ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.9.

Apskritai komunikatas kai kuriais klausimais yra suformuluotas labai abstrakčiai ir pasiūlymams taikomos „tam tikros sąlygos“. Tai neabejotinai suteikia galimybių tęsti diskusijas, tačiau kartais dėl to nukenčia ryžtingumas. Be to, keletas svarbių aspektų yra praleisti arba šiek tiek nutylimi. Komitetas ragina skubiai daryti pažangą kartu su visais suinteresuotaisiais subjektais ir sukonkretinti šiuos pasiūlymus. Be to, valstybės narės turi prisiimti atsakomybę ir toliau vykdyti darbą, susijusį su anksčiau priimtomis priemonėmis, visų pirma indėlių garantijų sistemų srityje. Tai labai svarbu, ypač taikant laipsnišką metodą, kaip nurodyta šiame komunikate.
Pagal požiūrį „nekeisti krypties“ investuotojas turi teisę kreiptis į vietos teismus arba tiesiogiai į ITS ir (arba) Daugiašalį investicinių ginčų teismą. Tačiau, išsprendus bylą viename forume, investuotojas negali jos pakartotinai pradėti kitame forume. Kai kurie suinteresuotieji subjektai mano, kad šiuo požiūriu sėkmingai sprendžiami klausimai, kylantys dėl to, kad investuotojai turi galimybę įvairiuose forumuose siekti taisomųjų priemonių dėl to paties tariamo pažeidimo. Jie taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriuose tarptautiniuose investicijų susitarimuose laikomasi šio požiūrio ( 27 ) . Remiantis UNCTAD pateikta analize ( 28 ) , „[„nekeisti krypties“ požiūriu] siekiama užkirsti kelią galimybei investuotojui vienu metu pareikšti ieškinį dėl tariamų tarptautinio investicijų susitarimo pažeidimų ir investuotojo patronuojamajai įmonei pradėti nacionalinį teismo procesą dėl tariamų sutarties ar nacionalinės teisės pažeidimų“.
1.8.

Be to, reikėtų prioritetine tvarka išnagrinėti ekspertų bendruomenių pateiktą grįžtamąją informaciją ir valstybėms narėms skirto komunikato spragas ir trūkumus, be kita ko, apsvarstyti, kokių veiksmų imtis dėl sričių, kuriose esama dabartinės Teismo praktikos spragų.
3.8.

Tačiau konkurencijos iškraipymą taip pat gali lemti pačios Sąjungos taisyklės. Taip yra, pavyzdžiui, REACH reglamento (dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų) atveju: jis nuo 2018 m. gegužės 31 d. bus taikomas įmonėms, per metus gaminančioms arba tiekiančioms rinkai ne mažiau kaip vieną toną cheminės medžiagos – atskiros arba mišiniuose ar gaminiuose. Šiuo reglamentu įmonės įpareigojamos pateikti Europos cheminių medžiagų agentūrai (ECHA) atskirų cheminių medžiagų arba esančių mišinių ar gaminių sudėtyje registrą, jei jų kiekis yra daugiau nei viena tona per metus, ir kartu sumokėti atitinkamą mokestį. Registruotojas laikomas teisėtu tyrimo ataskaitos turėtoju ir joje pateikta informacija gali tapti preke, parduodama rinkoje pirmųjų registruotojų, dažniausiai įmonių, kurios paprastai yra labai didelės arba ir ekonomiškai stiprios. Praktiškai, kai įmonė kreipiasi į ECHA dėl įregistravimo, jai siūloma susisiekti su pagrindiniu registruotoju, kuris ją informuoja apie išlaidas, susijusias su leidimu naudotis informacija, kurią jis pateikė, ir šios išlaidos gali siekti dešimtis ar net šimtus tūkstančių eurų dėl vienos medžiagos. Nustatyta, kad pagal reglamentą ne mažiau kaip prieš 12 metų atliktais įregistravimais gali naudotis kiti gamintojai ar importuotojai registruodami savo produktus. Tačiau praktikoje, artėjant terminui, kai REACH reglamentas bus pradėtas visapusiškai taikyti visoms cheminėms medžiagoms, kurių pagaminta arba pateikta rinkai daugiau nei viena tona per metus, šiuo metu registruotojai reikalauja labai mažų įmonių bei MVĮ sumokėti dideles sumas arba net procentą nuo pardavimo mainais į „sutikimą“ gauti informaciją, kurią jie pateikė Europos cheminių medžiagų agentūrai, nors ši informacija turėtų būti vieša ir nemokamai prieinama visiems Europos Sąjungos piliečiams ir įmonėms, kad būtų įgyvendintas agentūros sukūrimą pateisinantis tikslas, t. y. apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką. Šiuo atveju teisės aktas, kuris buvo parengtas siekiant pagerinti žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugą nuo pavojų, galinčių kilti naudojant chemines medžiagas, gali kelti kliūčių naujų bendrovių patekimui į rinką ir laisvam cheminių medžiagų judėjimui; dėl tokios padėties gali susidaryti padėtis, kai konkurencija yra ribojama, o didelės įmonės piktnaudžiauja savo dominuojančia padėtimi. EESRK primygtinai prašo atkreipti dėmesį į poreikį atlikti REACH reglamento vertinimą ir jį persvarstyti siekiant pašalinti galimas konkurencijos kliūtis, kurios gali būti susijusios su šio reglamento taikymu.
5.1.4.

EESRK labai apgailestauja, kad dėl šių tekstų dubliavimosi, jų apimties ir painumo retas kuris gali juos suprasti. Tenka nuolat iš vieno teksto grįžti į kitą. Be to, jų pridėtinė vertė nėra akivaizdi piliečiams. Tai, kad pasiūlymo tekstas sunkiai skaitomas ir labai sudėtingas, prieštarauja Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programos (REFIT) užmojui ir geresnio reglamentavimo tikslui, be to, jį bus sunku aiškinti, todėl atsiras spragų apsaugos sistemoje.
3.8

EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą imtis priemonių užtikrinti keleto svarbių klausimų nuoseklumą. Pavyzdžiui, 2017 m. ji paskelbs Europos C-ITS saugumo ir sertifikavimo politikos gaires, o 2018 m. – duomenų apsaugos gaires. C-ITS paslaugoms Komisija taip pat rezervuos šiuo metu saugioms Europos telekomunikacijų standartų (3) paslaugoms naudojamą dažnių juostą. Tačiau EESRK nurodo, kad Komisija taip pat apsvarstys galimybę prireikus 2018 m. pagal ITS direktyvą 2010/40/EB priimti deleguotuosius aktus dėl ITS saugumo, duomenų apsaugos, požiūrio į komunikaciją ir sąveikumą. Be to, gali būti priimti teisės aktai dėl ITS paslaugų tęstinumo ir atitikties vertinimo. EESRK apgailestauja, kad visiškai nenurodyta, kuo remdamasi Komisija nuspręs, ar parengti teisės aktus, ar apsiriboti teisiškai neprivalomomis gairėmis. Kalbant apie Komisijos planus priimti deleguotuosius teisės aktus pagal Direktyvą 2010/40/ES dėl ITS, EESRK dar kartą pakartoja savo nuomonėje dėl šios direktyvos pateiktą teiginį, kad reikėtų atsižvelgti į SESV 290 straipsnyje nurodytus tokių teisės aktų apribojimus. EESRK taip pat pabrėžia, jog būtina skubiai pratęsti septynerių metų trukmės įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus pagal Direktyvą 2010/40/ES, nes šie įgaliojimai baigia galioti 2017 m. rugpjūčio mėn.
3.8.

Komunikate „Gyventi oriai“ sprendžiami klausimai, kurie yra nesusiję su pačios ES pabėgėlių ir prieglobsčio politika. Tačiau esama tam tikros sąsajos, ypač kalbant apie realios nuolatinės perkėlimo politikos, taikomos tam tikram skaičiui priverstinai perkeltų asmenų, formavimą. Be to, po susitarimų su Turkija pasirašymo ES (kaip, beje, ir kai kurių valstybių narių) moralinis autoritetas šioje srityje gali sumenkti. Dėl to, įgyvendinant šį komunikatą, dar svarbiau laikytis aukščiausių tarptautinės teisės standartų ir vadovautis geriausia praktika. Svarbu užtikrinti galutinių naudotojų dalyvavimą įgyvendinant politiką. Šiuo atžvilgiu daug galimybių sietina su socialiniu ir pilietiniu dialogu. Taip pat reikia patobulinti ES integracijos politikos kryptis; ši politika aktuali kalbant apie priverstinį gyventojų perkėlimą, nes viena iš pasirinktinų galimybių turės būti daugelio priverstinai perkeltų asmenų perkėlimas į ES šalis. Šios politikos kryptys yra susijusios su teise dirbti, parama mokantis kalbos ir kovos su diskriminacija priemonėmis. Neseniai Italijos Vyriausybė, taip pat kitos ES šalys, Šveicarija, Kanada ir JAV eksperimento tvarka ėmė kurti humanitarinius koridorius, kuriuos tikrai verta rekomenduoti siekiant spręsti perkėlimo klausimus.
4.6.

EESRK vis didesnį susirūpinimą kelia dideli valstybių narių skirtumai nacionalinio mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo srityje. Dėl to valstybėms narėms labai skirtingai sekasi gauti ES finansavimą. Su dideliu nerimu matome, kad šie skirtumai netgi didėja. Visų pirma, 13 ES valstybių narių prastai sekėsi gauti finansavimą pagal programą „Horizontas 2020“. Nacionalinio mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo skirtumai yra milžiniški. Taip yra ne tik dėl ES valstybių narių BNP skirtumų. Be to, didesnį finansavimą gaunančios valstybės narės taip pat santykinai daug daugiau išleidžia moksliniams tyrimams ir inovacijoms nei mažesnį finansavimą gaunančios valstybės narės.
4.2

Jis taip pat pritaria Komisijos pasiūlymui pagal nustatytą tvarkaraštį koordinuotai atlaisvinti pajėgumus ir taip išvengti „netvarkingo“ įgyvendinimo atsižvelgiant į neigiamą patirtį, kai po 2008 m. atlaisvintus 800 MHz dažnių juostos pajėgumus buvo leista naudoti be įgyvendinimo tvarkaraščio. Be to, EESRK siūlo, kad Komisija padėtų valstybėms narėms laiku sudaryti tarpvalstybinius susitarimus dėl dažnio su ES nepriklausančiomis kaimyninėmis šalimis siekiant sudaryti palankesnes sąlygas naudoti 700 MHz juostą belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui bendrojoje rinkoje.
5.11.

Remiantis EESRK pasiūlymu, jau vyksta struktūrinis bendradarbiavimas tarp pilietinės visuomenės organizacijų, EESRK ir Europos Komisijos per Europos migracijos forumą, kuriame sprendžiami visi su migracija, prieglobsčiu ir integracija susiję klausimai. Be to, galėtų būti naudinga išplėsti patariamojo komiteto dėl laisvo asmenų judėjimo įgaliojimus apimant pabėgėlių integraciją, kadangi šis komitetas yra organas, per kurį valdžios institucijos diskutuoja ir keičiasi idėjomis su socialiniais partneriais. Šis komitetas galėtų būti papildoma vieta dalytis geriausia patirtimi.
3.3.

Valstybės narės, įgyvendinusios bendrą pinigų politiką (bendra valiuta, viena palūkanų norma) esant mažai tikimybei, kad vidutinės trukmės laikotarpiu ar apskritai kada nors ji taps visapusiška ekonomine, socialine ir fiskaline sąjunga, prilygstančia visiškai federalinei sąjungai, disbalanso nebegali koreguoti nustatant nominalųjį valiutos kursą. Iki šiol pastangos euro zonoje stiprinti konkurencingumą buvo labai ribotos, o jų tikslas gana siauras – gerinti eksporto rezultatus ir einamąsias sąskaitas, dažnai tiesiog mažinant išlaidas, o tai gali būti kelias į nesėkmę. Dabartinė politika nepakankamai veiksminga disbalansui ir neigiamiems krizės padariniams pašalinti. Atvirkščiai – kai kuriais atvejais politikos priemonės šiuos padarinius (1) tik sustiprino, nes per daug dėmesio buvo skirta vien į pasiūlą orientuotai griežtai taupymo politikai ir dėl to buvo nuslopinta paklausa, dar labiau padidėjo nedarbas, biudžeto deficitas ir socialinė nelygybė. Kadangi laiku nesiėmus veiksmų atsiradęs disbalansas gali tapti karčia kasdienybe, būtinos politinės priemonės siekiant išvengti visos prisitaikymo, įgyvendinamo tik per darbo užmokestį ir darbo rinką, naštos.
4.1.

EESRK pritaria mechanizmų ir išteklių, numatytų programoje „Horizontas 2020“ plėtojimui ir naudojimui, ypač tų, kurie padeda taikyti paslaugų platformų sprendimus PaaS (Platform as a Service – platforma kaip paslauga), SaaS (Software as a Service – programinė įranga kaip paslauga), IaaS (Infrastructure as a Service – techninė infrastruktūra kaip paslauga) ir kitus, grindžiamus viešaisiais, privačiais ir hibridiniais nuotolinės kompiuterijos sprendimais.
2.3.1.

PPO sutartis dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS), paskatino trečiąsias šalis atlikti daugybę reguliavimo reformų. Tačiau įgyvendinimo veiklą stabdo politinės valios trūkumas, nepakankami vietinės administracijos pareigūnų mokymai, pernelyg ilgos teisinės procedūros ir teismų skiriamos per švelnios sankcijos. Be to, kadangi internetas – skirtingai nei intelektinės nuosavybės įstatymai – neturi sienų, sunku parengti proporcingą politiką ir kyla klausimas, kokia atsakomybė tenka tarpininkams, pavyzdžiui, interneto paslaugų teikėjams, administruojantiems intelektinės nuosavybės teises pažeidžiančias interneto svetaines, ypač jei jos įsteigtos trečiosiose šalyse, kuriose nėra tinkamų įstatymų ir (arba) trūksta valios imtis veiksmų.
2.5

Be to, kiekvienais metais, ypač per smarkias audras, jūra nusineša nemažai dreifuojančių tinklų. Šie tinklai yra pagaminti iš sintetinių medžiagų, kurios labai patvarios, todėl į šiuos „tinklus vaiduoklius“ dar daugelį metų įkliūva žuvys, rykliai, žinduoliai, paukščiai, vėžliai ir kiti gyvūnai. Nedaug yra žinoma apie šios problemos mastą, tačiau tai neabejotinai svarbi jūros gyvūnų, kaip antai laukinių lašišų, tuno, kalmarų, durklažuvių ir kt., mirtingumo priežastis.
3.3.1.

Didžiausia leistina investicinė pagalba: — iki 25 % oro uostams, aptarnaujantiems 3–5 milijonus keleivių per metus; — iki 50 % oro uostams, aptarnaujantiems 1–3 milijonus keleivių per metus; — iki 75 % oro uostams, aptarnaujantiems mažiau kaip 1 milijoną keleivių per metus; — pagalba neteikiama oro uostams, aptarnaujantiems daugiau kaip 5 milijonus keleivių per metus (išskyrus nedideles išimtis, t. y. lokalizacijos vietos perkėlimo atvejais).
4.2

Siūlomi pakeitimai yra būtini, tinkami, deramai pagrįsti ir naudingi. Jie reikalingi kadangi: a) visų pirma reikėjo aiškiai patikslinti, kad Bendras patentų teismas ir Beniliukso Teisingumo Teismas turi būti laikomi teismais pagal Reglamentą1215/2012 siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir prognozuojamumą, svarbius atsakovams, kuriems šiuose teismuose, tačiau kitoje valstybėje narėje nei nustatyta pagal šio reglamento taisykles, gali būti iškeltos bylos, b) Bendras patentų teismas ir Beniliukso Teisingumo Teismas turi turėti galimybę įgyvendinti jurisdikciją atsakovų, kurių gyvenamoji vieta (buveinė) yra ne valstybėse narėse, atžvilgiu. Be to, šis reglamentas turėtų nustatyti atvejus, kuriais Bendras patentų teismas ir Beniliukso Teisingumo Teismas gali naudotis subsidiaria jurisdikcija; Šio pasiūlymo tikslas labai aiškus – vengti tuo pačiu klausimu vienas kitam prieštaraujančių teismų sprendimų. c) Reglamento 1215/2012 nuostatos dėl lis pendens ir susijusių ieškinių turėtų būti taikomos ne tik kai bylos iškeliamos valstybių narių, kuriose galioja aukščiau nurodyti tarptautiniai susitarimai, teismuose ir valstybių narių, kuriose šie susitarimai negalioja, teismuose, bet ir kai Susitarimo dėl bendro patentų teismo 83 straipsnio 1 dalyje nurodytu pereinamuoju laikotarpiu bylos dėl tam tikro pobūdžio ginčų, susijusių su Europos patentais, kaip apibrėžta minėtoje dalyje, iškeliamos Bendrame patentų teisme, iš vienos pusės, ir valstybės narės – BPT susitarimo susitariančiosios šalies nacionaliniame teisme, iš kitos pusės. d) bendro patentų teismo arba Beniliukso Teisingumo Teismo sprendimai valstybėse narėse, kurios nėra atitinkamų tarptautinių susitarimų susitariančiosios šalys, turėtų būti pripažįstami ir vykdomi vadovaujantis Reglamentu 1215/2012. e) galiausiai, valstybių narių, kurios nėra atitinkamų tarptautinių susitarimų susitariančiosios šalys, teismų sprendimai turėtų būti ir toliau pripažįstami ir vykdomi kitose valstybėse narėse vadovaujantis Reglamentu 1215/2012.
3.3

Tačiau kol kas ES nevykdomi didelio masto demonstraciniai projektai ir „net perspektyviausi ES projektai labai vėluoja“. Taip yra dėl to, kad šiandien „ekonominės veiklos vykdytojams visiškai neapsimoka investuoti į CCS“. ATL prekybos sistema neužtikrino nei lėšų investicijoms į tokius įrenginius, nei stabilios CO2 kainos būsimam jų veikimui paremti. Šiuo metu CO2 kaina sudaro apie 10 proc. to dydžio, kurį daugelis laiko absoliučiu minimumu, reikalingu ekonominiams argumentams už CCS technologiją parengti. Tačiau komunikate nurodyta, kad net ir tais atvejais, kai ekonominiai argumentai buvo apginti, be jokios abejonės akivaizdu, kad kai kurių šalių – labiausiai tų, kurioms CSS technologijos labiausiai reikia, – visuomenė pritars suvokiamai rizika, susijusia su geologiniu saugojimu.
3.17

Komitetas pabrėžia, kad kultūros ir kūrybos pramonė padeda skatinti vietos ekonomikos pertvarką, kadangi sudaromos sąlygos pradėti naują ekonominę veiklą, kurti naujas ir ilgalaikes darbo vietas (20), didinti Europos miestų ir regionų patrauklumą, kaip teigiama tyrime The rise of the creative class (21).
4.3

Nors manoma, kad esama gerosios patirties tvarka (Šiaurės jūros modelis) ir tokių organizacijų kaip Šiaurės jūros atvirosios jūros valdžios institucijų forumas (angl. North Sea Offshore Authorities Forum), Naftos išsiliejimo prevencijos ir jo padarinių likvidavimo patariamoji grupė (angl. Oil Spill Prevention and Response Advisory Group), Atsakomybės už jūros taršą naftos produktais asociacija (angl. Offshore Oil Pollution Liability Association Ltd.), Tarptautinis reguliavimo institucijų forumas (angl. International Regulators Forum), ir Operatorių kooperacinės avarinės tarnybos (angl. The Operators Co-operative Emergency Services) veikla yra pakankamai akivaizdus subsidiarumo principo taikymo praktikoje pavyzdys, nes priemones vykdo valstybės narės, ir kad įgyvendinti Komisijos propaguojamą taktiką „pagerinti ir suvienodinti“ galima priėmus direktyvą, EESRK be išlygų pripažįsta pagrindinius reglamento privalumus ir pritaria Komisijai, reglamentą pasirinkusiai priimtiniausia teisėkūros priemone. EESRK tikisi, kad priėmus reglamentą bus pašalinti šiuo metu tarp valstybių narių esantys skirtumai ir bus perimti bei pritaikyti geriausi Šiaurės jūros modelio aspektai, principai ir standartai.
5.11

Be to, jis pritaria nuolatinėms Komisijos pastangoms reaguoti į demografinius pokyčius ir kai kurių įgūdžių trūkumą Europos darbo rinkose ir dėl to remti Stokholmo programoje numatytą teisėtą ekonominę migraciją. Galimas migracijos indėlis į visišką užimtumą bus dar didesnis, jei migrantai, jau dabar tesėtai gyvenantys ES, bus geriau integruoti, ypač pašalinant įsidarbinimo kliūtis, pavyzdžiui, diskriminaciją ar įgūdžių ir kvalifikacijos nepripažinimą, dėl kurių migrantams gresia nedarbas arba socialinė atskirtis. Paskelbta Naujoji integracijos darbotvarkė bus neabejotinas žingsnis teisinga kryptimi.
3.3

Be to, EESRK primena konsultavimosi su pilietinės visuomenės suinteresuotaisiais subjektais forumų – konsultacinių grupių – svarbą, nors tai ir nesusiję su suderinimu su Lisabonos sutartimi. Jokiu būdu negali kilti abejonių dėl šių forumų esminio vaidmens – juk juose Komisijai pateikiamos kompetentingos nuomonės ir išsakomos pozicijos. Be to, jie sudaro galimybes suinteresuotiesiems subjektams ankstyvuoju etapu supažindinti su rengiamais teisės aktais.
2.3

Be to, švietimas ir mokymas yra esminiai veiksniai mūsų visuomenėje siekiant spartesnio ekonomikos vystymosi ir didesnės socialinės sanglaudos. Kadangi skurdo lygio sumažinimo tikslų įgyvendinti nepavyko, o dabartinė ekonomikos krizė gali turėti skaudžių pasekmių atskirties požiūriu, be to, didėja nedarbo lygis, dar labiau išaugo būtinybė ieškoti galimybių artėti prie aktyvios įtraukties tikslo.
2.17

EESRK daro išvadą, kad per pastarąjį dešimtmetį tinklų ir mainų veikla tapo intensyvesnė ir tam tikru mastu suartino daugelio suinteresuotųjų subjektų nuomones. Nepaisant šios pažangos, dėl įstatymų ir sveikatos sistemų skirtumų dar lieka „juodųjų dėmių“. Galimybės laisvai gauti vaistų yra ribotos, be to, nesukurta šios pramonės šakos bendroji rinka.
3.4.2

Viešojo sektoriaus biudžeto nebus galima naudoti viskam: bankams gelbėti, socialinių išlaidų didinimui, investicijoms į inovacijas ir pagaliau – verslui skatinti. Valstybė neišvengiamai turės ieškoti naujų pajamų šaltinių. EESRK mano, kad būtina stiprinti valstybių narių mokesčių surinkimo pagrindą, be kitų, naikinant „mokesčių rojų“, baigiant mokesčių mažinimo lenktynes bei imantis priemonių prieš mokesčių slėpimą ir mokestinį sukčiavimą. Be to, reikėtų iš esmės persvarstyti mokesčių sistemą, būtina atsižvelgti į klausimus, susijusius su įvairių rūšių pajamų ir turto įmokomis (9).
2.4

Elektroninių pinigų naudojimą skatina ir internetas, nes elektroniniai pinigai gali patenkinti du svarbius poreikius. Daugeliu internetinės prekybos „verslas vartotojui“ (angl. Business to Consumer) atvejų reikalingos kreditinės operacijos. Sąskaitos banke neturintys asmenys automatiškai eliminuojami, nes jie neturi kredito ir debeto kortelių. Interneto teikiamais privalumais jie gali pasinaudoti turėdami elektroninių pinigų kortelę. Be to, labai išaugo internetinių operacijų „vartotojas vartotojui“ (angl. Consumer to Consumer) skaičius. Šį procesą paskatino internetiniai aukcionai, pavyzdžiui, E-Bay. Vartotojas negali su kitu vartotoju atsiskaityti kredito ar debeto kortelėmis. Mokėjimas turi būti atliekamas saugiais elektroniniais pinigais. Tai paaiškina kai kurių sistemų, pavyzdžiui, PayPal (2), simbioziniais ryšiais susijusių su E-Bay, atsiradimą.
3.7

Komisija pažymi, kad būtini teisingumą užtikrinantys kriterijai: įrodinėjimo pareiga neturėtų tekti tik mokesčių mokėtojui, kuriam turėtų būti sudarytos sąlygos gintis nepatiriant per didelės administracinės naštos ir užtikrinant, kad atitinkamą mokesčių inspekcijos sprendimą būtų galima nepriklausomai nagrinėti teisme. Be to, apmokestinamųjų pajamų koregavimai taikant kovos su piktnaudžiavimu taisykles turėtų būti ribojami tik tiems atvejams, kurie turi visiškai fiktyvaus susitarimo požymių. Įmonių grupės vidaus sandoriai turėtų būti vertinami tarsi jie būtų sudaryti pagal „ištiestosios rankos“ principą (t. y. rinkos sąlygomis tarp nesusijusių šalių, angl. arm's lenght principle). Galiausiai, šie kriterijai vis dėlto neturėtų kliudyti valstybėms narėms skirti baudas mokesčių mokėtojams, kurie pripažinti kaltais dėl mokesčių vengimo naudojantis piktnaudžiavimo schemomis.
4.8

EESRK pabrėžia, kad, kalbant apie klimato kaitos padarinių ribojimą, priemonė, kuri, be jokios abejonės, yra svarbiausia, t. y. energetikos technologijų plėtros ir įgyvendinimo strategija, nebūtų nustumta į antrąjį planą kitų temų, kurios, objektyviai vertinant, privalo tapti svarbiu pagrindu šiam plėtros procesui remti (kalbama apie apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, paramą atsinaujinančių energetikos šaltinių naudojimui, trečiąjį energetikos paketą ir t. t.). Tik konkreti technologijų pažanga, leisianti sukurti veiksmingesnes, tiek visų energijos formų gamybos, tiek ir jų naudojimo požiūriu, technologijas, gali padėti veiksmingai sumažinti šiltnamio dujų emisiją. Be to, technologijų kūrimo finansavimas galėtų būti vykdomas panaudojant lėšas, gautas pagal Bendrijos šiltnamio dujų emisijos leidimų prekybos sistemą rengiamuose apyvartinių taršos leidimų aukcionuose, tačiau su sąlyga, kad bus pateiktas pasiūlymas dėl šios procedūros įvedimo. Tačiau negalima apsiriboti šiuo finansavimo šaltiniu, ypač turint omenyje tai, kad juo iš tiesų pasinaudoti bus galima tik nuo 2013 m.
7.2

Didžiausią poveikį vartotojų sveikatai daro vienakomponenčių montavimo putų naudojimas. Šios putos parduodamos purškiamųjų dažų balionėliuose („pasidaryk pats“ mėgėjams) tarpams gipso ir plytų mūriniuose arba ertmėms aplink naujai įstatytas duris ir langus užpildyti. Šiam sektoriui parduodama apie 10 000 tonų MDI per metus. Tokio kiekio pakanka pagaminti apie 36 mln. balionėlių per metus vartotojams ir dar 134 mln. balionėlių per metus profesionaliems naudotojams. Alternatyvūs produktai — pvz., stiklo pluoštas tarpams aplink langus sandarinti — yra ne tokie patogūs naudoti ir gali kelti kitokių problemų.
3.4

Komiteto požiūrį į direktyvos priėmimo pasekmes patvirtina 2003 m. direktyvos pasiūlymo poveikio analizė, kurią atliko teminis tinklas ROSEBUD. Šios analizės išvados parodė, jog pagrįstai galima tikėtis, kad įgyvendinus direktyvą dėl infrastruktūros saugumo transeuropinių tinklų keliuose per vienerius metus žuvusiųjų eismo įvykiuose skaičius sumažės daugiau nei 600 žmonių, o sužeistųjų skaičius sumažės per 7 000 asmenų. Tačiau jei ši direktyva būtų taikoma visiems keliams, esantiems už miestų zonos ribų, aukų skaičius sumažėtų maždaug 1 300 asmenų per metus, taip kasmet sutaupant 5 milijardus eurų.
4.6.2

Visų pirma, daugelis jų (išskyrus penkių dienų laikotarpius) nustatomi skaičiuojant kalendorines dienas ir yra gana trumpi (trys, septynios ar dešimt dienų). Kai kuriose valstybėse narėse ir tam tikru metų laiku per dešimt kalendorinių dienų gali būti tik trys darbo dienos, o per tris kalendorines dienas jų gali apskritai nebūti. Tokia padėtis, suprantama, nėra patenkinama. 2006 m. yra net 42 darbo dienos (iš 260 dienų per visus metus), kurios kai kuriose EEE vietose yra laikomos švenčių dienomis. Esama vieno dešimties dienų laikotarpio, per kurį tėra tik dvi darbo dienos, ir yra trys laikotarpiai, per kuriuos yra tik trys darbo dienos.