Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos

(papildoma nuomonė)

(COM(2019) 652 final)

(2021/C 10/17)

Pagrindinė pranešėja Judith VORBACH (1)

Biuro sprendimas 2020 5 28 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 1 dalis ir Darbo tvarkos taisyklių įgyvendinimo nuostatų 29 straipsnio a punktas Atsakingas skyrius Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius Priimta skyriuje 2020 9 8 Priimta plenarinėje sesijoje 2020 10 29 Plenarinė sesija Nr. 555 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 148 /9 /21

Preambulė

Ši nuomonė yra dviejų su tolesne veikla susijusių nuomonių – dėl Rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (COM(2019) 652 final) ir dėl 2020 m. metinės tvaraus augimo apžvalgos (COM(2019) 650 final) – rinkinio dalis. Siekiama atnaujinti ir išplėtoti ankstesnius EESRK pasiūlymus (2) atsižvelgiant į naujausius pokyčius, COVID-19 poveikį ir ekonomikos gaivinimą, taip pat į įvairias dabartinio Europos semestro metu paskelbtas ataskaitas ir rekomendacijas. Šis nuomonių rinkinys yra bendras ES pilietinės visuomenės indėlis į ekonomikos, socialinę ir aplinkos politiką, skirtą kitam Europos semestro ciklui, kurį numatoma pradėti 2020 m. lapkričio mėn. EESRK ragina Europos Komisiją ir Tarybą atsižvelgti į šį indėlį rengiant būsimą Europos semestro rudens dokumentų rinkinį ir po to vykstant susijusiam tarpinstituciniam sprendimų priėmimo procesui.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Simetrinis išorės sukrėtimas, kurį sukėlė COVID-19, daro didelį poveikį euro zonos ekonomikai. Europos Komisijos 2020 m. pavasario ekonominėje prognozėje paminėta, kad „ES prasidėjo giliausias ekonomikos nuosmukis per visą jos istoriją“ ( 3 ) , o 2020 m. vasaros ekonominėje prognozėje ( 4 ) numatomas „dar gilesnis nuosmukis ir dar didesni skirtumai“.

1.2. Bendrosios rinkos sukūrimas ir greitas jos atgaivinimas bei visapusiškas veikimas turėtų išlikti vienas svarbiausių prioritetų. Tai apima 20 Europos socialinių teisių ramsčio principų vykdymo užtikrinimą.

1.3. Prognozuojama, kad labai išaugs nedarbas, skurdas ir socialinė bei ekonominė nelygybė ir bankrutuos daug įmonių. Be to, nuo pandemijos nukentėjo visos euro zonos valstybės narės, tačiau ekonominės ir socialinės pasekmės nevienodos. Baimindamiesi didelio ekonomikos nuosmukio, tiek Europos piliečiai, tiek investuotojai veikia atsargiai ir laukia patikimesnių prognozių. EESRK taip pat įspėja apie sisteminę riziką ir su ja susijusį didžiulį ekonomikos nuosmukį, pavyzdžiui, finansų sektoriaus nestabilumą ar defliacijos tendencijas.

1.4. EESRK ragina siekti solidarumo tarp euro zonos valstybių narių ir piliečių, kad visuomenėse būtų sumažinta pajamų ir turto nelygybė. Numatoma, kad pandemija padarys didelį poveikį euro zonos darbo rinkai ir socialinėms sąlygoms, todėl išaugs nedarbas, pajamų nelygybė, skurdas ir socialinė atskirtis. Prognozuojama, kad nedarbo lygis euro zonoje 2020 m. padidės iki 9,6 proc. ir tik šiek tiek (iki 8,6 proc.) nukris 2021 m., bet vėlgi šie rodikliai valstybėse narėse, regionuose ir piliečių grupėse labai skirsis. Taip pat numatoma, kad smarkiai pakils jaunimo nedarbo lygis, o šią problemą būtų galima spręsti veiksmingai įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą. Be to, pajamų ir turto nelygybė yra glaudžiai susijusi su nevienoda tikėtina gyvenimo trukme ir galimybe gauti aukštos kokybės švietimo ir sveikatos priežiūros paslaugas. Būsimoje ES politikoje taip pat turi būti atidžiai atsižvelgiama į krizės poveikį, daromą nepalankioje padėtyje esančioms grupėms ir neįgaliesiems.

1.5. EESRK tikisi, kad dėl pandemijos pasikeis mūsų ekonomikos struktūra ir kad bus sukurta naujų verslo modelių. Europa jau yra žiedinės ekonomikos, perėjimo prie žaliosios ekonomikos ir kovos su klimato kaita lyderė. Greitas ir veiksmingas skaitmeninimas turėtų paspartinti perėjimą prie pažangaus žaliojo augimo. ES turi išnaudoti šį postūmį siekdama sustiprinti mūsų konkurencinį pranašumą ir užtikrinti, kad Europa pirmautų ir atliktų vadovaujantį vaidmenį gyvybiškai svarbiose srityse: skaitmeniniame sektoriuje, dirbtinio intelekto, technologijų, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir tvaraus žiedinio augimo srityse. EESRK pabrėžia, kad veiksmų reikia imtis dabar, o ne tada, kai COVID-19 pandemija pasibaigs.

1.6. EESRK palankiai vertina Tarybos sprendimą dėl ES ekonomikos gaivinimo plano, kuris turi atlikti pagrindinį vaidmenį gaivinant Europos ekonomiką ir padėti valstybėms narėms kovoti su pandemija, taip pat užtikrinti greitą ir tvarų ekonomikos atsigavimą. Gaivinimo planai turėtų būti susieti su Europos socialinių teisių ramsčio ir DVT įgyvendinimu, kartu skatinant tvarų ir integracinį augimą.

1.7. Komitetas mano, kad kitoje daugiametėje finansinėje programoje (DFP) turėtų būti numatytos būtinos priemonės tvariam ir integraciniam augimui užtikrinti ir ES strateginiams tikslams pasiekti. Todėl EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Vadovų Taryba nustatė mažesnę DFP apimtį nei prašė Europos Parlamentas ir EESRK. Be to, priemonėje „Next Generation EU“ numatytos sumos, skirtos sumažintoms DFP lėšoms kompensuoti, buvo panaikintos arba smarkiai sumažintos. EESRK yra itin susirūpinęs dėl sumažintų lėšų investicijoms į inovacijas ir mokslinius tyrimus, skaitmeninimui ir Teisingos pertvarkos fondui, taip pat dėl to, kad atsisakoma teisinės valstybės principo laikymosi kriterijų.

1.8. Dėl pandemijos padidėjo spaudimas viešiesiems biudžetams ir numatoma, kad įsiskolinimo lygis išaugs visoje euro zonoje. Taip pat buvo prisiimti įsipareigojimai kovoti su klimato kaita ir pasinaudoti skaitmeninimo teikiamomis galimybėmis, o aukštos kokybės investicijos, kuriomis skatinama pridėtinė vertė ir kuriamos kokybiškos darbo vietos, yra labai svarbios siekiant užtikrinti ekonomikos gaivinimą ir socialinį atsigavimą. EESRK laikosi nuomonės, kad didinti poreikį įveikti klimato krizę, skatinti gerai apmokamų darbo vietų kūrimą ir kovoti su skurdu reikia ne tik siekiant įgyvendinti pačius tikslus, bet ir norint užtikrinti ekonomikos gaivinimą.

1.9. EESRK mano, kad iniciatyva pradėti taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą buvo būtina, ir įspėja, kad nereikėtų grįžti prie taisyklių, galiojusių prieš pandemiją, nes dėl to labiausiai nukentėjusiose šalyse būtų nustatytos griežtos taupymo priemonės ir sumenkinta visa nauda, kurią suteiks priemonė „Next Generation EU“. Be to, EESRK mano, kad atnaujintos fiskalinės taisyklės neturėtų būti taikomos tol, kol smarkiai nesumažės nedarbas. Be to, EESRK primygtinai ragina pereiti prie į gerovę orientuoto ir solidarumu pagrįsto ekonomikos valdymo, pavyzdžiui, taikant subalansuoto biudžeto taisyklę.

1.10. Tai, kad į ES fondų naudojimo taisykles buvo greitai įtraukta lankstumo nuostata, taip sudarant sąlygas valstybėms narėms perskirstyti lėšas tarp fondų, regionų ir politikos tikslų, yra būtinas ir naudingas požiūris. Tačiau EESRK įspėja, kad valstybės narės turi labai pagerinti savo programavimo gebėjimus, kartu užtikrindamos, kad visos skirtos lėšos būtų visiškai įsisavintos ir veiksmingai panaudotos, ypač investicijoms, darančioms tiesioginį teigiamą poveikį siekiant įveikti nuosmukį, ir (arba) investicijoms į perėjimą prie tvarios, įtraukios, skaitmeninės ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos.

1.11. Europos semestras neseniai tapo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės pagrindu. Tačiau EESRK pažymi, kad politinės institucijos, pavyzdžiui, Europos Parlamentas ir kai kurie nacionaliniai parlamentai, šiame procese dalyvauja pernelyg vangiai arba išvis nedalyvauja ir dėl šios priežasties nevykdoma demokratinė priežiūra. Socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų vaidmuo taip pat turėtų būti toliau stiprinamas.

1.12. EESRK tikisi, kad euro zonos bankai veiks kaip krizės sukeltų sukrėtimų švelnintojai, leisdami asmenims pasinaudoti būtinomis likvidumo ir kredito lėšomis. Turėtų būti nedelsiant baigta kurti bankų sąjunga, įskaitant Europos indėlių garantijų sistemos įgyvendinimą. Kapitalo rinkų sąjungos sukūrimas darbotvarkėje turėtų būti ne mažiau svarbus klausimas. Atsižvelgdamas į tai, EESRK pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti veiksmingą finansų rinkos reguliavimą, kad būtų pasiektas finansų sektoriaus stabilumas.

1.13. Siekiant pašalinti rinkos trūkumus ir remti rinkos pokyčius nacionaliniu lygmeniu, gyvybiškai svarbu ES lygmeniu ir pasitelkiant Europos semestrą įgyvendinti socialinę politiką. EESRK pabrėžia, kad norint pasiekti ekonominį ir socialinį atsparumą, būtina panaikinti didelius skirtumus tarp valstybių narių ir jų viduje.

1.14. EESRK mano, kad didelės ir greitos viešosios ir privačios investicijos į MTTP ir įgūdžius turi tapti svarbiausiu prioritetu, jeigu ES ketina spręsti mažėjančio gyventojų skaičiaus ir visuomenės senėjimo problemą ir išnaudoti skaitmeninimą. Vyriausybės turėtų būti pasirengusios skatinti naujas novatoriškas idėjas ir finansuoti eksperimentus sektoriuose, kuriuose yra didelis augimo potencialas.

1.15. Turi būti remiamos nacionalinės socialinės apsaugos sistemos. Norint sukurti atsparias ir solidarumu pagrįstas struktūras, kurios kilus krizei stabilizuotų euro zoną, turėtų būti įgyvendinta Europos nedarbo perdraudimo sistema siekiant sustiprinti nacionalines sistemas, užtikrinant, kad jos dotacijos būtų išmokamos tik tuo atveju, jeigu nacionalinėms sistemoms skiriamas patikimas finansavimas.

1.16. EESRK svarsto, kaip euro zonos valstybės narės reaguotų į kitokį, asimetrinį sukrėtimą pasibaigus dabartinei situacijai, jeigu nuo kitos krizės nukentėtų tik viena ar dvi valstybės narės. EESRK mano, kad euro zonos valstybėms narėms reikalingas didesnis bendradarbiavimas ir specialiai parengtos priemonės, kuriomis užtikrinamas didesnis jų atsparumas ir gebėjimas amortizuoti simetrinius ir asimetrinius sukrėtimus.

1.17. Mokesčių slėpimas, mokesčių bazės erozija, pelno perkėlimas, pinigų plovimas ir kova su korupcija daugelyje valstybių narių tebėra opios ir politiškai sudėtingos temos. EESRK ragina ryžtingai ir sparčiai įgyvendinti mokesčių politikos reformas, kurios padėtų pašalinti spragas ir kovoti su mokesčių vengimu visoje Sąjungoje, nes dabar šis klausimas tapo dar svarbesnis. Šiuolaikinė ES mokesčių darbotvarkė turi būti formuojama siekiant spręsti ekonomines, socialines ir ekologines ateities problemas ir kartu užtikrinant demokratiškesnį požiūrį. Iš tiesų jau pernai Komitetas visiškai pritarė pasiūlymui nedelsiant surengti diskusijas dėl laipsniško perėjimo prie balsavimo kvalifikuota balsų dauguma ir įprastos teisėkūros procedūros mokesčių srityje, kartu pripažindamas, kad visos valstybės narės ir Europos institucijos ir įstaigos visada turi turėti tinkamų galimybių dalyvauti sprendimų priėmimo procese. EESRK prašo kuo skubiau imtis veiksmų dėl Komisijos pasiūlymų, atsižvelgiant į ankstesnėse EESRK nuomonėse pateiktas rekomendacijas ( 5 )

2. Įžanga ir bendrosios pastabos

2.1. 2020 m. vasario mėn. EESRK didele balsų dauguma priėmė savo nuomonę dėl 2020 m. euro zonos ekonominės politikos. Nors euro zonoje augimo laikotarpis dar tęsėsi, atsirado nerimą keliančių ekonomikos sulėtėjimo ir išorinių ir vidinių pusiausvyros sutrikimo problemų. Nuo to laiko ekonominės ir socialinės aplinkybės dėl greitai plintančios COVID-19 pandemijos, nuo kurios nukentėjo visos valstybės narės, Europoje ir visame pasaulyje drastiškai pasikeitė. Šis ekstremalus simetrinis išorės sukrėtimas daro neigiamą poveikį euro zonos ekonomikai, todėl didėja skurdas ir pajamų nelygybė. Europos Komisijos 2020 m. pavasario ekonominėje prognozėje nurodyta, kad 2020 m. „ES prasidėjo giliausias ekonomikos nuosmukis per visą jos istoriją“. 2020 m. vasaros ekonominėje prognozėje ši niūri prognozė dar kartą patvirtinama numatant „dar gilesnį nuosmukį ir didesnius skirtumus“.

2.2. Europos Sąjungos bendroji rinka yra didžiausia pasaulyje, be to, joje atsiskaitoma antra labiausiai naudojama valiuta. Vis dėlto visą bendros valiutos potencialą bus galima išnaudoti tik tuo atveju, kai ji bus įvesta visose valstybėse narėse ir kai bus užbaigta kurti ekonominė ir pinigų sąjunga (EPS). Nors Komisija yra vis labiau suinteresuota stiprinti euro vaidmenį pasaulyje, šį tikslą galima pasiekti tik kuo labiau sumažinus ekonomikos nuosmukį ir iškart po jo užtikrinus dinamišką ir tvarų integracinį augimą. Todėl taip pat būtina remti valstybes nares taikant nuoseklią ir tikslinę bendrą ES strategiją. Euro grupės pirmininkas savo birželio 11 d. pasakytoje kalboje pripažino, kad „[k]oordinavimas, ypač euro zonoje, yra pagrindinis aspektas siekiant išvengti skirtumų ir besikaupiančių pusiausvyros sutrikimų. Bendros valiutos apsauga yra tokia pat svarbi kaip ir bendrosios rinkos apsauga. Tiesą sakant, šie aspektai yra tarpusavyje susiję“ ( 6 )

2.3. Bendroji rinka – vienas nuostabiausių ES projekto laimėjimų. Joje valstybėms narėms sudarytos sąlygos laisvai ir sklandžiai vykdyti prekybą ir taip prisidėta prie ekonominės gerovės, klestėjimo ir vieno aukščiausių gyvenimo lygių pasaulyje užtikrinimo. Bendrosios rinkos kūrimo užbaigimas ir greito jos atgaivinimo bei visapusiško veikimo užtikrinimas turėtų išlikti pagrindiniais prioritetais, atsižvelgiant į derybas dėl „Brexit’o“ ir galimą jo poveikį. Tai apima socialinę darbotvarkę, įskaitant aukštynkryptės socialinės konvergencijos priemones, kuriomis siekiama užtikrinti sąžiningas ir geresnes darbo sąlygas ir vienodesnį pajamų bei turto paskirstymą. Siekiant įgyvendinti socialinės konvergencijos priemones ir sudaryti geresnes darbo sąlygas, reikia tinkamai įgyvendinti 20 Europos socialinių teisių ramsčio principų, pavyzdžiui, „vienodo užmokesčio už vienodą darbą toje pačioje darbo vietoje“ principą. Taip pat turėtų būti įvertintas neigiamas pandemijos poveikis DVT plano įgyvendinimo pažangai, o ES turėtų stengtis laikytis pradinių terminų.

2.4. Pavasario prognozėje Komisija pažymėjo, kad „pandemija labai paveikė vartotojų išlaidas, pramonės produkciją, investicijas, prekybą, kapitalo judėjimą ir tiekimo grandines“, be to, spėjama, kad stipriai nukentės ir darbo rinka. Komisija taip pat pažymėjo, kad „kyla pavojus, kad pandemija gali paskatinti drastiškesnius ilgalaikius požiūrio į pasaulines vertės grandines ir tarptautinį bendradarbiavimą pokyčius“. Yra ir papildomų neigiamų rizikos veiksnių, pavyzdžiui, pandemijos rimtumas, bankrotas, finansų sektoriaus krizė, likvidumo problemos ir sudėtingos derybos. Gali būti, kad darbo rinkoje bus jaučiamos ilgalaikės pasekmės. Vasaros ekonominėje prognozėje spėjama, kad euro zonos ekonomika 2020 m. susitrauks 8,75 proc., o visa ES ekonomika, manoma, susitrauks 8,3 proc.

2.5. Atsižvelgiant į beprecedentį COVID-19 pandemijos sukeltą simetrinį išorės sukrėtimą, prognozuojama, kad smarkiai išaugs nedarbas, skurdas ir socialinė bei ekonominė nelygybė ir daug įmonių bankrutuos. Nuo pandemijos nukentėjo visos euro zonos valstybės narės, tačiau ekonominės ir socialinės pasekmės nevienodos. Kai kuriose ES šalyse šis poveikis dar labiau paaštrins iki tol egzistavusias socialines problemas. 2020 m. BVP prognozės svyruoja nuo 4,6 proc. nuosmukio Lenkijoje iki 11,2 proc. sumažėjimo Italijoje, be to, spėjama, kad ekonomikos nuosmukio 2021 m. mastai valstybėse narėse ir regionuose gerokai skirsis. Valstybių narių skolinimosi galimybių ir susijusių išlaidų skirtumai ir nepakankamas ekonominės, socialinės ir aplinkos politikos koordinavimas Europos lygmeniu gali turėti įtakos valstybių narių gebėjimui įveikti krizę. Nevienodi gebėjimai finansuoti būtinas investicijas, siekiant atgaivinti ekonomiką, taip pat gali iškraipyti vienodas sąlygas euro zonoje. Be to, nuolatiniai dideli skirtumai tarp valstybių narių ir regionų gali padidinti migraciją iš skurdesnių šalių į turtingesnes valstybes ir taip sukelti susirūpinimą keliantį protų nutekėjimą ir kitas socialines problemas.

3. COVID-19 pasekmės

3.1. Net ir šiandien, praėjus keletui mėnesių po pandemijos, padėtis yra nepastovi, prognozės keičiasi kas mėnesį ir susiduriama su vis rimtesne rizika. Kol kas niekas negali prognozuoti, ar susidursime su pasikartojančia dviguba nuosmukio banga, po kurios ekonomika atsigaus, ar tai bus dar sudėtingesnis ilgalaikis nuosmukis, po kurio atsigavimas bus vėlesnis ir lėtesnis. Baimindamiesi didelio ekonomikos nuosmukio, tiek Europos piliečiai, tiek investuotojai veikia atsargiai ir laukia patikimesnių prognozių. EESRK atkreipia dėmesį į svarbų lūkesčių vaidmenį formuojant makroekonominę paklausą. Europos fiskalinė valdyba jau pareiškė, kad 2021 m. reikės didesnės ir ilgai trunkančios fiskalinės paramos, nes izoliavimo priemonių švelninimas vyks lėčiau nei tikėtasi iš pradžių ir tikėtina, kad vartotojai taupys lėšas atsargumo sumetimais. Kai privatūs namų ūkiai ir vietos bei užsienio įmonės sumažina išlaidas, valdžios sektoriaus išlaidos, kartu vykdant skatinamąją pinigų politiką, yra vienintelis būdas paklausai palaikyti ( 7 ) . EESRK aiškiai pritaria šiai nuomonei ir įspėja apie sisteminę riziką ir su ja susijusį didžiulį ekonomikos nuosmukį, pavyzdžiui, finansų rinkos nestabilumą ir defliacijos tendencijas.

3.2. Dėl pandemijos padidėjo spaudimas viešiesiems biudžetams ir numatoma, kad įsiskolinimo lygis išaugs visoje euro zonoje, tačiau valstybėse narėse jis vėlgi bus labai skirtingas. Kai kurios šalys su pandemija susidūrė labai įsiskolinusios. Tai pat buvo prisiimti įsipareigojimai kovoti su klimato kaita ir pasinaudoti skaitmeninimo teikiamomis galimybėmis, o aukštos kokybės investicijos, kuriomis skatinama pridėtinė vertė ir kuriamos kokybiškos darbo vietos, atliks labai svarbų vaidmenį siekiant ekonomikos gaivinimo ir socialinio atsigavimo. ES turėtų stengtis išnaudoti teigiamą viešųjų ir privačių investicijų sinergijos poveikį ir koordinuoti būsimą struktūrinių programų įgyvendinimą.

3.3. Po sveikatos krizės visoje ES pastebima gerokai sumažėjusi pasiūla ir paklausa. „Iš pradžių pandemija sukėlė pasiūlos sukrėtimą, tačiau antrojo etapo pasekmės dabar lėmė masinį bendrą paklausos sukrėtimą. Bendras poveikis […] priklausys nuo to, kuris iš šių sukrėtimų taps dominuojantis […].“ ( 8 ) Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) per pandemiją nukentėjo labiausiai ir, nepritaikius jokių konkrečių ir realių MVĮ gelbėjimo planų, dauguma jų bankrutuos. ES jau ėmėsi veiksmų centriniu lygmeniu, tačiau būtent valstybės narės turi skubiai panaudoti ir koordinuotai nukreipti turimas lėšas ten, kur jų labiausiai reikia. Todėl Europos Komisija turėtų atidžiai stebėti susijusį turimų lėšų panaudojimą.

3.4. Daugumai valstybių narių nustačius izoliavimo priemones, išaiškėjo ilgų tiekimo grandinių trūkumai ir neigiamos pasekmės dėl ypatingos svarbos sektorių priklausomybės nuo išorės tiekėjų. Todėl reikalingas aiškus ir kruopščiai parengtas ES lygmens strateginis planas, pagal kurį viešosios investicijos skatintų privačias investicijas. Privatusis sektorius gali dideliu mastu nulemti savo priklausomybės lygį, pasirinkdamas žaliavų pristatymo vietą, žmogiškuosius išteklius, logistiką ir pan. Naujoji pramonės strategija turėtų padėti sumažinti šią priklausomybę. Be to, ES ir valstybių narių lygmeniu reikėtų pradėti diskusiją dėl nacionalinės gamybos tam tikruose svarbiuose sektoriuose, ypač sveikatos.

3.5. EESRK jau nurodė, kad „būtina (at)kurti integruotas pramonės vertės grandines ES viduje, kad būtų padidintas Europos strateginis savarankiškumas ir ekonominis atsparumas“ ( 9 ) . Birželio 13 d. Europos Centrinio Banko (ECB) pirmininkas pareiškė, kad „postūmis sukurti atsparesnes tiekimo grandines galėtų būti būtent tas katalizatorius, kurio mums reikia siekiant galutinai sukurti bendrąją rinką“ ( 10 ) . Taip pat būtų naudinga išsaugoti deramas ir efektyvias darbo vietas, padėti įmonėms kurti pridėtinę vertę, didinti konkurencingumą, mažinti priklausomybę, šalinti nepalankias demografines tendencijas ir pasiekti aukštynkryptę konvergenciją.

3.6. Pandemija taip pat sukels rimtų padarinių euro zonos darbo rinkai ir socialinėms sąlygoms. Numatoma, kad dėl COVID-19 krizės gerokai išaugs nedarbas, pajamų nelygybė, skurdas ir socialinė atskirtis. Remiantis 2020 m. pavasario prognoze numatoma, kad nedarbo lygis euro zonoje 2020 m. padidės iki 9,6 proc. ir tik šiek tiek (iki 8,6 proc.) nukris 2021 m., bet vėlgi šie rodikliai valstybėse narėse, regionuose ir piliečių grupėse labai skirsis. Kai kuriems sektoriams, pavyzdžiui, turizmo, gastronomijos, aviacijos ir kultūros, gali būti padarytas ilgalaikis poveikis. Nepaisant taikomų masinių stabilizavimo priemonių, tikėtina, kad daugumos žmonių pajamos išliks nestabilios. Gali būti, kad labiausiai nukentės tie, kurie pažeidžiami buvo jau iki krizės. Dauguma darbų, kurie, kaip paaiškėjo per krizę, buvo gyvybiškai svarbūs, iš esmės yra nepakankamai apmokami ir per mažai vertinami darbo rinkoje. Būsimoje ES politikoje reikia atidžiai atsižvelgti į krizės poveikį, daromą nepalankioje padėtyje esančioms grupėms ir neįgaliesiems. Be to, numatoma, kad smarkiai pakils jaunimo nedarbo lygis, todėl akivaizdu, kad reikia veiksmingų ir sustiprintų jaunimo garantijų ir užimtumo rėmimo programų.

3.7. EESRK tikisi, kad dėl pandemijos mūsų ekonomikos struktūra pasikeis ir kad bus sukurta naujų verslo modelių. Iš konkrečių sektorių analizės matyti, kad skirtumai jau yra daugiau ar mažiau pastebimi. Jeigu kiekviena krizė suteikia galimybių, tuomet privalome pasinaudoti šia krize ir sustiprinti savo konkurencinį pranašumą bei užtikrinti, kad Europa siektų pirmauti ir taptų lydere gyvybiškai svarbiose srityse, t. y. skaitmeniniame sektoriuje, dirbtinio intelekto, technologijų, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, tvaraus žiedinio augimo ir įtraukios ekonomikos srityse. Todėl reikia daug dėmesio skirti investicijoms į mokslinius tyrimus ir inovacijas, taip pat gebėjimų ir įgūdžių ugdymui. Konkreti, nuspėjama ir konkurencinga politikos sistema yra svarbi privačioms investicijoms palankios aplinkos dalis. Apskritai ES turėtų sudaryti įmonėms tinkamas sąlygas valdyti perėjimą prie žaliosios ekonomikos ir skaitmeninių technologijų taip, kad būtų kuriamos naujos įmonės ir darbo vietos, taip kartu gaunant įvairialypės naudos.

3.8. Dėl pandemijos didėjantis mirčių skaičius ir socialiniai bei ekonominiai padariniai tampa rimtu iššūkiu Europos projektui. Dabar labiau nei bet kada anksčiau euro zonoje raginama rodyti solidarumą ir dar labiau stiprėti. EESRK ragina imtis ryžtingų veiksmų siekiant nacionaliniu lygmeniu sumažinti pajamų ir turtinės padėties skirtumus visuomenėje, nes šie aspektai yra tiesiogiai susiję su tikėtinos gyvenimo trukmės skirtumais ir galimybe gauti kokybišką švietimą ir sveikatos priežiūrą.

3.9. Svarbus veiksnys kovojant su pandemija būtų gerai koordinuojama Europos sveikatos politika, sudarant sąlygas valstybėms narėms bendradarbiauti tarpusavyje ir teikti paramą. Vienodas medicinos produktų, kurie laikomi naudingais ir tinkamais kovojant su COVID-19 plitimu, paskirstymas turėtų būti Europos sveikatos politikos prioritetas ir valstybių narių solidarumo įrodymas. Jei pandemija nebus įveikta, nesitikėkime stipraus ir tvaraus ekonomikos atsigavimo.

4. Ekonomikos gaivinimas ir socialinis atsigavimas

4.1. EESRK pabrėžia, kad veiksmų reikia imtis dabar, o ne tada, kai COVID-19 pandemija pasibaigs. Didelio netikrumo laikotarpiu turi būti tęsiami politiniai veiksmai ir vykdomi reformų procesai. Tai reiškia, kad reikia skubiai tęsti uždelstas diskusijas, pavyzdžiui, dėl ekonomikos valdymo peržiūros, Europos semestro pertvarkos ir Konferencijos dėl Europos ateities pradžios, ir įgyvendinti svarbius politikos veiksmus, pavyzdžiui, įtraukti DVT į reguliavimo sistemą. COVID-19 krizę taip pat galima vertinti kaip galimybę, jeigu ES bus pakankamai drąsi ja pasinaudoti.

4.2. EESRK palankiai vertina Tarybos sprendimą dėl ES ekonomikos gaivinimo plano. Nors makroekonominiu požiūriu numatytos sumos yra nedidelės, tai yra nepaprastai svarbus žingsnis, nes juo sustiprinama ECB pozicija, pagal kurią siekiama padaryti viską, ko reikia, ir kuriai šiuo metu atstovauja visa ES. Priemonė „Next Generation EU“, įgyvendinama pagal DFP, turi atlikti pagrindinį vaidmenį gaivinant Europos ekonomiką ir padėti valstybėms narėms kovoti su pandemija, taip pat užtikrinti greitą ir tvarų ekonomikos atsigavimą. Tačiau vis dar yra keletas trūkumų, kuriuos reikia pašalinti. Turi būti užtikrinta, kad konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose ir Europos semestre, kurie iš tikrųjų tampa labiau įpareigojantys dėl jų vaidmens įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, nebūtų neigiamų sąlygų rizikos. Ekonomikos gaivinimo planais turėtų būti siekiama didinti tvarų ir integracinį augimą, daugiau dėmesio skiriant DVT ir Europos socialinių teisių ramsčio tikslams. Taip pat reikėtų atsižvelgti į kiekvienos valstybės narės socialinę ir ekonominę padėtį.

4.3. EESRK palankiai vertina ES ir valstybių narių tiesioginį atsaką į COVID-19 pandemiją. Komitetas mano, kad kitoje daugiametėje finansinėje programoje (DFP) ES turėtų būti suteiktos būtinos priemonės, kad ji galėtų užtikrinti tvarų ir integracinį augimą, sklandžiai veikti ir pasiekti savo strateginius tikslus. Tam būtinas pakankamas mokslinių tyrimų ir plėtros, technologijų ir kovos su klimato kaita finansavimas. DFP taip pat turi būti nustatyti teisingi prioritetai, kad būtų skatinama valstybių narių ir visos ES sanglauda. Todėl EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad per Europos Vadovų Tarybos susitikimą nustatyta DFP apimtis yra 1,05 proc. ES 27 BNP, o tai nesiekia 1,3 proc. BNP, kurio reikalavo Europos Parlamentas ir EESRK, ir net mažiau nei 1,1 proc. ES 27 BNP, kuris buvo siūlytas 2018 m. gegužės mėn. Be to, priemonėje „Next Generation EU“ numatytos sumos, skirtos sumažintoms DFP išlaidoms, susijusioms, pavyzdžiui, su sanglaudos politika, kompensuoti, galiausiai buvo panaikintos arba smarkiai sumažintos. EESRK taip pat yra susirūpinęs dėl sumažintų lėšų investicijoms į inovacijas ir mokslinius tyrimus, skaitmeninimui ir Teisingos pertvarkos fondui, taip pat dėl to, kad atsisakoma teisinės valstybės principo. Galiausiai EESRK prašo imtis greitų ir ryžtingų veiksmų papildomiems nuosaviems ištekliams panaudoti.

4.4. EESRK rekomenduoja išlaikyti patikimą su pasiūla ir paklausa susijusių priemonių pusiausvyrą. Kalbant apie paklausą, pažymėtina, kad būtina visiškai atsižvelgti į tai, jog investicijų skatinimas euro zonoje siekiant kovoti su klimato krize, mažinti nedarbą, skatinti gerai apmokamas darbo vietas ir kovoti su skurdu yra ne tik savaiminis tikslas, bet ir turi teigiamo poveikio visuminei paklausai, todėl gali paspartinti ekonomikos gaivinimą.

4.5. Europos stabilumo mechanizme (ESM) numatytos būtinos priemonės, skirtos kovoti su tokiais sukrėtimais kaip COVID-19. 2020 m. balandžio 9 d. Euro grupė nusprendė patvirtinti išsamų 540 mlrd. EUR paketą, įskaitant 240 mlrd. EUR paskolos priemonę (parama kovai su pandemijos krize, angl. PCS), pagrįstą ESM griežtesnių sąlygų kredito linija, kuri turėtų būti prieinama visoms euro zonos šalims. 2020 m. gegužės 15 d. ESM valdytojų taryba sutarė leisti euro zonos valstybėms narėms pasinaudoti parama kovai su pandemijos krize. Valdytojų taryba nuspręs, ar suteikti kiekvienos šalies prašomą paramą, remdamasi Europos Komisijos kartu su ECB ir bendradarbiaujant su ESM atliktu vertinimu ( 11 )

4.6. EESRK taip pat mano, kad greitas Stabilumo ir augimo pakto bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos aktyvavimas buvo būtina iniciatyva. Vis dėlto EESRK atsižvelgia į Europos fiskalinės valdybos rekomendacijas, kad 2021 m. pavasarį turėtų būti pateikti paaiškinimai dėl šios išlygos nebetaikymo ar peržiūros laiko ir sąlygų. Atsižvelgdamas į tai, EESRK įspėja, kad nereikėtų per anksti grįžti prie taisyklių, galiojusių prieš pandemiją, nes dėl to labiausiai nukentėjusiose šalyse būtų nustatytos griežtos taupymo priemonės ir sumenkinta visa nauda, kurią suteiks priemonė „Next Generation EU“. Be to, bet kokios naujos fiskalinės taisyklės neturėtų būti taikomos tol, kol smarkiai nesumažės nedarbas.

4.7. EESRK primygtinai ragina pereiti prie į gerovę orientuoto ir solidarumu pagrįsto ekonomikos valdymo. EESRK sutinka su Europos fiskalinės valdybos teiginiu, kad reikia panaikinti tendenciją mažinti vyriausybės investicijas, kai viešieji finansai patiria spaudimą, ir palankiai vertina jos ketinimą įgyvendinti subalansuoto biudžeto taisyklę, taip pat rekomendacijas pašalinti ankstesnės fiskalinės taisyklės trūkumus siekiant apsaugoti vyriausybės investicijas, įskaitant centrinių fiskalinių pajėgumų įgyvendinimą ( 12 ) . EESRK prašo Komisijos tęsti dabartinę peržiūrą siekiant paspartinti ekonomikos valdymo sistemos atnaujinimą. Pavyzdžiui, nepaisant itin stiprios skatinamosios pinigų politikos, mums vis dar kyla defliacijos grėsmė.

4.8. ES aktyviai stengėsi sutelkti visas turimas lėšas, kad sudarytų sąlygas valstybėms narėms greitai reaguoti į pandemiją. EESRK palankiai vertina tai, kad į ES fondų naudojimo taisykles buvo greitai įtraukta lankstumo nuostata taip sudarant sąlygas valstybėms narėms perskirstyti lėšas tarp fondų, regionų ir politikos tikslų. Be to, EESRK mano, kad valstybės narės turi smarkiai pagerinti programavimo gebėjimus, kartu užtikrindamos, kad visos skirtos lėšos būtų visiškai įsisavintos ir veiksmingai panaudotos. Lėšos turi būti panaudotos investicijoms, darančioms tiesioginį teigiamą poveikį siekiant įveikti nuosmukį, ir (arba) investicijoms į ES valstybių narių perėjimą prie tvarios, įtraukios, skaitmeninės ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos. EESRK prašo Europos Komisijos parengti visų turimų lėšų ir išteklių struktūrinę apžvalgą.

4.9. Europos semestras yra pagrindinė Sąjungos planavimo, stebėjimo ir valdymo priemonė ir neseniai jis tapo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės pagrindu. EESRK atkreipia dėmesį į paskelbtą Europos semestro proceso reformą ir pasiūlytą naują vaidmenį koordinuojant ekonomikos gaivinimo priemones, kartu visapusiškai laikantis Europos žaliojo kurso ( 13 ) ir Europos socialinių teisių ramsčio ( 14 ) principų ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų (DVT) ( 15 ) . Tačiau EESRK pažymi, kad politinės institucijos, pavyzdžiui, Europos Parlamentas ir kai kurie nacionaliniai parlamentai, šiame procese dalyvauja pernelyg vangiai arba išvis nedalyvauja ir dėl šios priežasties nevykdoma demokratinė priežiūra. Socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų vaidmuo taip pat turėtų būti toliau stiprinamas.

4.10. Komitetas mano, kad būtų nepaprastai naudinga, jeigu ES biudžetas galėtų lanksčiau reaguoti į neigiamus sukrėtimus, ypač tuos, kurie nėra ekonominės kilmės. EESRK rekomenduoja ES toliau vykdyti politiką, kuria būtų gerinamas valstybių narių bendradarbiavimas krizės metu. Geresni protokolai ir glaudesnis bendradarbiavimas leistų Europos lygmeniu greitai ir koordinuotai reaguoti į bet kokias nelaimes.

4.11. Kita vertus, bankai buvo geriau pasirengę šiai krizei, palyginti su jų pasirengimu 2008 m. finansų krizei. EESRK tikisi, kad euro zonos bankai veiks kaip krizės sukeltų sukrėtimų švelnintojai, leisdami asmenims ir įmonėms pasinaudoti būtinomis likvidumo ir kredito lėšomis. Turėtų būti kuo greičiau baigta kurti bankų sąjunga, įskaitant Europos indėlių garantijų sistemos įgyvendinimą. Be to, kapitalo rinkų sąjungos sukūrimas ES darbotvarkėje turėtų būti ne ką mažiau svarbus klausimas. EESRK taip pat pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti veiksmingą finansų rinkos reguliavimą, kad būtų pasiektas finansų sektoriaus stabilumas.

4.12. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad kova su vidiniais ir išoriniais pusiausvyros sutrikimais ir nelygybe, viena vertus, reiškia socialinės politikos įgyvendinimą ES lygmeniu ir per Europos semestrą, siekiant pašalinti rinkos trūkumus arba remti rinkos pokyčius nacionaliniu lygmeniu. Kita vertus, imantis bet kokių ES ekonominės politikos veiksmų, pradedant finansų rinkos reguliavimu ir baigiant kovos su klimato ir COVID-19 krizėmis priemonėmis, reikia atsižvelgti į jų paskirstomąjį poveikį. Be to, namų ūkių gerovė vis dažniau priklauso nuo Europos veiksnių, pavyzdžiui, vienpusės biudžeto politikos, silpno socialinio aspekto ir vėlavimo stiprinti EPS. EESRK pabrėžia, kad norint pasiekti ekonominį ir socialinį atsparumą, būtina panaikinti didelius skirtumus tarp valstybių narių ir jų viduje.

5. Tolesni veiksmai

5.1. EESRK mano, kad didelės ir greitos viešosios ir privačios investicijos į MTTP ir įgūdžius turi tapti prioritetu, jeigu ES ketina spręsti mažėjančio gyventojų skaičiaus ir visuomenės senėjimo problemą ir išnaudoti skaitmeninimą. EESRK jau nurodė, kad „siekiant visiškai išnaudoti technologinių permainų galimybes, Europos darbuotojams turi būti sudaromos sąlygos naudotis perkvalifikavimo, kvalifikacijos kėlimo ir mokymosi visą gyvenimą programomis“ ( 16 ) . Vyriausybės turėtų būti pasirengusios skatinti naujas novatoriškas idėjas ir finansuoti eksperimentus sektoriuose, kuriuose yra didelis augimo potencialas.

5.2. Norint išvengti didžiulių sunkumų, reikia remti nacionalines socialinės apsaugos sistemas. Siekiant sukurti atsparias ir solidarumu pagrįstas struktūras, padedančias stabilizuoti euro zoną ištikus krizei ir konsoliduoti socialinę apsaugą valstybėse narėse, reikėtų įgyvendinti Europos nedarbo perdraudimo sistemą. Kaip ir kitų nedarbo sistemų atveju, ji veiktų kaip automatinis stabilizatorius ir tuo pat metu padėtų išlaikyti nacionalines nedarbo draudimo sistemas didelių nuosmukių atveju. Be to, ji padėtų sustiprinti nacionalines sistemas, nes jų išmokos priklausytų nuo patikimo ir solidarumu grindžiamo nacionalinių schemų finansavimo. Paramos priemonė nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE) – tai žingsnis tinkama kryptimi, tačiau šioje srityje reikėtų nuveikti daugiau.

5.3. Remiantis 2020 m. gegužės mėn. pabaigoje atliktais Europos Komisijos skaičiavimais, matyti, kad, siekiant pereiti prie žaliosios ekonomikos ir įgyvendinti skaitmeninę transformaciją, ES kasmet turi investuoti ne mažiau kaip 595 mlrd. EUR ( 17 ) . EESRK mano, kad ekonomikos gaivinimas turi būti visiškai suderintas su Europos žaliojo kurso ir DVT principais. Europa jau yra žiedinės ekonomikos, perėjimo prie žaliosios ekonomikos ir kovos su klimato kaita lyderė. EESRK mano, kad greitas ir veiksmingas skaitmeninimas turėtų paspartinti perėjimą prie pažangaus ir aplinkos atžvilgiu tvaraus augimo.

5.4. EESRK ne kartą įspėjo, kad „kad kuo ilgiau truks dabartinė taupymo politika nenumatant veiksmingo investicijų plano, tuo didesnė grėsmė kils Europos suklestėjimui“ ir kad „akivaizdžiai trūksta strateginės ateities vizijos ir gebėjimų tinkamai reaguoti į kitas ekonomikos ir finansų krizes“. Be to, 2018 m. pradžioje Komitetas atkreipė dėmesį į tai, kad „reikia kurti naujas finansines priemones, skirtas krizių prevencijai užtikrinti ir prociklinėms priemonėms atsverti“ ( 18 ) . EESRK dar kartą ragina imtis konkrečių priemonių siekiant sumažinti spaudimą viešiesiems finansams, kad būtų suteikta daugiau veiksmų laisvės sprendžiant su išorės sukrėtimais susijusias problemas.

5.5. EESRK įdomu, kaip euro zonos valstybės narės reaguotų į kitokį, asimetrinį sukrėtimą pasibaigus dabartinei situacijai ir tikėtiną sudėtingą atsigavimą, kartu atsižvelgiant į vis dar neužtikrintą padėtį euro zonoje. Ar ES atsakas būtų toks pat staigus ir greitas, jeigu nuo kitos krizės nukentėtų tik viena arba dvi euro zonos valstybės narės? Nors tai labai nepageidautina, EESRK mano, kad toks asimetrinis sukrėtimas būtų lemiamas Sąjungos solidarumo ir viso ES projekto išbandymas. Todėl EESRK mano, kad euro zonos valstybėms narėms reikalingas didesnis bendradarbiavimas ir specialiai parengtos priemonės, kuriomis užtikrinamas didesnis jų atsparumas ir gebėjimas amortizuoti simetrinius ir asimetrinius sukrėtimus. Be ekonominio atsparumo stiprinimo, turi būti kuriamas darbo rinkos ir socialinis atsparumas. Vienas iš pagrindinių veiksnių siekiant šio tikslo – aktyvesnis socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas visuose procesuose nacionaliniu ir ES lygmenimis ( 19 )

5.6. Atsižvelgdami į visoje Sąjungoje didėjantį deficitą ir įsiskolinimo lygį, turime persvarstyti savo požiūrį į mokesčius ir visus kitus įtakos mokesčiams turinčius komponentus. Mokesčių slėpimas, agresyvus mokesčių planavimas, mokesčių bazės erozija, pelno perkėlimas, pinigų plovimas ir kova su korupcija yra politiškai sudėtingos temos daugeliui valstybių narių, tačiau daugiau nebegalime sau leisti apsimesti, kad nieko apie jas nežinome. EESRK ragina ryžtingai įgyvendinti mokesčių politikos reformą, kuri padėtų pašalinti spragas ir kovoti su mokesčių vengimu visoje Sąjungoje. Be to, EESRK ragina vykdyti gerai koordinuotą fiskalinę politiką siekiant pagerinti piniginę padėtį, viešųjų finansų tvarumą ir atsparumą sukrėtimams euro zonoje. EESRK taip pat pakartoja savo valstybėms narėms ir Europos institucijoms skirtas rekomendacijas sparčiau spręsti mokesčių vengimo ir slėpimo klausimą, nes jis šiuo metu tapo svarbesnis. Šiuolaikinė ES mokesčių darbotvarkė turi būti formuojama siekiant spręsti ekonomines, socialines ir ekologines ateities problemas ir kartu užtikrinant demokratiškesnį požiūrį. Iš tiesų jau pernai Komitetas visiškai pritarė pasiūlymui nedelsiant surengti diskusijas dėl laipsniško perėjimo prie balsavimo kvalifikuota balsų dauguma ir įprastos teisėkūros procedūros mokesčių srityje, kartu pripažindamas, kad visos valstybės narės ir Europos institucijos ir įstaigos visada turi turėti tinkamų galimybių dalyvauti sprendimų priėmimo procese. EESRK prašo kuo skubiau imtis veiksmų dėl atitinkamų Komisijos pasiūlymų, atsižvelgiant į ankstesnėse EESRK nuomonėse rekomenduotas sąlygas ( 20 )

Briuselis, 2020 m. spalio 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG

(1) Šią nuomonę 2015–2020 m. EESRK kadencijos metu parengė Mihai Ivașcu, einantis pranešėjo pareigas, ir Judith Vorbach, einanti bendrapranešėjės pareigas. Nuomonę per pirmąją EESRK 2020–2025 m. kadencijos plenarinę sesiją 2020 m. spalio mėn. pristatė pagrindinė pranešėja Judith Vorbach.

(2) Žr. EESRK nuomones „2020 m. metinė tvaraus augimo apžvalga“ (OL C 120, 2020 4 14, p. 1) ir „2020 m. euro zonos ekonominė politika“ (OL C 120, 2020 4 14, p. 7).

(3) 2020 m. pavasario ekonominė prognozė (https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lt/ip_20_799).

(4) 2020 m. vasaros ekonominė prognozė (https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lt/IP_20_1269).

(5) Žr. EESRK nuomones „Apmokestinimas – balsavimas kvalifikuota balsų dauguma“ (OL C 353, 2019 10 18, p. 90) ir „Tvaraus ekonomikos augimo skatinimas visoje ES“ (OL C 364, 2020 10 28, p. 29).

(6) Mário Centeno pastabos, pateiktos po 2020 m. birželio 11 d. surengtos Euro grupės vaizdo konferencijos https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2020/06/11/remarks-by-mario-centeno-following-the-eurogroup-videoconference-of-11-june-2020/.

(7) 2021 m. euro zonos fiskalinės krypties vertinimas: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf.

(8) The European Central Bank in the COVID-19 crisis: whatever it takes, within its mandate.

(9) Žr. EESRK nuomonę „Pramonės strategija“ (OL C 364, 2020 10 28, p. 108).

(10) The path out of uncertainty.

(11) https://www.esm.europa.eu/content/europe-response-corona-crisis

(12) 2021 m. euro zonos fiskalinės krypties vertinimas: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2020_06_25_efb_assessment_of_euro_area_fiscal_stance_en.pdf.

(13) Europos žaliasis kursas.

(14) Europos socialinių teisių ramstis (OL C 428, 2017 12 13, p. 10).

(15) Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslai.

(16) OL C 228, 2019 7 5, p. 57.

(17) SWD/2020/98 final.

(18) OL C 262, 2018 7 25, p. 28.

(19) Žr. EESRK nuomonę „Atsparesnės ir tvaresnės Europos ekonomikos kūrimas“ (OL C 353, 2019 10 18, p. 23).

(20) Žr. 5 išnašą.