5.

pabrėžia, kad naudodamasi savo įgaliojimais ir vykdydama savo veiklą Europos prokuratūra privalo gerbti pagrindines teises, įtvirtintas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, Europos žmogaus teisių konvencijoje ir valstybių narių konstitucinėse tradicijose, todėl siūlo Tarybai tinkamai atsižvelgti į šias rekomendacijas: i) Europos prokuratūra savo veiklą turėtų vykdyti ypač griežtai paisydama teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir taip laikydamasi teisingo teismo proceso principų, pagal kuriuos reikalaujama, kad teismingumo nustatymo kriterijai, kuriais remiantis nustatomas kompetentingas teismas, turi būti aiškiai nustatyti iš anksto. Kadangi dabartinės redakcijos 27 straipsnio 4 dalimi Europos prokuratūrai suteikiama per didelė veiksmų laisvė įvairių jurisdikcijos kriterijų taikymo srityje, šie kriterijai turėtų būti privalomi, juos reikėtų suskirstyti pagal hierarchiją, kad būtų galima užtikrinti nuspėjamumą. Šiuo atveju reikėtų atsižvelgti į įtariamųjų teises. Be to, turėtų būti galima atlikti pagal tuos kriterijus priimto sprendimo dėl kompetencijos teisminę peržiūrą; ii) Europos prokuratūra turėtų būti visiškai nepriklausoma nuo nacionalinių vyriausybių ir ES institucijų, ji taip pat turėtų būti apsaugota nuo bet kokio politinio spaudimo; iii) turi būti tiksliai nustatyta Europos prokuratūros kompetencijos sritis, kad būtų galima iš anksto numatyti jai priskiriamus nusikalstamų veikų atvejus. Parlamentas ragina nuodugniai persvarstyti Komisijos pasiūlymo 13 straipsnyje pateikiamas papildomos kompetencijos apibrėžtis, nes dabartinės redakcijos apibrėžtys peržengia SESV 86 straipsnio 1–3 dalių taikymo srities ribas. Tai reikėtų padaryti taip, kad Europos prokuratūrai būtų suteikti įgaliojimai vykdyti baudžiamąjį persekiojimą kitų nei Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių nusikalstamų veikų atveju tik tuomet, kai tenkinamos visos toliau nurodytos sąlygos: a) konkreti veika atitinka Sąjungos finansiniams interesams kenkiančios nusikalstamos veikos ir kitokių nusikalstamų veikų sudėtį ir b) Sąjungos finansiniams interesams kenkiančios nusikalstamos veikos yra vyraujančios, o kitos nusikalstamos veikos – tik papildomos, taip pat c) dėl kitų nusikalstamų veikų toliau nebūtų galima persekiojimo ir už jas skirti bausmės, jei nebūtų kartu vykdomas baudžiamasis persekiojimas ir nebūtų iškelta byla dėl Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių nusikalstamų veikų. Be to, turėtų būti galima vykdyti teisminę pagal tuos kriterijus priimto sprendimo dėl kompetencijos peržiūrą; iv) atsižvelgiant į tai, kad dar nepriimta pasiūlymo 12 straipsnyje numatyta direktyva, kuria apibrėžiamos Europos prokuroro kompetencijai priskirtinos nusikalstamos veikos, pasiūlymo tekste reikėtų nurodyti, kad Europos prokuroras negali vykdyti baudžiamojo persekiojimo dėl nusikalstamų veikų, kurios dar nėra apibrėžtos atitinkamuose valstybių narių įstatymuose nusikalstamų veikų įvykdymo metu. Be to, Europos prokuratūros kompetencijos sričiai neturėtų būti priskiriamos nusikalstamos veikos, įvykdytos iki jai pradedant visiškai veikti. Todėl reikėtų atitinkamai pakeisti pasiūlymo 71 straipsnį; v) Europos prokuratūros taikomos tyrimo priemonės turi būti vienodos, tiksliai apibrėžtos ir suderinamos su valstybių narių teisės sistemomis, kur būtent jos yra taikomos. Be to, tyrimo priemonių taikymo kriterijai turėtų būti paaiškinti išsamiau, siekiant išvengti palankesnio teisinio reglamentavimo ieškojimo; vi) esminiai nusikalstamų veikų tyrimo elementai yra įrodymų leistinumas ir vertinimas pagal 30 straipsnį, todėl atitinkamos visose Europos prokuratūros kompetencijos srityse taikomos taisyklės turi būti aiškios ir vienodos, jos turėtų visiškai atitikti procesinių apsaugos priemonių principus. Norint užtikrinti, kad šių principų būtų laikomasi, turėtų būti nustatytos tokios įrodymų leistinumo sąlygos, kurias taikant būtų paisoma visų teisių, užtikrinamų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, Europos žmogaus teisių konvencija ir Europos žmogaus teisių teismo praktika; vii) Europos prokurorui vykdant veiklą visoje Sąjungoje visada turėtų būti paisoma teisės į veiksmingą teisminę gynybą, todėl turėtų būti sudaryta galimybė vykdyti teisminę Europos prokuroro priimamų sprendimų peržiūrą kompetentingame teisme. Šiuo atveju turėtų būti sudaryta galimybė dėl Europos prokuroro teismo procese arba atskirai priimamų sprendimų, pvz., nurodytų 27, 28 ir 29 straipsniuose, susijusiuose su kompetencija, bylos nutraukimu arba šalių susitarimu, imtis teisių gynimo priemonių Sąjungos teismuose. Reikėtų iš naujo parengti 36 straipsnį siekiant užkirsti kelią padėčiai, kai nesilaikoma Sutarties nuostatų dėl Sąjungos teismų jurisdikcijos ir neproporcingo teisės į veiksmingą teisminę gynybą pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnio 1 dalį ribojimo; viii) pasiūlymo 28 straipsnio nuostatose reikėtų aiškiai nurodyti, kad Europos prokurorui nutraukus su mažareikšme nusikalstama veika susijusią bylą nacionalinėms baudžiamojo persekiojimo įstaigoms nekliudoma tęsti tyrimo ir vykdyti baudžiamojo persekiojimo byloje, jei joms tai leidžiama daryti pagal jų nacionalinius įstatymus. Taip pat turėtų būti nurodyta, kad tais atvejais, kai negalima numatyti atitinkamų įrodymų trūkumo, kurio negalima panaikinti tęsiant atitinkamus tyrimo veiksmus, nutraukti bylą yra privaloma. Be to, vykdant tyrimą reikėtų kuo skubiau patikrinti, ar esama priežasčių, dėl kurių bylą būtina nutraukti, o nustačius, kad kuri nors iš tokių priežasčių yra, byla turėtų būti nutraukta nedelsiant; ix) visais atvejais turi būti vengiama savavališko teisingumo vykdymo. Taigi, sąlygą dėl tinkamo teisingumo vykdymo, kaip vieną iš priežasčių, kuriai esant byla gali būti nutraukta šalių susitarimu, kaip nustatyta pasiūlymo 29 straipsnio 1 dalyje, reikėtų pakeisti konkretesniais kriterijais. Pirmiausia, neturėtų būti leidžiama bylos nutraukti šalių susitarimu tada, kai kaltinamasis aktas jau pateiktas, ir jokiu būdu tais atvejais, kai byla gali būti nutraukta pagal pasiūlymo 28 straipsnį, taip pat sunkių nusikaltimų atvejais; x) kadangi Europos prokuroro įgaliojimams turi būti taikoma ne tik teisminė Teisingumo Teismo peržiūra, bet ir Europos Parlamento bei nacionalinių parlamentų priežiūra, pirmiausia turi būti įtrauktos atitinkamos nuostatos, kuriomis užtikrinama, kad valstybių narių taikoma tvarka būtų veiksminga ir nuosekli bei atitiktų įstatymo viršenybės principą;