Siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant tokius veiksmus būtų laikomasi proporcingumo, skaidrumo principų ir objektyvių bei nediskriminacinių kriterijų, Komisija ir kitos valstybės narės turėtų būti nedelsiant informuojamos apie tokius veiksmus, kartu pateikiant tinkamą jų pagrindimą. Be to, jei problemos, dėl kurių reikia imtis tokių veiksmų, išlieka ilgiau kaip 14 dienų, valstybė narė privalo apie tai atitinkamai pranešti Komisijai ir kitoms valstybėms narėms ir, Komisijai sutikus, gali pratęsti šiuos veiksmus kitiems, ne ilgesniems kaip 14 dienų laikotarpiams. Komisija savo pritarimą pratęsimo laikotarpiams patvirtina sprendimu.

Todėl Reglamentu (ES) 2020/696 kompetentingoms licencijas išduodančioms institucijoms leista nuo 2020 m. kovo 1 d. iki gruodžio 31 d. neatšaukti licencijos oro susisiekimui vykdyti arba nesustabdyti jos galiojimo, jeigu per tą laikotarpį buvo atliktas finansinio gyvybingumo vertinimas ir jeigu nekilo pavojus saugai, taip pat jei galima realiai numatyti, kad per kitus 12 mėnesių įmanoma atlikti pakankamą finansinį pertvarkymą.

Be to, COVID-19 užkrato arba mirties atvejų skaičius ir tai, kad tai buvo nežinoma liga, paskatino daugelį valstybių narių, bandančių sustabdyti arba sulėtinti ligos plitimą, pagal Oro susisiekimo paslaugų reglamento 21 straipsnį nustatyti ES vidaus skrydžių apribojimus, o tai dėl beprecedentės krizės trukmės ir taikomų procedūrinių taisyklių valstybėms narėms ir Komisijai sudarė sunkią ir nereikalingą administracinę naštą.

Šaltinis: Komisijos iš oro vežėjų surinkti duomenys

3.2Oro eismas sumažėjo dėl COVID-19 pandemijos

Daugelis šalių reagavo į COVID-19 pandemiją paskelbdamos draudimus ir kelionių apribojimus, iš kurių kai kurie tebegalioja. Tai turėjo didelį poveikį ES vidaus ir tarptautinėms kelionėms oro transportu, nes dėl apribojimų, kuriuos taikant leidžiamos tik būtinos kelionės, paklausa sumažėjo iki tokio lygio, kad skrydžiai dauguma maršrutų nebegali būti vykdomi komerciniais tikslais.

Siekdamos užkirsti kelią tolesniam COVID-19 plitimui arba jį sustabdyti, kai kurios valstybės narės anksti pradėjo taikyti ES vidaus skrydžių apribojimus. Siekdama skatinti tolesnį krovinių vežimo paslaugų teikimą, Komisija priėmė gaires dėl krovinių vežimo oro transportu palengvinimo COVID-19 pandemijos metu. Daugiausia keleivinių skrydžių tarp valstybių narių buvo uždrausta 2020 m. kovo 20–26 d. laikotarpiu, per kurį skrydžių draudimus nustatė 20 valstybių narių. Vėliau šis skaičius lėtai mažėjo: 2020 m. kovo 31 d. skrydžių draudimai buvo taikomi 16 valstybių narių, o balandžio 6 d. – 14 valstybių narių. Įsigaliojus procedūrinei išimčiai, skrydžių apribojimus nustatė 11 valstybių narių. Liepos 7 d. duomenimis, skrydžius į kelias konkrečias valstybes nares, kuriose COVID-19 atvejų skaičius didesnis, uždraudė septynios valstybės narės. Rugsėjo mėn. pabaigoje skrydžių draudimus vis dar taikė keturios valstybės narės (žr. 4 skirsnį).

Kalbant apie skrydžius už ES ribų, 2020 m. kovo 16 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriame rekomendavo vienam mėnesiui laikinai apriboti nebūtinas keliones iš trečiųjų šalių į ES+ erdvę. 2020 m. kovo 17 d. ES valstybių ar vyriausybių vadovai susitarė laikinai apriboti nebūtinas keliones. Jas taip pat apribojo keturios Šengeno asocijuotosios valstybės. Šis apribojimas buvo kelis kartus pratęstas.

Vasarą valstybės narės pradėjo iš naujo nustatyti kelionių apribojimus ES. 2020 m. rugsėjo 4 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos, kuria siekiama užtikrinti, kad visos priemonės, kurių imasi valstybės narės ir kuriomis ribojamas laisvas judėjimas dėl COVID-19 pandemijos, būtų koordinuojamos ir apie jas būtų aiškiai pranešama ES lygmeniu. Komisijos pasiūlyme nustatytos keturios pagrindinės sritys, kuriose valstybės narės turėtų glaudžiau bendradarbiauti, pavyzdžiui, bendri kriterijai ir ribos, kuriuos valstybės narės turi taikyti spręsdamos, ar nustatyti kelionių apribojimus, bendra priemonių, taikomų keliautojams iš didelės rizikos zonų, sistema ir aiškus bei savalaikis visuomenės informavimas apie bet kokius apribojimus.

Be reguliavimo aplinkos, dar vienas svarbus veiksnys, darantis poveikį eismo lygiui ir rodantis ryšį tarp oro eismo sumažėjimo ir COVID-19 protrūkio, yra vartotojų pasitikėjimas. Apie tai dar neturima daug duomenų. Airijos centrinis statistikos biuras atliko keleivių pasitikėjimo keliaujant lėktuvu tyrimą. Beveik keturi iš penkių (78,0 proc.) respondentų teigė, kad svarstydami apie galimybę vykti į tarptautinę kelionę lėktuvu jaučiasi nejaukiai arba labai nejaukiai. Kaip matoma iš naujausių duomenų, kai kuriose valstybėse narėse nekoordinuotai ir dažnai nenuspėjamai vėl pradėjus taikyti pasienio ir karantino priemones vartotojų pasitikėjimas dar labiau sumažėjo, o dėl šios priežasties kelionių mastas sumažėjo gerokai daugiau nei dėl tiesioginio faktinių apribojimų poveikio.

Iš reguliariai skelbiamų IATA ekonominių krizės ataskaitų matyti, kad nuo 2020 m. vasario mėn. rezervuojamų bilietų skaičius, palyginti su ankstesniais metais, vis labiau mažėjo maždaug iki balandžio mėn. vidurio. Nuo to laiko rezervuojamų bilietų skaičius iš dalies padidėjo, tačiau 2020 m. birželio mėn. pabaigoje tebebuvo sumažėję 82 proc. Atrodo, kad didėjantis naujų atvejų skaičius ir mažėjantis rezervuojamų bilietų skaičius yra tarpusavyje susiję. Be to, nuo COVID-19 protrūkio IATA užsakymu atliekami reguliarūs keleivių pasitikėjimo tyrimai. Balandžio mėn. apie 60 proc. respondentų nurodė, kad pandemijai nuslūgus per kelis mėnesius veikiausiai vėl pradėtų keliauti. Birželio mėn. šis rodiklis sumažėjo iki 45 proc. Rugsėjo mėn. daugiau nei pusė respondentų nurodė, kad prieš pradėdami vėl keliauti lauktų nuo 6 mėnesių iki metų. Taigi noras skristi tebėra nedidelis ir manoma, kad jis toks išliks ir ateinančiais mėnesiais. Be to, vienas iš pagrindinių atgrasančių veiksnių yra privalomo karantino paskirties vietoje rizika. 83 proc. respondentų nurodė, kad jie nekeliaus, jei yra karantino galimybė atvykus.

Iš to, kas išdėstyta pirmiau, matoma, kad sumažėjęs oro eismas ir COVID-19 protrūkis yra glaudžiai tarpusavyje susiję.

3.3Tikėtina, kad artimoje ateityje oro eismas ir toliau mažės

Dabartinėmis aplinkybėmis numatyti tikslią oro eismo lygio raidą yra sunku, tačiau iš turimų prognozių matyti, kad oro eismas 2021 m. ir toliau mažės, o iki COVID pandemijos buvęs lygis bus užtikrintas ne anksčiau kaip 2024 m. Veiksniai, kurie turės įtakos oro eismo lygio raidai, yra skrydžių ir kelionių apribojimai, vartotojų elgsena rezervuojant bilietus ir šiam sektoriui nustatytos sveikatos apsaugos reguliavimo priemonės. Jie yra glaudžiai susiję su tikimybe, kad atvejai gali pasikartoti, ir su tuo, kad nėra vakcinos. Visų prognozių atveju esama daug netikrumo.

Remiantis Eurokontrolės duomenimis, manoma, kad bendras numatytų skrydžių skaičius Europoje vėl laipsniškai mažės. Po to, kai 2020 m. balandžio mėn. buvo pasiektas žemiausias taškas, rugpjūčio mėn. užfiksuotas nedidelis atsigavimas (oro eismo lygis pakilo iki 51 proc.), tačiau jis nebuvo tvarus. Numatoma, kad 2021 m. sausio mėn. skrydžių skaičius bus 60 proc. (o ne 20 proc., kaip prognozuota pagal ankstesnį scenarijų) mažesnis nei 2019 m. Šiame scenarijuje daroma prielaida, kad valstybių narių atsakas į tarpvalstybines keliones oro transportu tebebus nekoordinuojamas, kad keleivių paklausa išliks itin maža dėl neapibrėžtumo, nenuspėjamumo ir painiavos, susijusių su apribojimais ir (arba) karantino priemonėmis COVID-19 sąlygomis, ir kad oro transporto bendrovės toliau mažins pajėgumus, atsižvelgdamos į labai mažą iš anksto rezervuojamų bilietų skaičių. Eurokontrolės duomenimis, 2021 m. vasario mėn. eismas turėtų pamažu didėti, bet vis dar būtų 50 proc. mažesnis nei 2020 m. vasario mėn.

2020 m. rugsėjo 29 d. savo ekonominės prognozės rodiklius sumažino ir IATA. Dabar numatoma, kad 2020 m. pasaulio mastu už kelionę mokančių keleivių kilometrai sumažės 66 proc., palyginti su 2019 m., o 2020 m. gruodžio mėn. – 68 proc., palyginti su 2019 m. gruodžio mėn. – 2020 m. liepos mėn. prognozuota, kad šis rodiklis sumažės 55 proc.

Kalbant apie kelionių apribojimus, Komisija rekomendavo Šengeno valstybėms narėms ir Šengeno asocijuotosioms valstybėms iki 2020 m. birželio 15 d. panaikinti vidaus sienų kontrolę. Dauguma valstybių narių, kurios anksčiau dėl COVID-19 pandemijos buvo įvedusios vidaus sienų kontrolę, atsižvelgė į rekomendaciją, todėl reguliaraus komercinio keleivinio transporto srautai suintensyvėjo (žr. 1.1 diagramą). Kalbant apie nebūtinų kelionių į Sąjungą apribojimą, Tarybos rekomendacijoje rekomenduota nuo 2020 m. liepos 1 d. panaikinti apribojimus, taikomus nebūtinoms kelionėms iš trečiųjų šalių, įtrauktų į pradinį sąrašą, kuris turi būti reguliariai peržiūrimas.

Vis dėlto, nors buvo tikimasi, kad Europoje vasaros laikotarpiu oro eismas toliau intensyvės dėl sušvelnintų priemonių ir panaikintų apribojimų atsižvelgiant į susirgimo atvejų mažėjimo visoje Europoje tendencijas, 2020 m. vasarą daugelyje EEE šalių vėl pranešta apie didėjantį COVID-19 atvejų skaičių. Be to, remiantis istoriniu precedentu, pandemijos plinta keliomis bangomis. Dėl to oro eismas gali vėl sumažėti.

Kalbant apie būsimą oro eismo paklausą ir vartotojų pasitikėjimą, suinteresuotieji subjektai (oro transporto bendrovės, kelionių agentūros, kompiuterinių rezervavimo sistemų administratoriai), su kuriais Komisijos tarnybos susisiekė visų pirma rengdamos apibendrinamąją ataskaitą dėl laiko tarpsnių, teigė, kad parengti prognozes po 2020–2021 m. žiemos skrydžių sezono labai sunku. Nors iki COVID-19 oro transporto bendrovės jau galėjo pasiūlyti kitų metų tvarkaraščius, šiuo metu joms sunku numatyti kito sezono tvarkaraščius. Oro transporto bendrovės nuolat peržiūri skrydžių tvarkaraščius, siekdamos reaguoti į nenuspėjamus kelionių ar skrydžių apribojimų pokyčius ir sunkiai prognozuojamą keleivių paklausą.

Nors ES vidaus skrydžiams rezervuojamų bilietų skaičius 2020 m. vasarą pradėjo didėti, rugpjūčio mėn. keleivių srautas Europos oro uostų tinkle nustojo didėti ir tai įvyko greičiausiai dėl to, kad kelios valstybės vėl pradėjo taikyti kelionių apribojimus. Skrydžiams už ES ribų rezervuojamų bilietų skaičius buvo dar mažesnis. Iš naujausios IATA informacijos apie pasaulines kelionių oro transportu perspektyvas matyti, kad ketvirtąjį ketvirtį, palyginti su 2020 m. trečiuoju ketvirčiu, keleivių rezervuojamų bilietų skaičius mažesnis.

Kalbant apie kitas sveikatos srities reglamentavimo priemones, taikomas įgyvendinant išeities iš krizės strategiją, aviacijos sektoriuje taikomos sanitarinės priemonės, plačiai pagrįstos EASA ir ECDC gairėmis. Keleivių ir skrydžių, kuriuos gali aptarnauti oro uostai, skaičius gali sumažėti, palyginti su prieš protrūkį buvusia padėtimi, dėl atstumo laikymosi ir viešųjų erdvių dezinfekcijos priemonių taikymo. Dėl jų gali laikinai arba ilgam laikui sumažėti, palyginti su padėtimi iki COVID-19, faktiniai oro uostų pajėgumai. Kita vertus, šios priemonės gali padėti, nors ir ribotai, atkurti vartotojų pasitikėjimą.

Todėl šiuo metu oro transporto bendrovės vėl laipsniškai mažina rinkoje siūlomus pajėgumus. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, galima teigti, kad 2020 m. keleivinio oro transporto lygis nepasieks net pusės 2019 m. lygio. Vidaus rinkos atsigaus greičiau nei tarptautinės rinkos. ICAO tikisi, kad 2020 m. Europoje siūlomų vietų skaičius tarptautinio keleivių vežimo sektoriuje sumažės 52–58 proc., o vidaus skrydžių sektoriuje – 33–36 proc.

Taigi perspektyva po 2020 m. yra labai miglota, o atsižvelgiant į tai, kad susirgimo COVID-19 atvejų vėl daugėja ir reikia toliau taikyti sanitarines plitimo valdymo priemones galima daryti išvadą, kad keleivinis oro eismas 2019 m. lygio gali nepasiekti kelerius metus, net darant prielaidą, kad COVID-19 vakcina taps prieinama 2021 m.