DOCPROPERTY "Classification" KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 450/2003 dėl darbo kaštų indekso įgyvendinimo /* KOM/2011/0102 galutinis */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2011.3.8 KOM(2011) 102 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 450/2003 dėl darbo kaštų indekso įgyvendinimo 1. Įžanga Nagrinėjant ekonomikos vystymąsi trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiais, darbo sąnaudos pagal dirbtas valandas yra svarbus veiksnys. Komisija ir Europos centrinis bankas, naudodamiesi darbo sąnaudų indeksu pagal dirbtas valandas, vertina galimą infliacinį spaudimą, kuris gali kilti dėl pokyčių darbo rinkoje. Kiekvienos valstybės narės, visos ES ir euro zonos indeksas turi būti apskaičiuotas skubiai. Darbo sąnaudų indeksas taip pat svarbus socialiniams partneriams, vedantiems derybas dėl darbo užmokesčio, ir pačiai Komisijai, kuri stebi trumpalaikius darbo sąnaudų pokyčius. Darbo sąnaudų indeksas (DSI) yra vienas iš pagrindinių Europos ekonominių rodiklių (PEER)[1]. 2003 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 450/2003 dėl darbo kaštų indekso[2] (toliau – DSI reglamentas) sukuriama bendra Europos Sąjungos palyginamų darbo sąnaudų indeksų rengimo ir perdavimo sistema. Komisija (Eurostatas) kiekvieną metų ketvirtį skelbia pranešimą spaudai dėl valandinių darbo sąnaudų indekso[3]. 2003 m. liepos mėn. Komisija priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1216/2003[4], kuriame išsamiau nustatė indekso perdavimo procedūras, specialius (sezoninius) koregavimus, kuriuos reikia atlikti, ir nacionalinių kokybės ataskaitų turinį. 2007 m. kovo mėn. Komisija priėmė Reglamentą (EB) Nr. 224/2007[5]. Juo buvo iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1216/2003 ir išplėsta darbo sąnaudų indekso aprėptis, įtraukiant ir NACE 1 red. L, M, N ir O sekcijose nurodytas ekonominės veiklos rūšis. Dėl tokio išplėtimo ne rinkos paslaugos, kurios sudaro didžiąją minėtose sekcijose nurodytų ekonominių veiklos rūšių dalį ir kurių dinamika gali skirtis nuo rinkos paslaugų dinamikos, irgi pateks į indekso aprėptį. 2007 m. rugpjūčio mėn. Komisija priėmė Reglamentą (EB) Nr. 973/2007[6], kuriuo iš dalies pakeisti tam tikri reglamentai dėl konkrečių statistikos sričių, įskaitant darbo sąnaudų indeksą, siekiant įgyvendinanti statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. Reglamento (EB) Nr. 450/2003 13 straipsnyje nustatyta, kad Komisija turi kas dvejus metus Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą. Ataskaitoje visų pirma turėtų būti įvertinama perduotų duomenų kokybė. Metinės nacionalinės kokybės ataskaitos privalomos pagal DSI reglamento 8 straipsnio 2 dalį. Reglamento EB Nr. 1216/2003 I priede nurodyta, kad darbo sąnaudų indekso kokybė vertinama pagal šiuos kriterijus: svarbą, tikslumą, teikimą laiku ir punktualumą, prieinamumą ir aiškumą, palyginamumą, darnumą ir išsamumą. Palyginamumo ir išsamumo kriterijai labai pagerėjo, taigi šioje ataskaitoje bus nagrinėjama tikslumas, teikimas laiku ir darnumas. Nebus minimi nedideli vėlavimo perduoti duomenis trūkumai, nes jie buvo laikini. 2. BENDRA PAžANGA, PADARYTA PO PASKUTINėS ATASKAITOS Nuo paskutinės 2008 m. priimtos ataskaitos[7], padaryta didelė pažanga. Taikytas naujas klasifikatorius NACE 2 red., kaip prašyta pirmą kartą perduodant duomenis 2009 m. birželio mėn. Valstybės narės turėjo skirti daug išteklių NACE 2 red. įdiegti. Daugeliu atvejų tai taip pat paskatino valstybes nares išsamiai peržiūrėti duomenų rinkimo būdus ir galiausiai padaryti pokyčių siekiant pagerinti duomenų sąnaudų indekso kokybę. Be to, nustojo galioti ne rinkos paslaugų išimtis ir visos valstybės narės 2009 m. pateikė duomenis. Duomenų teikimo laiku kriterijus taip pat itin pagerėjo ir tik dvi valstybės narės (Belgija ir Airija) vis dar turi sunkumų, laikydamosi teisės aktais nustatytų perdavimo terminų. Buvo didelio masto anksčiau pateiktų duomenų tikslinimo atvejų, tačiau tai buvo neišvengiama atsižvelgiant į įdiegtą naują klasifikatorių NACE 2 red. ir duomenų rinkimo sistemų pokyčius kai kuriose valstybėse narėse. Siekiant padėti vartotojams ir atvirai skelbti informaciją apie tikslinimo mastą, Eurostato interneto svetainėje pateikti visi Europos Sąjungos ir euro zonos duomenys nuo 2009 m. birželio mėn. Galimybės naudoti darbo sąnaudų indeksą ir jo kokybė apskritai pagerėjo. Nemažai valstybių narių pakeitė savo duomenų rinkimo sistemas, kad panaikintų tebeesančius skirtumus nuo Reglamente (EB) Nr. 450/2003 nustatytų kokybės reikalavimų ir sąvokų. Pavyzdžiui, dabar Airija ir Švedija į indeksą įtraukia nereguliarias išmokas, o Suomija apima visų rūšių darbuotojus, ne tik dirbančius visą darbo dieną. Taip pat labai pagerėjo valstybių narių teikiami metaduomenys. Daugiau valstybių narių laiku pateikė nacionalines kokybės ataskaitas ir šiuo metu beveik visos valstybės kas ketvirtį teikia metaduomenis ir paaiškina duomenų pokyčius. Indekso nepastovumas sumažėjo, pirmiausia dėl geresnių dirbtų valandų eilučių, kurios stebimos atidžiau, nei anksčiau. Gaudamas visų valstybių narių DSI, Eurostatas gali parengti Europos Sąjungos suvestinius duomenis ir pakankamai tiksliai palyginti valandinių darbo sąnaudų pokyčius įvairiose valstybėse narėse. Tačiau tebėra neišspręstų klausimų, kuriems spręsti kai kurios valstybės narės vis dar turi skirti papildomų pastangų, kad būtų užbaigtas derinimo procesas. Šie klausimai aptariami toliau. Valstybės narės ėmėsi reikiamų priemonių DSI rengti, o Komisija (Eurostatas) toliau taikė ir stiprino savo rengimo sistemą, kurią taikant laiku gaunami, tikrinami, tvarkomi, kaupiami ir platinami darbo sąnaudų indekso duomenys. Šios priemonės, visiškai veikiančios nuo 2005 m., yra nuolat peržiūrimos ir atnaujinamos. 3. Nuostatų laikymosi vertinimas (iki 2010 M. RUGSėJO MėN.) 3.1 Apžvalga Nemažai valstybių narių, kurios 2008 m. ataskaitoje buvo nurodytos kaip nevisiškai besilaikančios nuostatų, ėmėsi būtinų priemonių, kad tų nuostatų laikytųsi. Nyderlandai atitiko visus DSI reglamente nustatytus duomenų teikimo laiku reikalavimus. Švedija, Suomija ir Airija atliko būtinus duomenų rinkimo sistemų pakeitimus, kad atitiktų DSI apibrėžtį. Austrija peržiūrėjo savo vertinimo metodą ir duomenis teikia labiau laikydamasi terminų. Tačiau NACE 2 red. G–S sekcijų pirminiai įverčiai gana daug patikslinti; tai reikės papildomai išnagrinėti. Graikija padarė pažangą daugelyje sričių, tačiau DSI duomenys vis dar labai nepastovūs. Kadangi valstybės narės jau teikia pagrindinius DSI reglamente nustatytus DSI kintamuosius, dabar didesnį dėmesį galima sutelkti į kitų DSI reglamente nustatytų reikalavimų laikymąsi. Pavyzdžiui, ateityje bus išsamiau vertinama sezoninio koregavimo procedūrų kokybė, atsižvelgiant į tai, kad DSI su sezoniniais koregavimais bus pagrindinis rodiklis Eurostato pranešimuose spaudai, kaip yra visų kitų metinių makroekonominių statistinių duomenų atveju. Tik Švedija ir Suomija nesiunčia Eurostatui duomenų su sezoniniais koregavimais. Suomija to nedaro dėl trumpų laiko eilučių pagal naująją duomenų rinkimo sistemą (nuo 2007 m.) Reglamente (EB) Nr. 1216/2003 numatyta galimybė kai kurioms valstybėms narėms atlikti galimybių studijas ir įvertinti, kaip gauti indeksą, kuriuo apskaičiuojamos bendros darbo sąnaudos, išskyrus premijines priemokas (TEB). Daugeliu atvejų galimybių studijų rezultatai buvo nepalankūs ir per pastaruosius metus nepadaryta esminės pažangos. Šiuo metu TEB neskaičiuoja Austrija, Bulgarija, Malta, Vokietija, Italija, Prancūzija ir Airija. Bulgarija, Vokietija ir Airija netrukus tai galės daryti. Austrija ir Italija galėtų apskaičiuoti TEB, tačiau tik labai ribota aprėptimi NACE sekcijų ar vienetų dydžio atžvilgiu. Prancūzija ir Malta nemano turinčios galimybių apskaičiuoti TEB. 3.2 Kokybės trūkumai 3.2.1 Tikslumas Yra problemų dėl įvairių DSI aspektų tikslumo. Paprastai jos kyla dėl duomenų šaltinių trūkumų ir dėl to DSI eilutės gali būti labai nepastovios. Be to, nevisiškai tikslius duomenis gali būti sunku lyginti su kitų valstybių narių duomenimis ir dėl to gali kilti neatitikimų tarp DSI ir kitų duomenų šaltinių, pagal kurių duomenis apskaičiuojami panašūs aspektai (pvz., samdomųjų darbuotojų valandinės kompensacijos pokyčiai, apskaičiuoti nacionalinėse sąskaitose). Paprastai valstybės narės, kuriose kyla tokių sunkumų, aptaria nustatytas tikslumo problemas metų kokybės ataskaitoje, o Komisija (Eurostatas) stebi padarytą ar planuojamą pažangą, susijusią su geresnių duomenų šaltinių naudojimu. Šiuo metu trims valstybėms narėms kyla tikslumo problemų. Vokietija ir Vengrija nenaudoja duomenų šaltinių, pagal kuriuos būtų galima užtikrinti visišką atitiktį reglamento reikalavimams. Graikijos pateikti DSI duomenys dažnai rodo nepaaiškinamą augimą, sunkiai suderinamą su darbo rinkos raida. Vokietija. 2010 m. pirmąjį ketvirtį Vokietija kaip pagrindinį DSI apskaičiavimo duomenų šaltinį pradėjo naudoti naują ketvirtinį darbo užmokesčio tyrimą. Anksčiau duomenys imti iš nacionalinių sąskaitų. Tai, kad pradėta naudoti konkretų šaltinį, turėtų būti laikoma pažanga, tačiau tai taip pat reiškė, kad kai kuriuose ekonomikos sektoriuose mažiau aprėptos mažos įmonės. Šiuo metu naudojami tokie metodai, kuriais sumažinama aprėpties problema. Mažų įmonių darbuotojai įtraukiami į koeficientus, naudojamus darbo sąnaudų indeksui apskaičiuoti suvestinėms NACE 2 red. B–S sekcijoms. Graikija. DSI eilutės labai nepastovios ir daug taisyta. 2009 m. pateikta kokybės ataskaita pernelyg glausta, kad būtų galima daryti kokias nors išvadas dėl tikslumo problemų priežasčių. Vengrija. Duomenų šaltinis neaprėpia labai mažų įmonių, turinčių mažiau nei 5 darbuotojus ir su jomis susiję trūkstami duomenys neįrašomi. 3.2.2 Teikimas laiku Nuo paskutinės 2008 m. ataskaitos duomenys teikiami labiau laiku. Tačiau dėl įvairių priežasčių kai kuriais ketvirčiais dalis valstybių narių pateikė DSI ne nustatytu laiku (70 dienų po ataskaitinio ketvirčio). Teikimas laiku yra itin svarbus, nes vėluojant teikti duomenis Europos Sąjungos ir euro zonos suvestiniams duomenims rengti turi būti naudojami įverčiai. Dėl to vėliau duomenis gali prireikti labai tikslinti. Toliau išvardijamos valstybės narės, pateikusios duomenis taip vėlai (> t+75), kad jų nebuvo galima įtraukti į Komisijos kas ketvirtį skelbiamą pranešimą spaudai. Eurostatas tą ketvirtį skelbiamiems ES ir EZ suvestiniams duomenims rengti turėjo naudoti šių šalių DSI verčių ekstrapoliaciją. Per paskutinius keturis ketvirčius Belgija nepateikė duomenų laiku trimis atvejais. Vėlavimas perduoti duomenis gerokai sumažėjo, palyginti su ankstesniais metais. Belgija toliau gerina su administraciniais registrais susijusį darbą ir paprastina procedūras. Šalis įsipareigojo nuo 2011 m. siekti visiškai laikytis reikalavimų. Airija nepateikė duomenų laiku per paskutinius du 2009 m. ketvirčius ir nepateikė jokių dviejų 2010 m. ketvirčių duomenų. Priežastis – naujojo klasifikatoriaus NACE 2 red. įgyvendinimo problemos ir naujos duomenų rinkimo sistemos diegimas. Tikimasi, kad padėtis pagerės 2011 m. Komisija paprašė valstybių imtis tinkamų priemonių, kad ateityje būtų laikomasi duomenų pateikimo terminų. 3.2.3 Darnumas Metinėse kokybės ataskaitose valstybių narių prašoma palyginti DSI ir darbuotojų valandinės kompensacijos augimą pagal nacionalines sąskaitas (kaip apibrėžta 1995 m. ESS sistemoje). Šiais duomenų rinkiniais apibūdinamas tas pats reiškinys, tik šiek tiek skiriasi vartojamos apibrėžtys, šaltinių išsamumas ir augimo apskaičiavimo metodai. Negalima tikėtis, kad duomenys visiškai derės, tačiau jų abiejų derėjimo lygis gali būti naudojamas kaip DSI kokybės rodiklis. Kadangi ne visos valstybės narės rengia ketvirtinius darbuotojų valandinės kompensacijos duomenis (nacionalinių sąskaitų duomenis), neįmanoma išsamiai apžvelgti darnumo aspektų. Tolesnė apžvalga pagrįsta 2008 m. kokybės ataskaitomis. Be to, kadangi rengiant nacionalines sąskaitas vis dar naudojamas klasifikatorius NACE 1 red., o rengiant DSI – NACE 2 red., palyginti galima tik labai nedaug suvestinių NACE sekcijų. Kipras ir Malta. Kadangi nacionalinės sąskaitos yra DSI šaltinis (Maltoje) arba DSI yra nacionalinių sąskaitų šaltinis (Kipre) darnumas yra neišvengiamas. Čekija, Vokietija, Graikija, Ispanija, Italija, Nyderlandai, Austrija, Slovėnija. Duomenys pakankamai darnūs. Apskritai augimo kryptys yra vienodos, o augimas panašaus dydžio. Danija, Prancūzija, Estija, Lietuva, Rumunija ir Slovakija. Duomenys nedarnūs; abiejų šaltinių augimo duomenys labai skiriasi. Belgija, Bulgarija, Airija, Latvija, Liuksemburgas, Vengrija, Lenkija, Portugalija, Suomija, Švedija ir Jungtinė Karalystė. Ketvirtinių nacionalinių sąskaitų duomenų nėra arba nepateikta kokybės ataskaitose. Eurostatas išsamiai nagrinėja DSI derėjimą su nacionalinių sąskaitų duomenimis ir darbo sąnaudų tyrimu ir toliau tai darys. Analizės rezultatai dažnai aptariami su valstybėmis narėmis siekiant pagerinti duomenų derėjimą skirtingose statistikos srityse. 4. Išvados Apskritai nuo ankstesnės 2008 m. ataskaitos DSI reglamento nuostatų laikomasi kur kas geriau. Dauguma valstybių narių reglamento laikosi. Valstybės narės toliau skirstė išteklius taip, kad būtų rengiamos labiau palyginamos indekso eilutės ir kad jos būtų teikiamos laiku. Dėl to akivaizdžiai pagerėjo bendra kokybė, todėl duomenys tapo naudingesni. Duomenys teikti labiau laikantis nustatytų terminų, o keliose valstybėse narėse sumažėjo su tikslumu susijusių problemų. Pastaraisiais metais Komisija (Eurostatas) nuolatos ragino valstybes nares dėti dar daugiau pastangų padėčiai gerinti. Komisija (Eurostatas) stebės likusius neišspręstus nuostatų nesilaikymo ir kokybės klausimus, nagrinėdama pateikiamus duomenis ir kitus nacionalinius dokumentus. Tais atvejais, kai padėtis negerės taip greitai, kaip pageidauta ar planuota, bus susisiekta su atitinkamomis nacionalinėmis institucijomis ir Komisija imsis reikiamų veiksmų nuostatų laikymuisi užtikrinti. [1] COM(2002) 661, Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl euro zonos statistikos. [2] OL L 69, 2003 3 13, p. 1. [3] Kiekvieną ketvirtį pagal duomenų skelbimo kalendoriuje nurodytas datas skelbiamas pranešimas spaudai. Eurostato svetainėje (http://ec.europa.eu/eurostat) galima susipažinti su šiais pranešimais ir kalendoriumi. [4] 2003 m. liepos 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1216/2003, įgyvendinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 450/2003 dėl darbo kaštų indekso (OL L 169, 2003 7 8, p. 37). [5] 2007 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 224/2007, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1216/2003 dėl darbo sąnaudų indekso apimamų ekonominės veiklos rūšių (OL L 64, 2007 3 2, p. 23). [6] 2007 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 973/2007 dėl tam tikrų EB reglamentų dėl konkrečių statistikos sričių, įgyvendinančių statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red., pakeitimo (OL L 216, 2007 8 21, p. 10) . [7] COM(2009) 33.