[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 12.7.2006 SEK(2006) 914 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBO DOKUMENTAS Santrauka TAUSIOJO PESTICIDŲ NAUDOJIMO TEMINĖS STRATEGIJOS POVEIKIO VERTINIMAS {COM(2006) 373 final} {SEC(2006) 894} Komisijos tarnybos šį poveikio vertinimą (PV) parengė Tausiojo pesticidų naudojimo teminei strategijai paremti. Komisija, remdamasi jos prašymu išorės ekspertų[1] atliktais išsamiais tyrimais, labai kruopščiai išnagrinėjo strategijoje siūlomų priemonių poveikį ekonominiu, socialiniu, sveikatos ir aplinkos aspektais. PROBLEMA Pesticidai yra veikliosios medžiagos ir produktai, sukurti taip, kad darytų poveikį gyvų organizmų gyvybiniams procesams ir šitaip gebėtų naikinti arba kontroliuoti kenksmingus organizmus. Jie yra naudojami žemės ūkyje arba augalų augimui ant ne žemės ūkio paskirties paviršių kontroliuoti ( augalų apsaugos produktai (toliau – AAP ), arba kitais tikslais ( biocidiniai produktai ). Atsižvelgiant į jų svarbą dėl sunaudojamo kiekio ir atitinkamos ekonominės apyvartos, strategijoje dėmesys kol kas bus skiriamas tik AAP. AAP yra labai naudingi ekonominiu ir socialiniu požiūriu. Jie pagerina arba apsaugo derlių pašalindami arba sumažindami piktžolių keliamą konkurenciją ir kenkėjų atpuolius; pagerina arba apsaugo produktų kokybę bei sumažina darbo sąnaudas. AAP taip pat ypač svarbūs užtikrinant patikimą žemės ūkio produktų tiekimą kiekvienais metais ir taip padeda išvengti metinio derliaus svyravimų. Be to, AAP padeda užtikrinti, kad būtų pigių geros kokybės vaisių ir daržovių, kurių galėtų sau leisti įsigyti visi vartotojai. Naudojant AAP, mažiau žemės reikia skirti maisto gamybai ir regionuose galima gaminti įvairesnius produktus, todėl sumažėja transporto išlaidos ir daugiau žemės gali būti naudojama kitomis paskirtimis, pvz., maloniai aplinkai sukurti, gamtos parkams įrengti ir biologinei įvairovei apsaugoti. Dirvosauginio žemės dirbimo ir minimalaus žemės dirbimo metodai, leidžiantys naudoti mažiau iškastinio kuro žemės ūkyje ir mažinantys eroziją bei maistingųjų medžiagų išplovimą, iš dalies priklauso nuo herbicidų naudojimo. Galiausiai ne mažiau svarbu ir tai, kad Europos augalų apsaugos produktų pramonė užima svarbią poziciją pasaulio rinkoje ir teikia darbo vietas 26 tūkstančiams europiečių 25 ES valstybėse. Be to, daug kitų įmonių yra susijusios su AAP naudojimu (pvz., purškimo įrangos gamintojai, purškimo iš lėktuvų paslaugų įmonės ir kt.). Tačiau pesticidai dažnai turi kenksmingų savybių ir naudojami dažnai neišvengiamai patenka į aplinką, todėl gali įvykti jų sąlytis su žmonėmis ir aplinka. Pavojus žmonių sveikatai gali kilti dėl tiesioginio (pesticidus gaminantys pramonės darbuotojai ir juos naudojantys operatoriai, ypač ūkininkai) ir netiesioginio (vartotojai, gyventojai ir pašaliniai stebėtojai) sąlyčio su pesticidais, ypač juos naudojant arba panaudojus žemės ūkio, kraštovaizdžio tvarkymo ir kitoje veikloje. Su kiekviena atskira veikliąja medžiaga, kurios yra pesticiduose, susijęs pavojus įvertinamas registravimo procedūrų metu, tačiau nėra atliekamas tinkamas cheminių medžiagų mišinių keliamo pavojaus vertinimas. Todėl neįmanoma įvertinti visų naudojamų cheminių medžiagų bendro poveikio žmonių sveikatai. Pesticidai gali turėti ūminį arba lėtinį poveikį sveikatai. Lėtiniai sveikatos sutrikimai (pvz., vėžys, išsigimimai, reprodukcinės problemos, dirglumas) gali kilti nuolat gaunant net ir mažas pesticidų dozes. Pesticidų poveikis dėl netiesioginio sąlyčio pašaliniams stebėtojams, gyventojams (purškalų dreifas) ir vartotojams (likučiai žemės ūkio produktuose ar vandenyje) gali būti dar didesnis ypač pažeidžiamoms gyventojų grupėms, pvz., vaikams ar senyvo amžiaus žmonėms arba kitoms padidintos rizikos grupėms ar darbuotojams. Mokslininkai mano, kad kol kas turima nepakankamai žinių apie poveikį vaikams. Grėsmė aplinkai, kai pernelyg didelis cheminių medžiagų kiekis nenumatytai patenka į vandenį, orą ir dirvą, neigiamai veikia augalus, laukinius gyvūnus, aplinkos terpes ir biologinę įvairovę. Pavyzdžiui, dėl purškalų dreifo, pesticidų išplovimo ar nutekėjimo gali būti užteršiamas dirvožemis, paviršiniai ir gruntiniai vandenys. Ypač pesticidais užterštas žemupių žalias vanduo – daugelyje vietų tarša viršija 0.1 µg/L ribą, todėl vanduo turi būti išvalomas prieš tiekiant jį kaip geriamą vandenį. Kadangi paviršiniai ir gruntiniai vandenys gali būti užteršti, nuolat reikia vykdyti jų stebėseną. Didžiausia rizika, kad pesticidai pateks į žmogaus organizmą ar tiesiogiai į aplinką yra naudojimo etape ir po naudojimo . Aplinkos taršos mažinimas labiausiai priklauso nuo vartotojo, kuris priima galutinius sprendimus dėl to, kodėl, kokius, kada ir kaip naudoti pesticidus. Poreikis veikti ES mastu Bendrijos reglamentavimo sistemoje, taikomoje AAP, daugiausia dėmesio skiriama šių produktų pateikimui į rinką ir jų būvio ciklo pabaigai. Svarbiausi teisės aktai yra Direktyva 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir Reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų. Vienas iš esamos teisinės sistemos trūkumų yra tas, kad joje nepakankamai dėmesio skiriama faktinio naudojimo etapui, kuris yra esminis nustatant bendrą pesticidų keliamą grėsmę. Šiuo metu valstybėse narėse pesticidai naudojami labai skirtingai – skiriasi ne tik bendras jų naudojimas, bet ir dominuojančios tendencijos. Iš dalies taip yra dėl to, kad skiriasi žemės ūkio sektoriaus struktūra ir klimato sąlygos (tad yra skirtingi augalų apsaugos poreikiai), tačiau taip pat dedamos nevienodos pastangos pesticidų naudojimui ir dėl to kylančiai grėsmei mažinti. Todėl susidaro ne vienodos veiklos sąlygos pesticidų naudotojams ir pesticidų pramonei. Be to, žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygis visoje Bendrijoje nėra vienodas. Jei Bendrija nesiims priemonių, skirtingos tendencijos valstybėse narėse dar labiau stiprės. TIKSLAI Strategija patenka į šeštosios Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programos sritį (6–oji AVP), kurioje nustatyti jos bendri ir konkretūs tikslai. Bendras strategijos tikslas – mažinti pesticidų poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai bei apskritai pasiekti, kad pesticidai būtų naudojami tvariau ir iš viso žymiai sumažėtų pesticidų keliama grėsmė bei jų naudojimo pasėlių apsaugai apimtys. Konkretūs šios strategijos tikslai yra: i) sumažinti dėl pesticidų naudojimo kylančią grėsmę ir pavojų sveikatai ir aplinkai; ii) sustiprinti pesticidų naudojimo ir platinimo kontrolę; iii) sumažinti kenksmingų veikliųjų medžiagų kiekį, įskaitant pavojingiausių medžiagų pakeitimą saugesnėmis, tarp jų ir ne cheminėmis, alternatyviomis medžiagomis; iv) skatinti ūkininkavimą, kuriam būtų naudojama mažai pesticidų arba jie būtų visai nenaudojami, visų pirma geriau informuojant vartotojus, skatinti taikyti gerąją patirtį ir apsvarstyti finansinių priemonių taikymo galimybę; v) nustatyti skaidrią atsiskaitymo apie įgyvendinant strategijos tikslus pasiektą pažangą ir šios pažangos kontrolės sistemą, įskaitant tinkamų rodiklių sukūrimą. Kadangi strategijoje pasirinktos priemonės, kurių ekonominis ir socialinis poveikis bei poveikis aplinkai ir sveikatai yra optimalus, ji visiškai atitinka Lisabonos tikslus siekti ekonomikos augimo ir kurti darbo vietas. Be to, siekis sumažinti didelę pesticidų keliamą grėsmę visiškai atitinka pagrindinį darnaus vystymosi principą – atsargumo. Naudojama metodika Kadangi teminėmis strategijomis siekiama konkretų klausimą spręsti visapusiškai, buvo dedama daug pastangų strategijos priemonėms integruoti į jau esamą politiką ir teisės aktus. Tausiojo pesticidų naudojimo teminė strategija yra sudaryta iš daugelio atskirų priemonių, kurios, vadovaujantis šiuo integracijos principu, bus įgyvendintos arba taikant esamas priemones, arba, jei tai neįmanoma, priėmus naujus teisės aktus. Todėl iš esmės bus dirbama trimis kryptimis: - daug priemonių bus integruota į esamus teisės aktus ir politiką (į BŽŪP, bus persvarstoma Direktyva 91/414/EEB ir iš dalies keičiama Mašinų direktyva); - teikiami nauji teisės aktų pasiūlymai: Tausiojo pesticidų naudojimo pagrindų direktyva, apimanti visas priemones, kurias būtina nustatyti teisiškai, tačiau kurių negalima integruoti į esamus teisės aktus. Be to, bus pateiktas reglamento, skirto statistinės informacijos apie pesticidų naudojimą rinkimui, pasiūlymas; - bus pateikta rekomendacija valstybėms narėms imtis tam tikrų papildomų priemonių, kurioms priimti Bendrijos intervencija nebuvo tinkamas būdas. Poveikio vertinime susitelkiama į tas priemones ir su jomis susijusias galimybes, kurių negalima integruoti į esamus teisės aktus ir (arba) politiką ir kurios, kaip tikimasi, yra labai svarbios siekiant strategijos tikslų arba kurios buvo prieštaringai vertinamos konsultacijų proceso metu. Visoms poveikio vertinime išsamiai nagrinėtoms priemonėms buvo sukurti keli variantai, kaip jas įgyvendinti praktiškai. Jie yra įvairūs – nuo „nesiimti jokių veiksmų“ iki griežtų teisiškai privalomų įgyvendinimo būdų. Galimybė „nesiimti jokių veiksmų“ buvo sistemingai aprašyta, ji reiškia, kad griežtai išlaikoma status quo : esama sistema netobulinama, tačiau orientuotis į žemesnį lygį taip pat negalima. Todėl „jokių veiksmų nesiėmimo“ kaina, išreikšta absoliučiais skaičiais, yra tokia pati, tik su priešingu ženklu negu nauda, siejama su siūloma strategija. Visi variantai buvo nagrinėjami taip: - nustatoma su pagrindinėmis priemonėmis ir galimybėmis susijusi esama situacija ( status quo ) valstybėse narėse ir apie ją surenkami reikiami dokumentai, - nustatomos priežastys ir sąsajos, - įvertinamas įvairių variantų poveikis, - rekomenduojami tinkamiausi variantai. Poveikis buvo vertinamas atsižvelgiant į tokius aspektus: - ekonomines pasekmes (kai buvo galima, jos apskaičiuotos kaip papildomos išlaidos arba pajamos, palyginti su susijusių subjektų status quo ), - socialines pasekmes (kai buvo galima, jos apskaičiuotos kaip darbo vietų skaičius ir kokybė; jos pagrįstos įprastine darbo vietos ir pajamų arba darbo vietos ir išlaidų koreliacija), - pasekmės aplinkai (daugiausia įvertintos remiantis tuo, kiek tonų tikimasi sumažinti AAP sunaudojimą, atsižvelgiant į galimą AAP pakeitimo kitomis priemonėmis poveikį ir kitas pasekmes, nesusijusias su naudojimo sumažinimu, bet vis tiek mažinančias grėsmę, pvz., vandenį apsaugančios apsaugos zonos), - pasekmės sveikatai (neišreikštos skaičiais, tačiau įvertintos kokybiškai atsižvelgiant į tai, kad sumažinus sąlytį su pesticidais ir avarijų skaičių, operatorių, vartotojų, gyventojų ir pašalinių stebėtojų sveikatai bus padaryta mažiau neigiamo poveikio). Siūlomos priemonės Atsižvelgiant į PV rezultatą, buvo rekomenduota į strategiją įtraukti tokias priemones: - mokymo ir kvalifikacinius reikalavimus platintojams ir profesionaliems pesticidų naudotojams visose valstybėse narėse; dėl minimalių reikalavimų sutariama Bendrijos lygiu, - sertifikavimo sistemas, taikomas visai į rinką pateikiamai naujai pesticidų naudojimo įrangai, ir reguliarią naudojamos įrangos techninę apžiūrą visose valstybėse narėse, - bendrą draudimą purkšti iš lėktuvų, paliekant valstybėms narėms teisę taikyti išimtis tais atvejais, kai jis yra akivaizdžiai pranašesnis ir palankesnis aplinkai už kitus purškimo metodus arba kai nėra jokių veiksmingų alternatyvių būdų, - vandens apsaugos gerinimo priemones „įrengiant apsaugines juostas“ ir mažinant purškalų dreifą „tinkamos naudojimo įrangos“ pasirinkimu, - praktiškai įgyvendinti, kad būtų teisiškai privaloma nustatyti zonas, kuriose turi būti naudojama mažiau AAP ir kur jų visai negalima naudoti. Konkrečios gairės dėl tokių zonų ir geriausia praktika turi būti parengiamos bendradarbiaujant valstybėms narėms ir Komisijai, - priemones saugiam pesticidų, jų pakuočių ir likučių tvarkymui bei saugojimui užtikrinti. Dėl organizacinių smulkmenų sprendžia pačios valstybės narės, - nacionalines duomenų apie AAP pateikimą į rinką ir naudojimą rinkimo sistemas. Valstybės narės turėtų pačios nuspręsti, kaip geriausia organizuoti duomenų rinkimą, nes tai labai priklausys nuo žemės ūkio sektoriaus struktūros, - bendro integruotojo kenkėjų valdymo (IKV) sistemos sukūrimą praktiškai įgyvendinant „minimalių bendrų reikalavimų suderinimą iš dalies pakeičiant integruotojo valdymo apibrėžtį Direktyvoje 91/414/EEB“ ir „sukuriant atskiras IKV gaires“. Atlikus poveikio vertinimą buvo atmestos galimybės nustatyti teisiškai privalomus kiekybinius naudojimo mažinimo rodiklius ir nustatyti mokesčius arba rinkliavas Bendrijos lygiu. Numatomos išlaidos ir nauda Siūlomomis priemonėmis siekiama sumažinti su AAP naudojimu susijusią grėsmę aplinkai ir žmonių sveikatai taip, kad ūkininkai nepatirtų derliaus nuostolių. Sumažinus dėl AAP naudojimo kylančią grėsmę, plačioji visuomenė, ypač operatoriai ir vartotojai patirs įvairiopą teigiamą poveikį; teigiamas poveikis bus padarytas ir aplinkai. Ekstrapoliuojant išsamų Vokietijoje atliktą tyrimą, galima daryti išvadą, kad optimizavus pesticidų naudojimą bendra ES patirsima nauda viršys 200 mln. eurų kasmet, nes sumažės išorės veiksnių, darančių neigiamą poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai. Gerokai subjektyvesni JK ir Nyderlandų duomenys taip pat parodo, kiek kainuoja vandens išteklių tarša pesticidais. Iš esmės nuostoliai (kuriuos patiria AAP pramonė ir už mokymą, sertifikavimą ir naudojimo įrangos priežiūrą mokantys ūkininkai) yra lygūs naudai (kurią gauna mažiau pesticidų naudojantys ūkininkai ir mokymo, priežiūros ir sertifikavimo įmonės). Todėl grynasis bendras poveikis, kuris gaunamas sumažinus pirmiau minėtus išorės veiksnius (nes tai yra vienintelis privalumas, kurio neatsveria jokie nuostoliai) akivaizdžiai yra teigiamas. 1 lentelėje apibendrintai pateikiamos strategijoje siūlomų priemonių įgyvendinimo išlaidos ir nauda. Naudą žmonėms ir aplinkai yra labai sunku įvertinti kiekybiškai dėl įvairių priežasčių: i) trūksta reikiamų duomenų, ii) tam tikrais atžvilgiais nauda turi tik kokybinę ir santykinę vertę ir iii) ne visuomet galima naudotis kiekybiniais metodais. Nors tai nėra tikslas per se, tikimasi, kad priemonių įgyvendinimas padės sumažinti sunaudojamą aktyviųjų medžiagų kiekį 11 %–16 % (t.y., 31 000–44 000 tonomis) per metus. Atitinkamai ūkininkai turėtų sutaupyti 770–1100 mln. eurų, o tai reiškia, kad AAP pramonės apyvarta sumažės. Net jei visas išlaidas (išskyrus 40–80 mln. eurų, kurių reikia talpyklų kontrolės schemoms ir kurias logiškai turėtų remti pesticidų pramonė) tektų padengti ūkininkams, jų grynoji nauda vis tiek išliktų didelė – apie 380–710 mln. eurų (įskaitant paramą pagal kaimo plėtros politiką). Išlaidas sudaro: apie 250 mln. eurų mokymui, 90 mln. eurų purkštuvų bandymui ir tikrinimui, 40 mln. eurų įrangos priežiūrai, papildomai 2–4,5 mln. eurų naujos sertifikuotos įrangos įsigijimui ir 2 mln. eurų išsamių duomenų apie pesticidų naudojimą registravimui. Kitas išlaidas, t. y., papildomam darbo laikui (apie 210 mln. eurų) ir intensyvesniam naudojimuisi konsultacinėmis paslaugomis (apie 130 mln. eurų), galima kompensuoti iš BŽŪP kaimo plėtros priemonių. Vienintelis atvejis, kai pavyko kiekybiškai įvertinti valstybių narių valdžios institucijoms tenkančią didelę administracinę naštą – tai duomenų apie pesticidų pardavimą ir naudojimą rinkimas, kuris per metus kainuos apie 9 mln. eurų. Darbo vietų sukūrimo atžvilgiu tikimasi, kad balansas bus labai teigiamas – jų padaugės apie 3000. Vietoje 1700–2000 prarastų darbo vietų (blogiausiu atveju) gamybos ir platinimo pramonėje bus sukurtos naujos kituose sektoriuose: 200 susijusių su talpyklų kontrolės schemomis, 2500 su mokymu ir sertifikavimu, 1000 su purkštuvų bandymu ir tikrinimu, 500 su įrangos priežiūra ir 900–1300 darbo vietų žemės ūkio konsultavimo paslaugų srityje. Be to, strategija paskatins vykdyti mokslinius tyrimus ir diegti naujoves siekiant sukurti selektyvesnes aktyviąsias medžiagas. Tai atvertų naujas rinkos galimybes pačioms pažangiausioms bendrovėms ir būtų visiškai suderinama su Lisabonos strategija. Kadangi dabartinė padėtis valstybėse narėse yra skirtinga, tikimasi, kad devyniose valstybėse narėse poveikis bus nedidelis–vidutinis, aštuoniose – vidutinis ir likusiose aštuoniose – vidutinis–didelis. 1 lentelė: teminės strategijos bendros išlaidos ir nauda Nauda | Išlaidos | Balansas | Ūkininkams | 1110–1440 mln. eurų per metus Mažesnė žala sveikatai | 725 mln. eurų per metus | + 380–710 mln. eurų per metus Mažesnė žala sveikatai | Pramonei | + 3000 darbo vietų | 300–670 mln. eurų per metus (gali būti mažiau, jei bus plačiau teikiamos konsultavimo paslaugos ir kuriami pažangesni produktai) | – 670–300 mln. eurų per metus + 3000 darbo vietų didesnis konkurencingumas | Valstybių narių valdžios institucijoms | 200 mln. eurų per metus (reikės skirti mažiau išlaidų sveikatai ir aplinkai) + 180 darbo vietų Teigiamas poveikis piliečiams ir aplinkai | 9 mln. eurų per metus | + 191 mln. eurų per metus + 180 darbo vietų Teigiamas poveikis piliečiams ir aplinkai | [1] Priėmusi komunikatą „Tausiojo pesticidų naudojimo teminės strategijos link“ (COM (2002) 349 galutinis) Komisija pradėjo konsultacijas. Informacijos, susijusios su visais konsultacijų etapais ir atitinkamais dokumentais galima rasti: http://europa.eu.int/comm/environment/ppps/home.htm