Valstybės narės turi veikti efektyviau ir geriau derinti savo priemones. Atsižvelgdamos į pandemijos raidą, kai kurios valstybės narės paliko galioti arba vėl pradėjo taikyti tam tikrus laisvo judėjimo ES apribojimus. Vienašališkai taikomos priemonės sukėlė daug problemų. Nors šiuo metu draudimai atvykti iš esmės panaikinti, įmonės ir piliečiai vis dar susiduria su įvairiomis priemonėmis, kurios dažnai nustatomos per itin trumpą laiką, grindžiamos labai skirtingais kriterijais ir yra nepakankamai koordinuojamos su kitomis valstybėmis narėmis. Dėl to tiek piliečiai, tiek įmonės patiria didelį netikrumą.

2020 m. rugpjūčio 7 d. Komisijos tarnybos išsiuntė valstybėms narėms administracinį raštą, kuriame priminė laisvo judėjimo apribojimams ir suvaržymams taikomus principus, tikėdamasi, kad į tai bus atsižvelgta priimant galimus sprendimus dėl laisvo judėjimo apribojimų per pandemiją. Pagal proporcingumo principą bet koks šios teisės apribojimas galimas tik tuo atveju, jei jis būtinas ir tikrai atitinka Sąjungos pripažintus bendrus interesus arba yra reikalingas kitų teisėms ir laisvėms apsaugoti. Vienas iš šio rašto tikslų buvo paskatinti derinti veiksmus ir užtikrinti piliečiams ir įmonėms aiškumą bei nuspėjamumą.

2020 m. gegužės 13 d. Komisija, siekdama padėti valstybėms narėms palaipsniui panaikinti laisvo judėjimo apribojimus, priėmė gairių ir rekomendacijų rinkinį, kuriame taip pat pateikė komunikatą „Laipsniško ir koordinuoto judėjimo laisvės atkūrimo ir vidaus sienų kontrolės atšaukimo metodas“ – jame, be kita ko, kalbama apie laisvę vėl pradėti taikyti tam tikras priemones, jei to prireiktų dėl epidemiologinės padėties.

Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB laisvo judėjimo teisės gali būti apribotos siekiant apsaugoti tam tikrus viešuosius interesus, kaip antai visuomenės sveikatos apsaugą, viešąją tvarką ir visuomenės saugumą. Tokie apribojimai turėtų būti taikomi laikantis pagrindinių ES teisės principų – visų pirma proporcingumo, nediskriminavimo ir pagrindinių teisių. Priemonės turėtų būti pagrįstos visuomenės sveikatos sumetimais ir todėl negali viršyti to, kas tikrai būtina siekiant apsaugoti viešąjį interesą, dėl kurio jos buvo priimtos.

•Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

Tikėtina, kad taikant vienašales ar nesuderintas priemones laisvo judėjimo apribojimai bus nenuoseklūs ir suskaidyti, todėl Sąjungos piliečiai, norėdami pasinaudoti savo ES teisėmis, patirs netikrumą. Pasiūlymu neviršijama to, kas būtina ir proporcinga numatytam tikslui pasiekti.

Bet kokie laisvo darbuotojų judėjimo teisės apribojimai Sąjungoje turi būti pagrįsti viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ar žmonių sveikatos priežastimis, proporcingi ir nustatyti pagal objektyvius ir nediskriminacinius kriterijus. Tai turi būti tinkama priemonė siekti reikiamo tikslo; apribojimai turi neviršyti to, kas būtina tam tikslui pasiekti.

Ši rekomendacija neturėtų būti suprantama kaip raginimas per pandemiją taikyti laisvo judėjimo apribojimus ar sudarymas tam palankių sąlygų. Jos tikslas – nustatyti suderintą metodą, kuriuo vadovautųsi valstybės narės, nusprendusios tokius apribojimus įvesti. Sprendimą, ar reikia nustatyti laisvo judėjimo apribojimus, ir toliau priima pačios valstybės narės, bet apribojimai turi atitikti Sąjungos teisės reikalavimus. Be to, valstybės narės ir toliau turi laisvę netaikyti apribojimų, net jei jie galimi pagal šioje rekomendacijoje nustatytus kriterijus ir ribas.

4.POVEIKIS BIUDŽETUI

Nėra.

5.KITI ELEMENTAI

•Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

Tam, kad valstybės narės galėtų taikyti suderintą metodą, reikia koordinuoti veiksmus šiose keturiose pagrindinėse srityse: priimant sprendimus dėl laisvo judėjimo apribojimų turėtų būti taikomi bendri kriterijai ir ribos, sudaromas bendrais kriterijais pagrįstas sutartiniais spalviniais kodais pažymėtas žemėlapis, nustatytas bendras metodas, pagal kurį nustatomos priemonės asmenims, vykstantiems į didesnės rizikos zonas ir atvykstantiems iš jų, o visuomenei teikiama aiški, išsami ir savalaikė informacija apie visus apribojimus ir su jais susijusius reikalavimus. Siekiant užtikrinti proceso valdymą ir skaidrumą, pasiūlyme visų pirma kalbama apie tris kriterijus – suminį 14 dienų praneštų COVID-19 atvejų rodiklį, teigiamų tyrimų rezultatų rodiklį ir atliktų tyrimų rodiklį. Šie kriterijai turėtų būti taikomi įvairioms teritorijoms, geriausia – visiems valstybių narių regionams. Siekiant užtikrinti duomenų patikimumą pagal šiuos kriterijus turėtų būti vertinamos tik tos teritorijos, kuriose atliekama daugiau kaip 250 COVID-19 tyrimų 100 000 gyventojų. Pagal šiuos kriterijus apribojimai (jei tokie nustatomi) galėtų būti taikomi regionams, kurių suminis 14 dienų praneštų COVID-19 atvejų rodiklis yra 50 ar aukštesnis, o teigiamų tyrimų rezultatų rodiklis – 3 proc. ar aukštesnis. Apribojimai galėtų būti taikomi ir regionams, kurių suminis 14 dienų praneštų COVID-19 atvejų rodiklis yra aukštesnis nei 150 100 000 gyventojų, net jei teigiamų tyrimų rezultatų rodiklis yra žemesnis nei 3 proc. Šie kriterijai ir ribos nustatyti po išsamių diskusijų ir atsižvelgiant į valstybių narių pateiktus duomenis.

Remdamasis valstybių narių pateiktais duomenimis Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC) rengs nuolat atnaujinamus pagal regionus suskirstytus žemėlapius, iš kurių bus matyti, kokiose teritorijose šios ribos yra pasiektos.

Jei nė vienas – nei suminis 14 dienų praneštų COVID-19 atvejų rodiklis, nei teigiamų tyrimų rezultatų rodiklis – ribos neviršija, regionas turėtų būti pažymėtas žalia spalva. Jei viršijama tik viena riba, regionas turėtų būti pažymėtas oranžine spalva. Jei viršijamos abi ribos, regionas turėtų būti pažymėtas raudona spalva. Jei duomenų nepakanka arba atliktų tyrimų rodiklis nesiekia nustatyto lygio, regionas turėtų būti pažymėtas pilka spalva.

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro žemėlapiai turėtų palengvinti suderintą valstybių narių sprendimų priėmimo procesą ir užtikrinti, kad valstybių narių sprendimai būtų priimami nuosekliai ir koordinuotai.

Pavyzdžiui, pagal šiuos kriterijus ir ribas valstybės narės galėtų taikyti apribojimus atvykstantiems iš teritorijos, kur:

(a)suminis 14 dienų praneštų COVID-19 atvejų rodiklis siekia 70, o teigiamų tyrimų rezultatų rodiklis – 5,5 proc. (raudona zona), arba

(b)suminis 14 dienų praneštų COVID-19 atvejų rodiklis yra 175 (100 000 gyventojų), neatsižvelgiant į teigiamų tyrimų rezultatų rodiklį (raudona zona).

Valstybės narės neturėtų riboti laisvo judėjimo iš teritorijų, kuriose

(c)suminis 14 dienų praneštų COVID-19 atvejų rodiklis yra 20, o teigiamų tyrimų rezultatų rodiklis – 2,5 proc. (žalia zona);

(d)suminis 14 dienų praneštų COVID-19 atvejų rodiklis yra 55, o teigiamų tyrimų rezultatų rodiklis – 1,5 proc. (oranžinė zona, kur gali reikėti užpildyti keleivio buvimo vietos formą ar atlikti tyrimą);

(e)suminis 14 dienų praneštų COVID-19 atvejų rodiklis yra 20, o teigiamų tyrimų rezultatų rodiklis – 4,5 proc. (oranžinė zona, kur gali reikėti užpildyti keleivio buvimo vietos formą ar atlikti tyrimą).

Žemėlapis turėtų būti valstybių narių priimamų sprendimų pagrindas – šis procesas pagal galimybes turėtų būti vykdomas laikantis nustatyto tvarkaraščio.