Dialogą su Ukraina dėl vizų režimo liberalizavimo Europos Sąjunga pradėjo 2010 m. 2010 m. lapkričio 22 d. Europos Komisija pateikė Ukrainos Vyriausybei Vizų režimo liberalizavimo veiksmų planą (toliau – VRLVP). Jame nurodyti kriterijai, kuriuos Ukraina turi tenkinti, kad jos piliečiams, turintiems biometrinį pasą, būtų leista trumpalaikiam buvimui atvykti į Šengeno erdvę be vizų.

įgyvendinti integruoto sienų valdymo strategijas ir veiksmų planus, be kita ko, gerinti agentūrų tarpusavio bendradarbiavimą ir teisėsaugos agentūrų keitimąsi duomenimis, taip pat įgyvendinti centriniu lygmeniu parengtą ir priimtą rizikos vertinimo metodiką.

suteikti lėšas, leisiančias tvariai pagerinti sąlygas laikino apgyvendinimo centruose, skirtuose tarptautinės apsaugos prašantiems asmenims ir asmenims, kuriems suteikta tarptautinė apsauga. Visų pirma reikėtų atidaryti laikiną apgyvendinimo centrą Jahotyne (Kijevo apskritis), taip pat tęsti Odesos priėmimo centro renovacijos darbus; maistui skirta suma yra per maža – 12 UAH (mažiau nei vienas euras) asmeniui per dieną – ir turėtų būti padidinta;

Ukraina pradėjo sudėtingą Vidaus reikalų ministerijos reformą, per kurią buvo restruktūrizuota agentūrų, atsakingų už organizuoto nusikalstamumo prevenciją ir kovą su juo, veikla. 2015 m. vasario mėn. Parlamentas priėmė vidaus reikalų įstaigų reformos įstatymą. Juo remiantis buvo panaikintas pagrindinis kovos su organizuotu nusikalstamumu departamentas GUBOZ. Vykdant reformą operatyviniai ir ikiteisminio tyrimo įgaliojimai kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje, be Informacijos ministerijos, suteikti ir Saugumo tarnybai. Įgyvendinant šią reformą numatyta įsteigti dar vieną kovos su organizuotu nusikalstamumu instituciją – Valstybinį tyrimų biurą.

įvertinti priežastis, kodėl sumažėjo nustatomų prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais aukų skaičius, ir apsvarstyti galimybes aktyviau kovoti su sekso pramone;

stebėti galimas naujas prekybos žmonėmis tendencijas, ypač susijusias su konfliktu (vidaus prekyba, prekyba vaikais);

stiprinti aukų, įskaitant nukentėjusių užsieniečių, nustatymo procesą stebint ir peržiūrint didelį kiekį atmetamų prašymų;

toliau rengti sistemingus pareigūnų mokymus apie jų vaidmenį ir atsakomybę nustatant aukas;

užtikrinti skaidrų kovos su prekyba žmonėmis priemonių, ypač pagalbos aukoms, finansavimą;

įdiegti dabartinio veiksmų plano ir nuo 2016 m. įsigaliosiančio veiksmų plano įgyvendinimo stebėsenos ir vertinimo sistemą. Joje turėtų būti numatytas aiškus nevyriausybinių organizacijų vaidmuo ir pakankamas finansavimas, užtikrinsiantis veiksmingą jų dalyvavimą.

Reikėtų oficialiai apibrėžti NVO statusą taikant nacionalinį nukreipimo mechanizmą ir nustatyti procedūras, pagal kurias jos galėtų gauti valstybės finansavimą.

2.3.1.3. Korupcijos prevencija ir kova su ja

Pažanga įgyvendinant kovos su korupcija politiką visų pirma padaryta teisėkūros srityje ir atliekant tam tikrus parengiamuosius institucinės sistemos kūrimo veiksmus. 2014 m. spalio mėn. priimtas kovos su korupcija teisės aktų rinkinys, įskaitant 2014–2017 m. nacionalinę strategiją – taip sukurtas pagrindas naujai prevencijos politikos institucinei sistemai. 2015 m. vasario mėn. buvo pašalinti tam tikri Nacionalinio kovos su korupcija biuro įstatymo trūkumai, be kita ko, nuostatose dėl darbuotojų atlyginimų ir specializuotos kovos su korupcija prokuratūros. Nepriklausomai komisijai surengus atvirą konkursą, baigtas biuro vadovybės įdarbinimo procesas – 2015 m. balandžio 16 d. Prezidentas paskyrė biuro direktorių. Centrinis įmonių registras pildomas duomenimis apie tikruosius savininkus. Padaryta pažanga mažinant išimčių taikymą viešųjų pirkimų srityje. Vis dėlto šie principai taikomi neturint aiškių prioritetų ir nenuosekliai, todėl procesas, kuris ir šiaip yra labai sudėtingas, yra įgyvendinamas fragmentiškai. Be to, Komisija toliau stebės, kaip kuriamos antikorupcinės apsaugos priemonės, taikytinos privatizavimo sandoriams, valstybei priklausančioms ir (arba) kontroliuojamoms bendrovėms, taip pat stambiems viešiesiems pirkimams; kaip naujuose teisės aktuose atsižvelgiama į GRECO rekomendacijas dėl partijų ir rinkimų kampanijų finansavimo, kokių veiksmų imamasi įgyvendinant Venecijos komisijos rekomendacijas ir kokios yra realistinės galimybės įvykdyti Ukrainos valdžios institucijų numatytą teisėjų ir prokurorų „valymą“.

Nustatyta, kad kovos su korupcija kriterijus įgyvendintas tik iš dalies. Ukrainos valdžios institucijoms rekomenduojama:

sukurti aukšto lygio kovos su korupcija koordinavimo mechanizmą, padėsiantį įgyvendinti kovos su korupcija strategiją ir užtikrinti nuoseklumą politiniu lygiu;

sukurti operatyvinį nepriklausomą Nacionalinį kovos su korupcija biurą, specializuotą kovos su korupcija prokuratūrą ir Nacionalinę korupcijos prevencijos agentūrą ir nustatyti aiškias institucijų tarpusavio bendradarbiavimo gaires;

sukurti reikiamas procedūras, kad: būtų laiku skelbiamos visos dabartinės turto deklaracijos; turtas ir valstybės pareigūnų interesų konfliktai būtų tikrinami veiksmingai; centrinės elektroninės duomenų bazės, įskaitant turto deklaracijų ir tikrųjų savininkų duomenų bazes, būtų visapusiškai veiksmingos ir tikslios; taip pat sukurti bendrą interneto portalą, kuriame būtų skelbiamos viešosios išlaidos;

įsteigti nacionalinę Turto susigrąžinimo tarnybą ir užtikrinti veiksmingą tarpžinybinį koordinavimą, kad turto susigrąžinimo procesas būtų pradėtas sėkmingai;