ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.2

Į pasiūlytą reglamentą taip pat įtraukti svarbūs pakeitimai, susiję su ES ikiprekybinio ir poprekybinio skaidrumo taisyklėmis, kurios taikomos nuosavo kapitalo ir ne nuosavo kapitalo finansinėms priemonėms, pavyzdžiui, didesnis taisyklių dėl sandorių duomenų skelbimo atidėjimo suderinimas, ES prekybos akcijomis ir išvestinėmis finansinėmis priemonėmis pareigų atnaujinimas, draudimas siūlyti užmokestį už pavedimų srautą ir kiti ES prekybos vertybiniais popieriais ir išvestinėmis finansinėmis priemonėmis tvarkos pakeitimai. Siūlomais pakeitimais siekiama toliau remti Europos kapitalo rinkų integraciją ir toliau derinti atitinkamas finansų rinkų priežiūros taisykles visoje Sąjungoje. ECB tvirtai remia bendrą tikslą toliau remti kapitalo rinkų integraciją, visų pirma didinant, kaip pasiūlyta, rinkos duomenų skaidrumą. Gilesnių ir labiau integruotų kapitalo rinkų reikia keliais požiūriais. Jos ne tik gali sutelkti išteklius, kurių reikia euro zonos ekonomikai remti, bet ir apskritai padidins finansų sistemos atsparumą. Be to, Europos kapitalo rinkų integracija turėtų pagerinti bendros pinigų politikos poveikį visoms euro zonos dalims ir sudaryti palankesnes sąlygas rinkos dalyviams gauti žaliąjį finansavimą ir finansavimą perėjimui prie skaitmeninės ekonomikos. Šiuo tikslu ECB pakartoja, kad svarbu skubiai priimti tolesnes iniciatyvas pagal Europos Komisijos 2020 m. kapitalo rinkų sąjungos (KRS) veiksmų planą ir, kai to teisiškai reikalaujama, visapusiškai įgyvendinti jas nacionaliniu lygmeniu.
2.6.4.

Be to, ECB pritaria pasiūlytai Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 33 straipsnio 2c daliai, pagal kurią EBI pavedama rengti pavyzdinius administracinius susitarimus. Jie turėtų būti rengiami kartu su KI. Nepaisant to, ECB mano, kad jeigu EBI imsis aktyvaus vaidmens derybų procese, tai gali papildomai nereikalingai apsunkinti derybų procesą ir gali sulėtinti susitarimo memorandumų dėl priežiūros bendradarbiavimo sudarymą. Be to, kadangi kiekviena trečioji valstybė veikia pagal savo teisinę sistemą ir kadangi priežiūros institucijoms būtinas kuo didesnis lankstumas, leidžiantis koreguoti susitarimo memorandumus derybų metu, gali kilti svarbių praktinių sunkumų dėl pareigos naudoti EBI parengtą standartizuotą susitarimo memorandumo šabloną. Todėl remtis šiais pavyzdiniais administraciniais susitarimais reikėtų dedant visas įmanomas pastangas.
6.

Pasiūlytas reglamentas netaikomas kredito reitingams, suteiktiems valstybinių įstaigų, kurių kredito reitingai nėra viešai skelbiami ir už kuriuos reitinguojamas subjektas nemoka (26). Kaip minėta (27), vertindama tinkamo turto kredito standartus, Eurosistema atsižvelgia į kredito rizikos vertinimus, gautus iš skirtingų šaltinių, įskaitant ICAS, kurias naudoja kai kurie NCB. Šios ICAS yra svarbios Eurosistemos pinigų politikai įgyvendinti. Pavyzdžiui, kredito reikalavimai yra pagrindinis Eurosistemos įkaitu priimtino turto šaltinis, o skolininkai pagal šias skolines prievoles dažnai yra vidutinės bendrovės, kurias reitinguoja tik šios ICAS (28). ECB mano, kad būtų neproporcinga šioms ICAS taikyti pasiūlytame reglamente numatytą registravimo tvarką. Be to, nebūtų aktualu ar tinkama taikyti kai kurias pasiūlyto reglamento nuostatas kredito reitingams, kuriuos suteikia NCB. ICAS kredito reitingai i) nėra viešai skelbiami ir ii) už juos reitinguojamas subjektas nemoka. Dėl to ECB mano, kad minėtą išimtį iš pasiūlyto reglamento vertėtų išplėsti kredito reitingams, kuriuos suteikia nacionaliniai centriniai bankai, ir siūlo atitinkamai pakeisti pasiūlytą reglamentą.
21.

Neseniai gautus statistinius duomenis apie tiesioginius pardavimus palyginus su už dvejus pirmuosius kvotos metus deklaruotaisiais skaičiais (4 lentelė), paaiškėjo, kad didelė realizuotų tiesioginių pardavimų dalis lieka nežinoma kvotų valdymo įstaigoms ir nėra išskaitoma iš nacionalinio referencinio kiekio. Estijoje ir Vengrijoje nedeklaruoti tiesioginiai pardavimai gali sudaryti apie 80 % visų tiesioginių pardavimų, Slovėnijoje apie 60–70 %, Lenkijoje 60–65 % ir Lietuvoje šiek tiek mažiau nei 40 %. Atliekant Audito Rūmų auditą, Estijos, Lietuvos, Vengrijos ir Slovėnijos kompetentingos institucijos pripažino, kad ne visi tiesioginiai pardavimai buvo deklaruoti. 4 lentelė Statistiniai tiesioginiai pardavimai ir deklaruoti tiesioginiai pardavimai (1000 tonų) Tiesioginiai pardavimai CZ EE LV LT HU PL SI SK Kalendorinių metų statistiniai duomenys 1997 n.d. 74 467 n.d. 146 1 663 n.d. 59 1998 n.d. 75 345 n.d. 150 1 953 n.d. 62 1999 n.d. 85 294 n.d. 148 2 141 n.d. 65 2000 22 97 309 n.d. 147 1 700 91 n.d. 2001 21 120 330 192 85 1 239 84 n.d. 2002 13 63 n.d. 142 77 1 141 119 31 2003 4 53 n.d. 124 168 1 318 78 32 2004 2 67 n.d. 76 116 869 65 13 2005 4 66 n.d. 91 159 484 58 7 Už kvotos metus deklaruoti kiekiai 2004/2005 3 10 11 76 26 309 20 7 2005/2006 3 9 11 56 19 195 21 4 CZ: Pranešimas Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą. EE: Žemės ūkio ministerija (1997 m.) ir pranešimas Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą (1998–2005 m.). Ekstrapoliacija į 12 mėnesių pradedant 2005 m. 9-uoju mėnesiu. LV: Additional information to the position paper of the Republic of Latvia (CONF-LV 26/02). LT: Žemės ūkio ministerija (2001–2004 m.) ir pranešimas Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą (2005 m.). HU: Vengrijos centrinė statistikos valdyba (KSH). PL: Lenkijos centrinė statistikos valdyba (1997–1999 m.) ir pranešimas Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą (2000–2005 m.). SI: pranešimas Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą. SK: Mokėjimo agentūra APA (1997–1999 m.) ir pranešimas Komisijai dėl leidimo naudoti restruktūrizacijos rezervą (2002–2005 m.). Atsakymai į Reglamento (EB) Nr. 595/2004 26 straipsnyje numatytą klausimyną ir mokėjimo agentūrų pateikti duomenys (PL ir SI). Už 2004–2005 kvotos metus (11 mėnesių) ekstrapoliacija į 12 mėnesių (CZ, LV, LT, HU ir SK).
Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybės, Kotonu sutarties signatarės (ACP – African, Carribean and Pacific States Signatory to the Cotonou Agreement)

Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (OECD – Organisation for Economic Cooperation and Development)

SKLA

—
36.

ex ante kontrolės procedūras, paremtas finansinių ir veiklos dokumentų peržiūra. 7BP tarpinių ir galutinių mokėjimų ex post auditus pas naudos gavėjus atlieka bendroji įmonė, tuo tarpu už programos „Horizontas 2020“ projektų išlaidų deklaracijų ex post auditą atsakinga Komisijos bendra audito tarnyba. 2017 m. pabaigoje bendrosios įmonės pranešti ex post auditų likutiniai klaidų lygiai sudarė 1,40 % 7BP projektų atveju ir 1,6 % programos „Horizontas 2020“ projektų atveju Bendroji įmonė įdiegėkontrolės procedūras, paremtas finansinių ir veiklos dokumentų peržiūra. 7BP tarpinių ir galutinių mokėjimųauditus pas naudos gavėjus atlieka bendroji įmonė, tuo tarpu už programos „Horizontas 2020“ projektų išlaidų deklaracijųauditą atsakinga Komisijos bendra audito tarnyba. 2017 m. pabaigoje bendrosios įmonės praneštiauditų likutiniai klaidų lygiai sudarė 1,40 % 7BP projektų atveju ir 1,6 % programos „Horizontas 2020“ projektų atveju ( 16 )
32.

Bendroji įmonė „Švarus dangus“ įdiegė ex ante kontrolės procedūras, paremtas finansinių ir pagrindinės veiklos dokumentų peržiūromis, ir dotacijų išlaidų deklaracijų ex post auditus. Šios patikros yra svarbiausia priemonė vertinant pagrindinių operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, įskaitant kitų narių piniginius ir nepiniginius įnašus į Bendrąją įmonę. 2016 m. pabaigoje Bendrosios įmonės pranešti ex post auditų likutiniai klaidų lygiai sudarė 1,51 % 7BP projektų atveju ir 0,95 % programos „Horizontas 2020“ projektų atveju (15).
Pagal EASO reglamento 51 straipsnį EASO įdiegė konsultacinį forumą. Konsultacinis forumas leidžia EASO vesti glaudų dialogą su pilietinės visuomenės organizacijomis ir svarbiomis kompetentingomis institucijomis. Konsultacinis forumas yra EASO, pilietinės visuomenės organizacijų ir svarbių prieglobsčio srityje veikiančių įstaigų keitimosi informacija ir žinių kaupimo priemonė. Pagal EASO reglamentą konsultacinio forumo plenariniai posėdžiai vykstą bent kartą per metus. Be to, EASO turi metinę konsultacijų darbotvarkę, skirtą organizuoti jo įvairias konsultacijų priemones ir veiklą, t. y. ekspertų posėdžius, praktinio darbo seminarus, seminarus ir konsultavimą internete.

2014 m. veiklos rezultatai ir suteiktos paslaugos
Agentūros kompetencijos sritys (Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, su pakeitimais, padarytais Reglamentais (EB) Nr. 1644/2003, (EB) Nr. 724/2004 ir Reglamentu (ES) Nr. 100/2013)

Tikslai Europos jūrų saugumo agentūra buvo įkurta siekiant užtikrinti aukštą, vienodą ir veiksmingą jūrų saugumo, apsaugos, taršos iš laivų prevencijos ir reagavimo į ją lygį Europos Sąjungoje. Agentūra valstybėms narėms ir Komisijai teikia reikiamą techninę ir mokslinę pagalbą bei aukštos kompetencijos lygio paramą, siekdama padėti joms: — tinkamai taikyti ES teisės aktus jūrų saugumo, apsaugos ir taršos iš laivų prevencijos srityje; — stebėti jų įgyvendinimą; — įvertinti priemonių veiksmingumą vietoje. Paprašius, Agentūra taip pat teikia operatyvinę, techninę ir mokslinę pagalbą, siekdama padėti valstybėms narėms ir Komisijai spręsti jūrų taršos iš laivų klausimus ES. Užduotys Atlikus paskutinius pakeitimus buvo patikslinti Agentūros įgaliojimai, suteikiantys galimybę EMSA labiau padėti Komisijai ir valstybėms narėms vykdant savo pagrindines užduotis ir geriau panaudoti savo išteklius, siekiant padėti valstybėms narėms spręsti taršos iš laivų ir jūrų taršos iš naftos ir dujų įrenginių klausimus. Be to, buvo pridėtos papildomos užduotys, suteikiant galimybę Agentūrai naudoti savo kompetenciją ir priemones kitai ES veiklai, susijusiai su Sąjungos jūrų transporto politika. Agentūros įvairiapusė veikla padalyta į keturias pagrindines sritis remiantis jos steigimo reglamentu ir atitinkamais ES teisės aktais. Visų pirma Agentūra padeda Komisijai stebėti, kaip įgyvendinami ES teisės aktai, be kita ko susiję su laivų eismo stebėjimu ir sertifikavimu, laivų įrenginių sertifikavimu, laivų sauga, jūrininkų rengimu ir valstybine uostų kontrole. Be to, Agentūra plėtoja ir eksploatuoja informacijos apie jūrininkystę priemones ES lygmeniu. Keletas reikšmingų pavyzdžių yra: SafeSeaNet, laivų eismo stebėjimo sistema, skirta atsekti laivus ir jų krovinius bei nelaimingus atsitikimus ir eismo įvykius visoje ES; ES LRIT jungtinis duomenų centras, skirtas užtikrinti su ES vėliavomis plaukiančių laivų identifikavimą ir atsekimą visame pasaulyje; ir THETIS, informacinė sistema, skirta įgyvendinti naują uosto valstybės kontrolės tvarką. Taip pat EMSA pakrantės valstybėms teikia pasirengimo jūrų taršos prevencijai, jos aptikimo ir reagavimo į ją pajėgumus. Jie apima Europos naftos išsiliejimo padariniams likviduoti skirtų budinčių laivų tinklą ir Europos palydovinę naftos išsiliejimo ir laivų nustatymo tarnybą (CleanSeaNet), kurie abu yra skirti prisidėti prie veiksmingos ES pakrančių ir vandenų apsaugos nuo taršos iš laivų sistemos. Galiausiai, Agentūra konsultuoja Komisiją techniniais ir mokslo klausimais jūrų saugumo ir taršos iš laivų prevencijos srityje prisidėdama prie nuolatinio esamų priemonių veiksmingumo vertinimo ir naujų teisės aktų tobulinimo ir kūrimo. Ji taip pat teikia paramą valstybėms narėms ir palengvina bendradarbiavimą tarp jų bei skleidžia informaciją apie geriausią praktiką.
2012

2012 m. Centras skyrė dotacijas mokslo tiriamosioms institucijoms ir pavieniams asmenims. Bendros su dotacijomis susijusios išlaidos sudarė 7 52 000 eurų, t. y. 1,4 % visų 2012 m. veiklos išlaidų. Centro ex ante patikrinimai, kuriuos jis atlieka prieš kompensuodamas naudos gavėjų deklaruotas išlaidas, apima išlaidų deklaracijų analizę ir, iš dalies, naudos gavėjų pasamdytų nepriklausomų audito įmonių pateiktų audito sertifikatų tikrinimą. Centras paprastai negauna iš naudos gavėjų jokių dokumentų, pagrindžiančių deklaruotų išlaidų tinkamumą ir tikslumą. Centras, siekdamas sustiprinti kontrolės priemones, patvirtino ex post tikrinimo strategiją ir rengėsi šios strategijos įgyvendinimui 2012 m. Tačiau jis sugaišo dešimt mėnesių, kol gavo prieigą prie tarpinstitucinės audito sutarties, o audito metu vis dar nebuvo atlikta jokių su 2012 m. skirtomis dotacijomis susijusių išlaidų ex post patikrinimų. Centro Audito Rūmų prašymu gauti patvirtinamieji dokumentai suteikė pagrįstą patikinimą dėl Audito Rūmų audituotų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo.
15.

ECB nebesitiki pasiekti 2013 m. tikslo (žr. 12 dalį), kadangi jo manymu savo dabartinėse nuomojamose patalpose jis išnaudojo visus sąraše numatytus techniniu ir finansiniu požiūriu galimus patobulinimus. Be to, jis numato darbuotojų skaičiaus padidinimo dėl to, kad turi būti vykdomos naujos bankų priežiūros užduotys, poveikį.
Agentūros kompetencijos sritys (Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, su pakeitimais, padarytais reglamentais (EB) Nr. 1644/2003 ir (EB) Nr. 724/2004)

Tikslai Europos jūrų saugumo agentūra buvo įkurta siekiant užtikrinti aukštą, vienodą ir veiksmingą jūrų saugumo, apsaugos, taršos iš laivų prevencijos ir reagavimo į ją lygį Europos Sąjungoje. Agentūra valstybėms narėms ir Komisijai teikia reikiamą techninę ir mokslinę pagalbą bei aukštos kompetencijos lygio paramą, siekdama padėti joms: — tinkamai taikyti Sąjungos teisės aktus jūrų saugumo, apsaugos ir taršos iš laivų prevencijos srityje, — stebėti jų įgyvendinimą, — įvertinti priemonių veiksmingumą vietoje. Agentūra nustatė ir valstybėms narėms bei Komisijai siūlo operatyvines paslaugas, skirtas kovai su tarša iš laivų Europos Sąjungoje bei eismo stebėjimo ir jūrų priežiūros srityje. Agentūra nustatė sistemas, padedančias įgyvendinti atitinkamus teisės aktus (THETIS valstybinės uostų kontrolės srityje, EMCIP avarijų nagrinėjimo srityje, STCW-IS jūrininkų mokymo ir sertifikavimo srityje ir pan.) Užduotys Agentūros įvairiapusė veikla padalyta į keturias pagrindines sritis remiantis jos steigimo reglamentu ir atitinkamais ES teisės aktais. Visų pirma Agentūra padeda Komisijai stebėti, kaip įgyvendinami ES teisės aktai, be kita ko susiję su laivų eismo stebėjimu ir sertifikavimu, laivų įrenginių sertifikavimu, laivų sauga, jūrininkų rengimu ir valstybine uostų kontrole. Be to, Agentūra plėtoja ir eksploatuoja informacijos apie jūrininkystę priemones ES lygmeniu. Reikšmingi pavyzdžiai yra SafeSeaNet (SSNI) laivų eismo stebėjimo sistema, leidžianti efektyviai nustatyti laivų ir jų krovinių buvimo vietą bei incidentus juose visoje ES; ES LRIT duomenų centras, užtikrinantis su ES vėliavomis plaukiančių laivų buvimo vietos nustatymą ir stebėjimą pasaulyje. Taip pat buvo sukurtos pasirengimo jūrų taršos prevencijai, jos aptikimo ir reagavimo į ją struktūra, kuriai priklauso Europos naftos išsiliejimo padariniams likviduoti skirtų budinčių laivų tinklas, taip pat Europos palydovinė naftos išsiliejimo priežiūros ir laivų nustatymo tarnyba (CleanSeaNet), kurios abi yra skirtos prisidėti prie veiksmingos ES pakrančių ir vandenų apsaugos nuo taršos iš laivų sistemos. Galiausiai, Agentūra konsultuoja Komisiją techniniais ir mokslo klausimais jūrų saugumo ir taršos iš laivų prevencijos srityje nuolatos vertindama esamų priemonių efektyvumą, tobulindama bei kurdama naujus teisės aktus. Ji taip pat teikia paramą valstybėms narėms ir palengvina bendradarbiavimą tarp jų bei skleidžia geriausią praktiką.
Pagal bendrą transporto politiką nustatomos bendros taisyklės, taikomos tarptautiniam transportui, vykstančiam į valstybės narės teritoriją ar iš jos arba vykstančiam per vienos ar keleto valstybių narių teritoriją. Joje taip pat nustatomos sąlygas, kuriomis vežėjai nerezidentai gali valstybėje narėje teikti transporto paslaugas bei priemonės transporto saugumui gerinti.

Sudarytas iš penkių Europos Komisijos skirtų narių. Europos Komisijai patvirtinus jis priima Įstaigos metinę darbo programą. Be to, jis priima Įstaigos administracinį biudžetą ir jos metinę veikos ataskaitą.

2010 m. veiklos rezultatai ir suteiktos paslaugos
14.

Šių metų 1 4 skyriaus (Kitas personalas ir išorės paslaugos) panaudojimo lygis tesiekia 81,05 % (2007 m. šis lygis buvo 89,12 %); pagrindinė to priežastis – nepanaudota 1 4 0 0 06 biudžeto eilutės (sutartininkai) 537 951 eurų suma. Metų pradžioje (planuotas ir tikrasis) išeikvojimo lygis rodė, kad 2008 m. viduryje pritruks lėšų. Šiai paklausai patenkinti 2008 m. gegužės mėnesį buvo pervesta 520 000 eurų (žr. I priedą: V/03/AB/08). Tačiau antroje metų pusėje iš karto keli veiksniai žymiai sumažino šią paklausą. Audito Rūmai susidūrė su sunkumais įdarbinant ir išlaikant tinkamą personalą. Iš tikrųjų, kai kurie sutartininkai perėję atrankos procedūras tapo laikinaisiais darbuotojais, kiti atsisakė pareigų nesibaigus sutarčiai (dažniausiai dėl to, kad susirado geriau apmokamą darbą kitur) ir (arba) nebuvo pakeisti pasibaigus jų sutarčiai. Be to įdarbinti sutartininkus sunku dėl nepatrauklių atlyginimų ir dėl to, kad dalis atrankos procedūras baigusių laureatų jau dirba kitose institucijose.
Bendrija savo kompetencijos ribose vykdo ekonominio, finansinio ir techninio bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis priemones. Šios priemonės papildo valstybių narių vykdomas priemones ir yra suderinamos su Bendrijos plėtros politika. (181a straipsnis)

Tikslai Teikti ES pagalbą: i) rekonstrukcijai, pabėgėlių ir perkeltų asmenų sugrįžimui; ii) gero administravimo skatinimui, institucijų ir teisinės valstybės stiprinimui; iii) rinkos ekonomikos vystymui ir investicijoms į gyvybiškai svarbią infrastruktūrą bei aplinkos apsaugos priemones; iv) socialiniam vystymui ir pilietinės visuomenės stiprinimui.

Taikymo sritis Agentūra valdo pagrindines pagalbos programas Serbijoje ir Juodkalnijoje (Serbijos Respublikoje, Kosove ir Juodkalnijos Respublikoje) bei Buvusioje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (BJRM). Parama gali būti skiriama valstybėms, JT pavaldžioms organizacijoms, federacinėms, regioninėms ir vietos institucijoms, viešosioms ir iš dalies viešosioms įstaigoms, socialiniams partneriams, verslą remiančioms organizacijoms, kooperatyvams, savišalpos bendrovėms, labdaros organizacijoms, fondams ir NVO.

Uždaviniai: — konsultuoti Komisiją svarbiausių poreikių klausimais; — rengti rekonstrukcijos ir pabėgėlių bei perkeltų asmenų sugrįžimo programas; — vykdyti visas būtinas ES pagalbos įgyvendinimo operacijas.

Administracinė valdyba Ją sudaro po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės, du Komisijos atstovai ir vienas stebėtojas iš Europos investicijų banko. Direktorius Jį skiria Valdyba Komisijos teikimu. Veiklos centrai Belgrade, Prištinoje, Podgoricoje ir Skopjėje, turintys didelę valdymo autonomiją. Išorės kontrolė Europos Audito Rūmai. Biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija Parlamentas rekomendavus Tarybai.

Galutinis biudžetas 268,8 milijono eurų (318,9 milijono eurų), įskaitant ES dotaciją. Darbuotojų skaičius 2006 m. gruodžio 31 d. Personalo plane numatytos 108 (114) techninių padėjėjų darbo vietos, iš kurių užimtos: 90 (88) Kiti darbuotojai: Vietiniai darbuotojai: 164 (170) darbo vietos, iš kurių 157 (162) buvo užimtos Sutartininkai: 29(28) darbo vietos, iš kurių užimtos: 26 (26) Iš viso darbuotojų: 273 (276), iš kurių užsiima pagrindine veikla: 171 (169) administracine veikla: 102 (107)
Veiklos centras: KOSOVAS: a) pradžios subsidijos, paskolos, mokymas ir verslo konsultacijos mažojo verslo įmonėms; b) teisinė pagalba lengvai pažeidžiamiems asmenims; c) paskolos, teikiamos pagal ERA kredito planus; d) ugnies nuniokotos Kosovo B elektrinės kapitalinis ir kompleksinis remontas; e) Pristinos „Saulėtosios kalvos“ rajono šiluminės pastotės atstatymas; f) šeši atstatyti tiltai tarp Pristinos ir BJRM. SERBIJA: a) Viešojo administravimo reformos įstatymų projektai; b) mokymo programos specialiesiems policijos daliniams; c) ligoninių atstatymo programa; d) naujos darbo vietos, sukurtos panaudojant Atnaujinamojo kredito fondą; e) mokymo pagalba įmonėms; f) šiluminių elektrinių kapitalinis remontas; g) regioniniai suaugusiųjų mokymo centrai; atnaujintos ir IT įranga aprūpintos pilotavimo mokyklos; h) Slobodos tilto remontas ir Horgos pasienio punkto su Vengrija atnaujinimas. JUODKALNIJA: a) specializuotas pasienio policijos ir valstybės tarnautojų mokymas; b) Vidaus reikalų ministerijos centrinė IT duomenų bazė; c) Žmogiškųjų išteklių valdymo agentūra, regioniniai profesinio ugdymo ir mokymo centrai; d) veterinarijos laboratorija; e) naujieji Kelių valdybos ir transporto įstatymai; f) generaliniai nuotėkų ir kietųjų atliekų planai; g) elektros tiekimo paslaugų decentralizavimas/restruktūrizavimas, energijos taupymo strategija. BJRM: a) 90 % vidaus pabėgėlių sugrįžo į namus, kur gyveno iki konfliktų; b) asmenų, norinčių tapti valstybės pareigūnais, daugiausia etninių albanų, mokymas; c) naujos darbo vietos, sukurtos ir saugomos, naudojant Atnaujinamojo kredito fondo paskolas MVĮ; Verslo skatinimo ir MVĮ stebėjimo agentūros kūrimas; d) trijų naujų institutų kūrimas ir jų darbuotojų mokymas.
14.

Komisija pažymėjo (12), kad stengiantis kiekvienais metais įtraukti visas ES finansuojamas programas, kiltų pavojus, kad ataskaita bus ilga ir nekryptinga. Tai – vienas iš kelių klausimų, kuriuos Parlamentas ir Taryba, bendradarbiaudami su Komisija, galėtų apsvarstyti. Tarp kitų svarstytinų klausimų būtų tai, ar į vertinimą turėtų būti įtraukiami ne vien tik rezultatai, t. y. rezultatyvumo aspektas, ir ar ekonomiškumas ir efektyvumas taip pat neturėtų būti nagrinėjami. Vertinimas galėtų būti teminis, apimantis tik per tam tikrą laiką nagrinėtus klausimus arba tai gali būti išsamesnė analizė to, ką Komisija pasiekė per praėjusius metus. Svarstant tokio pobūdžio klausimus turėtų būti atsižvelgta į informacijos, įtraukiamos į vertinimo ataskaitą, naudingumą vykdant metinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą.
2.

Pasiūlymo 7 straipsnio a dalyje numatyta, kad Europos kovos su sukčiavimu tarnyba vėliausiai iki 2010 m. gruodžio 31 d. yra įpareigota pateikti ataskaitą apie programos įgyvendinimą ir tinkamumą ją tęsti. 7 straipsnio b dalyje numatyta, kad programos rezultatų įvertinimą galima atidėti iki 2014 m. gruodžio 31 d. Audito Rūmai mano, kad ši data yra per daug tolima. Todėl Audito Rūmai ragina vėliausiai iki 2010 metų atlikti nepriklausomą įvertinimą, kuris apimtų ir tarpinių programos tikslų įgyvendinimo įvertinimą. Be to, pagal Sutarties 280 straipsnio 5 dalį Komisija savo metinėje ataskaitoje turėtų pateikti informaciją apie Herkulio programos II finansuotus veiksmus ir pasiektus rezultatus. Siekiant palengvinti galutinį programos įvertinimą, būtina supaprastinti ir patikslinti bendrus kriterijus, kurie yra nustatyti prie pasiūlymo pridedamame priede.
19.

Per finansinius metus laikantis Finansinio reglamento (7) 24 ir 43 straipsnių patvirtinta 10 C perkėlimų (įskaitant vadinamąjį kaupiamąjį perkėlimą). Šie perkėlimai padidėjo ir iš viso sudarė 80 462 015 EUR, t. y. 4,7 % galutinių asignavimų (2011 m. – devyni perkėlimai, kurie sudarė 3,7 % galutinių asignavimų). Pirmininkas pagal Finansinio reglamento (8) 22 straipsnio 1 dalį patvirtino aštuonis einamųjų asignavimų P perkėlimus, kurie iš viso sudarė 10 379 775 EUR, arba 0,6 % galutinių asignavimų (2011 m. – devyni perkėlimai, kurie sudarė 0,7 % galutinių asignavimų). Be to, Pirmininkas taip pat patvirtino su projektu „TREBEL“ susijusių 88 924 943 EUR naudotinų asignavimų iš asignuotųjų įplaukų, perkeltų į kitus metus, perkėlimą. Šis išimtinis perkėlimas yra daugiau techninis pakeitimas, nekeičiant paskirties pobūdžio (9), kadangi TREBEL pastatas bus įsigytas nuosavybės teise, o ne sudarant ilgalaikės nuomos su pirkimo galimybe sutartį.
(16)

įvedus privalomąjį EID visoje Sąjungoje, kai kurie ūkinės veiklos vykdytojai gali patirti neigiamą ekonominį poveikį. Be to, yra didelių praktinių problemų, ypač susijusių su technologijos tikslumu, kurios ir toliau trukdo EID sistemai veiksmingai veikti. Iš patirties įgyvendinant privalomojo elektroninio smulkiųjų atrajotųjų identifikavimo sistemą matyti, kad dėl technikos gedimų ir praktinių sunkumų dažnai neįmanoma pasiekti šimtaprocentinio tikslumo. Todėl tikslinga nustatyti savanorišką sistemą. Taikant šią sistemą būtų sudarytos sąlygos tam, kad EID pasirinktų tik tie gyvulių augintojai, kurie, tikėtina, iš to gaus greitos ekonominės naudos;