Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 713/2005, nustatantį galutinį kompensacinį muitą tam tikriems importuojamiems plataus spektro Indijos kilmės antibiotikams /* KOM/2008/0684 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 29.10.2008 KOM(2008) 684 galutinis Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 713/2005, nustatantį galutinį kompensacinį muitą tam tikriems importuojamiems plataus spektro Indijos kilmės antibiotikams (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 2007 m. rugsėjo mėn. 11 d. Komisija savo nuožiūra inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą dėl tam tikriems importuojamiems plataus spektro Indijos kilmės antibiotikams nustatyto galiojančio kompensacinio muito. Peržiūra inicijuota, nes buvo pakankamai prima facie įrodymų, kad pasikeitė su subsidijavimu susijusios aplinkybės, kurių pagrindu nustatytos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Atlikus dalinės tarpinės peržiūros tyrimą patvirtinta, kad i) vienintelio bendradarbiaujančio Indijos gamintojo subsidijavimo lygis sumažėjo, ii) nuo ankstesnio tyrimo faktinės tirtų schemų sąlygos ir jų kompensacinis pobūdis nepasikeitė. Bendrovių, kurios nebendradarbiavo atliekant dalinę tarpinę peržiūrą, subsidijų normų perskaičiavimas Bendrijai nebūtų naudingas. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento, kuriuo būtų patikslinta vieninteliam bendradarbiaujančiam Indijos gamintojui taikoma muito norma, pasiūlymą. Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 713/2005, nustatantį galutinį kompensacinį muitą tam tikriems importuojamiems plataus spektro Indijos kilmės antibiotikams EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 15 ir 19 straipsnius, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. PROCEDŪRA I. Ankstesnis tyrimas ir galiojančios priemonės (1) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 713/2005[2] nustatė galutinį kompensacinį muitą tam tikriems importuojamiems plataus spektro Indijos kilmės antibiotikams, t. y. amoksicilino trihidratui, ampicilino trihidratui ir cefaleksinui, nesudozuotiems, nesuformuotiems ar nesupakuotiems į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes (toliau – nagrinėjamasis produktas) ir kurių KN kodai yra ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 ir ex 2941 90 00. Konkrečiai paminėtiems eksportuotojams nustatyta 17,3 %–30,3 % muito norma, o kitų eksportuotojų importui nustatyta 32 % muito norma. II. Dalinės tarpinės peržiūros inicijavimas (2) Nustačius galutinį kompensacinį muitą Indijos Vyriausybė pateikė informacijos, kad aplinkybės, susijusios su dviem subsidijavimo schemomis (Muito sumažinimo leidimo schema ir Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema pagal Pajamų mokesčio įstatymo 80 HHC skirsnį) pasikeitė ir kad pokyčiai yra ilgalaikiai. Taigi tvirtinta, kad subsidijavimo lygis veikiausiai sumažėjo, todėl reikėtų peržiūrėti priemones, kurios buvo nustatytos iš dalies remiantis tomis schemomis. (3) Komisija išnagrinėjo Indijos Vyriausybės pateiktus įrodymus ir nusprendė, kad jų pakanka pagrįstai inicijuoti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio nuostatas. Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir paskelbusi pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje [3], inicijavo ex officio dalinę tarpinę Tarybos reglamento (EB) Nr. 713/2005 peržiūrą. (4) Dalinės tarpinės peržiūros tyrimu siekiama nustatyti, ar bendrovėms, kurios naudojosi viena ar abiem pakeistomis subsidijavimo schemomis, taikomos galiojančios priemonės turi būti toliau taikomos, panaikintos ar iš dalies pakeistos, jei pagal atitinkamas pranešimo apie inicijavimą nuostatas pateikta pakankamai įrodymų. Atliekant dalinės tarpinės peržiūros tyrimą taip pat bus vertinama, ar, atsižvelgiant į peržiūros išvadas, reikia peržiūrėti kitoms bendrovėms, kurios bendradarbiavo atliekant tyrimą, po kurio buvo nustatytas galiojančių priemonių dydis, taikomas priemones ir (arba) priemones visoms kitoms bendrovėms. III. Tiriamasis laikotarpis (5) Atliekant tyrimą nagrinėtas 2006 m. balandžio 1 d. – 2007 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). IV. Su tyrimu susijusios šalys (6) Komisija oficialiai pranešė apie dalinės tarpinės peržiūros tyrimo inicijavimą Indijos Vyriausybei ir tiems Indijos eksportuojantiems gamintojams, kurie bendradarbiavo ankstesniame tyrime ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 713/2005 buvo nurodyti kaip besinaudojantys viena iš dviejų tariamai pakeistų subsidijavimo schemų ir kurie buvo išvardyti pranešime apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, bei Bendrijos gamintojams. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Komisija išnagrinėjo šalių raštu ir žodžiu pateiktas pastabas ir prireikus į jas atsižvelgė. (7) Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį su šia peržiūra susijusių šalių skaičių pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį numatyta tiriant subsidijavimą taikyti atranką. (8) Apie save pranešė ir atrankai reikalingą informaciją pateikė tik du eksportuojantys gamintojai. Todėl nuspręsta, kad atrankos taikyti nereikia. (9) Tačiau vienas iš minėtų eksportuojančių gamintojų atrankai pateiktame atsakyme nurodė, kad jis nei per tiriamąjį laikotarpį, po kurio nustatytos galiojančios priemonės, nei per PTL nesinaudojo dviem tariamai pakeistomis subsidijavimo schemomis (t. y. Muito sumažinimo leidimo schema ir Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema pagal Pajamų mokesčio įstatymo 80 HHC skirsnį schema). Be to, ši bendrovė nebendradarbiavo pirminiame tyrime, ir nebuvo nustatytas poreikis pritaikyti visoms kitoms bendrovėms, įskaitant šią bendrovę, taikomas priemones. Dėl šios priežasties bendrovė neatitiko pranešimo apie inicijavimą 4 punkte nustatytų tinkamumo nuostatų, pagal kurias jai būtų taikomas dalinės tarpinės peržiūros tyrimas, ir todėl negalėjo dalyvauti atliekant šį peržiūros tyrimą. Minėtai bendrovei buvo atitinkamai apie tai pranešta. (10) Komisija išsiuntė klausimynus vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui, kuris atitiko šios peržiūros kriterijus ( Ranbaxy Laboratories Ltd. ), ir Indijos Vyriausybei. Atsakymus pateikė ir minėtas gamintojas, ir Indijos Vyriausybė. (11) Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, subsidijavimui nustatyti būtiną informaciją. Tikrinamieji vizitai surengti šių suinteresuotųjų šalių patalpose: 1. Indijos Vyriausybė Prekybos ministerija, New Delhi . 2. Indijos eksportuojantys gamintojai Ranbaxy Laboratories Ltd ., New Delhi . VI. Informacijos atskleidimas ir pastabos dėl procedūros (12) Indijos Vyriausybei ir kitoms suinteresuotosioms šalims pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis ketinta siūlyti patikslinti vieninteliam bendradarbiaujančiam Indijos gamintojui taikomą muito normą ir pratęsti galiojančių priemonių taikymą visoms kitoms bendrovėms, kurios nebendradarbiavo atliekant šią dalinę tarpinę peržiūrą. Joms taip pat buvo duota pakankamai laiko pateikti pastabas. Į visą pateiktą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta, kaip nurodyta toliau. B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS (13) Nagrinėjamasis produktas yra toks pat, kaip nagrinėtas Tarybos reglamente (EB) Nr. 713/2005, t. y. Indijos kilmės amoksicilino trihidratas, ampicilino trihidratas ir cefaleksinas, nesudozuotas, nesuformuotas ir nesupakuotas į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes, ir kurio KN kodai yra ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 ir ex 2941 90 00. C. SUBSIDIJOS I. Įžanga (14) Remiantis Indijos Vyriausybės ir vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pateikta informacija bei Komisijos klausimyno atsakymuose nurodyta informacija, tirtos šios schemos, kurios yra laikomos susijusiomis su subsidijų skyrimu: a) Išankstinių leidimų schema (anksčiau Išankstinių licencijų schema), b) Muito sumažinimo leidimo schema, c) Gamybos priemonių eksportui skatinti schema, d) Tikslinių rinkų schema, e) Pajamų mokesčio schema, - Atleidimo nuo eksporto pajamų mokesčio schema, - Mokslo tyrimų ir taikomosios veiklos pajamų mokesčio lengvata, f) Eksporto kreditų schema. (15) Pirmiau nurodytos a–d schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami „Eksporto ir importo politikos“ dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su šio atvejo PTL susijęs vienas „Eksporto ir importo politikos“ dokumentas, t. y. penkerių metų planas laikotarpiui nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. iki 2009 m. kovo 31 d. (toliau – EXIM politika 2004–2009 m.). Be to, EXIM politiką 2004–2009 m. reglamentuojančias procedūras Indijos Vyriausybė nustato „2004 m. rugsėjo 1 d. – 2009 m. kovo 31 d. procedūrų vadovo I tome“ (toliau – PV I 2004–2009 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas. (16) e punkte nurodytos pajamų mokesčio schemos yra pagrįstos 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais iš dalies keičiamas Finansų įstatymu. (17) f punkte nurodyta eksporto kreditų schema yra pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (toliau – IRB) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje. (18) Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 10 dalimi, kvietė Indijos Vyriausybę į papildomas konsultacijas dėl pakeistų ir nepakeistų schemų, kad išsiaiškintų su tariamomis schemomis susijusią esamą padėtį ir priimtų abiem šalims priimtiną sprendimą. Po šių konsultacijų ir abiem šalims dėl šių schemų nepriėmus priimtino sprendimo, Komisija visas minėtas schemas įtraukė į subsidijavimo tyrimą. II. Specialios schemos 1 Išankstinių leidimų schema (ILS) a) Teisinis pagrindas (19) Išsamus schemos aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 4.1.1–4.1.14 dalyse ir PV I 2004–2009 m. 4.1–4.30 skyriuose. Ankstesniame peržiūros tyrime, po kurio Tarybos reglamentu (EB) Nr. 713/2005 nustatytas šiuo metu galiojantis galutinis kompensacinis muitas, ši schema vadinta Išankstinių licencijų schema. b) Teisė pasinaudoti (20) ILS sudaro šešios poschemės, kurios išsamiau aprašytos 21 konstatuojamojoje dalyje. Šios poschemės, inter alia , skiriasi teisės pasinaudoti lengvatomis taikymo sritimi. ILS fiziniam eksportui ir metiniam reikalavimui teisę naudotis turi su finansuojančiais gamintojais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. ILS tarpiniam tiekimui teisę naudotis turi galutiniam eksportuotojui produktus tiekiantys gamintojai eksportuotojai. ILS tariamam eksportui teisę naudotis turi pagrindiniai rangovai, tiekiantys produktus EXIM politikos 2004–2009 m. 8.2 dalyje nurodytoms „tariamo eksporto“ kategorijoms, pvz., į eksportą orientuotoms įmonėms (toliau – EOĮ). Galiausiai „tariamo eksporto“ lengvatomis pagal Išankstinio išleidimo įsakymo (IIĮ) ir Kompensacinio vidaus akredityvo poschemes teisę naudotis turi tarpiniai gamintojų eksportuotojų tiekėjai. c) Praktinis įgyvendinimas (21) Išankstiniai leidimai gali būti išduodami: i) Fiziniam eksportui: tai pagrindinė poschemė. Pagal ją leidžiama be muito importuoti žaliavas, naudojamas gaminant konkretų galutinį eksportuojamą produktą. Šiuo atveju „fizinis“ reiškia, kad eksportuojamas produktas turi būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Leidime nurodoma leistina importo apimtis ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamo produkto rūšį. ii) Metiniams poreikiams: toks leidimas susijęs su platesne produktų grupe (pvz., cheminiai ir susiję produktai), o ne konkrečiu eksportuojamu produktu. Leidimo turėtojas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės eksporto veiklos rezultatus, gali be muito importuoti visas žaliavas, kurios turi būti naudojamos bet kuriems tokiai grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį tai produktų grupei priskiriamą galutinį produktą, pagamintą naudojant tokią muitu neapmokestinamą žaliavą. iii) Tarpiniam tiekimui: ši poschemė taikoma tokiais atvejais, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą produktą ir pasiskirstyti gamybos procesą. Tarpinį produktą gaminantis gamintojas eksportuotojas gali be muito importuoti žaliavas ir tam gali pasinaudoti tarpiniam tiekimui taikoma ILS. Galutinis eksportuotojas baigia gamybos procesą ir privalo eksportuoti galutinį produktą. iv) Tariamam eksportui: pagal šią poschemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, reikalingas gaminti produktus, kuriuos ketinama parduoti kaip „tariamai eksportuotus“ EXIM politikos 2004–2009 m. 8.2. dalies b–f, g, i ir j punktuose nurodytų kategorijų pirkėjams. Indijos Vyriausybės nuomone, tariamas eksportas reiškia tuos sandorius, pagal kuriuos tiekiami produktai yra neišgabenami iš šalies. Tam tikros tiekimo kategorijos laikomos tariamu eksportu, jei produktai pagaminti Indijoje, pvz., produktų tiekimas EOĮ arba specialiojoje ekonominėje zonoje (SEZ) esančiai bendrovei. v) IIĮ: ILS leidimo turėtojas, ketinantis įsigyti žaliavų iš vietos šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jų įsigyti pateikdamas IIĮ. Tokiais atvejais išankstiniai leidimai pripažįstami kaip IIĮ ir patvirtinami vietos tiekėjui pristačius jame nurodytus produktus. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui sudaromos sąlygos naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis EXIM politikos 2004–2009 m. 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto atleidimui nuo muitų ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS). Pagal IIĮ priemonę mokesčiai ir muitai atleidimo nuo muitų ir (arba) muitų grąžinimo forma grąžinami tiekėjui, o ne galutiniam eksportuotojui. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietos ir importuotas žaliavas. vi) Kompensaciniam vidaus akredityvui: ši poschemė taip pat taikoma išankstinio leidimo turėtojui taikomam vietos tiekimui. Išankstinio leidimo turėtojas gali kreiptis į banką dėl akredityvo atidarymo vietos tiekėjui. Bankas panaikina tiesioginio importo leidimą tik produktų, kurie ne importuojami, o įsigyjami iš vietos šaltinių, vertei ir kiekiui. Vietos tiekėjas turi teisę naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis EXIM politikos 2004–2009 m. 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto atleidimui nuo muitų ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS). Nustatyta, kad per PTL bendradarbiaujančiam gamintojui nuolaidos taikytos tik pagal dvi su nagrinėjamuoju produktu susijusias poschemes, t. y. i) fiziniam eksportui taikoma ILS ir ii) tarpiniam tiekimui taikoma ILS. Todėl kompensavimo pagal kitas nepanaudotas poschemes nustatyti nereikia. (22) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 713/2005 nustačius šiuo metu galiojantį galutinį kompensacinį muitą, Indijos Vyriausybė pakeitė ILS taikomą tikrinimo sistemą. Tiksliau Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais išankstinio leidimo turėtojas teisiškai privalo „teisingai ir tinkamai tvarkyti importuotų ir (arba) šalies viduje be muitų įsigytų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio apskaitą“ ir naudoti specialią formą (PV I 2004–2009 4.26 ir 4.30 skyriai bei 23 priedėlis), t. y. pildyti faktinį vartojimo registrą. Registrą turi tikrinti nepriklausomas atestuotas apskaitininkas ir (arba) darbo ir sąnaudų apskaitininkas, išduodantis sertifikatą, kuriame patvirtinama, kad nurodyti registrai ir susiję įrašai patikrinti, o pagal 23 priedėlį pateikta informacija visais atžvilgiais tikra ir teisinga. Tačiau minėtos nuostatos taikomos tik išankstiniams leidimams, kurie buvo išduoti 2005 m. gegužės 13 d. arba vėliau. Iki minėtos datos išduotų išankstinių licencijų arba išankstinių leidimų turėtojai turi laikytis pirmiau taikytų tikrinimo nuostatų, t. y. teisingai ir tinkamai tvarkyti licencijuoto importuotų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio apskaitą ir naudoti specialią 18 priedėlyje nurodytą formą (PV I 2002–2007 m. 4.30 skyrius ir 18 priedėlis). (23) Dėl poschemių, kuriomis per PTL naudojosi vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, t. y. fizinio eksporto ir tarpinio tiekimo poschemių: Indijos Vyriausybė nustato leistinos importo apimties ir įsipareigojimo eksportuoti kiekį ir vertę bei įrašo ją leidime. Be to, importuojant ir eksportuojant vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi įrašyti leidime. Pagal šią schemą leistiną importo apimtį nustato Indijos Vyriausybė, remdamasi standartinėmis išeigos normomis. Standartinės išeigos normos nustatytos iš esmės visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą, ir skelbiamos PV II 2004–2009 m. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 713/2005 nustačius šiuo metu galiojantį galutinį kompensacinį muitą, nagrinėjamojo produkto standartinės išeigos normos taikytos tik iki 2005 m. rugsėjo mėn. Naujos normos patvirtintos 2006 m. rugsėjo mėn. (amoksicilino trihidratui) ir 2007 m. balandžio mėn. (ampicilino trihidratui ir cefaleksinui). Tuo tarpu taikytos ad hoc normos. (24) Importuotos žaliavos neperduodamos, jos turi būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimą reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo licencijos išdavimo (per 24 mėnesius su galimybe pratęsti laikotarpį du kartus po 6 mėnesius). (25) Atlikus peržiūros tyrimą nustatyta, kad žaliavos importuotos pagal skirtingus leidimus ir (arba) licencijas ir taikant skirtingas standartines išeigos normas, po to buvo sumaišytos ir fiziškai panaudotos to paties eksportuojamo produkto gamybos procese. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo neįmanoma nustatyti, ar pagal konkrečiuose leidimuose ir (arba) licencijose nurodytus standartinių išeigų normų reikalavimus dėl žaliavų, kurios importuojamos be muito, tokių žaliavų buvo sunaudota daugiau, nei jų reikėjo, norint pagaminti orientacinį galutinio eksportuojamo produkto kiekį. (26) Be to, per peržiūros tyrimą nustatyta, kad Indijos valdžios institucijų nurodytų tikrinimo reikalavimų praktikoje nebuvo laikomasi arba dar neišbandyta. Išankstinių licencijų, išduotų iki 2005 m. gegužės 13 d., atveju nebuvo reikalaujamų faktinio suvartojamo kiekio ir atsargų registrų (t. y. 18 priedėlis). Išankstinių leidimų, išduotų po 2005 m. gegužės 13 d., atveju reikalaujami faktinio suvartojamo kiekio ir atsargų registrai buvo naudojami, tačiau Indijos Vyriausybė dar nepatikrino, ar minėti registrai atitinka EXIM politikos reikalavimus. Pastaruoju atveju, kaip reikalaujama atitinkamuose 22 konstatuojamojoje dalyje nurodytuose Indijos teisės aktuose, registrus patikrino tik nepriklausomas atestuotas apskaitininkas. Tačiau nei bendrovė, nei atestuotas apskaitininkas neturėjo jokių įrašų apie tai, kaip vyko minėtas patvirtinimo procesas. Nebuvo audito plano ar kito dokumento, įrodančio, kad atliktas auditas, nepateikta jokios informacijos apie taikytą metodiką ir konkrečius tokiam kruopščiam darbui taikomus reikalavimus, kaip antai išsamios techninės žinios apie gamybos procesą, EXIM politikos reikalavimus ir apskaitos procedūras. Atsižvelgiant į šią padėtį manoma, kad nagrinėtas eksportuotojas nesugebėjo įrodyti, kad laikėsi susijusių EXIM nuostatų. d) Pastabos po informacijos atskleidimo (27) Vienintelis bendradarbiaujantis gamintojas pateikė pastabas dėl ILS. Bendrovė tvirtino, kad neatsižvelgiant į 24 konstatuojamojoje dalyje aprašytą padėtį, buvo įmanoma nustatyti, ar pagal konkrečiuose leidimuose nurodytus standartinių išeigų normų reikalavimus, žaliavų buvo sunaudota daugiau, nei jų reikėjo, norint pagaminti orientacinį galutinio eksportuojamo produkto kiekį, ir kad bendrovė itin kruopščiai tvarkė faktinio suvartojamo kiekio įrašus. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad faktinio pagaminto kiekio įrašuose patvirtinama, kad atsižvelgiant į taikomas skirtingas standartines išeigų normas ir į tai, kad gamybai skirtos žaliavos buvo neaiškiai maišomos, buvo neįmanoma nustatyti patikimo orientacinio žaliavų, būtinų orientaciniam kiekiui pagaminti, kiekio pagal konkretų išduotą leidimą. Be to, nustatyta, kad žaliavos, kurioms taikoma ši schema, buvo naudojamos gaminant kitus produktus nei nagrinėjamasis. Tai reiškia, kad buvo faktiškai neįmanoma apskaičiuoti nagrinėjamojo produkto išeigą. Be to, bendrovė neturėjo (taip pažeisdama atitinkamas Indijos Vyriausybės nuostatas) pagal EXIM politiką reikalaujamo suvartojamo kiekio įrašo (t. y. 18 priedėlis), kurio paskirtis – pateikti išsamų faktinio suvartojamo kiekio stebėsenos ir tikrinimo būdą. Bendrovė taip pat tvirtino, kad pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnio 1 dalį Komisijai nesuteikiama įgaliojimų nagrinėti nepriklausomo atestuoto apskaitininko įrašus. Bendrovės teigimu, sertifikatas turi būti priimtas, nebent esama priežasčių, leidžiančių manyti, kad atestuotas apskaitininkas išdavė netikrą sertifikatą. Šiuo atžvilgiu primenama, kad atestuoto apskaitininko atliekamas tikrinimo procesas ir atitinkamo sertifikato išdavimas yra tikrinimo sistemos, nustatytos Indijos Vyriausybės jos EXIM politikoje, dalis, kaip aprašyta 22 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Komisija buvo įpareigota išnagrinėti, ar minėta tikrinimo sistema buvo veiksmingai taikoma. Be to, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 8 dalies nuostatas Komisija turėjo išnagrinėti informaciją, pateiktą atliekant tyrimą, kuriuo grindžiamos išvados. Tai, kad nei bendrovė, nei atestuotas apskaitininkas neturėjo jokio įrašo apie atliktą patikrinimą, kuriuo remiantis būtų išduotas EXIM politikoje nustatytas sertifikatas, įrodo, kad bendrovė nesugebėjo įrodyti, jog laikėsi susijusių EXIM politikos nuostatų. Bendrovė užginčijo faktą, kad Indijos Vyriausybė dar nepatikrino, ar jos registrai atitinka EXIM politikos reikalavimus, tačiau nepateikė jokių konkrečių šio tvirtinimo įrodymų. Taip pat tvirtinta, kad faktinis vienintelio bendradarbiaujančio gamintojo suvartotas kiekis buvo didesnis nei kiekvienai žaliavai nustatytos standartinės išeigos normos, ir kad per didelė muitų suma nebuvo grąžinta. Tačiau atsižvelgiant į faktinę vietoje nustatytą padėtį (maišytos žaliavos ir pagaminti produktai, taikomos skirtingos standartinės išeigos normos, nepakankamai pagal EXIM politiką reglamentuojami faktinio suvartojamo kiekio registrai), ir Indijos Vyriausybei neįvykdžius būtinų galutinių tikrinimo etapų, buvo neįmanoma apskaičiuoti faktinio suvartojamo kiekio, juo grindžiamų grąžinamų muitų pagal leidimą arba licenciją ir standartinių išeigos normų. Todėl visi minėti tvirtinimai turėjo būti atmesti. Galiausiai bendrovė pateikė pastabų dėl apskaičiavimo klaidos, kuri laikoma pateisinama ir buvo pripažinta apskaičiuojant subsidijos sumą. e) Išvada (28) Atleidimas nuo importo muitų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje, yra subsidija, t. y. Indijos Vyriausybės finansinė parama, kuria nagrinėjamajam eksportuotojui suteikta lengvata. (29) Be to, teisės aktais aiškiai nustatyta, kad fiziniam eksportui ir tarpiniam tiekimui taikomos ILS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą laikomos individualia ir kompensuotina priemone. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šias schemas teikiamomis lengvatomis. (30) Nė vienos iš šiuo atveju nagrinėjamų minėtų dviejų poschemių negalima laikyti leistinomis muitų grąžinimo sistemomis arba pakaitinėmis muitų grąžinimo sistemomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Minėtos poschemės neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės). Indijos Vyriausybė veiksmingai netaikė tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių muitų grąžinimo sistemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). Pačių standartinių išeigų normų negalima vadinti faktinio suvartojamo kiekio tikrinimo sistema, nes be muito pagal leidimus ir (arba) licencijas importuotos žaliavos su nustatytomis skirtingomis standartinėmis išeigų normomis naudojamos tame pačiame eksportuojamo produkto gamybos procese. Toks procesas nepadeda Indijos Vyriausybei visai tiksliai nustatyti, koks kiekis žaliavų buvo sunaudotas eksportuojamam produktui gaminti ir pagal kokias orientacines standartines išeigos normas būtų galima kiekį palyginti. Be to, Indijos Vyriausybė nevykdė veiksmingos faktinio suvartojamo kiekio registro tvarkymo kontrolės arba ji dar nėra baigta. Be to, Indijos Vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgiant į panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai veiksmingai netaikoma tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas). Pagaliau tai, kad tikrinime dalyvavo atestuoti apskaitininkai, tikrinimo sistemos nepagerino, nes nėra išsamių taisyklių, kuriomis būtų nustatyta, kaip atestuoti apskaitininkai turi atlikti jiems skirtas užduotis, o per tyrimą pateikta informacija neužtikrina, kad laikytasi pagrindiniu reglamentu nustatytų pirmiau minėtų taisyklių. (31) Todėl minėtos dvi poschemės yra kompensuotinos. f) Subsidijos sumos apskaičiavimas (32) Jeigu netaikomos leistinos muitų grąžinimo sistemos arba pakaitinės grąžinimo sistemos, kompensuotina lengvata – tai visų importo muitų, paprastai mokamų už importuojamas žaliavas, grąžinimas. Dėl to pažymima, kad pagrindiniame reglamente ne tik numatyta kompensuoti per didelę muitų grąžinimo sumą. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad gali būti kompensuojama tik per didelė muitų grąžinimo suma, jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo įvykdytos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis muitų grąžinimo sistemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (prarastų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamai per didelės muitų grąžinimo sumos. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento II priedo II dalyje ir III priedo II dalyje, tokią per didelę grąžinimo sumą apskaičiuoja ne tyrimą atliekanti institucija. Priešingai, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį minėtosios institucijos užduotis – tik surinkti pakankamai įrodymų, patvirtinančių, kad tariama tikrinimo sistema yra netinkama. (33) Subsidijos suma eksportuotojui, kuris naudojosi ILS, apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu ir specialiu papildomu muitu) už nagrinėjamojo produkto medžiagas, importuotas pagal dvi poschemes per PTL (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per PTL, kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. (34) Vieninteliam bendradarbiaujančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 8,2 % subsidijų norma. 2. Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS) a) Teisinis pagrindas (35) Išsamus MSLS aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 4.3 dalyje ir PV I 2004–2009 m. 4 skyriuje. b) Teisė pasinaudoti (36) Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekybininkai eksportuotojai. c) Praktinis MSLS įgyvendinimas (37) Teisę naudotis šia schema turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl MSLS kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, vertės. Tokias MSLS normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatomos remiantis standartinėmis išeigos normomis, atsižvelgiant į galimą importuotų žaliavų kiekį eksportuojamame produkte ir į muitą, taikomą tokiam galimam importui, neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą. (38) Teisę naudotis šia schema turi tik eksportuojanti bendrovė. Eksportuotojas, vykdydamas eksporto sandorį, privalo Indijos valdžios institucijoms pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal MSLS. Tam, kad produktus būtų galima eksportuoti, Indijos muitinė produktų išsiuntimo procedūros metu išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia , nurodoma MSLS kredito suma, kurią ketinama skirti tam eksporto sandoriui. Tada eksportuotojas sužino, kokia lengvata jam bus suteikta. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimą suteikti MSLS kreditą. Lengvatos dydis apskaičiuojamas pagal atitinkamą MSLS tarifą, kuris taikomas eksporto deklaracijos pateikimo metu. Dėl to minėtos lengvatos dydžio atgaline data keisti negalima. (39) MSLS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 12 mėnesių nuo išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau neribotais kiekiais importuojamus produktus, išskyrus gamybos priemones. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais. (40) Paraiškos dėl MSLS kreditų yra pildomos elektroniniu būdu ir gali būti pateiktos dėl neriboto eksporto sandorių skaičiaus. Paraiškoms dėl MSLS kreditų pateikti de facto nėra griežtų terminų. MSLS tvarkyti naudojama elektroninė sistema automatiškai neišskiria eksporto sandorių, įvykusių pasibaigus PV I 2004–2009 m. 4.47 skyriuje minėtam paraiškų teikimo laikotarpių terminui. Be to, kaip aiškiai numatyta PV I 2004–2009 m. 9.3 skyriuje, paraiškos, gautos pasibaigus paraiškų teikimo terminui, gali būti visada priimamos sumokėjus nedidelį baudos mokestį (t. y. 10 % susijusios sumos). d) Pastabos po informacijos atskleidimo (41) Atskleidus informaciją, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl MSLS. Bendrovė tvirtino, kad MSLS lengvata neturėtų būti kompensuojama, nes ja nepasinaudojo gamindama nagrinėjamąjį produktą. Tačiau bendrovė nepateikė jokių argumentų, kuriais galėtų užginčyti praktinį schemos įgyvendinimą, kaip nurodyta 37–40 konstatuojamosiose dalyse. Bendrovė taip pat tvirtino, kad apskaičiuojant suteiktą muito lengvatą, turėtų būti naudojama tik per PTL vykusio eksporto kredito suma, tačiau jai nepavyko pagrįsti, kodėl apskaičiavimo metodas, naudotas atliekant dabartinį ir ankstesnį tyrimą, po kurio nustatytos galiojančios priemonės, neatitiko pagrindinio reglamento nuostatų. Todėl šie tvirtinimai turėjo būti atmesti. Galiausiai bendrovė pateikė pastabų dėl apskaičiavimo klaidos, kuri laikoma pateisinama ir buvo pripažinta apskaičiuojant subsidijos sumą. e) Išvados dėl MSLS (42) Pagal MSLS subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje. MSLS kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai bus naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, MSLS kreditas naudingas eksportuotojui, nes pagerina jo likvidumą. (43) Pagal įstatymą MSLS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. (44) Šios schemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos procese neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma už faktines nepanaudotas žaliavas neskaičiuojama. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis MSLS. f) Subsidijos sumos apskaičiavimas (45) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu bei Tarybos reglamente (EB) Nr. 713/2005 šiai schemai naudojamu apskaičiavimo metodu, kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą per PTL. Šiuo atžvilgiu manyta, kad lengvata gavėjui suteikiama tada, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Tuo metu Indijos Vyriausybė gali atsisakyti muitų, kurie sudaro finansinę paramą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia , nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina MSLS kredito suma, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimą suteikti ar nesuteikti subsidiją, ar nustatyti subsidijos sumą. Bet koks MSLS normų pakeitimas nuo faktinės eksporto operacijos iki MSLS licencijos išdavimo momento atgaline data neturi poveikio suteikiamos lengvatos dydžiui. Be to, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas į apskaitą MSLS kreditus įtraukė kaupiamuoju pagrindu kaip pajamas, gautas įvykdžius eksporto sandorį. (46) Siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, pateikus pagrįstus prašymus, iš minėtos sumos pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, subsidijos suma paskirstyta bendrai eksporto apyvartai peržiūros tyrimo laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. (47) Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 2,1 % subsidijų norma. 3. Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS) a) Teisinis pagrindas (48) Išsamus GPESS aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 5 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. 5 skyriuje. b) Teisė pasinaudoti (49) Teisę naudotis šia schema turi su finansuojančiais gamintojais ir paslaugų teikėjais susiję gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. c) Praktinis įgyvendinimas (50) Pagal eksporto įsipareigojimo sąlygą bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones, o nuo 2003 m. balandžio mėn. – ir panaudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, Indijos Vyriausybė išduoda GPESS licenciją. Nuo 2000 m. balandžio mėn. pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą 5 % muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Iki 2000 m. kovo 31 d. taikyta faktinė 11 % muito norma (įskaitant 10 % papildomą mokestį), o importuojamiems vertingiems produktams – nulinė muito norma. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. (51) GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti muitais neapmokestinamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos. d) Pastabos po informacijos atskleidimo (52) Atskleidus informaciją, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl GPESS. Bendrovė tvirtino, kad remiantis bendrai priimtais apskaitos principais, gamybos priemonės yra sunaudojamos gamybos procese. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad bendrovė, aiškiai nurodydama vadinamuosius bendrai priimtus apskaitos principus ir pateikdama analizę, susijusią su susijusiomis EXIM politikos GPESS nuostatomis, bei žaliavų, sunaudotų gamybos procese, apibrėžtį, kaip nustatyta pagrindinio reglamento II priede, nesugebėjo pagrįsti šio tvirtinimo. Taip pat tvirtinta, kad kaip įprastą turto nusidėvėjimo laikotarpį reikėjo panaudoti bendrovės turto nusidėvėjimo laikotarpį. Vis dėlto, šis požiūris prieštarauja atitinkamai pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalies nuostatai. Todėl šie tvirtinimai turėjo būti atmesti. Galiausiai bendrovė pateikė pastabų dėl apskaičiavimo klaidos, kuri laikoma pateisinama ir buvo pripažinta apskaičiuojant subsidijos sumą. e) Išvada dėl GPESS schemos (53) Pagal GPESS subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas Indijos Vyriausybės finansine parama, nes ši lengvata sumažina Indijos Vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas naudingas eksportuotojui, nes importuojant nesumokėti muitai pagerina jo likvidumą. (54) Be to, GPESS pagal įstatymą priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, nes neįsipareigojus eksportuoti, šių licencijų negalima gauti. Todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. (55) Galiausiai šios schemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, netaikomos gamybos priemonėms, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus. f) Subsidijos sumos apskaičiavimas (56) Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka remiantis už importuotas gamybos priemones nesumokėtu muitu, paskirstytu per laikotarpį, kuris atspindi įprastą tokių antibiotikų pramonės gamybos priemonių nusidėvėjimo laikotarpį. Pagal nusistovėjusią praktiką tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama PTL, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos naudos per tam tikrą laikotarpį vertė. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka komercinių palūkanų norma, galiojusi Indijoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, pateikus pagrįstus prašymus, iš minėtos sumos pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, šios subsidijos suma buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. (57) Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,1 % subsidijos norma. 4. Eksporto kreditų schema (EKS) a) Teisinis pagrindas (58) Išsamus šios schemos aprašymas pateiktas Indijos rezervų banko (toliau – IRB) Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007–08, kuris yra skirtas visiems komerciniams Indijos bankams. b) Teisė pasinaudoti (59) Teisę naudotis šia schema turi gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. (c) Praktinis įgyvendinimas (60) Pagal šią schemą IRB privaloma tvarka nustato didžiausią palūkanų normą, taikomą eksporto kreditams Indijos rupijomis arba užsienio valiuta, kurią komerciniai bankai gali taikyti eksportuotojui. EKS sudaro dvi poschemės, t. y. eksporto kreditų schema, taikoma produktams prieš išsiuntimą („pakavimo kreditai“), kuri apima kreditus, teikiamus eksportuotojui produktų pirkimo, perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportuojant produktus, ir eksporto kreditų schema, taikoma produktams po išsiuntimo, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Be to, IRB nurodo bankams tam tikrą dalį savo grynojo banko kredito skirti eksportui finansuoti. (61) Pagal minėtą IRB Pagrindinį aplinkraštį eksportuotojai gali gauti eksporto kreditus, kuriems taikomos lengvatinės palūkanų normos, palyginti su įprastinių komercinių kreditų („kreditų grynaisiais“) palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas. Gerus kredito reitingus turinčioms bendrovėms palūkanų normų skirtumas gali būti sumažintas. Iš tikrųjų aukštus reitingus turinčios bendrovės gali gauti eksporto kreditus ir kreditus grynaisiais vienodomis sąlygomis. d) Pastabos po informacijos atskleidimo (62) Atskleidus informaciją, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl EKS. Bendrovė tvirtino, kad i) suteikiant eksporto kreditą užsienio valiuta valstybinis finansavimas nebuvo skirtas, ii) jos eksporto kredito užsienio valiuta palūkanos buvo žemos dėl aukšto bendrovės kredito reitingo ir iii) orientacinės palūkanų normos kreditams užsienio valiuta ir kreditams Indijos rupijomis neturėtų būti vienodos. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad abu eksporto kreditai Indijos rupijomis ir užsienio valiuta reglamentuojami tuo pačiu IRB Pagrindinio aplinkraščiu, kurio praktinis įgyvendinimas aprašytas 60 ir 61 konstatuojamosiose dalyse, kuriose nurodytos išsamios ir ribojančios nuostatos rodo, kad eksporto kreditų užsienio valiuta finansavimas ir palūkanų normų taikymas reglamentuojamas aiškiais vyriausybės nustatytais teisės aktais. Dėl orientacinės palūkanų normos, pažymima, kad bendrovė deklaravo šias normas už jos kreditą Indijos rupijomis, ir kad pagal atitinkamus IRB Pagrindinio aplinkraščio reikalavimus eksportuotojai tam pačiam eksporto sandoriui vykdyti gali laisvai pereiti nuo kredito rupijomis prie kredito užsienio valiuta. Todėl manoma, kad būtų tikslinga naudoti tik tas orientacines palūkanų normas, kurias bendrovė deklaravo kaip jos įprastas Indijos palūkanų normas. Todėl šie tvirtinimai turėjo būti atmesti. Galiausiai bendrovė pateikė pastabų dėl apskaičiavimo klaidos, kuri laikoma pateisinama ir buvo pripažinta apskaičiuojant subsidijos sumą. e) Išvada dėl EKS (63) EKS kredito lengvatinės palūkanų normos, nustatytos 58 konstatuojamojoje dalyje nurodytu IRB Pagrindiniu aplinkraščiu, gali sumažinti eksportuotojo palūkanų išlaidas skirtingai nuo išlaidų kreditams, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas, ir šiuo atveju yra lengvata, kuria pasinaudojo minėtas eksportuotojas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Eksporto finansavimas nėra per se saugesnis nei vidaus finansavimas. Iš tikrųjų jis laikomas rizikingesniu, o tam tikram kreditui reikalingo užstato dydis, kad ir koks būtų finansavimo objektas, tėra paprasčiausias komercinis sprendimas, kurį priima tam tikras komercinis bankas. Įvairių bankų taikomų palūkanų normų skirtumai yra IRB metodų, pagal kuriuos reikalaujama nustatyti individualias didžiausias skolinimo palūkanų normas kiekvienam komerciniam bankui, taikymo rezultatas. Be to, komerciniai bankai nebūtų įpareigoti eksporto finansavimo skolintojams perduoti palankesnių palūkanų normų už eksporto kreditus užsienio valiuta. (64) Neatsižvelgiant į tai, kad lengvatinius kreditus pagal EKS teikia komerciniai bankai, ši lengvata yra vyriausybės finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Šiuo atveju reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nei pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, nei PPO susitarime dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių nenustatyta, kad skiriant subsidiją, nereikalaujama mokesčio už valstybines sąskaitas, pvz., Indijos vyriausybės kompensacijų komerciniams bankams, tokiu atveju pakanka tik vyriausybės nurodymo atlikti funkcijas, išvardytas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies i, ii arba iii papunkčiuose. IRB yra valstybės įstaiga, ir dėl to jai taikoma vyriausybės apibrėžtis, nurodyta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje. IRB 100 % priklauso vyriausybei, siekia valstybinės politikos tikslų, pvz., pinigų politikos, o jo vadovybę skiria Indijos vyriausybė. IRB vadovauja privačioms įstaigoms, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio antroje įtraukoje, nes komerciniai bankai privalo laikytis jo sąlygų, inter alia , nustatytų IRB Pagrindiniame aplinkraštyje dėl eksporto kreditų didžiausių palūkanų normų, ir IRB nuostatų, reikalaujančių, kad komerciniai bankai dalį savo grynųjų bankinių kreditų skirtų eksportui finansuoti. Šis reikalavimas įpareigoja komercinius bankus atlikti funkcijas, nurodytas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, šiuo atveju – susijusias su paskolomis lengvatinio eksporto finansavimo forma. Toks tiesioginis lėšų perleidimas paskolų forma pagal tam tikras sąlygas paprastai būtų pavedamas vyriausybei, o šiuo atveju taikoma praktika dėl nesuprantamų priežasčių skiriasi nuo kitų šalių vyriausybių atliekamų funkcijų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte, ši subsidija laikoma individualia ir kompensuotina, nes lengvatinės palūkanų normos gali būti taikomos tik eksporto sandoriams finansuoti, ir dėl to priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų. f) Subsidijos sumos apskaičiavimas (65) Subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į skirtumą tarp palūkanų, sumokėtų už eksporto kreditus, kurios buvo taikomos per PTL, ir palūkanų, kurias būtų reikėję mokėti už vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo naudojamus įprastinius komercinius kreditus. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. (66) Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 1,3 % subsidijų norma. 5. Pajamų mokesčio schemos a) Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (APMS) 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymo (ITA) 80 HHC skirsnis (67) Pagal šią schemą eksportuotojai galėjo naudotis dalinio atleidimo nuo pajamų mokesčio už pelną, gautą iš pardavimo eksportui, lengvata. Tokios lengvatos teisinis pagrindas nustatytas ITA 80 HHC skirsnyje. (68) Ši nuostata panaikinta 2005–2006 ataskaitiniais metais (t. y. 2004 m. balandžio 1 d. – 2005 m. kovo 31 d. finansiniais metais) ir vėliau, taigi po 2004 m. kovo 31 d. pagal ITA 80 HHC nesuteikta jokių lengvatų. Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas per PTL nesinaudojo jokiomis lengvatomis pagal šią schemą. Kadangi ši schema panaikinta, pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį ji nėra kompensuotina. b) Mokslo tyrimų ir taikomosios veiklos pajamų mokesčio lengvata (ITIRAD) i) Teisinis pagrindas (69) Išsamus ITIRAD aprašymas pateiktas ITA 35(2AB) skirsnyje. ii) Teisė pasinaudoti (70) Teisę naudotis šia schema turi bendrovės, kurių verslas yra susijęs su biotechnologijomis arba su vaistų ir kitų farmacinių gaminių, chemikalų, elektroninės įrangos, kompiuterių ir telekomunikacijų įrangos arba kitų gaminių ar prietaisų gamyba. iii) Praktinis įgyvendinimas (71) Skaičiuojant pajamų mokestį, iš bet kurių vidaus mokslo tyrimų ir taikomosios veiklos išlaidų (kitų nei išlaidos žemei ir pastatams), kurias patvirtina Indijos Vyriausybės Mokslo ir pramonės tyrimų departamentas, leidžiama išskaičiuoti 150 % de facto patirtų išlaidų dydžio sumą. Tai reiškia, kad išskaičiavus 50 % tariamų išlaidų (t. y. faktiškai nepatirtų išlaidų), pajamų mokesčio bazė, o kartu ir pajamų mokesčio suma dirbtinai sumažėja. iv) Pastabos po informacijos atskleidimo (72) Atskleidus informaciją, pastabų dėl ITIRAD nepateikta. v) Išvada dėl ITIRAD (73) Pagal ITIRAD subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir to paties straipsnio 2 dalyje. Dirbtinis pajamų mokesčio bazės sumažinimas, nurodytas ITA 35(2AB) skirsnyje, laikomas Indijos Vyriausybės finansine parama, nes dėl jo sumažėja Indijos Vyriausybės muitų pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, sumažintas pajamų mokestis naudingas bendrovei, nes pagerina jos likvidumą. (74) ITA 35(2AB) skirsnyje aiškiai nustatyta, kad ITIRAD de jure yra individuali sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punkte, ir dėl to yra kompensuotina. Teisės naudotis šia schema nereglamentuoja pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies b punkte išdėstyti objektyvūs kriterijai. Pagal šią schemą teikiamomis lengvatomis gali naudotis tik tam tikros pramonės šakos, nes Indijos Vyriausybė šią schemą taiko ne visiems sektoriams. Toks apribojimas laikomas individualiu, nes pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nurodyta pramonės šakų grupės sąvoka vartojama kaip sektoriams taikomų apribojimų sinonimas. Šis apribojimas nėra ekonominio pobūdžio ir taikomas horizontaliai, t. y. darbuotojų skaičiui arba įmonės dydžiui. vi) Subsidijos sumos apskaičiavimas (75) Subsidijos suma apskaičiuota pagal pajamų mokesčio, mokėtino už peržiūros tiriamąjį laikotarpį, skirtumą taikant ITA 35(2AB) skirsnio nuostatą ir jos netaikant. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo viso vidaus ir eksporto pardavimo ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. (76) Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,1 % subsidijų norma. 6. Tikslinių rinkų schema (TRS) a) Teisinis pagrindas (77) Išsamus TRS aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 3.9 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. 3.20 skyriuje. b) Teisė pasinaudoti (78) Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekybininkai eksportuotojai. c) Praktinis įgyvendinimas (79) Pagal šią schemą visiems produktams, eksportuojamiems į PV I 2004–2009 m. 37–C priedėlyje nurodytas šalis, suteikiamas 2,5 % FOB produktų eksporto pagal šią schemą vertės muito kreditas. Ši schema netaikoma tam tikros rūšies eksporto veiklai, pvz., importuotų ar perkrautų produktų eksportui, tariamam eksportui, paslaugų eksportui ir bendrovių, veikiančių specialiosiose ekonominėse zonose, arba eksportuojančių bendrovių eksporto apyvartai. Ši schema taip pat netaikoma tam tikrų rūšių produktams, pvz., deimantams, tauriesiems metalams, rūdoms, grūdams, cukrui ir naftos produktams. (80) TRS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesių nuo atitinkamo sertifikato, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones. (81) Sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išduodamas eksportavus arba išsiuntus produktus uoste, iš kurio buvo eksportuota. Tol, kol pareiškėjas teikia valdžios institucijoms visų atitinkamų eksporto dokumentų (pvz., eksporto užsakymo, sąskaitų, važtaraščių, bankų pažymų apie įvykdytą eksportą) kopijas, Indijos vyriausybė neturi teisės priimti sprendimą suteikti muito kreditus. (d) Pastabos po informacijos atskleidimo (82) Atskleidus informaciją, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl TRS. Bendrovė tvirtino, kad ši schema yra geografiškai susijusi su kitomis šalimis ir jos EB kompensuoti negali. Tačiau ji negalėjo užginčyti nei schemos praktinio įgyvendinimo nei TRS lengvatos naudojimo būdo, kaip nustatyta 79–81 konstatuojamosiose dalyse. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. Galiausiai bendrovė pateikė pastabų dėl apskaičiavimo klaidos, kuri laikoma pateisinama ir buvo pripažinta apskaičiuojant subsidijos sumą. e) Išvada dėl TRS (83) Pagal TRS subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir to paties straipsnio 2 dalyje. TRS muito kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai bus naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, TRS muito kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes pagerina jo likvidumą. (84) Be to, pagal įstatymą TRS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. (85) Šios schemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos procese neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma už faktines nepanaudotas žaliavas neskaičiuojama. Netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Eksportuotojas turi teisę naudotis TRS net ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas naudojamas medžiagas gamina savo šalyje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis TRS. Be to, eksportuotojas gali naudoti TRS muito kreditus gamybos priemonėms importuoti, nors gamybos priemonėms netaikomos leistinos muitų grąžinimo sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus. f) Subsidijos sumos apskaičiavimas (86) Kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, kuri, kaip nustatyta, buvo teikta per PTL ir bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto sandorio metu kaupiamuoju pagrindu įtraukta kaip pajamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ir 7 straipsnio 3 dalimi, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. (87) Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,1 % subsidijų norma. III. Kompensuotinų subsidijų suma (88) Primenama, kad Tarybos reglamente (EB) Nr. 713/2005 vieninteliam eksportuojančiam gamintojui, bendradarbiaujančiam atliekant dabartinę dalinę tarpinę peržiūrą, nustatyta ad valorem išreikšta 35,1 % kompensuotinų subsidijų suma. (89) Atliekant dabartinę dalinę tarpinę peržiūrą nustatytas ad valorem išreikštas 11,9 % kompensuotinų subsidijų dydis, kaip išvardyta toliau. SCHEMA → | ILS | MSLS | GPESS | EKS | ITIRAD | TRS | Iš viso | BENDROVĖ↓ | % | % | % | % | % | % | % | Ranbaxy Laboratories Ltd. | 8,2 | 2,1 | 0,1 | 1,3 | 0,1 | 0,1 | 11,9 | (90) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo subsidijavimo lygis sumažėjo. IV. KOMPENSACINĖS PRIEMONĖS (91) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 19 straipsnio nuostatomis ir pranešimo apie inicijavimą 3 punkte nurodytu šios dalinės tarpinės peržiūros pagrindu, nustatyta, kad vieninteliam bendradarbiaujančiam gamintojui nustatytas subsidijavimo lygis sumažėjo nuo 35,1 iki 11,9 %, todėl Tarybos reglamentu (EB) Nr. 713/2005 šiam eksportuojančiam gamintojui nustatytas kompensacinis muitas turi būti atitinkamai pakogeruotas. (92) Šiuo atžvilgiu primenama, kad pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 713/2005 Ranbaxy Laboratories Ltd. subsidijų norma buvo didesnė nei žalos pašalinimo lygis. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalimi buvo nuspręsta, kad mažesnis muitas, kuris atitinka žalos pašalinimo lygį, yra pakankamas Bendrijos pramonei padarytai žalai pašalinti, todėl buvo nustatyta 30,3 % kompensacinio muito, taikomo Ranbaxy Laboratories Ltd. importui, norma. (93) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau ir į tai, kad šiuo metu subsidijų norma yra mažesnė nei žalos pašalinimo lygis, nustatoma 11,9 % individuali bendrovės kompensacinio muito norma, taikoma vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui Ranbaxy Laboratories Ltd . (94) Dėl visų kitų bendrovių, kurios nebendradarbiavo atliekant dabartinę dalinę tarpinę peržiūrą, pažymima, kad faktinės tirtų schemų sąlygos ir jų kompensacinis pobūdis, palyginti su ankstesniu tyrimu, nepasikeitė. Dėl to nėra pagrindo iš naujo apskaičiuoti bendrovių, kurios nebendradarbiavo atliekant dabartinę dalinę tarpinę peržiūrą, subsidijų ir muitų normas. Todėl visoms kitoms Tarybos reglamento (EB) Nr. 713/2005 1 straipsnio 2 dalyje išvardytoms šalims, išskyrus Ranbaxy Laboratories Ltd. , taikomos individualios muito normos nekeičiamos. (95) Šiame reglamente bendrovėms nustatytos individualios kompensacinio muito normos rodo padėtį dalinės tarpinės peržiūros metu. Dėl to jos taikomos tik šių bendrovių pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Bet kurios kitos šio reglamento rezoliucinėje dalyje konkrečiai nepaminėtos bendrovės, įskaitant įmones, susijusias su konkrečiai paminėtomis, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui šios normos negali būti taikomos, todėl tokiems produktams taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma. (96) Visus prašymus taikyti šias individualias kompensacinio muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) iš karto reikėtų siųsti Komisijai[4] kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kuris, pavyzdžiui, yra susijęs su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus ir pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, Komisija įgaliojama atitinkamai iš dalies keisti reglamentą ir atnaujinti bendrovių, kurioms taikomos individualios muitų normos, sąrašą, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1. Reglamento (EB) Nr. 713/2005 1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: „Muito norma, taikoma toliau išvardytų Indijos bendrovių pagamintų importuojamų produktų neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia: - 17,3 % – KDL Biotech Ltd., Mumbai (TARIC papildomas kodas: A580), - 28,1 % – Nectar Lifesciences Ltd., Chandigarh (TARIC papildomas kodas: A581), - 25,3 % – Nestor Pharmaceuticals Ltd., New Delhi (TARIC papildomas kodas: A582), - 11,9 % – Ranbaxy Laboratories Ltd., New Delhi (TARIC papildomas kodas: 8221), - 28,1 % – Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabad (TARIC papildomas kodas: A583), - 28,1 % – Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh (TARIC papildomas kodas: A584), - 32 % – visoms kitoms bendrovėms (TARIC papildomas kodas: 8900).“ 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje […] Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 288, 1997 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12). [2] OL L 121, 2005 5 13, p. 1. [3] OL C 212, 2007 9 11, p. 10. [4] European Commission –Directorate General for Trade- Directorate B –J-79 4/23 –Rue de la Loi/Wetstraat 200- B-1049 Brussels.