[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 21.9.2005 KOM(2005) 439 galutinis 2005/0184 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl specialiosios programos, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla pagal Europos bendrijos 7-ąją mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programą (2007–2013 m.) (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS (EB SUTARTIS) 1. PASIūLYMų APLINKYBėS Penkių specialių programų pasiūlymai paremti Komisijos pasiūlymu dėl Septintosios pagrindų programos (2007–2013 m.), patvirtintos 2005 m. balandžio 6 d[1]. Pateiktą programą sudarė keturios pagrindinės specialios programos - „Bendradarbiavimas“, „Idėjos“, „Žmonės“ ir „Pajėgumai“ - kurių kiekviena atitinka pagrindinį Europos mokslinių tyrimų politikos tikslą, ir dar viena speciali programa, skirta Jungtinio tyrimų centro tiesioginei veiklai. Komisija teiks Septintajai pagrindų programai taikomų „Dalyvavimo ir informacijos sklaidos taisyklių“ pasiūlymus. Politinės aplinkybės ir tikslai išdėstyti Komunikate „Europos mokslinių tyrimų žinių erdvės kūrimas plėtrai užtikrinti“[2]. Šiems tikslams pasiekti ir iki galo įvykdyti specialias programas reikės padvigubinti Komisijos pasiūlytą biudžetą. Moksliniai tyrimai, technologijos, švietimas ir inovacijos yra reikšmingas būdas ilgam ir nuolat kurti darbo vietas. Šie veiksniai taip labai svarbūs ekonominiam augimui, konkurencingumui, sveikatai, gyvenimo kokybei ir aplinkai. Mokslinių tyrimų pagrindų programa, kartu su Bendrijos programomis švietimo ir naujovių diegimo srityse, siekiama pažangos į žinių ekonomiką ir visuomenę. Septintosios pagrindų programos specialiosios programos, derinant jas su būtina valstybės ir privačia veikla, skirtos kovoti su pagrindiniais Europos mokslinių tyrimų lygio, kokybės ir poveikio trūkumais. Žinių skleidimas ir perdavimas turi esminės pridėtinės vertės Europos mokslinių tyrimų veiklai, taigi bus imtasi priemonių, kad pramonės įmonės, už politikos formavimą atsakingi asmenys ir visuomenė daugiau naudotųsi tos veiklos rezultatais. Tam, kad Europos Sąjunga darytų pažangą siekdama tikslo, kad iki 2010 m. jos investicijos į mokslinius tyrimus sudarytų 3 % BVP, Europa turi daugiau investuoti į mokslinius tyrimus ir nustatyti naujus akcentus. Septintoji pagrindų programa padės siekti šio tikslo tiesioginiu finansavimu ir nukreipdama moksliniams tyrimams papildomų valstybės ir privačių investicijų. Europai reikia daugiau mokslo darbuotojų, kad padidintų ir pagerintų savo mokslinių tyrimų pastangas. Kartu su kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, Europos mokslininkų chartija ir nacionalinės politikos priemonėmis, Septintoji pagrindų programa skirta paskatinti didesnį skaičių žmonių pradėti ir tęsti mokslininko karjerą ir dar kartą pritraukti talentingiausius mokslininkus į Europą. Europinio lygio finansinė parama atveria galimybes padidinti mokslinių tyrimų kompetenciją ir veiksmingumą taip, kaip negalima būtų padaryti veikiant nacionaliniu lygiu. Septintosios pagrindų programos specialios programos toliau konsoliduoja Europos mokslinių tyrimų erdvę, naujose mokslinių tyrimų srityse sutelkdamos kritinę masę ir struktūras ir panaudodamos naujas priemones bei toliau remdamos laisvą idėjų, žinių ir mokslo darbuotojų judėjimą. Įgyvendinant specialiąsias programas bus maksimaliai išnaudotas potencialas Europos lygiu didinti mokslinių tyrimų kompetenciją, ypač organizuojant konkursus visos Europos mastu, paremtus griežtu ir nepriklausomu pasiūlymų vertinimu. Tai reiškia, kad kompetencija bus nustatoma ir remiama visur, kur tik ji egzistuoja Europos Sąjungoje, taip pat bus kuriami būsimos mokslinių tyrimų kompetencijos pajėgumai. Specialiųjų programų poveikis bus sustiprintas papildomu kitų Bendrijos politikų ir programų indėliu ir visų pirma struktūriniais fondais, švietimo programomis ir Konkurencingumo ir inovacijų programa. 2. IšANKSTINėS KONSULTACIJOS Rengiant specialiosios programos pasiūlymus buvo atsižvelgta į ES institucijų, visų pirma Europos Parlamento ir Europos Tarybos, taip pat kitų suinteresuotų šalių, įskaitant mokslo darbuotojus ir mokslinių tyrimų rezultatų vartotojus, pareikštą nuomonę. Tai apima vis dar vykstančias diskusijas dėl Septintosios pagrindų programos sprendimų pasiūlymo ir dėl jo teikiamą informaciją, plačias konsultacijas ir informaciją, pateiktą rengiant tą pasiūlymą, bei tolesnį darbą nustatant būsimus mokslinių tyrimų prioritetus, panašų į tą, kuris dirbamas pagal Europos technologijų platformas. Specialiosios programos pasiūlymas paremtas nuodugniu poveikio įvertinimu, atliktu Septintosios pagrindų programos pasiūlymo tikslais[3] ir įrodžiusiu, kad kiekviena siūloma specialioji programa sukuria didelę ir būdingą pridėtinę vertę. Be to, pasiūlymuose atsižvelgta į Pagrindų programos penkerių metų vertinimo rezultatus[4]. 3. TEISINIAI ASPEKTAI Specialių programų pasiūlymas paremtas Sutarties XVIII antraštine dalimi, 163–173 straipsniais ir visų pirma 166.3 straipsniu dėl Pagrindų programos įgyvendinimo pasitelkus specialias programas. 4. BIUDžETO VYKDYMAS Prie kiekvieno pasiūlyto sprendimo pridėtose teisinę ir finansinę galią turinčiose pažymose yra nurodomi padariniai biudžetui ir žmonių bei administraciniai ištekliai. Komisija ketina įkurti vykdomąją įstaigą, kuriai būtų patikėtos tam tikros užduotys, reikalingos įgyvendinti specialiąsias programas „Bendradarbiavimas“, „Žmonės“ ir „Pajėgumai“. Šis metodas taip pat bus taikomas įgyvendinant programą „Idėjos“ (žr. 7.2 skirsnį toliau). 5. NUOSEKLUS IR LANKSTUS įGYVENDINIMAS 5.1. Prisitaikymas prie naujų poreikių ir galimybių Be galo svarbu, kad specialiosios programos būtų įgyvendinamos pakankamai lanksčiai, kad išliktų mokslo ir technologijų raidos priešakyje ir tenkintų naujus mokslo, pramonės, politikos ar visuomenės poreikius. Veiksmai, leidžiantys patiems mokslo darbuotojams pasirinkti temą, bus ypatingai svarbūs šiuo atžvilgiu. Kitų veiksmų atvejų tai bus pasiekta visų pirma darbo programomis, kurios bus kasmet atnaujinamos. To bus imtasi padedant valstybių narių atstovų komitetams, kai yra numatyta, kad komitetai savo dėmesį sutelks į darbo programas. Iškilus naujiems greito atsako reikalaujantiems prioritetams, ypač dėl nenumatytų politinių poreikių, programas bus galima greičiau peržiūrėti ir tikslinti. Prie šių daugiamečių programų bus daug ir įvairiai prisidedama užtikrinant, kad remiama veikla išliktų tiesiogiai susijusi su besivystančiais pramonės ir ES politikos mokslinių tyrimų poreikiais. Bus teiraujamasi patarimų iš išorės – taip pat ir kiekvienai specialiosios programos „Bendradarbiavimas“ temai – įtraukiant daugelį disciplinų ir išlaikant akademinės bendruomenės bei pramonės atstovų nuomonių pusiausvyrą. Programoje „Idėjos“ bus pritaikytas visiškai naujas metodas, pagal kurį rengti metinę darbo programą bus patikėta nepriklausomai mokslo tarybai, kuri yra savarankiškos Europos mokslinių tyrimų tarybos ( žr. 7.2 skirsnį toliau) dalis. Bus lengviau gauti išorės indėlius, ypač programai „Bendradarbiavimas“, visų pirma dėl įvairiose srityse įsteigtų Europos technologijų platformų , kurioms turėtų tekti svarbus ir dinamiškas vaidmuo užtikrinant sąsajas su pramone. Platformose apibrėžtose strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkėse nustatyti mokslinių tyrimų prioritetai gerai atspindėti specialiųjų programų pasiūlymuose – tai bus svarbus indėlis į daugiametes programas. Kiti forumai ir grupės, pavyzdžiui, Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strategijų forumas (EMTIS) ir platformos, įsteigtos svarstyti su socialinės ar aplinkos politikos sritimis susijusias strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkes, gali Komisijai laiku teikti patarimus apie naujus prioritetus tam tikrose srityse. Svarbi nauja galimybė, kurią atvers Pagrindų programa, yra novatoriškas finansavimo mechanizmas Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė , skirta skatinti privataus sektoriaus MTTP išlaidas sudarant geresnes galimybes gauti Europos investicijų banko (EIB) paskolų plataus masto europinei veiklai, kuriai kelių finansavimo šaltinių, įskaitant paskolas. Ši plataus masto europinė veikla yra „Bendros technologijų iniciatyvos“ ir stambūs bendradarbiavimo projektai, finansuojami tiesiogiai Pagrindų programos lėšomis pagal programą „Bendradarbiavimas“, bei nauji mokslinių tyrimų infrastruktūros projektai pagal programą „Pajėgumai“. Pagal tinkamumo finansuoti kriterijus gali būti nagrinėjami ir kiti dideli europinio bendradarbiavimo projektai, tokie kaip „Eureka“. Numatomas specialiųjų programų indėlis į EIB žymiai pagerins galimybes skolintis lėšų, taip turėdamas reikšmingos įtakos privačioms investicijoms į MTTP. 5.2. Bendrieji klausimai Komisija užtikrins bendrą Septintosios pagrindų programos įgyvendinimo darną, visiškai atsižvelgdama į garantuotą Europos mokslinių tyrimų tarybos savarankiškumą ir nepriklausomumą programoje „Idėjos“. Darbų programos pagal kitas specialiąsias programas bus revizuojamos koordinuotai, kad galima būtų visapusiškai atsižvelgti į bendruosius klausimus. Valstybių narių atstovų komitetams taip pat tenka svarbi atsakomybė padedant Komisijai veiksmingai derinti ir koordinuoti šias specialiąsias programas vieną su kita ir kiekvieną atskirai. Tam reikia, kad valstybės narės ir įvairios sudėties komitetų atstovai gerai koordinuotų savo darbą. Kai remtina veikla labai susijusi su įvairiomis specialiųjų programų „Bendradarbiavimas“, „Žmonės“ ir „Pajėgumai“ dalimis, bus skelbiami bendri kvietimai teikti paraiškas, remiantis Šeštosios pagrindų programos patirtimi. Tai bus ypač svarbu mokslinių tyrimų temoms, priklausančioms kelioms programos „Bendradarbiavimas“ teminėms sritims, o tokie kvietimai bus aiškiai nurodyti darbo programoje. Toliau pateikti specialiosioms programoms “Bendradarbiavimas“, „Žmonės“ ir „Pajėgumai“ bendri klausimai turi ypatingą svarbą, todėl numatomos ypatingos koordinuoto metodo priemonės: - Tarptautinis bendradarbiavimas : visos šios specialiosios programos yra atviros tarptautiniam bendradarbiavimui, jose numatyta tam skirta veikla. Visoje Pagrindų programoje bus laikomasi strateginio požiūrio metodo skatinti Europos mokslinių tyrimų kompetenciją ir konkurencingumą bei spręsti konkrečius visuotinius ar regioninius klausimus, keliančius bendrą susidomėjimą ir duodančius bendros naudos. Bus užtikrintas specialiosioms programoms bendras suderintas metodas, atitinkantis tokią strategiją, o programai „Pajėgumai“ šioje srityje teks labai svarbus vaidmuo. - Mokslinių tyrimų infrastruktūros : pagrindinė parama mokslinių tyrimų infrastruktūroms bus suteikta pagal programą „Pajėgumai“, ši programa užtikrins suderinamumą su atitinkama mokslinių tyrimų veikla pagal kitas programas, ypač pagal programą „Bendradarbiavimas“. - Bendros politikos moksliniai tyrimai : bus įgyvendintos veiksmingo Komisijos tarnybų vidaus koordinavimo priemonės visų pirma užtikrinant, kad veikla ir toliau atitiktų ES politikos raidos poreikius. Šiam tikslui, rengiant daugiametes programas, galima pasitelkti įvairių Komisijos tarnybų vartotojų grupių, susijusių su atitinkamomis politikos kryptimis, pagalbą, tokiomis aplinkybėmis bus sukurta vidinė struktūra, užtikrinanti jūros mokslo ir technologijų koordinavimą visose susijusiose teminėse srityse. - MVĮ dalyvavimas : MVĮ dalyvavimas bus optimizuojamas visose specialiosiose programose. Be sustiprintos MVĮ specialios veiklos pagal programą „Pajėgumai“: į visą programą „Bendradarbiavimas“ įtraukiami MVĮ mokslinių tyrimų interesai, o ypatingai svarbios MVĮ temos bus nurodytos darbo programose ir kvietimuose teikti paraiškas, veikloje pagal programą „Žmonės“ ypatingai pabrėžiamas MVĮ įsitraukimas, MVĮ taip pat galės dalyvauti programoje „Idėjos“. Numatytos supaprastinimo priemonės ir padidintas lankstumas pasirenkant tinkamą finansavimo schemą bus ypač naudingi dalyvaujančioms MVĮ. - Informacijos skleidimas ir žinių perdavimas : poreikis skatinti mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą yra vienas pagrindinių bruožų, bendrų specialiosioms programoms, visų pirma akcentuojant žinių perdavimą tarp šalių, disciplinų ir iš universitetų pramonės įmonėms, taip pat pasitelkus mokslo darbuotojų mobilumą. Šiuo atžvilgiu svarbu, kad įsitrauktų galimi vartotojai, padėdami nustatyti prioritetus (ypač per Europos technologijos platformas). Papildoma veikla pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą taip pat pagerins mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą, naikindama kliūtis naujovėms diegti ir didindama inovacijų pajėgumus. - Mokslas visuomenėje : šiai veiklai pagal programą „Pajėgumai“ taip pat teks vaidmuo užtikrinant, kad visose specialiosiose programose būtų tinkamai atsižvelgta į visuomenės aspektus, ir kad būtų pagilinti mokslininkų ir plačiosios visuomenės tarpusavio ryšiai. 6. SUPAPRASTINIMAS IR VALDYMO METODAI Vykdant Septintąją pagrindų programą bus įgyvendintas didelis supaprastinimas remiantis idėjomis, pateiktomis 2005 m. balandžio 6 d. Komisijos darbo dokumente ir šio dokumento pagrindu vykusiu plačiu dialogu su valstybėmis narėmis ir suinteresuotomis šalimis. Daugelis iš pasiūlytų priemonių turi būti pateiktos Dalyvavimo ir informacijos sklaidos taisyklėse, ypač tam, kad būtų žymiai sumažintos biurokratinės kliūtys ir supaprastintos finansavimo schemos bei atsiskaitymo reikalavimai. Tarp specialiosiose programose siūlomų patobulinimų yra šie: - Veiksmingesnis ir nuoseklesnis įgyvendinimas administracines užduotis perduodant vykdomajai įstaigai. - Racionalizuotos finansavimo schemos, pagal kurias įgyvendinant kiekvieną specialiąją programą bus pasinaudojama priemonėmis, reikalingomis programos tikslams realizuoti. - Aiškesnis vertinimo kriterijų pristatymas: bus įtraukta į darbo programas remiantis kiekvienoje specialiojoje programoje išdėstytais principais. - Aiškiai pristatytos darbo programos, kad potencialūs dalyviai būtų gerai informuoti apie esamas galimybes, atitinkančias jų ypatingus poreikius ir interesus. Pavyzdžiui, tam tikrais atvejais darbo programose ir kvietimuose teikti paraiškas bus pabrėžiamos tos temos, kurios yra ypač svarbios MVĮ, arba kai yra naudingas bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis. - Kitų dalykų supaprastinimai, pavyzdžiui, projektų patvirtinimo supaprastinimas, naujos finansavimo ir paramos schemos bei platesnis duomenų bazių ir informacijos priemonių naudojimas geresnei komunikacijai užtikrinti. 7. SPECIALIųJų PROGRAMų TURINYS 7.1. Bendradarbiavimas Specialioji programa „Bendradarbiavimas“ skirta iškovoti pirmaujančias pozicijas pagrindinėse mokslo ir technologijų srityse, remiant universitetų, pramonės įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir valdžios institucijų tarpusavio bendradarbiavimą visoje Europos Sąjungoje ir už jos ribų. Ankstesnių pagrindų programų metu buvo įrodytas tokios veiklos poveikis restruktūrizuojant mokslinius tyrimus Europoje ir sutelkiant bei paskirstant išteklius. Septintoji pagrindų programa šį poveikį paskirstys plačiau, o pasiūlytos devynios temos atitinka pagrindines žinių ir technologijų pažangos sritis, kuriose turėtų būti atliekami intensyvesni aukštos kokybės moksliniai tyrimai, kad galima būtų spręsti Europos socialinius, ekonominius, visuomenės sveikatos, aplinkos ir pramonės uždavinius. Šioje programoje aiškiai matomas ankstesnių pagrindų programų tęstinumas, remiantis įrodyta tokio tipo europinės paramos pridėtine verte. Be to, šioje specialiojoje programoje yra svarbių naujovių, į kurias, įgyvendinant programą, reikia atkreipti ypatingą dėmesį: - Reaguojant į ambicingų visos Europos viešųjų ir privačiųjų partnerysčių poreikį pagrindinių technologijų raidai paspartinti, pradedamos Bendros technologijų iniciatyvos [5]. Nustatyta pirmoji iniciatyvų grupė su aiškiais tikslais ir siektinais rezultatais naujų vaistų, nanoelektronikos, įterptųjų skaičiavimo sistemų, vandenilio ir kuro elementų, aeronautikos ir oro eismo valdymo bei pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo srityse. Tai bus atskirų pasiūlymų temos (pvz., pagal Sutarties 171 straipsnį). Įgyvendinant Septintąją pagrindų programą gali būti nustatytos kitos bendros technologijų iniciatyvos, pavyzdžiui, energijos generavimo neišskiriant teršalų ir atsinaujinančios energijos srityse. - Nuodugnesnis nacionalinių mokslinių tyrimų programų koordinavimo metodas. Sėkminga ERA-NET schema bus tęsiama toliau ir įgyvendinama teminėse srityse. Šeštosios pagrindų programos metu sukurti ir tebeegzistuojantys ERA-NET tinklai galės teikti tolesnius pasiūlymus jų bendradarbiavimui gilinti ar plėsti konsorciumus priimant naujų partnerių, taip pat bus remiami nauji ERA-NET tinklai, užsiimantys nauja problematika. Šia schema taip pat galės naudotis viešosios įstaigos, planuojančios mokslinių tyrimų programą, bet jos dar nepradėjusios. Be to, bus įdiegta schema ERA-NET+ skatinti jungtinius kvietimus teikti paraiškas kelių šalių organizuojamiems tarptautiniams mokslinių tyrimų projektams. - Remiantis iniciatyvos pagal 169 straipsnį – Europos ir besivystančiųjų šalių partnerystės klinikinių tyrimų srityje patirtimi buvo nustatytos kitos keturios iniciatyvos pagal 169 straipsnį , glaudžiai bendradarbiaujant valstybėms narėms. Tokios iniciatyvos aplinkos padedamo gyvenimo, Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir metrologijos srityse išvardytos programoje „Bendradarbiavimas“, o 169 straipsnio iniciatyva suburti kartu nacionalines mokslinių tyrimų programas, susijusias su MVĮ, minima programoje „Pajėgumai“. Įgyvendinant Septintąją pagrindų programą gali būti nustatytos kitos iniciatyvos. - Kiekvienoje temoje ir visoms joms bendrai numatomas į tarptautinį bendradarbiavimą labiau sutelktas metodas, darbo programose nustatant konkrečią bendradarbiavimo veiklą, atitinkančią numatomą strateginį tarptautinio bendradarbiavimo metodą, ir užmezgant dialogus dėl politikos ir ryšius su įvairiais šalių partnerių regionais. - Programos dalis, skirta leisti lanksčiai reaguoti į iškylančius poreikius ir nenumatytas politikos reikmes bus remiama pagal kiekvieną iš temų, o įgyvendinimas remsis Šeštojoje pagrindų programoje įdiegtų Mokslo paramos politikai ir Naujų ir besikuriančių mokslo sričių ir technologijų schemų patirtimi ir Ateities ir besikuriančių technologijų schemos IRT srityje patirtimi. 7.2. Idėjos Europai neypatingai sekasi atlikti iš tikro išskirtinius mokslinius tyrimus ar įsisavinti naujas sparčiai besiplečiančias mokslo sritis. Programa „Idėjos“ užtikrins visai Europai skirtą mechanizmą remti tikrai kūrybingus mokslininkus, inžinierius ir mokslo žmones, kurie dėl savo smalsumo ir žingeidumo greičiausiai gali padaryti neprognozuojamų ir įspūdingų atradimų, galinčių pakeisti tai, kaip žmogus suvokia pasaulį, ir atverti naujas technologijų pažangos perspektyvas bei išspręsti užsitęsusias socialines ir ekologines problemas. Pakėlus bazinių mokslinių tyrimų kokybę visai Europai skirtais konkursais bus gauta reikšmingos socialinės ir ekonominės naudos[6]. Programoje „Idėjos“ įvedamas terminas „ netirtų sričių moksliniai tyrimai “, atspindintis naują fundamentaliųjų mokslinių tyrimų supratimą. Naujų žinių kūrimo priešakyje stovintys netirtų sričių moksliniai tyrimai iš esmės yra rizikingas užsiėmimas, apimantis pažangos fundamentaliuose mokslo, technologijų ir inžinerijos dalykuose siekimą, nepaisant nustatytų ribų tarp disciplinų ar valstybių sienų. Programoje bus taikomas „tyrinėtojų iniciatyvos“ metodas, suteikiantis mokslo darbuotojams erdvės siūlyti savo pačių keliamą problematiką. Atskiroms komandoms bus skiriamos stipendijos, todėl komandos savo sudėčiai galės rinktis bet kurias projektams atlikti tinkamas mokslo darbuotojų grupes iš vienos ar kelių įstaigų, vienoje ar keliose šalyse. Visais atvejais komandos turėtų būti formuojamos atsižvelgiant į mokslinę kompetenciją, o ne į administracinius reikalavimus. Nuo nacionalinės finansavimo veiklos fundamentaliųjų mokslinių tyrimų srityje ši programa skirsis savo strateginiais tikslais ir europine dimensija. Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) sukūrimas programai „Idėjos“ įgyvendinti simbolizuoja naują pradžią. Bus įkurtos dvi pagrindinės EMTT sudėtinės dalys – nepriklausoma Mokslo taryba ir įgyvendinimo struktūra, kurios veikla pagrįsta pasitikėjimo, patikimumo ir skaidrumo principais – ji turėtų užtikrinti pakankamas finansines priemones ir veikti labai našiai, bei garantuoti didelį savarankiškumą bei principingumą, tačiau paisyti ir atskaitomybės reikalavimų. Mokslo tarybą sudarys aukščiausiojo lygio Europos mokslo bendruomenės atstovai, veikdami kaip individualūs asmenys, nepriklausomi nuo politinių ar bet kokių kitų interesų. Jos narius skirs Komisija po jų nepriklausomos atrankos procedūros. Mokslo tarybos įgaliojimai bus tokie: 1. Mokslo strategija: programos bendros mokslo strategijos nustatymas, atsižvelgiant į mokslui atsiveriančias galimybes ir Europos poreikius mokslo srityje. Nuolatinis darbo programos ir reikalingų pakeitimų sudarymas laikantis mokslo strategijos, įskaitant kvietimus teikti paraiškas bei kriterijus, kuriais remiantis pasiūlymai turi būti finansuojami, ir, jei reikia, ypatingos problematikos ar tikslinių grupių (pvz. jaunų mokslininkų ar besikuriančios komandos) apibrėžimas. 2. Stebėsena ir kokybės kontrolė: pozicijos dėl kvietimų teikti paraiškas įgyvendinimo ir valdymo, vertinimo kriterijų, kolegų atliekamo vertinimo procedūrų, įskaitant ekspertų atranką ir tokio vertinimo metodus, bei pozicijos dėl pasiūlymų vertinimo, pagal kurią bus atrenkami finansuotini pasiūlymai, teikimas, kai to reikia mokslo požiūriu, taip pat ir pozicijos dėl bet kokių kitų reikalų, turinčių įtakos pasiekimams ir specialiosios programos poveikiui bei atliekamų mokslinių tyrimų kokybei, teikimas. Veiklos kokybės stebėsena ir programos įgyvendinimo bei pasiekimų vertinimas ir rekomendacijos dėl korekcijų ar būsimų veiksmų. 3. Keitimasis informacija ir skleidimas: keitimasis informacija apie programos veiklą ir pasiekimus bei apie EMTT svarstymus su mokslo bendruomene ir pagrindinėmis suinteresuotomis šalimis. Reguliarus atsiskaitymas Komisijai apie savo veiklą. Kaip numatyta metinėje darbo programoje skirtajai įgyvendinimo struktūrai teks atsakomybė už programos vykdymą. Visų pirma ši struktūra atliks vertinimo procedūras, kolegų vertinimą ir atrankos procedūras laikydamasi Mokslo tarybos nustatytų principų ir užtikrins finansinį ir mokslinį finansinės paramos valdymą. Šiuo tikslu Komisija pirmiausiai ketina įsteigti vykdomąją įstaigą, kuriai deleguos vykdomąsias užduotis. Įgyvendinimo struktūra visais programos vykdymo aspektais palaikys nuolatinius glaudžius ryšius su Mokslo taryba. Ateityje, atsižvelgiant į nepriklausomą EMTT struktūrų ir mechanizmų veiksmingumo įvertinimą gali būti įkurta alternatyvi struktūra, pavyzdžiui, pagal Sutarties 171 straipsnį. Europos Komisijai teks EMTT visiško savarankiškumo ir principingumo garanto vaidmuo. Tai reiškia, kad Komisijos atsakomybė už programos įgyvendinimą bus realizuota užtikrinant, kad būtų sukurta EMTT įgyvendinimo struktūra, ir kad EMTT vykdytų programą laikydamasi nustatytų tikslų ir vadovaudamasi moksliniais orientyrais ir mokslinės kompetencijos reikalavimais, nustatytais savarankiškai veikiančios Mokslo tarybos. Komisija turės oficialiai patvirtinti programos „Idėjos“ darbo programą. Ji tai atliks taikydama pirmiau aprašytą metodą. Kaip paprastai, Komisija tvirtins Mokslo tarybos pasiūlytą darbo programą. Jeigu Komisija negali patvirtinti pasiūlytos darbo programos, pavyzdžiui, todėl, kad ji neatitinka programos tikslų ar kitų Bendrijos teisės aktų, Komisija turės viešai paskelbti priežastis, dėl kurių ji netvirtina programos. Tokia tvarka skirta užtikrinti, kad EMTT visiškai ir skaidriai savo veikloje laikytųsi savarankiškumo ir sąžiningumo principų. 7.3. Žmonės Specialioji programa „Žmonės“ yra plačios ir integruotos MTTP žmonių išteklių Europoje kokybinio ir kiekybinio didinimo strategijos dalis. Programa skatins žmones pradėti ir tęsti mokslo darbuotojų karjeras, mokslo darbuotojus skatins pasilikti Europoje, o geriausius protus – atvykti į Europą. Suderintomis priemonėmis paremta europinė veikla turi unikalią pridėtinę vertę, jos struktūrizuojamasis poveikis ir veiksmingumas yra didesni nei valstybių narių dvišalių susitarimų. Minėta veikla remiasi ilga ir sėkminga veiklos programa „Marie Curie“, skirta tenkinti mokslo darbuotojų mokymo, mobilumo ir kilimo tarnyboje poreikius. Didele dalimi užtikrinant tęstinumą, didesnis dėmesys skiriamas šiems aspektams: - Didesnis struktūrizuojamasis poveikis , pavyzdžiui, įvedant bendrą regioninių, nacionalinių ir tarptautinių programų finansavimą pagal veiklos kryptį „Mokymasis visą gyvenimą ir kilimas tarnyboje“. „Bendro finansavimo“ tvarka nepakeis tos tvarkos, pagal kurią Europos lygiu prašoma stipendijų podaktariniams mokslo darbams ir pagal kurią tokios stipendijos skiriamos, kaip šiuo metu įprasta išimtinai pagal Šeštąją pagrindų programą. Tačiau Europoje individualios stipendijos jau įžengė į brandos laikotarpį. Tuo pačiu metu šalių pateiktuose šios srities pasiūlymuose nėra tikslų, vertinimo metodų ir darbo sąlygų nuoseklumo, taip pat išlieka suvaržytas jų tarptautinis ar europinis matmuo. Todėl siūloma atvirų kvietimų teikti paraiškas pagrindu bendrai finansuoti tokias atrinktas programas, atitinkančias Pagrindų programos tikslus. Bus vertinama ir atrenkama vien pagal nuopelnus, netaikant jokių apribojimų dėl atrenkamų bendradarbių kilmės ir užtikrinant priimtinas samdos ir darbo sąlygas (pvz., darbo užmokestį, socialinį draudimą, vadovavimą, profesinį ugdymą). - Pramonės įmonių dalyvavimas: nors bus išsaugotas programos „Marie Curie“ pobūdis „iš apačios į viršų“, įvairiems sektoriams ir juose pačiuose, ypač privačiame sektoriuje, bus labiau orientuojamasi į mokymą ir kilimą tarnyboje. Tai bus pasiekta akcentuojant papildomų įgūdžių ir kompetencijos įgijimą, iš esmės svarbų geresniam įmonėje atliekamų mokslinių tyrimų supratimui ir tų tyrimų kokybei. Tokios veiklos kokybė bus padidinta skatinant tarpsektorinę patirtį, pramonės įmonėms aktyviai dalyvaujant visoje veikloje ir parengiant specialią schemą viešojo ir privataus sektoriaus partnerystėms, visų pirma įskaitant MVĮ, dalytis žiniomis. - Bus sustiprintas tarptautinis matmuo . Be išvykstantiems mokslininkams skiriamų stipendijų, su sąlyga, kad jie grįš, prisidedančių prie ES mokslo darbuotojų mokymosi visą gyvenimą programų bei jų kilimo tarnyboje, toliau plečiamas tarptautinis bendradarbiavimas pasitelkiant mokslo darbuotojų iš trečiųjų šalių. Be to, įvedami papildomi bendradarbiavimo su ES kaimyninėmis šalimis ir ES mokslo ir technologijų susitarimo šalimis matmenys. Taip pat bus teikiama parama Europos mokslo darbuotojų „mokslo diasporoms“ užsienyje ir užsienio mokslo darbuotojams Europoje. 7.4. Pajėgumai Specialioji programa „Pajėgumai“ visoje Europoje didins mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus. Pagal programą tęsiama ir sustiprinama veikla pagal ankstesnes pagrindų programas, taip pat įtrauktos svarbios naujovės. Vienas svarbiausių naujų elementų – tai numatytas strateginis metodas naujos mokslinių tyrimų infrastruktūros statybai remti, kuris papildys nuolatinę paramą optimaliam esamos mokslinių tyrimų infrastruktūros panaudojimui. Parama naujos infrastruktūros statybai bus realizuojama dviem etapais: parengiamuoju etapu ir statybos etapu. Remdamasi EMTISF (Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strategijos forumas) darbo rengiant Europos naujos mokslinių tyrimų infrastruktūros planą rezultatais, Komisija nustatys prioritetinius projektus, kuriems pagal Septintąją pagrindų programą galėtų būti skirta EB parama. Šiems projektams Komisija atliks darbą palengvinančio tarpininko vaidmenį, visų pirma supaprastindama finansinių priemonių panaudojimo mechanizmus statybų etape, įskaitant lengvesnes galimybes gauti EIB paskolų, pasinaudojant rizikos pasidalijimo finansine priemone. 1 priede pateiktas EMTISF „galimybių sąrašas“, kurį sudaro konkretūs naujų, didelio masto mokslinių tyrimų infrastruktūrų, kurių Europos mokslo bendruomenei reikės ateinančiame dešimtmetyje, pavyzdžiai. Šios dvi mokslinių tyrimų paramos MVĮ ir MVĮ asociacijų naudai schemos bus taikomos, skiriant padidintą biudžetą, kad būtų atsižvelgta į didesnius MVĮ poreikius pavesti mokslinius tyrimus trečiosioms šalims. Žinių regionų veikla pasirėmė sėkminga bandomąja veikla. Siekiama suteikti tarptautiniams regionų tinklams galimybę visiškai išnaudoti savo stipriąsias mokslinių tyrimų puses, įvaldyti naujas mokslinių tyrimų sukurtas žinias ir palengvinti moksliniais tyrimais užsiimančių „sambūrių“, suburiančių universitetus, mokslinių tyrimų centrus, įmones ir regionines valdžios institucijas, kūrimąsi. Svarbus naujas elementas yra veikla, išlaisvinanti visą mokslinių tyrimų potencialą ES „suartėjimo“ ir atokiausiuose regionuose. Ar bus sukurta žinių ekonomika ir visuomenė priklauso nuo to, ar bus stiprinama Europos mokslinių tyrimų kompetencija, taip pat ar bus geriau panaudotas didelis nepaliestas visos ES mokslinių tyrimų potencialas. Veikla leis samdyti kitų ES šalių mokslo darbuotojus, komandiruoti mokslinius tyrimus atliekančius ir administracijos darbuotojus, organizuoti vertinimo priemones ir įsigyti bei plėtoti mokslinių tyrimų įrangą. Tokia veikla papildys šiuose regionuose jau esančių ir atsirandančių kompetencijos centrų mokslinių tyrimų pajėgumų stiprinimo galimybes ir poreikius, kurie gali būti patenkinti pasitelkus struktūrinius fondus. „Mokslas visuomenėje“ žymiai išplečia ankstesnės Pagrindų programos veiklą. Jis skatins kokybiškesnį mokslą, dėl kurio bus tobulinamos ES politikos kryptys, o visuomenė – labiau susidomėjusi ir informuota. Svarbus Septintosios pagrindų programos tikslas yra siekis sukurti patvarią ir darnią tarptautinę mokslo ir technologijos politiką, o veikla pagal programą „Pajėgumai“ užtikrins paramą šiam metodui, visų pirma padėdama nustatyti bendradarbiavimo prioritetus. Darnaus politikos kūrimo metu bus labiau pabrėžiamas nacionalinių ir regioninių mokslinių tyrimų politikų koordinavimas pasitelkiant specialią rėmimo schemą valstybių narių ir regionų tarptautinio bendradarbiavimo politikos klausimais iniciatyvoms. Tai leis geriau taikyti atvirą koordinavimo metodą mokslinių tyrimų politikai ir skatinti suderintas ar bendras šalių grupių ir regionų iniciatyvas srityse, kuriose svarbus tarptautinis matmuo. 7.5. Jungtinio tyrimų centro veikla Tęsdamas mokslinę ir techninę paramą ES politikos formavimui JTC toliau didins savo orientaciją į užsakovą ir stiprins ryšius su mokslo bendruomene. Jis plėtos savo veiklą ypatingomis augimo, darnaus vystymosi ir saugumo aplinkybėmis. JTC veikla taip pat atsilieps į naujosios Lisabonos darbotvarkės kvietimą užtikrinti „geresnį reglamentavimą“. Nauji uždaviniai, susiję su augančiu poreikiu reaguoti į krizes, kritines situacijas ir politines būtinybes, bus sprendžiami atrinktose srityse plečiant pajėgumus ir priemones, siekiant ES mastu užtikrinti pakankamą paramą. Integruotas mokslinės ir techninės paramos politikai teikimo metodas taip pat bus viena pagrindinių šios specialiosios programos savybių. 8. EUROPOS MOKSLINIų TYRIMų žINIų ERDVėS KūRIMAS PLėTRAI UžTIKRINTI Siekiant greitos pažangos link žinių ekonomikos ir visuomenės, Europos moksliniams tyrimams reikia naujų ambicijų ir veiksmingumo. Visiems dalyviams Europos Sąjungoje – šalių vyriausybėms, mokslinių tyrimų įstaigoms, pramonės įmonėms šioje veikloje tenka savas vaidmuo. Specialiosios programos, kuriomis įgyvendinama Septintoji pagrindų programa, skirtos iki maksimumo padidinti esamo biudžeto išlaidų Europos lygiu moksliniams tyrimams poveikį. Pagrindinės savybės yra: dėmesys, sutelktas į keturis tikslus atitinkamose specialiosiose programose, ir veikla bei įgyvendinimo priemonės, skirtos tiems tikslams pasiekti, didele dalimi užtikrintas tęstinumas, kartu su svarbiais naujais metodais, nuolat į paramą esamai kompetencijai ir būsimos mokslinių tyrimų kompetencijos pajėgumų kūrimą sutelktas dėmesys, supaprastintas valdymas užtikrinant paprastumą vartotojui ir rentabilumą, ir lankstumas, kad Pagrindų programa galėtų reaguoti į naujus poreikius ir galimybes. 1 priedas EMTISF „GALIMYBIŲ SĄRAŠAS“[7] - Antiprotonų ir jonų mokslinių tyrimų įrenginiai (AJMTĮ) - Nestabiliųjų izotopų intensyvių antrinių spindulių įrenginiai (SPIRAL II) - Europos giliavandenis neutrinių teleskopas (KM3NeT) - Nepaprastai didelis teleskopas (NDT) optinei astronomijai - Paneuropinė nanosandaros mokslinių tyrimų infrastruktūra (PNMTI) - Europos neutronų (skaldant atomo branduolį) tyrimų centras ( European Spallation Source – ESS) – neutronų šaltinis - Europos XFEL – kietiesiems rentgeno spinduliams - IRUVX FELs tinklas – nuo infraraudonųjų iki minkštųjų rentgeno spindulių - ESFR modernizacija – sinchrotronas - Didelio našumo kompiuteriai Europai (HPCEUR) - Pakrantės mokslinių tyrimų laivas – ypač Baltijos jūroje - Mokslinių tyrimų ledlaužis „Aurora Borealis“ - Europos daugiadisciplininė jūros dugno observatorija (EDJDO) - Europos biologinės įvairovės mokslinių tyrimų ir apsaugos infrastruktūra - Pažangi smegenų ir viso kūno vaizdo gavimo infrastruktūra - Europos biologinės informatikos infrastruktūra - Europinis pažangių klinikinių mokslinių tyrimų centrų tinklas - Europos biologinių bankų ir genomo išteklių tinklas - Didelio saugumo laboratorijos naujoms ligoms ir pavojams visuomenės sveikatai tirti - Viso žinduolių genomo funkcinės analizės infrastruktūra - Pavyzdinės bandomosios patalpos ir įranga biomedicininiams moksliniams tyrimams - Europos humanitarinių ir visuomenės mokslų mokslinių tyrimų observatorija (EHVMMTO) - Europos visuomenės nuomonės apklausa (EVNA) „Visuotiniai projektai“ - ITER - Tarptautinė kosminė stotis (TKS) - Tarptautinis tiesinis greitintuvas (TTG) - Kvadratinio kilometro masyvas (KKM) – radioteleskopas - Tarptautinis sintezės medžiagų švitinimo įrenginys (TSMŠĮ) 2005/0184 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl specialiosios programos, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla pagal Europos bendrijos 7-ąją mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programą (2007–2013 m.) (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 166 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[8], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[9], atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[10], atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę[11], kadangi: (1) Pagal Sutarties 166 straipsnio 3 dalį Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. .../EB dėl Europos bendrijos 7–osios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programos (2007–2013 m.) (toliau – Pagrindų programa) turi būti įgyvendinamas vykdant specialiąsias programas, kuriose nustatytos išsamios jų įgyvendinimo taisyklės, apibrėžta trukmė ir numatytos reikalingos priemonės. (2) Jungtinis tyrimų centras (toliau – JTC) turėtų vykdyti vadinamą tiesioginę MTTP veiklą pagal JTC specialiąją programą, kuria įgyvendinama B Pagrindų programa. (3) Vykdydamas savo užduotis[12], JTC turėtų teikti užsakovo interesus atitinkančią mokslinę ir techninę paramą ES politikos formavimo procesui, užtikrindamas paramą esamos politikos įgyvendinimui ir stebėsenai ir reaguodamas į naujus politikos poreikius. Siekdamas įvykdyti užduotis, JTC atlieka aukštos kokybės mokslinius tyrimus. (4) Jungtinio tyrimų centro (JTC) vykdoma tiesioginė veikla turi būti įgyvendinama pagal šią specialiąją programą. Įgyvendindamas savo paskirtį atitinkančią specialiąją programą, JTC turėtų ypatingą dėmesį skirti Sąjungai labiausiai rūpimoms sritims: žinių panaudojimą skatinančios visuomenės klestėjimui, solidarumui ir atsakingam išteklių valdymui, saugumui ir laisvei bei Europai, kaip pasaulinei partnerei. (5) Ši specialioji programa turėtų būti įgyvendinama lanksčiai, veiksmingai ir skaidriai, atsižvelgiant į atitinkamus JTC klientų poreikius ir Bendrijos politikos kryptis bei siekiant apsaugoti Bendrijos finansinius interesus. Pagal šią programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla tam tikrais atvejais turėtų būti pritaikoma prie Bendrijos politikos poreikių ir mokslo bei technologijų raidos bendrųjų krypčių, ja turėtų būti siekiama pagerinti mokslinę kompetenciją. (6) Įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo bei mokslinių tyrimų rezultatų skleidimo taisyklės, skirtos su tiesiogine veikla susijusiai Pagrindų programai (toliau – dalyvavimo ir sklaidos taisyklės) taip pat turėtų būti taikomos pagal šią specialiąją programą vykdomai MTTP veiklai. (7) Siekiant įgyvendinti šią programą, be bendradarbiavimo pagal Europos ekonominės srities susitarimą ar Asociacijos susitarimą, galėtų tikti bendradarbiavimas, ypač remiantis Sutarties 170 straipsniu, su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis. (8) Teikdamas paramą ES plėtrai ir integracijai, JTC siekia skatinti naujųjų valstybių narių organizacijų ir mokslininkų veiklos integraciją, ypač įgyvendinant mokslines ir technologines ES acquis sudedamąsias dalis, bei tvirtesnį bendradarbiavimą su šalių kandidačių organizacijomis ir mokslininkais. Taip pat numatoma vis daugiau bendradarbiauti su kaimyninėmis šalimis, ypač prioritetiniais Europos kaimynystės politikos klausimais. (9) Pagal šią programą vykdant mokslinių tyrimų veiklą, turėtų būti laikomasi pagrindinių etikos principų, įskaitant tuos, kurie įtraukti į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją. (10) JTC, dalyvaudamas konkurencinėje veikloje, ir toliau turėtų kurti papildomus išteklius; tokią veiklą sudaro dalyvavimas netiesioginėje pagrindų programos veikloje, trečiųjų šalių veikloje ir, šiek tiek mažiau, intelektinės nuosavybės išnaudojimas. (11) Patikimą Pagrindų programos finansinį valdymą ir įgyvendinimą reikėtų užtikrinti kuo veiksmingiau ir vartotojui priimtiniausiu būdu bei kuo labiau palengvinti galimybę ja pasinaudoti visiems dalyviams, remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančiu išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles ir visais vėlesniais pakeitimais. (12) Reikia imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų susigrąžinant prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančiu išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles ir visais vėlesniais pakeitimais, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[13], 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[14] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[15]. (13) Komisija laiku turėtų imtis priemonių, kad būtų atliktas šios programos sričių veiklos nepriklausomas įvertinimas. (14) Su JTC Valdytojų taryba konsultuotasi dėl specialiosios programos mokslinio ir technologinio turinio. NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Šiuo sprendimu laikotarpiui nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. priimama specialioji programa, susijusi su tiesiogine mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir parodomąja veikla, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras, toliau – specialioji programa. 2 straipsnis Specialiojoje programoje nustatyta nebranduolinė Jungtinio tyrimų centro, teikiančio užsakovo interesus atitinkančią mokslinę ir techninę paramą ES politikos formavimo procesui, užtikrinančio paramą esamų politikų įgyvendinimui ir stebėsenai bei reaguojančio į naujus politikos poreikius, veikla. Šios veiklos tikslai ir pagrindinės kryptys yra nurodyti priede. 3 straipsnis Pagal pagrindų programos II priedą specialiosios programos įgyvendinimui reikalinga suma yra 1 milijardas 817 milijonų eurų. 4 straipsnis 1. Visi pagal šią specialiąją programą atliekami moksliniai tyrimai turi būti vykdomi laikantis pagrindinių etikos principų. 2. Pagal šią programą nefinansuojamos šios mokslinių tyrimų sritys: - mokslinių tyrimų veikla, kurios tikslas – klonuoti žmones reprodukciniams tikslams, - mokslinių tyrimų veikla, skirta žmogaus genetiniam paveldui pakeisti, kai šie pakeitimai gali būti paveldimi[16], - mokslinių tyrimų, skirtų žmogaus embrionams kurti, kai jų tikslas – tik atlikti tyrimus ar įsigyti kamieninių ląstelių, įskaitant ir somatinių ląstelių branduolių perkėlimą, veikla. 3. Pagal šią programą nefinansuojamos šios mokslinių tyrimų sritys: - visose valstybėse narėse draudžiami moksliniai tyrimai, - moksliniai tyrimai, kurie bus vykdomi valstybėje narėje, kurioje tokie tyrimai draudžiami. 5 straipsnis 1. Specialioji programa įgyvendinama pagal Pagrindų programos III priede nustatytą tiesioginę veiklą. 2. Dalyvavimo ir informacijos skleidimo taisyklės, susijusios su tiesiogine veikla, taikomos šiai specialiajai programai. 6 straipsnis 1. Siekdama įgyvendinti specialiąją programą, Komisija sudaro daugiametę darbo programą, kurioje išsamiau išdėstomi priede nurodyti tikslai bei moksliniai ir technologiniai prioritetai ir įgyvendinimo tvarkaraštis. 2. Daugiametėje darbo programoje atsižvelgiama į atitinkamą mokslinių tyrimų veiklą, kurią vykdo valstybės narės, asocijuotosios valstybės bei Europos ir tarptautinės organizacijos. Prireikus ji atnaujinama. 7 straipsnis Komisija imasi priemonių, kad būtų atliktas specialiosios programos sričių veiklos nepriklausomas įvertinimas, nurodytas Pagrindų programos 7 straipsnyje. 8 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas […] Priedas – EB programa 1. Tikslas Teikti užsakovo interesus atitinkančią mokslinę ir techninę paramą ES politikos formavimo procesui, užtikrinant paramą esamai politikai įgyvendinti ir stebėti bei reaguojant į naujus politikos poreikius. 2. Metodas JTC toliau stiprins į klientą orientuotą požiūrį ir bendradarbiavimą su mokslo bendruomene specialiu augimo, tvaraus vystymosi ir saugumo požiūriu šiais būdais: - lanksčiai reaguodamas į kintančius ES politikos formuotojų poreikius ir reikalavimus; - daugiau dėmesio skirdamas visuomenei svarbiems klausimams, kurie yra susiję su moksliniais tyrimais ir kuriuose dominuoja visuomeninis aspektas; - kurdamas partnerystes su valstybių narių mokslinių tyrimų centrais, universitetais, pramone, valstybės valdžios institucijomis ir reguliavimo institucijomis, taip pat su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis; - tobulindamas savo kompetenciją ir infrastruktūrą; - JTC sutelkė savo išteklius, siekdamas įvykdyti mokslo ir technologijų uždavinius, kylančius įgyvendinant sudėtingus ir įvairius su ES politika susijusių klausimų aspektus. Šio tikslo JTC siekia organizuodamas savo veiklą pagal pagrindines politikos sritis ir kurdamas sąsajas su kitais MT paramos šaltiniais valstybėse narėse. Jis ir toliau stiprins pajėgumus šioje srityje, bendradarbiaudamas su ES agentūromis, kitomis ES institucijomis ir valstybių narių valdžios institucijomis. Integruotas požiūris į MT paramą politikos sritims yra pagrindinis šios specialiosios programos bruožas. Iš tiesų, poreikis įvairiose srityse suprasti sąsajas tarp technologinių pokyčių, mokslo pasiekimų, inovacijų, konkurencingumo ir skirtingų reguliavimo bei politikos mechanizmų (pvz., ekonominių priemonių, savanoriškų schemų ir lanksčių mechanizmų) yra labai svarbus. Tvirta mokslinių tyrimų bazė padės siekti šių tikslų. Dalyvaujant tiesioginėje Pagrindų programos veikloje bus siekiama kuo labiau papildyti institucinę programą, nurodytą 3 skirsnyje. Žinių perdavimas įvairioms šiame procese dalyvaujančioms suinteresuotosioms šalims taip pat bus svarbus šios programos bruožas. Vykdoma veikla taip pat bus siekiama remti teisės aktų įgyvendinimą ir stebėseną ir geriausios praktikos perdavimą ES-25 valstybėse, šalyse kandidatėse ir kaimyninėse šalyse. Į naujoje Lisabonos darbotvarkėje numatytą „geresnio reglamentavimo“ raginimą JTC atsilieps skatindamas ex-ante ir ex-post politikos vertinimą ir remdamas Komisijos įrodymais pagrįstas politikos iniciatyvas. Be to, su moksliniais tyrimais susijusiems naujiems reikalavimams politikos įgyvendinimo ir stebėsenos požiūriu patenkinti bus parengti konkrečiam tikslui skirti paramos veiksmai. Nauji uždaviniai, susiję su didėjančiu poreikiu reaguoti į krizes, kritines situacijas ir neatidėliotinus politinius reikalavimus, bus sprendžiami stiprinant pajėgumus ir gerinant priemones pasirinktose srityse, siekiant suteikti tinkamą paramą ES mastu. 7-osios pagrindų programos metu JTC bus iškelti nauji reikalavimai ES išorės santykių ir saugumo politikos srityse. Šiose srityse darbą palengvins vidinės saugios informacinės (analizės) sistemos, kurios sudarys galimybes reaguoti nedelsiant. Be to, įgyvendinant šią programą bus toliau plėtojami pasauliniai ir tarptautiniai JTC veiklos aspektai. Tam tikra JTC išteklių dalis yra skirta bandomiesiems moksliniams tyrimams, siekiant įgyti naujų žinių ir kompetencijos. Į bandomuosius tyrimus investuojami ištekliai yra pradinės investicijos, kurios gali vėliau duoti praktinių rezultatų ir sėkmės atveju prisidėti prie JTC veiklos vidutinės trukmės ir ilgalaikėje perspektyvoje. Prireikus, siekdamas remti temines sritis, JTC vykdys specifines užduotis, kurios sudarys galimybes geriau panaudoti atitinkamus ES mokslinių tyrimų rezultatus. Tokiu būdu JTC padidins žinių visuomenės teikiamą naudą. 3. Veikla 3.1. 1 politikos tema: žinių visuomenės klestėjimas 3.1.1. 1.1 darbotvarkė. Konkurencingumas ir inovacijos ES konkurencingumas, vidaus rinkos ir prekybos skaidrumas bus skatinamas rengiant ir platinant tarptautiniu mastu pripažintus standartus ir remiant Europos bendrą matavimų sistemą. Matavimo rezultatų palyginamumas bus skatinamas pateikiant kokybės užtikrinimo priemones, pavyzdžiui, etalonines medžiagas, pamatinius matavimus, patvirtintus metodus ir duomenis įvairiose atitinkamos politikos srityse: - cheminių medžiagų ir produktų (įskaitant kosmetiką) saugos didinimas sukuriant integruoto cheminių medžiagų rizikos vertinimo atskaitos centrą ir teikiant MT paramą chemines medžiagas reglamentuojančių teisės aktų srityje, įskaitant paramą (mokymus) Europos cheminių medžiagų agentūros įkūrimui pasirengti; - alternatyvūs (nenaudojant gyvūnų) bandymų metodai ir pažangios bandymų strategijos; - maisto sauga, kokybė ir autentiškumas; pašarų sauga; biotechnologija; - energetika (švaresni ir atsinaujinantys energijos šaltiniai ir perdavimo būdai); - saugumas ir piliečių apsauga; - aplinkosauga ir sveikata. Šis darbas bus atliekamas glaudžiai bendradarbiaujant su valstybių narių institucijomis, tarptautinėmis standartizavimo organizacijomis (ISO, CEN, Codex Alimentarius, AOAC), reguliavimo institucijomis ir pramone. JTC išlieka Bendrijos etalonine laboratorija (BEL) genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, su maistu besiliečiančių medžiagų ir pašarų priedų srityje ir imasi BEL vaidmens kitose atitinkamose jo kompetencijai priklausančiose srityse. JTC toliau tobulins pažangaus ekonometrinio modeliavimo ir jautrumo tyrimų metodus įvairiose politikos srityse, makroekonominio modeliavimo, trumpalaikės finansinio ir verslo ciklo analizės srityje ir sudėtinių rodiklių nustatymo bei vertinimo srityje. Taip pat JTC toliau taikys finansų ekonometrijos ir statistikos priemones finansinių paslaugų srityje (pvz., kliringo ir atsiskaitymų, bankininkystės direktyvos). JTC dalyvaus įvairiose iniciatyvose teikdamas paramą ex ante ir ex post vertinimų srityje (įskaitant poveikio vertinimą) parengdamas specifinius rodiklius ir atlikdamas analizes. JTC didins paramą ES tarptautinės prekybos politikos plėtrai, ypač pabrėždamas prekybos politikos poveikį tvariam vystymuisi ir konkurencingumui. Lisabonos darbotvarkės ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslai bus remiami atliekant tiesioginę kiekybinę socialinę ekonominę analizę (taip pat atsižvelgiant į „geresnio reglamentavimo“ principą) įvairiose srityse: makroekonominio stabilumo ir augimo, finansinių paslaugų, konkurencingumo aspektų, Lisabonos strategijoje numatytose mokymosi visą gyvenimą ir žmogiškojo kapitalo srityse, taip pat žemės ūkio, klimato kaitos, tvarios energijos ir transporto sistemų srityse. JTC veikla padės geriau suprasti ryšį tarp švietimo programų ir žinių visuomenės poreikių, taip pat geriau suprasti, kokie faktoriai turi įtakos vienodoms galimybėms švietimo srityje ir kaip veiksmingiau panaudoti švietimo išteklius. Konkurencingumo ir aplinkosaugos tikslų pagrindą sudaro ekologiškai veiksmingos technologijos, kurias ir toliau pripažins ir vertins Europos taršos integruotos prevencijos ir kontrolės biuras, taip pat Aplinkosaugos technologijų veiksmų plano įgyvendinimas ir stebėsena. Šių technologijų kūrimo sąlygos bus stebimos tam, kad galima būtų nustatyti tokių technologijų platinimo kliūtis, įvertinti siektinus rezultatus ir panaudojimą ir ieškoti būdų jas geriau pritaikyti. Parama konkurencingumo srityje bus teikiama tokiais būdais: - parama nustatant ir prižiūrint Europos standartus, pavyzdžiui, Eurokodus, Euronormas, IEC, ISO standartus ir Europos etalonines medžiagas; - rengiant standartus, reglamentuojančius aplinkosaugos ir saugumo stebėsenos sistemas ir suderintą prieigą prie duomenų INSPIRE (Erdvinės informacijos infrastruktūra Europoje) ir GMES (Pasaulinė aplinkos ir saugumo stebėjimo sistema) kontekste; - tobulinant Europos matavimų infrastruktūrą atliekant tarplaboratorinius palyginimus akreditavimo ir (arba) sertifikavimo procesams paremti. 3.1.2. 1.2 darbotvarkė. Europos mokslinių tyrimų erdvė JTC tiesiogiai teiks paramą Europos mokslinių tyrimų erdvei šiose srityse: mokslinių tyrimų tinklai, mokslo darbuotojų mokymas ir mobilumas, galimybės pasinaudoti mokslinių tyrimų infrastruktūra ir bendrai atliekami moksliniai tyrimai. JTC dalyvaus Europos technologijų platformų veikloje, bendrose technologijų iniciatyvose ir, kai tinka, veikloje pagal 169 straipsnį. Ypatingas dėmesys bus skiriamas įtraukti į šią veiklą partnerius iš naujųjų valstybių narių ir šalių kandidačių. JTC teiks paramą ES ir valstybių narių lygiu formuojant įrodymais pagrįstą mokslinių tyrimų politiką. Šią strateginę paramą mokslinių tyrimų politikai formuoti papildys mokslinių tyrimų prioritetų technologijų vertinimas atskirose teminėse srityse. Europos lygmeniu taip pat bus skatinamas mokslo ir technologijų prognozavimo metodų konsolidavimas, tobulinimas ir platinimas. 3.1.3. 1.3 darbotvarkė. Energetika ir transportas Energetikos srityje JTC daugiausia dėmesio skirs sklandžiam perėjimui prie mažai anglies dvideginio išskiriančių ir atsinaujinančių energijos šaltinių ir perdavimo sistemų (įskaitant vandenilį), taip pat sieks didinti energijos sistemų veiksmingumą ir energijos tiekimo patikimumą ir saugumą. Energetikos srityje JTC tikslai yra: - parengti tvarios energijos etaloninę sistemą, kurios dėka būtų galima pasinaudoti ES politikos poreikius atitinkančia MT patirtimi technologinių inovacijų ir plėtros srityse (visų energijos šaltinių atveju); - vykdyti etaloninio centro funkcijas atliekant pasirinktų technologijų (t. y. švaresnio iškastinio kuro, biomasės, fotoelektros, kuro elementų ir vandenilio) ikinormatyvinį patvirtinimą ir sertifikavimą; - teikti informaciją apie energijos tiekimo patikimumą Europoje. JTC prisidės prie tvaraus transporto kūrimo Europoje sutelkdamas pastangas į šias sritis: - aplinkosaugą, išmetamų teršalų kontrolę ir atitinkamą poveikį ekosistemoms; galimybes sumažinti išmetamų teršalų kiekį panaudojant naujas technologijas pagal skirtingas politikos schemas; - technologinius ir ekonominius aspektus vykdant mokslinius tyrimus, susijusius su kuro ir variklių, alternatyvių transporto priemonių koncepcijų įvertinimu, inovacijų poveikio konkurencingumui bei ekonominiam augimui, taip pat transporto politikos galimybių įvertinimu; - socialinius aspektus, vykdydamas veiklą, susijusią su erdvių planavimu, poveikiu sveikatai ir informuotumo didinimu; taip pat daug dėmesio bus skiriama oro, sausumos ir jūrų transporto saugumo ir saugos aspektams. Energetikos ir transporto sektoriams tenka didžiausia atsakomybė už oro taršą. JTC parems ES teminę oro taršos strategiją (CAFE – Švarus oras Europoje), ypač daug dėmesio skirdamas į aplinką iš įvairių šaltinių išmetamų teršalų apibūdinimui ir pasiskirstymui, taip padėdamas kurti emisijų sumažinimo strategijas. 3.1.4. 1.4 darbotvarkė. Informacinė visuomenė JTC padės rengti informacinės visuomenės technologijų politiką ir priemones, kurios prisidės kuriant konkurencingą Europos žinių visuomenę, rengs su žinių visuomene susijusias perspektyvines analizes ir strategijas. Daug dėmesio bus skiriama augimui, solidarumui, integracijai ir tęstinumui. JTC taip pat padės įgyvendinti ES politikos kryptis, kurios yra glaudžiai susijusios su informacinės visuomenės technologijų plėtra ar kurioms tokia plėtra yra ypač svarbi. Ši sritis apima programas e.verslo, e.sveikatos, asmens saugumo, e.mokymosi, e.valdžios ir aplinkosaugos srityse, taip pat naujų galimybių nustatymą siekiant įgyvendinti bendras Europos augimo, integracijos ir gyvenimo kokybės strategijas. JTC taip pat tęs darbą informacinės visuomenės technologijų (IVT) „konvergencijos“ srityje, siekdamas įvertinti galimą poveikį visuomenei konkurencingumo, privatumo, nuosavybės ir socialinės integracijos požiūriu. Su konvergencinėmis technologijomis susijusi veikla bus vykdoma sveikatos apsaugos (biojutikliai, nanotechnologijos ir pažintinis mokslas), saugumo (jutikliai, visuomenės saugumas ir asmens neliečiamybė) ir aplinkosaugos (stebėsenos technologijos ir tvarus aplinkosaugos valdymas) srityse. 3.1.5. 1.5 darbotvarkė. Gyvosios gamtos mokslai ir biotechnologija Gyvosios gamtos mokslai ir biotechnologija yra susiję su daugeliu politikos sričių ir gali labai prisidėti prie Lisabonos tikslų įgyvendinimo. Šios galimybės yra plačiai pripažįstamos sveikatos apsaugos, žemės ūkio, maisto, aplinkosaugos ir kituose sektoriuose, kuriuose sparčiai kuriamos taikomosios programos. Kad galima būtų pateikti etalonines medžiagas ir patvirtintus metodus, būtina turėti galimybę kontroliuoti ir naudotis daugeliu pažangių biotechnologinių priemonių. JTC ir toliau plės savo kompetenciją šioje srityje, atsižvelgdamas į teisinį ir reglamentavimo kontekstą. Būsimiems teisės aktams remti JTC visų pirma atliks pasirinktų taikomųjų programų biotechnologijų ir gyvosios gamtos mokslų srityje socialinio ekonominio poveikio tyrimus. Integruotomis pastangomis nano-biotechnologijas, fiziką, biologiją ir chemiją taikant aptikimo metodams JTC prisidės kuriant naujas aplinkos ir sveikatos stebėsenos, (eko) toksikologinių tyrimų, maisto kontrolės ir saugos strategijas ir technologijas. Veikla bus vykdoma inter alia šiose srityse: 4. Biotechnologijos ir su sveikata susiję aspektai: 5. kokybės užtikrinimo priemonių pateikimas genetiniams tyrimams; 6. tyrimais, susiję su genomais paremtomis diagnostinėmis priemonėmis ir vaistų kūrimu (pvz., farmakogenomika); 7. pažangių metodų kūrimas ir tvirtinimas, siekiant patobulinti bandymus su gyvūnais, juos rečiau taikyti ir pakeisti kitais būdais kuriant biotechnologinius medikamentus, nustatant chemikalų toksiškumą ląstelių kultūros in vitro tyrimais, didelio našumo metodais ir toksikogenomika; 8. naujų bioinformatikos metodikų nustatymas ir įvertinimas remiant „-omikos“ metodus, integruojant fiziologines reakcijas, kurios koreguojamos pagal individualų jautrumą ir gyvenimo būdo faktorius; 9. metodologinės sistemos parengimas, siekiant tinkamai atsižvelgti į faktorius, turinčius įtakos atliekant pavojaus žmogaus sveikatai vertinimą; 10. nanotechnologijų poveikio aplinkai ir sveikatai vertinimas. 11. Biotechnologijos ir žemės ūkis, maisto produktai ir pašarai: 12. naujų biotechnologijų pritaikymo maisto produktų gamybai perspektyviniai tyrimai (pvz., funkcinis maistas, klonuoti ūkio gyvuliai ir genetiškai modifikuotų javų naudojimas vaistų gamybai ( molecular pharming ); 13. GMO aptikimas, identifikavimas ir kiekybinis įvertinimas (įskaitant aukšto našumo atrankos metodų ir naujos kartos GMO kokybės užtikrinimo priemonių patvirtinimą); 14. genetiškai modifikuotų ir nemodifikuotų javų koegzistavimo tyrimai; genetiškai modifikuotų javų ekonominių aspektų tyrimai. 3.2. 2 politikos tema: solidarumas ir atsakingas išteklių valdymas 3.2.1. 2.1 darbotvarkė. Kaimo plėtra, žemės ūkis ir žuvininkystė JTC rems Europos kaimo plėtros, žemės ūkio ir žuvininkystės politiką, siekdamas šių trijų aspektų tęstinumo: - Gamybos aspektai: parama BŽŪP (Bendrosios išmokos schemos, kompleksinio paramos susiejimo ir ūkių konsultavimo sistemos) įgyvendinti, kontroliuoti ir stebėti, įskaitant integruotą administravimo ir kontrolės sistemą ariamajai žemei ir nuolatiniam javų registrui ir kaimo (miesto) kadastro, kurio tikslas – remti rinką ir investicijas (naudojant padėties nustatymo (navigacijos) metodus) įsteigimą; žemės ūkio produkcijos prognozavimas pasinaudojant augimo imitavimo modeliais, nuotoliniais teritorijos tyrimais, nuotolinio stebėjimo ir agrofenologiniais tinklais; parama ES ūkininkų draudimo sistemai įgyvendinti; parama metodologiniams naujosios ES žemės ūkio statistikos sistemos aspektams (įskaitant LUCAS). - Aplinkos aspektai: gerų žemės ūkio ir aplinkos sąlygų poveikio vertinimas ir ekologiško ūkininkavimo priemonių efektyvumo ir poveikio dirvožemio ir vandens būklei, biologinei įvairovei ir Europos kraštovaizdžiui tyrimas; žemės ūkio, kaimo plėtros ir regioninės politikos ir jos poveikio žemės naudojimo pokyčiams Europoje sąsajų analizavimas pasitelkus rodiklius ir erdvinius modelius; parama kaimo plėtros programoms įgyvendinti skirtų tikslinių teritorinių strategijų rengimui; klimato kaitos poveikio žemės ūkiui vertinimas atsižvelgiant į padedančias prisitaikyti priemones; veikla siekiant mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą naudojant kuro augalus ir gaminant energiją iš žemės ūkio atliekų. - Gamintojo (vartotojo) aspektai: strateginės politikos analizės tokiose srityse: BŽŪP reformos poveikis ūkininkavimo sistemų tvarumui; žemės ūkio sektoriaus gebėjimas reaguoti į vartotojo poreikius: maisto apibūdinimas ir kontrolė, tiekimo grandinėje valdomų kokybės užtikrinimo ir sertifikavimo schemų poveikis, gebėjimas laikytis aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės standartų; pagrindinių Europos žemės ūkio produktų prognozavimo ir politikos poveikio analizė gamybos, pasaulinės rinkos, kainų, pajamų ir vartotojų gerovės atžvilgiu; pokyčių prekybos politikoje ir pasaulio prekių rinkose poveikis; žemės ūkio politika ir kitos politikos kryptys kaimo plėtros srityje. Ypatingas dėmesys bus skiriamas BŽŪP reformos poveikiui naujosiose valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse. Bendrosios žuvininkystės politikos tikslų bus siekiama gerinant mokslo duomenų kokybę ir savalaikiškumą ir kuriant procesus valdymo būdų ekonominiam ir socialiniam poveikiui įvertinti. Neatitikimams nustatyti bus naudojamos naujos technologijos, įskaitant žuvų kilmės nustatymą remiantis DNR analize. Daugiau dėmesio bus skiriama metodams, sudarantiems palankias sąlygas dalyvauti suinteresuotosioms šalims. Remiantis naująja ES jūrų politika, žuvininkystei skirtos paslaugos – pavyzdžiui, laivų stebėjimas nuotoliniu būdu ir elektroniniai pranešimai – bus teikiamos ir komercinių laivų identifikavimui. Bus įvertintas augančio akvakultūros sektoriaus poveikis. 3.2.2. 2.2 darbotvarkė. Gamtiniai ištekliai Šiuo metu JTC dirba siekdamas sukurti visaapimantį metodą, kurio tikslas – stebėti pokyčius, analizuoti poveikį ir įtaką gamtiniams ištekliams, kad būtų užtikrinta integruota tvaraus vystymosi koncepcija. Pagal 2.1 darbotvarkę vykdomi moksliniai tyrimai bus suderinti su septyniomis ES teminėmis aplinkos strategijomis. Bus dirbama pakankamai dėmesio skiriant dalijimuisi informacija apie aplinką ir prisidedant prie GMES paslaugų plėtros. Taikomosios programos atitiks INSPIRE principus. Tiksliau sakant, pagrindinis dėmesys bus skiriamas šioms sritims: - vandens ūkio tvarkybai pagal Vandens pagrindų direktyvą ir jūrų politiką, kreipiant dėmesį į Europos vidaus ir pakrantės vandenų ekologinę kokybę, taršos ciklus, suderintą cheminių ir biologinių teršalų matavimo sistemą, dinamišką modeliavimą ir Europos informacines sistemas; - dirvožemio apsaugos iniciatyvoms, numatytoms Dirvožemio pagrindų direktyvoje, daugiausia dėmesio skiriant informacijos apie dirvožemį srautų suderinimui Europoje, bendrų kriterijų ir metodų, kuriais remiantis būtų apibrėžiamos dirvožemio rizikos zonos, nustatymui ir dirvožemio stebėsenos metodams; - gyvavimo ciklo analizės metodams, kuriais remiantis galima stebėti išteklius visais etapais nuo jų išgavimo, naudojimo, perdirbimo iki galutinio šalinimo. Tvariai gamtinių išteklių ir medžiagų gavybai ir naudojimui, produktų poveikiui aplinkai ir ekologiniam tvarumui pagal skirtingus technologijų ir politikos veiksmų planus; - miškininkystei; Bendrijos miškams stebėti bus įdiegta sistema, kurioje bus saugoma informacija apie gaisrus miškuose, miškų ekologinę būklę ir išteklius. Vykdoma veikla apims biologinės įvarovės rodiklius, gaisrų poveikio analizės priemones, gaisrų miškuose, dirvožemio ir klimato kaitos sąveikos analizę ir valstybių narių turimos informacijos, susijusios su miškų ištekliais, integravimą; - nuolatiniam techninės pagalbos teikimui diegiant INSPIRE: įnašas į bendrą ES aplinkosaugos informacinę sistemą (glaudžiai bendradarbiaujant su Europos aplinkos agentūra ir ESTAT); - struktūrinių ir sanglaudos programų poveikio vertinimui ir paramai apibrėžiant ir vertinant ES regioninės politikos kryptis taikant teritorinius rodiklius regionų ir miestų lygiu. 3.2.3. 2.3 darbotvarkė. Aplinka ir sveikata Ryšys tarp aplinkos ir sveikatos – tai nauja sritis, kuriai ES lygiu skiriama nemažai dėmesio. JTC prisidės plėtojant šią naują politikos sritį tokiais būdais: - metodų, skirtų poveikio būdams stebėti ir poveikiui įvertinti, parengimas ir patvirtinimas: aplinkos oras (oro kokybė), oras patalpose (produktai, tabako dūmai), geriamasis vanduo ir maistas (įskaitant su maistu besiliečiančias medžiagas, teršalus maisto grandinėje). Numatoma prisidėti formuojant požiūrį į bendrą aplinkos poveikį žmogui, ypač cheminių medžiagų srityje; - poveikio sveikatai vertinimas atliekant eksperimentinę veiklą, biologinę stebėseną, toksikogenominę analizę, naudojantis informacinėmis technologijomis ir analitinėmis priemonėmis. - Žinių, įgytų vykdant abi minėtas veiklas, panaudojimas siekiant prisidėti prie būsimos integruotos aplinkos ir sveikatos sistemos kūrimo pagal informacijos apie aplinką ir sveikatą politikos pagrindus, rengiamus remiantis ES veiksmų planu. 3.2.4. 2.4 darbotvarkė. Klimato kaita Pagrindinis Kioto protokolo tikslas – mažinti šiltnamio efektą sukeliančių išmetamų dujų kiekį. Todėl įvertinti galimybes sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (mažinimo priemonės) remiantis bendraisiais pagrindais yra vienas iš pagrindinių JTC darbotvarkės tikslų. Bus atliekamas duomenų apie šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas kokybės vertinimas, patikrinimas ir analizė, ypač problematiškuose sektoriuose, pavyzdžiui, žemės ūkio ir miškininkystės. Panašaus pobūdžio patikrinimo darbas bus atliekamas prekybos teršalais kontekste. Prisitaikymas prie klimato kaitos tapo būtinybe, todėl JTC ir toliau rinks ir vertins duomenis, susijusius su klimato poveikiu įvairiems pažeidžiamiems Europos ekonomikos sektoriams: žemės ūkiui, miškininkystei, vandens ištekliams ir gamtiniams pavojams. Vertinant su klimato kaita susijusius pavojus, daugiausia dėmesio bus skiriama potvynių, sausrų, gaisrų miškuose, audrų dažnumui, oro kokybės pablogėjimui ir pakrančių bei jūrų procesams visoje ES. Būtina turėti pakankamai žinių apie klimato kaitos požymius ir poveikį visame pasaulyje. Todėl bus toliau plėtojamos pasaulinės stebėsenos sistemos, skirtos įvertinti pokyčius atmosferoje, vandenynuose ir žemės biosferoje, kuriuos sukelia klimato kaita arba kurie patys skatina klimato kaitą. Šis darbas – dalis Europos indėlio į pasaulines stebėjimo sistemas, kurios oficialiai buvo patvirtintos pagal JT bendrąją klimato kaitos konvenciją (indėlis į pasaulinę klimato stebėjimo sistemą). Panaši veikla bus vykdoma prekybos išmetamaisiais teršalais tikrinimo srityje, kuri susijusi su lanksčiais Kioto protokolo mechanizmais (Bendro įgyvendinimo ir švarios plėtros mechanizmas) ir būsimais mechanizmais po 2012 m. JTC dalyvaus TREES (Tropinės ekosistemos aplinkos stebėjimas iš palydovų) programos 3 etape, siekdamas atnaujinti ankstesnius miškų užimamo ploto pasaulyje vertinimus. JTC bendradarbiaus su kitais modeliavimo centrais Europoje, siekdamas parengti suderintus veiksmų planus ir ekonominės naudos analizes. 7-ajai pagrindų programai yra ypač svarbi galimybių analizė pasibaigus Kioto protokolo galiojimui, kuri duos pradžią diskusijoms dėl klimato politikos integravimo į kitų sektorių politiką. 3.3. 3 politikos tema: saugumas ir laisvė 3.3.1. 3.1 darbotvarkė. Vidaus saugumas JTC rems ES teisingumo, laisvės, saugumo ir muitų politikos sritis. Daugiausia dėmesio bus skiriama IT ir sistemų analizavimo kompetencijos pritaikymui kovai su nusikalstamumu ir sukčiavimu, kontrabanda ir neteisėta prekyba, svarbių infrastruktūrų apsaugai, kovos su terorizmu priemonėms, migracijos ir pasienio kontrolei. Taip pat bus teikiama techninė parama integruotai pasienio kontrolei (pvz., suderinamumo tikslais). Bus teikiama parama šiose srityse: - gebėjimų aptikti ir stebėti sukčiavimo atvejus, susijusius su ES biudžetu ir lėšų nukreipimu, stiprinimas pasitelkiant automatinį duomenų kaupimą ir pažangius analizės metodus, taikomus didelės apimties duomenų bazėms; - pavojų, kylančių ypač svarbioms Sąjungos infrastruktūroms, ir tų infrastruktūrų silpnųjų vietų įvertinimas (pavyzdžiui, informacinių sistemų, finansų sistemų, pramonės įmonių, viešųjų pastatų, transporto sistemų ir infrastruktūros, ryšių tinklų, finansinių tinklų, navigacijos sistemų, elektros ir dujų (naftos) infrastruktūrų, maisto paskirstymo sistemų ir kt.); - tyčinių veiksmų (pramonės įrenginių sabotažas, sprogdinimas, biologinių ir cheminių medžiagų panaudojimas, fizinis poveikis, veiksmai, nukreipti prieš maisto sistemas), nukreiptų prieš infrastruktūras, prevencija, pasirengimas jiems ir rizikos valdymo veiksmų planai atsitikus tokiems įvykiams; - pasienio saugumas ir kontrolė pasitelkus biometrinių jutiklių standartus ir bandymus, stebėsenos sistemas neteisėtos prekybos atvejams nustatyti, migracijos srautų stebėjimą; - informacijos kaupimas prekių vežimo oru, jūra ir sausumos keliais srityje naudojant įvairias stebėjimo technologijas; - ES krizių centras (ARGUS) ir reagavimo į krizes mechanizmai. 3.3.2. 3.2 darbotvarkė. Nelaimės ir reagavimas į jas JTC vykdys veiklą, susijusią su stichinėmis ir technologinėmis nelaimėmis, kuria bus siekiama stiprinti gebėjimus suprasti ir valdyti silpnąsias vietas, riziką, išankstinio įspėjimo ir įspėjimo apie pavojų sistemas, žalos nustatymą ir įvertinimą, prevencijos ir sušvelninimo priemones. Visų prima JTC padės sustiprinti ES reagavimo ir krizių valdymo gebėjimus greito reagavimo, stebėsenos ir žalos įvertinimo srityse (pvz., civilinės saugos mechanizmo ir solidarumo fondo kontekste). Stambių avarijų pavojaus biuras ( Major Accidents Hazards Bureau ) prisidės prie saugos valdymo užtikrindamas avarijų ir nelaimingų atsitikimų stebėseną ir remdamasis įgyta patirtimi, ypač Seveso II įrenginių atveju. Kalbant apie stichines nelaimes, JTC daugiausia dėmesio skirs išankstinio įspėjimo sistemų plėtrai, įvairioms situacijoms Europoje (įskaitant potvynius, sausras, naftos išsiliejimo atvejus, žemės drebėjimus, gaisrus miškuose ir audras), pasitelkdamas modelius, žemės stebėjimo technologijas ir matavimų sistemas. Bus tiriama įvairių avarijų rizika Viduržemio ir Juodosios jūros baseinuose ir Atlanto vandenyno pakraščiuose. Taip pat ir toliau bus rengiamos ataskaitos apie stichines nelaimes ir mokomasi iš ankstesnės patirties. Pagal šią darbotvarkę taip pat bus vykdoma veikla teikiant paramą GMES paslaugų, susijusių su krizėmis ir avarijomis, plėtrai. 3.3.3. 3.3 darbotvarkė. Maisto ir pašarų sauga ir kokybė Veikla bus vykdoma vadovaujantis koncepcija „nuo šakutės iki ūkio“. JTC pateiks daugelio maisto ir pašarų tipų patvirtinimo metodus ir suderintas procedūras. JTC taip pat stiprins savo gebėjimus valdyti su maistu ir pašarais susijusias kritines situacijas remdamasis savo patirtimi maisto ir pašarų analizės srityje ir, jei reikia, plėsdamas savo kompetenciją naujose srityse. JTC glaudžiai bendradarbiaus su Europos maisto saugos tarnyba. Bus vykdoma veikla specifinėse srityse: - molekulinės biologijos ir jungtinių metodų ( hyphenated techniques ) maisto ir pašarų kontrolei patvirtinimas, pvz., alergenų, funkcinio ir ekologiško maisto srityse; - su maistu ir sveikata susijusios sritys, kuriose numatoma priimti naujus teisės aktus (pvz., mikrobiologija, funkcinis ir ekologiškas maistas, alergenai, produktų etiketėse pateikiama su sveikata susijusi informacija); - esami teisės aktai su pašarų sauga susijusiose srityse (pvz., leidimai pašarų priedams); - mikrobiologijos taikymas maistui ir pašarams, biomolekulinių aptikimo metodų taikymo mikroorganizmams patvirtinimas, ypač patogenams maiste ir vandenyje; - draudžiamų medžiagų, teršalų, pašarų priedų ir proteinų aptikimo, direktyvų, reglamentuojančių ženklinimą etiketėmis, laikymosi kontrolės ir kilmės nuorodų pateikimo analitinių metodų patvirtinimas (pvz., izotopiniai metodai); - elektroninis atsekamumas maisto ir pašarų grandinėje. 3.4. 4 politikos tema: Europa – pasaulinio lygio partnerė JTC teiks paramą ES sprendimų priėmimo procesui išorės santykių (bendradarbiavimo plėtros, prekybos) ir reagavimo į krizes priemonių srityse, įskaitant stabilumo ir humanitarinės pagalbos priemones. 3.4.1. 4.1 darbotvarkė. Pasaulinis saugumas JTC stiprins paramą Bendrijos rekonstrukcijos ir humanitarinės pagalbos programoms pasitelkdamas naujas technologijas (įskaitant erdvinę, geoerdvinę analizę, interneto duomenis, realaus laiko informacines sistemas) ir pritaikydamas jas įvairiuose intervencijos etapuose (nuo pasirengimo iki greito reagavimo ir operacijų) tokiais tikslais: krizių identifikavimui, išankstiniam įspėjimui apie galimas krizes, humanitarinės pagalbos poreikių įvertinimui ir pagalbai, integruotam reagavimui į krizes ir žalos įvertinimui po krizės. Glaudžiai bendradarbiaujant su JT agentūromis (ypač JT humanitarinių reikalų koordinavimo biuru), parama humanitarinės pagalbos srityje taip pat bus teikiama plačiau pritaikant Visuotinės įspėjimo apie nelaimes ir reagavimo į jas sistemos funkcijas, siekiant apimti įvairias humanitarines nelaimes. JTC sudarys pasaulinę geoerdvinių duomenų bazę ir teiks paramą (greita kartografija) krizių ir saugumo valdymui, sistemų ir standartų suderinamumui siekdamas sudaryti geresnes sąlygas duomenų pasikeitimui tarp sistemų, ypač su Tarybos SitCen ir ES palydovų centru. Ši veikla susijusi su būsimų GMES bandomųjų paslaugų kūrimu. JTC taip pat teiks paramą stabilumo priemonei, kuria siekiama spręsti tarpvalstybinius uždavinius (neplatinimo, kovos su neteisėta prekyba ir terorizmu) ir ilgalaikius pasaulinio stabilumo ir saugumo klausimus. JTC vykdys veiklą masinio naikinimo ginklo ir dvejopo naudojimo prekių ir technologijų platinimo srityje, įskaitant eksporto kontrolę, pasienio kontrolę, tiekimo grandinės saugumą ir šalių profiliavimą. Šiuo tikslu toliau plėtojamos sistemos apima eksporto kontrolės klasifikavimo sistemas, surinktais duomenimis paremtas sistemas, duomenų saugojimo ir daugiakalbės informacijos paieškos internete priemones. Numatoma susieti veiklą pagal šią programą su atitinkama JTC veikla pagal Euratomo specialiąją programą. Šiuo požiūriu ypač svarbios nuotolinio stebėjimo analizės technologijos ir duomenų iš įvairių šaltinių integravimo bei analizės sistemos (įskaitant žemės stebėjimo informaciją ir informaciją iš viešai prieinamų šaltinių); jos bus naudojamos remiant bendrųjų veiksmų įgyvendinimą pagal BUSP, Kimberley procesą, neteisėtos prekybos (įskaitant prekybą mediena ir dvejopo naudojimo prekėmis) stebėsenos mechanizmus, ES Taikos programą ir konfliktų prevencijos programas. Ši veikla prisidės plėtojant pasaulinius GMES iniciatyvos aspektus. 3.4.2. 4.2 darbotvarkė. Bendradarbiavimas vystymosi labui Tvaraus vystymosi ir aplinkosaugos observatorija bus iš pradžių įsteigta Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalyse. Aplinkos diagnostika ir šalių profiliai, veiksmų planų kūrimas ir politikos sričių sąveika – tai trys pagrindiniai komponentai, kuriems plėtoti bus naudojama observatorijos informacijos kaupimo ir ryšių sistema. Ilgalaikis išteklių ir aplinkos parametrų stebėjimas (pvz., žemės dangos, miškų užimamo ploto, gaisrų, biologinės įvairovės, pakrantės zonų, klimato pažeidžiamumo ir kt.) padės analizuoti tendencijas. Veikla bus suderinta su GMES iniciatyva ir Afrikos aplinkos ir tvaraus vystymosi stebėsenos programa. Pasėlių stebėsenos komponentas observatorijos sistemoje bus plėtojamas maisto saugos ir Bendrijos iniciatyvos dėl skurdo mažinimo ir tvaraus vystymosi kontekste. Mokslinių tyrimų veikla bus sutelkta į naujus maisto tiekimo ir poreikių vertinimo metodus, maisto saugos informacines sistemas ir pažeidžiamumo vertinimus. Galutiniai produktai bus „orientuoti į klientą“, t .y. šiuo konkrečiu atveju sukurti taip, kad atitiktų poreikius ir būtų pritaikyti besivystančioms šalims. Bus stiprinamas bendradarbiavimas su pagrindiniais dalyviais (FAO, EUMETSAT, WFP, ESA GMES-GMFS). Etiniai aspektai Vykdant šią specialiąją programą ir joje numatytą mokslinių tyrimų veiklą, reikia laikytis pagrindinių etikos principų. Šie principai, inter alia , apima ES pagrindinių teisių chartijoje numatytus principus, įskaitant žmogiškojo orumo ir žmogaus gyvybės apsaugą, asmens duomenų ir privatumo apsaugą, taip pat gyvūnų ir aplinkos apsaugą pagal Bendrijos teisę ir atitinkamas tarptautinių konvencijų, rekomendacijų bei elgesio kodeksų naujausias versijas, pavyzdžiui, Helsinkio deklaraciją, 1997 m. balandžio 4 d. Ovjede pasirašytą Europos Tarybos žmogaus teisių ir biomedicinos konvenciją ir jos papildomus protokolus, JT vaiko teisių konvenciją, UNESCO priimtą Visuotinę žmogaus genomo ir teisių deklaraciją, JT biologinio ir toksinio ginklo konvenciją (BTGK), Tarptautinę augalų genetinių išteklių maistui ir žemės ūkiui sutartį bei atitinkamas Pasaulinės sveikatos organizacijos (PSO) rezoliucijas. Taip pat bus atsižvelgta į Europos patarėjų grupės etinių biotechnologijos padarinių klausimais (1991–1997 m.) ir Europos mokslo ir naujų technologijų etikos grupės (nuo 1998 m.) nuomones. Laikydamiesi subsidiarumo principo ir atsižvelgdami į Europoje egzistuojančius požiūrių skirtumus, mokslinių tyrimų projektų dalyviai privalo vadovautis teisės aktais ir etikos taisyklėmis, galiojančiomis šalyse, kuriose bus vykdomi moksliniai tyrimai. Bet kokiu atveju taikomos nacionalinės nuostatos, ir jokie moksliniai tyrimai, uždrausti kurioje nors valstybėje narėje ar kitoje šalyje, nebus finansuojami iš Bendrijos lėšų toje valstybėje narėje ar šalyje. Tam tikrais atvejais mokslinių tyrimų projektų įgyvendintojai, prieš pradėdami MTTP veiklą, privalo prašyti atitinkamų nacionalinių ar vietos etikos komitetų pritarimo. Taip pat Komisija sistemingai atliks pasiūlymų, kurie susiję su etikos požiūriu jautriais klausimais arba kuriuose nebuvo tinkamai atsižvelgta į tokius klausimus, etinį persvarstymą. Tam tikrais atvejais etinis persvarstymas gali būti atliekamas projekto įgyvendinimo metu. Sutarties protokole dėl gyvūnų apsaugos ir gerovės reikalaujama, kad Bendrija ir valstybės narės visapusiškai atsižvelgtų į gyvūnų sveikatos ir gerovės reikalavimus, kai jos formuluoja ir įgyvendina Bendrijos politiką, taip pat mokslinių tyrimų politiką. Tarybos direktyvoje 86/609/EEB dėl eksperimentiniais ir kitais mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos reikalaujama, kad bandymų metu gyvūnai nepatirtų bereikalingų kančių, skausmo, baimės ar ilgalaikio sužalojimo, būtų naudojamas mažiausias gyvūnų skaičius, būtų pasirenkami gyvūnai su mažiausiu neurofiziologiniu jautrumu. Gyvūnų genetinio paveldo keitimas ir gyvūnų klonavimas gali būti svarstomas tik tuomet, kai tikslai yra pateisinami etikos požiūriu, o esamos sąlygos užtikrina gyvūnų gerbūvį ir neprieštarauja biologinės įvairovės principams. Šios programos įgyvendinimo metu Komisija nuolat stebės mokslinę pažangą ir nacionalines bei tarptautines nuostatas, siekdama atsižvelgti į visus pokyčius. TEISINĘ GALIĄ TURINTI FINANSINĖ PAŽYMA 15. PASIŪLYMO PAVADINIMAS : Mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos specialioji programa, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla pagal Europos bendrijos 7–ąją mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programą (2007–2013 m.) 16. VEIKLA PAGRĮSTO VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMA Atitinkama(-os) politikos sritis(-ys) ir susijusios veiklos rūšys: Tiesioginiai moksliniai tyrimai 17. BIUDŽETO EILUTĖS 18. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės ir administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)), įskaitant pavadinimus: 10 02 Tiesiogiai finansuojami asignavimai moksliniams tyrimams vykdyti (galutinė biudžeto nomenklatūra 7-ajai Pagrindų programai bus nustatyta tinkamu laiku). 19. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė: 2007–2013 m., jeigu bus pritarta naujoms finansinėms perspektyvoms 20. Biudžetinės charakteristikos ( jei reikia, įterpti eilučių ) : Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | 10 01 05 | NPI | NDIF | TAIP | TAIP | TAIP | Ne [1a] | 10 02 | NPI | Dif[17]/ | TAIP | TAIP | TAIP | Ne [1a] | 21. IŠTEKLIŲ APŽVALGA 22. Finansiniai ištekliai 23. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė[18] mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu) Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 d | 11,633 | 11,866 | 12,103 | 12,345 | 12,592 | 12,844 | 13,101 | 86,483 | Administracinės išlaidos, nepriskiriamos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms, neįskaičiuotos į orientacinę sumą. (NDIF) | 8.2.6 e | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 0,891 | 0,909 | 6,002 | Bendra orientacinė intervencijos finansinių išlaidų suma IŠ VISO ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 5.674,377 | 7.183,791 | 8.677,340 | 10.316,316 | 11.981,867 | 13.605,871 | 15.378,756 | 72.818,319 | Iš VISO MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 2.701,204 | 4.800,186 | 6.845,974 | 8.748,741 | 10.356,602 | 11.983,321 | 27.382,292 | 72.818,319 | Išsami informacija apie bendrą finansavimą Jeigu į pasiūlymą yra įtrauktas bendras valstybių narių ar kitų įstaigų (nurodyti kurių) finansavimas, jo lygio įvertinimas turi būti nurodytas toliau pateikiamoje lentelėje (jei numatoma, kad bendrą finansavimą skirs skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų eilučių): mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu) Bendrą finansavimą teikianti įstaiga | n metai | n + 1 | n +2 | n +3 | n +4 | n + 5 ir vėliau | Iš viso | …………………… | f | IŠ VISO ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a+c+d+e+f | 24. Suderinamumas su finansinėmis programomis ( Pasiūlymas atitinka esamas finansines programas (2004 m. vasario mėn. Komisijos komunikatas dėl 2007–2013 m. finansinių perspektyvų KOM (2004) 101). ( Atsižvelgiant į pasiūlymą, teks pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas. ( Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[24] (t.y., panaudoti lankstumo priemonę arba pertvarkyti finansinę perspektyvą). 25. Finansinis poveikis pajamoms ( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms ( Pasiūlymas turi finansinį poveikį, poveikis pajamoms yra toks: Tam tikros asocijuotosios valstybės gali prisidėti prie papildomo pagrindų programos finansavimo, pasirašydamos asociacijos susitarimus. mln. EUR (vienos dešimtosios tikslumu) Prieš taikant priemonę[n-1 metai ] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę | Iš viso žmogiškųjų išteklių[25] | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | Į šiuos skaičius neįtrauktas trumpam laikotarpiui pasamdytas personalas, tačiau įtraukti įgaliotieji pareigūnai, nurodyti JTC personalo lentelėje. 26. CHARAKTERISTIKOS IR TIKSLAI 27. Poreikis, kurį reikia patenkinti per trumpą ar ilgą laikotarpį. Teikti užsakovo interesus atitinkančią mokslinę ir techninę paramą ES politikos formavimo procesui, tuo pačiu užtikrinant paramą esamų politikos sričių įgyvendinimui ir stebėsenai ir reaguojant į naujus politikos poreikius. 28. Bendrijai dalyvaujant sukurta pridėtinė vertė, pasiūlymo derėjimas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija. JTC sutelkė savo išteklius, kuriuos galėtų panaudoti spręsdamas MT uždavinius, atsirandančius dėl sudėtingų ir daugialypių su ES politika susijusių klausimų. 29. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai veikla pagrįsto valdymo sistemos atžvilgiu Pagrindinis dėmesys bus skiriamas šioms priede nurodytoms politikos temoms. 1. 1 politikos tema: Žinių visuomenės klestėjimas 2. 2 politikos tema: Solidarumas ir atsakingas išteklių valdymas 3. 3 politikos tema: Saugumas ir laisvė 4. 4 politikos tema: Europa – pasaulinio lygio partnerė 30. Įgyvendinimo metodai (preliminarūs) Toliau pateikite metodą(-us), kurį(-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti. ( Centralizuotas valdymas ( Tiesioginis Komisijos ٱ Netiesioginis, deleguojant: ٱ Vykdomosioms agentūroms ٱ Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str. ٱ Nacionalinei(-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai(-oms), teikiančiai(-ioms) visuomenines paslaugas ٱ Pasidalijamas arba decentralizuotas valdymas ٱ Kartu su valstybėmis narėmis ٱ Kartu su trečiosiomis šalimis ٱ Bendras valdymas su tarptautinėmis organizacijomis (nurodykite organizacijas) Atitinkami komentarai: 31. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS 32. Bendroji dalis JTC remia metinius ir daugiamečius (pvz., mokslinių tyrimų pagrindų programa) planavimo, vykdymo, stebėsenos ir vertinimo ciklus, taikydamas keletą pagrindinių veiklos vykdymo rodiklių bei vykdydamas specialią vertinimo veiklą. JTC teikia mokslinę ir technologinę paramą (daugiausia Komisijai) naudotojams, vykdydamas darbo programą, kurią sudaro beveik šimtas priemonių. Beveik visoms priemonėms ir JTC vidaus biudžeto eilutėms taikomos tos metodologijos, rodikliai ir kriterijai. Dėl to paprastai vertinamos beveik visos JTC darbo programos biudžeto eilutės. 33. Stebėsenos sistema Kiekvienais metais pagal Komisijos sprendimą[26] dėl Jungtinio tyrimų centro reorganizavimo ir atsižvelgdama į įsipareigojimus, įtrauktus į specialiąsias programas (branduolinę ir nebranduolinę), JTC Valdytojų taryba atlieka kasmetinę JTC darbo programos stebėseną, pateikdama savo pastabas apie JTC metinę ataskaitą. Užtikrinamas atitinkamas ryšis su kasmetine netiesioginės veiklos stebėsena. 34. Vertinimas Kiekvienais metais JTC įvertina savo veiklos rezultatus ir poveikį, panaudodamas ex-post metodologiją, taikomą atliekant tarpusavio vertinimus. Šio įvertinimo rezultatai turi rieosioginės įtakos planuojant kitų metų darbo programą. Šio periodiškai atliekamo priemonės persvarstymo metu naudojami rodikliai ir kriterijai tiesiogiai siejami su veiklos rezultatais ir su JTC bendrais svarbiausiais darbo rodikliais. Iki šiol JTC kas antrus metus atlikdavo naudotojų apklausas. Remiantis naująja Pagrindų programa siekiama palaipsniui įtraukti nuolatinio grįžtamosios informacijos iš naudotojų surinkimo sistemą, kuri bus susieta su kasmetiniu veiklos persvarstymu. Atsižvelgiant į Komisijos veiklos vertinimo taisykles ir gerą praktiką, bus atliekama vidurio laikotarpio peržiūra praėjus trims su puse metų nuo septynerių metų Mokslinių tyrimų pagrindų programos pradžios. Šį vertinimą atliks aukšto lygio išorės ekspertai, jis bus pagrįstas struktūrine informacija, surinkta atliekant metinį veiklos persvarstymą bei kitais šaltiniais, pavyzdžiui, naudotojų apklausos rezultatais. Galiausiai, baigiantis septynerių metų Pagrindų programai bus atliktas ex-post vertinimas. 35. Ex-ante vertinimas JTC darbo programa atnaujinama kiekvienais metais, tuo tarpu mokslinių tyrimų procesas užima ilgesnį laiko tarpą. Todėl kasmetinis veiklos persvarstymas – tai svarbi ex-ante vertinimo sudėtinė dalis. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis) Po atliktų vertinimų paaiškėjo JTC veiklos specifiškumas, todėl būtina pritaikyti pagrindines Komisijos vidaus vertinimo taisykles (t.y., rezultatų įvertinimą, veiksmingumą, efektyvumą, pašalinius poveikius, tvarumą ir kt.) specifiniam JTC kontekstui. Veiklos specifiškumas atsiranda dėl to, kad: 1) JTC įgyvendina savo darbo programą panaudodamas beveik šimtą priemonių, kuriomis atitinkamai paremta Komisijos politika. 2) Nėra standartinių ekonominės naudos modelių, kurie galėtų būti taikomi JTC veiklai ir jos vertinimui. 3) JTC veiklos poveikio sritis apima Europos politikos formavimo lygmenį, bet ne plačiąją Europos visuomenę. Taip pat neužtenka, kad JTC vertintų savo – mokslinės organizacijos, kuri pati savaime jau yra iššūkis – rezultatus. Derindamas mokslinės organizacijos ir Komisijos tarnybos aspektus, JTC turi išspręsti sunkų uždavinį – įvertinti savo veiklos poveikį, visų pirma, politikos formuotojams, o vėliau – jų suformuotoms politikos sritims. Remdamasis paskutinės Pagrindų programos patirtimi, JTC vis labiau planuoja tokią savo veiklą, kurią būtų galima aiškiai įvertinti. Be to, siekiant įvertinti visus JTC rezultatus, būtina integruoti atskirų priemonių vertinimo rezultatus. Dėl to JTC vertinimus dabar papildo pagalbinė veikla, kurios dėka vertinimams suteikiama struktūriškos informacijos, siekiant praemti: - kasmetinį planavimo, vykdymo ir įvertinimo ciklą bei susijusių sprendimų priėmimą ir - daugiamečius vidurio laikotarpio ir ex-post vertinimus. - Dėl to JTC sukūrė ir įgyvendino periodinius veiklos persvarstymus (PVP), kuriuose nagrinėjami 2003 m. ir 2004 m. vykdytos veiklos rezultatai. PVP naudojami daugeliui tikslų: - juose vertinama JTC veikla pagal tiksliai apibrėžtą metodologiją; - juose remiamas darbo programos planavimas kitiems metams; - juose skatinama kurti išsamią duomenų bazę, remiančią įvairius atskaitomybės įpareigojimus; - jų dėka sudaroma pusiau kiekybinė duomenų bazė, kuria bus galima pasinaudoti JTC atliekant vertinimus ateityje; - jų dėka gaunami bendro lygio rodikliai iš žemesnių lygių, įskaitant priemonės lygį. PVP mechanizmas pagrįstas kasmetiniais persvarstymais ir toliau bus tobulinamas šioje specialiojoje programoje. 36. Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumas Periodinis veiklos persvarstymas ir Pagrindų programos įgyvendinimo stebėsena bus atliekami kasmet. Naudotojų apklausa kol kas atliekama kas antrus metus. Ateityje šis procesas gali būti tapti nuolatiniu. Vidurio laikotarpio įvertinimas bus atliekamas po trijų su puse metų nuo 7–osios Pagrindų programos pradžios. Ex-post vertinimas bus atliekamas baigiantis PP7. 37. KOVOS SU SUKčIAVIMU PRIEMONėS Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų susigrąžinant prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančiu išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 įgyvendinimo taisykles ir visais vėlesniais pakeitimais, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[27], 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[28] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[29]. 38. IŠAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 39. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal jų finansines išlaidas Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu) Kitas statutinis personalas[32] , finansuojamas pagal XX 01 04/05 str. | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | IŠ VISO[33] | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 40. Čia pateikti skaičiai atspindi JTC padėtį, kai personalas pirmiausia atitinka JTC personalą, išskyrus personalą, tiesiogiai susijusį su mokslinių tyrimų projektu, ir kai jam vadovauja viena branduolinės ir nebranduolinės veiklos grupė. Administracijos, techninis ir pagalbinis personalas gali dirbti tai pačiai programai tą pačią dieną toje pačioje vietoje. 2006 m. nebranduolinės programos personalo ir viso personalo santykis gali kisti Pagrindų programos vykdymo laikotarpiu, tačiau reikia laikytis 70 % tvarkos santykio. Nurodytas 1 944 darbuotojų skaičius atitinka statutinius darbuotojus. 41. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas Užduotys keliamos remiantis nebranduoline tiesiogine mokslinių tyrimų specialiąja programa. 42. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai (Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių pareigybių skaičių) ( Šiuo metu programos valdymui skirtos pareigybės, kurios bus pakeistos arba joms skirtas laikas pratęstas. ( Pareigybės, preliminariai skirtos MPS/PBP vykdyti n metais. ( Pareigybės, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP procedūros metu ( Pareigybės, kurios bus perskirstytos, naudojant valdymo tarnybų išteklius (vidinis perskirstymas) ( Pareigybės, reikalingos n metams, tačiau nenumatytos tų metų MPS/PBP. 43. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 05 – Administracinės valdymo išlaidos) [34] mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu) 8.2.6 Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą[35] mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu) | 2007 metai | 2008 metai | 2009 metai | 2010 metai | 2011 metai | 2012 ir 2013 metai | IŠ VISO | XX 01 02 11 01 – Misijos | 0,320 | 0,326 | 0,333 | 0,339 | 0,346 | 0,713 | 2,376 | XX 01 02 11 02 – Susitikimai ir konferencijos | 0,010 | 0,010 | 0,011 | 0,011 | 0,011 | 0,023 | 0,076 | XX 01 02 11 03 – Komitetai[36] | 0,478 | 0,487 | 0,497 | 0,507 | 0,517 | 1,065 | 3,550 | XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | 2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | 3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) | Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTOMS į orientacinę sumą) | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 1,801 | 6,002 | - Apskaičiuota - Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą Šie apskaičiavimai pagrįsti sumomis, kurių prašė Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas 2006 m., padidintomis 2% dėl numatytos metinės infliacijos. (Fiche 1 REV ) Išlaidos, skirtoms žmogiškiesiems ir administraciniams ištekliams, apmokamos iš valdančiajam GD pagal metinių paskyrimų tvarką skirtų lėšų. Skiriant pareigybes, reikėtų atsižvelgti į galutinį pareigybių perskirstymą kiekvienam departamentui pagal naujas finansines perspektyvas. [1] KOM(2005) 119. [2] KOM(2005) 118. [3] SEK(2005) 430. [4] KOM(2005) 387. [5] Kaip išdėstyta Komisijos tarnybų darbo dokumente, Ataskaitoje apie Europos technologijų platformas ir bendras technologijų iniciatyvas: Viešųjų ir privačių MTTP partnerysčių skatinimas Europos pramonės konkurencingumui padidinti - SEK(2005) 800, 2005.6.10. [6] Netirtų sričių moksliniai tyrimai: Europos u˛davinys. Aukšto lygio ekspertų grupės ataskaita, Europos Komisija, 2005 m. gegužė. [7] Į naujas Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras: EMTISF „Galimybių sąrašas“, 2005 m. kovas, www.cordis.lu/esfri/. [8] OL C, ,p. [9] OL C, ,p. [10] OL C, ,p. [11] OL C, ,p. [12] JTC paskirtis – teikti užsakovo interesus atitinkančią mokslinę ir techninę paramą ES politikos sričių koncepcijai, plėtrai, įgyvendinimui ir stebėsenai. JTC, Europos Komisijos tarnyba, veikia kaip Sąjungos mokslo ir technologijų informacijos centras. Dalyvaudamas politikos formavimo procese, centras tarnauja bendriems valstybių narių interesams, tačiau jis nepriklauso nuo specialių – privačių ar nacionalinių – interesų. [13] OL L 312, 1995 12 23, p. 1. [14] OL L 292, 1996 11 15, p. 2. [15] OL L 136, 1999 5 31, p. 1. [16] Moksliniai tyrimai, susiję su lytinių liaukų vėžio gydymu, gali būti finansuojami. [17] Čia nediferencijuoti asignavimai, vėliau nurodomi kaip NDIF. [18] Šie skaičiai atitinka išlaidas, numatytas visai EB Pagrindų programai - žr. KOM(2005) 119. [19] Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui. [20] 2013 m. ir ateinančių metų mokėjimų asignavimai. [21] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 05 straipsnį. [22] 2013 m. ir ateinančių metų mokėjimų asignavimai. [23] Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 05 straipsniams. [24] Žr. tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [25] Lentelėje nurodyti skaičiai atitinka tik personalą, kuris finansuojamas pagal įsteigimo planą, skirtą visai tiesioginei veiklai, už kurią atsakingas JTC GD. Todėl į šiuos skaičius neįtrauktas įsteigimo plano pareigybių finansavimas iš veiklos biudžeto ir įsteigimo plano, skirto netiesioginei veiklai, pareigybių finansavimas - žr. dokumentus KOM(2005) 440, 441, 442, 443, 444. [26] 96/282/Euratomas - OL L 107, 1996 4 30, p. 12. [27] OL L 312, 1995 12 23, p. 1. [28] OL L 292, 1996 11 15, p. 2. [29] OL L 136, 199 5 31, p. 1. [30] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [31] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [32] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą. [33] Lentelėje nurodyti skaičiai atitinka tik personalą, kuris finansuojamas pagal įsteigimo planą, skirtą visai tiesioginei veiklai, už kurią atsakingas JTC GD. Todėl į šiuos skaičius neįtrauktas įsteigimo plano pareigybių finansavimas iš veiklos biudžeto ir įsteigimo plano, skirto netiesioginei veiklai, pareigybių finansavimas - žr. dokumentus KOM(2005) 440, 441, 442, 443, 444. [34] Šie skaičiai atitinka išlaidas, numatytas visai EB Pagrindų programai - žr. KOM(2005) 119. [35] Šie skaičiai atitinka išlaidas, numatytas visai EB Pagrindų programai - žr. KOM(2005) 119. [36] Europos mokslinių tyrimų patariamoji valdyba (EMTPV).