EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2019 10 22 COM(2019) 498 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Bulgarijos pažangos pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą {SWD(2019) 392 final}



1.ĮVADAS Šioje ataskaitoje pateikiamas Komisijos atliktas su BTM susijusios pažangos, kurią Bulgarija padarė nuo 2018 m. lapkričio mėn., vertinimas. Kaip ir ankstesniais metais, vertinimas parengtas Komisijai atlikus kruopščią analizę, glaudžiai bendradarbiaujant su Bulgarijos valdžios institucijomis, taip pat atsižvelgiant į pilietinės visuomenės ir kitų suinteresuotųjų subjektų bei stebėtojų pastabas. Be to, joje atsižvelgiama į ES politikos ir teismų praktikos raidą BTM reikšmingose srityse nuo tada, kai jis buvo sukurtas. 2. BENDRA PADĖTIS Ankstesnėse ataskaitose pažymėta, kad kontekstiniai veiksniai, kurie nepatenka į BTM taikymo sritį, bet turi bendresnio pobūdžio reikšmę teisinės valstybės principui, kartais gali daryti neigiamą poveikį reformų pažangai. Tokie veiksniai – bendras politinis nestabilumas, nenuspėjamas teisėkūros procesas ir žiniasklaidos aplinka, kuri, kaip pripažįstama, kelia didelį susirūpinimą. Nors nuo to laiko, kai buvo pateikta 2018 m. lapkričio mėn. ataskaita, Bulgarijai buvo būdingas sąlyginis politinis stabilumas, vis dėlto būta tam tikrų kontroversijų dėl įtarimų, kad aukšto lygio pareigūnai ir politikai įsigijo turto mažesnėmis nei rinkos kainomis. 2017 m. lapkričio mėn. ataskaitoje taip pat akcentuotos su teisėkūros procesu susijusios problemos, pavyzdžiui, tai, kad 2017 m. vasarą priimti Teismų sistemos įstatymo pakeitimai, dėl kurių suinteresuotieji subjektai pareiškė susirūpinimą ir kreiptasi į Bulgarijos Konstitucinį Teismą. Pabrėžta, kad, kiek tai susiję su poveikiu teismų nepriklausomumui, reikia likti budriems. Nepriklausoma ir pliuralistinė žiniasklaida yra itin svarbi demokratiniams debatams, be to, ji turėtų turėti galimybę veikti nepatirdama nederamo ekonominių ar politinių interesų spaudimo. Žiniasklaidos aplinkai BTM orientaciniai tikslai netaikomi, bet su ja susiję trūkumai ir toliau daro poveikį teisingumo sistemai. Nors Aukščiausioji teismų taryba visapusiškai paiso žodžio laisvės ir to, kad žiniasklaidos vaidmuo užtikrinant valdžios institucijų atskaitomybę ir informuojant visuomenę yra nepakeičiamas, jai tenka svarbi pareiga pasisakyti užtikrinant teismų nepriklausomumo principo apsaugą. Praėjusiais metais priimta griežtesnė politika turėtų paskatinti imtis daugiau veiksmų, kuriais siekiama kovoti su klaidinančiu faktų nušvietimu žiniasklaidoje arba politikų pareiškimais, kenkiančiais visos teisingumo sistemos reputacijai ir patikimumui. Tai apima atvejus, kai reiškiama tikslingai į teisėjus nukreipta kritika dėl jų sprendimų turinio, o tai gali pakenkti teismo proceso nepriklausomumui ir nešališkumui. Mechanizmai, kuriais remiamas teisinės valstybės tvarumas Kitas svarbus pagrindinės aplinkos aspektas yra platesnės teisinės valstybės infrastruktūros plėtra tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu. Tai plėtojant galima taikyti naujas priemones, kuriomis sudaromos sąlygos įtvirtinti teisinės valstybės principą, įskaitant klausimus, kuriuos apima BTM. ES lygmeniu keletą metų ES teisingumo rezultatų suvestinėje buvo analizuojamos nacionalinės teismų sistemos, o pagal Europos ekonominės politikos ir struktūrinių reformų koordinavimo semestrą – ir kovos su korupcija sistemos. Ši veikla bus toliau plėtojama remiantis 2019 m. liepos mėn. Komisijos komunikatu, kuriuo nustatomi konkretūs veiksmai, kuriais stiprinamas Sąjungos gebėjimas propaguoti ir puoselėti teisinės valstybės principą, plėtojant bendrą teisinės valstybės kultūrą, nustatant teisinės valstybės peržiūros ciklą, skirtą pokyčiams valstybėse narėse stebėti, ir imantis veiksmingų atsakomųjų priemonių. Tęstinumą šioje srityje užtikrina kitos kadencijos Komisijos politinės gairės, kuriose numatytas ketinimas sukurti visapusišką ES masto teisinės valstybės mechanizmą ir teikti objektyvias ataskaitas visoms valstybėms narėms. Kaip patvirtinta pastarojo meto Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje, be BTM orientacinių tikslų, konkreti teisinės valstybės vertybės išraiška yra ES sutarties 19 straipsnio 1 dalyje įtvirtintas veiksmingos nepriklausomų teismų užtikrinamos teisminės apsaugos reikalavimas. Tai, kad šie horizontalieji teisinės valstybės principo, įskaitant kovos su korupcija sistemas, stebėsenos procesai vyksta visose valstybėse narėse, ir jų tolesnės raidos perspektyva rodo specifinį BTM, kaip stebėsenos proceso, kuris apsiriboja tiek susijusiomis valstybėmis narėmis, tiek nagrinėjamais klausimais, pobūdį. Vienas pagrindinių 2017 m. sausio mėn. rekomendacijose nurodytų dalykų yra tai, kad labai svarbu nacionaliniu lygmeniu kurti reformų mechanizmus. Rekomendacijose pabrėžiama, jog svarbu sukurti mechanizmus, skirtus stebėsenai integruoti nacionaliniu lygmeniu, įtraukiant ją į vidaus procesus, susijusius ne tik su valdžios institucijomis, bet ir pilietine visuomene. Laikantis šio požiūrio, 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje pabrėžta, kad Bulgarija turi toliau siekti konkrečių rezultatų tiek pagal BTM, tiek ateityje ir kad svarbi to dalis yra Bulgarijos valdžios institucijų vykdoma nuolatinė stebėsena, taip pat ir po to, kai bus baigtas taikyti BTM. Ataskaitoje akcentuota visų pirma skaidraus ataskaitų teikimo ir visuomenės vykdomos kontrolės svarba užtikrinant, kad vykdant vidaus stebėseną būtų garantuojama tolesnė pažanga ir reformos. Bulgarija jau yra nustačiusi svarbius tokios vidaus stebėsenos ir konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais elementus, įskaitant specialias konsultacines tarybas teismų reformos ir kovos su korupcija srityse. Be to, Bulgarijos vyriausybė neseniai nusprendė sukurti papildomą, visapusiškesnį mechanizmą, taikomą po stebėsenos vykdomai vidaus veiklai, kurią iš esmės vykdytų Koordinavimo ir bendradarbiavimo taryba (toliau – taryba, atsakinga už veiklą po stebėsenos). Naujoji taryba, atsakinga už veiklą po stebėsenos, savo darbą pradės baigus taikyti BTM ir jos posėdžiai bus šaukiami ne rečiau kaip kas tris mėnesius. Jos bendrapirmininkiai bus ministro pirmininko pavaduotojas, atsakingas už teismų reformą, ir Aukščiausiosios teismų tarybos atstovas. Ji bus atsakinga už tolesnės reformų pažangos priežiūrą ir po kiekvieno posėdžio pateiks viešą ataskaitą, taip pat metinę ataskaitą vyriausybei ir Aukščiausiajai teismų tarybai. Įvairios atitinkamos institucijos jai teiks informaciją ir jos veikloje taip pat dalyvaus pilietinė taryba, kurią sudarys pilietinės visuomenės ir teismų profesinių asociacijų atstovai. Ši taryba, atsakinga už veiksmus po stebėsenos, turėtų stebėti ir koordinuoti politiką teismų reformos ir kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu srityse. Todėl ji turėtų valdžios institucijoms ir suinteresuotiesiems subjektams užtikrinti svarbią visa apimančią sistemą, pagal kurią būtų galima skaidriai įvertinti pažangą ir sutelkti dėmesį į likusias problemas. Be to, prireikus atitinkamais atvejais ji galėtų padėti užtikrinti atitinkamų valdžios institucijų atskaitomybę. Bulgarijos valdžios institucijos yra ministro pirmininko lygmeniu įsipareigojusios suteikti tarybai ypatingą vaidmenį, kad ji veiktų kaip veiksminga reformų įgyvendinimo ir kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu ir būsimo politikos koordinavimo rezultatų stebėsenos priemonė. Komisija palankiai vertina šį Bulgarijos valdžios institucijų įsipareigojimą baigus taikyti BTM nesulėtinti reformų tempo ir užtikrinti visišką skaidrumą bei pilietinės visuomenės dalyvavimą. Taryba, atsakinga už veiksmus po stebėsenos, turėtų būti svarbi partnerė, galinti prisidėti prie dialogo teisinės valstybės klausimais plėtojimo ES lygmeniu ir visapusiško teisinės valstybės mechanizmo kūrimo ateityje. 3. BTM ORIENTACINIŲ TIKSLŲ ĮGYVENDINIMO PAŽANGOS VERTINIMAS REMIANTIS 2017 M. SAUSIO MĖN. BTM TAIKYMO ATASKAITOJE PATEIKTOMIS REKOMENDACIJOMIS 3.1. Orientaciniai tikslai, kurie, kaip preliminariai laikoma 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje, yra pasiekti (pirmas, antras ir šeštas orientaciniai tikslai) Pirmas orientacinis tikslas. Teismų nepriklausomumas

1 rekomendacija. Užtikrinti skaidrius būsimos Aukščiausiosios teismų tarybos rinkimus, numatant viešus svarstymus Nacionaliniame Susirinkime prieš išrenkant parlamentinės kvotos narius, ir suteikti galimybę pilietinei visuomenei pasisakyti apie kandidatus. 2 rekomendacija. Pasiekti, kad į aukštus teismo pareigūnų postus būtų skiriama atsižvelgiant į nuopelnus ir skaidriai, be kita ko, ir skiriant būsimą naują Vyriausiojo administracinio teismo pirmininką. 3 rekomendacija. Siekiant pagerinti praktinę Teismų inspekcijos veiklą ir tolesnius Aukščiausiosios teismų tarybos veiksmus, susijusius su Inspekcijos nustatytais faktais, visų pirma tarnybinės etikos klausimais, reikia apsvarstyti galimybę prašyti išorės ekspertų pagalbos, pavyzdžiui, iš Paramos struktūrinėms reformoms tarnybos ir (arba) Europos Tarybos. Antras orientacinis tikslas. Teisinė sistema 4 rekomendacija. Siekiant pagerinti teisinę patraukimo atsakomybėn už aukšto lygio korupciją ir sunkių formų organizuotus nusikaltimus sistemą, priimti Baudžiamojo proceso kodekso ir Baudžiamojo kodekso pakeitimus. Šeštas orientacinis tikslas. Organizuotas nusikalstamumas 16 rekomendacija. Nustatyti mechanizmą, kaip visuomenę informuoti apie pažangą aukšto lygio organizuoto nusikalstamumo bylose, kurios gali būti viešinamos. Generalinė prokuratūra, paisydama nekaltumo prezumpcijos, turi informuoti apie tyrimus ir pareikštus kaltinimus. Aukščiausiasis kasacinis teismas ir Teisingumo ministerija turi informuoti apie nuosprendžius ir jų vykdymą. 17 rekomendacija. Priimti reikiamus Nusikalstamu būdu įgyto turto konfiskavimo įstatymo pakeitimus ir užtikrinti, kad Neteisėto turto konfiskavimo komisija ir toliau veiktų nepriklausomai bei veiksmingai. Šiame skirsnyje aptariami trys orientaciniai tikslai, dėl kurių 2018 m. lapkričio mėn. padaryta išvada, kad preliminariai gali būti laikoma, jog jie pasiekti. Šie tikslai yra susiję su konstitucinės ir teisinės sistemos reforma ir kova su organizuotu nusikalstamumu ir yra iškelti siekiant reaguoti į konkrečius Bulgarijos trūkumus, nustatytus jai stojant į Europos Sąjungą. Preliminari išvada dėl to, kad tikslai pasiekti, reiškia, jog Komisija konstatavo, kad atlikti struktūriniai ir teisės aktų pakeitimai pakankamai atitinka BTM reikalavimus, o įgyvendinimo stebėsena tęsiama. Ankstesnėse ataskaitose atkreiptas dėmesys į Bulgarijos pažangą, kurią nuo įstojimo į ES ji padarė konstitucinės ir teisinės sistemos srityse, siekdama sustiprinti teismų nepriklausomumo garantijas, taip pat teismo proceso skaidrumą ir veiksmingumą. Vienas iš naujausių patobulinimų – 2015 m. priimti Konstitucijos pakeitimai, kuriais įvykdyta Aukščiausiosios teismų tarybos reforma ir sustiprintas Teismų inspekcijos vaidmuo. Šie pakeitimai jau keletą metų yra taikomi ir dėl jų teisėjų skyrimo procesas tapo skaidresnis ir atskaitingesnis, taip pat išaugo profesinis sąžiningumas. Todėl 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje padaryta išvada, kad galima preliminariai laikyti, jog du su konstitucine ir teisine sistema susiję orientaciniai tikslai yra pasiekti. Nustatyta, kad teisėjų skyrimas ir Teismų inspekcijos veikla yra nuolatinės stebėsenos sritys, o tam tikrus teisinės aplinkos aspektus reikia toliau vertinti atsižvelgiant į kitus orientacinius tikslus. Nuo 2018 m. lapkričio mėn. Aukščiausioji teismų taryba ir toliau vykdo jai tenkančias funkcijas, susijusias su teisėjų skyrimu. Kai kuriais atvejais būta vėlavimų, nes Aukščiausioji teismų taryba nesugebėjo pasiekti bendro sutarimo, pavyzdžiui, dėl skyrimo į tam tikras svarbias pareigas prokuratūroje. Tebėra labai svarbu, kad pareigūnai į tokias pareigas būtų skiriami skaidriai ir atsižvelgiant į jų nuopelnus ir kad teikti paraiškas būtų skatinami kvalifikuoti potencialūs kandidatai, užtikrinant, kad visi kandidatai bus vertinami tik pagal jų nuopelnus. Vienas iš artimiausio laikotarpio svarbių paskyrimų bus naujo generalinio prokuroro paskyrimas vietoj esamo, kurio kadencija baigsis 2020 m. sausio mėn. Aukščiausioji teismų taryba pradėjo procedūrą birželio mėn. ir tikimasi, kad 2019 m. spalio 24 d. bus pateikta naujo generalinio prokuroro kandidatūra. Paskui ją turės patvirtinti Respublikos Prezidentas. 2019 m. liepos mėn. Aukščiausiosios teismų tarybos Prokurorų kolegijos nariai vienbalsiai pritarė vienintelei kandidatūrai. Kandidatas pristatė savo rašytinius prioritetus septyneriems metams. Be to, pagal šią procedūrą numatyta prieš teikiant kandidatūrą surengti klausymą, kuriame galima iškelti pilietinei visuomenei ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams aktualius ir rūpimus klausimus. Pastarąsias savaites žiniasklaidoje vyko plataus masto diskusijos, o kai kurie suinteresuotieji subjektai išreiškė susirūpinimą dėl procedūros ir kandidato. Aukščiausiosios teismų tarybos pareiga bus užtikrinti skaidrų procesą ir parodyti, kad priimant sprendimą buvo atsižvelgta į iškeltas problemas ir jos buvo apsvarstytos. Be Aukščiausiosios teismų tarybos reformos, kitas pagrindinis 2015 m. priimtų Konstitucijos pakeitimų elementas buvo tai, kad įtvirtintas stipresnis Teismų inspekcijos vaidmuo teisėjų profesinio sąžiningumo srityje. Atsižvelgdamos į 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje pateiktą rekomendaciją, Bulgarijos valdžios institucijos paprašė Komisijos Paramos struktūrinėms reformoms tarnybos pagalbos, o 2019 m. liepos mėn. oficialiai pradėtas projektas, kuriame dalyvavo Europos Tarybos atstovai ir tarptautiniai ekspertai. Projekto tikslas – peržiūrėti Teismų inspekcijos darbo metodus ir padėti jai pasinaudoti kitų valstybių narių geriausia patirtimi. Tikimasi, kad projektas bus baigtas 2020 m. pavasarį. Pastaraisiais metais įvykdytos kelios platesnio masto teisėkūros sistemos reformos. Naujausiose BTM taikymo ataskaitose atkreiptas dėmesys visų pirma į teigiamą 2016 m. padarytų Teismų sistemos įstatymo pakeitimų ir 2017 m. priimtų Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimų poveikį. 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje pažymėta, kad kai kurie svarbūs teisėkūros sistemos aspektai vis dar vertinami. Šie klausimai yra susiję visų pirma su veiksmingu nusikalstamų veikų, įskaitant pareigas einančio generalinio prokuroro padarytas veikas, tyrimu. Šie klausimai yra glaudžiai susiję su tolesniais veiksmais dėl rekomendacijų dėl trečio ir ketvirto orientacinių tikslų (žr. toliau). Kitas reikšmingas įvykis buvo tai, kad 2019 m. vasario mėn. Konstitucinis Teismas nusprendė, kad 2017 metais į Teismų sistemos įstatymo 230 straipsnį įterptos nuostatos, numatančios automatinį teisėjo įgaliojimų sustabdymą tuo atveju, kai dėl jo pradėtas nusikalstamos veikos tyrimas, prieštarauja Bulgarijos Konstitucijai. 2019 m. rugsėjo 20 d. vyriausybė pateikė pakeitimų, kuriais, panaikinant šias nuostatas, įstatymas suderinamas su Konstitucija, projektą ir įsipareigojo siekti, kad šis projektas būtų greitai priimtas Nacionaliniame Susirinkime. Galiausiai, 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje taip pat padaryta išvada, kad preliminariai laikoma, jog pasiektas šeštas orientacinis tikslas, susijęs su kova su organizuotu nusikalstamumu, – tai atspindi teigiamus institucinės aplinkos pokyčius ir per keletą metų pasiektus rezultatus, nepaisant sudėtingų aplinkybių. Dėl pokyčių, įvykusių nuo 2018 m. lapkričio mėn., naujų aktualių klausimų nekilo. Per praėjusius metus padarytos pažangos analizė patvirtino 2018 m. lapkričio mėn. išvadas, kuriomis remiantis buvo padaryta išvada, kad preliminariai laikoma, jog šie orientaciniai tikslai pasiekti. Nors neišvengiamai tebėra aktualių klausimų, kuriems Bulgarijos valdžios institucijos turės toliau skirti dėmesį, į 2017 m. sausio mėn. pateiktas rekomendacijas buvo tinkamai atsižvelgta. 3.2. Trečias orientacinis tikslas. Tęsiama teismų reforma 5 rekomendacija. Paskelbti viešoms konsultacijoms skirtą ataskaitą, kurioje būtų išsamiai aprašyta pažanga, padaryta įgyvendinant nacionalinę teismų reformos strategiją, ir nurodyti likę veiksmai, kurių reikia imtis. Nustatyti mechanizmą, kaip per likusį strategijos įgyvendinimo laikotarpį nuolat informuoti visuomenę apie padarytą pažangą. 6 rekomendacija. Remiantis naujais darbo krūvio standartais spręsti su darbo krūviu susijusią problemą labiausiai užimtuose teismuose ir susitarti dėl veiksmų gairių, kaip vykdyti teisminės sistemos reformą ir kartu plėtoti e. teisingumo sistemą.

7 rekomendacija. Nustatyti veiksmų gaires, kaip įgyvendinti Paramos struktūrinėms reformoms tarnybos ataskaitoje pateiktas rekomendacijas, susijusias su prokuratūros reforma ir jos bendravimu su kitomis institucijomis, ir sukurti plačiosios visuomenės informavimo apie pažangą mechanizmą. 8 rekomendacija. Nustatyti veiksmų gaires, kaip įgyvendinti tyrime dėl EŽTT sprendimų pateiktas rekomendacijas, ir sukurti plačiosios visuomenės informavimo apie pažangą mechanizmą. 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje pažymėta, kad padaryta didelė pažanga įgyvendinant keturias rekomendacijas, susijusias su teismų reformos tęsimu. Vis dėlto, vienais atvejais tebevyko svarbūs pokyčiai, o kitais atvejais reikėjo toliau stebėti pažangą, kad būtų galima patvirtinti pažangos vertinimą. Nuo 2017 m. vyriausybė yra nustačiusi nuolatinį teismų reformos strategijos įgyvendinimo pažangos stebėsenos ir ataskaitų teikimo ciklą. Šioje srityje svarbus vaidmuo tenka 2016 metais prie Teisingumo ministerijos įsteigtai konsultacinei tarybai tolesnio teismų reformos vykdymo klausimais. Šie procesai sudaro bendradarbiavimo su suinteresuotaisiais subjektais dėl rengiamų teisėkūros aktų sistemą ir taip pat galėtų būti taikomi ateityje rengiant teismų reformos strategijos atnaujinimus. Svarbus vaidmuo stebint pažangą, padarytą po to, kai bus baigtas taikyti BTM, teks ir būsimai tarybai, atsakingai už veiksmus po stebėsenos. Vienas svarbus iššūkis, kuriam įveikti per ateinančius metus reikės nuolat dėti pastangas, – tai poreikis užtikrinti teismų veiksmingumą ir prieinamumą, visoje teismų sistemoje įdiegiant e. teisingumo sistemą ir užtikrinant proporcingą darbo krūvio paskirstymą. Nors per daugelį metų ne kartą vėluota įvykdyti visa apimančią reformą, nuo 2017 m. Aukščiausioji teismų taryba yra ėmusis reikšmingų veiksmų, siekdama šias problemas išspręsti įvairiomis priemonėmis, ir šias pastangas deda toliau. Kitas svarbus iššūkis, kuriam reikia nuolat skirti dėmesį, yra bendros aukšto lygio korupcijos tyrimo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn sistemos veikimas. Bėgant metams buvo padaryta didelė pažanga. Neseniai informacijos šioje srityje gauta 2016 m. atlikus nepriklausomą prokuratūros veikimo analizę, taip pat išanalizavus Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką, daugiausia dėmesio skiriant problemoms, kurias 2016 metais Teismas įvardijo kaip sistemingas neefektyvaus nusikalstamų veikų tyrimo Bulgarijoje problemas. Atsižvelgiant į tai, buvo imtasi nemažai svarbių veiksmų, kurie nurodyti ankstesnėse BTM taikymo ataskaitose. Tebesvarstomi svarbūs klausimai yra susiję su nusikalstamos veikos tyrimo inicijavimo procesu, įskaitant preliminaraus tyrimo reikšmę, ir galimu poreikiu atlikti prokuroro sprendimų dėl atsisakymo pradėti tyrimą teisminę peržiūrą. Ypač opus klausimas yra susijęs su procedūrų, kuriomis užtikrinamas nepriklausomumas visuose bet kokio tyrimo, susijusio su įtarimais, kad pareigas einantis generalinis prokuroras gali būti padaręs nusikalstamą veiką, etapuose, kūrimu. Birželio mėn. teisingumo ministras pateikė Baudžiamojo proceso kodekso ir Teismų sistemos įstatymo pakeitimų projektą, kuriuo nustatomas baudžiamojo proceso inicijavimo generalinio prokuroro ir Aukščiausiojo kasacinio teismo bei Aukščiausiojo administracinio teismo pirmininkų atžvilgiu mechanizmas ir kuris yra viešų diskusijų su suinteresuotaisiais subjektais dėl galimo vyriausybės pasiūlymo pagrindas. Šis pakeitimų projektas susilaukė didelio visuomenės, be kita ko, pilietinės visuomenės ir teisminių institucijų atstovų, dėmesio: jie iškėlė jiems susirūpinimą keliančių klausimų, tačiau taip pat pabrėžė atvirų ir skaidrių konsultacijų tokiais opiais klausimais svarbą. Diskusijose kilo klausimų, ar siūlomais pakeitimais pakankamai aiškiai patikslinama tai, kaip jais būtų galima užtikrinti pareigas einančio generalinio prokuroro atžvilgiu atliekamo tyrimo nepriklausomumą. Be to, sumanymas siūlomą mechanizmą taikyti ir Aukščiausiojo kasacinio teismo bei Aukščiausiojo administracinio teismo pirmininkams sukėlė naują susirūpinimo bangą dėl galimos grėsmės teismų nepriklausomumui, ypač atsižvelgiant į tai, kad prokurorų ir teisėjų nepriklausomumui keliami nevienodi reikalavimai. Nors palankiai vertintina tai, kad Bulgarijos valdžios institucijos šiuo opiu klausimu pradėjo konkrečiais pasiūlymais grindžiamas viešas diskusijas, bus itin svarbu neprarasti visuomenės pasitikėjimo, kad iškeltos problemos yra tinkamai sprendžiamos. Komisija mano, kad tokiais atvejais ypač naudingos gali būti Europos Tarybos ir kitų nepriklausomų ekspertų žinios. Siekdamos užtikrinti, kad priimtoje galutinėje pakeitimų redakcijoje būtų numatytos tinkamos teismų nepriklausomumo garantijos, Bulgarijos valdžios institucijos paprašė Europos demokratijos per teisę komisijos (Venecijos komisijos) pateikti nuomonę. 2019 m. rugsėjo 24 d. teisingumo ministras prašymą nusiuntė Venecijos komisijai, ir, ministrų pirmininkų lygiu palaikydama ryšius su Europos Komisija, Bulgarija įsipareigojo įgyvendinti Venecijos komisijos rekomendacijas atsižvelgdama į savo konstitucinės sąrangos ypatumus. Komisija palankiai vertina Bulgarijos valdžios institucijų pasirengimą pasitelkti išorės ekspertus, kad būtų galima rasti apgalvotą ir subalansuotą sprendimą, kuriuo būtų užtikrinama, kad ateityje vykdant procedūrą būtų garantuojamas teismų nepriklausomumas. Nors jau pateikti pasiūlymai yra susiję visų pirma su veiksmingu tyrimu aukščiausiosios grandies teisėjų atžvilgiu, Bulgarijos valdžios institucijos taip pat turi kruopščiai apsvarstyti platesnį sisteminį veiksmingų tyrimų klausimą, tinkamai atsižvelgdamos į poreikį plačiu mastu konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais ir ekspertais. Bulgarijos vyriausybė įsipareigojo toliau bendradarbiauti su Europos Taryba, kad šiais klausimais būtų rasta veiksmingų sprendimų, kurie turi atitikti Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką. Remiantis trečio orientacinio tikslo analize, darytina išvada, kad Bulgarija yra ėmusis svarbių veiksmų, kad įgyvendintų 5, 6, 7 ir 8 rekomendacijas, ir galima laikyti, kad šios rekomendacijos yra tinkamai įgyvendintos. Bulgarijos vyriausybė taip pat yra nustačiusi su tolesniais veiksmais susijusias priemones, ir Komisija palankiai vertina Bulgarijos vyriausybės įsipareigojimus, prisiimtus šiuo atžvilgiu. Tokiems tolesniems veiksmams reikia numatyti pakankamai laiko, kad būtų surengtos plataus masto konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais ir ekspertais, įskaitant atitinkamus Europos Tarybos organus. Tai taip pat būtų tarybos, atsakingos už veiksmus po stebėsenos, atliekamo vertinimo dalykas, o vėliau jis papildytų būsimą dialogą su Komisija, sudarantį visapusiško teisinės valstybės mechanizmo dalį. 3.3. Ketvirtas orientacinis tikslas. Aukšto lygio korupcija 9 rekomendacija. Vadovaujantis kovos su korupcija strategijoje išdėstytais ketinimais, priimti naują kovos su korupcija teisinę sistemą ir užtikrinti jos įgyvendinimą. Įsteigti veiksmingą kovos su korupcija instituciją. 10 rekomendacija. Siekiant sustiprinti viešojo administravimo srityje veikiančias vidaus inspekcijas, priimti ir įgyvendinti Viešojo administravimo įstatymo reformą. 11 rekomendacija. Remiantis ankstesnių bylų analize, visoms atitinkamoms institucijoms nustatyti veiksmų gaires, kaip šalinti aukšto lygio korupcijos bylų tyrimo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn trūkumus, ir sukurti plačiosios visuomenės informavimo apie pažangą mechanizmą. 12 rekomendacija. Nustatyti mechanizmą, kaip informuoti visuomenę apie pažangą aukšto lygio korupcijos bylose, kurios gali būti viešinamos. Generalinė prokuratūra, paisydama nekaltumo prezumpcijos, turi informuoti apie tyrimus ir pareikštus kaltinimus. Aukščiausiasis kasacinis teismas ir Teisingumo ministerija turi informuoti apie nuosprendžius ir jų vykdymą. 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje pažymėta, kad Bulgarija padarė didelę pažangą įgyvendindama keturias rekomendacijas, susijusias su kova su aukšto lygio korupcija. Kartu joje nurodyta, kad tebereikia siekti gerų rezultatų, susijusių su galutiniais apkaltinamaisiais nuosprendžiais aukšto lygio korupcijos bylose, ir kad reikia toliau atlikti naujos kovos su korupcija institucinės sistemos stebėseną, kad būtų galima įtvirtinti padarytą pažangą. Pastaruosius dvejus metus vykdytos visa apimančios bendrosios kovos su korupcija institucinės sistemos reformos pradeda duoti rezultatų. Tai susiję visų pirma su 2018 m. sausio mėn. Kovos su korupcija įstatymu, kuriuo įsteigiama nauja Kovos su korupcija agentūra, 2017 m. padarytais Viešojo administravimo įstatymo pakeitimais, patikslinančiais vidaus inspekcijų veiklos teisinį pagrindą, ir su 2017 m. priimtais Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimais, kuriais specializuotai organizuotų nusikaltimų prokuratūrai ir teismui suteikiami papildomi įgaliojimai aukšto lygio korupcijos bylose. Bulgarijos valdžios institucijos praneša, kad šios reformos padėjo pagerinti bendras korupcijos prevencijos, nustatymo, tyrimo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn sąlygas. Pavyzdžiui, naujoji Kovos su korupcija agentūra išnagrinėjo tūkstančių pareigūnų interesų deklaracijas ir nustatė, kuriais atvejais reikia imtis tolesnių veiksmų. Natūralu, kad praeis šiek tiek laiko, kol reformos palies įvairius tyrimo, patraukimo baudžiamojon atsakomybėn ir galimo nuteisimo etapus, tačiau daug dėmesio reikės skirti ateičiai, kad būtų užtikrinta, jog bus pasiekta konkrečių gerų rezultatų. Naujausi didelio atgarsio susilaukę įtarimai, susiję su aukšto rango valstybės pareigūnais ir politikais, atkreipė dar didesnį dėmesį į problemas, su kuriomis Bulgarija susiduria šioje srityje. Ypatingas iššūkis Bulgarijoje, su kuriuo susiduria tokios institucijos, kaip naujoji Kovos su korupcija agentūra ir prokuratūra, yra tai, kad kovos su korupcija institucijos turi didinti visuomenės pasitikėjimą ir ilgainiui įgyti nepriklausomai ir profesionaliai veikiančių institucijų reputaciją. Visų pirma piliečiai turėtų galėti būti visiškai tikri, kad šios įstaigos veikia nešališkai ir visapusiškai paisydamos tinkamo proceso ir pagrindinių teisių, įskaitant nekaltumo prezumpciją. Svarbus elementas, padedantis didinti pasitikėjimą, yra tokių įstaigų vadovų skyrimo procesas.