LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 128/74

457-OJI PLENARINĖ SESIJA, 2009 M. LAPKRIČIO 4, 5 D.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms. Darbo rinkos ir gebėjimų poreikių numatymas ir derinimas“

(COM(2008) 868 galutinis)

(2010/C 128/13)

Pranešėja Vladimíra DRBALOVÁ

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2008 m. gruodžio 16 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms. Darbo rinkos ir gebėjimų poreikių numatymas ir derinimas“

COM(2008) 868 galutinis.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. spalio 15 d. priėmė savo nuomonę.

457-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. lapkričio 4–5 d. (2009 m. lapkričio 4 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 141 nariui balsavus už, 2 – prieš ir 2 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. EESRK laikosi nuomonės, kad komunikatas „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“ yra tinkama iniciatyva. Jis pritaria, kad būtina nacionaliniu ir ES lygiu užtikrinti darbo rinkos poreikius atitinkančių gebėjimų numatymo pajėgumą ir sukurti atitinkamą mechanizmą. Gebėjimų tobulinimas visais lygiais yra pagrindinė sąlyga siekiant artimiausiu laikotarpiu atgaivinti ekonomiką. Kalbant apie ilgalaikę perspektyvą – tai pagrindinė vystymosi, našumo, konkurencingumo, užimtumo gerinimo, lygių galimybių ir socialinės sanglaudos užtikrinimo sąlyga. Galimybės numatyti būsimus darbo rinkos poreikius yra ribotos, todėl būtina nuolat tobulinti taikomus mechanizmus ir priemones.

1.2. EESRK palankiai vertina Europos profesinio mokymo plėtros centro (CEDEFOP) pasiūlytus papildomus patobulinimus, kurie leistų Europos mastu nuolat numatyti gebėjimus, pavyzdžiui, dėl metodų ir duomenų bazių tobulinimo bei pasiūlos ir poreikių prognozių vienalaikio atnaujinimo siekiant ištirti skirtumus. Be to, atsižvelgdamas į skirtingą valstybių narių praktiką, Komitetas rekomenduoja pateikti išsamesnę kompetencijų apibrėžtį.

1.3. Tačiau būtina konstatuoti, kad priemonių būsimiems poreikiams tiksliai nustatyti nėra ir kad globalizacijos sąlygomis dabartinis pasaulinis darbo pasidalijimas nėra stabilus vidutinės trukmės laikotarpiu, o mokymai greičiausiai truks būtent tokį „vidutinės trukmės laikotarpį“.

1.4. EESRK manymu, reikėtų tobulinti gebėjimus ir juos priderinti prie dabartinių ir būsimų darbo rinkos poreikių. Tačiau Komitetas ragina visiškai išnaudoti esamą darbo rinkos potencialą siekiant pagerinti darbuotojų gebėjimus prisitaikyti, pagerinti dabartinių darbo vietų kokybę, sukurti naujų produktyvių darbo vietų ir išplėtoti naujos „žaliosios“ rinkos potencialą.

1.5. Komitetas besąlygiškai pritaria visų suinteresuotų šalių partnerystės ir bendradarbiavimo idėjai. Komiteto manymu, ypač svarbus socialinių partnerių – pagrindinių darbo rinkos subjektų – ir pilietinės visuomenės indėlis. Komitetas taip pat pasisako už aktyvesnį bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą tarptautiniu lygiu, visų pirma dalyvaujant TDO ir EBPO veikloje.

1.6. Komitetas nori atkreipti dėmesį į glaudų ir veiksmingą švietimo įstaigų ir įmonių bendradarbiavimą, sudarantį sąlygas konstruktyviems švietimo sistemų pokyčiams, leidžiantį sumažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių, padidinti techninių disciplinų populiarumą, pagerinti gamybinės praktikos kokybę, numatyti gebėjimus ir juos geriau priderinti prie įmonių praktikos. Komitetas taip pat pabrėžia mokytojų profesinio tobulinimosi kokybės ir karjeros planavimo patarimus teikiančių struktūrų tobulinimo svarbą. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti specifiniams mažų ir vidutinių įmonių poreikiams.

1.7. Šiuo požiūriu EESRK atkreipia dėmesį į 2009 m. gegužės mėn. Prahoje įvykusiame neeiliniame aukščiausio lygio susitikime užimtumo klausimais priimtas rekomendacijas. Jose siūloma gerinti gebėjimus, investuoti į švietimą, skatinti judumą Europos Sąjungoje, numatyti profesinių gebėjimų poreikį ir šiuos gebėjimus geriau priderinti prie darbo rinkos poreikių, taip pat sudaryti geresnes galimybes kokybiškai gamybinei praktikai ir stažuotėms.

1.8. Komitetas taip pat palankiai vertina šių metų gegužės mėn. įvykusiame Švietimo taryboje valstybių narių prisiimtą įsipareigojimą. Nuspręsta sukurti stipresnę Europos sistemą, kuri leistų aktyviau bendradarbiauti švietimo ir profesinio mokymo srityje, ir nustatyti keturi strateginiai tikslai siekiant padidinti kiekvieno studijuojančio ar profesinius įgūdžius tobulinančio asmens įsidarbinimo galimybes ir verslumo potencialą. Šiuo požiūriu ypač svarbi Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąranga (EKS) (1).

1.9. EESRK taip pat palankiai vertina pirmininkaujančios Švedijos sprendimą į savo renginių programą įtraukti 2009 m. spalio 22–23 d. vyksiančią konferenciją „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“, kurios metu daugiausia dėmesio bus skirta būsimiems darbo rinkos poreikiams ir valstybinių įdarbinimo tarnybų vaidmeniui.

2. Įvadas

2.1. Dėl pasaulinės finansų krizės prasidėjo ES ekonomikos recesija ir tai turi rimtų pasekmių Europos darbo rinkai ir užimtumui. Šiuo metu prognozuojama, kad 2009 m. nedarbas pasieks 9,4 proc., o 2010 m. sudarys 10,9 proc.

2.2. Europos Komisija reaguodama į padėtį Europoje parengė Europos ekonomikos atkūrimo planą (2), kuriame pabrėžė koordinuotų veiksmų svarbą, nustatė strateginius tikslus ir pasiūlė tam tikras priemones, susijusias su keturiomis prioritetinėmis Lisabonos strategijos sritimis.

2.3. Viena iš sričių, kuriose ES ketina imtis gelbėjimo veiksmų – darbo vietų ir žmogiškųjų išteklių apsauga bei verslumo skatinimas. Komisija paragino pradėti plataus masto ES iniciatyvą, skatinančią užimtumą, ir be kitų veiksmų rekomendavo stebėti dabartinę ir numatomą darbo vietų pasiūlą bei veiksmingiau reaguoti į minėtą pasiūlą įgyjant platesnius ir aukštesnio lygio gebėjimus.

2.4. Pagrindinis augimo ir gerovės užtikrinimo veiksnys yra šalies pajėgumas suteikti galimybes gauti kokybišką darbą. Politikos, kuria siekiama užtikrinti darbo galimybes ir augimą, pagrindą sudaro keletas labai svarbių dalykų. Moderni, įtraukianti, lanksti ir konkurencinga darbo rinka apima daug veiklos rūšių ir užduočių. Reikia neužmiršti, kad laisvas darbuotojų judėjimas yra vienas pagrindinių ES ramsčių. Siekiama dvejopo tikslo: ne tik sudaryti palankesnes sąlygas piliečiams dirbti kitoje valstybėje narėje ir padidinti darbo vietų pasiūlą, bet ir suteikti galimybę įmonėms pasinaudoti gausesne ir lankstesne darbo jėga, geriau prisitaikiusia prie darbo rinkos poreikių.

2.5. 2009 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos išvadose vienareikšmiškai pabrėžiama, kad būtina dėti pastangas didinti ES pajėgumą gerinti visų lygių gebėjimus, numatyti darbo rinkos poreikius ir kvalifikaciją priderinti prie minėtų poreikių. Susitikimo dalyviai valstybes nares taip pat primygtinai paragino įgyvendinti integruotą gairę Nr. 24 ir savo švietimo bei profesinio mokymo sistemas priderinti prie naujų gebėjimų poreikių.

2.6. 2009 m. gegužės 7 d. Prahoje vykusiame neeiliniame aukščiausio lygio susitikime užimtumo klausimais buvo nustatyta dešimt konkrečių priemonių. Šiomis priemonėmis siekiama išspręsti ilgalaikes ir trumpalaikes problemas. Jas numatyta įgyvendinti nacionaliniu ir ES lygiu bendradarbiaujant su socialiniais partneriais. Keturios iš priemonių yra susijusios su švietimu, profesiniu rengimu, mokymusi visą gyvenimą, gamybine praktika, parama judumui, geresniu gebėjimų numatymu ir jų priderinimu prie darbo rinkos poreikių.

3. Bendros pastabos

3.1. 2008 m. Komisija paskelbė savo komunikatą „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms. Darbo rinkos ir gebėjimų poreikių numatymas ir derinimas“ (3), kuriame, atsižvelgdama į dabartinę krizę, pabrėžė, kad žmoniškąjį kapitalą ir galimybes įsidarbinti būtina gerinti tobulinant gebėjimus. Komisijos pasiūlymo tikslas – padidinti Europos Sąjungos pajėgumus vertinti ir numatyti gebėjimus ir geriau juos priderinti prie kuriamų naujų darbo vietų pobūdžio.

3.2. Komisija ne tik pateikia pirmą gebėjimų vertinimą atsižvelgiant į darbo rinkos poreikius iki 2020 m., bet ir pasiūlo sistemingą būsimų darbo rinkos poreikių stebėsenos, vertinimo ir savalaikio nustatymo procesą. Vykdydama programą PROGRESS ir mokymosi visą gyvenimą programas Komisija taip pat plėtos naujus gebėjimų vertinimo metodus.

3.3. Veiksmingam minėtų procesų įgyvendinimui Komisija pasitelkia šiuo metu taikomas priemones ir tuo pat metu numato naujas priemones, kurios turėtų pagreitinti arba supaprastinti procesą. Ji skiria daug dėmesio lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros politikai ir priemonių, kuriomis siekiama tobulinti gebėjimus, įgyvendinimui. Siūlomos tokios naujos priemonės kaip Europos darbo rinkos observatorija, standartinis daugiakalbis profesijų ir gebėjimų katalogas ir taip vadinama Match and Map priemonė, skirta EURES sistemos vartotojų paieškoms palengvinti. Taip pat nurodoma, kad labai svarbų vaidmenį atlieka Europos socialinis fondas (ESF) ir Europos regioninės plėtros fondas (ERPF). Galimybės numatyti būsimus darbo rinkos poreikius yra ribotos, todėl būtina nuolat vystyti ir tobulinti taikomus mechanizmus ir priemones kartu stebint skirtingų valstybių narių įsisavinimo pajėgumą.

3.4. Komisija pagrįstai pabrėžia, kad vis svarbesni tampa daugelį sričių apimantys gebėjimai ir ne techninio pobūdžio gebėjimai (soft skills), pavyzdžiui, komandinis darbas, kalbų mokėjimas ir komunikaciniai gebėjimai. Ypatingą dėmesį reikia skirti ankstyvame amžiuje įgyjamų skaitymo, rašymo ir skaičiavimo (numeracy) gebėjimų standartų ir toje srityje pasiekiamų rezultatų tobulinimui.

3.5. Sektorių tarybų gebėjimų klausimais (Sector Skills Council) steigimas vadovaujantis sektorių lygiu sudarytais darbdavių, švietimo įstaigų ir kitų suinteresuotųjų subjektų susitarimais galėtų būti tinkama praktika. Minėtų tarybų veiklą būtų galima susieti su sektorių socialinio dialogo struktūromis, kadangi šioje srityje socialiniai partneriai atlieka ypač svarbų vaidmenį (4).

3.6. 2009 m. gegužės 12 d. vykusioje Švietimo ministrų Taryboje valstybės narės prisiėmė įsipareigojimą aktyviau bendradarbiauti švietimo ir profesinio mokymo srityje. Pasirinkti prioritetai, pabrėžiantys, kad vykstant plataus masto diskusijai ekonominės ir socialinės politikos klausimais švietimui ir profesiniam rengimui turi tekti svarbus vaidmuo. Bendri iššūkiai yra šie: 1) užtikrinti, kad darbo jėga turėtų rytdienos darbo vietoms būtinus gebėjimus, 2) prisitaikyti prie senstančios visuomenės poreikių ir 3) intensyvesnė pasaulinė konkurencija.

3.7. Taryba taip pat priėmė išvadas dėl švietimo įstaigų ir socialinių partnerių bendradarbiavimo stiprinimo. Svarbus vaidmens, kurį švietimas ir profesinis rengimas atlieka socialinės sanglaudos srityje, aspektas – pajėgumas piliečiams suteikti žinias, gebėjimus ir kompetenciją, leidžiančius jiems lengviau patekti į darbo rinką ir joje išsilaikyti. Būtent todėl socialiniams partneriams, kurie yra pagrindiniai darbo rinkos subjektai, tenka svarbus vaidmuo.

4. Faktai ir skaičiai

4.1. 2008 m. birželio mėn. ES Tarybos išvadose buvo patvirtintas prašymas pateikti išsamų gebėjimų poreikių Europoje iki 2020 m. įvertinimą – Darbo rinkos poreikių numatymas ir derinimas, ypatingą dėmesį skiriant jaunimui (5).

4.2. Todėl Europos profesinio mokymo plėtros centras atliko gebėjimų poreikių 2006–2020 m. (6) tyrimą, kuriame nagrinėjama padėtis 25 ES valstybėse narėse ir Norvegijoje bei Šveicarijoje. Tyrime daroma prielaida, kad iki 2020 m. bus sukurta 20,3 mln. papildomų darbo vietų. Vadinamasis darbo vietų atsilaisvinimas (darbuotojams išėjus į pensiją arba palikus darbo rinką) leis sukurti 85 mln. papildomų darbo vietų, kurių, deja, negalima laikyti naujai sukurtomis darbo vietomis. Numatoma, kad 2020 m. paslaugų sektoriuje sukurtos darbo vietos sudarys tris ketvirtadalius visų darbo vietų.

4.3. Šiuo metu beveik 40 proc. dirbančių asmenų atlieka užduotis, reikalaujančias aukštesnio lygio gebėjimų, pavyzdžiui, susijusių su valdymu, individualia veikla arba techniniu darbu. Prognozuojama, kad ateinantį dešimtmetį daugės darbo vietų, reikalaujančių aukšto arba vidutinio lygio gebėjimų. Taip pat numatoma, kad bus daugiau tam tikro pobūdžio darbo vietų, nereikalaujančių jokio arba tik žemo išsilavinimo.

4.4. Jei išliks tokia pati tendencija, dėl minėtų pokyčių įvyks darbo vietų didėjimo poliarizacija. Tai lems darbo vietų, kurioms būdingos paprastos, tiesiogiai su pareigomis susijusios užduotys ir vidutinio lygio kvalifikaciniai reikalavimai, poreikio sumažėjimą, net jei dėl daugelio darbuotojų išėjimo į pensiją reikės atitinkamą profesinį pasirengimą turinčių naujų darbuotojų.

4.5. Šiuo metu visose profesinėse kategorijose, net žemiausios kvalifikacijos, keliami vis aukštesni kvalifikaciniai reikalavimai. Gebėjimų pasiūla turi įtakos šiai keliamų kvalifikacinių reikalavimų didėjimo tendencijai. Apskritai gyventojų išsilavinimo lygis per pastaruosius dešimt metų padidėjo, visų pirma todėl, kad daugelyje valstybių narių žmonės pasinaudojo galimybe įgyti aukštąjį išsilavinimą, o vyresnio amžiaus darbuotojai, kuriems paprastai būdinga žemesnio lygio kvalifikacija, pasitraukė iš darbo rinkos, kadangi išėjo į pensiją.

4.6. Vis dėlto Europos profesinio mokymo plėtros centro išvadose aiškiai pabrėžiama, kad ilgainiui visuotinai didės daugeliui ar daugumai darbo vietų keliami kvalifikaciniai reikalavimai. Centro prognozėse nurodoma, kad 2006–2020 m. laikotarpiu beveik 91 proc. laisvų darbo vietų reikalaus aukštesnio arba vidutinio lygio išsilavinimo. Per ateinančius dešimt metų prireiks pakeisti dabartinę darbo jėgos kvalifikacijos struktūrą, kadangi vis daugiau – iki 55 mln. – laisvų darbo vietų reikalaus vidutinio lygio kvalifikacijos (o tam būtinas profesinis mokymas). Jokio išsilavinimo arba žemo lygio išsilavinimą turintiems asmenims bus prieinamos mažiau negu 10 mln. darbo vietų.

4.7. Eurostato duomenys rodo, kad nuo 2000 m. ES buvo sėkmingai kuriamos kokybiškos darbo vietos. Taip pat pastebima teigiama aukštojo mokslo diplomą turinčių asmenų užimtumo lygio ir užimtumo augimo sąsaja. Daugumoje ES valstybių narių aukštojo mokslo diplomą turinčių asmenų užimtumas didėjo sparčiau negu vidutinis užimtumo lygis. Pavyzdžiui, Maltoje aukštojo mokslo diplomą turinčių asmenų užimtumas nuo 2000 m. išaugo daugiau nei du kartus, o bendras užimtumas padidėjo tik 12 proc. Be to, nereikia užmiršti, kad esama ir priešingos tendencijos, t. y. kuriamos neužtikrintos darbo vietos.

4.8. Taigi, Europos profesinio mokymo plėtros centro tyrime pateikiamos šios išvados:

— ir ateityje bendras gebėjimų poreikis didės,

— vykdoma politika turės užtikrinti darbo jėgos pajėgumą prisitaikyti prie minėtų reikalavimų. Bus naudinga žinoti, ar darbo vietų trūkumas darbo rinkoje yra tik laikinas arba praeinantis reiškinys, ar tai ilgalaikis reiškinys, dėl kurio būtina imtis tikslinių priemonių,

— tęstinis mokymas ir mokymasis visą gyvenimą turi padėti užtikrinti, kad asmenų gebėjimai nuolat atitiktų struktūrinius darbo rinkos pokyčius,

— jaunimas, kuris per ateinančius dešimt metų papildys darbo rinką, negalės atitikti visų darbo rinkos reikalavimų. Tai turės pasekmių švietimo ir profesinio mokymo sistemoms, ypač svarbus vaidmuo tenka mokymuisi visą gyvenimą,

— nors švietimas ir profesinis mokymas yra labai svarbūs geriau atsižvelgiant į darbo rinkos poreikius, jų nepakaks, kad būtų išspręsta per aukštos arba per žemos kvalifikacijos problema,

— svarbu tinkamai įvertinti gebėjimus, vykdyti jų praradimo prevenciją ir kuo geriau panaudoti turimus gebėjimus.

5. Konkrečios pastabos

5.1. Komisija užsibrėžė tikslą turimus gebėjimus suderinti su darbo rinkos poreikiais. Beje, laisvam darbuotojų judėjimui ES iškylančių kliūčių, įskaitant administracines kliūtis, panaikinimas, taip pat aiškesnė informacija apie darbo rinkos tendencijas padėtų skatinti profesinį, sektorinį ir geografinį judumą (7) ir užtikrinti geresnę darbuotojų gebėjimų ir laisvų darbo vietų atitiktį. Taip pat labai svarbu skatinti vadinamąjį perėjimo judumą (transition mobility), kuris netekusiems darbo padeda lengviau rasti naują kokybišką darbo vietą pasinaudojant saugumo garantijomis (darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros koncepcija).

5.2. Prie komunikato pridedamame darbo dokumente (8) Komisija siūlo tam tikrų sąvokų, tokių kaip kvalifikacija, žinios, gebėjimai ir įgūdžiai, apibrėžtį, tačiau praktika rodo, kad skirtingose valstybėse narėse šios sąvokos suprantamos labai nevienodai. Komisija nagrinėjamame komunikate turėtų aiškiau apibrėžti sąvokos „gebėjimas“ prasmę.

5.3. Jau prieš dabartinę krizę Europoje buvo gebėjimų problema. Daugiau nei prieš dešimt metų Europos institucijos ir įmonių vadovai atkreipė dėmesį į tai, kad Europoje neparengiama, į ją nepritraukiama ir joje nepasilieka tiek mokslininkų, inžinierių, informatikų, kiek reikia jos pramonei. Šią problemą būtina skubiai spręsti, statistika rodo, kad jaunoji karta ir toliau nelabai domisi mokslininko karjera. Europoje vis didėja rinkos poreikius atitinkančių gebėjimų trūkumas ir Europos kelyje į konkurencingumą tai tampa tarsi uždelsto veikimo bomba. Tinkamo lygio gebėjimai, geresnė prieiga prie informacijos ir struktūrų tobulinimas turės teigiamo poveikio, ypač MVĮ.

5.4. Imigrantai iš trečiųjų šalių taip pat gali prisidėti prie ES vystymosi, visų pirma turint omenyje darbo jėgos pasiūlos mažėjimą daugelyje šalių. Nauja ES ekonominės imigracijos iš trečiųjų šalių strategija ir talentingų žmonių iš kitų pasaulio vietų srautas yra tik laikina išeitis. Praktika parodys, ar mėlynosios kortelės įvedimas padės Europai laimėti mūšį dėl talentų. Šiandien Europoje dirba tik 2 proc. aukštos kvalifikacijos darbuotojų iš trečiųjų pasaulio šalių.

5.5. Dabar, kai Europoje sudėtingas metas, reikalingų gebėjimų trūkumo problemai būtina skirti dar daugiau dėmesio ir apie ją plačiai kalbėti. Net jeigu numatoma, kad Europoje vidutiniu ir ilgalaikės trukmės laikotarpiu bus dar didesnis darbo vietų kūrimo – tiek naujų, tiek ir atsilaisvinančių – potencialas, bendrose darbo vietų kūrimo prognozėse ryškėja darbo vietų poliarizacijos tendencija: labai padaugės darbo vietų, reikalaujančių aukštesnio lygio gebėjimų.

5.6. Darbuotojų skaičiaus mažinimas mažesnės paklausos laikotarpiu yra labai trumparegiška išeitis. Gebėjimų formavimas yra brangus ir ilgai užtrunkantis procesas tiek formaliojo švietimo (pradinis, vidurinis arba aukštasis), tiek mokymosi įmonėje (įmonės kultūra, įmonės specifika, ryšiai su klientais) atveju. Ekonomikos nebūtų įmanoma atgaivinti, jei įmonės susidurtų su pakankamai kvalifikuotos darbo jėgos trūkumu.

5.7. Įžvalgi ir toliaregiška strategija neatsiejama nuo bendrų vyriausybių ir privataus sektoriaus veiksmų:

— 2007–2013 m. laikotarpiu ESF finansavimą skirti profesiniam mokymui ir perkvalifikavimui,

— imtis bendrų veiksmų ir plėtoti privataus ir viešojo sektorių bendradarbiavimą,

— įgyvendinti bendrą politiką, kuria būtų siekiama sumažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių ir didinti jaunimo susidomėjimą matematika, mokslu ir karjera inžinerijos, informacinių ir komunikacijos technologijų, aplinkosaugos srityse,

— stiprinti ir plėtoti švietimo įstaigų ir universitetų aukšto lygio partnerystę studentams suplanuojant stažuotes – ypač paskutiniaisiais jų studijų mėnesiais – kurios jiems suteiktų galimybę užmegzti tiesiogiai susipažinti su darbo aplinka, į kurią jie pateks baigę mokslus,

— remti gebėjimų judumą Europos Sąjungos teritorijoje,

— plėtoti naujoviškus metodus švietimo srityje, įskaitant e. švietimą ir nuotolinį mokymą,

— sutelkti atskirtį patiriančių visuomenės grupių, kurios gali mokytis ir kurių integracijai jau yra skiriama daug lėšų (skurstantys asmenys, bedarbiai, žmonės su negalia, diskriminuojamos grupės ir pan.), potencialą,

— mokyti imigrantus.

5.8. Europa privalo tobulinti savo gebėjimų piramidę (9): raštingumą ir pagrindinius gebėjimus, profesines žinias, vadinamuosius GKE talentus (Global Knowledge Economy talents) – globalios žinių ekonomikos talentai. Šiuo metu Europai daugelyje šalių reikia dar nemažai nuveikti, kad būtų sukurta jos plataus užmojo tikslus atitinkanti gebėjimų piramidė.

5.9. Jei Europa nori kurti, užtikrinti ir išsaugoti gebėjimus, kurių jai reikia, reikės priimti tam tikras priemones, kurios būtų susijusios ne tik su gebėjimų ES pasiūla, bet ir paklausa. Akivaizdu, kad paklausai įtakos turės sparčiai augančių sektorių poreikiai, ilgalaikiai prioritetai, sparčiai nustatomi pasaulio ir vietos lygiu, tai pat ir su pasauliniais ištekliais arba demografine raida susijusios tendencijos. Kalbant apie pasiūlą, siūlomos darbo jėgos pobūdį visų pirma lems demografinės tendencijos, mažas judumo lygis ir Europos pajėgumas užtikrinti reikiamus gebėjimus.

5.10. Komitetas pabrėžia mokytojų rengimo svarbą (10). Mokytojų rengimas ir profesinis tobulinimasis turi būti neatsiejami nuo pagrindinių inovacijų, mokslinių tyrimų ir verslumo srityse vykdomos politikos gairių. Profesinis tobulinimasis mokytojams turi suteikti galimybes geriau prisitaikyti prie darbo rinkos pokyčių ir vystyti atitinkamus gebėjimus visose švietimo pakopose.

5.11. Socialiniai partneriai šioje srityje atlieka labai svarbų vaidmenį. Įmonių ir švietimo įstaigų bendradarbiavimas turi duoti labai konkrečių rezultatų, visų pirma nustatant mokyklų programas ir nacionaliniu lygiu kuriant profesijų ir kvalifikacijų sistemas, kurios turi atspindėti darbdavių poreikius, susijusius su konkrečių užduočių atlikimu įmonėje. Svarbu tinkamai mokyti praktikantus, numatyti stažuotes jauniems darbuotojams ir suteikti patrauklumo profesijoms, kurių reikia. Prieš atlikdama gebėjimų tyrimą, Europos Komisija turėtų pasidomėti, kokias užduotis reikia atlikti įmonėse. Reikėtų labai aiškiai atskirti atitinkamus mažų ir stambių įmonių poreikius.

5.12. Europa taip pat turės atsižvelgti į prisitaikymo prie klimato kaitos pasekmes užimtumui. Klimato atšilimas turės poveikio gamybos veiksniams ir procesams. Jau dabar Europos Komisija atlieka daug tyrimų, kurių tema – nauja mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios ekonomikos samprata ir su ja susijusių „žalių“ darbo vietų bei ekologiškos pramonės kūrimas. Pirmi rezultatai rodo, kad trūksta duomenų, yra netikslumų ir labai skiriasi klimato kaitos poveikio darbo rinkoms prognozės. Perėjimą prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios ekonomikos reikia laikyti ilgalaikiu procesu, kurio metu darbo rinkos laipsniškai prisitaikys.

5.13. Komisijos komunikate daugiausia dėmesio skiriama naujų darbo vietų kūrimui ir gebėjimų, reikalingų šioms būsimoms darbo vietoms, tobulinimui. ES taip pat privalo tinkamai panaudoti esamą darbo rinkos potencialą ir gerinti darbuotojų, kurie prarado arba kuriems iškilo grėsmė prarasti darbą, kvalifikaciją ir gebėjimus prisitaikyti. Taip pat reikėtų neužmiršti perkvalifikavimo, papildomo profesinio mokymo ir mokymosi visą gyvenimą. Kita vertus, ES turi būti pajėgi sudaryti palankias sąlygas našių, kokybiškų ir gerai apmokamų darbo vietų kūrimui.

5.14. Iniciatyvos, kuriomis siekiama tobulinti gebėjimus, taip pat turi atspindėti visų siekius ir poreikius. Švietimas yra ypač svarbus piliečiams suteikiant pasirinkimo laisvę ir asmeninio tobulėjimo galimybes. Kalbant apie darbo rinką, švietimo uždavinys – perduoti asmenims žinias ir gebėjimus, kadangi pastarieji būtini siekiant patenkinti nuolat besikeičiančius reikalavimus ir tokiu būdu užtikrinti aukštą užimtumo lygį.

5.15. Politika, kuria siekiama tobulinti darbo jėgos gebėjimus ir galimybes prisitaikyti, turi būti grindžiama visų piliečių lygybės ir nediskriminavimo principais. Tuo tikslu reikia šalinti visas kliūtis, su kuriomis šiuo metu susiduriama švietimo ir profesinio mokymo sistemose tiek vykdant formalųjį švietimą, tiek mokantis įmonėje. Minėtos kliūtys visų pirma paliečia ypač pažeidžiamas visuomenės grupes: vyresnio amžiaus darbuotojus ir neįgaliuosius.

5.16. 2009 m. gegužės 12 d. Švietimo tarybos išvadose taip pat pabrėžiamas svarbus socialinių partnerių vaidmuo. Vykstant Europos socialiniam dialogui ES socialiniai partneriai daug dėmesio skiria švietimo ir profesinio mokymo problemoms darbo rinkos poreikių požiūriu. 2002 m. bendromis jų pastangomis buvo parengta Visą gyvenimą trunkančio mokymosi siekiant ugdyti įgūdžius ir kelti kvalifikaciją veiksmų programa, o 2006 m. – Pagrindinių darbo rinkos elementų analizė, kuriomis bus grindžiami bendri veiksmai įgyvendinant jų trečiąją 2009–2010 m. darbo programą: Autonominis susitarimas dėl įtraukių darbo rinkų ir užimtumo ataskaita.

5.17. Tarybos išvadose primygtinai raginama stiprinti partnerystę su pilietine visuomene ir plėtoti visų suinteresuotų šalių bendradarbiavimą: įmonių, švietimo įstaigų, valstybinių įdarbinimo tarnybų ir pan. Bendradarbiavimas su suinteresuotomis nevyriausybinėmis organizacijomis ir socialinės iniciatyvos gali tapti prasmingu indėliu į įprastą socialinį dialogą.

5.18. Vienas svarbiausių atvirojo koordinavimo metodo (AKM) indėlių švietimo ir profesinio mokymo srityje ES lygiu yra Europos kvalifikacijų sistema (EKS). Ji turėtų padėti užtikrinti skaidresnes ir aiškesnes kvalifikacijas ir taip paskatinti Europoje judumą.

5.19. Europos socialinis fondas (ESF) pasirodė tinkama priemonė, padedanti užtikrinti Europos poreikius profesinio mokymo srityje. Biurokratinių procedūrų ir dubliavimosi su struktūrinių fondų iniciatyvomis panaikinimas bei aktyvesnis socialinių partnerių dalyvavimas galėtų tapti pagrindiniais būsimos veiklos tobulinimo aspektais.

5.20. Vadinamieji Vidutiniai Europos rezultatų mokymo srityje orientaciniai lygiai („Europiniai lyginamieji standartai“) taps pasiektos pažangos stebėsenos priemone. Valstybės narės susitarė, kad iki 2020 m.:

— vidutiniškai ne mažiau kaip 15 proc. suaugusiųjų turėtų dalyvauti mokymosi visą gyvenimą procese,

— gebėjimus prastai įgyjančių 15 metų jaunuolių skaitymo, matematikos ir gamtos mokslų srityse procentinė dalis turėtų būti mažesnė nei 15 proc.,

— aukštąjį mokslą įgijusių 30–34 metų amžiaus asmenų dalis turėtų būti ne mažesnė nei 40 proc.,

— švietimo ir mokymo įstaigų nebaigiančių asmenų dalis turėtų būti mažesnė nei 10 proc.,

— ne mažiau kaip 95 proc. vaikų nuo 4 metų amžiaus iki privalomo pradinio ugdymo pradžios amžiaus turėtų dalyvauti ikimokykliniame ugdyme.

2009 m. lapkričio 4 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Mario SEPI

(1) Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo (EKS) (2008/C 111/01).

(2) Europos ekonomikos atkūrimo planas, COM(2008) 800 galutinis, 2008 m. lapkričio 26 d.

(3) Komisijos komunikatas „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms. Darbo rinkos ir gebėjimų poreikių numatymas ir derinimas“, COM(2008) 868 galutinis, 2008 m. gruodžio 16 d.

(4) OL C 277, 2009 11 17, p. 15

(5) Cedefop, Panorama Series 160, „Gebėjimų poreikiai Europoje“, 2008 m.

(6) Reikia turėti omenyje, kad minėtas tyrimas atliktas prieš prasidedant ekonomikos ir finansų krizei, todėl jame nebuvo atsižvelgta į krizės padarinius.

(7) OL C 228, 2009 9 22, p. 14

(8) Prie komunikato COM(2008) 868 galutinis pridedamas Europos Komisijos darbo dokumentas SEC (2008) 3058.

(9) Pamatinis dokumentas: European Business Summit (Europos verslo viršūnių susitikimas), 2009 m. kovo mėn., INSEAD (The business school for the World) bendradarbiaujant su Microsoft ir Belgijos įmonių federacija (FEB).

(10) OL C 151, 2008 6 17, p. 41.