AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

ES ir Islandija yra Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), kuriame numatytas laisvas prekių, išskyrus žemės ūkio ir žuvininkystės produktus, judėjimas, pasirašiusios šalys. Kalbant apie žemės ūkį, EEE susitarimo 19 straipsnyje nustatyta, kad šalys kas dvejus metus ištiria prekybos žemės ūkio produktais sąlygas ir abipusės bei bendros naudos pagrindu priima sprendimą dėl tolesnio visų tipų prekybos kliūčių žemės ūkio sektoriuje mažinimo.

Dabartinės derybos vyko 2012 m. liepos 4 d. – 2015 m. rugsėjo 17 d. 2015 m. rugsėjo 17 d. šalių parafuotame susitarime nustatytos papildomos prekybos žemės ūkio produktais lengvatos, įskaitant papildomas visiškai liberalizuotas tarifų eilutes. Todėl į Islandiją be muitų pateks beveik 90 % ES žemės ūkio produktų. Susitarta dėl importui jautresniems produktams, kaip antai mėsai, pieno produktams, vaisiams, daržovėms ir dekoratyviniams augalams, taikomų papildomų tarifinių kvotų ar tarifų sumažinimo.

Abi šalys siekia, kad šis susitarimas įsigaliotų septintą mėnesį, einantį po tos dienos, kurią jos pranešė viena kitai apie tai, kad būtinos vidaus procedūros užbaigtos.

•Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

Pagal EEE susitarimo 19 straipsnį sudarytu ankstesniu susitarimu pasikeičiant laiškais buvo liberalizuota Islandijos ir ES prekyba žemės ūkio produktais. Ankstesnis susitarimas įsigaliojo 2007 m. sausio 1 d. Jame numatyta abipusiškai taikyti tarifines kvotas ir sumažinti muitus. Be to, jame nustatytas šalių įsipareigojimas per dvejus metus pradėti dvišales derybas pagal EEE susitarimo 19 straipsnį.

Taikant 2007 m. ES ir Islandijos dvišaliu prekybos žemės ūkio produktais susitarimą, prekybos į ES rinką be muitų įvežamais Islandijos žemės ūkio produktais srautas padidėjo 51,9 %, o prekybos į Islandijos rinką be muitų įvežamais ES žemės ūkio produktais srautas išaugo 66,4 %. Iš šių duomenų matyti, kad dar yra nemažai galimybių numatyti papildomų prekybos lengvatų. Todėl paskiausiame derybų etape buvo siekiama:

kad abi šalys padidintų liberalizavimo mastą;

padidinti esamas tarifines kvotas ir

nustatyti naujas tarifines kvotas, taikomas kitiems žemės ūkio produktams.

•Derėjimas su kitomis ES politikos sritimis

Glaudesni prekybos santykiai su Islandija dera su bendra ES prekybos politika ir yra naudingi Europos Sąjungai, nes ji yra viena pagrindinių žemės ūkio produktų eksportuotojų į Islandiją, kurios eksporto vertė viršija importo vertę. 2014 m. ES prekybos balansas buvo teigiamas ir siekė 129 mln. EUR – jos eksporto vertė sudarė 150 mln. EUR, palyginti su 21 mln. EUR importo verte. Pagrindiniai ES eksportuojami produktai yra vaisiai, daržovės ir grūdai; daugeliu atvejų šios prekės jau gali patekti į Islandijos rinką be muitų. Į ES iš Islandijos importuojami daugiausia jūriniai vandens augalai ir dumbliai, aviena, gyvi arkliai ir kailiai.

2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

2012 m. balandžio mėn. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti naują derybų su Islandija etapą, kad pagal EEE susitarimo 19 straipsnį būtų susitarta dėl papildomų prekybos žemės ūkio produktais lengvatų.