LT    LT LT 
LT 1   LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 17.6.2008 
SEK(2008) 2027 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
Prie komunikato pridedamas dokumentas 
 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
 
Dėl bendrųjų tolesnio bendros imigracijos politikos pl ėtojimo princip ų. Naujos Europos 
strategijos pagrindas 
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
{COM(2008) 359 galutinis} 
{SEC(2008) 2026} 
LT 2   LT 1. ĮŽANGA 
Šią ataskaitą parengė Teisingumo, laisv ės ir saugumo generalinis direktoratas, padedant 
daugeliui kit ų Komisijos tarnyb ų. Tai supaprastinta poveikio vertinimo versija, nes joje tik 
apibrėžiama problema, atsižvelgiant į esamą acquis , apžvelgiamos pagrindin ės kryptys 
(aiškinamasis memorandumas) ir b ūsima metodika. Bus atliktas išsamus bendruosius 
principus įgyvendinan čių priemoni ų poveikio vertinimas. 
Imigracija – sud ėtingas klausimas, vykstant globalizacijai tap ęs vienu akivaizdžiausi ų 
uždavinių ES valstyb ėms narėms. Suvokdami, kad migracijai valdyti b ūtina nauja strategija, 
ES vadovai 1999 m. spalio m ėn. Tamper ės Europos Vadov ų Tarybos susitikime nustat ė 
bendros ES imigracijos politikos elementus pa gal naujas Amsterdamo  sutarties nuostatas. 
1999 m. Tamper ėje suderinta strategija patvirtin ta Hagos programoje (2004–2009 m.). 
2007 m. gruodžio m ėn. Europos Vadov ų Taryba papraš ė tolesnių politikos poky čių ir greitos 
pažangos siekiant suformuoti išsami ą ES imigracijos politik ą remiantis atnaujintu politiniu 
įsipareigojimu.  
2. SPR ĘSTINOS  PROBLEMOS  IR UŽDAVINIAI  (PROBLEMOS APIBR ĖŽIMAS ) 
2.1. MAŽ ĖJANTIS ES GYVENTOJ Ų SKAIČIUS IR DEMOGRAFINIS 
SENĖJIMAS 
Dėl įvairių ES gyventoj ų demografini ų ypatybių pokyčių ir iš darbo rinkos pasitraukus didelio 
gimstamumo metais gimusiai asmen ų grupei, darbingo amžiaus gyventoj ų ateinančiais metais 
gerokai sumaž ės. 25 ES valstyb ėse narėse prognozuojamas su amžiumi susijusio 
priklausomyb ės koeficiento padvigub ėjimas, did ėjantis spaudimas sveikatos apsaugai ir 
ilgalaikės priežiūros sistemai ir pensij ų išlaidoms bei maž ėjantis metinis vidutinis potencialus 
BVP augimo tempas. Tokiomis aplinkyb ėmis migracija tapo lemiamu demografin ės raidos 
veiksniu ES, nes paskutiniais metais jos ind ėlis tapo didesnis nei nat ūralių pokyčių. 
2.2. DARBO J ĖGOS IR GEB ĖJIMŲ TRŪKUMAS 
Kai kurios valstyb ės narės jau patiria darbo j ėgos ir geb ėjimų trūkumą, kurį apsunkina mažas 
darbuotoj ų judumas ES. Remiantis naujausi omis vidutinio laikotarpio prognoz ėmis, ir toliau 
didės daugelio aukštos kvalifikacijos protin į darbą dirbančių darbuotoj ų, taip pat kai kuri ų 
žemesnės kvalifikacijos darbuotoj ų paklausa. Ne ES valstybi ų piliečiai jau atlieka svarb ų 
vaidmenį darbo rinkos poreiki ų tenkinimo srityje, nes darbingo amžiaus aukš čiausios 
kvalifikacijos darbuotoj ų migrantų iš trečiųjų šalių yra gana daug, o dar daugiau yra 
nekvalifikuotos darbo j ėgos. Siekiant sušvelninti darbuotoj ų trūkumą, reikia gerinti ne ES 
gyventojų veiklos rezultatus darbo rinkoje, o trum puoju laikotarpiu – nustatyti strategijas, 
skirtas pritraukti naujus darbo migrantus.  
2.3. NEPAKANKAMA TEIS ĖTŲ IMIGRANT Ų INTEGRACIJA  
Veiksmingas dalijimasis informacija, koor dinavimas visais valdžios institucij ų ir 
suinteresuot ųjų asmenų lygmenimis ir tinkamas d ėmesys su lytimi susijusiems klausimams 
bei konkretiems jaun ųjų migrantų ir vaikų migrantų poreikiams vis da r yra svarbiausi 
uždaviniai. Šiandien  nebepakanka geb ėjimo rinkti, analizuoti ir skleisti su integracija susijusi ą 
informacij ą, taip pat steb ėti, vertinti integracijos politikos kryptis ir nustatyti konkre čius 
rodiklius. Nacionalin ėse strategijose vis dar nepakanka priiman čiosios valstyb ės gyventojams 
skirtų struktūrinių iniciatyv ų, siekiant stiprinti j ų gebėjimą prisitaikyti prie įvairovės, ir 
imigrantų dalyvavimo kuriant integracijos politik ą. Pagrindin ės integracijos politikos aspektai 
taip pat yra ne pilie čių pasiekim ų švietimo srityje gerinimas, j ų integravimas į darbo rink ą ir 
LT 3   LT žinios apie priiman čiosios valstyb ės visuomen ę, jos kalbos mok ėjimas, užtikrinimas, kad visi 
imigrantai suprast ų, gerbtų ir turėtų naudos iš vis ų ES ir valstybi ų narių įstatymų nustatytų 
vertybių ir teisių, nediskriminavimo ir vienod ų galimybi ų skatinimas.  
2.4. NUOLATINIS NETEIS ĖTOS IMIGRACIJOS SPAUDIMAS  
Saugumo poži ūriu neteis ėta imigracija gali b ūti siejama su terorizmu, prekyba žmon ėmis, 
narkotikų ir ginklų kontrabanda, išnaudojimu, vergiškomis darbo s ąlygomis ir kitais sunkiais 
nusikaltimais. Be to, neteis ėta imigracija dažnai siejama su humanitarin ėmis tragedijomis, 
susijusiomis su m ėginimais patekti į ES teritorij ą padedant nusikalstamiems tinklams. 
Neteisėtas atvykimas, tranzitas ir gyvenimas taip pat menkina ES ir valstybi ų narių 
imigracijos politikos patikimum ą ir lemia daug ir įvairių socialini ų išlaidų. Neteisėta 
imigracija t ęsiasi dėl nepakankam ų grąžinimo priemoni ų, ją skatina kontrabanda ir prekyba 
žmonėmis užsiimantys nusikalstami tinklai bei galimyb ė susirasti darb ą ir perspektyva 
įteisinti pad ėtį.  
2.5. NEPAKANKAMA PARTNERYST Ė SU TRE ČIOSIOMIS ŠALIMIS 
Paskutiniais dešimtme čiais Europos S ąjunga tapo paskirties žemynu imigrantams iš įvairių 
pasaulio dali ų ir tokios migracijos mastas did ėjo iki pat 2000 m. pradžios. Visi sprendimai 
migruoti grindžiami ekonominiais motyvais; ta čiau tai sud ėtingas procesas, kuriam gali tur ėti 
įtakos daugelis papildom ų veiksnių, geresnio gyvenimo ieškojimas, prastas valstyb ės 
valdymas, bloga verslo aplinka d ėl korupcijos ir nestabilumo, sutrikimai darbo rinkoje, 
stichinės nelaimės, konfliktai ir kt. Pagrindini ų migracijos priežas čių sušvelninimas yra 
svarbus visuotinio poži ūrio elementas.  
2.6. NEPAKANKAMAS SIEN Ų VALDYMO IR VIZ Ų POLITIKOS PRITAIKYMAS 
GLOBALIZUOTO PASAULIO POREIKIAMS  
Atsižvelgiant į tai, kad sien ų kontrolė yra pagrindinis veiksnys kovojant su neteis ėta 
imigracija ir tarptautiniu nusikalstamumu, b ūtina užtikrinti veiksming ą ir plataus masto sien ų 
kontrolę. Sienų kontrolės veiksmingumui užtikrinti ypa č svarbios dvi sritys: neteis ėtai šalyje 
pasilikusi ų asmenų nustatymas ir steb ėjimo pasienyje stiprinimas. Kartu daugelis keliautoj ų 
nekelia jokios gr ėsmės saugumui ir tur ėtų turėti galimyb ę paprastai ir be dideli ų sunkumų 
kirsti sienas. Be to, nacionalini ų vizų, suteikian čių teisę vykti į visą Šengeno teritorij ą, sistema 
neleidžia visiškai vienodai vertinti vis ų pareiškėjų ar visiškai suderi ntai taikyti saugumo 
patikros kriterij ų. Galiausiai daugelyje valstybi ų pareiškėjams gali prireikti keliauti didelius 
atstumus, kad gal ėtų pasiekti valstyb ės narės konsulat ą.  
2.7. NEPATENKINAMAS MI GRACIJOS VALDYMAS 
Beveik neabejotina, kad vienos valstyb ės narės taikomos prieglobs čio ir imigracijos 
priemonės turės poveikio kitoms valstyb ėms narėms; taip yra d ėl to, kad Šengeno erdv ėje 
nebeliko sien ų kontrolės, dėl bendros viz ų politikos, glaudži ų ES valstybi ų narių tarpusavio 
ekonomini ų ir socialini ų ryšių ir bendros imigracijos ir prieglobs čio politikos pl ėtros 
įsigaliojus Amsterdamo sutar čiai. Dėl tarptautinio migracijos klausim ų pobūdžio tampa aišku, 
kad nacionalini ų priemoni ų nepakanka ir veiksm ų būtina imtis ES lygmeniu, pvz., nustatyti 
visai Europai bendras taisykles, teikti bendr ą informacij ą būsimiems migrantams ar der ėtis su 
trečiosiomis šalimis. Tod ėl būtina paraleli ir suderinta nacionalin ės ir Bendrijos prieglobs čio 
ir imigracijos politikos pl ėtra. Tam iki šiol kliud ė daug veiksni ų, įskaitant vieningo balsavimo 
taisyklę Taryboje, abipus ės informacijos tr ūkumą, palyginamos Bendrijos statistikos 
nebuvimą, nevienod ą įsipareigojim ų pasiskirstym ą, nepakankamai plat ų požiūrį į migraciją ir 
silpnus steb ėjimo bei vertinimo mechanizmus.  
LT 4   LT 3. KOKIOS  YRA  PAGRINDIN ĖS POLITIKOS  GAIRĖS IR TIKSLAI? 
Remiantis pirmiau pateikta poreiki ų ir problem ų analize bei EB politine ir teisine sistema 
imigracijos ir sien ų politikos srityje reik ėtų nustatyti tolesn ės bendros politikos pl ėtros tikslus. 
Europos Vadov ų Taryba jau pri ėmė sprendim ą dėl tam tikr ų tikslų ir politini ų krypčių: tiesa, 
yra dvi išimtys – pad ėties įteisinimo klausimo ir aktyvaus socialini ų partnerių ir region ų bei 
vietos valdžios institucij ų dalyvavimo – visi šios poli tikos tikslai jau nustatyti aukš čiausiu 
politiniu lygmeniu. 
Komisija pareng ė ir apibendrino šiuos tikslus ir nustat ė vienuolika princip ų. Remiantis 
kiekvienu iš toki ų principų bus suformuotos konkre čios politini ų veiksmų alternatyvos ir 
veiklos priemon ės, kuriomis Komisija tur ėtų prisidėti prie 2009 m. vyksian čių svarbių 
politinių diskusijų, siekiant apibr ėžti konkret ų Hagos program ą (2009–2014 m.) imigracijos 
srityje pakeisian čio dokumento turin į. 
1 principas – Aiškios taisykl ės 
Aiškių ir skaidri ų taisyklių parengimas – išankstin ė efektyvios ir veiksmingos migracijos 
politikos s ąlyga. Tod ėl migrantams tur ėtų būti teikiama objektyvi ir  aiški informacija apie 
įvairius esamus teisinius kanalus patekti į Europą, apie jų būsimas teises ir pareigas, įskaitant 
pareigą gerbti pagrindines Europos S ąjungos vertybes, ir migrantai j ų kilmės bei paskirties 
valstybėse turėtų būti informuojami apie konkre čias ir realias galimybes įvykdyti 
reikalavimus, kad gal ėtų gauti viz ą ir leidimą gyventi šalyje. Geresn ės integracijos tikslas taip 
pat kyla iš to, kad tre čiųjų šalių piliečiams suteikiama daugiau teisi ų, nes jie tur ėtų kiek 
įmanoma naudotis tomis pa čiomis teis ėmis kaip ir ES pilie čiai.  
2 principas – Ekonomin ė migracija   
Migracijos nauda maksimaliai padidinama, jei atsižvelgiama į priimančiosios visuomen ės 
ekonominius poreikius, aišku, neapribojant kit ų (ne darbo j ėgos) migracijos form ų. Kalbant 
apie ekonomin ę migracij ą, priėmimo sąlygos turėtų būti kuo labiau grindžiamos poreiki ų 
vertinimu (prie to bus prisid ėta atlikus geb ėjimų poreikio Europoje iki 2020 m. vertinim ą), 
imigracijos modeliais ir darbo rink ą atitinkan čia politika, jei įmanoma, naudojant mokym ą 
kilmės valstybėse. Todėl ši politika vykdoma kartu su darbo ir švietimo politika, siekiant 
panaudoti esam ą potencial ą ir sumažinti ES teis ėtai gyvenan čių trečiųjų šalių piliečių nedarbą. 
Ji taip pat turi b ūti įgyvendinama visiškai laik antis Bendrijos pirmenyb ės principo.  
3 principas – Integracija   
Trečiųjų šalių piliečių integracija – abipusio pri ėmimo principas, taikomas tiek priiman čiajai 
visuomenei, tiek imigrantams, ir yra esminis veiksnys siekiant visapusiškos imigracijos 
naudos. Bendra integracijos darbotvarke pagr įstu integravimo poži ūriu jau vadovaujamasi ir 
jis turėtų būti toliau stiprinamas. Specialios integracin ės programos atvyk ėliams, vieš ųjų 
paslaugų pritaikymas prie migrant ų ypatybių, kova su diskriminacija, įvairovės valdymo 
skatinimas darbo vietoje ir vis ų susijusių veikėjų informuotumo didinimas – priiman čiosios 
visuomen ės pareigos. Ypatingas d ėmesys tur ėtų būti skiriamas su lytimi susijusiems 
klausimams. Pad ėčiai gerinti taip pat neišvengiamai b ūtinas rodikli ų nustatymas ir reguliarus 
vertinimas.  
LT 5   LT 4 principas – Politinis solidarumas, tarpusavio pasitik ėjimas, skaidrumas, bendra 
atsakomyb ė ir informavimas   
Siekiant migracijos politikos veiksmingumo ir darnos nacionalini u ir ES lygmeniu b ūtina 
toliau stiprinti įvairių kompetenting ų lygmenų koordinavim ą. Koordinavimo sumetimais 
būtina, kad valstybi ų narių ir ES lygmeniu migracijos politika b ūtų formuojama ir 
įgyvendinama skaidriai, visiškai laikantis kiekvieno lygmens kompetencijos. Tam reik ėtų 
toliau skatinti 2006 m. sukurt ą Tarpusavio informavimo sistemos mechanizm ą, keitimąsi 
informacija ir ger ąja patirtimi, siekiant įtvirtinti tarpusavio pasitik ėjimą ir teikti aiški ą bei 
nedviprasmišk ą informacij ą. 
5 principas – Solidarumas   
Finansinis solidarumas – vertinga priemon ė, užtikrinanti vienod ą Bendrijos teis ės aktų ir 
politikos taikym ą, nenustatant atskiroms valstyb ėms narėms neproporcingo uždavinio, ir 
skatinanti tarpusavio pasitik ėjimą bendradarbiaujant, skleidžiant ger ąją patirtį ir plėtojant 
žinias. Bendroji programa yra lanksti priemon ė ir turi būti įgyvendinama reguliariai. Įvertinus 
įgyvendinim ą, persvarstant 2009 m. biudžet ą bus keliamas klausimas d ėl bendrųjų programos 
asignavim ų, taip pat d ėl lėšų valstybėms narėms paskirstymo pagrindo, siekiant prisitaikyti 
prie naujų nacionalini ų situacijų.  
6 principas – Tikros partneryst ės su trečiosiomis šalimis b ūtinybė  
Norint veiksmingai valdyti migracijos srautus, b ūtina tikra partneryst ė su trečiosiomis šalimis. 
Tai reiškia, kad ateinan čiais metais ES turi daug glaudžiau dirbti su valstyb ėmis partner ėmis 
tokiais klausimais kaip teis ėto judumo galimyb ės, migracijos valdymo geb ėjimų formavimas, 
geresnis darbo rink ų tendencij ų atitikimas ir žmogiškojo kapitalo pl ėtra, pagrindini ų teisių 
apsauga ir kova su neteis ėtais srautais. Be to, daugiau ištekli ų bus skirta užtikrinti, kad b ūtų 
paisoma ger ų standart ų darbe, o ES toliau pl ėtos etiško įdarbinimo politik ą, „protų 
nutekėjimo“ ir intelektinio potenci alo nepanaudojimo prevencij ą ir sušvelninim ą, apykaitin ės 
migracijos galimybes, uždarbio persiuntimo pl ėtros potencialo panaudojim ą, sąlygų, 
palengvinan čių grįžtančių asmenų verslą, sudarym ą. Šiuo metu vyksta tiriamasis darbas 
judumo partneryst ės srityje, siekiant ateityje imtis griežt ų darbo imigracijos valdymo 
priemonių kartu su pasirinktais ilgalaikia is strateginiais partneriais. 
7 principas – Saugumo didinimas ir bona fide  keliautoj ų atvykimo palengvinimas  
Dabartinius pasiekimus b ūtina labiau derinti, priimant si ūlomą vizų kodeksą ir valstyb ėms 
narėms labiau bendradarbiauja nt. Tik Europos trumpalaik ės vizos užtikrins vienod ą požiūrį į 
visus, kurie kreipiasi d ėl vizos išdavimo. Įvedant Europos vizas logiška ir reikalinga, kad 
prašymai išduoti viz ą būtų tvarkomi bendruose Europos viz ų centruose. Ištekli ų sutelkimas ir 
masto ekonomija, kuri bus pasiekta, taip pat leist ų prašymų teikėjams nesunkiai patekti į 
patalpas, kur tokios vizos b ūtų išduodamos.  
8 principas – Šengeno teritorijos vientisumas  
Būtini įvairūs veiksmai, įskaitant veiksmus, kuriais siekiama pl ėtoti sienų stebėjimą, 
priemones valstybi ų narių veiklos koordinavimui stiprinti pasinaudojant FRONTEX, ir 
atvykimo–išvykimo sistemos suk ūrimą, siekiant fiksuoti kiekvieno tre čiosios šalies pilie čio, 
kuriam leista atvykti į Šengeno erdv ę, atvykimo ir išvykimo datas. Taip pat b ūtina užtikrinti 
vidaus ir išor ės politikos darn ą sienų valdymo srityje. Tam b ūtinas strategiškesnis poži ūris 
pasirenkant pagrindinius partnerius, aiškiau apibr ėžiant išsamius ilgalaikius tikslus. Naštos 
LT 6   LT pasidalijimo ir valstybi ų narių tarpusavio solidarumo valdant ES išor ės sienas užtikrinimo 
mechanizmai taip pat tur ėtų būti nuolat tobulinami.  
9 principas – Kovos su nelegaliu ir  nedeklaruotu darbu stiprinimas  
Iniciatyvos šioje srityje tur ėtų būti skirtos prevencijai, sankcijoms ir vykdymo užtikrinimui ir 
jose turi dalyvauti Europos institucijos, valstyb ės narės ir pagrindin ės suinteresuotosios šalys, 
pavyzdžiui, socialiniai partneriai. Sv arbus žingsnis pirmyn bus žengtas pri ėmus direktyvos, 
nustatančios sankcijas darbdaviams už neteis ėtai šalyje gyvenan čius trečiųjų šalių piliečius, 
pasiūlymą1. Reikėtų toliau stiprinti deklaruot ą darbą skatinančias iniciatyvas ir imtis tolesni ų 
veiksmų užtikrinti sankcij ų vykdym ą, skiriant papildomus nacionalinius finans ų ir 
žmogiškuosius išteklius, įskaitant specializuot ų kontrolės įstaigų įsteigimą, rizikos analiz ę, 
sustiprintą koordinavim ą ir geresn į patikros įvertinimą. Be to, teis ės aktai, kontrol ės ir 
sankcijų sistemos turi b ūti pritaikytos prie nauj ų sukčiavimo form ų, pavyzdžiui, subrangos ir 
fiktyvaus savarankiško darbo.  
10 principas – Kova su nelegaliu migrant ų gabenimu ir prekyba žmon ėmis  
Būtina persvarstyti nacionalin ės ir Bendrijos teis ės aktus, kad šie geriau atspind ėtų naujus 
nusikalstamus reiškinius ir labiau apsaugot ų aukas. Tod ėl būtina stiprinti dabartin į teisinį 
reguliavim ą, susijusį su sąlygų, lengvinan čių neteisėtą atvykimą ir apsigyvenim ą, sudarymu, 
seksualiniu vaik ų išnaudojimu ir pritaikyti tok į reguliavim ą prie dabartini ų realijų. Be to, 
reikėtų užtikrinti, kad tyrimo technikai, pilietin ės visuomen ės organizacij ų finansavimui ir 
apskritai visoms baudžiamojo persekiojimo ir apsaugos priemon ėms valstyb ės narės skirtų 
pakankamai ištekli ų. Kita vertus, d ėl minėtų reiškinių tarptautinio pob ūdžio reikėtų imtis ES 
veiksmų regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis, vis ų pirma pasinaudojant tarptautin ėmis kovos 
su prekyba žmon ėmis priemon ėmis. 
11 principas – Tvari ir veiksminga gr ąžinimo politika – pad ėties įteisinimas  
Siekiant vykdyti veiksming ą readmisijos ir gr ąžinimo politik ą, paisant atitinkamo asmens 
žmogaus teisi ų ir pagrindini ų laisvių, būtinas geresnis valstybi ų narių tarpusavio operatyvinis 
bendradarbiavimas, sustiprintas FRONTEX vaidmuo remiant bendras gr ąžinimo operacijas ir 
intensyvesnis bendradarbiavimas ir partneryst ė su trečiosiomis šalimis bei bendr ų standartų 
sukūrimas. Be to, patirtis parod ė, kad neišvengiama žengti to liau, nei tai buvo padaryta 
priėmus 2006 m. spalio 5 d. Tarybos sprendim ą dėl tarpusavio keitimosi informacija, susijusia 
su valstybi ų narių priemonėmis prieglobs čio ir imigracijos srityse, mechanizmo nustatymo, 
visų pirma kalbant apie įteisinimo priemones, kurios gali tur ėti šalutinio poveikio kitoms 
valstybėms narėms. 
4. B ŪSIMA  METODIKA:  GERESNIS  IMIGRACIJOS  VALDYMAS 
Kadangi imigracija yra sud ėtingas ir įvairiapusis reiškinys, jai valdyti b ūtini įvairūs politiniai 
veiksmai, apimantys daugel į įvairių klausim ų ir sričių: demografinius suvaržymus, 
ekonominius poreikius, socialinius l ūkesčius, poveik į sveikatai, įsipareigojimus prekybos 
srityje, pl ėtros poreikius, švietimo galimybes, saugumo dimensij ą ir kt. Be to, d ėl 
pasidalijamosios kompetencijos politikos srities turi b ūti ypač skatinamas koordinavimas ES 
ir nacionaliniu lygmeniu, vis ų pirma ekonomin ės, socialin ės ir plėtros politikos. B ūtina 
užtikrinti laiku vykdomas, skaidrias ir sistem ines konsultacijas su visomis atitinkamomis 
suinteresuotosiomis šalimis d ėl tolesnių politikos pakeitim ų. 
                                                 
1 2007 m. geguž ės 16 d. COM(2007) 249 galutinis. 
LT 7   LT Formuojant visus tolesnius politikos pakeitimus bus b ūtina atsižvelgti į imigracijos pad ėtį 
kiekvienoje valstyb ėje narėje (tiek skai čių, tiek sraut ų duomenis). Tod ėl kiekvienai valstybei 
narei būtina apibr ėžti konkre čius imigracijos modelius, siekiant nustatyti esam ų gyventoj ų 
imigrantų gebėjimus ir galimus darbo j ėgos poreikius ateityje. Remiantis individualiais 
imigracijos modeliais reik ėtų apibrėžti daugiametes gaires ir tikslus. Taip pat b ūtina nustatyti 
vertinimo ir kontrol ės mechanizmus, kurie užtikrint ų reguliarų grįžtamąjį ryšį politikos 
formuotojams. Siekiant, kad politika b ūtų gerinama, reik ėtų nustatyti kiekybinius veiklos 
rezultatyvumo rodiklius ir kriterijus. Statistikos ir b ūtinų analitinių gebėjimų turėjimas yra 
pagrindinis elementas pl ėtojant bet koki ą vertinimo sistem ą. Europos Komisija tur ėtų teikti 
metines imigracijos ataskaitas, kuriose b ūtų išsamiai apžvelgiama pad ėtis, analizuojami 
galimi darbo rinkos poreikiai, o Taryba gal ėtų atlikti politin į vertinim ą ir priimti politikos 
rekomendacijas.