LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 20.10.2004 
KOM(2004) 679 galutinis 
.. 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI, EUROPOS 
CENTRINIAM BANKUI IR EUROPOLUI 
Naujas 2004–2007 m. ES veiksm ų planas d ėl sukčiavimo negrynosiomis mok ėjimo 
priemonėmis prevencijos 
 
 
{SEC(2004) 1264}  
 
LT 2   LT KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI, EUROPOS 
CENTRINIAM BANKUI IR EUROPOLUI 
Naujas 2004–2007 m. ES veiksm ų planas d ėl sukčiavimo negrynosiomis mok ėjimo 
priemonėmis prevencijos 
 
(Tekstas svarbus EEE) 
1. ĮŽANGA 
ES 2001–2003 m. suk čiavimo prevencijos veiksm ų plane (toliau – SPVP)1 Komisija 
įsipareigojo po 2003 m. pateikti Eu ropos Parlamentu i ir Tarybai įgyvendinant plan ą padarytos 
pažangos ataskait ą ir, prireikus, pasi ūlyti papildomas arba alternatyvias priemones. Komisijos 
SPVP ataskaitoje2 pateikiamas vykdyt ų priemoni ų ir jų veiksmingumo įvertinimas. Šiame t ą 
ataskaitą papildančiame dokumente si ūlomi tolesni veiksmai šioje srityje. 
2. KONTEKSTAS 
2001 m. vasario m ėn. Komisija pri ėmė SPVP siekiant pagerinti suk čiavimo negrynosiomis 
mokėjimo priemon ėmis ir jų klastojimo prevencij ą. SPVP siekiama skatinti nuoseklaus 
sukčiavimo prevencijos priemoni ų paketo Europos lygmeniu rengim ą. Atskiros ir pavien ės 
sukčiavimo prevencijos priemon ės gali būti veiksmingos, ta čiau jos nėra pakankamos kovoti 
su sukčiavimo atliekant mok ėjimus keliamais pavojais. 
Konkrečios priežastys, paskatinusios Komisij ą parengti veiksm ų planą, buvo šios: 
• Gana aukštas suk čiavimo lygis. Apskai čiuota, kad 2000 m. suk čiavimas vien tik mok ėjimo 
kortelėmis Europos S ąjungoje siek ė 600 mln. eur ų (maždaug 0,07 % tuometin ės mokėjimo 
kortelių sektoriaus apyvartos). 
• Susirūpinimą kėlė metiniai suk čiavimo ir klastojimo augimo tempai. 2000 m. suk čiavimas 
ES išaugo apie 50 %. Ypa č sukčiavimas išaugo nuotolini ų mokėjimų (atliekam ų telefonu, 
paštu bei internetu) srityje. 
• Proporcingai operacij ų apimčiai, tarpvalstybinio suk čiavimo mastai buvo gerokai didesni 
už sukčiavimo mastus šali ų viduje. Ta čiau tuo metu prevencin ės priemon ės daugiausia 
buvo vykdomos nacionaliniu lygmeniu. 
• Didėjo organizuotas nusikalstamumas šioj e srityje. Nusikalstamos organizacijos įrodė savo 
sugebėjimą greitai pakeisti savo modus operandi , kad apeit ų atsakom ąsias priemones. 
                                                 
1 Komisijos komunikatas „Suk čiavimo negrynosiomis mok ėjimo priemon ėmis ir j ų klastojimo 
prevencija“, KOM(2001) 11 galutinis, 2001 2 9. 
2 Komisijos tarnyb ų darbinis dokumentas Nr. … d ėl ES suk čiavimo negrynosiomis mok ėjimo 
priemonėmis prevencijos veiksm ų plano įgyvendinimo ataskaitos. 
 
LT 3   LT Labai svarbu yra tai, kad pajamos iš suk čiavimo stiprina organizuotas nusikalstamas 
grupuotes. Tai yra dar svarbiau šiandien d ėl teroristų finansavimo keliam ų pavojų. 
• Sukčiavimas pakerta vartotoj ų pasitikėjimą mokėjimo sistemomis. Pavyzdžiui, pavojai, 
susiję su sukčiavimu atliekant mok ėjimus, yra laikomi viena didžiausi ų kliūčių sėkmingam 
elektronin ės prekybos vystymuisi. 
Svarbiausias SPVP principas – vis ų suinteresuot ų šalių bendradarbiavimas. Iš principo 
atsakomyb ė už sukčiavimo prevencij ą tenka mok ėjimo sistem ų sektoriui, kuriame svarbiausi 
pagerinimai yra susij ę su mokėjimų saugumo gerinimu (pavyzdžiui, įdiegus lustines korteles). 
Tačiau sukčiavimo prevencijos srityje aktyviai  turi dalyvauti visos šalys. N ėra abejon ės, kad 
prevencin ės priemon ės yra kur kas veiksmingesn ės, kai jas įgyvendina visos susijusios šalys. 
Remiantis šiuo principu SPVP buvo parengta konsultuojantis su visomis suinteresuotomis 
šalimis3, o įgyvendindama įvairias priemones Komisija su visomis tomis šalimis glaudžiai 
bendradarbiavo. Didžioji dalis SPVP numatyt ų priemoni ų buvo sėkmingai įgyvendintos4. 
3. NAUJO  VEIKSM Ų PLANO  LINK 
Bendrai pripaž įstama, kad Komisijos dalyvavimas suk čiavimo prevencijos veiksmuose dav ė 
pridėtinės vertės, o įgyvendinant SPVP Komisija a tliko katalizatoriaus vaidmen į. Ji paskatino 
geresnį apsikeitim ą informacija ir prisid ėjo prie supratimo didini mo ir tarpvalstybinio 
bendradarbiavimo stiprinimo. Pavyzdžiui, Komisijos d ėka buvo sudarytos s ąlygos suk čiavimo 
prevencijos specialistams susitikti ir, be kita  ko, apsikeisti geriausia patirtimi ir mokymo 
medžiaga. Tai tur ėjo sinergin į poveikį ir leido sustiprinti bendradarbiavim ą sukčiavimo 
prevencijos, ypa č tarpvalstybiniu lygmeniu, srityje. 
SPVP apimamu laikotarpiu bendros mok ėjimų sektoriaus, nacionalini ų valdžios institucij ų ir 
kitų šalių iniciatyvos leido sumažinti suk čiavimo did ėjimą ES5. SPVP taip pat pad ėjo labiau 
atkreipti d ėmesį į sukčiavimo atliekant mok ėjimus klausim ų sprendim ą. 
Siekiant išlaikyti dinamik ą būtina tas iniciatyvas t ęsti toliau. Suk čiavimo būdai nuolat kinta. 
Nusikalstama veikla, pvz. duomen ų grobimas ir tapatyb ės vagystės6, auga nerim ą keliančiu 
tempu; be to, nuolat atsiranda nauj ų sukčiavimo form ų. 
Todėl, paskelbdama nauj ą 2004–2007 m. ES suk čiavimo prevencijos veiksm ų planą, 
Komisija ketina t ęsti kovos su suk čiavimu atliekant mok ėjimus veiksmus. Dauguma tame 
plane numatyt ų veiksmų yra tęstiniai toliau pl ėtojami jau anks čiau pradėti veiksmai. Naujasis 
SPVP buvo parengtas konsultuojantis su ES suk čiavimo prevencijos ekspert ų grupe ir kitomis 
                                                 
3 Mok ėjimo korteli ų sistemos, bankai, valstybi ų narių ministerijos ir centriniai bankai, teis ėsaugos 
institucijos, Europos centrinis bankas, Europolas, Interpolas, mažmenin ės prekybos sektorius, tinklo 
paslaugų operatoriai ir vartotoj ų asociacijos. 
4 Nor ėdami gauti išsamesn ės informacijos, žr. Komisijos ataskait ą dėl 2001–2003 m. veiksm ų plano 
įgyvendinimo, Komisijos tarnyb ų darbo dokumentas Nr. … arba  
http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm  
5 2000 m. suk čiavimas augo maždaug po 50 % per metus, t. y. kur kas spartesniu tempu nei dabar (15–
20 % per metus). 
6 Tapatyb ės vagystė yra neteis ėtas asmens duomen ų panaudojimas apsimetant kitu asmeniu be jo(s) 
sutikimo, paprastai siekiant neteis ėtai pasinaudoti aukos banko duomenimis.  
 
LT 4   LT ekspertų grupėmis7. Jis papildys Mok ėjimo paslaug ų vidaus rinkoje direktyv ą, kurios 
pasiūlymą Komisija pateiks 2005 m. siek iant palaikyti vieningos mok ėjimų erdvės ES 
sukūrimą. Tuo planu siekiama toliau t ęsti ir stiprinti esamas suk čiavimo prevencijos 
iniciatyvas siekiant išlaikyti bei padidinti pasitik ėjimą mokėjimais. 
Prioritetin ėmis sritimis išliks mok ėjimo produkt ų ir sistem ų saugumas ir sustiprintas valdžios 
institucijų ir privataus sektoriaus bendradarbiavim as. Siekiant veiksmingesnio apsikeitimo 
informacija platesniu mastu, ypa č tarpvalstybiniu lygmeniu, b ūtinas esam ų ES duomen ų 
apsaugos teis ės aktų, susijusių su sukčiavimo veiklos prevencija, išaiškinimas. Prioritetu ir 
toliau liks nauj ųjų valstybių narių integravimas į ES sukčiavimo prevencijos sistem ą ir ryšių 
su valdžios institucijomis tre čiosiose šalyse stiprinimas. Taip pat bus sprendžiami ir kiti 
kylantys pavojai. 
4. ES  SUKČIAVIMO  PREVENCIJOS  EKSPERT Ų GRUPĖ 
Tikslas:  
⇒ Reikia stiprinti ES suk čiavimo prevencijos ekspert ų grupę (toliau – SPEG) ir reorganizuoti 
jos darbą. 
SPVP buvo numatytas ES suk čiavimo prevencijos ekspert ų grupės (toliau – SPEP), kuri ą 
sudaro visos svarbiausios kovos su suk čiavimu atliekant mok ėjimus ES suinteresuotos šalys8, 
sukūrimas. Dalyvaudamos tos grup ės veikloje suinteresuotos šalys gali veiksmingai apsikeisti 
informacija ir geriausia patirtimi suk čiavimo prevencijos srityje. Ji pasitarnavo suinteresuot ų 
šalių bendradarbiavimo siekiant suk čiavimo prevencijos, ypa č tarpvalstybiniu lygmeniu, 
stiprinimui. 
Po paskutinio ES pl ėtros etapo atstov ų iš visų suinteresuot ų sektorių ir visų valstybių narių 
subūrimas į vieną grupę, tuo pačiu išlaikant veiksmingas darbo proced ūras, tapo nelengvu 
uždaviniu. D ėl to yra b ūtinas naryst ės grupėje ir jos veikimo perorganizavimas bei jos 
įgaliojimų išplėtimas. 
Veiksmų gairės:  
⇒ Visuose sektoriuose ir (arba) šalyse nusta čius sukčiavimo prevencijos ekspertus, kurie bus 
kontaktiniai asmenys savo šalyse ir kur iems bus pavesta informuoti apie grup ės darbą, bus 
racionalizuotas dalyvavimas SPEG. 
⇒ Iniciatyvin ės grupės SPEG suk ūrimas siekiant efektyvesnio  numatytos veiklos vykdymo. 
Iniciatyvinei grupei bus pavesta pa rengti SPEG užduotis ir vykdyti pogrupi ų veiklos 
priežiūrą. 
⇒ Kiekvienais metais bus rengiami ne mažiau kaip du SPEG susitikimai.  
                                                 
7 Pavyzdžiui, Europos mok ėjimų tarybos Suk čiavimo kortel ėmis prevencijos darbo grup ė. Savo 
nuomones taip pat išsak ė atskiri Mok ėjimo sistem ų rinkos grup ės ir Mokėjimo sistem ų vyriausyb ės 
ekspertų grupės nariai. Taip pat buvo tartasi su Europolu ir teis ėsaugos institucij ų ekspertais.  
8 Grup ę sudaro nacionalini ų i r  E S  m o k ėjimo sistem ų, bankų, valstybi ų narių ministerij ų ir centrini ų 
bankų, teisėsaugos institucij ų (įskaitant Europolo ir Interpolo), Europos centrinio banko, mažmenin ės 
prekybos sektoriaus, vartotoj ų asociacijų ir tinklų sektoriaus operatori ų atstovai. 
 
LT 5   LT ⇒ SPEG bus pavesta parengti ES pilie čiams ir verslininkams skirt ą informavimo plan ą dėl 
naujojo veiksm ų plano priemoni ų efektyvumo ir pažangos. 
⇒ Bus sukurti du SPEG pogrupiai klausimams, su sijusiems su saugumu ir vartotojais, spr ęsti. 
Tų pogrupių susitikimai vyks pagal SPEG pateikt ą grafiką ir temas. SPEG gali sukurti ir kitus 
pogrupius. 
5. TECHNOLOGIJ Ų PLĖTRA 
Tikslai:  
⇒ Mokėjimų sektorius tur ėtų suteikti didžiausi ą ekonomiškai pagr įstą mokėjimų 
elektronin ėmis priemon ėmis apsaug ą. 
⇒ Mokėjimo produkt ų gamintojai, mok ėjimo paslaug ų teikėjai ir nacionalin ės valdžios 
institucijos tur ėtų įgyvendinti koordinuot ą ir struktūrizuotą mokėjimo produkt ų ir jų sudėtinių 
dalių saugumo įvertinimo sistem ą. Būtina pagerinti saugumo įvertinimo proced ūrų skaidrum ą 
ir skatinti j ų standartizavim ą. 
Perėjimas ES prie lustini ų kortelių per pagr įstai trump ą laiką padidint ų saugumą, padėtų 
mažinti suk čiavimo atvejus ir padidint ų vartotojų pasitikėjimą. Tai yra prioritetin ė sritis, 
reikalaujanti vis ų suinteresuot ų šalių suderintų veiksmų. Prireikus, Komisija ir nacionalin ės 
valdžios institucijos turi b ūti pasirengusios pad ėti įgyvendinti per ėjimą ES prie lustini ų 
kortelių. 
Šiuo metu mok ėjimų sektoriuje įgyvendinami nauji ir saugesni elektronini ų mokėjimų ir 
mokėjimų mobiliaisiais telefonais sprendimai9. Tas pastangas b ūtina įdėmiai steb ėti ir jas 
palaikyti. 
Norint užtikrinti pasitik ėjimą mokėjimais suinteresuotoms šalims turi b ūti suteikta informacija 
apie mok ėjimo produkt ų arba jų sudedam ųjų dalių tiek bendr ą saugumo lyg į, tiek santykin į 
saugumo lyg į lyginant su panašiai s produktais. Šiuo metu saugumo vertinimo proced ūros nėra 
pagrįstos bendrais bandym ų standartais, o j ų skaidrumas vartotoj ų atžvilgiu yra 
nepakankamas. Bankai ir prekybos įmonės galėtų priimti geresnius sprendimus, jei žinot ų, 
kokiu mastu vienas produktas yra patikimesnis už kit ą. Jei vartotojai gaut ų išsamesn ės 
informacijos apie atliktus bandymus, tai padidint ų jų pasitikėjimą. Bendri saugumo įvertinimo 
kriterijai ir proced ūros labai sumažint ų saugumo įvertinimo išlaidas ir laik ą, tačiau saugumo 
įvertinimo kriterij ų suvienodinimas neturi sumažinti esamo saugumo lygio. 
Veiksmų gairės: 
⇒ ES sukčiavimo prevencijos ekspert ų grupėje bus sukurtas pogrupis saugumo klausimams 
spręsti, kurį, priklausomai nuo sprendžiam ų klausimų, sudarys įvairios suinteresuotos šalys. 
⇒ Komisija prad ės tyrimą, apimant į kortelių turėtojų tapatybės tikrinimo metodus atliekant 
mokėjimus kortele ir vartotoj ų tikrinimo metodus atliekant mok ėjimus elektronin ėmis 
priemonėmis ir mok ėjimus mobiliuoju telefonu. 
                                                 
9 Pavyzdžiui, pagr įstus 3D saugiuoju protokolu. 
 
LT 6   LT 6. KEITIMASIS  INFORMACIJA 
Tikslas:  
⇒ Visoms suinteresuotoms šalims tur ėtų būti sudarytos s ąlygos apsikeisti informacija 
siekiant kuo anks čiau nustatyti bandymus suk čiauti ir apie tai pranešti, tuo pa čiu laikantis 
nuostatų dėl pagarbos asmens teis ėms ir laisv ėms bei nuostat ų dėl konkurencijos. 
Reikia toliau t ęsti veiklą, pradėtą šioje srityje pagal pirm ąjį SPVP. Svarbiausia šioje srityje 
nustatyta problema buvo tai, kad nebuvo įmanoma apsikeisti duomenimis apie ES veikian čias 
didelės rizikos ir suk čiaujančias prekybos įmones. Reikia išaiškinti ir suderinti suk čiavimo 
prevencijai taikomas ES duomen ų apsaugos taisykles siekiant sudaryti s ąlygas didesn ės 
apimties tarpvalstybiniam apsikeitimui informacija. Išaiškinant duomen ų apsaugos taisykles 
turi būti siekiama pusiausvyros tarp suk čiavimo prevencijos siekio ir siekio užtikrinti 
pagrindines žmogaus teises. Di rektyvos 95/46/EB 29 straipsniu įsteigta darbo grup ė10 
konkretiems klausimams aptarti įsteigė neformal ų pogrupį, kurį sudaro nacionalini ų duomenų 
apsaugos institucij ų ir mokėjimų sektoriaus atstovai. Remiantis konsultaciniu dokumentu d ėl 
naujosios mok ėjimų vidaus rinkoje teisin ės sistemos11 buvo pilnai pritarta visiškam ES 
duomenų apsaugos teis ės suderinimui. Šios darbo grup ės pogrupis toliau t ęsia darbą šiuo 
klausimu. Be apsikeitimo duomenimis apie didel ės rizikos ir suk čiaujančias prekybos įmones, 
reikia nustatyti kitas sritis, kuriose reik alingas teisinis išaiškinimas. Galima b ūtų apsvarstyti 
naujas iniciatyvas (pvz. d ėl duomen ų bazių) siekiant pagerinti informacijos surinkim ą ir 
apsikeitim ą tarp sukčiavimo prevencijos specialist ų. 
Reikėtų toliau pl ėtoti ES suk čiavimo prevencijos tinklalap į12, kad jis tapt ų visiems Europos 
piliečiams, įmonėms ir vyriausyb ėms prieinamu informacijos apie suk čiavimą atliekant 
mokėjimus šaltiniu. 
Veiksmų gairės: 
⇒ Komisija, bendradarbiaudama su Direktyvos 95/46/EB 29 straipsniu įsteigtoje darbo 
grupėje dalyvaujan čiomis nacionalin ėmis duomen ų apsaugos institucijomis, išaiškins su 
sukčiavimo prevencija susijusios inform acijos apsikeitimo apribojimus ir s ąlygas. Tačiau, jei 
pasirodys, kad pakankamai gerai išaiškinti n ėra įmanoma, Komisijai pasi ūlys teisės aktus 
siekiant iš dalies pakeisti esamas ES duomen ų apsaugos taisykles. 
⇒ Komisija įtrauks į esamą ES sukčiavimo prevencijos tinklalap į informacij ą apie kitų 
sukčiavimo prevencijos srityje dirban čių organizacij ų iniciatyvas. 
                                                 
10 Ši ą grupę, įsteigtą pagal Direktyvos 95/46/EB 29 straipsn į, sudaro ES nacionalini ų duomenų apsaugos 
institucijų atstovai. Komisija vadovauja jos sekretoriatui (žr. 
http://europa.eu.int/comm/internal_market/privacy/workingroup_en.htm ) 
11 Komisijos komunikatas d ėl naujosios mok ėjimų vidaus rinkoje teisin ės sistemos (KOM(2003) 718 
galutinis). 
12 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm  
 
LT 7   LT 7. MOKYMO  PROGRAMOS,  MOKYMO  MEDŽIAGA  IR 
BENDRADARBIAVIMAS 
Tikslai:  
⇒ Reikia toliau gerinti teis ėsaugos institucij ų pareigūnų mokymą ir didinti teis ėjų ir 
prokurorų supratimą apie sukčiavimo prevencij ą. 
⇒ Reikia gerinti ES šali ų administravimo institucij ų bendradarbiavim ą kovojant su 
sukčiavimu atliekant mok ėjimus. 
⇒ Reikia pagerinti nacionalini ų teisėsaugos institucij ų gebėjimus vykdyti suk čiavimo 
tyrimus. 
2003 m. surengtas ES suk čiavimo mok ėjimo kortel ėmis forumas buvo naudingas tuo, kad 
jame teism ų, teisėsaugos institucij ų ir privataus sekt oriaus atstovai gal ėjo apsikeisti patirtimi 
ir požiūriais apie suk čiavimą atliekant mok ėjimus. Būtina toliau vykdyti teis ėjų supratimo 
didinimo iniciatyvas ir teis ėsaugos institucij ų pareigūnų mokymo programas siekiant 
veiksmingesnio t ų nusikaltim ų tyrimo ir teisminio persekiojimo. 
Teisėsaugos institucij ų pareigūnų mokymo srityje aiškus prioritetas turi b ūti teikiamas 
Europos lygmeniu koordinuotam mokymui. Lygiai taip pat svarbu parengti ir nuolat atnaujinti 
išsamias teis ėsaugos institucijoms skirtas mokymo programas, kurias rengiant pagrindinis 
vaidmuo ir atsakomyb ė tektų nacionalin ėms institucijoms, siekiant, kad tos programos teikt ų 
tikrą pridėtinę vertę Europos lygmeniu. 
Kai kuriose valstyb ėse narėse buvo įsteigti specializuoti centriniai padaliniai kovai su 
sukčiavimu atliekant mok ėjimus pagerinti13. Nacionalini ų specializuot ų padalinių sukūrimas 
galėtų sustiprinti tyrimo geb ėjimus ir palengvinti bendradarbiavim ą su kitomis teis ėsaugos 
institucijomis ir rinkos dalyviais. 
Nustatant priemones, priimtinas suk čiavimo negrynosiomis mok ėjimo priemon ėmis srityje, 
gali būti remiamasi priemon ėmis, kurios buvo priimtos apsisaugoti nuo pinig ų padirbinėjimo. 
Siekiant apsaugoti eur ą nuo klastojimo buvo sukurta vis ų viešųjų ir privačių institucij ų 
veiksmų organizavimo ir koordinavimo sistema. Reglamentas nustato specialias euro 
apsaugos priemones14, o Taryba sprendimu, nustatan čiu speciali ąją finansinę program ą15, 
pavedė Komisijai mokym ų ir technin ės pagalbos koordinavim ą. Europos centrinis bankas 
sukūrė ir palaiko klasto čių stebėjimo sistemos duomen ų bazę ir analizuoja naujus suklastot ų 
banknotų tipus. Europolas, kuris yra atsa kingas už informacijos persiuntim ą ir analizę, sukūrė 
nusikaltim ų duomenų bazę, kuria gali naudotis teis ėsaugos institucijos. Komisija ir OLAF 
stebi teisės aktų įgyvendinim ą ir rengia teis ėkūros iniciatyvas, valdo „Pericles“ mokym ų ir 
techninės pagalbos program ą ir analizuoja naujus padirbt ų euro monet ų tipus. Valstyb ės narės 
                                                 
13 Pavyzdžiui, Centrinis kovos su nusikaltimais, susijusiais su informacin ėmis technologijomis biuras 
(OCLCTIC) Pranc ūzijoje ir Specialus čekių ir plastikini ų kortelių padalinys (DCPCU) Jungtin ėje 
Karalystėje. 
14 2001 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1338/2001, nustatantis priemones, b ūtinas euro 
apsaugai nuo padirbin ėjimo, OL L 181, 2001 7 4, p. 6. 
15 2001 m. gruodžio 17 d. Tarybos sprendimas, nustatantis main ų, paramos ir mokymo program ą, skirtą 
euro apsaugai nuo klastojimo (Periklio program ą), (2001/923/EB), OL L 339, 2001 12 21, p. 50. 
 
LT 8   LT įsteigė nacionalinius apsaugos nuo padirbin ėjimo centrinius biurus ir paskyr ė institucijas, 
atsakingas už technin ę padirbtų pinigų analizę. Jos taip pat pri ėmė teisės aktus, kuriais 
kreditus teikian čios institucijos įpareigojamos išimti iš apyvartos padirbtus pinigus ir juos 
perduoti kompetentingoms institucijoms. Komisija koordinuoja valstybi ų narių rengiamus 
mokymus ir technin ės pagalbos veikl ą eurui apsaugoti. 
Atitinkamai kompetentingos ES šali ų nacionalin ės administravimo institucijos tur ėtų labiau 
prisidėti prie suk čiavimo negrynosiomis mok ėjimo priemon ėmis prevencijos. Reik ėtų sukurti 
jų bendradarbiavim ą ir koordinavim ą apibrėžiančią sistemą. Taip pat verta apsvarstyti 
administravimo institucij ų pareigūnų mokymą panaudojant ES l ėšas. 
Nuo 2004 m. ES iniciatyvose visapusiškai tur ėtų dalyvauti ir dešimt nauj ųjų valstybių narių. 
Jos, be kita ko, tur ės įgyvendinti ES baudžiamosios teis ės aktus ir į savo teisę įtraukti priimtas 
prevencines priemones. 
Veiksmų gairės:  
⇒ Bendradarbiaudama su mok ėjimų sektoriumi, Europolu ir kitomis suinteresuotomis šalimis 
Komisija Europos lygmeniu s uorganizuos mokymus specializuot ų teisėsaugos institucij ų 
pareigūnams ir juos baigusiems suteiks atestuot ų ekspertų statusą, o esamiems atestuotiems 
ekspertams suorganizuos t ęstinius mokymus. 
⇒ Siekiant padidinti vyresni ųjų policijos pareig ūnų, teisėjų ir prokuror ų supratim ą apie 
sukčiavimą atliekant mok ėjimus ir jo poveik į finansų rinkoms, Komisija min ėtiems 
pareigūnams suorganizuos antr ą aukšto lygio konferencij ą. Bus apsvarstyta galimyb ė tokius 
mokymus organizuoti reguliariai. 
⇒ Komisija įvertins, koki ą naudą galėtų duoti specializuot ų kovos su suk čiavimu atliekant 
mokėjimus padalini ų nacionaliniu lygmeniu suk ūrimas.  
⇒ Komisija skatins nacionalini ų kompetenting ų institucij ų dalyvavim ą sukčiavimo atliekant 
mokėjimus prevencijoje. 
⇒ Komisija suorganizuos seminar ą apie suk čiavimo prevencij ą naujųjų valstybių narių 
privataus sektoriaus ir valdžios institucij ų atstovams. 
8. KITOS  SUKČIAVIMO  PREVENCIJOS  PRIEMON ĖS 
Tikslai: 
⇒ ES pilie čiams turėtų būti teikiama daugiau ir aiškesn ės informacijos apie mok ėjimų 
saugumą. 
⇒ Prekybos įmonės turėtų gauti geresn ės mokymo medžiagos ir tur ėti tinkamas priemones 
apsisaugoti nuo duomen ų grobimo. 
⇒ Reikia pagerinti pranešimo apie ES pamestas arba pavogtas korteles sistem ą. 
⇒ Reikia imtis speciali ų iniciatyv ų užkirsti keli ą tapatybės vagystėms ES. 
 
LT 9   LT Keitimasis informacija mažmenin ės prekybos sektoriuje ir vartotoj ų asociacijose apie esam ą 
mokomąją medžiag ą vis dar yra ribotas, ypa č tarpvalstybiniu lygmeniu. Dar nenustatyta 
geriausia praktika, kaip parengti vartotojams skirt ą informacij ą apie galimus su mok ėjimu 
negrynosiomis mok ėjimo priemon ėmis susijusius pavojus ir kaip nuo j ų apsisaugoti. 
Komisijos atliktas mok ėjimo elektronin ėmis priemon ėmis saugumo tyrimas16 parodė, kad 
vartotojai n ėra gerai informuoti apie j ų naudojam ų priemoni ų saugumą. Kad būtų užtikrintas 
vartotojų pasitikėjimas, be elektronini ų mokėjimų pagerinimo, vartotojams turi b ūti 
suteikiama reikiama informacija apie saugum ą. 
Komisijos atliktas mok ėjimų elektronin ėmis priemon ėmis saugumo tyrimas taip pat rodo, kad 
mažmenin ės prekybos sektoriuje ne visada įgyvendinamos geriausios turimos technologijos, 
daugiausia d ėl sąnaudų, susijusių su naujos įrangos įdiegimu. Ta čiau būtina dėti daugiau 
pastangų prekybos įmonių tinklaviet ėms apsaugoti nuo neteis ėtos prieigos. Neseni grobimo 
dideliu mastu atvejai rodo, kad yra b ūtina suaktyvinti veiksmus elektronini ų nusikaltim ų 
prevencijos srityje. Elektronin ės prekybos įmonių duomenų bazių apsaugos pažeidimai, d ėl 
kurių buvo pasinaudota vartotoj ų mokėjimo korteli ų numeriais, padidina suk čiavimo atliekant 
mokėjimus rizik ą. Kita toki ų pažeidim ų pasekmė – nemateriali žala prekybos įmonių 
reputacijai ir vartotoj ų nuomonei apie interneto saugum ą ir mokėjimo priemoni ų naudojim ą 
internete. Tai labai kenkia vartotoj ų pasitikėjimui elektronine prekyba. Problem ą dar labiau 
didina tai, kad apie daugel į įsibrovimo atvej ų nepranešama policijai17. Neseniai įsteigtos 
Europos tinkl ų ir informacijos apsaugos agent ūros (ENISA)18 tikslas – užtikrinti glaudesn į 
Europos šali ų bendradarbiavim ą šioje srityje. Ši agent ūra galėtų padėti mokėjimų įmonėms ir 
mažmenin ės prekybos įmonėms pagerinti apsaug ą nuo elektronini ų nusikaltim ų. 
Siekis sukurti ES bendr ą mokėjimų erdvę reikalauja papildom ų pastangų pasitikėjimui 
mokėjimais padidinti ir geresnei suk čiavimo prevencijai užtikrinti. Šis siekis sukurti bendr ą 
vidaus rink ą dar labiau didina bendro tele fono numerio visoje ES, kuriuo b ūtų galima pranešti 
apie pamestas arba pavogtas mok ėjimo korteles, įdiegimo b ūtinybę19. Šiuo metu techniškai 
įmanoma visoje ES įdiegti vien ą bendrą numerį20. 
2004 m. vasario m ėn. vykusio ES organizuoto nusikalst amumo prevencijos forumo metu 
Komisija suorganizavo praktin į seminarą tapatybės vagysčių klausimais. Seminaras parod ė, 
kad tapatyb ės vagyst ės yra įvairius sektorius lie čianti problema, kuri daro poveik į 
vyriausyb ėms, verslui ir pilie čiams, kad kai kuriuose sektoriuose ir šalyse toki ų nusikaltim ų 
skaičius sparčiai auga21 ir kad dažnai jie yra susij ę su organizuotu nusikalstamumu. B ūtinos 
visapusiškos priemon ės tapatybės vagysčių prevencijai, nes tapatyb ės tikrinimas ir nustatymas 
yra ypač svarbus visuomen ės saugumui užtikrinti. 
                                                 
16 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/index_en.htm#prevention–study  
17 Naujausiais duomenimis, finansiniame sekt oriuje nepranešama apie 80 % elektronini ų nusikaltim ų 
(IDC ir Gartner, 2002 m. lapkri čio mėn.). 
18 http://www.enisa.eu.int/index_en.htm  
19 http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/fraud/cardstopeurope/index_en.htm . Taip pat žr. 
20 Šiuo metu įdiegti ETNS (Europos telefonijos numeracijos erdv ės) ir UIFN (nemokami tarptautiniai 
telefono numeriai) numeriai. Artimiausioje ateityje gali b ūti įdiegti ir kiti numeriai. 
21 Tapatyb ės vagysčių skaičius labai spar čiai didėj a  u ž  E S  r i b ų (JAV, Kanadoje, Australijoje); jos yra 
dažnos ir JK. Kitose ES valstyb ėse narėse tapatyb ės vagystės kol kas n ėra taip paplit ę. 
 
LT 10   LT Veiksmų gairės: 
⇒ ES suk čiavimo prevencijos ekspert ų grupėje bus sukurtas pogrupis su vartotojais 
susijusiems klausimams spr ęsti. Tame pogrupyje, kuriame mažm eninio sektoriaus ir vartotoj ų 
asociacijų atstovai gal ės dalyvauti diskusijose Europos lygmeniu, dalyvaus skirtingos 
suinteresuotos šalys priklausomai nuo nagrin ėjamų klausimų. 
⇒ Komisija toliau diskutuos bend ro ES telefono numerio, kuriuo b ūtų galima pranešti apie 
pamestas ir pavogtas korteles, įdiegimo klausimu. 
⇒ Mokėjimo korteli ų sistemas valdan čios įmonės turėtų parengti bendras prekybos įmonėms 
skirtas mokymo priemones apie vis ų tipų korteles. 
⇒ Komisija apsvarstys bendro ES pilie čiams ir įmonėms skirto kontaktinio centro tapatyb ės 
vagysčių klausimais, kuriame taip pat gal ėtų būti institucij ų, užsiiman čių tapatybės vagysčių 
prevencija, registras, įsteigimo naud ą. 
⇒ Komisija skatins originali ų ir padirbt ų tapatybės dokument ų duomenų bazės, kuria gal ėtų 
naudotis tiek valdžios institucijos, tiek privatus sektorius, suk ūrimą. 
9. SANTYKIAI  SU TREČIOSIOMIS  ŠALIMIS 
Tikslas:  
⇒ Trečiosios šalys turi įdiegti ir užtikrinti veiksming ų prevencini ų kovos su suk čiavimu 
negrynosiomis mok ėjimo priemon ėmis ir jų klastojimu priemoni ų vykdymą. 
Reikia stiprinti dialog ą su trečiosiomis šalimis siekiant neleisti, kad iš tre čiųjų šalių veikiantys 
nusikaltėliai galėtų daryti poveik į ES piliečių ir įmonių interesams. Komisija ketina imtis šio 
klausimo sprendimo tiek daugiašali ų ryšių (pavyzdžiui, G8 grup ės susitikim ų), tiek dvišali ų 
ryšių pagrindu. 
Dabartinės šalys kandidat ės22 ir platesniam Europos regionui priklausan čios šalys23 kelia 
susirūpinimą dėl sukčiavimo prevencijos. Norint tas šalis laipsniškai įtraukti į ES sukčiavimo 
prevencijos politik ą, būtina stiprinti ryšius su t ų šalių valdžios institucijomis. 
Veiksmų gairės: 
⇒ Komisija, kartu su mok ėjimų sektoriumi, parengs iniciatyva s siekiant padidinti valstybi ų 
kandidačių ir kitų Europos šali ų valdžios institucij ų supratim ą apie suk čiavimą atliekant 
mokėjimus. 
⇒ Siekiant kovoti su suk čiavimu ir vykdyti jo prevencij ą, Komisija t ęs bendradarbiavim ą su 
kitomis šalimis tiek dvišaliu, tie k daugiašaliu, pvz., G8 grup ės susitikim ų, pagrindu. 
                                                 
22 Bulgarija, Rumunija, Turkija, Kroatija. 
23 Pavyzdžiui, Rusija ir Ukraina. 
 
LT 11   LT 10. TOLESN Ė VEIKLA 
2007 m. pabaigoje Komisija parengs ataskait ą Europos Parlamentui ir Tarybai apie pažang ą, 
padarytą įgyvendinant š į planą ir, prireikus, pasi ūlys kitas priemones.