(3)2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremalią didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji kelia didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia finansų rinkų nestabilumą, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir neigiamai veikia įvairius sektorius. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms, jų pajamoms ir įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Europos Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

(4)kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

(5)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Komunikate Komisija pritarė Tarybos nuomonei, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 protrūkio, dabartinės sąlygos leidžia pradėti taikyti šią išlygą. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nestabdomos. Ji suteikia galimybę valstybėms narėms nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

(6)siekiant apriboti ir kontroliuoti pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, verslui bei namų ūkiams teikiamos paramos priemonėmis sušvelninti socioekonominius padarinius ir užtikrinti adekvačias sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, ES turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos rengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto savo visuomenės ir ekonomikos funkcionavimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir naudodamosi visa krizės metu įgyta patirtimi;

(7)dėl COVID-19 krizės išryškėjo bendrosios rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtines priemones, neleidžiančias įprastai veikti bendrajai rinkai, būtina panaikinti, kai tik jos bus nebebūtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų, visų pirma apimančių geresnes pirkimo strategijas, diversifikuotas tiekimo grandines ir strateginius būtiniausių prekių rezervus. Jie yra esminiai platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementai;

(8)kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui švelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau priėmė atitinkamų teisės aktų pakeitimus. Tais pakeitimais bus suteikta papildomų lankstumo galimybių ir nustatytos supaprastintos ir racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti pinigų srautų sunkumus, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Kipras raginamas visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų asmenims ir sektoriams, kuriuos šie iššūkiai paveikė labiausiai;

(9)dėl skirtingų specializacijos modelių, visų pirma vietovėse, kurios labai priklauso nuo turizmo ir apskritai nuo verslo modelio, kai su klientais bendraujama tiesiogiai, tikėtina, kad socioekonominiai pandemijos padariniai šalyje bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad teritoriniai skirtumai Kipre didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

(10)2020 m. gegužės 7 d. Kipras pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

(11)šiuo metu Kiprui taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

(12)2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja, kad nominalusis balansas pablogės ir 2019 m. buvusį 1,7 % BVP perteklių 2020 m. pakeis 4,3 % BVP deficitas. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 0,4 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 95,5 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 116,8 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; Be to, biudžeto projekcijos grindžiamos šaliai būdinga rizika, visų pirma susijusia su aiškiais neapibrėžtaisiais įsipareigojimais ir galimais valstybinių ligoninių finansavimo poreikiais pirmaisiais Nacionalinės sveikatos draudimo sistemos įgyvendinimo metais;

(13)reaguodamas į COVID-19 pandemiją ir laikydamasis suderinto Sąjungos požiūrio, Kipras ėmėsi biudžetinių priemonių, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės sudaro 4,4 % BVP. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų stiprinimą skiriant papildomą, iki 0,5 % BVP, biudžetą, darbo užmokesčio subsidijas, kad veiklos sustabdymo atveju darbuotojai neprarastų darbo užmokesčio (2,7 % BVP), ir mažųjų įmonių ir savarankiškai dirbančių asmenų pajamų rėmimą (0,3 % BVP). Be to, Kipras paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės palaikyti įmonių likvidumą, pavyzdžiui, PVM mokėjimo atidėjimas dviejų mėnesių laikotarpiui. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Kipras, atitinka Komisijos komunikate dėl suderinto ekonominio atsako į COVID-19 protrūkį išdėstytas gaires. Visiškas tų priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu;

(14)remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Kipro valdžios sektoriaus balansas bus −7 % BVP 2020 m. ir −1,8 % BVP 2021 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. pasieks 115,7 % BVP, o 2021 m. – 105 % BVP;

(15)dėl to, kad Kipras 2019 m. nesilaikė skolos taisyklės, ir dėl 2020 m. planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai analizė rodo, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 apibrėžtas skolos kriterijus yra įvykdytas, o deficito kriterijus nėra įvykdytas;

(16)Kipras į COVID-19 protrūkį reagavo imdamasis įvairių priemonių ekonominiam krizės poveikiui sušvelninti. 2020 m. kovo 15 d. Vyriausybė pateikė finansinės paramos programą, kuria siekiama apsaugoti visuomenės sveikatą ir užtikrinti įmonių bei darbdavių ekonominį išlikimą. Programoje numatyta skirti 100 mln. EUR dydžio finansinę paramą sveikatos sektoriui, kad šis galėtų kovoti su pandemija, įskaitant paramą papildomam medicinos, slaugos ir pagalbiniam personalui įdarbinti, taip pat įrangai ir infrastruktūrai. Joje nustatytos įvairios priemonės, kuriomis siekiama remti įmones didinant likvidumą, pvz., paramos įmonėms bei savarankiškai dirbantiems asmenims schemos ir įmonėms taikomas laikinas PVM mokėjimo sustabdymas. Į paketą taip pat įtraukta speciali 11 mln. EUR parama, kuria siekiama padėti turizmo sektoriui atsigauti;

(17)COVID-19 krizė parodė, kad investicijas reikia nukreipti į visuomenės sveikatos priežiūros gerinimą ir modernizavimą, pajėgumų atkūrimą ir sveikatos priežiūros reformos įgyvendinimą. Naujoji sveikatos priežiūros sistema suteikia geresnes galimybes naudotis pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis, tinkamomis konsultacijomis ir klinikiniais protokolais pagrįstu gydymu. Joje taip pat numatyta visuotinė teisė į COVID-19 pandemijos metu prieinamas sveikatos priežiūros paslaugas. Kipras parengė pandemijos sukeltos ekstremaliosios situacijos valdymo planą ir skyrė papildomų išteklių infekcijos ir jos plitimo prevencijai ir poveikio valdymui. Vidutinės trukmės laikotarpiu Kipras turi investuoti į sveikatos sistemos veiksmingumo, prieinamumo ir bendro atsparumo didinimą. Sveikatos sistemai numatytais papildomais ištekliais užtikrinama, kad ateityje netrūktų medicinos darbuotojų, ypač svarbių medicinos atsargų ir infrastruktūros. Sklandus sveikatos priežiūros reformos įgyvendinimas, kaip planuota, yra labai svarbus siekiant užtikrinti sveikatos priežiūros prieinamumą ir visuotinę aprėptį. Skaitmeniniai sveikatos priežiūros sprendimai ir naujos taikomosios programos padėtų paspartinti e. sveikatos priežiūros paslaugų diegimą ir pagerinti nuotolines konsultacijas bei įspėjimo mechanizmus. Labai svarbi politika, kuria siekiama didinti ligoninių pajėgumus, gerinti sveikatos priežiūros darbuotojų darbo sąlygas ir užtikrinti asmeninių apsaugos priemonių, testų, vaistų ir medicinos priemonių naudojimą. Atsižvelgiant į demografinius pokyčius ir norint remti pažeidžiamiausius asmenis, įskaitant neįgaliuosius, labai svarbu užtikrinti integraciją į ilgalaikę priežiūrą ir pirminę bei nestacionariąją sveikatos priežiūrą;

(18)nors pastarųjų metų pokyčiai Kipro darbo rinkoje buvo nuolat teigiami, šalis susidurs su sveikatos krizės sukeltomis užimtumo problemomis. Reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų kuo labiau sumažintas krizės socioekonominis poveikis. Kipras jau ėmėsi neatidėliotinų priemonių, įskaitant sutrumpinto darbo laiko tvarką ir bedarbio pašalpų mokėjimą savarankiškai dirbantiems asmenims. Bus svarbu glaudžiai konsultuojantis su socialiniais partneriais išlaikyti darbo vietas ir užtikrinti paskelbtų priemonių įgyvendinimą. Dar bus labai svarbu stiprinti valstybinių užimtumo tarnybų gebėjimus įdarbinti nuolatinius darbuotojus, visų pirma užtikrinti, kad liktų toliau dirbti įdarbinimo konsultantai, dirbantys pagal laikinąsias sutartis, kurios nustoja galioti 2020 m. antrą pusmetį. Tai leis išvengti papildomo spaudimo šioms tarnyboms ir teikti veiksmingą paramą naujiems bedarbiams ir kitoms pažeidžiamoms grupėms, pavyzdžiui, nesimokančiam ir nedirbančiam jaunimui, ilgalaikiams bedarbiams ir neįgaliesiems. Daugiau dėmesio visų pirma reikia skirti perėjimo iš švietimo sistemos į darbo rinką rėmimui ir jaunimo informavimui, nes neseniai mokslus baigę asmenys ieškodami darbo gali susidurti su papildomais sunkumais;

(19)dėl COVID-19 protrūkio reikia imtis tinkamų priemonių socialiniam poveikiui švelninti, namų ūkių pajamoms remti ir greitam ekonomikos atsigavimui užtikrinti. Remiantis Komisijos prognoze, nedarbas 2020 m. išaugs iki 8,6 %, o 2021 m. sumažės iki 7,5 %. Numatoma, kad paslaugų išorės paklausa labai sumažės, nes tikėtina, kad turizmo sektorius ypač nukentės nuo krizės. Visiems nukentėjusiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, įskaitant tuos, kurie neturi galimybės naudotis socialine apsauga, turėtų būti užtikrintas tinkamas pajamų pakeitimas. Socialinės apsaugos sistemos turi apsaugoti samdomus, savarankiškai dirbančius ir nedirbančius asmenis. Apskritai yra galimybių sustiprinti socialinės apsaugos sistemą, kad būtų užkirstas kelias skurdo ir nelygybės didėjimui, visų pirma pasiekiant pažeidžiamiausius asmenis, įskaitant vaikus, neaktyvius asmenis, nedeklaruojamą darbą dirbančius asmenis ir migrantų kilmės asmenis;

(20)labai svarbu dalyvaujant socialiniams partneriams skatinti sudaryti lanksčias darbo sąlygas, visų pirma nuotolinio darbo forma. Trumpuoju laikotarpiu taip bus remiami darbuotojai, kurie neplanuotai turi vykdyti vaikų ir kitų priklausomų asmenų priežiūros pareigas, o ilguoju – bus sudarytos palankesnės sąlygos į darbo rinką sugrįžti didelei dėl priežiūros pareigų neaktyvių moterų daliai. Kadangi dėl viruso pagyvenusiems žmonėms ir lėtinėmis ligomis sergantiems asmenims kyla didelė rizika susirgti sunkia ligos forma, labai svarbu investuoti į kokybiškas ilgalaikės priežiūros paslaugas, kad būtų užtikrintas nuolatinis jų teikimas ir veiksmingumas trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu;

(21)šiomis krizės aplinkybėmis labai svarbu gerinti švietimo bei mokymo kokybę, veiksmingumą ir atitiktį darbo rinkos poreikiams ir užtikrinti greitą darbo rinkos atsigavimą. Šiuo metu, kai vis daugiau žmonių gali prarasti darbą, o vėliau jiems gali tekti keisti profesinę veiklą, dar svarbiau – suteikti žmonėms tinkamų įgūdžių. Judumo apribojimai dar labiau išryškino problemas, susijusias su žemu skaitmeninių įgūdžių lygiu Kipre. Tai turi neigiamą poveikį veiklai internete, pavyzdžiui, nuotoliniam darbui, nuotoliniam mokymuisi ir naudojimuisi e. sveikatos priežiūros paslaugomis. Skaitmeninio švietimo ir nuotolinio mokymosi kokybė priklauso nuo vienodų galimybių naudotis IT infrastruktūra ir internetu suteikimo, be kita ko, palankių sąlygų neturintiems besimokantiems asmenims, taip pat nuo gero mokytojų parengimo. Siekiant spręsti prastų švietimo ir mokymo rezultatų problemą ir apskritai tobulinti įgūdžius, labai svarbu tęsti švietimo reformą kartu investuojant į skaitmeninio mokymosi, mokymosi darbo vietoje ir pameistrystės mokymo sprendimus, taip pat į mokytojų ir instruktorių gebėjimų veiksmingai naudotis IT priemonėmis ugdymą. Yra galimybių spręsti prastų rezultatų pagrindinių gebėjimų srityje problemą, taip pat didinti dalyvavimo suaugusiųjų mokymosi veikloje lygį. Siekiant paspartinti taikymą, profesinio perkvalifikavimo programos galėtų būti kuo labiau pritaikomos naudoti internete, o suvaldžius pandemiją prireikus į jas galėtų būti integruojamas fizinis dalyvavimas;

(22)krizės laikotarpiu ir jai pasibaigus įmonėms paremti reikės nemažai lėšų. Kad įmonės toliau vykdytų veiklą, o darbuotojai neprarastų darbo, būtina užtikrinti tinkamas galimybes gauti finansavimą ir užsitikrinti likvidumą, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Kipras įgyvendina specialią paramos smulkiajam verslui schemą, pagal kurią įmonėms, kuriose dirba ne daugiau kaip penki darbuotojai, skiriamos darbo užmokesčio subsidijos. Be to, tiesioginį spaudimą sumažins padidintų įmokų į nacionalinę sveikatos sistemą mokėjimo sustabdymas ir mokesčių (pvz., PVM) mokėjimo atidėjimas. Labai svarbus greitas administracinis koordinavimas, praktinė parama ir veiksmingas informavimas apie paramą, kuri gali būti teikiama MVĮ, bendradarbiaujant su MVĮ rėmimo struktūromis ir verslo organizacijomis. Be to, MVĮ grynųjų pinigų srautą gali padėti pagerinti spartesnis valdžios institucijų sutartinių išmokų mokėjimas. Įsteigtoms naujoms pradedančiosioms ir veiklą plečiančioms įmonėms gali prireikti specialios paramos, pvz., užtikrinant, kad akcinio kapitalo dalių nuosavybė priklausytų viešosioms įstaigoms, ir skatinant rizikos kapitalo fondus didinti investicijas į šias įmones. Tebėra svarbu įgyvendinti prieš krizę parengtas nuosavo kapitalo rėmimo priemones (Kipro energetikos fondas, bendrojo investavimo nuosavo kapitalo fondas);