Ši teisė buvo numatyta trejiems metams (nuo 2011 m. liepos 1 d. iki 2014 m. birželio 30 d.). Protokolo 5 straipsnio 8 dalies b punkte nustatyta, kad „[t]eisė <...> turi būti atnaujinta trejiems metams ir po to bus savaime atnaujinama tokios pat trukmės laikotarpiams, jei Šalis nepanaikins šios teisės, pranešdama raštu ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki pirminio ar bet kurio kito laikotarpio pabaigos.“

Prie Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo pridėto Protokolo dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais (toliau – Protokolas) 1 straipsnyje nustatoma sistema, pagal kurią Šalys turi bendradarbiauti siekdamos sudaryti palankesnes sąlygas kultūrinės veiklos, kultūros vertybių ir paslaugų mainams, be kita ko, audiovizualiniame sektoriuje.

Kai kurios valstybės narės jau sėkmingai įgyvendino dvišalius bendros audiovizualinės produkcijos projektus, tačiau daugelis kitų to dar nepadarė, todėl ES lygmeniu taikoma teisė gali sudaryti sąlygas tame dalyvauti didesniam skaičiui šalių. Europos Komisijos kompetencija filmų gamybos srityje yra ribota – tuo užsiima nacionaliniai kino fondai, taip pat ir tarptautinės bendros produkcijos atveju. Taigi, norint praktiškai įgyvendinti Protokolą, turės aktyviau įsitraukti nacionaliniai kino fondai.

•Proporcingumo principas

Remiantis Europos audiovizualinės observatorijos atliktais tyrimais ir turimais duomenimis, bendros gamybos kūriniai pritraukia didesnę auditoriją. 2021 m. Europos filmai Korėjoje sudarė 23 proc. visų išleistų filmų, tačiau į juos parduoti bilietai sudarė tik 5 proc. visų parduotų bilietų. Atotrūkis tarp išleistų filmų ir į juos parduotų bilietų rodiklių rodo, kad yra daug neišnaudotų galimybių, o geresnis bendradarbiavimas galėtų padėti jomis pasinaudoti. Teisė remti bendrą produkciją galėtų suteikti Europos audiovizualinei pramonei daugiau kūrinių eksporto į Korėją ir jų populiarinimo joje galimybių ir plačiau atvertų vartus į Aziją. Todėl šios teisės įgyvendinimas padėtų didinti užimamą vienos iš dešimties didžiausių pagal bilietų pardavimo pajamas (500 mln. JAV dolerių, 61 mln. parduotų bilietų) rinkų dalį. Tačiau Korėjos filmų Europos Sąjungoje rodoma gana nedaug. 2017–2021 m. laikotarpiu Korėjos filmai Europos Sąjungoje sudarė 0,6 proc. visų išleistų filmų, o į juos parduoti bilietai – 0,5 proc. visų parduotų bilietų. Bendros ES ir Korėjos Respublikos audiovizualinės produkcijos, sukurtos nuo tada, kai pirmą kartą susitarta dėl teisės ją remti, yra nedaug visų pirma veikiausiai dėl to, kad vis dar trūksta konkrečios informacijos apie ES valstybėse narėse ir Korėjos Respublikoje egzistuojančias paskatas ją kurti. Pastaruoju metu prie to dar prisidėjo COVID-19 pandemijos poveikis. Todėl dabar reikėtų imtis tikslinių veiksmų (įskaitant finansavimą, mokymą ir tinklų kūrimą) tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmenimis. Ankstesni bendros valstybių narių ir Korėjos Respublikos produkcijos projektai, vykdyti nesinaudojant teise remti audiovizualinę produkciją ir pertraukti COVID-19 pandemijos, rodo, kad esama pajėgumų ir galimybių nuveikti daugiau.

•Priemonės pasirinkimas

Pagal Tarybos sprendimo (ES) 2015/2169 3 straipsnio 1 dalį tinkama priemonė pritarti teisės taikymo pratęsimui yra Tarybos sprendimas.

3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

•Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

Netaikoma.

•Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

Protokole nustatyta, kad kiekviena Šalis įsteigia vietos patarėjų grupę, sudarytą iš kiekvienos jų kultūros ir audiovizualinio sektoriaus atstovų, kurių veikla susijusi su Protokolu reglamentuojamomis sritimis. ES vietos patarėjų grupė 2022 m. gruodžio mėn. susitiko Briuselyje, kad įvertintų, kiek aptariamos teisės įgyvendinimas padėjo didinti kultūrų įvairovę ir stiprinti abipusiškai naudingą bendradarbiavimą bendros produkcijos srityje.

Pasikeista vertingomis įžvalgomis įvairiais klausimais. Suinteresuotieji subjektai pripažino, kad bendros ES ir Korėjos audiovizualinės produkcijos pagal Protokole nurodytas sąlygas sukurta per mažai; kai kurie jų paragino įvertinti, kodėl ši teisė iki šiol nebuvo veiksminga. Per diskusiją akcentuota, kad prie to galėjo prisidėti COVID-19 pandemija, nepakankamas informuotumas ir griežti reikalavimai. Kai kuriems suinteresuotiesiems subjektams abejonių ir toliau kelia institucinis šios teisės pagrindas, nes audiovizualinė pramonė neturėtų patekti į prekybos susitarimų apimtį.

Per diskusiją dėmesys atkreiptas ir į tai, kad Protokolas dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais apskritai sėkmingai padeda plėtoti kultūrinius ryšius pagal UNESCO 2005 m. Konvenciją ir kad šiuos ES ir Korėjos Respublikos ryšius svarbu stiprinti toliau. Buvo išreikštas susirūpinimas dėl to, kad Korėjos Respublika gali nepakankamai laikytis abipusiškumo principo, nustatydama su nacionaliniais kūriniais susijusias kvotas, taikytinas internetinėms užsakomosioms vaizdo paslaugoms. Tačiau, atsižvelgiant į bendros ES ir Korėjos produkcijos stygių, galima rizika kol kas nedidelė. Komisija padarė išvadą, kad atnaujinant teisę ją būtų galima pakoreguoti taip, kad būtų išspręsti susirūpinimą keliantys klausimai ir palengvintas Protokolo įgyvendinimas.

•Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

Remiantis Europos audiovizualinės observatorijos atliktais tyrimais ir turimais duomenimis, bendros gamybos kūriniai apskritai pritraukia didesnę tarptautinę auditoriją. 2021 m. Europos filmai Korėjoje sudarė 23 proc. visų išleistų filmų, tačiau į juos parduoti bilietai sudarė tik 5 proc. visų parduotų bilietų. Atotrūkis tarp išleistų filmų ir į juos parduotų bilietų rodiklių rodo, kad yra daug neišnaudotų galimybių, o geresnis bendradarbiavimas galėtų padėti jomis pasinaudoti. Protokolu įsteigtas Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitetas apžvelgė veiksnius, galinčius trukdyti įgyvendinti teisę remti audiovizualinę produkciją; jie, be kita ko, yra COVID-19 pandemija, nepakankamas informuotumas apie bendros produkcijos kūrimo galimybes ir šiai produkcijai keliami reikalavimai.

•Poveikio vertinimas

Netaikoma.

•Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

Netaikoma.