Per 10 direktyvos taikymo metų Komisija gavo nemažai skundų dėl jos taikymo valstybėse narėse (visų pirma dėl to, kad nesilaikoma teisės aktuose nustatytų vieno leidimo išdavimo terminų, arba dėl klausimų, susijusių su socialine apsauga). Dėl kai kurių skundų pradėtos pažeidimo nagrinėjimo procedūros. 2019 m. patvirtintame direktyvos vertinime, atliktame vykdant teisėtos migracijos teisės aktų tinkamumo patikrinimą (toliau – tinkamumo patikrinimas), ir įgyvendinimo ataskaitoje, kuri taip pat buvo priimta 2019 m., nustatyta keletas spragų, neatitikimų ir trūkumų, susijusių su subjektine ir dalykine taikymo sritimis, ir praktinių problemų, susijusių su direktyvos taikymu valstybėse narėse. Tinkamumo patikrinimo išvadose visų pirma rekomenduota „apsvarstyti galimybę pasiūlyti teisėkūros priemones nustatytiems neatitikimams, spragoms ir kitiems trūkumams pašalinti, siekiant supaprastinti, racionalizuoti, papildyti ir apskritai patobulinti ES teisės aktus“.

2021 m. pirmąjį pusmetį vyko tikslinės konsultacijos, per kurias užduota daugiau techninių klausimų dėl direktyvos išdėstymo nauja redakcija. Kai kurias konsultacijas Komisija surengė savarankiškai, o kitos įvyko atliekant išorės rangovui užsakytą tyrimą. Atliekant poveikio vertinimą taip pat buvo teikiamos ad hoc užklausos Europos migracijos tinklo nariams.

Atsakymus į dvi minėtas viešas konsultacijas pateikė ES piliečiai, organizacijos ir trečiųjų šalių piliečiai (gyvenantys ES arba už jos ribų), verslo asociacijos ir organizacijos, nevyriausybinės organizacijos, akademinės ir (arba) mokslinių tyrimų institucijos, profesinės sąjungos, ministerijos ir viešųjų paslaugų subjektai. Tikslinės konsultacijos apėmė valstybių narių kompetentingas institucijas, verslo asociacijas ir organizacijas, nevyriausybines organizacijas, akademinę bendruomenę, praktikuojančius teisininkus, ekspertų grupes ir viešųjų paslaugų subjektus.

Pasiūlyme atsižvelgta į pagrindines per konsultacijas nustatytas problemas ir juo šios problemos sprendžiamos.

4.1.Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

Naujos redakcijos direktyvos poveikio vertinimas buvo paremtas išorės rangovo atliktu tyrimu. Be to, dėl naujos redakcijos direktyvos konsultuotasi su keliomis ekspertų grupėmis: 2021 m. kovo 2 d. – migrantų nuomonės migracijos, prieglobsčio ir integracijos srityje ekspertų grupe, 2021 m. kovo 10 d. – Europos valstybinių užimtumo tarnybų tinklu, 2021 m. balandžio 14 d. – neformalia Komisijos ekonominės migracijos ekspertų grupe ir 2021 m. balandžio 29 d. – ES teisėtos migracijos specialistų tinklu. Taip pat konsultuotasi su Europos migracijos tinklu, pateikiant ad hoc užklausą.

4.2.Poveikio vertinimas

Laikydamasi geresnio reglamentavimo politikos, Komisija, rengdama pasiūlymą, atliko poveikio vertinimą. Poveikio vertinime buvo įvertintos trys skirtingo ES intervencijos masto politikos galimybės:

1 galimybė – direktyvos veiksmingumo didinimo veiksmai. Ši politikos galimybė apimtų naujus su teisėkūra nesusijusius veiksmus, kuriais būtų siekiama pagerinti direktyvos įgyvendinimą, pavyzdžiui, atlikti lyginamąsias analizes ir tikslinius tyrimus, susijusius su konkrečiais direktyvos įgyvendinimo aspektais, ir parengti neprivalomas gaires dėl direktyvos nuostatų aiškinimo kaip Vieno leidimo direktyvos vadovą; pateikti rekomendacijas dėl aspektų, kuriems šiuo metu netaikoma vieno leidimo procedūra ir skatinti naujoviškus požiūrius.

2 galimybė – esminė direktyvos peržiūra taikant teisėkūros procedūrą. Šia politikos galimybe būtų siekiama supaprastinti prašymų teikimo procedūrą ir paaiškinti, kokių kategorijų trečiųjų šalių darbuotojams direktyva taikoma, taip pat įtraukti asmenis, kuriems suteikta apsauga pagal nacionalinę teisę. Pagal šią galimybę taip pat būtų numatyta priimti privalomos teisinės galios neturinčias priemones (pvz., rekomendacijas), kad būtų pagerintas ir suderintas Vieno leidimo direktyvoje numatytų teisių į vienodą požiūrį įgyvendinimas.

3 galimybė – Direktyvos teisėkūros peržiūra, kaip numatyta pagal 2 galimybę, taip pat teisių ir apsaugos reglamentavimas. Ši galimybė apimtų pagal 2 galimybę numatytus teisės aktų pakeitimus, be to, ja būtų siekiama pagerinti ir paaiškinti kai kurias teises į vienodą požiūrį (prieigą prie būsto, išmokas šeimai), užtikrinti, kad leidimas nebūtų siejamas tik su vienu darbdaviu, kad būtų išvengta pernelyg dažnų leidimo pakeitimų, ir teisėkūros veiksmais pagerinti apsaugą nuo išnaudojimo darbe.

Remiantis socialinio ir ekonominio poveikio, politikos galimybių veiksmingumo ir efektyvumo, jų politinio įgyvendinamumo ir suinteresuotųjų šalių pritarimo vertinimu, tinkamiausia yra 3 galimybė.

3 galimybė apima daug politikos priemonių, kuriomis būtų šalinami esami direktyvos trūkumai, dar labiau supaprastinama ir racionalizuojama viena prašymų teikimo procedūra, sustiprinamos teisės į vienodą požiūrį ir toliau gerinamas direktyvos suderinamumas su platesne ES teisėtos migracijos teise, paaiškinant, kokių kategorijų trečiųjų šalių darbuotojams direktyva netaikoma. Be to, pagal 3 galimybę išplečiama direktyvos subjektinė taikymo sritis, į ją įtraukiant asmenis, kuriems pagal nacionalinę teisę suteikiama apsauga ir kuriems šiuo metu nėra visapusiškai taikomos vienodo požiūrio nuostatos, taip pat išplečiama direktyvos dalykinė taikymo sritis, įtraukiant nuostatas dėl darbo inspekcijų, stebėsenos ir sankcijų darbdaviams už nacionalinių nuostatų, priimtų pagal šią direktyvą, pažeidimus.

Poveikio vertinimas parodė, kad 3 galimybė bus labai veiksminga siekiant tikslų ir derinant didžiąją dalį per konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis pareikštų nuomonių. Be to, 3 galimybė gali duoti naudos visuomenei, nes į direktyvos taikymo sritį įtraukus asmenis, kuriems apsauga suteikta pagal nacionalinę teisę, šiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie šiuo metu nesinaudoja arba tik iš dalies naudojasi vienodo požiūrio principu, būtų suteikta daugiau teisių. Ji taip pat padėtų sustiprinti visų trečiųjų šalių darbuotojų, kuriems taikoma direktyva, apsaugą nuo išnaudojimo. Todėl pasirinkus 3 galimybę būtų tinkamai suderintas direktyvos subjektinės ir dalykinės taikymo sričių išplėtimas ir tolesnis supaprastinimas.

Be to, tinkamiausia politikos galimybė geriausiai atitiktų tinkamumo patikrinimo rekomendacijas ir Komisijos Migracijos ir prieglobsčio pakto tikslus. Taip pat būtų užtikrintas suderinamumas su Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika. Nors Pakte paskelbta, kad persvarstant direktyvą bus ieškoma būdų, kaip supaprastinti ir paaiškinti teisės aktų taikymo sritį, įskaitant žemos ir vidutinės kvalifikacijos darbuotojų priėmimo ir gyvenimo sąlygas, galimybė įtraukti tokias sąlygas buvo atmesta ankstyvame poveikio vertinimo proceso etape.

Be to, vieno leidimo procedūros ir susijusių teisių atžvilgiu direktyvos taikymo sritis jau apima visus trečiųjų šalių piliečius, neatsižvelgiant į jų įgūdžių lygį. Dauguma suinteresuotųjų šalių, su kuriomis konsultuotasi, skeptiškai vertino poreikį reglamentuoti žemos ir vidutinės kvalifikacijos darbuotojų priėmimo sąlygas, nes, jų nuomone, į jas pakankamai atsižvelgiama nacionalinės teisės aktuose ir vieno leidimo procedūroje. Be to, ekspertai pareiškė nuomonę, kad, kadangi direktyva yra horizontalioji „procedūrinė“ direktyva, nustatyti priėmimo sąlygas tik konkrečių kategorijų darbuotojams nėra tinkama teisinė priemonė.

Reglamentavimo patikros valdybos nuomonė

2021 m. rugsėjo 22 d. poveikio vertinimas buvo pateiktas Reglamentavimo patikros valdybai, o 2021 m. spalio 20 d. buvo surengtas posėdis. 2021 m. spalio 25 d. Valdyba vertinimui pritarė su išlygomis. Valdyba atkreipė dėmesį į tam tikrus poveikio vertinimo aspektus, į kuriuos reikėtų atsižvelgti. Konkrečiai Valdyba paprašė išsamiau paaiškinti siaurą iniciatyvos taikymo sritį, dėl kurios galėtų kilti nepagrįstų lūkesčių dėl galimo siūlomų priemonių poveikio. Be to, Valdyba paprašė geriau atskleisti pagrindinius politikos pasirinkimo galimybių skirtumus ir geriau išanalizuoti, ar galimi alternatyvūs požiūriai į siūlomas priemones. Valdyba taip pat paprašė paaiškinti, kokį poveikį siūlomos priemonės turėtų valstybių narių vidaus darbo rinkoms ir administracinėms sistemoms.

Į šias ir kitas išsamesnes Valdybos pateiktas pastabas buvo atsižvelgta galutinėje poveikio vertinimo redakcijoje, kurioje, pavyzdžiui, geriau aprašytas galimas siūlomų tikslinių priemonių poveikis visos ES darbo rinkos patrauklumui, taip pat valstybių narių vidaus darbo rinkoms ir administracinėms sistemoms. Politikos galimybės buvo peržiūrėtos, siekiant atsižvelgti į temines sritis, nustatytas apibrėžiant problemą. Į Valdybos pastabas taip pat atsižvelgta toliau pateiktoje siūlomoje direktyvoje.

4.3.Reglamentavimo kokybė ir supaprastinimas

Šiuo pasiūlymu siekiama supaprastinti prašymų teikimo tvarką, leidžiant prašymus teikti tiek paskirties valstybėje narėje, tiek trečiojoje šalyje, taip pat nustatant, kad direktyvoje nustatytas keturių mėnesių terminas apima 4 straipsnio 3 dalyje nurodytos reikiamos vizos išdavimą ir laiką, kurio kompetentingoms institucijoms reikia padėčiai darbo rinkoje patikrinti. Remiantis siūlomais pakeitimais, vienu leidimu trečiosios šalies piliečiui taip pat būtų suteikta teisė jo galiojimo laikotarpiu pakeisti darbdavį, o tai taip pat turėtų padėti sumažinti administracinę naštą, nes būtų apribotas pakartotinių prašymų poreikis pasikeitus darbo vietai. Be to, pasiūlymu siekiama pagerinti tam tikras teises į vienodą požiūrį ir paaiškinti, kokių kategorijų trečiųjų šalių darbuotojams direktyva taikoma. Pasiūlymu taip pat išplečiama direktyvos taikymo sritis, įtraukiant į ją asmenis, kuriems apsauga suteikta pagal nacionalinę teisę, ir gerinama trečiųjų šalių darbuotojų apsauga, įtraukiant naujas nuostatas dėl palankesnių sąlygų teikti skundus, vykdyti stebėseną ir taikyti sankcijas sudarymo. Pasiūlymu įtraukiamos naujos nuostatos, kuriomis siekiama užtikrinti geresnę apsaugą trečiųjų šalių darbuotojams, kurie gali susilaikyti nuo skundų prieš savo darbdavius teikimo, nes bijo prarasti leidimą gyventi, užtikrinant, kad bent tris mėnesius po tapimo bedarbiu trečiosios šalies pilietis galėtų teisėtai gyventi valstybėje narėje.