kuriuo Europos nuosprendžių registrų informacinei sistemai papildyti ir paremti sukuriama centralizuota valstybių narių, turinčių informacijos apie priimtus trečiųjų šalių piliečių arba asmenų be pilietybės apkaltinamuosius nuosprendžius, nustatymo sistema (ECRIS-TCN sistema) ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1077/2011

Kitos ES kovos su nusikalstamumu ir jo prevencijos priemonės ar duomenų bazės neišspręstų ir nesumažintų neveiksmingo keitimosi informacija apie nuteistų TŠP teistumą problemos. Nėra galimybės pagerinti keitimąsi informacija apie trečiųjų šalių piliečių baudžiamuosius nuosprendžius per ECRIS naudojantis kitomis Europos saugumo darbotvarkėje numatytomis keitimosi informacija priemonėmis (kaip antai SIS II, Priumo sutartimi ar EURODAC), nes jos skirtos kitiems tikslams.

Būtini Pamatinio sprendimo 2009/315 pakeitimai, kuriais sudaromos sąlygos keistis per ECRIS tokia informacija apie TŠP, jau yra įtraukti į Komisijos 2016 m. sausio mėn. pasiūlymą. Tai reiškia, kad abu pasiūlymai papildo vienas kitą: šio pasiūlymo tikslas – sukurti naują centralizuotą sistemą, o 2016 m. pasiūlymu, kuriuo iš dalies keičiamas 2009 m. pamatinis sprendimas, pirmiausia siekiama užtikrinti, kad būtų galima keistis visa nuosprendžių registrų informacija, susijusia tiek su trečiųjų šalių, tiek su ES piliečiais. Techniniu lygmeniu sąsajos programinė įranga, skirta naudotis centrine ECRIS-TCN sistema, bus visiškai integruota į esamą ECRIS nuorodų sistemą, taigi sistemos naudotojams reikės naudotis tik viena programine įranga, kad jie galėtų užmegzti sąsajas tiek su centrine ECRIS-TCN sistema, tiek su nuosprendžių registrų institucijomis kitose valstybėse narėse. ECRIS nuorodų sistemos programinę įrangą sukūrė Komisija, įgyvendinama Tarybos sprendimą 2009/316. Šiuo metu ją naudoja 24 valstybės narės keisdamosi informacija iš nuosprendžių registrų pagal Pamatinį sprendimą 2009/315.

Šis pasiūlymas taip pat atitinka Komisijos pasiūlymą dėl „eu-LISA“, kuriuo panaikinamas dabartinis „eu-LISA“ reglamentas. Tas pasiūlymas pateiktas tą pačią dieną, kaip ir šis pasiūlymas, nes ECRIS-TCN sistemos valdymas bus patikėtas „eu-LISA“. Į abu pasiūlymus įtrauktos nuostatos dėl „eu-LISA“ užduočių, susijusių su ECRIS-TCN sistema. Priklausomai nuo to, kaip greitai abu sprendimus priims teisės aktų leidėjai, turi būti užtikrintas abiejų tekstų nuoseklumas, kiek tai susiję su „eu-LISA“ užduotimis.

Pasiūlymu papildomas Komisijos 2016 m. pasiūlymas dėl direktyvos, kuria iš dalies keičiamas Pamatinis sprendimas dėl ECRIS ir panaikinamas Tarybos sprendimas dėl ECRIS. Papildomame pasiūlyme daugiausia dėmesio skiriama centrinės ECRIS-TCN sistemos sukūrimui ir reglamentavimui, o 2016 m. pasiūlymu reglamentuojamas decentralizuotas keitimasis informacija apie TŠP teistumą po to, kai ECRIS-TCN sistemoje nustatoma, kuri valstybė narė turi informacijos apie apkaltinamuosius nuosprendžius. Kai teisės aktų leidėjai priims abu pasiūlymus, bus sukurtos dvi atskiros teisinės priemonės, reglamentuojančios ECRIS ir ECRIS-TCN sistemą: Pamatinis sprendimas 2009/315/TVR dėl ECRIS ir Tarybos sprendimas 2009/316/TVR su pakeitimais, padarytais direktyva, ir ECRIS-TCN reglamentas, kuriuo nustatoma centralizuota ECRIS-TCN sistema.

Šiuo tikslu 2016 m. sausio 19 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl direktyvos (COM(2016) 07 final), kuria siekiama iš dalies pakeisti Tarybos pamatinį sprendimą 2009/315/TVR dėl ECRIS sistemos ir dėl keitimosi informacija apie trečiųjų šalių piliečius ir asmenis be pilietybės (TŠP) ir pakeisti Tarybos sprendimą 2009/316/TVR. Tačiau nuo tada įvykę pokyčiai parodė, kad reikia imtis daugiau veiksmų ir priimti papildomą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto sukurti centralizuotą sistemą, skirtą TŠP tapatybės informacijai tvarkyti. Naudodamosi centralizuota sistema valstybių narių institucijos galės nustatyti, kurios kitos valstybės narės turi informacijos apie atitinkamų TŠP teistumą, ir galės per dabartinę sistemą ECRIS siųsti prašymus suteikti informacijos apie apkaltinamuosius nuosprendžius tik toms valstybėms narėms. Šie pokyčiai gali būti apibendrinti, kaip toliau aprašyta.

Nors dabar per ECRIS irgi galima keistis informacija apie trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės (toliau – TŠP) apkaltinamuosius nuosprendžius, kol kas nėra tvarkos ar mechanizmo, leidžiančio tai daryti efektyviai. Kaip matyti iš Komisijos statistikos ataskaitos dėl ECRIS naudojimo, priimtos tą pačią dieną kaip ir šis pasiūlymas, valstybės narės nėra linkusios taikyti dabartinės sistemos trečiųjų šalių piliečiams. Viena iš priežasčių, kodėl ECRIS taip mažai naudojama TŠP atžvilgiu, yra ta, kad valstybės narės, pageidaujančios gauti tokios informacijos, turi siųsti bendruosius prašymus visoms valstybėms narėms, įskaitant valstybes nares (kurių yra dauguma), kurios prašomos informacijos neturi. Nustatyta, kad jei valstybės narės sistemingai siųstų bendruosius prašymus, administracinė našta, kylanti dėl to, kad tektų į juos atsakyti, būtų brangiausia ECRIS darbo srauto dalis (maždaug iki 78 mln. EUR). Kadangi ECRIS nėra veiksminga TŠP atžvilgiu, praktiškai valstybės narės dažnai kliaunasi tik informacija, saugoma jų pačių nacionaliniuose nuosprendžių registruose. Taigi, teismai, teisėsaugos institucijos ir kitos įgaliotos institucijos, ne visada turi visą informaciją, susijusią su nuteisto TŠP teistumu.

Po Komisijos 2016 m. pasiūlymo priėmimo nustačius nenumatytų techninių problemų dėl keitimosi pseudoniminiais pirštų atspaudais, atlikta tolesnė analizė. Iš jos rezultatų paaiškėjo, kad alternatyvios decentralizuotos galimybės yra gerokai brangesnės įgyvendinti, taip pat sudėtingesnės ir dėl to padidėja pavojus, kad įgyvendinimo etape kils techninių problemų. Nors yra centralizuotos ir decentralizuotos sistemos galimybių skirtumų, jie nėra tokie dideli, kad būtų galima pateisinti gerokai didesnes decentralizuoto sprendimo kūrimo išlaidas.

Kovojant su tarpvalstybiniu nusikalstamumu labai svarbu veiksmingai keistis informacija iš nuosprendžių registrų, tai labai padeda įgyvendinti teismų ir teisminių institucijų sprendimų tarpusavio pripažinimo principą bendroje teisingumo ir saugumo erdvėje, kurioje užtikrinama piliečių judėjimo laisvė. Todėl, atsižvelgiant į iniciatyvos tikslus, ES lygmens veiksmai yra proporcingi. Siūlomais pakeitimais neviršijama to, kas būtina siekiant tarpvalstybinio teisminio bendradarbiavimo – jie grindžiami ECRIS priemonėmis, kurios šiuo metu taikomos ES piliečiams.

Valstybių narių lygmeniu sukurti centralizuotos keitimosi nuteistų TŠP teistumo informacija sistemos neįmanoma. Kad būtų sukurta bendra sistema, užtikrinanti standartizuotą, greitą, koordinuotą ir efektyvų valstybių narių keitimąsi informacija, reikia suderintų veiksmų. To valstybės narės negali padaryti nei vienašališkai, nei dvišaliais susitarimais. Tai užduotis, kurią dėl jos pobūdžio įmanoma atlikti tik ES lygmeniu.

Be to, keitimasis informacija apie teistumą numatytas ir Tarybos pamatiniame sprendime 2008/675/TVR, kuriame nustatyta, kad baudžiamajame procese valstybės narės teisminės institucijos turėtų atsižvelgti į ankstesnius apkaltinamuosius nuosprendžius, priimtus kitose valstybėse narėse atitinkamo asmens atžvilgiu dėl kitų faktinių aplinkybių, nesvarbu, kokia jo pilietybė.

Siekiant įgyvendinti šį požiūrį, be kita ko, nustatyti, kurie iš šių elementų bus įgyvendinti ECRIS-TCN sistemos atžvilgiu, pradėtos tolesnės diskusijos ir darbas.

Komisija teikia reglamento pasiūlymą, nes pasiūlyta teisine priemone sukuriama centrinė ES lygmens sistema, valdoma Europos agentūros „eu-LISA“, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1077/2011. Reglamentas tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse ir yra privalomas visas, todėl padeda užtikrinti vienodą taisyklių taikymą visoje Sąjungoje ir jų vienalaikį įsigaliojimą. Juo užtikrinamas teisinis tikrumas ir išvengiama skirtingų aiškinimų valstybėse narėse, taip užkertant kelią teisiniam susiskaidymui.

3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

·Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

Tarybos pamatinio sprendimo 2009/315/TVR 2016 m. įgyvendinimo ataskaitoje pažymėta, kad padaryta didelė pažanga valstybėms narėms keičiantis informacija iš nuosprendžių registrų ir kad svarbiausios nuostatos įgyvendintos tinkamai, nors kai kurios kitos nuostatos yra nevienodai perkeltos į nacionalinę teisę. Ataskaitoje nurodyti Pamatinio sprendimo 7 straipsnio 4 dalies trūkumai ir poreikis sukurti veiksmingą keitimosi informacija apie TŠP mechanizmą.

·Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

Buvo parengta išsami konsultacijų strategija siekiant užtikrinti plataus masto dalyvavimą per visą Komisijos 2016 m. pasiūlymo politikos ciklą. Konsultacijų procesą sudarė dvišaliai ryšiai, suinteresuotųjų šalių ir ekspertų posėdžiai ir raštu pateiktos pastabos – taip Komisija gavo profesionalių ir reprezentatyvių nuomonių. Komisija atliko plačią ir gerai subalansuotą apklausą šiuo klausimu, suteikdama galimybę pasisakyti visoms susijusioms šalims (valstybėms narėms, nacionalinėms institucijoms, teisininkams ir akademinės bendruomenės atstovams, pagrindinių teisių suinteresuotosioms šalims, duomenų apsaugos specialistams), visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrai (PTA), Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui (EDAPP) ir 29 straipsnio darbo grupei, kurią sudaro valstybių narių duomenų apsaugos priežiūros institucijos. Rengiant šį pasiūlymą taip pat papildomai konsultuotasi su EDAPP ir valstybėmis narėmis. Be to, 2017 m. kovo 23 d. klausimą aptarė Komisijos Baudžiamosios teisės ekspertų grupė, kurią sudaro baudžiamosios teisės akademinės bendruomenės atstovai ir specialistai. Pagrindinių teisių srities suinteresuotųjų šalių, su kuriomis konsultuotasi prieš pateikiant 2016 m. sausio mėn. Komisijos pasiūlymą, nuomonė ir toliau tebėra aktuali. Jie iš esmės sutiko, kad būsimasis ECRIS-TCN mechanizmas bus naudingas užtikrinant teisingumą apskritai, nes padės užtikrinti tinkamą bausmių skyrimą ir apsaugoti vaikus nuo prievartos, be to, jis suteiks didesnį teisinį tikrumą asmenims, kurie neturi teistumo. Jie iš principo pasisakė už decentralizuotą sistemą, nes ji, jų nuomone, mažiau veikia teisę į asmens duomenų apsaugą, palyginti su centralizuota ES lygmens sistema. Šios suinteresuotosios šalys taip pat nurodė, kad atsižvelgiant į lygybės principą įmanoma sukurti konkrečiai TŠP skirtą sistemą, pagal kurią TŠP būtų traktuojami skirtingai nei ES piliečiai, jei būtų laikomasi šio lygybės principo esmės ir būtų objektyviai pagrįsta, kad tai būtina ir proporcinga. Būtina atsižvelgti į konkrečius su TŠP susijusius veiksnius, nes yra pavojus, kad centralizuota sistema gali turėti neigiamo poveikio pagrindinėms TŠP teisėms, ir šį pavojų reikėtų sumažinti. Suinteresuotosios šalys atkreipė dėmesį į apsaugos priemones, kurių reikia imtis sprendžiant konkrečias TŠP problemas, kylančias dėl migracijos, taip pat į pirštų atspaudų naudojimo aspektus, į vaikų teises, taip pat į duomenų subjektų teises ir veiksmingas teisių gynimo priemones. Nuomonėje 3/2016 dėl 2016 m. sausio 19 d. Komisijos pasiūlymo EDAPP palankiai įvertino pseudonimų suteikimą, kaip tinkamą priemonę užtikrinti, kad būtų mažiau kišamasi į atitinkamų asmenų teisę į privatų gyvenimą ir teisę į asmens duomenų apsaugą. Jis taip pat palankiai įvertino Komisijos 2016 m. sausio 19 d. pasiūlyme pasirinktą decentralizuotą požiūrį, tačiau neatmetė centralizuotos sistemos galimybės. 2017 m. sausio 10–11 d. ekspertų posėdyje valstybės narės pasisakė už centrinę sistemą, kurioje būtų laikomai nuteistų TŠP tapatybės duomenys, tačiau atmetė galimybę labiau centralizuoti duomenis, kaip antai ES piliečių tapatybės duomenis, ir įtraukti duomenis apie apkaltinamuosius nuosprendžius į centralizuotą duomenų bazę.

Per tą patį ekspertų posėdį Komisija taip pat konsultavosi su valstybėmis narėmis dėl galimo Aukšto lygio informacinių sistemų ir sąveikumo ekspertų grupės darbo poveikio svarstomam teisės aktui. Pasak valstybių narių, daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama tikslui greitai sukurti ECRIS-TCN sistemą. Nors kitos koncepcijos buvo įdomios ir kuriant sistemą reikėtų atsižvelgti į galimas jungtis ateityje, valstybės narės patvirtino, kad vienas dalykas, kuriam jos galėtų iš karto pritarti būtų naudojimasis bendra biometrinių duomenų atitikties tikrinimo paslauga. Be to, valstybės narės nurodė, kad galimybė saugoti veido atvaizdus turėtų būti sukurta nuo pat pradžių, kad vėlesniame etape būtų galima įdiegti veido atpažinimo programinę įrangą siekiant dar veiksmingiau nustatyti tapatybę.

·Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

Be šių tyrimų ir duomenų, naudotų rengiant 2016 m. pasiūlymą, 2016 m. kovo mėn. užsakytas atlikti pirštų atspaudų naudojimo galimybių ir išlaidų įvertinimas. Taip pat atliktas papildomas centralizuotos sistemos, įskaitant pirštų atspaudų naudojimą, išlaidų poveikio tyrimas – tai leido patikimai įvertinti pasirinktą scenarijų ir apsvarstyti galimybę naudoti bendrą biometrinių duomenų atitikties tikrinimo sistemą ir užtikrinti, kad centrinė sistema būtų sąveiki ateityje.

·Poveikio vertinimas

Komisija atliko poveikio vertinimą, pridedamą prie 2016 m. sausio 19 d. Komisijos pasiūlymo dėl direktyvos (COM(2016) 7 final). Prie dabartinio papildomo pasiūlymo pridedamas analitinis pranešimas, grindžiamas poveikio vertinimu. Analitiniame pranešime Komisija toliau nagrinėja tinkamiausią priemonę sukurti ECRIS-TCN sistemą, kuri atitiktų funkcinius reikalavimus, kartu išvengiant techninių sunkumų, susijusių su pseudoniminiais pirštų atspaudais. Išnagrinėtas šio sprendimo poveikis sukūrimo išlaidoms, administracinėms išlaidoms, pagrindinėms teisėms ir duomenų apsaugai, atsižvelgiant į tikslinių konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis, atliktų prieš priimant 2016 m. sausio mėn. pasiūlymą dėl direktyvos, rezultatus ir į dviejų pirmiau nurodytų tyrimų, atliktų 2016 ir 2017 m., rezultatus. Atsižvelgta ir į Aukšto lygio informacinių sistemų ir sąveikumo ekspertų grupės darbo rezultatus, taip pat į 2017 m. sausio 10–11 d. ECRIS ekspertų posėdžio rezultatus. Atliktas tolesnis išsamus išlaidų, ypač tinkamiausios priemonės, vertinimas ir į jį atsižvelgta pranešime. Tinkamiausia priemonė – centralizuota sistema, apimanti ir raidinius skaitmeninius duomenis, ir pirštų atspaudus. Įrodyta, kad ši galimybė, palyginti su kitomis, yra ekonomiškai efektyviausia ir techniškai paprastesnė bei lengvesnė prižiūrėti. Dėl ES piliečių ir TŠP nediskriminavimo: nors pagal šią galimybę TŠP tapatybės duomenys centralizuojami ES lygmeniu, o ES piliečių duomenys laikomi ir tvarkomi valstybių narių lygmeniu, tai pagrįsta ir proporcinga, nes dėl tokio skirtingo traktavimo TŠP neatsiduria itin nepalankioje padėtyje. Be to, centralizuota sistema turi papildomų privalumų – ECRIS-TCN sistema būtų tinkama ateityje prijungti prie bendros biometrinių duomenų atitikties tikrinimo paslaugos ir bendros tapatybės duomenų saugyklos, būtų sudarytos lengvesnės sąlygos Eurojustui, Europolui [ir Europos prokuratūrai] tiesiogiai ja naudotis ir Eurojuste būtų sukurtas centrinis kontaktinis punktas trečiosioms šalims, norinčioms gauti informacijos apie nuteistus TŠP. Pasirinkus šią galimybę taip pat būtų galima sukurti sistemą, kuri ateityje galėtų būti sąveiki su kitomis ES lygmens sistemomis, jei taip nuspręstų teisės aktų leidėjai. Poveikis ES ir nacionaliniams biudžetams: vienkartinės ES išlaidos – apie 13 002 000 EUR, valstybių narių – apie 13 344 000 EUR (iš viso apie 26 346 000 EUR); nuolatinės ES išlaidos – apie 2 133 000 EUR; nuolatinės valstybių narių išlaidos turėtų kasmet didėti – nuo 6 087 000 EUR pradžioje iki daugiausia 15 387 000 EUR. Tai reiškia, kad bendros nuolatinės išlaidos kasmet po truputį didės, pradedant nuo 8 220 000 EUR iki daugiausia 17 520 000 EUR. Dėl pirmiau nurodytų priežasčių šiuo metu valstybės narės naudojasi ECRIS informacijos apie TŠP paieškai tik 5 proc. atvejų. Manoma, kad siūlomo sprendimo privalumai gerokai padidintų naudojimosi ECRIS mastą. Jei valstybės narės nuolat siųstų bendruosius prašymus, atsakymo į juos administracinė našta būtų brangiausia ECRIS darbo srauto dalis (maždaug iki 78 mln. EUR); siūlomas sprendimas leistų šių išlaidų sutaupyti.

·Pagrindinės teisės