Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „2019 m. metinė augimo apžvalga“

(papildoma nuomonė)

[COM(2018) 770 final]

(2020/C 47/18)

Pranešėja Anne DEMELENNE

EESRK biuro sprendimas 2019 5 14 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 1 dalis ir Darbo tvarkos taisyklių įgyvendinimo nuostatų 29 straipsnio a punktas (papildoma nuomonė) Atsakingas skyrius Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius Priimta skyriuje 2019 10 17 Priimta plenarinėje sesijoje 2019 10 30 Plenarinė sesija Nr. 547 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 140/3/6

Preambulė

Ši nuomonė priklauso dviejų tęsinių nuomonių dėl metinės augimo apžvalgos [COM(2018) 770 final] ir dėl rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos [COM(2018) 759 final] rinkiniui. Siekiama atnaujinti ir išplėtoti ankstesnius EESRK pasiūlymus (1) atsižvelgiant į naujausius pokyčius ir ekonomines prognozes ES ir euro zonai, taip pat į įvairias dabartinio Europos semestro metu paskelbtas ataskaitas ir rekomendacijas. Šis nuomonių rinkinys yra bendras ES pilietinės visuomenės indėlis į ekonomikos, socialinę ir aplinkos politiką, skirtą kitam Europos semestro ciklui, kuris prasidės 2019 m. lapkričio mėn. EESRK ragina Europos Komisiją ir Tarybą atsižvelgti į šį indėlį rengiant būsimą Europos semestro rudens dokumentų rinkinį ir vykstant susijusiam tarpinstituciniam sprendimų priėmimo procesui.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Ši nuomonė papildo EESRK nuomonę dėl 2019 m. metinės augimo apžvalgos. Joje atsižvelgiama į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ( 2 ) , Europos Komisijos komunikatą dėl Europos semestro ir atitinkamas Tarybos rekomendacijas. Joje išsamiau aptariami kai kurie konkretūs ekonominiai ir socialiniai klausimai, susiję su 2019 m. Europos semestru.

1.2. Investicijų trūkumas Europos Sąjungoje kol kas nepanaikintas. Siekiant padidinti Europos įmonių konkurencingumą vis dar reikia viešųjų ir privačiųjų investicijų ir išlaidų mokymui bei švietimui (pradedant ikimokykliniu ugdymu). Šiais metais konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose akcentuojamos investicijos. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas gamybinėms investicijoms ir investicijoms į socialinę infrastruktūrą, kad prioritetas būtų teikiamas tvariam augimui, taip pat socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo priemonėms.

1.3. Valstybės narės turi dėti daugiau pastangų struktūrinėms reformoms vykdyti. Visų pirma, kalbant apie einamosios sąskaitos perteklių turinčias šalis, siekiant ekonominio ir politinio stabilumo Europos Sąjungoje ir euro zonoje reikia spręsti nepakankamos valstybių narių atitikties makroekonominio disbalanso procedūrai klausimą. EESRK apgailestauja, kad esama disbalanso tarp daugelio nekonkrečių rekomendacijų, susijusių su svarbiomis sritimis, pavyzdžiui, investicijomis, socialine sritimi ir klimato kaita, ir konkrečių kiekybinių strateginių tikslų, nustatytų pagal fiskalines taisykles.

1.4. Dabartinė labai mažų palūkanų normų aplinka sudarė sąlygas atlaisvinti nacionalinių biudžetų lėšas, nes sumažėjo išlaidos, susijusios su palūkanomis už Vyriausybės obligacijas. Valstybės narės turėtų naudoti šias lėšas siekdamos padidinti savo materialias, skaitmenines ir aplinkosaugos investicijas, taip pat mokymo, įgūdžių ugdymo ir kvalifikacijos kėlimo išlaidas, kurios turėtų būti laikomos investicijomis į žmogiškuosius išteklius, o ne sąnaudomis.

1.5. Kalbant apie socialines konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, palankiai vertintinas didesnis dėmesys Europos socialinių teisių ramsčiui ir socialinių rodiklių suvestinei. Komitetas ragina Komisiją toliau laikytis šio požiūrio ir jį plėtoti per kitus Europos semestro ciklus. Jei ateinančiais metais bus pastebimas ekonominis nuosmukis, svarbu, kad įgyvendinant Europos semestrą pagrindinis vaidmuo tektų teigiamiems socialinės politikos tikslams ir kad jiems būtų skiriamas toks pats dėmesys, kaip ir kitiems makroekonominiams ir fiskaliniams tikslams.

1.6. Klimato kaita praėjusiais metais tapo pagrindine problema ir jai galėtų būti skiriama daugiau dėmesio Europos semestre. Konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose dėl kitų metų ciklo turėtų būti pateikta daugiau rekomendacijų – bent po vieną kiekvienai valstybei narei – kaip kovoti su egzistencine klimato kaitos keliama grėsme.

1.7. Apmokestinimas turi sudaryti palankias sąlygas gamybinėms investicijoms ir realiosios ekonomikos išlaidoms. Mokestinės pajamos turėtų būti labiau grindžiamos kitais šaltiniais, nei susijusiais su darbu ir tvariu vartojimu.

1.7.1. Dėl suaktyvėjusios finansinės veiklos kai kuriose Europos ekonomikos srityse kyla pernelyg didelė našta įmonėms (ir jų darbuotojams), kuriančioms darbo vietas, pridėtinę vertę ir didinančioms tikrojo kapitalo atsargas. EESRK prašo Komisijos ištirti galimybę pasinaudoti Europos semestru siekiant skatinti veikiau visų suinteresuotųjų subjektų, o ne vien tik akcininkų vertę.

1.7.2. Šių metų konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose daugeliui valstybių narių buvo pateikta rekomendacijų dėl socialinio dialogo stiprinimo. Siekiant paskatinti socialinių partnerių dalyvavimą, reikėtų nustatyti minimalius nacionalinių Vyriausybių konsultavimosi su nacionaliniais socialiniais partneriais standartus įvairiais Europos semestro etapais.

1.7.3. Komisijos politika dėl valstybės turto turėtų būti paremta principu, pagal kurį neturėtų būti leidžiama privatizuoti to valstybės turto, kuris yra strateginės svarbos ir kurio valdymą tinkamiau užtikrina viešasis sektorius, kad valstybė nepatirtų grynojo nuostolio parduodama jį nepalankiomis ekonominėmis sąlygomis.

2. Aplinkybės. Europos Komisijos prioritetai įgyvendinant 2019 m. Europos semestrą ir rengiant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas

2.1. Europos Komisijos teigimu, valstybės narės padarė bent nedidelę pažangą įgyvendindamos 40 % joms skirtų rekomendacijų. Atsižvelgiant į daugiametę perspektyvą, tam tikra pažanga padaryta įgyvendinant daugiau kaip du trečdalius konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų ( 3 ) . Aktyviai įgyvendinamos rekomendacijos dėl finansinių paslaugų, taip pat pastebima pažanga skatinant darbo vietų kūrimą pagal neterminuotas darbo sutartis ir sprendžiant darbo rinkos susiskaidymo problemą. Tačiau įgyvendinimas vis dar yra ribotas ir pernelyg lėtas pagrindinėse srityse, kurios būtinos makroekonominiam disbalansui panaikinti ( 4 )

2.2. 2019 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose remiamasi 2019 m. šalių ataskaitose pateiktomis išvadomis, daugiau dėmesio skiriama investicijoms ir pateikiama bent viena su investicijomis susijusi rekomendacija kiekvienai valstybei narei.

2.3. Kalbant apie makroekonomines perspektyvas, netikrumas nesumažėjo. Vis dar labai tikėtina, kad numatomas Jungtinės Karalystės pasitraukimas iš Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų sukelti pasauliniai prekybos karai artimiausioje ateityje kels pavojų ekonomikos augimui ir užimtumui. Nors bendras nedarbo lygis, palyginti su pastarųjų dviejų dešimtmečių nedarbo lygiu, buvo nedidelis, kelios šalys nepasiekė iki krizės buvusio užimtumo lygio. Šiais metais Europos Sąjungos BVP augimas turėtų būti nedidelis – 1,4 %, o euro zonoje – 1,2 % ( 5 ) . Kaip teigė Europos Centrinio Banko valdančioji taryba ( 6 ) , infliacija euro zonoje tebėra nepakankama, palyginti su užsibrėžtu tikslu (t. y. priartėti prie mažesnio kaip 2 %, bet jam artimo lygio vidutiniu laikotarpiu), ir kad fiskalinė politika turės atlikti savo vaidmenį remiant euro zonos ir Europos Sąjungos ekonomikos augimą.

3. Bendrosios pastabos dėl Europos Komisijos rekomendacijų

3.1. Investicijos

EESRK palankiai vertina ir tvirtai remia ypatingą Europos Komisijos dėmesį investicijų didinimui šių metų šalių ataskaitose ir konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose. Anksčiau Komitetas ne kartą ragino valstybes nares ir Europos Komisiją daugiau dėmesio skirti viešųjų ir privačiųjų investicijų didinimui ir džiaugiasi, kad viena iš jo rekomendacijų įgyvendinama praktiškai. Todėl investicijos turi būti produktyvios ir tvarios, o spekuliacinių finansinių investicijų ir investicijų į nekilnojamąjį turtą turėtų būti vengiama.

3.1.1. Investavimo tikslai pagal konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas nėra labai konkretūs, atsižvelgiant į Komisijos praktiką nustatyti bendro pobūdžio tikslus. Tačiau vis dar esama disbalanso, nes fiskaliniai tikslai pagal Sutarties nuostatas yra labai konkretūs. Neaišku, kaip pasiekti investicijų tikslus šalyse, kurios griežtai laikosi Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Todėl, kaip ir ankstesnėse nuomonėse, EESRK rekomenduoja daugiau dėmesio skirti investicijoms, kuriomis siekiama Europos fiskalinėje sistemoje nustatyti subalansuoto biudžeto taisyklę ( 7 )

3.1.2. asset purchase programme , APP) ECB investavo į žaliąsias obligacijas, ir mano, kad ECB turėtų tęsti ir išplėsti šį įsipareigojimą, kai vėl pradės vykdyti grynojo turto pirkimą ir reinvestavimo pagal programą etapu. Įgyvendinant Europos semestrą reikia labiau akcentuoti tvarų augimą, kuris grindžiamas JT darnaus vystymosi tikslais iki 2030 m., ir tai atsispindi EESRK prašyme parengti metinę tvaraus augimo apžvalgą ( 8 ) . Investicijos į infrastruktūrą turi būti ekologiškos ir socialinės, daugiausia dėmesio skiriant atsinaujinančiųjų išteklių energijai, kaip, beje, numato naujoji Komisija. Tai turėtų dar labiau atsispindėti Europos semestre. Įkvėptas sveikintino dėmesio, kuris šiais metais konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose skiriamas investicijoms, EESRK siūlo Europos Komisijai ir Tarybai įvertinti, ar konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose kiekvienai valstybei narei neturėtų būti nustatytas bent vienas konkretus plataus užmojo tikslas iš esmės sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kol bus išspręsta potencialiai katastrofiška klimato kaitos problema. Atsižvelgdamas į tai, EESRK teigiamai vertina tai, kad pagal turto pirkimo privačiajame sektoriuje programą (angl., APP) ECB investavo į žaliąsias obligacijas, ir mano, kad ECB turėtų tęsti ir išplėsti šį įsipareigojimą, kai vėl pradės vykdyti grynojo turto pirkimą ir reinvestavimo pagal programą etapu.

3.1.3. Dėl konkrečių investicijų poreikių EESRK prašo Europos Komisijos ir valstybių narių parengti konkretų planą, kuriuo būtų siekiama padidinti viešąsias ir privačiąsias investicijas, kad būtų pašalintos svarbiose srityse nustatytos spragos, siekiant užtikrinti Europos ekonominę ir socialinę ateitį ir išsaugoti konkurencingumą Kinijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų atžvilgiu; pavyzdžiui, tai galėtų būti investicijos į informacines technologijas ir dirbtinį intelektą (mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą, įskaitant IT infrastruktūrą). Be to, į šias investicijas reikia įtraukti būtinas išlaidas švietimo, profesinio mokymo, įgūdžių ugdymo ir judumo srityse, taip pat remti energijos taupymą pramonės ir transporto srityje, pavyzdžiui, geležinkelių tinklo plėtrą ir naudojimą. Šioms išlaidoms turėtų būti skiriama didesnė parama panaudojant struktūrinių fondų lėšas. Tai padėtų spręsti konkurencingumo ir kvalifikuotos darbo jėgos trūkumo problemą, kuri visoje ES pripažįstama kaip viena iš kliūčių investicijoms ( 9 )

3.1.4. Komitetas mano, kad siekiant Europos Vadovų Tarybos iškeltų bendrų tikslų reikia nustatyti konkretesnius tikslus ir strateginius prioritetus. Nors strategijos „Europa 2020“ rodikliai buvo pernelyg bendro pobūdžio, Tarybos nustatytus pagrindinius prioritetus reikia sukonkretinti ir išplėsti, kad jie būtų taikomi ir kitoms politikos sritims. Todėl EESRK prašo Tarybos ir Komisijos parengti ilgalaikę strategiją iki 2030 m., į kurią turėtų būti atsižvelgta 2020 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose ( 10 ) . Į šią ilgalaikę strategiją turėtų būti įtraukta Europos Sąjungos gerovės ekonomikos vizija, kuri apimtų didesnes investicijas į gamybinę veiklą, geresnį švietimą, kvalifikaciją, gebėjimus ir mokymą, socialinę ir sveikatos apsaugą, energijos taupymą, įperkamą būstą ir lyčių lygybės skatinimą.

3.2. Einamosios sąskaitos disbalansas

3.2.1. Komitetas palankiai vertina tai, kad Europos Komisija daug dėmesio skiria einamosios sąskaitos perteklių turinčioms šalims, nes euro zonai ir Europos Sąjungai tai yra didelė makroekonominė problema. Nors buvusios einamosios sąskaitos deficito šalys savo deficitą panaikino, einamosios sąskaitos perteklių turinčios šalys ir toliau nenori imtis svarbių politikos veiksmų, kad padidintų vidaus paklausą, pavyzdžiui, padidinti valstybės investicijų, pakelti darbo užmokesčio, padidinti valdžios sektoriaus išlaidų ar sumažinti mokesčių, kad būtų sumažintas jų perteklius. Mažesnių mokesčių tikslą geriausia įgyvendinti pereinant nuo darbo jėgos apmokestinimo ir PVM prie kitų mokestinių pajamų šaltinių. Tačiau bet koks galimas darbo jėgos mokesčių pleišto mažinimas neturėtų būti susijęs su socialinio draudimo įmokomis, nes jos yra svarbus sveikatos priežiūros, pensijų, draudimo nuo nelaimingų atsitikimų, nedarbo ir kitų socialinės apsaugos tikslų finansinis elementas.

3.2.2. Atsižvelgiant į nuolatinį einamosios sąskaitos perteklių turinčių šalių nenorą tinkamai išplėsti vidaus paklausą, einamosios sąskaitos deficitą turinčios šalys kenčia dėl paklausos stokos. Makroekonominio disbalanso procedūra (MDP) padeda atkreipti dėmesį į šią problemą, tačiau yra neveiksminga vykdymo užtikrinimo požiūriu. Todėl konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, susijusių su MDP ( 11 ) rekomendacijomis, įgyvendinimas yra itin silpnas. EESRK ragina Europos Vadovų Tarybą koordinuoti makroekonominę strategiją, kad būtų galima padidinti vidaus paklausą einamosios sąskaitos perteklių turinčiose šalyse, dėl to sumažėtų nacionalinis einamosios sąskaitos perteklius, sudarantis euro zonos einamosios sąskaitos perteklių. Pagal šią strategiją einamosios sąskaitos perteklių turinčios šalys turi patikimai įsipareigoti mažinti savo perteklių nuolat ir tvariai.

3.2.3. Kadangi euro zonos biudžeto priemonė konkrečią formą įgavo neseniai vykusiose derybose, tapo akivaizdu, kad Europos Vadovų Tarybai nepavyko susitarti dėl prasmingo euro zonos biudžeto su stabilizavimo funkcija. EESRK yra susirūpinęs dėl to, kad pasitvirtinus ekonomikos augimo sulėtėjimo rizikai gali paaiškėti, jog Europos lygmens makroekonominė sistema yra nepritaikyta būsimai krizei įveikti. EESRK prašo Europos Vadovų Tarybos parengti veiksmingą valstybių narių fiskalinės politikos atsaką į galimą nuosmukį, taip pat Europos Centrinio Banko atsaką pinigų politikos klausimu.

3.3. Fiskalinė politika, valstybės skola ir mokesčiai

3.3.1. Iš naujo vertinant su Vyriausybės obligacijomis susijusią riziką euro zonos krizės metu nustatytas papildomas divergencijos veiksnys. Vyriausybės, kurių šalių augimo rodikliai mažesni, o pradinė skola didesnė, privalo mokėti didesnes valstybės skolos palūkanas, grindžiamas kartais gana netinkamais jų fiskalinės padėties finansų rinkoje vertinimais. Siekiant pirma laiko atkurti fiskalinius rezervus arba, kalbant mažiau metaforiškai, sumažinti išlaidas ir padidinti mokesčius, kaip Komisija siūlo didesnę skolą turinčioms valstybėms narėms, kyla pavojus, kad bus vėl stabdoma teigiama privačiojo sektoriaus dinamika ir vis dar silpnas kai kurių valstybių narių augimas. Nustatant privalomas fiskalinio koregavimo pastangų trajektorijas mažiau fiskalinio manevravimo galimybių turinčioms šalims ir tik rekomendacijas šalims, kuriose yra daugiau fiskalinio manevravimo galimybių, kyla rizika, kad bendra euro zonos fiskalinės politikos kryptis nebus pakankamai ekspansinė, kad apribotų didelį euro zonos einamosios sąskaitos perteklių.

3.3.2. Atsižvelgdamas į pakartotinį valstybės skolos vaidmens mažų palūkanų normų ( 12 ) laikais įvertinimą, kurį šiuo metu atlieka žinomi šios srities ekspertai, EESRK ragina Europos Vadovų Tarybą apsvarstyti, ar dabartinė fiskalinė sistema stabdė reikalingas viešąsias investicijas ir valdžios sektoriaus išlaidas, susijusias su produktyvumą didinančiais tikslais, kaip antai švietimas, įgūdžių tobulinimas, mokymasis visą gyvenimą, sveikatos priežiūra ir socialinė apsauga ( 13 ) . Kaip ECB paskelbė savo rugsėjo mėn. dokumentų rinkinyje, jis artimoje ateityje išlaikys labai mažas palūkanų normas. Dėl šios politikos pastaraisiais metais valdžios sektoriaus išlaidos palūkanoms sumažėjo. EESRK ragina valstybes nares panaudoti išlaisvintas lėšas investicijoms didinti.

3.3.3. Europos Komisijos naudojamos gamybos apimties atotrūkio mažinimo priemonės, kuriomis siekiama nustatyti tinkamą fiskalinės politikos kryptį, ekspertų yra vis dažniau laikomos pernelyg procikliškomis ( 14 ) . Europos Komisijos priemonė, užuot padėjusi nepriklausomai įvertinti didžiausią galimą ekonomikos gamybą remiantis bedarbių skaičiumi ir kapitalo trūkumu, yra pernelyg grindžiama ankstesnės veiklos rezultatais ( 15 ) . Todėl anticiklinės fiskalinės politikos įgyvendinti neįmanoma tiek gerais, tiek blogais laikais šalyse, kurios laikosi Stabilumo ir augimo pakto taisyklių. EESRK rekomenduoja Europos Komisijai kartu su valstybėmis narėmis įvertinti gamybos apimties atotrūkio skaičiavimo procedūrą atsižvelgiant į šiuos faktus.

3.3.4. Šalyse, kurios pastaraisiais metais negalėjo pasinaudoti ekonomikos augimu taip, kaip buvo tikėtasi, ekonomikos augimas buvo silpnas dėl bendros paklausos trūkumo ir nepalankaus ekonomikos gamybos struktūros pokyčio, susijusio su eksportu. EESRK ragina Europos Komisiją ir Europos Vadovų Tarybą per kitą Europos semestro ciklą atsižvelgti į pramonės strategijos ir pramonės politikos Europos Sąjungoje aspektus.

3.3.5. Kaip nurodyta ankstesnėse EESRK nuomonėse, valstybės narės turi užkirsti kelią agresyviam mokesčių planavimui ir mokesčių slėpimui, daugiausia dėmesio skirdamos mokesčių teisingumui ir valdžios sektoriaus išlaidų finansavimui.

3.3.6. Suaktyvėjęs finansų rinkų vaidmuo ekonomikoje keletui finansinių subjektų suteikė galimybę daryti nepagrįstą įtaką palyginti su didelėmis bendrovėmis, o viešajam sektoriui – siekti greito pelno ir premijų, užuot tenkinus kai kurių įmonių, jų darbuotojų ir regionų, kuriuose jos veikia, ilgalaikius poreikius ( 16 ) . EESRK prašo Komisijos ištirti galimybę pasinaudoti Europos semestru siekiant skatinti veikiau suinteresuotųjų subjektų partnerystę, nei akcinio kapitalo vertės didinimą. Kai taikoma, valstybėse narėse, mokesčių sistema turėtų būti perorientuota siekiant skatinti realias materialias, skaitmenines ir tvarias investicijas, taip pat investicijas į žmogiškuosius išteklius, atgrasant nuo investicijų grynai finansiniais ir spekuliaciniais tikslais. Konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose visų pirma reikėtų atkreipti dėmesį į iškraipymus mokesčių sistemoje, kurie nepagrįstai skatina ir finansiškai remia akcinio kapitalo vertės didinimo idėją, ir rekomenduoti ją reformuoti.

3.4. Europos socialinių teisių ramstis

3.4.1. EESRK palankiai vertina ir remia politinių rekomendacijų perorientavimą labiau akcentuojant socialinį dialogą, švietimą, įgūdžius ir mokymą, sveikatą ir socialinę apsaugą. Komitetas ragina Komisiją tęsti veiklą ir ją plėsti per kitus Europos semestro ciklus, visų pirma teisės aktais ir nacionalinių kolektyvinių derybų susitarimais užtikrinamo pakankamo minimalaus darbo užmokesčio, dėl kurio atsakingai derasi socialiniai partneriai, klausimu.

3.4.2. Komitetas palankiai vertina tai, kad Europos Komisija ypatingą dėmesį skyrė valstybių narių rezultatams įgyvendinant įvairius Europos socialinių teisių ramsčio aspektus. Komitetas pripažįsta, kad įtraukus socialinių rodiklių suvestinę, kuria atkreipiamas dėmesys į socialinius pokyčius ir ES valstybių narių konvergenciją, sukuriama ypatinga pridėtinė vertė, nes ji padeda užtikrinti būtiną atsvarą tam, kad daugiausia dėmesio tradiciškai skiriama ekonominiams ir finansų klausimams. EESRK ragina Komisiją toliau dirbti šia kryptimi ir didinti ramsčio svarbą konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, taip pat apsvarstyti galimybę nustatyti naujus socialinių rodiklių suvestinės rodiklius, pavyzdžiui, kolektyvinių derybų rodiklius.

3.4.3. Tai, kad darbo užmokesčio konvergencija tarp šalių yra daug lėtesnė, nei tikėjosi ES vadovai ir Komisija, padidino migracijos srautus į šalis ir regionus, kuriuose yra daugiau darbo vietų ir didesnis darbo užmokestis. Iš esmės toks darbuotojų judėjimas į ekonomiškai stipresnius regionus yra pagrindinis Europos pinigų sąjungos koregavimo mechanizmas. Tačiau dėl lėtos darbo užmokesčio ir gyvenimo sąlygų konvergencijos migracijos srautai buvo didesni nei tikėtasi. Kai kuriais atvejais didelė darbingo amžiaus gyventojų dalis emigravo, o tai gali kelti vidutinės trukmės problemą susijusioms šalims, jei emigrantai negrįžtų. Todėl reikalinga greitesnė tikra ES šalių ir Europos pinigų sąjungos darbo užmokesčio ir gyvenimo sąlygų konvergencija. EESRK ragina Komisiją pateikti išsamią realios konvergencijos ataskaitą ir pritaikyti savo strategines rekomendacijas valstybėms narėms ir visai Sąjungai, kad būtų užtikrinta tikra konvergencija.

3.4.4. 2019 m. metinės augimo apžvalgos įvade Europos Komisija palankiai vertina tai, kad visose valstybėse narėse ekonomika vėl pradėjo augti. Tačiau teigiami BVP augimo rodikliai nebūtinai reiškia didėjančią socialinę konvergenciją. Viena iš priemonių šiam tikslui pasiekti yra kolektyvinės derybos. Todėl Komitetas prašo Komisijos išplėsti socialinių rodiklių suvestinės rodiklius ir įtraukti kolektyvinių derybų rodiklius.

3.4.5. Su Europos socialinių teisių ramsčiu susijusioms rekomendacijoms įgyvendinti reikia tinkamo finansavimo. Turėtų būti paaiškinta, kaip galima pasiekti Europos socialinių teisių ramsčio tikslus, ypač tose šalyse, kuris labai varžo Stabilumo ir augimo pakto reikalavimai. EESRK, remdamasis ankstesnėje nuomonėje ( 17 ) pateiktais pasiūlymais, rekomenduoja Europos Komisijai ir Tarybai užtikrinti, kad būtų išteklių, ypač Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir kitų ES fondų lėšų, papildančių nacionalinį viešąjį ir privatųjį finansavimą. Viešosios investicijos valstybėse narėse galėtų būti padidintos socialiniam tikslui skirtoms viešosioms investicijoms taikant subalansuoto biudžeto taisyklę, kuri užtikrintų lankstesnes fiskalines taisykles. Taip pat reikėtų užkirsti kelią bet kokiam Sąjungos biudžeto sumažinimui, dėl kurio sumažėtų ištekliai, skirti Europos socialinių teisių ramsčio tikslams pasiekti. Investicijų planas Europai, kurį remia Europos strateginių investicijų fondas (ESIF), taip pat turėtų būti patobulintas atsižvelgiant į 2019 m. sausio mėn. Europos Audito Rūmų pateiktą kritiką. Audito Rūmai pabrėžė, kad jo teigiamas poveikis investicijų lygiui yra pernelyg sureikšmintas ( 18 )

3.5. Kalbant apie konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų socialinėje srityje turinį ir žvelgiant plačiau nuo Europos semestro proceso pradžios, galima konstatuoti, kad valstybėms narėms, kuriose mažas augimas ir didesnė valstybės skola, buvo pateikta rekomendacijų skatinanti socialinę devalvaciją ( 19 ) . Pirmenybė paprastai buvo teikiama makroekonominiams tikslams ( 20 ) . EESRK, atsižvelgdamas į neaiškias ekonomines perspektyvas, primygtinai ragina Europos Vadovų Tarybą užtikrinti, kad ateinančiais metais, net ir ištikus ekonomikos krizei, teigiamiems socialinės politikos tikslams būtų teikiamas didesnis, kitiems tikslams prilygstantis prioritetas.

3.5.1. Kokybišką užimtumą užtikrinti vis dar sunku. Per pastaruosius dešimt metų daugelyje valstybių narių išplito nestandartinio darbo formos, pavyzdžiui, laikinas darbas, darbas ne visą darbo laiką, subranga ar platformos veikla. Nors darbuotojų gebėjimai ir išsilavinimo lygis padidėjo, siūlomų darbo vietų kokybė daugelyje šalių sumažėjo. Remiantis Eurostato surinktais duomenimis ( 21 ) , kaip vieną iš pavyzdžių galima paminėti kai kuriose šalyse didėjantį skaičių darbuotojų, kurie yra priversti sutikti su laikino darbo arba darbo ne visą darbo dieną sutartimis dėl to, kad nėra nuolatinio darbo visą darbo laiką. Kartais šios užimtumo formos gali tenkinti darbuotojus, tačiau dažnai taip nėra ir dėl naujų užimtumo formų, be kita ko, kyla klausimų dėl laikiną ir mažų garantijų darbą dirbančių asmenų mokymosi visą gyvenimą. EESRK prašo valstybių narių laiku priimti darbuotojų apsaugos ir socialinės apsaugos priemones Europos sistemoje, siekiant prisitaikyti prie atsirandančių naujų užimtumo formų ir vis nesaugesnės darbo rinkos.

3.5.2. Socialinė ekonomika atlieka vis svarbesnį vaidmenį ekonomikoje ( 22 ) . Dėl savo įvairovės (kooperatyvai, savidraudos draugijos, asociacijos, fondai, socialinės įmonės) ji turi didelį potencialą prisidėti prie ekonomikos augimo ir didesnio užimtumo Europoje skatinimo ir labai padėti užtikrinti socialinę sanglaudą Europos Sąjungoje. Deja, Sąjunga nėra sukūrusi tinkamos teisinės sistemos, kuri leistų išnaudoti šį vidaus rinkos potencialą. EESRK prašo Komisijos įtraukti šį klausimą į savo kitos kadencijos darbotvarkę.

3.5.3. Didesnės valdžios institucijų ir įmonių investicijos į švietimą gali padėti kovoti su nedarbu dabarties ir ateities skaitmeninėje visuomenėje, pramonės ir paslaugų visuomenėje, reikalaujančioje aukštos kvalifikacijos darbuotojų. EESRK ragina valstybes nares naudoti ES lėšas savo darbo jėgos perkvalifikavimui skaitmeniniame amžiuje užtikrinti.

3.5.4. Tais atvejais, kai tai pateisinama atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, kokybiškas perorientavimas nuo tretinio mokslo prie aukštos kokybės profesinio rengimo gali būti naudingas. Pernelyg didelis dėmesys aukštajam išsilavinimui, kaip matyti iš socialinių rodiklių suvestinės švietimo rodiklių, gali iškreipti bendrą vaizdą. EESRK prašo Komisijos ir valstybių narių pasvarstyti, ar atsižvelgiant į šį faktą socialinių rodiklių suvestinėje galima geriau įvertinti švietimo sėkmę.

3.6. Socialinių partnerių dalyvavimas

3.6.1. EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą toliau plėtoti dialogą su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene, įskaitant solidarumo institucijas, NVO, universitetus ir vartotojų organizacijas, siekiant toliau skatinti įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, visų pirma organizuojant vizitus į valstybes nares ir dvišales bei daugiašales diskusijas.

3.6.2. Šioje srityje galima pagerinti reguliarų neformalų keitimąsi informacija ir jos srautą. Nors prieš svarbius posėdžius socialiniams partneriams suteikiama reikiama išankstinė informacija, kad jie galėtų konstruktyviai pasikeisti nuomonėmis, kaip tai puikiai vyksta darbo rinkos ir socialinės įtraukties klausimais, taip nėra biudžeto ir mokesčių klausimais. EESRK ragina Komisiją laiku užmegzti išsamų ir konstruktyvų dialogą su socialiniais partneriais netaikant oficialiai reikalaujamų formalių procedūrų.

3.6.3. Socialinius partnerius galima laiku ir prasmingiau įtraukti į Europos semestrą, kaip teisingai pastebėjo Europos Komisija ( 23 ) . Nors Europos semestras gerai veikia Europos lygmeniu ir kai kuriose valstybėse narėse, to negalima pasakyti apie visas šalis. EESRK palankiai vertina rekomendacijas įvairioms valstybėms narėms dėl socialinio dialogo stiprinimo ir ragina valstybes nares jas įgyvendinti.

3.6.4. Problemos, susijusios su galimybe laiku gauti naudingos informacijos ir surengti konsultacijas, rimtu Vyriausybių įsipareigojimu ir socialinių partnerių gebėjimais, nacionaliniu lygmeniu sutrukdė konsultacijoms su socialiniais partneriais įgyvendinant Europos semestrą. EESRK rekomenduoja nustatyti minimalius nacionalinių Vyriausybių konsultavimosi su nacionaliniais socialiniais partneriais standartus įvairiais Europos semestro etapais. Taip pat reikėtų nurodyti, ar Vyriausybės nukrypo nuo socialinių partnerių pasiūlymų ir kodėl. Vykdant bet kokius tolesnius veiksmus, susijusius su pasiūlymų įgyvendinimu, taip pat turi būti užtikrintas socialinių partnerių dalyvavimas.

4. Konkrečios rekomendacijos

4.1. Kalbant apie Taryboje vykstančią diskusiją, ar dera išplėsti Europos semestro aprėptį įtraukiant socialinės ir ekonominės sanglaudos klausimus, EESRK labai pritaria sprendimui įtraukti juos į Europos semestrą ( 24 ) . EESRK ragina Europos Komisiją ir valstybes nares ateinančiais metais toliau laikytis šio požiūrio ir jį plėsti, be kita ko, įtraukiant kovos su klimato kaita klausimą. Be to, EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Vadovų Taryba ragina valstybes nares pasinaudoti socialinių rodiklių suvestine, Užimtumo rodiklių stebėsena ir Veiksmų socialinės apsaugos srityje rezultatų apžvalga dedant pastangas siekiant konvergencijos.

4.2. Būstas

4.2.1. Pastaraisiais metais kai kuriose valstybėse narėse būsto kainos išaugo. Kai kuriuose didžiuosiuose ir vidutinio dydžio miestuose būsto nuoma tapo tokia didelė, kad jai tenka skirti vis didesnę pajamų dalį. Nors tai nėra vienintelė priežastis; tokia padėtis susidarė ir dėl mažų palūkanų normų, kadangi pinigų politikos poveikis greičiausiai pajuntamas būsto rinkoje. ECB palūkanų normos išliks dabartinio (arba žemesnio) lygio, kol bus užtikrintas tvarus infliacijos artėjimas prie nustatyto tikslo (mažesnio negu 2 %, bet jam pakankamai artimo lygio prognozuojamu laikotarpiu) ( 25 ) . Be to, dėl didėjančių būsto nuomos kainų aštrėja benamystės problema. Dėl duomenų trūkumo sunku atidžiai stebėti benamių padėties Europos Sąjungoje pokyčius. EESRK ragina valstybes nares ir Europos Komisiją gerinti duomenų apie benamius rinkimą, kad Sąjungoje būtų galima geriau stebėti benamių skaičių, pasiskirstymą ir gyvenimo sąlygas.

4.2.2. Siekiant pagerinti būstų ir kitų pastatų energijos ir klimato pusiausvyrą, mokesčių sistemos pokyčiai ir kitos valdžios paskatos valstybėse narėse galėtų būti priemonė dar labiau paskatinti energijos vartojimo efektyvumu grindžiamą pastatų renovaciją ir naujų pastatų statybą.

4.3. Kitos reformos

4.3.1. Daugeliu atvejų konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose minimos atskiros reformos gali padidinti socialinę ir ekonominę nelygybę. Pensijų reformos neturi sukelti skurdo senatvėje.

4.3.2. Neturėtų būti leidžiama privatizuoti to valstybės turto, kuris yra strateginės svarbos ir kurio valdymą tinkamiau užtikrina viešasis sektorius, kad valstybė nepatirtų grynojo nuostolio parduodant jį nepalankiomis ekonominėmis sąlygomis. Iš esmės pagrindines viešąsias paslaugas veiksmingiausiai teikia valstybė, nes nėra reikalaujamo pelno, kuris lemtų didesnes sąnaudas. Tais atvejais, kai viešųjų paslaugų kokybė ir finansavimas neatitinka piliečių lūkesčių, reikėtų pagerinti administracinius gebėjimus veiksmingai teikti šias paslaugas ir skirti reikiamų finansinių išteklių. Neatmetama galimybė, kad atskiros šalys gali nuspręsti leisti sudaryti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, kurios susiklosčius atitinkamoms aplinkybėms būtų specialiai pritaikytos konkrečioms paslaugoms teikti. Tokiu atveju viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės turi tarnauti viešajam interesui. Ypač monopolinėse arba oligopolinėse rinkose jomis neturi naudotis specialios interesų grupės, siekdamos imti didesnius nei būtina nuomos mokesčius ar vengdamos būtinų investicijų kokybei išlaikyti.

4.3.3. Gerai parengta pramonės politika, tenkinanti šalies poreikius, gali padidinti augimą, produktyvumą, gerovę ir užimtumą. EESRK pabrėžia, kad būtina plataus masto diskusija ir konkretūs veiksmai siekiant parengti pakankamais finansiniais ištekliais pagrįstą Europos ir valstybių narių pramonės strategiją, kuria būtų siekiama ne tik pritaikyti Europos konkurencijos teisės aktus, bet ir suteikti daugiau galimybių daugiašalių įmonių jungimuisi.

2019 m. spalio 30 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Luca JAHIER

(1) Žr. EESRK nuomones dėl 2019 m. metinės augimo apžvalgos (OL C 190, 2019 5 6, p. 24) ir dėl euro zonos ekonominės politikos (2019 m.) (OL C 159, 2019 5 10, p. 49).

(2) COM(2019) 500 final.

(3) COM(2019) 500 final, p. 3–4.

(4) K. Efstathiou ir G. Wolff (2018 m.) Is the European Semester effective and useful? („Ar Europos semestras veiksmingas ir naudingas?“).

(5) 2019 m. vasaros ekonominė prognozė, Europos Komisija.

(6) ECB Pirmininkas Mario Draghi, Spaudos konferencija, Įvadinis pranešimas, Frankfurtas prie Maino, 2019 m. rugsėjo 12 d.

(7) EESRK nuomonė „2019 m. metinė augimo apžvalga“, 3.9.8 punktas (OL C 190, 2019 6 5, p. 24).

(8) EESRK nuomonė „2019 m. metinė augimo apžvalga“, 1.7 punktas (OL C 190, 2019 6 5, p. 24).

(9) EIB Investment Report 2018/2019: retooling Europe’s economy.(„EIB 2018–2019 m. investicijų ataskaita. Suteikti Europos ekonomikai naujų priemonių“).

(10) Kaip teigiama EESRK nuomonėje „Europos semestras ir sanglaudos politika. Naujos Europos strategijos po 2020 m. kūrimas“ (OL 353, 2019 10 18, p. 39).

(11) What drives national implementation of EU policy recommendations? („Kas skatina nacionaliniu lygmeniu įgyvendinti ES politikos rekomendacijas?“), Bruegel darbinis dokumentas, Nr. 04.

(12) O. Blanchard Public Debt and Low Interest Rates („Valstybės skola ir mažos palūkanų normos“), 2019 m. sausio mėn., ir Michael Hüther Vokietijoje pradėta diskusija dėl nacionalinės „skolos stabdžio“ taisyklės, IW Policy Paper 3/19.

(13) Germany’s even larger than expected fiscal surpluses: Is there a link with the constitutional debt brake? („Didesnis nei tikėtasi biudžeto perteklius Vokietijoje. Ar esama ryšio su konstitucine „skolos stabdžio“ taisykle?“), Bruegel.

(14) The campaign against ‘nonsense' output gaps („Kampanija prieš beprasmį gamybos apimties atotrūkį“), Bruegel.

(15) Why Hysteria Over the Italian Budget Is Wrong-Headed („Kodėl isterija dėl Italijos biudžeto nepagrįsta“).

(16) E. Vatteville žurnale Management & Avenir, 2008/4 (No18) p. 88–103.

(17) OL C 262, 2018 7 25, p. 1.

(18) Specialioji ataskaita Nr. 03/2019: Europos strateginių investicijų fondas. Kad ESIF būtų visiškai sėkmingas, būtina imtis veiksmų.

(19) P. Copeland ir M. Daly (2018 m.), The European Semester and EU Social Policy („Europos semestras ir ES socialinė politika“).

(20) C. Degryse ir P. Pochet (2018 m.), European social dynamics: a quantitative approach („Europos socialinė dinamika: kiekybinis požiūris“).

(21) Eurostato duomenų bazė lfsa_eppgai ir lfsa_etgar.

(22) Socialinės ekonomikos institucijos ir įmonės Europoje sudaro daugiau kaip 2,8 mln. organizacijų, kuriose dirba 13,6 mln. žmonių ir kurios sudaro 8 % ES BVP.

(23) Komisijos ir Tarybos bendros užimtumo ataskaitos projektas, p. 11.

(24) Tarybos išvados dėl 2019 m. metinės augimo apžvalgos ir bendros užimtumo ataskaitos, 2019 m. kovo 15 d., p. 7.

(25) ECB Pirmininkas Mario Draghi, Spaudos konferencija, Įvadinis pranešimas, Frankfurtas prie Maino, 2019 m. rugsėjo 12 d.