(4)kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

(5)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Komunikate Komisija pritarė Tarybos nuomonei, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 protrūkio, dabartinės sąlygos leidžia pradėti taikyti šią išlygą. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nestabdomos. Ji suteikia galimybę valstybėms narėms nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

(6)siekiant apriboti ir kontroliuoti pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, verslui bei namų ūkiams teikiamos paramos priemonėmis sušvelninti socioekonominius padarinius ir užtikrinti adekvačias sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, ES turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos rengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto savo visuomenės ir ekonomikos funkcionavimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir naudodamosi visa krizės metu įgyta patirtimi;

(7)dėl COVID-19 krizės išryškėjo bendrosios rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtines priemones, neleidžiančias įprastai veikti bendrajai rinkai, būtina panaikinti, kai tik jos bus nebebūtinos. Dabartinė krizė parodė, kad konkrečiai sveikatos sektoriuje reikia patikimų pasirengimo krizėms planų, visų pirma apimančių geresnes pirkimo strategijas, diversifikuotas tiekimo grandines ir strateginius būtiniausių prekių rezervus. Jie yra esminiai platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementai;

(8)Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamas reguliavimo sistemas, kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui švelninti. Tais pakeitimais bus suteikta papildomų lankstumo galimybių ir nustatytos supaprastintos ir racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti pinigų srautų sunkumus, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Austrija raginama visapusiškai pasinaudoti šiomis galimybėmis, kad padėtų asmenims ir sektoriams, kuriuos šie iššūkiai paveikė labiausiai;

(9)dėl skirtingų specializacijos modelių, visų pirma regionuose, kurie labai priklauso nuo turizmo, tikėtina, kad socioekonominiai pandemijos padariniai skirtinguose regionuose bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad skirtumai tarp Austrijos regionų didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

(10)2020 m. balandžio 14 d. Austrija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą, o 2020 m. balandžio 30 d. – 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

(11)šiuo metu Austrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

(12)2020 m. stabilumo programos techniniame atnaujinime vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,7 % BVP pertekliaus 2019 m. iki 8,0 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 1,9 % BVP. Pagal 2020 m. stabilumo programą numatoma, kad iki 70,4 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. išaugs iki 81,4 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

(13)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Austrija ėmėsi biudžetinių priemonių, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programas tos biudžetinės priemonės sudarė 5,0 % BVP. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų gerinimą, neatidėliotiną pagalbą sunkumų patiriančioms įmonėms ir sutrumpinto darbo laiko tvarką. Be to, Austrija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės remti įmonių likvidumą; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 5,0 % BVP. Tos priemonės apima gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių atidėjimą (2,6 % BVP) ir paskolų garantijas (2,4 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Austrija, atitinka Komisijos komunikate dėl suderinto ekonominio atsako į COVID-19 protrūkį išdėstytas gaires. Visiškas tų priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu;

(14)remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Austrijos valdžios sektoriaus balansas bus −6,1 % BVP 2020 m. ir −1,9 % BVP 2021 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. pasieks 78,8 % BVP, o 2021 m. – 75,8 % BVP;

(15)dėl 2020 m. Austrijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai analizė rodo, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

(16)siekdama suvaldyti COVID-19 plitimą Austrijos vyriausybė ėmėsi beprecedenčių priemonių. Ji įvedė griežtą karantiną ir socialinių kontaktų ribojimo taisykles, skyrė pakankamai lėšų sveikatos sistemai, kad įsigytų įrangos ir reikmenų, padidintų laboratorijų ir personalo pajėgumus. Pirminės sveikatos priežiūros įstaigos patyrė beprecedentį spaudimą, kai smarkiai išaugo nuotolinių konsultacijų, gydytojų konsultacijų ir vizitų į namus poreikis. Staigus COVID-19 protrūkis stipriai paveikė Austrijos ekonomiką. Nacionalinės ir tarptautinės viruso plitimo valdymo priemonės sutrikdė tiek paklausą, tiek pasiūlą ir lėmė plataus masto nuosmukį. Todėl prognozuojama, kad 2020 m. BVP susitrauks 5½ %, t. y. daugiau nei per 2008–2009 m. ekonomikos ir finansų krizę. Kadangi naujų užsikrėtimo atvejų skaičius palyginti sparčiai mažėjo, Austrija viena iš pirmųjų Europoje balandžio mėn. viduryje paskelbė švelninanti viruso plitimo valdymo priemones. Siekdama išvengti ilgalaikių ekonominių nuostolių ir sušvelninti krizės poveikį užimtumui bei visuomenei, vyriausybė priėmė išsamų priemonių rinkinį Austrijos ekonomikai remti (šiuo metu jo vertė siekia 43 mlrd. EUR, t. y. apie 10 % BVP). Į rinkinį įtraukta sutrumpinto darbo laiko tvarka (vok. Kurzarbeit), pagal kurią darbo laikas konkretų laikotarpį gali būti sutrumpintas vidutiniškai iki 90 %, o darbdaviams kompensuojama 80–90 % paskutinių darbuotojo grynųjų pajamų priklausomai nuo paskutinių bendrųjų pajamų. Išsamiu įmonėms skirtų priemonių rinkiniu siekiama laikinai išvengti likvidumo problemų ir teikiama tiesioginė parama, visų pirma labai nukentėjusioms įmonėms ir sektoriams, ypatingą dėmesį skiriant mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Tai tokios priemonės kaip pervedimai, likvidumo parama paskolomis, garantijomis, kapitalo injekcijomis ir mokesčių atidėjimu. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą;

(17)kol kas Austrijos sveikatos sistema su COVID 19 pandemija kovoja sėkmingai. Dar labiau visuomenės sveikatą pagerintų pirminės ir ambulatorinės sveikatos priežiūros paslaugų išplėtimas, skiriant dėmesį sveikatingumo skatinimui ir ligų prevencijai. Nedarant poveikio aukštos kokybės standartams, išlaidų veiksmingumas galėtų būti padidintas veiksmingiau vykdant viešuosius pirkimus ir siūlant generinius vaistus. Be to, Austrijos ilgalaikės priežiūros sistema susiduria su struktūrinėmis ir fiskalinėmis problemomis, kurių visapusiškai išspręsti kol kas nepavyksta. Sistema teikia palyginti aukštos kokybės paslaugas, tačiau jai kyla apsirūpinimo personalu problemų, kurios dar labiau išryškėjo ir tapo akivaizdžios per dabartinę krizę. Ilgalaikės priežiūros sektorius stipriai priklauso nuo darbuotojų iš kitų valstybių narių teikiamos priežiūros, todėl kyla būtinybė užtikrinti laisvą tarpvalstybinių darbuotojų judėjimą. Be to, slaugos darbuotojų darbo patrauklumą padėtų padidinti pakankamas darbo užmokestis;

(18)svarbų vaidmenį remiant namų ūkius ir įmones viruso plitimo valdymo laikotarpiu atlieka mokesčių politika, tapsianti pagrindiniu ekonomikos atsigavimo veiksniu po krizės. Austrijos mokesčių bazei būdinga didelė darbo jėgai tenkanti našta, o galimybė gauti pajamų iš su turtu ir aplinkosauga susijusių mokesčių iš esmės vis dar neišnaudojama, be to, galėtų būti padidintas vartojimo mokesčių veiksmingumas. Mokesčių reformomis mokesčių bazę būtų galima perorientuoti į šaltinius, mažiau kenkiančius įtraukiam ir tvariam augimui, ir taip padėti tvirtus pagrindus ekonomikos atsigavimui. Visų pirma, nepakankamai apmokestinamas alkoholis ir tabakas, tarša ir eikvojami ištekliai, todėl prarandama galimybė formuoti elgseną ir gauti pajamų. Tai, kad energijos mokesčiai yra netolygūs ir apskritai maži, mažina jų, kaip aplinkai palankaus vartojimo skatinimo politikos priemonės, produktyvumą ir veiksmingumą. Visų pirma nuoseklus išmetamo CO2 kiekio apmokestinimas padidintų klimatui nekenkiančių energijos šaltinių konkurencingumą ir suteiktų fiskalinio manevravimo galimybių mažinti didesnį iškraipomąjį poveikį turinčius mokesčius. Didesni su CO2 susiję energijos mokesčiai padėtų internalizuoti socialines taršos išlaidas, paskatintų vartotojus labiau kliautis atsinaujinančiaisiais energijos šaltiniais, o investuotojus – investuoti į klimatui nekenkiančias technologijas. Galiausiai platesnis su turtu susijusių mokesčių taikymas galėtų padidinti mokesčių sistemos teisingumą, ypač atsižvelgiant į nuolat didelę Austrijos turtinę nelygybę. Visų pirma periodiniai nekilnojamojo turto ir paveldėjimo mokesčiai, kaip paaiškėjo, yra palyginti palankūs ekonomikos augimui ir progresiniai, todėl, siekiant gauti mokestinių pajamų viešiesiems finansams atkurti, nereikėtų jų pamiršti;

(19)nors Austrijos rezultatai Europos socialinių teisių ramstį pagrindžiančioje socialinių rodiklių suvestinėje buvo geri, neištaisius nustatytų trūkumų COVID-19 krizės sąlygomis pažeidžiamų grupių pajamų apsauga gali būti nepakankama, todėl gali prireikti papildomų priemonių. Jaunimo nedarbas auga, o bedarbiams, ilgalaikiams bedarbiams, nestandartiniams darbuotojams ir užsienyje gimusiems asmenims ypač gresia skurdo rizika. Labai svarbios išliks aktyvios darbo rinkos politikos priemonės, pagal kurias siūlomos mokymosi visą gyvenimą ir kvalifikacijos kėlimo galimybės. Palankių sąlygų neturintiems studentams ir, be kita ko, neįgaliems studentams yra ypač sunku laikotarpiais, kai mokymasis vyksta nuotoliniu būdu. Apie 10 % jaunesnių nei 15 metų mokinių neturi prieigos prie virtualiosios mokymo aplinkos, todėl reaguodama į COVID-19 krizę Austrijos valdžia ėmėsi poveikio švelninimo priemonių ir aprūpino rizikos grupei priskiriamus mokinius kompiuteriais. Vis dėlto kyla pavojus, kad išsimokslinimo nelygybė, susijusi su socioekonominėmis sąlygomis ir migrantų kilme, didės. Ekonomikos atsigavimo strategija, kuria gerinamos galimybės gauti įtraukų geros kokybės ankstyvąjį ugdymą ir priežiūrą, kurie, kaip įrodyta, gerina nepalankią socialinę padėtį, teiktų socioekonominės naudos vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais ir galimybių moterims užtikrintai patekti į darbo rinką. Prieš krizę bendras moterų užimtumo lygis buvo aukštas, tačiau beveik pusė iš jų dirbo ne visą darbo dieną (dėl sutrumpinto mokyklų ir vaikų priežiūros įstaigų darbo laiko), taigi nekoreguotas vyrų ir moterų pajamų skirtumas yra reikšmingas;

(20)COVID-19 paramos priemonių veiksmingumas lengvinant stipriai nukentėjusių įmonių gyvavimą, išsaugant verslo aplinką ir užkertant kelią nemokumui priklauso nuo to, ar viešosios institucijos ir tarpininkai jas įgyvendins skubiai ir nebiurokratiškai. Startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms gali prireikti specialios paramos, pvz., teikiamos viešosioms institucijoms įsigyjant jų akcinio kapitalo dalis, o rizikos kapitalo fondus skatinant didinti investicijas į šias įmones. Taip būtų sustiprintos įmonės, svarbios ekonomikos atsigavimui, ir kartu būtų išvengta skubaus strategiškai svarbių Europos įmonių pardavimo. Be finansinės paramos, stipriai nukentėjusioms įmonėms, ypač mažesnėms, reikia palankios verslo aplinkos. Dėl administracinės naštos ir intensyvaus reguliavimo įmonės patiria išlaidų, kurias joms dabar labiau nei bet kada anksčiau yra sunku padengti. Veiksmais, kuriais mažinama nereikalinga našta ir teikiamos veiksmingos skaitmeninės viešosios paslaugos, galima veiksmingai suteikti įmonėms skubią ir realią pagalbą, neapkraunant mokesčių mokėtojų. Nemokumo sistemą reikėtų perorientuoti į prevenciją ir skubų restruktūrizavimą, taip pat į antrosios galimybės suteikimą. Tokie ginčų sprendimo tinklai kaip SOLVIT padeda įmonėms sutrikus bendrajai rinkai, todėl jiems reikalingi pakankami ištekliai;

(21)siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Į inovacijas, skaitmeninimą ir žaliąją pertvarką nukreiptos investicijos bus pačios veiksmingiausios, nes padidins našumą ir užtikrins tvarų konkurencingumą. Austrijos moksliniai tyrimai ir plėtra yra vieni iš intensyviausių Sąjungoje, tačiau, kai kalbama apie inovacijų rezultatus, šalis atsilieka nuo inovacijų lyderių. Dabar, kai daugelio įmonių moksliniams tyrimams skiriami biudžetai patiria spaudimą, dar svarbiau Austrijos mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą paversti pažangiuoju mokslu ir moderniausiomis inovacijomis, išlaikyti viešųjų investicijų į pagrindinius mokslinius tyrimus lygį ir užtikrinti veiklą plečiančių inovatyvių įmonių nuosavo kapitalo finansavimą. Atveriant ekonomiką ir rengiantis naujam įprastam gyvenimui po izoliavimo ir toliau svarbus vaidmuo tenka skaitmeninimui. Menka skaitmeninių technologijų ir verslo modelių sklaida mažesnių įmonių gretose trukdo didinti našumą. Nors Austrijos skaitmeniniai įgūdžiai apskritai geresni nei ES vidurkis, informatikos studijas baigia nepakankamai studentų, todėl šios specialybės darbuotojų trūksta. Augant (pavyzdžiui) e. prekybos, nuotolinio darbo ir e. valdžios paslaugų mastui prireiks didesnių investicijų į infrastruktūrą (be kita ko, 5G ir kaimo plačiajuostį ryšį), įrangą ir įgūdžius;

(22)Austrijai pereinant prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos ilgą laikotarpį reikės didelių privačiųjų ir viešųjų investicijų. Austrijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatyti dideli sunkumai siekiant 2030 m. tikslo, susijusio su išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu, neįtrauktu į Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą. Svarbiausias būsimo ekonomikos augimo veiksnys – didesnis išteklių našumas ir mažesnis poveikis aplinkai. Siekiant laikytis oro kokybės standartų ir įgyvendinti su klimatu susijusius tikslus, būtina mažinti su transportu susijusių išmetamųjų teršalų kiekį. Laikotarpio pradžioje sutelkus ir įgyvendinus naujas investicijas žaliajai pertvarkai remti bus lengviau kurti ekologiškas darbo vietas ir užvesti ekonomikos variklį išjungus krizės valdymo režimą. Investicijos į ekologines inovacijas paskatintų našumo augimą ir kartu sumažintų Austrijos ekologinį pėdsaką. Austrijai reaguoti į kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, galėtų padėti 2021–2027 m. Teisingos pertvarkos fondo programavimas. Tai suteiktų Austrijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

(23)nors šiose rekomendacijose dėmesys sutelktas į pandemijos socioekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtose 2019 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. Tos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestro metinį ciklą. Taip pat bus stebimas ir rekomendacijų dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis, įgyvendinimas. Į pastarąsias rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta strateginio sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;