LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 4.8.2009 
KOM(2009) 417 galutinis 
  
Pasiūlymas 
TARYBOS REGLAMENTAS 
kuriuo nustatomas galutinis antidempingo mu itas tam tikroms importuojamoms Kinijos 
Liaudies Respublikos ir Tailando kilm ės, taip pat iš Taivano siun čiamoms vamzdži ų ir 
vamzdeli ų jungiamosioms detal ėms iš geležies ar plieno, deklaruotoms kaip Taivano 
kilmės arba ne, ir panaikinamas Chup Hsin En terprise Co. Ltd. ir Nian Hong Pipe 
Fittings Co. Ltd. taikytas atle idimas nuo antidempingo priemoni ų 
 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
Pasiūlymo aplinkyb ės 
 Pasiūlymo pagrindas ir tikslai 
Šis pasiūlymas susij ęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 
dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos nar ėmis nesan čių 
valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos 
reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagr indinis reglamentas), taikymu atliekant 
tyrimą dėl importuojam ų Kinijos Liaudies Resp ublikos ir Tailando kilm ės, taip pat iš 
Taivano siun čiamų vamzdži ų ir vamzdeli ų jungiam ųjų detalių (išskyrus lietines 
jungiamąsias detales, junges ir jungiam ąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies 
arba plieno (išskyrus ner ūdijantį plieną), kurių didžiausias išorinis skersmuo yra ne 
didesnis kaip 609,6 mm ir kurios naudojamos privirinimui sand ūriniu būdu ar kitiems 
tikslams, neatsižvelgiant į tai, ar iš Taivano siun čiamos detal ės yra deklaruojamos kaip 
Taivano kilm ės, ar ne. 
 Bendrosios aplinkyb ės 
Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinim ą ir yra 
parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pa grindiniame reglamente nustatytus esminius 
ir procedūrinius reikalavimus. 
 Pasiūlymo srityje galiojan čios nuostatos 
Tarybos Reglamentas (EB) Nr. 964/2003, įvedantis galutinius  antidempingo muitus 
tam tikrų vamzdžių ar vamzdeli ų jungiamųjų detalių iš geležies ar plieno, kuri ų kilmės 
šalis yra Kinijos Liaudies Respublika ir Tailandas, bei siun čiamų iš Taivanio, nepaisant 
to, ar deklaruota jog kilm ės šalis yra Taivanis, ar ne, importui. 
Priemonių, kurios buvo nustatytos KLR kilm ės nagrinėjamajam produktui, taikymas 
Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2052/2004 išpl ėstas iš Indonezijos siun čiamiems 
importuojamiems produktams, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2053/2004 – iš Šri 
Lankos siun čiamiems importuojamiems produktams ir Tarybos reglamentu (EB) 
Nr. 655/2006 – iš Filipin ų siunčiamiems importuojamiems produktams, deklaruotiems 
kaip Filipin ų, Indonezijos ir Šri Lankos kilm ės arba ne. 
 Derėjimas su kitomis Europos S ąjungos politikos sritimis ir tikslais  
Netaikoma. 
Konsultacijos su suinteresuotosiomis  šalimis ir poveikio vertinimas  
 Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis  
 Su tyrimu susijusioms suinteres uotosioms šalims buvo suteikta galimyb ė ginti savo 
interesus atliekant tyrim ą pagal pagrindinio reglamento nuostatas. 
 Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas  
 
LT 3   LT  Nepriklausomo tyrimo neprireik ė. 
 Poveikio vertinimas  
Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindin į reglament ą. 
Pagrindiniame reglamente n ėra numatytas bendras poveikio vertinimas, ta čiau jame 
pateikiamas išsamus b ūtinų įvertinti sąlygų sąrašas. 
Teisiniai pasi ūlymo aspektai  
 Siūlomų veiksmų santrauka  
Dabartinė priemoni ų taikymo pabaigos perži ūra buvo inicijuota 2008 m. birželio 5 d., 
gavus Europos S ąjungos plienini ų sandūriniu būdu privirinam ų jungiam ųjų detalių 
apsaugos komiteto prašym ą. Galutinės priemon ės pirmą kartą nustatytos 1996 m. ir 
paliktos galioti po 2003 m. birželio m ėn. atliktos priemoni ų taikymo pabaigos 
peržiūros. Kinijos Liaudies Respublikai nustatytas 58,6 % antidempingo muitas, kurio 
taikymas išpl ėstas iš Taivano siun čiamiems produktams, išskyrus Chup Hsin 
Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries Co. Ltd  ir Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd . 
produktus. Tailandui taikomas 58,9 % muitas, išskyrus Thai Benkan Co. Ltd.  (0 %) ir 
Awaji Sangyo Co. Ltd  (7,4 %) bendroves.  
Kartu inicijuota dalin ė tarpinė peržiūra, kurią atliekant tikrinti tik du eksportuojantys 
Taivano gamintojai ir j ų atleidimas nuo Taivanui išpl ėstų priemoni ų. Priemoni ų 
netaikymas šioms bendrov ėms nebėra pagrįstas, nes jos irgi vengia priemoni ų.  
Pridedamas Tarybos reglamento, kuriuo numatoma toliau taikyti min ėtas priemones, 
pasiūlymas, pagr įstas išvadomis d ėl dempingo ir žalos t ęsimosi ar pasikartojimo ir 
Bendrijos interes ų. 
Dėl to Tarybai si ūloma priimti pridedam ą reglamento pasi ūlymą, kuris tur ėtų būti kuo 
greičiau paskelbtas Europos S ąjungos oficialiajame leidinyje . 
 Teisinis pagrindas  
1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 d ėl apsaugos nuo 
importo dempingo kaina iš Europos bendrijos nar ėmis nesan čių valstybi ų su 
paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m.  gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) 
Nr. 2117/2005.  
 Subsidiarumo principas  
Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Tod ėl subsidiarumo principas 
netaikomas. 
 Proporcingumo principas  
Pasiūlymas atitinka proporcingumo princip ą dėl toliau nurodyt ų priežasčių. 
 Veiksm ų pobūdis yra aprašytas min ėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant 
 
LT 4   LT galimybės taikyti nacionalin į sprendim ą. 
 Nuoroda apie Bendrijai, nacionalin ėms vyriausyb ėms, region ų ir vietos valdžios 
institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir pilie čiams tenkan čios finansin ės ir 
administracin ės naštos mažinim ą ir jos proporcingum ą pasiūlymo tikslui netaikoma. 
 Pasirinkta priemon ė 
 Si ūloma priemon ė – reglamentas. 
 Kitos priemon ės būtų netinkamos d ėl toliau nurodytos priežasties. 
Minėtame pagrindiniame reglamente kitos galimyb ės nenumatytos. 
Poveikis biudžetui  
 Pasi ūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. 
 
 
LT 5   LT  
Pasiūlymas 
TARYBOS REGLAMENTAS 
kuriuo nustatomas galutinis antidempingo mu itas tam tikroms importuojamoms Kinijos 
Liaudies Respublikos ir Tailando kilm ės, taip pat iš Taivano siun čiamoms vamzdži ų ir 
vamzdeli ų jungiamosioms detal ėms iš geležies ar plieno, deklaruotoms kaip Taivano 
kilmės arba ne, ir panaikinamas Chup Hsin Enterprise Co. Ltd . ir Nian Hong Pipe 
Fittings Co. Ltd . taikytas atleidimas nuo antidempingo priemoni ų 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutart į, 
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 384/96 d ėl apsaugos 
nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos nar ėmis nesan čių valstybių1 (toliau – 
pagrindinis reglamentas), ypa č į jo 11 straipsnio 2 ir 3 dalis bei 13 straipsnio 4 dal į, 
atsižvelgdama į Komisijos pasi ūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, 
kadangi: 
A. PROCED ŪRA 
1. Galiojan čios priemon ės ir ankstesni tyrimai 
(1) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 584/962 buvo nustatytas galutinis antidempingo muitas 
tam tikroms importuojamoms, inter alia, Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) 
ir Tailando kilm ės vamzdži ų ir vamzdeli ų jungiamosioms detal ėms (toliau – VVJD 
arba nagrin ėjamasis produktas) iš geležies ar p lieno (toliau – pirminis tyrimas). 
Remiantis pagrindinio reglamento 13 st raipsnio 3 dalimi ir atsižvelgiant į priemoni ų 
vengimo tyrimo išvadas, Reglamentu (EB) 763/20003 šios priemon ės buvo išpl ėstos ir 
pradėtos taikyti iš Taivano siun čiamam tam tikr ų rūšių nagrinėjamajam produktui. 
(2) Šiuo metu galiojan čios priemon ės – tai pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 
dalį atlikus priemoni ų taikymo pabaigos perži ūrą (toliau – pirmoji priemoni ų taikymo 
pabaigos perži ūra) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 964/20034 nustatyti galutiniai 
                                                 
1 OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) 
Nr. 2117/2005 (OL L 340, 2005 12 23, p. 17). 
2 OL L 84, 1996 4 3, p. 1.  
3 OL L 94, 2000 4 14, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2314/2000 (OL 
L 267, 2000 10 20, p. 15). 
4 OL L 139, 2003 6 6, p. 1. Su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1496/2004 (OL L 275, 2004 
8 25, p. 1). 
 
LT 6   LT antidempingo muitai tam tikroms importuoj amoms Kinijos Liaudies Respublikos 
(toliau – KLR) ir Ta ilando (toliau – nagrin ėjamosios šalys) kilm ės vamzdži ų ir 
vamzdelių jungiamosioms detal ėms iš geležies arba p lieno, taip pat iš Taivano 
siunčiamoms vamzdži ų ir vamzdeli ų jungiamosioms detal ėms iš geležies arba plieno, 
deklaruotoms kaip Taivano kilm ės arba ne. KLR galioja 58,6 %, o Tailandui, išskyrus 
Thai Benkan Co. Ltd.  (0%) ir Awaji Materia Co. Ltd5. (7,4 %),  – 58,9 % antidempingo 
muitas. Trys Taivano bendrov ės – Chup Hsin Enterprise Co. Ltd , Rigid Industries Co. 
Ltd ir Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd . – atleistos nuo Taivanui išpl ėstų priemoni ų. 
(3) Komisijos sprendimu 96/252/EB6 priimtas tam tikr ų Tailando gamintoj ų 
įsipareigojimas. 2004 m. šie įsipareigojimai atšaukti Tary bos reglamentu (EB) Nr. 
1496/20047, iš dalies kei čiančiu Tarybos reglament ą (EB) Nr. 964/20038. 
(4) Remiantis pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalimi, KLR kilm ės nagrinėjamajam 
produktui nustatyt ų priemoni ų taikymas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2052/20049 
išplėstas iš Indonezijos siun čiamiems importuojamiems produktams, Tarybos 
reglamentu (EB) Nr. 2053/200410 – iš Šri Lankos siun čiamiems importuojamiems 
produktams, o Tarybos reglamentu (EB) Nr. 655/200611 – iš Filipin ų siunčiamiems 
importuojamiems produktams, deklaruotiems kaip Filipin ų, Indonezijos ir Šri Lankos 
kilmės arba ne. 
(5) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1001/200812 nustatytos antidempingo priemon ės dabar 
taip pat taikomos iš Kor ėjos Respublikos ir Malaizijos importuojamam 
nagrinėjamajam produktui.  
2. Prašymas atlikti perži ūras 
(6) Paskelbus pranešim ą apie art ėjančią galiojančių antidempingo priemoni ų, taikomų 
importuojamoms KLR ir Tailando kilm ės VVJD, galiojimo pabaig ą13, Komisija gavo 
prašymą atlikti perži ūras pagal pagrindinio reglamento  11 straipsnio 2 ir 3 dalis. 
(7) Tok į prašymą 2008 m. kovo 5 d. gamintoj ų, pagaminan čių didžiąją dalį, šiuo atveju 
daugiau nei 50 %, vis ų Bendrijos VVJD, vardu pateik ė Europos S ąjungos sand ūriniu 
būdu privirinam ų jungiamųjų detalių iš plieno pramon ės interesus ginantis komitetas 
(toliau – pareišk ėjas). 
(8) Pagal 11 straipsnio 2 dal į pateiktas prašymas buvo gri ndžiamas tuo, kad pasibaigus 
priemonių galiojimui dempingas grei čiausiai b ūtų tęsiamas arba pasikartot ų ir 
Bendrijos pramonei v ėl būtų daroma žala. 
                                                 
5 Anks čiau buvo Awaji Sangyo Co Ltd ., ˛r. OL C 152/2007, p. 16. 
6 OL L 84, 1996 4 3, p. 46. 
7 OL L 275, 2004 8 25, p. 1. 
8 OL L 139, 2003 6 6, p. 1. Su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1496/2004 (OL L 275, 2004 
8 25, p. 1). 
9 OL L 355, 2004 12 1, p. 4. 
10 OL L 355, 2004 12 1, p. 9. 
11 OL L 116, 2006 4 29, p. 1. 
12 OL L 275, 2008 10 16, p. 18. 
13 OL C 238, 2007 10 10, p. 20. 
 
LT 7   LT (9) Pagal 11 straipsnio 3 dal į pateiktas prašymas buvo grindžiamas pareišk ėjo pateikta 
informacija, kad iš KLR importuojamam nagrin ėjamajam produktui galiojanti 
priemonė yra nebepakankama žalingam de mpingo poveikiui pašalinti, ypa č 
atsižvelgiant į priemonės taikymo išpl ėtimą iš Taivano siun čiamam importuojamam 
produktui. Pareišk ėjas pateik ė prima facie  įrodymų, kad nebegalima išpl ėstosios 
priemonės netaikymo Chup Hsin Enterprise Co. Ltd , ir Nian Hong Pipe Fittings Co. 
Ltd. pagamintiems importuojamiems produktams laikyti pagr įstu, nes šios bendrov ės, 
kaip teigiama, vengia priemoni ų, pavyzdžiui, persiun čia KLR kilm ės VVJD per 
Taivaną. 
(10) Pasikonsultavusi su Pa tariamuoju komitetu ir nusta čiusi, kad yra pakankamai įrodymų, 
pagrindžian čių priemoni ų taikymo pabaigos perži ūros ir dalin ės tarpinės peržiūros, 
kurias atliekant b ūtų nagrinėjamas tik Kinijos Liaudies Respublikos kilm ės 
importuojamiems produktams galiojan čių ir iš Taivano siun čiamiems 
importuojamiems produktams išpl ėstų antidempingo priemoni ų netaikymas Chup Hsin 
Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung  (Taivanas) ir Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, 
Kaohsiung  (Taivanas) pagamintoms VVJD, inicijavim ą, Komisija pagal pagrindinio 
reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalis inicijavo perži ūras (toliau – dabartin ės 
peržiūros)14. 
3. Tyrimas 
3.1. Su tyrimu susijusios šalys 
(11) Apie perži ūrų inicijavim ą Komisija oficialiai praneš ė Bendrijos gamintojams 
pareiškėjams, kitiems Bendrijos gamintojams, nagrin ėjamųjų šalių, įskaitant Taivan ą, 
eksportuojantiems gamintojams, importuotoj ams ir (arba) prekiautojams, naudotojams 
ir jų susijusioms asociacijoms, taip pat eksportuojan čių šalių vyriausybi ų atstovams.  
(12) Komisija išsiunt ė klausimynus visoms šioms šalims ir šalims, kurios praneš ė apie save 
per pranešime apie iniciavim ą nurodytą laikotarp į. Be to, Komisija suinteresuotosioms 
šalims suteik ė galimybę pareikšti nuomon ę raštu ir prašyti iškl ausyti per pranešime 
apie inicijavim ą nustatytą laikotarp į. 
(13) Klausimyno atsakymai gauti iš abiej ų Taivano eksportuojan čių gamintoj ų ir trijų 
atrinktų Bendrijos gamintoj ų, taip pat iš trij ų atrinktų nesusijusi ų Bendrijos 
importuotoj ų (žr. 14–17 konstatuojam ąsias dalis). 
3.2. Atranka 
(14) Atsižvelgiant į akivaizdžiai didel į KLR eksportuojan čių gamintoj ų, nesusijusi ų 
Bendrijos nagrin ėjamojo produkto importuotoj ų ir prašym ą parėmusių Bendrijos 
gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavim ą numatyta atlikti atrank ą pagal 
pagrindinio reglamento 17 straipsn į. Kad gal ėtų nuspręsti, ar atranka yra b ūtina (o jei 
būtina, kad gal ėtų atrinkti bendroves), Komisija paragino min ėtas šalis pateikti 
pranešimo apie inicijavim ą 5.1 dalies a punkto i–iii papunk čiuose nurodyt ą 
informacij ą ir išsiuntė atrankos formas, kuriose  prašoma pateikti konkre čią informacij ą 
apie kiekvieno susijusio Bendrijos gamintojo, eksportuojan čio gamintojo ir 
importuotojo vidutin ę pardavimo apimt į ir kainas.  
                                                 
14 OL C 138, 2008 6 5, p. 42. 
 
LT 8   LT (15) Kinijos ir Tailando eksp ortuojantys gamintojai atsakym ų nepateikė, todėl atranka buvo 
nereikalinga.  
(16) Devyni Bendrijos gamintojai užpild ė atrankos form ą. Atrinkti keturi Bendrijos 
gamintojai remiantis j ų pardavimo Bendrijos rinkoje per perži ūros tiriam ąjį laikotarp į 
apimtimi. Šie gamintojai buvo paprašyti užpildyti vis ą klausimyn ą. Viena iš atrinkt ų 
bendrovių neužpild ė viso klausimyno, tod ėl buvo pašalinta iš atrinkt ų bendrovi ų 
grupės. Trys galiausiai atrinktos bendrov ės pagamino daugiau kaip 59 % visos 
Bendrijos pramon ės produkcijos, o j ų parduodama produkcija sudar ė 62 % viso 
Bendrijos pramon ės Bendrijos rinkoje parduoto kiekio.  
(17) Atrankos form ą užpildė devyni nagrin ėjamojo produkto importuotojai. Remiantis 
nagrinėjamojo produkto importo į Bendriją iš nagrin ėjamųjų šalių per perži ūros 
tiriamąjį laikotarp į apimtimi, atrinkti keturi importuotojai. Ta čiau viena iš bendrovi ų 
vėliau neužpild ė viso klausimyno, tod ėl buvo pašalinta iš atrinkt ų bendrovi ų grupės.  
3.3. Tyrimas ir tikrinamieji vizitai 
(18) Komisija gavo ir patikrino vis ą informacij ą, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga 
siekiant nustatyti dempingo ir žalos t ęsimosi ar pasikartojimo tikimyb ę ir Bendrijos 
interesus, taip pat įsitikinti, ar, norint pašalinti žaling ą demping ą, vis dar galima 
pateisinti KLR galiojan čių išplėstųjų antidempingo priemoni ų netaikym ą tam tikroms 
9 konstatuojamojoje dalyje nurodyt ų bendrovi ų gaminamoms VVJD. Tikrinamieji 
vizitai surengti toliau nurodyt ų bendrovi ų patalpose.  
a) Atrinkti Bendrijos gamintojai: 
– Erne Fittings GmbH – Schlins, Austrija, įskantat susijusi ą bendrovę Siekmann 
Fittings, GmbH  – Lohne, Vokietija;  
– Interfit S.A.  – Maubeuge, Pranc ūzija; 
– Virgilio CENA & Figli S.p.A . – Brescia, Italija. 
b) Atrinkti nesusij ę importuotojai: 
– BSS Group plc – Leicester, JK;  
– Eurobridas Fittings, S.A. –  Zaragoza, Ispanija; 
– Manfred Geldbach GmbH & Co . – Gelsenkirchen, Vokietija. 
c) Eksportuojantys Taivano gamintojai: 
– Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. –  Kaohsiung;  
– Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd  – Kaohsiung.  
d) Panašios šalies (JAV) gamintojas: 
– Weldbend Corporation, Argo – Illinois , JAV. 
3.4. Perži ūros tiriamasis laikotarpis 
 
LT 9   LT (19) Atliekant dempingo t ęsimosi arba pasikartojimo tyrim ą buvo nagrin ėjamas 2007 m. 
balandžio 1 d. – 2008 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – perži ūros tiriamasis 
laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos t ęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti 
svarbių tendencij ų tyrimą, buvo nagrin ėjamas laikotarpis nuo 2004 m. sausio 1 d. iki 
PTL pabaigos (toliau – nagrin ėjamasis laikotarpis).  
B. NAGRIN ĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS 
1. Nagrin ėjamasis produktas 
(20) Nagrin ėjamasis produktas yra tas pats kaip pirm iniame tyrime ir pirmojoje priemoni ų 
taikymo pabaigos perži ūroje – tam tikros Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando 
kilmės vamzdži ų ir vamzdeli ų jungiamosios detal ės (išskyrus lie tines jungiam ąsias 
detales, junges ir jungiam ąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš  geležies arba plieno 
(išskyrus ner ūdijantį plieną), kurių didžiausias išorinis skersmuo ne didesnis kaip 
609,6 mm ir kurios naudojamos privirinimui sand ūriniu būdu ar kitiems tikslams. 
(21) VVJD gaminamos daugiausiai pjaustant ir  formuojant vamzdžius ir vamzdelius. Jos 
naudojamos vamzdžiams ir vamzdeliams jungti ir j ų yra įvairių formų: alkūnės, 
reduktoriai, trišakiai ir movos, taip pat skirting ų dydžių ir medžiagos r ūšių. VVJD 
daugiausia naudojamos naftos chemijos pramon ėje, statyboje, energetikoje, laiv ų 
statyboje ir pramon ės įrenginiuose. Parduodant naftos chemijos pramon ėje naudoti 
skirtas VVJD, taikomas ANSI pasaulinis standartas. Kai parduodamos VVJD, skirtos 
naudoti kitais tikslais, dažniausiai Bendrijoje taikomas DIN standartas.  
2. Panašus produktas  (22) Kaip ir atliekant pirmin į tyrimą bei pirm ąją priemoni ų taikymo pabaigos perži ūrą, 
nustatyta, kad nagrin ėjamosiose šalyse gaminamos ir šalies viduje parduodamos ir 
(arba) į Bendriją eksportuojamos VVJD turi tokias pa čias pagrindines fizines, 
technines ir chemines savybes bei t ą pačią galutinio naudojimo paskirt į kaip produktai, 
kuriuos Bendrijos gamintojai pareišk ėjai parduoda Bendrijoje, tod ėl yra laikomi 
panašiais produktais, kaip apibr ėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. 
C. DEMPINGO T ĘSIMOSI AR PASIKARTOJIMO TIKIMYB Ė 
(23) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi  buvo tiriama, ar yra 
tikimybė, kad pasibaigus priemoni ų galiojimui dempingas bus t ęsiamas arba 
pasikartos.  
1. Pirmin ės pastabos  
(24) Kaip jau buvo min ėta, kadangi n ė vienas KLR ir Tailando eksportuojantis gamintojas 
nebendradarbiavo, atlikdama tyrim ą Komisija tur ėjo remtis kit ų šaltinių informacija, 
kaip antai perži ūros prašymu, Eurostato ir Kinijos muitin ės statistiniais duomenimis, 
taip pat panašioje šalyje surinkta informacija. 
2. Tailandas 
a) Normalioji vert ė 
 
LT 10   LT (25) Vadovaujantis pagrindinio reglamen to 18 straipsniu ir atsižvelgiant į tai, kad Tailando 
eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, normalioji vert ė nustatyta remiantis 
prašyme pateiktais duomenimis, t. y. apskai čiuotosios gamybos Tailande s ąnaudos, 
prie kurių buvo prid ėtos 15 % pardavimo, bendrosios ir administracin ės išlaidos bei 
11 % pelnas. Nebuvo pagrindo manyti, kad toks pelnas b ūtų didesnis už peln ą, kurį 
paprastai gauna kiti eksportuotojai  ar gamintojai parduodami tos pa čios bendrosios 
kategorijos produktus j ų kilmės šalies vidaus rinkoje, kaip  numatyta 2 straipsnio 6 
dalies c punkte.  
b) Eksporto kaina 
(26) Vadovaujantis pagrindinio reglamen to 18 straipsniu ir atsižvelgiant į tai, kad Tailando 
eksportuojantys gamintojai nebend radarbiavo, eksporto kaina apskai čiuota remiantis 
Eurostato duomenimis. Šie skai čiai buvo koreguojami pagal produkto r ūšis 
proporcingai kiekvienos r ūšies produkto tonažui remiantis prašyme pateikta 
informacija.  
c) Palyginimas 
(27) Siekiant užtikrinti teising ą palyginim ą, eksporto kaina koreguota pagal pagrindinio 
reglamento 2 straipsnio 10 dal į atsižvelgiant į krovinių gabenimo šalies viduje ir j ūra, 
draudimo, komisini ų ir pakavimo išlaidas.  
d) Dempingo skirtumas 
(28) Siekdama apskai čiuoti dempingo skirtum ą, Komisija pagal pagr indinio reglamento 2 
straipsnio 11 dal į lygino vidutin ę svertinę normaliąją vertę su vidutine eksporto į 
Bendriją kaina gamintojo kainos EXW s ąlygomis lygiu ir tuo pa čiu prekybos lygiu. 
Atlikus palyginim ą nustatyta, kad Tailando dempingo skirtumas yra 17,8 %, t. y. lygus 
sumai, kuria nustatyta normalioji vert ė viršijo eksporto kain ą. 
3. Kinijos Liaudies Respublika 
a) Normalioji vert ė: panaši šalis  
(29) Galiojan čios priemon ės – tai vienas bendras visos ša lies mastu nustatytas muitas, 
taikomas vis ų rūšių į Bendriją importuojamam KLR kilm ės panašiam produktui. Taigi 
normalioji vert ė buvo nustatyta remiantis informacija, gauta tre čiojoje rinkos 
ekonomikos šalyje (toliau – panaši šalis) . Pirminiame tyrime panašia šalimi buvo 
pasirinktas Tailandas. Ta čiau pranešime apie inicijavim ą panašia šalimi buvo 
numatyta pasirinkti Jungtines Amerikos Valstijas, nes perži ūros prašyme Bendrijos 
pramonė nurodė, kad dabar ši šalis tikt ų labiau nei Tailandas. Vis d ėlto, dėtos visos 
pastangos tam, kad b ūtų rastos galimos alternatyvos kitose tre čiosiose šalyse, ta čiau 
bendradarbiauti sutiko tik viena JAV bendrov ė. 
(30) Įvertinus JAV rinkos dyd į, importo lyg į ir dėl jo esančią didelę konkurencij ą, JAV 
laikytos tinkamu pasirinkimu remiantis pagr indinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi. 
Be to, kadangi Tailando eks portuotojai atliekant tyrim ą nebendradarbiavo, manyta, 
kad KLR normali ąją vertę labiau tikt ų nustatyti remiantis patikrintais 
bendradarbiaujan čios JAV bendrov ės duomenimis. Pamin ėtina ir tai, kad, paskelbus 
pranešimą apie inicijavim ą, nei viena suinteresuotoji šalis nepateik ė pastabų dėl 
 
LT 11   LT siūlymo pasirinkti JAV panašia šalimi. Tod ėl normalioji vert ė nustatyta remiantis JAV 
gamintojo pateiktais duomenimis. 
b) Eksporto kaina 
(31) Kadangi KLR eksportuojantys gamint ojai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio 
reglamento 18 straipsnio 1 dal į išvados d ėl eksporto į Bendriją turėjo būti daromos 
remiantis turimais faktais. Laikantis tos pa čios tvarkos kaip pirminiame tyrime, 
eksporto kaina buvo nustatyta remiantis Kinijos muitin ės statistiniais duomenimis. Šie 
duomenys buvo sulyginti su Eurostato duomen imis. Rasti dideli kiekio ir kainos 
neatitikimai. Atsižvelgiant į tai, kad KLR, kaip įrodyta, veng ė priemoni ų, daroma 
išvada, kad Eurostato duomenys n ėra pakankamai tiksl ūs, todėl šioje perži ūroje 
nuspręsta jų nenaudoti. 
c) Palyginimas 
(32) Siekiant teisingo palyginimo ir remian tis pagrindinio reglamen to 2 straipsnio 10 
dalimi, atliekant koregavim ą deramai atsižvelgta į transporto (krovini ų gabenimo j ūra), 
draudimo, kredito ir brokeri ų sąnaudų skirtumus, kurie, manyta, tur ėjo poveikio 
kainoms ir kain ų palyginamumui. 
d) Dempingo skirtumas 
(33) Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, svertin ė vidutinė normalioji 
vertė JAV gamintojo kainomis EXW s ąlygomis buvo palyginta su svertine vidutine 
KLR gamint ų eksporto kaina EXW s ąlygomis tuo pa čiu prekybos lygiu. Atlikus 
palyginim ą nustatytas 100 % KLR dempingo skirtumas. 
e) Išvada 
(34) Atlikus tyrim ą nustatyta, kad importo iš abiej ų šalių dempingo lygis tebebuvo aukštas. 
Tyrimas neatskleid ė priežasčių, kodėl dempingas tur ėtų išnykti ar sumaž ėti, jei 
priemonės būtų panaikintos. Tod ėl buvo prieita prie iš vados, kad dempingo t ęsimosi 
tikimybė yra. Be to, reikia pamin ėti, kad nepaisant dideli ų antidempingo muit ų, 
taikomų minėtų šalių eksportui, importas iš ši ų šalių labai išaugo. Ta čiau nuspr ęsta, 
kad taip pat tikslinga išsiaišk inti, ar, panaikinus galiojan čias priemones, dempingas 
pasikartot ų padidėjusių eksporto apim čių požiūriu. 
4. Importo raida, jeigu priemon ės būtų panaikintos 
(35) Siekiant išsiaiškinti dempingo pasikartojimo tikimyb ę įvertinti šie veiksniai: 
nagrinėjamųjų šalių eksporto ir (arba) gamybos paj ėgumų kitimas, KLR priemoni ų 
vengimo aplinkyb ės ir eksporto politika tre čiųjų šalių rinkose. 
5. Tailandas 
(36) Kadangi Tailando eksportuojantys ga mintojai nebendradarbiavo, atlikdama ši ą analizę 
Komisija tur ėjo remtis informacija, kuri ą gavo iš kit ų šaltinių, t. y. prašyme pateikta 
informacija. Remiantis prašyme pateiktais duomenimis nustatyta, kad metiniai Tailando gamybos paj ėgumai yra 63 000 ton ų, iš kurių tik 4 200 ton ų suvartojama 
vidaus rinkoje, tod ėl Tailando pramon ė yra labai priklausoma nuo eksporto. 
 
LT 12   LT Apskaičiuota, kad per metus pagaminama 38 000 ton ų. Taigi nustatyta, kad 
nepanaudoti paj ėgumai – 25 000 ton ų. 
(37) Atlikus tyrim ą nustatyta, kad nei vienoje pasaulio rinkoje neb ūtų galima realizuoti tiek 
produkcijos, nes Tailandui jau taikomos antidempingo priemon ės. JAV taiko 10,68–
52,6 % dydžio muitus produktui, kuris iš esm ės yra toks pat kaip šiame tyrime 
nagrinėjamas produktas (produktui, kurio vidini s skersmuo ne didesnis kaip 14 coli ų). 
Be to, ankstesn ė patirtis ir prašyme atlikti ši ą peržiūrą pateikti duomenys leidžia 
manyti, kad visame pasaulyje, ypa č Pietryčių Azijoje, esama didžiuli ų perteklini ų 
pajėgumų. 
(38) Tod ėl, atsižvelgiant į galiojančius apribojimus ir aukšt ą kitose pagrindin ėse rinkose 
taikomų priemoni ų lygį, yra tikimyb ė, kad, leidus priemon ėms nustoti galioti, didel ė 
Tailando perteklinio paj ėgumo dalis bus nukreipta į ES rinką. 
6. Kinijos Liaudies Respublika 
a) Gamyba ir paj ėgumų naudojimas 
(39) Kadangi Kinijos eksportuojantys gami ntojai nebendradarbia vo, Komisijos tarnybos 
turėjo remtis turimais faktais. Apie Kinijos pramon ę turima mažai informacijos, tod ėl 
darant toliau pateiktas išvadas remtasi prašyme pateikta informacija ir Kinijos 
muitinės statistiniais duomenimis. Šios išvados taip pat grindžiamos informacija, 
paskelbta atliekant panaš ų tyrimą JAV. 
(40) Remiantis šiais šaltiniais, visas Kinijos nagrin ėjamojo produkto gamybos paj ėgumas 
yra apie 365 000 ton ų per metus. Dabar Kinija kasmet pagamina, kaip apskai čiuota 
prašyme, maždaug 291 000 ton ų. Šie duomenys apskai čiuoti remiantis Kinijos 
eksporto visame pasaulyje apimtimi, kaip matyti iš muitin ės prekybos statistini ų 
duomenų (apie 70 000 ton ų per metus), ir vidaus vartojimu (apie 221 000 ton ų per 
metus). 
(41) Remiantis šiais skai čiavimais, Kinijos nepanaudoti paj ėgumai tur ėtų siekti 74 000 
tonų, kurių beveik pakakt ų visam ES vartojimui (79 813 ton ų) patenkinti.  
(42) Kadangi KLR, kaip Tailandui, JAV taiko 35,06–182,9 % antidempingo priemones, 
galima manyti, kad didel ė Kinijos perteklinio paj ėgumo dalis bus nukreipta į ES rinką. 
(43) Tai, kad nepaisant dideli ų antidempingo muit ų (58,6 %), taikom ų iš Kinijos 
eksportuojamiems produktams, Kinijos eksportuojantys gamintojai sugeb ėjo labai 
padidinti eksport ą į ES (nuo 2 550 ton ų 2004 m. iki 10 268 ton ų per PTL), rodo 
nuolatinį didelį Kinijos eksportuotoj ų susidomėjimą ES rinka. 
7. Priemoni ų vengimo aplinkyb ės 
(44) Be to, kaip rodo daug kart ų pasitaik ę mėginimai vengti Tarybos reglamentu 
(EB) Nr. 964/2003 nustatyt ų priemoni ų eksportuojant per Taivan ą, Indonezij ą, Šri 
Lanką ir Filipinus, matyti, kad Kinijos eksportuotojai pasireng ę naudotis bet kokiomis 
priemonėmis tam, kad gal ėtų eksportuoti į ES. 
 
LT 13   LT (45) Įvertinus Kinijos muitin ės statistinius duomenis tamp a dar aiškiau, kad Kinijos 
eksportuojantiems gamintojams ES rinka yra labai patraukli, nes į ES jie eksportuoja 
vienomis didžiausi ų savo eksporto kain ų (nepaisant to, kad tai dempingo kainos).  
8. Išvada 
(46) Atlikus tyrim ą nustatyta, kad abu KLR ir Taila ndo eksportuojantys gamintojai per 
PTL demping ą tęsė. 
(47) Abiej ų šalių nepanaudoti paj ėgumai siek ė 99 000 ton ų – kur kas daugiau nei visa 
Bendrijos produkcija per PTL (86 723 ton ų) ir net daugiau nei visas tuo pa čiu 
laikotarpiu Bendrijoje suvart otas kiekis (79 813 ton ų). 
(48) Atsižvelgiant į tai, kad KLR turi didelius nepanaudotus gamybos paj ėgumus ir kad jau 
būta priemoni ų vengimo atvej ų, yra didel ė tikimybė, kad panaikinus galiojan čias 
priemones Kinijos eksportuojan tys gamintojai labai padidint ų nagrinėjamojo produkto 
eksportą į Bendriją dempingo kainomis. 
(49) Dėl Tailando reik ėtų pasakyti, kad, atsižvelgiant į tai, jog Tailando bendrov ės 
orientuoja savo veikl ą į eksportą, ir į Bendrijos rinkos patrauklum ą, labai tik ėtina, kad 
panaikinus galiojan čias priemones šios bendrov ės atnaujint ų nagrinėjamojo produkto 
eksportą į Bendrijos rink ą dideliais kiekiais ir dempingo kainomis. 
(50) Galiausiai reikia pamin ėti Kinijos ir Tailando eksportuojan čių gamintoj ų JAV rinkoje 
vykdomą demping ą ir JAV antidempingo priemones, kuri ų taikymas buvo atnaujintas 
2005 m. spalio m ėn. 
(51) Apibendrinant, labai tik ėtina, kad panaikinus priemones importas į Bendriją iš 
nagrinėjamųjų šalių bus tęsiamas dideliais kiekiais ir dempingo kainomis. 
D. BENDRIJOS PRAMON ĖS APIBR ĖŽTIS 
(52) Pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dal į Bendrijos pramon ė – tai trys 
Bendrijos gamintojai, kuri ų vardu buvo pateiktas prašymas ir kurie buvo atrinkti, taip 
pat prašym ą parėmę šeši Bendrijos gamintojai . Taigi Bendrijos pramon ė pagamino 
didžiąją dalį visos Bendrijos produkcijos, t. y. ši uo atveju daugiau kaip 76 %.  
E. PADĖTIS BENDRIJOS RINKOJE 
1. Vartojimas Bendrijos rinkoje 
(53) Visa Bendrijos produkcija nustatyta remiantis devyni ų skundą parėmusių Bendrijos 
gamintojų informacija ir prašyme nurodyta apskai čiuotąja nebendradarbiavusi ų 
Bendrijos gamintoj ų gamybos apimtimi.  
(54) Atlikus tyrim ą nustatyta, kad Bendrijos gamintoj ai daugiausia savo produkcijos 
pardavė prekiautojams, kurie  eksportavo nagrin ėjamąjį produktą iš Bendrijos, t. y. 
parduota produkcija nebuvo skirta vartoti Be ndrijos rinkoje. Ki ek produkcijos min ėti 
prekiautojai pardav ė eksportui į kitas trečiųjų šalių rinkas, per tyrim ą nebuvo galima 
nustatyti. Tod ėl tikrasis Bendrijoje suvartotas ki ekis buvo nustatytas remiantis visu 
Bendrijoje pagamintos produkcij os kiekiu, kaip nurodyta 53  konstatuojamojoje dalyje, 
 
LT 14   LT ir bendru Bendrijos nagrin ėjamojo produkto importo ir eksporto kiekiu, nustatytu 
remiantis Eurostato duomenimis. 
(55) Taigi per nagrin ėjamąjį laikotarp į Bendrijoje suvartojamas kiekis išaugo 28 % – nuo 
62 317 ton ų 2004 m. iki 79 813 ton ų pert PTL.  
1 LENTEL Ė – Suvartojimas Bendrijoje 
Suvartojimas Bendrijoje 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL 
Tonos 62 317 57 492 64 919 77 095 79 813
Indeksas (2004 m.=100) 100 92 104 124 128
Metinis pokytis -8 12 20 4
Šaltinis: Eurostatas, prašymas, patikrinti Bendrijos pramon ės klausimyno atsakymai. 
2. Dabartinis importas iš nagrin ėjamųjų šalių 
a) Kiekis ir rinkos dalis 
(56) Siekiant nustatyti bendr ą nagrinėjamojo produkto importo iš KLR kiek į nuspręsta, kad 
tikslinga įtraukti produkto, importuojamo iš t ų šalių, kurioms pagal pagrindinio 
reglamento 13 straipsnio 3 dal į buvo išpl ėstas dabartini ų antidempingo priemoni ų 
taikymas, t. y. Šri Lankos, Indonezijos, Filipin ų ir Taivano (žr. 2 ir 4 
konstatuojam ąsias dalis), kiek į. Laikyta, kad iš ši ų šalių importuojami produktai yra 
KLR kilm ės produktai. Taigi bendras iš KLR ir  Tailando importuot as VVJD kiekis 
padidėjo nuo 6 861 ton ų 2004 m. iki 17 605 ton ų per PTL, t. y. 157 %. Šio importo 
rinkos dalis, išreikšta Bendrijoje suva rtojamo kiekio procentais, padid ėjo nuo 11 % 
2004 m. iki 22 % per PTL. 
2 LENTEL Ė – Importas iš nagrin ėjamųjų šalių 
Importas (tonomis) 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL 
KLR, įskaitant Filipinus, 
Indonezij ą, Šri Lank ą ir 
Taivaną 6 083 6 705 10 621 15 326 16 004
Rinkos dalis 10 % 12 % 16 % 20 % 20 %
Tailandas  778 558 1 623 1 700 1 601
Rinkos dalis  1 % 1 % 2 % 2 % 2 %
Visos nagrin ėjamosios šalys  6 861 7 263 12 244 17 026 17 605
Rinkos dalis  11 % 13 % 19 % 22 % 22 %
Šaltinis: Eurostatas  
 
LT 15   LT b) Importuojam ų produktų kainos ir priverstinis kain ų mažinimas 
(57) KLR ir Tailando eksportuojanty s gamintojai nebendradarbiavo, tod ėl eksporto kaina 
nustatyta remiantis Eurostato duomenimis. D ėl 56 konstatuojamojoje dalyje nurodyt ų 
priežasčių vidutinė KLR eksporto kaina taip pat nustatyta remiantis vidutin ėmis 
eksporto iš Šri Lankos, Indonezijos ir Filipin ų, t. y. šali ų, kurioms d ėl priemoni ų 
vengimo buvo išpl ėstas priemoni ų taikymas, kainomis. Tod ėl per nagrin ėjamąjį 
laikotarpį vidutinė nagrinėjamojo produkto eksporto iš KLR kaina, įskaitant priemoni ų 
vengimą, padidėjo 17 % – nuo 997 EUR už ton ą iki 1 169 EUR už ton ą, eksporto iš 
Tailando kaina padid ėjo 69 % – nuo 1 223 EUR už ton ą iki 2 067 EUR už ton ą, o 
eksporto iš Taivano kaina padid ėjo 22 % – nuo 1 412 EUR už ton ą iki 1 718 EUR už 
toną. Iš viso vidutin ė produkto eksporto iš nagrin ėjamųjų šalių, įskaitant Taivan ą, 
kaina padid ėjo nuo 1 137 EUR 2004 m. iki 1 479 EUR per PTL, t. y. 30 %. Per t ą patį 
laikotarpį pabrangus pagrindinei žaliavai – p lieno vamzdžiams – smarkiai padid ėjo 
gamybos s ąnaudos.  
(58) Palyginus atrinkt ų Bendrijos gamintoj ų kainas  EXW sąlygomis su tinkamai 
pakoreguotomis Eurostato kainomis nustatyta, kad d ėl importo iš KLR kainos 
priverstinai mažinamos 54,8 %, iš Ta ilando – 20 %, o iš Taivano – 33,5 %. 
3. Importas iš kit ų trečiųjų šalių 
(59) Antidempingo muitai taikomi iš Kor ėjos Respublikos ir Mala izijos importuojamam 
produktui; kaip praneša Eurostatas, importas iš ši ų šalių per nagrin ėjamąjį laikotarp į 
labai sumaž ėjo (t. y. mažiau kaip 1 % Bendr ijoje suvartojamo kiekio).  
(60) Bendras VVJD importas iš tre čiųjų šalių, išskyrus ankstesn ėje konstatuojamojoje 
dalyje min ėtas šalis, padid ėjo nuo 4 679 ton ų 2004 m. iki 10 563 ton ų PTL pabaigoje, 
t. y. 126 %. Šio importo rinkos dalis padid ėjo iki 13 % Bendrijoje suvartojamo kiekio. 
Tai reiškia, kad nagrin ėjamuoju laikotarpiu ši dalis išaugo 76 % – nuo 8 iki 13 %.  
3 LENTEL Ė – Importas iš kit ų trečiųjų šalių ir rinkos dalis 
 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL 
Importas iš kit ų 
trečiųjų šalių (tonomis) 4 679 6 134 6 795 9 993 10 563 
Indeksas 
(2004 m.=100) 100 131 145 214 226 
Rinkos dalis 8 % 11 % 10 % 13 % 13 % 
Indeksas 
(2004 m.=100) 100 142 139 173 176 
Šaltinis: Eurostatas ir pareišk ėjo pateikta informacija apie rink ą.  
4 LENTEL Ė – Pagrindiniai importo į Bendriją srautai 
Pagrindiniai importo iš 
kitų trečiųjų šalių 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. RIP 
 
LT 16   LT srautai tonomis pagal 
šalis 
Izraelis  78 945 1 231 2 455 3 293 
Turkija 650 506 467 1 991 2 138 
Vietnamas 767 695 1 225 1 748 2 134 
Indija 1 537 1 763 1 553 1 703 1 065 
Šaltinis: Eurostatas ir pareišk ėjo pateikta informacija apie rink ą.  
4. Bendrijos pramon ės ekonomin ė padėtis 
4.1. Pirmin ė pastaba 
(61) Kaip kito tokie ekonominiai rodikliai kaip ga myba, gamybos paj ėgumai, paj ėgumų 
naudojimas, užimtumas, našumas, pardavimas, rinkos dalis ir augimas, buvo vertinama remiantis iš vis ų Bendrijos gamintoj ų gauta informacija; kaip kito kainos, 
pelningumas, pinig ų srautai, paj ėgumas padidinti kapital ą ir investicijas, atsargos, 
investicijų grąža ir darbo užmokestis, buvo vertin ama remiantis patikrinta atrinkt ų 
Bendrijos gamintoj ų išsamiuose klausimyno atsaky muose pateikta informacija. 
4.2 Su visa Bendrijos pramone susij ę duomenys 
a) Našumas, gamybos paj ėgumai ir paj ėgumų naudojimas 
(62) Visa Bendrijos pramon ės gamyba nagrin ėjamuoju laikotarpiu padid ėjo 8 %, o 
gamybos paj ėgumas – 5 %. Tuo pa čiu laikotarpiu šiek tiek padid ėjo pajėgumų 
naudojimas. Ta čiau tai reikia vertinti atsižvelgiant į 28 % padid ėjusį Bendrijoje 
suvartojam ą kiekį.  
5 LENTEL Ė – Gamyba, gamybos paj ėgumai ir paj ėgumų naudojimas 
 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL 
Gamybos apimtis (tonomis) 80 044 73 049 82 950 85 536 86 723
Gamybos paj ėgumai (tonomis) 154 840 155 740 160 890 162 910 163 210
Pajėgumų naudojimas (%) 52 % 47 % 52 % 53 % 53 %
Šaltinis: Eurostatas, prašymas, patikrinti Bendrijos pramon ės klausimyno atsakymai. 
b) Užimtumas ir našumas 
(63) Užimtumo lygis Bendrijos pramon ėje visu nagrin ėjamuoju laikotarpi u išliko palyginti 
stabilus, išskyrus 2005 m., kuomet užfiksuotas 1 % smuktel ėjimas. Našumas, 
vertinamas vieno darbuotojo našumu tonomis, padid ėjo 9 %. 
6 LENTEL Ė – Užimtumas ir našumas 
 
LT 17   LT  2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL 
Užimtumas (nagrin ėjamasis 
produktas) 1 297 1 073 1 268 1 289 1 287 
Našumas (tonomis 
darbuotojui) 62 68 65 66 67 
 
c) Parduotas kiekis ir rinkos dalis 
(64) Bendrijos pramon ės pardavimo nesusijusiems pirk ėjams apimtis Bendrijos rinkoje 
padidėjo 4 % – nuo 59 399 ton ų 2004 m. iki 61 991 tonos per PTL. Ta čiau per vis ą 
nagrinėjamąjį laikotarp į Bendrijos pramon ės užimama rinkos dalis nuolat maž ėjo. 
Taip bendra Bendrijos pramon ės rinkos dalis sumaž ėjo 21 %. Kaip min ėta pirmiau, 
didelė Bendrijos produkt ų dalis parduodama eksportui pe r prekiautojus. Taigi rinkos 
dalis buvo išreikšta visos Bendrijos produ kcijos dalimi iš tikrojo Bendrijoje 
suvartojamo kiekio at ėmus visą eksportuot ą kiekį. 
7 LENTEL Ė – Parduoto produkto kiek is ir rinkos dalis  
 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL 
ES nesusijusioms šalims 
parduoto produkto kiekis (tonomis) 59 399 51 461 57 299 60 193 61 991 
Rinkos dalis 81 % 77 % 71 % 65 % 65 % 
Indeksas (2004 m.=100) 100 94 87 80 79 
d) Augimas 
(65) Nors Bendrijoje suvartojamas kiekis nuo 2004 m. iki PTL padid ėjo 28 %, 21 % 
sumažėjusi Bendrijos pramon ės užimama rinkos dalis ir tuo pa čiu metu padid ėjęs 
importas iš nagrin ėjamųjų šalių aiškiai rodo, kad Bendrijos pramon ė negalėjo 
dalyvauti rinkos augimo procese. 
e) Dempingo skirtumo dydis  
(66) Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis iš nagrin ėjamųjų šalių apimtį, užimam ą 
rinkos dal į ir kainas, faktini ų dempingo skirtum ų poveikio Bendrijos pramonei 
negalima laikyti nereikšmingu. 
f) Atsigavimas po dempingo  
(67) Kaip rodo teigiami daugumos pirmiau išvardyt ų rodiklių pokyčiai, Bendrijos 
pramonės finansin ė padėtis nuo 2004 m. iki 2008 m. pradžios iš dalies atsigavo nuo 
žalingo nagrin ėjamųjų šalių kilmės importo dempingo kainomis poveikio. 
4.3 Tik su atrinktais Bendr ijos gamintojais susij ę duomenys 
 
LT 18   LT a) Atsargos 
(68) Per vis ą nagrinėjamąjį laikotarp į atsargos padid ėjo 3 %. Atsarg ų sukaupta daug 
daugiau 2007 m., nes tuo metu did ėjo plieno vamzdži ų kainos, taigi bendrov ės 
sukaupė didesnes atsargas.  
8 LENTEL Ė – Atsargos 
Laikotarpio 
pabaigos atsargos 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL 
Tonos 7 449 7 206 7 580 8 510 7 703 
Šaltinis: patikrinti atrinkt ų Bendrijos gamintoj ų klausimyno atsakymai. 
b) Vidutin ės pardavimo kainos 
(69) Nagrin ėjamuoju laikotarpiu vidutin ės atrinkt ų Bendrijos gamintoj ų pardavimo 
Bendrijos rinkoje kainos palaipsniui did ėjo. Nuo 2004 m. iki PTL jos iš viso padid ėjo 
57 %. Šis augimas iš dalies paaiškinamas tuo, kad padid ėjo pagrindin ės žaliavos – 
plieno vamzdži ų – kaina ir iš dalies tuo, kad du Bendrijos gamintojai per ėjo prie tam 
tikrų brangesni ų rūšių VVJD gamybos.  
9 LENTEL Ė – Vidutin ė pardavimo kaina 
Pardavimo kaina 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL 
EUR/t 1 779 2 128 2 482 2 738 2 790 
Indeksas 
(2004 m.=100) 100 120 139 154 157 
Šaltinis: patikrinti atrinkt ų Bendrijos gamintoj ų klausimyno atsakymai. 
c) Vidutin ės gamybos s ąnaudos 
(70) Nagrin ėjamuoju laikotarpiu vidutin ės gamybos s ąnaudos taip pat palaipsniui did ėjo – 
daugiausia d ėl padidėjusių plieno kain ų. Vidutin ės gamybos s ąnaudos did ėjo nuo 
1 628 EUR už ton ą iki 2 401 EUR už ton ą per PTL, t. y. 48 %.  
10 LENTEL Ė – Vidutin ės gamybos s ąnaudos 
Vieneto s ąnaudos 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL 
EUR/t 1 628 2 059 1 998 2 040 2 401 
Indeksas 
(2004 m.=100) 100 127 123 125 148 
Šaltinis: patikrinti atrinkt ų Bendrijos gamintoj ų klausimyno atsakymai. 
d) Pelningumas ir gryn ųjų pinigų srautas 
 
LT 19   LT (71) Atrinkt ų Bendrijos gamintoj ų pelningumo tendencijos buv o teigiamos, pelningumas 
didėjo proporcingai pardavimo kain ų augimui. Nepaisant dideli ų problem ų 2004 ir 
2005 m., bendras pelningumas per PTL buvo 9,1 %. Tai iš dalies ga lima paaiškinti 
tuo, kad nagrin ėjamuoju laikotarpiu prad ėti gaminti didesn ės pridėtinės vertės 
produktai. 
(72) 2004 – 2006 m. gryn ųjų pinigų srautas smarkiai svyravo, o v ėliau iki nagrin ėjamojo 
laikotarpio pabaigos labai spar čiai nuolat augo. 
11 LENTEL Ė – Pelningumas ir gryn ųjų pinigų srautas 
 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL 
Pelningumas 1,8 % 1,2 % 7,2 % 10,6 % 9,1 % 
Indeksas (2004 m.=100) 100 70 403 598 514 
Grynųjų pinigų srautas (t ūkst. 
EUR) 3 320 1 425 7 577 10 100 12 308 
Indeksas (2004 m.=100) 100 43 228 304 371 
Šaltinis: patikrinti atrinkt ų Bendrijos gamintoj ų klausimyno atsakymai. 
e) Investicijos, investicij ų grąža ir pajėgumas padidinti kapital ą 
(73) Atrinkt ų Bendrijos gamintoj ų investicijos nagrin ėjamuoju laikotarpiu padid ėjo 115 %. 
Siekiant didesnio našu mo, daugiausia investicij ų skirta įrenginiams tobulinti ir 
logistikos geb ėjimams didinti.  
(74) Investicij ų grąža, išreikšta investicij ų grynosios buhalterin ės vertės procentiniu pelnu 
ir (arba) nuostoliu, siejamu su nagrin ėjamuoju produktu, per t ą laikotarp į labai išaugo 
ir kito taip pat kaip pelningumas. 
(75) Komisijai nepateikta joki ų įrodymų, kad per nagrin ėjamąjį laikotarp į būtų 
pablogėjusios ar pager ėjusios galimyb ės padidinti kapital ą. 
12 LENTEL Ė – Investicijos ir investicij ų grąža 
 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. PTL 
Investicijos (t ūkst. 
eurų) 2 567 4 448 3 930 4 986 5 524 
Indeksas 
(2004 m.=100) 100 173 153 194 215 
Investicijų grąža 4 % 2 % 29 % 44 % 38 % 
Šaltinis: patikrinti atrinkt ų Bendrijos gamintoj ų klausimyno atsakymai. 
5. Išvada d ėl Bendrijos pramon ės padėties 
 
LT 20   LT (76) Antidempingo priemon ės turėjo teigiamos įtakos atrinkt ų Bendrijos gamintoj ų 
padėčiai, kaip rodo teigiami daugumos rodikli ų pokyčiai nuo 2004 m. per palankaus 
ekonominio ciklo laikotarp į. Bendrijos pramon ė padidino pardavimo kiek į ir kainas. 
Tokių žalos rodikli ų kaip gamyba, gamybos paj ėgumas, pelningumas, investicijos, 
investicijų grąža ir našumas kitimas taip pat buvo teigiamas. Nepaisant reikšmingo 
rinkos dalies praradimo, padid ėjusios investicijos, skirtos gamybos įrangai gerinti, 
turėjo tiesiogin ės įtakos atrinkt ų gamintoj ų pelningumui.  
(77) Ta čiau reikia atkreipti d ėmesį į tai, kad Bendrijos gamintojai, nor ėdami padengti 
pastoviąsias išlaidas, turi išlaikyti tam tikr ą gamybos ir pardavimo kiekio lyg į. VVJD 
yra gaminami specialiai tam skirtais specializuotais įrenginiais, kurie yra reikšmingas 
sąnaudų veiksnys. Nagrin ėjamuoju laikotarpiu atrinktos bendrov ės veikė maždaug 
50 % pajėgumu ir negal ėjo žymiai padidinti paj ėgumų naudojimo. Tod ėl pelningumui 
toliau neigiam ą įtaką gali daryti maž ėjanti gamyba. 
(78) Nepaisant pirmiau aprašyt ų teigiamų pokyčių, nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos 
pramonė prarado didel ę rinkos dal į – nuo 81 % 2004 m. iki 65 % per PTL. Sumaž ėjus 
pardavimui, Bendrijos gamintojai sugeb ėjo vėl parduoti tiek, kiek pardav ė 2004 m., o 
bendras Bendrijoje suvartojamas kiekis per t ą laikotarp į padidėjo 28 %. Akivaizdu, 
kad Bendrijos pramon ė nesugeb ėjo pasinaudoti reikšmingu suvartojimo Bendrijoje 
augimu. Be to, kai kuriuos iš min ėtų teigiamų veiksnių lėmė tai, kad Jungtin ėje 
Karalystėje nebeliko vieno reikšmingo gamintojo, kurio veikl ą perėmė dvi prašym ą 
parėmusios bendrov ės.  
(79) Tod ėl galima daryti išvad ą, kad KLR ir Tailandui nustatytos priemon ės turėjo tam 
tikro teigiamo poveikio fi nansinei Bendrijos pramon ės, kuri vėl ėmė veikti pelningai, 
padėčiai. Vis d ėlto, nors Bendrijos pramon ė sugebėjo šiek tiek padidinti gamybos ir 
pardavimo apimt į, ji prarado rinkos dal į, nepaisant to, kad pakl ausa Bendrijos rinkoje 
smarkiai išaugo. Tai rodo, kad, nepaisant investicij ų į modernizuotus gamybos 
įrenginius, apskritai Bendrijos pramon ės padėtis tebėra pažeidžiama ir labai priklauso 
nuo pakankamo kain ų lygio ir pakankam ų gamybos apim čių, galinčių absorbuoti 
dideles pastovi ąsias sąnaudas. 
F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYB Ė 
(80) Siekiant įvertinti galim ą galiojan čių priemoni ų taikymo pabaigos poveik į, buvo 
svarstyti toliau nurodyti veiksniai. 
(81) Atsižvelgiant į tai, kad nustatyti dideli priverstinio kain ų mažinimo PTL skirtumai, 
spaudimas mažinti kainas Bendrijos rinkoje teb ėra labai didelis. Nors Bendrijos 
gamintojų gamybos s ąnaudos per š į laikotarp į padidėjo 48 % (daugiausia d ėl 
padidėjusios žaliavos, t. y. plieno vamzdži ų, kainos), vidutin ė importo iš 
nagrinėjamųjų šalių kaina padid ėjo tik 30 %.  
(82) Tod ėl nagrinėjamuoju laikotarpiu smarkiai išaugo importo iš nagrin ėjamųjų šalių 
rinkos dalis. Tai rodo, kad didži ąją dalį Bendrijos pramon ės prarastos rinkos dalies 
užėmė nagrinėjamųjų šalių importas dempingo kainomis, d ėl kurio, nepaisant 
galiojančių antidempingo muit ų, Bendrijos pramon ė buvo priversta smarkiai mažinti 
pardavimo kainas.  
 
LT 21   LT (83) Be to, kaip min ėta 40 ir 36 konstatuojamosiose dalyse, nepanaudoti paj ėgumai 
nagrinėjamosiose šalyse yra daug didesni nei visa Bendrijos produkcija per PTL arba 
visas per t ą laikotarp į Bendrijoje suvartotas kiekis. Tod ėl tikėtina, kad, panaikinus 
galiojančias priemones, dideli šiose šalyse pagamint ų produktų kiekiai pateks į 
Bendrijos rink ą. Kitose potencialiose eksporto  rinkose galioja dideli antidempingo 
muitai, tod ėl patekti į Bendrijos rink ą bus lengviau. Be to, kartotiniai bandymai vengti 
antidempingo priemoni ų patvirtina, kad nagrin ėjamųjų šalių eksportuojan čių 
gamintojų susidomėjimas Bendrijos rinka yra labai didelis.  
(84) Atsižvelgiant į buvusią ir dabartin ę nagrinėjamųjų šalių eksportuojan čių gamintoj ų 
kainodaros politik ą, manoma, kad bus importuojama mažomis kainomis, tod ėl bus 
smarkiai priverstinai mažinamos Bendrijos pramon ės kainos. Importas mažomis 
kainomis neabejotinai tur ės neigiamos įtakos Bendrijos pramonei, kuri atsigavo tik d ėl 
to, kad gal ėjo išlaikyti tam tikro dydžio kainas, ta čiau tebėra menkai apsaugota nuo 
didelio masto importo mažomis dempingo kainomis.  
(85) Atsižvelgiant į tai, kas išd ėstyta pirmiau, daroma išvada, kad, leidus nebetaikyti 
priemonių, yra didel ė tikimybė, kad dėl importo dempingo kaina Bendrijos pramonei 
daroma žala kartosis. Pirmiausia tik ėtina, kad Bendrijoje kain ų lygis smarkiai 
sumažės; tai turės didelės neigiamos įtakos Bendrijos gamintoj ų pelno lygiui, o tai ne 
tik kels pavoj ų nuo 2004 m. padarytoms reikšmingoms investicijoms, bet ir užkirs 
kelią tolesnėms investicijoms. Be to, neišvengiamai smarkiai maž ės užimtumas 
Bendrijos pramon ėje. Žalos pasikartojimo tikimyb ė pastaruoju metu dar didesn ė 
atsižvelgiant ekonomin į nuosmuk į ir dėl jo susidariusi ą dabartinę padėtį. 
G. BENDRIJOS INTERESAI 
1. Įvadas 
(86) Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsn į buvo nagrin ėjama, ar galiojan čių 
antidempingo priemoni ų pratęsimas prieštaraut ų visos Bendrijos pramon ės interesams. 
Nustatant Bendrijos interesus įvertinti visi susij ę interesai, t. y. Bendrijos pramon ės, 
nagrinėjamojo produkto importuotoj ų, prekiautoj ų ir naudotoj ų interesai.  
(87) Siekdama įvertinti tik ėtiną priemoni ų pratęsimo ar neprat ęsimo poveik į, Komisija 
paprašė visų pirmiau nurodyt ų suinteresuot ųjų šalių pateikti informacijos. Komisija 
išsiuntė atrankos klausimynus 62 nagrin ėjamojo produkto importuotojams ir gavo 
devynis atsakymus. Komisija atri nko keturias bendroves, iš kuri ų trys pateik ė išsamius 
klausimyno atsakymus. Naudotoj ai informacijos nepateik ė. 
(88) Reik ėtų priminti, kad atliekant ankstesn į tyrimą laikyta, kad priemoni ų priėmimas 
neprieštarauja Bendrijos interesams . Be to, šis tyrimas yra perži ūra, kurią atliekant 
analizuojama pad ėtis, kai antidempingo priemon ės jau buvo nustatytos, tod ėl galima 
įvertinti bet kok į netinkam ą neigiam ą poveikį, kurį susijusioms šalims daro 
galiojančios antidempingo priemon ės. 
(89) Taigi nagrin ėta, ar, nepaisant išvad ų dėl dempingo t ęsimosi ir žalos pasikartojimo 
tikimybės, yra įtikinamų priežasčių, kurios leist ų daryti išvad ą, kad šiuo konkre čiu 
atveju Bendrijai neb ūtų naudinga toliau taikyti priemones.  
2. Bendrijos pramon ės interesai 
 
LT 22   LT (90) Bendrijos pramon ė pasirodė esanti strukt ūriškai gyvybinga pramon ė. Tai patvirtino 
teigiami jos ekonomin ės padėties poky čiai, kai, nusta čius dabar galiojan čias 
antidempingo priemones, buvo atkurta veiksminga konkurencija. Iš ties ų, Bendrijos 
pramonės pastangos racionalizuoti gamyb ą ir didinti konkurencingum ą per paskutinius 
dvejus nagrin ėjamojo laikotarpio metus leido jai uždirbti pagr įstą pelną. Be to, 
Bendrijos pramon ės eksporto veiklos pelningumas  kito teigiama linkme, tod ėl galima 
teigti, kad tre čiųjų šalių rinkose Bendrijos pramon ė buvo konkurencinga 
(nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinkt ų gamintoj ų eksportas išaugo 21 %).  
(91) Dėl 77 konstatuojamojoje dalyje nurodyt ų priežasčių Bendrijos pramon ė turi 
pagaminti tam tikr ą kiekį standartini ų produktų, kad sukurt ų masto ekonomij ą ir taip 
išliktų konkurencinga. Tod ėl standartiniai produktai ties iogiai konkuruoja su iš KLR ir 
Tailando importuojamais produktais. Jei dempingo kaina importuojami produktai 
patektų į rinką, masto ekonomija – taigi ir veiklos Bendrijoje pelningumas – smarkiai 
sumažėtų. Todėl galima pagr įstai tikėtis, kad dabar galiojan čios priemon ės Bendrijos 
pramonei tebebus naudingos. Jeigu priemon ės nebebus taikomos, tik ėtina, kad 
Bendrijos pramon ė patirs materialin ę žalą.  
3. Importuotoj ų (prekiautoj ų) interesai 
(92) Nei vienas bendradarbiaujant is importuotojas neimportavo nagrin ėjamojo produkto 
nei iš KLR, nei iš Tailando – tik iš Taivano. Atlikus tyrim ą nenustatyta, kad 
galiojančios priemon ės importuotojams b ūtų turėjusios materialaus poveikio. Kaip 
matyti iš kitoms tre čiosioms šalims tenkan čios importo rinkos dalies (13 %), 
akivaizdu, kad importuotojai sugeb ėjo rasti kitus tiekimo šaltinius – tai rodo, kad 
Bendrijos rinkoje užtikrinamos konkurencijos s ąlygos. 
(93) Dėl Taivano: kaip nurodyta 98–105 konstatuojamosiose dalyse, d ėl įtariamo 
priemonių vengimo iš naujo nagrin ėtas šiuo metu dviem eksportuojantiems 
gamintojams galiojantis atleidimas nuo priemoni ų. Importuotojai teig ė neabejojantys, 
kad panaikinus šioms bendrov ėms taikom ą atleidimą nuo priemoni ų, jie rastų kitus 
tiekimo šaltinius. Tod ėl jei priemon ės liks galioti, tai netur ės reikšmingos neigiamos 
įtakos importuotojams, nes jie naudos is kitais tiekimo šaltiniais. Ta čiau reikia 
paminėti, kad tam tikr ų problemų gali kilti specifin ėje Britanijos standartini ų produktų 
rinkoje, kurioje pasi ūlos galimyb ės ribotos – žinomas tik vienas Europos gamintojas ir 
vienas Taivano gamintojas. Ta čiau šis poveikis grei čiausiai bus juntamas neilgai – kol 
atsiras kit ų pasiūlos šaltini ų. 
(94) Tod ėl daroma išvada, kad nustatytos galiojan čios antidempingo priemon ės reikšmingo 
neigiamo poveikio ekonominei nagrin ėjamo produkto importuotoj ų padėčiai nepadar ė. 
Tai patvirtina faktas, kad importuotojai t ęsė nagrinėjamojo produkto prekyb ą dideliais 
kiekiais, o per nagrin ėjamąjį laikotarp į importavo net daugiau. Be to, d ėl tų pačių 
priežasčių nepanašu, kad toliau taikant priemones j ų ekonomin ė padėtis ateityje 
pablogėtų.  
4. Naudotoj ų interesai 
(95) Nagrin ėjamojo produkto naudotojai – tai daugia usia naftos chemijos ir statybos 
bendrovės. Komisija išsiunt ė klausimynus 9 naudotojams. Atliekant dabartin į tyrimą 
nei vienas naudotojas nebe ndradarbiavo ir nepraneš ė apie save. J ų 
nebendradarbiavimas grei čiausiai patvirtina tai, kad vamzdži ų ir vamzdeli ų 
 
LT 23   LT jungiamosios detal ės sudaro labai maž ą jų visų gamybos s ąnaudų dalį ir kad d ėl 
galiojančių priemoni ų jie neprarado konkurencingumo. 
5. Išvada d ėl Bendrijos interes ų 
(96) Atlikus tyrim ą nustatyta, kad d ėl galiojan čių antidempingo priemoni ų Bendrijos 
pramonė ėmė veikti pelningai, nors d ėl besitęsiančio importo dempingo kaina prarado 
reikšming ą rinkos dal į. Jeigu b ūtų leista nebetaikyti priemoni ų, iškiltų pavojus 
atsigavimo procesui ir, galim as daiktas, Bendrijos pramon ė išnyktų.  
(97) Be to, manoma, kad anks čiau galiojan čios priemon ės neturėjo reikšmingo neigiamo 
poveikio naudotoj ų ir importuotoj ų ekonominei ir finansinei pad ėčiai. Todėl daroma 
išvada, kad n ėra įtikinamų priežasčių, kodėl galiojan čios antidempingo priemon ės 
neturėtų būti toliau taikomos.  
H. TARPIN Ė PERŽIŪRA DĖL ATLEIST ŲJŲ TAIVANO BENDROVI Ų  
1. Pagrindiniai faktai 
(98) 2000 m. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 763/2000 antidempingo priemoni ų, nustatyt ų 
importuojamiems KLR kilm ės produktams, taikymas buvo išpl ėstas tam tikroms iš 
Taivano siun čiamoms vamzdži ų ir vamzdeli ų jungiamosioms detal ėms iš geležies ar 
plieno, išskyrus detales, kurias pagaminto ir eksportavo Chup Hsin Enterprise Co. Ltd  
(Chup Hsin ), Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd , (Nian Hong ) ir Rigid Industries Co ., 
Ltd. (Kaohsiung, Taivanas), nes nustatyta, kad šios bendrov ės nevengė priemoni ų. 
(99) Atliekant dabartin ę dalinę tarpinę peržiūrą buvo perži ūrimas tik Chup Hsin  ir Nian 
Hong  atleidimas nuo išpl ėstųjų muitų.  
(100) Abi šios bendrov ės bendradarbiavo atliekant tyrim ą atsakydamos į Komisijos 
klausimyn ą ir sutikdamos, kad j ų patalpose b ūtų surengti tikrinamieji vizitai. 
(101) Reaguodama į galutinio atskleidimo dokument ą, viena bendrov ė teigė, kad inicijuoti 
dabartinį tyrimą netikslinga. Tiksliau, bendrov ė teigė, kad 2000 m. ji buvo atleista nuo 
išplėstųjų priemoni ų, todėl jai jokios priemon ės netaikomos ir negali b ūti peržiūrimos. 
Šiam teiginiui pagr įsti bendrov ė nurodė PPO Apeliacin ės tarybos pranešim ą byloje dėl 
Meksikos jautienos ir ryži ų. Šioje ataskaitoje aiškinama,  kad Antidempingo susitarimo 
5.8 straipsnis taikomas naujiems tyrimams, kai nustatomas eksportuotoj ų de minimis  
dempingo skirtumas. 5.8 straipsnyje iš tikr ųjų yra aiški nuoroda į „pagal 5.1 straipsn į 
pateiktą prašymą“. Tačiau šiuo atveju Chup Hsin  ir kitos dvi bendrov ės dalyvavo ne 
naujame antidempingo tyrime, o priemoni ų vengimo tyrime, kuris buvo inicijuotas 
remiantis pagrindinio reglamento 13 straipsniu. Iš tikr ųjų galima teigti, kad 2000 m. 
buvo nustatyta, kad iš Taivano importuojama vengiant KLR nustatyt ų priemoni ų, 
išskyrus trij ų bendrovi ų importą, nes tuo metu jos neimportavo nagrin ėjamojo 
produkto iš KLR. Pagrindiniu reglamentu neužkertamas kelias bet kada perži ūrėti tokį 
atleidimą nuo priemoni ų, jei esama priemoni ų vengimo įrodymų. Todėl dabartin ės 
tarpinės peržiūros inicijavimas buvo iš ties ų pagrįstas ir teisiniu poži ūriu teisingas. 
Todėl bendrov ės argumentas atmetamas. 
(102) Kadangi nuo išpl ėstųjų muitų atleista remiantis pirminio priemoni ų vengimo tyrimo 
faktais, atliekant dabartin ę peržiūrą nagrinėta, ar tie faktai vis dar teisingi. Remiantis 
 
LT 24   LT pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalimis nagrin ėta, ar įvykdytos priemoni ų 
vengimo s ąlygos. 
2. Prekybos pob ūdžio pasikeitimas 
(103) Remiantis nustatytais faktais, Nian Hong  iš KLR importavo vis ų rūšių VVJD (alk ūnes, 
reduktorius, movas ir trišakius). Bendrov ė teigė, kad šie importuojami produktai yra 
ne nagrin ėjamasis produktas, o pusfabrika čiai. Atlikus tyrim ą šie teiginiai 
nepatvirtinti. Be to, nustatyta, kad Nian Hong  šias prekes tik nuožulniai pjaust ė, 
ženklino savo logotipu ir pakavo, o tai sudar ė mažiau kaip 10 % vis ų gamybos 
sąnaudų. Be to, Taivano muitin ės importo iš KLR deklaracijoje buvo nurodytas 
nagrinėjamojo produkto KN kodas (730793), t. y. gatavas produktas. 
(104) Chup Hsin  klausimyno atsakyme nepateik ė duomenų apie KLR kilm ės VVJD pirkim ą 
ar perpardavim ą. Tik per vietoje surengt ą tikrinamąjį vizitą nustatyta, kad ši bendrov ė 
importavo VVJD iš KLR. Kaip matyti iš surinkt ų įrodymų, importuota per Japonijos 
bendrovę. Po tikrinamojo vizito bendrov ė teigė visas importuotas KLR kilm ės VVJD 
pardavusi Taivano vidaus rinkoje. Bendrov ė pateikė patikslintus kai kuri ų klausimyno 
atsakymo lenteli ų duomenis. Ta čiau tai, kad informacija apie import ą iš KLR nebuvo 
pateikta iš pat pradži ų, laikyta klaidinimu pagal pagrindinio reglamento 18 straipsn į ir 
priežastimi rimtai abejoti prieš tikrinam ąjį vizitą ir po jo pateiktos informacijos 
patikimumu.  
(105) Kaip min ėta pirmiau, Chup Hsin  ir Nian Hong  buvo iš pradži ų atleistos nuo priemoni ų 
dėl to, kad tuo metu nei viena j ų nepirko VVJD iš KLR, ta čiau dabar pad ėtis pasikeit ė. 
Atsižvelgiant į nustatytus priemoni ų vengimo veiksmus galima teigti, kad prekybos 
pobūdis pasikeit ė, nes min ėtos dvi bendrov ės dabar taip pat siun čia KLR kilm ės 
produktus per Taivan ą.  
3. Pagr įstos priežasties ar ekonominio pagrindo tr ūkumas 
(106) Nei vienai bendrove i nebuvo jokios kitos pagr įstos priežasties arba pakankamo 
ekonominio pagrindo reeks portuoti iš KLR importuotus produktus, išskyrus 
antidempingo priemoni ų vengimą. 
(107) Nian Hong  produktus keit ė tik šiek tiek, tod ėl šios bendrov ės sukurta papildoma 
produkto vert ė buvo labai maža. 
(108) Dėl Chup Hsin : tai, kad ši bendrov ė klausimyno atsakymuose nepateik ė duomenų apie 
KLR kilm ės importuojamus produktus, pirma, laikyt a klaidinimu, antra, leido manyti, 
kad bendrov ė žinojo vengianti KLR kilm ės vamzdži ų ir vamzdeli ų jungiamosios 
detalėms nustatyt ų priemoni ų. Be to, remiantis abiej ų bendrovi ų pateiktais įrodymais 
per tyrimą nustatyta, kad prekes į Taivaną buvo galima importuoti iš tre čiosios šalies ir 
reeksportuoti jas su Taivano kilm ės sertifikatu iš esm ės jų nepakeitus. 
4. Muito taisomojo poveikio mažinimas panaši ų produktų kainų ir (arba) kiekio 
požiūriu 
(109) Remiantis Eurostato duomenimis, eksportas iš Taivano į Bendriją iš viso išaugo 209 % 
nuo 2 372 ton ų 2003 m. iki 7 335 ton ų per PTL. Nors 2003 – 2005 m. eksporto apimtis 
iš esmės nesikeit ė, tačiau nuo 2006 m. iki PTL galo smarkiai išaugo. Dvi Taivano 
 
LT 25   LT bendrovės, kurių eksportas per PTL sudar ė beveik vis ą Taivano nagrin ėjamojo 
produkto eksport ą į ES, 2005 m. – PTL eksport ą į ES padidino 206 %. 
(110) Susijusio importo kiekis sudar ė 9 % Bendrijoje suvartojam o kiekio, ir tai laikoma 
reikšmingu rodikliu. Tod ėl akivaizdu, kad labai pasi keitus prekybos srautams 
sumažėjo taisomasis priemoni ų poveikis į Bendrijos rink ą importuojamo kiekio 
požiūriu.  
(111) Dėl iš Taivano siun čiamų produktų kainų: remiantis Eurostato duomenimis, vidutin ės 
iš Taivano importuojam ų produktų eksporto kainos per PTL siek ė 1 718 EUR už ton ą, 
t. y. buvo daug mažesn ės už Bendrijos pramon ės kainas (-33,5 %). Palyginus atrinkt ų 
Bendrijos gamintoj ų kainas EXW s ąlygomis su Chup Hsin  ir Nian Hong  patikrintomis 
eksporto kainomis paaišk ėjo, kad esama atitinkamai maždaug 86,6 % ir 71 % 
priverstinio pardavimo mažesn ėmis kainomis, t. y. tokia procentine dalimi, kuria ši ų 
bendrovių eksporto kainos buvo mažesn ės už nežalingas Bendrijos pramon ės kainas. 
Taigi nustatyto antidempingo muito tais omasis poveikis yra mažinamas kainos 
požiūriu. 
(112) Remiantis tuo, kas išd ėstyta pirmiau, daroma išvada, kad, pasikeitus prekybos 
srautams ir smarkiai padid ėjus importui iš Taivano labai mažomis kainomis, sumaž ėjo 
antidempingo priemoni ų taisomasis poveikis panašaus  produkto kiekio ir kainos 
požiūriu. 
5. Dempingo įrodymas įvertinus anks čiau panašiam produktui nustatytas normali ąsias 
(113) Siekiant nustatyti, ar esama įrodymų, kad per TL į Bendriją eksportuodamos 
nagrinėjamąjį produktą dvi Taivano bendrov ės vykdė demping ą, eksporto kainos 
nustatytos remiantis pa čių bendrovi ų pateiktais duomenimis. 
(114) Remiantis pagrindinio reglamento 13 stra ipsnio 1 dalimi, šios eksporto kainos buvo 
lyginamos su anks čiau panašiam produktui nustatyta normali ąja verte. 2003 m. 
atliekant priemoni ų taikymo pabaigos perži ūrą KLR normaliajai vertei nustatyti 
tinkama panašia rinkos ekonomikos šalimis buvo pasirinktas Tailandas. 
(115) Siekiant teisingai palyginti normali ąją vertę ir eksporto kain ą, atliekant koregavimus 
buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveik į kainoms ir kain ų 
palyginimui. Pagal pa grindinio reglamento 2 straipsnio 10 dal į ir remiantis per 
tikrinamuosius vizitus surinkta informacija  buvo koreguojamos transporto ir kredito 
sąnaudos. 
(116) Pagal pagrindinio reglam ento 2 straipsnio 11 dal į palyginus per pirmin į tyrimą 
nustatytą normaliosios vert ės svertinį vidurkį su per š į peržiūros tyrim ą nustatytu 
eksporto kain ų svertiniu vidurkiu, išreikštus CI F kainos Bendrijos pasienyje prieš 
sumokant muit ą procentais, nustatyta, kad importuodamos vamzdži ų ir vamzdeli ų 
jungiamąsias detales abi Taivano bendrov ės vykdė demping ą. Nustatyta, kad 
procentais išreikšti CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muit ą 
dempingo skirtumai yra atitinkamai 56,09 % ir 44,77 %. 
6. Išpl ėstųjų priemoni ų netaikymo iš Taivano importuojamiems produktams perži ūros 
išvados 
 
LT 26   LT (117) Atsižvelgiant į minėtą išvadą dėl priemoni ų vengimo ir remiantis pagrindinio 
reglamento 13 straipsnio 1 dalies pirmu sakiniu, KLR kilm ės nagrinėjamajam 
produktui galiojan čių antidempingo priemoni ų taikymas tur ėtų būti išplėstas iš Chup 
Hsin  bei Nian Hong  siunčiamam nagrin ėjamajam produktui. 
7. Ilgalaikis pasikeitusi ų aplinkybi ų pobūdis 
(118) Pagal pagrindinio reglam ento 11 straipsnio 3 dal į taip pat buvo tiri ama, ar pasikeitusi ų 
aplinkybi ų pobūdis gali būti pagrįstai laikomas ilgalaikiu. 
(119) Dėl Nian Hong : atlikus tyrim ą nustatyta, kad ši bendrov ė kelerius metus nieko 
negamino ir kad visos iš šios bendrov ės eksportuotos vamzdži ų ir vamzdeli ų 
jungiamosios detal ės buvo importuotos iš KLR. Atsižvelgiant į tai, kad jau keleri 
metai kaip ši bendrov ė pati produkcijos negamina, n ėra pagrindo manyti, kad tokia 
padėtis nėra ilgalaik ė.  
(120) Dėl Chup Hsin : kaip min ėta 104 konstatuojamojoje dalyje, šios bendrov ės pateikta 
informacija laikyta nepatikima. Tai, kad Komisijos klausimyne ši bendrov ė nenurodė 
duomenų apie iš Kinijos importuotus produktus, laikoma pagrindu matyti, jog ji žinojo 
vengianti priemoni ų, ir nėra jokios informacijos, patvirtinan čios, kad ateityje ji 
neketina t ęsti šios veiklos. 
(121) Tod ėl PTL rezultatus galima laikyti tebegaliojan čiais. Taigi pagal pagrindinio 
reglamento 11 straipsnio 3 dal į ir atsižvelgiant į tai, kad buvo nustatyta, jog abu 
Taivano eksportuojantys gamintojai – Chup Hsin  ir Nian Hong  – vengia priemoni ų, 
tikslinga panaikinti atleidim ą nuo išplėstųjų priemoni ų. 
I. ANTIDEMPINGO PRIEMON ĖS 
(122) Visoms susijusioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais 
remiantis ketinama rekomenduo ti toliau taikyti galiojan čias priemones ir panaikinti 
atleidimą nuo išplėstojo muito, taikom ą Chup Hsin Enterprise Co. Ltd , Kaohsiung  ir 
Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung  pagamintam nagrin ėjamajam produktui. 
Buvo nustatytas laikas pastaboms d ėl atskleist ų faktų pareikšti. 
(123) Atskleidus faktus vienas iš eksportuojan čių gamintoj ų, kuriam panaikintas atleidimas, 
pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dal į pasiūlė įsipareigojim ą. 
(124) Pasi ūlymas išnagrin ėtas, tačiau nustatyta, kad oficialus pasi ūlymas be pagr įstos 
priežasties pateiktas pasibaigus past aboms teikti nustatytam terminui. Bendrov ės 
teigimu, pasi ūlymas buvo grindžiamas produkcijos, kuri ą pagamino pati bendrov ė ir 
kurią jai tiekė Taivano subrangovas, per PTL eksportuotu kiekiu, kuriam neb ūtų 
taikomas joks antidempingo muitas. 
(125) Ta čiau atsižvelgiant į tai, kad per tyrim ą vietoje bendrov ė nepajėgė pateikti įrodymų, 
kuriais remiantis b ūtų galima spr ęsti, kokia jos Bendrijoje  parduodamos produkcijos 
dalis yra pagaminta Taivane, o kok ia – importuojama iš KLR, bendrov ės argumentas, 
kad eksporto duomenis galima patikrinti tam tikrose duomen ų bazėse, nebuvo 
pagrįstas, nes į eksporto į Bendriją duomenis gal ėjo būti įtraukti KLR kilm ės prekių 
duomenys. Be to, tai, kad bendrov ė nepateikė duomenų apie savo import ą iš KLR per 
PTL, buvo laikoma klaidinimu, kaip nustatyta  pagrindinio reglamento 18 straipsnyje, 
 
LT 27   LT ir priežastimi rimtai abejoti prieš tikrinam ąjį vizitą ir po jo bendrov ės pateiktos 
informacijos patikimumu.  
(126) Dėl nurodytų priežasčių minėto eksportuojan čio gamintojo pasi ūlytas įsipareigojimas 
priimtas nebuvo. 
(127) Remiantis tuo, kas išd ėstyta pirmiau, daroma išvada, ka d, kaip nustatyta pagrindinio 
reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, KLR ir Tailando kilm ės arba iš Taivano 
siunčiamoms importuojamoms vamzdži ų ir vamzdeli ų jungiamosioms detal ėms 
Reglamentu (EB) Nr. 964/2003 nust atyti antidemp ingo muitai tur ėtų būti toliau 
taikomi.  
(128) Tod ėl taip pat reik ėtų toliau taikyti KLR kilm ės nagrinėjamajam produktui nustatyt ų 
priemonių taikymo išpl ėtimą, nustatyt ą Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2052/200415 iš 
Indonezijos siun čiamiems importuojamiems produktams, Tarybos reglamentu (EB) 
Nr. 2053/200416 iš Šri Lankos siun čiamiems importuojamiems produktams ir Tarybos 
reglamentu (EB) Nr. 655/200617 iš Filipin ų siunčiamiems importuojamiems 
produktams, kurie deklaruojami kaip Filipin ų, Indonezijos ir Šri Lankos kilm ės arba 
ne. 
(129) Išpl ėstųjų antidempingo priemoni ų netaikym ą Chup Hsin  ir Nian Hong  pagamintoms 
VVJD reik ėtų panaikinti. Tod ėl pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dal į 
šioms bendrov ėms bus taikomas toks pat antidempingo muitas kaip KLR 
gamintojams.  
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENT Ą: 
1 straipsnis 
1. Importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilm ės vamzdži ų ir vamzdeli ų 
jungiamosioms detal ėms (išskyrus lietines jungiam ąsias detales, junges ir jungiam ąsias 
detales su įsriegtais sriegiais) iš gele žies ar plieno (išskyrus ner ūdijantį plieną), kurių 
didžiausias išorinis skersmuo yr a ne didesnis kaip 609,6 mm, kur ios naudojamos privirinimui 
sandūriniu būdu ar kitiems tikslams ir kuri ų klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra ex 7307 
93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 ir ex 7307 99 90 (TARIC kodai 7307 93 11 91, 7307 93 11 93, 7307 93 11 94, 7307 93 11 95, 7307 93 11 99, 7307 93 19 91, 7307 93 19 93, 7307 93 
19 94, 7307 9319 95, 7307 93 19 99, 7307 99 30 92, 7307 99 30 93, 7307 99 30 94, 7307 99 
30 95, 7307 99 30 98, 7307 99 90 92, 7307 99 90 93, 7307 99 90 94, 7307 99 90 95, 7307 99 
90 98), nustatomas galutinis antidempingo muitas. 
2. Galutinio antidempingo muito nor ma, taikoma 1 dalyje aprašyt ų produkt ų, kuriuos 
pagamino toliau išvardytos bendrov ės, neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muit
ą, 
yra tokia:  
Šalis Bendrov ė Muito 
norma (%) Papildomas 
TARIC kodas 
                                                 
15 OL L 355, 2004 12 1, p. 4. 
16 OL L 355, 2004 12 1, p. 9. 
17 OL L 116, 2006 4 29, p. 1. 
 
LT 28   LT Kinijos Liaudies 
Respublika Visos bendrov ės 58,6 - 
Tailandas Awaji Materia (Thailand) 
Co. Ltd. Samutprakarn  7,4 8850 
 Thai Benkan Co. Ltd. 
Prapadaeng - Samutprakarn  0 A 118 
 Visos kitos bendrov ės 58,9 A 999 
3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojan čios muitus reglamentuojan čios nuostatos.  
2 straipsnis 
Galutinis antidempingo muitas, 1 straipsniu nustatytas import uojamiems Kinijos Liaudies 
Respublikos kilm ės produktams, išple čiamas toms pa čioms importuojamoms jungiamosioms 
detalėms, siunčiamoms iš Taivano (TARIC kod ai: 7307 93 11 91, 7307 93 19 91, 7307 99 30 
92 ir 7307 99 90 92; papildomas TARIC kodas A999), Indonezijos (TARIC kodai: 7307 93 
11 93, 7307 93 19 93, 7307 99 30 93 ir 7307 99 90 93), Šri Lankos (TARIC kodai: 7307 93 
11 94, 7307 93 19 94, 7307 99 30 94 ir 7307 99 90 94) ir Filipin ų (TARIC kodai: 7307 93 11 
95, 7307 93 19 95, 7307 99 30 95 ir 7307 99 90 95 ) ir deklaruotoms kaip Taivano, 
Indonezijos, Šri Lankos ir Filipin ų kilmės arba ne, išskyrus Rigid Industries Co. Ltd, 
Kaohsiung (Taivanas) (papildomas TARIC kodas A099) pagamintas jungiam ąsias detales. 
Išplėstojo muito netaikymas tokioms pa čioms jungiamosioms detal ėms, pagamintoms Chup 
Hsin Enterprise Co. Ltd , Kaohsiung  (Taivanas) (papildomas TARIC kodas A098) ir Nian 
Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung  (Taivanas) (papildomas TARIC kodas A100), 
panaikinamas. 
3 straipsnis 
Šis reglamentas įsigalioja kit ą dieną po jo paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje . 
Šis reglamentas yra privalomas visas ir  tiesiogiai taikom as visose valstyb ėse narėse. 
Priimta Briuselyje […] 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas  […]