KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2012 m. Stabilumo priemonės metinė ataskaita /* COM/2013/0563 final */





TURINYS KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2012 m. Stabilumo priemonės metinė ataskaita 1........... Įžanga............................................................................................................................ 3 2........... Stabilumo priemonės struktūra........................................................................................ 3 3........... Stabilumo priemonės įgyvendinimas................................................................................. 4 4........... SP įgyvendinimo apžvalga 2007–2012 m. laikotarpiu....................................................... 5 5........... SP padėtis 2012 m......................................................................................................... 6 6........... Reagavimas į krizes arba kylančias krizes (SP reglamento 3 straipsnis)............................. 6 6.1........ SP taikymo reaguojant į krizes 2012 m. pavyzdžiai.......................................................... 6 6.2........ SP reagavimo į krizes veiksmų dalyviai............................................................................ 9 7........... Pagalba esant stabilioms bendradarbiavimo sąlygoms (SP reglamento 4 straipsnis)......... 10 7.1........ Grėsmė saugumui ir saugai (SP 4 straipsnio 1 dalis)....................................................... 10 7.2........ Su cheminėmis, biologinėmis, radiologinėmis ir branduolinėmis medžiagomis (ChBRB) susijusios rizikos mažinimas (SP reglamento 4 straipsnio 2 dalis)............................................................................... 12 7.3........ Pajėgumų prieš ir po krizės stiprinimas (SP reglamento 4 straipsnio 3 dalis).................... 13 8........... Išvada.......................................................................................................................... 17 1. Įžanga Praėjus šešeriems Stabilumo priemonės įgyvendinimo metams, ši ataskaita teikiama Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui laikantis 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1717/2006, nustatančio stabilumo priemonę, 23 straipsnyje įtvirtinto reikalavimo teikti ataskaitas[1]. Stabilumo priemonė (SP) yra svarbi priemonė, už kurią atsakingas vyriausiasis įgaliotinis ir Komisijos pirmininko pavaduotojas ir kuri jam suteikia galimybę skirti išteklių visapusiškam ES požiūriui remti užtikrinant krizių ir grėsmės saugumui visame pasaulyje prevenciją, mažinimą ir padarinių šalinimą. Ataskaitoje apžvelgiama, kaip SP buvo taikyta 2012 m. Prie šios ataskaitos pridėti du Komisijos tarnybų darbiniai dokumentai, kuriuose pateikta atnaujinta išsami informacija apie: i) skubias SP reagavimo į krizes priemones, kurios pradėtos ir (arba) tęstos 2012 m., pagal Reglamento 3 straipsnį ir ii) ilgesnes SP programas pagal Reglamento 4 straipsnio 1–3 dalis. Šioje ataskaitoje aptariamus SP veiksmus vykdo įvairios įgyvendinimo institucijos, įskaitant Jungtinių Tautų agentūras, kitas tarptautines ir regionines institucijas, ES valstybių narių institucijas, NVO ir kitas pilietinės visuomenės organizacijas. 2. Stabilumo priemonės struktūra SP yra viena pagrindinių išorės pagalbos priemonių, suteikianti galimybę ES užimti pirmaujančias pozicijas užtikrinant dabartinių arba kylančių krizių visame pasaulyje prevenciją ir į jas reaguojant. Kaip apibendrinta toliau, SP reglamento 3 ir 4 straipsniuose nustatyta, kokių rūšių veiksmams ši priemonė gali būti pasitelkta. 3 straipsnyje nustatyta „pagalba, kuri teikiama krizių arba kylančių krizių metu“. Tai gali apimti reagavimą į sudėtingas politines ir konfliktines situacijas, dideles gaivalines nelaimes[2] ir kartais sudėtingas situacijas, kai susidaro abejos aplinkybės. Kai atsiranda krizių prevencijos, sumažinimo arba išsprendimo galimybė ir kai negalima laiku arba tinkamai sutelkti pagrindinių išorės pagalbos priemonių[3], SP parama teikiama nedelsiant taikant išimtines pagalbos priemones[4]. Tam tikrais atvejais po šių reagavimo priemonių įgyvendinamos paskesnės laikinos atsakomosios programos.[5] SP priemonės gali dažnai papildyti ES humanitarinę pagalbą, taip pat padėti susieti pagalbą, atkūrimą ir vystymąsi[6]. Be to, SP veiksmai gali papildyti ES BSGP[7] operacijas ir kitus veiksmus, taip pat gerokai padėti laikytis visapusiško ES požiūrio į reagavimą į konfliktus ir krizes. SP veiksmai papildo pagrindines pagalbos priemones, kurių dėl jų taikymo srities, strateginio planavimo ir programavimo ciklų dažnai nėra galimybės taikyti krizių metu arba kylant krizėms. Iš tiesų svarbi ES išorės veiksmų rinkinio dalis yra galimybė taikyti įvairias priemones, kuriomis Sąjunga gali tikslingai reaguoti skirtingose situacijose. SP reglamento 4 straipsnyje nustatytas programuojamas priemonės komponentas, apimantis ilgesnes SP programas šiose trijose pagrindinėse srityse: · tarpregioninė grėsmė saugumui ir saugai (4 straipsnio 1 dalis); · su cheminėmis, biologinėmis, radiologinėmis ir branduolinėmis medžiagomis (ChBRB) susijusios rizikos mažinimas (SP reglamento 4 straipsnio 2 dalis) ir · pajėgumų prieš ir po krizės stiprinimas (4 straipsnio 3 dalis)[8]. 3. Stabilumo priemonės įgyvendinimas Komisijos Užsienio politikos priemonių tarnyba (FPI) glaudžiai bendradarbiauja su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) – funkciniu požiūriu savarankiška Sąjungos įstaiga, kuri taip pat įkurta 2011 m. sausio mėn.[9]. Abi tarnybos atskaitingos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai C. Ashton; FPI ji vadovauja kaip Europos Komisijos pirmininko pavaduotoja. Sprendimo, kuriuo įkurta EIVT, 9 straipsnyje nurodyta, kad už Sąjungos išorės bendradarbiavimo programų valdymą yra atsakinga Komisija, o vyriausiasis įgaliotinis užtikrina Sąjungos išorės pagalbos priemonių, įskaitant SP, bendrą politinį koordinavimą. Todėl EIVT teikia politines gaires dėl pagal 3 straipsnį taikomos Stabilumo priemonės ir rengiant priemones bendradarbiauja su FPI, kuri yra atsakinga už sutartų veiksmų įgyvendinimą. Remdamasi strategijos dokumentais ir daugiametėmis orientacinėmis programomis, EIVT taip pat atlieka pagal 4 straipsnį vykdomų priemonių strateginį programavimą. Atitinkamas metines veiksmų programas nustato ir įgyvendina DEVCO GD[10] (4 straipsnio 1 ir 2 dalys) ir FPI (4 straipsnio 3 dalis). Komisijos ir EIVT bendradarbiavimas nuolat peržiūrimas, siekiant užtikrinti kuo didesnę sąveiką ir papildomumą, taip pat pagerinti SP įgyvendinimo sąlygas. 4. SP įgyvendinimo apžvalga 2007–2012 m. laikotarpiu Praėjus šešeriems metams nuo įgyvendinimo pradžios tvirtai pripažįstama, kad SP yra būtina ES priemonė, padedanti laikytis visapusiško ES požiūrio į įvairių konfliktų ir krizių prevenciją, reagavimą į juos ir atkūrimą visame pasaulyje, šalinti grėsmę saugumui nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis ir stiprinti krizių prevencijos bei reagavimo į jas pajėgumus. 2007–2012 m. pagal trumpalaikio reagavimo į krizes SP komponentą apie 243 reagavimo į krizes veiksmams maždaug 70-yje pasaulio šalių ar regionų skirta apie 872 mln. EUR. 2007–2012 m. įgyvendintų veiksmų geografinė aprėptis nurodyta 1 diagramoje. Tuo pačiu laikotarpiu apie 403,8 mln. EUR skirta ilgalaikiam programuojamam SP elementui, apimančiam veiksmus pagal 4 straipsnio 1–3 dalis. 2 diagramoje nurodyta, kaip šiuo laikotarpiu lėšos paskirstytos reagavimo į krizes priemonėms (3 straipsnis) ir ilgesnėms programoms (4 straipsnis). 5. SP padėtis 2012 m. 2012 m. SP skirtas bendras biudžetas buvo 286,1 mln. EUR[11], lėšos panaudotos taip: · 195,8 mln. EUR skirta krizėms ar kylančioms krizėms (3 straipsnis); · 22 mln. EUR skirta reaguoti į tarpregioninę grėsmę (4 straipsnio 1 dalis); · 46,3 mln. EUR skirta su cheminėmis, biologinėmis, radiologinėmis ir branduolinėmis medžiagomis susijusiai rizikai mažinti (4 straipsnio 2 dalis), o · 22 mln. EUR – pajėgumams prieš ir po krizių stiprinti (4 straipsnio 3 dalis). Tarybos Politiniam ir saugumo komitetui reguliariai siunčiami raštai, kuriais Taryba informuojama apie naujas pagal 3 straipsnį planuojamas reagavimo į krizes priemones ir apie esamų priemonių įgyvendinimo pažangą. Vykdant demokratinę SP kontrolę įsteigta Europos Parlamento Užsienio reikalų komiteto Konfliktų, saugumo ir vystymosi darbo grupė surengė tris posėdžius, kuriuose dalyvavo Komisijos tarnybų bei EIVT atstovai. Kalbant apie geografinį pasiskirstymą, iš 3 diagramos matyti, kad 2012 m. krizėms Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės bei Užsachario Afrikoje spręsti toliau skirta nemaža SP parama. Konkretūs 2012 m. SP projektų pavyzdžiai pateikiami kituose dviejuose skirsniuose. 6. Reagavimas į krizes arba kylančias krizes (SP reglamento 3 straipsnis) 6.1. SP taikymo reaguojant į krizes 2012 m. pavyzdžiai 2012 m. ES siekė spręsti kelias dideles krizes, įskaitant Arabų pavasario perversmus Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose, kurie turėjo tiesioginės įtakos stabilumui Sahelio regione. ES taip pat reagavo į krizes kitose pasaulio vietose – visais atvejais prireikė laiku imtis veiksmingų veiksmų susidarius pažeidžiamoms situacijoms ir (arba) po krizių. Šiais veiksmais siekta padėti stabilizuoti šalis ir padidinti atsparumą. Išsami informacija apie visus 2012 m. įgyvendintus SP veiksmus pateikta prie šios metinės ataskaitos pridėtame I-ajame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. Toliau trumpai aprašyti kai kurie 2012 m. įvairiose pasaulio vietose vykdyti veiksmai – matyti, kad SP pasitelkta sprendžiant daug įvairių krizių skirtingose pasaulio vietose: · 2012 m. pavasarį dėta daug diplomatinių pastangų siekiant užkirsti kelią smurto plitimui Sirijoje ir vienas ES strateginių prioritetų buvo spartus Jungtinių Tautų stebėjimo misijos Sirijoje (UNSMIS) dislokavimas. SP finansavimas padėjo UNSMIS sparčiai ir saugiai pradėti veiklą, pvz., užtikrinta, kad į Damaską būtų nedelsiant išsiųsti 25 šarvuotieji automobiliai. Pasibaigus UNSMIS įgaliojimams, kai kuriais iš tų automobilių toliau galėjo naudotis JT ir Arabų Lygos specialusis pasiuntinys Lakhdaras Brahimis ir jo grupė. SP parama taip pat padėjo į du renginius Briuselyje ir Kaire sukviesti opozicijos atstovus, kad jie galėtų sutarti dėl labiau suderintos pozicijos. Antrąjį metų pusmetį padidėjo pabėgėlių skaičius ir pagal antrą SP paramos programą pradėta teikti pagalba pabėgėliams prieglaudą teikiančioms kaimyninių šalių institucijoms ir bendruomenėms. Parama taip pat teikiama pasilikusiesiems Sirijoje. · Parama taip pat suteikta Libijai, siekiant padėti stiprinti šios šalies reagavimo į krizes pajėgumus, stiprinti pažeidžiamų grupių apsaugą ir sunaikinti šalies teritorijoje nesprogusius sprogmenis. Be to, padėta atlikti poreikių vertinimą integruoto sienų valdymo srityje ir pasirengti bendros saugumo ir gynybos politikos srities tiriamajai misijai. Šis veiksmas bus naudingas ne tik Libijai, bet ir visam Sahelio regionui, nes padės sumažinti prekybą žmonėmis ir neteisėtais ginklais. · Siekiant atsigauti po krizių dažnai yra svarbūs rinkimai ir 2012 m. pagal SP buvo teikiama nemaža parama rinkimams įvairių regionų vietovėse, kuriose dažni konfliktai. Pradėti projektai Bisau Gvinėjoje, Toge, Burkina Fase, Zimbabvėje, Madagaskare, Kenijoje, Pakistane, Afganistane ir Haityje. Svarbu tai, kad įgyvendinant šias rinkimų paramos priemones teikiama pagalba dažniausiai yra nesusijusi su jau numatytais rinkimų ciklais. Tokios konfliktų prevencijos priemonės taip pat padeda papildyti platesnes ES strategijas ir kitas priemones. · 2012 m. pradžioje ES gavo prašymą paremti JT pastangas mažinti didėjančią įtampą tarp Irako vyriausybės ir Ašrafo stovyklos gyventojų, iš kurių daugelis turi ryšių su Irano liaudies modžahedų organizacija. Sparčiai sutelkus SP lėšas pavyko pasiekti kompromisinį sprendimą. 2012 m. pabaigoje daugelis buvusių Ašrafo stovyklos gyventojų persikėlė į naujas patalpas ir pradėjo persikėlimo už Irano ribų visam laikui procedūrą. Nors padėtis tebėra įtempta, SP finansavimas padėjo Irako vyriausybei, buvusiems Ašrafo stovyklos gyventojams ir tarptautinei bendruomenei padaryti pažangą siekiant rasti ilgalaikį sprendimą. · Nors ir būta sunkumų, 2012 m. Jemene padėtis gerokai pasikeitė ir pasitelkusi SP ES kartu su JT ir Pasaulio banku padėjo Jemeno politikos formuotojams nustatyti šalies poreikius po neseniai įvykusio konflikto. Jemeno pereinamojo laikotarpio vyriausybė nustatė, kad civilinio saugumo sektoriaus reformos yra vienas prioritetų siekiant užtikrinti, kad saugumo tarnybos galėtų tinkamai tenkinti visuomenės saugumo poreikius. SP parama padėjo planuoti ir kurti Jemeno reformų planus. · Sahelyje pasitelkus SP regioninio požiūrio laikytasi sprendžiant vyraujančius uždavinius saugumo srityje. 2012 m. pradžioje sutarta dėl priemonės, kuria siekta mažinti Libijos krizės poveikį Nigerio ir Malio šiauriniuose regionuose. Po 2012 m. kovo 22 d. karinio perversmo Malyje parama padidinta ir suteikta kitoms dėl krizės Malyje nukentėjusioms Nigerio vietovėms. Be to, Čade ir Libijoje vykdytos išminavimo programos, kuriomis siekiama padidinti regiono stabilumą ir užtikrinti galimybę saugumo tarnyboms patekti į užminuotas vietoves, kuriose dažnai slapstosi neteisėti prekiautojai ir teroristai. Visi šie veiksmai visiškai atitinka ES strategiją saugumo ir vystymosi Sahelio regione srityje ir papildo kitas pagal įvairias ES priemones regione dedamas pastangas, įskaitant veiksmus pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką. · Užsachario Afrikoje SP padėjo vykdyti bandomuosius stabilizavimo ir spartaus atkūrimo projektus Somalyje, taip pat demobilizuoti pajėgas Centrinės Afrikos Respublikoje. Joje buvo remiama 5000 demobilizuotų nacionalinių ginkluotųjų pajėgų karių socialinė ir ekonominė reintegracija, taip pat nesprogusių sprogmenų išminavimas ir šalinimas šalies šiaurinėje ir rytinėje dalyse (nors po vėlesnių įvykių šios veiksmus teko sustabdyti). · Siekiant stiprinti taiką Nigerijoje ir Burundyje parama daugiausia skirta taikos ir konfliktų sprendimo sistemai stiprinti ir jaunimo nedarbui mažinti Nigerijos Plynaukštės valstijoje. Padėti stiprinti taiką ir gerinti konfliktų prevenciją Nigerijoje itin svarbu, nes dėl prastos saugumo padėties Plynaukštės valstijoje tokioms ekstremistų grupuotėms kaip „Boko Haram“ taip pat susidaro palankios sąlygos plėsti veiklą regione. SP parama taip pat padėjo sustiprinti taikos išsaugojimo Burundyje pastangas. · 2012 m. balandžio mėn. didelė SP parama suteikta Mianmaro / Birmos reformų procesui, įskaitant techninę pagalbą ir konsultacinę paramą ministerijoms. Taip pat suteikta papildoma parama Mianmaro taikos centrui įkurti. Spalio mėn. įkurtas centras koordinuoja taikos derybų grupes ir jame rengiamos atviros suinteresuotųjų subjektų diskusijos. Be to, šis centras padeda užtikrinti, kad plačioji šalies visuomenė ir tarptautinė bendruomenė būtų toliau informuojamos apie taikos procesą ir prie jo prisidėtų, taip pat koordinuoja vietos ir tarptautinių veikėjų teikiamą paramą. Ši pradinė parama padėjo pasirengti 2013 m. toliau įgyvendinti išsamią SP paramos programą, skirtą Mianmaro / Birmos taikos procesui, įskaitant struktūrinę ir operatyvinę paramą Mianmaro taikos centrui. Pasitelkus SP dedamos papildomos pastangos sumažinti minų keliamą pavojų padės sugrąžinti šalies viduje perkeltus asmenis ir pabėgėlius, taip pat sudaryti būtinas sąlygas siekiant užtikrinti kelių Mianmaro / Birmos etninių vietovių socialinį ir ekonominį vystymąsi. · Filipinuose įgyvendindama SP ES papildė nuo 2010 m. vykdomus plataus masto veiksmus, susijusius su taikos procesu Mindanao. Filipinų vyriausybė ir Moro islamo išsivadavimo frontas paprašė ES imtis vadovaujamojo vaidmens ir padėti derybų šalims palengvinti taikos derybas ir stebėti, kaip laikomasi jau sutartų susitarimų. 2012 m. viduryje ES ėmėsi įgyvendinti tolesnį veiksmą ir taip atnaujino įsipareigojimus siekti taikos proceso. Toks požiūris padėjo užtikrinti tolesnę paramą tarpininkavimo ir stebėjimo struktūroms, juo taip pat užtikrintas pakankamas lankstumas sudarius susitarimą vykdyti tolesnius veiksmus. Šiuo metu išsamiai vertinamas 2012 m. spalio mėn. sudaryto itin svarbaus taikos susitarimo poveikis ir SP pagalba gali iš dalies būti perskirta tolesniems taikos stiprinimo veiksmams. Filipinuose taikyta sėkminga tarpininkavimo ir stebėjimo sistema laikoma veiksmingu modeliu, kurį galima taikyti ir kitų konfliktų atveju, visų pirma tame regione. Pagal SP finansuojamos priemonės, kurias įgyvendinant svarbūs Filipinų veikėjai teikia informaciją, pvz., bendradarbiaujantiems veikėjams Mianmare / Birmoje. · Pranešus apie taikos derybas su Kolumbija 2012 m. rugpjūčio mėn. Amerikos žemyne atgijo viltis, kad bus įveiktas daugiau negu pusę amžiaus trunkantis konfliktas. Siekiant sudaryti taikos susitarimą bus svarbu, kad Kolumbijos institucijos spręstų prievartos aukų, visų pirma daugelio žemės netekusių asmenų, problemas. Tuo pačiu metu, kai Havanoje pradėtos taikos derybos, 2012 m. spalio mėn. pradėta nauja SP priemonė, kuri padės Kolumbijos institucijoms veiksmingiau įgyvendinti naują teisės aktą dėl aukų teisių apsaugos (Įstatymą Nr. 1448). Kitomis priemonėmis regione, be kita ko, buvo padedama šalinti pagrindines Bolivijos konflikto, taip pat Gvatemalos ir Belizo pasienio ginčų priežastis. · ES valstybės narės SP komitete teigiamai įvertino SP laikinas atsakomąsias programas, grindžiamas ankstesnėmis išimtinėmis pagalbos priemonėmis. Haityje buvo toliau teikiama pasirengimo nelaimėms pagalba, buvo remiamas taikus konflikto Kalnų Karabache sprendimas, Gruzijos atsiskyrusių regionų stabilizavimas ir Specialusis tribunolas Libanui. 6.2. SP reagavimo į krizes veiksmų dalyviai SP reagavimo į krizes priemonės rengiamos glaudžiai bendradarbiaujant su įvairiais partneriais: ES institucijomis, ES valstybėmis narėmis, pilietine visuomene, viešojo administravimo institucijomis, trečiosiomis šalimis ir kitais veikėjais. ES delegacijoms tenka svarbus vaidmuo: jos teikia ankstyvuosius perspėjimus, kuria pradines koncepcijas ir numato galimus reagavimo veiksmus. 2012 m. dauguma naujų priemonių toliau buvo perduodamos vykdyti vietos lygmeniu ES delegacijoms[12] – tai, kad jos išmano vietos poreikius ir reikalavimus, labai svarbu siekiant sėkmingai vykdyti veiklą. Taip sudaromos galimybės laiku užbaigti derybas su įgyvendinimo institucijoms dėl sutarčių ir atidžiai stebėti, kaip įgyvendinami šie dažnai rizikingi projektai. Taigi 2012 m. ES delegacijos buvo atsakingos už 62 proc. įsipareigojimų asignavimų ir 80 proc. mokėjimų pagal SP. 4 diagramoje nurodyti įvairūs SP reglamento 3 straipsnyje nustatytas 2007–2012 m. reagavimo į krizes priemones įgyvendinantys partneriai. Nevalstybiniai partneriai įgyvendino 47 proc. SP biudžeto, iš jų – 23 proc. įgyvendino NVO. Žinoma, JT grupė išliko svarbi įgyvendinimo srities partnerė, atsižvelgiant į jos praktinę patirtį ir stiprius pajėgumus šalyse, leidžiančius šiai grupei remiantis tvirtais vietos ryšiais sparčiai imtis veiksmų nestabiliomis aplinkybėmis, kuriomis įgyvendinami SP reagavimo į krizes veiksmai. 7. Pagalba esant stabilioms bendradarbiavimo sąlygoms (SP reglamento 4 straipsnis) Pagal 4 straipsnį teikiamos pagalbos esant stabilioms bendradarbiavimo sąlygoms metinio programavimo rengimą ir valdymą užtikrina Komisija. 2012 m. SP metinės veiksmų programos buvo priimtos taip: pagal 4 straipsnio 1 dalį (grėsmė saugumui ir kita grėsmė teisei ir tvarkai) – 2012 m. rugsėjo mėn.; pagal 4 straipsnio 2 dalį (su cheminėmis, biologinėmis, radiologinėmis ir branduolinėmis medžiagomis susijusios rizikos mažinimas) – 2012 m. rugpjūčio mėn. ir pagal 4 straipsnio 3 dalį (pajėgumų prieš ir po krizės stiprinimas) – 2012 m. kovo mėn. Išsami atnaujinta informacija apie veiklą, vykdomą pagal 4 straipsnio 1–3 dalis, pateikta prie šios metinės ataskaitos pridėtame II-ajame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. 7.1. Grėsmė saugumui ir saugai (SP 4 straipsnio 1 dalis) Su tarpregionine grėsme susijusiomis programomis dėmesys telkiamas į pajėgumų stiprinimą glaudžiai konsultuojantis su pagalbą gaunančiomis šalimis. Paprastai saugumo pajėgumai stiprinami nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, siekiant sudaryti galimybę veiksmingai bendradarbiauti pasauliniu ir tarpregioniniu mastu. Pagal pritaikytą metodą nustatomos pagrindinės šalys regione ir sukuriant arba stiprinant specializuotus padalinius ir tarnybų tarpusavio bendradarbiavimą didinami vietos lygmens teisėsaugos ir saugumo padalinių pajėgumai. Tuomet siekiant skatinti regioninį ir tarpregioninį bendradarbiavimą nustatomos regioninio koordinavimo funkcijos, kiek įmanoma pasinaudojant esamomis struktūromis. Pasitelkiant regionines informacijos sistemas skatinama dalytis informacija. Veiklos sritys yra įvairios: kova su neteisėta prekyba, pinigų plovimu ir kitų formų organizuotu nusikalstamumus vietovėse, per kurias daugiausia gabenamas kokainas ir heroinas; neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais ir sprogstamosiomis medžiagomis; jūrų saugumo ir saugos didinimas pagrindiniuose jūrų keliuose ir pajėgumų stiprinimas nuo terorizmo kenčiančiuose regionuose. Veiksmams minėtose srityse 2012 m. skirta 22 mln. EUR, iš viso bendrai išmokėta apie 14,2 mln. EUR. Iki 2012 m. pabaigos pagal Ekspertų paramos priemonę[13] įdarbinta daugiau kaip 100 ekspertų iš specializuotų viešųjų ar pusiau viešųjų ES valstybėse narėse veikiančių organizacijų siekiant sutelkti pajėgumus, pasinaudoti jų turimomis specifinėmis žiniomis ir patirtimi, taip pat konsultuotis techniniais klausimais nustatant ir išsamiai planuojant SP veiksmus. Be kita ko, rengta 2013 m. metinė veiksmų programa ir siekta sudaryti sąlygas visapusiškai įgyvendinti veiksmus, dėl kurių nuspręsta ankstesnėse metinėse veiksmų programose. Toliau nurodytos pagrindinės sritys, kuriose pasiekta laimėjimų. · 2012 m. pabaigoje pagal Kokaino maršruto programą Žaliajame Kyšulyje, Senegale ir Toge įgyvendinant projektą AIRCOP įsteigtos trys bendros oro uostų užkardos darbo grupės, kurios rėmė kovą su organizuotu nusikalstamumu vietovėse, per kurias driekiasi vadinamasis kokaino maršrutas. Taip pat pradėtas projektas, skirtas regioninei policijos informavimo sistemai Vakarų Afrikoje sukurti (WAPIS I, 2012 m. biudžetas – 2,2 mln. EUR), o pagal kitą sutartį patvirtintas ES įsipareigojimas vykdyti narkotinių medžiagų pirmtakų patekimo į nelegalią rinką Lotynų Amerikoje ir Karibų jūros regione prevenciją (PRELAC II, 2012 m. biudžetas – 3 mln. EUR). Taip pat pasirašyta sutartis dėl kovos su pinigų plovimu projekto Vakarų Afrikoje, kuriuo dėmesys telkiamas į ne bankų finansines ir su finansais nesusijusias įmones ir profesijas Ganoje, Nigerijoje, Senegale ir Žaliajame Kyšulyje (2012 m. biudžetas – 1,8 EUR). · Buvo toliau remiama kova su organizuotu nusikalstamumu vietovėse, per kurias driekiasi vadinamasis kokaino maršrutas, ir tęsiama atitinkama veikla dešimtyje šalių, įskaitant Iraną, Pakistaną ir Afganistaną. · 17-oje pakrantės šalių Indijos vandenyno vakarinėje dalyje, Pietryčių Azijoje ir Gvinėjos įlankoje vykdoma 16,5 mln. EUR vertės Ypatingos svarbos jūrinių kelių programa (2012 m. biudžetas – 2 mln. EUR). Programos tikslas – stiprinti pakrantės valstybių dalijimosi informacija pajėgumus ir vykdymo užtikrinimo funkcijas jūrų laivininkystės teisės srityje, kad būtų užkertamas kelias piratavimui bei ginkluotiems apiplėšimams jūroje ir laivyba būtų saugesnė. · Kelių vykdomų projektų tikslas – terorizmo prevencija ir kova su juo, dalyvavimas pasauliniuose kovos su terorizmu veiksmuose, įskaitant JT strategijos įgyvendinimą. 2012 m. buvo toliau įgyvendinamas projektas „Kova su terorizmu Sahelio regione“ – vykdyti pajėgumų stiprinimo veiksmai Nigeryje ir Mauritanijoje, taip pat buvo dedamos pastangos siekiant sustiprinti regioninį bendradarbiavimą šioje vietovėje. Pradėtas Nigerijoje įsikūrusios grupuotės „Boko Haram“ tyrimas. Bendradarbiaujant su Pakistanu siekiama tobulinti Pandžabo baudžiamosios teisenos sistemą, o Pietryčių Azijoje SP taikoma įgyvendinant 2 mln. EUR vertės bendrą ES ir Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro kovos su terorizmu iniciatyvą. · Dėl elektroninių nusikaltimų kyla palyginti naujo pobūdžio pasaulinė ir tarpregioninė grėsmė – siekiant su ja kovoti, būtina atsižvelgti į šių nusikaltimų elektroninį aspektą. 2012 m. tikslinėse šalyse pradėtas rengti 3 mln. EUR vertės projektas su Europos Taryba, kuriuo siekiama stiprinti teisėsaugos ir teisminių institucijų pajėgumus, taip pat skatinti prisijungti prie vadinamosios Budapešto konvencijos ir ją įgyvendinti. Kadangi dauguma ypatingos svarbos infrastruktūros operacinių sistemų yra prijungtos prie tinklo, dėl kibernetinio išpuolio arba didelio atsitiktinio pagrindinių informacinių ir ryšių technologijų gedimo pasekmės galėtų būti katastrofiškos. Atsižvelgiant į tai, SP lėšomis bus sprendžiamas kibernetinio saugumo klausimas (1,5 mln. EUR numatyta skirti tarpregioniniam bendradarbiavimui ir tarptautinių standartų, susijusių su rizikos įsisąmoninimu, pažeidžiamumo analize, pasirengimu nenumatytiems įvykiams, įspėjimo apie pavojų bei padarinių valdymu, taikymui). · Falsifikuoti vaistai kelia didelę grėsmę visuomenės sveikatai ir saugai, nes juose paprastai būna blogos kokybės sudedamųjų dalių, jie būna netinkamai dozuoti arba tiesiog neveiksmingi, o kartais net nuodingi. Nors tai pasaulinio masto grėsmė, dažniausiai su ja susiduria besivystančios šalys. Numatyta skirti 4,2 mln. EUR teisinei sistemai stiprinti, visų pirma pasitelkiant MEDICRIME konvenciją, taip pat su įtariamų vaistų nustatymu ir tyrimu susijusiems pajėgumams stiprinti bei galimybėms remiantis policijos tyrimais ir baudžiamąja teisena sužlugdyti ir išardyti pasaulinio masto nusikaltėlių tinklus didinti. · Siekiant užkirsti kelią neteisėtam šaulių ir lengvųjų ginklų kaupimui ir neteisėtai prekybai jais, taip pat paremti su šiais ginklais susijusių tarptautinių ir regioninių priemonių koordinavimą ir įgyvendinimą, pasirašyti nauji projektai su Regioniniu šaulių ginklų centru (RECSA, biudžetas – 2,7 mln. EUR), Centrinės Amerikos integracijos sistemos saugumo komisija (SICA, biudžetas – 2,3 mln. EUR) ir Interpolu (iARMS, biudžetas – 1,5 mln. EUR). Šiais veiksmais papildoma veikla šaulių ir lengvųjų ginklų srityje, kuri remiama pagal Stabilumo Užsachario Afrikoje ir Pietų Amerikoje priemonę. 7.2. Su cheminėmis, biologinėmis, radiologinėmis ir branduolinėmis medžiagomis (ChBRB) susijusios rizikos mažinimas (SP reglamento 4 straipsnio 2 dalis) Tradiciškai daugumoje sričių veikla buvo daugiausia vykdoma buvusioje Sovietų Sąjungoje. 2010 m. stengtasi išplėsti geografinę pagal programą vykdomos veiklos aprėptį. Programa pradėta taikyti Viduržemio jūros baseine, Artimuosiuose Rytuose, Persijos įlankoje, Pietryčių Azijoje, Vidurinėje Azijoje, Pietų Kaukaze ir Afrikoje. Be buvusios Sovietų Sąjungos šalių, dalyvauja daugiau negu 60 šalių. ChBRB programa apima atsitiktinius, gamtinius arba piktavališkus ChBRB naudojimo pavojus, ja siekiama stiprinti saugos ir saugumo standartus dalijantis gerosios praktikos pavyzdžiais ir didinant bendrą informuotumą apie saugumą ir saugą. Iki 2010 m. skirtingose srityse imtasi atskirų veiksmų[14]. Nuo 2010 m. pagal SP ES visame pasaulyje įsteigti ChBRB kompetencijos centrai palaipsniui tampa bendra integruota veiksmų visose šiose srityse – sienų stebėjimo ir (arba) neteisėtos prekybos, eksporto kontrolės, biologinės saugos, biologinio saugumo ir kt., įskaitant civilinės saugos priemones (avarijos likvidavimo priemonių planus, pasirengimą krizėms ir reagavimą į jas) – platforma. Šie kompetencijos centrai, kurdami specifinius pagalbos priemonių rinkinius (13 veiksmų, biudžetas – 19 mln. EUR), siekia stiprinti ChBRB rizikos mažinimo politiką. Jie padės stiprinti pajėgumus, plėtoti nuoseklią regioninę politiką ir gerinti nacionalinių ir regioninių veikėjų bendradarbiavimo galimybes šioje srityje. 2012 m. ES įsteigė kompetencijos centrus Pietryčių Azijoje (Filipinuose), Pietryčių Europoje, Pietų Kaukaze ir Ukrainoje (Gruzijoje), Šiaurės Afrikoje (Alžyre), Atlanto vandenyno pakrantėje (Maroke), Artimuosiuose Rytuose (Jordanijoje) ir Rytų bei Centrinėje Afrikoje (Kenijoje). 2011 m. pabaigoje ir 2012 m. pradžioje pradėjo veikti pirmi penki vietos kompetencijos centrų regioniniai sekretoriatai. Be to, užmegzti ryšiai su Vidurine Azija ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos šalimis. Toliau nurodytos kitos sritys, kuriose imtasi veiksmų. · Teikta pagalba ir palaikytas bendradarbiavimas atliekant dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolę – programos sėkmingai įgyvendintos 28 šalyse visame pasaulyje. Sustiprintas bendradarbiavimas su JAV eksporto kontrolės ir susijusios sienų apsaugos kontrolės sistema[15]. 2013 m. antrą pusmetį planuojama išplėsti ir sustiprinti šiuos veiksmus Artimuosiuose Rytuose. · Pasitelkus Mokslo bei technologijų centrą ir Tarptautinį mokslo ir technologijų centrą toliau buvo remiamas buvusių Sovietų Sąjungos šalių kilmės buvusių ginklų srities mokslininkų ir inžinierių perkvalifikavimas ir alternatyvus įdarbinimas. · Vykdant veiksmus Vidurio Azijos, Pietryčių Azijos ir Šiaurės Afrikos šalyse toliau kovojama su neteisėta prekyba ChBRB medžiagomis ir apgaulinga finansine veikla. Su Tarptautine atominės energijos agentūra (TATENA) pasirašyta sutartis dėl naujos Seibersdorfe (Austrijoje) kuriamos branduolinių medžiagų laboratorijos, kuria naudosis TATENA saugumo kontrolės priemonių analizės tarnyba (2012 m. biudžetas – 5 mln. EUR). 7.3. Pajėgumų prieš ir po krizės stiprinimas (SP reglamento 4 straipsnio 3 dalis) 2012 m. kovo mėn. priėmus metinę veiksmų programą, susijusią su SP pajėgumų prieš ir po krizių stiprinimo elementu[16], dėl kai kurių pagrindinių naujojo 20120–2013 m. strategijos dokumento aspektų imtasi konkrečių veiksmų. Į 2012 m. metinę veiksmų programą įtraukti 6 veiksmai suskirstyti į keturias temines sritis[17]. Veiksmai grindžiami ankstesne veikla, taip pat numatytas pilietinės visuomenės organizacijų, regioninių ir tarptautinių organizacijų bei valstybių narių, kaip įgyvendinančių partnerių, dalyvavimas. Šiais veiksmais taip pat užtikrinamas praktinis Tarybos išvadų dėl konfliktų prevencijos[18] poveikis. Visų pirma jie susiję su konfliktų prevencijos priemonių ir metodų kūrimu, dėmesį telkiant į ankstyvąjį perspėjimą, konfliktų rizikos analizę, tarpininkavimą ir tokius kompleksinius klausimus kaip lyčių lygybė ir žmogaus teisės visose trumpalaikių ir ilgalaikių išorės veiksmų srityse. 2012 m. buvo įgyvendinama apie 60 projektų, pagal kuriuos buvo tęsiama ir pradedama įvairi veikla, siekiant stiprinti pasirengimo krizėms ir taikos stiprinimo prieš konfliktus ir po jų pajėgumus. Tolesniame skirsnyje pateikiami keli Taikos stiprinimo partnerystės 2012 m. rezultatų pavyzdžiai, išsamiai aptarti II-ajame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. · Dialogas su pilietine visuomene. Pilietinės visuomenės dialogo tinklas[19] yra svarbus ES politikos formuotojų ir nevalstybinių veikėjų dialogo taikos stiprinimo klausimais forumas. 2012 m. surengta vienuolika susitikimų įvairiomis bendromis ir su konkrečiomis šalimis (įskaitant Siriją, Libiją ir Malį) susijusiomis temomis, siekiant prisidėti prie ES politikos formavimo procesų. Nuo 2010 m. įgyvendinant šį veiksmą taip pat parengta per 50 pilietinės visuomenės suinteresuotiesiems subjektams ir politikos formuotojams skirtų įvairių dokumentų: ataskaitų, aiškinamųjų dokumentų, skubių rekomendacijų ir dokumentų, kuriuose aptariami esminiai aspektai, literatūros apžvalgų ir mokomosios medžiagos. Vykdant šį veiksmą pasiekti geri rezultatai taip pat padėjo įgyvendinti papildomą projektą, finansuotą Europos Sąjungos programos „Europa piliečiams“[20] lėšomis, o Pilietinės visuomenės dialogo tinklo II etapo projektas pagal 2013 m. metinę veiksmų programą padės tinkamai tęsti veiksmus. · Šalyse veikiančių nevalstybinių veikėjų pajėgumų stiprinimas. Sutarta dėl 8,5 mln. EUR paramos, kuri teikiama ES delegacijų Brazilijoje, Salvadore, Nikaragvoje, Haityje, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Indijoje ir Kirgizijoje valdomiems projektams. Šiais projektais vietos lygmeniu stiprinami pilietinės visuomenės subjektų pajėgumai įvairiose taikos stiprinimo srityse: moterų, taikos ir saugumo; vaikų, jaunimo, taikos ir saugumo; tarpininkavimo, dialogo ir pereinamojo laikotarpio teisingumo, taip pat klimato kaitos, gamtinių išteklių ir konfliktų. Taip tęsiama panaši parama, teikta pagal ankstesnes metines veiksmų programas, pagal kurias iki šiol jau finansuoti nevalstybinių subjektų projektai 14-oje šalių[21]. · Tarpininkavimas ir dialogas. Bendradarbiaujant su JTVP Krizių prevencijos ir kompensacijų biuru (BCPR) kuriant tvarius nacionalinius mechanizmus, skirtus tarptautiniam tarpininkavimui ir konfliktų valdymui, jau pasiekiama apčiuopiamų rezultatų[22]. Vyriausybės suinteresuotieji subjektai, politinės partijos ir pilietinė visuomenė Bolivijoje, Čade, Maldyvuose, Nepale, Ganoje, Gajanoje ir Mauritanijoje buvo mokomi mažinti kliūtis ir tarpininkauti, taip pat kolegoms nacionaliniu lygmeniu teikti tolesnius pakopinius mokymus minėtose srityse. ES taip pat rėmė trijų postų įsteigimą ES JT Politinių reikalų departamento Tarpininkavimo pagalbos padalinyje suformuotoje pagalbinėje tarpininkavimo specialistų grupėje. Šie ekspertai gali būti dislokuoti bet kurioje pasaulio vietoje per 72 val. 2012 m. pasidalydami savo specialiosiomis žiniomis jie padėjo JT ir šios organizacijos valstybėms narėms, taip pat kitoms tarptautinėms, regioninėms ir subregioninėms organizacijoms imtis tarpininkavimo veiksmų įvairiose vietovėse, įskaitant Keniją, Alžyrą, Iraką, Centrinės Afrikos Respubliką, Togą, Libaną, Gaboną ir Fidžį. Be to, Tarpininkavimo pagalbos padalinys 2013 m. 12 vyresniųjų tarpininkų iš tarpininkavimo ekspertų sąrašo paskyrė vyriausiais JT procesų tarpininkais ir teikė jiems mokymus. · Taikos stiprinimas ir žmogaus teisės, daugiausia dėmesio skiriant jaunimui ir moterims. Kosove[23] SP toliau padėjo stiprinti ilgalaikę taiką – jaunimas buvo skatinamas aktyviau dalyvauti pilietinės visuomenės ir politinėje veikloje. 2012 m. Kosovo konfliktų prevencijos grupės jaunimo veikla konfliktų prevencijos srityje daugiausia dėmesio buvo skiriama pilietinės visuomenės finansavimui bendruomenių lygmeniu, socialinei veiklai ir jaunimo dalyvavimui formuojant politiką, visų pirma mišrių bendruomenių gyvenamose vietovėse. 21 pritaikytų mokymų sesijoje konfliktų prevencijos, atstovavimo įgūdžių ir lėšų rinkimo metodų klausimais dalyvavo per 17 pilietinės visuomenės organizacijų. 2012 m. vasario mėn. pradėta pirmoji ES, JT moterys ir JTVP partnerystės programa, susijusi su moterų dalyvavimu stiprinant taiką ir vykdant veiklą po konfliktų. Programą sudarė įvairios iniciatyvos, tarp kurių buvo šios: Liberijoje surengta „Atvirų durų diena“ moterų teisių kreiptis į teismą tema, kurioje dalyvavo JT generalinio sekretoriaus specialusis įgaliotinis; Kosove surengta interneto kampanija, skirta 16-ai agitacijos prieš smurtą prieš moteris dienų, taip pat pradėta vykdyti vietos lygmens pilietinei visuomenei skirta mažųjų dotacijų schema, o Rytų Timore surengta „Atvirų durų diena“, kuria buvo siekiama moterims suteikti ekonominių galių. · Ankstyvasis perspėjimas ir konfliktų prevencija. Bendradarbiaujant su ES jungtiniu tyrimų centru ir įgyvendinant ES ir Afrikos strategiją toliau buvo teikiama SP techninė ir mokslinė parama Afrikos Sąjungos žemyno išankstinio perspėjimo sistemai, teikiančiai patikimą atnaujintą informaciją apie galinčius kilti ir esamus konfliktus bei situacijas po konfliktų. Be to, trys atitinkamai Tarptautinės krizių grupės, „International Alert“ ir „Saferworld/Conciliation Resources“ įgyvendinti veiksmai buvo grindžiami ekspertų, įskaitant nacionalinį politinį elitą, atliktomis analizėmis, vietos lygmeniu atliktomis analizėmis ir nuo konflikto nukentėjusių bendruomenių nuomonėmis, o tai suteikė galimybę ES suinteresuotiesiems subjektams lengviau naudotis vietos konfliktų prevencijos ir sprendimo metodais. Bendradarbiaujant su fondu „Kvinna til Kvinna“ vietos lygmeniu taip pat parengta moterų vaidmens taikos procesuose ir taikos derybose, kaip numatyta JT ST rezoliucijoje Nr. 1325, analizė, kurios rezultatai spalio mėn. pristatyti specialioje Europos Parlamento konferencijoje, kurioje nustatytos galimybės moterims suteikti svarbesnį vaidmenį užtikrinant konfliktų prevenciją ir stiprinant taiką. · Gamtiniai ištekliai ir konfliktai. 2012 m. ES ir JT įgyvendinant partnerystę žemės, gamtinių išteklių ir konfliktų srityje paskelbtas konfliktų prevencijos ir žemės bei gamtinių išteklių valdymo priemonių rinkinys ir gairės, taip pat naujas mokslinių tyrimų ir mokymų vadovas dėl ekonominės politikos vaidmens ir konfliktų prevencijos išteklių turtingose šalyse. 67-oje JT Generalinės Asamblėjos sesijoje pristatytas priemonių rinkinys[24] įkvėpė parengti Generalinės Asamblėjos rezoliucijos dėl skaidrumo visoje gamtinių išteklių vertės grandinėje didinimo, siekiant paskatinti integracinį ir tvarų augimą, projektą. Be to, įgyvendinant minėtą partnerystę įvairiuose tarptautiniuose renginiuose surengti specialūs mokymai žemės ir gamtinių išteklių tema. Įvairių sričių specialiosios žinios panaudotos Afganistane, siekiant padėti vyriausybei su gamtiniais ištekliais ir žemės valdymu susijusio programavimo 2013 m. klausimais. · Nusiginklavimas, demobilizacija ir reintegracija. Remiant JT tarpžinybinės nusiginklavimo, demobilizacijos ir reintegracijos darbo grupės (IAWG-DDR) veiklą, SP parama suteikė galimybę surengti kelis mokymus, skirtus JT darbuotojams ir JT partneriams, be kita ko, nusiginklavimo, demobilizacijos ir reintegracijos (NDR), lyčių lygybės, instruktorių mokymų NDR srityje, taip pat ekonominės jaunimo ir vaikų reintegracijos temomis bei kursus internete. Be to, finansuoti konkrečioms šalims skirti mokymai NDR klausimais Nepale, Pietų Sudane ir Dramblio Kaulo Krante, taip pat išmėgintos mokymų vertinimo priemonės. Sukurtas viešas NDR klausimams skirtas interneto išteklių centras[25] ir specialistams skirtas forumas, kuriame jie gali dalytis nuomonėmis. Papildoma parama, kuria siekta paskatinti veiksmingesnį IAWG-DDR sekretoriato veikimą, padėjo geriau koordinuoti ir sutelkti išteklius, skirtus NDR procesams, vykstantiems pagal JT sistemą ir už jos ribų. · Policijos misijos ir civilinio stabilizavimo misijos. 2012 m. pagal programą „Europos naujoji civilinio krizių valdymo mokymo iniciatyva“ („ENTRi“) buvo toliau stiprinami į tarptautines civilinio krizių valdymo misijas dislokuotų ir jose dirbančių darbuotojų pajėgumai ir kartu skatinama 13-os partnerių mokymo metodų sąveika ir derinimas. Antraisiais programos „ENTRi“ įgyvendinimo metais surengta 19 kursų, susijusių su pasirengimu misijoms ir kitais specialiais klausimais, kuriuose dalyvavo 407 ekspertai iš 53 šalių. Pagal programą „ENTRi“ buvo ne tik vykdomi mokymai, bet ir siekiama vienodinti kursus ir kurti tarptautinius mokymo civilinio krizių valdymo srityje tinklus, bendradarbiaujant su asocijuotaisiais partneriais, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija ir JT. Pagal programą taip pat suteikta sertifikavimo galimybė, siekiant standartizuoti bendrą Europos mokymo institutuose teikiamų kursų kokybę. Šis sertifikavimo procesas grindžiamas ankstesne pagal panašias sistemas įgyta patirtimi, o dėmesys telkiamas tiek į kursų turinį, tiek į mokymo metodiką. Vykdant Europos policijos tarnybų mokymo programą, kuri grindžiama sėkminga ankstesne ES policijos tarnybų mokymo programa, buvo padedama stiprinti prie ES ir Afrikos Sąjungos stabilizavimo misijų prisidedančių ES šalių ir ES nepriklausančių šalių policijos tarnybų pajėgumus. Per pirmuosius mokymų žandarmerijoje Guardia Civil metus Logronje (Ispanijoje) parengtas 301 policijos pareigūnas iš ES ir Afrikos Sąjungos valstybių narių (taip pat iš Kanados, Kroatijos ir Turkijos). 8. Išvada 2012 m. įgyvendintos SP priemonės, papildančios kitus veiksmus pagal ES geografines ir temines vystymosi priemones, humanitarinę pagalbą ir bendros saugumo ir gynybos politikos misijas, itin padėjo Europos Sąjungai užtikrinti konfliktų prevenciją, išlaikyti taiką, reaguoti į krizes ir didinti tarptautinį saugumą pagal Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnį. Taigi įvairūs pagal Stabilumo priemonę įgyvendinti veiksmai padėjo ES veiksmingai ir matomu būdu reaguoti į krizes visame pasaulyje. Tarp tokių uždavinių 2012 m. buvo Arabų pavasario įvykiai Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos regione (kurie tęsiasi jau antrus metus, nuo kurių priklausys viso regiono ateitis ir kurie turi įtakos daugeliui kitų šalių), taip pat nestabili padėtis Užsachario Afrikoje ir Azijoje[26]. SP toliau bus svarbi ir unikali ES priemonė, kuri bus sparčiai ir tikslingai pasitelkiama reaguojant į susidariusią padėtį tose šalyse ir regionuose, kurie siekia pašalinti kliūtis, kylančias siekiant stiprinti taiką ir stabilumą. Atsižvelgiant į besitęsiantį politinį nestabilumą ir vis didėjantį gaivalinių nelaimių skaičių daugelyje pasaulio vietų, itin svarbu toliau siekti veiksmingiau ir efektyviau naudoti esamas ES priemones. Taigi ES turi užtikrinti, kad SP veiksmai būtų vykdomi atsižvelgiant į visą krizių prevencijos, reagavimo į jas ir taikos stiprinimo priemonių ciklą. Jau pastebimi strateginio požiūrio į ilgalaikių SP veiksmų programavimą rezultatai – su pagrindiniais veikėjais įvairiuose regionuose užmegzti glaudesni ryšiai, taip pat sukurtos tvirtesnės platformos, kuriomis remiantis galima imtis reagavimo į krizes veiksmų. Tokia veiksmingai pritaikoma konfliktų prevencija gali padėti sumažinti reagavimo į krizes ir intervencinių veiksmų poreikį ateityje. [1] OL L 327, 2006 11 24, p. 1. [2] Kai SP gali papildyti ES humanitarinę ir civilinės saugos pagalbą, teikiamą arba koordinuojamą Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos generalinio direktorato (ECHO GD) [3] Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (IPA); Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė (EKPP); Vystomojo bendradarbiavimo priemonė (VBP); Europos plėtros fondas (EPF); Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP) ir kt. [4] Ilgiausia sprendimų priėmimo trukmė – 18 mėn. pagal pagreitintą mažiau nei 20 mln. EUR vertės programų priėmimo ir įgyvendinimo tvarką, kaip nustatyta 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento su pakeitimais, vadinamojo Finansinio reglamento, ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančiame išsamias Finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, vadinamąsias Įgyvendinimo taisykles. [5] Programos, grįstos išimtinės pagalbos priemonėmis, kuriomis siekiama sukurti ES bendradarbiavimo politikos įgyvendinimo sąlygas. Jos gali būti ilgesnės trukmės, tačiau su jomis susijusių sprendimų priėmimo procesas, įskaitant komiteto procedūrą, taip pat ilgesnis. [6] Angl. Linking Relief, Reconstruction, and Development (LRRD). [7] (ES) bendra saugumo ir gynybos politika. [8] Taip pat žinomas kaip SP taikos stiprinimo partnerystė (TSP). [9] 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas, OL L 201. [10] Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinis direktoratas – EuropeAid (Europos Komisija). [11] Žr. „Stabilumo priemonė. 2012 m. įsipareigojimai ir mokėjimai“ (angl. „Instrument for Stability: Overview 2012 commitments and payments“) prie šios ataskaitos pridėtame II-ajame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. [12] Europos Komisijos būstinė Briuselyje atitinkamai ES delegacijai perduoda teisinę ir finansinę atsakomybę už ES lėšų panaudojimą, įskaitant įgaliojimus tinkamais atvejais pasirašyti ir iš dalies keisti sutartis. [13] Ekspertų paramos priemonės bendrasis susitarimas – sutelkti viešojo arba pusiau viešojo sektoriaus ES organizacijų ekspertai. Nuo 2008 m. maždaug 60 organizacijų iš 17 valstybių narių ekspertai atliko per 100 misijų. [14] Pavyzdžiui, dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolė, neteisėta prekyba, buvusių ginklų srities mokslininkų perkvalifikavimas, saugos ir saugumo standartai. [15] Eksporto kontrolė ir susijusi sienų apsaugos pagalba. [16] 2012 m. metinę veiksmų programą Europos Komisija priėmė 2012 m. kovo 20 d., jos tekstą anglų kalba galima rasti http://www.eeas.europa.eu/ifs/docs/index_en.htm. [17] Veiksmai sugrupuoti į tokias temines sritis: nevalstybinių veikėjų pajėgumų stiprinimas, ankstyvojo perspėjimo galimybių stiprinimas, klimato kaita, gamtiniai ištekliai ir tarptautinis saugumas, sustiprintas bendradarbiavimas su ES valstybėmis narėmis pajėgumų prieš krizę ir po jos stiprinimo srityje. [18] 2011 m. birželio 20 d. Liuksemburge surengtame 3101-ajame Užsienio reikalų ministrų tarybos posėdyje priimtos Tarybos išvados dėl konfliktų prevencijos. [19] Pilietinės visuomenės dialogo tinklą valdo Europos taikdarystės ryšių palaikymo biuras (EPLO). [20] Programos „Europa piliečiams“ 2 veiksmas „Aktyvi Europos pilietinė visuomenė“; Veiksmas – parama pilietinės visuomenės organizacijų inicijuotiems projektams. [21] 2010 m. metinė veiksmų programa: Bolivija, Nikaragva (regioninė), Pakistanas, Jemenas, Zimbabvė, Rytų Timoras. 2011 m. metinė veiksmų programa: Burundis, Centrinė Afrika, Čadas, Bisau Gvinėja, Liberija, Jordanija, Libanas, Saliamono Salos. [22] Pagal 2011 m. metinę veiksmų programą ne vienoje bandomojoje šalyje Krizių prevencijos ir kompensacijų biuras, bendradarbiaudamas su ES delegacijomis, įgyvendino SP projektą „Nacionalinių ir vietos veikėjų, dalyvaujančių konfliktų valdymo procesuose, dialogo palaikymo ir konstruktyvaus tarpininkavimo įgūdžių ugdymas“. [23] Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos. [24] http://www.unep.org/disastersandconflicts/Introduction/EnvironmentalCooperationforPeacebuilding/OtherECPActivities/UNEUPartnership/tabid/54648/Default.aspx. [25] http://unddr.org/meet-the-team/introduction_14.aspx. [26] Europos Vadovų Tarybos pranešimas spaudai (A 70/13) „ES atsakas į Arabų pavasarį. Padėtis praėjus dvejiems metams“ (angl. „EU's Response to the "Arab Spring": The State-of-Play after Two Years“). Briuselis, 2013 m. vasario 8 d., p. 4.