KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI dėl Europos mokymo fondo /* COM/2012/0588 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI dėl Europos mokymo fondo Įžanga Ši ataskaita pateikiama vadovaujantis Tarybos reglamento dėl Europos mokymo fondo (toliau – EMF) įsteigimo 24 straipsniu, kuriuo reikalaujama, kad Komisija kas ketverius metus vertintų Tarybos reglamento įgyvendinimą ir pateiktų to vertinimo rezultatus Europos Parlamentui, Tarybai ir Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. Po paskutinio išorinio vertinimo, užbaigto 2006 m., Komisija pateikė komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui[1]. Šioje ataskaitoje pateikiama patirties, įgytos 2006–2010 m.[2] vykdant EMF veiklą, apžvalga. Joje vertinami Fondo vaidmens, geografinės aprėpties, Europos Sąjungos išorės santykių aplinkos ir Fondo veiklos pokyčiai nuo 2006 m. Ataskaita grindžiama išorės rangovo – Viešosios politikos ir vadybos instituto (VPVI) nepriklausomų vertintojų pateiktos ataskaitos rezultatais, išvadomis ir rekomendacijomis (žr. 2 skirsnį). Taip pat buvo atsižvelgta į Komisijos patirtį veikiant ir bendradarbiaujant su Fondu bei į 2006 m. Komisijos komunikate pateiktas rekomendacijas. Reikėtų pabrėžti, kad ataskaitą bendromis jėgomis rengė visos su Fondu bendradarbiaujančios tarnybos – Švietimo ir kultūros GD (atsakingas GD), Plėtros GD, Vystymosi ir bendradarbiavimo GD, be to, buvo konsultuotasi su visomis su Fondu dirbančiomis Komisijos tarnybomis bei su Europos išorės veiksmų tarnyba. Ataskaitoje nagrinėjamos tokios temos: 1. Fondo veiklos raida 2006–2010 m. 2. Išorinio vertinimo apžvalga 3. Pagrindinės išorinio vertinimo ataskaitos rekomendacijos 3.1 Organizaciniai, teminiai ir procedūriniai pokyčiai 3.2 Aktualumas 3.3 Nuoseklumas 3.4 Veiksmingumas 3.5 Poveikis ir papildoma nauda 3.6 Našumas ir ekonomiškumas 4. Išvada 1. Fondo veiklos raida 2006–2010 m. 1.1. Teisinis pagrindas Fondas yra Europos Sąjungos agentūra, teisiškai įsteigta 1990 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 1360/90 dėl Europos mokymo fondo įsteigimo, įsigaliojusiu 1993 m. spalio mėn., Europos Vadovų Taryba nusprendus, kad šio Fondo buveinė bus Turine. Fondo misija – padėti pereinamojo laikotarpio ir besivystančioms šalims išnaudoti savo žmogiškąjį kapitalą švietimo, mokymo ir darbo rinkos reformoms ES išorės santykių politikos srityje vykdyti. 2008 m. Fondo įgaliojimai buvo visapusiškai pakeisti, siekiant plačiau aprėpti žmogiškojo kapitalo plėtotę ir mokymąsi visą gyvenimą. Todėl ES reglamentas dėl EMF buvo išdėstytas nauja redakcija[3], nustatyti nauji EMF įgaliojimai žmogiškojo kapitalo plėtotės klausimams spręsti, dėl kurių išsiplėtė formali EMF taikymo sritis, dabar apimanti ne tik profesinį rengimą ir mokymą, bet ir tokias sritis kaip darbo rinkos poreikiai ir įmonių vystymasis. Be to, vadovaujantis naujais įgaliojimais, reikalui esant galima išplėsti geografinę EMF veiklos sritį. Naujame reglamente nebuvo nustatyta EMF jokių su programų valdymu susijusių funkcijų, tačiau įtvirtintas Fondo kaip ES išorės santykių srities žmogiškojo kapitalo plėtotės kompetencijos centro vaidmuo. Dėl to EMF 2008 m. iš esmės reformavo vidaus struktūras. Neseniai Veiklos skyrius buvo padalytas į tris atskirus skyrius – Teminės kompetencijos gerinimo skyrių, Geografinės veiklos skyrių ir Faktais grindžiamos politikos formavimo skyrių. 1.2. Subsidija Vienas svarbiausių Fondo pokyčių nuo 1997 m. yra subsidijos dydis ir pobūdis. EMF finansuojamas iš Europos Sąjungos biudžeto išorės santykių skyriuje numatytų lėšų, o nuo 2000 m. šios lėšos gaunamos pagal dvi biudžeto eilutes – iš Išorės santykių GD (B7-664) ir iš Plėtros GD (B7-033). Subsidiją pagal B7-664 sudaro trijų išorės santykių srities programų, įgyvendinamų EMF kompetencijai priklausančiuose geografiniuose regionuose (Vakarų Balkanų, Rytų Europos ir Vidurinės Azijos bei Viduržemio jūros), biudžeto paketai. Metinis 2000–2004 m. subsidijos dydis buvo numatytas 2000 m. lapkričio mėn. Valdybos susitarimu dėl laikotarpio vidurio perspektyvų, priklausomai nuo metinės biudžeto procedūros. Ši subsidija – tai kone visos Fondo pajamos. Jos naudojamos Fondo personalui (1 antraštinė dalis), infrastruktūros ir eksploatavimo bei pridėtinėms išlaidoms, susidarančioms dėl teisiškai nustatytų užduočių vykdymo (2 antraštinė dalis) ir veiklos išlaidoms, susijusioms su Fondo konkrečiomis užduotimis (3 antraštinė dalis). Toliau pateikiamoje lentelėje matyti, kaip kito subsidijos dydis 1998–2012 m., įskaitant subsidijavimo šaltinio pakeitimą: iš pradžių tai buvo „Phare“, o vėliau – kitų regionų programos pagal išorės santykių programą; taip pat į 15 antraštinę dalį įtraukta „Švietimas ir kultūra“ (nuo 2006 m. ), o į 4 biudžeto išlaidų kategoriją – „Europos Sąjunga kaip pasaulio partnerė“ (nuo 2008 m.). Siekiant geriau iliustruoti lėšų paskirstymą, 2 ir 3 prieduose parodomas visa biudžeto raida (įskaitant paskirtas lėšas, į kitus metus perkeltas lėšas ir nepanaudotas lėšas) ir 2000–2004 m. biudžetas pagal veiklos sritis. 1998–2007 m. biudžetas skirstytas į dvi eilutes, atitikusias išorės santykius ir priemones (apibendrinant, tai buvo „Išorės santykiai“ ir „Plėtra“, nepaisant to, kad biudžeto išlaidų kategorijos kodai 2006 m. ir 2007 m. buvo pakeisti), o nuo 2008 m. šios dvi eilutės yra tiesiogiai susietos su EMF lėšų paskirstymu pagal antraštines dalis (15 02 27 01 1 ir 2 antraštinėms dalims ir 15 02 27 02 3 antraštinei daliai). Nuo 2006 m. biudžeto eilutės, pagal kurias skiriama subsidija, prasideda 15 xx, t. y. „Švietimo ir kultūros“ eilutės. Personalo atžvilgiu palaipsnis laikinųjų darbuotojų skaičiaus mažinimas Personalo plane nuo 2006 m. buvo kompensuotas didesniu pagal sutartį dirbančių darbuotojų skaičiumi. Bendras darbo vietų skaičius liko stabilus, t. y. 135 darbuotojai. Metai || Europos Sąjungos subsidija || Laikinų darbuotojų skaičius 1998 || 15,4 mln. || 119 1999 || 16,2 mln. || 124 2000 || 16,2 mln. || 119 2001 || 16,8 mln. B7-664: 9,24 mln. B7-033: 7,56 mln. || 115 2002 || 16,8 mln. B7-664: 12,8 mln. B7-033: 4,0 mln. || 105 2003 || 17,2 mln. B7-664: 13,7 mln. В7-033: 3,5 mln. || 104 2004 || 17,6 mln. B7-664: 15,1 mln. B7-033: 2,5 mln. || 104 2005 || 18,5 mln. B7-664: 16 mln. B7-033: 2,5 mln. || 104 2006 || 19,45 mln. 15 03 02: 2,95 mln. 15 03 03: 16,5 mln. || 105 2007 || 19.7mln. 15 03 27 01: 15,6 mln. 15 03 27 02: 4,1 mln. || 100 2008 || 17,98 mln. 15 02 27 01: 14,59 mln. 15 02 27 02: 3,39 mln. || 96 2009 || 14,77 mln. + 5,10 mln. = 19,87 mln. 15 02 27 01: 15,57 mln. 15 02 27 02: 4,30 mln. || 96 2010 || 18,28 mln. + 0,71 mln. = 19,99 mln. 15 02 27 01: 15,93 mln. 15 02 27 02: 4,06 mln. || 96 2011 || 20,35 mln. 15 02 27 01: 14,33 mln. 15 02 27 02: 6,02 mln. || 96 2012 || 20,04 mln. 15 02 27 01: 15,08 mln. 15 02 27 02: 4,96 mln. || 96 2. išorinio vertinimo apžvalga Kaip nustatyta 2008 m. įsteigimo reglamento (nauja redakcija) 24 straipsnyje, Komisija stebi ir vertina EMF veiklą padedama kviestinių ekspertų, o tos procedūros rezultatai pirmiausia ataskaitos forma pateikiami Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. 2011 m. kovo mėn. Švietimo ir kultūros GD sudarė sutartį su VPVI, kad jis atliktų nepriklausomą išorinį EMF vertinimą. Vertinime remiamasi su VPVI sudaryta rangos sutartimi, kurios sąlygas suderino Komisijos tarnybos ir Valdyba . Buvo įsteigtas iniciatyvinis komitetas, kuriam pirmininkavo Švietimo ir kultūros GD ir kuriame dalyvavo Švietimo ir kultūros GD, Išorės santykių GD, Įmonių ir pramonės GD , Vystymosi ir bendradarbiavimo GD (EuropeAid) ir Fondo atstovai. Išorės vertintojai naudojo keletą metodologinių priemonių. Buvo atliktos trys atskiros, tačiau viena kitą papildančios apklausos, daugiausia dėmesio skiriant dviem naudos gavėjų grupėms (šalims partnerėms ir Europos išorės veiksmų tarnybai bei Europos Komisijai), ir patyrusių EMF veiklos vykdytojų, teikiančių paslaugas naudos gavėjams, apklausa. Apklausose respondentų taip pat buvo prašoma nurodyti savo svarbiausius asmenis ryšiams žmogiškojo kapitalo vystymo srityje. Naudojant tuos duomenis atlikta socialinių tinklų analizė, kurios pagrindu buvo sukurtas subjektų, dalyvaujančių žmogiškojo kapitalo vystymo veikloje Europos ir šalių partnerių lygmeniu, tinklas, taip siekiant geriau suvokti EMF ir naudos gavėjų santykių pobūdį. Bendrauta su šalių partnerių, EMF, Europos Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos atstovais. Be to, buvo atlikti nuodugnūs atvejų tyrimai keturiose šalyse, atstovaujančiose keturiems regionams, į kuriuos yra orientuotos įvairios ES išorės santykių politikos priemonės ir EMF veiksmai. Galiausiai, buvo atlikta modifikuota ekonomiškumo analizė, kurioje daugiausia dėmesio skirta tiesioginiams EMF rezultatams ir sąnaudoms, naudojantis bendros veiklos rodikliais. Išorės vertintojas pateikė Komisijai tris ataskaitas: 2011 m. birželio 29 d. patvirtinta pirminė ataskaita, 2011 m. spalio 3 d. – tarpinė ataskaita, o 2012 m. vasario 8 d. – galutinė ataskaita. Valdyba aptarė galutinę ataskaitą 2012 m. birželio mėn. vykusiame posėdyje; daugiausia dėmesio ji skyrė santraukai. 3. pagrindinės išorinio vertinimo ataskaitos rekomendacijos Komisija ragina EMF išanalizuoti vertintojų pateiktas rekomendacijas ir jas įgyvendinti. Komisija apibendrina ir analizuoja vertintojų pateiktus rezultatus, išvadas ir rekomendacijas, kurie, Komisijos nuomone, yra svarbiausi. Be to, jei reikia, Komisija pateikia papildomų duomenų arba pasiūlymų rekomendacijoms įgyvendinti. 3.1. Organizaciniai, teminiai ir procedūriniai pokyčiai Vertintojai pabrėžė, kad per pastaruosius penkerius metus EMF įvyko daug pokyčių. Nuo 2008 m., kai buvo pakeisti EMF įgaliojimai, įvykdyta didelių organizacinių ir veiklos reformų. Vienas svarbiausių pokyčių – pradėtas Turino procesas. Šiuo procesu EMF siekia tiksliau ir lengviau nustatyti, įvardyti ir spręsti žmogiškojo kapitalo vystymo klausimus šalyse partnerėse ir gerinti faktais grindžiamos politikos formavimo gebėjimus. Nors atliekant šį vertinimą tebuvo tik vienų metų ataskaita, vertintojai Turino proceso rezultatus įvertino palankiai. 3.2. Aktualumas Vertintojų manymu, EMF tiek teminiu, tiek procedūriniu aspektu tenkina naudos gavėjų poreikius ir užtikrina tinkamą lankstumo ir strateginio planavimo pusiausvyrą. Vis dėlto vertintojai pabrėžė, kad EMF turėtų aktyviau viešinti suinteresuotiesiems subjektams, su kuriais jis bendradarbiauja, savo vaidmenį ir EMF paramos teikimo būdus. EMF labai daug nuveikė plėtojant žmogiškąjį kapitalą, tačiau naudos gavėjai ne visada apie tai sužino, todėl reikėtų teikti aiškią informaciją apie EMF nuveiktus darbus ir daromą poveikį, t. y. aiškiai apibrėžti sritis, kurioje EMF gali teikti paramą. Be to, pastebėta, kad EMF vaidmuo yra aiškiai apibrėžtas politiniu lygmeniu ir bendraujant su valstybių lygmens subjektais. Vis dėlto būtina aiškiai nustatyti EMF vaidmenį socialinių partnerių ir NVO atžvilgiu. 3.3. Nuoseklumas Vertintojų manymu, EMF veiksmai dera tarpusavyje ir su platesniais ES tikslais, būtent su ES išorės santykių srities ir ypač su šalių partnerių tikslais. Vis dėlto nustatyta, kad, žvelgiant iš laikotarpio vidurio perspektyvos ir vertinant pagal metinius darbo planus, nėra aiškios EMF strateginių ir veiklos tikslų hierarchijos. Todėl rekomenduojama metinėse darbo programose ir šalių planuose nustatyti konkrečias veiklos sritis (teminiu ir procedūriniu aspektu) ir aiškiai nurodyti, kaip tokiais veiksmais prisidedama prie platesnių EMF strateginių tikslų įgyvendinimo. 3.4. Veiksmingumas Pasak vertintojo, EMF labai veiksmingai atlieka savo pagrindinį vaidmenį – teikia ir skleidžia informaciją, atlieka analizes, konsultuoja politikos formavimo klausimais, didina pajėgumus ir tinklus bei perduoda žinias. Informacijos sklaida vertinimo laikotarpiu labai pakito: šiuo metu, siekiant pasidalyti informacija, dažniau naudojama socialinė žiniasklaida ir interneto galimybės. Vis dėlto, ne visoms suinteresuotųjų subjektų grupėms aiškus EMF teikiamos informacijos pobūdis ir jo veikla. Todėl, bendradarbiaujant su suinteresuotaisiais subjektais, ypač su tais, kurie į EMF veiklą įsitraukė neseniai (t. y. socialiniai partneriai ir NVO), informacija turėtų būti skleidžiama aktyviau, kad tos grupės būtų informuotos apie EMF veiksmų pobūdį ir mastą. EMF veiksmingai padėjo plėtoti žinias ir meistriškumą, dėl kurių galėtų išaugti šalies partnerės gebėjimas vystyti žmogiškąjį kapitalą. Vis dėlto buvo sunku įvertinti EMF gebėjimų stiprinimo veiksmingumą, kadangi nebuvo apibrėžta, nei kaip EMF priemonėmis turėjo būti prisidedama prie gebėjimų didinimo, nei pats gebėjimų didinimas. Todėl EMF rekomenduojama toliau glaudžiai bendradarbiauti su šalimis partnerėmis ir parengti strategiją, kurioje būtų nustatyta, kaip galima panaudoti EMF veiklos ir žinių plėtotę šalių partnerių gebėjimams ir atsakomybei už politikos procesą didinti. Galiausiai vertintojai pabrėžė, kad geriausių rezultatų EMF pasiekė tinklų kūrimo ir žinių perdavimo srityse ir kad šią veiklą labai vertina naudos gavėjai. Ypač vertinami regioniniai tinklai. Todėl reorganizacija ir teminės ir geografinės veiklos sričių atskirtis suteikia naujų galimybių stiprinti regionines iniciatyvas, susijusias su suinteresuotųjų subjektų tinklų kūrimu ir abipusiu tobulėjimu politikos plėtotės srityje. Šie regioniniai tinklai ir ateityje turėtų būti kuo labiau plėtojami. 3.5. Poveikis ir papildoma nauda Vertintojų manymu, EMF rezultatai labai geri, ypač turint omenyje plačius Fondo įgaliojimus ir ribotus išteklius. EMF rekomenduojama išlaikyti nuoseklumą šalių partnerių lygmeniu, siekiant, kad personalo įgūdžiai atitiktų specialias teminės ir geografinės veiklos sričių reikmes. Todėl nacionaliniai administratoriai neturėtų būti dažnai keičiami, kad jie turėtų užtektinai laiko įgyti reikiamų žinių ir užmegzti kontaktų šalyje partnerėje. 3.6. Našumas ir ekonomiškumas Pasak vertintojų, EMF turi naudingų veiklos rodiklių sistemą, kurią reikėtų ir toliau įgyvendinti, kad laikui bėgant būtų galima įvertinti organizacijos pažangą. Vis dėlto pagal esamus rodiklius daugiausia dėmesio skiriama tiesioginiams rezultatams. Todėl rodikliai turėtų būtų patobulinti, kad apimtų rezultatų lygmens rodiklius, pvz., šalies partnerės naudos gavėjo pasitenkinimas EMF suteiktomis paslaugomis. Pasak vertintojų, EMF dirba ekonomiškai. Atsižvelgiant į plačius teminius EMF įgaliojimus, didelę geografinę aprėptį ir palyginti nedidelį biudžetą, EMF jau įrodė esanti lanksti ir gebanti užtikrinti paramą ten, kur ES institucijoms ir Valdybai ji atrodė reikalingiausia. 4. Išvada Komisijos manymu, EMF, kaip kompetencijos centro, įgalioto veikti keturiuose geografiniuose regionuose, indėlis į Sąjungos išorės santykių sritį yra išties reikšmingas. Pasak Komisijos, EMF iš tiesų sugebėjo sėkmingai reorganizuoti savo veiklą ir nustatyti naujus jos akcentus. Komisija pritaria bendrai teigiamai vertintojų nuomonei, kad Fondas veiksmingai atlieka savo pagrindines užduotis: teikia ir skleidžia informaciją, atlieka analizes, konsultuoja politikos formavimo klausimais, stiprina gebėjimus ir tinklus nei perduoda žinias. Pasikeitus įgaliojimams, EMF teko vykdyti svarbias vidaus reformas. Vis dėlto tikimasi, kad EMF aktyviau skleis informaciją naujiems suinteresuotiesiems subjektams. Gebėjimų stiprinimo srityje EMF turėtų toliau glaudžiai bendradarbiauti su šalimis partnerėmis ir parengti strategiją, kurioje būtų nustatyta, kaip galima panaudoti EMF veiklą ir žinių plėtotę šalių partnerių gebėjimams ir atsakomybei už politikos procesą didinti. Galiausiai turėtų būti toliau didinamas EMF dėmesys regioniniams tinklams. Be to, Komisija pabrėžia EMF veiklos svarbą naudos gavėjams, tačiau sutinka su vertintojais dėl to, kad suinteresuotiesiems subjektams turėtų būti aktyviau aiškinamas EMF vaidmuo ir aiškiau apibrėžtas jo ir socialinių partnerių bei NVO santykis. Nors EMF veiksmai yra nuoseklūs, Komisija pritaria vertintojų pabrėžtai reikmei metinėse darbo programose ir šalių planuose paaiškinti, kaip konkrečiais veiksmais prisidedama prie platesnio masto strateginių EMF tikslų. Galiausiai Komisija pritaria teigiamam vertintojų EMF papildomos naudos ir ekonomiškumo vertinimui, ypač turint omenyje plačius jo įgaliojimus ir didelę geografinę aprėptį. [1] COM(2006) 832 galutinis, 2006 12 19. [2] Vertinimo procesas pradėtas 2010 m. pabaigoje, o galutinė ataskaita paskelbta2012 m. vasario 8 d. Galutinę ataskaitą galima rasti adresu http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/training/2012/etf_en.pdf. [3] 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1339/2008 dėl Europos mokymo fondo įsteigimo (nauja redakcija) (OL L 354, 2008 12 31, p. 82).