Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005-2008 m. Slovakijos konvergencijos programos /* SEK/2006/0026 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 11.1.2006 SEK(2006) 26 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2008 m. Slovakijos konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Pagrindinė informacija 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Paktas buvo pirmą kartą iš dalies pakeistas. Šia reforma pripažįstamas Pakto naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Slovakijos konvergencijos programa buvo pateikta 2004 m. gegužės mėn. Pagal reglamentą, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 2004 m. liepos 5 d. pareiškė nuomonę. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtas komitetas; jas taip pat gali nagrinėti ir Taryba. Šiose programose valstybės narės turi nurodyti biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą ir nustatyti politikos priemones jam pasiekti ir išlaikyti, įskaitant su juo susijusias ekonomines prielaidas. Vykdant Pakto reformą ir atsižvelgiant į Sąjungos ekonomikos ir biudžeto nevienalytiškumą, atskiroms valstybėms narėms turėtų būti nustatomas skirtingas vidutinės trukmės tikslas, taip pat atsižvelgiant į fiskalinę tvarumo riziką. Reforma taip pat numatoma, kad ciklo metu, ekonomikos pakilimo laikotarpiais stiprinant biudžetinę drausmę, turėtų būti pasiektas labiau simetriškas požiūris į fiskalinę politiką, o į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias įrodomos teigiamos įtakos ilgalaikiam tvarumui, reikėtų atsižvelgti esant laikiniems nukrypimams nuo vidutinės trukmės tikslo arba suplanuotų jo patikslinimų. Komisija, atsižvelgdama į 2005 m. rudens Komisijos tarnybų prognozę, elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą patikslinto balanso apskaičiavimo metodiką ir bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires, išnagrinėjo neseniai pateiktą atnaujintą Slovakijos konvergencijos programą ir, remdamasi toliau pateiktu vertinimu, priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją. Vertinimas 1. Slovakija pateikė konvergencijos programą 2005 m. gruodžio 1 d. Programa apima 2005–2008 m., be to, joje pateikiamos preliminarios projekcijos iki 2010 m. Šį dokumentą 2005 m. lapkričio 30 d. priėmė vyriausybė. Programoje atsižvelgiama į 2005 m. gruodžio 13 d. parlamento patvirtintą 2006 m. biudžetą ir 2005 m. spalio 12 d. vyriausybės priimtą 2006–2008 m. daugiametį biudžeto planą Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse[3] nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu. Programoje pateikiami ne visi privalomi duomenys ir pasirinktinai pateikiami naujajame elgesio kodekse nurodomi duomenys[4]. 2. 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Slovakijoje yra perviršinis deficitas. Remiantis tos pačios dienos Tarybos rekomendacija pagal 107 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikia ištaisyti iki 2007 m. 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos Slovakijos konvergencijos programos, apimančios 2004–2007 m. laikotarpį, Taryba rekomendavo Slovakijai „i) visomis priemonėmis kuo skubiau mažinti deficitą, taip pat panaudojant didesnes nei numatytas pajamas ir mažinant išlaidas, ypač 2005 m.; ii) siekti, kad būtų laikomasi aukščiausių nustatytų vidutinės trukmės išlaidų ribų; iii) visomis priemonėmis siekti, kad didelės 2004 m. infliacijos sukelti šalutiniai padariniai neturėtų poveikio programoje numatytam konvergencijos planui dėl infliacijos“. 3. Slovakijos realusis BVP 1994–2004 m. vidutiniškai augo 4,3 % ir buvo beveik 2 procentiniais punktais didesnis, nei ES-25 vidurkis (2,4 %). Darbo rinkoje susidariusi padėtis išlieka pagrindinė šalies problema. Dėl pagreitėjusios įmonių restruktūrizacijos dešimtojo dešimtmečio pabaigoje nedarbo lygis pakilo nuo 13,7 % 1994 m. iki 18,2 % 2004 m., tuo tarpu bendras užimtumas tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 2 procentiniais punktais. Programoje numatomas vidutiniškas 5,6 % realiojo BVP augimas programos laikotarpiu ir, remiantis neigiamu gamybos apimties atotrūkiu 2005 m., žymus ciklo sąlygų pagerėjimas. Numatomas BVP augimo padidėjimas nuo 5,1 % 2005 m. iki 5,4 % 2006 m. ir 6,1 % 2007 m., o grynasis eksportas turėtų prisidėti prie BVP augimo ir papildyti stiprų teigiamą vidaus paklausos poveikį. Didelė vidaus paklausa turėtų išlikti dėl teigiamų darbo užmokesčio ir darbo rinkos pokyčių, patrauklios verslo aplinkos ir dėl augančių ES lėšomis remiamų valstybės investicijų. 2005 m. rudens Komisijos tarnybų prognozėje iki 2007 m. iš esmės patvirtinamos programos augimo projekcijos ir augimo prielaidų vystymasis. Augimo prielaida – beveik 5½ % 2008 m. – viršija Komisijos tarnybų numatytą potencialų gamybos apimties augimą. Programoje numatoma, kad 2006 m. infliacija išaugs iki 3,6 %, nes dėl augančių naftos ir gamtinių dujų kainų išauga reguliuojamos kainos. Kai šio poveikio nebeliks, infliacija turėtų sumažėti iki 2,0 % 2007 m. ir 2008 m. Programoje pateiktos infliacijos prognozės atrodo patikimos, nors neseniai paskelbtas kai kurių reguliuojamų kainų padidinimas reiškia didesnę riziką. 4. Po nuvertėjimo 2005 m. kovo – balandžio mėn., Slovakijos kronos vertė lėtai kilo iki prisijungimo prie VKM II 2005 m. lapkričio 28 d. Toliau krona pirmiausia sustiprėjo 1,5 procento ir paskui pirmosiomis dalyvavimo VKM II savaitėmis stabilizavosi pasiekdama 1–2 procentais aukštesnį nei centrinis kursas. 2005 m. pradžioje ilgalaikių palūkanų normos liko panašios kaip euro zonoje, palyginti su maždaug 100 bazinių punktų skirtumu 2003 m. ir 2004 m. Kadangi ilgalaikių palūkanų normos pastaruoju metu Slovakijoje kilo greičiau nei euro zonoje, paskutinįjį 2005 m. ketvirtį skirtumas vėl padidėjo. 2005 m. sausio 1 d. Slovakijos nacionalinis bankas apibrėžė savo pinigų politiką: „siekti infliacijos tikslo VKM II sąlygomis“. 5. Remiantis Komisijos tarnybų prognoze, valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. turėtų sudaryti 4,1 % BVP, bet palyginti su ankstesnėmis konvergencijos programomis nėra paprasta, nes jį apskaičiuojant atsižvelgta į kai kurių besivystančių šalių skolų panaikinimą, sudarantį maždaug 0,8 % BVP. Neatsižvelgiant į skolų panaikinimą, numatoma, kad deficitas bus maždaug 3,3 % BVP, t. y. šiek tiek mažesnis, nei prognozuota ankstesnėje atnaujintoje programoje (3,4 % BVP). Šis teigiamas pokytis atsirado daugiausia dėl mažesnių nei numatytų palūkanų išlaidų. 6. Programoje nustatytas tikslas 2007 m. sumažinti deficitą iki 3 % BVP pamatinės vertės (įskaitant pensijų reformos išlaidas), atsižvelgiant į 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį. Valdžios sektoriaus deficitas (neįskaitant pensijų reformos išlaidų) turėtų sumažėti nuo 4,1 % BVP (įskaitant skolų panaikinimą, sudarantį 0,8 % BVP) 2005 m. iki 2,9 % 2006 m., tada smarkiai sumažėti iki 1,6 % BVP 2007 m. ir toliau mažėti iki 1,3 % 2008 m. Biudžeto patikslinimas yra pagrįstas daugiausia išlaidomis. 2005–2008 m. planuojama sumažinti išlaidų ir BVP santykį 3,4 procentiniais punktais (2,6 procentinio punkto neįskaitant 0,8 % BVP skolų panaikinimo 2005 m.). Valdžios sektoriaus pajamos iš esmės turėtų likti stabilios iki 2007 m., o 2008 m. sumažėti 0,7 % BVP. Tai, kad antrosios pakopos pensijų kaupimo sistema neįtraukiama į valdžios sektorių (tai turi būti padaryta iki fiskalinio pranešimo 2007 m. pavasarį) 2005 m., 2006 m., 2007 m. ir 2008 m. biudžete atsispindės atitinkamai 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % ir 1,4 % BVP. Fiskalinis konsolidavimas numatytas laikotarpio pabaigoje, daugiausia 2007 m. Palyginti su ankstesne konvergencijos programa, fiskalinis konsolidavimas labiau nukeliamas į laikotarpio pabaigą, kad būtų galima pasiekti 3,0 % BVP deficito tikslą 2007 m., kadangi išaugo pensijų reformos išlaidos. Deficito tikslas 2006 m. liko nepakitęs. Apskritai atnaujintoje programoje iš esmės patvirtinamas ankstesnėje programoje planuotas patikslinimas, atsižvelgiant į palankesnes makroekonomines perspektyvas. Didesnio prognozuojamo ekonominio augimo poveikį biudžetui didele dalimi kompensuoja pensijų reformos išlaidų padidinimas. 7. Remiantis Komisijos tarnybų skaičiavimais pagal bendrai sutartą metodiką programos pagrindu, struktūrinis balansas pagerėtų nuo maždaug -2¾ % BVP 2005 m. iki maždaug -1½ % BVP 2008 m. Programoje planuojamas fiskalinės priemonės poveikis stipriausias bus 2007 m., kai numatomas gamybos apimties atotrūkis pagal programos makroekonominį scenarijų bus beveik lygus nuliui, o ciklo sąlygos numatomos žymiai geresnės nei praėjusiais metais. Programoje nustatyta, kad biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas pagal Stabilumo ir augimo paktą yra -0,9 % BVP struktūrinis balansas, kurį planuojama pasiekti 2010 m. Kadangi programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug 2 ¼ % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti perviršiniam deficitui susidaryti. Programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra tinkamas, kadangi jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgu laikotarpiu. 8. Pagal šią atnaujintą programą, vyriausybės patvirtintas vidutinės trukmės biudžeto planas grindžiamas tik galiojančiais teisės aktais ir vyriausybės patvirtintais teisės aktų pakeitimais. Vis dėlto jame yra nedaug duomenų apie priemones, kurios užtikrintų, kad 2007 m. deficito tikslas bus pasiektas. Iki šiol vyriausybė viršijo ankstesnėse programose nustatytus biudžeto tikslus: po to, kai 2004 m. deficitas buvo mažesnis nei numatyta, planuojamas geresnis nei numatytas rezultatas 2005 m. (neatsižvelgiant į 0,8 % BVP skolų panaikinimą). Vis dėlto kai kurie finansiniai ištekliai, kurie nebuvo panaudoti dėl mažesnių nei numatyta palūkanų išlaidų 2005 m., buvo panaudoti padengti kitas į biudžetą neįtrauktas valstybės lėšas, pabrėžiant didesnį poreikį laikytis nustatytų aukščiausių išlaidų ribų. Apskritai, kadangi rizikos prognozės atrodo iš esmės subalansuotos, programoje pristatytos biudžeto projekcijos atrodo patikimos. 9. Atsižvelgiant į rizikos subalansavimą, Slovakija eina reikiama linkme, siekdama ištaisyti perviršinį deficitą iki Tarybos nustatyto termino. Didesnio deficito prognozę 2005 m. sąlygoja vienkartinis skolų panaikinimo, sudarančio 0,8 % BVP, poveikis. Vis dėlto programoje pateiktos biudžeto strategijos gali nepakakti, siekiant užtikrinti, kad programos vidutinės trukmės tikslas (-0,9 % BVP) bus pasiektas 2010 m. Atsižvelgiant į 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimo dėl antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemos klasifikavimo (jis turėtų būti įgyvendintas iki 2007 m. pavasario pranešimo) poveikį biudžetui, struktūrinis balansas pagal Komisijos tarnybų apskaičiavimus remiantis programos duomenimis, 2008 m. turėtų būti -2,9 % BVP (-1,5 % BVP neįskaitant pensijų reformos išlaidų). Norint pasiekti programos vidutinės trukmės tikslą 2010 m., dar reikia svarbių papildomų konsolidavimo priemonių. Numatytas struktūrinio balanso pagerėjimas maždaug ¼ % BVP 2008 m. yra mažesnis nei Stabilumo ir augimo pakte nustatyta 0,5 % BVP vertė, nors ciklo sąlygas galima apibūdinti kaip ekonomikos pakilimo laikotarpį. 10. Prognozuojama, kad 2005 m. skolos santykis žymiai sumažės beveik 9 procentiniais punktais iki 33,7 % BVP. Skolos santykis itin sumažės – dar daugiau, nei numatė Komisijos tarnybos – labiausia dėl naujos agentūros, atsakingos už valstybės skolos valdymą (ARDAL), valdomo likvidumo (indėlių) sumažinimo. Likvidaus turto sumažinimas įrašomas kaip atsargų ir srautų patikslinimo dalis. Numatoma, kad skolos santykis svyruos tarp 35–36 % BVP (35,5 % 2006 m., 35,2 % 2007 m. ir 36,2 % 2008 m.) dėl mažo pirminio balanso, skolas mažinančio sniego gniūžtės poveikio (nes faktinė palūkanų norma yra mažesnė nei BVP augimas). Numatoma, kad atsargų ir srautų patikslinimas programos laikotarpiu liks teigiamas, nors 2006 m. planuojama gauti pajamų iš privatizavimo. 11. Atrodo, kad Slovakijoje yra vidutinė valstybės finansų stabilumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Skolos lygis yra žymiai mažesnis nei 60 % pamatinė vertė ir, darant prielaidą, kad politika nesikeis, turėtų toks likti du artimiausius dešimtmečius. Slovakija neseniai įvedė dviejų pakopų pensijų sistemą, kuri neleidžia ateityje didinti valstybės išlaidas. Vis dėlto dėl didelio dabartinio struktūrinio deficito negalima sumažinti skolos ir BVP santykio, o tai padidina ilgalaikio tvarumo riziką. Siekiant sumažinti ilgalaikio tvarumo riziką, numatytą valstybės finansų konsolidavimą reikia tiksliai įgyvendinti vidutinės trukmės laikotarpiu[5]. 12. Valstybės finansų srityje numatytos priemonės didžiąja dalimi atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Slovakija eina reikiama linkme, siekdama ištaisyti perviršinį deficitą iki Tarybos nustatyto termino. 13. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 14 d. pateiktoje Slovakijos nacionalinėje reformų programoje nurodomi šie didelį poveikį valstybės finansams darantys uždaviniai: i) informacinė visuomenė; ii) moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra ir inovacijos; ir iii) švietimas ir užimtumas. Konvergencijos programos biudžeto projekcijose visiškai atsižvelgiama į Nacionalinėje reformų programoje pateiktų priemonių poveikį biudžetui. Konvergencijos programoje aprašomos jau patvirtintos mokesčių ir pensijų sistemos reformos. Tiek 2006 m. biudžete, tiek 2006–2008 m. biudžeto plane numatoma žymiai padidinti išlaidas švietimui, moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, o tai atspindi Nacionalinėje reformų programoje nustatytus prioritetus. Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytą vertinimą ir rekomendacijas, kurias pagal 104 straipsnio 7 dalį pateikė Taryba, Slovakija turėtų: i) stiprinti struktūrines biudžeto patikslinimo priemones, nesant jokios pakankamos patikimumo ribos atsižvelgiant į 2007 m. (galutinis terminas ištaisyti perviršinį deficitą) siekiamą pamatinę vertę ir siekiant visiškai išnaudoti, palyginti su Tarybos rekomendacijomis, padidintas augimo perspektyvas, ir ii) patvirtinti centrinei valdžiai privalomas aukščiausias vidutinės trukmės išlaidų ribas. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2008 m. Slovakijos konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[6], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 14. [2006 m. sausio 24 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Slovakijos konvergencijos programą, kuri apima 2005–2008 m. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu. Programoje pateikiami ne visi privalomi duomenys ir pasirinktinai pateikiami naujajame elgesio kodekse nurodomi duomenys. 15. Slovakijos realusis BVP 1994–2004 m. vidutiniškai augo 4,3 % ir buvo beveik 2 procentiniais punktais didesnis, nei ES-25 vidurkis (2,4 %). Darbo rinkoje susidariusi padėtis išlieka pagrindinė šalies problema. Dėl pagreitėjusios įmonių restruktūrizacijos dešimtojo dešimtmečio pabaigoje nedarbo lygis pakilo nuo 13,7 % 1994 m. iki 18,2 % 2004 m., tuo tarpu bendras užimtumas tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 2 procentiniais punktais. Pagal makroekonominį scenarijų numatomas vidutiniškai 5,6 % realiojo BVP metinis augimas programos laikotarpiu ir, remiantis neigiamu gamybos apimties atotrūkiu 2005 m., žymus ciklo sąlygų pagerėjimas. Remiantis šiuo metu turima informacija, scenarijuje atsižvelgta į patikimas augimo prielaidas. Infliacijos projekcijos programoje irgi atrodo tikroviškos. 16. 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Slovakijoje yra perviršinis deficitas. Remiantis tos pačios dienos Tarybos rekomendacija pagal 107 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikia ištaisyti iki 2007 m. 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos Slovakijos konvergencijos programos, apimančios 2004–2007 m. laikotarpį, Taryba rekomendavo Slovakijai „i) visomis priemonėmis kuo skubiau mažinti deficitą, taip pat panaudojant didesnes nei numatytas pajamas ir mažinant išlaidas, ypač 2005 m.; ii) siekti, kad būtų laikomasi aukščiausių nustatytų vidutinės trukmės išlaidų ribų; iii) visomis priemonėmis siekti, kad didelės 2004 m. infliacijos sukelti šalutiniai padariniai neturėtų poveikio programoje numatytam konvergencijos planui dėl infliacijos.“ 17. Programoje nustatytas tikslas 2007 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki 3 % BVP pamatinės vertės, atsižvelgiant į 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį. Valdžios sektoriaus deficitas (neįskaitant pensijų reformos išlaidų) turėtų sumažėti nuo 4,1 % BVP (įskaitant 0,8 % BVP skolų panaikinimą) 2005 m. iki 2,9 % 2006 m., tada smarkiai sumažėti iki 1,6 % BVP 2007 m. ir sudaryti 1,3 % 2008 m. Pirminis balansas bus panašus. Numatoma, kad jis pagerės nuo -2,3 % BVP (-1,5 % BVP neįskaitant skolų panaikinimo, sudarančio 0,8 % BVP) 2005 m. iki 0,7 % 2008 m. Biudžeto patikslinimas yra pagrįstas daugiausia išlaidomis. Planuojama, kad valdžios sektoriaus išlaidų ir BVP santykis 2005–2008 m. sumažės 3,4 procentiniais punktais (2,6 procentinio punkto neįskaitant 0,8 % BVP dydžio skolų panaikinimo 2005 m.). Valdžios sektoriaus pajamos iš esmės turėtų likti stabilios iki 2007 m., o 2008 m. sumažėti 0,7 % BVP. Tai, kad antrosios pakopos pensijų kaupimo sistema neįtraukiama į valdžios sektorių (tai turi būti padaryta iki pranešimo 2007 m. pavasarį) 2005 m., 2006 m., 2007 m. ir 2008 m. biudžete atsispindės atitinkamai 0,8 %, 1,3 %, 1,4 % ir 1,4 % BVP. Fiskalinis konsolidavimas numatytas laikotarpio pabaigoje, daugiausia 2007 m. Palyginti su ankstesne konvergencijos programa, fiskalinis konsolidavimas labiau nukeliamas į laikotarpio pabaigą, kad būtų galima pasiekti 3,0 % BVP deficito tikslą 2007 m.(įskaitant pensijų reformos išlaidas), kadangi išaugo pensijų reformos išlaidos. 18. Programos laikotarpiu planuojama pagerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą patikslintą balansą, neįskaitant vienkartinių ir laikinų priemonių), apskaičiuotą remiantis bendrai sutarta metodika, vidutiniškai 0,4 % BVP per metus, nuo -2,8 % BVP iki -1,3 % BVP. Programoje nustatyta, kad biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas yra 0,9 % BVP struktūrinis deficitas, kurį planuojama pasiekti 2010 m. (pasibaigus programos laikotarpiui). Kadangi programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug 2 ¼ % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti perviršiniam deficitui susidaryti. Programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra tinkamas, kadangi jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgu laikotarpiu. 19. Rizika biudžeto projekcijoms programoje atrodo didele dalimi subalansuota. Nors programoje nėra daug duomenų apie konkrečias priemones, kurių planuojama imtis norint pasiekti 2007 m. deficito tikslą, atnaujintoje programoje pabrėžiama, kad vyriausybės patvirtintas vidutinės trukmės biudžeto tikslas grindžiamas tik dabar galiojančiais teisės aktais ir vyriausybės patvirtintais teisės aktų pakeitimais. Iki šiol dabartinė vyriausybė viršijo ankstesnėse programose nustatytus biudžeto tikslus: po to, kai 2004 m. deficitas buvo mažesnis nei numatyta, planuojamas geresnis nei numatytas rezultatas 2005 m. (neatsižvelgiant į 0,8 % BVP skolų panaikinimą). Vis dėlto kai kurie finansiniai ištekliai, kurie nebuvo panaudoti dėl mažesnių nei numatyta palūkanų išlaidų 2005 m., buvo panaudoti padengti kitas į biudžetą neįtrauktas valstybės lėšas, pabrėžiant didesnį poreikį laikytis nustatytų aukščiausių išlaidų ribų. 20. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, atrodo, kad programoje nustatytos biudžetinės priemonės atitinka perviršinio deficito ištaisymą pagal Tarybos rekomendaciją iki 2007 m. Vis dėlto programoje numatytų biudžeto priemonių gali nepakakti, kad būtų užtikrintas programos vidutinės trukmės tikslo pasiekimas 2010 m. 2008 m. (kitais metais po perviršinio deficito ištaisymo) programoje numatytas patikslinimo tempas siekiant programos vidutinės trukmės tikslo neatitinka Stabilumo ir augimo pakto, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę ir patikslinimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir mažesnis nuosmukio laikotarpiu. Ypač 2008 m. struktūrinio balanso pagerėjimas yra tik apie ¼ % BVP, nors ciklo sąlygos yra palankios[7]. 21. Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. pasieks 33,7% BVP – žymiai mažesnis už Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę. Programoje prognozuojama, kad programos laikotarpiu skolos santykis padidės 2,5 procentinio punkto. 22. Atrodo, kad Slovakijoje yra vidutinė valstybės finansų stabilumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Skolos lygis yra žymiai mažesnis nei 60 % pamatinė vertė ir, darant prielaidą, kad politika nesikeis, turėtų toks likti du artimiausius dešimtmečius. Slovakija neseniai įvedė dviejų pakopų pensijų sistemą, kuri neleidžia ateityje didinti valstybės išlaidas. Vis dėlto dėl didelio dabartinio struktūrinio deficito negalima sumažinti skolos ir BVP santykio, o tai padidina ilgalaikio tvarumo riziką. Siekiant sumažinti ilgalaikio tvarumo riziką, numatytą valstybės finansų konsolidavimą reikia tiksliai įgyvendinti vidutinės trukmės laikotarpiu. 23. Valstybės finansų srityje numatytos priemonės didžiąja dalimi atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Slovakija eina reikiama linkme, siekdama ištaisyti perviršinį deficitą iki Tarybos nustatyto termino. 24. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 14 d. pateiktoje Slovakijos nacionalinėje reformų programoje nurodomi šie didelį poveikį valstybės finansams darantys uždaviniai: i) informacinė visuomenė; ii) moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra ir inovacijos; ir iii) švietimas ir užimtumas. Konvergencijos programos biudžeto projekcijose visiškai atsižvelgiama į Nacionalinėje reformų programoje pateiktų priemonių poveikį biudžetui. Konvergencijos programoje aprašomos jau patvirtintos mokesčių ir pensijų sistemos reformos. Tiek 2006 m. biudžete, tiek 2006–2008 m. biudžeto plane numatoma žymiai padidinti išlaidas švietimui, moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, o tai atspindi Nacionalinėje reformų programoje nustatytus prioritetus. Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytą vertinimą ir rekomendacijas, kurias pagal 104 straipsnio 7 dalį pateikė Taryba, Slovakija turėtų: i) stiprinti struktūrines biudžeto patikslinimo priemones, nesant jokios pakankamos patikimumo ribos atsižvelgiant į 2007 m. (galutinis terminas ištaisyti perviršinį deficitą) siekiamą pamatinę vertę ir siekiant visiškai išnaudoti, palyginti su Tarybos rekomendacijomis, padidintas augimo perspektyvas, ir ii) patvirtinti centrinei valdžiai privalomas aukščiausias vidutinės trukmės išlaidų ribas. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas 1 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Realusis BVP (pokytis, %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 5,5 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 5,5 | 5,1 | 5,5 | 6,3 | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 5,0 | 4,5 | 5,1 | 5,4 | Nėra duomenų | SVKI infliacija (%) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,0 | 2,0 | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 7,5 | 2,9 | 3,6 | 2,1 | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 7,8 | 3,3 | 2,8 | 2,5 | Nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (potencialus BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP2 | -1,9 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 | 2005 m. lapkričio mėn. KP6 | -1,5 | -1,3 | -0,9 | 0,2 | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP2 | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,9 | Nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP2 | -3,2 | -4,1 | -2,9 | -1,6 | -1,3 | 2005 m. lapkričio mėn. KP | -3,1 | -4,1 | -3,0 | -2,5 | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP | -3,8 | -3,4 | -2,9 | -1,9 | Nėra duomenų | Pirminis balansas (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | -1,0 | -2,3 | -1,0 | 0,4 | 0,7 | 2005 m. lapkričio mėn. KP | -0,9 | -1,9 | -0,8 | -0,2 | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP | -1,5 | -1,0 | -0,6 | 0,4 | Nėra duomenų | Pagal ciklą patikslintas biudžeto balansas (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP2 | -2,6 | -3,6 | -2,6 | -1,6 | -1,5 | 2005 m. lapkričio mėn. KP | -2,7 | -3,8 | -2,7 | -2,5 | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP2 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Struktūrinis balansas3 (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP4 | -2,6 | -2,8 | -2,6 | -1,7 | -1,5 | 2005 m. lapkričio mėn. KP5 | -2,7 | -3,0 | -2,7 | -2,5 | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Bendroji valstybės skola7 (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 42,6 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 42,6 | 36,7 | 38,2 | 38,5 | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 43,0 | 44,2 | 45,3 | 45,5 | Nėra duomenų | Pastabos: 1 Biudžeto projekcijos, neįskaitant 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimo dėl pensijų kaupimo sistemos klasifikavimo, kuris turėtų būti įgyvendintas iki 2007 m. pavasario pranešimo. Įskaitant šį poveikį, valdžios sektoriaus balansas pagal atnaujintą programą būtų -3,2 % BVP 2004 m., -4,9 % 2005 m., -4,2 % 2006 m., -3,0% 2007 m. ir -2,7 % 2008 m. 2 Komisijos tarnybų apskaičiavimai, remiantis programoje pateikiama informacija. 3 Pagal ciklą patikslintas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių. 4 Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal programą (0,8 % BVP 2005 m., didinančios deficitą ir 0,1 % 2007 m., mažinančios deficitą). 5 Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal 2005 m. rudens Komisijos tarnybų prognozę (0,8 % BVP 2005 m., didinančios deficitą). 6 Remiantis numatytu potencialiu augimu 4,9 %, 4,8 %, 5,1 % ir 5,1 % atitinkamai 2004–2007 m. laikotarpiu. 7 Rengiant programos skolos projekcijas (priešingai nei rengiant deficito projekcijas), buvo atsižvelgta į 2004 . kovo 2 d. Eurostato sprendimą dėl pensijų kaupimo sistemos klasifikavimo. Šaltinis: Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominė prognozė (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonė „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo patikslinimas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurią 2005 m. spalio 11 d. priėmė ECOFIN Taryba. [3] Vis dėlto trūksta skirsnių apie „pagrindinių struktūrinių reformų“ augimo poveikį bei skirtingų scenarijų ir prielaidų daromą poveikį biudžeto projekcijoms. Skyrius apie valstybės finansų institucinius požymius pateikiamas pagal atskirus skirsnius, o ne pagal modelio struktūrą. [4] Vis dėlto trūksta privalomų duomenų apie nominalų valiutos keitimo kursą, nes siekiama vengti iš anksto nustatyti euro keitimo kursą. Taip pat nėra duomenų apie netiesiogiai apskaičiuotas finansinio tarpininkavimo paslaugas ir valdžios sektoriaus išlaidas pagal funkciją. [5] Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame vertinime, kuris bus paskelbtas šiame tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [7] Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame vertinime, kuris bus paskelbtas šiame tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm