LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2009.2.23 
SEK(2009) 218  
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
NELAIMI Ų RIZIKOS MAŽINIMO BESIVYSTAN ČIOSE ŠALYSE ES PARAMOS 
STRATEGIJOS 
 
lydimasis dokumentas 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA
  
  
{KOM(2009) 84 galutinis} 
{SEK(2009) 217} {SEK(2009) 220}
 
LT 2   LT 1. P OVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
Dėl nelaimi ų sutrikdomas vystymasis ir kyla pavojus, kad nebus pasiekti T ūkstantmečio 
vystymosi tikslai (TVT). Gamtini ų pavojų sukeliamos nelaim ės pastaruoju metu ne tik 
dažnėja, bet ir did ėja jų mastas. Klimato kaita jau gali b ūti viena iš priežas čių, kodėl dabar 
įvyksta daugiau nelaimi ų ir didėja jų mastas. D ėl nelaimių labiausiai nuken čia besivystan čios 
šalys ir jų gyventojai, nes jie pažeidžiamiausi ir turi mažiausiai geb ėjimų tas nelaimes įveikti. 
Jau seniai įrodyta, kad nelaimi ų rizikos mažinimas (NRM) turi didel ę ekonomin ę naudą.  
ES yra didžiausia pasaulyje oficiali os vystymosi paramos ir humanitarin ės pagalbos teik ėja. Ji 
veikia visame pasaulyje ir turi didel ę atskirų NRM projekt ų ir program ų vykdymo patirt į, bet 
ES trūksta strategin ės programos, kuria ji gal ėtų remtis teikdama nuosekli ą ir suderint ą NRM 
paramą besivystan čiose šalyse. Tur ėdama omenyje, kokia rizika d ėl nelaimių kyla vystymosi 
veiklai ir investicijoms, ES turi pad ėti besivystan čioms šalims vykdyti su NRM susijusius 
veiksmus, be to, savo pa čios param ą vystymuisi padaryti atsparesn ę nelaimėms ir užtikrinti, 
kad ji būtų mažiau pažeidžiama kilus pavojui.  
Šiame poveikio vertinime pranešama, kad Komisija, siekdama paremti 2005 m. Hyogo 
veiksmų program ą1 ir TVT įgyvendinim ą, priėmė komunikat ą dėl NRM besivystan čiose 
šalyse ES paramos strategijos, pagr įstos vystomuoju bendradar biavimu ir humanitarine 
pagalba.  
Strategijoje ir poveikio vertinim e naudotasi 2008 m. sausio–gruodžio m ėn. vykusi ų viešųjų 
diskusijų su svarbiausiomis pilietin ės visuomen ės organizacijomis, JT agent ūromis, 
besivystan čiomis šalimis, tarptautin ėmis finans ų institucijomis, ES valstyb ėmis narėmis ir 
privačiuoju sektoriumi rezultat ais ir jie apžvelgti. 
Poveikio vertinime atkreipiamas d ėmesys į poreikį imtis veiksm ų ES lygmeniu ir į galimą 
tokių veiksmų pridėtinę vertę. Vertinamos trys įmanomos galimyb ės:  
(1) „politikos nekeitimo“ scenarijus;  
(2) sukurti NRM besivystan čiose šalyse EB paramos strategij ą, apimant tik Europos 
bendrijos priemones;  
(3) sukurti NRM besivystan čiose šalyse ES paramos strategij ą, kuri tapt ų visa apiman čia 
ir visapusiška NRM veiksm ų, kuriuos vykdo Europos bendrijos ir ES valstyb ės narės, 
programa. 
Vertinant šias galimybes labiausiai atsižvelgiama į jų galimą politinį, ekonomin į ir socialin į 
poveikį bei poveik į aplinkai.  
Nors visos politikos galimyb ės galėtų būti naudingos NRM veiklai besivystan čiose šalyse, 
poveikio vertinime daroma išvada, kad siekdama veiksmingumo, darnumo, suderinamumo ir aktyvaus reagavimo į partnerių poreikius Komisija tur ėtų pasirinkti tre čiąją galimybę, kuri 
geriausiai atitikt ų realius poreikius ir kartu esamus ES įsipareigojimus NRM srityje bei 
tarptautinius ir ES įsipareigojimus d ėl pagalbos veiksmingumo. Vis ų pirma, NRM 
besivystan čiose šalyse ES paramos strategija b ūtų siekiama išvengti galimo NRM veiksm ų 
                                                
 
1 Priimta 2005 m. Pasaulin ėje nelaimi ų mažinimo konferencijoje. 
 
LT 3   LT nenuoseklumo ir (arba) dubliavimo artimiausiu metu, kai Komisija ir maždaug 10 valstybi ų 
narių padidins NRM param ą. Strategija b ūtų pagrįsta EB2 ir valstybi ų narių atliktu strateginiu 
darbu ir įvairiapuse patirtimi, sukaupta vykdant NR M programas bei projektus visuose 
besivystan čių šalių regionuose.  
Siekis imtis veiksm ų ES lygmeniu aiškinamas taip: 
• Pagal Europos konsensus ą dėl vystymosi ir Europos konsensus ą dėl humanitarin ės 
pagalbos ES yra įsipareigojusi vystyti ES politik ą ir veiksmus NRM srityje. 
Remiantis ES strategija bus lengviau siekti bendros nuomon ės dėl prioritet ų ir 
sričių, kuriose ES priemon ėmis būtų galima pasiekti didžiausi ą poveikį. 
• ES yra didžiausia pagalbos teik ėja, bet pagalbos veiksmingumas ir našumas turi 
būti didesnis, o sandori ų sąnaudos mažesn ės. To bus siekiama glaudesniu ES 
bendradarbiavimu d ėl bendros NRM programos ir juo remiantis bus kuriama 
tinkama politika bei praktika; bendri ES veiksmai bus veiksmingesni nei tie, kuri ų 
imtųsi atskiros valstyb ės narės, ir geriau papildys vieni kitus. 
• Siekis visapusiškai strategiškai pasinaudoti įvairiomis Komisijos ir valstybi ų narių 
stiprybėmis nelaimi ų rizikos mažinimo srityje yr a visiškai suderinamas su 
Paryžiaus deklaracija d ėl pagalbos veiksmingumo ir ES darbo pasidalijimo elgesio 
kodeksu. 
• ES šalims partner ėms bus naudinga tai, kad pagalbos teik ėjų veikla bus labiau 
derinama (bendravimas su mažesniu pagalbos teik ėjų skaičiumi, nuoseklesn ė 
informacija) ir kad jos galb ūt gaus didesn ę NRM param ą, turint omenyje dabar 
didinamą finansavim ą ir mažiau dubliuojam ą ir (arba) nuoseklesn ę pagalbą. 
                                                 
2 Komisijos komunikatas d ėl ES pajėgumo reaguoti į nelaimes didinimo (COM (2008) 130); Komisijos 
komunikatas „ES ir skurdži ų labiausiai klimato kaitos pažeidžiam ų besivystan čių šalių Pasaulinio 
klimato kaitos aljanso (PKKA) suk ūrimas“ (COM (2007) 540); Komisijos komunikatas „ES atsako į 
nelaimes ir krizes tre čiosiose šalyse stiprinimas“ (COM (2005) 153), bendras vyriausiojo įgaliotinio ir 
Komisijos dokumentas d ėl klimato ir tarptautinio saugumo (S113/08) ir Komisijos tarnyb ų darbinis 
dokumentas d ėl pasirengimo nelaim ėms ir jų prevencijos (2003 m.).