/* KOM/2011/0073 galutinis - NLE 2011/0043 */ Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl netiesioginiais veiksmais vykdytinos specialiosios programos, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2011.3.7 KOM(2011) 73 galutinis 2011/0043 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl netiesioginiais veiksmais vykdytinos specialiosios programos, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa {COM(2011) 71 final}{COM(2011) 72 final}{COM(2011) 74 final}{SEC(2011) 204 final} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIūLYMO APLINKYBėS SU šIUO MEMORANDUMU PATEIKIAMAS PASIūLYMAS PRIIMTI TARYBOS SPRENDIMą DėL NETIESIOGINIAIS VEIKSMAIS VYKDYTINOS SPECIALIOSIOS PROGRAMOS, KURIA įGYVENDINAMA 2012–2013 M. EUROPOS ATOMINėS ENERGIJOS BENDRIJOS BRANDUOLINIų MOKSLINIų TYRIMų IR MOKYMO VEIKLOS BENDROJI PROGRAMA. PROGRAMA SUSIJUSI SU BRANDUOLIų SINTEZėS, BRANDUOLIų DALIJIMOSI IR RADIACINėS SAUGOS MOKSLINIAIS TYRIMAIS. PAGRINDINIS JOS TIKSLAS – UžTIKRINTI, KAD, REMIANTIS 2007–2011 M. SėKMINGAI VYKDYTA VEIKLA, ES FINANSUOJAMI šIų SRIčIų MOKSLINIAI TYRIMAI BūTų TęSIAMI DAR DVEJUS METUS. TUO TIKSLU PASIūLYME IšSAMIAU APIBūDINTAS MOKSLINIų TYRIMų IR PLėTROS VEIKLOS MASTAS. 2. EURATOMO SPECIALIOSIOS PROGRAMOS TURINYS Šioje specialiojoje netiesioginių veiksmų programoje nustatyti šie du teminiai prioritetai: 2.1. Branduolių sintezės energijos moksliniai tyrimai Pagal šį teminį prioritetą vykdomos veiklos tikslas – siekiant kurti saugius, tvarius, nekenksmingus aplinkai ir ekonomiškai perspektyvius elektrinėms skirtų reaktorių prototipus, sukurti reikiamą žinių bazę ir kaip esminį etapą įgyvendinti ITER projektą. Šis teminis prioritetas apima tokias veiklos sritis: - ITER projekto įgyvendinimas, - ITER eksploatavimo parengiamieji moksliniai tyrimai ir plėtra, - DEMO parengiamoji veikla, - ilgesnio laikotarpio mokslinių tyrimų ir plėtros veikla, - žmogiškieji ištekliai, švietimas ir mokymas, - infrastruktūra, - technologijų perdavimas, įmonių dalyvavimas ir inovacijos. 2.2. Branduolių dalijimasis ir radiacinė sauga Pagal šį teminį prioritetą vykdomos veiklos tikslai – sukurti tvirtą mokslinį ir techninį pagrindą siekiant paspartinti praktinius saugesnio ilgaamžių radioaktyviųjų atliekų tvarkymo patobulinimus, pasiekti, kad branduolinė energija būtų naudojama visų pirma saugiau, labiau tausojant išteklius ir ekonomiškai efektyviau, taip pat užtikrinti tvirtą ir socialiai priimtiną žmonių ir aplinkos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės sistemą. Šis teminis prioritetas apima tokias veiklos sritis: - geologinis atliekų laidojimas, - reaktorių sistemos ir sauga, - radiacinė sauga, - parama mokslinių tyrimų infrastruktūrai ir galimybės ja naudotis, - žmogiškieji ištekliai ir mokymas. 2.3. Pagrindiniai šios specialiosios programos tikslai: - nuolat remti pagal strateginį energetikos technologijų planą (SET planą) vykdomą veiklą; - vykdant bendrus mokslinius tyrimus ir tinklų kūrimo veiklą, palaikyti ir papildyti nacionalines branduolių dalijimosi ir radiacinės saugos mokslinių tyrimų programas ir taip, laikantis bendros Sąjungos energetikos ir sveikatos apsaugos politikos, pasiekti, kad ES pridėtinė vertė būtų kuo didesnė; - tobulinti pagal Europos branduolių sintezės plėtros susitarimą (angl. EFDA) vykdomos branduolių sintezės mokslinių tyrimų veiklos įgyvendinimą; - skatinti tarptautinį bendradarbiavimą vykdant ir su branduolių sinteze, ir su branduolių dalijimusi susijusius specialius veiksmus, kuriais papildomas strateginis programos metodas; - užtikrinti tinkamą ITER ir F4E valdymą ir administravimą, įskaitant sąnaudų ribojimą ir rizikos valdymą (susijusį su techniniais, pramoniniais, finansiniais, teisiniais aspektais). ITER ir F4E organizacinė struktūra turės būti lankstesnė, kad sukurtomis inovacijomis ir technologijų pažanga būtų galima greitai pasinaudoti pramonėje ir taip pasiekti, kad Europos įmonės taptų konkurencingesnės. Šių tikslų bus siekiama tokiais būdais: - skatinant kurti inovacijas ir keistis praktine patirtimi su susijusiais universitetais, mokslinių tyrimų institutais ir įmonėmis; - raginant registruoti patentus; - skatinant Branduolių sintezės sektoriaus inovacijų forumo veikla; šiame forume bus parengtas branduolių sintezės technologijų veiksmų planas ir žmogiškųjų išteklių vystymo iniciatyvos, o juose daugiausia dėmesio bus skiriama inovacijoms ir galimybėms pateikti naujų produktų ir paslaugų. 2.4. Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Pagal Euratomo sutarties 7 straipsnį Euratomo bendroji programa yra pagrindinė Bendrijos priemonė, skirta branduolinių mokslinių tyrimų ir plėtros srityje vykdomai valstybių narių veiklai remti ir papildyti. Dabartinės nuostatos (Tarybos sprendimai, kuriais nustatoma 2007–2011 m. Euratomo septintoji bendroji programa[1]) nustos galioti 2011 m. pabaigoje. 2.5. Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pagal šią specialiąją programą remiama mokslinių tyrimų ir plėtros veikla visiškai atitinka strateginio energetikos technologijų plano (SET plano) tikslus. Ji taip pat padeda siekti tokiose esminėse ES politikos iniciatyvose, kaip strategija „Europa 2020“, susijusi Inovacijų sąjunga ir komunikatas „Energetika 2020“, nustatytų tikslų. 3. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI 3.1. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Laikydamasi Euratomo sutarties, Komisija konsultavosi su Euratomo mokslo ir technikos komitetu. 3.2. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Kad parengtų specialiosios programos pasiūlymą, Komisija naudojosi įvairiais šaltiniais, įskaitant: - nepriklausomų ekspertų grupių atliktus Euratomo septintosios bendrosios programos tarpinius vertinimus; - po ad hoc tyrimų grupės atlikto branduolių sintezės mokslinių tyrimų ir plėtros programos ateities tyrimo pateiktą ataskaitą dėl Europos branduolių sintezės plėtros susitarimo (angl. EFDA); - Euratomo mokslo ir technikos komiteto indėlį išplečiant Euratomo septintąją bendrąją programą ir rengiant aštuntąją bendrąją programą; - tokias ataskaitas, kaip vizijų pristatymo dokumentai ir strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkės, parengtos branduolinės srities technologijų platformose: Tvarios branduolinės energijos technologijų platformoje (angl. SNETP), Geologinio laidojimo įgyvendinimo technologijų platformoje (angl. IGD-TP) ir pagal Europos daugiadalykę mažų dozių iniciatyvą (angl. MELODI). 3.3. Poveikio vertinimas Pagal Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklių (Komisijos reglamento Nr. 2342/2002) 21 straipsnį Komisija atliko ex ante vertinimą. Kadangi šiuo pasiūlymu siekiama, kad 2012–2013 m. Euratomo bendrojoje programoje nustatyta veikla būtų tęsiama pagal tas pačias finansines programas, reikalavimas atlikti poveikio vertinimą netaikytas. 4. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI ŠIOS SPECIALIOSIOS PROGRAMOS TEISINIS PAGRINDAS NUMATYTAS EURATOMO SUTARTIES 1, 2, 4 IR 7 STRAIPSNIUOSE. 5. POVEIKIS BIUDŽETUI POVEIKIS BIUDžETUI IR REIKIAMI žMOGIšKIEJI BEI ADMINISTRACINIAI IšTEKLIAI NURODYTI PRIE šIO TARYBOS SPRENDIMO PASIūLYMO PRIDEDAMOJE FINANSINėJE TEISėS AKTO PAžYMOJE. 2011/0043 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl netiesioginiais veiksmais vykdytinos specialiosios programos, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 7 straipsnį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2], atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[3], kadangi: (1) Siekiant skatinti ir užtikrinti ekonomikos augimą ir Europos piliečių gerovę, bendros nacionalinės ir Europos pastangos mokslinių tyrimų ir mokymo srityje yra būtinos. (2) Remiantis Tarybos sprendimu (XXX/XXX/Euratomas) dėl 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos[4] (toliau – 2012–2013 m. Bendroji programa), 2012–2013 m. Bendroji programa turi būti įgyvendinama vykdant specialiąsias programas, kuriose apibrėžtos išsamios jų įgyvendinimo taisyklės, nustatyta jų trukmė ir numatytos būtinomis laikomos priemonės. (3) 2012–2013 m. Bendroji programa apima dviejų rūšių veiklą: netiesioginius veiksmus, susijusius su branduolių sintezės energijos moksliniais tyrimais, taip pat su branduolių dalijimosi ir radiacinės saugos moksliniais tyrimais, ir tiesioginius veiksmus, susijusius su Jungtinio tyrimų centro vykdoma branduolinės energetikos srities veikla. Netiesioginiai veiksmai turėtų būti įgyvendinami pagal šią specialiąją programą. (4) Įgyvendinant šią specialiąją programą, turėtų būti taikomos pagal 2012–2013 m. Bendrąją programą galiojančios įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo, taip pat mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės. (5) Pagal Sutarties 101 straipsnį Bendrija branduolinių mokslinių tyrimų srityje yra sudariusi keletą tarptautinių susitarimų, o siekiant, kad Bendrija dar labiau įsitrauktų į pasaulinę mokslinių tyrimų bendruomenę, tarptautinį bendradarbiavimą mokslinių tyrimų srityje reikėtų stiprinti. Dvišalis tarptautinis bendradarbiavimas grindžiamas tvirta Bendrijos ir trečiųjų valstybių bendradarbiavimo susitarimų teisine sistema. Vykdant šiuos susitarimus, 2012–2013 m. Bendroji programa turi esminę reikšmę. Todėl turėtų būti leidžiama šioje specialiojoje programoje dalyvauti tuo tikslu susitarimus sudariusioms valstybėms, o projektų lygmeniu ir vadovaujantis abipusės naudos principu – taip pat trečiųjų valstybių subjektams ir tarptautinėms mokslinio bendradarbiavimo organizacijoms. (6) Ši specialioji programa turėtų prisidėti prie darnaus vystymosi skatinimo. (7) Laikantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[5] ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles[6], reikėtų veiksmingai ir naudotojams priimtinu būdu užtikrinti patikimą šios specialiosios programos finansų valdymą ir jos įgyvendinimą, taip pat garantuoti teisinį tikrumą ir galimybę visiems dalyviams dalyvauti toje programoje. (8) Siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui, reikėtų imtis tinkamų – t. y. proporcingų Sąjungos finansiniams interesams – priemonių, skirtų ir suteiktos finansinės paramos, ir tų lėšų panaudojimo veiksmingumui vertinti. Pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002, Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[7], 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[8] ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[9] taip pat reikėtų imtis reikiamų priemonių siekiant susigrąžinti prarastas, neteisėtai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas. (9) Kiekvienai teminei sričiai Europos Sąjungos bendrajame biudžete turėtų būti skirta atskira biudžeto eilutė. (10) Pagal šią specialiąją programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų atitikti pagrindinius etikos principus ir visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažintus principus. (11) Komisija konsultavosi su Euratomo mokslo ir technikos komitetu, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Netiesioginiais veiksmais vykdytina specialioji programa, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa, (toliau – specialioji programa) priimama laikotarpiui nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. 2 straipsnis Pagal specialiąją programą remiama branduolinės energetikos srities mokslinių tyrimų ir mokymo veikla, kurią sudaro įvairūs netiesioginiai mokslinių tyrimų veiksmai, vykdomi šiose teminėse srityse: a) branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų (įskaitant ITER), b) branduolių dalijimosi ir radiacinės saugos mokslinių tyrimų. Pirmoje pastraipoje nurodyti tikslai ir pagrindinės veiklos kryptys apibūdinti priede. 3 straipsnis Pagal Sprendimo [ turi būti pateikta Tarybos sprendimo dėl Euratomo bendrosios programos nuoroda, kai sprendimas bus priimtas ] 3 straipsnį laikoma, kad specialiajai programai vykdyti reikia 2 327 054 000 EUR, iš kurių iki 15 % skiriama Komisijos administracinėms išlaidoms. Ši suma (EUR) paskirstoma taip: a) branduolių sintezės energijos moksliniams tyrimams | 2 208 809 000; | b) branduolių dalijimosi ir radiacinės saugos moksliniams tyrimams | 118 245 000. | 4 straipsnis Pagal specialiąją programą visa mokslinių tyrimų veikla vykdoma laikantis pagrindinių etikos principų. 5 straipsnis 1. Specialioji programa įgyvendinama naudojantis Sprendimo [turi būti pateikta Tarybos sprendimo dėl Euratomo bendrosios programos nuoroda, kai sprendimas bus priimtas] II priede nustatytais finansavimo planais. 2. Įgyvendinant šią specialiąją programą, taikomos Tarybos reglamente (Euratomas) Nr. [turi būti pateikta Tarybos reglamento nuoroda, kai reglamentas bus priimtas][10] nustatytos įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo, taip pat su netiesioginiais veiksmais susijusių mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės. 6 straipsnis 1. Komisija parengia specialiosios programos įgyvendinimo metinę darbo programą ir joje išsamiau apibūdina priede nustatytus tikslus, taip pat mokslinius ir technologinius prioritetus, atskiroms temoms, pagal kurias kviečiama teikti paraiškas, taikomus finansavimo planus ir įgyvendinimo tvarkaraštį. 2. Darbo programoje atsižvelgiama į atitinkamą valstybių narių, asocijuotųjų valstybių, taip pat Europos ir tarptautinių organizacijų vykdomą mokslinių tyrimų veiklą. Prireikus darbo programa atnaujinama. 3. Darbo programoje nustatomi pagal finansavimo planus pateiktų paraiškų vykdyti netiesioginius veiksmus vertinimo ir projektų atrankos kriterijai. Taikomi kompetencijos, poveikio ir įgyvendinimo kriterijai. Darbo programoje gali būti tiksliau apibrėžti ar papildyti papildomi reikalavimai, svertiniai koeficientai ir reikalaujamas balų skaičius. 4. Darbo programoje gali būti nurodyta: a) organizacijos, gaunančios lėšų iš narystės mokesčio; b) veiksmai, kuriais remiama tam tikrų teisės subjektų vykdoma veikla. 7 straipsnis 1. Už specialiosios programos įgyvendinimą atsako Komisija. 2. Įgyvendinti specialiąją programą Komisijai padeda konsultacinis komitetas. Šio komiteto nariai gali keistis atsižvelgiant į skirtingas temas komiteto darbotvarkėje. Sprendžiant su branduolių dalijimusi susijusius klausimus, šio komiteto sudėtis, taip pat išsamios jo veiklos taisyklės ir jam taikoma tvarka nustatoma pagal Tarybos sprendimą 84/338/Euratomas, EAPB, EEB[11]. Sprendžiant su branduolių sinteze susijusius klausimus, minėtieji dalykai nustatomi pagal 1980 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimą, kuriuo įsteigiamas Sintezės programos konsultacinis komitetas[12]. 3. Komisija reguliariai informuoja komitetą apie bendrą specialiosios programos įgyvendinimo pažangą ir laiku teikia jam informaciją apie visus pagal šią specialiąją programą siūlomus ar finansuojamus veiksmus. 8 straipsnis Komisija pasirūpina, kad būtų atliekamas Sprendimo [ turi būti pateikta Tarybos sprendimo dėl Euratomo bendrosios programos nuoroda, kai sprendimas bus priimtas ] 6 straipsnyje numatytas srityse, kurioms taikoma specialioji programa, vykdomos veiklos nepriklausomas stebėjimas, vertinimas ir peržiūra. 9 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS MOKSLINIAI IR TECHNOLOGINIAI TIKSLAI, PAGRINDINĖS TEMOS IR VEIKLOS KRYPTYS I. Mokslinių tyrimų teminės sritys I.A Branduolių sintezės energijos moksliniai tyrimai Pagrindinis tikslas Siekiant kurti saugius, tvarius, nekenksmingus aplinkai ir ekonomiškai perspektyvius elektrinėms skirtų reaktorių prototipus, sukurti reikiamą žinių bazę ir kaip esminį etapą įgyvendinti ITER projektą. Veikla 1. ITER projekto įgyvendinimas Kadangi projektas įgyvendinamas Bendrijoje, jai ITER organizacijoje tenka ypatinga atsakomybė, be to, Bendrija atlieka pagrindinį vaidmenį, visų pirma sprendžiant ITER tarptautinės organizacijos valdymo, administravimo ir personalo klausimus, taip pat teikiant bendrą techninę ir administracinę paramą. Bendrija yra ITER projekto susitariančioji šalis, todėl ji turės ir toliau prisidėti prie ITER aikštelėje reikalingos įrangos ir įrenginių montavimo ir remti projektą, kol objektas bus statomas. Su ITER statyba susijusi pagalbinė mokslinių tyrimų ir plėtros veikla bus vykdoma branduolių sintezės asociacijose ir Europos įmonėse. Ši veikla apims sudedamųjų dalių ir sistemų kūrimą ir bandymą. 2. ITER eksploatavimo parengiamieji moksliniai tyrimai ir plėtra Vykdant tikslinę fizikos ir technologijų programą, bus siekiama konsoliduoti ITER projekto galimybes ir pasirengti greitai paleisti ITER. Pagal šią programą bus vykdoma koordinuota eksperimentinė, teorinė ir modeliavimo veikla naudojantis JET įrenginiu ir kitais magnetiškai palaikomos sintezės įrenginiais. Taip bus užtikrinta reikiama Europos įtaka ITER projektui ir padėtas pagrindas tam, kad eksploatuojant ITER Europa atliktų itin svarbų vaidmenį. Programą sudarys: - pagrindinių specialių technologijų, būtinų eksploatuojant ITER, vertinimas naudojantis JET patobulinimais (ITER pavyzdžio pirmoji siena, šildymo sistemos, diagnostika); - ITER veikimo scenarijų nagrinėjimas atliekant tikslinius eksperimentus su JET ir kitais įrenginiais ir vykdant koordinuotą modeliavimo veiklą. 3. Su technologijomis susijusi ribota DEMO parengiamoji veikla Branduolių sintezės asociacijose ir įmonėse bus toliau kuriamos pagrindinės technologijos ir medžiagos, kurių reikia DEMO jėgainei licencijuoti, statyti ir eksploatuoti, siekiant tas technologijas ir medžiagas išbandyti ITER įrenginyje ir užtikrinti, kad Europos įmonės būtų pajėgios pastatyti DEMO ir plėtoti ateities branduolių sintezės jėgaines. Bus vykdoma ši veikla: - speciali projekto grupė toliau vykdys su inžinerine patikra ir inžineriniu projektavimu susijusią veiklą, skirtą pasirengti statyti tarptautinį branduolių sintezės medžiagų švitinimo įrenginį, kuris bus naudojamas branduolių sintezės elektrinei skirtoms medžiagoms bandyti; - bus kuriamos, švitinant bandomos ir modeliuojamos mažo aktyvacijos lygio ir švitinimui atsparios medžiagos; bus kuriamos pagrindinės technologijos, kurių reikia branduolių sintezės jėgainių veikimui užtikrinti, įskaitant atgaminimo zonas; bus vykdoma su DEMO susijusi koncepcinio projektavimo veikla, apimanti saugos ir aplinkos aspektus. 4. Ilgesnio laikotarpio mokslinių tyrimų ir plėtros veikla Remiantis būtent su ITER ir DEMO susijusia veikla, pagal specialiąją programą bus vystomi gebėjimai ir plečiama žinių bazė ateities branduolių sintezės elektrinėms strategiškai svarbiose srityse. Tokia mokslinių tyrimų veikla padės padidinti branduolių sintezės energijos techninį tinkamumą ir ekonominį perspektyvumą. Pagal 2012–2013 m. Bendrąją programą bus vykdoma tokia speciali ribota veikla: - magnetiškai palaikomos sintezės schemų, įskaitant stelaratorius, patobulintų koncepcijų tyrimas – vykdant šią veiklą daugiausia dėmesio bus skiriama pasirengimui eksploatuoti stelaratorių W7-X, esamų įrenginių naudojimui siekiant išplėsti eksperimentines duomenų bazes ir tokių konfigūracijų ateities galimybių vertinimui; - eksperimentai, teorijos ir tolesnis modeliavimas, kurių svarbiausias tikslas – visapusiškai suprasti reaktoriaus klasės branduolių sintezės plazmos savybes; - elektros energijos gamybos naudojant branduolių sintezę sociologinių ir ekonominių aspektų tyrimai, taip pat veiksmai, kuriais didinamas visuomenės informuotumas branduolių sintezės klausimais ir gerinamas šios srities supratimas. 5. Žmogiškieji ištekliai, švietimas ir mokymas – ITER kartos kūrimas Siekiant patenkinti ir neatidėliotinas, ir vidutinio laikotarpio su ITER susijusias reikmes, taip pat toliau plėtoti branduolių sintezę, toliau nurodytais būdais bus užtikrinami tinkami žmogiškieji ištekliai ir aukšto lygio bendradarbiavimas branduolių sintezės teminėje srityje: - siekiant skatinti glaudesnį bendradarbiavimą ir mokslinių tyrimų veiklos integravimą, taip pat stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą, bus palaikomas mokslo darbuotojų judumas tarp specialiojoje programoje dalyvaujančių organizacijų; - diplomą įgijusiems ar doktorantūros studijas baigusiems inžinieriams ir mokslo darbuotojams bus rengiami aukšto lygio mokymai, įskaitant galimybes naudotis įrenginiais kaip mokymo platformomis, specialius seminarus ir praktinius užsiėmimus, taip pat dalyvių bendradarbiavimo aukštojo mokslo srityje stiprinimą. 6. Infrastruktūra Tarptautiniu mastu, kurį užtikrina ITER organizacija, Europoje įgyvendinus ITER projektą, bus sukurta dar viena nauja aiškaus europinio matmens mokslinių tyrimų infrastruktūra. 7. Technologijų perdavimas, įmonių dalyvavimas ir inovacijos Reikės naujos lankstesnės ITER organizacinės struktūros, kad sukurtomis inovacijomis ir technologijų pažanga būtų galima greitai pasinaudoti pramonėje ir taip pasiekti, kad Europos įmonės taptų konkurencingesnės. Šių tikslų bus siekiama tokiais būdais: - skatinant kurti inovacijas ir keistis praktine patirtimi su susijusiais universitetais, mokslinių tyrimų institutais ir įmonėmis; - raginant registruoti patentus; - skatinant Branduolių sintezės sektoriaus inovacijų forumo veikla; šiame forume bus parengtas branduolių sintezės technologijų veiksmų planas ir žmogiškųjų išteklių vystymo iniciatyvos, o juose daugiausia dėmesio bus skiriama inovacijoms ir galimybėms pateikti naujų produktų ir paslaugų. I.B Branduolių dalijimasis ir radiacinė sauga Pagrindinis tikslas – užtikrinti, kad branduolių dalijimasis būtų vykdomas ir spinduliuotė pramonėje ir medicinoje būtų naudojama visų pirma saugiau, veiksmingiau, labiau tausojant išteklius ir ekonomiškai efektyviau. Su branduolių dalijimusi ir radiacine sauga susijusių netiesioginių veiksmų bus imamasi toliau išsamiau apibūdintose penkiose pagrindinėse veiklos srityse. Ši veikla svarbiais ryšiais susijusi su moksliniais tyrimais, vykdomais pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1982/2006/EB[13] priimtą Sąjungos septintąją bendrąją programą, ypač energetikos, Europos standartų, švietimo ir mokymo, aplinkos apsaugos, sveikatos, medžiagų mokslo, valdymo, bendros infrastruktūros, saugumo ir saugos kultūros srityse. Vykdant veiklą daugelyje veiklos sričių, visų pirma pažangių branduolinių sistemų, kurios tyrinėjamos IV kartos tarptautiniame forume, srityje, tarptautinis bendradarbiavimas bus itin svarbus. 1. Geologinis atliekų laidojimas Tikslai Vykdant į įgyvendinimą nukreiptus mokslinius tyrimus, sukurti tvirtą mokslinį ir techninį pagrindą, kad būtų galima demonstruoti panaudoto kuro ir ilgaamžių radioaktyviųjų atliekų laidojimo geologinėse terpėse technologijas ir saugos aspektus, taip pat padėti plėtoti bendrą Europos požiūrį į pagrindinius klausimus, susijusius su atliekų tvarkymu ir šalinimu. Veikla Geologinis atliekų laidojimas. Radioaktyviųjų atliekų kapinynų inžineriniai tyrimai ir projektų demonstravimas, uolienų, kuriose laidojamos atliekos, apibūdinimas in situ (bendrose ir su konkrečia teritorija susijusiose požeminėse mokslinių tyrimų laboratorijose), radioaktyviųjų atliekų kapinynų aplinkos pažinimas, artimajame (atliekų pavidalas ir dirbtiniai barjerai) ir tolimajame (pamatinės uolienos ir patekimo į biosferą būdai) lauke vykstančių atitinkamų procesų tyrimai, patikimų veiksmingumo ir saugos vertinimo metodų kūrimas, valdymo ir su visuomenės pritarimu susijusių socialinių klausimų nagrinėjimas. 2. Reaktorių sistemos Tikslai Padėti užtikrinti, kad visos Europoje naudojamos arba kuriamos atitinkamos reaktorių sistemos (įskaitant kuro ciklo įrenginius) veiktų saugiai, našiai ir tvariau, taip pat ištyrinėti, kaip sumažinti atliekų kiekį ir (arba) jų pavojingumą. Veikla Branduolinių įrenginių sauga. Esamų ir būsimų branduolinių įrenginių eksploatavimo sauga, ypač jėgainių eksploatavimo trukmės vertinimas ir valdymas, saugos kultūra (siekiant kuo labiau sumažinti žmogiškųjų ir organizacinių klaidų riziką), pažangios saugos vertinimo metodikos, skaitmeninio modeliavimo priemonės, matavimo aparatūra ir kontrolė, didelių avarijų prevencija ir jų padarinių švelninimas, taip pat susijusi veikla, kuria siekiama optimizuoti žinių valdymą ir išlaikyti kompetenciją. Pažangios branduolinės sistemos. Esamų sistemų ir kuro našumo didinimas ir pažangių reaktorių sistemų tyrimas siekiant įvertinti jų galimybes, apsaugos nuo branduolinių medžiagų platinimo lygį ir poveikį ilgalaikiam tvarumui, įskaitant fundamentinių ir pagrindinių kompleksinių mokslinių tyrimų veiklą (tokią kaip medžiagų mokslas)[14], taip pat kuro ciklo, novatoriškų kuro rūšių ir atliekų tvarkymo aspektų, įskaitant skaidymą ir virsmą, taip pat našesnio daliųjų medžiagų naudojimo esamuose reaktoriuose tyrimas. 3. Radiacinė sauga Tikslai Vykdant mokslinius tyrimus, Sąjungoje išlaikyti ir tobulinti radiacinės saugos standartus ir išspręsti ginčytiną klausimą dėl rizikos, susijusios su mažų dozių ilgalaike jonizuojančiosios spinduliuotės apšvita. Veikla - Su silpna ilgalaike apšvita susijusi rizika. Silpnos ilgalaikės apšvitos keliamo pavojaus sveikatai tikslesnio kiekybinio vertinimo atsižvelgiant ir į skirtingas individualias savybes užtikrinimas atliekant epidemiologinius tyrimus, taip pat mechanizmų supratimo gerinimas atliekant ląstelių ir molekulinės biologijos mokslinius tyrimus. - Spinduliuotės naudojimas medicinoje. Spinduliuotės naudojimo medicinoje saugos ir veiksmingumo didinimas taikant naujas patobulintas technologijas ir tinkamos tokio naudojimo naudos ir rizikos pusiausvyros užtikrinimas. - Avarinių situacijų valdymas ir padėties atkūrimas. Avarinių situacijų valdymo nuoseklumo ir integracijos Europoje didinimas kuriant bendras priemones ir strategijas ir veiklos sąlygomis demonstruojant jų veiksmingumą. - Kitos temos. Kitų sričių nacionalinė mokslinių tyrimų veikla bus veiksmingiau integruota, kiek tai laikoma būtina siekiant pagrindinio tikslo. 4. Infrastruktūra Tikslai Remti pagrindinę infrastruktūrą, kuri neabejotinai turi europinę pridėtinę vertę, ypač siekiant užtikrinti „kritinę masę“ ir tinkamą prieigą. Veikla Bet kurioje iš minėtųjų teminių sričių būtinos pagrindinės mokslinių tyrimų infrastruktūros projektavimo, atnaujinimo, montavimo ir (arba) eksploatavimo rėmimas, įskaitant palankesnių sąlygų pavieniams mokslo darbuotojams ir mokslinių tyrimų grupėms naudotis esama ir būsima infrastruktūra sudarymą. 5. Žmogiškieji ištekliai ir mokymas[15] Tikslai Remti mokslinės kompetencijos ir praktinių žinių kūrimą ir sklaidą sektoriuje ir taip užtikrinti, kad būtų galima kuo greičiau rasti tinkamos kvalifikacijos mokslo darbuotojų, inžinierių ir technikų, taip pat gerinti Sąjungos švietimo įstaigų veiklos koordinavimą siekiant užtikrinti, kad visose valstybėse narėse būtų įgyjama lygiavertė kvalifikacija. Veikla Žmogiškieji ištekliai ir mokymas. Nacionalinių programų koordinavimas ir branduolinio mokslo ir technologijų srities bendrųjų mokymo poreikių tenkinimas naudojant įvairias, įskaitant grindžiamas konkurencija, priemones, kaip bendros paramos žmogiškiesiems ištekliams visose teminėse srityse dalis. Tai apima mokymo kursams ir mokymo tinklams skiriamą paramą, taip pat priemones, kuriomis siekiama, kad šis sektorius taptų patrauklesnis jauniems mokslininkams ir inžinieriams. II. Etiniai aspektai Įgyvendinant šią specialiąją programą ir vykdant joje numatytą mokslinių tyrimų veiklą, turi būti laikomasi pagrindinių etikos principų. Šie principai, inter alia , apima Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nustatytus principus, įskaitant žmogaus orumo ir žmogaus gyvybės apsaugą, asmens duomenų ir privatumo apsaugą, taip pat gyvūnų ir aplinkos apsaugą pagal Bendrijos teisę ir naujausias atitinkamų tarptautinių konvencijų, gairių ir elgesio kodeksų redakcijas, pavyzdžiui, [Helsinkio deklaraciją?], 1997 m. balandžio 4 d. Ovjede pasirašytą Europos Tarybos Žmogaus teisių ir biomedicinos konvenciją ir jos papildomus protokolus, JT Vaiko teisių konvenciją, UNESCO priimtą Visuotinę žmogaus genomo ir žmogaus teisių deklaraciją, JT Bakteriologinių ir toksinių ginklų konvenciją, Tarptautinę sutartį dėl maisto ir žemės ūkio paskirties augalų genetinių išteklių, taip pat atitinkamas Pasaulio sveikatos organizacijos rezoliucijas. Taip pat bus atsižvelgta į Europos patarėjų biotechnologijų etinių padarinių klausimais grupės (1991–1997 m.) ir Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupės (nuo 1998 m.) nuomonę. Vadovaudamiesi subsidiarumo principu ir atsižvelgdami į tai, kad Europoje laikomasi skirtingų požiūrių, mokslinių tyrimų projektų dalyviai privalo laikytis teisės aktų, nuostatų ir etikos taisyklių, galiojančių valstybėse, kuriose bus vykdomi moksliniai tyrimai. Bet kuriuo atveju taikomos nacionalinės nuostatos, ir moksliniai tyrimai, kurie konkrečioje valstybėje narėje ar kitoje valstybėje uždrausti, iš Bendrijos lėšų joje nebus finansuojami. Prieš pradėdami mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą, mokslinių tyrimų projektus įgyvendinantys asmenys prireikus privalo užsitikrinti atitinkamų nacionalinių ar vietos etikos komitetų pritarimą. Komisija taip pat sistemingai etiniu požiūriu peržiūrės pasiūlymus, kurie susiję su etikos požiūriu opiais klausimais arba kuriuose nebuvo tinkamai atsižvelgta į etinius aspektus. Tam tikrais atvejais etiniai aspektai gali būti peržiūrimi įgyvendinant projektą. Prie Sutarties pridėtame Protokole dėl gyvūnų apsaugos ir gerovės reikalaujama, kad formuodama ir įgyvendindama Bendrijos politiką, įskaitant mokslinių tyrimų politiką, Bendrija visapusiškai atsižvelgtų į gyvūnų gerovės reikalavimus. Tarybos direktyvoje 86/609/EEB[16] dėl eksperimentiniais ir kitais mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos reikalaujama eksperimentus rengti taip, kad bandomi gyvūnai be reikalo nepatirtų baimės, skausmo ir kančių, kad būtų naudojama kuo mažiau gyvūnų, kad būtų naudojami gyvūnai, kurių neurofiziologinis jautrumas mažiausias, ir kad būtų sukeliama kuo mažiau skausmo, kančių, baimės ar ilgalaikės žalos. Gyvūnų genetinio paveldo keitimas ir gyvūnų klonavimas gali būti svarstomas tik jei tikslai yra etikos požiūriu pagrįsti ir sudaromos tokios sąlygos, kuriomis užtikrinama gyvūnų gerovė ir laikomasi biologinės įvairovės principų. Įgyvendinant šią specialiąją programą, Komisija nuolat stebės mokslo pažangą, taip pat nacionalines ir tarptautines nuostatas, kad būtų atsižvelgta į visus pokyčius. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Tarybos sprendimo dėl netiesioginiais veiksmais vykdytinos specialiosios programos, kuria įgyvendinama 2012–2013 m. Europos atominės energijos bendrijos branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendroji programa, pasiūlymas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[17] Moksliniai tyrimai (netiesioginiai veiksmai) ir tiesioginiai moksliniai tyrimai (atliktini Jungtinio tyrimų centro) 08 20 Euratomas – branduolių sintezė 08 21 Euratomas – branduolių dalijimasis ir radiacinė sauga 08 22 04 Asignavimai iš trečiųjų šalių įmokų, skirtų moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai 08 01 Mokslinių tyrimų politikos srities administracinės išlaidos 08 01 04 40 Europos bendroji įmonė (F4E) – administracinio valdymo išlaidos 08 01 05 01 Mokslinių tyrimų personalo išlaidos 08 01 05 02 Mokslinių tyrimų išorės personalas 08 01 05 03 Kitos valdymo išlaidos moksliniams tyrimams 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) parengiamuosius veiksmus[18] X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės pratęsimu ( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Specialioji programa yra vienas iš pagrindinių Europos energetikos mokslinių tyrimų politikos ir strategijos „Europa 2020“, ypač Inovacijų sąjungos, elementų. Specialiąja programa skatinama konkurencija dėl mokslinės kompetencijos ir remiamas inovacijų kūrimas branduolinės energetikos srityje, siekiant spręsti su energija ir klimato kaita susijusius uždavinius. Šiame pasiūlyme išsamiai aptariamas 2012–2013 m. laikotarpis, tačiau veikla visiškai atitinka Europos strateginiame energetikos technologijų plane (SET plane) nustatytas pagrindines ateinančio dešimtmečio branduolinės srities technologijų plėtros gaires. 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla 1 konkretus tikslas – siekiant kurti saugius, tvarius, nekenksmingus aplinkai ir ekonomiškai perspektyvius elektrinėms skirtų reaktorių prototipus, sukurti reikiamą žinių bazę ir kaip esminį etapą įgyvendinti ITER projektą. 2 konkretus tikslas – sukurti tvirtą mokslinį ir techninį pagrindą siekiant paspartinti praktinius saugesnio ilgaamžių radioaktyviųjų atliekų tvarkymo patobulinimus, pasiekti, kad branduolinė energija būtų naudojama visų pirma saugiau, labiau tausojant išteklius ir ekonomiškai efektyviau, taip pat užtikrinti tvirtą ir socialiai priimtiną žmonių ir aplinkos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės sistemą. 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Siūloma specialioji programa turės tokį poveikį: Euratomas – branduolių dalijimasis ir radiacinė sauga. Poveikio galima tikėtis daugelyje sričių, įskaitant skatinimą branduolinę energiją naudoti saugiai ir tvariau, tolesnius reikšmingus veiksmus siekiant saugiai įgyvendinti geologinį labai radioaktyvių ilgaamžių branduolinių atliekų laidojimą, taip pat užtikrinimą, kad pramonės ir medicinos veikla, kurią vykdant naudojama jonizuojančioji spinduliuotė, būtų reguliuojama griežčiau. Euratomas – branduolių sintezė. ITER statyba ir eksploatavimas yra ilgalaikis projektas, kuris rezultatų duos per ateinančius dešimtmečius. Sėkmingai pastačius ir eksploatuojant ITER, taip pat kartu vykdant atitinkamą mokslinių tyrimų ir plėtros programą, bus sukurta galimybė statyti demonstracinį branduolių sintezės reaktorių. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai Euratomas – branduolių sintezė. ITER statyba – gairių, kurias atitinka Branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės (F4E) veikla, skaičius. JET įrenginys – mokslinių publikacijų JET klausimais skaičius. EFDA koordinuojama veikla – pagal EFDA užduočių susitarimus pasiekti rezultatai, branduolių sintezės srities mokslo darbuotojų ir inžinierių, parengtų siekiant patenkinti su ITER ir branduolių sintezės mokslinių tyrimų ir plėtros programa susijusius poreikius, skaičius. Susitarimas dėl judumo – branduolių sintezės mokslinių tyrimų ir plėtros srityje dirbančių mokslo darbuotojų judumo lygis. Euratomas – branduolių dalijimasis ir radiacinė sauga. Procentinė dalis paraiškų vykdyti projektus, i) kurie atitinka mokslinės ir (arba) technologinės kompetencijos kriterijus, ii) kurių tikslai pasiekti, techniniai uždaviniai išspręsti ir su kuriais susiję lūkesčiai netgi viršyti, iii) kurie atitinka projekto rezultatų sklaidos ir naudojimo kriterijų, iv) kurie akivaizdžiai turės reikšmingą mokslinį, techninį, komercinį, socialinį ar aplinkosauginį poveikį. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai Kad būtų pasiekti trumpalaikiai ir ilgalaikiai SET plano tikslai, pagal siūlomą specialiąją programą bus sprendžiami įvairūs moksliniai ir technologiniai uždaviniai. Išsamesnės informacijos pateikta ex ante vertinime. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda Papildoma Euratomo dalyvavimo branduoliniuose moksliniuose tyrimuose nauda susijusi su tarpvalstybiniu poveikiu ir masto ekonomija. Tam tikra branduolinių mokslinių tyrimų veikla yra tokio masto, kad nedaug valstybių narių galėtų skirti reikiamų išteklių ir užtikrinti kvalifikaciją. Įgyvendinant branduolių dalijimosi, branduolių sintezės ir radiacinės saugos sričių Euratomo projektus, sukuriama „kritinė masė“ ir taip sumažinama komercinė rizika ir pritraukiama privačių investicijų. Euratomo vykdomais veiksmais didinami mokslinių tyrimų ir plėtros pajėgumai, gerinama kokybė ir stiprinama konkurencija, taip pat, užtikrinant mokymą, judumą ir galimybes siekti karjeros, vystomi žmonių gebėjimai, o visa tai padeda perduoti įgūdžius ir žinias tarpvalstybiniu mastu. Išsamesnės informacijos pateikta ex ante vertinime. 1.5.3. Panašios patirties išvados Nepriklausomų ekspertų grupė atliko dabartinės Euratomo septintosios bendrosios programos (2007–2011 m.) tarpinį vertinimą. Išsamesnės informacijos pateikta ex ante vertinime. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Siūloma specialioji programa atitinka SET plane ir strategijoje „Europa 2020“ nustatytus tikslus. Išsamesnės informacijos pateikta ex ante vertinime ir aiškinamajame memorandume. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota - X Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2012 [01 01] iki 2013 [12 31] - X Finansinis poveikis nuo 2012 iki 2022 m. (numatoma baigti projektus) 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[19] X Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas X Netiesioginis centralizuotas valdymas , vykdymo užduotis perduodant: - ( vykdomosioms įstaigoms - X Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[20] - ( nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms - ( asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Komisija nuolat sistemingai stebės, kaip įgyvendinama Euratomo bendroji programa ir jos specialiosios programos, ir reguliariai teiks šio stebėjimo rezultatų ataskaitas ir skleis tuos rezultatus. Įgyvendinus bendrąją programą ir jos specialiąsias programas, ne vėliau kaip po dvejų metų nuo jos užbaigimo (2015 m.) Komisija pradės išorinį minėtosios programos pagrindo, įgyvendinimo ir rezultatų vertinimą – jį atliks nepriklausomi ekspertai. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika Laikantis Komisijos reikalavimų, kasmet atliekamas rizikos vertinimas siekiant nustatyti riziką ir pasiūlyti taisomuosius veiksmus. Nustatyta rizika, taisomieji veiksmai ir orientacinis tvarkaraštis įtraukiami į Komisijos valdymo planą. 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Kaip ir įgyvendinant Euratomo septintąją bendrąją programą (2007–2011 m.), taikomi keli kontrolės metodai, įskaitant ex-ante kontrolės priemones ir pagal vidaus kontrolės sistemą du kartus per metus atliekamus atsitiktinės atrankos būdu atrinktos veiklos ex-post patikrinimus. Be to, audito sertifikatų reikalavimas ir reguliariai atliekamas nepriklausomas išorės auditas padeda užtikrinti patikimą finansų valdymą, taip pat tai, kad operacijos būtų vykdomos tinkamai ir teisėtai. 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui, taip pat susigrąžinti prarastas, neteisėtai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas, bus imamasi tinkamų priemonių ir reikiamų veiksmų pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s) - Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka . Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas | Numeris [Aprašymas………………………...……….] | DA / NDA ([21]) | ELPA šalių[22] | šalių kandidačių[23] | trečiųjų šalių | pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą | 1 a | 08 20 Euratomas – branduolių sintezės energija 08 21 Euratomas – branduolių dalijimasis ir radiacinė sauga 08 22 04 Asignavimai iš trečiųjų šalių įmokų, skirtų moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai | DA | NE | TAIP / NE* | TAIP | TAIP | 08 01 Mokslinių tyrimų administracinės išlaidos 08 01 04 40 Europos ITER įgyvendinimo bendroji įmonė (F4E) – administracinis valdymas 08 01 05 01 Mokslinių tyrimų personalo išlaidos 08 01 05 02 Mokslinių tyrimų išorės personalas 08 01 05 03 Kitos valdymo išlaidos moksliniams tyrimams | NDA | NE | TAIP / NE* | TAIP | NE | * Su branduoliniais moksliniais tyrimais susijusios diskusijos su Turkija vyksta. - Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės Netaikoma 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: | 1 a | Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti | Netiesioginiai moksliniai tyrimai | Metai | Metai | Metai | IŠ VISO | ( Veiklos asignavimai | 2012 | 2013 | ≥ 2014 | Biudžeto eilutės numeris 08 2x iš viso | Įsipareigojimai | (1) | 1 183,379 | 992,804 | 0 | 2 176,183 | Mokėjimai | (2) | 436,422 | 898,164 | 841,597 | 2 176,183 | Biudžeto eilutės numeris 08 20 Biudžeto eilutės numeris 08 21 | Įsipareigojimai | (1) | 1 129,274 | 936,965 | 0 | 2 066,239 | Mokėjimai | (2) | 401,822 | 863,164 | 801,253 | 2 066,239 | Įsipareigojimai | (1) | 54,105 | 55,839 | 0 | 109,944 | Mokėjimai | (2) | 34,600 | 35,000 | 40,344 | 109,944 | Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[24] 08 01 xx xx iš viso 08 01 04 40 Europos bendroji įmonė (F4E) 08 01 05 01 Mokslinių tyrimų personalo išlaidos 08 01 05 02 Mokslinių tyrimų išorės personalas 08 01 05 03 Kitos valdymo išlaidos moksliniams tyrimams | 74,054 39,000 23,456 1,637 9,961 | 76,817 39,780 25,230 1,555 10,252 | 0 | 150,871 | Biudžeto eilutės numeris 08 01 | (3) | 74,054 | 76,817 | 150,871 | IŠ VISO asignavimų Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD | Įsipareigojimai | =1+1a +3 | 1 257,433 | 1 069,621 | 0 | 2 327,054 | Mokėjimai | =2+2a+3 | 510,476 | 974,981 | 841,597 | 2 372,054 | ( IŠ VISO veiklos asignavimų | Įsipareigojimai | (4) | 1 183,379 | 992,804 | 2 176,183 | Mokėjimai | (5) | 436,422 | 898,164 | 841,597 | 2 176,183 | ( IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis | (6) | 74,054 | 76,817 | 0 | 150,871 | IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1 a IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ | Įsipareigojimai | =4+ 6 | 1 257,433 | 1 069,621 | 0 | 2 327,054 | Mokėjimai | =5+ 6 | 510,476 | 974,981 | 841,597 | 2 327,054 | Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų kategorijoms: ( IŠ VISO veiklos asignavimų | Įsipareigojimai | (4) | Mokėjimai | (5) | ( IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis | (6) | IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) | Įsipareigojimai | =4+ 6 | Mokėjimai | =5+ 6 | Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: | 5 | Administracinės išlaidos | mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Metai 2012 | Metai 2013 | IŠ VISO | Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD (tiesioginiai moksliniai tyrimai) | ( Žmogiškieji ištekliai | 0 | 0 | 0 | ( Kitos administracinės išlaidos | 0 | 0 | 0 | IŠ VISO <…….> GD | Asignavimai | 0 | 0 | 0 | IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ | (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) | 0 | 0 | 0 | mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Metai 2012 | Metai 2013 | Metai ≥ 2014 | IŠ VISO | IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS | Įsipareigojimai | 0 | 0 | 0 | 0 | Mokėjimai | 0 | 0 | 0 | 0 | 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams - ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami - X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti tikslus ir rezultatus ( | 2012 metai | 2013 metai | IŠ VISO | REZULTATAI | Rezultato rūšis[25] | Vidutinės rezultato išlaidos | Rezultatų skaičius | Išlaidos | Rezultatų skaičius | Išlaidos | Bendras rezultatų skaičius | Iš viso išlaidų | 1 KONKRETUS TIKSLAS[26] | Rezultatas – EURATOMAS. Branduolių sintezė | ** | ** | 50* | 1 129,274 | 50* | 936,965 | 100* | 2 066,239 | 2 KONKRETUS TIKSLAS ... | IŠ VISO IŠLAIDŲ | 1 183,379 | 992,804 | 2 176,183 | (*) Numatomas rezultatų skaičius (**) Įprastas mokslinių tyrimų dotacijos rezultatas – ataskaita, kurioje aprašomi faktai, išvados ir rezultatai. ITER projekto rezultatais bus laikomos F4E (Barselonos agentūros) teikiamos kasmetinės veiklos ataskaitos. Vidutinės išlaidos nenurodomos. Atsižvelgiant į sumas, susijusias su mūsų vykdomais projektais (ITER), tokia informacija būtų nenaudinga. 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.3.1. Suvestinė - ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami - X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2012 - N[27] metai | 2013 - N+1 metai | IŠ VISO | Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA | Žmogiškieji ištekliai | Kitos administracinės išlaidos | Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma | Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[28] | Netiesioginiai moksliniai tyrimai | Netiesioginiai moksliniai tyrimai | Netiesioginiai moksliniai tyrimai | Žmogiškieji ištekliai | 58,863 | 61,230 | 120,093 | Kitos administracinio pobūdžio išlaidos | 15,191 | 15,587 | 30,778 | Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ | 74,054 | 76,817 | 150,871 | IŠ VISO | 74,054 | 76,817 | 150,871 | 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai - ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami - X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti sveikais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu) 2012 – N metai | 2013 - N+1 metai | ( Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) | X 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) | xx 01 01 02 (Delegacijos) | 08 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) | 190 | 190 | 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) | ( Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE)[29] | XX 01 02 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) | XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) | 08 01 04 40 [30] | - būstinėje[31] | - delegacijose (F4E Barselonos agentūroje – ITER): - pareigūnai ir laikinieji darbuotojai - CA GFI-IV - SNE | 262 150 10 | 262 150 10 | 08 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai) | 40 | 40 | 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) | Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) | IŠ VISO | 652 | 652 | XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai | Užduotys, vykdytinos įgyvendinant branduolinių mokslinių tyrimų ir (arba) tiesioginių ir netiesioginių mokslinių tyrimų specialiąją programą, visų pirma susijusios su branduolinių atliekų tvarkymu, branduoline sauga, taip pat branduolinio saugumo kontrolės priemonėmis ir saugumu. | Išorės personalas | 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa - ( Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą. - X Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą. 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos pasiūlymais nustatoma bendra branduolinių mokslinių tyrimų veiklos sistema ir atitinkamas biudžetas. Tačiau 2007–2013 m. daugiametėje finansinėje programoje branduoliniams moksliniams tyrimams iš pradžių numatytų pradinių asignavimų nepakanka, nes ITER projekto įgyvendinimo išlaidos labai padidėjo. Komisija siūlo, kad su 2012–2013 m. Euratomo bendrosios programos pasiūlymais susijęs teisėkūros procesas būtų vykdomas kartu su vykstančiomis diskusijomis dėl ITER projekto biudžeto ir su nauja 2012 m. biudžetine procedūra. Susitarus dėl papildomo finansavimo (perskirsčius skirtingų išlaidų kategorijų ir tos pačios išlaidų kategorijos lėšas, kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje), 2011 m. bus galima sparčiai priimti Euratomo mokslinių tyrimų programą. Lėšų perkėlimas į kitą išlaidų kategoriją (mln. EUR) | 1A išlaidų kategorijos lėšų perskirstymas (mln. EUR) | Iš viso | 2012 m. | 650 | 100 | 750 | 2013 m. | 190 | 360 | 550 | Iš viso | 840 | 460 | 1300 | - ( Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[32]. Netaikoma 3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai - Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo - X Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip: Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2012 metai | 2013 metai | Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą | Su programa susijusios trečiosios valstybės | IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų* | pm | * Trečiųjų šalių įnašai dar nenustatyti; jie bus įtraukti vėliau. 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms - ( Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms. - X Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį: - ( nuosaviems ištekliams - X įvairioms įplaukoms mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto įplaukų eilutė | Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui | Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[33] | 2012 metai | 2013 metai | 6011 punktas* 6012 punktas* 6031 punktas* | pm pm pm | pm pm pm | * Susitarimai dėl Šveicarijos įnašo, taip pat dėl JET bendrojo fondo įnašo dar nebaigti rengti. Vyksta diskusijos su Turkija dėl bendradarbiavimo branduolinių mokslinių tyrimų srityje. Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis. 08 22 04 Asignavimai iš trečiųjų šalių (nepriklausančių Europos ekonominei erdvei) įmokų, skirtų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą. Tam tikros asocijuotosios valstybės gali prisidėti prie papildomo bendrosios programos finansavimo, pasirašydamos asociacijos susitarimus. Apskaičiavimo metodas suderintas tuose asociacijos susitarimuose ir atskiruose susitarimuose gali skirtis. Dažniausiai skaičiuojama remiantis asocijuotosios valstybės BVP, jį lyginant su valstybių narių BVP, ir šis procentas taikomas visam veiklos biudžetui. [1] Tarybos sprendimas dėl Euratomo bendrosios programos (2006/970/Euratomas), OL L 54, 2007 2 22, p. 21; Tarybos sprendimas dėl netiesioginės veiklos specialiosios programos (2006/976/Euratomas), OL L 54, 2007 2 22, p. 139; Tarybos reglamentas dėl dalyvavimo taisyklių (1908/2006), OL L 54, 2007 2 22, p. 4.; Tarybos sprendimas dėl Jungtinio tyrimų centro vykdomos tiesioginės veiklos specialiosios programos (2006/977/Euratomas), OL L 54, 2007 2 22, p. 149. [2] Nuomonė pateikta xxx. [3] OL C xxx. [4] OL L xxxx. [5] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. [6] OL L 357, 2002 12 31, p. 1. [7] OL L 312, 1995 12 23, p. 1. [8] OL L 292, 1996 11 15, p. 2. [9] OL L 136, 1999 5 31, p. 1. [10] OL L … [11] OL L 177, 1984 7 4, p. 25. [12] Nepaskelbtas. [13] OL L 412, 2006 12 30, p. 1. [14] Laikoma, kad Jungtinis tyrimų centras yra atsakingas už visų mažai tirtų mokslo ir technologijų sričių mokslinių tyrimų rėmimą. [15] Laikoma, kad atsakomybė už mokslo darbuotojų judumą iš bet kurios vienos mokslo ir technologijų srities į kitą užtikrinama pagal ES bendrajai programai priklausančią programą „Žmonės“. [16] OL L 358, 1986 12 18, p. 1. [17] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [18] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte. [19] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje BudgWeb http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [20] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje. [21] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai. [22] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [23] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių. [24] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [25] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.). [26] Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ...“. [27] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [28] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [29] CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“). [30] Neviršijant ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). [31] Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF). [32] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [33] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.