Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006-2010 m. Vengrijos konvergencijos programos /* SEK/2007/0139 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 7.2.2007 SEK(2007) 139 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Vengrijos konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Bendrosios aplinkybės 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma pripažįstamas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Vengrijos konvergencijos programa buvo pateikta 2004 m. gegužės mėn. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 2004 m. liepos 5 d. pareiškė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas; jas taip pat gali nagrinėti Taryba. Atnaujintos programos vertinimo aplinkybės Komisija išnagrinėjo naujausią 2006 m. gruodžio 1 d. pateiktą atnaujintą Vengrijos konvergencijos programą ir priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją (žr. apibrauktą tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai). Siekiant apibūdinti aplinkybes, kurioms esant atnaujintoje konvergencijos programoje vertinama pateikta biudžeto strategija, tolesniuose punktuose pateikiama apibendrinta informacija: 1. ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai per pastaruosius dešimt metų, 2. šalies padėtis pagal Stabilumo ir augimo pakto korekcinę funkciją (perviršinio deficito procedūra), 3. naujausias šalies padėties pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę funkciją vertinimas (Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos santrauka) ir 4. Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos vertinimas. Naujausi ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai Per pastaruosius 10 metų Vengrijos ekonomikos augimo rezultatai buvo pakankamai dideli, o nuo 2003 m. jų sudėtis buvo vis labiau subalansuota. Tačiau užimtumo ir dalyvavimo darbo rinkoje lygis išlieka vienas mažiausių ES ir pastaraisiais metais ėmė formuotis tam tikri disbalansai, susiję su ekspansinės fiskalinės politikos priemonėmis. Dėl labai didelio ir vis didėjančio biudžeto deficito smarkiai išaugo valstybės skola; šiomis aplinkybėmis bei atsižvelgiant į numatomą ilgalaikį su senėjimu susijusių išlaidų augimą, Vengrijos valstybės finansų tvarumui gresia didelė rizika. Didėjančios atlyginimų sąnaudos (ypač nuo 2001 m.) buvo viena iš užimtumo sąstingio priežasčių. Be to, paskatų programomis darbuotojai buvo nepakankamai skatinami likti darbo rinkoje, o švietimo ir mokymo sistemoje įgyti įgūdžiai neatitinka naujųjų gamybos struktūrų reikalavimų. Be to, atrodo, kad ekspansinė fiskalinė politika išstūmė privačias investicijas. Tuo pačiu metu dėl jos išliko didelis užsienio sąskaitos deficitas ir gerokai padidėjo visa grynoji užsienio skola. Kartu pastaruoju metu augo namų ūkių neapsaugoti įsipareigojimai, susiję su sandoriais užsienio valiuta, ir todėl padidėjo jų priklausomybė nuo valiutų kursų svyravimų. Vengrijos perviršinio deficito procedūra 2004 m. liepos 5 d. Taryba priėmė sprendimą, kuriame teigiama, kad pagal 104 straipsnio 6 dalį Vengrijoje yra perviršinis deficitas. Tuo pačiu metu Taryba pagal 104 straipsnio 7 dalį parengė Vengrijai rekomendaciją, kurioje buvo nurodyta ištaisyti perviršinį deficitą vėliausiai iki 2008 m. pagal Vengrijos 2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programoje išdėstytą koregavimo planą. Tačiau 2005 m. sausio 18 d. remdamasi 104 straipsnio 8 dalimi Taryba nusprendė, kad nepaisant 2004 ir 2005 m. priimtų kelių deficito mažinimo priemonių Vengrija nesilaiko 2004 m. liepos mėn. rekomendacijų, nes manoma, jog 2004 ir 2005 m. tikslų nebus pasiekta, o atotrūkis tarp nustatytų tikslų ir pasiektų rezultatų bus didelis. 2005 m. kovo 8 d. Taryba, remdamasi 104 straipsnio 7 dalimi, parengė kitą rekomendaciją, nes Vengrija dar nėra euro zonos narė ir todėl jai netaikomi kiti du perviršinio deficito procedūros etapai pagal 104 straipsnio 9 ir 11 dalis. Taryba rekomendavo Vengrijos valdžios institucijoms „iki 2005 m. liepos 8 d. imtis aktyvių veiksmų, jei įmanoma, struktūrinio pobūdžio, dėl papildomų priemonių, kad būtų pasiektas nustatytas deficitas 2005 m., numatytas atnaujintoje konvergencijos programoje“. Be to, mokesčių mažinimo planavimas ir vykdymas turėtų būti siejami su 2004 m. gruodžio mėn. pateiktoje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytų deficito tikslų pasiekimu; 2005 m. lapkričio 8 d. Taryba pagal 104 straipsnio 8 dalį nusprendė, kad Vengrija nesilaikė naujųjų rekomendacijų pagal 104 straipsnio 7 dalį. Visų pirma ji rėmėsi tuo, kad 2005 ir 2006 m. siekiamas deficito dydis bus gerokai viršytas, o 2006 m. prasidėjęs mokesčių mažinimo įgyvendinimas prieštarauja 2005 m. kovo mėn. Tarybos rekomendacijai. 2006 m. spalio 10 d. Taryba trečią kartą priėmė rekomendaciją Vengrijai pagal 104 straipsnio 7 dalį, kurioje perviršinio deficito ištaisymas pratęsiamas vieneriais metais iki 2009 m.; tai atrodo priimtina, nes tai reiškia, kad struktūrinis deficitas bus gerokai pakoreguotas – daugiau kaip 6½ % BVP per trejus metus. Taryba pageidavo, kad Vengrija patikimai ir tvariai sumažintų deficitą ir užtikrintų, jog būtų mažinamas bendrosios valstybės skolos santykis, remiantis daugiamečiu deficito mažinimo planu, nustatytu 2006 m. rugsėjo mėn. patikslintoje konvergencijos programoje. Be to, Vengrijai buvo pasiūlyta priimti ir sparčiai įgyvendinti numatytas struktūrines reformas, be kita ko, siekiant užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų padėties gerėjimą. Galiausiai Vengrijos buvo paprašyta pagerinti biudžeto kontrolę, tobulinant fiskalines taisykles ir stiprinant institucinę sistemą. Galutinis terminas, iki kurio Vengrija turi imtis efektyvių veiksmų pagal šią rekomendaciją, yra 2007 m. balandžio 10 d. Suėjus šiam terminui Komisija įvertins veiksmus, kurių ėmėsi Vengrijos valdžios institucijos. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės programos pateiktas vertinimas 2006 m. spalio 10 d. Taryba priėmė nuomonę dėl 2006 m. rugsėjo mėn. patikslintos atnaujintos konvergencijos programos, apimančios 2005–2009 m., kuri buvo parengta po Tarybos atlikto 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintos programos vertinimo. Tarybos nuomone „planuojamas deficito sumažinimas priklauso nuo to, ar numatytos struktūrinės reformos bus tiksliai įgyvendintos, ar nuo programos pradžios bus įgyvendinama išlaidų kontrolė, ar bus sustiprinta Vengrijoje viešųjų finansų institucinė struktūra — nuo visų aspektų, kuriuos įgyvendinant Taryba ragina Vengrijos Vyriausybę dėti daugiausia pastangų.“ Tarybos nuomonėje nebuvo konkrečių politikos gairių, nes tuo metu Taryba paskelbė rekomendaciją Vengrijai pagal 104 straipsnio 7 dalį (žr. 2.2 skirsnį pirmiau). Komisijos atliktas nacionalinės reformų programos vertinimas 2006 m. spalio 13 d. Vengrija pateikė nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitą, parengtą peržiūrėtos nacionalinės reformų programos forma, numatytą atnaujintoje Lisabonos strategijoje ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Vengrijos peržiūrėtoje nacionalinėje reformų programoje yra pagrindiniai uždaviniai, numatyti 2005 m. nacionalinėje reformų programoje; šie uždaviniai papildyti naujais prioritetais energetikos ir aplinkos apsaugos srityse, naujai akcentuojamos aktyvios darbo rinkos politikos sritys ir suformuluoti planai trumpuoju laikotarpiu pasiekti tvariąją biudžeto būklę, kuri vidutinės trukmės laikotarpiu sudarytų sąlygas augimui ir darbo vietų kūrimui. Komisijos atliktas šios programos vertinimas (priimtas kaip 2006 m. gruodžio mėn. metinės pažangos ataskaitos [2] dalis) parodė, kad įgyvendindama 2005 m. nacionalinę reformų programą Vengrija daro ribotą pažangą. Po didelių biudžetinių nuokrypių vyriausybė turėjo iš esmės peržiūrėti savo fiskalinį koregavimo planą ir vėliau priėmė ir įgyvendino fiskalinio konsolidavimo priemones. Kai kurios reformos buvo įgyvendintos užimtumo ir mikroekonomikos politikos srityse. Tačiau dar daugiau reikia nuveikti šiose srityse ir pagerinti makroekonominį stabilumą. Atsižvelgus į nustatytas stipriąsias ir silpnąsias vietas, Vengrijai rekomenduota imtis veiksmų šiose srityse: patikimai sumažinti valdžios sektoriaus deficito ir bendrosios skolos santykius; reformuoti viešojo administravimo, sveikatos apsaugos, pensijų ir švietimo sistemas; aktyvios darbo rinkos politikos ir kitų paskatų dirbti srityse; sudaryti lygias galimybes naudotis aukštos kokybės švietimo sistema ir užtikrinti, kad švietimo ir mokymo sistemos geriau atitiktų realaus gyvenimo poreikius. Pagrindiniai vertinimo aspektai Kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (stabilumo programų atveju) ir 9 straipsnio 1 dalyje (konvergencijos programų atveju), vertinimas apima šiuos aspektus: ar ekonominės prielaidos, kuriomis yra grindžiama programa, yra patikimos; valstybės narės pateiktas vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir tai, ar koregavimo planas siekiant to tikslo yra tinkamas; ar priemonės, kurių imamasi ir (arba) kurios buvo pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą – ar daugiau koregavimo pastangų dedama ekonomikos pakilimo laikotarpiais, o esant ekonomikos nuosmukiui, jų gali būti dedama mažiau. Euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinamos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį sąnaudų mažinimo poveikį (įskaitant potencialaus augimo skatinimą), ir todėl darančių išmatuojamą poveikį valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankamai patikima riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį skiriant pensijų reformoms, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra privalomojo pensijų kaupimo pakopa; ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires. Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika. Programos atitikties bendrosioms ekonominės politikos gairėms įvertinime atsižvelgiama į bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje, kurios įtrauktos į integruotas 2005–2008 m. gaires. Vertinime taip pat nagrinėjami šie klausimai: skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, kuriems reikėtų „prižiūrint biudžeto būklę skirti pakankamai dėmesio“, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime, pavadinimu „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas[3]; valstybių narių pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pateiktų nacionalinių reformų programų integracijos laipsnį. 2005 m. birželio 7 d. ECOFIN tarybos apibendrinamosiose pastabose Europos Vadovų Tarybai dėl bendrosios ekonominės politikos gairių nurodyta, kad nacionalinės reformų programos turėtų būti suderintos su stabilumo ir konvergencijos programomis; atitiktis elgesio kodeksui[4], kuriame, inter alia, reikalaujama, kad stabilumo ir konvergencijos programų struktūra ir visos duomenų lentelės būtų vienodos. | - Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Vengrijos konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 5. [2007 m. vasario 27 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Vengrijos konvergencijos programą, kuri apima 2006–2010 metus. 6. Programos makroekonominiame scenarijuje numatyta, kad 2007 ir 2008 m. ekonominė veikla lėtės dėl fiskalinio konsolidavimo priemonių; iki konsolidavimo buvusį augimo tempą tikimasi pasiekti iki 2009 m. Vertinant šį scenarijų pagal šiuo metu turimą informaciją, laikotarpiu iki 2008 m. jis atrodo iš esmės patikimas ir gali būti net kiek atsargus, o vėlesniais metais jis atrodo pakankamai teigiamas. Programoje numatoma, kad 2007 m. infliacija stipriai išaugs, o vėliau greitai sumažės. Tačiau numatoma infliacijos strategija per visą programos laikotarpį yra pakankamai palanki. 7. Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje numatyta, kad 2006 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 10,1 % BVP, kuris atitinka peržiūrėtą tikslą, numatytą 2006 m. rugsėjo mėn. atnaujintoje programoje[6], palyginti su ankstesnėje 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytu siektinu 6,1 % BVP deficitu. Palyginti su pradžioje numatytu deficitu iš esmės viršytos buvo vien išlaidos (apie 5 % BVP); jos buvo daugiausia susijusios su centrinių biudžetinių institucijų veiklos sąnaudomis, pensijų ir sveikatos apsaugos sričių išlaidomis, vietos valdžios institucijų investicijomis. Tai taip pat atspindi investicijų į greitkelius įtraukimą į valdžios sektorių (1,1 % BVP). 2006 m. vasarą priimtą korekcinių biudžetinių priemonių paketą – 1½ % BVP – sudaro įplaukų didinimo priemonės kartu su išlaidų mažinimu sveikatos apsaugos, dujų kainos subsidijų ir viešojo administravimo srityse. Numatoma, kad šios priemonės (išskyrus sprendimą nenaudoti 0,3 % BVP bendrojo biudžeto rezervo) taip pat darys didelį poveikį 2007 m. ir vėliau. 8. Atnaujintos programos pagrindinis tikslas – iki 2009 m. pataisyti perviršinį deficitą (mažinant deficitą nuo 10,1 % BVP 2006 m. iki 3,2 % BVP 2009 m.[7]), kaip numatyta 2006 m. rugsėjo mėn. atnaujintoje programoje esant labai panašiam makroekonominiam scenarijui, ir toliau jį mažinti 2010 m. Teigiamas pirminio balanso poslinkis yra tokios pat apimties. Planuojamas koregavimas numatomas laikotarpio pradžioje, kai 2007 m. deficito santykis sumažės beveik per pusę. Programos laikotarpiu planuojamą nominalųjį koregavimą ketinama pasiekti didinant įplaukų ir BVP santykį beveik 1 procentiniu punktu ir sumažinant išlaidų ir BVP santykį 6,5 procentinio punkto. Pradinis mokesčių naštos padidinimas 1,6 procentinio punkto BVP 2007 m. palaipsniui pakeičiamas priemonėmis išlaidų srityje. Be išlaidų mažinimo ir biudžeto lėšų įšaldymo priemonių, kurios buvo priimtos nuo 2006 m. vasaros, valdžios institucijos pradėjo stiprinti išlaidų kontrolę ir valstybės finansų institucinę sistemą. Be to, programoje numatoma plati struktūrinių reformų darbotvarkė, kurios tikslas – užtikrinti, kad būtų pasiekti deficito tikslai, ypač vėlesniais programos metais. 9. Planuojama, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) pagerės nuo 9¾ % BVP 2006 m. iki apytiksliai 3 % programos laikotarpio pabaigoje. Programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – 0,5 % BVP struktūrinis deficitas, kurio neketinama pasiekti programos laikotarpiu. Tai ambicingesnis tikslas, palyginti su pateiktu ankstesnėje atnaujintoje programoje, kurioje struktūrinio deficito vidutinės trukmės tikslo ribos buvo tarp 0,5 % ir 1 % BVP. Programos vidutinės trukmės tikslas gerai rodo skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimčių augimą ilguoju laikotarpiu. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (numatomas maždaug 1½ % BVP struktūrinis deficitas), pasiekus šį tikslą turėtų atsirasti pakankamai patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. 10. Biudžetas gali būti vykdomas prasčiau, nei numatoma programoje, ypač nuo 2008 m. Deficito plano rizika, susijusi su makroekonomine perspektyva, atrodo gerai subalansuota iki 2008 m., tačiau vėlesniais metais dėl mažesnio nei numatoma BVP augimo gali susidaryti didesnis deficitas. Nors išlaidų mažinimas ir trumpojo laikotarpio biudžeto lėšų įšaldymas buvo, kaip planuota, įtraukti į 2007 m. biudžetą, vis dar yra neaiškumų, susijusių su išlaidų įšaldymo veiksmingu vykdymu (be kita ko, dėl panašios kontrolės neigiamų rezultatų 2004–2006 m.). Reikės patikrinti naujų fiskalinių taisyklių ir pirmųjų veiksmų, kurių buvo imtasi siekiant įgyvendinti daugiametę biudžeto sistemą, kuria siekiama sustabdyti reguliarų išlaidų viršijimą, veiksmingumą. Vyriausybė priėmė sprendimus dėl kelių priemonių, kuriomis siekiama reformuoti viešojo administravimo, sveikatos apsaugos, pensijų, kainų subsidijų ir švietimo sistemas. Dėl šių priemonių biudžeto rezultatai gali labiau atitikti 2007 ir 2008 m. deficito tikslus, nei buvo numatyta Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje. Tačiau vis dar turi būti išsamiai apibūdintos ir įgyvendintos likusios struktūrinių reformų priemonės, kurios turi pakeisti išlaidų mažinimo priemones, kurios neteks galios 2008 m. pabaigoje. Be to, remiantis patirtimi, vėlesniais programos metais kyla „biudžetinio atsipalaidavimo“ (angl. budgetary loosening ) rizika, susijusi su rinkimais. Galiausiai, jeigu įgyvendinus viešojo transporto bendrovių restruktūrizavimo planus nebus pasiekta numatytų rezultatų, susikaupę šių bendrovių nuostoliai gali laikinai padidinti deficitą. 11. Įvertinus šiuos pavojus, galima teigti, kad programoje nustatytos biudžeto kryptys iš esmės atitinka tikslą ištaisyti perviršinį deficitą iki 2009 m. pabaigos, kaip rekomendavo Taryba, su sąlyga, kad biudžeto strategija būtų iki galo įgyvendinta. Tai visų pirma yra susiję su 2007 m. biudžete ir naujoje programoje numatytų konsolidavimo priemonių visišku įgyvendinimu, tolesniu apibūdinimu ir paskelbtų papildomų struktūrinių reformų priemonių priėmimu laiku. 2010 m. atlikus planuojamą perviršinio deficito koregavimą programoje numatytas patikslinimo tempas, siekiant vidutinės trukmės tikslo, turėtų būti pagreitintas. Tai taip pat būtų pirmas žingsnis užtikrinant pakankamą patikimumą, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba esant įprastiniams metiniams makroekonominiams svyravimams, ko šiuo metu nėra. 12. Apskaičiuota, kad bendroji valstybės skola 2006 m. bus pasiekusi 67½ % BVP, t. y. bus didesnė nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje numatoma, kad 2008 m. skolos santykis padidės iki 71¼ %. Po 2008 m. numatoma, kad jis vėl sumažės ir 2010 m. sieks 67½ %. Tačiau skolos santykio vystymasis bus mažiau palankus nei suplanuotasis programoje, atsižvelgiant į pirmiau minėtą biudžeto tikslams kylančią riziką. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, skolos santykis, mažėdamas, gali nepakankamai priartėti prie pamatinės vertės iki programos laikotarpio pabaigos. 13. Palyginti su ES vidurkiu, ilgalaikis senėjančios visuomenės poveikis biudžetui Vengrijoje yra gerokai didesnis pirmiausia dėl didelio su pensijomis susijusių išlaidų, kaip BVP dalies, didėjimo ilguoju laikotarpiu. Nors buvo imtasi pirmų svarbių veiksmų, visiškas tolesnių reformų priemonių, kurių tikslas – sustabdyti didelį su senėjimu susijusių išlaidų augimą, įgyvendinimas, kaip numatyta programoje, padėtų sumažinti riziką, kylančią valstybės finansų tvarumui. Be to, svarbu, kad netgi dar neįvertinus ilgalaikio senėjančios visuomenės poveikio biudžetui, silpna pradinė biudžeto būklė, gerokai pablogėjusi, palyginti su 2005 m., kelia grėsmę valstybės finansų tvarumui. Be to, dabartinis bendrosios skolos lygs viršija Sutartyje numatytą vertę. Tolesnis biudžeto konsolidavimas, kaip numatyta, padėtų sumažinti valstybės finansų tvarumui kylančią grėsmę. Atrodo, kad Vengrija susiduria su didele rizika valstybės finansų tvarumui. 14. Konvergencijos programoje yra 2006 m. spalio mėn. pateiktos peržiūrėtos Vengrijos nacionalinės reformų programos bendro poveikio kokybinis vertinimas, susijęs su bendra vidutinės trukmės laikotarpio strategija. Be to, joje pateikiami kai kurie duomenys apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, bet biudžeto prognozėse aiškiai neatsižvelgiama į visą nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikį valstybės finansams. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje dera su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Visų pirma struktūrinių reformų planai ir neseniai priimtos priemonės, apibūdintos konvergencijos programoje, visiškai atitinka reformų darbotvarkę, numatytą nacionalinėje reformų programoje, ypač reformų veiksmai, priimti viešojo administravimo, sveikatos apsaugos, pensijų, švietimo ir įvairių subsidijų sistemų srityse. 15. Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. 16. Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų[8]. Bendra išvada yra, kad programoje nustatyti planai, skirti sumažinti didelį kelių praėjusių metų deficitą atliekant koregavimą laikotarpio pradžioje iš esmės atitinka tikslą – ištaisyti perviršinį deficitą iki 2009 m., t. y. Tarybos nustatyto galutinio termino. Nuo 2006 m. vasaros buvo įgyvendintos kelios įplaukų didinimo ir išlaidų ribojimo priemonės, taip pat buvo imtasi pradinių reformų priemonių viešojo administravimo, sveikatos apsaugos, pensijų ir švietimo reformų srityse. Tačiau yra rizika, susijusi su deficito ir skolos tikslų siekimu, ypač nuo 2008 m. Atsižvelgiant į šį vertinimą ir į 2006 m. spalio 10 d. rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, Vengrija raginama: i) griežtai įgyvendinti 2007 m. biudžetą ir imtis tinkamų veiksmų užtikrinti, kad iki 2009 m. būtų ištaisytas perviršinis deficitas ir, prireikus, pasitelkti papildomas priemones; ir užtikrinti (pageidautina iki 2009 m.), kad bendras skolos ir BVP santykis nuolat mažėtų; ii) pagerinti biudžeto kontrolę stiprinant fiskalines taisykles ir valstybės finansų institucinę sistemą, remiantis pirmomis priemonėmis, kurių buvo imtasi 2007 m. biudžete. iii) visam laikui apriboti išlaidas, priimant ir greitai įgyvendinant paskelbtą viešojo administravimo ir sveikatos apsaugos sistemų supaprastinimą ir numatytą švietimo sistemos reformą; iv) atsižvelgiant į skolos lygį ir į su senėjimu susijusių išlaidų augimą, pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo ir, kaip buvo paskelbta, imantis papildomų pensijų reformų priemonių. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | Realusis BVP (pokytis, % ) | 2006 m. gruodžio mėn. KP | 4,2 | 4,0 | 2,2 | 2,6 | 4,2 | 4,3 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 4,2 | 4,0 | 2,4 | 2,7 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2006 m. rugsėjo mėn. KP | 4,1 | 4,1 | 2,2 | 2,6 | 4,1 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 4,2 | 4,3 | 4,1 | 4,1 | nėra duomenų | nėra duomenų | SVKI infliacija (%) | 2006 m. gruodžio mėn. KP | 3,6 | 3,9 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 3,5 | 3,9 | 6,8 | 3,9 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2006 m. rugsėjo mėn. KP | 3,6 | 3,5 | 6,2 | 3,3 | 3,0 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 3,5 | 2,1 | 3,0 | 2,4 | nėra duomenų | nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (potencialusis BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. KP1 | 0,5 | 0,9 | -0,4 | -1,2 | -0,5 | 0,4 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM5 | 0,6 | 1,0 | 0,1 | -0,5 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2006 m. rugsėjo mėn. KP1 | 0,3 | 0,8 | -0,3 | -0,9 | 0,0 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP1 | -1,0 | -0,5 | -0,1 | 0,4 | nėra duomenų | nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. KP | -7,8 | -10,1 | -6,8 | -4,3 | -3,2 | -2,7 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | -7,8 | -10,1 | -7,4 | -5,6 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2006 m. rugsėjo mėn. KP | -7,5 | -10,1 | -6,8 | -4,3 | -3,2 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP6 | -7,4 | -6,1 | -4,7 | -3,4 | nėra duomenų | nėra duomenų | Pirminis balansas (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. KP | -3,7 | -6,2 | -2,4 | 0,0 | 0,9 | 1,1 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | -3,7 | -6,1 | -2,9 | -1,4 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2006 m. rugsėjo mėn. KP | -3,4 | -6,3 | -2,4 | -0,2 | 0,8 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP6 | -3,8 | -2,9 | -1,7 | -0,7 | nėra duomenų | nėra duomenų | Pagal ciklą pakoreguotas balansas (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. KP1 | -8,0 | -10,5 | -6,6 | -3,8 | -3,0 | -2,9 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | -8,1 | -10,5 | -7,4 | -5,4 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2006 m. rugsėjo mėn. KP1 | -7,6 | -10,5 | -6,7 | -3,9 | -3,2 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Struktūrinis balansas2 (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. KP3 | -8,0 | -9,8 | -5,6 | -3,7 | -3,0 | -2,9 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM4 | -8,5 | -10,3 | -6,5 | -5,1 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2006 m. rugsėjo mėn. KP | -7,6 | -9,7 | -5,8 | -3,6 | -3,2 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. KP | 61,7 | 67,5 | 70,1 | 71,3 | 69,3 | 67,5 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 61,7 | 67,6 | 70,9 | 72,7 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2006 m. rugsėjo mėn. KP | 62,3 | 68,5 | 71,3 | 72,3 | 70,4 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP6 | 61,5 | 63,0 | 63,2 | 62,3 | nėra duomenų | nėra duomenų | Pastabos: | 1Komisijos tarnybų skaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. | 2Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. | 3 Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal programą (0,7 % BVP 2006 m., 1,0 % BVP 2007 m. ir 0,1 % BVP 2008 m.; visos didinančios deficitą). | 4Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę (0,4 % BVP 2005 m., mažinančios deficitą; 0,3 % BVP 2006 m.; 0,9 % BVP 2007 m. ir 0,3 % 2008 m.; visos didinančios deficitą). | 5 Remiantis numatomu 3,7 %, 3,6 %, 3,4 % ir 3,2 % potencialiu augimu atitinkamai 2005–2008 m. 6 Palyginimo tikslais 2005 m. gruodžio mėn. konvergencijos programos biudžeto skaičiai buvo patikslinti siekiant įtraukti su pensijų reforma susijusias išlaidas. | Šaltinis: | Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2006 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm . [2] Komisijos komunikatas pavasario Europos Vadovų Tarybai „Atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui įgyvendinimas. Rezultatų pateikimo metai“, 2006 12 12, COM(2006) 816. [3] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ES“, 2006 10 12, COM(2006) 574 ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys European Economy , Nr. 4/2006. [4] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. patvirtino ECOFIN taryba. [5] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm . [6] Taryba savo nuomonėje apie 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintą konvergencijos programą pažymėjo, kad planuojamas išlaidų mažinimas 7,5 % BVP nebuvo pagrįstas konkrečiomis priemonėmis. Taryba paragino Vengriją ne vėliau kaip 2006 m. rugsėjo 1 d. pateikti atnaujintą patikslintą konvergencijos programą, kurioje būtų nurodytos konkrečios struktūrinės priemonės, visiškai atitinkančios jos vidutinės trukmės koregavimo planą. Laikydamasi šio raginimo 2006 m. rugsėjo 1 d. Vengrija pateikė Tarybai ir Komisijai patikslintą programą. [7] 2009 m. 3,2 % BVP deficito tikslas vis dar viršys Sutartyje numatytą 3 % BVP ribą. Programoje numatoma, kad Taryba ir Komisija atsižvelgs į biudžetą slegiančią 20 % metinę naštą, kuri susidaro dėl pensijų reformos (kuri, kaip numatoma, tais metais sieks 0,3 % BVP), priimdamos sprendimą dėl perviršinio deficito procedūros nutraukimo Vengrijos atžvilgiu (pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (su pakeitimais) 2 straipsnio 7 dalį, kurioje nustatyta, kad jeigu valdžios sektoriaus deficitas „ smarkiai ir nuolat mažėdamas pasiekė lygį, artimą pamatinei vertei “, Taryba ir Komisija turėtų apsvarstyti pensijų reformos grynąsias sąnaudas, į kurias būtų įtraukta visiškai finansuojama pakopa, linijiniu mažėjančiu pagrindu penkerių metų pereinamuoju laikotarpiu ir atsižvelgdamos į elgesio kodekso įgyvendinimo nuostatas). [8] Visų pirma trūksta duomenų apie valstybės išlaidas pagal funkcijas, taip pat apie išdirbtas valandas, valstybės finansinį turtą ir finansinę skolą; taip pat nepateikiami kai kurie duomenys apie ilgalaikį valstybės finansų tvarumą.