Pagrindinių rodiklių rinkinys sudaro 8-osios AVP valdymo mechanizmo branduolį. Remiantis sprendimo, kuriuo nustatyta programa, 4 straipsnio 3 dalimi, siekiant sumažinti administracinę naštą, rodikliai turi būti grindžiami turimais duomenimis ir atspindėti naujausius pokyčius, susijusius su duomenų ir rodiklių prieinamumu ir tinkamumu. Be to, stebėsenos sistema turi būti grindžiama metodika, leidžiančia Komisijai stebėti atotrūkį nuo uždavinių, susijusių su prioritetiniais tikslais. Tais atvejais, kai ES teisės aktuose yra nustatyti teisiškai privalomi ES tikslai, atitinkamiems programos tikslams ir reikiamoms sąlygoms stebėti buvo pasirinkti su tais ES tikslais susiję rodikliai. Pavyzdžiui, ES susitarė dėl teisiškai privalomo tikslo iki 2030 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, matuojamą CO2 ekvivalento tonomis, sumažinti 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu. Tais atvejais, kai yra nustatyti bendrieji teisiniai reikalavimai arba siektini tikslai ir uždaviniai, turėtų būti naudojami rodikliai, pagal kuriuos vertinama pageidaujama kryptimi padaryta pažanga. Pavyzdžiui, bendras susidariusių atliekų kiekis atspindi pastangas taikyti atliekų hierarchiją, taigi iki 2030 m. gerokai sumažinti atliekų kiekį; aplinkos mokesčių dalis visose mokestinėse pajamose atitinka principą „teršėjas moka“.

Siekiant užtikrinti, kad ES darytų pažangą siekdama savo aplinkos ir klimato tikslų, labai svarbu, naudojant tinkamus rodiklius, nuosekliai stebėti pagrindines tendencijas. Siekiant padėti laikytis integruoto požiūrio ir jį sustiprinti, 8-ojoje AVP nustatytas valdymo mechanizmas ir Komisijai pavesta sukurti naują stebėsenos sistemą, skirtą prioritetinių tikslų įgyvendinimo pažangai vertinti – 8-osios AVP stebėsenos sistemą (toliau – 8-osios AVP SS). Stebėsenos sistema turi būti grindžiama keliais pagrindiniais rodikliais, įskaitant sisteminius aplinkos ir socialinių aspektų, taip pat aplinkos ir ekonomikos sąsajų rodiklius, kad ES galėtų stebėti žaliosios pertvarkos įgyvendinimo pažangą ir vykdyti aukšto lygio strateginę politinę priežiūrą. Be to, Komisijai pavesta kasmet pranešti Europos Parlamentui ir Tarybai apie veiksmus, kurių imtasi, ir išdėstyti galimus būsimus veiksmus.

3.Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais

2021 m. vasario 17 d. Komisija paskelbė konsultacinį dokumentą dėl 8-osios AVP SS siūlomo metodo ir struktūros; jame apžvelgiami esami rodiklių rinkiniai ir principai, kuriais vadovaujantis atrinkti pagrindiniai rodikliai. Šis dokumentas kartu su 2021 m. liepos 14 d. papildomu pranešimu, apimančiu pirmąjį pasiūlymą dėl pagrindinių rodiklių, buvo 2021 m. liepos mėn. – 2022 m. sausio mėn. vykusių konsultacijų pagrindas. 2021 m. rudenį Komisija surengė siūlomam rodiklių rinkiniui aptarti skirtus praktinius seminarus – vieną su valstybėmis narėmis, kitą – su išorės suinteresuotaisiais subjektais. Pasiekus politinį susitarimą dėl 8-osios AVP, Komisija, atsižvelgdama į gautus atsiliepimus, peržiūrėjo pagrindinių rodiklių sąrašą ir dėl patikslinto sąrašo vėl konsultavosi su valstybėmis narėmis.

Konsultacijos padėjo išsamiau įsigilinti į konkrečių teminių sričių rodiklius ir sektorines stebėsenos priemones. Atsižvelgiant į konsultacijų rezultatus atrinkti metinių pažangos ataskaitų pagrindą sudarysiantys pagrindiniai rodikliai, be to, konsultacijos padėjo nustatyti rodiklių spragas ir sutarti dėl laikinų rodiklių tose srityse, kuriose dar nėra tinkamų naudoti rodiklių arba neturima metinių duomenų. Nustatyta, kad nuodugnesniems vertinimams 2024 m. ir 2029 m. reikės papildomų rodiklių (žr. 5 skirsnį), todėl šiuo tikslu bus naudojami į galutinį sąrašą nepatekę rodikliai.

Kai kurie rodikliai, pavyzdžiui, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir ekologinio ūkininkavimo, remiantis per konsultacijas pasiektu plačiu konsensusu, be ilgų diskusijų pasirinkti kaip pagrindiniai rodikliai. Tokiose srityse kaip nulinė tarša teko rinktis iš kelių variantų. Pasirinkti rodikliai geriausiai atspindi sisteminį aplinkos ir klimato problemų ir atitinkamos politikos pobūdį, o konkrečios sritys ir toliau bus vertinamos naudojant tam tikras tikslines stebėsenos priemones. Įtrauktas su holistine 2050 m. vizija susijęs atskiras skyrius ir su keliais prioritetiniais tikslais ar pagrindinėmis iniciatyvomis susiję rodikliai. Pavyzdžiui, žaliavų naudojimo rodiklis atspindi su ES vartojimu susijusį neigiamą poveikį pasaulio aplinkai.

Taip pat buvo aktyviai raginama stiprinti ekosistemų būklės aspektą. Todėl į biologinės įvairovės skyrių įtraukti trys pagrindiniai rodikliai, skirti pažangai, padarytai siekiant tikslo sustabdyti ir atkurti biologinę įvairovę tiek atskirų rūšių, tiek ekosistemų lygmeniu, vertinti. Be to, prisitaikymo prie klimato kaitos skyriuje nuspręsta pirmenybę teikti sausros poveikio ekosistemoms, o ne sausros rizikos rodikliui. O į horizontalųjį 2050 m. vizijos skyrių taip pat įtrauktas žemės užėmimo rodiklis.

Kai kuriose srityse susitarta naudoti pakaitinius rodiklius. Pavyzdžiui, nulinės taršos srityje kaip švaraus vandens rodiklis pasirinktas nitratų kiekis požeminiame vandenyje, nors jis ir nėra kasmet atnaujinamas. Be to, nors šis rodiklis nerodo kiekybinio maisto medžiagų praradimo sumažinimo, jis rodo šio praradimo poveikį vandens kokybei ir tinkamai atspindi su maisto medžiagų praradimo mažinimu susijusių žaliojo kurso tikslų įgyvendinimą. Kalbant apie biologinę įvairovę, agrarinio kraštovaizdžio paukščių populiacijų mažėjimas, kuris vyksta daugiausia dėl žemės ūkio intensyvinimo, geriausiai matyti iš plačiai paplitusių paukščių rūšių indekso. Ekosistemų atkūrimo ir apsaugos srityje nustatyti tinkamiausi rodikliai yra susiję su saugomomis teritorijomis ir miškų jungtimis. Panašūs pakaitiniai rodikliai naudojami, kai siekiama nustatyti poveikį aplinkai sudėtingose sistemose. Pavyzdžiui, per konsultacijas padaryta išvada, kad tvarios energetikos sistemos srityje reikėtų derinti du rodiklius – suvartojamos energijos kiekio ir atsinaujinančiosios energijos.

Galiausiai kai kuriose srityse, kuriose rodiklių dar nėra, tačiau jie yra itin svarbūs politikai, buvo nuspręsta orientuotis į būsimus veiksmus (subsidijų iškastiniam kurui atveju) arba įtraukti laikiną rodiklį (aplinkos nelygybė) (žr. 5 skirsnį).

4.Atrinkti pagrindiniai rodikliai

Pagrindinių rodiklių sąraše atkartojama 8-osios AVP struktūra ir jį sudaro 26 rodikliai. Kiekvienam konkrečiam prioritetiniam tikslui stebėti naudojami du rodikliai, išskyrus biologinę įvairovę – jai stebėti pasirinkti trys rodikliai. Po penkis rodiklius numatyta šioms sritims: neigiamo poveikio aplinkai, reikiamų sąlygų ir ilgalaikio prioritetinio 2050 m. tikslo.

RODIKLIS TIKSLAS ŠALTINIS Klimato kaitos švelninimas (2 straipsnio 2 dalies a punktas) 1.Šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas (ŠESD, indeksas 1990=100, CO2 ekvivalento tonos) Poveikio klimatui neutralumas: iki 2030 m. grynąjį išmetamą ŠESD kiekį sumažinti bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu EAA 2.ŠESD išmetimas dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF, CO2 ekvivalento tonos) Poveikio klimatui neutralumas: iki 2030 m. LULUCF sektoriaus anglies dioksido absorbentais pašalinamą grynąjį ŠESD kiekį padidinti iki ‑310 mln. CO2 ekvivalento tonų EAA Prisitaikymas prie klimato kaitos (2 straipsnio 2 dalies b punktas) 3.Su klimatu susiję ekonominiai nuostoliai (mlrd. EUR) Ekonominis klimato kaitos poveikis: sumažinti bendrus piniginius nuostolius, patiriamus dėl oro sąlygų ir su klimatu susijusių įvykių EAA 4.Sausrų poveikis ekosistemoms (poveikio plotas km2) Ekosistemų atsparumas: sumažinti sausros paveiktą plotą ir augmenijos produktyvumo smukimą EAA Regeneracinė žiedinė ekonomika (2 straipsnio 2 dalies c punktas) 5.Žaliavų suvartojimas (tonos vienam gyventojui) Žaliavų naudojimo rodiklis: gerokai sumažinti ES žaliavų naudojimo rodiklį sumažinant žaliavų, reikalingų ES suvartojamiems produktams gaminti, kiekį sumažinant žaliavų, reikalingų Sąjungoje suvartojamiems produktams gaminti, kiekį; Eurostatas 6.Bendras susidarančių atliekų kiekis (kg vienam gyventojui) Atliekų prevencija: iki 2030 m. gerokai sumažinti bendrą susidarančių atliekų kiekį Eurostatas Nulinė tarša ir aplinka be toksinių medžiagų (2 straipsnio 2 dalies d punktas) 7.Priešlaikinės mirtys dėl smulkių kietųjų dalelių (KD2,5) poveikio (priešlaikinių mirčių skaičius) Aplinkos poveikis sveikatai: iki 2030 m. 55 proc. (palyginti su 2005 m. lygiu) sumažinti priešlaikinių mirčių dėl oro taršos skaičių EAA 8.Nitratai požeminiame vandenyje (mg/l NO3 ir stebėsenos stočių, kuriose vertė viršija 50 mg/l NO3, procentinė dalis) Švarus vanduo: bent 50 proc. sumažinti maisto medžiagų nuostolius saugiuose požeminio vandens ištekliuose EAA Biologinė įvairovė ir ekosistemos (2 straipsnio 2 dalies e punktas) 9.Paskirtos saugomos sausumos ir jūrų teritorijos (bendro ploto procentinė dalis) Gamtos apsauga: iki 2030 m. užtikrinti teisinę apsaugą bent 30 proc. ES sausumos ploto ir 30 proc. ES jūrų ploto. EAA 10.Plačiai paplitusių paukščių rūšių indeksas (indeksas 1990 = 100) Biologinės įvairovės išsaugojimas: pakreipti plačiai paplitusių paukščių rūšių populiacijų mažėjimo tendenciją priešinga linkme EBCC „BirdLife“/ RSPB / CSO 11.Miškų jungtys (0–100 proc.) Sveikos ekosistemos: didinti miškų ekosistemų jungčių mastą siekiant sukurti ir integruoti ekologinius koridorius ir didinti atsparumą klimato kaitai Jungtinis tyrimų centras Neigiamas poveikis aplinkai ir klimatui, susijęs su ES gamyba ir vartojimu (2 straipsnio 2 dalies f punktas) 12.Suvartojamos energijos kiekis (milijonai tonų naftos ekvivalento) Energijos vartojimo efektyvumas: iki 2030 m. bent 13 proc. sumažinti suvartojamą (pirminės ir galutinės) energijos kiekį, palyginti su 2020 m. Eurostatas 13.Atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalis bendrame galutiniame suvartojamos energijos kiekyje (procentinė dalis) Tvarioji energetika: atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalis bendrame galutiniame suvartojamos energijos kiekyje iki 2030 m. turi pasiekti bent [45 proc.] Eurostatas 14.Žiedinio medžiagų naudojimo rodiklis (bendro medžiagų naudojimo procentinė dalis) Tvari pramonė: iki 2030 m. žiedinio medžiagų naudojimo rodiklį padvigubinti, palyginti su 2020 m. Eurostatas 15.Autobusų ir traukinių transporto dalis vidaus keleiviniame transporte (viso vidaus keleivinio transporto procentinė dalis, išreiškiama keleivio nuvažiuotais kilometrais) Tvarus judumas: padidinti įvairių rūšių visuomeninio transporto (autobusų, tolimojo susisiekimo autobusų ir traukinių) dalį Eurostatas 16.Plotas, kuriame ūkininkaujama ekologiškai (naudojamų žemės ūkio naudmenų (km2) procentinė dalis) Tvarus žemės ūkis: iki 2030 m. užtikrinti, kad plotai, kuriuose ūkininkaujama ekologiškai, sudarytų 25 proc. ES žemės ūkio paskirties žemės Eurostatas Reikiamos sąlygos (3 straipsnis) 17.Aplinkos mokesčių dalis visose mokestinėse pajamose (procentinė dalis) Užtikrinimas, kad teršėjai susimokėtų: padidinti iš aplinkos mokesčių gaunamą pajamų dalį visose iš mokesčių ir socialinių įmokų surenkamose pajamose Eurostatas 18.Subsidijos iškastiniam kurui (milijonai EUR) Užtikrinimas, kad teršėjai susimokėtų: sumažinti aplinkai kenksmingas subsidijas, visų pirma subsidijas iškastiniam kurui, numatant jas laipsniškai panaikinti nedelsiant Europos Komisija 19.Išlaidos aplinkos apsaugai (milijardai EUR ir BVP procentinė dalis) Pertvarkos finansavimas: didinti namų ūkių, korporacijų ir vyriausybių išlaidas taršos ir kitokio aplinkos būklės blogėjimo prevencijai, mažinimui ir šalinimui Eurostatas 20.Žaliosios obligacijos (visų išleistų obligacijų procentinė dalis) Tvarus investavimas: padidinti žaliųjų obligacijų emisiją siekiant paskatinti viešąjį ir privatųjį žaliųjų investicijų finansavimą EAA 21.Ekologinių inovacijų indeksas Valstybių narių rezultatai, palyginti su ES vidurkiu (ES = 100) ir tendencijos Inovacijos siekiant tvarumo: ekologinių inovacijų kaip žaliosios pertvarkos varomosios jėgos didinimas Ekologinių inovacijų stebėjimo centras Gyventi gerai pagal planetos išgales (2 straipsnio 1 dalis) 22.Žemės užėmimas (km2 per metus) Planetos išgalės (tvarus žemės naudojimas): nuo 2050 m. jokio grynojo žemės užėmimo EAA 23.Vandens suvartojimo indeksas plius (procentinė dalis) Planetos išgalės (tvarus vandens naudojimas): sumažinti vandens trūkumą EAA 24.Vartojimo pėdsakas (remiantis gyvavimo ciklo vertinimu) Tvarus vartojimas: gerokai sumažinti ES vartojimo pėdsaką, t. y. vartojimo poveikį aplinkai Jungtinis tyrimų centras 25.Užimtumas ir aplinkosauginių prekių ir paslaugų sektoriaus bendroji pridėtinė vertė (visos ekonomikos procentinė dalis) Tvarus konkurencingumas: žaliosios ekonomikos dalies ir darbo vietų joje dalies augimas, palyginti su visos ekonomikos verte Eurostatas 26.LAIKINAS RODIKLIS Aplinkos nelygybė Aplinkos gerovė: mažinti aplinkos nelygybę ir užtikrinti teisingą pertvarką

5.Rodiklių spragų šalinimas

Per konsultacijas paaiškėjo, kad yra tam tikrų stebėsenos spragų, susijusių su tam tikrais rodikliais, kurie artimoje ateityje galėtų būti naudingi formuojant aplinkos ir klimato politiką. Pavyzdžiui, kol kas nėra tinkamų rodiklių, leidžiančių stebėti geros būklės ekosistemas ir dirvožemį arba tvarų cheminių medžiagų naudojimą. Nors stebėsenos duomenys renkami daugelyje sričių, ne visi esami ataskaitų teikimo reikalavimai įpareigoja kasmet teikti duomenis ES lygmeniu, pvz., duomenys apie į jūrą išmetamas šiukšles ar vandenyje esančias chemines medžiagas ES teikiami tik kas šešerius metus. Ši kliūtis bus pašalinta geriau įgyvendinant galiojančius teisės aktus ir ES politikoje kuriant atvirųjų duomenų erdves.

8-ojoje AVP numatyti sisteminiai rodikliai, susiję su aplinkos ir socialinės srities bei aplinkos ir ekonomikos sąveika. Aplinkos nelygybės srityje kol kas nustatytas laikinas rodiklis ir laukiama, kol EAA sukurs rodiklį, kuriuo bus susietas patiriamas oro taršos poveikis ir pajamų lygis. Tai viena iš daugelio platesnio masto pastangų išmatuoti teisingumą aplinkos srityje ir nustatyti priklausymo socialinės ir ekonominės atskirties rizikos grupėms ir patiriamos su aplinka ir sveikata susijusios rizikos sąsają. Aplinkai kenksmingų subsidijų srityje Komisija šiuo metu rengia įgyvendinimo aktą pagal Energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo reglamentą, kuriame bus numatytas informacijos apie laipsnišką subsidijų energijai, visų pirma iškastiniam kurui, panaikinimą teikimas. 2022 m. Eurostatas iš nacionalinių statistikos institucijų pradėjo rinkti duomenis apie subsidijas, galinčias daryti žalą aplinkai. Kalbant apie aplinkos ir ekonomikos sąsajas, vis dar trūksta rodiklių, pagal kuriuos būtų galima įvertinti ekosistemų įvairovės makroekonominę naudą, dėl ekosistemų naikinimo kylančią riziką, dėl kitų teršalų nei šiltnamio efektą sukeliančios dujos patiriamas išlaidas ir bendrą persiorientavimo į tvarumą aplinkos atžvilgiu socialinę ir ekonominę naudą ir paskirstomąjį poveikį.

Kai kurie rodikliai, kurie nebuvo atrinkti kaip pagrindiniai, bus naudojami 2024 m. ir 2029 m. numatytiems dviem išsamiems vertinimams atlikti. Pavyzdžiui, duomenys apie tai, kiek žmonių gyvybių prarandama dėl klimato, galėtų padėti plačiau įvertinti prisitaikymo prie klimato kaitos pažangą. Tas pat pasakytina apie dirvožemio organinės anglies duomenis ir gamtos atkūrimo potencialą, iš augalinio maisto gaunamų kalorijų dalies bendrame kalorijų kiekyje ir pesticidų naudojimo duomenis ir pažangos kuriant tvarią maisto sistemą įvertinimą arba transporto elektrifikacijos rodiklį ir platesnį tvaraus judumo vertinimą. Tokie aplinkos valdymo rodikliai kaip reikalavimų laikymosi užtikrinimas, skaidrumas, visuomenės dalyvavimas ir teisė kreiptis į teismą nėra tinkami kaip pagrindiniai rodikliai, tačiau bus naudojami išsamiems vertinimams atlikti.

6.Pažangos ataskaitos

Kaip nustatyta Sprendime dėl 8-osios AVP, Komisija, padedama EAA ir ECHA, naudodamosi stebėsenos sistema ir šiame komunikate nurodytais 26 pagrindiniais rodikliais, teiks pažangos siekiant tikslų metines ataskaitas.

EAA, glaudžiai bendradarbiaudama su Komisija, parengs vertinimo metodiką ir pirmąjį metinį pažangos vertinimą pateiks iki 2023 m. pabaigos. Komisija, siekdama palengvinti kasmetinį keitimąsi informacija su Europos Parlamentu ir Taryba, informuos juos apie pagrindines to vertinimo išvadas. Be metinių ataskaitų teikimo ir keitimosi informacija, Sprendime dėl 8-osios AVP taip pat numatyta, kad 2024 m. bus atlikta laikotarpio vidurio peržiūra, o 2029 m. – vertinimas.

Visa ši teikiama informacija padės informuoti apie pažangą, daromą siekiant žaliojo kurso tikslų. Ja taip pat bus remiamasi su piliečiais ir politikos formuotojais diskutuojant apie tai, ar mūsų veiksmai yra pakankamai plataus užmojo, kad neviršytume planetos išgalių, ar tą užmojį reikia dar didinti. Konsultacijose pirmenybė buvo teikiama rodikliams, kuriuos galima suskirstyti pagal skirtingus valdymo lygmenis, nes tai palengvintų dialogą nacionaliniu, regionų, miestų ir vietos lygmenimis.

7.Žvilgsnis į ateitį

8-osios AVP stebėsenos sistema turi būti stabili, bet kartu tam tikru mastu lanksti. Atsižvelgdama į tai, Komisija, atlikusi 2024 m. laikotarpio vidurio peržiūrą ir 2029 m. vertinimą, apsvarstys galimybę pasiūlyti pagrindinių rodiklių pakeitimus, visų pirma, jei dėl šiuo metu dedamų ar ateityje dėsimų pastangų bus sukurta naujų rodiklių (žr. 5 skirsnį).