Siekdama laikytis šių reikalavimų, Komisija išnagrinėjo visus turimus įrodymus. Kadangi teisės aktų pakeitimai pradėti taikyti tik 2019 m. gruodžio mėn., o analizė atlikta 2021 m. vasario mėn., nebuvo galimybės pasinaudoti viešai prieinamais duomenimis. Be to, valstybės narės neprivalo teikti ataskaitų dėl aspektų, kurie turėtų būti įvertinti, ar augalų pasų sistemos įgyvendinimo valstybėse narėse audito rezultatų. Todėl vienintelis būdas gauti įrodymų, reikalingų tam, kad būtų vykdomi ataskaitų teikimo reikalavimai, buvo tiesiogiai kreiptis į ekonominės veiklos vykdytojus ir administracines įstaigas, kurie dalyvauja valdant ir įgyvendinant ES vidaus prekybą augalais, nes būtent jie patiria teisės aktų pakeitimų poveikį. Šiuo tikslu Komisija parengė 70 klausimų klausimyną, o jį patvirtino valstybės narės ir ES asociacijos. Klausimų tikslas buvo gauti duomenų apie patirtį, įgytą išplėtus augalų pasų sistemos taikymo sritį, kad ji būtų taikoma visiems vežamiems sodinti skirtiems augalams, taip pat apie sąnaudas, naudą ir poveikį, kad būtų galima atlikti sąnaudų ir naudos analizę. Klausimynas buvo nusiųstas 27 valstybių narių NAAO ir 48 atitinkamoms ES lygmens asociacijoms. Valstybių narių lygmens asociacijos, veiklos vykdytojai ir plačioji visuomenė galėjo susipažinti su klausimynu Sveikatos ir maisto saugos GD svetainėje. Šiuo atveju Komisija ir ES nacionalinės augalų apsaugos organizacijos padėjo skleisti informaciją apie klausimynus socialiniuose tinkluose ir kitais kanalais. Iš viso buvo gauti 177 atsakymai iš 25 valstybių narių. Dalyvavo šie įvairių kategorijų suinteresuotieji subjektai: 24 NAAO, devynios sertifikavimo institucijos iš septynių valstybių narių, 43 veiklos vykdytojai iš dešimties valstybių narių, 44 nacionalinės asociacijos iš 13 valstybių narių, taip pat atsakymus pateikė 50 piliečių iš penkių valstybių narių ir septynios ES lygmens asociacijos.

Pastaruosius beveik dvidešimt metų, iki 2019 m., ES augalų sveikatos teisės aktų sistema buvo reglamentuojama Tarybos direktyva 2000/29/EB. Į Direktyvą buvo įtraukta augalo paso sąvoka, kaip sutartinis ženklas, sukurtas siekiant subalansuoti laisvąją prekybą augalų medžiaga visoje ES ir apsaugoti ES teritoriją nuo ES pasitaikančių reguliuojamų augalų kenkėjų plitimo. Augalo pasas buvo pradėtas naudoti gabenant augalų medžiagą iš vienos valstybės narės į kitą ir pakeitė fitosanitarinį sertifikatą, kuris yra tarptautinis dokumentas, numatytas pagal Tarptautinę augalų apsaugos konvenciją. Augalų pasai taip pat turėjo būti naudojami pervežant augalus valstybės narės viduje, siekiant patvirtinti, kad tie augalai atitinka ES teisės aktais nustatytus atitinkamus augalų sveikatos reikalavimus. Be to, oficiali augalų pasų kontrolė turėjo būti atliekama ten, kur augalų medžiaga yra užauginta (veiklos vykdytojo patalpose), o ne pasienyje ar paskirties vietoje, o veiklos vykdytojams, tvarkantiems reguliuojamus augalus ir augalų medžiagą bei išduodantiems augalų pasus, buvo nustatyta prievolė registruotis.

Atlikti analizę Komisijai trukdo trys veiksniai: pirma, sertifikavimo institucijos, veiklos vykdytojai, asociacijos ir piliečiai pateikė labai nedaug atsakymų, todėl negalima daryti galutinių išvadų dėl šių suinteresuotųjų subjektų grupių. Antra, nuo įvairių nuostatų taikymo pradžios iki prašymo pateikti grįžtamąją informaciją praėjo labai mažai laiko. Galiausiai, COVID-19 pandemija padarė poveikį prekybai ir su šios ataskaitos aprėptimi susijusiai veiklai.

Dėl pirmiau minėtų apribojimų tam tikrais atvejais nebuvo galima padaryti išvadų apie patirtį, įgytą išplėtus augalų pasų sistemos taikymo sritį, kad ji būtų taikoma visiems Sąjungos teritorijoje vežamiems sodinti skirtiems augalams. Ekonominės veiklos vykdytojų patiriamų sąnaudų ir gaunamos naudos, susijusių su augalų pasų sistemos išplėtimu įtraukiant visus vežamus sodinti skirtus augalus, vertinimas buvo atliktas tokiu mastu, kiek tai buvo įmanoma, atsižvelgiant į tai, kad atsakymai dėl prašomų kiekybinių duomenų buvo padriki, o gauti jų iš kitų šaltinių buvo neįmanoma. Vietoj to buvo atlikta išsami kokybinė sąnaudų ir naudos analizė. Galiausiai dėl šių priežasčių Komisija tik nustatė temas, kurias reikėtų išsamiau aptarti.

2AUGALŲ PASŲ SISTEMOS TAIKYMO SRITIES IŠPLĖTIMAS ĮTRAUKIANT VISUS SODINTI SKIRTUS AUGALUS

Reglamento (ES) 2016/2031 79 straipsniu nustatytas reikalavimas Sąjungos teritorijoje vežant visus sodinti skirtus augalus, išskyrus sėklas, prie jų pridėti augalo pasą.

Išplečiant augalų pasų sistemos taikymo sritį buvo siekiama padidinti apsaugos nuo Sąjungos karantininių kenkėjų veiksmingumą, pagerinti pasirengimą nustatyti naujus ES susirūpinimą keliančius augalų kenkėjus, taip pat užtikrinti vienodą politikos taikymą ir geresnį susijusių suinteresuotųjų subjektų supratimą bei informuotumą. Pusė respondentų įvertino šį taikymo srities išplėtimą teigiamai, nes padidėjo augalų atsekamumas, o dauguma suinteresuotųjų subjektų teigė, kad apsaugos nuo karantininių kenkėjų veiksmingumas padidėjo arba išliko toks pats. Dauguma respondentų įvertino, kad pasirengimas nustatyti naujus ES susirūpinimą keliančius augalų kenkėjus yra pagerėjęs arba toks pat, o atitinkamų suinteresuotųjų subjektų supratimas ir informuotumas taip pat yra pagerėjęs arba toks pat.

Kita vertus, maždaug du trečdaliai suinteresuotųjų subjektų manė, kad augalų pasų sistemos taikymo srities išplėtimas (perėjimas prie šios naujos taisyklės įgyvendinimo ir bendras augalo paso išdavimo ar keitimo proceso sudėtingumas) yra apsunkinantis ir sudėtingas, ir tik maždaug ketvirtadalis manė, kad šiuos pokyčius galima valdyti, arba nepatyrė jokių pokyčių. Toks pakeitimų suvokimas, išskyrus tam tikrus konkrečius aspektus, kurie aptariami tolesniuose šios ataskaitos skirsniuose, gali būti susijęs su tuo, kad nuo naujų taisyklių taikymo pradžios iki šioje ataskaitoje aptariamo vertinimo praėjo mažai laiko (nuo 2019 m. gruodžio mėn. iki 2021 m. vasario mėn.).

Siekiant nustatyti augalų grupes, dėl kurių kilo daugiausiai techninių nesklandumų, suinteresuotųjų subjektų buvo paprašyta išvardyti iki trijų augalų ar augalų grupių, dėl kurių jie patyrė daugiausiai techninių nesklandumų, susijusių su augalų pasų sistemos taikymu visiems sodinti skirtiems augalams. Trys pagrindinės grupės buvo sodinti skirti dekoratyviniai augalai, sėklos ir sodinti skirti sodo augalai. Atsakydami į priešingą klausimą, t. y. tris geriausias grupes, kurios techniniu požiūriu buvo lengvesnės, suinteresuotosios šalys išvardijo tas pačias tris grupes, tačiau pateikė mažiau atsakymų.

Dėl augalo paso taikymo visiems sodinti skirtiems augalams veiklos vykdytojai ir NAAO atliko su darbuotojais ir darbo krūviu susijusių pakeitimų. Su NAAO darbo krūviu susijusių pakeitimų buvo daugiau nei su darbuotojais susijusių pakeitimų. Tai galima paaiškinti tuo, kad kai kurios institucijos pasiekė didžiausią darbuotojų skaičių ir neturi galimybės jo padidinti, nepaisant padidėjusio darbo krūvio. Pokyčių poveikis veiklos vykdytojų darbuotojų skaičiui buvo nevienodas, nes daugiau kaip pusė teigė, kad pokyčių nepatyrė arba neturi nuomonės, o kiti nurodė tiek darbuotojų skaičiaus padidėjimą, tiek sumažėjimą. Tačiau darbo krūvis padidėjo daugiau kaip pusei į klausimyno klausimus atsakiusių veiklos vykdytojų.

3KITI KLAUSIMYNE APTARTI AUGALŲ PASŲ SISTEMOS ASPEKTAI

3.1Suderinta augalo paso forma

Reglamento (ES) 2016/2031 83 straipsniu visoms valstybėms narėms nustatyta bendra augalo paso forma, siekiant užtikrinti vienodas Reglamento įgyvendinimo sąlygas. Atrodo, kad suinteresuotieji subjektai pritaria šiam pakeitimui, nes dauguma į klausimyno klausimus atsakiusių suinteresuotųjų subjektų manė, kad pradėti laikytis šio naujo reikalavimo buvo nesudėtinga arba lengva. Taip pat gana teigiamai buvo įvertintas šio pakeitimo įgyvendinimas ir sudėtingumas, nes į klausimyno klausimus atsakę suinteresuotieji subjektai pateikė daugiau teigiamų nei neigiamų atsakymų.

Dėl suderintos augalo paso formos veiklos vykdytojai ir NAAO atliko su darbuotojais ir darbo krūviu susijusių pakeitimų. Šio pakeitimo poveikis veiklos vykdytojų darbuotojams ir darbo krūviui buvo panašus, o poveikis NAAO darbo krūviui buvo didesnis.

3.2Augalo paso pritvirtinimas prie prekybos vieneto

Reglamento (ES) 2016/2031 88 straipsniu profesionaliems veiklos vykdytojams nustatyta prievolė pritvirtinti augalų pasus prie atitinkamų augalų, augalinių produktų ir kitų objektų prekybos vieneto prieš juos vežant Sąjungos teritorijoje, siekiant padidinti augalų atsekamumą, sumažinti augalų kenkėjų judėjimo riziką ir padidinti ES augalų sveikatos sistemos pripažinimą tarp suinteresuotųjų subjektų. Iš suinteresuotųjų subjektų pateiktų atsakymų į klausimyno klausimus matyti, kad tai buvo vienas sudėtingiausių Reglamentu nustatytų pakeitimų ir galbūt viena iš priežasčių, kodėl dauguma suinteresuotųjų subjektų manė, kad augalų pasų sistemos taikymo srities išplėtimas įtraukiant visus sodinti skirtus augalus yra apsunkinantis ir sudėtingas (žr. 2 skirsnį).

65 proc. suinteresuotųjų subjektų nurodė, kad perėjimas prie šio naujo reikalavimo laikymosi yra didelė arba labai didelė našta, 81 proc. suinteresuotųjų subjektų nurodė, kad jo įgyvendinimas yra sudėtingas arba daug sudėtingesnis (palyginti su ankstesniais reikalavimais), o pusė suinteresuotųjų subjektų teigė, kad augalo paso išdavimo ar pakeitimo procesas yra sudėtingesnis.

Taip pat paaiškėjo, kad sudėtinga pritvirtinti augalo pasą prie kai kurių rūšių augalų, pavyzdžiui, ruloninės vejos, medienos rąstų, kelių mažų partijų siuntų, partijų, kurias sudaro kelių rūšių augalai, ar viename vazone esančių kelių rūšių augalų.

NAAO manė, kad augalo paso pritvirtinimas prie prekybos vieneto yra naudingas ir prisideda prie didesnės prevencijos, o veiklos vykdytojai laikėsi priešingos nuomonės (teigė, kad tai nenaudinga ir nepadeda užtikrinti didesnės prevencijos). Dėl šių priežasčių veiklos vykdytojai siūlė leisti augalo pasą pridėti prie pristatymo dokumentų, pavyzdžiui, sąskaitų faktūrų, ir įdiegti elektroninę augalo paso versiją.

Dėl augalo paso pritvirtinimo prie prekybos vieneto veiklos vykdytojai ir NAAO atliko su darbuotojais ir darbo krūviu susijusių pakeitimų. Šis pakeitimas turėjo didesnį poveikį NAAO nei veiklos vykdytojų darbo krūviui.

Dėl reikalavimo pritvirtinti augalo pasą prie prekybos vienetų veiklos vykdytojai patyrė ne tik administracinę naštą, bet ir papildomų išlaidų bei laiko sąnaudų, o tiekimo grandinėse, ypač tam tikrų rūšių medžiagų, reikėjo įdiegti naujas IT sistemas ar įrangą. Be to, visi suinteresuotieji subjektai atsakė, kad dėl perėjimo prie naujų augalo paso taisyklių jie turėjo vykdyti aktyvią komunikaciją siekdami informuoti veiklos vykdytojus.