Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma stabilumo priemonė /* KOM/2011/0845 galutinis - 2011/0413 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Krizės ir konfliktai vyksta visose pasaulio šalyse ir kelia grėsmę visuotiniam saugumui bei stabilumui. Konfliktai dažnai būna susiję su valstybės pažeidžiamumu, o silpnas valdymas ir skurdas juos padidina. Be to, su kai kuriomis svarbiausiomis saugumo problemomis susiduria visas pasaulis: jos turi poveikį ir besivystančioms, ir pramoninėms šalims. Gaivalinės ir žmogaus sukeltos nelaimės, prekyba narkotikais, organizuotas nusikalstamumas, terorizmas, kibernetinio saugumo problemos bei grėsmės ir susiję sutrikimai didina pavojų, trukdo vystymuisi, silpnina teisinę valstybę ir prisideda prie nestabilumo. Klimato kaitos problemai tampant vis opesnei, didėja esamos grėsmės, dėl kurių atsiranda naujų, žmogaus sukeltų, gamtinių ir saugumo pavojų. Šias struktūrines problemas reikia spręsti didelėmis kolektyvinėmis pastangomis, paremtomis stipriu bendradarbiavimu su kitomis valstybėmis, pilietinės visuomenės veikėjais, daugiašaliais ir regioniniais partneriais, siekiant sudaryti sąlygas padėti šalims vėl neįsitraukti į konfliktą. Todėl, be humanitarinės pagalbos, reikalingas ir visapusis ES reagavimas į tarptautines krizes, paskatinsiantis ES pasirengimo krizėms, prevencinius ir atsakomuosius veiksmus. Be to, remiantis ES valstybių narių ir kitų tarptautinių veikėjų sąveika bei dialogu su nevalstybiniais veikėjais turi būti stiprinamas gebėjimas panaudoti ekspertus įvairioms civilinėms misijoms. Naujosios Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje apibrėžti bendri visiems rūpimi Sąjungos išorės veiksmų principai ir tikslai, inter alia, i šsaugoti taiką, užkirsti kelią konfliktams ir stiprinti tarptautinį saugumą . Jie patvirtinti ir įvairiose Tarybos išvadose dėl išorės veiksmų veiksmingumo (2004), saugumo ir vystymosi (2007) ir bendrosiose išvadose (2010); pastarosiose raginama toliau stiprinti ES krizių valdymo priemones siekiant paremti bendrą saugumo ir gynybos politiką. Papildomos politinės gairės pateiktos 2011 m. birželio 20 d. Užsienio reikalų tarybos išvadose dėl konfliktų prevencijos. 2011 m. liepos 18 d. Užsienio reikalų taryba klimato ir saugumo sąsają nurodė kaip pagrindinę tolesnių darbų sritį. Be to, Komisija 2011 m. parengė „Nelaimių rizikos mažinimo besivystančiose šalyse ES paramos strategijos“[1] įgyvendinimo planą, kuriame poreikių po nelaimės vertinimo tobulinimas laikomas prioritetu siekiant nelaimių rizikos mažinimą įtraukti į paveiktų šalių atkūrimo sistemas, skatinti atsparumą ir pasirengimą krizėms. Todėl taikant naująją stabilumo priemonę, pakeisiančią ankstesnį reglamentą, kurio galiojimas baigiasi 2013 m. gruodžio 31 d., turėtų būti pasinaudota teikiamomis galimybėmis paremti bendras ES pastangas visose pirmiau išvardytose srityse. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI 1. Viešos konsultacijos Europos Komisija 2010 m. lapkričio 26 d. – 2011 m. sausio 31 d. surengė viešas konsultacijas dėl būsimo ES išorės veiksmų finansavimo. Šis procesas buvo pagrįstas Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) parengtu internetiniu klausimynu bei informaciniu dokumentu „Kaip bus finansuojami ES išorės veiksmai po 2013 m.“ Iš 220 gautų atsakymų matyti platus ir įvairiapusis struktūrų įvairovės, nuomonių ir tradicijų spektras, apibūdinantis išorės veiksmų bendruomenę. Dėl ES išorės veiksmų siekiant taikos ir tarptautinio saugumo, įskaitant ES taikos kūrimą ir pasirengimą krizėms, daugelis respondentų dar pabrėžė investavimo į ilgalaikį stabilumą, žmogaus teises ir ekonominę plėtrą svarbą. Stabilumo priemonė labai vertinama, ir daugelis respondentų prašo ES padidinti jos potencialą, ypač pabrėždami poreikį užtikrinti jos privalumus, būtent teikimo greitį ir tiesioginį finansavimą. 2. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas 2011 m. atliktame stabilumo priemonės elementų – reagavimo į krizes ir pasirengimo krizėms (3 straipsnis ir 4 straipsnio 3 dalis) – vertinimo išvadose teigiama, kad priemonė yra unikali ES taikos, saugumo ir vystymosi srityje, suteikianti ES galimybę remti plataus masto pasirengimo pavojingoms krizėms ir reagavimo į jas iniciatyvas. Padidintas ES gebėjimas įsikišti krizių atvejais, taip pat krizių prevencijos ir taikos kūrimo iniciatyvų nuoseklumas bei veiksmingumas ir sustiprintas partnerių gebėjimas pasirengti krizėms ir reaguoti į jas. Cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių (ChBRB) medžiagų rizikos mažinimo veiksmų (4 straipsnio 2 dalis) vertinime pabrėžta, koks svarbus valstybių narių dėmesys ES programai siekiant padėti stiprinti šalių partnerių gebėjimą kovoti su padidintos rizikos medžiagų platinimu ir patirties skleidimu. ChBRB rizikos mažinimo veiksmais ES bendrai prisideda prie piktavališko masinio naikinimo ginklų (MNG) medžiagų naudojimo grėsmės mažinimo ir praktinės patirties. 2009 m. pasirengimo krizėms komponento bendro pobūdžio tyrime (4 straipsnis, taikos stiprinimo partnerytė) rekomenduojama daugiau dėmesio skirti vietos partnerių gebėjimų stiprinimui, politiniam dialogui su nevalstybiniais veikėjais, kartu maksimaliai padidinti teminį ryšį su ES politikos prioritetais ir remiamais veiksmais. Norint, kad nevalstybiniai veikėjai ir ES valstybės narės turėtų naudos iš šios pagalbos, reikalingas lankstesnis požiūris į finansavimą. 2009 m. Europos Sąjungos saugumo studijų instituto paskelbtame leidinyje pateiktoje pirmojoje išsamioje Europos saugumo ir gynybos politikos veiksmų 1999–2009 m. apžvalgoje pabrėžiamas skatinamasis priemonės poveikis, pripažįstama jo pridėtinė vertė rengiant ir tobulinant ES ilgalaikės išorės pagalbos teikimą ir bendros užsienio ir saugumo politikos veiksmus. Nors ligšiolinis įgyvendinimas daugiausia buvo įvertintas teigiamai, pabrėžtos kelios tobulintinos sritys. Ypač atkreiptas dėmesys į priemonės diegimo greitį, padidinantį bendrą jos lankstumą, atsižvelgiant į išimtinių pagalbos priemonių įgyvendinimo terminus, laikinas atsakomąsias programas, ribines sumas, finansinių ir žmogiškųjų išteklių didinimą. 3. Poveikio vertinimas Komisija atliko poveikio vertinimą (PV), kuriame apsvarstytos 4 pagrindinės politikos galimybės: 0 galimybė – nutraukti stabilumo priemonės naudojimą, 1 galimybė – išlaikyti esamą priemonės taikymo sritį nedarant pakeitimų, 2 galimybė – peržiūrėti priemonę siekiant padidinti jos lankstumo nuostatas, 3 galimybė – nauja priemonė arba priemonės, apimančios šiuos aspektus: a) atskirai spręsti reagavimo į krizę ir pasirengimo klausimus, su saugumu susijusius klausimus (terorizmas, tarpregioninės grėsmės) ir ChBRB klausimus, b) apimti ES išorės veiksmų priemones, šiuo metu naudojamas pagal kitas priemones (pvz., ES rinkimų stebėjimo misijos arba Afrikos taikos priemonė). Pasirinkusi 0 galimybę, kuri buvo iš karto atmesta kaip netinkama dabartinei priemonei pakeisti, ES prarastų tarptautinį patikimumą ir nesugebėtų įvykdyti savo įsipareigojimų pagal Sutarties 21 straipsnį. 1 galimybė reikštų, kad prarasta galimybė pagerinti ir padidinti priemonės vertę remiantis patirtimi. Nerekomenduota pasirinkti 3 galimybės – sukurti naujas priemones, kuriomis būtų numatyta, reagavimą į krizes ir pasirengimą joms atskirti nuo pasaulinių ir tarpvalstybinių grėsmių. Be to, prieštaraujant bendram tikslui racionalizuoti esamų priemonių skaičių, gali sumažėti sąveikos nuoseklumas ir papildomumas. Pirmenybė suteikta 2 galimybei – išsaugoti pagrindines priemonės savybes ir ypatumus kartu racionalizuojant jos nuostatas siekiant padidinti lankstumą, nes ji leidžia ES greičiau ir veiksmingiau reaguoti į būsimas tarptautines taikos ir saugumo problemas. 2 galimybė visų pirma suteiks galimybę išplėsti ir pertvarkyti išimtines pagalbos priemones reaguojant į krizes ir užsitęsusius konfliktus, o Komisija galės greitai patvirtinti pradines atsakomąsias priemones ir taip sustiprinti ES strateginę padėtį reaguojant į konkrečią krizę. Aptartos politikos galimybės skirtos dabartiniam priemonės veikimui konsoliduoti ir, jei įmanoma, pagerinti. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (Sutarties) penktosios dalies III antraštinės dalies 1 ir 2 skyriuose pateikiamas teisinis bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, regioninėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, valstybiniais ir nevalstybiniais veikėjais pagrindas. Siūlomas reglamentas visų pirma pagrįstas Sutarties 209 straipsnio 1 dalimi bei 212 straipsnio 2 dalimi ir Komisijos teikiamas Sutarties 294 straipsnyje nustatyta tvarka. Subsidiarumas ir proporcingumas Priemonė taikoma pasaulio mastu, jos teisinis pagrindas – du Sutarties skyriai ( „Bendradarbiavimas vystymosi labui“ ir „Ekonominis, finansinis ir techninis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis“ ), ji nesusieta su OVP tinkamumo kriterijais ir suteikia ES galimybę tinkamai užtikrinti saugumo ir vystymosi darną. ES, kaip pasaulinio masto veikėja, laikoma patikima ir suvokiama kaip neutrali, o tai suteikia konkurencinį pranašumą kištis į daugelį konflikto zonų, siekiant išvengti eskalavimo arba tarpininkauti siekiant užkirsti kelią konfliktui. Poveikis būna didesnis, kai reaguojama ES lygmeniu, nes bendros pastangos užtikrina didesnę įtaką valdžios institucijoms ir tarptautiniams partneriams. ES lygmeniu vykdomais reagavimo į krizes veiksmais maksimaliai padidinamas reagavimo ir pagalbos efektyvumo ryšys. Tarptautiniu lygmeniu didėja sąveikos ir bendradarbiavimo poreikis, nes paramos teikėjai susiduria su panašiomis ribotų išteklių problemomis. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad labai nedaug ES valstybių narių naudojasi reagavimo į krizes arba taikos stiprinimo priemonėmis, kurių taikymo sritis būtų panaši į stabilumo priemonės taikymo sritį. Priemonės pasirinkimas Stabilumo priemonė padeda spręsti problemas, kurių kitomis priemonėmis nebūtų galima išspręsti dėl a) atsako skubumo, b) pasaulinio arba tarpregioninio problemos masto, didesnio nei geografinės priemonės taikymo sritis, c) remiamos teritorijos nefinansavimo pagal OVP priemones (pvz., kova su terorizmu) arba d) to, kad parama nėra skirta konkrečioms šalims dėl netinkamo pagalbos pobūdžio (pvz., projektai, skirti tarptautiniams standartams ar politikos kryptims tobulinti konfliktų prevencijos ir taikos kūrimo srityje). Be to, pasitvirtino, kad ši priemonė turi skatinamąjį poveikį rengiant ir gerinant ES ilgalaikės išorės pagalbos teikimą ir ES patvirtintus veiksmus siekiant bendrų užsienio ir saugumo politikos tikslų vadovaujantis ES sutarties V antraštine dalimi. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Komisija siūlo 2014–2020 m. išorės priemonėms skirti 70 mlrd. EUR[2]. Stabilumo priemonei numatyta skirti 2 828,9 mln. EUR septyneriems metams. 5. NEPRIVALOMI ELEMENTAI 4. Supaprastinimas Šiame naujajame reglamente, kaip ir kitose daugiametės finansinės programos (DFP) programose, Komisijos prioritetas yra supaprastinti reguliavimo aplinką ir padėti šalims partnerėms ir regionams partneriams, pilietinės visuomenės organizacijoms ir kitiems subjektams lengviau gauti Sąjungos paramą, jei jie siekia reglamento tikslų. Supaprastinimas bus įgyvendinamas aiškiau apibrėžiant visas išorės priemones ir sumažinant jų dubliavimąsi; bus aiškiai apibrėžta kiekviena atskira priemonė ir jos politiniai tikslai. Siūlomas ES paramos teikimo taisyklių ir procedūrų supaprastinimas, ypač dėl nukrypimo nuo komitologijos procedūros patvirtinant antrąją išimtinės pagalbos priemonę pagal 7 straipsnį ir papildomą naują nuostatą, pagal kurią Komisija, remdamasi tuo pačiu straipsniu, galės patvirtinti ne daugiau kaip 3 mln. EUR vertės išimtinės pagalbos priemonių, iš anksto apie tai nepanešusi Tarybai. Be to, Finansinio reglamento persvarstymas, itin svarbus dėl specialios su išorės veiksmais susijusios nuostatos, palengvins pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą finansavimo programose, pvz., supaprastinus taisykles, sumažinus dalyvavimo išlaidas ir paspartinus lėšų skyrimo procedūras. Komisija šį reglamentą ketina įgyvendinti taikydama naujas, lanksčias procedūras, numatytas naujame Finansiniame reglamente. 5. Deleguotieji aktai Manoma, kad turi būti pagerinta išorės pagalbos demokratinė kontrolė. Nors dabartinės stabilumo priemonės elementai išlaikyti, demokratinę priežiūrą tam tikrų programų aspektų atžvilgiu siūloma sustiprinti pagal Sutarties 290 straipsnį taikant deleguotuosius aktus. Nuostatoms, kuriose išsamiai apibūdinta 3, 4 ir 5 straipsniuose nurodyta pagalba, taikomi deleguotieji aktai. 6. Išsamus paaiškinimas Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“[3] pateikta nauja Sąjungos priemonių, skirtų išorės vystymosi paramai pagal 2014–2020 m. finansines perspektyvas įgyvendinti, struktūra. Daugiau informacijos apie bendrus ir konkrečius tikslus bei sąlygas, lemiančias finansinės stabilumo priemonės įgyvendinimą, pateikta prie šio reglamento pridėtoje finansinėje pažymoje. 2011/0413 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma stabilumo priemonė EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 straipsnio 1 dalį ir 212 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisės akto pasiūlymą perdavus nacionaliniams parlamentams, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: 7. šis reglamentas yra viena iš priemonių, kuriomis tiesiogiai remiamos Europos Sąjungos išorės politikos sritys. Juo bus pakeistas 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1717/2006, nustatantis stabilumo priemonę[4], kurios galiojimas baigiasi 2013 m. gruodžio 31 d.; 8. taikos išsaugojimas, konfliktų prevencija, tarptautinio saugumo stiprinimas ir pagalba tautoms, šalims bei regionams, susidūrusiems su gaivalinėmis nelaimėmis arba žmogaus sukeltomis katastrofomis, yra svarbiausi tikslai, kurių Sąjunga siekia išorės veiksmais, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje. Krizės ir konfliktai, kylantys visose pasaulio šalyse, ir kiti veiksniai, pavyzdžiui, terorizmas, organizuotas nusikalstamumas, klimato kaita, kibernetinio saugumo problemos bei grėsmės ir gaivalinės nelaimės kelia pavojų pasaulio stabilumui ir saugumui. Norint veiksmingai ir laiku išspręsti šias problemas, reikalingi konkretūs finansiniai ištekliai ir finansinės priemonės, kurios papildytų humanitarinę pagalbą ir ilgalaikio bendradarbiavimo priemones; 9. Reglamentas (EB) Nr. 1717/2006 buvo priimtas siekiant suteikti Sąjungai galimybę nuosekliais ir integruotais veiksmais reaguoti į kilusias krizes ar krizių grėsmes, šalinti konkrečias grėsmes tarpregioniniam saugumui ir gerinti pasirengimą krizėms. Šio reglamento tikslas – įdiegti peržiūrėtą priemonę, pagrįstą ankstesniosios priemonės įgyvendinimo patirtimi, siekiant padidinti Sąjungos veiksmų, susijusių su konfliktų prevencija, reagavimu į krizes, pasirengimu krizėms, taikos kūrimu, saugumo grėsmių šalinimu, įskaitant su klimatu susijusį saugumą, efektyvumą; 10. pagal šį reglamentą taikytinomis priemonėmis siekiama įgyvendinti Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 ir 212 straipsniuose nustatytus tikslus. Jos gali papildyti priemones, kurias Sąjunga priėmė siekdama bendros užsienio ir saugumo politikos tikslų, nustatytų remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi, arba priemones, patvirtintas remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo V antraštine dalimi, ir turėtų būti su jomis suderintos. Taryba ir Komisija turėtų bendradarbiauti, kad kiekviena pagal savo įgaliojimus užtikrintų šį suderinamumą; 11. ES smurtinių konfliktų prevencijos programoje[5], kuriai pritaria Europos Vadovų Taryba, pabrėžiama, kad „politinis įsipareigojimas užkirsti kelią konfliktams yra vienas iš pagrindinių ES išorės santykių tikslų“, ir pažymima, kad bendradarbiavimo vystymosi labui priemonėmis galima prisidėti prie šio tikslo ir prie to, kad ES taptų pasaulinio masto veikėja. 2011 m. birželio 20 d. Tarybos išvadose dėl konfliktų prevencijos dar kartą pareikšta apie šios programos galiojimą, taip suteikiant pagrindą tolesniems Europos Sąjungos veiksmams konfliktų prevencijos srityje; 12. Tarybos išvadose dėl saugumo ir vystymosi[6] (kaip ir Tarybos išvadose dėl ES reagavimo į pažeidžiamumo situacijas) pabrėžiama, jog siekiant prisidėti prie ES išorės veiksmų nuoseklumo ES strategijos ir politika turėtų būti grindžiamos vystymosi ir saugumo ryšiu. Konkrečiau kalbant, Taryba padarė išvadą, kad būsimasis su saugumu ir vystymusi susijęs darbas turėtų apimti su klimato kaita, aplinkos ir gamtos išteklių valdymu bei migracija susijusį saugumą ir vystymąsi; 13. Europos Vadovų Taryba 2003 m. gruodžio 12 d. patvirtino Europos saugumo strategiją, o 2008 m. gruodžio 11 d. – jos įgyvendinimo ataskaitą. Be to, 2010 m. pabaigoje priimtoje ES vidaus saugumo strategijoje[7] pabrėžiama bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis ir regioninėmis organizacijomis svarba, ypač kovojant su daugialypėmis grėsmėmis, pavyzdžiui, su prekyba žmonėmis, prekyba narkotikais ir terorizmu; 14. 2004 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos deklaracijoje dėl kovos su terorizmu pasiūlyta į išorės pagalbos programas įtraukti antiteroristinius tikslus; 2005 m. lapkričio 30 d. Tarybos priimtoje Europos kovos su terorizmu strategijoje paraginta sustiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir Jungtinėmis Tautomis kovojant su terorizmu, o Tarybos išvadose dėl sąsajų tarp kovos su vidaus ir kovos su išorės terorizmu stiprinimo paraginta didinti kovoje su terorizmu trečiosiose šalyse dalyvaujančių kompetentingų institucijų gebėjimus stabilumo priemonės strateginio planavimo srityje; 15. kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslų ir kadangi dėl didelės veiksmų apimties būtų geriau jų siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga, vadovaudamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu, gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama tai, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; 16. nors Sąjungos išorės pagalbos finansavimo poreikis vis didėja, dėl Sąjungos ekonominės ir biudžeto padėties nėra galimybės skirti daug lėšų šiai pagalbai įgyvendinti. Todėl Komisija privalo siekti, kad turimos lėšos būtų panaudojamos kuo efektyviau, ypač naudojant sverto poveikį turinčias finansines priemones. Šis sverto poveikis didinamas suteikiant galimybę panaudoti ir pakartotinai panaudoti lėšas, gautas ir investuotas pagal finansines priemones; 17. siekiant šio reglamento taikymo sritį suderinti su sparčiai kintančia tikrove, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus šio reglamento prieduose nurodytose techninės ir finansinės pagalbos srityse ir nustatyti papildomas keitimosi informacija ir bendradarbiavimo procedūras. Ypač svarbu, kad Komisija, atlikdama parengiamuosius darbus, tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų laiku perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; 18. norint užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai; 19. įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su šiame reglamente nustatytų priemonių planavimu ir įgyvendinimu, turėtų būti vykdomi vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[8]. Atsižvelgiant į šių įgyvendinimo dokumentų pobūdį, ypač į jų politinį pobūdį ir poveikį biudžetui, juos priimant (išskyrus nedidelės finansinės apimties priemones) iš esmės turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra. Komisija turėtų priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo dokumentus, jei tinkamai pagrįstais atvejais, susijusiais su būtinybe Sąjungai skubiai reaguoti, to reikia dėl neišvengiamų skubos priežasčių; 20. bendrosios Sąjungos išorės veiksmų (finansavimo) priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūra[9] nustatytos Reglamente (ES, Euratomas) Nr. …/…[10] (toliau – Bendrasis įgyvendinimo reglamentas); 21. Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas apibūdinti Tarybos sprendime 2010/427/ES, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I ANTRAŠTINĖ DALIS TIKSLAI IR TAIKYMO SITIS 1 straipsnis Tikslai 22. Sąjunga, laikydamasi šiame reglamente išdėstytų sąlygų, imasi bendradarbiavimo vystymosi labui priemonių bei finansinio, ekonominio ir techninio bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, regioninėmis ir tarptautinėmis organizacijomis bei kitais valstybiniais ir nevalstybiniais veikėjais priemonių. 23. Atsižvelgiant į tokio bendradarbiavimo tikslus, nustatomi konkretūs šio reglamento tikslai: a) kilus krizei arba prasidedant krizei nedelsiant prisidėti prie stabilumo veiksmingai reaguojant ir taip padedant išsaugoti, sukurti arba atkurti sąlygas, kurios yra labai svarbios užtikrinant tinkamą Sąjungos vystymosi ir bendradarbiavimo politikos įgyvendinimą; b) užkirsti kelią konfliktams, užtikrinti pasirengimą spręsti problemas iki krizės ir po krizės ir kurti taiką; c) pašalinti konkrečias pasaulines ir tarpregionines grėsmes, turinčias destabilizuojantį poveikį, įskaitant klimato kaitą. 2 straipsnis Sąjungos pagalbos suderinamumas ir papildomumas 24. Komisija užtikrina, kad pagal šį reglamentą patvirtintos priemonės būtų suderintos su Sąjungos bendra strateginės politikos sistema, taikoma šaliai partnerei, ypač su 2 dalyje nurodytų priemonių tikslais bei kitomis susijusiomis Sąjungos priemonėmis. 25. Pagal šį reglamentą taikomos priemonės gali papildyti priemones, patvirtintas pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo V antraštinę dalį, ir turi būti su jomis suderintos. 26. Šiame reglamente numatyta Sąjungos pagalba papildo pagal susijusias Sąjungos išorės pagalbos priemones teikiamą pagalbą. Ji teikiama tik tuomet, kai pagal tas priemones neįmanoma tinkamai ir veiksmingai reaguoti. 27. 1996 m. birželio 20 d. Reglamente (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos ir 2007 m. kovo 5 d. Tarybos sprendime (EB, Euratomas) Nr. 162/2007, nustatančiame civilinės saugos finansinę priemonę, nurodytos ir pagal juos finansuoti tinkamos veiklos rūšys negali būti finansuojamos pagal šį reglamentą. 28. Siekdama padidinti Sąjungos ir nacionalinių pagalbos priemonių veiksmingumą bei suderinamumą ir išvengti dvigubo finansavimo, Komisija skatina glaudų savo ir valstybių narių veiksmų koordinavimą tiek sprendimų priėmimo lygmeniu, tiek vietoje. Šiuo tikslu valstybės narės ir Komisija naudojasi informacijos mainų sistema. Prireikus Komisija, vadovaudamasi 9 straipsniu, gali patvirtinti papildomas keitimosi informacija ir bendradarbiavimo procedūras. 3 straipsnis Pagalba, teikiama reaguojant į krizes arba kylančias krizes, skirta konfliktų prevencijai 29. Siekiant 1 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytų konkrečių tikslų, Sąjungos techninė ir finansinė pagalba gali būti teikiama reaguojant į neatidėliotiną padėtį, krizes arba kylančias krizes, padėtį, keliančią grėsmę demokratijai, teisėtvarkai, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugai, asmenų saugumui ir apsaugai, ar į padėtį, kuri gresia peraugti į ginkluotą konfliktą arba itin destabilizuoti trečiąją šalį arba atitinkamas šalis. Tokios priemonės taip pat gali apimti atvejus, kai Sąjunga remiasi esminėmis tarptautinių susitarimų nuostatomis, siekdama iš dalies arba visiškai sustabdyti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis. 30. 1 dalyje minima techninė ir finansinė pagalba gali apimti I priede išsamiai nurodytas sritis. Pagalbos veiksmingumo rodiklis yra projektų, patvirtintų per tris mėnesius nuo krizės, procentas. 31. Susiklosčius 1 dalyje nurodytai išimtinei ir nenumatytai padėčiai, Sąjunga, be to, gali teikti techninę ir finansinę pagalbą, kuri nėra aiškiai nurodyta tarp 2 dalyje išdėstytų konkrečių pagalbos sričių. Tokia pagalba apsiriboja 7 straipsnio 2 dalyje minimomis išimtinėmis pagalbos priemonėmis, kurios: a) patenka į bendrą taikymo sritį ir konkrečius tikslus, nustatytus 1 straipsnio 2 dalies a punkte, b) galioja ribotą laikotarpį, nustatytą 7 straipsnio 2 dalyje, c) paprastai būtų tinkamos taikyti pagal kitas ES išorės pagalbos priemones arba kitus šios priemonės elementus, bet, vadovaujantis 2 straipsniu, dėl poreikio greitai reaguoti į padėtį turėtų būti įgyvendinamos pagal krizės ar kylančios krizės atveju taikomas priemones. 4 straipsnis Pagalba, skirta konfliktų prevencijai, pasirengimui krizėms ir taikos kūrimui 32. Siekdama 1 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytų konkrečių tikslų, Sąjunga teikia techninę ir finansinę pagalbą konfliktų prevencijos, pasirengimo krizėms ir taikos kūrimo srityse. 33. 1 dalyje nurodyta techninė ir finansinė pagalba gali apimti II priede išsamiai nurodytas sritis. Pagalbos veiksmingumo rodiklis yra tai, kiek padidėjo pagalbos gavėjo gebėjimas užkirsti kelią konfliktams, spręsti problemas iki konfliktų ir jiems kilus ir siekti taikos. 5 straipsnis Pagalba, skirta pasaulinei ir tarpregioninei grėsmei pašalinti Siekdama 1 straipsnio 2 dalies c punkte nustatytų konkrečių tikslų Sąjunga teikia techninę ir finansinę pagalbą III priede išsamiai nurodytose srityse. Pagalbos veiksmingumo rodiklis yra suderinimo su susijusia ES išorės saugumo politika lygis, įskaitant vidaus saugumo išorės aspektą. II ANTRAŠTINĖ DALIS PROGRAMAVIMAS IR ĮGYVENDINIMAS 6 straipsnis Bendras programavimo ir įgyvendinimo pagrindas 34. Sąjungos pagalba įgyvendinama pagal Bendrąjį įgyvendinimo reglamentą ir šiuos programavimo dokumentus bei finansinio vykdymo priemones: a) teminės strategijos dokumentus ir orientacines daugiametes programas; b) išimtinės pagalbos priemones ir laikinas atsakomąsias programas; c) metines veiksmų programas ir individualias priemones; d) specialias priemones. 7 straipsnis Išimtinės pagalbos priemonės ir laikinos atsakomosios programos 35. 3 straipsnyje nurodyta Sąjungos parama teikiama naudojant išimtines pagalbos priemones ir laikinas atsakomąsias programas. 36. Išimtines pagalbos priemones Komisija gali patvirtinti reaguodama į 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas krizes ir esant išimtinei bei nenumatytai padėčiai, kaip nurodyta 3 straipsnio 3 dalyje, kai priemonių veiksmingumas priklauso nuo greito ir lankstaus jų įgyvendinimo. Šių priemonių galiojimo trukmė gali būti iki 18 mėnesių. Priemones galima pratęsti dar dukart po šešis mėnesius (daugiausia iki 30 mėnesių), jei atsiranda objektyvių ir nenumatytų kliūčių joms įgyvendinti, tačiau priemonės finansinė suma neturi padidėti. Užsitęsusios krizės ar konflikto atvejais Komisija gali patvirtinti antrą išimtinės pagalbos priemonę. 37. Jei išimtinės pagalbos priemonės išlaidos yra didesnės nei 30 000 000 EUR, ta priemonė patvirtinama taikant bendrojo įgyvendinimo reglamento 15 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. 38. Komisija gali pagal tą pačią procedūrą patvirtinti laikinas atsakomąsias programas, kad būtų sukurtos arba atkurtos esminės sąlygos, būtinos veiksmingam Sąjungos išorės bendradarbiavimo politikos įgyvendinimui. Laikinos atsakomosios programos grindžiamos išimtinėmis pagalbos priemonėmis. 39. Prieš patvirtindama arba prieš atnaujindama išimtinę pagalbos priemonę, kurios išlaidos yra mažesnės nei 30 000 000 EUR, Komisija informuoja Tarybą apie tokių priemonių pobūdį, tikslus ir numatomas skirti sumas. Komisija Tarybą informuoja ir prieš atlikdama reikšmingus ir esminius jau patvirtintų išimtinių pagalbos priemonių pakeitimus. Ji atsižvelgia į tokių priemonių planavimo ir vėlesnio įgyvendinimo metodą, kurio laikosi Taryba, kad ES išorės veiksmai būtų darnūs. 40. Tačiau 3 straipsnio 1 dalyje nurodytais išimtinės skubos atvejais patvirtinti išimtines pagalbos priemones, kurių išlaidos neviršija 3 000 000 EUR, Komisija gali iš anksto nepranešusi Tarybai. 41. Patvirtinusi išimtines pagalbos priemones, Komisija kuo anksčiau ir jokiu būdu ne vėliau kaip per septynis mėnesius nuo šio patvirtinimo pateikia Tarybai ir Europos Parlamentui ataskaitą, kurioje apibūdina patvirtintos priemonės pobūdį ir aplinkybes. 42. Komisija nuolat informuoja Europos Parlamentą apie tai, kaip ji planuoja 3 straipsnyje numatytą Sąjungos paramą. 8 straipsnis Teminės strategijos dokumentai ir daugiametės preliminarios programos 43. Teminės strategijos dokumentai sudaro bendrąjį 4 ir 5 straipsniuose numatytos paramos įgyvendinimo pagrindą. Teminės strategijos dokumentuose pateikiama Sąjungos ir atitinkamų šalių arba regionų partnerių bendradarbiavimo programa, atitinkanti Sąjungos bendrąjį tikslą, taikymo sritį, tikslus, principus ir politiką. 44. Rengiant ir įgyvendinant teminės strategijos dokumentus įgyvendinami pagalbos veiksmingumo principai: partnerystės, koordinavimo ir derinimo. Tam tikslui teminės strategijos dokumentai turi būti suderinti su pagal kitas Sąjungos išorės pagalbos priemones priimtais arba patvirtintais programavimo dokumentais ir neturi jų dubliuoti. Teminės strategijos dokumentai iš esmės turi būti pagrįsti ES, o prireikus – ir atitinkamų valstybių narių dialogu su susijusiomis šalimis partnerėmis arba regionais partneriais, dalyvaujant pilietinei visuomenei ir regioninėms bei vietos institucijoms, užtikrinant, kad atitinkama šalis arba susiję regionai pakankamai dalyvautų procese. Sąjunga ir jos valstybės narės ankstyvajame programavimo proceso etape tarpusavyje konsultuojasi, kad užtikrintų jų bendradarbiavimo veiksmų nuoseklumą ir papildomumą. 45. Prie kiekvieno teminės strategijos dokumento pridedama orientacinė daugiametė programa, kurioje apibendrinamos Sąjungos finansavimui atrinktos prioritetinės sritys, konkretūs tikslai, tikėtini rezultatai ir Sąjungos paramos įgyvendinimo tvarkaraštis. Orientacinėse daugiametėse programose, atsižvelgiant į susijusių šalių arba regionų partnerių poreikius ir konkrečius sunkumus, nurodomas orientacinis lėšų paskirstymas kiekvienai programai. Lėšų paskirstymas tam tikrais atvejais gali būti pateikiamas nurodant ribas. 46. Teminės strategijos dokumentus ir orientacines daugiametes programas tvirtina Komisija pagal bendrojo įgyvendinimo reglamento 15 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Ši procedūra taikoma ir atliekant esminę peržiūrą, kuri gali lemti svarbius strategijos arba priemonės programavimo pakeitimus. 47. 4 dalyje nurodyta nagrinėjimo procedūra netaikoma atliekant nesvarbius teminės strategijos dokumentų ir orientacinių daugiamečių programų pakeitimus, techninius patikslinimus, orientacinių asignavimų ribose perskirstant lėšas pagal prioritetines sritis arba mažiau kaip 20 proc. didinant ar mažinant pradinį orientacinių asignavimų dydį, jei šie pakeitimai neturi poveikio prioritetinėms sritims ir šiuose dokumentuose nustatytiems tikslams. Tokiu atveju apie patikslinimus per mėnesį pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai. 48. Bendrojo įgyvendinimo reglamento 15 straipsnio 4 dalyje nurodyta skubos procedūra gali būti taikoma keičiant teminės strategijos dokumentus ir orientacines daugiametes programas, jei dėl tinkamai pagrįstų neišvengiamų skubos priežasčių Sąjunga turi skubiai reaguoti. III ANTRAŠTINĖ DALIS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 9 straipsnis Įgaliojimų suteikimas Komisijai Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 10 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl šio reglamento I, II ir III priedų pakeitimo ar papildymo ir patvirtinti papildomas procedūras, susijusias su keitimusi informacija bei bendradarbiavimu. 10 straipsnis Naudojimasis įgaliojimais 49. 9 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šio reglamento galiojimo laikotarpiui. 50. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui. 51. Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai. 52. Pagal 9 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų, arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. 11 straipsnis Komitetas Komisijai padeda Stabilumo priemonės komitetas. Šis komitetas – tai komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 12 straipsnis Europos išorės veiksmų tarnyba Šis reglamentas taikomas vadovaujantis Tarybos sprendimu 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas. 13 straipsnis Orientacinė finansavimo suma Finansinis paketas šiam reglamentui įgyvendinti 2014–2020 m. yra 2 828 900 000 EUR. Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinėje programoje nustatytų ribų. 2014–2020 m. ne mažiau kaip 65 finansinio paketo procentiniai punktai skiriami 3 straipsnyje nurodytai priemonei. 14 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas I PRIEDAS 3 straipsnyje nurodytos techninės ir finansinės pagalbos sritys 3 straipsnio 2 dalyje nurodyta techninė ir finansinė pagalba apima šias sritis: a) paramą teikiant techninę ir logistinę pagalbą veiksmams, kurių imasi tarptautinės ir regioninės organizacijos, valstybiniai ir nevalstybiniai veikėjai skatindami pasitikėjimo stiprinimą, tarpininkavimą, dialogą ir susitaikymą; b) paramą laikinųjų administracijų, kurioms suteikti įgaliojimai pagal tarptautinę teisę, įkūrimui ir jų veiklai; c) paramą kuriant demokratines pliuralistines valstybės institucijas, įskaitant priemones, skirtas moterų vaidmeniui šiose institucijose didinti, veiksmingą civilinę administraciją ir susijusias nacionalinio ir vietos lygmens teisines sistemas, nepriklausomą teismų sistemą, tinkamą valdymą ir teisėtvarką, įskaitant nekarinį techninį bendradarbiavimą siekiant sustiprinti bendrą civilinę kontrolę, saugumo sistemos priežiūrą ir priemones, skirtas teisėsaugos ir teisminių institucijų, dalyvaujančių kovoje su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu ir visų formų neteisėta prekyba, gebėjimams stiprinti; d) paramą tarptautiniams baudžiamiesiems tribunolams ir ad hoc nacionaliniams baudžiamiesiems tribunolams, tiesos ir sutaikymo komisijoms, skundų dėl žmogaus teisių pažeidimų teisinio sprendimo mechanizmams bei nuosavybės teisių, pripažintų pagal tarptautinius žmogaus teisių ir teisės viršenybės standartus, įtvirtinimui ir susijusių ginčų nagrinėjimui; e) paramą priemonėms, kurios būtinos, kad būtų atstatyta pagrindinė infrastruktūra, būstai, valstybinių institucijų pastatai ir ekonominis turtas, taip pat atkurti pagrindiniai gamybos pajėgumai, ir kitoms priemonėms, kad būtų vėl vykdoma ekonominė veikla, kuriamos darbo vietos ir sudarytos minimalios sąlygos, būtinos tvariai socialinei plėtrai; f) paramą civilinėms priemonėms, susijusioms su buvusių kovotojų demobilizacija, jų reintegracija į pilietinę visuomenę ir, jei reikia, repatriacija, taip pat priemonėms, skirtoms vaikų ir moterų kareivių problemai spręsti; g) paramą priemonėms, skirtoms ginkluotųjų pajėgų restruktūrizavimo socialinėms pasekmėms švelninti; h) paramą priemonėms, skirtoms spręsti klausimus, susijusius su socialiniu ir ekonominiu priešpėstinių minų, nesprogusių šovinių ir kenksmingų karo liekanų poveikiu civiliams gyventojams, atsižvelgiant į Sąjungos bendradarbiavimo politiką ir jos tikslus; pagal šį reglamentą finansuojama veikla apima supažindinimą su pavojumi, pagalbą aukoms, minų buvimo vietos nustatymą ir valymą bei atsargų naikinimą; i) paramą priemonėms, skirtoms kovoti su neteisėtu šaunamųjų, šaulių ir lengvųjų ginklų naudojimu ir galimybe juos naudoti, atsižvelgiant į Sąjungos bendradarbiavimo politiką ir jos tikslus; ši parama dar gali apimti tyrimų veiklą, pagalbą aukoms, visuomenės supažindinimą ir teisinės bei administracinės ekspertizės ir pažangios patirties kūrimą; j) paramą priemonėms, skirtoms užtikrinti, kad būtų tinkamai patenkinti specialūs moterų ir vaikų poreikiai krizių ir konfliktinių situacijų metu, įskaitant jų apsaugą nuo smurto dėl lyties; k) paramą ginkluotų konfliktų aukų reabilitacijai ir reintegracijai, įskaitant priemones, skirtas specialiems moterų ir vaikų poreikiams tenkinti; l) paramą priemonėms, kuriomis siekiama skatinti ir ginti pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, demokratijai ir teisinei valstybei, taip pat laikytis susijusių tarptautinės teisės dokumentų; m) paramą socialinėms ir ekonominėms priemonėms, skirtoms skatinti teisingas galimybes naudoti gamtos išteklius bei jų skaidrų valdymą krizių arba kylančių krizių metu; n) paramą socialinėms ir ekonominėms priemonėms, skirtoms spręsti klausimus, susijusius su netikėto gyventojų judėjimo sukeltais padariniais, įskaitant priemones, kuriomis siekiama patenkinti priimančiųjų bendruomenių poreikius krizių arba kylančių krizių metu; o) paramą priemonėms, skirtoms remti pilietinės visuomenės plėtrą ir organizavimą bei jos dalyvavimą politiniame procese, įskaitant priemones, kuriomis siekiama skatinti nepriklausomą pliuralistinę ir profesionalią žiniasklaidą; p) paramą priemonėms, kuriomis reaguojama į gaivalines arba žmonių sukeltas nelaimes ir grėsmę visuomenės sveikatai, jei nebūtų teikiama Sąjungos humanitarinė ar civilinės saugos pagalba arba jei reikėtų jas papildyti, kaip nurodyta 2 straipsnyje. II PRIEDAS 4 straipsnyje nurodytos techninės ir finansinės pagalbos sritys 4 straipsnyje nurodyta techninė ir finansinė pagalba gali būti skirta priemonėms, kuriomis siekiama didinti ir stiprinti ES ir jos partnerių gebėjimą užkirsti kelią konfliktams, kurti taiką ir spręsti problemas iki krizės ir po krizės, glaudžiai bendradarbiaujant su tarptautinėmis, regioninėmis ir subregioninėmis organizacijomis, valstybiniais ir nevalstybiniais veikėjais jiems įgyvendinant šiuos veiksmus: a) skatinant ankstyvą perspėjimą ir pasitikėjimą paveikti galinčios rizikos analizę formuojant politiką; b) skatinant pasitikėjimo stiprinimą, tarpininkavimą ir susitaikymą, ypač kylant įtampai tarp įvairių bendruomenių; c) stiprinant gebėjimą dalyvauti civilinėse stabilizavimo misijose; d) gerinant atsigavimą po konflikto arba nelaimės; Pagal šį punktą priemonės taip pat apima patirties perdavimą, keitimąsi informacija ir geriausia patirtimi, rizikos ir (arba) pavojaus vertinimą, mokslinius tyrimus ir analizę, ankstyvo perspėjimo sistemas, mokymą ir paslaugų teikimą. Priemonės dar gali apimti finansinę ir techninę pagalbą, skirtą su taikos ir valstybės kūrimu susijusiems veiksmams įgyvendinti. III PRIEDAS 5 straipsnyje nurodytos techninės ir finansinės pagalbos sritys 5 straipsnyje nurodyta techninė ir finansinė pagalba apima šias sritis: 53. grėsmę, kylančią teisėtvarkai, asmenų apsaugai ir saugumui, svarbiai infrastruktūrai ir visuomenės sveikatai; pagalba gali apimti priemones, kuriomis siekiama: a) stiprinti teisėsaugos, teisminių ir civilinių institucijų pajėgumus kovojant su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu ir visų formų neteisėta prekyba ir veiksmingai kontroliuojant neteisėtą prekybą ir tranzitą. Pirmenybė teikiama tarpregioniniam bendradarbiavimui įtraukiant dvi ar daugiau trečiųjų šalių, kurios rodo aiškią politinę valią spręsti šias problemas. Kovojant su terorizmu gali būti bendradarbiaujama ir su atskiromis šalimis, regionais ar tarptautinėmis, regioninėmis ir subregioninėmis organizacijomis. Šios srities priemonėmis ypač pabrėžiamas geras valdymas ir jos atitinka tarptautinės teisės, visų pirma žmogaus teisių teisės ir tarptautinės humanitarinės teisės, normas. Teikiant paramą su terorizmu kovojančioms valdžios institucijoms pirmenybė teikiama pagalbinėms priemonėms, susijusioms su kovą su terorizmu reglamentuojančių teisės aktų rengimu ir tobulinimu, finansų, muitų ir imigracijos teisės įgyvendinimu ir taikymu bei tarptautinių teisėsaugos procedūrų tobulinimu atsižvelgiant į aukščiausius tarptautinius standartus, demokratinės kontrolės ir institucinės priežiūros sistemų stiprinimu ir radikalizmo prevencija. Teikiant paramą, susijusią su narkotikų problema, reikiamas dėmesys skiriamas tarptautiniam bendradarbiavimui, kuriuo siekiama skatinti naudotis pažangiausia patirtimi mažinant narkotikų paklausą, gamybą ir sukeliamą žalą; b) pašalinti grėsmę ypač svarbiai infrastruktūrai, galbūt ir tarptautiniam transportui, įskaitant keleivių bei krovinių transportą, energetikos veiklą ir energijos tiekimą, elektroninę informaciją ir ryšių tinklus. Šioje srityje patvirtintomis priemonėmis ypač daug dėmesio skiriama tarpregioniniam bendradarbiavimui ir tarptautinių standartų taikymui rizikos įsisąmoninimo, pažeidžiamumo analizės, pasirengimo nenumatytiems įvykiams, įspėjimo apie pavojų bei padarinių valdymo srityse; c) užtikrinti tinkamą atsaką į didelį pavojų visuomenės sveikatai, įskaitant netikėtas epidemijas, kurios gali turėti tarptautinį poveikį. Ypač daug dėmesio skiriama nenumatytų įvykių planavimui, vakcinų ir vaistų atsargų valdymui, tarptautiniam bendradarbiavimui, ankstyvo perspėjimo ir įspėjimo sistemoms; d) spręsti pasaulines ir tarpregionines klimato kaitos problemas, galinčias turėti destabilizuojantį poveikį; 54. rizikos mažinimas ir pasirengimas pavojams, įskaitant tyčinius, atsitiktinius arba gamtinius pavojus, susijusiems su cheminėmis, biologinėmis, radiologinėmis ir branduolinėmis medžiagomis arba reagentais; pagalba gali apimti priemones, kuriomis siekiama: a) skatinti civilinius mokslinius tyrimus kaip su gynyba susijusių mokslinių tyrimų alternatyvą, remti mokslininkus ir didinti jų informuotumą (pvz., supažindinti su informacijos slaptumu), perkvalifikuoti ir kitur įdarbinti mokslininkus bei inžinierius, kurie anksčiau dirbo ginklų srityje (pvz., demilitarizuoti mokslines programas, atskirti karinio ir civilinio branduolinio kuro ciklus); b) sustiprinti civilinių įrenginių, kuriuose laikomos cheminės, biologinės, radiologinės ir branduolinės medžiagos ar reagentai arba su jomis dirbama pagal civilinių mokslinių tyrimų programas, saugumą; c) kurti civilinę infrastruktūrą ir rengti atitinkamus civilinius tyrimus, kurie suteikia žinių apie su ginklais susijusių įrenginių arba aikštelių išardymą, reorganizavimą ar perdarymą, kai paskelbiama, kad jos nebepriklauso gynybos programai, atsižvelgiant į Sąjungos bendradarbiavimo politiką ir jos tikslus; d) stiprinti kompetentingų civilinės valdžios institucijų, dalyvaujančių plėtojant ir vykdant neteisėtos prekybos cheminėmis, biologinėmis, radiologinėmis ir branduolinėmis medžiagomis arba reagentais (taip pat jų gamybos arba pristatymo įranga) veiksmingą kontrolę, įskaitant šiuolaikiškos logistinės vertinimo ir kontrolės įrangos diegimą, gebėjimus; e) kurti teisinę sistemą ir stiprinti institucinius gebėjimus siekiant sukurti veiksmingą dvigubo panaudojimo prekių eksporto kontrolę ir užtikrinti jos vykdymą, įskaitant regioninio bendradarbiavimo priemones; f) nustatyti veiksmingas priemones, susijusias su pasirengimu civilinėms nelaimėms, nenumatytų įvykių planavimu, reagavimu į krizes ir sutvarkymu galimais didelio masto ekologinių nelaimių šioje srityje atvejais; g) taikant b ir d punktuose išdėstytas priemones ypač daug dėmesio skiriama pagalbai tiems regionams arba šalims, kurie tebeturi b ir d punktuose nurodytų medžiagų ar reagentų ir jei jose kyla tokių medžiagų ar reagentų platinimo pavojus. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė(s) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma stabilumo priemonė, pasiūlymas Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje [11] 19 antraštinė dalis: Išorės santykiai Veikla 19 06: Reagavimas į krizes ir pasaulinė grėsmė saugumui Šio biudžeto skyriaus antraštinė dalis 19 06 atitinka dabartinę 2007–2013 m. finansinių priemonių struktūrą. Siūloma išlaikyti tą pačią veiklą ir pavadinimą 19 06 Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) parengiamuosius veiksmus[12] ( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės pratęsimu ( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę Tikslai Komisijos daugiametis (-iai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Šia finansavimo priemone siekiama paremti toliau nurodytus strateginius tikslus, kaip nurodyta 2011 m. birželio 29 d. Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas – II dalis“ (COM/2011/500 – Strategijos „Europa 2020“ biudžetas – II dalis. Politikos forma „Išorės veiksmai“, p. 43): „Gerinant krizių prevenciją ir sprendimą, bus sustiprinti ES krizių prevencijos ir sprendimo, taikos išsaugojimo ir tarptautinio saugumo stiprinimo veiksmai, įskaitant ES gebėjimo pasirengti krizėms didinimą.“ Be to, ja reaguojama į bendrąją nuorodą apie visas išorės priemones, pateiktą minėtame birželio mėn. komunikate (p. 19), kuriame teigiama, kad „ naujos priemonės suteikia ES galimybę greitai ir veiksmingai reaguoti į žmogaus sukeltas ir gaivalines nelaimes “. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla 1 konkretus tikslas Krizinėse situacijose arba kylant krizei, ar jos būtų sukeltos žmogaus, ar gaivalinės nelaimės pasekmė, prisidėti prie stabilumo veiksmingai reaguojant, taip padėti išsaugoti, sukurti ar atkurti tinkamam Europos Sąjungos plėtros ir bendradarbiavimo politikos įgyvendinimui būtinas sąlygas. 2 konkretus tikslas Padėti stiprinti gebėjimą užtikrinti ES ir jos partnerių pasirengimą vengti konfliktų, kurti taiką ir reaguoti į padėtį prieš krizes ir po jų glaudžiai bendradarbiaujant su tarptautinėmis, regioninėmis ir subregioninėmis organizacijomis, valstybiniais ir nevalstybiniais veikėjais. 3 konkretus tikslas Reaguoti į pasaulinio ir tarpregioninio saugumo grėsmes, keliančias pavojų taikai ir stabilumui . Atitinkama VGV / VGB veikla 19.06: Reagavimas į krizes ir pasaulinė grėsmė saugumui Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams / grupėms. - Prisidėti prie visapusio ES reagavimo į nestabilią padėtį, pvz., kylančias krizes, gaivalines nelaimes, taikant tikslines ir papildomas priemones pagal stabilumo priemonėje numatytus reagavimo į krizes veiksmus. - Stiprinti ES gebėjimą veiksmingai prisidėti prie daugiašalių ir tarptautinių pastangų vengti pasaulinių konfliktų arba juos spręsti. - Remti konfliktų prevenciją ir taikos kūrimą siekiant sumažinti ginkluotų konfliktų skaičių visame pasaulyje ir į konfliktą pakartotinai įsitraukiančių šalių skaičių. - Reaguoti į pasaulines ir tarpregionines grėsmes papildomai pasitelkiant kitas ES priemones ir tarptautinius veikėjus, dėl to ugdant gebėjimus, kurių tikslas – geresnė paramos gavėjų integracija į tarptautinę bendruomenę (įskaitant tinklų plėtrą, gebėjimo rinkti informaciją ir ja keistis gerinimą, paramą tarptautiniam bendradarbiavimui ir programoms). Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. - Krizės ar kylančios krizės atveju per tris krizinio laikotarpio mėnesius patvirtintų projektų, leidžiančių ES veiksmingai prisidėti prie jų prevencijos, sprendimo ir stabilizavimo, procentas. - Didesnis paramos gavėjų gebėjimas užkirsti kelią konfliktams, reaguoti į padėtį iki konflikto ir po jo ir kurti taiką. - Suderinamumo su tam tikra ES išorės saugumo politika, įskaitant išorinį vidaus saugumo politikos aspektą, laipsnis. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Aiškinamojo memorandumo 1 dalyje nurodomi politikos poreikiai, kuriuos šia priemone siekiama patenkinti kintant politinėms gairėms. Atsižvelgiant į specifinį pasirengimo krizėms ir reagavimo į jas priemonių pobūdį bei konkrečias aplinkybes ir į priemones, skirtas pasaulinio ir tarpvalstybinio saugumo grėsmėms įveikti, reikės tenkinti ir trumpalaikius, ir ilgalaikius poreikius. Papildoma ES dalyvavimo nauda ES, kaip pasaulinio masto veikėja, laikoma patikima ir suvokiama kaip neutrali, sąžininga tarpininkė, o tai suteikia konkurencinį pranašumą – galimybę kištis į daugelį konflikto zonų siekiant išvengti eskalavimo arba tarpininkauti siekiant užkirsti kelią konfliktui. Poveikis būna didesnis, kai reaguojama ES lygmeniu, nes bendros pastangos užtikrina didesnę įtaką valdžios institucijoms ir tarptautiniams partneriams. Reagavimo į krizes veiksmais, vykdomais ES lygmeniu, maksimaliai padidinamas reagavimo ir pagalbos efektyvumo ryšys. Tarptautiniu lygmeniu didėja sąveikos ir bendradarbiavimo poreikis, nes paramos teikėjai susiduria su panašiomis ribotų išteklių problemomis. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad labai nedaug ES valstybių narių naudojasi reagavimo į krizes arba taikos stiprinimo priemonėmis, kurių taikymo sritis būtų panaši į stabilumo priemonės taikymo sritį. Susidūrus su vis sudėtingesnėmis problemomis, nė vienas iš ES prioritetų – saugumas, plėtra ir darbo vietų kūrimas, klimato kaita, galimybė naudotis energijos šaltiniais, sveikata, pandemijos, migracija – nebus įgyvendintas atsiskyrus nuo pasaulio. Per ekonomikos krizę dėl labiau koordinuoto ir integruoto ES ir valstybių narių požiūrio rengiant bendras programas bus sukurta didesnė papildoma vertė, padidės tvirtumas ir teisėtumas, bus didesnis poveikis ir veiksmingumas. Pasitvirtino, kad 2007–2013 m. stabilumo priemonė turi skatinamąjį poveikį rengiant ir gerinant ES ilgalaikės išorės pagalbos teikimą ir ES patvirtintus veiksmus siekiant bendrų užsienio ir saugumo politikos tikslų vadovaujantis ES sutarties V antraštine dalimi. Panašios patirties išvados Ši stabilumo priemonė, pradėta įgyvendinti 2007 m., per ketverius metus įsitvirtino kaip papildomas ES reagavimo į krizes įrankis. Iki šiol ši priemonė sėkmingai padėjo ES finansuoti daugybę labai svarbių konfliktų prevencijos, pasirengimo krizėms ir reagavimo į jas iniciatyvų įgyvendinant savo taikos, saugumo ir vystymosi politikos programą, kai nebuvo jokių kitų ES bendradarbiavimo priemonių ar papildomo įsikišimo pagal kitas priemones. Tačiau, siekiant geriau reaguoti į, inter alia , politines Tarybos rekomendacijas ir tvariai spręsti būsimas taikos ir saugumo problemas, reikia pagreitinti jos diegimą ir padidinti programavimo bei įgyvendinimo lankstumą. Pasirodo, kad reglamente nustatyta didžiausia suma, skirta su grėsme teisėtvarkai, asmenų saugumu, svarbia infrastruktūra ir visuomenės sveikata susijusiems veiksmams, taip pat nepakankama. Siekiant lankstumo, kuris užtikrintų deramą reagavimą į kylančias grėsmes, turėtų būti persvarstyta viršutinė riba, susijusi su pasauline grėsme saugumui (įskaitant ir rizikos mažinimą bei parengties priemones, susijusias su cheminėmis, biologinėmis, radiologinėmis ir branduolinėmis medžiagomis arba reagentais), atsižvelgiant į Komisijos pasiūlymą, pateiktą reglamento 2009 m. laikotarpio vidurio peržiūros metu. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje apibrėžti bendri visiems rūpimi Sąjungos išorės veiksmų principai ir tikslai, inter alia , išsaugoti taiką, užkirsti kelią konfliktams ir stiprinti tarptautinį saugumą. Taikant stabilumo priemonę bus remiami ES veiksmai, kuriais siekiama stiprinti saugumą, išsaugoti taiką ir užkirsti kelią konfliktams; kaip ir visos ES išorės bendradarbiavimo priemonės, ši priemonė padės užtikrinti ES vertybes, ypač žmogaus teises ir demokratiją. Ji prisidės prie papildomo ir suderinto ES reagavimo į krizę, ir pagal šią programą ją bus galima naudoti kartu su BUSP operacijomis, humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos pagalba, makrofinansine pagalba ir bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemone. Ji prisidės ir prie konfliktų prevencijos, taikos stiprinimo ir valstybės kūrimo sąveikaudama su pagrindinėmis ES geografinėmis priemonėmis (Europos kaimynystės priemone, VBP, EPF, PNPP) ir teminėmis priemonėmis, pvz., Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemone (EDŽTRP). Po politinės krizės ar gaivalinės nelaimės ji gali būti pasitelkta tam kad būtų įsikišta, inter alia , į finansinius veiksmus, kurie papildomai susieja humanitarinę pagalbą ir paramą vystymuisi (Pagalbos, atstatymo ir vystymosi susiejimas), t. y. kai pagrindinės geografinės ar teminės priemonės negali būti panaudotos laiku arba joms reikalingos papildomos intervencijos, kad reagavimas būtų veiksmingas. Yra akivaizdūs ryšiai tarp ES išorės veiksmų, susijusių su reagavimu į krizes (ir jų prevencija), pasaulinio saugumo grėsmes bei ES vidaus politika migracijos, teisingumo, laisvės ir saugumo srityse. 2011 m. birželio 9 d. Tarybos išvados dėl ryšių tarp vidinių ir išorinių kovos su terorizmu aspektų stiprinimo yra itin svarbios kartu su 2011 m. birželio 6 d. glaudesnio bendradarbiavimo ir koordinavimo išorės saugumo srityje darbo metodu. Atsižvelgiant į tai, kad daugelis tarpregioninių grėsmių ir pavojų taip pat yra ES išorės saugumo prioritetai, šia priemone taip pat būtų prisidėta prie Europos saugumo strategijos (2008 m. redakcija) įgyvendinimo ir 2010 m. ES vidaus saugumo strategijos „išorės aspektų“ nagrinėjimo. Gaivalinės nelaimės, aplinkos būklės blogėjimas ir konkurencija dėl išteklių konfliktą dar padidina, ypač dėl skurdo ir gyventojų skaičiaus augimo, ir turi humanitarinių, sveikatos, politikos ir saugumo padarinių, įskaitant didesnę migraciją. Trukmė ir finansinis poveikis ( Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota - ( Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 01 01 iki 2020 12 31 - ( Finansinis poveikis nuo 2014 01 01 iki 2020 12 31 - ( Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota - Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, - po to – visavertis taikymas. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai) [13] ( Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas ( Netiesioginis centralizuotas valdymas , vykdymo užduotis perduodant: - ( vykdomosioms įstaigoms[14] - ( Bendrijų įsteigtoms įstaigoms - ( nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms - ( asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje ( Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ( Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis ( Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis ( nurodyti ) Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos Dėl specifinio priemonės pobūdžio (ji skirta reaguoti į krizes ir konfliktus, stiprinti pasirengimą krizėms bei šalinti pasaulinio ir tarptautinio saugumo grėsmes) ją taikant turi būti naudojama kuo daugiau valdymo būdų. VALDYMO PRIEMONĖS Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Europos Komisijos stebėsenos ir vertinimo sistemose vis daugiau dėmesio skiriama rezultatams. Šiose sistemose dirba ir Komisijos personalas, ir išorės specialistai. Užduočių vadovai delegacijose ir Komisijos būstinėje nuolat stebi projektų ir programų įgyvendinimą įvairiais būdais, be kita ko, jei įmanoma, rengdami apsilankymus vietoje. Stebint gaunama vertingos informacijos apie pažangą, ir vadovai gali nustatyti esamas bei galimas kliūtis ir imtis veiksmų joms pašalinti. Samdomi nepriklausomi išorės ekspertai vertina ES išorės veiksmų įgyvendinimą pagal tris atskiras sistemas. Šie vertinimai padeda didinti atskaitomybę ir tobulinti tolesnius veiksmus, taip pat galima pasinaudoti ankstesne patirtimi formuojant būsimą politiką ir planuojant veiksmus. Pagal visas priemones taikomi tarptautiniu mastu pripažinti OECD-DAC vertinimo kriterijai, įskaitant (galimą) poveikį. Visų pirma projektų lygmeniu Komisijos būstinės valdomoje į rezultatus orientuotos stebėsenos (angl. ROM) sistemoje gaunama glausta tikslinė paramos priemonių imties kokybės apžvalga. Nepriklausomi ROM specialistai, taikydami labai sistemingą ir standartizuotą metodiką, pateikia vertinimą balais, kuris parodo projekto pranašumus ir trūkumus, ir pateikia rekomendacijų, kaip padidinti veiksmingumą. Vykdant projektų vertinimus, kuriems vadovauja už projektą atsakinga ES delegacija, atliekama kruopšti išsamesnė analizė ir projektų vadovams padedama tobulinti tolesnius veiksmus ir pasirengti būsimiems veiksmams. Samdomi nepriklausomi įvairių teminių ir geografinių sričių išorės specialistai atlieka analizę ir renka visų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant galutinius naudos gavėjus, atsiliepimus ir duomenis. Komisija taip pat atlieka savo politikos strateginius vertinimus, pradedant programavimu bei strategija ir baigiant paramos konkrečiam sektoriui (pavyzdžiui, sveikatos, švietimo ir t. t.), valstybei arba regionui arba konkrečios priemonės įgyvendinimu. Šie vertinimai yra svarbūs formuojant politiką, rengiant priemones ir projektus. Visi šie vertinimai skelbiami Komisijos interneto svetainėje, o nustatytų faktų santrauka pateikiama metinėje ataskaitoje Tarybai ir Europos Parlamentui. Konkreti informacija apie su klimatu susijusią išlaidų sumą, apskaičiuotą laikantis Rio rodikliais grindžiamos metodikos, kaip nurodyta 2011 m. birželio DFP komunikate, bus įtraukta į stabilumo priemonės biudžeto išlaidų eilutes, metines VGV / VGB veiklos ataskaitas, programavimo dokumentus, taip pat visų lygių vertinimus ir metines ataskaitas. Valdymo ir kontrolės sistema Nustatyta rizika Rizikos aplinka Paramos pagal šią priemonę teikimo sąlygoms būdinga rizika, kad nebus įgyvendinti priemonės tikslai, kad finansų valdymas nebus pakankamai geras ir (arba) kad nebus laikomasi taikytinų taisyklių (teisėtumo ir tvarkingumo klaidos): - dėl ekonominio (politinio) nestabilumo ir (arba) gaivalinių nelaimių gali kilti sunkumų ir gali būti vėluojama rengti ir įgyvendinti intervencinius veiksmus, ypač pažeidžiamose šalyse; - dėl nepakankamų institucinių ir administracinių gebėjimų šalyse partnerėse gali kilti sunkumų ir gali būti vėluojama rengti ir įgyvendinti intervencinius veiksmus; - įgyvendinant geografiškai išskaidytus projektus ir programas (kuriais aprėpiama daug valstybių, teritorijų, regionų) gali kilti su logistikos (išteklių) stebėsena susijusių sunkumų, ypač vykdant stebėsenos veiksmus vietose; - dėl galimų partnerių (paramos gavėjų) įvairovės ir skirtingų jų vidaus kontrolės struktūrų bei pajėgumų Komisijos turimi ištekliai, skirti įgyvendinimui remti ir stebėti, gali susiskaidyti, todėl sumažės jų veiksmingumas ir efektyvumas; - dėl turimų duomenų apie išorės pagalbos rezultatus ir poveikį (nacionalinių vystymosi planų įgyvendinimą šalyse partnerėse) prastos kokybės ir nedidelio kiekio Komisijai gali būti sunkiau teikti ataskaitas apie rezultatus ir prisiimti už juos atsakomybę. Tikėtinas taikytinų taisyklių nesilaikymo rizikos lygis Priemonės reikalavimų laikymosi tikslas yra išlaikyti ankstesnį Užsienio politikos priemonių tarnybos / Vystymosi ir bendradarbiavimo GD portfelio reikalavimų nevykdymo rizikos lygį (klaidų lygį), kuris yra liekamosios „grynosios“ mažiau nei 2 proc. paklaidos lygis (daugiamečiu pagrindu įgyvendinus visas suplanuotas užbaigtų sutarčių kontrolės priemones ir atlikus taisomuosius veiksmus). Paprastai tai reiškia, kad apskaičiuotasis klaidų lygis yra 2–5 proc., kalbant apie metinę atsitiktinę sandorių imtį, kurią Europos Audito Rūmai analizuoja rengdami metinį patikinimo pareiškimą. Užsienio politikos priemonių tarnybos / Vystymosi ir bendradarbiavimo GD nuomone, tai mažiausia reikalavimų nevykdymo rizika, kurią galima pasiekti šiomis didelės rizikos sąlygomis, taip pat atsižvelgiant į administracinę naštą ir būtiną reikalavimų vykdymo kontrolės priemonių ekonominį naudingumą. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Užsienio politikos priemonių tarnybos / Vystymosi ir bendradarbiavimo GD vidaus kontrolės struktūra Užsienio politikos priemonių tarnybos / Vystymosi ir bendradarbiavimo GD vidaus kontrolės ir valdymo procesu siekiama pagrįstai patikinti, kad bus pasiekti tikslai, susiję su jos veiklos veiksmingumu ir efektyvumu, jos finansinių ataskaitų patikimumu ir atitiktimi taikytinai teisės aktų ir procedūrinei sistemai. Veiksmingumas ir efektyvumas Siekdamas užtikrinti veiklos veiksmingumą ir efektyvumą (ir sumažinti didelę riziką teikiant išorės pagalbą), be visų Komisijos strateginės politikos ir planavimo proceso aspektų, vidaus audito sąlygų ir kitų Komisijos vidaus kontrolės standartų reikalavimų, Užsienio politikos priemonių tarnyba / Vystymosi ir bendradarbiavimo GD ir toliau taikys individualizuotą pagalbos valdymo sistemą visoms priemonėms valdyti, prie kurių bus priskirta: - decentralizuotas daugumos išorės pagalbos priemonių valdymas, organizuojamas ES delegacijų vietose; - aiškios ir formalios finansinės atskaitomybės ribos (iš įgalioto leidimus suteikiančio pareigūno) perduodamos delegacijos vadovui, taikant perįgaliojimą (Užsienio politikos priemonių tarnyba); - aiškios ir formalios finansinės atskaitomybės ribos (iš įgalioto leidimus suteikiančio pareigūno (generalinio direktoriaus) perduodamos delegacijos vadovui, taikant būstinės perįgaliotojo įgaliojimus suteikiančio pareigūno (direktoriaus) perįgaliojimą delegacijos vadovui (Vystymosi ir bendradarbiavimo GD); - reguliarus ES delegacijų ataskaitų (Vystymosi ir bendradarbiavimo GD skirtų išorės pagalbos valdymo ataskaitų) teikimas Komisijos būstinei, įskaitant metinį patikinimo pareiškimą, kurį teikia delegacijos vadovas; - svarbi mokymo programa, skirta tiek Komisijos būstinėje, tiek delegacijoje dirbančiam personalui, - reikšminga Komisijos būstinės parama ir rekomendacijos delegacijai (taip pat internetu); - reguliarūs tikrinamieji vizitai į decentralizuotas delegacijas kas 3–6 metus; - projektų ir programų ciklo valdymo metodika, įskaitant: - tam tikrais atvejais kokybiškas paramos priemones, taikomas paramos planavimui, jos įgyvendinimo metodui, finansavimo mechanizmui, valdymo sistemai, bet kokių ją įgyvendinančių partnerių vertinimui ir atrankai ir t. t.; - programų ir projektų valdymo, stebėjimo ir ataskaitų teikimo priemones, skirtas veiksmingam įgyvendinimui užtikrinti, įskaitant reguliarų projektų išorės stebėjimą vietoje; - svarbius vertinimo ir audito elementus. Finansinė atskaitomybė ir apskaita Užsienio politikos priemonių tarnyba / Vystymosi ir bendradarbiavimo GD toliau laikysis aukščiausių apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartų, taikydama kaupiamosios apskaitos sistemą (angl. ABAC) ir specialias išorės pagalbos priemones, pvz., bendrąją RELEX informacinę sistemą (angl. CRIS). Kalbant apie tam tikrų teisės aktų ir procedūrų laikymąsi pasakytina, kad reikalavimų vykdymo kontrolės metodai aprašyti 2.2 skirsnyje (sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės) Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones. Atsižvelgiant į didelės rizikos sąlygas, kuriomis veikia Užsienio politikos priemonių tarnyba / EuropeAid , sistemose reikia numatyti reikšmingą galimų operacijų atitikties reikalavimams klaidų (pažeidimų) lygį ir kuo anksčiau užtikrinti aukšto lygio prevencijos, nustatymo ir taisymo kontrolę mokėjimo procese. Praktiškai tai reiškia, kad Užsienio politikos priemonių tarnyba / EuropeAid , vykdydami atitikties kontrolę, daugiausia remsis svarbiomis ex ante patikromis, kuriuos vietoje atliks tiek išorės auditoriai, tiek Komisijos tarnybos, prieš skiriant galutines išmokas projektui (tuo pačiu metu bus atliekami keli ex post auditai ir patikros), ir taip bus užtikrinama kur kas didesnė apsauga negu pagal finansų apsaugos priemones, kurios nustatytos Finansiniame reglamente. Užsienio politikos priemonių tarnybos / EuropeAid atitikties reikalavimams sistemą, inter alia , sudaro šios svarbios dalys: Prevencinės priemonės – Privalomas pagrindinis paramos valdymo darbuotojų ir auditorių mokymas, taip pat apie sukčiavimą; – konsultavimas (taip pat internetu), įskaitant Praktinį vadovą sutarčių klausimais, EuropeAid vadovą ir finansų valdymo priemonių rinkinį (įgyvendinimo partneriams); – ex ante vertinimas siekiant užtikrinti, kad būtų įdiegtos atitinkamos kovos su sukčiavimu priemonės, skirtos išvengti sukčiavimo ir jį nustatyti ES lėšų valdymo srityje, institucijose, valdančiose tam tikras lėšas bendrojo, decentralizuoto ir pasidalijamojo valdymo būdu); – šalyse partnerėse įdiegtų kovos su sukčiavimu mechanizmų ex ante patikra vertinant, ar įvykdytas tinkamumo biudžeto paramai gauti kriterijus, susijęs su viešųjų finansų valdymu (t. y. aktyvus įsipareigojimas kovoti su sukčiavimu ir korupcija, tinkamos tikrinimo institucijos, pakankamas teisminis pajėgumas, veiksmingas reagavimas ir sankcijų mechanizmai); – 2008 m. Akroje Komisija pasirašė Tarptautinę paramos skaidrumo iniciatyvą (angl. IATI) ir susitarė dėl paramos skaidrumo standarto, pagal kurį užtikrinamas punktualesnis, išsamus ir reguliarus duomenų teikimas apie paramos lėšas ir dokumentus; – nuo 2011 m. spalio 14 d. Komisija įgyvendina pirmąjį IATI standarto etapą dėl skelbiamos pagalbos informacijos skaidrumo iki kito aukšto lygio forumo paramos veiksmingumo klausimais susitikimo Busane 2011 m. lapkričio mėn. Be to, Komisija kartu su ES valstybėmis narėmis kuria bendrą internetinę IT taikomąją programą TR-AID, kurioje iš IATI ir kitų šaltinių gaunami ES pagalbos duomenys verčiami vartotojams suprantama informacija apie pagalbą. Nustatomieji ir taisomieji veiksmai – Išorės auditai ir tikrinimai (tiek privalomieji, tiek atliekami remiantis rizika), įskaitant Europos Audito Rūmų auditą; – retrospektyviniai tikrinimai (grindžiami rizika) ir lėšų susigrąžinimas; – ES finansavimo sustabdymas didelio sukčiavimo atvejais, įskaitant didelio masto korupciją, kol valdžios institucijos imsis atitinkamų veiksmų siekdamos pataisyti padėtį ir užkirsti kelią tokiam sukčiavimui ateityje. Užsienio politikos priemonių tarnyba / EuropeAid toliau kurs savo kovos su sukčiavimu strategiją pagal 2011 m. birželio 24 d. patvirtintą naująją Komisijos kovos su sukčiavimu strategiją, siekdama užtikrinti, inter alia , kad: – Užsienio politikos priemonių tarnyba / EuropeAid kovos su sukčiavimu vidaus kontrolės priemonės būtų visiškai suderintos su Komisijos kovos su sukčiavimu strategija; – Užsienio politikos priemonių tarnyba / EuropeAid sukčiavimo rizikos valdymo metodas būtų tinkamas sukčiavimo rizikos sritims nustatyti ir tinkamai reaguoti; – sistemose, pagal kurias trečiosiose šalyse naudojamos ES lėšos, būtų galima gauti svarbius duomenis siekiant juos panaudoti valdant sukčiavimo riziką (pavyzdžiui, dvigubam finansavimui nustatyti); – prireikus būtų galima sudaryti tinklų veiklos grupes ir parengti tinkamas IT priemones su išorės pagalbos sektoriumi susijusiems sukčiavimo atvejams nagrinėti. Kontrolės išlaidų ir naudos įvertinimas Stabilumo priemonės vidaus kontrolės ir valdymo išlaidos turėtų būti panašios į EuropeAid apskaičiuotas išorės veiksmų priemonių valdymo išlaidas (t. y. 6 proc. finansinio paketo): Visų EuropeAid portfelio vidaus kontrolės ir valdymo išlaidų bendras įvertintas metinis vidurkis planuojant 2014–2020 m. biudžetą sudaro 658 mln. EUR įsipareigojimų. Į šią sumą įskaičiuotas Europos plėtros fondo (EPF), kurio veikla derinama su EuropeAid valdymo struktūra, valdymas. Šios „ne veiklos“ išlaidos sudaro apie 6,4 proc. nustatyto metinio 10,2 mlrd. EUR vidurkio, numatomo kaip bendrieji (veiklos ir administravimo) EuropeAid įsipareigojimai iš jo bendrųjų išlaidų, 2014–2020 m. finansuojamų iš ES bendrojo biudžeto ir Europos plėtros fondo. Skaičiuojant valdymo išlaidas atsižvelgta į visus EuropeAid darbuotojus būstinėje ir delegacijose, infrastruktūrą, keliones, mokymą, stebėseną, vertinimą ir audito sutartis (taip pat sudarytas paramos gavėjų). EuropeAid planuoja laikui bėgant mažinti valdymo ir operatyvinės veiklos santykį pagal pagerintą ir supaprastintą naujosioms priemonėms taikomą tvarką, remiantis numatomais pakeitimais pagal persvarstytą Finansinį reglamentą. Didžiausia šių valdymo išlaidų nauda yra susijusi su politikos tikslų įgyvendinimu, veiksmingu ir efektyviu išteklių naudojimu, taip pat griežtų ir ekonomiškai veiksmingų prevencinių priemonių bei kitų patikrų taikymu siekiant užtikrinti, kad lėšos būtų naudojamos teisėtai ir tinkamai. Nors ateityje bus toliau siekiama tobulinti portfelio valdymo veiklos ir atitikties patikrų pobūdį bei siekius, šios išlaidos apskritai yra būtinos, kad būtų galima veiksmingai ir efektyviai pasiekti priemonių tikslus patiriant mažiausią įmanomą neatitikties riziką (mažesnė kaip 2 proc. liekamoji paklaida). Jos yra kur kas mažesnės nei rizika, kuri būtų patiriama panaikinus arba sumažinus vidaus kontrolę šioje labai rizikingoje srityje. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė(s) - Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka . Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas | Numeris [Aprašymas………………………………] | DA / NDA ([15]) | ELPA[16]šalių | šalių kandidačių[17] | trečiųjų šalių | pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą | IV | 19 06: Reagavimas į krizes ir pasaulinė grėsmė saugumui 19 06 01 Reagavimas į krizes ir pasirengimas joms 19 06 01 01 Reagavimas į krizes ir pasirengimas joms 19 06 01 02 Ankstesnio bendradarbiavimo pabaigimas 19 06 02 Veiksmai, skirti apsaugoti šalis ir jų gyventojus nuo didelių technologinių grėsmių 19 06 02 01 Veiksmai su cheminėmis, branduolinėmis ir biologinėmis medžiagomis arba agentais susijusios rizikos mažinimo ir parengties srityje 19 06 02 02 Parengiamieji veiksmai siekiant sumažinti branduolinių, biologinių ir cheminių ginklų bei šaulių ginklų skaičių 19 06 02 03 Sąjungos kovos su lengvųjų ginklų platinimu politika 19 06 03 Tarpregioniniai veiksmai organizuoto nusikalstamumo, neteisėtos prekybos, ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos, pavojaus visuomenės sveikatai ir kovos su terorizmu srityse 19 06 09 Bandomasis projektas – NVO vadovaujamos taikos kūrimo programa | DA | NE | NE | NE | NE | - Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka . Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas | Numeris [Išlaidų kategorija..........................................] | DA / NDA | ELPA šalių | šalių kandidačių | trečiųjų šalių | pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą | IV | 19 06: Reagavimas į krizes ir pasaulinė grėsmė saugumui 19 06 01 Reagavimas į krizes ir kylančias krizes 19 06 02 Konfliktų prevencija, pasirengimas krizėms ir taikos kūrimas 19 06 03 Grėsmė pasaulio ir tarpregioniniam saugumui | DA | NE | NE | NE | NE | Numatomas poveikis išlaidoms Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: | Numeris | IV išlaidų kategorija – Globalioji Europa | mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) - Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai - ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami - ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti sveikais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu) N metai | N+1 metai | N+2 metai | N+3 metai | … įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) | ( Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) | XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) | 40,9 | 40,5 | 40,1 | 39,7 | 39,7 | 39,7 | 39,7 | XX 01 01 02 (Delegacijos) | XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) | 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) | ( Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE)[25] | XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) | 19,4 | 19,2 | 19,0 | 18,9 | 18,9 | 18,9 | 18,9 | XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) | 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) | Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) | IŠ VISO | 95,5 | 94,6 | 93,7 | 92,8 | 92,8 | 92,8 | 92,8 | 2014 m. žmogiškieji ištekliai pagal 5 išteklių kategoriją Vystymosi ir bendradarbiavimo GD ir Užsienio politikos priemonių tarnybos padalijami taip: – personalo planas 18,7 FTE – Užsienio politikos priemonių tarnyba ir 22,2 FTE – Vystymosi ir bendradarbiavimo GD (iš viso = 40,9 FTE), – išorės personalas: 17,9 FTE – Užsienio politikos priemonių tarnyba ir 1,5 FTE – Vystymosi ir bendradarbiavimo GD (iš viso 19,4). Dėl žmogiškųjų išteklių pagal 4 išteklių kategoriją (stabilumo priemonės programos BA eilutė) reikia pažymėti, kad šiuo metu tam tikra Vystymosi ir bendradarbiavimo GD delegacijų darbuotojų dalis vadovauja reagavimo į krizes projektams pagal stabilumo priemonę, už kuriuos atsakinga Užsienio politikos priemonių tarnyba. Šiuo metu įvairios delegacijos 30 įvairių šalių įgyvendina maždaug 46 projektus. Įgalioti darbuotojai, paskirti į delegacijas pagal 2012 m. DB ir finansuojami pagal BA eilutę, yra 35 sutartininkai, iš jų 30 yra Užsienio politikos priemonių tarnybos ir 5 – Vystymosi ir bendradarbiavimo GD darbuotojai. 19 yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai | Išorės personalas | Suderinamumas su 2014–2020 m. daugiamete finansine programa - ( Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą - ( Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą. Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. - ( Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[27]. Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas. Trečiųjų šalių įnašai - Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo - Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip: Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) N metai | N+1 metai | N+2 metai | N+3 metai | ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) | Iš viso | N metai | N+1 metai | N+2 metai | N+3 metai | ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) | Straipsnis …………. | | | | | | | | | |Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-ioms) daromas poveikis. Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą. [1] SEC(2011) 215 galutinis. [2] EPF, Pasaulinis klimato kaitos ir biologinės įvairovės fondas ir Neatidėliotinos pagalbos rezervas yra papildomi, tad ES biudžeto lėšomis nefinansuojami. [3] COM(2011) 500, 2011 06 29. [4] OL L 327, 2006 11 24, p. 1–11. [5] 2001 m. birželio 15–16 d. Geteborgo Europos Vadovų Tarybos pirmininkavimo išvados. [6] 2007 m. lapkričio 20 d. Tarybos dokumentas 15097/07. [7] Komisijos komunikatas „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą“, COM(2010) 673 galutinis, 2010 11 22. [8] OL L 55, 2011 2 28, p. 13. [9] [10] [11] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [12] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte. [13] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [14] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje. [15] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai. [16] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [17] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, potencialių Vakarų Balkanų šalių kandidačių. [18] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [19] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [20] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [21] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.). [22] Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ...“. [23] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [24] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [25] CA – sutartininkas (Contract Agent) ; INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas (Intérimaire) ; JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas (Jeune Expert en Délégation) ; LA – vietos darbuotojas (Local Agent) ; SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas (Seconded National Expert) . [26] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). [27] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [28] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 proc. surinkimo išlaidų.