Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Austrijos stabilumo programos /* SEK/2007/0723 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 30.5.2007 SEK(2007) 723 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Austrijos stabilumo programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. BENDROSIOS APLINKYBėS 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma ne tik patvirtinamas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, bet taip pat siekiama stiprinti veiksmingumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Austrijos stabilumo programa buvo pateikta 1998 m. lapkričio mėn. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 1999 m. sausio 18 d. pateikė nuomonę dėl šios programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas; jas taip pat gali nagrinėti ir Taryba. 2. ATNAUJINTOS PROGRAMOS VERTINIMO APLINKYBėS Komisija išnagrinėjo naujausią 2007 m. kovo 29 d. pateiktą atnaujintą Austrijos stabilumo programą ir priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją (žr. apibrauktą tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai). Siekiant apibūdinti aplinkybes, kurioms esant yra vertinama atnaujintoje stabilumo programoje pateikta biudžeto strategija, tolesniuose punktuose pateikiama apibendrinta informacija: 1. ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai per pastaruosius dešimt metų, 2. naujausias šalies padėties pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę funkciją vertinimas (Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos santrauka), 3. Komisijos atliktas 2006 m. rugsėjo mėn. nacionalinės reformų programos vertinimas. 2.1. Naujausi ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai Per pastarąjį dešimtmetį Austrijos ekonomika pasižymėjo nuolatiniu, šiek tiek spartesniu už euro zonos vidurkį augimu be didesnių nuokrypių. 2001–2003 m. realiojo BVP augimas, kurį daugiausia lėmė eksportas, gerokai sulėtėjo, ir tai buvo susiję su pasaulinės, pirmiausia euro zonos, ekonomikos nuosmukiu. Dėl palankios geografinės padėties Austrija sugebėjo gauti didelės naudos iš stiprėjančių ryšių su Vidurio ir Rytų Europa ir ypač iš kaimyninių naujų valstybių įstojimo į ES. Šalyje pasiektas vienas iš mažiausių nedarbo ir infliacijos lygių euro zonoje. Taikydama seniai pripažintą, bendru sutarimu grindžiamą ir labai centralizuotą darbo užmokesčio nustatymo politiką, Austrija sugebėjo sumažinti vieneto darbo sąnaudas greičiau už euro zonos narių vidurkį, ir tai labai sustiprino šalies konkurencinę padėtį. Valstybės finansų srityje Austrija per pastaruosius dešimt metų įgyvendino keletą esminių konsolidavimo priemonių, dėl kurių dešimtojo dešimtmečio viduryje buvęs didelis valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo, o 2001 m. buvo pasiekta subalansuota būklė, nors vėlesniais metais vėl susidarė nedidelis deficitas. Kad būtų sumažintas valdžios sektoriaus deficitas, buvo įgyvendinamos svarbios viešojo administravimo, pensijų ir sveikatos priežiūros reformos, tačiau šioje srityje dar galima kai ką patobulinti. 2.2. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės programos pateiktas įvertinimas 2006 m. vasario 14 d. Taryba priėmė nuomonę dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos, apimančios 2005–2008 metus. Taryba palankiai vertina „plataus užmojo struktūrinį koregavimą, planuojamą programos laikotarpiu“, bet paragino Austriją „užtikrinti, kad programos vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki atnaujintos programos laikotarpio pabaigos, toliau nustatant ir įgyvendinant būtinas priemones, kurios padėtų įgyvendinti biudžeto konsolidavimą, planuojamą per paskutinius dvejus programos metus“. 2.3. Komisijos atliktas 2006 m. rugsėjo mėn. nacionalinės reformų programos vertinimas 2006 m. rugsėjo 25 d. Austrija pateikė nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitą, numatytą pagal atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Austrijos nacionalinėje reformų programoje yra nurodytos septynios strateginės prioritetinės kryptys: valstybės finansų tvarumas; moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra bei naujovės; infrastruktūra; tarptautinis konkurencingumas; aplinka; darbo rinka; švietimas ir mokymas. Komisijos atliktas šios programos įvertinimas (priimtas kaip 2006 m. gruodžio mėn. metinės pažangos ataskaitos [2] dalis) parodė, kad, įgyvendindama nacionalinę reformų programą, Austrija daro tinkamą pažangą, ypač mikroekonomikos srityje. Atsižvelgiant į nustatytas stipriąsias ir silpnąsias vietas, Austrijai rekomenduota imtis veiksmų užimtumo srityje, pirmiausia visą gyvenimą trunkančio mokymosi, mokesčių lengvatų ir jaunimo profesinio rengimo srityse. Be to, nuspręsta, kad, be kitų uždavinių, Austrijai svarbu 2008 m. subalansuoti biudžetą. Pagrindiniai vertinimo aspektai Kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (jei tai stabilumo programos) ir 9 straipsnio 1 dalyje (jei tai konvergencijos programos), vertinimas apima šiuos aspektus: ar ekonominės prielaidos, kuriomis yra grindžiama programa, yra patikimos; valstybės narės pateiktas biudžeto vidutinės trukmės tikslas ir tai, ar koregavimo planas, siekiant to tikslo, yra tinkamas; ar priemonės, kurių imtasi ir (arba) kurios pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą – ar daugiau koregavimo pastangų dedama ekonomikos pakilimo laikotarpiais, o esant ekonomikos nuosmukiui jų gali būti dedama mažiau; euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinamos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį (įskaitant potencialaus augimo skatinimą) ir todėl darančios išmatuojamą poveikį ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankama patikimumo riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį kreipiant į pensijų reformas, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra viena privalomojo pensijų kaupimo pakopa; ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires. Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika. Programos atitikties bendrosioms ekonominės politikos gairėms įvertinime atsižvelgiama į bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje, kurios įtrauktos į integruotas 2005–2008 m. gaires. Vertinant taip pat nagrinėjami šie klausimai: skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, į kuriuos reikėtų kreipti pakankamai dėmesio vykdant biudžeto būklės priežiūrą, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas[3]; valstybių narių pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pateiktų nacionalinių reformų programų integracijos laipsnis. 2005 m. birželio 7 d. ECOFIN tarybos apibendrinamosiose pastabose Europos Vadovų Tarybai dėl bendrosios ekonominės politikos gairių nurodyta, kad nacionalinės reformų programos turėtų būti suderintos su stabilumo ir konvergencijos programomis; atitiktis elgesio kodeksui[4], kuriame inter alia reikalaujama, kad bendroji stabilumo ir konvergencijos programų duomenų lentelių struktūra ir rinkiniai būtų vienodi. | - Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Austrijos stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 4. [2007 m. liepos 9 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Austrijos stabilumo programą, apimančią 2006–2010 metus. Po 2006 m. spalio mėn. įvykusių visuotinių rinkimų 2007 m. sausio mėn. buvo su daryta nauja vyriausybė, kuri 2007 m. kovo 29 d. pateikė parlamentui dvimetį 2007–2008 m. biudžetą. Tą pačią dieną, t. y. praėjus dviem su puse mėnesio po Austrijai elgesio kodekse nustatyto gruodžio 15 d. termino, buvo pateikta atnaujinta stabilumo programa. 5. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas lėtės nuo 3,1 % ciklinio pakilimo 2006 m. iki vidutiniškai 2,5 % kitais programos laikotarpio metais. Remiantis šiuo metu turima informacija, šis scenarijus iki 2008 m. pagrįstas gana atsargiomis augimo prielaidomis, nes naujausi duomenys rodo kiek didesnį augimą. Po programos laikotarpio einančių metų prognozės atrodo patikimos net ir atsižvelgiant į tai, kad augimo tempai yra truputį didesni už Komisijos tarnybų apskaičiuotą galimą augimo tempą. Programoje pateiktos infliacijos prognozės atrodo realios. 6. 2006 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarė 1,1 % BVP, palyginti su siektinu 1,7 % BVP deficitu, nustatytu ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje. Šiuos geresnius nei siektinus rezultatus lėmė palankesni, nei tikėtasi, ciklo pokyčiai. Nors, palyginti su ankstesniais metais, pajamų ir BVP santykis šiek tiek sumažėjo, jis vis tiek daugiau kaip vienu procentiniu punktu viršijo užsibrėžtą tikslą. Dėl didesnio, nei tikėtasi, BVP augimo, palyginti su ankstesniais metais, sumažėjo išlaidų santykis. Tačiau išlaidų santykis buvo daugiau nei 0,5 procentiniu punktu BVP didesnis už siektiną, ir tai rodo, kad biudžeto buvo laikomasi ne taip griežtai, kaip planuota. 7. Pagrindinis biudžeto strategijos tikslas – pasiekti, kad biudžetas būtų subalansuotas per ciklą, pasinaudojant administravimo reformos teikiama nauda, nors kartu ir didinant tam tikras išlaidas. Kaip ir ankstesnėje atnaujintoje programoje, biudžeto konsolidavimas atidedamas vėlesniems nei programos laikotarpio metams. Atnaujintoje programoje prognozuojama, kad valdžios sektoriaus padėtis pagerės: 2006 m. bus 1,1 % BVP deficitas, o 2010 m. – 0,4 % BVP perteklius. Planuojama, kad konsolidavimas, kuris nukeliamas į paskutinius dvejus programos laikotarpio metus, bus grindžiamas išlaidų mažinimu, daugiausia ribojant socialines išlaidas ir laipsniškai atsisakant tam tikrų specifinių išlaidų. Palyginti su ankstesne programa, naujojoje atnaujintoje programoje planuojamas koregavimas nukeliamas toliau esant iš esmės palankesniam makroekonominiam scenarijui. 8. Tai, kad biudžeto koregavimas yra atidedamas, matyti ir iš struktūrinio balanso (t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių), apskaičiuoto pagal bendrai sutartą metodiką, kuris laipsniškai ir tik labai nedaug gerėja, palyginti su maždaug 1 % BVP deficitu 2006 m., ir tik programos laikotarpio pabaigoje tampa šiek tiek perteklinis. Pagal programą koregavimo pobūdžiui įtakos turi karinės įrangos įsigijimas 2007–2009 m., ir tai, kitaip nei Komisijos tarnybų pavasario prognozėje, laikoma deficitą didinančia vienkartine priemone. Kaip ir ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje, programoje pateiktas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas yra subalansuoti biudžetą struktūriniu požiūriu. Nors ankstesnėje atnaujintoje programoje buvo ketinta vidutinės trukmės tikslą pasiekti 2008 m., šioje programoje jį ketinama pasiekti 2009 m., o 2010 m. – jį šiek tiek viršyti. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (t. y. maždaug 1,5 % BVP deficitas), pasiekus šį tikslą, turėtų susidaryti patikimumo riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Vidutinės trukmės tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytas ribas ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį ilgalaikį potencialų gamybos apimties augimą. 9. Biudžeto prognozių rizika programoje yra iš esmės subalansuota 2007 ir 2008 m., tačiau 2009 ir 2010 m. biudžeto rezultatai, nepaisant patikimų makroekonominių prielaidų, gali būti blogesni, nei prognozuojama. Iš tiesų numatoma, kad paskutiniaisiais dvejais metais išlaidų ir BVP santykis gerokai mažės. Atsisakius tam tikrų specifinių išlaidų, pirmiausia karinei įrangai įsigyti, ir sutaupius nedarbo ir pensijų išmokų dėl 2004 m. pensijų reformos poveikio, išlaidų santykis vėlesniais metais turėtų sumažėti. Kita vertus, programos laikotarpiu papildomų išlaidų būtų skiriama švietimui, moksliniams tyrimams ir plėtrai bei infrastruktūrai, nors viešojo administravimo reformos nauda kol kas yra neaiški. Be to, programoje užsimenama apie galimybę toliau mažinti mokesčius planuojamo išlaidų taupymo sąskaita. 10. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto kryptys gali būti nepakankamos užtikrinti, kad vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas 2010 m., kaip numatyta programoje. Komisijos tarnybų pavasario prognozėse apskaičiuota, kad 2007–2008 m. struktūrinis deficitas didės. Tačiau programos laikotarpiu, esant normaliems makroekonominiams svyravimams, išlaikoma pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba. Programoje numatytas koregavimo tempas siekiant vidutinės trukmės tikslų yra per lėtas ir turėtų būti padidintas, ypač 2007 m. ir 2008 m., kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto, kuriame nurodyta, kad euro zonos ir VKM II valstybių narių metinis struktūrinio balanso gerėjimas turėtų būti ne mažesnis už pamatinę 0,5 % BVP vertę ir kad koregavimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo metu ir mažesnis – ekonominio nuosmukio metu. Pažymėtina, kad 2007 m. ir 2009 m. planuojamas tik labai nedidelis struktūrinio balanso pagerėjimas, nors tuo metu planuojamas Austrijos ekonomikos pakilimas. Ši išvada pasitvirtina net ir tuo atveju, jei būtų laikoma, kad karinės įrangos įsigijimas yra deficitą didinanti vienkartinė priemonė, kaip nurodyta programoje. 11. Apytiksliu vertinimu bendroji valdžios sektoriaus skola 2006 m. sumažėjo iki 62,2 % BVP, bet vis dar viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę. Programoje numatyta, kad 2008 m. skolos santykis taps mažesnis už pamatinę vertę, o paskutiniaisiais programos metais dar labiau sumažės – iki 56,8 % BVP. Atsižvelgiant į rizikos vertinimą galima teigti, kad skolos santykis programos laikotarpio pradžioje gana sparčiai mažėja ir artėja prie pamatinės vertės, todėl planuojama, jog ją pasieks 2007 m. 12. Ilgalaikis senėjančios visuomenės poveikis Austrijos biudžetui yra gerokai mažesnis už ES vidurkį, ir numatoma, kad ilgalaikėje perspektyvoje išlaidos pensijoms, kaip BVP dalis, mažės dėl didelio išlaidų ribojimo, kuriam, tikimasi, sąlygas sudarys 2004 m. pensijų reforma. Pradinė biudžeto būklė, esant pirminiam struktūriniam pertekliui, padeda mažinti ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. Programoje skelbiamas pirminio pertekliaus didinimas vidutinės trukmės laikotarpiu ir vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygio didinimas padėtų valdyti valstybės finansų tvarumui gresiančią riziką. Apskritai Austrijos valstybės finansų tvarumo rizika yra maža. 13. Stabilumo programoje nenurodytas 2006 m. rugsėjo mėn. pateiktos nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, joje nepateikiama susistemintos informacijos apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, o biudžeto prognozėse nėra aiškiai atsižvelgiama į nacionalinėje reformų programoje numatytų veiksmų poveikį valstybės finansams. Šios stabilumo programoje minimos priemonės valstybės finansų srityje dera su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Pažymėtina, kad abiejose programose pabrėžiamas numatomas išlaidų taupymas dėl administravimo reformos ir mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų didinimas. 14. Programoje pateikta biudžeto strategija iš dalies atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. 15. Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais stabilumo ir konvergencijos programoms skirtame elgesio kodekse, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų[6]. Daroma bendra išvada, kad, nepaisant smarkaus augimo, programoje numatoma lėta pažanga, siekiant vidutinės trukmės tikslo, koregavimą nukeliant į programos laikotarpio pabaigą ir grindžiant jį daugiausia neišsamiai apibrėžtomis išlaidų ribojimo priemonėmis. Gresia rizika, kad po 2008 m. nebus pasiekta biudžeto tikslų ir iki programos laikotarpio pabaigos gali būti nepasiektas vidutinės trukmės tikslas. 2007 m. valdžios sektoriaus skola priartės prie pamatinės 60 % BVP vertės ir vėlesniais metais toliau mažės. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, Austrija raginama pasinaudoti palankiomis ekonominėmiss sąlygomis ir mažesniu, nei buvo siekta, 2006 m. deficitu, kad paankstintų ir sustiprintų koregavimą siekdama vidutinės trukmės tikslų, pirmiausia griežtai ribotų išlaidas ir visas neplanuotas pajamas naudotų konsolidavimui. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | Realusis BVP (pokytis, %) | 2007 m. kovo mėn. SP | 2,0 | 3,1 | 2,7 | 2,3 | 2,5 | 2,6 | 2007 m. gegužės mėn. KOM | 2,0 | 3,1 | 2,9 | 2,5 | – | – | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 1,7 | 1,8 | 2,4 | 2,5 | – | – | SVKI infliacija (%) | 2007 m. kovo mėn. SP | 2,1 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 | 1,8 | 2007 m. gegužės mėn. KOM | 2,1 | 1,7 | 1,8 | 1,7 | – | – | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 2,3 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | – | – | Gamybos apimties atotrūkis (% potencialiojo BVP) | 2007 m. kovo mėn. SP1 | -1,1 | -0,3 | 0,1 | -0,1 | 0,1 | 0,3 | 2007 m. gegužės mėn. KOM5 | -1,1 | -0,2 | 0,5 | 0,8 | – | – | 2005 m. lapkričio mėn. SP1 | -0,7 | -1,1 | -0,9 | -0,5 | – | – | Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2007 m. kovo mėn. SP | -1,6 | -1,1 | -0,9 | -0,7 | -0,2 | 0,4 | 2007 m. gegužės mėn. KOM | -1,6 | -1,1 | -0,9 | -0,8 | – | – | 2005 m. lapkričio mėn. SP | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 | – | – | Pirminis balansas6 (% BVP) | 2007 m. kovo mėn. SP | 1,3 | 1,9 | 2,0 | 2,1 | 2,6 | 3,1 | 2007 m. gegužės mėn. KOM | 1,3 | 1,6 | 1,8 | 1,7 | – | – | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 1,1 | 1,2 | 2,0 | 2,7 | – | – | Pagal ciklą pakoreguotas balansas (% BVP) | 2007 m. kovo mėn. SP1 | -1,1 | -1,0 | -0,9 | -0,7 | -0,2 | 0,2 | 2007 m. gegužės mėn. KOM | -1,1 | -1,0 | -1,1 | -1,2 | – | – | 2005 m. lapkričio mėn. SP | -1,6 | -1,2 | -0,4 | 0,2 | – | – | Struktūrinis balansas2 (% BVP) | 2007 m. kovo mėn. SP3 | -1,1 | -1,0 | -0,8 | -0,4 | -0,2 | 0,2 | 2007 m. gegužės mėn. KOM4 | -1,1 | -1,0 | -1,1 | -1,2 | – | – | 2005 m. lapkričio mėn. SP | -1,6 | -1,2 | -0,4 | 0,2 | – | – | Bendroji valdžios sektoriaus skola (% BVP) | 2007 m. kovo mėn. SP | 63,5 | 62,2 | 61,2 | 59,9 | 58,5 | 56,8 | 2007 m. gegužės mėn. KOM | 63,5 | 62,2 | 60,6 | 59,2 | – | – | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 63,4 | 63,1 | 61,6 | 59,5 | – | – | Pastabos: | 1 Komisijos tarnybų apskaičiavimai, remiantis programoje pateikta informacija, kai numatomas 2006–2010 m. potencialus augimas atitinkamai yra 2,3 %, 2,3 %, 2,4 %, 2,4 % ir 2,3 %. | 2 Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. | 3 Deficitą didinančios vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės, remiantis programa (karinių orlaivių įsigijimas, turintis tokį finansinį poveikį: 2007 m. 0,2 % BVP, 2008 m. – 0,4 % BVP ir 2009 m. – 0,1 % BVP). | 4 Kitaip nei programoje (žr. 3 pastabą), Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario prognozėse karinių orlaivių įsigijimas nelaikomas vienkartine priemone, nes jis trunka kelerius metus ir nedaug didina bendrąsias valdžios sektoriaus išlaidas. | 5 Remiantis numatomu 2005–2008 m. potencialiu augimu, atitinkamai sudarančiu 2,3 %, 2,0 %, 2,2 % ir 2,2 %. | 6 Programoje ir Komisijos tarnybų prognozėje pateiktų pirminio balanso duomenų tiesiogiai palyginti negalima, nes skirtingai traktuojamos netiesiogiai apskaičiuojamos finansinio tarpininkavimo paslaugos. Programoje pateikti duomenys atitinka elgesio kodekse nustatytus apibrėžimus. Kad Komisijos duomenis būtų galima palyginti su programoje pateiktais duomenimis, Komisijos pirminio balanso duomenis reikėtų pakoreguoti maždaug 0,1–0,2 % BVP. | Šaltinis. | Stabilumo programa (SP), Komisijos tarnybų 2007 m. pavasario ekonominės prognozės (KOM), Komisijos tarnybų apskaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje: http://ec.europa.eu/economiy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Komisijos komunikatas pavasario Europos Vadovų Tarybai „Atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui įgyvendinimas. Rezultatų pateikimo metai“, 2006 12 12, KOM(2006) 816. [3] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ES“, 2006 10 12, KOM(2006) 574 ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys European Economy , Nr. 4/2006. [4] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. priėmė ECOFIN taryba. [5] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Tačiau nepateikta neprivalomų užimtumo, faktinio darbo valandų skaičiaus ir darbo užmokesčio viešajame sektoriuje duomenų.