EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2018 10 10 COM(2018) 690 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS VADOVŲ TARYBAI IR TARYBAI

Šešioliktoji pažangos, padarytos kuriant tikrą veiksmingą saugumo sąjungą, ataskaita







I. ĮVADAS Mūsų piliečiams didžiausią susirūpinimą kelia saugumas. Europiečiai teisėtai tikisi būti apsaugoti. Sąjungai tenka svarbus vaidmuo stiprinant vidaus saugumą ir sprendžiant piliečių susirūpinimą keliančius klausimus. 2018 m. pranešime apie Sąjungos padėtį Europos Komisijos Pirmininkas Jeanas-Claude’as Junckeris pabrėžė, kad tik stipri ir vieninga Europa gali apsaugoti piliečius nuo vidaus ir išorės grėsmių, taip pat nuo terorizmo. Per pastaruosius penkerius metus Europos saugumo srityje vyko modernizacija; priimta naujų teisės aktų ir imtasi politikos iniciatyvų dėl saugumo sąjungos, sustiprintas valstybių narių bendradarbiavimas ir Sąjungos agentūrų, visų pirma Europolo ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros, vaidmuo. Pranešime Komisijos Pirmininkas J.-C. Junckeris taip pat ragino imtis vadovavimo kuriant saugumo sąjungą, kad būtų pateisinti piliečių lūkesčiai dėl vidaus saugumo. 2018 m. pranešimo apie Sąjungos padėtį paskelbimo proga Komisija pristatė kelias priemones, skirtas saugumui stiprinti ES ir ES išorės sienų apsaugai didinti. Kad iš interneto būtų greitai pašalinamas teroristinis turinys, Komisija pristatė naujas nuostatas, apimančias aiškias ir tikslingas taisykles, kuriomis užkertamas kelias netinkamam interneto paslaugų naudojimui siekiant platinti teroristinį turinį, kartu užtikrinant patikimas apsaugos priemones, skirtas žodžio ir informacijos laisvei atviroje ir demokratinėje visuomenėje apsaugoti. Komisija pasiūlė priemonių, kurios padėtų užtikrinti, kad kitais metais vyksiantys Europos Parlamento rinkimai būtų organizuojami laisvai, sąžiningai ir saugiai, įskaitant rekomendaciją dėl rinkimų srities bendradarbiavimo tinklų, skaidrumo internete, apsaugos nuo kibernetinio saugumo incidentų ir kovos su dezinformacijos kampanijomis. Prisitaikant prie nuolat kintančios padėties kibernetinės grėsmės srityje, Komisija pasiūlė Reglamentą, kuriuo siekiama sutelkti kibernetinio saugumo technologijų išteklius ir žinias įsteigiant Kibernetinio saugumo kompetencijos centrų tinklą. Kompleksiškai reaguodama į tarptautines terorizmo grėsmes, Komisija pasiūlė iniciatyvą, kuria ilgainiui Europos prokuratūros kompetencija būtų išplėsta jai priskiriant tirti teroristinius nusikaltimus, dėl kurių nukenčia daugiau nei viena valstybė narė. Pagaliau Komisija taip pat pasiūlė stiprinti išorės sienų apsaugą išplečiant Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros kompetenciją ir didinant jos pajėgumą imtis veiksmų. Šiuos pasiūlymus Komisija pristatė kaip medžiagą, skirtą vadovų susitikimui, vykusiam Zalcburge 2018 m. rugsėjo 19–20 d., kurioje pabrėžiama, kad reikia dėmesį skirti Europos sprendimams stiprinti valstybių narių pajėgumus įveikti nuolatines ir kintančias grėsmes. Artėjant Europos Parlamento rinkimams, būtina įgyvendinti bendrą visų ES piliečių saugumo didinimo tikslą. Todėl Zalcburge vykusios diskusijos metu buvo galimybė suteikti teigiamą postūmį priimti prioritetines teisėkūros iniciatyvas iki 2019 m. gegužės mėn. vyksiančių Europos Parlamento rinkimų, įskaitant naujausias iniciatyvas, kurias Komisija pasiūlė 2018 m. pranešime apie Sąjungos padėtį. Ateinantys mėnesiai bus lemiami siekiant padaryti kuo didesnę pažangą svarstant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kad tarpinstitucinės derybos būtų baigtos dar per šią Europos Parlamento kadenciją. Kad padidintume bendrą saugumą ir atsparumą kibernetinėms grėsmėms, kurios griauna tarptautinę taisyklėmis pagrįstą sistemą, didesnį postūmį būtina suteikti iniciatyvų įgyvendinimui saugumo sąjungoje. 2018 m. spalio 4 d. paskelbta, kad 2018 m. balandžio mėn. Rusijos karinės žvalgybos tarnyba surengė priešišką kibernetinę operaciją prieš Cheminio ginklo uždraudimo organizacijos biurą Hagoje. Įvykdyti šią operaciją sutrukdė Nyderlandų žvalgybos tarnybos, bendradarbiaudamos su Jungtine Karalyste. Europos Vadovų Tarybos Pirmininkas Donaldas Tuskas, Europos Komisijos Pirmininkas Jeanas-Claude’as Junckeris ir Vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja Federica Mogherini kartu išreiškė didelį susirūpinimą dėl šio mėginimo pakenkti Cheminio ginklo uždraudimo organizacijos vientisumui ir pasmerkė tokius veiksmus. ES privalo juo labiau toliau didinti savo institucijų ir valstybių narių, taip pat tarptautinių partnerių ir organizacijų atsparumą skaitmeninėje erdvėje. Tai dar kartą parodo veiksmų saugumo sąjungoje svarbą padedant valstybėms narėms įveikti grėsmes, kurias kelia kibernetiniai išpuoliai, hibridines grėsmes bei cheminį, biologinį, radiologinį ir branduolinį (ChBRB) pavojų. Šioje šešioliktoje saugumo sąjungos kūrimo pažangos ataskaitoje apžvelgiama bendra padėtis, pabrėžiant naujausias Komisijos iniciatyvas, kurios pridedamos prie 2018 m. pranešimo apie Sąjungos padėtį, ir pažangą, padarytą po vėliausios ataskaitos, parengtos 2018 m. birželio mėn., įskaitant dėl teisėkūros prioritetų, dėl kurių sutarė Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pirmininkai 2017 m. gruodžio 14 d. bendroje deklaracijoje (taip pat žr. I priede pateikiamą visų iniciatyvų saugumo sąjungoje sąrašą). II. TEISĖKŪROS PRIORITETŲ ĮGYVENDINIMAS Per pastaruosius mėnesius pasiektas susitarimas dėl kelių teisėkūros prioritetų saugumo sąjungoje: teisėkūros institucijos pasiekė susitarimą dėl pasiūlymo sukurti Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemą (ETIAS), kurioje bus galima atlikti išankstinius asmenų, kurie keliauja į ES be vizos, saugumo ir neteisėtos migracijos patikrinimus; jie susitarė stiprinti Šengeno informacinę sistemą, plačiausiai Europoje naudojamą saugumo ir sienų valdymo sistemą, skirtą dalytis informacija; jie pasiekė susitarimą dėl pasiūlymo didinti „eu-LISA“, Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūros, įgaliojimus; jie susitarė dėl griežtesnių pinigų plovimo kriminalizavimo taisyklių; jie patvirtino naujas priemones, skirtas ES taisyklėms, kuriomis užkertamas kelias pinigų plovimui ir terorizmo finansavimui pagal Penktąją kovos su pinigų plovimu direktyvą, griežtinti. Jeigu yra dar nepatvirtintų priemonių, būtina greitai imtis galutinių veiksmų. Susitarimas dar nepasiektas ir reikia dėti daugiau pastangų dėl daugelio pasiūlymų. 1.Patikimesnės ir pažangesnės saugumo, sienų ir migracijos valdymo informacinės sistemos Siekiant užtikrinti, kad valstybių narių teisėsaugos pareigūnai ir sienos apsaugos pareigūnai reikiamu metu ir reikiamoje vietoje turėtų išsamios, tikslios ir patikimos informacijos, 2017 m. gruodžio mėn. Komisija pateikė pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kad būtų sukurtas saugumui, sienų ir migracijos valdymui skirtų ES informacinių sistemų sąveikumas, ir šiuos pasiūlymus iš dalies pakeitė 2018 m. birželio mėn. Šios pasiūlytos priemonės leis nacionalinėms institucijoms nustatyti daugialypės tapatybės asmenis ir kovoti su tapatybės klastojimu. 2018 m. birželio 14 d. Tarybai suteikti derybų įgaliojimai, o 2018 m. rugsėjo 12 d. jie buvo papildyti įgaliojimais dėl paskesnių pakeitimų. Numatoma, kad Europos Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas (LIBE) per ateinančias dienas balsuos dėl šių derybų įgaliojimų, o paskesnis įgaliojimų patvirtinimas Europos Parlamento plenarinėje sesijoje planuojamas 2018 m. spalio 22 d. Visos trys institucijos susitarė dėl bendros deklaracijos, kad užtikrintų siūlomų reglamentų dėl sąveikumo įgyvendinimą iki 2019 m. Europos Parlamento rinkimų. Kad būtų pasiektas šis tikslas, būtina laikytis plataus užmojo tvarkaraščio, kurį numatė teisėkūros institucijos. Derybose dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama Europos nuosprendžių registrų informacinę sistemą taikyti ir trečiųjų šalių piliečiams, – tai dar vienas teisėkūros prioritetas dalijimosi informacija srityje – pasiektas paskutinis etapas. Pasiūlyme numatyta sukurti centralizuotą duomenų bazę, kuri leistų greitai patikrinti, ar kuri nors valstybė narė turi informacijos apie asmens, kuris nėra ES pilietis, teistumą. Galutinis susitarimas dėl dokumento beveik pasiektas, o kitame trišalio dialogo susitikime, kuris turi įvykti 2018 m. spalio 17 d., teisėkūros institucijos turės galimybę užbaigti diskusijas dėl šios prioritetinės teisėkūros iniciatyvos vadovaujantis bendra deklaracija. Dėl Komisijos pasiūlymo stiprinti sistemą EURODAC išplečiant jos kompetenciją nustatyti ne tik prieglobsčio prašytojų, bet ir neteisėtai šalyje esančių trečiųjų šalių piliečių ir neteisėtai į ES atvykusių asmenų tapatybę, per pastaruosius mėnesius derybose į priekį nepasistūmėta, nors 2018 m. birželio mėn. teisėkūros institucijos pasiekė preliminarų politinį susitarimą. Reikia, kad teisėkūros institucijos skubiai užbaigtų šią prioritetinę teisėkūros iniciatyvą vadovaudamosi susitarimu, sudarytu pagal bendrą deklaraciją. Viena vertus, tai būtina siekiant užtikrinti, kad duomenys apie neteisėtai šalyje esančius trečiųjų šalių piliečius ir neteisėtai į ES atvykusius asmenis taptų siūlomo ES informacinių sistemų sąveikumo dalimi, kita vertus, tai reikalinga siekiant rasti greitą sprendimą dėl prieglobsčio reformos. Pasiūlymas stiprinti sistemą EURODAC yra vienas iš penkių dokumentų, kuriuos rengiant padaryta didžiausia pažanga ir kurių tikslas – reformuoti bendrą Europos prieglobsčio sistemą; kaip ir dėl kitų dokumentų, dėl kurių pasiekta pažanga, teisėkūros institucijų derybos turėtų būti baigtos iki 2018 m. pabaigos. Be to, Europos Parlamente ir Taryboje vyksta darbas dėl 2018 m. gegužės mėn. pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama stiprinti Vizų informacinę sistemą (VIS). Pasiūlyme numatyta plėsti duomenų bazės apimtį įtraukiant duomenis apie ilgalaikius dokumentus ir jų turėtojus, griežtinti duomenų bazių patikrinimus, siekiant nustatyti ir identifikuoti galimą migracijos ir saugumo riziką prieš išduodant vizas arba išduodant ilgalaikius dokumentus, taip pat didinti pajėgumą užkirsti kelią nusikaltimams, juos nustatyti ir tirti. Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą patvirtinti derybų įgaliojimus iki 2018 m. pabaigos ir pradėti trišalio dialogo diskusijas ne vėliau kaip 2019 m. pradžioje; tai būtina, kad teisėkūros institucijos galėtų pasiekti susitarimą dėl šio dokumento per šią Europos Parlamento kadenciją. Kad būtų užtikrintos patikimesnės ir pažangesnės saugumo, sienų ir migracijos valdymo informacinės sistemos, Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą: Bendros deklaracijos prioritetai: ·2018 m. spalio mėn. pradėti trišalio dialogo diskusijas dėl pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl sąveikumo ir pasiekti susitarimą iki metų pabaigos; ·2018 m. spalio mėn. pasiekti susitarimą dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo Europos nuosprendžių registrų informacinė sistema būtų taikoma ir trečiųjų šalių piliečiams; ·iki 2018 m. pabaigos baigti derybas dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl sistemos EURODAC. Kita: ·iki 2018 m. pabaigos patvirtinti derybų įgaliojimus dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama stiprinti Vizų informacinę sistemą. 2.Saugumo didinimas gerinant išorės sienų valdymą Vidaus saugumas priklauso nuo didesnės išorės sienų apsaugos. 2018 m. rugsėjo 12 d. 2018 m. pranešimo apie Sąjungos padėtį paskelbimo proga Komisija patvirtino pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais didinami Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros bei Europos Sąjungos prieglobsčio agentūros įgaliojimai ir griežtinama asmenų grąžinimo tvarka. Visuose šiuose pasiūlymuose kartu numatytos reikalingos priemonės, kuriomis būtų geriau užtikrinamas efektyvus migracijos valdymas prie išorės sienų. Komisija pasiūlė ne vieną pakeitimą, susijusį su Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra, ypač dėl jos operatyvinio padalinio: Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros nuolatinių pajėgų, kurias sudarys 10 000 operatyvinių darbuotojų, turinčių vykdomuosius įgaliojimus, įsteigimo iki 2020 m.; visa jų veikla bus skirta vietoje patikimai ir iškart teikti efektyvią paramą valstybėms narėms. Tai padės užtikrinti, kad Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų reikiamus pajėgumus, įskaitant nuosavą įrangą, kad apsaugotų ES išorės sienas, užkirstų kelią antriniam judėjimui ir efektyviai vykdytų neteisėtų migrantų grąžinimą. Šiuo pasiūlymu taip pat bus stiprinamas bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis ir toliau didinamos galimybės Agentūrai ir Europolui keistis informacija, įskaitant asmens duomenis, susijusius su asmenimis, įtariamais įvykdžius tarptautinį nusikaltimą. Šiam pasiūlymui Komisija aiškiai teikia pirmenybę, todėl ji ragina Europos Parlamentą ir Tarybą patvirtinti siūlomą teisės aktą per šią Europos Parlamento kadenciją. Kad tai įvyktų, abi teisėkūros institucijos turi ne vėliau kaip iki 2018 m. pabaigos patvirtinti derybų įgaliojimus, o trišalio dialogo diskusijos turi būti pradėtos 2019 m. pradžioje.

Siekdama didinti saugumą gerinant išorės sienų valdymą, Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą: Sąjungos padėties 2018 m. iniciatyvos: ·iki 2018 m. patvirtinti derybų įgaliojimus dėl pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais stiprinama Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra bei Europos Sąjungos prieglobsčio agentūra, taip pat dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Grąžinimo direktyvos, kad teisės aktai būtų priimti per šią Europos Parlamento kadenciją. 3.Radikalėjimo prevencija Spręsti teroristinio turinio internete problemą tebėra pagrindinis uždavinys kovojant su terorizmu ir vykdant radikalėjimo prevenciją. Neseniai ES įvykdyti teroristiniai išpuoliai parodė, kaip teroristai nuolat ir sistemingai naudojasi internetu, kad pritrauktų ir užverbuotų pasekėjų, pasiruoštų ir sudarytų sąlygas teroristinei veiklai, šlovintų žiaurumą ir paragintų sekti jų pavyzdžiu bei įbaugintų plačiąją visuomenę. Reaguodami į valdžios institucijų raginimus, prieglobos paslaugų teikėjai nustatė tam tikras priemones, skirtas kovoti su teroristiniu turiniu jų platformose pasitelkiant savanoriškas sistemas ir partnerystės projektus, įskaitant ES interneto forumą, kuris pradėjo veikti 2015 m. gruodžio mėn. Visgi reikia, kad prieglobos paslaugų teikėjai ir valstybės narės aktyviau dalyvautų šalinant teroristinį turinį internete. Siekiant spręsti šią rimtą problemą ir reaguojant į primygtinius Europos Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos raginimus, kartu su Pirmininko J.-C. Junckerio 2018 m. pranešimu apie Sąjungos padėtį pateiktas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo sukuriama aiški ir suderinta teisinė sistema, kad būtų sutrukdyta pasinaudoti prieglobos paslaugų teikėjais siekiant internete platinti teroristinį turinį. Pasiūlymas pagrįstas 2018 m. kovo mėn. Komisijos rekomendacija dėl priemonių, kurių interneto paslaugų teikėjai ir valstybės narės turi imtis, kad padidintų pastangas, susijusias su kova su neteisėtu turiniu internete, ypač įskaitant teroristinį turinį. Pasiūlytos priemonės padės užtikrinti sklandų bendrosios skaitmeninės rinkos veikimą kartu didinant saugumą ir pasitikėjimą internete bei stiprinant žodžio ir informacijos laisvės apsaugos priemones. Valstybių narių kompetentingos institucijos galės duoti nurodymus, kuriais prieglobos paslaugų teikėjai įpareigojami per vieną valandą pašalinti teroristinį turinį internete – tuo metu teroristinis turinys daro didžiausią žalą dėl spartos, kuria jis yra platinamas. Remiantis šiuo pasiūlymu, valstybės narės turės užtikrinti, kad jų kompetentingos institucijos turėtų pakankamų pajėgumų kovoti su teroristiniu turiniu internete. Šiuo pasiūlymu taip pat bus siekiama geriau išaiškinti prieglobos paslaugų teikėjų atsakomybę imtis visų tinkamų, pagrįstų ir proporcingų veiksmų, būtinų užtikrinti jų paslaugų saugumą bei sparčiai ir veiksmingai nustatyti teroristinį turinį internete ir jį pašalinti, atsižvelgiant į esminę žodžio ir informacijos laisvės atviroje ir demokratinėje visuomenėje reikšmę. Juo taip pat nustatomos kelios reikalingos apsaugos priemonės, parengtos siekiant užtikrinti pagarbą pagrindinėms teisėms, pvz., žodžio ir informacijos laisvei atviroje ir demokratinėje visuomenėje, taip pat galimybę apskųsti teismine tvarka, kurią garantuoja teisė į veiksmingą teisinę gynybą. Šiam pasiūlymui Komisija aiškiai teikia pirmenybę, todėl ji ragina Europos Parlamentą ir Tarybą patvirtinti siūlomą teisės aktą per šią Europos Parlamento kadenciją. Kad tai įvyktų, abi teisėkūros institucijos turi ne vėliau kaip iki 2018 m. pabaigos patvirtinti derybų įgaliojimus, o trišalio dialogo diskusijos turi būti pradėtos 2019 m. pradžioje. Vykstant teisėkūros darbui dėl kovos su teroristiniu turiniu internete, Komisija ir toliau bendradarbiaus su prieglobos paslaugų teikėjais ES interneto forumo savanoriškoje sistemoje, kad sumažintų teroristinio turinio internete prieinamumą ir įgalintų pilietinės visuomenės partnerius didinti efektyvios alternatyvios informacijos internete kiekį. Ministrų lygmens susitikimas vyks 2018 m. gruodžio mėn. Kartu ES toliau remia radikalėjimo prevenciją valstybėse narėse ir vietos bendruomenėse. 2018 m. spalio 1–2 d. ES prevencijos politikos formuotojų tinklo nariai susirinko tam, kad pradėtų įgyvendinti aukšto lygio ekspertų grupės radikalizacijos klausimais rekomendacijas. Susitikimo rezultatai bus panaudoti naujai įsteigtos Sąjungos radikalizacijos prevencijos ir kovos su ja veiksmų valdybos, kuri pirmą kartą rinksis Vienoje 2018 m. spalio 24 d. darbe. 2018 m. spalio 11 d. į kovai su radikalėjimu skirtą ketvirtąją Informacijos apie radikalizaciją tinklo (RAN) aukšto lygio konferenciją susirinks ministrai ir praktikai, kad spręstų problemas, kylančias dėl vaikų grįžimo iš teroristų valdomos teritorijos (įskaitant vaikus pabėgėlius), bei problemas, susijusias su radikalių sulaikytųjų asmenų, įskaitant teroristus, paleidimu iš kalėjimo. Įgyvendinant Vidaus saugumo fondo 2018 m. darbo programą policijos bendradarbiavimo ir nusikaltimų prevencijos srityje, kurioje numatytas 70 mln. EUR bendras finansavimas, Komisija paskelbs kvietimą teikti pasiūlymus dėl tikslinio 5 mln. EUR finansavimo radikalėjimo prevencijai ir kovai su juo. Siekdama užkirsti kelią radikalėjimui, Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą: 2018 m.

pranešime apie Sąjungos padėtį nurodyta iniciatyva: ·iki 2018 m. pabaigos patvirtinti derybų įgaliojimus dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama užkirsti kelią teroristinio turinio internete platinimui, kad teisės aktai būtų priimti per šią Europos Parlamento kadenciją. 4.Kibernetinių grėsmių įveikimas ir kibernetinio saugumo didinimas Užtikrinti mūsų demokratijos atsparumą – labai svarbus saugumo sąjungos uždavinys: išpuoliai prieš rinkimų infrastruktūrą ir kampanijos informacines sistemas yra hibridinės grėsmės, kurias Europos Sąjunga turi skubiai įveikti. Politiškai motyvuotos masinės internetinės dezinformacijos kampanijos, įskaitant trečiųjų šalių vykdomas kampanijas, kuriomis konkrečiai siekiama diskredituoti rinkimus ir sumenkinti jų teisėtumą, įvardytos kaip didėjanti grėsmė mūsų demokratijai. Siekdama įveikti šias sudėtingas grėsmes, Komisija ėmėsi kelių iniciatyvų nuo kovos su kibernetiniais incidentais priemonių, kurių tikslas – didinti Sąjungos kibernetinį saugumą, iki veiksmų, kuriais siekiama kovoti su dezinformacija ir manipuliavimu internete, įskaitant netinkamą asmens duomenų naudojimą. Kaip 2018 m. pranešime apie Sąjungos padėtį paskelbė Pirmininkas J.-C. Junckeris, visai neseniai, 2018 m. rugsėjo 12 d., Komisija pasiūlė priemonių rinkinį, kuriuo siekiama užtikrinti laisvus ir sąžiningus Europos Parlamento rinkimus. Rekomendacijoje dėl rinkimų srities bendradarbiavimo tinklų, skaidrumo internete ir apsaugos nuo kibernetinių incidentų ir kovos su dezinformacija kampanijų Komisija ragina valstybes nares sukurti nacionalinį atitinkamų institucijų (pvz., rinkimų, kibernetinio saugumo, duomenų apsaugos ir teisėsaugos) rinkimų srities bendradarbiavimo tinklus ir paskirti informacijos centrą, kuris dalyvautų Europos lygmens rinkimų srities bendradarbiavimo tinkle. Taip pat valstybės narės turi patikrinti, ar jų rinkimų įstatymai yra parengti realioms kampanijoms internete. Jos taip pat turi užtikrinti, kad rinkimų taisykles ir sankcijas, galiojančias veiklai ne internete, įskaitant skaidrumą ir kampanijų finansavimą, būtų galima taikyti veiklai internete. Komisija ragina valstybes nares, taip pat Europos ir nacionalines politines partijas, fondus ir kampanijas vykdančias organizacijas skubiai vykdyti Rekomendacijoje numatytus veiksmus. Be to, Komisija pateikė ES duomenų apsaugos teisės taikymo gaires, kurios vykstant rinkimams padės nacionalinėms institucijoms, Europos ir nacionalinėms politinėms partijomis ir kitiems rinkimų proceso dalyviams taikyti duomenų apsaugos įsipareigojimus pagal ES teisę. Komisija taip pat pateikė pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl tikslinio 2014 m. Reglamento dėl partijų finansavimo pakeitimo, kurį priėmus bus galima taikyti finansines sankcijas už duomenų apsaugos taisyklių pažeidimus siekiant tyčia daryti įtaką Europos Parlamento rinkimų rezultatams. Šias sankcijas sudarys baudos iki 5 proc. atitinkamos Europos politinės partijos ar fondo metinio biudžeto. Šiam pasiūlymui Komisija aiškiai teikia pirmenybę, todėl ji ragina Europos Parlamentą ir Tarybą užtikrinti, kad siūlomi tiksliniai pakeitimai būtų laiku atlikti iki 2019 m. Europos Parlamento rinkimų. Kad tai įvyktų, abi teisėkūros institucijos turi skubiai patvirtinti derybų įgaliojimus, o trišalio dialogo diskusijos turi būti pradėtos nedelsiant. Vykdant 2018 m. balandžio mėn. parengtame komunikate numatytą Europos kovą su internetine dezinformacija, Komisija skatina skaidresnę, patikimą ir atskaitingą interneto aplinką. 2018 m. rugsėjo 26 d. interneto platformos ir reklamos sektorius paskelbė Kovos su internetine dezinformacija praktikos kodeksą, kuriame įtvirtinti įvairūs įsipareigojimai kovoti su dezinformacija internete. Komisija atidžiai stebės daromą pažangą, iki 2018 m. pabaigos išanalizuos pirmuosius Praktikos kodekso taikymo rezultatus ir apie juos praneš. Komisija didins informuotumą ir tęs dialogą su valstybių narių valdžios institucijomis, ypač per 2018 m. spalio 15–16 d. vyksiančią aukšto lygio konferenciją dėl kibernetinių grėsmių rinkimams, o konferencijos rezultatai bus įtraukti į kitą kolokviumą pagrindinių teisių klausimais (2018 m. lapkričio 26–27 d.), daugiausia dėmesio skiriant „Demokratijai Europos Sąjungoje“. Praktikos kodekso rezultatų analizė ir aukšto lygio konferencijos išvados bus panaudotos rengiant bendrą kovos su dezinformacija veiksmų planą – jį Komisija ir vyriausioji įgaliotinė pristatys iki metų pabaigos, atsižvelgdama į 2018 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir 2018 m. pranešimą apie Sąjungos padėtį. Šiame veiksmų plane bus teikiama ataskaita apie pažangą, pasiektą įgyvendinant Komunikatą dėl kovos su internetine dezinformacija. Remiantis Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse darbo grupės patirtimi, veiksmų plane bus pateikti pasiūlymai, kuriais skatinamas bendresnis požiūris į dezinformaciją glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis. Veiksmų plane taip pat bus aptarti trijų darbo grupių įgaliojimai ir ištekliai bei išnagrinėti būdai, kaip padidinti jų pajėgumus kovoti su dezinformacija, atsirandančia trijuose regionuose. Tai padės užtikrinti, kad veiksmai ES ir valstybių narių lygmeniu būtų pakankami siekiant spręsti priešiškų dalyvių vykdomų dezinformacijos kampanijų sudėtingumo klausimą. Kova su kibernetiniais nusikaltimais ir kibernetinio saugumo didinimas tebėra vienas iš ES veiksmų prioritetų. 2018 m. rugsėjo 12 d., rengdama 2018 m. pranešimą apie Sąjungos padėtį, Komisija priėmė pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Reglamento, kuriuo siekiama sutelkti kibernetinio saugumo technologijų išteklius ir žinias. Siekiant kovoti su nuolat kintančia kibernetine grėsme, vadovaujantis pasiūlymu bus įkurtas Nacionalinių koordinavimo centrų tinklas, kad būtų galima tikslingiau nukreipti ir koordinuoti turimą finansavimą kibernetinio saugumo bendradarbiavimui, moksliniams tyrimams ir inovacijoms. Naujasis Europos kibernetinio saugumo pramonės, technologijų ir mokslinių tyrimų kompetencijos centras valdys ES finansinius išteklius, skirtus kibernetiniam saugumui pagal siūlomą skaitmeninės Europos programą ir programą „Europos horizontas“, bei sudarys palankesnes sąlygas bendroms Sąjungos, valstybių narių ir sektoriaus investicijoms, kad paskatintų ES kibernetinio saugumo sektoriaus augimą. Be to, iš esmės bus galima remti kibernetinės gynybos projektus neseniai Komisijos pasiūlyto būsimo Europos gynybos fondo lėšomis. Valstybių narių pageidavimu Europos kibernetinio saugumo pramonės, technologijų ir mokslinių tyrimų kompetencijos centras galėtų atlikti tokių projektų vadovo funkcijas. Šiam pasiūlymui Komisija aiškiai teikia pirmenybę, todėl ji ragina Europos Parlamentą ir Tarybą patvirtinti siūlomą teisės aktą per šią Europos Parlamento kadenciją. Kad tai įvyktų, abi teisėkūros institucijos turi ne vėliau kaip iki 2018 m. pabaigos patvirtinti derybų įgaliojimus, o trišalio dialogo diskusijos turi būti pradėtos 2019 m. pradžioje. Įgyvendinant veiksmus, nustatytus 2017 m. rugsėjo mėn. bendrame komunikate „Atsparumas, atgrasymas ir gynyba: ES kibernetinio saugumo didinimas“, 2018 m. rugsėjo 13 d. ir 2018 m. spalio 1 d. teisėkūros institucijos surengė du trišalio dialogo susitikimus dėl siūlomo Kibernetinio saugumo akto. Siekiant padidinti kibernetinio saugumo pajėgumus ir valstybių narių ir įmonių parengtumą, taip pat stiprinti visų valstybių narių ir ES institucijų, agentūrų ir įstaigų bendradarbiavimą ir koordinavimą, šiuo pasiūlymu bus atnaujinti ES tinklų ir informacijos apsaugos agentūros įgaliojimai, o agentūra bus pervadinta į ES kibernetinio saugumo agentūrą. Pasiūlymu taip pat bus sukurta informacijos ir ryšių technologijos produktų, sistemų ir paslaugų ES kibernetinio saugumo sertifikavimo sistema. Visos trys institucijos pakartotinai patvirtino savo įsipareigojimą užbaigti derybas dėl pasiūlymo iki metų pabaigos, remiantis Bendra deklaracija. Taip pat pažanga padaryta dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl mokėjimo negrynaisiais pinigais; tai yra dar viena 2017 m. rugsėjo mėn. kibernetinio saugumo dokumentų rinkinio dalis. Siūlomomis taisyklėmis bus atnaujinta kovos su sukčiavimu mokėjimo negrynaisiais pinigais ir jų klastojimu ES teisinė sistema, sprendžiant naujus uždavinius ir klausimus, susijusius su technologine plėtra, pvz., virtualiomis valiutomis ir mobiliaisiais mokėjimais, šalinant operatyvinio bendradarbiavimo kliūtis ir griežtinant prevencines priemones bei didinant pagalbą nukentėjusiesiems. Teisėkūros institucijos pirmą trišalio dialogo susitikimą surengė 2018 m. rugsėjo 26 d., jo metu visos trys institucijos nurodė, kad pageidauja greitai pasiekti susitarimą dėl pasiūlymo. Siekdama užkirsti kelią kibernetinėms grėsmėms ir padidinti kibernetinį saugumą, Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą: Sąjungos padėties 2018 m. iniciatyvos: ·užtikrinti, kad pasiūlyti tiksliniai Reglamento dėl partijų finansavimo pakeitimai būtų padaryti iki 2019 m. Europos Parlamento rinkimų; ·iki 2018 m. pabaigos patvirtinti derybų įgaliojimus dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos kibernetinio saugumo pramonės, technologijų ir mokslinių tyrimų kompetencijos centro ir Nacionalinių koordinavimo centrų tinklo, kad teisės aktai būtų priimti per šią Europos Parlamento kadenciją. Bendros deklaracijos prioritetas: ·iki metų pabaigos pasiekti susitarimą dėl siūlomo Kibernetinio saugumo akto. Kita: ·per šią Europos Parlamento kadenciją pasiekti susitarimą dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl mokėjimo negrynaisiais pinigais.

5.Erdvės, kurioje veikia teroristai, panaikinimas ES ėmėsi ryžtingų veiksmų, kad panaikintų erdvę, kurioje veikia teroristai ir kiti nusikaltėliai. Sistemingai vykdant visų išorės sieną kertančių asmenų patikrinimus bei tvarkant duomenis pagal Direktyvą dėl keleivio duomenų įrašo, teroristams bus sunkiau patekti į ES ir joje judėti. Direktyva dėl kovos su terorizmu, kuria kriminalizuojama tokia veikla kaip terorizmo finansavimas, su terorizmu susijusių mokymų rengimas arba kelionės, taip pat tokių kelionių organizavimas arba skatinimas, padės užkirsti kelią teroristiniams išpuoliams. Sugriežtinus taisykles, kuriomis užkertamas kelias pinigų plovimui ir terorizmo finansavimui pagal Penktąją kovos su pinigų plovimu direktyvą, taip pat neseniai suderintas taisykles, kuriomis su pinigų plovimu kovojama pagal baudžiamąją teisę, teroristams bus sunkiau pasinaudoti pinigais. Komisija ragina valstybes nares kuo skubiau perkelti šias priemones į nacionalinę teisę, kad būtų paspartinta kova su terorizmo finansavimu ir pinigų plovimu. Griežtesne ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės teisine sistema ir nuolatiniais veiksmais prieš neteisėtą prekybą šaunamaisiais ginklais apribojamas nusikaltėliams ir teroristams prieinamų šaunamųjų ginklų tiekimas. Nors šalinant terorizmo ir kitas saugumo grėsmes ES daroma didelė pažanga, trūksta bendro Sąjungos požiūrio į tarptautinių teroristinių nusikaltimų tyrimą, baudžiamąjį persekiojimą ir bausmių skyrimą už juos. Būdama vienintele Sąjungos įstaiga, turinčia įgaliojimus atlikti nusikaltimų tyrimus, kompetentinguose nacionaliniuose teismuose vykdyti baudžiamąjį persekiojimą dėl baudžiamosios veikos ir patraukti nusikaltėlius atsakomybėn, Europos prokuratūra turi didelį potencialą gerokai sustiprinti dabartines pastangas kovojant su teroristiniais nusikaltimais Europos Sąjungoje. Vykdant pažangos stebėseną po 2017 m. pranešimo apie Sąjungos padėtį, 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisija pristatė iniciatyvą išplėsti Europos prokuratūros kompetenciją, kad ji galėtų tirti tarptautinius teroristinius nusikaltimus ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už juos, kartu su Europos Vadovų Tarybos sprendimo projektu, kuriuo iš dalies keičiamas SESV 86 straipsnis dėl Europos prokuratūros kompetencijos. Komisija ragina Europos Vadovų Tarybą imtis šios iniciatyvos kartu su Europos Parlamentu ir priimti sprendimą dėl Europos prokuratūros kompetencijos išplėtimo, įtraukiant teroristinius nusikaltimus, nuo kurių nukenčia daugiau nei viena valstybė narė. Nors ES jau galioja griežtos kovos su pinigų plovimu taisyklės, neseniai paaiškėjus pinigų plovimo kai kuriuose ES bankuose atvejams susirūpinta, kad tų taisyklių laikymosi priežiūra ir vykdymo užtikrinimas ne visada veiksmingi visos ES mastu. Pristatydama 2018 m. pranešimą apie Sąjungos padėtį, 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisija pasiūlė sustiprinti Europos bankininkystės institucijos vaidmenį vykdant kovos su pinigų plovimu priežiūrą finansų sektoriuje. Siūlomomis priemonėmis labiau griežtinama ES finansų įstaigų priežiūra, kad būtų veiksmingiau šalinamos pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo grėsmės. Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą pritarti siūlomiems veiksmams, kuriais stiprinamas Europos bankininkystės institucijos vaidmuo, ir kuo skubiau, bet ne vėliau kaip iki 2019 m. pradžios, patvirtinti atitinkamas teisėkūros priemones. Elektroniniai įrodymai svarbūs daugumai baudžiamosios veikos tyrimų. Vis dažniau teismo institucijoms tenka teikti prašymus kitoje jurisdikcijoje, kad gautų tokių elektroninių įrodymų duomenis iš paslaugų teikėjų. Nusikaltimų, įskaitant terorizmą ir kibernetinius nusikaltimus, efektyvaus tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už juos tikslais labai svarbu, kad šiuos įrodymus būtų galima lengviau ir greičiau gauti iš kitų valstybių narių. Todėl iš tiesų reikalinga, kad teisėkūros institucijos patvirtintų 2018 m. balandžio mėn. Komisijos pasiūlymus, kuriais gerinamas elektroninių įrodymų surinkimas iš kitų valstybių narių baudžiamojo proceso tikslais. Taryboje vyksta diskusijos. 2018 m. spalio 11–12 d. vyksiantis Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdis yra svarbi galimybė ministrams aptarti svarbiausius pasiūlymų aspektus, ypač iniciatyvos mastą bei jos procedūrinius aspektus ir reikalingas apsaugos priemones, siekiant susitarti dėl Tarybos pozicijos ne vėliau kaip iki 2018 m. gruodžio mėn. Atsižvelgdama į beveik visų tipų nusikaltimų elektroninių įrodymų svarbą nusikaltimų tyrimams, Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą kuo skubiau imtis veiksmų dėl šios prioritetinės teisėkūros iniciatyvos, iki 2018 m. pabaigos patvirtinti derybų įgaliojimus ir nedelsiant pradėti trišalio dialogo diskusijas. Todėl vis dar būtų galima šią teisėkūros procedūra priimamą aktą įgyvendinti iki 2019 m. Europos Parlamento rinkimų, kaip visos trys institucijos susitarė bendroje deklaracijoje. Komisija ir toliau atidžiai stebi pokyčius, susijusius su elektroniniais įrodymais ES nepriklausančiose šalyse, įskaitant JAV teisėto duomenų naudojimo užjūrio valstybėse išaiškinimo įstatymą (angl. Clarifying Lawful Overseas Use of Data Act, CLOUD Act); šis klausimas bus aptartas politiniu lygmeniu 2018 m. lapkričio 8–9 d. Vašingtone vyksiančiame ES ir JAV teisingumo ir vidaus reikalų ministrų susitikime. Taip pat Komisija atidžiai stebi įvykius vykstant deryboms dėl Europos Tarybos (Budapešto) konvencijos dėl kibernetinių nusikaltimų antrojo papildomo protokolo, susijusioms su galimybe susipažinti su elektroniniais įrodymais. Komisijos pasiūlymais dėl elektroninių įrodymų suteikiamas tvirtas pagrindas tam, kad Europos Sąjungoje būtų taikomas koordinuotas ir nuoseklus požiūris ir ES jį taikytų tarptautiniu lygmeniu. Komisija ketina pasiūlyti kuo skubiau patvirtinti dvi rekomendacijas dėl derybų tarptautiniais pasiūlymų dėl elektroninių įrodymų aspektais, kaip 2018 m. birželio mėn. ragino Teisingumo ir vidaus reikalų taryba, būtent dėl Budapešto konvencijos dėl kibernetinių nusikaltimų antrojo papildomo protokolo ir dėl ES ir JAV susitarimo dėl tarptautinės prieigos prie elektroninių įrodymų. Abiejų rekomendacijų patvirtinimo (jos bus patvirtintos kartu) laikas yra susijęs su pažanga, pasiekta diskusijose dėl pasiūlymo dėl elektroninių įrodymų, ir pakankamu būsimų ES vidaus susitarimų parametrų ir apsaugos priemonių, taip pat apsaugos priemonių, reikalingų trečiųjų šalių partnerių teisinėse sistemose, aiškumu. Atsižvelgdama į tyrimams reikalingos finansinės informacijos svarbą, 2018 m. balandžio mėn. Komisija pateikė pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas finansinę ir kito pobūdžio informaciją naudoti sunkių baudžiamųjų nusikaltimų prevencijos, nustatymo, tyrimo ar baudžiamojo persekiojimo už juos tikslais. Šia prioritetine teisėkūros iniciatyva siekiama paskirtoms teisėsaugos institucijoms ir turto susigrąžinimo tarnyboms suteikti tiesioginę prieigą prie banko sąskaitos informacijos, saugomos nacionaliniuose centralizuotuose banko sąskaitų registruose, bei stiprinti nacionalinių finansinės žvalgybos padalinių ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą. Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą skubiai parengti prioritetinę teisėkūros iniciatyvą, atsižvelgiant į visų trijų institucijų susitarimą bendroje deklaracijoje dėl teisėkūros prioritetų, kad šis teisės aktas būtų įgyvendintas iki 2019 m. Europos Parlamento rinkimų. Kad tai įvyktų, abi teisėkūros institucijos turi skubiai patvirtinti derybų įgaliojimus ir nedelsdamos pradėti trišalio dialogo diskusijas. Daugeliui ES surengtų išpuolių teroristai panaudojo savadarbius sprogmenis ir tokie sprogmenys buvo panaudoti dar didesniam skaičiui išpuolių, kurie nepavyko ir buvo sužlugdyti. Siekdama kuo labiau apriboti teroristų galimybes gauti pavojingos sprogstamosios medžiagos pirmtakų, kuriuos galima panaudoti savadarbių sprogmenų gamybai, 2018 m. balandžio mėn. Komisija pateikė pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo sugriežtinami sprogstamosios medžiagos pirmtakų tiekimo rinkai ir naudojimo apribojimai. Šia iniciatyva, kuri pagrįsta 2017 m. spalio mėn. Komisijos rekomendacija, siekiama pašalinti saugumo trūkumus taikant įvairias priemones, pvz., papildomą cheminių medžiagų, kurias galima panaudoti savadarbių sprogmenų gamybai, draudimą, privalomą informacijos apie asmenis, kurie kreipiasi dėl licencijos įsigyti ribojamas chemines medžiagas, patikrinimą nuosprendžių registruose, išaiškinant, kad ekonominės veiklos vykdytojams galiojančios taisyklės taip pat taikomos internete veiklą vykdančioms įmonėms. Kad būtų pasiekti šie tikslai, svarbu, kad teisėkūros institucijos patvirtintų derybų įgaliojimus iki 2018 m. pabaigos ir pradėtų trišalio dialogo diskusijas ne vėliau kaip 2019 m. pradžioje, nes tik taip teisėkūros institucijos galės pasiekti susitarimą dėl šio dokumento per šią Europos Parlamento kadenciją. Kad teroristams ir kitiems nusikaltėliams būtų sunkiau netinkamai panaudoti ar suklastoti dokumentus, leidžiančius atvykti į ES ir judėti jos teritorijoje, kartu sudarant palankesnes sąlygas įgyvendinti ES piliečių teises laisvai judėti, 2018 m. balandžio mėn. Komisija pateikė pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo stiprinamos nacionalinių tapatybės kortelių ir teisę gyventi šalyje patvirtinančių dokumentų apsauginės savybės. Pasiūlyme nustatyti būtiniausi nacionalinių tapatybės kortelių saugumo standartai, ypač įskaitant reikalavimą biometrines nuotraukas ir pirštų atspaudus saugoti tapatybės kortelės luste. Pasiūlyme taip pat nustatyta būtinoji informacija, kuri turi būti nurodyta ES piliečiams, gyvenantiems kitoje valstybėje narėje, išduodamuose teisę gyventi šalyje įrodančiuose dokumentuose, ir numatytas visiškas ne ES šeimos narių leidimo gyventi šalyje kortelių formato suderinimas. Tikimasi, kad abi teisėkūros institucijos derybų įgaliojimus gaus iki 2018 m. lapkričio mėn.; tai suteiks pagrindą greitai siekti pažangos ir patvirtinti dokumentą per šią Europos Parlamento kadenciją. Siekdama panaikinti erdvę, kurioje veikia teroristai, Komisija ragina Europos Vadovų Tarybą: 2018 m.

pranešime apie Sąjungos padėtį nurodyta iniciatyva: ·toliau plėtoti iniciatyvą išplėsti Europos prokuratūros kompetenciją. Komisija taip pat ragina Europos Parlamentą ir Tarybą: 2018 m.

pranešime apie Sąjungos padėtį nurodyta iniciatyva: ·pritarti veiksmams, kuriais siekiama stiprinti Europos bankininkystės institucijos vaidmenį vykdant finansinio sektoriaus priežiūrą kovos su pinigų plovimu požiūriu, bei kuo skubiau, bet ne vėliau kaip iki 2019 m. pradžios, patvirtinti atitinkamas teisėkūros priemones. Bendros deklaracijos prioritetai: ·skubiai patvirtinti derybų įgaliojimus, susijusius su pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl elektroninių įrodymų, ir nedelsiant pradėti trišalio dialogo diskusijas; ·skubiai patvirtinti derybų įgaliojimus, susijusius su pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo sudaromos palankesnės sąlygos naudoti finansinius duomenis, ir nedelsiant pradėti trišalio dialogo diskusijas; Kita: ·iki 2018 m. pabaigos patvirtinti derybų įgaliojimus dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo griežtinami sprogstamosios medžiagos pirmtakų tiekimo rinkai ir naudojimo apribojimai; ·iki 2018 m. lapkričio mėn. patvirtinti derybų įgaliojimus dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo stiprinamos nacionalinių tapatybės kortelių ir teisę gyventi šalyje patvirtinančių dokumentų apsauginės savybės. III. KITŲ PRIORITETINIŲ SAUGUMO SRITIES DOKUMENTŲ ĮGYVENDINIMAS 1.Suderintų priemonių įgyvendinimas saugumo sąjungoje Saugumo sąjungoje ES vykdomais veiksmais bus galima pasiekti didžiausią naudą ir geriausiai padėti nacionalinėms institucijoms, kurioms tenka pagrindinis vaidmuo, tik tada, jeigu visos valstybės narės visiškai įgyvendins Sąjungos priemones. Kad tai būtų pasiekta, Komisija remia valstybes nares visapusiškai įgyvendinant ir taikant saugumo sąjungoje suderintas priemones, be kita ko, sudarant palankesnes sąlygas keistis geriausia patirtimi ir teikiant finansavimą. Tačiau prireikus Komisija nedvejodama pasinaudos visomis turimomis priemonėmis, kad užtikrintų ES teisės vykdymą, atitinkamai įskaitant pažeidimo nagrinėjimo procedūras, kurios buvo pradėtos toliau nurodytais atvejais, kai nebuvo teikiami pranešimai. 2018 m. gegužės 25 d. pasibaigus ES Direktyvos dėl keleivio duomenų įrašo įgyvendinimo terminui, 2018 m. liepos 19 d. Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš 14 valstybių narių dėl nepranešimo apie nacionalinių teisės aktų, kuriais į nacionalinę teisę perkeliama visa Direktyva, priėmimą – tai labai svarbi priemonė kovojant su terorizmu ir sunkiais nusikaltimais. Tuo pat metu Komisija toliau padeda valstybėms narėms užbaigti keleivio duomenų įrašo sistemų kūrimą, be kita ko, sudarydama palankesnes sąlygas keistis informacija ir geriausia patirtimi. Vidaus saugumo fondo 2018 m. darbo programoje numatyta skirti dar 1,5 mln. EUR finansavimą nacionalinių informacijos apie keleivius skyrių tarpusavio sąveikai. Duomenų apsaugos teisės vykdymo užtikrinimo direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę terminas baigėsi 2018 m. gegužės 6 d. Todėl 2018 m. liepos 19 d. Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš 19 valstybių narių dėl nepranešimo apie nacionalinių teisės aktų, kuriais į nacionalinę teisę perkeliama visa Direktyva, priėmimą. Direktyvos dėl tinklo ir informacinių sistemų saugumo (TIS direktyva) perkėlimo į nacionalinę teisę terminas baigėsi 2018 m. gegužės 9 d. Todėl 2018 m. liepos 19 d. Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš 17 valstybių narių dėl nepranešimo apie nacionalinių teisės aktų, kuriais į nacionalinę teisę perkeliama visa Direktyva, priėmimą. Operatorių, kuriems bus taikomi Direktyvos reikalavimai, vadinamųjų esminių paslaugų operatorių, nustatymo terminas baigsis 2018 m. lapkričio 9 d. Įgyvendindama į sektorių orientuotą požiūrį į kibernetinį saugumą, Komisija rengia gaires dėl energetikos sektoriaus kibernetinio saugumo reikalavimų vykdymo. 2018 m. spalio 11 d. Briuselyje bus surengta aukšto lygio konferencija, kurią kartu organizuoja Tarybai pirmininkaujanti Austrija ir Komisija. Direktyvos dėl kovos su terorizmu perkėlimo į nacionalinę teisę terminas baigėsi 2018 m. rugsėjo 8 d., o Direktyvos dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės – 2018 m. rugsėjo 14 d. Šiuo metu Komisija vertina gautus valstybių narių pranešimus ir pasinaudos turimais Sutarčių saugotojos įgaliojimais, kad prireikus pradėtų pažeidimo nagrinėjimo procedūrą ir taip užtikrintų visapusišką šių priemonių įgyvendinimą. Komisija taip pat vertina, kaip į nacionalinę teisę perkeliama Ketvirtoji kovos su pinigų plovimu direktyva, ir imasi veiksmų siekdama užtikrinti, kad taisyklės būtų įgyvendinamos valstybėse narėse. Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš 20 valstybių narių, kurios nepranešė apie nacionalinės teisės aktų, kuriais Direktyva perkeliama į nacionalinę teisę, priėmimą. Prireikus ji ir toliau vykdys savo įgaliojimus, kad užtikrintų visišką šios Direktyvos įgyvendinimą. Komisija ragina visas valstybes nares visiškai įgyvendinti ir taikyti visas ES priemones ir dokumentus, dėl kurių susitarta saugumo sąjungoje. Kadangi baigėsi perkėlimo į nacionalinę teisę terminas, Komisija ragina valstybes nares skubos tvarka imtis būtinų priemonių, kad toliau nurodytos direktyvos būtų visiškai perkeltos į nacionalinę teisę, ir apie jas pranešti Komisijai: ·ES keleivio duomenų įrašo direktyvą; 8 valstybės narės dar nepranešė apie jos perkėlimą į nacionalinę teisę, o 2 valstybės narės apie tai pranešė ne iki galo; ·Duomenų apsaugos teisėsaugos srityje direktyvą; 11 valstybių narių dar nepranešė apie jos perkėlimą į nacionalinę teisę, o 2 valstybės narės apie tai pranešė ne iki galo; ·

Tinklų ir informacinių sistemų saugumo direktyvą; 8 valstybės narės dar nepranešė apie jos perkėlimą į nacionalinę teisę, o 3 valstybės narės apie tai pranešė ne iki galo; ·Kovos su terorizmu direktyvą; 9 valstybės narės dar nepranešė apie jos perkėlimą į nacionalinę teisę, o 10 valstybių narių apie tai pranešė ne iki galo; ·

Direktyvą dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės; 21 valstybė narė dar nepranešė apie jos perkėlimą į nacionalinę teisę, o 5 valstybės narės apie tai pranešė ne iki galo; bei ·Ketvirtąją kovos su pinigų plovimu direktyvą; 1 valstybė narė dar nepranešė apie jos perkėlimą į nacionalinę teisę, o 3 valstybės narės apie tai pranešė ne iki galo. 2. Viešųjų erdvių apsauga