Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „ES ir Afrika. Siekti, kad lygiavertė vystymosi partnerystė taptų tikrove, grindžiama tvarumu ir bendromis vertybėmis“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 429/15)

Pranešėjai Dimitris DIMITRIADIS (EL-I) Dilyana SLAVOVA (BG-III) Thomas WAGNSONNER (AT-II)

Plenarinės asamblėjos sprendimas 2020 2 20 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis Nuomonė savo iniciatyva Atsakingas skyrius Išorės santykiai Priimta skyriuje 2020 2 24 Priimta plenarinėje sesijoje 2020 9 16 Plenarinė sesija Nr. 554 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 216 / 1 / 2

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Sparčiai besikeičiančiame pasaulyje, kuriame kyla didelių problemų, bet taip pat atsiveria naujų galimybių, Europa turi išnaudoti savo daugiakultūrį, institucinį ir socialinį bei ekonominį palikimą, kad sudarytų sąlygas visuotiniam darniam vystymuisi. Problemos, su kuriomis susiduria besivystančios Afrikos šalys, yra labai sudėtingos ir mes turime jas spręsti atsargiai ir laikydamiesi įvairiapusio požiūrio. Negalime tik duoti geranoriškų patarimų – siekdamos įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus (DVT) Afrikoje, ES ir valstybės narės taip pat turi investuoti daugiau finansinių išteklių. Tai turi būti pagrindinis ES tarptautinių partnerysčių tikslas, o pagarba visuotinėms žmogaus teisėms, kurios yra svarbiausios bendros vertybės, turi būti bet kokios lygiavertės vystymosi partnerystės su Afrika politinių įsipareigojimų pagrindas .

1.2. pagrindines darbuotojų teises (Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Deklaracija dėl pagrindinių principų ir teisių darbe , į kurią įtraukti pagrindiniai darbo standartai, ir Trišalė deklaracija dėl principų, susijusių su daugiašalėmis įmonėmis ir socialine politika ), laisvę užsiimti verslu ir teisę į sveiką aplinką , taip pat DVT. EESRK palankiai vertina bendrą komunikatą Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas Laikydamasis naujo ES konsensuso dėl vystymosi, EESRK pritaria, kad reikia skatinti sudaryti deramas gyvenimo sąlygas, užtikrinti geras perspektyvas, kurti viduriniąją klasę ir remti lygiavertes partnerystes stiprinant tvarias socialines ir liberalias demokratines struktūras Afrikoje, vadovaujantis visuotinėmis žmogaus teisėmis ( 1 ) , įskaitant(Tarptautinės darbo organizacijos (TDO), į kurią įtraukti pagrindiniai darbo standartai, ir),ir, taip pat DVT. EESRK palankiai vertina bendrą komunikatą ( 2 ) ir siekia prisidėti prie naujos išsamios ES strategijos su Afrika tobulinimo.

1.3. Dabartinė situacija atskleidžia ne tik svarbius iššūkius, bet ir daug žadančias ES ir Afrikos vystomojo bendradarbiavimo perspektyvas. Daug Afrikos valstybių patenka į sparčiausiai ekonomiškai augančių šalių dvidešimtuką. Iki 2035 m. Afrikoje bus daugiausia potencialios darbo jėgos. Aukšto lygio prekybos ir investicijų partnerystė, pagrįsta visuotinėmis žmogaus teisėmis ir tvarumu, yra reikalinga abiem žemynams ir pagrindinis dėmesys turi būti skiriamas plėtrai, o ne plėtros fondų naudojimui sienų saugumui užtikrinti.

1.4. EESRK palankiai vertina Afrikos žemyninę laisvosios prekybos erdvę (AfCFTA), nes ji stiprina prekybą žemyne, mažina priklausomybę ir padeda atsisakyti vien eksportu į užsienio šalis grindžiamo požiūrio. Tai gali būti labai svarbus pirmas žingsnis kuriant ES ir Afrikos laisvosios prekybos erdvę. EESRK dar kartą pabrėžia svarbų organizuotos pilietinės visuomenės vaidmenį sudarant Kotonu susitarimą pakeisiantį susitarimą.

1.5. Ilgalaikės investicijos į Afrikos vidaus infrastruktūrą siekiant skatinti regionines vertės grandines ir tvarią vietos ekonomiką yra ekonomiškai tikslingos, aplinkos atžvilgiu tvarios ir užtikrina gamybos pajėgumų kūrimą, įskaitant kokybiškas darbo vietas vietos lygmeniu. Vien eksportu į užsienio šalis grindžiamas požiūris yra netvarus. Visų pirma tarpžemyninis ekonominis bendradarbiavimas turėtų sudaryti palankias sąlygas Afrikos vietos gamybai, kurios pagrindiniai sektoriai turėtų būti darnus žemės ūkis, energetika ir žiedinė ekonomika, taip pat tradiciniai sektoriai, susiję su žaliavomis ir statybomis, kuriuos vis dar reikia pertvarkyti atsižvelgiant į DVT. Viešosios lėšos nebūtinai bus naudojamos privačioms investicijoms Afrikoje, o tai gali pakenkti įprastiniam vystomajam bendradarbiavimui. Todėl stebėsenos, tikrinimo ir vertinimo sistemos, kuriose aktyviai dalyvauja organizuota pilietinė visuomenė, yra gyvybiškai svarbios.

1.6. Pilietinė visuomenė, socialinės partnerystės, socialinė rinkos ekonomika ir gerovės valstybės sistemos turėtų būti sėkmingi paramos darniam Afrikos vystymuisi modeliai, jei jie bus parengti atsižvelgiant į vietos kultūrą ir socialines bei ekonomines aplinkybes. Nustatant paramos Afrikos šalims prioritetus turėtų būti atsižvelgta ne tik į prekybą ir investicijas, bet visų pirma į mokesčių politiką, migraciją, plėtrą, aplinką, švietimą, sveikatą ir darbo bei gyvenimo sąlygas. Tai yra dar svarbiau atsižvelgiant į dabartinę COVID-19 (koronaviruso) sukeltą krizę, nuo kurios Afrika labai nukentės.

1.7. Turėtų būti sukurta kokybės užtikrinimo infrastruktūra, kad Afrikoje gaminamos prekės atitiktų jos tikslinių rinkų standartus. Reikėtų imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi DVT atitinkančių teisės aktų. Taip pat būtų labai naudingos išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje sistemos, įskaitant ES taisykles ( 3 )

1.8. Taip pat reikėtų išplėsti programą „Erasmus+“ siekiant stiprinti ES ir Afrikos bendradarbiavimą. Įgyvendinant ES ir Afrikos vystymosi partnerystę turi būti labiau remiamas vietos valstybinio švietimo sistemų kūrimas, pradedant ankstyvąja pedagogika ir baigiant universitetiniu švietimu ir profesiniu rengimu bei mokymu, įskaitant pameistrystės ir mokymosi visą gyvenimą sistemas. Reikėtų vengti protų nutekėjimo iš Afrikos į ES. Pagrindinis vaidmuo siekiant darnaus vystymosi tenka lyčių aspekto integravimui ir moterų įgalėjimui.

1.9. Afrikos moterų įgalėjimas yra EESRK prioritetas. Komitetas ragina institucijas ir pilietinę visuomenę aktyviai ir nuosekliai siekti visiškos lyčių lygybės įvairiais socialiniais ir ekonominiais lygmenimis.

1.10. Migracijos tendencijų keitimas daugeliu aspektų yra labai svarbus klausimas. Tik ekonominis, aplinkos ir socialinis vystymasis padės kovoti su priverstinės migracijos priežastimis.

1.11. Tarptautinė Afrikos diasporos finansavimo korporacija galėtų būti puiki platforma siekiant paskirstyti Afrikos institucijų valdomas ir Afrikos reikmėms naudojamas investicijas. Tai taip pat galėtų būti galimybė ES investuotojams.

1.12. Per pastarąjį dešimtmetį Afrikos ekonomika labai išaugo, todėl prognozuojama, kad iki 2050 m. žemyno energijos poreikis išaugs dvigubai, o skurdo lygis tebebus aukštas. Dėl šios priežasties tvarumo problemos, susijusios su aplinkosaugos ir socialiniais bei ekonominiais aspektais, ne tik išliktų, bet greičiausiai dar labiau padidėtų.

1.13. Nepaisant to, gali atsirasti galimybių: i) Afrikos šalys gali atlikti pagrindinį vaidmenį saulės energiją paverčiant elektra, naudojant fotovoltines technologijas; tai taip pat gali lemti didelio masto sintetinio kuro gamybą; ii) konkrečios bendrų projektų ir verslo veiklos bei politikos galimybės gali sukurti naują socialinį ir ekologinį rinkos ekonomikos požiūrį.

1.14. Turėtų būti remiama Afrikos žemės ūkio ir maisto pramonė siekiant tobulinti žemės dirbimą, sumažinti derliaus praradimą ir pagerinti kokybės standartus. Kiti žemės ūkio maisto produktų sektoriaus tikslai – sukurti naujus pardavimo ir gamybos būdus, skatinti ūkininkų savarankišką bendradarbiavimu pagrįstą organizavimą ir didinti prekybos apimtis visoje vertės grandinėje. EESRK ypač prieštarauja žemės grobimui Afrikoje.

1.15. ES ir Afrikos suinteresuotieji subjektai turėtų bendradarbiauti, kad žaliasis kursas taptų tikrove siekiant išgelbėti planetą ir sukurti deramas gyvenimo sąlygas visiems. Oficialiai dalyvaujant organizuotai pilietinei visuomenei, galėtume lengvai atlikti savianalizę ir imdamiesi naujų priemonių išvengti praeities klaidų. Darnų vystymąsi galima pasiekti, tik jeigu jis prasideda ir yra skatinamas pačios šalies viduje.

1.16. Laikydamiesi visuotinėmis žmogaus teisėmis pagrįsto požiūrio, kurdami demokratines valdymo struktūras, skaidriai valdydami viešuosius finansus ir taip gerindami ekonomikos ir finansų valdymą, taip pat sukurdami patikimą kovos su korupcija sistemą, pagrįstą nepriklausoma teismų sistema, prisidedame prie stiprių, patikimų ir stabilių verslo ir vystymosi partnerysčių kūrimo.

2. Nuomonės bendrosios aplinkybės ir pagrindiniai aspektai

2.1. Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas ES 27 yra didžiausia Afrikos prekybos ir investicijų partnerė. EESRK palankiai vertina bendrą komunikatą ( 4 ) , kuriame siūloma užmegzti partnerystes, susijusias su perėjimu prie žaliosios ekonomikos ir galimybėmis naudotis energija, partnerystes, susijusias su skaitmenine transformacija, tvariu augimu ir užimtumu, taip pat taika ir valdymu.

2.2. 52 Afrikos šalys yra pasirašiusios vienokį ar kitokį prekybos susitarimą su ES. Su keturiomis Šiaurės Afrikos šalimis yra sudaryti asociacijos susitarimai, o su Maroku ir Tunisu vyksta derybos dėl išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės (IVLPE). ES derybomis pasiekė penkis ekonominės partnerystės susitarimus (EPS) su regioninėmis Afrikos organizacijomis. Šie susitarimai pagrįsti Kotonu susitarimu ir jų tikslas – sustiprinti ES prekybos santykius su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis taikant PPO taisykles.

2.3. EESRK primena savo požiūrį: jis nori, kad visiems būtų užtikrintos deramos gyvenimo sąlygos ir geros perspektyvos, sukurta vidurinioji klasė (atsižvelgiant į ryšį tarp migracijos ir pajamų) ir remiamos lygiavertės partnerystės stiprinant tvarias socialines ir liberalias demokratines struktūras. Tačiau reikėtų gerbti įsigalėjusias vietos tradicijas ir atsižvelgti į geriausią patirtį. EESRK pasisako už vystymosi politiką, kurią įgyvendinant Afrikoje kuriamos geros perspektyvos, struktūros ir ekonominės galimybės visiems.

2.4. Kitų šalių investicijos Afrikoje nuolat auga. Pavyzdžiui, Kinija investuoja per Kinijos ir Afrikos bendradarbiavimo forumą (FOCAC) ir iniciatyvą „Viena juosta, vienas kelias“. Kitos mažesnės apimties iniciatyvos yra JAV ir Afrikos partnerystė ir 2019 m. Rusijos ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikimas.

2.5. Visuotinės žmogaus teisės , įskaitant pagrindines darbuotojų teises, laisvę užsiimti verslu, teisę į sveiką aplinką ir teisinės valstybės principą yra svarbiausios bendros vertybės . Kartu su DVT jos sudaro tarptautiniu mastu pripažįstamą minimalųjį vystymosi programų standartą ir lygiavertės vystymosi partnerystės pagrindą.

2.6. Šios vertybės atitinka naują ES konsensusą dėl vystymosi, kuriuo taip pat siekiama atsižvelgti į kitų politikos sričių poveikį vystymuisi kartu užtikrinant politikos suderinamumą vystymosi srityje.

2.7. Šioje nuomonėje nurodyti svarbūs tvirtos lygiavertės vystymosi partnerystės aspektai ir nagrinėjama dabartinė padėtis bei uždaviniai, susiję su ES ir Afrikos santykiais.

3. Dabartiniai uždaviniai

Deramos gyvenimo sąlygos, atsakomybė dėl ekologinės padėties ir geros perspektyvos yra itin svarbūs mūsų išlikimui. Turime spręsti klimato kaitos problemą, būti atsakingesni ir daugiau bendradarbiauti. Tradicinis pramonės politika grindžiamas požiūris ir augimas yra pasenęs vystymosi modelis, kuris sunaikins planetą ir lems didžiules išlaidas visuomenei. Ypač Afrikoje žmonėms reikia ne tik padėti išbristi iš itin didelio skurdo, bet ir suteikti galimybę aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime (būstas, maistas, sveikata, švietimas). Pasaulio ekonomikos forumo 2017 m. pranešime dėl visuotinių grėsmių pabrėžiama, kad didžiausias rizikos, susijusios su neseniai kilusiais politiniais sunkumais, veiksnys yra nelygybė visame pasaulyje. Kai trūksta galimybių, moterys ir pažeidžiamos grupės nukenčia dar labiau ir negali dalyvauti visuomenės gyvenime.

3.1. Ekonominiai aspektai

3.1.1. Daug Afrikos valstybių patenka į sparčiausiai ekonomiškai augančių šalių dvidešimtuką ir iki 2035 m. joje bus daugiausia potencialios darbo jėgos. Būtent čia kuriasi ateities pasaulio rinkos ir atsiranda būsimi ateities klientai bei darbuotojai. Todėl daugumą dabartinių pasaulinių problemų galima išspręsti tik kartu su stipriais Afrikos partneriais. Reikalinga lygiavertė prekybos ir investicijų partnerystė, pagrįsta visuotinėmis žmogaus teisėmis ir tvarumu. Kasmet reikia 600 mlrd. EUR siekiant įgyvendinti DVT Afrikoje ( 5 ) . Todėl EESRK pripažįsta, kad reikalingos didelės privačios investicijos.

3.1.2. Įgyvendinant prekybos politiką reikėtų atsižvelgti į suderinamumą vystymosi labui, ypač kiek tai susiję su tarifais, viešaisiais pirkimais ir mokesčiais, atkreipti dėmesį į esamus skirtumus, visų pirma susijusius su EPS ( 6 ) , remti regioninę integraciją, įtraukti skirsnius dėl tvarumo, kurie būtų privalomi, o už pažeidimus taikyti sankcijas, taip pat reikėtų iš dalies keisti investicijų apsaugą, kad būtų gerbiamos visuotinės žmogaus teisės.

3.1.3. EESRK palankiai vertina AfCFTA, nes ji stiprina prekybą žemyne, mažina priklausomybę ir padeda atsisakyti vien eksportu į užsienio šalis grindžiamo požiūrio. AfCFTA sudaro palankias sąlygas ES ir Afrikos Sąjungos (AS) laisvosios prekybos erdvei pagal bendrą susitarimą, kuriame turės būti atsižvelgta į atskirų Afrikos valstybių skirtumus ir ekonomikos stipriąsias puses.

3.1.4. Lėšos, kurios įprastai skiriamos vystymuisi finansuoti, vis dažniau panaudojamos siekiant pritraukti privačias investicijas, o tai neturi kenkti tradiciniam vystomajam bendradarbiavimui. Vadinamosios žaliosios obligacijos, iš kurių gautos pajamos konkrečiai skiriamos tvariems projektams, galėtų būti geras būdas privačioms investicijoms į Afriką pritraukti. Visos viešosios ar privačios investicijos neabejotinai turi būti prižiūrimos, tikrinamos ir vertinamos dalyvaujant pilietinės visuomenės organizacijoms; taip užtikrintume, kad jos būtų naudojamos DVT ir vystymosi tikslams įgyvendinti ir kad jomis nebūtų pažeidžiamos visuotinės žmogaus teisės. EESRK taip pat pažymėjo, kad Europos plėtros fondai buvo naudojami siekiant palengvinti prastas darbo sąlygas Afrikoje ( 7 )

3.1.5. Žemės ūkis yra pagrindinis Afrikos ekonomikos sektorius (daugiau kaip 60 proc. Afrikos gyventojų dirba žemės ūkyje, dažniausiai smulkiuose natūriniuose ūkiuose). Pramoninės ir besiformuojančios rinkos ekonomikos Afrikos šalyse varžosi dėl ariamosios žemės ( 8 ) . Kadangi nėra oficialių ir tikslių registrų, susiklosto palankios sąlygos grobti žemę ir taip užkertamas kelias jauniems Afrikos žmonėms gauti žemės ūkio paskirties žemės. Dauguma pasaulio investicijų į žemę vykdomos Afrikoje, įskaitant didelio masto ES investicijas. Vystymosi ekspertai įspėja, kad Gvinėjos savanoje iki 4 mln. kvadratinių kilometrų ariamosios žemės tampa tarptautinių (taip pat ir Europos) žemės ūkio koncernų taikiniu ( 9 ) . Iki 2050 m. pasaulinės maisto gamybos apimtys turi padidėti 70 proc. ( 10 ) , o besivystančiose šalyse jos turės padidėti 97 proc., tačiau ariamoji žemė vis dažniau naudojama biodegalų ir chemijos pramonėje naudojamų sudedamųjų dalių gamybai. Apsirūpinimo maistu saugumas tampa dar svarbesnis atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos poveikį.

3.2. Socialiniai aspektai

3.2.1. Europoje pilietinės visuomenės, socialinių partnerysčių ir socialinės rinkos ekonomikos koncepcijos buvo labai sėkmingos.

3.2.2. Atrodo, kad Europos investicijų banko (EIB) projektai atitinka platesnio masto tvarumo tikslus ir juos įgyvendinant taikomas geresnis požiūris į vystymąsi. Vis dėlto, Europos Parlamentas, Europos Komisija ir pilietinės visuomenės organizacijos išreiškė susirūpinimą dėl EIB veiklos. Jie pabrėžė, kad reikia tobulinti išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje sistemą, susijusią su EIB veikla. Tai yra ypač svarbu, jeigu norime suteikti patikimą paramą ( 11 )

3.2.3. Nuostatos, kuriomis europiečiams leidžiama ginčyti DVT atitinkančius teisės aktus, kenkia mūsų patikimumui: — deramas darbas apima pragyvenimą užtikrinantį darbo užmokestį; šios nuostatos ginčijimas neatitinka vystymosi požiūrio, kuriuo turime vadovautis (pavyzdžiui, byla Veolia prieš Egiptą), — ES investicijos turėtų būti apsaugotos, bet turime ginti darbo teisę ir užtikrinti aplinkos bei vartotojų apsaugą.

3.2.4. Plėtodami mūsų vystymosi partnerystę turime labiau remti vietos viešojo švietimo sistemų kūrimą, pradedant ankstyvuoju ugdymu ir baigiant universitetiniu lygmeniu. Ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas profesiniam rengimui, įskaitant pameistrystės ir mokymosi visą gyvenimą sistemas. Europos patirtis gali būti naudinga kuriant švietimo sistemas Afrikoje.

3.2.5. Prekybos išlaidos Afrikoje dažnai yra labai didelės ir daug šalių dar neatitinka tarptautinių kokybės, saugumo ir ekologinių standartų. Turėtų būti sukurta kokybės užtikrinimo infrastruktūra, kad Afrikoje gaminamos prekės atitiktų jos tikslinių rinkų standartus taip pat ir Afrikoje. Visų pirma, Afrikos šalims skirta parama turėtų būti nukreipta aplinkos, sveikatos ir darbo sąlygoms gerinti bei apsaugos struktūroms kurti.

3.2.6. Europos socialinės apsaugos sistemos buvo sėkmingai išvystytos dėl solidarumo ir įtvirtintų pagrindinių vertybių, kuriomis grindžiami visi pagrindiniai politiniai judėjimai. Socialinio draudimo sistemos, bendradarbiavimu pagrįsti modeliai ir viešosios paslaugos suteikė galimybę žmonėms sukurti gerovę ir nukreipti rinkos jėgas siekiant ne tik sumažinti skurdą ir paspartinti ekonomikos augimą, bet ir skatinti dalyvaujamąją demokratiją.

3.2.7. Tai yra dar svarbiau atsižvelgiant į dabartinę COVID-19 krizę, nuo kurios Afrika labai nukentės. Remiantis JT duomenimis, Afrikai tenka 24 proc. pasaulinės ligų naštos (maliarija kelia itin daug problemų), tačiau joje dirba tik 3 proc. pasaulio sveikatos priežiūros darbuotojų. Gerai žinoma, kad šalys, kuriose rengiami sveikatos priežiūros darbuotojai, patiria finansinių nuostolių, kai specialistai emigruoja į pramonines šalis ( 12 )

3.2.8. Tik ekonominis, aplinkos ir socialinis vystymasis padės kovoti su priverstinės migracijos priežastimis. Turime įtraukti visuotines žmogaus teises į mūsų politiką, kad Afrikoje puoselėtume tokią visuomenę, kurios daugelis Afrikos emigrantų ieško ES dėl to, jog nemato perspektyvų savo šalyse.

3.2.9. Migracijos tendencijų keitimas yra labai svarbus klausimas, pavyzdžiui, EESRK norėtų atkreipti dėmesį į ataskaitas ( 13 ) apie protų nutekėjimą iš Tuniso, kur politikos formuotojai susiduria su problema, kad maždaug trečdalis IT specialistų, parengtų pasinaudojant ES fondais, emigruoja dirbti į ES.

3.3. Tvarumo aspektai

3.3.1. Per pastarąjį dešimtmetį Afrikos ekonomika labai išaugo, o gyvenimo sąlygos pastebimai pagerėjo, tačiau skurdo lygis išliko toks pat aukštas. Nepaisant šio žemyno ribotų ekonomikos įvairinimo galimybių, išliekančios nelygybės, aukšto nedarbo lygio ir aplinkos būklės blogėjimo, jis vis tiek turi eiti darnaus vystymosi keliu, kad būtų galima sudaryti deramas gyvenimo sąlygas visiems.

3.3.2. Numatoma, kad iki 2050 m. energijos paklausa Afrikoje išaugs dvigubai. Šis išaugęs poreikis turėtų būti patenkintas plačiau naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Siekiant švelninti klimato kaitą labai svarbu įgyvendinti energetikos pertvarką ir pereiti nuo iškastinio kuro prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos. Afrikos šalys gali atlikti pagrindinį vaidmenį saulės energiją paverčiant elektra, naudojant fotovoltines technologijas. Fotovoltiniai parkai gali ne tik tiekti energiją vietos vartotojams, bet juose gali būti gaminami ir sintetiniai degalai ( 14 ) . Vietos gyventojai turėtų turėti galimybę tuo pasinaudoti. Metanolis ir kiti sintetiniai degalai yra alternatyva aviacijoje naudojamam iškastiniam kurui; jie taip pat gali prailginti kelių transporto priemonių vidaus degimo variklių tarnavimo laiką.

4. Politinės rekomendacijos

4.1. Bendrieji aspektai

4.1.1. Sąžiningi ir lygiaverčiai santykiai su Afrikos šalimis vystymosi srityje turėtų skatinti deramą darbą ir remti viešąsias paslaugas. Visų pirma, įgyvendinant prekybos politiką turi būti užtikrinta, kad bus visapusiškai gerbiamos visuotinės žmogaus teisės, saugoma aplinka ir ginama teisė į deramas gyvenimo sąlygas. Taip pat turi būti atsižvelgta į besivystančių šalių poreikius. Susitarimas, pakeisiantis Kotonu susitarimą, bus puiki galimybė tik tuo atveju, jei bus kuriamos kokybiškos darbo vietos, skatinamas tvarus ekonomikos augimas ir užtikrinamas organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas. Įžymūs vystymosi politikos ekspertai teigia, kad demokratinis regionalizmas turėtų būti ES vystymosi politikos pagrindas ir ypatingą dėmesį reikia skirti Afrikai ir jos visuomenei, atsižvelgiant į konkrečias vietos aplinkybes ( 15 )

4.1.2. Plėtojant šiuolaikiškas pažangias partnerystes turėtų būti atsižvelgiama į naujo pobūdžio pramoninių ir besivystančių šalių bendradarbiavimo poreikį. Visų pirma norint užmegzti šias reformas skatinančias partnerystes reikės sudaryti geresnes bendras sąlygas privačiojo sektoriaus veiklai ir sukurti daugiau kokybiškų darbo vietų užtikrinant pakankamas pajamas, kad Afrikos jaunimas turėtų deramas gyvenimo sąlygas. Tai labai svarbu siekiant sumažinti jaunų žmonių norą emigruoti iš Afrikos šalių ieškant geresnės ateities ( 16 ) . Šiuo požiūriu EESRK atkreipia dėmesį į savo ryšius su Tunisu ir paramą Tuniso demokratizacijai. Sudarant išsamų ir visapusišką laisvosios prekybos susitarimą, dėl kurio dar vyksta derybos, reikia išsaugoti tai, kas buvo pasiekta, ir užtikrinti, kad Tuniso ekonomika būtų pajėgi suteikti savo žmonėms galimybių ir perspektyvų.

4.1.3. Siekiant stiprinti ir remti būtinas reformas Afrikoje galėtų būti įsteigtas idėjų institutas, pagrindinį dėmesį skiriant pilietinės visuomenės dalyvavimui, apgalvotoms ekonominėms ir struktūrinėms reformoms ir DVT. Jis galėtų skatinti žinių plėtojimą ir gebėjimų ugdymą Afrikoje ir sudaryti palankesnes sąlygas Afrikos ir Europos pilietinėms visuomenėms jais keistis.

4.2. Ekonominė plėtra

4.2.1. Įgyvendinant Europos žaliąjį kursą inovacijos ir socialinė bei ekologinė pertvarka turėtų būti ekonominės plėtros varikliai. Pagrindinis dėmesys turi būti skiriamas sąžiningam turto paskirstymui ir gerovės valstybės struktūrų kūrimui. Nustatant prioritetus turėtų būti atsižvelgta ne tik į prekybą ir investicijas, bet ir į tarptautinį bendradarbiavimą kitose srityse, pavyzdžiui, mokesčių politiką, migraciją, vystymąsi, aplinką, švietimą, darbo ir gyvenimo sąlygas bei sveikatos būklę (ypač po COVID-19 krizės). Šiuo požiūriu organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas turės lemiamos reikšmės.

4.2.2. Siekiant skatinti regionines vertės grandines ir tvarią vietos ekonomiką, reikia ilgalaikių investicijų į Afrikos vidaus infrastruktūras (o ne į infrastruktūras, skirtas eksportui į užsienio šalis palengvinti). Tai yra ekonomiškai tikslinga, aplinkos požiūriu tvaru ir užtikrina gamybos pajėgumų kūrimą, įskaitant kokybiškas darbo vietas vietos lygmeniu. Eksportu į užsienio šalis pagrįstas modelis Afrikoje tebėra svarbus, nes žaliavos yra strategiškai svarbios didžiosioms valstybėms (įskaitant ES ir valstybes nares). Vykdant ES investicijas reikia vadovautis kitokiu požiūriu, pagrįstu tikrai lygiaverte partneryste, siekiant užtikrinti, kad investicijos būtų naudingos visiems ir visų pirma būtų skirtos skatinti darnų Afrikos vystymąsi.

4.2.3. Tarptautinė Afrikos diasporos finansavimo korporacija galėtų koordinuoti integraciniam vystymuisi ir investicijoms į atsakingas įmones ir sistemas ( 17 ) skirtų Afrikos diasporos išteklių naudojimą. Tai galėtų būti puiki platforma siekiant paskirstyti Afrikos institucijų valdomas ir Afrikos problemoms spręsti naudojamas investicijas, taip pat galimybė ES investuotojams. Investicijos, kurių reikia DVT Afrikoje pasiekti, yra daug didesnės nei apskaičiuotos metinės Afrikos migrantų santaupos. Taigi, padedant diasporos organizacijoms, turėtų būti taikoma daugiau (verslo) bendradarbiavimo būdų.

4.2.4. Reikia skatinti Afrikos šalis ir padėti joms ne tik eksportuoti žaliavas, kurios bus perdirbamos kitose šalyse, bet ir kurti tvarią vietos pramonę, kad perdirbant žaliavas gautas pelnas liktų šalyje. Iš gavybos sektoriaus gautos pajamos turėtų būti investuojamos į infrastruktūrą ir socialines paslaugas ir taip iš tikrųjų duoti naudos gyventojams.

4.2.5. Visuomenės saugumo didinimas siekiant kovoti su terorizmu turi išlikti prioritetu. Tačiau sienų saugumo ir ginklų tiekimo klausimai turi būti sprendžiami labai atsargiai. Pagrindinis dėmesys turi būti skiriamas vystymuisi, užuot naudojus plėtros fondų lėšas priverstinės migracijos stabdymui ir saugumo pajėgų ginklavimui: populiarėjantis pakeitimo vertybiniais popieriais reiškinys vystymosi politikoje gali pagilinti pagrindines migracijos priežastis.

4.2.6. EESRK ragina ES nustatyti išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje taisykles ( 18 ) . EESRK jau yra reikalavęs, kad ES privalomai įgyvendintų žmogaus teisių išsamaus patikrinimo sistemą, visų pirma ES tarptautinėse vertės grandinėse ( 19 ) . Remiantis esamomis priemonėmis ir EESRK koncepcijomis (pvz., reitingų agentūra), privaloma žmogaus teisių laikymosi išsamaus patikrinimo sistema būtų labai naudinga darniam vystymuisi, visų pirma Afrikoje, ir sustiprintų ES pastangas kurti lygiavertę vystymosi partnerystę.

4.2.7. Vargu ar galima pervertinti MVĮ plėtros ir Afrikos bei ES MVĮ bendradarbiavimo privalumus. Tarptautinės bendrovės dažniausiai sugeba valdyti su Afrikos verslo įmonėmis susijusią riziką. Kad būtų galima išnaudoti MVĮ potencialą lygiavertėje vystymosi partnerystėje, MVĮ reikia patikimų struktūrų ir institucinės paramos. Daugumą Afrikos darbo vietų sukuria MVĮ. Finansinės paslaugos, ypač grindžiamos bendradarbiavimu, turės būti tobulinamos ir (jei jų nėra) plėtojamos, kad atitiktų MVĮ poreikius, pavyzdžiui, paskolos, paskolos vietos valiuta ir rizikos valdymas.

4.2.8. Kvalifikuotų darbuotojų trūkumas yra pagrindinė kliūtis bendrovėms Afrikos šalyse. Todėl profesinis mokymas laikomas didžiausiu prioritetu.

4.2.9. „Kadangi apmokestinimo klausimai yra susiję su darnaus vystymosi tikslais (DVT), įmonės mokesčius turėtų mokėti toje šalyje, kur vertės grandinėje (pavyzdžiui, gamybos procesuose, žaliavų gavyboje ir kitoje panašioje veikloje) sukuriamas pelnas“ ( 20 ) . Šis principas yra labai svarbus siekiant lygiavertės vystymosi partnerystės. EESRK taip pat yra pasisakęs už tai, kad ES atliktų dvišalių susitarimų dėl dvigubo apmokestinimo vengimo poveikio vertinimus, jeigu kyla pavojus ES vystymosi politikai ( 21 ) Ne tik privačios investicijos, bet ir mokestinės pajamos atlieka svarbų vaidmenį finansuojant darnų vystymąsi. Afrikos šalys praranda mokestines pajamas, kurios sudaro dvigubai didesnę sumą nei visas per metus gaunamas vystymuisi skirtas finansavimas. Kovos su mokesčių vengimu ir korupcija priemonės bei kampanijos, kuriomis siekiama gauti daugiau vidaus pajamų, kartu su mokesčių institucijų, auditų institucijų ir finansų ministerijų pareigūnų mokymu, yra labai svarbios Afrikos šalyse. Mokesčių rojai, tiek Afrikos valstybėse, tiek ES, trukdo darniam vystymuisi.

4.2.10. Norint padėti įmonėms rasti finansavimo ir paramos mechanizmus bei užmegzti ryšius vietoje reikalinga infrastruktūra. Joms taip pat reikia teikti konsultacijas projektų planavimo etapuose.

4.2.11. Turėtų būti remiami Afrikos šalių žemės ūkio ir maisto pramonės sektoriai siekiant sukurti žemės dirbimo tobulinimo procedūras, sumažinti derliaus praradimą, sustabdyti miškų kirtimą ir pagerinti kokybės standartus. Be to, žemės ūkio maisto produktų sektorius turėtų kurti naujus pardavimo, modernaus ūkininkavimo ir gamybos būdus, skatinti ūkininkų savarankišką organizavimą ir didinti prekybos apimtis visoje vertės grandinėje.

4.3. Socialinė politika

4.3.1. Pilietinės visuomenės dalyvavimas, kaip antai parduotuvių ar sektoriaus lygmens socialinės partnerystės, Europos valstybių institucinėse struktūrose suteikė ES pranašumų. Organizuota pilietinė visuomenė turėtų aktyviai dalyvauti lygiavertėse vystymosi partnerystėse, nes taip bus sukurtos patvarios visų rūšių ES veiklos, ypač verslo, struktūros. Taip mūsų pastangos būtų skiriamos ne tik pelnui gauti, bet ir Afrikos tvariam vystymuisi, kad būtų sukurtos ilgalaikės pasitikėjimu ir lygybe pagrįstos partnerystės.

4.3.2. Reikėtų išplėsti programą „Erasmus+“ siekiant stiprinti ES ir Afrikos valstybių bendradarbiavimą. Afrikos absolventų profesiniais gebėjimais ir žiniomis turėtų būti remiamas tvarus jų kilmės šalių vystymasis. Reikėtų išvengti protų nutekėjimo iš Afrikos į ES. Švietimas yra svarbus gerinant, visų pirma, moterų ir pažeidžiamų grupių sąlygas, todėl mūsų parama turėtų būti atitinkamai nukreipta.

4.3.3. Dėl COVID-19 sunkumai dar labiau padidėjo. Šiuo metu daugelis sveikatos priežiūros sistemų yra perkrautos. Turėsime Afrikos valstybėms teikti net didesnę paramą, kad jos galėtų sukurti patikimas sveikatos priežiūros sistemas, kurios būtų pasirengusios biomedicininiu ir socialiniu bei medicininiu požiūriu įveikti tokius sunkumus kaip COVID-19. Gerai sveikatos priežiūrai neturi trukdyti prastos ekonomikos sąlygos, nepakankamas valdymas, blogas paslaugų prieinamumas ar kvalifikuotų darbuotojų trūkumas. Stabilios Europos gerovės valstybės įrodė, kad gali įveikti dabartinius sunkumus ir būti pavyzdys, visų pirma siekiant tobulinti Afrikos sveikatos priežiūros sistemas.

4.3.4. Afrikos diasporos organizacijos ES turi dalyvauti kuriant lygiavertes ES ir Afrikos valstybių partnerystes. Jos gali suteikti finansavimą ir praktinės patirties ir aiškiai parodyti, kad visuotinėmis žmogaus teisėmis pagrįstas požiūris sustiprins Afrikos struktūras, kurių reikia stabiliam verslui, socialinei veiklai ir sveikai aplinkai užtikrinti. Jos žino, kaip ES įgyvendinamos visuotinės žmogaus teisės, kad galėtų veikti pagal ES sistemas, ir gali padėti vykdyti ES veiklą jų kilmės šalyse.

4.4. Darnus vystymasis

4.4.1. Darnų vystymąsi galima pasiekti, tik jeigu jis prasideda ir yra skatinamas pačios šalies viduje. Reikia remti Afrikos vystymosi pajėgumus, kad būtų pradėtos reformos, visi turėtų deramo gyvenimo perspektyvų, o žemyne vykdomos privačios ir viešosios investicijos atsipirktų.

4.4.2. Afrikai reikia naujo požiūrio į pramonės politiką, kuris būtų parengtas kiekvienam konkrečiam sektoriui ir koordinuojamas tarptautiniu mastu siekiant kurti dideles rinkas ir teikti didesnes paskatas tvariems pramonės sektoriams, visų pirma nepriklausantiems nuo iškastinio kuro ( 22 )

4.4.3. Kalbant apie sintetinių degalų gamybą naudojant fotovoltines technologijas, ekonominio efektyvumo ( 23 ) požiūriu yra svarbi vieta, o pusiaujo „saulės juosta“ yra tokiai veiklai tobula vieta ( 24 ) . Šis sektorius taip pat gali turėti teigiamos įtakos Afrikos šalių ekonominei plėtrai ir galbūt suteikti joms galimybę dalyvauti tarptautiniuose energetikos projektuose. Bet kokia parama šio sektoriaus vystymuisi gali daryti teigiamą poveikį ne tik ją gaunančioms šalims, bet ir energijos vartotojams išsivysčiusiose šalyse ( 25 )

4.4.4. DVT užtikrina visuotinėmis žmogaus teisėmis grindžiamus ES ir jos Afrikos partnerių santykius, taip bendradarbiaujant įgyvendinamas žaliasis kursas siekiant išgelbėti planetą ir sukurti deramas gyvenimo sąlygas visiems. Oficialiai dalyvaujant organizuotai pilietinei visuomenei, galėtume lengvai atlikti savianalizę ir imdamiesi naujų priemonių išvengti praeities klaidų.

4.4.5. Visi suinteresuotieji subjektai, įskaitant socialinius partnerius ir kitas pilietinės visuomenės organizacijas, turi skatinti projektus, verslo veiklą ir politiką, kuriais kuriamas naujas socialinės ekologinės rinkos ekonomikos požiūris. Reikia atidžiai apsvarstyti ne tik ekonominius aspektus, bet ir pagrindinius socialinius bei biofizinius klausimus (tokius, kaip klimato kaita). Taigi be vien ekonominių rodiklių, taip pat turi būti atsižvelgta į holistinius gerovės visiems aspektus, susijusius su darniu vystymusi ( 26 ) plėtojant lygiavertę vystymosi partnerystę.

4.4.6. Daugelio investicijų į žemės ūkį poveikis bendruomenėms yra abejotinas. Nuolat pranešama apie žmogaus teisių pažeidimus ir investuotojus (taip pat ir Europos), kurie nesilaiko susitarimų dėl infrastruktūros įrengimo ar darbo vietų kūrimo vietos bendruomenėms. EESRK ypač prieštarauja žemės grobimui Afrikoje. Poveikio vertinimai, atliekami dalyvaujant pilietinei visuomenei, turi būti griežtesni ir turėti pasekmių investuotojams, kurie nesilaiko visuotinių žmogaus teisių ir DVT. Viena iš galimybių – remti žemės kadastrų kūrimą ir skatinti vietos ūkininkus kurti kooperatines įmones, kurios būtų stipresnės tarptautinėje rinkoje. Tai padės ES ir Afrikai pasiekti savo bendrus tikslus, nes taip kuriamos struktūros, suteikiančios galimybę užtikrinti vienodas sąlygas partneriams Afrikoje ir sustiprinti juos kitų pagrindinių ekonominių subjektų atžvilgiu.

4.5. Bendradarbiavimas ir Afrikos valstybių pilietinės visuomenės stiprinimas remiantis visuotinėmis žmogaus teisėmis ir DVT – tai ES kelias į lygiavertės vystymosi partnerystės sėkmę.

4.5.1. Laikydamiesi visuotinėmis žmogaus teisėmis pagrįsto požiūrio, kurdami demokratines valdymo struktūras, skaidriai valdydami viešuosius finansus ir taip gerindami ekonomikos ir finansų valdymą, taip pat sukurdami patikimą kovos su korupcija sistemą, pagrįstą nepriklausoma teismų sistema, prisidedame prie stiprių, patikimų ir stabilių verslo ir vystymosi partnerysčių kūrimo. Organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas tikrai galėtų užtikrinti visų šių priemonių įgyvendinimą.

4.5.2. ES įsipareigojimai turi atnešti apčiuopiamų rezultatų. Tik gerbdami visuotines žmogaus teises ir įgyvendindami DVT galėsime išsilaisvinti nuo priklausomybių ir tapti lygiaverčiais vystymosi partneriais.

2020 m. rugsėjo 16 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Luca JAHIER

(1) Kaip nustatyta devyniuose pagrindiniuose JT žmogaus teisių srities susitarimuose ir konvencijose.

(2) JOIN(2020) 4 final.

(3) EP tyrimas „Galimybė nukentėjusiems nuo žmogaus teisių pažeidimų naudotis teisių gynimo priemonėmis trečiosiose šalyse“ (angl. Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries), Briuselis, (2019 m.).

(4) JOIN(2020) 4 final.

(5) Vokietijos vystymosi ministerija, Afrika und Europa – Neue Partnerschaft für Entwicklung, Frieden und Zukunft, (2017).

(6) Austrijos vystymosi mokslinių tyrimų fondo tyrimo ataskaitoje „The Economic and social effects of the Economic Partnership Agreements on selected African Countries“ (Viena, 2018 m.) nustatyta, kad dėl žalingo EPS poveikio Vakarų Afrikos valstybių ekonominei bendrijai (ECOWAS) ir tarifų mažinimo mūsų šalys partnerės gali prarasti milijardus viešųjų pajamų, skirtų darniam vystymuisi (OL C 97, 2020 3 24, p. 18, 5.5 punktas).

(7) Remiantis EESRK nario Jaroslaw Mulewicz žodine ataskaita po vizito per EESRK misiją Bole Lemi pramonės parke Etiopijoje, kur įsikūrusios Azijos tekstilės įmonės. Tačiau ES skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondas turi skatinti tvarias ir priimtinas darbo sąlygas (iki šiol jo pasiekta įvairių rezultatų).

(8) Vokietijos aplinkos agentūra, Globale Landflächen und Biomasse (2013 m.).

(9) Gebauer, Trojanow, Hilfe? Hilfe! – Wege aus der globalen Krise (2018 m.).

(10) Žr. 8 išnašą.

(11) 2019 m. sausio 17 d. EP rezoliucija (2018/2151(INI)); Komisijos tarnybų darbinis dokumentas SWD(2019) 333 final.

(12) Kingsley Ighobor, žurnalas „Africa Renewal“, 2016 m. gruodis–2017 m. kovas, Diagnosing Africa’s medical brain drain.

(13) Kais Sellami, „Discovery Informatique“ generalinio direktoriaus, žodinis pranešimas 2019 m. spalio mėn. įvykusioje EUROMED konferencijoje Barselonoje.

(14) „Švari mūsų visų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“, COM(2018) 773.

(15) Tai, pavyzdžiui, nurodė Werner Raza, Austrijos vystymosi tyrimų fondo direktorius konferencijoje „Geram gyvenimui reikia kitokios globalizacijos“, 2020 m. kovo mėn., Viena.

(16) Atlikti tyrimai rodo, kad nustačius tam tikro dydžio minimalųjį darbo užmokestį sumažėja migracijos srautai, pvz., M. A. Clemens, Does Development Reduce Migration? 2014 m.

(17) GK Partners. (2019) Strategic, Business and Operational Framework for an African Diaspora Finance Corporation.

(18) OL C 47, 2020 2 11, p. 38, 1.5.3 punktas.

(19) OL C 47, 2020 2 11, p. 38 ir OL C 97, 2020 3 24, p. 9.

(20) OL C 81, 2018 3 2, p. 29, 1.9 punktas.

(21) Ten pat, 1.7 punktas.

(22) Victor, Geels, Sharpe, Accelerating the Transitions, (2019).

(23) Janina Scheelhaase et al., Transportation Research Procedia 43 (2019 m.) p. 21–30.

(24) Prognos (2018 m.), Importance of liquid energy sources for the energy transition.

(25) Radermacher F.-J. (2019 m.), Die internationale Energie- und Klimakrise überwinden.

(26) Joseph E. Stiglitz, Amartya Sen ir Jean-Paul Fitoussi, Komisijos ataskaita dėl ekonominės veiklos ir socialinės pažangos vertinimo (2009 m.)