KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 2011 M. VEIKLA PAGAL EIB IŠORĖS ĮGALIOJIMĄ /* COM/2012/0637 final */





KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 2011 M. VEIKLA PAGAL EIB IŠORĖS ĮGALIOJIMĄ TURINYS 1........... ĮŽANGA....................................................................................................................... 3 2........... SVARBIAUSI REZULTATAI....................................................................................... 4 3........... FINANSAVIMO OPERACIJOS.................................................................................. 5 3.1........ EIB finansavimo regionuose, kuriems taikomas Sprendimas, apžvalga.............................. 5 3.2........ Indėlis siekiant ES politikos tikslų.................................................................................... 8 3.3........ Operacijų suskirstymas pagal sektorius............................................................................ 9 3.4........ EIB operacijų poveikis ir pridėtinė vertė.......................................................................... 9 4........... BENDRADARBIAVIMAS SU KOMISIJA................................................................ 10 5........... BENDRADARBIAVIMAS SU TARPTAUTINĖMIS FINANSŲ INSTITUCIJOMIS 11 KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2011 M. VEIKLA PAGAL EIB IŠORĖS ĮGALIOJIMĄ 1. ĮŽANGA Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1080/2011/ES[1] (toliau – Sprendimas arba įgaliojimas) reikalaujama, kad Komisija kiekvienais metais pateiktų vykdytų Europos investicijų banko (EIB) finansavimo operacijų, kurioms suteikta ES garantija, ataskaitą. Ši ataskaita, grindžiama EIB teikiamomis metinėmis ataskaitomis, apima 2011 m. veiklą pagal EIB išorės įgaliojimą. Todėl šioje ataskaitoje neminimi 2012 m. pokyčiai, konkrečiai tai, kad 2012 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba patvirtino EIB kapitalo padidinimą. Už ES ribų esančiuose regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas, EIB teikia paskolas ir paskolų garantijas, kurioms suteikta ES garantija (toliau – operacijos pagal įgaliojimą), arba prisiimdamas visą riziką (toliau – skolinimo savo rizika operacijos) pagal savo statuto 16 straipsnį. Šioje ataskaitoje apžvelgiamos 2011 m. EIB finansavimo operacijos pagal įgaliojimą ir apibendrinamos skolinimo savo rizika operacijos. EIB operacijos Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėse (AKR) bei užjūrio šalyse ir teritorijose (UŠT) apžvelgtos atskiroje metinėje ataskaitoje. Reikia atkreipti dėmesį, kad ataskaitos pagal kai kuriuos Sprendimo 11 straipsniu nustatytus papildomus reikalavimus bus teikiamos tik apie tas EIB finansavimo operacijas, kurių finansavimo paraiška pateikta po 2011 m. spalio 30 d. ir kurios pasirašytos po 2012 m. sausio 1 d. Išsamesnė informacija apie minėtą veiklą ir jos statistinės lentelės, taip pat – projekto, sektoriaus, šalies ir regiono lygiu, pateikiamos pridedamame tarnybų darbiniame dokumente (toliau – TDD)[2]. Kitame TDD pateikiamos regioninės techninės veiklos gairės, kurias konsultuodamiesi su Europos išorės veiksmų tarnyba bendrai parengė Komisija ir EIB pagal Sprendimo 6 straipsnį, kuriame nustatytas EIB finansavimo operacijų pagal įgaliojimą indėlis siekiant Sąjungos politikos tikslų. Regioninėmis techninėmis veiklos gairėmis siekiama užtikrinti tokią paramą ir jos turėtų galioti iki dabartinio įgaliojimo pabaigos. Sprendimu Nr. 1080/2011/ES reikalaujama, kad Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai perduotų tas gaires, kai tik jos bus parengtos. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad ši ataskaita bus pridėta prie būsimo poveikio vertinimo, pridedamo prie Sprendimo, kuriuo EIB suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Europos Sąjungoje, nuostoliams atlyginti pagal kito laikotarpio daugiametę finansinę programą, pasiūlymo. 2. SVARBIAUSI REZULTATAI Sprendimu bendrojo įgaliojimo viršutinė riba padidinta 1 684 mln. EUR ir numatytas papildomas 2 000 mln. EUR dydžio klimato kaitos įgaliojimas, kad EIB operacijoms pagal įgaliojimą būtų suteikta iki 29 484 mln. EUR dydžio garantija. 2011 m. ES lygmeniu pradėta keletas pagrindinių iniciatyvų, visų pirma reaguojant į Arabų pavasarį. Konkrečiai, EIB skolinimo Viduržemio jūros regionui suteikiant ES garantiją viršutinė riba padidinta 1 mlrd. EUR. Komisija ir EIB kartu su atitinkamomis valstybėmis narėmis aktyviai dalyvavo Didžiojo aštuoneto (G 8) Dovilio partnerystės iniciatyvoje ir įsteigė įvairių pietinių Viduržemio jūros regiono šalių ES darbo grupę. 2011 m., prastėjant pasaulio ekonomikos perspektyvai, EIB toliau rėmė ūkinę veiklą regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas, be to, gerokai padidino skolinimą projektams, susijusiems su veiksmais klimato kaitos srityje. Visa EIB finansavimo ne Europos Sąjungoje apimtis 2011 m. sudarė 7,3 mlrd. EUR, t. y. maždaug 17 % mažiau, palyginti su 2010 m. dydžiu (8,7 mlrd. EUR), bet vis tiek vidutiniškai buvo didesnė už dydžius prieš krizę. EIB veikla regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas, 2011 m. sudarė 6,5 mlrd. EUR, palyginti su 7,8 mlrd. EUR 2010 m. Pagal naujausią 2012–2014 m. Banko veiklos planą, kurį EIB patvirtino 2011 m. pabaigoje, numatoma, kad EIB skolinimo pagal išorės įgaliojimą apimtis dar labiau mažės, kad pasiektų prieš krizę užfiksuotus dydžius, ir bus 6,5 mlrd. EUR 2012 m., 5,9 mlrd. EUR 2013 m. ir 5,2 mlrd. EUR 2014 m. Konkrečiai, EIB išorės finansavimas iš nuosavų išteklių (t. y. neskaitant AKR investicinės priemonės ir rizikos kapitalo veiklos Viduržemio jūros regiono šalyse) sudarytų 6,0 mlrd. EUR 2012 m., 5,3 mlrd. 2013 m. ir 4,6 mlrd. EUR 2014 m. Regionai, kuriems taikomas įgaliojimas, be abejo, neišvengė pasaulinės krizės. Narystės siekiančiose šalyse, kurioms skolinama maždaug 52 % viso skolinimo regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas, kreditavimo augimas ir toliau gerokai lėtesnis, nei buvo prieš krizę, nors ekonomikos augimas 2011 m. stabilizavosi ties 7,5 %. EIB, kaip vienas iš pagrindinių daugiašalių skolintojų regione, ūkinę veiklą toliau rėmė didelę skolinimo dalį nukreipdamas MVĮ (31 % visos apimties) ir skirdamas didelius išteklius investicijoms transporto ir energetikos sektoriuose. Kartu EIB skolinimas projektams, susijusiems su veiksmais klimato kaitos srityje, 2011 m. padidėjo 500 mln. EUR iki 2,1 mlrd. EUR ir sudarė 32 % visų pasirašytų operacijų (palyginti su 21 % 2010 m.). Orientuotasi į mažiausio CO2 efektyvumo šalis, pvz., Rusiją, Pietų Afriką ir Indiją. Ypač daug nuveikta Azijoje ir Lotynų Amerikoje, kur šio tipo skolinimas sudarė 78 % visų pasirašytų operacijų. Be to, skolinimas projektams, susijusiems su veiksmais klimato kaitos srityje, 2011 m. sudarė 29 % skolinimo narystės siekiančioms šalims ir 30 % skolinimo Pietų Afrikai. Nors daugelyje regionų, kuriems taikomas įgaliojimas, skolinimo apimtis iš esmės buvo stabili, Viduržemio jūros regione nuo istorinės aukštumos – 2,5 mlrd. EUR 2010 m. – ji smarkiai sumažėjo iki 965 mln. EUR. Taip atsitiko dėl vėlavimo parengti projektus po Arabų pavasario įvykių ir dėl to susidariusio netikrumo ir sudėtingos verslo aplinkos. Keletas laikinų administracijų sprendimus dėl ilgalaikių investicijų programų atidėjo laukdamos demokratinių rinkimų. Be to, taikant ES sankcijas Sirijai, EIB veikla šioje šalyje sustabdyta. Todėl 2012 m. balandžio mėn. Komisija priėmė deleguotąjį aktą, kuriuo Sirija išbraukiama iš finansavimo pagal įgaliojimą reikalavimus atitinkančių šalių sąrašo[3]. Taigi reikėtų atkreipti dėmesį, kad EIB atžvilgiu Sirijos vyriausybė neįvykdė įsipareigojimų, susijusių su palūkanomis ir paskolų grąžinimu, ir 2012 m. gegužės mėn. pateiktas pirmasis prašymas pasinaudoti ES garantija dėl maždaug 15,4 mln. EUR sumos. 3. FINANSAVIMO OPERACIJOS 3.1. EIB finansavimo regionuose, kuriems taikomas Sprendimas, apžvalga Bendras skolinimas regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas, 2011 m. sudarė 6,5 mlrd. EUR, palyginti su 7,8 mlrd. EUR 2010 m. 2011 m. sumos, pasirašytos pagal EIB skolinimo savo rizika priemones, išaugo 18 %, o skolinimo pagal įgaliojimą apimtis sumažėjo 37 %. Toliau pateiktoje lentelėje apžvelgiamas 2011 m. EIB finansavimo iš nuosavų išteklių mastas regionuose, kuriems taikomas išorės įgaliojimas. 1 lentelė. 2011 m. EIB finansavimas regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas Veiklos šalys || Operacijos pagal įgaliojimą || EIB skolinimo savo rizika operacijos || Iš viso (mln. EUR) || Bendroji garantija || Politinės rizikos garantija || Iš viso Narystės siekiančios šalys || 998 || 26 || 1024 || 2 358 || 3 381 Viduržemio jūros regiono šalys || 553 || 373 || 926 || 39 || 965 Rytų kaimyninės šalys ir Rusija || 625 || 50 || 675 || 101 || 776 Azija ir Lotynų Amerika || 61 || 249 || 310 || 861 || 1,171 Pietų Afrika || 115 || - || 115 || 50 || 165 Iš viso || 2 352 || 698 || 3 050 || 3 409 || 6 459 2011 m. 77 % pagal įgaliojimą pasirašytų paskolų suteikta bendroji garantija, kuri taikoma valstybės ir vietos viešųjų subjektų operacijoms, o 23 % – politinės rizikos garantija, taikoma privačiojo sektoriaus operacijoms. Bendra pasirašytų operacijų su abiejų rūšių garantijomis apimtis sudaro 47 % viso 2011 m. finansavimo regionuose, kuriems taikomas Sprendimas, o likusi 53 % dalis yra rekordinio 3,4 mlrd. EUR dydžio EIB skolinimas savo rizika, kai ES garantija negalima. 2011 m. pabaigoje bendra pagal įgaliojimą pasirašyta suma siekė 19,4 mlrd. EUR, arba 65 % Sprendime nustatytos bendros viršutinės ribos – tai iš esmės atitinka planus praėjus penkeriems iš septynerių įgaliojimo metų. EIB veiklos pagal įgaliojimą likusi bendra suma – 10,1 mlrd. EUR. Nepaisant numatomo EIB išorės veiklos sulėtėjimo 2012 ir 2013 m. ir Sprendime nustatyto bendros viršutinės ribos padidinimo, numatoma, kad kai kurias regionines viršutines ribas EIB pasieks 2013 m. pabaigoje (pvz., narystės siekiančių šalių regione), o situacija kituose regionuose ne tokia aiški (pvz., Viduržemio jūros regione). Čia reikėtų atkreipti dėmesį, kad Sprendimu nustatyta galimybė perskirstyti 10 % regioninių viršutinių ribų sumos. 2 lentelė. Iš viso pagal įgaliojimą EIB pasirašytų operacijų ir išmokėtų sumų (2007–2011 m.) mln. EUR || Viršutinė riba || Grynoji pasirašyta suma || Grynoji pasirašyta suma kaip viršutinės ribos sumos % || Išmokėta suma || Grynoji išmokėta suma kaip grynosios pasirašytos sumos % Narystės siekiančios šalys || 9,048 || 7,622 || 84 % || 3,899 || 51 % Viduržemio jūros regionas || 9,700 || 6,559 || 68 % || 2,079 || 32 % Rytų kaimyninės šalys ir Rusija || 3,848 || 1,709 || 44 % || 318 || 19 % Azija ir Lotynų Amerika || 3,952 || 2,761 || 70 % || 1,690 || 61 % Pietų Afrika || 936 || 591 || 63 % || 425 || 72 % Iš viso pagal bendrąjį įgaliojimą || 27,484 || 19,242 || 70 % || 8,411 || 44 % Pagal klimato kaitos įgaliojimą (2011–2013 m.) || 2,000 || 150 || 8 % || 150 || 100 % Iš viso pagal įgaliojimą || 29,484 || 19,392 || 66 % || 8,561 || 44 % 2011 m. pabaigos duomenimis, EIB buvo išmokėjęs 8,5 mlrd. EUR, arba 44 % grynųjų pasirašytų sumų. Išmokėtų sumų procentinė dalis narystės siekiančiose šalyse, Azijoje, Lotynų Amerikoje ir Pietų Afrikoje sudarė 50–75 % dėl įprasto atotrūkio tarp finansavimo sutarties pasirašymo bei projekto įgyvendinimo ir atitinkamo lėšų išmokėjimo. Išmokėtų lėšų procentinė dalis Viduržemio jūros regiono šalyse dėl Arabų pavasario pasekmių ir operacijų sustabdymo Sirijoje buvo mažesnė, t. y. 32 % grynųjų pasirašytų sumų. Maža išmokėtų sumų dalis Rytų Europoje, Pietų Kaukaze ir Rusijoje, t. y. 19 % pasirašytų sumų, yra susijusi su vėlavimu sprendžiant institucinius klausimus regione ir tuo, kad daugiau kaip trys ketvirtadaliai sumų pasirašyta per pastaruosius dvejus metus. EIB tikisi, kad operacijos Rytų kaimyninėse šalyse ir Rusijoje gali paspartėti turint omenyje visapusiškesnius tikslus, nustatytus pagal EIB veiklos regione įgaliojimą, 2011 m. kovo mėn. Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko ir Komisijos pasirašytą susitarimo memorandumą ir tikslinę techninę pagalbą projektų įgyvendinimui paspartinti. 3 lentelė. Metinis skolinimas pagal dabartinį 2007–2013 m. įgaliojimą mln. EUR || 2007 (*) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || Bendroji suma iš viso || Panaikinimas || Grynoji suma iš viso || Narystės siekiančios šalys || 389 || 2,009 || 2,859 || 1,535 || 874 || 7,666 || 44 || 7,622 || Viduržemio jūros regionas || 1,205 || 1,195 || 1,510 || 2,009 || 926 || 6,845 || 286 || 6,559 || Rytų kaimyninės šalys ir Rusija || - || 170 || 233 || 631 || 675 || 1,709 || - || 1,709 || Azija ir Lotynų Amerika || 305 || 469 || 1,088 || 643 || 310 || 2,815 || 53 || 2,761 || Pietų Afrika || - || 203 || 280 || 50 || 115 || 648 || 56 || 591 || Iš viso pagal bendrąjį įgaliojimą || 1,899 || 4,045 || 5,969 || 4,868 || 2,900 || 19,681 || 449 || 19,242 || Pagal klimato kaitos įgaliojimą (2011–2013 m.)(**) || || || || || 150 || 150 || - || 150 || Iš viso pagal įgaliojimą || || || || || 3,050 || 19,831 || 449 || 19,392 || (*) Iki 2007 m. liepos 31 d. buvo skolinama ir pagal ankstesnį 2000–2007 m. įgaliojimą. (**) 150 mln. EUR operacija pagal klimato kaitos įgaliojimą 2011 m. pasirašyta narystės siekiančių šalių regione. || || || || Kalbant apie projektų skaičių pažymėtina, kad 2011 m. pagal įgaliojimą finansuoti 29 projektai, palyginti su 46 projektais, finansuotais 2010 m. EIB finansavimo veikla narystės siekiančiose šalyse buvo stabili – 3,4 mlrd. EUR 2011 m., kaip ir 2010 m., ir sudarė 52 % veiklos regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas. Skolinimas pagal įgaliojimą sumažėjo iki 1 mlrd. EUR, o skolinimas savo rizika pagal Pasirengimo narystei priemonę išaugo 18 % iki 2,4 mlrd. EUR. Kad būtų atsižvelgta į likusios sumos pagal įgaliojimą sumažėjimą ir vis dar didelius poreikius narystės siekiančiose šalyse, 2011 m. pradžioje EIB Valdytojų taryba patvirtino skolinimo pagal Pasirengimo narystei priemonę viršutinės ribos padidinimą 5,7 mlrd. EUR iki 2013 m. Kai veikla Viduržemio jūros regione smarkiai sulėtėjo, EIB finansavimo veikla Rytų kaimyninėse šalyse 2011 m. išaugo iki 776 mln. EUR (nuo 631 mln. EUR 2010 m.), o iš šios sumos 675 mln. EUR suma pagal įgaliojimą šiame regione yra rekordinė. Azijoje ir Lotynų Amerikoje finansavimas sudarė iš viso 1,2 mlrd. EUR, kaip ir 2010 m.; skolinimas pagal įgaliojimą sumažėjo iki 310 mln. EUR, bet tą kompensavo atitinkamas EIB skolinimo savo rizika padidėjimas, visų pirma pagal Energetikos tvarumo ir tiekimo saugumo priemonę. Pietų Afrikoje 2011 m. pasirašytos trys naujos paskolos, kurių bendra suma – 165 mln. EUR, įskaitant pirmąją Pietų Afrikoje pasirašytą 50 mln. EUR paskolą EIB rizika pagal tą pačią energetikos priemonę. 3.2. Indėlis siekiant ES politikos tikslų EIB operacijų pagal Sprendimą tikslas – remti svarbius Sąjungos išorės politikos tikslus. Atskiriems regionams anksčiau taikyti tikslai, susiję su operacijomis, kurioms suteikta ES garantija, Sprendime pakeičiami šiais horizontaliaisiais aukšto lygio tikslais visiems regionams, kuriems taikomas įgaliojimas: i) klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos; ii) socialinės ir ekonominės infrastruktūros plėtojimas; iii) vietos privataus sektoriaus plėtojimas, visų pirma paramos MVĮ atveju. Papildomi svarbiausi tikslai, be kita ko, yra prisidėti prie bendrųjų išorės veiksmų įgyvendinimo principų, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje, ir regioninės integracijos tarp šalių partnerių, įskaitant narystės siekiančių šalių, kaimynystės šalių ir Sąjungos ekonominę integraciją. EIB gali svarstyti galimybę intensyvinti savo veiklą, kuria remiama sveikatos apsauga ir švietimas, kai tokios veiklos pridėtinė vertė yra akivaizdi. Pridedamose bendrai Komisijos ir EIB parengtose regioninėse techninėse veiklos gairėse nustatomas ryšys tarp Sąjungos regioninės politikos sistemos, horizontaliųjų įgaliojimo aukšto lygio tikslų ir jų įgyvendinimo. Šiomis gairėmis siekiama užtikrinti, kad EIB finansavimas papildytų atitinkamas ES politikos sritis, programas ir priemones įvairiuose regionuose. Minėtais pakoreguotais tikslais bus remiamasi nuo 2012 m. teikiant ataskaitas apie naujas operacijas. Tačiau jau dabar, vertinant 2011 m. veiklą, galima daryti tam tikras išvadas. Visų pirma, EIB parama socialinei ir ekonominei infrastruktūrai 2011 m. sudarė 64 % visos EIB veiklos regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas (operacijų, kurioms taikomas įgaliojimas, atžvilgiu – 75 %). Parama privačiajam sektoriui 2011 m. sudarė 55 % visos EIB veiklos regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas (operacijų pagal įgaliojimą atžvilgiu – 29 %), o parama MVĮ per vietos finansinius tarpininkus 2011 m. sudarė 17 % visos EIB veiklos regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas (operacijų pagal įgaliojimą atžvilgiu – 6 %). Per keletą pastarųjų metų EIB padidino kovai su klimato kaita skirtų paskolų apimtį ir labiau įsipareigojo Sąjungoje ir už jos ribų siekti ES tikslo, t. y. naudoti mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas ir siekti klimato kaitos neskatinančio augimo, ypač po 2009 m. Kopenhagoje įvykusios JTBKKK šalių konferencijos. 2011 m. su veiksmais klimato kaitos srityje susijusios pasirašytos sumos išaugo iki 2,08 mlrd. EUR (32 % viso EIB finansavimo atitinkamuose regionuose), iš šios sumos 0,89 mlrd. EUR – pagal įgaliojimą (29 % operacijų pagal įgaliojimą), palyginti su 1,6 mlrd. EUR 2010 m. (21 % viso EIB finansavimo atitinkamuose regionuose). EIB patvirtino tam tikrus kriterijus, pagal kuriuos atskirų sektorių projektai būtų tinkami pagal veiksmų klimato kaitos srityje tikslą. Pavyzdžiui, ne visi projektai, kuriais gerinami energijos vartojimo rodikliai, automatiškai laikomi tinkamais, bet tik tie, kuriuos užbaigus galima įrodyti, kad energijos vartojimo efektyvumas išaugo 20 % arba daugiau nuo pradinio lygio. Be to, atsižvelgiama tik į tą skolinimo dalį, kuri atitinka klimato tikslą. Didžioji skolinimo pagal veiksmų klimato kaitos srityje tikslą dalis yra susijusi su projektais šiose dviejose plačiose srityse: atsinaujinančiųjų energijos išteklių bei energijos vartojimo efektyvumo ir tvaraus transporto. Išsamesnė informacija, kiek EIB prisidėjo siekiant Sprendime nurodytų ES politikos tikslų, pateikiama tarnybų darbiniame dokumente. 3.3. Operacijų suskirstymas pagal sektorius Toliau pateiktoje 4 lentelėje 2011 m. EIB operacijos pagal Sprendimą suskirstytos pagal regionus ir sektorius. 4 lentelė. 2011 m. pagal įgaliojimą pasirašytų operacijų suskirstymas pagal sektorius (mln. EUR) Regionas || Iš viso || Energetika || Transportas || Paslaugos ir pramonė || Vanduo, kanalizacija || Kredito linijos MVĮ || Sveikatos apsaugos ir švietimo infrastruktūra || Žemės ūkis, žuvininkystė, miškų ūkis (*) || Telekomunikacijos Narystės siekiančios šalys (NSŠ) || 1,024 || - || - || 617 || 60 % || 15 || 1 % || 55 || 5 % || 87 || 8 % || 100 || 10 % || 150 || 15 % || - || - Viduržemio jūros regiono šalys (VJRŠ) || 926 || 50 || 5 % || 163 || 18 % || 421 || 46 % || 262 || 28 % || 30 || 3 % || - || - || - || - || - || - Rytų kaimyninės šalys ir Rusija (RŠ) || 675 || 175 || 26 % || 450 || 67 % || - || - || - || - || 50 || 7 % || - || - || - || - || - || - Azija ir Lotynų Amerika (ALA) || 310 || 61 || 20 % || - || - || 149 || 48 % || - || || - || - || - || || - || - || 100 || 32 % Pietų Afrika (PA) || 115 || - || - || - || - || - || - || 115 || 100 % || - || - || - || - || - || - || - || - Iš viso || 3 050 || 286 || 9 % || 1 230 || 40 % || 585 || 20 % || 432 || 14 % || 167 || 6 % || 100 || 3 % || 150 || 5 % || 100 || 3 % *) Šioje kategorijoje pagal klimato kaitos įgaliojimą pasirašyta 150 mln. EUR operacija Turkijoje. 3.4. EIB operacijų poveikis ir pridėtinė vertė Reaguodamas į įgaliojimą ir savo įsipareigojimą toliau tobulinti operacijų rezultatų ir poveikio vertinimą ir atsiskaitymą apie juos, 2011 m. EIB patvirtino naują sistemą – rezultatų vertinimo sistemą (RVS), kuri bus taikoma operacijoms visuose regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas. RVS bus laipsniškai įgyvendinta 2012 m. Kaip ir ankstesnės sistemos, RVS struktūra grindžiama trimis ramsčiais: 1 ramstis: derėjimas su ES politikos tikslais bei prioritetais ir indėlis jų siekiant; 2 ramstis: projekto kokybė ir pagrįstumas, taip pat numatomi ir faktiniai jo rezultatai; 3 ramstis: EIB indėlio finansinis ir nefinansinis papildomumas. Įdiegus RVS pagerės ex ante projektų vertinimai ir EIB galimybės atsiskaityti apie pasiektus faktinius rezultatus. Kartu pagal šią sistemą supaprastinami klientų ataskaitų teikimo reikalavimai, nes ji kiek įmanoma suderinta su kitų tarptautinių finansų institucijų rezultatų rodikliais. 2011 m. numatomi EIB finansavimo rezultatai ir poveikis toliau buvo vertinami pagal dvi ankstesnes sistemas, konkrečiai: Europos Sąjungoje ir narystės siekiančiose šalyse – pridėtinės vertės sistemą, o visuose kituose regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas, – ekonominio ir socialinio poveikio vertinimo sistemą. EIB vertinimą atlieka ex ante remdamasis faktais ir duomenimis, surinktais projekto vertinimo etapu. Sistema sukurta taip, kad ja naudojantis vertingą informaciją ir orientyrus būtų galima gauti bet kuriuo projekto vykdymo etapu, visų pirma informaciją ir orientyrus, reikalingus tiek stebėsenai vykdyti, tiek ex post vertinimui atlikti. 5a lentelė. 2011 m. narystės siekiančiose šalyse patvirtintų operacijų pridėtinės vertės vertinimas (pagal pridėtinės vertės sistemą) (didžiausias vertinimas – 200) Poveikio vertinimas || 1 ramstis || 2 ramstis || 3 ramstis || Vidutinis rezultatas || Patvirtinta operacijų Įgaliojimas || 146 || 120 || 158 || 141 || 8 Pasirengimo narystei priemonė || 139 || 141 || 155 || 145 || 23 5b lentelė. 2011 m. Viduržemio jūros regione, Rytų kaimynystės šalyse ir Rusijoje, Azijoje ir Lotynų Amerikoje bei Pietų Afrikoje patvirtintų operacijų pridėtinės vertės vertinimas (ekonominio ir socialinio poveikio vertinimo sistemą) Poveikio vertinimas || 1 ramstis || 2 ramstis || 3 ramstis Investicinės paskolos || Tarpininkų teikiamos paskolos (MVĮ) Didelis || 23 (72 %) || 13 (41 %) || 3 (9 %) || 20 (63 %) Vidutinis || 9 (28 %) || 11 (34 %) || 4 (13 %) || 11 (34 %) Nedidelis poveikis || 0 || 1 (3 %) || 0 || 1(3 %) Mažas || 0 || 0 || 0 || 0 Iš viso || 32 (100 %) || 25 (78 %) || 7 (22 %) || 32 (100 %) Vertinant pagal 1 ir 2 ramsčius nustatyti nedideli narystės siekiančiose šalyse vykdomų operacijų, kurioms suteikta ES garantija, ir skolinimo savo rizika operacijų skirtumai – iš dalies taip yra dėl to, kad įgaliojimas taip pat taikomas projektams, kurių nežinomybė ir rizika palyginti didesnė, kai ES garantija suteikia didžiausią pridėtinę vertę. Kituose regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas, devynių operacijų poveikis įvertintas kaip didelis pagal visus tris ramsčius; šios operacijos daugiausia susijusios su klimato kaitos, atsinaujinančiosios ir alternatyviosios energijos projektais. 4. BENDRADARBIAVIMAS SU KOMISIJA Komisija ir EIB intensyviai bendradarbiavo atliekant EIB išorės įgaliojimo laikotarpio vidurio peržiūrą. Įprasta teisėkūros procedūra Sprendimui priimti užbaigta 2011 m. spalio mėn. Sprendimu Komisija ir EIB raginami dar daugiau bendradarbiauti ir veikti išvien, taip pat bendradarbiauti su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT). Priėmus Sprendimą, 2011 m. lapkričio mėn. pagal atitinkamai Sprendimo 14 ir 13 straipsnius Komisija ir EIB pasirašė naują garantijos susitarimą ir naują susitarimą dėl išieškojimo, kurie pakeitė ankstesnius susitarimus, kad būtų atsižvelgta į atitinkamus pokyčius, nustatytus naujajame sprendime. Be to, Komisija ir EIB bendrai parengė technines regionines veiklos gaires, pridedamas prie šios ataskaitos. 2012 m. abi institucijos turėtų atnaujinti susitarimo memorandumą, kuriame apibrėžiamos tvirtesnio bendradarbiavimo sąlygos, kad jis apimtų ir Europos išorės veiksmų tarnybą ir būtų atsižvelgta į naujus įgaliojimo elementus. Praktinis bendradarbiavimas taip pat turėtų sustiprėti, nes daugiau EIB ir ES delegacijų biurų bus tose pačiose vietose. Kartu šiuo metu glaudžiai bendradarbiaujama rengiant pasiūlymą dėl 2014–2020 m. EIB išorės įgaliojimo. EIB dalyvavo peržiūrint Europos kaimynystės politiką ir Pietų, ir Rytų kaimynystės regionų atžvilgiu. 2011 m. EIB, EIVT ir Komisija intensyviai bendradarbiavo, visų pirma koordinuodami atsaką į Arabų pavasarį ir rengdami pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystę siekiant demokratijos ir bendros gerovės. Be to, EIB aktyviai dalyvavo vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos Pirmininko pavaduotojos C. Ashton įsteigtose aukšto lygio darbo grupėse, kad būtų toliau optimizuojamas koordinavimas kai kuriose regiono šalyse; pirmasis susitikimas įvyko 2011 m. rugsėjo mėn. Tunise. EIB taip pat prisidėjo svarstant Pokyčių darbotvarkę[4] – Komisijos komunikatą, kuriuo siekiama didinti ES vystymosi politikos, konkrečiai, tvaraus ekonomikos augimo ir privačiojo sektoriaus vystymo paramos, poveikį. Minėtų krypčių darbas bus tęsiamas ateinančiais metais, o EIB rems Komisiją ir EIVT įgyvendinant naująją kaimynystės politiką ir atitinkamus Pokyčių darbotvarkės prioritetus. Bendras darbas taip pat bus skiriamas plėtros politikai remiant Kroatijos įstojimą į ES ir tolesnes šalių kandidačių ir potencialių kandidačių reformas joms integruojantis į ES. Komisijos remiamas EIB sieks vėl pradėti operacijas Kosove[5]. Šiuo atžvilgiu reikėtų paminėti, kad atsižvelgiant į Sprendimo 10 straipsnį, kuriame nustatyta, kad Kosovui atstovauja „Jungtinių Tautų misija Kosove arba administracija, paskirta vadovaujantis (…) regioninėmis techninėmis veiklos gairėmis“, tose gairėse numatyta, kad tokia administracija turėtų būti Kosovo vyriausybė. Toliau bus stiprinamas bendradarbiavimas atskirų sektorių klausimais, visų pirma veiksmų klimato kaitos srityje ir įgyvendinant Tvarios energijos visiems iniciatyvą. Šiuo atžvilgiu pagal Sprendimo 6 straipsnį EIB, bendradarbiaudamas su Komisija, iki 2012 m. pabaigos parengs strategiją, kaip pagal įgaliojimą palaipsniui ir nuolat didinti projektų, kuriais skatinama mažinti išmetamo CO2 kiekius, procentinę dalį ir palaipsniui nutraukti projektų, kurie trukdo siekti Sąjungos tikslų klimato kaitos srityje, finansavimą. 5. BENDRADARBIAVIMAS SU TARPTAUTINĖMIS FINANSŲ INSTITUCIJOMIS 2011 m. bendras finansavimas su kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis (TFI) arba Europos dvišalėmis institucijomis sudarė 56 % visų EIB pasirašytų operacijų pagal įgaliojimą. Ši procentinė dalis sumažėjo, nors per ankstesnius ketverius metus ji nuolat didėjo (2010 m. ji buvo didžiausia ir sudarė 64 %), tačiau ji vis tiek rodo ir toliau didelį bendro finansavimo su kitomis finansų institucijomis dydį. Regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas, 2011 m. pasirašytų bendrai finansuotų operacijų sąrašas įtrauktas į tarnybų darbinį dokumentą. 2011 m. kovo mėn. Komisija, EIB grupė ir ERPB pasirašė naują susitarimo memorandumą. Jis pakeičia ir sujungia ankstesnius susitarimus, susijusius su Rytų Europa, Pietų Kaukazu, Rusija ir Vidurine Azija (2006 m. gruodžio mėn.) ir Turkija (2009 m. sausio mėn.). Susitarimo memorandumu bus sudarytos geresnės strateginio ir konkretaus bendradarbiavimo sąlygos. Naujasis susitarimo memorandumas dėl bendradarbiavimo už ES ribų bus peržiūrėtas 2012 m., kad būtų atsižvelgta į ERPB veiklos plėtrą Viduržemio jūros regione. EIB, AFD[6] ir KfW pasirašyto trišalio susitarimo dėl tarpusavio pasitikėjimo iniciatyvos dvejų metų bandomasis etapas 2011 m. atnešė nemažai teigiamų rezultatų Pietų kaimynystės ir AKR regionuose. Iniciatyva siekiama padidinti bendrą visų trijų institucijų efektyvumą ir veiksmingumą, tarpusavyje pripažįstant procedūras ir standartus, kuriuos taiko ta iš jų, kuri prisiima vadovaujantį vaidmenį įgyvendinant bendrai finansuojamą projektą, ir remiantis tomis procedūromis ir standartais. 2012 m. daugiausia dėmesio bus skiriama bendroms veiklos gairėms parengti. Toliau buvo bendradarbiaujama su Pasaulio banko grupe, įskaitant dvišalio bendradarbiavimo susitarimo pasirašymą tarp EIB ir Tarptautinės finansų korporacijos, kad būtų gerinamas bendradarbiavimas finansuojant privačiojo sektoriaus vystymo projektus Pietų kaimynystės ir AKR regionuose. Be to, EIB dirba kartu su daugiašaliais plėtros bankais pagal Dovilio partnerystės iniciatyvą, kad reaguojant į Arabų pavasarį būtų remiamas tvarus ir integracinis augimas, kaip 2011 m. gegužės mėn. aukščiausiojo lygio susitikime pabrėžė G 8 vadovai. EIB toliau dalyvavo ir įvairiose specializuotose darbo grupėse, TFI įsteigtose siekiant dalytis geriausiąja patirtimi arba spręsti konkrečius klausimus. EIB aktyviai dalyvavo įgyvendindamas regionines derinimo priemones, kurias per pastaruosius metus parengė Komisija kartu su EIB, ERPB, Europos tarybos plėtros banku ir kitomis Europos dvišalėmis finansų institucijomis[7]. Be to, EIB atliko svarbų vaidmenį ekspertų grupėje, kurią Komisija įsteigė ES bendradarbiavimo ir vystymosi platformos sukūrimui įvertinti. Bendradarbiaudama su EIB ir kitomis Europos daugiašalėmis ir dvišalėmis finansų institucijomis Komisija pradėjo svarstyti naujas ES išorės politikos rėmimo finansines priemones pagal kito laikotarpio daugiametę finansinę programą. Gerokai intensyviau naudojantis novatoriškomis finansinėmis priemonėmis būtų galima taikyti daugiau ES paskolų ir dotacijų derinių arba naudoti lėšas nuosavo kapitalo arba rizikos pasidalijimo priemonėms, siekiant sutelkti papildomų lėšų, ypač privačiojo sektoriaus investuotojų teikiamų lėšų, ir patenkinti ES šalių partnerių investicinius poreikius. Novatoriškų finansinių priemonių naudojimas įgyvendinant išorės politiką turėtų būti remiamas, kai veiks būsima platforma, siekiant padidinti ES išorės finansavimo veiksmingumą ir efektyvumą. [1] 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1080/2011/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 633/2009/EB (OL L 280, 2011 10 27, p. 1). [2] SWD(2012)358. [3] 2012 m. vasario 8 d. Komisijos deleguotasis sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1080/2011/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 633/2009/EB, III priedo nuostatos, susijusios su Sirija (OL L 110, 2012 4 24, p. 38). [4] COM(2011) 637 galutinis. [5] Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/99 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos. [6] Agence Française de Développement. [7] Pvz.: Vakarų Balkanų investicijų sistema, Kaimynystės investicinė priemonė, investicinė priemonė Vidurinei Azijai, Azijos investicinė priemonė bei ES ir Afrikos infrastruktūros patikos fondas.