Santrauka Šiuo komunikatu apibendrinamas Komisijos atliktas 2016 m. biudžeto planų projektų (toliau – BPP) vertinimas: kaip reikalaujama teisės aktuose, šiuos planus iki spalio 15 d. pateikė šešiolika euro zonos valstybių narių (EZ 16), išskyrus šalis, kurioms taikoma makroekonominio koregavimo programa, ir Portugaliją, kuri plano dar nepateikė. Vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 473/2013 nuostatomis, Komisija įvertino šiuos planus ir visos euro zonos bendrą biudžeto būklę ir fiskalinės politikos kryptį. Toliau pateikiamas apibendrintas 2016 m. BPP ir bendros fiskalinės politikos krypties vertinimas. 1.Iš valstybių narių planų galima spręsti apie toliau mažėjantį euro zonos bendrą nominalų biudžeto deficitą atsigaunant ekonomikai, nors šis atsigavimas tebėra silpnas ir kyla rizika, kad padėtis gali pablogėti, ypač dėl mažėjančios išorės paklausos. Reikšmingai sumažėjęs nuo 2,4 % 2014 m. iki 1,9 % šiais metais, šis deficitas, kaip planuojama, turėtų toliau mažėti ir 2016 m. siekti 1,7 %. Bendras skolos santykis, pasiekęs didžiausią vertę 2014 m., taip pat turėtų mažėti 2016 m. – nuo maždaug 91 % šiais metais iki mažiau kaip 90 % BVP, kaip numatoma BPP. 2.Palyginti su vidutinio laikotarpio planais, suformuluotais 2015 m. pavasario stabilumo programose, 2016 m. planuojamas deficitas buvo sumažintas – euro zonoje jis sumažės 0,3 procentinio punkto. 3.Padėtis pagal BPP iš esmės patvirtinama Komisijos 2015 m. rudens prognozėje. Numatoma, kad realusis BVP išaugs nuo 1,6 % šiais metais iki 1,8 % 2016 m., o neigiamas gamybos apimties atotrūkis turėtų sumažėti iki 1 % potencialaus BVP. Nors ir Komisijos, ir valstybių narių prognozėse iš pradžių numatomas blogesnis 2015 m. euro zonos nominalus deficitas (2,0 % BVP), kad gautų tokį patį nominalų balansą – -1,7 % BVP, – 2016 m. Komisija prognozuoja šiek tiek didesnį nominalaus deficito sumažėjimą, nei numatoma BPP (0,3, o ne 0,2 procentinio punkto). Komisija numato, kad nuo krizės pradžios pirmą kartą bendras skolos ir BVP santykis sumažės iki 91 % 2015 m., o 2016 m. jis sumažės iki 90 %, ir tai iš esmės atitinka BPP išdėstytus planus. 4.Bendru lygmeniu Komisijos prognozė taip pat rodo, kad 2016 m. euro zonoje fiskalinės politikos kryptis iš esmės išliks neutrali. Tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į du susijusius tikslus – ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą ir trumpalaikį makroekonominį stabilizavimą, t. y. į poreikį užtikrinti perėjimą nuo išorės prie vidaus ekonomikos augimo šaltinių. Šiuo metu makroekonominės politikos priemonės yra apribotos – nominalios palūkanų normos labai mažos infliacijos sąlygomis jau yra beveik nulinės, todėl dėmesys dar labiau krypsta į fiskalinės politikos svarbą. Šiomis aplinkybėmis atsižvelgiant į kaip niekad mažas palūkanų normas ir didelį išorės perteklių euro zonoje, kitais metais numatoma neutrali bendra euro zonos fiskalinės politikos kryptis iš esmės atrodo tinkama. Be to, skolos santykiai tebėra labai dideli ir mažėja labai lėtai, todėl galima manyti, kad reikės vėl aktyviai pradėti vykdyti konsolidavimą, kai tik ekonomika pradės atsigauti. 5.Dėl savo pobūdžio lėšas, sutaupytas dėl mažų palūkanų mokėjimo, reikia naudoti protingai: šalyse, kurių biudžeto disbalansas yra didelis, šiomis sutaupytomis lėšomis turėtų būti mažinamas deficitas, o šalyse, kuriose yra fiskalinio manevravimo galimybių, turėtų būti sudaromos sąlygos labiau padidinti viešąsias investicijas. Dabartiniai fiskaliniai planai tokią padėtį atitinka tik iš dalies. 6.Abejones dėl tvarumo patvirtina ir 2016 m. Komisijos prognozėje numatomas nedidelis euro zonos struktūrinio balanso pablogėjimas, todėl euro zonos valstybės narėms gali nepavykti įvykdyti SAP nustatyto vidutinio koregavimo reikalavimo. Be to, struktūrinis balansas gali blogėti ir dėl labai mažo arba netgi neigiamo koregavimo tvarumo problemų turinčiose valstybėse narėse, nekalbant apie kitų valstybių narių nepakankamai kryptingai išnaudojamas turimas fiskalinio manevravimo galimybes. 7.Euro zonos fiskalinės politikos krypties tinkamumo analizę papildo viešųjų finansų sudėties nagrinėjimas. Nors pastaruoju metu taikytos priemonės darbo jėgai tenkančiai mokesčių naštai mažinti yra žingsniai reikiama linkme, išlaidų sudėties požiūriu pažanga siekiant augimui palankesnių sąlygų yra menka, nes vis dar numatoma, kad kapitalo išlaidos, palyginti su BVP, mažės. 8.Išskirtinio masto atvykstančių pabėgėlių srauto poveikis biudžetui yra paminėtas keliuose BPP. Kitoms valstybėms narėms jau šiuo metu arba ateityje taip pat gali tekti spręsti šias problemas. Pagal SAP prevencinėje ir korekcinėje dalyse įtvirtintą lankstumą leidžiama atsižvelgti į konkrečiais metais padidėjusias išlaidas, susijusias su neįprastais įvykiais, kurių vyriausybė negali kontroliuoti. Komisija yra linkusi šiomis nuostatomis pasinaudoti. Ji atidžiai stebės padėtį remdamasi atitinkamų valstybių narių valdžios institucijų pateiktais stebėtaisiais duomenimis, kad nustatytų reikalavimus atitinkančias sumas. Ši informacija bus panaudota vertinant (ex post) galimą laikiną nukrypimą nuo SAP reikalavimų 2015 ir 2016 m. Tai reiškia, kad dėl nukrypimo, kuris susidarė tiesiogiai ir tik dėl grynųjų papildomų išlaidų, susijusių su pabėgėlių krize, nebus pradėtos procedūros. Tai taikoma ir pradedant perviršinio deficito procedūrą su sąlyga, kad, jei bus pažeista ši išlaidų riba, valdžios sektoriaus deficitas išliks ties 3 % BVP riba. 9.Toliau pateikiamas Komisijos atliktas atskirų valstybių narių apibendrintas vertinimas. Nenustatyta nė vieno 2016 m. BPP, kuriuo būtų iš esmės nesilaikoma SAP reikalavimų. Vis dėlto keliais atvejais Komisija mano, kad planuojamas fiskalinis koregavimas yra mažesnis už reikalaujamą SAP arba kyla rizika, kad jis bus mažesnis. Toliau pateikiami konkretūs faktai. Dvylika šalių, kurioms taikoma SAP prevencinė dalis. - Penkių šalių (Vokietijos, Estijos, Liuksemburgo, Nyderlandų ir Slovakijos) 2016 m. BPP atitinka SAP reikalavimus. - Keturių šalių (Belgijos, Latvijos, Maltos ir Suomijos) 2016 m. BPP iš esmės atitinka SAP reikalavimus. Šioms šalims laikantis savo planų galėtų atsirasti tam tikras nukrypimas nuo koregavimo planų siekiant šalies vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. - Trijų šalių (Italijos, Lietuvos ir Austrijos) 2016 m. BPP gali neatitikti SAP reikalavimų. Iš šių valstybių narių BPP matyti, kad galėtų atsirasti reikšmingas nukrypimas nuo koregavimo planų siekiant šalies vidutinio laikotarpio tikslo. Penkios šalys, kurioms šiuo metu taikoma SAP korekcinė dalis (perviršinio deficito procedūra). - Trijų šalių (Prancūzijos, Airijos ir Slovėnijos) 2016 m. BPP iš esmės atitinka SAP reikalavimus. Prancūzijos atveju, nors numatoma, kad rekomenduojamas nominalaus deficito tikslas 2016 m. bus pasiektas, iš BPP matyti, kad gali būti nesilaikoma perviršinio deficito procedūros reikalavimų, nes numatoma, kad fiskalinių pastangų lygis pagal visus įverčius bus daug mažesnis už rekomenduotą. Komisija ragina valdžios institucijas, kad jos sudarydamos nacionalinius biudžetus imtųsi būtinų priemonių ir užtikrintų, kad 2016 m. biudžetas atitiktų SAP. 2016 m. Airijai ir Slovėnijai gali būti pradėta taikyti pakto prevencinė dalis, jeigu 2015 m. joms pavyks laiku ir tvariai ištaisyti perviršinio deficito padėtį. 2016 m. gali atsirasti tam tikras nukrypimas (Slovėnijos atveju jis gali būti beveik reikšmingas) nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo 2016 m. - Ispanijos BPP, pateiktas rugsėjo 11 d., 2016 m. gali neatitikti SAP reikalavimų. Visų pirma prognozuojama, kad 2016 m. nebus pasiekti nei rekomenduotų fiskalinių pastangų, nei nominalaus deficito tikslai. Komisija paragino valdžios institucijas, kad sudarydamos nacionalinį biudžetą, jos imtųsi būtinų priemonių ir užtikrintų, kad 2016 m. biudžetas atitiktų SAP; taip pat Komisija paprašė kuo skubiau pateikti atnaujintą BPP. - Be to, Komisija ragina Portugaliją kuo skubiau pateikti BPP.