EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.12.7 
SEK(2011) 1479 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO 
kuriuo sukuriama demokrati jos ir žmo gaus teisių rėmimo visame pasaul yje finansavimo 
priemonė 
{KOM(2011) 844 galutinis} 
{SEK(2011) 1478 galutinis}  
 
LT 2   LT 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Žmogaus teis ės yra visuotin ės ir nedalomos. Tod ėl Europos S ąjunga jas aktyviai 
puoselėja ir gina ir savo teritorijoje, ir santykiuose su tre čiosiomis šalimis, laikydamasi 
savo įsipareigojim ų pagal ES pagrindini ų teisių chartiją ir Visuotin ę žmogaus teisi ų 
deklaracij ą bei vykdydama pagal Europos S ąjungos sutarties 2 ir 21 straipsnius pavestus 
įgaliojimus. Žmogaus teis ės taip pat yra neatskiriama veiksmingo skurdo mažinimo, 
konfliktų prevencijos ir sprendimo dalis. 
Europos demokratijos ir žmogaus teisi ų rėmimo priemon ė (EDŽTRP) yra konkreti ES 
įsipareigojimo puosel ėti ir remti demokratij ą ir žmogaus teises visame pasaulyje išraiška, 
taip pat svarbiausia daugyb ės įvairių tuo tikslui skirt ų ES politikos priemoni ų paketo 
sudedamoji dalis. Tod ėl 2014–2020 m. laikotarpiu ypa č svarbu palikti galioti 
savarankišk ą, speciali ą demokratijos ir žmogaus teisi ų rėmimo priemon ę, antraip ES 
gebėjimui puosel ėti ir remti šias vertybes visame pasaulyje konkre čiu ir apčiuopiamu 
būdu kiltų didelė grėsmė ir būtų neigiamai paveiktas ES tarptautinis įvaizdis.  
Be to, atsižvelgiant į tai, kad esama daugyb ės atvejų įvairiose šalyse, kai pagrindin ės 
teisės vis dar pažeidžiamos ir paminamos, ir į tai, kad b ūtina ir svarbu remti kuriamas 
demokratines sistemas ir didesn ę pagarbą žmogaus teis ėms, taip pat išaušus Arab ų 
pavasariui, yra dar svar biau, kad ES išsaugot ų savo ypating ą gebėjimą veikti ir naudoti 
tobulesnius įgyvendinimo mechanizmus dem okratijai ir žmogaus teis ėms visame 
pasaulyje remti. 
Pagal 2007 m. prad ėtą įgyvendinti Europos demokratijos ir žmogaus teisi ų rėmimo 
priemonę, kuriai kasmet skiriama apie 157 mln. EUR, paremta daugiau kaip 
1200 projekt ų daugiau kaip 100 šali ų. Nepaisant sud ėtingų veiklos s ąlygų ir apribojim ų, 
susijusių su priemon ės pobūdžiu, ir dažnai sud ėtingos šios priemon ės įgyvendinimo 
aplinkos, konkret ūs rezultatai, skai čiai bei daugyb ė vertinimų ir apžvalg ų liudija apie jos 
sėkmę. 
Nors lyginamasis Europos demokratijos ir žmogaus teisi ų rėmimo priemon ės pranašumas 
nėra ginčijamas, itin svarbu, kad ateityje priemon ė būtų įgyvendinama remiantis įgyta 
patirtimi. Viena vertus, tai rodo, kad Europos demokratijos ir žmogaus teisi ų rėmimo 
priemonė sukuria papildom ą naudą, kad pagal j ą taikomi darbo principai ir jos specifika 
yra pripaž įstami. Kita vertus, tai taip pat reiškia, kad priemon ės įgyvendinimo 
mechanizmus reikia tikslinti ir keisti, siekiant dar labiau padidinti pagal priemon ę 
vykdomos veiklos operatyvum ą, lankstum ą ir realų poveikį. 
2. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė  
Žvelgiant į ES laim ėjimus sprendžiant konflik tus, atkuriant taik ą ir kuriant gerov ę, 
atrodytų, kad ES turi puikias galimybes įgyvendinti išor ės veiksmus savo valstybi ų narių 
vardu ir kartu su jomis, ir šalyse, kuriose ji veikia, paprastai turi didel į pasitikėjimą. 
Kadangi visos 27 valstyb ės narės įgyvendina bendr ą politiką ir strategijas, ES balsas 
 
LT 3   LT reaguojant į pasaulines problemas yra labai svarbus. ES užima puiki ą padėtį, kad galėtų 
tapti pasauline lydere ir veikti savo pilie čių vardu, ypa č remdama ir puosel ėdama 
demokratij ą ir žmogaus teises. 
3. ES INICIATYVOS TIKSLAI  
Europos demokratijos ir žmogaus teisi ų rėmimo priemone siekiama pad ėti plėtoti ir 
stiprinti demokratij ą ir teisin ės valstyb ės princip ą, puoselėti pagarb ą pagrindin ėms 
laisvėms ir visoms žmogaus teis ėms visose ES vystomojo bendradarbiavimo ir 
ekonominio, finansinio, techni nio bendradarbiavimo su tre čiosiomis šalimis politikos 
srityse, laikantis bendr ų ES užsienio politikos ir išor ės veiksmų principų. Šio tikslo turi 
būti siekiama ir toliau. Manoma, kad svarbu išsaugoti Europos demokratijos ir žmogaus 
teisių rėmimo priemon ės papildom ą naudą, kurios suteikia šios priemon ės 
papildomumas: pagal priemon ę vykdomi savarankiški veiksmai suteikia galimyb ę veikti 
sudėtingiausiomis aplinkyb ėmis įvairiose šalyse (visame pasaulyje) be priiman čiosios 
šalies vyriausyb ės sutikimo, taip sukuriama s ąveika ir papildomumas tose srityse, kuriose 
negalima taikyti geografini ų priemoni ų. 
• Pagal ją galima imtis unikali ų veiksmų, kurie pagal kitas priemones negalimi, 
pavyzdžiui, tais atvejais, kai labai pažeidžiamos žmogaus teis ės arba iškyla 
skubus apsaugos poreikis, kai reikalinga temin ė propagavimo veikla, 
pavyzdžiui, kovos su kankinimais, mirtie s bausme arba diskriminavimu, rinkim ų 
stebėjimo, paramos Tarptautiniam baudžiamajam teismui ir kt. srityse. 
• Nors priemon ės finansiniai ištekliai riboti, jos lanks čios priemon ės buvo labai 
veiksmingos ir yra itin svarbios (pvz., tiesiogin ė parama žmogaus teisi ų 
gynėjams, tiesiogin ės nedidel ės dotacijos, darbas su ne oficialiais partneriais, 
pakartotin ės dotacijos). 
• Pragmatiškai suderinus tikslinius projektus ir kvietimus teikti pasi ūlymus, 
valdymą paskirsčius ir pagrindinei buveinei, ir  delegacijoms, pasaulinius, 
regioninius ir vietos  veiksmus galima įgyvendinti visapusiškai ir darniai į šį 
procesą įtraukti visus veik ėjus, pilietin ę visuomen ę (pagrindinis tikslas) bei 
tarptautines ir regi onines organizacijas. 
Peržiūrėta priemon ė taip pat tur ėtų būti skirta spr ęsti toliau išvardytoms problemoms, 
nustatytoms remiantis įgyta patirtimi, spr ęsti, o jos lankstumas tur ėtų būti didinamas. 
• Dėl plačiai apibrėžtų tikslų ir strategij ų požiūris tam tikrais atvejais išsiskyr ė, dėl 
to pritrūko priemon ės aiškumo ir kilo rizika, kad veikla gali b ūti dubliuojama, 
kilo sunkum ų vertinant jos poveik į, tam tikrais atžvilgiais sumaž ėjo priemon ės 
papildomumas, tod ėl reikia, kad pagal priemon ę daugiau d ėmesio būtų skiriama 
procesui. 
• Kadangi biudžetas yra ribotas, o geografin ės ir temin ės įgyvendinimo sritys 
labai plačios, todėl kokybiškai priimtinas, bet nepatenkintas poreikis yra 2–
 
LT 4   LT 3 kartus didesnis už galim ą skirti finansavim ą viršija 2–3 kartus ir santykinis 
lėšų įsisavinimo paj ėgumas yra didelis. 
• Būtinybė dar labiau padidinti priemon ės lankstum ą, kad ja b ūtų galima geriau 
operatyviai reaguoti į didelio žmogaus teisi ų pažeidimo atvejus arba gr ėsmes, 
tam tikrai biudžeto daliai taikant t ą pačią metodik ą, kokia naudojama pagal 
Stabilumo priemon ę ir atitinkamus reglamentus d ėl humanitarin ės pagalbos ir 
dėl civilinės saugos. 
4. POLITIKOS GALIMYB ĖS  
Pirmiausia svarstytos galimyb ės nebeįgyvendinti Europos demokratijos ir žmogaus teisi ų 
rėmimo priemon ės (0 galimyb ė) ir ją įgyvendinti jos nekei čiant (1 galimyb ė). 
2 galimyb ė – parengti geresn į reglament ą, kuriuo b ūtų sudaromos geresn ės sąlygos veikti 
ir reglamentuojami šie penki aspektai: 
• Būtų sukurta priemon ė, pagal kuri ą dėmesys būtų skiriamas procesui ir veikla 
būtų vykdoma keturiose srityse: i) temin ės kampanijos ir įvairių sunkių teisių 
pažeidimų šalinimas, esmin ės paramos pagrindiniams veik ėjams teikimas ir su 
tuo susijęs pilietinis švietimas, ii) tikslin ė parama klestin čioms pilietin ėms 
visuomen ėms, iii) ES geb ėjimų stiprinimas, kad ji gal ėtų operatyviai reaguoti į 
skubos atvejus žmogaus teisi ų srityje, ir išsamaus ES žmogaus teisi ų gynėjo 
mechanizmo suk ūrimas, iv) tvirtesnis ir labiau integruotas poži ūris į 
demokratinius ciklus – rinkim ų stebėjimas ir kitokio pob ūdžio demokratini ų ir 
rinkimų procesų rėmimas.  
• Tolesnis ES rinkim ų stebėjimo misij ų organizavimas. 
• Tolesnis politini ų partijų atskyrimas. 
• Tolesnis pagalbos atskirumo didinimas. 
• Naujų lankstumo galimybi ų šalims, kuriose pad ėtis sudėtingiausia, ir (arba) 
sudėtingiausiais atvejais k ūrimas. 
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
Daugelio suinteresuot ųjų šalių nuomone, 0 galimyb ė (reglamento nebe įgyvendinti) 
reiškia, kad ES atsisako puosel ėti savo pa čios vertybes ir atitinkamus tarptautinius 
standartus. Tai tikrai padaryt ų labai neigiam ą poveikį ES įvaizdžiui ir ES viduje, ir 
tarptautiniu lygmeniu. Nors 1 galimyb ė (nieko nekeisti) leist ų pasinaudoti esama pagal 
savarankišk ą priemonę sukurta masto ekonomija, b ūtų praleista proga pasinaudoti nauda, 
kurios suteikt ų siūlomas proces ų racionalizavimas, didesnis operatyvumas, užtikrinamas 
dėl didesnio lankstumo, ir kuri ą būtų galima gauti pagal 2 galimyb ę (reglamentas, kuriuo 
 
LT 5   LT sudaromos geresn ės sąlygos veikti). Iš ties ų, kai norint išsa ugoti aukos gyvyb ę veiksmų 
reikia imtis per kelias dienas ar net valanda s, spartesnis ir geriau reaguoti leidžiantis 
mechanizmas gali tur ėti lemiamos svarbos. 2 galimyb ė taip pat leist ų daryti didesn į 
poveikį kitose politikos srityse ir sumažinti operacij ų sąnaudas, nes pakoreguota Europos 
demokratijos ir žmogaus teisi ų rėmimo priemon ė taptų lankstesn ė. 
6. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Pagal 0 galimyb ę (reglamento nebe įgyvendinti) veikla žmogaus teisi ų srityje b ūtų 
įtraukta į kitas priemones ir tai b ūtų teigiamas integravimo ženklas. Vis d ėlto atsisakant 
savarankiškos priemon ės būtų atsisakyta konkre čių darbo princip ų, pavyzdžiui, d ėl 
priimančiosios valstyb ės sutikimo nebuvimo, taip b ūtų sukurtos kli ūtys didžiajai daliai 
veiklos, mažinamos galimyb ės veiklą įgyvendinti papras čiausiu arba veiksmingiausiu 
būdu. Taip sumaž ėtų veiklos veiksmingumas, kilt ų didelė matomumo problema. 
Pagal 1 galimyb ę (nieko nekeisti) b ūtų išsaugomi svarbiausi Eu ropos demokratijos ir 
žmogaus teisi ų rėmimo priemon ės pridėtinės vertės aspektai, t. y. jos darbo principai. Tai 
leistų pasinaudoti laipsniškai įgyta patirtimi, pad ėtų siekti per metus įvardytų tikslų. Būtų 
išvengta reformos s ąnaudų, didžiausias d ėmesys būtų sutelktas į einamosios veiklos 
tobulinim ą. Kita vertus, nustatyt ų problem ų veiksni ų nebūtų galima pašalinti 
struktūriškai. 
Pagal 2 galimyb ę (reglamentas, kuriuo sudaromos geresn ės sąlygos veikti) b ūtų išsaugota 
esama papildoma nauda, bet kartu sudarytos s ąlygos veikti operatyviau, ypa č tais 
atvejais, kai daromi dideli žmogaus teisi ų pažeidimai ir kai veiksm ų imtis reikia ypa č 
skubiai. Vis d ėlto svarbu, kad priemon ė būtų naudojama ilgalaikei paramai teikti ir 
nuodugniai veiklai, daran čiai poveik į vietos lygmeniu ir turin čiai ilgalaik į poveikį, 
vykdyti, o ne kasdieniam krizi ų valdymui. Reik ėtų užtikrinti geresn į koordinavim ą su 
humanitarin ės pagalbos teikimu ir civilin ės saugos užtikrinimu bei Stabilumo 
priemonėmis. Taigi žinant, kad Europos demokratijos ir žmogaus teisi ų rėmimo 
priemonei b ūtų galima skirti didesn į biudžetą, būtų pasirinkta ši galimyb ė. 
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Europos demokratijos ir žmogaus teisi ų rėmimo priemon ė būtų įgyvendinama pagal 
keturiose 4 dalyje nurodytose veiklos srityse. B ūtų naudojami šie rodikliai: 
i) prad ėtų kampanij ų skaičius, įskaitant propaguojam ųjų veiksm ų skaičių, 
tarptautini ų konvencij ų ratifikavimo skai čių, konkrečių veiksmų vietoje skai čių, 
ii) mokymuose dalyvavusi ų piliečių, specialist ų ir student ų skaičius, 
iii) paremt ų veikėjų skaičius, 
 
LT 6   LT iv) pasauliniu ir vietos lygmenimis įgyvendint ų pilietinės visuomen ės projekt ų 
skaičius, 
v) steb ėtų žmogaus teisi ų gynėjų bylų skaičius, 
vi) projekt ų šalyse, kuriose pad ėtis sudėtingiausia, ir sud ėtingiausiais atvejais 
skaičius, 
vii) paremt ų, stebėtų ir prižiūrėtų rinkimų procesų ir demokratini ų ciklų skaičius.