LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 126/26

Regionų komiteto nuomonė. Sveikatos priežiūros skirtumai Europos Sąjungoje

2014/C 126/07

I. POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Įžanga

1. palankiai vertina ataskaitą (1), kurioje pateikiama nauja informacija apie pažangą, padarytą įgyvendinant 2009 m. komunikatą (2), kuriame buvo pateiktas veiksmų planas, kaip sumažinti sveikatos priežiūros skirtumus; pripažįsta, kad ši tarpinė ataskaita yra parengta kruopščiai, tačiau mano, kad vertėtų pabrėžti, kokiu mastu tam tikri veiksmai buvo sėkmingi, ir suteikti prioritetą veiksmams, kurie turi būti tęsiami ir užbaigti;

2. įsitikinęs, kad individo ir visų gyventojų sveikata ir gerovė yra didžiausias jų išteklius; nepaisant ES pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnio, mano, kad sveikatos priežiūros skirtumų mastas tarp valstybių narių ir jose kelia iššūkį ES, įsipareigojusiai užtikrinti solidarumą, socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą, žmogaus teises ir vienodas galimybes;

3. pripažįsta, kad sveikatos būklę lemia labai įvairūs asmeniniai, socialiniai, ekonominiai ir aplinkos veiksniai, o šių veiksnių sąveika nulemia individo ir gyventojų apskritai sveikatą. Sveikatos priežiūros skirtumus dažnai lemia nepalanki socialinė ir ekonominė padėtis; be to, sveikatai ir gerovei tiesioginį poveikį daro visais valdžios lygmenimis priimami politiniai sprendimai, žmonių asmeniniai sprendimai, kaip gyventi ir dalyvauti bendruomenės gyvenime, biologiniai veiksniai ir geografiniai aspektai;

4. pabrėžia, kad atsižvelgiant į poveikį darančių veiksnių įvairovę, vienas sveikatos sektorius netolygumų sveikatos srityje sumažinti negali, tam reikia, kad veiksmų imtųsi visi, kurie savo darbu propaguoja sveikatą ir gerovę, taip pat reikia integruotų ir koordinuojamų visas sritis apimančių valdžios planų, sveikatos integravimo į visas politikos sritis metodo ir platesnio visuomenės dalyvavimo; pabrėžia, kad be politinių ir organizacijų vadovų, įsipareigojusių strategiškai mažinti sveikatos priežiūros skirtumus, šio proceso nebus galima paspartinti ir jį įgyvendinti;

5. nors ir pripažįsta sveikatos priežiūros sistemų įvairovę ES, pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka labai svarbų vaidmenį teikiant viešąsias sveikatos priežiūros paslaugas, propaguojant sveikatą ir vykdant ligų prevenciją; vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka labai svarbus vaidmuo propaguojant visuomenės sveikatą ir mažinant sveikatos priežiūros skirtumus dar ir todėl, kad jos yra atsakingos ir už tokias politikos sritis kaip užimtumas, būstas, transportas, planavimas, aplinka ir visuomenės saugumas; mano, kad tarpsektorinį metodą, kuris yra lemiamas sveikatos priežiūros skirtumams mažinti, galima tikslingiau ir veiksmingiau sukurti, jį įgyvendinti ir parodyti rezultatus vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu;

6. nuogąstauja, kad dabartinė ekonomikos padėtis kelia didelę grėsmę tuo metu, kai gerokai sumažintas sveikatos priežiūros biudžetas dar labiau gilina akivaizdžias demografinio gyventojų senėjimo problemas – todėl finansuoti sveikatos priežiūros paslaugas tampa dar sunkiau. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas turi būti laikomas esminiu žingsniu, nes daugeliui valdžios institucijų valstybėse narėse tenka vykdyti savo sveikatos priežiūros sistemų reformas siekiant efektyvumo ir tvarumo;

7. pažymi, kad ataskaitoje tik konstatuojama, kad kai kurie sveikatos priežiūros skirtumai susiję su nevienoda sveikatos priežiūros paslaugų kokybe ir efektyvumu Europos Sąjungoje (3); mano, kad remiantis tuo pat metu paskelbta A. Marmot Ataskaita dėl sveikatos priežiūros skirtumų ES (4) buvo galima šį teiginį sustiprinti ir galbūt suteikti daugiau svarumo ataskaitos išvadoms;

Sveikatos priežiūros skirtumai: keletas faktų ir skaičių

8. apgailestauja, kad ataskaitoje patvirtinama, jog tarp valstybių narių ir jų viduje išlieka labai svarbūs ir pernelyg dideli sveikatos priežiūros skirtumai. Per paskutiniuosius metus nelygybės lygis sumažėjo tik pagal keletą rodiklių. Pagal kai kuriuos rodiklius lygis išliko toks pat, o pagal dar kitus – pablogėjo; ypač atkreipia dėmesį į labai didelius sveiko gyvenimo metų, kurie siekia beveik 19 metų, skirtumus valstybėse narėse; taigi, nors gyvenimo trukmė ir ilgėja, tačiau žmonės taip pat ilgiau serga lėtinėmis ligomis;

9. palankiai vertina tai, kad mirštamumo lygis sumažėjo, o gyvenimo trukmė pailgėjo. Tačiau pagerėjus padėčiai šioje srityje atsiranda kitos neigiamos, su nutukimu, diabetu ir fiziniu pasyvumu susijusios tendencijos; jei šios problemos nebus sprendžiamos, dėl numatomo didesnio lėtinių ligų paplitimo galima tikėtis nesveikos ir brangios ateities;

10. kai kuriose valstybėse narėse susiduriama su labai didelėmis kliūtimis pasinaudoti sveikatos priežiūros paslaugomis (įskaitant kainą, atstumą ir laukimo laiką); be to, medicininio gydymo rūšys ir kokybė dažnai priklauso nuo to, kokias paslaugas galima gauti asmens gyvenamojoje vietoje; atkreipia dėmesį į tai, kad visuomenei būtų naudinga, jei praktikuojantys gydytojai ir paslaugų teikėjai būtų skatinami kurtis atokiose vietovėse, kuriose sąlygos yra nepalankios;

11. atsižvelgdamas į užimamos socialinės padėties poveikį sveikatos būklei, mano, kad vienas svarbiausių reikalavimų sprendžiant sveikatos būklės skirtumų problemą yra suvienodinimo orientuojantis į aukštesnius rodiklius koncepcijos taikymas, o ne statistinis suvienodinimas, kad visų gyventojų grupių sveikatos būklė taptų panaši į sveikesnių visuomenės narių sveikatos būklę;

Iniciatyvos „Solidarumas sveikatos srityje“ įgyvendinimo pažanga

12. palankiai vertina 2011–2014 m. bendruosius veiksmus dėl nelygybės sveikatos srityje dalyvaujant 15 valstybių narių; atsižvelgdamas į būtinybę ir ateityje nustatyti prioritetinius klausimus ir remtis pasiektais rezultatais, pritaria šios iniciatyvos pratęsimui prisiimant didesnius įsipareigojimus ir skiriant tam didesnį dėmesį; taip pat ragina apsvarstyti lankstesnius bendro finansavimo mechanizmus dalyvaujant bendruosiuose veiksmuose;

13. ragina atitinkamu valdžios lygmeniu nustatyti ir įgyvendinti pakankamai finansuojamas pagrindines tarpsektorines strategijas, nes norint sumažinti nelygybę sveikatos srityje būtini įvairių ministerijų ir valdžios institucijų, kurios dažnai varžosi dėl išteklių ir dažnai žvelgia iš skirtingos perspektyvos, įsipareigojimai; nacionalinio lygmens strategijos gali daryti poveikį regionų ir vietos lygmens strategijų kūrimui ir atvirkščiai;

Duomenų ir žinių bazės gerinimas

14. remia esamas programas, skirtas skleisti žinias apie sėkmingai įgyvendintus projektus siekiant įveikti atotrūkį tarp mokslinių tyrimų, politikos ir praktikos ir paraginti imtis panašių projektų; vis dėlto, atsižvelgiant į pernelyg didelį politikos formuotojams ir praktikuojantiems specialistams tenkantį informacijos kiekį, pritaria tam, kad informacija būtų pateikiama suprantamai ir glaustai; ypač ragina užtikrinti, kad informacija būtų kuo glaustesnė ir paremta sėkmingais pavyzdžiais; be to, rekomenduoja sukurti pagrindinį prieigos prie informacijos portalą ir jį populiarinti;

15. palankiai vertina svarbius Europos Komisijos, tarptautinių agentūrų ir viešųjų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo įsipareigojimus ir rekomenduoja užtikrinti aukščiausią partnerystės su PSO Europa lygį koordinuojant politiką, dalijantis ištekliais ir propaguojant iniciatyvas, pavyzdžiui, „Sveiki miestai“, PSO tinklą „Sveiki regionai“ ir pasaulinį tinklą „Visoms amžiaus grupėms palankūs miestai ir bendruomenės“; taip pat remia aktyvesnį bendradarbiavimą remiantis susijusių ES agentūrų darbo programomis;

16. kadangi neturint būtinų duomenų nepaprastai sunku įvertinti pažangą, ragina visas valdžios institucijas tęsti darbą, kad būtų sukurti standartizuoti Europos bendrijos sveikatos rodikliai (EBSR) (rodikliai turėtų būti rengiami glaudžiai konsultuojantis su vietos ir regionų valdžios institucijų atstovais); tai, kiek įmanoma, turėtų paremti subnacionalinio lygmens pastangas šalinti nelygybę sveikatos srityje; pabrėžia, kad būtina vengti dvigubos su duomenų rinkimu susijusios administracinės naštos, atsižvelgiant į įvairius įpareigojimus teikti nacionalines ir tarptautines ataskaitas;

17. palankiai vertina ES mokslinių tyrimų programą dėl sveikatos būklės skirtumų ir siūlo tinkamas būsimų mokslinių tyrimų temas: intervencinių priemonių sveikatos būklės skirtumams mažinti veiksmingumas; veiksniai, lemiantys sveiko gyvenimo metų skirtumus; išsamesnė tęstinių tyrimų analizė, kad būtų galima geriau suprasti, kas lemia sveikatos būklės skirtumus; psichikos sveikatos rodikliai; kodėl kai kurių regionų, kurių BVP yra santykinai žemas, sveikatos būklės rodikliai yra aukšti ir atvirkščiai;

Visos visuomenės įsipareigojimų stiprinimas

18. pakartoja, kad strategijos „Europa 2020“ tikslų siekimas yra labai svarbus šalinant sveikatos priežiūros skirtumus, ir pabrėžia sveikų gyventojų ir našios bei tvarios ekonomikos sąsają; taip pat akcentuoja, kad aukščiausiojo lygio tikslus reikia paversti konkrečiais ir įvertinamais pasiekimais vietos ir regionų lygmeniu;

19. pabrėžia, kad žmonių grįžimas į darbą ir sveikatai palankių sąlygų darbo vietoje užtikrinimas yra labai svarbūs žmonių sveikatai; atkreipia dėmesį į tai, kad norint pašalinti sveikatos priežiūros skirtumus, svarbiausia – mažinti ilgalaikį ir jaunimo nedarbą; susirūpinęs dėl esamo ir ilgalaikio poveikio fizinei ir psichinei asmenų, negalinčių prisidėti prie visuomenės gerovės, sveikatai;

20. pabrėžia, kad reikalingi tvirti socialinės paramos tinklai, nes šeimos narių, draugų ir vietos bendruomenių parama padeda užtikrinti geresnę fizinę ir psichinę sveikatą, visų pirma vyresnių žmonių, kurie gyvena atsiskyrę ir patiria su judumu ir komunikacija susijusių sunkumų;

21. kadangi vartotojams skirtų prekių ir paslaugų reklama užgožia su sveikata susijusią informaciją, o sveikatinimui reikia platesnių visuomenės sluoksnių indėlio, mano, kad svarbu įtraukti privatųjį sektorių arba per įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvas, arba per teisėkūros ar fiskalines priemones, siekiant geresnių sveikatinimo rezultatų, pavyzdžiui, mažinti šviežio maisto atliekas, užtikrinti aiškesnį ženklinimą, energijos kainodarą ir pan.;

22. pritaria tyrimui, kaip fiskalinėmis priemonėmis būtų galima atgrasinti nuo tabako vartojimo, piktnaudžiavimo alkoholiu ir pernelyg didelio kiekio sočiųjų riebalų, cukraus ir druskos perdirbtuose maisto produktuose, kad geriau atsispindėtų jų sąnaudos visuomenės sveikatos ir kitų viešųjų paslaugų požiūriu. Taip pat remia ir ekvivalentiškas priemones, skirtas paskatinti žmones vartoti sveikesnius maisto produktus ir pasirinkti sveikesnę gyvenseną;

23. mano, kad atitinkama valdymo politika turėtų būti orientuota į poveikio sveikatai ekspertizę atliekant poveikio sveikatai vertinimus, siekiant užtikrinti, kad viešosios politikos grynasis poveikis pagerintų gyventojų sveikatą ir gerovę, kartu sumažindamas sveikatos būklės skirtumus;

Pažeidžiamų grupių poreikių tenkinimas

24. mano, kad ypač svarbu vaikams užtikrinti geriausią gyvenimo pradžią, nes tinkamiausias laikas prisidėti prie skirtumų mažinimo ir sveikatinimo rezultatų gerinimo yra prieš gimimą ir ankstyvojoje vaikystėje; rekomenduoja skirtumams mažinti numatytose programose ypatingą dėmesį teikti vaikų sveikatai ir pabrėžia, kad svarbu užtikrinti kokybišką vaikų priežiūrą; tokios priemonės kur kas naudingesnės nei vėlesnės intervencinės priemonės;

25. atkreipia dėmesį į teigiamą įrodymais pagrįstų ir ekonomiškai efektyvių tėvystės gebėjimų ugdymo programų (5) poveikį, kad tėvai gautų praktinę informaciją, padedančią keisti savo ir vaikų elgesį; ragina, kad šiomis programomis pasinaudotų kuo daugiau žmonių, visų pirma vaikai ir tėvai, kuriems gresia pavojus;

26. mano, kad vaikų nutukimas šiuo metu yra vienas didžiausių iššūkių. Kadangi socialiniai ir ekonominiai skirtumai tampa akivaizdūs ankstyvoje vaikystėje, vaiko svoris vaikystėje dažnai lemia svorį vėlesniais amžiaus tarpsniais, tampa lėtinių ligų priežastimi ir pablogina jų pasekmes, kurios tiek sveikatos ekonomikos, tiek ir pavienio asmens sveikatos požiūriu tampa nepakeliama našta; su nekantrumu laukia Europos Komisijos veiksmų plano šiam klausimui spręsti;

27. PSO vertinimu, beveik 60 proc. visų ligų Europoje lemia septyni pagrindiniai rizikos veiksniai (6); mano, kad mažinant sveikatos priežiūros skirtumus labai svarbu šalinti šiuos rizikos veiksnius ir didinti su sveikata siejamus lūkesčius, visų pirma per švietimą; pasisako už tai, kad tikslines grupes būtų stengiamasi pasiekti per IRT, socialinę žiniasklaidą ir vaidmenų modelis, kad informacija apie sveikatą ir sveiką gyvenseną būtų pateikiama suprantama ir įtikinama forma, nes ilgalaikės pasekmės sveikatai kai kuriems asmenims gali būti ne pirmos svarbos dalykas;

28. ragina Komisiją skatinti kaupti patirtį, susijusią su švietimu sveikatos klausimais ir sveikos gyvensenos propagavimu, taip pat prevencijos, su gėrimu, rūkymu, mityba, nutukimu ir narkotikais susijusios ankstyvosios diagnostikos ir gydymo srityse; be to, ragina valstybių narių valdžios institucijas propaguoti fizinį aktyvumą, sveiką gyvenseną ir esminių gyvenimo įgūdžių (sveikatos raštingumo, pagrindinių mokslo žinių, gebėjimo įvertinti informaciją, gebėjimo planuoti ir pan.) programas ypatingą dėmesį skiriant jaunimui ir pažeidžiamoms grupėms;

29. vyresnio amžiaus žmonėms poveikį gali daryti iš karto keletas veiksnių, pavyzdžiui, nedidelės pajamos, lėtinės ligos, atskirtis, judumo problemos ir pailgėjusi gyvenimo trukmė; pabrėžia, kad svarbu pasiekti Europos inovacijų partnerystės aktyvaus ir sveiko senėjimo srityje tikslus ir remia platų šios partnerystės veiksmų planų įgyvendinimą; be to, pageidautų, kad būtų propaguojama 2013 m. Dublino deklaracija dėl visoms amžiaus grupėms palankių miestų ir bendruomenių Europoje (7);

30. pabrėžia, kad visuomenės sveikatos programos sveikatos priežiūros skirtumams mažinti gali būti ekonomiškai efektyvios, pavyzdžiui, vykdant patikrą, nustatant rizikos grupes, kurioms priklausantys asmenys dėl susiklosčiusių sąlygų, tikėtina, susirgs tam tikromis ligomis, ir šiuos asmenis gydant; tokioms programoms (pavyzdžiui, daugiau galimybių nedideles pajamas gaunančioms moterims atlikti gimdos kaklelio vėžio patikrą) būtų galima suteikti prioritetą pagrindžiant tai ekonomiškumu;

31. akcentuoja būtinybę šalinti sveikatos priežiūros skirtumus pasitelkus vietos lygmens valdžios institucijas ir tarnybas bei aktyvias bendruomenių raidos organizacijas, kurios geriausiai žino vietos pažeidžiamų grupių poreikius ir gali užtikrinti aktyviausią jų dalyvavimą programose;

Kitų ES politinių priemonių indėlis

32. nors valstybių narių valdžios institucijos yra atsakingos už sveikatos paslaugų organizavimą ir teikimą, tačiau galima teigti, kad ši ataskaita ir Komisijos veiksmai, skirti remti ir koordinuoti valstybių narių pastangas, atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus; vertina tai, kad ES įvairių sričių politika ir finansavimo programos, įskaitant socialinius klausimus, mokslinius tyrimus ir inovacijas, švietimą, energetiką, kaimo plėtrą ir regioninę politiką, gali daryti poveikį sveikatai ir sveikatą lemiantiems veiksniams ir padėti mažinti sveikatos priežiūros skirtumus;

33. palankiai vertina Komisijos nustatytus teminius tikslus kaip priemonę sutelkti finansavimą ir sveikatos skirtumų mažinimą įtraukti į ERPF prioritetinių investicijų sąrašą; mano, kad sveikatos aspektų įtraukimas į įvairias ES programas ir finansavimo srautus yra dar viena paskata aukšto lygio tarpsektorinėms strategijoms kurti; patvirtina Bendrųjų nuostatų reglamente nustatytas susijusias ex-ante sąlygas ir mano, kad siekiant pageidaujamo poveikio bet kuri vėlesnė strateginė politika turi būti taikoma atitinkamu veiklos lygmeniu;

34. susirūpinęs dėl to, kad sveikatos priežiūros sistemoms trūksta investicinių pajėgumų sveikatos priežiūros skirtumams mažinti (8); pabrėžia, kad prioritetas turi būti skiriamas pajėgumams stiprinti, kad būtų galima sėkmingai pritraukti ES lėšų ir jas investuoti; todėl remia platesnį pagalbinių priemonių, pavyzdžiui, Paraiškų teikimo ES struktūrinių fondų lėšoms gauti gairių (angl. Applying ES Structural Funds) taikymą ir pakartoja, kad valstybėms narėms reikia plačiai reklamuojamų informacijos centrų;

35. pabrėžia, kad reikia sudaryti geresnes sąlygas vietos ir regionų sveikatos priežiūros sistemoms ir tarnyboms dalyvauti visais struktūrinių ir investicinių fondų programavimo ciklo etapais, siekiant užtikrinti, kad pirmenybė atitinkamai būtų skiriama padėties sveikatos srityje gerinimui, visų pirma savarankiškai taikant veiklos programų nuostatas tuose regionuose, kuriuose dažnai yra skurdo židinių;

36. nusivylęs, kad sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas nėra konkretus programos „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“ tikslas; ragina užtikrinti investicijų į infrastruktūrą ir prevencines sveikatos priežiūros priemones pusiausvyrą, taip pat investicijų į didelių ligoninių steigimą (kai galima) ir prieinamesnės integruotos sveikatos priežiūros vietos lygmeniu pusiausvyrą; taip pat pabrėžia, kad reikia įvertinti ES lėšų naudojimą atsižvelgiant į poveikį, tvarumą ir investicijų grąžą;

37. ragina valdžios institucijas ir organizacijas steigti Europos teritorinio bendradarbiavimo grupes siekiant užmegzti partnerystės ryšius, kad sklandžiau būtų vykdomi pasienio projektai, kuriais siekiama sumažinti sveikatos būklės skirtumus, pavyzdžiui infrastruktūros ir galimybių naudotis naujausia medicinos įranga požiūriu;

Išvados

38. atsižvelgdamas į vis sudėtingesnę demografinę padėtį ir spaudimą biudžetui, palankiai vertina platesnes ES iniciatyvas, skirtas padėti valstybių narių valdžios institucijoms kurti tvarias ir veiksmingas sveikatos priežiūros sistemas, visų pirma investuoti į prevencinę sveikatos priežiūrą, kad būtų galima sumažinti ilgalaikes sąnaudas ateityje ir restruktūrizuoti sveikatos priežiūros sistemas, kad jos užtikrintų vienodas galimybes naudotis kokybiškomis sveikatos priežiūros paslaugomis;

39. palankiai vertina Komisijos veiksmus šalinti sveikatos priežiūros skirtumus ir pabrėžia, kad reikia dar daugiau nuveikti visais valdžios lygmenimis; pavyzdžiui, Europos semestro procesas suteikia galimybę pabrėžti sveikatos priežiūros skirtumų klausimą valstybėse narėse; vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat gali pateikti ir įgyvendinti strategijas skirtumams mažinti subnacionaliniu lygmeniu imdamosi įrodymais grindžiamų ir ekonomiškai efektyvių veiksmų daugiau lėšų skiriant pažeidžiamiausioms grupėms;

40. atsižvelgdamas į vietos ir regionų valdžios institucijų atsakomybę, Regionų komitetas pageidautų dalyvauti susijusiose Europos Komisijos iniciatyvose ir norėtų šiam tikslui skirti atitinkamus išteklius; palankiai vertintų, jei Europos Komisija per ateinančius trejus metus pateiktų atnaujintą pažangos ataskaitą.

2014 m. sausio 31 d., Briuselis Regionų komiteto Pirmininkas Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

(1) Ataskaita dėl sveikatos priežiūros skirtumų Europos Sąjungoje, SWD(2013) 328.

(2) Solidarumas sveikatos srityje. Sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES, COM(2009) 567.

(3) SWD (2013) 328, p. 20.

(4) Ataskaita dėl sveikatos priežiūros skirtumų, M. Marmot et al – Europos Komisija (spausdinama).

(5) Pavyzdžiui, http://www.triplep.net/glo-en/home.

(6) Hypertension, tobacco use, alcohol misuse, high cholesterol, being overweight, low fruit and vegetable intake and physical inactivity: Mortality and burden of disease attributable to selected major health risks (Padidėjęs kraujospūdis, tabako vartojimas, piktnaudžiavimas alkoholiu, aukštas cholesterolio lygis, antsvoris, retai valgomi vaisiai ir daržovės, fizinis pasyvumas: mirštamumas ir ligos našta, priskirtini atrinktoms pagrindinėms rizikos sveikatai rūšims), WHO Global Health Risks (2009 m.).

(7) http://www.ahaconference2013.ie/dublin_declaration/dublin_declaration_text.

(8) SWD (2013) p. 16