LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.4.13 
SEK(2011) 410 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
 
pridedama prie 
  
Pasiūlymo dėl 
 
TARYBOS DIREKTYVOS 
 
kuria kei čiama Direktyva 2003/96/EB, pakei čianti Bendrijos energetikos produkt ų ir 
elektros energijos mokes čių struktūrą 
 
 
{KOM(2011) 169 galutinis} 
{SEK(2011) 409 galutinis} 
LT 2   LT 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Komisijos tarnybos atliko poveikio vertinim ą, siekdamos ištirti galim ų Energijos 
apmokestinimo direktyvos1 (toliau – EAD arba direktyva) alternatyv ų poveikį.  
ES išsikėlė keletą reiklių, teisiškai įpareigojan čių klimato ir energijos tiksl ų. Dabartin ė 
direktyva n ėra suderinta su šia politikos strukt ūra; joje yra keletas su vidaus rinkos veikimu 
susijusių trūkumų. Visų pirma reikia atkreipti d ėmesį į tokias problemas: 
1) Dabartin ės minimalios apmokestinimo normos yra pagr įstos suvartot ų energetikos 
produktų kiekiu. Jos neatspindi energetikos produkt ų energetin ės vertės nei jų išmetamo CO 2 
kiekio, dėl to neveiksmingai naudojama energija ir  iškraipoma vidaus rinka. Jos taip pat 
sukuria ES energijos ir klimato kaitos tiksl ų neatitinkan čių paskatų, pavyzdžiui, jos skatina 
naudoti anglis (mažesn ė apmokestinimo norma), kurios yra daugiausiai CO 2 išskiriantis 
produktas. Kalbant apie varikli ų degalus, mažesn ės minimalios dyzelinui taikomos 
apmokestinimo normos dar labiau sustiprina nat ūralų dėl didesnio energijos kiekio turim ą šio 
kuro privalum ą palyginti su benzinu. D ėl dabartini ų minimali ų apmokestinimo norm ų taip pat 
diskriminuojamas kuras iš atsinaujinan čiųjų energijos ištekli ų, kuriam iš esm ės taikoma tokia 
pati apmokestinimo norma, kaip ir tradiciniam kurui, kur į jis keičia, nepaisant to, kad jo 
energetinė vertė yra mažesn ė (pavyzdžiui, palyginkite etanol į su benzinu arba biodyzelin ą su 
gazoliu). Be to, taikant daba rtines minimalias apmokestinim o normas, nesukuriama vienod ų 
sąlygų komerciniams vartotojams, nes ūkio subjektai gali b ūti faktiškai geresn ėje ar 
blogesnėje padėtyje priklausomai nuo j ų naudojamo energijos šaltinio. 
2) EAD ir ES ALS (Apyvartini ų taršos leidim ų sistemos) direktyva2 nėra pakankamai 
suderintos. ES AL sistemos ir CO 2 mokesčiu, kurį valstybės narės gali taikyti pagal EAD, 
siekiama rentabiliai sumažinti d ėl konkrečios veiklos išskiriam ų šiltnamio efekt ą sukeliančių 
dujų kiekį. Tačiau CO 2 mokestis pagal EAD nuostatas valstyb ėse narėse taikomas 
nekoordinuotai. Taigi, reik ėtų daugiau rekomendacij ų ir aiškesni ų EAD taisykli ų. EAD 
taikymo sritis apima iš esm ės visus energetikos produktus  ir elektros energij ą, naudojamus 
šilumai gaminti arba varikli ų darbui. ES ALS direktyva taikoma šiltnamio efekt ą sukeliančių 
dujų emisijoms iš stambi ų energetikos ir pramon ės įrenginių. Kai kuriems energij ą 
vartojantiems ūkio subjektams taikomos abi priemon ės (pavyzdžiui, popieriaus fabrikams), o 
kitiems (pavyzdžiui, mažiems įrenginiams, kuriuose energija naudojama atliekant tam tikrus 
pramoninius procesus) netaikoma n ė viena iš ši ų teisinių sistemų. Abiem atvejais gali 
sumažėti ekonomiškumas, o rinka b ūtų iškraipoma. Nors kartu taikant mokes čius ir ES ALS 
direktyvą sukuriamos didel ės paskatos mažinti išmetam ų teršalų kiekį, tai neb ūtinai yra 
pigiausia alternatyva.  Tai susilpnina pa čią ES apyvartini ų leidimų sistemos logik ą ir iškraipo 
sistemos funkcionavim ą. 
3) EAD yra dvi nuostatos, leidžian čios tam tikriems energijos vartotojams taikyti speciali ą 
tvarką, kurią Taryba turi perži ūrėti atsižvelgdama į Komisijos pasi ūlymą. EAD 9 straipsnio 2 
dalyje leidžiama trims valstyb ėms narėms (BE, LU ir DK) taikyti mažesn į nei nustatyt ą 
minimalų apmokestinimo lyg į šildymui skirtam gazoliui. EAD 15 straipsnio 3 dalyje 
                                                 
1 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyva 2003/96/EB, pakei čianti Bendrijos energetikos produkt ų ir 
elektros energijos mokes čių struktūrą (OL L 283, 2003 10 31, p. 51). 
2 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efekt ą 
sukeliančių dujų emisijos leidim ų sistemą Bendrijoje ir iš dalies kei čianti Tarybos direktyv ą 96/61/EB 
(OL L 275, 2003 10 25, p. 32–46). 
LT 3   LT valstybėms narėms suteikiama teis ė taikyti ne mažesn į nei nulin į apmokestinimo lyg į 
energetikos produktams ir elektros  energijai, naudojamiems žem ės ūkio, sodininkyst ės ar 
žuvivaisos darbams bei miškininkyst ėje. Tai vienintel ė EAD nuostata, kuria leidžiama tam 
tikriems komerciniams vartotojams be s ąlygų taikyti mažesn ę nei ES minimali ą normą arba 
visai jos netaikyti. 
2. AR ES VEIKSMAI PAGR ĮSTI SUBSIDIARUMO POŽI ŪRIU? 
Nustatytos problemos gali b ūti pašalintos tik atliekant EAD perži ūrą. Pagal dabartin ę EAD 
valstybės narės gali padidinti energijos apmokestinimo normas arba įvesti su CO 2 susijusius 
mokesčius. Tačiau taikant tokius nacionalinius metodus d ėl nesuderintos nacionalini ų 
mokesčių struktūros ir norm ų gali būti iškraipyta vidaus rinka:  
(1) Dėl dabartini ų minimali ų apmokestinimo norm ų ribojami valstybi ų narių siekiai, 
susiję su energijos apmokestinimu, vis ų pirma, kai energija naudojama komerciniais 
tikslais, kai energijos apmokestinimas turi tiesiogin į poveik į bendrovi ų 
konkurencingumui.  
(2) Į esamos EAD sistem ą įtraukti CO 2 mokesčiai nėra tinkamai taikomi išmetamiesiems 
teršalams tuose sektoriuose, kurie n ėra įtraukti į AL sistem ą, nes didžioji dalis 
suvartojamos energijos tais CO 2 mokesčiais nėra apmokestinama. Be to, į EAD 
taikymo srit į įtrauktais energijos vartojimo atvejais CO 2 mokestį sudėtinga taikyti tik 
tiems įrenginiams, kuriems netaikoma ALS. 
(3) Teoriškai nustatytas CO 2 mokestis gali b ūti taikomas praktiškai daugeliu b ūdų, o 
neturint ES lygmens sistemos sudaromos galimyb ės kurti nacionalinius sprendimus, 
kurie gali nulemti rinkos iš kraipymus ir (arba) dvigub ą apmokestinim ą. 
3. PAGRINDINIAI POLITIKOS TIKSLAI  
Pagrindinis tikslas, kurio siekiama perži ūrint EAD direktyv ą, – ją labiau suderinti su ES 
energijos ir klimato kaitos tikslais, vis ų pirma spr ęsti klausim ą dėl CO 2, išmetamo tuose 
sektoriuose, kurie n ėra įtraukti į ES ALS, vengti neigiam ų trukdžių šiai sistemai, pagerinti 
energijos taupymo ir atsinaujinan čios energijos naudojimo ga limybes ir leisti gauti įplaukų 
neigiamų pasekmi ų nesukelian čiu būdu. Apskritai, atlikus dabartin ę direktyvos perži ūrą, 
turėtų pagerėti direktyvos strukt ūra, kad valstyb ės narės galėtų veiksmingiau taikyti energijos 
apmokestinim ą aplinkos ir kitais politikos tikslai s ir pagerinti vi daus rinkos veikim ą. 
EAD perži ūros tikslus toliau galima įvardinti taip: 
(1) užtikrinti nuosekl ų požiūrį į energijos šaltinius Energijo s apmokestinimo direktyvoje ir 
taip sudaryti vienodas s ąlygas skirtingiems energijos vartotojams; 
(2) sukurti pritaikyt ą atsinaujinan čiosios energijos mokes čių struktūrą; 
(3) sukurti CO 2 apmokestinimo sistem ą tose srityse, kur ES ALS n ėra taikoma, ir vengti 
šių dviejų priemoni ų persidengimo, d ėl kurio maž ėja ekonomiškumas. 
LT 4   LT 4. POLITIKOS ALTERNATYVOS  
Siekiant nustatyti geriausius b ūdus skirtingiems politikos tikslams pasiekti, buvo išnagrin ėtos 
ir palygintos su esama pad ėtimi (ji reiškia, kad po to, kai laipsniškai pasibaigs lik ę 
pereinamieji laikotarpiai, nebus daromi joki e pakeitimai esamoje EAD) kelios alternatyvos. 
Pagal 1 ir 2 alternatyv ą reikėtų peržiūrėti atskirai įvairiems energijos šaltiniams taikomas 
minimalias apmokestinimo normas; tai reik ėtų daryti nuosekliai, atsižvelgiant į konkretaus 
šaltinio energetin ę vertę ir CO 2. 3A ir 3B alternatyvose si ūloma perži ūrėti direktyvos strukt ūrą 
padalinant esamas minimalias apmokestinimo normas į dvi dalis (apskai čiuojamą pagal 
energetinę vertę ir išmetamo CO 2 kiekį), kurios atspind ėtų skirtingus energijos mokes čiais 
siektinus aplinkos tikslus: pirma, en ergijos taupymo, antra, išmetamo CO 2 kiekio sumažinimo 
(3B alternatyvoje numatytos mažesn ės CO 2 minimalaus apmokestinimo normos). 4 
alternatyvoje numatytas papildomo vienodo CO 2 mokesčio įvedimas; šis mokestis b ūtų 
taikomas papildomai šalia mokes čių, jau taikom ų pagal EAD, siekiant papildyti ES ALS (4 
politikos alternatyva). Dviejose su transportu susijusiose alternatyvose  (5 ir 6 alternatyvos) 
modeliuojama, koks b ūtų benzinui ir dyzelinui taikom ų mokesčių normų suderinimo su j ų 
energetine verte ir išmetamu CO 2 kiekiu poveikis kuro mišiniui. Skirtingai nuo 5 alternatyvos, 
6 alternatyvoje reikal aujama, kad valstyb ės narės išlaikyt ų pusiausvyr ą tarp minimali ų 
apmokestinimo norm ų ir nacionalini ų apmokestinimo norm ų. 
Siekiant išnagrin ėti politikos alternatyv ų poveik į, reikėjo sukurti prielaidas d ėl 
apmokestinimo lygi ų. Tos mokes čių dalies, kuri yra pagr įsta išmetamu CO 2 kiekiu, 
modeliavime buvo panaudotos CO 2 kainos, atspindin čios numatomas kainas taikant ES ALS 
ir jos netaikant (10, 20 ir 30 EUR/t). Apmo kestinimo dalis, priklausanti nuo energetin ės 
vertės, buvo pagr įsta tam tikriems šildymui skirtiems produktams dabar taikomomis 
apmokestinimo normomis, o varikli ų degalų atveju – komercin ės paskirties dyzelino 
pasiūlyme siūlomomis apmokestinimo normomis3. Taikant 1–6 modeliavimo alternatyvas 
gautos apmokestinimo normos, išreikštos E AD naudojamais vienetais, pateikiamos lentel ėje: 
1 lentelė. Minimalios apmokestinimo normos, naudotos modeliavime pagal 1–6 alternatyvas (2013 m. 
sausio 1 d. apmokestinimo normos), išreikštos dabartin ėje EAD taikomais vienetais  
Alternatyva  
Energetikos 
produktas  Vienetas  EAD nustatyta 
minimali 
apmokestinimo 
norma  Komercin ės 
paskirties 
dyzelino 
pasiūlymas1 2 3A 3B 4 5 6 
Variklio degal ų 
naudojimas            
Benzinas  EUR/1 000 
l 359 380 380 380 380 380 380 380 380 
Gazolis  EUR/1 000 l
 330 380 380 380 380 380 380 438 438 
Žibalas  EUR/1 000 
l 330 330 330 330 330 330 330 409 409 
SND  EUR/1 000 
kg 125 125 125 125 125 125 125 528 528  
Gamtinės dujos  EUR/GJ  2,6 2,6 2,6 2,6 2,6 2,6 2,6 netaikoma netaikoma
Šildymui (ne 
komerciniais tikslais)            
Gazolis  EUR/1 000 
l 21 21 22,2 54,9 66 38,6 60,3 netaikoma netaikoma
Labai sieringas mazutas  EUR/1 000 15 15 24,0 61,8 73,8 42,9 68,0 netaikoma netaikoma
                                                 
3 COM(2007) 52. 
LT 5   LT kg 
Žibalas  EUR/1 000 
l 0 0 20,9 50 59,0 34,7 55,0 netaikoma netaikoma
SND EUR/1 000 
kg 0 0 27,6 58,0 71,2 42,5 63,8 netaikoma netaikoma
Gamtinės dujos  EUR/GJ  0.3 0.3 0,6 1,1 1,4 0,9 1,2 netaikoma netaikoma
Akmens anglys  EUR/GJ  0.3 0,3 0,6 1,9 2,2 1,3 2,1 netaikoma netaikoma
Elektra  EUR/MWh  1,0 1,0 2,16 0 1,0 1,0 0 netaikoma netaikoma
Šildymui (komerciniais 
tikslais)            
Gazolis  EUR/1 000 
l 21 21 22,2 54,9 60,4 33 60,3 netaikoma netaikoma
Labai sieringas mazutas  EUR/1 000 
kg 15 15 24 61,8 67,8 36,9 68,0 netaikoma netaikoma
Žibalas  EUR/1 000 
l 0 0 20,9 50 55,2 30,2 55,0 netaikoma netaikoma
SND EUR/1 000 
kg 0 0 27,6 58 64,9 35,9 63,8 netaikoma netaikoma
Gamtinės dujos  EUR/GJ  0,15 0,15 0,6 1,1 1,3 0,7 1,2 netaikoma netaikoma
Akmens anglys  EUR/GJ  0,15 0,15 0,6 1,9 2 1,1 2,1 netaikoma netaikoma
Elektra  EUR/MWh  0,5 0,5 2,16 0 0,5 0,5 0 netaikoma netaikoma
Be to, buvo nustatytos dvi papildomos polit ikos alternatyvos, siekiant reaguoti į peržiūrėtoje 
direktyvoje pakeistas 9 straipsn io 2 dalies ir 15 straipsnio 3 dalies nuostatas. Pagaliau, buvo 
įvertintos kelios alternatyvos d ėl specialios tvarkos taikymo sektoriams, kuriems b ūdinga 
didelė anglies dioksido nutek ėjimo rizika.  
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
Vertinimas pagr įstas įvairiomis skirting ų suinteresuot ųjų subjektų (valstybi ų narių, verslo ir 
kitų Komisijos tarnyb ų atstovų) nuomon ėmis. Be to, Komisija, siekdama įvertinti alternatyv ų 
poveikį, atliko kokybin ę ir kiekybin ę jų analizę remdamasi trij ų modelių rezultatais (E3ME, 
TREMOVE ir QUESTIII). 
Apskritai, taikant veiksmingesn ę apmokestinimo sistem ą, būtų galima gauti geresn ę ir 
nuoseklesn ę informacij ą apie kain ų signalus ir užtik rinti veiksmingesn į energijos 
apmokestinim ą siekiant aplinkos ir finansini ų tikslų. Šio poveikio vertinimo rezultatai rodo, 
kad dabartin ės apmokestinimo sistemos pertvarkymo išlaidos b ūtų labai nedidel ės arba jų 
visai nebūtų. Kalbant apie administracines išlaidas, pasinaudojant dabar tine akcizo sistema 
CO 2 apmokestinimo tikslais b ūtų galima be papildom ų išlaidų ir neužkraunant papildomos 
administracin ės naštos bendrov ėms ir mokes čių administracijoms įvesti nauj ą energijos 
apmokestinimo element ą. 
Visų politikos alternatyv ų makroekonominis poveikis iš esm ės priklauso nuo to, kaip 
valstybės narės naudoja papildomas pajamas. Jei pajamos naudojamos darbo j ėgos išlaidoms 
sumažinti, poveikis BVP ir užimtumui yra visa da teigiamas, nors ir nedidelis. Kadangi 
poveikio mastas priklauso nuo gaut ų papildom ų pajamų dydžio, didžiausi ą poveikį turi 4 
alternatyva. Ta čiau BVP pokytis b ūtų mažesnis nei 1/3 procentinio punkto, ir tik 2030 m. b ūtų 
sukurta šiek tiek mažiau nei 1 milijonas papildom ų darbo viet ų. Kitų politikos alternatyv ų 
poveikis išlikt ų gerokai mažesnis. Šias tendencijas patvirtino papildomo modeliavimo, kuris 
buvo atliktas remiantis atnaujintomis bazin ėmis prognoz ėmis ir atsižvelgiant į finansų ir 
ekonomikos kriz ės poveikį, rezultatai. Pajam ų panaudojimas išmokant vienkartines sumas 
LT 6   LT namų ūkiams arba papildom ų pajamų panaudojimas fiskaliniam konsolidavimui nesukuria nei 
papildomo BVP, nei darbo viet ų.  
Nustatyta, kad valstybi ų narių papildom ų pajamų dydis pasirinkus atskir ą politikos 
alternatyv ą (pajamų panaudojimo klausimas ne įtrauktas) labai priklauso nuo to, kaip valstyb ės 
narės įgyvendint ų naująją struktūrą, ir kiek jos pasinaudot ų atleidimo nuo mokes čių arba jų 
sumažinimo taikymo galimyb ėmis. Papildomas 20 EUR/t CO 2 mokestis visiems teršalams, 
išmetamiems ne pagal ES ALS, 2020 m. ES–27 šalyse gal ės turėti apie 40 mlrd. EUR poveik į 
biudžetui.  
Didžiausias poveikis aplinkai, kuris bus m ažinamas apmokestinant, yra išmetamo CO 2 kiekis. 
Visais atvejais išmetamo CO 2 kiekis pasirinkus 4 alternatyv ą būtų sumažintas iki apytiksliai 
2 %. Tai sudaro apie 37 % CO 2 (arba 92 mln. t CO 2), išmetamo netaikant ES ALS, mažinimo 
pastangų, jei atsižvelgiama į neseniai sumaž ėjusį bazinį išmetamų teršalų kiekį. Atitinkamai, 
pasirinkus bet kuri ą alternatyv ą, būtų, nors ir skirtingu lygiu, sukurta palankesn ė mokesčių 
aplinka energijai iš atsinaujinan čiųjų šaltinių ir visų pirma biokurui naudoti. 
Apskritai, nebuvo nustatyta, kad EAD tur ėtų neigiamo poveikio pajamoms, ta čiau pajam ų 
pasiskirstymas yra nevienodas ir  priklauso nuo pasirinkto pajam ų panaudojimo b ūdo. Nors 
geriausius bendrus rezultatus nam ų ūkio pajamoms duoda darbo j ėgos pajam ų mokesčio 
panaudojimas, dažniausiai tai naudinga didesnes pajamas gaunantiems nam ų ūkiams. 
Vienkartinis pajam ų panaudojimas padeda išvengti regresinio paskirstymo poveikio, nors d ėl 
to šiek tiek sumaž ėja pajamos apskritai. Lygiagre čiai išaugusios transporto išlaidos sumažina 
regresinį padidėjusių šildymo išlaid ų paskirstymo poveik į. 
Apskritai, neigiamos konkurencijos poveikis sektoriams r ūpesčių nekelia, nesvarbu kokia 
politikos alternatyva b ūtų pasirinkta, ta čiau jų poveikis atskiriems gamybos sektoriams yra 
nevienodas. Darant prielaid ą, kad darbo j ėgos apmokestinimo pajamos yra panaudojamos, 
užimtumo lygis išauga arba išlieka nepakit ęs visuose sektoriuose ir tik  keliuose sektoriuose jis 
sumažėja.  
Reikėtų atkreipti d ėmesį į tai, kad automobili ų gamybos sektoriuje privalomai suderinus 
variklio degalams taikomas nacionalines apmokestinimo normas pagal 6 alternatyv ą, darant 
prielaidą, kad valstyb ės narės benzinui toliau taikyt ų tokias pat apmokestinimo normas ir jas 
padidintų tik dyzelinui, sul ėtėtų tik dyzelinu varom ų automobili ų pardavimo augimas (iki 
2020 m. j ų pardavimas sumaž ėtų 11,7 %, palyginti su esama pad ėtimi, kai dyzeliniu kuru 
varomų automobili ų pardavimas absoliu čiais skaičiais vis dar auga 9 %).  
Pagal 6 alternatyv ą panaikinus dyzelino kainos pranašum ą tiek taikant minimali ą ES 
apmokestinimo norm ą, tiek nacionalines apmokestinimo normas, persitvarkyt ų dyzelino 
paklausa ir pasi ūla kuro rinkoje. Toks neutralus poži ūris į visų rūšių transporto kur ą suteiks 
technologiškai neutral ų pranašum ą visų rūšių kurui, neišskirian čiam CO 2, ir paskatins 
energijos vartojimo efektyvum ą. 
6. ALTERNATYV Ų PALYGINIMAS  
Politikos alternatyvos buvo įvertintos pagal toliau nurodyt us pagrindinius kriterijus, 
atspindinčius 3 skyriuje apib ūdintus tikslus: vidaus rinka ir s ąžininga konkurencija, teigiamas 
poveikis aplinkai (CO 2 sumažinimas), poveikis  biudžetui ir lygyb ės principas (tarp valstybi ų 
narių ir energijos vartotoj ų). Rezultatai apibendrinti 2 lentel ėje. 
LT 7   LT 2 lentelė. Politikos alternatyv ų palyginimas pagal atrink tus vertinimo kriterijus 
Politikos alternatyva  Vidaus rinka ir 
sąžininga 
konkurencija  Teigiamas 
poveikis 
aplinkai  Poveikis 
biudžetui  Lygybės 
principas  
1alternat yva + (+) ++  
2 alternat yva - + - -  
3A alternat yva ++ + + -  
3B alternat yva + (+) (+) ++ 
4 alternat yva (+) ++ ++ - -  
5 alternat yva + + +++  
6 alternat yva (-) ++ ++ +  
 Pastaba. Skliausteliai reiškia, kad skirta tik pus ė įvertinimo balo. 
Pagal bet kuri ą politikos alternatyv ą pagerinamas vidaus rinkos  veikimas, nes yra pašalinami 
iškraipymai d ėl atskiriems energijos šaltiniams taikomo apmokestinimo. Taip pat sumaž ėja 
iškraipymai tarp atskir ų valstybių narių, nors šiek tiek mažiau pagal 3B alternatyv ą dėl 
devynioms valstyb ėms narėms taikomo pereinamojo laikotarpio, ir pagal 4 alternatyv ą, 
kurioje šalia esam ų nacionalini ų apmokestinimo norm ų numatytas papildomas 
apmokestinimas. Teisingesnis poži ūris į bendroves, dalyvaujan čias ES AL sistemoje, 
palyginti su tokioje sistemoje nedalyvaujan čiomis bendrov ėmis, geriausiai išreikštas 3 
alternatyvoje, pagal kuri ą mokesčių našta tokioje sistemoje dalyvaujan čioms bendrov ėms iš 
dalies palengvinama įvedant papildom ą CO 2 mokesčio element ą visiems į sistemą 
neįtrauktiems įrenginiams. Kalbant apie alternatyvas, susijusias su transportu, pasirinkus 6 
alternatyv ą, galima geriau taikyti lygyb ės principą skirtingiems energijos šaltiniams (benzinui 
ir dyzelinui), kita vertus, d ėl to gali susidaryti šiek tiek didesni valstybi ų narių taikomų 
apmokestinimo norm ų skirtumai. 
Kalbant apie teigiam ą poveikį aplinkai , CO 2 kiekis labiausiai sumažinamas pasirinkus 4 
alternatyv ą, pagal kuri ą visoje ES taikomas vienodo lygio CO 2 mokestis. Kalbant apie 
transporto išmetamuosius teršalus, TREMOVE modeliavimu nustatyta, kad 6 alternatyva ne 
tik turėtų poveikio naudojamo kuro r ūšims, bet ir pa čiam vartojimui, tod ėl apskritai sumaž ėtų 
išmetamo CO 2 kiekis neži ūrint tam tikro benzino ir  dyzelino paklausos poky čio, kuris kyla d ėl 
ES politikos tiksl ų ir dėl CO 2 ir automobili ų strategijos. 
Nors poveikis biudžetui  labai priklausyt ų nuo valstyb ėse narėse vykdomos nacionalin ės 
mokesčių politikos ir tod ėl jį gana sunku numatyti, pasirinkus kai kurias politikos alternatyvas 
yra daugiau galimybi ų gauti papildom ų pajamų arba tur ėti biudžeto išlaid ų. Biudžetui 
nepalankiausia yra 2 alternatyva, nes pagal j ą mokesčio baze laikomas tik iškastinis kuras, 
vartojamas ES AL sistemoje nedalyvaujan čiuose sektoriuose. 4 alternatyva, pagal kuri ą 
įvedamas papildomas CO 2 mokestis visiems teršalams, išmetamiems netaikant ES ALS, turi 
didžiausią poveikį biudžetui. Apskai čiuota, kad taikant papildom ą 20 EUR/t CO 2 mokestį 
visiems teršalams, išmetamiems ne pagal ES ALS, 2020 m. ES–27 šalyse b ūtų galima surinkti 
apie 40 mlrd. EUR. 
Valstybių narių lygybės principas b ūtų geriausiai įgyvendintas pasirinkus 3B politikos 
alternatyv ą, pagal kuri ą įvedami pereinamieji laikotarpiai, at spindintys energetikos ir klimato 
kaitos teis ės aktų pakete numatyt ą solidarumo metod ą. Energijos vartotoj ų lygybės principas 
gali būti taikomas daug geriau, jei perži ūrint EAD, bus atsižvelgta į krosnių ir varikli ų kuro 
vartojimą, nes toks derinys sumažina galimai neigiam ą paskirstymo poveik į.  
Papildomos politikos alternatyvos 
LT 8   LT Konkrečioje šalyje nustatomo šildymui skirto gazo lio minimalaus apmokestinimo (9 straipsnio 
2 dalis) panaikinimas: BE, LU ir DK egzistuojanti mažesn ė minimali apmokestinimo norma 
šildymui skirtam gazoliui sukuria nepagr įstą pranašum ą komerciniams vartotojams šiose 
šalyse ir gali iškraipyti vidaus rink ą.  
Sumažintų apmokestinimo norm ų taikymas pirminiams sektoriams atsižvelgiant į aplinkos 
apsaugą (15 straipsnio 3 dalis):  15 straipsnio 3 dalis su laisvai taikoma atleidimo nuo 
mokesčių galimybe n ėra suderinta su direktyvos tikslais d ėl apmokestinimo normos 
suvienodinimo ir d ėl skatinimo veiksmingiau vartoti energij ą ir mažinti išmetam ųjų dujų 
kiekį. Todėl atleidimas nuo bendrojo energijos vartojimo apmokestinimo arba tokio 
apmokestinimo sumažinimas tur ėtų būti taikomi su s ąlyga, kad bus padidintas energijos 
naudojimo efektyvumas vis dar paliekant atitinkam ą dalį laisvės valstyb ėms narėms 
atsižvelgti į sektoriaus ypatumus.  
Specialių sąlygų taikymas sektoriams, kuriems b ūdinga didel ė anglies dioksido nutek ėjimo 
rizika: siekiant laikytis ES AL si stemoje nustatyto metodo, reik ėjo spręsti klausim ą dėl 
anglies dioksido nutek ėjimo rizikos mažuose tai sistemai priklausan čių, bet jos netaikan čių 
sektorių įrenginiuose. Paaišk ėjo, kad tai galima geriausiai  pasiekti taikant tokiems įrenginiams 
mokesčių kreditą, pagrįstą bendrov ės ankstesniu energijos suvartojimu, padaugintu iš 
etaloninių degalų santykinio taršos rodiklio, atspindin čio etaloniniame kure esant į CO 2 kiekį. 
Tinkamiausias politikos element ų rinkinys 
Išnagrinėjus įvairias alternatyvas, buvo nus tatytas labiau siai priimtin ų elementų rinkinys, 
kurie pagal išsam ų kriterijų rinkinį būtų įvertinti geriausiai. Apskr itai, buvo nustatyta, kad 3 
politikos alternatyva suteikia geriausi ą struktūrą, nes joje si ūlomos dvi atskiros minimalaus 
apmokestinimo normos: viena iš j ų pagrįsta energetine verte, kita – išmetamo CO 2 kiekiu. 
Derinant pagal 3A alternatyv ą nustatytas šiek tiek didesnes apmokestinimo normas su 3B 
alternatyvoje numatytais pereinamaisiais laik otarpiais pasiekiamas didžiausias teigiamas 
poveikis aplinkai ir geri ausiai laikomasi lygyb ės principo. Šios alternatyvos tur ėtų būti 
derinamos su 6 alternatyva, susiju sia su transportu, nes taip b ūtų geriausiai užtikrintas 
nuoseklus energijos ištekli ų naudojimas.  
Išsamus priimtin ų politikos priemoni ų rinkinys b ūtų toks: 
• Krosnių kuro apmokestinimo strukt ūra ir bendras apmokestinim o lygis pagal 3A politikos 
alternatyv ą ((20 EUR/t CO 2 (2013–2020 m.) ir 30 EUR/t CO 2 (2021–2030m.), (0,15 
EUR/GJ kurui, naudojamam komerciniais ti kslais, ir 0,3 EUR/GJ kurui, naudojamam 
nekomerciniais tikslais). 
• Pereinamasis laikotarpis d ėl krosnių kuro, taikomas devynioms valstyb ėms narėms, 
siekiant iki 2020 m. įvesti CO 2 pagrįstą apmokestinim ą, kaip nurodyta 3B politikos 
alternatyvoje. 
• Transporto kuro apmokestinimas remiantis 6 po litikos alternatyva, sus ijusia su transportu. 
• Konkrečiai šaliai nustatyto šildymui skirto gazolio minimali ų apmokestinimo lygi ų pagal 
EAD 9 straipsnio 2 dal į panaikinimas. 
LT 9   LT • CO 2 mokesčio atsakomyb ės sumažinimas remiantis etalonini ų degalų santykiniu taršos 
rodikliu mažiems sektori ų, kuriems b ūdinga didel ė anglies dioksido nutek ėjimo rizika, 
įrenginiams. 
• Mokesčių sumažinimo taikymas pirminiams se ktoriams (EAD 15 straipsnio 3 dalis), 
siekiant teigiamo poveikio aplinkai supaprastintu b ūdu. 
• Biokuro įtraukimas į EAD energetikos produkt ų sąrašą. 
• Minimalių apmokestinimo norm ų indeksavimas remiantis en ergetine verte (14 priede 
paaiškinta, kaip tai b ūtų galima padaryti praktiškai). Tai mokes čio daliai, kuri yra susieta 
su CO 2, apmokestinimo norma tur ėtų būti indeksuojama periodiškai lyginant minimali ą 
apmokestinimo norm ą su ES taršos leidim ų rinkos kain ų pokyčiais, nustatytais remiantis 
Komisijos ataskaitos, kuri turi b ūti pateikta pagal EAD 29 straipsn į, vertinimu.  
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Energijos vartojimo apmokestinimo steb ėsena atliekama mažiausiai kart ą per metus remiantis 
iš valstybi ų narių gauta informacija, kuri nagrin ėjama Akcizo komiteto pos ėdžiuose. Be to, du 
kartus per metus Mokes čių ir muitų sąjungos generalinis direktoratas atnaujina informacijos 
apie valstybi ų narių taikomų energijos mokes čių normas duomen ų bazes (akcizo mokes čių 
lenteles). 
Be to, EAD 29 straipsnyje nuro dyta, kad remiantis Komisijos ataskaita ir, jei reikia, 
Komisijos pasi ūlymu, tur ėtų būti periodiškai nagrin ėjamos įvairios direktyvos nuostatos ir 
minimalūs apmokestinimo lygiai. Atliekant tok į nagrinėjimą, turėtų būti atsižvelgiama į 
tinkamą vidaus rinkos funkcionavim ą ir platesnio masto Sutar ties tikslus. Po EAD perži ūros 
atliekant tok į nagrinėjimą visų pirma d ėmesys bus kreipiamas į tai, kaip valstyb ės narės 
įtraukė į nacionalines sistemas nauj ąją energetikos produkt ų ir elektros apmokestinimo 
sistemą, kaip naujoji sistema leido joms geriau integruoti aplinkos ir  energijos vartojimo 
efektyvumo tikslus bei koks yra ek onominis poveikis,  atsižvelgiant į tai, kaip valstyb ės narės 
panaudojo papildomas pajamas.