Komisijos komunikatas - Konsultacijos dėl 2011 m. žvejybos galimybių /* KOM/2010/0241 galutinis */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.5.17 KOM(2010)241 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS Konsultacijos dėl 2011 m. žvejybos galimybių KOMISIJOS KOMUNIKATAS Konsultacijos dėl 2011 m. žvejybos galimybių 1. Įžanga 3 2. Naujos politikos aplinkybės 3 3. Išteklių būklė 4 3.1. Apžvalga 4 3.2. Migruojančių pelaginių žuvų išteklių grupės 5 3.3. Šiaurės jūra, Skagerako ir Kategato sąsiauriai 5 3.4. Regionas į vakarus nuo Škotijos, Airijos jūra ir Keltų jūra 5 3.5. Biskajos įlanka, Balearų-Atlanto regionas 5 3.6. Giliavandenės žuvys 5 3.7. Baltijos jūra 6 3.8. Viduržemio jūra 6 4. Žvejybos galimybių nustatymas 6 4.1. BLSK nustatymas 6 4.2. Žvejybos pastangos 7 5. Ilgalaikiais planais grindžiamas išteklių valdymas 7 6. Darbo metodo pakeitimai tuo atveju, kai ilgalaikiai planai dar nėra įsigalioję 8 7. Pasiūlymų tvarkaraštis 9 8. Suinteresuotųjų subjektų dialogas 9 9. Išvada 10 ĮžANGA Tai penktasis iš serijos metinių komunikatų, kuriais nustatomas Komisijos darbo metodas, pagal kurį teikiamas pasiūlymas dėl žvejybos galimybių (kvotų ir žvejybos pastangų) Europos žvejams ir Europos vandenyse. Juo remiantis konsultuojamasi su suinteresuotaisiais subjektais ir valstybėmis narėmis. Rengiant pasiūlymus vadovaujamasi septyniais pagrindiniais principais: atsižvelgiant į pagrindinius bendrosios žuvininkystės politikos (BŽP) tikslus[1], turi būti nustatytos tokios žvejybos galimybės, kad aplinkos, ekonominiu ir socialiniu atžvilgiu ištekliai būtų naudojami tausiai; nuo žuvininkystės veiklos priklausomiems veiklos vykdytojams užtikrinti, kad sistema būtų stabili ir prognozuojama, daryti tik būtinus kvotų pakeitimus, o ir metiniai pakeitimai turėtų būti daromi tik jei jie būtini; turi būti laikomasi tarptautinių įsipareigojimų, įskaitant įsipareigojimą atkurti išteklius, kad būtų pasiektas didžiausias produktyvumas[2]. Rengdama 2011 m. pasiūlymą Komisija ketina pakeisti 2010 metų darbo metodą, kad pasiektų 2015 metams iškeltus tikslus; galiojantys ilgalaikiai planai turi būti įgyvendinti; pereikvojamų išteklių žvejyba turėtų būti apribota, o išsekę ištekliai turėtų būti atkuriami; pasiūlymai grindžiami Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK, angl. STEFC) rekomendacijomis (kurios paprastai grindžiamos Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarnybos (TJTT, angl. ICES) rekomendacijomis); turi būti vadovaujamasi atsargumo principu; nepateikus įrodymų tausumas laikomas neįrodytu. NAUJOS POLITIKOS APLINKYBėS Artėja 2011 m., taigi lieka vis mažiau laiko pasiekti tikslus, siejamus su didžiausiu tausią žvejybą užtikrinančiu sužvejotų žuvų kiekiu (angl. MSY); juos tikimasi pasiekti iki 2015 m. Daug svarbių išteklių grupių šiuo metu įtraukta į ilgalaikius planus, kuriuose nustatyti su žvejybos intensyvumu siekiant didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio (angl. Fmsy) susiję tikslai. Šie planai turėtų būti įgyvendinti, o tiek dėl būsimų, tiek dėl šiuo metu galiojančių planų, kuriuos reikia peržiūrėti siekiant suderinti jų tikslus dėl didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio, Komisija parengs atitinkamus Fmsy pagrįstus[3] pasiūlymus. Dėl išteklių grupių, kurioms kol kas ilgalaikių planų nepasiūlyta, būtų tikslinga nuo 2011 iki 2014 žvejybos metų siekti didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio tikslų vienodais etapais mažinant mirtingumo dėl žvejybos lygį iki Fmsy, o 2015 m. ir vėliau išteklius naudoti atitinkant Fmsy. Nuo 2011 m. skiriami keturi tolygūs etapai. Dėl didesnio dėmesio regionams įgyvendinant BŽP, Komisija norėtų pasikonsultuoti su suinteresuotosiomis šalimis dėl bendro leidžiamo sužvejoti kiekio (BLSK), kuris aktualus tik vienai valstybei narei, valdymo perdavimo tai valstybei narei su sąlyga, kad ji sutiks su ilgalaikiais įpareigojimais teikti ataskaitas ir dalytis gerąja valdymo patirtimi. 2008 ir 2009 m. BLSK vienetai geriau pritaikyti prie biologinių vietovių. Bus apsvarstyta galimybė 2011 m. jūrinių plekšnių BLSK rajoną padalyti į du atskirus BLSK rajonus VIId ir VIIe zonose. IšTEKLIų BūKLė Apžvalga Panašu, kad žuvų išteklių grupių būklė gerėja (Ia priedas). • 2010 m. nepereikvojamų išteklių grupių padaugėjo iki 11, palyginti su 2 grupėmis 2005 m. • Rekomendacijoje buvo siūloma sustabdyti 20 išteklių grupių žvejybą, o dabar tokių grupių sumažėjo iki 14. • 2010 m. išteklių grupių, kurios peržengia saugias biologines ribas (bet kurių žvejybos stabdyti nerekomenduojama), sumažėjo iki 22, palyginti su 30 tokių grupių 2003 m. • Nors BLSK visgi nustatytas didesnis negu nurodyta mokslinėse rekomendacijose, 2010 m. šis perteklius sumažėjo nuo apytikriai 47 % iki 34 %. Tačiau padaugėjo išteklių grupių (nuo vidutiniškai 35 iki 42), kurioms mokslininkai negalėjo pateikti rekomendacijų dėl duomenų kokybės trūkumų ar kitų priežasčių. Tai megrimai, atlantinės menkės ir paprastieji jūrų liežuviai Keltų jūroje, taip pat paprastieji jūrų liežuviai vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje; tačiau įvertinus norveginių omarų išteklius paaiškėjo, kad padaryta pažanga. Panašu, kad padėtis gerėja, tačiau tai tik pradžia. Ar pavyks atkurti išteklius, tikrai nėra aišku, o stengtis nepereikvoti išteklių reikia ir toliau. Migruojančių pelaginių žuvų išteklių grupės Pagal 2010 m. galiojančią atlantinių skumbrių žvejybos tvarką būtų leidžiama sužvejoti kone 40 % daugiau už tausų sužvejojamų žuvų kiekį, kuris būtų buvęs nustatytas, jei būtų taikytas ilgalaikis planas, dėl kurio 2009 m. susitarė ES, Norvegija ir Farerų Salos. Susitarimo dėl šios išteklių grupės dalies, kurią būtų galima sužvejoti 2010 m., ES, Norvegija, Farerų Salos, Rusija ir Islandija nepasiekė. Dabar šios išteklių grupės būklė gera, tačiau nesiėmus valdymo gerinimo priemonių kiltų pavojus, kad ji netrukus išseks. Šiaurinių žydrųjų merlangų ir Šiaurės jūros silkių išteklių grupės didėja lėtai, bet atsižvelgiant į tai BLSK pakoreguoti. Šiaurės jūra, Skagerako ir Kategato sąsiauriai Šiuose regionuose padaryta didžiausia pažanga. Išteklių grupių, kurios peržengia saugias biologines ribas, sumažėjo nuo 8 iki 6; turimais duomenimis, šiuo metu 5 išteklių grupės nėra pereikvojamos, palyginti su vos 2 praėjusiais metais. 2010 m. mokslininkų rekomenduotą kiekį BLSK viršijo 17 %, palyginti su 37 % 2009 m. Tačiau išteklių grupių, kurioms mokslinių rekomendacijų pateikta nebuvo, padaugėjo nuo 10 iki 11. Regionas į vakarus nuo Škotijos, Airijos jūra ir Keltų jūra 2008 m. daugelis išteklių grupių buvo išeikvota, kilo nemažų sužvejojamo kiekio ir kitų duomenų registravimo problemų, todėl nebuvo įmanoma įvertinti 29 iš 48 išteklių grupių būklės. Iš 18 išteklių grupių, kurių didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį buvo galima įvertinti, 13 buvo pereikvojamos. Dešimties išteklių grupių žvejyba buvo uždrausta pagal rekomendaciją. Panašu, kad padėtis gerėja – pavyzdžiui, padidėjo Keltų jūros silkių ištekliai. Mokslininkų rekomenduotą kiekį BLSK viršijo 49 %. Biskajos įlanka, Balearų-Atlanto regionas Yra tik keli 17-os šio regiono išteklių grupių vertinimai. Tik Biskajos įlankos paprastųjų jūrų liežuvių ištekliai neperžengia saugių biologinių ribų. Turimais duomenimis, 4 išteklių grupės pereikvojamos ir 2 (australinių jūrinių lydekų ir europinių ančiuvių) peržengia saugias biologines ribas. Mokslinės rekomendacijos dėl BLSK viršytos vidutiniškai 55 %. Trijų išteklių grupių žvejyba uždrausta pagal rekomendaciją. Australinių jūrinių lydekų BLSK buvo viršytas, o pastaruoju metu padidėjo žvejybos pastangos ir mirtingumo dėl žvejybos lygis. Panašu, kad įgyvendinti valdymo planus nepakako, kad būtų galima kontroliuoti sužvejojamą kiekį ar sumažinti mirtingumo dėl žvejybos lygį. Giliavandenės žuvys Daugelio išteklių grupių žvejybą rekomenduojama arba sumažinti, arba jos neplėtoti, nebent ta žvejyba būtų tausi. Kai kurių išteklių grupių, pavyzdžiui, islandinių pjūklapilvių beriksų, žvejyba apskritai neturėtų būti vykdoma. Dėl kitų – paprastųjų brosmių, paprastųjų molvų ir raudonpelekių pagelų – išteklių žvejybos, pereiti prie ilgalaikių tausią žvejybą užtikrinančių lygių bus galima ateityje, priklausomai nuo žvejybos rajono. Tikimasi, kad naujos dvimetės 2011–2012 m. mokslinės rekomendacijos bus pateiktos 2010 m. vasarą. Baltijos jūra Atitinkant Fmsy arba jo nesiekiant vykdoma dviejų išteklių grupių žvejyba. Likusios 5 išteklių grupės pereikvojamos. Sutarti BLSK dydžiai mokslininkų rekomenduojamą kiekį 2010 m. viršijo vidutiniškai 16 %, palyginti su 22 % 2009 m. Išteklių grupių, kurioms mokslinių rekomendacijų pateikta nebuvo, sumažėjo nuo 3 iki 2. Viduržemio jūra Per pastarąjį dešimtmetį ŽMTEK, Bendrosios žvejybos Viduržemio jūroje tarybos Mokslinis patariamasis komitetas (angl. GFCM-SAC) ir kitos organizacijos reguliariai atliko priedugnio ir mažų pelaginių žuvų išteklių grupių mokslinius vertinimus, tačiau tik 2009 m. ŽMTEK pateikė Viduržemio jūros išteklių grupių vertinimo pagal biologinius rodiklius apžvalgą (Ib priedas). Atlikti tik 16 iš 102 tirtinų išteklių grupių (išskyrus plokštėtažiaunes, tunus ir tunams giminingas žuvis) vertinimai. Nustatytos ir įvertintos 42 biologinių išteklių grupės, priskiriamos šioms 16 rūšių. Dar 18 išteklių grupių galėjo būti tik nustatytos, bet kol kas nežinoma nei tų išteklių grupių būklė, nei jų žvejybos intensyvumas. 42 išteklių grupes įvertinus pagal saugių biologinių ribų kriterijų paaiškėjo, kad 40 % išteklių grupių saugių biologinių ribų neperžengia, o 60 % – peržengia. 46 išteklių grupes įvertinus pagal pereikvojimo atsižvelgiant į didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio kriterijų paaiškėjo, kad 54 % išteklių grupių pereikvojama, o 46 % – ne. ŽVEJYBOS GALIMYBIų NUSTATYMAS BLSK nustatymas Ištekliai pereikvojami ir sekinami iš dalies dėl to, kad leidžiama sužvejoti per didelį žuvų kiekį ir naudoti per daug žvejybos pastangų. Pagal Komisijos pasiūlymą Tarybos priimti BLSK (kuriais nėra ribojamas į jūrą išmetamas kiekis) apytikriai 48 % viršija tausų sužvejojamų žuvų kiekį (4 lentelė, Ia priedas). Džiugu, kad 2010 m. šis skaičius sumažėjo iki 34 %, tačiau, siekiant užtikrinti atsakingą žuvininkystę, būtina daryti didesnę pažangą. Ryžtingesnis didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio politikos (2 skirsnis) įgyvendinimas turėtų paskatinti ir paraginti šį pokytį pritaikyti praktikoje. Dažnai Komisijos pasiūlymai neatitiko mokslinių rekomendacijų, nes buvo daromi tik tam tikros procentinės BLSK dalies pokyčiai. Dėl žinomų su vykdymo užtikrinimu susijusių problemų ir dėl nustatytų per didelių kvotų jūrų išteklių tebėra nedaug. Žvejybos pastangos Reikia pakoreguoti keliuose ilgalaikiuose planuose numatytas žvejybos pastangas (atlantinių menkių Šiaurės jūroje ir Baltijos jūroje, Šiaurės jūros jūrinių plekšnių ir paprastųjų jūrų liežuvių, taip pat vakarinės Lamanšo sąsiaurio dalies paprastųjų jūrų liežuvių, australinių jūrinių lydekų ir norveginių omarų). Pastangos sumažintos daugelyje rajonų po to, kai buvo parengti planai, tačiau VIIc ir IXa zonose australinių jūrinių lydekų ir norveginių omarų[4] žvejybos pastangos sumažintos nebuvo (II priedas). Dėl Šiaurės jūrai skirtų planų, susijusių su atlantinių menkių ir plekšniažuvių ištekliais[5], 2010 m. turėtų būti pereita nuo dienų jūroje pagal laivo tipą prie kilovatų dienų pagal pastangų grupę. Gali prireikti atlikti panašius žvejybos pastangų bazinių verčių apskaičiavimo tvarkos patobulinimus. Abu planai yra susiję su pastangomis, skiriamomis pagal kai kuriuos reglamentuojamus žvejybos įrankius ir zonas. Planuose nustatytas pastangų koregavimo taisyklių taikymas su abiem planais susijusiems žvejybos įrankiams kol kas didelių problemų nesukėlė. 2010 m. peržiūrimas plekšniažuvių planas, o atlantinių menkių planas turėtų būti peržiūrėtas 2011 m. 2011 m. pastangos bus paskirstytos remiantis galiojančiais planais. Kai išteklių grupėms taikomi planai, kuriuose reikalaujama pastangas koreguoti pagal mokslines rekomendacijas, Komisija, negavusi konkrečių ŽMTEK rekomendacijų, pateiks pasiūlymą atsižvelgdama į optimalią plano aproksimaciją. Dėl pastangų valdymo Keltų jūroje Komisija su suinteresuotaisiais subjektais ir valstybėmis narėmis konsultuosis atskirai. Baltijos jūrai skirtos pastangos pastaraisiais metais perkeltos į vakarus ir iki 2008 m., palyginti su 2002 m., jų sumažėjo 14 %. Pradėta naudoti nereglamentuojamus žvejybos įrankius, skirtus daugiausia pelaginių rūšių žuvims žvejoti. 2011 m. pastangos bus paskirstytos remiantis galiojančiu atlantinių menkių planu. Baltijos atlantinių menkių planą[6] numatyta vertinti 2010 m. pabaigoje. Sprendimai dėl giliavandenių žuvų žvejybos šiaurės rytų Atlante pastangų bus grindžiami specialia 2009 m. Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos (ŽŠRAK, angl. NEAFC) rekomendacija 2010, 2011 ir 2012 metams, kurioje numatyta, kad skiriamos pastangos neviršytų 65 % ankstesniais metais giliavandenei atitinkamų rūšių žuvų žvejybai taikytos aukščiausios ribos. ILGALAIKIAIS PLANAIS GRINDžIAMAS IšTEKLIų VALDYMAS Ilgalaikiai planai tebėra Komisijos politikos pagrindas; turi būti įgyvendinti tiek su ilgalaikiais planais susiję Bendrijos reglamentai, tiek pagal tarptautinius susitarimus parengti planai. Ilgainiui paaiškėjo, kad tokie planai padeda veiksmingiau valdyti išteklius ir stiprinti sprendimų priėmimo sritį. 2009 m. neįsigaliojo jokių naujų planų. Tikimasi, kad 2010 m.: - bus priimti su europinių ančiuvių ir vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių ištekliais susiję planai; - Komisija pasiūlys planus, susijusius su juodadėmių menkių ištekliais regione į vakarus nuo Škotijos ir silkių ištekliais Keltų jūroje; - toliau bus peržiūrimi planai, susiję su europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiauriniais ištekliais, australinių jūrinių lydekų ir norveginių omarų ištekliais, taip pat paprastųjų jūrų liežuvių ištekliais Biskajos įlankoje; - bus įvertintas daugiametis atlantinių menkių išteklių Baltijos jūroje planas. Be to, 2010 m. bus ir toliau siekiama daugiau išteklių grupių, pavyzdžiui, atlantinių lašišų ir pelaginių rūšių žuvų išteklių grupes Baltijos jūroje ir keliuose Viduržemio jūros žvejybos rajonuose, įtraukti į ilgalaikius valdymo planus. Jei prieš priimant tokius planus Taryba ir Komisija deklaruos konkrečius ketinimus dėl žvejybos taisyklių, jomis bus vadovaujamasi Komisijos pasiūlymuose. DARBO METODO PAKEITIMAI TUO ATVEJU, KAI ILGALAIKIAI PLANAI DAR NėRA įSIGALIOJę Siekiant priartėti prie Fmsy, reikia šiek tiek pakoreguoti anksčiau naudotą darbo metodą (III priedas). Bus siūloma taip pakoreguoti pereikvojamų, bet neperžengiančių saugių biologinių ribų išteklių grupių BLSK, kad iki 2015 m. būtų pasiektas mirtingumo dėl žvejybos lygis, kuris padėtų siekti didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio tikslo. BLSK keitimo ribos bus padidintos nuo 15 % iki 25 %, stengiantis nesutrukdyti siekti didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio tikslo. Išteklių grupėms, kurios ne tik yra pareikvojamos, bet ir peržengia saugias biologines ribas, taikoma galiojanti taisyklė bus iš dalies pakeista, kad iki 2015 m. būtų priartėta prie didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio tikslo. Prireikus būtų ir toliau reikalaujama išlaikyti bent 30 % sumažintą mirtingumo dėl žvejybos lygį. 2009 m. paprašyta pateikti mokslinių rekomendacijų dėl tų išteklių, kurių leidžiamo sužvejoti kiekio pasirinkimo galimybių nebuvo, BLSK nustatymo. Galutinio atsakymo vis dar laukiama, o IV priede išdėstytas prašymas pakartotinai teikiamas tiek Tarptautinei jūrų tyrinėjimo tarnybai (TJTT, angl. ICES), tiek ŽMTEK (kiek paaiškinta 1 dalis). Be to, ad hoc procedūra, taikytina nustatant išteklių, dėl kurių rekomendacijų nepateikta (11 kategorija), BLSK, bus aptariama su valstybėmis narėmis, regioninėmis patariamosiomis tarybomis (RPT, angl. RAC), TJTT ir ŽMTEK. Valstybės narės turėtų atlikti kryžminę duomenų patikrą ir gerinti duomenų teikimą. Įdiegus duomenų rinkimo sistemą (DRS)[7] bus lengviau tvarkyti kai kuriuos su duomenimis susijusius reikalus, nes bus atliekami tyrimai jūroje ir išplėstas sąrašas rūšių, kurių duomenis rinkti privaloma. Tikimasi, kad dabartinė BŽP kontrolės sistemos reforma padės pašalinti šiuos trūkumus, nes numatoma pagerinti laivų stebėjimo sistemą, taip pat greičiau ir plačiau įdiegti elektroninį laivo žurnalą. Žvejybos galimybės nustatomos pagal žuvų išteklių grupių būklę, kuri priklauso ne tik nuo sužvejojamų ir iškraunamų, bet ir nuo sužvejojamų ir išmetamų į jūrą žuvų kiekio. Komisija mano, kad sumažinti išmetamų į jūrą žuvų kiekį yra labai svarbu, nes faktiškai sumažinus išmetamų į jūrą žuvų kiekį būtų galima padidinti BLSK. Siekdama šio tikslo Komisija nagrinės 2010 m. iniciatyvų, skirtų išmetamų į jūrą žuvų kiekiui mažinti, rezultatus. PASIūLYMų TVARKARAšTIS Numatomas toks veiksmų tvarkaraštis: Žvejybos galimybių reglamentas | Rekomendacijų parengimas | Komisijos pasiūlymas | Galimas Tarybos priėmimas | Juodoji jūra | Lapkričio mėn. | Spalio mėn. (+) | Gruodžio mėn. | Baltijos jūra | Gegužės mėn. | Rugsėjo pradžia | Spalio mėn. | Giliavandenės žuvys | Liepos mėn. | Rugsėjo pabaiga | Lapkričio mėn. | Atlanto, Šiaurės jūros ir kiti rajonai | Liepos mėn. (*) | Spalio pabaiga | Gruodžio mėn. | (+) numatoma baigti lapkričio mėn. (*) numatoma baigti spalio mėn. Šį komunikatą numatoma aptarti su valstybėmis narėmis Tarybos posėdyje, kuris vyks 2010 m. birželio mėn. SUINTERESUOTųJų SUBJEKTų DIALOGAS Komisija mano, kad suinteresuotųjų subjektų indėlis sprendžiant žvejybos galimybių klausimą yra labai svarbus. Per praėjusių metų konsultacijas suinteresuotieji subjektai išskyrė tokius pagrindinius klausimus, į kuriuos turėtų būti atsižvelgta komunikate dėl žvejybos galimybių: i) socialinės ir ekonominės analizės atlikimas, ii) kitų ES reglamentų ir direktyvų svarstymas nustatant žvejybos galimybes ir iii) išteklių būklės apibūdinimas daugiau dėmesio skiriant regionams. Į šias pastabas buvo kiek galima atsižvelgta. Tačiau į socialinius ir ekonominius veiksnius gali būti atsižvelgta tik rengiant ilgalaikius planus, o ne kasmetes rekomendacijas. Su regioninėmis patariamosiomis tarybomis buvo konsultuotasi kuriant konkrečių išteklių grupių valdymo priemones, pavyzdžiui, norveginių omarų apsaugos Porcupine seklumoje priemones. Šiaurės vakarų vandenų regioninė patariamoji taryba (angl. NWWRAC) pasiūlė taikyti sezoninį žvejybos draudimą; tokiam pasiūlymui pritarė ŽMTEK, o vėliau ir Komisija. Regioninės patariamosios tarybos atkreipė dėmesį ir į tai, kad daugelio išteklių grupių duomenų trūksta. Norint pateikti patikimas rekomendacijas, būtina turėti reikiamos informacijos apie žvejybą ir išteklius. Suinteresuotieji subjektai skatinami užtikrinti, kad esamos sužvejotų žuvų kiekio deklaravimo ir duomenų rinkimo sistemos būtų iki galo įgyvendintos. Siekiant šio tikslo, suinteresuotieji subjektai bus pakviesti dalyvauti duomenų kokybės peržiūrose. Kad žuvininkystės valdymas būtų veiksmingas, būtina turėti teisingus duomenis. Be to, turėdami tikslią informaciją, suinteresuotieji subjektai galės geriau patarti Komisijai dėl tausių žvejybos būdų. IšVADA Komisija prašo valstybių narių, regioninių patariamųjų tarybų ir Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto (ŽAPT, angl. ACFA) pateikti pastabų apie aptariamąjį 2011 m. siūlymą dėl Komisijos požiūrio į tai, kaip užtikrinti tausų išteklių valdymą vadovaujantis bendrosios žuvininkystės politikos tikslais. Tačiau Komisija suinteresuotųjų subjektų rekomendacijomis gali naudotis tik tada, kai jos parengtos remiantis įrodymais grindžiamais tausios žvejybos būdais; t. y. suinteresuotųjų subjektų rekomendacijos turi būti paremtos duomenimis. Kad konsultacijų rezultatus būtų galima panaudoti laiku, Komisija prašo su šiuo komunikatu susijusias pastabas pateikti iki 2010 m. birželio 1 d. Politinę diskusiją su valstybėmis narėmis numatoma surengti birželio 28–29 d. vyksiančiame Žuvininkystės tarybos posėdyje. Ia PRIEDAS. Ištekliai šiaurės rytų Atlante ir gretimuose vandenyse 1 lentelė. Mokslinės rekomendacijos dėl išteklių grupės būklės | Žuvų išteklių grupių skaičius | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Vidurkis | Peržengia saugias biologines ribas | 30 | 29 | 26 | 26 | 26 | 28 | 27 | 22 | 27 | Neperžengia saugių biologinių ribų | 12 | 10 | 14 | 11 | 12 | 13 | 12 | 15 | 12 | Išteklių grupės būklė nežinoma dėl nepakankamų duomenų | 48 | 53 | 53 | 57 | 58 | 55 | 57 | 60 | 55 | Žuvų išteklių grupių skaičius | 2 lentelė. Mokslinės rekomendacijos dėl išteklių pereikvojimo | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Vidurkis | Išteklių žvejybos apimtys žinomos (lyginama su didžiausiu tausią žvejybą užtikrinančiu sužvejotų žuvų kiekiu) | 34 | 23 | 32 | 33 | 35 | 39 | 33 | Išteklių grupė pereikvojama | 32 | 21 | 30 | 29 | 30 | 28 | 28 | Ištekliai žvejojami neviršijant didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio | 2 | 2 | 2 | 4 | 5 | 11 | 4 | Žuvų išteklių grupių skaičius | 3 lentelė. Mokslinės rekomendacijos dėl ypatingų atvejų | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Vidurkis | Mokslinės rekomendacijos dėl žvejybos sustabdymo | 24 | 13 | 12 | 14 | 20 | 18 | 17 | 14 | 17 | 4 lentelė. BLSK ir tausaus sužvejojamų žuvų kiekio skirtumas | Žuvų išteklių grupių skaičius | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Vidurkis | BLSK dalis, kuria viršijamas tausus sužvejojamų žuvų kiekis[8] (%) | 46 % | 49 % | 59 % | 47 % | 45 % | 51 % | 48 % | 34 % | 47 % | 5 lentelė. Mokslinių rekomendacijų dėl žvejybos galimybių santrauka | Žuvų išteklių grupių skaičius | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Vidurkis | Išteklių grupės, kurių dydį ir mirtingumo dėl žvejybos lygį galima prognozuoti | 40 | 34 | 40 | 31 | 29 | 30 | 34 | 36 | 34 | Išteklių grupės, kurioms pateikta mokslinių rekomendacijų dėl žvejybos galimybių | 59 | 52 | 54 | 65 | 61 | 62 | 63 | 60 | 60 | Išteklių grupės, kurioms nepateikta mokslinių rekomendacijų | 31 | 40 | 39 | 29 | 35 | 34 | 33 | 42 | 35 | Ib PRIEDAS. Išteklių grupės Viduržemio jūroje 1 lentelė. Mokslinės rekomendacijos dėl Viduržemio jūros išteklių grupių būklės | Žuvų išteklių grupių skaičius | % | Peržengia saugias biologines ribas | 17 | 28,3 | Neperžengia saugių biologinių ribų | 25 | 41,7 | Išteklių grupės būklė nežinoma dėl nepakankamų duomenų | 18 | 30,0 | Iš viso išteklių grupių (16-os rūšių) | 60 | 100 | Pagal pirmiau nurodytus kriterijus skirstomos rūšys | 16 | 15,7 | Kitos rūšys, neįvertintos dėl itin nepakankamų duomenų | 86 | 84,3 | Įvertintos rūšys | 102 | 100 | 2 lentelė. Mokslinės rekomendacijos dėl Viduržemio jūros išteklių grupių pereikvojimo | Žuvų išteklių grupių skaičius | % | Išteklių grupė pereikvojama | 25 | 54,3 | Ištekliai žvejojami neviršijant didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio | 21 | 45,7 | Išteklių žvejybos apimtys žinomos (lyginama su didžiausiu tausią žvejybą užtikrinančiu sužvejotų žuvų kiekiu) | 46 | 76,7 | Išteklių žvejybos apimtys nežinomos (lyginama su didžiausiu tausią žvejybą užtikrinančiu sužvejotų žuvų kiekiu) | 14 | 23,3 | Iš viso išteklių grupių (16-os rūšių) | 60 | 100 | Pagal kriterijus skirstomos rūšys | 16 | 15,7 | Kitos rūšys, neįvertintos dėl nepakankamų duomenų | 86 | 84,3 | Įvertintos rūšys | 102 | 100 | II PRIEDAS. Pagal daugiamečius planus reguliuojamos žvejybos pastangos, remiantis valstybių narių pranešimais ŽMTEK [pic] 1 diagrama. Reguliuojamos žvejybos pastangos vakarų Baltijos jūroje (TJTT 22–24 pakvadračiai). [pic] 2 diagrama. Reguliuojamos žvejybos pastangos vidurio Baltijos jūroje (25–28 zonos)[9]. [pic] 3 diagrama. Reguliuojamos žvejybos pastangos Kategato sąsiauryje (IIIaS). [pic] 4 diagrama. Reguliuojamos žvejybos pastangos Šiaurės jūroje, Skagerako sąsiauryje ir rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje (IV, IIIa ir VIId). [pic] 5 diagrama. Reguliuojamos žvejybos pastangos Airijos jūroje (VIIaN). [pic] 6 diagrama. Reguliuojamos žvejybos pastangos regione į vakarus nuo Škotijos (VI). [pic] 7 diagrama. Reguliuojamos žvejybos pastangos vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje (VIIe). [pic] 8 diagrama. Reguliuojamos žvejybos pastangos Balearų-Atlanto regione (VIIIc, IXa). III PRIEDAS. BLSK nustatymo taisyklės Sprendimai dėl BLSK turi būti priimami remiantis ŽMTEK pateiktomis mokslinėmis rekomendacijomis, kuriose svarstomos biologinės, socialinės ir ekonominės perspektyvos. Priklausomai nuo kiekvienai išteklių grupei kylančio pavojaus, turėtų būti taikomos skirtingos taisyklės. Išteklių grupėms gresia didelis pavojus, jeigu išteklių kiekis sumažėja žemiau prevencinio lygio (angl. Bpa) – biomasės lygio, kurį pasiekus kyla pavojus, kad ateityje išteklių produktyvumas sumažės, arba jeigu mirtingumo dėl žvejybos lygis viršija prevencinį lygį (angl. Fpa). Mirtingumo dėl žvejybos lygis (angl. F) yra metinis sužvejotų žuvų kiekis, padalytas iš vidutinio metinio išteklių grupės dydžio. Jei išteklių grupė yra mažesnė už Bpa arba jei ištekliai žvejojami viršijant Fpa, tie ištekliai peržengia saugias biologines ribas ir atvirkščiai. Kai BLSK aprėpia kelias rūšis, galioja taisyklė, taikoma tai rūšiai, kuriai gresia didžiausias pavojus. Toliau pateikiamoje lentelėje pusjuodžiu šriftu pažymėti anksčiau taikytų taisyklių pakeitimai. Kategorija | Mokslinės rekomendacijos | Nustatant BLSK atliktini veiksmai | 1 | Ištekliai žvejojami atitinkant didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį. | Siekiama nustatyti BLSK pagal prognozuojamą sužvejoti kiekį, kuris atitiktų mirtingumo dėl žvejybos lygį, kuris ilgainiui leistų pasiekti didžiausią sužvejojamą kiekį, tačiau BLSK nekeisti daugiau nei 25 %. | 2 | Ištekliai pereikvojami (lyginama su tausią žvejybą užtikrinančiu kiekiu), bet neperžengia saugių biologinių ribų. | Siekiama nustatyti BLSK pagal didesnį a) prognozuojamą sužvejoti kiekį, kuris atitiktų ketinimą ilgainiui pasiekti didžiausią sužvejojamą kiekį[10], arba b) kiekį, kuris atitiktų ketinimą sumažinti mirtingumo dėl žvejybos lygį ketvirtadaliu esamo mirtingumo dėl žvejybos lygio ir lygio, kuris ilgainiui leistų pasiekti didžiausią sužvejojamą kiekį, skirtumo, tačiau BLSK nekeisti daugiau nei 25 %. | 3 | Ištekliai peržengia saugias biologines ribas. | Siekiama nustatyti BLSK pagal didžiausią a) prognozuojamą kiekį, kuris atitiktų ketinimą ilgainiui pasiekti didžiausią sužvejojamą kiekį, arba b) kiekį, kuris atitiktų ketinimą labiau sumažinti mirtingumo dėl žvejybos lygį i) 30 %, ii) ketvirtadaliu esamo mirtingumo dėl žvejybos lygio ir lygio, kuris ilgainiui leistų pasiekti didžiausią sužvejojamą kiekį, skirtumo, tačiau BLSK nemažinti daugiau nei 30 %, nebent padidėtų mirtingumo dėl žvejybos lygis. | 4 | Išteklių grupei taikomas ilgalaikis planas, o mokslininkai rekomenduoja laikytis tą planą atitinkančio kiekio. | BLSK turi būti nustatytas pagal atitinkamą planą. Ši kategorija turi viršenybę prieš kitas kategorijas. | 5 | Išteklių grupė yra trumpaamžė, todėl vienų metų prognozės pateikti neįmanoma. | Nustatytas preliminarus BLSK, kuris bus pakeistas, kai per metus bus gauta naujos informacijos. | 6* | Tiksli išteklių grupės būklė nežinoma, o ŽMTEK rekomenduoja tinkamą sužvejojamų žuvų kiekį. | Siekiama nustatyti BLSK pagal ŽMTEK rekomendacijas, tačiau BLSK nekeisti daugiau nei 15 %. | 7* | Tiksli išteklių grupės būklė nežinoma, o ŽMTEK rekomenduoja mažinti žvejybos pastangas. | BLSK turėtų būti sumažintas ne daugiau nei 15 %, o į ŽMTEK reikėtų kreiptis dėl tinkamo žvejybos pastangų lygio rekomendacijos. | 8* | Tiksli išteklių grupės būklė nežinoma, bet, kaip praneša ŽMTEK, išteklių grupė didėja. | BLSK turėtų būti padidintas ne daugiau nei 15 %. Žvejybos pastangų kiekis nedidintinas §. | 9* | Tiksli išteklių grupės būklė nežinoma, bet, kaip praneša ŽMTEK, išteklių grupė mažėja. | BLSK reikėtų sumažinti ne daugiau nei 15 %. Žvejybos pastangų kiekis mažintinas §. | 10 | ŽMTEK rekomenduoja nulinį arba kuo mažesnį sužvejojamų žuvų kiekį ar pan. | BLSK turėtų būti sumažintas ne mažiau nei 25 %. Turėtų būti įgyvendintos išteklių atkūrimo priemonės, tokios kaip žvejybos pastangų mažinimas ir selektyvesnių žvejybos įrankių naudojimas. | 11 | ŽMTEK rekomendacijų nepateikė arba tiksli išteklių grupės būklė nežinoma, o ŽMTEK nepranešė, ar išteklių grupė mažėja, ar didėja. | BLSK turėtų būti koreguojamas pagal naujausią faktinį sužvejojamų žuvų kiekį, tačiau neturėtų būti keičiamas daugiau nei 15 % per metus, arba valstybės narės turėtų parengti įgyvendinimo planą, kad per trumpą laiką būtų galima pateikti rekomendacijas. Žvejybos pastangų kiekis nedidintinas §. | * Ši taisyklė gali būti keičiama. Komisija paprašė TJTT pateikti rekomendacijų dėl galimų naujų variantų, kaip išdėstyta IV priede. Galutinė taikytina taisyklė priklausys nuo tų rekomendacijų rezultatų. § Prireikus. IV PRIEDAS. Kreipimasis į TJTT dėl 6–9 kategorijų Išskyrus natūraliai trumpaamžių žuvų rūšis, jei dėl išteklių grupių nėra galimybės pateikti rekomendacijų, pagrįstų sužvejojamo kiekio prognozėmis, atsižvelgiant į prevencines ribas, į TJTT kreiptasi prašant: I) pateikti rekomendacijų dėl BLSK, atsižvelgiant į toliau nurodytą taisyklę; II) įvertinti toliau nurodytos taisyklės taikymo padarinius, atsižvelgiant į atsargumo principą ir atitiktį didžiausiam tausią žvejybą užtikrinančiam sužvejotų žuvų kiekiui; III) prireikus pateikti rekomendacijų dėl alternatyvios taisyklės ir atitinkamų BLSK, kurie pagerintų atitiktį atsargumo principui, didžiausiam tausią žvejybą užtikrinančiam sužvejotų žuvų kiekiui arba padidintų BLSK stabilumą. Šios rekomendacijos galėtų būti teikiamos kiekvienu konkrečiu atveju. Taisyklė: 1. Jei įrodoma, kad išteklių grupė yra pereikvojama mirtingumo dėl žvejybos lygio, kuris leistų pasiekti didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį atžvilgiu (arba sparčiai senka, palyginti su ankstesniais lygiais), BLSK būtų mažinamas tiek, kad būtų pasiektas Fmsy, bet ne daugiau nei 15 %. 2. Jei įrodoma, kad išteklių grupė yra išnaudojama nepakankamai mirtingumo dėl žvejybos lygio, kuris leistų pasiekti didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį, atžvilgiu, BLSK būtų didinamas tiek, kad būtų pasiektas Fmsy, bet ne daugiau nei 15 %. 3. 1 ir 2 dalies nuostatos turi viršenybę prieš tolesnių dalių nuostatas. 4. Jei, remiantis informacija apie išteklių grupės gausą, išteklių grupės gausos pakitimų nėra, arba jei informacijos apie išteklių grupės gausą nėra, arba jei tokia informacija neleidžia susidaryti tinkamo vaizdo apie išteklių grupės gausos pakitimus, BLSK nekeičiamas. 5. Jei TJTT nusprendžia, kad reikiamos informacijos apie išteklių grupės gausą yra, taikoma ši taisyklė: a. Jei vidutinė apytikrė išteklių grupės gausa per pastaruosius dvejus metus vidutinę apytikrę trejų ankstesnių metų išteklių grupės gausą viršijo 20 % ar daugiau, BLSK didinamas 15 %. b. Jei vidutinė apytikrė išteklių grupės gausa per pastaruosius dvejus metus yra 20 % ar daugiau mažesnė už vidutinę apytikrę trejų ankstesnių metų išteklių grupės gausą, BLSK mažinamas 15 %. Jei BLSK nebuvo ribojamas, bet jį mažinti reikia pagal 1 dalį arba pagal 5 dalies b punktą, TJTT teikia rekomendacijas dėl atitinkamo BLSK mažinimo lygio, kuris padėtų užtikrinti numatytą sužvejojamų žuvų kiekio sumažinimą. TJTT nusprendžia dėl tinkamo pakaitinio Fmsy kintamojo kiekvienu atveju. [pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 2 straipsnis. OL L 358, 2002 12 31, p. 59. [2] ES tausiosios žuvininkystės įgyvendinimas taikant didžiausio ilgalaikio sugaunamo kiekio principą. Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui. COM (2006) 360 galutinis. [3] Žvejybos intensyvumas siekiant didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio (angl. Fmsy) – tai toks žvejybos veiklos intensyvumas, kuris ilgainiui padeda užtikrinti didžiausią sužvejojamų žuvų kiekį neišeikvojant išteklių atsikūrimo pajėgumo trumpalaikėje perspektyvoje. [4] 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2166/2005. OL L 345, 2005 12 28, p. 5. [5] 2007 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 676/2007. OL L 157, 2007 6 19, p. 1. [6] 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1098/2007. OL L 248, 2007 9 22, p. 1. [7] 2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentas (EB) 199/2008. OL L 60, 2008 3 5, p. 1. [8] Tausus sužvejojamų žuvų kiekis – TJTT ir ŽMTEK rekomendacijose vadovaujantis atsargumo principu nustatytas kiekis. [9] Į skaičius įtrauktos pastangos rajonuose, kuriems taikomos leidžiančios nukrypti nuostatos (žr. Reglamentą (ES) Nr. 1268/2009). [10] Kaip apskaičiuota pagal žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygį, atitinkantį ribinį sužvejotų žuvų kiekį, kuris sudaro 10 % ribinio sužvejotų žuvų kiekio, kai žuvų mirtingumo dėl žvejybos l yra artimas nuliui (F0.1).