3.Tarpvalstybinių teroristinių nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už juos spragos

Nors kovojant su terorizmu ir kitomis grėsmėmis saugumui Europos Sąjungoje daroma didelė pažanga, ypač įgyvendinant Europos saugumo darbotvarkę ir siekiant tikros veiksmingos saugumo sąjungos, dar yra keletas dabartinės teisinės, institucinės ir veiklos sistemos spragų. Visų pirma Sąjunga neturi vieningo požiūrio į tarpvalstybinių teroristinių nusikaltimų tyrimą, baudžiamąjį persekiojimą už juos ir jų bylų perdavimą teismui.

3.1.Teroristinių nusikaltimų tyrimų suskaidymas

Šiuo metu už teroristinių nusikaltimų tyrimą, baudžiamąjį persekiojimą už juos ir jų bylų perdavimą teismui atsakingos tik nacionalinės teisėsaugos ir teisminės institucijos. Vis dėlto jų įgaliojimus riboja valstybių sienos, o teroristiniai nusikaltimai labai dažnai vykdomi tarpvalstybiniu mastu. Dėl to dažnai skiriasi valstybių požiūris į tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą ir yra šios srities institucijų keitimosi informacija, koordinavimo ir bendradarbiavimo spragų.

Daugelį metų Sąjunga siūlė tarpvalstybinio bendradarbiavimo teroristinių nusikaltimų srityje stiprinimo priemonių. Visų pirma Eurojustas ir Europolas jau dabar nacionalinių institucijų prašymu atitinkamai skatina daugiašalį teisminį ir teisėsaugos bendradarbiavimą bei informacijos koordinavimą ir keitimąsi bylose dėl sunkių tarpvalstybinių nusikaltimų. Eurojusto vaidmenį sustiprins jo naujoji teisinė sistema, kuri bus pradėta taikyti 2019 m.

2015–2017 m. laikotarpiu Eurojusto kovos su teroristiniais nusikaltimais bylų skaičius išaugo daugiau nei dvigubai, o jungtinių tyrimų grupių (JTG) skaičius – keturgubai. Eurojusto tiriamos bylos aiškiai rodo didėjantį bendro ir koordinuoto nacionalinių teisminių institucijų požiūrio poreikį. Valstybės narės siekia Eurojusto pagalbos, pavyzdžiui, tokiose srityse kaip keitimasis informacija ir įrodymais, spartesnis savitarpio teisinės pagalbos ir ekstradicijos prašymų vykdymas, Europos arešto orderių r Europos tyrimo orderių išdavimas bei jungtinių tyrimų grupių steigimas.

Eurojusto patirtis taip pat rodo, kad, nors nusikalstamų veikų tyrimai ir baudžiamasis persekiojimas šioje srityje paprastai valstybėse narėse laikomi prioritetiniais, valdžios institucijos, atsižvelgdamos į svarbius nacionalinio saugumo aspektus, dažnai laikosi nacionalinės perspektyvos. Dėl slapto su terorizmu susijusių tyrimų pobūdžio gali atsirasti papildomų kliūčių institucijoms dalijantis informacija ir pradedant tyrimus, kuriais viršijama tai, kas būtina nagrinėjant nacionalinę bylą.

Todėl terorizmo atvejai tiriami ir už juos baudžiamojon atsakomybėn patraukiama vienu metu keliose valstybėse narėse. Todėl ne visada deramai atsižvelgiama į jų sudėtingumą ir (arba) tarpvalstybinį pobūdį. Todėl nacionalinės jurisdikcijos ribos gali trukdyti suvokti tarpvalstybinę teroristų, teroristinių grupuočių ar tinklų veiklą ir užkirsti jai kelią.

Nors ir Eurojustas, ir Europolas nuolat aktyviai teikia paramą nacionalinėms institucijoms, siekiančioms kovoti su teroristiniais nusikaltimais, jos gali pradėti veiksmus tik gavusios nacionalinių institucijų pagalbos prašymą. Be to, nė viena iš šių įstaigų neturi reikalingų įgaliojimų aktyviai vykdyti koordinuotą, veiksmingą ir proporcingą baudžiamąjį persekiojimą Sąjungos lygmeniu, todėl jos negali išspręsti problemų, kurias kelia suskaidymas vykdant baudžiamąjį persekiojimą dėl teroristinių nusikaltimų.

3.2.Nacionalinių institucijų ir ES agentūrų savalaikio keitimosi informacija apie terorizmo bylas spragos

Nors Sąjunga ėmėsi veiksmų struktūriniams informacijos mainams pagerinti, ypač siekdama sukurti patikimesnes ir pažangesnes saugumo, sienų ir migracijos valdymo informacines sistemas, vis dar esama svarbių uždavinių norint laiku pasidalyti informacija konkrečiais nusikalstamų veikų tyrimų ar baudžiamojo persekiojimo atvejais.

Kalbant apie keitimąsi informacija apie teroristines bylas, Eurojustas savo naujausioje ataskaitoje dėl užsienio teroristų kovotojų teigia, kad nėra suderinto požiūrio, kokia informacija turėtų būti bendro naudojimo. Tebėra informacijos, kuria su Eurojustu dalijasi kiekviena valstybė narė, kiekio, tipo ir apimties skirtumų. Tai viena iš priežasčių, dėl kurių 2018 m. birželio mėn. Eurojusto surengtame posėdyje dėl kovos su terorizmu buvo dar kartą pabrėžta teisminės informacijos kryžminės patikros svarba vykdant baudžiamąjį persekiojimą už teroristinius nusikaltimus. Dėl tokio neoptimalaus keitimosi informacija Eurojusto galimybės nustatyti esamus ryšius su tebevykdomais tyrimais ir baudžiamosiomis bylomis, taip pat ryšius su kitomis valstybėmis narėmis, vis dar ribotos.

Be to, tiriant teroristinius nusikaltimus ir vykdant baudžiamąjį persekiojimą už juos konkrečiais tarpvalstybiniais atvejais reikalingi greiti ir suderinti visų teisėsaugos ir teisminių institucijų veiksmai, siekiant užtikrinti, kad nepasimes jokie įrodymai ir bus užkirstas kelias tolesniems, galbūt susijusiems, teroristiniams nusikaltimams. Vis dėlto tai padaryti, pasirodo, yra gana sudėtinga, kai tarpvalstybines bylas nagrinėja kelios skirtingos institucijos keliose valstybėse narėse. Europolo ir Eurojusto parama iš dalies tai palengvina. Be to, nei Europolas, nei Eurojustas neturi įgaliojimų įpareigoti nacionalines institucijas suteikti konkrečią informaciją ar imtis tyrimo priemonių. Tai reiškia, kad informacija ne visada yra prieinama laiku, o laiko aspektas yra lemiamas siekiant sėkmingai išaiškinti teroristinius nusikaltimus ir užtikrinti, kad būtų galima užkirsti kelią tolesniems, galbūt susijusiems, teroristiniams išpuoliams.

3.3.Slapto pobūdžio įrodymų rinkimas, dalijimasis jais ir jų naudojimas

Sėkmingo baudžiamojo persekiojimo už bet kokį nusikaltimą pagrindas – užtikrinimas, kad gauta informacija yra priimtina kaip įrodymai. Tai visų pirma aktualu tiriant terorizmo bylas, kai baudžiamasis persekiojimas yra pagrįstas ir netiesioginiais įrodymais (žvalgybos duomenimis, liudininkų, sulaikytųjų pareiškimais). Eurojusto apkaltinamųjų nuosprendžių dėl terorizmo apžvalgos ataskaitose nurodyta, kad yra sunkumų renkant tam tikrų tipų informaciją, kuri turi būti naudojama kaip įrodymas tiriant terorizmo bylas, ja dalijantis ir ją naudojant. Visų pirma terorizmo bylose informacijos rinkimas dažnai priklauso nuo specialių tyrimo metodų taikymo arba apima valstybių narių specializuotų kompetentingų institucijų darbą. Dažnai tokia informacija nėra dalijamasi siekiant apsaugoti informacijos šaltinius, užtikrinti, kad informatoriai išliks anonimiški arba kad metodai, kuriais buvo surinkta informacija, liks apsaugoti.

3.4.Tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo etapo neatitikimas

Visų pirma su terorizmu susijusiose bylose ypač svarbu, kad būtų glaudžiai koordinuojami teisėsaugos institucijų ir prokuratūros veiksmai. Vienu metu turi būti išduoti arešto orderiai ar atliktos gyvenamųjų patalpų kratos bei laiku gauti teismo leidimai. Dėl to ypač svarbu, kad sklandžiai vyktų tyrimo institucijų ir prokuratūros bendradarbiavimas. Gali būti, kad netgi bendradarbiaujant nacionalinėms institucijoms, Europolui ir Eurojustui galutiniam rezultatui įtakos turės skirtingi nacionaliniai prioritetai ar opūs klausimai, ar paprasčiausiai galimybė gauti išteklių (jų stoka). Sąjungoje nėra centrinės institucijos, kuri galėtų reguliuoti tiek tarpvalstybinių terorizmo bylų tyrimo, tiek baudžiamojo persekiojimo aspektus ir užtikrinti visiškai sklandų visų susijusių institucijų bendradarbiavimą tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmenimis laikantis griežtai nustatytų terminų ir konfidencialumo.

3.5.Lygiagrečiai vykdomų tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo neefektyvumas

Teroristiniai nusikaltimai dažnai paveikia keletą šalių. Susiję įtariamieji arba aukos taip pat dažnai yra skirtingų šalių piliečiai. Jurisdikcijos kolizijos, pavyzdžiui, gali būti tada, kai nusikaltimo aukos yra iš skirtingų valstybių narių ir visos paveiktos valstybės narės nori vykdyti jurisdikciją, susijusią su tuo pačiu teroristiniu nusikaltimu. Pavyzdžiui, keliose pastarojo meto terorizmo bylose dvi ar daugiau valstybių narių tuo pat metu prisiėmė jurisdikciją dėl to paties nusikaltimo tyrimo skirtingais pagrindais, kaip antai pagal aukos pilietybę ar teritorinę kompetenciją. Tokie lygiagretūs tyrimai gali duoti pagrindą ne bis in idem situacijoms.

Šiuo metu Sąjunga neturi tinkamo mechanizmo tokioms situacijoms spręsti. Su keliomis valstybėmis narėmis susijusių bylų tyrimo atvejais vienos valstybės narės institucijų tyrimo ar baudžiamojo persekiojimo veiksmai gali turėti pasekmių tyrimams ar baudžiamajam persekiojimui, vykstantiems kitose valstybėse narėse. Koordinuoti veiksmai yra labai svarbūs siekiant užtikrinti, kad nedings įrodymai ar įtariamieji ypač tais atvejais, kai dalyvauja teroristų grupuotės, kurių nariai aktyviai veikia įvairiose valstybėse narėse. Nors Eurojustas gali atlikti labai svarbų vaidmenį koordinuojant tyrimus, pagal jo dabartinę teisinę sistemą jis negali priimti sprendimų dėl jurisdikcijos kolizijų ir priversti valstybių narių institucijas susilaikyti nuo jurisdikcinių veiksmų.