Specialioji ataskaita Nr. 5/2011 „Bendrosios išmokos schema (BIS): klausimai, kurie turi būti išspręsti siekiant pagerinti patikimą jos finansų valdymą“





SANTRUMPOS BIPS : Bendrosios išmokos už plotą schema BIS : Bendrosios išmokos schema BŽŪP : Bendra žemės ūkio politika CATS : Tvirtinamoji audito sekos sistema (angl. Clearance Audit Trail System – duomenų bazė, kurioje kaupiama informacija, susijusi su Europos žemės ūkio fondų išmokomis) Eurostatas : Europos Sąjungos statistikos tarnyba EŽŪFKP : Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai EŽŪGF : Europos žemės ūkio garantijų fondas GAAB : Gera agrarinė ir aplinkosaugos būklė PPO : Pasaulio prekybos organizacija (Ženeva) TANVR : Teisės aktuose nustatyti valdymo reikalavimai (angl. Statutory Management Requirements) URAA : Urugvajaus raundo susitarimas dėl žemės ūkio (angl. Uruguay Round Agreement on Agriculture) TERMINŲ ŽODYNĖLIS Atsiejimas : Tiesioginės paramos išmokų atskyrimo nuo faktinės žemės ūkio produkcijos procesas. BŽŪP patikrinimas : 2008 m. atlikta 2003 m. BŽŪP reformos peržiūra. Komisijos pasiūlymų dėl tolesnio tiesioginės paramos atsiejimo, papildomo lankstumo taikant BIS, didesnių išlaidų kaimo plėtros priemonėms skyrimo, intervencinės sistemos pakeitimų, pieno kvotų padidinimo ir kitų su sektoriumi susijusių specialių priemonių patvirtinimas. Darbotvarkė 2000 : Įgyvendinus šią reformą BŽŪP buvo sutvirtinta dviem pagrindiniais ramsčiais, kurie iš Bendrijos biudžeto finansuojami naudojantis dviem Europos žemės ūkio fondais. Pagal pirmąjį ramstį (naudojantis Europos žemės ūkio garantijų fondu, EŽŪGF) vykdomos rinkos priemonės ir remiamos pajamos skiriant tiesiogines išmokas. Pagal antrąjį ramstį (naudojantis Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai, EŽŪFKP) bendrai finansuojamos kaimo plėtros priemonės tokiose srityse kaip agrarinė aplinkosauga, maisto kokybės, aukštesnių techninių standartų ir gyvūnų gerovės skatinimas. PPO susitarimas dėl žemės ūkio : 1986–1994 m. vykusių Urugvajaus raundo derybų, kurių metu PPO šalys narės susitarė pagerinti patekimą į rinką ir sumažinti prekybą iškraipančias subsidijas žemės ūkio srityje, rezultatas. Žemės ūkio gamybos veiksnių pajamos : Jomis išreiškiama žemės ūkio veiklos (taipogi neatskiriamos su žemės ūkiu nesusijusios antrinės veiklos) grynoji pridėtinė vertė gamybos veiksnių kaina. Ji apskaičiuojama iš žemės ūkio produkcijos bazinėmis kainomis vertės atėmus tarpinį vartojimą, pagrindinio kapitalo vartojimą ir produkcijai taikomus mokesčius bei pridėjus (kitų) subsidijų gamybai vertę. Namų ūkiai dažnai gauna pajamų iš kitų šaltinių (iš su žemės ūkiu nesusijusios veiklos, atlyginimų, socialinių išmokų, nuosavybės), todėl iš žemės ūkio gautos pajamos nebūtinai sutampa su faktinėmis žemės ūkio namų ūkių pajamomis. Žemės ūkio verslo pajamos : Iš ūkininkavimo veiklos gautos pajamos, naudojamos nuosaviems gamybos veiksniams (darbui ir (arba) verslumui, nuosavam kapitalui ir valdomai žemei) atlyginti. Jos atitinka gamybos veiksnių pajamas, atėmus su kapitalo skolinimusi ir darbo jėgos samdymu susijusias sąnaudas. 1992 m. reforma : Pirmoji esminė BŽŪP reforma ("MacSharry reforma"), kurią įgyvendinus buvo sumažintos žemdirbystės ir jautienos sektoriuose taikomos intervencinės kainos. Siekiant kompensuoti tikėtinus pajamų nuostolius, po to, kai ši reforma buvo įvykdyta, lauko kultūrų augintojams buvo pradėtos mokėti tiesioginės išmokos bei išmokos, mokamos už žemę, kuri nebebus dirbama (atidėta). 2003 m. reforma : BŽŪP reforma ("laikotarpio vidurio peržiūra"), kurios tikslas – sumažinti kainų palaikymą ir šį sumažinimą kompensuoti teikiant tiesioginę pajamų rėmimo pagalbą tęsiant procesą, kuris prasidėjo 1992 m. (MacSharry reforma) ir buvo patvirtintas 1999 m. ("Darbotvarkės 2000" reforma). Įvykdžius 2003 m. reformą buvo pradėti taikyti paramos atsiejimo ir kompleksinio paramos susiejimo principai tuo pat metu stiprinant pagalbą kaimo plėtrai. SANTRAUKA I. Bendrosios išmokos schema (BIS) – tai svarbiausias 2003 m. įvykdytos bendros žemės ūkio politikos reformos elementas. Jos tikslai – skatinti ūkininkus labiau reaguoti į rinkos poreikius ir remti jų pajamas. Šiuo metu BIS taikoma 17 iš 27 ES valstybių narių, o 2009 m. su šia schema susijusios išlaidos sudarė apie 28,8 milijardo eurų. II. Audito Rūmams atliekant BIS įgyvendinimo auditą pagrindinis dėmesys buvo skiriamas: - politikos naudos gavėjams, galimybėms gauti bendrąsias išmokas ir reikalavimus atitinkančios žemės apibrėžčiai; - schemos indėliui siekiant su ūkininkų pajamų rėmimu ir žemės geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės išlaikymu susijusių tikslų; - su įvairiais schemos įgyvendinimo modeliais susijusiems kylantiems konkretiems padariniams. III. BIS paramos gavėjai – tai "žemės ūkio veikla" besiverčiantys "ūkininkai", kurie "disponuoja" "reikalavimus atitinkančia žeme". Tačiau netiksli šių terminų apibrėžtis ir metodas, kuriuo vadovaujantis buvo vėliau taikomos susijusios nuostatos, sudarė sąlygas asmenims ar subjektams, kurie nesiverčia jokia arba verčiasi tik nežymia žemės ūkio veikla, gauti BIS išmokas. IV. 2008 m. Komisija ir Taryba atliko BŽŪP peržiūrą (žinomą kaip "BŽŪP patikrinimas"), kurią užbaigus buvo pripažinta, kad BIS parama neturėtų būti skiriama "fiziniams ar juridiniams asmenims, kurių žemės ūkio veikla sudaro tik nedidelę visos jų ekonominės veiklos dalį arba kurių pagrindiniuose veiklos ar įmonės tiksluose nenurodytas žemės ūkio veiklos vykdymas". Tačiau kol kas nė viena valstybė narė šia galimybe nepasinaudojo siekdama tikslingiau nustatyti BIS paramos gavėjus. V. Naujų dalyvių galimybės naudotis BIS kartais būdavo ribotos. Be to, žemės atitikties reikalavimams kriterijai nebuvo pakankamai aiškūs ir kartais nebūdavo reikalaujama, kad būtų verčiamasi būtina minimalia žemės ūkio veikla. VI. Tiesioginės išmokos, apimančios BIS ir susietąją paramą, sudaro svarbią ūkių pajamų dalį. Didžioji paramos dalis skiriama nedideliam stambių paramos gavėjų skaičiui, o didžioji dauguma paramos gavėjų gauna tik nedidelę paramos sumą. VII. BIS parama teikiama tik tuo atveju, jei įvykdomi kompleksinio paramos susiejimo įpareigojimai. Tačiau Audito Rūmai pažymėjo, kad nėra tiesioginio ryšio tarp BIS paramos ir sąnaudų, kurias ūkininkai patiria siekdami įvykdyti šiuos įpareigojimus. Taip pat neįmanoma nustatyti tiesioginio ryšio tarp BIS paramos ir žemės ūkio veiklos sąlygojamų teigiamų išorės poveikių visuomenei. VIII. Valstybėms narėms buvo suteiktos kelios BIS įgyvendinimo galimybės ("modeliai"). Esamų modelių pasirinkimas turėjo didelę įtaką tam, kaip parama yra paskirstoma pačiose valstybėse narėse (tarp ūkininkų). Tai reiškia, kad šiuo metu BIS yra nepakankamai diferencijuotas ūkininkų pajamų rėmimo metodas. IX. Daugelis iki šiol BIS įdiegusių valstybių narių ir toliau taiko istorinį modelį, pagal kurį paramos sumos yra iš esmės grindžiamos 2000–2002 m. nustatytais parametrais, kurie nebeatitinka dabartinės veiklos. Valstybių narių institucijoms nenustačius tinkamų apribojimų, šis modelis taip pat gali būti siejamas su spekuliaciniais pervedimais ir naudos gavėjų teisių į išmokas kaupimu. X. Pagal regioninį modelį parama yra paskirstoma tolygiau. Tačiau buvo įrodyta, kad jis paaštrina paramos "kapitalizaciją", atsispindinčią žemės pardavimo ir nuomos kainose. Ši kapitalizacija būdinga visoms paramos sistemoms, kurios yra grindžiamos dirbamos žemės plotu, tačiau ji yra dar ženklesnė BIS įgyvendinant regioniniu būdu. XI. Nors apskritai BIS prisidėjo prie BŽŪP tikslų, visų pirma skatinant ūkininkus labiau reaguoti į rinkos poreikius ir remiant viso žemės ūkio sektoriaus pajamas, Audito Rūmai ragina Komisija apsvarstyti, ar nevertėtų iš naujo išnagrinėti šiuos ypatumus vadovaujantis tolesnėse dalyse pateiktomis rekomendacijomis. XII. Audito Rūmai rekomenduoja: - iš dalies pakeisti galiojančius teisės aktus taip, kad būtų užtikrinta, jog BIS parama būtų skiriama aktyviems ūkininkams, neįtraukiant tų paramos gavėjų, kurie nevykdo jokios žemės ūkio veiklos arba kurių žemės ūkio veikla yra nežymi; - aiškiau apibrėžti reikalavimus atitinkančią žemę ir žemės ūkio veiklą, kad BIS parama nebūtų skiriama ne žemės ūkio paskirties sklypams ir tai veiklai, kuri neprisideda didinant žemės ūkio našumą (Sutarties 39 straipsnis, žr. 5 išnašą) ar aktyviai išlaikant žemės aplinkosauginę vertę; - pakeisti BIS paramos apskaičiavimo metodą, kad būtų geriau atspindėtos su aplinkosauga ir kitais išorės poveikiais susijusios sąnaudos; - Pagal GAAB standartus turėtų būti reikalaujama, kad ūkininkai, norėdami gauti visą paramos sumą, vykdytų konkrečią reguliarią veiklą. Dėl kompleksinio paramos susiejimo įpareigojimų nesilaikymo atliekami išmokų sumažinimai turėtų būti labiau atgrasantys; - siekti, kad ūkininkams skirstoma parama būtų labiau subalansuota papildomai moduliuojant išmokas, nustatant viršutines didesnių išmokų ribas arba atsižvelgiant į konkrečias ūkių aplinkybes; - teisių į išmokas apskaičiavimo metodą grįsti skirtinguose regionuose šiuo metu vyraujančiomis ūkininkavimo sąlygomis. ĮVADAS AIŠKINAMOJI INFORMACIJA 1. Iki 1992 m. reformos BŽŪP rėmėsi daugelyje žemės ūkio sektorių taikoma kainų palaikymo sistema kartu su viešąja intervencija žemės ūkio rinkose bei sienų apsaugos užtikrinimu [1]. Dėl kainų palaikymo beveik nuolat susidarydavo pagrindinių ūkiuose pagamintų produktų perteklius, o rinkos stabilizavimas galėjo būti užtikrintas tik didelėmis biudžeto sąnaudomis, taikant tokias priemones kaip privatus saugojimas, realizavimo priemonės, eksporto subsidijos ar net žemės ūkio produktų sunaikinimas. Be to, kainų palaikymas buvo nuolat kritikuojamas daugiašalių derybų dėl prekybos metu. 2. Įvykdžius 1992 m. BŽŪP reformą buvo sumažintos grūdų ir jautienos intervencinės kainos, o didesni ūkiai buvo įpareigoti atidėti savo žemės dalį. Tuo pat metu šia reforma buvo įdiegtos aplinkos apsaugos, ūkininkų ankstyvo išėjimo į pensiją ir apželdinimo mišku priemonių lydimosios priemonės. Kaip kompensaciją už tikėtinus pajamų nuostolius, kurie susidarė sumažinus grūdų ir jautienos kainas, gamintojai gavo tiesiogines išmokas, kurios buvo susietos su apsėtais plotais ar gyvulių skaičiumi. Bendroms šių išmokų sumoms buvo taikomos konkrečiam sektoriui nustatytos regioninės ar nacionalinės viršutinės ribos. 1 LANGELIS ŪKIŲ PAJAMŲ RĖMIMAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARPTAUTINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI 1994 m. Europos Sąjunga ir Pasaulio prekybos organizacijos šalys narės pasirašė Urugvajaus raundo susitarimą dėl žemės ūkio (URAA). Šiame susitarime klasifikuojamos įvairios ūkių rėmimo formos pagal jų poveikį tarptautinės prekybos iškraipymui. Tiesioginis kainų palaikymas yra laikomas ypatingai prekybą iškraipančiu veiksniu, todėl PPO šalys narės įsipareigojo sumažinti šią paramos formą. Laikoma, kad nuo gamybos "atsietos" tiesioginės išmokos neiškreipia prekybos ir todėl jas mokėti leidžiama [2]. 3. 1999 m. Europos Vadovų Taryba Berlyne susitarė dėl tolesnės BŽŪP reformos vykdymo. Paramos žemės ūkiui teikimas buvo grindžiamas dviem pagrindiniais "ramsčiais", kurie iš Bendrijos biudžeto finansuojami naudojantis dviem fondais. Iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir toliau finansuojamos rinkos priemonės, taip pat remiamos pajamos mokant su gamyba susietas tiesiogines išmokas. Iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) bendrai finansuojamos kaimo plėtros priemonės, pavyzdžiui, aplinkos apsauga ir tvarus žemės ūkis, maisto kokybės skatinimas bei aukštesni techniniai ir gyvūnų gerovės standartai. PO 2003 M. BŽŪP REFORMOS BUVO ĮDIEGTA BENDROSIOS IŠMOKOS SCHEMA 4. URAA įgyvendinimas ir pasikeitę politiniai prioritetai sąlygojo 2003 m. BŽŪP reformą. Šios reformos tikslas – paskatinti ūkininkus reaguoti į rinkos poreikius ir remti aplinką tausojančią žemės ūkio praktiką. 5. Su pirmuoju BŽŪP ramsčiu (EŽŪGF), pagal kurį finansuojama rinkos ir tiesioginė parama, susijusi 2003 m. reforma buvo pagrįsta keturiais pagrindiniais elementais: - Bendrosios išmokos schemos (BIS) įdiegimu. Ši schema pakeitė daugelį iki tol mokėtų tiesioginės paramos išmokų. Pagal BIS parama yra "atsieta" nuo bet kokios prievolės gaminti. - Visos tiesioginės paramos išmokėjimu su sąlyga, kad ūkininkai išlaikys visą jiems priklausančią žemę geroje agrarinėje ir aplinkosaugos būklėje (GAAB) ir laikysis teisės aktuose nustatytų valdymo reikalavimų (TANVR). Tai vadinama "kompleksiniu paramos susiejimu". GAAB ir TANVR nustatoma arba draudžiama praktika, susijusi su žemės ūkio paskirties žemės našumo galimybių apsauga, aplinka, gyvūnų sveikata ir gerove, augalų ir maisto sauga. - Privalomojo mechanizmo, kuriuo tam tikru fiksuotu procentiniu dydžiu sumažinamos visos per kalendorinius metus 5000 eurų viršijančios tiesioginės išmokos, įdiegimu ("moduliacija") [3]. Lėšos, gautos atlikus moduliaciją, yra pervedamos į EŽŪFKP. - Finansinės drausmės mechanizmu, kuris taikomas siekiant užtikrinti, kad jokiais metais nebūtų viršytos nustatytos BŽŪP I ramsčio finansavimo sumos [4]. Šis mechanizmas įsigaliojo 2007 m., tačiau kol kas jis dar nėra pradėtas taikyti. 6. BIS yra sukurta taip, kad atitiktų bendruosius bendros žemės ūkio politikos tikslus, kuriais siekiama "didinti žemės ūkio našumą" ir "tokiu būdu užtikrinti deramą žemės ūkiu besiverčiančios bendruomenės gyvenimo lygį, ypač didinant žemės ūkyje dirbančių asmenų asmenines pajamas" [5]. Taigi ūkininkų pajamos – o tai buvo vienas iš esminių susirūpinimą kėlusių klausimų nuo tada, kai buvo pradėta taikyti BŽŪP – ir toliau yra svarbus politinis klausimas. 7. 2008 paraiškų teikimo metais (2009 finansiniais metais) 17 BIS įdiegusių valstybių narių taikomos teisių į išmokas paskirstymo nacionalinės viršutinės ribos iki šios dienos iš viso siekė 31,5 milijardo eurų [6]. 2009 m. biudžete BIS sudarė 72,1 % ES tiesioginės paramos išmokų ir 49,8 % žemės ūkio ir kaimo plėtros biudžeto. 1 LENTELĖ BENDROSIOS IŠMOKOS SCHEMOS METINĖS BIUDŽETO VIRŠUTINĖS RIBOS (TŪKSTANČIAIS EURŲ) (1000 EUR) | Valstybė narė | Paraiškų teikimo metai | | 2006 | 2007 | 2008 | Belgija | 475641 | 488660 | 502200 | Danija | 981539 | 987356 | 993338 | Vokietija | 5644898 | 5693330 | 5741963 | Airija | 1335311 | 1337919 | 1340752 | Graikija | 2041887 | 2069049 | 2234039 | Ispanija | 3529453 | 3542583 | 3600357 | Prancūzija | 6060555 | 6107448 | 6159613 | Italija | 3593132 | 3612988 | 3827342 | Liuksemburgas | 36602 | 37051 | 37051 | Malta | | 1668 | 3017 | Nyderlandai | 325103 | 730632 | 743163 | Austrija | 540440 | 643956 | 649473 | Portugalija | 365645 | 413774 | 434232 | Slovėnija | | 50454 | 62902 | Suomija | 519628 | 521285 | 523362 | Švedija | 630000 | 714201 | 719414 | Jungtinė Karalystė | 3914945 | 3931186 | 3947375 | Iš viso | 29994779 | 30883540 | 31519593 | PAGRINDINIAI BIS ELEMENTAI IR ĮGYVENDINIMO MODELIAI 8. Kaip nurodyta pirmiau, BIS buvo kertinis 2003 m. BŽŪP reformos akmuo; ji pakeitė daugelį iki tol mokėtų tiesioginės paramos išmokų [7]. Tik ūkininkai turi teisę gauti BIS paramą. Ūkininkas – žemės ūkio veikla užsiimantis asmuo. Žemės ūkio veikla yra apibrėžta kaip augalų auginimas, gyvulių veisimas arba žemės išlaikymas geroje agrarinėje ir aplinkosaugos būklėje (GAAB) [8]. 9. Tam, kad ūkininkas galėtų gauti BIS paramą, jis turi turėti "teises į išmokas" ir naudotis reikalavimus atitinkančia žemės ūkio paskirties žeme. Kiekviena kartu su vienu reikalavimus atitinkančios žemės hektaru deklaruota teisė į išmoką įgalina gauti BIS išmoką, kuri yra lygi deklaruotos teisės į išmoką vieneto vertei [9]. Iš esmės teisė į išmoką – tai sąlyginė teisė į ES teikiamą paramą pajamoms, t. y. turtas. Teisės į išmokas gali būti atskirtos nuo žemės ir jomis gali būti prekiaujama nepriklausomai. 10. Teises į išmokas suteikia nacionalinės institucijos. Nacionalinės viršutinės ribos atitinka visų turimų teisių į išmokas, kuriomis ūkininkai gali pasinaudoti turėdami reikalavimus atitinkančios žemės tos pačios valstybės narės teritorijoje, vertę. Ši vertė yra didesnė už faktiškai sumokėtas sumas, kadangi visos ūkininkams skirtos tiesioginės išmokos, įskaitant BIS išmokas, yra sumažinamos atlikus moduliaciją (pvz., 2008 m. atliktas 5 % sumažinimas) arba taip yra dėl to, kad valstybės narės ne iki galo paskirstė visas turimas sumas, ūkininkai nepasinaudojo visomis teisėmis į išmokas (jų "neaktyvavo", tarkim, todėl, kad tam tikrais metais jie įdirbo mažiau hektarų nei jie turi teisių į išmokas) arba išmokos buvo sumažintos pritaikius administracines sankcijas (pavyzdžiui, per vėlai pateikus paraišką paramai gauti). Taigi 2009 finansiniais metais pagal šią schemą bendra visų sumokėtų išmokų suma siekė 28,8 milijardo eurų [10]. 11. Belgija, Danija, Vokietija, Airija, Italija, Liuksemburgas, Austrija, Portugalija, Švedija ir Jungtinė Karalystė BIS įdiegė 2005 m. Ispanija, Prancūzija, Nyderlandai, Suomija ir Graikija pasinaudojo bandomuoju laikotarpiu ir BIS įdiegė vieneriais metais vėliau, t. y. 2006 m. 12. Specialios taisyklės taikomos naujoms valstybėms narėms, kurios prie ES prisijungė 2004 ar 2007 m. Iš esmės jos galėtų BIS įdiegti sekdamos kitų valstybių narių pavyzdžiu, bet iki šiol 2007 m. tai padarė tik Malta ir Slovėnija. Bulgarija, Čekijos Respublika, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Rumunija, Lenkija ir Slovakija pasinaudojo galimybe atidėti BIS įdiegimą iki 2013 m. Šiuo metu jos taiko supaprastintą pagal plotą mokamos paramos schemą (BIPS) [11]. BIPS nebuvo įtraukta į šioje ataskaitoje nagrinėjamo audito apimtį. 13. Buvo sudarytos kelios su teisių į išmokas apskaičiavimu ir skyrimu susijusios įgyvendinimo galimybės, tokiu būdu nustatant kelis "modelius", kuriuos valstybės narės galėjo pasirinkti: istorinį modelį, regioninį (vienodo dydžio) ir mišrius modelius, kurie yra abiejų šių modelių derinys: a) Istorinis modelis [12]. Kiekvienam ūkininkui suteikiamos teisės į išmokas, kurios paprastai yra pagrįstos per trejų metų referencinį laikotarpį (2000, 2001 ir 2002 m.) gautų paramos išmokų sumos vidurkiu (istorine referencine suma) ir per tą laikotarpį pagal bet kurias ankstesnes susietos paramos schemas dirbtų hektarų skaičiaus vidurkiu (referenciniu plotu) [13]. Taigi teisės į išmoką vieneto vertė yra lygi referencinei sumai, padalytai iš teisių į išmokas skaičiaus. Dėl šio apskaičiavimo būdo susidaro dideli teisių į išmokas vieneto vertės skirtumai, kuriuos sąlygoja referenciniu laikotarpiu konkretiems žemės ūkio sektoriams skirtos paramos įvairovė. b) Regioninis (vienodo dydžio) modelis [14]. Taikant regioninį modelį, visų teisių į išmokas, suteiktų konkretaus regiono (paregionio) ūkininkams, vertė yra ta pati ("vienodo dydžio"), o kiekvienam ūkininkui suteikiama teisė į išmoką už kiekvieną reikalavimus atitinkantį hektarą, kuris deklaruojamas pirmais paraiškos metais arba paskutiniais metais prieš tuos metus, kai buvo įdiegta BIS. c) Įvairialypiai ("mišrūs") modeliai. Šiuos modelius sudaro istorinio ir regioninio modelių elementai. Ūkininkai už kiekvieną reikalavimus atitinkantį hektarą gauna bazinę vienodo dydžio sumą ir fiksuotą per referencinį laikotarpį gautų paramos išmokų procentinę dalį. Mišrūs modeliai gali būti statiniai arba dinaminiai, t. y. istorinės ir vienodo dydžio verčių derinys gali išlikti nepakitęs arba laikui bėgant jis gali kisti ir tapti grynuoju regioniniu vienodo dydžio modeliu. BIS taikančių 17 valstybių narių pasirinkti teisių į išmokas apskaičiavimo ir skyrimo modeliai pateikti I priede. 14. Valstybėms narėms buvo suteikta teisė skirti istorinių išmokų dalį į nacionalinį rezervą, kuris galėjo būti naudojamas suteikiant teises į išmokas naujiems ūkininkams, kurie savo veiklą pradėjo vykdyti pasibaigus referenciniam laikotarpiui, ypatingoje padėtyje atsidūrusiems ar restruktūrizavimo arba vystymo programų paveiktiems ūkininkams. PO 2008 M. BENDROS ŽEMĖS ŪKIO POLITIKOS "PATIKRINIMO" ATLIKTI PAKEITIMAI 15. 2008 m. Komisija ir Taryba atliko BŽŪP peržiūrą, žinomą kaip "BŽŪP patikrinimas". Taryba priėmė Komisijos pasiūlymus dar labiau atsieti tiesioginės paramos schemas, kurios vis dar buvo susietos su gamyba [15]. Vis dar susietos sausųjų pašarų, krakmolo, linų ir kanapių paramos schemos iki 2013 m. taip pat bus atsietos ir integruotos į BIS. Be to, atlikus BŽŪP patikrinimą buvo dar labiau supaprastintos taisyklės ir panaikinta prievolė ūkininkams palikti tam tikrą jų žemės dalį pūdymuoti (privalomas žemės atidėjimas). 16. Taryba taip pat suteikė leidimą valstybėms narėms iš naujo išnagrinėti savo pirminį sprendimą dėl tam tikro BIS įgyvendinimo modelio pasirinkimo. Istorinį modelį pasirinkusios valstybės narės gali nuspręsti sumažinti teisių į išmokas vieneto verčių skirtumus arba pereiti prie (grynojo arba mišraus) regioninio modelio. Valstybės narės, kurios jau yra įdiegusios mišrųjį regioninį modelį, gali nuspręsti sumažinti teisių į išmokas vertės istorinį komponentą ir tokiu būdu jas pakoreguoti taip, kad jų vertė labiau atitiktų regioninę vertę. Valstybės narės taip pat gali tikslinti regionų sudėtį [16]. Galiausiai valstybėms narėms taip pat buvo leista panaudoti ne daugiau kaip 10 % jų "nacionalinių viršutinių ribų" konkrečių klausimų sprendimui remti [17]. AUDITO APIMTIS, TIKSLAI IR METODAS 17. Audito Rūmai jau yra tikrinę BIS įgyvendinimą 17 valstybių narių, kurios šią sistemą taiko nuo 2006 m. Šių auditų rezultatai buvo pateikti atitinkamose metinėse ataskaitose. 18. Audito Rūmai taip pat nusprendė 2009 ir 2010 m. atlikti papildomus auditus, kad galėtų parengti šią ataskaitą. Be to, buvo surengti audito vizitai Europos Komisijoje ir trijose valstybėse narėse (Prancūzijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Italijoje) bei atlikta dokumentų analizė ir tyrimų bei įvertinimų peržiūra. 19. Šioje ataskaitoje pagrindinis dėmesys teikiamas šiems klausimams: - politikos naudos gavėjų apibrėžčiai, galimybių gauti bendrąsias išmokas sąlygoms ir reikalavimus atitinkančios žemės apibrėžčiai; - schemos indėliui siekiant su ūkininkų pajamų rėmimu ir žemės ūkio paskirties žemės geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės išlaikymu susijusių tikslų; - su įvairiais schemos įgyvendinimo modeliais susijusiems kylantiems konkretiems padariniams; - su sudėtingais skaičiavimais, būtinais nustatant teises į išmokas, susijusioms klaidoms. PASTABOS POLITIKOS NAUDOS GAVĖJAI, GALIMYBIŲ GAUTI BENDRĄSIAS IŠMOKAS SĄLYGOS IR PAGRINDINIŲ SCHEMOS ELEMENTŲ NUSTATYMAS 20. Audito metu buvo nustatyta, kad BIS paramos gavėjų, reikalavimus atitinkančios veiklos ir žemės apibrėžtis yra netiksli ir kad schemos pagrindinių elementų nustatymas ir įgyvendinimas didžia dalimi paliktas valstybių narių nuožiūrai. "VALDOS", "ŽEMĖS ŪKIO VEIKLOS" IR "ŪKININKO DISPONUOJAMOS ŽEMĖS" APIBRĖŽTYS 21. BIS paramos gavėjai – tai "žemės ūkio veikla" besiverčiantys "ūkininkai", kurie "disponuoja" "reikalavimus atitinkančia žeme". Tačiau netiksli šių elementų (ūkininko, žemės ūkio veiklos ir t. t.) apibrėžtis ir metodas, kuriuo vadovaujantis jie buvo vėliau taikomi, sudarė sąlygas asmenims ar subjektams, kurie nesiverčia jokia arba verčiasi labai nežymia žemės ūkio veikla, gauti BIS išmokas. 22. Pagal teisines nuostatas [18] valda – tai visi produkcijos vienetai, kuriuos ūkininkas valdo tos pačios valstybės narės teritorijoje. Produkcijos vienetas – tai žemės ūkio paskirties sklypas (įskaitant pašarų plotus) arba vienas gyvulys, dėl kurių buvo suteikta teisė į tiesiogines išmokas referenciniu laikotarpiu. Žemės ūkio veikla – tai žemės ūkio produktų gamyba ir auginimas, įskaitant derliaus nuėmimą, melžimą, gyvūnų veisimą ir ūkinės paskirties gyvulių laikymą ar žemės išlaikymą geroje agrarinėje ir aplinkosaugos būklėje (GAAB). 23. Taigi pagal šį teisinį pagrindą nėra reikalaujama, kad paramos gavėjai a) turėtų nuosavos žemės arba bet kurių kitų nuosavų žemės ūkio gamybos priemonių, b) būtų žemės ūkio prekių gamintojai ir c) gautų pajamų, rinkoje parduodant savo žemės ūkio veiklos produktą. 24. Dėl žemės tinkamumo pradiniuose BIS reglamentuojančiuose teisės aktuose buvo reikalaujama, kad pareiškėjai ne trumpesnį kaip 10 mėnesių laikotarpį [19] būtų disponavę reikalavimais atitinkančia žeme, atitinkančia jiems priklausančių teisių į išmokas skaičių. Ši nuostata, kuri buvo laikoma pernelyg ribojančia, 2008 m. buvo pakeista prievole, kad ūkininkas turi disponuoti žeme nustatytą datą [20]. Tačiau teisinėse nuostatose neapibrėžti terminai "ūkininko disponuojama žemė" arba "produkcijos vienetų valdymas". Todėl deklaruota žeme tais pačiais kalendoriniais metais bet kurį laiką ne šią nustatytą datą gali disponuoti bet kuris kitas asmuo ir tai neturi įtakos pareiškėjo, kaip "ūkininko", apibūdinimui. 25. Kai kurios valstybės narės siekė BIS paramą skirti konkrečioms ūkininkų kategorijoms. Pavyzdžiui, Liuksemburgo institucijos reikalauja, kad pareiškėjai turėtų reikalingas žemės ūkio mašinas arba įrangą. Anot Prancūzijos institucijų, ūkininkas – tai asmuo, kuris prisiima ekonominę riziką, susijusią su žemės ūkio veikla, kurią jis vykdo BIS išmokoms gauti deklaruotoje žemėje. Tai – ekonominius sprendimus priimantis asmuo, kuris įsigyja indėlių gamybos veiksnius (pavyzdžiui, žemės, mašinų, sėklų ir t. t.) ir gauna pajamas parduodamas ūkyje pagamintą produkciją. 26. Paramos gavėjas, kuris reikiamą žemės ūkio veiklą vykdo samdydamas darbuotojus, yra laikomas ūkininku. Tačiau kai žemė yra išnuomojama, o ūkį nuomojantis ūkininkas prisiima su žemės ūkio veikla susijusią ekonominę riziką, jis negauna BIS paramos, jei nuomos sutarties nuostatose nurodyta, kad žemės savininkas išlieka įvykdytos veiklos ekonominės naudos gavėju. Audito metu buvo nustatyta nemažai tokių atvejų [21]. Tokiais atvejais BIS parama buvo mokama žemės savininkams su sąlyga, kad ūkį nuomojantys ūkininkai jų vardu išlaikys žemę geroje agrarinėje ir aplinkosaugos būklėje (GAAB). 2 LANGELIS BIS PARAMOS GAVĖJAI, KURIE NEPRISIIMA EKONOMINĖS ŪKININKAVIMO RIZIKOS Audito Rūmų audito metu buvo nustatyta nemažai atvejų, kai ūkį nuomojantys ūkininkai gavo išmokas pagal paramos mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms schemą, o tam pačiam žemės sklypui priklausanti bendroji išmoka buvo išmokėta kitam paramos gavėjui (žemės savininkui). Tokie atvejai buvo dažni taikant regioninį (mišrųjį) modelį, nes tais metais, kai buvo įdiegta schema, teisės į išmokas buvo skiriamos visiems reikalavimus atitinkančią žemę deklaravusiems asmenims, nepaisant to, ar jis buvo žemės ūkio produkcijos gamintojas, ar ne. Į PENSIJĄ IŠĖJUSIEMS ŪKININKAMS SKIRTOS IŠMOKOS, KAD ŠIE GALĖTŲ LAIKYTIS MINIMALIŲ GAAB ĮPAREIGOJIMŲ 27. Prieš įdiegiant BIS, t. y. tada, kai buvo taikomos ankstesnės susietųjų išmokų schemos, ūkininkui išėjus į pensiją jis nebetekdavo teisės gauti tiesioginę paramą, nes būdavo nustojęs plėtoti žemės ūkio gamybą. Įdiegus BIS, ūkininkai, kurie buvo atsisakę savo pirminės valdos, galėjo ir toliau naudotis savo teisėmis į išmokas ir jomis pasinaudoti išsinuomotoje žemėje, kurioje jie nevykdė jokios veiklos, sudarydami sudėtingus susitarimus, skirtus teisės aktų reikalavimams įvykdyti. Tokiais atvejais pirminę valdą perėmę asmenys galėjo gauti iš nacionalinio rezervo skiriamas naujas teises į išmokas. 28. Komisijos užsakyto tyrimo [22] rezultatai rodo, kad įdiegus BIS buvo atidėtas faktinis ūkininkų išėjimo į pensiją laikas, kadangi ši schema leidžia jiems ir toliau naudotis savo teisėmis į išmokas ir valdomis (kurias gali sudaryti tik nedidelės vertės išsinuomota žemė laikantis minimalių GAAB įpareigojimų). Tačiau nacionalinės institucijos negalėjo Audito Rūmams suteikti patikimos informacijos apie tokių atvejų mastą. Audito Rūmai nustatė, kad vienos valstybės narės (Prancūzijos) teisės aktuose, siekiant išvengti tokių atvejų, yra numatyta, kad ūkininkai nacionaline ūkininkų pensijų sistema gali pasinaudoti tik tuomet, jei jie perledžia visas savo teises į išmokas ir žemę, išskyrus galbūt pragyvenimui skirtą sklypą. Tačiau apskritai yra rizika, kad BIS įdiegimo skatinamas vėlyvas pasitraukimas iš ūkininkavimo veiklos turi neigiamos įtakos žemės ūkio sektoriaus restruktūrizavimui. 3 LANGELIS BIS PARAMOS GAVĖJAI, PERLEIDĘ SAVO PIRMINES VALDAS Italijoje Audito Rūmai nustatė, kad buvę grūdų ir tabako augintojai, kurie buvo perdavę visą savo žemę kitiems ūkininkams ir už mažą kainą išsinuomoję kalnuotose regionuose ir labai toli nuo jų pirminių valdų ir gyvenamosios vietos esančias prastos kokybės ganyklas, disponavo didelės vertės teisėmis į išmokas. Iš tikrųjų vietiniams ūkininkams buvo leista toje žemėje nemokamai ganyti savo gyvulius, ir tai buvo laikoma tinkama praktika siekiant išlaikyti žemę geroje agrarinėje ir aplinkosaugos būklėje (GAAB). Kitu atveju į pensiją išėjęs ūkininkas buvo perdavęs savo valdą savo šeimos nariams ir deklaravęs valstybinę žemę siekdamas vienintelio tikslo – pasinaudoti savo teisėmis į išmokas, nors jis ir neturėjo jokios teisės naudotis deklaruota žeme [23]. NAUJI PARAMOS GAVĖJAI 29. Po to, kai buvo įdiegta BIS, Audito Rūmai nustatė tam tikrą skaičių naujų paramos gavėjų, kurių žemės ūkio veikla sudaro tik nedidelę visos jų ekonominės veiklos dalį ar kurių pagrindinė veikla nėra žemės ūkio veiklos vykdymas. Kaip svarbesnius pavyzdžius galima būtų įvardyti poilsio ir sporto klubus, geležinkelių bendroves, gamtos rezervatus, oro uostus ir miestų tarybas, medžioklei ir sportui skirtus žemės sklypus, valstybės įstaigas, mokyklas ir stovyklavietes. 30. Audito metu nustatyta, kad tarp šių naujų paramos gavėjų būta investuotojų, kurie nusipirko teises į išmokas (kurių vertė kartais būdavo didelė) ir jomis pasinaudojo nedidelės vertės žemėje, tokiu būdu užsitikrindami labai patrauklią savo investicijų grąžą (žr. 66 ir 67 dalis). 31. BŽŪP patikrinimo metu buvo pripažinta, kad parama žemės ūkio pajamoms neturėtų būti skiriama "fiziniams ar juridiniams asmenims, kurių žemės ūkio veikla sudaro tik nedidelę visos jų ekonominės veiklos dalį arba kurių pagrindiniuose veiklos ar įmonės tiksluose nenurodytas žemės ūkio veiklos vykdymas" [24]. Tačiau pagal šį reglamentą tokių paramos gavėjų neįtraukimas buvo paliktas valstybių narių, kurios turėjo tai padaryti taikydamos atitinkamas teisines nuostatas, kompetencijai. Nė viena valstybė narė dar nėra pasinaudojusi šia galimybe, todėl šie paramos gavėjai vis dar gauna BIS paramą. Nei patikrintos valstybės narės, nei Komisija neturi tikslios informacijos apie tokių paramos gavėjų skaičių ir jų gautos BIS paramos sumą. Atsižvelgiant į tai, kad yra nustatytos nacionalinės viršutinės ribos, šių naujų paramos gavėjų patvirtinimas sumažina pagrindiniams tiksliniams BIS paramos gavėjams skirtos paramos sumą. VALSTYBĖS NARĖS LABAI NEVIENODAI NUSTATO PAGRINDINIUS BIS SCHEMOS ELEMENTUS 32. Už išsamų tam tikrų pagrindinių BIS elementų įgyvendinimą yra atsakingos valstybės narės. Kaip svarbesnius pavyzdžius galima būtų įvardyti naujų dalyvių galimybes naudotis schema, minimalios žemės ūkio veiklos, kuri turi būti vykdoma deklaruotoje žemėje, apibrėžtį arba su teisių į išmokas konsolidavimu susijusios naudos gavimo sąlygas. NAUJŲ DALYVIŲ GALIMYBĖS NAUDOTIS BIS LABAI PRIKLAUSO NUO VALSTYBIŲ NARIŲ VYKDOMOS ĮGYVENDINIMO POLITIKOS 33. Asmenys, norintys pradėti vykdyti ūkininkavimo veiklą, iš esmės neturi teisės gauti pagal BIS teikiamos paramos, nebent jie įsigytų reikalavimus atitinkančią žemės ūkio valdą kartu su jai priklausančiomis teisėmis į išmokas arba nusipirktų šias teises rinkoje. Valstybėms narėms taip pat leidžiama naudotis savo nacionaliniais rezervais, kad suteiktų teises į išmokas naujiems žemės ūkio veiklą pradedantiems ūkininkams su sąlyga, kad jie savo vardu ir savo paties rizika penkerius metus iki savo žemės ūkio veiklos pradžios nebuvo vykdę jokios žemės ūkio veiklos [25]. 34. Audito metu buvo nustatyta, kad kai kurios valstybės narės rezervą naudojo kaip politinį instrumentą siekdamos paskatinti dalyvių patekimą į žemės ūkio sektorių, naujiems ūkininkams skirdamos teises į išmokas. 35. Tačiau kitose valstybėse narėse, nepaisant poreikio naujiems ūkininkams skirti teises į išmokas, šiuo klausimu nėra nustatyta jokia konkreti politika, o į nacionalinį rezervą nėra skirta asignavimų. Taigi nauji dalyviai turi įsigyti teises į išmokas, o jos gali pareikalauti nemažų investicijų ir sudaryti dideles kliūtis dalyvavimui schemoje. Laikui bėgant vis daugiau ir daugiau naujų ūkininkų gali susidurti su sunkumais gaunant teises į išmokas. Tuo tarpu 57,5 % Europos Sąjungos ūkininkų yra virš 55 metų, o vienas iš trijų ūkininkų yra vyresnis nei 65 metų [26]. Todėl tam, kad ūkininkavimo sektorius būtų dinamiškas ir novatoriškas, būtina sudaryti palankias naujų aktyvių ūkininkų įsisteigimo sąlygas. NE VISUOMET AIŠKIAI APIBRĖŽTA REIKALAVIMUS ATITINKANTI ŽEMĖ IR BŪTINA MINIMALI ŽEMĖS ŪKIO VEIKLA 36. Yra trys reikalavimus atitinkančios žemės tipai – ariamoji žemė, daugiametės ganyklos ir daugiamečiai pasėliai [27]. Tačiau valstybės narės turi pačios nustatyti išsamias reikalavimus atitinkančio žemės sklypo specifikacijas. Kai kuriose valstybėse narėse nederlinga žemė ir miškingos vietovės, paprastai kartkartėmis naudojamos kaip ganyklos, atitinka reikalavimus, o kitose valstybėse narėse tokiai žemei BIS parama neskiriama. Tokia nederlinga žemė gali greitai apaugti krūmais ir mišku ir tokiu būdu tapti netinkama žemės ūkio reikmėms. 37. Kalbant apie konkrečios veiklos, kurią ūkininkai turi vykdyti, siekdami išlaikyti savo žemę geroje agrarinėje ir aplinkosaugos būklėje (GAAB), apibrėžtį, ES teisės aktuose nustatyti tik bendri su dirvožemio erozija, organinių medžiagų kiekiu dirvožemyje, dirvožemio struktūra ir minimaliu būtinos priežiūros lygiu susiję tikslai. Paskutinis aspektas yra ypač svarbus žemei, kuri nebenaudojama gamybos tikslams. Minimalius standartus, kurių privalu laikytis, valstybės narės apibrėžia savo nuožiūra. Jos šiuos standartus pritaiko konkretiems regionų ypatumams. Todėl ūkininkai gali gauti metines išmokas, neturėdami atlikti jokios konkrečios priežiūros arba tik retkarčiais vykdydami minimalią veiklą, pavyzdžiui, kovodami su nepageidaujamos augalijos plitimu arba nupjaudami žolę kartą per trejus ar penkerius metus. Tais atvejais, kai ūkininkai neatlieka net minimalios nustatytos veiklos, vadovaujantis kompleksinio paramos susiejimo taisyklėmis, gali būti nežymiai sumažintos jiems skirtos BIS išmokos [28]. 4 LANGELIS PLATI REIKALAVIMUS ATITINKANČIOS ŽEMĖS IR MINIMALIOS ŽEMĖS ŪKIO VEIKLOS APIBRĖŽTIS GAAB nuostatos turi didelį poveikį Jungtinėje Karalystėje (Škotijoje), kur didžioji žemės ūkio paskirties žemės dalis yra skurdžios ganyklos, kurių beveik pusė yra deklaruota pagal BIS [29]. Didžioji šios žemės dalis išsidėsčiusi mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse. Pagal nacionalines taisykles, taikomas mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms, reikalaujama, kad žemė būtų aktyviai dirbama. Tačiau pagal BIS ta pati žemė atitinka reikalavimus su vienintele sąlyga, kad pareiškėjai įsipareigosnevykdyti konkrečios veiklos, kuri pakeistų žemės gamtinę būklę, pvz., atlikti drenažo ar arimo darbus. Audito Rūmai nustatė atskirus paramos gavėjus, gavusius nuo kelių šimtų tūkstančių iki daugiau kaip vieno milijono eurų metinių BIS paramos išmokų ir nevykdančius jokios žemės ūkio veiklos šioje žemėje, įskaitant gamtos rezervatą, kuris dešimtmečius nebuvo naudojamas ūkininkavimo tikslais. Apskaičiuota, kad šiuo metu BIS parama skiriama maždaug 150000 hektarų tokių žemės sklypų. +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmai. +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmai. Ispanijoje iš dalies miškingos ir uolotos ganyklos buvo laikomos reikalavimus atitinkančia žeme, nors ūkininkai neprivalėjo vykdyti jokios konkrečios priežiūros. Gyvulių tankumo reikalavimai siekiant užtikrinti tinkamą daugiamečių ganyklų priežiūros lygį nebuvo privalomi. Italijoje daugiametės ganyklos turi būti šienaujamos arba nuganomos. Ši prievolė taipogi taikoma miškingoms ar kalnų vietovėms, kurios yra naudojamos kaip ganyklos. Nacionalinės institucijos įdiegė sumažinimo koeficientų sistemą, kad galėtų nustatyti reikalavimų neatitinkančias vietoves, kuriose nėra žolinės augalijos. Kaip Audito Rūmai jau yra pažymėję 2007 finansinių metų metinėje ataskaitoje, sumažinimo koeficientai šiose vietovėse taikomi nepakankamai. +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmai. Audito Rūmai taip pat nustatė, kad Italijoje paramos gavėjams lėšos vis dar išmokamos remiantis neteisinga žemės panaudojimo informacija, nors deklaruoti žemės sklypai atgavo savo pirminę gamtinę būklę ir nebegali būti naudojami ūkiuose auginamiems gyvuliams ganyti. Prancūzijoje pagal nacionalines taisykles ūkininkai privalo išlaikyti žemę geroje agrarinėje ir aplinkosaugos būklėje (GAAB) ganydami gyvulius arba kartą per metus ją nušienaudami, tačiau konkretūs standartai gali būti patvirtinti vietos lygmeniu. Tokiu būdu susidarė padėtis, kuomet tam tikruose regionuose galima gauti visą BIS paramos sumą už žemės sklypus, kurių iki 30 % ploto sudaro tokie reikalavimų neatitinkantys plotai kaip uolienos, krūmai ir medžiai. +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmai. LAIKINAS ŽEMĖS PANAUDOJIMAS NE ŽEMĖS ŪKIO VEIKLAI 38. Įdiegus BIS, pagal teisės aktus nebuvo leidžiama mokėti paramos išmokų, kai žemės sklypai būdavo naudojami ne žemės ūkio veiklai. Po BŽŪP patikrinimo [30] tokia žemė šiuo metu laikoma reikalavimus atitinkančia žeme, jei ne žemės ūkio veiklos intensyvumas, pobūdis, trukmė ir pasirinktas laikas labai netrukdo vykdyti žemės ūkio veiklos [31]. Tačiau tiksli tokių situacijų apibrėžtis palikta valstybių narių kompetencijai. Audito Rūmai nustatė atvejų, kai nacionalinės institucijos buvo suteikusios teises į išmokas, kuriomis buvo pasinaudota žemės sklypuose, kurie daugiausia buvo naudojami rekreacinei veiklai vykdyti. NEIGIAMI TEISIŲ Į IŠMOKAS KONSOLIDAVIMO PADARINIAI 39. BIS paramos išmokėjimas yra susijęs su žemės ūkio paskirties žemės apleidimo išvengimo tikslu [32]. Taikant istorinį modelį, tam, kad gautų visą teoriškai jiems priklausančią išmokų sumą, ūkininkai ir toliau turi dirbti tą patį hektarų, kuriuos jie dirbo referenciniu laikotarpiu, skaičių [33]. Teisės aktuose [34]numatytos išimtys restruktūrizavimo ir vystymo programų paveiktiems ūkininkams. Tokių priemonių paveikti ūkininkai galėjo savo istorines teises į išmokas pakeisti į mažesnį teisių į išmokas, kurių vieneto vertė yra didesnė, skaičių. Ši procedūra vadinama "konsolidavimu". Ūkininkams reikia mažiau žemės, kad galėtų pasinaudoti savo teisėmis į išmokas tuo pat metu išlaikydami istorinį paramos lygį. Kaip svarbesnius pavyzdžius galima įvardyti žemės ūkio paskirties žemę, kuri pagal viešąją programą buvo apželdinta mišku, arba ūkininkus, kurie prarado kai kuriuos savo žemės sklypus dėl žemės ūkio paskirties žemės reorganizavimo vykdant sklypų perskirstymą. 40. Audito Rūmai nustatė, kad teisės į išmokas buvo konsoliduojamos kitomis nei teisės aktų numatytomis aplinkybėmis. 41. Kadangi ūkininkams, kurie gavo naudos atlikus tokį konsolidavimą, reikia mažiau žemės, kad galėtų gauti tą pačią paramos sumą, likusią žemę gali perimti bet koks kitas ūkininkas, kuris joje gali pasinaudoti savo teisėmis į išmokas, arba naujas ūkininkas, kuris teises į išmokas gavo iš nacionalinio rezervo. Taigi už tą patį plotą būtų išmokama didesnė paramos suma. Antraip yra rizika, kad perteklinė žemė bus apleista ir nebebus išlaikoma geroje agrarinėje ir aplinkosaugos būklėje (GAAB). 5 LANGELIS KONSOLIDAVIMAS, VYKDOMAS KITOMIS NEI TEISĖS AKTŲ NUMATYTOMIS APLINKYBĖMIS Prancūzijoje Audito Rūmai nustatė, kad valdžios institucijos neatsižvelgė į visą tam tikrų pieno gamintojų turimą žemės ūkio paskirties žemę, kai 2006 m. priemoka už pieną buvo atsieta, ir paskirstė šios priemokos sumą daug mažesniam žemės plotui. Vieno ūkininko, kuris anksčiau dirbo 70 ha, atveju jo teisės į išmokas buvo paskirstytos tik 2 hektarams. Taip pat nebuvo atsižvelgta į bendras ganyklas, kurias ekstensifikacijos išmokų gavėjai referenciniu laikotarpiu naudojo kaip pašarų plotus. Tai faktiškai leido paramos gavėjams konsoliduoti savo teises į išmokas už mažesnius žemės plotus esant aplinkybėms, nenumatytoms teisės aktuose. DIDELĖ BIS PARAMOS DALIS SKIRIAMA DIDESNIEMS ŪKIAMS, O SCHEMA NEDAUG TEPRISIDEDA PRIE APLINKĄ TAUSOJANČIO ŽEMĖS ŪKIO BIS PARAMA SUDARO SVARBIĄ ŪKININKŲ PAJAMŲ DALĮ, TAČIAU NESKIRIAMI MAŽAS IR DIDELES PAJAMAS GAUNANTYS ŪKININKAI 42. 2008 m. buvo užregistruota 4,49 milijono BIS paramos gavėjų, o bendra 2008 paraiškų teikimo metais pagal schemą išmokėtos paramos suma siekė 28,7 milijardo eurų [35]. Tačiau skirtingų valstybių narių ir ūkininkų pajamų rėmimo lygiai labai skiriasi. Valstybėms narėms skirstomos BIS paramos mastas labai priklauso nuo valstybės narės dydžio ir jų žemės ūkio sektorių svarbos, kurią atspindi nacionalinės viršutinės ribos. Tai, kaip parama paskirstoma atskiriems paramos gavėjams, priklauso nuo valstybės narės pasirinkto įgyvendinimo modelio, referenciniu laikotarpiu dirbtos žemės ūkio paskirties žemės ploto, sektoriui, kuriame referenciniu laikotarpiu ūkininkai vykdė savo veiklą, skirtų subsidijų lygio ir šiuo metu jų dirbamų hektarų skaičiaus. 1 DIAGRAMA 2008 M. VIENAI VALDAI IŠMOKĖTOS TIESIOGINĖS IŠMOKOS +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmų duomenys, pagrįsti Europos Komisijos mokėjimų duomenimis. 43. Tiesioginės išmokos, apimančios BIS ir susietąją paramą, sudaro svarbią ūkių pajamų dalį [36], o tai rodo, kad visas ūkininkavimo sektorius yra labai priklausomas nuo ES paramos. Tačiau Audito Rūmai pažymi, kad visoje ES 74,4 % ūkininkų dirba ne visą darbo dieną, t. y. jie negauna visų savo pajamų iš žemės ūkio [37]. 44. Nors yra požymių, kad yra įgyvendinamas BIS nustatytas tikslas ženkliai prisidėti prie ūkininkų pajamų, atskiriems ūkininkams skirtos subsidijos vis dar skirstomos daugiausia remiantis dirbamos žemės plotu, taigi didelė BIS paramos dalis vis dar skiriama dideliems ūkiams, kaip tai buvo taikant ankstesnę sistemą. BIS koncepcija prieštaringa ta prasme, kad nors ši schema buvo sukurta individualioms pajamoms remti, skirstant paramą mažai atsižvelgiama į paramos gavėjo konkrečias aplinkybes. PARAMOS SKIRSTYMO ANALIZĖ: BIS PARAMĄ DAUGIAUSIA GAUNA NEDIDELIS SKAIČIUS STAMBIŲ PARAMOS GAVĖJŲ 45. Atlikus 2003 m. BŽŪP reformą ir toliau buvo naudojama kompensacinių išmokų sąvoka, o tai reiškia, kad, įdiegus naująją BIS, subsidijų, kurias ūkininkas anksčiau gaudavo pagal ankstesnę tiesioginės paramos schemą, suma turėtų likti beveik nepakitusi. Taikant visus modelius didesnių ūkių pajamų rėmimo lygis yra didesnis [38]. 46. Ūkininkų lygmeniu taikant istorinį, o iš dalies ir mišriuosius modelius, išsaugojami svarbūs konkretiems sektoriams būdingi individualūs ankstesnių metų paramos lygių skirtumai. Komisijai atlikus teisių į išmokas paskirstymo pagal jų vertę už hektarą analizę paaiškėjo, kad susidaro dideli skirtumai tarp istorinį modelį pasirinkusių valstybių narių ir mišrųjį modelį įdiegusių valstybių narių [39]. Jie ypač dideli tose valstybėse narėse, kuriose tokiems sektoriams kaip alyvuogių aliejus, medvilnė ar žaliavinis tabakas, buvo skirta didelė parama už vieną hektarą, nepaisant to, kad atskirų valdų dydis gali būti santykinai nedidelis. Valstybėse narėse, kuriose plėtojama intensyvi gyvulininkystė, kaip antai Nyderlanduose, BIS parama už hektarą taip pat gali būti didelė, kuomet ūkiuose žemės yra nedaug, palyginti su jų vykdoma gyvulininkystės veikla, o tose vietovėse, kuriose plėtojamas ekstensyvusis ūkininkavimas, išmokos už hektarą gali būti labai mažos. Tik Danijoje, Vokietijoje ir Jungtinėje Karalystėje (Anglijoje) šios situacijos iki 2013 m. turėtų palaipsniui nelikti, nes šios valstybės narės nusprendė sumažinti istorinį komponentą nustatydamos vienodą kiekvienos teisės į išmoką vertę. 6 LANGELIS TEISIŲ Į IŠMOKAS VIENETO VERČIŲ SKIRTUMAI TAIKANT ISTORINĮ MODELĮ Alyvuogių aliejaus sektoriaus gamybai, priklausomai nuo jos intensyvumo, skirta parama siekė nuo kelių šimtų iki kelių tūkstančių eurų už hektarą. Tabako sektoriui skirta parama siekė kelis tūkstančius eurų už hektarą. Medvilnės sektoriuje į referencinę sumą įtraukta susietoji parama siekė nuo 966 eurų už hektarą Graikijoje iki 1202 eurų už hektarą Portugalijoje. Teisių į priemokas už gyvulius vieneto vertė už hektarą intensyviosios gyvulininkystės atvejais gali siekti iki 5000 eurų. Kita vertus, vietovėse, kuriose plėtojamas ekstensyvusis avių ir ožkų auginimas, skiriamų teisių į išmokas vieneto vertė gali būti visiškai nedidelė. 47. Atlikus BIS paramos paskirstymo jos gavėjams analizę, buvo pabrėžta, kad daugiausia paramos tenka mažam ūkininkų skaičiui. 2009 m. (už 2008 paraiškų teikimo metus) 84 % paramos gavėjų gavo mažesnę nei 10000 eurų sumą, o tai sudaro 25 % bendros išmokų vertės. Tuo tarpu 0,41 % paramos gavėjų gavo didesnę nei 100000 eurų sumą, o tai sudaro 12,78 % bendros išmokų vertės [40]. Ši tendencija parodyta 2 lentelėje ir 2 diagramoje. 48. Vykdant BŽŪP patikrinimą Komisija svarstė galimybę nustatyti viršutines individualiems paramos gavėjams skiriamas tiesioginių išmokų ribas. Galiausiai Taryba nusprendė [41] nežymiai padidinti labai stambiems paramos gavėjams taikomą privalomąją moduliaciją, o išmokoms, viršijančioms 300000 eurų, taikyti papildomą 4 % moduliaciją. Šis papildomas patikslinimas, kuris turi įtakos labai nedideliam paramos gavėjų skaičiui (jų yra apie 2500), neturi reikšmingo poveikio bendram paramos paskirstymui. 2 LENTELĖ BIS IŠMOKŲ PASKIRSTYMAS (2008 PARAIŠKŲ TEIKIMO METAI) Šaltinis: Europos Audito Rūmų duomenys, pagrįsti Europos Komisijos mokėjimų duomenimis (CATS). Metinės BIS paramos išmokos (eurais) | Paramos gavėjų skaičius | Procentinė visų paramos gavėjų dalis | Gauta suma, išreikšta visų išmokų procentine dalimi | < 500 | 1395721 | 31,08 % | 1,18 % | ≥ 500 ir <5000 | 1912824 | 42,60 % | 12,48 % | ≥ 5000 ir <10000 | 458464 | 10,21 % | 11,43 % | ≥10000 ir < 50000 | 642954 | 14,32 % | 47,67 % | ≥ 50000 ir < 100000 | 62210 | 1,39 % | 14,46 % | ≥ 100000 ir < 300000 | 15927 | 0,35 % | 8,30 % | ≥ 300000 ir < 500000 | 1500 | 0,03 % | 1,99 % | ≥ 500000 ir < 1000000 | 783 | 0,02 % | 1,81 % | ≥ 1000000 | 144 | 0,00 % | 0,68 % | Bendra suma | 4490527 | | | BIS PARAMA NEATSPINDI NEI ŽEMĖS PRIEŽIŪROS SĄNAUDŲ, NEI TEIGIAMŲ IŠORĖS POVEIKIŲ VISUOMENEI 49. Po 2003 m. reformos visa BIS parama ūkininkams išmokama tik tuomet, jei įvykdomi šios reformos įdiegti aplinką tausojančio ir tvaraus ūkininkavimo įpareigojimai (vadinamieji kompleksinio paramos susiejimo įpareigojimai). Taigi kompleksinis paramos susiejimas tapo svarbiu argumentu pagrindžiant ūkininkams mokamas išmokas. Manoma, kad dėl šių standartų, kurių dauguma jau galiojo iki 2003 m. reformos, "[…] padidėja Bendrijos žemės ūkio valdų gamybos sąnaudos" [42]. 50. Žemės išlaikymas geroje agrarinėje ir aplinkosaugos būklėje (GAAB) yra visuomeninės svarbos, kadangi tokiu būdu išsaugojamas žemės gamybos potencialas, be to, yra ir kitų teigiamų poveikių, susijusių su reguliaria priežiūra, pavyzdžiui, vandenų apsauga nuo taršos, gaisrine sauga arba kraštovaizdžio ypatumų ir buveinių išsaugojimu. 2 DIAGRAMA PAGAL BIS TEIKIAMOS PARAMOS PAJAMOMS PASKIRSTYMAS 2008 M. (EURAIS PER METUS) +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmų duomenys, pagrįsti Europos Komisijos mokėjimų duomenimis (CATS). 51. Nėra tiesioginio ryšio tarp BIS paramos ir sąnaudų, kurias ūkininkai patiria laikydamiesi ūkininkavimo veiklai pagal kompleksinio paramos susiejimo principą taikomų privalomų standartų. Šios sąnaudos nėra kiekybiškai įvertintos. Todėl gali būti, kad itin derlingose vietovėse esantys ūkiai, kurie neturi vykdyti labai griežtų GAAB įpareigojimų, gaus didelę paramą, o nederlingoje vietovėje esantis ūkis, kuriam taikomi griežti GAAB įpareigojimai, gaus tik nedidelę paramą. 52. Paprastai jei nevykdomi kompleksinio paramos susiejimo įpareigojimai, tik sumažėja šių įpareigojimų nesilaikančiam ūkininkui mokama visa jam priklausanti BIS ir kitos paramos suma. Audito Rūmai yra pažymėję, kad iš tikrųjų šis sumažinimas dažniausiai yra nežymus ir retai taikomas (jau vien dėl to, kad tokie atvejai dažnai yra neaptinkami, nes ūkininkų, kurie kasmet yra tikrinami, ar laikosi kompleksinio paramos susiejimo reikalavimų, skaičius yra labai mažas) [43]. 53. Taip pat šiuo metu neįmanoma nustatyti tiesioginio ryšio tarp BIS paramos ir žemės ūkio veiklos sąlygojamų teigiamų išorės poveikių visuomenei, t. y. paslaugų, kurias BIS paramos gavėjai teikia plačiajai visuomenei laikydamiesi aplinkosaugos reikalavimų vykdant ūkininkavimo veiklą ir išlaikydami žemės ūkio paskirties žemę geroje agrarinėje ir aplinkosaugos būklėje (GAAB). KONKRETŪS SU SCHEMOS KONCEPCIJA IR VALSTYBIŲ NARIŲ ĮGYVENDINIMO POLITIKA SUSIJĘ PADARINIAI VALSTYBIŲ NARIŲ TAIKOMŲ MODELIŲ, VARIANTŲ IR ĮGYVENDINIMO POLITIKŲ ĮVAIROVĖ 54. Kaip buvo pažymėta pirmiau, valstybėms narėms sudaryta nemažai įgyvendinimo galimybių; taikant kiekvieną modelį atliekami sudėtingi atskirų teisių į paramos išmokas apskaičiavimai. 55. Dauguma EU-17 valstybių narių pasirinko istorinį modelį. Tik Malta ir Slovėnija pasirinko tiesioginį perėjimą prie regioninio vienodo dydžio modelio. Danijoje, Vokietijoje ir viename Jungtinės Karalystės (Anglijos) regione pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, skirtam tam, kad ūkininkai galėtų prisitaikyti prie naujų sąlygų, dinaminis mišrus modelis bus pakeistas į grynąjį regioninį modelį, kad to paties regiono ūkininkai turėtų vienodos vertės už hektarą teises į išmokas. 56. Konkrečiuose sektoriuose valstybės narės galėjo pasirinkti dalinį arba visišką atsiejimą. Jos taip pat galėjo įdiegti naujas specialias pagalbos priemones, susijusias su kokybiškos produkcijos gamyba konkrečiuose ūkininkavimo sektoriuose [44]. 57. Dėl to, kad buvo suteikta didelė galimybių įvairovė, kiekviena iš 17 valstybių narių įgyvendino schemą savaip. Šiuo metu taikomi 20 skirtingų modelių ir variantų [45]. Dėl šios padėties visų pirma tose valstybėse narėse, kuriose tiesioginių išmokų dalis yra vis dar susieta su gamyba, nebuvo galima atlikti planuoto pajamų rėmimo sistemos supaprastinimo, kad ji turėtų visapusišką poveikį. Atlikus BŽŪP patikrinimą valstybėms narėms suteiktos naujos galimybės, kuriomis pasinaudojus buvo galima pereiti prie "vienodesnio" dydžio sistemos, situacijos ženkliai nepakeitė. 58. Didelė įgyvendinimo galimybių įvairovė turi didelį poveikį BIS paramos pasiskirstymui tarp ūkininkų skirtingose valstybėse narėse. Ji paskirstoma įvairiai: tai didžia dalimi priklauso nuo taikomo modelio. Tai reiškia, kad šiuo metu BIS yra nepakankamai diferencijuotas pajamų rėmimo metodas. LAIKUI BĖGANT ISTORINIS MODELIS TAPO ATSKIRTAS NUO GAMYBOS, … BIS PARAMA NĖRA GRINDŽIAMA DABARTINE VEIKLA 59. Taikant istorinį modelį teikiamos BIS paramos lygis priklauso nuo to, ar ūkininkas, vykdydamas savo veiklą, referenciniu laikotarpiu (paprastai 2000, 2001 ir 2002 m.) gavo tiesioginę paramą. Taip pat taikant mišrųjį modelį, teisės į išmoką vertės istorinis komponentas vis dar atspindi kiekvieno ūkininko gautos nuo sektoriaus priklausančios paramos lygį. Kaip buvo nurodyta pirmiau, intervencinių kainų mažinimo kontekste taikoma "kompensavimo" sąvoka buvo pagrindinis principas, kuriuo buvo vadovaujamasi. Tačiau ryšys tarp istorinio paramos lygio ir dabartinių rinkos poreikių, su dirbama žeme susijusio žemės ūkio potencialo, ūkių struktūros ir aplinkosaugos kriterijų yra labai silpnas. 60. Ūkininkai, kuriems teisės į išmokas nebuvo suteiktos, kadangi referenciniu laikotarpiu jų veikla neatitiko tiesioginės paramos gamybai teikimo reikalavimų, negauna BIS paramos, net jei per tą laiką jie pakeitė savo gamybos pobūdį. Tam, kad galėtų šią paramą gauti, jie turi rinkoje nusipirkti teises į išmokas. 61. Tokiu būdu gali susidaryti situacija, kuomet du ūkininkai, šiuo metu auginantys tuos pačius pasėlius tame pačiame regione esančiuose to paties dydžio žemės sklypuose, bus labai skirtingai traktuojami, nelygu, ką referenciniu laikotarpiu jie išaugino ir ar jie gavo atitinkamas teises į išmokas, ar ne. 62. Atlikus BŽŪP patikrinimą, Taryba pripažino, kad laikui bėgant tapo vis sunkiau pagrįsti reikšmingus individualius paramos lygių skirtumus, grindžiamus išimtinai praeityje vykdyta veikla. Šiuo atžvilgiu Komisija ketino įdiegti "vienodesnę" sistemą, t. y. sistemą, išlyginančią didelius atskirų teisių į išmokas skirtumus. Tačiau nė viena valstybė narė dar nenusprendė taikyti jokios po BŽŪP reformų joms sudarytos galimybės ir patikslinti pasirinktą modelį. TAIKANT ISTORINĮ MODELĮ, PREKYBA TEISĖMIS Į IŠMOKAS SUDARĖ SĄLYGAS SPEKULIACINIAM [46]TEISIŲ Į IŠMOKAS PERDAVIMUI IR KAUPIMUI 63. Įdiegus BIS, teisės į išmokas buvo atskirtos nuo žemės: teisėmis į išmokas galima prekiauti nepriklausomai nuo žemės, kuriai jos buvo suteiktos, perdavimo. Jomis galima pasinaudoti bet kokioje reikalavimus atitinkančioje žemėje, kad ir kokia joje būtų vykdoma žemės ūkio veikla. Tai sudarė sąlygas teisių į išmokas, kuriomis prekiaujama jų nustatymo regionuose ir už jų ribų, rinkų atsiradimui. 64. Teisių į išmokas rinka buvo laikoma kaip vienas iš būdų paramos schemos efektyvumui padidinti. Šią prielaidą galima ekonomiškai pagrįsti tuo, kad ūkininkams skyrus teises į išmokas, jie gali padidinti jiems teikiamos paramos lygį tik įgydami iš kitų teises turinčių asmenų papildomas teises į išmokas su žeme arba be jos. Tikimasi, kad atviroje ir skaidrioje rinkoje teisės į išmokas atiteks tiems ūkininkams, kurie linkę už jas sumokėti daugiausia, o tai prisideda prie efektyvaus paramos paskirstymo. 65. ES teisės aktuose numatytos kelios teisių į išmokas perdavimo galimybės [47]. Kai kurios valstybės narės apribojo teisių į išmokas be žemės prekybą nustatydamos, kad tokios teisės į išmokas gali būti panaudotos tik tuose regionuose, kuriuose jos buvo suteiktos (Prancūzija, Jungtinė Karalystė (Anglija)), arba tam tikriems teisių į išmokas su žeme ar be jos perdavimams taikydamos "išlaikymus" (pvz., Prancūzija). Pastaruoju atveju kiekvienos perduotos teisės į išmoką vertė yra sumažinama tam tikru procentiniu dydžiu. Kitos valstybės narės nesvarstė galimybės apriboti teisių į išmokas perdavimų (Jungtinė Karalystė (Škotija)) ar net panaikino išlaikymus siekdamos paskatinti prekybą [48]. Pastarasis pasirinkimas buvo pagrįstas susirūpinimu, kad ūkininkai, norintys parduoti teises į išmokas, dvejojo tai daryti, kadangi dėl išlaikymų būtų ženkliai sumažėjusi būsimų išmokų vertė, o kartu ir kiekvienos teisės į išmoką pardavimo kaina. 66. Audito Rūmai nustatė neigiamus tokių perdavimų reglamentavimo trūkumo ir nevienalyčio su žeme susijusio žemės ūkio potencialo padarinius: galimybė išsinuomoti nederlingą žemę mažomis alternatyviomis sąnaudomis, kurios atžvilgiu paramos gavėjai neturi laikytis itin griežtų GAAB įpareigojimų, sudarė prielaidas investuotojams vykdyti spekuliacinį teisių į išmokas be žemės įsigijimą ir kaupimą. Pastarieji pasinaudoja šiomis teisėmis į išmokas žemės sklypuose, kuriuose nebūtina vykdyti jokios "tikros" žemės ūkio veiklos. 67. Audito Rūmų audito metu buvo patvirtinti atvejai, kai investuotojai, įsigiję didelės vertės teises į išmokas, kurios buvo suteiktos derlinguose regionuose ir intensyvios gamybos sektoriuose, jomis pasinaudojo nedidelės rinkos vertės nederlingoje žemėje toli nuo jų pačių valdų ar gyvenamosios vietos ir kurioje nėra būtina vykdyti žemės ūkio veiklos arba tokia veikla yra minimali. Kaip buvo pabrėžta pirmiau, dėl tokios praktikos jau susikūrė tam tikra paramos gavėjų, kurie vykdo minimalius GAAB įpareigojimus, tačiau gauna nemažas garantuotas pajamas, kategorija. 7 LANGELIS INVESTAVIMO ATVEJŲ PAVYZDŽIAI 2008 finansinių metų metinėje ataskaitoje Audito Rūmai pranešė apie atvejus, kai pareiškėjai Jungtinėje Karalystėje (Škotijoje) nusipirko didelės vertės teises į išmokas ir už labai mažą mokestį išsinuomojo didelius žemės sklypus, kuriuose būtina priežiūros veikla yra minimali arba jos apskritai nereikia vykdyti. 2007 ir 2008 m. 40 % be žemės perleistų teisių į išmokas buvo panaudota skurdžiose ganyklose. Beveik visa papildoma nuo 2007 m. BIS paramai gauti Škotijoje deklaruota žemė (apie 58000 ha) buvo skurdžios ganyklos (apie 50000 ha), nepaisant to, kad avių skaičius Škotijoje jau keletą metų mažėjo. Italijoje, kur pagal GAAB standartus yra reikalaujama, kad žemė būtų šienaujama ar nuganoma, Audito Rūmai nustatė atvejus, kuomet paramos gavėjai įsigijo teises į išmokas ir išsinuomojo ganyklas nederlingose vietovėse. Pavyzdžiui, vienas paramos gavėjas 2008 m. įsigijo teises į išmokas be žemės už nominaliąją maždaug 197000 eurų siekiančią vertę. Atlikus moduliaciją, esant dabartinėms sąlygoms teisės į išmokas paramos gavėjui iki 2013 m. iš viso suteiktų maždaug 1088000 eurų siekiančią paramą pajamoms. Paramos gavėjas pasinaudojo beveik visomis šiomis teisėmis į išmokas 45 ha išsinuomotų nederlingų ganyklų, esančių už 400 km nuo jo nuolatinės gyvenamosios vietos, plote. Metinė žemės nuomos kaina siekė 7650 eurų. Paramos gavėjas šioje žemėje nevykdo jokios žemės ūkio veiklos, o ganymo teisės nemokamai priskirtos vietos ūkininkui, kad šis vykdytų paramos gavėjo GAAB įpareigojimus. 68. ES teisės aktais valstybėms narėms buvo suteikta galimybė patvirtinti atitinkamas taisykles siekiant išvengti spekuliacinių perdavimų, dėl kurių naudos gavėjai kauptų teises į išmokas nevykdydami atitinkamos žemės ūkio veiklos [49]. Tačiau šios nuostatos nėra privalomos. NEEFEKTYVŪS PAGAUTEI SKIRTI TAISOMIEJI MECHANIZMAI 69. Taikant istorinį ir regioninį (mišrųjį) modelius, ūkininkams, kurie pasibaigus referenciniam laikotarpiui baigė vykdyti savo veiklą arba sumažino jos apimtį, galėjo būti taikoma "pagautės sąlyga" [50]. Pagal ją buvo numatyta, kad jų teisės į išmokas, pagrįstos referenciniu laikotarpiu vykdyta veikla, sumažinamos iki 90 %. Pajamos, gautos atlikus šiuos sumažinimus, įskaitomos į nacionalinį rezervą. Tačiau pagautės sąlyga buvo taikoma tik tiems perdavimams, kurie buvo atlikti iki 2004 m. gegužės 15 d. 70. Belgija, Prancūzija, Danija, Italija, Liuksemburgas, Graikija ir Švedija nusprendė šią sąlygą taikyti, nors ji buvo taikoma tik tam tikruose sektoriuose dirbantiems ūkininkams. Kitose valstybėse narėse ūkininkams buvo leista išlaikyti visas savo istorines teises į išmokas. 71. Italijoje ir Prancūzijoje Audito Rūmai nustatė atvejų, kuomet ūkininkai perdavė teises į priemokas už tabaką po 2004 m. gegužės 15 d. ir tokiu būdu gavo su jų ankstesne tabako produkcija susijusias didelės vertės teises į išmokas, o valdžios institucijos neturėjo teisės "susigrąžinti" atitinkamų sumų dalį. 72. Kitas atvejis buvo atskleistas Audito Rūmų 2006 m. metinėje ataskaitoje [51]: "Teisės į išmokas iš nacionalinio rezervo gali būti suteiktos ūkininkams, kurie investavo į gamybos pajėgumą ar nusipirko žemės sklypą. Jungtinėje Karalystėje 10 % pajamų padidėjimas buvo laikomas pakankamu investavimo įrodymu. Paradoksalu, kad 2002 m. didindami paskerstų galvijų skaičių (t. y. mažindami bandą) ūkininkai galėjo atitikti šį investicijų kriterijų. Tai paskatino žymų išmokų už galvijus paraiškų skaičiaus padidėjimą". Tokiu būdu ūkininkams, kurie prieš pasibaigiant referenciniam laikotarpiui paskerdė visus savo valdoje esančius galvijus, buvo suteikta teisė išlaikyti visas savo istorines referencines sumas per visą BIS taikymo laikotarpį. 73. 2009 m. Taryba patvirtino Komisijos pasiūlymą iš dalies pakeisti pagautės taisykles ir sudaryti valstybėms narėms galimybę susigrąžinti iki 100 % referencinių sumų, susijusių su pagaute, kurią ūkininkai gali gauti sektoriuose, kuriuose likusi susietoji parama iki 2012 m. bus integruota į BIS [52]. Tačiau šios nuostatos nėra privalomos ir jomis neištaisomas joks ankstesnių metų atvejis, kuriam ši sąlyga nebuvo taikoma. … TAČIAU REGIONINIS MODELIS SĄLYGOJA KITUS NEIGIAMUS PADARINIUS NORS VYKDANT REGIONAVIMĄ PARAMA PASKIRSTOMA TOLYGIAU, PIRMENYBĖ VIS DAR TEIKIAMA DIDESNIEMS ŪKIAMS 74. Regioninis modelis siejamas su visame atitinkamame regione taikomomis vienodomis teisių į išmokas vieneto vertėmis, kad ir kokia žemės ūkio veikla būtų vykdyta prieš įdiegiant BIS. Tais dinaminio mišriojo varianto atvejais, kai regioninis modelis yra palaipsniui diegiamas ir šiuo metu taikomas Danijoje, Vokietijoje ir Jungtinėje Karalystėje (Anglijoje), istorinis komponentas yra palaipsniui mažinamas ir iš naujo paskirstomas visoms regiono teisėms į išmokas. Audito Rūmai jau anksčiau savo 2006 m. metinėje ataskaitoje buvo pabrėžę, kad "ES tiesioginė pagalba žymiai persiskirstys iš ūkininkaujančių asmenų žemės savininkams, kuriems teisių į išmokas vertė padidės keturis kartus Danijoje bei Vokietijoje ir dešimt kartų Anglijoje" [53]. Tai visų pirma taikoma naujiems paramos gavėjams, kurie nebuvo gavę tiesioginių išmokų pagal ankstesniąją susietąją schemą. 75. Nepaisant šio specialiojo perskirstomojo poveikio, teisės į išmokas pagal regioninį arba mišrųjį modelį pirmaisiais metais skirstomos tik pagal hektarus, todėl dideli ūkiai ir toliau yra pagrindiniai paramos gavėjai. Todėl mažesniu žemės plotu besinaudojantiems ūkininkams, pavyzdžiui, intensyviąją galvijininkystę plėtojantiems ūkininkams teikiama parama pajamoms mažėja lyginant su istoriniu susietųjų išmokų lygiu. Be to, anot Komisijos, šiuo metu su ekonominiais sunkumais susiduriantys sektoriai, kaip antai pieno gamybos sektorius, gaus mažesnę paramos sumą, jei valstybės narės, kuriose šie ūkininkai plėtoja savo veiklą, pereis prie regionavimo, nes jie vidutiniškai dirba mažesnį žemės ūkio paskirties žemės plotą nei kituose sektoriuose dirbantys ūkininkai [54]. REGIONAVIMAS IR GALIMA PARAMOS KAPITALIZACIJA, ATSISPINDINTI ŽEMĖS KAINOSE 76. Pagal regioninį (ir mišrųjį) modelius teisių į išmokas skaičius beveik atitinka bendrą reikalavimus atitinkančios žemės ūkio paskirties žemės hektarų skaičių [55]. Ši situacija smarkiai paveikė žemės kainas, nes ūkininkai, turintys daugiau teisių į išmokas nei žemės, buvo paraginti išsinuomoti žemę, kad galėtų pasinaudoti kuo daugiau savo turimų teisių į išmokas. Tai didina bendrą nuomojamos žemės paklausą, o dėl to didėja žemės nuomos kainos. 77. Nors paramos "kapitalizacijos" žemės kainomis reiškinys pasitaikydavo ir taikant ankstesnes su plotu susijusias paramos schemas, atlikus keletą tyrimų, kurie buvo vykdomi nepriklausomai vienas nuo kito, buvo padaryta išvada, kad BIS įdiegimas nesumažino, o kartais tik sustiprindavo šį poveikį, visų pirma tose valstybėse narėse, kurios pasirinko regioninį modelį ir kuriose yra didelis nuomojamos žemės ūkio paskirties žemės poreikis. Tai sumažina paramos išmokų efektyvumą, kadangi ūkininkai už žemės ūkio paskirties žemę turi mokėti daugiau nei iki reformos. Manoma, kad BIS poveikis žemės nuomai yra didesnis nei žemės pardavimo kainoms, o "kapitalizacija" priklauso nuo nuomojamų žemės naudmenų procentinio dydžio. Šioje situacijoje Audito Rūmai įžvelgia riziką, kad regionavimo pritaikymas kitoms valstybėms narėms, kaip tai yra numatyta atlikus BŽŪP patikrinimą, gali turėti didelės įtakos ūkių pelningumui [56]. MODELIO TIKSLINIMAS PEREINANT PRIE REGIONAVIMO IR TEISIŲ Į IŠMOKAS VIENETO VERČIŲ PERŽIŪRA YRA NEPRIVALOMI 78. Įdiegus BIS, valstybės narės, kurios teikė pirmenybę regioniniam įgyvendinimui, turėjo nustatyti regionų ribas remdamosi objektyviais kriterijais. Savo sprendimus šiuo klausimu jos grindė savo administracine struktūra [57], nustatytų regionų žemės ūkio potencialu [58] arba konkrečiais ūkininkavimo būdais [59]. 79. Atlikus BŽŪP patikrinimą, Taryba patvirtino Komisijos pasiūlymą, leidžiantį valstybėms narėms, taikančioms istorinį modelį, suvienodinti teisių į išmokas vieneto vertes arba pereiti prie (grynojo ar mišraus) regioninio modelio. Regioninį modelį pasirinkusios valstybės narės gali peržiūrėti savo sprendimus, patikslinti regionų sąrangą ir suvienodinti skirtingų regionų teisių į išmokas vertes. Šie sprendimai turi būti priimti "remiantis Sutarties 33 [šiuo metu – 39] straipsnyje nustatytais tikslais" ir objektyviais bei nediskriminaciniais kriterijais, pavyzdžiui, žemės ūkio potencialo kriterijais ir aplinkosaugos aspektais. Šiomis priemonėmis ketinama suteikti valstybėms narėms daugiau lankstumo tikslingai skiriant paramą. Iki šiol nė viena valstybė narė nenusprendė patikslinti savo modelio. TAM, KAD BŪTŲ ĮDIEGTA BIS, BUVO BŪTINI SUDĖTINGI SKAIČIAVIMAI, O DĖL TO ATSIRADO KLAIDŲ 80. Audito Rūmų audito metu buvo nustatyta, kad apskritai nacionalinės institucijos apskaičiuodavo teisių į išmokas vertę vadovaudamosi ES teisės aktais. Tačiau buvo aptikta klaidų, atsiradusių dėl klaidingų istorinių referencinių duomenų ar jų trūkumo, nesugebėjimo atnaujinti šių duomenų pasikeitus valdoms ar statusui ir paraiškų dėl iš nacionalinio rezervo skiriamų teisių į išmokas ydingo traktavimo. Šios klaidos iki šiol dar nėra visiškai ištaisytos. 81. 2006, 2007 ir 2008 finansinių metų metinėse ataskaitose Audito Rūmai pranešė apie teisių į išmokas apskaičiavimo ir taisyklių, reglamentuojančių nacionalinių rezervų operacijas, taikymo trūkumus [60]. 82. Audito Rūmai patikrino tolesnius veiksmus, kurių Komisija ėmėsi siekdama ištaisyti BIS įgyvendinimo metu atsiradusias klaidas. Audito metu procedūros vis dar buvo vykdomos; buvo priimtas ir paskelbtas tik vienas oficialus sprendimas dėl atitikties patikrinimo [61]. 83. Audito Rūmai pažymi, kad Taryba nusprendė [62], jog visos teisės į išmokas, paskirtos iki 2009 m. sausio 1 d., laikomos teisėtomis ir tinkamomis nuo 2010 m. sausio 1 d., nebent jos ūkininkams būtų paskirtos pagal neteisingais faktais pagrįstas paraiškas. Nors tai ūkininkams suteikia teisinio tikrumo, ši nuostata reiškia, kad finansiniai pataisymai, patvirtinti taikant sprendimo dėl atitikties patikrinimo procedūrą, nebus taikomi išmokoms, sumokėtoms po 2009 m. [63] Dėl šio sprendimo klaidingos teisės į išmokas bus "įteisintos" ir taps galutinėmis; tokiu būdu ateityje metinės išmokos bus mokamos remiantis šiuo pagrindu. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS 84. BIS prisidėjo prie dviejų pagrindinių bendros žemės ūkio politikos tikslų pasiekimo: skatinimo, kad ūkininkai tinkamiau reaguotų į rinkos poreikius ir viso žemės ūkio sektoriaus pajamų rėmimo. Tačiau bendra šios ataskaitos išvada yra ta, kad įgyvendinant schemą paaiškėjo nemažai abejotinų ypatumų, susijusių su politikos naudos gavėjų apibrėžtimi, reikalavimus atitinkančių žemės sklypų ir veiklos pobūdžiu, schemos poveikiu aplinkai, paramos skirstymu skirtingoms valstybėms narėms ir pačiose valstybėse narėse bei konkrečiais istorinio ir regioninio modelių taikymo padariniais. Todėl Audito Rūmai ragina Komisiją apsvarstyti, ar nevertėtų iš naujo išnagrinėti šiuos ypatumus vadovaujantis tolesnėse dalyse pateiktomis rekomendacijomis. NAUDOS GAVĖJAI, REIKALAVIMUS ATITINKANTI ŽEMĖ IR ŽEMĖS ŪKIO VEIKLA 85. Schemos naudos gavėjų apibrėžtis buvo suformuluota ir pritaikyta taip, kad buvo sudarytos sąlygos asmenims ar subjektams, kurie nesiverčia jokia arba verčiasi labai nežymia žemės ūkio veikla, gauti BIS išmokas. 86. Audito Rūmai apie šią padėtį jau buvo pranešę savo ankstesnėse metinėse ataskaitose; ji buvo patvirtinta BŽŪP patikrinimo peržiūros, atliktos 2008 m., metu. Tuomet teisės aktų leidėjas sudarė valstybėms narėms sąlygas tokiems naudos gavėjams BIS paramos neskirti. Tačiau audito metu nė viena valstybė narė šia galimybe nebuvo pasinaudojusi, todėl pirmiau aprašyta situacija išlieka. 87. Tais atvejais, kai valstybės narės nenustatė veiksmingų apribojimų, visiškas teisių į išmokas atskyrimas nuo žemės, kuriai jos buvo suteiktos, paskatino investuoti ūkio subjektus, kurie yra mažai suinteresuoti ūkininkavimo veikla, tačiau naudojasi užtikrintos BIS teikiamos grąžos galimybėmis. 88. Dažnai naujiems ūkininkams į žemės ūkio sektorių patekti kliudo dabartinės galimybių gauti teises į išmokas sąlygos. 89. BIS paramos gavimo reikalavimus atitinkančio žemės sklypo ir žemės ūkio veiklos specifikacijos yra netiksliai apibrėžtos ir neprisideda orientuojant šią paramą į tą veiklą ir žemę, kuri "didina žemės ūkio našumą". 1 REKOMENDACIJA Galiojantys teisės aktai ir jų įgyvendinimo taisyklės turėtų būti iš dalies pakeisti taip, kad būtų užtikrinta, jog BIS parama būtų skiriama aktyviems ūkininkams, neįtraukiant tų paramos gavėjų, kurie nevykdo jokios žemės ūkio veiklos arba kurių žemės ūkio veikla yra labai nežymi. 2 REKOMENDACIJA Reikėtų aiškiau apibrėžti reikalavimus atitinkančią žemę ir žemės ūkio veiklą, kad BIS parama nebūtų skiriama ne žemės ūkio paskirties sklypams ir tai veiklai, kuri neprisideda didinant žemės ūkio našumą [64]ar aktyviai išlaikant žemės aplinkosauginę vertę. POVEIKIS APLINKAI 90. Įdiegus kompleksinį paramos susiejimą tuo pačiu metu kaip ir BIS, visa BIS parama išmokama tik tuomet, jei įvykdomi kriterijai, pagrįsti aplinką tausojančia ir kita gera žemės ūkio praktika. Tokiu būdu kompleksinis paramos susiejimas tapo svarbiausiu BIS išmokų mokėjimo pagrindu. Tačiau BIS parama yra tik netiesiogiai susijusi su aplinkos apsaugos įpareigojimais. 91. Pirma, Audito Rūmai pažymėjo, kad nėra tiesioginio ryšio tarp BIS paramos lygio ir sąnaudų, kurias ūkininkai patiria siekdami išlaikyti žemę geroje agrarinėje ir aplinkosaugos būklėje (GAAB) arba laikytis taikomų konkrečių teisės aktuose nustatytų valdymo reikalavimų (TANVR). Šis lygis taip pat neatspindi žemės ūkio veiklos sąlygojamų teigiamų išorės poveikių vertės. 92. Antra, dažnai tam, kad žemė būtų išlaikyta geroje agrarinėje ir aplinkosaugos būklėje (GAAB), nėra būtini jokie veiksmai arba šie veiksmai gali būti pavieniai. 3 REKOMENDACIJA Turėtų būti pakeistas BIS paramos apskaičiavimo metodas, kad būtų geriau atspindėtos su aplinkosauga ir kitais išorės poveikiais susijusios sąnaudos. 4 REKOMENDACIJA Pagal GAAB standartus turėtų būti reikalaujama, kad ūkininkai, norėdami gauti visą paramos sumą, vykdytų konkrečią reguliarią veiklą. Dėl kompleksinio paramos susiejimo įpareigojimų nesilaikymo atliekami išmokų sumažinimai turėtų būti labiau atgrasantys. BIS PARAMOS SKIRSTYMAS 93. Nustatant atskiriems ūkininkams skirtas BIS išmokas vis dar remiamasi a) dirbtų hektarų skaičiumi ir b) istorinio modelio atveju – anksčiau (2000–2002 ataskaitiniais metais) išmokėtomis sumomis. Taigi ši parama vis dar daugiausia naudos duoda didesniems ūkiams. 94. BIS paramos skirstymui būdinga tai, kad didžioji paramos dalis skiriama nedideliam stambių paramos gavėjų skaičiui, o didžioji dauguma paramos gavėjų gauna tik nedidelę paramos sumą. Moduliavimo mechanizmas, kuriuo sumažinama stambiausiems ūkininkams mokama suma, taikomas tik labai nedideliam paramos gavėjų skaičiui. Be to, šis mechanizmas neprisideda prie dabartinio paramos skirstymo koregavimo, kadangi jo pagrindinis tikslas – tiesioginės paramos lėšas perkelti į BŽŪP kaimo plėtros ramstį. 5 REKOMENDACIJA Siekti, kad ūkininkams skirstoma BIS parama būtų labiau subalansuota papildomai moduliuojant išmokas, nustatant viršutines didesnių išmokų ribas arba atsižvelgiant į konkrečias ūkių aplinkybes. KONKRETŪS ĮGYVENDINIMO MODELIŲ PADARINIAI 95. Šiuo metu visoje ES taikoma apie 20 skirtingų BIS variantų. Ši situacija didžia dalimi paaiškina didelius už hektarą mokamos paramos lygių skirtumus skirtingose valstybėse narėse bei skirtingus pačioje valstybėje narėje taikomus paramos paskirstymo modelius. 96. Įgyvendinami du pagrindiniai modeliai. Viena vertus, istorinis modelis laikui bėgant tapo atskirtas nuo dabartinių gamybos sąlygų. 97. Kita vertus, regioninis modelis siejamas su visame atitinkamame regione taikomomis vienodomis teisių į išmokas vieneto vertėmis. Tačiau perėjimas prie šio pastarojo modelio tam tikruose regionuose gali neigiamai paveikti tam tikrus žemės ūkio gamybos sektorius. Dėl to gali išaugti žemės ūkio paskirties žemės ir žemės nuomos rinkos kaina, o tai sumažintų paramos veiksmingumą. 6 REKOMENDACIJA Teisių į išmokas apskaičiavimo metodas turėtų būti grindžiamas skirtinguose regionuose šiuo metu vyraujančiomis ūkininkavimo sąlygomis. Tačiau atliekant šį perėjimą turėtų būti užtikrinta, kad būtų kuo mažiau tokių nepageidaujamų poveikių kaip nuomos ir žemės kainos padidėjimas. Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Olavi ALA-NISSILÄ, 2011 m. balandžio 6 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira Pirmininkas [1] Kai kuriuose žemės ūkio sektoriuose tiesioginės paramos išmokos pradėtos mokėti siekiant padidinti gamintojų pajamas. Kaip pavyzdį galima įvardyti 1966 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamentą Nr. 136/66/EEB dėl bendro aliejų ir riebalų rinkos organizavimo (OL 172, 1966 9 30, p. 3025–3066), kuriuo remiantis buvo pradėta teikti alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių gamybai skirta parama. Medvilnės augintojai buvo netiesiogiai remiami paramą skiriant medvilnės valymo įmonėms. [2] Susitarime dėl žemės ūkio (OL L 336, 1994 12 23, p. 22) leidžiama teikti viešąją ūkiams skirtą paramą esant specialioms sąlygoms. Pagal Susitarimo 2 priedą teisė į tokias pajamų rėmimui skirtas išmokas nustatoma vadovaujantis tokiais kriterijais kaip pajamų lygis, gamintojo arba žemės savininko statusas, veiksnių panaudojimas arba gamybos lygis per tam tikrą referencinį laikotarpį. Tokių išmokų suma bet kuriais metais nėra siejama su gamybos tipu ar apimtimi (įskaitant gyvulius) pasibaigus referenciniam laikotarpiui ar bet kokio tokio tipo gamybos kainomis. Be to, išmokos nėra grindžiamos gamybos veiksniais, naudojamais bet kuriais metais po referencinio laikotarpio, taipogi ūkininkai neturėtų būti įpareigoti gaminti, kad jiems būtų suteikta teisė gauti paramą. [3] Tiesioginės išmokos 2005 m. buvo sumažintos 3 %, 2006 m. – 4 %, o nuo 2007 m. jos mažinamos po 5 %. Nuo 2009 m. metiniai moduliacijos sumažinimai dar padidės: šis procentinis dydis nuo 7 % 2009 m. išaugs iki 10 % 2012 m. Po "Darbotvarkės 2000" reformos jau pradėtas taikyti savanoriškas moduliacijos mechanizmas, leidžiantis valstybėms narėms moduliuoti ne daugiau kaip 20 % bendros tiesioginių išmokų sumos. Šias savanoriškas moduliacijos priemones taikyti pasirinko tik Jungtinė Karalystė, Prancūzija, Vokietija ir Ispanija. Po 2003 m. BŽŪP reformos valstybės narės, be privalomos moduliacijos, gali taikyti ir šiuos savanoriškus moduliacijos mechanizmus. Taip šiuo metu daro Jungtinė Karalystė ir Portugalija. [4] 2005 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo 12 straipsnis (OL L 209, 2005 8 11, p. 1). [5] Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (Lisabonos sutarties) 39 straipsnis:"1.Bendros žemės ūkio politikos tikslai yra šie:a)didinti žemės ūkio našumą skatinant technikos pažangą bei užtikrinant racionalią žemės ūkio gamybos plėtotę ir kuo geresnį gamybos veiksnių, ypač darbo jėgos, panaudojimą;b)tokiu būdu užtikrinti deramą žemės ūkiu besiverčiančios bendruomenės gyvenimo lygį, ypač didinant žemės ūkyje dirbančių asmenų asmenines pajamas;c)stabilizuoti rinkas;d)garantuoti pakankamą tiekimą; e)užtikrinti vartotojams priimtinas tiekiamos produkcijos kainas.2.Kuriant bendrą žemės ūkio politiką ir numatant konkrečius jos įgyvendinimo būdus, atsižvelgiama į:a)žemės ūkio veiklos savitumą, kuris priklauso nuo žemės ūkio socialinės struktūros ir nuo struktūrinių bei gamtinių įvairių žemės ūkio regionų skirtumų;b)tai, kad atitinkami pokyčiai turi vykti palaipsniui;c)tai, kad žemės ūkis valstybėse narėse yra glaudžiai susijęs su visa ekonomika." [6] Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003 41 straipsnis ir VIII priedas (iki 2008 12 31) (OL L 270, 2003 10 21, p. 1) ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 VIII priedas (nuo 2009 1 1) (OL L 30, 2009 1 31, p. 16). VIII priede pateiktos sumos apskaičiuojamos remiantis visišku visų tiesioginių išmokų atsiejimu. Valstybei narei pasirinkus tik dalinį atsiejimą, BIS viršutinė riba yra sumažinama, o susietosioms išmokoms numatytų asignavimų viršutinė riba yra atitinkamai padidinama (žr., pavyzdžiui, Komisijos reglamento (EB) Nr. 674/2008 (OL L 189, 2008 7 17, p. 5), kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VIII priedas ir nustatomos biudžeto viršutinės ribos daliniam ar savanoriškam įgyvendinimui, III priedą). [7] Išsamesnė informacija apie į BIS integruotas paramos schemas pateikta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VI priede. [8] Žr. Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 1 straipsnį ir 2 straipsnio a ir c punktus. [9] Išimtys taikomos tik tam tikriems žemės neturintiems jautienos, pieno, avienos ir ožkienos gamintojams. Šie gamintojai gauna paramą pajamoms su sąlyga, kad jie išlaikys minimalų istorinį gyvulininkystės lygį. Lauko kultūrų augintojams buvo suteiktos specialios teisės, susijusios su jų žemės atidėjimo prievolėmis. [10] Išsami informacija apie faktiškai pagal BIS sumokėtas pajamų rėmimui skirtas išmokas pateikta II priede. [11] Reglamento (EB) Nr. 73/2009 122 straipsnis. [12] Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 43 straipsnis. [13] Specialios nuostatos buvo taikomos alyvuogių aliejaus sektoriuje, kuriam taikomas referencinis laikotarpis apėmė 1999/2000, 2000/2001, 2001/2002 ir 2002/2003 prekybos metus. [14] Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 58 ir 59 straipsniai. [15] Tačiau toms valstybėms narėms, kurios nuo 2005 m. buvo tik iš dalies įdiegusios BIS, buvo leista ir toliau su gamyba sieti priemokas už karves žindenes, avis ir ožkas. [16] Reglamento (EB) Nr. 73/2009 45–48 straipsniai. [17] Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 68 straipsnis. Išsamesnė šių klausimų analizė pateikta I priede. [18] Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 2 straipsnis ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 795/2004 2 straipsnis (OL L 141, 2004 4 30, p. 1). [19] Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 44 straipsnio 3 dalis. [20] Tarybos reglamento (EB) Nr. 146/2008 1 straipsnio 3 dalis (OL L 46, 2008 2 21, p. 1). Išskyrus force majeure ar išimtines aplinkybes, ūkininkas turi naudotis sklypais valstybės narės nustatytą datą, kuri yra ne vėlesnė kaip data, kurią ta valstybė narė nustatė paraiškoms dėl bendrosios išmokos pakeisti. [21] Audito Rūmai jau yra nagrinėję tokią praktiką 2006 finansinių metų metinės ataskaitos 5.21 dalyje. [22] Swinnen, J., Ciaian, P. and Kancs, D.: Study on the functioning of land markets in the EU Member States under the influence of measures applied under the common agricultural policy, Brussels 2008, p. 149–150. Atlikus kelių šalių (pvz., Belgijos, Suomijos, Airijos, Švedijos, Jungtinės Karalystės) studijas gauti įrodymai rodo, kad BIS gali varžyti pasitraukimą iš ūkininkavimo veiklos. Daug Jungtinės Karalystės ūkininkų atidėjo savo sprendimus dėl pasitraukimo iš ūkininkavimo veiklos iki 2012 m., kadangi jie žino, kad BIS bent iki tol dar bus taikoma. Studijos rezultatai taip pat rodo, kad šis BIS padarinys kartu su netobula teisių į išmokas prekyba veikia šią sritį. [23] Žr. 2009 finansinių metų metinės ataskaitos 3.21 dalį. [24] Reglamento (EB) Nr. 73/2009 28 straipsnio 2 dalis. [25] Reglamento (EB) Nr. 73/2009 41 straipsnio 2 dalis ir 2009 m. spalio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1120/2009, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 III antraštinėje dalyje numatytos bendrosios išmokos schemos taikymo taisyklės, 2 straipsnio l punktas (OL L 316, 2009 12 2, p. 1). [26] Eurostato statistinių duomenų knygelės — Žemės ūkio statistika — Pagrindiniai 2007–2008 m. rezultatai (2009 m. redakcija). [27] Reglamento (EB) Nr. 73/2009 2 straipsnio h punktas. [28] Audito Rūmai jau yra anksčiau pažymėję, kad kompleksiniam paramos susiejimui taikomos sankcijų sistemos koncepcija ir taikymas yra prasti: Specialioji ataskaita Nr. 8/2008: "Ar kompleksinis paramos susiejimas yra veiksminga politika?" http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/auditreportsandopinions/specialreports [29] 2008 m. apie 2,375 milijono ha visos 4,557 milijono ha pagal BIS deklaruotos žemės ūkio paskirties žemės sudarė skurdžios ganyklos. Tokio tipo žemės, kurios plotas, remiantis statistiniais duomenimis, sudaro apie 4,027 milijono ha, galima aptikti kalnuose, kalvose, durpynuose ir viržynuose. Skurdžios ganyklos apaugusios daugiausia viržiais ir stambialapiais šakiais ir yra palyginti neproduktyvios. Tradiciniu ūkininkavimu besiverčiantys ūkininkai dažniausiai naudoja ją tik avių ekstensyviajam ganymui. [30] Reglamento (EB) Nr. 73/2009 34 straipsnio 2 dalies a punktas. [31] Reglamento (EB) Nr. 1120/2009 9 straipsnis. [32] Žr. Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 preambulės 2 ir 3 konstatuojamąsias dalis. [33] Paprastai tai būdavo vidutinis žemės, kurioje jie augino subsidijuojamus pasėlius, arba pašarų plotų, kuriuose ištisus metus buvo leista ganytis gyvuliams, už kuriuos buvo mokamos priemokos, hektarų skaičius. [34] Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnio 5 dalis. Ši priemonė ir toliau taikoma teikiant tiesioginę paramą, kuri vis dar yra (iš dalies) susieta su gamyba ir kuri iki 2012 m. bus integruota į BIS. [35] Išsami informacija apie sumas, išmokėtas pagal BIS, pateikta II priede. [36] Eurostato statistiniais duomenimis, 2005–2008 m. EU-15 tiesioginės išmokos sudarė 30 % gamybos veiksnių pajamų ir 52–56 % verslo pajamų. Žemės ūkio gamybos veiksnių pajamos – tai grynoji pridėtinė vertė gamybos veiksnių kaina; ji apskaičiuojama iš žemės ūkio produkcijos bazinėmis kainomis vertės [= gamintojo kaina + su produktu susijusios subsidijos – su produktu susiję mokesčiai] atėmus tarpinio vartojimo, pagrindinio kapitalo vartojimo ir produkcijai taikomų mokesčių vertę bei pridėjus kitų subsidijų gamybai vertę. Žemės ūkio verslo pajamos – tai iš ūkininkavimo veiklos gautų pajamų, naudojamų savo nuosaviems gamybos veiksniams (darbui ir (arba) verslumui, nuosavam kapitalui ir valdomai žemei) atlyginti, dalis. [37] Eurostato duomenimis, 2007 m. ne visą darbo dieną dirbančių ūkininkų procentinė dalis svyravo nuo 33 % Belgijoje iki 90 % Maltoje. [38] Taigi taikant istorinį modelį, ūkiai, kuriems ankstesniais metais buvo skiriamos didelės tiesioginės išmokos, vis dar gauna didelę paramą pajamoms su sąlyga, kad jų dirbamų hektarų skaičius yra panašus. Taikant mišrųjį ir regioninį modelius, teisės į išmokas pirmaisiais metais buvo skiriamos tik pagal hektarus. Nors pritaikius šias priemones tam tikru mastu buvo perskirstyta įvairiuose sektoriuose dirbantiems ūkininkams skirta parama (pavyzdžiui, intensyvios pienininkystės ūkiai galėjo patirti su parama pajamoms susijusių nuostolių, o ekstensyvųjį galvijų ir avių auginimą praktikuojantys ūkiai galėjo gauti didesnę paramą pajamoms), dėl glaudaus teisių į išmokas ir žemės ūkio paskirties žemės susiejimo didelės sumos vėl buvo mokamos didesniems ūkiams. [39] Komisija atliko teisių į išmokas paskirstymo analizę atsižvelgdama į 2008 m. BŽŪP patikrinimą. Žr. "BŽŪP patikrinimas – poveikio įvertinimas, pastaba Nr. 1", 1 priedo 3 diagramą, 2008 m. gegužės 20 d., dokumentas D (2008) AH/15325CAP. [40] Išsamesnė informacija pateikta III priede. [41] Reglamento (EB) Nr. 73/2009 7 straipsnio 2 dalis. [42] Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 24 konstatuojamoji dalis. [43] Specialioji ataskaita Nr. 8/2008 "Ar kompleksinis paramos susiejimas yra veiksminga politika?" [44] Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 69 straipsnis. [45] Žr. I priedą. [46] Terminas "spekuliacinis" šiame skirsnyje naudojamas kaip "teisių į išmokas perdavimas ir kaupimas nevykdant žemės ūkio veiklos". Reglamento (EB) Nr. 73/2009 28 konstatuojamoji dalis ir Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 30 konstatuojamoji dalis. [47] Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 46 straipsnis; Reglamento (EB) Nr. 73/2009 43 straipsnis. [48] Nuo 2005 m. Italija taikė "išlaikymus", siekusius iki 50 % be žemės parduodamų teisių į išmokas vertės (kaip tai yra leidžiama pagal Reglamento (EB) Nr. 795/2004 9 straipsnį). 2007 m. šie apribojimai buvo panaikinti. Tokiu būdu be žemės perduodamų teisių į išmokas vertė nuo 1,3 milijono eurų 2006 m. padidėjo iki 65,2 milijono eurų 2009 m. [49] Žr. Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 30 konstatuojamąją dalį ir Reglamento (EB) Nr. 73/2009 28 konstatuojamąją dalį. [50] Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnio 9 dalis ir Reglamento (EB) Nr. 795/2004 10 straipsnis. [51] 2006 finansinių metų metinės ataskaitos 5.33 ir 5.34 dalys. [52] Reglamento (EB) Nr. 73/2009, iš dalies pakeisto Reglamentu (EB) Nr. 1250/2009, 41 straipsnio 6 dalis (OL L 338, 2009 12 19, p. 1). [53] 2006 finansinių metų metinės ataskaitos 5.28 dalis. [54] Europos Komisija: BŽŪP patikrinimas. Poveikio įvertinimas. Perėjimo prie vienodesnio tiesioginių išmokų dydžio poveikis. 2007 m. gruodžio mėn. [55] Taip yra dėl to, kad taikant regioninį ir mišrųjį modelį į BIS buvo įtraukta beveik visa reikalavimus atitinkanti žemė, tuo tarpu taikant istorinį modelį į teisių į išmokas skaičių buvo įtraukta tik pagal susietosios paramos schemą dirbama žemė ir pašarų plotai. [56] Swinnen, J., Ciaian, P., Kancs, D.: Study on the functioning of land markets in the EU Member States under the influence of measures applied under the common agricultural policy, Brussels 2008, p. 141–145; Salhofer, K., Röder, N., Kilian, S., Henter, S. and Zirnbauer, M.: Märkte für Zahlungsansprüche. Endbericht zum Forschungsauftrag 05HS041 des Bundesministeriums für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz, Bonn 2009; von Witzke, H., Noleppa, S. and Kennedy, P. L., Effects of the EU common agricultural policy and U.S. farm policy on agricultural land markets, Washington D.C. 2007. [57] Vokietija, Jungtinė Karalystė. [58] Švedijoje ir Suomijoje regionų sąranga buvo pagrįsta referenciniu derlingumu. Jungtinėje Karalystėje (Anglijoje) sprendimas dėl regioninio įgyvendinimo buvo daugiausia pagrįstas nacionalinėmis tvaraus ūkininkavimo strategijomis. Tačiau paramos lygiai Anglijoje buvo diferencijuojami ypač nepalankioms vietovėms (pvz., viržynėms) ir įprastos kokybės žemei, tokiu būdu netiesiogiai atsižvelgiant į su žeme susijusį žemės ūkio potencialą. [59] Jungtinė Karalystė (Šiaurės Airija). Danijoje buvo pasirinktas regioninis įgyvendinimas, kuris iš pradžių sąlygojo mažiausią paramos perskirstymą paramos gavėjams. [60] Prancūzijoje valdžios institucijos patvirtino kelias netinkamas finansuoti programas, pagal kurias ūkininkams buvo suteiktos teisės į išmokas; kaip investicijas pripažino trumpalaikės įrangos nuomos operacijas; nesistemingai taikė privalomas nuostatas naujiems ūkininkams, pradėjusiems ūkininkauti per referencinį laikotarpį. Dėl neteisėtai skirtų teisių į išmokas nuo 2006 m. išmokėtų metinių išmokų vertė siekia apie 60 milijonų eurų (2007 finansinių metų metinės ataskaitos 5.21–5.25 dalys);Italijoje audito metu nebuvo ištaisyti atvejai, susiję su neteisėtai skirtomis teisėmis į išmokas už naujus alyvmedžius, pasodintus po nustatyto termino ir neįtrauktus į specialią programą, lengvabūdišku ekonominių sunkumų pripažinimu bei reikalavimų neatitinkančiais plotais (2007 finansinių metų metinės ataskaitos 5.14 dalis);Jungtinėje Karalystėje (Anglijoje) valdžios institucijos 2009 m. pabaigoje vis dar sprendė 2005 m. neteisingai suteiktų teisių į išmokas koregavimo klausimą (2006 finansinių metų metinė ataskaita). [61] 2009 m. rugsėjo 24 d. Komisijos sprendimas 2009/721/EB dėl Bendrijos atsisakymo Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) Garantijų skyriaus, Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis finansuoti kai kurias valstybių narių patirtas išlaidas (OL L 257, 2009 9 24, p. 28). [62] Reglamento (EB) Nr. 73/2009 137 straipsnis. [63] Žr. Reglamento (EB) Nr. 73/2009 137 straipsnio 3 dalį. [64] Žr. 5 išnašą. -------------------------------------------------- I PRIEDAS BENDROSIOS IŠMOKOS MODELIŲ ĮGYVENDINIMAS, SUSIETOSIOS IR SPECIALIOS PARAMOS INTEGRAVIMAS ATEITYJE Valstybė narė | Pradžia | Regionas | Modelis | Likę susietieji sektoriai | Atsiejimo metai | Savanoriškas konkrečių ūkininkavimo metodų įgyvendinimas ir kokybiškos produkcijos gamyba, 2005–2009 m. (Reglamento (EB) Nr. 1782/ 2003 69 straipsnis) | Savanoriškas specialios paramos įgyvendinimas po 2009 m. (Reglamento(EB) Nr. 73/2009 68 straipsnis) | Belgija | 2005 | Flandrija + Briuselis | istorinis | Riešutai ir sėklos (kai kurios veislės) Skerdimo priemoka už veršelius 100 % Baltymai Priemoka už karvę žindenę 100 % | 2010 2012 2012 - | | Kokybiškos produkcijos gamyba | 2005 | Valonija | istorinis | Riešutai ir sėklos (kai kurios veislės) Baltymai Priemoka už karvę žindenę 100 % | 2010 2012 - | | Išmoka už pievą (veisimas) | Danija | 2005 | vienas regionas | dinaminis mišrus modelis, pereinant prie beveik grynojo regioninio modelio | Baltymai Specialioji priemoka už galvijų patinus 75 % Priemoka už avis ir ožkas 50 % Bulvių krakmolas | 2010 2012 2012 2012 | | Agrarinės aplinkosaugos priemonės | Vokietija | 2005 | Federalinės žemės (į Brandenburgą įtrauktas Berlynas, į Žemutinę Saksoniją – Brėmenas ir į Šlėzvigą-Holšteiną – Hamburgas | dinaminis mišrus modelis, pereinant prie grynojo regioninio modelio | Išmokos už apynius 25 % Tabakas 60 % Baltymai | 2009 2009 2012 | | Išmoka už pievą (pieno sektorius) | Airija | 2005 | - | istorinis | Baltymai | 2012 | | Pievose ganomų avių schema, pievose ganomų gyvulių pieno gavybos programa, Bureno išsaugojimas | Graikija | 2006 | - | istorinis | Sėklos Baltymai Ryžiai Riešutai Vaisiai ir daržovės: išskyrus vienmetes kultūras Vaisiai ir daržovės: citrusinių vaisių perdirbimas 60 % Vaisiai ir daržovės: pomidorai 30 % Medvilnė 35 % | 2010 2010 2010 2010 2010 2013 2011 - | Tabakas, alyvuogių aliejus, cukrus, lauko kutūros, galvijų ir avių bei ožkų sektoriai | Alyvuogių aliejus, kietieji kviečiai, cukrus, jautienos sektorius (telyčios ir karvės žindenės), avys ir ožkos, pieno sektorius, naujos teisės į išmokas mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse, pasėlių draudimas | Ispanija | 2006 | - | istorinis | Priemokos už avis ir ožkas 50 % Tabakas 60 % Alyvuogių aliejus Vaisiai ir daržovės: citrusinių vaisių perdirbimas Vaisiai ir daržovės: pomidorai Sėklos 100 % Pasėliai 25 % Skerdimo priemoka už veršelius 100 % Skerdimo priemoka už suaugusius galvijus 40 % Baltymai Ryžiai Riešutai Bulvių krakmolas Priemoka už karvę žindenę 100 % Atokiausieji regionai 100 % Medvilnė 35 % | 2010 2010 2010 2010 2011 2012 2012 2012 2012 2012 2012 2012 2012 - - - | Tabakas, medvilnė, cukrus, galvijų sektorius, išmokos už pieną | Tabakas, ankštiniai augalai, avys ir ožkos, sėjomaina, pieno sektorius (kokybė ir mažiau palankios ūkininkauti vietovės) | Prancūzija | 2006 | - | istorinis | Išmokos už apynius 25 % Tabakas 60 % Priemoka už avis ir ožkas 50 % Priemoka už karvę žindenę 100 % Skerdimo priemoka už veršelius 100 % Skerdimo priemoka už suaugusius galvijus Vaisiai ir daržovės: pomidorai Pasėliai 25 % Baltymai Ryžiai Sėklos (kai kurios veislės) 100 % Riešutai Bulvių krakmolas Atokiausieji regionai 100 % 98 % atitinkamos nacionalinės viršutinės ribos, taikomos sodams, kuriuose auginamos perdibti skirtos džiovintos slyvos, persikai ir kriaušės 75 % atitinkamos nacionalinės viršutinės ribos, taikomos sodams, kuriuose auginamos perdibti skirtos džiovintos slyvos, persikai ir kriaušės | 2010 2010 2010 25 % 2010 m. 2010 2010 2012 2012 2012 2012 2012 2012 2012 - iki 2010 m. pab. nuo 2011 m. iki 2012 m. pab. | | Baltyminiai augalai, kietieji kviečiai, ekologinis ūkininkavimas, sėjomaina, veršeliai, avys ir ožkos, pieno gamintojai kalnų vietovėse, derliaus draudimas, savitarpio pagalbos fondai ligų atveju | Italija | 2005 | - | istorinis | Tabakas Vaisiai ir daržovės: pomidorai 50 % Vaisiai ir daržovės: perdirbti skirtos kriaušės, persikai ir džiovintos slyvos 100 % Vaisiai ir daržovės: džiovintos slyvos 75 % Sėklos Baltymai Ryžiai Riešutai | 2010 2011 25 % 2011 m. 25 % 2011 m. 2012 2012 2012 2012 | Cukrus, lauko kultūrų, galvijų ir avių bei ožkų sektoriai | Galvijienos sektorius, aviena ir ožkiena, alyvuogių aliejus, pieno produktai, tabakas, cukrus, gėlininkystės produktai, sėjomaina, pasėlių draudimas | Liuksemburgas | 2005 | vienas regionas | statinis mišrus modelis | Baltymai Riešutai | 2010 2010 | | | Malta | 2007 | vienas regionas | regioninis modelis | Nėra | Nėra | | | Nyderlandai | 2006 | - | istorinis | Baltymai ir riešutai Skerdimo priemoka už veršelius 100 % Skerdimo priemoka už suaugusius galvijus 100 % Pluoštinių linų sėklos 100 % Bulvių krakmolas | 2010 2010 2010 2012 2012 | | Gyvūnų gerovė, pasėlių draudimas, avys ir ožkos, vandens kelių transportui skirta išmoka | Austrija | 2005 | - | istorinis | Skerdimo priemoka už veršelius 100 % Skerdimo priemoka už suaugusius galvijus 40 % Išmokos už apynius 25 % Baltymai Riešutai Bulvių krakmolas Priemoka už karvę žindenę 100 % | 2010 2010 2010 2010 2011 2012 - | | Priemoka už karvę žindenę | Portugalija | 2005 | - | istorinis | Tabakas Vaisiai ir daržovės: pomidorai Baltymai Riešutai Sėklos 100 % Priemoka už karvę žindenę 100 % Skerdimo priemoka už veršelius 100 % Skerdimo priemoka už suaugusius galvijus 40 % Priemoka už avis ir ožkas 50 % Atokiausieji regionai 100 % Medvilnė 35 % | 2010 2011 2012 2012 2012 - - - - - - | Lauko kultūros, ryžiai, galvijų ir avių sektoriai, alyvuogių aliejus, cukrus | Autochtoninių veislių ekstensyviosios priežiūros sistemos, (pasėlių ir gyvulių) kokybė, pieno ir avių sektoriai, agrarinės aplinkosaugos priemonės | Slovėnija | 2007 | vienas regionas | regioninis modelis | Priemoka už avis ir ožkas 50 % Išmokos už apynius 25 % Baltymai Riešutai Specialioji priemoka už galvijų patinus 75 % | 2010 2010 2012 2012 2012 | Galvijų sektorius | Galvijų patelių ekstensyvusis auginimas, išmokos už pieną, gyvulių auginimas daugiametėse ganyklose | Suomija | 2006 | trys regionai (remiantis referenciniu derlingumu) | dinaminis mišrus modelis, pereinant prie grynojo regioninio modelio | Specialioji priemoka už galvijų patinus 75 % Baltymai Bulvių krakmolas Sėklos (pašarinių motiejukų sėklos) 100 % Priemoka už avis ir ožkas 50 % | 2010 2011 2012 2012 - | Lauko kultūros, galvijų sektorius | Baltymingi ir aliejiniai augalai, bulvių krakmolas, paskersti ėriukai, galvijienos gamyba, priemoka už karvę žindenę | Švedija | 2005 | penki regionai (remiantis referenciniu derlingumu) | statinis mišrus regioninis modelis | Baltymai Bulvių krakmolas Specialioji priemoka už galvijų patinus 74,55 % | 2010 2012 2012 | Kokybės ir prekybos priemonės | Kokybės ir prekybos priemonės | Jungtinė Karalystė | 2005 | Anglija – įprastinės vietovės | dinaminis mišrus modelis, pereinant prie grynojo regioninio modelio | Baltymai Riešutai | 2012 2012 | | | 2005 | Anglija – viržynės | 2005 | Anglija – ypač nepalankios vietovės (ne viržynės) | 2005 | Škotija | istorinis | Baltymai Riešutai | 2010 2010 | Galvijų sektorius | | 2005 | Velsas | istorinis | Baltymai Riešutai | 2010 2010 | | | 2005 | Šiaurės Airija | statinis mišrus regioninis modelis | Baltymai Riešutai | 2010 2010 | -------------------------------------------------- II PRIEDAS IŠMOKOS PAGAL BENDROSIOS IŠMOKOS SCHEMĄ (2006–2008 PARAIŠKŲ TEIKIMO METAI — 2007–2009 FINANSINIAI METAI) Biudžeto straipsnis 05 03 01 01 bendrosios išmokos schema — Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinė dalis | Pateikimo metai | 2006 | 2007 | 2008 | Finansiniai metai | 2007 | 2008 | 2009 | Iš viso | 2008 | 2009 | Iš viso | 2009 | Belgija | 444,9 | 0,1 | | 445,0 | 453,4 | 0,4 | 453,8 | 467,3 | Danija | 927,9 | 0,1 | -0,1 | 927,9 | 917,8 | 0,5 | 918,3 | 922,9 | Vokietija | 5358,1 | 4,4 | 0,7 | 5363,2 | 5339,0 | 1,4 | 5340,4 | 5390,6 | Airija | 1242,7 | 7,4 | 1,1 | 1251,2 | 1240,8 | 4,7 | 1245,5 | 1246,8 | Graikija | 1905,0 | 7,3 | 4,3 | 1916,6 | 1886,8 | 16,2 | 1903,0 | 2056,6 | Ispanija | 3294,0 | 30,0 | 14,8 | 3338,8 | 3246,5 | 29,6 | 3276,1 | 3342,8 | Prancūzija | 5722,1 | | 0,4 | 5722,5 | 5695,6 | 1,1 | 5696,7 | 5745,3 | Italija | 3195,8 | 17,9 | 5,2 | 3218,9 | 3185,5 | 16,1 | 3201,6 | 3371,7 | Liuksemburgas | 34,6 | | | 34,6 | 34,2 | | 34,2 | 34,1 | Malta | | | | 0,0 | 1,6 | | 1,6 | 2,7 | Nyderlandai | 293,8 | 1,7 | 0,6 | 296,1 | 659,2 | 7,0 | 666,2 | 682,0 | Austrija | 508,5 | 0,3 | 0,1 | 508,9 | 598,9 | -0,1 | 598,8 | 604,0 | Portugalija | 307,0 | 1,8 | 0,3 | 309,1 | 341,6 | 4,2 | 345,8 | 356,6 | Slovėnija | | | | 0,0 | 48,9 | 0,1 | 49,0 | 60,6 | Suomija | 493,9 | | | 493,9 | 488,9 | | 488,9 | 490,8 | Švedija | 595,0 | 0,5 | | 595,5 | 661,3 | 0,2 | 661,5 | 661,5 | Jungtinė Karalystė | 3681,4 | 28,8 | -6,2 | 3704,0 | 3316,2 | 7,4 | 3323,6 | 3263,3 | Iš viso: | 28004,7 | 100,3 | 21,2 | 28126,2 | 28116,2 | 88,8 | 28205,0 | 28699,6 | Šaltinis: Europos Komisija, Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas Biudžeto straipsnis 05 03 03 00 Papildoma pagalbos suma — Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 12 straipsnis | Pateikimo metai | 2006 | 2007 | 2008 | Finansiniai metai | 2007 | 2008 | 2009 | Iš viso | 2008 | 2009 | Iš viso | 2009 | Belgija | 6,2 | | | 6,2 | 7,6 | | 7,6 | 7,4 | Danija | 8,0 | | | 8,0 | 9,6 | | 9,6 | 9,3 | Vokietija | 49,3 | | | 49,3 | 60,4 | | 60,4 | 59,6 | Airija | 19,3 | 0,2 | | 19,5 | 24,3 | 0,1 | 24,4 | 24,2 | Graikija | 60,2 | -0,1 | | 60,1 | 73,7 | -0,1 | 73,6 | 74,9 | Ispanija | 74,4 | 0,6 | 0,2 | 75,2 | 91,3 | 1,1 | 92,4 | 94,9 | Prancūzija | 66,5 | 1,0 | | 67,5 | 83,7 | 0,3 | 84,0 | 84,4 | Italija | 72,8 | 0,3 | 0,1 | 73,2 | 89,8 | 0,3 | 90,1 | 92,2 | Liuksemburgas | 0,3 | | | 0,3 | 0,4 | | 0,4 | 0,4 | Malta | | | | 0,0 | | | 0,0 | | Nyderlandai | 8,9 | | | 8,9 | 10,5 | 0,1 | 10,6 | 10,4 | Austrija | 15,7 | | | 15,7 | 19,1 | | 19,1 | 18,8 | Portugalija | 8,2 | | | 8,2 | 9,5 | | 9,5 | 9,4 | Slovėnija | | | | 0,0 | | | 0,0 | | Suomija | 10,2 | | | 10,2 | 12,5 | | 12,5 | 12,2 | Švedija | 8,8 | | | 8,8 | 10,9 | | 10,9 | 10,8 | Jungtinė Karalystė | 22,5 | 0,6 | 0,1 | 23,2 | 26,0 | 3,1 | 29,1 | 27,7 | Iš viso: | 431,3 | 2,6 | 0,4 | 434,3 | 529,3 | 4,9 | 534,2 | 536,6 | Pastaba Bendros finansinių metų išlaidos atitinka tais finansiniais metais išmokėtų (su skirtingais paraiškų teikimo metais susijusių) sumų bendrą sumą. Pavyzdžiui, 2009 finansiniais metais BIS išlaidos sudarė 28809 milijonus eurų. Papildoma pagalbos suma lygi sumai, susidarančiai taikant moduliaciją pirmiesiems 5000 eurų arba mažesnei tiesioginių išmokų (BIS ir su gamyba susietų išmokų) sumai. Ši suma kompensuojama ūkininkams. Dėl techninių priežasčių su BIS susijusi dalis negali būti pateikta atskirai. -------------------------------------------------- III PRIEDAS PAGAL BIS TEIKIAMOS PARAMOS PAJAMOMS PASKIRSTYMAS (2008 PARAIŠKŲ TEIKIMO METAI) Metinės BIS paramos išmokos (eurais) | EU-17, iš viso | Belgija | Danija | Vokietija | Airija | Graikija | Ispanija | Prancūzija | Italija | < 500 | 1395721 | 2491 | 8013 | 49594 | 4571 | 277817 | 274088 | 28667 | 553801 | ≥ 500 ir < 5000 | 1912824 | 12940 | 20648 | 123480 | 49347 | 399590 | 367149 | 100144 | 546431 | ≥ 5000 ir < 10000 | 458464 | 6276 | 7398 | 53612 | 29810 | 76355 | 75198 | 55969 | 70478 | ≥ 10000 ir < 50000 | 642954 | 15280 | 13984 | 108532 | 38059 | 38787 | 78126 | 156466 | 58074 | ≥ 50000 ir < 100000 | 62210 | 808 | 4192 | 10844 | 1906 | 406 | 4493 | 18706 | 5003 | ≥ 100000 ir < 300000 | 15927 | 106 | 1281 | 3972 | 267 | 26 | 1420 | 1869 | 1781 | ≥ 300000 ir < 500000 | 1500 | 1 | 38 | 960 | 3 | 1 | 90 | 12 | 138 | ≥ 500000 ir < 1000000 | 783 | | 8 | 616 | 1 | | 28 | 3 | 56 | ≥ 1000000 | 144 | | | 108 | | | 6 | | 16 | Bendra suma | 4490527 | 37902 | 55562 | 351718 | 123964 | 792982 | 800598 | 361836 | 1235778 | Metinės BIS paramos išmokos (eurais) | Liuksemburgas | Malta | Nyderlandai | Austrija | Portugalija | Slovėnija | Suomija | Švedija | Jungtinė Karalystė | < 500 | 85 | 4018 | 8493 | 20851 | 101840 | 30000 | 1261 | 11265 | 18866 | ≥ 500 ir < 5000 | 345 | 612 | 20066 | 62813 | 47209 | 28038 | 31072 | 40311 | 62629 | ≥ 5000 ir < 10000 | 220 | 66 | 7234 | 20296 | 4882 | 1092 | 16100 | 9961 | 23517 | ≥ 10000 ir < 50000 | 1091 | 53 | 22357 | 16576 | 5881 | 302 | 16074 | 15796 | 57516 | ≥ 50000 ir < 100000 | 85 | | 1036 | 261 | 829 | 8 | 234 | 1644 | 11755 | ≥ 100000 ir < 300000 | 7 | | 142 | 63 | 302 | 7 | 18 | 365 | 4301 | ≥ 300000 ir < 500000 | | | 6 | 3 | 15 | 1 | 1 | 14 | 217 | ≥ 500000 ir < 1000000 | | | | 3 | 2 | 2 | | 4 | 60 | ≥ 1000000 | | | | | | | | | 14 | Bendra suma | 1833 | 4749 | 59334 | 120866 | 160960 | 59450 | 64760 | 79360 | 178875 | --------------------------------------------------