LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 195/22

Europos regionų komiteto nuomonė – Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą

(2015/C 195/04)

Pranešėja : Cristina Mazas Pérez-Oleaga (ES/EPP), Kantabrijos autonominės srities ekonomikos reikalų, mokesčių ir užimtumo ministrė Pamatinis dokumentas : Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Integruoto požiūrio į Europos kultūros paveldą COM(2014) 477 final

I. POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Kultūros paveldo įvairovė ir integruotas požiūris

1. palankiai vertina komunikatą „Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą“, kuriame keliami du tikslai: pirma, įvertinti socialinį ir ekonominį kultūros paveldo poveikį, ir, antra, atkreipti dėmesį į tai, kad Europoje vyksta lemiami pokyčiai, taigi ji turi įveikti kultūros paveldo srityje kylančius iššūkius laikydamasi strateginio, bendro ir integruoto požiūrio. Komitetas ypač teigiamai vertina tai, kad komunikate pabrėžiama, jog svarbu pasinaudoti galimybėmis, kurios leis skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą, ir tai, kad jame raginama visapusiškai pasinaudoti kultūros paveldui skirtais Europos fondais. Europos regionų komitetas pritaria Komisijos nuomonei, kad siekiant užtikrinti dalijimąsi gerąja patirtimi reikia užtikrinti glaudesnį ir koordinuotą bendradarbiavimą tiek vietos, tiek Europos lygmeniu, ir šiuo tikslu siūlo su juo bendradarbiauti;

2. pripažįsta jau senai vykdomą rezultatų davusį Europos Tarybos atliktą darbą skatinant kultūros paveldą ir ragina ir toliau glaudžiai bendradarbiauti tiek teisėkūros, tiek praktikos srityje. Atsižvelgdamas į komunikate nagrinėjamą klausimą, Komitetas atkreipia dėmesį į Faro pagrindų konvenciją dėl kultūros paveldo apsaugos, kuria saugomos visos Europoje egzistuojančios kultūros paveldo formos, kurios kartu sudaro bendrą atminimo, abipusio supratimo, tapatybės, bendruomenės jausmo ir kūrybiškumo pagrindą (1). Be to, ERK atidžiai seka UNESCO pasaulinį kultūros ir kultūros pramonės forumą, kurio tikslai atitinka Europos regionų komiteto poziciją, kad įgyvendinant laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkę būtina visapusiškai į ją integruoti kultūros ir kultūros paveldo klausimą griežtai laikantis subsidiarumo principo (2);

3. pabrėžia vaidmens, kurį turi atlikti visi valdymo lygmenys, aktyviai dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams, svarbą saugant ir remiant Europos kultūros paveldą, taip pat, atsižvelgiant į XXI amžiaus iššūkius, panaudojant kultūros paveldo įvairovę ekonomikai atgaivinti. Pagal Lisabonos sutartį Sąjunga gerbia turtingą savo kultūros ir kalbų įvairovę bei užtikrina, kad Europos kultūros paveldas būtų saugomas ir turtinamas (3). Sąjunga prisideda prie valstybių narių kultūrų klestėjimo, gerbdama jų nacionalinę ir regioninę įvairovę, ir subsidiarumo principą, kartu iškeldama bendrą kultūros paveldą (4). Būtent kultūros, istorinė ir socialinė įvairovė paskatins ateities inovacijas ekonomikos, mokslo, meno ir politikos srityse, taip pat kasdieniame gyvenime;

4. pabrėžia, kad kultūros paveldas yra neatsiejama kultūros ir kūrybos sektorių dalis, jį sudaro materialių, nematerialių ir gamtos iš praeities perimtų išteklių, turto ir žinių visuma, jis gali pakeisti savivaldybių, miestų ir regionų „veidą“, labai padėti įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus ir sustiprinti socialinę sanglaudą. Kultūros paveldas – bendra vertybė, bendras turtas, kuris, jį pripažinus, gali padėti plėtoti ateities viziją. Paveldo išsaugojimas, jo įvertinimas, ilgaamžiškumo užtikrinimas yra bendras uždavinys, atsakomybė ir tikslas. Kalbant apie ES valstybių narių kultūros paveldo apsaugą ir išsaugojimą, Komitetas pritaria komunikatui, kad reikia pabrėžti Sutarties 36 straipsnio (5), Tarybos reglamento (EB) Nr. 116/2009 dėl kultūros vertybių eksporto (6) ir Direktyvos 2014/60/ES dėl neteisėtai iš valstybės narės teritorijos išvežtų kultūros objektų grąžinimo svarbą;

5. mano, kad kultūros paveldo vaidmuo vis dar nepakankamai įvertintas. Vis mažėja su kultūros paveldu susijusiems tikslams įgyvendinti skiriama valstybės pagalba. Suprantant, kad kultūros paveldas turi ne vien tik ekonominę vertę, ir tai, kad sumažinus skiriamą biudžetą jam gali būti padarytas neigiamas poveikis, taip pat reikia ieškoti naujų finansavimo būdų siekiant išsaugoti didžiulį Europos Sąjungos kultūros paveldą. Komitetas taip pat palankiai vertina Europos Komisijos pasiektą pažangą, visų pirma teisėkūros priemones, ir tai, kad atsižvelgiant į valstybės pagalbos modernizavimo programą, pagalba kultūrai ir paveldo išsaugojimui įtraukta į Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą (BBIR) (7) kaip nauja pagalbos kategorija; tokiais pokyčiais patvirtinama, pirma, kultūros paveldo, kaip darbo vietų kūrimo veiksnio, svarba ir, antra, jo kaip visuomenės tapatybės ir pamatinių vertybių perdavėjo vaidmuo – du aspektai, į kuriuos būtina atsižvelgti skiriant valstybės pagalbą;

6. pabrėžia, kad gamtos paveldas yra neatsiejama kultūros paveldo dalis ir apgailestauja, kad komunikate tai nenurodyta. Tačiau palankiai vertina tai, kad Reglamente (ES) Nr. 651/2014 Komisija aiškiai pripažįsta: „kadangi gamtos paveldas dažnai labai svarbus formuojant meninį ir kultūros paveldą, turėtų būti laikoma, kad paveldo išsaugojimas pagal šį reglamentą taip pat apima gamtos paveldą, siejamą su kultūros paveldu (8);

7. palankiai vertina į neseniai persvarstytą Poveikio aplinkai vertinimo direktyvą 2014/52/ES (9) įtrauktą nuostatą, kad taip pat svarbu atsižvelgti į galimą valstybės ir privačių projektų poveikį kultūros paveldui. Šios europinės nuostatos galėtų padaryti skatinamąjį poveikį vietos ir regionų valdžios institucijų kultūros srityje priimamoms priemonėms, taip pat integruotam vystymuisi ir kultūros paveldo užtikrinimui bei apsaugai įgyvendinant sudėtingus miestų ir teritorinio vystymosi planus;

8. atkreipia dėmesį į tai, kultūros turto naikinimas ir neteisėti kasinėjimai bei neteisėta prekyba kultūros vertybėmis kelia grėsmę kultūros paveldo tvarumui ir apsaugai ir yra klausimas, dėl kurio reikia imtis bendrų veiksmų Europos ir tarptautiniu lygmeniu. Tokiems veiksmams reikia atvirų komunikacijos kanalų ir glaudaus ES valstybių narių, šalių kandidačių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimo. Komitetas palankiai vertina Reglamentu (EB) Nr. 1024/2012 sukurtą Vidaus rinkos informacinę sistemą (IMI) ir laukia, kol bus sukurtas IMI sistemos modulis, konkrečiai pritaikytas kultūros vertybėms, kuris turėtų supaprastinti Direktyvos 2014/60/EB įgyvendinimą;

9. mano, kad Komisija turėtų veiksmingai spręsti ES lygmens duomenų apie kultūros paveldo indėlį į ekonomikos augimą ir socialinę sanglaudą stokos klausimą. Todėl ragina sukurti ir pradėti eksploatuoti bendrą Europos duomenų bazę, kurioje būtų kaupiama informacija apie įvairius šioje srityje įgyvendinamus projektus (10). Jis taip pat ragina rengti standartus, kurie gali tapti akstinu atlikti keletą sąnaudų ir naudos analizių, kurios parodytų kultūros paveldo ekonominio ir socialinio indėlio mastą, atskleisdamos tikrąją šio paveldo naudą ir tapdamos pagrindu imtis papildomų išsaugojimo priemonių;

10. remia atviro koordinavimo metodo (AKM) taikymą įgyvendinant Europos kultūros darbotvarkę, kadangi pagal jį nustatomi strateginiai tikslai, o tai struktūruoja kultūrinį bendradarbiavimą ir palengvina valstybių narių bendravimą, gerosios praktikos ir abipusio mokymosi sklaidą. ERK rekomenduoja kartu su Europos Komisija apsvarstyti galimybę nuo 2015 m. Komitetui taip pat turėti savo atstovą naujajame kultūros darbo plane numatytose darbo grupėse. Be to, Komitetas dar kartą pabrėžia, kad nacionaliniai atstovai turėtų nuolat konsultuotis su vietos ir regionų subjektais, kad būtų galima spręsti klausimus turint kuo daugiau informacijos (11), ir užtikrinti, kad bus tinkamai pasinaudota vietos ir regionų lygmeniu sukaupta kompetencija, žiniomis ir patirtimi, taip pat kūrybiškumu ir novatoriškais pasiūlymais, pateiktais atsižvelgiant į svarbiausiose srityse pasiektus rezultatus skleidžiant gerąją praktiką;

Kultūros paveldas ir tapatybė

11. pabrėžia, kad kultūros paveldas yra vietos, regionų, nacionalinės ir Europos tapatybės pagrindas. Paveldo išsaugojimas ir apsauga, taip pat socialinės tapatybės vietos ir regionų lygmeniu stiprinimas yra svarbiausi tvarumo veiksniai, kurie padės išsaugoti ateities kartoms ES vertybes ir tradicinių ypatumų bei žinių ilgaamžiškumą. Kultūros paveldas yra reikalingas visuomenei ir atlieka labai svarbų vaidmenį mažinant skurdą ir socialinę atskirtį, nes yra ekonominio vystymosi ir socialinės sanglaudos šaltinis. Be to, supažindinimas su kultūros paveldu vietos ir regionų lygmeniu turėtų būti neatsiejama visų formaliojo švietimo programų dalis;

12. pabrėžia, kad vietos kultūros vertybės – menas, literatūra, audiovizualinė kūryba ir architektūra, kūrybinis darbas, šiuolaikinė kultūra, amatai, folkloras, archeologijos, istorijos, religijos ir etnografijos paveldas, tarmės, muzika, maistas ir gastronomija, kraštovaizdžio ir gamtos ypatumai, iš kartos į kartą perduodama patirtis ir žinios, praktinė patirtis, gyvosios tradicijos ir t. t. – yra glaudžiai susijusios su tapatybe, kurios šaknys glūdi bendruomenių materialiame, nematerialiame ir gamtos pavelde. Komitetas dar kartą pabrėžia, kad kultūros vystymas vietos lygmeniu stiprina miesto arba regiono tapatybę ir savitumą, o tarpusavio pagarba paremtas įvairių tapatybių susiejimas padeda kurti bendrą kultūros paveldą. Į tai atsižvelgiant sukurti kultūros produktai suteikia vietovei išskirtinę vertę. Šie kultūros veiksniai svarbūs ir Europos lygmeniu (12);

13. pabrėžia, kad būtent nematerialus kultūros paveldas lemia regiono tapatybę ir kad jo panaudojimas skatina regiono plėtrą. Vykdant tarpvalstybinį ir tarptautinį bendradarbiavimą nustatyta daug gerosios praktikos pavyzdžių rengiant nematerialiais kultūriniais ištekliais grindžiamas strategijas. Jose dėmesys sutelkiamas į išskirtinius ir specifinius aspektus ir taip pabrėžiama tai, kuo galime didžiuotis, ir kartu didinamas tam tikros vietovės ar rajono patrauklumas įmonių konkurencingumo ir darbo vietų kūrimo skatinimo požiūriu (13);

14. pažymi, kad kultūros paveldo apsauga padeda ugdyti tapatybės jausmą didinant informuotumą apie paveldo vertybes, ugdant bendrumo jausmą, priartėjant prie vietos tapatybės kūrimo ir mokant jas vertinti. Tai gali padėti plėtoti socialinę partnerystę ir viešojo bei privataus sektorių partnerystės struktūras, o nuolatinės pastangos išsaugoti kultūros paveldą gali prisidėti prie darbo vietų kūrimo ir socialinės ekonomikos skatinimo. Šiuo požiūriu laikoma, kad svarbu keistis kitų valstybių narių sukaupta patirtimi vietos paveldo aprašo sudarymo ir visapusiškos apsaugos srityse;

Kultūros paveldas kaip ekonominis išteklius

15. mano, jog svarbu, kad tvaraus kultūros paveldo vystymo politika trumpalaikiu, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu turėtų teigiamo poveikio tam tikrų regionų ekonominei padėčiai ir gyvenimo kokybei. Kultūros paveldas gali būti varomoji jėga, padedanti planuoti integracinį vietos ir regioninį vystymąsi ir plėtoti kūrybos pramonę, taip pat, užtikrinant geresnes galimybes pasinaudoti kultūros vertybėmis, prisidėti prie ekonomikos augimo. Vienas svarbiausių konkurencingumo veiksnių yra atvirumas novatoriškiems sprendimams dėl kultūros paveldo išsaugojimo, įgyvendinamiems plėtojant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę;

16. pabrėžia būtinybę persvarstytoje strategijoje „Europa 2020“ geriau susieti kultūros paveldo, kultūros, kūrybiškumo aspektus ir susijusias pavyzdines iniciatyvas ir užtikrinti, kad šioje strategijoje būtų atsižvelgta į kultūros paveldo indėlį į ekonomiką;

17. mano, kad naujame fondų biudžete (pvz., ERPF, ESF, EŽŪFKP ir EŽF) ir programose (pvz., programoje „Kūrybiška Europa“ ir septintojoje bendrojoje programoje) reikia numatyti daugiau kultūros ir kūrybos sektoriams skirtų išteklių ir kultūros paveldo klausimą geriau integruoti į naująją ES finansinę programą (2014–2020 m.); ypač palankiai vertina su kultūros paveldu susijusių veiksmų planavimą ES politikoje ir programose (14); rekomenduoja visapusiškai pasinaudoti ES ištekliais siekiant parengti bei įgyvendinti vietos ir regionines strategijas, kuriomis siekiama kūrybiškų ir novatoriškų tikslų. Ir toliau labai svarbu užtikrinti kuo didesnę Europos fondų ir programų sinergiją siekiant jų veiksmingumo ir efektyvumo. Europos Komisija prisideda prie šios veiklos nustatydama struktūrinių ir investicinių fondų, programos „Horizontas 2020“ ir kitų ES programų, kurias mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo srityje tiesiogiai valdo Komisija, koordinavimo, sąveikos ir papildomumo gaires (15);

18. pabrėžia, kad plėtojant regioninę ekonomiką ir regioninės, teritorinės ir miestų plėtros strategijas ir programas primygtinai rekomenduojama atsižvelgti į kultūrą ir kultūros vertybes padedančių puoselėti išteklių išsaugojimą, galimą poveikį aplinkai ir regionams taip pat į su aplinkos apsauga susijusius aspektus. Aplinką ir gamtą tausojantys ir energijos naudojimo požiūriu efektyvūs veiksmai, priemonės ir metodai, galintys užkirsti kelią gaivalinių nelaimių (pvz., potvynių) arba žmogaus sukeltų nelaimių poveikiui, gali atlikti svarbų vaidmenį švelninant klimato kaitos poveikį ir užtikrinant veiksmingą vietos ir regionų privalumais grindžiamą vystymąsi;

19. mano, kad svarbu pasinaudoti pastatų paveldo plėtojimu, kuris, vykdant miestų atnaujinimą, gali suteikti paveldo objektams naują paskirtį, ir, dalyvaujant mažoms ir vidutinėms įmonėms, paskatinti užimtumą ir darbo vietų kūrimą. Pastatų atnaujinimo profesinis patikimumas didėja, kai renovuojama ne tik tradicinėmis medžiagomis, bet ir naudojantis tradiciniais bei šiuolaikiniais metodais. Šios žinios ir pats paminklas turi būti išsaugoti ir perduodami organizuojant profesinius mokymus. Kvalifikuoti ir specializuoti darbuotojai rinkoje bus labai paklausūs. Vietos ir regionų lygmeniu yra daug pavyzdinės praktikos, kaip remti ir skatinti kūrybišką aplinką, pasinaudoti kultūrų įvairovės teikiamomis galimybėmis, kultūros strategijomis prisidėti prie vietos ir regionų vystymosi siekiant įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus; Europos regionų komitetas padeda skleisti žinias ir dalytis šioje srityje sukaupta patirtimi. Šie praktiniai metodai ir modeliai sudaro palankias sąlygas kurti tvarią kultūros ekosistemą skatinant kūrybinį verslumą;

20. palankiai vertina tai, kad Komisija pabrėžia Europos statybos pramonės ir investicijų į istorinę aplinką reikšmę užtikrinant kultūros paveldo ekonominę vertę: šie sektoriai padeda kurti darbo vietas ir pradėti naują ekonominę veiklą; ragina vietos ir regionų valdžios institucijas dalyvauti istorinio architektūros ir pastatų paveldo – dažnai tai yra visuomeniniai pastatai – valdyme ir pasinaudoti įvairiais būdais gauti pajamų ir užtikrinti jų priežiūrą bei ilgaamžiškumą; pažymi, kad Europos kultūros sostinių programa taip pat yra svarus Sąjungos indėlis saugant architektūros paveldą ir suteikiant jam naują vertę; šis procesas galėtų padėti atgaivinti tam tikras istorines vietas ir miestų rajonus, lygiagrečiai paskatinti pramonės paveldo ir pramonės zonų valdymą ir su tuo susijusias diskusijas;

21. pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, kaip arčiausiai piliečių esantis lygmuo, turi atlikti svarbiausią vaidmenį ugdant atsakomybę už apstatytą ir natūralią aplinką skatinant teigiamus mąstymo pokyčius ir šiai veiklai sutelkiant visuomenę. Nuolatinė architektūros paveldo būklės stebėsena turėtų būti įprasta praktika; valdžios institucijos taip pat turėtų skatinti skleisti priežiūros praktiką ir pareigūnų bei paminklų savininkų mokymą;

22. pakartoja, kad visais lygmenimis MVĮ politika turi būti pritaikyta ir priderinta prie skirtingų verslo modelių, kad būtų kiek įmanoma intensyvinamas darbo vietų kūrimas ir tvarus ekonomikos augimas (pvz., kultūros ir kūrybinė pramonė) (16);

23. rekomenduoja visose kultūros paveldo srityse remti privataus kapitalo dalyvavimą; tam reikia mokesčių paskatų ir formuoti atsakingą visuomenės požiūrį į materialaus ir nematerialaus paveldo išsaugojimą; pažymi, kad privatusis sektorius neretai atlieka svarbų vaidmenį kultūros rėmimo srityje, laikydamasis įmonių socialinės atsakomybės principo ir teikdamas dotacijas ar paramą kitomis formomis; tačiau vietos ir regionų valdžios institucijos savo ruožtu gali prisidėti kuriant aplinką, kurioje būtų sudarytos palankiausios sąlygos naudotis šia parama (17);

Kultūrinis turizmas

24. įsitikinęs, kad kultūros paveldas yra galinga visų vietos ir regionų bendruomenių vystymosi varomoji jėga ir padeda sukurti daug materialinių vertybių, visų pirma skatinant tvarų, kokybišką ir atsakingą kultūrinį turizmą, kuris turi būti plėtojamas panaudojant vietos ir regionų bendruomenių materialųjį ir nematerialųjį paveldą. Europos regionų komitetas mano, kad jau dabar labai svarbu kurti tvaraus turizmo strategijas ir vietų ir regionų kūrybos ir kultūros pramonės sinergiją siekiant remti ekonomikos augimą ir užimtumą ir sudaryti sąlygas naudotis kultūros ištekliais;

25. vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu užtikrinti tinkamą kultūrinio turizmo sektoriaus plėtros ir kultūros paveldo apsaugos pusiausvyrą;

26. atkreipia dėmesį, kad daugiafunkcinio kultūros paveldo potencialo išnaudojimo galimybes gali atverti šalies ir tarpvalstybiniai kultūriniai maršrutai, kurie, dalyvaujant gyventojams ir visiems suinteresuotiesiems subjektams, gali tapti svarbiu indėliu skleidžiant vietos ir regionų kultūros vertybes, o platesne prasme – padėti skatinti užimtumą, kurti darbo vietas ir plėtoti įmonių veiklą (pvz., vietos produktų gamyba ir tiekimas, apgyvendinimo ir maitinimo paslaugos). Teminiai maršrutai (18) gali tapti „jungiamąja grandimi“, t. y. sudaryti galimybę vykstant į kelionės tikslo vietą susipažinti ir su vietos bendruomenėmis, aplankyti mažiau žinomus miestelius, didinti turizmo pasiūlos įvairovę ir geriau susipažinti su kultūros – architektūriniu, gamtos, kulinariniu ir nematerialiuoju – paveldu. Kultūriniai maršrutai (pėsčiųjų takai, dviračių takai ir pan.) taip pat svariai prisideda prie visuomenės sveikatos gerinimo;

27. atkreipia dėmesį, kad labai svarbus kultūros aspektas – su kulinariniu paveldu, vietos maisto produktais supažindinantis kultūrinis turizmas – turistams įdomus dėl vietos ir tradicinių maisto ir žemės ūkio produktų. Pabrėžia, kad tvarių maisto produktų gamybą ir vietos ir regionų kulinarinį paveldą padedančios išsaugoti priemonės prisideda prie naujų tvarių darbo vietų kūrimo, o tai gali atlikti svarbų vaidmenį skatinant augimą ir sanglaudą vietose ir regionuose;

28. pabrėžia didelę Europos teritorinio bendradarbiavimo programų pridėtinę vertę siekiant tarpvalstybiniu lygmeniu išsaugoti ir remti kultūros paveldą: regionų ir vietų bendradarbiavimas leidžia nepaisyti sienų ir sudaro galimybę geriau pažinti Europą, jos regionus, miestus ir bendruomenes; kultūrinio turizmo srityje šios programos atveria galimybes prekiauti vietos produktais, o kūrybos pramonės subjektams dalytis įgūdžiais ir žiniomis, stiprinti regionų ekonomiką ir atverti naujas perspektyvas. Šios programos padeda išsaugoti tradicinius gebėjimus ir amatus, kurie gali išnykti dėl demografinių problemų (19). Mano, kad įgyvendinant su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu susijusias makroregionines vystymosi strategijas turi būti padedama stiprinti socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą, visų pirma kultūros paveldo vertybes pakeičiant turizmo produktais ir įgyvendinant novatoriškus ir kūrybiškus sprendimus;

Kultūros paveldas informacinėje visuomenėje

29. pripažįsta, kad vienas Europos skaitmeninės strategijos uždavinių – Europos kultūros paveldo ir istorinių objektų skaitmeninimas, kultūros turinio prieinamumas internetu ir išsaugojimas būsimoms kartoms. Šioje srityje jau pasiekta pažanga (20). Kalbant apie bendrą požiūrį į kultūros paveldą ir jo vaidmenį reikėtų stengtis pasiekti kuo platesnę auditoriją ir įtraukti naują visuomenės dalį pasinaudojant technologijų teikiamais privalumais ir naujomis ryšio priemonėmis, kadangi tai skatina bendruomenių kūrimąsi, keitimąsi žiniomis ir jų turtinimą, kultūrinę veiklą, mokymąsi ir mokslinę veiklą. Mano, kad skaitmeninimas ir naujosios technologijos sukuria naujas galimybes inovacijoms, galinčioms padidinti konkurencingumą. Abipusiai naudinga, kai kūrybos ir inovacijų pramonė gali naudotis suskaitmenintu kultūriniu turiniu;

30. pabrėžia, kad stiprinant kultūros paveldą ir bendruomenės sanglaudą ypač svarbus vaidmuo tenka muziejams, bibliotekoms ir archyvų saugykloms. XXI a. informacinėje visuomenėje svarbu apsvarstyti, kokį vaidmenį ateityje turėtų atlikti vietos bibliotekos (kurias daugelyje valstybių narių valdo ir finansuoja vietos valdžios institucijos) sudarant galimybes įgyti žinių apie kultūros paveldą ir jas skleisti. Naujų paslaugų ir naujų skaitmeninių žiniasklaidos priemonių turinys turėtų būti kuriamas remiantis ne vien tik ekonominiais kriterijais, bet ir atsižvelgiant į socialinius ir kultūrinius poreikius (21). Pagal miestų partnerystės programas organizuojamos konferencijos, mokymai ir tiriamieji vizitai galėtų būti priemonės keistis patirtimi, kaip ieškoti šiuolaikiškų sprendimų ir dalytis gerąją praktika;

31. mano, kad skatinant skaitmeninimą svarbų vaidmenį atlieka ES projektai, ir pabrėžia Europos kultūros platformos Europeana, kurioje sukauptas bibliotekų, muziejų ir archyvų saugyklų skaitmeninis turinys ir kurios tikslas užtikrinti visuotiną prieigą internetu prie Europos kultūros ir mokslo paveldo, svarbą. Pripažįsta, kad vis dar neišspręstas autorių teisių ir interneto teisių klausimas ir pritaria, kad būtų sukurta skaitmeninimo teisinė sistema;

32. pritaria, kad kino paveldas, kinematografiniai kūriniai, kaip informacijos apie Europos visuomenės istoriją šaltinis, yra neatsiejama Europos paveldo dalis, todėl reikėtų geriau pasinaudoti šio sektoriaus pramonės ir kultūriniu potencialu. Vis dar yra kliūčių filmų skaitmeninimui ir jų pateikimui internete (22). Kino teatrai, be kita ko, yra svarbi šalies kultūrą ir civilizaciją atspindinti dalis. Kadangi dėl skaitmeninės revoliucijos ir finansinės naštos gali įvykti esminiai pokyčiai vietos ir regionų pramonėje, ERK pakartoja savo prašymą dėti bendras pastangas ir bendradarbiauti, kad neišnyktų mažosios kino salės (23), ir ragina vietos ir regionų valdžios institucijas panaudoti Sąjungos fondų lėšas vietos kino salėms modernizuoti;

33. pabrėžia, kad labai svarbu švietimo sistemoje nuo pat mažens ugdyti vaikų skaitmeninius įgūdžius, kad jaunoji karta sugebėtų visapusiškai pasinaudoti naujomis prieigos prie kultūros turinio formomis ir būtų geriau pasirengusi ateities darbo vietoms užimti. Visų pirma reikės padėti jaunajai kartai ir didžiajai daliai visuomenės prisitaikyti prie perėjimo prie skaitmeninių technologijų (24);

Kultūros paveldo integravimas į visuomenės gyvenimą

34. palankiai vertina, kad komunikate įvertinti rezultatai, kurių pasiekta Sąjungos programomis ir iniciatyvomis, skirtomis supažindinti visuomenę su kultūros paveldo socialine verte ir skatinti kultūrų dialogą. Pritaria, kad Europos paveldo ženklas ir Europos kultūros sostinė – tai iniciatyvos, kuriomis supažindinama su Europos kultūros turtais, įvairove ir Europos kultūroms bendrais aspektais (25), ir pabrėžia, kad kandidatuojantys miestai, remdamiesi vietos ir regionų ištekliais, turėtų parengti konkrečią kultūros programą ir jai suteikti tvirtą Europos matmenį siekiant ilgalaikio teigiamo poveikio kultūros sektoriui ir iniciatyvoje dalyvaujančiam miestui (26). Reikia priminti, kad visuomenės požiūris į Europos kultūros paveldo vertę kaip į vystymosi veiksnį gali padėti sukurti standartinius rodiklius, kurie suteiktų galimybę įvertinti šio sektoriaus poveikį vietos ekonomikai ir darbo vietų kūrimui bei išlaikymui;

35. mano, kad paskelbus Europos kultūros paveldo metus, kaip siūlė Europos Sąjungos Taryba (27), būtų galima su kultūros paveldu supažindinti platesnę auditoriją;

36. pripažįsta Europos Sąjungos kultūros paveldo ir konkurso „Europa Nostra“ apdovanojimų svarbą, kadangi šiais apdovanojimais įvertinamas pavyzdinis darbas paveldo išsaugojimo ir aukštų techninių pasiekimų sklaidos srityje, be to, jis leidžia suburti aktyvius piliečius, pilietinę visuomenę, vietos ir regionų valdžios institucijas, privačius fondus ir įmones ir paskatinti juos dalyvauti atkuriant istorinius paminklus ir vietoves, o to siekiama ir nauja programa „Kūrybiška Europa“, t. y. pagrindinį dėmesį skirti tarpvalstybinei kultūros ir kūrybos sektorių veiklai (28);

37. mano, kad reikia toliau griežtinti sankcijas už vandalizmą paminklų, aplinkos ir jos meninių komponentų bei archeologinių vietovių atžvilgiu;

38. pritaria nuomonei, kad moksliniai tyrimai kultūros paveldo srityje prisideda prie kultūros paveldo išsaugojimo, plėtojimo ir populiarinimo. Septintoji bendroji mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programa, bendroji programavimo iniciatyva ir programa „Horizontas 2020“ gali užtikrinti dinamišką ir tvarų Europos kultūros paveldą, kadangi šiomis priemonėmis skatinama mokslinių tyrimų veikla ir inovacijos, kurių tikslas spręsti klimato kaitos ir su gaivalinių nelaimių grėsme susijusias problemas. Teigiamai vertina ES mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos sistemą ir Kultūros paveldo darbotvarkę, kurios bus pradėtos greitai įgyvendinti, ir prašo sukurti susijusį bendradarbiavimo su vietos ir regionų valdžios institucijomis mechanizmą;

39. pabrėžia būtinybę užtikrinti visuotinį kultūros vertybių ir paslaugų prieinamumą mažinant galimybių jomis pasinaudoti skirtumus tarp turtingųjų ir nepasiturinčiųjų, miesto ir kaimo gyventojų, jaunų ir vyresnio amžiaus žmonių ir neįgaliųjų. Priemonės nelygybei mažinti bus sėkmingos, jei jas kuriant dalyvaus susiję subjektai ir bus sudaromos geresnės sąlygos įgyti gebėjimų. Lygios galimybės yra išankstinė demokratiškos kultūros sąlyga;

40. mano, kad svarbu jaunąją kartą supažindinti su savo šalies materialiuoju ir nematerialiuoju paveldu, aiškinti, kodėl reikia jį saugoti, ir skatinti dalyvauti populiarinant kultūros vertybes (pvz., organizuojant Europos paveldo dienas). Laikosi nuomonės, kad būtent tokios žinios padės kurti partnerystes, kurių tikslas – tvarus kultūros paveldas ir atsakingas aplinkos naudojimas. Rekomenduoja organizuojant Europos paveldo dienas teminės savaitės programą susieti su kultūrine vietos valdžios institucijų veikla;

41. mano, kad savanoriška veikla yra perspektyvus būdas įtraukti vietos gyventojus ir plėtoti viešuosius ryšius. Ji atlieka svarbų vaidmenį įgyjant žinias ir skatinant domėjimąsi kultūra, taip pat padeda išvengti pažeidžiamų visuomenės grupių atskirties;

Bendradarbiavimas ir dalyvavimas

42. ERK mano, kad siekiant užtikrinti didesnį kultūros paveldo tvarumą, geresnį vystymą ir matomumą, reikia išsaugoti svarbiausias kultūros paveldo grandinės vertybes ir jas tvariai naudoti, o už švietimą, kultūrą ir kultūros paveldą atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos turi nuolat bendradarbiauti ir plėtoti savo veiklą, kadangi tai gali būti naudinga siekiant suprantamai informuoti gyventojus. Bendradarbiavimas reiškia pasitikėjimo tarp tautų skatinimą, tarpusavio ryšių užmezgimą ir galimybes rasti bendrus sprendimus bendroms problemoms;

43. pabrėžia svarbų tarpvalstybinių miestų partnerysčių, kuriose aktyviai dalyvauja piliečiai, svarbą skatinant abipusį, interaktyvų ir į patirtį orientuotą vietos ir regionų kultūros paveldo ir jo įvairovės pažinimą. Atkreipia dėmesį į ES programos „Europa piliečiams“ pridėtinę europinę vertę kuriant miestų partnerystės programas ir miestų tinklus, taip pat į europinio masto projektus „Europos atminimas“, kuriais skatinama tolerancija, padedama geriau suprasti Europos Sąjungos istoriją ir įvairovę ir nutiesti tiltą tarp Europos ir jos piliečių. ERK taip pat teigiamai vertina tai, kad minėta programa bus tęsiama ir pagal naująją ES finansinę programą (29);

44. rekomenduoja skirti apdovanojimą už geriausius rezultatus kultūros paveldo išsaugojimo srityje, pasiektus įgyvendinant vietos valdžios institucijų partnerystės ir bendradarbiavimo iniciatyvas, nes tai taip pat padės sustiprinti Europos Sąjungos tapatybę;

45. mano, kad kaimo ir miesto bendruomenėms labai svarbu kurti ir įgyvendinti teminus bendradarbiavimo projektus kultūros paveldo srityje ir kad turi būti siekiama aktyvaus visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo priimant sprendimus, taip skatinant veiksmingą, dalyvavimu grindžiamą valdymą. Pabrėžia daugiapakopio valdymo vertę ir svarbą, kadangi toks valdymas (30), be kita ko, padeda skleisti geriausią patirtį, įgytą tokiose srityse, kaip kultūros paveldo politika, dalyvaujamosios demokratijos vystymas, abipusis mokymasis ir dialogas, taip pat padeda siekti su kultūros paveldu susijusių sektorių veiklos veiksmingumo ir nuoseklumo;

46. atlikti naują kultūros ir kultūros paveldo reikšmės įvertinimą; tai ilgas procesas, kuriame turėtų dalyvauti visi visuomenės nariai. ERK mano, kad mąstysena pasikeis tik tuo atveju, jei pavyks šio klausimo svarba įtikinti dar daugiau gyventojų, o tam būtina sumažinti socialinius skirtumus, skatinti vietos bendruomenių vystymąsi, didinti galimybes dalyvauti visuomenės gyvenime, sudaryti sąlygas naujovėms ir ugdyti įgūdžius, padedančius mokytis suprasti, pažinti ir įvertinti su inovacijomis ir kultūros vertybėmis susijusius gebėjimus; laikosi nuomonės, kad visi suinteresuotieji subjektai yra bendrai atsakingi už konkurencingai visuomenei būtinų žinių ir kultūros ugdymą, kadangi tai yra būtina norint įveikti Sąjungai iškylančius iššūkius. Todėl RK palankiai vertina ir remia 2014 m. lapkričio 25 d. Švietimo, jaunimo, kultūros ir sporto tarybos išvadų 28 punktą, kuriame raginama apsvarstyti galimybę pateikti pasiūlymą dėl Europos kultūros paveldo metų. Tai paskatintų bendrų tikslų įgyvendinimą visoje Europoje;

47. pabrėžia, kad kultūra gali atlikti svarbų vaidmenį užsienio reikalų srityje siekiant įveikti skirtumus ir pripažinti bendras tautų vertybes. Todėl prašo geriau informuoti apie aukšto lygio kultūrinius ryšius ir šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į pastarojo meto pastangas įtraukti kultūros diplomatiją į Europos Sąjungos išorės santykius, visų pirma įgyvendinant parengiamuosius veiksmus „Kultūra ES išorės santykiuose“;

48. pabrėžia, kad taip pat reikia stiprinti bendradarbiavimą kovos su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis ir kultūros objektais srityje; todėl ragina valstybes nares ratifikuoti 1970 m. UNESCO konvenciją ir 1995 m. UNIDROIT konvenciją ir užtikrinti jų veiksmingą taikymą atitinkamai pakeičiant nacionalinę teisę ir stiprinant policiją ir muitinės kontrolę prie ES sienų.

2015 m. balandžio 16 d., Briuselis Europos regionų komiteto pirmininkas Markku MARKKULA

(1) Europos Tarybos Kultūros paveldo vertės visuomenei pagrindų konvencija, Faro, 2005 m. spalio 27 d.

(2) Florencijos deklaracija „Kultūra, kūrybiškumas ir tvarus vystymasis. Moksliniai tyrimai, inovacijos ir perspektyvos“, trečiasis UNESCO pasaulinis kultūros ir kultūros pramonės forumas (FOCUS), 2014 m. spalio 4 d.

(3) ES sutarties 3 straipsnio 3 dalis.

(4) SESV 167 straipsnis.

(5) Sutarties 36 straipsnyje nustatyti prekių importo, eksporto ar tranzito draudimai arba apribojimai siekiant užtikrinti nacionalinių meno, istorijos ar archeologijos vertybių apsaugą.

(6) Tarybos reglamente (EB) Nr. 116/2009 dėl kultūros vertybių eksporto išdėstytos nuostatos, užtikrinančios, kad kultūros vertybių eksportui prie Sąjungos sienų būtų taikoma vienoda kontrolė. Kultūros vertybės, be kita ko, apima tiesioginius kasinėjimų produktus, radinius arba archeologines vietoves valstybėse narėse.

(7) 2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriame nurodyta, kad tam tikrų rūšių pagalba yra suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (investicinė pagalba kultūrai ir paveldo išsaugojimui: 100 mln. EUR vienam projektui; veiklos pagalba kultūrai ir paveldo išsaugojimui: 50 mln. EUR vienai įmonei per metus).

(8) 72 konstatuojamoji dalis.

(9) 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/52/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo.

(10) Komisijos komunikate nurodytas projektas Cultural Heritage Counts for Europe: Towards an European Index for Valuing Cultural Heritag gali būti naudingas Europos lygmeniu renkant duomenis susijusiomis temomis, visų pirma sudarant Europos kartografiją, atspindinčią nacionaliniu, regionų ir vietos ir (arba) sektorių lygmeniu atliktų tyrimų rezultatus.

(11) CdR 2391/2012 fin.

(12) CdR 2391/2012 fin.

(13) Pvz., tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje projektas Cultural Capital Counts (2011–2014 m.), kuriame dalyvauja dešimt šešių Vidurio Europos šalių regionų, siekiančių bendro tikslo – skatinti regiono vystymąsi atsižvelgiant į savo tradicijas, žinias ir praktinę patirtį ir taip bendradarbiaujant atkreipti dėmesį į savo kultūros paveldą. Projektas, kurį bendrai finansuoja Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), įgyvendinamas pagal programą „Vidurio Europa“.

(14) European Commission – Mapping of Cultural Heritage actions in European Union policies, programmes and activities, http://ec.europa.eu/culture/library/reports/2014-heritage-mapping_en.pdf

(15) Enabling synergies between European Structural and Investment Funds, Horizon 2020 and other research, innovation and competitiveness-related Union programmes – Guidance for policy-makers and implementing bodies, http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/guides/synergy/synergies_en.pdf

(16) CdR 151/2011 fin.

(17) CdR 401/2011 fin.

(18) Pvz., keliaujant „Imperatorės Sisi keliu“ (Austrija, Vokietija, Vengrija ir Italija) galima aplankyti su Vengrijos karalienės Elžbietos gyvenimu susijusias pilis, dvarus, parkus ir kavines.

(19) Pvz., „Amatininkų akademijos“ (Vengrija, Slovėnija) atvejis: šį projektą įgyvendinti paskatino sudėtinga amatininkų padėtis. Mokymo programos dalyvių skaičius nuolat mažėjo ir kai kurios pramonės ir amatų mokyklos buvo uždarytos. Amatininkų akademijos projektas iš esmės pakeitė tokią tendenciją, atvėrė jaunimui naujas galimybes ir kartu su apie 1 000 įsitraukusių verslininkų prisidėjo prie kultūros paveldo išsaugojimo.

(20) Survey Report on Digitisation in European Cultural Heritage Institutions 2014, Teminis tinklas ENUMERTATE (2014 m.).

(21) CdR 104/2010 fin.

(22) Ketvirtoji Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijų dėl kino paveldo ir su juo susijusios pramoninės veiklos konkurencingumo įgyvendinimo ataskaita (Komisija, 2012–2013 m. pažangos ataskaita), 2014 m. spalio 1 d.

(23) CdR 293/2010 fin.

(24) CdR 2391/2012 fin.

(25) CdR 191/2011 fin.

(26) CdR 2077/2012 fin.

(27) Tarybos išvados dėl kultūros paveldo dalyvaujamojo valdymo (2014/C 463/01), http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:52014XG1223(01)&from=LT

(28) CdR 401/2011 fin.

(29) Tarybos reglamentas (ES) Nr. 390/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa „Europa piliečiams“.

(30) Daugiapakopio valdymo Europoje chartija.