ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.5

Pasiūlyme taip pat pabrėžiami kai kurie sunkumai dėl taip vadinamas „medžiagas“ reglamentuojančių ES teisės aktų supratimo ir laikymosi. Daugelis čia įtrauktų „medžiagų“, kartu esančių pirminiame EINECS „esamų medžiagų“ sąraše, yra tinkamai klasifikuojamos, kaip „UVCB medžiagos“, t.y. žinomos ar nežinomos sudėties sudėtingi mišiniai, kaip apibrėžia 1999 m. paskelbtas mokslo darbas ir nurodoma Europos chemikalų biuro paskelbto „Direktyvos šeštos ir septintos pataisos įgyvendinimo vadovo sprendimų priėmimui“ 18 p. išnašoje. Žinoma, jos nėra paprastos medžiagos, kaip visuotinai suprantama, o be to, šiuo konkrečiu atveju, tik kelios iš jų šiuo metu parduodamos. Tai patvirtina Komisijos požiūrį, kad, kai pirmą kartą buvo paskelbtas EINECS sąrašas, „EINECS pateikė keturis kartus per didelį komerciniais tikslais naudojamų medžiagų skaičių“, t.y. tuo metu realiai rinkoje dideliais kiekiais buvo maždaug 25 000„medžiagų“. Manoma, kad kai kurias iš šių medžiagų pakeitė tie maždaug 5000 „naujų medžiagų“ ELINCS sąraše, kuriam kyla panašios apibrėžimo ir identifikavimo problemos. Taigi 2005 m. rinkoje realiai iš viso yra maždaug 30 000 medžiagų. Tai lengviau suvaldyti, nei dažnai minimą 100 000 medžiagų skaičių, tačiau vis iškyla klausimai dėl viešos ir profesionalams skirtos prieigos prie jau surinktų duomenų (kurie nėra nuolat atnaujinami) apie mažiausiai pusę šių medžiagų, o taip pat dėl valstybių narių kompetentingoms valdžios institucijoms kylančių problemų dėl medžiagos apibrėžimo „esančia“ ar „nauja“, o jei taip, tai kokia taikytina reguliavimo procedūra.
1.1.2

Bendrija pagal BPS nuo 1971 m. besivystančioms šalims suteikė prekybos lengvatas. Prekybos politika yra labai svarbus veiksnys ES santykiams su kitomis šalimis. BPS sistema yra tos politikos dalis ir turi atitikti bei susieti plėtros politikos tikslus. Dėl to ji turi atitikti PPO reikalavimus, o svarbiausia GATT 1979 m. įteisinantį straipsnį. Ji taip pat turi atitikti Dohos plėtros darbotvarkę. Svarbiausias prioritetas — padėti besivystančioms šalims pasinaudoti globalizacijos teikiama nauda, ypač susiejant prekybą su darniu vystymusi. Esant tokioms sąlygoms, manoma, kad darnų vystymąsi sudaro tokie įvairūs aspektai kaip pagrindinės žmogaus ir darbo teisės, geras valdymas ir gamtos apsauga. Be to, už kovą su narkotikais atsako visos šalys.
4.17

Besidubliuojančių bei lygiagrečių institucijų vengimas. Mokslinių tyrimų veikla nėra įmanoma be planavimo, verslo, administravimo ir ekspertizės uždavinių, kuriuos turi atlikti patyrę mokslininkai. Atsižvelgdamas į paraiškų, ekspertizių ir monitoringo (stebėsenos) procesų infliaciją, Komitetas pakartoja savo rekomendaciją (28) Komisijai, kad ji daugiau užsiimtų šiuo klausimu ir siektų efektyvių, tinkamai koordinuotų procedūrų (ypač tarp dalyvaujančiųjų institucijų iš valstybių narių), kurios leistų išvengti per didelio atskirai funkcionuojančių vertikalių (o taip pat ir horizontalių/lygiagrečių) leidimus išduodančių, vadovaujančių ir kontroliuojančių instancijų skaičiaus bei iš to kylančios neproduktyvios veiklos.
3.3

Visą gyvenimą trunkantis profesinis švietimas ir mokymas/visą gyvenimą trunkantis profesinis tobulinimas yra susijęs su darbo rinkai ar bendrovei aktualiu mokymusi jau įgytų įgūdžių ir patirties pagrindu, siekiant atnaujinti ir išplėsti žinias bei kompetenciją ir įgyti įgūdžių kitose arba naujose darbo ir veiklos užduočių srityse. Visą gyvenimą trunkantis profesinis švietimas ir mokymas pirmiausiai yra orientuotas į piliečius, gyvenančius aktyvų darbinį gyvenimą, t.y. tiems, kurie turi pradinio išsilavinimo ir mokymo pagrindus (kai kuriais atvejais kaip neaukštos kvalifikacijos darbuotojai be formalaus išsilavinimo) ir kurie turi darbą arba yra registruoti kaip bedarbiai (ir dėl to dalyvauja visą gyvenimą trunkančio mokymo skatinimo programose ar persikvalifikavimo kursuose). Be to, visi norintys gali dalyvauti įvairiose siūlomose bendrosiose ir su darbu susijusiose mokymo programose, kurios yra teikiamos viešai ar privačiai įvairiausiomis mokymosi formomis.
—

rezervinių talpyklų suteikimą ir perkrovų valdymą, įskaitant use it or loose it *(*sunaudok arba prarask, vert.) bei antrinius prekybos mechanizmus;
EUROPOS CENTRINIO BANKO PRANEŠIMAS, KURIUO PANAIKINAMAS PRANEŠIMAS DĖL SANKCIJŲ, TAIKOMŲ PAŽEIDUS PAREIGĄ LAIKYTI PRIVALOMĄSIAS ATSARGAS

(2021/C 418/04)

1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2531/98 dėl Europos Centrinio Banko privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo 7 straipsnio 1 dalyje, be kita ko, numatyta, kad jeigu įstaiga nelaiko tame reglamente ir su juo susijusiuose Europos Centrinio Banko (ECB) reglamentuose ar sprendimuose nustatytų visų arba dalies privalomųjų atsargų, ECB gali taikyti sankcijas. Tam tikri sankcijų politikos elementai buvo paskelbti Europos Centrinio Banko pranešime dėl sankcijų, taikomų pažeidus pareigą laikyti privalomąsias atsargas (angl. Notice of the European Central Bank on the imposition of sanctions for breaches of the obligation to hold minimum reserves) (1). Šie elementai buvo perkelti į Europos Centrinio Banko sprendimą (ES) 2021/1815 (ECB/2021/45) (2).

Pranešimas (2000/C 39/04) panaikinamas nuo 2021 m. lapkričio 3 d.

(1) OL C 39, 2000 2 11, p. 3.

(2) 2021 m. spalio 7 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2021/1815 dėl metodikos, taikomos apskaičiuojant sankcijas, nesilaikius reikalavimo laikyti privalomąsias atsargas ir susijusių privalomųjų atsargų reikalavimų (ECB/2021/45) (OL L 367, 2021 10 15, p. 4).
(6)

Statistiniai mėnesio ir ketvirčio mokėjimų balanso ir ketvirčio ir metų tarptautinio investicijų balanso duomenys, kurie parodo pagrindinius straipsnius, veikiančius pinigų politikos sąlygas bei valiutų rinkas euro zonoje, turėtų būti laiku pateikti Central Bank and Financial Services Authority of Ireland ir Banca d'Italia. Šiam tikslui reikalinga statistinė informacija turėtų būtų perduota laikantis sąlygų, dėl kurių susitarta su atitinkamu NCB arba, jų nesant, prieš arba 30-ąją darbo dieną, pasibaigus mėnesiui, už kurį teikiami mėnesio mokėjimų balanso duomenys, per tris mėnesius, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami ketvirčio mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso duomenys, ir per devynis mėnesius nuo datos, apie kurią teikiami metų tarptautinių investicijų balanso duomenys.
Gebėjimas sumokėti grynaisiais pinigais yra ypač svarbus tiems, kurie dėl įvairių teisėtų priežasčių pageidauja naudoti grynuosius pinigus, o ne kitas mokėjimo priemones, arba neturi prieigos prie bankininkystės sistemos ir elektroninių mokėjimo priemonių. Grynieji pinigai paprastai yra naudinga ir vertinama mokėjimo priemonė, nes sudaro sąlygas atlikti nepriklausomus mokėjimus ir padeda užtikrinti duomenų apsaugą ir privatumą. Be to, tai yra visuotinai priimtina ir greita mokėjimo priemonė ir palengvina mokėtojo išlaidų kontrolę. Be to, dabar tai yra vienintelė mokėjimo priemonė, kuri sudaro sąlygas piliečiams atsiskaityti už sandorį centrinio banko pinigais iš karto ( 62 ) be tarpininko ir papildomų mokesčių. Atsiskaitant už mokėjimo sandorį grynaisiais pinigais, nereikia naudotis vienos ar kelių trečiųjų šalių teikiamomis paslaugomis, be to, mokėtojas, perduodamas gavėjui pinigų sumą, neprivalo naudotis technine įranga. Todėl grynieji pinigai taip pat atlieka atsarginę funkciją tuo atveju, kai laikinai negalima naudotis elektroninėmis mokėjimo priemonėmis, pvz., dėl elektroninės mokėjimo autorizavimo ir apdorojimo sistemos gedimų. Dabar visi mokėjimai negrynaisiais pinigais atliekami naudojantis komercinių subjektų teikiamomis paslaugomis, kuriomis naudojantis už atskirus mokėjimo sandorius mokami mokesčiai. Šiomis aplinkybėmis ECB atkreipia dėmesį į 2020 m. Sąjungos priimtą naują skaitmeninių finansų dokumentų rinkinį. Šis dokumentų rinkinys apima mažmeninių mokėjimų strategiją, kurios tikslas – suteikti saugius, greitus ir patikimus Europoje sukurtus mokėjimo sprendimus, skirtus ES piliečiams ir įmonėms; ir skaitmeninių finansų strategiją, kurios tikslas – užtikrinti didesnį Europos finansinių paslaugų pritaikomumą skaitmeninei aplinkai kartu išlaikant itin aukštus privatumo ir duomenų apsaugos standartus laikantis Komisijos duomenų strategijos. Būtent Sąjungos teisės aktų leidėjas privalo mokėjimų grynaisiais pinigais apribojimus suderinti su būsimais Europos mokėjimo sprendimais, kuriais užtikrinamas aukšto lygio privatumo ir duomenų apsauga, siekiant įvykdyti sąlygą, kad būtų prieinamos kitos visiškai lygiavertės piniginių skolų grąžinimo priemonės.
1.2.

ESAP taip pat svarbus ECB, nes jį sukūrus ne tik pagerėtų ECBS prieiga prie viešosios finansinės ir nefinansinės informacijos ir vykdant jos uždavinius su ta informacija būtų galima susipažinti nemokamai, nedelsiant ir tiesiogiai, be to, tai padėtų įveikti kai kurias pagrindines kliūtis, atsirandančias dėl būtinybės atlikti išsamesnę statistinę ir ekonominę informacijos ir duomenų rinkinių analizę, kaip numatyta įvairiose Sąjungos direktyvose ir reglamentuose. Tarp tokių kliūčių paminėtina tai, kad: i) informacija retai atskleidžiama centralizuotai ar papildoma tinkamais metaduomenimis; ii) trūksta bendrų standartų, sąveikių formatų ir techninių funkcijų informacijai atskleisti ir parsisiųsti struktūrizuotame kompiuterio skaitomame makete; iii) pagal skirtingas Sąjungos direktyvas ir reglamentus naudojami skirtingi to paties subjekto identifikatoriai ir iv) nėra naudotojo sąsajos, sudarančios sąlygas greitai atlikti paiešką ir tvarkyti duomenis, arba tokia sąsaja yra ribojama. Šių klausimų sprendimas sukuriant ESAP ir taikant techninius įgyvendinimo standartus palengvins duomenų rinkimą ir jų prieinamumą statistikos tikslais ir galiausiai jų naudojimą ir dalijimąsi jais (ypač su kitomis Sąjungos institucijomis) laikantis taikytinos teisinės sistemos. Tai taip pat pagerins ECB operatyvinį ir analitinį darbą ir taip padės jam priimti sprendimus.
Be to, siekiant, kad visų suinteresuotojų šalių pagal „Pericles IV“ programą bendradarbiavimas būtų sklandus, ECB pakartoja savo požiūrį, kad būtų naudinga, jeigu Komisija, rengdama pagal programą finansuotinas darbo programas, palaikytų ryšius su ECB ir Europolu, ir ypač bendrai išnagrinėtų iniciatyvas, taip išvengiant galimo šios programos, kitų susijusių programų ir ECB mokymo veiklos dubliavimosi ir persidengimo ( 4 ) . Toks bendradarbiavimas padėtų taikyti suderintą strategiją kovojant su eurų banknotų padirbinėjimu ir sukčiavimu. Dėl to pasiūlyto reglamento 10 straipsnis turėtų būti iš dalies pakeistas, numatant, kad Komisija darbo programų klausimais konsultuojasi su pagrindinėmis dalyvaujančiomis šalimis, įskaitant ECB ir Europolą. Komisija turėtų suteikti ECB pakankamai laiko susipažinti su dokumentais, susijusiais su darbo programomis, kurios sudarytinos pagal 10 straipsnį ( 5 )
1.1.

ECB pritaria pasiūlytai direktyvai, kurioje įtvirtinami Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/59/ES (2) daliniai pakeitimai, susiję su Sąjungos kredito įstaigų, taip pat kai kurių kitų įstaigų išleistų skolos priemonių turėtojų eiliškumu nemokumo atveju ir kuri yra platesnės Sąjungos finansinių paslaugų srities teisės aktų peržiūros pasiūlymų dalis (3). Direktyvos 2014/59/ES 108 straipsnio daliniais pakeitimais siekiama sustiprinti Direktyvoje 2014/59/ES numatytos gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonės įgyvendinimą ir palengvinti minimalaus nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimo (angl. minimum requirement for own funds and eligible liabilities, MREL), taip pat būsimo nuostolių padengimo pajėgumo (angl. Total Loss-absorbing Capacity, TLAC) reikalavimo, susijusių su kredito įstaigų ir investicinių įmonių nuostolių padengimo ir rekapitalizavimo pajėgumu, taikymą (4). Šie daliniai pakeitimai yra papildoma priemonė kredito įstaigoms ir kai kurioms kitoms įstaigoms laikantis būsimų TLAC ir MREL reikalavimų ir siekiant pagerinti jų pertvarkymo galimybes, nesuvaržant jų finansavimo strategijų. Ši reforma turi būti įvykdyta kaip galima greičiau, siekiant padėti kredito įstaigoms, šioms ruošiantis laikytis naujų reikalavimų, ypač kai tokios įstaigos susiduria su nuostolius padengiančių įsipareigojimų būtino lygio sukaupimo trūkumu (kai reikalaujama subordinacijos), taip pat atsižvelgiant į galimas kliūtis, kylančias rinkų pajėgumui greitai padengti didelius kiekius naujų emisijų.
„5 straipsnis Bausmės (…) (…) 2. Už 3 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytas veikas, kai susijusių banknotų ir monetų bendra nominali vertė yra mažesnė nei 5 000 EUR ir nėra atsakomybę itin sunkinančių aplinkybių, valstybės narės gali numatyti kitokią nei laisvės atėmimo bausmę. 3. Už 3 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytas veikas, kai susijusių banknotų ir monetų bendra nominali vertė yra bent 5 000 EUR, skiriama maksimali ne mažiau kaip aštuonerių metų laisvės atėmimo bausmė. 4. Už 3 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytas veikas, kai susijusių banknotų ir monetų bendra nominali vertė yra bent 10 000 EUR arba kai yra atsakomybę itin sunkinančių aplinkybių, skiriama: a) minimali ne mažiau kaip šešių mėnesių laisvės atėmimo bausmė; b) maksimali ne mažiau kaip aštuonerių metų laisvės atėmimo bausmė.“ (Teksto nėra) (Teksto nėra)

„5 straipsnis Bausmės (…) (…) 2. Už 3 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytas veikas, kai susijusių banknotų ir monetų bendra nominali arba potenciali nominali vertė yra mažesnė nei 5 000 EUR arba lygiavertė suma atitinkamų padirbtų banknotų ir monetų valiuta ir nėra atsakomybę itin sunkinančių aplinkybių, valstybės narės gali numatyti kitokią nei laisvės atėmimo bausmę. 3. Už 3 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytas veikas, kai susijusių banknotų ir monetų bendra nominali arba potenciali nominali vertė yra bent 5 000 EUR arba lygiavertė suma atitinkamų padirbtų banknotų ir monetų valiuta, skiriama maksimali ne mažiau kaip aštuonerių metų laisvės atėmimo bausmė. 4. Už 3 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytas veikas, kai susijusių banknotų ir monetų bendra nominali arba potenciali nominali vertė yra bent 10 000 EUR arba lygiavertė suma atitinkamų padirbtų banknotų ir monetų valiuta arba kai yra atsakomybę itin sunkinančių aplinkybių, skiriama: a) minimali ne mažiau kaip šešių mėnesių laisvės atėmimo bausmė; b) maksimali ne mažiau kaip aštuonerių metų laisvės atėmimo bausmė. 5. 4 dalyje nurodytos bausmės taip pat taikomos už 3 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytas veikas, kai yra atsakomybę itin sunkinančių aplinkybių.“
2.2.

2010 m. ECB savo Finansinio stabilumo apžvalgoje nurodė, kad pastarojo meto finansinė krizė parodė potencialią sisteminę riziką, susijusią su skolinimo užsienio valiuta vyravimu kai kuriose valstybėse narėse, ir atkreipė dėmesį į poreikį stebėti ir spręsti šią problemą, kad būtų išvengta tolesnio paskolų užsienio valiuta kiekio didėjimo (3). ECB pažymėjo, kad didelis paskolų užsienio valiuta skolininkams, kurių kredito rizika neapdrausta, mastas kai kurias valstybes nares gali padaryti labai pažeidžiamas, nes toks skolinimas bankų sistemos tiesioginę valiutos kurso poziciją paverčia kredito rizika ir ekonomikai kelia reikšmingą makrofinansinę riziką. Be to, aukštas skolos užsienio valiuta lygis gali apriboti pinigų politikos veiksmų galimybes ir jų veiksmingumą. Atsižvelgdamas į šį neigiamą šalutinį poveikį, susijusį su skolinimu užsienio valiuta, ECB pažymėjo, kad politikos formuotojams svarbu imtis priemonių siekiant išvengti per didelio jo augimo bankų sistemoje (4).
8.

ESRV generalinės valdybos pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas turėtų būti renkami remiantis tomis pačiomis procedūromis ir juos turėtų rinkti ta pati balsavimo teisę turinčių narių grupė, kadangi pirmininko pavaduotojas turėtų turėti galimybę visapusiškai pavaduoti pirmininką, jei to prireiktų. Taigi, kaip numatyta Komisijos pasiūlyme, pirmininko pavaduotoją iš savo tarpo taip pat turėtų rinkti Generalinės valdybos nariai, kurie taip pat yra ECB bendrosios tarybos nariai. Dėl skirtingų pirmininko ir pirmininko pavaduotojo rinkimo procedūrų atsirastų nereikalingų komplikacijų, be to, tai galėtų sukelti nepagrįstą įspūdį, kad jie atstovauja skirtingoms ESRV grupėms.
5.2

ECB pritaria daliniams pakeitimams, susijusiems su sąveikaujančiomis sistemomis, kadangi nuo Direktyvos 98/26/EB priėmimo tokių sistemų skaičius ir svarba žymiai išaugo. Visų pirma, sistemos tarpusavyje sukūrė jungtis ir net netiesiogines jungtis, ir pasiekia kitas sistemas kaip dalyvės arba per kitas sąsajas. Tačiau ECB siūlo apibrėžime „sąveikaujanti sistema“ esantį „sistemos“ terminą pakeisti terminu „susitarimai“ tarp dviejų ar daugiau sistemų, kad būtų apimti visų galimų rūšių ryšiai, tačiau tuo pat metu vengti sudaryti įspūdį, kad yra sukurta nauja sistemų kategorija. Pavyzdžiui, Eurosistemos TARGET2 mokėjimų infrastruktūrą (3) sudaro daug įvairių teisiškai atskirų, ECB gairėmis pagrįsta bendra technine platforma tarpusavyje sujungtų mokėjimo sistemų. Be to, daugiau nei 60 kitų sistemų, įskaitant ne euro zonos šalių sistemas, arba dalyvaudamos, arba per dvišalius susitarimus per išorinės sistemos sąsają yra prisijungusios prie TARGET2.
1.3.

Be to, ECB pritaria, kad pasiūlyto reglamento 20 straipsnio 3 dalis yra skirta klausimui dėl ESS ir ECBS keitimosi konfidencialiais duomenimis tik statistikos tikslais. Visuotinai pripažįstama, kad, siekiant užtikrinti Europos statistikos kokybę bei suderinamumą ir sumažinti respondentams tenkančią naštą, tampa vis svarbiau, kad pagerėtų ESS ir ECBS keitimasis konfidencialia informacija. To galima pasiekti tų pačių duomenų prašant tik vieną kartą ir statistikos institucijoms, kurioms tų duomenų reikia, keičiantis jais tarpusavyje, tuo pat metu laikantis griežtų konfidencialumo nuostatų. Tačiau ECB mano, kad, priešingai nei šiuo metu nustatyta 20 straipsnio 3 dalyje, toks keitimasis neturėtų priklausyti nuo kitų, sektorinių teisės aktų priėmimo, kuriuose turėtų būti aiškiai leista keistis konfidencialia statistine informacija. Siekiant užtikrinti veiksmingą ir efektyvų keitimąsi reikiama statistine informacija, teisinėje bazėje turėtų būti numatyta, kad toks perdavimas gali vykti su sąlyga, jei tai yra būtina veiksmingam Europos statistikos vystymui, rengimui ar platinimui, laikantis pasiūlyto reglamento 20 straipsnio 1 dalies, kurioje reglamentuojamas keitimasis konfidencialia statistine informacija ESS viduje, pavyzdžio.
2.1.2.

Pagal pasiūlytą reglamentą Taryba leistų valstybėms narėms pasirinkti vieną iš trijų skirtingų perėjimo prie euro scenarijų: a) „Madrido“ pereinamąjį laikotarpį, t. y. laiko tarpą, per kurį euro teisėtai egzistuotų tik kaip rašytinė valiuta, tuo tarpu eurų banknotai ir monetos, nors neoficialiai prieinami ir naudojami, nebūtų oficialiai pripažįstami turinčiais vidaus mokėjimo priemonės statusą; b) „didžiojo sprogimo“ scenarijų, t. y. vieno etapo perėjimą prie euro, pagal kurį euro kaip rašytinės valiutos įvedimo diena ir grynųjų eurų įvedimo diena būtų ta pati; arba c) „didžiojo sprogimo“ scenarijų su laipsniško perėjimo prie euro laikotarpiu iki vienerių metų, per kurį teisinę galią turinčiose priemonėse (pvz., sąskaitose faktūrose, bendrovės atskaitomybėje ir atlyginimo lapeliuose) ir toliau būtų galima daryti nuorodą į nacionalinės valiutos vienetą.
5.

Pasiūlytame reglamente visų pirma pateikiama keletas apibrėžimų. ECB pažymi, kad pasiūlyto reglamento 1 straipsnio c dalyje apibrėžta sąvoka „medaliai ir žetonai“ patobulina sąvoką, apibrėžtą Rekomendacijos 1 straipsnio c dalyje. Konkrečiai, naujoji sąvoka neapima ruošinių, skirtų monetoms kalti. Be to, dabar sąvoka apima ne tik tuos medalius ir žetonus, kurie tik turi monetų išvaizdą, bet ir tuos, kurie turi technines monetų savybes. Todėl ECB sveikina naujos „medalių ir žetonų“ sąvokos tikslumą ir plačią jos taikymo apimtį, kuri suteikia teisinį tikrumą ir sudarys sąlygas efektyviai taikyti pasiūlytą reglamentą.
109.

Komisija mano, kad nacionalinių vertintojų patirti sunkumai gaunant reikalingus duomenis nesumažino bendros vertinimo kokybės. Vertinimo struktūroje buvo numatytas įvairių informacijos šaltinių naudojimas. Buvo ne tik peržiūrėtas valstybių narių vertinimo ataskaitų turinys, bet ir į nacionalines ex post vertinimo ataskaitas buvo įtraukta medžiaga iš programų baigimo ataskaitų, atskirų atvejų nagrinėjimo, nacionalinių darbinių seminarų ir tiesioginių pokalbių. Kalbant apie vėlavimą, iniciatyvinė grupė neturėjo galimybės pagreitinti pagrindinių ESF programų, kurių įgyvendinimas priklauso nuo valdančiųjų institucijų, užbaigimo. Pradedant vertinimą, ex post vertintojui buvo pateiktos visos valstybių narių 1994–1999 m. laikotarpiu parengtos įvertinimų ataskaitos. Be to, ex post vertintojui buvo įteikti rekomendaciniai laiškai, siekiant palengvinti kontaktus su nacionaliniais ESF administratoriais.
36.

2017 m. LKL tyrime operacijų skaičius, kai nebuvo vykdyti pagrindiniai testai dėl to, kad buvo visiškai pasikliauta ankstesniu kontrolės darbu, buvo daug didesnis (67 % operacijų) nei ankstesniuose tyrimuose (žr. 6 langelį ), nepaisant to, kad LKL vadove leidžiama visiškai pasikliauti ankstesniu kontrolės darbu „tik retais atvejais“ (34). Kalbant apie daugumą į mūsų peržiūros imtį įtrauktų LKL operacijų (35), padarėme išvadą, kad visiškas kliovimasis ankstesniu kontrolės darbu buvo neteisingas arba nebuvo tinkamai pagrįstas. Be to, klaidos, kurios buvo nustatytos atliekant ankstesnį kontrolės darbą, nebuvo ekstrapoliuotos į netestuotą populiaciją ir dėl to tyrime buvo daroma prielaida, kad netestuotoje populiacijoje nebuvo klaidų. Tai daro poveikį likutiniam klaidų lygiui.
29.

Iš ne mažiau kaip 350 milijonų eurų įnašų, kuriais pramonės nariai turėjo prisidėti prie Bendrosios įmonės pagrindinės veiklos ir administracinių išlaidų per visą jos gyvavimo laiką, iki 2017 m. pabaigos nariai buvo pranešę apie 34,9 milijono eurų nepiniginių įnašų į pagrindinę veiklą, iš kurių 3 milijonai eurų buvo patvirtinti. Be to, valdyba patvirtino 4,9 milijono eurų sudarančius pramonės narių piniginius įnašus į Bendrosios įmonės administracines išlaidas.
Įsipareigotų asignavimų perkėlimų lygis buvo aukštas II antraštinėje dalyje (administracinės išlaidos), jis sudarė 477 994 eurus arba 28 % (2013 m. – 425 877 eurus arba 24 %). Tokią padėtį iš esmės nulėmė tai, kad buvo įsigyta daug tinklo ir kitos IT įrangos, būtinos atnaujinant suremontuotas Centro pastato dalis, kuri 2015 m. pabaigoje dar nebuvo pristatyta ar apmokėta.

2015

Pastatas, kurį Centrui perleido Graikijos valstybė, pastatytas ant aktyvaus nestabilumo juostos, dėl to nukentėjo pastato konstrukcijos. Graikijos valdžios institucijos ėmėsi remonto ir konstrukcijų stiprinimo darbų, kurie buvo užbaigti 2015 m. Be to, Centras šiuo metu sprendžia įvairias su pastato konstrukcija susijusias saugos problemas. Viena ypatinga saugos problema yra susijusi su pastato stikliniu fasadu ir Centro konferencijų salės stoglangiais, o tai turi poveikį prieigai prie Centro infrastruktūrų.
7.

Audito Rūmų pasirinktas audito metodas apima analitines audito procedūras, tiesioginį operacijų testavimą Bendrosios įmonės lygmeniu ir pagrindinių priežiūros ir kontrolės sistemų kontrolės priemonių vertinimą, įskaitant ex post auditų, kuriuos Bendroji įmonė atliko pas naudos gavėjus, kokybės kontrolės peržiūrą. Be to, naudojami iš kitų auditorių darbų gauti įrodymai ir atliekama vadovybės pareiškimų analizė.
11.

EIOPA pripažįsta, kad iš 2013 m. į 2014 m. ir iš 2014 m. į 2015 m. III antraštinės dalies perkeltų asignavimų procentinė dalis buvo didelė. Tai lėmė daugiametis darbo pobūdis, trumpi terminai (kuriuos iš esmės lėmė direktyvos „Mokumas II“ įgyvendinimo kalendorius (2015 m. prasidėjęs parengiamasis etapas ir 2016 m. numatytas visiškas jos įgyvendinimas)). Be to, labai sumažinus 2015 m. EIOPA biudžetą, reikėjo racionalizuoti 2014 m. biudžetą, kad 2015 m. būtų galima veiksmingai ir efektyviai naudoti turimus išteklius ir kuo labiau sumažinti šio biudžeto sumažinimo poveikį vykdomiems IT projektams, tai lėmė padidėjusį perkėlimų į III antraštinę dalį skaičių. Perkelti įsipareigojimai turi lemiamos reikšmės toliau vykdant IT įgyvendinimo planą laikantis teisės aktuose nustatytų terminų. Reikia tikėtis, kad perkeliamų asignavimų procentinė dalis ateinančiais metais mažės, nes bus sukurti EIOPA IT pajėgumai ir tai iki griežto minimumo sumažins poreikį perkelti dideles sumas III antraštinėje dalyje.