Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Tvarios tiekimo grandinės ir deramas darbas tarptautinės prekybos srityje

(tiriamoji nuomonė)

(2020/C 429/25)

Pranešėja Tanja BUZEK (DE-II)

Prašymas pateikti nuomonę ES Tarybai pirmininkaujanti Vokietija, 2020 2 18 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 1 dalis Tiriamoji nuomonė Atsakingas skyrius Išorės santykių skyrius Priimta skyriuje 2020 7 24 Priimta plenarinėje sesijoje 2020 9 18 Plenarinė sesija Nr. 554 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 216 / 2 / 3

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Pasaulinės tiekimo grandinės yra labai svarbi pasaulio ekonomikos ir pasaulinės prekybos dalis, nes bendrovės vis aktyviau veikia skirtingose valstybėse. Aktyviausiai pasaulinėse tiekimo grandinėse dalyvauja daugiašalės įmonės, o mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) tenka svarbus vaidmuo atskirose šių grandinių dalyse. Pasaulinės tiekimo grandinės yra sudėtingos, įvairios ir susiskaidžiusios, todėl suteikia galimybių, bet kartu ir kelia riziką. Kai kuriose tiekimo grandinėse ekonomikos augimo, sukurtų naujų darbo vietų ir verslumo teikiama nauda užgožiama akivaizdžiu neigiamu poveikiu darbo sąlygoms ir tvarumui ( 1 )

1.2. COVID-19 krizė atskleidė nerimą keliantį pažeidžiamumą ir reikšmingą riziką, susijusią su labai suskaidytomis ir nediversifikuotomis tiekimo grandinėmis. Krizė aiškiai parodė pažeidžiamą darbuotojų padėtį, ypač išryškėjo žmogaus teisių pažeidimai ir ūkinės veiklos, vykdomos visą pasaulį apimančiose tiekimo grandinėse, neigiamas poveikis socialinei, sveikatos apsaugos ir saugos sritims.

1.3. Per COVID-19 pandemiją tapo aišku, kad reikia didinti pasaulinių tiekimo grandinių atsparumą ir atsakingumą bei labiau jas diversifikuoti. Prekybai teks svarbus vaidmuo skatinant tvarų ekonomikos atsigavimą, sudarant sąlygas įmonėms atkurti ir pertvarkyti savo sutrikdytas vertės grandines. Vis dėlto, siekiant įgyvendinti socialiai atsakingo ir aplinką tausojančio verslo, prekybos bei investicijų darbotvarkę, reikia stipresnių priemonių.

1.4. EESRK ragina ES rinkti daugiau duomenų apie pažeidžiamas tiekimo grandines, visų pirma apie ekonominės veiklos sutrikdymo riziką ir žmogaus teisių pažeidimų nustatymą. Komitetas taip pat pabrėžia, kad reikia skubiai pasauliniu lygmeniu įvertinti, kaip taikant tarptautinius darbo standartus sprendžiama deramo darbo trūkumo pasaulinėse tiekimo grandinėse problema, ir pašalinti nustatytus valdymo trūkumus.

1.5. Kita pandemijos pamoka – „strategiškos“ ir „sąžiningos“ investicijos į tvarumą. Reikia imtis plataus užmojo veiksmų, kad pasaulinės tiekimo grandinės dalyvautų kuriant sąžiningesnį ekonominį ir socialinį modelį, kuris būtų pagrįstas tvarumu ir deramu darbu. Šie veiksmai turi nuosekliai derėti su tarptautiniais ir Europos principais, ypač su Paryžiaus susitarimu, Darnaus vystymosi tikslais (DVT), Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pagrindinėmis konvencijomis, Europos žaliuoju kursu ir Europos socialinių teisių ramsčiu. Jie turi tapti pasaulinio, Europos ir nacionalinio atsako į COVID-19 krizę pagrindiniais elementais.

1.6. JT darbotvarkėje iki 2030 m. pripažįstama, kad prekyba yra ne tik įtraukaus ekonomikos augimo ir skurdo mažinimo varomoji jėga, bet ir skatina tvarų vystymąsi. Tačiau atsižvelgiant į dėl COVID-19 krizės ribotą pasaulinę prekybą ir investicijas į pasaulines tiekimo grandines, taip pat į dar prieš krizę sulėtėjusį kovos su skurdu tempą, siekiant įtraukaus ir tvaraus augimo būtina aktyviau imtis reformų, didinti investicijas, skatinti tvarią prekybą ir pasaulines tiekimo grandines ir toliau integruoti besivystančias šalis į atvirą pasaulinę ekonomiką.

1.7. Verslo bendruomenei vis svarbesnėmis vertybėmis tampa žmogaus teisės, tvarumas ir įmonių socialinė atsakomybė. Nemažai bendrovių aktyviai įgyvendina JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus bei kitas susijusias priemones, kurias remia vyriausybės, visų pirma Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) parengtas daugiašalėms įmonėms skirtas gaires ir TDO daugiašalių įmonių deklaraciją. Bendrovėms taikant šias savanoriškas priemones, pavyko pasiekti tam tikrų teigiamų pokyčių stiprinant pagarbą žmogaus teisėms verslo veikloje, tačiau būtina toliau gerinti esamą padėtį.

1.8. Gyvybiškai svarbu užtikrinti nuoseklius ES ir valstybių narių veiksmus, vykdomus nacionaliniu, Europos ir tarptautiniu lygmenimis, koordinuojant įgyvendinamas iniciatyvas, nustatant esamus trūkumus ir juos šalinant. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) ragina Europos Komisiją (EK) parengti žmogaus teisių, deramo darbo ir tvarumo užtikrinimo pasaulinėse tiekimo grandinėse Europos veiksmų planą, kuriam pritartų Europos Parlamentas (EP) ir Taryba ir kuris būtų pagrįstas socialiniu dialogu ir įvairius suinteresuotuosius subjektus apimančiu požiūriu.

1.9. Planas turi būti plataus užmojo, visapusiškas ir universalus, suteikiantis galimybę veiksmingai reaguoti į esamas pasaulinių tiekimo grandinių problemas. Juo turėtų būti siekiama skatinti atsakingą verslo įmonių elgesį, užtikrinti, kad vykdant verslo veiklą ir veikiant tiekimo grandinėse būtų gerbiamos žmogaus teisės ir siekiama ES socialinių bei aplinkos tikslų, remti bendroves ir MVĮ, kurios taiko atsakingo verslo metodą, ir sukurti vienodas sąlygas visoms bendrovėms.

1.10. Šis planas turėtų tapti bendru pagrindu, kuriuo remiantis būtų pradėtos politikos ir teisėkūros iniciatyvos, todėl jame turėtų būti pripažįstami esminiai skirtingi ir vienas kitą papildantys vaidmenys, kuriuos atlieka įvairūs šioje srityje veikiantys subjektai: Europos institucijos, valstybės narės, tarptautinės institucijos, bendrovės, socialiniai partneriai ir suinteresuotieji subjektai.

1.11. Šiame plane esantys tikslai turėtų būti įgyvendinami vykdant nacionalinius veiksmų planus ir turėtų būti reikalaujama pasiekti minimalius įgyvendinimo standartus pagal JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus.

1.12. Kartais, pradėjus vykdyti plataus užmojo vienašalius veiksmus, pavyksta pasiekti pažangos tarptautiniu lygmeniu. EESRK mano, kad ES turi išskirtinę galimybę imtis vadovaujančio vaidmens išsamaus patikrinimo srityje, visų pirma atsižvelgiant į pirmaujančią Europos bendrovių poziciją. Komitetas ragina ES ir valstybes nares siekti veiksmingesnių ir privalomų tarptautinių priemonių, taip pat dar kartą išreiškia paramą siekiui sudaryti privalomą Jungtinių Tautų sutartį dėl verslo ir žmogaus teisių ( 2 ) ir ragina parengti TDO konvenciją dėl deramo darbo pasaulinėse tiekimo grandinėse ( 3 )

1.13. EESRK labai palankiai vertina tai, kad EK atsižvelgė į Komiteto raginimą užtikrinti, kad ES teisės aktai dėl išsamaus patikrinimo ( 4 ) būtų viena svarbiausių veiksmų plano dalių. Siekiant sukurti vienodas sąlygas Europos bendrovėms, reikia teisėkūros iniciatyvos dėl privalomo teisės akto dėl žmogaus teisių išsamaus patikrinimo ir atsakingo verslo, kuris būtų taikomas skirtingiems sektoriams ir visoms ES veikiančioms ar įsteigtoms bendrovėms bei viešajam sektoriui ir kuriame būtų atsižvelgta į konkrečius MVĮ poreikius bei suvaržymus.

1.14. Būtina nustatyti reikalavimą bendrovėms sukurti veiksmingus išsamaus patikrinimo mechanizmus, kurie būtų taikomi kaip prevencinė priemonė, taip pat užtikrinti tinkamas teisių gynimo priemones ir galimybę kreiptis į teismą bei veiksmingą jų vykdymo, pasitelkiant, pavyzdžiui, viešąją stebėseną, kontrolę ir sankcijas. EESRK parengs nuomonę dėl konkrečių šios iniciatyvos aspektų, įskaitant įmonių atsakomybę ( 5 )

1.15. Darbuotojų ir profesinių sąjungų klausimas turi būti įtrauktas į būsimą sprendimą. Išsamaus patikrinimo priemonė turi be išlygų apimti profesinių sąjungų ir darbuotojų teises, ypač teisę derėtis dėl kolektyvinių sutarčių ir imtis kolektyvinių veiksmų, teisę gauti informaciją ir konsultacijas, teisę į sąžiningas darbo sąlygas ir darbo užmokestį bei sveikatos apsaugą ir saugą darbo vietoje. Šios pagrindinės žmogaus teisės yra svarbiausia deramo darbo dalis.

1.16. Įgyvendinant šį tikslą reikėtų pasitelkti Europos socialinį dialogą tarp sektorių ir tame pačiame sektoriuje, nacionaliniu lygmeniu plėtojamą socialinį dialogą ir imtis bendrų iniciatyvų ir projektų, nustatyti gaires, stiprinti gebėjimus, susitarimus, taip pat padėti bendrovėms vykdant išsamaus patikrinimo prievoles, o profesinėms sąjungoms diskutuojant ir derantis su bendrovių vadovybe.

1.17. Kadangi veiksmų planas turi būti visapusiškas ir nuoseklus, jame turėtų būti numatyta išsami Nefinansinės informacijos atskleidimo direktyvos peržiūra, siekiant į ją įtraukti visas bendroves, atsižvelgti į konkrečius MVĮ poreikius ir suvaržymus bei numatyti pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius ir tikslus. Taip pat reikėtų ES teisėkūros priemonių, kuriomis būtų numatyta prievolė bendrovės direktorių valdybai veikti atsižvelgiant į visų akcininkų interesus ir siekti, kad įmonės veikla būtų prisidedama prie socialinių ir aplinkos tikslų įgyvendinimo.

1.18. Įgyvendinant naująją Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonę „Next Generation EU“ ir kitas ES finansavimo priemones EESRK siūlo bendrovių veiklai ir tiekimo grandinėms taikomas konkrečias sąlygas ir paskatas susieti su pagarba žmogaus teisėms, deramo darbo užtikrinimu ir tvarumo tikslais.

1.19. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų visiškai įgyvendinta ir vykdoma viešųjų pirkimų direktyvose nustatyta socialinės apsaugos sąlyga. Teikdama naujus pasiūlymus, EK turėtų užtikrinti, kad vykdant viešųjų pirkimų procedūras būtų veiksmingai remiamas ir skatinamas išsamus patikrinimas, kaip bendrovės, tiek vykdydamos veiklą, tiek tiekimo grandinėse, laikosi žmogaus teisių ir atsakingo verslo principų, įskaitant deramo darbo užtikrinimą.

1.20. Veiksmų plane taip pat turėtų būti numatytos su teisėkūros procedūra nesusijusios priemonės, pavyzdžiui, iniciatyvos, kuriomis būtų didinamas vartotojų, investuotojų ir kitų suinteresuotųjų subjektų informuotumas, paskatos atsakingoms bendrovėms, kurios būtų susijusios ne tik teisiniais įsipareigojimas, taip pat speciali parama MVĮ pradedant taikyti išsamaus patikrinimo priemones.

1.21. Peržiūrint naująją ES prekybos strategiją turi būti atsižvelgta į su prekyba susijusius veiksmų plano tikslų aspektus. Prekybos ir tarptautiniais investicijų susitarimais galima paskatinti investuotojus ir vyriausybes nuosekliau laikytis standartų. Užsienio investuotojų, norinčių pasinaudoti tarptautinio investicijų susitarimo teikiama nauda, pirmiausia turėtų būti reikalaujama atlikti išsamų patikrinimą. Laisvosios prekybos susitarimai (LPS) turėtų skatinti geriausią praktiką, kaip į viešuosius pirkimus įtraukti aplinkos ir socialinius kriterijus, ir jokiu būdu neriboti šių kriterijų taikymo.

1.22. Naujasis už prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimą atsakingas vyriausiasis pareigūnas turi turėti veiksmingesnių priemonių, kad galėtų užtikrinti prekybos ir darnaus vystymosi įsipareigojimų vykdymą. Atnaujintoms ekspertų grupėms turėtų būti suteikta galimybė aktyvuoti sutartyje numatytą valstybių ginčų sprendimo mechanizmą, pagal kurį numatytos galimybės taikyti finansines baudas arba sankcijas, taip pat nukentėjusiosios šalies teisių gynimo priemones ( 6 ) . Siekiant užtikrinti, kad būtų geriau vykdomi prekybos ir darnaus vystymosi skyrių įsipareigojimai, atitinkamą susitarimo dalį reikėtų papildyti nuostatomis dėl nepriklausomo darbo sekretoriato ir kolektyvinių skundų mechanizmo sukūrimo ( 7 ) . Reikia gerokai sustiprinti vietos patarėjų grupės teikiamų rekomendacijų poveikį tiriant prekybos ir darnaus vystymosi nuostatų pažeidimus. Kuriant naują sistemą darbo ginčams spręsti reikėtų daugiau dėmesio skirti taisomosioms priemonėms, kurios būtų taikomos reikalavimų nesilaikančioms bendrovėms, o kovojant su socialiniu dempingu būtų galima remtis galiojančiomis ES antidempingo priemonėmis.

1.23. Daugiausia galimybių pasiekti, kad būtų ratifikuoti TDO dokumentai esama vykstant deryboms dėl susitarimo ir prieš jį sudarant, o konkretūs rezultatai turi atsispindėti pasirašytame susitarime. Nuostata dėl „esminių elementų“ turėtų būti taikoma plačiau, įtraukiant TDO pagrindines ir naujausias konvencijas, kurias yra ratifikavusios visos ES valstybės narės, o TDO reikėtų įtraukti į konvencijų ir LPS įgyvendinimo stebėseną ( 8 ) . EESRK siūlo susieti sumažintus tarifus su veiksmingai įgyvendinamomis prekybos ir darnaus vystymosi nuostatomis.

2. Aplinkybės

2.1. ES Tarybai pirmininkaujanti Vokietija paprašė EESRK šioje tiriamojoje nuomonėje pasiūlyti iniciatyvų, kurias įgyvendinant būtų sustiprintas pasaulinių tiekimo grandinių tvarumas, užtikrinta pagarba žmogaus teisėms ir deramas darbas. Pirmininkaujanti valstybė narė pateikė išsamų susijusių klausimų sąrašą: — Kaip apibrėžti ir įgyvendinti Europos veiksmų planą, kad būtų sukurta visapusiška ir plataus užmojo strategija dėl deramo darbo tvariose tiekimo grandinėse, atkreipiant dėmesį į socialinio dialogo ir pilietinės visuomenės vaidmenį ir pasiūlant galimybes jį skatinti? — Kokie esminiai elementai turėtų sudaryti Europos išsamaus patikrinimo reglamentą ir kaip sustiprinti galimybę pasinaudoti veiksmingomis teisių gynimo priemonėmis tais atvejai, kai pasaulinėse tiekimo grandinėse susiduriama su žmogaus teisių pažeidimais? — Kaip užtikrinti vienodas sąlygas Europos bendrovėms, atsižvelgiant į esamas problemas ir galimą naudą, ir kaip sustiprinti pasaulinių tiekimo grandinių atsparumą krizėms, tokioms kaip, pavyzdžiui, COVID-19 pandemija? — Kokiomis priemonėmis pavyktų prisidėti prie visuotinio DVT bei JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų įgyvendinimo ir kokius minimalius standartus nustatyti valstybių narių nacionaliniuose veiksmų planuose? — Kaip pasiekti, kad vykdant prekybos politiką būtų aktyviau skatinamas deramas darbas tvariose tiekimo grandinėse, visų pirma ištiriant, ar geresnis LPS tvarumo skyrių vykdymas padėtų pasiekti šį tikslą?

2.2. EESRK jau keletą kartų yra pareiškęs nuomonę šiais klausimais. 2016 m. Komitetas paragino EK patvirtinti „išsamią plataus užmojo strategiją, kad visa vidaus (galimybė dalyvauti ES viešuosiuose pirkimuose, naudotis ženklinimu ir kt.) ir išorės (prekybos, plėtros, kaimynystės ir kt.) politika pasaulinėse tiekimo grandinėse būtų skatinamas deramas darbas“. EESRK rekomendavo „apimti ir teisėkūros, ir ne teisėkūros priemones, geriausią praktiką, finansines paskatas, galimybes mokytis, socialinio dialogo ir profesinių sąjungų gebėjimų stiprinimą ( 9 ) “.

2.3. 2018 m. EESRK paragino EK „savo požiūriu siekti platesnio užmojo tikslų, visų pirma atsižvelgiant į veiksmingą PDV skyriuose numatytų įsipareigojimų vykdymo stiprinimą“ ( 10 ) , ir pabrėžė būtinybę kuo greičiau ir prieš sudarant prekybos susitarimus ratifikuoti pagrindines TDO konvencijas. Siekdamas sustiprinti darbo teisės nuostatas, Komitetas rekomendavo visų pirma apsvarstyti galimybę sukurti nepriklausomą darbo sekretoriatą ir kolektyvinių skundų mechanizmą.

2.4. 2019 m. EESRK paragino Europos institucijas paremti privalomą JT sutartį ir pradėti derybas „pritariant būtinam privalomos sutarties turiniui“ ( 11 )

2.5. Išsamaus patikrinimo ir įmonių atsakomybės EP teisės reikalų komitetas neseniai kreipėsi į EESRK ir paprašė parengti nuomonę dėl ( 12 ) . EP keliose rezoliucijose paragino išsamaus patikrinimo srityje priimti privalomus teisės aktus ir imtis kitų iniciatyvų, kad vykdant ūkinę veiklą ir pasaulinėse tiekimo grandinėse būtų užtikrinamos žmogaus teisės.

2.6. ES Taryba pabrėžė, kad įgyvendinant išsamaus patikrinimo principą svarbu žmogaus teisių pažeidimų aukoms užtikrinti veiksmingą teisę kreiptis į teismą ir atkreipė dėmesį į tai, kad „užtikrinti darnų vystymąsi ir pasiekti DVT galima“ tik pasiekus, kad įmonės gerbtų žmogaus teises“ ( 13 ) . Taryba padarė išvadą, kad „jau vien tai, kad verslas vykdomas atsakingai, galiausiai galėtų užtikrinti konkurencinį pranašumą“ ( 14 )

2.7. Po to, kai 2020 m. balandžio mėn. Teisingumo ir vartotojų reikalų generalinis direktoratas pristatė tyrimo rezultatus, EK narys Didier Reynders įsipareigojo pasiūlyti iniciatyvą dėl privalomo įvairiems sektoriams taikytino teisės akto dėl išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje ir atsakingo verslo, kuris apimtų bendrovių tiekimo grandines, numatytų teisinę atsakomybę ir sankcijas bei būtų pagrįstas visapusiška žmogaus teisių apibrėžtimi, į kurią patektų ir darbuotojų bei profesinių sąjungų teisės ( 15 )

3. Pasaulinės tiekimo grandinės: status quo ir COVID-19 krizės poveikis

3.1. Veiksmai pasaulinėse tiekimo grandinėse užtikrina, kad visame pasaulyje būtų galima vykdyti ekonominę veiklą ir nesustotų pasaulinė prekyba. Daugiašalėse įmonėse ir jų sukurtose tiekimo grandinėse dirba šimtai milijonų žmonių ir šie tinklai sudaro 80 proc. pasaulinės prekybos ( 16 ) . TDO 2013 m. duomenimis, 453 mln. darbuotojų arba daugiau nei penktadalis visų darbo vietų buvo susijusios su pasaulinėmis tiekimo grandinėmis; per praėjusį dešimtmetį šis skaičius išaugo 53 proc. ( 17 ) . Skaitmeninės technologijos, aplinkos ir socialinis valdymas bei tvarumo tendencijos turės daugialypį poveikį tarptautinei gamybai per ateinantį „pertvarkos dešimtmetį“ ( 18 )

3.2. „Tarptautinė prekyba yra ne tik įtraukaus ekonomikos augimo ir skurdo mažinimo varomoji jėga, bet ir skatina tvarų vystymąsi“ ( 19 ) . Atsižvelgiant į dėl COVID-19 krizės ribotą pasaulinę prekybą ir investicijas į pasaulines tiekimo grandines, taip pat į dar prieš krizę sulėtėjusį kovos su skurdu tempą, siekiant tvaraus augimo būtina aktyviau imtis reformų, didinti investicijas ir skatinti prekybą bei pasaulines tiekimo grandines. Tarptautinės organizacijos ir agentūros stiprina informacijos apie pagrindinius veiksnius mažinant skurdą bazę. Plėtros bankai pabrėžė, kad prekyba atliko itin svarbų vaidmenį ir kad tolesnė besivystančių šalių integracija į atvirą pasaulinę ekonomiką bus labai svarbi siekiant iki 2030 m. panaikinti itin didelį skurdą. Pavyzdžiui, kaimo rinkų plėtojimas ir sąžiningas jų integravimas į pasaulio rinkas gali tapti vis svarbesniu neturtingų kaimo gyventojų pajamų šaltiniu. Kiti duomenys rodo deramų ir produktyvių darbo vietų, tvarių įmonių ir ekonominių permainų svarbą mažinant skurdą.

3.3. Pasaulinės tiekimo grandinės – „sudėtingos, įvairios ir susiskaidžiusios“, pavyzdžiui, kai kurios daugiašalės įmonės turi daugiau nei 100 000 tiesioginių tiekėjų. Tokia padėtis teikia galimybių, bet kartu yra rizikinga. Pasaulinės tiekimo grandinės prisidėjo prie ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir verslumo, jos taip pat gali dalyvauti užtikrinant perėjimą iš neoficialios ekonomikos į oficialią ( 20 ) , o tai naudinga besivystančioms šalims. Vis daugiau pasaulinės prekybos ir investavimo veiklos vyksta per pasaulines tiekimo grandines, pasitelkdamos šias grandines didžiausios bendrovės aktyviai naudojasi užsakomosiomis paslaugomis ir koordinuoja gamybą, vykstančią įvairiose pasaulio vietose, todėl ūkinė veikla turi didelį socialinį poveikį ( 21 )

3.4. Tiekimo grandinės ilgis ir santykių su tiekėjais trukmė priklauso nuo daugialypių verslo sprendimų, kurie priimami atsižvelgiant į daugiausiai žadančius verslo santykius, atstumą iki vartotojų rinkų, logistinius aspektus, įgūdžius ir pan. Tačiau sistemingas sutarčių sudarymas yra šalutinis konkurencijos ir ekonominių veiksnių rezultatas verslo modelyje, pagal kurį pasaulio tiekimo grandinės pernelyg dažnai organizuojamos mažiausių sąnaudų pagrindu. Be to, šis įmonių siekiamas darbo sąnaudų efektyvumas ne visada reiškia, kad naudą taip pat gaus ekonomika, darbuotojai, suinteresuotieji subjektai ir plačioji visuomenė.

3.5. Dabartinę ūkinės veiklos ir žmogaus teisių reguliavimo sistemą daugiausia sudaro teisiškai neprivalomos priemonės. Žmogaus teisės, įskaitant darbuotojų ir profesinių sąjungų teises, vis dar pažeidinėjamos vykdant įmonių, įskaitant daugiašales, veiklą, taip pat jų tiekimo ar subrangos grandinėse. Be to, daromą neigiamą poveikį sudėtinga atsekti. Konkrečios atsakomybės sistemos subrangos grandinėse jau įtvirtintos ES teisėje ir taikomos, pavyzdžiui, viešuosiuose pirkimuose, komandiruojant darbuotojus ir migracijos srities teisės aktuose.

3.6. COVID-19 krizė atskleidė nerimą keliantį pažeidžiamumą ir reikšmingą riziką, susijusią su labai suskaidytomis ir nediversifikuotomis tiekimo grandinėmis, be to tapo aiškiai matoma, kokia pažeidžiama juose dirbančių žmonių padėtis. Reaguojant į didelius veiklos sutrikimus, būtina stiprinti pasaulinių tiekimo grandinių patikimumą ir atsparumą, ypač svarbiausiuose regionuose ir sektoriuose tiek ES vidaus rinkoje, tiek bendradarbiaujant su trečiųjų šalių vyriausybėmis.

3.7. EESRK siūlo surinkti ir apdoroti daugiau duomenų, susijusių su pažeidžiamomis grandinėmis, siekiant nustatyti galimą ekonominės veiklos sutrikimo riziką ir aptikti žmogaus teisių pažeidimus. Kasmetinės LPS įgyvendinimo ataskaitos galėtų tapti nuolatiniu tokių duomenų šaltiniu.

3.8. JT Generalinis Sekretorius António Guterres COVID-19 pandemiją pavadino ekstremaliąja visuomenės sveikatos situacija, virstančia ekonomine ir socialine bei „žmogiškąja krize ir netrukus tapsiančia žmogaus teisių krize“ ( 22 ) . „Pilietinė visuomenė atskleidė, kad daugelis vyriausybių nesugeba apginti savo piliečių, o daug bendrovių neužtikrina žmogaus teisių, laikantis JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų. Darbuotojai nuolat verčiami dirbti nesuteikus tinkamų priemonių, kurios apsaugotų nuo užsikrėtimo, jiems susirgus ar privalant laikytis saviizoliacijos atsisakoma suteikti apmokamas laikinojo nedarbingumo atostogas, jie atleidžiami iš darbo iš anksto nepranešus ar neišmokėjus kompensacijos“ ( 23 ) . Be to, buvo nustatyta galimo priverčiamojo darbo rizika bendrovėse, dalyvaujančiose tiekimo grandinėse, kuriose gaminamos pirštinės ir kitos asmeninės apsaugos priemonės, parduodamos Europoje ir JAV ( 24 )

3.9. JT įmonių ir žmogaus teisių darbo grupė svarbiame pareiškime pripažino, kad kovojant su COVID-19 reikia rinktis „tvarų kelią, kuris būtų orientuotas į žmones“. Šioje kovoje „negalima mažinti standartų arba pasinaudoti ja kaip pretekstu, suteikiančiu galimybę vyriausybėms ir verslo subjektams išvengti tarptautinių žmogaus teisių įsipareigojimų“. Reali pažanga įgyvendinant JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus „padės mums geriau pasiruošti kitai krizei, ypač kai mūsų bendras dėmesys nukrypsta į klimato krizę ar kitas žmogaus teisių problemas, sukeliamas neteisybės ir augančios nelygybės“ ( 25 )

3.10. EESRK paragino atgaivinant prekybos srautus remtis tvirtais įsipareigojimais laikytis socialinių ir darbo standartų ir užtikrinti veiksmingą šių standartų įgyvendinimą. Tiekimo ir gamybos procesų sutrikimas parodė, kaip svarbu turėti ir veiksmingai taikyti darbuotojų sveikatos ir saugos priemones, taip pat užtikrinti, kad darbuotojai būtų saugūs, sveiki ir galėtų tiekti prekes ir teikti paslaugas pasauliui. Pagrindinių TDO konvencijų dėl asociacijų laisvės ir kolektyvinių derybų, taip pat visų pagrindinių ir naujausių TDO konvencijų ratifikavimas, įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas yra pagrindiniai būdai užtikrinti saugias ir deramas darbo sąlygas ( 26 )

4. Atskaitos taškas: pagrindinės tarptautinės priemonės ir apibrėžtys

4.1. Yra įvairių tarptautinių priemonių reguliuojančių tarpvalstybines tiekimo grandines. Jose apibrėžiamas atsakingas verslas, išsamaus patikrinimo mechanizmas ir bendrovių prievolės, susijusios su jų tiekimo grandinėmis bei valstybėms tenkantis vaidmuo, prievolės ir įsipareigojimai užtikrinti, kad būtų gerbiamos žmogaus teisės, įskaitant veiksmingų prevencijos priemonių, kontrolės, taisomųjų veiksmų ir sankcijų taikymą.

4.2. 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT) – JT darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. pagrindas. Pasaulinių tiekimo grandinių organizavimas ir privataus sektoriaus vaidmuo yra labai svarbūs norint skatinti ir pasiekti DVT tikslus ir uždavinius, įskaitant šiuos tikslus: „skatinti tvarų ekonomikos augimą ir produktyvų aprūpinimą darbu (8 tikslas), skatinti įtraukią ir tvarią pramonės plėtrą (9 tikslas), sumažinti nelygybę (10 tikslas), užtikrinti tvarius naudojimo ir gamybos modelius (12 tikslas) ir stiprinti darnaus vystymosi partnerystę (17 tikslas)“. DVT 9 ir 12 tikslai skirti būtent tiekimo grandinėms, o 17 tikslas – bendrovių elgesiui.

4.3. JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniuose principuose pabrėžiama „valstybių pareiga savo teritorijoje ir (arba) jurisdikcijoje apginti visus asmenis nuo žmogaus teisių pažeidimų“ bei „aiškiai išdėstyti lūkesčius, kad visos verslo įmonės, kurių buveinė yra jų teritorijoje ir (arba) jurisdikcijoje, visapusiškai laikytųsi žmogaus teisių visoje savo veikloje“. Bendrovių atsakomybė laikytis žmogaus teisių reikalauja, kad jos „savo pačių veikla nedarytų neigiamo poveikio žmogaus teisėms ir prie jo neprisidėtų“ ir „siektų užkirsti kelią neigiamam poveikiui žmogaus teisėms, kuris pagal verslo santykius yra tiesiogiai susijęs su jų veikla, gaminiais arba paslaugomis, arba tokį poveikį sušvelninti“. „Verslo įmonės turėtų būti parengusios politiką ir procesus“, įskaitant „žmogaus teisių išsamų patikrinimą, siekiant nustatyti žmogaus teisių pažeidimus, vykdyti jų prevenciją ir juos mažinti bei informuoti, kaip jos sprendžia pažeidimų poveikio žmogaus teisėms problemą“, ir aktyviai vykdyti „veiksmus, skirtus pašalinti bet kokį dėl jų kaltės ar joms dalyvaujant sukeltą neigiamą poveikį žmogaus teisėms“. JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų komentaruose dėl padaryto neigiamo poveikio, kurio verslo įmonė nesukėlė ir prie kurio neprisidėjo, tačiau kuris pagal verslo santykius yra tiesiogiai susijęs su jos veikla, gaminiais ar paslaugomis, teigiama, kad „pareiga laikytis žmogaus teisių nereikalauja, kad pati įmonė numatytų žalos ištaisymą, tačiau ji gali imtis tam tikro vaidmens“ 2011 m. patvirtintuosepabrėžiama „valstybių pareiga savo teritorijoje ir (arba) jurisdikcijoje apginti visus asmenis nuo žmogaus teisių pažeidimų“ bei „aiškiai išdėstyti lūkesčius, kad visos verslo įmonės, kurių buveinė yra jų teritorijoje ir (arba) jurisdikcijoje, visapusiškai laikytųsi žmogaus teisių visoje savo veikloje“. Bendrovių atsakomybė laikytis žmogaus teisių reikalauja, kad jos „savo pačių veikla nedarytų neigiamo poveikio žmogaus teisėms ir prie jo neprisidėtų“ ir „siektų užkirsti kelią neigiamam poveikiui žmogaus teisėms, kuris pagal verslo santykius yra tiesiogiai susijęs su jų veikla, gaminiais arba paslaugomis, arba tokį poveikį sušvelninti“. „Verslo įmonės turėtų būti parengusios politiką ir procesus“, įskaitant „žmogaus teisių išsamų patikrinimą, siekiant nustatyti žmogaus teisių pažeidimus, vykdyti jų prevenciją ir juos mažinti bei informuoti, kaip jos sprendžia pažeidimų poveikio žmogaus teisėms problemą“, ir aktyviai vykdyti „veiksmus, skirtus pašalinti bet kokį dėl jų kaltės ar joms dalyvaujant sukeltą neigiamą poveikį žmogaus teisėms“. JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų komentaruose dėl padaryto neigiamo poveikio, kurio verslo įmonė nesukėlė ir prie kurio neprisidėjo, tačiau kuris pagal verslo santykius yra tiesiogiai susijęs su jos veikla, gaminiais ar paslaugomis, teigiama, kad „pareiga laikytis žmogaus teisių nereikalauja, kad pati įmonė numatytų žalos ištaisymą, tačiau ji gali imtis tam tikro vaidmens“ ( 27 ) . Be to, šių principų komentaruose nurodoma, kad išsamų patikrinimą atliekančios įmonės „neturėtų manyti, kad tai automatiškai ir visiškai jas atleidžia nuo atsakomybės už padarytus žmogaus teisių pažeidimus arba bendrininkavimą juos darant“ ( 28 ) . JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniuose principuose pabrėžiama viešųjų pirkimų reikšmė skatinant pagarbą žmogaus teisėms ir galimybė atsakingai nutraukti veiklą, kaip viena kraštutinių priemonių, kuri yra labai svarbi tiekimo grandinių valdymo srityje.

4.4. Keliose TDO priemonėse ir iniciatyvose yra keliamas tiekimo grandinių ir deramo darbo klausimas, įskaitant valstybėms narėms ir bendrovėms tenkančią atsakomybę. TDO deramo darbo koncepcijoje nustatomi keturi strateginiai tikslai: — skatinti kurti darbo vietas, ugdyti įgūdžius ir užtikrinti tvarius pragyvenimo šaltinius, — užtikrinti darbuotojų, visų pirma palankių sąlygų neturinčių ir neturtingų darbuotojų, teises, — užtikrinti vyrų ir moterų socialinę apsaugą, kad netekus pajamų ar joms sumažėjus būtų mokama tinkama kompensacija, ir galimybę gauti tinkamą sveikatos priežiūrą, — skatinti socialinį dialogą įtraukiant stiprias ir nepriklausomas darbuotojų ir darbdavių organizacijas.

4.5. 2016 m. TDO rezoliucijoje dėl deramo darbo pasaulinėse tiekimo grandinėse paminėtas vyriausybių vaidmuo nustatant reikalavimus, kuriais bendrovės yra įpareigojamos taikyti išsamaus patikrinimo procedūrą savo tiekimo grandinėse, užtikrinant pagarbą žmogaus teisėms ir skatinant atsakingą verslą, pavyzdžiui, vykdant atitinkamą viešųjų pirkimų politiką.

4.6. Remiantis JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais ir juose numatytu išsamaus patikrinimo procesu, buvo paskelbta Trišalė deklaracija dėl principų, susijusių su daugiašalėmis įmonėmis ir socialine politika ; joje patikslinama, kad „šiame procese turi būti atsižvelgiama į pagrindinį vaidmenį, kuris tenka asociacijų laisvei ir teisei į kolektyvines derybas bei darbo santykiams ir nuolat vykstančiam socialiniam dialogui“.

4.7. EBPO rekomendacijos daugiašalėms įmonėms yra privalomos šios organizacijos valstybėms narėms; jose pateikiamos išsamios atsakingo verslo gairės ir rekomenduojama atlikti išsamų patikrinimą atsižvelgiant į kylančią riziką, o valstybėms numatoma prievolė sukurti nacionalinius informacijos centrus (NIC), kurie skatintų laikytis gairių, pavyzdžiui, rengdami informuotumo didinimo programas ir nagrinėdami skundus dėl gairių pažeidimų. EESRK jau anksčiau ragino valstybes nares užtikrinti, kad Nacionaliniai informacijos centrai „būtų nepriklausomi ir jų struktūra būtų tokia, kad apimtų socialinius partnerius, kurie dalyvautų kaip NIC arba NIC priežiūros komiteto nariai. NIC turėtų turėti gerai parengtus ir tinkamus darbuotojus ir atitinkamą finansavimą“ yra privalomos šios organizacijos valstybėms narėms; jose pateikiamos išsamios atsakingo verslo gairės ir rekomenduojama atlikti išsamų patikrinimą atsižvelgiant į kylančią riziką, o valstybėms numatoma prievolė sukurti nacionalinius informacijos centrus (NIC), kurie skatintų laikytis gairių, pavyzdžiui, rengdami informuotumo didinimo programas ir nagrinėdami skundus dėl gairių pažeidimų. EESRK jau anksčiau ragino valstybes nares užtikrinti, kad Nacionaliniai informacijos centrai „būtų nepriklausomi ir jų struktūra būtų tokia, kad apimtų socialinius partnerius, kurie dalyvautų kaip NIC arba NIC priežiūros komiteto nariai. NIC turėtų turėti gerai parengtus ir tinkamus darbuotojus ir atitinkamą finansavimą“ ( 29 ) . Savo tiekimo grandinėse įmonės turėtų „stengtis užkirsti kelią neigiamam poveikiui arba jį sušvelninti tais atvejais, kai jos prie to poveikio neprisidėjo, tačiau nepaisant to jis per verslo ryšius yra tiesiogiai susijęs su jų veikla, gaminiais ar paslaugomis. Tuo neketinama perkelti atsakomybės nuo neigiamą poveikį darančio ūkio subjekto įmonei, su kuria jį sieja verslo ryšiai ( 30 ) “. „Jei savo tiekimo grandinėje įmonė nustato neigiamo poveikio riziką, ji turėtų imtis būtinų veiksmų tam poveikiui nutraukti arba užkirsti jam kelią. Jei įmonė nustato riziką, kad ji gali prisidėti prie neigiamo poveikio, ji turėtų imtis būtinų veiksmų, kad panaikintų savo indėlį arba užkirstų jam kelią, ir panaudoti savo įtaką, siekdama kuo labiau sumažinti likusį poveikį“ ( 31 ) . Bet kuriuo atveju tai nedaro poveikio ES ar valstybių nustatytai bendrovių atsakomybei, susijusiai su žmogaus teisių pažeidimais ir kitų rūšių neigiamu poveikiu, daromu jų veikloje ir tiekimo bei subrangos grandinėse, įskaitant atsakomybę už išsamaus patikrinimo prievolių pažeidimus.

5. Užtikrinti vienodas sąlygas Europos bendrovėms

5.1. 3 “ ir „Bettercoal“. ES bendrovės turi gerą reputaciją už Europos ribų, nes laikosi prisiimtų įsipareigojimų ir savo veikla vietos lygmeniu prisideda prie tvarios plėtros. Vis dėlto šios savanoriškos priemonės neužtikrino tokių esminių elgesio pokyčių, kokių reikėtų Nemažai įmonių yra įsipareigojusios įgyvendinti atskiras iniciatyvas ar jose dalyvauja, todėl vykdydamos ūkinę veiklą pakeitė požiūrį į žmogaus teisių laikymąsi. Galima paminėti šias sektorines iniciatyvas: „Amfori“, „Together for Sustainability“, „Chemie“ ir „Bettercoal“. ES bendrovės turi gerą reputaciją už Europos ribų, nes laikosi prisiimtų įsipareigojimų ir savo veikla vietos lygmeniu prisideda prie tvarios plėtros. Vis dėlto šios savanoriškos priemonės neužtikrino tokių esminių elgesio pokyčių, kokių reikėtų ( 32 )

5.2. status quo analizės rezultatai, iš kurių matoma, kad „vos trečdalis apklausoje dalyvavusių verslo subjektų“ nurodė, jog vykdo išsamų patikrinimą žmogaus teisių ir poveikio aplinkai srityse, o dauguma šių patikrinimų atliekama tik pirmosios grandies tiekėjų įmonėse. Tyrime pabrėžiama, kad ES reikia privalomo įvairiems sektoriams taikomo teisės akto dėl išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje ir atsakingo verslo. Dabartinė krizė dar labiau paskatino remti šiuos veiksmus. Teisingumo ir vartotojų reikalų generalinio direktorato neseniai paskelbtame tyrime ( 33 ) pateikiami veiksmingos ir visapusiškosanalizės rezultatai, iš kurių matoma, kad „vos trečdalis apklausoje dalyvavusių verslo subjektų“ nurodė, jog vykdo išsamų patikrinimą žmogaus teisių ir poveikio aplinkai srityse, o dauguma šių patikrinimų atliekama tik pirmosios grandies tiekėjų įmonėse. Tyrime pabrėžiama, kad ES reikia privalomo įvairiems sektoriams taikomo teisės akto dėl išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje ir atsakingo verslo. Dabartinė krizė dar labiau paskatino remti šiuos veiksmus.

5.3. Europos bendrovės yra sukaupusio svarbios patirties įgyvendindamos veiksmingas ir plataus užmojo išsamaus patikrinimo politikos priemones, dažnai patvirtintas sudarant susitarimus su profesinėmis sąjungomis, todėl Europos bendrovėms būtų naudinga, jei būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir sąžininga konkurencija, kurios būtų grindžiamos bendrais minimaliais standartais, taikomais ir bendrovėms, kurios buvo įsteigtos trečiosiose šalyse ir veikia ES. Versle „ES prekės ženklo“ gerą reputaciją sukuria ir tai, kad Europos reglamentavimo aplinkoje taikomi aukšti standartai.

5.4. ES galioja įvairūs teisės aktai, susiję su tiekimo grandinių valdymu, pagarba žmogaus teisėms ir deramu darbu, visų pirma Nefinansinės informacijos atskleidimo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/95/ES ( 34 ) , taikoma didesnėms viešojo intereso įmonėms. Ja šioms įmonėms nustatoma prievolė teikti ataskaitas apie jų daromą poveikį ir su tuo susijusią riziką, taip pat jų taikomas politikos priemones (jei jos taikomos) šiai rizikai sumažinti, įskaitant išsamų patikrinimą. Atskiruose sektoriuose taip pat taikomi teisės aktai, kuriais bendrovės įpareigojamos vykdyti išsamų patikrinimą savo tiekimo grandinėse, pavyzdžiui, Medienos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 995/2010 ( 35 ) ir Konflikto zonų naudingųjų iškasenų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/821 ( 36 )

5.5. Be to, pastaruoju metu buvo priimti įvairūs nacionaliniai įstatymai, kuriais nustatomas išsamaus patikrinimo reikalavimas, ypač išskirtinas Prancūzijoje priimtas įmonių budrumo pareigos įstatymas ( 37 ) . Jame nustatyta plataus užmojo nacionalinė teisinė sistema, numatanti didelėms bendrovėms prievolę parengti, paskelbti ir įgyvendinti budrumo planą, kuris leistų nustatyti žmogaus teisių pažeidimus ir neigiamą poveikį aplinkai, kai veiklą vykdo pačios įmonės, jų tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamos bendrovės, rangovai ir tiekėjai, su kuriais šios bendrovės palaiko „verslo santykius“, ir imtis priemonių, kurios užkirstų kelią šiems pažeidimams. Šiuo įstatymu patvirtinta atsakomybės sistema, numatanti bendrovių atsakomybę, jei joms nesilaikant išsamaus patikrinimo prievolės padaroma žala ar pažeidžiamos žmogaus teisės.

5.6. Dabartinė suskaidyta teisinė sistema turi neigiamą poveikį įmonėms, nes jos turi laikytis skirtingų taisyklių. Būtina keisti padėtį, nes įmonėms tenka konkuruoti nesąžiningomis sąlygomis, nėra teisinio tikrumo ir patiriamos administracinės išlaidos. Todėl vis daugiau įmonių ir investuotojų ragina patvirtinti privalomas išsamaus patikrinimo priemones ( 38 )

5.7. Be to, status quo nėra naudingas bendrovėms, kurios elgiasi atsakingai, nes trūksta bendrų minimalių reikalavimų, palyginamų procesų, tinkamų viešųjų institucijų paskatų ir veiksmingo galiojančių taisyklių vykdymo, o investuotojai, suinteresuotieji subjektai ir vartotojai yra nepakankamai informuoti.

6. Europos veiksmų planas dėl žmogaus teisių ir deramo darbo pasaulinėse tiekimo grandinėse

6.1. Sukurti veiksmingą reglamentavimo sistemą

6.1.1. Deramas darbas, pagarba žmogaus teisėms bei pasaulinių vertės ir tiekimo grandinių tvarumas yra svarbūs klausimai pasaulinių, Europos ir nacionalinių institucijų politinėse darbotvarkėse bei susilaukia vis didesnio verslo bendruomenės dėmesio. Vis dėlto reikia kuo skubiau sukurti veiksmingą ir nuoseklią reglamentavimo sistemą, kad būtų galima spręsti šiuos klausimus ir siekti pasaulinių ir ES socialinių ir aplinkos tikslų, užtikrinti sąžiningą konkurenciją tarp ekonominės veiklos vykdytojų ir remti Europos bendrovių ekonominę veiklą.

6.1.2. Plėtojant iniciatyvas, kurias jau įgyvendina daugelis Europos bendrovių, ir siekiant įtvirtinti jų pasaulinę lyderystę šioje srityje, itin svarbu sukurti plataus užmojo, visapusišką ir universalią strategiją, kuri sujungtų esamas iniciatyvas ir panaikintų nustatytus trūkumus. „Savanoriškos ir privalomos priemonės nėra tarpusavyje nesuderinamos ir turi vienos kitas papildyti“ ( 39 )

6.1.3. Europos veiksmų planas turėtų tapti bendru pagrindu, kuriuo remiantis būtų įgyvendinamos žmogaus teisių, deramo darbo ir tvarumo teisėkūros ir ne teisėkūros iniciatyvos , skirtos įmonių veiklai ir tiekimo grandinėms. Jame turėtų būti pripažįstami esminiai skirtingi ir vienas kitą papildantys vaidmenys, kuriuos atlieka įvairūs šioje srityje veikiantys subjektai: Europos institucijos, valstybės narės, tarptautinės institucijos, bendrovės, socialiniai partneriai ir suinteresuotieji subjektai. Siekiant sėkmingai įgyvendinti veiksmų plano, kuris turėtų būti parengtas laikantis socialinio dialogo ir daugiašalių suinteresuotųjų subjektų metodo, tikslus, būtina į jo vykdymą visapusiškai įtraukti visus susijusius dalyvius.

6.1.4. Įgyvendinant pagrindinius šio plano tikslus turėtų būti siekiama skatinti atsakingą verslą, užtikrinti, kad vykdant verslo veiklą ir veikiant tiekimo grandinėse būtų gerbiamos žmogaus teisės ir ES socialiniai bei aplinkos tikslai, remti bendroves ir MVĮ, kurios siekia taikyti atsakingo verslo modelį, ir sukurti vienodas sąlygas bendrovėms. Prevencine ir privaloma tvarka taikant išsamaus patikrinimo metodą, turėtų pavykti sumažinti žmogaus teisių pažeidimų skaičių. Jei visoms bendrovėms būtų taikomos vienodos pagrindinės taisyklės, tai leistų vartotojams palyginti įmones.

6.1.5. Plati žmogaus teisių apibrėžtis , į kurią turėtų patekti ir darbuotojų bei profesinių sąjungų teisės, turėtų būti parengta remiantis įvairiomis tarptautinėmis priemonėmis , į kurią turėtų patekti ir darbuotojų bei profesinių sąjungų teisės, turėtų būti parengta ( 40 ) , pirmiausia TDO konvencijomis. Į šią apibrėžtį visų pirma turėtų patekti asociacijų laisvė bei teisė derėtis dėl kolektyvinių sutarčių ir imtis kolektyvinių veiksmų, teisė gauti informaciją, rengti konsultacijas ir jose dalyvauti, teisė į deramas darbo sąlygas, profesinės sveikatos apsaugos ir saugos užtikrinimą, teisė gauti sąžiningą darbo užmokestį ir teisė į socialinį draudimą. Kovojant su vaikų darbu ir priverčiamuoju darbu, EK požiūris „visiškai netoleruoti vaikų darbo“ turi būti papildytas veiksmingais ir plataus užmojo veiksmais. Veiksmų plane turėtų būti laikomasi platesnio požiūrio į atsakingą verslą, jis turi apimti socialinį poveikį ir poveikį aplinkai, įmonių valdymą, kovą su korupcija, teisingumą mokesčių srityje ir mokesčių skaidrumo užtikrinimo priemones. Siekiant imtis konkrečių veiksmų kuriant tvarias tiekimo grandines, svarbu konkrečias priemones įgyvendinti vietos lygmeniu, nes bendrovės, vykdydamos veiklą už ES ribų, turi įvertinti vietos teisės aktus ir galiojančius susitarimus. Vyriausybės turi pripažinti, kad būtent jos, vykdydamos patikras, užtikrina, kad būtų laikomasi darbo rinkos taisyklių, ir todėl vyriausybės nacionaliniu ir vietos lygmenimis turi atlikti visapusišką vaidmenį ( 41 )

6.1.6. Nacionaliniai veiksmų planai turi būti parengti bendradarbiaujant su nacionaliniais socialiniais partneriais ir pilietine visuomene ; šie planai turi būti glaudžiai susieti su nacionaliniais JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų įgyvendinimo planais, turi būti atsižvelgiama į EBPO gaires ir vaidmenį, atliekamą Nacionalinių informacijos centrų (NIC), kurie turėtų „būti nepriklausomi ir jų struktūra būtų tokia, kad apimtų socialinius partnerius, kurie dalyvautų kaip NIC arba NIC priežiūros komiteto nariai. NIC turėtų turėti gerai parengtus ir tinkamus darbuotojus ir atitinkamą finansavimą“ Būtina užtikrinti tinkamą veiksmų koordinavimą tarp ES ir nacionalinio lygmenų.; šie planai turi būti glaudžiai susieti su nacionaliniais JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų įgyvendinimo planais, turi būti atsižvelgiama į EBPO gaires ir vaidmenį, atliekamą Nacionalinių informacijos centrų (NIC), kurie turėtų „būti nepriklausomi ir jų struktūra būtų tokia, kad apimtų socialinius partnerius, kurie dalyvautų kaip NIC arba NIC priežiūros komiteto nariai. NIC turėtų turėti gerai parengtus ir tinkamus darbuotojus ir atitinkamą finansavimą“ ( 42 ) . Europos veiksmų plane taip pat būtų galima numatyti minimalius standartus, kurie būtų taikomi įvairioms sritims ir užtikrintų, kad susijusios tarptautinės priemonės būtų visiškai ir veiksmingai įgyvendintos nacionaliniu lygmeniu. EK lygmeniu būtina užtikrinti, kad būtų veikiama nuosekliai ir būtų koordinuojamas darbas, vykdomas skirtingose politikos srityse, ir už jas atsakingų generalinių direktoratų, visų pirma Teisingumo, Finansų, Prekybos ir Užimtumo, bei EIVT veikla.

6.2. Parengti privalomą Europos išsamaus patikrinimo teisės aktą

6.2.1. iniciatyvą dėl privalomo įvairiems sektoriams taikomo teisės akto dėl išsamaus patikrinimo žmogaus teisių srityje ir atsakingo verslo , kurią rengiant būtų atsižvelgta į Teisingumo ir vartotojų reikalų generalinio direktorato užsakymu atliktą tyrimą ir vadovaujamasi EK nario D. Reynders išsakytais įsipareigojimais. EESRK palankiai vertina, kad EK atsižvelgia į Komiteto rekomendaciją ( 43 ) pasiūlyti šios srities teisės aktą, ir ragina, kad Europos veiksmų plane pirmiausia būtų numatyta pasiūlyti, kurią rengiant būtų atsižvelgta į Teisingumo ir vartotojų reikalų generalinio direktorato užsakymu atliktą tyrimą ir vadovaujamasi EK nario D. Reynders išsakytais įsipareigojimais.

6.2.2. Siekiant išvengti nesąžiningos konkurencijos ir užtikrinti vienodas sąlygas, šis teisės aktas turėtų būti taikomas visoms ES veikiančioms ar įsteigtoms bendrovėms, jų vykdomai veiklai ir subrangos grandinėms bei viešajam sektoriui ir jame turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius MVĮ poreikius bei suvaržymus. Taip būtų atsižvelgta į JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus ir užtikrinta, kad nuostatos būtų taikomos „visoms įmonėms, neatsižvelgiant į jų dydį, sektorių, vykdomą veiklą, savininkus ir struktūrą“ ( 44 ) . Bendrovės privalėtų laikytis griežtų atsakingo verslo standartų, susijusių su socialiniu poveikiu ir poveikiu aplinkai, įmonių valdymu, kova su korupcija ir mokesčių teisingumu.

6.2.3. Remiantis išsamaus patikrinimo pagrindiniais etapais , kurie buvo nustatyti atitinkamose JT, TDO ir EBPO priemonėse, bendrovėms turėtų būti nustatyti šie reikalavimai: nustatyti ir įvertinti esamą ir galimą neigiamą poveikį, nustačius faktus imtis veiksmų (nutraukti veiklą, kuria sukeliamas neigiamas poveikis), parengti ir įgyvendinti išsamaus patikrinimo planą, kad būtų išvengta galimos rizikos ir neigiamo poveikio fakto, sukurti ankstyvojo perspėjimo mechanizmą, tikrinti ir stebėti, kaip įgyvendinami išsamaus patikrinimo planai, užtikrinti šio proceso veiksmingumą ir skaidrumą ir teikti ataskaitas apie plano įgyvendinimą. Išsamaus patikrinimo procesas, kurį taikydamos bendrovės vykdo savo įsipareigojimus, turėtų būti proporcingas galimo poveikio rimtumui ir atitikti veiklos aplinkybes.

6.2.4. veiksmingas teisių gynimo priemones ir teisę kreiptis į teismą . Be to, būtina vykdyti viešą stebėseną, kaip įmonės laikosi prievolių, ir numatyti teisines pasekmes, jei jų nesilaikoma. EESRK parengs nuomonę dėl konkrečių šios iniciatyvos aspektų, įskaitant įmonių atsakomybę Teisės aktas turi būti grindžiamas prevenciniu požiūriu, tačiau kartu užtikrinti nukentėjusiems ir jų atstovams, įskaitant profesines sąjungas ir žmogaus teisių gynėjus,. Be to, būtina vykdyti viešą stebėseną, kaip įmonės laikosi prievolių, ir numatyti teisines pasekmes, jei jų nesilaikoma. EESRK parengs nuomonę dėl konkrečių šios iniciatyvos aspektų, įskaitant įmonių atsakomybę ( 45 ) . Tačiau ES iniciatyva šioje srityje neturėtų daryti poveikio bendrajai ir individualiajai atsakomybei arba kitoms atsakomybės sistemoms, taikomoms tarptautiniu, Europos ir nacionaliniu lygmenimis, ar jas apriboti.

6.3. Esminis socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės vaidmuo

6.3.1. Socialiniam dialogui turėtų tekti svarbus vaidmuo vykdant veiksmus, susijusius su išsamiu patikrinimu ir atsakingu verslu, užtikrinant, kad įmonėms vykdant veiklą bei jų tiekimo ir subrangos grandinėse būtų gerbiamos žmogaus teisės. Siūlomuose veiksmų planuose ar teisėkūros iniciatyvose turėtų būti remiamasi socialinio dialogo ir teisės derėtis dėl kolektyvinių sutarčių teikiama nauda bei turėtų būti užtikrinta darbuotojų teisė į informaciją ir konsultacijas. Tenka apgailestauti, kad šie elementai nenagrinėjami Teisingumo ir vartotojų reikalų generalinio direktorato atliktame tyrime.

6.3.2. Bendrovės ir profesinės sąjungos atitinkamu lygmeniu gali derėtis dėl susitarimų, kuriuose būtų konkrečiai apibrėžta, kaip bus įgyvendinamos direktyvoje nustatytos prievolės. Tai rodo, kad įgyvendinant keletą esamų susitarimų dėl išsamaus patikrinimo procesų buvo sukaupta geroji patirtis ir sulaukta naudingo indėlio. Be to, rengiant išsamaus patikrinimo planus ir juos įgyvendinant, turėtų būti informuojami darbuotojų atstovai ir su jais turėtų būti konsultuojamasi.

6.3.3. Pažangos šiose srityse reikėtų siekti pasitelkiant Europos socialinį dialogą tarp sektorių ir tame pačiame sektoriuje , pavyzdžiui, vykdyti bendras iniciatyvas ir projektus, rengti gaires, stiprinti gebėjimus ir siekti susitarimų.

6.3.4. Yra sukaupta patirties, kaip pasitelkiant socialiniu dialogu grindžiamas iniciatyvas galima pasiekti gerų rezultatų užtikrinant deramą darbą pasaulinėse tiekimo grandinėse. 2013 m. gegužės mėn. Bangladeše pasirašytas teisiškai privalomas Priešgaisrinės ir pastatų saugos susitarimas, kurį sudarė daugiau nei 200 drabužių prekės ženklų įmonių, daugiausia iš Europos, ir dvi pasaulinės profesinės sąjungos – „IndustriALL“ ir „UNI Global Union“ bei keletas vietos profesinių sąjungų ir vietos lygmens stebėtojų.

6.3.5. Veiksmų plane turėtų būti numatyta priemonių, skirtų didinti vartotojų ir investuotojų informuotumą apie bendrovių veiksmų daromą socialinį poveikį ir poveikį aplinkai, ir skatinama kurti priemones, leidžiančias palyginti bendrovių veiklos rezultatus ir lengviau nustatyti bendroves, taikančias veiksmingas atsakingo verslo strategijas. Visose iniciatyvose turėtų dalyvauti suinteresuotieji subjektai, įskaitant socialinius partnerius ir NVO, nes jie gali veikti kaip informacijos skleidėjai ir padėti didinti informuotumą apie teigiamo ir neigiamo elgesio atvejus.

6.4. Europos veiksmų planą papildančios priemonės

6.4.1. Nefinansinės informacijos atskleidimo direktyvos peržiūra. Reikėtų atlikti išsamią šios direktyvos peržiūrą, siekiant į subjektinę taikymo sritį įtraukti visas bendroves ir užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į konkrečius MVĮ poreikius ir suvaržymus. Taip pat reikėtų geriau apibrėžti materialinę taikymo sritį, kad teikiama nefinansinė informacija būtų visapusiška, palyginama ir veiksminga. Atsižvelgiant į tai, kad svarbiausias išsamaus patikrinimo mechanizmo elementas – ataskaitų teikimas, turėtų būti užtikrinta, kad ataskaitų teikimo nuostatos derėtų su atitinkamomis teisėkūros iniciatyvomis ir apimtų pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius ir tikslus (pvz., remiantis Paryžiaus susitarimu ir DVT) bei būtų patvirtintos remiantis JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniais principais ir kitomis tarptautinėmis priemonėmis.

6.4.2. Direktorių valdybos prievolės, tvarus įmonių valdymas ir bendrovių teisė. Reikėtų patvirtinti ES teisėkūros priemones, kurios numatytų prievolę bendrovės direktorių valdybai veikti atsižvelgiant į visų bendrovės akcininkų interesus ir siekti, kad įmonės veikla būtų prisidedama įgyvendinant socialinius ir aplinkos tikslus. Be to, reikėtų nustatyti, kokios kitos teisėkūros ir ne teisėkūros priemonės galėtų padėti skatinti tvaresnį, į ateitį ir ilgalaikę perspektyvą orientuotą įmonių valdymą bei tobulinti bendrovių teisę.

6.4.3. Viešasis finansavimas ir viešoji parama. Reikėtų numatyti konkrečias sąlygas ir paskatas, susijusias su pagarba žmogaus teisėms, deramo darbo ir tvarumo tikslais, kurios būtų taikomos bendrovių veiklai ir tiekimo grandinėms, siekiant sudaryti galimybes gauti viešą ir ES finansavimą ir paramą, ypač atsižvelgiant į Europos ir nacionalinius ekonomikos gaivinimo planus po COVID-19 krizės.

6.4.4. Viešieji pirkimai. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų visiškai įgyvendinta ir vykdoma viešųjų pirkimų direktyvose nustatyta socialinės apsaugos sąlyga; taip pat reikėtų teikti pasiūlymus dėl viešųjų pirkimų tvarkos, kad bendrovės, tiek vykdydamos veiklą, tiek tiekimo grandinėse, būtų skatinamos veiksmingai remti ir stiprinti išsamaus patikrinimo veiksmus žmogaus teisių srityje ir laikytis atsakingo verslo principų, įskaitant deramo darbo užtikrinimą. Šį tikslą būtų galima pasiekti, be kita ko, peržiūrėjus viešųjų pirkimų direktyvas, sustiprinus perkančiųjų organizacijų pajėgumus ir keičiantis geriausia patirtimi, įskaitant tokių veiksmų skatinimą laisvosios prekybos susitarimuose.

6.4.5. Paskatos. Reikėtų siūlyti iniciatyvas, kuriomis būtų remiamos bendrovės, įgyvendinančios daugiau atsakingo verslo veiksmų bei siekiančios didesnio teigiamo socialinio poveikio ir poveikio aplinkai, nei numatyta teisės aktuose. Šios iniciatyvos galėtų būti: parama kuriant konkrečias politikos priemones ir mechanizmus, tvarių įmonių tinklų rėmimas, socialinių partnerių iniciatyvų pajėgumų stiprinimas.

6.4.6. Sinergija su tarptautinės prekybos ir investicijų darbotvarke. Užsienio investuotojų, norinčių pasinaudoti tarptautinio investicijų susitarimo teikiama nauda, pirmiausia turėtų būti reikalaujama atlikti išsamų patikrinimą. Atitinkamai LPS pasirašiusios šalys turėtų užtikrinti, kad jų teritorijoje veikiančios įmonės laikosi išsamaus patikrinimo reikalavimų. Pavyzdžiui, Kanada sustiprino savo įmonių socialinės atsakomybės strategiją, sutelkdama dėmesį į Kanados įmonių elgesį užsienyje, ir sukūrė daugiašalį suinteresuotųjų subjektų patariamąjį organą. 2019 m. balandžio mėn. buvo paskirtas pirmasis Kanados atsakingos įmonės ombudsmenas, turintis įgaliojimą peržiūrėti ir viešai pranešti apie įtariamus žmogaus teisių pažeidimus užsienyje veikiančių Kanados kalnakasybos, naftos, dujų ir drabužių įmonių veikloje taip pat teikti rekomendacijas dėl prekybos priemonių įmonėms Užsienio investuotojų, norinčių pasinaudoti tarptautinio investicijų susitarimo teikiama nauda, pirmiausia turėtų būti reikalaujama atlikti išsamų patikrinimą. Atitinkamai LPS pasirašiusios šalys turėtų užtikrinti, kad jų teritorijoje veikiančios įmonės laikosi išsamaus patikrinimo reikalavimų. Pavyzdžiui, Kanada sustiprino savo įmonių socialinės atsakomybės strategiją, sutelkdama dėmesį į Kanados įmonių elgesį užsienyje, ir sukūrė daugiašalį suinteresuotųjų subjektų patariamąjį organą. 2019 m. balandžio mėn. buvo paskirtas pirmasis Kanados atsakingos įmonės ombudsmenas, turintis įgaliojimą peržiūrėti ir viešai pranešti apie įtariamus žmogaus teisių pažeidimus užsienyje veikiančių Kanados kalnakasybos, naftos, dujų ir drabužių įmonių veikloje taip pat teikti rekomendacijas dėl prekybos priemonių įmonėms ( 46 )

6.4.7. Veiksmų plane turėtų būti skiriama pakankamai dėmesio įvairesniems elementams: mokesčių skaidrumo užtikrinimo priemonėms, ataskaitų pagal šalis teikimui, sąžiningam mokesčių mokėtojų elgesiui, tvariam finansavimui ir investuotojų prievolėms. Reikėtų apsvarstyti, ar nereikia peržiūrėti ir sugriežtinti Konflikto zonų naudingųjų iškasenų ir Medienos reglamentų.

7. Prekybos indėlis užtikrinant deramą darbą ir veiksmingą vykdymą

7.1. Prekyba – tai kompleksinis elementas, kuris svarbus įgyvendinant Europos veiksmų plano tikslus, kadangi leidžia užmegzti ryšius su trečiosiomis šalimis ir plėtoti daugiašalę perspektyvą. Tai turi atsispindėti naujojoje ES prekybos strategijos peržiūroje. ES yra sukūrusi didžiausią pasaulio prekybos tinklą ir tai yra labai svarbus veiksnys dvišaliuose prekybos susitarimuose. Juo reikia veiksmingai pasinaudoti tiek prieš sudarant šiuos susitarimus, tiek juos įgyvendinant ir vykdant.

7.2. Pavyzdžiui, ES ir Vietnamo derybos parodė, kad ES, įtraukdama šalį partnerę, gali pasiekti gerų rezultatų gerinant darbo sąlygas. Tačiau tam tikrose šalyse partnerėse, su kuriomis LPS buvo sudaryti prieš daugelį metų, trūksta matomos pažangos įgyvendinant prekybos ir darnaus vystymosi įsipareigojimus; pirmiausia reikėtų paminėti ilgus metus trunkantį ES ir Korėjos ginčą dėl darbuotojų teisių ir dėl to, kad nebuvo ratifikuotos visos pagrindinės ir atnaujintos TDO konvencijos. Tai patvirtina, kad daugiausia galimybių pasiekti, kad būtų ratifikuoti TDO dokumentai esama vykstant deryboms dėl susitarimo ir prieš jį sudarant, o konkretūs rezultatai turi atsispindėti pasirašytame susitarime.

7.3. Prekyba netapo pagrindine klimato politikos varomąja jėga, bet gali tapti pagrindine pagalbine priemone. Tai, kad Paryžiaus susitarimas tapo „esminiu elementu“, kuris bus įtrauktas į visus būsimus išsamius prekybos susitarimus (tai reikštų, kad susitarimai gali būti sustabdyti, jei bus nesilaikoma reikalavimų), yra teisingas žingsnis, bet turėtų būti žengiama dar toliau ir tokio požiūrio laikomasi taip pat ir pagrindinių bei atnaujintų TDO konvencijų, kurias ratifikavo visos ES valstybės narės, atvejais. TDO, kaip tarptautiniu lygmeniu pripažinta institucija, turėtų dalyvauti stebint TDO konvencijų įgyvendinimą vykdant laisvosios prekybos susitarimus ( 47 )

7.4. EESRK anksčiau rekomendavo ateityje į visus įgaliojimus, susijusius su prekybos ir darnaus vystymosi skyriais, įtraukti specialią nuostatą dėl DVT skatinimo, o vykdant Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) reformą sukurti taisykles, kuriomis būtų užtikrinta, kad šalys laikytųsi DVT ir juos įgyvendintų. Šioje srityje ES ir valstybės narės turėtų pasinaudoti savo įtaka ir atstovavimu visose PPO komitetų struktūrose, visų pirma atsakingose už tokias naujas sritis kaip prekyba ir deramas darbas.

7.5. Prekybos ir darnaus vystymosi skyriai tampa vis svarbesni visuose naujos kartos ES LPS, tačiau dabar dėmesį reikia susitelkti į veiksmingą vykdymą ir įgyvendinamumą, kad šie įsipareigojimai būtų įgyvendinti ir užsienyje veikiančioms ES įmonėms būtų užtikrintos vienodos sąlygos. Reikia gerokai sustiprinti vietos patarėjų grupės teikiamų rekomendacijų poveikį tiriant prekybos ir darnaus vystymosi nuostatų pažeidimus.

7.6. ad hoc tarptautinei ginčų sprendimų kolegijai būtų suteikta galimybė taikyti taisomąsias priemones įsipareigojimų nesilaikantiems subjektams. Kovojant su socialiniu dempingu būtų galima remtis galiojančia skubos procedūra, taikoma vykdant ES antidempingo priemones. EESRK, atsižvelgdamas į Prancūzijos ir Nyderlandų neoficialų dokumentą EESRK dar kartą ragina EK ieškoti naujų būdų darbo ginčams spręsti, kadtarptautinei ginčų sprendimų kolegijai būtų suteikta galimybė taikyti taisomąsias priemones įsipareigojimų nesilaikantiems subjektams. Kovojant su socialiniu dempingu būtų galima remtis galiojančia skubos procedūra, taikoma vykdant ES antidempingo priemones. EESRK, atsižvelgdamas į Prancūzijos ir Nyderlandų neoficialų dokumentą ( 48 ) , siūlo siekiant užtikrinti prekybos ir darnaus vystymosi nuostatų vykdymą jas susieti su laipsnišku tarifų mažinimu.

7.7. EESRK ragina perorganizuoti esamą prekybos ir darnaus vystymosi ekspertų grupių mechanizmą, kad skundus pagal prekybos ir darnaus vystymosi skyrius galėtų nagrinėti ne tik prekybos srities teisininkai, bet ir darbo, klimato ir žmogaus teisių ekspertai. Jei tokios ekspertų grupės nustato pažeidimus, turėtų būti pradėtas taikyti sutartyje numatytas valstybių ginčų sprendimo mechanizmas, pagal kurį būtų numatytos galimos finansinės baudos arba sankcijos, taip pat nukentėjusiosios šalies teisių gynimo priemonės ( 49 ) . Atsižvelgdamas į tai, EESRK pasiūlė sukurti nepriklausomą darbo sekretoriatą ir kolektyvinių skundų mechanizmą ( 50 )

7.8. Nauja prekybos ir darnaus vystymosi ekspertų grupė turėtų imtis vadovaujančio vaidmens užtikrinant įsipareigojimų vykdymą, „ypač […] tų, kurie susiję su prekybos ir darnaus vystymosi skyriais bei socialinėmis ir aplinkos problemomis, kylančiomis dėl kitų prekybos ir investicijų susitarimų skyrių“, ir „laiku pradėti veiksmingus tyrimus skiriant atitinkamus išteklius. Be to, turi būti aiškiai nustatytas pripažintų suinteresuotųjų subjektų vaidmuo tiek teikiant skundus, tiek dalyvaujant bet kokiame vėlesniame viešajame klausyme“ ( 51 )

7.9. Tiek vykdant tiesioginę veiklą, tiek tiekimo grandinėse, įmonėms tenka svarbus vaidmuo užtikrinant, kad būtų laikomasi darbo ir socialinių teisių, remiant įstatymus, kuriais ginamos darbuotojų teisės, ir juos įgyvendinant bei laikantis su profesinėmis sąjungomis sutartų deramų standartų. EESRK ragina EK parengti nuostatas, kuriomis būtų reglamentuojama įmonių socialinė atsakomybė ir numatyti svarūs įsipareigojimai, atitinkantys JT ir EBPO priemones ( 52 ) . Taip būtų užtikrinta, kad prekybos susitarimais būtų skatinamas tinkamas įmonių elgesys, užkertamas kelias socialiniam dempingui ir socialinių standartų mažinimui.

7.10. Prekybos ir tarptautiniai investicijų susitarimai gali tapti svarbia priemone paskatinti investuotojus ir vyriausybes nuosekliau laikytis standartų. Neseniai paskelbtoje EBPO ataskaitoje ( 53 ) nurodoma daug jau įgyvendinamų ir pradedamų iniciatyvų. Padėtį apsunkina didelė esamo reglamentavimo įvairovė, nes kai kurie metodai taikomi horizontaliai, kiti – sprendžiant konkrečias problemas. Todėl poveikis įmonėms yra nevienodas, nes numatytos skirtingos ribos ir taikymo apimtys. Net EBPO šalyse taikomi skirtingi ataskaitų teikimo standartai. Akivaizdu, kad būtina nustatyti vienodas sąlygas: aukštynkryptė visų taikomų standartų konvergencija užtikrintų teisinį tikrumą ir visų dalyvaujančiųjų subjektų sąžiningą konkurenciją.

8. Valdymo trūkumų šalinimas: ES pasaulinės lyderystės svarba

8.1. Būtina parengti Europoje taikytinus išsamaus patikrinimo standartus siekiant užtikrinti, kad tiekimo grandinėse būtų gerbiamos žmogaus teisės ir būtų vykdomi su šiomis teisėmis ir deramu darbu susiję reikalavimai. Tai padėtų įgyvendinti JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, TDO trišalę deklaraciją ir EBPO gaires. Taip būtų papildytos nacionalinės iniciatyvos, kurias įgyvendinant siekiama DVT, ypač tikslo panaikinti vaikų darbą ir priverčiamąjį darbą.

8.2. Remiantis Europos standartais būtų skurtos patikimesnės, tvaresnės ir geriau valdomos tiekimo grandinės, taigi krizės metu padidėtų jų atsparumas ir valdymo veiksmingumas. Šis aspektas būtų labai svarbus, pavyzdžiui, darbo vietoje užtikrinant sveikatos apsaugą ir saugą.

8.3. Europos lygmens veiksmams būtini tarptautinės teisinės sistemos patobulinimai, kad būtų vykdoma nuosekli pasaulinė politika. Kartais, pradėjus vykdyti plataus užmojo vienašalius veiksmus, pavyksta pasiekti pažangos tarptautiniu lygmeniu. EESRK mano, kad ES turi išskirtinę galimybę imtis vadovaujančio vaidmens išsamaus patikrinimo srityje, visų pirma atsižvelgiant į pirmaujančią Europos bendrovių poziciją.

8.4. Jungtinių Tautų privaloma sutartis dėl verslo ir žmogaus teisių TDO konvenciją dėl deramo darbo pasaulinėse tiekimo grandinėse EESRK ragina ES ir valstybes nares siekti apčiuopiamos pažangos derantis dėl veiksmingesnės ir privalomos priemonės tarptautiniu lygmeniu, kartu pradėti naujas iniciatyvas, skirtas veiksmingai įgyvendinti esamas priemones ir sistemas. Šiomis iniciatyvomis turėtų būti remiama ( 54 ) ir raginama parengti ( 55 ) , atsižvelgiant į 2016 m. Tarptautinėje darbo konferencijoje vykusias diskusijas bei remiantis pagrindinėmis ir atnaujintomis TDO konvencijomis ir TDO deklaracija dėl darbo principų ir teisių. EESRK mano, kad būtina kuo greičiau surengti visuotinę apklausą ir išanalizuoti, kaip taikant tarptautinius darbo standartus yra šalinami trūkumai užtikrinant deramą darbą bei kitos nustatytos spragos.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Luca JAHIER

(1) TDO, Decent Work in Global Supply Chains (Deramas darbas pasaulinėse tiekimo grandinėse) ataskaita, 2016 m.

(2) OL C 97, 2020 3 24, p. 9.

(3) OL C 303, 2016 8 19, p. 17.

(4) OL C 47, 2020 2 11, p. 38.

(5) EESRK nuomonė Privalomas išsamus patikrinimas (tiriamoji nuomonė Tarybos / EP prašymu), INT/911, 2020 m. rugsėjo mėn. (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 136)

(6) Žr. 3 išnašą.

(7) OL C 227, 2018 6 28, p. 27.

(8) EESRK nuomonė Laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimas 2018 m. sausio 1 d. – 2018 m. gruodžio 31 d., REX/525, 2020 m. liepos mėn. (OL C 364, 2020 10 28, p. 160).

(9) Žr. 3 išnašą.

(10) Žr. 7 išnašą.

(11) Žr. 2 išnašą.

(12) Žr. 5 išnašą.

(13) 2016 m. birželio 20 d. Tarybos išvados (10254/16) dėl verslo ir žmogaus teisių.

(14) 2016 m. gegužės 12 d. Tarybos išvados (8833/16) „ES ir atsakingos pasaulinės vertės grandinės“.

(15) 2020 m. balandžio 29 d. per internetinį seminarą, kurį surengė EP atsakingo verslo darbo grupė, pasakyta EK nario D. Reynders kalba apie išsamų patikrinimą.

(16) UNCTAD, World Investment Report (2013 m.).

(17) TDO World Employment and Social Outlook (Užimtumas pasaulyje ir socialinė perspektyva 2015 m.).

(18) UNCTAD, World Investment Report (2020 m.).

(19) Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m., 68 pt..

(20) Žr. 1 išnašą.

(21) Žr. 3 išnašą.

(22) António Guterres, „COVID-19 and Human Rights We are all in this together“, 2020 m. balandžio mėn.

(23) „What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses?“, Įmonių ir žmogaus teisių išteklių centras, 2020 m. birželio 16 d.

(24) „Malaysia medical glove manufacturers see surge in orders due to covid-19 amid forced labour concerns“, Įmonių ir žmogaus teisių išteklių centras.

(25) JT įmonių ir žmogaus teisių darbo grupės pareiškimas „Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights“.

(26) Žr. 8 išnašą.

(27) JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai, 22 principas, komentaras.

(28) JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai, 17 principas, komentaras.

(29) Žr. 7 išnašą.

(30) EBPO gairių II dalies A.12 punktas.

(31) EBPO gairių II dalies 18 ir 19 komentarai.

(32) Žr. 15 išnašą.

(33) Study on due diligence requirements through the supply chain, 2020 m.

(34) OL L 330, 2014 11 15, p. 1.

(35) OL L 295, 2010 11 12, p. 23.

(36) OL L 130, 2017 5 19, p. 1.

(37) 2017 m. kovo 27 d. Prancūzijos įstatymas Nr. 2017-399 dėl patronuojančiųjų bendrovių ir rangos įmonių išsamaus patikrinimo.

(38) Call of investors representing USD 1,3 trillion ir List of public business statements & endorsements, Įmonių ir žmogaus teisių išteklių centras, 2019 m.

(39) Žr. 4 išnašą.

(40) Įskaitant Tarptautinę žmogaus teisių chartiją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir Europos socialinę chartiją. Papildomai reikėtų remtis ES sutartimis ir ES pagrindinių teisių chartija bei nacionalinėmis priemonėmis ir teisės aktais žmogaus teisių srityje.

(41) Žr. 7 išnašą.

(42) Žr. 7 išnašą.

(43) Žr. 4 išnašą.

(44) JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai, 14 dalis.

(45) Žr. 5 išnašą.

(46) Žr. 4 išnašą.

(47) Žr. 8 išnašą

(48) Nyderlandų ir Prancūzijos neoficialus dokumentas dėl prekybos socialinio ir ekonominio poveikio bei tvaraus vystymosi, 2020 m. gegužės mėn.

(49) EESRK nuomonė Naujos daugiašalės matricos būtinybė pasibaigus COVID-19 pandemijai (nuomonė savo iniciatyva), REX/529, 2020 m. liepos mėn. (OL C 364, 2020 10 28, p. 53).

(50) Žr. 7 išnašą.

(51) Žr. 7 išnašą.

(52) Žr. 7 išnašą.

(53) EBPO ataskaita, 2020 m.

(54) Žr. 2 išnašą.

(55) Žr. 3 išnašą.