EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2017 07 26 COM(2017) 407 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS VADOVŲ TARYBAI IR TARYBAI

Devintoji pažangos, padarytos kuriant tikrą veiksmingą saugumo sąjungą, ataskaita {SWD(2017) 278 final}



I. ĮVADAS Tai devintoji mėnesinė pažangos, padarytos kuriant tikrą veiksmingą saugumo sąjungą, ataskaita. Joje apžvelgiami pokyčiai, susiję su dviem pagrindiniais ramsčiais: kova su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu bei jų rėmimo priemonių naudojimu, taip pat mūsų apsaugos nuo šių grėsmių ir atsparumo joms didinimu. Šioje ataskaitoje pateikiamos Komisijos išvados, padarytos atlikus išsamų Sąjungos vidaus saugumo srities veiksmų vertinimą, skelbiamą kartu su šia ataskaita. Šis vertinimas buvo pradėtas 2016 m. gruodžio mėn. Jį atliekant nagrinėtas ES politikos ir priemonių, kuriomis valstybėms narėms padedama kovoti su terorizmu ir užkirsti kelią radikalizacijai, naikinti organizuotą nusikalstamumą ir kovoti su kibernetiniais nusikaltimais, tinkamumas bei veiksmingumas. ES lygmens veiksmų, kurių imamasi vidaus saugumo srityje, vertinimas yra grindžiamas Komisijos tarnybų atlikta analize, valstybių narių institucijų ir ES agentūrų apklausų rezultatais, taip pat įtraukių konsultacijų su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis (įskaitant Europos Parlamentą, nacionalinius parlamentus, pilietinę visuomenę, ekspertų grupes, akademinio pasaulio ir pramonės atstovus) rezultatais. Nors bendras išsamaus vertinimo rezultatas yra teigiamas ir patvirtina, kad ES saugumo politikos pagrindinės priemonės yra gerai vertinamos ir tinkamos, vertinant nustatyta ir uždavinių bei trūkumų, turinčių poveikį veiksmingam bendradarbiavimui saugumo sąjungoje. Šioje ataskaitoje išdėstomas Komisijos požiūris į tai, kaip reikėtų spręsti šiuos uždavinius ir šalinti trūkumus, kad ES saugumo politika būtų dar veiksmingesnė. Aptariamas ir poreikis toliau plėtoti bei derinti esamą politiką ir priemones, kad būtų galima reaguoti į augančią terorizmo grėsmę; tai pabrėžta ir 2017 m. birželio 22–23 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose, 2017 m. liepos 7 d. Didžiojo dvidešimtuko Kovos su terorizmu veiksmų plane ir Taorminoje vykusio Didžiojo septyneto aukščiausiojo lygio susitikimo 2017 m. gegužės 26 d. pareiškime dėl kovos su terorizmu ir smurtiniu ekstremizmu. Šioje ataskaitoje taip pat pateikiama naujos informacijos apie pažangą įgyvendinant prioritetinius saugumo srities dokumentus: imtasi tolesnių veiksmų, kad būtų užkirstas kelias teroristų finansavimui neteisėtai prekiaujant kultūros vertybėmis ir gerinamas keitimasis informacija užtikrinant informacinių sistemų sąveikumą ir jas visapusiškai įdiegiant. Kalbant apie su teisėkūra nesusijusius veiksmus, šioje ataskaitoje pateikiama naujos informacijos apie priemones, kurių imtasi siekiant užkirsti kelią radikalizacijai internete, stiprinti pažeidžiamų taikinių apsaugą ir vidaus saugumo politikai skirtomis ES lėšomis remti nacionalinius veiksmus. Galiausiai, šioje ataskaitoje taip pat aptariami naujausi su išorės aspektu susiję pokyčiai, svarbūs kuriant veiksmingą ir tikrą saugumo sąjungą. II. IŠSAMUS ES SAUGUMO POLITIKOS VERTINIMAS 1. Bendras vertinimas. ES veiksmais kuriama pridėtinė paramos valstybėms narėms vertė Atlikus išsamų vertinimą matyti, kad suinteresuotosios šalys Sąjungos vidaus saugumo srities veiksmus ir naudojamas priemones laiko tinkamomis, svarbiomis ir veiksmingomis siekiant teigiamų rezultatų. Manoma, kad ES vidaus saugumo politika kuriama pridėtinė paramos valstybių narių veiksmams vertė, atitinkanti valstybių narių atsakomybę už veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti saugumą, ir ES institucijoms bei agentūroms Sutartimis suteiktą pagalbinį vaidmenį. Nenustatyta nei didelio neigiamo šalutinio poveikio, nei labai besidubliuojančių arba sutampančių veiksmų. Visų pirma išsamiame vertinime pabrėžiama pridėtinė ES veiksmų vertė, susijusi su tuo, kad lengviau keistis informacija ir imtis operatyvinio bendradarbiavimo. Tokiomis priemonėmis kaip Šengeno informacinė sistema, jungtinės tyrimų grupės, Europos arešto orderis arba savitarpio teisinė pagalba nacionalinėms institucijoms padedama rinkti informaciją bei įrodymus ir jais keistis, suteikiama galimybė vykdyti koordinuojamus operatyvinius veiksmus ir padedama nuteisti nusikaltėlius. Be to, bendra vertinimo išvada ta, kad ES priemonėmis padėta didinti nacionalinius pajėgumus kovoti su terorizmu, sunkių formų ir organizuotu nusikalstamumu ir kibernetiniais nusikaltimais, be kita ko, rengiant mokymus, keičiantis geriausia patirtimi ir bendradarbiaujant tarpvalstybiniu mastu. Tokiomis bendradarbiavimo priemonėmis kaip kovos su organizuotu ir sunkių formų tarptautiniu nusikalstamumu ES politikos ciklas padedama nustatyti bendrus valstybių narių institucijų nacionalinio lygmens ir tarpvalstybinių operatyvinių veiksmų prioritetus. Teisingumo ir vidaus reikalų srities ES agentūros tapo svarbiausiomis atitinkamų savo kompetencijos sričių dalyvėmis – tai liudija Europolo pagalba, teikiama per jo specializuotus centrus, arba Eurojusto vaidmuo padedant diegti Europos arešto orderį ir Europos tyrimo orderį. Kalbant apie ES teisės aktus, iš išsamaus vertinimo matyti, kad suinteresuotosios šalys apskritai patenkintos vidaus saugumo srities ES sistema ir ja užtikrinamu teisiniu tikrumu. ES vidaus saugumo politikos teisinė sistema ilgainiui plėtojosi ir, kaip jau įrodyta, geba prisitaikyti prie augančių grėsmių. Nors nenustatyta teisės aktų esminių trūkumų, iš atlikto išsamaus vertinimo matyti, jog ES sistemą reikia tikslingai keisti ir papildyti siekiant mažinti augančias grėsmes arba paprastinti esamas taisykles, kad tiems, kas tas taisykles taiko vietoje, būtų paprasčiau tai daryti (žr. II skirsnio 2 dalį, taip pat Komisijos išvadas, padarytas remiantis šiais nustatytais faktais). Atlikus išsamų vertinimą įsitikinta, kad pagrindinių teisių paisymas – svarbiausias ES saugumo politikos bruožas, atitinkantis Sutartimis nustatytą teisinę prievolę. Komisija, papildydama Europos Sąjungos Teisingumo Teismo vykdomą veiksmingą teisminę priežiūrą, parengė kelias priemones, kuriomis į pagrindinių teisių aspektą atsižvelgiama rengiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir politikos pasiūlymus. Taikant šias priemones, pvz., atliekant poveikio vertinimus, kuriuos reikalaujama atlikti pagal geresnio reglamentavimo taisykles pagrindinėms teisėms , vertinamas planuojamų politikos priemonių poveikis arba dar ankstyvame konkrečių iniciatyvų rengimo etape į šią veiklą įtraukiamas Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra. Vykdomas su informacinių sistemų sąveikumu susijęs darbas – vienas iš pavyzdžių, kai ankstyvame naujo politikos požiūrio formulavimo etape naudojamasi Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros pagalba ir rekomendacijomis. Į pagrindines teises atsižvelgiama ir vertinant ES priemonių ir politikos poveikį bei efektyvumą, kai tikrinama, ar jos tebėra būtinos, proporcingos ir atitinka savo paskirtį. Komisija nacionalinėms institucijoms taip pat padeda užtikrinti, kad įgyvendinant atitinkamus ES teisės aktus būtų gerbiamos pagrindinės teisės. Komisija šias priemones toliau taikys ir tobulins, kad įgyvendinant ES politiką būtų užtikrinta visapusiška pagarba pagrindinėms teisėms, kartu suvokiant, kad piliečių saugumo užtikrinimas ir pagarba pagrindinėms teisėms yra viena kitą papildančios sritys. 2. Pagrindiniai veiksmingos ES saugumo politikos kūrimo uždaviniai ir jų sprendimo būdai Nors bendra išsamaus vertinimo išvada yra teigiama, vertinant nustatyta ir uždavinių bei trūkumų, darančių neigiamą poveikį bendradarbiavimui saugumo sąjungoje. Šiuos uždavinius ir trūkumus galima apibendrinti taip: ·nacionaliniu lygmeniu nevisapusiškai įgyvendinant tam tikrą ES politiką ir priemones, mažėja tos politikos ir priemonių veiksmingumas; ·dėl tam tikrų ES priemonių sudėtingumo nacionalinėms institucijoms sunkiau jas naudoti taip, kad būtų juntamas jų visapusiškas poveikis; ·dėl ribotų nacionalinio lygmens pajėgumų ES lygmeniu reikia sutelkti dar daugiau išteklių bei ekspertinių žinių ir siekti įvairių politikos sričių sinergijos; ·augančios grėsmės, dėl kurių ES turi atnaujinti savo priemones. Atlikus išsamų vertinimą ir nustačius šiuos uždavinius bei trūkumus, patvirtinama keletas Komisijos pastaruoju metu pradėtų vykdyti politikos iniciatyvų ir raginama imtis daugiau veiksmų. Komisija, taikydama geresnio reglamentavimo principus, atsižvelgs į šiuos nustatytus faktus. Visapusiško ES priemonių įgyvendinimo rėmimas

Remiantis išsamiu vertinimu, keletas pagrindinių vidaus saugumo srities ES politikos sričių ir priemonių valstybėse narėse nacionaliniu lygmeniu įgyvendintos nevisapusiškai. Vienas iš tokių pavyzdžių – organizuoto nusikalstamumo srities teisės aktai arba Priumo sutartis dėl keitimosi DNR, pirštų atspaudų ir transporto priemonių registracijos duomenimis. Šių priemonių visapusiškai neįgyvendinus, mažėja jų veiksmingumas, be to, visoms valstybėms narėms trukdoma naudotis visomis tų priemonių teikiamomis galimybėmis. Komisija pereinamuoju laikotarpiu toliau padės valstybėms narėms įgyvendinti ES teisės aktus. Vienas iš tokių pavyzdžių – parama įgyvendinant ES keleivio duomenų įrašo direktyvą, kurią reikia įgyvendinti iki 2018 m. gegužės 25 d. Komisija pateikė įgyvendinimo planą, skyrė papildomą finansavimą ir rengia reguliarius susitikimus su valstybių narių ekspertais, kad būtų dalijamasi šios srities žiniomis, dalykine kompetencija ir geriausia patirtimi (žr. III skirsnio 1 dalį). Dar vienas pavyzdys – tebeįgyvendinama Tinklų ir informacijos saugumo direktyva (TIS direktyva), kurią reikia įgyvendinti iki 2018 m. gegužės 9 d. Atsižvelgdama į faktus, nustatytus atlikus išsamų vertinimą, Komisija ypatingą dėmesį skirs Kovos su terorizmu direktyvos ir neseniai priimtų teisės aktų dėl kovos su teroristų finansavimu įgyvendinimui, nes, remiantis išsamiu vertinimu, kelios suinteresuotosios šalys nurodė, kad gali kilti sunkumų įgyvendinant šias priemones. Komisija ir toliau bus Sutarčių sergėtoja ir vykdys pažeidimo nagrinėjimo procedūras, kai reikės užtikrinti, kad ES vidaus saugumo srities teisės aktai būtų visapusiškai taikomi. Atsižvelgdama į faktus, nustatytus atlikus išsamų vertinimą, Komisija toliau naudotis šiais vykdymo užtikrinimo įgaliojimais kartu su priemonėmis, kuriomis siekiama su atitinkamomis valstybėmis narėmis dalytis žiniomis ir dalykine kompetencija. Vienas iš tokių pavyzdžių – techninė parama, Komisijos teikiama tuo pat metu, kai kelių valstybių narių, dar neįgyvendinusių Priumo sutarties, atžvilgiu vykdomos pažeidimo nagrinėjimo procedūros (žr. III skirsnio 1 dalį). Valstybių narių institucijos nurodė, kad įgyvendinti nuostatas vėluojama dėl techninės kompetencijos ir finansinių išteklių stokos, visų pirma tais atvejais, kai informacija yra nauja arba atnaujinta. Komisija atkreipia dėmesį, kad pagal policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonę gali būti skiriamas ES finansavimas, bet valstybės narės turėtų geriau panaudoti tas lėšas – 2017 m. birželio 15 d. įvykdymo lygis buvo 26 proc. (taip pat žr. III skirsnio 2 dalį). Komisija toliau padės valstybėms narėms kuo geriau panaudoti turimą finansavimą. ES priemonių sudėtingumo mažinimas Išsamiame vertinime nurodyta, kad nacionalinėms institucijoms kelių ES priemonių veiksmingai taikyti nepavyksta dėl ES teisės aktų, kuriais tos priemonės reglamentuojamos, sudėtingumo. Vienas iš tokių pavyzdžių – skirtingos ES taisyklės dėl teisėsaugos institucijų prieigos prie ES informacinių sistemų arba skirtingos dabartinės teisinės sistemos, kuriomis reglamentuojama tarpvalstybinė prieiga prie elektroninių įrodymų, kurios atitinka tradicines teritoriškumo sampratas ir kurias taikant kyla sunkumų dėl elektroninių paslaugų ir duomenų srautų tarpjurisdikcinio pobūdžio. Iš dalies taip yra dėl to, kad per ilgesnį laiką sukurta įvairių priemonių, todėl tam tikrais atvejais susidarė sudėtingas priemonių tinklas ir nacionalinėms institucijoms sunku tas priemones taikyti. Be to, ES teisės aktuose ne visada aiškiai nustatytos apibrėžtys, todėl valstybėse narėse taikomos skirtingos taisyklės, trukdančios operatyviniam bendradarbiavimui. Tokia padėtis pirmiausia buvo kovos su terorizmu srityje, kol nebuvo priimta Kovos su terorizmu direktyva – joje kriminalizuojami tokie veiksmai kaip teroristų finansavimas, mokymas arba kelionės teroristiniais tikslais, taip pat tokių kelionių organizavimas arba palengvinimas. Komisija jau ėmėsi veiksmų, kad sumažintų ES teisės aktų sudėtingumą, nustatytą atliekant išsamų tyrimą. Komisija nustatė, kad keitimosi informacija srityje padėtis sudėtinga – esama įvairių skirtingai valdomų informacinių sistemų, o tai apsunkina nacionalinių institucijų darbą. Taigi, Komisija pasiūlė, kaip šią kliūtį įveikti užtikrinant informacinių sistemų sąveikumą, taip pat nustatant paprastesnes teisėsaugos institucijų prieigos, gerbiant pagrindines teises, visų pirma susijusias su duomenų apsauga, taisykles. Komisija taip pat peržiūri tarpvalstybinės prieigos prie elektroninių įrodymų būdus. Tuo remdamasi, Komisija įgyvendina praktines priemones, kuriomis siekiama esamoje teisinėje sistemoje gerinti tokią prieigą, ir kartu atlieka poveikio vertinimą, kad juo būtų galima ateityje grįsti galimus teisėkūros veiksmus. Komisija taip pat peržiūrės teisės aktus, kurie, kaip nustatyta atliekant išsamų vertinimą, yra galbūt nebereikalingi arba pasenę. 2014 m. lapkričio mėn. Komisija pasiūlė panaikinti 24 aktus, galiojusius policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje. Teisės aktų leidėjai 2016 m. sausio 20 d. patvirtino tuos pasiūlymus, taigi iš viso panaikinti 26 aktai. Iš išsamaus vertinimo taip pat matyti, kad siekiant plėsti galutinių naudotojų žinias apie esamas ES priemones ir didinti jų gebėjimą tas priemones veiksmingai naudoti, svarbus yra mokymas. Suinteresuotosios šalys taip pat nurodė nacionalinių pareigūnų mainų ir delegavimo programų pridėtinę vertę, nes taip galima dalytis geriausia ES priemonių taikymo patirtimi. Komisija glaudžiai bendradarbiauja su Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL), kad pastarosios mokymo programa atitiktų saugumo srities Sąjungos prioritetus ir kad agentūra padėtų suteikti nacionaliniams pareigūnams žinių ir įgūdžių, būtinų norint veiksmingai bendradarbiauti su kolegomis kitose valstybėse narėse, visapusiškai vykdant agentūroms 2016 m. liepos 1 d. suteiktus naujus įgaliojimus. Komisija remia labai įvairias Europos teisėjų mokymo tinklo (ETMP) parengtas mokymo programas, skirtas prokurorams ir teisėjams, įgyvendinantiems Sąjungos teisės aktus, susijusius su teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose. ES lygmens pajėgumų didinimas telkiant išteklius ir naudojantis sinergija Atlikus išsamų vertinimą nustatyta, kad ES lygmeniu galima sutelkti dar daugiau išteklių. Kai pavienėms valstybėms narėms trūksta dalykinės kompetencijos ar išteklių, gali būti naudinga ES lygmeniu plėtoti bendrus pajėgumus. Suinteresuotosios šalys konkrečiai nurodė technologijoms imlias sritis, pavyzdžiui, kibernetinį saugumą, chemines, biologines, radiologines arba branduolines (ChBRB) medžiagas arba didelių duomenų kiekių arba atvirosios programinės įrangos analizę. ES agentūroms tenka svarbus vaidmuo teikiant bendrus išteklius pavienėms valstybėms narėms. Pavyzdžiui, Europolui priklausantis Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centras (EC3) nacionalinėms institucijoms padeda kovoti su kibernetiniu nusikalstamumu ir remia teisėsaugos institucijų veiksmus įvykus didelio masto kibernetiniams išpuoliams – teikia teismo ekspertizės pagalbą arba su kibernetiniu nusikaltimu susijusią informaciją, gaunamą iš viešųjų, privačiųjų ir atvirųjų šaltinių. Europolui priklausantys Europos kovos su terorizmu centras ir Europos kovos su neteisėtu migrantų gabenimu centras savo atitinkamose srityse atlieka panašias paramos funkcijas. Dar vienas pavyzdys – Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros (ENISA) vaidmuo remiant valstybių narių bendradarbiavimą pagal Tinklų ir informacijos saugumo direktyvą (TIS direktyvą). Iš išsamaus vertinimo matyti, kad, suinteresuotųjų šalių nuomone, ES agentūrų teikiama parama yra labai vertinga. Komisija stengėsi užtikrinti, kad ES agentūros turėtų priemonių, reikalingų šiai paramos funkcijai vykdyti. ES lygmens tinklai – dar vienas būdas telkti ekspertines konkrečių vidaus saugumo sričių žinias. Išsamiame vertinime pabrėžta Europos tinklų arba bendradarbiavimo struktūrų, papildančių ES agentūrų veiklą ir skatinančių operatyvinį bendradarbiavimą, pridėtinė vertė. Tai tinklai, kurių specializacija – kova su ekologiniais nusikaltimais („EnviCrimeNet“), su prekyba narkotikais (Jūrų analizės ir operacijų centras kovai su prekyba narkotikais), nusikalstamumo prevencija (Europos nusikalstamumo prevencijos tinklas), specialieji intervencijos padaliniai (tinklas „Atlas“), cheminės, biologinės, radiologinės arba branduolinės (ChBRB) medžiagos (ChBRB patariamoji grupė) arba transporto saugumas (Europos oro uostų teisėsaugos tarnybų tinklas (AIRPOL) ir Europos geležinkelių teisėsaugos tarnybų tinklas (RAILPOL). Komisija prireikus toliau taikys tinklaveikos požiūrį, kaip tai buvo padaryta neseniai įsteigus ES pažeidžiamų taikinių apsaugos politikos grupę, kad būtų galima struktūriškiau keistis informacija ir dalytis geriausia patirtimi, susijusia su operatyviniais veiksmais, kuriais siekiama apsaugoti pažeidžiamus taikinius. Atlikus išsamų vertinimą nustatyta, kad dėl uždavinių, susijusių su terorizmu, sunkių formų nusikaltimais ir kibernetiniais nusikaltimais, kompleksiškumo dar yra galimybių ES lygmeniu labiau pasinaudoti saugumo politikos ir su ja susijusių kitų politikos sričių sinergija. Pavyzdžiui, policijos institucijos, sienos apsaugos pareigūnai ir muitinė turi glaudžiau bendradarbiauti arba saugumo politiką susieti su transporto politika tokiose srityse kaip aviacijos saugumas arba jūrų saugumas. Suvokdama, kad reikia įvairius sektorius apimančių veiksmų, Komisija įsteigė už saugumo sąjungą atsakingo Komisijos nario pareigybę, o jam padės kompleksinė darbo grupė, kuri vadovausis visos Komisijos praktine patirtimi. Atliekant išsamų vertinimą taip pat nustatyta, kad ES lygmeniu nacionalinėms institucijoms teikiama pridėtinės vertės, nes sutelkiami įvairūs ne viešojo sektoriaus subjektai. Suinteresuotosios šalys nurodė, kad svarbus viešojo sektoriaus institucijų ir įmonių bendradarbiavimas kovojant su kibernetiniais nusikaltimais arba radikalizacija internete, taip pat kad svarbu į veiklą, kuria siekiama bendruomenėse užkirsti kelią radikalizacijai, įtraukti vietos specialistus, akademinę bendruomenę ir tyrėjus. Komisija, kartu su tokiais subjektais kaip ES interneto forumas arba Informacijos apie radikalizaciją tinklo kompetencijos centras, toliau rems šią veiklą. Komisija taip pat svarstys galimybę reguliariai rengti strateginį dialogą saugumo politikos klausimais su labai įvairiomis suinteresuotosiomis grupėmis. Kova su augančiomis grėsmėmis bendras ES saugumo politikos uždavinys – užtikrinti, kad priemonės, kuriomis kovojama su augančia saugumo grėsme, nebūtų pasenusios. Iš išsamaus vertinimo matyti, kad dėl naujų ir besiformuojančių grėsmių ne kartą prireikė tikslinės esamų ES priemonių arba vidaus saugumo teisės aktų peržiūros. Kovos su terorizmu srityje bendra konceptuali ES vidaus saugumo veiksmų sistema tebegalioja, o reaguojant į greitai kintančią saugumo aplinką, pavienes priemones buvo galima koreguoti. Komisija toliau vertins, ar reikia atlikti esamų vidaus saugumo priemonių tikslinių pakeitimų. Pastarojo meto pavyzdžiai – siekiant lengviau plėtoti ES politiką, reaguojant į precedento neturinčio masto radikalizaciją ir atsižvelgiant į tai, kad artėja 2013 m. Kibernetinio saugumo strategijos peržiūra, įsteigta aukšto lygio radikalizacijos ekspertų grupė, kad būtų užtikrintas šiuolaikiškas ir veiksmingas atsakas į didėjančią kibernetinio nusikalstamumo grėsmę. Naujas Europos Parlamento specialusis kovos su terorizmu komitetas suteiks papildomų galimybių toliau analizuoti, ar esamos ES kovos su terorizmu priemonės yra tinkamas atsakas į Europoje augančią terorizmo grėsmę, ir nustatyti šalintinas praktines ir teisines kliūtis. Komisija aktyviai prisidės prie specialiojo komiteto veiklos, kad būtų pasiektas rezultatas, kuriuo remiantis kartu su Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetu (LIBE) ir Taryba būtų galima imtis tolesnių veiksmų. III. PRIORITETINIŲ SAUGUMO SRITIES VEIKSMŲ ĮGYVENDINIMAS 1. Teisėkūros iniciatyvos

2017 m. liepos 13 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo siekiama užkirsti kelią tam, kad į ES būtų importuojamos ir joje saugomos neteisėtai iš trečiosios šalies išvežtos kultūros vertybės, ir taip sumažinti neteisėto kultūros vertybių gabenimo mastą, kovoti su teroristų finansavimu ir saugoti kultūros paveldą. Tai dar vienas žingsnis siekiant įgyvendinti 2016 m. vasario mėn. Kovos su teroristų finansavimu stiprinimo veiksmų planą, tai taip pat atsakas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos raginimą kovoti su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis ir neteisėtu jų gabenimu, visų pirma, kai tai vykdoma kilus ginkluotam konfliktui ir kai tai vykdo arba naudos iš to turi teroristinės grupės. Kai Komisijos pasiūlymą patvirtins teisės aktų leidėjai, juo bus nustatyta bendra importuojamų kultūros vertybių apibrėžtis, užtikrinta, kad, pirkdami kultūros vertybes iš trečiųjų šalių, importuotojai laikytųsi rūpestingumo reikalavimo, nustatyta standartinė informacija, kuria patvirtinama, kad prekės yra teisėtos, numatyta veiksmingų priemonių, kuriomis atgrasoma nuo neteisėto gabenimo. Komisija ragina teisės aktų leidėjus nagrinėti šį pasiūlymą prioriteto tvarka. Pažanga padaryta ir kuriant patikimesnes bei pažangesnes sienų ir saugumo informacines sistemas. 2017 m. liepos 12 d. Europos Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas (LIBE) ir Tarybos Nuolatinių atstovų komitetas (COREPER) patvirtino susitarimą dėl atvykimo ir išvykimo sistemos (AIS). Šią sistemą Komisija pasiūlė 2016 m. balandžio mėn..Joje bus registruojami ne ES piliečių, kertančių ES išorės sienas, atvykimo ir išvykimo duomenys, taigi bus padedama geriau valdyti išorės sienas ir didinti vidaus saugumą. Politinis susitarimas dėl atvykimo ir išvykimo sistemos – svarbus žingsnis siekiant iki 2020 m. užtikrinti visišką ES informacinių sistemų sąveikumą, laikantis Komisijos naujojo požiūrio į sienų ir saugumo duomenų valdymą. 2017 m. liepos 6–7 d. Taline vykusiame neoficialiame Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdyje valstybės narės priminė, kad yra įsipareigojusios pirmumo tvarka siekti informacinių sistemų sąveikumo. Komisija teisės aktų leidėjus ragina paspartinti veiklą, susijusią su šiuo metu nagrinėjamais pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl informacinių sistemų. Taip pat toliau diegiamos esamos sistemos ir stengiamasi kuo labiau padidinti jų naudingumą – tai dar viena veiklos sritis, susijusi su siekiu užtikrinti patikimesnes ir pažangesnes sienų ir saugumo informacines sistemas. Komisijos tarnybos 2017 m. birželio 22 d. surengė penktąjį posėdį su valstybių narių ekspertais, kad būtų galima pasidalyti su atitinkamos srities žiniomis, dalykine kompetencija ir geriausia patirtimi. Šis posėdis surengtas siekiant padėti įgyvendinti Keleivio duomenų įrašų (PNR) direktyvą. Kadangi iki direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę liko mažiau nei metai (terminas – 2018 m. gegužės 25 d.), Komisija valstybes nares dar kartą paragino labiau stengtis užtikrinti, kad veikianti PNR sistema būtų laiku įdiegta, nes ji svarbi reagavimo į terorizmo grėsmę priemonė. Komisija valstybėms narėms, kuriose įgyvendinimas vyksta lėčiau, nusiuntė raštus siekdama padėti pašalinti galimas joms kylančias kliūtis ir įvertinti, ar būtų galima suteikti papildomą paramą, įskaitant kelių valstybių narių, gerokai pasistūmėjusių įgyvendinant PNR direktyvą, dvišalę paramą. Nors kelios valstybės narės padarė pažangą įgyvendindamos Priumo sprendimus, Komisijai teko pasinaudoti savo pažeidimų nagrinėjimo įgaliojimais, kad būtų užtikrintas visapusiškas sprendimų įgyvendinimas. Taigi, 2017 m. gegužės 18 d. Komisija Kroatijai, Airijai ir Italijai nusiuntė pagrįstas nuomones. Komisija ne tik naudojasi Sutartimis jai suteiktais įgaliojimais, bet ir toliau padeda valstybėms narėms įgyvendinti sprendimus vykdant nacionalines programas pagal policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonę, skirdama joms finansavimą. Komisija šioms 2017 m. nacionalinėms programoms skirs dar 22 mln. EUR, ir šį finansavimą bus galima panaudoti Priumo sprendimams įgyvendinti. 2017 m. liepos 7 d. teisingumo ministrai Taline surengtame neoficialiame Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdyje aptarė Komisijos pasiūlymą dėl nutarimų įšaldyti bei konfiskuoti tarpusavio pripažinimo . Komisija teisės aktų leidėjus ragina šį sprendimą skubiai svarstyti, kad būtų galima geriau susigrąžinti nusikalstamą turtą tarpvalstybinėse bylose. 2. Su teisėkūros procedūra nesusijusių veiksmų įgyvendinimas Kova su radikalizacija internete tebėra kovos su terorizmu prioritetas, taigi Komisija sparčiau dirba, kad galėtų padėti valstybėms narėms spręsti šį uždavinį. Po 2017 m. birželio 27 d. vyresniųjų pareigūnų lygmens ES interneto forumo posėdžio ES interneto forumo nariai 2017 m. liepos 17 d. pateikė Kovos su teroristiniu turiniu internete veiksmų planą. Veiksmų plane pateikta priemonių, kuriomis turėtų būti padedama automatiškai nustatyti internete skelbiamą neteisėtą teroristinį turinį, su mažesnėmis bendrovėmis dalytis šios srities technologijomis ir priemonėmis, pasiekti, kad būtų visiškai įdiegta ir naudojama saitažodžių duomenų bazė ir pilietinė visuomenė turėtų galimybių internete skleisti alternatyvią informaciją. Kadangi ši tema labai aktuali, Komisijos tarnybos rugsėjo mėn. sušauks dar vieną vyresniųjų pareigūnų lygmens ES interneto forumo posėdį ir vienoje iš būsimų saugumo sąjungos pažangos ataskaitų praneš apie pažangą, padarytą įgyvendinant veiksmų planą. Po pastarojo meto teroristinių išpuolių dėmesys vėl nukreiptas į tai, kad reikia stiprinti pažeidžiamų taikinių apsaugą, ir raginama naujoviškais būdais saugoti vietas, kuriose renkasi daug žmonių. 2017 m. gegužės 30–31 d. Komisijos tarnybų patalpose vyko praktinis seminaras. Šiame seminare valstybių narių ir trečiųjų šalių ekspertai keitėsi gerąja patirtimi ir tuo, ko išmokta pažeidžiamų taikinių apsaugos srityje. Šis seminaras, surengtas Pasaulinio kovos su terorizmu forumo metu, papildyto 2017 m. vasario mėn. pradėtus veiksmus, kuriais siekiama plėtoti ES politikos ir praktikos platformą, kad būtų didinamas ES atsparumas išpuoliams prieš pažeidžiamus taikinius. Be to, imtasi dar vienos praktinės Komisijos remiamos priemonės – Belgijos ir Nyderlandų policijos specialiosios intervencinės pajėgos 2017 m. birželio 29 d. surengė tarpvalstybines pažeidžiamų taikinių apsaugos pratybas, per kurias buvo imituojami teroristiniai išpuoliai prieš viešąsias mokyklas. Šiose pratybose dalyvavo policijos pajėgos, už pirmuosius reagavimo veiksmus atsakingos tarnybos ir valstybinės reagavimo į nelaimes grupės, ir per jas siekta įvertinti pasirengimą ir krizių valdymo funkcijas išpuoliams vienu metu įvykus kaimyninėse šalyse. Komisijos tarnybos visoms valstybėms narėms surengs specialų informacinį pasitarimą ir pasidalins gerąja patirtimi, įgyta per šias pratybas. ES finansavimas – svarbi priemonė, kuria valstybėms narėms padedama vykdyti veiksmus, būtinus kuriant veiksmingą ir tikrą saugumo sąjungą. Kadangi auga terorizmo, organizuoto nusikalstamumo ir kibernetinio nusikalstamumo grėsmė, Komisija, įgyvendindama policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonę, Sąjungos veiksmams remti 2017 m. skirs 90 mln. EUR, ir ši suma yra dvigubai didesnė už skirtąją 2016 m. Atitinkamoje metinėje darbo programoje nustatyti vidaus saugumo srities tikslinių tarpvalstybinių veiksmų finansavimo prioritetai ir ja ketinama remti valstybių narių kovos su terorizmu pastangas įgyvendinant projektus, kuriais užkertamas kelias teroristų finansavimui, kovojama su radikalizacija, remiami pilietinės visuomenės veiksmai, susiję su alternatyvios informacijos sklaida, ir stiprinama ypatingos svarbos infrastruktūros apsauga. Komisija taip pat ketina finansuoti tarpvalstybinius veiksmus, kuriais siekiama šalinti prioritetines nusikalstamumo grėsmes, pavyzdžiui, prekybą žmonėmis, prekybą narkotikais ir ekologinius nusikaltimus. Pirmą kartą per policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonės įgyvendinimo laikotarpį ketinama pagal 2017 m. metinę darbo programą lėšų skirti kovos su kibernetiniu nusikalstamumu projektams. Tai rodo, kad kibernetinės grėsmės didėja, kaip matyti iš pastarojo meto kibernetinių išpuolių, ir kad beveik visų rūšių organizuoto nusikalstamumo srityse nusikaltėliai geba dar geriau naudoti technologijas, o naudojamos technologijos turi dar didesnį poveikį. Siekdama gerinti keitimąsi informacija Komisija ketina finansuoti projektus, kurių tikslas kuo labiau padidinti esamų ES informacinių sistemų naudą. Tai prioritetinis uždavinys kuriant patikimesnes ir pažangesnes sienų ir saugumo informacines sistemas, be to, taip bus remiamos pastangos užtikrinti, kad ES informacinės sistemos būtų sąveikesnės. Galiausiai, Komisija ketina finansuoti glaudesnį tarpvalstybinį policijos bendradarbiavimą, atitinkantį jos 2017 m. gegužės mėn. rekomendaciją dėl proporcingų policijos patikrinimų ir policijos bendradarbiavimo Šengeno erdvėje. Šiuo finansavimu papildoma parama, teikiama valstybėms narėms pagal jų nacionalines programas taikant policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonę.. 2014–2020 m. Komisija 26 valstybių narių kovos su nusikalstamumu ir rizikos bei krizės valdymo priemonėms finansuoti iš viso skiria 754 mln. EUR. Siekiant ES užtikrinti aukšto lygio saugumą, šis finansavimas gali būti naudojamas įvairiausioms iniciatyvoms – informacinėms sistemoms kurti, operacinei įrangai įsigyti, mokymo programoms remti ir operatyviniam bendradarbiavimui užtikrinti. Tačiau akivaizdu, kad valstybės narės šį finansavimą galėtų geriau panaudoti. Todėl Komisija valstybes nares ragina visapusiškai pasinaudoti šiuo finansavimu saugumo sąjungos prioritetams įgyvendinti. 3. Išorės matmuo 2017 m. liepos 7–8 d. Hamburge vykusiame aukščiausiojo lygio susitikime Didžiojo dvidešimtuko vadovai patvirtino Kovos su terorizmu veiksmų planą. Veiksmų planu raginama stabdyti augančią grėsmę, kylančią dėl grįžtančių užsienio teroristų kovotojų, palengvinti keitimąsi informacija, kovoti su teroristų finansavimu, radikalizacija ir interneto naudojimu terorizmo tikslais, taigi veiksmų planu patvirtinami dabartiniai ES veiksmų saugumo sąjungoje prioritetai. Įgyvendindamos šią politiką Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba toliau glaudžiai bendradarbiaus su savo partneriais, esančiais ne ES. 2017 m. liepos 26 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas pateikė savo nuomonę dėl ES ir Kanados susitarimo dėl keleivio duomenų įrašo duomenų perdavimo ir tvarkymo suderinamumo su Sutartimis. Susitarimas buvo pasirašytas 2014 m., ir Taryba Europos Parlamento paprašė jį patvirtinti. Europos Parlamentas nusprendė šį klausimą perduoti Teisingumo Teismui ir įsitikinti, ar numatomas susitarimas suderinamas su ES teise, kuria užtikrinama pagarba privačiam ir šeimos gyvenimui ir asmens duomenų apsauga. Komisija prie šio klausimo sugrįš kitoje saugumo sąjungos pažangos ataskaitoje – ji bus parengta 2017 m. rugsėjo mėn. Liepos 7 d. Taline vykusiame neoficialiame ES ir Rytų partnerystės teisingumo ir vidaus reikalų ministrų posėdyje daugiausia dėmesio skirta kovai su kibernetiniu nusikalstamumu, kovai su korupcija ir esminėms teisminėms reformoms. Ministrai pakartojo savo bendrą įsipareigojimą imtis tolesnių kovos su kibernetiniu nusikalstamumu veiksmų ir didinti kibernetinį saugumą. Ministrai aptarė teisėkūros ir veiklos uždavinius, kylančius kovojant su kibernetiniu nusikalstamumu, tikėdamiesi aktyviau bendradarbiauti ir regioniniu, ir tarptautiniu lygmeniu ir imtis tolesnių veiksmų, vykdomų veikiant Rytų partnerystės teisinės valstybės grupei. 2017 m. birželio 19 d. Užsienio reikalų taryba patvirtino išvadas dėl jūrų saugumo išorės aspektų. Jose pabrėžiamas ES kaip pasaulinio jūrų saugumo užtikrintojos vaidmuo ir raginama plačiau dalytis informacija, keistis gerąja patirtimi, labiau koordinuoti ES iniciatyvas ir tarptautinį bendradarbiavimą jūroje, siekiant spręsti kylančius uždavinius ir šalinti jūroms kylančią grėsmę. 2017 m. liepos 17 d. Užsienio reikalų taryba aptarė Visuotinės Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategijos įgyvendinimo 2017–2018 m. prioritetus. Ministrai pabrėžė, kad saugumo, kovos su terorizmu ir hibridinėmis grėsmėmis srityje reikia dar glaudžiau sieti vidaus ir išorės matmenis. Ministrai taip pat susitarė dėl dviejų papildomų būsimos veiklos, susijusios su visuotiniu valdymu ir regioniniu bendradarbiavimu, įskaitant jūrų ir Sąjungos kibernetinio saugumo didinimą, krypčių. 2017 m. liepos 19 d. Komisija ir ES vyriausioji įgaliotinė pateikė ataskaitą, kurioje vertinama pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. balandžio mėn. Bendrą kovos su mišriomis grėsmėmis sistemą . Ataskaitoje vertinama pažanga, padaryta vykdant 22 veiksmus, kuriais siekiama gerinti informuotumą apie hibridines grėsmes ir atsparumą joms, stiprinti ES ir NATO bendradarbiavimą. Atsižvelgdama į ES ir NATO strateginę partnerystę Užsienio reikalų taryba 2017 m. birželio 19 d. patvirtino išvadas dėl pažangos, padarytos įgyvendinant bendrą pasiūlymų rinkinį (42 veiksmai), 2016 m. gruodžio 6 d. patvirtintą ES ir NATO ministrų. Pažangos ataskaitoje pabrėžiama, kad reikia plėtoti abiejų organizacijų bendradarbiavimą esamoje strateginėje aplinkoje, kai ir ES, ir NATO kyla precedento neturinčių uždavinių ir nė viena iš šių organizacijų neturi visų priemonių, kad galėtų šiuos uždavinius savarankiškai spręsti. Iš ataskaitos matyti, kad abi organizacijos veikia papildydamos viena kitą ir padeda siekti bendro tikslo. ES ir NATO bendradarbiavimas dar labiau stiprinamas Helsinkyje įsteigus naują Europos kovos su hibridinėmis grėsmėmis centrą, taip pat įsteigus ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centrą ir jam palaikant ryšį su neseniai įsteigtu NATO hibridinių grėsmių analizės filialu. IV. IŠVADA