Komisijos ataskaita 2004 m. metinė mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos Europos Sąjungoje ataskaita {SEK(2005) 1326} /* KOM/2005/0517 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 24.10.2005 KOM(2005) 517 galutinis . KOMISIJOS ATASKAITA 2004 m. metinė mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos Europos Sąjungoje ataskaita {SEK(2005) 1326} KOMISIJOS ATASKAITA 2004 m. metinė mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos Europos Sąjungoje ataskaita Įvadas Ši metinė ataskaita apima plėtrą ir veiklą 2004 m. Ji buvo parengta remiantis Euratomo sutarties 7 straipsniu[1], Europos bendrijos steigimo sutarties 173 straipsniu[2] ir sprendimo dėl šeštosios pagrindų programos 4 straipsniu[3]. Prie ataskaitos pridedamas Komisijos tarnybų darbo dokumentas, kuriame pateikiama išsamesnė ataskaita ir statistinė informacija. Pagrindinėse dalyse pateikiama informacija apie 2004 m. veiklą ir rezultatus, taip pat mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros vystymąsi Europos Sąjungos valstybėse narėse. Statistinės lentelės pateikiamos atskirame priede. BENDRIJOS MOKSLINIų TYRIMų IR TECHNOLOGIJų PLėTROS VEIKLA 6-OSIOS PAGRINDų PROGRAMOS įGYVENDINIMAS Šeštoji pagrindų programa (PP6) buvo sėkmingai įgyvendinta. Programa pradėta įgyvendinti 2002 m., jos biudžetas 2002–2006 m. siekė 17,5 mlrd. eurų; po Sąjungos plėtros ši suma padidinta iki 19,2 mlrd. eurų. Ypač buvo stengiamasi skatinti naujųjų valstybių narių dalyvavimą. 2004 m. gauta beveik 16,000 paraiškų, pagal kurias ketino dalyvauti daugiau nei 84,400 dalyvių. Beveik 2,000 šių paraiškų buvo finansuotos (pagal jas dalyvavo maždaug 13,700 dalyvių). 2004 m. iš viso pasirašyta beveik 2,100 susitarimų, o visas EB įnašas siekė daugiau nei 4,200 milijonų eurų. Pagal programą „Europos mokslinių tyrimų erdvės integravimas ir stiprinimas“ buvo pateikta daugiau kaip 7,300 paraiškų, iš kurių beveik 1,100 buvo atrinkta finansuoti, įtraukiant 11,400 partnerius. Dauguma jų (maždaug 4,200 paraiškų) buvo pateiktos pagal 6-ojoje pagrindų programoje nustatytus septynis teminius prioritetus, o nemaža dalis – pagal horizontaliąją veiklą, į kurią buvo įtrauktos MVĮ ir specifinės paramos tarptautiniam bendradarbiavimui priemonės. Taip pat buvo sėkminga nauja pagal 6-ąją pagrindų programą vykdoma MPP (Mokslo parama politikai) ir NEST (Naujos ir besikuriančios mokslo sritys ir technologijos) veikla – šiose srityse atrinkta 120 finansuotinų paraiškų. Pagal programą „Europos mokslinių tyrimų erdvės sisteminimas“ 2004 m. gauta daugiau nei 8,500 paraiškų, dauguma iš jų (apie 7,900 paraiškų) pateikta žmogiškųjų išteklių ir mobilumo srityje. Atrinkta finansuoti beveik 800 paraiškų, beveik 90 % iš jų – žmogiškųjų išteklių ir mobilumo srityje; kitos finansuotinos paraiškos skirtos „Mokslinių tyrimų ir inovacijų“, „Mokslinių tyrimų infrastruktūros“ ir „Mokslas ir visuomenė“ sritims. Naujoms priemonėms – integruotiesiems projektams ir kompetencijos tinklams – teko maždaug 900 iš visų 2004 m. pateiktų paraiškų, iš jų beveik 150 buvo nuspręsta finansuoti. 2004 m. buvo sudarytos 165 sutartys dėl integruotųjų projektų ir 76 sutartys dėl kompetencijos tinklų. 6-osios pagrindų programos specialiųjų programų darbo programos buvo atnaujintos keletą kartų. Iki 2004 m. pabaigos EB programa „Europos mokslinių tyrimų erdvės integravimas ir stiprinimas“ buvo atnaujinta 14 kartų, „Europos mokslinių tyrimų erdvės sisteminimas“ – 8 kartus, o Euratomo „Branduolio dalijimosi ir sintezės“ programa – 2 kartus. Kiekvieno atnaujinimo metu buvo sudaromas pagrindas naujiems kvietimams teikti paraiškas: iki 2004 m. pabaigos pagal 6-ąją pagrindų programą paskelbta daugiau nei 120 kvietimų teikti paraiškas. 2003 m. pabaigoje profesoriaus R. Marimón vadovaujama nepriklausomų aukšto lygio ekspertų grupė pradėjo 6-osios pagrindų programos priemonių veiksmingumo peržiūrą. Grupės ataskaita[4] buvo pateikta iki 2004 m. birželio mėn. pabaigos. Naująsias priemones (kompetencijos tinklus ir integruotuosius projektus) vertinusi grupė pritarė tikslams, kurių siekiama šiomis priemonėmis, tačiau pasiūlė pakeitimų, susijusių su jų įgyvendinimu. 2004 m. rugpjūčio pabaigoje Komisija pateikė oficialų atsakymą į šią ataskaitą ir tęsė korekcinių priemonių įgyvendinimą, taip pat pasiūlė racionalizavimo ir pagreitinimo veiksmų planą geresniam pagrindų programos įgyvendinimui. Dr. E. Ormala vadovaujama aukšto lygio ekspertų grupė atliko 1999–2003 m. penkerių metų laikotarpio įvertinimą. Grupė pabrėžė pagrindų programų svarbą kuriant Europos žinių bazę ir taisant trūkumus Europos mokslinių tyrimų srityje, ypač susijusius su mokslo darbuotojų ir veiklos tinklų kūrimu. Grupės rekomendacijos taikytinos tiek 6-ajai pagrindų programai, tiek būsimoms pagrindų programoms, ypač pritarimas smarkiai padidinti lėšas, skirtas moksliniams tyrimams, Europos mokslinių tyrimų tarybos ir technologinių platformų kūrimui. Šiam vertinimui pagrįsti buvo atlikta keletas ex-post poveikio tyrimų. 5-osios pagrindų programos poveikio tyrimo rezultatai parodė, kad ši programa paskatino strateginės svarbos mokslinius tyrimus, kurie be ES paramos nebūtų buvę atlikti. Kita veikla siekiant sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę Be Pagrindų programos, Europos Sąjunga, siekdama įgyvendinti pagrindinį Mokslinių tyrimų GD tikslą – sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę – ėmėsi ir kitų veiksmų. Šiuo metu įgyvendinant „Investavimo į mokslinius tyrimus“ veiksmų planą jau pasiekta pirmųjų konkrečių rezultatų, t. y. sukurtos maždaug 25 technologijų platformos. Daugelis iš šių technologijų platformų yra labai pažangios rengiant strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes. Taikant vadinamąjį atvirą koordinavimo metodą (AKM) įgyvendinama nacionalinės mokslinių tyrimų politikos koordinavimo veikla, kurioje taip pat dalyvauja Mokslinių ir techninių tyrimų komitetas (MTTK) (žr. 3.1 dalį). Siekiant pritraukti į Europą geriausius mokslo darbuotojus ir pagerinti jų karjeros perspektyvas, buvo įgyvendinamos šios iniciatyvos: vizų išdavimas trečiųjų šalių mokslo darbuotojams[5]; pasiūlymo priimti rekomendaciją dėl Europos mokslininkų chartijos ir Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekso rengimas; ERA-LINK tinklas, jungiantis Europos mokslo darbuotojus, dirbančius Jungtinėse Valstijose, ir ERA-MORE Europos mokslo darbuotojams skirtų mobilumo centrų tinklas. Komunikatas „Kelias į Europos nanotechnologijos strategiją“[6] sukėlė politinius debatus dėl šios pagrindinės XXI amžiaus technologijos, kuria siekiama kurti produktus, metodus ir sistemas atomų ir molekulių lygiu; šią labai gyvenimą palengvinsiančią technologiją galima pritaikyti daugelyje sričių, pvz., sveikatos priežiūros, aplinkos ir saugumo. Siekdama prisidėti prie savarankiškų Europos stebėjimo per palydovą ir nuotolinio stebėjimo pajėgumų kūrimo, Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su Europos kosmoso agentūra, pristatė antrojo Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo (GMES) iniciatyvos įgyvendinimo etapo (2004–2008 m.) planą[7]. Ši iniciatyva kartu su strategiškai svarbiu palydovinės navigacijos projektu GALILEO bus neatsiejama šiuo metu rengiamos Europos kosmoso programos dalis. Žemės stebėjimo grupei (GEO), kuri iki 2005 m. vasario mėn. planuoja parengti išsamios, koordinuotos ir ilgalaikės Visuotinės žemės stebėjimo sistemų sistemos (GEOSS) 10 metų įgyvendinimo planą, bendrai pirmininkauja Europos Komisija, Jungtinės Valstijos, Japonija ir Pietų Afrika. Iš 55 GEO šalių narių 20 % yra Europos šalys. Komisija remia GEOSS įgyvendinimo plano rengimą ir koordinuoja Europos poziciją. Europos Sąjunga siekė šalių susitarimo dėl ITER (Tarptautinio termobranduolinio eksperimentinio reaktoriaus) projekto įgyvendinimo Kadaraše (Prancūzijoje) – geografinėje vietovėje, kurią vienbalsiai pasirinko Taryba, ir dėl ITER papildančios veiklos. ITER projekto tikslas – pastatyti termobranduolinį reaktorių bendradarbiaujant Europos Sąjungai, Japonijai, Jungtinėms Valstijoms, Kinijai, Pietų Korėjai ir Rusijai. Įrodžius tokio aplinkos neteršiančio energijos šaltinio perspektyvumą, būtų žengtas esminis žingsnis siekiant patenkinti augančius energijos poreikius. Naująja parengiamąja mokslinių saugumo tyrimų veikla[8] siekiama padėti parengti strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę, kuri sumažins atotrūkį tarp civilinių mokslinių tyrimų, remiamų pagal Bendrijos pagrindų programas, ir nacionalinių bei tarpvyriausybinių iniciatyvų. Susitarimų dėl mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo pasirašymas su Brazilija ir Meksika, taip pat susitarimų su Tunisu ir Maroku ratifikavimas 2004 m. prisidėjo plėtojant tarptautinį Europos mokslinių tyrimų erdvės aspektą. 2004 m. pradžioje buvo pristatytas komunikatas „Europa ir fundamentalieji moksliniai tyrimai“[9], kuriame numatytas poreikis sukurti naują fundamentaliųjų mokslinių tyrimų paramos mechanizmą, pagrįstą tik mokslinės kompetencijos kriterijais, t. y. pasinaudojant Europos mokslinių tyrimų taryba. Diskusijos dėl šio komunikato taip pat padėjo parengti pasiūlymą dėl Septintosios pagrindų programos. Atviro koordinavimo metodo plėtojimas ir taikymas valstybėse narėse Atviro koordinavimo metodo taikymas siekiant Barselonos tikslų Atviras koordinavimo metodas (AKM) – tai Bendrijos bandymas prisidėti prie politikos mokymosi ir politikos integravimo skatinant ir sudarant sąlygas abipusiam pasikeitimui žiniomis ir geriausia praktika. 2004 m. buvo sėkmingai baigtas pirmasis AKM taikymo mokslinių tyrimų politikai etapas. MTTK parengta šio pirmojo AKM taikymo etapo įgyvendinant 3 % nuo BVP veiksmų planą ataskaita buvo priimta spalio mėn. ir pateikta Tarybai ir Komisijai. Joje pateikta 30 politikos sričių rekomendacijų. AKM taikant moksliniams tyrimams sukuriamą pridėtinę vertę pripažino valstybės narės ir Taryba. Todėl buvo pradėtas antras etapas. Pirmajame etape buvo kritikuojama tai, kad valstybėms narėms keliami informacijos reikalavimai yra palyginti dideli. Todėl 2005 m. pradžioje pradėtame antrajame etape taikoma aiškesnė ir paprastesnė tvarka. Pagrindinis dėmesys skiriamas šioms penkioms temoms: - parama viešųjų tyrimų centrų ir universitetų reformoms, ypač siekiant paskatinti technologijų perdavimą visuomenei ir pramonei; - priemonių, skirtų intensyviai mokslinius tyrimus vykdančių naujų MVĮ augimui skatinti, kūrimas; - fiskalinių priemonių, skirtų skatinti verslo mokslinius tyrimus, plėtrą ir inovacijas, kūrimas ir vertinimas; - geresnis nacionalinių politikos sričių ir jų derinių kūrimas ir įgyvendinimas; ir - intelektinės nuosavybės teisių tvarka viešajame sektoriuje. Šios temos buvo apibrėžtos atsižvelgiant į pirmojo etapo rezultatus, kurių analizė bus tęsiama ir gilinama. Nurodytose teminėse srityse dirbančios grupės teiks ataskaitas MTTK, kuris ir toliau rengs ataskaitas Komisijai ir Tarybai. Numatoma, kad antrojo etapo ataskaitą MTTK priims 2006 m. kovo mėn. Be pirmojo etapo ataskaitų, atnaujintoje Lisabonos strategijoje buvo numatyti supaprastinti nacionalinių Lisabonos strategijos ataskaitų pateikimo reikalavimai. Būtent, valstybės narės priima nacionalines reformų programas, kurias pateikia Komisijai. Nacionalinės reformų programos apims ataskaitas dėl daugelio AKM, įskaitant AKM taikymą 3 % nuo BVP moksliniams tyrimams tikslui. Kalbant apie AKM taikymą mokslinių tyrimų žmogiškiesiems ištekliams, nuo 2002 m. šioje srityje dirba Mobilumo strategijos įgyvendinimo iniciatyvinė grupė. Iniciatyvinės grupės, kurią sudaro valstybių narių atstovai, darbas davė labai konkrečių rezultatų gerinant mokslo darbuotojų mobilumo galimybes, kaip nurodyta kasmet rengiamose vadinamosiose įgyvendinimo ataskaitose ir MTTK skirtose ataskaitose 3 % nuo BVP veiksmų plano įgyvendinimo kontekste. Dalyvaudamos šioje veikloje tiek valstybės narės, tiek Komisijos tarnybos, įgijo teigiamos patirties. Investicijų į mokslinius tyrimus tendencijos Kalbant apie bendrą mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) intensyvumą, galima pasakyti, kad 25 ES valstybėse narėse 2000–2003 m. jaučiamas sąstingis[10]. Pagrindinė tokio lėto augimo priežastis – lėtas MTP intensyvumo augimo tempas trijose daugiausiai lėšų MTP veiklai skiriančiose šalyse, t. y. Vokietijoje, Prancūzijoje ir JK, kurioms tenka beveik du trečdaliai visų MTP išlaidų ES–25 šalyse. Metinis 0,7 % (vidutinis metinis augimas 2000–2003 m.) MTP intensyvumo augimo tempas yra toli gražu nepakankamas, kad iki 2010 m. būtų pasiektas 3 % nuo BVP lygis. Jei tendencijos išliks nepakitusios (t. y. jei remiantis 2000–2003 m. tendencijomis taikoma tiesinė prognozė), 2010 m. ES MTP intensyvumas sieks 2,20 %. Tačiau ES MTP intensyvumas augo greičiau nei JAV, kur privataus sektoriaus išlaidos MTP smarkiai mažėja nuo 2000 m. Todėl ES–25 pamažu vejasi JAV. Japonijoje MTP intensyvumo didėjimo rodikliai yra geresni, negu ES ir JAV kartu paėmus, tačiau šiuos iš pažiūros gerus rezultatus galima iš dalies paaiškinti lėtu Japonijos BVP (vardiklis) augimo tempu per pastaruosius metus. ES–25 lygiu privataus sektoriaus finansuojama MTP išlaidų (bendrųjų MTP išlaidų, GERD) dalis yra žymiai mažesnė, negu JAV ir Japonijoje. Privataus sektoriaus įnašas į mokslinių tyrimų finansavimą pastaraisiais metais sumažėjo tiek ES, tiek JAV, tačiau JAV šio sumažėjimo mastas yra didesnis. Priešingai minėtoms tendencijoms, Japonijoje verslo sektoriaus finansuojama MTP išlaidų dalis padidėjo. Dažnai teigiama, kad Lisabonos 3 % nuo BVP tikslas nėra vien tik išlaidų tikslas. Jis taip pat reiškia mokslo darbuotojų skaičiaus padidėjimą Europoje, o tam reikalinga atitinkamai išplėsti mokslo darbuotojų mokymo veiklą ir mokslo darbuotojams pasiūlyti daugiau patrauklių karjeros galimybių. Apskaičiuota, kad Lisabonos ir Barselonos tikslams įgyvendinti papildomai reikia 1,2 mln. mokslo darbuotojų: 500,000 mokslinių tyrimų darbo jėgos atnaujinimui (į pensiją išeinantiems darbuotojams pakeisti) ir 700,000 naujų mokslo darbuotojų. 1997–2002 m. mokslo darbuotojų skaičius išaugo 22,5 % (arba 105,000 visos darbo dienos ekvivalentai). Visoje ES antrosios pakopos universitetinių studijų studentų skaičius (įskaitant būsimus mokslo daktarus) ir kiekvienais metais įteikiamų mokslo ir inžinerijos diplomų skaičius leidžia teigti, kad mokslo darbuotojų skaičius ir toliau didės tokiu pat greičiu, kaip didėja nuo 1997 m. Nuo 1998 m. iki 2001 m. doktorantūros studijas baigusių asmenų skaičius per metus buvo 76,750, iš kurių 44 % – mokslo ir inžinerijos srityje. Pastaraisiais metais visos Europos mastu absolventų mokslinių tyrimų srityje skaičius augo maždaug 4 % per metus, nors kai kuriose šalyse pastebimas absolventų sumažėjimas tam tikrose srityse, pavyzdžiui, chemijos ir fizikos. Kalbant apie žmogiškuosius išteklius mokslinių tyrimų srityje duomenys yra įvairūs. Prastos mokslo darbuotojų karjeros perspektyvos dažnai nurodomos kaip viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl mažėja jaunų žmonių, besirenkančių mokslinių tyrimų studijas, tačiau ES mastu dar nepastebima didelio spaudimo padidinti užmokestį mokslo ir technologijų profesionalams. Taigi problemos egzistuoja daugiau paklausos, o ne pasiūlos atžvilgiu. ES sėkmingai įgyvendintų Barselonos tikslą tuo atveju, jei maždaug 60 % mokslo ir inžinerijos absolventų rinktųsi mokslo darbuotojų karjerą. Tačiau naujausi tyrimų duomenys rodo, kad tik 40 % doktorantūrą baigusių asmenų JK dirba mokslinį darbą universitetuose (22 %) ar ne universitetuose (18 %). Tai rodo esminius pokyčius mokslo darbuotojų darbo rinkoje. Paklausos šaltiniai yra įvairesni, negu anksčiau (paklausos šaltiniais tampa, pavyzdžiui, paslaugų sektorius, tarptautinės kompanijos ir naujai besikuriančios įmonės). Dauguma aukštos kvalifikacijos specialistų dirba žinių panaudojimą skatinančiose srityse, įskaitant švietimo, sveikatos apsaugos ir socialinio darbo sektorius. Padidėjęs tarptautinis mokslo darbuotojų mobilumas ir padidėjusi konkurencija siekiant pritraukti geriausius specialistus dar labiau apsunkins žmogiškųjų išteklių MTP srityje valdymą valstybėse narėse. Mokslinių tyrimų politikos tendencijos Nors viešajam MTP finansavimui didelės įtakos turėjo bendri biudžeto apribojimai, aiškiai pastebimos bendros tendencijos remiantis Lisabonos darbotvarke modernizuoti mokslinių tyrimų politikos kryptis ir valdymo struktūras. Taikomos priemonės smarkiai skiriasi įvairiose šalyse, kaip ir santykinė politikos sričių svarba, tačiau visose šalyse vis labiau pripažįstamas poreikis tobulinti politikos sričių derinimą ir integraciją. Pirma tendencija yra koncepcinių požiūrių į MTTP politiką konvergencija visose valstybėse narėse, siekiant suformuoti vadinamąjį „sisteminį“ pagrindą. Toks politikos pagrindas naudojamas formuojant politiką Suomijoje, Vokietijoje, Švedijoje ir Nyderlanduose. Jis grindžiamas kiekvienai šaliai savita bendra institucijų ir organizacijų „sistema“, kuri skatina mokslinius tyrimus ir inovacijas bei nustato ryšius tarp dalyvių, taip pat pabrėžia skirtingų politikos sričių tarpusavio sąsajas. Kita tendencija – didėjantis politikos sričių sąsajų sudėtingumas . Ilgalaikę mokslinių tyrimų finansavimo politiką (MTP subsidijos, technologijų perdavimas) papildo kitos finansinės priemonės (įskaitant rizikos kapitalo operacijas) ir įvairios papildomos politikos sritys, susijusios su švietimu ir mokslo darbuotojų mokymu bei mobilumu, mokslinių tyrimų infrastruktūromis, grupių sudarymo politika, bendradarbiavimo ir paramos programomis, intelektinės nuosavybės teisių sistemomis, reglamentavimo politika, valstybinio sektoriaus – MTTP vartotojo – vaidmeniu, bendrovių steigimu, tvaria plėtra ir kt. Toks „horizontalus“ MTTP politikos pobūdis beveik panaikina skiriamąją ribą tarp MTTP politikos ir kitų politikos sričių ir patvirtina didesnės politikos sričių integracijos poreikį. Trečia tendencija, turinti daugiau ar mažiau įtakos visoms šalims – didėjanti koordinavimo klausimų svarba. Suomijos patirtį Mokslo ir technologijų politikos taryboje perėmė keletas kitų šalių (pvz. Nyderlandai). Tačiau daugumoje šalių mokslinių tyrimų sistemos yra per daug „suskaidytos“, todėl reikia labiau integruoti skirtingų agentūrų ir institucijų strategijas. Valstybių narių mokslinių tyrimų politikos integravimas Europos mastu yra susijęs su tuo, kad vis geriau suprantama tarpusavio priklausomybė ir naujo globalizacijos etapo poveikis mokslinių tyrimų sistemų restruktūrizavimui. Keletas šalių diskusijas dėl mokslinių tyrimų sistemos internacionalizacijos įtraukė į savo darbotvarkes. Lisabonos procesas netiesiogiai prisideda prie modernizavimo politikos visose valstybėse narėse, įgyvendinant skirtingus veiksmus pagal 3 % nuo BVP veiksmų planą. Daugelyje valstybių narių nustatytas siektinas investicijų į MTP lygis, atitinkantis 3 % tikslą – aiški nuoroda į 3 % nuo BVP veiksmų planą. Ateities pespektyvos Mokslinių tyrimų vaidmuo žinių panaudojimą skatinančioje visuomenėje ir jų svarba konkurencingumui ir augimui Europoje buvo pripažinta ir pagrįsta Komisijos pasiūlymuose dėl Sąjungos 2007–2013 m. finansinių perspektyvų[11] dvigubai padidinant moksliniams tyrimams skirtas lėšas. 2004 m. birželio mėn. komunikatu „Mokslas ir technologijos – kelias į Europos ateitį“[12] buvo pradėtos politinės diskusijos dėl būsimos Europos mokslinių tyrimų politikos ir veiklos gairių. Remiantis šiuo komunikatu inicijuojamas 7-osios pagrindų programos rengimas; komunikate siūloma stiprinti Europos mokslinių tyrimų pastangas bei siekti padidinti Sąjungos veiklos poveikį organizuojant veiklą pagal šešis pagrindinius tikslus: kompetencijos centrų kūrimas pasitelkus bendrus mokslinius tyrimus; pagrindinių Europos technologijų iniciatyvų įgyvendinimas; fundamentaliųjų mokslinių tyrimų skatinimas (ir Europos mokslinių tyrimų tarybos įsteigimas); siekimas, kad Europa taptų patrauklesne geriausiems mokslo darbuotojams; Europos interesus atitinkančių mokslinių tyrimų infrastruktūrų kūrimas; ir geresnis nacionalinių mokslinių tyrimų programų koordinavimas. Po šio komunikato buvo surengtos dvi pagrindinės konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis: viena dėl bendrų ateities gairių, o kita – dėl būsimų teminių prioritetų. Buvo atliktas Septintosios pagrindų programos poveikio tyrimas ir parengtas ex-ante vertinimas, daugiausia dėmesio skiriant ekonominiam, socialiniam programos poveikiui bei poveikiui aplinkai, taip pat socialinių ekonominių ir prognozavimo aspektų įtraukimui į prioritetines sritis. Po šių diskusijų 2005 m. balandžio mėn. pradžioje Komisija pateikė pasiūlymus dėl Septintosios pagrindų programos[13]. Šiuos pasiūlymus papildo Komisijos pasiūlymai dėl kitos kartos struktūrinių fondų programų, kuriuose taip pat pabrėžiama, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas yra ekonomikos augimo šaltinis. Papildomos informacijos šaltiniai Išsamesnė informacija pateikta prie šios ataskaitos pridėtame Komisijos darbo dokumente. Viešai prieinama yra ši papildoma informacija: - Metinės Pagrindų programos ir specialiųjų programų stebėsenos ataskaitos, kuriose pateikiama glausta ir nepriklausoma priemonių, kurių buvo imtasi programoms įgyvendinti, pažangos ir kokybės santrauka. - Penkerių metų laikotarpio įvertinimo ataskaitos, kuriose pateikiama informacija apie Bendrijos veiklą ir pasiekimus mokslinių tyrimų srityje per praėjusius penkerius metus. - Mokslo ir technologijų rodiklių Europos ataskaita, kurioje pateikiami Europos ir nacionalinės MTTP veiklos pasaulio kontekste aprašymas, statistika ir išsami analizė. - Kiekvienais metais skelbiamos pagrindinių statistinių duomenų ataskaitos, kuriose pateikiami rodikliai, apibūdinantys Europos padėtį mokslo, technologijų ir inovacijų srityse. - EUROSTAT skelbiama mokslo ir technologijų statistika Europoje šiose srityse: MTP, inovacijų, žmogiškųjų išteklių mokslo ir technologijų srityje, patentų ir aukštųjų technologijų pramonės (su šia informacija galima nemokamai susipažinti EUROSTAT tinklavietėje toliau nurodytu adresu, „Mokslas ir technologijos“ skiltyje). - Mokslo ir technologijų statistika Europoje, skelbiama kaip rinkinio „Europos Sąjungos apžvalga“ dalis (Mokslinių tyrimų GD/Eurostatas). - Kartu su Bendrijos MTTP programomis skelbiamos susijusios studijos ir analizės, kuriose nagrinėjami specifiniai atskirų MTTP sričių klausimai. Daugelį šių dokumentų galima rasti arba užsisakyti Komisijos interneto puslapiuose: - Bendroje Komisijos tinklavietėje EUROPA: http://europa.eu.int/ - CORDIS tinklavietėje, kurioje pateikiama išsami informacija apie MTTP pagrindų programą: http://www.cordis.lu - Komisijos Mokslinių tyrimų generalinio direktorato tinklavietėje:http://europa.eu.int/comm/research - Komisijos Informacinės visuomenės generalinio direktorato tinklavietėje: http://europa.eu.int/information_society/index_en.htm - Komisijos Įmonių generalinio direktorato tinklavietėje: http://europa.eu.int/comm/dgs/enterprise/ - Komisijos Energetikos ir transporto generalinio direktorato tinklavietėje: http://europa.eu.int/comm/dgs/energy_transport/index.html - Jungtinio tyrimų centro (JTC) tinklavietėje: http://www.jrc.cec.eu.int/ - Eurostato tinklavietėje: http://epp.eurostat.cec.eu.int [1] „Komisija užtikrina minėtų programų vykdymą ir pateikia Tarybai metų pranešimą šiuo klausimu“. [2] „Kiekvienų metų pradžioje Komisija siunčia Europos Parlamentui ir Tarybai pranešimą. Pranešime pateikiama informacija apie mokslo tiriamuosius darbus ir technologijų plėtrą bei jos rezultatų skleidimą praėjusiais metais ir einamųjų metų darbo programa“. [3] 2002 m. bir˛elio 27 d. Sprendimas Nr. 1513/2002/EB. 4 straipsnis „Metiniame Komisijos pranešime, pateikiamame pagal Sutarties 173 straipsnį, Komisija pateikia išsamią ataskaitą apie pasiekimus įgyvendinant šeštąją pamatinę programą, ypač siekiant jos tikslų ir patenkinant prioritetus...; be to, įtraukiama informacija dėl finansinių aspektų ir instrumentų naudojimo. [4] KOM(2004) 574; SEK(2004) 1057, 2004 8 27. [5] KOM(2004) 178, 2004 3 16. [6] KOM(2004) 338, 2004 5 12. [7] KOM(2004) 65, 2004 2 3. [8] KOM(2004) 72, 2004 2 3. [9] KOM(2004) 9, 2004 1 14. [10] MTP intensyvumas – tai bendrųjų išlaidų moksliniams tyrimams ir plėtrai (MTP) ir Bendrojo vidaus produkto (BVP) santykis. Visi rodikliai paimti iš ataskaitos „ Pagrindiniai 2005 m. mokslo, technologijų ir inovacijų duomenys . Europos žinių erdvės link “ (bus paskelbta 2005 m.) Šie skaičiai paremti naujausiais turimais EBPO (MSTI-2005-1) ir EUROSTAT periodinių leidinių duomenimis. [11] KOM(2004) 101, 2004 2 10; KOM(2004) 487, 2004 7 14. [12] KOM(2004) 353, 2004 6 16. [13] KOM(2005) 119 galutinis, 2004 4 6.