LT ECB-PUBLIC 
 
 
EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMON Ė 
2011 m. rugpj ūčio 26 d. 
dėl kredito įstaigų atsakingo skolinimo nuostat ų  
(CON/2011/67) 
 Įžanga ir teisinis pagrindas
 
2011 m. liepos 29 d. Europos centrinis bankas (ECB) gavo Lietuvos banko prašym ą pateikti nuomon ę dėl 
Lietuvos banko valdybos nutarimo d ėl atsakingo skolinimo nuostat ų projekto (toliau – nutarimo 
projektas). 2011 m. rugpj ūčio 17 d. ECB iš besikonsultuojan čios institucijos gavo iš dalies pakeist ą 
nutarimo projekt ą. 
ECB kompetencija teikti nuomon ę yra grindžiama Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 127 straipsnio 
4 dalimi ir 282 straipsnio 5 dalimi ir 1998 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimo 98/415/EB d ėl 
nacionalini ų institucij ų konsultavimosi su Europos centriniu banku teis ės akto projekto nuostat ų 
klausimais1 2 straipsnio 1 dalies tre čia ir šešta įtraukomis, kadangi nutarimo projektas yra susij ęs su 
Lietuvos banku ir taisykl ėmis, taikomomis finans ų institucijoms tiek, kiek jos daro esmin ę įtaką finansų 
institucijų ir rinkų stabilumui. Be to, ECBS prisideda prie sklandaus politikos, susijusios su rizikos 
ribojimu pagr įsta kredito įstaigų priežiūra ir finans ų sistemos stabilumu, vykdymo, kaip numatyta 
Sutarties 127 straipsnio 5 dalyje. Vadovaudamasi  Europos centrinio banko darbo reglamento 
17 straipsnio 5 dalies pirmuoju sakiniu, Valdan čioji taryba pri ėmė šią nuomonę. 
 1.  Nutarimo projekto tikslas 
1.1 Pagrindinis nutarimo projekto tikslas yra nustaty ti atsakingo skolinimo nuostatas, taikomas kredito 
įstaigoms, teikian čioms kreditus fiziniams asmenims. Nuta rimo projektu siekiama sumažinti 
kredito įstaigų sektoriaus sistemin ę riziką, nesubalansuotus nekiln ojamojo turto rinkos poky čius, 
pernelyg spartaus kredito portfeli ų augimo ir perteklin ės rizikos koncentracijos rizik ą bei užtikrinti 
vartotojų apsaugą nuo per didel ės finansini ų įsipareigojim ų naštos. Atitinkamai nutarimo projektas 
turėtų padėti užtikrinti visos finans
ų sistemos stabilum ą. 
1.2 Atsakingo skolinimo nuostatos, nustatytos nutarim o projekte, apima: i) taisykles, pagal kurias 
visapusiškai vertinamos kredito gav ėjo galimyb ės įvykdyti su si ūlomu kreditu susijusius 
finansinius įsipareigojimus; ii) maksimal ų priimtiną kredito ir įkeisto turto vert ės santykį; iii) 
maksimal ų įmokos dydžio ir pajam ų santykį; iv) maksimali ą kredito trukm ę ir v) taisykles d ėl 
skolinimo proceso ir s ąlygų, įskaitant informacij ą, kuri turi b ūti pateikta kredito gav ėjui. 
                                                 
1  OL L 189, 1998 7 3, p. 42.  
ECB-PUBLIC  
2 1.3 Numatoma, kad nutarimo projektas įsigalios 2011 m. spalio 1 d., išskyrus VI skyri ų („Kredito 
gavėjo vertinimas“), kuris tur ėtų įsigalioti 2012 m. vasario 1 d.  
 2.  Bendros pastabos 
2.1 ECB pritaria nutarimo projektui, kuriuo siekiama skatinti kredito įstaigų atsaking ą skolinim ą, 
užtikrinti rinkos drausm ę ir didinti kredito įstaigų veiklos skaidrum ą, kad būtų sustiprinta vartotoj ų 
apsauga, ypa č su gyvenamosios paskirties nuosavybe susijusi ų kreditų srityje. Finansinio stabilumo 
požiūriu ECB remia priemones, kuriomis siekiama užtikrinti atsaking ą skolinim ąsi ir skolinim ą bei 
atkurti vartotoj ų pasitikėjimą. 
2.2 ECB supranta, kad Lietuvos bankas seka dabartines S ąjungos teis ėkūros iniciatyvas, susijusias su 
pasiūlymu dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos d ėl kredito sutar čių dėl gyvenamosios 
paskirties nuosavyb ės.
2 Šiame kontekste ECB nurodo savo nuomon ę CON/2011/583. ECB 
supranta, kad atitinkami nacionaliniai teis ės aktai, jei reikia, bus suderinti su b ūsima direktyva.  
 3.  Konkrečios pastabos 
Vartotojo kreditingumo vertinimo kriterijai 
3.1 ECB pritaria, kad b ūtų nustatyti kiekybiniai apribojimai, pirmiausia kredito ir įkeisto turto vert ės 
santykis
4, nes tokios priemon ės turėtų padėti stiprinti kredito įstaigų skolinimo praktik ą, tuo pat 
metu užtikrindamos nuosekl ų vartotojų kreditingumo vertinim ą. Šiuo poži ūriu ECB turi kelet ą 
pastabų. Pirma, d ėl kiekybini ų kredito ir įkeisto turto vert ės santykio apribojim ų ECB 
rekomenduoja, kad nutarime numatyti lygiai b ūtų pagrįsti atliktu nuodugniu j ų tinkamumo 
poveikio vertinimu5 ir būtų nuolat perži ūrimi, siekiant atsižvelgti į makroekonomini ų ir finansini ų 
sąlygų pokyčių pasekmes. Antra, gali b ūti reikalingi papildomi nurodymai d ėl metodų ir kriterij ų, 
naudojam ų vartotojo kreditingumui vertinti.  Tokie nurodymai tur ėtų patikslinti nutarimo projekto 
7.3 punkte išd ėstytus reikalavimus, pagal kuriuos sko linimas grindžiamas „nuosaikaus“ santykio 
vertinimu.   
3.2 Tur ėtų būti patikslinta III skyriuje įtvirtintų rekomendacij ų taikymo sritis. Pagal dabartin ę 
formuluot ę šios rekomendacijos taikytinos tik skolin imo, susijusio su gyvenamosios paskirties 
nuosavybe, atvejais, t.y. jos yra siauresn ės apimties, nei nutarimo projektas. Be to, tur ėtų būti 
nurodyti ataskaitiniai laikotarpiai, už kuriuos b ūtų skaičiuojamos 16 punkte nurodytos vidutin ės 
kredito gr ąžinimo ir pal ūkanų įmokos. 
 
                                                 
2  KOM(2011) 142 galutinis. 
3  ECB nuomon ė CON/2011/58. Visas ECB nuomone s galima rasti ECB svetain ėje www.ecb.europa.eu. 
4  Nutarimo projekto 9, 10, 12 ir 13 punktai. 
5  2011 m. birželio m ėn. Finansinio stabilumo apžvalgoje ECB pabr ėžė, kad „apie tre čdalio euro zonoje negr ąžintų 
hipotekini ų kreditų, užtikrint ų komercin ės paskirties nuosavybe, terminas sueina 2011-2013 m. [...] Daugelis ši ų 
hipotekini ų kreditų [...] buvo išduoti taikant aukšt ą kredito ir įkeisto turto vert ės santykį (dažnai 75-85%)“. 
ECB-PUBLIC  
3 Skolinimas užsienio valiuta 
3.3 ECB pažym ėjo6, kad dėl didelio paskol ų užsienio valiuta skolininkams, kuri ų kredito rizika 
neapdrausta, masto kai kurios valstyb ės narės potencialiai gali tapti finansiškai pažeidžiamos. Toks 
skolinimas bank ų sistemos tiesiogin ę valiutos kurso pozicij ą paverčia kredito rizika ir ekonomikai 
kelia reikšming ą makrofinansin ę riziką. Atsižvelgdamas į galimai neigiam ą šalutinį poveikį, 
susijusį su skolinimu užsienio valiuta, ECB pabr ėžia, kad politikos formuotojams svarbu imtis 
atitinkam ų priemoni ų siekiant išvengti per didelio jo augimo bank ų sistemoje7.  
3.4 ECB pritaria griežtesniems priimtin ų kredito ir vert ės bei įmokos dydžio ir pajam ų santykių 
apribojimams tais atvejais, ka i kredito valiuta ir pajam ų valiuta skiriasi, kad b ūtų atsižvelgta į 
potenciali ą valiutos kurso rizik ą. Tačiau  ECB pritart ų, kad šie pasi ūlymai būtų išsamiau išd ėstyti ir 
paaiškinti. Pavyzdžiui, kredito gav ėjui pateikiamoje informacijoje taip pat tur ėtų būtų išaiškinta 
potenciali rizika, kai kreditas suteikiamas užsi enio valiuta. Be to, reguliavimo sistema gal ėtų būti 
pakeista, siekiant paskatinti kredito įstaigas klientams teikti kreditus nacionaline valiuta tiems 
patiems tikslams, kaip ir kreditai užsienio valiuta.  
3.5 Bendresne prasme pažym ėtina, kad Europos sistemin ės rizikos valdyba (ESRV), svarstydama 
Sąjungos finans ų sistemos atsparumo stiprinimo galimybes, vienu iš išš ūkių įvardijo potencialias 
problemas, kylan čias dėl Sąjungos nam ų ūkių bei mažųjų ir vidutini ų įmonių skolinimosi užsienio 
valiuta8. Atitinkamos nacionalin ės institucijos tur ės tinkamai atsižvelgti į šioje srityje ESRV 
atliekamo darbo rezultatus.  
 Ši nuomon ė bus skelbiama ECB svetain ėje. 
  Priimta Frankfurte pr ie Maino 2011 m. rugpj ūčio 26 d. 
 
[parašas] 
 
ECB Pirmininkas 
Jean-Claude TRICHET 
                                                 
6  ECB nuomon ės CON/2011/58 2.2 punktas.   
7  ECB nuomon ės CON/2010/62 3.1.1 punktas.   
8  ESRV 2011 m. birželio 22  d. spaudos konferencija.