Nors iš bendrų ES duomenų matyti, kad laikui bėgant padėtis gerėja, įvairių valstybių narių statistiniai duomenys labai skiriasi – surinkimo atotrūkis svyruoja nuo 1 proc. iki 35 proc. teorinės nacionalinės PVM bendros prievolės (PVMBP)( 2 diagrama ). Yra puikių pavyzdžių, kad pažanga galima ir kad PVM surinkimo atotrūkį galima sumažinti. Apskritai, palyginti su 2018 m., PVM surinkimo atotrūkis sumažėjo 18-oje valstybių narių. Be Kroatijos ir Kipro, PVM surinkimo atotrūkis labiausiai sumažėjo Graikijoje, Lietuvoje, Bulgarijoje ir Slovakijoje (šios keturios valstybės narės PVM surinkimo atotrūkį sumažino 3,2–2,2 (−3) procentinio punkto. Kitą šalių grupę sudaro Švedija, Suomija ir Estija. Apskaičiuota, kad jau kelerius metus šių valstybių prarandamos PVM pajamos sudaro mažiau nei 5 % mokėtino PVM. Be Maltos, PVM surinkimo atotrūkis labiausiai padidėjo Slovėnijoje (+3 procentiniai punktai) ir Rumunijoje (+2,3 procentinio punkto).

Ankstesnėje ataskaitoje pripažinta, kad registracijos procedūros valstybėse narėse yra nustatytos ir kad registracija internetu tampa vis populiaresnė. Be to, kai kuriose valstybėse narėse veikia vieno langelio principu grindžiamos registracijos sistemos, o PVM mokėtojų registravimo procese dalyvauja keletas tarnybų, pavyzdžiui, prekybos rūmai. Valstybėms narėms užduota klausimų apie automatinį keitimąsi informacija tarp mokesčių administratorių ir įvairių už verslo subjektų registravimą atsakingų įstaigų.

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų PVM mokėtojų duomenų bazėse laikoma informacija būtų išsami, tiksli ir reguliariai atnaujinama. Tam jos turėtų turėti įvairias funkcijas vykdantį IT registracijos posistemį, kuris būtų susietas su kitais mokesčių administratoriaus IT posistemiais ir leistų neaktyvių mokesčių mokėtojų atžvilgiu laikinai sustabdyti PVM deklaracijų priėmimą, siųsti priminimus, atlikti vertinimus ir vykdyti kitus veiksmus. Naudojantis tokiu posistemiu turėtų būti galima gauti su PVM mokėtojų registravimu susijusią valdymo informaciją ir reguliariai nagrinėti, kokiu mastu jos tikrumą patvirtina VIES duomenų bazės duomenys.

Kadangi Komisija negali tiesiogiai įvertinti, kaip sujungtos vidaus posistemės, valstybių narių paklausta, ar jų mokesčių administratorių PVM mokėtojų registracijos IT posistemis yra susietas su kitais IT posistemiais. Dauguma (90 %) patvirtino, kad susietas; tokios sąsajos nėra tik Čekijoje, Estijoje, Kipre ir Maltoje.

Sėkmingas mokesčių administratorius turėtų stebėti PVM mokėtojų registracijos procesą ir vertinti priemonių, kuriomis užtikrinamas PVM reikalavimų laikymasis, rezultatus. Šioje srityje svarbus vaidmuo tenka IT – jos padeda mokesčių administratoriams sutikrinti duomenis, nustatyti ir analizuoti riziką. Todėl registracijos informacija turėtų būti susieta su kitais, pavyzdžiui, deklaravimo ir mokėjimo, surinkimo ir audito, IT posistemiais ir suteikti valdymo informacijos, kuria remiantis priimami sprendimai.

Tačiau skaičiai labai skiriasi. Paaiškėjo, kad beveik pusė valstybių narių (Danija, Estija, Graikija, Kroatija, Italija, Lietuva, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovėnija, Slovakija, Suomija ir Švedija) ex officio mokesčių mokėtojų iš MOSS neišregistruoja apskritai; kitos šalys (ypač Belgija, Ispanija, Čekija, Prancūzija, Jungtinė Karalystė, Kipras, Airija ir Latvija) savo MOSS duomenų bazes tvarko ir mokesčių mokėtojus išregistruoja ex officio.

Šaltinis: Europos Komisija. Apklausa apie PVM administravimą, surinkimą ir kontrolę (2019 m.)

Paaiškėjo, kad IT patobulinimais siekiama nuosekliau mažinti PVM surinkimo atotrūkį ir labiau padidinti PVM pajamas. Valstybės narės, nurodžiusios, kad įgyvendino esminių IT patobulinimų, per tą patį laikotarpį mažino PVM surinkimo atotrūkį beveik keturis kartus geriau.

Valstybėse narėse, nurodžiusiose, kad įgyvendino esminių IT patobulinimų, PVM surinkimas per analizuotą laikotarpį padidėjo vidutiniškai 37 %. Tačiau šiems duomenims įtakos turi ir bazės efektas (analizės pradžioje valstybėse narėse IT buvo išplėtotos nevienodai, tad kai kurios valstybės narės turėjo daugiau galimybių įgyvendinti esminius patobulinimus) bei kiti parametrai, pavyzdžiui, per šį laikotarpį įvykę PVM tarifų pokyčiai.

Pritaikius per ankstesnius PVM surinkimo atotrūkio tyrimus (2018 m., 2020 m.) sukurtus ekonometrinius modelius, matyti, kad aiškinant PVM surinkimo atotrūkio dydį, svarbią statistinę reikšmę turi IT išlaidų dalis. Remiantis pagal atskaitos scenarijaus sąlygas apskaičiuotais įverčiais, tam, kad PVM surinkimo atotrūkis sumažėtų 1 %, IT tenkančią visų mokesčių administratoriaus išlaidų dalį reikia padidinti maždaug 5,4 procentinio punkto.

Tačiau IT išlaidos nėra panacėja ir jų įtaka yra ribota: pasiekus tam tikrą lygmenį, didesnės investicijos į IT teigiamo poveikio nebedaro. Galima pastebėti, kad ryšio tarp IT išlaidų dalies ir PVM surinkimo atotrūkio kreivė yra gaubta. Iš tiesų, kai IT išlaidos pasiekia maždaug 9,8 % visų mokesčių administravimo išlaidų, nauda pradeda mažėti.

Remiantis iš mokesčių administratorių ir kitų šaltinių (EBPO) gautais duomenimis, 10 valstybių narių bendrų IT išlaidų (investicijų ir priežiūros), pakoreguotų pagal PVM surinkimą, dalis buvo didesnė. Šios valstybės narės: Airija, Suomija, Latvija, Vengrija, Lietuva, Bulgarija, Čekija, Malta, Italija ir Lenkija (analizės tikslais ši jų grupė pavadinta didžiausių IT išlaidų grupe).

17 rekomendacija. Remiantis bendra poreikių analize, investuoti į esminį IT modernizavimą, išsaugant esamas IT sistemas.

Dešimties didžiausių IT išlaidų grupės valstybių narių rodikliai, palyginti su ES vidurkiu

Šaltinis: Europos Komisija. Apklausa apie PVM administravimą, surinkimą ir kontrolę (2019 m.)

Analizę pakartojus ir įtraukus visas per šį laikotarpį patirtas IT išlaidas, 10 valstybių narių, daugiau investavusių į IT, rodikliai tiek pagal PVM pajamas (padidėjo 81 % daugiau), tiek pagal PVM surinkimo atotrūkį (vertinant procentiniais punktais, sumažėjo dvigubai) buvo daug geresni. Visgi IT išlaidų, ypač investicijų į IT išlaidų, pasiskirstymas nėra linijinis, tad skirtingais metais jos gali labai skirtis.

Mokesčių administratorių skaitmenizacijos išlaidas sudaro dvi pagrindinės dalys: išlaidos IT (investicijos ir priežiūra) ir išlaidos žmonėms (IT ekspertai). 2016–2019 m. IT žmogiškųjų išteklių ES vidutiniškai padaugėjo 13 %, o Bulgarijoje, Vengrijoje, Suomijoje, Rumunijoje ir Ispanijoje IT srities darbuotojų (dirbančių visu etatu) skaičius viršijo vidurkį. Kipre, Kroatijoje, Estijoje, Ispanijoje, Švedijoje ir ypač Lenkijoje IT darbuotojų skaičius per šį laikotarpį labai padidėjo. IT įgūdžių įvertinti vis dėlto neįmanoma, nors mokesčių administratoriams toks vertinimas galėtų pasitarnauti tikslinant savo strategijas.

Priklausomai nuo įvairių vidaus veiksnių ir sprendimų, ES valstybės narės naudoja skirtingus IT plėtros modelius (tiek vidaus, tiek perkamus iš trečiųjų šalių). Nė vienas iš šių modelių nėra idealus, kiekvienas pasižymi pranašumais ir trūkumais laiko, rizikos ir sąnaudų požiūriais (pvz., kai mokesčių administratoriai naudojasi vidaus IT kūrėjais, jie patiria visą riziką, susijusią su jų gebėjimais, o samdydami išorės tiekėją tokios rizikos nepatiria).

Apskritai mokesčių administratoriai didina IT išlaidas ir samdo IT ekspertus – šios investicijos paprastai atsiperka. Todėl Komisija pakartoja savo ankstesnę rekomendaciją didinti skaitmenizacijos lygį ir investuoti į duomenų ir keitimosi duomenimis automatizavimą.

Kaip nurodyta ankstesnėje ataskaitoje, valstybėms narėms taip pat būtų naudinga glaudžiau bendradarbiauti ir bendrai investuoti į suderinamus IT sprendimus, kurie padėtų išvengti pastangų ir sistemų dubliavimosi ir taip sumažinti IT išlaidas.

18 rekomendacija. Investuoti į IT personalą siekiant didinti tiek darbuotojų skaičių, tiek įgūdžius.

Siekdamos nuosekliai užtikrinti aukštą reikalavimų laikymosi lygį, valstybės narės derina ir jungia du elementus pagal tam tikrą „morkos ir lazdos“ principą: gerina paslaugas reikalavimų besilaikantiems mokesčių mokėtojams teikiamas („morka“) ir nustato reikalavimų nesilaikančius mokesčių mokėtojus bei imasi taisomųjų veiksmų („lazda“). Šios dvi strateginės veiklos kryptys pasižymi vienu bendru dalyku, tai – duomenys. Veiksmingas duomenų naudojimas padeda priimti greitesnius, teisingesnius ir labiau pagrįstus sprendimus, teikti geresnes paslaugas mokesčių mokėtojams ir nustatyti reikalavimų nesilaikančius mokesčių mokėtojus.

Tolesniame skirsnyje išdėstytoje analizėje pirmiausia aptariami 1) mokesčių administratorių rengiami reikalavimų laikymosi užtikrinimo valdymo planai, paskui aptariamos 2) paslaugos mokesčių mokėtojams ir 3) duomenys, kuriuos mokesčių administratoriai naudoja PVM reikalavimų laikymuisi užtikrinti.

4.4.Reikalavimų laikymosi valdymo planai