BENDRAS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI VISAPUSIŠKO ES ATSAKO Į SIRIJOS KRIZĘ KONCEPCIJA /* JOIN/2013/022 final */





BENDRAS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI VISAPUSIŠKO ES ATSAKO Į SIRIJOS KRIZĘ KONCEPCIJA ĮVADAS Sirijos konfliktas pastaraisiais mėnesiais aštrėja tokiu greičiu, kad humanitarinė katastrofa netrukus ištiks visą regioną. Dėl to ne tik kenčia žmonės – konfliktas taip pat ardo tradicinę Sirijos visuomenės struktūrą ir kelia didžiulį pavojų kaimyninių šalių – Libano ir Jordanijos – stabilumui, o vilties, kad jis netrukus baigsis, nėra. Šiame bendrame komunikate siūloma visapusiška Europos Sąjungos koncepcija, kuria būtų grindžiamas ES atsakas į šį konfliktą ir jo padarinius Sirijoje bei kaimyninėse šalyse. Nuo konflikto pradžios žmonių saugumo situacija nuolat sparčiai blogėjo – nuo 2013 m. birželio mėn. užfiksuota daugiau kaip 93 000 mirčių ir 1,6 milijono pabėgėlių. Atsargiausiais vertinimais, 6,8 mln. žmonių reikia pagalbos, 4,25 mln. yra perkelti į kitą šalies vietą, o Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro biuras prognozuoja, kad iki metų pabaigos pabėgėlių skaičius gali pasiekti 3,45 mln. Labai pablogėjo ir žmogaus teisių padėtis Sirijoje. 2013 m. birželio mėn. JT Nepriklausomos tarptautinės tyrimų komisijos padėčiai Sirijoje tirti (toliau – Tyrimų komisija) ataskaitoje pasmerktas nepaprastas šio konflikto žiaurumas ir pirmą kartą oficialiai užfiksuotos nuolatinės apgultys, cheminių medžiagų naudojimas ir gyventojų perkėlimas jėga. Tyrimų komisija pažymi, kad vyriausybės pajėgos ir su jomis susijusios karinės grupuotės vykdė nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus, taip pat šiurkščiai pažeidė tarptautines žmogaus teises ir humanitarinę teisę. Yra įrodymų, kad karo nusikaltimų ir kitų sunkių pažeidimų yra padariusios ir antivyriausybinės ginkluotos grupuotės, tačiau jų nusikaltimai, palyginti su Sirijos valdžios nusikaltimais, ne tokie sunkūs ir mažesnio masto. 2013 m. birželio mėn. Saugumo Tarybos posėdyje JT Generalinis Sekretorius pranešė, kad tiek Laisvoji Sirijos armija (kuri, įtariama, ima į karo tarnybą vaikus), tiek vyriausybės pajėgos, įskaitant Sirijos ginkluotąsias pajėgas, žvalgybos tarnybas ir režimo karines grupuotes, yra prisidėjusios prie sunkių vaikų teisių pažeidimų. Svarbiausias ES prioritetas – siekti politinio sprendimo, kuris sustabdytų smurtą. Konfliktas Sirijoje trunka jau trečius metus, ir nepaisant tam tikros Sirijos vyriausybės pajėgų pažangos labai tikėtina, kad jis užsitęs, nes nė viena šalių neturės aiškaus karinio pranašumo. Kol kas Jungtinių Tautų Saugumo Taryboje (JT ST) sunkiai sekasi susitarti. Tačiau neseniai pasirašytas JAV valstybės sekretoriaus J. Kerry ir Rusijos užsienio reikalų ministro S. Lavrovo susitarimas atnaujinti derybas pagal 2012 m. birželio mėn. Ženevos komunikatą ir surengti tarptautinę konferenciją dėl Sirijos („Ženeva II“) suteikė naują impulsą politiniam procesui. Kartu su politiniais veiksmais ES pasitelkė visas turimas priemones, galinčias paskatinti platesnio masto tarptautinės bendruomenės atsaką į konfliktą. Todėl ES yra didžiausia humanitarinės pagalbos teikėja. Iš valstybių narių ir ES biudžeto jau skirta 678 mln. EUR humanitarinės pagalbos. Be to, ES skyrė 175 mln. EUR iš kitų, nehumanitarinių, priemonių biudžeto. Iš viso atsakui į krizę jau išleista daugiau kaip 850 mln. EUR. Tačiau net ir šios didžiulės sumos nepakanka masiniams ir vis augantiems humanitariniams poreikiams patenkinti. Didžiausia problema, su kuria ES susiduria teikdama pagalbą – sunkiai prognozuojama ir pavojinga aplinka, kurioje dažnai nepaisoma tarptautinės humanitarinės teisės. Laikydamasi humanitarinių principų, ES bendradarbiauja su visomis konflikto šalimis – mezga glaudesnius ryšius su vietos bendruomenėmis ir jų vietos tarybomis, kad galėtų geriau patenkinti svarbiausius poreikius tokiose srityse kaip medicina, maisto saugumas, elektros, vandens tiekimas ir kitos paslaugos. Kad ši pagalba tikrai pasiektų tuos, kuriems yra skirta, ją reikia teikti visais turimais kanalais. Vis sunkiau prognozuojamo ir destabilizuojančio Sirijos konflikto padariniai juntami ne tik pačioje Sirijoje. Libane ir Jordanijoje, dar iki šios krizės turėjusiose rimtų problemų, dabar susiklostė kaip niekad sudėtinga padėtis, kelianti grėsmę šių šalių vidaus stabilumui. Turkijoje ir Irake taip pat gali kilti politinių problemų, tiesiogiai susijusių su pabėgėlių etnine, religine ir politine priklausomybe, nors šių šalių socialinės ir ekonominės galimybės priimti pabėgėlius yra didesnės nei Libano ir Jordanijos. Kadangi situacija nevaldomai blogėja, o poreikiai sparčiai auga, reikia kuo skubiau susitarti dėl visapusiško atsakomųjų priemonių rinkinio konkrečioms problemoms spręsti. Šiame atsakomųjų priemonių rinkinyje turėtų būti panaudotos tiek ES, tiek valstybių narių politinės priemonės ir instrumentai – taip bus siekiama koordinuotai ir visapusiškai spręsti humanitarines problemas, suvaldyti ir įveikti Sirijos krizę, sudaryti sąlygas kreiptis į teismą ir gerinti atskaitomybę, apsaugoti kaimyninių šalių stabilumą ir, pasiekus tvarios taikos, imtis ilgalaikių tarptautinių atkuriamųjų veiksmų. Dėl savo padėties ES gali būti ypač naudinga reaguojant į krizę, nes ji gali pasinaudoti i) savo gerais politiniais santykiais ir artimais ryšiais su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais – dauguma jų tikisi, kad ES atliks svarbų vaidmenį; ii) galimybėmis palengvinti veiksmų koordinavimą ir iii) patirtimi ne tik humanitarinės pagalbos srityje, bet ir sprendžiant saugumo klausimus, taip pat pasibaigus konfliktui ir prasidėjus atkūrimo veiksmams. Šiame bendrame komunikate siūlomi pagrindiniai visapusiško ES atsako į krizę elementai ir nurodoma, kokių veiksmų ir iniciatyvų Vyriausioji įgaliotinė ir Europos Komisija jau ėmėsi. 1. VISAPUSIŠKAS ES ATSAKAS Į KRIZĘ Visapusiškas ES atsakas turėtų a) skatinti ieškoti politinio sprendimo, kuriuo užtikrinamas tvarus krizės įveikimas; b) užkirsti kelią regiono destabilizavimui dėl konflikto padarinių kaimyninėse šalyse; c) taisyti katastrofišką humanitarinę padėtį ir padėti nukentėjusiems gyventojams; d) šalinti konflikto pasekmes Europos Sąjungai ir jos narėms. Kas numatyta: · Remti politinio sureguliavimo kelią – tam ES tvirtai laikysis savo pozicijos numatytoje tarptautinėje konferencijoje „Ženeva II“. · Užmegzti ryšius su opozicija ir užtikrinti, kad jos atstovai dalyvautų konferencijoje „Ženeva II“ ir turėtų teisinius įgaliojimus prisiimti įsipareigojimus. · Toliau siekti, kad humanitarinė pagalba pasiektų visas nuo konflikto nukentėjusias vietoves. · Paremti Sirijos gyventojus numatant naujų sankcijų režimo išimčių. · Siekiant patenkinti svarbiausius nukentėjusių Sirijos ir regiono gyventojų poreikius, 400 mln. EUR padidinti 2013 m. finansinę paramą iš ES biudžeto. · Aktyviau remti Sirijos kaimyninių šalių priimančiąsias bendruomenes – remti ir gerinti jų darbo su pabėgėliais pajėgumus. · Toliau reikalauti Jungtinių Tautų reaguoti į pranešimus apie žmogaus teisių, tarptautinės humanitarinės teisės ir pagrindinių laisvių pažeidimus. · Skatinti solidarumą su ypač pažeidžiamus asmenis, kuriems gali tekti persikelti. · Kovoti su ES piliečių radikalizavimu ir spręsti ES kilmės užsienio kovotojų, išvykusių į konflikto zoną, problemą. · Pasirengti atkūrimo ir reabilitacijos etapui po konflikto. 1.1. Pastangos politiškai išspręsti konfliktą Pagrindinis ES prioritetas turėtų būti rasti politinį konflikto sprendimą, užtikrinantį perėjimą prie demokratinių procesų, be to, taisyti katastrofišką humanitarinę padėtį. ES turėtų remti visas pastangas užtikrinti, kad šio proceso nepradėtų valdyti subjektai, siekiantys siaurų savanaudiškų tikslų. ES turėtų toliau aktyviai remti JAV ir Rusijos pastangas atnaujinti politines derybas pagal 2012 m. birželio mėn. Ženevos komunikatą. Vyriausioji įgaliotinė jau patvirtino aktyviai remianti šias pastangas. Be to, ES turėtų būti pasirengusi teikti visą reikalingą tokio pobūdžio paramą JT ir Arabų Valstybių Lygos bendram specialiajam atstovui ir JT. Kadangi tikėtina, jog konferencija „Ženeva II“ įvyks, ES turėtų gerai jai pasirengti ir užtikrinti tvirtą ES poziciją. Rengdamasi šiai konferencijai ES, glaudžiai bendradarbiaudama su JAV ir Rusija, turėtų nustatyti sąlygas, kurios leistų Sirijos vadovybei išspręsti konfliktą politinėmis priemonėmis. Tam pirmiausia reikia susitarti dėl teisėtų abiejų šalių atstovų derybose, kurie turėtų įgaliojimus prisiimti įsipareigojimus. ES turėtų visais turimais kanalais skatinti abi šalis dalyvauti taikos konferencijos derybose. ES yra pasirengusi padėti įvairioms Nacionalinės Sirijos revoliucijos ir opozicinių jėgų koalicijos grupėms ruoštis šiai konferencijai. ES turėtų tęsti darbą su Nacionaline Sirijos revoliucijos ir opozicinių jėgų koalicija, kartu neatmesdama galimybės bendradarbiauti su kitomis nuosaikiosiomis grupėmis, ir padėti joms tapti patikimais derybų dalyviais. Teikdama paramą Nacionalinei Sirijos revoliucijos ir opozicinių jėgų koalicijai, ES turėtų skatinti įtrauktį ir užtikrinti, kad būtų gerbiamos žmogaus teisės. Sirijos taikos konferencijai ES turėtų parengti pasitikėjimo gerinimo priemonių, kurias laipsniškai įgyvendinant būtų skatinama: prieiga prie humanitarinės pagalbos ir netrikdoma prieiga prie jos teikėjų; tarptautinės humanitarinės teisės laikymasis; politinių kalinių išlaisvinimas; JT stebėtojų sugrįžimas ir laipsniškas paliaubų įgyvendinimas. Koordinuodama veiksmus su JAV ir Rusija, ES turėtų toliau palaikyti diplomatinius ryšius su JT Saugumo tarybos narėmis ir kitomis svarbiomis šalimis, nesvarbu kurią konflikto pusę jos palaiko – pirmiausia su Turkija, Saudo Arabija, Kataru, Egiptu, Iraku, Jordanija ir Iranu. 1.2. Trečiųjų šalių ir nevalstybinių organizacijų vaidmuo Vieni svarbiausių šių derybų dalyvių yra JAV, Rusija, Turkija, Saudo Arabija, Kataras, Egiptas, Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba ir Arabų lyga. Dar reikės įvertinti Irano vaidmenį dabartinėje politinėje ir karinėje situacijoje ir nustatyti poziciją jo atžvilgiu. 2012 m. birželio mėn. visų pagrindinių politinių jėgų atstovų priimtoje Baabda deklaracijoje Libano vadovai įsipareigojo vykdyti nesikišimo politiką. Tačiau vis aktyvesnė „Hezbollah“ veikla Sirijoje, Neva siekiant apginti Libano gyventojus ir šventoves, ir Sirijos opozicijai Libano tiekiami ginklai ir kariai nesuderinami su oficialia nesikišimo politika. Padažnėjus tarpvalstybiniams incidentams, kai kurios Sirijos opozicijos grupės ir „Hezbollah“ ėmėsi grasinamos retorikos. ES pasmerkė dėl Sirijos konflikto Libano teritorijoje padarytus pažeidimus ir vėl primygtinai reikalauja, kad visos Libano institucijos toliau laikytųsi nesikišimo politikos ir besąlygiškai ją įgyvendintų. Be to, ES ieškos galimybių stiprinti Libano valstybės saugumo struktūrų pajėgumus, kad Libanas ir visas regionas taptų stabilesnis. Persijos įlankos šalys ir Turkija – svarbios partnerės ieškant ilgalaikio sprendimo. ES ir toliau aktyviai su jomis bendradarbiaus, pabrėždama, kad bet kokį įsikišimą į konfliktą ir tokio įsikišimo pasekmes reikia labai gerai pasverti, nepamirštant atsižvelgti į tai, kas yra galutiniai jų teikiamos karinės ir politinės paramos gavėjai. ES taip pat pabrėžia, kad būtina remti pastangas atnaujinti Ženevos procesą ir išnaudoti visus turimus nekarinės pagalbos teikimo kanalus. Kalbėdama su visais partneriais ir derybų dalyviais ES ir toliau pabrėš, kad labai svarbu kuo skubiau pradėti politinį procesą ir derybas, leisiančias kuo greičiau numalšinti konfliktą ir užkirsti kelią tolesniam jo eskalavimui regione. 1.3. Teisingumas ir atskaitomybė Nuo pat krizės pradžios įvairiuose daugiašaliuose forumuose ES ragino užtikrinti, kad būtų imamasi veiksmų dėl sistemingai vykdomų žmogaus teisių, tarptautinės humanitarinės teisės ir pagrindinių laisvių pažeidimų. ES ėmėsi iniciatyvos ir glaudžiai bendradarbiaudama su šio regiono valstybėmis Jungtinių Tautų Žmogaus teisių taryboje surengė tris specialiąsias sesijas Sirijos klausimais ir įsteigė JT nepriklausomą tyrimų komisiją. ES turėtų užtikrinti, kad priemonės, kurių imamasi atsižvelgiant į jos išreikštą susirūpinimą dėl dažnų žmogaus teisių pažeidimų, būtų neatskiriama viso konflikto sprendimo proceso dalis. Siekiant įgyvendinti svarbiausias Ženevos komunikato nuostatas, reikia ypač pabrėžti įsipareigojimą siekti atskaitomybės ir nacionalinio susitaikymo, pirmiausia būtinumą priimti išsamų pereinamojo laikotarpio teisingumo priemonių rinkinį, įskaitant priemones dėl kompensacijų konflikto aukoms ir jų reabilitavimo, taip pat imtis nacionalinio susitaikymo priemonių. Taip pat ES turėtų priminti, kad siekiant užkirsti kelią tolesniems pažeidimams, būtina imtis veiksmingų priemonių pažeidžiamoms grupėms apsaugoti. ES turėtų ir toliau laikytis pozicijos, kad tais atvejais, kai nacionaliniu lygmeniu karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui problema tinkamai nesprendžiama, klausimas turėtų būti perduotas Tarptautiniam baudžiamajam teismui. Kadangi JT Saugumo taryba dėl padėties Sirijoje bet kada gali kreiptis į Tarptautinį baudžiamąjį teismą, ES turėtų toliau raginti ją kuo skubiau imtis nagrinėti visus padėties Sirijoje aspektus, įskaitant šį klausimą. Atsižvelgdama į tai, kad labai svarbu oficialiai fiksuoti vietose daromus pažeidimus, įskaitant galimą cheminių medžiagų ir ginklų naudojimą, taip pat siekiant veiksmingai patraukti atsakomybėn pažeidėjus, ES turėtų toliau remti JT Tyrimų komisiją. Taip pat ji turėtų nuolat kartoti reikalavimą Sirijos valdžios institucijoms visiškai bendradarbiauti su Tyrimų komisija, be kita ko, nedelsiant suteikti jai visišką ir nevaržomą laisvę veikti Sirijos teritorijoje. Opozicijos kontroliuojamose vietovėse Tyrimų komisijai taip pat turi būti sudaryta galimybė netrikdomai dirbti. 1.4. Sankcijos Siekdama paremti opoziciją ir Sirijos gyventojus, ES pradėjo taikyti savo nustatyto sankcijų režimo išimtis. Pavyzdžiui, numatytos ekonominių priemonių išimtys naftos, dujų ir bankų sektoriuose, kurias suteikia kompetentingos valstybių narių nacionalinės institucijos. Vykdant išimties nustatymo procedūrą konsultuojamasi su Nacionalinė Sirijos revoliucijos ir opozicinių jėgų koalicija. Šios išimtys turėtų padėti Sirijos civiliams gyventojams – patenkinti jų humanitarinius poreikius, užtikrinti pagrindinių paslaugų teikimą, atkūrimą, grįžimą prie įprastos ekonominės ar kitokios civilinės veiklos. Šiuo metu stengiamasi, kad šios priemonės būtų veiksmingai įgyvendinamos, ir ieškoma galimybių pritaikyti naujų Sirijos gyventojams naudingų išimčių. Nuo birželio 1 d., laikantis griežtų sąlygų, nustatytų gegužės 27 d. priimtoje Tarybos deklaracijoje, leista tiekti Sirijai ginklus pagal nacionalinės politikos priemones. Bet kokia kita pagalba turi būti teikiama atsižvelgiant į gegužės mėn. Tarybos (užsienio reikalų) išvadas ir taikytinas ES teisės nuostatas (bendrą poziciją dėl ginklų eksporto kontrolės). 1.5. Cheminiai ir biologiniai ginklai Pranešimai apie cheminių ir biologinių ginklų naudojimą Sirijoje kelia vis didesnį nerimą. ES toliau ragins įsileisti į šalį JT inspektorius, kad šie kaltinimai būtų ištirti. Siekdama užkirsti kelią tragiškiems, regiono gyventojams mirtimi gresiantiems įvykiams, juos nustatyti ir į juos reaguoti, ES šiuo metu svarsto, kaip dar geriau koordinuoti veiksmus ir dar glaudžiau bendradarbiauti su ES valstybėmis narėmis, šios srities tarptautinėmis organizacijomis (OCHA, TRKK, PSO, Interpolu ir CGUO) ir strateginiais partneriais. Neseniai užmegzti kontaktai su JAV valdžia siekiant geriau koordinuoti ES ir JAV veiksmus ChBRB (cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių medžiagų naudojimo) srityje, konkrečiai dėl paramos Jordanijai, yra teigiamas pokytis ir patvirtina glaudaus bendradarbiavimo šioje srityje naudą. ES ir toliau reikalaus, kad Sirija prisijungtų prie Cheminio ginklo uždraudimo konvencijos ir kuo skubiau ratifikuotų Biologinių ginklų konvenciją. ES primena, kad bet koks cheminio ginklo panaudojimas bet kokiu būdu ir bet kokiomis aplinkybėmis yra nusikalstamas, ypač šiurkštus tarptautinės bendruomenės teisės normų ir standartų pažeidimas. Sirijos valdžios institucijoms tenka ypatinga atsakomybė užtikrinti, kad šalies cheminiai ginklai būtų saugiai saugomi iki tol, kol bus sunaikinti prižiūrint nepriklausomiems ekspertams, ir nepatektų į kitos valstybės ar nevalstybinio subjekto dispoziciją. 1.6. Didesnė pagalbos apimtis Komisija nusprendė 2013 m. skirti dar 400 mln. EUR humanitarinei ir kitokiai ekonominei bei vystymosi pagalbai – taip ji siekia patenkinti augančius poreikius ir reaguoti į krizės pasekmes Sirijoje ir kaimyninėse šalyse, ypač Libane ir Jordanijoje. Tam ji turės pasinaudoti turimais rezervais ir perskirstyti išorės pagalbos fondų lėšas. Kad regiono šalys galėtų suteikti pagalbą pabėgėliams ir kitiems pagalbos prašantiems asmenims bei priimančiosios šalies gyventojams ir paremti baigiančias sužlugti sveikatos priežiūros ir švietimo sistemas, šioms šalims reikalinga humanitarinė pagalba, reagavimo į krizę ir vystomojo bendradarbiavimo pagalba. Komisija ragina JT agentūras, NVO, tarptautines organizacijas ir kitus pagalbos teikėjus nusistatyti pagalbos teikimo prioritetus – pirmiausia orientuotis į pačias pažeidžiamiausias grupes, taip pat geriau koordinuoti savo veiksmus, kad turimos lėšos būtų panaudojamos kuo naudingiau. Vėlesniu etapu galima būtų sukurti Sirijai skirtą ES patikos fondą, kuris sustiprintų visų ES (ir kitų suinteresuotų) pagalbos teikėjų skiriamo finansavimo naudingumą ir koordinuotų jų veiksmus. Bus daroma viskas, kad planuojant ES atsaką ir jį įgyvendinant būtų atsižvelgiama į naujausius įvykius šalyje. Tam reikia peržiūrėti visas išorės pagalbos priemones, skubių krizės valdymo procedūrų taikymą teikiant (nehumanitarinę) paramą ekonomikai ir vystymuisi labiausiai nukentėjusiose kaimyninėse šalyse, taip pat galimybę teikti makroekonominę paramą. Komisija jau pasiūlė suteikti Jordanijai iki 180 mln. EUR ES makrofinansinės paramos. Be jau numatytų operacijų, ji dar svarstys galimybę pasinaudoti kitomis ES priemonėmis. Per pastaruosius penkerius metus 344 Sirijos studentai ir mokslininkai pasinaudojo ES programa „Erasmus Mundus“; be to, 2013 m. kol kas 21 Sirijos studentui (įskaitant perkeltus studentus) suteiktos stipendijos, o dar maždaug 40 studentų turėtų jas gauti 2013–2014 mokslo metais. Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad pasibaigus stipendijų mokėjimo laikotarpiui studentams būtų pasiūlyta tinkamų sprendimų, kad jie, be kita ko, nebūtų priversti grįžti į Siriją. Komisija ir toliau teiks stipendijas pabėgėliams Sirijos studentams ir ieškos galimybių padidinti stipendijų gavėjų skaičių. ES pažymi, kad būtina laikytis pagarbos pasaulio kultūros paveldui ir jo apsaugos principo, ir išreiškia didžiulį susirūpinimą dėl daromos žalos Sirijos kultūros vertybėms, archeologinėms vietovėms ir unikalios istorinės vertės paminklams. ES taip pat ketina stiprinti diplomatinius ryšius su šio regiono šalimis, tarptautiniais partneriais ir plačiąja visuomene, kad galėtų kuo geriau informuoti juos apie ES atsaką į Sirijos krizę ir užtikrinti, kad kiti pagalbos teikėjai vykdytų savo finansinius įsipareigojimus ir pažadus. 1.7. Priemonės asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga Nuo krizės pradžios 2011 m. balandžio mėn. iki 2012 m. pabaigos ES apsaugos paprašė maždaug 32 000 asmenų, tvirtinančių, kad yra Sirijos piliečiai, o 2013 m. iki šiol dar apie 75 000. Šiuo metu visuotinai susitarta, kad ES esantys Sirijos piliečiai neturėtų būti grąžinami į Siriją, nesvarbu, koks jų teisinis statusas. Neseniai JT vyriausiasis pabėgėlių reikalų komisaras raštu kreipėsi į Komisiją ir valstybes nares, prašydamas suteikti humanitarinį prieglobstį 10 000 Sirijos pabėgėlių iš Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos šalių ir perkelti dar 2 000 Sirijos piliečių, kurių daugelis yra ypač pažeidžiami pabėgėliai, dalis jų sunkiai sergantys ar turintys negalią. Komisija ragina valstybes nares patenkinti šį prašymą ir numatyti šiems žmonėms vietas perkėlimo ir humanitarinio prieglobsčio programose. Be to, Komisija prašo valstybių narių laikytis švelnesnės politikos išduodant humanitarines vizas dėl Sirijos krizės perkeltiems asmenims, kurių šeimos narių jau yra ES, taip pat įsileisti visus Sirijos gyventojus, norinčius kirsti Sąjungos išorės sienas. Šiuo metu vienuolika Šengeno erdvei priklausančių šalių taiko Sirijos piliečiams oro uosto tranzitines vizas. Atsižvelgdama į susiklosčiusias aplinkybes, Komisija mano, kad Sirijos nereikėtų įtraukti į bendrą sąrašą šalių, kurioms taikomas oro uosto tranzitinių vizų reikalavimas, nors kai kurios valstybės narės, vykdydamos kasmetinę nacionalinių oro uosto tranzitinių vizų reikalavimų peržiūrą, paprašė ją įtraukti į šį sąrašą. Be to, remdamasi JT vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro pateiktu situacijos vietose vertinimu, Komisija ketina apsvarstyti galimybę imtis naujų priemonių Sirijos kaimyninių šalių naštai palengvinti, nes joms tenka priglausti vis daugiau ir daugiau pabėgėlių. Komisija taip pat parengė Regioninės apsaugos programą, kuri bus pradėta vykdyti iki 2013 m. pabaigos – ja siekiama gerinti ilgalaikius Sirijos kaimyninių šalių gebėjimus, kad jos būtų pajėgios spręsti pabėgėlių klausimus pagal tarptautinius standartus. Šią programą, kurios bendras biudžetas šiuo metu yra daugiau kaip 13,2 mln. EUR – 10 mln. EUR iš ES biudžeto ir 3,2 mln. EUR iš valstybių narių, ketinančių dalyvauti programoje, biudžetų – sudarys du elementai: pirmasis, labai svarbus, yra apsauga, t. y. registracija, administracinių gebėjimų stiprinimas ir teisinis atstovavimas, o antrasis – tiesiogiai pabėgėliams naudingos priemonės, kaip antai tam tikrų socialinių ir ekonominių teisių, pvz., teisių į švietimą ar sveikatos apsaugą, įgyvendinimo gerinimas. Tiksli šios programos taikymo sritis priklausys nuo to, ar priimančiosios Sirijos kaimyninės šalys sutiks bendradarbiauti vykdant konkrečius veiksmus. Galiausiai Komisija kartu su Europos prieglobsčio paramos biuru ketina pratęsti diskusijas su valstybėmis narėmis apie sirų padėtį ES – ji norėtų užtikrinti, kad Sirijos prieglobsčio prašytojų atžvilgiu, ypač vertindamos jų prieglobsčio prašymus, valstybės narės laikytųsi nuoseklesnių nuostatų. 1.8. Radikalizmo prevencija ir užsienio kovotojų problemos sprendimas ES turi budriai sekti, kad ES piliečiai, vykstantys į Siriją kaip užsienio kovotojai, nesukeltų pavojaus ES saugumui. Komisija toliau rems priemones, kuriomis siekiama atgrasyti žmones nuo radikalių idėjų ir sprendimo vykti iš ES į Siriją kovoti užsienio kovotojų gretose – bus gausinama antipropagandinių iniciatyvų ir siūloma pagalba valstybėms narėms, galinčioms patirti grėsmę tokiems kovotojams sugrįžus. Šių veiksmų bus imamasi įgyvendinant Komisijos inicijuotas priemones pagal ES informacijos apie radikalizaciją tinklo programą, skirtą smurtinio ekstremizmo prevencijai ir kovai su juo. Komisija ragina valstybes nares pagerinti užsienio kovotojų judėjimo stebėseną geriau išnaudojant antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą. Komisija toliau bendradarbiaus su Europos Parlamentu ir Taryba, kad būtų priimtas Direktyvos dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) pasiūlymas, nes PNR duomenų tvarkymas suteikia galimybę sekti, kaip juda užsienio kovotojai, išvykstantys iš ES arba sugrįžtantys į ją oro transporto priemonėmis. Be to, siekiant geriau atsekti mokėjimus, susijusius su teroristų judėjimu, reikėtų geriau išnaudoti ES priemones ir tarptautiniais susitarimais nustatytus mechanizmus, kaip antai Terorizmo finansavimo sekimo programą (TFSP). Galiausiai, Komisija bandys dar palengvinti rizikos analizės procesą, kuriuo siekiama nustatyti pagrindinius pavojus ES saugumui, keliamus plintančio užsienio kovotojų reiškinio, ir padėti nustatant galimus šių pavojų mažinimo priemones. Šį darbą padės atlikti ES žvalgybos analizės centras (IntCen), Europolas ir FRONTEX. 2013 m. birželio 7 d. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos susitikime, remiantis ES kovos su terorizmu koordinatoriaus ataskaita, kovai su šia grėsme sutarta imtis bendrų veiksmų. Pavyzdžiui, galima būtų dalytis informacija ir geriausia praktika, atlikti išsamią užsienio kovotojų motyvų analizę, glaudžiau bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, aktyviau naudotis visomis esamomis priemonėmis, tinklais ir agentūromis ir geriau koordinuoti atitinkamus veiksmus. 1.9. Ilgalaikis planavimas ir koordinavimo gerinimas ES jau pradėjo kuri planus laikotarpiui po konflikto, kurie, be kita ko, apima taikos ir saugumo zonų kūrimo veiksmus, atkūrimą ir reabilitaciją, rinkimus, teisingumą, teisinės valstybės įgyvendinimą ir humanitarinę veiklą. Poreikiai bus įvertinami vadovaujantis JT duomenimis arba – gali būti – Poreikių po konflikto vertinimu (angl. Post Conflict Needs Assessment, PCNA). Pasitelkdama palydovinius vaizdus, Komisija jau pradėjo vertinti žalą, kad būtų galima apskaičiuoti tikėtinas atkūrimo išlaidas – preliminariais duomenimis, didelė žala padaryta daugumoje konflikto apimtų vietovių, ypač Alepe. Šis darbas, kurį inicijavo pagrindinių pagalbos Sirijai teikėjų grupė, atliekamas kartu su JAV ir Japonija. Be to, 2014 m. ir vėliau, nepriklausomai nuo to, ar 2013 m. krizė bus įveikta, ar ne, ES ketina skirti dar daugiau humanitarinės ir nehumanitarinės pagalbos. Siekdama kuo geriau koordinuoti pagalbos veiksmus per krizę ir užtikrinti, kad ES atliktų svarbesnį ir aktyvesnį vaidmenį, Komisija kartu su Vyriausiąja įgaliotine siūlo, kad tolesnius veiksmus kontroliuotų ir stebėtų Komisijos tarnyba – EIVT grupė, prižiūrinti ir koordinuojanti ES veiksmus. Kartu ES ketina gerinti pagalbos teikėjų veiklos koordinavimą teikiant ekonominę ir vystymosi pagalbą Sirijai, taip pat Libanui ir Jordanijai, nes būtent šių dviejų šalių ekonomika dėl Sirijos krizės nukenčia labiausiai, ir atliekant pereinamojo laikotarpio planavimą tarpininkauti pagrindiniams pagalbos teikėjams, JT ir tarptautinėms finansų įstaigoms kadangi jie visi šiuo požiūriu turi konkrečių santykinių privalumų. ES ir toliau aktyviai dalyvaus organizacijos „Sirijos draugai“ įsteigtos Ekonomikos atsigavimo darbo grupės veikloje. 2. ES parama Sirijoje ir kaimyninėse šalyse Dėl konflikto mažiausiai 6,8 milijono žmonių reikalinga pagalba ir 4,25 mln. yra perkelti į kitą šalies vietą. Nesaugumas ir sunki prieiga yra didžiausios paramos teikimo kliūtys. Nuo 2011 m. pabaigos tiesiogiai reaguojant į krizę iš ES biudžeto finansuotos įvairios Sirijoje ir už Sirijos ribų taikytos priemonės, kurių vertė siekia 440 mln. EUR (humanitarinė pagalba – 265 mln. EUR, nehumanitarinė pagalba – 175 mln. EUR). Dar 413 mln. EUR skyrė ES valstybės narės. 2.1. Pagalba Sirijai Humanitarinė pagalba 2013 m. birželio 7 d. JT pateikė atnaujintus pagalbos poreikio Sirijoje ir kaimyninėse šalyse įvertinimus – juose teigiama, kad iki šių metų pabaigos 10 milijonų sirų, t. y. pusei šalies gyventojų, prireiks pagalbos, ir raginama skirti dar 4,4 mlrd. USD (3,3 mlrd. EUR). Vis prastesnė šalies prieiga gali ne tik labai apsunkinti humanitarinės pagalbos teikimą, bet ir priversti vis daugiau sirų ieškoti prieglobsčio kaimyninėse šalyse. Trumpai tariant, jei prieiga Sirijos teritorijoje pasidarys neįmanoma, ES ir tarptautinę humanitarinę pagalbą reikės teikti perkeltiems asmenims. Be to, ES šiuo metu bando alternatyvius pagalbos teikimo kanalus Sirijoje. Tikimasi, kad šiuos kanalus pavyks išplėtoti, nes kaimyninės šalys yra vis labiau suinteresuotos, kad humanitarinės pagalbos teikimas Sirijoje vyktų sklandžiau. Kas padaryta: · Iš ES biudžeto suteikta 124 mln. EUR humanitarinės pagalbos. · ES humanitarinės paramos lėšomis Sirijoje finansuojama skubi medicininė pagalba, apsauga, maisto ir mitybos pagalba, vandens tiekimas, sanitarinių ir higienos sąlygų gerinimas, pastogės suteikimas ir logistikos paslaugos. Už Sirijos ribų teikiamos finansavimo tikslas yra užtikrinti, kad iš šalies bėgantys žmonės gautų gyvybiškai svarbią pagalbą, kaip antai sveikatos apsaugos paslaugas, pastogę, būsto, higienos rinkinius, vandens tiekimo ir sanitarijos paslaugas ir apsaugą. · ES humanitarinės pagalbos finansavimas teikiamas per Tarptautinį Raudonąjį Kryžių ir Raudonojo pusmėnulio judėjimą, įvairias tarptautines nevyriausybines organizacijas ir JT humanitarinės pagalbos agentūras, įskaitant Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biurą ir agentūras, kurių įgaliojimai pirmiausia susiję su vaikų apsauga ir pagalba vaikams, kaip antai UNICEF ir „Gelbėkit vaikus“. · Taip pat, pasitelkus ES civilinės saugos mechanizmą, Turkijai ir Jordanijai suteikta pagalba natūra – greitosios pagalbos automobilių, antklodžių, šildytuvų ir kitų priemonių, kurių bendra vertė siekia 1 mln. EUR. · ES reagavimo į nelaimes centras išsiuntė į Jordaniją ir Libaną ekspertų grupes, kurios įvertins Sirijos pabėgėlių pagalbos poreikius. Tai daroma glaudžiai bendradarbiaujant su humanitarinės pagalbos ekspertais ir vietos valdžios institucijomis. Kas numatyta: · Likusiais 2013 m. mėnesiais padidinti humanitarinės pagalbos apimtį 250 mln. EUR – tuomet Sirijoje ir kaimyninėse šalyse ji sudarytų iš viso 515 mln. EUR. · Per ES civilinės saugos mechanizmą ir ES reagavimo į nelaimes centrą toliau teikti pagalbą natūra ir ekspertų konsultacijas. Ekonominė ir vystymosi pagalba Pagrindinis šiuo metu iš ES biudžeto teikiamos pagalbos tikslas – remti žmogaus teisių gynimo organizacijas bei jaunus aktyvistus ir stiprinti jų pajėgumus, taip pat užtikrinti prieigą prie tam tikrų nehumanitarinių paslaugų, kaip antai švietimo, psichosocialinės pagalbos ar paramos pragyvenimui. Komisija nustatė, kokias tolesnes priemones šiuose nehumanitariniuose sektoriuose galima būtų finansuoti. Tai, be kita ko, profesinis mokymas, sveikatos priežiūra, parama nepriklausomai žiniasklaidai, kultūros paveldo apsauga, dialogo skatinimas, pasirengimą pereinamajam laikotarpiui ir Sirijos pilietinės visuomenės organizacijų (PVO) pajėgumų kūrimas. Be to, neseniai Komisija kartu su valstybių narių agentūromis patvirtino papildomą finansavimą (10 mln. EUR iš stabilumo priemonės) bandomiesiems projektams Šiaurės Sirijos regione. Ekonominės ir vystymosi pagalbos Sirijai apimtis ateityje tiesiogiai priklausys politinių ir karinių procesų sprendžiant konfliktą. Nors pagalbos teikimo kanalus būtina kuo greičiau sutvirtinti ir išplėsti, kad būtų galima teikti daugiau pagalbos civiliams gyventojams, konflikto šalių priešiškumas gali labai apsunkinti pagalbos teikėjų veiklą ar net padaryti ją neįmanomą. Tokiomis aplinkybėmis rasti tinkamus įgyvendinimo būdus yra svarbiausias uždavinys – reikia atidžiai stebėti, kas galiausiai gauna pagalbą, nes ji gali būti panaudojama konfliktui kurstyti. Ieškoma įvairių galimybių teikti daugiau nehumanitarinės ekonominės ir vystymosi pagalbos, galinčios patenkinti gyventojų poreikius. Remiantis 2012 m. gruodžio 13–14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadomis[1], kartu su neseniai Šiaurės Sirijos regione, kurį kontroliuoja opozicija, įsteigtomis vietos administravimo tarybomis bandoma surasti naujų kanalų, kuriais galima būtų remti Sirijos gyventojus. Kas padaryta: · Iš ES biudžeto suteikta 53 mln. EUR ekonominės ir vystymosi pagalbos, įskaitant toliau pateiktus pavyzdžius. · Sirijoje pradėti du Jungtinių Tautų pagalbos ir darbo Palestinos pabėgėliams organizacijos įgyvendinami projektai (10 mln. EUR), kurie skirti visų pirma Palestinos pabėgėliams, tačiau pagal juos remiami ir Sirijos gyventojai. Pirmuoju projektu (7,3 mln. EUR) siekiama suteikti įgūdžių jaunimui ir užtikrinti jų dalyvavimą vietos bendruomenės gyvenimą – jiems sudaromos sąlygos vykdyti vietos vystymosi iniciatyvas krizės poveikiui mažinti. Pagal antrąjį projektą (2,7 mln. EUR) teikiama socialinė pagalba pažeidžiamiausiems namų ūkiams, nukentėjusiems dėl krizės metu padidėjusių maisto ir kitų pagrindinių paslaugų kainų. · Bendradarbiaujant su UNICEF suteikta pagalba (5,7 mln. EUR) pažeidžiamiems ir perkeltiems vaikams, užtikrinant jiems galimybę gauti Sirijoje švietimo paslaugas. · Per nevyriausybines organizacijas įgyvendinti kiti projektai, kurių tikslas – stiprinti Sirijos pilietinės visuomenės dalyvių pajėgumus, kad jie galėtų įgyvendinti nedidelius projektus pačioje Sirijoje. Komisija taip pat teikė paramą žmogaus teisių sektoriui (rėmė žmogaus teisių gynėjus, vykdė žmogaus teisių pažeidimų stebėseną), ir žiniasklaidos sektoriui. Kas numatyta: · Siekiant patenkinti nuolat augančius Sirijos vidaus poreikius, didinti jau teikiamos paramos apimtį ir kartu su humanitarine pagalba teikti ją visais įmanomais kanalais. · Papildomai remti NVO, siekiant užtikrinti pagrindinių paslaugų – įskaitant sveikatos priežiūros ir švietimo – paslaugas ir remti nepriklausomą žiniasklaidą. · Papildomai remti JT teikiamas pagrindines paslaugas, įskaitant sveikatos priežiūros, švietimo paslaugas ir kultūros paveldo apsaugą. · Remti opozicijos organizacijas, siekiant veiksmingiau koordinuoti pagalbą civiliams gyventojams. Padėti vietos taryboms atnaujinti ir išlaikyti būtinųjų pagrindinių paslaugų, pvz., sveikatos priežiūros, elektros tiekimo, šiukšlių surinkimo ar žemės ūkio finansavimo, teikimą. 2.2. Pagalba Libanui Jokiai kitai šaliai galintis per Sirijos sienas persiristi konfliktas nekelia tokio didelio pavojaus kaip Libanui. Libano sienos visą laiką buvo atviros visiems pabėgėliams, kurių dabar jau suskaičiuojama per 513 000. Šalis išgyvena didelę pabėgėlių krizę – šiuo metu pabėgėliai sudaro daugiau kaip 10 proc. Libano gyventojų, o iki metų pabaigos gali pasiekti 25 proc. 70 proc. pabėgėlių yra moterys ir vaikai. Valdžios institucijos pačios nepajėgios įveikti krizės, turinčios ne tik humanitarinių, bet ir politinių, saugumo, socialinių bei ekonominių pasekmių. Kas padaryta: · Iš ES biudžeto iš viso suteikta 113 mln. EUR pagalbos (humanitarinės ir nehumanitarinės). · Humanitarinė pagalba visų pirma skiriama pabėgėlių registracijai, sveikatos priežiūros priemonėms (įskaitant skubią medicinos pagalbą sužeistiems žmonėms), pagalbai maisto srityje, nemaisto produktų (palapinių, čiužinių, antklodžių, šildytuvų ir pan.) paskirstymui, pastogės suteikimui, vandens tiekimo ir sanitarijos paslaugoms, teisinei pagalbai ir logistikai. · Pradėti įgyvendinti įvairiūs JT Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro, UNICEF, Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūros (UNRWA), Sirijos pilietinės visuomenės organizacijų (PVO) ir Libano vyriausybės remiami projektai (45 mln. EUR), kurių tikslas – tenkinti Sirijos pabėgėlių vidutinės ir ilgalaikės trukmės poreikius, be kita ko, teikti paramą švietimo srityje ir remti atkūrimą bei reabilitaciją. Kas numatyta: · Be papildomai skirtų 250 mln. EUR, dar padidinti humanitarinės pagalbos apimtį. 20 mln. EUR bus panaudoti iki liepos mėn. pabaigos. · Pradėti įgyvendinti 40 mln. EUR vertės iniciatyvą, kuria siekiama toliau remti švietimo, atkūrimo ir reabilitacijos priemones, taip pat vyriausybės pastangas koordinuoti veiksmus. · Į ES delegaciją paskirti ES karinį ekspertą, kuris konsultuotų saugumo klausimais ir teiktų paramą Libano ginkluotosioms pajėgoms. · Atsižvelgiant į Sirijos krizės padarinius, peržiūrėti dabar vykdomas švietimo, atkūrimo ir reabilitacijos bei gerovės kūrimo programas (kurių bendra vertė yra iki 75 mln. EUR). Situacija kelia vis didesnį pavojų jau ir taip sudėtingomis politinėmis ir makroekonominėmis sąlygomis. 2013 m. sausio mėn. Libano vyriausybė ir Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro biuras apytikriai įvertino, kad bendros metinės pabėgėlių priėmimo išlaidos sudaro daugiau kaip 700 mln. USD. Nors apskritai Sirijos krizės poveikis ekonominei veiklai buvo nevienareikšmis, akivaizdu, kad Libano biudžetas nukentės. Parengtame 2013 m. biudžeto projekte prognozuojamas 3,5 mlrd. USD deficitas. Be to, susiklosčiusi politiškai nestabili situacija kartu su didėjančiu visuomenės susiskaidymu kelia grėsmę Libano nesikišimo politikai. Religinio pobūdžio smurtas Šiaurės Libane, rimti susidūrimai pasienyje ir nuolatiniai Libano teritorinio vientisumo pažeidimai rodo, kad šalis juda pavojinga linkme. Nuo krizės pradžios ES iš viso skyrė Libanui 113 mln. EUR paramos. Tačiau kadangi padėtis vis prastėja, Libanui stabilizuoti ES turi imtis papildomų išimtinių atsakomųjų priemonių trumpuoju ir ilguoju laikotarpiais. Šalį būtina apsaugoti nuo tam tikrų vietos ir regioninių organizacijų mėginimų perkelti kovas iš Sirijos į Libano teritoriją. Vienas svarbiausių ES atsako į krizę elementų turėtų būti konflikto švelninimas. Kad nesusidarytų pavojingas politinis vakuumas, reikia remti pastangas suformuoti vyriausybę ir imtis spręsti konkrečias problemas, įskaitant pabėgėlių srauto suvaldymą. Atidėti rinkimai ir 17 mėnesių pratęsti parlamento įgaliojimai gali atskleisti dar didesnį demokratijos trūkumą Libane ir padidinti religinio pobūdžio susiskaidymą. Įgyvendinant visapusiškos pagalbos nuostatas, taip pat reikia stiprinti Libano valdžios institucijų pajėgumus įveikti krizę (taip pat teikiant paramą socialinei infrastruktūrai) ir gerinti įvairių institucijų ir pagalbos teikėjų veiksmų koordinavimą. Kartu humanitarinės pagalbos apimtis reikės padidinti, kad būtų įmanoma patenkinti augančius pabėgėlių bendruomenės poreikius. ES pagalbos priemonės yra peržiūrimos, orientuojant jas į švietimo ir sveikatos sritis bei pažeidžiamų asmenų grupes, įskaitant Palestinos pabėgėlius iš Sirijos. Reikia turėti omenyje ir neseniai Libano valdžios institucijos paminėtą galimybę įrengti pabėgėlių stovyklas, nors tai neišvengiamai sukeltų saugumo problemų. Ieškant Libano problemų sprendimo svarbu išnagrinėti visas galimybes, įskaitant tarptautinių finansų institucijų pagalbą. Visapusiškas ES atsakas į krizę taip pat turi užtikrinti paramą Libano ginkluotosioms pajėgoms (toliau – LGP). LGP yra vienas svarbiausių saugumo sistemos elementų, tačiau jos veikia nesivadovaudamos jokia valstybine ar karine gynybos strategija. LGP turi gerą reputaciją, o dėl savo daugiakonfesinės sudėties laikomos nešališkomis ir neutraliomis. Reikalingas tolesnis dialogas ir bendradarbiavimas, kad LGP stiprėtų kaip nešališkas Libano saugumo garantas. 2.3. Pagalba Jordanijai Nepaisant vis prastėjančios makroekonominės padėties, Jordanija atliko svarbų vaidmenį teikiant paramą vis gausiau plūstantiems pabėgėliams, bėgantiems nuo patirto siaubo (birželio pradžioje Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuras (UNHCR) jau buvo užregistravęs (arba dar registravo) per 472 000 pabėgėlių). Kas padaryta: · Iš ES biudžeto suteikta 87 mln. EUR pagalbos (humanitarinės ir nehumanitarinės). · Humanitarinė pagalba visų pirma skiriama sveikatos priežiūros priemonėms (įskaitant skubią medicinos pagalbą karo veiksmų sužeistiems asmenims), pagalbai maisto srityje, nemaisto produktų (palapinių, čiužinių, antklodžių, šildytuvų ir pan.) paskirstymui, pastogės suteikimui, vandens tiekimo ir sanitarijos paslaugoms, psichosocialinei priežiūrai ir apsaugai. · Pradėti įgyvendinti įvairūs, UNICEF ir UNESCO remiami projektai (20,9 mln. EUR), kuriais pažeidžiamiems sirams, ypač vaikams, taip pat priimančiosioms bendruomenėms, suteikiama galimybė gauti formaliojo bei neformaliojo švietimo ir kitas paslaugas. Kas numatyta: · Be papildomai skirtų 250 mln. EUR, dar padidinti humanitarinės pagalbos apimtį. 20 mln. EUR bus panaudoti iki liepos mėn. pabaigos. · Teikti daugiau paramos Šiaurės Jordanijos priimančiosioms bendruomenėms ir atlikti centrinį vaidmenį koordinuojant šioms bendruomenėms teikiamą tarptautinę paramą. · Suteikti 25 mln. EUR ekonominės ir vystymosi pagalbos: 20,4 mln. EUR biudžetinės paramos Jordanijos valdžios institucijoms, kuri padėtų padengti išlaidas Sirijos pabėgėlių vaikų švietimui Jordanijos miestuose, kuriuos ypač paveikė pabėgėlių krizė, ir dar 4,6 mln. EUR UNICEF priemonėms. Skirti dar 25 mln. EUR antrajam pagalbos etapui. Kol kas vyriausybė savo 2013 m. išlaidų sąmatoje remiasi prielaida, kad bendras pabėgėlių skaičius yra 660 000. Numatoma, kad šiems pabėgėliams išlaikyti iš valstybės ir tarptautinių organizacijų biudžeto iš viso reikės skirti 1,4 mlrd. EUR. Dėl neramumų regione bei silpstančios regioninės ir pasaulinės ekonomikos 2011 m. ekonominės sąlygos Jordanijoje ėmė blogėti. Apytikriais skaičiavimais, nuo Sirijos konflikto pradžios Sirijos pabėgėlių priėmimo išlaidos jau viršijo 600 mln. EUR (apie 3 proc. BVP). Nerimaudamos dėl staigaus tarptautinių atsargų sumažėjimo pirmąjį 2012 m. pusmetį, Jordanijos valdžios institucijos susitarė su TVF dėl 2 mlrd. USD vertės rezervinio susitarimo 36 mėnesių laikotarpiui. Nuo krizės pradžios ES iš viso skyrė Jordanijai 87 mln. EUR paramos. Aišku, kad paramos reikės daugiau. Be numatytos 50–75 mln. EUR vertės būtinosios papildomos humanitarinės pagalbos iš ES biudžeto, atsakydama į Jordanijos pagalbos prašymus, ES taip pat turėtų teikti paramą konkrečių sektorių biudžetui, kuri papildytų jau vykdomas programas, visų pirma švietimo srityje. Be to, Taryba ir Parlamentas primygtinai raginami priimti sprendimą dėl Komisijos pasiūlymo skirti Jordanijai 180 mln. EUR makrofinansinės paramos, kuri taip pat padės spręsti Jordanijos ekonomines problemas. 2.4. Pagalba Turkijai Nuo krizės pradžios Turkijoje esančiuose 17 priėmimo centruose priimta daugiau kaip 380 000 Sirijos pabėgėlių, neskaitant kitų pabėgėlių (kai kuriais vertinimais, 370 000), kurie atvykę į Turkijos teritoriją nebuvo užregistruoti jokioje stovykloje ir dabar gyvena įvairiuose šalies miestuose. Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro vertinimu, iki 2013 m. pabaigos Turkijoje esančių pabėgėlių skaičius gali pasiekti 1 milijoną. Turkija pranešė ketinanti įrengti dar penkias stovyklas, iš viso priglausiančias 60 000 asmenų, o viena jų bus skirta Sirijos krikščionims. Turkijos valdžios institucijos suteikė nepriekaištingai veikiančius priėmimo centrus ir užtikrina tinkamą humanitarinę pagalbą. Iki šiol Turkijai, beveik be tarptautinės bendruomenės paramos, teko patirti nemažą finansinę naštą – maždaug 600 mln. EUR. ES pasižadėjo skirti 27 mln. EUR vertės pagalbos paketą, pirmiausia skirtą paremti Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro bei vietos organizacijų ir bendruomenių darbą su pabėgėliais. Valdžios institucijoms teko spręsti problemas dėl vis didėjančio spaudimo vietos bendruomenėms ir dėl to kylančios įtampos (be kita ko, problemas dėl prieigos prie sveikatos priežiūros ir švietimo paslaugų). Ši įtampa gali dar padėti įsigaliojus naujam užsieniečių ir tarptautinės apsaugos įstatymui, kuris ilgainiui turėtų atverti pabėgėliams kelią į atvirą darbo rinką. Be to, Turkijos visuomenė, ypač po sprogdinimų pietinės Chatajaus provincijos Reichanli mieste, per kuriuos žuvo per 50 žmonių, yra labai susirūpinusi dėl Sirijos krizės poveikio Turkijai. Jei Turkijoje būtų užregistruojama daugiau NVO ir joms suteikiama reikiama prieiga, šalį galėtų pasiekti daugiau išteklių. 2.5. Pagalba Irakui Birželio mėn. pradžioje Irakas jau buvo priėmęs apie 158 000 pabėgėlių, daugiausia šalies šiaurėje (Kurdistano regione). Kol kas pabėgėliams reikalinga skubioji humanitarinė pagalba užtikrinama bendradarbiaujant Irako migracijos ir perkėlimo ministerijai ir Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biurui bei kitoms JT agentūroms. Irako siena Anbaro provincijoje beveik visą laiką buvo uždaryta – ją kirsti leidžiama tik keliams asmenims per dieną. Pagrindinis Sirijos ir Irako Kurdistano provincijos pasienio punktas uždarytas nuo 2013 m. gegužės mėn. Irakas išgyvena didelę politinę krizę. Įtampa tarp religinių grupių auga, o šalyje, kurios politinis gyvenimas grindžiamas trapia etnine ir religine pusiausvyra, tai kelia nerimą. 2003 m. pradėtas politinių permainų procesas atsidūrė pavojuje. Vidaus situaciją komplikuoja ir tai, kad Sirijos krizė smarkiai veikia šalį politiniu ir saugumo požiūriu. Patvirtinta, kad Irako „Al Kaida“ – atsakinga už daugumą teroristinių išpuolių – palaiko ryšius su Sirijos radikaliosiomis organizacijomis, ypač „Jabhat al-Nusra“. Ir atvirkščiai, krizės eskalavimas Irake – šalyje, žyminčioje šiitų ir sunitų pasaulių sandūrą – turėtų sunkių padarinių visam regionui. Todėl ES turėtų stiprinti ryšius su Irako valdžios institucijomis ir visų politinių partijų atstovais, kad galėtų paremti bet kurią vietos iniciatyvą, kuria siekiama didinti stabilumą. 3. IŠVADOS Niekur humanitarinė padėtis dabar nėra tokia bloga kaip Sirijoje. ES humanitarinė ir moralinė pareiga – padėti vargstantiems žmonėms. Todėl Komisija ir Vyriausioji įgaliotinė įsipareigojo patvirtinti didelį pagalbos priemonių rinkinį. Iš šių metų biudžeto Komisija skirs papildomus 400 mln. EUR humanitarinei ir ekonominei ir vystymosi pagalbai Sirijoje ir kaimyniniuose regionuose, visų pirma Jordanijoje ir Libane – tai reiškia, kad iš viso ES bus suteikusi jau daugiau kaip 1,25 mlrd. EUR pagalbos. Tačiau vien dideli pinigai nesumažins baisios Sirijos ir kaimyninių šalių krizės ir žmonių kančių. Todėl labai svarbu kuo skubiau rasti ilgalaikį politinį sprendimą, kuriuo būtų sustabdytas smurtas ir sudaromos sąlygos sukurti tvarią pereinamojo laikotarpio vyriausybę. Šį tikslą galima pasiekti tik palaikant dialogą. Padėti rasti tokį politinį sprendimą – svarbiausias ES veiksmų tikslas ir šiame bendrame komunikate pristatomo visapusiško ES atsako pagrindas. ES politinė ir finansinė parama bus teikiama ir pagal skubiosios pagalbos priemones, ir ilguoju laikotarpiu. Šiame komunikate pabrėžiama, kad ES pasiryžusi remti taikos ir demokratijos siekius regione ir mažinti šio konflikto keliamas kančias ir vargus. Pasinaudodama visais savo mechanizmais ir politinėmis priemonėmis, ES gali reikšmingai prisidėti siekiant šių tikslų. Be to, atsižvelgiant į didėjanį regiono nestabilumą ir augančius humanitarinius poreikius, šiame konmunikate pagalbos teikėjai raginami sustiprinti atsako į krizę priemones. 1 priedas ES atsako į Sirijos krizę finansavimo apimtis (2013 6 11 duomenys) || Pagalbos rūšis || Suteikta pagalba || Iš viso || Papildoma pagalba || BENDRA SUMA Sirijai || Jordanijai || Libanui || Turkijai || Irakui || Regioninė ES humanitarinė pagalba || 124 || 63 || 66 || 6 || 6 || 0 || 265 || 400 || 840 ES nehumanitarinė pagalba (ekonominė, vystymosi ir stabilizavimo pagalba) || 53 || 24 || 48 || 22 || 7 || 21 || 175 IŠ VISO iš ES biudžeto || 178 || 87 || 113 || 27 || 14 || 21 || 440 || 400 || 840 Procentinė dalis || 40 % || 20 % || 26 % || 6 % || 3 % || 5 % || ES valstybių narių įnašas (humanitarinė pagalba) || || || || || || || 413 || || 413 IŠ VISO ES (ES biudžetas + valstybių narių biudžetai) || || || || || || || 853 || 400 || 1 253 2 priedas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1 Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Bendras Komisijos ir Vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatas „Visapusiško ES atsako į Sirijos krizę koncepcija“ 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[2] Išorės santykiai 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[3] X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Europa pasaulyje: didinti mūsų įtaką pasaulinėje arenoje 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla Atitinkama VGV / VGB veikla: 19.08. Europos kaimynystės politika ir santykiai su Rusija 23.02. Humanitarinė pagalba Konkretūs VGV veiklos tikslai –19.08. 1. Gerinti sąlygas glaudaus ES bendradarbiavo su kaimyninėmis šalimis ir regioninės bei daugiašalės integracijos sąlygas. 2. Remti ES kaimyninių šalių vykdomas ekonomines ir sektorių reformas ir skatinti jas toliau integruotis ES ir tarpusavio atžvilgiu. 3. Skatinti įgyvendinti demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principus ir prisidėti sprendžiant konfliktus ES kaimyninėse šalyse. Konkretūs VGV veiklos tikslai –23.02. 1. Užtikrinti greitą, veiksmingą ir poreikiu grindžiamą ES pagalbą nelaimės atveju ir humanitarinę pagalbą žmonėms, tiesiogiai nukentėjusiems nuo gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių, taip pat teikti pagalbą užsitęsusių krizių aukoms. 1.5. Trukmė ir finansinis poveikis x Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota – x Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2013 m. – x Finansinis poveikis 2013 m. ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota – Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, – vėliau – visuotinis taikymas. 1.6. Numatytas (-i) 2013 m. biudžeto valdymo būdas (-ai)[4] x Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas x Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant: – x vykdomosioms įstaigoms – ¨ Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[5] – x nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms – x asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje ¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis x Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis x Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Taikomos stebėsenos ir ataskaitų teikimo taisyklės, nustatytos atitinkamų sričių teisės aktuose. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika 1) Dėl procese dalyvaujančių šalių politinio ir administracinio nestabilumo gali būti sunkiau rengti programas, vėluojama išmokėti lėšas, taip pat gali nukentėti programų veiksmingumas. 2) Nepakankamas informacijos platinimas gali trukdyti spręsti pagalbos valdymo problemas. 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Numatyti kontrolės būdai atitinka Komisijos vidaus kontrolės standartus, nustatytus atitinkamų tarnybų valdymo planuose. Humanitarinės pagalbos srityje taikoma veiksminga kontrolės sistema, kurioje pasitelkiami išorės ekspertai, atliekantys projektų ex-ante įvertinimus ir stebėseną bei jų rezultatų vertinimą. Humanitarinės pagalbos projektams taikomas išorės auditas. 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones. Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga ir kova su sukčiavimu bei pažeidimais yra įtvirtinta pagrindiniuose šios srities teisės aktuose. Sutarčių vykdymo ir mokėjimų administracinę stebėseną atlieka kompetentingas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas, o už humanitarinę pagalbą atsakinga Komisijos būstinė, kuriai talkina atitinkamų sričių Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos generalinis direktorato (ECHO) ekspertai. Ypatingas dėmesys bus skiriamas išlaidų pobūdžiui (išlaidų tinkamumui), biudžeto laikymuisi (faktinėms išlaidoms) ir patvirtinamosios informacijos bei susijusių dokumentų (išlaidų patvirtinimo) tikrinimui. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) · Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Aprašymas.....................................................] || DA / NDA ([6]) || ELPA šalių[7] || šalių kandidačių[8] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą 23.02.01 || HUMA, humanitarinė pagalba || DA || Ne || Ne || Ne || Ne 19.08.01 || EKPP, finansinis bendradarbiavimas su Viduržemio jūros regiono šalimis || DA || Ne || Ne || Ne || Ne 19.04.01 || EDŽTRP, Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė || DA || Ne || Ne || Ne || Ne 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Suvestinė || || Numatomas poveikis išlaidoms Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || || || 4 išlaidų kategorija – Išorės santykiai || || || 2013 m. || || 2014 m. Veiklos asignavimai || || || || || || || || || 23.02.01. – humanitarinė pagalba || Įsipareigojimai || (1) || 250 000 || || - || Mokėjimai || (2) || 140 000 || || 110 000 || || || || || || || || || || 19.08.01. – EKPP, finansinis bendradarbiavimas su Viduržemio jūros regiono šalimis || Įsipareigojimai || (3) || 145 000 || || - || Mokėjimai || (4) || 75 400 || || 69 600 || || || || || 19.04.01. – EDŽTRP, Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė || Įsipareigojimai || (5) || 5 000 || || - || Mokėjimai || (6) || 2 600 || || 2 400 || || || || || || || || || || Iš viso veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (1+3+5) || 400 000 || || - || Mokėjimai || (2+4+6) || 218 000 || || 182 000 || || || || || Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis || || - || || - || || || || || Iš viso asignavimų || Įsipareigojimai || (1+3+5) || 400 000 || || - || Mokėjimai || (2+4+6) || 218 000 || || 182 000 3.2.1. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.1.1. Suvestinė – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti papildomi administraciniai asignavimai nenaudojami – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: 3.2.1.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti papildomi žmogiškieji ištekliai nenaudojami – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: 3.2.3. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa – X Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą – X Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą Visas šioje pažymoje nurodytų priemonių papildomas finansavimas bus skiriamas perskirstant ir perprogramuojant išorės santykių priemonių, priklausančių daugiametės finansinės programos 4 išlaidų kategorijai, lėšas; pirmiausia jos bus skiriamos 2013 m. HUMA ir EKPP priemonėms. Dar 400 mln. EUR bus skirta iš įvairių 4 išlaidų kategorijos išorės santykių priemonių, kaip nurodyta toliau pateikiamoje lentelėje. ¨ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę[9]. 3.2.4. Trečiųjų šalių įnašai – X Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo – ¨ Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip: 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms – X Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms – ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį: – ¨ nuosaviems ištekliams – ¨ įvairioms įplaukoms mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[10] N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) Straipsnis …………. || || || || || || || || Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis. […] Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą. […] [1] Pavesta „nagrinėti visas galimybes remti opoziciją bei jai padėti ir sudaryti sąlygas teikti daugiau paramos civiliams gyventojams apsaugoti“. [2] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [3] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte. [4] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [5] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje. [6] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai. [7] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [8] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių. [9] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [10] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.