LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2004 7 14 
KOM(2004) 486 galutinis 
2004/0155 (COD) 
2004/0159 (COD)  I tomas 
  
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVOS 
išdėstančios nauja redakcija 2000 m. kovo 20 d.  Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyvą 2000/12/EB d ėl kredito įstaigų veiklos prad ėjimo ir vykdymo ir 1993 m. kovo 
15 d. Tarybos direktyv ą 93/6/EEB d ėl investicines paslaugas teikian čių įmonių ir kredito 
įstaigų kapitalo pakankamumo 
(pateikta Komisijos) 
 
{SEK(2004) 921} 
 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. BENDROSIOS  PASTABOS 
Bendra ES finans ų rinka bus esminis veiksnys skatinant Europos ekonomikos 
konkurencingum ą ir mažinant kapitalo s ąnaudas bendrov ėms. Finansini ų paslaugų veiksmų 
plane pranešama apie direktyv ą 2004 metais d ėl naujų kapitalo pakankamumo reikalavim ų 
kredito įstaigoms ir investicin ėms įmonėms, neatsiliekant nuo pažangos G-10 Bazelio 
bankininkyst ės priežiūros komitete1. 
1988 m. G-10 Bazelio bankininkyst ės priežiūros komitete pasiektas sutarimas d ėl vadinamojo 
Bazelio susitarimo (Bazelis I), ir po to daugiau kaip šimte šali ų2 priimti minimal ūs kapitalo 
reikalavimai. Iš esm ės tuo pačiu metu buvo priimtos pagrindin ės ES direktyvos ( 1989 m. 
balandžio 17 d. Direktyva 89/299/EEB d ėl nuosavų lėšų, 1989 m. gruodžio 18 d. Direktyva 
89/647/EEB d ėl kredito įstaigų mokumo koeficiento, konsoliduota 2000 m. kovo 20 d. 
Europos Parlamento ir Tary bos direktyvoje 2000/12/EB d ėl kredito įstaigų veiklos prad ėjimo 
ir vykdymo ). 
Šios direktyvos reglamentuoja kredito įstaigų riziką, atsirandan čią iš paskol ų teikimo veiklos. 
1993 m. kovo 15 d. Direktyva 93/6 EEB d ėl investicini ų įmonių ir kredito įstaigų kapitalo 
pakankamumo  buvo išpl ėstos taisykl ės investicin ėms įmonėms ir dėl kredito rizikos, ir d ėl 
rinkos rizikos.  
1. Poreikis tobulinti europinius reikalavimus. 
Esamos taisykl ės turėjo didelės įtakos bendrai rinkai ir aukštiems rizikos ribojimo 
standartams. Ta čiau buvo nustatyta įvairių reikšming ų trūkumų. 
1. Naudojant apytikrius kredito rizikos įverčius, rizika išmatuojama labai apytikriai ir tie 
įverčiai gali tapti nepatikimi. 
2. Kapitalo arbitražo apimtis:  naujovės rinkose finans ų įstaigoms suteik ė galimyb ę per 
arbitražą veiksmingai nusl ėpti neatitikim ą tarp įstaigos nuosavo kapitalo paskirstymo rizikai 
padengti ir minimali ų kapitalo reikalavim ų.  
3. Nepakankamas veiksmingo rizikos mažinimo pripažinimas:  dabartin ėmis direktyvomis 
nepakankamai pripaž įstami rizikos mažinimo metodai.  
4. Pagal esamas direktyvas nurodoma ne visa rizika , įskaitant operacin ę riziką, kuriai 
netaikomi kapitalo mokes čiai. 
5. Prieži ūros institucijos neprivalo įvertinti realios  kredito įstaigų rizikos , siekdamos 
įsitikinti, kad t ų įstaigų turimas kapitalas yra pakankamas atsižvelgiant į tą riziką. 
                                                 
1 Bazelio bankininkyst ės priežiūros komitet ą įsteigė dešimties šali ų grupės (G-10) centrini ų bankų 
valdytojai. J į sudaro institucij ų, atsaking ų už bankų priežiūrą, pagrįstą riziką ribojančiais principais, 
atstovai šiose šalyse: Belgija, Ispani ja, Italija, Japonija, JAV, Jungtin ė Karalyst ė, Kanada, 
Liuksemburgas, Nyderlandai, Pranc ūzija, Švedija, Šveicarija ir Vokie tija. Europos Komisija kartu su 
Europos centriniu banku dalyvauja kaip steb ėtojai. 
2 Nors oficialiai industrini ų šalių G-10 institucijos susitar ė 1988 m. Susitarim ą taikyti tarptautiniams 
bankams, jis buvo taikomas viso pasaulio bet kokio dydžio ir sud ėtingumo bankams. 
 
LT 3   LT 6. Priežiūros institucijos neprivalo bendradarbiauti:  rinkoje, kuri tampa vis labiau tarptautin ė, 
institucijos, priži ūrėdamos tarptautines grupes, turi veik smingai bendradarbiauti tarpusavyje, 
kad sumažint ų reglamentavimo našt ą. 
7. Nėra adekva čios rinkos informacijos:  dabartinėmis direktyvomis nepalengvinamos s ąlygos 
veiksmingai rinkos disciplinai d ėl patikimos informacijos rinkos  dalyviams, kad jie gal ėtų 
daryti pagr įstus vertinimus. 
8. Nepakankamas įstatymų sistemos lankstumas:  dabartinėje ES sistemoje tr ūksta lankstumo, 
siekiant neatsilikti nuo spar čių finansini ų rinkų ir rizikos val dymo praktikos poky čių bei 
reglamentavimo ir prieži ūros priemoni ų tobulėjimo. 
Kas atsitikt ų, išlaikius status quo ? 
Plačiai sutariama, kad dabartin ė situacija n ėra tvari. Kapitalo reikalavimai ir rizika ir toliau 
nesutaptų, todėl rizikos ribojimo taisykli ų veiksmingumas b ūtų varžomas bei did ėtų pavojus 
vartotojams ir finansiniam stabilumui. Visas rizikos, kuri ą tam tikros finans ų įstaigos 
prisiima, mastas vis tiek neb ūtų užfiksuojamas. Be to, neb ūtų aktyviai skatinami ar 
pripažįstami naujausi ir veiksmingiausi ri zikos valdymo metodai, ir finansini ų paslaugų 
grupėms, veikian čioms daugiau kaip vienoje valstyb ėje narėje, ir toliau tekt ų neproporcinga 
našta, susidaranti d ėl daugialypi ų reglamentavimo ir prieži ūros sluoksni ų. Galiausiai ES 
negalėtų tinkamai pasinaudoti b ūsimais poky čiais, nes sunku greitai atnaujinti dabartin ę ES 
įstatymų sistemą. Atsižvelgiant į siūlomą naujojo Bazelio susitarimo įgyvendinim ą pasaulio 
mastu, ES finansini ų paslaugų sektorius atsidurt ų daug nepalankesn ėje padėtyje, palyginti su 
užsienio konkurentais. 
2. Požiūris direktyvoje 
Komisijos 1998 m. finansini ų paslaugų veiksmų plane teigiama, kad ES reikia tiksli ų, 
nuoseklių tarptautiniu mastu ir moderni ų rizikos ribojimo standart ų, kurie taip pat b ūtų 
proporcingi ir kuriais b ūtų atsižvelgiama į rizikos, atsirandan čios dėl situacijos, kurioje 
sudaromos pozicijos, ypa č teikiant paskolas vartotojams bei mažiesiems ir vidutiniams 
subjektams, sumažinim ą. Taisyklės turėtų būti taikomos ir kredito įstaigoms, ir investicin ėms 
įmonėms (siekiant sukurti vienodas konkurencijos s ąlygas), ta čiau taip pat jos turi b ūti 
proporcingos ir jomis turi b ūti visiškai atsižvelgiama į natūralią ES finans ų įstaigų įvairovę.  
2. K ONSULTACIJOS IR POVEIKIO ĮVERTINIMAS  
a. Konsultacijos su susijusiomis  ir suinteresuotomis šalimis 
Komisija su susijusiomis ir suinteresuot omis šalimis konsultuojasi nuo 1999 m. lapkri čio 
mėn. Trys išsam ūs konsultacij ų dokumentai buvo išle isti 1999 m. lapkri čio 22 d., 2001 m. 
vasario 5 d. ir 2003 m. liepos 1 d. Išsamus strukt ūrinis dialogas su susijusiomis šalimis buvo 
suorganizuotas 2002 m. lapkri čio 18 d. Paskelbti konsultacij ų dokumentai d ėl konkrečių 
techninių klausimų: nekilnojamasis turtas ir padengtos  obligacijos – 2003 m. balandžio 7 d.; 
tikėtini ir netik ėti nuostoliai – 2003 m. lapkri čio 26 d.; kolektyvinio investavimo subjektai – 
2004 m. vasario 3 d. 
Respondentai iš esm ės labai palaik ė pagrindinius projekto tikslus. Jie remia pasi ūlymą dėl 
didesnio jautrumo rizikai ir iš to išplaukiant į didesnį finansinį stabilumą. Šiuo metu jau čiamas 
neatidėliotinas poreikis atnaujinti taisykles, siekiant reaguoti į didelę rizikos įvertinimo ir 
 
LT 4   LT valdymo metod ų pažangą finansini ų paslaug ų sektoriuje ir atspind ėti sudėtingesnius 
reglamentavimo ir prieži ūros būdus. Komisijos poži ūris, kad ES kapitalo sistema tur ėtų būti 
pataisyta pagal nauj ąsias tarptautines sistemas, bet skirtis nuo j ų, kai tai b ūtina dėl ypatingų 
sąlygų ES, yra stipriai palaikomas. 
Nesudėtingos įstaigos  
Plačiai ir stipriai palaikomas nauj ųjų taisyklių taikymas Europoje visoms kredito įstaigoms ir 
investicines paslaugas teikiantie ms subjektams, neatsižvelgiant į įstaigos teisin į statusą ir 
sudėtingumą, taip pat siekiant išvengti „antrar ūšių“ įstaigų, kurios gal ėtų atsirasti, jei tam 
tikros įstaigos būtų išskirtos. Tai rodo, kad si ūloma nauja sistema laikoma tinkama pla čiai 
taikyti.  
Naujosios direktyvos lankstumas  
Ir toliau pla čiai ir stipriai palaikomas pasi ūlymas užtikrinti, kad nauj ąja sistema reaguojama į 
rinką ir prieži ūros naujoves tam, kad ES finansini ų paslaugų sektorius išlikt ų optimaliai 
veiksmingas ir konkurencingas. Susijusios šalys re mia tai, kad ilgalaikiai principai ir tikslai 
nustatomi straipsniuose, o prieduose pateikiamos išsamesn ės techninės nuostatos. Proced ūroje 
dėl priedų pakeitimo turi b ūti užtikrinamos išsamios ir veiksmingos konsultacijos su 
suinteresuotomis šalimis. 
Investicin ės įmonės 
Siekiant atsižvelgti į susirūpinimą, kurį išreiškė kai kurie investicini ų įmonių sektoriaus 
atstovai, d ėl kapitalo reikalavim ų taikymo investicin ėms įmonėms, kurie, j ų nuomone, 
tinkamesni kredito įstaigoms, buvo padaryta reikšming ų pakeitimų. 
Sudėtingumas  
Kai kurie respondentai praš ė paprastumo ir mažiau nurodym ų. Komisija pasir ūpino, kad 
tekstas tapt ų aiškesnis ir patogesnis vart otojui. Jo forma bus patraukli įstaigoms, 
pageidaujan čioms paprast ų taikyti taisykli ų arba norin čioms laipsniškai pereiti prie 
sudėtingesnių kapitalo taisykli ų. Siūlomą naująją sistemą sudaro daug ir įvairaus sud ėtingumo 
galimybių ir metodų.  
Nuo 1999 m. taip pat įvyko atskir ų konsultacij ų dėl detalių klausimų. Pasiūlyme buvo 
atsižvelgta į labai detalias ir naudingas suinteresuot ų šalių, visų pirma bankininkyst ės ir 
investicini ų įmonių srities, pastabas.  
b. Poveikio įvertinimas 
Siekiant nustatyti, ar egzistuoja veiksm ų ES lygiu poreikis ir, jei taip, koki ų, buvo atliktas 
išplėstinis poveikio įvertinimas. 
Bazelio komitetas paskelb ė kiekybinio poveikio tyrim ą (KPT3), kuriame dalyvavo kredito 
įstaigos 40-tyje šali ų ir kuriame įvertinamas nauj ųjų Bazelio pasi ūlymų dėl bankų minimali ų 
kapitalo reikalavim ų poveikis. Komisija pad ėjo šį tyrimą išplėsti į ES šalis, neatstovaujamas 
Bazelyje. Esmin ės išvados buvo tai, kad kapitalo reikalavimai ES kredito įstaigoms 
naujosiomis taisykl ėmis bus sumažinti apskritai apie 5 %, palyginti su dabartiniu lygiu. Be to, 
įvairių metodų rezultatai atitinka tikslus – vis ų pirma derinant kapitalo neutralum ą su 
tinkamomis paskatomis įstaigoms pereiti prie sud ėtingesnių metodų. Galiausiai 
mažesniosioms Bendrijos kredito įstaigoms, pasirenkan čioms paprast ą metodą, bus taikomi 
kiek mažesni kapitalo mokes čiai; didesniosioms tarptautiniu mastu veikian čioms kredito 
įstaigoms, pasirenkan čioms pažangesn į metodą, kapitalo mokes čiai iš esm ės nesikeis; 
 
LT 5   LT mažesniosioms, bet specializuotoms ir modernioms ES kredito įstaigoms, pasirenkan čioms 
pažangųjį metodą, galėtų būti taikomi žymiai mažesni kapitalo reikalavimai nei dabar. Svarbu 
tai, kad pagrindinis kapitalo reikalavim ų sumažinimo šaltinis – „mažmeninis“ portfelis, kur į 
daugiausia sudaro mažesn ės kaip 1 mln. EUR paskolos mažosioms ir vidutin ėms įmonėms 
(MVĮ) ir būsto hipotekin ės paskolos. Š į kapitalo reikalavim ų kredito įstaigoms sumažinim ą 
daugiausia kompensuoja naujieji kapitalo mokes čiai, susiję su operacine rizika. 
Be to, Barselonos Europos Vadov ų Tarybos prašymu Komisija užsak ė tyrimą apie pasi ūlymo 
projekto d ėl naujų kapitalo reikalavim ų kredito įstaigoms ir investicin ėms įmonėms ES 
pasekmes3. PricewaterhouseCoopers  parengta galutin ė ataskaita4 poveikio atžvilgiu yra 
teigiama (kritikuojamos tik dvi sritys: investicin ės įmonės ir rizikos kapitalas – Komisijos 
pasiūlymuose atsižvelgta į abi). Esmin ės išvados tokios, kad naujoji kapitalo reikalavim ų 
sistema tur ėtų būti teigiama Europos S ąjungai ir rizikos ribojimu pagr įstam reglamentavimui 
ES. ES kredito įstaigų kapitalo reikalavimai tur ėtų sumažėti ± 5 % (90 mlrd. EUR) ir reikšti 
kasmetinį pelno padid ėjimą ± 10–12 mlrd. EUR. N ėra nepatogum ų mažesniosioms kredito 
įstaigoms ir požymi ų, kad naujoji tvarka vers įstaigas jungtis ar konsoliduotis. Sprendimas 
direktyvoje apimti visas kredito įstaigas nesudarys ES įmonėms nepalanki ų konkurencijos 
sąlygų, kaip ir JAV sprendimas apie 20 didesni ųjų kredito įstaigų taikyti tik pažangius 
metodus nedarys konkurencija i reikšmingo poveikio. Teis ės aktų įgyvendinimo išlaidas 
kredito įstaigoms lemia ne tik Bazelis II. Daugel į šių investicij ų (galbūt iki 80 %) vis tiek b ūtų 
reikėję padaryti, bet per ilgesn į laikotarp į. Svarbu tai, kad daugelyje ES valstybi ų narių MVĮ 
finansavimo prieinamumui ir kainai nebus  neigiamo poveikio (p rocikliškumo poveikis 
mažesnis ir mažiau žalingas nei ta ikant dabartines taisykles). MV Į baiminimosi priežastys – 
nepakankamas supratimas apie Bazel į II. Bazelio II makroekonominis poveikis ES 
ekonomikai yra mažas – pasi ūlos atžvilgiu gal ėtų įvykti gerybinis šokas ekonomikai, kuris 
sumažintų kapitalo kain ą įmonėms ir ES BVP padidint ų 0,07 %. Apskritai naujoji kapitalo 
sistema sumažins bankininkyst ės sistemos pažeidžiamum ą, gerindama rizikos supratim ą ir 
tobulindama rizikos valdym ą, o veiksmingesnis kapitalo paskirstymas tur ėtų per ilgą laiką 
padaryti palank ų poveikį ES ekonomikai.  
3. T EISINIS PAGRINDAS  
Pasiūlymai grindžiami Sutarties 47 straipsnio 2 dalimi, kuri yra teisinis pagrindas priimti 
Bendrijos priemones, skirtas siekti finansini ų paslaugų vidaus rinkos. Pasirinkta priemon ė – 
direktyva, kuri yra tinkamiausia priemon ė pasiekti tikslams ir iš dalies kei čia galiojan čias 
direktyvas, apiman čias tuos pa čius techninius klausimus. Jo s nuostatos neviršija to, kas b ūtina 
užsibrėžtiems tikslams pasiekti. 
4. P ASTABOS APIE STRAIPSNIUS  
Pasiūlymai pateikti taikant išd ėstymo nauja redakcija metod ą (Tarpinstitucinis susitarimas 
2002/C 77/01), kurio pagalba įmanoma padaryti esminius galiojan čių teisės aktų pakeitimus, 
atskirai neišleidžiant pakeitim ų direktyvos. D ėl to sumaž ėja painiavos, ir ES teis ės aktai 
tampa lengviau prieinami ir suprantami. 
                                                 
3 OL S 167, 2002 8 29. 
4 Galima rasti Komisijos tinklalapyje http://europa. eu.int/comm/internal_market/regcapital/index_en.htm . 
 
LT 6   LT Siekiant pagerinti direktyv ų struktūrą, rengimą ir aiškum ą, daugeliui nuostat ų padaryti 
neesminiai pakeitimai. 
A. D IREKTYVA 2000/12/EB 
4 straipsnis. Apibr ėžimai 
4 straipsnyje pateikiami tam tikri nauji esmini ų sąvokų apibrėžimai, siekiant paaiškinti, k ą jos 
reiškia, ir geriau jas suprasti. 
22 straipsnis 
Esama formuluot ė buvo iš dalies pakeista, si ekiant paaiškinti ir išpl ėsti kredito įstaigų pareigą 
turėti veiksmingas vidaus rizikos valdymo sistem as. Kadangi šie reikalavimai apima labai 
įvairias kredito įstaigas, juos vykdyti reik ės proporcingai. Atitinkamos technin ės nuostatos 
pateikiamos V priede. 
56–67 straipsniai 
Buvo padaryta šiek tiek pakeitim ų. Nors neketinama perži ūrėti nuosav ų lėšų apibrėžimo, 
būtina padaryti ribot ą pakeitim ų skaičių, nes Bazelio komitete  (Madrido sprendimas) 
pakeistas tik ėtino nuostolio traktavimas.  
68–75 straipsniai 
Kredito įstaigos privalo nuolat tur ėti pakankamai nuosav ų lėšų ir nurodyti minimal ų tų 
nuosavų lėšų dydį. Nuostatose nurodoma, kaip t ų reikalavim ų reikėtų laikytis, jei kredito 
įstaiga yra grup ės dalis (valstybi ų narių institucijoms egzistuojanti galimyb ė netaikyti tam 
tikrų reikalavim ų buvo išlaikyta, bet patikslinta). Reikalavim ų apskaičiavimas buvo 
paaiškintas atsižvelgiant į Reglament ą (EB) Nr. 1606/2002 d ėl tarptautini ų apskaitos standart ų 
taikymo. 
76–101 straipsniai 
Šiomis nuostatomis pakei čiami egzistuojantys su kredito rizika susij ę mokumo rodiklio 
reikalavimai ir įvedami du metodai pagal rizik ą įvertintoms pozicijoms apskai čiuoti. 
Standartizuotas metodas (78–83 str.) pagr įstas galiojan čia sistema, kai ri zikos koeficientai 
nustatomi paskirstant turt ą ir nebalansinius straipsnius į keletą rizikos krepšeli ų. Jautrumas 
rizikai padidintas per kelet ą rizikos klasi ų ir rizikos krepšeli ų (79 str.). Rizi kos koeficientai 
nehipotekiniams mažmeniniams straipsniams (75 %) ir b ūsto hipotekoms (35 %) yra mažesni. 
Įvestas 150 % rizikos koeficientas turtui, kuris pradelstas 90 dien ų (100 % b ūsto hipotekoms). 
Leidžiama naudoti kredito reitingo agent ūrų reitingus rizikos koeficien tams priskirti, kai jie 
prieinami (išoriniai reitingai) (81–83 str.). Atitinkamos technin ės nuostatos pateikiamos VI 
priede. 
Vidaus reitingais pagr įstas (IRB) metodas (84–89 str.) kredito įstaigoms suteikia galimyb ę 
naudoti savo rizikos parametr ų, būdingų įvairiomis j ų kredito rizikos pozicijomis, įverčius. 
Šie parametrai naudojami nustatytiems apskai čiavimams, kad pasikliovimas b ūtų 99,9 %. 
Pagrindinis metodas kredito įstaigoms suteikia galimyb ę naudoti savo įsipareigojim ų 
neįvykdymo tikimyb ės įverčius, o teis ės aktais nustatytas vertes – kitiems rizikos 
komponentams. Pagal pažang ųjį metodą kredito įstaigos gali naudoti savo nuostoli ų, 
 
LT 7   LT atsirandan čių dėl įsipareigojim ų neįvykdymo ir j ų pozicijų įsipareigojim ų neįvykdymo atveju, 
įverčius. Vertinant rizikos parametr ų vertes, kredito įstaigoms leidžiama naudoti bendrus 
duomenis. Taip mažesniosios kredito įstaigos gali taikyti jautresn į rizikai metod ą kapitalo 
reikalavimams apskai čiuoti. 
Siūlomos IRB metodo perk ėlimo taisykl ės (85 str.) kredito įstaigoms suteikia lankstumo per 
priimtiną laikotarp į įvairias verslo linijas ir pozicij ų klases perkelti į pagrindin į arba pažang ųjį 
IRB metod ą. Metodą iš dalies galima taikyti nedideli ų pozicijų klasėms ir verslo linijoms 
(kapitalo reikalavimai gali b ūti apskaičiuojami pagal standartizuot ą metodą, net jei kitoms 
pozicijų klasėms kredito įstaiga taiko IRB metod ą). Siūlomoje ES sistemoje pripaž įstama, kad 
reikalavimas mažosioms kredito įstaigoms sukurti reiting ų sistemą tam tikroms sandorio 
šalims potencialiai yra labai sunkus. Si ūloma metod ą šioms pozicij ų klasėms nuolat taikyti iš 
dalies net ir tais atvejais, kai kredito įstaigų pozicijos tokioms sandorio šalims yra didel ės 
(89 str.). 
Atitinkamos technin ės nuostatos d ėl IRB metodo pateikiamos VI priede. 
90–93 straipsniai 
Taisyklėse nustatomi bendri rizikos mažinimo kl ausimai ir nuosekliai traktuojama bendra 
bazinė rizika ar ekonominis poveikis. Be kita ko, tai yra įvairesnių užtikrinimo priemoni ų ir 
garantijų/kredito išvestini ų finansini ų priemoni ų teikėjų, palyginti su dabartine tvarka, 
pripažinimas. Pagal IRB pagrindin į metodą tinkamai, atsižvelgiant į rizikos ribojimo 
principus, pripaž įstamos finansin ės gautinos sumos ir fizin ės užtikrinimo priemon ės. Yra 
alternatyvi ų metodik ų, suteikian čių kredito įstaigoms galimyb ę pasirinkti iš įvairaus 
sudėtingumo metod ų (paprastasis metodas, pagr įstas lengvai taikomu rizikos koeficiento 
pakeitimo metodu, arba išsamusis metodas, apimantis gautos užtikrinimo priemon ės vertės 
kintamumo koregavimo taikym ą). Kintamumo koregavimui apskai čiuoti galima panaudoti 
įvairaus sud ėtingumo metodus (paprastas prieži ūros metodas, kai palyginam ųjų kintamumo 
koregavimo sumos surašomos į lentelę, arba jautresnis rizikai savo įverčių metodas). 
Atitinkamos technin ės nuostatos pateikiamos VIII priede. 
94–101 straipsniai 
Šiuose straipsniuose pirm ą kartą pateikiamos suderintos kapitalo reikalavim ų, susijusių su 
pakeitimo vertybiniais popieriais veikla ir investicijomis, taisykl ės. Tai yra žymiai geresn ė 
kapitalo reikalavim ų sistema, kuri kredito įstaigoms suteikia galimyb ę pasinaudoti 
finansavimu, balansin ės veiklos valdymu ir kitais toki ų sandorių teikiamais privalumais. Ji 
taip pat sumažins pakeitimo vertybiniais popieriais, kaip kapitalo arbitražo priemon ės, apimtį. 
Atitinkamos technin ės nuostatos pateikiamos IX priede. 
102–105 straipsniai 
Šiomis nuostatomis įvedami reikalavimai d ėl kredito įstaigų patiriamos operacin ės rizikos. 
Galima naudotis trimis skirtingomis metodi komis. Paprastasis metodas (103 str.) pagr įstas 
vienu pajam ų rodikliu (bazinio indika toriaus metodas). Šiuo met odu suteikiama kapitalo 
apsauga operacinei rizikai padeng ti, nereikalauja nt, kad kredito įstaigos sukurt ų sudėtingas ir 
brangias informacines sistemas apie j ų rizikos pozicijas. Tiks lesnis metodas, pagr įstas 
padalijimu pagal verslo linijas – standartinis metodas (104 str.) – yra jautresnis rizikai, nes su 
operacine rizika susij ę kapitalo reikalavimai yra skirtingi, kad atspind ėtų su įvairiomis verslo 
linijomis susijusi ą riziką. Šis metodas grei čiausiai bus patrauklus daugeliui maž ųjų (ne tokių 
sudėtingų) kredito įstaigų. Sudėtingesnės metodikos (pažangieji vertinimo metodai, 105 str.) 
 
LT 8   LT turi savo operacin ės rizikos, kuriai taikomi griežtesni ri zikos valdymo standartai, matavimo 
metodus. Numatoma, kad pažangiuosius vertinimo  metodus laipsniškai ims taikyti daugiausia 
didžiosios tarptautiniu mastu veikian čios ir mažesniosios specializuotos kredito įstaigos, 
kurios savo pagrindinei veiklai yra suk ūrusios pažangias rizikos steb ėjimo sistemas. 
Atitinkamos technin ės nuostatos pateikiamos X priede. 
106–119 straipsniai 
Padaryta keletas pakeitim ų, kad kapitalo reikalavimai ir dideli ų pozicijų taisyklės taptų 
nuoseklūs, visų pirma tam, kad b ūtų atspindėtas platesnis kredito ri zikos mažinimo metod ų 
pripažinimas. 
123–124 straipsniai 
Šie straipsniai atspindi antr ą Bazelio komiteto kapitalo susitarimo ramst į. 51A straipsnyje 
reikalaujama, kad kredito įstaigos įvestų vidinius procesus savo rizikai įvertinti ir valdyti bei 
turėtų tiek vidaus kapitalo, kiek jos pa čios laiko, kad pakanka tai rizikai padengti. 
Kompetetingos institucijos turi (124 str.) tikrinti, ar kredito įstaigos atitinka įvairius teisinius 
įsipareigojimus d ėl organizacijos ir rizikos kontrol ės, ir įvertinti rizik ą, su kuria susiduria 
kredito įstaigos. Š į įvertinimą panaudos prieži ūros institucijos nustatyti tr ūkumus d ėl 
kontrolės ir dėl kapitalo dydžio. Atitinkamos technin ės nuostatos pateikiamos XIII priede. 
125–143 straipsniai 
ES verslas tampa vis labiau tarptautinis, ir yra tendencija centralizuoti rizikos valdym ą 
tarptautin ėse grupėse. Todėl reikia gerinti koordinavim ą ir bendradarbiavim ą tarp 
nacionalini ų priežiūros institucij ų ES. Taigi dabartinis ir nusistov ėjęs konsoliduojan čios 
priežiūros institucijos vaidmuo dar pa tobulinamas. Pagal 136 straipsn į priežiūros institucijoms 
bus suteikti minimal ūs suderinti įgaliojimai reikalauti, kad kredito įstaigos imt ųsi priemoni ų 
pašalinti bet kok į direktyvos reikalavim ų neatitikim ą.  
144 straipsnis 
Siekiant padidinti taisykli ų įgyvendinimo konvergencij ą ir suteikti skaidrumo, pateikiami 
minimalūs informacijos atskleidimo reikalavimai valstybi ų narių institucijoms. 
145–149 straipsniai 
Šios nuostatos atspindi tre čią Bazelio komiteto naujojo kapitalo susitarimo ramst į. Tai, kad 
kredito įstaigos atskleidžia informacij ą rinkos dalyviams, padeda didinti finansin į tvirtumą ir 
stabilumą, išlaikomos vie nodos konkurencijos s ąlygos ir atsižvelgiama į tam tikros 
informacijos jautrum ą. 147 straipsnyje reikalauja ma, kad daugelis kredito įstaigų informacij ą 
atskleistų mažiausiai kasmet – to gali dažniau prireikti atsižvelgiant į konkrečius kriterijus. 
Atitinkamos technin ės nuostatos pateikiamos XII priede. 
150 straipsnis 
Būtina, kad direktyva neatsilikt ų nuo poky čių rinkoje. Reikiamas lankstumas užtikrinamas 
atskiriant esmines taisykles nuo technini ų (visų pirma direktyvos priedu ose), kurias gali tekti 
derinti trumpalaikiu arba vidutin ės trukmės laikotarpiu. 150 straipsnyje papildomai 
pateikiama nauj ų techninių sričių, nei buvo Direktyvoje 2000/12/EB (parengta 1989 m.), ir 
siūloma, kad naujuosius techninius priedus b ūtų galima keisti ta pa čia skubesne tvarka. 
 
LT 9   LT B. D IREKTYVA 93/6/EEB  DĖL INVESTICINI Ų ĮMONIŲ IR KREDITO ĮSTAIGŲ KAPITALO 
PAKANKAMUMO  
2 straipsnis. Taikymo sritis 
2 straipsnyje nurodoma, kaip reikalav imai taikomi atskiroms investicin ėms įmonėms, 
investicini ų įmonių grupėms ir mišrioms grup ėms. 
3 straipsnis. Apibr ėžimai 
Pateikiami tam tikri nauji ir iš dalies pakeisti esmini ų sąvokų apibrėžimai, siekiant paaiškinti, 
ką jos reiškia, ir geriau jas suprasti. 
11 straipsnis. Prekybos knygoje ap skaitomo kapitalo traktavimas 
Čia pateikiamas platesnis prekybos knygos apibr ėžimas, siekiant padidinti tikrum ą dėl 
taikomų kapitalo reikalavim ų ir apriboti galimus nesutarimus d ėl prekybos knygos ir bankin ės 
knygos pozicij ų ribų. Atitinkamos technin ės nuostatos pateikiamos VII priede. 
18 ir 20 straipsniai 
18 straipsnyje nurodomi minimal ūs kapitalo reikalavimai rinkos rizikai padengti kredito 
įstaigoms ir investicin ėms įmonėms. Naujas kolektyvinio investavimo subjekt ų pozicijų ir 
kredito išvestini ų finansini ų priemoni ų traktavimas, kaip ir kiti pakeitimai, susij ę su didesniu 
jautrumu rizikai. Atitinkamos technin ės nuostatos pateikiamos I–VII prieduose. 20 straipsniu 
taisyklės dėl Direktyvos 2000/12 kapitalo reikalavim ų kredito rizikai ir operacinei rizikai 
padengti nepakeistos pradedamos taikyti ir investicin ėms įmonėms. Naujieji kredito rizikos 
elementai – kredito išvestini ų finansini ų priemoni ų traktavimo nuostata ir iš dalies pakeista 
atpirkimo sandori ų ir sandori ų pakeitimui vertybiniais p opieriais arba biržos prek ėms 
finansuoti pozicijos priemon ė. Padaryta daug su operacine rizika susijusi ų pakeitim ų, kuriais 
siekiama atsižvelgti į specifinius investicini ų įmonių sektoriaus ypatumus, pvz., numatant 
galimybę išlaikyti išlaidomis pagr įstus reikalavimus investicin ėms įmonėms, priskiriamoms 
mažos, vidutin ės ir vidutin ės arba didel ės rizikos kategorijoms. 
28 straipsnis. Didel ės pozicijos 
Dabartinė situacija, kai kredito įstaigoms ir investicin ėms įmonėms taikomos tos pa čios 
taisyklės, išskyrus prekybos knygos sandori ų didelių pozicijų pakeitimus, išlieka 
nepasikeitusi. Naujas elementas – iš  dalies pakeista atpirkimo sandori ų ir sandori ų pakeitimui 
vertybiniais popieriais arba biržos prek ėms finansuoti pozicijos priemon ė. Atitinkamos 
techninės nuostatos pateikiamos VI priede. 
33 straipsnis. Pozicij ų vertinimas atskaitomyb ės tikslais 
Nustatomi griežtesni prekybos knygos pozicij ų vertinimo reikalavimai rizikos ribojimo 
principų taikymui užtikrinti, numatant taisykles, taikomas kiekvien ą dieną vertinamoms 
prekybos knygos pozicijoms. Atitinkamos technin ės nuostatos pateikiamos VII priede. 
22 straipsnis. Konsoliduoti reikalavimai 
 
LT 10   LT Kompetetingos institucijos ir toliau gali leisti netaikyti konsoliduot ų reikalavim ų iš 
investicini ų įmonių sudarytoms grup ėms, tik griežtesn ėmis rizikos ribojimo atžvilgiu 
sąlygomis. 
34 straipsnis. Rizikos valdymas ir kapitalo vertinimas 
34 straipsnyje numatoma kredito įstaigų (Direktyvos 2000/12 17 straipsnis) ir investicini ų 
įmonių prievolė turėti veiksmingas vidaus rizikos valdymo sistemas. Kadangi šie reikalavimai 
taikomi labai įvairioms įstaigoms, juos vykdyti reik ės laikantis proporcingumo principo. Šiuo 
straipsniu taip pat taikomas Direktyvos 2000/12  51A straipsnio reikalavimas, kad investicin ės 
įmonės vykdytų vidaus procesus j ų patiriamai rizikai įvertinti ir valdyti bei tur ėtų tiek kapitalo 
(vidaus kapitalo), kiek, j ų pačių manymu, pakanka tai rizi kai padengti. Jis papildo 
galiojančius Direktyvos 2004/39/EB rizikos valdymo reikalavimus investicin ėms įmonėms. 
37 straipsnis. Prieži ūra 
Šiuo straipsniu Direktyvos 2000/12 taisykl ės mutatis mutandis  taikomos investicin ėms 
įmonėms.  
42 straipsnis 
Būtina, kad, kaip ir Direktyva 2000/12, Direktyva 93/6 neatsilikt ų nuo poky čių rinkoje. 
Reikiamas lankstumas užtikrinamas atsk iriant esmines taisykles nuo technini ų (visų pirma 
prieduose), kurias reik ės derinti trumpalaikiu arba vidutin ės trukmės laikotarpiu. Techninius 
priedus tur ėtų būti įmanoma keisti skubesne tvar ka. Siekiant atsižvelgti į galimus svarbius 
reglamentavimo praktikos poky čius ateityje, sandorio šalies rizikos traktavimui numatyta 
peržiūros sąlyga. 
 
LT 11   LT  
Ð2000/12/EB 
2004/0155 (COD) 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
dėl kredito įstaigų veiklos prad ėjimo ir vykdymo (išd ėstymas nauja redakcija) 
 
Ønauja 
(Tekstas svarbus EEE)  
 
Ð 2000/12/EB (pritaikytas) 
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 47 straipsnio 2 dalies pirm ą ir 
trečią sakinius, 
atsižvelgdami į Komisijos pasi ūlymą, 
atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę5, 
laikydamiesi Sutarties 251 st raipsnyje nustatytos tvarkos6, 
kadangi: 
 
Ð 2000/12/EB 1 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(1) 1973 m. birželio 28 d. T arybos direktyva 73/183/EEB d ėl įsisteigimo teis ės ir laisvės 
teikti paslaugas apribojim ų panaikinimo bank ų ir kitų finansų įstaigų veiklos 
atžvilgiu7, 1977 m. gruodžio 12 d. pirmoji Tarybos direktyva d ėl įstatymų ir kitų teisės 
aktų, susijusi ų su kredito įstaigų veiklos prad ėjimu ir vykdymu, derinimo 
(77/780/EEB)8, 1989 m. balandžio 17 d. Tarybos direktyva 89/299/EEB d ėl kredito 
įstaigų nuosavų lėšų9, 1989 m. gruodžio 15 d. antroj i Tarybos direktyva 89/646/EEB 
dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusi ų su kredito įstaigų veiklos prad ėjimu ir 
                                                 
5 OL C 157, 1998 5 25, p. 13  ⌦ […] ⌫ . 
6 2000 m. sausio 18 d.  Europos Parlamento nuomon ė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje)  
⌦ […] ⌫ ir 2000 m. k ovo 13 d.  Tarybos sprendimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje)  
⌦ […] ⌫ . 
7 OL L 126, 2000 5 26, p.1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.  
8 OL L 126, 2000 5 26, p.1. Direktyva su pasku tiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.  
9 OL L 126, 2000 5 26, p.1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.  
 
LT 12   LT vykdymu, derinimo10, 1989 m. gruodžio 18 d. Tar ybos direktyva 89/647/EEB d ėl 
kredito įstaigų mokumo koeficiento11, 1992 m. balandžio 6 d. Tarybos direktyva 
92/30/EEB d ėl kredito įstaigų konsoliduotos prieži ūros12 ir 1992 m. gruodžio 21 d. 
Tarybos direktyva 92/121/EEB d ėl kredito įstaigų didelės rizikos operacij ų stebėjimo 
ir kontrol ės13 būdavo dažnai ir iš esm ės keičiamos. D ėl to, aiškumo ir racionalumo 
sumetimais šios direktyvos tur ėtų būti kodifikuotos ir sujungtos į vieną tekstą. 
⌦ 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/12/EB d ėl 
kredito įstaigų veiklos prad ėjimo ir vykdymo14 buvo iš esm ės pakeista kelet ą kartų. 
Kadangi reikia padaryti daugiau pakeitim ų, aiškumo sumetimais ji tur ėtų būti išdėstyta 
nauja redakcija. ⌫ 
 
Ð2000/12/EB 2 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
Pagal Sutart į bet koks su įsisteigimu ir laisve teikti paslaugas susij ęs diskriminavimas d ėl 
nacionalini ų motyvų arba dėl to, kad įmonė įsteigta  ne toje valstyb ėje narėje, kur yra 
teikiamos jos paslaugos, yra draudžiamas.  
 
Ð2000/12/EB 3 konstatuojamoji 
dalis 
(2) Kad kredito įstaigoms b ūtų lengviau steigtis ir vykdyti veikl ą, būtina pašalinti 
labiausiai trukdan čius valstybi ų narių įstatymų skirtumus, susijusius su principais, 
kurių šios įstaigos turi laikytis. 
 
Ð2000/12/EB 4 konstatuojamoji 
dalis (pritaikyta) 
(3) Ir įsisteigimo laisv ės, ir laisvės teikti paslaugas atžvilgiu kredito įstaigų veiklos srityje 
ši direktyva yra svarbiausia priemon ė vidaus rinkai sukurti , o tai - tikslas, numatytas 
Suvestiniame Europos akte, kurio įvykdymo grafikas išd ėstytas Komisijos baltojoje 
knygoje . 
 
Ð2000/12/EB 5 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(4) Priemonės, skirtos kredito įstaigų veiklai koordinuoti, kad b ūtų apsaugotos santaupos 
ir sudarytos vienodos ši ų įstaigų konkurencijos s ąlygos, turi b ūti taikomos joms 
visoms. Jeigu b ūtina, reikia  ⌦ Tačiau reikėtų ⌫ tinkamai atsižvelgti į objektyvius j ų 
įstatų ir joms b ūdingų tikslų, nurodytų nacionaliniuose įstatymuose, skirtumus. 
                                                 
10 OL L 126, 2000 5 26, p.1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.  
11 OL L 126, 2000 5 26, p.1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.  
12 OL L 126, 2000 5 26, p.1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.  
13 OL L 126, 2000 5 26, p.1. Direktyva su paskutiniais pake itimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.  
14 OL L 126, 2004 5 26, p.1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/xx/EB (OL 
L, […]). 
 
LT 13   LT  
Ð2000/12/EB 6 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(5) Dėl to šių priemoni ų taikymo sritis turi b ūti kuo platesn ė, apimanti visas įstaigas, kuri ų 
veikla yra priimti gr ąžintinas l ėšas iš visuomen ės indėlių ar kita forma, pavyzdžiui, 
nuolatos išleidžiant obligacijas ar kitus pa našius vertybinius popi erius, ir teikti 
paskolas savo s ąskaita. Tam tikroms kredito įstaigoms, kurioms šios direktyvos 
negalima taikyti, turi  ⌦ turėtų ⌫ būti numatytos išimtys. Šios direktyvos nuostatos 
netrukdo  ⌦ neturėtų trukdyti ⌫ taikyti nacionalini ų įstatymų, kurie numato, kad 
kredito įstaigos turi gauti papildom ą leidimą, kad galėtų užsiimti specifine veikla ar 
imtis specifini ų operacijų. 
 
Ð2000/12/EB 7 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(6) Pasirinktas b ūdas yra skirtas  ⌦ Reikėtų ⌫ suderinti tik esminius dalykus, kurie 
būtini ir kuri ų pakanka, kad b ūtų užtikrintas leidim ų ir rizikos ribojimo principais 
pagrįstos prieži ūros tarpusavio pripažinimas, ir kurie sudaro galimyb ę visoje 
Bendrijoje pripažinti vien ą leidimą bei taikyti buvein ės valstyb ės narės rizikos 
ribojimo principais pagr įstą priežiūrą. Todėl į reikalavim ą parengti veiklos program ą 
reikėtų žiūrėti tik kaip į veiksnį, leidžiant į kompetentingoms institucijoms priimti 
sprendimus remiantis kur kas tikslesne informacija ir taikant objektyvesnius kriterijus. Kartu, organizacinei kredito įstaigų formai taikant su bank ų pavadinim ų apsauga 
susijusius reikalavimus, ⌦ turėtų būti ⌫ galimas tam tikras lankstumas. 
 
Ønauja 
(7) Kadangi valstyb ės narės siūlomo veiksmo tikslo negali deramai pasiekti ir tod ėl 
minėtą tikslą dėl to veiksmo masto ir poveikio b ūtų lengviau pasiekti Bendrijos lygiu, 
Bendrija gali priimti priemones pagal subsidiarumo princip ą, nustatyt ą Sutarties 5 
straipsnyje. Pagal tame straipsnyje nustatyt ą proporcingumo princip ą ši direktyva 
apsiriboja tuo, kas b ūtina siekiant ši ų tikslų, ir neviršija to, kas b ūtina šiam tikslui 
pasiekti.  
 
Ð2000/12/EB 8 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(8) Kredito įstaigoms b ūtina taikyti lygiaver čius finansinius reikalavimus, kad b ūtų 
užtikrintos panašios taupytoj ų apsaugos priemon ės ir panaši ų kredito įstaigų grupių 
sąžiningos konkurencijos s ąlygos. Tolesnio derinimo metu tur ėtų būti nustatyti 
tinkami strukt ūriniai koeficientai, kurie nacionalin ėms institucijoms bendradarbiaujant 
leis ⌦ leidžia ⌫ panašių rūšių kredito įstaigų būklę stebėti vadovaujantis 
standartiniais metodais. Ši proced ūra turėtų padėti palaipsniui suvienodinti 
koeficient ų, kuriuos nustato ir taiko valstyb ės narės, sistemas. Ta čiau būtina skirti 
koeficientus, kuri ų tikslas – užtikrinti ger ą kredito įstaigų valdymą, ir koeficientus, 
nustatytus ekonominei ir pinig ų politikai. 
 
LT 14   LT  
Ð2000/12/EB 9 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(9) Tarpusavio pripažinimo ir buvein ės valstybės narės priežiūros principai reikalauja, kad 
valstybių narių kompetentingos institucijos neišduot ų leidimų ar juos atimt ų, jeigu 
tokie veiksniai, kaip antai, veiklos program ų turinys, geografinis ⌦ veiklos ⌫ 
pasiskirstymas ar realiai vykdoma veikla, aiškiai rodo, jog kredito įstaiga pasirinko 
vienos valstyb ės narės teisės sistemą, kad išvengt ų griežtesni ų standartų, taikomų 
kitoje valstyb ėje narėje, kurios teritorijoje ji vykdo ar ketina vykdyti didesn ę savo 
veiklos dal į. Kredito įstaiga, kuri yra juridinis asmuo, turi  ⌦ turėtų ⌫ gauti leidim ą 
toje valstyb ėje narėje, kurioje yra įregistruota jos buvein ė. Kredito įstaigos, kuri n ėra 
juridinis asmuo, pagrindin ė buveinė turi  ⌦ turėtų ⌫ būti toje valstyb ėje narėje, 
kurioje jai išduotas leid imas. Be to, valstyb ės narės privalo  ⌦ turėtų ⌫ reikalauti, 
kad kredito įstaigos pagrindin ė buveinė visuomet b ūtų buveinės valstybėje narėje ir 
kad kredito įstaigos šioje valstyb ėje narėje realiai veikt ų. 
 
Ð2000/12/EB 10 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(10) Kompetentingos institucijos netur ėtų išduoti kredito įstaigoms leidim ų veiklai ar 
pratęsti jų galiojimo, jeigu gali atsitikti taip, kad joms d ėl tos įstaigos ir kit ų fizinių ar 
juridinių asmenų artimų ryšių bus sutrukdyta veiksm ingai atlikti prieži ūros funkcijas. 
Kredito įstaigos, jau gavusios leidimus veiklai, šiuo klausimu taip pat turi  
⌦ turėtų ⌫ atitikti kompetenting ų institucij ų reikalavimus. Šioje direktyvoje «artim ų 
ryšių» apibrėžimas nustato minimalius kriterijus. Tai netrukdo valstyb ėms narėms šį 
apibrėžimą taikyti esant kitoms negu juo numat ytoms situacijoms. Vien tai, kad 
įsigyjama žymi bendrov ės kapitalo dalis, nereiškia dalyvavimo valdant jos kapital ą 
„artimų ryšių“ prasme, jeigu akcijos įsigyjamos tik kaip laikina investicija, d ėl kurios 
neįmanoma daryti įtakos įstaigos strukt ūrai ar finans ų politikai.  
 
Ð2000/12/EB 11 konstatuojamoji 
dalis (pritaikyta) (pritaikytas) 
(11) Nuoroda į priežiūros institucij ų atliekam ą veiksming ą priežiūros funkcij ų vykdymą 
apima konsoliduot ą priežiūrą, kuri turi b ūti taikoma kredito įstaigai, jeigu tai numato 
Bendrijos teis ė. Tokiais atvejais institucijos, į kurias kreipiamasi d ėl leidimo veiklai, 
turi ⌦ turėtų ⌫ galėti nustatyti institucijas, kurios yra kompetentingos vykdyti 
konsoliduot ą priežiūrą. 
 
Ð2000/12/EB 12 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
Įstaigoms, iš kompetenting ų institucij ų gavusioms leidimus veiklai, buvein ės valstybė narė 
taip pat gali nustatyti taisykles, griežtesnes nei tos, kurios išd ėstytos 5 straipsnio 1 dalies 
pirmoje pastraipoje ir 2 dalyje, 7, 16, 30, 51 straipsniuose.  
 
LT 15   LT  
Ð2000/12/EB 13 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
Atšaukus reikalavim ą, kad B endrijos kredito įstaigų filialai turi gauti leidimus veiklai, reikia 
atšaukti ir reikalavim ą, kad šie filialai tur ėtų negrąžintinai perduoto kapitalo.  
 
Ð2000/12/EB 14 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(12) Egzistuojant tarpus avio pripažinimui, pasirinkta pozicija leidžia k Kredito įstaigom s, 
gavusiomm s leidimus veiklai buvein ės valstybėje narėje, steigiant filialus ar teikiant 
paslaugas visoje Bendrijoje ⌦ turėtų būti leidžiama ⌫ užsiimti visomis ar kai 
kuriomis I priede išvardytomis veiklos r ūšimis. Veiklos r ūšys, nenurodytos min ėtame 
priede, pagal bendr ąsias Sutarties nuostatas vykdomos naudojantis įsisteigimo teise ir 
laisve teikti paslaugas.  
 
Ð2000/12/EB 15 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(13) Tačiau y Yra tinkama tarpusavyje pripažinti ir tas veiklos r ūšis, kurios išvardytos I 
priede, jeigu jomis užsiima finans ų įstaigos, kurios yra kredito įstaigų dukterin ės 
įmonės, jeigu šioms dukterin ėms įmonėms taikoma konsoliduota j ų patronuojan čių 
įmonių priežiūra ir jeigu jos tenkina tam tikras s ąlygas. 
 
Ð2000/12/EB 16 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(14) Naudojimosi įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas atžvilgiu priimanti valstyb ė 
narė gali ⌦ turėtų galėti ⌫ reikalauti, kad įstaigos, kurios buvein ės valstybėje narėje 
nėra gavusios leidim ų veikti kaip kredito įstaigos, vykdyt ų konkrečius jų nacionalini ų 
įstatymų ar taisykli ų reikalavimus, ar taikyti tokius reikalavimus veiklai, kuri n ėra 
nurodyta I priede, jeigu, viena vertus, tokie reikalavimai atitinka Bendrijos teis ę ir yra 
skirti visuotinei gerovei užti krinti, kita vertus, tokioms institucijoms ar tokiai veiklai 
netaikomos lygiavert ės taisyklės, kylančios iš šio teis ės akto ar numatytos buvein ės 
valstybės narės teisės aktuose. 
 
Ð2000/12/EB 17 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(15) Valstybės narės turi  ⌦ turėtų ⌫ užtikrinti, kad neb ūtų kliūčių vykdyti veiklos r ūšis, 
kurioms taikomas tarpusavio pripažinimas taip pat kaip ir buvein ės valstybėje narėje, 
jeigu toji veikla neprieštarauja teisin ėms nuostatoms, ginan čioms visuotin ę gerovę 
buveinės valstybėje narėje. 
 
LT 16   LT  
Ð2000/12/EB 18 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
Tarp šios direktyvos tikslo ir kituose Bendrijos teis ės aktuose numatyto tikslo liberalizuoti 
kapitalo jud ėjimą egzistuoja b ūtinas ryšys. Visais atvejais priemon ės, susijusios su banko 
paslaugų liberalizavimu, turi der ėti su kapitalo jud ėjimo liberalizavimo priemon ėmis. 
 
Ð2000/12/EB 19 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(16) Taisyklės, kuriomis reglamentuojama kredito įstaigų, turinčių savo pagrindin ę buveinę 
ne Bendrijoje, filial ų veikla, turi b ūti analogiškos visose valstyb ėse narėse. Šiuo metu  
sSvarbu numatyti, kad tokios taisykl ės nebūtų palankesn ės už taisykles, taikomas kitos 
valstybės narės įstaigų filialams. Reik ėtų nurodyti, kad  Bendrija su tre čiosiomis 
šalimis gali  ⌦ turėtų galėti ⌫ sudaryti sutartis, numatan čias taisykles, kurios šiems 
filialams visoje jos teritorijoje sukuria vienodas s ąlygas, ir jas taikyti atsižvelgiant į 
abipusiškumo princip ą. Kredito įstaigų, gavusių leidimus veiklai tre čiosiose šalyse, 
filialai Sutarties 49 straipsnio antroje pastraipoje numatyta laisve teikti paslaugas naudojasi
 ⌦ turėtų naudotis ⌫ tik tose valstyb ėse narėse, kuriose yra įsteigti. Ta čiau 
įmonių, kurių veiklą reglamentuoja tre čiųjų šalių įstatymai, prašymams išduoti 
leidimus steigti dukterines įmones ar leisti įsigyti akcij ų taikoma tvarka, kurios ti kslas 
– užtikrinti, kad atitinkamose tre čiosiose šalyse Bendrijos kredito įstaigoms b ūtų 
taikomas abipusiškumo principas.  
 
Ð2000/12/EB 20 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
Leidimai veiklai, kuriuos kompetentingos nacionalin ės institucijos i šduoda vadovaudamosi 
šia direktyva, galioja ne naciona liniu, o visos Bendrijos mastu. D ėl šios priežasties 
egzistuojan čios nuostatos d ėl abipusiškumo neturi galios. Tod ėl reikalinga lanksti proced ūra, 
kuri leistų abipusiškum ą įvertinti iš Bendrijos pozicij os. Šios proced ūros tikslas - ne užverti 
Bendrijos finans ų rinkas, bet atvirkš čiai – Bendrijai ketinant išlaikyti savo rinkas atviras 
visam pasauliui, pagerinti pasaulini ų ir kitų trečiųjų šalių finansų rinkų liberalizavim ą. Šiuo 
tikslu ši direktyva numato  derybų su trečiosiomis šalimis proced ūras ir kaip paskutin ę išeitį – 
galimybę imtis priemoni ų, kurios apima prašym ų išduoti naujus leidimus veiklai pri ėmimo 
sustabdym ą ar naujų leidimų veiklai išdavimo apribojim ą. 
 
Ð2000/12/EB 21 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(17) Pageida utina, kad v Vadovaujantis abipusiškumo prin cipu tarp Bendrijos ir tre čiųjų 
šalių būtų pasiektas susitarimas, kuriame b ūtų numatytas leidimas praktiškai vykdyti 
konsoliduot ą priežiūrą kiek įmanoma didžiausioje geografin ėje teritorijoje. 
 
Ð2000/12/EB 22 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(18) Atsakomyb ė už kredito įstaigų finansinės būklės priežiūrą tenka  ⌦ turėtų tekti ⌫ 
buveinės valstybei ės nareiės kompetentingoms institucijoms . Priiman čios šalies 
 
LT 17   LT kompetetingos institucijos lieka  ⌦ turėtų būti ⌫ atsakingos už ⌦ filialų ⌫ 
likvidumo ir pinig ų politikos  ⌦ veiklos kryp čių ⌫ priežiūrą. Rinkos rizikos 
priežiūra ⌦ turėtų būti ⌫ vykdoma glaudžiai bendradarbiaujant buvein ės ir 
priimančios šalies kompetentingoms institucijoms. 
 
Ð2000/12/EB 23 ir 24 
konstatuojamosios dalys 
(pritaikytas) 
Ö naujas 
(19) Tam, kad sklandžiai funkcionuot ų bankų vidaus rinka, reik alingos ne tik teisin ės 
normos, bet ir valstybi ų narių kompetenting ų institucij ų glaudus bei reguliarus 
bendradarbiavimas Öir daug didesnis re guliavimo ir prieži ūros praktikos suart ėjimas. 
 ⌦ Ypač šiuo tikslu ⌫ Ggeriausiu forumu klausimams, susijusiems su atskiromis 
kredito įstaigomis, nagrin ėti Ö ir keitimuisi informacija tarpusavyje tur ėtų būti 
Europos bankininkyst ės priežiūros institucij ų komitetas, įsteigtas Komisijos sprendimu 
2004/5/EB15  išlieka groupe de contact  (ryšių palaikymo grup ė), sudaryta iš 
priežiūros institucij ų. Ši grupė - tinkamas organas tarpusavyje keistis informacija, kaip 
nurodyta 28 straipsnyje.  Informacijos keitimosi tarpusavyje proced ūra jokiu b ūdu 
nepakeičia ⌦ neturėtų pakeisti ⌫ 28 straipsnyje numatyto  dvišalio 
bendradarbiavimo. Nepažeisdamos savo įgaliojimų vykdyti tinkam ą kontrol ę 
priimančios valstyb ės narės kompetentingos institucijos, esant arba  neatidėliotinam 
atvejui,  arba savo iniciat yva ar atsiliepdamos į buveinės valstyb ės narės 
⌦ kompeteting ų institucij ų ⌫ iniciatyv ą, gali ir toliau  ⌦ turėtų galėti ⌫ tikrinti, ar 
jų teritorijoje įsteigta kredito įstaiga laikosi atitinkam ų įstatymų, tinkamo 
administravimo, apskaitos proced ūrų ir deramos vidaus kontrol ės principų. 
 
Ð2000/12/EB 25 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(20) Derėtų leisti kompetentingoms institucijoms keistis informacija tarpusavyje ar su 
kitomis institucijomis bei organais, kurie  vykdydami savo funkcijas padeda stiprinti 
finansų sistemos stabilum ą. Kad būtų išlaikytas perduodamos informacijos slaptumas, 
adresatų sąrašas turi  ⌦ turėtų ⌫ būti griežtai ribojamas. 
 
Ð2000/12/EB 26 ir 27 
konstatuojamosios dalys 
(pritaikytas) 
(21) Tam tikras elgesys, kaip antai suk čiavimas ar nusižengimai, kai pasinaudojama viešai 
neatskleista informacija, gali pakenkti finans ų sistemos stabilumui, įskaitant jos 
vientisum ą, net kai tai susij ę su įstaigomis, kurios n ėra kredito įstaigos. B ūtina 
apibūdinti sąlygas, kuriomis ⌦ tokiais atvejais ⌫ leidžiama keistis informacija. 
                                                 
15 OL L 3, 2004 1 7, p. 28. 
 
LT 18   LT  
Ð2000/12/EB 28 konstatuojamoji 
dalis (pritaikyta) (pritaikytas) 
(22) Kai yra nurodyta, kad informacija gali b ūti atskleista tik gavus tiesiogin į 
kompetenting ų institucij ų sutikimą, jos atitinkamais atvejais gali  ⌦ turėtų galėti ⌫ 
nustatyti griežtas s ąlygas, kurios turi b ūti įvykdytos, jei norima gauti j ų sutikimą. 
 
Ð2000/12/EB 29 konstatuojamoji 
dalis 
(23) Taip pat reikalingas leidimas keistis informacija tarp kompetenting ų institucij ų ir 
centrinių bankų bei kitų organų, kurie vykdo panašias funkc ijas veikdami kaip pinig ų 
politiką įgyvendinan čios žinybos, ir tam tikrais at vejais – tarp  kompetenting ų 
institucijų ir institucij ų, atsaking ų už mokėjimų sistemų priežiūrą. 
 
Ð2000/12/EB 30 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(24) Kad būtų sustiprinta rizikos ribojimo principais pagr įsta kredito įstaigų priežiūra ir 
kredito įstaigų klientų apsauga, tur ėtų būti nustatyta, jog  auditoriųaus pareiga yra  
⌦ turėtų būti ⌫ iš karto informuoti kompetentingas institucijas visais atvejais, kai 
jies, kaip nurodyta šioje direkt yvoje, atlikdamas savo užduotis  ⌦ atlikdami savo 
užduotis, ⌫ sužino tam tikrus faktus, kurie gali smarkiai paveikti kredito įstaigos 
finansinę būklę arba jos administracin ę ar apskaitos sistemas. Atsižvelgiant į keliamą 
tikslą pageidautina, kad  ⌦ Dėl tos pačios priežasties ⌫ valstybės narės ⌦ taip pat 
turėtų ⌫ numatyti ų, jog tokia pareiga gali oja bet kuriomis aplinkyb ėmis, kai 
auditorius min ėtus faktus atskleidžia atlikdamas savo darb ą įmonėje, kuri yra artimai 
susijusi su kredito įstaiga. Tam tikrais atvejais auditoriaus pareiga pranešti 
kompetentingoms institucijoms apie tam tikrus su kredito įstaiga susijusius faktus ir 
sprendimus, apie kuriuos jis su žino atlikdamas užduotis ne finans ų įmonėje, nekeičia 
⌦ neturėtų keisti ⌫ nei jo darbo pob ūdžio toje įmonėje, nei tvarkos, kuria šis darbas 
atliekamas. 
 
Ð2000/12/EB 31–35 
konstatuojamosios dalys 
(pritaikyta) (pritaikytas) 
Bendri pagrindiniai kredito įstaigų nuosavų lėšų standartai yra esminis veiksnys kuriant 
vidaus rink ą, kadangi nuosavos l ėšos užtikrina kredito įstaigų veiklos t ęstinumą ir apsaugo 
santaupas. Toks derini mas sustiprina kredito įstaigų priežiūrą ir padeda toliau derinti 
veiksmus bank ų sektoriuje.  
Tokie standartai turi b ūti taikomi visoms kredito įstaigoms, gavusioms leidimus veiklai 
Bendrijoje.  
Kredito įstaigų nuosavos l ėšos gali pad ėti absorbuoti nuostolius, kuriems padengti nepak anka 
pelno. Nuosavos l ėšos yra svarbus kriterijus ir kompete ntingoms institucijoms pirmiausia 
vertinant kredito įstaigų mokumą, taip pat kitais rizikos ribojimo tikslais.  
 
LT 19   LT Vidaus bank ų rinkoje kredito įstaigos dalyvauja tiesiogin ėje tarpusavio konkurencijoj e, todėl 
standartai ir apibr ėžimai, taikomi nuosavoms l ėšoms, turi b ūti lygiaver čiai. Dėl to negalima 
vien valstybi ų narių nuožiūrai palikti apibr ėžti kriterijus, pagal kuriuos nustatoma nuosav ų 
lėšų sudėtis. Priėmus svarbiausius bendr us standartus, bus ge riausiai pasitarnauta Bendrijos 
interesams, kadangi jie užkirs keli ą konkurencijos iškraipymams ir sustiprins Bendrijos bank ų 
sistemą. 
Šioje direktyvoje pateiktame nuosav ų lėšų apibrėžime nurodytos visos galimos nuosav ų lėšų 
pozicijos ir atitinkamos sumos,  bet kiekviena valstyb ė narė savo nuoži ūra gali naudoti visas ar 
kai kurias pozicijas arba nustatyti mažesnes atitinkamas sumas.  
 
Ð2000/12/EB 36 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(25) Ši direktyva nustato ⌦ , kad kai kurioms nuosav ų lėšų pozicijoms tur ėtų būti 
nustatyti ⌫ tinkamumo kriterijaius  kai kurioms nuosav ų lėšų pozicijoms, o  ⌦ , 
neapribojant ⌫ valstybėms narėms gali  ⌦ galimybės ⌫ taikyti griežtesnes s ąlygas. 
 
Ð2000/12/EB 37 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
Pradiniame etape bendri pagrindiniai standartai apibr ėžiami pla čiai, kad apimt ų visas 
pozicijas, priskiriamas nuosavoms l ėšoms skirtingose valstyb ėse narėse. 
 
Ð2000/12/EB 38 konstatuojamoji 
dalis 
(26) Atsižvelgiant į atskirų nuosavų lėšų pozicijų pobūdį, direktyvoje išskiriamos dalys, 
kurios sudaro pradines nuosavas l ėšas, ir dalys, kurios sudaro papildomas nuosavas 
lėšas. 
 
Ð2000/12/EB 39 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(27) Kad būtų parodyta, jog dalys, sudaran čios papildomas nuosavas l ėšas, skiriasi nuo 
pradines nuosavas l ėšas sudaran čių dalių, nuosavoms l ėšoms priskiriam ų papildom ų 
lėšų suma neturi  ⌦ neturėtų ⌫ viršyti pradini ų nuosavų lėšų sumos. Be to, tam tikr ų 
papildomoms nuosavoms l ėšoms priskiriam ų dalių suma neturi  ⌦ neturėtų ⌫ viršyti 
pusės pradinių nuosavų lėšų sumos. 
 
Ð2000/12/EB 39 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(28) Kad būtų išvengta konkurencijos iškraipym ų, valstybin ės kredito įstaigos negali  
⌦ neturėtų ⌫ nuosavoms l ėšoms priskirti garantij ų, kurias joms suteikia valstyb ės 
narės ar vietos valdžios institucijos. 
 
LT 20   LT  
Ð2000/12/EB 40 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(29) Jeigu atliekant prieži ūrą reikia nustatyti kredito įstaigų konsoliduot ų nuosavų lėšų 
sumą, skaičiavimas tur ėtų būti atliekamas vadovaujantis šia direktyva. 
 
Ð2000/12/EB 41 konstatuojamoji 
dalis (pritaikyta) (pritaikytas) 
Ö naujas 
(30) Tikslioje apskaito s metodikoje, kuri ą reikia taikyti apskai čiuojant nuosavas l ėšas, 
mokumo koeficient ą Ö jų pakankamum ą, atsižvelgiant į riziką, su kuria susiduria 
kredito įstaiga  , taip pat vertinant rizikos koncentracij ą, reikia  ⌦ reikėtų ⌫ 
atsižvelgti į 1986 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvos 86/635/EEB d ėl bankų ir kitų 
finansų įstaigų metinės finansin ės atskaitomyb ės ir konsoliduotos finansin ės 
atskaitomyb ės16, į kurią įtrauktos 1983 m. birželio  13 d. Tarybos direktyvos 
83/349/EEB, pagr įstos Sutarties 44 stra ipsnio 2 dalies g punktu, d ėl konsoliduotos 
finansinės atskaitomyb ės ⌦ 17 ⌫ tam tikros patobulintos s ąlygos, Ö arba į 2002 m. 
liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1606/2002 d ėl 
tarptautini ų apskaitos standart ų taikymo18 nuostatas Ö , atsižvelgiant į tai, kuris 
teisės aktas reglamentuoja kredito įstaigų apskaitą pagal nacionalin ę teisę  . 
 
Ð2000/12/EB 42–47 
konstatuojamosios dalys 
(pritaikytas) 
Nuostatos d ėl nuosavų lėšų yra platesni ų tarptautini ų pastangų suderinti svarbiausiose 
valstybėse galiojan čias nuosav ų lėšų pakankamumo taisykles dalis.  
Bankų vidaus rinkoje reikalaujama, kad įstaigos dalyvaut ų tiesiogin ėje tarpusavio 
konkurencijoje, o bendri mokumo standartai, išreiškiami minimaliu santykiu, neleidžia 
iškraipyti konkurencijos ir stiprina Bendrijos bank ų sistemą. 
Komisija parengs ataskait ą ir peri odiškai nagrin ės nuostatas d ėl nuosavų lėšų siekdama jas 
sugriežtinti ir tokiu b ūdu pasiekti didesn į suartėjimą rengiant bendr ą nuosavų lėšų apibrėžimą. 
Toks suart ėjimas leis suvienodinti Bendrijos kredito įstaigų nuosavas l ėšas. 
Nuostatos d ėl mokumo koefi cientų yra darbo, kur į atliko Bankininkyst ės patariamasis 
komitetas, atsakingas už pasi ūlymų dėl valstybėse narėse taikom ų koeficient ų pateikim ą 
Komisijai, rezultatas.  
Vykdant kredito įstaigų priežiūrą svarbiausia yra nustatyti tinkam ą mokumo koeficient ą. 
                                                 
16 OL L 372, 1986 12 31, p. 1. 
17 OL L 193, 1983 7 18, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva ⌦ 2003/51/EB 
(OL L 178, 2003 7 17, p. 16). ⌫ 
18 OL L 243, 2002 9 11, p. 1. 
 
LT 21   LT Koeficientas, kuriuo pagal kredito rizikos laipsn į įvertinamas turtas ir nebalansiniai 
straipsniai, yra ypa č svarbus mokumo matas.  
 
Ønauja 
(31) Minimalūs kapitalo reikalavimai – centrin ė kredito įstaigų priežiūros ir prieži ūros 
metodų tarpusavio pripažinimo dalis. Tod ėl nuostatas d ėl minimali ų kapitalo 
reikalavim ų reikėtų svarstyti kartu su kitomis specifin ėmis priemon ėmis, kuriomis taip 
pat derinami svarbiausi kredito įstaigų prižiūros metodai. 
(32) Siekiant užkirsti keli ą konkurencijos iškraipymui  ir sustiprinti bank ų sistemą vidaus 
rinkoje, tikslinga nustaty ti bendruosius minimalius kapitalo reikalavimus. 
(33) Siekiant užtikrinti pakankam ą mokum ą, svarbu nustatyti minimalius kapitalo 
reikalavimus, kuriais pagal rizik ą įvertinamas turtas ir nebalansiniai straipsniai. 
 
Ð2000/12/EB 48–51 
konstatuojamosios dalys 
(pritaikytas) 
Bendrų standartų, skirtų nuosavoms l ėšoms, parengimas atsižvelgiant į turto ir nebalansinius 
straipsnius, susijusius su kredito rizi ka, atitinkamai yra esminis derinimo, b ūtino prieži ūros 
metodikai tarpusavyje pripažinti ir tokiu b ūdu baigti kurti bank ų vidaus rink ą, komponentas.  
Atsižvelgiant į tai, nuostatas d ėl mokumo koeficiento reikia svarstyti kartu su kitomis 
specifinėmis priemon ėmis, kuriomis taip pat derinami svarbia usi kredito įstaigų priežiūros 
metodai.  
Bankų vidaus rinkoje reikalaujama, kad įstaigos dalyvaut ų tiesiogin ėje tarpusavio 
konkurencijoje, o bendri mokumo standartai, išreiškiami minimaliu santykiu, neleidžia 
iškraipyti konkurencijos ir stiprina Bendrijos b ankų sistemą. 
Šioje direktyvoje numatomi skirtingi koeficienta i priskiriami garantijoms, kurias suteikia 
skirtingos finans ų įstaigos. Komisija atitinkamai įsipareigoja išnagrin ėti, ar apskritai ši 
direktyva labai iškraipo kredito įstaigų ir draudimo įmonių tarpusavio konkurencij ą, ir 
atsižvelgdama į tyrimą apsvarstyti, ar pateisinamos bet kokios pataisomojo pob ūdžio 
priemonės. 
 
Ønauja 
(34) Būtina atsižvelgti į Bendrijos kredito įstaigų įvairovę ir numatyti alternatyvius 
metodus apskai čiuoti minimalius kapitalo reikalavimus kredito rizikai padengti, 
naudojant įvairius jautrumo rizikai lygius ir reikalaujant skirtingo sud ėtingumo. 
Naudojant išorinius re itingus ir kredito įstaigų savus atskir ų kredito rizikos parametr ų 
įverčius, žymiai padid ėja kredito rizikos taisykli ų jautrumas rizikai ir pager ėja jų 
kokybė. Reikėtų tinkamai skatinti kredito įstaigas pereiti prie jautresni ų rizikai 
metodų. 
 
LT 22   LT (35) Minimalūs kapitalo reikalavimai tur ėtų būti proporcingi atitinkamai rizikai. Pirmiausia 
reikalavimuose tur ėtų būti atspind ėtas rizikos lygio sumaž ėjimas dėl didelio palyginti 
nedidelių pozicijų skaičiaus. 
(36) Kredito rizikos mažinimo metodus reik ėtų vis labiau pripažinti, laikantis taisykli ų, 
kuriomis b ūtų užtikrinta, kad netinkamas pripažinimas nepakenkt ų mokumui. 
(37) Siekiant užtikrinti, kad kredito įstaigų minimal ūs kapitalo reikalavimai tinkamai 
atspindėtų riziką ir rizikos sumažinim ą dėl kredito įstaigų vykdomos pakeitimo 
vertybiniais popieriais veiklos ir investicij ų, būtina nustatyti taisykles, numatan čias į 
jautrumą rizikai orientuotus ir rizikos ribojimo principais pagr įstus šios veiklos ir 
investicijų reikalavimus. 
 
Ð2000/12/EB 52 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
Direktyvos III priede nurodyta, kaip skai čiuojant kredito įstaigų kapitalo reikalavimus turėtų 
būti vertinami nebalansiniai straipsniai. Kad finans ų rinka veikt ų sklandžiai ir, svarbiausia, 
kad būtų užtikrintos tokios pat veiklos s ąlygos, valstyb ės narės privalo siekti, kad j ų 
kompetentingos instituc ijos vienodai vertint ų sutartinės užskaitos  sutartis. Direktyvos III 
priede atsižvelgta į tarptautinio bank ų priežiūros atstov ų forumo, nagrin ėjusio dvišal ės 
užskaitos pripažinim ą priežiūros tikslais, išvadas, pirmiausia - į galimyb ę kai kuriems 
sandoriams nuosav ų lėšų reikalavimus skai čiuoti ne pa gal bendr ąsias, o pagal gryn ąsias 
sumas, jeigu egzistuoja teisiškai privalomi susi tarimai, kurie užtikrina, kad kredito rizika 
siejasi tik su gryn ąja suma. Kredito įstaigoms, veikian čioms tarptautiniu mastu, taip pat 
daugelio tre čiųjų šalių kredito įstaigų grupėms, kurios konkuruoja su Bendrijos kredito 
įstaigomis, bus taikoma pakoreguota nebiržini ų išvestinių priemoni ų priežiūra atsižvelgiant į 
taisykles, galiojan čias platesniu tarptautiniu mastu. Koregavimas - privalomas reikalavimas 
geriau apdrausti kapi talą atsižvelgiant į riziką mažinant į poveikį, kuriuo galimos b ūsimos 
kredito rizikos atžvilgiu pasižymi prieži ūros institucij ų pripažįstamos sutartin ės užskaitos 
sutartys. Tam tikrose valstyb ėse narėse kliringo r ūmų, kurie veikia kaip pagrindin ė sandorio 
šalis, atliekamas nebiržini ų išvestinių priemoni ų kliringas vaidina svarb ų vaidmen į. Kredito 
riziką vertinant pagal rizikos ribojimo principus, galima pripažinti tokio kliringo pranašumus 
mažinant kredito rizik ą ir atitinkam ą sistemos rizik ą. Kad nebiržin ėms išvestin ėms 
priemonėms, už kurias atsiskaityta, b ūtų numatytas toks pat pere inamasis laikotarpis ir 
taikomi tokie pat rizikos ribojimo reikalavimai kaip ir išvestin ėms priemon ėms, kuriomis 
prekiaujama biržoje, b ūtina, kad esamos ir b ūsimos pozicijos, at sirandančios atlikus kliring ą 
pagal nebiržini ų išvestinių priemoni ų sandorius, b ūtų visiškai apdrau stos ir kad b ūtų pašalinta 
rizika, jog gali susidaryti kliringo r ūmų pozicija, viršijanti pateik to užstato rinkos vert ę. 
Kompetentingos institucijos turi b ūti užtikrintos, kad pradinio privalomojo įnašo dydis ir 
reikalaujamo įnašo svyravimo ribos bei pateikto užstato kokyb ė ir apsaugos lygis yra 
pakankami. Direktyvos III priedas sudaro panaši ą galimybę, kai kompetentingos institucijos 
pripažįsta valstyb ėse narėse įsteigtų kredito įstaigų sutartinę užskaitą ir tokiu b ūdu joms 
numato vienodas konkurencijos s ąlygas. Taisykl ės yra gerai subalansuot os ir tinka toliau 
stiprinti rizikos ribo jimo principais pagr įstos prieži ūros taikym ą kredito įstaigoms. Valstybi ų 
narių kompetentingos institucijos tur ėtų užtikrinti, kad padid ėjimų skaičiavimas b ūtų 
grindžiamas ne sp ėjamomis, bet realiomis sumomis.  
 
LT 23   LT  
Ønauja 
(38) Operacinė rizika yra reikšminga rizika , su kuria susiduria kredito įstaigos ir kuri ą 
reikia padengti nuosavomis l ėšomis. B ūtina atsižvelgti į Bendrijos kredito įstaigų 
įvairovę ir todėl nustatyti alternatyvius metodus apskai čiuoti operacin ės rizikos 
reikalavimus, naudojant įvairius jautrumo rizikai lygius ir reikalaujant skirtingo 
sudėtingumo. Reik ėtų tinkamai skatinti kredito įstaigas pereiti prie jautresni ų rizikai 
metodų. Kadangi operacin ės rizikos vertinimo ir valdymo metodai dar nauji, taisykles 
reikėtų reguliariai patikrinti ir prireikus atnaujinti, įskaitant tas, kurios susijusios su 
įvairių verslo linij ų mokesčiais ir rizikos mažinimo metod ų pripažinimu. 
(39) Siekiant užtikrinti pakankam ą grupei priklausan čių kredito įstaigų mokum ą, 
minimalius kapitalo reikalavimus b ūtina taikyti remiantis tos grup ės konsoliduota 
finansine pad ėtimi. Siekiant užtikrinti, kad nuosavos l ėšos būtų tinkamai paskirstytos 
grupėje ir, kai reikia, gal ėtų būti panaudotos santaupoms apsaugoti, minimalius 
kapitalo reikalavimus reik ėtų taikyti atskiroms grupei priklausan čioms kredito 
įstaigoms, jei šio tikslo negalima veiksmingai pasiekti kitaip. 
 
Ð2000/12/EB 53 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
Minimalus santykis, numatytas šioje dire ktyvoje, sustiprina Bendrijoje veikian čių kredito 
įstaigų kapitalą. Vadovaujantis statistine reikalavim ų, taikytų kapitalui 1988 m. pradži oje, 
apžvalga nustatytas 8% dydžio koeficientas.  
 
Ð2000/12/EB 54 konstatuojamoji 
dalis 
(40) Reikėtų suderinti svarbiausias kredito įstaigų rizikos steb ėjimo taisykles, ta čiau 
valstybėms narėms turėtų būti numatyta galimyb ė ir toliau nustatyti reikalavimus, 
griežtesnius už nurodyt us šioje direktyvoje. 
 
Ð2000/12/EB 55 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(41) Kredito įstaigos rizikos steb ėjimas ir kontrol ė yra ⌦ turėtų būti ⌫ neatskiriama jos 
priežiūros dalis. ⌦ Todėl ⌫ Ppernelyg didel ė rizikos koncentracija vienam klientui 
ar susijusi ų klientų grupei gali sukelti nepageidaujam ą nuostolių riziką. Tokią padėtį 
galima laikyti žalinga kredito įstaigos mokumui. 
 
Ð2000/12/EB 56 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(42) Vidaus bank ų rinkoje  ⌦ Kadangi ⌫ kredito įstaigos ⌦ vidaus rinkoje ⌫ tiesiogiai 
tarpusavyje  konkuruoja, tod ėl stebėjimo reikalavimai tur ėtų būti lygiaver čiai ⌦ visoje 
Bendrijoje ⌫ . Dėl šios priežasties kriterijus, taikomus rizikos koncentracijai 
nustatyti, turi reglamentuoti teisiškai privalomos Bendrijos taisykl ės, o jų nustatymo 
negalima palikti vien valstybi ų narių nuožiūrai. Todėl bend rų taisyklių priėmimas 
 
LT 24   LT geriausiai atitiks Bendrijos interesus, kadangi nebus leista susidaryti skirtingoms 
konkurencijos s ąlygoms ir kartu bus sus tiprinta Bendrijos bank ų sistema.  
 
Ð2000/12/EB 57 konstatuojamoji 
dalis (pritaikyta) (pritaikytas) 
Ö naujas 
(43) Nuostatos d ėl kredito įstaigų mokumo koeficiento taikom os ir kredito rizikos r ūšių, 
kurių negali prisiimti kredito įstaiga, sąrašui, tod ėl šį sąrašą reikėtų naudoti ir 
apibūdinant rizik ą, kai nustatomos didel ės rizikos ribos. Ta čiau Ö Nors, siekiant 
apriboti dideles pozicijas, reik ėtų pozicijų apibrėžimą paremti apibr ėžimu, numatytu 
taikant minimalius nuosav ų lėšų reikalavimus kredito rizikai padengti,  nereikėtų 
remtis rizikos koeficientais ar rizikos laipsniais, kurie nurodyti min ėtose nuostatose. 
Šie koeficientai ir rizikos laipsniai buvo nustatyti tam, kad b ūtų galima įvesti bendr ą 
mokumo reikalavim ą, taikomą kredito įstaigų kredito rizikai. Reguliuojant didel ę 
riziką siekiama  ⌦ Siekiant ⌫ apriboti didžiausius nuostolius, kuriuos kredito įstaiga 
gali patirti d ėl kurio nors vieno kliento ar susijusi ų klientų grupės, Todėl dDera 
laikytis nuosaikios pozicijos, kai paprastai atsižvelgiama į rizikos nominali ą vertę, 
tačiau nenus tatomi  ⌦ priimti taisykles didel ėms pozicijoms nustatyti, kuriose 
atsižvelgiama į nominali ą pozicijos vert ę, nenustatant ⌫ rizikos koeficient ųai ar 
laipsniųai. 
 
Ønauja 
(44) Nors, kol įvyks kitas nuostat ų dėl didelių pozicijų patikrinimas, pageidautina leisti 
pripažinti kredito rizikos mažinimo poveik į panašiai, kaip leidžiama minimali ų 
kapitalo reikalavim ų atveju, šitaip siekiant apriboti apskai čiavimo reikalavimus, 
taisyklės dėl kredito rizikos mažinimo buvo sudarytos atsižvelgiant į bendrą 
diversifikuot ą kredito rizik ą, atsirandan čią iš pozicij ų daugeliui sandorio šali ų. 
Atitinkamai ši ų metodų, skirtų apriboti dideles pozicijas  ir kartu – didžiausius 
nuostolius, kuriuos įmanoma patirti d ėl kurio nors vieno kliento ar susijusi ų klientų 
grupės, poveikio pripažinimui tur ėtų būti taikomos rizikos ribojimo principais 
pagrįstos apsaugos priemon ės. 
 
Ð2000/12/EB 58 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(45) Jeigu kredito įstaigai kyla rizika d ėl savo patronuojan čios įmonės ar kitų šios 
patronuojan čios įmonės dukterini ų įmonių, būtinas ypatingas atidumas. Rizik ų, kurios 
tenka kredito įstaigai, valdymas turi  ⌦ turėtų ⌫ būti stebimas visiškai 
nepriklausomai, vadovaujantis nuosaikaus bank ų valdymo principais, neatsižvelgiant į 
jokius kitus motyvus, i šskyrus šiuos principus . Pagal šios direktyvos nuostatas  
reikalaujama, kad jJeigu asmen ų, tiesiogiai ar netiesiogiai valdan čių kontrolin į akcijų 
paketą, įtaka gali pakenkti nuosaikiam ir rizikos ribojimo principais pagr įstam tos 
įstaigos valdymui, kompeten tingos institucijos imasi  ⌦ turėtų imtis ⌫ tinkamų 
priemonių, kad šią situaciją pakeistų. Didelės rizikos atveju taip pat  turėtų būti 
nustatyti konkret ūs rizikos standartai, ⌦ įskaitant griežtesnius apribojimus, ⌫ 
kuriuosas  kredito įstaiga suteikia savo grupei. Tokiais atvejais pateisinami apribojimai, 
griežtesni už tuos, kurie taikomi kitoms rizikos grup ėms. Tačiau griežtesni ų 
apribojim ų ⌦ šių standartų ⌫ nereikėtų taikyti tais atvejais, kai patronuojanti įmonė 
 
LT 25   LT yra finans ųinė kontroliuojan čioji ( holdingo)  bendrovė ar kredito įstaiga, arba kai kitos 
dukterinės įmonės yra kredito ar finans ų įstaigos ar papildomas banko  paslaugas 
teikiančios įmonės, jeigu visoms šioms įmonėms taikoma konsoliduota kredito įstaigos 
priežiūra. Tokiais atvejais užtikrinamas pakankamas konsoliduotas įmonių grupės 
stebėjimas, tod ėl nereikia nustatyti griežtesni ų rizikos apribojim ų. Įdiegus šį principą, 
bankų grupės bus paskatintos orga nizuoti savo strukt ūrą taip, kad jas b ūtų galima 
stebėti konsoliduotai. Tai yra pageidautina, ka dangi tuomet bus galima užtikrinti 
visapusiškesn į stebėjimą.  
 
Ønauja 
(46) Kredito įstaigos tur ėtų pasirūpinti, kad tur ės vidaus kapitalo, kuris atsižvelgiant į 
riziką, su kuria jos susiduria arba gal ėtų susidurti, bus pakankamo dydžio ir kokyb ės 
bei deramai paskirstytas. Tod ėl kredito įstaigos tur ėtų taikyti strategijas ir procesus 
savo vidaus kapitalo pakankamumui įvertinti ir palaikyti. 
(47) Kompeteting ų institucij ų atsakomyb ė – įsitikinti, kad kredito įstaigos yra gerai 
organizuotos ir turi pakankamai nuosav ų lėšų, atsižvelgiant į riziką, su kuria jos 
susiduria ar gal ėtų susidurti. 
(48) Tam, kad bank ų vidaus rinka funkcionuot ų veiksmingai, nuosekliai taikyti ši ą 
direktyvą ir suartinti prieži ūros praktik ą visoje Bendrijoje tur ėtų padėti Europos 
bankininkyst ės priežiūros institucij ų komitetas. 
(49) Dėl tos pačios priežasties ir siekiant užtikrinti, kad Bendrijos kredito įstaigų, 
veikiančių keliose valstyb ėse narėse, našta netapt ų neproporcinga d ėl to, kad 
atsakomyb ė už leidim ų išdavimą ir priežiūrą ir toliau tenka atskiros valstyb ės narės 
kompetetingoms institucijoms, b ūtina, kad šios institucijos bendradarbiaut ų glaudžiau. 
Todėl reikėtų stiprinti konsoliduot ų priežiūros institucij ų vaidmen į. Europos 
bankininkyst ės priežiūros institucij ų komitetas tur ėtų remti ir stiprinti š į 
bendradarbiavim ą. 
 
Ð2000/12/EB 65 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(50) Konsoliduota kredito įstaigų priežiūra siekiama apsaugoti min ėtų ⌦ kredito ⌫ 
įstaigų indėlininkų interesus ir užtikrinti finans ų sistemos stabilum ą. 
 
Ð2000/12/EB 59 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(51) ⌦ Todėl, ⌫ Kkad būtų veiksminga, konsoliduota prieži ūra turi  ⌦ turėtų ⌫ būti 
taikoma visoms bank ų grupėms, įskaitant ir tas patronuojan čias įmones, kurios n ėra 
kredito įstaigos. Kompetentingos institucijos turi  ⌦ turėtų ⌫ turėti būtinas teisines 
priemones, kad gal ėtų vykdyti toki ą priežiūrą. 
 
LT 26   LT  
Ð2000/12/EB 60 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(52) Jeigu grup ės, kurios patronuojanti įmonė kontroliuoja bent vien ą dukterin ę kredito 
įstaigą, veikla yra diversifikuota, ko mpetentingos institucijos turi  ⌦ turėtų ⌫ galėti 
įvertinti tokiai grupei priklausan čios kredito įstaigos finansin ę būklę. Tolesnio 
derinimo metu valstyb ės narės gali nustatyti reikiamus konsolidavimo b ūdus, kad b ūtų 
įgyvendinti šios direktyvos tikslai.  Kompetentingos in stitucijos privalo  ⌦ turėtų ⌫ 
turėti bent jau tokias priemones, kurios joms leist ų iš visų įmonių gauti informacij ą, 
būtiną savo funkcijoms vykdyti. Kai vykdoma skirtingomis finansin ės veiklos r ūšimis 
užsiimančių įmonių priežiūra, už skirting ų finansų sektorių priežiūrą atsakingos 
institucijos turi  ⌦ turėtų ⌫ bendradarbiauti. ⌦ Tolesnio derinimo metu valstyb ės 
narės turėtų galėti nustatyti reikia mus konsolidavimo b ūdus, kad b ūtų įgyvendinti šios 
direktyvos tikslai. ⌫ 
 
Ð2000/12/EB 61 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(53) Be to,  vValstybės narės gali  ⌦ turėtų galėti ⌫ atsisakyti išduoti leidim ą verstis 
banko veikla arba j į panaikinti tam tikroms grup ės struktūroms, jeigu jos yra laikomos 
netinkamomis verstis banko veikla pirmiausia d ėl to, kad toki ų grupės struktūrų 
negalima veiksmingai priži ūrėti. Tokiais atvejais kompetentingos institucijos 
naudojasi  ⌦ turėtų naudotis ⌫ įgaliojimais, nurodytais šios direktyvos 7 straipsnio 1 
dalies pirmoje pastraipoje ir 2 dalyje, 14 straipsnio 1 dalies  c punkte ir 16 straipsnyje, 
kad galėtų ⌦ būtinais siekiant ⌫ užtikrinti patikim ą ir rizikos ribojimo principais 
pagrįstą kredito įstaigų valdymą. 
 
Ð2000/12/EB 62–64 
konstatuojamosios dalys 
(pritaikytas) 
Valstybės narės taip pat gali taikyti atitinkamus prieži ūros metodus grup ėms, kurių 
struktūroms ši direktyva netaikoma. Jeigu toki ų įstaigų atsiranda daug, reik ėtų numatyti, kad 
ši direktyva taikoma ir joms.  
Konsoliduota prieži ūra turi būti taikoma visoms I priede numatytoms veiklos r ūšims. Tod ėl 
visoms įmonėms, kurių pagrindin ė veikla y ra būtent ta, kuri nurodyta min ėtame priede, turi 
būti taikoma konsoliduota prieži ūra. Dėl šios priežasties reikia prapl ėsti finans ų įstaigų 
apibrėžimą, kad būtų apimta ir ši veikla.  
Direktyvoje 86/635/EEB ir Direktyvoje 83/349/EEB buvo nustatytos konsolid avimo taisykl ės, 
taikomos konsoliduotai finansinei atskaitomybei, kuri ą skelbia kredito įstaigos. D ėl to galima 
tiksliau apibr ėžti metodus, kurie turi b ūti taikomi vykdant konsoliduot ą rizikos ribojimo 
principais pagr įstą priežiūrą. 
 
Ønauja 
(54) Kad bank ų vidaus rinka funkcionuot ų vis veiksmingiau ir  kad Bendrijos pilie čiams 
būtų užtikrintas pakankamas skaidrumas, b ūtina, kad kompetentingos institucijos 
 
LT 27   LT viešai ir taip, kad b ūtų įmanoma prasmingai palyginti, pranešt ų, kaip įgyvendinama ši 
direktyva. 
(55) Siekiant stiprinti rinkos drausm ę ir skatinti kredito įstaigas gerinti savo rinkos 
strategiją, rizikos kontrol ę ir vidaus valdymo organizavim ą, turėtų būti numatyta, kad 
kredito įstaigos tinkamai skelbt ų informacij ą.  
 
Ð2000/12/EB 66 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(56) Kad būtų galima išnagrin ėti problemas, susijusias su šioje direktyvoje bei su kitoje 
direktyvoje d ėl kredito įstaigų veiklos aptariamais dalykais, b ūtina, kad 
kompetentingos institucijos ir Komisija bendradarbiaut ų Bankininkyst ės 
patariamajame komitete, ypa č tada, kai siekiama dide snio suderinimo. Valstybi ų narių 
kompetentingos institucijos gali bendradarbiauti ne tik Bankininkyst ės patariamajame 
komitete, bet ir pasinaudodamos kitomis institucij ų, vykdan čių kredito įstaigų 
steigimosi ir veiklos prieži ūrą, bendradarbiavimo formomis, pirmiausia 
bendradarbiavimu groupe de contact (ryšių palaikymo grup ėje), kurią yra įsteigusios 
bankų priežiūros institucijos.  
 
Ð2000/12/EB 67 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(57) Kartais gali prireikti atlikti technin į išsamių taisyklių, išdėstytų šioje direktyvoje, 
koregavim ą atsižvelgiant į naujus bank ų sektoriaus poslinkius. Tuomet, iškilus 
būtinybei, koregavim ą pagal Sutartyje jai numatytus įgyvendinimo įgaliojimus atlieka 
Komisija, pa sikonsultavusi su Bankininkyst ės patariamuoju komitetu.  Priemonės, 
būtinos šiai direktyvai įgyvendinti, tur ėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. 
Tarybos sprendim ą 1999/468/EB, nustatant į Komisijos naudojimosi jai suteiktais 
įgyvendinimo įgaliojimais tvark ą ⌦ 19 ⌫ . 
 
Ønauja 
(58) Siekiant išvengti rinkos trikdymo ir užtikrinti bendro nuosav ų lėšų lygio tolygum ą, 
tikslinga numatyti konkre čias pereinamojo laikotarpio priemones. 
(59) Atsižvelgiant į minimali ų kapitalo reikalavim ų taisyklių jautrumą rizikai, pageidautina 
reguliariai patikrinti, ar jos daro pastebim ą poveikį ekonomikos ciklui. Komisija, 
atsižvelgdama į Europos centrinio banko nuomon ę, turėtų pateikti ataskaitas šiuo 
klausimu Europos Parlamentui ir Tarybai. 
 
Ð2000/12/EB 68 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
Šios direktyvos 36 straipsnio 1 dalis numato, kad tais atve jais, kai kredito įstaigos yra įkurtos 
kaip kooperatin ės bendrijos ar fondai, skolinink ų solidariuosius įsipareigojimus pagal 34 
straipsnio 2 dalies 7 punkt ą galima laikyti nuosavomis l ėšomis. Danijos vyriausyb ė tvirtai 
                                                 
19 ⌦OL L 184, 1999 7 17, p. 23. ⌫ 
 
LT 28   LT pareiškė norinti, kad šioje šalyje veikian čios hipotekos kredito įstaigos, kuri ų yra nedaug ir 
kurios yra įkurtos kaip kooperatin ės bendrijos ar fondai, b ūtų reorganizu otos į viešąsias 
ribotos atsakomyb ės bendroves. Kad šis reorganizavimas b ūtų vykdomas lengviau ar kad jis 
apskritai gal ėtų būti vykdomas, b ūtina laikina išlyga, leidžianti min ėtiems subjektams priskirti 
dalį savo solidari ųjų įsipareigojim ų nuosavoms l ėšoms . Ši laikina išlyga netur ėtų neigiamai 
paveikti kredito įstaigų tarpusavio konkurencijos.  
 
Ð2000/12/EB 69–71 
konstatuojamosios dalys 
(pritaikyta) 
(69) Jeigu kredito įstaigų turimiems hipotekos lakštams bus taikomas 20% koeficientas, tai 
gali pakenkti nacionalinei finans ų rinkai, kurioje šios priemon ės vaidina svarbiausi ą 
vaidmenį. Šiuo atveju imtasi laikin ųjų priemoni ų 10% koeficientui nustatyti. Turto pavertimo 
likvidžiais vertybiniais  popieriais rinka spar čiai plėtojasi, tod ėl pageidautina, kad Komisija 
kartu su valstyb ėmis narėmis išnagrin ėtų, koks tur ėtų būti nuosaikus poži ūris į vertybinius 
popierius, pagr įstus turtu, ir iki 1999 m. birželio 22 d. pateikt ų pasiūlymus dėl to, kaip b ūtų 
galima pakeisti galiojan čius teisės aktus, kad b ūtų apibrėžta, koks tur ėtų būti nuosaikus 
požiūris į turtu pagr įstus vertybinius popierius. Kompetentin gos institucijos gali leisti iki 2006 
m. gruodžio 31 d. taikyti 50% koeficient ą pagal hipotek ą įkeistam turtui, kur į sudaro biurai ar 
įvairios paskirties komerc inės patalpos. Turtui, kuris yra susij ęs su hipoteka, turi b ūti 
taikomigriežti vertinimo kriterijai, jis turi b ūti reguliariai pakartotinai vertinamas, kad b ūtų 
atsižvelgta į komercin ės nuosavyb ės rinkos poslinkius. Savininkas turi pats naudotis tokia 
nuos avybe arba turi b ūti ją išnuomoj ęs. Paskoloms, skirtoms teritorij ų užstatymui, šis 50% 
koeficientas netaikomas.  
(70) Kad b ūtų galima užtikrinti darn ų nuostatų dėl rizikos taikym ą, valstybėms narėms turėtų 
būti leista numatyti naujas ribas imti taikyti dvie m etapais. Mažesn ėms kredito įstaigoms gali 
būti numatytas ilgesnis pereinamasis laikot arpis, kadangi joms pernelyg greitai ėmus taikyti 
25% koeficiento apribojim ą gali pernelyg smarkiai sumaž ėti jų skolinimo veikla.  
(71) Be to, toliau derinamos s ąlygos, s usijusios su kredito įstaigų reorganizavimu ir 
likvidavimu.  
 
Ð2000/12/EB 72 konstatuojamoji 
dalis (pritaikyta) 
(60) Priemones, b ūtinas likvidumo rizikai priži ūrėti, taip pat reikia suderinti. 
 
Ð2000/12/EB 73 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
Ši direktyva neturi paveikti valstybi ų narių įsipareigojim ų dėl perkėlimo datų, išdėstytų V 
priedo B dalyje  
 
Ønauja 
(61) Šia direktyva paisoma pagrindini ų teisių ir laikomasi princip ų, kurie Europos S ąjungos 
pagrindini ų teisių chartijoje pripaž įstami kaip bendri Bendrijos teis ės principai. 
 
LT 29   LT (62) Pareiga perkelti ši ą direktyv ą į nacionalin ę teisę turėtų būti apribota tomis 
nuostatomis, kuriomis iš esm ės keičiamos pirmesn ės direktyvos. Pareig ą perkelti 
nepakeistas nuostatas nustato ankstesn ės direktyvos. 
(63)  Ši direktyva netur ėtų pažeisti valstybi ų narių pareigų, susijusių su direktyv ų, nurodytų 
XIII priedo B dalyje, perk ėlimo į nacionalin ę teisę terminais. 
 
Ð2000/12/EB 
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYV Ą: 
 
Ønauja 
TURINYS 
I ANTRAŠTIN Ė 
DALIS  DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR  APIBR ĖŽIMAI  
II ANTRAŠTIN Ė 
DALIS  KREDITO ĮSTAIGŲ STEIGIMUISI IR VEIKLAI TAIKOMI 
REIKALAVIMAI  
III ANTRAŠTIN Ė 
DALIS  NUOSTATOS D ĖL ĮSISTEIGIMO LAISV ĖS IR LAISV ĖS TEIKTI 
PASLAUGAS  
1 skirsnis  Kredito įstaigos  
2 skirsnis  Finansų įstaigos  
3 skirsnis  Naudojimasis įsisteigimo laisve  
4 skirsnis  Naudojimasis laisve teikti paslaugas  
5 skirsnis  Priimančios valstyb ės narės kompetenting ų institucijų įgaliojimai  
IV ANTRAŠTIN Ė 
DALIS  SANTYKIAI SU TRE ČIOSIOMIS ŠALIMIS  
1 skirsnis  Informacija apie tre čiųjų šalių įstaigas ir patekimo į šių šalių rinkas 
sąlygos  
2 skirsnis  Bendradarbiavimas su tre čiųjų šalių kompetentingomis institucijomis 
atliekant konsoliduot ą priežiūrą 
V ANTRAŠTIN Ė 
DALIS  RIZIKĄ RIBOJAN ČIOS PRIEŽI ŪROS PRINCIPAI IR TECHNIN ĖS 
PRIEMON ĖS BEI INFORMACIJOS ATSKLEIDIMAS  
1 skyrius  Riziką ribojančios priežiūros principai  
1 skirsnis  Buveinės ir priiman čios valstyb ės narės kompetencija  
2 skirsnis  Keitimasis informacija ir profesin ė paslaptis  
 
LT 30   LT 3 skirsnis  Asmenų, atsaking ų už metini ų ir konsoliduot ų ataskaitų teisinę 
kontrolę, pareigos  
4 skirsnis  Įgaliojimai taikyti sankcijas ir teis ė kreiptis į teismą 
2 skyrius  Riziką ribojančios priežiūros technin ės priemon ės 
1 skirsnis  Nuosavos l ėšos 
2 skirsnis  Nuostatos d ėl rizikos  
1 poskirsnis  Taikymo apimtis  
2 poskirsnis  Reikalavim ų apskaičiavimas  
3 poskirsnis  Minimalus nuosav ų lėšų lygis  
3 skirsnis  Minimalūs nuosavų lėšų reikalavimai kredito rizikai padengti  
1 poskirsnis  Standartizuotas metodas  
2 poskirsnis  Vidaus reitingais pagr įstas metodas  
3 poskirsnis  Kredito rizikos mažinimas  
4 poskirsnis  Pakeitimas vertybiniais popieriais  
4 skirsnis  Minimalūs nuosavų lėšų reikalavimai opera cinei rizikai padengti  
5 skirsnis  Didelė rizika  
6 skirsnis  Kvalifikuotoji akcij ų paketo dalis, turima ne finans ų sektoriaus 
įmonėse 
3 skyrius  Kredito įstaigų vertinimo procesas  
4 skyrius  Kompeteting ų institucij ų vykdoma prieži ūra ir informacijos 
atskleidimas  
1 skirsnis  Priežiūra 
2 skirsnis  Kompeteting ų institucij ų vykdomas informacijos atskleidimas  
5 skyrius  Kredito įstaigų vykdomas informacijos atskleidimas  
VI ANTRAŠTIN Ė 
DALIS  VYKDYMO ĮGALIOJIMAI  
VII ANTRAŠTIN Ė 
DALIS  PEREINAMOSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS  
1 skyrius  Pereinamosios nuostatos  
 
LT 31   LT 2 skyrius  Baigiamosios nuostatos  
I PRIEDAS  Veiklos rūšių, kurioms taikomas abipusio pripažinimo principas, 
sąrašas  
II PRIEDAS  Nebalansini ų straipsni ų klasifikavimas  
III PRIEDAS  Išvestinių finansini ų priemoni ų traktavimas  
IV PRIEDAS  Išvestinių finansini ų priemoni ų rūšys 
V PRIEDAS  Rizikos valdymo ir traktavi mo techniniai kriterijai  
VI PRIEDAS  Standartizuotas metodas  
VI PRIEDO 1 dalis  Rizikos koeficientai  
VI PRIEDO 2 dalis  IKVI pripažinimas ir j ų pateiktų kredito rizikos vertinim ų 
priskyrimas 
VI PRIEDO 3 dalis  IKVI kredito rizikos vertinim ų taikymas rizikos koeficientams 
nustatyti  
VII PRIEDAS  Vidaus reitingais pagr įstas metodas  
VII PRIEDO 1 dalis  Pagal rizik ą įvertintos pozicijos ištik ėtinų nuostolių sumos  
VII PRIEDO 2 dalis  PD, LGD ir terminas  
VII PRIEDO 3 dalis  Pozicijos vert ė 
VII PRIEDO 4 dalis  Minimalūs reikalavimai vidaus reitingais pagr įstam metodui  
VIII PRIEDAS  Kredito rizikos mažinimas  
VIII PRIEDO 1 dalis  Tinkamumas  
VIII PRIEDO 2 dalis  Minimalūs reikalavimai  
VIII PRIEDO 3 dalis  Kredito rizikos mažinimo poveikio apskai čiavimas  
VIII PRIEDO 4 dalis  Terminų nesutapimas  
VIII PRIEDO 5 dalis  Kredito rizikos mažinimo deriniai pagal standartizuot ą metodą 
VIII PRIEDO 6 dalis  CRM krepšeli ų metodikos  
IX PRIEDAS  Pakeitimas vertybiniais popieriais  
IX PRIEDO 1 dalis  X priede vartojam ų sąvokų apibrėžimai  
IX PRIEDO 2 dalis  Reikšmingos kredito rizikos perk ėlimo pripažinimo, pagal rizik ą 
 
LT 32   LT įvertintų pozicijų apskaičiavimo ir pakeitimo vertybiniais popieriais 
pozicijų tikėtinų nuostolių sumų minimalūs reikalavimai  
IX PRIEDO 3 dalis  Išorinis kredito vertinimas  
IX PRIEDO 4 dalis  Apskaičiavimas  
X PRIEDAS  Operacin ė rizika  
X PRIEDO 1 dalis  Bazinio indikatoriaus metodas  
X PRIEDO 2 dalis  Standartizuotas metodas  
X PRIEDO 3 dalis  Pažangieji vertinimo metodai  
X PRIEDO 4 dalis  Bendras skirting ų metodikų naudojimas 
X PRIEDO 5 dalis  Nuostolių įvykio rūšies klasifikacija 
XI PRIEDAS  Kompeteting ų institucij ų atliekamo patikrinimo ir įvertinimo 
techniniai kriterijai 
XII PRIEDAS  Techniniai atskleidimo kriterijai  
XII PRIEDO 1 dalis  Bendrieji kriterijai  
XII PRIEDO 2 dalis  Bendrieji reikalavimai  
XII PRIEDO 3 dalis  Tam tikrų priemoni ų arba metodik ų naudojimo kvalifikaciniai 
reikalavimai 
XIII PRIEDO A dalis  Panaikinamos direktyvos ir j ų pakeitimai (minimi 158 straipsnyje)  
XIII PRIEDO B dalis  Galutinės įgyvendinimo datos (minimos 159 straipsnyje)  
XIV PRIEDAS  Straipsnių koreliacijos lentel ė 
 
LT 33   LT  
Ð2000/12/EB (pritaikytas) 
I ANTRAŠTIN Ė DALIS 
⌦DALYKAS,  TAIKYMO  SRITIS  IR ⌫ APIBRĖŽIMAI  IR TAIKYMO  
SRITIS  
 
Ð2000/12/EB 2 straipsnio 1 ir 2 
dalys (pritaikytas) 
1 straipsnis 
1. Ši direktyva yra susijusi su  ⌦ nustato taisykles d ėl ⌫ kredito įstaigų steigimosiusi  
ir veiklosa  ⌦ bei jų riziką ribojančios prieži ūros ⌫. Ji ta ikoma visoms kredito 
įstaigoms.  
2. ⌦ 39 ⌫ 52–56 straipsnisai  ⌦ ir V antraštin ės dalies 4 skyriaus 1 skirsnis ⌫ taip 
pat taikomi finans ųinėms kontroliuojan čiosioms ( holdingo)  bendrov ėms ir mišri ą 
veiklą vykdan čioms holdingo bendrov ėms, kuri ų pagrindin ės buvein ės yra 
Bendrijoje. 
3. Įstaigos, išskyrus valstybi ų narių centrinius bankus, kurioms, vadovaujantis 3 dalimi  
⌦ 5 straipsniu ⌫, ši direktyva netaikoma, 25 ir 52 -56 ⌦ 39 ⌫ straipsnyjeiuose  
⌦ ir V antraštin ės dalies 4 skyriaus 1 skirsnyje ⌫ traktuojamos kaip finans ų 
įstaigos. 
 
Ð2000/12/EB 2 straipsnio 3 dalis 
(pritaikyta) 
2 straipsnis 
Ši direktyva netaikoma: – valstybių narių centriniams bankams, 
– pašto pinig ų persiuntimo sistem ų (giro) įstaigoms, 
– Belgijoje – Institut de Réescompte et de Garantie/Herdiscontering- en 
Waarborginstituut , 
– Danijoje – Dansk Eksportfinansieringsfond, Danmarks Skibskreditfond  ir Dansk 
Landbrugs Realkreditfond , 
– Vokietijoje – Kreditanstalt für Wiederaufbau , t. y. įmonėms, kurios pagal 
Wohnungsgemeinnützigkeitsgesetz  pripažįstamos valstybin ės aprūpinimo b ūstu 
politikos įgyvendinimo institucijomis ir kuri ų pagrindin ė veikla n ėra bankin ės 
 
LT 34   LT operacijos, taip pat įmonėms, kurios pagal t ą įstatymą pripažįstamos pelno 
nesiekian čiomis aprūpinimo būstu įmonėmis, 
– Graikijoje – Ελληνική  Τράπεζα  Βιομηχανικής  Αναπτύξεως  (Elliniki Trapeza 
Viomichanikis Anaptyxeos), Ταμείο  Παρακαταθηκών  και Δανείων  (Tamio 
Parakatathikon kai Danion) ir Ταχυδρομικό  Ταμιευτήριο  (Tachidromiko Tamieftirio), 
– Ispanijoje – Instituto de Crédito Oficial , 
– Prancūzijoje – Caisse des dépôts et consignations , 
– Airijoje – kredito unijoms ir savišalpos draugijoms, 
– Italijoje – Cassa depositi et prestiti , 
– Nyderlanduose – Netherlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV, NV 
Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij, NV Industriebank Limburgs Instituut voor 
Ontwikkeling en Financiering  ir Overijsselse Ontwikkelingsmaatschappij NV , 
– Austrijoje – įmonėms, kurios, atsižvelgiant į visuomen ės interesus, pripažintos nam ų 
statybos asociacijomis, ir Österreichische Kontrollbank AG , 
– Portugalijoje – Caixas Económicas , veikusios 1986 m. sausio 1 d., išskyrus tas, 
kurios įkurtos kaip ribotos atsakomyb ės bendrov ės, ir išskyrus Caixa Económica 
Monterpio Geral , 
– Suomijoje – Teollisen yhteistyön rahasto Oy/Fonden för industriellt samarbete AB  ir 
Kera Oy/Kera Ab , 
– Švedijoje – Svenska Skeppshypotekskassan , 
– Jungtinėje Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalyst ėje – the National Savings 
Bank, the Commonwealth D evelopment Finance Company Ltd, the Agricultural 
Mortgage Corporation Ltd, the Scottish Agri cultural Securities Corporation Ltd, the 
Crown Agents for overseas governments and administrations , kredito unijoms ir 
municipaliniams bankams, 
 
Ð2003 m. Stojimo aktas 
– Latvijoje – krajaizdevu sabiedribas , įmonėms, kurios pagal krajaizdevu sabiedribu 
likums  pripažintos kooperatin ėmis įmonėmis, kurios teikia finansines paslaugas tik 
savo nariams, 
– Lietuvoje – kredito unijo ms, išskyrus Centrin ę kredito unij ą, 
– Vengrijoje – Magyar Fejlesztési Bank Rt . ir Magyar Export-Import Bank Rt ., 
– Lenkijoje – Spóldzielcze Kasy Oszczednosciowo - Kredytowe  ir Bank Gospodarstwa 
Krajowego . 
 
LT 35   LT  
ÐDirektyvos 2004/xx/EB 3 
straipsnio 1 punktas (pritaikytas) 
4. Komisija pagal 60 straipsnio 2 dalyje numatyt ą procedūrą nusprendžia d ėl bet koki ų 3 
dalyje pateikiamo s ąrašo pakeitim ų. 
 
Ð2000/12/EB 2 straipsnio 5 ir 6 
dalys (pritaikytas) 
3 straipsnis 
1. ⌦ Vienai ar daugiau ⌫ kKredito įstaigųoms, iki 1977 m. gruodžio 15 d. buvusi ųoms 
toje pačioje valstyb ėje narėje ir nuolatos kontroliuojam ųoms toje pačioje šalyje įsikūrusios 
centrinės įstaigos, gali b ūti netaikomi 6 straipsnio 1 dalyje, 8  ir 59 straipsniuose  ⌦ 7 
straipsnyje ir 11 straipsnio 1 dalyje ⌫ išdėstyti reikalavimai, jeigu ne v ėliau kaip iki 1979 m. 
gruodžio 15 d. nacionaliniuose teis ės aktuose numatoma, kad: 
a) centrin ė ir kontroliuojamos įstaigos solidariai atsako už įsipareigojimus arba jei 
centrinė įstaiga visiškai garant uoja savo kontroliuojamos įstaigos įsipareigojimus; 
b) centrin ės įstaigos ir vis ų jos kontroliuojam ų įstaigų mokumas bei likvidumas yra 
prižiūrimi bendrai remiantis konsoliduotomis ataskaitomis; 
c) centrin ės įstaigos vadovyb ė turi įgaliojimus duoti nurodymus kontroliuojam ų įstaigų 
vadovams. 
Vietos mastu veikian čios kredito įstaigos, kurios pirmoje pastraipoje nurodytomis s ąlygomis 
yra prijungiamos prie centrin ės įstaigos kaip ⌦ nuolat ⌫ kontroliuojamos įstaigos, po 1977 
m. gruodžio 15 d. gali pasinaudoti min ėtoje pastraipoje išd ėstytomis s ąlygomis, jei šios 
įstaigos yra įprasta centrinei įstaigai priklausan čio tinklo dalis. 
 
ÐDirektyvos 2004/xx/EB 3 
straipsnio 2 punktas (pritaikytas) 
Kitoms kredito įstaigoms, kurios n ėra įsteigtos naujose teritorijose , atsiradusiose nusausinus 
jūrą, arba skilus ar susijungus jau egzistavusioms nuo centrin ės įstaigos priklausomoms ar 
joms atskaitingoms įstaigoms, Komisija pagal 60 straipsnio 2 dalyje  ⌦ 150 straipsnyje ⌫ 
numatytą procedūrą gali nustatyti papildomas antros past raipos taikymo taisykles, taip pat ir 
pirmoje pastraipoje numatyt ų išimčių panaikinimo taisykles, jeigu Taryba mano, jog nauj ų 
įstaigų, kurioms taikoma antroje pastraipoje nusta tyta tvarka, prijungimas gali neigiamai 
paveikti konkurencij ą. 
 
Ð2000/12/EB 2 straipsnio 5 ir 6 
dalys (pritaikytas) 
2. Kredito įstaigai, ⌦ minimai ⌫ kurią pagal 5  ⌦ 1 ⌫ dalies pirmoje ą pastraipoje ą, 
gali būti netaikomos šios direktyvos 5  ⌦ 9 ir 10 ⌫ straipsni ųo, taip pat 40 –51 ir 65 
straipsnių ⌦ V antraštin ės dalies 2 skyriaus 2, 3, 4, 5 ir 6 skirsni ų bei 3 skyriaus ⌫ 
nuostatos, jei, nepažeidžiant ši ų nuostatų taikymo centrinei įstaigai, min ėtos nuostatos 
 
LT 36   LT taikomos konsoliduotai tai visumai, kuri ą sudaro centrin ė įstaiga su savo kontroliuojamomis 
įstaigomis. 
Tokios išimties atvejais ⌦ 16, 23, 24, 25 straipsniai, 26 straipsnio 1–3 dalys, 28 ir 29–37 ⌫ 
13, 18 ir 19 straipsniai, 20 straipsnio 1 –6 dalys, 21 ir 22  straipsniai taikomi tai visumai, kuri ą 
sudaro centrin ė įstaiga su savo kontroliuojamomis įstaigomis. 
 
Ð2000/12/EB 1 str. (pritaikytas) 
4 straipsnis 
Apibrėžimai  
Šioje direktyvoje ⌦ taikomi šie apibr ėžimai: ⌫ 
 
Ð2000/28/EB 1 straipsnio 1–5 
dalys (pritaikytas) 
1) „kredito įstaiga“ – tai: 
a) įmonė, kuri ver čiasi indėlių ar kitų grąžintinų lėšų priėmimu iš visuomen ės ir 
paskolų teikimu savo s ąskaita; arba  
b) elektronini ų pinigų įstaiga, kaip apibr ėžta 2000 m. rugs ėjo 18 d.  Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/46/EB d ėl elektronini ų pinigų įstaigų 
veiklos prad ėjimo, vykdymo ir pagr įstos prieži ūros20. 
 Konsoliduotos prieži ūros tikslais „kredito įstaiga“ laikoma kredito įstaiga, apib ūdinta 
pirmoje pastraipoje, taip pa t bet kuri privati ar viešoji įmonė, atitinkanti pirmoje pastraipoje 
pateiktą apibrėžimą ir gavusi leidim ą veiklai tre čiojoje šalyje.  
 Didel ės rizikos prieži ūros ir kontrol ės tikslais „kredito įstaiga“ laikoma kredito įstaiga, 
apibūdinta pirmoje pastraipoje, įskaitant kredito įstaigos filialus tre čiosiose šalyse, taip pat bet 
kuri privati ar viešoji įmonė, įskaitant jos filialus, atitinka nti pirmoje pastraipoje pateikt ą 
apibrėžimą ir gavusi leidim ą veiklai tre čiojoje šalyje;  
2) „leidimas“ – atitinkam ų institucij ų išduotas bet kokios formos dokumentas, kuriuo 
suteikiama teis ė verstis kredito įstaigos veikla; 
3) „filialas“ – veiklos vieta, kuri sudaro juridiškai priklausom ą kredito įstaigos dal į ir kuri 
tiesiogiai atlieka visas ar tam tikras kredito įstaigoms b ūdingas operacijas; bet koks 
kredito įstaigos, kurios pagrindin ė buveinė yra vieno je valstyb ėje narėje, veiklos viet ų, 
įsteigtų kitoje valstyb ėje narėje, skaičius yra laikomas vienu filialu;  
4) „kompetetingos institucijos“ – nacionalin ės institucijos, kurios įstatymų arba kit ų 
teisės aktų yra įgaliotos priži ūrėti vykdyti  kredito įstaigasų priežiūrą; 
                                                 
20 OL L 275, 2000 10 27, p. 39. 
 
LT 37   LT 5) „finansų įstaiga“ – įmonė, kuri nėra kredito įstaiga, bet kurios pagrindin ė veikla yra 
įsigyti akcij ų arba verstis viena ar keliomis veiklos r ūšimis, išvardytomis I priedo 2–12 
punktuose; 
 
Ønauja 
6) „įstaigos“ V antraštin ės dalies 2 skyriaus 2 ir 3 skirsniuose – įstaigos, kaip apibr ėžta 
[Tarybos direktyvos 96/3/EEB21 2 straipsnio 3 dalyje]; 
 
Ð2000/12/EB 1 straipsnio 6–8 
dalys (pritaikytas) 
7) „buveinės valstybė narė“ – valstyb ė narė, kurioje kredito įstaiga yra gavusi leidim ą 
veiklai pagal 4 –11 ⌦ 6–9 ir 11–14 ⌫ straipsnius; 
8) „priimanti valstyb ė narė“ – valstyb ė narė, kurioje kredito įstaiga turi filial ą arba teikia 
paslaugas; 
9) „kontrolė“ – patronuojan čios įmonės ir dukterin ės įmonės santykiai, apibr ėžti 
Direktyvos 83/349/EEB 1 straipsn yje, arba bet kokio fizinio ar juridinio asmens ir 
įmonės panašūs santykiai; 
 
Ð2002/87/EB 29 straipsnio 1 
dalies a punktas (pritaikytas) 
10) konsoliduotos prieži ūros ir  ⌦ 57 ⌫ 34 straipsnio 2 dalies 15 ir 16  ⌦ o ir p ⌫ 
punktuose ų ⌦ , 71–73 straipsniuose ir V antraštin ės dalies 4 skyriuje ⌫ tikslais  
„dalyvavimas valdant kapital ą“ reiškia ⌦ Tarybos ⌫ Ddirektyvos 78/660/EEB 
⌦ 22 ⌫ 17 straipsnio pirmajame sakinyje apibr ėžtą dalyvavim ą arba tiesiogin ę ar 
netiesiogin ę 20 % ar daugiau balso teisi ų suteikian čių įmonės akcijų arba 20  % ar 
daugiau procent ų įmonės kapitalo nuosavyb ę; 
 
Ð2000/12/EB 1 straipsnio 10–13 
dalys (pritaikytas) 
11) „kvalifikuotoji  akcijų paketoas  dalis “ – tiesiogiai arba netiesiogiai turimas  įmonės 
akcijų paketas  dalis , kuris  sudaro 10 % ar daugiau ka pitalo ar balsavimo teisi ų, arba 
tokias  paketas  dalis , kuris  suteikia galimyb ę daryti reikšming ą įtaką tos įmonės, kurios 
akcijų turima,  valdymui ⌦ ; ⌫ 
12) „pradinis kapitalas“ – kapitalas, apibr ėžtas 34 straipsnio 2 dalies 1 ir 2 punktuose;  
12) „patronuojanti įmonė“ – tai: 
a) įmonė, apibrėžta Direktyvos 83/349/EEB 1 ir 2 straipsniuose. 
b) Konsoliduotos prieži ūros ir didel ės rizikos kontrol ės tikslais  ⌦ 71–73 
straipsniuose, V antraštin ės dalies 2 skyriaus 5 sk irsnyje ir 4 skyriuje, ⌫ 
                                                 
21 OL L 141, 1993 6 11, p. 1. 
22 OL L 222, 1978 8 14, p. 11. 
 
LT 38   LT „patronuojanti įmonė“ yra  patronuojanti įmonė, apibrėžta Direktyvos 
83/349/EEB 1 straipsnio 1 da lyje, taip pat bet kokia įmonė, kuri, 
kompetenting ų institucij ų nuomone, turi veiksming ą dominuojant į poveikį kitai 
bendrovei; 
13) „dukterin ė įmonė“ – tai: 
a) dukterin ė įmonė, apibrėžta Direktyvos 83/349/EEB 1 ir 2 straipsniuose; 
b) Konsoliduotos prieži ūros ir didel ės rizikos kontrol ės tikslais  ⌦ 71–73 
straipsniuose, V antraštin ės dalies 2 skyriaus 5 sk irsnyje ir 4 skyriuje, ⌫ 
„dukterin ė įmonė“ yra  dukterin ė įmonė, apibrėžta Direktyvos 83/349/EEB 1 
straipsnio 1 dalyje, taip pat bet kokia įmonė, kuriai, kompetenting ų institucij ų 
nuomone, patronuojanti įmonė turi veiksming ą dominuojant į poveikį. 
Visos dukterini ų įmonių dukterin ės įmonės Dukterin ės įmonės visos dukterin ės 
įmonės taip pat laikomos pirmosios visas šias įmones patronuojan čios įmonės 
dukterinėmis įmonėmis; 
 
Ønauja 
14) „patronuojanti kredito įstaiga valstyb ėje narėje“ – kredito įstaiga, turinti dukterin ę 
įmonę – kredito arba finans ų įstaigą – arba dalyvaujanti valdant ši ų įstaigų kapitalą ir 
kuri pati n ėra dukterin ė įmonė kitos kredito įstaigos, gavusios leidim ą veiklai toje 
pačioje valstyb ėje narėje, arba finans ų kontroliuojan čiosios (holdingo) bendrov ės, 
įsisteigusios toje pa čioje valstyb ėje narėje, ir kurios kapital ą valdant nedalyvauja jokia 
kita kredito įstaiga, turinti leidim ą veiklai toje pa čioje valstyb ėje narėje; 
15) „patronuojanti finans ų kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė valstybėje narėje“ – 
finansų kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė, kuri pati n ėra kredito įstaigos, 
gavusios leidim ą veiklai toje pa čioje valstyb ėje narėje, arba finans ų 
kontroliuojan čiosios (holdingo) bendrov ės, įsisteigusios toje pa čioje valstyb ėje narėje, 
dukterinė įmonė; 
16) „ES patronuojanti kredito įstaiga“ – patronuojanti kredito įstaiga valstyb ėje narėje, 
kuri nėra kitos kredito įstaigos, gavusios leidim ą veiklai bet kurioje valstyb ėje narėje, 
arba finans ų kontroliuojan čiosios (holdingo) bendrov ės, įsisteigusios bet kurioje 
valstybėje narėje, dukterin ė įmonė ir kurios kapital ą valdant nedalyvauja jokia kita 
kredito įstaiga, gavusi leidim ą veiklai bet kurioje valstyb ėje narėje; 
17) „ES patronuojanti finans ų kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė“ – patronuojanti 
finansų kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė valstybėje narėje, kuri n ėra kredito 
įstaigos, gavusios leidim ą veiklai bet kurioje valstyb ėje narėje, dukterin ė įmonė; 
 
Ð2000/12/EB 1 straipsnio 14–18 
dalys (pritaikytas) 
14) „A zona“ visos valstyb ės narės ir visos kitos valstyb ės, kurios yra Ekonominio 
bendradarbiavimo ir pl ėtros organizacijos (EBPO) tikrosios nar ės, bei valstyb ės, su 
Tarptautiniu valiutos fondu (T VF) sudariusios susitarimus d ėl specialaus skolinimo pagal 
 
LT 39   LT Fondo bendruosius skolinimosi susitarimus. Ta čiau kiekviena šalis, kuri pakei čia savo 
užsienio skolos gr ąžinimo grafik ą, 5 metams pašalinama iš A zonos valstybi ų grupės; 
15) „B zona“ visos A zonai nepriklausan čios šalys;  
16) „A zonos kredito įstaigos“ – kredito įstaigos, kuri ų leidimai išduoti valstyb ėse narėse 
remiantis 4 straipsniu, j ų filialai trečiosiose šalyse ir visos priva čios bei viešosios įmonės, 
atitinkančios 1 dalies pirmoje pastraipoje pateikt ą apibrėžimą ir gavusios leidimus veiklai 
kitose A zonos šalyse, taip pat j ų filialai;  
17) „B zonos kredito įstaigos“ – visos priva čios ir viešosios įmonės, atitinkan čios 1 dalies 
pirmoje pastraipoje pateikt ą apibrėžimą ir gavusios leidimus ne A zonoje, taip pat j ų filialai, 
esantys Bendrijoje;  
18) „ne bank ų sektorius“ – visi skolininkai, išskyrus kredito įstaigas, apib ūdintas 16 ir 17 
punktu ose, centrin ė valdžia ir centriniai bankai, region ų valdžia ir vietos valdžios institucijos, 
Europos bendrija, Europos investicij ų bankas (EIB) ir daugiašaliai pl ėtros bankai, išvardyti 19 
punkte;  
 
Ð2004/69/EB 1 str. (pritaikytas) 
„daugiašali ai plėtros bankai“ – Tarptautinis rekonstrukcijos ir pl ėtros bankas, Tarptautin ė 
finansų korporacija, Amerikos pl ėtros bankas, Azijos pl ėtros bankas, Afrikos pl ėtros bankas, 
Europos Tarybos pagalbos įsikuriant fondas, Šiaur ės šalių investicij ų bankas, Kari bų jūros 
baseino pl ėtros bankas, Europos rekonstrukcijos ir pl ėtros bankas, Europos investicij ų fondas, 
Amerikos investicij ų korporacija ir Daugiašal ė investicij ų garantijos agent ūra; 
 
Ð2000/12/EB 1 straipsnio 20 dalis 
(pritaikyta) 
20) „didel ės rizikos“, „vidutin ės rizikos“, „vidutin ės arba mažos rizikos“ ir „mažos rizikos“, 
„nebalansiniai straipsniai“ – straipsniai, apib ūdinti 43 straipsnio 2 dalyje  ir išvardyti II priede;  
 
Ønauja 
18) „valstybinio sektoriaus subjek tai“ – pelno nesiekiantys administraciniai vienetai, 
pavaldūs centrinei valdžiai, regiono valdžiai ar vietos valdžios institucijoms, ar 
institucijoms, kurios, kompetenting ų institucij ų nuomone, vykdo tas pa čias funkcijas 
kaip ir regiono ir vietos  valdžios institucijos; 
 
Ð2002/87/EB 29 straipsnio 1 
punkto b papunktis (pritaikytas) 
19) „finansų kontroliuojan čioji ( holdingo)  bendrovė“ – tai finans ų įstaiga, kurios visos 
arba beveik visos dukterin ės įmonės yra kredito įstaigos arba finans ų įstaigos, iš kuri ų 
bent viena yra kredito įstaiga, ir kuri n ėra miršią veiklą vykdanti finans ų 
kontroliuojan čioji ( holdingo)  bendrovė, apibrėžta 2002 m. gruodžio 16 d.  Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/87/EB d ėl finansiniam konglomeratui 
 
LT 40   LT priklausan čių kredito įstaigų, dra udimo įmonių ir investicini ų firmų papildomos 
priežiūros23, 
20) „mišrią veiklą vykdanti kontroliuojan čioji ( holdingo)  bendrovė“ – tai patronuojanti 
įmonė, kita nei finans ų kontroliuojan čioji ( holdingo)  bendrov ė, kredito įstaiga ar 
mišrią veiklą vykdanti finans ų kontroliuojan čioji ( holdingo)  bendrovė, kaip apibr ėžta 
Direktyvoje 2002/87/EB, kurios bent viena iš dukterini ų įmonių bendrovi ų yra kredito 
įstaiga; 
 
Ð2000/12/EB 1 straipsnio 23 dalis 
(pritaikytas) 
21) „papildomas banko  paslaugas tekianti  vykdan ti įmonė“ – įmonė, kurios pagrindin ė 
veikla yra turto kaip nuosavyb ės turėjimas arba jo valdymas, duomen ų apdorojimo 
paslaugų valdymas arba kita panaši veik la, papildanti vienos arba keli ų kredito įstaigų 
pagrindin ę veiklą;  
 
Ønauja 
22) „operacin ė rizika“ – nuostolio, atsirandan čio dėl netinkam ų arba nepavykusi ų vidaus 
procesų, žmonių ir sistemų arba išorės įvykių, rizika, įskaitant teisin ę riziką;  
 
Ð2000/12/EB 1 straipsnio 24 dalis 
(pritaikytas) 
„rizika“ taikant 47, 48 ir 49 straip snius yra turtas ir nebalansiniai straipsniai, nurodyti šios 
direktyvos 43 straipsnyje bei II ir IV prieduose, netaikant juose numatyt ų rizikos koeficient ų 
ar laipsni ų; rizika, nurodyta min ėtame IV priede, turi b ūti apskaičiuojama pagal vien ą iš III 
priede  išdėstytų metodų netaikant sandorio ša lies rizikos koeficient ų; kompetentingoms 
institucijoms sutikus, visoms nuosav ų lėšų pozicijoms, be išlyg ų priskiriamoms nuosavoms 
lėšoms, gali b ūti netaikomas rizikos apibr ėžimas, jei tokios nuosavos l ėšos nėra įtrauktos į 
kredito įstaigos nuosav ų lėšų mokumo koeficiento 44 straipsnio tikslais arba kit ų nuolatinio 
stebėjimo koeficient ų, numatyt ų šioje direktyvoje ir kituose Bendrijos teis ės aktuose, 
apskaičiavimą; rizikai nepriskiriama:  
– jei atliekamos užsienio valiuto s operacijos – įprastinio atsiskaitymo rizika, 
atsirandanti per 48 valandas nuo apmok ėjimo, arba  
– jei atliekamos vertybini ų popierių pirkimo ar pardavimo operacijos – įprastinio 
atsiskaitymo rizika, atsirandanti pe r penkias darbo dienas po apmok ėjimo ar 
vertybinių popierių perdavimo priklausomai nuo to, kas įvyksta pirmiau;  
 
Ønauja 
23) „centriniai bankai“ apima Europos centrin į banką, jei nenurodyta kitaip;  
                                                 
23 OL L 35, 2003 2 11, p. 1. 
 
LT 41   LT 24) „gautinos sumos sumaž ėjimo rizika“ – rizika, kad gautina suma sumaž ės dėl kreditų 
įsipareigojan čiajam asmeniui grynaisiais ar ba negrynaisiais pinigais;  
25) „įsipareigojim ų neįvykdymo tikimyb ė“ – tikimyb ė, kad sandorio šalis ne įvykdys 
įsipareigojim ų per vieneri ų metų laikotarp į;  
26) „nuostolis“ – ekonominis nuostolis, įskaitant reikšming ą diskonto įtaką ir reikšmingas 
tiesiogines ir netiesiogines išlaidas, susijusias su priemon ės surinkimu;  
27) „nuostolis įsipareigojim ų neįvykdymo atveju“ – pozicijos nu ostolio, susidariusio d ėl 
sandorio šalies įsipareigojim ų neįvykdymo, ir šiuo metu nepanaudotos įsipareigojim ų 
sumos santykis;  
28) „konvertavimo veiksnys“ – šiuo metu nepanaudotos įsipareigojim ų sumos, kuriai 
taikomas rekomenduojamas limitas ir kuri bus panaudota ir nesumok ėta įsipareigojim ų 
neįvykdymo metu, ir šiuo metu nepanaudotos įsipareigojim ų sumos santykis;  
29) „tikėtinas nuostolis“ – tik ėtinos prarasti pozicijos sumos d ėl galimo sandorio šalies 
įsipareigojim ų neįvykdymo arba gautinos sumos sumaž ėjimo per vieneri ų metų 
laikotarpį ir šiuo metu nepanaudotos įsipareigojim ų sumos santykis;  
30) „kredito rizikos mažinimas“ – kredito įstaigos naudojamos priemon ės kredito rizikai, 
susijusiai su kredito įstaigos tebeturima pozicija ar ba pozicijomis, sumažinti;  
31) „tiesioginis kredito užtikrinimas“ – kredito rizikos mažinimo priemon ė, kai kredito 
įstaigos pozicijos kredito rizika sumažinama kredito įstaigai turint teis ę – sandorio 
šalies įsipareigojim ų neįvykdymo atveju arba kit ų numatyt ų su sandorio šalimi 
susijusių kredito įvykių atvejais – panaikinti, įpareigoti perduoti,  pasiimti nuosavyb ėn 
arba pasilikti tam tikr ą turtą arba sumas, sumažinti arba pakeisti pozicijos sum ą tokia 
suma, kuri ą sudaro skirtumas tarp pozicijos sumos ir pretenzijos kredito įstaigai 
sumos;  
32) „netiesioginis kredito užtikrinimas“ – kredito rizikos mažinimo priemon ė, kai kredito 
įstaigos pozicijos kredito rizika sumažinama tre čiosios šalies įsipareigojimu sumok ėti 
sumą skolininko įsipareigojim ų neįvykdymo atveju arba atsitikus kitiems 
nenustatytiems atvejams;  
33) „atpirkimo sandoris“ – bet koks sandoris, sudary tas laikantis sutarties, kuriai galima 
taikyti „atpirkimo sandorio“ arba „a tvirkštinio atpirk imo sandorio“ apibr ėžimą, kaip 
numatyta [Direktyvos 93/6/ EEB 3 straipsnio m punkte];  
34) „vertybini ų popierių arba biržos preki ų skolinimo arba skolinimosi sandoris“ – bet 
koks sandoris, atiti nkantis „vertybini ų popierių arba biržos preki ų skolinimo“ arba 
„vertybini ų popierių arba biržos preki ų skolinimosi“ apibr ėžimą, kaip numatyta 
[Direktyvos 93/6/EEB 3 straipsnio n punkte]; 
35) „grynųjų pinigų atitikmens priemon ė“ – indėlio sertifikatas arba kita panaši priemon ė, 
išleista skolinan čios kredito įstaigos; 
36) „pakeitimas vertybiniais  popieriais“ – sandoris ar ba schema, pagal kuri ą kredito rizika, 
susijusi su pozicija arba pozicij ų grupe, yra segmentuojama ir kuriai b ūdinga: 
 
LT 42   LT a) sandorio arba schemos mok ėjimai priklauso nuo pozicijos arba pozicij ų grupės 
kokybės; 
b) segment ų subordinacija lemia nuostoli ų paskirstym ą per sandorio arba schemos 
vykdymo laikotarp į; 
37) „tradicinis pakeitimas vert ybiniais popieriais“ – pakeit imas vertybiniais popieriais, 
susijęs su ekonominiu vertybin iais popieriais pakeist ų pozicijų perleidimu specialios 
paskirties pakeitimo vertybin iais popieriais s ubjektui, kuris le idžia vertybinius 
popierius. Tai atliekama vertybiniais popieriais pakeisto s pozicijos nuosavyb ės teisę 
perleidžiant iš kredito įstaigos iniciator ės arba per dalin į dalyvavim ą. Išleisti 
vertybiniai popieriai n ėra kredito įstaigos iniciator ės mokėjimų prievolė; 
38) „sintetinis pakeitimas vertybiniais popieriais “ – pakeitimas vertybiniais popieriais, kai 
segmentavimas vykdomas išvestini ų kredito finansini ų priemoni ų arba garantij ų 
pagalba, ir pozicij ų grupė nepašalinama iš kredito įstaigos iniciator ės balanso; 
39) „segmentas“ – sutartimi nustatytas kredito rizikos segmentas, susij ęs su pozicija arba 
keliomis pozicijomis, kai segmento pozicija susijusi su rizika patirti tok į kredito 
nuostolį, kuris būtų didesnis arba mažesnis už  to paties dydžio pozicij ą kiekviename 
kitame tokiame segmente, neatsižvelgiant į kredito užtikrinim ą, kurį trečiosios šalys 
tiesiogiai suteikia pozicij ų turėtojams tame segmente arba kituose segmentuose; 
40) „pakeitimo vertybiniais popier iais pozicija“ – pakeitimo vertybiniais popieriais dydis; 
41) „iniciatorius“ – vienas iš dviej ų: 
a) subjektas, kuris pats arba per susijusi us subjektus, tiesiogiai arba netiesiogiai, 
dalyvavo pirmin ėje sutartyje, iš kurios atsirado skolininko arba galimo 
skolininko prievol ės arba galimos prievol ės, iš kuri ų susidarė pakeitimo 
vertybiniais popieriais pozicija; 
b) subjektas, kuris nusiperka tre čiosios šalies pozicijas, įtraukdamas jas į savo 
balansą ir tada jas pakei čia vertybiniais popieriais; 
42) „rėmėjas“ – kredito įstaiga, ne kredito įstaiga iniciator ė, kuri įsteigia ir tvarko turtu 
užtikrintų komercini ų vertybini ų popierių program ą arba kitą pakeitimo vertybiniais 
popieriais schem ą, pagal kuri ą perkamos pozicijos iš tre čiųjų šalių subjektų; 
43) „kredito vert ės padidinimas“ – sutartinis susita rimas, kuriuo pakeitimo vertybiniais 
popieriais pozicijos kredito kokyb ė yra pagerinama, palyginti su tuo, kokia ji b ūtų, jei 
kredito vert ės padidinimas neb ūtų atliktas, įskaitant padidinim ą, kurį suteikia 
žemesnės subordinacijos pakeitimo vertybiniais popieriais se gmentai ir kitos kredito 
užtikrinimo r ūšys; 
44) „specialios paskirties pakeitimo vertyb iniais popieriais subjektas (SPPVPS)“ – 
patikėtinė korporacija arba kita s subjektas, kuris n ėra kredito įstaiga, įsteigtas atlikti 
pakeitimą arba pakeitimus vertybiniais popieriais , kurio vykdoma veikla apsiriboja šio 
tikslo siekimu, kurio strukt ūra siekiama atskirti SPPV PS prievoles nuo kredito įstaigos 
iniciatorės prievoli ų ir kurio naud ą teikiančios dalies tur ėtojai turi teis ę šią dalį įkeisti 
arba ja apsikeisti be joki ų apribojim ų; 
 
LT 43   LT  
Ð2000/12/EB 1 straipsnio 25–27 
dalys (pritaikytas) 
45) „susijusių“ klientų grupė“ ⌦ – tai ⌫ : 
a) du ar keli fiziniai arba  juridiniai asmenys, jeigu nenurodyta kitaip, sukeliantys 
vieną riziką, kadangi vienas iš j ų kontroliuoja (tiesiogiai  ar netiesiogiai) antr ąjį 
arba kitus; arba  
b) du ar keli fiziniai arba juridiniai asmenys, nesusij ę tokiais kontrol ės santykiais, 
kurie apibr ėžti ⌦ numatyti ⌫ pirmoje įtraukoje, bet kuriuos reikia laikyti 
sukeliančiais vieną riziką, kadangi jie taip tarpusavyje susij ę, kad jeigu vienas 
iš jų turėtų finansini ų problem ų, antrasis arba visi kiti gr ąžindami l ėšas 
tikriausiai taip pat susidurt ų su sunkumais; 
46) „artimi ryšiai“ – situacija, kai du arba keli fiziniai arba juridini ai asmenys yra susij ę 
⌦ kuriuo nors iš ši ų būdų ⌫ : 
a) kaip dalyvaujan tys valdant kapital ą asmenys, t. y. tiesiogi ai ar kontroliuodami, 
turintys 20 % ar daug iau balsavimo teisi ų arba įmonės kapitalo; arba  
b) kaip kontroliuojantys ir kontroliuojami asmenys kontrol ės ryšiais, t. y. susij ę 
patronuojan čios ir dukterin ės įmonės ryšiais visais Direktyvos 83/349/EEB 1 
straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytais atvejais , arba kai panašiais ryšiais yra susij ę 
kiti fiziniai ar juridiniai asmenys ir įmonė; visos dukterini ų įmonių dukterinės 
įmonės taip pat laikomos patronuojan čios įmonės, esančios šių įmonių 
hierarchijos virš ūnėje, du kterinėmis įmonėmis.; 
c) Kai du ar keli fiziniai arba juridiniai asmenys yra  ⌦ tuo, kad abu arba visi 
yra ⌫ nuolat susij ę su vienu ir tuo pa čiu ⌦ trečiuoju ⌫ asmeniu kontrol ės 
ryšiais, tie asmenys tai p pat laikomi susijusiais artimais ryšiais ; 
47) „pripažintos biržos“ – atsaking ų valdžios institucij ų ⌦ biržomis ⌫ pripažintos 
biržos, kurios ⌦ atitinka šias s ąlygas ⌫ : 
a) ⌦ jos ⌫ nuolat funkcionuoja; 
b) ⌦ jos ⌫ vadovaujasi biržos buvein ės valstybės narės atitinkam ų institucij ų 
išleistomis ir patvirtintomis taisykl ėmis, apibr ėžiančiomis biržos veiklos 
sąlygas, patekimo į biržą sąlygas, taip pat s ąlygas, kurias turi tenkinti sutartis, 
kad būtų galima sudaryti veiksming ą biržos sandor į; 
c) ⌦ jos ⌫ turi kliringo mechanizm ą, kuris numato, kad  ⌦ kuriuo ⌫ 
sutartims, išvardytoms IV priede, taikomas kasdienio įnašo reikalavimas, kuris, 
kompetenting ų institucijų nuomone, suteikia tinkam ą apsaugą.  
 
LT 44   LT  
Ð2000/12/EB 3 str. (pritaikytas) 
5 straipsnis 
Draudimas įmonėms, išskyrus kredito įstaigas, verstis ind ėlių ar kitų grąžintinų lėšų 
priėmimu iš vi suomenės 
Valstybės narės draudžia asmenims bei įmonėms (ne kredito įstaigoms) verstis ind ėlių ar 
kitokių grąžintinų lėšų priėmimu iš visuomen ės.  
⌦ Pirmoji pastraipa ⌫ Šis draudimas  netaikomas  tais atvejais, kai priimami ind ėliai ar kitos 
lėšos, kuriuos gr ąžinti turės arba valstyb ė narė, arba valstyb ės narės regiono ar vietos valdžios 
institucijos, arba tarptautin ės viešosios organizacijos, kuriom s priklauso viena ar kelios 
valstybės narės, taip pat tais atvejais, kurie aiškia i numatyti nacionaliniuose arba Bendrijos 
teisės aktuose, jei tokios veik los reguliavimo ir kontrol ės priemon ės, skirtos ind ėlininkams bei 
investuotojams apsaugoti, b ūtų taikomos ir min ėtais atvejais. 
 
Ð 2000/12/EB  
II ANTRAŠTIN Ė DALIS 
KREDITO  ĮSTAIGŲ STEIGIMUISI  IR VEIKLAI  TAIKOMI  
REIKALAVIMAI 
 
Ð2000/12/EB 4 str. (pritaikytas) 
Î1 2004/xx/EB 
ÎDirektyvos 2004/xx/EB 3 str. 
6 straipsnis 
Leidimų veiklai išdavimas  
Valstybės narės reikalauja, kad kredito įstaigos prieš prad ėdamos savo veikl ą gautų leidimus 
veiklai. ⌦ Nepažeidžiant 7–9, 11 ir 12 straipsni ų, ⌫ Vvalstybės narės pagal 5 –9 straipsnius  
nustato reikalavimus tokiems leidimams gauti ir praneša apie juos Î1 Komisijai  . 
 
Ð2000/12/EB 8 str. (pritaikytas) 
7 straipsnis 
Veiklos programa ir strukt ūrinė sandara  
Valstybės narės taip pat reikalauja, kad prie prašym ų išduoti leidim ą veiklai b ūtų pridedama 
veiklos programa, kurioje, be kit ų dalykų, būtų apibūdintos ir planuojamos veiklos r ūšys bei 
struktūrinė įstaigos sandara. 
 
LT 45   LT  
Ð2000/12/EB 9 straipsnis 
(pritaikytas) 
8 straipsnis 
Ekonominiai poreikiai  
Valstybės narės negali reikalauti, kad prašymas išduoti leidim ą veiklai b ūtų nagrinėjamas 
rinkos ekonomini ų poreikių požiūriu. 
 
Ð2000/12/EB 5 straipsnio 1 dalis 
(pritaikytas) 
9 straipsnis 
Pradinis kapitalas  
1. Nepažeidžiant kit ų bendrų sąlygų, nustatyt ų nacionalin ėje teisėje, kompetentingos 
institucijos neišduoda leidimo veik lai tais atveja is, kai kredito įstaiga neturi atskir ų 
nuosavų lėšų arba kai pradinis kapitalas yra mažesnis negu 5 milijonai eur ų. 
 
Ð2000/12/EB 1 straipsnio 11 dalis 
(pritaikytas) 
„Pradinis kapitalas“ –  ⌦ apima ⌫ kapitaląas ⌦ ir rezervus, kaip min ėta ⌫ , 
apibrėžtas 34  ⌦ 57 ⌫ straipsnio 2 dalies 1 ir 2  ⌦ a ir b ⌫ punktuose. 
 
Ð2000/12/EB 5 straipsnio 1 ir 2 
dalys (pritaikytas) 
Valstybės narės gali nuspr ęsti, kad kredito įstaigos, kurios ne įvykdo reikalavimo d ėl 
atskirų nuosavų lėšų ir kurios veik ė 1979 m. gruodžio 15 d., ga li toliau verstis savo 
veikla. Valstyb ės narės gali atleisti tokias kredito įstaigas nuo 6  ⌦ 11 ⌫ straipsnio 
1 dalies pirmoje pastraipoje numatyto reikalavimo vykdymo. 
2. Ta čiau Vvalstybės narės turi galimyb ę ⌦ , laikydamosi ši ų sąlygų, gali ⌫ išduoti 
leidimą veiklai tam tikr ų kategorij ų kredito įstaigoms, kuri ų pradinis kapitalas yra 
mažesnis negu nustatyta  ⌦ nurodyta ⌫ 1 dalyje. Tokiais atvejais : 
a) pradinis kapitalas turi b ūti ne mažesnis kaip 1 milijonas eur ų; 
b) suinteresuotos valstyb ės narės privalo Komisijai pranešti, d ėl kokių priežasčių 
jos pasinaudojo šioje dalyje numatyta  ⌦ šia ⌫ pasirinkimo galimybe; 
c) skelbiant 11 straipsnyje nurodyt ą sąrašą, ⌦ 14 straipsnyje nurodytame s ąraše 
turi būti ⌫ nurodoma ir kiekviena kredito įstaiga, kuri neturi 1 dalyje 
nustatyto  ⌦ nurodyto ⌫ minimalaus kapitalo. 
 
LT 46   LT  
Ð2000/12/EB 5 straipsnio 3–7 
dalys (pritaikytas) 
10 straipsnis 
1. Kredito įstaigos nuosav ų lėšų suma negali sumaž ėti tiek, kad nesudaryt ų pradinio 
kapitalo sumos, reikalautos pagal ⌦ 9 straipsn į ⌫ 1 ir 2 dalis  leidimo veiklai gavimo metu. 
2. Valstyb ės narės gali nuspr ęsti, kad 1993 m. sausio 1 d. jau veikusios kredito įstaigos 
savo veikl ą gali tęsti, net jeigu j ų nuosavos l ėšos nesiekia ⌦ 9 straipsnyje ⌫ 1 ir 2 dalyse  
numatytos pradinio kapitalo sumos. Šiuo atveju j ų nuosavų lėšų suma negali b ūti mažesn ė už 
didžiausią turėtą nuo 1989 m. gruodžio 22 d. 
3. Jeigu ⌦ 2 ⌫ 4 dalyje nurodytai kategorijai priskiriamos kredito įstaigos kontrol ę iš 
anksčiau šią institucij ą įstaigą kontroliavusio asmens perima kita s fizinis ar juridinis asmuo, 
tos institucijos  ⌦ kredito įstaigos ⌫ nuosavų lėšų s u m a  t u r i  b ūti nemažesn ė už ⌦ 9 
straipsnyje ⌫ 1 ir 2 dalyse  numatytą ⌦ nurodytą ⌫ pradinio kapitalo sum ą. 
4. Susidarius tam tikroms specifin ėms aplinkyb ėms ir pritariant kompetentingoms 
institucijoms, jeigu susijungia dvi ar daugiau 4  ⌦ 2 ⌫ dalyje nurodytai kategorijai 
priskiriam ų kredito įstaigų, dėl tokio susijungimo atsiradusios institucijos  ⌦ kredito 
įstaigos ⌫ nuosavos l ėšos negali sumaž ėti tiek, kad nebesudaryt ų bendros susijungusi ų 
institucijų ⌦ kredito įstaigų ⌫ nuosavų lėšų sumos, buvusios susijungimo metu, kol 
nesusidarys reikiamos sumos, ⌦ nurodytos ⌫ numatytos  ⌦ 9 straipsnyje ⌫ 1 ir 2 dalyse . 
5. Jeigu kartais ⌦ 1, 2 ir 4 ⌫ 3, 4 ir 6  dalyse nurodytais atvejais nuosav ų lėšų suma 
sumažėtų, kompetentingos institucijos gali (kai aplinkyb ės tai pateisina) leisti tokiai 
institucijai  ⌦ kredito įstaigai ⌫ per tam tikr ą ribotą laikotarp į ištaisyti pad ėtį arba nutraukti 
veiklą. 
 
Ð2000/12/EB 6 straipsnis 
(pritaikytas) 
11 straipsnis 
Kredito įstaigų valdymo organai ir pagrindin ės buveinės 
1. Kompetentingos institucijos kredito įstaigai išduoda leidim ą veiklai tiktai tada, kai 
yra bent du asmenys, veiksmingai vadovaujantys kredito įstaigos veiklai. 
⌦ Jos ⌫ Bet atitinkamos institucijos  leidimo veiklai neišduoda, jei ši ų asmenų 
reputacija n ėra pakankamai gera arba jie stokoja patirties, kad gal ėtų eiti tokias 
pareigas. 
2. Valstyb ės narės reikalauja, kad: 
a) kiekviena kredito įstaiga, kuri yra juridinis asm uo ir turi pagal atitinkamos 
valstybės narės teisę registruot ą buveinę, turėtų savo pagrindin ę buveinę toje 
pačioje valstyb ėje narėje, kur yra jos registruota buvein ė, 
 
LT 47   LT b) kiekviena kredito įstaiga turėtų savo pagrindin ę buveinę toje valstyb ėje narėje, 
kuri jai išdav ė leidimą ir kurioje ji realiai vykdo savo veikl ą. 
 
Ð2000/12/EB 7 str. (pritaikytas) 
12 straipsnis 
Akcininkai ir nariai  
1. Kompetentingos instituc ijos išduoda leidimus prad ėti kredito įstaigų veiklą ⌦ , jei 
negauna ⌫ tik po to, kai gauna  informacijos ą apie akcinink ų arba nari ų, kurie gali 
būti fiziniai ar juridiniai asmenys ir kur ie tiesiogiai arba netiesiogiai turi 
kvalifikuot ąsias akcijų paketous  dalis , tapatybę ir apie tų dalių paketų dydžius. 
⌦ Nustatant ⌫ Apibūdinant  kvalifikuot ąją akcijų paketoą dalį šio straipsnio 
kontekste, atsižvelgiama į balsavimo teises, minimas Tarybos  ⌦ Europos 
Parlamento ir Tarybos ⌫ direktyvos 88/627/EEB24 ⌦ 2001/34/EB 25 ⌫ 7 
⌦ 92 ⌫ straipsnyje. 
2. Kompetentingos institucijos atsisako išduoti leidimus, jeigu, atsižvelgdamos į 
būtinybę užtikrinti patikim ą ir riziką ribojantį kredito įstaigos valdym ą, jos nėra 
patenkintos min ėtų akcininkų ar narių tinkamumu. 
3. Jeigu kredito įstaiga ir kiti fiziniai ar juridiniai asmenys yra susij ę artimais ryšiais, 
kompetentingos institucijos išduoda leidim ą tik tuo atveju, kai tokie ryšiai joms 
netrukdo veiksmingai vykdyti prieži ūros funkcij ų. 
Kompetentingos institucijos taip pa t neišduoda leidimo tuo atveju, kai ⌦ trečiosios 
šalies ⌫ valstybės, kuri n ėra valstyb ė narė, įstatymai ir kiti teis ės aktai, 
reglamentuojantys vieno ar keleto fizini ų ar juridini ų asmenų, su kuriais įmonė 
susijusi artimais ryšiais, veikl ą, arba sunkumai, atsirandantys juos  įgyvendinant 
⌦ tuos įstatymus ir kitus teis ės aktus ⌫ , joms trukdo veiksmingai vykdyti 
priežiūros funkcijas. 
Kompetentingos institucijos reikalauja, kad kredito įstaigos nuolatos teikt ų joms 
informacij ą, kurios prireikia stebint, kaip  laikomasi šioje dalyje nurodyt ų sąlygų. 
 
Ð2000/12/EB 8 ir 9 straipsniai 
(pritaikytas) 
8 straipsnis  
Veiklos programa ir strukt ūrinė sandara  
                                                 
24 1988 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyva 88/627/EEB d ėl informavimo apie biržos prekybos s ąrašuose 
esančios bendrov ės akcijų paketo įsigijimą ar pardavim ą (OL L 348, 1988 12 17, p. 62).  
25 OL L 184, 2001 7 6, p. 1. 
 
LT 48   LT Valstybės narės taip pat reikalauja, kad prie prašym ų išduoti leidi mą veiklai b ūtų pridedama 
veiklos programa, kurioje, be kit ų dalykų, būtų apibūdintos ir planuojamos veiklos r ūšys bei 
struktūrinė įstaigos sandara.  
9 straipsnis  
Ekonominiai poreikiai  
Valstybės narės negali reikalauti, kad prašymas išduoti leidim ą veiklai būtų nagrinėjamas 
rinkos ekonomini ų poreikių požiūriu. 
 
Ð2000/12/EB 10 straipsnis 
(pritaikytas) 
13 straipsnis 
Atsisakymas išduoti leidim ą veiklai  
Jei atsisakoma išduoti leidim ą veiklai, nurodomos to at sisakymo priežastys ir 
besikreipian čiajam apie tai pranešama per šešis m ėnesius nuo prašymo gavimo dienos arba, 
jei prašymas buvo neišsamus, per šešis m ėnesius nuo tos dienos, kai besikreipiantysis atsiunt ė 
papildomos informacijos, reikalingos sprend imui priimti. Sprendimas visuomet turi b ūti 
priimtas per 12 m ėnesių nuo prašymo gavimo dienos. 
 
Ð2000/12/EB 11 straipsnis 
(pritaikytas) 
14 straipsnis 
Komisijos informavimas apie išduot ą leidimą veiklai  
Apie kiekvien ą išduotą leidimą veiklai pranešama Komisijai.  
Kiekvienosa  kredito įstaigosa  ⌦ , kuriai buvo išduotas leidimas veiklai, pavadinimas ⌫ 
įtraukiamas  į sąrašą., kurį Komisija ⌦ šį sąrašą ⌫ skelbia Europos ⌦ Sąjungos  ⌫ 
Bendrijų oficialiajame leidinyje  ir nuolat atnaujina. 
 
Ð2000/12/EB 12 str. (pritaikytas) 
15 straipsnis 
Išankstinis konsultavimasis su kit ų valstybių narių kompetentingomis institucijomis  
1. ⌦ Kompetetinga institucija, prieš kredito įstaigai išduodama leidim ą veiklai, 
pasikonsultuoja ⌫ sSu kitos valstyb ės narės kompetentingomis institucijomis ⌦ , kai ⌫ 
turi būti iš anksto konsultuojamasi d ėl leidimo veiklai išdavimo kredito įstaigai, kuri yra : 
 
LT 49   LT ⌦ a) atitinkama kredito įstaiga yra ⌫ kitoje valstyb ėje narėje leidim ą veiklai 
gavusios kredito įstaigos dukterin ė įmonė, arba  
⌦ b) atitinkama kredito įstaiga yra ⌫ kredito įstaigos, kurio s patronuojanti įmonė 
leidimą veiklai yra gavusi kitoje valstyb ėje narėje, dukterin ė įmonė, arba  
⌦ c) atitinkama kredito įstaiga yra ⌫ kontroliuojama t ų pačių fizinių ar juridini ų 
asmenų, kurie kontroliuoja kit ą kitoje valstyb ėje narėje leidimą veiklai gavusi ą 
kredito įstaigą. 
 
Ð2002/87/EB 29 straipsnio 2 
punktas (pritaikytas) 
2. ⌦ Kompetetinga institucija, prieš kredito įstaigai išduodama leidim ą veiklai, 
pasikonsultuoja ⌫ Ssu kitos susijusios valstyb ės narės kompetentinga institucija, atsakinga 
už kredito įstaigų arba draudimo įmonių priežiūrą, konsultuojamasi prieš išduodant leidim ą 
kredito įstaigai:  ⌦ kai: ⌫ 
a) ⌦ atitinkama kredito įstaiga ⌫ kuri  yra Bendrijoje leidim ą įsigijusios 
draudimo įmonės arba investicin ės firmos dukterin ė įmonė; arba  
b) ⌦ atitinkama kredito įstaiga ⌫ kuri yra Bendrijoje leidim ą įsigijusi draudimo 
įmonės arba investicin ės firmos patronuojan čios įmonės dukterin ė įmonė; arba  
c) ⌦ atitinkama kredito įstaiga, ⌫ kurią kontroliuojantis fizi nis arba juridinis 
asmuo taip pat kontroliuoja Bendrijoje leidim ą įsigijusią draudimo įmonę arba 
investicin ę firmą. 
3. Šio straipsnio pirmoje ir antroje  ⌦ 1 ir 2 ⌫ dalyse nurodytos atitinkamos 
kompetentingos institucijos, vertindamos akcinink ų tinkamum ą ir kitos tos pa čios grupės 
įmonės valdyme dalyvaujan čių direktori ų patirtį bei reputacij ą, pirmiausia konsultuojasi 
tarpusavyje. Jos vi ena kitai perduoda  ⌦ keičiasi ⌫ informacija ą apie akcinink ų tinkamum ą 
ir direktori ų reputacij ą bei patirt į, kuri yra svarbi kitoms ko mpetentingoms institucijoms  
išduodant leidimus ir nuolat vertin ant, kaip laikomasi veiklos s ąlygų. 
 
Ð2000/12/EB 13 straipsnis 
(pritaikytas) 
16 straipsnis 
Kredito įstaigos, gavusios leidim ą veiklai kitoje valstyb ėje narėje, filialai  
Priimančios valstyb ės narės negali reikalauti, kad kitose valstyb ėse narėse leidimus veiklai 
gavusių kredito įstaigų filialai iš naujo gaut ų leidimus veiklai arba tur ėtų negrąžintinai 
perduotą kapitalą. Tokie filialai steigiami ir priži ūrimi ⌦ remiantis 22, 25 straipsniais, 26 
straipsnio 1–3 dalimis, 29–37 ir 40 straipsniais ⌫ 17 straipsnyje, 20 straipsnio 1 –6 dalyse ir 
22 bei 26 straipsniuose nustatyta tvarka . 
 
LT 50   LT  
Ð2000/12/EB 14 str. (pritaikytas) 
17 straipsnis 
Leidimo veiklai panaikinimas  
1. Leidim ą veiklai, išduot ą kredito įstaigai, kompetentingos institucijos gali panaikinti 
tik tada, jei tokia įstaiga ar filialas: 
a) per 12 m ėnesių nepasinaudoja šiuo leidimu, aiškia i atsisako šio leidimo arba 
ilgiau kaip šešis m ėnesius nebesiver čia savo veikla ir jeigu suinteresuota 
valstybė narė nėra numačiusi, kad tokiu atveju šis leidimas netenka galios; 
b) gauna leidim ą pateikusi klaiding ą informacij ą ar pasinaudojusi kitomis 
netinkamomis priemon ėmis; 
c) nebeatitinka t ų sąlygų, pagal kurias buvo gautas leidimas; 
d) nebeturi pakankamai nuosav ų lėšų arba kai nebegalima tik ėti, kad ji įvykdys 
savo įsipareigojimus kreditoriams, ir ypa č jeigu kredito įstaiga nebeužtikrina 
jai patikėto turto saugumo; 
e) kai atsiranda tam tikros aplinkyb ės, dėl kurių nacionalin ė teisė numato 
galimybę panaikinti leidim ą veiklai. 
2. Jei leidimas veiklai yra panaikinamas, privalu nurodyti  ⌦ nurodoma ⌫ tokio 
sprendimo priežastis ir ⌦ informuojami ⌫ informuoti  apie tai suinteresuotius  
asmenysis; . Aapie leidimo veiklai panaikinim ą pranešama Komisijai. 
 
Ð2000/12/EB 15 straipsnis 
(pritaikytas) 
18 straipsnis 
Pavadinimas  
Užsiimdamos savo veikla, kredito įstaigos gali visoje Bendrijos teritorijoje vartoti t ą patį 
pavadinim ą, kurį jos vartoja toje valstyb ėje narėje, kurioje yra įsikūrusios jų pagrindin ės 
buveinės, nepaisant joki ų nuostatų ⌦ priimančioje valstyb ėje narėje ⌫ dėl žodžių „bankas“, 
„taupomasis bankas“ ar kit ų bankinių pavadinim ų, kurie gali b ūti vartojami priiman čioje 
valstybėje narėje. Jeigu kyla koks nors pavojus supainio ti pavadinimus, priimanti valstyb ė 
narė, siekdama aiškumo, gali reikalauti, kad prie tokio pavadinimo b ūtų pridedami tam tikri 
paaiškinamieji žodžiai. 
 
LT 51   LT  
Ð2000/12/EB 16 straipsnio 1 dalis 
(pritaikytas) 
19 straipsnis 
Kredito įstaigo s akcijų paketas  
1. Valstyb ės narės reikalauja, kad kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo, kuris pareiškia 
norįs tiesiogiai ar netiesiogiai valdyti kredito įstaigos kvalifikuot ąją akcijų paketoą 
dalį, apie tai pirmiausia informuot ų kompetentingas institucijas – pranešt ų joms apie 
planuojamo įsigyti akcij ų paketo  dalies  dydį.  
Toks asmuo taip pat privalo informuoti kompetentingas institucijas, jeigu ketina 
padidinti savo kvalifikuot ąją akcijų paketoą dalį tiek, kad jo turim ų balsavimo teisi ų 
arba kapitalo dalis pasiekt ų arba viršyt ų 20 %, 33 % ar 50 % arba tiek, kad ta kredito 
įstaiga tapt ų jo dukterine įmone. 
Nepažeidžiant 2 dalies nuostat ų, ne vėliau kaip per tris m ėnesius nuo pirmoje ⌦ ir 
antroje ⌫ pastraiposj e paminėto pranešimo dienos kompetentingos institucijos gali 
pareikšti prieštaravim ą tokiam planui, jeigu, atsižvelgus į būtinybę užtikrinti 
patikimą ir riziką ribojantį kredito įstaigos valdym ą, jų netenkina ⌦ atitinkamo ⌫ 
pirmoje pastraipoje nur odyto  asmens tinkamumas. Jei min ėtos institucijos 
neprieštarauja pirmoj e pastraipoje nurodytam  ketinimui, jos gali nustatyti maksimal ų 
jo įgyvendinimo laik ą. 
 
Ð2002/87/EB 29 straipsnio 3 
punktas (pritaikytas) 
2. Jeigu šio straipsnio 1 dalyje nurodyt ą akcijų paketą dalį įsigyja  ⌦ pareiškia nor ą 
įsigyti ⌫ kredito įstaiga, draudimo įmonė arba investicin ė firma, kurioms leidimas 
išduotas kitoje valstyb ėje narėje, arba kitoje valstyb ėje narėje leidim ą įsigijusios 
kredito įstaigos, draudimo įmonės arba investicin ės firmos patronuojanti įmonė ar 
fizinis arba juridinis asmuo, kon troliuojantis kitoje valstyb ėje narėje leidim ą 
įsigijusią kredito įstaigą, draudimo įmonę arba investicin ę firmą, ir jeigu po tokio 
įsigijimo ⌦ kredito įstaiga ⌫ įmonė, kurios akcij ų dalį paketą įsigyti siūlo minėtoji 
įsigyjančioji įmonė, taptų įsigyjančios įmonės dukterine arba kontroliuojama įmone, 
prieš skai čiuojant įsigyjamos  akcijų dalies  paketo  dydį, turi būti konsultuojamasi su 
šios direktyvos ⌦ 15 ⌫ 12  straipsnyje ⌦ numatytomis ⌫ nurodytomis  
kompetentingomis institucijomis. 
 
Ð2000/12/EB 16 straipsnio 3 dalis 
(pritaikyta) 
20 straipsnis 
3. Valstybės narės reikalauja, kad kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo, kuris ketina tiesiogiai 
ar netiesiogiai netekti kredito įstaigos kvalifikuotosios  akcijų paketo dalies , visų pirma 
informuot ų kompetentingas institucijas – pranešt ų joms apie planuojamo netekti akcij ų paketo  
 
LT 52   LT dalies  dydį. Toks asmuo taip pat privalo informuo ti kompetentingas institucijas, jeigu jis 
pareiškia nor įs sumažinti savo kvalifikuot ąją akcijų paketoą dalį tiek, kad jo turim ų balsavimo 
teisių arba kapitalo dalys nesudaryt ų 20 %, 33 % ar 50 %, arba tiek, kad ta kredito įstaiga 
nustotų buvusi jo dukterine įmone. 
 
Ð2000/12/EB 16 straipsnio 4–6 
dalys (pritaikytas) 
21 straipsnis 
14. Kredito įstaigos, sužinojusios apie kiekvien ą jų akcijų įsigijimą ar pardavim ą, dėl 
kurio turimos akcijos peržengia ⌦ 19 straipsnio 1 dalyje ir 20 straipsnyje ⌫ 1 ir 3 
dalyse  nurodytas ribas, apie tai informuoja kompetentingas institucijas. 
Taip pat bent kart ą per metus kredito įstaigos kompetentingoms institucijoms praneša 
kvalifikuotąsias akcijų paketous  dalis  turinčių akcinink ų bei nari ų pavadinimus 
(pavardes) ir toki ų akcijų paketų dalių dydžius remdamosi informacija, kuri, 
pavyzdžiui, gaunama per metinius visuotinius akcinink ų ir narių susirinkimus arba 
vykdant į vertybini ų popierių biržų prekybos s ąrašus įtrauktoms bendrov ėms 
taikomus reikalavimus. 
25. Valstyb ės narės reikalauja, kad kompetentingos institucijos imt ųsi tinkam ų 
priemonių susidariusiai pad ėčiai pakeisti, jei manoma, jog ⌦ 19 straipsnio 1 
dalyje ⌫ 1 dalyje  nurodyti asmenys daro neigiam ą įtaką įstaigos rizik ą ribojančiam 
ir patikimam valdymui. Tokios priemon ės gali būti, pavyzdžiui,  teismo uždraudimai, 
sankcijų taikymas direktoriams ir valdyt ojams arba naudojimosi balsavimo teis ėmis, 
kurias suteikia aptariam ų akcininkų ar narių turimos akcijos, sustabdymas. 
Panašios priemon ės taikomos fiziniams ir juridi niams asmenims, kurie nesilaiko 
prievolės iš anksto pateikti informacij ą, kaip nustatyta ⌦ 19 straipsnio 1 dalyje ⌫ 1 
dalyje . Jeigu akcij ų įsigyjama nepaisant kompetenting ų institucij ų prieštaravimo, 
valstybės narės (nepriklausomai nuo vis ų kitų sankcijų, kurias reik ės taikyti) numato 
naudojimosi atitinkamomis balsavimo teis ėmis sustabdym ą, balsų paskelbim ą 
negaliojan čiais arba j ų anuliavim ą. 
36. ⌦ Nustatant ⌫ Apibrėžiant  kvalifikuot ąją akcijų paketoą dalį ir kitus šiame 
straipsnyje minimus turim ų akcijų kiekius, atsižvelgiama į Tarybos direktyvos 
88/627/EEB  ⌦ Direktyvos 2001/34/EB ⌫ 7 ⌦ 92 ⌫ straipsnyje minimas 
balsavimo teises. 
 
Ð2000/12/EB 17 straipsnis 
(pritaikytas) 
Ö naujas 
22 straipsnis 
Procedūros ir vidaus kontrol ės mechanizmai  
 
LT 53   LT 1. Buvein ės valstyb ės narės kompetentingos institucijos reikalauja, kad kiekvienoje 
kredito įstaigoje b ūtų tinkamos administracin ės bei apskaitos proced ūros ir 
pakankami vidaus kontrol ės mechanizmai  Ö tvirtos valdymo priemon ės, įskaitant 
aiškią organizacin ę struktūrą su tiksliai apibr ėžtomis, skaidriomis ir nuosekliomis 
atsakomyb ės, veiksmingais rizikos, su kuria kredito įstaiga susiduria arba gali 
susidurti, nustatymo, valdymo, steb ėsenos ir pranešimo apie toki ą riziką procesais ir 
tinkamais vidaus kontrol ės mechanizmais, įskaitant patikimas valdymo ir apskaitos 
procedūras. 
2. Straipsnio 1 dalyje nurodytos priemon ės, procesai ir mechanizmai turi b ūti 
visaverčiai ir proporcingi kredito įstaigos veiklos pob ūdžiui, mastui ir sud ėtingumui. 
Atsižvelgiama į V priede išd ėstytus technini us kriterijus.  
 
Ð2000/12/EB 
III ANTRAŠTIN Ė DALIS 
NUOSTATOS  DĖL ĮSISTEIGIMO  LAISVĖS IR LAISVĖS TEIKTI  
PASLAUGAS 
 
Ð2000/12/EB (pritaikytas) 
⌦ 1 SKIRSNIS KREDITO ĮSTAIGOS  ⌫ 
 
Ð2000/12/EB 18 str. (pritaikytas) 
23 straipsnis 
Kredito įstaigos  
Valstybės narės numato, kad steigdama filialus arba tei kdama paslaugas I priede išvardytomis 
veiklos rūšimis,  pagal ⌦ 25 straipsn į, 26 straipsnio 1–3 dalis, 28 straipsnio 1 ir 2 dalis bei 
29–37 straipsnius ⌫ 20 straipsnio 1 –6 dalis, 21 straipsnio 1 bei 2 dalis ir 22 straipsn į, jų 
teritorijose gali užsiimti kiekviena kredito įstaiga, kuriai leidim ą veiklai išdav ė ir kurią 
prižiūri kitos valstyb ės narės kompetentingos institucijos, je igu tokia veikla yra numatyta 
leidime. 
 
LT 54   LT  
Ð2000/12/EB (pritaikytas) 
⌦ 2 SKIRSNIS FINANSŲ ĮSTAIGOS  ⌫ 
 
Ð2000/12/EB 19 straipsnio pirma 
ir trečia pastraipos (pritaikytas) 
24 straipsnis 
Finansų įstaigos  
1. Valstyb ės narės taip pat  numato, kad steigdama filialus arba teikdama paslaugas I 
priede išvardytomis veiklos r ūšimis ⌦ pagal 25 straipsn į, 26 straipsnio 1–3 dalis, 28 
straipsnio 1 ir 2 dalis  bei 29–37 straipsnius ⌫ , pagal 20 straipsnio 1 –6 dalis, 21 
straipsnio 1 bei 2 dalis ir 22 straipsn į, jų teritorijose gali užsiimti kiekviena kitos 
valstybės narės finansų įstaiga, esanti kredito įstaigos dukterine įmone arba dviem ar 
keletui kredito įstaigų priklausanti dukterin ė įmonė, kurios steigimo sutartis bei 
įstatai leidžia užsiimti min ėta veikla ir kuri atitinka visas šias s ąlygas: 
a) patronuojanti įmonė ar įmonės privalo b ūti gavusios leidimus verstis kredito 
įstaigos veikla toje valstyb ėje narėje, kurios įstatymai reglamentuoja 
⌦ finansų įstaigos ⌫ dukterinės įmonės veiklą,; 
b) aptariamoji veikla privalo b ūti atliekama tos pa čios valstyb ės teritorijoje, ; 
c) patronuojanti įmonė ar įmonės privalo tur ėti 90 % ar daugiau balsavimo teisi ų, 
kurias suteikia ⌦ finansų įstaigos ⌫ dukterin ės įmonės kapitale turimos 
akcijos, ; 
d) patronuojanti įmonė ar įmonės privalo patenkinti kompetenting ų institucij ų 
reikalavimus d ėl ⌦ finansų įstaigos ⌫ dukterin ės įmonės riziką ribojančio 
valdymo ir, atitinkamoms buvein ės valstyb ės narės kompetentingoms 
institucijoms pritarus, turi b ūti pareiškusios, kad jos patronuojan čios įmonės 
solidariai garantuoja ⌦ finansų įstaigos ⌫ dukterin ės įmonės prisiimtus 
įsipareigojimus, ; 
e) ⌦ finansų įstaiga ⌫ dukterinė įmonė privalo, ypa č aptariamos veiklos r ūšies 
atžvilgiu, b ūti veiksmingai įtraukta į ją patronuojan čios įmonės arba kiekvienos 
iš ją patronuojan čių įmonių konsoliduot ą priežiūrą, atliekam ą pagal ⌦ V 
antraštinės dalies 4 skyriaus 1 skirsn į ⌫ 52–56 straipsnius  skaičiuojant 
mokumo rodikl į koeficient ą, kontroliuojant didel ę riziką bei siekiant riboti 
akcijų dalių paketų dydžius, kaip numatyta ⌦ 120 ⌫ 50 straipsnyje. 
Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos ⌦ tikrina ⌫ privalo tikrinti , 
ar laikomasi min ėtų sąlygų, ir ⌦ išduoda ⌫ išduoti  ⌦ finansų įstaigai ⌫ 
dukterinei įmonei  pažymą dėl reikalavim ų atitikties, kuri turi sudaryti ⌦ 25 ir 28 
straipsniuose ⌫ 20 straipsnio 1 –6 dalyse ir 21 straipsnio 1 bei 2 dalyse  nurodyto 
pranešimo dal į. 
 
LT 55   LT Buveinės valstyb ės narės kompetentingos inst itucijos užtikrina ⌦ finansų 
įstaigos ⌫ dukterinės įmonės priežiūrą pagal ⌦ 10 straipsnio 1 dal į, 19–22, 40, 42–
52 ir 54 straipsnius ⌫ 5 straip snio 3 dal į, 16, 17, 26, 28, 29, 30 ir 32 straipsnius . 
 
Ð2000/12/EB 19 str. (šešta 
pastraipa) (pritaikytas) 
2. Jei finans ų įstaiga, ⌦ kaip nurodyta 1 dalies pirmoje pastraipoje, ⌫ priskirta šiame 
straipsnyje apibr ėžtai kategorijai,  nebeatitinka nors vienos iš galiojan čių sąlygų, 
buveinės valstyb ė narė apie tai praneša priiman čios valstyb ės narės 
kompetentingoms institucijoms, ir priiman čios valstyb ės narės įstatymai pradeda 
galioti tai veiklos r ūšiai, kuria min ėta ⌦ finansų įstaiga ⌫ institucija  užsiima 
priimančioje valstyb ėje narėje. 
 
Ð2000/12/EB 19 straipsnio 
ketvirta pastraipa (pritaikytas) 
3. ⌦ 1 ir 2 dalyse ⌫ Šiame straipsnyje  išdėstytos nuostatos su visais pakeitimais, 
prieš tai jas reikiamai pakoregavus,  yra taikomos ⌦ finansų įstaigos ⌫ 
dukterinėms įmonėms ⌦ , kaip nurodyta 1 dalies pirmoje pastraipoje ⌫ . 
Svarbiausia, žodžiai „kredito įstaiga“ tur ėtų būti suvokiami kaip „finans ų įstaiga, 
atitinkanti 19 straipsnyje išd ėstytas sąlygas“, o žodžiai „leidimas veiklai“ – kaip 
„steigimo sutartis ir įstatai“.  
 
Ð2000/12/EB 19 straipsnio penkta 
ir šešta pastraipos (pritaikytas) 
20 straipsnio 3 dalies antra pastraipa pakei čiama taip:  
„Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos taip  pat praneša, kokia yra dukterin ės 
finansų įstaigos nuosav ų lėšų suma ir konsoliduotas patronuojan čios kredito įstaigos mokumo 
koeficientas.“  
Jei finansų įstaiga, priskirta šiame straipsnyje apibr ėžtai kategorijai, nebeat itinka nors vienos 
iš galiojan čių sąlygų, buveinės valstybė narė apie tai praneša priiman čios valstyb ės narės 
kompetentingoms institucijoms, ir priiman čios valstyb ės narės įstatymai  pradeda galioti tai 
veiklos rūšiai, kuria min ėta institucija užsiima priiman čioje valstyb ėje narėje. 
 
LT 56   LT  
Ð2000/12/EB (pritaikytas) 
⌦ 3 SKIRSNIS NAUDOJIMASIS ĮSISTEIGIMO LAISVE  ⌫ 
 
Ð2000/12/EB 20 straipsnio 1 ir 2 
dalys bei 3 dalies pirma ir antra 
pastraipos (pritaikytas) 
25 straipsnis 
Naudojimasis įsisteigimo laisve  
1. Kredito įstaiga, norinti steigti filial ą kitos valstyb ės narės teritorijoje, apie tai praneša 
buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms. 
2. Valstyb ės narės reikalauja, kad kiekviena kredito įstaiga, norinti steigti filial ą kitoje 
valstybėje narėje, pateikdama 1 dalyje nurodyt ą pranešim ą nurodyt ų tokią 
informacij ą: 
a) valstyb ę narę, kurios teritorijoje ketina steigti filial ą; 
b) veiklos program ą, kurioje, be kit ų dalykų, atsispind ėtų numatomos veiklos 
rūšys bei filialo strukt ūrinė organizacija; 
c) adres ą priimančioje valstyb ėje narėje, kur galima gauti dokumentus; 
d) už filialo valdym ą ⌦ būsiančių ⌫ atsakingų asmenų pavardes. 
3. Jeigu buvein ės valstyb ės narės kompetentingos institucijos, atsižvelgdamos į 
numatomas veiklos r ūšis, neturi priežas čių abejoti kredito įstaigos administracine 
struktūra ar finansin ės padėties tinkamumu, tuomet per tris m ėnesius nuo 2 dalyje 
nurodytos informacijos gavimo dienos jos perduoda t ą informacij ą priimančios 
valstybės narės kompetentingoms institucijom s ir atitinkamai informuoja 
suinteresuot ą ⌦ kredito ⌫ įstaigą. 
Buveinės valstyb ės narės kompetentingos institucijos taip pat praneša apie tos 
kredito įstaigos nuosav ų lėšų sumą ir mokumo rodikl į koeficient ą. 
 
Ð2000/12/EB 19 straipsnio penkta 
pastraipa (pritaikytas) 
⌦ Taikydamos išlyg ą antrai pastraipai, 24 straipsnyje nurodytu atveju ⌫ 
„Bbuveinės valstybės narės kompetentingos institucijos taip pat  praneša, kokia yra 
dukterinės finansų įstaigos nuosav ų lėšų suma ir konsoliduotas patronuojan čios 
kredito įstaigos mokumo rodiklis  koeficientas .“ 
 
LT 57   LT  
Ð2000/12/EB 20 straipsnio 3 
dalies trečia pastraipa (pritaikyta) 
(pritaikytas) 
4. Jei buvein ės valstybės narės kompetentingos institucijos atsisako perduoti 2 dalyje 
nurodytą informacij ą priimančios valstyb ės narės kompetentingoms institucijoms, jos 
per tris m ėnesius nuo visos šios informacijos gavimo dienos 
suinteresuotai ⌦ kredito ⌫ įstaigai praneša apie savo atsisakymo priežastis. 
Tokio atsisakymo atveju arba ne sulaukus atsakymo galima kreiptis į buveinės 
valstybės narės teismą. 
 
Ð2000/12/EB 20 straipsnio 4–7 
dalys (pritaikytas) 
26 straipsnis 
14. Per du m ėnesius nuo ⌦ 25 straipsnyje ⌫ 3 dalyje  nurodytos informacijos gavimo 
dienos iki kredito įstaigos filialui pradedant savo veikl ą priimančios valstyb ės narės 
kompetentingos institucijos pasirengia kredito įstaigos prieži ūrai pagal ⌦ 5 
skirsnį ⌫ 22 straipsn į ir prireikus nurodo, koki ų sąlygų visuotinės gerovės labui 
būtina laikytis norint priiman čioje valstyb ėje narėje užsiimti tokia veikla. 
25. Kai iš priiman čios valstyb ės narės kompetenting ų institucij ų gaunamas pranešimas 
arba, pasibaigus 14  dalyje nustatytam laikotarpiui, negaunama jokio pranešimo, 
filialas gali b ūti įsteigtas ir ⌦ gali ⌫ pradėti savo veikl ą. 
36. Kei čiantis pagal ⌦ 25 straipsnio 2 dalies b, c ar d punktus ⌫ 2 dalies b, c ar d 
punktus  perduotai informacijai, kredito įstaiga raštu bent jau prieš m ėnesį iki 
pasikeitimo apie tai praneša buvein ės ir priiman čios valstyb ės narės 
kompetentingoms institucijoms, kad buvein ės valstyb ės narės institucijos gal ėtų 
priimti sprendim ą pagal ⌦ 25 straipsn į ⌫ 3 dalį, o priiman čios valstyb ės narės 
kompetentingos institucijos gal ėtų pagal ⌦ šio straipsnio ⌫ 14 dalį priimti 
sprendimą dėl pasikeitimo. 
47. Laikomasi nuomon ės, kad filialams, kurie prad ėjo savo veikl ą vadovaudamiesi 
priimančiose valstyb ėse narėse iki 1993 m. sausio 1 d. galiojusiomis nuostatomis, 
buvo taikoma ⌦ 25 straipsnyje bei šio straipsnio 1 ir 2 ⌫ 1–5 dalyse išd ėstyta 
tvarka. Po ⌦ šios ⌫ minėtos datos jų veiklą reglamentuoja ⌦ šio straipsnio 3 ⌫ 
6 dalis ir ⌦ 23 straipsnis, 2 ir 5 skirsniai bei 43 straipsnis ⌫ 18, 19, 22 ir 29 
straipsniai . 
 
LT 58   LT  
Ð2000/12/EB 1 straipsnio 3 dalies 
paskutinis sakinys 
27 straipsnis 
Bbet koks kredito įstaigos, kurios pagrindin ė buveinė yra vienoje valstyb ėje narėje, veiklos 
vietų, įsteigtų kitoje valstyb ėje narėje, skaičius yra laikomas vienu filialu; . 
 
Ð2000/12/EB (pritaikytas) 
4 SKIRSNIS NAUDOJIMASIS LAISVE TEIKTI PASLAUGAS 
 
Ð2000/12/EB 21 str. (pritaikytas) 
28 straipsnis 
Naudojimasis laisve teikti paslaugas  
1. Kiekviena kredito įstaiga, norinti pasinaudoti laisve  teikti paslaugas ir prad ėti savo 
veiklą kitos valstyb ės narės teritorijoje, buvein ės valstybės narės kompetentingoms 
institucijoms praneša apie I priede pateiktame s ąraše numatytas veiklos r ūšis, 
kuriomis ji ketina užsiimti. 
2. Per m ėnesį nuo 1 dalyje ⌦ numatyto ⌫ nurodyto  pranešimo gavimo dienos 
buveinės valstyb ės narės kompetentingos institucijos persiun čia tą pranešim ą 
priimančios valstyb ės narės kompetentingoms institucijoms. 
3. Šis straipsnis nepakei čia kredito įstaigų, teikusių paslaugas iki 1993 m. sausio 1 d., 
įgytų teisių. 
 
Ð2000/12/EB (pritaikytas) 
5 SKIRSNIS PRIIMAN ČIOS VALSTYB ĖS NARĖS KOMPETENTING Ų 
INSTITUCIJ Ų ĮGALIOJIMAI 
 
Ð2000/12/EB 22 straipsnio 1 dalis 
(pritaikytas) 
29 straipsnis 
Priimančios valstyb ės narės kompetenting ų institucij ų įgaliojimai  
1. Statistikos tikslais priimanti valstyb ė narė gali reikalauti, kad visos kredito įstaigos, 
turinčios filialą jos teritorijoje, apie savo veikl ą joje periodiškai teikt ų ataskaitas jos 
kompetentingoms institucijoms. 
 
LT 59   LT Priimančios valstyb ės narės, vykdydamos ⌦ 41 ⌫ 27 straipsnyje joms numatytus 
įpareigojimus, gali re ikalauti, kad kit ų valstybių narių kredito įstaigų filialai teikt ų tokią pat 
informacij ą, kokios tuo tikslu jos re ikalauja iš nacionalini ų kredito įstaigų. 
 
Ð2000/12/EB 22 straipsnio 2–4 
dalys (pritaikytas) 
30 straipsnis 
12. Jei priiman čios valstyb ės narės kompetentingos institucijos išsiaiškina, kad 
⌦ kredito ⌫ įstaiga, jos teritorijoje turinti filial ą ar teikianti paslaugas, nesilaiko 
teisės nuostat ų, priimtų toje valstyb ėje įgyvendinant šios direktyvos nuostatas, 
susijusias su priiman čios valstyb ės narės kompetenting ų institucij ų įgaliojimais, 
minėtos institucijos reikalauja, kad ta ⌦ kredito ⌫ įstaiga pašalint ų atsiradusius 
pažeidimus. 
23. Jei tokia ⌦ kredito ⌫ įstaiga nesiima reikaling ų veiksmų, priiman čios valstyb ės 
narės kompetentingos institucijos atitinkamai informuoja buvein ės valstybės narės 
kompetentingas institucijas.  
Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos kuo grei čiau imasi vis ų deramų 
priemonių, užtikrinan čių, kad ta ⌦ kredito ⌫ įstaiga pašalins atsiradusius 
pažeidimus. Apie toki ų priemoni ų pobūdį pranešama priiman čios valstyb ės narės 
kompetentingoms institucijoms. 
34. Jei – nors buvein ės valstybė narė ėmėsi tam tikr ų priemoni ų arba jei šios priemon ės 
buvo nepakankamai veiksmingos ar negali b ūti pritaikytos atitinkamoje valstyb ėje 
narėje – kredito įstaiga ir toliau pažeidin ėja ⌦ 1 ⌫ 2 dalyje nurodytus priiman čioje 
valstybėje narėje galiojan čius teisinius reikalavimus, priimanti valstyb ė narė, iš 
anksto informavusi buvein ės valstybės narės kompetentingas institucijas, gali imtis 
deramų priemoni ų, kad užkirst ų kelią tolesniems tvarkos pažeidimams, arba bausti 
už juos ir neleisti, kiek tai reikalinga, tai ⌦ kredito ⌫ įstaigai toliau sudarin ėti 
sandorių jos teritorijoje. Valstyb ės narės užtikrina, kad jose b ūtų galima pateikti 
teisinius dokumentus d ėl tokių priemoni ų taikymo kredito įstaigoms. 
 
Ð2000/12/EB 22 straipsnio 5 dalis 
(pritaikytas) 
31 straipsnis 
5. ⌦ 29 ir 30 straipsni ų ⌫ 1–4 dalių nuostatos nepakei čia valstybi ų narių įgaliojimų taikyti 
atitinkamas priemones tam, kad b ūtų užkirstas kelias j ų teritorijoje padarytiems pažeidimams, 
kuriais nusižengiama teisiniams reikalavimams, skirtiems visuotinei gerovei užtikrinti, ar už juos nubausti. Tokiomis priemon ėmis galima ir uždrausti nusižengusioms ⌦ kredito 
įstaigoms ⌫ institucijoms
 toliau sudarin ėti sandorius j ų teritorijose. 
 
LT 60   LT  
Ð2000/12/EB 22 straipsnio 6 dalis 
(pritaikytas) 
32 straipsnis 
6. Kiekviena pagal ⌦ 30 straipsnio 2 ir 3 dalis arba 31 straipsn į ⌫ 3, 4 ir 5 dalis  priimta 
priemonė, įskaitant nuobaudas ar apribojimus naudotis  laisve teikti paslaugas, turi b ūti 
tinkamai pagr įsta ir perduota suinteresuotai ⌦ kredito ⌫ įstaigai. Kiekvien ą tokią priemonę 
galima apsk ųsti tos valstyb ės narės, kurios institucijos j ą pritaikė, teisme. 
 
Ð2000/12/EB 22 straipsnio 7 dalis 
(pritaikytas) 
33 straipsnis 
7. Prieš prad ėdamos ⌦ 30 straipsnyje ⌫ 2, 3 ir 4  dalyse  nurodytas proced ūras, priiman čios 
valstybės narės kompetentingos institucijos nenumatyt ais atvejais gali imtis atsargumo 
priemonių, būtinų indėlininkų, investuotoj ų ir kitų asmenų, kuriems teikiamos paslaugos, 
interesams apsaugoti. Apie tokias priemones kuo anks čiau pranešama Komisijai ir kit ų 
valstybių narių kompetentingoms institucijoms. 
Komisija, pasikonsultavusi su suinteresuot ų valstybių narių kompetentingomis institucijomis, 
gali nuspr ęsti, kad atitinkama valstyb ė narė šias priemones turi pakeisti arba atšaukti. 
 
Ð2000/12/EB 22 straipsnio 8 dalis 
(pritaikytas) 
34 straipsnis 
8. Priiman čios valstyb ės narės gali pasinaudoti joms pagal ši ą direktyv ą tenkančiais 
įgaliojimais ir imtis tinkam ų priemoni ų, kad būtų užkirstas kelias pažeidimams j ų teritorijose 
atsirasti, arba nubausti už toki us nusižengimus. Nuobauda gali b ūti ir draudimas 
⌦ kredito ⌫ įstaigoms sudaryti naujus sandorius j ų teritorijose. 
 
Ð2000/12/EB 22 straipsnio 9 dalis 
(pritaikytas) 
35 straipsnis 
9. Jei yra panaikinamas leidimas veiklai, priiman čios valstyb ės narės kompetentingos 
institucijos informuojamos apie  tai ir jos imasi atitinkam ų priemoni ų, kad užkirst ų kelią 
atitinkamai ⌦ kredito ⌫ įstaigai savo teritorijoje sudarin ėti naujus sandorius ir apsaugot ų 
indėlininkų interesus. 
 
LT 61   LT  
Ð2000/12/EB 22 straipsnio 10 
dalis (pritaikytas) 
36 straipsnis 
10. Valstybės narės informuoja Komisij ą, kiek ir kokios r ūšies būta atvejų, kuomet buvo 
atsakyta vadovaujantis ⌦ 25 ir 26 straipsniais ⌫ 20 straipsnio 1 –6 dalimis  arba imtasi 
priemonių pagal ⌦ 30 straipsnio 3 dal į ⌫ šio straipsnio 4 dal į. 
 
Ð2000/12/EB 22 straipsnio 11 
dalis (pritaikytas) 
37 straipsnis 
11.⌦ Šis skirsnis ⌫ Nė viena šio straipsnio nuostata  netrukdo kredito įstaigoms, turin čioms 
savo pagrindines buveines kitose valstyb ėse narėse, priiman čioje valstyb ėje narėje visomis 
komunikacijos priemon ėmis reklamuoti savo paslaugas laikantis vis ų tokios reklamos formos 
ir turinio taisykli ų, priimtų visuotinės gerovės labui. 
 
Ð2000/12/EB 
IV ANTRAŠTIN Ė DALIS 
SANTYKIAI  SU TREČIOSIOMIS  ŠALIMIS 
 
Ð2000/12/EB (pritaikytas) 
⌦ 1 SKIRSNIS INFORMACIJA APIE TRE ČIŲJŲ ŠALIŲ ĮSTAIGAS IR PATEKIMO Į ŠIŲ 
ŠALIŲ RINKAS S ĄLYGOS  ⌫ 
 
Ð2000/12/EB 23 str. (pritaikytas) 
Informacija apie tre čiųjų šalių įstaigų dukterines įmones ir patekimo į šių šalių rinkas sąlygos  
1. Valstybių narių kompetentingos institucijos Komisij ą informuoja:  
a) apie leidimus veiklai, išduotus ti esioginei ar netiesi oginei dukterinei įmonei, 
kurios nors vienos  iš patronuojan čių įmonių veiklą reguliuoja tre čiosios šalies 
įstatymai;  
b) kai tokia patronuojanti įmonė įsigyja tiek Bendrijos kredito įstaigos akcij ų, kad ta 
kredito įstaiga tampa jos dukte rine įmone.  
Kai leidimas suteikiamas vienos ar keli ų patronuojan čių įmonių, kurių veiklą 
reguliuoja tre čiosios šalies įstatymai, tiesioginei ar netiesioginei dukterinei įmonei, 
 
LT 62   LT tos grup ės struktūra nurodoma pranešime, kur į, remdamosi 11 straipsniu, 
kompete ntingos institucijos pateikia Komisijai.  
2. Valstybės narės informuoja Komisij ą apie visus bendro pob ūdžio sunkumus, su 
kuriais susiduria j ų kredito įstaigos įsisteigdamos tre čiojoje šalyje arba užsiimdamos 
joje bankine veikla.  
3. Komisija periodiškai reng ia ataskaitas, kuriose, remdamasi 4 ir 5 dali ų nuostatomis, 
nagrinėja Bendrijos kredito įstaigoms tre čiosiose šalyse sudarytas s ąlygas įsisteigti ir 
verstis bankine veikla bei įgyti trečiosios šalies kredito įstaigų akcijų. Šias ataskaitas 
drauge su atitin kamais pasi ūlymais Komisija pateikia Tarybai.  
4. Jei Komisija, remdamasi 3 dalyje nurodytom is ataskaitomis ar kita informacija, 
mano, kad kuri nors tre čioji šalis Bendrijos kredito įstaigai nesudaro toki ų sąlygų 
veiksmingai dalyvauti rinkoje, kokias Bendri ja sudaro tos tre čiosios šalies kredito 
įstaigoms, Komisija gali pateikti Tarybai pasi ūlymą suteikti Komisijai įgaliojimus 
derėtis dėl to, kad Bendrijos kredito įstaigoms b ūtų sudarytos panaši os konkurencijos 
sąlygos kaip ir tos šalies kredito įstaigoms. T aryba sprendim ą priima kvalifikuota 
balsų dauguma.  
5. Jei Komisija, remdamasi 1 dalyje nurodytom is ataskaitomis ar kita informacija, 
mano, kad kuri nors tre čioji šalis Bendrijos kredito įstaigoms nesudaro toki ų sąlygų, 
suteikiančių galimybes konkuruoti, ko kias turi jos kredito įstaigos, taip pat kad toji 
šalis nevykdo s ąlygų, suteikian čių galimybę veiksmingai dalyvauti rinkoje, Komisija 
gali pradėti derybas, kad toki ą padėtį pagerintų. 
6. Susidarius pirmoje pastraipoje aprašytoms aplinkyb ėms, bet kuriuo met u pagal 60 
straipsnio 2 dalyje išd ėstytą procedūrą taip pat gali b ūti nuspręsta ne tik prad ėti 
derybas, bet ir nustatyti, kad valstybi ų narių kompetentingos institucijos privalo 
apriboti arba sustabdyti savo sprendimus d ėl tuo metu nagrin ėjamų arba būsimų 
prašymų suteikti leidimus ir įsigyti akcij ų, kuriuos pateikia tiesi ogiai ar netiesiogiai 
dukterinę įmonę patronuojan čios įmonės, kurių veiklą reglamentuoja atitinkamos 
trečiosios šalies įstatymai. Min ėtos priemon ės negali b ūti taikomos ilgiau kaip tris 
mėnesius.  
Prieš baigiantis tokiam trij ų mėnesių laikotarpiui, į derybų rezultatus atsižvelgusi 
Taryba, imdamasi veiksm ų dėl Komisijos pasi ūlymo, gali kvalifikuota bals ų 
dauguma nuspr ęsti, ar tokias priemones toliau taikyti.  
6. Jei Komisija mano, kad susidar ė viena iš 4 ir 5 dalyje aprašyt ų situacijų, jos prašymu 
valstybės narės ją informuoja:  
a) apie kiekvien ą prašymą išduoti leidim ą veiklai tiesioginei ar netiesioginei 
dukterinei įmonei, kurios vienos ar keli ų patronuojan čių įmonių veiklą reglamentuoja 
atitin kamos tre čiosios šalies įstatymai;  
b) apie atvejus, kai valstyb ės narės pagal 16 straipsn į yra informuojamos, jog 
tokia patronuojanti įmonė pareiškė norinti įsigyti tiek Bendrijos kredito įstaigos 
akcijų, kad ši tapt ų jos dukterine įmone.  
 
LT 63   LT Šie reikalavimai teikti informacij ą nustoja galioti, kai susitariama su 4 ar 5 dalyje 
nurodyta tre čiąja šalimi arba kai nebetaikom os 5 dalies antroje ir tre čioje pastraipose 
nurodytos priemon ės. 
7. Priemonės, kurių imamasi vadovaujantis šio straipsnio nuostatomis, atitinka  
Bendrijos įsipareigojimus pagal bet kokias dviš ales ar daugiašales tarptautines 
sutartis, reguliuojan čias kredito įstaigų steigimosi ir veiklos s ąlygas.  
 
ê 2000/12/EB 24 str. (pritaikytas)  
Î1 Direktyvos 2004/xx/EB 3 
straipsnio 7 punktas 
38 straipsnis 
Kredito įstaigų, kurių pagrindin ės buveinės yra ne Bendrijoje, filialai  
1. Kredito įstaigų, kurių pagrindin ės buvein ės yra ne Bendrijoje, filialams, 
pradedantiems savo veikl ą arba besiver čiantiems ja, valstyb ės narės netaiko nuostat ų, jiems 
sukuriančių palankesnes s ąlygas, nei t ų kredito įstaigų, kurių pagrindin ės buveinės yra 
Bendrijoje, filialams sudaromos s ąlygos. 
2. Kompetentingos institucijo s praneša Komisijai ir Î1 Europos bankininkyst ės 
komitetui  apie visus leidimus, suteiktus t ų kredito įstaigų, kurių pagrindin ės buveinės yra 
ne Bendrijoje, filialams. 
3. Nepažeisdama 1 dalies nuostat ų, Bendrija, pagal Sutarties nuostatas  sudarydama 
sutartis su viena ar keliomis tre čiosiomis šalimis, susitaria paga l abipusiškumo princip ą taikyti 
nuostatas, sukurian čias vienodas s ąlygas kredito įstaigų, kurių pagrindin ės buveinės yra ne 
Bendrijoje, filialams visoje Bendrijos teritorijoje. 
 
Ønauja 
2 SKIRSNIS  
BENDRADARBIAVIMAS SU TRE ČIŲJŲ ŠALIŲ KOMPETENTINGOMIS 
INSTITUCIJOMIS ATLIEKANT KONSOLIDUOT Ą PRIEŽIŪRĄ 
 
Ð 2000/12/EB 25 str. (pritaikyta) 
39 straipsnis 
1. Valstyb ės narės prašymu arba savo pa čios iniciatyva Komisija gali pateikti Tarybai 
pasiūlymus, skirtus deryboms d ėl susitarim ų, susijusių su konsoliduota prieži ūra, 
sudarymo su viena arba keliomis tre čiosiomis šalimis, jeigu yra atliekama ši ų įstaigų 
priežiūra: 
a) kredito įstaigų, kurių patronuojan čių įmonių pagrindin ė buveinė yra trečiosios 
šalies teritorijoje, ; ir 
 
LT 64   LT b) kredito įstaigų, kurios veikia tre čiosiose šalyse ir kuri ų patronuojan čios įmonės 
(kredito įstaigos arba finans ųinės kontroliuojan čiosios ( holdingo)  bendrovės) 
pagrindin ė buveinė yra Bendrijos teritorijoje. 
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis sutartimis pirmiausia turi b ūti siekiama 
užtikrinti, kad: 
a) valstybi ų narių kompetentingos institucijos gal ėtų gauti informacijos, 
reikalingos kredito įstaigų arba finans ųinių kontroliuojan čiųjų (holdingo)  
bendrovių, kurios yra Bendrijos teritorijoje ir kuri ų dukterinės kredito įstaigos 
arba dukterin ės finansų įstaigos yra ne Bendrijos te ritorijoje arba kurios 
dalyvauja valdant pastar ųjų įstaigų kapitalą, priežiūrą atliekant remiantis 
konsoliduotais duomenimis apie finansin ę padėtį; 
b) trečiųjų šalių kompetentingos institucijos gal ėtų gauti informacijo s, reikalingos 
vykdant patronuojan čių įmonių, kurių pagrindin ės buveinės yra šių valstybių 
teritorijose ir kuri ų dukterinės kredito įstaigos arba dukterin ės finansų įstaigos 
yra vienos arba keli ų valstybių narių teritorijose arba ku rios dalyvauja valdant 
tų įstaigų kapitalą, priežiūrą. 
 
ÐDirektyvos 2004/xx/EB 3 
straipsnio 8 punktas 
3. Nepažeisdama Europos bendrijos steigimo  sutarties 300 straipsnio 1 ir 2 dali ų 
nuostatų, Komisija, padedama  Europos bankininkyst ės komiteto, išnagrin ėja 1 dalyje 
nurodytų derybų rezultatus ir susidariusi ą situaciją. 
 
LT 65   LT  
Ð2000/12/EB 
V ANTRAŠTIN Ė DALIS 
 
Ð2000/12/EB 
Ö naujas 
RIZIKĄ RIBOJAN ČIOS PRIEŽI ŪROS PRINCIPAI IR 
TECHNIN ĖS PRIEMON ĖS Ö BEI INFORMACIJOS 
ATSKLEIDIMAS  
 
Ð2000/12/EB 
1 SKYRIUS 
RIZIKĄ RIBOJAN ČIOS PRIEŽI ŪROS PRINCIPAI 
 
Ønauja 
1 SKIRSNIS  
BUVEINĖS IR PRIIMAN ČIOS VALSTYB ĖS NARĖS KOMPETENCIJA  
 
Ð 2000/12/EB 26 str. (pritaikytas) 
40 straipsnis 
Buveinės valstybės narės kompetencija atlikti kontrol ę 
1. Už kredito įstaigos, įskaitant pagal ⌦ 23 ir 24 ⌫ 18 ir 19  straipsnius j ų vykdomą 
veiklą, priežiūrą, pagrįstą riziką ribojančiais principais, atsako buvein ės valstybės 
narės kompetentingos institucijos ne pažeisdamos šios direktyvos t ų nuostatų, kurios 
numato priiman čios valstyb ės narės kompetenting ų institucijų atsakomyb ę. 
2. Šio straipsnio 1 dalies nuostatos neužke rta kelio vykdyti šioje direktyvoje numatom ą 
konsoliduot ą priežiūrą. 
 
Ð 2000/12/EB 27 str. (pritaikytas) 
41 straipsnis 
Priimančios valstyb ės narės kompetencija  
 
LT 66   LT Priimančios valstyb ės narės, bendradarbiaudamos su buvein ės valstybi ų narių 
kompetentingomis institucijomis, tolesnio derinimo metu atsako už kredito įstaigų filialų 
likvidumo prieži ūrą.  
Nepažeisdamos t ų priemoni ų, kurių reikia Europos pinig ų sistemai stiprinti, priiman čios 
valstybės narės tebėra visiškai atsaki ngos už priemones, susijusias su j ų pinigų politikos 
įgyvendinimu.  
Tokios priemon ės negali numatyti diskriminacini ų ar apribojan čių sąlygų, paremtų tuo, kad 
kredito įstaiga leidim ą veiklai yra gavusi kitoje valstyb ėje narėje. 
 
Ð 2000/12/EB 28 str. (pritaikytas) 
42 straipsnis 
Bendradarbiavimas atliekant prieži ūrą 
Suinteresuot ų valstybi ų narių kompetentingos institucijos glaudžiai bendradarbiauja 
siekdamos priži ūrėti veiklą tokių kredito įstaigų, kurios veikia, ypa č jei jos steigia filialus, 
kitoje ar kitose valstyb ėse narėse, ne tose, kuriose yra j ų pagrindin ė buveinė. Apie šių kredito 
įstaigų valdymą ir savininkus valstyb ės narės viena kitai teikia vis ą informacij ą, kuri gali 
palengvinti j ų priežiūrą ir leidim ų suteikimo s ąlygų analizavim ą, taip pat vis ą kitą 
informacij ą, kuri pirmiausia gali pad ėti stebėti jų likvidum ą, mokum ą, indėlių garantijas, 
didelės rizikos apribojimus, admini stravimo bei apskaitos proced ūras ir vidaus kontrol ės 
mechanizmus. 
 
Ð 2000/12/EB 29 str. (pritaikytas) 
43 straipsnis 
Filialų, įsteigtų kitoje valstyb ėje narėje, tikrinimas v ietoje  
1. Priiman čios valstyb ės narės numato, kad – jeigu kitoje valstyb ėje narėje leidimą 
veiklai gavusi kredito įstaiga savo veikl ą vykdo per filial ą – buvein ės valstybės narės 
kompetentingos institucijos, prieš tai pirmiausia informavusios priiman čios valstyb ės 
narės kompetentingas institucijas, pa čios arba pasitelkusios tuo tikslu paskirtus 
tarpininkus gali vietoje patikrinti ⌦ 42 ⌫ 28 straipsnyje nurodyt ą informacij ą. 
2. Kad patikrint ų filialus, buvein ės valstybės narės kompetentingos institucijos taip pat 
gali pasinaudoti viena iš kit ų ⌦ 141 straipsnyje ⌫ 55 straipsnio 7 dalyje  nustatytų 
procedūrų. 
3. Šis straipsnis  ⌦ 1 ir 2 dalys ⌫ nepažeidžia priiman čios valstyb ės narės 
kompetenting ų institucij ų teisės patikrinti j ų teritorijoje įsteigtus filialus vietoje 
atliekant savo pareigas pagal ši ą direktyvą. 
 
LT 67   LT  
Ð2000/12/EB (pritaikytas) 
⌦ 2 SKIRSNIS KEITIMASIS INFORMACIJA IR PROFESIN Ė PASLAPTIS  ⌫ 
 
Ð2000/12/EB 30 straipsnio 1–3 
dalys (pritaikytas) 
44 straipsnis 
Keitimasis informacija ir profesin ė paslaptis  
1. Valstyb ės narės nustato, kad visi kompetentingose  institucijose dirbantys ar dirb ę 
asmenys, taip pat kompetenting ų institucij ų vardu dirbantys auditoriai ar ekspertai 
yra saistomi įsipareigojimo laikytis profesin ės paslapties.  
Tai reiškia, kad  jJokia slapta informacija, kuri ą jie gali gauti atlikdami savo pareigas, 
išskyrus informacijos santraukas ar bendr ą informacij ą, iš kurių nebūtų galima 
nustatyti duomen ų apie atskiras ⌦ kredito ⌫ įstaigas, negali b ūti jokiam asmeniui 
ar institucijai perduota, jeigu tai nesusij ę su baudžiamojoje teis ėje numatytais 
atvejais. 
Tačiau jeigu yra paskelbtas kredito įstaigos bankrotas arba  ji priverstinai 
likviduojama, slapta informacija, nesusijusi su tre čiosiomis šalimis, kurios dalyvauja 
gelbėjant kredito įstaigą, gali būti atskleista civilin ėje ar arbitražo byloje. 
2. Šio straipsnio 1 dalies nuostatos netrukdo įvairių valstybių narių kompetentingoms 
institucijoms keistis informacija, kaip num atyta šioje direktyvoje ir kitose kredito 
įstaigoms taikomose direktyvose. Šiai info rmacijai taikomos 1 dalyje numatytos 
profesinės paslapties s ąlygos. 
 
Ð2000/12/EB 30 straipsnio 4 dalis 
(pritaikytas) 
45 straipsnis 
4. Kompetentingos institucijos, pagal ⌦ 44 straipsn į ⌫ 1 ir 2 dalis  gavusios slapt ą 
informacij ą, gali ją naudoti tik atlikdamos savo pareigas ⌦ ir tik tokiais tikslais ⌫ : 
a) tikrinti, ar laikomasi vertim ąsi kredito įstaigų veikla reguliuojan čių sąlygų, ir 
remdamosi konsoliduotais ir nekonso liduotais duomenimis pagerinti steb ėjimą, kaip vykdoma 
tokia veikla, pirmiausia steb ėti likvidum ą, mokum ą, didelę riziką, administravimo bei 
apskaitos proced ūras ir vidaus kontrol ės mechanizmus;, ar  
b) taikyti sankcijas; , ar 
c) kai administracine tvarka apskundžiamas kompetentingos institucijos sprendimas; , ar 
 
LT 68   LT d) kai iškeliama byla teisme pagal 33  ⌦ 55 ⌫ straipsnį arba pagal speci alias nuostatas, 
numatytas šioje ir kitose  direktyvose, priimtose d ėl kredito įstaigų veiklos. 
 
Ð2000/12/EB 30 straipsnio 3 dalis 
(pritaikytas) 
46 straipsnis 
3. Valstyb ės narės gali sudaryti bendradarbiavimo sutartis, kuriomis b ūtų numatytas 
keitimasis informacija su tre čiųjų šalių kompetentingomis institucijomis, su tre čiųjų šalių 
institucijomis ar organais, kaip numatyta 5 ir 6 dalyse  ⌦ 47 straipsnyje ir 48 straipsnio 1 
dalyje ⌫ , jeigu atskleidžiamai informacijai taikomos profesin ės paslapties garantijos ne 
mažesnės už šiame straipsnyje numatytas. Tokio keitimosi informacija tikslas turi b ūti minėtų 
institucijų priežiūros užduo čių atlikimas. 
Jeigu informacija atsiranda kitoje valstyb ėje narėje, jos negalima atskleisti be tiesioginio j ą 
atskleidusi ų kompetenting ų institucij ų sutikimo ir, jei reikia, tik institucij ų sutikime 
nurodytais tikslais. 
 
Ð2000/12/EB 30 straipsnio 5 dalis 
(pritaikytas) 
47 straipsnis 
5. ⌦ 44 straipsnio 1 dalis ir 45 straipsnis ⌫ Šio straipsnio 1 ir 4 dalys  netrukdo keistis 
informacija valstyb ėje narėje, jeigu joje yra viena ar kelios kompetentingos institucijos, tarp 
valstybių narių, tarp kompetenting ų institucij ų ir tarp: 
a) institucij ų, kurioms patik ėta valstybin ė užduotis priži ūrėti kitas finans ų organizacijas 
bei draudimo bendroves, ir institucij ų, atsaking ų už finans ų rinkų priežiūrą,; 
b) organ ų, dalyvaujan čių kredito įstaigų likvidavimo ir bankroto bei kituose panašiuose 
procesuose, ; 
c) asmen ų, atsaking ų už įstatymuose numatyto kredito įstaigų ir kitų finansų įstaigų 
sąskaitų audito atlikim ą, 
kai jie atlieka prieži ūros funkcijas.  ar 
⌦ Jie taip pat netrukdo atskleisti ⌫ kai at skleidžia  informacijos ą, būtinosą jų funkcijoms 
vykdyti, ind ėlių garantijų sistemas tvarkantiems organams.  
⌦ Abiem atvejais ⌫ gG autai informacijai taikomos ⌦ 44 straipsnio ⌫ 1 dalyje 
⌦ nurodytos ⌫ numatytos  profesinės paslapties s ąlygos. 
 
LT 69   LT  
Ð2000/12/EB 30 straipsnio 6 ir 7 
dalys (pritaikytas) 
48 straipsnis 
16. Nepaisydamos ⌦ 44–46 straipsni ų ⌫ 1–4 dalių nuostatų, valstybės narės gali leisti 
keistis informacija tarp kompetenting ų institucijų ir tarp: 
a) institucij ų, atsaking ų už organ ų, dalyvaujan čių kredito įstaigų likvidavimo ir 
bankroto bei kituose panašiuose procesuose, prieži ūrą; , arba  
b) institucij ų, atsaking ų už asmen ų, kuriems patik ėta atlikti įstatymuose numatyt ą 
draudimo įmonių, kredito įstaigų, investicini ų įmonių ir kitų finansų įstaigų 
sąskaitų auditą, priežiūrą. 
⌦ Tokiais atvejais ⌫ Vvalstybės narės, kurios taiko pirmos pastraipos nuostatas,  
reikalauja, kad b ūtų ⌦ įvykdytos ⌫ laikomasi  bent jau šios ų sąlygosų: 
a) informacija ⌦ turi būti ⌫ skiriama prieži ūros užduotims, pamin ėtoms 
pirmoje pastraipoje, atlikti, ; 
b) šiame kontekste gautai informacijai ⌦ turi būti ⌫ taikomos ⌦ 44 
straipsnio ⌫ 1 dalyje numatytos profesin ės paslapties s ąlygos, ; 
c) jeigu informacija gaunama iš kitos valstyb ės narės, jos negalima atskleisti be 
tiesioginio j ą atskleidusi ų kompetenting ų institucij ų sutikimo ir, jei reikia, tik 
institucijų sutikime nurodytais tikslais. 
Valstybės narės Komisijai ir kitoms valstyb ėms narėms praneša institucij ų, kurios 
pagal šią straipsnio dal į gali gauti informacij ą, pavadinimus. 
27. Nepaisant ⌦ 44–46 straipsni ų ⌫ 1–4 dalių, valstybės narės, siekdamos sustiprinti 
stabilumą, taip pat finans ų sistemos vientisum ą, gali leisti kompetentingoms 
institucijoms ir institucijoms ar organams, pagal įstatymus atsakingiems už įmonių 
teisės pažeidim ų nustatym ą ir tyrimą, tarpusavyje keistis informacija. 
⌦ Tokiais atvejais ⌫ Vvalstybės narės, kurios taiko pirmos pastraipos nuostatas,  
reikalauja, kad b ūtų ⌦ įvykdytos ⌫  laikomasi  bent jau šios ų sąlygosų: 
a) informacija skiriama užduotims, pamin ėtoms pirmoje pastraipoje, atlikti, ; 
b) šiame kontekste gautai informacijai taikomos ⌦ 44 straipsnio ⌫ 1 dalyje 
numatytos profesin ės paslapties s ąlygos, ; 
c) jeigu informacija gaunama iš kitos valstyb ės narės, jos negalima atskleisti be 
tiesioginio j ą atskleidusi ų kompetenting ų institucij ų sutikimo ir, jei reikia, tik 
institucijų sutikime nurodytais tikslais. 
Jeigu pirmoje pastraipoje minimos institucijos ar organai valstyb ėje narėje savo 
uždavinį nustatyti ar patikrinti pažeidimus atlieka padedami asmen ų, paskirtų tam 
 
LT 70   LT tikslui atsižvelgiant į jų ypatingą kompetencij ą, bet nedirban čių valstybiniame 
sektoriuje, pirmoje pastraipoje nurodyta informacija galima keistis ir su jais, laikantis antroje pastraipoje ⌦ nurodytų ⌫ numatytų
 sąlygų. 
Kad būtų galima įgyvendinti antros pastraipos  trečią ⌦ pastraipą ⌫ įtrauką, 
institucijos ar organai, pamin ėti pirmoje pastraipoje, informacij ą atskleidusioms 
kompetentingoms institucijoms praneša asmen ų, kuriems ji turi b ūti siunčiama, 
pavardes ir tikslias pareigas. 
Valstybės narės Komisijai ir kitoms valstyb ėms narėms praneša institucij ų ir organų, 
kurie gali pagal ⌦ šį straipsnį ⌫ šią straipsnio dal į gauti informacij ą, pavadinimus. 
Iki 2000 m. gruodžio 31 d.  Komisija parengia ⌦ šio straipsnio nuostat ų ⌫ šios dalies  
taikymo ataskait ą. 
 
Ð2000/12/EB 30 straipsnio 8 dalis 
(pritaikytas) 
49 straipsnis 
8. Šis ⌦ skirsnis ⌫ straipsnis  netrukdo kompetentingai institucijai perduoti ⌦ informacij ą 
šioms institucijoms j ų uždaviniams vykdyti ⌫ : 
a) centriniams bankams ir kitoms panašias funkcijas atliekan čioms pinig ų institucijoms, ; 
b) tam tikrais atvejais – kitoms valstyb ės institucijoms, atsakingoms už mok ėjimų 
sistemų priežiūrą. 
informacijos, skirtos j ų uždaviniams atlikti.  ⌦ Jis ⌫ Šis straipsnis  taip pat netrukdo tokioms 
institucijoms ar organams perduoti kompetentin goms institucijoms informacijos, kurios šioms 
gali prireikti pagal ⌦ 45 straipsn į ⌫ 4 dalį.  
Šiame kontekste gautai informacijai taikomos ⌦ 44 straipsnio 1 dalyje ⌫ šiame straipsnyje  
numatytos profesin ės paslapties s ąlygos. 
 
Ð2000/12/EB 30 straipsnio 9 
dalies pirma ir antra pastraipos 
(pritaikytas) 
50 straipsnis 
9. Be to, n Nepaisant ⌦ 44 straipsnio 1 dalyje ir 45 straipsnyje ⌫ 1 ir 4 dalyse  minėtų 
nuostatų, valstybės narės vadovaudamosi įstatymuose nustatyta tvarka gali leisti atskleisti tam 
tikrą informacij ą kitoms j ų centrinės valdžios žinyboms, atsakingoms už teis ės aktus, 
susijusius su kredito ir finans ų įstaigų, investicines paslaugas teikian čių ir draudimo 
bendrovių priežiūra, taip pat t ų žinybų vardu veikiantiems inspektoriams. 
Tačiau informacija tokiu b ūdu gali b ūti atskleista tik tada, kai tai b ūtina riziką ribojančiai 
kontrolei. 
 
LT 71   LT  
Ð2000/12/EB 30 straipsnio 9 
dalies trečia pastraipa (pritaikytas) 
51 straipsnis 
Tačiau v Valstybės narės numato, kad informacija, gauta vadovaujantis ⌦ 44 straipsnio 2 
dalimi ir 47 straipsniu ⌫ 2 ir  5 dalimis , taip pat informacija, gauta atlikus ⌦ 43 ⌫ 29 
straipsnio 1 ir 2 dalyse numatyt ą patikrinim ą vietoje, negali b ūti atskleista ⌦ šiame 
straipsnyje ⌫ šioje dalyje  nurodytais atvejais, išskyrus atvejus, kai gaunamas tiesioginis 
informacij ą atskleidusi ų kompetenting ų institucij ų ar valstyb ės narės, kurioje buvo atliktas 
patikrinimas vietoje, kompetenting ų institucij ų sutikimas. 
 
Ð2000/12/EB 30 straipsnio 10 
dalis (pritaikytas) 
52 straipsnis 
10.Šis ⌦ skirsnis ⌫ straipsnis  netrukdo ⌦ valstybės narės ⌫ kompetentingoms 
institucijoms perduoti informacijos, nurodytos ⌦ 44–46 straipsniuose ⌫ 1–4 dalyse , 
kliringo r ūmams ir kitai panašiai įstaigai, pripaž įstamai pagal nacionalin ę teisę galinčia teikti 
kliringo ar atsiskaitymo pa slaugas vienos iš valstybi ų narių rinkai, jeigu jos laikosi nuomon ės, 
kad perduoti ši ą informacij ą būtina tam, kad b ūtų užtikrintas tinkamas ši ų organų 
funkcionavimas, kiek jis susij ęs su rinkos dalyvi ų padarytais ar galimais nusižengimais. 
Šiame kontekste gautai informacijai taikomos ⌦ 44 straipsnio 1 dalyje ⌫ 1 dalyje  
⌦ nustatytos ⌫ numatytos  profesinės paslapties nuostatos.  
Tačiau valstyb ės narės užtikrina, kad pagal ⌦ 44 straipsnio 2 dal į ⌫ 2 dalį gautos 
informacijos negalima atskleisti ⌦ šiame straipsnyje ⌫ šioje dalyje  nurodytomis 
aplinkybėmis be ją atskleidusi ų institucijų aiškaus sutikimo. 
 
Ønauja 
3 SKIRSNIS  
ASMENŲ, ATSAKING Ų UŽ METINI Ų IR KONSOLIDUOT Ų ATASKAIT Ų TEISINĘ 
KONTROL Ę, PAREIGOS  
 
Ð 2000/12/EB 31 str. (pritaikytas) 
53 straipsnis 
Asmenų, atsaking ų už metini ų ir konsoliduot ų ataskaitų teisinę kontrolę, pareigos  
 
LT 72   LT 1. Valstyb ės narės numato bent jau tai, kad: a)  kiekvienas asmuo, gav ęs leidimą, 
apibūdintą ⌦ aštuntojoje ⌫ Tarybos direktyvoje 84/253/EEB26, atliekantis kredito 
įstaigoje užduot į, apibūdintą ⌦ ketvirtosios ⌫ Tarybos direktyvos 78/660/EEB27 
51 straipsnyje ar Tarybos direktyvos 83/ 349/EEB 37 straipsnyje, ar Tarybos 
direktyvos 85/611/EEB28 31 straipsnyje, ar kit ą įstatymų numatytą užduotį, privalo 
nedelsdamas informuoti kompetentingas institucijas apie bet kok į su ta ⌦ kredito 
įstaiga ⌫ institucija  susijusį faktą ar sprendim ą, apie kur į sužinojo vykdydamas 
minėtą užduotį, jeigu tas faktas ar sprendimas gali: 
a) sukelti rimt ą įstatymų ir kitų teisės aktų, kuriuose išd ėstytos leidimus 
reguliuojan čios sąlygos ar kurie konkre čiai reguliuoja kredito įstaigų veiklą, 
pažeidimą, ar; 
b) pakenkti kredito įstaigos veiklos t ęstinumui, ar ; 
c) priversti atsisakyti patvirtinti s ąskaitas ar pareikšti išlyg ą. 
⌦ Valstybės narės numato bent jau tai, kad ⌫ b) tas asmuo taip pa t privalo pranešti 
apie kiekvien ą atliekant ⌦ pirmoje pastraipje ⌫ a punkte  apibūdintą užduotį 
sužinotą faktą ar sprendim ą, kuriuos priima įmonė, dėl kontrolės santykių turinti 
artimų ryšių su kredito įstaiga, kurioje jis atlieka ⌦ tą ⌫ minėtą užduotį. 
2. Jeigu asmenys, turintys įgaliojimus, apib ūdintus Direktyvoje 84/253/EEB, s ąžiningai 
informuoja kompetentingas institucijas apie kiekvien ą 1 dalyje nurodyt ą faktą ar 
sprendimą, tai nepažeidžia jokio apribojimo atskleisti informacij ą, numatyto kurioje 
nors sutartyje ar įstatymo, ar kito teis ės akto s ąlygoje, ir tokiems asmenims 
netaikoma jokia atsakomyb ė. 
 
Ð2000/12/EB (pritaikytas) 
⌦ 4 SKIRSNIS ĮGALIOJIMAI TAIKYTI SANKCIJAS IR TEIS Ė KREIPTIS Į 
TEISMĄ ⌫ 
 
Ð 2000/12/EB 32 str. (pritaikytas) 
54 straipsnis 
Kompetenting ų institu cijų įgaliojimai taikyti sankcijas  
Nepažeisdamos leidim ų panaikinimo proced ūrų ir baudžiamosios teis ės nuostatų, valstybės 
narės numato, kad jeigu kredito įstaigos arba atitinkamos j ų verslą kontroliuojan čios įmonės 
pažeidžia įstatymus ar kitus teis ės aktus dėl jų priežiūros ar veiklos, tai atitinkamos valstyb ės 
                                                 
26 OL L 126, 1984 5 12, p. 20. 
27 OL L 222, 1978 8 14, p. 11. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 1999/60/EB 
(OL L 62, 1999 6 26, p. 65). 
28 OL L 375, 1985 12 31, p. 3. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 95/26/EB (OL 
L 168, 1995 7 18, p. 7). 
 
LT 73   LT kompetentingos institucijos gali priimti arba taikyti jiems  bausmes ir priemones, skirtas 
konkretiems nustatytiems pažeidimams arba toki ų pažeidim ų priežastims pašalinti. 
 
Ð 2000/12/EB 33 str. (pritaikytas) 
55 straipsnis 
Teisė kreiptis į teismą 
Valstybės narės užtikrina, kad sprendimai, priimami d ėl kredito įstaigos, laikantis įstatymų ir 
kitų teisės aktų, priimtų vadovaujantis šia direktyva, gal ėtų būti apskųsti teismui. Šis principas 
taikomas ir tada, kai padavus prašym ą gauti leidim ą ir kartu pateikus vis ą pagal galiojan čias 
nuostatas reikaling ą informacij ą per šešis m ėnesius nepriimamas sprendimas d ėl to prašymo. 
 
Ð2000/28/EB 1 straipsnio 2 
punktas (pritaikytas) 
33a str aipsnis  
Direktyvos 2000/46/EB 3 straip snis taikomas kredito įstaigoms.  
 
Ð2000/12/EB 
2 SKYRIUS 
RIZIKĄ RIBOJAN ČIOS  PRIEŽIŪROS  TECHNIN ĖS PRIEMON ĖS 
1 SKIRSNIS  
NUOSAVOS L ĖŠOS 
 
Ð2000/12/EB 34 straipsnio 1 dalis 
(pritaikytas) 
56 straipsnis 
Bendrieji principai  
1. Kai valstyb ė narė, įgyvendindama Bendrijos teis ės aktus d ėl veikiančių kredito įstaigų 
veiklos rizik ą ribojančios prieži ūros, įstatyme ar teis ės akte nustato reikalavim ą, kuriame 
vartojamas nuosav ų lėšų terminas ar s ąvoka, ji šį terminą ar sąvoką turi suderinti su ⌦ 57–61 
ir 63–66 straipsniuose ⌫ šio straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse bei 35 –38 straipsniuose  pateiktu 
apibrėžimu. 
 
LT 74   LT  
Ð2000/12/EB 34 straipsnio 2 
dalies pirma pastraipa (pritaikytas) 
57 straipsnis 
Kredito įstaigų nekonsoliduotas nuosavas l ėšas, atsižvelgiant į 38 ⌦ 66 ⌫ straipsnyje 
numatytas ribas, sudaro: 
1a) apmok ėtas kapitalas, apibr ėžiamas Direktyvos 86/635/EEB 22 straipsnyje, 
pridėjus akcijų priedus, ne įskaitant privilegijuot ųjų akcijų su kaupiamuoju 
dividendu; 
2b) rezervai, kuri ų apibrėžimas pateiktas Direktyvos 86/ 635/EEB 23 straipsnyje, ir 
praėjusių metų nepaskirstytas pelnas ar nuostolis, lik ęs po galutinio pelno ir 
nuostolių paskirstymo;.  Valstyb ės narės gali leisti priskai čiuoti tarpin į 
nepaskirstyt ą pelną prieš priimdamos oficial ų sprendim ą, jei tą pelną patikrino 
už sąskaitų auditą atsakingi asmenys ir jei kompetentingoms institucijoms 
pateiktas tinkamas įrodymas, jog ši suma įvertinta pagal Direkt yvoje 
86/635/EEB išd ėstytus principus ir iš jo s atimti visi numatomi mokes čiai ar 
dividendai;  
3c) lėšos bendrai banko rizikai, apibr ėžtai Direktyvos 86/635 /EEB 38 straipsnyje, 
dengti; 
4d) perkainojimo rezervai, apib ūdinti Direktyvos 78/660/ EEB 33 straipsnyje; 
5e) vertės koregavimo l ėšos, apibr ėžtos Direktyvos 86/635/EEB 37 straipsnio 2 
dalyje; 
6f) kitos 35  ⌦ 63 ⌫ straipsnyje apib ūdintos pozicijos; 
7g) kredito įstaigų, įkurtų kaip kooperatin ės bendrijos, nari ų kapitalo įnašai, taip 
pat tam tikr ų institucij ų, įkurtų kaip fondai, skolinink ų solidarieji kapitalo 
įnašai, kaip nurodyta 36  ⌦ 64 ⌫ straipsnio 1 dalyje; 
8h) nustatyto termino kaupiamosios priv ilegijuotos akcijos ir subordinuot ų paskolų 
kapitalas, kaip nurodyta 36  ⌦ 64 ⌫ straipsnio 3 dalyje. 
Vadovaujantis 38  ⌦ 66 ⌫ straipsniu, atimamos šios pozicijos: 
9i) kredito įstaigos nuosavos akcijos, įvertintos buhalterine verte; 
10j) nematerialusis turtas, apibr ėžtas Direktyvos 86/635/EEB  4 straipsnio 9 dalies 
sąvoka „Turtas“; 
k11) einamųjų finansini ų metų reikšmingi nuostoliai; 
 
LT 75   LT  
Ð2002/87/EB 29 straipsnio 4 
punkto a papunktis (pritaikytas) 
l12) akcijų dalys  paketai  kitose kredito įstaigose ir finans ų įstaigose, didesn ėsi nei 
10 %; 
m13) 35 ⌦ 63 ⌫ straipsnyje ir 36  ⌦ 64 ⌫ straipsnio 3 dalyje nurodyti kredito 
įstaigų turimi mažesn ės svarbos reikalavimai ir finansin ės priemon ės, susiję su 
kredito įstaigomis ir finans ų įstaigomis, kuri ų kiekvienoje kredito įstaigai 
priklausanti kapitalo dalis yra didesn ė nei 10 %; 
n14) ne didesn ė nei 10 % kapitalo dalis kitose kredito ir finans ų įstaigose, 35  
⌦ 63 ⌫ straipsnyje ir 3 6 ⌦ 64 ⌫ straipsnio 3 daly je nurodyti kredito 
įstaigų turimi mažesn ės svarbos reikalavimai ir finansin ės priemon ės, susiję su 
kredito įstaigomis ir finans ų įstaigomis, kiti nei šiojes  pastraipojes  12 ir 13 
punktuose  nurodyti mažesn ės svarbos reikalavimai ir sumos, susij ę su visomis 
kapitalo dalimis, mažesn ės svarbos reikalavimais ir sumomis, sudaran čiais 
daugiau kaip 10 % tos kredito įstaigos nuosav ų lėšų, apskaičiuotų prieš 
atskaitant šios pastraipos ⌦ l–p ⌫ 12–16 punktuose nurodytas sumas; 
o15) ⌦ 4 straipsnio 10 dalyje ⌫ 1 straipsnio 9 dalyje  apibrėžta kapitalo dalis, 
kredito įstaigai priklausanti: 
i) draudimo įmonėse, nurodytose ⌦ pirmosios Tarybos ⌫ Ddirektyvos 
73/239/EEB ⌦ 29 ⌫ 6 straipsnyje, ⌦ pirmosios Tarybos ⌫ 
Ddirektyvos 79/267/EEB ⌦ 30 ⌫ 6 straipsnyje arba Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/78/EB31 1 straipsnio b punkte; 
ii) perdraudimo įmonėse, nurodytose Direktyvos 98/78/EB 1 straipsnio c 
punkte; 
iii) draudimo kontroliuojan čiosiose ( holdingo)  bendrov ėse, nurodytose 
Direktyvos 98/78/EB 1 straipsnio i punkte; 
p16) kiekviena iš  toliau nurodyt ų kredito įstaigai priklausan čių priemoni ų, susijusių 
su 15 o punkte apib ūdintomis įmonėmis, kuriose ji valdo kapitalo dal į: 
i) Direktyvos 73/239/EEB 16 straipsnio  3 dalyje nurodytos priemon ės, 
ii) Direktyvos 79/267/EEB 18 straipsnio  3 dalyje nurodytos priemon ės. 
 
Ønauja 
q) kredito įstaigoms, pagal 3 skirsnio 2 poskirsn į apskaičiuojančioms pagal rizik ą 
įvertintas pozicijas – neigiamos sumos, ga utos atlikus VII pr iedo 1 dalies 34 
                                                 
29 ⌦ OL L 228, 1973 8 16, p. 3. ⌫ 
30 ⌦ OL L 63, 1979 3 13, p. 1. ⌫ 
31 OL L 330, 1998 12 5, p. 1. 
 
LT 76   LT punkto apskai čiavimus, ir tik ėtino nuostolio sumos, apskai čiuotos pagal VII 
priedo 1 dalies 30–31 punktus;  
r) pakeitimo vertybiniais popieriais pozicij ų, kurių rizikos koeficientas – 1250 % 
pagal IX priedo 4 dal į, suma, apskai čiuota ten nurodytu b ūdu. 
 
Ð2000/12/EB 34 straipsnio 2 
dalies 2 punkto pas kutinis sakinys 
(pritaikytas) 
Ö naujas 
⌦ Taikydamos b punkt ą, ⌫ Vvalstybės narės gali leisti priskai čiuoti tarpin į 
nepaskirstyt ą pelną prieš priimdamos oficial ų sprendim ą, jei tą pelną patikrino už 
sąskaitų auditą atsakingi asmenys ir jei kompete ntingoms instituc ijoms pateiktas 
tinkamas įrodymas, jog ši suma įvertinta pagal Direktyvoje 86/635/EEB išd ėstytus 
principus ir iš jos atimti visi numatomi mokes čiai ar dividendai; . 
Ö Kai kredito įstaiga yra pakeitimo vertybi niais popieriais iniciator ė, grynasis 
pelnas, gaunamas iš ateities pajam ų, kurias duoda vertybiniais popieriais užtikrintas 
turtas, kapitalizacijos ir didinantis pa keitimo vertybiniais popieriais pozicij ų kredito 
vertę, neįtraukiamas į b punkte nurodyt ą poziciją. 
 
Ð2002/87/EB 29 straipsnio 4 
punkto b papunktis (pritaikytas) 
58 straipsnis 
Jeigu kitoje kredito įstaigoje, finans ų įstaigoje, draudimo arba perdraudimo įmonėje ar 
draudimo kontroliuojan čiojoje ( holdingo)  bendrov ėje akcijos įsigyjamos tik laikinai, 
finansinės paramos operacijos, skirtos tokiai įmonei reorganizuoti ir išgelb ėti, tikslais, 
minėtoji kompetentinga institucija ga li atsisakyti taikyti nuostatas d ėl ⌦ l–p ⌫ 12–16 
punktuose nurodyto išskaitymo. 
59 straipsnis 
Vietoj ⌦ o–p ⌫ 15 ir 16  punktuose nurodyto i šskaitymo, valstyb ės narės savo draudimo 
įmonėms gali leisti mutatis mutandis  taikyti Direktyvos 2002/87/EB I priede išvardytus 1, 2 ir 
3 metodus. 1 metodas (Aps kaitos konsolidavimas) ⌦ gali būti ⌫ taikomas tik tuo atveju, 
jeigu kompetenting ą institucij ą patenkina įmonių, kurioms tur ėtų būti taikomas 
konsolidavimas, integruoto valdymo ir vidaus kontrol ės lygis. Pasirinktas metodas nuosekliai 
taikomas vis ą laiką. 
60 straipsnis 
Valstybės narės gali leisti nuosavas l ėšas individualiai skai čiuojančioms kredito įstaigoms, 
kurioms taikoma šios direktyvos ⌦ 4 skyriaus 1 skirsnyje ⌫ 3 skyriuje  nustatyta 
konsoliduota prieži ūra arba Direktyvoje 2002/87/EB  nustatyta papildoma prieži ūra, 
neišskaityti ⌦ l–p ⌫ 12–16 punktuose nurodyt ų sumų, joms priklausan čių kredito įstaigose, 
 
LT 77   LT finansų įstaigose, draudimo arba perdraudimo įmonėse arba draudimo kontroliuojan čiosiose 
(holdingo)  bendrovėse, kurias apima konsoliduota arba papildoma prieži ūra. 
Ši nuostata taikoma visoms Bendrijos teis ės aktais suderintoms rizik ą ribojančioms 
taisyklėms. 
 
Ð2000/12/EB 34 straipsnio 3 dalis 
(pritaikytas) 
61 straipsnis 
3. Nuosavų lėšų sąvoka, apib ūdinta ⌦ 57 straipsnio a–h ⌫ šio straipsnio  2 dalies 1 –8 
punktuose, apima didžiausi ą jų pozicijų skaičių ir sumas. Valstyb ės narės gali savo nuoži ūra 
naudoti šias pozicijas ir  nustatyti mažesnes j ų ribas bei atimti kitas pozicijas, ne tas, kurios 
nurodytos ⌦ 57 straipsnio i–r ⌫ 2 dalies 9 –13 punktuose. Ta čiau valstyb ės narės, 
siekdamos bendro nuosav ų lėšų apibrėžimo, taip pat tur ėtų atsižvelgti į padidėjusį suartėjimo 
laipsnį. 
Tuo tikslu ne  vėliau kaip 1996 m. sausio 1 d. Komisija pateikia ataskait ą Europos Parlamentui 
ir Tarybai apie šio ir 35 –39 straipsni ų taikymą ir prireikus prideda pasi ūlymus dėl, jos 
nuomone, reikaling ų pakeitim ų. Ne vėliau kaip 1998 m. sausio 1 d. Europos Parlamentas ir 
Taryba, veikdami pagal Sutart ies 251 straipsnyje nustatyt ą procedūrą ir pasikonsultav ę su 
Ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetu, išnagrin ėja nuosav ų lėšų apibrėžimą siekdami, kad 
bendras apibr ėžimas būtų taikomas visuotinai.  
 
Ð2000/12/EB 34 straipsnio 4 dalis 
(pritaikytas) 
4. Kredito įstaiga turi tur ėti teisę nevaržomai ir nedelsdama pasinaudoti nuosav ų lėšų 
pozicijomis, nurodytomis ⌦ 57 straipsnio a–e ⌫ 2 dalies 1 –5 punktuose, kad iškilus rizikai 
ar susidarius nuostoliui gal ėtų iš karto juos panaikinti. Iš nuosav ų lėšų sumos turi b ūti atimami 
skaičiavimo metu numatomi mokes čiai arba ji turi b ūti atitinkamai pakoreguojama, kadangi 
tokie mokes čiai mažina nuosav ų lėšų pozicijų sumą, kuri gali b ūti panaudota rizikai ar 
nuostoliams pašalinti. 
 
Ønauja 
62 straipsnis 
Valstybės narės apie suart ėjimo, siekiant bendro nuosav ų lėšų apibrėžimo, atžvilgiu pasiekt ą 
pažangą praneš Komisijai. Remdamasi šiomis ataskaitomis, Komisija prireikus ne v ėliau kaip 
iki 2009 m. sausio 1 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasi ūlymą dėl šio straipsnio ir 
35–39 straipsni ų pakeitimų.  
 
LT 78   LT  
Ð 2000/12/EB 35 str. (pritaikytas) 
63 straipsnis 
Kitos nuosav ų lėšų pozicijos  
1. Valstyb ės narės vartojama nuosav ų lėšų sąvoka gali apimti ir kitas pozicijas, kurios, 
nepriklausomai nuo j ų teisinės ar apskaitos paskirties, turi tur ėti tokius požymius: 
a) kredito įstaiga gali jomis laisvai naudotis įprastai banko rizikai padengti, kol 
dar nėra nustatytos pajamos ar kapitalo nuostolis; 
b) jos yra parodomos vidaus apskaitos įrašuose; 
c) jų dydį nustato kredito įstaigos vadovyb ė, patikrina nepriklausomi auditoriai, 
apie jas informuojama kompetentinga institucija, kuri toliau atlieka j ų 
priežiūrą. 
2. Neterminuotieji vertybiniai popieriai ir kitos priemon ės toliau taip pat gali b ūti 
laikomi kitomis nuosav ų lėšų pozicijomis, jeigu ji e atitinka tokias s ąlygas: 
a) jie negali b ūti išpirkti j ų turėtojo iniciatyva ar be išankstinio kompetenting ų 
institucijų pritarimo; 
b) skolinimosi sutartyje turi b ūti numatyta galimyb ė kredito įstaigai atid ėti 
paskolos pal ūkanų mokėjimą; 
c) skolintojo pretenzijos kredito įstaigai be joki ų išlygų turi būti subordinuotos 
visų nesubordinuot ų kreditorių pretenzijų atžvilgiu; 
d) vertybini ų popierių emisijos dokumentuose turi b ūti numatyta, kad skola ir 
nesumokėtos palūkanos yra tokio dydžio, kad j ų pakaktų nuostoliams padengti, 
o kredito įstaiga gal ėtų toliau atlikti prekybos operacijas; 
e) sumuojant atsižvelgiama tik į visiškai apmok ėtas sumas. 
Prie šių nuosavų lėšų pozicijų galima prid ėti privilegijuot ąsias akcijas su 
kaupiamuoju dividendu, bet kitas nei minimos ⌦ 57 ⌫ 34 straipsnio 2 dalies 
⌦ h ⌫ 8 punkte. 
 
Ø naujas 
3. Kredito įstaigoms, pagal 3 skirsnio 2 poskirsn į apskaičiuojančioms pagal rizik ą 
įvertintas pozicijas, teigia mos sumos, gautos atlikus  VII priedo 1 dalies 34 punkto 
apskaičiavimus, iki 0,6 % pagal rizik ą įvertintų pozicijų, apskaičiuotų pagal 2 
poskirsnį, gali būti patvirtintos kaip kito s pozicijos. Šioms kredito įstaigoms vert ės 
koregavimai ir nuostatos, įtraukti į VII priedo 3 skirsnio 1 dalies 34 punkte minimus 
apskaičiavimus, bei vert ės koregavimai ir nuostatos d ėl pozicijų, paminėtų 57 
straipsnio e punkte, į nuosavas l ėšas įtraukiami tik laikantis šios nuostatos. Tod ėl 
 
LT 79   LT pagal rizik ą įvertintos pozicijos neapima pozicij ų, apskaičiuotų atsižvelgiant į 
pakeitimo vertybiniais p opieriais pozicijas, kuri ų rizikos koeficientas – 1250 %. 
 
Ð 2000/12/EB 36 str. (pritaikytas) 
64 straipsnis 
Kitos nuostatos d ėl nuosavų lėšų 
1. Kredito įstaigų, įkurtų kaip kooperatin ės bendrijos, minimos ⌦ 57 straipsnio g 
punkte ⌫ 34 straipsnio 2 dalies 7 punkte , narių įsipareigojimus sudaro toki ų 
bendrijų nepareikalautas apmok ėti kapitalas kartu su toki ų kooperatini ų bendrijų 
narių teisiniais įsipareigojimais papildomai įnešti negr ąžinamas l ėšas, jei kredito 
įstaiga patirt ų nuostolių (tokiu atveju turi b ūti įmanoma pareikalauti, kad min ėtos 
lėšos būtų įneštos nedelsiant). 
Kredito įstaigų, įsteigtų kaip fondai, skolinink ų solidarieji įsipareigojimai 
traktuojami taip pat, kaip ir anks čiau minėtos nuosav ų lėšų pozicijos. 
Visas tokias pozicijas galima priskirti nuosavoms l ėšoms, jeigu nacionalin ėje teisėje 
jos yra pripaž įstamos tokio tipo institucij ų nuosavomis l ėšomis. 
2. Valstyb ės narės valstybini ų kredito įstaigų nuosavoms l ėšoms nepriskiria garantij ų, 
kurias šioms kredito įstaigoms suteikia jos ar j ų vietos valdžios institucijos. 
3. Valstyb ės narės ar kompetentingos in stitucijos nuosavoms l ėšoms gali priskirti 
nustatyto termino privilegijuot ąsias akcijas su kaupiamuoju dividendu, minimas 34 
straipsnio 2 dalies  ⌦ 57 straipsnio h ⌫ 8 punkte, bei tame pa čiame punkte minim ą 
subordinuot ų paskolų kapitalą, jei egzistuoja privalomi susitarimai, kuriuose 
numatyta, kad kredito įstaigos bankroto ar likvida vimo atveju pretenzijos 
patenkinamos po vis ų kitų kreditori ų pretenzij ų ir neapmokamos tol, kol 
neatsiskaitoma už visas tuo metu neapmok ėtas skolas. 
Subordinuot ų paskolų kapitalas turi taip pat  atitikti tokius papildomus  kriterijus: 
a) įskaitomas tik visiškai apmok ėtas kapitalas; 
b) toki ų paskolų pradinis terminas turi b ūti ne trumpesnis kaip penkeri metai, 
kuriam pasibaigus jos gali b ūti grąžinamos; je i skolos terminas nenustatytas, ji 
grąžinama tik pra ėjus penkeri ų metų išankstinio įspėjimo laikotarpiui, išskyrus 
atvejus, kai paskolos ja u nelaikomos nuosavomis l ėšomis, arba jeigu paskol ą 
grąžinant anks čiau nei numatyta reikalingas kompetenting ų institu cijų 
sutikimas. Kompetentingos institucijos gali leisti anks čiau grąžinti tokias 
paskolas, jeigu toki ą iniciatyv ą pareiškė paskolos dav ėjas ir jeigu tai netur ės 
įtakos ją gavusios kredito įstaigos mokumui;  
c) subordinuot ų paskolų, laikomų nuosavomis l ėšomis, apimtis turi b ūti pamažu 
mažinama ne trumpiau kaip penkeri us paskutinius metus iki paskolos 
grąžinimo termino; 
 
LT 80   LT d) paskolos sutartyje neturi b ūti nuostatos, kad, esant konkre čiai nurodytoms 
aplinkybėms, (bet ne kredito įstaigos uždarymo atveju) paskola gr ąžinama 
prieš susitart ą grąžinimo termin ą. 
 
Ð2000/12/EB 36 straipsnio 3 
dalies b punktas, išbraukiant 
pirmus 17 žodži ų 
Ö naujas 
ÖTaikant antros pastraipos b punkt ą, jei skolos terminas nenustatytas, ji gr ąžinama 
tik praėjus penkeri ų metų išankstinio įspėjimo laikotarpiui, išskyrus atvejus, kai 
paskolos jau nelaikomos nuosavomis l ėšomis, arba jeigu paskol ą grąžinant anks čiau 
nei numatyta reikalingas kompetenting ų institucij ų sutikimas. Kompetentingos 
institucijos gali leisti anks čiau grąžinti tokias paskolas, jeigu toki ą iniciatyvą pareiškė 
paskolos dav ėjas ir jeigu tai netur ės įtakos ją gavusios kredito įstaigos mokumui; 
 
Ønauja 
4. Kredito įstaigos į nuosavas l ėšas neįtraukia nei atsarg ų tikrąja verte, susijusi ų su 
pelnu arba nuostoliais, atsiradusiais d ėl pagal nusid ėvėjimo vertę įvertintų finansini ų 
priemonių grynųjų pinigų srautų apsaugos, nei pelno arba nuostoli ų dėl savo 
įsipareigojim ų, įvertintų tikrąja verte, atsiradusi ų dėl kredito įstaigų kredito b ūklės 
pokyčių. 
 
Ð 2000/12/EB 37 str. (pritaikytas) 
65 straipsnis 
Nuosavų lėšų konsoliduotas apskai čiavimas  
1. Jei apskai čiavimus reikia atlikti konsoliduotai, 34  ⌦ 57 ⌫ straipsnio 2 dalyje 
nurodytų pozicijų konsoliduotos sumos apskai čiuojamos vadovaujantis 52 –56 
straipsniuose  ⌦ 4 skyriaus 1 skirsnyje ⌫ nustatytomis taisykl ėmis. Be to, kai toliau 
nurodytos pozicijos yra kredito (n eigiami) straipsniai, tai skai čiuojant nuosavas l ėšas 
jie laikomi konsoliduotomis atsarg omis. Tokios pozicijos yra: 
a) visi mažumos interesai pagal Direktyvos 83/349/EEB 21 straipsn į, kai 
taikomas visuotin ės integracijos metodas; 
b) pirmas konsolidavimo skirtumas, apibr ėžtas Direktyvos 83/349/EEB 19, 30 ir 
31 straipsniuose; 
c) keitimo skirtumai, įtraukti į konsoliduotas atsargas atsižvelgiant į Direktyvos 
86/635/EEB 39 straipsnio 6 dal į; 
d) kiti skirtumai, gaunami remiantis  Direktyvos 83/349/EEB 33 straipsnyje 
nurodytu metodu įtraukus dalyvavimo valdant kapital ą dalį. 
2. Kai šios anks čiau nurodytos pozicijos yr a debeto (teigiami) įrašai, skai čiuojant 
konsoliduotas nuosavas l ėšas juos reikia atimti  ⌦ Kai šio straipsn io 1 dalies a–d 
 
LT 81   LT punktuose nurodytos pozicijos yr a debeto (teigiami) įrašai, skai čiuojant 
konsoliduotas nuosavas l ėšas jie atimami ⌫ . 
 
Ð2000/12/EB 38 straipsnio 1 dalis 
(pritaikytas) 
Ö naujas 
66 straipsnis 
Atskaitymai ir ribos  
1. Šios direktyvos ⌦ 57 straipsnio d–h ⌫ 34 straipsnio 2 dalies 4 –8 punktuose nurodytoms 
nuosavų lėšų pozicijoms taikomos šios ribos: 
a) ⌦ d–h ⌫ 4–8 punktuose nurodyt ų pozicijų suma negali viršyti didžiausios 
100 % sumos, gaunamos sud ėjus ⌦ a, b ir c ⌫ 1, 2 ir 3  punktuose nurodytas 
pozicijas ir at ėmus ⌦ i–k ⌫ 9, 10 ir 11  punktuose nurodytas pozicijas Ö ir 
50 % q punkte nurodyt ų sumų;  
b) ⌦ g–h ⌫ 7 ir 8 punktuose nurodyt ų pozicijų negali viršyti didžiausios 50 % 
sumos, gaunamos sud ėjus ⌦ a, b ir c ⌫ 1, 2 ir 3  punktuose nurodytas dalis ir 
atėmus ⌦ i–k ⌫ 9, 10 ir 11  punktuose nurodyt as pozicijas Ö ir 50 % q 
punkte nurodyt ų sumų  ; 
c) 12 ir 13  punktuose ⌦ nuo l ⌫ Ö iki q  nurodytų pozicijų s u m a  t u r i  b ūti 
atimta iš vis ų pozicijų bendros sumos. 
 
Ønauja 
2. 57 straipsnio r punkte nur odytos pozicijos turi b ūti atimtos iš to straipsnio a–h 
punktuose nurodyt ų pozicijų bendros sumos, jei kredito įstaiga, laikydamasi 75 
straipsnio, kaip nurodyta IX priedo 4 dalyje, ne įtraukė ankstesni ų pozicijų į savo 
pagal rizik ą įvertintų pozicijų apskaičiavimus. 
 
Ð2000/12/EB 38 straipsnio 2 dalis 
(pritaikyta) 
23. Kompetentingos institu cijos, atsižvelgdamos į laikinas ir išskirtines aplinkybes, gali 
leisti kredito įstaigoms viršyti 1 dalyje nurodytas ribas. 
 
Ð 2000/12/EB 39 str. (pritaikytas) 
67 straipsnis 
Įrodymų kompetentingoms institucijoms pateikimas  
Kompetentingoms institucijoms turi b ūti pateiktas jas tenkinantis įrodymas, kad laikomasi 
sąlygų, nurodytų ⌦ šiame skirsnyje ⌫ 34 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse ir 35 –38 straipsniuose . 
 
LT 82   LT  
Ø nauja 
2 SKIRSNIS  
NUOSTATOS D ĖL RIZIKOS  
1 POSKIRSNIS – TAIKYMO APIMTIS  
68 straipsnis 
1. Kredito įstaigos individualiai laikosi 22 ir 75 straipsniuose bei 5 skirsnyje numatyt ų 
įsipareigojim ų. 
2. Kiekviena kredito įstaiga, kuri n ėra nei dukterin ė įmonė valstybėje narėje, kurioje jai 
išduotas leidimas veiklai ir vykdoma jos prieži ūra, nei patronuojanti įmonė, ir 
kiekviena kredito įstaiga, kuriai netaikoma konsoliduota prieži ūra pagal 73 straipsn į, 
individualiai laikosi 120 ir  123 straipsniuose numatyt ų įsipareigojim ų. 
3. Kiekviena kredito įstaiga, kuri n ėra nei patronuojanti, nei dukterin ė įmonė, ir 
kiekviena kredito įstaiga, kuriai netaikoma konsoliduota prieži ūra pagal 73 straipsn į, 
individualiai laikosi 5 skyriuje numatyt ų įsipareigojim ų.  
69 straipsnis 
1. Valstyb ės narės gali netaikyti 68 straipsnio 1 dalies jokiai kredito įstaigos dukterinei 
įmonei, kai atitinkama valstyb ė narė išduoda leidimus veiklai ir dukterinei įmonei, ir 
kredito įstaigai bei atlieka j ų priežiūrą, o dukterin ę įmonę apima kredito įstaigai, kuri 
yra patronuojanti įmonė, taikoma konsoliduota prieži ūra, ir kai įvykdytos visos toliau 
nurodytos s ąlygos, tam, kad b ūtų užtikrinta, jog nuosavos l ėšos atitinkamai 
paskirstytos tarp patronuojan čios įmonės ir dukterini ų įmonių: 
a) šiuo metu n ėra ir nenumatoma esmini ų ar teisini ų kliūčių jos patronuojan čiai 
įmonei greitai pervesti nuosavas l ėšas ar padengti įsipareigojimus; 
b) jos patronuojanti įmonė yra saistoma bes ąlygiškos, aiškios ir neatšaukiamos 
prievolės pervesti nuosavas l ėšas dukterinei įmonei ir įvykdyti savo 
įsipareigojimus, arba dukterini ų įmonių rizika nėra svarbi; 
c) patronuojan čios įmonės rizikos įvertinimo, nustatytmo ir kontrol ės procedūros 
apima dukterin ę įmonę; 
d) patronuojanti įmonė turi teisę skirti arba nušalinti daugel į dukterinės įmonės 
valdymo organo nari ų. 
2. Valstyb ės narės gali pasinaudoti šio straipsnio 1 dalyje numatyta galimybe, kai 
patronuojanti įmonė yra finans ų kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė, įsteigta toje 
 
LT 83   LT pačioje valstyb ėje narėje kaip kredito įstaiga, su s ąlyga, kad jai b ūtų taikoma tokia 
pati prieži ūra kaip kredito įstaigoms, o ypa č, kad ji laikyt ųsi 71 straipsnio 1 dalyje 
nurodytų standartų. 
70 straipsnis 
Kompetentingos institucijos konkre čiu atveju gali leisti patronuojan čioms kredito įstaigoms 
valstybėje narėje įtraukti į savo reikalavimo pagal 68 straipsnio 1 dal į apskaičiavimą tas 
Bendrijos dukterines įmones, kurios atitinka 69 stra ipsnio 1 dalies a, c ir d punkt ų sąlygas, ir 
kurių didelė rizika ar esminiai įsipareigojimai yra susij ę su ta valstyb ėje narėje esančia 
patronuojan čia kredito įstaiga. 
71 straipsnis 
1. Nepažeisdamos 68–70 straipsni ų, patronuojan čios kredito įstaigos valstyb ėje narėje 
laikosi 75, 120, 123 straipsniuose ir 5 skirsnyje numatyt ų įsipareigojim ų tiek ir tokiu 
būdu, kaip nurodyta 133 straipsnyj e, pagal savo konsoliduot ą finansinę padėtį. 
2. Nepažeisdamos 68–70 straipsni ų, kredito įstaigos, kurias kont roliuoja patronuojanti 
finansų kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė valstybėje narėje, laikosi 75, 120, 123 
straipsniuose ir 5 skirsnyje numatyt ų įsipareigojim ų tiek ir tokiu b ūdu, kaip nurodyta 
133 straipsnyje, pa gal savo konsoliduot ą finansinę padėtį.  
Kai valstyb ėje narėje esanti patronuojanti finans ų kontroliuojan čioji (holdingo) 
bendrovė kontroliuoja daugiau kaip vien ą kredito įstaigą, pirmoji pastraipa taikoma 
tik tokiai kredito įstaigai, kuriai konsoliduota prieži ūra taikoma pagal 125 ir 126 
straipsnius. 
72 straipsnis 
1. ES patronuojan čios kredito įstaigos turi vykdyti 5 skyriuje numatytus 
įsipareigojimus, remdamosi savo konsoliduota finansine pad ėtimi. 
Tačiau savo pagrindini ų dukterini ų įmonių atžvilgiu jos turi pateikti XII priedo 1 
dalies 5 punkte nurodyt ą informacij ą atskirai arba iš dalies konsoliduotai. 
2. ES patronuojan čios finans ų kontroliuojan čiosios (holdingo) bendrov ės 
kontroliuojamos kredito įstaigos turi vykdyti 5 skyriuje numatytus įsipareigojimus, 
remdamosi tos finans ų kontroliuojan čiosios (holdingo) bendrov ės konsoliduota 
finansine b ūkle. 
Tačiau savo pagrindini ų dukterini ų įmonių atžvilgiu jos turi atskleisti XII priedo 1 
dalies 5 punkte nurodyt ą informacij ą atskirai arba iš dalies konsoliduotai. 
3. Kompetentingos institucijos,  atsakingos už konsoliduot ą priežiūrą pagal 125–131 
straipsnius, gali nuspr ęsti visai ar iš dalies netaikyti 1 ir 2 dali ų kredito įstaigoms, 
kurios įtrauktos į panašią atskleidžiam ą informacij ą, kurią konsoliduotai teikia 
trečiojoje šalyje esanti patronuojanti įmonė. 
 
LT 84   LT  
Ð2000/12/EB 52 str. 3 dalis 
(pritaikytas) 
73 straipsnis 
61. Valstyb ės narės arba kompetentingos instituc ijos, atsakingos už pagal 53  ⌦ 125–
131 ⌫ straipsnius konsoliduotai atliekam ą priežiūrą, gali nuspr ęsti, kad kredito ar 
finansų įstaigai arba papildomas banko  paslaugas teikian čiai įmonei, kuri yra 
dukterinė įmonė arba kurioje kita bendrov ė dalyvauja valdant kapital ą, konsoliduota 
priežiūra gali būti nevykdoma šiais atvejais: 
a) kai  jeigu  ⌦ atitinkama ⌫ įmonė, kurią reikėtų įtraukti į konsol iduotą 
priežiūrą, yra trečiojoje šalyje, kurioje esama įstatyminių kliūčių reikalingai 
informacijai perduoti, ; 
b) kai  jeigu , kompetenting ų institucij ų nuomone, ⌦ atitinkama ⌫ įmonė, kuriai 
reikėtų taikyti konsoliduot ą priežiūrą, nėra svarbi tik kredito įstaigų priežiūros 
atžvilgiu ir ⌦ bet kuriuo atveju ⌫ visais atvejais  – jeigu ⌦ atitinkamos ⌫ 
įmonės, kuriai reik ėtų taikyti konsoliduot ą priežiūrą, bendras balansas 
mažesnis už vien ą iš šių dviejų dydžių: 
i) 10 mln. EUR; 
ii) arba  1 % bendro patronuojan čios įmonės arba įmonės, dalyvaujan čios 
valdant jos kapital ą, balanso. 
Jeigu kelios įmonės atitinka anks čiau išvardytus kriterij us, joms konsoliduota 
priežiūra vis dėlto turi būti taikoma tuo atveju, kai kartu pa ėmus įmonės yra svarbios 
siekiant min ėtų tikslų, arba  
c) kai  jeigu , už konsoliduot ą priežiūrą atsaking ų kompetenting ų institucij ų 
nuomone, ⌦ atitinkamos ⌫ įmonės, kuriai reik ėtų taikyti konsolid uotą 
priežiūrą, finansin ės padėties konsolidavimas b ūtų netinkamas arba 
klaidinantis, atsižvelgiant į kredito įstaigų priežiūros tikslus. 
 
Ð 2000/12/EC Art. 2000/12/EB 52 
straipsnio 3 dalies antros įtraukos 
paskutinis sakinys  (pritaikytas) 
Jeigu ⌦ pirmos pastraipos b punkte nurodytais atvejais ⌫ kelios įmonės atitinka 
anksčiau išvardytus kriterijus,  joms konsoliduota prieži ūra vis dėlto turi būti taikoma 
tuo atveju, kai kartu pa ėmus įmonės yra svarbios, siekiant konkre čių minėtų tikslų, 
arba. 
 
Ønauja 
2. Kompetentingos institucijos turi reikalauti, kad dukterin ės kredito įstaigos iš dalies 
konsoliduotai taikyt ų 75, 120, 123 straipsniuose ir 5 skirsnyje nurodytus 
reikalavimus, jeigu tos kredito įstaigos arba patronuojanti įmonė, kai ji yra finans ų 
kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė, turi kredito įstaigą arba finans ų įstaigą, arba 
 
LT 85   LT turto valdymo bendrov ę, kaip nurodyta Direktyvos 2002/ 87/EB 2 straipsnio 5 dalyje, 
kaip dukterin ę įmonę trečiojoje šalyje, arba dalyvauja tokios įmonės kapitalo 
valdyme. 
3. Kompetentingos institucijos tu ri reikalauti, kad patronuojan čios ir dukterin ės įmonės 
pagal šią direktyvą konsoliduotai arba iš dalies konsoliduotai vykdyt ų 22 straipsnyje 
nurodytus įsipareigojimus, kad užtikrint ų, jog jų susitarimai, procesai ir mechanizmai 
būtų vieningi ir tinkamai integruoti ir kad b ūtų galima pateikti bet kokius su prieži ūra 
susijusius duomenis ir informacij ą. 
2 POSKIRSNIS – REIKALAVIM Ų APSKAI ČIAVIMAS  
74 straipsnis 
1. Išskyrus atvejus, kai numatyta  kitaip, turto ir nebalansini ų straipsni ų vertinimas 
atliekamas pagal apskaitos sistem ą, kuri kredito įstaigai taikoma pagal Reglament ą 
(EB) Nr. 1606/2002 ir Direktyv ą 86/635/EEB. 
2. Nepažeisdamos 68–72 straipsniuose nurodyt ų reikalavim ų kompetentingos 
institucijos užtikrina, kad apskai čiavimai, skirti patikrinti, ar kredito įstaigos vykdo 
75 straipsnyje numatytus įsipareigojimus, b ūtų atliekami ne re čiau kaip du kartus per 
metus. 
Apskaičiavimus atlieka arba pa čios kredito įstaigos – šiuo atveju jos praneša 
rezultatus ir bet kokius duomen ų komponentus kompetentingoms institucijoms – 
arba kompetentingos institucijos, naudodamos kredito įstaigų pateiktus duomenis. 
3 POSKIRSNIS – MINIMALUS NUOSAV Ų LĖŠŲ LYGIS  
75 straipsnis 
Nepažeisdamos 136 straipsnio, valstyb ės narės reikalauja, kad kredito įstaigos tur ėtų nuosavų 
lėšų, kurios visuomet viršyt ų arba būtų lygios šių kapitalo reikalavim ų sumai: 
a) kredito rizikai ir gautin ų sumų sumažėjimo rizikai visos j ų veiklos atžvilgiu, išskyrus 
jų prekybos knygoje apskaitom ą veiklą ir nelikvid ų turtą, jei šios pozicijos atimamos iš 
nuosavų lėšų pagal [Direktyvos 93/6/EEB  13 straipsnio  2 dalies d punkt ą], taikomi 8 
procentai vis ų jų pagal rizik ą įvertintų pozicijų, apskaičiuotų pagal 3 skirsn į;  
b) jų prekybos knygoje apskaitomos veiklos atžv ilgiu pozicijos rizikai, atsiskaitym ų ir 
sandorio šalies rizikai tiek, kiek leidžiama viršyti 111–117 st raipsniuose numatytas ribas, 
didelėms pozicijoms, viršijan čioms tokias ribas, taikomi [D irektyvos 93/6/EEB V skyriaus 4 
skirsnyje] nustatyti kapitalo reikalavimai; 
c) visos j ų veiklos atžvilgiu užsienio valiutos rizikai ir preki ų rizikai taikomi [Direktyvos 
93/6/EEB 18 straipsnyje] nustaty ti kapitalo reikalavimai; 
 
LT 86   LT d) visos j ų veiklos atžvilgiu operacinei rizikai ta ikomi 4 skirsnyje nustatyti kapitalo 
reikalavimai. 
 
Ð2000/12/EB 
2 SKIRSNIS  
MOKUMO KOEFICIENTAS  
40 straipsnis  
Bendrieji principai  
1. Mokumo koeficientas – 41 straipsnyje apib ūdintų nuosavų lėšų santykis su visu turtu ir 
nebalansiniais straipsniais, įvertintai s pagal rizik ą vadovaujantis 42 straipsniu.  
2. Kredito įstaigų, kurios n ėra nei patronuojan čios įmonės, apibūdintos Direktyvos 
83/349/EEB 1 straipsnyje, nei ši ų įmonių dukterin ės įmonės, mokumo koeficientas 
apskaičiuojamas atskirai.  
3. Patronuojan čių įmonių mokumo koeficientai apskai čiuojami konsoliduotai, vadovaujantis 
šioje direktyvoje ir Direkt yvoje 86/635/EEB nurodytais b ūdais. 
4. Kompetentingos institucijos, atsakingos už leidim ų veiklai išdavim ą kredito įstaigoms, 
kurios yra p atronuojan čios įmonės, bei už j ų priežiūrą, taip pat gali reikalauti, kad mokumo 
koeficientas šiai patronuojan čiai įmonei ir bet kuriai jos dukterinei įmonei, kurioms 
kompetentingos institucijos išduod a leidimus ir kurias priži ūri, būtų apskaičiuojamas iš dalies 
konsoliduotai ar nekonsoli duotai. Jeigu toks steb ėjimas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad bank ų 
grupėje kapitalas b ūtų tinkamai paskirstytas, neatliekamas , šiam tikslui pasiekti turi b ūti 
taikomos kitos priemon ės. 
5. Nepažeisdamos nuostatos, kad kred ito įstaigos turi laikytis 2, 3 ir 4 dalyse ir 52 straipsnio 8 
ir 9 dalyse išd ėstytų reikalavim ų, kompetentingos institucijos užtikrina, kad koeficientai b ūtų 
apskaičiuojami ne re čiau kaip du kartus per metus. Apskai čiavimus atlieka ir rezultatus bei 
visus  skaičiuojant naudotus duomenis kompet entingoms institucijoms perduoda pa čios 
kredito įstaigos arba, panaudodamos kredito įstaigų pateiktus duomenis, apskai čiavimus 
atlieka kompetentingos institucijos.  
6. Turto ir nebalansini ų straipsnių vertė nustatoma va dovaujantis Direktyva 86/635/EEB.  
41 straipsnis  
Skaitiklis: nuosavos l ėšos 
Mokumo koeficiento skaitikl į sudaro šioje direktyvoje apib ūdintos nuosavos l ėšos. 
 
LT 87   LT 42 straipsnis  
Vardiklis: pagal rizik ą įvertintas turtas ir nebalansiniai straipsniai  
1. Kredito riz ikos laipsniai, išreikšti procentais, turt o straipsniams taikomi vadovaujantis 43 ir 
44 straipsniais, o tam tikrais atvejais – 45, 62 ir 63 straipsniais. Ki ekvieno turto straipsnio 
balansinė vertė dauginama iš atitinkamo rizi kos koeficiento ir gaunama paga l riziką įvertinta 
vertė. 
2. Nebalansiniams straipsniams, išvardytiems  šios direktyvos II priede, taikomas dviej ų etapų 
apskaičiavimas, apib ūdintas 43 straipsnio 2 dalyje.  
3. Nebalansini ų straipsni ų, išvardyt ų 43 straipsnio 3 dalyje, atžvilgiu išlaidos, ga linčios 
susidaryti kei čiant sutart į, jeigu sandorio šalis ne įvykdytų įsipareigojim ų, apskaičiuojamos 
taikant vien ą iš dviejų šios direktyvos III priede pateikt ų metodų. Šios išlaidos dauginamos iš 
atitinkamo sandorio šalies ri zikos koeficiento, nurodyto 43  straipsnio 1 dalyje, ta čiau 
nurodytas 100  % rizikos koeficientas kei čiamas 50  % koeficientu tam, kad b ūtų apskaičiuota 
pagal rizik ą įvertinta vert ė. 
4. Pagal rizik ą įvertinto turto ir nebalansini ų straipsnių, nurodytų 2 ir 3 dalyse, suma sudaro 
mokumo koe ficiento vardikl į. 
43 straipsnis  
Rizikos koeficientai  
1. Skirtingoms turto straipsni ų kategorijoms priskiriami šie ri zikos koeficientai, nors prireikus 
kompetentingos institucijos gali nus tatyti ir didesnius koeficientus:  
(a) Nulinis rizikos koeficientas t aikomas:  
(1) gryniesiems pinigams ir lygiaver čiams straipsniams;  
(2) turto straipsniams, kuriuos sudaro pret enzijos A zonos centr inei valdžiai ir 
centriniams bankams;  
(3) turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos Europos Bendrijoms;  
(4) turto straipsn iams, kuriuos sudaro preten zijos, apdraustos tiesiogin ėmis A 
zonos centrin ės valdžios ir centrini ų bankų ar Europos Bendrij ų garantijomis;  
(5) turto straipsniams, kuriuos sudaro pret enzijos B zonos cent rinei valdžiai ir 
centriniams bankams, išreikštos ir i šmokėtos skolinink ų nacionaline valiuta;  
(6) turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos, turin čios tiesiogines B zonos 
centrinės valdžios ir centrini ų bankų garantijas, išreikštos ir išmok ėtos 
nacionaline valiuta, bendra skolininkui ir garantui;  
(7) turto straipsniams, pakankamai apdraustiems pagal kompetenting ų institucij ų 
reikalavimus užstatu, kur į sudaro A zonos centrin ės valdžios ar centrini ų bankų 
vertybiniai popieriai, Europos Bendrij ų išleisti vertybin iai popieriai, gryn ųjų 
 
LT 88   LT pinigų indėliai, laiko mi skolinan čioje įstaigoje, ind ėlio pažym ėjimai arba 
panašūs skolinan čios įstaigos išleisti ir jai pateikti vertybiniai popieriai;  
(b) 20 % rizikos koeficientas taikomas:  
(1) turto straipsniams, kuriuos sudaro  pretenzijos Europos investicij ų bankui;  
(2) turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos daugiašaliams pl ėtros bankams;  
(3) turto straipsniams, kuriuos sudaro preten zijos, apdraustos tiesiogine Europos 
investicijų banko garantija;  
(4) turto straipsniams, kuriuos sudaro  pretenzijos, apdraustos tiesio ginėmis 
daugiašali ų plėtros bankų garantijomis;  
(5) turto straipsniams, kuriuos, vadovaujanti s 44 straipsnio nuostatomis, sudaro 
pretenzijos A zonos region ų valdžiai ar vietos valdžios institucijoms;  
(6) turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos, vado vaujantis 44 straipsnio 
nuostatomis apdraustos tiesiogin ėmis A zonos region ų valdžios ar vietos 
valdžios institucij ų garantijomis;  
(7) turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos A zonos kredito įstaigoms, ta čiau 
kurie nėra šių kredito įstaigų nuosavos lėšos; 
(8) turto straipsniams, kuriuos sudaro met ų ar trumpesnio mok ėjimo termino 
pretenzijos B zonos kredito įstaigoms, išskyrus ši ų įstaigų išleistus vertybinius 
popierius, kurie pripaž įstami kaip j ų nuosavų lėšų pozicijos;  
(9) turto straipsniams, kurie apdrausti tiesiogin ėmis A zonos kredito įstaigų 
garantijomis;  
(10) turto straipsniams, kuriuos sudaro met ų ar trumpesnio mok ėjimo termino 
pretenzijos, apdraustos tiesiogin ėmis B zonos kredito įstaigų garantijomis;  
(11) turto straipsniams, pakankamai apdrau sti pagal kompetenting ų institucij ų 
reikalavimus užstatu, kur į sudaro Europos investicij ų banko ar daugiašali ų 
plėtros bankų išleisti vertybiniai popieriai;  
(12) pinigams kelyje;  
(c) 50 % rizikos koeficientas taikomas:  
(1) paskoloms, kuri ų visa suma pagal kompetenting ų institucij ų reikalavimus 
visiškai apdrausta įkeičiant nuosavas gyvenam ąsias patalpas, kuriose gyvena, 
gyvens ar kurias išnuomos skolini nkas, taip pat paskoloms, kuri ų visa suma 
pagal kompetenting ų institucij ų reikalavimus visiškai apdrausta įkeičiant 
Suomijos gyvenam ųjų namų statybos bendrovi ų, veikiančių pagal 1991 m. 
Suomijos gyvenam ųjų namų statybos bendrovi ų įstatymą ar vėliau priimtus 
lygiaverčius teisės aktus, reglamentuojan čius nuosavyb ę, kurioje gyvena, 
gyvens ar kuri ą išnuomos skolini nkas, akcijas;  
 
LT 89   LT  «vertybiniams popieriams, užtikri ntiems hipoteka», kurie gali b ūti laikomi 
paskolomis, nurodytomis pirmoje pastrai poje ar 62 straipsnio 1 dalyje, jeigu 
kompetentingos institucijos, atsižvelgdamos į kiekvienoje valstyb ėje narėje 
egzistuojan čią teisės sistemą, juos laiko lygiaver čiais paskol ų rizikos poži ūriu. 
Nepakenkiant toms vertybini ų popierių rūšims, kurios gali b ūti įskaitytos ir 
kurios atitinka šio,  t. y., 1 punkto s ąlygas, «vertybiniai po pieriai, užtikrinti 
hipoteka» gali apimti priemo nes, apibūdintas Tarybos direktyvos 93/22/EEB 
priedo B dalies 1 straipsnio a ir b punktuose32. Kompetentingos institucijos turi 
būti pirmiausia užtikrintos, kad:  
(i) tokie vertybiniai popieriai yra visiškai  ir tiesiogiai užtikrinti keliomis 
hipotekomis, kur ios yra tokio pat pob ūdžio kaip ir hipotekos, apib ūdintos 
1 punkte ar 62 straipsnio 1 dalyje, ir kad jais galima be kli ūčių 
pasinaudoti sukuriant hipoteka už tikrintus vertybinius popierius;  
(ii) investuotojai į hipoteka užtikrintus ve rtybinius popierius ti esiogiai ar per 
jų vardu veikiant į patikėtinį arba įgaliotą atstovą, tenkinant reikalavimus, 
susijusius su turto, užtikrinto hipot eka, straipsniais, turi pirmumo teis ę 
nusirašyti sum ą, kuri b ūtų proporcinga j ų turimiems vertybiniams 
popieriams;  
(2) išankst iniams apmok ėjimams ir sukauptoms pajamoms: šis turtas turi b ūti 
įvertintas pagal rizik ą, kuri priskiriama sandorio šaliai, jeigu kredito įstaiga ją 
gali nustatyti vadovaudamasi Direktyva 86/635/EEB. Kitais atvejais, kai ji 
negali nustatyti sandorio šalies , taikomas vienodas 50%  rizikos koeficientas;  
(d) 100 % rizikos koeficientas taikomas:  
(1) turto straipsniams, kuriuos sudaro pret enzijos B zonos cent rinei valdžiai ir 
centriniams bankams, išskyrus atvejus, kai l ėšos išreikštos ir išmok ėtos 
skolininko naci onaline valiuta;  
(2) turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos B zonos region ų valdžiai ir 
vietos valdžios institucijoms;  
(3) turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos B zonos kredito įstaigoms su 
metų ar ilgesniu kaip vieneri ų metų mokėjimo term inu; 
(4) turto straipsniams, kuriuos s udaro pretenzijos A ar B zon ų ne bank ų 
sektoriams;  
(5) materialiam turtui, kuris apib ūdintas Direktyvos 86/635/EEB 4 straipsnio 10 
dalyje;  
(6) akcijoms, dalyvavimo valdant kapital ą daliai ar kitoms nuosav ų lėšų 
pozicij oms kitose kredito įstaigose, kurios neatimamos iš skolinan čių įstaigų 
nuosavų lėšų; 
                                                 
32 1993 m. geguž ės 10 d. Tarybos direkt yva 93/22/EEB d ėl investicini ų paslaugų vertybini ų popierių 
srityje (OL L 141, 1993 6 11, p. 27). Direktyva paskutin į kartą pakeista Direktyva 97/9/EB (OL L 84, 
1997 3 26, p. 22).  
 
LT 90   LT (7) visam kitam turtui, išskyrus turt ą, kuris atimamas iš nuosav ų lėšų. 
2. Nebalansiniams straipsniams, išskyrus tuos, kurie apib ūdinti 3 dalyje, taikomos šios 
sąlygos: pi rmiausia jie sugrupuojami pagal II priede pateiktas rizikos grupes.  Imama visa 
vertė tų straipsnių, kurie priskiriami didel ės rizikos straipsniams, vidutin ės rizikos straipsni ų – 
50 % vertės, vidutin ės arba mažos rizikos straipsni ų – 20 % vertės, o mažos r izikos straipsni ų 
– nulinė vertė. Antrajame etape nebalansini ų straipsni ų vertė, pakoreguota pagal anks čiau 
nurodytą tvarką, dauginama iš rizikos koeficiento, taikomo atitinkamoms sandorio šalims 
vadovaujantis turtui taikomais reikalavimais, kurie nurodyti  1 dalyje ir 44 straipsnyje. 
Sudarant turto pirkimo ir at pirkimo sandorius ar vienakryp čio išankstinio pirkimo sandorius, 
atsižvelgiama į rizikos koeficientus, taikomus šiam turtui, o ne sandori ų šalims. Pasirašyto, 
bet neapmok ėto į Europos investicij ų fondą kapitalo dalis gali b ūti įvertinta 20% rizikos 
koeficientu.  
3. Šios direktyvos III priede nurodyti metodai ta ikomi IV priede išvardytiems nebalansiniams 
straipsniams, išskyrus:  
– sandorius, kuriais prekiaujama pripažintose biržose;  
– užsienio valiutos keiti mo sandoriams (išskyrus sandorius d ėl aukso), kuri ų pradinis 
terminas yra 14 kalendorini ų dienų ar mažiau.  
Iki 2006 m. gruodžio 31 d. valstybi ų narių kompetentingos institucijos gali leisti netaikyti šios 
direktyvos III priede išd ėstytų metodų nebiržiniams  sandoriams, kuri ų kliringą atlieka kliringo 
rūmai, jeigu šie atlieka teis ėtos sandorio šalies vaidmen į ir jeigu visi dalyviai kiekvien ą dieną 
visiškai apdraudžia pateikt ą poziciją tokiu būdu apsaugodami tiek esan čią, tiek galim ą ateities 
poziciją. Kompete ntingos institucijos privalo užsitikrint i, kad pateiktas užstatas suteikt ų tokią 
pat apsaug ą, kaip ir užstatas, tenkinantis 1 dalies a punkto 7 papunk čio sąlygas, ir kad yra 
pašalinta rizika , jog kliringo r ūmų pozicija viršys pateik to užstato rinkos vert ę. Valstybės 
narės informuoja Komisij ą apie tai, kaip jos naudojasi šia galimybe.  
4. Jeigu nebalansinia i straipsniai yra apdrausti tiesiogin ėmis garantijomis, jie pagal rizik ą 
įvertinami taip, tarsi juos tur ėtų padengti ne sandorio šalis, o garantijos išleid ėjas. Jeigu 
potenciali rizika, susidaranti d ėl nebalansini ų operacij ų pagal kompetenting ų institucij ų 
reikalavimus yra visiškai apdr austa bet kokiu turtu, kuris pripaž įstamas kaip užstatas pagal 1 
dalies a punkto 7 papunkt į ir b punkto 11 papunkt į, tai pri klausomai nuo konkretaus užstato 
taikomas nulinis arba 20  % rizikos koeficientas.  
Valstybės narės gali taikyti 50  % rizikos koeficient ą tiems nebalansiniams straipsniams, 
kuriuos sudaro laidavimai ar garantijos, turintys kredito pakaital ų savybių ir kurie pagal 
kompetenting ų institucij ų reikalavimus yra visiškai užtikrinti hipoteka, atitinkan čia 1 dalies c 
punkto 1 papunk čio reikalavimus, numatydamos, kad garantijos išleid ėjas turi tiesiogin ę teisę 
į tokį užstatą. 
5. Tais atvejais, kai turtui ir nebalansini ams straipsniams priskiriama mažesn ė rizika dėl to, 
kad yra kompetentingoms institu cijoms priimtinos tiesiogin ės garantijos ar užstatas, mažesnis 
rizikos koeficientas taikomas tik tai daliai, kuri ai yra suteikta garantija arba kuri visiškai 
padengta užstat u. 
 
LT 91   LT 44 straipsnis  
Pretenzij ų valstybių narių regionų valdžiai ar vietos valdžios institucijoms įvertinimas 
pagal rizik ą 
1. Nepaisydamos 43 straipsnio 1 dalies b punkto reikalavim ų valstybės narės gali nustatyti 
nulinį rizikos koeficient ą savo valstyb ės regi onų valdžiai ir vietos vald žios institucijoms, jeigu 
nesiskiria pretenzij ų joms ir pretenzij ų šių valstybių centrinei valdžiai rizika, kadangi region ų 
valdžios ir vietos valdžios institucijos taip pat turi įgaliojimus rinkti mokes čius, ir tais 
atvejais, ka i tarp institucij ų egzistuoja tam tikri konkret ūs susitarimai, kuriais siekiama 
sumažinti tikimyb ę, kad region ų valdžia ar vietos valdžios institucijos ne įvykdys 
įsipareigojim ų. Nulinis rizikos koeficientas, nustatyta s vadovaujantis šiai s kriterijais, taik omas 
balansiniams ir nebalansiniams straipsniams, sudarantiems pretenzijas atitinkamai region ų 
valdžiai ir vietos valdžios in stitucijoms, taip pat kitoms pr etenzijoms bei nebalansiniams 
straipsniams, kuriuos garantuoja ta region ų valdžia ir vietos valdžios  institucijos ar kurie 
pagal kompetenting ų institucij ų reikalavimus yra apdrausti užstatu, kur į sudaro tos region ų 
valdžios ar vietos valdžios institucij ų išleisti vertybiniai popieriai.  
2. Valstyb ės narės informuoja Komisij ą, jeigu, j ų manymu, nulinio riz ikos koeficiento 
taikymas pagr įstas kriterijais, išd ėstytais 1 dalyje. Komisija ši ą informacij ą išplatina. Kitos 
valstybės narės gali pasi ūlyti kredito įstaigoms, kuri ų priežiūrą vykdo jų kompetentingos 
institucijos, taikyti nulin į rizikos koeficient ą tais atvejais, kai jos palaiko verslo ryšius su 
aptariama region ų valdžia ar vietos valdžios instituc ijomis, arba kai jos turi pretenzij ų, kurių 
įvykdymą pastarosios garantavo, įskaitant užstat ą vertybiniais popieriais.  
45 straipsnis  
Kiti koeficientai  
1. Nepaž eisdamos 44 straipsnio 1 dalies, valstyb ės narės gali taikyti 20% rizikos koeficient ą 
turto straipsniams, pagal kompetenting ų tarnybų reikalavimus apdraustiems užstatu, kur į 
sudaro A zonos regiono valdžios ar vietos valdžios institucij ų išleisti vertybinia i popieriai, 
indėliai, laikomi A zonos kredito įstaigose, išskyrus skolinan čią įstaigą, arba ind ėlio 
pažymėjimais ar panašiomis kredito įstaigos išleistomis priemon ėmis. 
2. Valstyb ės narės gali taikyti 10  % rizikos koeficient ą pretenzijoms toms įstaigoms, kurios 
specializuojasi buvein ės valstybės narės tarpbankin ėje ir valstyb ės skolų rinkoje ir kurias 
kompetentingos institucijos atidžiai priži ūri, jeigu šie turto straipsniai visiškai apdrausti pagal 
buveinės valstybės narės kompetenting ų institucij ų reikal avimus turto straipsni ų, nurodytų 43 
straipsnio 1 dalies a ir b punktuose, kombinacija, kuri ą kompetentingos institucijos laiko 
tinkamu užstatu.  
3. Valstyb ės narės informuoja Komisij ą apie bet kurias nuostatas, patvirtintas vadovaujantis 1 
ir 2 dalimis, ir  apie jų patvirtinimo motyvus. Komisija ši ą informacij ą perduoda valstyb ėms 
narėms. Komisija periodiškai patikrina ši ų nuostatų poveikį, kad būtų užtikrinta, jog jos 
neiškreipia konkurencijos.  
46 straipsnis  
Administraciniai vienet ai ir pelno nesiekian čios organizacijos  
 
LT 92   LT Įgyvendindamos 43 straipsnio 1 dalies b punkt ą kompetentingos institucijos į regionų valdžios 
ir vietos valdžios institucij ų sąvoką gali įtraukti pelno nesiekian čias organizacijas, pavaldžias 
regiono valdžiai ar vietos  valdžios institucijoms,  ar institucijas, kurios, kompetenting ų 
institucijų nuomone, vykdo tas pa čias funkcijas kaip ir regiono, ir  vietos valdžios institucijos.  
Kompetentingos institucijos į regionų valdžios ir vietos valdžios institucij ų sąvoką taip pat 
gali įtraukti bažny čias ir religines bendruomenes, kurios pagal vieš ąją teisę yra įsteigtos kaip 
juridiniai asmenys ir kurios renka mokes čius vadovaudamosi teis ės aktais, suteikian čiais joms 
teisę tuo užsiimti.  
47 straipsnis  
Mokumo koeficiento dydis  
1. Kredito įstaigos privalo vi są laiką išlaikyti 40 straipsnyje nurodyt ą dydį, kuris negali b ūti 
mažesnis kaip 8  %. 
2. Nepažeisdamos 1 dalies nuostat ų, kompetentingos institucijo s gali nustatyti didesnius 
minimalius koeficientus, jeigu mano, kad tai yra tinkama.  
3. Jeigu koeficientas n ukrenta žemiau 8  %, kompetentingos inst itucijos užtikrina, kad 
atitinkama kredito įstaiga kaip galima grei čiau imtųsi priemoni ų, būtinų šiam koeficientui 
atstatyti iki nustatyto minimalaus lygmens.  
 
Ønauja 
3 SKIRSNIS 
MINIMAL ŪS NUOSAV Ų LĖŠŲ REIKALAVIMAI KREDITO RIZIKAI PADENGTI  
76 straipsnis 
Kredito įstaigos, nor ėdamos apskai čiuoti savo pagal rizik ą įvertintas pozicijas, kaip numatyta 
75 straipsnio a punkte, taiko arba 78–83 straipsniuose numatyt ą standartizuot ą metodą, arba 
84–89 straipsniuose numatyt ą vidaus reitingais pagr įstą vertinimo metod ą, jeigu, 
vadovaujantis 84 straipsniu, kompete ntingos institucijos leidžia j į taikyti. 
77 straipsnis 
Šiame skirsnyje terminas ,,pozicij a“ reiškia turto arba nebalansin į straipsnį. 
 
LT 93   LT 1 POSKIRSNIS – STANDARTIZUOTAS METODAS  
78 straipsnis 
1. Vadovaujantis šio straipsnio 2 dali mi, turto straipsnio pozicijos vert ė yra jo balansin ė 
vertė, o II priede nurodyto nebalans inio straipsnio  pozicijos vert ė bus lygi 
atitinkamai jos vert ės procentinei daliai: 100 %, jei tai didel ės rizikos straipsnis, 
50 %, jei vidutin ės rizikos straipsnis, 20 %, jei vidutin ės arba mažos rizikos 
straipsnis, 0 %, jei mažos rizikos straip snis. Pirmame šios dalies sakinyje pamin ėti 
nebalansiniai straipsniai priskiriami II priede nurodytoms rizikos kategorijoms. 
2. IV priede nurodytos išvestin ės finansin ės priemon ės pozicijos vert ė nustatoma pagal 
vieną iš dviejų III priede nurodyt ų metodų, atsižvelgiant į novacijos sutar čių ir kitų 
užskaitos sutar čių poveikį, kaip numatyta III priede. 
3. Jei pozicijai taikomas tiesioginis kr edito užtikrinimas, pozicijos vert ė gali būti 
pakoreguota pagal 3 poskirsn į. 
4. Jeigu kredito įstaiga taiko VIII pr iedo 3 dalyje nurodyt ą išsamųjį finansin ės 
užtikrinimo priemon ės metodą, o pozicijos – vertybiniai popieriai ar prek ės, 
parduotos, pateiktos ar pas kolintos pagal atpirkimo sandor į ar pagal vertybini ų 
popierių arba preki ų skolinimo ar skolinimosi sandor į, pozicijos vert ė lygi vertybini ų 
popierių ar preki ų vertei, apskai čiuotai pagal 74 straipsnio 1 dal į, ją padidinant 
atitinkamu kintamumo koregavimo dydžiu, taikytinu vertybiniams popieriams ar 
prekėms, kaip numatyta VIII priedo 3 dalies 35–60 punktuose. 
79 straipsnis 
1. Kiekviena pozicija priskiriama vienai iš ši ų pozicijų klasių: 
a) pretenzijos ar galimos pretenzijos centrinei valdžiai ar centriniams bankams; 
b) pretenzijos ar gali mos pretenzijos regionin ėms ar vietos valdžios institucijoms; 
c) pretenzijos ar galimos pretenzijos administraciniams vienetams ir pelno 
nesiekian čioms organizacijoms; 
d) pretenzijos ar galimos pretenzijos daugiašaliams pl ėtros bankams; 
e) pretenzijos ar galimos pretenzijos tarptautin ėms organizacijoms; 
f) pretenzijos ar galimos pretenzijos institucijoms; 
g) pretenzijos ar galimos pretenzijos įmonėms; 
h) mažmenin ės pretenzijos ar galimos mažmenin ės pretenzijos; 
i) pretenzijos ar galimos pretenzijo s, užtikrintos nekilnojamuoju turtu; 
j) laiku ne įvykdyti straipsniai; 
 
LT 94   LT k) straipsniai, priskiriami prieži ūros nustatytoms didel ės rizikos kategorijoms; 
l) pretenzijos padengt ų obligacijų forma; 
m) pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos; 
n) trumpalaik ės pretenzijos institucijoms ir įmonėms; 
o) pretenzijos kolektyvini ų investavimo subjekt ų (CIU) forma; 
p) kiti straipsniai. 
2. Kad b ūtų galima priskirti pozicij ą mažmenini ų pozicijų klasei, kuri pamin ėta 1 dalies 
h punkte, ji turi atitikti šias s ąlygas: 
a) pozicija turi b ūti arba atskiram asmeniui ar as menims, arba mažai ar vidutinio 
dydžio įmonei; 
b) pozicija turi b ūti viena iš daugelio pozicij ų, turinčių panašias savybes, kad su 
šiuo skolinimu susijusi rizika b ūtų žymiai mažesn ė; 
c) visa suma, kuri ą įsipareigojantysis klientas ar grup ė susijusių klientų skolingi 
kredito įstaigai ir bet kuriai patronuojan čiai įmonei ir jos dukterin ėms 
įmonėms, įskaitant bet koki ą laiku neįvykdytą poziciją, negali, kredito įstaigos 
žiniai, viršyti 1 mln. EUR. Kredito įstaiga privalo imtis reikiam ų veiksmų, kad 
gautų šias žinias. 
Vertybini ų popierių negalima priskirti mažmenini ų pozicijų klasei. 
80 straipsnis 
1. Norint apskai čiuoti pagal rizik ą įvertintas pozicijas, visoms pozicijoms, jeigu jos 
neatimamos iš nuosav ų lėšų, vadovaujantis VI priedo 1 dalies nuostatomis, taikomi 
rizikos koeficientai. Rizikos koeficient ų taikymas priklauso nuo pozicijos klas ės, 
kuriai pozicija priskiriama,  ir nuo jos kredito kokyb ės tiek, kiek nurodyta VI priedo 1 
dalyje.Kredito kokyb ę galima nustatyti, remiantis išor ės kredito vertinimo institucij ų 
(IKVI) atliktais kredito vertinim ais, vadovaujantis 81–83 straipsni ų nuostatomis arba 
eksporto kredito agent ūrų atliktais kredito vertinimai s, kaip nurodyta VI priedo 1 
dalyje. 
2. Norint taikyti šio straipsnio 1 dalyje nurodyt ą rizikos koeficient ą, pozicijos vert ė 
dauginama iš rizikos koeficiento, kuris apib ūdintas ar nustatytas šiame poskirsnyje. 
3. Norint apskai čiuoti pagal rizik ą įvertintas pozicijas institucijoms, kompetentingos 
institucijos turi nuspr ęsti, ar taikyti metod ą, pagrįstą centrinės valdžios, kurios 
jurisdikcijai priklauso kredito įstaiga, kredito kokybe, ar metod ą, pagrįstą sandorio 
šalies institucijos kredito kokybe, vadovaujantis VI priedu. 
4. Nepažeidžiant šio straipsnio 1 dalies, jei pozicijai taikomas kredito užtikrinimas, tam 
straipsniui taikomas rizikos koeficientas gali b ūti pakoreguotas pagal 3 poskirsn į.  
 
LT 95   LT 5. Pakeitimo vertybinia is popieriais pozicij ų pagal rizik ą įvertintos pozicijos 
apskaičiuojamos pagal 4 poskirsn į. 
6. Pozicijoms, kuri ų pagal rizik ą įvertintos pozicijos apskai čiavimas šiame poskirsnyje 
nenumatytas kitaip, taikomas  100 % rizikos koeficientas. 
7. Kompetentingos institucijos ga li – išskyrus pozicijas, pr iskiriamas 57 straipsnio 1 
dalies 1–8 punktams – netaikyti šio straipsnio 1 dalies reikalavim ų kredito įstaigos 
pozicijoms sandorio šaliai, kuri yra jos patronuojanti įmonė, dukterin ė įmonė ar jos 
patronuojan čios įmonės dukterin ė įmonė, jei laikomasi ši ų sąlygų: 
a) sandorio šalis yra institucija ar finans ų kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė, 
finansų įstaiga, turto valdymo bendrov ė ar pagalbines paslaugas teikianti 
įmonė, kurioms taikomi atitinkami rizik ą ribojantys reikalavimai; 
b) sandorio šalis įtraukta į tą patį pilno konsolidavimo metod ą, kaip ir kredito 
įstaiga; 
c) sandorio šaliai taikomos tokios pa čios rizikos vertinimo, apskai čiavimo ir 
kontrolės procedūros, kaip ir kredito įstaigai; 
d) sandorio šalis įsteigta toje pa čioje valstyb ėje narėje kaip ir kredito įstaiga; 
e) šiuo metu n ėra ir nenumatoma esmini ų ar teisini ų kliūčių sandorio šaliai 
skubiai pervesti nuosavas l ėšas ar įvykdyti įsipareigojimus kredito įstaigai. 
Tokiu atveju taikomas 0 % rizikos koeficientas. 
81 straipsnis 
1. Norint nustatyti pozic ijos rizikos koeficient ą, galima naudoti išorin į kredito 
vertinimą, kaip nustatyta 80 straipsnyje tik tuomet, jei kompetentingos institucijos 
pripažįsta, kad j į pateikusi IKVI, toliau tekste vadinama „reikalavimus atitinkanti 
IKVI“, yra tinkama šiam tikslui. 
2. Kompetentingos institucijos pripaž įsta IKVI atitinkan čia reikalavimus 80 straipsnyje 
numatytoms užduotims atlikti tik tuomet, je i jos mano, kad šios institucijos vertinimo 
metodika atitinka objektyvumo, nepriklausomumo, nuolatin ės peržiūros ir skaidrumo 
reikalavimus ir kad gaunami kredito ver tinimai atitinka patikimumo ir skaidrumo 
reikalavimus. Siekdamos ši ų tikslų kompetentingos institucijos atsižvelgia į VI 
priedo 2 dalyje numatytus techninius kriterijus. 
3. Jei vienos valstyb ės narės kompetentingos institucijos pripažino IKVI atitinkan čia 
reikalavimus, kitos valstyb ės narės kompetentingos institucijos gali pripažinti ši ą 
IKVI atitinkan čia reikalavimus ir neatlikdamos savo įvertinimo. 
4. Kompetentingos institucijos viešai paskelbia IKVI tinka mumo pripažinimo proceso 
išaiškinim ą ir tinkam ų IKVI sąrašą. 
 
LT 96   LT 82 straipsnis 
1. Kompetentingos institucijos, atsižvelgdamos į VI priedo 2 dalyje nurodytus 
techninius kriterijus, nuspr endžia, kokiems šio priedo 1 dalyje numatytiems kredito 
kokybės žingsniams priskirti tinkamos IKVI atitinkamus kredito vertinimus. Tokie 
sprendimai yra objektyv ūs ir nuosekl ūs. 
2. Kai vienos valstyb ės narės kompetentingos institucijos jau pri ėmė sprendim ą pagal 
šio straipsnio 1 dal į, kitų valstybių narių kompetentingos instituc ijos gali pripažinti t ą 
sprendimą, pačios nevykdydamos sprendimo proceso. 
83 straipsnis 
1. IKVI kredito vertinimai, skirti kredito įstaigos pagal rizik ą įvertintų pozicijų 
apskaičiavimui, turi b ūti naudojami nuosekliai ir laik antis VI priedo 3 dalies 
nuostatų. Kredito vertinim ų negalima naudoti pasirinktinai. 
2. Kredito įstaigos naudoja užsakytus kredito vertinimus.Ta čiau, leidus atitinkamai 
kompetentingai institucijai, jos gali naudoti ir vertinimus, kuri ų nebuvo užsakiusios. 
2 POSKIRSNIS – VIDAUS REITINGAIS PAGR ĮSTAS METODAS  
84 straipsnis 
1. Vadovaudamosi šiuo poskirsniu kompetentin gos institucijos gali leisti kredito 
įstaigoms apskai čiuoti savo pagal rizik ą įvertintas pozicijas, taikant vidaus reitingais 
pagrįstą metodą (IRB metod ą). Kiekviena kredito įstaiga turi gauti išsam ų leidimą. 
2. Leidimas duodamas tik tuomet, jei kompetentinga institucija mano, kad kredito 
įstaigos kredito rizikos pozicij ų valdymo ir reiting ų sistemos yra patikimos ir 
nuosekliai įgyvendintos, o ypa č, kad jos atitinka šiuos stan dartus, kaip numatyta VII 
priedo 4 dalyje: 
a) kredito įstaigos reiting ų sistemos prasmingai įvertina įsipareigojan čiojo asmens 
ir sandorio ypatybes, prasmingai diferencijuoja rizik ą, pateikia tikslius ir 
nuoseklius kiekybinius rizikos įverčius; 
b) vidaus reitingai bei įsipareigojim ų neįvykdymo ir nuostolio įverčiai, naudojami 
kapitalo poreikio apskai čiavimui, taip pat susijusios sistemos ir procesai 
vaidina esmin į vaidmenį kredito įstaigoje valdant rizik ą ir priimant sprendimus, 
tvirtinant kreditus, paskirstant kapital ą viduje ir valdant įstaigą; 
c) kredito įstaiga turi kredito rizikos kontrol ės padalinį, atsaking ą už jos reiting ų 
sistemas, kuris yra pakankamai nepriklausomas ir jam nedaroma netinkama 
įtaka;  
d) kredito įstaiga renka ir kaupia visus svarbi us duomenis tam, kad veiksmingai 
palaikytų savo kredito rizikos vertinimo ir valdymo proces ą; 
 
LT 97   LT e) kredito įstaiga dokumentais įformina savo reiting ų sistemas, j ų struktūros 
loginį pagrindą ir vertina j ų patikimum ą. 
Jei ES patronuojanti kredito įstaiga ir jos dukterin ės įmonės arba ES patronuojanti 
finansų įstaiga ir jos dukterin ės įmonės vieningai taiko IRB metod ą patronuojan čiai 
įstaigai ir jos dukterin ėms įmonėms, tai kompetentingos institucijos gali leisti 
patronuojan čiai įstaigai ir jos dukterin ėms įmonėms kartu įgyvendinti VII priedo 4 
dalyje nurodytus minimalius reikalavimus. 
3. Kredito įstaiga, teikdama prašym ą naudoti IRB metod ą, turi parodyti, kad vertindama 
atitinkam ų pozicijų klases pagal IRB metod ą, ji naudojo tokias reiting ų sistemas, 
kurios didži ąja dalimi atitiko minimalius šiame priede numatytus reikalavimus 
vidaus rizikos vertinimui ir valdymui, ne mažiau kaip trejus metus iki tol, kol jai 
buvo suteikta teis ė naudoti IRB metod ą. Šis reikalavimas bus prad ėtas taikyti nuo 
2010 m. gruodžio 31 d. 
4. Kredito įstaiga, teikdama prašym ą naudoti savus nuostolio įsipareigojim ų 
neįvykdymo atveju (LGD) įverčius ir (arba) konvertavimo veiksnius, turi parodyti, 
kad ji, vertindama ir naudodama savo LGD įverčius ir (arba) konvertavimo 
veiksnius, laik ėsi didžiosios dalies šiame priede numatyt ų minimali ų reikalavim ų, 
naudotinų saviems t ų parametr ų įverčiams, ne mažiau kaip trejus metus iki tol, kol jai 
buvo suteikta teis ė naudoti savo LGD įverčius ir (arba) konvertavimo veiksnius. Šis 
reikalavimas bus prad ėtas taikyti nuo 2010 m. gruodžio 31 d. 
5. Jeigu kredito įstaiga nustoja laikytis  šiame poskirsnyje nurodyt ų reikalavim ų, ji turi 
arba pateikti kompetentingai institucijai plan ą, kada vėl pradės vykdyti reikalavimus, 
arba parodyti, kad reikalavim ų nevykdymo poveikis yra nereikšmingas. 
6. Jeigu ES patronuojanti kredito įstaiga ir jos dukterin ės įmonės arba ES patronuojanti 
finansų kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė ir jos dukterin ės įmonės ketina taikyti 
IRB metod ą, įvairių juridinių asmenų kompetentingos institucijos turi glaudžiai 
bendradarbiauti, kaip numa tyta 129–132 straipsniuose. 
85 straipsnis 
1. Nepažeisdamos 89 straipsnio kredito įstaigos ir bet kuri patronuojanti įmonė ir jos 
dukterinės įmonės IRB metod ą taiko visoms pozicijoms. 
Gavus kompetenting ų institucij ų patvirtinim ą, IRB galima nuosekliai įgyvendinti 
įvairioms 86 straipsnyje nurodytoms pozicij ų klasėms tame pa čiame verslo 
padalinyje, įvairiuose tos pa čios grupės verslo padaliniuose arba galima naudoti savo 
LGD įverčius ir (arba) konvertavimo veiksnius, apskai čiuojant pagal rizik ą įvertintas 
pozicijas įmonėms, institucijoms, centrinei valdžiai ir centriniams bankams. 
Vertinant 86 straipsnyje minim ą mažmenini ų pozicijų klasę, IRB galima nuosekliai 
įgyvendinti pozicij ų kategorijoms, kurioms taikom os skirtingos koreliacijos, 
nurodytos VII priedo 1 dalies 9, 10 ir 11 punktuose. 
2. Šio straipsnio 1 dalyje numatytas įgyvendinimas atliekamas per proting ą laikotarp į, 
kuris turi b ūti suderintas su kompetentingomis institucijomis. Įgyvendinimas 
vykdomas pagal griežtas kompetenting ų institucij ų nustatytas s ąlygas. Šios s ąlygos 
 
LT 98   LT turi užtikrinti, kad šio straipsnio  1 dalyje numatytas lankstumas neb ūtų 
pasirenkamojo pob ūdžio, siekiant mažesnio minimalaus reikalaujamo kapitalo toms 
pozicijų klasėms ar verslo padaliniams, kuriems dar bus taikomas IRB metodas, ar 
naudojant savo LGD įverčius ir konvertavimo veiksnius. 
3. Kredito įstaigos, taikydamos IRB metod ą bet kuriai pozicijos klasei, IRB metod ą taip 
pat turi taikyti ir akcij ų pozicijų klasei. 
4. Atsižvelgdamos į šio straipsnio 1–3 dalis ir 89 straipsn į, kredito įstaigos, pagal 84 
straipsnį gavusios leidim ą naudoti IRB metod ą, negali gr įžti prie pirmame 
poskirsnyje nurodyto pagal rizik ą įvertintų pozicijų apskaičiavimo, išskyrus atvejus, 
kai to reikia d ėl akivaizdžios rimtos prieža sties ir gavus kompetenting ų institucij ų 
leidimą. 
5. Atsižvelgdamos į šio straipsnio 1 ir 2 dalis bei 89 straipsn į, kredito įstaigos, pagal 87 
straipsnio 9 dal į gavusios leidim ą naudoti savo LGD įverčius ir konvertavimo 
veiksnius, negali gr įžti prie 87 straip snio 8 dalyje nurodyt ų LGD įverčių ir 
konvertavimo veiksni ų naudojimo, išskyrus atvejus, kai to reikia d ėl akivaizdžios 
rimtos priežasties ir gavus kompetenting ų institucijų leidimą. 
86 straipsnis 
1. Kiekviena pozicija priskiriama vienai iš ši ų pozicijų klasių: 
a) pretenzijos ar galimos pretenzijos centrinei valdžiai ar centriniams bankams; 
b) pretenzijos ar galimos pretenzijos institucijoms; 
c) pretenzijos ar galimos pretenzijos įmonėms; 
d) mažmenin ės pretenzijos ar galimos mažmenin ės pretenzijos; 
e) pretenzijos pagal akcijas; 
f) pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos; 
g) kitas ne kreditini ų įsipareigojim ų pobūdžio turtas. 
2. Šios pozicijos laikomos pozicijomis cen trinei valdžiai ir centriniams bankams: 
a) pozicijos regionin ės ir vietos valdžios instit ucijoms, kurios pagal 1 poskirsn į 
priskiriamos prie pozicij ų centrinei valdžiai; 
b) pozicijos daugiašaliams pl ėtros bankams ir tarptautin ėms organizacijoms, kuri ų 
rizikos koeficientas pagal 1 poskirsn į yra 0 %. 
3. Šios pozicijos laikomos pozicijomis institucijoms: 
a) pozicijos regionin ės ir vietos valdžios instit ucijoms, kurios pagal 1 poskirsn į 
nepriskiriamos prie pozicij ų centrinei valdžiai; 
 
LT 99   LT b) pozicijos valstybinio sektoriaus  subjektams, kurios pagal 1 poskirsn į 
priskiriamos prie pozicij ų institucijoms; 
c) pozicijos daugiašaliams pl ėtros bankams, kuri ų rizikos koeficientas pagal 1 
poskirsnį nėra 0 %.  
4. Tam, kad b ūtų galima priskirti pozicijas mažmenini ų pozicijų klasei, kuri pamin ėta 1 
dalies d punkte, jos turi at itikti šiuos kriterijus: 
a) jos turi b ūti arba atskiram asmeniui ar as menims, arba mažai ar vidutinio 
dydžio įmonei, su s ąlyga, kad pastaruoju atveju visa suma, kuri ą 
įsipareigojantysis klientas ar grup ė susijusių klientų skolingi kredito įstaigai ir 
bet kuriai patronuojan čiai įmonei ir jos dukterin ėms įmonėms, neviršija 
1 mln. EUR, remiantis kredito įstaigos, kuri tur ėjo imtis reikiam ų veiksmų tai 
patvirtinti, turima informacija; 
b) kredito įstaiga, valdydama savo rizik ą, šias pozicijas ve rtina nuosekliai ir 
vienodai;  
c) jos nevaldomos individualiai, kaip  tai daroma su pozicijomis, priklausan čiomis 
įmonių pozicijų klasei; 
d) kiekviena iš j ų yra viena iš daugelio panašiai valdom ų pozicijų. 
5. Šios pozicijos klasifikuojamos kaip akcij ų pozicijos: 
a) neskolin ės pozicijos, nukreipian čios subordinuot ą, likutinę pretenzij ą į 
emitento turt ą arba pajamas; 
b) skolos pozicijos, kuri ų ekonomin ė esmė panaši į a punkte nurodyt ų pozicijų. 
6. Įmonių pozicijų klasėje kredito įstaigos turi išskirti specializuoto skolinimo pozicijas, 
kurioms b ūdingi šie požymiai: 
a) pozicija yra subjektui, kuris buvo specia liai sukurtas fizinio turto finansavimui 
ir (arba) valdymui; 
b) sutarties s ąlygos suteikia skolin tojui pakankamai teisi ų kontroliuoti turt ą ir jo 
sukuriamas pajamas;  
c) pirminis įsipareigojimo gr ąžinimo šaltinis – pajamos iš finansuojamo turto, o 
ne didesn ės komercin ės įmonės savarankišk ų galimybi ų.  
7. Bet koks kreditinis įsipareigojimas, nepriskiriamas 1 dalies a, b ir d–f punktuose 
nurodytoms pozicij ų klasėms, priskiriamas šios da lies c punkte nurodytai pozicij ų klasei. 
8. 1 dalies g punkte nurodyta pozicij ų klasė apima turto nuomos likutin ę vertę, jei šioje 
direktyvoje nenumatyta kitaip. 
9. Metodika, kuria kredito įstaiga naudojasi, priskirdam a pozicijas skirtingoms pozicij ų 
klasėms, visuomet turi b ūti tinkama ir nuosekli. 
 
LT 100   LT 87 straipsnis 
1. Vertinant kredito rizik ą, pagal rizik ą įvertintos pozicijos, pris kiriamos vienai iš 86 
straipsnio 1 dalies a–e arba g punktuose nurodyt ų pozicijų klasių, jei neatimamos iš nuosav ų 
lėšų, apskaičiuojamos pagal VII pr iedo 1 dalies 1–25 punktus. 
2. Vertinant įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizik ą, pagal rizik ą įvertintos pozicijos 
apskaičiuojamos pagal VII priedo 1 dalies 26 punkt ą.  
3. Vertinant kredito rizik ą ir gautin ų sumų sumažėjimo rizik ą, pagal rizik ą įvertintos 
pozicijos apskai čiuojamos, remiantis atitinkamais, su konkre čia pozicija susijusiais rodikliais, 
kaip antai: įsipareigojim ų neįvykdymo tikimyb ė (PD), nuostolis įsipareigojim ų neįvykdymo 
atveju (LGD), trukm ė (M) ir pozicijos vert ė. PD ir LGD galima vertinti atskirai arba kartu 
pagal VII priedo 2 dal į. 
4. Nepažeidžiant 3 dalies, vertinant kredito rizik ą visoms pozicijoms, priskiriamos 86 
straipsnio 1 dalies e punkte nurodytai pozicij ų klasei, pagal rizik ą įvertintos pozicijos 
apskaičiuojamos pagal VII priedo 1 dalie s 15–24 punktus, gavus kompetenting ų institucij ų 
leidimą. Kompetentingos institucijos leidžia kredito įstaigai taikyti VII priedo 1 dalies 24–25 
punktuose numatyt ą metodą tik tuomet, jei ta kredito įstaiga laikosi VII priedo 4 dalies 114–
122 punktuose nurodyt ų minimali ų reikalavim ų. 
5. Nepažeidžiant šio straipsnio 3 dalies, vertinant kredito rizik ą specializuoto skolinimo 
pozicijoms, pagal rizik ą įvertintos pozicijos gali b ūti apskaičiuojamos pagal VII priedo 1 
dalies 5 punkt ą. Kompetentingos institucijos paskelbia nurodymus, kaip įstaigos tur ėtų 
priskirti rizikos koeficientus specializuoto s kolinimo pozicijoms pagal VII priedo 1 dalies 5 
punktą, ir patvirtina įstaigų naudojam ą priskyrimo metodik ą. 
6. Kredito įstaigos, vertindamos pozicijas, priklausan čias 86 straipsnio 1 dalies a–d 
punktuose nurodyt ų pozicijų klasėms, naudoja savo PD įverčius, vadovaudamosi 84 straipsniu 
ir VII priedo 4 dalimi. 
7. Kredito įstaigos, vertindamos pozicijas, priklausan čias 86 straipsnio 1 dalies d punkte 
nurodytai pozicij ų klasei, naudoja savo LGD įverčius ir konvertavimo veiksnius, 
vadovaudamosi 84 straipsniu ir VII priedo 4 dalimi. 
8. Kredito įstaigos, vertindamos pozicijas, priklausan čias 86 straipsnio 1 dalies a–c 
punktuose nurodyt ų pozicijų klasėms, taiko LGD įverčius, nurodytus VII priedo 2 dalies 8 
punkte, ir konvertavimo veiksnius, nurodytus VII priedo 3 dalies 11 punkto a–c 
papunkčiuose. 
9. Nepažeisdamos šio straipsnio 8 dalies, kompetentingos institucijos kredito įstaigoms 
vertinant visas pozicijas, priklausan čias 86 straipsnio 1 dalies a–c punktuose nurodytoms 
pozicijų klasėms, gali leisti naudoti savo LGD įverčius ir konvertavimo veiksnius, 
vadovaujantis 84 straipsniu ir VII priedo 4 dalimi. 
10. Vertinant pakeitimo vertybi niais popieriais pozicijas ir pozicijas, priklausan čias 86 
straipsnio 1 dalies f punkte nurodytai pozicij ų klasei, pagal rizik ą įvertintos pozicijos 
apskaičiuojamos, vadovaujantis 4 poskirsniu. 
11. Kai kolektyvinio investavimo subjekto (CIU) pozicijos atitinka VI priedo 1 dalies 74–
75 punktuose nurodytus kriterijus ir kredito įstaigai žinomos visos CIU bazin ės pozicijos, 
 
LT 101   LT kredito įstaiga perži ūri tas bazines pozicijas, kad gal ėtų apskaičiuoti pagal rizik ą įvertintas 
pozicijas ir tik ėtiną nuostolį, vadovaudamasi šiame poskirsnyje nurodytais metodais.  
Kai kredito įstaiga neatitinka s ąlygų taikyti metodus, nurodytus šiame poskirsnyje, pagal 
riziką įvertintos pozicijos ir tik ėtinas nuostolis apskai čiuojamas tokiais b ūdais: 
a) pozicijoms, kurios priklauso 86 straip snio 1 dalies e punkte nurodytai pozicij ų 
klasei, – VII priedo 1 da lies 17–19 punktuose nurodytu b ūdu. Jei siekdama ši ų 
tikslų kredito įstaiga negali atskirti priva čių emitentų akcijų, akcijų, kuriomis 
prekiaujama biržoje, ir kit ų akcijų pozicijų, ji traktuoja toki as pozicijas kaip 
kitų akcijų pozicijas. 
b) visoms kitoms bazin ėms pozicijoms – 1 poskirsnyje nurodytas b ūdas, darant 
šiuos pakeitimus: 
i) pozicijos priskiriamos atitinkamai pozicij ų klasei ir joms taikomas 
paskesnis didesnis, nei įprastai būtų taikomas tokioms pozicijoms, 
kredito kokyb ės žingsnio rizikos  koeficientas; 
ii) pozicijoms, priskiriamom s aukštesniems kredito kokyb ės žingsniams, 
kuriems paprastai b ūtų taikomas 150 % rizikos koeficientas, 
taikomas 200 % rizikos koeficientas. 
12. Kai CIU pozicijos neatitinka VI  priedo 1 dalies 74–75 punktuose nurodyt ų kriterijų 
arba kredito įstaigai nėra žinomos visos CIU bazin ės pozicijos, kredito įstaiga perži ūri bazines 
pozicijas ir apskai čiuoja pagal rizik ą įvertintas pozicijas ir tik ėtiną nuostolį, vadovaudamasi 
VII priedo 1 dalies 17–19 punktuose nurodytu b ūdu. Jei šiuo tikslu kredito įstaiga negali 
atskirti priva čių emitentų akcijų, akcijų, kuriomis prekiaujama biržoje, ir kit ų akcijų pozicijų, 
ji traktuoja tokias pozicijas kaip kit ų akcijų pozicijas. Šiais ti kslais ne akcij ų pozicijos 
priskiriamos vienai iš klasi ų (privačių emitentų akcijų, akcijų, kuriomis prekiaujama biržoje, 
ar kitų akcijų), nurodyt ų VII priedo 1 dalies 17 punkte, o nežinomos pozicijos priskiriamos 
kitų akcijų klasei.  
Alternatyviai pirmiau pamin ėtam metodui, kredito įstaigos gali pasikliauti tre čiąja šalimi, kuri 
apskaičiuotų ir pateikt ų ataskaitą apie vidutines pagal rizik ą įvertintas pozicijas, remdamasi 
CIU bazin ėmis pozicijomis ir atsižvelgdama į šiuos metodus su s ąlyga, kad b ūtų tinkamai 
užtikrintas šio apskai čiavimo ir ataskaitos teisingumas: 
a) pozicijoms, kurios priklauso 86 straip snio 1 dalies e punkte nurodytai pozicij ų 
klasei, – VII priedo 1 dalies 17–19 punktuose nurodytas b ūdas. Jei šiuo tikslu 
kredito įstaiga negali atskirti priva čių emitentų akcijų, akcijų, kuriomis 
prekiaujama biržoje, ir kit ų akcijų pozicijų, ji traktuoja toki as pozicijas kaip 
kitų akcijų pozicijas; 
b) visoms kitoms bazin ėms pozicijoms – 1 poskirsnyje nurodytas b ūdas, darant 
šiuos pakeitimus: 
i) pozicijos priskiriamos atitinkamai pozicij ų klasei ir joms taikomas 
paskesnis didesnis, nei įprastai b ūtų taikomas tokioms pozicijoms, 
kredito kokyb ės žingsnio rizikos  koeficientas; 
 
LT 102   LT ii) pozicijoms, priskiriamom s aukštesniems kredito kokyb ės žingsniams, 
kuriems paprastai b ūtų taikomas 150 % rizikos koeficientas, taikomas 
200 % rizikos koeficientas. 
88 straipsnis 
1. Pozicij ų, kurios priklauso 86 straipsnio 1 dalies a–e punktuose nurodytoms pozicij ų 
klasėms, tikėtinas nuostolis apskai čiuojamas pagal VII priedo 1 dalies 27–33 punktuose 
nurodytus metodus. 
2. Skai čiuojant tik ėtiną nuostolį pagal VII priedo 1 dalie s 27–33 punktus, kiekvienai 
pozicijai naudojami tie patys PD, LGD įverčiai ir pozicij ų vertės, kaip ir apskai čiuojant pagal 
riziką įvertintas pozicijas, vadovaujantis 87 straipsniu. 
3. Pakeitimo vertybinia is popieriais pozicij ų tikėtinas nuostolis apskai čiuojamas pagal 
4 poskirsn į.  
4. Pozicij ų, priklausan čių 86 straipsnio 1 dalie s g punkte nurodytai pozicij ų klasei, 
tikėtinas nuostolis lygus nuliui. 
5. Įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikos tik ėtinas nuostolis apskai čiuojamas pagal 
VII priedo 1 dalies 33 punkte nurodytus metodus. 
6. Pozicij ų, nurodytų 87 straipsnio 11 ir 12 dalyse, tik ėtinas nuostolis apskai čiuojamas 
pagal VII priedo 1 dalies 27–33 punktuose nurodytus metodus. 
89 straipsnis 
1. Gavusios kompetenting ų institucij ų leidimą, kredito įstaigos, kurioms leista naudoti 
IRB metod ą apskaičiuojant vienos ar daugiau pozicij ų klasių pagal rizik ą įvertintas pozicijas 
ir tikėtiną nuostolį, gali taikyti 1 poskirsnio nuostatas šiais atvejais: 
a) 86 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytai pozicij ų klasei, kai reikšming ų 
sandorio šali ų skaičius yra ribotas ir kredito įstaigai būtų pernelyg sunku taikyti 
reitingų sistemą šioms sandorio šalims; 
b) 86 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytai pozicij ų klasei, kai reikšming ų 
sandorio šali ų skaičius yra ribotas ir kredito įstaigai būtų pernelyg sunku taikyti 
reitingų sistemą šioms sandorio šalims; 
c) pozicijoms nereikšminguose verslo  padaliniuose, taip pat pozicij ų klasėms, 
kurių dydis ir numanomas rizikos pob ūdis yra nereikšmingi;  
d) pozicijoms buvein ės valstyb ės narės centrinei valdžiai  ir jos regioninei 
valdžiai, vietos valdžios institucijoms  ir administraciniams vienetams, su 
sąlyga, kad: 
i) dėl specifin ės valstybin ės santvarkos n ėra rizikos skirtum ų tarp pozicij ų 
tai centrinei valdžiai ir t ų kitų pozicijų; 
 
LT 103   LT ii) pozicijoms centrinei valdžiai taikomas pirmas kredito kokyb ės vertinimo 
lygis pagal 1 poskirsn į. 
e) kredito įstaigos pozicijoms sandorio šali ai, kuri yra jos patronuojanti įmonė, 
dukterinė įmonė ar patronuojan čios įmonės dukterin ė įmonė, su sąlyga, kad ši 
sandorio šalis yra institucija ar finans ų kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė, 
finansų įstaiga, turto valdymo bendrov ė ar papildomas paslaugas teikianti 
įmonė, kurioms taikomi atitinkami rizik ą ribojantys reikalavimai; 
f) akcij ų pozicijoms subjektams, kuri ų kreditiniams įsipareigojimams pagal 1 
poskirsnį taikomas nulinis ri zikos koeficientas ( įskaitant tuos valstyb ės 
remiamus subjektus, kuriems galima taikyti nulin į koeficient ą); 
g) akcij ų pozicijoms, susidariusioms pagal įstatymuose numatytas programas, 
skirtas remti konkre čius ekonomikos sektorius, kurios suteikia kredito įstaigai 
dideles subsidijas investicijoms ir investicijoms į akcijas taiko tam tikr ą 
valstybės priežiūros formą ir apribojimus. Šios išimties riba – 10 % pirmini ų 
nuosavų lėšų ir papildom ų nuosavų lėšų sumos. 
Ši pastraipa neužkert a kelio kitos valstyb ės narės kompetentingoms institucijoms 
leisti taikyti 1 poskirsnio taisykles akcij ų pozicijoms, kurias buvo le ista taip traktuoti 
kitose valstyb ėse narėse. 
2. Taikant c punkt ą, kredito įstaigos akcij ų pozicijų klasė laikoma reikšminga, jei jos 
bendra vert ė, atėmus akcij ų pozicijas, susidariusias pagal įstatymuose numatytas programas, 
kaip nurodyta g punkte, viršija 10 % kredito įstaigos nuosav ų lėšų, skaičiuojant vidutiniškai 
per praėjusius metus. Jeigu toki ų akcijų pozicijų skaičius yra mažiau kaip 10 atskir ų akcijų 
paketų, tuomet tas limitas yra 5 % nuosav ų kredito įstaigos lėšų. 
3 POSKIRSNIS – KREDITO RIZIKOS MAŽINIMAS  
90 straipsnis 
Šiame poskirsnyje „skolinan čioji kredito įstaiga“ – tai kredito įstaiga, turinti su paskola 
susijusią ar nesusijusi ą poziciją. 
91 straipsnis 
Kredito įstaigos, taikan čios standartizuot ą metodą pagal 78–83 straipsnius arba IRB metod ą 
pagal 84–89 straipsn ius, bet netaikan čios savo LGD įverčių ir konvertavimo veiksni ų pagal 
87–88 straipsnius, gali pripažin ti kredito rizikos mažinim ą pagal šį poskirsnį, skaičiuodamos 
pagal rizik ą įvertintas pozicijas 75 st raipsnio a punkte nurodytais tik slais arba, jei reikia, 
skaičiuodamos tik ėtiną nuostolį 57 straipsnio q punkte ir 63 st raipsnio 3 dalyje nurodytais 
tikslais. 
92 straipsnis 
1. Skolinan čioji kredito įstaiga taiko tok į kredito užtikrinim ą bei atlieka atitinkamus 
veiksmus, laikosi proced ūrų ir strategijos, kad visose atitinkamose jurisdikcijose 
susitarimai d ėl kredito užtikrinimo b ūtų teisiškai galioja ntys ir vykdytini. 
 
LT 104   LT 2. Skolinan čioji kredito įstaiga imasi vis ų atitinkam ų veiksmų, kad būtų užtikrintas 
susitarimo d ėl kredito užtikrinimo veiksmingumas ir valdoma susijusi rizika. 
3. Norint, kad tiesioginio kred ito užtikrinimo atveju tu rtas, kuriuo užtikrinama, b ūtų 
pripažintas, jis turi b ūti pakankamai likvidus, o jo vert ė laikui bėgant pakankamai 
stabili, kad suteikt ų atitinkam ą kredito užtikrinim ą, į kurį atsižvelgiama, taikant pagal 
riziką įvertintų pozicijų apskaičiavimo metod ą ir atsižvelgiant į leidžiam ą 
pripažinimo laipsn į. Reikalavimus atinkantis turtas  nurodytas VIII priedo 1 dalyje.  
4. Taikant tiesiogin į kredito užtikrinim ą, skolinan čioji kredito įstaiga (arba turto 
saugotojas) įsipareigojim ų neįvykdymo, nemokumo ar bankroto atveju, arba įvykus 
kitam su kreditu susijusi am sandorio dokumentuose numat ytam atvejui, turi teis ę 
laiku likviduoti ar perimti turt ą, kuriuo užtikrinama. Koreliacijos laipsnis tarp turto, 
kuriuo garantuojama, vert ės ir paskolos gav ėjo kredito kokyb ės negali b ūti per 
didelis.   
5. Norint, kad netiesioginio kred ito užtikrinimo atveju garantij ą suteikianti sandorio 
šalis būtų pripažinta, ji turi b ūti pakankamai patikima, o užtikrinimo sutartis turi 
teisiškai galioti atitinkamose  jurisdikcijose, kad suteikt ų atitinkam ą kredito 
užtikrinim ą, kuris pasiektas, į kurį atsižvelgiama, taikant pagal rizik ą įvertintų 
pozicijų apskaičiavimo metod ą ir leidžiam ą pripažinimo laipsn į. Reikalavimus 
atitinkantys užtikrinimo teik ėjai ir užtikrinimo sutar čių tipai nurodyti VIII priedo 1 
dalyje. 
6. Reikia vykdyti minimalius VIII priedo 2 dalyje numatytus reikalavimus. 
93 straipsnis 
1. Jei vykdomi 92 straipsnio re ikalavimai, pagal rizik ą įvertintų pozicijų ir, jei reikia, 
tikėtino nuostolio apskai čiavimą galima pakoreguoti pagal VIII priedo 3–6 dalis. 
2. Jokia pagal rizik ą įvertinta pozicija, kurios kredito  rizika mažinama, negali b ūti 
didesnė arba jos tik ėtini nuostoliai didesni už identišk ą pagal rizik ą įvertintą poziciją, 
kurios kredito rizika nemažinama.  
3. Jei kredito užtikrinimas jau įtraukiamas į pagal rizik ą įvertintą poziciją, 
vadovaujantis 78–83 ar 84–93 straipsnia is, kredito užtikrinimo apskai čiavimas pagal 
šį poskirsnį papildomai nebus pripaž įstamas. 
4 POSKIRSNIS – PAKEITIMAS VERTYBINIAIS POPIERIAIS  
94 straipsnis 
Kai kredito įstaiga taiko 1 poskirsnyje nurodyt ą standartizuot ą metodą, norėdama apskai čiuoti 
pagal rizik ą įvertintas pozicijas, priklausan čias pozicij ų klasei, kuriai b ūtų priskirtos 
pakeitimo vertybinia is popieriais pozicijos pagal 79 straipsn į, ji apskai čiuoja pakeitimo 
vertybiniais popieriais pozicijos pagal rizik ą įvertintą poziciją, vadovaudamasi IX priedo 4 
dalies 6–35 punktais.  
 
LT 105   LT Visais kitais atvejais ji apskai čiuoja pagal rizik ą įvertintą poziciją, vadovaudamasi IX priedo 4 
dalies 36–74 punktais. 
95 straipsnis 
1. Kai didel ė kredito rizika, susijusi su pakeitim o vertybiniais popieriais pozicijomis, 
perduodama iš kredito įstaigos iniciator ės pagal IX priedo 2 dalies s ąlygas, ta kredito įstaiga 
gali: 
a) tradicinio pakeitimo vert ybiniais popieriais atveju ne įtraukti į pagal rizik ą 
įvertintų pozicijų ir, jei tinka, tik ėtino nuostolio apskai čiavimą pozicijų, kurias 
ji pakeitė vertybiniais popieriais;  
b) sintetinio pakeitimo vertybi niais popieriais atveju apskai čiuoti pagal rizik ą 
įvertintas pozicijas ir, jei tinka, tik ėtiną nuostolį pakeitimo vertybiniais 
popieriais pozicij ų atžvilgiu, vadovaudamasi  IX priedo 2 dalimi. 
2. Kai taikoma 1 dalis, kredito įstaiga iniciator ė apskaičiuoja galim ų pakeitimo 
vertybiniais popieriais pozicij ų pagal rizik ą įvertintas pozicijas, nurodytas IX priede.  
Kai kredito įstaiga iniciator ė neperduoda didel ės kredito rizikos pagal 1 dal į, jai nereikia 
apskaičiuoti bet koki ų aptariamo pakeitimo vertybiniais popieriais pozicij ų pagal rizik ą 
įvertintų pozicijų. 
96 straipsnis 
1. Norint apskai čiuoti pakeitimo vertybiniais popi eriais pozicijos pagal rizik ą įvertintą 
poziciją, reikia taikyti rizikos koeficientus poz icijos rizikos vertei pagal IX pried ą, remiantis 
pozicijos kredito kokybe, kuri ą galima nustatyti, remiantis IKVI  kredito vertinimu ar kitokiu, 
IX priede nurodytu, b ūdu. 
2. Kai yra pozicija įvairiems pakeitimo vertybiniais popieriais segmentams, kiekvieno 
segmento pozicija laikoma atskira pakeitimo ve rtybiniais popieriais po zicija. Laikoma, kad 
subjektai, teikiantys kredito užtikrinim ą pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms, turi 
pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas. Pakeitimo vertybiniais popi eriais pozicijos apima 
pozicijas pakeitimui vertybini ais popieriais, kuris susij ęs su palūkanų normos ar valiutos 
išvestinių finansinių priemoni ų sandoriais. 
3. Kai pakeitimo vertybiniais popieriais pozicija  susijusi su tiesioginiu ar netiesioginiu 
kredito užtikrinimu, tai pozicijai taikom ą rizikos koeficient ą galima pakoreguoti pagal 90–93 
straipsnius, kurie skaito mi kartu su IX priedu. 
4. Atsižvelgiant į 57 straipsnio r punkt ą ir 66 straipsnio 2 dal į, pagal rizik ą įvertinta 
pozicija tur ėtų būti įtraukta į bendrą kredito įstaigos pagal rizik ą įvertintų pozicijų sumą, 
taikant 75 straipsnio a punkt ą. 
 
LT 106   LT 97 straipsnis 
1. Norint nustatyti pakeitimo  vertybiniais popieriais poz icijos rizikos koeficient ą, galima 
naudoti IKVI kredito vertinim ą pagal 96 straipsn į tik tuomet, jei kompetentingos institucijos 
pripažįsta, kad IKVI, toliau – reikalavimus atitinkan ti IKVI atitinka reikalavimus šiam tikslui.  
2. Kompetentingos institucijos pripaž įsta IKVI atitinkan čia reikalavimus 1 dalies 
tikslams tik tuomet, jei jas tenkina tai,  kaip laikomasi 81 straipsnyje nurodyt ų reikalavim ų, 
atsižvelgiant į VI priedo 2 dalies techninius kriterijus, ir kai institucija įrodo savo geb ėjimus 
pakeitimo vertybiniais popieriais  srityje, ir didelis pripažinimas rinkoje gali tai patvirtinti. 
3. Jei taikant šio straipsnio 1 dal į vienos valstyb ės narės kompetentingos institucijos 
pripažino IKVI atitinkan čia reikalavimus, kit ų valstybių narių kompetentingos institucijos gali 
pripažinti ši ą IKVI atitinkan čia reikalavimus tais pa čiais tikslais, neatlikdamos savo 
įvertinimo. 
4. Kompetentingos institucijos vieš ai paskelbia IKVI reikalavim ų atitikimo pripažinimo 
procesą ir reikalavimus atitinkan čių IKVI sąrašą.  
5. Norint šiuo tikslu panaud oti reikalavimus atitinkan čios IKVI kredito vertinim ą, jis turi 
atitikti IX priedo 3 dalyje smulkiau apib ūdintus patikimumo ir skaidrumo principus.  
98 straipsnis 
1. Nor ėdamos taikyti rizikos koeficientus pakeitim o vertybiniais popieriais pozicijoms, 
kompetentingos institucijos nustato, kokiem s IX priede nurodytiems kredito kokyb ės 
žingsniams turi b ūti priskiriami atitinkami reikalavimus atitinkan čios IKVI kredito vertinimai. 
Tokie sprendimai yra objektyv ūs ir nuosekl ūs. 
2. Kai vienos valstyb ės narės kompetentingos institucijos jau pri ėmė sprendim ą pagal šio 
straipsnio 1 dal į, kitų valstybių narių kompetentingos institucijos gali pripažinti t ą sprendim ą, 
pačios nevykdydamos sprendimo proceso. 
99 straipsnis 
IKVI kredito vertinimai, skirti kredito įstaigos pagal rizik ą įvertintų pozicijų apskaičiavimui 
pagal 96 straipsn į, turi būti naudojami nuosekliai ir  laikantis IX prie do 3 dalies nuostat ų. 
Kredito vertinim ų negalima naudoti pasirinktinai. 
100 straipsnis 
1. Atnaujinam ųjų pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais atveju, su s ąlyga, kad yra 
išankstinės amortizacijos nuostata, kredito įstaiga iniciator ė ar kredito įstaiga rėmėja 
pagal IX pried ą apskaičiuoja papildom ą pagal rizik ą įvertintą poziciją, atsižvelgdama 
į riziką, kad kredito rizikos l ygiai, su kuriais ji su sijusi, gali išaugti, įgyvendinus 
išankstinės amortizacijos nuostat ą. 
2. Tuo tikslu atnaujinamoji pozicija yra poz icija, kuria klientas pagal susitarim ą gali 
keisti panaudojamos sumos dyd į, o išankstin ės amortizacijos nuostata yra sutartin ė 
 
LT 107   LT sąlyga, pagal kuri ą, įvykus nustatytiems atvejams, reikia padengti investuotoj ų 
pozicijas iki pradinio išleist ų vertybini ų popierių termino. 
3. Su s ąlyga, kad mažmenin ėms pozicijoms, kurios yra nesusaistytos ir bes ąlygiškai 
atšaukiamos be išankstinio pranešimo, taikoma išankstin ės amortizacijos nuostata, 
kai išankstin ę amortizacij ą sąlygoja kiekybin ė vertė, susijusi su kitokiu nei 
vidutiniškai trij ų mėnesių pirkimo pardavimo kain ų skirtumo perviršiu, 
kompetentingos institucijos pakeitim ą vertybiniais popieriais gali traktuoti panašiai, 
kaip aprašyta IX priedo 4 dali es 27–30 punktuose, nustatant nurodyt ą konvertavimo 
skaičių. 
4. Kai kompetentinga institucija ketina konkre čiam pakeitimui vertybiniais popieriais 
taikyti metod ą pagal šio straipsnio 3 dal į, ji pirmiausia informuoja atitinkamas vis ų 
kitų valstybių narių kompetentingas institucijas. Prie š tai, kai tokio metodo taikymas 
taps kompetentingos institucijos bendrosios politikos metodu, taikytinu pakeitimui 
vertybiniais popier iais, kuris susij ęs su konkre čios rūšies išankstin ės amortizacijos 
sąlygomis, kompetentinga institucija turi  konsultuotis su atitinkamomis vis ų kitų 
valstybių narių kompetentingomis institucijomis ir atsižvelgti į pareikštas nuomones. 
Atitinkama kompetentinga institucija viešai paskelbia tokiose konsultacijose 
pareikštas nuomones ir priimt ą metodą. 
101 straipsnis 
1. Kredito įstaiga iniciator ė ar kredito įstaiga rėmėja, siekdama sumažinti investuotojams 
galimus ar esamus nuostolius,  neteikia paramos pakeitimui vertybiniais popieriais, kuris 
neįeina į jos sutartinius įsipareigojimus. 
2. Jeigu kredito įstaiga iniciator ė ar kredito įstaiga rėmėja nesilaiko šio straipsnio 1 dalies 
pakeitimo vertybiniais popieriais atžvilgiu, kompe tentinga institucija m ažiausiai pareikalauja 
turėti kapitalo, kuris padengt ų visas pakeitimo vertybiniais p opieriais pozicijas, lyg jos neb ūtų 
pakeitimo vertybiniais popier iais pozicijos. Kredito įstaiga viešai paskelbia, kad ji suteik ė 
paramą ne pagal sutarties nuostatas ir koki ą tai turėjo įtaką įstatymais nustatytam kapitalui. 
4 SKIRSNIS  
MINIMAL ŪS NUOSAV Ų LĖŠŲ REIKALAVIMAI OPERACINEI RIZIKAI PADENGTI  
102 straipsnis 
1. Kompetentingos institucijo s reikalauja, kad kredito įstaigos tur ėtų nuosavų lėšų 
operacinei rizikai padengti pagal 103, 104 ir 105 straip sniuose nurodytus metodus. 
2. Nepažeisdamos šio straipsnio 4 dalies, kredito įstaigos, kurios taiko 104 straipsnyje 
nurodytą metodą, nebegalės grįžti prie 103 straipsnyje nurodyto  metodo, išskyrus atvejus, kai 
to reikia d ėl pagrįstos rimtos priežasties ir gavus kompetenting ų institucijų leidimą. 
3. Nepažeisdamos šio straipsnio 4 dalies, kredito įstaigos, kurios taiko 105 straipsnyje 
nurodytą metodą, nebegalės grįžti prie 103 ar 104 straipsniuose nurodyt ų metodų, išskyrus 
 
LT 108   LT atvejus, kai to reikia d ėl akivaizdžios rimtos prieža sties ir gavus kompetenting ų institucij ų 
leidimą. 
4. Kompetentingos instituc ijos gali leisti kredito įstaigoms naudoti metod ų derinį pagal 
X priedo 4 dal į. 
103 straipsnis 
Kapitalo reikalavimas operacinei rizikai padengti pagal bazinio indikatoriaus metod ą yra tam 
tikras atitinkamo indikatoriaus procentas pa gal X priedo 1 dalyje nurodytus parametrus. 
104 straipsnis 
1. Pagal standartizuot ą metodą kredito įstaigos turi suskirstyti savo veikl ą į keletą 
verslo linij ų, kaip nurodyta X priedo 2 dalyje. 
2. Kiekvienai verslo linijai kredito įstaigos apskai čiuoja kapitalo reikalavim ą operacinei 
rizikai padengti, kaip tam tikr ą atitinkamo indikatoriaus procent ą pagal X priedo 2 
dalyje nurodytus parametrus. 
3. Tam tikroms verslo linijoms tam tikromis s ąlygomis kompetentingos  institucijos gali 
suteikti leidim ą kredito įstaigai naudoti alternatyv ų indikatori ų, kad nustatyt ų savo 
kapitalo reikalavim ą operacinei rizikai padengti. 
4. Kapitalo reikalavimas operacinei rizikai padengti pagal standartizuot ą metodą yra 
kapitalo reikalavim ų operacinei rizikai padengti visose  atskirose verslo linijose suma. 
5. Standartizuoto metodo parametr ai nurodyti X priedo 2 dalyje. 
6. Jeigu kredito įstaigos nori taikyti standartizuot ą metodą, jos turi atitikti X priedo 2 
dalyje nurodytus kriterijus. 
105 straipsnis 
1. Kredito įstaigos gali naudoti pažang ųjį vertinimo metod ą, remdamosi savo vidaus 
rizikos vertinimo sistemomis, su s ąlyga, kad kompetentinga institucija suteikia leidim ą 
atitinkam ų metodų naudojimui, apskai čiuojant nuosav ų lėšų reikalavim ą. 
2. Kredito įstaigos privalo įrodyti savo kompetentingoms in stitucijoms, kad jos atitinka 
X priedo 3 dalyje nurodytus tinkamumo kriterijus.  
3. Jeigu ES patr onuojanti kredito įstaiga ir jos dukterin ės įmonės arba ES 
patronuojan čios finans ų kontroliuojan čiosios (holdingo) bendrov ės dukterin ės įmonės ketina 
taikyti pažang ųjį vertinimo metod ą, įvairių juridinių asmenų kompetentingos institucijos turi 
glaudžiai bendradarbiauti, kaip numatyta 128–132 straipsniuose. Šio metodo taikymas apima 
X priedo 3 dalyje išvardintus elementus. 
4. Jei ES patronuojanti kredito įstaiga ir jos dukterin ės įmonės arba ES patronuojanti 
finansų įstaiga ir jos dukterin ės įmonės vieningai taiko pažang ųjį vertinimo metod ą 
 
LT 109   LT patronuojan čiai įstaigai ir jos dukterin ėms įmonėms, tai kompetentingos institucijos gali leisti, 
kad X priedo 3 dalyje nurodytus tinkamumo kriterijus kartu atitikt ų patronuojanti įstaiga ir jos 
dukterinės įmonės. 
 
Ð2000/12/EB 
35 SKIRSNIS  
DIDELĖ RIZIKA  
 
Ð 2000/12/EB 1 str. 24 dalis 
(pritaikytas) 
Ö naujas 
106 straipsnis 
1. „r Rizika“, taikant 48, 49 ir 50 straipsnius  ⌦ šį skirsnį ⌫, yra turtas  ⌦ bet koks 
turtas ⌫ ir nebalansiniai s straipsniai s, nurodyti as šios direktyvos 43 straipsnyje bei 
II ir IV prieduose  ⌦ 3 skirsnio 1 poskirsnyje ⌫, netaikant juos ame numatyt ų 
rizikos koeficient ų ar laipsni ų;. 
rizikos  ⌦ Rizika, susidaranti d ėl straipsni ų, ⌫ nurodytų IV priede, privalo  ⌦ turi 
būti ⌫ apskaičiuojama pagal vien ą iš III priede išd ėstytų metodų;. 
sandorio šalims netaikant rizikos koeficient ų; kompetentin goms  
⌦ Kompetentingoms ⌫ institucijoms sutikus, visoms nuosav ų lėšų pozicijoms, be 
išlygų priskiriamoms nuosavoms l ėšoms, gali b ūti netaikomas rizikos apibr ėžimas, 
jei tokios nuosavos l ėšos nėra įtrauktos į Ökredito įstaigos nuosav ų lėšų mokumo 
koeficiento  Ö 75 straipsnio tikslais  arba kitų nuolatinio steb ėjimo koeficient ų, 
numatytų šioje direktyvoje ir  kituose Bendrijos teis ės aktuose, Ö apskaičiavimą .; 
2. r Rizikai nepriskiriamas  nei vienas iš dviej ų variantų: 
a) jei atliekamos užsienio valiutos operacijos – įprastinio atsiskaitymo rizika, 
atsirandanti per 48 valandas nuo apmok ėjimo, arba  ⌦ ; ⌫ 
b) jei atliekamos vertybini ų popierių pirkimo ar pardavimo operacijos – įprastinio 
atsiskaitymo rizika, atsirandanti pe r penkias darbo dienas po apmok ėjimo ar 
vertybinių popierių perdavimo priklausomai nuo to, kas įvyksta pirmiau; . 
 
Ð2000/12/EB 1 str. 1 dalies tre čia 
pastraipa (pritaikytas) 
107 straipsnis 
Priežiūros ir didel ės rizikos kontrol ės ⌦ Šio skirsnio ⌫ taikymo tikslais, ⌦ sąvoka 
„kredito įstaiga“ apima: ⌫ 
 
LT 110   LT a) kredito įstaiga, apib ūdinta pirmoje pastr aipoje , įskaitant kredito įstaigos  ⌦ jos ⌫ 
filialus tre čiosiose šalyse; ir 
b) bet kuri privati ar viešoji įmonė, įskaitant jos filialus, atitinkanti pirmoje pastraipoje  
pateiktą „kredito įstaigos“ apibr ėžimą ir gavusi leidim ą veiklai tre čiojoje šalyje; . 
 
Ð 2000/12/EB 48 str. 1 dalis 
(pritaikytas) 
Ö naujas 
108 straipsnis 
Ataskaitų apie didel ę riziką teikimas  
1. Kredito įstaigai kylanti rizika d ėl vieno kliento ar susijusi ų klientų grupės laikoma 
didele, kai jos vert ė yra lygi arba viršija 10 % kredito įstaigos nuosav ų lėšų. 
ÖŠiais tikslais 1 skirsn į galima skaityti, ne įtraukiant 57 straipsnio q punkto ir 63 straipsnio 3 
dalies, ir reikia skaityti be 66 straipsnio 2 dalies.  
 
Ð2000/12/EB 48 str. 4 dalies 
pirma pastraipa (pritaikytas) 
109 straipsnis 
Kompetentingos institucijos privalo reikalauti, kad ki ekviena kredito įstaiga tur ėtų patikimas 
valdymo ir apskaitos proced ūras bei tinkamus vidaus kontrol ės mechanizmus, kad gal ėtų 
visas didel ės rizikos grupes bei v ėlesnius poky čius nustatyti ir registruoti ⌦ pagal ⌫ taip, 
kaip apibr ėžia ir numato  šią direktyva ą, taip pat kad toki ą riziką būtų galima steb ėti 
atsižvelgiant į kiekvienos kredito įstaigos vykdom ą rizikos politik ą. 
 
Ð2000/12/EB 48 str. 2 dalis 
(pritaikytas) 
110 straipsnis 
Ataskaitų apie didel ę riziką teikimas  
21. Kredito įstaiga praneša kompetentingoms institucijoms apie kiekvien ą 1 dalyje 
apibūdintą didelę riziką. 
Valstybės narės savo nuoži ūra užtikrina tokios informacijos teikim ą pagal vien ą iš dviejų 
toliau pateikt ų metodų: 
a) informacija apie visas didel ės rizikos grupes teikiama ne re čiau kaip kart ą per metus, 
taip pat visus metus informuoj ama apie visas naujas didel ės rizikos grupes bei apie 
esamos didel ės rizikos padid ėjimą mažiausiai 20 %, palyginti su ankstesniais 
duomenimis; 
 
LT 111   LT b) informacija apie visas dideles rizikos grupes teikiama ne re čiau kaip keturis kartus 
per metus. 
 
Ð 2000/12/EB 48 str. 3 dalis 
(pritaikytas) 
Ö naujas 
3.2Ö Išskyrus kredito įstaigas, kurios remi asi 114 straipsniu d ėl užtikrinimo priemon ės 
pripažinimo, apskai čiuodamos pozicij ų vertę 111 straipsnio 1, 2 ir 3 dali ų tikslais,  Tačiau 
aApie riziką, kuriai pagal 49  ⌦ 111 ⌫ straipsnio7  Ö 3  dalies a, b, c, d, f, g ir h punktus 
taikomos išlygos, nereikia pranešti vadovaujantis 2  Ö 1  dalyje nurodytais metodais, o 
informacijos apie rizik ą, kuri apib ūdinta 49  ⌦ 111 ⌫ straipsnio 7  Ö 3  dalies e ir i 
punktuose bei 8, 9 ir 10 dalyse Ö 115 ir 116 straipsniuose , teikimo dažnumas, nurodytas 2  
Ö 1 dalies  2 įtraukoje  Ö b punkte , gali būti sumažintas iki dviej ų kartų per metus. 
 
Ð 2000/12/EB 48 str. 4 dalies 
antra pastraipa (pritaikytas) 
Tuo atveju, kai kredito įstaiga vadovaujasi 3  ⌦ 2 ⌫ dalies nuostatomis, ji ne mažiau kaip 
vienerius metus po įvykio, dėl kurio gali b ūti taikoma išlyga, saugo įrašus apie išlygos 
taikymo motyvus, kad atsakingos  valdžios institucijos gal ėtų nustatyti, ar tai yra pateisinama. 
 
Ø nauja 
3. Valstyb ės narės gali pareikalauti informacijos apie koncentruot ą užtikrinimo priemon ės 
emitentų riziką, kurią prisiima kredito įstaiga. 
 
Ð 2000/12/EB 49 str. 1–5 dalys 
(pritaikytas) 
Î1 2004/xx/EB 3 str. 7 dalis 
Ö naujas 
111 straipsnis 
Didelės rizikos ribos  
1. Kredito įstaigai negali kilti rizika d ėl vieno kliento ar susijusi ų klientų grupės, 
didesnė kaip 25 % jos nuosav ų lėšų. Ö Šiais tikslais ir kit ų šio straipsnio nuostat ų 
tikslais 1 skirsn į galima skaityti, neatsižvelgiant į 57 straipsnio q punkt ą ir 63 
straipsnio 3 dal į, ir reikia skaityti be 66 straipsnio 2 dalies.  
2. Kai klientas ar susijusi ų klientų grupė yra kredito įstaigos patronuojanti arba 
dukterinė įmonė ir (arba) viena ar  daugiau tos patronuojan čios įmonės dukterini ų 
įmonių, 1 dalyje nurodytas procentinis dydis sumažinamas iki 20 %. Ta čiau 
valstybės narės gali netaikyti d ėl tokių klientų kylančiai rizikai 20 % apribojimo, jei 
jos yra numa čiusios special ų tokios rizikos steb ėjimą naudojant kitas priemones ar 
taikant kitas proced ūras. Apie toki ų priemoni ų ar proced ūrų turinį jos privalo 
informuoti Komisij ą ir Î1 Europos bankininkyst ės komitetą.  
 
LT 112   LT 3. Bendra kredito įstaigai tenkanti didel ė rizika negali viršyti 800 % jos nuosav ų lėšų. 
 
Ð 2000/12/EB 49 str. 4 dalis 
(pritaikytas) 
4. Valstyb ės narės gali nustatyti griežtesnes ribas negu to s, kurios nurodytos 1, 2 ir 3 dalyse.  
 
Ð 2000/12/EB 49 str. 1–5 dalys 
54. Kredito įstaiga visada turi laikytis 1, 2 ir 3 dalyse nurodyt ų ribų, taikomų jos rizikai. 
Jei ypatingu atveju rizika viršija min ėtas ribas, apie š į faktą privaloma nedelsiant 
informuoti atsakingas valdžios institucijas, kurios, jei aplinkyb ės leidžia, gali skirti 
kredito įstaigai tam tikr ą laiką, per kur į ji galėtų įvykdyti reikalavimus d ėl 
apribojim ų. 
 
Ø nauja 
112 straipsnis 
1. 113–117 straipsniuose „garantija“ apima kredit o išvestines finansines priemones, 
pripažintas pagal 90–93 straipsnius, kitokias nei su kreditu susijusius vekselius. 
2. Taikant šio straipsnio 3 dal į, jeigu pagal 113–117 straipsnius gali b ūti leidžiama 
pripažinti tiesiogin į arba netiesiogin į kredito užtikrinim ą, tai turi b ūti laikomasi 
tinkamumo reikalavim ų ir kitų minimali ų reikalavim ų, nurodytų 90–93 straipsniuose 
pagal rizik ą įvertintoms pozicijoms apskai čiuoti, vadovaujantis 78–83 straipsniais. 
3. Kai kredito įstaiga vadovaujasi 114 straipsnio 2 dalimi, kredito užtikrinimo 
pripažinimas priklauso nuo atitinkam ų 84–89 straipsni ų reikalavim ų. 
 
Ð 2000/12/EB 49 str. 4 ir 6 dalys 
pritaikyta (pritaikytas) 
113 straipsnis 
1. Valstyb ės narės gali nustatyti griežtesnes ribas negu tos, kurios nurodytos ⌦ 111 ⌫ 
75 straipsnio yje 1, 2 ir 3 dalyse . 
62. Valstyb ės narės gali visiškai ar iš dalies netaikyti ⌦ 111 ⌫ 75 straipsnio 1, 2 ir 3 
dalių nuostatų rizikai, kuri kyla kredito įstaigai dėl savo patronuojan čios įmonės, kitų tos 
patronuojan čios įmonės dukterini ų įmonių arba savo pa čios dukterini ų įmonių, jei 
konsoliduota prieži ūra, vykdoma vadovaujantis šia dire ktyva arba analogiškais tre čiojoje 
šalyje galiojan čiais koeficientais, apim a ir tokias kredito įstaigas. 
 
LT 113   LT  
Ð 2000/12/EB 49 str. 7 dalis 
(pritaikytas) 
Ö naujas 
73. Valstyb ės narės gali visiškai ar iš dalies netaikyti ⌦ 111 straipsnio ⌫ 1, 2 ir 3 dali ų 
nuostatų: 
(a) turto straipsniams, kuriuos s udaro pretenzijo s A zonos cent rinei valdžiai ar 
centriniams bankams;  Ö centrinei valdžiai ar ce ntriniams bankams, kurie be 
užtikrinimo priemoni ų gautų 0 % rizikos koeficient ą pagal 78–83 straipsnius;  
(b) turto straipsniams, kuriuos su daro pretenzijos Europos Be ndrijoms 
Ö tarptautin ėms organizacijoms ar daugiašaliams pl ėtros bankams, kurie be 
užtikrinimo priemoni ų gautų 0 % rizikos koeficient ą pagal 78–83 
straipsnius;   
(c) turto straipsniams, kuriuos sudaro pret enzijos, apdraustos A zonos centrin ės 
valdžios ar centrini ų bankų arba Europos Bendrij ųÖ centrinės valdžios, 
centrinių bankų, tarptautini ų organizacij ų ar daugiašali ų plėtros bank ų  
tiesioginėmis garantijomis, Ö kai pretenzij ų be užtikrinimo priemoni ų 
subjektui, suteikian čiam garantij ą, rizikos koeficientas b ūtų 0 % pagal 78–83 
straipsnius;  
(d) kitai rizikai, priskiriamai A zonos cent rinei valdžiai ar centriniams bankams 
arba Europos Bendrijoms Ö centrinei valdžiai, centriniams bankams, 
tarptautin ėms organizacijoms ar daugiašaliams pl ėtros bankams, arba 
apdraustai j ų garantijomis, Ö kai pretenzij ų be užtikrinimo priemoni ų subjektui, 
kuriam priskiriama rizika arba  kuris jai suteikia garantij ą, rizikos koeficientas 
būtų 0 % pagal 78–83 straipsnius;  
(e) turto straipsniams, kuriuos sudaro pret enzijos ir kita rizika, priskiriama B 
zonosÖ pirmiau a punkte nepamin ėtai centrinei valdžiai arba centriniams 
bankams, kuri išreikšta ir tam tikrais atvejais finansuojama skolinink ų 
nacionaline valiuta; 
(f) turto straipsniams ir kitai rizikai, apdraustai kompetentingas institucijas 
tenkinančiu užstatu, kur į sudaroÖ skolos vertybiniai popieriai, išleisti A 
zonos  centrinės valdžios arba centrini ų bankų, vertybiniai popieriai, arba 
apdraustoms Europos Bendrij ų arba valstyb ės narės regiono ar vi etos valdžios 
institucijų išleistais vertybiniais popier iais, kuriems 44 straipsnyje moku mo 
apskaičiavimui nustatytas nulinis rizikos koeficientas Ö tarptautini ų 
organizacij ų, daugiašali ų plėtros bank ų ar valstybi ų narių regioninės valdžios 
ar vietos vald žios institucij ų, kurių vertybiniai popieriai s udaro pretenzijas savo 
emitentui, kuri ų rizikos koeficientas b ūtų lygus 0 % pagal 78–83 straipsnius;  
(g) turto straipsniams ir kitoms rizikoms, apdraustoms kompeten tingas institucijas 
tenkinančiu užstatu, kur į sudaro gryn ųjų pinigų indėliai, laikomi 
skolinančioje⌦ kredito ⌫ įstaigoje arba kredito įstaigoje, kuri yra 
skolinančios įstaigos patronuojanti arba dukterin ė įmonė; 
 
LT 114   LT (h) turto straipsniams ir kitoms rizikoms, apdraustoms kompeten tingas institucijas 
tenkinančiu užstatu, kur į sudaro skolinan čios ⌦ kredito ⌫ įstaigos arba 
kredito įstaigos, kuri yra skolinan čios ⌦ kredito ⌫ įstaigos patronuojanti 
arba dukterin ė įmonė, išleisti ind ėlio pažym ėjimai, laikomi vienoje iš ši ų 
įmonių; 
(i) turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos ir k itos rizikos, tenkan čios 
kredito  įstaigoms, kuri ų mokėjimo terminas ne ilgesnis kaip vieneri metai, bet 
kurios nėra tų įstaigų nuosavos l ėšos; 
(j) turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos ir kitos rizikos, kylan čios dėl tų 
įstaigų, kurios n ėra kredito įstaigos, bet kurios atitinka  45 straipsnio 2 dalyje  
Ö VI priedo 1 dalies 82 punkte  nurodytas s ąlygas, ir kuri ų mokėjimo 
terminas yra ne ilgesnis kaip vieneri metai, apdraustos toje pa čioje dalyje 
nurodyta tvarka; 
(k) prekybos ir kitiems panašiems vekseliams, kuri ų mokėjimo terminas yra ne 
ilgesnis kaip vieneri metai ir  kurie yra pasirašyti kit ų kredito įstaigų; 
(l) skolos vertybiniams popieriams, apibr ėžtiems Direktyvos 85/611/EEB 22 
straipsnio 4 dalyje ; Ö padengtoms obligacijoms, apibr ėžtoms 78–83 
straipsniuose;  
 
Ð 2000/12/EB (pritaikytas) 
(m) tolesnio derinimo metu – 51 straipsnio 3  ⌦ 122 straipsnio 1 ⌫ dalyje 
nurodytoms draudimo bendrovi ų akcijoms, sudaran čioms ne daugiau kaip 
40 % tokias akcijas įsigyjančios kredito įstaigos nuosav ų lėšų; 
(n) turto straipsniams, kuriuos suda ro pretenzijos regiono ar centrin ėms kredito 
įstaigoms, su kuriomis, remiantis teisin ėmis ar įstatymuose išd ėstytomis 
nuostatomis, skolinanti ⌦ kredito ⌫ įstaiga sudaro vien ą sistemą ir kurios, 
remiantis tomis nuostatomis, yra atsakingos už gryn ųjų pinigų kliringo 
operacijas toje sistemoje; 
 
Ð 2000/12/EB 
(o) rizikoms, apdraustoms kompet entingas institucijas tenkinan čiu užstatu, kur į 
sudaro vertybiniai popieriai, išskyrus  tuos, kurie nurodyti f punkte; jei tuos 
vertybinius popierius išle idžia ne pati kredito įstaiga, jos patronuojanti įmonė 
ar viena iš jos dukterini ų įmonių ir ne atit inkamas klientas ar su banku susijusi ų 
klientų grupė. Vertybiniai popieriai, naudoj ami kaip užstatas, turi b ūti įvertinti 
rinkos kaina, j ų vertė turi būti didesnė už apdraust ų rizikų sumą, taip pat jais 
turi būti prekiaujama vertybini ų popierių biržoje arb a jie turi b ūti pakankamai 
likvidūs ir būti reguliariai kotiruojami rinkoje,  kurioje veikia profesional ūs 
biržos makleriai, ir kuriems, tenkinant valstyb ės narės, kurioje įsteigta kredito 
įstaiga, kompetenting ų institucij ų reikalavimus, galima nustatyti to kią 
objektyvi ą kainą, kad bet kada b ūtų galima patikrinti perteklin ę vertybini ų 
popierių vertę. Privaloma perteklin ė vertė yra 100  %, tačiau ji turi siekti 150  %, 
jei tai yra akcijos, ir 50  %, jei tai yra skolos vert ybiniai popieriai, kuriuos 
 
LT 115   LT išleido kredi to įstaigos, valstyb ės narės regiono ar vietos valdžios institucijos, 
išskyrus tuos, kurie nurodyti 44 straip snyje, taip pat jei tai yra skolos 
vertybiniai popieriai,  kuriuos išleido Europos investicij ų bankas ir daugiašaliai 
plėtros bankai. V ertybiniai po pieriai, naudojami kaip užstatas, negali b ūti 
kredito įstaigų nuosavos l ėšos; 
 
Ð 2000/12/EB 
(p) paskoloms, apdraustoms kompetentingas institucijas tenkinan čiu užstatu, 
įkeičiant gyvenamojo ploto nuosavyb ę ar Suomijos gyvenam ųjų namų statybos 
bendrovių, veikiančių pagal 1991 m. priimt ą Suomijos gyvenam ųjų namų 
statybos bendrovi ų įstatymą ar vėliau priimtus lygiaver čius teisės aktus, pagal 
kuriuos nuomotojas išlaiko visišk ą teisę į nuomojamo gyvenamojo ploto 
nuosavyb ę tol, kol nuomininkas ne pasinaudoja galimybe j ą išpirkti, – visais 
atvejais iki 50 % atitinkamo s gyvenamojo ploto nuosavyb ės vertės; 
Nuosavyb ės vertė, tenkinant kompetenting ų institucij ų reikalavimus, 
apskaičiuojama remiantis griežtomis ver tinimo normomis, kurios nurodytos 
įstatymuose ir  kituose teis ės aktuose. Vertinama ne re čiau kaip kart ą per metus. 
Šioje pastraipoje gyvenamojo ploto nuosavyb ė – gyvenamasis plotas, kuriame 
gyvena arba kur į nuomoja skolininkas;  
 
Ø nauja 
(q) toliau pateiktoms pozicijoms, kurioms pagal 78–83 straipsnius b ūtų 
priskiriamas 50 % rizikos koeficienta s ir tik iki 50 % atitinkamos nuosavyb ės 
vertės: 
i) pozicijoms, apdraustoms užstatu, įkeičiant biurus ar kitas komercin ės paskirties 
patalpas, arba Suomijos gyvenam ųjų namų statybos bendrovi ų, veikian čių 
pagal 1991 m. priimt ą Suomijos gyvenam ųjų namų statybos bendrovi ų 
įstatymą ar vėliau priimtus lygiaver čius teisės aktus d ėl biurų ir kitų 
komercin ės paskirties patalp ų, akcijomis;  
ii) pozicijoms, susijusioms su turt o išperkamosios nuomos sandoriais d ėl biurų ar 
kitų komercin ės paskirties patalp ų. 
Punkto ii tikslais, iki 2011 m. gr uodžio 31 d. kiekvi enos valstyb ės narės 
kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigoms pripažinti 100 % atitinkamo 
turto vert ės. Šio laikotarpio pabaigoje tok į traktavim ą reikia perži ūrėti. Valstyb ės 
narės turi informuoti Komisij ą, kiek jos naudojasi šiuo lengvatiniu režimu. 
 
Ð 2000/12/EB (pritaikytas) 
qr) 50 % vidutin ės arba mažos rizikos nebalansinia ms straipsniams, išvardytiems 
šios direktyvos II priede; 
rs) kompetentingoms institucijoms prita rus, garantijoms (išskyrus paskol ų 
garantijas), kurios pagr įstos teisin ėmis ar prieži ūros nuostatomis ir kurias savo 
nariams yra suteik ę savitarpio garantij ų fondai, turintys kredito įstaigų statusą, jų 
bendrai sumai taikant 20 % rizikos koeficient ą. 
 
LT 116   LT Kad būtų užkirstas kelias konkurencijos iškraipymams, valstyb ės narės informuoja 
Komisiją apie tai, kaip jos naudoj asi šia pasirinkimo galimybe;  
st) mažos rizikos nebalansiniams straip sniams, nurodytiems II priede, jei su 
klientu ar su susijusi ų klientų grupe buvo sudaryta sutartis, pagal kuri ą rizika gali 
kilti tik tuo atveju, jei nustatyta, kad d ėl jos nebus viršytos pagal ⌦ 111 straipsnio 
1–3 dalis ⌫ 1, 2 ir 3 dalis  taikytinų apribojim ų ribos. 
 
Ø nauja 
Pagal kredito įstaigos išleist ą su kreditu susijus į vekselį gautiems gryniesiems 
pinigams, taip pat sandori o šalies paskoloms ir ind ėliams kredito įstaigai arba  kredito 
įstaigoje, kuriems taikoma įskaitymo sandori ų sutartis, pripažinta pagal 90–93 
straipsnius, turi b ūti taikomas g punktas. 
 
Ð 2000/12/EB 49 str. o punkto 
antras ir tre čias sakiniai 
(pritaikytas) 
Ö naujas 
⌦ Punkto o tikslais ⌫ vV ertybiniai popieriai, naud ojami kaip užtikrinimo 
priemonė, turi būti įvertinti rinkos kaina, j ų vertė turi būti didesnė už apdraust ų rizikų 
sumą, taip pat jais turi b ūti prekiaujama vertybini ų popierių biržoje arba jie turi b ūti 
pakankamai likvid ūs ir būti reguliariai kotiruojami rinkoje, kurioje veikia 
profesional ūs biržos makleriai, ir kuriems, tenkinant valstyb ės narės, kurioje įsteigta 
kredito įstaiga, kompetenting ų institucij ų reikalavimus, galima nustatyti toki ą 
objektyvi ą kainą, kad bet kada b ūtų galima patikrinti perteklin ę vertybini ų popierių 
vertę. Privaloma perteklin ė vertė yra 100 %. t Tačiau ji turi siekti 150 %, jei tai yra 
akcijos, ir 50 %, je i tai yra skolos vertybiniai popi eriai, kuriuos išleido kredito  
įstaigos, valstyb ės narės regiono ⌦ valdžia ⌫ ar vietos valdžios institucijos, 
išskyrus tuos, kurie nurodyti 44 straipsnyje  ⌦ f punkte ⌫, taip pat jei tai yra skolos 
vertybiniai popieriai, kuriuos  išleido Europos investicij ų bankas ir  daugiašaliai 
plėtros bankai, Öišskyrus tuos, kuri ų rizikos koeficienta s pagal standartizuot ą 
metodą lygus 0 %. Kai pozicijos trukm ė neatitinka kredito užtikrinimo trukm ės, 
užtikrinimo priemon ė nepripaž įstama.  ⌦ Vertybiniai popieria i, naudojami kaip 
užtikrinimo priemon ė, negali būti kredito įstaigų nuosavos l ėšos. ⌫ 
⌦ Taikant punkt ą p,⌫ nNuosavybės vertė, tenkinant kompetenting ų institucij ų 
reikalavimus, apskai čiuojama remiantis griežtomis vertinimo normomis, kurios 
nurodytos įstatymuose ir kituose teis ės aktuose. Vertinama ne re čiau kaip kart ą per 
metus. Šioje Pastraipoje  ⌦ Punkte p ⌫ gyvenamojo ploto nuosavyb ė – 
gyvenamasis plotas, kuriame gyvena arba kur į nuomoja skolininkas; . 
Kad būtų užkirstas kelias konkurencijos iškraipymams, valstyb ės narės informuoja 
Komisiją apie visus ⌦ s punkte ⌫ numatomus netaikymo at vejus tai, kaip jos 
naudojasi šia pasirinkimo galimybe ;. 
 
LT 117   LT  
Ø nauja 
114 straipsnis 
1. Straipsnio 3 dalyje, apskai čiuodamos 111 straipsnio 1–3 dalyse numatyt ą pozicijų 
vertę, valstybės narės, užuot pasinaudojusios 113 straipsn io 3 dalies f, g, h ir o punktuose 
numatyta visiško arba dalinio netaikymo galimybe, gali kredito įstaigų atžvilgiu, kurios 
naudoja finansin ę užtikrinimo priemon ę (išsamusis metodas) paga l 90–93 straipsn ius, leisti 
tokioms kredito įstaigoms naudoti mažesn ę vertę negu pozicijos vert ė, bet ne mažesn ę nei 
bendra jų pozicijų klientui arba susijusi ų klientų grupei visiškai pakoreguot ų pozicijų verčių 
suma. 
Šiais tikslais „visiškai pakoreguota pozicijos vert ė“ – tai vert ė, apskaičiuota pagal 90–93 
straipsnius, atsižvelgiant į kredito rizikos mažinim ą, kintamumo koregavimus ir visus termin ų 
neatitikimus (E*). 
Kai ši dalis taikoma kredito įstaigai, 113 straipsnio 3 dalies f, g, h ir o punktai atitinkamai 
kredito įstaigai netaikomi. 
2. Taikant šio straipsnio 3 dal į, kredito įstaigai, kuriai leidžiama naudoti savo pa čios 
LGD įverčius ir konvertavimo veiksnius 84–89  straipsniuose nurodytai pozicij ų klasei, gali 
būti leidžiama, jei ji, kompetenting ų institucij ų nuomone, yra paj ėgi įvertinti finansin ės 
užtikrinimo priemon ės poveikį jų pozicijoms atskirai nuo kit ų su LGD susijusi ų aspektų, 
pripažinti tok į poveikį, apskaičiuojant pozicij ų vertes, taikant 113 straipsnio 3 dal į. 
Kompetenting ų institucij ų reikalavimai turi b ūti patenkinti d ėl kredito įstaigų pateiktų įverčių 
tinkamumo naudoti pozicijos vertei sumažinti,  siekiant laikytis 111 straipsnio nuostat ų.  
Jei kredito įstaigai leidžiama naudoti savus finansin ės užtikrinimo priemon ės poveikio 
įverčius, ji privalo tai daryti nuosek liai, laikydamasi kompetenting ų institucij ų reikalavim ų. 
Šis metodas vis ų pirma tur ėtų būti taikomas visoms didel ėms pozicijoms. 
Kredito įstaigoms, kurioms leidžiama naudoti savo LGD įverčius ir konvertavimo veiksnius 
pozicijų klasei pagal 84–89 straipsnius ir kurios neskai čiuoja savo pozicij ų vertės, 
naudodamos pirmoje pastraipoje nurodyt ą metodą, gali būti leista naudoti pirmiau 9 dalies 1 
punkte nurodyt ą metodą arba 113 straipsnio 3 dalies o punkte nurodyt ą metodą pozicijų vertei 
apskaičiuoti. Kredito įstaiga turi naudotis tik vienu iš ši ų dviejų metodų. 
3. Kredito įstaiga, kuriai leista naudo ti 1 ir 2 dalyse apib ūdintus metodus, skai čiuojant 
pozicijų vertę, taikant 111 straipsnio 1–3 dalis, turi atlikti periodinius savo kredito rizikos 
koncentracijos, įskaitant bet kokios gautos užtikrinimo priemon ės realizuotin ą vertę, 
testavimus nepalankiausiomis s ąlygomis. 
Jie turi b ūti taikomi rizikai, kylan čiai dėl galimų rinkos s ąlygų pokyčių, kurie gal ėtų 
neigiamai paveikti kredito įstaigų nuosavų lėšų pakankamum ą, ir rizikai, kylan čiai dėl 
užtikrinimo priemon ės realizavimo nepalankiausiose s ąlygose. 
Kredito įstaiga turi patenkinti kompetenting ų institucij ų reikalavimus, kad atliktas testavimas 
nepalankiausiomis s ąlygomis b ūtų pakankamas ir tinkamas tokios rizikos įvertinimui. 
 
LT 118   LT Jeigu toks testavimas nepalankiausiomis s ąlygomis rodo mažesn ę gautos užtikrinimo 
priemonės realizuotin ą vertę, negu kad b ūtų leista atsižvelgti pagal 2 ir 3 dalis, užtikrinimo 
priemonės vertė, kurią leidžiama pripažinti, apskai čiuojant pozicij ų vertę, taikant 111 
straipsnio 1–3 dalis, turi b ūti atitinkamai sumažinta. 
Valdydamos koncentracijos rizik ą tokios kredito įstaigos į savo strategijas turi įtraukti: 
a) politik ą ir proced ūras, kuriomis valdyt ų riziką, kylančią dėl pozicijų ir bet koki ų šių 
pozicijų kredito užtikrinimo trukm ės neatitikimo; 
b) politik ą ir proced ūras, susijusias su koncentracijos rizika, kylan čia, taikant kredito 
rizikos mažinimo metodus, o ypa č su didele netiesiogine kredito rizika (pvz., su 
vienu vertybini ų popierių, kurie priimami kaip užtikrinimo priemon ė, emitentu). 
4. Kai užtikrinimo priemon ės poveikis pripaž įstamas pagal pirmiau išd ėstytas 1 arba 2 
dalis, valstyb ės narės gali laikyti bet kuri ą padengtą rizikos dal į tenkančia užtikrinimo 
priemonės emitentui, o ne klientui. 
 
Ð 2000/12/EB 49 str. 8 ir 9 dalys 
(pritaikytas) 
Ö naujas 
115 straipsnis 
81. Taikydamos ⌦ 111 straipsnio 1–3 dalis ⌫ 1, 2 ir 3 dalis , valstybės narės gali taikyti 
20 % rizikos koeficient ą turto straipsniams, kuriuos sudaro pretenzijos valstybi ų narių regionų 
⌦ valdžiai ⌫ ir vietos valdžios institucijoms, Ö kai toms pretenzijoms pagal 78–83 
straipsnius b ūtų priskiriamas 20 % rizikos koeficien tas, ir kitoms pozicijoms, kurios 
priskiriamos tokiai valdžiai ir valdžios  institucijoms arba kurios apdraustos j ų garantijomis ir 
kurių atžvilgiu pretenzijoms priskiriamas  20 % rizikos koeficientas pagal 78–83 
straipsnius.  taip pat kitoms rizikoms, kurios kyla d ėl tokių institucij ų arba kurias garantuoja 
tokios institucijos;  tačiau, atsižvelgdamos į 44 straipsnyje nurodytas s ąlygas, valstyb ės narės 
gali sumažinti  šį koeficient ą iki 0  %. 
Ö Tačiau valstyb ės narės gali sumažinti š į koeficient ą iki 0 % turto straipsniams, kuriuos 
sudaro pretenzijos valstybi ų narių regionų valdžiai ir vietos valdžios institucijoms, kai šioms 
pretenzijoms b ūtų priskirtas 0 % rizikos koeficientas pagal 78–83 straipsn ius, ir kitoms 
pozicijoms, kurios priskiriamos tokiai  valdžiai arba kurios apdraustos j ų garantijomis, kuri ų 
atžvilgiu pretenzijoms priskiriamas 0 % rizikos koeficientas pagal 78–83 straipsnius.  
9.2. Taikydamos ⌦ 111 straipsnio 1–3 dalis ⌫ 1, 2 ir 3 dalis , valstybės narės gali 
nustatyti 20 % rizikos koeficient ą tiems turto straipsniams, kuriuos  sudaro pretenzijos ir kitos 
rizikos, tenkan čioms kredito  įstaigoms, kuri ų mokėjimo terminas ne trumpesnis kaip vieneri, 
bet ne ilgesnis kaip treji metai, ir 50 % rizikos koeficient ą tiems turto straipsniams, kuriuos 
sudaro pretenzijos kredito  įstaigoms, kuri ų terminas ilgesnis kaip treji metai, jei tos 
pretenzijos yra kredito  įstaigos išleistos skolos priemon ės ir, kompetenting ų institucij ų 
nuomone, yra likvidžios reguliuojamoje rinkoje, kurioje ve ikia profesional ūs biržos makleriai, 
bei kiekvien ą dieną kotiruojamos toje rinkoje arba kurias išleisti leido valstyb ės narės, kurioje 
įsteigta kredito  įstaiga, kompetentingos institucijos. N ė vienas iš ši ų turto straipsni ų jokiu 
būdu negali b ūti įskaitomas į nuosavas l ėšas. 
 
LT 119   LT  
Ð 2000/12/EB 49 str. 10 dalis 
(pritaikytas) 
116 straipsnis 
10. Taikydamos išlyg ą 7 dalies i punktui ir 9 daliai  ⌦ 113 straipsnio 3 dalies i punktui ir 115 
straipsnio 2 daliai ⌫, valstybės narės gali numatyti 20 % rizikos koeficient ą tiems turto 
straipsniams, kuriuos sudaro pret enzijos ir kitos rizikos, tenkan čios kredito įstaigoms, 
nepriklausomai nuo mok ėjimo termino. 
 
Ð 2000/12/EB 49 str. 11 dalis 
(pritaikytas) 
117 straipsnis 
111. Kai rizika, kylanti d ėl kliento, yra apdrausta tre čiosios šalies garan tija arba užstatu, 
kurį sudaro tre čiosios šalies išleisti vertybini ai popieriai, vadova udamosi 7 dalies  
⌦ 113 straipsnio 3 dalies ⌫ o punkte nurodytomis s ąlygomis, valstyb ės narės gali: 
a) laikyti toki ą riziką rizika, kylan čia dėl ⌦ garantijos išleid ėjo ⌫ trečiosios 
šalies , o ne dėl kliento, jeigu ši rizika, kompetenting ų institucij ų nuomone, 
trečiosios šalies yra tiesiogiai ir bes ąlygiškai apdrausta pakankamu užstatu, ; 
b) laikyti toki ą riziką rizika, kylan čia dėl trečiosios šalies, o ne d ėl kliento, jei 
rizika, apib ūdinta 7 dalies  ⌦ 113 straipsnio 3 dalies ⌫ o punkte, apdrausta 
užtikrinimo priemone tame punkte nurodytomis s ąlygomis. 
 
Ø nauja 
2. Kai valstyb ės narės taiko šio straipsnio  1 dalies a punkte numatyt ą būdą: 
a) kai garantija yra išreikšta kita valiuta nei ta, kuria išreikšta pozicija, pozicijos 
suma, kuri laikoma užtikrinta, bus apskai čiuojama pagal VIII priede nurodyto 
valiutos neatitikimo netiesioginei už tikrinimo priemonei nuostatas; 
b) pozicijos termino ir užtikrinimo priemon ės termino neatitikimas bus 
traktuojamas pagal VIII priede apibr ėžto termin ų neatitikimo traktavimo 
nuostatas; 
c) dalinis padengimas gali b ūti pripažįstamas, vadovaujantis VIII priede nurodytu 
būdu. 
 
Ð 2000/12/EB 49 str. 2 dalis 
(pritaikytas) 
12. Ne vėliau kaip iki 1999 m. sausio 1 d. Taryba, remdamasi Komisijos pateikta ataskaita, 
išnagrinėja, kaip vertinamos 7 dalies i punkte,  9 ir 10 dalyse nurodytos tarpbankin ės rizikos. 
Taryba priima sprendim ą dėl visų Komisijos si ūlymu darytin ų pakeitimų. 
 
LT 120   LT  
Ð 2000/12/EB 50 str. (pritaikytas) 
Ö naujas 
118 straipsnis 
Didelės rizikos konsoliduota ir nekonsoliduota prieži ūra 
1. Jei kredito įstaiga nėra nei patronuojanti, nei dukterin ė įmonė, tai 48 ir 49 straipsni ų ar visų 
kitų šiai sričiai taikytin ų Bendrijos nuostat ų atitikties prieži ūra atliekama nekonsoliduotai.  
2. Kitais atvejais 48 ir 49 straip sniuose ar kiekvienoje šiai sri čiai taikytinoje Bendrijos 
nuostatoje numatyt ų reikalavim ų vykdymo prieži ūra atliekama konsoli duotai, vadovaujantis 
52–56 straipsniais.  
3. Valstyb ės narės, stebėdamos, kaip laikomasi 48 ir 49 stra ipsniuose ar bet kurioje šiai sri čiai 
taikytinoje Bendrijos nuostatoje numatyt ų reikalavim ų, individualios ar iš dalies 
konsoliduotos prieži ūros gali neta ikyti kredito įstaigai, kuri, ka ip patronuojanti įmonė, yra 
prižiūrima konsoliduotu pagrindu, taip pat kiekvienai tokios kredito įstaigos dukterinei 
įmonei, kuri yra gavusi kompete ntingos institucijos leidim ą veiklai, yra jos priži ūrima ir 
kuriai taikoma k onsoliduota prieži ūra. 
Valstybės narės taip pat gali atsisakyti tokios prieži ūros, kai patronuojanti įmonė yra finans ų 
kontroliuojan čioji (holdingo)  bendrovė, įsteigta toje pa čioje valstyb ėje narėje kaip ir kredito 
įstaiga, jei tos bendrov ės priežiūra vykd oma taip pat, kaip ir kredito įstaigų priežiūra. 
Pirmoje ir antroje pastra ipose nurodytais atvejais.  
Ö Kai kredito įstaigos atskiras arba iš dalies konsoliduotas šiame skirsnyje nustatyt ų 
įsipareigojim ų laikymasis netaikomas, vadovaujantis 69 st raipsnio 1 dalimi, arba kai taikomos 
70 straipsnio nuostatos patronuojan čių kredito įstaigų valstybėje narėje atveju, privalu imtis 
priemonių, kad būtų užtikrintas priimtinas rizikos pasiskirstymas grup ėje. 
 
Ø nauja 
119 straipsnis 
Iki 2007 m. gruodžio 31 d. Komisija turi pate ikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskait ą 
apie šio skirsnio taikym ą kartu su visais atitinkamais pasi ūlymais. 
 
LT 121   LT  
Ð 2000/12/EB 
6 SKIRSNIS  
KVALIFIKUOTOJI AKCIJ Ų PAKETO DALIS , TURIMA NE FINANS Ų SEKTORIAUS 
ĮMONĖSE 
 
Ð 2000/12/EB 51 str. 1 ir 2 dalys 
(pritaikytas) 
120 straipsnis 
Kvalifikuotoji akcij ų paketo dalis ne finans ų įstaigose  
1. Kredito įstaiga negali tur ėti įmonės, kuri nėra nei kredito, nei finans ų įstaiga, nei 
Direktyvos 86/635/EEB 43 straipsnio 2 dalies f punkto antroje pastraipoje nurodyta veikla 
užsiimanti įmonė, kvalifikuotosios akcij ų paketo dalies, didesn ės kaip 15 % jos pa čios 
nuosavų lėšų. 
2. Bendra kredito įstaigos turim ų įmonių, kurios n ėra nei kredito, nei finans ų įstaigos, nei 
Direktyvos 86/635/EEB 43 straipsnio 2 dalies f punkto antroje pastraipoje nurodyta veikla 
užsiimančios įmonės, kvalifikuot ųjų akcijų paketų dalių suma negali b ūti didesnė kaip 60 % 
jos pačios nuosav ų lėšų. 
 
Ð 2002/87/EB 29 str. 5 dalis 
(pritaikytas) 
5. Valstyb ės narės šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatyt ų apribojim ų gali netaikyti kapitalo 
dalims, kurios įsigyjamos Direktyvoje 73/239/EEB ir Direktyvoje 79/267/EB apibr ėžtose 
draudimo bendrov ėse arba Direktyvoje 98/78/EB apibr ėžtose perdraudimo bendrov ėse. 
 
Ð 2000/12/EB 51 str. 4 dalis 
(pritaikytas) 
4. Akcijos, laikinai turimos finansinio reor ganizavimo ar sanavimo metu arba gautos įprastam 
išplatinimui atlikti, arba savo institucijos vardu kit ų naudai, n ėra laikom os akcijų paketais, kai 
yra apskai čiuojamos 1 ir 2 dalyse nustatytos ribos. Akcijos, kurios n ėra ilgalaikis finansinis 
turtas, kaip apibr ėžta Direktyvos 86/635/EEB 35 straipsnio 2 dalyje, ne įskaitomos.  
 
Ð 2000/12/EB 51 str. 5 dalis 
53. Viršyti 1 ir 2 dalyse nustatytus dydžius galima tik esant išimtin ėms aplinkyb ėms. 
Tačiau tokiais atvejais kompetentingos institucijos reikalauja, kad kredito įstaiga padidint ų 
savo nuosavas l ėšas arba imt ųsi kitų lygiaverčių priemoni ų. 
 
LT 122   LT  
Ð 2000/12/EB 51 str. 6 dalis 
(pritaikytas) 
6. Valstyb ės narės gali numatyti, kad kompetentingos institucijos netaiko 1 ir 2 dalyse 
nustatytų ribų, jeigu jos numato, kad kredito įstaigos nuosavomis l ėšomis 100 % padengt ų tą 
sumą, kuria jų akcijų paketai viršija min ėtus dydžius, ir kad ta suma neb ūtų įtraukiama 
apskaičiuojant mokumo koeficient ą. Jei abi 1 ir 2 dalyse nus tatytos ribos yra viršytos, 
nuosavomis l ėšomis reikia padengti didesn ę iš jų. 
 
Ð 2000/12/EB 51 str. 4 dalis 
121 straipsnis 
4. Akcijos, laikinai turimos finansinio reor ganizavimo ar sanavimo metu arba gautos įprastam 
išplatinimui atlikti, arba savo institucijos vardu kit ų naudai, n ėra laikomos kvalifikuotosiomis 
akcijų paketų dalimis, kai yra apskai čiuojamos 1 ir 2 dalyse nusta tytos ribos. Akcijos, kurios 
nėra ilgalaikis finansinis turtas, kaip apibr ėžta Direktyvos 86/635/EEB 35 straipsnio 2 dalyje, 
neįskaitomos. 
 
Ð 2002/87/EB 29 str. 5 dalis 
122 straipsnis 
31. Valstyb ės narės šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatyt ų apribojim ų gali netaikyti 
kapitalo dalims, kurios įsigyjamos Direktyvoje 73/ 239/EEB ir Direktyvoje 
79/267/EB apibr ėžtose draudimo bendrov ėse arba Direktyvoje 98/78/EB apibr ėžtose 
perdraudimo bendrov ėse. 
 
Ð 2000/12/EB 51 str. 6 dalis 
(pritaikytas) 
62. Valstyb ės narės gali numatyti, kad kompetentingos institucijos netaiko ⌦ 120 
straipsnio 1 ir 2 dalyse ⌫ 1 ir 2 dalyse  nustatytų ribų, jeigu jos numato, kad kredito 
įstaigos nuosavomis l ėšomis 100 % padengt ų tą sumą, kuria jų kvalifikuotosios 
akcijų paketų dalys viršija min ėtus dydžius, ir kad ta suma neb ūtų įtraukiama 
apskaičiuojant mokumo koeficient ą. Jei abi ⌦ 120 straipsnio 1 ir 2 dalyse ⌫ 1 ir 2 
dalyse  nustatytos ribos yra viršytos, nuosavomis l ėšomis reikia padengti didesn ę iš 
jų. 
 
LT 123   LT  
Ø nauja 
3 SKYRIUS 
KREDITO  ĮSTAIGŲ VERTINIMO  PROCESAS 
123 straipsnis 
Kredito įstaigos taiko patikimas, veiksmingas ir išba igtas strategijas ir procesus, siekdamos 
nuolat įvertinti ir palaikyti vidaus kapitalo, kur į jos laiko pakankamu padengti rizikos, su 
kuria susiduria arba  gali susidurti, pob ūdžiui ir lygiui, sumas, tipus ir paskirstym ą. 
Šios strategijos ir procesai turi b ūti nuolat viduje perži ūrimi, siekiant užtikrinti, kad jie likt ų 
visaverčiai ir proporcingi atitinkamos kredito įstaigos veiklos pob ūdžiui, mastui ir 
sudėtingumui. 
 
Ð 2000/12/EB (pritaikytas) 
34 SKYRIUS 
⌦ KOMPETENTING Ų INSTITUCIJ Ų VYKDOMA ⌫ 
KONSOLIDUOTA  PRIEŽIŪRA ⌦ IR INFORMACIJOS  
ATSKLEIDIMAS ⌫ 
 
Ð 2000/12/EB  
Î1 2002/87/EB 29 str. 6 dalis 
52 straipsnis  
Konsoliduota kredito įstaigų priežiūra 
1. Kiekvienai kredito įstaigai, turin čiai dukterin ę įmonę - kredito arba finans ų įstaigą - arba 
dalyvaujan čiai valdant ši ų įstaigų kapitalą, taikoma konsoliduotos finansin ės padėties 
priežiūra, kurios mastas ir atlikimo b ūdas numatyti 54 straipsnyje. Ši prieži ūra atliekama bent 
5 ir 6 dalyse nurodytose srityse.  
2. Kiekviena kredito įstaiga, kurios patronuojanti įmonė yra finans ų kontroliuojan čioji 
(holdingo)  bendrov ė, įtraukiama į šios kontroliuojan čiosios (holdingo) bendrovės 
konsoliduotos finansin ės padėties prieži ūrą pagal 54 straipsnyje numatyt ą mastą ir vykdymo 
būdą. Ši prieži ūra atliekama bent 5 ir 6 dalyse nurodytose srityse.  Î1 Nepažeidžiant 54a 
straipsnio, finans ų kontroliuojan čiosios (holdingo) bendrovės finansin ės būklės 
konsolidavimas jokiu b ūdu nereiškia, kad kompetentingos institucijos turi vykdyti 
individuali ą finansų kontroliuojan čiosios (holdingo)  bendrovės priežiūrą.  
 
LT 124   LT  
Ð 2000/12/EB 52 str. 3 dalis 
3. Valstyb ės narės arba kompetentingos institucijos,  atsakingos už pagal 53 straipsn į 
konsoliduotai atliekam ą priežiūrą, gali nuspr ęsti, kad kredito ar finans ų įstaigai arba 
papildomas banko paslaugas teikian čiai įmonei, kuri yra dukterin ė įmonė arba kurioje kita 
bendrovė dalyvauja valdant kapital ą, konsoliduota prieži ūra gali b ūti nevykdoma šiais 
atvejais:  
– jeigu įmonė, kurią reikėtų įtraukti į konsoliduot ą priežiūrą, yra trečiojoje šalyje, 
kurioje esama įstatyminių kliūčių reikalingai informacijai perduoti,  
– jeigu, kompetenting ų institucij ų nuomone, įmonė, kuriai reik ėtų taikyti konsoliduot ą 
priežiūrą, nėra svarbi tik kredito įstaigų priežiūros atžvilgiu ir visais atvejais - jeigu 
tokios įmonės bendras balansas mažesnis už vien ą iš šių dviejų dydžių: 10 mln. EUR 
arba 1  % viso patronuojan čios įmonės arba įmonės, dalyvaujan čios valdant jos 
kapitalą, bendrov ės bendro balanso. Jeigu kelios įmonės atitinka anks čiau išvar dytus 
kriterijus, joms konsoliduota prieži ūra vis dėlto turi būti taikoma tuo atveju, kai kartu 
paėmus įmonės yra svarbios siekiant min ėtų tikslų, arba  
– jeigu, už konsoliduot ą priežiūrą atsaking ų kompetenting ų institucij ų nuomone, 
įmonės, kuriai reik ėtų tai kyti konsoliduot ą priežiūrą, finansin ės padėties 
konsolidavimas b ūtų netinkamas arba klaidinantis atsižvelgiant į kredito įstaigų 
priežiūros tikslus.  
 
Ð 2000/12/EB 52 str. 5–8 dalys 
5. Mokumo, nuosav ų lėšų, skirtų rinkos rizikai padengti, pak ankamumo prieži ūra bei dideli ų 
rizikų kontrolė vykdoma konsoliduotai vadovaujantis šiuo straipsniu ir 53 -56 straipsniais. 
Prireikus valstyb ės narės nustato priemones, b ūtinas finans ų kontroliuojan čiosioms (holdingo)  
bendrovėms įtraukti į konsoliduot ą priež iūrą, kaip numatyta 2 dalyje.  
51 straipsnio 1 ir 2 dali ų nuostatų laikymosi prieži ūra ir kontrol ė atliekama remiantis 
konsoliduotomis arba iš dalies konsoliduotomis kredito įstaigos finansin ės padėties 
ataskaitomis.  
6. Kompetentingos institucijos užtikrina , kad visose įmonėse, kurioms, įgyvendinant 1 ir 2 
dalių nuostatas, taikoma konsoliduota prieži ūra, būtų tinkama vidaus kontrol ės sistema, skirta 
parengti visus duomenis ir informacij ą, kurių galėtų prireikti atliekant konsoliduot ą priežiūrą. 
7. Nepažeisda mos konkre čių kitų direktyv ų nuostatų, valstybės narės, atlikdamos kredito 
įstaigos atskir ą arba iš dalies konsoliduot ą priežiūrą, gali netaikyti 5 dalyje išd ėstytų principų, 
jeigu tai kredito įstaigai, kaip patronuojan čiai įmonei, taikoma konsoliduota pri ežiūra; be to, 
valstybės narės šių principų gali netaikyti kiekvienai min ėtos kredito įstaigos dukterinei 
įmonei, kuri turi gauti j ų leidimą vykdyti veikl ą ir kuriai taikoma j ų priežiūra, jeigu ši 
dukterinė įmonė įtraukta į kredito įstaigos, esan čios jos p atronuojan čia įmone, konsoliduotai 
vykdomą priežiūrą. Šią išimtį taip pat galima taiky ti, jeigu patronuojanti įmonė yra finans ų 
kontroliuojan čioji (holdingo)  bendrov ė, kurios pagrindin ė buveinė įsikūrusi toje pa čioje 
valstybėje narėje kaip ir kredito įstaiga, tačiau su s ąlyga, kad min ėtai finans ų 
kontroliuojan čiajai (holdingo)  bendrovei taikoma tokia pat prieži ūros tvarka kaip ir kredito 
įstaigoms, vis ų pirma 5 dalyje nustatyti principai.  
 
LT 125   LT Abiem pirmoje pastraipoje nustatytais atvejais b ūtina imtis priemoni ų, kurios užtikrint ų, kad 
kapitalas bank ų grupės įstaigoms b ūtų paskirstytas taip, kad kiekvienai iš j ų tektų pakankamai 
kapitalo.  
Jeigu kompetentingos institucijos šias taisykles min ėtoms kredito įstaigoms taiko atskirai, šios 
įstaigos, apskai čiuodamos nuo savas lėšas, gali pasinaudoti 3 stra ipsnio 2 dalies paskutin ės 
pastraipos nuostata.  
8. Jeigu kredito įstaiga, kurios patronuojanti įmonė taip pat yra kredito įstaiga, yra kitoje 
valstybėje narėje ir turi šios valstyb ės narės leidimą veiklai, š į leidimą išd avusios 
kompetentingos institucijos min ėtai įstaigai taiko atskir ą arba, esant atitinkamoms s ąlygoms, 
iš dalies konsoliduot ą priežiūrą vadovaudamosi 5 dalyje nustatytais principais.  
 
Ð 2000/12/EB 52 str. 9 dalis 
(pritaikytas) 
Î1 2004/xx/EB 3 str. 9 dalis 
9. Nepaisant 8 dalies reikalavim ų, institucijos, kurios atsako už leidimo veiklai išdavim ą 
patronuojan čios įmonės, kuri yra kredito įstaiga, dukterinei įmonei, dvišalio susitarimo 
pagrindu gali perduoti įgaliojimus atlikti dukter inės įmonės priežiūrą pagal ši ą direktyv ą 
kompetentingoms institucijoms, kurios leidim ą veiklai yra išdavusios patronuojan čiai įmonei 
ir kurios atlieka patronuojan čios įmonės priežiūrą. Apie tokius susitarimus ir j ų turinį būtina 
informuoti Komisij ą. Î1 Atitinkama kompetentinga institucija toki ą informacij ą perduoda 
kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms.   
 
Ø nauja 
1 SKIRSNIS – PRIEŽIŪRA 
124 straipsnis 
1. Atsižvelgdamos į XI priede nurodytus technini us kriterijus, kompetentingos 
institucijos perži ūri susitarimus, strategijas, pr ocesus ir mechanizmus, kuriuos įdiegė 
kredito įstaigos, siekdamos laikytis  šios direktyvos nuostat ų ir įvertinti rizik ą, su 
kuria kredito įstaigos susiduria ar ba gali susidurti. 
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta perži ūros ir įvertinimo apimtis atitinka šios 
direktyvos reikalavimus. 
3. Remdamosi 1 dalyje nurodyta perži ūra ir įvertinimu, kompetentingos institucijos 
nustato, ar susitarimai, strategijos, procesai ir mechanizmai, kuriuos įdiegė kredito 
įstaigos, bei j ų turimos nuosavos l ėšos užtikrina patikim ą jų rizikos valdym ą ir 
padengim ą. 
4. Kompetentingos institucijos nustato 1 dalyje nurodytos perži ūros ir įvertinimo 
dažnumą ir intensyvum ą, atsižvelgdamos į atitinkamos kredito įstaigos veiklos 
sisteminę svarbą, pobūdį, apimtį ir sudėtingumą. Peržiūra ir įvertinimas atliekami 
bent kartą per metus. 
 
LT 126   LT 5. Kompetenting ų institucij ų vykdoma perži ūra ir įvertinimas apima kredito įstaigoms 
tenkančią palūkanų normos rizik ą, kylančią iš ne prekybos veiklos. Reikalaujama 
imtis priemoni ų tų įstaigų atžvilgiu, kuri ų ekonomin ė vertė sumažėja daugiau nei 
20 % jų nuosavų lėšų dėl staigaus ir netik ėto palūkanų normų pokyčio, kurio dyd į 
nurodo kompetentingos institucijos ir kuris nesiskiria kredito įstaigose. 
 
Ð 2000/12/EB 53 str. 1 dalis ir 2 
dalies pirma pastraipa (pritaikytas) 
Ö naujas 
125 straipsnis 
Kompetentingos institucijos, atsakingos už vykdym ą 
1. Jeigu patronuojanti įmonė yra Öatronuojanti  kredito įstaiga Ö valstybėje narėje 
arba ES patronuojanti kredito įstaiga , jos konsoliduot ą priežiūrą atlieka 
kompetentingos institucijos, išdavusios jai leidim ą veiklai pagal 4  ⌦ 6 ⌫ straipsnį. 
2. Jeigu kredito įstaigos patronuojanti įmonė yra Ö patronuojanti  finansų 
kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ėÖ valstybėje narėje arba ES patronuojan čioje 
finansų kontroliuojan čioje (holdingo) bendrov ėje , jos konsoliduot ą priežiūrą 
atlieka kompetentingos instituc ijos, išdavusios šiai kredito įstaigai leidim ą veiklai 
pagal 4  ⌦ 6 ⌫ straipsnį. 
 
Ð 2000/12/EB 53 str. 2 dalies 
antra ir tre čia pastraipos ir 3 dalis 
(pritaikytas) 
Ö naujas 
126 straipsnis 
3.1. Tačiau jJeigu kredito įstaigos, turin čios leidimus veiklai dviej ų arba keli ų valstybių 
narių teritorijose, priklauso tai pa čiai Ö patronuojan čiai  finans ų 
kontroliuojan čiajai (holdingo) bendrovei Ö valstybėje narėje arba tai pa čiai ES 
patronuojan čiai finans ų kontroliuojan čiajai (holdingo) bendrovei,  šių kredito 
įstaigų konsoliduot ą priežiūrą atlieka valstyb ės narės, kurioje įkurta finans ų 
kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė, kompetentingos institucijos. 
Jeigu nė viena dukterin ė kredito įstaiga neturi leidimo veiklai valstyb ėje narėje, 
kurioje įkurta finans ų kontroliuojan čioji (holdingo)  bendrovė, atitinkam ų valstybių 
narių (įskaitant v alstybės narės, kurioje įkurta finans ų kontroliuojan čioji (holdingo)  
bendrovė) kompetentingos institucijos siekia susitarti, kuri iš j ų atliks konsoliduot ą 
priežiūrą. Jeigu tokio susitarimo n ėra, konsoliduot ą priežiūrą atlieka kompetentingos 
institucijos, išdavusios leidim ą veiklai kredito įstaigai, kurios bendras balansas yra 
didžiausias; jeigu bala nsai vienodi, konsoliduot ą priežiūrą atlieka kompetentingos 
institucijos, pirmosios išdavusios 4 straipsnyje nurodyt ą leidimą. 
3. Atitinkamos kompetentingos ins titucijos bendro susitarimo pagrindu gali netaikyti 
2 dalies pirmoje ir antr oje pastraipose nustatyt ų principų. 
 
LT 127   LT  
Ø nauja 
Jeigu kredito įstaigos, turin čios leidimus veiklai dviej ų arba daugiau valstybi ų narių 
teritorijose, priklauso daugi au nei vienai patronuojan čiai finans ų kontroliuojan čiajai 
(holdingo) bendrovei, kuri ų pagrindin ės buveinės yra skirtingose valstyb ėse narėse, o 
kiekvienoje iš ši ų valstybių yra kredito įstaiga, konsoliduot ą priežiūrą atlieka kredito 
įstaigos, turin čios didžiausi ą bendrą balansą, kompetentinga institucija. 
2. Jeigu daugiau n ė viena kredito įstaiga, turinti leidim ą veiklai Bendrijoje, priklauso tai 
pačiai patronuojan čiai finans ų kontroliuojan čiajai (holdingo) bendr ovei, ir nei viena 
iš šių kredito įstaigų neturi leidimo veiklai valstyb ėje narėje, kurioje įkurta finans ų 
kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė, konsoliduot ą priežiūrą vykdo kompetentinga 
institucija, kuri išdav ė leidimą veiklai kredito įstaigai, turin čiai didžiausi ą bendrą 
balansą, kuri šioje direktyvoje bus laikoma kredito įstaiga, kuri ą kontroliuoja ES 
patronuojanti finans ų kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė. 
 
Ð 2000/12/EB 53 str. 4 dalis 
4. 2 dalies tre čioje pastraipoje ir 3 dalyje nurodyti susitarimai nustato bendradarbiavimo ir 
informacijos perdavimo tvark ą, kuri leist ų įgyvendinti konsoliduotos prieži ūros tikslus.  
 
Ø nauja 
3. Tam tikrais atvejais kompetentingos inst itucijos bendro susita rimo pagrindu gali 
netaikyti 1 ir 2 dalyse nurodyt ų kriterijų, jeigu jų taikymas b ūtų netinkamas, 
atsižvelgiant į kredito įstaigas ir j ų veiklos santykin į svarbum ą įvairiose šalyse, bei 
paskirti kit ą kompetenting ą institucij ą konsoliduotos prieži ūros vykdymui. Šiais 
atvejais, prieš priimdamos sprendim ą, kompetentingos institucijos suteikia ES 
patronuojan čiai kredito įstaigai ar ES patronuojan čiai finans ų kontroliuojan čiajai 
(holdingo) bendrovei arba kredito įstaigai, turin čiai didžiausi ą bendrą balansą, 
galimybę pareikšti savo nuomon ę dėl to sprendimo. 
4. Kompetentingos institucijos praneša Komis ijai apie bet kokius susitarimus, kuriems 
taikoma 3 dalis. 
 
Ð 2000/12/EB 52 str. 2 dalies 
paskutinis sakinys (pritaikyta) 
Ö naujas 
127 straipsnis 
1. Ö Prireikus, valstyb ės narės priima priemones, b ūtinas finans ų 
kontroliuojan čiosioms (holdingo) bendrov ėms įtraukti į konsoliduot ą priežiūrą. 
Nepažeidžiant 135 straipsnio,  finansų kontroliuojan čiosios (holdingo) bendrov ės 
finansinės padėties konsolidavimas jokiu b ūdu nereiškia, kad kompetentingos 
institucijos turi vykdyti individuali ą finansų kontroliuojan čiosios (holdingo) 
bendrovės priežiūrą. 
 
LT 128   LT  
Ð 2000/12/EB 52 str. 4 dalis 
(pritaikytas) 
42. Jeigu vienu iš 3 dalies antroje ir tre čioje įtraukose  ⌦ 73 straipsnio 1 dalies b ir c 
punktuose ⌫ nurodytų atvejų valstybės narės kompetentingos inst itucijos dukterinei 
kredito įstaigai netaiko konsoliduotos prieži ūros, valstyb ės narės, kurios teritorijoje 
yra dukterin ė kredito įstaiga, kompetentingos institu cijos gali prašyti patronuojan čios 
įmonės suteikti informacij ą, kuri palengvint ų minėtos kredito įstaigos prieži ūrą. 
 
Ð 2000/12/EB 52 str. 10 dalis 
(pritaikytas) 
103. Valstyb ės narės numato, kad j ų kompetentingos instituc ijos, kurios atsako už 
konsoliduot ą priežiūrą, galėtų prašyti kredito įstaigoms arba finans ų 
kontroliuojan čiosioms (holdingo) bendrov ėms priklausan čių dukterini ų įmonių, 
kurioms n ėra taikoma konsoliduota prieži ūra, pateikti 55  ⌦ 137 ⌫ straipsnyje 
nurodytą informacij ą. Šiuo atveju taikoma tame straipsnyje nustatyta informacijos 
perdavimo ir patikrinimo tvarka. 
 
Ð 2000/12/EB 53 str. 5 dalis 
128 straipsnis 
5. Jeigu valstyb ėse narėse yra daugiau kaip viena kompeten tinga institucija, atliekanti rizik ą 
ribojančiais principais pagr įstą kredito ir finans ų įstaigų priežiūrą, valstybės narės imasi 
būtinų priemoni ų tokių institucijų bendradarbiavimui organizuoti. 
 
Ø nauja 
129 straipsnis 
1. Kompetentinga institucija,  atsakinga už ES patronuojan čių kredito įstaigų ir kredito 
įstaigų, kurias kontroliuoja ES patronuojan čios finans ų kontroliuojan čiosios 
(holdingo) bendrov ės, konsoliduotos prieži ūros vykdym ą, atlieka šias užduotis: 
a) prieži ūra ir 71 straipsnyje, 72 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei 73 straipsnio 3 dalyje 
nurodytų reikalavim ų laikymosi įvertinimas; 
b) svarbios ar esmin ės informacijos rinkimo ir skleidimo koordinavimas 
keliančiose susir ūpinimą ir kritinėse situacijose; 
c) prieži ūros veiklos planavimas ir koordinavimas kelian čiose susir ūpinimą ir 
kritinėse situacijose, įskaitant veikl ą, minim ą 124 straipsnyje, 
bendradarbiaujant su prieži ūroje dalyvaujan čiomis kompetentingomis 
institucijomis, bei 43 ir 141 straipsniuose. 
2. Kai ES patronuojanti kredito įstaiga ir jos dukterin ės įmonės arba ES patronuojan čios 
finansų kontroliuojan čiosios (holdingo) bendrov ės dukterin ės įmonės kartu pateikia 
 
LT 129   LT paraiškas d ėl 84 straipsnio 1 dalyje, 87 straipsnio  9 dalyje ir 105 straipsnyje nurodyt ų 
leidimų, kompetentingos institucijos turi be ndradarbiauti ir kons ultuotis visais 
būtinais klausimais, siekdamos nuspr ęsti, duoti prašom ą leidimą ar ne, ir, jei reikia, 
nustatyti s ąlygas, kurios tur ėtų būti taikomos tokiam leidimui. 
Paraiška, nurodyta šios dalies pirmoje pastraipoje, turi b ūti pateikiama tik 1 dalyje 
nurodytai kompetentinga i institucijai.  
Kompetentingos institucijos bend rame dokumente per ne ilgesn į nei šešių mėnesių 
laikotarpį turi susitarti d ėl savo sprendimo d ėl paraiškos. Šis dokumentas turi b ūti 
pateiktas pareišk ėjui. Jeigu per šešis m ėnesius nebus priimtas sprendimas, 1 dalyje 
nurodyta kompetentinga institucija priima savo sprendim ą dėl paraiškos. 
130 straipsnis 
1. Susidarius kritinei si tuacijai, kuri kelia galim ą grėsmę finansin ės sistemos 
stabilumui, įskaitant vientisum ą, kompetentingos institucijos, atsakingos už 
konsoliduotos prieži ūros vykdym ą, iš karto, kai tik praktiškai tai bus įmanoma 
padaryti, vadovaudamosi V antraštin ės dalies 1 skyriaus  2 skirsniu, turi įspėti 49 
straipsnio a punkte ir 50 straips nyje nurodytas institucijas. Šis įsipareigojimas 
taikomas visoms 125 ir 126 straip sniuose nurodytoms kompetentingoms 
institucijoms, susijusioms su tam tikra gr upe, ir 129 straipsnio 1 dalyje nurodytai 
kompetentingai institucijai. 
2. Kai kompetentingai institucijai, atsakingai už konsoliduot ą priežiūrą, reikia 
informacijos, kuri jau buvo pateikta kitai kompetentingai instit ucijai, tai pirmiau 
paminėtoji institucija kreipiasi į pastarąją institucij ą, kai tik įmanoma, siekdama 
išvengti dvigubo informacijos pateikimo įvairioms institucijoms, dalyvaujan čioms 
priežiūroje. 
131 straipsnis 
Siekdamos palengvinti ir įdiegti veiksming ą priežiūros proces ą, kompetentinga institucija, 
atsakinga už konsoliduot ą priežiūrą, ir kitos kompetentingos  institucijos turi tur ėti raštiškus 
koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimus. 
Vadovaujantis šiais susitarimais, papildom as užduotis galima pavesti kompetentingai 
institucijai, atsakingai už konsoliduot ą priežiūrą, o sprendim ų priėmimo proceso ir 
bendradarbiavimo su kitomis kompetentingomis institucijomis proced ūras galima patikslinti. 
 
Ð 2000/12/EB 52 str. 9 dalis 
(pritaikytas) 
Nepaisant 8 dalies reikalavim ų, ⌦ Kompetentingos ⌫ institucijos, kurios atsako už leidimo 
veiklai išdavim ą patronuojan čios įmonės, kuri yra kredito įstaiga, dukterinei įmonei, dvišalio 
susitarimo pagrindu gali perduoti įgaliojimus atlikti dukterin ės įmonės priežiūrą pagal šią 
direktyvą kompetentingoms institucijoms, kurios leidim ą veiklai yra išdavusios 
patronuojan čiai įmonei ir kurios atlieka patronuojan čios įmonės priežiūrą. Apie tokius 
susitarimus ir j ų turinį būtina informuoti Komisij ą. Komisija perduoda ši ą informacij ą kitų 
valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Bankininkyst ės patariamajam komitetui.  
 
LT 130   LT  
Ø nauja 
132 straipsnis 
1. Kompetentingos institucijos turi glaudžiai bendradarbiauti viena su kita. Jos turi 
teikti viena kitai bet koki ą informacij ą, kuri yra esmin ė ar svarbi pagal ši ą direktyvą 
kitų institucij ų vykdomoms prieži ūros užduotims atlikti. Atsižvelgdamos į tai, 
kompetentingos institucijos turi perduoti vis ą svarbią informacij ą pagal 
pareikalavim ą bei savo iniciatyva. 
Kompetentingos institucijos, atsakingos už konsoliduot ą ES bendrovi ų priežiūrą, turi 
užtikrinti, kad svarbi informacija b ūtų teikiama kompetentingoms institucijoms 
kitose valstyb ėse narėse, kurios priži ūri šių patronuojan čių įmonių dukterines 
įmones. Nustatant svarbios informacijos apimt į, reikia atsižvelgti į šių dukterini ų 
įmonių svarbą tų valstybių narių finansinėje sistemoje. 
Šios dalies pirmoje pastraipoje nurodyta esmin ė informacija vis ų pirma turi apimti 
šiuos dalykus: 
a) grup ę sudarančių visų didelių kredito įstaigų grupės struktūros bei grup ę 
sudarančių kredito įstaigų kompetenting ų institucijų nustatym ą; 
b) informacijos surinkimo iš kredito įstaigų grupės procedūras ir tos informacijos 
patikrinim ą; 
c) neigiamus poky čius kredito įstaigose arba kituose grup ės subjektuose, kurie 
galėtų rimtai paveikti kredito įstaigas; 
d) esmines sankcijas ir išskirtines priemones, kuri ų imasi kompetentingos 
institucijos pagal ši ą direktyv ą, įskaitant papildomo kapitalo reikalavimo 
įvedimą pagal 136 straipsn į ir bet koki ų apribojim ų, taikomų pažangiojo 
vertinimo metodo naudojimui, apskai čiuojant nuosav ų lėšų reikalavimus pagal 
105 straipsn į, įvedimą. 
2. Kompetentingos institucijo s, atsakingos už kredito įstaigų, kurias kontroliuoja ES 
patronuojanti kredito įstaiga, prieži ūrą, turi kreiptis į 129 straipsnio 1 dalyje nurodyt ą 
kompetenting ą institucij ą, kai joms reikia informac ijos apie šioje direktyvoje 
nurodytų metodų ir metodikos įgyvendinim ą, kurią jau gali tur ėti ta kompetentinga 
institucija. 
3. Prieš priimdamos sprendim ą, atitinkamos kompetentingos institucijos turi 
konsultuotis viena su kita d ėl toliau išvardyt ų punktų, kai šie sprendimai svarb ūs kitų 
kompetenting ų institucijų atliekamoms prieži ūros užduotims: 
a) poky čiai kredito įstaigų grupės akcinink ų, organizacin ėje arba valdymo 
struktūroje, kuri ų įgyvendinimas reikalauja kompetenting ų institucij ų 
patvirtinimo arba leidimo; 
b) esmin ės sankcijos ar išskirtin ės priemon ės, kurių imasi kompetentingos 
institucijos, įskaitant papildomo kapitalo reikalavimo įvedimą pagal 136 
 
LT 131   LT straipsnį ir bet koki ų apribojim ų, taikomų pažangiojo vertinimo metodo 
nuosavų lėšų reikalavim ų apskaičiavimui pagal 105 straipsn į naudojimui, 
įvedimą. 
Punkto b tikslais visada turi b ūti konsultuojamasi su kompetentinga institucija, 
atsakinga už konsoliduot ą priežiūrą. 
Tačiau kompetentinga institucija gali nuspr ęsti neteikti konsultacij ų skubiais atvejais 
arba tada, kai d ėl tokios konsultacijos gal ėtų nukentėti sprendim ų veiksmingumas. 
Šiuo atveju kompetenti nga institucija neatid ėliodama turi informuoti kitas 
kompetentingas institucijas. 
 
Ð 2000/12/EB 54 str. 1 dalis 
(pritaikytas) 
133 straipsnis 
Konsolidavimo forma ir mastas  
1. Kompetentingos institucijos,  kurios atsako už konsoliduot ą priežiūrą, priežiūros 
tikslais ⌦ turi ⌫ privalo  reikalauti, kad visos kredito ir finans ų įstaigos, kurios yra 
patronuojan čios įmonės dukterin ės įmonės, būtų įtrauktos į konsoliduot ą priežiūrą. 
Tačiau ⌦ kompetentingos institucijo s gali reikalauti tiktai ⌫ proporcinio 
konsolidavimo tais atvejais, kai, ⌦ jų ⌫ kompetenting ų institucij ų nuomone, 
patronuojan čios įmonės, turinčios kapitalo dal į, atsakomyb ė yra apribota tik ta 
kapitalo dalimi, ⌦ atsižvelgiant į ⌫ kadangi  kitių akcininkai ų ar nariai ų, kurių 
mokumo b ūklė patenkinama, ⌦ atsakomyb ę. ⌫ Būtina aiškiai nustatyti kit ų 
akcininkų ir narių atsakomyb ę, prireikus, pasirašant oficialius įsipareigojimo 
dokumentus. 
 
Ð 2002/87/EB 29 str. 7 dalies a 
punktas 
Jeigu įmones sieja Direktyvos 83/349/EEB 12 straipsnio 1 dalyje apibr ėžti santykiai, 
kompetentingos institucijos nustato, kaip turi b ūti vykdomas j ų konsolidavimas. 
 
Ð 2000/12/EB 54 str. 2 ir 3 dalys 
(pritaikytas) 
2. Už konsoliduot ą priežiūrą atsakingos kompetentingos institucijos, kad gal ėtų atlikti  
šią priežiūrą, privalo  ⌦ turi ⌫ pareikalauti, jog dal yvavimo valdant kapital ą dalis 
kredito ir finans ų įstaigose b ūtų įtraukta į proporcin į konsolidavim ą, jeigu pastar ąsias 
valdo įmonė, įtraukta į konsoliduot ą priežiūrą kartu su viena arba keliomis įmonėmis, 
kurios nėra įtrauktos į konsoliduotas ataskaitas, jeigu ši ų įmonių atsakomyb ė apribota 
jų turimo kapitalo dalimi. 
3. 1 ir 2 dalyse nenurodytais dalyvavimo valdant kapital ą arba su įmonės kapitalu 
susijusių ryšių atvejais kompetentingos in stitucijos nustato, ar prieži ūra turi būti 
 
LT 132   LT atliekama konsoliduotai ir kaip ji atliek ama. Pirmiausia jos gali leisti arba 
pareikalauti, kad b ūtų taikomas nuosavyb ės metodas. Ta čiau šio metodo taikymas 
nereiškia, kad atitinkamos įmonės yra įtraukiamos į konsoliduot ą priežiūrą. 
 
Ð 2000/12/EB 54 str. 4 dalies 
pirma pastraipa (pritaikytas) 
134 straipsnis 
41. Nepažeisdamos ⌦ 133 straipsnio ⌫ 1, 2 ir 3 dali ų nuostatų, kompetentingos 
institucijos nustato, ar b ūtina atlikti konsoliduot ą priežiūrą ir kaip ją atlikti šiais atvejais: 
a) jeigu, kompetenting ų institucij ų nuomone, kredito įstaiga turi reikšming ą įtaką 
vienai ar kelioms kredito arba finans ų įstaigoms, ta čiau nedalyvauja valdant ši ų 
įstaigų kapitalą arba neturi kit ų su jų kapitalu susijusi ų ryšių,; 
b) jeigu viena ar kelios kredito arba finans ų įstaigos priklauso vienai vadovavimo 
sistemai, ta čiau ne tai, kuri nurodyta j ų steigimo sutartyje arba įstatuose. 
 
Ð 2002/87/EB 29 str. 7 dalies b 
punktas 
--------- 
 
Ð 2000/12/EB 54 str. 4 dalies 
antra pastraipa 
Kompetentingos institucijos pirmiausia ga li leisti arba pa reikalauti, kad b ūtų taikomas 
Direktyvos 83/349/EEB 12 straip snyje nurodytas metodas. Ta čiau šio metodo taikymas 
nereiškia, kad atitinkamos įmonės yra įtraukiamos į konsoliduot ą priežiūrą. 
 
Ð 2000/12/EB 54 str. 5 dalis 
(pritaikytas) 
Ö naujas 
52 Jeigu b ūtina taikyti konsoliduot ą priežiūrą, vadovaujantis 52 stra ipsnio 1 ir 2 dalimis  
⌦ 125 ir 126 straipsniais ⌫, papildomas banko  paslaugas teikian čios Ö įmonės ir turto 
valdymo bendrov ės, kaip apibr ėžta Direktyvoje 2002/87/EB,  įtraukiamos į konsoliduot ą 
priežiūrą ⌦ 133 straipsnyje ir šio straipsnio 1 dalyje ⌫ šio straipsnio 1 -4 dalyse nurodytais 
atvejais ir taikant j uose nurodytus metodus. 
 
Ð 2002/87/EB 29 str. 8 dalis 
(pritaikytas) 
135 straipsnis 
Finansų kontroliuojan čiųjų (holdingo)  bendrovi ų vadovyb ė 
 
LT 133   LT Valstybės narės reikalauja, kad finans ų kontroliuojan čiosios (holdingo) bendrov ės veiklai 
veiksmingai vadovaut ų geros reputacijos asmenys, turi ntys pakankamai patirties tokioms 
pareigoms vykdyti. 
 
Ø nauja 
136 straipsnis 
1. Kompetentingos institucijos reikalauja, kad bet kuri kredito įstaiga, neatitinkanti šios 
direktyvos reikalavim ų, anksti imt ųsi būtinų veiksmų ar priemoni ų, kad ištaisyt ų šią situaciją. 
Šiais tikslais kompetenting ų institucijų turimos priemon ės apima šias priemones: 
a) įpareigojan čias kredito įstaigas tur ėti nuosav ų lėšų, viršijan čių 75 straipsnyje 
nurodytą minimalų lygį;  
b) sutvirtinan čias susitarimus ir strategijas, įdiegtas, siekiant laikytis 22 ir 123 
straipsnių; 
c) reikalaujan čias, kad kredito įstaigos taikyt ų specialią atidėjimų politiką ar turto 
traktavim ą nuosavų lėšų reikalavim ų atžvilgiu; 
d) suvaržan čias arba ribojan čias kredito įstaigų veiklą, operacijas ar tinkl ą; 
e) sumažinan čias veiklai, produktams ir sistemoms b ūdingą riziką, su kuria susiduria 
kredito įstaigos. 
Šios priemon ės priimamos, remiantis V antraštin ės dalies 1 skyriaus 2 skirsniu. 
2. Kompetentingos institucijos taiko special ų nuosavų lėšų reikalavim ą, viršijant į 75 
straipsnyje nurodyt ą minimal ų lygį, bent jau toms kredito įstaigoms, kurios taiko 
nepakankamus susitarimus, procesus, mechanizmu s ir strategijas savo rizikos valdymui ir 
padengimui, jeigu nepanašu, kad vien tik kit ų priemoni ų taikymas sutvirtint ų tuos susitarimus 
per tinkam ą laikotarp į. 
 
Ð 2000/12/EB 55 str. 1 dalis 
(pritaikytas) 
137 straipsnis 
Informacija, kuri ą turi teikti mišri ą veiklą vykd ančios kontroliuojan čiosios (holdingo)  
bendrovės ir jų dukterin ės įmonės 
1. Tolesnio konsolidavimo metod ų derinimo metu valstyb ės narės numato, kad tuo 
atveju, kai patronuojanti įmonė, kuriai priklauso viena arba kelios kredito įstaigos, 
yra mišrią veiklą vykdanti kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė, kompetentingos 
institucijos, kurios atsako už leidim ų veiklai išdavim ą šioms kredito įstaigoms bei j ų 
priežiūrą, tiesiogiai arba pe r dukterines kredito įstaigas kreipdamosi į mišrią veiklą 
vykdančią kontroliuojan čiąją (holdingo) bendrov ę arba į jos dukterines bendroves, 
 
LT 134   LT reikalauja, kad b ūtų pateikta visa informacija, reikalinga atliekant dukterini ų kredito 
įstaigų priežiūrą. 
 
Ð 2000/12/EB 55 str. 2 dalis 
(pritaikytas) 
2. Valstyb ės narės numato, kad j ų kompetentingos institucijos, pasitelkdamos išor ės 
inspektorius, gali vietoje patikrinti informacij ą, kurią pateikė mišrią veiklą vykdanti 
kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė arba jai priklausan čios dukterin ės įmonės. 
Jeigu mišri ą veiklą vykdanti kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė arba viena iš jai 
priklausan čių dukterini ų įmonių yra draudimo įmonė, galima taikyti ir 56 straipsnio  4 
dalyje  ⌦ 140 straipsnio 1 dalyje ⌫ nustatytą tvarką. Jeigu mišri ą veiklą vykdanti 
kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė arba viena iš jai priklausan čių dukterini ų 
įmonių yra ne tos valstyb ės narės teritorijoje, kurioje yra dukterin ė kredito įstaiga, 
informacija vietoje turi b ūti tikrinama vadovaujantis 56 straipsnio 7 dalyje  ⌦ 140 
straipsnio 1 dalyje ⌫ nustatyta tvarka. 
 
Ð 2002/87/EB 29 str. 9 dalis 
(pritaikytas) 
138 straipsnis 
Grupės vidaus operacijos su mišri ą veiklą vykdančiomis kontroliuojan čiomis  (holdingo)  
bendrovėmis 
1. Nepažeidžiant šios di rektyvos  V antraštin ės dalies 2 skyriaus 3  ⌦ 5 ⌫ skirsnio 
nuostatų, valstybės narės nustato, kad tais atvejais, kai vienos ar daugiau kredito įstaigų 
patronuojanti įmonė yra mišri ą veiklą vykdanti kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė, 
kompetentingos institucij os, atsakingos už min ėtųjų kredito įstaigų priežiūrą, vykdo bendr ą 
kredito įstaigos ir mišri ą veiklą vykdančios kontroliuojan čiosios (holdingo) bendrov ės bei jos 
dukterinių įmonių operacijų priežiūrą. 
2. Kompetentingos institucijo s reikalauja, kad kredito įstaigos taikyt ų atitinkamus rizikos 
valdymo procesus ir vidaus kontrol ės mechanizmus, įskaitant patikimas atskaitomyb ės ir 
apskaitos proced ūras, siekdamos nustatyti, įvertinti, reguliuoti ir kontroliuoti su j ų 
patronuojan čia mišrią veiklą vykdančia kontroliuojan čiąja (holdingo) bendrove ir jos 
dukterinėmis įmonėmis vykdomas operacijas. Kompetenti ngos institucijos reikalauja, kad 
kredito įstaiga teikt ų ataskaitas apie kiekvien ą su minėtomis įmonėmis vykdom ą svarbią 
operaciją, kitą nei 48  ⌦ 110 ⌫ straipsnyje nurodyta operacija . Kompetentingos institucijos 
peržiūri taikomas proced ūras ir vykdomas svarbias operacijas. 
Jeigu grup ės vidaus operacijos kelia gr ėsmę kredito įstaigos finansinei pad ėčiai, 
kompetentinga institucija, atsakinga už įstaigos prieži ūrą, imasi atitinkam ų 
priemonių.  
 
LT 135   LT  
Ð 2000/12/EB 56 str. 1–3 dalys 
(pritaikytas) 
139 straipsnis 
Konsoliduot ą priežiūrą palengvinan čios priemon ės 
1. Valstyb ės narės imasi reikaling ų priemoni ų siekdamos garantuoti, kad nebus joki ų 
teisinių kliūčių, neleidžian čių įmonėms, kurioms taikoma konsoliduota prieži ūra, mišrią 
veiklą vykdančioms kontroliuojan čiosioms (holdingo) bendrov ėms ir joms priklausan čioms 
dukterinėms įmonėms arba 52 straipsnio 10  dalyje  ⌦ 127 straipsnio 3 dalyje ⌫ nurodytoms 
dukterinėms įmonėms, laisvai tarpusavyje keistis visa informacija, reikalinga atlikti prieži ūrą, 
vadovaujantis 52 -55 ⌦ 124–138 ⌫ ir šiuo straipsniais. 
2. Jeigu patronuojanti įmonė ir kuri nors iš jai priklausan čių dukterini ų kredito įstaigų 
yra skirting ų valstybi ų narių teritorijose, kiekvienos valstyb ės narės kompetentingos 
institucijos viena kitai pateikia vis ą reikaling ą informacij ą, kuri gali leisti arba pad ėti atlikti 
konsoliduot ą priežiūrą. 
Jeigu valstyb ės narės, kurioje yra patronuojanti įmonė, kompetentingos institucijos 
pačios neatlieka konsoliduotos prieži ūros vadovaudamosi 53 straipsniu  ⌦ 125 ir 
126 straipsniais ⌫, šią priežiūrą atliekan čios kompetentingos institucijos gali 
paprašyti, kad min ėtos prieži ūros neatliekan čios institucijos iš patronuojan čios 
įmonės pareikalaut ų pateikti vis ą informacij ą, kurios prireikia atliekant konsoliduot ą 
priežiūrą, ir perduot ų šią informacij ą jos prašan čioms institucijoms.  
3. Valstyb ės narės įgalioja savo kompetentingas institucijas keistis 2 dalyje nurodyta 
informacija suprasdamos, jog tai jokiu b ūdu nereiškia, kad rinkdamos ir kaupdamos 
informacij ą, susijusi ą su finans ų kontroliuojan čiosiomis (holdingo) bendrov ėmis, finans ų 
įstaigomis arba papildomas banko  paslaugas teikian čiomis įmonėmis, kompetentingos 
institucijos turi atskirai atlikti min ėtų institucij ų arba įmonių priežiūrą. 
Valstybės narės taip pat įgalioja savo kompetentinga s institucijas keistis 55  
⌦ 137 ⌫ straipsnyje nurodyta informacija suprasdamos, jog tai jokiu b ūdu 
nereiškia, kad rinkdamos ir kaupdamos informacij ą, susijusi ą su mišri ą veiklą 
vykdančia kontroliuojan čiąja (holdingo) bendrove ir jos dukterin ėmis įmonėmis, 
kurios nėra kredito įstaigos, arba su 52 straipsnio 10 dalyje  ⌦ 127 straipsnio 3 
dalyje ⌫ nurodytomis dukterin ėmis įmonėmis, kompetentingos institucijos atlieka 
jų priežiūrą. 
 
Ð 2000/12/EB 56 str. 4–6 dalys 
(pritaikytas) 
140 straipsnis 
41. Jeigu kredito įstaiga, finans ų kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė arba mišri ą veiklą 
vykdanti kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė kontroliuoja vien ą arba kelias dukterines 
įmones, kurios yra draudimo įmonės arba kitos investavimo paslaugas teikian čios įmonės ir 
 
LT 136   LT kurios turi gauti leidim ą veiklai, kompetentingos institucijo s ir institucijos, kurias valstyb ė 
įgaliojo atlikti draudimo įmonių ir investavimo paslaugas teikian čių įmonių priežiūrą, 
glaudžiai bendradarbiauja. Nepažeisdamos savo atitinkam ų įsipareigojim ų, šios institucijos 
teikia viena kitai vis ą informacij ą, kuri gali palengvinti joms atli kti savo uždavinius ir leidžia 
atlikti jų prižiūrimų įmonių veiklos ir bendrosios finansin ės padėties prieži ūrą. 
52. Informacijai, gautai atliekant konsoliduot ą priežiūrą, ypač bet kokiam šioje 
direktyvoje numatytam kompetenting ų institucij ų keitimuisi informacija, taikomas 30 
straipsnyje  ⌦ V antraštin ės dalies 1 skyriaus 2 skirsnyje ⌫ apibūdintas reikalavimas saugoti 
profesines paslaptis. 
63. Kompetentingos institucijos, kurios atsako už konsoliduot ą priežiūrą, sudaro 52 
straipsnyje 2 dalyje  ⌦ 71 straipsnio 2 dalyje ⌫ nurodytų finansų kontroliuojan čiųjų 
(holdingo) bendrovi ų sąrašus. Šie s ąrašai perduodami kit ų valstybių narių kompetentingoms 
institucijoms ir Komisijai. 
 
Ð 2000/12/EB 56 str. 7 dalis 
(pritaikytas) 
Î1 2002/87/EB 29 str. 10 dalis 
141 straipsnis 
7.Jeigu, taikydamos ši ą direktyv ą, valstybės narės kompetentingos institucijos konkre čiais 
atvejais pageidauja patikrinti informacij ą, susijusi ą s u  k r e d i t o  a r  f i n a n s ų įstaiga, finans ų 
kontroliuojan čiąja (holdingo) bendrove, pagalbines banko  paslaugas teikian čia įmone, mišri ą 
veiklą vykdančia kontroliuojan čiąja (holdingo) bendrove, 55  ⌦ 137 ⌫ straipsnyje arba 52 
straipsnio 10 dalyje  ⌦ 127 straipsnio 3 dalyje ⌫ nurodytomis dukterin ėmis įmonėmis, 
esančiomis kitos valstyb ės narės teritorijoje, jos turi paprašyti tos valstyb ės narės 
kompetenting ų institucij ų patikrinti informacij ą. Tokį prašymą gavusios institucijos pagal 
savo kompetencij ą patenkina j į pačios arba leidžia tai padaryti prašym ą pateikusioms 
institucijoms, auditoriui arba ekspertui. Î1 Kompetentinga institucija, kuri pateik ė prašymą, 
jei nori, gali dalyvauti tikrinimo pr ocese, kai ji pati nevykdo patikrinimo.  
 
Ð 2000/12/EB 56 str. 8 dalis 
(pritaikytas) 
142 straipsnis 
8.Nepažeisdamos savo baudžiamosios teis ės nuostat ų, valstyb ės narės garantuoja, kad 
nuobaudos ir priemon ės, skirtos pasteb ėtiems pažeidimams arba j ų priežastims pašalinti, gali 
būti taikomos finans ų kontroliuojan čiosioms (holdingo) bendrov ėms ir mišri ą veiklą 
vykdančioms kontroliuojan čiosioms (holdingo) bendrov ėms, kurios pažeidžia įstatymus ir 
kitus teisės aktus, priimtus įgyvendinant 52 -55 ⌦ 124–141 ⌫ ir šį straipsnius, taip pat ši ų 
bendrovių vadovams. Kai kuriais atvejais šioms prie monėms taikyti gali prireikti teismo 
sprendimo.   
Kompetentingos institucijos glaudžiai bend radarbiauja siekdamos užtikrinti, kad ⌦ tos ⌫ 
minėtos nuobaudos ir priemon ės duotų pageidaujam ų rezultat ų, ypač jeigu finans ų 
kontroliuojan čiosios (holdingo) bendrov ės arba mišri ą veiklą vykdančios kontroliuojan čiosios 
 
LT 137   LT (holdingo) bendrov ės centrinė administracija arba pagrindin ė įstaiga nėra įsikūrusios šių 
bendrovių pagrindin ėse buvein ėse. 
 
Ð 2002/87/EB 29 str. 11 dalis 
(pritaikytas) 
Î1 2004/xx/EB 3 str. 10 dalis 
143 straipsnis 
Trečiosios šalies patronuojan čios įmonės 
1. Jeigu kredito įstaigai, kurios patronuojanti įmonė yra kredito įstaiga arba finans ų 
kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė, turinti pagrindin ę buveinę ⌦ trečiojoje šalyje ⌫ ne 
Bendrijoje , netaikoma 52 straipsnyje  ⌦ 125 ir 126 straipsniuose ⌫ nustatyta konsoliduota 
priežiūra, kompetentingos institucijos tikrina, ar tre čiosios šalies kompetentingos institucijos 
vykdo pirmiau nurodytos kredito įstaigos konsoliduot ą priežiūrą, lygiavert ę minėtame 
straipsnyje  ⌦ šioje direktyvoje ⌫ nustatytais principais reglamentuojamai prieži ūrai.  
Patronuojan čios įmonės arba bet kurios iš  Bendrijoje leidim ą gavusių kontroliuojam ų 
įmonių prašymu arba savo iniciatyva tikrinim ą atlieka kompetentinga institucija, 
kuri, taikant šio straipsnio ketvirt ąją ⌦ 3 dalį ⌫, būtų atsakinga už konsoliduot ą 
priežiūrą. Minėtoji kompetentinga institucija konsu ltuojasi su kitomis susijusiomis 
kompetentingomis institucijomis. 
2. Î1 Komisija gali pareikalau ti, kad Europos bankininkyst ės komitetas  pateiktų 
bendrus nurodymus d ėl to, ar tre čiųjų šalių kompetenting ų institucij ų konsoliduotos prieži ūros 
priemonėmis galima įgyvendinti šiame skyriuje nus tatytus konsoliduotos prieži ūros tikslus, 
susijusius su kredito įstaigomis, kuri ų patronuojan čios įmonės pagrindin ė buveinė yra 
⌦ trečiojoje šalyje ⌫ ne Bendrijoje . Komitetas nuolat perži ūri visus tokius nurodymus ir 
atsižvelgia į visus min ėtųjų kompeteting ų institucij ų vykdomos konsoliduotos prieži ūros 
pakeitimus. 
Šio straipsnio ⌦ 1 dalies ⌫ antrajame  ⌦ pirmoje ⌫ pastraipoje nustatyt ą 
tikrinimą atliekanti kompetentinga institucija atsižvelgia į visus pirmiau min ėtus 
nurodymus. D ėl to, prieš priimdama sprendim ą, ji konsultuojasi su k Komitetu. 
3. Jeigu pirmiau nurodyta lygiavert ė priežiūra netaikoma, valstyb ės narės kredito 
įstaigoms analogiškai ⌦ taiko 52 ⌫ straipsnio šios direktyvos ⌦ nuostatas arba leidžia 
savo kompetentingoms institucijoms taikyti kitus atitinkamus prieži ūros metodus, kuriais 
įgyvendinami kredito įstaigų konsoliduotos prieži ūros tikslai. ⌫ 
Valstybės narės taip pat leidžia savo kom petentingoms institucijoms taikyti kitus atitinkamus 
priežiūros metodus, kuriais įgyvendinami kredito įstaigų konsoliduotos prieži ūros tikslai.  
Tokiems ⌦ priežiūros ⌫ metodams, ⌦ pasikonsultavusi su kitomis susijusiomis 
kompetentingomis institucijomis, ⌫ turi pritarti kompetentinga institucija, kuri, 
pasitarusi su kita susijusi a kompetentinga institucija,  būtų atsakinga už konsoliduot ą 
priežiūrą.  
 
LT 138   LT Kompetentingos institucijos pirm iausia gali reikalauti finans ų kontroliuojan čiajai 
(holdingo) bendrovei, kurios pagrindin ė buveinė yra Bendrijoje, ir min ėtosios 
finansų kontroliuojan čiosios (holdingo) bendrov ės konsoliduotai pozicijai taikyti 
konsoliduotos prieži ūros nuostatas.  
Pirmiau nurodyti ⌦ priežiūros metodai ⌫ turi užtikrinti šiame skyriuje nustatyt ų 
konsoliduotos prieži ūros tikslų įgyvendinim ą ir apie juos turi b ūti pranešta kitoms 
susijusioms kompetentingoms institucijoms bei Komisijai. 
 
Ø nauja 
2 SKIRSNIS  
KOMPETETING Ų INSTITUCIJ Ų VYKDOMAS INFORMACIJOS ATSKLEIDIMAS  
144 straipsnis 
1. Kompetentingos institucijos atskleidžia ši ą informacij ą: 
a) įstatymų, teisės aktų, administracini ų taisyklių ir bendr ųjų nurodym ų tekstus, 
priimtus j ų valstybėse narėse riziką ribojančios priežiūros srityje;  
b) pasirinkimo ir kompetencijos Bendrijos teis ės aktuose taikym ą; 
c) bendruosius kriterijus ir metodik ą, kurią jos naudoja 124 st raipsnyje nurodytuose 
peržiūros bei įvertinimo procesuose; 
d) nepažeidžiant V antraštin ės dalies 1 skyriaus 2 skirsnyje nurodyt ų nuostatų, 
suvestinius statistinius duomenis apie pa grindinius rizikos ribojimo principais 
pagrįstos sistemos įdiegimo kiekvienoje valstyb ėje narėje aspektus. 
Pagal pirm ą pastraipą atskleidžiama informacija turi b ūti pakankama, siekiant užtikrinti 
prasmingą skirtingų valstybių narių kompetenting ų institucij ų taikomų metodų palyginim ą. 
5 SKYRIUS 
KREDITO  ĮSTAIGŲ VYKDOMAS  INFORMACIJOS  ATSKLEIDIMAS 
145 straipsnis 
1. Šioje direktyvoje kredito įstaigos viešai atskleidžia XII priedo 2 dalyje nurodyt ą 
informacij ą, vadovaudamosi 146 straipsnio nuostatomis. 
2. Vadovaudamosi 2 skyriaus 3 skirsnio 2 ir 3 poskirsniais bei 105 straipsniu, 
kompetentingos institucijos pripaž įsta XII priedo 3 dalyje nur odytas priemones ir metodik ą su 
sąlyga, kad kredito įstaigos viešai atskleidžia ten pateikt ą informacij ą. 
 
LT 139   LT 3. Kredito įstaigos priima oficiali ą politiką, siekdamos laikytis 1 ir 2 dalyse nurodyt ų 
informacijos atskleidimo reikalavim ų, bei turėti savo atskleidžiamos informacijos tinkamumo, 
įskaitant jos patikrinim ą ir dažnum ą, įvertinimo politik ą. 
146 straipsnis 
1. Nepažeisdamos 145 straipsnio, kompetentingos institucijos leidžia kredito įstaigoms 
neatskleisti XII priedo 2 dalyje išvardyt ų vienos ar daugiau informacijos r ūšių, jeigu 
atitinkama kredito įstaiga laiko, kad taip atskleista informacija, vadovaujantis XII priedo 1 
dalies 1 punkte nurodytu kr iterijumi, neturi b ūti laikoma esmine. 
2. Nepažeisdamos 145 straipsnio kompete ntingos institucijos leidžia kredito įstaigoms 
neskelbti XII priedo 2 ir 3 dalyse išvardyt ų atskleidžiamos informacijos vieno ar daugiau 
elementų, jeigu atitinkama kredito įstaiga laiko, kad tokie elementai apimt ų informacij ą, kuri, 
atsižvelgiant į XII priedo 1 dalies 2 punkte nurodytus kriterijus, laikoma nuosavyb ės teise 
priklausan čia ar konfidencialia informacija. 
3. 2 dalyje nurodytais išimtiniais atvejais atitinkama kredito įstaiga savo atskleidžiamoje 
informacijoje nurodo fakt ą, kad tam tikri informacijos elementai yra neatskleidžiami, tokio 
neatskleidimo priežast į ir paskelbti bendr ą informacij ą tuo klausimu, kuriam taikomi 
informacijos atskleidimo reikalavimai. 
147 straipsnis 
1. Kredito įstaigos paskelbia atskleidžiam ą informacij ą, kurios reikia pagal 145 straipsn į, 
rečiausiai kart ą per metus. Atskleidžiama informacija turi b ūti paskelbta kiek įmanoma 
greičiau. 
2. Kredito įstaigos taip pat nusprendžia, ar reikia skelbti informacij ą dažniau, nei 
numatyta 1 dalyje, atsižvelgiant į XII priedo 1 dalies 4 punkte nurodytus kriterijus. 
148 straipsnis 
1. Kompetentingos institucijos leidžia kredito įstaigoms nuspr ęsti, koks turi b ūti 
tinkamas b ūdas, vieta ir tikrinimo priemon ės, kad būtų tinkamai laikomasi 145 straipsnyje 
nurodytų informacijos atskleidimo reikalavim ų. Tiek, kiek įmanoma, visa atskleidžiama 
informacija turi b ūti pateikiama vienodai ar vienoje vietoje. 
2. Gali b ūti laikoma, kad lygiavert ė kredito įstaigų atskleidžiama informacija, 
vadovaujantis apskaitos, kotiravimo ar kita is reikalavimais, atitinka 145 straipsn į. Jeigu 
atskleidžiama informacija ne įtraukta į finansines ataskaitas, kredito įstaigos nurodo, kur j ą 
galima rasti. 
149 straipsnis 
Nepažeisdamos 146–148 straipsni ų, valstyb ės narės įgalioja kompetentingas institucijas 
reikalauti, kad kredito įstaigos: 
 
LT 140   LT a) atskleist ų vieną ar daugiau XII priedo 2 ir 3 dalyse nurodyt ų informacijos r ūšių; 
b) dažniau nei kart ą per metus skelbt ų vieną ar daugiau atskleidžiamos informacijos 
rūšių ir nustatyt ų galutinius terminus informacijos skelbimui; 
c) naudot ų specialias priemones ir vietas informacijos, kitokios nei finansin ės 
ataskaitos, atskleidimui;  
d) naudot ų specialias tikrinimo priemones atskleidžiamai informacijai, kuriai 
netaikomas įstatymuose numatytas auditas. 
 
Ð 2004/xx/EB 3 str. 11 dalis 
----- 
 
Ð 2000/12/EB 
VI ANTRAŠTIN Ė DALIS 
VYKDYMO  ĮGALIOJIMAI 
 
Ð 2000/12/EB 60 str. (pritaikytas) 
Ö naujas 
150 straipsnis 
Techninės pataisos  
1. Nepažeidžiant 34 st raipsnio 3 dalies antroje pastra ipoje minimos ataskaitos nuostat ų 
Öpasiūlymo, kur į pagal 62 straipsn į Komisija pateiks  dėl nuosav ų lėšų 
apibrėžimo, vadovaujantis ⌦ 151 straipsnyje ⌫ 2 dalyje  ⌦ minima ⌫ nurodyta  
tvarka priimamos i šiose techninio pob ūdžio pataisos  Ö pakeitimai : 
a) patikslinami apibr ėžimai, atsižvelgiant į finansų rinkų pokyčius šios 
direktyvos taikymo metu; 
b) patikslinami apibr ėžimai, kad visoje Bendrijoje  būtų užtikrintas šios 
direktyvos taikymo vienodumas; 
c) atsižvelgiant į priimtus aktus, taikomus kredito įstaigoms ir kitoms 
susijusioms sritims, suderinami terminai ir suformuluojami apibr ėžimai; 
apibrėžiama 1 straipsnio 14 pu nkte nurodyta A zona,  
pateikiamas 1 straipsnio 19 punkte nurodytas «daugiašali ų plėtros bank ų» 
apibrėžimas,  
d) 2 straipsnyje pateikto s ąrašo pakeitimai 
 
LT 141   LT e) pakei čiama ⌦ 9 ⌫ 5 straipsnyje nustatyto prad inio kapitalo suma, kad 
būtų atspindėti ekonomin ės ir pinigų sričių pokyčiai; 
f) atsižvelgiant į finansų rinkų plėtrą, išplečiamas ⌦ 23 ir 24 ⌫ 18 ir 19  
straipsniuose nurodytas ir I priede pateikiamas s ąrašas arba pakei čiami 
tame sąraše vartojami terminai; 
g) keičiamos sritys, kuriose kompetenti ngos institucijos privalo keistis 
informacija, išvardyta ⌦ 42 ⌫ 28 straipsnyje; 
h) Ö 56–67 straipsni ų pakeitimai, siekiant atsižvelgti į Bendrijos teis ės 
aktuose nurodytus apskaitos standart ų ar reikalavim ų pokyčius;  
i) pakei čiamias 43 straipsnyje  ⌦ 79 ir 86 straipsniuose ⌫ nurodyto as 
⌦ pozicijų klasių sąrašas ⌫ turto apibr ėžimai , kad būtų atsižvelgta į 
finansų rinkų plėtrą; 
j) Ö 79 straipsnio 2 dalies c punkte ir 86 straipsnio 4 dalies a punkte 
nurodyta suma, atsižvelgiant į infliacijos poveik į;  
k) pakeičiami nebalansini ų straipsnių, nurodytų II ir IV prieduose, s ąrašai ir 
klasifikavimas, j ų traktavimas apskai čiuojant koeficient ą pagal 42, 43 ir 
44 straipsni ų bei III priedo nuostatas , Ö pagal V antraštin ės dalies 2 
skyriaus 3 skirsn į nustatant pozicij ų vertes ; 
l) Ö V–XII pried ų nuostatų pakeitimai, siekiant atsižvelgti į finansų rinkų 
plėtrą, ypač į naujus finans ų produktus arba į Bendrijos teis ės aktuose 
nustatytų apskaitos standart ų ar reikalavim ų pokyčius;  
⌦ 2. Komisija gali priimti šias įgyvendinimo priemones, vadovaudamasi 151 straipsnyje 
numatyta tvarka. ⌫ 
a) Önustatyti 124 straipsn io 5 dalyje nurodyt ų staigių ir netikėtų palūkanų 
normų pokyčių dydį;  
b) laikinai sumažinti minimalus ų koeficientas , ⌦ nuosavų lėšų lygį, 
nurodytą ⌫ nurodytas  47 ⌦ 75 ⌫ straipsnyje, arba rizika  ⌦ rizikos 
koeficientus, nurodytus ⌫ apibūdinta  43 straipsnyje  ⌦ V antraštin ės 
dalies 2 skyriaus 3 skirsnyje ⌫, kad būtų atsižvelgta į konkrečias 
aplinkybes; 
c) Ö nepažeidžiant 119 straipsnyje nurodytos ataskaitos , paaiškinamos ti 
49 straipsnio 5 -10 dalyse  ⌦ 111 straipsnio 4 dalyje, 113, 115 ir 116 
straipsniuose ⌫ numatyto as išimty is; 
d) Ö patikslinti pagrindinius as pektus, apie kuriuos turi b ūti atskleidžiami 
suvestiniai statistiniai duomenys pagal 144 straipsn io 1 dalies d 
punktą ; 
e) Ö patikslinti 114 straipsnyje numatyt o informacijos atskleidimo format ą, 
struktūrą, turinį ir metinio paskelbimo dat ą;  
 
LT 142   LT  
Ð 2004/xx/EB 3 str. 12 dalis 
(pritaikytas) 
151 straipsnis 
1. Komisijai padeda Europos bankininkyst ės komitetas, įsteigtas Komisijos sprendimu 
2004/10/EB (toliau – Komitetas), kuris sudarytas iš valstybi ų narių atstovų ir jam 
pirmininkauja Komisijos atstovas . 
2. Kai daroma nuoroda į šiąį ⌦ straipsnį ⌫ straipsnio dal į, taikoma Sprendimo 
1999/468/EB 5 straipsnyje nurodyta „komitologijos“ proced ūra, atsižvelgiant į jo 7 
straipsnio 3 dal į ir 8 straipsn į. 
Laikotarpis, nurodytas Sprendimo 1999/468/EB  5 straipsnio 6 dalyje, yra trys 
mėnesiai. 
 
Ð 2000/12/EB 
VII  ANTRAŠTIN Ė DALIS 
PEREINAMOSIOS  IR BAIGIAMOSIOS  NUOSTATOS 
1 SKYRIUS 
PEREINAMOSIOS  NUOSTATOS 
 
Ð 2000/12/EB 60 str. 2 dalis 
(pritaikytas) 
61 straipsnis  
Pereinamosios nuostatos d ėl 36 straipsnio  
Iki 1990 m. sausio 1 d. Danija, laikydamasi toliau nurodyt ų apriboj imų, gali leisti savo 
hipotekos kredito įstaigoms, kurios yra įsteigtos kaip kooperatyvin ės bendrijos arba fondai ir 
kurios perorganizuotos į atvirąsias ribotos turtin ės atsakomyb ės bendroves, savo nuosavoms 
lėšoms priskirti nari ų solidariuosius įsipareigo jimus, taip pat 36 straip snio 1 dalyje nurodytus 
skolininkų solidariuosius įsipareigojimus, jeigu pretenzijos šiems skolininkams prilyginamos 
minėtiems įsipareigojimams. B ūtent: 
a) skolininkų solidari ųjų įsipareigojim ų dalies apskai čiavimo pagrind ą sudaro 35 
straipsnio 2 dalies 1 ir 2 punktuose nurodyt ų pozicijų suma iš jos at ėmus 35 straipsnio 2 dalies 
9, 10 ir 11 punktuose nurodytas pozicijas;  
 
LT 143   LT b) nuo 1991 m. sausio 1 d. arba, jeigu reorganizuojama v ėliau, nuo reorganizavimo 
dienos apskai čiavimo pagrind ą sudaro maksimalus apskai čiavimo pagrindas. Apskai čiavimo 
pagrindas negali apimti daugiau kaip maksimalus pagrindas;  
c) nuo 1997 m. sausio 1 d. maksimalus apskai čiavimo pagrindas sumažinamas puse 
sumos, gautos iš kiekvienos naujos kapitalo emisijos po min ėtos datos, kaip nurodyta 35 
straipsnio 2 da lies 1 punkte; ir  
d) maksimali skolinink ų solidariųjų įsipareigojim ų suma, įtraukiama į nuosavas l ėšas, 
negali viršyti ši ų apskaičiavimo pagrindo dydži ų: 
 50  % 1991 ir 1992 m.,  
 45  % 1993 ir 1994 m.,  
 40  % 1995 ir 1 996 m.,  
 35  % 1997 m.,  
 30  % 1998 m.,  
 20  % 1999 m.,  
 10  % 2000 m. ir  
 0  % po 2001 m. sausio 1 d.  
 
Ð 2000/12/EB 
62 straipsnis  
Pereinamosios nuostatos d ėl 43 straipsnio  
1. Iki 2006 m. gruodžio 31 d. valstybi ų narių kompetentingos institucijos gali leisti kredito 
įstaigoms taikyti 50 % rizikos koeficient ą paskoloms, kurios pagal j ų reikalavimus yra 
visiškai apdraustos įkeitus įstaigos patalpas ar įvairios paskirties komercines patalpas, 
esančias tų valstybi ų narių, kurios leidžia taikyti 50  % ri zikos koeficient ą, teritorijoje, 
laikantis ši ų sąlygų: 
i) 50 % rizikos koeficientas taikomas tai pa skolos daliai, kuri neviršija dydžio, 
apskaičiuoto pagal a arba b papunk čius: 
a) 50 % atitinkamo turto rinkos vert ės. 
 Tuo metu, kai suteikiama paskola, apsk aičiuoti turto rinkos vert ę ir atlikti 
nepriklausomus jo įvertinimus turi du nepriklausomi vertintojai. Paskola turi 
būti išduodama pagal mažesn ę iš dviejų nustatytų verčių. 
 Ne rečiau kaip kart ą per metus turt ą turi pakartotinai įvertinti vienas 
vertintoj as. Turtą, įkeistą už paskolas, kuri ų suma neviršija 1 mln. EUR ir 5  % 
 
LT 144   LT kredito įstaigos nuosav ų lėšų vertės, vienas vertintojas pakartotinai įvertina ne 
rečiau kaip kart ą per trejus metus;  
b) 50 % turto rinkos vert ės arba 60  % hipotekos paskolos vert ės priklausomai nuo 
to, kuris iš ši ų dydžių yra mažesnis tose valstyb ėse narėse, kurios įstatymais ar 
kitais teis ės aktais yra nusta čiusios griežtus kriterijus , pagal kuriuos vertinamos 
hipotekos paskolos.  
 Hipotekos paskolos vert ę sudaro turto vert ė, kurią nust ato turto vertintojas, 
atlikęs sąžiningą turto b ūsimos paklausos rinkoje įvertinimą, kuriame 
atsižvelgiama į turto ilgaamžiškumo aspektus, įprastos ir vietos rinkos s ąlygas 
bei dabartin į ir tinkam ą alternatyv ų turto naudojim ą. Nustatant hipotekos 
paskolos vertę neatsižvelgiama į spekuliacinius elementus. Min ėta vertė 
dokumentuose nurodoma skaidriai ir aiškiai.  
 Ne rečiau kaip kart ą per trejus metus arba tada, kai turto rinkos vert ė sumažėja 
daugiau kaip 10  %, iš naujo įvertinama hipotekos paskolos vert ė, visų pirma - 
svarbiausios prielaidos, susiju sios su atitinkamos rinkos pl ėtra. 
 Abiejuose a ir b papunk čiuose minima «rinkos vert ė» – kaina, už kuri ą turtas gali b ūti 
parduotas pagal sutart į, reglamentuojam ą privatinės teisės, kurią turtą norintis parduoti 
pardavėjas ir su juo nesusij ęs pirkėjas sudaro vert ės nustatymo dien ą, darant prielaid ą, kad 
turtas yra viešai pateik tas rinkai, kad rinkos s ąlygos leidžia netr ukdomai parduoti turt ą ir kad 
atsižvelgiant į turto pob ūdį yra numatytas pakankamas laikotarpis s usitarti dėl kainos;  
ii) 100 % rizikos koeficientas taikom as tai paskolos daliai, ku ri viršija i punkte nurodytas 
ribas;  
iii) savininkas turi pats naudotis  tokia nuosavybe arba turi b ūti ją išnuomoj ęs. 
Pirmos pastraipos nuostatos netrukdo valstyb ės narės, savo teritorijoje taikan čios didesn į 
rizikos koeficient ą, kompetentingoms institucijoms leisti laikantis anks čiau aptart ų sąlygų 
taikyti 50  % rizikos koeficient ą šios rūšies paskoloms tose valstyb ėse narėse, kurios leidžia 
naudoti 50  % rizikos koeficient ą. 
Valstybių narių kompetentingos institucijos gali leisti savo kredito įstaigoms taikyti 50  % 
rizikos koeficient ą paskoloms, kurios 2000 m. liepos 21 d. buvo negr ąžintos, jei bus laikomasi 
šioje straipsnio dalyje išd ėstytų sąlygų. Tokiu atveju turtas įvertinamas pagal anks čiau 
nurodytus kriterijus ne v ėliau kaip iki 2003 m. liepos 21 d.  
Paskoloms, išduodamoms iki 2006 m. gruodžio 31 d., iki j ų mokėjimo termino taikomas 50  % 
rizikos koeficientas, jeigu kredito įstaiga privalo laikytis sutarties s ąlygų. 
Iki 20 06 m. gruodžio 31 d. valstyb ės narės kompetentingos institucijos taip pat gali leisti savo 
kredito įstaigoms taikyti 50  % rizikos koeficient ą paskolų daliai, kuri visiškai ir pagal 
kompetenting ų institucij ų reikalavimus apdrausta Suomijos gyvenam ųjų namų statybos 
bendrovių, veikian čių pagal 1991 m. Suomijos gyvenam ųjų namų statybos bendrovi ų 
įstatymą ar vėliau priimtus lygiaver čius teisės aktus, akcijomis, jeigu laikomasi šioje 
straipsnio dalyje išd ėstytų nuostatų. 
Valstybės narės informuoja Komisij ą apie t ai, kaip jos pritaik ė šios straipsnio dalies nuostatas.  
 
LT 145   LT 2. Valstyb ės narės gali taikyti 50  % rizikos koeficient ą turto išperkamosios nuomos 
sandoriams, sudaromiems iki 2006 m. gruodžio 31 d., kai jie susij ę su turtu, naudojamu 
verslui, esan čiu toje pa čioje valstybėje kaip ir pagrindin ė įstaiga ir reguliuojamu įstatymų 
nuostatomis, pagal kurias visišk ą nuosavyb ę nuomotojas išlaiko tol, kol nuomininkas 
pasinaudoja galimybe j į pirkti. Valstyb ės narės informuoja Komisij ą apie tai, kaip jos pritaik ė 
šios straips nio dalies nuostatas.  
3. 43 straipsnio 3 dalis netrukdo kompetentingoms  institucijoms pripažinti dvišales novacijos 
sutartis, sudarytas:  
– Belgijoje iki 1996 m. balandžio 23 d.,  
– Danijoje iki 1996 m. birželio 1 d.,  
– Vokietijoje iki 1996 m. spalio 30 d.,  
– Graiki joje iki 1997 m. kovo 27 d.,  
– Ispanijoje iki 1997 m. sausio 7 d.,  
– Prancūzijoje iki 1996 m. geguž ės 30 d.,  
– Airijoje iki 1996 m.  birželio 27 d.,  
– Italijoje iki 1996 m. liepos 30 d.,  
– Liuksemburge iki 1996 m. geguž ės 29d. ,  
– Nyderlanduose iki 1996 m. liepos 1 d.,  
– Austrijoje iki 1996 m. gruodžio 30 d.,  
– Portugalijoje iki 1997 m. sausio 15 d.,  
– Suomijoje iki 1996 m. rugpj ūčio 21 d.,  
– Švedijoje iki 1996 m. birželio 1 d.,  
– Jungtinėje Karalyst ėje iki 1996 m. balandžio 30 d.  
63 straipsnis  
Pereinamosios nuostatos d ėl 47 stra ipsnio  
1. Kredito įstaiga, kurios minimalus mokumo koefic ientas iki 1991 m. sausio 1 d. nepasiek ė 
47 straipsnio 1 dalyje nustatyt ų 8 %, turi palaipsniui, nuosekliais etapais pasiekti š į lygį. 
Kredito įstaiga negali leisti, ka d šis koeficientas nukrist ų žem iau lygio, kuris buvo prieš 
pasiekiant š į tikslą. Bet kokie svyravimai turi b ūti laikini, o kompetentingoms institucijoms 
turėtų būti pranešta apie j ų priežastis.  
 
LT 146   LT  
Ð 2000/12/EB 62 str. 2 ir 3 dalys 
(pritaikytas) 
2. Nuo 1993 m. sausio 1 d. val stybės narės ne ilgiau kaip penkeriems metams gali nustatyti 
10 % rizikos koeficient ą obligacijoms, apib ūdintoms Direktyvos 85/611/EEB 22 straipsnio 4 
dalyje, ir taikyti j į kredito įstaigoms, kada, j ų nuomone, tai b ūtina ir jei b ūtina, kad b ūtų 
išvengta di delių rinkos veikimo iškraipym ų. Apie šias išimtis pranešama Komisijai.  
3. Nuo 1993 m. sausio 1 d. ne ilg iau kaip septynerius metus 47 straipsnio 1 dalies nuostatos 
netaikomos Graikijos žem ės ūkio bankui. Ta čiau jis turi priart ėti prie koeficiento, nurodyt o 47 
straipsnio 1 dalyje, nuos ekliais etapais ir vadova udamasis metodika, apib ūdinta šio straipsnio 
1 dalyje.  
 
Ð 2000/12/EB (pritaikytas) 
Î1 2004/xx/EB 3 str. 13 dalis 
64 straipsnis  
Pereinamosios nuostatos d ėl 49 straipsnio  
1. Jeigu 1993 m. vasario 5 d. kredito įstaigai jau buvo kilusi rizika ar  rizikos, kurios viršija 49 
straipsnyje nustatyt ą didelės rizikos rib ą arba bendr ą didelės rizikos rib ą, kompetentingos 
institucijos reikalauja, kad atitinkama kredito įstaiga imt ųsi priem onių, kad rizika arba rizikos 
neviršytų 49 straipsnyje nustatyt ų ribų. 
2. Proceso, kuriam vykstant tokia ri zika ar rizikos turi pasiekti nustatytas ribas, parengimas, 
patvirtinimas ir įgyvendinimas turi b ūti tokios trukm ės, kad jis, kompetenting ų instituci jų 
nuomone, atitikt ų saugaus vadovavimo ir s ąžiningos konkurencijos principus. 
Kompetentingos institucijos informuoja Komisij ą ir Î1 Europos bankininkyst ės komitet ą  
apie patvirtint ą tokio proceso grafik ą. 
3. Kredito įstaiga ne gali imtis joki ų priemoni ų, dėl kurių 1 dalyje nurodyt os rizikos viršyt ų 
nustatytas ribas, buvusias 1993 m. vasario 5 d.  
4. Laikotarpis, taikytinas pagal 2 dal į, baigiasi ne v ėliau kaip 2001 m. gr uodžio 31 d. Rizikos, 
kurių mokėjimo terminas yra ilgesnis i r kurių atžvilgiu skolinanti įstaiga privalo laikytis 
sutarties s ąlygų, gali būti pratęstos iki mok ėjimo termino pabaigos.  
 
Ð 2000/12/EB 64 str. 5–7 dalys 
(pritaikytas) 
Î1 2004/xx/EB 3 str. 13 dalis 
5. Iki 1998 m. gruodžio 31 d.  valstybės narės gali 49 straipsnio 1 dalyje nurodyt ą ribą 
padidinti iki 40  %, o 49 straipsnio  2 dalyje nurodyt ą ribą – iki 30 %. Tokiais atvejais, taip pat 
remiantis 1 –4 dalimis v ėliausias terminas pasiekti, kad rizika arba rizikos neviršyt ų 49 
straipsnyj e nustatyt ų ribų, baigiasi 2001 m. gruodžio 31 d.  
6. Išimtinai kredito įstaigoms, kuri ų nuosavos l ėšos neviršija 7 mln. EUR, valstyb ės narės gali 
5 dalyje nurodyt ą terminą pratęsti penkeriems metams. Valstybės narės, kurios pasinaudoja 
 
LT 147   LT šioje dalyje numatyt a galimybe, imasi priemoni ų, kad išvengt ų konkurencijos iškraipym ų, ir 
informuoja apie jas Komisij ą bei Î1 Europos Bankininkyst ės komitetą   
7. Šio straipsnio 5 ir 6 dalyse nurodytais atvejais  rizika gali b ūti laikoma didele, j eigu jos 
vertė lygi 15 % nuosavų lėšų arba didesn ė. 
 
Ð 2000/12/EB 64 str. 8 dalis 
(pritaikytas) 
8. Iki 2001 m. gruodžio 31 d. valstyb ės narės gali pakeisti informavimo ne re čiau kaip du 
kartus per metus dažnum ą informavimo apie didel ę riziką dažnumu, nurodytu 48 straipsnio 2 
dalies antroje įtraukoje.  
 
Ð 2000/12/EB 64 str. 9 dalis 
9. Valstyb ės narės gali visiškai ar iš dalies netaikyti 49 straipsnio 1, 2 ir 3 dali ų nuostatų 
kredito įstaigai tenkan čios rizikos, kuri ą sudaro 62 stra ipsnio 1 dalyje apibr ėžtos hipotekos 
paskolos, suteiktos iki 2002 m. sausio 1 d., taip pat 62 straipsnio 2 dalyje apibr ėžtiems 
nuosavyb ės išperkamosios nuomos sandoriams, sudarytiems iki 2002 m. sausio 1 d., kurie ir 
vienu, ir kitu atveju sudaro iki 50  % atitinkamos nuosavyb ės vertės. 
Taip pat vertinamos ir paskolos, panašios į šios dalies pirmoje past raipoje nurodytas hipotekos 
paskolas, jeigu jos apdraustos Suomijos gyvenam ųjų namų statybos bendrovi ų, veikiančių 
pagal 1991 m. Suomijos gyvenam ųjų namų statybos bendrovi ų įstatymą ar vėliau priimtus 
lygiaverčius teisės aktus.  
 
Ð 2000/12/EB 65 str. (pritaikytas) 
65 straipsnis  
Pereinamosios nuostatos d ėl 51 straipsnio  
Kredito įstaigos, kurios 1993 m. sausio 1 d. vi ršijo 51 straipsnio 1 ir 2 dalyse  nustatytas ribas, 
turi iki 2003 m. sausio 1 d. prad ėti jų laikytis.  
 
Ø nauja 
152 straipsnis 
1. Kredito įstaigos, apskai čiuojančios pagal rizik ą įvertintas pozicijas, vadovaudamosi 
84–89 straipsniais arba naudodamos pažang ųjį vertinimo metod ą, kaip nurodyta 105 
straipsnyje, kad apskai čiuotų savo kapitalo reikalavimus ope racinei rizikai padengti, per 
pirmąjį, antrąjį ir trečiąjį dvylikos m ėnesių laikotarpius po 157 st raipsnyje nurodytos datos 
turi naudoti nuosavas l ėšas, kurios visuomet viršija arba yr a lygios 2, 3 ir 4 dalyse nurodytoms 
sumoms. 
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyt ą pirmąjį dvylikos m ėnesių laikotarp į nuosavų lėšų 
suma turi sudaryti 95 % bendros minimalios nuosav ų lėšų sumos, kuri ą kredito įstaiga 
 
LT 148   LT privalėtų turėti per šį laikotarp į pagal Direktyvos 93/6/EEB 4 straipsn į taip, kaip b ūtų 
reikalaujama pagal pastar ąją direktyv ą ir Direktyv ą 2000/12/EB iki šios direkyvos 157 
straipsnyje nurodytos datos. 
3. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyt ą antrąjį dvylikos m ėnesių laikotarp į nuosavų lėšų suma 
turi sudaryti 90 % bendros minimalios nuosav ų lėšų sumos, kuri ą kredito įstaiga prival ėtų 
turėti per šį laikotarp į pagal Direktyvos 93/6/EEB 4 straipsn į taip, kaip b ūtų reikalaujama 
pagal pastar ąją direktyv ą ir Direktyv ą 2000/12/EB iki šios dire ktyvos 157 straipsnyje 
nurodytos datos. 
4. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyt ą trečiąjį dvylikos m ėnesių laikotarp į nuosavų lėšų 
suma turi sudaryti 80 % visos minimalios nuosav ų lėšų sumos, kuri ą kredito įstaiga prival ėtų 
turėti per šį laikotarp į pagal Direktyvos 93/6/EEB 4 straipsn į taip, kaip b ūtų reikalaujama 
pagal pastar ąją direktyv ą ir Direktyv ą 2000/12/EB iki šios dire ktyvos 157 straipsnyje 
nurodytos datos. 
5. Šio straipsnio 1–4 dali ų reikalavim ų laikymasis turi b ūti paremtas nuosav ų lėšų 
sumomis, kurios yra visiškai  pakoreguotos, kad atspind ėtų skirtumus, apskai čiuojant nuosavas 
lėšas pagal Direktyv ą 2000/12/EB ir Direktyv ą 93/6/EEB, galiojusi ų iki šios direktyvos 157 
straipsnyje nurodytos datos, ir apskai čiuojant nuosavas l ėšas pagal ši ą direktyv ą, atskirai 
traktuojant tik ėtiną nuostolį ir netik ėtiną nuostolį, vadovaujantis šios  direktyvos 84–89 
straipsniais. 
6. Šio straipsnio 1–5 dali ų tikslais turi b ūti taikomi 68–73 straipsniai.  
7. Iki 2007 m. gruodžio 31 d. kredito įstaigos gali pakeisti straipsnius, kurie sudaro V 
antraštinės dalies 2 skyriaus  3 skirsnyje išd ėstytą standartizuot ą metodą, Direktyvos 
2000/12/EB 42–46 straipsniais, galiojusiais iki 157 straipsnyje nurodytos datos. 
8. Kai taikoma 7 dalyje nurodyta pasirinkimo galimyb ė, Direktyvos 2000/12/EB 
nuostatų atžvilgiu galioja šie punktai: 
a) taikomos pastarosios direktyvos 42–46 straipsniuose nurodytos nuostatos 
taip, kaip tai b ūtų iki 157 straipsnyje nurodytos datos; 
b) „pagal rizik ą įvertinta vert ė“, kaip nurodyta tos direktyvos 42 straipsnio 1 
dalyje – tai „pagal rizik ą įvertintos pozicijos suma“; 
c) pagal tos direktyvos 42 straipsnio 2 dal į apskaičiuotos sumos laikomos 
pagal rizik ą įvertintų pozicijų sumomis; 
d) „kredito išvestin ės finansin ės priemon ės“ turi b ūti įtrauktos į tos 
direktyvos II priedo ,,didel ės rizikos“ straipsni ų sąrašą; 
e) tos direktyvos 43 straipsnio 3 daly je nurodytas traktavimas taikomas tos 
direktyvos IV priede išvardytoms išvestin ėms finansin ėms priemon ėms, 
nepriklausomai nuo to, ar kalbama ap ie balansinius, ar nebalansinius 
straipsnius, o sumos, gaunamos tame priede nurodytu b ūdu, laikomos 
pagal rizik ą įvertintų pozicijų sumomis. 
9. Kai taikoma 7 dalyje nurodyta pasirinkimo galimyb ė, pozicijų, kurioms taikomas 
standartizuotas metodas, at žvilgiu galioja šie punktai: 
 
LT 149   LT a) V antraštin ės dalies 2 skyriaus 3 skirsnio 3 poskirsnis, susij ęs su kredito 
rizikos mažinimo pripažinimu, netaikomas; 
b) kompetentingos institucijos gali netaikyti V antraštin ės dalies 2 skyriaus 
3 skirsnio 4 poskirsnio, susijusio su  pakeitimo vertybiniais popieriais 
traktavimu; 
b) netaikomos šios direktyvos XII priedo nuostat os, kuriose išd ėstyti 
informacijos atskleidimo reikalavimai kredito įstaigoms: 
i) 2 dalies 4 punkto b papunktis, 
ii) 2 dalies 6 punktas, 
iii) 2 dalies 10 punktas. 
10. Kai taikoma 7 dalyje nurodyta pasirinkimo galimyb ė, kapitalo reikalavimas operacinei 
rizikai padengti pagal 75 straipsnio e punkt ą turi būti sumažinamas tokia procentine dalimi, 
kuri atspind ėtų kredito įstaigos pozicij ų, kurioms pagal 7 dalyje nurodyt ą pasirinkimo 
galimybę apskaičiuojamos pagal rizik ą įvertintų pozicijų sumos, vert ės santykį su bendra tos 
įstaigos pozicij ų verte. 
11. Kai kredito įstaiga apskai čiuoja pagal rizik ą įvertintų pozicijų sumas visoms savo 
pozicijoms pagal 7 dalyje nurodyt ą pasirinkimo galimyb ę, gali būti taikomi Direktyvos 
2000/12/EB 48–50 straipsniai, susij ę su didel ėmis paskolomis, taip, kaip tai b ūtų iki 157 
straipsnyje nurodytos datos;  
12. Kai taikoma 7 dalyje nurodyta pasirinkimo galimyb ė, nuorodos į šios direktyvos 46–
52 straipsnius skaitomos kaip nuorodos į Direktyvos 2000/12/EB 42–46 straipsnius 
taip, kaip tai b ūtų iki 157 straipsnyje nurodytos datos. 
153 straipsnis 
Apskaičiuojant pagal rizik ą įvertintų pozicijų sumas pozicijoms, kylan čioms iš turto 
išperkamosios nuomos sandori ų dėl biurų ar kitų komercin ės paskirties patalp ų, esančių jų 
teritorijoje, ir kurios atitinka VI pr iedo 1 dalies 51 punkte nurodytus kriterijus, 
kompetentingos institucijos iki 2012 m. gruodžio 31 d. gali leisti taikyti 50 % rizikos 
koeficient ą, netaikydamos VI prie do 1 dalies 55 ir 56 punkt ų. 
Iki 2010 m. gruodžio 31 d. kompetentingos institucijos, nustatydamos pradelstos pozicijos 
užtikrintą dalį VI priedo tikslais, gali pripažinti kitokias užtikrinimo priemones nei 90–93 
straipsniuose nurodytos reikalavimus atitinkan čios užtikrinimo priemon ės. 
154 straipsnis 
1. Reikalavimai, nurodyti 84 straip snio 3 ir 4 dalyje, turi b ūti taikomi nuo 2009 m. 
gruodžio 31 d. 
 
LT 150   LT 2. Iki 2010 m. gruodžio 31 d. pozicij ų atžvilgiu svertinis LGD vidurkis visoms 
mažmenin ėms pozicijoms, užtikrintoms nuosavomis gyvenamosiomis patalpomis ir 
kurioms netaikomos centrin ės valdžios garantijos, neturi b ūti mažesnis nei 10 %. 
3. Iki 2017 m. gruodžio 31 d. valstybi ų narių kompetentingos institucijos gali netaikyti 
IRB metodo tam tikroms akcij ų pozicijoms, turimoms 2007 m. gruodžio 31 d.  
Pozicija, kuriai netaikoma min ėtoji išimtis, turi b ūti vertinama kaip tos dienos akcij ų 
skaičius ir bet kokios papildomos ak cijos, tiesiogiai atsirandan čios dėl šių akcijų 
turėjimo, tol, kol jos nepadidina bendrov ėje turimų akcijų procentin ės dalies.  
Jeigu įsigijimas padidina procentin ę tam tikro turimo akcij ų paketo dal į, akcijų 
paketo perviršiui netaikoma min ėta išimtis. Išmtis netaikoma taip pat ir akcij ų 
paketams, kuriems iš pradži ų nebuvo taikyta ši išimtis, bet kurie buvo parduoti, o po 
to vėl nupirkti atgal.  
Akcijų pozicijoms, kurias apima ši pereinamoji nuostata, turi b ūti taikomi kapitalo 
reikalavimai, apskai čiuoti pagal V antraštin ės dalies 2 skyriaus 3 skirsnio 1 poskirsn į. 
4. Iki 2011 m. gruodžio 31 d. kiekvienos valstyb ės narės kompetentingos institucijos 
įmonių pozicijoms gali nustatyti pradelst ų dienų skaičių, kurio turi laikytis visos jos 
jurisdikcijoje esan čios kredito įstaigos pagal VII priedo 4 dalies 44 punkte nurodyt ą 
įsipareigojim ų neįvykdymo apibr ėžimą tokioms šioje valstyb ėje narėje esančioms 
sandorio šali ų pozicijoms. Šis specialus skai čius patenka į intervalą nuo 90 iki 180 
dienų, jeigu tai atitinka vietines s ąlygas. Toki ų sandorio šali ų, kurios yra kit ų 
valstybių narių teritorijose, pozicijoms kompeten tingos institucijos turi nustatyti 
pradelstų dienų skaičių, kuris neviršija atitinkamos valstyb ės narės kompetentingos 
institucijos nustatyto skai čiaus. 
5. VII priedo 4 dalies 66 punkte nurodyto steb ėjimo laikotarpio atžvilgiu valstyb ės 
narės gali leisti kredito įstaigoms, kurioms neišduotas leidimas naudoti savo LGD 
įverčių arba konvertavimo veiksni ų, turėti atitinkamus duomenis, apiman čius dvejų 
metų laikotarp į, kai jos įdiegia IRB metod ą, tačiau vėliausiai 2007 m. gruodžio 31 d. 
Iki 2010 m. gruodžio 31 d. apimamas laikotarpis kiekvienais metais turi b ūti 
ilginamas vieneriais metais. 
6. VII priedo 4 dalies 71, 85 ir 94 punktuose nurodyto steb ėjimo laikotarpio atžvilgiu, 
valstybės narės gali leisti kredito įstaigoms tur ėti atitinkamus duomenis, apiman čius 
dvejų metų laikotarp į, kai jos įdiegia IRB metod ą, tačiau vėliausiai 2007 m. gruodžio 
31 d. Iki 2010 m. gruodžio 31 d. apimamas la ikotarpis kiekvienais metais turi b ūti 
ilginamas vieneriais metais. 
155 straipsnis 
Iki 2012 m. gruodžio 31 d. valstyb ės narės gali taikyti 15 % prekybos ir pardavim ų verslo 
linijai kredito įstaigose, kuri ų atitinkamas prekybos ir pardavim ų verslo linijos indikatorius 
sudaro mažiausiai 50 % vis ų jų verslo linij ų visų atitinkam ų indikatori ų pagal X priedo 2 
dalies 1–8 punktus. 
 
LT 151   LT  
Ð 2000/12/EB 
2 SKYRIUS 
BAIGIAMOSIOS  NUOSTATOS 
 
Ø nauja 
156 straipsnis 
Komisija, bendradarbiaudama su valstyb ėmis narėmis ir atsižvelgdama į Europos centrinio 
banko nuomon ę, periodiškai stebi, ar ši  visa direktyva kartu su Direktyva [93/6/EEB] turi 
reikšming ą poveikį ekonominiam ciklui ir, atsižvelgdama į tą analizę, turi apsvarstyti, ar 
pateisinamos bet kokios pataisomojo pob ūdžio priemon ės. 
Komisija, remdamasi ta analize ir atsižvelgdama į Europos centrinio banko poži ūrį, parengia 
dvimetę ataskaitą ir kartu su bet kokiais tinkamais pasi ūlymais pateikia j ą Europos 
Parlamentui ir Tarybai. 
157 straipsnis 
1. Valstyb ės narės vėliausiai iki 2006 m. gruodžio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir 
kitus teisės aktus, kurie b ūtini, siekiant laikytis 4, 22, 57, 61, 62, 63, 64, 66, 68–106, 108, 
110–115, 117–119, 123–127, 129–132, 133, 136, 144–149, 152–155 straipsni ų ir II, III, V–
XII pried ų. Jos tuojau pat perduoda Komisijai t ų nuostatų tekstus ir t ų nuostatų bei šios 
direktyvos koreliacijos lentel ę.  
Nepaisydamos 2 dalies, jos turi taikyt i tas nuostatas nuo 2006 m. gruodžio 31 d.  
Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorod ą į šią direktyvą arba 
tokia nuoroda daroma jas oficialiai  skelbiant. Jos taip pat turi įtraukti teigin į, kad 
nuorodos, esan čios dabartiniuose įstatymuose ir kituose teis ės aktuose, į 
direktyvą[as], kuri ą[as] panaikina ši direktyva, turi b ūti interpretuojamos kaip 
nuorodos į šią direktyvą. Valstybės narės turi nuspr ęsti, kaip daryti toki ą nuorodą ir 
kaip suformuluoti t ą teiginį.  
Valstybės narės pateikia Komisijai šios di rektyvos taikymo srityje priimt ų 
pagrindini ų nacionalin ės teisės nuostatų tekstus. 
2. Valstyb ės narės vėliausiai 2007 m. gruodžio 31 d. ir ne anks čiau turi taikyti įstatymus 
ir kitus teis ės aktus, kurie b ūtini, siekiant laikytis 87 straipsn io 9 dalies ir 105 straipsnio.  
 
LT 152   LT  
Ð 2000/12/EB 66 str. (pritaikytas) 
66 straipsnis  
Komisijos informavimas  
Valstybės narės pateikia Komisijai šios di rektyvos taikymo srityje priimt ų pagrindini ų 
⌦ nacionalin ės teisės aktų ⌫ įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų tekstus. 
 
Ð 2000/12/EB 67 str. (pritaikytas) 
158 straipsnis 
1. Direktyvos  73/183/EEB, 77/780/EEB, 89/299/EEB , 89/646/EEB, 89/647/EEB, 92/30/EEB 
ir 92/121/EEB , Direktyva 2000/12/EB  iš dalies pakeistos a V ⌦ XV ⌫ priedo A dalyje 
išvardytomis direktyvomis, yra panaikinamos a, nepažeidžiant valstybi ų narių įsipareigojim ų 
dėl galutinių minėtų direktyvų perkėlimo termin ų, nurodytų V ⌦ XV ⌫ priedo B dalyje. 
2. Nuorodos į panaikintas direktyv as laikomos nuorodomis į šią direktyv ą ir skaitomos, 
vadovaujantis VI  ⌦ XVI ⌫ priede pateikta straipsni ų koreliacijos lentele. 
 
Ð 2000/12/EB 68 str. (pritaikytas) 
159 straipsnis 
Įgyvendinimas  
Ši direktyva įsigalioja dvidešimt ą dieną po jos paskelbimo Europos Bendrij ų ⌦ Sąjungos  ⌫ 
oficialiajame leidinyje . 
 
Ð2000/12/EB 69 str. (pritaikytas) 
160 straipsnis 
Adresatai  
Ši direktyva skirta valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje, [...]. 
 Europos Parlamento vardu 
 Pirmininkas   
 
LT 153   LT  Tarybos vardu 
 Pirmininkas   
 
LT 154   LT  
Ð 2000/12/EB 
I PRIEDAS  
VEIKLOS R ŪŠIŲ, KURIOMS TAIKOMAS ABIPUSIO  PRIPAŽINIMO PRINCIPAS, 
SĄRAŠAS 
1. Indėlių ir kitų grąžintinų lėšų priėmimas 
2. Skolinimas, įskaitant, be kitų dalykų: vartojimo kredit ą, hipotekos kredit ą, faktoringo 
operacijas (su atgr ęžtinio reikalavimo teise arba be jos), komercini ų sandorių finansavim ą 
(įskaitant teis ės į turtą perėmimą).33 
3. Finansin ė išperkamoji nuoma 
4. Pinigų pervedimo paslaugos 
5. Mokėjimo priemoni ų (pvz., kredito korteli ų, kelionių čekių ir banko čekių) išdavimas ir 
tvarkymas 
6. Garantijos ir įsipareigojimai 
7. Prekyba savo arba klient ų sąskaita: 
a) pinig ų rinkos priemon ės (čekiai, vekseliai, ind ėlio pažym ėjimai ir kt.) 
b) užsienio valiuta; 
c) finansiniai ateities ir  pasirinktin iai sandoriai; 
d) valiutos keitimo ir pal ūkanų normos priemon ės; 
e) perleidžiamieji vertybiniai popieriai 8. Dalyvavimas išleidžiant vertybinius popierius ir su j ų išleidimu susijusi ų paslaugų teikimas 
9. Įmonių konsultavimas kapitalo strukt ūros, verslo strategijos ir su tuo susijusiais klausimais, 
taip pat su įmonių susijungimais ir pirkimais susijusios paslaugos 
10. Finans ų maklerio paslaugos 
11. Portfelio valdymas ir konsultavimas 12. Vertybini ų popierių saugojimas ir tvarkymas 
13. Informacijos apie kreditavim ą paslaugos 
14. Saugojimo saugyklose, seifuose paslaugos 
                                                
 
33 Įskaitant, be kitų dalykų: vartojimo kredit ą, hipotekos kredit ą, faktoring o operacijas (su atgr ęžtinio 
reikalavimo teise arba be jos), komercini ų sandorių finansavim ą (įskaitant teis ės į turtą perėmimą). 
 
LT 155   LT  
Ð 2004/39/EB 68 str. (pritaikytas) 
2004 m. baland žio 21 d. Europos Parlamento ir  Tarybos Direktyvos 2004/39/EB d ėl 
finansinių priemoni ų rinkų34 I priedo A ir B skirsniuose num atytoms paslaugoms ir veiklai, 
kai kalbama apie finansines priemones, numatytas tos direktyvos I priedo C skirsnyje, pagal šią direktyvą taikoma tarpusavio pripažinimo nuostata. 
 
Ð 2000/12/EB 
II PRIEDAS  
 
Ð 2000/12/EB (pritaikytas) 
Ö naujas 
NEBALANSINI Ų STRAIPSNI Ų KLASIFIKAVIMAS 
Didelė rizika: 
– Garantijos, pasižymin čios kreditus atstojan čiomis savyb ėmis, 
– Ö Kredito išvestin ės finansin ės priemon ės 
– Akceptuoti vekseliai, 
– Patvirtinti vekseliai, kuriuose n ėra įrašytas kitos kredito įstaigos pavadinimas, 
– Sandoriai su atgr ęžtinį reikalavim ą turinčiais vekseliais, 
– Neatšaukiamieji rezerviniai akredityvai, turintys paskolas atstojan čių savybių, 
– Turtas, įsigytas pagal vienakryp čio išankstini ų pirkimo sandori ų sutartis, 
– Išankstiniai sandoriai d ėl indėlių, 
– Nevisiškai apmok ėtų akcijų ir vertybini ų popierių neapmok ėtoji dalis, 
– Ö Turto pardavimo ir atpirkimo sandoriai, apib ūdinti Direktyvos 86/635/EEB 12 
straipsnio 3 ir 5 dalyse,   
– Kiti straipsniai, kuriems priskiriama didel ė rizika. 
Vidutinė rizika: 
– Išduoti ir patvirtini dokumentiniai akredityvai (taip pat žr. vidutin ė arba maža rizika), 
– Laidavimai ir nuostoli ų padengimo garantijos ( įskaitant paraiškas konkursams, 
sutartinių įsipareigojim ų vykdym ą, garantinius raštus d ėl muitų ir mokes čių 
mokėjimo) ir garantijos, neturin čios paskolas atstojan čių požymių, 
                                                 
34 OL L 145, 2004 4 30, p. 1  
 
LT 156   LT – Turto pardavimo ir atpirkimo sandoriai, apib ūdinti Direktyvos 86/635/EEB 12 
straipsnio 3 ir 5 dalyse,  
– Neatšaukiamieji rezerviniai akredityvai,  nepasižymintys paskolas atstojan čiomis 
savybėmis, 
– Nepanaudotos kredito galimyb ės (susitarimai d ėl paskolų, vertybini ų popierių 
pirkimo, garantij ų suteikimo ar akceptavimo priemoni ų), kurių pradinis terminas yra 
daugiau kaip vieneri metai, 
– Trumpalaiki ų skolinimosi eurovekseli ų rinkoje galimyb ės (NIF) ir vidutin ės trukmės 
skolinimosi euroobligacij ų rinkoje galimyb ės (RUF), 
– Kiti vidutin ės rizikos straipsniai Ö ir kaip pranešta Komisijai . 
Vidutinė arba maža rizika: 
– Dokumentiniai akredityvai, kuriuose užtikrinimo priemon ė yra pagrindinis krovinys 
ir kiti savaime pasibaigiantys sandoriai, 
– Ö Nepanaudotos kredito galimyb ės (susitarimai d ėl paskolų, vertybini ų popierių 
pirkimo, garantij ų suteikimo ar akceptavimo priemoni ų), kurių pradinis terminas – 
vieneri metai arba mažiau, kuri ų negalima bet kuriuo metu be išankstinio pranešimo 
besąlygiškai atšaukti arba kurios iš esm ės nenumato automatinio atšaukimo d ėl 
paskolos gav ėjo kreditingumo pablog ėjimo,  
– Kiti vidutin ės arba mažos rizikos straipsniai Ö ir kaip pranešta Komisijai . 
Maža rizika: 
– Nepanau dotos kredito galimyb ės (susitarimai d ėl paskolų, vertybini ų popierių 
pirkimo, garantij ų suteikimo ar akceptavimo priemoni ų), kurių pradinis terminas – 
vieneri metai arba mažiau, kurias galima be t kuriuo metu be išankstinio pranešimo 
besąlygiškai atšaukti ,Ö Nepanaudotos kredito galimyb ės (susitarimai d ėl paskolų, 
vertybinių popierių pirkimo, garantij ų suteikimo ar akceptavimo priemoni ų), kurių 
pradinis terminas – vieneri metai arba mažiau, kurias galima bet kuriuo metu be 
išankstinio pranešimo bes ąlygiškai atšaukti arba kurios iš esm ės nenumato 
automatinio atšaukimo d ėl paskolos gav ėjo kreditingumo pablog ėjimo. Mažmenini ų 
kreditų linijas galima laikyti bes ąlygiškai atšaukiamomis, jei pagal s ąlygas kredito 
įstaiga gali jas visiškai atša ukti tiek, kiek leidžia vartotoj ų apsaugos ir susij ę teisės 
aktai;  
– Kiti mažos rizikos straipsniai Ö ir kaip pranešta Komisijai . 
Valstybės narės įsipareigoja informuoti Komisij ą iš karto, kai tik nutaria įrašyti nauj ą 
nebalansinį straipsnį į kurią nors iš min ėtų rizikos kategorij ų. Kai bus baigta 59 straipsnyje 
nurodyta proced ūra, šie įsipareigojimai bus galutinai suskirstyti į kategorijas Bendrijos mastu.  
 
Ð 2000/12/EB 
III PRIEDAS  
 
LT 157   LT  
Ð 2000/12/EB (pritaikytas) 
Ö naujas  
NEBALANSINI Ų STRAIPSNI ŲÖ IŠVESTINI Ų FINANSINI Ų 
PRIEMONI Ų TRAKTAVIMAS 
1. METODO  PARINKIMAS 
Kompetentingoms institucijoms pritarus, kredito įstaigos gali pasirinkti vien ą iš dviej ų 
⌦ šiame priede ⌫ toliau  pateikiam ų metodų rizikai, susijusiai su  IV priedo 1 ir 2 punktuose 
išvardytais ų sandoriais ų Ö pozicijų vertei nustatyti  įvertinti . Kredito įstaigos, kurios turi 
laikytis Direktyvos 93/6/EEB35 6 straipsnio 1 dalies  ⌦ 33 straipsnio  1 ir 2 dali ų ⌫, turi 
taikyti ⌦ šiame priede ⌫ toliau  nurodytą 1 metodą. Sutarčių, nurodytų IV priedo 3 punkte, 
rizikai įvertinti  Ö pozicijų vertei nustatyti  kredito įstaigos taiko ⌦ šiame priede ⌫ toliau  
nurodytą 1 metodą. 
 
Ø nauja 
Sandoriams, kuriais prekiaujama pripažintose birž ose, ir užsienio valiutos keitimo sandoriams 
(išskyrus sandorius d ėl aukso), kuri ų pradinis terminas yra 14 kalendorini ų dienų ar mažiau, 
netaikomi šiame priede nurodyti me todai ir jiems priskiriama nulin ė pozicijos vert ė. 
Kompetentingos institucijos gali le isti netaikyti šiame priede išd ėstytų metodų ir priskirti 
nulinę pozicijos vert ę nebiržiniams sandoriams, kuri ų kliringą atlieka kliringo r ūmai, jeigu šie 
atlieka teis ėtos sandorio šalies vaidmen į ir jeigu visi dalyviai kiekvien ą dieną visiškai 
apdraudžia pateikt ą poziciją, tokiu b ūdu apsaugodami tiek esan čią, tiek galim ą ateities 
poziciją. 
Pateikta užtikrinimo priemon ė privalo: 
a) atitikti 0 % rizikos  koeficiento reikalavim ą arba 
b) būti grynųjų pinigų indėliai, laikomi skolinan čioje įstaigoje, arba  
c) būti indėlio pažym ėjimai ar panašios pastarosios įstaigos išleistos ir jai 
pateiktos priemon ės. 
Kompetentingos institucijos privalo užsitikrinti, kad n ėra rizikos, jog kliringo r ūmų pozicija 
viršys pateiktos užtikrinimo priemon ės rinkos vert ę. 
                                                 
35 1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyva 93/6 EEB d ėl investicini ų įmonių ir kredito įstaigų kapital o 
pakankamumo (OL L 141, 1993 6 11, p. 1).  Direktyva iš dalies pakeista Direktyva 98/33/EB (OL L 
204, 1998 7 21, p. 29).  
 
LT 158   LT  
Ð 2000/12/EB (pritaikytas) 
2. METODAI 
1 metodas : įvertinimas pagal rinkos vert ę 
a etapas: remiantis sandori ų rinkos verte apskai čiuojama vis ų sandorių, kurių vertė 
teigiama, einamoji atkuriamoji vert ė (įvertinama pagal rinkos vert ę). 
b etapas: potenciali b ūsima kredito rizika36, ⌦ išskyrus vienos valiutos kintan čio kurso 
ar kintan čios palūkanų normos apsikeitimo sandorius, kai skai čiuojamos tik sandori ų 
pakeitimo išlaidos, ⌫ apskaičiuojama s ąlygines pagrindines sumas arba bazines vertes 
dauginant iš ši ų ⌦ 1 lentelėje pateiktų ⌫ procentų: 
1 LENTEL Ė3738 
Terminas 
iki sandorio 
galiojimo39 
 Palūkanų 
normų 
sandoriai Užsienio 
valiutos 
keitimo 
sandoriai ir 
sandoriai d ėl 
aukso Sandoriai 
dėl 
nuosavyb ės 
vertybinių 
popierių Sandoriai d ėl 
brangiųjų 
metalų, 
išskyrus 
auksą Sandoriai d ėl 
biržos preki ų, 
išskyrus 
brangiuosius 
metalus 
Iki 1 metų 0 % 1 % 6 % 7 % 10 % 
Nuo 1 iki 5 
metų 0,5 % 5 % 8 % 7 % 12 % 
Daugiau 
kaip 5 metai 1,5 % 7,5 % 10 % 8 % 15 % 
 
Galimą ateities pozicij ą apskaičiuojant pagal b etap ą, kompetentingos institucijos 
gali leisti kredito įstaigoms iki 2006 m. gruodžio  31 d. taikyti ne 1 lentel ėje, o toliau 
nurodytus procentus, jeigu įstaigos, vertindamos IV priedo 3 punkto b ir c 
papunkčiuose nurodytus sandorius, pasinaudoja Direktyvos 93/6/EEB 11 straipsnio a 
punkte numatyta galimybe: 
                                                 
36 Išskyrus vienos valiutos kintan čio kurso ar kintan čios palūkanų normos apsikeitimo sandorius, kai 
skaičiuojamos tik sandori ų pakeitim o išlaidos.  
37 Sandoriai, kurie nepriklauso kuriai nors iš penki ų šioje lentel ėje nurodyt ų kategorij ų, laikomi preki ų 
sandoriais, išskyrus sandorius d ėl brangiųjų metalų. 
38 Sandori ų su daugkartiniais pagrindin ės sumos keitimais atveju procentai dauginami iš likusi ų 
mokėjimų, kurie dar turi b ūti atlikti pagal sandor į, skaičiaus. 
39 Sandori ų, kurie yra skirti apmok ėti esamai neapmok ėtai pozicijai pagal nustatom ą atsiskaitymo dat ą ir 
tokiais atvejais, kai s ąlygos pakartotinai nustatomos tokiu b ūdu, kad toki ą konkrečią datą sandorio 
rinkos vert ė būtų lygi nuliui, laikotarpis, lik ęs iki sandorio įvykdymo termino, yra lygus laikotarpiui, 
likusiam iki kitos s ąlygų nustatymo dienos. Pal ūkanų normų sandoriams, kurie atitinka šiuos kriterijus 
ir iki kuri ų įvykdymo termino yra lik ę daugiau kaip vieneri metai, taikomas procentinis dydis yra ne 
mažesnis kaip 0,5 %. 
 
LT 159   LT 1a LENTEL Ė 
Terminas iki 
sandorio galiojimo 
pabaigos Brangieji 
metalai (išskyrus 
auksą) Pagrindin
iai 
metalai Žemės ūkio 
produktai 
(neperdirbti) Kita, įskaitant 
energetikos 
produktus 
Iki 1 metų 2 % 2,5 % 3 % 4 % 
Nuo 1 iki 5 met ų 5 % 4 % 5 % 6 % 
Daugiau kaip 5 
metai 7,5 % 8 % 9 % 10 % 
 
Ð 2000/12/EB (pritaikytas) 
c etapas: sandori ų einamosios atkuriamosios vert ės ir potencialios b ūsimos kredito 
rizikos suma dauginama iš rizikos koeficient ų, kurie taikomi atitinkamo ms sandorio šalims, 
kaip nurodyta 43 straipsnyje  ⌦ yra rizikos vert ė ⌫ . 
 
Ð 2000/12/EB (pritaikytas) 
2 metodas : įvertinimas pagal pradin ę riziką 
a etapas: s ąlyginė pagrindin ė kiekvieno sandorio suma dauginama iš ⌦ 2 lentelėje ⌫ 
toliau  nurodytų procentų: 
2 LENTEL Ė 
Pradinis terminas40 
 Palūkanų normų 
sandoriai Užsienio valiutos keitimo sandoriai 
ir sandoriai d ėl aukso 
Iki 1 metų 0,5 % 2 % 
Nuo 1 iki 2 met ų 1 % 5 % 
Pridedama už kiekvienus 
papildomus metus 1 % 3 % 
 
Ð 2000/12/EB (pritaikytas) 
Ö naujas 
b etapas: tokiu b ūdu apskai čiuota pradin ė rizika dauginama iš rizikos koeficient ų, kurie 
vadovaujantis 43 straipsniu taikom i atitinkamoms sandorio šalims  Ö yra rizikos vert ė  
Kompetentingos institucijos turi užtikrinti, kad ta ikant 1 ir 2 metodus s ąlyginė suma, į kurią 
atsižvelgiama, b ūtų tinkamas kriterijus vertinti sandoriui b ūdingą riziką. Pavyzdžiui, jeigu 
sandoryje numatomas gryn ųjų pinigų srautų padidinimas, s ąlyginė suma turi b ūti pakoreguota 
taip, kad b ūtų atsižvelgta į padidinimo įtaką sandorio rizikos strukt ūrai. 
                                                 
40 Pal ūkanų normų sandorių atveju kredito įstaigos, kompetentingoms institucijoms sutikus, gali taikyti 
pradinį sandorio galiojimo termin ą arba termin ą iki sandorio galiojimo pabaigos. 
 
LT 160   LT  
Ð 2000/12/EB (pritaikytas) 
3. SUTARTIN Ė UŽSKAITA  (NOVACIJOS  SUTARTYS  IR KITOS  UŽSKAITOS  
SUTARTYS) 
a) Užskaitos r ūšys, kurias kompetentingos institucijos gali pripažinti 
Šiame ⌦ skirsnyje ⌫ 3 punkte  sandorio šalis – bet koks subjektas ( įskaitant fizinius 
asmenis), turintis įgaliojimus sudaryti užskaitos sutart į. 
Kompetentingos institucijo s gali pripažinti rizik ą mažinan čiomis sutartimis tokias užskaitos 
sutartis: 
i) kredito įstaigos ir kitos sandorio šalies dviša les novacijos sutart is, pagal kurias 
priešpriešin ės pretenzijos ir įsipareigojimai automatiškai sujungiami taip, kad pagal 
šią sutartį viena gryna pretenzij ų ir įsipareigojim ų suma fiksuojama kiekvien ą kartą, 
kai yra taikoma novacija, ir tokiu b ūdu sudaroma abi puses įpareigojanti viena nauja 
sutartis, panaikinanti visas ankstesni ąsias; 
ii) kitas kredito įstaigos ir kitos sandorio šalies  dvišales užskaitos sutartis. 
b) Pripažinimo s ąlygos 
Kompetentingos institucijos gali užskaitos sutart į pripažinti mažinan čia riziką tik tokiomis 
sąlygomis: 
i) kredito įstaiga su kita sandorio šalimi turi b ūti sudariusi sutartin ės užskaitos sutart į, 
sukuriančią vieną visus sandorius apimant į teisinį įsipareigojim ą, pagal kur į, jei 
viena sandorio šalis nevykdo savo įsipareigojim ų dėl neatsiskaitymo, bankroto, 
likvidavimo ar kit ų panašių aplinkybi ų, kredito įstaiga gal ėtų pateikti savo pretenzij ą 
gauti iš kitos sandorio šalies arba įvykdyti savo įsipareigojim ą sumokėti kitai 
sandorio šaliai tik gryn ąją visų atskirų sandorių teigiamų ir neigiam ų verčių pagal 
rinkos kain ą sumą; 
ii) kredito įstaiga raštu turi pateikti kompetentingoms institucijoms motyvuot ą teisinę 
išvadą, kad teisinio užgin čijimo atveju atitinkami teismai ir administracin ės 
institucijos šios dalies i papunktyje nurodytu atveju nuspr ęstų, jog kredito įstaigos 
pretenzijos ir įsipareigojimai b ūtų tik dėl grynos sumos, kaip aprašyta i papunktyje, 
pagal: 
– šalies, kurioje įsteigta sandorio šalis, įstatymus, o jeigu tai susij ę su įmonės 
užsienio filialu – ir pagal ša lies, kurioje veikia filialas, įstatymus; 
– įstatymus, reglamentuojan čius atskirus aptariamus sandorius; , ir  
– įstatymus, reglamentuojan čius bet kokias sutartis  ar susitarimus, b ūtinus 
sutartinei užskaitai galioti; 
 
LT 161   LT iii) kredito įstaiga privalo nustatyti proced ūras, garantuojan čias teisinio sutartin ės 
užskaitos galiojimo kontroliavim ą atsižvelgdama į galimus atitinkam ų įstatymų 
pakeitimus. 
Jeigu reikia, pasikonsultavusios su kitomis suin teresuotomis kompetentingomis institucijomis, 
kompetentingos institucijos privalo įsitikinti, kad sutartin ė užskaita pagal kiekvienos iš 
suinteresuot ų šalių įstatymus yra teis ėta. Jeigu kuri nors kompetentinga institucija n ėra tuo 
įsitikinusi, sutartin ė užskaitos sutartis n ė vienos iš sandorio šali ų atžvilgiu nepripaž įstama 
riziką mažinančia. 
Kompetentingos institucijos gali priimti motyvuot as teisines išvadas, pateikiamas pagal 
sutartinės užskaitos r ūšis. 
Riziką mažinan čia sutartimi negali b ūti pripažinta sutartis, kurioje yra nuostata, leidžianti 
sutartį vykdančiai šaliai mok ėti tik dalį sumos arba iš viso jos nemok ėti sutarties nevykdan čiai 
šaliai, net jeigu nevykdanti ša lis yra grynasis kreditorius. 
Kompetentingos institucijos gali pripažinti rizik ą mažinančiomis sutartin ės užskaitos sutartis, 
apimančias užsienio valiutos keitimo sandorius, kuri ų pradinis terminas yra 14 kalendorini ų 
dienų ar mažiau, pasirašytus pasirinktinius sandor ius ar panašius nebalansinius straipsnius, 
kuriems netaikomas ši s priedas, kadangi j ų kredito rizika yra labai maža arba iš viso 
neegzistuoja. Jeigu, priklausom ai nuo teigiamos ar neigiamos ši ų sutarčių rinkos vert ės, jas 
įtraukus į kitą užskaitos sutart į, gali padid ėti arba sumaž ėti kapitalo pakankamumo rodiklis, 
kompetentingos institucijos privalo įpareigoti savo kredito įstaigas laikytis nuoseklumo. 
c) Pripažinimo poveikis 
i) Novacijos sutartys Vietoje bendr ų sumų galima įvertinti vien ą grynąją sumą, nustatyt ą novacijos sutartimi. 
Tuomet, taikant 1 metod ą, 
– a etape: einamoji atkuriamoji vert ė, ir 
– b etape: s ąlyginės pagrindin ės sumos arba bazin ės vertės 
gali būti apskaičiuojamos, atsižvelgiant į novacijos sutart į. Taikant 2 metod ą, a etape s ąlyginę 
pagrindin ę sumą galima apskai čiuoti atsižvelgiant į novacijos sutart į; tada turi b ūti taikomi 2 
lentelėje nurodyti procentai. 
ii) Kitos užskaitos sutartys 
Taikant 1 metod ą: 
– a etape sandori ų, įtrauktų į sutartinės užskaitos sutartis, einamosios pakeitimo 
išlaidos gali b ūti apskaičiuotos atsižvelgiant į konkrečias grynąsias hipotetines 
pakeitimo išlaidas, kylan čias iš sutarties; jeigu atlikus užskait ą atsiranda grynasis 
įsipareigojimas kredito įstaigai, apskai čiuojančiai grynąsias pakeitimo išlaidas, 
einamosios pakeitimo išlaidos prilyginamos nuliui, 
– b etape vis ų į užskaitos sutart į įtrauktų sandorių ateityje galimos kredito rizikos dydis 
gali būti sumažintas pagal ši ą lygtį: PCE red = 0,4 × PCE gross+ 0,6× NGR × PCE gross 
 
LT 162   LT čia: 
— PCE red = sumažintas ateityje galimos kredito  rizikos dydis visoms su tam tikra 
sandorio šalimi sudarytiems sandoriams, įtrauktiems į teisiškai 
galiojančią dvišalę užskaitos sutart į 
— PCE gross = vis ų su tam tikra sandorio šalimi sudaryt ų sandorių, įtrauktų į 
teisiškai galiojan čią dvišalę užskaitos sutart į, dydžių, apskaičiuojamų 
dauginant j ų sąlyginę pagrindin ę sumą iš 1 lentel ėje nurodyt ų 
procentų, ateityje galimos kredito rizikos suma 
— NGR = „grynos ir bendros sumos santykis“: kompetentingos institucijos 
nusprendžia, kad tai yra: 
i) atskiras apskai čiavimas: apskai čiuojamas santykis, kur į 
sudaro vis ų į teisiškai galiojan čią dvišalę užskaitos sutart į, 
sudarytą su tam tikra sandorio šalimi, įtrauktų sandorių 
grynosios pakeitimo išlai dos (skaitiklis) ir vis ų į teisiškai 
galiojančią dvišalę užskaitos sutart į, sudaryt ą su šia 
sandorio šalimi, įtrauktų sandorių bendrosios pakeitimo 
išlaidos (vardi klis); arba 
ii) bendras apskai čiavimas: apskai čiuojamas santykis, kur į 
sudaro grynosios vienos sutar ties pakeitimo kita išlaidos, 
apskaičiuojamos dvišaliu pagrindu visoms sandorio šalims 
atsižvelgiant į sandorius, įtrauktus į teisiškai galiojan čias 
užskaitos sutartis (skaitiklis), ir bendrosios vis ų sandorių, 
įtrauktų į teisiškai galiojan čias užskaitos sutartis, pakeitimo 
išlaidos (vardiklis). 
 Jeigu valstyb ės narės leidžia kredito įstaigoms pasirinkti 
vieną iš metodų, toks metodas turi b ūti taikomas nuosekliai. 
 
Ateityje galim ą kredito rizik ą apskaičiuojant pagal anks čiau nurodyt ą formulę, identiški 
sandoriai, įtraukti į užskaitos sutart į, gali būti laikomi vienu sandoriu, kurio s ąlyginė 
pagrindin ė suma atitinka gryn ąsias pajamas. Identiški sandoria i yra išankstiniai užsienio 
valiutos keitimo sandoriai ar panaš ūs sandoriai, kuri ų sąlyginė pagrindin ė suma atitinka 
grynųjų pinigų srautus, jeigu toki ų srautų terminas sueina t ą pačią lėšų įskaitymo dien ą ir 
jeigu jų valiuta visiškai ar iš dalies sutampa. 
Taikant 2 metod ą, a etape: 
– identiški sandoriai, įtraukti į užskaitos sutart į, gali būti laikomi vienu sandoriu, kurio 
sąlyginė pagrindin ė suma atitinka gryn ąsias pajamas min ėtą sąlyginę pagrindin ę 
sumą dauginant iš 2 lentel ėje pateiktų procentų, 
– visiems kitiems į užskaitos sutart į įtrauktiems sandoriams taikomas procentas gali 
būti sumažintas taip, kaip nurodyta 3 lentel ėje: 
 
LT 163   LT 3 LENTEL Ė 
Pradinis terminas41 
 Palūkanų normų 
sandoriai Užsienio valiutos keitimo 
sandoriai 
Iki 1 metų 0,35 % 1,50 % 
Nuo 1 iki 2 met ų 0,75 % 3,75 % 
Pridedama už kiekvienus papildomus 
metus 0,75 % 2,25 % 
 
Ð 2000/12/EB 
IV PRIEDAS  
 
Ð 2000/12/EB (pritaikytas) 
Ö naujas  
NEBALA NSINIŲ STRAIPSNI Ų Ö IŠVESTINI Ų FINANSINI Ų PRIEMONI Ų  
RŪŠYS 
 
Ð 2000/12/EB (pritaikytas) 
1. Palūkanų normų sandoriai: 
a) vienos valiutos pal ūkanų normų apsikeitimo sandoriai; 
b) baziniai apsikeitimo valiutomis sandoriai; c) išankstiniai pal ūkanų normų sandoriai; 
d) būsimieji pal ūkanų normų sandoriai; 
e) įsigyti palūkanų normų pasirinktiniai sandoriai; 
f) kiti panašaus pob ūdžio sandoriai. 
2. Užsienio valiutos keitimo sandoriai ir sandoriai d ėl aukso: 
a) vienos valiutos pal ūkanų normų apsikeitimo sandoriai; 
b) išankstiniai valiutos keitimo sandoriai; c) valiutos b ūsimieji sandoriai; 
d) įsigyti valiutos pasirinktiniai sandoriai; 
                                                
 
41 Pal ūkanų normų sandorių atveju kredito įstaigos, kompetentingoms institucijoms sutikus, gali taikyti 
pradinį sandorio galiojimo termin ą arba termin ą iki sandorio galiojimo pabaigos. 
 
LT 164   LT e) kiti panašaus pob ūdžio sandoriai; 
f) sandoriai d ėl aukso, panaš ūs į a–e punktuose numatytus sandorius. 
3. Sandoriai, panaš ūs į 1 dalies a–e ir 2 dalies a–d punktuose nurodytus sandorius d ėl kitų 
referentini ų punktų ar indeks ų, susijusių su: 
a) nuosavyb ės vertybiniais popieriais; 
b) brangiaisiais meta lais (išskyrus auks ą); 
c) biržos prek ėmis, išskyrus brangiuosius metalus; 
d) kitais panašaus pob ūdžio sandoriais. b etapas:  potenciali b ūsima kredito rizika 42 
apskaičiuojama s ąlygines pagrindines sumas arba bazines vertes dauginant iš ši ų procentų: 
 
Ï 
                                                 
42 Išskyrus vienos valiutos kintan čio kurso ar kin tančios palūkanų normos apsikeitimo sandorius, kai 
skaičiuojamos tik sandori ų pakeitimo išlaidos.  
 
LT 165   LT  
Ø nauja 
V–XII PRIEDAI  
[PRALEISTA] 
 
Ø nauja 
XIII PRIEDAS  
A DALIS 
PANAIKINAMOS DIREKTYVOS IR J Ų PAKEITIMAI 
(minimos 158 straipsnyje) 
2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/12/EB d ėl kredito įstaigų 
veiklos prad ėjimo ir vykdymo 
2000 m. rugs ėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tar ybos direktyva 2000/28/EB, iš dalies 
pakeičianti Direktyv ą 2000/12/EB d ėl kredito įstaigų veiklos prad ėjimo ir vykdymo 
2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamen to ir Tarybos direktyva 2002/87/EB d ėl finansiniam 
konglomeratui priklausan čių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicini ų firmų 
papildomos prieži ūros, iš dalies pakei čianti Tarybos direktyva s 73/239/EEB, 79/267/EEB, 
92/49/EEB, 92/96/EEB, 93/6/EEB ir 93/22/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyvas 98/78/EB ir 2000/12/EB, 
Tik 29 str. 1 punkto a, b papunk čius, 29 str. 2 punkt ą, 29 str. 4 punkto a, b 
papunkčius, 29 str. 5 punkt ą, 29 str. 6 punkt ą, 29 str. 7 punkto a, b papunk čius, 29 
str. 8 punkt ą, 29 str. 9 punkt ą, 29 str. 10 punkt ą, 29 str. 11 punkt ą 
2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamen to ir Tarybos direktyva 2004/39/EB d ėl finansini ų 
priemonių rinkų, iš dalies pakei čianti Tarybos direktyvas 85/611/EEB ir 93/6/EEB bei 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyv ą 2000/12/EB ir panaikin anti Tarybos direktyv ą 
93/22/EEB 
Tik 68 str. 
2004 m. balandžio 27 d. Komisijos dire ktyva 2004/69/EB, iš dalies pakei čianti Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyv ą 2000/12/EB d ėl „daugiašali ų plėtros bank ų“ apibrėžimo 
(Tekstas svarbus EEE) 
2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamen to ir Tarybos direktyva 2004/39/EB d ėl dalinio 
Tarybos direktyv ų 73/239/EEB, 85/611/EEB, 91/675/EEB, 92 /49/EEB, 93/6/EEB ir 94/19/EB 
bei Direktyv ų 98/78/EB, 2000/12/EB, 2001/34/EB, 2002/83/EB ir 2002/87/EB pakeitimo, 
siekiant sukurti nauj ą finansinių paslaugų komiteto organizacin ę struktūrą. 
Tik 3 straipsnis 
 
LT 166   LT NEPANAIKINTI PAKEITIMAI 
2003 m. Stojimo aktas 
B DALIS 
GALUTIN ĖS ĮGYVENDINIMO DATOS 
(minimos 158 straipsnyje) 
Direktyva  Galutinė įgyvendinimo data 
Direktyva 2000/12/EB  ----- 
Direktyva 2000/28/EB  2002 04 27 
Direktyva 2002/87/EB  2004 08 11 
Direktyva 2004/39/EB  Dar nenustatyta 
Direktyva 2004/69/EB  2004 06 30 
Direktyva 2004/xx/EB  Dar nenustatyta 
 
LT 167   LT XIV PRIEDAS  
STRAIPSNI Ų KORELIACIJOS LENTEL Ė 
Ši direktyva  Direktyva 
2000/12/EB  Direktyva 
2000/28/EB  Direktyva 
2001/87/EB  Direktyva 
2004/69/EB  Direktyva 
2004/xx/EB  
1 straipsnis  2 straipsnio 1 ir 
2 dalys      
2 straipsnio 1 
dalis 2 straipsnio 3 
dalis 
2003 m. Stojimo 
aktas     
2 straipsnio 2 
dalis 2 straipsnio 4 
dalis     
3 straipsnis  2 straipsnio 5 ir 
6 dalys      
3 straipsnio 1 
dalies paskutinis 
sakinys      3.2 straipsnis  
4 straipsnio 1 
dalies 1 punktas  1 straipsnio 1 
dalis     
4 straipsnio 1 
dalies 2–5 punktai   1 straipsnio 2–5 
dalys    
4 straipsnio 1 
dalies 7–9 punktai   1 straipsnio 6–8 
dalys    
4 straipsnio 1 
dalies 10 punktas    29 straipsnio 1 
punkto a 
papunktis    
4 straipsnio 1 
dalies 11–14 
punktai  1 straipsnio 10, 
12 ir 13 dalys      
4 straipsnio 1 
dalies 21 ir 22 
punktai    29 straipsnio 1 
punkto b 
papunktis    
4.1 straipsnio 23 
dalis 1 straipsnio 23 
dalis     
4 straipsnio 1 
dalies 45–47 
punktai  1 straipsnio 25–
27 dalys      
4 straipsnio 2 
dalis 1 straipsnio 1 
dalies antra 
pastraipa      
5 straipsnis  3 straipsnis      
6 straipsnis  4 straipsnis      
 
LT 168   LT 7 straipsnis  8 straipsnis      
8 straipsnis  9 straipsnis      
9 straipsnio 1 
dalis 5 straipsnio 1 
dalis ir 1 
straipsnio 11 
dalis     
9 straipsnio 2 
dalis 5 straipsnio 2 
dalis     
10 straipsnis  5 straipsnio 3–7 
dalys     
11 straipsnis  6 straipsnis      
12 straipsnis  7 straipsnis      
13 straipsnis  10 straipsnis      
14 straipsnis  11 straipsnis      
15 straipsnio 1 
dalis 12 straipsnis      
15 straipsnio 2 ir 
3 dalys    29 straipsnio 2 
punktas    
16 straipsnis  13 straipsnis      
17 straipsnis  14 straipsnis      
18 straipsnis  15 straipsnis      
19 straipsnio 1 
dalis 16 straipsnio 1 
dalis     
19 straipsnio 2 
dalis   29 straipsnio 3 
punktas    
20 straipsnis  16 straipsnio 3 
dalis     
21 straipsnis  16 straipsnio 4–
6 dalys      
22 straipsnis  17 straipsnis      
23 straipsnis  18 straipsnis      
24 straipsnio 1 
dalis 19 straipsnio 1–
3 pastraipos      
24 straipsnio 2 
dalis 19 straipsnio 6 
pastraipa      
24 straipsnio 3 
dalis 19 straipsnio 4 
pastraipa      
25 straipsnio 1–3 
dalys 20 straipsnio 1–
3 dalių 1 ir 2     
 
LT 169   LT pastraipos  
25 straipsnio 3 
dalis 19 straipsnio 5 
pastraipa      
25 straipsnio 4 
dalis 20 straipsnio 3 
dalies 3 
pastraipa      
26 straipsnis  20 straipsnio 4–
7 dalys      
27 straipsnis  1 straipsnio 3 
dalies paskutinis 
sakinys      
28 straipsnis  21 straipsnis      
29 straipsnis  22 straipsnis      
30 straipsnis  22 straipsnio 2–
4 dalys      
31 straipsnis  22 straipsnio 5 
dalis     
32 straipsnis  22 straipsnio 6 
dalis     
33 straipsnis  22 straipsnio 7 
dalis     
34 straipsnis  22 straipsnio 8 
dalis     
35 straipsnis  22 straipsnio 9 
dalis     
36 straipsnis  22 straipsnio 10 
dalis     
37 straipsnis  22 straipsnio 11 
dalis     
38 straipsnis  24 straipsnis      
39 straipsnio 1 ir 
2 dalys  25 straipsnis      
39 straipsnio 2 
dalis     3.8 straipsnis  
40 straipsnis  26 straipsnis      
41 straipsnis  27 straipsnis      
42 straipsnis  28 straipsnis      
43 straipsnis  29 straipsnis      
44 straipsnis  30 straipsnio 1–
3 dalys      
 
LT 170   LT 45 straipsnis  30 straipsnio 4 
dalis     
46 straipsnis  30 straipsnio 3 
dalis     
47 straipsnis  30 straipsnio 5 
dalis     
48 straipsnis  30 straipsnio 6 ir 
7 dalys      
49 straipsnis  30 straipsnio 8 
dalis     
50 straipsnis  30 straipsnio 9 
dalies 1 ir 2 
punktai      
51 straipsnis  30 straipsnio 9 
dalies 3 punktas      
52 straipsnis  30 straipsnio 10 
dalis     
53 straipsnis  31 straipsnis      
54 straipsnis  32 straipsnis      
55 straipsnis  33 straipsnis      
56 straipsnis  34 straipsnio 1 
dalis     
57 straipsnis  34 straipsnio 2 
dalies 1 punktas 
34 straipsnio 1 
dalies 2 punkto 
paskutinis 
sakinys   29 straipsnio 4 
punkto a 
papunktis    
58 straipsnis    29 straipsnio 4 
punkto b 
papunktis    
59 straipsnis    29 straipsnio 4 
punkto b 
papunktis    
60 straipsnis    29 straipsnio 4 
punkto b 
papunktis    
61 straipsnis  34 straipsnio 3 ir 
4 dalys      
63 straipsnis  35 straipsnis      
64 straipsnis  36 straipsnis      
65 straipsnis  37 straipsnis      
 
LT 171   LT 66 straipsnio 1 ir 
2 dalys  38 straipsnio 1 ir 
2 dalys      
67 straipsnis  39 straipsnis      
73 straipsnis  52 straipsnio 3 
dalis     
106 straipsnis  1 straipsnio 24 
punktas      
107 straipsnis  1 straipsnio 1 
punkto 3 
pastraipa      
108 straipsnis  48 straipsnio 1 
dalis     
109 straipsnis  48 straipsnio 4 
dalies 1 punktas      
110 straipsnis  48 straipsnio 2–
4 dali ų 2 
pastraipa      
111 straipsnis  49 straipsnio 1–
5 dalys      
113 straipsnio 1–3 
dalys 49 straipsnio 4, 
6 ir 7 dalys      
115 straipsnio 1 ir 
2 dalys  49 straipsnio 8 ir 
9 dalys      
116 straipsnis  49 straipsnio 10 
dalis     
117 straipsnis  49 straipsnio 11 
dalis     
118 straipsnis  50 straipsnis      
120 straipsnis  51 straipsnio 1, 
2, 5 dalys      
121 straipsnis  51 straipsnio 4 
dalis     
122 straipsnio 1 ir 
2 dalys  51 straipsnio 6 
dalis  29 straipsnio 5 
punktas    
125 straipsnis  53 straipsnio 1 ir 
2 dalys      
126 straipsnis  53 straipsnio 3 
dalis     
128 straipsnis  53 straipsnio 5 
dalis     
133 straipsnio 1 
dalis 54 straipsnio 1 
dalis  29 straipsnio 7 
punkto a 
papunktis    
 
LT 172   LT 133 straipsnio 2 ir 
3 dalys  54 straipsnio 2 ir 
3 dalys      
134 straipsnio 1 
dalis 54 straipsnio 4 
dalies pirma 
pastraipa      
134 straipsnio 2 
dalis 54 straipsnio 4 
dalies antra 
pastraipa      
135 straipsnis    29 straipsnio 8 
punktas    
137 straipsnis  55 straipsnio 1 ir 
2 dalys      
138 straipsnis    29 straipsnio 9 
punktas    
139 straipsnis  56 straipsnio 1–
3 dalys      
140 straipsnis  56 straipsnio 4–
6 dalys      
141 straipsnis  56 straipsnio 7 
dalis  29 straipsnio 10 
punktas    
142 straipsnis  56 straipsnio 8 
dalis     
143 straipsnis    29 straipsnio 11 
punktas   3.10 straipsnis  
150 straipsnis  60 straipsnio 1 
dalis     
151 straipsnis  60 straipsnio 2 
dalis    3.10 straipsnis  
158 straipsnis  67 straipsnis      
159 straipsnis  68 straipsnis      
160 straipsnis  69 straipsnis      
I priedas  I priedas      
I priedo 
paskutinis sakinys     68 straipsnis   
II priedas  II priedas      
III priedas  III priedas      
IV priedas  IV priedas      
 
LT 173   LT