1. ĮVADAS

2007 m. Bulgarijai stojant į Europos Sąjungą buvo sukurtas bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmas (BTM) , kuriuo siekiama pašalinti teismų reformos ir kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu trūkumus. Nuo tada BTM ataskaitose konkrečiomis rekomendacijomis siekta padėti Bulgarijos valdžios institucijoms sutelkti pastangas ir buvo apžvelgiama Bulgarijos padaryta pažanga. Taryba pabrėžė, kad BTM bus baigtas taikyti, kai bus tinkamai pasiekti visi šeši Bulgarijai taikomi orientaciniai tikslai.

2017 m. sausio mėn. BTM ataskaitoje Komisija apžvelgė nuveiktus darbus, neišspręstus uždavinius ir nurodė svarbiausius likusius veiksmus, kurių reikia imtis BTM tikslams pasiekti. Šiuo tikslu Komisija parengė 17 svarbiausių rekomendacijų, kurias įvykdžius bus užbaigtas BTM procesas. Todėl galima manyti, kad 2017 m. sausio mėn. pateiktų rekomendacijų pakanka, kad būtų užbaigtas BTM taikymas, išskyrus atvejį, kai dėl tam tikrų pokyčių akivaizdžiai sumažėtų daroma pažanga. Ataskaitoje pabrėžta, kad proceso sparta priklausys nuo to, kaip greitai Bulgarija sugebės rekomendacijas negrįžtamai įgyvendinti.

Todėl šiuo BTM proceso etapu šioje ataskaitoje pristatoma pažanga, padaryta įgyvendinant 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje išdėstytas rekomendacijas. Kaip ir ankstesniais metais, ši ataskaita parengta Komisijai atlikus kruopščią analizę, glaudžiai bendradarbiaujant su Bulgarijos institucijomis, taip pat atsižvelgiant į pilietinės visuomenės ir kitų suinteresuotųjų šalių, įskaitant kitas valstybes nares, pastabas.

2017 m. rugsėjo mėn. pranešime apie Sąjungos padėtį Pirmininkas J.-C. Junckeris pabrėžė teisinės valstybės ir teismų nepriklausomumo svarbą. Tą užtikrinti privalo visos ES valstybės narės, o ne tik tos, kurioms taikomas BTM.

Remdamasi atlikta Bulgarijos pažangos per visą BTM proceso laikotarpį nuo 2007 m. padarytos pažangos analize ir pažanga, padaryta nuo 2017 m. sausio mėn. ataskaitos, Komisija ir toliau laikosi nuomonės, kad, jei bus politinės valios ir ryžto toliau vykdyti reformą, artimoje ateityje Bulgarija turėtų pajėgti įgyvendinti likusias BTM rekomendacijas. Analizėje pabrėžiama, kad likusias problemas svarbu išspręsti institucijoms glaudžiai bendradarbiaujant.

Komisija ketina įvertinti pažangą 2018 m. pabaigoje ir yra pasirengusi suteikti tolesnę pagalbą, kad padėtų užtikrinti negrįžtamą pažangą ir taip užbaigti mechanizmo taikymą.

2. BENDRA PADĖTIS

Kaip pažymėta 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje, ne vienus metus trukęs politinis nestabilumas turėjo įtakos gebėjimui vykdyti reformas. Naujoji vyriausybė darbą pradėjo gegužės mėn.. Nuo tada darbas vėl vyko įvairiomis kryptis, kuriomis 2016 m. jį buvo pradėjusi vykdyti ankstesnė vyriausybė, ir, perėmus ankstesnės vyriausybės pradėtus darbus ir taip užtikrinus politikos tęstinumą, buvo įmanoma paspartinti reformas. Naujoji vyriausybė ryžtingai bando atsigriebti už prarastą laiką ir kuo skubiau priimti teisėkūros iniciatyvas, siekdama iki metų pabaigos užbaigti kelias svarbias reformas. Kai kuriais atvejais atskiros suinteresuotosios šalys išreiškė susirūpinimą dėl teisės aktų kokybės arba dalyvavimo procese. Svarbios teisėkūros iniciatyvos tebėra rengiamos arba svarstomos ir bus svarbu jas pateikti surengus plataus masto viešus debatus ir konsultuotis dėl jų su susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis. Komisija mano, kad, norint užtikrinti reformos tvarumą, labai svarbūs įtraukūs teisėkūros procesai, pagrįsti geresnio reglamentavimo principais.

Tuo tarpu pastarojo meto įvykiai Nacionalinėje Asamblėjoje vėl atkreipė dėmesį į nenuspėjamo teisėkūros sprendimų priėmimo poveikį. Liepos mėn. parlamento nariai į Nacionalinės Asamblėjos darbotvarkę įtraukė Teismų sistemos įstatymo pakeitimų projektų rinkinius nesurengę viešų debatų ar konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis. Pakeitimų projektai sulaukė daug kritikos, nes daug kas iš teismų ir pilietinės visuomenės juos vertino kaip tiesioginį išpuolį prieš teismų nepriklausomumą. Nors radikaliausi pakeitimai buvo atsiimti prieš galutinį balsavimą, kai kurie priimti pakeitimai buvo kritikuojami dėl to, kad taip gali būti sumažintas teisėjų nepriklausomumas, o kai kurie stebėtojai juos vertina kaip galimai prieštaraujančius konstitucijai. Tokiu pat būdu, be viešų debatų ar konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis, keli parlamento nariai spalio mėn. pradžioje pristatė naujus Teismų sistemos įstatymo pakeitimų projektus ir stebėtojai tai dar kartą sukritikavo, teigdami, jog tai iškraipo svarbiausius 2016 m. reformų aspektus. Sukurdama institucijų tarpusavio pasitikėjimu ir bendradarbiavimu pagrįstą aplinką, kuri itin svarbi norint sėkmingai įgyvendinti reformas, Bulgarija turėtų užtikrinti, kad teismų reformos procesas būtų negrįžtamas ir patikimas. Nors akivaizdu, kad reikia spartinti reformą, dėl to nereikėtų nepaisyti konsultavimosi procedūrų: jų nepaisant galėtų susidaryti netikrumo atmosfera ir pritrūkti politinės atsakomybės.

Kalbant apie teismų sistemą, naujai išrinkta Aukščiausioji teismų taryba (ATT) turi galimybę išsklaidyti iš esmės neigiamą požiūrį į debatus, kuris vyravo dirbant ankstesnės sudėties ATT; ji buvo akivaizdžiai susiskaidžiusi ir jai trūko tarpusavio pasitikėjimo, o tai trukdė užtikrinti nešališką sprendimų priėmimo procesą. Pastarojo meto reformos neabejotinai pagerino padėtį, ypač ATT įsteigus dvi atskiras kolegijas – prokurorų ir teisėjų. Tačiau likusios abejonės dėl to, kad ATT gali daryti nederamą poveikį teisėjams, galėtų sumenkinti įspūdį, kad ši svarbi institucija sprendimus priima nepriklausomai. Todėl, atsižvelgiant į šią problemą, bus svarbu, kad naujos sudėties ATT sukurtų atviriems debatams ir skaidrumui palankią aplinką, kai priimami svarbūs sprendimai, kad būtų atkurtas teisėjų ir plačiosios visuomenės pasitikėjimas, kuris yra būtinas siekiant gerai veikiančios teismų sistemos.

3. BTM ORIENTACINIŲ TIKSLŲ ĮGYVENDINIMO PAŽANGOS VERTINIMAS REMIANTIS 2017 M. SAUSIO MĖN. BTM ATASKAITOJE PATEIKTOMIS REKOMENDACIJOMIS

3.1. Pirmasis orientacinis tikslas. Teismų nepriklausomumas

1 rekomendacija. Užtikrinti skaidrius būsimos ATT rinkimus, numatant viešus svarstymus Nacionalinėje Asamblėjoje prieš išrenkant parlamentinės kvotos narius, ir suteikti galimybę visuomenei pasisakyti apie kandidatus. 2 rekomendacija. Pasiekti, kad į aukštus teismo pareigūnų postus būtų skiriama atsižvelgiant į nuopelnus ir skaidriai, be kita ko ir skiriant būsimą naują Vyriausiojo administracinio teismo pirmininką. 3 rekomendacija. Siekiant pagerinti praktinę ATTI veiklą ir tolesnius Aukščiausiosios teismų tarybos veiksmus, susijusius su Inspekcijos nustatytais faktais, visų pirma tarnybinės etikos klausimais, reikia apsvarstyti galimybę prašyti išorės ekspertų pagalbos, pavyzdžiui, Paramos struktūrinėms reformoms tarnybos ir (arba) Europos Tarybos.

Kalbant apie teismų sistemą, svarbiausias įvykis šiais metais buvo naujos Aukščiausiosios teismų tarybos (ATT) išrinkimas. Taryba darbą pradėjo spalio 3 d. Teismų renkamų narių rinkimai užbaigti birželio mėn. laikantis principo „vienas teisėjas – vienas balsas“, kurį Komisija jau anksčiau buvo nurodžiusi, ir, nepaisant tuo metu išsakytų tam tikrų abejonių, apskritai buvo laikoma, kad procesas buvo sąžiningas. Tai buvo reikšmingas pagerėjimas, palyginti su ankstesnės ATT rinkimais 2012 m. rudenį. Rugsėjo 20 d. Nacionalinė Asamblėja užbaigė parlamentinės kvotos narių rinkimus ir juos laimėję kandidatai buvo išrinkti gerokai didesne nei reikalaujama dviejų trečdalių dauguma. Žiniasklaida ir pilietinė visuomenė išsakė kritiką, kad rezultatas buvo iš anksto nulemtas pagrindinių politinių partijų sudarytais susitarimais, ir kad nuobodžiuose debatuose nebuvo atvirai svarstomi kandidatų nuopelnai. Ypač buvo kritikuota tai, kad per išankstinį viešą nagrinėjimą teisės reikalų komitete nebuvo laiko atsakyti į svarbius pilietinės visuomenės iškeltus klausimus, nors jie buvo gauti ir paviešinti Nacionalinės Asamblėjos svetainėje. Vis dėlto, rinkimai į naująją ATT parodė naujosios teisės aktų sistemos, įdiegtos 2016 m., privalumus. Dabar naujos sudėties ATT turės praktiškai pademonstruoti savo nepriklausomumą – pasiekti konkrečių rezultatų, susijusių su nešališku ir profesionaliu sprendimų priėmimu svarbiausiose srityse.

Viena iš svarbių ATT pareigų yra pareigūnų skyrimas į teisminių institucijų aukšto lygio postus. Bus svarbu pamatyti, kaip tokie sprendimai priimami remiantis nuopelnais ir skaidriai. 2017 m. ypač svarbus sprendimas buvo naujo Vyriausiojo administracinio teismo pirmininko paskyrimas. Nors šį sprendimą būtų galėjusi priimti naujos sudėties ATT, kadenciją baigianti ATT rugsėjo 11 d. nusprendė išrinkti savo kandidatą ir pristatė jį Respublikos Prezidentui tvirtinti . Prezidentas kandidatūrą sugrąžino motyvuodamas tuo, kad būtų labiau teisėta, jei paskyrimo procesą užbaigtų naujoji darbą pradėsianti ATT. Tai leido naujos sudėties ATT dar kartą persvarstyti kandidatūrą spalio 19 d. posėdyje ir pasirinktą kandidatą antruoju balsavimu didele balsų dauguma patvirtinti.

Kita svarbi institucija, įsteigta pagal Konstituciją, siekiant apsaugoti teismų sistemos nepriklausomumą, yra Inspekcija. 2015 m. priimti Konstitucijos pakeitimai suteikė Inspekcijai daugiau įgaliojimų svarbiausiose srityse, pavyzdžiui, tarnybinės etikos srityje, įskaitant galimybę tikrinti teisėjų interesų konfliktus ir privatų turtą, ir reikšmingesnį vaidmenį rengiant drausmines procedūras. Nors galutinį sprendimą dėl tokių procedūrų priima ATT, tokie įgaliojimai neišvengiamai yra susiję su konfidencialumu (praeityje dėl ATT priimtų drausminių sprendimų yra kilę nesutarimų), todėl juos reikia vykdyti atsargiai. Atsižvelgiant į visa tai, 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje rekomenduojama, kad Bulgarijos valdžios institucijos pasitelktų išorės ekspertus, siekdamos pagerinti naujosios tikrinimo ir drausminės sistemos praktinį veikimą. Spalio mėn. Venecijos komisija priėmė nuomonę apie Bulgariją, kurioje išdėstyti svarbūs aspektai, kurie galėtų būti tolesnio vertinimo pagrindu atliekant tokią peržiūrą.