EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2016 01 28 COM(2016) 24 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Veiksmingo apmokestinimo išorės strategija {SWD(2016) 6}



1.Įvadas ES ėmėsi didelio užmojo reformų darbotvarkės, kad užtikrintų sąžiningą ir veiksmingą pelno apmokestinimą bendrojoje rinkoje. Valstybės narės paragino, kad vykdant šią darbotvarkę būtų suformuotas Europos požiūris į iššūkius, iš išorės kylančius jų mokesčių bazėms, nes žalinga mokesčių konkurencija ir agresyvus mokesčių planavimas vyksta visame pasaulyje. Svarstydamas pelno mokesčio vengimo problemą, Europos Parlamentas taip pat pareikalavo, kad ES pozicija tarptautinių apmokestinimo sistemų klausimu būtų vieninga, o mokesčių rojų atžvilgiu – griežtesnė. Šiuo metu su trečiosiomis šalimis susijusio apmokestinimo veiksmingumas didžia dalimi stiprinamas nacionalinėmis kovos su mokesčių vengimu priemonėmis, kurios paprastai labai skiriasi. Nacionalinių priemonių įvairovės pavyzdžiai – tai baltieji, pilkieji ar juodieji sąrašai, specialios nuostatos dėl jokių mokesčių netaikančių arba mažus mokesčius taikančių mokesčių jurisdikciją turinčių subjektų arba kovos su piktnaudžiavimo nuostatos konkretiems atvejams. Pagrindas spręsti, kuriems mokesčių jurisdikciją turintiems subjektams ir kada turi būti taikomos tos priemonės, skirtingose valstybėse narėse taip pat nevienodas. Kadangi valstybės narės deda pastangas koordinuoti pelno mokesčio politiką bendrojoje rinkoje siekdamos kovoti su žalingomis mokesčių praktikomis ir užtikrinti veiksmingą apmokestinimą, joms taip pat reikia svarstyti nuostatų dėl išorinių bazės erozijos grėsmių šalinimo skirtumus. Tam tikros įmonės naudojasi spragomis ir valstybių narių gynybinių priemonių skirtumais ir neatitikimais, kad nesumokėjusios mokesčių perkeltų pelną iš bendrosios rinkos. Be to, kadangi trečiųjų šalių mokesčių sistemos vertinamos ir į jas reaguojama dvidešimt aštuoniais skirtingais nacionalinės politikos būdais, įmonėms atsiranda teisinis netikrumas ir nereikalinga administracinė našta. Valstybių narių požiūrių įvairovė tarptautiniams partneriams duoda nevienareikšmių signalų dėl tikėtino ES gero mokesčių srities valdymo ir verčia abejoti, kokiais atvejais bus pritaikyti gynybiniai mechanizmai. Todėl, siekiant kovoti su mokesčiu vengimu, užtikrinti veiksmingą apmokestinimą ir sukurti aiškią ir stabilią verslo aplinką bendrojoje rinkoje, valstybės narės kolektyviai laimės daugiau, jei bus esminė prielaida – koordinuota ES išorės strategija dėl gero mokesčių srities valdymo. Pastaruoju metu pasikeitus pelno mokesčio politikai ES ir pasaulyje, dar labiau padidėjo bendros su išore susijusios strategijos apmokestinimo veiksmingumo klausimais poreikis. 2015 m. birželio mėn. Komisija pateikė sąžiningo ir veiksmingo apmokestinimo veiksmų planą. Plane nurodyta nemažai skubių, vidutinio laikotarpio ir ilgalaikių priemonių, kuriomis būtų iš esmės reformuotas pelno apmokestinimas ES. Atliekant šį darbą pirmiausia siekta užtikrinti, kad bendrojoje rinkoje gautas pelnas būtų veiksmingai apmokestintas ten, kur vykdoma veikla. Šis prioritetinis tikslas buvo minimas ir valstybių narių politinėse diskusijose dėl pelno mokesčio politikos. Tarp pagrindinių veiksmų plane nurodytų veiksmingo apmokestinimo užtikrinimo priemonių – bendras požiūris į trečiųjų šalių mokesčių jurisdikciją turinčius subjektus gero mokesčių srities valdymo klausimais. Tarptautiniu lygmeniu G 20 šalių vadovai 2015 m. lapkričio mėn. pritarė EBPO mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) dokumentų rinkiniui. BEPS dokumentų rinkiniu sukuriamos naujos pasaulinės pelno apmokestinimo normos ir siūloma nemažai priemonių, kurias šalys turėtų įgyvendinti, kad kovotų su pelno mokesčio vengimu ir užtikrintų sąžiningą mokesčių konkurenciją visame pasaulyje. Visi G 20 bei EBPO nariai ir daugelis kitų šalių įsipareigojo įgyvendinti tuos naujus standartus. Europos Sąjungoje jau pradėti šio įsipareigojimo vykdymo darbai. Valstybės narės linkusios G 20 ir EBPO BEPS priemones įgyvendinti koordinuotu būdu, kuriuo būtų apsaugota bendroji rinka, apsaugotos Sutarties laisvės ir sustiprintas ES konkurencingumas. Kad tai padaryti būtų lengviau, Komisija dabar teikia pasiūlymus. Siekiant išvengti neigiamų pašalinių pasekmių ir užtikrinti vienodas sąlygas, svarbu, kad tarptautiniai partneriai savo tarptautinius įsipareigojimus vykdytų tiek pat ryžtingai. Valstybės narės turi dirbti kartu, kad paskatintų kitas šalis įgyvendinti EBPO BEPS atžvilgiu prisiimtus įsipareigojimus ir stebėtų pažangą. Be to, Adis Abebos veiksmų darbotvarkėje ir Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. ES ir valstybės narės taip pat įsipareigojo padėti besivystančioms šalims labiau telkti vidaus išteklius, be kita ko, teikdamos tarptautinę paramą, padedančią gerinti vidaus pajėgumus rinkti mokesčius. Siekiant įvykdyti šį įsipareigojimą lemiamos reikšmės turi kova su mokesčių vengimu ir prisidėjimas prie besivystančių šalių įsitraukimo į tarptautinės gero mokesčių srities valdymo darbotvarkės įgyvendinimą. Atsižvelgus į visus šiuos argumentus, šiame komunikate siūloma nauja ES išorės strategija apmokestinimo veiksmingumo klausimais. Joje nurodomos pagrindinės priemonės, kurios gali padėti ES skatinti gerą mokesčių srities valdymą pasaulyje, šalinti išorines bazės erozijos grėsmes ir visoms įmonėms užtikrinti vienodas sąlygas. Dokumente taip nagrinėjama, kaip geras mokesčių srities valdymas gali būti geriau integruotas į platesnę ES išorės santykių politiką ir padėti vykdyti tarptautinius jos įsipareigojimus, ypač vystymosi srityje. 2.ES gero valdymo kriterijų persvarstymas Bendra strategija apmokestinimo veiksmingumo klausimais turi būti pagrįsta aiškiais, tarpusavyje derančiais ir tarptautiniu mastu pripažintais gero mokesčių srities valdymo kriterijais, kurie trečiųjų šalių atžvilgiu būtų taikomi nuosekliai. 2012 m. Komisija priėmė Rekomendacija Parlamentui ir Tarybai dėl priemonių, kuriomis trečiosios šalys skatinamos laikytis minimalių gero mokesčių srities valdymo standartų. Rekomendacijoje valstybės narės ragintos naudotis, vertinant trečiųjų šalių mokesčių sistemas, tris kriterijus – skaidrumą, keitimąsi informaciją ir sąžiningą mokesčių konkurenciją, o prireikus taikyti bendras atsakomąsias priemones. 2013 m. gegužės mėn. ECOFIN posėdyje rekomendacijai pritarė ES finansų ministrai, o Gero mokesčių valdymo platformoje ją plačiai aptarė valstybių narių ekspertai ir suinteresuotosios šalys. Tačiau, nepaisant bendro konsensuso dėl šio požiūrio, iš platformoje vykusio darbo paaiškėjo, kad valstybės narės rekomenduojamus kriterijus naudojo padrikai arba visai jų nenaudojo. Tarp tais kriterijais besinaudojančių valstybių esama kriterijų taikymo interpretacijų ir nenuoseklumų. Diskusijose su valstybėmis narėmis, Europos Parlamento nariais, suinteresuotosiomis šalimis ir tarptautiniais partneriais išaiškėjo, kad ES gero mokesčių srities valdymo kriterijų taikymo trečiųjų šalių atžvilgiu būdą reikia skubiai padaryti aiškesnį ir nuoseklesnį. Be to, per trejus metus po rekomendacijos priėmimo būta keleto didesnių gero mokesčių srities valdymo pokyčių, dėl kurių reikia atnaujinti ES kriterijus. 2.1 Didesnis apmokestinimo skaidrumas Apmokestinimo skaidrumas tarptautiniu mastu pasiekė naują lygį: automatinį keitimąsi informacija EBPO dabar įtvirtinto kaip naują visuotinį standartą. Beveik 100 mokesčių jurisdikciją turinčių subjektų įsipareigojo įgyvendinti šį naują keitimosi informacija standartą ne vėliau kaip 2018 m. Europos Sąjungoje valstybės narės taikys automatinio keitimosi finansinių sąskaitų mokesčių srities informacija standartą nuo 2017 m. ES taip sudarė automatinių informacijos mainų susitarimus su Šveicarija, Lichtenšteinu ir San Marinu ir baigia sudaryti panašius susitarimus su Andora ir Monaku. Šios šalys dėjo ypatingas pastangas baigti derybas ir pasirašyti didelio užmojo skaidrumo susitarimus per trumpą laiko tarpą. Todėl ES skaidrumo ir keitimosi informacija kriterijai visoms trečiosioms šalims turėtų atspindėti bent jau naują visuotinį keitimosi informacija standartą. Be to, ES bendrojoje rinkoje taip pat ėmėsi naujos didelio užmojo mokesčių skaidrumo darbotvarkės, kuri aprėpia daugiau nei tarptautiniai reikalavimai. Gruodžio 8 d. Taryba priėmė Komisijos pasiūlymą dėl automatinio keitimosi informacija apie tarpvalstybinius sprendimus dėl mokesčių ir išankstinę kainodaros tvarką, ir jis bus taikomas nuo 2017 m. Buvo patvirtinti viešo informacijos atskleidimo pagal valstybę reikalavimai: pagal KRD IV direktyvą – bankų ir finansų sektoriui, o pagal Apskaitos direktyvą – medienos ruošos ir gavybos sektoriams. Taip pat dirbama siekiant nustatyti, ar viešo skaidrumo reikalavimai turėtų būti taikomi kitų sektorių įmonėms ES. Stiprindama gerą mokesčių srities valdymą visame pasaulyje ES turėtų skatinti savo tarptautinius partnerius priimti ir tuos aukštesnius standartus, kurie yra taikomi bendrojoje rinkoje. 2.2 Sąžiningesnė mokesčių konkurencija Kitas ES gero valdymo kriterijus – sąžininga mokesčių konkurencija – taip pat turi būti persvarstytas atsižvelgiant į teigiamą pažangą šioje srityje. Kai 2012 m. Komisija teikė rekomendaciją, sąžiningos mokesčių konkurencijos klausimas tarptautinėje darbotvarkėje nebuvo svarbus. Komisija valstybėms narėms rekomendavo vertinti trečiųjų šalių mokesčių sistemas pagal Verslo apmokestinimo elgesio kodeksą – kovai su žalingomis mokesčių sistemomis ES parengtą priemonę. Po to, pasibaigus dvejus metus trukusioms deryboms, buvo pabaigtas EBPO mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) projektas, ir G 20 jį patvirtino. Taip sukurti nauji tarptautiniai sąžiningo pelno apmokestinimo standartai, kuriuos įsipareigojo įgyvendinti visos G 20 ir EBPO narės ir asocijuotosios šalys. ES buvo aktyvi EBPO BEPS proceso rėmėja. Kaip vienam įtakingiausių politinių ir ekonominių subjektų pasaulyje, ES dabar tenka svarbus vaidmuo – toliau remti šį projektą skatinant sklandžiai ir laiku įgyvendinti BEPS bendrojoje rinkoje ir pasaulyje.

Europos Sąjungoje valstybės narės jau žengė pirmus svarbius žingsnius šia kryptimi, pavyzdžiui, susitarė taikyti pakoreguoto susietumo metodą lengvatiniam pajamų iš patentų apmokestinimui. 2015 m. birželio mėn. veiksmų planu ir Kovos su mokesčių vengimu direktyva sukurta patikima sistema, padėsianti sparčiai ir koordinuotai įgyvendinti kitas BEPS priemones tokiu būdu, kuris derinasi su bendrąją rinka ir ES teise. Be to, vykdomi Verslo apmokestinimo elgesio kodekso atnaujinimo ir griežtinimo darbai siekiant, kad kodeksas atitiktų naująją ES pelno apmokestinimo darbotvarkę. Valstybių narių įsipareigojimai imtis šių griežtesnių sąžiningą mokesčių konkurenciją skatinančių priemonių turėtų atsispindėti ir ES požiūryje į trečiąsias šalis mokesčių srityje. Tai paskatintų kitas šalis laikytis tarptautiniu mastu sutartų gero valdymo standartų, užtikrintų vienodas sąlygas ES įmonėms ir sumažintų galimybes perkelti pelną į kitas šalis. Atsižvelgiant į šiuos esminius pasaulinės mokesčių aplinkos pokyčius ir į poreikį, kad valstybės narės nuosekliau vertintų trečiąsias šalis, ES gero valdymo kriterijai turėtų būti atnaujinti. Šio komunikato 1 priede Komisija išdėstė naujus kriterijus ir ragina Tarybą jiems pritarti. Šiais atnaujintais ES gero valdymo kriterijais turėtų būti pagrįsta visa ES išorės politika mokesčių srityje ir jie turėtų suteikti aiškesnį pagrindą diskusijoms su tarptautiniais partneriais ir pastangoms skatinti juos taikyti gerą mokesčių srities valdymą. 3.Bendradarbiavimo gero mokesčių srities valdymo klausimais stiprinimas susitarimais su trečiosiomis šalimis Skatindama gerą mokesčių srities valdymą tarptautiniu mastu, ES turėtų pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis. Šioje srityje ypač gali pasitarnauti dvišaliai ir regioniniai susitarimai su trečiosiomis šalimis. Jie suteikia galimybę bendru susitarimu įtvirtinti kiekvienos šalies įsipareigojimą laikytis tarptautinių skaidrumo, keitimosi informacija ir sąžiningos mokesčių konkurencijos standartų. Jie taip sudaro sąlygas ES užtikrinti, kad jos mokesčių politikos prioritetai trečiųjų šalių atžvilgiu būtų tinkamai integruoti į kitų sričių išorės santykius. 2015 m. strategijoje „Prekyba visiems“ Komisija patvirtino, kad prekybos susitarimais turėtų būti remiamas tarptautinių skaidrumo ir gero valdymo, kuriuo užkertamas kelias agresyviam įmonių pelno perkėlimui ir mokesčių vengimui, standartų naudojimo skatinimas. Pastaruoju metu padaryta tarptautinės mokesčių darbotvarkės pažanga ir pačios ES įsipareigojimai remti aukštesnių visuotinių standartų įgyvendinimą rodo, kad tikslinga iš naujo įvertinti ES poziciją gero mokesčių srities valdymo klausimais derybose dėl susitarimų su trečiosiomis šalimis. 3.1 Gero mokesčių srities valdymo išlygos 2008 m. gegužės mėn. posėdžio išvadose ECOFIN taryba sutarė, kad į visus atitinkamus ES ir trečiųjų šalių ar regionų susitarimus reikėtų įtraukti gero mokesčių srities valdymo išlygą. Tarybos išvadose buvo pateikta nuostatos formuluotė, o Komisija įgaliota ja naudotis derybose dėl gero mokesčių srities valdymo nuostatų atitinkamuose susitarimuose su trečiosiomis šalimis. Tačiau paskesniais metais ES pastangas įtraukti perspektyvią gero valdymo išlygą į dvišalius ar regioninius susitarimus ne visada lydėjo sėkmė. Kai kurios trečiosios šalys priėmė nuorodą į gero mokesčių srities valdymo principus, bet kitos labai priešinosi arba atsisakė bet kokio aiškaus įsipareigojimo šioje srityje. Tam tikros derybos buvo atidėtos, nes trečiosios šalys teigė, kad išlygos formuluotėje neaiškiai nurodoma gero valdymo reikalavimo taikymo sritis. Be to, atsižvelgiant į tarptautines permainas gero mokesčių srities valdymo srityje, 2008 m. sutarta išlyga dabar turi būti atnaujinta. Išlygoje turi atsispindėti, pavyzdžiui, tai, kad automatinis keitimasis informacija yra patvirtintas kaip visuotinis standartas ir kad EBPO BEPS išdėstytos naujos sąžiningos mokesčių konkurencijos priemonės, dėl kurių susitarė G 20. Valstybės narės pripažino, kad dabartinė gero valdymo išlyga kelia problemų, ir pradėjo svarstyti šį klausimą Aukšto lygio darbo grupėje mokesčių klausimais. Šį darbą reikia atlikti greitai, kad būtų atnaujintas gero valdymo išlygų pagrindas, persvarstyta jų įtraukimo į susitarimus strategija ir suformuota sistema jo įgyvendinimui stebėti. Kad darbas vyktų sklandžiau, Komisija pateikė esminius atnaujintos gero valdymo išlygos elementus, kurie turėtų būtų įtraukti į visus atitinkamų susitarimų derybų pasiūlymus. Šie pagrindiniai elementai atspindi atnaujintus gero valdymo standartus, ES prioritetinius veiksmus kovoje su agresyviu mokesčių planavimu ir tam tikrus su EBPO ir BEPS susijusius tarptautinius įsipareigojimus. Tačiau ES tarptautiniai partneriai labai įvairūs, todėl visiems atvejams tinkamo modelio rasti nepavyks. Pavyzdžiui, tam tikros besivystančios šalys gali turėtų administracinių suvaržymų, todėl reikia supaprastinto požiūrio arba reikia teikti gero valdymo įsipareigojimų įgyvendinimo pagalbą. Todėl derybos dėl gero valdymo išlygos turėtų būti pritaikytos prie konkrečios trečiosios šalies situacijos. Elementai, kurie turėtų būti derybų dėl būsimų gero mokesčių srities valdymo išlygų pagrindas, išdėstyti šio komunikato 2 priede. Komisija ragina valstybes nares pritarti šiems elementams, kad jie galėtų būti panaudoti būsimose derybose. Kitas spręstinas klausimas yra tai, kiek turi užtrukti gero valdymo išlygos įgyvendinimas po to, kai dėl jos susitarta. Šiuo metu gero valdymo išlyga įsigalioja tik tada, kai ima galioti platesnis susitarimas, o iki to gali prabėgti metų metai. Pereinamuoju laikotarpiu atitinkama trečioji šalis neprivalo laikytis sutartų gero mokesčių srities valdymo nuostatų. Komisija ragins valstybes nares sutarti, kad gero mokesčių srities valdymo išlyga būtų viena iš laikinai taikomų nuostatų, arba vykdyti struktūrinį dialogą su atitinkama trečiąja šalimi mokesčių klausimais, kol susitarimas nėra įsigaliojęs. Be to, Komisija ir Elgesio kodekso grupė galėtų stebėti, kaip trečioji šalis taiko gerą mokesčių srities valdymą, kad kuo greičiau būtų aktyvuotas susitarimo konsultacijų mechanizmas ir sprendžiamos bet kokios mokesčių problemos. 3.2. Nuostatos dėl valstybės pagalbos Kai trečiosios šalys, taikydamos lengvatinį mokesčių režimą, administracinę praktiką ar atskirus sprendimus dėl mokesčių, remia tam tikras vietos įmones, gali būti apribotos ES eksportuotojų galimybės patekti į rinką, nes jie atsiduria nepalankioje padėtyje, palyginti su subsidijuojamomis vietos įmonėmis. Tokioms galimai iškraipomosioms praktikoms PPO taisyklės taikomos tik iš dalies. ES susitarimai su trečiosiomis šalimis galėtų labiau padėti užtikrinti vienodas sąlygas. Dvišalių susitarimų nuostatos dėl valstybės pagalbos, kuriomis galima padidinti skaidrumą dėl subsidijų, uždrausti daugumą žalingo tipo subsidijų ir sudaryti sąlygas konsultacijoms dėl žalingų subsidijų, padėtų užtikrinti sąžiningą valstybių narių ir trečiųjų šalių konkurenciją įmonių apmokestinimo srityje. Todėl, siekdama užtikrinti sąžiningą mokesčių konkurenciją su savo tarptautiniais partneriais, Komisija dirbs, kad į susitarimų su trečiosiomis šalimis derybinius pasiūlymus būtų įtrauktos nuostatos dėl valstybės pagalbos. 4.Pagalba besivystančioms šalims, kad jos galėtų įdiegti gero valdymo standartus Įgyvendindama darbotvarkę, pagal kurią skatina savo tarptautinius partnerius diegti gerą mokesčių srities valdymą ir remia sklandų ir nuoseklų G 20 ir EBPO BEPS standartų įgyvendinimą visame pasaulyje, ES turi ypatingą dėmesį skirti besivystančių šalių padėčiai. Siekiant užtikrinti integracinį augimą ir darnų vystymąsi bei panaikinti skurdą ypač svarbu padėti besivystančioms šalims gerinti savo mokesčių sistemas ir didinti savo vidaus išteklius.

Tokiomis aplinkybėmis gero mokesčių srities valdymo standartai labai svarbūs dėl dviejų pagrindinių priežasčių. Pirma, jie atitinka ES platesnio masto įsipareigojimus dėl vystymosi – padėti toms šalims užsitikrinti tvarias vidaus pajamas ir kovoti su savo mokesčių bazėms kylančiomis grėsmėmis. Antra, įtraukus besivystančias šalis į pasaulinį gero valdymo tinklą galima išvengti tarptautinės mokesčių struktūros spragų, dėl kurių gali rastis bazės erozijos ir pelno perkėlimo galimybių. 4.1 Modelis „Daugiau surinkti, geriau išleisti“ ES jau seniai remia besivystančių šalių pastangas užtikrinti tvarias vidaus pajamas, be kita ko, kovojant su mokesčių vengimu, slėpimu ir neteisėtais finansiniais srautais. Kasmet besivystančioms šalims ES skiria 140 mln. EUR tiesioginės paramos vidaus viešųjų finansų reformoms ir vykdo biudžeto rėmimo programas daugiau nei 80 šalių. Be to, per 2015 m. birželio mėn. Adis Abebos mokesčių iniciatyvą, kurią padėjo inicijuoti ES, Komisija ir kiti tarptautiniai partneriai įsipareigojo padvigubinti paramą besivystančių šalių pastangoms sutelkti vidaus pajamas. 2010 m. Komisijos komunikate „Mokesčiai ir vystymasis. Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis skatinant gerą mokesčių srities valdymą“ padėti politikos pagrindai, kuriais remdamasi ES pastaruosius 5 metus besivystančioms šalims teikė veiksmingų, teisingų ir tvarių mokesčių sistemų formavimo pagalbą. Atsižvelgdama į Adis Abebos veiksmų darbotvarkę ir Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., 2015 m. Komisija pristatė naują ES požiūrį, kaip remti vidaus viešuosius finansus besivystančiose šalyse. Strategijoje „Daugiau surinkti, geriau išleisti“ sukonkretinama, kaip ES ketina artimiausiais metais padėti besivystančioms šalims kurti teisingas ir veiksmingas mokesčių sistemas, be kita ko, kovojant su pelno mokesčio vengimu. Modelis „daugiau surinkti“ yra pagrįstas pagalba, padedančia besivystančioms šalims pašalinti mokesčių politikos atotrūkį ir mokestinių pajamų atotrūkį, kad būtų sutelkiama daugiau vidaus pajamų. Tarp priemonių sumažinti mokesčių politikos atotrūkį yra mokesčių bazės plėtimas (kai tinka), spragų šalinimas ir kova su mokesčių vengimu. Tarp priemonių, kuriomis šalinamas realių ir teorinių mokestinių pajamų atotrūkis, yra mokesčių administravimo veiksmingumo ir efektyvumo gerinimas, savanoriško mokestinių prievolių vykdymo stiprinimas, gero mokesčių srities valdymo skatinimas ir kova su mokesčių slėpimu bei neteisėtais finansiniais srautais. Norėdama pasiekti šiuos tikslus ir padėti besivystančioms šalims pasiekti aukštą gero mokesčių srities valdymo lygį, Komisija sukūrė didelio užmojo ES paramos sistemą. Viena jos priemonių yra toliau skatinti besivystančias šalis prisidėti prie tarptautinių mokesčių standartų formavimo ir reikalauti labiau įtraukaus tarptautinio koordinavimo, be kita ko, per G 20 ir EBPO BEPS projektą ir automatinio keitimosi informacija iniciatyvas, JT Tarptautinio bendradarbiavimo mokesčių srityje ekspertų komiteto darbą ir regionines organizacijas, tokias kaip Afrikos mokesčių administracijos forumas (ATAF), Mokesčių administratorių vadovų susitikimų ir tyrimų centras (CREDAF) arba Amerikos mokesčių administracijų centras (CIAT). Norėdama surinkti patikimus ir tarptautiniu mastu palyginamus mokesčių surinkimo duomenis, Komisija rems pajamų statistikos iniciatyvas. Siekiant gero mokesčių srities valdymo tikslų toliau taip pat turėtų būti naudojamos galiojančios dvišalės sistemos, tokios kaip Kotonu susitarimo 8 straipsnio politinis dialogas. Kitos sritys, kurioms ES skirs dėmesį – tai gebėjimų ugdymas mokesčių politikos ir administravimo srityje teikiant tiesioginę techninę pagalbą arba per partnerystės programas; tarptautinių iniciatyvų rėmimas siekiant sugriežtinti teisės aktus ir reglamentavimą, ypač sandorių kainodaros srityje; pagalba plėtojant ir įgyvendinant fiskalinio įvertinimo priemones, tokias kaip Mokesčių administravimo diagnostinė įvertinimo priemonė (TADAT) arba Viešųjų išlaidų ir finansinės atskaitomybės priemonė (PEFA). Laikydamasi ES griežto mokesčių skaidrumo darbotvarkės, Komisija skatins laikytis tarptautinio informacijos atskleidimo pagal valstybę principo ir rems Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvą (EITI), kad gavybos pramonėje būtų daugiau skaidrumo ir atskaitomybės. 4.2 Pirmavimas rodant pavyzdį ES siekia būti pavyzdžiu gero mokesčių srities valdymo srityje, taikydama aukštus vidaus standartus ir skatindama panašias priemones svetur. Ji suvokia poreikį toliau būdrauti, kad vidaus mokesčių politikos priemonės nedarytų neigiamo šalutinio poveikio trečiosioms šalims ir kad būtų tinkamai atsižvelgta į besivystančių šalių pažeidžiamumą mokesčių srityje. Pavyzdžiui, valstybės narės derybose dėl tarptautinių mokesčių susitarimų su mažas pajamas turinčiomis šalimis turėtų laikytis subalansuoto požiūrio ir atsižvelgti į jų situacijos ypatumus: į tai, kad besivystančios šalys labai priklauso nuo mokesčių prie pajamų šaltinio, todėl pervedimų į užsienį išskaičiuojamieji mokesčiai yra esminis jų mokestinių pajamų komponentas. Tačiau tarptautiniai mokesčių susitarimai yra viršesni už vidaus taisyklės, todėl dėl jų sumažėja daugelio besivystančių šalių surenkami išskaičiuojamieji mokesčiai. Adis Abebos veiksmų darbotvarkė ir su EBPO BEPS susitarimu susijusių priemonių įgyvendinimas galėtų tapti proga valstybėms narėms persvarstyti savo dvišalių mokesčių srities susitarimų aspektus, tokius kaip nuostatos dėl išskaičiuojamųjų mokesčių. Komisija Gero mokesčių valdymo platformoje inicijuos diskusiją su valstybėmis narėmis, kaip dvišaliuose mokesčių srities susitarimuose užtikrinti sąžiningą santykį su besivystančiomis šalimis. 5.ES proceso trečiosioms šalims vertinti ir įtraukti į sąrašus formavimas Europos Sąjungoje valstybės narės privalo laikytis skaidrumo ir keitimosi informacija teisės aktų, valstybės pagalbos taisyklių ir Verslo apmokestinimo elgesio kodekso principų. Yra patvirtintos kovos su bet kokiu šių reikalavimų pažeidimu bendrojoje rinkoje nuostatos. Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, ES taip pat reikia tvirtesnių priemonių, kuriomis galėtų sureaguoti į trečiųjų šalių atsisakymą laikytis gero mokesčių srities valdymo standartų. Europos Parlamentas, daugelis valstybių narių ir suinteresuotosios šalys pareiškė tvirtą pritarimą vientisai ES sistemai, kuri leistų spręsti su trečiosiomis šalimis susijusias gero mokesčių srities valdymo problemas. Bendras ES požiūris šioje srityje turėtų didelį atgrasomąjį poveikį ir užkirstų kelią įmonėms naudotis skirtingų nacionalinių sistemų skirtumais. Jis taip pat padėtų tarptautiniams partneriams geriau suvokti, ko ES tikisi šioje srityje, ir sumažintų nereikalingą administracinę naštą įmonėms. Be to, jis užtikrintų, kad būtų nuosekliai atsižvelgiama į konkrečią trečiųjų šalių, ypač besivystančių šalių, padėtį. 5.1 Skaidri nacionalinių įtraukimo į sąrašus procesus apžvalga Pirmas žingsnis link bendros ES sąrašo sudarymo sistemos padarytas 2015 m. birželio mėn.: Komisija priėmė Sąžiningo ir veiksmingo apmokestinimo veiksmų planą. Komisija pirmą kartą paskelbė visų trečiųjų šalių mokesčių jurisdikciją turinčių subjektų, kurias mokesčių tikslais valstybės narės įtraukė į sąrašus, apžvalgą. Išsami konsoliduota versija, apimanti 121 mokesčių jurisdikciją turintį subjektą, buvo paskelbta internete, o dažniausiai į sąrašus įtrauktų mokesčių jurisdikciją turinčių subjektų sąrašas paskelbtas kaip veiksmų plano priedas. Pirminis šios iniciatyvos tikslas buvo įnešti daugiau skaidrumo į nacionalinius sąrašų sudarymo procesus, o informaciją apie mokesčių jurisdikciją turinčius subjektus, kuriuos valstybės narės įtraukė į sąrašus, pateikti formatu, kuriuo būtų lengviau naudotis trečiosioms šalims ir įmonėms. 2015 m. spalio mėn. Komisija atliko techninį internete skelbiamos informacijos atnaujinimą, kad ji būtų patikslinta pagal valstybių narių nacionalinių sąrašų, sudarytų mokesčių tikslais, pakeitimus ir pataisymus. Laikydamasi birželio mėn. veiksmų plane pareikšto įsipareigojimo periodiškai peržiūrėti valstybių narių sąrašų informaciją, Komisija šiame kovos su mokesčių vengimu dokumentų rinkinyje oficialiai atnaujino konsoliduotą trečiųjų šalių, kurias valstybės narės įtraukė į sąrašus mokesčių tikslais, apžvalgą. Atnaujinta informacija, kuri skelbiama interaktyviame internetiniame žemėlapyje, vėl bus atnaujinta per 12 mėnesių. Kalbant apie skaidrumą, paskelbus visos ES sąrašą susilaukta žaibiškos reakcijos. Iki konsoliduotos valstybių narių sąrašų versijos paskelbimo tam tikros trečiosios šalys nežinojo, kad jos įtrauktos į nacionalinio lygmens sąrašus. Visos ES sąrašas įžiebė naujas diskusijas gero mokesčių srities valdymo klausimais tarp tų mokesčių jurisdikciją turinčių subjektų ir atitinkamų valstybių narių ir taip trečiosioms šalims buvo sudarytos sąlygos išaiškinti klausimus, susijusius su jų mokesčių režimu, o valstybėms narėms – sukonkretinti savo abejones. Toks didesnis skaidrumas taip pat tapo paskata valstybėms narėms, kuriose taikomi sąrašų sudarymo procesai, išnagrinėti savo sąrašus ir užtikrinti, kad jie būtų rimtai pagrįsti, tikslūs ir atnaujinti. Visos ES sąrašas atskleidė didžiulius nacionalinių sąrašų sudarymo procesų skirtumus ir problemas, kurias jie gali sukelti bendrajai rinkai, trečiosioms šalims ir įmonėms. Todėl valstybės narės išreiškė naują susidomėjimą prisidėti prie darbo rengiant nuoseklesnį požiūrį į trečiųjų šalių įtraukimą į sąrašus ir taikyti bendras gynybines priemones. Todėl pirmiausia reikia atlikti patikimą procedūrų, kurios šiuo metu taikomos ES, apžvalgą ir pagilinti supratimą apie jas. Taigi Komisija paprašė tų valstybių narių, kurios įtraukė į sąrašus trečiąsias šalis, paaiškinti kriterijus ir taikomus procesus. Komisija taip pat paprašė valstybių narių, kurios nesudarė nacionalinių sąrašų, paaiškinti alternatyvias priemones, kuriomis jos naudojasi mažindamos išorinę mokesčių vengimo riziką. Šis darbas, kuriuo didinamas valstybių narių taikomų mokesčių srities gynybinių priemonių skaidrumas, artimiausiais mėnesiais bus tęsiamas Gero mokesčių valdymo platformoje. Tikslas – užtikrinti didesnį teisinį tikrumą įmonėms ir trečiosioms šalims, kartu pasinaudojant informacija nuoseklesniam ES požiūriui formuoti.

5.2 Bendras ES požiūris į trečiųjų šalių įtraukimą į sąrašus Visos ES sąrašas sudarytas tik kaip laikinas sprendimas: darbas tęsiamas siekiant sukurti bendrą ES sistemą, skirtą trečiosioms šalims įvertinti, patikrinti ir įtraukti į sąrašą. Dabartinis nacionalinių sistemų kratinys galiausiai turėtų būti pakeistas aiškiu ir nuosekliu ES požiūriu į trečiųjų šalių, kurios nesilaiko gero valdymo standartų, nustatymą. Be to, turėtų būti suvienodintas ES atsakas tokiems mokesčių jurisdikciją turintiems subjektams. Kai bus baigtas sudaryti tas bendras ES sąrašas, valstybės narės turėtų oficialiai sutarti išorinių bazės erozijos grėsmių šalinimo tikslais naudotis ne nacionaliniais sąrašais, o ES sąrašu. Bet koks ES požiūris į trečiųjų šalių įtraukimą į sąrašus turi būti teisingas, objektyvus ir pateisinamas tarptautiniu mastu. Jis taip pat turi būti suderinamas su ES įsipareigojimais pagal daugiašalius ar dvišalius tarptautinius susitarimus. Todėl Komisija siūlo nustatyti trijų etapų procesą. Pirmuoju etapu Komisija vidaus lygmeniu nustatys trečiąsias šalis, kurias ES turėtų įvertinti pirmiausia. Siekdama užtikrinti tos atrankos neutralumą ir rimtą pagrįstumą, Komisija sudarys rodiklių suvestinę, skirtą nustatyti galimą mokesčių jurisdikciją turinčių subjektų poveikį valstybių narių mokesčių bazėms. Suvestinės modelio, kuris toliau sukonkretinamas tarnybų darbiniame dokumente, dalis bus visapusiški rodikliai, susiję su tokiais aspektais, kaip ekonominiai ryšiai su ES, finansinės veiklos aktyvumas ir instituciniai bei teisiniai veiksniai. Šiuo etapu trečiųjų šalių padėtis šioje suvestinėje nereikš nuomonės, kiek geras jų mokesčių srities valdymas, tačiau tik suteiks skaidrų pagrindą sprendimams, kurie mokesčių jurisdikciją turintys subjektai turi būti vertinami nuodugniau. Pirmosios suvestinės išvados bus pateiktos valstybėms narėms Elgesio kodekso grupėje iki 2016 m. rudens. Tolesniu etapu valstybės narės, remdamosi suvestine, turėtų nuspręsti, kurie mokesčių jurisdikciją turintys subjektai turėtų būti įvertinti pagal atnaujintus ES gero mokesčių srities valdymo kriterijus. Gali būti tikslinga atsižvelgti į kitus veiksnius, tokius kaip vykdomas bendradarbiavimas mokesčių klausimais. Komisija turėtų atlikti atrinktų trečiųjų šalių mokesčių sistemų įvertinimą Verslo apmokestinimo elgesio kodekso grupėje, nes pastaroji turi šios srities patirties. Įvertinimo etapą sudarys dialogas su atitinkamomis trečiosiomis šalimis, suteikiant joms pakankamai laiko atsiliepti į bet kokį susirūpinimą, kuris kyla dėl jų mokesčių režimo. Dialogas turėtų būti naudojamas kaip sistema toms problemoms išspręsti ir sukurti stipresnei partnerystei, užtikrinsiančiai aukštus gero mokesčių srities valdymo standartus. Todėl reikėtų visapusiškai pasinaudoti konsultacijų procesais, numatytais ES susitarimuose su trečiosiomis šalimis ar regionais, kai tai tinka. Šio įvertinimo proceso išvados turėtų būti pateiktos valstybėms narėms atitinkamose Tarybos grupėse. Galutiniu etapu valstybės narės turėtų nuspręsti, ar atitinkamas mokesčių jurisdikciją turintis subjektas turi būti įrašytas į bendrą ES sąrašą, kuriame nurodomi problemiški mokesčių jurisdikciją turintys subjektai. Šis sprendimas bus didžia dalimi pagrįstas Komisijos rekomendacija, parengta įvykdžius patikros procesą. Tačiau reikės atsižvelgti ir į kitus veiksnius. Pavyzdžiui, kai kurios besivystančiosios šalys gali pareikšti tvirtą ryžtą atitikti ES gero mokesčių srities valdymo standartus, tačiau pristigti gebėjimų tai padaryti. Tokiais atvejais įtraukimas į sąrašus gali būti ne pačia efektyviausia priemone – reaguojant į ES susirūpinimą dėl jų mokesčių sistemų alternatyvios priemonės gali būti efektyvesnės. Panašiai ir tuo atveju, kai trečioji šalis jau oficialiai pradėjo su ES spręsti gero mokesčių srities valdymo problemas, šio proceso tąsa gali duoti efektyvesnių rezultatų. Be to, kiekvienam į bendrą ES sąrašą įtrauktam mokesčių jurisdikciją turinčiam subjektui bus nurodytos aiškios išbraukimo iš sąrašo sąlygos. Jos turėtų būti susietos su tų subjektų pastangomis spręsti patikrinimo procese iškeltas problemas. Valstybės narės turėtų įgalioti Komisiją mokesčių jurisdikciją turintį subjektą nedelsiant išbraukti iš sąrašo, kai tik jis vykdo sąlygas, kad šiame procese nebūtų nereikalingo delsimo. Apie kiekvieną išbraukimą iš sąrašo Komisija iš anksto informuotų valstybes nares. 5.3 Skaidrumo ir teisingo apmokestinimo skatinimo priemonės į sąrašus įtrauktiems mokesčių jurisdikciją turintiems subjektams Mokesčių jurisdikciją turinčio subjekto įtraukimas į sąrašą visada turėtų būti laikoma paskutine priemone, kuri būtų taikoma tiems subjektams, kurie atsisako bendradarbiauti gero mokesčių srities valdymo klausimais arba nerodo konstruktyvaus supratimo ES nerimo dėl jų mokesčių sistemų atžvilgiu. Tačiau, kai mokesčių jurisdikciją turintis subjektas įtrauktas į ES sąrašą, visos valstybės narės turėtų jo atžvilgiu taikyti bendras atsakomąsias priemones. Tomis atsakomosiomis priemonėmis būtų ir ginamos valstybių narių mokesčių bazės, ir atitinkamas mokesčių jurisdikciją turintis subjektas būtų skatinamas reikiamai patobulinti savo mokesčių sistemą. Šiuo metu valstybės narės į nacionalinius sąrašus įtrauktiems subjektams taiko skirtingas sankcijas arba gynybines priemones. Tai dažniausiai būna su mokesčiais susietos nuostatos, tokios kaip kontroliuojamų užsienio įmonių taisyklės arba atsisakymas suteikti įprastines mokesčių lengvatas, arba atskaitymas nuo pervedimų įmonėms į sąrašus įtrauktose šalyse. Kai kuriais atvejais šios nacionalinės nuostatos bus įtrauktos į minimalius Kovos su mokesčių vengimu direktyvos (t. y. kontroliuojamų užsienio įmonių taisyklių) standartus. Tačiau direktyva neapims visų gynybinių priemonių, kurias šiuo metu taiko valstybės narės. Todėl su bendru ES sąrašu susijusios gynybinės priemonės turėtų papildyti direktyvoje numatytas gynybines priemones. Tarp galimybių galėtų būti išskaičiuojamieji mokesčiai ir sandorių, atliktų per į sąrašus įtrauktus mokesčių jurisdikciją turinčius subjektus, išlaidų neatskaitymas. Dėl to įmonėms taptų ne taip patrauklu investuoti ar vykdyti veiklą tuose subjektuose, nes padidėtų administracinė našta ir dvigubo apmokestinimo rizika.