KOMISIJOS VYKDOMAS MĖSOS IMPORTO
VETERINARINIŲ PATIKRŲ SISTEMOS
VALDYMAS PO 2004 M. HIGIENOS TEISĖS
AKTŲ REFORMŲ
ISSN 1831-0885  
EUROPOS  
AUDITO RŪMAI
LT
2010Specialioji ataskaita Nr. 14

KOMISIJOS VYKDOMAS 
MĖSOS IMPORTO 
VETERINARINIŲ PATIKRŲ 
SISTEMOS VALDYMAS  
PO 2004 M.  
HIGIENOS TEISĖS  
AKTŲ REFORMŲSpecialioji ataskaita  Nr. 14  2010
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
EUROPOS AUDITO RŪMAI
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformųEUROPOS AUDITO RŪMAI
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Faks. +352 4398-46410
El. paštas: euraud@eca.europa.eu
Svetainė: http://www.eca.europa.eu
Specialioji ataskaita Nr. 14  2010
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.
Ji prieinama per portalą EUROPA (http://europa.eu).
Katalogo duomenys pateikiami šio leidinio pabaigoje.
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2011
ISBN 978-92-9207-977-2
doi:10.2865/67242
© Europos Sąjunga, 2011
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
3
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų
TURINYS
Dalys
 SANTRUMPOS
I–VI SANTRAUKA
1–11 ĮVADAS
12–15  AUDITO APIMTIS IR METODAS
16–86  PASTABOS
16–32  SU MĖSOS IMPORTU SUSIJUSIŲ BENDRIJOS HIGIENOS TEISĖS AKTŲ PERŽIŪRA
17  ATITINKAMŲ TEISĖS AKTŲ KONSOLIDUOTA REDAKCIJA PALENGVINTŲ TINKAMĄ IR VIENODĄ TAISYKLIŲ 
TAIKYMĄ
18–19   LAIKO, SKIRTO SPRENDIMŲ PAKEITIMAMS, PLANAVIMAS TURI ĮTAKOS SU MĖSOS IMPORTU PATEIKIAMIEMS 
VETERINARINIAMS SERTIFIKATAMS
20–26  LEIDIMŲ EKSPORTUI Į ES PRIEŽIŪRA
27–29  BŪTINI BENDRI VETERINARINIŲ SUSITARIMŲ VERTINIMO RODIKLIAI
30–31   TURĖTŲ BŪTI GERIAU PAGRĮSTAS SUMAŽINTAS KONTROLĖS LYGIS
32 VETERINARINIAI SUSITARIMAI NEPADĖJO IŠVENGTI VALSTYBIŲ NARIŲ SKIRTINGO VERTINIMO
33–45  SU VETERINARINĖMIS PATIKROMIS SUSIJUSIOS INFORMACINĖS SISTEMOS
34–37   GERIAUSIAS TRACES  DUOMENŲ BAZĖS PANAUDOJIMAS
38–40  GERIAUSIAS SKUBIŲ PRANEŠIMŲ PERDAVIMO SISTEMOS PANAUDOJIMAS
41–42  BŪTINA SUKURTI TRACES  IR ATITINKAMŲ NACIONALINIŲ DUOMENŲ BAZIŲ SĄSAJĄ
43–45   NCTS – VETERINARINIŲ PATIKRŲ IŠVENGIMO RIZIKA
4
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų
 Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų46–75   KOMISIJOS VYKDOMA NACIONALINIŲ VETERINARINIŲ PATIKRŲ VALDYMO SISTEMŲ 
PRIEŽIŪRA
47–56   BŪTINA NUSTATYTI ES STRATEGIJĄ DĖL PRIEŽIŪROS PLANŲ RENGIMO IR ĮVERTINIMO
57–59  NESUDERINTOS RINKLIAVOS IR BAUDOS
60–61  LABAI MENKA KAI KURIŲ PKP VEIKLA
62–64  RIBOTAS VIDAUS AUDITO VAIDMUO NACIONALINĖSE KONTROLĖS SISTEMOSE
65  BŪTINA NUSTATYTI VEIKLOS RODIKLIUS, SKIRTUS VYKDYTI „HIGIENOS TEISĖS AKTŲ PAKETO“ TIKSLŲ 
PAŽANGOS STEBĖJIMĄ
66–73  REMIANTIS RIZIKOS ANALIZE, BŪTINA GERIAU ATSIRINKTI PKP IR SIUNTAS
74–75  PASIKARTOJANČIOS REKOMENDACIJOS PO KELIŲ VIZITŲ
76–86  VETERINARINIŲ PATIKRŲ SISTEMOS KOORDINAVIMAS IR VERTINIMAS
77–83  BŪTINI VALSTYBIŲ NARIŲ VETERINARINIŲ PATIKRŲ SISTEMŲ KOORDINAVIMO PATOBULINIMAI
84–86  GRIEŽTESNIŲ ES STANDARTŲ POVEIKIS ES GAMINTOJŲ KONKURENCINGUMUI
87–91 IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS
KOMISIJOS ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų
5
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų
BEUC : Europos vartotojų organizacija
Baltoji knyga : Baltoji knyga dėl maisto saugos
BVĮD : Gyvulinės kilmės produktams (kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EB) Nr. 136/2004 III priede) 
ir gyviems gyvūnams (kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EB) Nr. 282/2004 I priede) skirtas bendrasis 
veterinarijos įvežimo dokumentas
CIRCA : Komunikacijos ir informacijos išteklių centro administratorius ( Communication & Information 
Resource Centre Administrator ) – erdvė, sukurta palengvinti bendradarbiavimą su Europos institucijų 
partneriais
COMEXT : Išorės prekybai skirta Eurostato pamatinė duomenų bazė
DG: Generalinis direktoratas ( Directorate General )
DG AGRI : Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas
DG RTD : Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas
DG SANCO : Sveikatos ir vartotojų reikalų generalinis direktoratas
DG TAXUD : Mokesčių ir muitų sąjungos generalinis direktoratas
EEE: Europos ekonominė erdvė
EFSA : Europos maisto saugos tarnyba ( European Food Safety Authority )SANTRUMPOS
6
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformųEUR-Lex : Europos Sąjungos teisė
EUROSTAT : Europos Sąjungos statistikos tarnyba
FAO : Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacija ( Food and Agriculture Organization of the 
United Nations )
GSE : Galvijų spongiforminė encefalopatija
Higienos paketas : Naujų, nuo 2004 m. patvirtintų teisės aktų, kurie iš esmės įsigaliojo 2006 m. 
rinkinys, kuriame nustatoma nauja teisinė maisto saugos Europos Sąjungoje sistema
ISO: Tarptautinė standartizacijos organizacija
MVT : Maisto ir veterinarijos tarnyba
NKTS : Nauja kompiuterizuota tranzito sistema ( New Computerised Transit System )
PKP : Pasienio kontrolės punktas, kaip apibrėžta Tarybos direktyvose 91/496/EEB ir 97/78/EB
MANCP : Daugiametis nacionalinis kontrolės planas ( Multiannual national control plan )
Potsdamo grupė : Veterinarijos ekspertų darbo grupė
PPO : Pasaulio prekybos organizacija
RASFF : Skubaus įspėjimo apie maisto ir pašarų keliamą pavojų sistema. Komisijos valdomas na -
cionalinių institucijų tinklas ( Rapid alert system for food and feed )SANTRUMPOS
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų7
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformųSCoFCAH : Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas ( Standing Committee on the Food 
Chain and Animal Health )
SFS: Sanitarinės ir fitosanitarinės priemonės
Sse: Skerdenos svorio ekvivalentas ( Carcass weight equivalent )
TARIC : Internetinė muitinės tarifų duomenų bazė
TRACES : Prekybos kontrolės ir ekspertizių sistema ( TRAde Control and Expert System )
TSAL : Tinkamas sanitarinės apsaugos lygis ( Appropriate level of sanitary protection )SANTRUMPOS
Airijoje įsikūrusi Maisto ir veterinarijos tarnyba. Joje dirbantys  
ekspertai iš esmės yra veterinarijos specialistai.
© Europos Komisija
8
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų
 Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformųSANTRAUKA
I.
Ve t e r i n a r i n ė s  m ė s o s  i r  m ė s o s  p r o d u k t ų 
impor to patikros yra svarbi Europos Sąjun -
g o s  ( E S )  m a i s t o  s a u g o s  p o l i t i k o s  d a l i s . 
Impor tuota mėsa gali būti ligų perdavimo 
šaltinis ir užkrato pernešėja ne tik var toto -
jams, bet ir gy vuliams, tok iu būdu pavei -
kiant ES gamybą.
II.
N o r s  i m p o r t a s  s u d a ro  m a ž i a u  n e i  4  %  E S 
mėsos suvar tojimo – ir nėra jokių įrodymų, 
k a d  n o r s  v i e n a  p e r  p a s t a r u o s i u s  p e n k i o -
lika metų kilusi didelė sveikatos krizė būtų 
s u s i j u s i  s u  t r ū k u m a i s  a t l i e k a n t  i m p o r t o 
veterinarines patikras – visuomenės sąmo -
n i n g u m a s  i r  s u s i r ū p i n i m a s  g y v ū n ų  s ve i -
k ata ir maisto sauga ž ymiai padidėjo. B e 
to, nors iš ES biudžeto paprastai sk iriama 
300  milijonų eurų veterinarinių ligų pre -
vencijai ir gydymui bei 100 milijonų eurų 
su pašarų ir maisto sauga susijusioms prie -
monėms, dėl dvidešimto amžiaus dešim -
tojo dešimtmečio pabaigoje k ilusių k rizių 
(visų pirma galvijų spongiforminės ence -
f a l o p a t i j o s  ( G S E )  p r i r e i k ė  l a b a i  d i d e l i ų 
papildomų ES biudžeto ir valst ybių narių 
išlaidų.
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų99
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformųSANTRAUKA
III.
A u d i t o  m e t u  b u v o  t i k r i n a m a  K o m i s i j o s 
v y k d o m a  E S  m ė s o s  i m p o r t o  v e t e r i n a r i -
n i ų  p a t i k r ų ,  a t l i e k a m ų  p a s i e n i o  k o n t r o -
lės punktuose (PKP) pagal naujus 2004 m. 
parengtus ir 2006 m. įsigaliojusius teisės 
a k t u s,  va d i n a m u s  „ h i gi e n o s  p a k e t u “,  s i s -
te m o s  p r i e ž i ū ra .  Au d i to  R ū m ų  a u d i to r i a i 
apsilankė keturių valstybių narių (Prancū -
z i j o s,  N yd e r l a n d ų,  I s p a n i j o s,  R u m u n i j o s ) 
institucijose ir PKP bei dalyvavo Komisijos 
maisto ir veterinarijos tarnybos (MV T ) pati -
k rose, kurios buvo atliktos trijose valst y -
bėse narėse (Lietuvoje, Jungtinėje Karalys -
tėje ir Graik ijoje). Taip pat buvo v ykdomi 
inter viu su atitinkamomis suinteresuotųjų 
š a l i ų  ( g a m i n t o j ų ,  i m p o r t u o t o j ų ,  p r a m o -
n i n k ų  i r  v a r t o t o j ų )  a s o c i a c i j o m i s.  B e  t o, 
atsiž velgiant į itin svar bų MV T vaidmenį 
K o m i s i j a i  v y k d a nt  E S  ve te r i n a r i ų  p at i k r ų 
pr iežiūrą ir kontrolę, ypač išsamiai buvo 
tikrinamos MV T planavimo ir ataskaitų tei -
kimo procedūros.
IV.
Atlikus auditą padar yta išvada, kad 2004 m. 
„ h i g i e n o s  p a k e t o “  į g y ve n d i n i m a s  vė l a vo 
i r  v i s  d a r  n ė r a  i k i  g a l o  s u d e r i n t i  s v a r b ū s 
reguliavimo aspektai. B e to, k ai k ur iuose 
„ l ygi ave r t i š k u m o  s u s i t a r i m u o s e “,  s u d a r y -
tuose su trečiosiomis šalimis, buvo ž ymiai 
s u m a ž i n t a s  i m p o r t o  k o n t r o l ė s  l y g i s .  Ta i 
nėra pagrįsta pakankamais patvir tinančiais 
įrodymais.V.
ES plačiai ir rezultat y viai taikomos infor -
macinės sistemos TR ACES ( TR Ade Control 
a n d  E x p e r t  Sy s t e m )  i r  R A S F F  ( R a p i d  A l e r t 
System for Feed and Food ), kuriomis grin -
d ž i a m o s  m ė s o s  i m p o r t o  v e t e r i n a r i n ė s 
patik ros. Tačiau tr ijų valst ybių nar ių PKP 
vis dar į jas neįrašo visos svar bios infor -
m a c i j o s .  Ta i  t u r i  y p a č  n e i g i a m ą  p o v e i k į 
s u k a u p t ų  d u o m e n ų  i r  v i s ų  i n fo r m a c i n i ų 
sistemų išsamumui ir patikimumui.
VI.
Iš esmės Komisija nuolatinę mėsos impor to 
v e t e r i n a r i n i ų  p a t i k r ų  p r i e ž i ū r ą  v y k d o 
į  pagalbą pasitelkdama savo MV T. Tačiau 
tam, kad būtų pašalinti nustatyti trūkumai, 
Komisija turi imtis papildomų priemonių:
— užbaigti rengti „higienos paketo“ regu -
liavimo sistemą ir ją konsoliduoti koduo -
tu, var totojams patraukliu būdu;
— dar labiau patobulinti TRACES ir RASFF 
bei jų funkcionalumą;
— p a re n g t i  p a p i l d o m a s  g a i re s  i r  ve i k l o s 
rodik lius, sk ir tus įgyvendinti ES veteri -
narinių patikrų strategiją ir nustatyti, ar 
buvo pasiekti „higienos paketo“ tikslai;
— dar labiau patobulinti MV T naudojamus 
rizikos įver tinimo modelius, sk ir tus jos 
audito darbo planavimui;
— užtikrinti, kad valstybės narės kiek įma -
noma greičiau ištaisytų mėsos impor to 
ve te r i n a r i n i ų  p at i k r ų  m e t u  n u s t at y t u s 
trūkumus.SANTRAUKA
10
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų
 Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų1. Moderniose visuomenėse maisto sauga tapo svarbia politine 
tema, k adangi ji yra būtina visuomenės sveik atai šalyse su 
pramoniniu žemės ūkiu ir labai gerai išvystytais žemės ūkio ir 
maisto produktų sektoriais. Taigi aukščiausių maisto saugos 
standartų užtikrinimas yra vienas iš Europos Sąjungos politinių 
prioritetų.
2. At s i ž ve l g i a n t  į  r i m t a s  XX  a m ž i a u s  d e š i m t o j o  d e š i m t m e č i o 
sveikatos krizes (GSE ir dioksinu užteršta vištiena), su maisto 
sauga susiję teisės aktai buvo išsamiai peržiūrėti. Nauja teisės 
aktų sistema, taip pat vadinama „higienos paketu“ ir paremta 
2000 m. Komisijos paskelbta Baltąja k nyga1, pakeitė arba iš -
plėtė ankstesnius teisės aktus. Didžioji naujųjų reglamentuo -
jančių nuostatų dalis įsigaliojo 2006 m. sausio 1 d.
3. Impor tuoti mėsos produktai dėl savo pobūdžio gali būti ligos 
perdavimo šaltinis ir užk rato pernešėjai ne tik var totojams, 
bet ir gyvuliams, t. y. ES gamybai. Visame pasaulyje yra daug 
epizootinių ligų protrūkių, o kitokios gamybos sąlygos nebū -
tinai atitinka ES standar tus.
4. I mpor to į ES ir atitink amose ekspor tuojančiose trečiosiose 
šalyse (žr. 1 diagramą ) veterinarines patik ras atliek a nacio -
nalinės institucijos, o jų sąnaudas iš esmės padengia opera -
toriai ir, pagaliau, var totojas. Bendrijos išlaidas šioje srityje 
i š  e s m ė s  s u d a ro  D G  S A N CO  i r,  v i s ų  p i r m a ,  j o  M V T  a d m i n i s -
tracinės išlaidos bei išlaidos, skir tos nacionalinių inspektorių 
mokymo kursams. Taip pat iš ES biudžeto buvo finansuojamas 
informacinių sistemų TRACES, skirtų gyvulinės kilmės produktų 
impor to stebėjimui, kūrimas ir valdymas, bei RASFF.1 Baltoji knyga dėl maisto 
saugos COM(1999) 719 galutinis, 
2000 1 12.ĮVADAS
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų11
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų5. Sveikatos krizėms, kurios iš esmės gali kilti dėl blogo veteri -
narinių patikrų atlikimo, skiriamos ES biudžeto sąnaudos gali 
būti ypač didelės, apimančios skubios pagalbos priemones, 
kurios pagal savo pobūdį turi būti plačiai taikomos. Kai kurių 
krizių metu, jei prie kovai su liga skir tų veterinarinių priemo -
nių sąnaudų pridėtume ūk inink ams kompensuoti numat ytų 
programų išlaidas, ES biudžeto išlaidos gali siekti daugiau nei 
500 milijonų eurų. Tačiau praktišk ai nėra jok ių įrodymų, k ad 
nors viena per pastaruosius penkiolik a metų ES kilusi didelė 
sveik atos k rizė būtų susijusi su trūkumais atliek ant impor to 
ve te r i n a r i n e s  p at i k ra s.  L i g o s  k i l o  d ė l  a p l i n k y b i ų  E S  v i d u j e, 
buvo susijusios su neteisėtu judėjimu (sukčiavimu), arba dėl 
to, kad nebuvo taikomos tinkamos priemonės pašalinant vir -
tuvės atliekas tarptautinio transpor to metu.
6. M ėsos var tojimo ir impor to apimt ys išaugo ir ši tendencija 
turėtų išlikti ne trumpiau nei iki 2015 m. (žr. 2 ir 3 diagramas ).
12
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų2009 M. PAGRINDINIS MĖSOS IR MĖSOS PRODUKTŲ IMPORTAS1  D I A G R A M A
Argentina
33 %
Urugvajus
26 %Brazilija
18 %Australija
5 %Naujoji Zelandija
5 %Namibija
4 %Botsvana
4 %JAV
     3 %Čilė
1 %Paragvajus
1 %
Kroatija
1 %Jautiena
(225 838 tonos)
Brazilija
85 %Argentina
7 %Čilė
6 %Izraelis
1 %Paukštiena
(196 801 tonos)
Australija
8 %Argentina
3 %Čilė
2 %Urugvajus
1 %
Islandija
1 %Buvusioji
Jugoslavijos
Respublika
Makedonija
1 %Aviena ir ožkiena
(220 986 tonos)
Naujoji Zelandija
84 %
Šaltinis : COMEXT — Prekybos statistika (importas) ES-27.
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų13
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformųMĖSOS VARTOJIMO ES PROGNOZĖS 2006–2015 M.  
(1 000 SKERDENOS SVORIO EKVIVALENTO TONŲ)2  D I A G R A M A
40 00040 50041 00041 50042 00042 50043 00043 50044 00044 50045 000
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
3  D I A G R A M AŠaltinis : Duomenys iš „Žemės ūkio rinkų perspektyvos ir pajamos 2008–2015 m.“ , DG AGRI.
1 3501 4001 4501 5001 5501 6001 6501 7001 7501 8001 850
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015MĖSOS IMPORTO ES PROGNOZĖS 2006–2015 M.  
(1 000 SKERDENOS SVORIO EKVIVALENTO TONŲ)
Šaltinis : Duomenys iš „Žemės ūkio rinkų perspektyvos ir pajamos 2008–2015 m.“ , DG AGRI.
14
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų7. Keturių pagrindinių gyvulių kategorijų mėsos importas sudaro 
3,6 % Bendrijos suvar tojimo. Didelę impor to dalį sudaro avie -
na/ožkiena, reikšmingą dalį – jautiena ir paukštiena, o nereikš -
mingą – kiauliena (žr. 1 lentelę ). 2009 m. bendra šių skir tingų 
kategorijų impor to ver tė buvo 3 375 milijonai eurų.
8. Pagrindinis su ES mėsos importo veterinarinių patikrų sistema 
susijęs principas yra tas, kad į ES patenkantys produktai priva -
lo atitikti sanitarijos reikalavimus, lygiaverčius bent jau tiems, 
kuriuos ES nustatė savo vidaus produkcijai. Siekiant užtikrinti, 
kad šio pricipo laikomasi, numatyti du kontrolės lygmenys.
1  L E N T E L Ė
2010 M. IMPORTO IR VARTOJIMO ES PROGNOZĖ  
(1 000 SKERDENOS SVORIO EKVIVALENTO TONŲ1)
Rūšis Importo prognozė Viso importo  % Vartojimo prognozė Importas/vartojimas  %
Jautiena 391 26,4 8 126 4,8
Aviena ir ožkiena 264 17,8 1 100 24,0
Kiauliena 32 2,2 20 428 0,2
Paukštiena 795 53,6 11 601 6,9
IŠ VISO 1 482  41 255 3,6
1 „1 000 to nų sse“ = tūkstančiai skerdenos svorio ekvivalento tonų; skaičiavimai atlikti remiantis nustatytais standartais.
Šaltinis : DG AGRI, Pasėlių, mėsos ir pieno produktų rinkų trumpalaikė perspektyva, 2010 m. spalio mėn.
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų15
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų2 Žr. COM(1997) 183 galutinis 
(1997 4 30) ir COM(1998) 
32 galutinis (1998 1 28)  
dėl MVT organizacijos.
3 http://ec.europa.eu/food/fvo/
ir_search_en.cfm.9. Pirma, tam, kad būtų leidžiami impor tuoti į ES, gyvulinės kil -
mės produktai turi būti kilę iš Komisijos patvir tintos įstaigos 
trečiojoje šalyje, kuri taip pat buvo patvir tinta ir kurią priva -
lėjo ser tifikuoti ekspor tuojančios šalies veterinarijos tarnyba 
įrodant, kad buvo laikomasi Bendrijos reikalavimų. Kitu atveju, 
taikoma prekybos supaprastinimo priemonė, pagal kurią atitin -
kama trečioji šalis su ES sudaro „lygiaver tiškumo“ susitarimą, 
t. y. pastaroji pripažįsta, kad trečiosios šalies įdiegta kontrolės 
sistema yra lygiaver tė jos kontrolės sistemai.
10.  Antrojo lygmens patikros atliekamos valstybėse narėse. Visos 
prek ių siuntos turi būti pateik iamos į Komisijos pat vir tintą 
PKP, kuriame, prieš nacionalinėms veterinarijos tarnyboms iš -
duodant sertifikatą, atliekamos inspektavimo procedūros. PKP 
patikrintos siuntos gali laisvai judėti iš vienos valstybės narės 
į kitą.
11.  Už ES teisės aktų dėl maisto ir veterinarijos produktų saugos 
reik alavimų laik ymosi valst ybėse narėse tik r inimą atsak inga 
m a i s t o  i r  v e t e r i n a r i j o s  t a r ny b a  ( M V T )2,  v i e n a s  i š  K o m i s i j o s 
DG SANCO direktoratų. Ji turi ekspertų grupę, iš esmės sudarytą 
iš veterinarijos specialistų, kuri atlieka patikrinimus pagal meti -
nę darbo programą, parengtą remiantis rizikos analize (228 pa -
tikrinimai 2008 m., kurių 160 valstybėse narėse, 60 trečiosiose 
šalyse ir aštuoni šalyse k andidatėse). MV T atask aitos, kurios 
s k e l b i a m o s  i r  k u r i a s  g a l i m a  ra s t i  i nte r n e te3,  y ra  p a gr i n d i n i s 
į ro d y m ų,  s u s i j u s i ų  s u  K o m i s i j o s  v y k d o m a  m a i s to  s a u g o s  E S 
teritorijoje priežiūra, šaltinis.
16
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų12.  Audito tikslas buvo įver tinti Komisijos v ykdomą ES mėsos ir 
mėsos produktų impor to veterinarinių patik rų sistemos val -
dymą, atlikus higienos teisės aktų, dėl kurių buvo nuspręsta 
2004 m. ir kurie įsigaliojo 2006 m., reformas.
13.  Buvo nagrinėjami šie klausimai:
 ο Ar buvo baigta 2000 m. Baltosios knygos inicijuota Ben -
drijos teisės ak tų peržiūra?
 ο Ar Komisija už tikrina, kad su mėsos impor to veterinari -
nėmis patikromis susijusios informacinės sistemos 
veik tų veik smingai?
 ο Ar Komisija (MV T ) už tikrina, kad nacionalinės veterinari -
nių patikrų valdymo sistemos veik tų tinkamai?
 ο Ar Komisija atlieka valst ybių narių koordinavimo funk -
ciją ir bendruosius mėsos impor to sanitarinių patikrų 
sistemos ver tinimus?
14.  Be to, atlikdami auditą Audito Rūmai rinko informaciją apie 
tai, k aip Komisija atsiž velgia į įvair ių suinteresuotųjų šalių 
(gamintojų, perdirbėjų, impor tuotojų, var totojų) interesus, 
nagrinėdama su Bendrijos teisės aktais susijusias nuostatas.AUDITO APIMTIS IR METODAS
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų17
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų15.  2009 m. buvo atliktas šis audito darbas:
 ο išnagrinėta atitinkama DG SANCO veikla, visų pirma MV T 
v ykdy ta veikla;
 ο lank y tasi atsakingose institucijose ir PKP keturiose vals -
t ybėse narėse (Prancūzijoje, Nyderlanduose, Ispanijoje, 
Rumunijoje);
 ο daly vauta MV T audituose, kurie buvo atliekami Lietu -
voje, Jungtinėje Karalystėje ir Graikijoje;
 ο v ykdy ti inter viu su atitinkamas suinteresuotąsias šalis 
(gamintojus, impor tuotojus, pramonininkus ir var toto -
jus)4 atstovaujančiomis asociacijomis.4 UECBV (Europos gyvulių ir 
mėsos prekybos sąjunga), COPA 
(Žemės ūkio profesinių organizacijų 
komitetas)-COGECA (Europos 
Sąjungos žemės ūkio kooperatyvų 
generalinė konfederacija), 
CIAA (Europos Sąjungos maisto ir 
gėrimų pramonės konfederacija)-
CLITRAVI (Europos Sąjungos 
mėsos perdirbimo pramonės ryšių 
palaikymo centras), BEUC (Europos 
vartotojų organizacija).
© Europos Audito Rūmai
Visos prekių siuntos privalo būti gabenamos per Komisijos patvirtintą PKP .
18
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformųSU MĖSOS IMPORTU SUSIJUSIŲ BENDRIJOS 
HIGIENOS TEISĖS AKTŲ PERŽIŪR A
16.  Baltojoje knygoje dėl maisto saugos buvo numatyta su maisto 
sauga susijusių teisės aktų, kurių didžioji dalis buvo pakeista 
nauja „higienos paketu“ vadinama teisine sistema, peržiūra. 
Tolesnėse dalyse nagrinėjama, ar atitinkami į higienos paketą 
įtraukti pakeitimai buvo įdiegti ir atspindėti veterinariniuose 
susitarimuose su trečiosiomis šalimis.
ATITINK AMŲ TEISĖS AKTŲ KONSOLIDUOTA 
REDAKCIJA PALENGVINTŲ TINK AMĄ IR VIENODĄ 
TAISYKLIŲ TAIKYMĄ
17.  Mėsos ir mėsos produktų importą reglamentuojančios taisyklės 
apibrėžtos daugiau nei penkiasdešimtyje teisinių tekstų, prie 
kurių privalu pridėti veterinarinius susitarimus (žr. 2 lentelę ). 
Baltosios knygos 67 dalyje pabrėžiama, kad atskiri teisės aktai 
turi būti aiškūs, paprastai įgyvendinami ir suprantami visiems 
operatoriams. Tačiau, kadangi nėra konsoliduotų redakcijų ar 
net visų impor to taisyklių per formulavimo, taisyklių gausa ir 
jų sudėtingumas sudaro sunkumų ir yra įvairių interpretacijų 
pagrindas. Todėl jos negali būti vienodai ir teisingai taikomos. 
Tai, pavyzdžiui, yra praktinių taisyklių dėl sugriežtintų patikrų 
atveju, dėl kurių DG SANCO ir valstybės narės nepaliaujamai 
diskutuoja nuo 1997 m. (žr. 1 langelį ).PASTABOS
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų19
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformųLAIKO, SKIRTO SPRENDIMŲ PAKEITIMAMS, 
PLANAVIMAS TURI ĮTAKOS SU MĖSOS IMPORTU 
PATEIKIAMIEMS VETERINARINIAMS SERTIFIK ATAMS
18.  Kadangi higienos teisės aktų tikslas – užtik rinti aukšto lygio 
maisto saugos apsaugą, svarbu ir būtina pagal Reglamento 
(EB) Nr. 852/2004 1 straipsnio 1 dalies g punkto nuostatas, kad 
trečiosios šalys užtikrintų, jog eksportuojamas maistas atitinka 
tuos pačius ar lygiaverčius higienos standar tus, kurie galioja 
ES pagamintam maistui. Jei importo sertifikavimo sąlygos ne -
bus laiku atnaujinamos, gali atsitikti taip, kad atitinkamiems 
produktams nebus taikomi tie patys griežti gamybos ir kon -
trolės reikalavimai.
19.  Kilmės šalies veterinarams nustatytas reikalavimas patvirtinti, 
k ad mėsa atitink a higienos teisės aktų (įsigaliojusių 2006  m. 
sausio 1 d.) reikalavimus tapo privalomas tik nuo 2006 m. rug -
pjūčio mėn. paukštienai, 2006 m. lapkričio mėn. mėsos produk -
tams, o nuo 2008 m. liepos mėn. šviežiai mėsai ir perdirbtiems 
mėsos produktams, išskyrus paukštieną.
1 L A N G E L I S
NEAIŠKŪS SUGRIEŽTINTŲ PATIKRŲ TEISĖS AKTAI
Tarybos direktyvos 97/78/EB 24 straipsnyje nustatytos sugriežtintų patikrų, kurios gali būti pradėtos 
RASFF žinute po to, kai PKP nustatė pažeidimą, taisyklės. Pagal jį reikalaujama, kad „valstybės narės vyk -
dytų griežtesnes visų tos pačios kilmės produktų siuntų patikras. Visų pirma pasienio kontrolės punkte 
turi būti atrinkta dešimt viena po kitos gautų tos pačios kilmės siuntų (ir sumokėta įmoka tikrinimo 
išlaidoms) fizinei patikrai atlikti bei III priede numatytų mėginių ėmimui ir laboratoriniams tyrimams“.
Tačiau buvo nustatyta, kad su sugriežtintomis patikromis susijusios procedūros vykdymas atskirose 
valstybėse narėse skyrėsi. Kai kurios valstybės narės atsirenka tik dešimt to paties produkto tipo tame 
pačiame PKP, kuriame buvo nustatyta klaida, vieną po kitos gautų siuntų; kitos atsirenka dešimt to pa -
ties produkto tipo ir tos pačios kilmės ar net tos pačios įstaigos vieną po kitos per ne ilgesnį kaip šešių 
mėnesių laikotarpį gautų siuntų bet kokiame PKP esančiame jų teritorijoje; dar kitos valstybės narės 
atsirenka tik tris vieną po kitos gautas siuntas, kadangi mano, jog ši problema yra ne tik nacionalinė, 
bet ir Europos problema. Kadangi teisės aktai nėra pakankamai tikslūs ir skirtingai interpretuojami, ES 
nėra vieno bendro, suderinto metodo ir neįmanoma vykdyti proceso stebėjimo ar vertinti DG SANCO ar 
MVT atliekamas patikras. Be to, MVT gali neturėti galimybės patikrinti, ar nėra sisteminės su į ES paten -
kančiomis tos pačios kilmės prekėmis susijusios problemos, visų pirma jei jos įvežamos į ES per įvairius 
PKP keliose valstybėse narėse.
20
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformųLEIDIMŲ EKSPORTUI Į ES PERŽIŪR A
20.  2004 m. Parlamentas ir Taryba priėmė direktyvą5, patvirtinančią 
patvirtintų įstaigų ir trečiųjų šalių, kurios egzistavo iki 2006 m. 
sausio 1 d. higienos teisės aktų įsigaliojimo, sąrašus su išly -
ga, kad: „bus laukiama būtinų nuostatų patvirtinimo, atsižvel -
giant į Reglamentus (EB) Nr. 852/2004/EB6, Nr. 853/2004/EB7 ir 
Nr. 854/2004/EB8 ar Direktyvą 2002/99/EB9“.
21.  Pa g a l  n u s t a t y t ą  n a u j o s  į s t a i g o s  į ra š y m o  į  į s t a i g ų,  k u r i o m s 
leidžiama ekspor tuoti į ES, sąrašą procedūrą numat yta, k ad 
trečiųjų šalių institucijos privalo patvir tinti, jog nauja įstai -
ga atitink a higienos teisės aktų reik alavimus. Tačiau audito 
metu Komisija vis dar nebuvo atlikusi leidimų, kurie buvo skirti 
trečiosioms šalims ir įstaigoms iki 2006 m., t. y. iki „higienos 
paketo“ įsigaliojimo, peržiūros. Šios peržiūros tikslas buvo su -
dar yti Komisijai galimybę patikrinti trečiųjų šalių teisės aktų 
ir kontrolės sistemų atitiktį naujiems Bendrijos reikalavimams. 
Taip pat Komisija vis dar nebaigė gairės dėl trečiųjų šalių pa -
teikiamos informacijos apie patikrų bendrąjį organizavimą ir 
atlikimą, peržiūros.
22.  Higienos paketas buvo patvir tintas 2004 m. pabaigoje ir įsi -
galiojo 2006 m. sausio 1 d. Audito metu (2009 m. pabaigoje) 
Komisijai pavyko persvarstyti 3 iš 11 susitarimų, kurie anksčiau 
buvo sudar yti su pagrindiniais ES prekybos par tneriais šiame 
sektoriuje10.
23.  Audito metu buvo tikrinami keturi svarbiausi susitarimai (pa -
sirašyti su Kanada, Naująja Zelandija, JAV ir Šveicarija). Jie ap -
ž velgti 2 lentelėje . Buvo išnagrinėti susitarimų tekstai, atlikti 
inter viu su der ybose dalyvavusiais depar tamentų vadovais ir 
surinkta informacija, gauta iš aplankytų valstybių narių kom -
petentingų institucijų.5 2004 m. balandžio 21 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyva 
2004/41/EB, panaikinanti tam tikras 
direktyvas dėl tam tikrų žmonėms 
skirtų gyvūninės kilmės produktų 
gamybos ir pateikimo į rinką maisto 
higienos ir sveikatos sąlygų ir iš 
dalies keičianti Tarybos direktyvas 
89/662/EEB ir 92/118/EB bei Tarybos 
sprendimą 95/408/EB (OL L 157, 
2004 4 30, p. 33) (Klaidų ištaisymas 
(OL L 195, 2004 6 2, p 12)).
6 2004 m. balandžio 29 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos reglamentas 
(EB) Nr. 852/2004 dėl maisto 
produktų higienos (OL L 139, 
2004 4 30, p. 1) (Klaidų ištaisymas 
(OL L 226, 2004 6 25, p. 3)).
7 2004 m. balandžio 29 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 853/2004, 
nustatantis konkrečius gyvūninės 
kilmės maisto produktų higienos 
reikalavimus (OL L 139, 2004 4 30, 
p. 55) (Klaidų ištaisymas (OL L 226, 
2004 6 25, p. 22)).
8 2004 m. balandžio 29 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 854/2004, 
nustatantis specialiąsias gyvūninės 
kilmės produktų, skirtų vartoti 
žmonėms, oficialios kontrolės 
taisykles (OL L 139, 2004 4 30, 
p. 206) (Klaidų ištaisymas (OL L 226, 
2004 6 25, p. 83)).
9 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos 
direktyva 2002/99/EB, nustatanti 
gyvūnų sveikatos taisykles, 
reglamentuojančias žmonėms 
skirtų gyvūninės kilmės produktų 
gamybą, perdirbimą, paskirstymą ir 
importą (OL L 18, 2003 1 23, p. 11).
10 Andora, Kanada, Čilė, 
EEE valstybės, Farerų salos, 
Lichtenšteinas, Meksika, Naujoji 
Zelandija, San Marinas, Šveicarija ir 
JAV.
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų21
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų2  L E N T E L Ė
TIKRINTI VETERINARINIAI SUSITARIMAI
Trečioji šalis Įsigaliojimo dataPirmojo pakeitimo, atsižvelgiant į „higienos
paketo“ teisės aktus, dataImportas (2009 m.) 
tonomis
(COMEXT  duomenys )
1. Kanada 1998 12 17 11 073
2. Naujoji Zelandija 1997 2 26 ο 2006 9 1 (Susitarimas) 2006 m. liepos 26 d. Komi -
sijos sprendimas 2006/854/EB, Europos bendrijos 
vardu patvirtinantis Europos bendrijos ir Naujosios 
Zelandijos susitarimo dėl sanitarinių priemonių, tai -
komų prekybai gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės 
produktais, V ir VIII priedų pakeitimus.
 ο 2006 12 25 (Sertifikatai) 2006 m. rugpjūčio 24 d. Ko -
misijos sprendimas 2006/855/EB, iš dalies keičian -
tis Sprendimą 2003/56/EB dėl sveikatos sertifikatų 
importuojant gyvus gyvūnus ir gyvūninės kilmės 
produktus iš Naujosios Zelandijos.222 698
3. Šveicarija 2001 6 1 ο 2006 12 1 (Įsigaliojimas) Jungtinio veterinarijos 
komiteto, įsteigto Europos bendrijos ir Šveicarijos 
žemės ūkio produktų konfederacijos 2006 m. gruo -
džio 1 d. susitarimu, Sprendimas Nr. 1/2006, iš dalies 
keičiantis susitarimo 11 priedo 1–6 ir 10 priedus19 475
4. JAV 1999 8 1 14 780
Šaltiniai:   http://ec.europa.eu/food/international/trade/agreements_en.htm
http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm  
http://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/decisions06_e.htm
22
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų11 Reglamento (EB) 
Nr. 882/2004 46 straipsnio 1 dalis: 
„Šios oficialios kontrolės metu visų 
pirma: (...) g) tikrinamas oficialios 
kontrolės taikymo laipsnis ir 
taikymas, importuojant gyvūnus, 
augalus ir jų produktus.“24.  D er ybų sėk mė, žinoma, taip pat pr ik lauso nuo k itos pusės. 
Tačiau audito metu buvo nustatyta, k ad dėl jų ilgumo (tok iu 
būdu buvo atidėtas ES gamintojams privalomų tų pačių „higie -
nos paketo“ taisyklių importuojamiems produktams taikymas) 
peržiūrėtas susitarimas su Naująja Zelandija įsigaliojo tik po 
aštuonių mėnesių nuo higienos paketo įsigaliojimo, nepaisant 
to, k ad ES sutiko išlaik yti santyk inai ribotą patik rų lygį (dėl 
k ur io Komisijos dok umentuose nebuvo pateiktas pagr įstas 
paaiškinimas).
25.  DG SANCO netur i duomenų apie fizines ES sk ir tų produktų 
patikras (laboratorinius tyrimus), kurias atliko Kanada ir Nau -
joji Zelandija prieš jų ekspor tą. Be to, Maisto ir veterinarijos 
tarnybos (MV T ) ataskaitose ne visuomet pateikiamas trečiųjų 
šalių atliek amų jų pačių gy vulinės k ilmės produktų impor to 
oficialių patikrų apimties ir vykdymo ver tinimas11.
26.  Tačiau 2008 m. Eurostato skaičiai rodo, kad Jungtinė Karalys -
tė impor tavo 111 930 tonų avienos, įskaitant 82 898 tonas iš 
Naujosios Zelandijos (apie 77 %), kuri buvo perskirstyta į kitas 
valstybes nares. Nepaisant šio impor to į ES masto Jungtinės 
Karalystės kompetentingos institucijos informavo Audito Rūmų 
auditorius, kad prieštaraujant pagrindinei taisyklei, pagal ku -
rią tapatumo patikros turi būti atliekamos visais atvejais, kai 
kurie PKP tikrino tik 2 % siuntų – tiek pat, kiek tikrinama fizi -
nių patikrų metu. Tai buvo aiškinama faktu, jog susitarime su 
Naująja Zelandija nėra nustatyta tapatumo patikrų apibrėžtis.
BŪTINI BENDRI VETERINARINIŲ SUSITARIMŲ 
VERTINIMO RODIKLIAI
27.  Jei vertinimai buvo atliekami siekiant išlaikyti lygiavertiškumą, 
jie buvo atlikti iš anksto nenustačius kokybinių ar kiekybinių 
rodiklių. Nebuvo atliktas joks objektyvus sanitarinės apsaugos 
lygio ( TSAL), nustatyto naujais higienos teisės aktais, palygi -
nimas su lygiu, kuris buvo iki paketo patvirtinimo, ir apsaugos 
lygiu, kuris buvo pasiektas taikant kontrolės sistemas, kurias 
įdiegė susitarime dalyvaujančios trečiosios šalys.
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų23
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų28.  Pavyzdžiui, Naujosios Zelandijos teisės aktų palyginimą su hi -
gienos reglamentais atliko techninė darbo grupė, kurią sudarė 
DG SANCO atstovai, Naujosios Zelandijos ekspertai ir Potsdamo 
grupė12 (Komisijos, Graikijos, Suomijos ir Jungtinės Karalystės 
nariai). Atlikus vertinimą buvo padaryta išvada, kad Naujosios 
Zelandijos teisės aktais „higienos paketo“ tikslai galėjo būti 
pasiekti. Tuo remiantis susitarimo priedai buvo atitink amai 
pakeisti ir išlaikytas lygiaver tiškumas. Tačiau nebuvo išsamių 
dokumentų, įrodančių, kad darbo grupės ir Potsdamo grupės 
išvados buvo pagrįstos įrodymu, leidžiančiu išlaikyti „Taip-1“13 
lygiaver tiškumą.
29.  Taip pat audito metu buvo nustatyta, kad nebuvo taikoma jo -
k ia bendra k iek ybiniais ir kok ybiniais rodik liais grindžiama 
peržiūros procedūra, ir derybų metu nebuvo atsižvelgta į MV T 
patikrų metu pateiktas pastabas.12 Grupė buvo sukurta įvertinti 
trečiųjų šalių teisės aktų atitikties 
lygį. Jos sudėtis nustatyta Tarybos 
sprendimu (pranešimas 10225/08 
AGRILEG 91) ir ją sudaro Tarybos 
ir Komisijos atstovai ir riboto 
skaičiaus valstybių narių, atrinktų 
atsižvelgiant į atitinkamą trečiąją 
šalį, ekspertai.
13 „Taip-1“ reiškia, kad 
lygiavertiškumas yra pripažintas 
ir gali būti naudojamas 
supaprastintas sertifikatas; „Taip-2“ 
reiškia, kad lygiavertiškumas 
yra pripažintas su tam tikromis 
gamybos ir (arba) kontrolės 
sąlygomis; „Taip-3“ reiškia, kad 
lygiavertiškumas yra iš esmės 
pripažintas su specialiomis 
sąlygomis ir atliekant sertifikavimą, 
kuris yra panašus į kitoms 
trečiosioms šalims, su kuriomis 
nebuvo sudarytas joks susitarimas, 
numatytą sertifikavimą.
2 L A N G E L I S
PAGRINDINIAI SUNKUMAI ATLIEK ANT SFS SUSITARIMŲ PERŽIŪR Ą
JAV: teisiniai „higienos paketo“ taikymo sunkumai, sunkumai derinant audito dažnį ir tvirtinant lygia -
vertiškumo tikrinimo metodiką.
Šveicarija : didžioji ES higienos nuostatų dalis buvo perkelta į Šveicarijos teisės aktus. Kadangi ji vis 
dar nėra RASFF ( Rapid Alert System for Food and Feed ) narė, Šveicarija turi taikyti kitas komunikacijos 
procedūras (per DG SANCO ar CIRCA sistemą). Ši problema turėtų būti išspręsta derybų ateityje metu.
Naujoji Zelandija : atnaujintas susitarimas įsigaliojo tik po aštuonių mėnesių nuo „higienos paketo“ 
įsigaliojimo. Be to, susitarime numatytas labai žemas kontrolės lygis, kuris nebuvo pagrįstas dokumen -
tuota rizikos analize.
Kanada : vėlavimų atnaujinant susitarimo priedus pagal higienos paketą priežastis buvo sunkumai nu -
statant lygiavertiškumą, būtinybė atlikti Kanados teisės aktų pakeitimus ir skelbimo vėlavimai.
24
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų14 2004 m. sausio 22 d. Komisijos 
reglamentas (EB) Nr. 136/2004, 
nustatantis produktų, 
importuojamų iš trečiųjų šalių, 
veterinarinių patikrinimų Bendrijos 
pasienio veterinarijos postuose 
tvarką (OL L 21, 2004 1 28, p. 11).
15 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos 
direktyva 97/78/EB, nustatanti 
principus, reglamentuojančius iš 
trečiųjų šalių į Bendriją įvežamų 
produktų veterinarinių patikrinimų 
organizavimą (OL L 24, 1998 1 30, 
p. 9).TURĖTŲ BŪTI GERIAU PAGRĮSTAS SUMAŽINTAS 
KONTROLĖS LYGIS
30.  Pagal pagrindines Bendrijos taisykles, apimančias Reglamento 
(EB) Nr. 136/200414 ir Direktyvos 97/78/EB15 nuostatas, reik a -
laujama, k ad veterinarijos pareigūnai atliktų reguliarias do -
kumentų ir tapatumo patikras. Jos atliekamos kar tu su gyvu -
linės kilmės produktų fizinėmis patikromis, šiems produktams 
patekus į ES teritoriją. Mėsos impor to iš Kanados ir Naujosios 
Zelandijos atveju fizinių patikrų lygis atitinkamai sumažėjo iki 
10 % ir 2 %. Tačiau tuomet, kai nėra jokio specialaus sprendi -
mo ar lygiaver tiškumo susitarimo, šis lygis yra 20 % (šviežiai 
kiaulienai, jautienai, veršienai, avienai ir arklienai) arba 50 % 
(paukštienai).
3 L A N G E L I S
SUMAŽINTO FIZINIŲ PATIKRŲ LYGIO TAIKYMAS
Taikant sumažintą fizinių patikrų lygį siuntų atrankos metodas valstybėse narėse skiriasi. Iš esmės patikros 
turėtų būti atliekamos atsižvelgiant į statistinės imties rezultatus ir svarbius rizikos veiksnius16, bet daž -
nai pasikliaujama PKP inspektorių veiksmų laisve. Prancūzijoje centrinė veterinarijos institucija nustatė 
atrankos kriterijų lentelę, kurioje nurodyta, kokia tvarka praktiškai turėtų būti atliekami patikrinimai. Šios 
procedūros privalumas tas, kad yra užtikrinama, jog atranka bus atsitiktinė ir nenumatyta. Anot Prancūzi -
jos institucijų, procedūros nesilaikė Roissy PKP, kuris yra pats aktyviausias lyginant siuntų skaičių. Tačiau 
Nyderlanduose imtis nustatoma atsitiktiniu elektroniniu būdu tuo metu, kai pateikiamas išankstinis pra -
nešimas. Siekiant pagerinti patikrų veiksmingumą, Nyderlandų elektroninė atrankos sistema „atsižvelgia“ 
į įvairių populiacijų sudedamųjų dalių požymius, pavyzdžiui, „produkto tipą“ ir „trečiosios šalies kilmę“.
Ispanijoje fizinių patikrų dažnumas 20–30 % viršijo teisės aktuose nustatytą sumažintą lygį, nors nusta -
tytų netinkamų siuntų lygis nebūtinai buvo didesnis17. Panašiai 2008 m. Rumunijoje buvo atlikta apie 
36 % (palyginus su standartiniu 20 % lygiu trečiosiose šalyse, 10 % Kanadoje ir 2 % Naujojoje Zelandijoje) 
raudonos mėsos siuntų fizinių patikrų. Taip pat nebuvo taikoma centrinė tikrinimo procedūra, siekiant 
užtikrinti, kad buvo pasiekta riba, o atrankos procedūra negarantavo, kad tikrintinos siuntos buvo at -
rinktos atsitiktiniu būdu.
16 Svarbūs rizikos veiksniai yra rizika žmonių sveikatai dėl produkto arba jo pakuotės, nustatytų reikalavimų neatitikimo galimybė, tikslinė vartotojų 
grupė, produkto bet kokio tolesnio apdirbimo mastas ir pobūdis, eksportuojančios šalies tikrinimas ir sertifikavimo tvarka bei trečiosios šalies gamintojų 
ir importuotojų atitikties istorija.
17 Pavyzdžiui, 2008 m. iš visų 4 694 siuntų trys (mėsos ir pieno) arba 0,06 % buvo nepriimtos po fizinės patikros. Iš viso atmestų siuntų skaičius 
buvo  0,63 % (ES vidurkis: 0,88 %, 2006 m.).
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų25
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų31.  Audito metu buvo nustatyta, k ad laboratorinių tyrimų, kurie 
buvo atliekami kaip fizinių patikrų, inicijuotų valstybių narių 
PKP ir (arba) pačių trečiųjų šalių prieš ekspor tą, dalis, rezul -
tatuose neatsispindėjo statistinė analizė (pavyzdžiui, nusta -
tyti teršalai, mėsos k ilmė, įvežimo vieta). Toks tyrimas būtų 
o b j e k t y ve s n i o  r i z i k o s  į ve r t i n i m o  p a gr i n d a s  i r  n e a b e j o t i n a i 
naudingas der ybose su trečiosiomis šalimis: pagrindžiant PKP 
atliekamų fizinių patikrų dažnumą arba geriau apibrėžiant, ko -
kio analizės pobūdžio reikėtų ieškoti importuojamuose maisto 
produktuose. Tai, kad yra svarbu pasitelkti šio pobūdžio statis -
tinius duomenis rodo vienas Naujojoje Zelandijoje pateiktos 
atask aitos18 pav yzdys, k ai 101 iš 103 imčių at veju hormonų 
avienoje testas buvo teigiamas, nepaisant to, k ad ši norma 
buvo žemesnė palyginti su didžiausiu leistinu likučio kiekiu. 
Šie duomenys yra geras pagrindas manyti, kad labiausiai susiję 
PKP turėtų rimčiau atrinkti imtis patikrinimui.
VETERINARINIAI SUSITARIMAI NEPADĖ JO IŠVENGTI 
VALSTYBIŲ NARIŲ SKIRTINGO VERTINIMO
32.  Susitarimas su Kanada neužtikrino, kad nebūtų valstybių narių 
diskriminacijos, kadangi audito metu Kanados valdžios institu -
cijos dar nebuvo leidusios vykdyti importą iš keturių valstybių 
narių. Be to, JAV, kurioje eksporto kontrolė yra nacionalinių de -
partamentų klausimas, valdžios institucijos kiekvieną valstybę 
narę laiko atsk iru vienetu, nors visos valst ybės narės pagal 
dabar tinio susitarimo sąlygas yra įpareigotos priimti mėsos 
impor tą iš JAV. Vienoje valstybėje narėje tik viena skerdyk la 
buvo patvirtinta eksportui į JAV. Be to, JAV valdžios institucijos 
vis dar nėra patvirtinusios vienuolikos valstybių narių prašymų 
dėl lygiaver tiškumo, kurių seniausias buvo pateiktas 2000 m.18 2008 m. gruodžio mėn. 
Naujosios Zelandijos nacionalinė 
cheminių medžiagų likučių ir 
teršalų ataskaita (ES) ( New Zealand 
National Chemical Residues and 
Contaminant Report (EU)) .
26
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformųSU VETERINARINĖMIS PATIKROMIS SUSIJUSIOS 
INFORMACINĖS SISTEMOS
33.  ES finansuoja sistemų TRACES ( TRAde Control and Exper t Sys -
tem ), sk ir tos gyvulinės k ilmės produktų impor to stebėjimui, 
bei R ASFF ( Rapid Aler t System for Feed and Food ) diegimą ir 
priežiūrą. Tolesnėse dalyse nagrinėjama, ar šios sistemos vi -
sišk ai atitink a higienos teisės aktų paketo tikslus ir, TRACES 
atveju, ar sistema prisideda gerinant sprendimų priėmimą.
GERIAUSIAS TRACES  DUOMENŲ BAZĖS 
PANAUDOJIMAS
34.  Nepaisant TRACES indėlio vykdant kontrolės procedūrų sude -
rinimą ES, kai kurios valstybės narės vis dar teikia pirmenybę 
su TRACES nesuderintoms jų įdiegtoms programoms, kadangi 
mano, jog TRACES neatliek a tam tik rų jų manymu kontrolei 
svarbių funkcijų. Nors tai yra privaloma, k ai kurie Vokietijos, 
Nyderlandų ir Ispanijos PKP iki šiol į TRACES neįveda visų svar -
bių su mėsos impor tu susijusių duomenų. Tai turi neigiamos 
įtakos TRACES išsamumui ir, be kita ko, jos statistinių rezultatų 
patikimumui. Be to, daugelyje valstybių narių nebuvo sukurtas 
r yšys su muitinių duomenų bazėmis, k ad būtų galima lyginti 
abiejose sistemose pateikiamus duomenis apie mėsos importą. 
Už TRACES valdymą ES lygmeniu yra atsakinga Komisija. Ji taip 
pat prisideda prie jos finansavimo ir tobulinimo (2,25  milijo -
no  eurų, 2009 m.). Audito metu buvo nustatyta, k ad sistema 
vis dar turi būti tobulinama, siekiant išvengti esamų techninių 
problemų, pavyzdžiui, susijusių su saugiu patekimu, reikalau -
jamu naudojant TRACES, elektroniniu ser tifikuoto bendrojo 
veterinarijos įvežimo dokumento (BVĮD) išdavimu ir statistinių 
duomenų, naudingų atliekant rizikos analizę, siekiant rimčiau 
atsiž velgti į veterinarines patikras, rengimu.
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų27
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų35.  Tobulinant TRACES turėjo būti dar geriau išnagrinėtos gali -
mybės nustatant r yšį ir (ar ba) užtik r inant svar bių muitinių 
tikslams suk auptų ir į TRACES įvestų duomenų palyginimą19. 
Pagrindinės priežastys, pateiktos paaiškinant esamus sunku -
mus, buvo susijusios su specialiais muitinės reikalavimais dėl 
produktų identifikavimui naudojamų kodų. Vis dėlto paaiškėjo, 
kad su Prancūzijos muitine įgyvendinant bandomąjį projektą, 
esamą sąsajos problemą galima išspręsti.
36.  Apsilankius valstybėse narėse buvo nustatyta, kad TRACES nau -
dojimas yra ribotas, visų pirma kai yra galimybė pasitelkti šias 
naudingas funkcijas:
a) siuntų atsitiktinėms ar neatsitiktinėmis fizinėms patikroms 
atranką kar tu atliekant (arba ne) laboratorinius tyrimus;
b) b ū t i n y b ę  a t l i k t i  s u g r i e ž t i n t a s  p a t i k r a s  i r  š i ų  p a t i k r ų 
stebėjimą;
c) veterinarinių sertifikatų automatines atitikties ir autentiš -
kumo patik ras, pavyzdžiui, atliek ant k r yžminį ser tifik atą 
išduodančios trečiosios šalies įvestų duomenų patikrinimą 
(sertifikato numeris, identifikacijos-sertifikuojančio parei -
gūno el. pašto adresas ir tipinis parašas20, sertifikuojančio 
depar tamento tipinis spaudas);
d) galimybę skenuoti netvarkingus ser tifikatus;
e) galimybę įvesti 10 skaičių TARIC (muitinės nomenklatūros) 
kodą;
f ) automatines kr yžmines muitinės duomenų patikras;
g) privačių asmenų impor tuotų produktų įvežimo procedū -
ros supaprastinimą, kai yra viršytas neapmuitinamų prekių 
limitas21;
h) galimybę nurodyti iš naujo impor tuotų siuntų pradinės 
kilmės vietą;
i) galimybę pateikti konkrečias priežastis, kodėl PKP atsisakė 
leisti vykdyti impor tą;
j) vienodą automatinį rinkliavų ir baudų skaičiavimą;
k) privalomą Bendrijoje per vežamų impor tuotų maisto pro -
duktų siuntų registravimą, kuris padėtų jas skubiai surasti 
nepaprastosios padėties atveju.19 Šio ryšio svarba nurodyta 
2004 m. vasario 18 d. Komisijos 
reglamento (EB) Nr. 282/2004, 
nustatančiame gyvūnų, įvežamų 
į Bendriją iš trečiųjų šalių, 
deklaravimo ir veterinarinio 
patikrinimo dokumentą, 5 ir 
6 straipsniuose (OL L 49, 2004 2 19, 
p. 11) ir Reglamento Nr. 136/2004 
6 ir 7 straipsniuose.
20 Sertifikuojantys pareigūnai – 
eksportuojančios šalies KI 
akredituoti ar patvirtinti asmenys, 
rengiantys ir išduodantys oficialius 
sertifikatus.
21 Išskyrus kelias trečiąsias šalis 
ir mažus kiekius, kurie yra skirti 
asmeniniam vartojimui, pagal 
Bendrijos taisykles privatiems 
asmenims draudžiama vykdyti 
mėsos ar mėsos produktų importą, 
nebent jie yra pateikę išankstinę 
deklaraciją ir veterinarinį sertifikatą.
28
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų37.  Iš esmės var totojai gali patekti tik į tas TRACES dalis, kurios 
yra su jais susijusios. Tačiau 2007 m. išorės studijoje22 buvo 
pabrėžiama būtinybė atlikti periodinius sistemos apsaugos au -
ditus. Mėsos importo atveju TRACES naudojasi Naujoji Kaledo -
nija, Meksika ir Naujoji Zelandija. Tačiau EFSA (Europos maisto 
saugos tarnyba) neturėjo tiesioginės prieigos prie TRACES tuo 
tarpu, kai ji turi rinkti duomenis visose srityse, susijusiose su 
tiesioginiu ar netiesioginiu poveikiu maisto saugai.
GERIAUSIAS SKUBIŲ PR ANEŠIMŲ PERDAVIMO 
SISTEMOS PANAUDOJIMAS
38.  RASFF kaupiami visi valstybių narių ir (arba) trečiųjų šalių per -
duodami perspėjimai. Tačiau sąlygos, pagal kurias valstybės 
narės pateiktų perspėjimą gali nebūti oficialiai nustatytos iki 
2011 m.23.22 Gartner  studija, Prancūzija 
„Hosting Traces project“ , 2007 m., 
DG SANCO.
23 Komisija laukė 2009 m. 
spalio 29 d. Europos Bendrijų 
Pirmosios instancijos Teismo 
sprendimo byloje Komisija prieš 
Bowland Dairy Products Ltd .
© Europos Komisija (DG SANCO)
RASFF kaupiami visi valstybės narės ar trečiosios šalies  
perduodami skubūs pranešimai.
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų29
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų39.  Auditoriai nustatė, kad RASFF sistemos nauda ir veikimas iš es -
mės Europos Sąjungoje buvo vertinami. Tačiau valstybių narių 
reakcijos į k itų valstybių narių pateiktus perspėjimus inten -
syvumas skyrėsi, atsiž velgiant į sugriežtintų patikrų taikymo 
interpretaciją ir perspėjimo „kokybę“. Pavyzdžiui, Prancūzija 
neatlieka sugriežtintų patikrų, nebent išduodanti šalis sutinka 
su jos analizės kriterijais.
40.  Iš esmės RASFF atveju nėra jokių aiškiai suprantamų taisyklių, 
susijusių su perspėjimo pateik imu atsiradus rizik ai žmogaus 
sveikatai, tiek nacionaliniu ar vėliau visų valstybių narių lygiu. 
Taip pat nuoseklumo trūksta atliekant griežtesnes patikras po 
to, k ai buvo pateiktas perspėjimas, ar atliek ant t yrimą, kurį 
prižiūri atsakingos Komisijos tarnybos. Audito metu nustatyta, 
kad vienu į ES eksportuojamos mėsos atveju, apie kurį pranešė 
nacionalinės institucijos kilmės trečiojoje šalyje, sistema ne -
sugebėjo reaguoti pakankamai anksti, kad būtų galima atlikti 
griežtesnes patikras ir užtikrinti, kad atitinkama mėsa nebūtų 
pateikta į rinką ir išsiųsta į savo kilmės šalį. Iš tiesų valstybės 
narės buvo informuotos tik po savaitės, nebuvo imtasi spe -
cialių Komisijos prevencijos priemonių (pavyzdžiui, Safeguard 
Cell ) ir sugriežtintos patikros buvo pradėtos pavėluotai.
30
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformųBŪTINA SUKURTI TR ACES  IR ATITINK AMŲ 
NACIONALINIŲ DUOMENŲ BAZIŲ SĄSA JĄ
41.  Dėl įvairių priežasčių, susijusių su tarptautinės prekybos taisy -
klėmis ir reikalavimais, vis dar sunku atlikti kryžmines TRACES 
duomenų ir muitinės informacijos patikras:
 ο ne visuomet prieinamos įmonių duomenų bazės;
 ο pagal tarptautines taisykles nereikalaujama išsamaus 
siuntų ( jūrų ar kitų) aprašymo;
 ο bendrojoje deklaracijoje (krovinio deklaracijoje) nerei -
kalaujama įvesti impor tuojamų prekių 10 skaičių TARIC 
kodą ;
 ο nacionaliniai muitinės duomenys nėra automatiškai per -
duodami realiu laiku DG TA XUD. Be to, galutinės paskir -
ties muitinės tarnybos, išleidžiančios impor tuojamą 
mėsą , gali būti ne tų valst ybių narių, per kurias mėsa 
pateko į ES.
42.  Dažnai atsitinka taip, kad valstybės narės nenustato nacionali -
nių procedūrų, skirtų palyginti TRACES duomenis (pavyzdžiui, 
mėsos impor to apimtį) su informacija vietinėse sistemose ar 
muitinės įrašais, COMEX T24 ir (arba) trečiųjų šalių tik rinimo 
tarnybų pateikiama informacija. Pavyzdžiui, apsilankius Havro 
PKP paaiškėjo, kad nors nacionalinėje duomenų bazėje 2008 m. 
buvo užregistruota apie 14 560 žmonių maistui impor tuoja -
mos mėsos siuntų, atitink amas sk aičius vietinėje sistemoje 
buvo 14 750.
NC TS – VETERINARINIŲ PATIKRŲ IŠVENGIMO RIZIK A
43.  NC TS25 – 2003 m. įdiegta kompiuterizuota sistema, suteikian -
ti galimybę ekonominiams subjektams įrašyti duomenis apie 
„tranzitu26 keliaujančių“ prek ių judėjimą, kurių galutinis iš -
muitinimas gali būti atliekamas bet kokioje paskir ties vidaus 
muitinės įstaigoje, o ne patekus į ES teritoriją.24 COMEXT – išorės prekybai skirta 
Eurostato pamatinė duomenų 
bazė.
25 NCTS (nauja kompiuterizuota 
tranzito sistema ( New 
Computerised Transit System )) – 
1999  m. gruodžio  17 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos sprendimas 
Nr. 105/2000/EB, iš dalies keičiantis 
Sprendimą Nr. 210/97/EB, priimantį 
Bendrijos muitinės veiksmų 
programą (Muitinė 2000), ir 
panaikinantis Tarybos sprendimą 
91/341/EEB (OL  L 13, 2000 1 19, 
p. 1).
26 „Tranzitas“ veterinarijos 
taisyklėse apibrėžtas kaip prekių 
gabenimas iš vienos trečiosios 
šalies į kitą per ES teritoriją.
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų31
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų44.  Pagal galiojančius Bendrijos teisės aktus nereikalaujama, kad 
duomenis įrašant į NC TS būtų nurodytas TARIC kodas. Kadan -
gi nėra filtrų, kuriuos pasitelkus būtų galima nustatyti su sa -
nitarijos teisės aktais susijusias prek ių dek laracijas, visišk ai 
gali būti, kad išmuitinimas bus atliktas neatlikus veterinarinių 
patik rų prekėms patekus į ES teritoriją. K iek viena muitinės 
administracija, atsiž velgdama į savo veiklos apimtis ir vidaus 
struktūrą, turi nuspręsti, ar būtina sukur ti šiuos filtrus. Po 
neseniai įvykusio incidento, k ai oro transpor tu impor tuotos 
prekės vėliau buvo per vežamos kelių transpor tu prieš tai jų 
nepatik rinus, Ispanijos muitinės tarnybos pakeitė savo na -
cionalinę NCTS, siekdamos, kad ja būtų galima nustatyti tokio 
pobūdžio siuntas ir būtų atliktos jų veterinarinės patikros vos 
tik joms patekus į ES teritoriją.
45.  Keliose MV T ataskaitose27 atkreipiamas dėmesys į tinkamų fil -
trų nacionalinėse NC TS nebuvimą. Tačiau šis neigiamą poveikį 
ES teisės aktams turintis trūkumas iki šiol nebuvo ištaisytas.
KOMISIJOS VYKDOMA NACIONALINIŲ 
VETERINARINIŲ PATIKRŲ VALDYMO SISTEMŲ 
PRIEŽIŪR A
46.  Kiekviena valstybė narė turi parengti daugiametį nacionalinį 
kontrolės planą, siekiant skatinti nuoseklų, išsamų ir integruo -
tą požiūrį į pašarų ir maisto grandinės, su gyvūnų sveikata ir 
gerove susijusių teisės aktų įgyvendinimo ir impor to oficialią 
kontrolę.
BŪTINA NUSTATYTI ES STR ATEGIJĄ DĖL 
PRIEŽIŪROS PLANŲ RENGIMO IR ĮVERTINIMO
47.  I k i šiol Komisija nesiėmė iniciat y vos pateikti gaires (pav yz -
džiui, dėl suderinto imčių nustatymo ir laboratorinių testų), 
susijusias su Reglamente (EB) Nr. 136/2004 nustatytų nacio -
nalinių priežiūros planų rengimu. Tai palikta valstybių narių 
nuožiūrai. Nors savo auditų metu MV T tik rina, ar tok ie pla -
nai yra ir ar jie taikomi praktikoje, jie išsamiai nenagrinėja jų 
aktualumo. 27 DG(SANCO)/2009-8203 - MR – 
GALUTINIS (Slovėnija); DG(SANCO)/ 
2009-8085 - MR – GALUTINIS 
(Švedija); DG(SANCO)/ 2009-8081 - 
MR – GALUTINIS (Lietuva).
32
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų48.  Buvo nustatyta, k ad nacionaliniai priežiūros planai rengiami 
remiantis rizikos analize ir akredituotų nacionalinių laborato -
rijų tyrimų rezultatais. Tačiau nuo valstybės narės prik lauso, 
ar į jos rizikos analizę bus įtraukti Direktyvos 96/23/EB28 (na -
cionalinių likučių priežiūros planų rezultatai) bei Reglamentų 
Nr.  2073/200529, Nr. 466/200130 ir Nr. 1881/200631 (ES ar tarp -
tautiniai skubūs pranešimai ir EFSA mokslinės nuomonės bei 
trečiųjų šalių likučių priežiūros planų ypatybės, rezultatai ir 
rizika32) elementai. Be to, buvo nustatyta, kad dažnai planams 
neigiamos įtakos turi biudžetiniai suvarž ymai.28 1996 m. balandžio 29 d. 
Tarybos direktyva 96/23/EB dėl 
kai kurių medžiagų ir jų likučių 
gyvuose gyvūnuose ir gyvūninės 
kilmės produktuose monitoringo 
priemonių, panaikinanti Direktyvas 
85/358/EEB ir 86/469/EEB bei 
Sprendimus 89/187/EEB ir 
91/664/EEB (OL L 125, 1996 5 23, 
p. 10).
29 2005 m. lapkričio 15 d. Komisijos 
reglamentas (EB) Nr. 2073/2005 dėl 
maisto produktų mikrobiologinių 
kriterijų (OL L 338, 2005 12 22, p. 1).
3  L E N T E L Ė
ĮVAIRŪS LABOR ATORINIŲ TYRIMŲ LYGMENYS
Laboratoriniams tyrimams pateiktų siuntų skaičius/
krovinių skaičius × 100 
(apytikslė procentinė dalis )Pastabos
Šalis Raudona mėsa Balta mėsa 2008
Lietuva ≤ 10 % Kas dešimta į imtį įtraukta siunta
Prancūzija 3 % Nuolat atliekami du tyrimai
Ispanija 0,4 % 1,8 % Plane nustatyta 5 % tyrimų dalis
Graikija 0,02 %–0,2 % 0,02 %–0,5 % 1 % fizinių patikrų
Nyderlandai ≤ 1,0 % likutis + ≤ 0,5 % mikrobiologija% procentinė dalis, apskaičiuota atsižvelgiant į tyrimų 
skaičių, o ne į imtį įtrauktų siuntų skaičių
Rumunija 1–3 % planas, atsižvelgiant į prekių kategoriją Nėra duomenų apie testavimą
Jungtinė 
Karalystė0,02 %–0,2 % 0,02 %–0,5 %1 % fizinių patikrų (pavyzdžiui, 0,02 % mėsos Naujojoje 
Zelandijoje)
Šaltinis : Duomenys, surinkti auditų vietoje valstybėse narėse metu.
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų33
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų49.  Pavyzdžiui, buvo nustatyta, kad Didžiosios Britanijos ir Ispani -
jos planuose nėra tikslaus atskirų nagrinėjamos analizės tipų 
apibūdinimo pagal trečiosios šalies ekspor tuotojos kilmę. Be 
to, k adangi testų pasirink imas buvo ribotas dėl laboratorijų 
pajėgumų atlikti kai kuriuos tyrimus ir (arba) dėl jų akredita -
cijos, 2008 m. Ispanijos, Lietuvos ir Rumunijos planai neapė -
mė kai kurių hormonų (anabolikų) likučių kategorijų ir (arba) 
aplinkos teršalų (dioksino, sunkiųjų metalų) aptikimo mėsoje. 
Graikija taip pat iki šiol nėra parengusi nacionalinio priežiūros 
plano, todėl Graikijos PKP veterinarai patys nustatydavo, kokią 
analizę nagrinėti.
50.  Anot Prancūzijos institucijų, padidėjus darbo krūviui kai kurie 
PKP savo biudžetą gali išnaudoti ik i metų pabaigos ir tok iu 
būdu jie negalės ik i galo įgy vendinti savo priežiūros planų. 
Todėl tyrimų pasirinkimas gali būti grindžiamas finansinėmis, 
o ne mokslinėmis priežastimis. Nustat yta, k ad viename Ru -
munijos PKP buvo atlikta tik 20 iš 63 2008 m. plane numatytų 
laboratorinių tyrimų. Dėl biudžetinių suvaržymų 2009 m. plane 
jų buvo tik 44.
51.  ES teisės aktuose nėra numat yta minimali procentinė atlie -
k amų laboratorinių testų k iek io ir tipo dalis, atsiž velgiant į, 
pavyzdžiui, produkto kiekį, tipą ar kilmę. Tačiau numatyta, kad 
įgyvendinantys sprendimai bus priimti nustatant suderintas 
imtis ir laboratorinius testus. Todėl atliktinų laboratorinių ty -
rimų procentinė dalis yra numatyta nacionaliniuose priežiūros 
planuose. Audito metu aplankytų valstybių narių planuotų ir 
(arba) 2008 m. atliktų įvairių lygių laboratorinių tyrimų vertės 
pateikiamos 3 lentelėje .
52.  Įvairios valstybės narės taiko skirtingas priežiūros strategijas. 
K ai kurios imties dažnį nustatė pagal impor tuojamų siuntų 
sk aičių ir (arba) atitink amo produkto pobūdį (k ilmę), k ar tais 
palikdamos tam tikrą laisvę PKP veterinarams. Kitos šį imties 
dažnį sieja su ES teisės aktuose nustatytu fizinių patikrų lygiu. 
Šiuo atveju laboratoriniai maisto tyrimai gali būti atliek ami 
ypač retai, jei šie maisto produktai atvežami iš trečiosios ša -
lies, su kuria ES yra pasirašiusi SFS (sanitarinių ir fitosanitari -
nių priemonių) susitarimą (pavyzdžiui, 0,02 % mėsai iš Naujo -
sios Zelandijos).30 2001 m. kovo 8 d. Komisijos 
reglamentas (EB) Nr. 466/2001, 
nustatantis didžiausius leistinus 
tam tikrų teršalų maisto 
produktuose kiekius (OL L 77, 
2001 3 16, p. 1).
31 2006 m. gruodžio 19 d. 
Komisijos reglamentas (EB) 
Nr. 1881/2006, nustatantis 
didžiausius leistinus tam tikrų 
teršalų maisto produktuose kiekius 
(OL L 364, 2006 12 20, p. 5).
32 http://ec.europa.eu/food/
food/chemicalsafety/residues/
third_countries_en.htm#3
34
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų53.  Audito metu taip pat buvo nustat yta, k ad impor to kontrolė 
valstybėse narėse ne visuomet apėmė visą paskirstymo gran -
dinę nuo įvežimo vietos (PKP) iki galutinio vartotojo, įskaitant 
už pakrovimą atsakingas įstaigas (kurios turi atlikti tam tikrus 
muitinės/PKP formalumus), vežėjus, importuotojus ir platinto -
jus. Taip pat buvo nustatyta, kad nėra remiamasi Reglamento 
(EB) N r. 882/2004 42 straipsnyje nustatyto daugiamečio na -
cionalinio kontrolės plano (MANCP) tikslais, vertinant metinėse 
atask aitose, kurias valst ybės narės pateik ia pagal to paties 
Reglamento 44 straipsnį, pateikiamus rezultatus.
54.  Nors už siuntos patekimą į ES labiausiai atsakingas yra impor -
tuotojas, šią atsakomybę jis dažnai pasidalija su vežėjais ir 
(arba) muitinės tarpininkais, kurie atsako už tokias užduotis, 
k aip išankstinio pranešimo pateik imas ir siuntų pristatymas 
į PKP.
Viena muitinės funkcijų – siuntų pristatymas į PKP .
© Europos Audito Rūmai
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų35
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų55.  DG SANCO neturi duomenų apie gabenimo proceso „suinte -
resuotųjų šalių“ patik rų rezultatus, nors jie privalo sugebėti 
pateikti informaciją apie prekių atsekamumą ir jas laikyti tin -
kamomis sąlygomis.
56.  Gauti rezultatai, kurie buvo įtraukti į metines ataskaitas, ne -
buvo pak ank amai įver tinti atsiž velgiant į MANCP nustatytus 
tikslus. Pirmoji Komisijos metinė atask aita, nustatyta Regla -
mento (EB) Nr. 882/2004 dėl integruotų daugiamečių nacio -
nalinių kontrolės planų įgyvendinimo 44 straipsnio 6 dalyje, 
buvo paskelbta 2010 m. rugpjūčio 25 d33. 
NESUDERINTOS RINKLIAVOS IR BAUDOS
57.  Atsiž velgiant į PPO (Pasaulio prek ybos organizacijos) ir FAO 
( Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūk io organizacijos) gaires, 
Komisija savo Baltojoje knygoje34 yra nurodžiusi, kad impor to 
kontrolei taikomos rink liavos neturėtų viršyti šios kontrolės 
sąnaudų ir kad, siekiant išvengti prekybos iškraipymų, jos tu -
rėtų būti taikomos vienodai. Iš tiesų pagal Reglamento (EB) 
N r.  882/2004 27 straipsnį reik alaujama, k ad valst ybės narės 
imtų impor to rink liavas arba pagal mažiausias nustatytas ri -
bas, arba kad jos būtų tokio dydžio, kad būtų galima padengti 
oficialios kontrolės sąnaudas.
58.  Audito metu buvo nustatyta, k ad Komisija neturi tikslios in -
formacijos, ar kontrolės sąnaudos atitinka surinktas rinkliavas, 
ypač tuomet, kai valstybė narė taiko žemesnes už mažiausias 
nustatytas ribas. Dviejose iš keturių aplankytų valstybių narių 
audito metu taip pat nustatyta, kad kompetentingos naciona -
linės valdžios institucijos, pasinaudodamos patvirtinamaisiais 
finansiniais dokumentais negalėjo įrodyti, kad buvo pasiektas 
teisės aktais nustatytas ES tikslas, siek iant kontrolės išlaidų 
ir pajamų balanso. Neseniai atlikto Komisijai sk ir to tyrimo35 
rezultatai taip pat patvir tino, kad valstybių narių skaičiavimo 
metoduose trūksta skaidrumo.
59.  Taip pat kaip ir rinkliavų atveju, svarbu išvengti prekybos iš -
kraipymų suderinant baudų, kurios gali būti skir tos kontrolės 
metus nustačius trūkumus, sistemą. Audito metu nustatyta, 
kad patikrų vietoje metu MV T tikrino, ar baudos buvo nustato -
mos ir aktyviai taikomos netikriems operatoriams. Tačiau šioje 
srityje nebuvo nustatytos bendrosios gairės ar geroji praktika, 
o Komisijos tarnybos negalėjo pateikti nuomonės apie tai, ar 
valstybėse narėse įgyvendinamos įvairios schemos yra propor -
cingos ir atgrasomojo pobūdžio.33 COM(2010) 441 galutinis, 
2010 8 25.
34 PPO susitarimo dėl sanitarinių 
ir fitosanitarinių priemonių 
taikymo C priedo 1 straipsnio 
f dalyje nurodyta, kad „bet kokios 
importuojamiems produktams 
taikomos rinkliavos neturėtų būti 
didesnės už tikrąsias paslaugos 
sąnaudas“ . FAO standarto CAC/GL 
20-1995 18 dalyje nuodyta, kad 
„[…] bet kokios importuojančių 
šalių nustatytos rinkliavos turėtų 
apsiriboti tuo, kas yra protinga ir 
būtina“ . BKMS 6 skyriaus 87 dalyje 
nurodyta: „turėtų būti nustatytos 
garantijos, siekiant užtikrinti, kad 
rinkliavos naudojamos tik kontrolei 
finansuoti“ .
35 2008 m. balandžio-
lapkričio mėn. Maisto grandinės 
vertinimo konsorciumas ( Food 
Chain Evaluation Consortium , FCEC), 
Agra CEAS Consulting .
36
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformųLABAI MENK A K AI KURIŲ PKP VEIKLA
60.  Dėl PKP įsteigimo, pagal Ispanijoje, Graik ijoje ir Rumunijoje 
nustatytus atvejus operacijos buvo tokios nereikšmingos, kad 
iškyla klausimas dėl šių punktų, kuriuose privalo nuolat dirbti 
ypač kompetentingi ir nuolat savo žinias atnaujinantys eksper -
tai, būtinybės. Iš tiesų kai kurie PKP funkcionuoja dėl vidinių 
priežasčių, kurios nėra susijusios su valdymo efektyvumu ar 
kontrolės veiksmingumu, ir nėra jok ios ekonominės naudos 
analizės, kuria būtų galima pagrįsti jų vykdomą veiklą.
61.  Audito vietoje metu taip pat buvo nustatyta, k ad PKP neturi 
prieigos prie duomenų bazių ar atitinkamų dalių, kuriomis gali 
naudotis muitinės tarnybos. Todėl jie negali laisvai atlikti kryž -
minių patikrų, kad patikrintų, ar, siekiant atlikti veterinarines 
patikras, jiems iš anksto buvo pranešta apie visas atitinkamas 
siuntas.
RIBOTAS VIDAUS AUDITO VAIDMUO 
NACIONALINĖSE KONTROLĖS SISTEMOSE
62.  Trijose iš keturių aplankytų valstybių narių be MVT inspektorių 
vidaus kontrolės funkcija buvo organizuota netinkamai ir ne -
veikė pagal galiojančius ES teisės aktus (pavyzdžiui, Reglamen -
tą (EB) Nr. 882/2004) arba atitinkamus ISO standartus36 (pavyz -
džiui, audito planas, užduočių aprašymas, kokybės kontrolės 
priemonės, organizuotos tolesnės priemonės, už priežiūrą at -
sakingas audito komitetas). Be to, Komisija paskelbė gaires37 
dėl nacionalinių vidaus auditų, atitinkančių pirmiau minėtus 
standar tus, tačiau jos neprivalomos ir netink amai taikomos. 
Dviejose iš keturių minėtų valstybių narių nėra laikomasi vi -
daus auditorių nepriklausomumo principo, kadangi jie nebuvo 
tiesiogiai pavaldūs kompetentingos nacionalinės institucijos 
aukščiausiajai hierarchijai.36 ISO 19011: 2002 m. „Kokybės 
ir (arba) aplinkos vadybos 
sistemų audito rekomendacijos” , 
Tarptautinė standartizacijos 
organizacija, 2002 m. spalio 1 d.; 
ISO 9000: 2000 m. „Kokybės 
vadybos sistemos – pagrindai 
ir žodynas” , Tarptautinė 
standartizacijos organizacija, 
2000 m. gruodžio mėn.
37 2006 m. rugsėjo 29 d. Komisijos 
sprendimas 2006/677/EB, kuriame 
išdėstomos gairės, nustatančios 
audito atlikimo pagal Europos 
Parlamento ir Tarybos reglamentą 
(EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios 
kontrolės, kuri atliekama siekiant 
užtikrinti, kad būtų įvertinama, 
ar laikomasi pašarus ir maistą 
reglamentuojančių teisės aktų, 
gyvūnų sveikatos ir gerovės 
taisyklių, kriterijus (OL L 278, 
2006 10 10, p. 15).
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų37
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų63.  Valstybių narių vidaus audito procedūrose nustatyti trūkumai:
a) planavimas remiantis neoficialia rizikos analize (Ispanija, 
Rumunija), neatsižvelgiant į PKP darbo krūvį (Rumunija) ar 
nuolankiai laikantis penkerių metų ciklo (Lietuva);
b) auditų metu nebuvo atsižvelgta į MANCP tikslus arba buvo 
labiau atsiž velgiama į įrenginių, o ne į iš tiesų vykdomų 
kontrolės procedūrų atitiktį;
c) patikras atliko vienas inspektorius, kuris galėjo turėti ne -
pakankamą kompetenciją atlikti mėsos impor to veterina -
rines patikras;
d) kontrolės atask aitos, kurios savo struktūra ir turiniu ne -
atitinka visuotinai priimtos praktikos, visų pirma dėl trū -
kumų aprašymo ir būtinų taisomųjų priemonių prioritetų 
nustatymo.
64.  Jei šiuo metu MV T taikomi audito metodai ir technikos būtų 
suderinti su impor to patikras atliekančių valstybės narės ins -
titucijų vidaus auditais, MV T galėtų atsiž velgti į šių auditų 
rezultatus, pritaikyti savo vizitų dažnumą ir (arba) labiau atsi -
žvelgti į silpnąsias kontrolės grandinės jungtis, siekiant geriau 
prisidėti prie kontrolės procedūros tobulinimo.
BŪTINA NUSTATYTI VEIKLOS RODIKLIUS, SKIRTUS 
VYKDYTI „HIGIENOS TEISĖS AKTŲ PAKETO“ TIKSLŲ 
PAŽANGOS STEBĖ JIMĄ
65.  Priešingai tam, kas buvo nurodyta Baltojoje knygoje38, Komi -
sija vis dar nenustatė nacionalinių kontrolės sistemų veiklos 
rodik lių. Trečiosios šalies ekspor tuotojų į ES atveju taip pat 
nebuvo oficialiai patvir tinti veik los rodik liai, susiję su pati -
k romis, atliek amomis visuose gamybos grandinės etapuose 
iki ekspor to.38 Vienas Baltosios knygos 
6 skyriuje (91 dalyje) nurodytų 
tikslų yra šis: „Taigi yra akivaizdus 
Bendrijos nacionalinių kontrolės 
sistemų poreikis [...]. Ši Bendrijos 
sistema turėtų apimti [...] Bendrijos 
kontrolės gaires. Jose turėtų 
būti nustatyti Bendrijos veiklos 
rodikliai“ .
38
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformųREMIANTIS RIZIKOS ANALIZE, BŪTINA GERIAU 
ATSIRINKTI PKP IR SIUNTAS
66.  Komisijos sprendimo 2001/881/EB, iš dalies pakeisto 2005 m. 
s a u s i o  3  d.  K o m i s i j o s  s p re n d i m u  2 0 0 5 / 1 3 / E B,  2  s t r a i p s n i o 
3 dalyje39 nurodyta, kad „Komisijos veterinarijos eksper tų pa -
tik rinimai grindžiami visų tink amų faktorių įver tinimu, k aip 
nurodyta 4 pastraipoje, šių faktorių potencialiu pavojumi ir 
įtaka Bendrijos teritorijoje esančių gyvūnų ir visuomenės svei -
katai“, o 4 dalyje: „planuodama Komisijos maisto ir veterinari -
jos tarnybos patikrinimus Komisija nustato paskir ties vietą ir 
prioritetus dažnumų atž vilgiu, atsiž velgdama į ankstesniųjų 
bet k ur ioje valst ybėje narėje įv ykdytų patik r inimų istor inę 
raidą, pagal TR ACES sistemą surinktus duomenis, valst ybės 
narės pateiktą informaciją pagal Komisijos reglamentą (EB) 
Nr. 745/2004 ir tokius parametrus:
 ο bet kurios valst ybės narės vidaus prek ybos modelio kie -
k ybines ir kok ybines charak teristikas, įskaitant gy vūnų 
rūšis ir veisles arba atitinkamus produk tus ir jų kilmės 
šalį;
 ο svarbią informaciją , susijusią su galimu nelegaliu 
impor tu ir potencialiu ligų išplatinimo pavojumi;
 ο informaciją , gaunamą iš skubių pranešimų perdavimo 
sistemos;
 ο kita svarbią informaciją“.
67.  Nepaisant savo ribotų išteklių Komisijos MV T turi gerą eksper -
tų grupę ir kartu su nacionalinėmis atsakingomis institucijomis 
atlieka svarbų vaidmenį išlaikant būtiną kontrolės įtampą, sie -
kiant užtikrinti visos ES PKP atliekamų patikrų kokybę. Iš esmės 
MV T priėmė tinkamus standar tus, išsamias gaires ir procedū -
ras, skir tas darbo planavimui, atlikimui, ataskaitų teikimui ir 
tolesnėms priemonėms. MVT patikros atliekamos organizuotai, 
pagal patvir tintas taisykles. Tačiau jos vis dar gali būti tobu -
linamos, visų pirma formalios rizikos analizės, kuri atliekama 
siekiant nustatyti metinį audito darbo planą, srityje pirmenybę 
teikiant atsiž velgimo į ankstesnes pastabas vizitams.39 Komisijos sprendimas 
2001/881/EB (OL L 326, 2001 12 11, 
p. 44) buvo panaikintas Komisijos 
sprendimu 2009/821/EB (OL L 296, 
2009 11 12, p. 1), tačiau 3 dalyje 
pateikti principai vis dar yra svarbūs 
rizikos analizei.
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų39
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų68.  Tam, kad būtų laikomasi teisinių reikalavimų, kasmetinis MV T 
tikrinimo darbas turi būti planuojamas atsiž velgiant į skaidrų 
rizikos modelį. MV T parengė modelį Excel  programoje. Šio mo -
delio rezultatas – rizikos lygio (žalia/oranžinė/raudona) nusta -
tymas kiekvienai valstybei narei.
69.  Yra tam tikro nuoseklumo tarp naudojamų rizikos kriterijų ir 
MV T vizitų atask aitoms naudojamo modelio. Dėl įvairių k ri -
terijų svarbos, MV T pabrėžė, kad kriterijų sudedamųjų dalių, 
taikomų k iek vienam pagr indinių k r iter ijų, sk aičius suteik ia 
daugiau svorio kai kuriems kriterijams daugiau už kitus.
70.  Tačiau nėra aišku, kodėl buvo pasirinkti MV T40 priimti kriteri -
jai, nors nebuvo atsiž velgta į prek ybos apimtį bei TRACES ir 
RASFF pateiktą informaciją, į kurias būtina atsiž velgti pagal 
atitink amą MV T standar tinės veik los procedūrą. Be to, nėra 
aiškus k iekvienam k riterijui sk iriamas svarbumas ir nėra aiš -
kios taisyklės, kaip valstybei narei nustatyti svarbumą raudo -
na, oranžine arba žalia spalvomis, atsiž velgiant į specialius 
kriterijus planavimo lentelėje.
71.  MV T patikrų planavimas pateikiamas valstybėms narėms, ku -
rių prašoma pateikti pastabas. Tačiau iki šiol buvo gautos vos 
kelios pastabos.
72.  Tokiu būdu patvirtintas rizikos vertinimo modelis, skirtas kie -
k vienais metais nustatyti MV T atliek amų patik rų valstybėse 
narėse prioritetus, neapima svarbios ir teisiškai reikalaujamos 
informacijos, palengvinančios atlikti nustatytus prioritetus pa -
grindžiančią kiekybinę analizę. Atitinkama naudojamų kriterijų 
ir jų sudedamųjų dalių svarba taip pat nėra pakankamai aiški 
ir iki galo pagrįsta. Todėl patvirtintas modelis turi mažai reikš -
mės skaidriu būdu aiškinant ar pateikiant MVT atliktos analizės 
rezultatus.40 Standartinė veiklos procedūra 
PL-SOP01: SANCO vizitų programos 
planavimas. 4.4 dalis Prioritetų 
nustatymas.
40
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų73.  Audito metu taip pat buvo nustatyta, k ad reikėtų dar labiau 
formalizuoti pasirinkimą patikrų valstybėje narėje planavimo 
metu (pavyzdžiui, atsiž velgti į atrinktus PKP, šaldymo saugy -
k las, siuntų tipą, vidaus kontrolės trūkumus) ir rizikos anali -
zės vaidmenį procese (tokius veiksnius, kaip paskutinio vizito 
metu nustatyti faktai, gautų siuntų tipas ir nustatytos į TRA -
CES įrašytos anomalijos). Atsižvelgdami į savo asmeninę patirtį 
MV T inspektoriai iš esmės atsiž velgia į šiuos veiksnius. Tačiau 
turėtų būti nustatyta labiau struktūruota planavimo procedū -
ra, formaliai pagrindžianti atitink amus priimtus sprendimus. 
Tai padėtų atlikti veiksmingą patikrų išorės kokybės kontrolę 
ir sumažinti su darbuotojų kaita susijusius sunkumus.
PASIK ARTOJANČIOS REKOMENDACIJOS  
PO KELIŲ VIZITŲ
74.  Audito metu buvo patikrintos viena po kitos MVT atliktų patikrų 
ataskaitos, skir tos trims iš septynių aplankytų valstybių narių: 
Graikijai (2007–2009 m.), Ispanijai (2002–2008 m.) ir Jungtinei 
Karalystei (2001 –2009 m.). Atask aitose minimi trūkumai k ar -
tojasi labai dažnai ir iš esmės yra susiję su įrenginiais, įranga ir 
įdiegtomis procedūromis. Iš tiesų MV T ataskaitose ketverius ar 
penkerius metus dažnai buvo kar tojamos tos pačios pastabos, 
susijusios su situacija, kuri vis dar nėra ištaisyta.
MVT patikros atliekamos organizuotai,  
atsižvelgiant į patvirtintas taisykles.
© Europos Komisija
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų41
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų75.  Kadangi MVT paprastai atsižvelgia į savo nustatytus faktus, įro -
dymai patvirtina, kad valstybės narės laiku ir veiksmingai neiš -
taiso nustatytų trūkumų. Tai rodo, kad šiame etape DG SANCO 
negali užtikrinti, kad būtų atlikti būtini ištaisymai, nepaisant 
beveik kasmetinių patikrinimų (pavyzdžiu, vėlai įdiegtas ste -
bėjimo planas, netinkama kai kurių PKP infrastruktūra, vėlavi -
mai taikant rinkliavų normas, siuntų identifikavimo sistemos 
trūkumai, neišsamūs įrašai TRACES ir pan.).
VETERINARINIŲ PATIKRŲ SISTEMOS 
KOORDINAVIMAS IR VERTINIMAS
76.  Komisija turi teisę koordinuoti valstybių narių vykdomus veiks -
mus, jei ji turi įrodymų, kad ši veikla gali prieštarauti pašarus 
ir maistą reglamentuojantiems teisės aktams.
BŪTINI VALSTYBIŲ NARIŲ VETERINARINIŲ PATIKRŲ 
SISTEMŲ KOORDINAVIMO PATOBULINIMAI
77.  Atsiž velgdama į Reglamento (EB) Nr. 882/2004 IV antraštinę 
dalį Komisija įgyvendino kelias iniciatyvas, skir tas pagreitinti 
PKP v ykdomų patik rų suderinimą. Šių iniciaty vų pav yzdžiai: 
mokymo programa „Geresnis mokymas rūpinantis maisto sau -
ga“ ( Better Training for Safer Food ), sk ir ta kelių valstybių na -
rių PKP pareigūnams, nacionalinių eksper tų dalyvavimas MV T 
auditor ių grupėse auditų vietoje metu, gair ių dėl k ai k ur ių 
higienos teisės aktų nuostatų taikymo ir k itų impor to gairių 
parengimas.
42
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų41 OL L 306, 2001 11 23, p. 28. 78.  Tačiau audito metu apie 49 Bendrijos PKP (iš maždaug 300) 
MV T vis dar nebuvo patik rinusi po Sprendimo 2001/812/EB, 
nustatančio pasienio kontrolės postų, atsak ingų už produk -
tų, iš trečiųjų šalių įvežamų į Bendriją, veterinarines patikras, 
patvir tinimo reikalavimus, patvir tinimo41. Tuo tarpu MV T pa -
tikros yra ypatingas Komisijos instrumentas, skir tas patikrinti 
ES teisės aktų įgy vendinimą, įsitik inant, k ad geroji praktik a 
įgyvendinama visuose ES PKP ir kad nacionalinės institucijos 
laiku imasi būtinų taisomųjų priemonių.
79.  Audito metu taip pat buvo nustatyta, kad kai kurios pagrindi -
nės „gairės“ vis dar yra rengiamos ar atnaujinamos. Tai yra gai -
rių, susijusių su taisyklėmis, kuriomis įgyvendinama 2002  m. 
gruodžio 16 d. Tar ybos direktyva 2002/99/EB, nustatanti gy -
vūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias žmonėms skir tų 
gyvūninės kilmės produktų gamybą, perdirbimą, paskirstymą 
ir impor tą, atveju.
80.  Audito metu buvo nustatyta, kad sugriežtintos patikros įvai -
riose valstybėse narėse atliekamos skir tingai (žr. 1 langelį ).
81.  Audito metu taip pat buvo paž ymėtas faktas, k ad maisto ir 
veterinarijos srityje taikomų teisės aktų atnaujinimas ženkliai 
padidina visų administracijos dalyvių darbo krūvį. Teisės aktai 
yra dažnai atnaujinami, iš dalies pakeičiami ir papildomi (pa -
vyzdžiui, SFS susitarimai, patvir tintos įstaigos ar patvir tintų 
PKP sąrašas). Siekdama turėti naujausią informaciją bei išsamų 
taikomų teisės aktų rinkinį MVT pati atlieka vidinį atnaujinimą. 
Tokiu būdu vienas MV T už PKP patikras atsakingos grupės na -
r ys yra įpareigotas tikrinti Oficialųjį leidinį ir savo kolegoms 
pranešti apie pakeitimus. Anot MV T ši procedūra yra būtina, 
k adangi daugiau nėra jok io k ito šaltinio, kuriame būtų gali -
ma rasti konsoliduotus ir išsamius teisės aktų rinkinius. Šiuo 
metu teisės aktus galima rasti DG SANCO ir EUR-Lex interneto 
svetainėse. Tačiau nė vienas šių šaltinių nesuteik ia var toto -
jui patogaus būdo lengvai gauti išsamią informaciją, kadangi 
juose nėra pateikiamos reguliariai konsoliduojamos redakcijos 
(pavyzdžiui, SFS susitarimai). 
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų43
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų82.  Nors už importą atsakinga MVT grupė skiria šią užduotį vienam 
iš šešių narių, o dauguma valstybių narių yra nustačiusios savo 
sistemą arba naudoja prekyboje taikomą sistemą, kuri yra mo -
kama, būtų naudinga, jei šią informaciją Komisija centralizuotu 
būdu pateiktų konsoliduotai ir išsamiai. Jei Komisija pateiktų 
šią priemonę, 27 valstybės narės, MV T ir kitos Komisijos tarny -
bos galėtų išvengti savo pačių sistemos rengimo ir priežiūros, 
o tai sumažintų informacijos atnaujinimo trūkumų ir vėlavimų 
riziką.
83.  Komisija nepalengvino valst ybių narių su impor tu susijusių 
nacionalinių planų (MANCP) rengimo ir (arba) atnaujinimo. At -
liekant auditą visos valstybės narės turėjo MANCP ir buvo nu -
siuntusios pirmąją metinę ataskaitą MV T, kuri turi atlikti gautų 
dokumentų (planų ir metinių ataskaitų) analizę. Atsiž velgiant 
į trejų metų „bendrųjų auditų“ programą, audituotos valstybės 
narės turi gauti pirmąjį nustatytų faktų rinkinį. Tačiau nė viena 
Audito Rūmų audito metu aplankytų valstybių narių nebuvo 
gavusi nuomonės apie MANCP ar jų pirmąją metinę ataskaitą. 
Taip pat raštu nebuvo nusiųstos rekomendacijos dėl veiksmų 
plano parengimo.
GRIEŽTESNIŲ ES STANDARTŲ POVEIKIS ES 
GAMINTOJŲ KONKURENCINGUMUI
84.  Audito metu pabrėžta, kad kai kurie standartai (iš esmės susiję 
su gy vūnų gerove), k ur ių pr ivalo laik ytis su mėsos produk -
cija susiję ES ūk inink ai ir operator iai, ir k ur ie papildo PPO 
patvir tintus tarptautinius sanitarijos standar tus, negali būti 
privalomi impor tuotos mėsos gamintojams. Bet kokie impor -
to apribojimai dėl sanitarinių priežasčių privalo būti pagrįsti 
moksliniais įrodymais. 
44
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų
 Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų85.  Informacija apie šių standar tų sąnaudas ir naudą yra neišsa -
mi. Kai kurie tyrimai ir dalinė informacija apie sąnaudas (pa -
v yzdžiui, atsek amumo atveju) buvo pateikti 2005 ir 2006 m. 
DG RTD studijoje apie kompleksinę paramą. Taip pat informa -
cija buvo pateikta 2008 m. Žaliojoje k nygoje dėl žemės ūk io 
produktų kokybės42 ir iš esmės buvo susijusi žemės ūkio pre -
kybos standartais (ženklinimu). Sanitarinės priemonės taip pat 
buvo aptartos DG SANCO Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos 
nuolatiniame komitete ( SCoFCAH ) bei šalių atstovai, kurie pa -
dengia papildomas išlaidas, atsiradusias priėmus teisės aktus 
(pavyzdžiui, gamintojai ir perdirbėjai) turi galimybę pareikš -
ti savo susirūpinimą konsultaciniuose komitetuose, įskaitant 
Maisto grandinės ir gyvūnų bei augalų sveik atos konsultaci -
nę grupę43. Pastaraisiais metais profesionalių suinteresuotųjų 
šalių konsultacijos pagerėjo. Su tuo taip pat sutinka inter viu 
metu apklaustos organizacijos, sudarančios pagrindinę maisto 
ir pašarų grandį, t. y. gamintojai, importuotojai, pramonininkai 
ir vartotojai. Tačiau jie mano, kad Komisijos tarnybų grįžtamoji 
informacija vis dar yra nepakankama. 
86.  Audito metu buvo nustat yta, k ad Komisija šiuo metu neturi 
pak ank amai išsamios ir patik imos studijos, k ad būtų galima 
palyginti ES ūk inink ams ir operator iams pr ivalomų patik rų 
sąnaudas ir naudą su mėsos impor to sąnaudomis, visų pirma 
tuomet, k ai būtina atsiž velgti į k itas ES ūk inink ams sk ir tas 
v i e š ą s i a s  d o t a c i j a s.  Ta r y b a  p a ra gi n o  K o m i s i j ą4 4 i k i  2 0 1 0  m . 
pabaigos Tar ybai ir Parlamentui pateikti ataskaitą dėl maisto 
sanitarinių ir fitosanitarinių impor to patik rų veiksmingumo 
ir nuoseklumo. Parlamentas taip pat užsakė atlikti studiją dėl 
„sąnaudų, siek iant laikytis ES teisės aktų aplinkos apsaugos, 
gyvūnų gerovės ir maisto saugos srityje“. Jos rezultatai galėtų 
padėti ištaisyti atitinkamos Komisijos tarnybų turimos infor -
macijos trūkumus.42 COM(2008) 641 galutinis, 
2008 10 15.
43 Komitetą sudaro įvairių 
asociacijų atstovai. Įsteigtas 
2004 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos 
sprendimu 2004/613/EB (OL L 275, 
2004 8 25, p. 17).
44 2008 12 16 Tarybos išvados 
(4.2 skirsnis), 17169/08 ADD 1.
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų
45
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų87.  Komisijos vykdoma teisinės sistemos, reglamentuojančios mė -
sos impor to veterinarines patik ras, inicijuotos 2000 m. Bal -
tąja k nyga ir galiausiai priimtos 2004 m. pat vir tinus „higie -
nos paketą“, peržiūra ir patvir tinimas buvo atidėti ir ji vis dar 
turi būti papildyta keliais svarbiais aspektais. Vis dar trūksta 
patik rų prieš ekspor tą ir veterinarinių susitarimų įver tinimo 
rodik lių (17–29 dalys). Sumažintiems privalomų impor to pa -
tikrų lygiams buvo pritar ta lygiaver tiškumo susitarimuose su 
trečiosiomis šalimis, kurie nėra pakankamai dokumentuoti, bei 
nebuvo išvengta kai kurių valstybių narių ekspor to diskrimi -
nacijos (30–32 dalys).
88.  Dvi informacinės sistemos ( TRACES ir RASFF), kuriomis grin -
džiamos ES mėsos impor to veterinarinės patikros, yra plačiai 
naudojamos, tačiau turėtų būti patobulintos. K ai kurių vals -
t ybių nar ių PKP į TR ACES vis dar neįveda infor macijos apie 
mėsos importą ir vis dar nėra nustatytos sąsajos su muitinėmis 
ar kitomis nacionalinėmis duomenų bazėmis. RASFF neužtikri -
na, k ad būtų teik iami atitink ami perspėjimai ir k ad kuo sku -
biau visoje ES būtų taikomos būtinos prevencinės priemonės 
(34–45 dalys).
89.  Iš esmės pasitelkdama savo MV T Komisija reguliariai atliek a 
patikras valstybėse narėse. Tačiau anot MV T (su jos ataskaito -
mis galima susipažinti atitink amoje svetainėje su nacionali -
nių institucijų atsakymais) nustatytų trūkumų valstybės narės 
dažnai nebūdavo ištaisiusios net praėjus daugiau nei dvejiems 
metams (47–83 dalys). Audito metu buvo nustatyta, kad vis dar 
yra galimybių patobulinimams.IŠVADOS IR  
REKOMENDACIJOS
46
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų90.  Atsiž velgiant į Komisijos priežiūros ir koordinavimo kompe -
tenciją, rekomenduojama, kad ji imtųsi atitinkamų priemonių:
 ο stengiantis už tikrinti, kad visos valst ybės narės turėtų 
tas pačias teises ek spor tui į trečiąsias šalis, su kuriomis 
ES yra sudariusi veterinarinius susitarimus;
 ο dar labiau patobulinti higienos ak tų paketo įgy vendini -
mui skir tą reguliavimo sistemą ir ją pateikiant konsoli -
duotu, var totojams patraukliu būdu;
 ο dar labiau patobulinant TRACES ir RASFF informacines sis -
temas, kad jose laiku būtų pateik ti visi būtini duomenys, 
o perspėjimai būtų nedelsiant pateikiami visose daly vau -
jančiose šalyse ir šios į juos vienodai atsiž velgtų;
 ο parengiant nacionalinių stebėjimo ir kontrolės planų 
gaires, skir tas įgy vendinti bendrą ES veterinarinių pati -
krų strategiją , su suderintomis rinkliavomis ir veik smin -
gais PKP, tikrinamais taikant atitinkamas vidaus kontro -
lės priemones;
 ο parengiant bendrus rodiklius, skir tus įver tinti, ar buvo 
įgy vendintas „higienos paketas“ ir ar jis padėjo pasiek ti 
atitinkamų ES tik slų;
 ο dar labiau gerinant MV T audito darbo planavimo rizikos 
analizei naudojamų rizikos ver tinimo modelių tipą ir 
skaidrumą ;
 ο įgy vendinant atitinkamas iniciat y vas, jei būtina teisinius 
ir teisminius veik smus, kad pagerėtų dabar tinė padėtis, 
kai dažnai kelis metus netaikomos taisomosios priemo -
nės, susijusios su valst ybių narių institucijoms pateik to -
mis rekomendacijomis ir pasikar tojančiais nustat y tais 
fak tais;
 ο suderinant valst ybių narių taisykles dėl skubių sanitarinių 
pranešimų ir atitinkamų sugriež tintų patikrų v ykdymo.
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų47
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų91.  ES mėsos gamybos konkurencingumui įtakos gali turėti pir -
miau minėti gyvūnų gerovės standar tai, viršijantys PPO pa -
tvirtintus tarptautinius sanitarijos standartus. Komisija turėtų 
atlikti šių specialių taisyk lių poveik io ES gamintojų konku -
rencingumui ver tinimą. Todėl Tar yba paragino Komisiją ik i 
2010  m. pabaigos pateikti atask aitą dėl impor to veterinari -
nių patikrų. Be to, iki 2010 m. pabaigos taip turėtų pasirodyti 
vienos Europos Parlamento užsakytos studijos rezultatai. Joje 
galėtų būti pateikta informacija apie pirmiau minėtų priemo -
nių poveikį (84–86 dalys).
Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario 
Michel CRETIN, 2010 m. lapkričio 17 d. Liuksemburge įvykusiame 
posėdyje.
Audito Rūmų vardu
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Pirmininkas
48
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų
 Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformųSANTRAUKA
IV. 
M a i s t o  p r o d u k t ų  s r i č i a i  s k i r t i  b e n d r i e j i 
teisės aktai ir higienos paketas, įsk aitant 
R e g l a m e n t ą  ( E B )  N r.  8 8 2 / 2 0 0 4 ,  p a re n g t i 
atitink amai 2002 ir 2004 m. I mtasi atitin -
k a m ų  p r i e m o n i ų  s i e k i a n t  u ž t i k r i n t i ,  k a d 
v ė l u o j a n t  į g y v e n d i n t i  p r i e m o n e s  p a g a l 
higienos paketą higienos apsaugos lygis 
nesumažėtų.
Tr e č i o s i o m s  š a l i m s  p a g a l  v e t e r i n a r i n i u s 
s u s i t a r i m u s  t a i k o m ų  f i z i n i ų  p at i k r ų  d a ž -
numas sumažintas dėl centrinių institucijų 
veiklos kontroliuojant konkrečias į ES eks -
por tuojamas prekes rezultatų patikimumo.
V.
I n f o r m a c i n ė s  s i s t e m o s  R A S F F  ( S k u b a u s 
į s p ė j i m o  a p i e  m a i s t o  i r  p a š a r ų  k e l i a m ą 
pavojų sistema, angl. Rapid Aler t System for 
Feed and Food ) ir TRACES (Prekybos kontro -
lės ir eksper tizių sistema, angl. Trade Con -
trol and Exper t System ) skir tos informacijos 
sk laidai užtik r inti, k ai atliek ant maisto ir 
pašarų patikras ES rinkoje nustatoma neati -
tikimų. Jomis taip pat suteikiama galimybė 
stebėti prekių impor tą į ES ir ES vidaus pre -
kybą gyvais gyvūnais. TRACES yra palyginti 
nauja sistema, kuri tebeplėtojama.
TRACES yra labai didelio užmojo iniciatyva 
ir valstybėse narėse ( VN) vienodai prisitai -
k a n t  p r i e  j o s  re i k a l av i m ų  n e i š ve n gi a m a i 
yra vėlavimų. Komisija jau ėmėsi veiksmų 
siekdama paskatinti valstybes nares tinka -
mai naudoti TRACES.VI.
Į  š i a s  r e k o m e n d a c i j a s  b u s  a t s i ž v e l g t a 
K o m i s i j a i  tę s i a nt  d a r b ą ,  k u r i u o  s i e k i a m a 
užtik r inti, k ad impor to kontrolė tebeati -
tiktų paskir tį.
Antroji įtrauka
K o m i s i j a  s u t i n k a  d a r  l a b i a u  p a t o b u l i n t i 
TRACES ir RASFF bei jų funkcionalumą. Iš 
esmės šis darbas jau atliekamas.
Trečioji įtrauka
Pagal galiojančius teisės aktus Komisijai 
nesuteikiama teisinių galių tai atlikti. Tokio 
p a s i ū l y m o  į g y v e n d i n a m u m o  g a l i m y b ė s 
galėtų būti išnagrinėtos.
Ketvirtoji įtrauka
M V T  i r  Sve i k a to s  i r  v a r to to j ų  re i k a l ų  G D 
politikos direktoratų personalas turi sude -
r i n t i  k r i t e r i j u s ,  į  k u r i u o s  a t s i ž v e l g i a m a 
nustatant galimus vizitų prioritetus, ir įro -
dyti, kad nustatant prioritetus šie kriterijai 
nuosekliai taikyti, bei patvir tinti tai doku -
mentais. Prireikus atlikti kok ius nors pro -
gra m o s  p a k e i t i m u s,  t a i  u ž t i k r i n s  d i d e s n į 
p a s i r i n k i m ų  s k a i d r u m ą .  Ta č i a u  t a i k o m a s 
požiūris ir tebebus kokybinis, o ne kiekybi -
nis. Praeityje sukur tas „kiekybinis modelis“, 
bet nustatyta, kad jis labai sudėtingas, o jo 
rezultatai ne ką geresni nei šiuo metu tai -
komo kokybinio metodo (net ir tuo atveju, 
jeigu nagr inėjami k iek ybiniai duomenys, 
kaip antai prekybos duomenys).KOMISIJOS  
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų4949
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformųĮVADAS
2.
Nė viena iš minėtų krizių nekilo dėl impor -
tuojamos mėsos ar mėsos produktų.
M a i s t o  p r o d u k t ų  s r i č i a i  s k i r t i  b e n d r i e j i 
teisės aktai ir higienos paketas, įsk aitant 
R e g l a m e n t ą  ( E B )  N r.  8 8 2 / 2 0 0 4 ,  s u k u r t i 
atitink amai 2002 ir 2004 m. I mtasi atitin -
k a m ų  p r i e m o n i ų  s i e k i a n t  u ž t i k r i n t i ,  k a d 
v ė l u o j a n t  į g y v e n d i n t i  p r i e m o n e s  p a g a l 
higienos paketą higienos apsaugos lygis 
nesumažėtų.
5.
Teisėtas mėsos ir mėsos produktų (ar net 
gyvūninės kilmės maisto produktų) impor -
tas nėra svarbus šių ligų protrūkių šaltinis.
9.
Nustatant lygiavertiškumą veterinariniuose 
susitarimuose atsiž velgiama į teisės aktus 
ir standar tus ir neatsiž velgiama į kontrolės 
sistemos rezultatus, nebent būtų nurodyta 
kitaip.
AUDITO APIMTIS IR METODAS
12.
M ėsos impor to veter inar inių patik rų tei -
sinis pagr indas tebėra Tar ybos direkt y va 
97/78/EB, kuri tebegalioja (k aip ir ją įgy -
vendinantys sprendimai).PASTABOS
17.
Komisija jau pradėjo impor tą reglamentuo -
jančių teisės aktų supaprastinimą ir taip 
pat planuoja peržiūrėti tokius teisės aktus, 
be kita ko, atsižvelgdama į galimybę nusta -
tyti patogesnius naudotojams ir vienodes -
nius norminius reik alavimus. O visa susi -
jusi infor macija, t. y. impor to garantijos, 
ser tifik atai ir įgaliotųjų trečiųjų šalių bei 
patvir tintų įstaigų sąrašai, skelbiama TRA -
CES sistemoje, kad valstybių narių kontro -
lieriai pasienio kontrolės punktuose (PKP) 
žinotų, kokias patikras reikia atlikti. Ūkinės 
veik los v ykdytojai taip pat gali naudotis 
s i s te m a ,  t.  y.  s u s i p a ž i nt i  s u  s e r t i f i k at a i s, 
p a t v i r t i n t ų  į s t a i g ų  s ą r a š u  i r  k o n k r e č i u s 
re i k a l av i m u s  re g l a m e n t u o j a n č i a i s  te i s ė s 
aktais. Konsoliduotas ES teisės aktų redak -
cijas galima rasti CELEX duomenų bazėje, 
kuri prieinama plačiajai visuomenei.
R engiamas sugr iežtintų patik rų vadovas, 
k u r i a m e,  b e  k i t a  k o,  n u m a to m a s  T R AC E S 
n a u d o j i m a s  s i e k i a n t  u ž t i k r i n t i  b e n d r ą 
s u gr i e ž t i nt ų  p at i k r ų  t a i k y m ą  i r  d e r i n i m ą 
visose valstybėse narėse.
1 langelis. Neaiškūs sugriežtintų patikrų 
teisės aktai
P r a š o m e  ž i ū r ė t i  a t s a k y m ą  į  p i r m e s n ę 
pastabą.KOMISIJOS  
ATSAKYMAI
50
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų18.
K o m i s i j a  v i s a d a  s te n gi a s i  u ž t i k r i n t i ,  k a d 
būtų kuo mažiau vėluojama atlikti impor to 
re i k a l av i m ų  k e i t i m u s  a t s i ž ve l g i a n t  į  a t i -
t i n k a m u s  r e i k a l a v i m ų  p o k y č i u s  p a č i o j e 
ES. Kol bus atlikti tok ie pakeitimai, tebe -
galioja esami reik alavimai, kurie gali būti 
griežtesni. Be k ita ko, šiuo tikslu priimta 
2 0 0 4   m .  b a l a n d ž i o  2 1  d .  E u r o p o s  Pa r l a -
mento ir Tar ybos direktyva 2004/41/EB.
19.
Š i e  vė l av i m a i  n e t u rė j o  p ove i k i o,  k a l b a nt 
apie riziką sveikatai, susijusią su impor tuo -
jama mėsa ir mėsos produktais.
20.
Komisija ėmėsi veiksmų šios išlygos atž vil -
giu ir užtik rino, k ad tarp higienos paketo 
ir tam tikrų jį įgyvendinančių nuostatų įsi -
galiojimo nebūtų jokio teisinio vakuumo.
21.
Remdamasi savo vizitų programoje nusta -
tytais prioritetais, MV T atliek a reguliarias 
patik ras trečiosiose šalyse, ekspor tuojan -
č i o s e  į  E S  d i d e l i u s  m ė s o s  i r  m ė s o s  p r o -
duktų kiekius.
Pa g a l  R e g l a m e nt ą  ( E B )  N r.  8 8 2 / 2 0 0 4  t re -
čiųjų šalių tik reik alaujama pateikti Komi -
sijai informaciją apie kontrolės sistemą, jų 
taikomą k iek vienos rūšies produktui, kurį 
k e t i n a m a  e k s p o r t u o t i  į  E S .  Ta i g i  t o k i o s 
bendro trečiųjų šalių kompetentingų ins -
titucijų atliek amų patikrų organizavimo ir 
atlikimo gairės nėra būtinos ar reikalauja -
mos pagal ES teisės aktus.24.
Vė l av i m a i  b u vo  k u o  m a ž i a u s i  i r  n e t u rė j o 
poveik io, k albant apie rizik ą žmonių svei -
k atai, susijusią su impor tuojama mėsa ir 
mėsos produktais, ir tarp higienos paketo 
ir tam tikrų jį įgyvendinančių nuostatų įsi -
galiojimo nebuvo jokio teisinio vakuumo.
P r i e m o n ė s ,  k u r i o s  į s i g a l i o j o  p o  a š t u o -
n i ų  m ė n e s i ų,  s u s i j u s i o s  s u  tę s i a m u  s u s i -
t a r i m o  į g y ve n d i n i m u  i r  n u o ro d ų  į  te i s ė s 
aktus atnaujinimu. Patik rų lygis sumažin -
tas pagal pirminių der ybų dėl susitarimo 
1996–1997 m. rezultatus ir tai nėra susiję 
su higienos paketu.
25.
Patik ros prieš ekspor tą ES teisės aktuose, 
r e g l a m e n t u o j a n č i u o s e  m ė s o s  i r  m ė s o s 
p ro d u k t ų  i m p o r t ą ,  n ė r a  p r i v a l o m o s,  n e s 
n u s t a t y t i  k e t u r i  k o n t ro l ė s  l yg m e ny s.  Ta i 
y r a :  š a l i e s  p a t v i r t i n i m a s ,  š a l i e s  į t r a u k i -
mas į šalių, pateik usių lik učių pr iežiūros 
planą, sąrašą, įstaigų sąrašo sudar ymas ir 
suderintas sveik atos ser tifik atas, kuriame 
nustatytos gyvūnų ir visuomenės sveikatos 
sąlygos. Šie lygiai prik lauso nuo trečiųjų 
šalių kompetentingų institucijų į ES eks -
por tuojamoms prekėms taikomos kontro -
lės sistemos.
M V T  a t l i e k a n t  p a t i k r i n i m u s  v i s a d a  t i k r i -
n a m a s  t r e č i o s i o s  š a l i e s  k o n t r o l ė s  s i s t e -
mos gebėjimas naudoti tik ES patvir tintus 
m ė s o s  i r  m ė s o s  p r o d u k t ų  š a l t i n i u s .  Ta i , 
b e  k i t a  k o,  a p i m a  i r  r e i k a l a v i m u s  d ė l  j ų 
impor to.KOMISIJOS  
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų5151
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų26.
B e n d r a  n u o m o n e ,  g y v ū n ų  s v e i k a t o s  i r 
h i g i e n o s  p a d ė t i s  N a u j o j o j e  Z e l a n d i -
j o j e  y ra  v i e n a  i š  g e r i a u s i ų  p a s a u l y j e.  Vi s 
d ė l to  k i t a m e  ve te r i n a r i n i o  s u s i t a r i m o  s u 
N a u j ą j a  Z e l a n d i j a  p a k e i t i m e  b u s  p a a i š -
k inta ( VIII  priede), k ad impor tui iš Naujo -
s i o s  Ze l a n d i j o s  b ū t i n o s  1 0 0  %  t a p at u m o 
patikros.
27.
Lygiaver tiškumo nustatymo procesas tarp -
t a u t i n ė s e  o r g a n i z a c i j o s e  ( P P O  i r  C o d e x ) 
nėra pagrįstas rodiklių naudojimu.
T i n k a m a s  E S  s a n i t a r i n ė s  a p s a u g o s  l y g i s 
( TSAL) prieš higienos paketo priėmimą ar 
po jo nepakito. Pirma, jis nustatomas poli -
t i n i u  l y g m e n i u  i r  p o  t o  n u s t a t o m o s  a t i -
t i n k a m o s  p r i e m o n ė s  TS A L  p a s i e k t i ,  o  n e 
atvirkščiai, ir tai reikštų, kad TSAL yra prie -
monių rezultatas. Lygiavertiškumo nustaty -
mas pagrįstas priemonių ir standar tų ver ti -
nimu, neatsiž velgiant į kontrolės sistemos 
veikimą.
28.
Tai atlikta tik siekiant abiem šalims suteikti 
informaciją. Padar yta išvada, k ad naujieji 
E S  te i s ė s  a k t a i  n e p a d a rė  p ove i k i o  l ygi a -
ver tiškumui. Taigi, viskas, ką reikėjo pada -
r yti  – tik iš dalies pakeisti priedus, patei -
kiant nuorodas į naująjį reglamentą.
29.
K a i p  n u s t a t y t a  a t s a k y m e  į  2 7  p a s t a b ą , 
veterinarinių susitarimų ir įvairių pasiektų 
lygiaver tiškumo lygių peržiūra nebuvo rei -
kalinga. Taigi „bendra peržiūros procedūra, 
grindžiama kiekybiniais ir kokybiniais rodi -
kliais,“ nebuvo reikalinga.I š  p r a d ž i ų  ve t e r i n a r i n i a m s  s u s i t a r i m a m s 
taik ytas Codex Alimentarius  rekomenduo -
t a s  i r  t e i s ė s  a k t ų  p a l y g i n i m u  p a g r į s t a s 
lygiaver tiškumo nustatymo metodas.
M V T  n ė r a  a t s a k i n g a  u ž  l y g i a v e r t i š k u m o 
ver tinimą; ji turi tik rinti, ar tink amai tai -
komi susitarimuose nustatyti standar tai.
2 langelis. Pagrindiniai sunkumai 
atliekant SFP susitarimų peržiūrą
K a i p  p a a i š k i n t a  a t s a k y m e  į  2 4  p a s t a b ą , 
p a t i k r ų  l yg i s  s u m a ž i n t a s  p a g a l  p i r m i n i ų 
der ybų dėl susitarimo 1996–1997 m. rezul -
tatus ir nėra susijęs su higienos paketu. Iš 
patir ties, įgytos ik i šiandien, mat yti, k ad 
atitikti ES importo sąlygas geriausiai sekasi 
Naujajai Zelandijai.
3 langelis. Fizinių patikrų lygis yra 
būtiniausias. Valstybės narės gali 
padaryti daugiau
I m p o r to  p at i k ro s  y ra  at i t i k t i e s  k o nt ro l ė s 
priemonės ir vien tik jų nepak ank a taik y -
tinoms impor to sąlygoms nustat yti. Šiuo 
metu rengiami papildomi pasiūlymai dėl 
tam tik rų procedūrų derinimo ir valstybių 
n a r i ų  n a u d o j i m o s i  T R AC E S  s i s t e m a  d i d i -
n i m o.  B e  to,  j a u  at l i e k a m a  i m p o r to  k o n -
trolės pr iemones reglamentuojančių tei -
sės aktų peržiūra ir labai tikėtina, k ad jie 
bus patikslinti. 16 išnašoje minimi rizikos 
ve i k s n i a i ,  k u r i e  n e b ū t i n a i  ž i n o m i  p a s i e -
nio kontrolės punkte, pvz., tikslinė var to -
tojų grupė, bet kok io tolesnio apdirbimo 
mastas ir pobūdis, ekspor tuojančios šalies 
tikrinimo tvarka ar trečiųjų šalių gamintojų 
atitikties istorija.KOMISIJOS  
ATSAKYMAI
52
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformųPagal subsidiarumo principą atsakomybė 
u ž  s i u n t ų  a t r i n k i m o  m e t o d ą  v i s ų  p i r m a 
t e n k a  v a l s t y b ė m s  n a r ė m s ,  k u r i o s  t u r i 
geriausių galimybių atlikti šią funkciją. Vis 
d ė l t o  K o m i s i j a ,  p a s i t e l k d a m a  M V T  p a t i -
krų ataskaitas ir koordinuodama valstybių 
narių darbą, skatina taikyti gerąją patir tį ir 
bendradarbiauti nustatant riziką.
31.
Laboratorinių tyrimų rezultatai yra vienas 
i š  d a u g y b ė s  ve i k s n i ų,  į  k u r i u o s  a t s i ž ve l -
giama atliek ant rizikos ver tinimą. Sveik a -
t o s  i r  v a r t o t o j ų  re i k a l ų  G D  s v a r s t o  g a l i -
mybę nustatyti tikslingesnę rizika pagrįstą 
fizinės kontrolės priemonių sistemą ir nau -
dos tokius duomenis, kad praneštų valsty -
bės narėms apie reik alingų fizinių patik rų 
dažnumą, trečiąsias šalis (įstaigas), kurias 
r e i k i a  a t i d ž i a u  s t e b ė t i ,  i r  a p i e  a n a l i t e s , 
į   k u r i a s  r e i k i a  s u t e l k t i  d ė m e s į  t i k r i n a n t 
impor tuojamus maisto produktus.
H o r m o n a i  n a t ū r a l i a i  n e d i d e l i a i s  k i e k i a i s 
gaminami gy vūnų organizme ir šie rezul -
t a t a i  n e d u o d a  p a g r i n d o  į t a r t i  p i k t n a u -
džiavimą hormonais ar netink amą jų k aip 
augimo veiksnių naudojimą.
32.
Siekiant didinti valstybių narių, kurios pri -
p a ž i n t o s  v i s i š k a i  l y g i a v e r t ė m i s ,  s k a i č i ų , 
nuolat daroma pažanga.
K albant apie JAV, visiško lygiaver tiškumo 
n ė r a  n ė  v i e n a  k r y p t i m i  ( i š s k y r u s  į   E S 
i m p o r t u o j a m u s  ž u v i n i n k y s t ė s  p r o d u k -
tus). Todėl prek ybai taikomi JAV federali -
niai teisės aktai ir ES teisės aktai. Impor to 
teisės aktai suderinti visų valstybių narių 
atž vilgiu, taigi jos turėtų sutikti su tuo, kas 
nustatyta veterinariniame susitarime. Prak -
tikoje mėsai ir mėsos produktams taikomos 
bendros impor to garantijos ir atitink ami 
ser tifik atai, k aip ir visoms k itoms trečio -
sioms šalims.
Žr. pirmiau.34.
Valstybės narės vis dažniau ir veiksmingiau 
n a u d o j a  T R A C E S .  Te i s i n i s  į p a r e i g o j i m a s 
naudoti TRACES (Sprendimas 2004/92/EB) 
nek liudo naudoti nacionalinę programinę 
įrangą.
S i e k i a n t  į t i k i n t i  t r i s  į v a r d y t a s  v a l s t y b e s 
n a r e s  n a u d o t i  T R A C E S ,  b ū t a  p r o b l e m ų . 
Tačiau dabar TRACES diegimas kiekvienoje 
valstybėje narėje jau beveik užbaigtas.
T R A C E S  s i s t e m o s  t o b u l i n i m a s  i š  t i e s ų 
tebevyksta.
K o m i s i j a  s i e k i a  i š s p r ę s t i  A u d i t o  R ū m ų 
i š k e l t ą  k l a u s i m ą ,  k a d  g a l ė t ų  a p s va r s t y t i , 
k a i p  n a u d o t i  t o k i u s  d u o m e n i s  s i e k i a n t 
sukur ti rizika pagrįstą požiūrį į veterinari -
nes patikras atitinkamuose pavyzdiniuose 
pasienio kontrolės punktų ser tifikatuose.
35.
Lyginti sk ir tingais tikslais naudoti sk ir tus 
statistinius duomenis šiuo metu nėra nei 
t i n k a m a ,  n e i  n a u d i n g a .  Ta i g i  t o k i ų  d u o -
menų palyginimas dar neatliek amas. Ati -
t i n k a m i  d e p a r t a m e n t a i  t ę s i a  d i s k u s i j a s 
šiuo klausimu.
TRACES saugomi duomenys apie visas siun -
tas, kurios pasienyje patikrintos ir išleistos 
arba atmestos, arba skir tos tranzitui į tre -
čiąsias šalis, o muitinė naudoja dvi skir tin -
gas sistemas – vieną siuntoms, pasienyje 
išleistoms laisvai naudoti Europos Sąjun -
goje, ir kitą siuntoms, kurios išleistos lais -
vai naudoti ES jų paskir ties vietoje valsty -
bėje narėje.KOMISIJOS  
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų5353
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų36.
A t i t i n k a m i  S v e i k a t o s  i r  v a r t o t o j ų  r e i -
k alų GD darbuotojai žino apie kelis iš šių 
punktų ir su jais dirba. Audito Rūmų nuo -
monė bus naudinga atliekant šį darbą.
37.
Duomenys Europos maisto saugos tarnybai 
(EFSA) buvo pateikti, kai ji paprašė pateikti 
jos ver tinimui reikalingos informacijos.
38.
B e n d r o s  s ą l y g o s ,  k a i p  t e i k t i  i n f o r m a -
c i j ą  R A S F F,  n u s t a t y t o s  R e g l a m e n t o  ( E B ) 
N r.   1 7 8 / 2 0 0 2  5 0  s t r a i p s ny j e.  I š s a m e s n ė s 
t a i k y m o  p r i e m o n ė s,  k u r i o s  b u s  n u s t a t y -
tos remiantis patir timi (žr. šios atask aitos 
23 išnašą), k aip nustat yta 51 straipsnyje, 
turėtų būti priimtos 2011 m.
39.
Komisija palankiai ver tina plačiai paplitusį 
valstybių narių reiškiamą pasitenkinimą.
Pa g a l  s u b s i d i a r u m o  p r i n c i p ą  v a l s t y b ė s 
narės turi veiksmų laisvę, spręsdamos, kaip 
re a g u o t i ,  b e t  K o m i s i j a  a k t y v i a i  s te n gi a s i 
remti bendrą požiūrį.
40.
Žr. atsakymą į 38 punktą.
R i z i k a ,  k u r i ą  v i s u o m e n ė s  s v e i k a t a i  k ė l ė 
š i o s  m ė s o s  p o v e i k i s,  š i u o  a t v e j u  l a i k y t a 
nereikšminga.
Komisija mano, k ad sistema reagavo pro -
porcingai ir laiku – žr. pirmiau.41.
Šių duomenų tikslai sk iriasi, taigi jų paly -
g i n i m a s  d a r  n e a t l i e k a m a s .  S v e i k a t o s  i r 
var totojų reik alų GD ir Mokesčių ir muitų 
s ą j u n g o s  G D  n u o l a t  b e n d r a d a r b i a u j a  i r 
s u f o r m u o t a  s p e c i a l i o j i  p r o j e k t o  g r u p ė 
sąsajoms tarp muitinės duomenų bazių ir 
TRACES apibrėžti.
Pasiūlymas dėl prievolės įtraukti 10 skaičių 
TARIC kodą į bendrąją dek laraciją pateik -
tas kelis k ar tus. Tačiau Mokesčių ir muitų 
sąjungos GD darbo grupėse dalyvaujančios 
s u i n te re s u o to s i o s  š a l ys  a t s i s a k ė  į t r a u k t i 
kodą.
42.
TRACES saugomi duomenys apie visas siun -
tas, kurios pasienyje patikrintos ir išleistos 
arba atmestos, arba skir tos tranzitui į tre -
čiąsias šalis, o muitinė naudoja dvi skir tin -
gas sistemas – vieną siuntoms, pasienyje 
išleistoms laisvai naudoti Europos Sąjun -
goje, ir kitą siuntoms, kurios išleistos lais -
vai naudoti ES jų paskir ties vietoje valsty -
bėje narėje.
44.
Pasiūlymas įtraukti Sprendimo 2007/275/EB 
p r i e d e  p a t e i k t ą  p r o d u k t ų  s ą r a š ą  į  TA R I C 
s ą r a š ą  i r  į  N C T S  s v a r s t y t a s  k e l i s  k a r t u s . 
Tačiau tam būtinas muitinės įstaigų susita -
rimas, kuris ar timiausiu metu greičiausiai 
nebus sudar ytas. Diskusijos bus tęsiamos, 
k ai bus peržiūrimi impor to kontrolę regla -
mentuojantys teisės aktai.
45.
Už tai atsako valstybės narės, bet Komisija 
aktyviai remia bendrą požiūrį.KOMISIJOS  
ATSAKYMAI
54
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų47.
R e g l a m e n t u  ( E B )  N r.  1 3 6 / 2 0 0 4  K o m i s i -
jai nenustatyta jok ių teisinių reik alavimų 
parengti tokias gaires.
M V T  n e  t i k  t i k r i n a ,  a r  p a g a l  R e g l a m e n t ą 
( E B )  N r.  1 3 6 / 2 0 0 4  r e i k a l a u j a m i  p r i e ž i ū -
ros planai yra parengti ir taikomi, tarnyba 
t a i p  p a t  ve r t i n a  i r  š i ų  p l a n ų  t i n k a m u m ą 
(žr. atsakymą į 49 pastabą).
48.
Š i e  a u d i t o  m e t u  n u s t a t y t i  f a k t a i  n ė r a 
labai reikšmingi, kalbant apie var totojams 
k y l a n č i ą  r i z i k ą  ž m o n i ų  s v e i k a t a i  i r  k o n -
k rečiai r izik ą, k ylančią dėl cheminių ter -
šalų. Be to, kalbant apie gyvūninės kilmės 
maistą, įsk aitant ak vakultūros produktus, 
į g a l i o to s i o s  t re č i o s i o s  š a l ys  į t ra u k i a m o s 
į  sąrašą remiantis lik učių ir aplinkos ter -
šalų priežiūros planu.
Komisija neturi jok ių įgaliojimų, susijusių 
su biudžetu, kurį valstybių narių vyriausy -
bės sk iria kompetentingų institucijų kon -
trolės planams.
49.
Teisės aktai tok ių priežiūros planų atž vil -
giu nėra norminamieji ir tikimasi, kad kie -
k vienos valstybės narės priežiūros planas 
bus pritaikytas nacionaliniams poreikiams. 
J e i g u  p l a n e  y r a  t r ū k u m ų ,  M V T  a t k r e i p i a 
į tai dėmesį.
Imantis bet kok ių taisomųjų veiksmų, rei -
kėtų atsiž velgti į subsidiarumo principą.
51.
Teisėkūros institucijos tuo siekė užtikrinti 
darbo lankstumą ir subsidiarumą. Išsamaus 
t e i s i n i o  r e i k a l a v i m o  n e n u s t a t y t a ,  t o d ė l 
n u k r y p i m a i  y ra  t i k ė t i n i ,  t a i gi  t a i  n ė ra  E S 
teisės aktų pažeidimas.52.
Už priežiūros strategiją atsakingos valsty -
bės narės.
53.
E S  t e i s ė s  a k t u o s e  n u s t a t y t a ,  k a d  v i s o s 
i m p o r t u o j a m o  g y v ū n i n ė s  k i l m ė s  m a i s t o 
siuntos turi būti tik rinamos pasienio kon -
trolės punktuose. Šios siuntos ir galimos 
tolesnės joms taikomos kontrolės priemo -
n ė s  s te b i m o s  re m i a nt i s  R e g l a m e nt u  ( E B ) 
Nr. 882/2004.
55.
Už krovinį atsakingas asmuo pasirašo ben -
d r ą j į  v e t e r i n a r i j o s  į v e ž i m o  d o k u m e n t ą 
( B V Į D ) ,  į s i p a r e i g o d a m a s  s u m o k ė t i  v i s a s 
mokėtinas rink liavas ir nurodydamas pre -
k ių k ilmę bei pristat ymo adresą. Tai užti -
krina visišką atsekamumą.
K a l b a n t  a p i e  s a u g o j i m o  s ą l y g a s ,  š i o m s 
siuntoms taikomos įprastos taisyk lės dėl 
Bendrijos vidaus prek ių išleidimo patik ri -
nus pasienio kontrolės punkte.
57.
K o n t r o l ė s  r i n k l i a v ų  d e r i n i m a s  y r a  s u d ė -
tingas ir prieštaringai ver tinamas k lausi -
mas, kurį, nepaisant didžiausių Komisijos 
pastangų, sunkiai sekasi spręsti. Suformu -
lavus teisės aktą ir suderinus jį su Europos 
Parlamentu bei Tar yba, jis tampa visišk ai 
taikytinu valstybėse narėse. Komisija, kaip 
Sutarčių sergėtoja, privalo užtik rinti, k ad 
jis būtų įgyvendintas toks, koks yra.
58.
Komisija privalo tik išnagrinėti, ar rink lia -
vos atitinka Reglamento (EB) Nr. 882/2004 
27 straipsnyje nustatytus reikalavimus.KOMISIJOS  
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų5555
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformųKomisija jau paskelbė ketinanti patikslinti 
d a b a r t i n ę  k o n t ro l ė s  r i n k l i a v ų  s t r u k t ū r ą . 
Šiuo metu atliekamas susijęs poveikio ver -
t i n i m a s.  J e i g u  t i n k a m a ,  K o m i s i j o s  p a s i ū -
l y m a s  i š  d a l i e s  p a k e i s t i  o f i c i a l i ų  k o nt ro -
l ė s  p r i e m o n i ų  f i n a n s av i m o  t a i s y k l e s  b u s 
p ate i k t a s  2 0 1 2  m .  ( k a r t u  s u  k i to m i s  p l a -
nuojamomis per žiūromis, susijusiomis su 
Reglamentu (EB) Nr. 882/2004).
59.
D e r i n i m o  t i k s l a s  į  t e i s i n į  p a g r i n d ą  n e į -
t r a u k t a s  ( R e g l a m e n t o  ( E B )  N r.  8 8 2 / 2 0 0 4 
55 straipsnis). Be to, kalbant apie sankcijas, 
subsidiarumo principas yra ypač svarbus.
Atlikdama auditą, MV T tikrina, ar tinkamai 
įgyvendinamas 55 straipsnis.
B a u d ų  d e r i n i m a s  į  t e i s i n į  p a g r i n d ą  n e į -
t r a u k t a s  ( R e g l a m e n t o  ( E B )  N r.  8 8 2 / 2 0 0 4 
55 straipsnis), todėl galimybės parengti gai -
res ar nustatyti gerąją patir tį nesvarstomos.
60.
Tai teisė, kuri pagal ES teisę suteikta vals -
tybėms narėms. Jeigu valstybė narė prašo 
pat vir tinti PKP, Komisija tegali nustat yti, 
ar jo patalpos, įranga ir personalas atitinka 
ES teisės aktus. Ji neturi galių spręsti dėl 
jo naudos ar nenaudos.62.
Apie panašius nustatytus faktus pranešė ir 
MV T. Reglamentu (EB) Nr. 882/2004 nusta -
tytas reik alavimas dėl vidaus audito (arba 
p a s i r ū p i nt i ,  k a d  b ū t ų  at l i k t i  i š o rė s  a u d i -
tai). Atsiž velgiant į tok ių audito sistemų 
sudėtingumą ir būtinybę spręsti didesnio 
prioriteto k lausimus, suprantama, k ad jos 
dar nėra visapusišk ai parengtos ir k ad jų 
rengimo etapai atskirose valstybėse narėse 
nėra vienodi. Tačiau MV T ver tina valstybių 
narių audito sistemas vykdydama bendrųjų 
valst ybių nar ių kontrolės sistemų auditų 
programą. Pirmasis šios programos etapas 
b u s  u ž b a i g t a s  2 0 1 0  m .  M V T  j a u  n u s t a t ė 
d a u g  f a k t ų ,  p a t e i k ė  i š v a d ų  i r  r e k o m e n -
d a c i j ų  d ė l  a u d i t o  s i s t e m ų.  J a u  n u s t a t y t i 
s t r u k t ū r u o t i  t o l e s n i  ve i k s m a i ,  k u r i ų  b u s 
imtasi šių rekomendacijų atž vilgiu.
Tai teisinės nuostatos, kurias priėmė Euro -
pos Parlamentas ir Tar yba, nusprendę, kad 
to k i o s  p r i e m o n ė s  n e t u rė t ų  b ū t i  p r i v a l o -
mos. Tačiau MV T atsiž velgia į jas savo tikri -
nimo veikloje.
63.
Žr. atsakymą į 62 pastabą. Vidaus kontrolės 
funkcijos taikomos k ai kuriose valstybėse 
narėse ir laikui bėgant jų sk aičius turėtų 
padidėti.
c)
D ė l  d i d e l ė s  p re k i ų  i r  g y v ū n ų  ( g y v ū n i n i ų 
p r o d u k t ų ) ,  i m p o r t u o j a m ų  p e r  p a s i e n i o 
kontrolės punktus, įvairovės inspektoriai 
negali būti visų produktų specialistai. Štai 
k o d ė l  T R AC E S  s i s te m a  y ra  l a b a i  ve r t i n g a 
priemonė, teikianti PKP inspektoriams nau -
jausius dokumentus.KOMISIJOS  
ATSAKYMAI
56
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų64.
A t s i ž v e l g i a n t  į  A u d i t o  R ū m ų  v a l s t y b i ų 
n a r i ų  v i d a u s  k o n t r o l ė s  p r i e m o n i ų  v e r t i -
nimą 62 pastaboje, siūlyti suderinti Komi -
sijos ir valstybių narių kontrolės priemones 
yra pernelyg anksti. Tačiau k ai Reglamen -
tas (EB) Nr. 882/2004 bus visišk ai įgy ven -
d i n t a s  v a l s t y b ė s e  n a rė s e,  K o m i s i j a  s i e k s 
įdiegti tokį koordinuotą požiūrį.
65.
B a l t o j i  k n y g a  y r a  p o l i t i k o s  d o k u m e n t a s 
ir pati savaime nėra pak ank amas teisinis 
pagrindas imtis kokių nors veiksmų.
Ž r.  p i r m i a u .  B e  t o ,  R e g l a m e n t a s  ( E B ) 
Nr.  882/2004 trečiosioms šalims taikomas 
tik iš dalies.
67.
MV T nuolat ver tina savo darbo veiksmin -
gumą, kad užtikrintų kuo geriausią išteklių 
panaudojimą.
68.
Š i a m e  m o d e l y j e  a t s i ž ve l gi a m a  į   d i d ž i ą j ą 
dalį susijusių parametrų, nustatytų panai -
kinto Sprendimo 2001/881/EB 2 straipsnio 
3 dalyje.
70.
M V T  at i d ž i a i  s te b i  p re k y b o s  a p i mt i s.  Š i e 
d u o m e n y s  y r a  b e n d r ų  t i k r i n i m o  g r u p i ų 
žinių dalis ir planuojant vizitus į juos atsi -
ž velgiama. RASFF pranešimų ver tė atren -
k ant valstybes nares yra nedidelė, bet jie 
gali būti panaudoti norint atrinkti siuntas, 
kurios būtų ver tinamos atskiruose pasienio 
kontrolės punktuose, arba atrinkti tik rini -
mui tam tikras trečiąsias šalis ar jose esan -
čias įstaigas.Kiekvieno kriterijaus svarbą rodo susijusių 
p a p i l d o m ų  k r i t e r i j ų  s k a i č i u s.  Ve r t i n i m a s 
p a r o d o  m o m e n t i n į  p a d ė t i e s  v a i z d ą  –  a r 
padėtis gera, vidutiniška ar prasta.
71.
Pastabų nebuvimas nereiškia, kad yra pro -
blemų. Valstybės narės labai rimtai ver tina 
v i z i t ų  p r o g r a m ą ,  n e s  t a i  s v a r b u  s v e i k a -
tos apsaugai ir yra didelis reik alavimas jų 
ištekliams.
72.
„ K i e k y b i n i s  m o d e l i s “  s u k u r t a s  p r a e i t y j e. 
N u s t a t y t a ,  k a d  j i s  l a b a i  s u d ė t i n g a s,  o  j o 
rezultatai ne k ą geresni nei šiuo metu tai -
komo kokybinio metodo (net ir tuo atveju, 
jeigu nagr inėjami k iek ybiniai duomenys, 
k a i p  a n t a i  p r e k y b o s  d u o m e n y s ) .  B e  t o , 
vizitų prioritetai aptariami ir derinami su 
valst ybėmis narėmis, kurių indėlis nusta -
tant prioritetus yra neįkainojamas.
Žr. atsakymą į 73 pastabą.
Ir toliau dedamos pastangos siekiant geriau 
p a n a u d o t i  d u o m e n i s  p r i i m a nt  s p re n d i m ą 
dėl prioritetų.
73.
K o m i s i j a  v i s a v e r t i š k a i  į g y v e n d i n a  r e k o -
mendacijas, nustat ytas atlikus neprik lau -
s o m ą  v i z i t ų  p r i o r i t e t ų  n u s t a t y m o  š i u o 
a t ž v i l g i u  v e r t i n i m ą .  S v e i k a t o s  i r  v a r t o -
tojų reik alų GD nustato k riterijus, kuriais 
remiantis nustatomi galimi vizito priorite -
tai. Nustatant prioritetus, turi būti įrodyta, 
k ad šie k r iter ijai nuosek liai taik yti, ir tai 
turi būti patvir tinta dokumentais. Tai savo 
ruožtu užtik rins didesnį pasirink imo sk ai -
drumą, jeigu programoje turi būti padar yta 
pakeitimų.
Darbuotojų kaita per pastaruosius kelerius 
metus nebuvo labai didelė.KOMISIJOS  
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų5757
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų75.
V a l s t y b i ų  n a r i ų  p r a š o m a  p a t e i k t i  M V T 
veiksmų planus, kuriuose būtų nurodyta, 
kaip jos ketina ištaisyti per patikras nusta -
t ytus trūkumus. Taisomųjų veiksmų tik ri -
nimas yra neatsiejama MV T veiklos dalis ir 
MV T reguliariai pakar totinai lankosi valsty -
bėse narėse stebėti pažangą.
R e k o m e n d a c i j ų  į g y v e n d i n i m ą  n u o l a t 
s t e b i  K o m i s i j a .  Š i u o  t i k s l u  t a i k o m i  ro d i -
kliai, kurie, be kita ko, parodo MV T veiklos 
veiksmingumą. Apskritai iki 2009 m. pabai -
g o s  v a l s t y b ė s  n a r ė s  ė m ė s i  v e i k s m ų  d ė l 
86  % rekomendacijų, k ur ias MV T pateikė 
joms nuo 2004 m. D ėl dar 10 % veiksmai 
buvo įgyvendinami, o 4 % atvejų valstybės 
narės dar nebuvo įsipareigojusios imtis tai -
somųjų priemonių. Sveik atos ir var totojų 
reikalų GD nuolat stebi šiuos atvejus.
78.
M V T  a t l i e k a  v a l s t y b i ų  n a r i ų  k o n t r o l ė s 
(audito) sistemų patik ras vietoje. ES tei -
s ė s  a k t u o s e  n e n u s t a t y t a ,  k a d a  p a s i e n i o 
k o n t ro l ė s  p u n k t a i  t u r i  b ū t i  p a k a r t o t i n a i 
tik rinami. Išnagrinėjus TRACES duomenis 
m a t y t i ,  k a d  4 9  m i n ė t ų  p a s i e n i o  k o n t r o -
lės punktų pralaidumas nedidelis, taigi jų 
kontrolės veiklos mastas ribotas. Tai rodo, 
k ad pirmenybė suteik iama svarbiausiems 
punktams.MV T užduotis yra ne pranešti apie gerąją 
patir tį, o tik rinti, ar tink amai ir veiksmin -
g a i  į g y v e n d i n a m o s  o f i c i a l i o s  k o n t r o l ė s 
priemonės ir vykdomi ES teisės aktai, ver -
tinant valstybių narių kompetentingų ins -
titucijų kontrolės sistemos veik imą. Vals -
t y b i ų  n a r i ų  M V T  p a te i k i a m i e m s  ve i k s m ų 
planams toliau taikomos vidaus procedū -
ros ir juos prižiūri specialusis Sveik atos ir 
var totojų reikalų GD valdymo komitetas.
79.
K aip nurodyta atsak yme į 19 pastabą, šie 
vėlavimai neturėjo jok io poveik io k albant 
a p i e  r i z i k ą ,  k u r i ą  ž m o n i ų  s ve i k a t a i  k e l i a 
impor tuojama mėsa ir mėsos produktai.
81.
K a l b a n t  a p i e  i m p o r to  k o n t ro l ė s  p r i e m o -
nes, visi galiojantys sveik atos ser tifik atai 
PKP pareigūnams ir MV T, taip pat „ES įga -
liotoms“ trečiosioms šalims ir jų įstaigoms, 
yra prieinami per TRACES sistemą. Dėl kon -
k rečių reik alavimų taip pat teik iama nuo -
roda į ES teisės aktus.
Ak ivaizdu, k ad teisinių reik alavimų pok y -
č i a i  a t i d ž i a i  s t e b i m i ,  b e t  t a i  n ė r a  d a u g 
išteklių reikalaujanti užduotis ir, be jokios 
abejonės, jai atlikti nereikia viso etato.
82.
Yra  i š s a m i ų  i n fo r m a c i n i ų  s i s te m ų,  k u r i a s 
naudojant būtų galima užtikrinti, kad MV T 
darbuotojai būtų informuojami apie susi -
jusius teisės aktų pok yčius ir, be k ita ko, 
kad su jais būtų oficialiai konsultuojamasi 
teisėkūros procese. Sveik atos ir var totojų 
reik alų GD taip pat yra sk yręs vieną savo 
interneto svetainės sk iltį impor to reik ala -
vimams ir kontrolės priemonėms.KOMISIJOS  
ATSAKYMAI
58
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų83.
Daugiamečių nacionalinių kontrolės planų 
(PNCOPA) rengimo gairių ir Audito Rūmų 
7 7  p u n k te  a p i b ū d i n t ų  ve i k s m ų  p a k a n k a , 
kad valstybės narės galėtų veiksmingai tai -
kyti impor to kontrolės priemones.
R e g l a m e n t u  ( E B )  N r.  8 8 2 / 2 0 0 4  K o m i s i j a i 
n e n u s t ato m a  j o k i ų  į p a re i g o j i m ų  ve r t i nt i 
daugiamečius nacionalinius kontrolės pla -
nus. Tačiau kiekviena valstybė narė gauna 
M V T  at s i l i e p i m u s  a p i e  s avo  P N CO PA ,  k a i 
atliek amas bendras šalies auditas. Užbai -
g u s  k i e k v i e n ą  b e n d rą j į  a u d i t ą ,  va l s t y b e i 
narei pateik iama atask aita. Joje pateik ia -
mos rekomendacijos.
Š i u o  re g l a m e n t u  K o m i s i j a i  n e n u s t a t o m a 
jokių įpareigojimų pateikti kokį nors vals -
tybių narių metinių ataskaitų ver tinimą ar 
su šiomis ataskaitomis susijusių patarimų. 
Tačiau 2010 m. rugpjūčio mėn. priimta pir -
moji Komisijos atask aita, kurios reik alau -
jama pagal Reglamento (EB) Nr. 882/2004 
44 straipsnį.
84.
Mėsos impor to į ES taisyk lėse, be k ita ko, 
nustat ytas reik alavimas, k ad gy vūnai turi 
b ū t i  h u m a n i š k a i  p a s k e r s t i  p a g a l  E S  t e i -
s ė s  a k t u s .  K o n k u r e n c i n g u m o  s u  t r e č i o -
siomis šalimis k lausimas įver tintas Komi -
s i j o s  a t a s k a i t o j e  Ta r y b a i  i r  Pa r l a m e n t u i 
(COM(2002)  626 galutinis) dėl teisės aktų 
d ė l  ū k i n i ų  g y v ū n ų  g e r o v ė s  t r e č i o s i o s e 
šalyse ir jų reikšmės ES. Komisija šiuo metu 
pakar totinai ver tina šį klausimą, atlikdama 
E S  g y v ū n ų  g e r o v ė s  p o l i t i k o s  v e r t i n i m ą , 
kuris bus paskelbtas 2010 m. gruodžio mėn.85.
M i n i m o s  s ą n a u d o s  a i š k i a i  s va r b i o s  Eu ro -
pos gamintojų konk urencingumui. Atlie -
kant bet kokį kontrolės priemonių sąnaudų 
palyginimą, reikėtų atsiž velgti į įvair iau -
sius ekonominius veiksnius, įsk aitant tie -
siogines subsidijas, netiesioginę paramą 
( pv z . ,  t a i k a nt  l e n g vat i n e s  p a l ū k a n ų  n o r -
mas), sąnaudas, susijusias su žeme, pasta -
tais, pašarais, darbo jėga, ir daugybę k itų 
veiksnių. Taip pat reikėtų paž ymėti, k ad ši 
padėtis naudinga ES gamintojams, nes jie 
turi visaver tę prieigą prie ES rinkos, įsk ai -
tant ir gyvų gyvūnų rink ą, o trečiųjų šalių 
gamintojai gali patekti tik į tam tikrų pro -
d u k t ų  r i n k ą ,  t a i g i  j ų  p r i e i g a  y r a  g e ro k a i 
ribotesnė. Komisija tebesilaiko įsipareigo -
jimų tęsti konsultavimąsi su suinteresuoto -
siomis šalimis.
86.
Š i  a t a s k a i t a ,  k a i p  p r a š o m a ,  b u s  p a t e i k t a 
Tar ybai ir Parlamentui ik i 2010 m. pabai -
gos ir dėmesys joje bus sutelktas į maisto, 
pašarų, gyvūnų ir augalų impor tui kontro -
liuoti taikomų priemonių veiksmingumą ir 
nuoseklumą.
Kalbant apie EP, 2009 m. Komisija paskelbė 
k v i e t i m ą  d a l y v a u t i  k o n k u r s e  d ė l  b a n d o -
m o j o  p r o j e k t o,  p a g a l  k u r į  b ū t ų  į v e r t i n -
t o s  g a l u t i n i ų  n a u d o t o j ų  E S  t e i s ė s  a k t ų 
l a i k y m o s i  i š l a i d o s ,  b e t  p r o c e d ū r a  b u v o 
nutraukta, nes gautas tik vienas pasiūly -
mas. Šiuo metu rengiamas literatūros tyri -
mas šiuo klausimu.
At i t i n k a m i  K o m i s i j o s  d e p a r t a m e nt a i ,  k a i 
tinka, išnagrinės EP tyrimo rezultatus.KOMISIJOS  
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų5959
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformųIŠVADOS IR REKOMENDACIJOS
87.
I m p o r t o  p a t i k r ų  v e t e r i n a r i n ė s  t a i s y k l ė s 
reglamentuojamos Direkt y va 97/78/EB ir 
baltoji knyga bei higienos paketas padarė 
joms tik menk ą poveik į. H igienos pakete 
p e r f o r m u l u o t o s  t r e č i ų j ų  š a l i ų  i r  į s t a i g ų 
patvir tinimo taisyklės, bet jos tebėra pana -
šios į ankstesnes taisykles.
Patikrų prieš ekspor tą rodiklių nereikalau -
jama nei pagal ES teisės aktus dėl patik rų 
prieš ekspor tą (kurių net nereikalaujama), 
nei pagal tarptautines rekomendacijas ar 
standar tus dėl lygiaver tiškumo nustatymo.
Ve t e r i n a r i n i a i  s u s i t a r i m a i  p a s i r a š y t i  s u 
l a b a i  i š s i v ys č i u s i o m i s  š a l i m i s,  p a s i t i k ė j i -
mas kuriomis įtvir tintas bendradarbiaujant 
s u  j ų  k o m p e t e n t i n g o m i s  i n s t i t u c i j o m i s . 
Impor to fizinių patik rų lygio sumažinimui 
pritar ta tik tais atvejais, jei buvo pateiktos 
ypač teigiamos MV T atask aitos apie kom -
petentingų institucijų atitink amų prek ių 
kontrolės sistemas.
88.
Prievolė atlikti mėsos impor to veterinari -
n e s  p at i k ra s  į t v i r t i nt a  E S  te i s ė s  a k t u o s e. 
RASFF, TRACES, MV T tik rinimo vizitų atas -
k aitos ir k ita informacija iš trečiųjų šalių 
paprasčiausiai yra priemonės, padedančios 
Komisijai nustatyti susijusią riziką, taigi ir 
nustatyti taikytinus fizinių patikrų lygius.
TRACES yra gana nauja priemonė ir dedama 
daug pastangų siekiant užtikrinti, kad visos 
valstybės narės vienodai ją naudotų.R ASFF įspėjimų sistemos naudotojai pr i -
k lauso nuo sistemoje esančios informaci -
jos, kurios didžiąją dalį jie patys atsakingi 
pateikti, tikslumo ir pateikimo laiku. Komi -
sija nuolat ieško būdų užtikrinti, kad ši sis -
tema teiktų naujausią tikslią infor maciją 
apie įspėjimus, k ad būtų galima lengviau 
priimti rizikos valdymo sprendimus, kurių 
reik ia norint užtik rinti, k ad prevencinių ir 
(arba) taisomųjų veiksmų būtų imtasi, kaip 
reikalaujama ir kada reikalaujama. Sistema 
veikia tinkamu laiku ir proporcingai.
89.
A t s a k y m e  į  7 5  p a s t a b ą  p a a i š k i n t a ,  k a i p 
v a l s t y b ė s  n a rė s  į s i p a re i g o j a  i m t i s  t a i s o -
mųjų veiksmų ir kaip Komisija stebi jų įgy -
vendinimą. Jame taip pat išaiškinta įgyven -
dinimo padėtis 2009 m. pabaigoje.
90.
Pirmoji įtrauka
Pagal veter inar inius susitar imus visišk as 
l y g i a v e r t i š k u m a s  p a s i e k i a m a s  r e t a i ;  t a i 
re i š k i a ,  k a d  e k s p o r t u i  i š  v a l s t y b i ų  n a r i ų 
taikomi impor tuojančios trečiosios šalies 
n a c i o n a l i n ė s  te i s ė s  a k t a i .  Ta i gi  g a l i  b ū t i 
skir tumų tarp valstybių narių joms siekiant 
p a t e n k i n t i  t r e č i o s i o s  š a l i e s  s a n i t a r i n i u s 
reikalavimus arba gali skir tis oficialios šių 
reikalavimų kontrolės lygis. Be to, kalbant 
apie gy vūnų sveik atos statusą, trečiosios 
š a l y s  d a ž n a i  n e s k u b a  p r i i m t i  v a l s t y b i ų 
n a r i ų  g a r a n t i j ų.  G a l i a u s i a i ,  ve r t i n d a m o s 
valstybės narės ekspor tą, trečiosios šalys 
ne visada laiko ES vienu subjektu.KOMISIJOS  
ATSAKYMAI
60
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformųAntroji įtrauka
M a i s t o  p r o d u k t ų  s r i č i a i  s k i r t i  b e n d r i e j i 
teisės aktai ir higienos paketas, įsk aitant 
R e g l a m e n t ą  ( E B )  N r.  8 8 2 / 2 0 0 4 ,  s u k u r t i 
atitink amai 2002 ir 2004 m. Komisija jau 
s u p a p r a s t i n o  s a v o  r e g u l i a v i m o  s i s t e m ą , 
siekdama ją konsoliduoti ir padar yti pato -
g e s n e  n a u d o t o j a m s.  K o m i s i j a  p a s i r y ž u s i 
tęsti šį procesą, bendrai stengdamasi ska -
t i n t i  g e r e s n į  r e g u l i a v i m ą .  D i d ž i ą j ą  d a l į 
k o n s o l i d u o t ų  E S  t e i s ė s  a k t ų  r e d a k c i j ų 
galima rasti CELEX duomenų bazėje, kuri 
prieinama plačiajai visuomenei, ir TRACES 
duomenų bazėje, kuri prieinama pasienio 
kontrolės punktams ir veiklos vykdytojams.
Trečioji įtrauka
Naujoji RASFF sistema yra internetinė tai -
k o m o j i  p r o g r a m a ,  l e i d ž i a n t i  v a l s t y b ė m s 
narėms ir Komisijai įvesti informaciją apie 
įspėjimus ir pranešimus tiesiogiai į  taiko -
mąją programą. Papildomai plėtoti TRACES 
sistemos, kad joje būtų rodomi kokie nors 
d u o m e ny s,  n e re i k i a ,  b e t  b ū t i n a  p a k e i s t i 
t e i s i n į  p a g r i n d ą  ( K o m i s i j o s  s p r e n d i m ą 
2004/292/EB), k ur iuo valst ybėms narėms 
nustatomas įpareigojimas naudoti TRACES, 
s i e k i a n t  u ž t i k r i n t i ,  k a d  v a l s t y b ė s  n a r ė s 
įvestų atitink amą informaciją prieš prekių 
j u d ė j i m ą .  Ta i  b ū t i n a  s i e k i a nt  g a u t i  v i s u s 
susijusius duomenis ir pateikti tikslią infor -
maciją sanitarinio pavojaus atveju. TRACES 
veik imo būdas bus papildomai įtvir tintas 
gyvūnų sveikatos teisėje.Ketvirtoji įtrauka
Pa g a l  g a l i o j a n č i u s  t e i s ė s  a k t u s  t e i s i n ė s 
g a l i o s  p a r e n g t i  t o k i a s  g a i r e s  K o m i s i j a i 
n e s u t e i k i a m o s .  N e p a i s a n t  t o ,  K o m i s i j a 
v y k d o  d a u g  į v a i r i ų  r ū š i ų  v e i k l o s ,  k u r i a 
užtikrinamas suderintas požiūris į pasienio 
kontrolės punktuose atliek amas veterina -
r i nes p ati k ras. Tai, be  k it a ko, reg ulia rūs 
susitik imai su valst ybių narių kompeten -
t i n g o m i s  i n s t i t u c i j o m i s  į v a i r i o s e  d a r b o 
grupėse, pvz., Veterinarinių patikrų darbo 
g r u p ė j e ,  k u r i  s u s i t i n k a  t r i s  k e t u r i s  k a r -
t u s  p e r  m e t u s,  i r  P K P  d a r b u o t o j a m s  t e i -
k iamas mokymas pagal Geresnio mokymo 
rūpinantis maisto sauga (angl. BTSF) pro -
g r a m ą ;  ž i n o m a ,  p a s i t e l k i a m i  i r  E S  t e i s ė s 
aktai, kurie, k albant apie tikslias pasienio 
kontrolės punktų funkcijas, yra pabrėžtinai 
norminamieji ir aiškūs.
Penktoji įtrauka
Pa g a l  g a l i o j a n č i u s  t e i s ė s  a k t u s  t e i s i n ė s 
galios parengti tok ius rodik lius Komisijai 
nesuteikiamos. Tačiau yra tokių priemonių, 
k aip MV T audito vizitų atask aitos, tolesni 
ve i k s m a i  i r  į v a i r i o s  a t a s k a i t o s,  k u r i o m i s 
suteikiama galimybė įver tinti, kaip įgyven -
dinami ES teisės aktai, įskaitant jų kontrolę 
ir vykdymą, ypač higienos paketo atžvilgiu.KOMISIJOS  
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformų6161
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010 — Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas po 2004 m. higienos teisės aktų reformųŠeštoji įtrauka
Atlik us išor inį ver tinimą, pateiktos reko -
mendacijos dėl MV T taikomų r izikos ver -
t i n i m o  m o d e l i ų,  į  k u r i a s  M V T  at s i ž ve l g ė. 
Tačiau „k iekybiniams“ modeliams dėl rizi -
kos veiksnių, kurie daro poveik į impor tui, 
s u d ė t i n g u m o  b ū d i n gi  l a b a i  d i d e l i  s u va r -
ž y m a i  i r  d ė l  j ų  n u s t a t y t i  ž e n k l a i  d ė l 
p r i o r i t e t ų  g a l i  b ū t i  l a b a i  k l a i d i n a n t y s . 
Todėl nustatant vizito prioritetus ir toliau 
labai remiamasi patir timi, sveiku protu ir 
konsultacijomis su atitinkamomis suintere -
suotosiomis šalimis, ypač valst ybių narių 
kontrolės institucijomis. Be to, k iekybinių 
veiksnių duomenys, kaip antai importo kie -
kiai ir impor tuojamų produktų rūšys, įtrau -
k i a m i  į  a n a l i zę,  k u r i  at l i e k a m a  p r i e š  p l a -
nuojant vizitą. Šios rekomendacijos sritis 
neapsiriboja vien tik tik rintu sektoriumi. 
Audito Rūmai įver tino tik vieną rizikos ver -
t i n i m o  m o d e l į .  J a u  p ra d ė t a  fo r m a l i z u o t i 
t o l e s n ė  v i z i t u o t i n ų  p a s i e n i o  k o n t r o l ė s 
punktų atranka.
Septintoji įtrauka
Konkrečius tolesnius patikrinimus konkre -
čiuose sektoriuose atliekanti MV T 2005 m. 
p a p i l d o m a i  n u s t a tė  „ b e n d r u o s i u s  s te b ė -
jimo vizitus“, k ad galėtų tik rinti pažangą, 
daromą įgy vendinant pateiktas rekomen -
d a c i j a s  v i s u o s e  s e k t o r i u o s e.  Š i a m e  p r o -
cese išr yškėja k lausimai, kuriais valstybės 
n a r ė s  n e s u g e b ė j o  i m t i s  t a i s o m ų j ų  p r i e -
monių. Šie at vejai nuolat stebimi ir, atsi -
ž v e l g i a n t  į  k i e k v i e n o  k o n k r e t a u s  a t v e j o 
sunkumą, kaip įprasta, ver tinama būtinybė 
imtis konk rečių v ykdomųjų veiksmų. Jau 
nustat yta tolesnės kontrolės vidaus pro -
cedūra, kuria siek iama tolesnės pažangos 
MV T nustačius neigiamų faktų, ir kuri, kal -
bant apie importo kontrolės klausimus, tai -
koma tok iu pat būdu ir taip pat gr iežtai, 
k aip ir valstybių narių gamybos kontrolės 
priemonės.Aštuntoji įtrauka
Pritar ta ir vykdoma.
91.
PPO valst ybėms narėms leidžiama taik yti 
s a n i t a r i n e s  i r  f i t o s a n i t a r i n e s  p r i e m o n e s 
( S F P ) ,  p a g a l  k u r i a s  n e a p s i r i b o j a m a  v i e n 
t a r p t a u t i n i u  m a s t u  p r i p a ž i nt a i s  s t a n d a r -
tais, jeigu įrodoma, k ad tok ios priemonės 
p a gr į s to s  m o k s l u,  y ra  n e d i s k r i m i n u o j a n -
čios ir proporcingos. I mpor to taisyk lės ir 
to l i a u  t u r i  b ū t i  s u te l k to s  į  s a u g ą ,  t a č i a u 
k a r t u  t u r i  b ū t i  l a i k o m a s i  i r  t a r p t a u t i n i ų 
įsipareigojimų. Komisija pasir yžusi atlikti 
poveikį konkurencingumui turinčių pasiū -
l y m ų  p o v e i k i o  v e r t i n i m u s ,  l a i k y d a m a s i 
„Geresnio reguliavimo“ ir „ES 2020 m.“ ini -
ciatyvų politikos tikslų.
Š i  a t a s k a i t a ,  k a i p  p r a š o m a ,  b u s  p a te i k t a 
Tar ybai ir Parlamentui ik i 2010 m. pabai -
gos ir dėmesys joje bus sutelktas į maisto, 
pašarų, gyvūnų ir augalų impor to kontro -
l e i  t a i k o m ų  p r i e m o n i ų  v e i k s m i n g u m ą  i r 
nuoseklumą.
Atitinkami Komisijos depar tamentai prirei -
kus išnagrinės EP tyrimo rezultatus.KOMISIJOS  
ATSAKYMAI

63
Europos Audito Rūmai
Specialioji ataskaita Nr. 14/2010
Komisijos vykdomas mėsos importo veterinarinių patikrų sistemos valdymas  
po 2004 m. higienos teisės aktų reformų
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras
2011 — 61 p. — 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-977-2
doi:10.2865/67242

Kaip įsigyti ES leidinių
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Europos Sąjungos atstovybėse arba delegacijose. Jų adresus rasite svetainėje:  
http://ec.europa.eu arba sužinosite kreipęsi faksu: +352 2929-42758.
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu).
Prenumeruoti leidinius (pvz., metines Europos Sąjungos oficialiojo leidinio
serijas, Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos rinkinius) galite:
•  tiesiogiai iš Europos Sąjungos leidinių biuro platintojų  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm).
QJ-AB-10-012-LT-C
PO DEŠIMTAJAME DEŠIMTMET YJE ĮVYKUSIŲ RIMTŲ SVEIKATOS 
KRIZIŲ, REMIANTIS BALTĄJA KNYGA DĖL MAISTO SAUGOS, 2004 M. 
BUVO PRIIMTAS SPRENDIMAS DĖL NAUJO TEISINIO PAGRINDO, 
ŽINOMO KAIP „HIGIENOS (TEISĖS AKTŲ) PAKETAS“. AUDITO RŪMŲ 
AUDITO METU BUVO ĮVERTINTAS KOMISIJOS VYKDOMAS ES MĖSOS 
IR MĖSOS PRODUKTŲ IMPORTO VETERINARINIŲ PATIKRŲ SISTEMOS 
VALDYMAS. AUDITO RŪMAI PADARĖ IŠVADĄ, KAD HIGIENOS TEISĖS 
AKTŲ PAKETO ĮGYVENDINIMAS VIS DAR NĖRA UŽBAIGTAS IR KAD 
DAR YRA GALIMYBIŲ PAGERINTI PASIENIO KONTROLĖS POSTUOSE 
NAUDOJAMAS INFORMACIJOS SISTEMAS BEI JUOSE ATLIEKAMĄ 
KONTROLĘ.
EUROPOS AUDITO RŪMAI