LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.1.31 
SEK(2011) 98 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
pridedama prie 
  
Tarybos rekomendacijos d ėl politinių priemoni ų, kuriomis siekiama mažinti mokyklos 
nebaigusi ų asmenų skaičių, pasiūlymas 
SEK(2011) 97 galutinis 
SEK(2011) 96 galutinis 
KOM(2011) 19 galutinis 
 
 
LT 2   LT SANTRAUKA 
Šis poveikio vertinimas bus prid ėtas prie Tarybos rekomendacijos d ėl politinių priemoni ų, 
kuriomis siekiama kovoti su mokyklos nebaigimo problema, pasi ūlymo. 
1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
2009 m. 14,4 proc. vis ų 18–24 met ų amžiaus asmen ų mokyklą paliko įgiję tik pagrindin į ar 
žemesnį išsilavinim ą1. Nors beveik visose valstyb ėse narėse padėtis pager ėjo, padaryta 
pažanga nebuvo pakankama, kad b ūtų pasiektas pradinis tiksl as – iki 2010 m. mokyklos 
nebaigusi ų asmenų dalį sumažinti iki mažiau nei 10 proc. Aštuonios šalys š į tikslą pasiekė, 
kai kurios j į beveik pasiek ė, todėl tikėtina, kad mokyklos nebaigusi ų asmenų skaičius toliau 
mažės. Tačiau ekonomikos ir finans ų krizės laikotarpiu tam b ūtinos didesn ės ir geriau 
koordinuojamos pastangos. 
Būtinybė mažinti mokyklos nebaigusi ų asmenų skaičių kaip svarbus visos ES politinis 
prioritetas pabr ėžtas 2010 m. birželio m ėn. Europos Vadov ų Tarybos priimtoje strategijoje 
„Europa 2020“. Mokyklos nebaigusi ų asmenų dalies sumažinimas iki mažiau kaip 10 proc. iki 
2020 m. – vienas iš penki ų pagrindini ų jos tiksl ų. Naujojoje strategijoje pabr ėžiami trys 
vienas kit ą papildantys prioritetai: pažangus augimas, kuris pagr įstas žiniomis ir inovacijomis, 
tvarus augimas, kuriuo remiama ekologiškesn ė ekonomika, ir integracinis augimas, kuriuo 
skatinamas užimtumo didinimas ir socialin ė sanglauda. Didelis mokyklos nebaigusi ų asmenų 
skaičius – pažangaus ir integracinio augimo kli ūtis2. 
Jis taip pat reiškia dideles asmenines, social ines ir ekonomines išlaidas. Mokyklos nebaigimo 
problemos pasekmes žmon ės jaučia visą gyvenim ą: jie turi mažiau galimybi ų dalyvauti 
socialiniame, kult ūriniame ir ekonominiame šalies gyve nime. Nebaigus mokyklos padid ėja 
nedarbo, skurdo ir socialin ės atskirties rizika. Dide lis mokyklos nebaigusi ų asmenų skaičius 
Europos visuomen ėje turi ilgalaik į poveikį darbo rinkoms, kvalifikuot ų darbuotoj ų skaičiui, 
taigi ir ekonomikos augimui. D ėl ekonomikos ir finans ų krizės tikėtina, kad šis poveikis 
daugelyje ES valstybi ų narių didės. 
Mokyklos nebaigimas yra sud ėtingas reiškinys, o su juo susij ę procesai priklauso nuo įvairių 
veiksnių. Priežastys, d ėl kurių jaunuoliai nebaigia švietimo ir mokymo įstaigos yra labai 
skirtingos. Vis d ėlto galima nurodyti kai kuriuos pasikartojan čius ypatumus:  
• Mokyklos nebaigimas itin susij ęs su blogesne socialine pad ėtimi ir žem ą išsilavinim ą 
turinčiomis šeimomis. Vaikams iš blogesn ėje socialin ėje padėtyje esančių šeimų trūksta 
šeimos paramos, jie patiria diskriminacij ą švietimo sistemoje ir turi mažiau galimybi ų 
                                                 
1 Eurostatas (darbo j ėgos tyrimas), 2010 m. Daugiau informacijos 
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/porta l/europe_2020_indicators/headline_indicatorshttp://ep
p.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table &init=1&plugin=1&language=en&pcode=t2020_40. 
Duomenys pagr įsti darbo j ėgos tyrimu. Mokyklos nebaig ę asmenys nurodomi kaip 18–24 met ų amžiaus 
asmenys, atitinkantys šias dvi s ąlygas: pirma, aukš čiausias respondent ų įgytas išsilavinimas yra ISCED 
0, 1, 2 arba 3c lygio; antra, keturias savaites prieš tyrim ą respondentai nedalyvavo jokioje švietimo ar 
mokymo programoje. 
2 Komisijos komunikatas „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir in tegracinio augimo strategija“, 
COM(2010) 2020; 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadov ų Tarybos išvados. 
 
LT 3   LT naudotis neformaliojo švietimo ir savi mokos paslaugomis už privalomojo ugdymo 
sistemos rib ų. 
• Mokymosi problemos dažnai prasideda dar pradin ėje mokykloje – tada pirm ą kartą 
susiduriama su negeb ėjimu mokytis ir pradedama vis labiau tolti nuo mokyklos. Švietimo 
ir mokymo sistemomis dažnai neužtikrinama pakankama tikslin ė parama rizikos grup ėms 
priklausantiems moksleiviams, kad šie įveiktų sunkumus ir likt ų mokykloje.  
• Tik keliose valstyb ėse narėse įgyvendinama nuosekli ir išsami strategija, kuria siekiama 
mažinti mokyklos nebaigusi ų asmenų skaičių. Įrodymais pagr įstų, išsamių ir nuosekli ų 
kovos su mokyklos nebaigimo problema priemoni ų trūkumas yra viena iš pagrindini ų 
priežasčių, dėl kurių iki šiol daugelyje valstybi ų narių nepavyksta greitai mažinti mokyklos 
nebaigusi ų asmenų skaičiaus. 
Tam, kad kovos su mokyklos nebaigimo problema politin ės priemon ės būtų veiksmingos, jos 
turi būti pagrįstos įrodymais, išsamios ir nuoseklios. Tod ėl būtina atsisakyti atskir ų priemoni ų 
ir nustatyti išsamias strategijas, kuriomis b ūtų sprendžiama mokyklos nebaigimo problema. 
Šios politin ės priemon ės turėtų būti susijusios su visais švietimo lygmenimis, įvairiais 
sektoriais ir jaunimo politikos ir socialin ės bei užimtumo politikos srities ir sveikatos 
sektoriaus suinteresuotosiomis šalimis. Be to, kovos su mokyklos nebaigimo problema 
politinėmis priemon ėmis daugiausia d ėmesio tur ėtų būti skiriama prevencijai, intervencijai ir 
kompensavimui. 
• Prevencin ėmis priemon ėmis siekiama neleisti susidaryti aplinkyb ėms, lemian čioms su 
mokyklos nebaigimu susijusius procesus. 
• Intervencin ėmis priemon ėmis siekiama sunkumus įveikti vos jiems kilus ir taip užskirsti 
kelią mokyklos nebaigimui. 
• Kompensacin ėmis priemon ėmis sudaromos galimyb ės mokyklos nebaigusiems asmenims 
grįžti į švietimo ir mokymo įstaigas. 
2. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
Švietimo ir mokymo politika – sritis, kurioje d ėl taikomo subsidiarumo principo ES turi 
papildom ąją kompetencij ą, kaip nustatyta Sutartyje d ėl Europos S ąjungos veikimo (Lisabonos 
sutartyje). Sutartyje (165 straipsnyje) nustatyta, kad „Sąjunga prie geros kokyb ės švietimo 
plėtojimo prisideda sk atindama valstybi ų narių bendradarbiavim ą ir prireikus paremdama 
bei papildydama j ų veiksmus“ . 
Be to, 9 straipsnyje nustatyta, kad ES „atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su didelio 
užimtumo skatinimu, tinkamos socialin ės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, 
aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmoni ų sveikatos apsauga“. 
Iniciatyva d ėl mokyklos nebaigimo siekiama gerinti švietimo ir mokymo kokyb ę ir mokymosi 
rezultatus, pad ėti mažinti kvalifikacij ų neatitikimus ir didinti įsidarbinimo galimybes bei 
socialinę sanglaud ą. Ja vis ų pirma siekiama palengvinti ir skatinti valstybi ų narių 
bendradarbiavim ą ir remti j ų iniciatyvas. Iniciatyva atitinka subsidiarumo princip ą – ja 
skatinamas ir palengvinamas valstybi ų narių dalijimasis ger ąja patirtimi, ta čiau atsižvelgiama 
į valstybių narių atsakomyb ę už mokymo programas ir savo švietimo sistem ų organizavim ą. 
 
LT 4   LT 3. INICIATYVOS TIKSLAI  
Bendras iniciatyvos tikslas – prisid ėti prie kokybiško švietimo pl ėtojimo, skatinant valstybi ų 
narių bendradarbiavim ą ir remiant j ų veiksmus. Konkretus jos tikslas – spar čiau nei ligi šiol 
mažinti mokyklos nebaigusi ų asmenų skaičių Europoje. Sumažinus vidutin į mokyklos 
nebaigusi ų asmenų rodiklį ES iki mažiau nei 10 proc., mokyklos nebaigusi ų jaunuoli ų 
skaičius Europoje sumaž ėtų maždaug 2 mln. Įgyvendinus ši ą iniciatyv ą, daugiau jaunuoli ų 
įgytų kvalifikacij ą, padidėtų jų įsidarbinimo galimyb ės ir sumaž ėtų skurdo bei socialin ės 
atskirties rizika. 
Veiklos tikslai – pad ėti valstyb ėms narėms priimti efektyvias ir veiksmingas kovos su 
mokyklos nebaigimo problema politines pr iemones. Iniciatyva siekiama pad ėti joms nustatyti 
pagrindinius nacionalinius pol itinius aspektus, vadovautis įrodymais pagr įstu požiūriu į 
mokyklos nebaigimo problem ą ir imtis išsami ų bei nuosekli ų kovos su mokyklos nebaigimo 
problema priemoni ų visose su vaikais ir jaunimu susijusiose politikos srityse. Ja siekiama 
plėtoti valstybi ų narių bendradarbiavim ą ir dalijim ąsi gerąja patirtimi. Bendradarbiavimo 
veikloje tur ėtų taip pat dalyvauti kit ų susijusių politikos sri čių, kaip antai socialin ės bei 
užimtumo politikos ir jaunimo politikos, atstov ai ir suinteresuotosios šalys. Su mokyklos 
nebaigimo problema susijusiu holistiniu poži ūriu turėtų būti skatinamas tarpsektorinis 
bendradarbiavimas visais lygmenimis, atsižvelgiama į mokyklos nebaigimo priežastis ir 
didinamas vis ų suinteresuot ųjų šalių įsipareigojimas aktyviai mažinti mokyklos nebaigusi ų 
asmenų skaičių. Tikslinčiau naudojant ES l ėšas stiprinamos valstybi ų narių pastangos 
mažinant mokyklos nebaigusi ų asmenų skaičių. 
4. POLITIKOS PASIRINKTYS  
A pasirinktis (pagrindinis scenarijus). Šiuo metu mokyklos nebaigusi ų asmenų skaičiaus 
mažinimas – programos „Švietimas ir  mokymas 2020“ dalis. Taikant atvirt ąjį koordinavimo 
metodą valstybėms narėms lengviau vykdyti bendradarbiavim ą ir dalytis ger ąja patirtimi. D ėl 
dabartinių finansavimo galimybi ų, visų pirma Europos socialinio fondo (ESI), Mokymosi vis ą 
gyvenimą programos ir bendr ųjų mokslini ų tyrimų ir inovacij ų program ų, galima imtis 
tikslinių veiksmų, atlikti lyginamuosius bei mokslinius tyrimus ir pl ėtoti naujus metodus.  
B pasirinktis. Politinė sistema, kuria padedama valstyb ėms narės nustatyti holistiniu poži ūriu 
pagrįstas nacionalines kovos su mokyklos nebaigimo problema politines priemones. Ja 
pabrėžiama būtinybė gerinti duomen ų, kuriais remiantis nustatomos kovos su mokyklos 
nebaigimo problema politin ės priemon ės, bazę ir skatinama geresn ė stebėsena, išsamios 
kovos su mokyklos nebaigimo problema politin ės priemon ės ir glaudesnis bendradarbiavimas 
visose politikos srityse, turin čiose tiesiogin ės ar netiesiogin ės įtakos jaunuoliams, vis ų pirma 
tiems, kuriems kyla mokyklos nebaigimo pavojus. Si ūlomos su mokyklos nebaigimu 
susijusios prevencin ės, intervencin ės ir kompensavimo priemon ės yra pagr įstos išbandytomis 
ir įvertintomis valstybi ų narių politinėmis priemon ėmis ir gali b ūti pritaikytos prie konkre čios 
kitų valstybi ų narių padėties. Valstyb ės narės, dar nenusta čiusios kovos su mokyklos 
nebaigimo problema politikos, šia sistema gali remtis j ą rengdamos. Kitos valstyb ės narės gali 
šia sistema naudotis vertindamos ir perži ūrėdamos taikomas politines priemones. Ji taip pat 
gali būti naudojama kaip valstybi ų narių bendradarbiavimo at eityje darbotvark ė, pagal ją gali 
būti numatoma b ūsima politikos raida ES lygmeniu ir efektyviai bei veiksmingai naudojamos 
ES lėšos. 
 
LT 5   LT Reikėtų paminėti, kad B pasirinktis n ėra savaime įgyvendinama – reik ės imtis tam tikr ų 
veiksmų. B1 ir B2 pasirinktyse aprašyti skirtingi b ūdai, kaip remti ir įgyvendinti politin ę 
sistemą, pagal kuri ą naudojamos įvairios teisin ės priemon ės. Taikant įvairias priemones 
politinės sistemos turinys nesikei čia, skiriasi tik rezultatai ir poveikis. 
B1 pasirinktis (Komisijos kom unikatas arba rekomendacija). Komisija priima 
komunikat ą arba rekomendacij ą ir nustato efektyvi ų ir veiksming ų politinių priemoni ų, 
kuriomis siekiama mažinti mokyklos nebaigusi ų asmenų skaičių, sistemą. Komunikatu ar 
rekomendacija valstyb ės narės gali remtis pl ėtodamos politik ą, be to, juose apžvelgiami 
mokslinių tyrimų rezultatai ir Europos patirtis. 
B2 pasirinktis (Tarybos rekomendacija). Taryba priima rekomendacij ą, kurioje aprašyta 
politinė sistema. Ši rekomendacija b ūtų tolesnio valstybi ų narių bendradarbiavimo pagrindas. 
Ja būtų skatinamas aktyvesnis tarpsektor inis bendradarbiavimas pagal AKM. 
C pasirinktis (Finansavimo programa). Siekiant imtis tikslini ų iniciatyv ų, tam tikras ES 
lygmens kovos su mokyklos nebaigimo problema priemones, vis ų pirma lyginamuosius 
mokslinius tyrimus ir bandomuosiu s projektus, kuriuose dalyvaut ų kelios valstyb ės narės ir 
kuriais būtų suteikiama prid ėtinės vertės Europos mastu, b ūtų galima remti ES l ėšomis. Ši 
pasirinktis atmesta, nes yra ri zikos, kad ji iš dalies sutapt ų su jau taikomomis priemon ėmis, 
kaip antai finansavimu iš Europos so cialinio fondo ir pa gal Mokymosi vis ą gyvenim ą 
programą. Ja nebūtų tinkamai atsižvelgiama į šios iniciatyvos konkre čius ir veiklos tikslus: 
papildomos l ėšos nebūtinai reiškia, kad bus nustatytos tikslingesn ės, įrodymais pagr įstos, 
nuoseklios ir išsamios mokyklos nebaigusi ų asmenų skaičiaus mažinimo strategijos. Kyla 
pavojus, kad mokyklos nebaigimo problem ą būtų bandoma spr ęsti įgyvendinant pavienius 
projektus. Tod ėl manoma, kad papildomo finansavimo priemon ė nėra pateisinama. 
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
Mokyklos nebaigusi ų asmenų skaičiaus sumažinimas tur ėtų didelį ekonomin į ir socialin į 
poveikį. Jis gali b ūti apibendrintas taip: 
• geresni jaunuoli ų įgūdžiai ir įsidarbinimo galimyb ės, didesnė gerovė, geresnė sveikata ir 
gyvenimo s ąlygos;  
• mažesnis skurdo ir socialin ės atskirties pavojus ir mažesn ė priklausomyb ė nuo socialin ės 
paramos, didesn ė Europos visuomen ės socialinė sanglauda; 
• mažesni kvalifikacij ų neatitikimai, daugiau kvalifikuot ų darbuotoj ų ir ekonomikos augimo 
skatinimas.  
Poveikis aplinkai nedidelis, o ad ministracinei naštai ar tre čiosioms šalims jo visai n ėra. Nėra 
jokio kito poveikio žmogaus teis ėms. 
Socialinis ir ekonominis poveikis atitinka  bendrus iniciatyvos tikslus. Siekiant ši ų tikslų 
skirtingomis politikos pasirinktimis grei čiausiai būtų prisidedama skirtingai, priklausomai nuo 
to, kaip greitai ir s ėkmingai tikimasi sumažinti mokyklos nebaigusi ų asmenų skaičių 
Europoje. Atlikus poveikio vertinim ą, nustatyta, kad A ir B1 pasirinktimis mokyklos 
nebaigusi ų asmenų skaičius būtų mažinamas per l ėtai ir nepakankamai, kad b ūtų galima 
 
LT 6   LT įveikti dėl ekonomikos kriz ės valstyb ėse narėse iškilusius ekonominius, fiskalinius ir 
socialinius sunkumus. 
Išanalizavus pagrindin į scenarijų (A pasirinkt į), paaiškėjo, kad pagal dabartin į AKM politik ą 
plėtoti galima remiantis dalijimusi ger ąja patirtimi, ta čiau trūksta išsami ų papildom ų 
priemonių, kaip antai politin ės sistemos ar gairi ų, pagal kurias b ūtų nustatomos kovos su 
mokyklos nebaigimo problema politin ės priemon ės. Patirtis rodo, kad be tokios sistemos ar 
bendros darbotvark ės ne visos valstyb ės narės gali visapusiškai pa sinaudoti patirtimi, įgyta 
mokantis iš kit ų. Praeityje AKM pabr ėžti nauji s ėkmingai pritaikyti metodai negal ėjo būti 
lengvai integruoti į taikomas nacionalines politines priemones. B1 pasirinktyje numatytas 
Komisijos komunikatas ar rekomendacija gal ėtų būti tokia papildoma priemon ė, tačiau gali 
būti, kad į Komisijos dokument ą valstybės narės, formuodamos politik ą, pakankamai 
neatsižvelgt ų. Tai būtų tik Komisijos įsipareigojimas ir nuomon ė; valstyb ėms narėms 
nesuteikiama galimyb ė prisiimti atsakomyb ės už siūlomą politinę sistemą. Todėl Komisijos 
komunikatu ar rekomendacija gali b ūti nepakankamai skatinamos įrodymais pagr įstos, 
išsamios ir nuoseklios politin ės priemon ės ir didinamas kovos su mokyklos nebaigimo 
problema priemoni ų efektyvumas ir veiksmingumas. 
Išnagrinėjus tarpsektorin į bendradarbiavim ą, pastebėta, kad dabartin ės strategin ės programos 
„Švietimas ir mokymas 2020“ įgyvendinimo priemon ės šiuo metu taikomos tik švietimui ir 
mokymui. Komisijos komunikatas ar  rekomendacija taip pat netur ėtų tiesiogin ės įtakos 
dabartinio AKM taikymo sri čiai ir jais neb ūtų išplėstas tarpsektorinis bendradarbiavimas 
Europos lygmeniu, nes jais b ūtų įpareigojama Komisija, o ne valstyb ės narės. Dalijim ąsi 
gerąja patirtimi susiejus tik su švietimo ir mokymo politin ėmis priemon ėmis gali b ūti apribota 
tolesnė politikos raida. 
Toliau taikant dabartin į AKM ir jo darbo metodus neb ūtų atsižvelgiama į strategijoje 
„Europa 2020“ itin pabr ėžtą mokyklos nebaigusi ų asmenų skaičiaus mažinimo tiksl ą. Tiek A, 
tiek B1 pasirinktimi kovos su mokyklos nebaigimo problema priemoni ų efektyvumas ir 
veiksmingumas b ūtų padidinti nepakankamai. 
Atlikus poveikio vertinim ą, padaryta išvada, kad B2 pasirinktimi – Tarybos rekomendacija – 
būtų paspartintas įrodymais pagr įstų, išsamių ir veiksming ų kovos su mokyklos nebaigimo 
problema politini ų priemoni ų plėtojimas valstyb ėse narėse. Priėmus tokią rekomendacij ą būtų 
greičiau sumažintas mokyklos nebaigusi ų asmenų skaičius ir pasiektas pageidaujamas 
ekonominis bei socialinis poveikis. 
Rekomendacijoje b ūtų pateikta mokyklos nebaigusi ų asmenų skaičiaus mažinimo politin ė 
sistema, paremta valstybi ų narių patirtimi ir lyginamaisiais moksliniais tyrimais. Joje, 
laikantis strategin ės programos, b ūtų išdėstytos konkre čios kovos su mokyklos nebaigimo 
problema priemon ės ir atsižvelgiama į dabartini ų priemoni ų trūkumus. Tarybai oficialiai 
pritarus ir nusta čius šią politinę sistemą, rekomendacija b ūtų padedama valstyb ėms narėms 
plėtoti politik ą ir greičiau įgyvendinti įrodymais pagr įstas ir pakankamai tikslingas kovos su 
mokyklos nebaigimo problema priemones. Tarybai apsvars čius, priėmus ir įgyvendinus 
rekomendacij ą, valstybėms narėms būtų pasiūlyta priemon ė, kuria remdamosi jos perži ūrėtų 
savo politikos metodus ir priimt ų poziciją dėl būsimų politikos poreiki ų šioje srityje. 
Be Tarybos rekomendacijos, skirtos valstyb ėms narėms bendrai, o ne vien tik švietimo 
atžvilgiu, gal ėtų būti vykdomas išpl ėstas tarpsektorinis bendra darbiavimas pagal AKM. Taip 
būtų skatinamas politikos pl ėtojimas ES lygmeniu ir teikiamos pastabos valstyb ėms narėms, 
siekiant joms pad ėti formuoti veiksmingesn ę kovos su mokyklos nebaigimo problema 
 
LT 7   LT politiką. Rekomendacijoje b ūtų nustatyta aiški darbotvark ė ir naujas bendradarbiavimo 
ateityje tikslas. 
B2 pasirinktimi užtikrinamas tvir čiausias valstybi ų narių įsipareigojimas parengti politin ę 
sistemą. Švietimo komiteto ir Tarybos diskusijomis bus atitinkamai prisid ėta atitinkamai 
kuriant politin ę sistemą, kuri yra taikytina valstyb ėms narėms ir kuri gali b ūti naudojama 
švietimo politikoje. Tod ėl Tarybos rekomendacija tur ėtų būti užtikrintas aktyvesnis 
dalyvavimas, geresnis suprat imas ir didesnis politinis įsipareigojimas, palyginti su kitais 
scenarijais, pagal kuriuos įpareigojama tik Komisija. 
6. PASIRINK ČIŲ PALYGINIMAS  
B2 pasirinktis (Tarybos rekomendacija) geri ausiai atitinka iniciatyvos tikslus.  
• Ja padedama valstyb ėms narėms rengti politines nuoseklias ir darnias kovos su mokyklos 
nebaigimo problema priemones.  
• Ja suteikiama papildom ų teminių priemoni ų ir naujas impulsas AKM, be to, valstyb ės 
narės įpareigojamos aktyviau dalyvauti kuriant politin ę sistemą.  
• Be to, daroma prielaida, kad ja užtikrinamas aukštas valstybi ų narių įsipareigojimo lygis, 
kad ji gali tur ėti didelės įtakos politikos pl ėtojimui valstyb ėse narėse ir labiausiai pad ėti 
sumažinti mokyklos nebaigusi ų asmenų skaičių Europoje. 
Palyginti su kitomis pasirinktimis , Tarybos rekomendacija yra griež čiausia teisin ė priemonė 
tikslo svarbos ir b ūtinybės sumažinti mokyklos nebaigusi ų asmenų skaičių požiūriu. 
Pagal A pasirinkt į (pagrindin į scenarijų) numatyta nedaug papildom ų priemoni ų, todėl 
negalima tik ėtis, kad mokyklos nebaigusi ų asmenų skaičius bus mažinamas spar čiau. 
Didžiausias B ir C pasirink čių skirtumas yra tas, kad pagal C pasirinkt į valstybių narių 
dalyvavimas b ūtų aktyvesnis, tod ėl jos ją greičiausiai ir taikyt ų. 
Atsižvelgiant į išlaidų efektyvumo tyrim ą, reikėtų pažymėti, kad įrodymais pagr įstų, išsamių 
ir nuosekli ų politinių priemoni ų taikymas neb ūtinai lemia didesnes išlaidas. Tai priklauso nuo 
konkretaus valstyb ėje narėje taikomo politikos metodo ir dabartini ų duomenų rinkimo ir 
analizės priemoni ų. Didinant galimybes gauti susijusi ų duomen ų ar informacijos apie 
mokyklos nebaigim ą nebūtinai patiriama papildom ų išlaidų, tačiau užtikrinama tikslingesn ė 
politika ir priemon ės. Atsižvelgiant į tai, kad B2 pasirinktis siejama su didesniu politiniu 
įsipareigojimu, ja tur ėtų būti sustiprinti valstybi ų narių politiniai veiksmai. Manoma, kad 
taikant įrodymais pagr įstas, išsamias ir nuosekli as politines priemones b ūtų pasiekta geresni ų 
rezultatų ir greičiau bei veiksmingiau sumažintos su m okyklos nebaigimu susijusios išlaidos. 
Gauta nauda gal ėtų būti didesnė už papildomas išlaidas. Tod ėl, visų pirma biudžeto mažinimo 
laikotarpiu, siekiant kuo veiksmingiau investuoti ribotus išteklius B2 pasirink čiai galėtų būti 
teikiama pirmenyb ė.  
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Mokyklos nebaigusi ų asmenų skaičiaus mažinimas bus labai svarbus strategijos „Europa 
2020“ ataskaitos aspektas. Strategijoje „Eur opa 2020“ nustatyti Europo s tikslai papildyti 
nacionaliniais tikslais, o politin ės priemon ės šiems tikslams pasiekti nustatytos nacionalin ėse 
 
LT 8   LT reformų programose (toliau – NRP). Valstybi ų narių ataskaitose d ėl NPR įgyvendinimo tur ėtų 
būti pateikta išsamios informacijos apie pažang ą mažinant mokyklos nebaigusi ų asmenų 
skaičių ir aprašytos pagrindin ės valstybi ų narių numatytos priemon ės. Be ataskait ų pagal 
strateginę bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje program ą („Švietimas ir mokymas 
2020“), Komisijos rengiam ų metinių programos „Švietimas ir mokymas 2020“ pažangos 
ataskaitų ir kitų šaltinių, kaip antai Eurostatas, tur ėtų būti užtikrinta pakankamai duomen ų ir 
informacijos, kad b ūtų galima steb ėti valstybi ų narių ir Europos lygmens poky čius. 
Siūlomos rekomendacijos teisin ėje dalyje bus numatyta Komisijos pareiga rengti 
įgyvendinimo ataskait ą, o ataskaitos pateikimo laikas sutampa su strategijos „Europa 2020“ 
ataskaitos pateikimo laiku. Šioje ataskaitoje bus nagrin ėjami valstybi ų narių pokyčiai, tačiau 
taip pat ir politin ės sistemos efektyvumas bei veiksmi ngumas. Prireikus, ši sistema gali b ūti 
peržiūrima. 
Dėl vykdomos steb ėsenos, nustatymo ir dalijimosi ger ąja patirtimi, susijusia su mokyklos 
nebaigusi ų asmenų skaičiaus mažinimu, siekiama, kad pri ėmus rekomendacij ą būtų nustatyta 
nauja valstybi ų narių ekspertų grupė, kurios veikl ą koordinuot ų Komisija ir kuri ą sudarytų 
švietimo, socialin ės, sveikatos ir užimtumo politikos sri čių specialistai.