KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Ataskaita dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo III priede išvardytų konvencijų ratifikavimo padėties ir priežiūros įstaigų rekomendacijų pagal to reglamento 8 straipsnio 3 dalįBLS+ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Ataskaita dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo III priede išvardytų konvencijų ratifikavimo padėties ir priežiūros įstaigų rekomendacijų pagal to reglamento 8 straipsnio 3 dalįBLS+ /* KOM/2011/0271 galutinis - */





ES BENDRŲJŲ TARIFŲ LENGVATŲ SISTEMA Europos Sąjungos bendrųjų tarifų lengvatų sistema (toliau – BLS) yra bendra, vienašališka, nediskriminacinė lengvatinių prekybos priemonių, kuriomis ES besivystančioms šalims sudaro palankesnes sąlygas patekti į jos rinką, sistema. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį ir atsižvelgiant į tai, kad tvarus vystymasis yra svarbus ES ilgalaikis tikslas, bendrieji BLS tikslai yra padėti besivystančioms šalims mažinti skurdą sudarant joms palankesnes sąlygas patekti į ES rinką ir skatinant tvarų vystymąsi. BLS siekiama skatinti besivystančių šalių eksportą į ES taikant lengvatinius tarifus, didžiausią dėmesį skiriant šalims, kurioms to labiausiai reikia, skatinant besivystančių šalių esamų produktų eksporto augimą arba diversifikaciją į naujus produktus. Siekiama suteikti šalims galimybių plėtoti savo pramonę – dėl to didėtų produktyvumas, konkurencingumas, taip pat būtų galima skatinti diversifikaciją ir investicijas. Kaip ir vykdant ES tvaraus vystymosi srities politiką, pagal BLS taip pat siekiama skatinti besivystančias šalis įsipareigoti ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti pagrindines tarptautines žmogaus ir darbo teisių, aplinkos apsaugos ir gero valdymo konvencijas. ES priėmė BLS atsižvelgusi į 1968 m. Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijoje (UNCTAD) pateiktą rekomendaciją sukurti Bendrųjų tarifų lengvatų sistemą, pagal kurią išsivysčiusios šalys suteiktų prekybos lengvatų visoms besivystančioms šalims. PPO/GATT sistemoje BLS reglamentuojama Sprendimu dėl diferencinio ir palankesnio režimo, abipusiškumo ir aktyvesnio besivystančių šalių dalyvavimo (vad. įgaliojimų suteikimo sąlyga). 1971 m. Europos bendrija buvo pirmoji, įgyvendinusi BLS. Nuo tada BLS iš esmės pasikeitė. Siekiant sistemą nuolat atnaujinti ir pritaikyti prie kintančių daugiašalės prekybos sistemos sąlygų, buvo nuspręsta BLS įgyvendinti 10 metų ciklais. Dabartinis ciklas prasidėjo 2006 m. ir tęsis iki 2015 m. Siekiant užtikrinti, kad BLS būtų galima nuolat atnaujinti atsižvelgiant į svarbius prekybos duomenų pokyčius, sistema įgyvendinama vienas po kito priimamais reglamentais trejų metų laikotarpiui. Dabartinė BLS buvo nustatyta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 732/2008[1] (BLS reglamentas), įsigaliojusiu 2009 m. sausio 1 d. ir nustosiančiu galioti 2011 m. gruodžio 31 d. 2010 m. gegužės 26 d. Komisija priėmė pasiūlymą pratęsti šio reglamento taikymą iki 2013 m. gruodžio 31 d., kad būtų laiko parengti BLS peržiūrą. Tą pačią dieną pasiūlymas buvo pateiktas Tarybai ir Europos Parlamentui[2]. Pagal BLS jos naudos gavėjams numatomos trys priemonių rūšys: bendroji priemonė, specialioji tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamoji priemonė (toliau – BLS+) ir „Viskas, išskyrus ginklus“ iniciatyva. BLS+ Pagal BLS+ priemonę, šalia kitų lengvatų pagal bendrąją BLS, atrinktoms besivystančioms šalims, kurios dėl nepakankamos parduodamų prekių diversifikacijos ir nepakankamos integracijos į tarptautinę prekybos sistemą yra pažeidžiamos, siūlomos papildomos tarifų lengvatos. Kad atitiktų BLS+ reikalavimus, šalys privalo ratifikuoti ir įgyvendinti tam tikras svarbias tarptautines žmogaus ir darbo teisių, aplinkos apsaugos ir gero valdymo konvencijas. BLS+ yra skirta tolesniam ekonominiam augimui skatinti ir tokiu būdu darnaus vystymosi poreikiui tenkinti. Atsižvelgiant į BLS+ reikalavimų atitikties kriterijus, kaip nustatyta BLS reglamento 8 straipsnio 1 dalyje, lengvatos pagal specialią darnaus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę gali būti suteikiamos šaliai, kuri: - ratifikavo ir veiksmingai įgyvendino visas konvencijas, išvardytas III priede, - įsipareigoja toliau taikyti ratifikuotas konvencijas ir jas įgyvendinančius teisės aktus bei priemones ir neprieštarauja reguliariai jų įgyvendinimo stebėsenai ir peržiūrai pagal konvencijų, kurias ji ratifikavo, įgyvendinimo nuostatas, ir - laikoma pažeidžiama šalimi. Pažeidžiamumo kriterijai nustatyti BLS reglamento 8 straipsnio 2 dalyje. Pažeidžiama šalis yra ta, - kurios Pasaulio bankas trejus metus iš eilės nepriskiria šalims, gaunančioms dideles pajamas, ir kurios importo į ES, kuriam taikoma BLS, penkių didžiausių skyrių vertė sudaro daugiau kaip 75 % viso jos importo, kuriam taikoma BLS, ir - kurios importas į ES, kuriam taikoma BLS, sudaro mažiau kaip 1 % bendro importo į ES, kuriam taikoma BLS, vertės. BLS+ priemonė buvo taikoma, jei šalis arba teritorija pateikė prašymą iki 2008 m. spalio 31 d. arba iki 2010 m. balandžio 30 d. ir nagrinėjant prašymą buvo nustatyta, kad prašančioji šalis arba teritorija tenkina nustatytas sąlygas. ESAMA PADĖTIS Pagal BLS reglamento 8 straipsnio 3 dalį, prieš pasibaigiant šio reglamento taikymo laikotarpiui ir iki kito reglamento aptarimo Komisija privalo pateikti Tarybai ataskaitą apie III priede išvardytų konvencijų ratifikavimo padėtį ir gautas atitinkamų priežiūros įstaigų rekomendacijas. Šioje ataskaitoje aptariama, kaip 16 lengvatomis pagal BLS+ besinaudojančių šalių ratifikuoja III priede išvardytas konvencijas ir ar jas veiksmingai įgyvendina: Armėnija, Azerbaidžanas, Bolivija, Ekvadoras, Gruzija, Gvatemala, Hondūras, Kolumbija, Kosta Rika, Mongolija, Nikaragva, Panama, Paragvajus, Peru, Salvadoras ir Šri Lanka. 2008 m. gruodžio 9 d. Komisija priėmė sprendimą[3], kuriuo nustatomas BLS+ lengvatomis besinaudojančių šalių sąrašas. BLS+ priemonė buvo taikoma toms šalims, kurios įvykdė BLS reglamente nustatytus reikalavimus. Sąrašą sudarė šios 16 šalių: Armėnija, Azerbaidžanas, Bolivija, Ekvadoras, Gruzija, Gvatemala, Hondūras, Kolumbija, Kosta Rika, Mongolija, Nikaragva, Paragvajus, Peru, Salvadoras, Šri Lanka ir Venesuela. Palyginti su ankstesne 2006–2008 m. taikyta BLS+ priemone[4], BLS+ lengvatos taikomos trims naujoms šalims: Armėnijai, Azerbaidžanui ir Paragvajui. Moldovai ir Venesuelai lengvatos pagal šią priemonę nebeteikiamos. 2008 m. kovo mėn. Moldova išbraukta iš lengvatomis besinaudojančių šalių sąrašo, kadangi jai buvo suteikta autonominių lengvatų pagal atskirą ES teisinę priemonę. 2009 m. rugpjūčio mėn. Venesuela buvo išbraukta iš lengvatomis besinaudojančių šalių sąrašo[5], kadangi ji neratifikavo Jungtinių Tautų (JT) Konvencijos dėl kovos su korupcija. Panama nepateikė prašymo gauti BLS+ iki termino pabaigos (2008 m. spalio 31 d.), todėl nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2010 m. birželio 30 d. BLS+ priemonė jai nebuvo taikoma[6]. Nuo 2010 m. rugpjūčio 16 d. BLS+ priemonės taikymas Šri Lankai buvo laikinai panaikintas (išsamiau skirsnyje apie Žmogaus teisių konvenciją). A. Ratifikavimo padėtis Visos lengvatomis besinaudojančios šalys ratifikavo visas BLS reglamento III priede išvardytas konvencijas. B. Veiksmingo įgyvendinimo padėtis Pagal BLS reglamento 8 straipsnio 3 dalį reikalaujama, kad Komisija stebėtų, kaip ratifikuojamos ir ar veiksmingai įgyvendinamos BLS+ konvencijos, tikrindama iš atitinkamų priežiūros įstaigų gaunamą informaciją. Komisija prižiūri veiksmingą tarptautinių konvencijų įgyvendinimą pagal atitinkamus įgyvendinimo mechanizmus. Ar laikomasi BLS+ reikalavimų, sprendžiama remiantis atitinkamų tarptautinių organizacijų priežiūros įstaigų ataskaitomis ir pastabomis. Šioje ataskaitoje pateikiama bendra atitinkamų priežiūros įstaigų išvadų apžvalga. Išsamios JT ir Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) priežiūros įstaigų ir kitų atitikties ir (arba) įgyvendinimo komitetų rekomendacijos pateiktos BLS+ ataskaitos lydimojo dokumento IV priede. Priežiūros įstaigos didžiausią dėmesį skyrė klausimui, kaip situacija pasikeitė nuo ankstesnės ataskaitos. Žmogaus teisių konvencijos Lengvatomis besinaudojančios šalys iš esmės laikosi veiksmingo žmogaus teisių konvencijų įgyvendinimo reikalavimų . Vis dėlto dauguma šalių vėlavo pateikti ataskaitas JT priežiūros įstaigoms. Nepaisant to, priežiūros įstaigos pastebėjo daug teigiamų pokyčių, įskaitant atsižvelgiant į konvencijų įgyvendinimą priimtas teisėkūros ir politikos priemones. Priežiūros įstaigos palankiai vertino teigiamus pokyčius ir rekomendavo dar labiau stengtis, kad nacionalinės teisės aktai visiškai atitiktų atitinkamas konvencijas. Tuo pat metu priežiūros įstaigos atkreipė dėmesį į tam tikrus trūkumus derinant teisės aktus su konvencijomis ir jas įgyvendinant praktiškai. Atsižvelgdamos į šiuos faktus, priežiūros įstaigos priėmė rekomendacijas dėl lengvatomis besinaudojančių šalių tolesnių veiksmų. Komisijai yra svarbus dvišalis dialogas (išsamiau – skirsnyje apie BLS+ dialogą) – taip galima atidžiau stebėti lengvatomis besinaudojančių šalių pažangą siekiant atitikti konvencijų reikalavimus ir pagreitinti tolesnę pažangą. Jei yra tikslinga, imamasi veiksmų kaip antai Šri Lankos atveju. 2008 m. Europos Komisija gavo informacijos, įskaitant viešai skelbiamas Jungtinių Tautų (JT) ataskaitas ir pareiškimus, taip pat informaciją iš kitų susijusių šaltinių ir nevyriausybinių organizacijų, kad Šri Lankos nacionalinės teisės aktai, į kuriuos įtrauktos tarptautinės žmogaus teisių konvencijos, visų pirma Tarptautinis pilietinių ir politinių teisių paktas, Konvencija prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą bei Vaiko teisių konvencija, nėra veiksmingai įgyvendinami. 2008 m. spalio mėn. Komisija pradėjo tyrimą[7]. Atliekant tyrimą buvo remiamasi išorės ekspertų konsultacijomis ir padaryta išvada, kad Šri Lankoje trys minėtos konvencijos nebuvo veiksmingai įgyvendinamos. 2010 m. vasario 15 d. Europos Sąjungos Taryba nusprendė laikinai panaikinti BLS+ lengvatinio tarifo taikymą Šri Lankai[8]. Speciali skatinamoji priemonė Šri Lankos kilmės produktams turėtų būti vėl pradedama taikyti, jei nelieka laikiną panaikinimą pateisinančių priežasčių. ES ir toliau yra pasiryžusi taikyti BLS+ kaip paskatą gerinti žmogaus teisių situaciją Šri Lankoje. Laikinas panaikinimas įsigaliojo 2010 m. rugpjūčio 16 d. Darbo teisių konvencijos Lengvatomis besinaudojančios šalys iš esmės atitinka veiksmingo įgyvendinimo reikalavimus vadovaujantis pagrindiniais TDO darbo standartais, kaip nustatyta pagrindinėse TDO konvencijose. Vis dėlto TDO priežiūros įstaigos pranešė apie trūkumus įgyvendinant tam tikras konvencijas, būtent konvencijas Nr. 87 ir 98, taip pat konvencijas Nr. 100, 111, 138 ir 182. Nepaisant to, priežiūros įstaigos pripažįsta lengvatomis besinaudojančių šalių konstruktyvų bendradarbiavimą per stebėseną ir šių šalių daromą pažangą šioje situacijoje. Komisijai yra svarbus dvišalis dialogas (išsamiau – skirsnyje apie BLS+ dialogą) – taip galima atidžiau stebėti lengvatomis besinaudojančių šalių pažangą siekiant atitikti konvencijų reikalavimus, o dėl dialogo tolesnė pažanga gali būti spartesnė. Jei bus tikslinga, bus imtasi tam tikrų veiksmų. 2008 m. kovo 31 d. Komisija pradėjo tyrimą[9], siekdama nustatyti, ar į Salvadoro nacionalinės teisės aktus vis dar įtraukta TDO konvencija Nr. 87 ir ar tie teisės aktai veiksmingai įgyvendinami. Vadovaudamasi BLS reglamento 19 straipsnio 2 dalimi Komisija to reglamento 27 straipsnio 5 dalyje nurodyta tvarka nusprendė, kad tyrimo išvados nepateisino laikino specialios skatinamosios priemonės panaikinimo. Todėl tyrimas buvo nutrauktas. Aplinkos apsaugos ir gero valdymo konvencijos Pagal priežiūros įstaigų pateiktas ataskaitas, aplinkos apsaugos ir gero valdymo konvencijų reikalavimų iš esmės buvo laikomasi patenkinamai. Priežiūros įstaigos pranešė apie ataskaitiniu laikotarpiu įvykusius teigiamus pokyčius, įskaitant pažangą, padarytą vykdant tam tikras konvencijas. Vis dėlto esama tam tikrų trūkumų kalbant apie įsipareigojimus teikti ataskaitas. Šioje srityje Komisijai taip pat yra svarbus dvišalis dialogas (žr. kitą skirsnį) – taip galima atidžiau stebėti lengvatomis besinaudojančių šalių pažangą siekiant atitikti konvencijų reikalavimus ir pagreitinti tolesnę pažangą. Jei bus tikslinga, bus imtasi tam tikrų veiksmų. BLS+ dialogas Kadangi BLS+ sistema yra lengvatomis besinaudojančioms šalims skirta iniciatyva, kuria skatinama veiksmingai įgyvendinti atitinkamas konvencijas, Komisija nuo 2009 m. su atskiromis BLS+ lengvatomis besinaudojančiomis šalimis palaiko dvišalį dialogą tuo klausimu, ypač tose srityse, kuriose tarptautinės priežiūros įstaigos nustatė trūkumų ir kuriose šis dialogas būtų naudingiausias gerinant veiksmingą BLS+ konvencijų įgyvendinimą. Visos BLS+ lengvatomis besinaudojančių šalių vyriausybės noriai įsitraukė į šį procesą ir ypač palankiai įvertino neformalų, konstruktyvų ir rezultatais grindžiamą bendradarbiavimą. Komisija sieks išlaikyti ir, jei būtina, intensyvinti savo dvišalį dialogą su atskiromis BLS+ šalimis, kad būtų skatinama įgyvendinant BLS+ konvencijas daroma pažanga. [1] 2008 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. (OL L 211, 2008 8 6, p. 1). [2] Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 2 dalį, Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprastą teisėkūros procedūrą, patvirtina priemones, apibrėžiančias bendros prekybos politikos įgyvendinimo sistemą. Ankstesnius BLS reglamentus Taryba priėmė viena. [3] 2008 m. gruodžio 9 d. Komisijos sprendimas 2008/938/EB dėl lengvatas gaunančių šalių, kurioms galima taikyti specialią tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę, numatytą Tarybos reglamente (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., sąrašo (OL L 334, 2008 12 12, p. 90). [4] 2005 m. gruodžio 21 d. Komisijos sprendimas dėl lengvatas gaunančių šalių, kurioms galima taikyti specialią tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę, numatytą Tarybos reglamento (EB) Nr. 980/2005 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo 26 straipsnio e punkte, sąrašo (OL L 337, 2005 12 22, p. 50). [5] 2009 m. birželio 11 d. Komisijos sprendimas 2009/454/EB, iš dalies keičiantis Sprendimą 2008/938/EB dėl lengvatas gaunančių šalių, kurioms galima taikyti specialią tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę, numatytą Tarybos reglamente (EB) Nr. 732/2008 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d., sąrašo (OL L 149, 2009 6 12, p. 78). [6] Nuo 2010 m. liepos 1 d. Panama vėl gauna lengvatas pagal BLS+ priemonę pagal 2010 m. birželio 9 d. Komisijos sprendimą 2010/318/ES dėl lengvatas gaunančių šalių, kurioms nuo 2010 m. liepos 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. galima taikyti specialią tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę, kaip nustatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 732/2008 (OL L 142, 2010 6 10, p. 10). [7] 2008 m. spalio 14 d. Komisijos sprendimas 2008/803/EB, kuriuo numatoma inicijuoti tyrimą dėl tam tikrų žmogaus teisių konvencijų veiksmingo įgyvendinimo Šri Lankoje pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 980/2005 18 straipsnio 2 dalį (OL L 277, 2008 10 18, p. 34). [8] 2010 m. vasario 15 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 143/2010, kuriuo laikinai panaikinamas Reglamentu (EB) Nr. 732/2008 numatytos specialios tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamosios priemonės taikymas Šri Lankos Demokratinei Socialistinei Respublikai (OL L 45, 2010 2 20, p. 1). [9] 2008 m. kovo 31 d. Komisijos sprendimas 2008/316/EB, numatantis pradėti tyrimą dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo Salvadore pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 980/2005 18 straipsnio 2 dalį (OL L 108, 2008 4 18, p. 29).