EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2016 10 18 COM(2016) 700 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS Pirmoji pagal Europos migracijos darbotvarkę sukurto partnerystės su trečiosiomis šalimis modelio įgyvendinimo atsakaita



1. ĮVADAS Išorės veiksmai – vienas iš svarbiausių Europos migracijos darbotvarkėje pateiktos išsamios ES migracijos problemų sprendimo strategijos elementų. Veiksniai, lemiantys dabartinius migracijos srautus, dar ilgai neišnyks. Todėl ES reikalinga ilgalaikė veiklos strategija. Svarbus žingsnis buvo žengtas 2015 m. lapkričio mėn. Valetos aukščiausiojo lygio susitikime. Tuomet, 2016 m. birželio mėn., Komisija pasiūlė naują partnerystės su trečiosiomis šalimis modelį pagal Europos migracijos darbotvarkę . 2016 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba patvirtino šį partnerystės modelį ir paragino kuo greičiau jį įgyvendinti pradedant nuo nedidelės šalių grupės. Rugsėjo mėn. Bratislavos veiksmų gairėse pažymėta, kad šis procesas turėtų „sumažinti neteisėtos migracijos srautus ir padidinti grąžinamų asmenų dalį“, ir priminta, kad jo įgyvendinimo pažanga bus įvertinta gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikime. Partnerystės modelis – plataus užmojo į ateitį orientuota Europos sistema, grindžiama glaudesniu bendradarbiavimu su kilmės, tranzito ir paskirties šalimis. Jos sėkmė priklausys nuo to, ar visos šalys griežtai laikysis įsipareigojimų. Tai reiškia, kad ES ir valstybės narės, išnaudodamos visus įmanomus ES svertus, turi dirbti kartu, siekdamos skubiai spręsti opiausias migracijos problemas ir daryti ilgalaikes investicijas, kuriomis šalinamos pagrindinės neteisėtos migracijos priežastys, skatinamas kilmės ir tranzito šalių vystymasis ir stabilumas ir atveriami teisėtos migracijos keliai. Šios priemonės turi papildyti tikrą partnerystę su kiekviena trečiąja šalimi, formuojamą atsižvelgiant į konkrečios šalies specifinius poreikius bei interesus siekiant konkrečių rezultatų. Ši sistema visuomet turi būti grindžiama ES politikoje taikomais humanitariniais ir žmogaus teisių principais. Atsižvelgiant į tai šioje pirmoje ataskaitoje apžvelgiama padaryta pažanga ir vyriausiosios įgaliotinės, Komisijos ir valstybių narių bendras darbas įgyvendinant partnerystės modelį. Užtikrinti gerą migracijos valdymą prireiks ilgalaikių pastangų, tačiau gelbstint gyvybes, griaunant neteisėtai žmones gabenančių asmenų verslo modelį ir siekiant suvaldyti neteisėtą žmonių judėjimą reikia ir greitų rezultatų. Pirmuoju etapu prioritetas, be abejo, buvo sukurti naujas struktūras ir priemones, reikalingas siekiant partnerystės modelio tikslų, tačiau pasiekta ir apčiuopiamų rezultatų. Šioje ataskaitoje išdėstomos svarbiausios dar neišspręstos problemos ir tolesni veiksmai įgyvendinant partnerystę gruodžio mėn. ir vėlesniu laikotarpiu. 2. PARTNERYSTĖS MODELIO PARENGIMAS VEIKLAI Susitarimai Partnerystės sistema keičia tai, kaip ES ir jos valstybės narės palaiko ryšius su kilmės ir tranzito trečiosiomis šalimis migracijos klausimais. Svarbiausias šios sistemos elementas yra susitarimai. Susitarimai yra politinis ilgalaikio operatyvinio bendradarbiavimo pagrindas, siekiant visapusiško bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerėmis juose aptariami įvairūs veiklos aspektai, derinamos ES ir valstybių narių turimos priemonės, įrankiai ir svertai ir nustatomi aiškūs tikslai ir bendri įsipareigojimai. Sudarant susitarimą gali būti sudaromi ir oficialūs tarptautiniai susitarimai, kaip antai dėl readmisijos. Tačiau tokių susitarimų (angl. compacts) sistema leidžia išvengti pavojaus, kad dėl techniškai sudėtingų derybų dėl visapusiško oficialaus susitarimo ilgai nebus pasiekta konkrečių rezultatų. Nustatant vis daugiau abiems pusėms naudingų tarpusavio santykių elementų, bendras sutarimas šiais klausimais įtvirtinamas susitarimuose, kurie kiekvienai šaliai partnerei pritaikomi atsižvelgiant į konkrečią jos padėtį. Šie susitarimai užtikrins bendrai sutartų tikslų įgyvendinimo tvarumą. Gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba įvertins šių susitarimų rengimo pažangą. Šios sistemos pagrindas – partnerystės idėja. Pirma, susitarimams sėkmingai įgyvendinti būtinas bendras ES ir valstybių narių požiūris. Išnaudoti visas partnerystės modelio galimybes įmanoma tik aktyviai dalyvaujant valstybėms narėms – tiek joms prisiimant projekto svarbą atitinkančius politinius įsipareigojimus, tiek užtikrinant praktinę paramą, visų pirma readmisijos ir grąžinimo srityje, o taip pat kitose srityse, pavyzdžiui, teisėtos migracijos. Antra, itin svarbu pasiekti bendrą ES ir šalių partnerių interesų supratimą. Norint pasiekti abipusės naudos, valdant migraciją turi būti atsižvelgiama į abiejų šalių interesus ir prioritetus. Bendradarbiavimas su šalimis partnerėmis skatinant siekti rezultatų suteiks ES galimybę toliau stiprinti santykius su šalimis partnerėmis ir bendradarbiavimą su jomis visose ES politikos srityse. Reikia panaudoti visas paskatas, kad bendradarbiavimas įgytų reikiamą sverto efektą ir suteiktų daugiau naudos toms šalims partnerėms, kurios deda daugiausiai pastangų, o jei nedaroma pakankama pažanga, suteiktų galimybę padaryti atitinkamas išvadas. Vertinant plačiau, migracijos problemas reikia spręsti pasauliniu lygiu. Niujorko pareiškime dėl pabėgėlių ir migrantų pabrėžta, kad atsakomybę reikia dalytis pasauliniu lygiu. Svarbu išlaikyti ilgalaikę ES lyderystę, kad partnerystės modelį ir įgyvendintas iniciatyvas diskusijose po JT aukščiausio lygio susitikimo būtų galima pateikti kaip geriausius pavyzdžius. Naujasis partnerystės modelis ir jo praktinis taikymas. Naujos schemos įgyvendinimas Pirmuoju etapu ES ir valstybės narės bendrai rengė individualius požiūrius, skirtus pirmajai prioritetinių šalių grupei, nurodytai birželio mėn. komunikate. Tiek ES, tiek valstybių narių lygmeniu buvo dedamos didelės politinės ir diplomatinės pastangos, kad šie dokumentų rinkiniai suteiktų šalims partnerėms reikalingą pagalbą. Siekiant politinio nuoseklumo, šis procesas buvo koordinuojamas, taip pat aktyviai dalyvaujant ES delegacijoms ir valstybių narių ambasadoms. Labai pakito ES institucijų ir valstybių narių veiksmų koordinavimo lygis: sudaryti strateginiai planai aukšto lygio vizitams į prioritetines šalis vykdyti, numatytas nuoseklus informavimas per bendrus informacinius pranešimus ruošiantis svarbiausiems renginiams, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų Generalinei Asamblėjai, taip pat keitimasis atsiliepimais/patirtimi ir ataskaitų teikimas. Atsižvelgiant į tai, santykiuose su prioritetinėmis šalimis partnerėmis, kartu su kitais svarbiais užsienio politikos klausimais, tokiais kaip saugumas, prekyba ir skurdo mažinimas, dabar svarbiausi yra ir migracijos klausimai. Prioritetinės šalys gerai supranta, kiek dėmesio migracijos klausimams skiria ES. Atsižvelgiant į šias išorės pastangas, atitinkamai reikėtų patobulinti ir Europos Sąjungos vidaus procedūras ir operacijas, pavyzdžiui, šalinti galimas nacionalinio ar ES lygmens kliūtis, kurios gali trukdyti greitai atlikti grąžinimo ir readmisijos procedūras, ir kurti specialius pajėgumus, kad būtų galima išaiškinti neteisėto migrantų gabenimo grupes ir su jomis kovoti. Tam naujų galimybių suteiks ir naujieji Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų įgaliojimai. Svarbiausias valstybių narių darbas kuriant šį modelį buvo paskirti Europos migracijos srities ryšių palaikymo pareigūnus, kurie komandiruojami į svarbiausias trečiąsias šalis. Jie atliks pagrindinių ryšių punktų funkciją. Pirmasis ryšių palaikymo pareigūnas turėtų pradėti dirbti dar šiais metais. ES delegacijose dirbantys ryšių palaikymo pareigūnai, bendradarbiaudami su valstybių narių imigracijos pareigūnais, ES agentūromis, kompetentingomis nacionalinės ir regioninės valdžios institucijomis bei tarptautinėmis organizacijomis, bus atliks labai svarbą ryšių punktų funkciją; jų užduotis – skatinti aktyviai veikti, palaikyti ryšius ir bendradarbiauti su mūsų partneriais ir teikti paramą siekiant konkrečių rezultatų. Partnerystės požiūris suteikia patikimą pagrindą, leisiantį veiksmingai dirbti ilgą laiką. Tačiau šios pastangos jau davė pirmuosius rezultatus. Partnerystės modelio taikymas suaktyvino dialogą su šalimis partnerėmis, suteikė galimybę geriau suprasti ES prioritetus ir padidino motyvaciją bendradarbiauti. Pastaraisiais mėnesiais padaryta didesnė apčiuopiama pažanga nei per keletą ankstesnių metų, be kita ko, grąžinimo ir readmisijos srityse. Siekiant išspręsti į aklavietę patekusias bylas, kuriose nevykdomas grąžinimas, rengiamos tapatybės nustatymo misijos. Tęsiamos diskusijos dėl ES masto standartinių tapatybės nustatymo ir grąžinimo procedūrų. Netrukus, po kelerius metus trukusios neveiklos, turėtų būti pradėtos derybos dėl readmisijos susitarimų su svarbiais partneriais. Be politinio dialogo, taip pat skiriama finansinė ir techninė pagalba, taikomos papildomos priemonės ir teikiama tikslinė parama siekiant stiprinti bendruomenių atsparumą ten, kur migracijos ir neteisėto žmonių gabenimo problemos opiausios, ir stiprinti kovą su pirminėmis jų priežastimis.

3. PARTNERYSTĖS ŠALYS 3.1. Prioritetinės šalys Šiuo laikotarpiu migracija yra svarbiausias ES ir Afrikos išorės santykių klausimas. 2015 m. lapkričio mėn. Valetos aukščiausiojo lygio susitikime pavyko sukurti bendrą darbotvarkę, kurioje atsižvelgta į visų šalių interesus – 35 šalių (Afrikos ir ES valstybių narių) vadovai susitarė dėl bendrų principų, pagal kuriuos turi būti valdoma migracija. Jie paskelbė išsamų politinį pareiškimą ir įsipareigojo vykdyti plataus užmojo veiksmų planą, taip pat susitarė visapusiškai ir subalansuotai bendradarbiauti vienu metu vykdant veiksmus, suskirstytus į penkias veiksmų grupes. Partnerystės modelis tapo įmanomas dėl gebėjimo derinti plačios aprėpties sutartinius visoms dalyvaujančioms šalims taikytinus sprendimus ir glaudesnį bendradarbiavimą su atskiromis šalimis. Šalys, kuriose veiksmų reikia imtis prioriteto tvarka – tai pagrindinės neteisėtos migracijos kilmės ir tranzito šalys; kai kurios iš jų yra priėmusios daug pabėgėlių ir patiria sunkumų dėl šalies viduje perkeltų asmenų. Be to, daugelis jų patiria rimtų vystymosi ir saugumo problemų. Nigeris Nigeris yra pagrindinė migrantų iš Vakarų Afrikos, keliaujančių Viduržemio jūros regiono centrinės dalies maršrutu, tranzito šalis. Agadeso regionas yra kryžkelė Sacharos dykumoje, kur suplūsta dešimtys tūkstančių neteisėtų migrantų, bandančių pasiekti Viduržemio jūrą ir Europą, dažniausiai per Libiją. Šie migrantai patiria didžiulių pavojų, daug žmonių šiame kelyje miršta. Nigeris taip pat yra itin skurdi šalis, patirianti rimtų saugumo problemų, be kita ko, dėl grupuotės „Boko Haram“, kova su kuria išsekina ir taip labai ribotus biudžeto išteklius. Viena didžiausių problemų tebėra nusikaltėlių grupuotės, neteisėtai gabenančios migrantus ir vykdančios prekybą žmonėmis prie šiaurinės šalies sienos. Nigeris prisiėmė rimtus įsipareigojimus migracijos srityje plėtoti glaudesnį bendradarbiavimą su ES. Šis procesas pradėtas dar prieš sukuriant partnerystės modelį. Vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos bei Komisijos nario N. Mimicos vizitai Nigeryje atitinkamai 2015 m. rugsėjo mėn. ir 2015 m. lapkričio mėn. padėjo užmegzti dialogą, po kurio imtasi konkrečių priemonių siekiant mažinti per Nigerį plūstantį neteisėtų migrantų srautą. 2016 m. gegužės mėn. Prancūzijos ir Vokietijos užsienio reikalų ministrai taip pat surengė aukšto lygio dialogą, po kurio buvo priimtas bendras pareiškimas dėl migracijos, o vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja, birželio mėn. G5 šalių grupės ministrų posėdyje susitikusi su Nigerio užsienio reikalų ministru, toliau plėtojo šio požiūrio įgyvendinimo klausimus. Nuo 2016 m. birželio mėn. taikant partnerystės modelį labai suaktyvintas bendradarbiavimas. Migracijos klausimai buvo svarbiausia liepos mėn. vykusios Komisijos nario Ch. Stylianides misijos darbotvarkės tema; po šios misijos darbas buvo tęsiamas techniniu lygmeniu. Tai paskatino įsteigti vietinę migracijos koordinavimo platformą (pranc. Cadre de Concertation), kuriai bendrai pirmininkauja Vidaus reikalų ministras ir ES delegacijos Nigeryje vadovas; pirmasis jų susitikimas įvyko 2016 m. spalio 6 d., jame taip pat dalyvavo aukšto rango valstybių narių pareigūnai. Nigerio valdžios institucijos įsteigė specialią kovos su prekyba žmonėmis agentūrą, kuriai galėtų būti skiriama daugiausia ES paramos. Migracija taip pat buvo svarbiausia tema per Vokietijos federalinio ekonominio bendradarbiavimo ir vystymosi ministro vizitą rugpjūčio mėn. ir per Vokietijos Kanclerės vizitą spalio mėn. Be to, glaudžiai bendradarbiaudamos su ES, Nigerio valdžios institucijos jau baigia rengti veiksmų planą, kuriuo siekiama kovoti su neteisėtu žmonių gabenimu, mažinti neteisėtos migracijos mastą ir sukurti naujų ekonominių galimybių bendruomenėse, kuriose ypač klesti neteisėto žmonių gabenimo verslas. Nuo rugpjūčio mėn. Nigerio vyriausybė labai sustiprino kovą su neteisėtu migrantų gabenimu. Per šiuos veiksmus suimti 47 įtariami neteisėti žmonių gabentojai, kurie netrukus bus teisiami, konfiskuotos daugiau kaip 63 transporto priemonės. Nigerio vyriausybė sugriežtino neteisėtų migrantų, vykstančių į Libiją ar Alžyrą be galiojančių dokumentų, kontrolę, taip pat vykdo informacines kampanijas, kurių tikslas – atgrasyti žmones nuo pavojingos kelionės į Europą. Keli šimtai neteisėtų migrantų buvo grąžinti į Agadesą, kur buvo paleisti arba perduoti į Tarptautinės migracijos organizacijos tranzito centrą, kad savanoriškai grįžtų į savo kilmės šalis. ES taip pat ėmėsi įvairių priemonių. Dabartinė BSGP misija Nigeryje („EUCAP Sahel Niger“) Agadese įkūrė nuolatinį vietos biurą „Antenna“, į kurį komandiruota dešimt tarptautinių darbuotojų ir kuris rengia konkrečių sričių mokymus (be kita ko, kovos su dokumentų klastojimu, prekyba žmonėmis ir baudžiamojo tyrimo metodikos klausimais) ir teikia konsultacijas Nigerio civilinės saugos pajėgoms ir prokuratūrai. Iki metų pabaigos vietos biuras jau dirbs visu pajėgumu. ES labai padidino savo paramą sienų valdymui, kovai su nusikaltėlių tinklais, taip pat pagrindinių neteisėtos migracijos priežasčių šalinimui, pavyzdžiui, kuriant jaunimui skirtas darbo vietas. Skubiosios pagalbos patikos fondas stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti (ES pagalbos Afrikai patikos fondas) Nigeryje taip pat vykdo projektus, kuriais gerinamas migracijos valdymas, saugumas ir sienų valdymas. Tai tokie projektai kaip, pavyzdžiui, Migracijos išteklių ir reagavimo mechanizmas, pajėgumų stiprinimas ir parama Agadeso vietos ekonomikai, kuri yra labai priklausoma nuo pajamų iš tranzitu vykstančių migrantų. Valstybės narės paramą teikė tiekdamos Nigerio valdžios institucijoms reikalingą pagrindinę įrangą. Pav. Į Nigerį atvykstančių ir iš jo išvykstančių migrantų dinamika (šaltinis: Tarptautinė migracijos organizacija) Kol kas dar anksti vertinti, kokį poveikį turi 2016 m. birželio mėn. pradėtas glaudesnis ES bendradarbiavimas su Nigeriu migracijos srityje. Tačiau gali būti, kad dėl pritaikytų priemonių gerokai sumažėjo iš šalies išvykstančių asmenų srautas – toks sumažėjimas užfiksuotas spalio pradžioje, kai ankstesnė tendencija pasikeitė. Taip pat gerokai padaugėjo savanoriško grįžimo atvejų, nuo 1 721 2015 m. iki daugiau kaip 3 020 per pirmuosius aštuonis 2016 m. mėnesius. Keturiuose ES remiamuose migrantų tranzito centruose Nigeryje, kuriuose iš viso yra 1 500 vietų, nuo 2015 m. lapkričio mėn. iki 2016 m. liepos mėn. suteikta pagalba daugiau kaip 12 000 migrantų. Šių rezultatų pavyko pasiekti nepaisant sudėtingos saugumo padėties šalyje, kuri kenčia nuo didžiulio skurdo. ES yra įsipareigojusi siekti tolesnės pažangos ir toliau teiks Nigeriui paramą sprendžiant įvairias problemas. Pagrindinės problemos ir tolesni žingsniai Nuolatinis dalyvavimas koordinavimo platformos (Cadre de Concertation) veikloje ir aukšto lygio vizitai.

Visu pajėgumu veikiantis vietos biuras Agadese ir tvirtesnis bendradarbiavimas BSGP srityje. Europos migracijos srities ryšių palaikymo pareigūnų skyrimas. Parama bendruomenėms ir asmenims, susijusiems su neteisėto žmonių gabenimo ir prekybos žmonėmis veikla, suteikiant alternatyvias pragyvenimo galimybes. Parama įgyvendinant veiksmų planą kovai su neteisėtu žmonių gabenimu Agadeso regione, be kita ko, sienų kontrolės ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo srityse. Nuolatiniai mokymai ir įrangos tiekimas. Specialios tarnybos, kuri padėtų gerinti nacionalinius rizikos analizės pajėgumus, regioninį bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija, sukūrimas. Stiprinti finansinę paramą grįžtančių migrantų reintegracijai ir priimančiosioms bendruomenėms. Nigerija Nigerija yra daugiausiai gyventojų turinti Afrikos šalis, ir jos gyventojų skaičius sparčiai auga. Ji taip pat yra viena iš pagrindinių neteisėtos migracijos į ES kilmės šalių: 2015 m. užfiksuota daugiau kaip 23 000 neteisėto sienos kirtimo atvejų ir beveik tiek pat (22 800) –per pirmuosius aštuonis 2016 m. mėnesius. Labai rimta problema yra prekyba žmonėmis. Grąžinamų asmenų skaičius pastaraisiais metais mažėjo, tačiau tai, kad 2015 m. grąžinamų asmenų dalis sudarė 34 proc., yra bendradarbiavimo rodiklis. Nors pastaraisiais metais Nigerijos ekonomika gerokai išaugo, šalis patiria daug įvairių problemų, įskaitant saugumo (dėl „Boko Haram“ sukilėlių grupių veiklos). Ji taip pat yra vienas pagrindinių pasų ir kitų asmens tapatybės dokumentų klastojimo centrų – tai ne tik Nigerijos, bet ir ES problema. Be to, Nigerija yra ir pagrindinė prekybos žmonėmis aukų kilmės šalis. Todėl vienas svarbiausių ateinančių savaičių uždavinių – sustiprinti bendradarbiavimą. 2015 m. kovo mėn. Nigerija ir ES pasirašė Bendrąją migracijos ir judumo darbotvarkę (su trečiąja šalimi tokia darbotvarkė pasirašyta pirmą kartą), kuri suteikia tvirtą pagrindą glaudesniam bendradarbiavimui. Joje aptarti tokie klausimai kaip teisėtos migracijos į ES keliai, visų pirma užtikrinant kvalifikacijų pripažinimą ir apykaitinę migraciją, sudarant geresnes sąlygas judėjimui Afrikos viduje, investuojant į būtiniausią infrastruktūrą ir kuriant ekonomines galimybes ir užimtumą pagrindiniuose sektoriuose, kaip antai žemės ūkyje. Partnerystės modelis šiam bendradarbiavimui atvėrė naujų galimybių. Pagreitintas derybų dėl ES ir Nigerijos readmisijos susitarimo procesas: 2016 m. rugsėjo mėn. Taryba oficialiai patvirtino derybinius įgaliojimus, o spalio 25 d. numatyta pradėti derybas. Nigerija labai suinteresuota priimti ES lygmens susitarimą ir supaprastinti bendradarbiavimą readmisijos srityje. Italijos ir Vokietijos užsienio reikalų ministrai lankydamiesi Nigerijoje pabrėžė Nigerijos bendradarbiavimo migracijos srityje svarbą. Praktinio bendradarbiavimo srityje paskirti ryšių punktai tokiais klausimais kaip readmisija ir neteisėtas žmonių gabenimas, taip pat skatinta vykdant bendras grąžinimo operacijas remtis geriausia patirtimi. Padaryta ir operatyvinio bendradarbiavimo pažanga grąžinimo srityje: Nigerija dalyvavo Europos sienų ir pakrančių apsaugos tarnybos renginyje grąžinimo tema, lapkričio mėn. numatytos tapatybės nustatymo misijos į valstybes nares, kurių sėkmė priklausys nuo visapusiško valstybių narių bendradarbiavimo. Tęsiamas bendradarbiavimas su Europos plėtros fondu, ES pagalbos Afrikai patikos fondas parengė projektų, skirtų konkrečioms migracijos valdymo problemoms spręsti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos priežastims šalinti. Baigiamas rengti projektas, padėsiantis geriau valdyti migraciją ir sudaryti geresnes sąlygas grįžimui ir tvariai reintegracijai. Pagrindinės problemos ir tolesni žingsniai Siekti pažangos derybose dėl readmisijos susitarimo ir greito jų užbaigimo. Toliau gerinti operatyvinį bendradarbiavimą grąžinimo ir readmisijos srityje, be kita ko, vykdant tapatybės nustatymo misijas. Stiprinti pastangas kovojant su prekyba žmonėmis ir neteisėtu jų gabenimu. Siekiant šalinti pagrindines migracijos priežastis, kurti daugiau iniciatyvų komercinio bendradarbiavimo srityje. Paskirti Europos migracijos srities ryšių palaikymo pareigūnus.

Pradėti naudotis ES kovos su neteisėtu migrantų gabenimu bendradarbiavimo platforma. Išnaudoti teisėtos migracijos galimybes, programos „Erasmus“ galimybes ir kitas politikos priemones bei mechanizmus. Senegalas Senegalas yra svarbus ES politinis partneris Vakarų Afrikos regione. Neteisėtos migracijos iš šios šalies į ES lygis yra aukštas (daugiau kaip 6 300 neteisėto atvykimo atvejų 2015 m.), o grąžinimo apimtis nepakankama (22,4 proc. 2015 m.). Senegale yra gana sena tradicija migruoti Afrikos viduje, o taip pat į ES, tai šaliai turi ir ekonominę reikšmę – perlaidos iš užsienio sudaro maždaug 10 proc. jos BVP. Jau nusistovėję aiškūs teisėtos migracijos keliai: 2014 m. ES teisėtai gyveno daugiau kaip 220 000 senegaliečių, ir kasmet ES valstybės narės išduoda Senegalo piliečiams vidutiniškai 15 000–20 000 m. naujų leidimų gyventi. Senegalas aktyviai dalyvavo Rabato procese ir Valetos aukščiausiojo lygio susitikime bei vykdant atitinkamą veiksmų planą, visų pirma teisėtos migracijos srityje, kovojant su neteisėtu migrantų gabenimu ir šalinant pagrindines neteisėtos migracijos priežastis. Įgyvendinus partnerystės modelį, dialogas su Senegalu netrukus taps intensyvesnis. 2016 m. liepos mėn. Komisijos narys D. Avramopoulos lankėsi Dakare ir pasiūlė plėtoti bendradarbiavimą visose migracijos valdymo srityse. Tai paskatino numatyti tapatybės nustatymo misijas, kurias ketinama įgyvendinti lapkričio pabaigoje. Remdamosi bendruoju ES požiūriu, kelios valstybės narės nustatė ar pasiūlė pradėti derybas dėl dvišalių grąžinimo ir readmisijos susitarimų. Nuo liepos mėn. surengti keli aukšto lygio vizitai. Rugpjūčio mėn. Senegale lankėsi Vokietijos federalinis ekonominio bendradarbiavimo ir vystymosi ministras, o spalio mėn. – Prancūzijos vidaus reikalų ministras. Padaryta didelė pažanga Europos sienų ir pakrančių apsaugos tarnybos ir Senegalo valdžios institucijų derybose dėl grąžinimo tvarkos gerinimo. Šios iniciatyvos padės stiprinti bendradarbiavimą migracijos klausimais, įskaitant grąžinimo ir kelionės dokumentų srityse. Siekiant paremti Senegalo pastangas šalinti pagrindines neteisėtos migracijos priežastis, pagal ES pagalbos Afrikai patikos fondą patvirtinti nauji jaunimo darbo vietų kūrimo projektai. Senegale taip pat vykdomas paramos teisėsaugos institucijoms projektas, o netrukus bus baigti rengti projektai, kuriais padedama geriau valdyti migraciją, palengvinamas grąžinimas, remiamas gyventojų registrų sistemų konsolidavimas ir kuriamos ekonominės ir užimtumo galimybės regionuose, kuriuose didelė migracijos problemų tikimybė. Pagrindinės problemos ir tolesni žingsniai Vykdyti suplanuotas tapatybės nustatymo misijas valstybėse narėse. Bendradarbiauti kelionės dokumentų klausimais. Stiprinti dvišalio bendradarbiavimo galimybes pagal ES modelį. Europos migracijos srities ryšių palaikymo pareigūnų skyrimas. Teikti paramą tolesniam gyventojų civilinės būklės registrų ir biometrinių duomenų stiprinimui. Su Europos sienų ir pakrančių apsaugos tarnyba nustatyti darbo tvarką. Išnaudoti teisėtos migracijos galimybes, programos „Erasmus“ galimybes ir kitas politikos priemones bei mechanizmus. Malis Malis yra svarbi kilmės ir tranzito šalis. Šalis turi seną emigracijos tradiciją, o perlaidos iš užsienio sudaro 7,7 proc. jos BVP (2014 m.). Manoma, kad Vakarų Afrikoje yra apie 1,5 mln. migrantų iš Malio. Malio piliečiai yra viena didžiausių neteisėtų migrantų iš Vakarų Afrikos į Europą grupių – 2015 m. užfiksuota daugiau kaip 6 500 neteisėto sienos kirtimo atvejų. Neteisėtų migrantų grąžinimas į Malį iki šiol vyko vangiai, 2015 m. grąžinamų asmenų dalis buvo tik 11,4 proc. Pastaruosius ketverius metus Malis išgyvena krizę ir vidaus neramumus dėl kelių šalyje veikiančių karinių grupuočių veiklos. 2015 m. birželio mėn. pasirašytas taikos susitarimas. Vykdomo taikos proceso rezultatai labai menki, todėl politinė ir saugumo padėtis šalyje nestabili. Įvykiai šalyje gali pakenkti pastangoms suvaldyti migraciją. ES ir valstybės narės teikia didelę politinę, diplomatinę ir saugumo paramą padėčiai šalyje stabilizuoti. Po Valetos aukščiausiojo lygio susitikimo ir 2016 m. balandžio mėn. įvykusio pirmojo aukšto lygio dialogo migracijos klausimais, kuriam ES vardu vadovavo Nyderlandų užsienio reikalų ministras, buvo sustiprintas bendradarbiavimas su Maliu įvairiose su migracija susijusiose srityse. Pagal partnerystės modelį šis bendradarbiavimas vykdomas dar intensyviau. Surengtos kelios aukšto lygio misijos Malyje, pavyzdžiui, neseniai įvykęs Estijos Ministro Pirmininko vizitas rugsėjo pradžioje, Komisijos nario N. Mimicos rugsėjo pabaigoje ir Vokietijos Kanclerės spalio mėn. Malis paskyrė ryšių punktą migracijos klausimais, kuris veiks vieno langelio principu ir koordinuos operatyvinį dialogą migracijos klausimais. Šiuo metu baigiamos rengti standartinės veiklos procedūros, kurios turėtų pagerinti Malio konsulatų ir valstybių narių migracijos institucijų bendradarbiavimą ir paspartinti tapatybės nustatymo ir grąžinimo procedūras. Be to, lapkričio pabaigoje numatyta tapatybės nustatymo misija. Šiems konkretiems veiksmams daug dėmesio buvo skiriama ir veikiant diplomatiniu lygmeniu, be kita ko, per Komisijos nario N. Mimicos vizitą 2016 m. rugsėjo mėn. ir Vokietijos Kanclerės vizitą spalio mėn. Iki šiol Malis buvo vienas pagrindinių paramos gavėjų vykdant projektus, finansuojamus ES pagalbos Afrikai patikos fondo lėšomis. Šeši projektai, įskaitant sienų valdymo srityje, jau patvirtinti. Netrukus bus baigti rengti ir kiti projektai, kuriais padedama geriau valdyti migraciją, palengvinamas grąžinimas, remiamas gyventojų registrų sistemų konsolidavimas ir kuriamos ekonominės ir užimtumo galimybės regionuose, kuriuose didelė migracijos problemų tikimybė.

Pagrindinės problemos ir tolesni žingsniai Užbaigti derinti susitarimo dėl standartinės veiklos procedūras ir pradėti jį įgyvendinti. Vykdyti suplanuotas tapatybės nustatymo misijas valstybėse narėse. Sustiprinti ES agentūrų (Europos sienų ir pakrančių apsaugos tarnybos ir Europolo) veiklą vietoje. Paskirti Europos migracijos srities ryšių palaikymo pareigūnus. Išnaudoti teisėtos migracijos galimybes, programos „Erasmus“ galimybes ir kitas politikos priemones bei mechanizmus. Etiopija Etiopija yra viena iš pagrindinių migrantų iš Somalio pusiasalio kilmės ir tranzito šalių, kuri yra priėmusi didžiausią Afrikoje pabėgėlių bendruomenę (daugiau kaip 730 000 pabėgėlių). Be kita ko, migraciją skatina tokie veiksniai kaip maisto stygius sparčiai augant gyventojų skaičiui, gamtos išteklių poreikio didėjimas, įsidarbinimo galimybių stoka, prastas valdymas ir politinių laisvių trūkumas Po suaktyvėjusių smurtinių protestų spalio 9 d. Etiopija šešiems mėnesiams paskelbė nepaprastąją padėtį. ES ir valstybės narės diplomatiniais kanalais aktyviai bendrauja su Etiopijos partneriais siekdamos padėti rasti išeitį iš susidariusios padėties. Etiopija, turinti daugiau kaip 100 mln. gyventojų, taip pat yra vieta, iš kurios į Europą traukia neteisėti migrantai. Nors 2015 m. užfiksuota tik 2 700 neteisėto sienos kirtimo atvejų, manoma, kad neteisėtų Etiopijos kilmės migrantų yra daugiau, nes įtariama, kad daug jų teigia esantys iš Eritrėjos (kurios piliečių prieglobsčio prašymų pripažinimo procentas yra didesnis). Perlaidos iš užsienio sudaro nemažą dalį Etiopijos pajamų (vertinama, kad jos Etiopijos ekonomikai duoda tris kartus daugiau nei vystomojo bendradarbiavimo priemonės). Grąžinamų asmenų dalis yra labai maža (12,2 proc. 2015 m.). 2015 m. spalio mėn. pradėtas aukšto lygio dialogas migracijos klausimais, o 2015 m. lapkričio mėn. pasirašyta Bendroji migracijos ir judumo darbotvarkė. Keliant įsipareigojimų lygį, 2016 m. birželio mėn. pareiškimo dėl ES ir Etiopijos strateginio bendradarbiavimo pagrindu užmegztas strateginis dialogas migracijos klausimais. Galiausiai Etiopija, ateityje pirmininkausianti Chartumo procesui, ėmėsi vadovaujančio vaidmens regione kovojant su prekyba žmonėmis ir neteisėtu žmonių gabenimu. Įgyvendinant partnerystės modelį šis dialogas, kaip veiksmingos partnerystės pavyzdys, visų pirma buvo pasitelkiamas sprendžiant konkrečias nebaigtas bylas dėl grąžinimo, taip pat surengta aukšto lygio ir valstybių narių vizitų, kaip antai Slovakijos užsienio reikalų ministro ir Vokietijos Kanclerės vizitai spalio mėn. Diplomatiniais keliais bus toliau stiprinamas bendradarbiavimas tam tikrais migracijos klausimais, visų pirma grąžinimo srityje, kurioje konkrečių bendradarbiavimo rezultatų vis dar nematyti. Todėl Etiopijos vyriausybės pranešimas, kad jai pavyko nustatyti tapatybę daugelyje bylų, kurios jai buvo pateiktos anksčiau šiais metais, yra svarbus pirmasis žingsnis. Etiopijos valdžios institucijos paskyrė ryšių punktą, per kurį vyks bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis tapatybės nustatymo ir grąžinimo klausimais. ES teikia finansinę paramą, kad Etiopijoje būtų gerinamas mišrių migracijos srautų valdymas. ES pagalbos Afrikai patikos fondas be regioninių programų patvirtino ir įvairių projektų. Rengiami projektai biometrinių duomenų ir reintegracijos srityse. Padedama ES, Etiopija daro pažangą gerinant pabėgėlių gyvenimo sąlygas, pavyzdžiui, 2016 m. rugsėjo mėn. ji pranešė suteiksianti pabėgėliams 30 000 darbo vietų dviejuose naujau steigiamuose pramonės parkuose (iš viso siekiama sukurti 100 000 darbo vietų). Pagrindinės problemos ir tolesni žingsniai Užbaigti nagrinėti nebaigtas bylas. Sukurti suderintą tvarką, pagal kurią derinami ir vykdomi grąžinimo sprendimai. Padidinti paramą projektams, kuriais gerinamos pabėgėlių gyvenimo sąlygos ir galimybės įsidarbinti. Padidinti paramą priemonėms, kuriomis stiprinamos gyventojų registrų ir tapatybės dokumentų sistemos. Paskirti Europos migracijos srities ryšių palaikymo pareigūnus.

Išnaudoti teisėtos migracijos galimybes, programos „Erasmus“ galimybes ir kitas politikos priemones bei mechanizmus. 3.2. Jordanija ir Libanas Birželio mėn. komunikate pabrėžiama, kad tiek Jordanija, tiek Libanas patiria rimtų sunkumų dėl Sirijos krizės poveikio. Jordanija yra priėmusi apie 1,4 mln. sirų, o tai sudaro maždaug 20 proc. visų gyventojų; 630 000 Sirijos pabėgėlių yra registruoti Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biure, daugiau kaip 70 proc. jų yra moterys ir vaikai. Pagal vienam gyventojui tenkančių priimtų pabėgėlių skaičių Libanas yra pirma šalis pasaulyje: šiuo metu šalis yra priėmusi daugiau kaip 1 mln. Sirijos pabėgėlių, registruotų Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biure (2016 m. birželio mėn. duomenys). Tačiau Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro skaičiavimais, tikrasis Sirijos pabėgėlių skaičius gali siekti 1,3 milijono. Dėl tokios padėties labai išauga gamtinių išteklių, kaip antai vandens, poreikis, blogėja pabėgėlių ir priimančiųjų bendruomenių santykiai ir mažėja galimybių gauti išsilavinimą, sveikatos priežiūros paslaugas ir darbą. Persvarstytoje Europos kaimynystės politikoje nustatyta nauja dvišalių santykių su šalimis partnerėmis sistema. Dvišaliai santykiai taip pat aptariami nustatant partnerystės prioritetus, kurie sudaro santykių su konkrečia šalimi pagrindą, t. y. susitariama dėl tam tikro riboto skaičiaus ateinančių metų prioritetų. ES ir Libanas bei Jordanija susitarė, kad prie partnerystės prioritetų dokumentų kaip priedas bus pridėtas dokumentas, vadinamas susitarimu (angl. compact), kuriame bus nustatyti atitinkami ES, Libano ir Jordanijos įsipareigojimai sprendžiant su Sirijos krizės poveikiu susijusias problemas. Šie dokumentai jau parengti oficialiam patvirtinimui atitinkamose asociacijos tarybose. ES jau yra sudariusi su Jordanija partnerystę judumo srityje ir siekia kuo greičiau užbaigti derybas su Libanu dėl partnerystės judumo srityje. Lapkričio 8 d. prasidės derybos dėl ES readmisijos susitarimo, kurios bus vykdomos kartu su derybomis dėl vizų režimo supaprastinimo susitarimo. Paskelbus komunikatą dėl partnerystės modelio šis procesas jau buvo pradėtas, todėl procedūra yra kitokia, nors iš esmės ji atitinka naująjį požiūrį. Visų pirma remiamasi abiems šalims nustatytais prioritetais ir pasitelkiamos įvairių sričių politikos priemonės, kurios gali būti naudingos abiems šalims. Susitarimuose daugiausia dėmesio skiriama abiejų šalių institucijų ir ekonomikos atsparumui, gerinant Sirijos pabėgėliams ir priimančiosioms bendruomenėms teikiamas paslaugas ir ekonomines galimybes, užtikrinant didesnę apsaugą, galimybes įsidarbinti, gauti kokybiškas švietimo ir pagrindines paslaugas. Liepos mėn. su Jordanija susitarta supaprastinti kilmės taisykles, kurias Jordanijos eksportuotojai taiko prekybai su ES; tai palengvintų patekimą į ES rinką ir padėtų Jordanijai rasti darbo vietų šalyje esantiems Sirijos pabėgėliams. Prioritetiniai veiksmai bus finansuojami iš papildomų ES lėšų, kurias Libanui ir Jordanijai įsipareigota skirti Londono konferencijoje, įskaitant bent 1 mlrd. EUR, kurie bus skirti 2016 m. ir 2017 m. ir papildomas lėšas, kurias ES, reaguodama į Sirijos krizę, gali skirti vėliau, visų pirma iš ES regioninio patikos fondo. Pagrindinės problemos ir tolesni žingsniai Patvirtinti susitarimus asociacijos tarybose. Pradėti derybas dėl ES ir Jordanijos readmisijos ir vizų režimo supaprastinimo susitarimų. Užbaigti derybas dėl ES ir Libano partnerystės judumo srityje. 3.3. Dabartiniai santykiai su kitomis šalimis Partnerystės modelio pagrindu ne tik imtasi aktyvių veiksmų pirmojoje prioritetinių šalių grupėje, jo principai pritaikyti santykiuose su daugeliu kitų svarbių šalių siekiant užtikrinti veiksmingą migracijos politiką. Todėl imtasi konkrečių veiksmų siekiant partnerystės modelyje nustatytų tikslų. Svarbus pavyzdys – spalio 2 d. pasirašyta Afganistano ir ES deklaracija dėl tolesnių bendrų veiksmų migracijos srityje. Tai aiškus ženklas, kad Afganistanas įsipareigoja teikti pirmumą bendradarbiavimui šioje srityje pagal išsamią sistemą, kuri bus naudinga abiem šalims ir padės joms įveikti iki šiol pažangai trukdžiusias kliūtis. ES tikisi glaudaus bendradarbiavimo su Afganistanu užtikrinant veiksmingą jos įgyvendinimą. Be to, ES sustiprino ryšius su savo partneriais pabrėždama išaugusią migracijos klausimų reikšmę išorės santykiuose. Reguliariai rengiamuose Jungtinio readmisijos komiteto posėdžiuose rimtai imtasi spręsti senas problemas, susijusias su ES ir Pakistano readmisijos susitarimo įgyvendinimu, o liepos mėn. sukurta speciali bendradarbiavimo platforma kovai su neteisėtu migrantų gabenimu. Gerinti padėtį dabar yra svarbiausias prioritetas. Priemonės, dėl kurių 2016 m. balandžio mėn. susitarta su Bangladešu, yra svarbus žingsnis pirmyn: šalys įsipareigojo parengti standartines veiklos procedūras grąžinimo, tapatybės nustatymo misijų, informavimo kampanijų ir reintegracijos projektų srityse. Tačiau nuo tada padaryta nedaug. Viena iš šalių, kuriose reikia imtis naujų į rezultatus orientuotų priemonių, yra Iranas – kilmės, tranzito ir paskirties šalis, su kuria planuojama palaikyti išsamų dialogą migracijos klausimais. Alžyrui ir Marokui taip pat reikia skirti daug dėmesio. Šiuo laikotarpiu migracijos problemos yra svarbiausia sritis ES teikiant finansinę paramą pagrindinėms šalims partnerėms. Nors skaičiai vis dar nedideli, yra požymių, kad išaugo neteisėto migrantų gabenimo iš Egipto apimtis. Stiprinami tarpusavio ryšiai, neseniai šalyje lankėsi Komisijos narys J. Hahnas. Daugiau lėšų skiriama projektams, kuriais stiprinami pajėgumai, teikiama parama pažeidžiamoms ir kitoms migruoti linkusioms grupėms, taip pat bendriems veiksmams kovai su neteisėtu žmonių gabenimu – tam naudojamos tiek ES regioninio patikos fondo, sukurto reaguojant į krizę Sirijoje, tiek ES pagalbos Afrikai patikos fondo lėšos. Tokia tikslinė veikla, kuria didinamas šalies atsparumas atsižvelgiant į sudėtingą jos socialinę, ekonominę ir saugumo padėtį, bus svarbiausia ir dabartiniuose santykiuose su Tunisu. Jau pradėtos derybos su Tunisu dėl vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos susitarimų; dabartinis prioritetas – kuo greičiau juos sudaryti. Libija yra itin svarbi, nes ji yra pagrindinis Viduržemio jūros regiono centrinės dalies maršruto pradžios taškas. Stabili ir vieninga Libijos vyriausybė, gebanti vadovauti visoms saugumo pajėgoms, būtų geriausia pagalba siekiant suvaldyti padėtį pakrančių teritorijose, be to, šalies migracijos valdymo politikos tikslai turėtų būtų labiau orientuotis į prevenciją. Viena pagrindinių Europos reagavimo į pabėgėlių krizę Viduržemio jūros regione priemonių buvo EUNAVFOR MED operacija „Sophia“. Taip pat buvo vykdoma ES integruoto sienų valdymo pagalbos misija Libijoje, planuojama krizių valdymo civilinių gebėjimų stiprinimo misija, kurioje dalyvaus ES ir Libijos integruoto sienų valdymo komitetas. Bendra dabar vykdomų ir neseniai užbaigtų projektų vertė – 30 mln. EUR. Pagrindinis šių projektų tikslas – teikti apsaugą ir pagalbą pažeidžiamiems migrantams ir šalies viduje perkeltiems asmenims bendruomenėse ir sulaikymo centruose, taip pat didinti visuomenės stabilumą ir kovoti su neteisėtu migrantų gabenimu. Taip pat vykdomos priemonės, kuriomis stiprinamas humanitarinis repatrijavimas ir reintegravimas. Regioniniu lygmeniu, po trišalio Libijos, Nigerio ir Čado užsienio reikalų ministrų susitikimo sienų valdymo klausimais su ES parama pradėta kurti bendradarbiavimo sistema. Reikėtų pažymėti, kad daugėja pranešimų apie labai pablogėjusias Libijoje įstrigusių migrantų humanitarines sąlygas. 3.4. Horizontaliosios bendradarbiavimo sistemos Partnerystės pagrindų metodas yra grindžiamas esamu ES bendradarbiavimu migracijos srityje ir paspartina jo įgyvendinimą. Valetos veiksmų planu buvo padėtas pagrindas glaudesniam bendradarbiavimui su Afrikos šalimis migracijos srityje. Valetos aukščiausiojo lygio susitikime stebėti Valetos veiksmų plano įgyvendinimą pavesta vykdant Europos ir Afrikos dialogą migracijos ir vystymosi klausimais ( Rabato procesą ) bei Chartumo procesą. Pagal Rabato procesą buvo vykdomas projektas, kuriuo skatinamos diasporos investicijos migracijos kilmės šalyse.