Šis registruotų teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių skaičiaus sumažėjimas sutapo su viešojo intereso įmonių skaičiaus sumažėjimu, kurį daugiausia lėmė nacionalinių viešojo intereso įmonių skaičiaus sumažėjimas dėl to, kad dauguma valstybių narių peržiūrėjo tos sąvokos apibrėžtį.

Iš duomenų matyti, kad nuo 2015 m. ES atskirų praktikuojančių auditorių skaičius sumažėjo, be kita ko, šiek tiek sumažėjo audito įmonių samdomų ir su jomis susijusių (kaip partneriai ar kt.) teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių skaičius. Registruotų audito įmonių skaičius ES taip pat sumažėjo 6 proc. Viešojo intereso įmonių auditą atliekančios audito įmonės sudaro beveik 4 proc. visų registruotų audito įmonių, o tai yra beveik 2 procentiniais punktais mažiau nei 2015 m.

Tai pirmoji tokia ataskaita po ES audito reformos (žr. pirmiau). Apskritai duomenys buvo tikslesni nei 2017 m. Tačiau dėl nacionalinių duomenų apie apyvartą ir pajamas trūkumo, skirtingų ataskaitinių laikotarpių ir ES audito teisės aktų įgyvendinimo skirtumų duomenų konsolidavimas ES lygmeniu išlieka problema. Be to, palyginamumas kokybės užtikrinimo rodiklių srityje tebėra sudėtingas, nes NKI taiko skirtingas metodikas.

Trečdalis valstybių narių nepateikė informacijos apie pakartotinius nustatytus faktus (t. y. tuos pačius faktus, kurie tose pačiose audito įmonėse buvo nustatyti per ankstesnius patikrinimų ciklus) arba nurodė, kad jų nebuvo.

Audito direktyvos 39 straipsnyje reikalaujama, kad įmonės įsteigtų audito komitetus (jų yra apie 6 400), o Reglamento 27 straipsnio 1 dalies c punkte reikalaujama, kad NKI vykdytų audito komitetų veiklos rezultatų stebėseną. Audito komitetai dažniausiai steigiami kaip atskiri komitetai arba priežiūros ir (arba) administravimo organų komitetai ir atlieka pagrindinį vaidmenį įmonių valdymo modelyje, ypač didesnių viešojo intereso įmonių atveju. Jie sąveikauja su įvairiais vidaus subjektais (pvz., valdymo, priežiūros ir (arba) administravimo organais) ir išorės subjektais (pvz., išorės auditoriais, akcininkais ir reguliavimo institucijomis).

Audito komitetai yra atsakingi už teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių atrankos procedūrą. Apie 87 proc. audito komitetų teigia, kad šią funkciją vykdo. 75 proc. viešojo intereso įmonių, paskelbusių konkursą, kvietimą teikti pasiūlymus pateikė nuo dviejų iki septynių audito įmonių. 16 proc. viešojo intereso įmonių kvietimą pateikti pasiūlymus pateikė tik vienai audito įmonei, nors Reglamento 16 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad dalyvauti konkurso procedūroje turi būti kviečiamos bent dvi audito įmonės.

Be to, yra audito įmonių, pakviestų dalyvauti konkurse, skaičiaus ir audito įmonių, kurios galiausiai pateikė pasiūlymą, skaičiaus koreliacija. Apie 55 proc. audito komitetų pranešė, kad per konkurso procedūrą pasiūlymą paprastai pateikė du ar trys teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai (audito įmonės). Tačiau iš atsakymų analizės matyti, kad 19 proc. audito komitetų gavo tik vieną patikimą pasiūlymą.

Pusė audito komitetų teigė, kad dėl konkurso procedūros atrankos procedūroje gali dalyvauti įmonės, kurios praėjusiais kalendoriniais metais valstybėje narėje iš viešojo intereso įmonių gavo mažiau kaip 15 proc. viso savo atlygio. Šie audito komitetai galbūt nevisiškai supranta Reglamento 16 straipsnio 3 dalį arba galbūt jos netaiko.





Sąveika su išorės auditoriumi

Audito komitetai yra atsakingi už audito įmonių nepriklausomumo ir audito kokybės peržiūrą, įskaitant leidžiamų ne audito paslaugų tvirtinimą, išorės auditorių konkursus ir atranką. Maždaug pusė audito komitetų patvirtino, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius (arba jo tinklo narys) pateikė pasiūlymą dėl leidžiamų ne audito paslaugų teikimo. 80 proc. audito komitetų nurodė, kad nenagrinėjo prašymų dėl ne audito paslaugų teikimo pagal Reglamento 5 straipsnio 4 dalį. 4 proc. audito komitetų neatliko teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui sumokėto atlygio stebėsenos.

3.Išvados

Šioje ataskaitoje aptariami viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatyto audito atlikimo rinkos pokyčiai 2015–2018 m. Jose pateikiami tam tikri preliminarūs duomenys apie audito reformos poveikį ir nurodomos galimos tolesnio vertinimo sritys. Atliekant tokį vertinimą reikėtų atsižvelgti į pastarojo meto skandalus, susijusius su gerai žinomomis įmonėmis visoje ES (pvz., „Carillion“, „Thomas Cook“ ir „Wirecard“), kurie gali turėti neigiamo poveikio auditoriaus profesijos reputacijai ir investuotojų pasitikėjimui.

Pagrindinės šios ataskaitos išvados:

1)Koncentracija tebėra didelė, nes daugumoje valstybių narių viešojo intereso subjektų teisės aktų nustatyto audito rinkoje dominuojančią padėtį toliau užima didysis ketvertukas.

Didžiojo ketvertuko dominuojanti padėtis daugumoje valstybių narių ir didelė ne audito veiklos pajamų dalis gali turėti įtakos jų nepriklausomumui, audito atlygio dydžiui ir audito kokybei. Ši rizika padidėja dėl taisomųjų priemonių, kuriomis siekiama sumažinti audito įmonių interesų konfliktus, susijusius su viešojo intereso įmonėmis (pvz., rotacijos reikalavimo, draudžiamų ne audito paslaugų, leidžiamų ne audito paslaugų ribos ir pan.), dėl kurių gali dar labiau sumažėti viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių arba audito įmonių pasirinkimas rinkoje.

Todėl Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su NKI ir CEAOB, ypatingą dėmesį skirs naujų taisyklių įtakos konkurencijai viešojo intereso įmonių audito rinkoje stebėsenai. Be to, ji vertins Reglamente numatytų galimybių poveikį nacionalinėms rinkoms ir vienodoms sąlygoms ES.

NKI raginamos užpildyti duomenų spragas (pvz., dėl ne audito paslaugų pajamų ir pan.), kad būtų pagerinta rinkos pokyčių ir koncentracijos analizės stebėsena.

2)Kokybės trūkumų vertinimas išlieka sudėtingas

ES lygmeniu dažniausiai pasitaikančios kokybės problemos išlieka:

·audito įmonių vidaus kokybės kontrolės sistemų trūkumai;

·nepakankama arba netinkama didelės rizikos audituojamų subjektų stebėsena ir

·audito įrodymų ir dokumentų trūkumas.

Siekiant pagerinti vertinimų kokybę gali būti naudinga stiprinti ES audito sektoriaus konvergenciją dėl priežiūros veiksmų rūšių, taisomųjų tolesnių priemonių ir taikomų sankcijų.

Atsižvelgdama į šias išvadas, Komisija atliks ES audito teisės aktų vertinimą ir įvertins galimus kokybės užtikrinimo ir tyrimo bei sankcijų skyrimo tvarkos suderinamumo valstybėse narėse gerinimo būdus. Ji taip pat įvertins poreikį užtikrinti, kad patikrinimų ataskaitos (įskaitant patikrinimų metu atlikto darbo aprašymą) būtų labiau prieinamos visuomenei arba bent jau audito komitetams. Tai galėtų apimti ataskaitų skaitmeninimą ar žymėjimą siekiant palengvinti prieigą.