2018/0254 (COD)

KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI



pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 6 dalį



dėl

Tarybos pozicijos dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas, priėmimo

(Tekstas svarbus EEE)

1.Pagrindiniai faktai

Pasiūlymo perdavimo Europos Parlamentui ir Tarybai data (dokumentas COM(2018) 476 final – 2018/0254 COD):

2018 m. birželio 13 d. Tarybos dalinio bendro požiūrio data: 2018 m. lapkričio 19 d. Pirmojo trišalio dialogo data: 2019 m. sausio 16 d. Antrojo trišalio dialogo data: 2019 m. vasario 5 d. Trečiojo trišalio dialogo data: 2019 m. vasario 19 d. Pažangos ataskaitos, kurioje atspindėtas bendras sutarimas, pasiektas per trečiąjį trišalį dialogą Nuolatinių atstovų komitete, data: 2019 m. vasario 27 d. Per pirmąjį svarstymą priimtos Europos Parlamento pozicijos data: 2019 m. balandžio 18 d. Tarybos susitarimo dėl peržiūrėtų derybų įgaliojimų data: 2020 m. rugsėjo 30 d. Ketvirtojo trišalio dialogo data: 2020 m. lapkričio 30 d. Penktojo (paskutinio) trišalio dialogo data: 2020 m. gruodžio 14 d. Nuolatinių atstovų komitete pasiekto politinio susitarimo data: 2020 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ITRE komiteto balsavimo dėl

kompromisinio susitarimo patvirtinimo data

2021 m. sausio 14 d. Per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos data: 2021 m. kovo 16 d.

2.Komisijos pasiūlymo tikslas

Per pastarąjį dešimtmetį Europos Sąjungos (ES) geopolitinė padėtis labai pasikeitė. Padėtis visame pasaulyje ir jos kaimyniniuose regionuose yra nestabili, o dėl to kyla sunkumų ir iššūkių – atsiranda vis naujų pavojų, tokių kaip kibernetiniai išpuoliai ir kitos hibridinės grėsmės, be to, vėl daugėja įprastų problemų.

Europos gynybos ir Europos gynybos pramonės srityje rinka išnaudojama labai neveiksmingai, nes nepasiekiama masto ekonomijos (dėl daug nacionalinių rinkų su vienu pirkėju) ir nacionaliniu lygmeniu dubliuojami ištekliai. Paklausą kuria beveik išimtinai valstybės narės, tačiau jų gynybos biudžetai (visų pirma mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) srityje) per pastaruosius 10 metų gerokai sumažėjo. Šiame sektoriuje susiskaidymas tarp atskirų šalių yra didelis, daug dalykų dubliuojasi, ir dėl to sistema yra neveiksminga masto ekonomijos ir mokymo požiūriu. Nepaisant to, kad vienu metu didėja sąnaudos ir nedidinami arba mažinami gynybos biudžetai, planavimo, MTTP išlaidų ir viešųjų pirkimų bei įrangos techninės priežiūros klausimai iš esmės liko atskirų valstybių narių reikalas, o jų tarpusavio bendradarbiavimas tebėra labai ribotas. Toks valstybių narių bendradarbiavimo trūkumas dar labiau silpnina ES gynybos pramonės gebėjimą palaikyti pramonės ir technologijų pajėgumus, būtinus siekiant išsaugoti ES strateginį savarankiškumą ir patenkinti esamus ir būsimus gynybos ir saugumo poreikius.

Europos gynybos fondas turėtų būti priemonė, paskatinsianti Europos gynybos technologinės ir pramoninės bazės konkurencingumą ir novatoriškumą ir taip padėsianti užtikrinti ES strateginę autonomiją. Jo paskirtis – paskatinti bendradarbiavimo programas, kurios nebūtų įmanomos be ES finansinio įnašo, paremiant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą, kad būtų sukurtos reikiamos paskatos bendradarbiauti kiekvienu pramoninio ciklo etapu.

Bus ypač skatinami bendri tarpvalstybiniai projektai, kuriuose aktyviai dalyvauja mažos ir vidutinės įmonės. Taip bus užtikrintas fondo atvirumas dalyviams iš visų valstybių narių, remiantis jų gebėjimu prisidėti prie fondo tikslų ir neatsižvelgiant į jų dydį ir geografinę padėtį Sąjungoje.

3.Pastabos dėl Tarybos pozicijos

Tarybos pozicija atitinka per trišalius dialogus pasiektą susitarimą. Be kita ko, padaryti toliau išvardyti svarbiausi Komisijos pasiūlymo pakeitimai:

–Biudžetas. Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra 7 953 000 000 EUR dabartinėmis kainomis. Mokslinių tyrimų veiklai skirtos sumos paskirstymo santykis yra vienas trečdalis, o plėtros veiksmams – du trečdaliai.

–Trukmė. Europos gynybos fondas suderinamas su 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos trukme.

–Valdymas. EGF metinės darbo programos ir sprendimai dėl sutarčių skyrimo tiek mokslinių tyrimų, tiek technologinės plėtros veiksmams priimami įgyvendinimo aktų forma (dviguba komiteto procedūra) taikant nagrinėjimo procedūrą, pagal kurią įgyvendinimo akto projektas negali būti priimamas, jei nuomonė nepateikiama. Fondo veikla įgyvendinama taikant tiesioginio valdymo principą, tačiau nukrypstant pagrįstais atvejais konkrečius veiksmus gali įgyvendinti Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytos įstaigos, taikant netiesioginį valdymą; tačiau tokia nukrypti leidžianti nuostata netaikoma atrankos ir skyrimo procedūrai.

–Tinkami finansuoti veiksmai. Veiksmai, kuriais siekiama kurti mirtinus autonominius ginklus be galimybės žmonėms prasmingai kontroliuoti sprendimus dėl atrankos ir jėgos panaudojimo veiksmų, priimamus vykdant atakas prieš žmones, nelaikomi tinkamais remti Fondo lėšomis, nedarant poveikio galimybei finansuoti veiksmus, skirtus ankstyvojo perspėjimo sistemų ir atsakomųjų priemonių kūrimui gynybos tikslais.

–Perversminės technologijos. Ne mažiau kaip 4 proc. ir ne daugiau kaip 8 proc. finansinio paketo skiriama kvietimams teikti pasiūlymus arba skiriant finansavimą perversminėms gynybos technologijoms remti, taip padidinant 5 proc. viršutinę ribą, kurią iš pradžių siūlė Europos Komisija.

–Rezultatų nuosavybė. Rezultatų, kuriems taikoma neasocijuotosios trečiosios valstybės arba neasocijuotosios trečiosios valstybės subjekto kontrolė arba apribojimai, pašalinimas ir išankstinis pranešimas Komisijai yra privalomas, taip apribojant Komisijos veiksmų laisvę taikyti šias sąlygas kiekvienu konkrečiu atveju. Patikslinama, kad EGF reglamentas nedaro poveikio valstybių narių veiksmų laisvei dėl su gynyba susijusių produktų eksporto politikos. Pridėta nuostata, kad valstybės narės arba asocijuotosios valstybės turi teisę nemokamai susipažinti su mokslinių tyrimų veiklos rezultatais, kurie būtini bendrai tolesnei veiklai vykdyti.