LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 17.3.2009 
SEK(2009) 301 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
dėl reglamento, kuriuo nustatomas ilgalaikis europini ų paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių 
išteklių ir šių išteklių žvejybos b ūdų valdymo planas, pasi ūlymo 
 
 
COM(2009) 122 final 
SEC(2009) 300 
 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
dėl reglamento, kuriuo nustatomas ilgalaikis europini ų paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių 
išteklių ir šių išteklių žvejybos b ūdų valdymo planas, pasi ūlymo 
Poveikio vertinimas susij ęs su reglamento, kuriuo b ūtų pakeistas šiuo metu  galiojantis ištekli ų 
atkūrimo planas ir kuriuo b ūtų nustatyti ilgalaikiai europini ų paprastųjų jūrinių lydekų 
šiaurinių išteklių žvejybos val dymo tikslai bei įgyvendinimo metodai, pasi ūlymo projektu. 
Pasiūlymas taikomas europini ų paprastųjų jūrinių lydekų šiauriniams ištekliams, daugiausiai 
paplitusiems į vakarus ir pietus nuo Airijos, vakarin ėje Lamanšo s ąsiaurio dalyje ir Biskajos 
įlankoje, ir t ų išteklių žvejybos b ūdams. 
Po skubių veiksmų plano (EB Regl. Nr. 1162/2001, EB Regl. Nr. 2602/2001 ir EB Regl. 
Nr. 494/2002) 2004 m. parengtas europini ų paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių 
atkūrimo planas (EB Regl. Nr. 811/2004). Ištekli ų atkūrimo plano tikslas buvo pasiekti ši ų 
išteklių neršiančių žuvų biomasės dydį, lygų 140 000 t (prevencinis biomas ės dydis B pa), 
sumažinant vis ų europini ų paprastųjų jūrinių lydekų išteklių ir išžvejojamo europini ų 
paprastųjų jūrinių lydekų kiekio (žuv ų mirtingumo d ėl žvejybos koeficientas, F) santyk į iki 
0,25, o bendr ą leidžiam ą sužvejoti kiek į (BLSK) iš eil ės einančiais metais pakei čiant ne 
daugiau kaip 15 %. Ištekli ų atkūrimo planu buvo siekiama vadova ujantis atsargumo principu 
padidinti europini ų paprastųjų jūrinių lydekų išteklių, kuriems buvo iškilusi išeikvojimo 
grėsmė, dydį iki mažiausio saugaus dydžio. 
Pagal siūlomą tarybos reglament ą išteklių atkūrimo planas tur ėtų būti pakeistas ištekli ų 
valdymo planu, jei dvejus metus iš eil ės išteklių dydis atitinka tikslin į išteklių dydį. 
Tarptautin ė jūrų tyrinėjimo taryba (TJTT), Žuvininkyst ės mokslo, technikos ir ekonomikos 
komitetui (ŽMTEK) pritarus, tur ėtų teikti rekomendacij ą, jei pasiekiami ištekli ų atkūrimo 
plane nustatyti tikslai. 
Naujausiuose moksliniuose TJTT ir ŽMTEK pate iktuose vertinimuose nurodyta, kad ištekli ų 
atkūrimo plano tikslas pasiektas. Tod ėl, siekiant užtikrinti geriausi ą išteklių panaudojim ą ir 
tausų išteklių naudojim ą, išteklių atkūrimo planas tur ėtų būti pakeistas ištekli ų valdymo 
planu. 
Šioje ataskaitoje vertinamos galimyb ės, kuriomis Bendrija gali pa sinaudoti, kad europini ų 
paprastųjų jūrinių lydekų šiauriniai ištekliai b ūtų valdomi veiksmingai. Joje nagrin ėjamos šios 
galimybės. 
1 galimyb ė. Politika nekei čiama  
Svarstyta galimyb ė išteklius toliau valdyti remiantis žuv ų mirtingumo d ėl žvejybos 
koeficientu, nustatytu galiojan čiame ištekli ų atkūrimo plane. Pagal ši ą galimybę žvejyba b ūtų 
toliau vykdoma taikant prevencin į žuvų mirtingumo d ėl žvejybos koeficient ą (Fpa) 0,25. 
Įvertinta, kad pasinaudojus šia galimybe b ūtų padarytas neigiama s poveikis europini ų 
paprastųjų jūrinių lydekų šiauriniams ištekliams, nes ši ų išteklių žvejyba b ūtų vykdoma per 
 
LT 3   LT intensyviai, tod ėl į jūrą būtų išmetama daug žuv ų, visų pirma europini ų paprastųjų jūrinių 
lydekų jauniklių. Be to, pasinaudojus šia galimybe b ūtų nesilaikoma pagal bendr ąją 
žuvininkyst ės politiką ES tenkan čių įsipareigojim ų apriboti žvejyb ą tiek, kad b ūtų žvejojama 
tausiai, siekiant atkurti išteklius ir juos išlaikyti tokio dydžio, kad b ūtų užtikrintas didžiausias 
tausią žvejybą užtikrinantis sužvejot ų žuvų kiekis, kur į taikyti žuvininkyst ės sektoriuje b ūtų 
naudinga.  
2 galimyb ė. Išteklių valdymo planas  
Ši galimyb ė grindžiama metodu, kuris gr indžiamas didžiausiu tausi ą žvejybą užtikrinan čiu 
sužvejotų žuvų kiekiu. Pagal ši ą galimybę numatyta palaipsniui keisti žuv ų mirtingumo d ėl 
žvejybos koeficient ą, siekiant išteklius atkurti tiek, kad j ų dydis atitikt ų didžiausi ą tausią 
žvejybą užtikrinant į sužvejotų žuvų kiekį. Išbandyti keli plano s cenarijaus variantai. 
Pasinaudojus šia galimybe, laivynams, kuri ų laivai žvejoja europini ų paprastųjų jūrinių 
lydekų šiaurinius išteklius, trumpuoju laikotarpiu b ūtų padarytas nedidelis neigiamas 
socialinis ir ekonominis poveikis, o il guoju laikotarpiu šis sektorius gaut ų naudos. Taip pat 
įvertinta, kad pasirinkusi ši ą galimyb ę ES parodyt ų tvirtą pasiryžim ą užtikrinti, kad 
žuvininkyst ės ištekliai b ūtų naudojami tausiai. Ta čiau pasirinkus ši ą galimybę prireiktų daug 
laiko, kad b ūtų padaryti reikiami laivyn ų pajėgumų pakeitimai ir padidintas laivyn ų 
ekonominis veiksmingumas.  
3 galimyb ė. Laivų eksploatavimo nutraukimas  
Ši galimyb ė taip pat grindžiama didžiausiu tausi ą žvejybą užtikrinan čiu sužvejot ų žuvų 
kiekiu, ta čiau rekomenduojam ą žuvų mirtingumo d ėl žvejybos koeficient ą būtų galima 
pasiekti per trump ą laiką. Pagal šią galimybę būtų mažinamas žuv ų mirtingumo d ėl žvejybos 
koeficientas ir, savanor iškai nutraukiant laiv ų eksploatavim ą, būtų sprendžiamas laivyn ų 
perteklini ų pajėgumų klausimas.  
Įvertinta, kad pasinaudojus šia galimybe b ūtų įgyvendinamas ES įsipareigojimas siekti 
žvejybos ir ištekli ų atsikūrimo pajėgumų pusiausvyros. Pasinaudojus šia galimybe, trumpuoju 
laikotarpiu b ūtų reikiamai sumažintas europini ų paprastųjų jūrinių lydekų mirtingumas d ėl 
žvejybos ir b ūtų sudarytos s ąlygos kurti smulkesn į, bet veiksmingesn į ir pelningesn į žvejybos 
sektorių. Todėl ši sistema yra tinkama ekonominiam poveikiui, kur į žuvininkyst ės sektorius 
galėtų patirti pradiniame pereinamojo laik otarpio etape, mažinti ir žuvininkyst ės ištekliams 
tausiai naudoti. 
Išvada 
Ataskaitoje daroma išvada, kad reik ėtų pasirinkti 3 galimyb ę. Su europini ų paprastųjų jūrinių 
lydekų šiauriniais ištekliais susijusi problema b ūtų geriausiai sprendžiama, jei žuv ų 
mirtingumo d ėl žvejybos koeficientas atitikt ų didžiausi ą tausią žvejybą užtikrinant į sužvejotų 
žuvų kiekį, trumpuoju laikotarpiu sa vanoriškai nutraukus laiv ų eksploatavim ą ir dėl to vėliau 
sužvejojant pastov ų žuvų kiekį.  
Anksčiau, siekdama išvengti neigiam ų socialinių pasekmių, Komisija buvo linkusi palaipsniui 
keisti žuv ų mirtingumo d ėl žvejybos koeficient ą, nustatydama ilgalaikius ištekli ų valdymo 
planus. Atsižvelgiant į esamą padėtį, kai dėl labai išaugusi ų sektoriaus gamybos išlaid ų didėja 
būtinybė keisti laivyno paj ėgumus, suinteresuotosios šalys kreipiasi d ėl galimybi ų greičiau 
pritaikyti ES laivyn ą. Todėl laivų eksploatavimo nutraukimo galimyb ę remia Jūrų reikalų ir 
 
LT 4   LT žuvininkyst ės generalinis direktoratas bei suinteres uotosios šalys, su kuriomis buvo aktyviai 
konsultuojamasi formuojant ši ą politiką.