Pagrindiniai pokyčiai, įvykdyti nuo ankstesnės ataskaitos dėl makroregioninių strategijų, yra i) peržiūrėti veiksmų planai Dunojaus regiono ir Baltijos jūros regiono strategijose; ii) Šiaurės Makedonijos Respublika prisijungė prie Adrijos ir Jonijos jūrų regiono strategijos ir iii) įtraukimo procesas (vykstantis įgyvendinant visas makroregionines strategijas), kuriuo siekiama atitinkamus 2021–2027 m. ES finansavimo programų prioritetus suderinti su makroregioninėmis strategijomis.

i) Peržiūrėtas Dunojaus regiono strategijos veiksmų planas paskelbtas 2020 m. balandžio 6 d. Peržiūrėjus veiksmų planą, strategija suderinta su naujais regiono prioritetais ir uždaviniais, taip pat Dunojaus regiono strategija geriau susieta su naujais ES prioritetais, kaip antai Europos žaliuoju kursu, MVĮ, turizmu ir kultūros paveldu.

Peržiūrint Baltijos regiono strategijos veiksmų planą siekiama sutelkti ir supaprastinti politikos sritis ir sustiprinti koordinavimą. Tikimasi, kad peržiūrėtas veiksmų planas bus paskelbtas 2020 m.

ii) 2020 m. balandžio 2 d. Šiaurės Makedonija tapo devintąja šalimi, oficialiai pakviesta dalyvauti įgyvendinant Adrijos ir Jonijos jūrų regiono strategiją. Prisijungus Šiaurės Makedonijai, dabar prie šios strategijos yra prisijungusios penkios Vakarų Balkanų plėtros šalys, kurios lygiomis teisėmis kartu su keturiomis ES valstybėmis narėmis sprendžia bendrus klausimus.

iii) Nuo 2018 m. įgyvendinant makroregionines strategijas buvo pradėtas arba sustiprintas įtraukimo procesas – dėl to užmegzti abipusiai naudingi už strategijas ir programas atsakingų institucijų ryšiai rengiant programavimo dokumentus po 2020 m. Šis procesas bus tęsiamas įgyvendinimo laikotarpiu 2021–2027 m. Galiausiai, tikimasi, kad, geriau bendradarbiaujant ir koordinuojant, įtraukimas padidins programų daromą poveikį, be to, į makroregionines strategijas bus įtrauktos priemonės tikslams pasiekti. Taip pat ES lėšų gavėjams bus suteikta galimybė pasiekti geresnių rezultatų įgyvendinant savo veiksmus, kartu prisidedant prie makroregioninių strategijų strateginių tikslų įgyvendinimo.

2.2. Makroregioninių strategijų teminiai prioritetai ir jų tarpusavio sąsaja su Europos žaliuoju kursu

Nors visų keturių makroregioninių strategijų prioritetai suformuoti pagal konkrečius atitinkamų regionų uždavinius ir galimybes, jos turi tris pagrindinius plačiai aprėpiančius, tarpusavyje susijusius bendrus prioritetus: aplinka ir klimato kaita; moksliniai tyrimai, inovacijos ir ekonominė plėtra ir sujungiamumas (transportas, energetika, skaitmeniniai tinklai).

Toliau esančiuose skirsniuose pateikiama informacijos apie kai kuriuos šiose trijose prioritetinėse srityse nuo ankstesnės ataskaitos pasiektus konkrečius laimėjimus – tiek procesus, tiek projektus, taip pat apie jų tarpusavio sąsają su pagrindiniais Europos žaliojo kurso veiksmais.

Kadangi šie laimėjimai apima įvairius sektorius ir temines sritis, jais taip pat remiama žmonėms tarnaujanti ekonomika ir Europos skaitmeninė strategija.

Aplinka ir klimato kaita

Pagrindiniai Europos žaliojo kurso veiksmai apima taršos mažinimą siekiant aplinkos be toksinių medžiagų ir ekosistemų bei biologinės įvairovės išsaugojimą ir atkūrimą.

Įgyvendinant makroregionines strategijas pasiekta su Europos žaliojo kurso pagrindiniais veiksmais susijusių didelių laimėjimų vandens kokybės srityje ir su biologine įvairove susijusių didelių laimėjimų ekologinių ryšių srityje.

Pavyzdžiui, įgyvendinant makroregionines strategijas pagerinta Baltijos, Adrijos ir Jonijos jūrų vandens kokybė, atitinkamai geriau valdant į Baltijos jūrą išleidžiamas pavojingąsias medžiagas ir vykdant geresnę Adrijos ir Jonijos jūrų vandens kokybės stebėseną. Įgyvendinamos makroregioninės strategijos taip pat padėjo pagerinti Dunojaus vandens būklę, nes buvo sustiprinta upės baseino valdymo planavimo ir potvynio rizikos prevencijos integracija.

Įgyvendinamos strategijos dar labiau padėjo plėtoti žaliąją infrastruktūrą Alpių regione įgyvendinant „žvaigždžių iniciatyvas“, kuriomis siekiama Alpių regiono šalių ir regionų politinį pareiškimą „Alpių regiono žalioji infrastruktūra – bendros pastangos dėl gamtos, žmonių ir ekonomikos“ paversti apčiuopiamais rezultatais.

Moksliniai tyrimai, inovacijos ir ekonominė plėtra

Moksliniai tyrimai ir inovacijos bus labai svarbūs Europos žaliajam kursui.

Šiuo atžvilgiu, be kita ko, įgyvendinant makroregionines strategijas remiamas žinių kapitalo kūrimas ir dalijimasis moksliniais tyrimais bei inovacijomis, pirmiausia per Alpių regione veikiančius centrus ir Dunojaus finansavimo koordinavimo tinklą . Be to, remiant tarpvalstybines inovacijų platformas ir MVĮ branduolius, makroregioninėmis strategijomis skatinamos pažangiosios specializacijos strategijos.

Tvari mėlynoji ekonomika taip pat atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant Europos žaliąjį kursą, visų pirma, mažinant ES žemės ištekliams tenkančią naštą ir kovojant su klimato kaita.

Šiuo atžvilgiu įgyvendinant makroregionines strategijas remiama darni mėlynosios ekonomikos plėtra (panašiai kaip jūros baseino strategijos ). Pavyzdžiui, jos padeda gilinti žinias apie mėlynąją bioekonomiką Baltijos jūros regione pasitelkiant specialią platformą ir tobulinti žinių apie mėlynąsias technologijas perdavimą Adrijos ir Jonijos jūrų regione .

Sujungiamumas