EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 06 30 COM(2021) 346 final 2021/0170(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl bendros gaminių saugos, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1025/2012 bei panaikinamos Tarybos direktyva 87/357/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/95/EB





(Tekstas svarbus EEE) {SEC(2021) 280 final} - {SWD(2021) 168 final} - {SWD(2021) 169 final}



TURINYS AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 3 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS3 •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai3 •Derėjimas su kitomis ES politikos sritimis5 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI6 •Teisinis pagrindas6 •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)7 •Proporcingumo principas8 •Priemonės pasirinkimas8 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI8 •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas8 •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis9 •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas11 •Poveikio vertinimas11 •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas13 •Pagrindinės teisės14 4.POVEIKIS BIUDŽETUI15 5KITI ELEMENTAI15

•Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka15 •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas15 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl bendros gaminių saugos, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1025/2012 bei panaikinamos Tarybos direktyva 87/357/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/95/EB I SKYRIUS 32 Bendrosios nuostatos 32 II SKYRIUS 35 Saugos reikalavimai 35 III SKYRIUS 37 Ekonominės veiklos vykdytojų pareigos 37 1 skirsnis 37 2 skirsnis 43 IV SKYRIUS 44 Elektroninės prekyvietės 44 V SKYRIUS 46 Rinkos priežiūra ir įgyvendinimas 46 VI SKYRIUS 47 Skubių pranešimų sistema „Saugos vartai“ 47 VII SKYRIUS 48 Komisijos vaidmuo ir vykdymo užtikrinimo veiksmų koordinavimas 48 VIII SKYRIUS 51

Teisė gauti informaciją ir teisių gynimo priemonė 51 IX SKYRIUS 53 Tarptautinis bendradarbiavimas 53 X SKYRIUS 54 Finansinės nuostatos 54 XI SKYRIUS 57 Baigiamosios nuostatos 57 FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 62 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Šis pasiūlymas dėl reglamento dėl vartotojų gaminių saugos atitinka 2020 m. Naująją vartotojų darbotvarkę, kuria siekiama: i) atnaujinti ir modernizuoti bendrą ne maisto vartojimo gaminių saugos sistemą; ii) toliau atlikti vartotojų apsaugos vaidmenį; iii) kurti nuostatas, skirtas spręsti uždaviniams, kylantiems dėl naujų technologijų ir pardavimo internetu, ir iv) užtikrinti vienodas sąlygas įmonėms. Nors pasiūlymu bus pakeista Direktyva 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (toliau – BGSD), ji ir toliau bus taikoma pagamintiems ne maisto vartojimo gaminiams. Siūlomu reglamentu taip pat bus užtikrinamas BGSD tęstinumas, nes bus: i) reikalaujama, kad vartotojų gaminiai būtų saugūs; ii) nustatomos tam tikros pareigos ekonominės veiklos vykdytojams ir iii) įtrauktos nuostatos dėl standartų, kuriais grindžiamas bendrasis saugos reikalavimas, rengimo. Juo taip pat suderinamos gaminiams, kuriems netaikomi ES derinamieji teisės aktai (toliau – nesuderinti gaminiai), skirtos rinkos priežiūros taisyklės su taisyklėmis, taikomomis gaminiams, kuriems taikomi ES derinamieji teisės aktai (toliau – suderinti gaminiai), kaip nustatyta Reglamente (ES) 2019/1020. Taigi, siūlomu reglamentu siekiama atnaujinti šiuo metu pagal Direktyvą 2001/95/EB taikomas taisykles, kad būtų užtikrinta su visais gaminiais susijusi apsauga, ir tuo pačiu metu užtikrinti, kad taisyklėmis būtų užtikrinamas didesnis nuoseklumas tarp suderintiems ir nesuderintiems gaminiams taikomų taisyklių. Dar 2011 m. Bendrosios rinkos akte buvo nustatyta, kad BGSD ir Reglamento (EB) Nr. 765/2008 persvarstymas turėtų būti pagrindinės priemonės, kuriomis turėtų būti siekiama didinti ES rinkai pateiktų gaminių saugą, užtikrinant geresnę gaminių saugos ir rinkos priežiūros taisyklių darną ir jų laikymąsi. Toks persvarstymas 2013 m. buvo pasiūlytas jį įtraukus į dokumentų rinkinį kartu su abiejų teisinių priemonių persvarstymu, siekiant nustatyti bendrą teisės aktų sistemą, taikomą suderintiems ir nesuderintiems gaminiams. Buvo nuspręsta, kad įvairiuose ES teisės aktuose (BGSD, Reglamente (EB) Nr. 765/2008 ir konkretiems sektoriams skirtuose ES derinamuosiuose teisės aktuose) yra rinkos priežiūros taisyklių ir ekonominės veiklos vykdytojų pareigų sutapimų, kurie kelia neaiškumų ekonominės veiklos vykdytojams ir nacionalinėms institucijoms ir sumažina rinkos priežiūros veiklos ES veiksmingumą. Derybos dėl siūlomo dokumentų rinkinio priėmimo sustojo ir pasiūlymas buvo atsiimtas. Tuo tarpu 2017 m. Komisija, atsižvelgdama į 2015 m. Komunikatą „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“, priėmė pasiūlymą dėl Reglamento (EB) Nr. 765/2008 persvarstymo, siekdama sustiprinti gaminių atitiktį taikomiems ES derinamiesiems teisės aktams ir jų vykdymo užtikrinimą, jį įtraukdama į prekes reglamentuojančių dokumentų rinkinį, t. y. dokumentų rinkinį, sudarytą iš iniciatyvų, kuriomis užtikrinamas geresnis bendrosios prekių rinkos veikimas. Todėl 2019 m. buvo priimtas Reglamentas (ES) 2019/1020. • Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis Reglamentas (ES) 2019/1020 Reglamente (ES) 2019/1020 nustatytos taisyklės ir procedūros, kuriomis siekiama užtikrinti gaminių atitiktį taikomiems ES derinamiesiems teisės aktams ir jų vykdymą. Pasiūlymu siekiama sudaryti geresnes sąlygas nacionalinėms rinkos priežiūros institucijoms bendradarbiauti. Tuo tikslu juo siekiama aiškiai nustatyti savitarpio pagalbos mechanizmo procedūras, o kai kurių gaminių kategorijų atžvilgiu bus reikalaujama, kad jų ne ES gamintojai nurodytų fizinį arba juridinį asmenį, atsakingą už informaciją apie jų atitiktį. Pasiūlymas apima ne maisto gaminių (pramonės gaminių), kurių pateikimui bendrajai rinkai taikomi ES derinamieji teisės aktai, rinkos priežiūrą. Išskyrus atvejį, nurodytą VII skyriuje, jis taikomas tik suderintiems gaminiams. Siekiant užtikrinti suderintiems ir nesuderintiems gaminiams taikomų taisyklių darną ir nuoseklumą, šiame pasiūlyme perimtos ir pritaikytos kelios Reglamento 2019/1020 nuostatos, pavyzdžiui, IV, V ir VI skyriai dėl rinkos priežiūros ir 4 straipsnis. Sprendimas Nr. 768/2008/EB Sprendime Nr. 768/2008/EB nustatyti bendri principai ir procedūros, kurių turi būti laikomasi ES teisės aktais derinant gaminių pardavimo ES ir EEE sąlygas. Jame pateikiami orientaciniai reikalavimai, kurie turi būti įtraukti tikslinant teisės aktus dėl gaminių. Todėl jis yra šablonas, taikytinas rengiant būsimus gaminiams taikomus derinamuosius teisės aktus. Siekiant užtikrinti suderintiems ir nesuderintiems gaminiams taikomų teisės aktų nuoseklumą, šiame pasiūlyme perimamos kai kurios Sprendimo Nr. 768/2008/EB nuostatos, pavyzdžiui, dėl atsekamumo reikalavimų ir ekonominės veiklos vykdytojų pareigų.

Reglamentas (ES) Nr. 1025/2012 Reglamente (ES) Nr. 1025/2012 nustatytas Europos produktų ir paslaugų standartų taikymo, IRT techninių specifikacijų nustatymo ir Europos standartizacijos proceso finansavimo teisinis pagrindas. Jame taip pat nustatyta skaidrumo ir dalyvavimo pareiga Europos standartizacijos organizacijoms (CEN, CENELEC ir ETSI) ir nacionalinėms standartizacijos institucijoms. Siekiant užtikrinti suderinamumą su bendromis standartizavimo taisyklėmis, nustatytomis Reglamente (ES) Nr. 1025/2012, šiame pasiūlyme numatoma atlikti keletą Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 pakeitimų, kad jis būtų pritaikytas prie siūlomo reglamento ypatumų, visų pirma dėl to, kad šiame reglamente reikalaujama priimti specialius saugos reikalavimus, ir dėl to, kad pagal šį reglamentą priimti standartai negali būti prilyginami darniesiems standartams ir todėl yra vadinami Europos standartais. Direktyva (ES) 2019/771 Direktyvoje 2019/771 nustatytos taisyklės dėl prekių atitikties, teisių gynimo priemonės neatitikties atveju ir naudojimosi jomis būdai. Pasiūlyme pateikiamos teisių gynimo priemonės konkrečiai pavojingų gaminių, kurie buvo pašalinti iš rinkos, atveju. Šiuo konkrečiu atveju taisyklių, kurios iš dalies skiriasi ir yra lengviau taikomos, rinkinio rengimas yra pateisinamas, visų pirma todėl, kad vartotojui nereikia įrodyti gaminio neatitikties. Šios taisyklės taikomos tik tuo atveju, jei gaminiai yra atšaukiami. Todėl šiomis taisyklėmis Direktyva 2019/771 nėra iš dalies keičiama – jomis tik suteikiama papildoma apsauga atšaukimo atveju. Reglamentas (ES) 2019/881 Taikant Kibernetinio saugumo aktą visoje ES diegiama IRT produktų, paslaugų ir procesų kibernetinio saugumo sertifikavimo sistema. Tačiau į ją neįtraukti minimalūs teisiniai kibernetinio saugumo reikalavimai dėl IRT produktų. Šiame pasiūlyme paaiškinama, kad vartotojų saugumui poveikį turinčiai kibernetinei rizikai taikoma siūlomame reglamente pateikta saugos sąvoka. •Derėjimas su kitomis ES politikos sritimis Užtikrinant gaminių saugą svarbų vaidmenį vaidina toliau nurodytos ES lygmeniu vykdomos arba planuojamos iniciatyvos. Skaitmeninių paslaugų aktas, kurį Komisija priėmė 2020 m. gruodžio 15 d. Juo siekiama reglamentuoti tarpininkavimo paslaugų internete teikėjų, be kita ko, interneto platformų, kaip antai socialinės žiniasklaidos ir elektroninių prekyviečių, atsakomybę už neteisėtą turinį, jų naudotojų parduodamas prekes arba paslaugas. Tame pasiūlyme pateikiama keletas interneto platformoms numatytų išsamaus patikrinimo prievolių, kurios yra svarbios siūlomam reglamentui, be kita ko, įtrauktas prekiautojų atsekamumo principas ir prievolė atsižvelgti į gaminių saugos teisę formuojant sąsają (22 straipsnis). Skaitmeninių paslaugų aktas taikomas bet kokiam nacionaline arba ES teise apibrėžtam neteisėtam turiniui, įskaitant pavojingų gaminių pardavimą internete. Kadangi Skaitmeninių paslaugų aktas yra visuotinai taikoma teisėkūros priemonė, jame nėra konkrečių nuostatų, skirtų su tokio tipo turiniu susijusiems klausimams spręsti. Skaitmeninių paslaugų akte taip pat nustatoma pranešimo ir veiksmų procedūrų sistema (14 straipsnis). Siūlomame reglamente nustatomos tam tikros elektroninių prekyviečių pareigos gaminių saugos srityje. Pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl dirbtinio intelekto (DI) nustatomos suderintos dirbtinio intelekto sistemų pateikimo į rinką, eksploatacijos ir naudojimo ES taisyklės. Taisyklėmis turi būti užtikrinama viešųjų interesų, ypač sveikatos ir saugos srityse, ir pagrindinių žmonių teisių ir laisvių aukšto lygio apsauga. Jame nustatyti konkretūs reikalavimai, kuriuos turi atitikti didelės rizikos DI sistemos, ir nustatytos prievolės tokių sistemų teikėjams ir naudotojams. Šiame pasiūlyme atsižvelgiama į šias nuostatas ir nustatoma apsauga, susijusi su vartotojų sveikatai ir saugai pavojų keliančiais gaminiais, kurie nepatenka į DI pasiūlymo taikymo sritį. 2020 m. spalio mėn. priimtoje cheminių medžiagų strategijoje nurodoma, kad plačiai paplitęs cheminių medžiagų naudojimas dar didės, įskaitant jų naudojimą vartotojų gaminiuose, ir kad norint užtikrinti vartotojų gaminių saugą, būtina uždrausti kenksmingiausių cheminių medžiagų naudojimą juose. Reglamente REACH pramonės subjektams nustatytos prievolės įvertinti ir valdyti cheminių medžiagų keliamą riziką ir pateikti savo vartotojams tinkamą saugos informaciją. Jame taip pat nustatyti apribojimai siekiant apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką nuo nepriimtino cheminių medžiagų keliamo pavojaus. Šiuo pasiūlymu nustatoma apsauga, susijusi su gaminiuose, kuriems netaikomi konkretūs teisės aktai, esančių cheminių medžiagų keliama rizika. 2020 m. kovo mėn. priimtu žiedinės ekonomikos veiksmų planu siekiama sumažinti atliekų kiekį pakartotinai naudojant, taisant, atnaujinant ir labai kokybiškai perdirbant gaminius, ypač antrines žaliavas, kuriose gali likti pavojingų medžiagų, ir teigiama, kad pagrindinis tikslas privalo būti gaminių sauga. Šiame pasiūlyme pripažįstama, kad ekonominės veiklos vykdytojams arba valdžios institucijoms sprendžiant, kokius taisomuosius veiksmus rinktis, pirmenybė turėtų būti teikiama tvariausiems veiksmams (t. y. tiems, kurie turi mažiausią poveikį aplinkai), jei imantis šių veiksmų nesumažėja saugos lygis. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Siūlomo reglamento teisinis pagrindas – SESV 114 straipsnis, deramai atsižvelgiant į 169 straipsnį. Jo tikslas – užtikrinti gaminių saugą ir gerinti vidaus rinkos veikimą. Juo taip pat siekiama užtikrinti aukštą vartotojų apsaugos lygį, prisidedant prie Europos vartotojų sveikatos ir saugos saugojimo bei remiant jų teisę gauti informaciją. •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju) Pasiūlymu suderinamas bendrasis gaminių saugos reikalavimas ES. Valstybėms narėms veikiant atskirai neįmanoma užtikrinti, kad gaminių sauga bendrojoje rinkoje bus pakankama, nes:

–bendrojoje rinkoje gaminiai juda laisvai. Labai tikėtina, kad aptikus pavojingą gaminį tam tikroje šalyje, tą patį gaminį bus galima rasti ir kitose valstybėse narėse, ypač dėl pardavimui internetu būdingo eksponentinio augimo; –skirtingos nacionalinės gaminių saugos taisyklės gali reikšti, kad įmonės patirs nevienodas su gaminių saugos teisės aktų laikymusi susijusias išlaidas, o tai gali iškreipti vienodų sąlygų principo taikymą vidaus rinkoje; –siekdama užtikrinti aukštą vartotojų apsaugos lygį, ES turi prisidėti prie vartotojų sveikatos ir saugos saugojimo. Skirtingose šalyse taikant skirtingas taisykles, ES vartotojai nebus vienodai apsaugoti nuo pavojingų gaminių; –kad rinkos priežiūra būtų veiksminga, ji turi būti vienoda visoje ES. Jei kai kuriose ES vietose rinkos priežiūra yra mažiau griežta, atsiranda silpnųjų vietų. Taip kyla grėsmė viešajam interesui, sukuriamos nesąžiningos prekybos sąlygos ir skatinamas palankesnio teisinio reglamentavimo ieškojimas. ES lygmens veiksmais dėl nesuderintų gaminių saugos sukuriama ši pridėtinė vertė: –taikant ES lygmeniu bendras gaminių saugos taisykles ir standartus, įmonėms nebereikėtų laikytis skirtingų nacionalinių taisyklių rinkinių. Taip būtų gaunama naudos, nes būtų sutaupoma išlaidų, mažinama administracinė našta, o įmonėms būtų taikoma paprastesnė teisinė sistema. Taip pat būtų sudaromos sąlygos prekėms laisvai judėti ES, o valstybėms narėms – glaudžiau bendradarbiauti; –taikant bendras ES taisykles galima įgyvendinti rinkos priežiūros masto ekonomiją, o tai ypač svarbu sparčiai augant pardavimui internetu, dėl kurio didėja tarpvalstybiniai pardavimai ir tiesioginis importas iš ES nepriklausančių šalių. Rinkos priežiūros išlaidos taip pat pasidalijamos vykdant bendrus rinkos priežiūros veiksmus ir ES šalims keičiantis informacija; –ES lygmens veiksmais bus pagerintas bendrosios rinkos veikimas. Visoje ES bendromis gaminių saugos ir rinkos priežiūros taisyklėmis bus užtikrinamos vienodos sąlygos įmonėms, todėl bus mažiau tikėtina, kad bus iškreiptas vienodų sąlygų principo taikymas ES vidaus rinkoje; –ES veiksmais sudaromos sąlygos greičiau ir efektyviau skleisti informaciją, visų pirma per sistemą „Saugos vartai“ / RAPEX, taip užtikrinant, kad dėl pavojingų gaminių visoje ES bus sparčiai imamasi veiksmų ir bus taikomos vienodos sąlygos; –tarptautiniu lygmeniu, įgyvendinant BGSD pateiktą bendrą nuostatų rinkinį, ES taip pat suteikiama galimybė intensyviau skatinti aukštą saugos lygį vykdant tiek dvišalį, tiek daugiašalį bendradarbiavimą, taip kovojant su didėjančia prekių apyvarta iš trečiųjų šalių vykdant pardavimą internetu. •Proporcingumo principas Šiuo pasiūlymu užtikrinama tinkama pusiausvyra tarp, viena vertus, ES šalių su reguliavimu susijusio savarankiškumo, joms nustatant, jų manymu, reikalingą vartotojų apsaugos ir rinkos priežiūros lygį, ir, kita vertus, poreikio centralizuotai spręsti tam tikrus gaminių saugos klausimus. Kaip pabrėžiama poveikio vertinimo 7 skyriuje, spręstini uždaviniai tebėra dideli, nes ES rinkoje daug nesaugių vartotojų gaminių. Su šiuo pasiūlymu susijusias išlaidos ir reguliavimo naštą buvo stengiamasi kuo labiau sumažinti. Apskaičiuota, kad pirmaisiais šio reglamento įgyvendinimo metais bendros ES 27 įmonių išlaidos sudarytų 0,02 proc. ES įmonių, užsiimančių nesuderintų gaminių gamyba, didmenine ir mažmenine prekyba, apyvartos. Į šį pasiūlymą įtrauktos priemonės apima tik veiksmus, kurie yra būtini siekiant išspręsti nustatytas problemas ir pasiekti nustatytus tikslus. Numatytos Komisijai ir valstybėms narėms tenkančios išlaidos laikomos priimtinomis ir bus kompensuojamos įmonių sutaupytomis lėšomis, taip pat įmonių, vartotojų ir valstybių narių gaunama nauda. •Priemonės pasirinkimas Reglamentas yra vienintelė tinkama priemonė siekiant pagerinti ES gaminių saugos teisės aktų vykdymą ir laikymąsi, užtikrinant jo teisinės sistemos įgyvendinimo nuoseklumą. Direktyva tikslai nebūtų pakankamai pasiekti, nes ją perkėlus į nacionalinę teisę toliau kiltų jurisdikcijos ribų problemos ir galimi jurisdikcijos konfliktai. Taikant reglamentą, o ne direktyvą, taip pat lengviau siekti tikslo užtikrinti suderinamumą su suderintų gaminių rinkos priežiūros teisine sistema, kurios įgyvendinimo teisinė priemonė taip pat yra reglamentas (Reglamentas (ES) 2019/1020). Galiausiai tokiu pasirinkimu reguliavimo našta bus dar labiau sumažinta nuosekliai taikant gaminių saugos taisykles visoje ES. 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas Šis reglamento pasiūlymas grindžiamas Bendros gaminių saugos direktyvos vertinimu, atliktu kartu su pasiūlymo poveikio vertinimu. BGSD tikslas yra dvejopas. Ja siekiama pagerinti bendrosios rinkos veikimą nustatant bendrą teisinę sistemą, kad būtų išvengta skirtumų tarp valstybių narių, kurie būtų galėję atsirasti, jei nebūtų ES teisės. BGSD taip pat ketinama pasiekti aukštą vartotojų apsaugos lygį nustatant bendrąjį gaminių saugos reikalavimą ir kitas priemones. Šie tikslai vienas su kitu susiję – BGSD numatytu suderintu vartotojų gaminių saugos reikalavimu užkertamas kelias skirtumams, kurie sukeltų prekybos kliūčių ir iškreiptų vienodų sąlygų principo taikymą bendrojoje rinkoje. Vertinime padaryta išvada, kad siekiant vartotojų saugos ir bendrosios rinkos veikimo BGSD yra kertinis akmuo, todėl jos vaidmuo neginčijamas. Ja siekiami tikslai tebėra labai svarbūs, o jos ES pridėtinės vertės negalima paneigti. BGSD atlieka būtiną vartotojų apsaugos vaidmenį, nes ja sukuriamas teisinis pagrindas, kurio tikslas – užtikrinti, kad pavojingi gaminiai nepatektų vartotojams. Įgyvendinant BGSD sėkmingai sukurta skubių pranešimų sistema, skirta pranešti apie pavojingus ne maisto gaminius. Tačiau atlikus BGSD vertinimą buvo atskleisti keletas veiksnių, kurie kelia dvejonių dėl to, ar kai kuriomis BGSD nuostatomis vis dar prisidedama prie tinkamo jos tikslų siekimo. Visų pirma, augant elektroninei prekybai sumažėjo BGSD veiksmingumas. BGSD taikoma visiems vartotojų gaminiams, neatsižvelgiant į tai, ar jie parduodami fizinėse parduotuvėse, ar internetu. Tačiau BGSD nesant aiškių nuostatų, kuriomis siekiama spręsti konkrečiai su pardavimu internetu, visų pirma su naujais internetinės tiekimo grandinės dalyviais, susijusius klausimus, daromas neigiamas poveikis ES vartotojų saugai ir vienodų sąlygų užtikrinimui reikalavimus atitinkančioms ES įmonėms. Dėl spartaus naujų technologijų vystymosi taip pat kyla klausimų dėl kai kurių pagrindinių BGSD sąvokų taikymo srities. Atsirandant naujai rizikai, susijusiai su ryšiais, direktyvos taikymu programinės įrangos atnaujinimams ir atsisiuntimams, taip pat besikeičiančiomis dirbtiniu intelektu grindžiamų gaminių funkcijomis, kyla dvejonių, ar BGSD yra pakankamai aiški, kad įmonėms suteiktų teisinį tikrumą, o vartotojams – apsaugą.

Atliekant vertinimą taip pat nustatyta, kad ES teisinėje sistemoje trūksta vidinės darnos, nes taikomi du skirtingi rinkos priežiūros taisyklių rinkiniai, skirti suderintiems ir nesuderintiems gaminiams. Galiausiai atlikus vertinimą matyti, kad norint pagerinti BGSD veiksmingumą, reikėtų suderinti kai kurias nuostatas. Visų pirma, siekiant pagerinti gaminių atšaukimo veiksmingumą, reikalingi teisės aktų pakeitimai arba papildomi veiksmai. Taip pat reikalingas arbitražo mechanizmas, kuriuo būtų sprendžiami tarp valstybių narių kylantys ginčai dėl rizikos vertinimų. Dėl direktyvoje pateiktos atsekamumo sistemos ir ribotų rinkos priežiūros institucijų išteklių sunku veiksmingai kontroliuoti gaminių saugą, todėl siekiant užtikrinti tinkamą vartotojų apsaugą ir bendrosios rinkos veikimą reikia spręsti šiuos klausimus. Be to, Maisto produktus imituojančių gaminių direktyva (angl. Food-Imitating Products Directive) valstybėse narėse šiuo metu vykdoma jos nesuderinus ir šią problemą reikia spręsti. •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Rengdama šį pasiūlymą, Komisija konsultavosi su suinteresuotosiomis šalimis vykdydama viešas konsultacijas dėl įžanginio poveikio vertinimo ir veiksmų gairių, atviras viešas konsultacijas, organizavo suinteresuotosioms šalims skirtus praktinius seminarus, taip pat rinko ad hoc pasiūlymus ir rengė tikslines konsultacijas su valstybėmis narėmis ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis. Konsultacijų rezultatai buvo įtraukti į poveikio vertinimą ir yra atspindimi šiame pasiūlyme. Vykdant konsultacijas iškelti šie pagrindiniai klausimai: su vartotojų apsauga susijusių nuostatų išsaugojimas. Bendrai visos suinteresuotųjų šalių grupės nurodė, kad BGSD yra naudingas teisės aktas ir ja nustatytas vartotojų apsaugos principas turėtų būti išsaugotas. Tačiau dauguma respondentų teigė, kad dabartines ES ne maisto vartojimo gaminių, kuriems taikoma BGSD, saugos taisykles tam tikrose srityse galima patobulinti, kad jomis būtų geriau apsaugoti vartotojai (71 proc. atsakymų vykdant atviras viešas konsultacijas); sunkumų, kylančių dėl naujų technologijų, sprendimas. Nors visos suinteresuotosios šalys pripažino, kad naujos technologijos kelia daug sunkumų, jiems įveikti jos siūlo skirtingus metodus. Konsultacijų metu vartotojų atstovai ir kelios valstybių narių valdžios institucijos pritarė tam, kad reikėtų išplėsti saugos apibrėžtį, į ją įtraukiant poveikį saugai turinčius (kibernetinio) saugumo aspektus. Tačiau konsultacijų dėl veiksmų gairių ir įžanginio poveikio vertinimo metu į technologijas orientuotos įmonės neišreiškė noro, kad į BGSD būtų įtrauktos naujos technologijos ir su jomis susijusi nauja rizika. Jos norėtų, kad technologijų atžvilgiu BGSD liktų neutrali, o su naujomis technologijomis susijusi rizika būtų įtraukta į kitus, konkretesnius teisės aktus. Nepaisant to, į pasiūlymą dėl reglamento yra įtraukta aspektų, kuriais užtikrinama, kad dėl naujų technologijų kylanti rizika patenka į vartotojų apsaugos taikymo sritį, jei jai netaikomi konkretesni ES teisės aktai; saugos problemų, susijusių su internetu parduodamais gaminiais, sprendimas. Konsultacijų metu nuolat minima problema – tiesiogiai arba naudojant internetines platformas iš ES nepriklausančių šalių patenkantys gaminiai. Įmonės ir jų atstovai pabrėžė vienodų sąlygų svarbą ir nurodė, kad šiuo metu daugelis ES mažmenininkų kenčia dėl nesąžiningos trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų konkurencijos. Valstybių narių valdžios institucijos pabrėžė, kad sunku kontroliuoti iš trečiųjų šalių atvežamus gaminius ir imtis vykdymo užtikrinimo veiksmų ES nepriklausančių šalių ekonominės veiklos vykdytojų atžvilgiu. Suinteresuotųjų šalių nuomonės dėl elektroninėms prekyvietėms numatytų prievolių išsiskyrė: –elektroninės prekyvietės savo atsiliepimuose apie veiksmų gaires nurodė, kad jos sutiktų, kad kai kurios pareigos, nustatytos dabartiniame savanoriškame Įsipareigojime užtikrinti produktų saugą, būtų privalomos, tačiau papildomoms pareigoms nepritartų. Mažmenininkai teigė, kad elektroninės prekyvietės vaidina svarbų vaidmenį tiekimo grandinėje, todėl jos turėtų prisiimti atitinkamą atsakomybę; –vartotojų atstovai ir valstybių narių valdžios institucijos pritarė atsakomybės didinimui visoje tiekimo grandinėje; rinkos priežiūros taisyklių ir jų vykdymo užtikrinimo gerinimas. Kalbant apie rinkos priežiūrą ir jos vykdymo užtikrinimą, visoms kategorijoms priklausančios suinteresuotosios šalys pritarė, kad suderintų ir nesuderintų gaminių rinkos priežiūros taisyklės turėtų būti suderintos. Tai yra įtraukta į pasiūlymą. Kalbant apie sąvokos „atsakingas asmuo“ įtraukimą į persvarstytą BGSD, dauguma atvirų viešų konsultacijų respondentų manė, kad gaminiai, kuriems taikoma BGSD, turėtų būti pateikiami ES rinkai tik tuo atveju, jei ES yra įsisteigęs už gaminių saugą atsakingas ekonominės veiklos vykdytojas (70 proc. respondentų pritarė); standartizacijos proceso peržiūra. Dauguma suinteresuotųjų šalių pasisakė už standartizacijos proceso supaprastinimą, kai kuriami nauji standartai, vadovaujantis BGSD ir nuo šiol šiuo reglamentu. Tai nurodyta šiame pasiūlyme; maisto produktus imituojančių gaminių įtraukimas į persvarstytos BGSD taikymo sritį. Suinteresuotųjų šalių dauguma pasisakė už tai, kad teisės aktai dėl maisto produktus imituojančių gaminių būtų įtraukti į persvarstytą BGSD. Dauguma atvirų viešų konsultacijų respondentų teigė, kad į maisto produktus panašūs gaminiai turėtų būti įtraukti į bendrą teisinę gaminių saugos priemonę (tam pritarė 69 proc. respondentų). Konsultacijų dėl įžanginio poveikio vertinimo metu respondentai pasisakė už tai, kad šis elementas būtų įtrauktas į gaminio saugos rizikos vertinimą. Šis požiūris yra atspindėtas pasiūlyme. Niekas neišreiškė pritarimo visiškam maisto produktus imituojančių gaminių uždraudimui; gaminių atšaukimo sistemos gerinimas. Suinteresuotosios šalys ne kartą pabrėžė, kad atšaukimo atveju labai svarbu tiesiogiai susisiekti su nukentėjusiais vartotojais, kai įmanoma, pavyzdžiui, jei gaminys registruotas, pirktas internetu arba pirktas naudojant lojalumo kortelę. Keletas suinteresuotųjų šalių nurodė, kad vartotojai turėtų galėti pasirinkti gauti tik saugos pranešimus (registruodami gaminį arba užsiregistruodami į lojalumo programą). Plačiai sutarta, kad kai kurie visiems pranešimams apie atšaukimą taikomi svarbūs elementai ir pagrindinės taisyklės turėtų būti standartizuoti ir tapti privalomi, kaip nurodyta siūlomame reglamente. Keletas suinteresuotųjų šalių nurodė, kad dalyvavimą atšaukimo procese būtina padaryti paprastesnį ir patrauklesnį vartotojams; atsekamumo visoje tiekimo grandinėje gerinimas. Didelė dauguma suinteresuotųjų šalių sutiko, kad BGSD turėtų būti nustatyta stipresnė atsekamumo sistema (atvirų viešų konsultacijų metu tam pritarė 82 proc.). Be to, pabrėžtas elektroninių prekyviečių vaidmuo siekiant gerinti gaminių atsekamumą. Respondentai ypač pritarė tam, kad prieš išleisdamos gaminį į rinką prekyvietės turėtų patikrinti, ar yra pateikta atsekamumo informacija; su padirbtais gaminiais susijusių klausimų sprendimas. Organizacijos, kurioms priklauso prekių ženklas, pabrėžė, kad siekiant kovoti su padirbtais nesaugiais gaminiais reikėtų iš dalies pakeisti BGSD. Į šį klausimą buvo tinkamai atsižvelgta, tačiau jis nebuvo įtrauktas į šį pasiūlymą, nes padirbti gaminiai jau reglamentuojami ES teisės aktais, o nesaugiems gaminiams, neatsižvelgiant į jų autentiškumą, taikoma BGSD ir šis pasiūlymas. Nors padirbti gaminiai gali kelti grėsmę saugai, konkretaus gaminio sauga turi būti analizuojama remiantis rizikos vertinimu. •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Parengiamieji šio pasiūlymo etapai grindžiami ekspertų patarimais ir daugybe tyrimų. Tai ir tyrimai, kuriuose didžiausias dėmesys skiriamas BGSD įgyvendinimui, siekiant remti vertinimą ir poveikio vertinimą, taip pat gaminių atšaukimo veiksmingumui. Komisija taip pat rinko tiriamuosius duomenis ir nuomones vykdydama tikslines konsultacijas ir dalyvavimo skatinimo veiklą, įskaitant keletą praktinių seminarų, konferencijų, pokalbių su ekspertais ir valdžios institucijomis, taip pat rėmėsi Vartotojų saugos tinklo pogrupio nuomone apie dirbtinį intelektą, tarpusavyje susijusius gaminius ir kitus naujus dėl gaminių saugos kylančius uždavinius. Komisija surengė daug dvišalių susitikimų ir atliko vartotojų organizacijų, pramonės atstovų ir akademinės bendruomenės ad hoc pozicijos dokumentų analizę. •Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas grindžiamas poveikio vertinimo ataskaita (SWD (2021) 169, SWD (2021) 168). Poveikio vertinimo ataskaitą išnagrinėjo Reglamentavimo patikros valdyba ir pastaroji dėl jos pateikė teigiamą nuomonę (SEC 280 (avis du RSB).

Rengdama šią iniciatyvą, Komisija išnagrinėjo keletą politikos alternatyvų, pateiktų poveikio vertinimo ataskaitoje. Į analizuotas politikos alternatyvas įeina ir su teisėkūra nesusiję, ir su ja susiję veiksmai, kuriais siekiama įvairių ataskaitoje nurodytų konkrečių tikslų: i) užtikrinti, kad į ES teisinę sistemą būtų įtrauktos visiems vartotojų gaminiams ir rizikai skirtos bendros saugos taisyklės, įskaitant su naujomis technologijomis susijusius gaminius ir riziką; ii) spręsti gaminių saugos uždavinius, susijusius su pardavimo internetu kanalais; iii) įgyvendinti veiksmingesnį ir efektyvesnį gaminių atšaukimą siekiant, kad nesaugūs gaminiai nepasiektų vartotojų; iv) stiprinti rinkos priežiūrą ir užtikrinti, kad suderintų ir nesuderintų vartotojų gaminių taisyklės būtų labiau tarpusavyje suderintos, ir galiausiai v) spręsti maisto produktus imituojančių gaminių saugos klausimus. Buvo vertinamos kelios galimybės. Pirma, Komisija svarstė, kaip ji galėtų įgyvendinti konkrečius tikslus nepersvarstydama BGSD (1 galimybė). Svarstyta keletas su teisėkūra nesusijusių priemonių, konkrečiai: i) išleisti rekomendacinius dokumentus dėl BGSD taikymo naujoms technologijoms ir gaminių atšaukimui ir ii) išplėsti Įsipareigojime užtikrinti produktų saugą nustatytas savanoriškas priemones, siekiant įtraukti pardavimą internetu. Tačiau įvairios konsultacijos parodė, kad tokiomis teisiškai neprivalomomis priemonėmis nebūtų įmanoma pašalinti nustatytų trūkumų. Komisija svarstė keletą teisėkūros galimybių konkretiems tikslams pasiekti: tikslinę BGSD peržiūrą (2 galimybė), siekiant atlikti ribotą skaičių pakeitimų, ir visapusišką BGSD peržiūrą, siūlant visapusiškus veiksmus visiems tikslams pasiekti (3 galimybė). Iš poveikio vertinimo matyti, kad 3 galimybe, kuri yra platesnio užmojo nei 2 galimybė, taip pat geriau pašalinami nustatyti trūkumai ir įgyvendinami konkretūs siektini tikslai, išlaikant ribotą ekonominį poveikį. Rengiant 4 galimybę buvo svarstoma visapusiška rinkos priežiūros priemonių integracija, pasiūlyta 2013 m. gaminių saugos ir rinkos priežiūros dokumentų rinkinyje, siekiant išanalizuoti, ar neseniai priimtas Reglamentas (ES) 2019/1020 turėtų poveikį jos galiojimui. Iš poveikio vertinimo matyti, kad įgyvendinant 4 galimybę, nors iš esmės panašią į 3 galimybę, ES įmonės patirtų didesnes išlaidas. Todėl Komisija nusprendė, kad 3 galimybė (visapusiškas BGSD persvarstymas, įskaitant reglamento pakeitimą) – šiam pasiūlymui geriausiai tinkanti politika, nes ja geriausiai siekiama politikos tikslų, kartu ribojant įmonių ir rinkos priežiūros institucijų išlaidas. Taip pat buvo svarstomos įvairios su maisto produktus imituojančių gaminių sauga susijusios galimybės. Svarstytos galimybės: i) šiems gaminiams parengti atskirą tvarką pagal kitą direktyvą (persvarstant Direktyvą 87/357/EEB); ii) įtraukti konkrečias dabartinės Direktyvos 87/357/EEB nuostatas į naują BGSD, nustatant specialią teisinę tvarką; iii) atsisakyti maisto produktus imituojantiems gaminiams skirtų tikslinių nuostatų ir tokių gaminių saugai užtikrinti naudoti bendrąsias nuostatas, remiantis kiekvienu konkrečiu atveju atliekamu rizikos vertinimu. Pirmų dviejų galimybių atveju Komisija taip pat svarstė parengti gaires, kuriomis būtų sprendžiamas su skirtingu aiškinimu valstybėse narėse susijęs klausimas. Tačiau pasikonsultavus su valstybėmis narėmis paaiškėjo, kad Maisto produktus imituojančių gaminių direktyvos aiškinimo skirtumai yra tokie dideli, kad norint užtikrinti vienodą jos taikymą būtų būtinas teisinis taisyklių persvarstymas. Komisija nusprendė, kad geriausia politikos galimybė – nebetaikyti konkrečiai maisto produktus imituojantiems gaminiams taikomos tvarkos ir jų saugą vertinti pagal rizikos vertinimo principus, taikomus visiems kitiems nesuderintiems vartotojų gaminiams, o į maisto produktų imitavimo aspektą atsižvelgti atliekant konkretaus gaminio rizikos vertinimą. Tinkamiausia galimybė apima: a) paaiškinimą, kaip šis teisės aktas būtų taikomas dėl naujų technologijų ir pardavimo internetu kylančiai rizikai, b) nuostatas, kuriomis didinamas gaminių atšaukimo veiksmingumas, c) suderinimą su suderintomis rinkos priežiūros taisyklėmis ir užtikrinamą, kad ekonominės veiklos vykdytojams ir elektroninėms prekyvietėms bus taikoma didesnė su gaminių sauga susijusi atsakomybė, d) standartizacijos procedūrų supaprastinimą ir e) Maisto produktus imituojančių gaminių direktyvos nuostatų įtraukimą, o jos įgyvendinimas, numatoma, turėtų tokį poveikį: kalbant apie ekonominį poveikį, numatoma, kad tinkamiausia galimybė bus labai naudinga vartotojams ir visuomenei. Apskaičiuota, kad pirmaisiais tinkamiausios galimybės įgyvendinimo metais žala vartotojams turėtų sumažėti maždaug 1,0 mlrd. EUR, o per kitą dešimtmetį – maždaug 5,5 mlrd. EUR. Taikant šią galimybę su neveiksmingu gaminių atšaukimu susijusi žala vartotojams taip pat turėtų sumažėti daugiau kaip 400 mln. EUR per metus. Be to, siūlomomis priemonėmis sumažinus nesaugių gaminių skaičių, taip pat turėtų sumažėti žala, kurią šiuo metu patiria ES vartotojai ir visuomenė dėl su gaminiais susijusių nelaimingų atsitikimų, kurių galima išvengti (šiuo metu numatomas sumažėjimas – 11,5 mlrd. EUR per metus), ir dabartinės sveikatos priežiūros išlaidos, patiriamos dėl su gaminiais susijusių sužalojimų (šiuo metu numatomas sumažėjimas – 6,7 mlrd. EUR per metus). Tiksliai įvertinti poveikį nebuvo įmanoma, nes tendencijoms nustatyti trūksta duomenų apie sužalojimus. Apskaičiuota, kad sumažinus nacionalinio įgyvendinimo skirtumus ir teisinį susiskaidymą, per metus įmonės sutaupytų 59 mln. EUR išlaidų, o rinkos priežiūros institucijos – 0,7 mln. EUR išlaidų. Apskaičiuota, kad ES įmonių (užsiimančių nesuderintų gaminių gamyba, didmenine ir mažmenine prekyba) bendrų išlaidų dydis yra 196,6 mln. EUR, o tai suma, lygi 0,02 proc. jų apyvartos pirmaisiais įgyvendinimo metais. Vėlesniais metais ES įmonių nuolatinių išlaidų dydis būtų 177,8 mln. EUR. Šios išlaidos susijusios su padidėjusiomis įmonių pareigomis, daugiausia dėl prekybos internetu, su naujomis technologijomis susijusių gaminių pardavimu, nesaugių gaminių atšaukimu ir su rinkos priežiūros taisyklių derinimu su suderintiems gaminiams taikomomis taisyklėmis. Įgyvendinant šį pasiūlymą valstybių narių rinkos priežiūros institucijos dėl padidėjusių jų įgaliojimų vykdant nesaugių gaminių rinkos priežiūrą patirtų papildomų nuolatinių išlaidų, kurių dydis per metus iš viso būtų maždaug 6,7 mln. EUR, ir tik palyginti nedidelių vienkartinių prisitaikymo ir įgyvendinimo išlaidų. •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas Šiame pasiūlyme numatyta peržiūrėti dvi esamas teisines priemones: Bendrą gaminių saugos direktyvą ir Maisto produktus imituojančių gaminių direktyvą. Siekdama supaprastinti teisės aktus, Komisija siūlo panaikinti Maisto produktus imituojančių gaminių direktyvą ir vertinti maisto produktus imituojančių gaminių saugą vadovaujantis dabartiniu pasiūlymu dėl naujo bendros gaminių saugos reglamento. Komisija taip pat nustatė keletą sričių, kuriose būtų galima sumažinti administracinę naštą ir susijusias išlaidas. Pirma, šis pasiūlymas sumažintų reguliavimo išlaidas ir naštą įmonėms, nes teisiškai privalomais aiškinimais ir reglamento, kaip priemonės, taikymu bus sumažintas reguliavimo neapibrėžtumas ir užtikrintas vienodesnis su gaminių sauga susijusių teisės aktų įgyvendinimas, palyginti su šiuo metu taikoma BGSD. Be to, suderinus suderintiems ir nesuderintiems gaminiams taikomą bendrą rinkos priežiūrą ir saugos reikalavimus bus sumažinti įgyvendinimo skirtumai ir pagerintas atsekamumas tiekimo grandinėje. Išlaidos sumažės visoms įmonėms, ypač 42 proc. įmonių, kurios pranešė apie patiriamas papildomas išlaidas, susijusias su nevienodu BGSD įgyvendinimu. Apskaičiuota, kad dėl labiau suderinto įgyvendinimo per metus būtų sutaupyta maždaug 59 mln. EUR įmonių patiriamų išlaidų (34 mln. EUR sutaupytų ES MVĮ, o 26 mln. EUR – didelės ES įmonės). Antra, įgyvendinant šį pasiūlymą bus padidintas rinkos priežiūros ir vykdymo užtikrinimo veiksmingumas valstybėse narėse, nes bus suderintos suderintų ir nesuderintų gaminių rinkos priežiūros nuostatos, bus labiau suderinti vykdymo užtikrinimo įgaliojimai, padidės atgrasomasis poveikis ir bus įgyvendintas naujas arbitražo mechanizmas. Todėl šiuo pasiūlymu mažinamos visų valstybių narių rinkos priežiūros institucijų išlaidos, ypač 16 proc. rinkos priežiūros institucijų, kurios pranešė apie dėl skirtingų suderintiems ir nesuderintiems gaminiams taikomų teisės aktų sistemų patiriamas susijusias papildomas išlaidas. Apskaičiuota, kad visoje ES valstybės narės sutaupytų 0,7 mln. EUR išlaidų per metus. Galiausiai įgyvendinus siūlomą standartizacijos proceso supaprastinimą bus sumažinta valstybių narių ir Komisijos administracinė našta. Įgyvendinus tokį ES standartizacijos proceso supaprastinimą bus pagreitintas standartizacijos darbas, todėl bus padidintas teisinis tikrumas, o įmonėms bus padedama laikytis bendrojo gaminių saugos reikalavimo. Šiame pasiūlyme nenumatyta, kad labai mažoms įmonėms ir MVĮ būtų netaikomos kokios nors pareigos. ES gaminių saugos teisės aktais nesudaromos sąlygos MVĮ taikyti ne tokią griežtą tvarką, nes, nepaisant vartotojų gaminių tiekimo grandinės pobūdžio, jie visi turi būti saugūs, kad būtų pasiektas bendras gaminių saugos ir vartotojų apsaugos tikslas. Komisija apskaičiavo, kad pirmaisiais šio pasiūlymo įgyvendinimo metais bendrų ES MVĮ su atitiktimi susijusių išlaidų (vienkartinių ir nuolatinių išlaidų) dydis būtų 111,1 mln. EUR. Vėlesniais metais ES MVĮ nuolatinių išlaidų dydis būtų apie 100 mln. EUR. Apskaičiuota, kad dėl sumažėjusių nacionalinio įgyvendinimo skirtumų ir teisinio susiskaidymo ES MVĮ sutaupytų 34 mln. EUR. Šis pasiūlymas turės praktinį poveikį tiek ekonominės veiklos vykdytojams, susijusiems su gaminiais, kuriems taikoma BGSD, tiek valstybių narių rinkos priežiūros institucijoms. Įmonės turės laikytis papildomų atsekamumo ir skaidrumo reikalavimų. Įmonėms, į rinką pateikusioms nesaugių gaminių, bus taikomi papildomi reikalavimai dėl gaminių atšaukimo. Elektroninės prekyvietės taip pat privalės nustatyti vidinius mechanizmus, kad vykdytų savo naujas su gaminių sauga susijusias pareigas. Be to, bendrojoje rinkoje pardavimus vykdančios ES nepriklausančių šalių įmonės turės taikyti tvarką, kuria būtų užtikrinama, kad yra paskirtas už ES parduodamus gaminius atsakingas ekonominės veiklos vykdytojas. Valstybių narių rinkos priežiūros institucijoms gali reikėti papildomų išteklių, kad jos galėtų vykdyti su didesne rinkos priežiūros atsakomybe ir joms suteikta nauja kompetencija susijusią veiklą. Pavyzdžiui, naujomis priemonėmis, skirtomis skaitmeninės rinkos priežiūrai, išplečiamos nacionalinių valdžios institucijų galimybės, todėl joms gali reikėti papildomų išteklių ir įgūdžių. Tačiau kadangi šie nauji įgaliojimai iš esmės derinami su esamomis rinkos priežiūros nuostatomis, taikomomis suderintiems gaminiams pagal Reglamentą (ES) 2019/1020, rinkos priežiūros institucijoms jie dažnai nėra nauji, ypač tose valstybėse narėse, kuriose tos pačios nacionalinės rinkos priežiūros institucijos jau yra atsakingos už suderintų ir nesuderintų gaminių rinkos priežiūrą. Todėl didesnė sinergija ir geresnis esamų struktūrų ir išteklių panaudojimas valstybėse narėse yra dažnesnė praktinė pasekmė, nei nauji papildomi jų poreikiai. Numatoma, kad į teisės aktų taikymo sritį įtraukus su naujomis technologijomis susijusią riziką (pvz., saugai poveikį turinčią kibernetinę riziką), valstybėse narėse išaugtų profesionalių darbuotojų ir išorės ekspertų, kurie tikrintų su naujomis technologijomis susijusių gaminių saugą, poreikis. Didžiausias poveikis būtų daromas tokiems verslo sektoriams kaip prekyba internetu ir kai kurie naujų technologijų gamybos sektoriai. Tačiau dėl suderintų ES reikalavimų poveikis jų konkurencingumui neturėtų būti didelis. Šis pasiūlymas veiksmingas tiek skaitmeniniame, tiek fiziniame pasaulyje ir juo atsižvelgiama į skaitmeninius pokyčius, ypač į prekybos internetu ir su naujomis technologijomis susijusių gaminių raidą. Spręsti su skaitmenine rinka susijusius gaminių saugos uždavinius – vienas iš pagrindinių šio pasiūlymo tikslų. Juo tobulinamos pardavimui internetu taikomos rinkos priežiūros taisyklės ir nustatomos su gaminių sauga susijusios pareigos elektroninėms prekyvietėms ir skaitmeninėje rinkoje veikiantiems mažmenininkams, siekiant padidinti internetu parduodamų gaminių saugą. Į šį pasiūlymą taip pat įtraukta dėl naujų technologijų saugai kylanti rizika ir jame paaiškinama, kaip gaminių saugos taisyklės taikomos programinei įrangai. Šis pasiūlymas visiškai atitinka įgyvendinamą ES skaitmeninę politiką, ypač pasiūlymą dėl Skaitmeninių paslaugų akto ir teisės aktus, susijusius su dirbtiniu intelektu ir daiktų internetu. Ši iniciatyva palaikoma įgyvendinamais IRT sprendimais, konkrečiai ES skubių pranešimų apie pavojingus ne maisto gaminius sistema („Saugos vartai“) ir susijusia Įmonių įspėjimo apie nesaugius gaminius sistema. •Pagrindinės teisės

Šiuo pasiūlymu siekiama stiprinti Europos vartotojų sveikatos apsaugą ir saugą ir remti jų teisę gauti informaciją. Numatoma, kad dėl aiškesnių pareigų ir geresnio gaminių saugos vykdymo užtikrinimo šiuo pasiūlymu bus daromas teigiamas poveikis vartotojų ir aplinkos apsaugai ir bus užtikrinamas aukštesnis jų apsaugos lygis, kaip numatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 37 ir 38 straipsniuose. Įmonėms pasiūlyme numatyti papildomi reikalavimai yra būtini siekiant bendro ES intereso – geresnės vartotojų apsaugos. Apskaičiuota, kad susidarysiančios su atitiktimi susijusios išlaidos, palyginti su įmonių apyvarta, būtų gana mažos. Šiais reikalavimais nedaromas poveikis laisvei užsiimti verslu ir jos proporcingumui, kaip nustatyta Chartijos 52 straipsnyje. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Įgyvendinant siūlomą reglamentą reikės, kad Komisija remtų ir lengvintų rinkos priežiūros vykdymo užtikrinimo institucijų bendradarbiavimą, įskaitant koordinuotą rinkos priežiūros veiklą, naują arbitražo mechanizmą ir tarpusavio vertinimus. Be to, šiuo pasiūlymu sudaromos sąlygos glaudžiau bendradarbiauti ir keistis informacija su ES tarptautiniais partneriais gaminių saugos srityje. Galiausiai šiame pasiūlyme numatyta priimti įgyvendinimo ir deleguotuosius aktus (susijusius su gaminių atsekamumu ir atšaukimais) ir, taikant supaprastintą standartizacijos procedūrą, galimai intensyviau vykdyti standartizacijos veiklą. Taip Komisijai bus sukurtas papildomas darbo krūvis, kuriam įveikti reikės keturių papildomų visą darbo laiką dirbančių pareigūnų (trijų administratorių ir vieno padėjėjo). Šie ištekliai bus gauti perskirsčius esamų darbuotojų užduotis ir naujai juos apmokius. Komisija taip pat finansuos elektronines sąsajas, konkrečiai sistemos „Saugos vartai“ tinklalapį, sistemos „Saugos vartai“ portalą (kuriame teikiami pranešimai apie pavojingus gaminius) ir Įmonių įspėjimo apie nesaugius gaminius sistemą, kurioje ekonominės veiklos vykdytojai teikia pranešimus rinkos priežiūros institucijoms. Papildomas šios koordinavimo veiklos ir elektroninių sąsajų išlaidas galima finansuoti iš Bendrosios rinkos programos, įgyvendinamos pagal dabartinę 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą. Panašios finansavimo galimybės taip pat gali būti įtrauktos į tolesnes programas, įgyvendinamas pagal būsimas daugiametes finansines programas. Išsami informacija pateikiama prie šio pasiūlymo pridedamoje finansinėje pažymoje. 5KITI ELEMENTAI •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka Pasiūlymo įgyvendinimas bus stebimas remiantis iš anksto nustatytais pagrindiniais vykdymo rodikliais. Komisija atlieka tyrimą, siekdama apibrėžti bendrą galimų ir tinkamų vykdymo užtikrinimo rodiklių rinkinį gaminių saugos srityje, dėl kurio turi būti susitarta su valstybėmis narėmis. Be reguliarios stebėsenos ir ataskaitų teikimo, praėjus penkeriems metams nuo tada, kai valstybės narės pradėjo įgyvendinimą, siūloma atlikti šios teisėkūros priemonės veiksmingumo, efektyvumo, tinkamumo, nuoseklumo ir kuriamos ES pridėtinės vertės vertinimą. Komisija padės įgyvendinti pasiūlymą koordinuodama Vartotojų saugos tinklo veiklą (tolesnes įgyvendinimo priemones, valstybių narių keitimąsi geriausia patirtimi ir kt.) ir koordinuotą rinkos priežiūros veiklą (CASP, koordinuota veikla gaminių saugos srityje). •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas Siūlomą reglamentą sudaro 11 skyrių, kuriuose išdėstyti 47 straipsniai. I skyrius. Bendrosios nuostatos Šiame skyriuje aprašoma siūlomo reglamento taikymo sritis ir pagrindinės sąvokos. Jame numatyta su visais į jo taikymo sritį patenkančiais gaminiais susijusi apsauga, nustatant reikalavimus, kuriais užtikrinama vartotojų gaminių, taigi ir vartotojų, sauga. Jame pateikiamos taisyklės dėl šio reglamento taikymo nesuderintiems teisės aktams. Jame atnaujinamos Direktyvoje 2001/95/EB taikomos apibrėžtys, visų pirma siekiant atsižvelgti į kitokią gaminio apibrėžties taikymo sritį, ir pateikiama speciali elektroninės prekyvietės apibrėžtis. II skyrius. Saugos reikalavimai Jame nustatomas bendrasis saugos reikalavimas, patvirtinama ES oficialiajame leidinyje paskelbtų standartų svarba dėl juose pateikiamos saugos prielaidos ir atnaujinami gaminių saugos vertinimo apsektai, panaikinus Direktyvą 87/357/EEB į rizikos vertinimą įtraukiant maisto produktus imituojančius gaminius. Dėl galimos su naujomis technologijomis grindžiamais gaminiais susijusios rizikos taip pat nustatyti nauji gaminių saugos vertinimo aspektai. III skyrius. Ekonominės veiklos vykdytojų pareigos 1 skirsnis Šiame skirsnyje nustatomos ekonominės veiklos vykdytojų pareigos, išskyrus tuos ekonominės veiklos vykdytojus, kurie patenka į Reglamento (ES) 2019/1020 taikymo sritį. Taip siekiama išvengti prieštaravimo tarp šiame skyriuje nustatytų pareigų ir panašių pareigų, nustatytų derinamuosiuose teisės aktuose. Be bendresnio pobūdžio ekonominės veiklos vykdytojų pareigų užtikrinti gaminių saugą, jame pateikiama esminio pakeitimo sąvoka, kuria numatoma, kad tokio pakeitimo atveju atsakomybė už gaminio saugą tenka jį pakeitusiam asmeniui. Be to, į Reglamento (ES) 2019/1020 4 straipsnyje nustatytos atsakingo asmens sąvokos taikymo sritį įtraukiami nesuderinti gaminiai. Tai yra būtina gaminių tiekimo rinkai sąlyga, siekiant spręsti tiesioginio importo iš trečiųjų šalių klausimus. Šiame skyriuje taip pat pateikiamos pagrindinės gaminių atsekamumo nuostatos, daugiausiai perkeltos iš Sprendimo 768/2008/EB, ir galimybė taikyti griežtesnę atsekamumo sistemą gaminiams, kurie gali kelti rimtą pavojų žmonių sveikatai ir saugai, ją priimant deleguotuoju aktu.

2 skirsnis Šiame skirsnyje išdėstytos ekonominės veiklos vykdytojų pareigos, kurios taip pat taikomos ekonominės veiklos vykdytojams, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/1020. Tai yra pareigos, kurios neturi atitikmens suderintuose sektoriuose, todėl jas taikant šiame sektoriuje nekiltų prieštaravimų. Tai susiję su ekonominės veiklos vykdytojų pareigomis nuotolinės prekybos ir nelaimingų atsitikimų atveju. IV skyrius. Elektroninės prekyvietės Šiame skyriuje apibūdinamas elektroninių prekyviečių vaidmuo ir nustatomos konkrečios jų pareigos. V skyrius. Rinkos priežiūra ir įgyvendinimas Šiame skyriuje iš Reglamento (ES) 2019/1020 dėl rinkos priežiūros pilnai perkeliami ir pritaikomi IV, V ir VI skyriai. Taip siekiama suderintiems ir nesuderintiems gaminiams sukurti, kiek įmanoma, bendras taisykles. VI skyrius. Skubių pranešimų sistema „Saugos vartai“ Šiame skyriuje nustatomas keitimosi informacija apie pavojingą gaminį principas, o sistemos RAPEX pavadinimas pakeičiamas į „Saugos vartai“, išlaikant sistemos savybes. Į pasiūlymą įtraukiami konkretesni terminai. Skyriuje aiškiau apibrėžiamas sistemos „Saugos vartai“ ir Rinkos priežiūros informacinės ryšių sistemos (ICSMS) ryšys, taip pat paaiškinama, kad valstybių narių valdžios institucijos gali nuspręsti bendros ryšių palaikymo tarnybos užduotis pavesti vykdyti sistemos „Saugos vartai“ nacionaliniam informaciniam punktui. VII skyrius. Komisijos vaidmuo ir vykdymo užtikrinimo veiksmų koordinavimas Šiame skyriuje Komisijai numatyta galimybė kilus rimtai rizikai, kurios nepavyksta tinkamai suvaldyti taikant atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) priemones arba taikant kitą procedūrą pagal ES teisės aktus, patvirtinti priemones įgyvendinimo aktais. Ši galimybė jau numatyta BGSD, tačiau siūlomame reglamente patikslinama jos taikymo sritis. Į V skyrių taip pat įtrauktas savanoriškas arbitražo mechanizmas, kurį taikant valstybės narės gali teikti klausimus Komisijai dėl su gaminiais susijusios rizikos nustatymo ar lygio, jei skiriasi rizikos vertinimai. Taip dėl pavojingų gaminių ES lygmeniu bus įmanoma imtis vienodesnių veiksmų. VIII skyrius. Teisė gauti informaciją ir teisių gynimo priemonė Šiame skyriuje pateikiamos nuostatos dėl informacijos teikimo vartotojams. Jame patvirtinamas Komisijos ir valstybių narių įsipareigojimas vartotojams teikti informaciją apie gaminių keliamą pavojų sveikatai ir saugai. Jame taip pat nustatomas valstybių narių įsipareigojimas suteikti vartotojams galimybę teikti skundus kompetentingoms nacionalinėms institucijoms. Taip patvirtinama jau veikiančios sistemos „Saugos vartai“ svetainės aprėptis ir ji dar išplečiama, pridedant naują skyrių, kuriame vartotojai gali susipažinti su informacija apie įspėjimus ir gaminių atšaukimus, kurią pateikė patys ekonominės veiklos vykdytojai. Kalbant apie gaminių atšaukimus, naujomis nuostatomis stengiamasi pagerinti jų veiksmingumą, taip užtikrinant, kad vartotojams teikiama informacija yra išsamesnė ir plačiau prieinama, taip pat tobulinant vartotojams prieinamų teisių gynimo priemonių sistemą. IX skyrius. Tarptautinis bendradarbiavimas Šiame skyriuje pateikiamas teisinis pagrindas, kuriuo remdamasi Komisija gali nustatyti bendradarbiavimo formas, siekdama gerinti gaminių saugą. Toks bendradarbiavimas gali būti įgyvendinamas, be kita ko, imantis bendrų vykdymo užtikrinimo veiksmų, teikiant techninę paramą, keičiantis pareigūnais ir informacija apie pavojingus gaminius, ypač sistemoje „Saugos vartai“ talpinama informacija. Šiuo atžvilgiu nuostatoje numatytas arba visapusiškas dalyvavimas sistemoje „Saugos vartai“, arba keitimasis pasirinkta informacija. X skyrius. Finansinės nuostatos Siūlomame reglamente numatyta, kad Komisija finansuos veiklą, susijusią su visais klausimais, patenkančiais į jo taikymo sritį. Į reglamento pasiūlymą įtrauktos bendrosios nuostatos dėl ES finansinių interesų apsaugos. XI skyrius. Baigiamosios nuostatos Šiame skyriuje visų pirma nustatyta sankcijų sistema. Pripažįstant, kad sankcijos nustatomos nacionaliniu lygmeniu, šiame skyriuje pateikiamas pagrindinis sankcijų taikymo principas, visų pirma sankcijų nustatymo kriterijai, pažeidimų, už kuriuos turi būti taikomos sankcijos, rūšys, maksimalios sankcijos ribos nustatymo kriterijai, taip pat galimybė skirti periodines baudas. 2021/0170 (COD)

Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl bendros gaminių saugos, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1025/2012 bei panaikinamos Tarybos direktyva 87/357/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/95/EB





(Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1)Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/95/EB nustatyta, kad vartotojų gaminiai turi būti saugūs, o valstybių narių rinkos priežiūros institucijos privalo imtis veiksmų dėl nesaugių gaminių, taip pat keistis informacija naudodamosi Sąjungos skubaus keitimosi informacija sistema RAPEX; (2)Direktyvą 2001/95/EB reikia peržiūrėti ir atnaujinti, atsižvelgiant į pokyčius, susijusius su naujomis technologijomis ir pardavimu internetu, siekiant užtikrinti, kad ji derėtų su Sąjungos derinamaisiais teisės aktais ir standartizacijos teisės aktais, atsižvelgiant į jų pokyčius, kad būtų užtikrintas geresnis gaminių atšaukimo veikimas, taip pat aiškesnė sistema dėl maisto produktus imituojančių gaminių, iki šiol reglamentuotų Tarybos direktyva 87/357/EEB. Siekiant aiškumo, Direktyva 2001/95/EB ir Direktyva 87/357/EEB turėtų būti panaikintos ir pakeistos šiuo reglamentu; (3)reglamentas yra tinkama teisinė priemone, nes juo nustatomos aiškios ir išsamios taisyklės, kuriomis valstybėms narėms neleidžiama į nacionalinę teisę perkelti skirtingų nuostatų. Pasirinkus reglamentą, o ne direktyvą, taip pat lengviau užtikrinti suderinamumą su rinkos priežiūros teisės aktų sistema, taikoma gaminiams, kuriems taikomi Sąjungos derinamieji teisės aktai, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2019/1020, nes jiems taikytina teisinė priemonė yra tos pačios rūšies, t. y. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1020. Galiausiai tokiu pasirinkimu reguliavimo našta bus dar labiau sumažinta nuosekliai taikant gaminių saugos taisykles visoje ES; (4)šios priemonės tikslas – prisidėti siekiant Sutarties 169 straipsnyje nurodytų tikslų. Visų pirma, ja turėtų būti siekiama užtikrinti vartotojų sveikatą ir saugą ir vidaus rinkos veikimą vartotojams skirtų gaminių srityje; (5)šiuo reglamentu turėtų būti siekiama apsaugoti vartotojus ir jų saugą, nes tai vienas iš pagrindinių ES teisės aktų sistemos principų, įtvirtintų ES pagrindinių teisių chartijoje. Pavojingi gaminiai gali turėti labai neigiamų pasekmių vartotojams ir piliečiams. Visi vartotojai, įskaitant pažeidžiamiausius vartotojus, kaip antai vaikus, vyresnio amžiaus asmenis arba negalią turinčius asmenis, turi teisę į saugius gaminius. Vartotojai turėtų turėti pakankamai priemonių tokioms teisėms pasinaudoti, o valstybės narės – atitinkamas priemones, kad galėtų užtikrinti šio reglamento vykdymą; (6)nors rengiami konkretiems sektoriams skirti Sąjungos teisės aktai, susiję su konkrečių gaminių ar gaminių kategorijų saugos aspektais, praktiškai neįmanoma priimti teisės aktų, kuriais Sąjungoje būtų reglamentuojami visi esami arba galbūt dar tik pasirodysiantys vartotojų gaminiai. Todėl vis dar būtina horizontalaus pobūdžio teisės aktų sistema, kad būtų pašalintos spragos ir užtikrinta trūkstama vartotojų apsauga, visų pirma aukštas vartotojų saugos ir sveikatos apsaugos lygis, kaip reikalaujama SESV 114 ir 169 straipsniuose; (7)tuo pačiu metu dėl gaminių, kuriems taikomi konkretiems sektoriams skirti Sąjungos derinamieji teisės aktai, atskirų šio reglamento dalių taikymo sritis turėtų būti aiškiai apibrėžta, kad būtų išvengta nuostatų sutapimo ir neaiškios teisės aktų sistemos; (8)nors kai kurios nuostatos, pavyzdžiui, nuostatos, susijusios su didžiąja dalimi ekonominės veiklos vykdytojų pareigų, neturėtų būti taikomos gaminiams, kuriems taikomi Sąjungos derinamieji teisės aktai, nes jie jau yra reglamentuojami tokiais teisės aktais, siekiant papildyti Sąjungos derinamuosius teisės aktus, turėtų būti taikomos tam tikros kitos nuostatos. Visų pirma bendrasis gaminių saugos reikalavimas ir susijusios nuostatos turėtų būti taikomi vartotojų gaminiams, kuriems taikomi Sąjungos derinamieji teisės aktai, jei tie teisės aktai nėra taikomi tam tikroms rizikos rūšims. Šio reglamento nuostatos, susijusios su elektroninių prekyviečių pareigomis, su nelaimingais atsitikimais susijusiomis ekonominės veiklos vykdytojų pareigomis, vartotojų teise gauti informaciją, taip pat vartotojų gaminių atšaukimu, turėtų būti taikomos gaminiams, kuriems taikomi Sąjungos derinamieji teisės aktai, kai tokiuose teisės aktuose nėra konkrečių nuostatų, kuriose būtų nustatytas tas pats tikslas. Taip pat sistema RAPEX jau yra naudojama įgyvendinant Sąjungos derinamuosius teisės aktus, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1020 20 straipsnyje, todėl šiame reglamente pateikiamos nuostatos, kuriomis reglamentuojama sistema „Saugos vartai“ ir jos veikimas, turėtų būti taikomos įgyvendinant Sąjungos derinamuosius teisės aktus; (9)Reglamento (ES) 2019/1020 VII skyriaus nuostatos, kuriomis nustatomos į Sąjungos rinką patenkančių gaminių kontrolės taisyklės, jau yra tiesiogiai taikomos gaminiams, kuriems taikomas šis reglamentas, ir šiuo reglamentu neketinama keisti tokių nuostatų. Reglamento (ES) 2019/1020 VII skyriaus stabilumas yra ypač svarbus, atsižvelgiant į tai, kad už šią kontrolę atsakingos institucijos (kurios beveik visose valstybėse narėse yra muitinės) ją atlieka remdamosi rizikos analize, nurodyta Reglamento (ES) Nr. 952/2013 (Sąjungos muitinės kodeksas) 46 ir 47 straipsniuose, įgyvendinimo teisės aktuose ir atitinkamose rekomendacijose. Atsižvelgiant į didelį į muitų teritoriją įvežamų ir iš jos išvežamų prekių kiekį, atliekant muitinį tikrinimą šis rizika grindžiamas metodas yra labai svarbus, todėl atsižvelgiant į nustatytus prioritetus taikomos konkrečios kontrolės priemonės. Tai, kad Reglamento 2019/1020 VII skyrius reglamentu visai nekeičiamas, jame tiesiogiai nurodant muitinės teisės aktuose nustatytą rizika grindžiamą metodą, praktiškai reiškia, kad valdžios institucijos (įskaitant muitines), atsakingos už gaminių, patenkančių į Sąjungos rinką, kontrolę, atsižvelgdamos į rizikos pasireiškimo tikimybę ir padarinius, turėtų atlikti tik rizikingiausių gaminių muitinį tikrinimą, taip užtikrindamos savo veiklos veiksmingumą ir efektyvumą, taip pat savo galimybes atlikti tokią kontrolę;

(10)atsargumo principas yra svarbus principas, taikomas siekiant užtikrinti gaminių ir vartotojų saugą, todėl taikydami šį reglamentą visi atitinkami subjektai turėtų į jį tinkamai atsižvelgti; (11)atsižvelgiant taip pat į plačią sveikatos sąvokos taikymo sritį, taikant šį reglamentą į aplinkai dėl gaminio kylantį pavojų reikėtų atsižvelgti tiek, kiek jis taip pat gali galiausiai kelti pavojų vartotojų sveikatai ir saugai; (12)gaminiams, sukurtiems tik profesionaliam naudojimui, bet palaipsniui patekusiems į vartotojų rinką, turėtų būti taikomas šis reglamentas, nes jie gali kelti pavojų vartotojų sveikatai ir saugai, kai yra naudojami pagrįstai numatomomis naudojimo sąlygomis; (13)maistui, pašarams ir susijusioms sritims skirtais Sąjungos teisės aktais yra nustatyta speciali sistema, kuria užtikrinama juose reglamentuojamų gaminių sauga. Todėl maistui ir pašarams šis reglamentas neturėtų būti taikomas, išskyrus medžiagas ir gaminius, skirtus liestis su maistu, kiek tai susiję su rizika, kuriai netaikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1935/2004 arba kiti konkrečiai maisto produktams skirti teisės aktai, kurie taikomi tik cheminio ir biologinio pobūdžio su maistu susijusiai rizikai; (14)prieš pateikiant rinkai vaistus atliekamas jų vertinimas, įskaitant specialų rizikos ir naudos vertinimą. Todėl jie neturėtų patekti į šio reglamento taikymo sritį; (15)orlaiviams, nurodytiems Reglamento (ES) 2018/1139 2 straipsnio 3 dalies d punkte, taikoma valstybių narių reguliavimo kontrolė, atsižvelgiant į jų keliamą ribotą riziką civilinės aviacijos saugai. Todėl jie neturėtų patekti į šio reglamento taikymo sritį; (16)šiame reglamente nustatyti reikalavimai turėtų būti taikomi naudotiems gaminiams arba taisomiems, atnaujintiems arba perdirbtiems gaminiams, kurie vykdant komercinę veiklą vėl patenka į tiekimo grandinę, išskyrus tuos gaminius, kurių atitikties pažangiausiems saugos standartams vartotojas pagrįstai negali tikėtis, pavyzdžiui, antikvariniai daiktai arba gaminiai, kurie rinkai pateikiami kaip taisytini arba atnaujintini; (17)Direktyvai 87/357/EEB dėl vartotojų gaminių, kurie nėra maisto produktai, tačiau yra panašūs į juos ir gali būti su jais taip supainioti, kad vartotojai, ypač vaikai, juos gali įsidėti į burną, čiulpti arba nuryti ir dėl to gali, pavyzdžiui, paspringti, apsinuodyti, pradurti ar užkimšti virškinamąjį traktą, būdingi prieštaringi aiškinimai. Be to, ji buvo priimta, kai vartotojų gaminių saugai skirtos teisės aktų sistemos taikymo sritis buvo labai ribota. Todėl Direktyva 87/357/EEB turėtų būti panaikinta; (18)šis reglamentas neturėtų būti taikomas paslaugoms. Tačiau, kad vartotojų saugos ir sveikatos apsaugos tikslai būtų tikrai pasiekti, gaminiai, kurie vartotojams tiekiami arba siūlomi kartu su teikiamomis paslaugomis, įskaitant gaminius, su kuriais vartotojai susiduria tiesiogiai, kai jiems teikiamos paslaugos, turėtų būti įtraukti į šio reglamento taikymo sritį. Į šio reglamento taikymo sritį neturėtų būti įtraukti įrenginiai, kuriais vartotojai važiuoja ar keliauja ir kuriuos naudoja paslaugos teikėjas, kadangi jie turėtų būti vertinami kartu su teikiamos paslaugos sauga; (19)su kitais daiktais susiejami daiktai arba neįmontuoti daiktai, kurie turi poveikį kito daikto veikimui, gali kelti pavojų gaminio saugai. Į šį aspektą turėtų būti deramai atsižvelgiama, nes jis gali kelti riziką. Sąsajos ir tarpusavio priklausomybė, kuriuos daiktas gali turėti su atskirai gaminamais ir parduodamais daiktais, neturėtų kenkti jo saugai; (20)naujos technologijos taip pat kelia naują riziką vartotojų sveikatai ir saugai arba keičia esamos rizikos pasireiškimo būdą, pavyzdžiui, neteisėta išorinė prieiga prie gaminio arba jo savybių keitimas; (21)pagal Pasaulio sveikatos organizacijos pateikiamą apibrėžtį, sveikata yra visiškos fizinės, protinės ir socialinės gerovės būsena, o ne tik ligos arba negalios nebuvimas. Šia apibrėžtimi patvirtinama, kad kuriant naujas technologijas vartotojų sveikatai gali kilti nauja rizika, pavyzdžiui, psichologinė, vystymosi, ypač vaikų atveju, protinė, depresijos, nemigos arba pakitusios smegenų funkcijos rizika; (22)konkrečios kibernetinės rizikos, turinčios poveikį vartotojų saugai, taip pat protokolų ir sertifikavimo klausimus galima spręsti sektorių teisės aktais. Tačiau sektorių teisės aktuose esant spragų, turėtų būti užtikrinama, kad ekonominės veiklos vykdytojai, kurdami gaminius, ir nacionalinės valdžios institucijos, juos vertindamos, atsižvelgtų į su naujomis technologijomis susijusią riziką, kad būtų užtikrinta, kad atlikus gaminio pakeitimus jis netaptų nesaugus; (23)gaminių sauga turėtų būti vertinama atsižvelgiant į visus svarbius aspektus, konkrečiai į jų savybes ir pateikimą, taip pat į specifinius tam tikrų kategorijų vartotojų, kurie gali naudoti gaminius, ypač tvaikų, vyresnio amžiaus asmenų ir negalią turinčių asmenų, poreikius ir jiems kylančią riziką. Taigi, jei reikia pateikti konkrečią informaciją, kad tam tikros kategorijos asmenims būtų užtikrinta gaminių saugą, vertinant gaminių saugą taip pat reikėtų atsižvelgti į šios informacijos pateikimą ir jos prieinamumą. Gaminių sauga turėtų būti vertinama atsižvelgiant į tai, ar yra poreikis gaminių saugą išlaikyti visą jų naudojimo laiką; (24)ekonominės veiklos vykdytojams, atsižvelgiant į atitinkamas jų funkcijas tiekimo grandinėje, turėtų būti taikomos su gaminių sauga susijusios pareigos, kad būtų užtikrinta aukšto lygio vartotojų sauga ir sveikatos apsauga. Visi tiekimo ir platinimo grandinėje dalyvaujantys ekonominės veiklos vykdytojai turėtų imtis atitinkamų priemonių, kad užtikrintų, jog rinkai tieks tik saugius ir šio reglamento reikalavimus atitinkančius gaminius. Būtina aiškiai ir proporcingai paskirstyti pareigas, kurios atitiktų kiekvieno ekonominės veiklos vykdytojo funkcijas tiekimo ir platinimo procese; (25)nuotolinė prekyba, įskaitant pardavimą internetu, taip pat turėtų būti įtraukta į šio reglamento taikymo sritį. Pardavimui internetu nuosekliai ir stabiliai augant, ėmė rastis nauji verslo modeliai ir nauji rinkos dalyviai, kaip antai elektroninės prekyvietės; (26)elektroninės prekyvietės, kuriomis naudodamiesi ekonominės veiklos vykdytojai gali pasiekti neribotą vartotojų skaičių, vaidina svarbų vaidmenį tiekimo grandinėje, taigi ir gaminių saugos sistemoje; (27)atsižvelgiant į svarbų elektroninių prekyviečių vaidmenį – tarpininkavimą prekybininkams parduodant gaminius vartotojams, – tokie dalyviai turėtų prisiimti daugiau atsakomybės kovojant su pavojingų gaminių pardavimu internetu. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/31/EB nustatoma bendra elektroninės prekybos sistema ir tam tikros interneto platformų pareigos. Reglamentu [… /…] dėl bendrosios skaitmeninių paslaugų rinkos (Skaitmeninių paslaugų aktas), kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2000/31/EB, reglamentuojama tarpininkavimo paslaugų internete teikėjų atsakomybė ir atskaitomybė dėl neteisėto turinio, įskaitant nesaugius gaminius. Tas reglamentas taikomas nepažeidžiant Sąjungos teisės aktais dėl vartotojų apsaugos ir gaminių saugos nustatytų taisyklių. Atitinkamai, remiantis tame reglamente numatyta horizontalia teisine sistema ir atsižvelgiant į to reglamento [1 straipsnio 5 dalies h punktą], turėtų būti nustatyti konkretūs reikalavimai, būtini siekiant veiksmingai kovoti su pavojingų gaminių pardavimu internetu; (28)2018 m. pasirašytame Įsipareigojime užtikrinti produktų saugą, prie kurio nuo to laiko prisijungė daugybė prekyviečių, numatomi savanoriški įsipareigojimai dėl gaminių saugos. Įsipareigojimo užtikrinti produktų saugą vaidmuo didinant vartotojų apsaugą nuo internetu parduodamų pavojingų gaminių pasitvirtino. Vis dėlto kadangi šis įsipareigojimas yra savanoriško pobūdžio ir savanoriškais pagrindais jį prisiėmė tik nedidelis skaičius elektroninių prekyviečių, jo veiksmingumas nėra didelis ir juo negalima užtikrinti vienodų sąlygų; (29)elektroninės prekyvietės turėtų imtis reikiamų priemonių dėl jų elektroninėse sąsajose esančio turinio, susijusio su gaminių sauga, vykdydamos šiuo reglamentu nustatytas konkrečias pareigas. Todėl visoms elektroninėms prekyvietėms turėtų būti nustatytos išsamaus patikrinimo pareigos, susijusios su jų elektroninėse sąsajose esančiu turiniu, susijusiu su gaminių sauga;

(30)be to, siekiant užtikrinti veiksmingą rinkos priežiūrą, elektroninės prekyvietės turėtų užsiregistruoti portale „Saugos vartai“ ir tame pačiame portale nurodyti informaciją apie savo vieną bendrą informacinį punktą, kad būtų lengviau perduoti informaciją gaminių saugos klausimais. Šiame reglamente numatytas vienas bendras informacinis punktas gali sutapti su kontaktiniu centru, numatytu Reglamento (ES).../... [Skaitmeninių paslaugų aktas] [10 straipsnyje], nekeliant pavojaus tikslui greitai ir konkrečiai spręsti su gaminių sauga susijusius klausimus; (31)kad elektroninės prekyvietės galėtų vykdyti savo pareigas pagal šį reglamentą, visų pirma užtikrinti, kad būtų laiku ir veiksmingai laikomasi valdžios institucijų nurodymų, tvarkomi kitų trečiųjų šalių pranešimai ir bendradarbiaujama su rinkos priežiūros institucijomis taisomųjų priemonių atveju, elektroninės prekyvietės turėtų turėti vidaus mechanizmą, skirtą su gaminių sauga susijusiems klausimams spręsti; (32)šiuo reglamentu elektroninėms prekyvietėms nustatytos pareigos neturėtų būti nei bendra pareiga stebėti informaciją, kurią jos perduoda ar saugo, nei aktyviai ieškoti faktų arba aplinkybių, rodančių neteisėtą veiklą, pavyzdžiui, pavojingų gaminių pardavimą internetu. Vis dėlto elektroninės prekyvietės, faktiškai sužinojusios apie neteisėtą turinį arba, žalos atlyginimo ieškinių atveju, apie jį informuotos, visų pirma tais atvejais, kai elektroninė prekyvietė buvo informuota apie faktus arba aplinkybes, kuriais remdamasis rūpestingas ekonominės veiklos vykdytojas turėtų nustatyti atitinkamą neteisėtumą, siekdamas būti atleistas nuo atsakomybės už prieglobos paslaugų teikimą pagal Elektroninės prekybos direktyvą ir [Skaitmeninių paslaugų aktą], turėtų skubiai pašalinti su pavojingais gaminiais susijusį turinį iš savo elektroninių sąsajų. Elektroninės prekyvietės, pagal Reglamento (ES).../... [Skaitmeninių paslaugų akto] [14 straipsnį] gavusios pranešimų dėl turinio, susijusio su nesaugiais gaminiais, turėtų juos tvarkyti per papildomus šiame reglamente nustatytus terminus; (33)Reglamento (ES) 2019/1020 14 straipsnio 4 dalimi rinkos priežiūros institucijoms suteikiami įgaliojimai, kai nėra kitų veiksmingų priemonių, kuriomis būtų galima pašalinti rimtą pavojų, reikalauti iš elektroninės sąsajos pašalinti turinį, kuriame nurodyti susiję gaminiai, arba reikalauti pateikti aiškų įspėjimą galutiniams paslaugų gavėjams, kai jie jungiasi prie elektroninės sąsajos. Reglamento (ES) 2019/1020 14 straipsnio 4 dalimi rinkos priežiūros institucijoms suteikti įgaliojimai taip pat turėtų būti taikomi šiame reglamente. Siekiant užtikrinti veiksmingą rinkos priežiūrą taikant šį reglamentą ir išvengti pavojingų gaminių Sąjungos rinkoje, šis įgaliojimas turėtų būti taikomas visais atvejais, kai tai būtina ir neprieštaraujama proporcingumo principui, taip pat nerimtą pavojų keliantiems gaminiams. Labai svarbu, kad elektroninės prekyvietės kuo skubiau vykdytų tokius nurodymus. Todėl šiuo atžvilgiu šiame reglamente nustatomi privalomi terminai, nedarant poveikio galimybei pačiame nurodyme nustatyti trumpesnį terminą. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Skaitmeninių paslaugų akto [8 straipsnį]; (34)net jei sistemoje „Saugos vartai“ pateiktoje informacijoje nėra nurodyto tikslaus universaliojo ištekliaus adreso (URL) ir, prireikus, papildomos informacijos, pagal kurią būtų galima nustatyti atitinkamą neteisėtą turinį, elektroninės prekyvietės vis tiek turėtų atsižvelgti į perduotą informaciją, pavyzdžiui, produktų identifikatorius, jei jie pateikti, ir kitą gaminių atsekamumui naudojamą informaciją, taikydamos bet kokias priemones, kurias priima savo iniciatyva ir kuriomis siekiama aptikti ir atpažinti jų prekyvietėje siūlomus pavojingus gaminius, ir, jei reikia, juos pašalinti arba panaikinti prieigą prie jų; (35)įgyvendindamas Reglamento (ES).../... [Skaitmeninių paslaugų akto] [19 straipsnį] ir siekdamas atsižvelgti į internetu parduodamų gaminių saugą, skaitmeninių paslaugų koordinatorius turėtų suteikti patikimų pranešėjų statusą visų pirma vartotojų organizacijoms ir vartotojų interesus atstovaujančioms asociacijoms, joms pateikus prašymą, jeigu įvykdytos tame straipsnyje nustatytos sąlygos; (36)gaminių atsekamumas yra labai svarbus siekiant užtikrinti veiksmingą pavojingų gaminių rinkos priežiūrą ir taisomuosius veiksmus. Nuo pavojingų gaminių vartotojai taip pat turėtų būti vienodai apsaugoti neelektroniniuose ir elektroniniuose prekybos kanaluose, be kita ko, perkant gaminius elektroninėse prekyvietėse. Remiantis Reglamento (ES).../... [Skaitmeninių paslaugų akto] nuostatomis dėl prekiautojų atsekamumo, elektroninės prekyvietės neturėtų savo platformose įtraukti į sąrašą tų gaminių, kuriuos parduodantys prekiautojai nepateikia visos informacijos, susijusios su gaminių sauga ir atsekamumu, kaip nurodyta šiame reglamente. Tokia informacija turėtų būti pateikiama kartu su į sąrašą įtrauktais gaminiais, kad vartotojai turėtų prieigą prie vienodos informacijos elektroniniuose ir neelektroniniuose kanaluose. Tačiau elektroninė prekyvietė neturėtų būti atsakinga už pačios informacijos išsamumo, teisingumo ir tikslumo tikrinimą, nes pareiga užtikrinti gaminių atsekamumą tenka prekiautojui; (37)taip pat svarbu, kad elektroninės prekyvietės gaminių saugos klausimais glaudžiai bendradarbiautų su rinkos priežiūros institucijomis, teisėsaugos institucijomis ir atitinkamais ekonominės veiklos vykdytojais. Pagal Reglamento (ES) 2019/1020 7 straipsnio 2 dalį, informacinės visuomenės paslaugų teikėjams nustatyta pareiga bendradarbiauti su rinkos priežiūros institucijomis dėl gaminių, kuriems taikomas tas reglamentas, todėl ji turėtų būti nustatyta dėl visų vartotojų gaminių. Pavyzdžiui, rinkos priežiūros institucijos nuolat tobulina technologines priemones, kurias jos naudoja vykdydamos skaitmeninės rinkos priežiūrą, kad nustatytų internetu parduodamus pavojingus gaminius. Kad šios priemonės veiktų, elektroninės prekyvietės turėtų suteikti prieigą prie savo sąsajų. Be to, gaminių saugos tikslais rinkos priežiūros institucijos taip pat gali perimti elektroninių prekyviečių duomenis; (38)už Sąjungos ribų įsisteigusių ekonominės veiklos vykdytojų vykdoma tiesioginė prekyba internetu apsunkina rinkos priežiūros institucijų darbą kovojant su pavojingais gaminiais Sąjungos rinkoje, nes daugeliu atvejų ekonominės veiklos vykdytojai nėra įsisteigę Sąjungoje ir joje neturi savo teisinio atstovo. Todėl būtina užtikrinti, kad rinkos priežiūros institucijos turėtų tinkamus įgaliojimus ir priemones, kad galėtų veiksmingai spręsti pavojingų gaminių pardavimo internetu problemą. Veiksmingam šio reglamento vykdymui užtikrinti Reglamento 2019/1020 4 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nustatyta pareiga turėtų būti taikoma ir gaminiams, kurie nepatenka į Sąjungos derinamųjų teisės aktų taikymo sritį, siekiant užtikrinti, kad Sąjungoje būtų įsisteigęs atsakingas ekonominės veiklos vykdytojas, kuriam būtų pavestos su tokiais gaminiais susijusios užduotys, kuris palaikytų ryšį su rinkos priežiūros institucijomis ir laiku atliktų konkrečias užduotis; (39)Sąjungoje įsisteigusio ir už gaminius, kuriems taikomas šis reglamentas, atsakingo ekonominės veiklos vykdytojo kontaktinė informacija turėtų būti pateikta kartu su gaminiu, kad būtų lengviau atlikti patikrinimus visoje tiekimo grandinėje; (40)tais atvejais, kai ekonominės veiklos vykdytojai arba rinkos priežiūros institucijos gali rinktis iš įvairių taisomųjų veiksmų, pirmenybė turėtų būti teikiama tvariausiems veiksmams, kuriais daromas mažiausias poveikis aplinkai, pavyzdžiui, gaminio taisymui, jei dėl jo nesumažėtų gaminio saugos lygis; (41)bet kuris ekonominės veiklos vykdytojas, pateikiantis rinkai jo vardą arba prekių ženklą turintį gaminį arba gaminį pakeičiantis taip, kad šis pokytis gali turėti poveikį šiuo reglamentu nustatytų reikalavimų atitikčiai, turėtų būti laikomas gamintoju ir turėtų prisiimti gamintojo pareigas; (42)ekonominės veiklos vykdytojai turėtų nusistatyti vidines atitikties procedūras, kuriomis ekonominės veiklos vykdytojai savo organizacijos lygmeniu užtikrina veiksmingą ir greitą savo įsipareigojimo vykdymą, taip pat sąlygas, reikalingas laiku reaguoti į pavojingą gaminį; (43)ekonominės veiklos vykdytojams tiekiant gaminius rinkai, kartu su atitinkamais siūlomais gaminiais turėtų būti pateikiama būtiniausia informacija apie gaminių saugą ir atsekamumą. Tai neturėtų pažeisti informacijos teikimo reikalavimų, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2011/83/ES, pavyzdžiui, reikalavimo pateikti informaciją apie pagrindines prekės ypatybes, tiek, kiek tikslinga laikmenos ir prekės atžvilgiu; (44)užtikrinus gaminių visoje tiekimo grandinėje identifikavimą ir atsekamumą, sudaromos sąlygos nustatyti ekonominės veiklos vykdytojus ir pavojingiems gaminiams taikyti veiksmingus taisomuosius veiksmus, kaip antai konkrečių gaminių atšaukimą iš rinkos. Gaminių identifikavimas ir atsekamumas užtikrina, kad vartotojai ir ekonominės veiklos vykdytojai gaus tikslią informaciją apie pavojingus gaminius, o tai didina pasitikėjimą rinka ir leidžia išvengti nereikalingų prekybos sutrikimų. Todėl gaminiai turi būti su juos identifikuoti leidžiančia informacija, įskaitant gamintojo ir, jeigu taikoma, importuotojo identifikavimą. Tokie atsekamumo reikalavimai galėtų būti sugriežtinti tam tikriems gaminiams. Gamintojai taip pat turėtų parengti su savo gaminiais susijusius techninius dokumentus, kuriuose turėtų būti pateikta informacija, kuria įrodoma, kad jų gaminys yra saugus; (45)rinkos priežiūros teisinės sistemos, skirtos gaminiams, kuriems taikomi Sąjungos derinamieji teisės aktai ir Reglamentas (ES) 2019/1020, ir gaminiams, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti kiek galima labiau suderintos. Todėl rinkos priežiūros veiklos, pareigų, įgaliojimų, priemonių ir rinkos priežiūros institucijų bendradarbiavimo srityse būtina panaikinti atotrūkį tarp šių dviejų nuostatų rinkinių. Tuo tikslu Reglamento (ES) 2019/1020 10–16 straipsniai, 18, 19 ir 21–24 straipsniai taip pat turėtų būti taikomi gaminiams, kuriems taikomas šis reglamentas; (46)siekiant rinkos priežiūros teisinės sistemos darnos, taip pat užtikrinti veiksmingą už gaminių saugą atsakingų valstybių narių institucijų Europos tinklo (toliau – Vartotojų saugos tinklas), numatyto šiame reglamente, ir Sąjungos gaminių atitikties tinklo, skirto sudaryti sąlygas valstybių narių vykdymo užtikrinimo institucijų ir Komisijos struktūriniam koordinavimui ir bendradarbiavimui, numatytam Reglamentu (ES) 2019/1020, bendradarbiavimą, būtina Vartotojų saugos tinklą susieti su Sąjungos gaminių atitikties tinklu vykdant Reglamento (ES) 2019/1020 11, 12, 13 ir 21 straipsniuose nurodytą veiklą; (47)nacionalinėms institucijoms turėtų būti suteikta galimybė tradicinę rinkos priežiūros veiklą, kuria daugiausia dėmesio skiriama gaminių saugai, papildyti rinkos priežiūros veikla, kuria daugiausia dėmesio skiriama vidinėms atitikties procedūroms, nustatomoms ekonominės veiklos vykdytojų siekiant užtikrinti gaminių saugą. Rinkos priežiūros institucijos turėtų galėti reikalauti, kad gamintojas nurodytų, kurie kiti gaminiai, pagaminti taikant tą pačią procedūrą arba kurių sudėtyje yra tų pačių sudedamųjų dalių, laikomų keliančiomis pavojų, arba kurie priklauso tai pačiai gamybos partijai, yra susiję su ta pačia rizika; (48)turėtų būti nustatytas valstybių narių ir Komisijos keitimasis informacija apie šio reglamento įgyvendinimą, grindžiamas rezultatų rodikliais, kuriuos turint būtų galima įvertinti ir palyginti kaip veiksmingai valstybės narės įgyvendina Sąjungos gaminių saugos teisės aktus; (49)turėtų būti veiksmingai ir greitai keičiamasi tikslia informacija apie pavojingus gaminius;

(50)buvo įrodytas Sąjungos skubaus informavimo sistemos (RAPEX) veiksmingumas ir efektyvumas. RAPEX sistema leidžia visoje Sąjungoje imtis taisomųjų veiksmų dėl gaminių, kurie kelia riziką už kurios nors vienos valstybės narės teritorijos ribų. Tačiau siekiant didesnio aiškumo ir geriau informuoti vartotojus, tikslinga vartojamą sutrumpintą pavadinimą RAPEX pakeisti į „Saugos vartai“. Sistemą „Saugos vartai“ sudaro skubių pranešimų apie pavojingus ne maisto gaminius sistema, kurią įgyvendinant nacionalinės valdžios institucijos ir Komisija gali keistis informacija apie tokius gaminius, visuomenei informuoti skirtas interneto portalas (portalas „Saugos vartai“) ir sąsaja, kuria įmonėms sudaromos sąlygos vykdyti savo įsipareigojimą informuoti institucijas ir vartotojus apie pavojingus gaminius (Įmonių įspėjimo apie nesaugius gaminius sistema); (51)valstybės narės sistemoje „Saugos vartai“ turėtų pranešti apie taikomus privalomus ir savanoriškus taisomuosius veiksmus, kuriais užkertamas kelias galimam gaminio pardavimui, jis apribojamas arba jam nustatomos tam tikros sąlygos dėl didelio pavojaus vartotojų sveikatai ir saugai arba gaminių, kuriems taikomas Reglamentas (ES) 2019/1020, atveju taip pat kitiems atitinkamiems galutinių naudotojų viešiesiems interesams; (52)pagal Reglamento (ES) 2019/1020 34 straipsnį valstybių narių valdžios institucijos turi pranešti apie priemones, priimtas dėl gaminių, kuriems taikomas tas reglamentas ir kurie kelia nerimtą pavojų, naudodamos tame pačiame straipsnyje nurodytą informacinę ir komunikacijos sistemą, o taisomieji veiksmai, priimti dėl gaminių, kuriems taikomas šis reglamentas ir kurie kelia nerimtą pavojų, turėtų būti nurodyti sistemoje „Saugos vartai“. Valstybės narės ir Komisija turėtų teikti visuomenei informaciją apie gaminių keliamą pavojų vartotojų sveikatai ir saugai. Vartotojams ir įmonėms būtų naudinga, jei visa informacija apie taisomuosius veiksmus, kurių imtasi dėl pavojų keliančių gaminių, būtų pateikta sistemoje „Saugos vartai“, nes taip svarbi informacija apie pavojingus gaminius visuomenei būtų prieinama portale „Saugos vartai“. Todėl valstybės narės raginamos sistemoje „Saugos vartai“ pranešti apie visus taisomuosius veiksmus, taikomus gaminiams, keliantiems pavojų vartotojų sveikatai ir saugai; (53)jei informacija turi būti pateikta informacinėje ir komunikacijos sistemoje, kaip nurodyta Reglamente (ES) 2019/1020, tokie pranešimai gali būti pateikti arba tiesiogiai sistemoje „Saugos vartai“, arba suformuoti iš Reglamento (ES) 2019/1020 34 straipsnyje numatytoje rinkos priežiūros informacinėje ir komunikacijos sistemoje pateiktos informacijos. Šiuo tikslu Komisija turėtų prižiūrėti ir tobulinti sąsają, sukurtą informacijai tarp informacinės ir komunikacijos sistemos ir sistemos „Saugos vartai“ perduoti, kad būtų išvengta dvigubo duomenų įvedimo ir būtų sudarytos palankesnės sąlygos tokiam perdavimui; (54)Komisija turėtų prižiūrėti ir tobulinti Įmonių įspėjimo apie nesaugius gaminius sistemos interneto portalą, kad ekonominės veiklos vykdytojams būtų sudarytos sąlygos vykdyti savo pareigą informuoti rinkos priežiūros institucijas ir vartotojus apie pavojingus gaminius, kuriuos jie pateikia arba tiekia rinkai. Šia priemone ekonominės veiklos vykdytojams taip pat turėtų būti sudarytos sąlygos informuoti rinkos priežiūros institucijas apie gaminių, kuriuos jie pateikia arba tiekia rinkai, sukeltus nelaimingus atsitikimus. Ja turėtų būti sudarytos sąlygos ekonominės veiklos vykdytojams ir nacionalinėms valdžios institucijoms greitai ir veiksmingai keistis informacija ir ekonominės veiklos vykdytojams palengvinti informacijos teikimą vartotojams; (55)kai kuriais atvejais, siekiant išvengti didelio pavojaus gali tekti imtis veiksmų Sąjungos lygmeniu, nes atitinkamos valstybės narės taikomomis priemonėmis arba bet kuria kita Sąjungos teisės aktais numatyta procedūra neįmanoma tinkamai suvaldyti rizikos. Tai visų pirma galėtų būti taikoma tais atvejais, kai atsiranda nauja rizika arba pažeidžiamiems vartotojams kyla pavojus. Tokiais atvejais Komisija gali patvirtinti priemones savo iniciatyva arba valstybių narių prašymu. Tokios priemonės turėtų atitikti padėties rimtumą ir sprendimų įgyvendinimo skubumą. Be to, būtina numatyti tinkamą mechanizmą, kurį taikydama Komisija galėtų priimti nedelsiant taikytinas laikinąsias priemones; (56)su gaminiu susijusios rizikos ir jos lygio nustatymas grindžiamas atitinkamų subjektų atliktu rizikos vertinimu. Valstybėms narėms atlikus rizikos vertinimus, nustatytas rizikos egzistavimas arba jos lygis gali skirtis. Tai galėtų kelti pavojų tinkamam bendrosios rinkos veikimui ir vienodų sąlygų taikymui tiek vartotojams, tiek ekonominės veiklos vykdytojams. Todėl valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė savanorišku pagrindu naudotis arbitražo mechanizmu, kuris leistų Komisijai pateikti nuomonę šiuo klausimu; (57)Vartotojų saugos tinklu stiprinamas valstybių narių bendradarbiavimas gaminių saugos užtikrinimo srityje. Visų pirma juo palengvinami informacijos mainai, bendros rinkos priežiūros veiklos organizavimas, keitimasis praktine ir geriausia patirtimi. Vartotojų saugos tinklui turėtų būti tinkamai atstovaujama ir jis turėtų dalyvauti Sąjungos gaminių atitikties tinklo, numatyto Reglamente (ES) 2019/1020, koordinavimo ir bendradarbiavimo veikloje, kai būtina koordinuoti veiklą, kuriai taikomi abu reglamentai, kad būtų užtikrintas jų veiksmingumas; (58)rinkos priežiūros institucijos galėtų vykdyti bendrą veiklą kartu su kitomis institucijomis arba ekonominės veiklos vykdytojams arba galutiniams naudotojams atstovaujančiomis organizacijomis, siekdamos skatinti gaminių saugą ir nustatyti pavojingus gaminius, įskaitant tuos, kurie siūlomi pirkti internetu. Vykdant šią veiklą rinkos priežiūros institucijos ir Komisija atitinkamai turėtų užtikrinti, kad gaminių ir gamintojų pasirinkimu, taip pat vykdoma veikla nebūtų sudarytos sąlygos iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį šalių objektyvumui, nepriklausomumui ir nešališkumui; (59)vienalaikiai koordinuojami kontrolės veiksmai (toliau – vienalaikiai patikrinimai) yra konkretūs vykdymo užtikrinimo veiksmai, kuriais galima dar labiau padidinti gaminių saugą. Vienalaikiai patikrinimai visų pirma turėtų būti vykdomi, kai iš rinkos tendencijų, vartotojų skundų arba kitų nuorodų matyti, kad tam tikros gaminių kategorijos dažnai kelia rimtą pavojų; (60)naudodamasi sistemos „Saugos vartai“ viešąja sąsaja, portalu „Saugos vartai“, plačioji visuomenė, įskaitant vartotojus, ekonominės veiklos vykdytojus ir elektronines prekyvietes, gali būti informuojama apie taisomuosius veiksmus, kurių imtasi Sąjungos rinkoje esančių pavojingų gaminių atžvilgiu. Vienoje iš portalo „Saugos vartai“ dalių vartotojams suteikiama galimybė informuoti Komisiją apie rinkoje aptiktus pavojų vartotojų sveikatai ir saugai keliančius gaminius. Prireikus Komisija turėtų imtis tinkamų tolesnių veiksmų, visų pirma perduodama tokią informaciją atitinkamoms nacionalinėms institucijoms; (61)teikiant informaciją apie gaminių saugą visuomenei, Sutarties 339 straipsnyje nurodyta profesinė paslaptis turėtų būti apsaugota suderinant tai su poreikiu užtikrinti rinkos priežiūros veiksmų ir apsaugos priemonių veiksmingumą; (62)paaiškėjus, kad vartotojams jau parduodamas gaminys yra pavojingas, jį gali tekti atšaukti, kad būtų apsaugoti Sąjungos vartotojai. Vartotojai gali nežinoti, kad jų įsigytas gaminys buvo atšauktas. Todėl, siekiant padidinti gaminių atšaukimo veiksmingumą, svarbu gerinti susijusių vartotojų pasiekiamumą. Tiesioginis kontaktas yra veiksmingiausias būdas didinti vartotojų informuotumą apie atšaukimus ir skatinti juos imtis veiksmų. Be to, šiam komunikacijos kanalui pirmenybę teikia visos vartotojų grupės. Siekiant užtikrinti vartotojų saugą, svarbu, kad jie būtų informuojami greitai ir patikimu būdu. Todėl ekonominės veiklos vykdytojai turėtų naudoti turimus klientų duomenis, kad informuotų vartotojus apie atšaukimus ir įspėjimus dėl saugos, susijusius su jų įsigytais gaminiais. Todėl reikia nustatyti teisinę pareigą reikalauti, kad ekonominės veiklos vykdytojai naudotų bet kokius jau turimus klientų duomenis, kad informuotų vartotojus apie atšaukimus ir įspėjimus dėl saugos. Šiuo atžvilgiu ekonominės veiklos vykdytojai užtikrins, kad esamose klientų lojalumo programose ir gaminių registravimo sistemose būtų numatyta galimybė tiesiogiai susisiekti su klientais tais atvejais, kai gaminiai atšaukiami arba esant jiems poveikį turinčiam įspėjimui dėl saugos, ir kurias taikant klientų, įsigijusių gaminį, prašoma savanoriškai pateikti gamintojui tam tikrą informaciją, kaip antai vardą ir pavardę, kontaktinę informaciją, gaminio modelį arba serijos numerį; (63)trečdalis vartotojų pavojingus gaminius naudoja net gavę pranešimą apie atšaukimą, visų pirma todėl, kad pranešimai apie gaminių atšaukimą yra pernelyg sudėtingi, arba rizika juose sumažinama. Todėl pranešimas apie atšaukimą turėtų būti aiškus, skaidrus ir jame turi būti aiškiai aprašytas kylantis pavojus, vengiant bet kokių sąvokų, frazių ar kitų elementų, kurie gali sumažinti vartotojų rizikos suvokimą. Vartotojai taip pat turėtų turėti galimybę prireikus gauti daugiau informacijos nemokamu telefono numeriu arba naudojant kitą interaktyvią priemone; (64)siekiant skatinti vartotojus reaguoti į atšaukimus, taip pat svarbu užtikrinti, kad veiksmai, kurių vartotojai turi imtis, būtų kuo paprastesni ir kad siūlomos teisių gynimo priemonės būtų veiksmingos, nemokamos ir savalaikės. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/771 vartotojams numatytos sutartinės teisių gynimo priemonės dėl prekių neatitikties, egzistavusios jų pristatymo metu ir paaiškėjusios per atsakomybės laikotarpį. Už atšaukimą atsakingas ekonominės veiklos vykdytojas turėtų suteikti vartotojui panašias teisių gynimo priemones; (65)kad būtų lengviau veiksmingai ir nuosekliai taikyti šiame reglamente nustatytą bendrąjį saugos reikalavimą, svarbu remtis Europos standartais, tam tikrus gaminius ir su jais susijusią riziką reglamentuojančius taip, kad tokį Europos standartą, kurio nuoroda skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, atitinkantis gaminys būtų laikomas atitinkančiu tą reikalavimą; (66)Komisija, nustačiusi, kad reikalingas tam tikrų gaminių atitiktį šiuo reglamentu nustatytam bendrajam saugos reikalavimui užtikrinantis Europos standartas, turėtų taikyti atitinkamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1025/2012 nuostatas prašydama vienos ar kelių Europos standartizacijos organizacijų parengti standartą ar nurodyti, kuris iš standartų būtų tinkamas, norint užtikrinti, kad jį atitinkantys gaminiai būtų laikomi saugiais; (67)tam tikros Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 nuostatos turėtų būti iš dalies pakeistos, kad būtų atsižvelgta į šio reglamento ypatumus, visų pirma į poreikį apibrėžti specialius saugos reikalavimus pagal šį reglamentą prieš pateikiant prašymą Europos standartizacijos organizacijai; (68)atliekant Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 pritaikymą turėtų būti nustatyta ir speciali specialiųjų saugos reikalavimų priėmimo procedūra, padedant šiame reglamente numatytam specialiajam komitetui; (69)Europos standartai, kurių nuorodos paskelbtos pagal Direktyvą 2001/95/EB, ir toliau turėtų leisti daryti atitikties šiame reglamente nustatytam bendrajam saugos reikalavimui prielaidą. Komisijos pagal Direktyvą 2001/95/EB pateikti standartizacijos prašymai turėtų būti laikomi pagal šį reglamentą pateiktais standartizacijos prašymais;

(70)Sąjunga turėtų galėti bendradarbiauti ir keistis su gaminių sauga susijusia informacija su trečiųjų šalių reguliavimo institucijomis arba tarptautinėmis organizacijomis susitarimų, sudarytų tarp Komisijos ir trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų, pagrindu. Toks bendradarbiavimas ir keitimasis informacija turėtų atitikti Sąjungos konfidencialumo ir asmens duomenų apsaugos taisykles; (71)kad ekonominės veiklos vykdytojams ir elektroninėms prekyvietėms būtų daromas didelis atgrasomasis poveikis, siekiant užkirsti kelią pavojingų gaminių pateikimui rinkai, sankcijos turėtų būti tinkamos atsižvelgiant į pažeidimo rūšį, galimą naudą ekonominės veiklos vykdytojui arba elektroninei prekyvietei ir vartotojo patirtos žalos rūšį ir sunkumą. Be to, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, svarbu taikyti vienodas sankcijas, kad būtų išvengta ekonominės veiklos vykdytojų arba elektroninių prekyviečių veiklos sutelkimo teritorijose, kuriose sankcijos yra mažesnės; (72)skiriant sankcijas reikėtų tinkamai atsižvelgti į atitinkamo pažeidimo pobūdį, sunkumą ir trukmę. Sankcijos turėtų būti skiriamos proporcingai ir laikantis Sąjungos ir nacionalinės teisės, įskaitant taikytinas procedūrines apsaugos priemones ir Pagrindinių teisių chartijos principus; (73)siekiant sudaryti palankesnes sąlygas nuosekliau taikyti sankcijas, turėtų būti įtraukti bendri neišsamūs orientaciniai sankcijų taikymo kriterijai. Tie kriterijai turėtų apimti pažeidimo trukmę arba poveikį laiko atžvilgiu, taip pat jo pobūdį ir sunkumą, visų pirma vartotojo patiriamos rizikos lygį. Pakartotinis to paties pažeidimo vykdytojo pažeidimas rodo polinkį daryti tokius pažeidimus, todėl tai yra svarbus atliktų veiksmų sunkumo, taigi ir būtinybės sugriežtinti sankciją, kad būtų pasiektas veiksmingas atgrasomasis poveikis, požymis. Jei yra atitinkamų duomenų, turėtų būti atsižvelgta į dėl pažeidimo gautą finansinę naudą arba išvengtus nuostolius. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į kitas sunkinančias ar lengvinančias aplinkybes, taikytinas konkrečiam atvejui; (74)siekiant užtikrinti didesnį nuoseklumą, turėtų būti įtrauktas tų rūšių pažeidimų, už kuriuos turėtų būti taikomos sankcijos, sąrašas; (75)sankcijų atgrasomasis poveikis turėtų būti sustiprintas suteikiant galimybę skelbti informaciją, susijusią su valstybių narių skirtomis sankcijomis. Kai šios sankcijos skiriamos fiziniams asmenims arba apima asmens duomenis, jos gali būti skelbiamos laikantis duomenų apsaugos reikalavimų, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/679 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/1725. Valstybių narių skirtų sankcijų metinė ataskaita turėtų padėti užtikrinti vienodas sąlygas ir užkirsti kelią pakartotiniams pažeidimams. Siekiant teisinio tikrumo ir laikantis proporcingumo principo turėtų būti nurodyta, kuriais atvejais informacija neturėtų būti skelbiama. Fizinių asmenų atveju asmens duomenys turėtų būti skelbiami tik išskirtinėmis aplinkybėmis, pagrįstomis pažeidimo sunkumu, pavyzdžiui, kai sankcija buvo skirta ekonominės veiklos vykdytojui, kurio pavadinime nurodytas fizinis asmuo, ir toks ekonominės veiklos vykdytojas pakartotinai nesilaikė bendrojo gaminių saugos reikalavimo; (76)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti specialiuosius saugos reikalavimus, nustatyti rezultatų rodiklius, kuriais remdamosi valstybės narės turi perduoti su šio reglamento įgyvendinimu susijusius duomenis, nustatyti keitimosi informacija apie priemones, apie kurias pranešama per sistemą „Saugos vartai“, būdus ir procedūras, taip pat rizikos lygio vertinimo kriterijus, imtis priemonių dėl rimtą pavojų keliančių gaminių, nustatyti priemones, pagal kurias vartotojai siunčia informaciją per sistemą „Saugos vartai“, nustatyti atšaukiamų gaminių registravimo reikalavimus ir patvirtinti pranešimo apie atšaukimą šabloną. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011; (77)Komisija turėtų priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, kai tinkamai pagrįstais atvejais, susijusiais su vartotojų sveikata ir sauga, yra priežasčių, dėl kurių privaloma skubėti; (78)siekiant išlaikyti aukštą vartotojų sveikatos ir saugos lygį, pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl gaminių, kurie gali kelti didelį pavojų sveikatai ir saugai, nustatymo ir atsekamumo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; (79)kadangi šio reglamento tikslų, konkrečiai tikslo užtikrinti nuoseklią aukšto lygio vartotojų saugą ir sveikatos apsaugą, kartu išsaugant bendrosios rinkos vientisumą, valstybės narės negali deramai pasiekti, nes valstybių narių kompetentingos institucijos turi glaudžiai bendradarbiauti ir imtis nuoseklių veiksmų, taip pat turi būti sukurtas greito ir veiksmingo keitimosi informacija apie pavojingus gaminius Sąjungoje mechanizmas, o dėl problemos egzistavimo Sąjungos lygmeniu šių tikslų lengviau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina tiems tikslams pasiekti; (80)bet koks asmens duomenų tvarkymas šio reglamento tikslais turėtų atitikti reglamentų (ES) 2016/679 ir (ES) 2018/1725 nuostatas. Vartotojams sistemoje „Saugos vartai“ pateikiant pranešimą apie gaminį, bus saugomi tik tie asmens duomenys, kurie yra būtini pranešti apie pavojingą gaminį, bet ne ilgiau kaip penkerius metus po to, kai tokie duomenys buvo įkelti. Gamintojai ir importuotojai vartotojų skundų registrą turėtų tvarkyti tik tol, kol tai būtina pagal šį reglamentą. Gamintojai ir importuotojai, kai jie yra fiziniai asmenys, turėtų atskleisti savo vardus ir pavardes, siekiant užtikrinti, kad vartotojas galėtų identifikuoti gaminį atsekamumo tikslais; (81)vadovaujantis Reglamento (ES) 2018/1725 42 straipsniu buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir jis pateikė nuomonę XX XXXX, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS Bendrosios nuostatos 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatomos pagrindinės vartotojų gaminių, pateikiamų ar tiekiamų Sąjungos rinkai, saugos taisyklės. 2 straipsnis Taikymo sritis

1.Šis reglamentas taikomas 3 straipsnio 1 dalyje apibrėžtiems gaminiams, pateikiamiems arba tiekiamiems rinkai, jei Sąjungos teisės taisyklėse, kuriomis reglamentuojama atitinkamų gaminių sauga, nėra nustatyta konkrečių nuostatų, kuriomis būtų siekiama to paties tikslo. Kai gaminių saugą reglamentuoja Sąjungos teisės aktais nustatyti konkretūs saugos reikalavimai, šis reglamentas taikomas tik tiems aspektams ir rizikai ar rizikos kategorijoms, kurių nereglamentuoja tie reikalavimai. Visų pirma gaminiams, kuriems taikomi konkretūs reikalavimai, nustatyti Sąjungos derinamaisiais teisės aktais, kaip apibrėžta 3 straipsnio 25 dalyje, (a)II skyrius netaikomas tik tais atvejais, kai tai susiję su rizika ar rizikos kategorijomis, kurioms taikomi Sąjungos derinamieji teisės aktai; (b)III skyriaus 1 skirsnis, V ir VII skyriai, IX–XI skyriai netaikomi. 2.Šis reglamentas netaikomas: (a)žmonėms skirtiems vaistams ir veterinariniams vaistams; (b)maisto produktams; (c)pašarams; (d)gyviems augalams ir gyvūnams, riboto naudojimo genetiškai modifikuotiems organizmams ir genetiškai modifikuotiems mikroorganizmams, taip pat augaliniams ir gyvūniniams produktams, tiesiogiai susijusiems su augalų ir gyvūnų būsimu dauginimusi; (e)šalutiniams gyvūniniams produktams ir jų gaminiams; (f)augalų apsaugos produktams; (g)įrenginiams, kuriais vartotojai važiuoja ar keliauja ir kuriuos naudoja paslaugos teikėjas teikdamas vartotojams skirtą paslaugą; (h)orlaiviams, nurodytiems Reglamento (ES) 2018/1139 2 straipsnio 3 dalies d punkte; (i)antikvariniams daiktams. 3.Šis reglamentas taikomas Sąjungos rinkai pateikiamiems ir tiekiamiems naujiems, panaudotiems, pataisytiems arba atnaujintiems gaminiams. Jis netaikomas gaminiams, kurie prieš juos naudojant turi būti pataisyti ar perdirbti ir tokie tiekiami rinkai. 4.Šis reglamentas taikomas nepažeidžiant Sąjungos teisės aktais dėl vartotojų apsaugos nustatytų taisyklių. 5.Šis reglamentas taikomas tinkamai atsižvelgiant į atsargumo principą. 3 straipsnis Sąvokų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžtys: 1.gaminys – daiktas, susietas arba nesusietas su kitais daiktais, už atlygį arba be jo tiekiamas vykdant komercinę veiklą, įskaitant paslaugų teikimą, skirtas vartotojams arba pagrįstai numatomomis sąlygomis gali būti vartotojų naudojamas, net jei nėra jiems skirtas; 2. saugus gaminys – gaminys, kurio naudojimas įprastomis ar pagrįstai numatomomis naudojimo arba netinkamo naudojimo sąlygomis, įskaitant faktinę naudojimo trukmę, nekelia jokio pavojaus arba kelia tik minimalų pavojų, kuris yra suderinamas su gaminio naudojimu ir laikomas priimtinu ir atitinkančiu aukštą vartotojų sveikatos apsaugos ir saugos lygį; 3.pavojingas gaminys – gaminys, kuris neatitinka saugaus gaminio apibrėžties; 4.pavojus – rizikos, kad bus patirta žala, atsiradimo tikimybės ir tos žalos didumo derinys; 5.rimtas pavojus – tai pavojus, dėl kurio, remiantis rizikos vertinimu ir atsižvelgiant į įprastą bei numatomą gaminio naudojimą, taip pat į pavojaus, kad bus patirta žala, atsiradimo tikimybės ir tos žalos didumo derinį, manoma, kad būtinas skubus rinkos priežiūros institucijų įsikišimas, įskaitant tuos atvejus, kai pavojaus sukeliamas poveikis pasireiškia ne iš karto; 6.tiekimas rinkai – gaminio, skirto platinti, vartoti ar naudoti Sąjungos rinkoje, tiekimas vykdant komercinę veiklą už atlygį arba be jo; 7.pateikimas rinkai – gaminio tiekimas Sąjungos rinkai pirmą