Direktyva dėl bendrosios rinkos skaidrumo prisidedama prie abipusio pripažinimo gerinimo. Nacionalinių reglamentų vertinimas prieš juos priimant, atsižvelgiant į SESV 34–36 straipsnius, abipusio pripažinimo principą ir Komisijos rekomendacijas prireikus į nacionalinių taisyklių projektus, apie kuriuos buvo pranešta, įtraukti bendrosios rinkos sąlygą, padeda sumažinti pavojų, kad dėl šių taisyklių gali atsirasti reguliavimo kliūčių prekybai. Šį prevencinį mechanizmą būtų galima papildyti taisomuoju mechanizmu, jei atskirais atvejais, priimdamos nacionalinėmis taisyklėmis grindžiamus sprendimus, valdžios institucijos netinkamai taikytų abipusio pripažinimo principą. Todėl ataskaita priimama kartu su prekes reglamentuojančių dokumentų rinkiniu, į kurį įtraukta tolesnė Bendrosios rinkos strategijos iniciatyva, kuria siekiama smarkiai paskatinti abipusį pripažinimą prekių srityje. Ja siekiama nustatyti galimybę ekonominės veiklos vykdytojams naudotis savanoriška abipusio pripažinimo deklaracija ir palengvinti sklandų abipusio pripažinimo principo įgyvendinimą. Taip turėtų būti užtikrinama, kad nacionaliniai reglamentai per visą jų galiojimo ciklą nesudarytų nepagrįstų kliūčių prekybai.

Atsižvelgdama į Direktyvos dėl bendrosios rinkos skaidrumo vaidmenį užkertant kelią kliūčių susidarymui prekių bendrojoje rinkoje , pagal paslaugas reglamentuojančių dokumentų rinkinį Komisija neseniai pateikė pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl atskiros pranešimo priemonės paslaugų srityje. Juo siekiama modernizuoti esamą Paslaugų direktyvoje nustatytą pranešimo procedūrą ir sudaryti sąlygas ankstesniais etapais patikrinti, ar nauji nacionalinės teisės aktai, kurie gali apriboti laisvą paslaugų judėjimą, yra pagrįsti ir proporcingi, o per dialogą su valstybėmis narėmis – spręsti taisyklių laikymosi klausimus, dar prieš priimant pasiūlytą teisės aktą.

Direktyvai dėl bendrosios rinkos skaidrumo taip pat tenka svarbus vaidmuo per dialogo dėl taisyklių laikymosi susitikimus su valstybėmis narėmis , kurie rengiami kaip Bendrosios rinkos strategijos taisyklių laikymosi ir pažangiojo vykdymo užtikrinimo kultūros dalis. Komisija šiuos susitikimus laiko galimybe palaikyti dialogą, siekiant gerinti ES teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę, įgyvendinimą ir taikymą. Šie dialogai taip pat yra puiki galimybė su valstybėmis narėmis aptarti, kaip aktyviai spręsti su ES teisės aktų vykdymo užtikrinimu susijusias problemas. Šiomis aplinkybėmis, palaikydama dialogą pagal Direktyvą dėl bendrosios rinkos skaidrumo ir atsižvelgdama į kitus rodiklius, Komisija gali geriau nustatyti valstybių narių probleminius sektorius ir struktūrines problemas.

Procedūra, pagal kurią, prieš priimant nacionalinius techninius reglamentus, apie juos pranešama Komisijai, ir toliau buvo veiksminga prekybos kliūčių prevencijos, taip pat Komisijos ir valstybių narių bei valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo priemonė. Pranešimo procedūra yra svarbi priemonė teikiant gaires nacionalinio reguliavimo veiklai, taip pat tam tikruose naujai atsirandančiuose sektoriuose, ir gerinant nacionalinių techninių reglamentų kokybę skaidrumo, suprantamumo ir veiksmingumo aspektais dar nesuderintose ar iš dalies suderintose srityse. Sukūrus aiškesnes valstybių narių teisines sistemas, ekonominės veiklos vykdytojai gali lengviau prisitaikyti prie naujų taisyklių, kartu mažinti naudojimosi reglamentais išlaidas ir teisingai juos taikyti. Tai taip pat įmanoma dėl to, kad techniniai reglamentai, apie kuriuos pranešama Komisijai, verčiami į 23 oficialiąsias ES kalbas.

1.3.Pranešimo procedūros patobulinimai

Vienas iš Direktyvos dėl bendrosios rinkos skaidrumo tikslų yra iš anksto informuoti ekonominės veiklos vykdytojus, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), apie planuojamą techninį reglamentą valstybėse narėse, kad jie galėtų pateikti savo pastabas ir anksti pritaikyti savo veiklą prie būsimų techninių reglamentų. Iš gausių atsiliepimų į suinteresuotųjų šalių atsiųstus pranešimus matyti, kad šia tikrinimo teise naudojamasi dažnai. Jais remdamosi Komisija ir nacionalinės valdžios institucijos gali lengviau nustatyti prekybos kliūtis.

Dėdama vis daugiau pastangų užtikrinti skaidrumą ir efektyvumą, 2015 m. Komisija sukūrė naują Techninių reglamentų informacinės sistemos (TRIS) svetainės funkciją. Ši nauja funkcija pradėta taikyti 2016 m. birželio mėn. Ja naudodamasis, bet kuris asmuo Direktyvos dėl bendrosios rinkos skaidrumo 6 straipsnyje nurodytu priėmimo atidėjimo laikotarpiu per TRIS svetainę gali teikti nuomones dėl bet kurio pranešimo.

Nuomonių teikėjai gali pažymėti savo nuomonę kaip konfidencialią, kad su ja galėtų susipažinti tik Komisijos tarnybos. Naudojantis naująja priemone Nuomonės, taip pat galima sparčiai ir paprastai susipažinti su kitų suinteresuotųjų šalių nuomonėmis, jei jos nebuvo pažymėtos kaip konfidencialios, taip užtikrinamas didesnis nuomonių matomumas ir už Komisijos ribų.

Visos naudojantis šiuo naujuoju mechanizmu pateiktos nuomonės iš karto perduodamos kompetentingoms Komisijos tarnyboms, todėl didėja nuomonių teikimo proceso efektyvumas. Kartu nuomonių teikėjai gauna automatinį gavimo patvirtinimą, nes jiems el. paštu išsiunčiamas nuomonės priėmimo patvirtinimas.

1.4.Su Direktyva dėl bendrosios rinkos skaidrumo susijusi teismų praktika

Ataskaitiniu laikotarpiu Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (toliau – ESTT) paskelbė du pagrindinius sprendimus, susijusius su Direktyva dėl bendrosios rinkos skaidrumo bei joje nustatytais įpareigojimais, ir padėjo išaiškinti kai kuriuos direktyvos aspektus bei geriau apibrėžti kai kuriuos jos reikalavimus.

Byloje C-307/13 (Ivansson ir kt.) Teismas nurodė, kad, jei pakeistas nacionalinės priemonės įgyvendinimo terminas ir šis pakeitimas yra reikšmingas, techninio reglamento projekto atžvilgiu taikoma pareiga pranešti Komisijai, kaip nustatyta Direktyvos dėl bendrosios rinkos skaidrumo 5 straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje (valstybės narės iš naujo pateikia techninio reglamento projektą <…>, jeigu jų atlikti šio projekto pakeitimai, labai keičiantys jo taikymo sritį, sutrumpina iš pradžių numatytą įgyvendinimo terminą, prideda techninių specifikacijų ar reikalavimų arba padaro juos labiau ribojančius). Teismas pridūrė, kad šios pareigos nesilaikymas yra procedūros pažeidimas priimant atitinkamus techninius reglamentus, lemiantis šių techninių reglamentų netaikymą, vadinasi, jais negali būti remiamasi prieš privačius asmenis.

Byloje C-98/14 (Berlington Hungary ir kt.) Teismas nusprendė, kad tokio mokesčių teisės akto, kaip nagrinėjamas pagrindinėje byloje, prie kurio nepridėta jokia techninė specifikacija ar kiti reikalavimai, atitiktį kuriems juo būtų siekiama užtikrinti, negalima pripažinti de facto techniniu reglamentu (Direktyvos dėl bendrosios rinkos skaidrumo 1 straipsnio f punktas) ir kad sąvoka „de facto techniniai reglamentai“ apima ne pačias mokestines priemones, o su jomis susijusias technines specifikacijas arba kitus reikalavimus.

Teismas taip pat nurodė, kad nacionalinės teisės akto nuostatos, kuriose įtvirtintas draudimas eksploatuoti lošimo automatus ne kazino, yra „techniniai reglamentai“, kaip jie suprantami pagal Direktyvos dėl bendrosios rinkos skaidrumo 1 straipsnio f punktą, apie kurių projektus reikia pranešti, kaip numatyta Direktyvos dėl bendrosios rinkos skaidrumo 5 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje. Teismas nustatė, kad nacionalinė priemonė, pagal kurią tam tikrus azartinius lošimus gali organizuoti tik kazino, yra „techninis reglamentas“ [pagal Direktyvos dėl bendrosios rinkos skaidrumo 1 straipsnio f punktą], jei nustatyta, kad ji gali daryti didelę įtaką šiomis aplinkybėmis naudojamo gaminio esminėms savybėms arba prekybai juo.

Teismas taip pat nustatė, kad Direktyvos dėl bendrosios rinkos skaidrumo 5 ir 6 straipsniais, kuriuose nurodyti procedūriniai pranešimo procedūros veiksmai, nesuteikiama teisių privatiems asmenims ir dėl to, valstybei narei pažeidus šias nuostatas, privatūs asmenys neturi teisės, remdamiesi Sąjungos teise, iš jos gauti dėl šio pažeidimo patirtos žalos atlyginimo.

Šiais sprendimais suteikta daugiau aiškumo dėl to, kaip aiškinti Direktyvos dėl bendrosios rinkos skaidrumo 1, 5 ir 6 straipsnius, konkrečiai dėl pranešimo apie teisės aktų, apie kuriuos buvo pranešta anksčiau, pakeitimus, techninio reglamento sąvokos ir dėl to, kad procedūros pažeidimai nesuteikia pagrindo reikalauti atlyginti žalą. Dėl to valstybėms narėms ir Komisijai bus lengviau taikyti Direktyvą dėl bendrosios rinkos skaidrumo.

2.Pranešimo procedūros taikymas

1.5.Veiksmingumas. Bendra apžvalga

► Pranešimų skaičius ir susiję sektoriai

2014–2015 m. Komisija gavo 1 382 pranešimus (655 pranešimus 2014 m. ir 727 pranešimus 2015 m.). Šis skaičius, palyginti su ankstesnių dvejų metų skaičiumi (1 484 pranešimais), šiek tiek sumažėjo.

Pastebėta, kad valstybių narių pranešimų skaičius labai skiriasi: kai kurios valstybės narės per metus pateikia vidutiniškai daugiau kaip 50 pranešimų, o kitos – mažiau nei 10 pranešimų. Šį skirtumą iš dalies galima paaiškinti skirtinga valstybių organizacine struktūra (pvz., tuo, kad esama reguliavimo įgaliojimus turinčių regioninių ir (arba) vietos valdžios institucijų), informuotumo stoka arba aktyvesniu ar pasyvesniu reguliavimu, bet dėl šių didelių neatitikimų kyla abejonių, ar kai kurios valstybės narės visapusiškai laikosi pranešimo įpareigojimų. Tai taip pat galima paaiškinti tuo, kad, planuodamos savo reguliavimo sprendimų priėmimo procesą, kai kurios nacionalinės reguliavimo institucijos neatsižvelgia į Direktyvos dėl bendrosios rinkos skaidrumo pranešimo procesą, o ypač į reikalaujamą trijų mėnesių priėmimo atidėjimo laikotarpį.