LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.3.8 
SEK(2011) 289 galutinis 
 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
pridedama prie 
 
KOMISIJOS KOMUNIKATO 
EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBA I, EUROPOS EKONOMIKOS IR 
SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų KOMITETUI 
 
Mažo anglies dioksido kiekio technologij ų ekonomikos suk ūrimo iki 2050 m. planas 
 
{SEK(2011) 287 galutinis} 
{SEK(2011) 288 galutinis} 
{COM(2011) 112 galutinis}  
LT 2   LT 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
(1) Siekdama išvengti pavojing ų pasekmi ų, Europos S ąjunga nusistat ė siekti, kad 
pasaulinę klimato kait ą lemiantis atšilimas b ūtų ne didesnis kaip  2º C. Nuoroda į šį 
tikslą daroma Kopenhagos susitarime . Be to, šis tikslas Jungtini ų Tautų bendrojoje 
klimato kaitos konvencijoje patvir tintas tos konvencijos susitarian čiųjų šalių 16-ojo 
pasėdžio sprendimu.  
(2) 2007 m. Tarpvyriausybin ė klimato kaitos komisija praneš ė, kad, turimais moksliniais 
duomenimis, išsivys čiusioms šalims tekt ų nusistatyti tokius išmetamo šiltnamio efekt ą 
sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio mažinimo tiksl us, kad iki 2050 m. išmetamas toki ų 
dujų kiekis būtų sumažintas 80–95 proc., palyginti su 1990 m., siekiant, kad pasaulin ę 
klimato kait ą lemiantis atšilimas b ūtų ne didesnis kaip 2º C, palyginti su ikipramoninio 
laikotarpio temperat ūra. Taryba ir Europos Pa rlamentas patvirtino tok į ES tiksl ą, 
atsižvelgę į Tarpvyriausybin ės klimato kaitos komisijos nuomon ę, kiek išmetam ą 
ŠESD kiek į turi sumažinti išsivys čiusios šalys (kaip grup ė).  
(3) Per pastaruosius du dešimtme čius visoje ES išmetamas ŠESD kiekis sumaž ėjo 
(neatsižvelgiant į žemės naudojim ą, žemės naudojimo paskirties keitim ą ir 
miškininkyst ę). Europos aplinkos agent ūra apskaičiavo, kad 2009 m. išmetamas ŠESD 
kiekis dar sumaž ėjo iki 17 proc., palyginti su 1990 m. Įskaičiavus aviacijos sektori ų, 
šis sumaž ėjimas prilygt ų 16 proc., palyginti su 1990 m. Iš dalies tai l ėmė 2009 m. 
ekonomikos kriz ė. 
(4) Šiuo metu importuojami apytik sliai 55 proc. Europos pirmin ės energijos. Atsižvelgiant 
į mažesnę naftos ir duj ų gavybą Šiaurės jūroje, iki 2030 m. ši dalis tur ėtų padidėti iki 
57 proc., net jei klimato kaitos ir energetikos dokument ų paketas b ūtų visiškai 
įgyvendintas. Nors energetin ė priklausomyb ė savaime n ėra ekonomikos problema, 
būtina atkreipti d ėmesį į kai kuriuos energetikos srities poky čius. Pirma, aišk ėja 
tendencijos, kad naftos ir duj ų paklausa toliau did ės besivystan čiose spartaus 
ekonomikos augimo šalyse. Antra, pasi ūlos srities investicijos neatitinka did ėjančios 
paklausos. Tarptautin ė energetikos agent ūra prognozuoja, kad iki 2035 m. 75 proc. 
įprastinės gavybos žalios naftos tur ės būti gaunama iš telkini ų, kuriuos dar teks 
įsisavinti arba surasti. Tre čia, dažnai pasauliniai iš tekliai yra geopolitiškai 
nestabiliuose regionuose ir priklauso valstybin ėms įmonėms, kurios ne visada veikia 
tinkamai atsižvelgdamos į rinkos jėgas. Todėl ir ateityje neišnyks didel ė su energijos 
išteklių kainomis susijusi rizi ka Europos ekonomikai, ypa č transporto sektoriui, kuris 
daugiau kaip 90 proc. priklausomas nuo naftos. Tod ėl plane apsvarstyti energetikos 
srities poky čiai ir sąveikos galimyb ės energetikos saugumui stiprinti. 
(5) Mažo CO 2 kiekio technologij ų plėtros reikšm ė tvariam augimui ir ilgalaik ėms darbo 
vietoms yra lemiama. Ši ų technologij ų plėtrai trukdo ne vien rinkos j ėgų stoka, 
susijusi su tuo, kad nustatant rinkos kainas neatsižvelgiama į ŠESD žal ą. Be kitų 
klausimų, neišspręsta neaiškumo ir žini ų perdavimo problema apskritai, tod ėl į 
mokslinius tyrimus ir pl ėtrą gali būti investuojama nepakankamai. Be to, neaišku, kaip 
į rinką išleisti kapitalo imlias technologijas, kur ioms skirtos investicijos atsiperka per 
ilgą laiką. Todėl bus ypa č svarbu skatinti mažo CO 2 kiekio technologij ų plėtrą ir 
ekonomiškai kuo efektyviau optimizuoti mokymosi kreiv ę. Europos verslui tai ir 
sudėtingas uždavinys, ir didel ė galimyb ė. Svarbūs mažo CO 2 kiekio technologij ų 
ekonomikos suk ūrimo plano aspektai – kokios mokslini ų tyrimų ir plėtros, 
LT 3   LT demonstracin ės veiklos ir inovacij ų strategijos įgyvendinamos Europos S ąjungoje, 
kokiomis pagrindin ėmis sąlygomis čia skatinamas technologij ų pokytis ir visuomen ės 
pritarimas, ir kaip skatinamas įvairių svarbiausi ų gamybos pramon ės sektori ų 
konkurencingumas. 
(6) Mažo CO 2 kiekio technologij ų ekonomikos suk ūrimas reikšmingas tvaraus (ne vien 
energijos) ištekli ų naudojimo, vadinasi, ir stra tegijos „Europa 2020“ pavyzdin ės 
tausaus ištekli ų naudojimo iniciatyvos, atžvilgiais. Sumažinus išmetam ą energijos 
gamybos ŠESD kiek į, ore būtų gerokai mažiau ir kit ų teršalų, o tai naudinga sveikatai. 
Plane būtina taip pat atsižvelgti į pramonės procesus, žem ės naudojimo, žem ės ūkio ir 
miškininkyst ės metodus, į maisto, pašar ų ir pluošto (medienos, celiulioz ės ir 
popieriaus) gamybos ir vartojimo s ąsajas, taip pat į svarbiausi ų ekosistemos funkcij ų 
(dirvožemio kokyb ės, vandens prieinamumo ir biologin ės įvairovės) išsaugojim ą. 
2. TIKSLAI  
(7) Konkretus mažo CO 2 kiekio technologij ų ekonomikos suk ūrimo iki 2050 m. plano 
tikslas – supažindinti su tuo, kaip per artimiausi ą dešimtmet į ir vėliau turėtų būti 
plėtojamos ES politikos nuostatos siekiant 1) pagal mokslines išvadas gerokai 
sumažinti išmetam ą ŠESD kiek į, 2) mažinti pažeidžiamum ą, susijusį su naftos kain ų 
šuoliais ir kitomis energetikos saugumo  problemomis, ir 3) pasinaudoti tausaus 
augimo ir ilgalaiki ų darbo viet ų (susijusi ų su naujomis mažo CO 2 kiekio 
technologijomis) galimyb ėmis plačiau atsižvelgiant į tvarumo ir tausaus ištekli ų 
naudojimo klausimus. 
(8) Šiuo poveikio vertinimu siekiama informuoti apie bendras ir konkre čias sektori ų 
kryptis, pagrindini ų technologij ų ir struktūrų būtinus poky čius, investicij ų ir sąnaudų 
modelius, taip pat kit ą poveikį, sąveikos galimybes ir kompromisus, susijusius su 
tolesne tvarumo ir tausaus ištekli ų naudojimo darbotvarke. Jame siekiama pateikti 
informacijos apie ES, nacionalini ų ir regionini ų klimato apsaugos strategij ų plėtrą ir 
konkrečius rengiamus sektori ų planus, įskaitant pagrindini ų etapų nustatym ą. 
3. METODIKA IR SCENARIJ Ų APRAŠYMAS  
(9) Svarstant tok į ilgą laikotarp į, būtina atsižvelgti į įvairias prielaidas, neaiškius veiksnius 
ir įvairius per laikotarp į galinčius įvykti poky čius. Tod ėl poveikio vertinime 
nagrinėjamas klausimas, kaip, laik ydamasi 2º C tikslo, ES gal ėtų gerokai sumažinti 
išmetamą ŠESD kiek į pagal įvairius alternatyvius scenarijus (išmetamo CO 2 kiekio 
mažinimo scenarijai vi etoj politikos galimybi ų), besiskirian čius savo pagrindiniais 
parametrais, pavyzdžiui, pasaulini ų sąlygų tipu, pasaulini ų energetikos ištekli ų kainų 
pokyčiu ir technologij ų inovacij ų tempais. Kaip ekonomiškai efektyvus politikos 
veiksnys scenarijuose numatytos CO 2 kainos. Lyginant įvairių scenarijų rezultatus, 
galima padaryti geriau pagr įstas išvadas, kokia pagrindini ų parametr ų įtaka 
rezultatams ir kokia įvairių dalių sąveika. 
(10) Į Tarpvyriausybin ės klimato kaitos komisijos 4-ojoje vertinimo ataskaitoje pateikt ą 
išsivysčiusių šalių 80–95 proc. išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tiksl ą įskaičiuotas ir 
šio kiekio mažinimas šali ų viduje, ir naudojami tarpta utiniai kreditai. Siekiant įvertinti, 
kokiu mastu Europos S ąjungoje b ūtina sumažinti išmetam ą ŠESD kiek į iki 2050 m., 
pateikiama naujausi ų mokslini ų išvadų apžvalga ir modelio POLES prognoz ės 
LT 4   LT atsižvelgiant į 2º C tiksl ą, t. y. 1990 m. išmatuot ą pasaulin į išmetam ą ŠESD kiek į 
sumažinti per pus ę iki 2050 m. 
(11) Iškastinio kuro kainos sv arbios vertinant išmetamo ŠESD kiekio mažinimo poveik į, 
tačiau jas daugiausia lemia pasaulin ės rinkos. Be to, iškastinio kuro kainas gali 
paveikti pasaulin ės klimato apsaugos priemon ės. Naudojant pasaulin į modelį POLES 
klimato apsaugos priemoni ų ir iškastinio kuro kain ų sąveika išnagrin ėta pagal šiuos 3 
scenarijus: 
• pasaulinis bazinis scenarijus : iki 2050 m. pasaulyje nesiimama joki ų papildom ų 
klimato apsaugos priemoni ų;  
• pasaulinių priemoni ų scenarijus : įgyvendinamos pasaulin ės priemon ės, kuriomis 
1990 m. išmatuotas pasaulinis išmeta mas ŠESD kiekis sumažinamas per pus ę iki 
2050 m. 
• nesuderint ų priemoni ų scenarijus : ES viena be kit ų šalių įgyvendina išmetamo 
CO 2 kiekio mažinimo strategij ą. Iki 2020 m. kitos šalys laikosi vien minimali ų 
Kopenhagos susitarimo įsipareigojim ų, po 2020 m. jos nesiima joki ų papildom ų 
priemonių. 
Pritaikius modelius GLOBIOM ir G4M, į šią modeliavimo prognoz ę įskaičiuotos 
pasaulinio žem ės ūkio ir žem ės naudojimo paskirties keitimo prognoz ės. 
(12) ES modeliavimui pritaikytas energetikos sistemos modelis PRIMES ir modelis 
GAINS, pagal kur į sudaromos kit ų (ne CO 2) ŠESD išmetimo Europos S ąjungos 
prognozės. Be to, pritaikius modelius G4M ir GLOBIOM, išnagrin ėta ES lygio 
energetikos ir žem ės naudojimo, žem ės naudojimo paskirties ke itimo ir miškininkyst ės 
sąsaja. Išmetamo CO 2 kiekio mažinim ą iš esmės lemia CO 2 kainos, susijusios su CO 2 
ir kitų (ne CO 2) ŠESD išmetimu.  
(13) Prognozuojami ES lygio scenarijai yra šie:  
• Bazinis scenarijus, pagal kur į toliau įgyvendinamos ir t ęsiamos esamos strategijos 
(t. y. klimato kaitos ir energetikos dokument ų paketas iki 2020 m.). 
• Keli išmetamo CO 2 kiekio mažinimo scenarijai, pagal kuriuos 1990 m. išmatuotas 
išmetamas ŠESD kiekis 2050 m. Europos S ąjungoje sumažinamas 80 proc., 
išskyrus vien ą nesuderint ų priemoni ų scenarijų, pagal kur į taikomos papildomos 
priemonės siekiant apsaugoti daug energijos vartojan čių pramonės sektori ų 
tarptautin į konkurencingum ą.  
• Išmetamo CO 2 kiekio mažinimo scenarijai skiriasi iškastini ų energijos ištekli ų 
kainomis atsižvelgiant į pasaulinės analizės, pritaikius model į POLES, rezultatus:  
– scenarijai, pagal kuriuos mažos energijos ištekli ų kainos lieka pa lyginti pastovios 
(2050 m. realiai apskai čiuota naftos barelio kaina – apie 70 USD 2008), veikiausiai 
taps tikrove, jei bus imtasi pasaulini ų priemoni ų;  
– lygiai kaip bazinis scenarij us, scenarijai, pagal kuriuos naftos kainos palaipsniui 
padidės dvigubai (2050 m. naftos barelio kaina – 127 USD 2008), veikiausiai taps 
tikrove, jei bus imtasi nesuderint ų priemoni ų; 
LT 5   LT – scenarijai, pagal kuriuos naftos kainos trumpam šoktelt ų arba nuo 2030 m. 
nusistovėtų didelės energijos ištekli ų kainos (2030 m. dvigubai didesn ė naftos 
barelio kaina – 212 USD 2008); tokių scenarijų rizika yra reali, jei bus taikomos 
nesuderintos priemon ės. 
• Išmetamo CO 2 kiekio mažinimo scenarijai skirstomi pagal prielaidas apie 
technologij ų pokyčius: 
– efektyvių technologij ų taikymo scenarijai, pagal kuriuos s ėkmingai diegiamos 
efektyvios ir mažo CO 2 kiekio technologijos;  
– vėlyvo CO 2 surinkimo ir saugojimo ir v ėlyvo elektrifikavimo diegimo scenarijai, 
pagal kuriuos atli kta jautrio analiz ė, susijusi su tam tikr ų technologini ų krypčių 
prieinamumu; 
– jautrio analiz ė, susijusi su v ėlyvu klimato apsaugos priemoni ų taikymu, kurioje 
daroma prielaida, kad iki 2030 m. ne įgyvendinama joki ų naujų ir papildom ų 
klimato apsaugos strategij ų. 
(14) Būsimuose patobulintuose modeliuose gal ėtų būti atsižvelgta į pačios klimato kaitos 
poveikį, pavyzdžiui, žem ės ūkiui ir energijos gamybai ir  vartojimui. Toliau tobulinant 
energijos akumuliavimo ir pažangi ųjų elektros energijos tinkl ų sprendim ų modelius, 
galėtų būti parengtos tikslesn ės prognoz ės, susijusios su paskirstytosios elektros 
energijos gamybos diegimu. 
4. PASAULIN ĖS ANALIZ ĖS REZULTATAI  
Pasaulinės pastangos mažinti išmetam ą ŠESD kiek į ir ES įnašas  
(15) Naujausios mokslin ės literatūros apžvalgos ir m odelio POLES prognozi ų duomenimis, 
iki 2050 m. Europos S ąjungoje išmetam ą ŠESD kiek į tektų sumažinti 75–80 proc. arba 
daugiau, palyginti su 1990 m.  
(16) 2º C tiksl ą atitinkan čios pasaulin ės pastangos reikšt ų, kad kitos išsivys čiusios šalys 
orientuotųsi į lygiavert į CO 2 kaina grindžiam ą modelį ir priemoni ų imtųsi taip pat 
griežtai, kaip numatyta ES modeliuose. Besivystan čios spartaus ekonomikos augimo 
šalys prisijungt ų palaipsniui – modeliuojama, kad CO 2 rinka būtų kuriama palaipsniui, 
o CO 2 kainos išsivys čiusiose ir besivystan čiose šalyse susilygint ų iki 2030 m. Tod ėl, 
palyginti su baziniu scenarijumi, 2050 m. išmetamas ŠESD kiekis b ūtų sumažintas 
80 proc., t. y. prilygt ų 1990 m. išmestam kiekiui arba b ūtų už jį mažesnis. Vadinasi, jei 
būtų taikomos pasaulin ės priemon ės, nebūtų pigių tarptautini ų kreditų, o didelio masto 
išlyginamosios priemon ės nebūtų alternatyva vietin ėmis priemon ėms. ES tikslas – 
sumažinti išmetam ą ŠESD kiek į 80–95 proc. – tur ėtų būti iš esmės pasiektas pa čioje 
Europos S ąjungoje, be kit ų dalykų, atsižvelgiant taip pat į ekonominio efektyvumo 
aspektą. Laikui b ėgant vienod ės išmetamas ŠESD kiekis vienam gyventojui, o 
absoliutieji skirtumai iki 2050 m. taps ge rokai mažesni, nors toks kiekis vienam 
gyventojui liks didesnis išsivys čiusiose šalyse.  
LT 6   LT Klimato apsaugos priemoni ų ir pasaulini ų iškastinio kuro kain ų sąsaja 
(17) Atlikus analiz ę taikant model į POLES, paaišk ėjo pasaulini ų klimato apsaugos 
priemonių ir būsimų iškastinio kuro kain ų sąsaja. Pagal bazin ę prognozę naftos kainos 
padidėja beveik dvigubai, ta čiau jei b ūtų taikomos pasaulin ės klimato apsaugos 
priemonės, 2050 m. naftos kainos likt ų stabilios, palyginti su dabartin ėmis kainomis. 
Kainos santykinai sumaž ėtų dėl mažesnės energijos paklausos ir didesnio mažai CO 2 
išskiriančio kuro naudojimo. Apskritai, jei b ūtų taikomos pasaulin ės klimato apsaugos 
priemonės, iškastinis kuras kainuot ų pigiau, o CO 2 – brangiai. 
(18) Analizės duomenimis, jei b ūtų taikomos nesuderintos pasaulin ės priemon ės, naftos 
kainos sumaž ėtų vos 15 proc., palyginti su baziniu lygiu. Šie rezultatai iš esm ės 
atitinka Tarptautin ės energetikos agent ūros 2010 m. Pasaulio energetikos 
perspektyvas. Tarptautin ės energetikos agent ūros duomenimis, aiški energetikos 
saugumo rizika susijusi su toki ų veiksnių, kaip did ėjanti paklausa, tiekimo sunkumai ir 
geopolitin ė rizika naftos ir duj ų eksporto regionuose, deriniu. 
(19) Dėl energetikos ištekli ų kainų pokyčių keisis tokias prekes eksportuojan čių šalių 
pajamos. Ta čiau toks poveikis valdomas. Prognozuojama, kad per artimiausius 20 
metų metinės OPEC šali ų pajamos bus gerokai didesn ės, palyginti su pajamomis per 
praėjusius 20 met ų, net jei būtų taikomos pasaulin ės priemon ės.  
Pasaulinė žemės ūkio ir miškininkyst ės įtaka ir sąsaja su bioenergetika 
(20) Nagrinėjant pasaulines pastangas siekti 2°  C tikslo, taip pat apsvarstyta žem ės ūkio ir 
žemės naudojimo, žem ės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkyst ės įtaka, taip pat 
sąsaja su energetikos sektoriumi pasauliniu mastu, atsižvelgiant į:  
(a) poreikį užtikrinti apsir ūpinimo maistu saugum ą, kad daug ėjant pasaulio 
gyventojų užtektų maisto, 
(b) ES tikslą mažinti mišk ų kirtimą pasaulyje, vis ų pirma besivystan čiose šalyse, ir 
iki 2030 m. sustabdyti pasaulio mišk ų ploto maž ėjimą, 
(c) pastangas mažinti žem ės ūkio išmetam ą ŠESD kiek į, 
(d) naudojam ą didesnį kiekį biomasės energijai gaminti, jei taikomos klimato 
apsaugos priemon ės, 
(e) nepakitusi ą mitybą ir didesn į maisto produkt ų, kuriuos gaminant išmetama 
daug CO 2, vartojim ą dėl kylančios gerovės.  
Remiantis analize, padaryta išvada, kad žem ės ūkio ir miškininkyst ės sektoriuose pirmiau 
minėti reikalavimai gali b ūti įvykdyti iki 2050 m., jei bus sukurtos tinkamos paskatos, ta čiau 
reikšmingiausia bus pasauliniu mastu didinti našum ą. Be didesnio našumo pirmiau išvardyti 
tikslai tiesiog nebus pasiekti arba gali b ūti pasiekti tik gerokai padid ėjus maisto kainoms.  
Galėtų būti naudinga kita linkme kreipti daba rtines tendencijas vartoti maist ą, kurį gaminant 
išmetama daug CO 2, tačiau ši galimyb ė neišnagrin ėta. Dėl gyvenimo b ūdo ir elgsenos 
pokyčių padidėtų tikimybė, kad bus pasiekti dideli išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslai, 
be to, priemon ės būtų ekonomiškai efektyvesn ės, nes kituose sektoriuose nereik ėtų taikyti 
brangesni ų mažinimo galimybi ų. Saugant atogr ąžų miškus, turtingus biologin ės įvairovės, 
LT 7   LT užtikrinti, kad klimatas neatšilt ų daugiau kaip 2º C, b ūtų naudinga biologin ės įvairovės 
atžvilgiu, ta čiau būtina pasir ūpinti, kad d ėl didesnio žem ės ūkio arba miškininkyst ės našumo 
nesumažėtų biologin ė įvairovė, nebūtų išeikvoti vandens ištekliai arba nekilt ų kitų 
aplinkosaugos problem ų.  
5. ES ANALIZ ĖS REZULTATAI  
Bendrosios ES išmetamo ŠESD kiek io mažinimo kryptys ir sektori ų įnašas  
(21) Išnagrinėjus įvairių ES išmetamo CO 2 kiekio mažinimo scenarij ų prognozes, 
paaiškėjo, kad, pritaikius išbandytas technologijas, techniškai įmanoma išmetam ą šių 
dujų kiekį Europos S ąjungoje iki 2050 m. sumažinti 80 pr oc., palyginti su 1990 m., jei 
visuose sektoriuose bus tai komos pakankamai stiprios CO 2 kainos paskatos (iki 
2050 m. 100–370 EUR už ton ą CO 2-ekv.). Nors tam reik ėtų esminių nuolatini ų 
inovacijų esamų technologij ų srityje, vis d ėlto išmetam ą CO 2 kiekį galima sumažinti 
be pačių naujausių technologij ų (branduoli ų sintezės, vandenilio ir kuro element ų arba 
elektros energijos tinkl ų, kuriuose pla čiai taikomas paskirstytasis energijos 
akumuliavimas) ir be dideli ų gyvenimo b ūdo pokyčių (t. y. be mitybos poky čių, 
didelių judumo modelio poky čių). Tokie poky čiai galėtų būti papildomai naudingi 
mažo CO 2 kiekio technologij ų ekonomikai, ta čiau jie neišanalizuoti, nes neaiškus j ų 
techninis ir ekonominis perspekt yvumas, taip pat juos sunku įtraukti į modeliavimo 
priemones.  
(22) Nepaisant gana skirting ų prielaid ų apie technologij ų ir iškastinio kuro kainas 
įvairiuose scenarijuose, rezultatai yra pagr įsti išmetamo ŠESD kiekio mažinimo 
spartos ir dydžio at žvilgiais, nors sektori ų lygio svyravimai didesni. 
Išmetamo ŠESD kiekio sumažinimas, 
palyginti su 1990 m.  2005 m. 2030 m. 2050 m. 
Iš viso  -7 % -40…-44 % -79…-82 % 
Sektoriai   
Elektros energijos gamyba (CO 2) -7 % -54…-68 % -93…-99 % 
Pramonė (CO 2) -20 % -34…-40 % -83…-87 %1 
Transportas ( įsk. aviacij ą, neįsk. jūrų 
transporto) (CO 2) +30 % +20…-9 % -54…-67 % 
Transportas ( įsk. jūrų transport ą, 
neįskaitant aviacijos)+25 % +8…-17 % -61 …-74 % 
Namų ūkiai ir paslaugos (CO 2) -12 % -37…-53 % -88…-91 % 
Žemės ūkis (ne CO 2) -20 % -36…-37 % -42…-49 % 
Išmetamas kit ų (ne CO 2) ŠESD kiekis  -30 % -71,5…-72,5 % -70…-78 % 
 Šaltinis – PRIMES, GAINS. 
(23) 2030 m. išmetamas ŠESD kiekis sumaž ėtų apie 40 proc., palyginti su 1990 m., nebent 
iki 2030 m. labai pabrangt ų nafta, tuomet šis kiekis sumaž ėtų 44 proc. Kiti tarpiniai 
mažų sąnaudų krypties etapai b ūtų išmetamo ŠESD kiekio sumažinimas apie 25 proc. 
iki 2020 m. ir apie 60 proc. iki 2040 m.  
                                                 
1 Be specialaus scenarijaus, kuriame num atytos priemones, pagal kurias pramon ės sektorių, kuriuose 
vartojama daug energijos, išmetamas ŠESD kiekis b ūtų mažinamas ne tiek daug. 
LT 8   LT (24) Visuose sektoriuose taikant lygiavertes ekonomines išmetamo ŠESD kiekio mažinimo 
paskatas, didesnis sektori ų, įtrauktų į ES ŠESD apyvartini ų taršos leidim ų prekybos 
sistemą, įnašas likt ų ekonomiškai efektyvus. Sektori ų, įtrauktų į ŠESD apyvartini ų 
taršos leidim ų prekybos sistem ą, išmetamas ŠESD kiekis iki 2030 m. b ūtų sumažintas 
beveik 45 proc. ir apie 90 proc. 2050 m., palyginti su 2005 m., o sektori ų, kurie 
neįtraukti į ŠESD apyvartini ų taršos leidim ų prekybos sistem ą, išmetamas ŠESD 
kiekis iki 2030 m. b ūtų sumažintas apie 25 proc. iki 2030 m. ir beveik 70 proc. 
2050 m., palyginti su 2005 m.  
(25) Daugiausiai šis kiekis b ūtų sumažintas elektros energ ijos gamybos sektoriuje. Jei 
ekonomin ės paskatos bus panašios visuose sekt oriuose, šio sektoriaus išmetamas CO 2 
kiekis spar čiai mažės plintant mažo CO 2 kiekio technologijoms ( įvairioms 
atsinaujinan čių šaltinių energijos technologijoms, branduolin ėms technologijoms, po 
2020 m. CO 2 surinkimo ir saugojimo technologijoms) ir did ėjant energijos vartojimo 
efektyvumui, tod ėl pagal visas prognozes išmetama s ŠESD kiekis iki 2030 m. tur ėtų 
sumažėti daugiau kaip 60 proc. Iki 2050 m. elektros energijos gamybos sektoriaus 
išmetamas CO 2 kiekis iš esm ės sumažėtų tiek, kiek numatyta.  
(26) Vidutiniu ir ilguoju laikotar piu didesnis nei vidutinis įnašas gali b ūti pasiektas nam ų 
ūkių ir paslaug ų sektoriuje. Pagrindiniai išmetamo ŠESD kiekio mažinimo veiksniai – 
pagerinus izoliacij ą, reikės gerokai mažiau šildymo, pastatams šildyti daugiau 
naudojama elektros energija (kuri ą gaminant išmetamas mažas CO 2 kiekis) ir 
atsinaujinan čių šaltinių energija, be to, naudojami efektyviau energij ą vartojantys 
buitiniai prietaisai.  
(27) Vidutiniu laikotarpiu pramon ės išmetamas CO 2 kiekis maž ėtų šiek tiek l ėčiau nei visos 
ekonomikos išmetamas CO 2 kiekis; pritaikius CO 2 surinkimo ir saugojimo 
technologijas pramon ėje atsirast ų didelių išmetamo ŠESD kiekio mažinimo galimybi ų, 
tačiau vėliau (po 2030 m.) nei elektros energijos gamybos sektoriuje.  
(28) Transportas ir žem ės ūkis – pagrindiniai du sektoriai, kurio išmetamas CO 2 kiekis 
ilguoju laikotarpiu neišnyks.  
(29) Transporto sektoriuje pastar ųjų 20 metų didėjimo tendencija b ūtų nukreipiama kita 
linkme. Įvairiuose scenarijuose prognozuojama, kad 2030 m. (keli ų, geležinkeli ų ir 
vidaus vanden ų laivybos) transporto išmetamas ŠESD kiekis b ūtų sumažinamas iki 
lygio, žemesnio už buvus į 1990 m., o pagal efektyvi ų technologij ų taikymo scenarij ų 
su iškastinio kuro bazin ėmis kainomis gaunamas 5 proc. sumaž ėjimas ir 2 proc. 
sumažėjimas, jei iškastinio kuro kainos but ų mažos. Ta čiau daugiausiai šis kiekis b ūtų 
sumažintas 2030–2050 m. ir tur ėtų prilygti apie -60 proc . transporto sektoriuje2.  
(30) Žemės ūkio sektoriaus modelis priešingas. Nuo dabar iki 2030 m. šio sektoriaus 
išmetamas ŠESD kiekis sumažinamas gerokai, ta čiau vėliau technin ės šio kiekio 
mažinimo galimyb ės yra labiau ribotos. Kaip ir kituose sektoriuose, reikia toliau 
analizuoti, kaip išmetamo ŠESD kiekio mažinimo galimyb ės priklauso nuo elgsenos 
pokyčio.  
                                                 
2 Čia neatsižvelgiama į aviacijos išmetam ą NOx ir į netiesiogin į aviacijos poveik į pasaulio klimato 
atšilimui. 
LT 9   LT (31) Iki 2030 m. taip pat spar čiai mažinamas kit ų (ne CO 2) ŠESD, pavyzdžiui, s ąvartynų 
metano ir pramon ės N 2O, išmetamas kiekis, pa skui šis kiekis maž ėja ne tiek daug. D ėl 
sektorių, įtrauktų ŠESD apyvartini ų taršos leidim ų prekybos sistem ą, išmetamo ŠESD 
kiekio pasakytina, kad to kiekio maži nimas numatytas baziniame scenarijuje, o 
kituose, pavyzdžiui, žem ės ūkio, atliek ų tvarkymo, fluorint ų dujų, sektoriuose teks, be 
esamų strategijų, imtis papildom ų priemoni ų. 
Sistemos s ąnaudos. CO 2 kainos, investicij ų išlaidos ir s ąnaudos iškastiniam kurui  
(32) Visuose scenarijuose prognozuojama, kad 2030 m. CO 2 kaina padid ės nuo apytiksliai 
50–60 EUR už ton ą CO 2-ekv. iki 100–370 EUR už ton ą CO 2-ekv. (150–200 EUR 
efektyvių technologij ų taikymo scenarijuje), priklausomai nuo pasirinkt ų technologij ų 
ir iškastinio kuro parametr ų. 
(33) Visų pirma, yra aiški atvirkštin ė iškastinio kuro ir CO 2 kainų sąsaja. Kai iškastinio 
kuro kainos didel ės, būtinos mažesn ės CO 2 kainos, kad b ūtų mažinamas išmetamo 
CO 2 kiekis. Tokia logiška išvada padaryta atsižvelgiant į faktą, kad apskritai kain ų 
nustatymas (pagal CO 2 kainas arba per pa čias energijos kainas) yra svarbus išmetamo 
ŠESD kiekio mažinimo veiksnys, nes jis turi įtakos energijos paklausai ir efektyviam 
jos vartojimui. Aiški CO 2 kainų nustatymo nauda ta, kad brangiausiai kainuoja 
intensyviausio CO 2 išmetimo šaltiniai ir procesai, o gautos pajamos recirkuliuoja 
vietos ekonomikoje; ta čiau jei energijos kainos didel ės, taip būna ne visada, ypa č 
Europos S ąjungoje, kuri labai priklausoma nuo importuojamo iškastinio kuro. 
(34) Be to, padaryta išvada, kad atid ėliojant tam tikr ų (CO 2 surinkimo ir saugojimo, 
elektrifikavimo) technologij ų plėtrą ir diegim ą, taip pat atid ėjus klimato apsaugos 
priemones (joki ų papildom ų priemoni ų iki 2030 m.), CO 2 kainos ir bendrosios 
sąnaudos galiausiai gerokai padid ėtų, o kuro b ūtų sutaupoma mažiau. Tod ėl 
pabrėžtina, kad ypa č svarbu:  
• vykdyti mokslinius tyrimus ir pl ėtrą, taip pat kuo anks čiau diegti mažo CO 2 kiekio 
technologijas, siekiant mažesni ų bendrųjų sąnaudų ir didesnio visuomen ės 
pritarimo tam tikroms technologijoms, 
• nuolat, ta čiau palaipsniui, mažinti išmetamo ŠESD kiek į per tam tikr ą laikotarp į, 
siekiant, kad d ėl vėlyvų priemoni ų atsilikimui įveikti staiga gerokai nepadid ėtų 
CO 2 kainos.  
(35) Svarbiausia vis ų išmetamo CO 2 kiekio mažinimo scenarij ų išvada – didžiul ės 
permainos, susijusios su per ėjimu nuo kuro išlaid ų (veiklos s ąnaudos) prie investicij ų 
išlaidų (kapitalo s ąnaudos). Žvelgiant iš visos ekonomikos perspektyvos, svarbu 
pažymėti, kad šios investicijos iš esm ės skiriamos vietinei ekonomikai, tod ėl būtina 
didesnė įvairių gamybos pramon ės sektorių (automobili ų, elektros energijos gamybos, 
pramonin ės įrangos ir elektros energijos tinkl ų įrangos, energetiškai efektyvi ų statybos 
medžiagų, statybos ir t. t.) prid ėtinė vertė ir didesnis našumas, o už kur ą sumokėti 
pinigai iš esm ės atitenka tre čiosioms šalims, atsižvelgiant į didelę Europos S ąjungos 
priklausomyb ę nuo importuojamo iškastinio kuro. 
(36) Pagal efektyvi ų technologij ų taikymo scenarij ų iki 2040–2050 m. metin ės investicijos 
būtų vidutiniškai apie 550 mlrd. EUR didesn ės, palyginti su baziniu scenarijumi. 
Vidurkį paskirsčius per 40 met ų laikotarp į, šios didesn ės investicij ų išlaidos prilygsta 
LT 10   LT 270 mlrd. EUR per metus ir pagal pasaulini ų priemoni ų, ir pagal nesuderint ų 
priemonių scenarijus. 
(37) Kitas didesni ų investicij ų aspektas – tokiu pa čiu mastu sumaž ėja sąnaudos kurui. 
Pagal bazin į scenarijų sąnaudos kurui padid ėtų nuo vidutiniškai 900 mlrd. EUR 2010–
2020 m. iki 1 400 mlrd. EUR 2040–2050 m. Jei energijos kainos bazin ės, dėl 
išmetamo CO 2 kiekio mažinimo s ąnaudos kurui 2040–2050 m. kasmet sumaž ėtų 
beveik 350 mlrd. EUR. Jei b ūtų taikomos pasaulin ės priemon ės, dėl sutaupyto 
iškastinio kuro ir mažesni ų tokio kuro kain ų sudėtinio poveikio s ąnaudos kurui, be 
abejonės, sumažėtų dar daugiau, palyginti su baziniu scenarijumi, – 2040–2050 m. 
kasmet b ūtų sutaupoma šiek tiek daugiau kaip 600 mlrd. EUR. Per vis ą 40 metų 
laikotarpį vidutinės sąnaudos kurui kasmet sumaž ėtų 175 mlrd. EUR (nesuderintos 
priemonės, bazinės energijos kainos) – 320 mlrd. EUR (pasaulin ės priemon ės, mažos 
iškastinio kuro kainos), palyginti su b aziniu scenarijumi, jei elektros energijos 
technologij ų skverbtis transporto sektoriuje nev ėluotų. 
(38) Pagal bazin į scenarijų dėl naftos kainos šuolio arba dideli ų iškastinio kuro kain ų tektų 
padidinti investicij ų išlaidas apytiksliai 100 mlrd. EUR per metus; pagal išmetamo 
CO 2 kiekio mažinimo scenarijus tokio poveikio n ėra. Kai išmetamo CO 2 kiekio 
mažinimo scenarijuose iškastinio kuro kainos didel ės, išlaidos kurui yra gerokai 
mažesnės nei tokios išlaidos, kai bazini ame scenarijuje numatytos didel ės kainos. 
Pagal dideli ų iškastinio kuro kain ų scenarij ų didesnes su klimato apsaugos 
priemonėmis susijusias investicij ų išlaidas aiškiai atsveria mažesn ės sąnaudos kurui. 
(39) Didesnės kapitalo s ąnaudos, susijusios su išmetamo CO 2 kiekio mažinimu, yra 
dėsninga vis ų (elektros energijos gam ybos, transporto ir pastat ų) sektorių ypatybė, 
tačiau absoliu čiąja išraiška daugiausiai investicij ų skiriama ne elektros energijos 
gamybai, elektros energijos tinklo infrastrukt ūrai arba pramonei, o paklausos srities 
technologijoms transporto (vis ų pirma transporto priemoni ų) ir pastat ų (energetiškai 
efektyvių statybos medžiag ų ir sudedam ųjų dalių, šilumos siurbli ų, prietaisų ir t. t.) 
sektoriuose. Išmetamo CO 2 kiekio mažinimas bus la biausiai naudingas vis ų pirma 
tokių technologij ų ir įrangos tiekimo sektoriaus įmonėms. 
(40) Reikšming ų politikos klausim ų kyla dėl to, koks tur ėtų būti kapitalo s ąnaudų, susijusių 
su išmetamo CO 2 kiekio mažinimu, dydis ir strukt ūra artimiausiais dešimtme čiais, t. y. 
kaip įveikti finansavimo kli ūtis, visų pirma transporto ir pastat ų sektorių galutiniams 
vartotojams, net jei mažinti išmetam ą CO 2 kiekį būtų skatinama aktyviai. Siekiant 
pritraukti daugiau priva čiojo sektoriaus investicij ų į mažo CO 2 kiekio technologijas, 
reikės pažangi ų finansų ir biudžeto priemoni ų, pavyzdžiui, lengvatini ų paskolų, 
subsidijų, kuriomis b ūtų atlyginama dalis investicij ų į energijos taupymo priemones, ir 
mokesčių lengvatų. Be to, didesn ę dalį regionams skirto finansavimo ES biudžete 
tektų skirti politikos priemon ėms, kurios pad ėtų pritraukti daugiau priva čiojo 
sektoriaus ištekli ų. 
Energijos ištekliai, efektyvus energijo s vartojimas ir energetikos saugumas  
(41) Pagal išmetamo CO 2 kiekio mažinimo scenarijus tausus energijos ištekli ų naudojimas 
Europos S ąjungoje taip pat b ūtų naudingas energetikos saugumo atžvilgiu, nes b ūtų 
naudojama ir importuojama mažiau iškastinio kuro. Iš viso pirmin ės energijos 
suvartojimas 2030 m. sumaž ėtų 1 650 mln. ton ų naftos ekvivalento (Mtne) ir apie 
1 300–1 350 Mtne 2050 m., palyginti su 1 800 Mtne 2005 m. B ūtų naudojama daugiau 
LT 11   LT vietinių, visų pirma atsinaujinan čių šaltinių, energijos ištekli ų, o visas energijos 
importas iki 2050 m. sumaž ėtų daugiau nei per pus ę, palyginti su 2005 m. Nuo 
2025 m. did ėjančios priklausomyb ės nuo importuojamo iškastinio kuro tendencija iš 
esmės pasikeist ų – iki 2050 m. tokia priklausomyb ė sumažėtų 35 proc. Iki 2050 m. 
naftos importo s ąskaita sumaž ėtų per pusę arba daugiau ir b ūtų 80 proc. mažesn ė, 
palyginti su baziniu scenar ijumi; taip prilygsta 400 arba daugiau mlrd. EUR. 
(42) Svarbu pažym ėti, kad pirmin ės energijos b ūtų vartojama mažiau ne d ėl mažesnio 
energetikos paslaug ų masto, o d ėl paklausos srities technologij ų pokyčių, visų pirma 
dėl efektyvesni ų pastatų, šildymo sistem ų ir transporto priemoni ų, vėliau mažesn į 
vartojimą labiau lems transporto ir šildymo elektrifikavimas, kur į įgyvendinus b ūtų 
suderintos ypa č efektyvios paklausos sr ities technologijos (iš el ektros energijos tinklo 
įkraunami hibridiniai automobiliai, elektrom obiliai, šilumos siurbliai) ir elektros 
energijos gamybos sektor ius, kurio išmetamas CO 2 kiekis būtų gerokai sumažintas.  
(43) Jei iki 2020 m. b ūtų pasiektas 20 proc. sutaupytos energijos tikslas, iki 2020 m. 
Europos S ąjungoje vietinis išmetamas ŠESD kiekis sumaž ėtų 25 proc. arba daugiau. 
(44) Mažinant išmetam ą CO 2 kiekį, gerokai sumaž ėtų su iškastiniu kuru susijusi saugumo 
rizika, ta čiau didelio masto elektrifikavimas ir  decentralizuota elektros energijos 
gamyba yra susij ę su kitais uždaviniais ir galimyb ėmis. Šie klausimai bus išsamiau 
išnagrinėti 2050 m. energetikos plane. 
Elektros energijos gamybos sektorius 
(45) Energijos paklausa visuos e sektoriuose galiausiai b ūtų gerokai mažesn ė, tačiau 
elektros energijos vartojimas did ėtų iki 2050 m. Tai ši ų dviejų priešingų tendencij ų 
rezultatas:  
• vis didesnis vartojimo efektyvumas,  
• didesnė paklausa transporto ir  šildymo sektoriuose (ypa č po 2025 m.), kuri ą 
skatins pla čiai taikomos efektyvios paklausos sr ities technologijos, pavyzdžiui, iš 
elektros energijos tinklo įkraunami hibridiniai automobiliai, elektromobiliai, 
šilumos siurbliai.  
Tačiau didėjimo tempas panašus į tendencijas, steb ėtas per pastaruosius 20 met ų, 
nors laikui b ėgant vis didesn ėje transporto ir šildymo sektori ų dalyje vietoj naftos ir 
dujų vartojama elektros energija.  
(46) Dėl pasiūlos aspekto pasakytina, kad mažo CO 2 kiekio technologij ų dalis elektros 
energijos šaltini ų derinyje (atsinaujinantys šaltiniai, iškastinis kuras ir CO 2 surinkimas 
ir saugojimas, branduolin ė energija) spar čiai didėja nuo dabartini ų 45 proc. iki 
apytiksliai 60 proc. 2020 m. (d ėl visiškai įgyvendinto klimato kaitos ir energetikos 
dokument ų paketo), iki 75–80 proc. 2030 m. ir beveik iki 100 proc. 2050 m. Mažo 
CO 2 kiekio elektros energijo s gamybos technologijoms b ūdingos didel ės kapitalo 
sąnaudos ir mažesn ės sąnaudos kurui, tod ėl būtinos didel ės investicijos į elektros 
energijos gamyb ą ir į elektros energijos tinklo pl ėtrą. Svarbiausias politikos klausimas 
kituose sektoriuose: kaip geriausi ai pritraukti šias investicijas. 
LT 12   LT Transportas  
(47) Efektyvus energijos vartojimas yra vienas iš svarbiausi ų veiksnių mažinant transporto 
išmetamą CO 2 kiekį. Analizės duomenimis, nepaisant nuola tinio transporto paslaug ų 
augimo, didesnis transporto priemoni ų efektyvumas iki 2025 m. bus pagrindinis 
veiksnys pakeisti išmetamo ŠESD kiekio did ėjimo tendencij ą ir pasiekti, kad 2030 m. 
antžeminio transporto išmetamas ŠESD kiekis b ūtų mažesnis už tok į 1990 m. kiek į. 
Pavyzdžiui, po 2020 m. lengv ųjų keleivini ų automobili ų efektyvumas ger ės ne vien 
dėl galiojan čių CO 2 ir automobili ų teisės aktų, bet ir d ėl laipsniško hibridini ų 
automobili ų technologij ų plitimo. 
(48) Nors hibridin ės technologijos svarbios siekiant  didesnio efektyvumo iki 2025 m., 
technologij ų atžvilgiu jos yra esminis žingsnis, kad po 2025 m. b ūtų naudojama vis 
daugiau elektros energija varom ų transporto priemoni ų (transporto priemon ės su 
elektriniais varikliais). Ši technologija viena iš svarbiausi ų lengviesiems keleiviniams 
automobiliams, ir, j ą taikant, transporto sektoriuje išmetam ą ŠESD kiek į galima labai 
sumažinti po 2030 m. Orlaiviams ir, kiek mažiau, sunkiosioms transporto priemon ėms 
bus svarbesni biodegalai, ypa č po 2030 m.  
(49) Aviacijos sektoriuje biodegalai svarbia iš metamo ŠESD kiekio mažinimo technologija 
taps po 2030 m. Siekiant bendrojo 20 proc. atsinaujinan čių šaltinių energijos vartojimo 
rodiklio (ir tokio 10 pr oc. rodiklio transpor to sektoriuje), keli ų transporto priemoni ų 
suvartojam ų biodegalų kiekis labiausiai did ės iki 2020 m. Nuo 2020 m. iki 2050 m. šis 
kiekis toliau did ės, tačiau ne tiek daug kaip 2005–2020 m., jei elektromobili ų skverbtis 
rinkoje bus s ėkminga. Priešingu atveju, teks siekti didesn ės biodegal ų svarbos, kad 
išmetamas ŠESD kiekis b ūtų sumažintas tiek pat. Didesnis biodegal ų vartojimas gali 
lemti intensyvesn į žemės naudojim ą (įskaitant d ėl žemės naudojimo išmetam ą ŠESD 
kiekį), didesnį poveikį biologinei įvairovei, vandentvarkai ir visai aplinkai, bent jei 
daroma prielaida, kad bus naudojami iš žem ės ūkio kultūrų gaminami biodegalai. 
(50) Pagal visus išnagrin ėtus scenarijus poveikis bendrai tr ansporto paklausai nedidelis. Iš 
dalies tok į rezultatą lemia pagrindin ės modeliavimo s ąlygos, kuriose daugiausia 
dėmesio skiriama išmetamo ŠESD kiekio mažinimui, ta čiau į jas neįtrauktos 
konkrečios transporto politikos strategijos,  kuriomis siekiama sukurti efektyvesn ę 
transporto sistem ą, keisti transporto r ūšis ir mažinti įvairią išorinę veiklos žal ą 
(pavyzdžiui, sp ūstis ir oro tarš ą) ir kurios gali duoti papildomos naudos mažinant 
išmetamą ŠESD kiek į. Šie aspektai bus išsamiau išnagrin ėti baltosios knygos 
transporto klausimais poveikio vertinime. 
(51) Palyginus įvairius scenarijus aišk ėja, kad išmetamo ŠESD kiekio mažinimas 
transporto ir elektros energijos sektoriuose aiškiai susij ęs. Jei išmetamas ŠESD kiekis 
transporto sektoriuje mažinamas taikant elektrini ų variklių technologij ą, didesnis 
suvartojamos elektros energijos kiekis turi įtakos elektros energijos sektoriaus 
išmetamam ŠESD kiekiui. Vadinasi, nors pats transporto sektorius ne įtrauktas į ŠESD 
apyvartini ų taršos leidim ų prekybos sistem ą, jo įtaka šios ES sistemos poky čiams 
laikui bėgant didės.  
LT 13   LT Pastatai  
(52) Šiame sektoriuje daugiausiai energijos suvartojama šildymui ir aušinimui (du 
trečdaliai), vandeniui šildyti ir maistui gami nti (daugiau kaip 20 proc.), likusi dalis 
tenka apšvietimo ir elektriniams buitiniams prietaisams.  
(53) Pagrindin ės pastebėtos tendencijos panašios į transporto sektoriaus tendencijas. 
Pirmiausia, sumaž ėtų bendra energijos paklausa – efektyvumas, vis ų pirma pastat ų 
energinis naudingumas, padid ėtų visuotinai taikant pasyvi ąsias pastat ų technologijas, o 
esamų pastatų energinis naudingumas pager ėtų juos renovavus. Tam reik ėtų gana 
didelių investicij ų, kurias laikui b ėgant kompensuot ų mažesnės išlaidos energijai. 
Vienas iš svarbiausi ų politikos klausim ų – kaip įveikti pradines finansavimo kli ūtis.  
(54) Kaip ir transporto sektoriuje, svarbu pakeisti naudojamo kuro r ūšis – vietoj naftos, 
dujų ir anglių naudoti elektros energij ą ir atsinaujinan čių šaltinių kurą. Svarbios 
šilumos siurbli ų funkcijos, nes d ėl jų didėja galutinio vartojimo efektyvumas ir maž ėja 
su energijos ištekliais susij ęs CO 2 išmetimo intensyvumas, nes vartojama geotermin ė 
energija ir elektros energija. Be to, iškastin į kurą daug kur pakei čia biodujos, biomas ė 
ir saulės energijos šildymo sistemos.  
Pramonė  
(55) Pagal efektyvi ų technologij ų taikymo scenarij ų ekonomiškai efektyvus daug energijos 
vartojančių pramonės sektorių įnašas mažinant išmetam ą ŠESD kiek į 2030 m. išaugt ų 
iki 35 proc., o 2050 m. – iki 85–90 proc. Šios galimyb ės atsirastų toliau mažinant 
energijos vartojimo intensyvum ą ir taikant CO 2 surinkimo ir saugojimo technologijas, 
kad nuo 2035 m. b ūtų surenkamas lik ęs daug energijos vartojan čių pramonės sektorių 
(pavyzdžiui, plieno ir cemento gamybos proces ų) išmestas CO 2 kiekis.  
(56) Jei būtų taikomos nesuderintos priemon ės ir Europos S ąjunga išmetam ą ŠESD kiek į 
mažintų daugiau nei kitos šalys, tam tikruose pramon ės sektoriuose b ūtų papildomai 
investuojama į įvairias mažo CO 2 kiekio technologijas, tod ėl pradinink ų pranašumai 
padarytų juos konkurencingesniais.  
(57) Be kitų dalykų, taip pat įvertinta didesnio užmojo klimato apsaugos politika daug 
energijos vartojan čiuose pramon ės sektoriuose. Ankstesnio makroekonominio modelio 
rezultatai iki 2030 m. perži ūrėti ir patikslinti. Patvirtinta, kad poveikis daug energijos 
vartojančių pramonės sektorių gamybos lygiui b ūtų ribotas ir kad skirstant nemokamus 
taršos leidimus šie sektoriai b ūtų apsaugoti ŠESD apyvartini ų taršos leidim ų prekybos 
sistemoje, net jei Europos S ąjunga siekt ų didesnio užmojo tiksl ų, o tikslai kituose 
pasaulio regionuose b ūtų mažesni. 
(58) Tačiau, kad daug energijos vartojan čiuose pramon ės sektoriuose aprašytomis 
išmetamo ŠESD kiekio mažinimo galimyb ėmis būtų pasinaudota po 2035 m., reik ės 
dideliu mastu taikyti CO 2 surinkimo ir saugojimo technologij ą, kurios vienintelis 
privalumas yra išmetamo ŠESD kiekio mažinimas ir kuriai reikia papildom ų 
investicijų ir didesni ų veiklos s ąnaudų. 
(59) Todėl išnagrin ėtas alternatyvus scenarijus, pagal kur į daug energijos vartojantiems 
pramonės sektoriams b ūtų taikomi ne tokie griežti išmetamo ŠESD kiekio mažinimo 
reikalavimai, tod ėl šių sektorių išmetamas ŠESD kiekis artimas bazinio scenarijaus 
rezultatams – iki 2050 m. išmetamas ŠESD kiekis sumaž ėtų 50 proc. (ne 86 proc.), 
LT 14   LT visų pirma tod ėl, kad CO 2 surinkimo ir saugojimo technologija neb ūtų visuotinai 
taikoma gamybos procesams, susijusiems su ŠESD išmetimu. Pagal š į scenarijų daug 
energijos vartojan čiuose pramon ės sektoriuose nereik ėtų papildom ų sąnaudų CO 2 
surinkimo ir saugojimo technologijai diegti, kitaip per paskutin į dešimtmet į tokios 
sąnaudos padid ėtų iki 10 mlrd. EUR per metus.  
Žemės ūkis ir kitos (ne CO 2) ŠESD 
(60) Nuo 1990 m. iki 2005 m. išmetamas kit ų (ne CO 2) ŠESD kiekis buvo sumažintas 
ketvirtadaliu, t. y. spar čiau nei toks CO 2 kiekis. Šiuo metu žem ės ūkio išmetamos 
ŠESD (N 2O ir metanas) sudaro daugiau kaip pus ę išmetamo kit ų (ne CO 2) ŠESD 
kiekio.  
(61) Prognozuojama, kad ne žem ės ūkio sektori ų išmetamas kit ų (ne CO 2) ŠESD kiekis 
gerokai sumaž ėtų, ypač iki 2030 m. Pagrindin ės priežastys yra šios: į ŠESD 
apyvartini ų taršos leidim ų prekybos sistem ą įtrauktuose sektoriuose mažinamas 
išmetamo N 2O kiekis, išmetama mažiau metano, nes visiškai įgyvendinta Direktyva 
dėl atliekų sąvartynų, išmetama mažiau HFC3 junginių, išmetama mažiau metano 
kalnakasybos, energetikos ir gamybos sektoriuose. 
(62) Pritaikius papildomas priemones, žem ės ūkio išmetamas ŠESD kiekis gal ėtų toliau 
mažėti iki 2030 m., o po 2030 m. ši tendencija sul ėtėtų. Jei 2050 m. išmetamas ŠESD 
būtų apytiksliai 330 mln. ton ų (arba tre čdaliu mažesnis, palyginti su 2005 m.), žem ės 
ūkio sektoriui tekt ų trečdalis likusio bendro ES išme tamo ŠESD kiekio, t. y. žem ės 
ūkio sektoriaus dalis b ūtų tris kartus didesn ė nei 2005 m. Iš to aišk ėja, koks svarbus 
žemės ūkio sektorius siekiant mažinti išmetam ą CO 2 kiekį. Jei iki 2050 m. išmetamas 
ŠESD kiekis nesumaž ės trečdaliu, palyginti su 2005 m., kituose sektoriuose reik ės kur 
kas daugiau pastang ų.  
(63) Tuo pat metu iš analiz ės duomen ų aišku, kad did ėjant pasaulinei maisto paklausai ir 
kintant mitybos modeliams (didesnis maisto produkt ų, kurių gamyba intensyvi 
išmetamo ŠESD kiekio atžvilgiu, varto jimas) atsiranda išmetamo ŠESD kiekio 
mažinimo žem ės ūkio sektoriuje ribos. Į kiekybin į vertinim ą neįtrauktas galb ūt 
svarbus veiksnys, t. y. kokio poveikio tik ėtis dėl galimų elgsenos poky čių, dėl kurių 
visiškai pasikeist ų dabartinės tendencijos ir b ūtų vartojami maisto produktai, kuri ų 
gamyba mažiau intensyvi išmetamo ŠESD  kiekio atžvilgiu. Ilguoju laikotarpiu 
sveikesnė mityba lemt ų gerokai mažesn į išmetam ą metano ir azoto oksid ų kiekį ir 
turėtų teigiamo poveikio žem ės naudojimo reikalavimams. 
Žemės naudojimas, žem ės naudojimo paskirties ke itimas ir miškininkyst ė 
(64) Iš biomas ės gaminama energija bus svarbi didesnio atsinaujinan čių šaltinių energijos 
vartojimo, prognozuojamo artimiausiais dešimtme čiais, sudedamoji dalis. Pagal bazin į 
scenarijų 2010–2050 m. iš biomas ės būtų gaminama beveik dvigubai daugiau 
energijos. Pagal CO 2 kiekio mažinimo scenarij ų tokia energijos gamyba per t ą patį 
laikotarpį padidėtų daugiau kaip tris kartus. Didesn ė iš biomas ės gaminamos energijos 
pasiūla susijusi su didesne biokuro gamyba iš žem ės ūkio kultūrų, didesniu žem ės ūkio 
atliekų, medienos biomas ės ir atliekų naudojimu.  
                                                 
3 Fluorint ų dujų reglamentas ir direktyva d ėl transporto priemoni ų oro kondicionavimo sistem ų. 
LT 15   LT (65) Didesnė iš biomas ės gaminamos energijos paklausa tur ės poveikio tam, kaip Europos 
Sąjungoje naudojama žem ė, todėl tam tikru mastu pasireikš konkurencija su kitokiu 
žemės naudojimu, pavyzdžiui, maisto ir pašar ų gamyba, taip pat popieriaus ir 
medienos gamyba. Be to, tokia gamyba savaime tur ėtų poveikio Europos S ąjungos 
išmetamam ŠESD kiekiui, nes 1) pasikeist ų būtinos žem ės ūkio sąnaudos, tod ėl galėtų 
padidėti išmetamas ŠESD kiekis (pavyzdžiui, žem ės ūkyje būtų naudojama daugiau 
trąšų), 2) dėl pakitusio žem ės naudojimo padid ėtų išmetamas ŠESD kiekis 
(pavyzdžiui, pasikeist ų miškų iškirtimo arba sodinimo tempai arba vietoj piev ų būtų 
auginami pas ėliai) ir 3) pasikeist ų miškotvarkos metodai, tod ėl keistųsi tvarkom ų 
miškų išmetamas ŠESD kiekis ir jo sug ėrimas (pavyzdžiui, pasikeist ų medienos 
ruošos ciklai).  
(66) Europoje žem ės naudojimas, žem ės naudojimo paskirties keitimas ir miškininkyst ė 
susijusi su grynuoju CO 2 sugėrimu, ypa č miškuose. Prognozuojama, kad laikui b ėgant 
šis grynasis sugertas kiekis gerokai sumaž ėtų, nes miškai sens, daugiau medienos bus 
ruošiama energijos gamybai iš biomas ės, popieriui ir medžiagoms. Jei laikui b ėgant 
būtų sumažinta neapdorotos medienos paklau sa, pavyzdžiui, perdirbant organines 
atliekas, popieri ų ir medienos gaminius, šis grynojo sugerto kiekio sumaž ėjimas laikui 
bėgant būtų ne toks didelis. 
(67) Yra daug neaiški ų veiksnių, o energetikos, miškotvarkos ir žem ės ūkio sektoriaus 
sąsajos yra sud ėtingos, taip pat ir pasaulio mastu. Iš biomas ės gaminamos energijos 
paklausa Europos S ąjungoje bus patenkinta toki ą energiją importuojant, tod ėl poveikis 
trečiosiose šalyse veikiausiai b ūtų didesnis nei Europos S ąjungoje. Akivaizdu, kad šis 
klausimas turi b ūti svarstomas ir nagrin ėjamas toliau. Didesnis žem ės ūkio našumas 
būtų svarbus veiksnys siekiant užtikrinti, kad didesn ė energijos gamyba iš biomas ės 
neturėtų pernelyg didelio neigiamo pove ikio galutiniams miškininkyst ės arba žem ės 
ūkio produkt ų vartotojams. Taip pat teks toliau svarstyti, kaip miškotvarkos metod ų 
pokytis veikia biologin ę įvairovę.  
Poveikis užimtumui 
(68) Prognozuojama, kad pa grindiniai strukt ūriniai poky čiai neturėtų poveikio bendram 
užimtumo lygiui (bent jau ilguoju laikotarpiu) arba tur ėtų nedidelį teigiamą poveikį, 
vis dėlto tarp sektori ų arba juose prognozuojamos didel ės užimtumo permainos, jei 
bus įgyvendinamos tinkamos darbo rinkos strateg ijos. Bus svarbu parengti strategijas, 
kurias įgyvendinus b ūtų užtikrintas teigiamas bendr asis poveikis, o darbo viet ų ir 
profesijų labiau reik ėtų pažangiuose ir dideli ų plėtros galimybi ų sektoriuose. Analiz ės 
duomenimis, d ėl didesnių investicij ų į kapitalo imlius gamini us (elektros energijos 
gamybos įrangą, atsinaujinan čių šaltinių energijos, transporto įrangą, pastatus ir 
pastatų sudedam ąsias dalis) reik ėtų padidinti įvairių gamybos, įskaitant statybos, 
sektorių našumą.  
(69) Keičiantis energetikos sistemai, transporto ir b ūsto sektoriams – tai pagrindiniai ŠESD 
išmetimo šaltiniai – naujos kvalifikacijos ir geb ėjimų paklausa did ės. Visų pirma tai 
ypač svarbu energetikos sektoriuje d ėl didelių investicij ų ir plėtros atsinaujinan čių 
šaltinių bei energetikos valdymo subsektoriuose. Svarbiausi as uždavinys – atnaujinti 
turimų darbuotoj ų kvalifikacij ą. Tačiau nauja kvalifikacija aktuali ne vien 
mažėjančiuose arba augan čiuose sektoriuose, bet ir netiesiogiai susijusiuose, 
pavyzdžiui, bankininkyst ės, sektoriuose. 
LT 16   LT (70) Be to, kain ų nustatymo strategijos tur ėtų padėti sumaniai recirkuliuoti  pajamas, o 
didžiausia nauda užimtumui b ūtų sumažėjusios darbo s ąnaudos.  Taikomos kain ų 
nustatymo strategijos (pavyzdžiui, sektori ų, kurių neveikia tarptautin ė konkurencija, 
aukcionai arba apmokestinimas sektoriuose, kurie ne įtraukti į ŠESD apyvartini ų taršos 
leidimų prekybos sistem ą) ir dėl pajamų recirkuliavimo sumaž ėjusios darbo s ąnaudos 
galėtų paskatinti užimtumo augim ą 0,7 proc., palyginti su baziniu scenarijumi, t. y. iki 
2020 m. darbo viet ų padaugėtų šiek tiek daugiau kaip 1,5 mln. 
Papildoma oro kokyb ės nauda 
(71) Padaryta bendra išvada, kad oro kokyb ė pagerėtų. Vidutinis oro taršos lygis 2030 m. 
būtų 65 proc. mažesnis, palyginti su 2005 m. 2030 m. įprastų oro teršal ų kontrolės 
sąnaudos gal ėtų būti daugiau kaip 10 mlrd. EUR mažesn ės, o 2050 m. gal ėtų būti 
sutaupyta beveik 50 mlrd. toki ų sąnaudų. Dėl tokių pokyčių sumažėtų mirtingumas; su 
tuo susijusi apskai čiuota metin ė nauda 2030 m. b ūtų 7–17 mlrd. EUR, o 2050 m. – 
17–38 mlrd. EUR. Be to, visuomen ė taptų sveikesn ė, todėl sumažėtų sveikatos 
priežiūros sąnaudos ir b ūtų daroma mažesn ė žala ekosistemoms, pas ėliams, 
medžiagoms ir pastatams. 
(72)