EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.8.30 
SEK(2011) 1005 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, 
kuriuo nustatoma Be ndrijos radioaktyvi ųjų medžiag ų vežėjų registracijos sistema, 
projekto 
{KOM(2011) 518 galutinis} 
{SEK(2011) 1006 galutinis}  
 
LT 1   LT TURINYS 
1. Problemos apib ūdinimas .............................................................................................. 2 
2. Subsidiarumo tyrimas................................................................................................... 3 3. ES iniciatyvos tikslai.................................................................................................... 3 4. Politikos pasirinktys..................................................................................................... 4 4.1. Pagrindinis scenarijus: politika nekei čiama, taikoma įprasta tvarka ........................... 4 
4.2. 1 pasirinktis – Komisijos rekomendacij ų dėl galiojančių teisės aktų įgyvendinimo 
derinimo pri ėmimas ir svetain ės, kurioje b ūtų skelbiami teis ės aktai, suk ūrimas ....... 4 
4.3. 2 pasirinktis – reglamento, kuriuo nustatomos darnios taisykl ės, priėmimas ir 
kompetenting ų institucijų veiksmingumo didinimas ................................................... 5 
4.4. 3 pasirinktis – reglamento pri ėmimas ir naujos ES agent ūros, kuri veikt ų kaip 
centrinė kompetentinga institucija, įsteigimas ............................................................. 5 
5. Poveikio vertinimas...................................................................................................... 5 5.1. Pagrindinis scenarijus: politika nekei čiama, taikoma įprasta tvarka ........................... 5 
5.2. 1 pasirinktis – Komisijos rekomendacij ų dėl galiojančių teisės aktų įgyvendinimo 
derinimo pri ėmimas ir svetain ės, kurioje b ūtų skelbiami teis ės aktai, suk ūrimas ....... 5 
5.3. 2 pasirinktis – reglamento, kuriuo nustatomos darnios taisykl ės, priėmimas ir 
kompetenting ų institucijų veiksmingumo didinimas ................................................... 6 
5.4. 3 pasirinktis – reglamento pri ėmimas ir naujos ES agent ūros, kuri veikt ų kaip 
centrinė kompetentinga institucija, įsteigimas ............................................................. 6 
6. Pasirink čių palyginimas ............................................................................................... 6 
7. Steb ėjimas ir vertinimas............................................................................................... 7 
 
LT 2   LT 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Radioaktyviosios medžiagos naudojamos įvairioms kasdienio gyvenimo reikm ėms. 
Naudojimo sritys – nuo sveikatos prieži ūros, mokslini ų tyrimų, pramonin ės gamybos ir žem ės 
ūkio iki elektros energijos gamybos. Radi oaktyvioji medžiaga (RAM) vežama pakuot ėmis – 
nuo dėžučių, kuriose laikomi nedideli sveikatos prieži ūrai skirtų radioaktyvi ųjų preparat ų 
kiekiai, iki sunkiasvori ų plienini ų konteineri ų su panaudotu bra nduoliniu kuru ir 
sustiklintomis atliekomis, susidarius iomis per branduolinio kuro cikl ą; abiejų rūšių medžiagos 
yra labai radioaktyvios. 
Apskaičiuota, kad kasmet Europos S ąjungoje pervežama apie 2,5 mln. RAM pakuo čių; jos 
sudaro apie 2 proc. vis ų pavojing ų krovinių pakuočių. Daugelyje ši ų pakuočių (beveik 
90 proc.) vežami palyginti maži RAM kiekiai. 
 Sklandžios RAMV veiklos Europoje kli ūtys
Veiksniai  Padariniai  
Sudėtinga reguliavimo sistema Reikalavim ų nesilaikymas  
Skirtingi valstybi ų narių reikalavimai Atsisakymas priimti krovinius ir pristatymo v ėlavimas
Būtinybė gauti įvairias licencijas ir dalyvauti mokymo 
kursuose  Patekimo į rinką kliūtys 
Administracin ė našta Tiekimo ligoniams rizika  
Kontrolės priemoni ų ir patikrų ribotumas Papildomos išlaidos  
 
Radioaktyvi ųjų medžiagų vežimo (RAMV) veikloje dalyvaujan čios suinteresuotosios šalys ne 
kartą išreiškė susirūpinimą dėl sklandžios RAMV veiklos Europoje kli ūčių. Jos skundžiasi 
dėl tokių dalykų kaip sud ėtinga reguliavimo sistema, skirtingi valstybi ų narių reikalavimai, 
vežimui per kelias valstybes nares b ūtinų licencijų, patvirtinimo proced ūrų ir mokymo kurs ų 
gausa, didel ė administracin ė našta ir kontrol ės priemoni ų bei patikr ų trūkumas. Šie veiksniai 
lemia reikalavim ų nesilaikym ą, atsisakym ą priimti krovinius ir pristatymo v ėlavimą, patekimo 
į rinką kliūčių (pirmiausia mažosioms ir vidutin ėms įmonėms) atsiradim ą, tiekimo ligoniams 
riziką ir didesnes nei b ūtina išlaidas. Šie veiksniai ir padariniai apibendrinti pirmiau pateiktoje 
diagramoje. 
Atsižvelgiant į RAM savybes, j ų tvarkymo, naudojimo ir vežimo viešojoje erdv ėje, būtina 
skirti pakankamai d ėmesio gyventoj ų ir darbuotoj ų, kuriems RAM turi poveikio, apsaugai ir 
RAM patekimo į aplinką prevencijai. Pagal galiojan čius teisės aktus – nuo neprivalom ų 
tarptautini ų taisyklių, privalom ų įvairiarūšio vežimo taisykli ų ir Bendrijos teis ės aktų iki 
nacionalini ų teisės aktų – užtikrinamas kontrol ės ir prieži ūros lygis yra aukštesnis už kit ų 
kategorijų pavojingiems kroviniams taikom ą lygį. Visas taisykli ų rinkinys yra 
daugiasluoksnis, tod ėl labai sud ėtingas, nors pagrindinis ti kslas ir pasiekiamas (per 
paskutiniuosius dešimtme čius neįvyko nė vieno transporto įvykio, dėl kurio būtų padaryta 
didelės radiologin ės žalos žmon ėms ar aplinkai). 
 
LT 3   LT Be to, valstyb ėse narėse taikomos labai skirtingos proced ūros, vertinimai, administraciniai 
reikalavimai ir paraišk ų formos, kurie n ėra susiję su sauga. 
Vis dažniau radioaktyvi ąsias medžiagas veža specializuoti stamb ūs vežėjai. Dėl reguliavimo 
sistemos sud ėtingumo ir dideli ų taisyklių laikymosi išlaid ų iš tiesų atsiranda kli ūčių į rinką 
patekti naujiems (pirmiausia mažiesiems ir vidutinio dydžio) vež ėjams. Atsižvelgiant į likusių 
įsitvirtinusi ų vežėjų specializacij ą, jie ne tik turi naudos d ėl to, kad sumaž ėja konkurencija, 
bet ir gali be dideli ų sunkumų vykdyti RAMV veikl ą. 
Radioaktyviosios medžiagos pla čiai naudojamos ligonin ėse, daugiausia diagnostikos ir 
gydymo tikslais. Radioaktyvi ųjų medžiag ų vežimo problemos gali tur ėti poveikio ligoni ų 
gydymui, ypa č kai reikia skubiai atvežti greitai suyran čias radioaktyvi ąsias medžiagas. 
Palyginti su kit ų kategorij ų pavojingais kroviniais, pagrindin ė su RAMV susijusi problema 
yra skirting ų administracini ų reikalavim ų taikymas įgyvendinant Pagrindini ų saugos standart ų 
direktyvą 96/29/Euratomas. Šioje direktyvoj e, kurioje transportas apibr ėžiamas kaip viena iš 
praktinių veiklos r ūšių, susijusi ų su rizika, kuri ą lemia jonizuojan čioji spinduliuot ė, 
reikalaujama, kad valstyb ės narės įdiegtų pranešimo sistem ą (reikalavimas kompetentingai 
institucijai pateikti dokument ą, kuriuo b ūtų pranešama apie ketinim ą vykdyti veikl ą), tačiau 
kartu leidžiama taikyti išankstini ų leidimų sistemą (pagal prašym ą kompetentinga institucija 
išduoda dokument ą, kuriuo suteikiamas leidimas vykdyti veikl ą, arba toks leidimas 
suteikiamas pagal nacionalinius teis ės aktus). Taip kompetentingoms institucijoms suteikiama 
galimybė nuodugniau patikrinti, ar laikomasi min ėtoje direktyvoje nustatyt ų standartų. 
2. SUBSIDIARUMO TYRIMAS  
ES veiksmai grindžiami Euratomo sutarties II antraštin ės dalies 3 skyriumi, kuriame Bendrijai 
suteikiami įgaliojimai nustatyti pa grindinius radiacin ės saugos standartus ir j ų įgyvendinimo 
būdus. Be to, šiais augan čioje transporto paslaug ų rinkoje taikomais ES veiksmais b ūtų 
darniai ir veiksmingai išspr ęstos tam tikros problemos, susijusios su tarptautiniu vežimu, d ėl 
kurio reikalaujama daugyb ės licencij ų ir patvirtinim ų, taigi būtų užtikrinta reali prid ėtinė 
vertė. 
ES veiksmais iš ties ų galima pad ėti suderinti ir supaprastinti Bendrijoje taikomas taisykles ir 
padidinti skaidrum ą, kartu toliau užtikrinant aukšt ą saugos lyg į. 
3. ES INICIATYVOS TIKSLAI  
Bendrieji  RAMV politikos tikslai  yra tiesiogiai susij ę su pagrindiniais šioje konkre čioje 
srityje taikomais ES politikos tikslais, t. y.: 
• įgyvendinti ir išlaikyti tinkamus saugos standartus, kuriais b ūtų užtikrinta gyventoj ų ir 
aplinkos apsauga vežant radioaktyvi ąsias medžiagas; 
• siekti sukurti Europos bendr ą radioaktyvi ųjų medžiagų vežimo paslaug ų rinką; 
Atsižvelgiant į daliųjų medžiag ų vežimo ypatumus ir palyginti maž ą jų vežimo dažnum ą, 
pagrindin ės problemos yra susijusios su radioaktyvi ųjų preparatų izotopais. Tod ėl konkretūs 
siūlomų Bendrijos veiksm ų tikslai  turėtų būti šie:  
 
LT 4   LT • užtikrinti gyventoj ų saugą ir sveikatos apsaug ą ES teritorijoje vežant radioaktyvi ąsias 
medžiagas; 
• padėti šalinti vidaus rinkos ve ikimo šiame sektoriuje kli ūtis; 
• didinti RAMV teis ės aktų skaidrum ą, vežėjams ir naudotojams suteikiant galimyb ę lengvai 
rasti reikiamos informacijos ir nustatyti susijusias institucijas; 
• sukurti tinkamas teisines ir organizacines s ąlygas, užtikrinan čias, kad b ūtų laiku ir geros 
būklės pristatyti gyvybiškai svarb ūs radioaktyvieji izotopai, b ūtini bandymams ir 
terapiniam įvairių ligų gydymui. 
Be to, su konkre čiais Bendrijos veiksm ų rezultatais yra susij ę operatyviniai tikslai : 
• taikyti tarptautiniu lygmeniu priimtas taisykles, kad besikartojan čios valstybi ų narių 
taisyklės taptų nebereikalingos; 
• leisti vežėjams į Bendriją medžiagas įvežti nereikalaujant atlikti papildom ų administracini ų 
registravimo ar leidim ų išdavimo proced ūrų kitose valstyb ėse narėse; 
• steigti nacionalines ryši ų palaikymo institucijas, kurios patart ų vežėjams, kur gauti 
reikiamos informacijos, ir nukreipt ų į reikiamas valdžios institucijas; 
• panaikinti reikalavimus pranešti  apie atskirus radioaktyvi ųjų medžiag ų vežimo atvejus, 
nebent vežamos daliosios ir sunki ų pasekmių sukeliančios radioaktyviosios medžiagos. 
4. POLITIKOS PASIRINKTYS  
Siekiant užtikrinti RAMV veiklos saugum ą, supaprastinti teis ės aktus, padidinti skaidrum ą ir 
pašalinti vidaus rinkos veikimo kli ūtis, palyginus įvairią transporto sektoriaus patirt į ir 
galiojančius teisės aktus buvo įvertinti keturi variantai. 
4.1. Pagrindinis scenarijus: politika nekei čiama, taikoma įprasta tvarka 
Pasirinkus ši ą galimybę, RAMV srityje galiojan čių ES teisės aktų taikymo sritis ir turinys 
liktų tokie kaip dabar. Valstyb ės narės galėtų radioaktyvi ųjų medžiag ų vežėjams toliau 
nustatinėti savo administracinius reikalavimus. 
4.2. 1 pasirinktis – Komisijos rekomendacij ų dėl galiojan čių teisės aktų 
įgyvendinimo derinimo pri ėmimas ir svetain ės, kurioje b ūtų skelbiami teis ės 
aktai, suk ūrimas 
Pagal šią pasirinkt į Komisija suteikt ų galimybę naudotis centrine interneto svetaine, per kuri ą 
būtų galima susiekti su įvairiomis valstybi ų narių kompetentingomis institucijomis, 
susipažinti su j ų teisine sistema ir užpildyti reikiamas formas. Be to, siekiant derinti 
įgyvendinim ą, o pirmiausia – paraginti valst ybes nares prireiku s pripažinti kit ų valstybių narių 
išduotas licencijas ir regi stracijos sertifikatus, Komisijos rekomendacijoje b ūtų išaiškintos 
taikytinos Direktyvos 96/29 nuostatos. 
 
LT 5   LT 4.3. 2 pasirinktis – reglamento, kuri uo nustatomos darnios taisykl ės, priėmimas ir 
kompetenting ų institucij ų veiksmingumo didinimas 
Priėmus reglament ą būtų žengtas dar vienas žingsnis į priekį – būtų pasiūlyta tiesiogiai taikyti 
darnias taisykles, pvz., bendr ą vežėjų registracijos sistem ą, ir atsisakyti skirting ų valstybėse 
narėse taikom ų pranešimo ir leidim ų sistemų ir vežėjams suteikti galimyb ę patekti į 27 ES 
valstybių narių transporto rink ą pagal bendr ą supaprastint ą procedūrą, kartu nustatant 
diferencijuot ą metodą. Kad būtų galima keistis reikiamais duomenimis, Komisija įsteigtų 
saugią internetin ę registracijos sistem ą. 
4.4. 3 pasirinktis – reglamento pri ėmimas ir naujos ES agent ūros, kuri veikt ų kaip 
centrinė kompetentinga institucija, įsteigimas 
Be to, kas numatyta pagal 2 pasirinkt į, siekdama užtikrinti saugius standartus ir vidaus rinkos 
veikimą, ES agent ūra, veikianti kaip centrin ė kompetentinga institucija, priži ūrėtų visą 
radioaktyvi ųjų medžiag ų vežimą Europos S ąjungoje ir išduot ų reikiamas licencijas bei 
patvirtinimus; taip b ūtų pakeistos dabartin ės valstybi ų narių procedūros – panašiai, kaip tai 
buvo padaryta Kelne įsteigus Europos aviacijos saugos agent ūrą. 
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
Nors ECORYS – nepriklausom ų ekspertų, kurie Komisijos užsakymu atliko pagrindžiam ąjį 
tyrimą, – išnagrin ėtų pasirinkčių poveikis apskritai ga na nedidelis, vis d ėlto tokiam mažam 
sektoriui jis reikšmingas. Poveikio b ūdai suskirstyti į penkias grupes: poveikis viešojo 
sektoriaus išlaidoms ir mokes čiams, poveikis reguliavimo sist emai, poveikis transportui, 
poveikis saugai ir aplinkai, socialinis poveikis.  
Numatoma nauda mažosioms ir vidutin ėms įmonėms proporcingai priklausyt ų nuo to, kiek 
lėšų būtų sutaupyta pasirinkus šias pasirinktis – kuo daugiau b ūtų sutaupyta apskritai, tuo 
daugiau sutaupyt ų ir tokios įmonės, kurioms dabar dažnai iš ties ų užkertamas kelias patekti į 
rinką. 
5.1. Pagrindinis scenarijus: politika nekei čiama, taikoma įprasta tvarka 
Praeityje ne įvyko joki ų didelių nelaimių – tai rodo, kad pagal dabartin ę teisinę sistemą 
transporto operacij ų sauga tikrai užtikrinama. Dabartinis teis ės aktų nesuderinamumas ir 
didelės administracin ės išlaidos veikiausiai išlikt ų, todėl galbūt mažėtų konkurencija, b ūtų 
sunku patekti į rinką ir radioaktyvi ųjų izotopų tiekimas medicinos srityje b ūtų susijęs su tam 
tikra rizika. Valstyb ėse narėse toliau b ūtų taikomi skirtingi teisiniai reikalavimai, o vež ėjams 
ir toliau tekt ų pirmiau aprašyta našta. 
5.2. 1 pasirinktis – Komisijos rekomendacij ų dėl galiojan čių teisės aktų 
įgyvendinimo derinimo pri ėmimas ir svetain ės, kurioje b ūtų skelbiami teis ės 
aktai, suk ūrimas 
Kadangi rekomendacija, kaip  aiškinti direktyvose nus tatytas taisykles, iš esm ės nėra 
privaloma, valstyb ėse narėse veikiausiai ir tolia u bus taikoma skirtinga  praktika. Naudotojai, 
vežėjai ir gamintojai gali tik ėtis, kad valstyb ėse, kurios įgyvendino rekomendacij ą, bus 
taikomi kitokie reikalavimai nei valstyb ėse, kurios to nepadar ė. ECORYS apskai čiavo, kad, 
palyginti su pagrindiniu scenarijumi, kasmet b ūtų sutaupoma apie 1,9 mln. EUR. 
 
LT 6   LT Kadangi visa turima informacija b ūtų skelbiama vienoje vietoje, b ūtų užtikrintas didesnis 
skaidrumas, tod ėl, kartu su rekomendacijos taikymu, b ūtų galima pasiekti didesn į poveikį, o 
Komisijos ištekli ų prireiktų nedaug. 
Pagal šią pasirinkt į negarantuojama, kad naudotoj ų, vežėjų ir gamintoj ų našta būtų sumažinta 
tiek, kiek įmanoma. Be to, veikiausiai neb ūtų iki galo užtikrintas vidaus rinkos veikimas.  
5.3. 2 pasirinktis – reglamento, kuri uo nustatomos darnios taisykl ės, priėmimas ir 
kompetenting ų institucij ų veiksmingumo didinimas 
Reglamentu, be kita ko, b ūtų užtikrintas vež ėjų licencijų savitarpio pripažinimas ir, palyginti 
su pagrindiniu scenarijumi, kasmet b ūtų sutaupoma 13,6 mln. EUR. Pasirinkus š į būdą, būtų 
sumažinta vež ėjams, naudotojams ir gamintojams tenkanti biurokratin ė našta, atsirast ų laisvų 
valdžios institucij ų išteklių, kuriuos (ar bent j ų dalį) būtų galima panaudoti atitikties 
patikroms, kuri ų trūkumas nurodytas kaip viena iš problem ų. 
Kadangi reglamentas yra privalom as, ši pasirinktis išties pad ėtų siekti tiksl ų, t. y. supaprastinti 
sistemą, užtikrinti skaidrum ą ir pašalinti vidaus rinkos veikimo kli ūtis, kartu išsaugant aukšt ą 
saugos lyg į. 
5.4. 3 pasirinktis – reglamento pri ėmimas ir naujos ES agent ūros, kuri veikt ų kaip 
centrinė kompetentinga institucija, įsteigimas 
Pagal šią pasirinkt į reglamento teikiama nauda derinama su centralizuoto darnaus taisykli ų 
įgyvendinimo, kaip ES agent ūrą pasitelkiant centrin ę kompetenting ą institucij ą, teikiama 
nauda. Kasmet b ūtų galima sutaupyti iki 13 mln. EUR. 
Pasitelkus ES agent ūrą ir priėmus reglament ą, sistema b ūtų suderinta, tod ėl ji būtų iš esmės 
supaprastinta. Be to, suinteresuot ųjų šalių teigimu, sumaž ėtų atsisakymo priimti krovin į ir 
vėlavimo atvej ų skaičius. Taikant paprastesn ę reguliavimo sistem ą, labiausiai sumaž ėtų 
administracin ė našta. Kita vertus, ES agent ūros išlaikymui reik ėtų papildom ų lėšų, todėl 
akivaizdu, kad šios politikos pasirinkties įgyvendinimo išlaidos b ūtų didelės. 
Atsižvelgiant į priemoni ų, kurios b ūtų taikomos pagal ši ą pasirinkt į, pobūdį, tikslai yra 
pasiekiami, ta čiau kyla tam tikr ų abejonių, ar ši pasirinktis visiškai atitinka subsidiarumo 
principą ir dabartin ę naujų agentūrų steigimo ribojimo politik ą. 
6. PASIRINK ČIŲ PALYGINIMAS  
Lyginamojoje lentel ėje pateikta pasirink čių poveikio suvestin ė 
LYGINAMOJI POVEIKIO LENTEL Ė 
Politikos pasirinktys   Pagrind
inis 
scenarij
us Rekomendacija  Reglamentas  ES 
agentūra 
Apskaičiuotas numatomas 
bendras poveikis (mln. EUR 
per metus)   1,9 13,6 13 
Sauga ir aplinka   + + + 
 
LT 7   LT Socialinis poveikis    + + 
Skaidrumas, daugiau 
galimybių gauti 
informacijos   + + + 
Subsidiariumas  + + + - 
Atsižvelgiant į nustatytus tikslus, centrin ės Europos kompetentingos institucijos suk ūrimas (3 
pasirinktis) yra labai veiksmingas sprendimas. Ta čiau didel ės tokios agent ūros steigimo 
išlaidos visiškai nustelbia šios pasirinkties teikiam ą naudą, palyginti su 2 pasirinktimi. Be to, 
tokia iniciatyva veikiausiai b ūtų nesėkminga d ėl valstybi ų narių prieštaravimo, d ėl to, kad 
tokiai agent ūrai įsteigti prireikt ų daug laiko, taip pat d ėl abejonių dėl subsidiarumo. 
Atsižvelgiant į šias aplinkybes, akivaizdu, kad priimtiniau sia pasirinktis – priimti 
reglament ą, pagal kur į būtų pasitelkiamos nacionalin ės kompetentingos institucijos (2 
pasirinktis); be to, kaip apskai čiuota, tai leist ų sutaupyti daugiausiai l ėšų iš visų 
pasirinkčių. Kadangi pagal ši ą pasirinkt į supaprastinamos kai kurios galiojan čių teisės aktų 
nuostatos, suderinamas j ų įgyvendinimas ir užtikrinamas licencij ų pripažinimas, ši pasirinktis 
yra veiksminga, galima įgyvendinti ir priimtina . 
Tam tikromis aplinkyb ėmis šią pasirinkt į būtų galima papildyti sukuriant pagal 1 pasirinkt į 
numatytą svetainę, kurioje b ūtų pateikiama informacija apie įvairias kompetentingas 
institucijas, atitinkam ą teisinę sistemą ir reikiamas formas. 
Pagal šią priimtiniausi ą pasirinkt į būtų apdairiai suderinta veiksminga darbuotoj ų ir gyventoj ų 
sveikatos apsauga vykdant RAMV operacijas, teis ėti susijusi ų suinteresuot ųjų šalių interesai 
ir valstybi ų narių interesai. Be to, b ūtų neviršijama to, kas b ūtina tikslams pasiekti, kartu 
užtikrinant pagr įstą išlaidų lygį. 
7. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Pasirinkus priimtiniausi ąją pasirinkt į, pagal kuri ą būtų priimtas reglamentas, b ūtų sumažintas 
stebėjimo reikalavim ų įgyvendinimo valstyb ėse narėse poreikis, nes reglamentas b ūtų 
tiesiogiai taikomas visoje ES. Nepaisant to, si ūlomas pakeitimas taip pat tur ėtų būti įvertintas 
atsižvelgiant į pirmiau nustatytus tikslus. 
Energetikos generalinis direktoratas si ūlo vadovautis gautomis ekspert ų rekomendacijomis ir 
įvertinti šio reglamento poveik į praėjus dvejiems metams nuo jo įsigaliojimo. Šiuo tarpiniu 
vertinimu b ūtų galima išsiaiškinti šalintinus sunkumus ir kli ūtis. Atlikus pradin į vertinimą gali 
būti naudinga persvarstyti š į klausimą kas penkerius metus, siekiant nustatyti, koki ų sklandaus 
radioaktyvi ųjų medžiagų vežimo Europos S ąjungoje kli ūčių gali būti likę. 
Tam galima pasitelkti ekspert ų grupę, kuri gal ėtų būti reikalinga patarti Komisijai d ėl 
administracini ų reikalavim ų, susijusių su siūloma priemone.