Specialioji ataskaita Nr. 2/2013 „Ar Komisija užtikrino efektyvų Mokslinių tyrimų septintosios bendrosios programos įgyvendinimą?“





ŽODYNĖLIS 7BP : Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintoji bendroji programa yra pagrindinė Europos Sąjungos moksliniams tyrimams ir inovacijoms remti skirta priemonė. Bendrieji 7BP tikslai suskirstyti į keturias specialiąsias programas: "Bendradarbiavimas", "Idėjos", "Žmonės" ir "Pajėgumai". Dalyvavimo taisyklės : Dalyvavimo taisyklės yra dokumentų, kuriuose nustatytos mokslinių tyrimų finansavimo pagal 7BP sąlygos, rinkinys. Jį sudaro Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006, nustatantis dalyvavimo taisykles, Komisijos priimtos įgyvendinimo taisyklės ir neprivalomi rekomendacijų dokumentai. Dalyvių garantinis fondas : Dalyvių garantinis fondas yra garantinė priemonė, kuria Komisija gali pasinaudoti su 7BP susijusių finansinių nuostolių atveju. Jis priklauso naudos gavėjams, kurie fondui skiria 5 % visos jų projektams skirtų ES lėšų sumos. DFG : Vokietijos mokslinių tyrimų fondas (Deutsche Forschungsgemeinschaft) finansuoja mokslinių tyrimų projektus visose tiksliųjų ir humanitarinių mokslų srityse. Jo metinis biudžetas siekia beveik 2,5 mlrd. EUR. EIB : Europos investicijų bankas EMI duomenų bazė : 7BP Ekspertų duomenų valdymo ir administravimo vidaus duomenų bazė yra svarbus informacijos šaltinis, kuriuo ekspertams atrinkti bei galimiems interesų konfliktams nustatyti naudojasi su moksliniais tyrimais susiję Komisijos generaliniai direktoratai. EMTE : Europos mokslinių tyrimų erdvė aprėpia visą Europos tarpvalstybinę mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą, programas ir politiką. Drauge visa tai suteikia vis didesnę galimybę mokslo darbuotojams, mokslinių tyrimų įstaigoms ir įmonėms vykdyti veiklą, konkuruoti ir bendradarbiauti tarpvalstybiniu mastu. Bendras tikslas – pagerinti mokslinių tyrimų veiklos organizavimą ir koordinavimą Europoje, kad būtų galima visapusiškai išnaudoti daugiavalstybinę sinergiją ir papildomumą. Energetikos GD (ENER) : Komisijos energetikos generalinis direktoratas Ex ante kontrolė : Ex ante kontrolė yra prevencinė kontrolė, vykdoma prieš pasirašant dotacijos sutartį arba prieš išmokant dotaciją. Ex post kontrolė : Ex post kontrolė yra nustatomoji kontrolė, vykdoma išmokėjus išmoką. "Europa 2020" : "Europa 2020" yra ateinančio dešimtmečio ES augimo strategija, kuria siekiama, kad ES taptų pažangia, tvaria ir integracine ekonomika. GD : Generalinis direktoratas "Horizontas 2020" : "Horizontas 2020" yra naujoji ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programa. Ji yra 7BP tęsinys ir bus įgyvendinama nuo 2014 iki 2020 m. Šiam laikotarpiui Komisija pasiūlė 80 mlrd. EUR biudžetą. Įmonių ir pramonės GD (ENTR) : Komisijos įmonių ir pramonės generalinis direktoratas IRT : "Informacinės ir ryšių technologijos" yra viena iš specialiosios programos "Bendradarbiavimas" temų. JTI : Jungtinės technologijų iniciatyvos yra ilgalaikės viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės. Jos finansuojamos bendrai privačiojo sektoriaus investicijomis ir Europos viešojo sektoriaus lėšomis. JTI turi teisinį bendrosios įmonės statusą pagal SESV 187 straipsnį. KIP : Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa – tai Komisijos programa, pagal kurią remiama inovacijų diegimo veikla (įskaitant ekologines inovacijas), suteikiama geresnė galimybė gauti finansavimą ir teikiamos verslo paramos paslaugos regionuose. KPI : Pagrindinis rezultatų rodiklis Mobilumo ir transporto GD (MOVE) : Komisijos mobilumo ir transporto generalinis direktoratas Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD (RTD) : Komisijos mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinis direktoratas MTPK : Mokslinių tyrimų patvirtinimo komitetas įsteigtas tarp generalinių direktoratų, atsakingų už netiesioginių veiksmų pagal 7BP įgyvendinimą. MTPK yra įgaliotas teikti galutines nuomones su įgyvendinimu susijusiais horizontaliaisiais klausimais, kuriais tarnybos nepasiekė sutarimo. MTTPI : Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos MTTVĮ : Mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga įsteigta išimtinai specialiajai programai "Idėjos" administruoti laikantis strateginių Europos mokslinių tyrimų tarybos nurodymų. MTVĮ : Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga MVĮ : Mažosios ir vidutinės įmonės NMP : "Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos" yra viena iš specialiosios programos "Bendradarbiavimas" temų. NSF : Nacionalinis mokslo fondas yra nepriklausoma JAV federacinė agentūra, kurios tikslas – skatinti mokslo pažangą, stiprinti visuomenės sveikatą, klestėjimą ir gerovę bei užtikrinti nacionalinę gynybą. Jo metinis biudžetas siekia apie 6,9 mlrd. JAV dolerių (5,2 mlrd. EUR pagal 2010 m. duomenis). RES : Informacijos apie mokslinius tyrimus teikimo tarnyba – tai e. pašto paslauga, kuria pasinaudojus galima gauti atsakymus į klausimus apie bet kurį Europos mokslinių tyrimų aspektą. Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD (CNECT) : Komisijos ryšių tinklų, turinio ir technologijų generalinis direktoratas; buvęs Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos generalinis direktoratas (INFSO GD) RPFP : Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė yra finansinė priemonė, kuria siekiama privačioms įmonėms ar valstybinėms institucijoms, skatinančioms veiklą MTTPI srityje, suteikti geresnes galimybes gauti investicijų į MTTPI finansavimą priimtinomis sąlygomis. SNF : Šveicarijos nacionalinis fondas (Schweizerischer Nationalfonds) yra Šveicarijos federacinė mokslinių tyrimų skatinimo agentūra. Jos metinis biudžetas siekia apie 700 mln. Šveicarijos frankų (580 mln. EUR). TSB : Technologijų strategijos taryba yra Jungtinės Karalystės inovacijų agentūra, kurios tikslas – paspartinti ekonomikos augimą skatinant ir remiant verslo inicijuotas inovacijas. Jos metinis biudžetas siekia apie 250 mln. EUR. TTG : "Dotacijos skyrimo laikas" – laikas, reikalingas pasiūlymui sėkmingai pasirinkti ir sutarčiai sudaryti. TTP : "Mokėjimo laikas" – laikas, reikalingas išmokai naudos gavėjų konsorciumui išmokėti. VPV priemonė : Verslo procesų valdymo priemonė Žiniomis pagrįsta bioekonomika (ŽPBE) : "Maistas, žemės ūkis ir žuvininkystė bei biotechnologijos" yra viena iš specialiosios programos "Bendradarbiavimas" temų. SANTRAUKA I. Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintoji bendroji programa yra viena iš Sąjungos pagrindinių mokslinių tyrimų finansavimo priemonių, kurią vykdydama ES prisideda prie strategijos "Europa 2020" įgyvendinimo. Programos tikslas – stiprinti pramonės konkurencingumą, patenkinti kitų Sąjungos politikos sričių mokslinių tyrimų poreikius ir taip prisidėti prie žinių visuomenės kūrimo. Ji apima 2007–2013 m. laikotarpį, o jos bendras biudžetas siekia daugiau kaip 50 mlrd. EUR. Didžiąją dalį biudžeto panaudoja Komisijos generaliniai direktoratai arba jos vykdomosios įstaigos suteikdami dotacijas galutiniams naudos gavėjams (žr. 1–13 dalis). II. Siekiant ištirti, ar Komisija užtikrino efektyvų 7BP įgyvendinimą, Audito Rūmų audito metu išnagrinėti šie klausimai (žr. 14–16 dalis): a) ar dalyvavimo taisyklės leido efektyviai įgyvendinti 7BP? b) ar Komisijai pavyko racionalizuoti 7BP procesus nestatant į pavojų išlaidų kokybės? c) ar Komisija gerai valdė naujų priemonių diegimą? III. Įgyvendindama 7BP Komisija atliko tam tikrus pakeitimus, kuriais supaprastintos dalyvavimo taisyklės. Visų pirma, Komisija racionalizavo reikalavimus ir tinkamai patobulino naudos gavėjams skirtus rekomendacijų dokumentus. Kai kuriais atvejais Komisija galėjo suderinti 7BP nuostatas su naudos gavėjų taikoma praktika, bet ateityje turi būti padaryta daugiau. 7BP naudos gavėjai susiduria su nenuoseklumu, susijusiu su kai kuriais dalyvavimo taisyklių aspektais. Mokslinių tyrimų aiškinamojo komiteto įsteigimas – žingsnis teisinga linkme siekiant mažinti šį nenuoseklumą, tačiau skirtingų praktikų nustatymo mechanizmai yra netinkami (žr. 17–44 dalis). IV. Komisijos procedūros skirtos užtikrinti, kad lėšos būtų investuojamos į aukštos kokybės mokslinius tyrimus, tačiau buvo mažiau dėmesio skiriama efektyvumui. Atliekant auditą nustatyta, kad: a) Komisija užtikrina gerą 7BP procesų valdymą trijose iš penkių sričių (procesų koncepcija, tobulinimo veikla ir valdymo informacija), bet priemonės ir ištekliai valdomi ne taip gerai. Turimos priemonės neleidžia efektyviai įgyvendinti procesų ir yra požymių, kad per daug personalo išteklių skiriama tam tikroms specialiosios programos "Bendradarbiavimas" temoms įgyvendinti kitų temų sąskaita (žr. 45–55 dalis); b) įgyvendinant 7BP procesų vykdymo laikas ilgainiui sutrumpėjo, jis tik 2012 m. priartėjo prie devynių mėnesių. Atliekant auditą išaiškėjo įvairi gera praktika, kurią taikant galima toliau mažinti dotacijos skyrimo laiką. Labai svarbu, kad šiai problemai išspręsti ir veiksmingam keitimuisi gerosios praktikos patirtimi palankiai aplinkai sukurti vadovybė skirtų pakankamai dėmesio (žr. 56–66 dalis); c) projektų atrankos ir tolesnės priežiūros kokybės kontrolės priemonės veikia gerai. Tačiau 7BP finansų kontrolės modelyje nepakankamai atsižvelgiama į klaidų riziką. Tai reiškia, kad mažos rizikos grupės 7BP naudos gavėjams taikoma per daug kontrolės priemonių (žr. 67–83 dalis). V. Audito Rūmų atliktas rizikos pasidalijimo finansinės priemonės ir jungtinių technologijų iniciatyvų tyrimas parodė, kad abi priemonės atitiko poreikius, kuriems patenkinti buvo sukurtos. Jas taikant sėkmingai pritrauktos specifinės naudos gavėjų, kaip antai MVĮ, grupės. Tačiau dėl pernelyg sudėtingo teisinio pagrindo jungtinių technologijų iniciatyvų įgyvendinimas buvo problemiškas ir Komisija nepateikė pakankamų įrodymų, kad pagal rizikos pasidalijimo finansinę priemonę skirtas finansavimas leido pasiekti tokį investicijų lygį, kurio naudos gavėjai nebūtų pasiekę be viešųjų lėšų pagalbos (žr. 84–97 dalis). VI. Remdamiesi šiomis pastabomis Audito Rūmai pateikia keletą rekomendacijų, kurios daugiausia skirtos Komisijai (žr. 98–103 dalis): a) kalbant apie dalyvavimo taisykles, Komisija turėtų dėti tolesnes pastangas, kurios užtikrintų, kad įgyvendinant "Horizontas 2020" būtų galima taikyti naudos gavėjų praktiką, ir turėtų nuosekliau valdyti 7BP; b) kad pagerintų procesų valdymą, Komisija turėtų naudoti IT priemones, kurios apimtų visas funkcijas, ir išnagrinėti nevienodo personalo darbo krūvio pasiskirstymo problemą; c) kad sutrumpintų procesų vykdymo laiką, Komisija turėtų užtikrinti, kad procesai būtų automatizuoti, ir sistemingai įdiegti juos visose tarnybose; d) kad labiau sutelktų savo kontrolės veiklą, Komisija turėtų užtikrinti, kad jos kontrolės veikla prieš mokėjimą ir po jo būtų labiau pagrįsta rizika; ir e) biudžeto valdymo institucijos ir Komisija turėtų užtikrinti didesnę teisės pagrindo, kuriuo reglamentuojamos jungtinės technologijų iniciatyvos, atitiktį jų personalo sudėčiai. Kad kuo labiau padidintų rizikos pasidalijimo finansinės priemonės poveikį, Komisija turėtų patobulinti savo tikslingą paramos paskirstymą tiems naudos gavėjams, kurie turi ribotas galimybes gauti finansavimą. ĮVADAS BENDRO POBŪDŽIO INFORMACIJA 1. Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintoji bendroji programa (7BP) yra viena iš Sąjungos pagrindinių mokslinių tyrimų finansavimo priemonių, kurią vykdydama ji prisideda prie strategijos "Europa 2020" įgyvendinimo. Programos tikslas – stiprinti pramonės konkurencingumą, patenkinti kitų Sąjungos politikos sričių [1] mokslinių tyrimų poreikius ir taip prisidėti prie žinių visuomenės kūrimo remiantis Europos mokslinių tyrimų erdve ir papildant nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis vykdomą veiklą [2]. 2. 7BP sudaryta iš kelių finansavimo planų, suskirstytų į keturias specialias programas (žr. 1 diagramą), skirtas su moksliniais tyrimais susijusiai veiklai, įskaitant bazinius ir taikomuosius mokslinius tyrimus bei inovacijų diegimo veiklą, remti. Pagal 7BP šiai veiklai remti 2007–2013 m. laikotarpiu skirta daugiau kaip 50 mlrd. EUR [3]. Didžioji šių lėšų dalis išleidžiama galutiniams naudos gavėjams skirtoms dotacijoms valstybėse narėse, taip pat už ES ribų. Dotacijomis finansuojama veikla nustatoma skelbiant konkursinius kvietimus teikti pasiūlymus. Naudos gavėjai paprastai veikia kaip partnerių konsorciumai, dotacijų susitarimų su Komisija pagrindu. 1 DIAGRAMA 2007–2013 M. 7BP BIUDŽETAS (MLRD. EUR) +++++ TIFF +++++ Pastaba: Punktyrinėmis kraštinėmis linijomis pažymėtos naujai į 7BP įtrauktos priemonės. * Pagal tikslinę specialiąją programą remiama nebranduolinė Jungtinių tyrimų centro, kuris yra tiesiogiai Komisijai mokslinius tyrimus atliekantis generalinis direktoratas, veikla. 3. 7BP yra sudėtinga mokslinių tyrimų rėmimo programa. Jos metinis biudžetas kasmet didėja, ir numatoma, kad 2013 m. jis pasieks 11 mlrd. EUR. Atsižvelgiant į tai ir į 7BP skiriamuosius bruožus (žr. 1 langelį), ši programa yra viena didžiausių pavienių mokslinių tyrimų programų pasaulyje. 4. Šie bruožai turi tiesioginį poveikį tam, kaip 7BP turi būti administruojama. Pavyzdžiui, dėl daugiavalstybinio 7BP pobūdžio bei akademinių ir pramonės subjektų bendradarbiavimo įgyvendinant atskirus projektus to paties konsorciumo dalyviams gali būti taikomos skirtingos mokesčių, teisės, apskaitos ar finansinės taisyklės. Taigi 7BP taisyklės turi būti pakankamai lanksčios, kad būtų galima prisiderinti prie šių skirtumų, ir kartu pakankamai tikslios, kad būtų išvengta klaidingo aiškinimo. Nacionalinių mokslinių tyrimų finansavimo planų taisyklėse turi būti atsižvelgta tik į susijusius nacionalinius teisės aktus. 1 LANGELIS 7BP BRUOŽAI 7BP naudojasi naudos gavėjai iš visų ES valstybių narių, asocijuotųjų ir narystės siekiančių šalių (14 [4]), taip pat iš tarptautinio bendradarbiavimo šalių partnerių. Ji administruojama 19 nepriklausomų subjektų: aštuonių Komisijos tarnybų (šešių generalinių direktoratų ir dviejų vykdomųjų įstaigų), Europos investicijų banko, taip pat pagal penkias jungtines technologijų iniciatyvas ir penkias 185 straipsnio iniciatyvas [5]. Aštuoniose Komisijos tarnybose 7BP įgyvendina daugiau kaip 2500 darbuotojų. Vidutinė ES įnašo į projektą suma – 1,75 mln. EUR. Įgyvendinant tipinį projektą tarpvalstybiniu mastu bendradarbiauja penki ar šeši dalyviai. Bendradarbiavimo projektuose, kuriems skirta apie du trečdaliai 7BP biudžeto, dalyvauja vidutiniškai vienuolika dalyvių. Daugelyje projektų konsorciumus sudaro dalyviai ir iš akademinio pasaulio, ir iš privačiojo sektoriaus. Kasmet įvertinama apie 15000 pasiūlymų, sudaroma 2500 naujų dotacijų susitarimų ir išmokama apie 10000 išmokų. 7BP portfelį sudaro apie 14000 dotacijų susitarimų (2011 m. duomenys). Šaltinis: Penktoji 7BP stebėjimo ataskaita, ES ir Komisijos komunikato "Mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimas" (COM(2010) 187) 2012 m. bendrasis biudžetas. 5. Palyginti su 6BP, 7BP numatytos kelios naujos priemonės. Svarbiausios yra parama mažai tirtų sričių moksliniams tyrimams [6], jungtinės technologijų iniciatyvos (JTI) ir rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP). Paramos mažai tirtų sričių moksliniams tyrimams priemonė numatyta fundamentiniams moksliniams tyrimams [7] finansuoti, o kitos dvi priemonės sukurtos glaudžiai su rinka susijusiai inovacijų diegimo veiklai remti siekiant skatinti pramonės įmonių dalyvavimą, kuris nuo 4BP įgyvendinimo nuolat mažėjo [8]. REGLAMENTAVIMO APLINKA 6. Pagal 7BP finansuotini tikslai ir veikla apibrėžti Sprendime Nr. 1982/2006/EB ir sprendimuose dėl keturių specialiųjų programų. 7BP reglamente [9] nustatytos dalyvavimo taisyklės. Ši sistema papildyta Komisijos priimtomis įgyvendinimo taisyklėmis ir neprivalomais rekomendacijų dokumentais (toliau terminu "dalyvavimo taisyklės" bus nurodoma 2 diagramoje pavaizduota hierarchinė struktūra). 7. Dalyvavimo taisyklėse apibrėžiamos projektų atrankos, subjektų dalyvavimo projektuose ir projektų finansavimo sąlygos. Kartu jomis nustatomos finansavimo sąlygos, pvz., finansavimo normos ir išlaidų tinkamumo reikalavimai. 8. Dabartinės dalyvavimo taisyklės yra per 20 ankstesnių bendrųjų programų įgyvendinimo metų sukauptos patirties rezultatas. Paprastinimas tapo pagrindine varomąja jėga įgyvendinant 6BP [10] ir yra Komisijos įsipareigojimas įgyvendinant 7BP [11]. 2 DIAGRAMA 7BP DALYVAVIMO TAISYKLIŲ HIERARCHIJA +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Audito Rūmai, Bendrijos mokslinių tyrimų ir plėtros informacinė tarnyba (CORDIS). ĮGYVENDINIMAS 9. 58 % 7BP pagal vertę centralizuoto tiesioginio valdymo būdu [12] įgyvendina šeši generaliniai direktoratai. Likusios dalies įgyvendinimas perduotas dviem vykdomosioms įstaigoms (Mokslinių tyrimų vykdomajai įstaigai (MTVĮ) ir Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomajai įstaigai (EMTTVĮ)), EIB, JTI ir 185 straipsnio iniciatyvų tikslinėms įgyvendinimo struktūroms. Nors vykdomosios įstaigos taiko tas pačias procedūras kaip ir Komisija, kiti subjektai savo vidaus procesus gali organizuoti kitaip. 3 diagramoje pateiktas suskirstymas pagal valdymo modelį ir atsakingas įstaigas. 3 DIAGRAMA UŽ ĮGYVENDINIMĄ ATSAKINGOS ĮSTAIGOS +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Audito Rūmai. 10. Nepriklausomai nuo to, kokia yra įgyvendinimo įstaiga, dotacijų susitarimai paprastai įgyvendinami taikant šiuos tris pagrindinius procesus: a) remtinų mokslinių temų nustatymas ir darbo programų joms įgyvendinti rengimas; b) projektų atranka, paprastai grindžiama konkursiniu atrankos procesu, ir derybos su konkursą laimėjusiais paraiškų teikėjais bei c) projektų mokslinio įgyvendinimo kontrolė ir tinkamų finansuoti išlaidų kompensavimas naudos gavėjams. 11. Supaprastinimas pagal 7BP susijęs ne tik su taisyklėmis, bet ir su generalinių direktoratų ir vykdomųjų įstaigų vidaus procesais. Po paskutinio Audito Rūmų šioje srityje 2004 m. atlikto audito [13] Komisija įdiegė kelias naujas sistemas, skirtas dotacijų susitarimų įgyvendinimo procesams supaprastinti (pvz., dalyvių portalas, vienintelio registravimo sistema, derybų priemonė). NAUJOS 7BP NUMATYTOS PRIEMONĖS 12. JTI yra ilgalaikės viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės. Jos susieja privačiojo sektoriaus investicijas ir ES bei nacionalinį viešojo sektoriaus finansavimą. Jomis siekiama remti bendrą tiriamąją veiklą visoje Europoje pramoninių mokslinių tyrimų srityse, kuriose aiškiai nustatyti bendri technologiniai ir ekonominiai tikslai. ES įnašas į JTI pagal 7BP sudaro daugiau nei 3 mlrd. EUR. Dvišalės JTI yra ES ir pramonės asociacijų partnerystės, o trišalėse JTI dalyvauja ES, pramonės asociacijos ir dalyvaujančios valstybės narės (žr. 1 lentelę). Pavyzdžiui, Europos nanoelektronikos iniciatyvos patariamosios tarybos (ENIAC) nariai yra Komisija, dalyvaujančios valstybės narės [14] ir Europos nanoelektronikos veiklos asociacija. 13. RPFP yra finansinė priemonė, kuria siekiama privačioms įmonėms ar valstybinėms institucijoms, skatinančioms veiklą mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų (MTTPI) srityje, suteikti daugiau galimybių gauti investicijų į MTTPI finansavimą priimtinomis sąlygomis. Pagal RPFP tiksliniai naudos gavėjai taip pat yra intensyviai mokslinius tyrimus vykdančios Europos įstaigos ir mokslinių tyrimų infrastruktūros. Per Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD Europos Komisija stebi RPFP aspektus, susijusius su projektų tinkamumu finansuoti ir 7BP biudžeto lėšų skyrimu, o EIB atsako už kasdienę veiklą. Priemonę bendrai finansuoja ES ir EIB. RPFP nustatyta didžiausia ES įnašo pagal 7BP suma – 1 mlrd. EUR. 1 LENTELĖ JUNGTINIŲ TECHNOLOGIJŲ INICIATYVŲ APŽVALGA Šaltinis: Tarybos sprendimai, kuriais įsteigiamos JTI bendrosios įmonės. Jungtinė technologijų iniciatyva | Strateginis tikslas | Didžiausia ES įnašo suma (mln. EUR) | Dvišalės JTI | Iniciatyva "Naujoviški vaistai" | Paspartinti geresnių ir pacientams saugesnių vaistų kūrimą | 1000 | "Švarus dangus" | Kurti pažangias technologijas siekiant gerinti lėktuvų ir oro transporto aplinkosauginį veiksmingumą, kad orlaiviai keltų mažiau triukšmo ir efektyviau naudotų kurą | 800 | Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė | Paspartinti kuro elementų ir vandenilio energetikos technologijų pateikimą rinkai Europoje | 470 | Trišalės JTI | ENIAC | Daugiausia dėmesio skirti nanoelektronikai siekiant spartinti tolesnį prietaisų integravimą bei miniatiūrinių prietaisų kūrimą ir didinti jų funkcines galimybes | 450 | ARTEMIS | Spręsti su moksliniais tyrimais susijusius ir struktūrinius uždavinius įterptųjų kompiuterinių sistemų srityje | 420 | AUDITO APIMTIS IR METODAS 14. Atliekant auditą ištirta, ar Komisija užtikrino efektyvų 7BP įgyvendinimą. Šiuo tikslu iškelti trys papildomi klausimai: a) ar dalyvavimo taisyklės leido efektyviai įgyvendinti 7BP? b) ar Komisijai pavyko racionalizuoti 7BP procesus nestatant į pavojų išlaidų kokybės? c) ar Komisija gerai valdė naujų priemonių diegimą? 15. Auditas apėmė 7BP įgyvendinimą nuo 2007 m. iki 2012 m. pirmosios pusės. Audito kriterijai ir audito įrodymų rinkimo metodai aprašyti I priede. Auditas apėmė šiuos aspektus: a) visai 7BP taikomas dalyvavimo taisykles (atsakymas į pirmąjį papildomą klausimą); b) Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD, Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos GD, Įmonių ir pramonės GD ir MTVĮ nustatytus vidaus procesus, susijusius su bendradarbiavimo projektais, įgyvendinamais pagal specialiąją programą "Bendradarbiavimas" [15]. Taip vidaus procesų analizė apėmė beveik dviejų trečdalių 7BP biudžeto įgyvendinimą (atsakymas į antrąjį papildomą klausimą); c) dviejų naujų priemonių – JTI ir RPFP – analizę (atsakymas į trečiąjį papildomą klausimą). 16. Audito Rūmai savo ankstesnių rekomendacijų vykdymo stebėjimo rezultatus pateikė specialiojoje ataskaitoje Nr. 1/2004 dėl mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros netiesioginių veiksmų pagal penktąją bendrąją programą, skirtą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai (1998–2002 m.), valdymo. Rezultatai, įskaitant nuorodas į atitinkamas šios ataskaitos pastabas, pateikti II priede. PASTABOS KOMISIJA ĖMĖSI VEIKSMŲ SIEKDAMA SUPAPRASTINTI DALYVAVIMO TAISYKLES, TAČIAU REIKIA NUVEIKTI DAUGIAU 17. 7BP įgyvendinimo pradžioje Komisija paskelbė keletą supaprastinimo planų, susijusių su įvairiais dalyvavimo taisyklių aspektais. Šioje ataskaitos dalyje pažangos, padarytos įgyvendinant šią supaprastinimo darbotvarkę, vertinimas grindžiamas šiais principais: a) reikalavimų racionalizavimas užtikrinant geresnį rizikos ir kontrolės balansą; b) naudos gavėjų mokslinių tyrimų veiklos išlaidų kompensavimo metodų optimizavimas; c) pagalba naudos gavėjams siekiant jiems išaiškinti sudėtingus finansavimo plano aspektus; d) nuostatų suderinimas su naudos gavėjų taikoma praktika; ir e) dubliavimosi ir nenuoseklumo vengimas. 18. Šie principai paimti iš įvairių Komisijos dokumentų [16], kuriuose pateikiami supaprastinimo planai, ir iš teisės aktų leidėjų nuomonių [17], susijusių su dalyvavimo taisyklėmis. Taigi taisyklių tobulinimas šiais principais buvo grindžiamas nuo 2005 m., kai Komisija pradėjo rengti 7BP. Pažangos įgyvendinant supaprastinimo darbotvarkę apžvalga pateikta 2 lentelėje. 2 LENTELĖ PAŽANGA ĮGYVENDINANT KOMISIJOS SUPAPRASTINIMO DARBOTVARKĘ Šaltinis: Audito Rūmai. Principai su numatytų priemonių pavyzdžiais | Audito Rūmų vertinimas | Reikalavimų racionalizavimas: banko garantijų pakeitimas dalyvių garantiniu fondu;retesnis audito sertifikatų reikalavimo taikymas mokėjimo prašymams;ataskaitinių laikotarpių racionalizavimas. | Patenkinama Banko garantijų nebereikalaujama, taigi naudos gavėjai išvaduoti nuo susijusios administracinės naštos. Įvedus viršutinę ribą tik 6 % prašymų padengti išlaidas, kurie sudaro trečdalį pagal 7BP finansuojamų išlaidų, reikalingas audito sertifikatas. Kai kuriais aspektais (pvz., ataskaitinių laikotarpių trukmė) 7BP yra pranašesnė, palyginti su nacionaliniais finansavimo planais. Tačiau būtų galima dar labiau racionalizuoti ataskaitų teikimo reikalavimus, jeigu: ataskaitiniai laikotarpiai taip pat būtų pailginti pagal IRT temą įgyvendinamiems projektams; irataskaitų apimtis būtų griežtai ribojama, kaip kai kuriose nacionalinėse finansavimo agentūrose (SNF, DFG, TSB). | Kompensavimo metodų optimizavimas: platesnis nustatyto dydžio normų taikymas;faktinėmis išlaidomis pagrįsto finansavimo modelio supaprastinimas. | Iš dalies patenkinama Į 7BP įtraukti nauji nustatyto dydžio normomis, o ne faktinėmis išlaidomis pagrįsti finansavimo metodai. 7BP faktinėmis išlaidomis pagrįstas finansavimo modelis išlieka sudėtingas (žr. 20 dalį). | Pagalba naudos gavėjams siekiant jiems išaiškinti sudėtingus finansavimo plano aspektus: rekomendacinės medžiagos tobulinimas;bendros elektroninės priemonės, skirtos bendravimui su naudos gavėjais;papildomos konsultacinės priemonės, pvz., pagalbos tarnybos. | Patenkinama Palyginti su 6BP, rekomendacijų dokumentai tapo trumpesni ir aiškesni – tai patvirtino naudos gavėjų atsakymai į Audito Rūmų tyrimo klausimus. Taikant naujas IT priemones palengvėjo Komisijos ir naudos gavėjų bendravimas. Naudos gavėjams įsteigtos specializuotos pagalbos tarnybos. | Nuostatų suderinimas su naudos gavėjų taikoma praktika: naudos gavėjų taikomų išlaidų apskaičiavimo metodikų sertifikavimas;platesnis naudos gavėjų taikomų metodikų pripažinimas. | Nepatenkinama Naudos gavėjai mažai naudojosi sertifikavimo schema, vidutinių išlaidų personalui apskaičiavimo metodikos priimtos vėlai, naudos gavėjams tenka visa neteisingo 7BP nuostatų traktavimo rizika, o 7BP nuostatos ne visada atspindi mokslinių tyrimų srityje paprastai taikomus metodus (žr. 21–29 dalis). | Dubliavimosi ir nenuoseklumo vengimas: elektroninė naudos gavėjų registravimo sistema (vienintelio registravimo sistema);nuoseklus finansinio pajėgumo vertinimas;bendra patvirtinimo tarnyba (Informacijos apie mokslinius tyrimus teikimo tarnyba);Mokslinių tyrimų aiškinamasis komitetas. | Nepatenkinama Dauguma numatytų priemonių įdiegtos, bet jų įgyvendinimas vis dar nenuoseklus (žr. 30–44 dalis). | PADARYTA NEMAŽA PAŽANGA ĮGYVENDINANT SUPAPRASTINIMO DARBOTVARKĘ 19. Atsižvelgdama į minėtuosius penkis principus Komisija patenkinamai racionalizavo reikalavimus ir patobulino įvairius rekomendacijų dokumentus. Kai kuriais atvejais ji galėjo suderinti 7BP nuostatas su naudos gavėjų taikoma praktika (pavyzdžiui, pripažinti vidutines personalo išlaidas), bet ateityje turi būti padaryta daugiau. 7BP naudos gavėjai susiduria su nenuoseklumu, susijusiu su kai kuriais dalyvavimo taisyklių aspektais (žr. atitinkamai 21 ir 30 dalis). 20. Kalbant apie finansavimo modelį, buvo įvesta nauja, nustatyto dydžio normomis, o ne faktinėmis išlaidomis pagrįsta finansavimo tvarka. Faktinėmis išlaidomis pagrįstas finansavimas lieka pagrindiniu 7BP finansavimo modeliu. Palyginti su nacionalinių finansavimo agentūrų taikoma tvarka, 7BP finansavimo modelis yra sudėtingas dėl didelio išlaidų kategorijų, išlaidų apskaičiavimo metodikų ir kompensavimo normų derinių skaičiaus. Tai yra našta naudos gavėjams ir turi svarbių padarinių Komisijos administraciniams procesams. Savo ataskaitoje Nr. 1/2004 Audito Rūmai rekomendavo supaprastinti finansavimo modelį (žr. II priedą). Finansavimo modelio supaprastinimas yra svarbi pasiūlymo dėl dalyvavimo programoje "Horizontas 2020" taisyklių dalis [18]. NEVISIŠKAI ĮGYVENDINTAS TIKSLAS PAGERINTI 7BP NUOSTATŲ SUDERINIMĄ SU NAUDOS GAVĖJŲ TAIKOMA PRAKTIKA 21. 7BP įgyvendinimo pradžioje Komisija nurodė, kad taikant faktinėmis išlaidomis pagrįstą finansavimo modelį bus atsižvelgiama į įprastus dalyvių apskaitos ir valdymo principus [19]. Teisės aktų leidėjai ir pati Komisija neseniai pabrėžė poreikį labiau suderinti 7BP taisykles su įprasta verslo praktika [20]. TURI BŪTI DIDESNIS SUDERINIMAS SU NAUDOS GAVĖJŲ PRAKTIKA 22. Kad 7BP dalyvavimo taisyklės būtų geriau suderintos su naudos gavėjų praktika, taisyklėse turėtų būti numatytas mechanizmas, padedantis laiku atpažinti šias praktikas ir atitinkamai pakeisti traktavimą ir Komisijos praktiką, jeigu tai netrukdo siekti 7BP bendrųjų ir kontrolės tikslų. 23. 7BP įgyvendinimo pradžioje Komisija įdiegė išlaidų apskaičiavimo metodikoms tvirtinti skirtą sertifikavimo mechanizmą, kad naudos gavėjai galėtų gauti patikinimą, jog jų metodikos yra tinkamos. Tačiau dėl griežtų reikalavimų naudos gavėjai mažai naudojosi šia sertifikavimo schema. Komisija įvertino, kad bus išduoti ne daugiau kaip 350 sertifikatų [21]. Nuo 2012 m. kovo mėn. Komisija priėmė 71 naudos gavėjo paraiškas dėl metodikų sertifikavimo, o tai sudaro tik 20 % tokių 7BP naudos gavėjų. Audito Rūmų tyrimo rezultatai rodo, kad pagrindinės ex ante sertifikavimo paraiškų neteikimo priežastys buvo paraiškų teikimo proceso trukmė ir sudėtingumas, taip pat tai, kad buvo sunku atitikti sertifikavimo kriterijus, ir ribotas sertifikato naudojimas. Tai, kad buvo mažai dalyvių, pakenkė Komisijos pastangoms supaprastinti procedūras [22]. 24. Kad padėtų suderinti 7BP nuostatas su naudos gavėjų taikomais išlaidų personalui apskaičiavimo metodais, 2011 m. Komisija suteikė jiems galimybę tam tikromis sąlygomis taikyti savo vidaus metodus apskaičiuojant vidutinių išlaidų personalui kompensaciją. Audito Rūmų pokalbiai su mokslinių tyrimų organizacijomis ir dalyviais atskleidė teigiamą atsaką į vidutinių išlaidų personalui apskaičiavimo metodikų pripažinimą platesniu mastu. Tačiau nors į problemą, susijusią su vidutinių išlaidų personalui apskaičiavimo metodikų pripažinimu, dėmesys buvo atkreiptas palyginti anksti [23], taisyklių keitimas užtruko 21 mėnesį. Įgyvendinant septynerių metų programą, pagal kurią finansuojami vidutiniškai 36 mėnesių trukmės projektai, tai yra per ilgas laikotarpis. 25. Net jeigu 7BP finansinės taisyklės ir ne tokios griežtos ir labiau paremtos principais, yra atvejų, kai sunku tikrovę, su kuria susiduria naudos gavėjas, suderinti su 7BP principais. Jeigu naudos gavėjas susiduria su tokiu atveju, yra trys galimybės. Naudos gavėjas gali: susisiekti su savo projekto pareigūnu; kreiptis į nacionalinį informacijos centrą [24], kuris perduos užklausą Informacijos apie mokslinius tyrimus teikimo tarnybai (RES); arba nusiųsti užklausą RES tiesiogiai. 26. Projekto pareigūnai gali laikytis tik esamų taisyklių ir gairių. RES gali pateikti labiau pritaikytas rekomendacijas, kurias, esant sudėtingiems teisiniams klausimams, rengia Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD teisės departamentas. Tačiau šioms rekomendacijoms vis vien taikomas teisinis atsakomybės apribojimas, o dėl to gali gerokai sumažėti jų naudingumas, jei vėliau kiltų nesutarimų su Komisija. Klausimas dėl aiškinimo teisingumo gali būti iškeltas per penkerius metus nuo projekto užbaigimo. Nors gali būti pagrįstų priežasčių taikyti teisinį atsakomybės apribojimą, pagal dabartinę sistemą naudos gavėjams tenka visa neteisingo 7BP nuostatų traktavimo rizika. 7BP NUOSTATOS NE VISADA ATSPINDI ĮPRASTĄ NAUDOS GAVĖJŲ TAIKOMĄ PRAKTIKĄ 27. Siekdami įvertinti 7BP nuostatų suderinimo su įprasta naudos gavėjų taikoma praktika mastą, Audito Rūmai palygino 7BP praktiką su nacionalinių finansavimo agentūrų taikoma praktika ir su naudos gavėjų taikoma vidaus praktika. Audito Rūmų analizėje daugiausia dėmesio skirta personalo išlaidoms, nes jos paprastai sudaro svarbiausią tiesioginių išlaidų, patiriamų įgyvendinant projektą, kategoriją. 28. Kai kurios nacionalinės finansavimo agentūros vienkartines išmokas ar išlaidų kategorijas pripažįsta nereikalaudamos laikytis laiko registravimo reikalavimų (pvz., Vokietijos mokslinių tyrimų fondas, DFG) arba remiasi biudžete numatytomis išlaidomis, pagrįstomis darbo užmokesčio kategorijomis ir iš anksto nustatytu darbo laiku (Šveicarijos nacionalinis mokslo fondas, SNF). Kitos laikosi į 7BP panašių laiko registravimo reikalavimų (pvz., JAV Energetikos departamentas), o personalo išlaidoms pagrįsti visų pirma remiasi patikrinama laiko paskirstymo sistema. Tačiau kai kuriais atvejais nacionalinėse finansavimo agentūrų taisyklėse naudos gavėjams palikta didesnė laisvė taikyti savo įprastą valdymo ir apskaitos praktiką. 29. Audito Rūmų atliktas naudos gavėjų tyrimas rodo, kad nepaisant teigiamo atsako į vidutinių išlaidų personalui apskaičiavimo metodikų pripažinimą platesniu mastu, su išlaidomis personalui susiję 7BP reikalavimai iš esmės nėra suderinami su naudos gavėjų taikoma praktika. Kalbant apie laiko registravimą, 29 % respondentų patvirtino, kad negali naudoti savo vidaus sistemų Komisijos reikalavimams įgyvendinti (žr. 4 diagramą). 30 % įdiegė laiko registravimo sistemą, kad galėtų dalyvauti ES projektuose. Kai kurie naudos gavėjai nurodė, kad savo vidaus tikslais taiko kitus nei laiko registravimas metodus (žr. 2 langelį). 4 DIAGRAMA 7BP NAUDOS GAVĖJŲ LAIKO REGISTRAVIMO METODAI +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Audito Rūmai. 2 LANGELIS SKIRTINGŲ LAIKO REGISTRAVIMO REIKALAVIMŲ ĮGYVENDINIMO METODŲ PAVYZDŽIAI Rezultatais pagrįstas metodas: specialaus mokslinių tyrimų skyriaus darbuotojai paskiriami vykdyti tik su moksliniais tyrimais susijusias užduotis, nereikalaujama naudoti jokių darbo laiko apskaitos žiniaraščių. Stebėjimo metodas (-ai) yra, pavyzdžiui, darbo pažangos, rezultatų kokybės ar riboženklių pasiekimo stebėjimas. Alternatyvių įrodymų metodas: pakankamai įrodymų gaunama iš darbo sutarčių (pvz., doktorantas 100 % paskiriamas dirbti prie konkretaus projekto) arba iš vidaus deklaracijos, kuria patvirtinamas paskyrimas vykdyti vieną konkretų projektą ar užduotį (pvz., konkrečiam laikotarpiui). Šaltinis: Audito Rūmai, remiantis į jų klausimyno klausimus pateiktų atsakymų apžvalga. NEREIKALINGAS NENUOSEKLUMAS MAŽINA EFEKTYVUMĄ 30. Ne visada įmanoma užtikrinti vienodą programų, kurių tikslai gali skirtis, įgyvendinimą. Tačiau įgyvendinant vienos specialiosios programos vieną finansavimo priemonę skirtumų neturėtų būti daug. 7BP įgyvendinimo pradžioje Komisija paskelbė, kad nuoseklumas yra vienas iš trijų 7BP įgyvendinimo principų [25]. Ji taip pat pareiškė: "Reikia užtikrinti, kad visos susijusios Komisijos tarnybos vienodai traktuotų projektų teisines ir finansines nuostatas [26]." 31. Užtikrinant nuoseklų įgyvendinimą mažėja naudos gavėjams tenkanti administracinė našta. Naudos gavėjai gali lengviau perprasti reikalavimus ir jų laikytis, o Komisija gali lengviau administruoti programą. NEPAISANT TAM TIKRŲ DERINIMO PRIEMONIŲ ĮVEDIMO ... 32. Siekdama užtikrinti nuoseklesnį įgyvendinimą, Komisija parengiamuosiuose aktuose [27] numatė: sukurti elektroninę registravimo sistemą (vienintelio registravimo sistemą); užtikrinti nuoseklų dalyvio finansinio pajėgumo vertinimą; ir įsteigti bendrą patvirtinimo tarnybą. 33. Taikant vienintelio registravimo sistemą naudos gavėjų neprašoma kiekvienam projektui pakartotinai teikti tą pačią informaciją apie savo teisinį statusą ir finansinę padėtį. Iš pradžių dėl vienu metu norinčių užsiregistruoti naudos gavėjų antplūdžio susikaupę registracijos prašymai buvo patenkinti, ir šiuo metu nėra jokių reikšmingų vėlavimo atvejų. Pagal 7BP tarpinį vertinimą vienintelio registravimo sistema įgyvendinta sėkmingai [28]. Finansinės padėties patikrą šiuo metu atlieka pagrindinė MTVĮ patikros grupė, kuri užtikrina nuoseklumą taikydama tuos pačius finansinius rodiklius [29]. 34. Bendra patvirtinimo tarnyba [30] neįsteigta. Užuot tai padariusi, Komisija pirmiausia įsteigė Informacijos apie mokslinius tyrimus teikimo tarnybą, kurios užduotis – atsakyti į naudos gavėjų klausimus. 2011 m. Komisija įsteigė Mokslinių tyrimų patvirtinimo komitetą (MTPK) ir suteikė jam įgaliojimus teikti galutines nuomones su įgyvendinimu susijusiais horizontaliaisiais klausimais, kuriais tarnybos negali pasiekti sutarimo [31]. …KAI KURIEMS 7BP ĮGYVENDINIMO ASPEKTAMS TRŪKSTA NUOSEKLUMO 35. Nepaisant šios pažangos, kai kuriems 7BP įgyvendinimo aspektams trūksta nuoseklumo. Tirdami tik pagal specialiąją programą "Bendradarbiavimas" įgyvendinamus bendradarbiavimo projektus, Audito Rūmų atliktas taisyklių ir procedūrų palyginimas atskleidė praktikų, kurias taikant iš esmės toje pačioje situacijoje skirtingos tarnybos ar netgi skirtingi vienos tarnybos skyriai elgėsi nevienodai (žr. 3 langelį). 3 LANGELIS SKIRTINGŲ PRAKTIKŲ PAVYZDŽIAI 1. Nustatyto dydžio normų kelionpinigių išlaidoms padengti taikymas – nepripažintas Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD, bet pripažintas kitų tarnybų. 2. Klausymai vertinant stambius projektus – juos rengė Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD, Įmonių ir pramonės GD ir MTVĮ, bet ne Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD. 3. Reikalavimas sudaryti ir pateikti konsorciumo susitarimą – skiriasi atsižvelgiant į temą. 4. Požiūris į nenumatytų rangos sutarčių sudarymą – skiriasi atsižvelgiant į tarnybą. 5. Valdymo biudžeto apibrėžtis – skiriasi atsižvelgiant į tarnybą. 6. Procedūra, taikoma naudos gavėjui pakeitus savo juridinį pavadinimą – oficialaus pakeitimo procedūrą taiko tik Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD. 7. Ataskaitų teikimo dažnis – Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD ataskaitų teikimas dažnesnis nei kitose tarnybose. 8. Mokslinės peržiūros atlikimas projektų stebėjimo tikslais – dažniau atliekamas Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD nei kitose tarnybose. 9. Galimybė vykdyti kelis mokėjimus per vieną laikotarpį – daliniai mokėjimai atliekami Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD ir Įmonių ir pramonės GD, bet ne Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD ar MTVĮ. Skirtingos praktikos, kurios buvo aptartos ir išspręstos mtpk 10. Finansinės atskaitomybės pažymos, kuri nebuvo privaloma, išdavimo išlaidų tinkamumas finansuoti. 11. Koregavimo vertinimas naudos gavėjo naudai užbaigtų projektų atveju. Šaltinis: Audito Rūmai. Šis sąrašas pagrįstas taisyklių, Komisijos vidaus dokumentų, naudos gavėjų atsakymų ir pokalbių su Komisijos vadovais analize. 36. Audito Rūmų tyrimas rodo, kad naudos gavėjų manymu, įgyvendinant 7BP trūksta nuoseklumo: 51 % naudos gavėjų nurodė, kad bent retkarčiais susidurdavo su skirtingu taisyklių traktavimu, kurio nebuvo galima pagrįsti teisiniu pagrindu ar specialiosios programos ypatumais, o 15 % naudos gavėjų nurodė, kad su tokiais traktavimo skirtumais susidūrė įgyvendindami beveik kiekvieną projektą. Iš naudos gavėjų pastabų matyti, kad traktavimas gali priklausyti nuo projekto pareigūno (žr. 4 langelį). SKIRTINGŲ PRAKTIKŲ NUSTATYMO MECHANIZMAI YRA NETINKAMI 37. Iki 2011 m. rugsėjo mėn. MTPK aptarė ir išsprendė tris problemas, susijusias su geresniu tarnybų veiksmų koordinavimu. Dvi buvo tiesiogiai susijusios su 7BP procedūrų derinimu. Tačiau Audito Rūmams atlikus analizę (žr. 3 langelį), nustatyti devyni skirtingų taisyklių ir procedūrų, kurių neaptarė MTPK, pavyzdžiai. Tai reiškia, kad nors MTPK sėkmingai nustato bendras pozicijas, įdiegtų mechanizmų nepakanka visiems skirtingų procedūrų įgyvendinant 7BP atvejams nustatyti. 4 LANGELIS NAUDOS GAVĖJŲ PASTABŲ DĖL SKIRTINGŲ PRAKTIKŲ PAVYZDŽIAI Kiekvieno projekto atveju derybos vyksta laikantis taisyklių – taip, kaip jas supranta konkretus projekto pareigūnas. Todėl derybų eiga gali skirtis atsižvelgiant į šį taisyklių traktavimą, o vadovaujančioji organizacija turi prisitaikyti ir vykdyti projekto pareigūno duotus nurodymus. Keliais atvejais buvo taip, kad skirtingiems skyriams priklausantys projekto pareigūnai nevienodai traktavo tą pačią situaciją. Kokios išsamios informacijos, susijusios su paraiškos turiniu, technine (rezultatai, orientyrai, pažangos ataskaitos) ir finansine atskaitomybe bei 7BP IT priemonių naudojimu ir procesų organizavimu, gali būti paprašyta, priklauso nuo projekto pareigūno. Tai taikytina visiems projekto įgyvendinimo etapams. Šaltinis: Audito Rūmų klausimynas. 38. Yra du pagrindiniai būdai, kuriais galima atkreipti MTPK dėmesį į tam tikrą problemą: Komisijos vidaus darbo grupės ar su moksliniais tyrimais susijusių generalinių direktoratų direktorių arba jų atstovų sprendimas; ir RES interneto svetainėje naudos gavėjo pateikta užklausa. 39. Abiem atvejais MTPK pasikliauja aktyviu Komisijos tarnybų ir naudos gavėjų dalyvavimu. Iki šiol buvo dedama mažai pastangų nustatyti visus galimus dabartinių 7BP procedūrų skirtumus. Yra galimybė dar labiau suderinti 7BP procedūras, nes, atsižvelgiant į tai, kad daugelis projektų yra daugiamečiai, po 2013 m. kai kurios iš jų bus taikomos dar penkerius metus. PATIRTIS ĮGYVENDINANT 7BP RODO, KAIP SUNKU BUS SIEKTI PANAŠIŲ SU EUROPOS MOKSLINIŲ TYRIMŲ ERDVE SUSIJUSIŲ TIKSLŲ 40. Bendrajai programai skiriama tik nedidelė Europos viešųjų išlaidų moksliniams tyrimams dalis [32]. Pagrindinė Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) idėja yra ta, kad mokslinių tyrimų veikla Europoje turėtų būti geriau organizuojama ir koordinuojama. Taisyklių derinimas – vienas iš aspektų, susijusių su geresniu mokslinių tyrimų veiklos koordinavimu EMTE. 7BP dalyvavimo taisyklėmis EMTE turėtų būti sukurta nuosekli sistema, kuria būtų užtikrintas kuo efektyvesnis įgyvendinimas [33]. 7BP turėtų būti įgyvendinama taip, kad būtų užtikrinta Bendrijos politikos priemonių ir programų abipusė sinergija ir papildomumas [34]. 41. 7BP apima tokias priemones kaip JTI, kurios turi savo kvietimams teikti pasiūlymus skirtų taisyklių ir procedūrų rinkinį ir finansines nuostatas (pvz., tinkamumo finansuoti kriterijus ar finansavimo taisykles). Panašiai ir 185 straipsnio iniciatyvoms įgyvendinti gali būti priimtos atskiros taisyklės, kurios turėtų būti panašios į 7BP taisykles, bet gali skirtis tam tikromis detalėmis. 42. Įgyvendinant kitas Sąjungos finansuojamas arba bendrai finansuojamas programas taikomos atskiros dalyvavimo taisyklės. Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos (KIP) taisyklės grindžiamos skirtingais tinkamumo finansuoti kriterijais, finansavimo modeliais, išlaidų programomis, procedūromis ir t. t. Struktūriniams fondams taikomu pasidalijamojo valdymo principu apribojama Komisijos laisvė regionų ar valstybių narių taisykles derinti su 7BP dalyvavimo taisyklėmis. Tačiau dar yra atvejų, kuriais būtų galima užtikrinti didesnę sinergiją. Įgyvendinant ir struktūrinių fondų paramą, ir 7BP leidžiama tvirtinti išlaidų personalui ir netiesioginių išlaidų apskaičiavimo metodikas, tačiau Komisijos vienai programai suteiktas patvirtinimas negalioja kitai programai. Negrąžintinas PVM tinkamas finansuoti pagal struktūrinių fondų programas, bet ne pagal 7BP. Nors kai kuriems 7BP naudos gavėjams [35] gali būti naudinga taikyti 60 % nustatyto dydžio normą savo netiesioginėms išlaidoms padengti, struktūriniams fondams atitinkamame reglamente [36] nustatyta 20 % nustatyto dydžio normos netiesioginėms išlaidoms viršutinė riba. 43. Tikimasi, kad kai kurios iš nustatytų problemų bus išspręstos įgyvendinant programą "Horizontas 2020", kai KIP ir 7BP bus sujungtos į vieną programą. Tačiau iš struktūrinių fondų finansuojama daug įvairios nebūtinai su moksliniais tyrimais susijusios veiklos ir suderinus mokslinių tyrimų veiklą gali atsirasti prieštaravimų su kitomis veiklos sritimis. 44. 7BP atvejis rodo, kaip sunku pasiekti EMTE geresnio koordinavimo suderinant taisykles tikslą. 7BP naudos gavėjai susiduria su skirtumais, kurie atsiranda dėl sąlyginio Komisijos generalinių direktoratų arba kitų įgyvendinančių institucijų savarankiškumo. Be to, struktūrinių fondų ar nacionalinių programų finansavimo agentūros turi dar daugiau savarankiškumo. Todėl bus labai sudėtinga užtikrinti taisyklių suderinimą, atsižvelgiant į tai, kad jis nebuvo visiškai pasiektas įgyvendinant programas, kuriose sprendimus priima Komisija. DAUGIAUSIA DĖMESIO SKIRTA NE IŠLAIDŲ EFEKTYVUMUI, O KOKYBEI UŽTIKRINTI KOMISIJA SUKŪRĖ TINKAMUS PROCESUS, BET NESKYRĖ PAKANKAMAI IŠTEKLIŲ, KAD PAREMTŲ JŲ ĮGYVENDINIMĄ 45. Taikant tinkamus procesus [37] lengviau padidinti organizacijos veiklos efektyvumą. Šioje srityje pasiektiems rezultatams įvertinti per auditą daugiausia dėmesio skirta penkiems elementams [38], kurie būdingi geram procesų valdymui: procesų koncepcija, tobulinimas, priemonės, informacija ir personalas (žr. 5 diagramą). 5 DIAGRAMA PENKI GERO PROCESŲ VALDYMO ELEMENTAI +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Audito Rūmai. PROCESŲ KONCEPCIJA, TOBULINIMO VEIKLA IR VALDYMO INFORMACIJA YRA GERAI VALDOMOS IR MAŽAI TRŪKUMŲ TURINČIOS SRITYS 46. Visos tarnybos savo vykdomai veiklai valdyti taiko procesų metodą. Visų vidaus procesuose dalyvaujančių naudotojų taikomos procedūros ir atliekamos funkcijos patvirtintos dokumentais ir išplatintos. Visos tarnybos įsteigė vidaus komitetus arba paskyrė darbuotojus, kurie atsako už tobulinimo veiklos vykdymą. Nuo 7BP įgyvendinimo pradžios atlikta ir tebevykdoma daug tobulinimo veiksmų. Gerosios praktikos procesų koncepcijos ir tobulinimo srityje pavyzdžių yra visose tarnybose. 47. Informacija taip pat yra viena iš geriau valdomų sričių. Pagal ankstesnę Audito Rūmų rekomendaciją (žr. II priedą) Komisija įdiegė visos 7BP pagrindinių rezultatų rodiklių, kurie sudaro svarbiausią metinių 7BP stebėjimo ataskaitų dalį, rinkimo sistemą. Vidaus tikslais su procesais susiję pagrindiniai rezultatų rodikliai ar kita valdymo informacija, pvz., apie biudžeto naudojimą, išmokų išmokėjimo laiką ir laisvas darbo vietas, vadovams pateikiama kas ketvirtį, kas mėnesį arba net tikruoju laiku. Tačiau informacija apie tam tikrus parametrus, kaip antai darbo krūvį ar personalo išteklių naudojimą, nėra renkama taip, kad būtų galima lengvai ją palyginti tarp tarnybų. Be to, nepakankamai išanalizuota įvairių procesų parametrų tarpusavio priklausomybė, pvz., ar dažniau teikiant ataskaitas arba atliekant mokslines apžvalgas būtų gaunama nauda, t.y. sumažėtų klaidų lygis arba pagerėtų projektų įgyvendinimo priežiūra [39]. TURIMOS PRIEMONĖS NELEIDŽIA EFEKTYVIAI ĮGYVENDINTI PROCESŲ 48. Procesai turėtų būti grindžiami integruota IT sistema [40]. Sistemos turėtų būti sąveikios, taip pat turėtų būti išnaudojama galima generalinių direktoratų informacinių sistemų sinergija [41]. Todėl atliekant auditą daugiausia dėmesio skirta tam, kaip ryšių su naudos gavėjais, administravimo ir verslo procesų valdymo IT priemonės [42] padeda įgyvendinti 7BP ir kokiu mastu naudojamos visoms su moksliniais tyrimais susijusioms tarnyboms bendros priemonės. 49. Ryšių su naudos gavėjais IT priemonės patobulintos sukūrus dalyvių portalą, ir bendravimas su naudos gavėjais visose su moksliniais tyrimais susijusiose tarnybose daugiausia vyksta naudojant tas pačias priemones. Tačiau atitinkamos administravimo priemonės nebuvo suderintos tuo pačiu mastu. Tolesnis įvairių administravimo priemonių, kurių paskirtis iš esmės ta pati, kūrimas ir techninė priežiūra yra neekonomiškas lėšų naudojimas. 50. Verslo procesų valdymo priemonės išvystytos mažiausiai, išskyrus Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD naudojamą sistemą "iFlow" – elektroninę darbo srautų valdymo priemonę, kuri sąveikauja su kitomis administravimo priemonėmis ir automatizuoja procesus. Ši priemonė padeda sutrumpinti procesų įgyvendinimo laiką (žr. 63 dalį). Kitos tarnybos (Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD, Įmonių ir pramonės GD ir MTVĮ) labiau pasikliauja popieriniais dokumentais pagrįstomis darbo srautų valdymo priemonėmis, vietos priemonėmis, skirtomis konkretiems dotacijų skyrimo etapams įgyvendinti, arba naudoja "Excel" lenteles. 51. Įvairios dotacijų valdymui skirtos priemonės sukurtos kaip iš esmės savarankiški moduliai, nepagalvojus apie tai, kaip jos turėtų būti susijusios viena su kita. Dėl to atsirado poreikis įdiegti sistemų sinchronizavimo mechanizmus. Be to, jeigu vadovas nori gauti projektų, sudarančių portfelį, už kurį jis atsakingas, apžvalgą, jam dažnai tenka rankiniu būdu surinkti duomenis kartais net iš šešių skirtingų sistemų. 52. Nors 7BP elektroninės priemonės paprastai yra pranašesnės, palyginti su tomis, kurias naudoja aplankytos nacionalinės finansavimo agentūros, kai kurios nacionalinės priemonės yra gerosios praktikos pavyzdžiai. Pavyzdžiui, Šveicarijos nacionalinio mokslinių tyrimų fondo (SNF) naudojamoje dotacijų valdymo priemonėje integruotos visos ryšių su naudos gavėjais ir administravimo funkcijos. Dėl to mažėja sudėtingumas ir duomenų perteklius bei paspartėja duomenų valdymas. SNF ir Nacionalinis mokslo fondas (NSF) naudoja išorės duomenų šaltinius, pvz., citatų duomenų bazes, kad padidintų savo sistemų tikslumą. TURI BŪTI PAAIŠKINTI PERSONALO IŠTEKLIŲ NAUDOJIMO SKIRTUMAI TARNYBOSE 53. Personalo ištekliai turėtų būti skirstomi remiantis GD tikslais ir prioritetais. Prireikus – bent kartą per metus – vadovybė turėtų suderinti organizacines struktūras ir personalo paskirstymą su prioritetais ir darbo krūviu [43]. 54. Aštuoniose Komisijos tarnybose daugiau kaip 2500 darbuotojų dirba, kad įgyvendintų 7BP, iš jų 1500 (60 %) tiesiogiai paskirti valdyti specialiosios programos "Bendradarbiavimas" įgyvendinimą. Ši dalis atitinka šiai programai skirtų biudžeto lėšų dalį (61 %). Tačiau yra požymių, kad įgyvendinant skirtingas šios programos temas personalo išteklių naudojimas gerokai skiriasi (žr. 3 lentelę), nors projektų valdymas mažai tesiskiria savo sudėtingumu. 3 LENTELĖ PERSONALO IŠTEKLIŲ NAUDOJIMO RODIKLIAI ĮGYVENDINANT SPECIALIOSIOS PROGRAMOS "BENDRADARBIAVIMAS" TEMAS Pastaba: Personalo išteklių naudojimas apskaičiuotas atsižvelgiant į visus už darbą su temomis atsakingus darbuotojus remiantis metinėse veiklos ataskaitose pateikta informacija. Šaltinis: Europos Audito Rūmai. Tema | Biudžetas vienam darbuotojui (mln. EUR) | Sutarčių skaičius vienam darbuotojui: | Dalyvių skaičius vienam darbuotojui | Energetika (Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD, Energetikos GD) | 20,4 | 2,2 | 25 | Aplinkosauga (Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD) | 13,8 | 2,5 | 39 | Sveikata (Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD) | 35,7 | 4,1 | 48 | IRT (Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD) | 12,5 | 2,1 | 20 | ŽPBE (Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD) | 16,0 | 2,9 | 41 | NMP (Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD) | 24,5 | 3,6 | 48 | Socialiniai ir humanitariniai mokslai (Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD) | 9,9 | 2,8 | 29 | Kosmosas ir saugumas (MTVĮ, Įmonių ir pramonės GD) | 22,5 | 2,7 | 32 | Transportas (Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD) | 35,0 | 3,8 | 47 | 55. Komisija neturi pakankamo pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima skaidriai ir objektyviai palyginti personalo išteklių naudojimo įgyvendinant skirtingas specialiosios programos "Bendradarbiavimas" temas skirtumus. PROCESUS GALIMA DAR LABIAU SUTRUMPINTI 56. Generalinių direktoratų procesai ir procedūros, skirti jų veiklai įgyvendinti ir kontroliuoti, turėtų būti efektyvūs [44]. Vienas iš pagrindinių procesų efektyvumo bruožų – savalaikiškumas. Savalaikiškumo svarba pabrėžta 7BP sprendime: "Turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos dalyvauti veikloje pagal šią Septintąją bendrąją programą (...) deramai taikant (...) greitas procedūras" [45], ir dalyvavimo taisyklėse: "Reikia, kad Bendrijos finansinis įnašas dalyvius pasiektų be nereikalingo delsimo" [46]. Dėl šios priežasties šiame skirsnyje daugiausia dėmesio skiriama dviem pagrindiniams, su 7BP procesais susijusiems laiko rodikliams: a) dotacijos skyrimo laikas – laikas, reikalingas pasiūlymui sėkmingai pasirinkti ir sutarčiai sudaryti; ir b) mokėjimo laikas – laikas, reikalingas išmokai naudos gavėjų konsorciumui išmokėti. PER PIRMUOSIUS PENKERIUS BP7 ĮGYVENDINIMO METUS DOTACIJOS SKYRIMO LAIKAS TRUMPĖJO, BET BUVO SKIRTUMŲ TARP TARNYBŲ 57. 7BP įgyvendinimo pradžioje Komisija savo poveikio vertinime pareiškė, kad "reikėtų pasistengti sutrumpinti laiką, reikalingą sutarčiai sėkmingai sudaryti" [47]. Įgyvendinant panašių savybių (pvz., sudėtingumas, apimtis ir naudos gavėjų patirtis) turinčius projektus dotacijos skyrimo laikas neturėtų reikšmingai skirtis. Svarbu užtikrinti trumpą dotacijos skyrimo laiką, nes: a) taip projektus galima pradėti įgyvendinti anksčiau, o tai labai svarbu mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, kurioje idėjos gali lengvai pasenti; ir b) finansavimą galima gauti anksčiau, todėl padidėja "lėšų srautas visiems naudos gavėjams" [48], įskaitant MVĮ. 58. Dotacijos skyrimo visiems pagal 7BP finansuojamiems projektams, dėl kurių sėkmingai susitarta, laikas vidutiniškai 333 kalendorinės dienos [49]. Įgyvendinant 7BP buvo aiški tendencija trumpinti dotacijos skyrimo laiką. Be to, toliau tobulinant vidaus procedūras, su dotacijos skyrimo laiku susiję statistiniai duomenys kiekvienoje atskiroje tarnyboje vis labiau vienodėja, tačiau tarp tarnybų vis dar yra skirtumų. Net jeigu būtų atsižvelgiama tik į panašius projektus (pvz., pagal specialiąją programą "Bendradarbiavimas" finansuojamus projektus), dotacijos skyrimo laikas visada yra apie 260 dienų Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD, 315 dienų Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD ir 380 dienų MTVĮ bei Įmonių ir pramonės GD [50] (žr. 6 diagramą). 59. Pagal 7BP dotacijos skyrimo laikas tebėra ilgesnis nei nacionalinėse finansavimo agentūrose. Jų vidutinis dotacijos skyrimo laikas yra nuo penkių iki septynių mėnesių. Tačiau nacionalinių finansavimo agentūrų finansuojami projektai paprastai būna mažesnio biudžeto ir dažnai turi tik vieną dalyvį. 6 DIAGRAMA DOTACIJOS SKYRIMO LAIKO KITIMAS ĮGYVENDINANT SPECIALIĄJĄ PROGRAMĄ "BENDRADARBIAVIMAS" +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Audito Rūmai. KAI KURIOS VĖLAVIMO SKIRTI DOTACIJĄ PRIEŽASTYS YRA KONTROLIUOJAMOS KOMISIJOS 60. Komisijos tarnybos nurodė kelis veiksnius, kurie, jų nuomone, gali turėti įtakos dotacijos skyrimo laikui [51]. Audito Rūmai atliko veiksnių, kuriuos galima įvertinti kiekybiškai ir kurių duomenys laisvai prieinami, daugianarę regresinę analizę, kad įvertintų lyginamąjį jų poveikio mastą. Ji leidžia manyti, kad iš galimų įtaką dotacijos skyrimo laikui turinčių veiksnių svarbus yra priskyrimas konkrečiai tarnybai. Pavyzdžiui, jeigu dėl pasiūlymo derybas vedė Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD ir visi kiti veiksniai buvo vienodi, dotacijos skyrimo laikas sutrumpėjo 29 %. Kitų veiksnių (pvz., personalo darbo krūvis, dalyvių skaičius, konsorciumo patirtis įgyvendinant projektus pagal 7BP) vaidmuo buvo nereikšmingas. 61. Nustatytas faktas, kad priskyrimas konkrečiai tarnybai yra svarbus dotacijos skyrimo laikui įtakos turintis kintamasis, rodo, jog nėra vienos priežasties, kuria būtų galima paaiškinti dotacijos skyrimo laiko skirtumus. Priskyrimas tarnybai visų pirma susijęs su įvairiomis tarnybų ypatybėmis, pvz., tarnybos vidaus procedūromis, IT sistemomis, vidaus organizacine struktūra, valdymo prioritetų nustatymu ar kitoms tarnyboms nebūdinga specifika. Taigi šiuo atveju yra daugybė veiksnių, kurie visi turi įtakos dotacijos skyrimo laikui. 62. Audito Rūmai taip pat išanalizavo pagrindines priežastis, kodėl ilgai užtrunka paskirti dotaciją individualiems projektams. Šios priežastys apibendrintos III priede: jos suskirstytos į neišvengiamas priežastis, priežastis, kurių Komisija iš dalies galėjo išvengti, ir priežastis, kurių ji galėjo visiškai išvengti. Analizė rodo, kad yra tik kelios visiškai neišvengiamos priežastys, nors jos ir gali turėti didelės įtakos dotacijos skyrimo laikui. Įgyvendindama 7BP Komisija pradėjo spręsti kai kurias problemas, kurių galima išvengti, tačiau kai kurios jų išliko, pvz., prastas pareigūnų, atsakingų už derybas dėl projektų, tarpusavio ryšių palaikymas bei šių pareigūnų kaita arba per ilgi informacijos pateikimo galutiniai terminai. TAM TIKRA PRAKTIKA PADEDA IŠVENGTI VĖLAVIMO SKIRTI DOTACIJĄ 63. Tarnybų tarpusavio keitimasis gerąja praktika – vienas iš būdų užtikrinti, kad daugiau procedūrų būtų atliekama laiku. Per pokalbius daugelis Komisijos tarnybų nurodė praktikas, kurios padeda sumažinti vėlavimo priežasčių įtaką. Iš nacionalinių finansavimo agentūrų taip pat galima išmokti tam tikrų dalykų. 5 langelyje apibendrinama per auditą nustatyta geroji praktika. 5 LANGELIS PRAKTIKA, PADEDANTI SUMAŽINTI DOTACIJOS SKYRIMO LAIKĄ Procesų automatizavimas: pažangos vertinimas pagal procesų vykdymo tikslus, kurie nustatomi kiekvienam proceso etapui; automatinės stebėjimo priemonės, kuriomis naudojantis lengva rinkti stebėjimo informaciją. Procesų nuoseklumas: užtikrinti, kad kiekvienas pasiūlymas ar projektas pereitų tuos pačius etapus ir jiems būtų taikomos tos pačios ir taip pat vykdomos kontrolės priemonės. Organizacinės struktūros ir procesų suderinimas: derybose dalyvaujantys asmenys organizacine prasme nėra nutolę vieni nuo kitų; vienos grupės įpareigojimas prisiimti visą atsakomybę už pasiūlymų atranką ir derybas; paramos funkcijų centralizavimas. Lygiagretūs procesai Ryžtingais sprendimais pagrįsto valdymo kultūra: derybų, kurioms skirtas terminas baigėsi, nutraukimas; dėmesio sutelkimas į procesų efektyvumą. Šaltinis: Audito Rūmai. 64. Komisijos veiklos skyrių vadovai nurodė, kad jų skyriuose ar direktoratuose dalijamasi iš derybų pasisemta patirtimi. Yra įrodymų, kad tokia informacija iš dalies dalijamasi per konkrečios tarnybos vidaus komitetus. Tačiau tai, kad dotacijos skyrimo laikas tarnybose ir toliau skiriasi, rodo, kad yra specifinių organizacinių kliūčių, trukdančių veiksmingai keistis įgyta patirtimi ir laiku ją panaudoti. Pavyzdžiui, atsakomybės paskirstymas Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD veiklos direktoratuose nėra taip standartizuotas kaip kituose GD. Esant skirtingai organizacinei struktūrai neįmanoma veiksmingai keistis gerąja patirtimi, nes tai, kas veiksminga viename direktorate, ne visada gali tikti kitiems direktoratams, kurių organizacinė struktūra kitokia. DIREKTORATUOSE GEROKAI SKIRIASI MOKĖJIMO LAIKAS 65. Apskritai išmokos turėtų būti išmokamos kuo greičiau [52]. Tarpinės ir galutinės išmokos turėtų būti išmokamos per 90 kalendorinių dienų nuo tos dienos, kai periodinė ataskaita laikoma užbaigta [53]. Naudos gavėjai periodinę ataskaitą kartu su prašymu kompensuoti išlaidas privalo pateikti per 60 dienų nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos. Komisijos tarnybos nustato, kada periodinė ataskaita yra priimtina ir galima išmokėti (dalinę) išmoką, taip pat gali sustabdyti mokėjimo terminą, jeigu reikalingos pataisos arba reikia, kad konsorciumas pateiktų daugiau informacijos. 66. Vidutiniškai daugiau nei 85 % su mokslinių tyrimų dotacijomis susijusių išmokų išmokama per nustatytą terminą. Tačiau vien šio rodiklio nepakanka norint susidaryti išsamų mokėjimo laiku vaizdą. Pavyzdžiui, Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD E ir I direktoratuose rezultatai labai panašūs. Abu direktoratai apie 95 % išmokų 2010 m. ir 92 % 2011 m. išmokėjo per teisiškai nustatytą terminą. Tačiau I direktorato valdomų projektų koordinatoriai prašymuose kompensuoti išlaidas nurodytas išmokas gauna vidutiniškai mažiau nei per septynis mėnesius nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos, o E direktorate tai užtrunka beveik 10,5 mėnesio. Daugiau kaip trijų mėnesių skirtumą vienam projektų portfeliui sunku susieti su išorės veiksniais, nes direktoratai valdo panašių tipų projektus, kuriems būdingos panašios dalyvavimo tendencijos. KOKYBĖS KONTROLĖ PATIKIMA IR TURI LABAI NEDAUG TRŪKUMŲ 67. Vidaus kontrolė plačiai apibrėžiama kaip procesas, kuriuo siekiama vadovybei suteikti pagrįstą patikinimą, kad GD pasiekė savo tikslus. Su kokybe susijusios kontrolės priemonės skirtos užtikrinti, kad pagal 7BP būtų finansuojami tik aukštos kokybės projektai. KOKYBĖS KONTROLĖ VEIKIA GERAI 68. Pagal 7BP lėšos skiriamos remiantis konkursiniais kvietimais teikti pasiūlymus ir nepriklausomu nuopelnais grindžiamu tarpusavio vertinimu [54]. Kuo patikimesnė projektų atrankos ir įgyvendinimo kontrolė, tuo labiau tikėtina, kad pagal 7BP bus finansuojami aukštos kokybės projektai. Toliau nurodytos pagrindinės kontrolės priemonės turi didelį poveikį 7BP atrankos proceso ir projektų įgyvendinimo kokybei: a) projektus atrenka patyrę šios srities ekspertai, kuriems neiškyla interesų konflikto, galinčio pakenkti jų objektyvumui, pavojus; b) vykdant vertinimo procesą ekspertus konsultuoja Komisija; c) vertinimas atliekamas remiantis geriausia tarptautine šios srities praktika; d) prieš pasirašant dotacijos susitarimą tinkamai atsižvelgiama į rekomendacijas, pateiktas per vertinimo procesą; e) projekto pareigūnai stebi projektų mokslinį įgyvendinimą; ir f) įgyvendinus portfelio projektus pasiekta mokslo pažanga vertinama pagal nustatytus tikslus. 69. Siekiant užtikrinti, kad būtų atrinkti finansuoti tik aukščiausios kokybės projektai, vertinti pasiūlymus Komisijai padeda nepriklausomi ekspertai. Komisijos taikomi metodai labai panašūs į tuos, kuriuos taiko nacionalinės finansavimo agentūros, nors vertinimo procedūros kai kuriais aspektais skiriasi. Pavyzdžiui, tik Komisija nustato griežtus vertinimą atliekančių ekspertų grupės sudėties kriterijus (pvz., sudėtį pagal geografinę kilmę, tam tikros srities ekspertų dalį, lyčių pusiausvyrą). 70. Įgyvendinant 7BP, pagerėjo ekspertams teikiamų konsultacijų ir projekto derybų etapo, per kurį atsižvelgiama į ekspertų rekomendacijas, dokumentavimo kokybės kontrolė. Komisija taip pat bandė taikyti plagiato atvejų aptikimo priemones ir šioje srityje padarė didesnę pažangą nei nacionalinės finansavimo agentūros. PAGRINDINĖ EKSPERTŲ ATRANKAI NAUDOJAMA PRIEMONĖ TURI TAM TIKRŲ TRŪKUMŲ 71. Pasiūlymams vertinti ekspertai atrenkami iš Komisijos šiuo tikslu sukurtos EMI duomenų bazės. Šioje duomenų bazėje privalo registruotis visi vertinimo procedūrose dalyvaujantys ekspertai. Veiklos skyriai taip pat turi užtikrinti, kad vertinimus atliekantiems ekspertams nekiltų interesų konflikto, kuris pakenktų jų objektyvumui. Kadangi EMI duomenų bazė yra pagrindinis informacijos šaltinis, kuriuo visos tarnybos naudojasi ekspertams atrinkti bei galimiems interesų konfliktams nustatyti, joje turėtų būti pateikta tiksli ir išsami informacija. Į šią duomenų bazę įtraukta apie 100000 ekspertų. 72. Registracija duomenų bazėje bei informacijos apie eksperto kvalifikaciją atnaujinimas yra visiškai savanoriškas. Yra pavojus, kad ekspertai gali pateikti nepatikimą informaciją apie savo profesinę patirtį, arba ji gali būti pasenusi. Todėl tinkamiems ekspertams atrinkti dažnai naudojami kiti šaltiniai [55]. Kai kurios tarnybos EMI naudoja kaip pagrindinį informacijos apie ekspertus šaltinį; kitos pasikliauja ir EMI, ir kitais šaltiniais arba daugiausia naudojasi kitais šaltiniais, kad surastų tinkamus ekspertus, kurie vėliau turi užsiregistruoti EMI. 73. Atlikus EMI duomenų bazės patikrą nustatyti kai kurie trūkumai, kurie leidžia suabejoti jos, kaip ekspertų atrankos bei užtikrinimo, kad pasirinktiems ekspertams nekils interesų konfliktas, priemonės naudingumu. Visų pirma: a) nėra informacijos apie ankstesnėse vertinimo procedūrose dalyvavusių ekspertų veiklos rezultatus. Tai gali būti svarbus trūkumas, ypač tais atvejais, kai buvo nustatyta, kad ekspertai nesilaikė vertinimo taisyklių ir (arba) privalomo elgesio kodekso; b) tarnybos turi užtikrinti, kad ekspertai "nėra sudarę sutarčių ar nebendradarbiauja mokslinių tyrimų srityje su paraišką pateikusia organizacija arba to nedarė pastaruosius trejus metus" [56]. Nepaisant to, iš EMI duomenų bazėje užsiregistravusių ekspertų nereikalaujama pateikti informacijos apie savo užimtumą per pastaruosius trejus metus. 74. Ekonomiškai neefektyvu atlikti kiekvieno eksperto EMI pateiktos informacijos kokybės patikrą. Tačiau kai kurios nacionalinės finansavimo agentūros sukūrė ekonomiškai efektyvius savo ekspertų duomenų bazių patikimumo gerinimo būdus: a) ekspertų duomenų bazės susietos su citatų duomenų bazėmis ar kitais išorės informacijos šaltiniais. Pavyzdžiui, SNF naudoja žiniatinklio paieškos (angl. web crawler) modulį, kuris susietas su ekspertų duomenų baze ir užtikrina didesnį duomenų patikimumą atlikdamas paiešką pasirinktuose interneto šaltiniuose; b) vidaus informacijos apie ekspertus naudojimas: pavyzdžiui, renkantis ekspertus NSF projekto pareigūnai taip pat gali matyti projektų, kuriuose ekspertas jau dalyvavo, sąrašą. 75. Tuo metu, kai buvo atliekamas auditas, Komisijos generaliniai direktoratai planavo patobulinti ekspertų duomenų valdymo priemones ir įtraukti papildomas naujoves, pvz. ekspertų ankstesnio darbo pradžios ir pabaigos datas. Komisija tikisi, kad įtraukus šias naujoves pagerės duomenų kokybė. FINANSŲ KONTROLĖ RACIONALIZUOTA, BET VIS DAR NĖRA GRINDŽIAMA RIZIKA 76. Finansų kontrolės tikslas – patikrinti, ar 7BP sandoriai atitinka tinkamumo finansuoti reikalavimus ir ar patirtos išlaidos yra tiesiogiai susijusios su projekto tikslu. 7BP FINANSŲ KONTROLĖS MODELIS GEROKAI SKIRIASI NUO TŲ, KURIUOS TAIKO NACIONALINĖS FINANSAVIMO AGENTŪROS; VISŲ PIRMA, JAME MAŽIAU REIKŠMĖS TEIKIAMA RIZIKOS LYGIUI 77. Turėtų būti sukurta ekonomiškai efektyvi kontrolės sistema [57]. Tai reiškia, kad kontrolės teikiama nauda turi būti didesnė už jai skirtas išlaidas [58]. Komisija privalo užtikrinti ne tik tvarkingą lėšų panaudojimą, kuris apima patikimą kontrolę ir veiksmingą rezultatų vertinimą, bet ir sumažinti paramos lėšų gavėjų administracinę naštą ir, jeigu įmanoma, apkarpyti administracines išlaidas. 78. Įgyvendindama 6BP ir 7BP Komisija priėmė sprendimą pamažu atsisakyti išsamios ex ante kontrolės [59] ir labiau pasikliauti ex post kontrole [60], kad būtų sumažinta naudos gavėjų našta, susijusi su įrodymų teikimu prieš išmokant išmokas. Taigi dauguma nustatomų svarbių klaidų aptinkama vykdant ex post patikras. Kaip pažymėjo Komisija [61], vykdant ex ante patikras dažnai atliekama tik administracinė prašymų kompensuoti išlaidas ir susijusių rezultatų peržiūra. Visoms mokėjimo operacijoms iš esmės taikoma ta pati ex ante kontrolė. 79. Apskritai dauguma nacionalinių finansavimo agentūrų atlieka išsamesnes ex ante patikras nei Komisija. Nors atliekant daugiau ex ante patikrų užtikrinama geresnė kontrolė, tam reikia daugiau darbuotojų, ir naudos gavėjams sukuriama didesnė administracinė našta. Kai kurios nacionalinės finansavimo agentūros taiko pagal naudos gavėjo tipą [62] arba naudos gavėjo rizikos profilį [63] skirstomas ex ante patikras. Tai leidžia agentūroms savo ribotus išteklius sutelkti tų naudos gavėjų, kurie, jų nuomone, priklauso didesnės rizikos grupei, kontrolei vykdyti. Šis metodas pranašesnis ir tuo, kad sumažėja ex ante kontrolės našta mažesnės rizikos grupės naudos gavėjams. 80. Komisijos ex post kontrolės sistema gerokai skiriasi nuo nacionalinių finansavimo agentūrų paprastai taikomų kontrolės modelių. Jokia kita finansavimo agentūra tokiu mastu nenaudoja ex post patikrų reprezentatyvios imties. Jos vietoje jos taiko rizika pagrįstą ex post kontrolės strategiją. Kai kurios finansavimo agentūros [64] daugiau dėmesio skiria institucinei kontrolei, kurią vykdydamos jos gali gauti tam tikrą patikinimą dėl naudos gavėjo kontrolės aplinkos patikimumo ir sumažinti audito naštą. Komisija ex post kontrolės srityje daugiausia dėmesio skiria atskiriems projektams. 81. Vykdant ex post patikras galima gauti informacijos apie naudos gavėjų taikomą praktiką ir rizikos profilį. Pavyzdžiui, SNF priskiria naudos gavėjams rizikos reitingus pagal jų praeities rezultatus. Šie reitingai leidžia agentūrai išplėsti ex ante patikrų vykdymą didesnės rizikos grupės naudos gavėjų atveju ir padidinti audito pastangas probleminėmis laikomose srityse (pvz., atlyginimai, įranga). Komisija nenaudoja vykdant ex post kontrolę gautos informacijos ex ante kontrolės intensyvumui ir prioritetams reguliuoti, kad padidintų jos veiksmingumą. ĮVEDUS BENDRĄ REPREZENTATYVIĄ IMTĮ PADĖTIS PAGERĖJO 82. Su moksliniais tyrimais susiję generaliniai direktoratai priėmė bendrą ex post kontrolės strategiją [65]. Iki 2011 m. lapkričio pabaigos taikant atrankos metodiką sudarytos aštuonios atskiros 161 ex post patikrų reprezentatyvios imtys – po vieną kiekvienai su moksliniais tyrimais susijusiai tarnybai [66]. Šią ex post kontrolės strategiją suinteresuotieji subjektai smarkiai kritikavo už tai, kad buvo sukurta nereikalinga administracinė našta naudos gavėjams [67]. Susidarė tokia padėtis, kad įgyvendinant 7BP to paties naudos gavėjo auditas galėjo būti atliekamas kelis kartus. 83. Dabar yra tik viena visoms su moksliniais tyrimais susijusioms tarnyboms bendra reprezentatyvi imtis. Komisija tikisi, kad taip bus sumažinta audito našta naudos gavėjams ir sumažės atvejų, kai to paties naudos gavėjo auditą po keletą kartų atlieka skirtingos su moksliniais tyrimais susijusios įstaigos. Tačiau bendra reprezentatyvi imtis taikoma tik Komisijos tarnybose (92 % 7BP biudžeto). Į ją nebus įtrauktos tos 7BP dalys, kurias įgyvendina nepriklausomos įstaigos (pvz., JTI, 185 straipsnio iniciatyvos) – jos ir toliau privalės vykdyti savo ex post patikras. NAUJOSIOS PRIEMONĖS ATITIKO POREIKIUS, KURIEMS PATENKINTI BUVO SUKURTOS, TAČIAU YRA ĮGYVENDINIMO TRŪKUMŲ ABI PRIEMONĖS PAGERINO MOKSLINIŲ TYRIMŲ FINANSAVIMO APLINKĄ... 84. JTI ir RPFP sukurtos tam, kad būtų galima pasiekti tikslus, kurių buvo neįmanoma lengvai pasiekti taikant vien tradicines dotacijomis grindžiamas priemones. JTI sukurtos siekiant remti ilgalaikes pramonės investicijas į apibrėžtas mokslinių tyrimų sritis. RPFP pagrindinis tikslas [68] buvo skatinti "privačiojo sektoriaus investicijas į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir demonstracinę veiklą, įskaitant inovacijas, visoje Europoje". Tai turėjo būti pasiekta pritraukiant šias privačias investicijas papildomoms MTTPI skirtoms paskoloms finansuoti – planuota pritraukti 10 mlrd. EUR. 85. 2008–2011 m. pagal JTI mokslinių tyrimų projektams skirta 1,4 mlrd. EUR. Tai sudaro beveik 90 % atitinkamo biudžeto. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad pagal JTI finansuojami projektai yra daugiamečiai, išmokos yra gerokai mažesnės [69]. Dalyvavimo tendencijos rodo, kad įgyvendinant JTI sugebėta pritraukti daug įvairių naudos gavėjų, o jų kvietimais teikti pasiūlymus pusiausvyra tarp akademinio ir privačiojo sektorių dalyvavimo išlyginta pritraukiant daugiau privačiojo sektoriaus dalyvių nei kvietimais teikti pasiūlymus pagal specialiąją programą "Bendradarbiavimas". 86. Kai kurios JTI buvo ypač veiksmingos pritraukiant MVĮ dalyvauti jų projektuose. Pavyzdžiui, 38 % ES iniciatyvos "Švarus dangus" lėšų atiteko MVĮ; MVĮ buvo įtrauktos į daugiau kaip 40 % ENIAC finansuotų projektų, nors ENIAC MVĮ skirto finansavimo dalis sudaro tik apie 19 %. Vidutiniškai 21 % pagal JTI skirtų lėšų atiteko MVĮ. 87. Pagal RPFP iki 2011 m. pabaigos patvirtintos 96 operacijos, kurių vertė siekia 9,5 mlrd. EUR. Kadangi ne pagal visas patvirtintas operacijas pasirašytos EIB ir paskolos gavėjo paskolos operacijų sutartys, paskolų pasirašytiems projektams suma pasiekė 7,3 mlrd. EUR, o išmokėta beveik 5 mlrd. EUR [70]. Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD duomenimis, ES įnašo sverto poveikis yra 6,6 (kiekvienas ES įnašo euras pritraukė daugiau kaip šešis eurus RPFP paskolų finansavimo lėšų). Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD taip pat apskaičiavo, kad RPFP didinamasis poveikis visoms investicijoms į MTTPI yra 28 (kiekvienas ES biudžeto euras iš viso padėjo pritraukti 28 eurus investicijoms į MTTPI finansuoti). RPFP taip pat būdinga didelė šalių įvairovė. 2011 m. pabaigoje RPFP portfelį sudarė pasirašyti 21 šalies [71] projektai. Tačiau trijų valstybių narių (Vokietijos, Ispanijos ir Švedijos) projektai sudarė daugiau kaip pusę visų RPFP sandorių. 88. Audito Rūmai pramonės ekspertų (JTI atveju) ir naudos gavėjų (RPFP atveju) paprašė išreikšti savo nuomonę apie dvi priemones. Bendras atsakas buvo teigiamas, respondentai sutiko, kad priemonės buvo naudingos. Pavyzdžiui, JTI dalyvaujantys pramonės ekspertai nurodė, kad JTI padėjo skatinti mokslinių tyrimų veiklą ir sėkmingai stiprino JTI suinteresuotųjų subjektų tarpusavio pasitikėjimą. ... BET DĖL PERNELYG SUDĖTINGO TEISINIO PAGRINDO JTI ĮGYVENDINIMAS BUVO PROBLEMIŠKAS 89. Kuriant JTI turi būti atsižvelgiama į technologinio uždavinio, kurį ketinama spręsti, pobūdį, suinteresuotųjų subjektų tarpusavio santykių ypatybes ir iniciatyvos finansavimo poreikį [72]. JTI TAIKOMI REIKALAVIMAI NEATITINKA JŲ DYDŽIO 90. JTI yra mažos organizacijos, įsteigtos kaip Sąjungos įstaigos. Dėl savo teisinio Sąjungos įstaigos statuso jos privalo atitikti reikalavimus, kurie paprastai būtų taikomi tik daug didesnėms organizacijoms, kuriose dirba daug darbuotojų. Todėl vidutiniškai 52 % jų darbuotojų atlieka administracines užduotis. Palyginimui ES agentūrose, kurioms taikomi tie patys teisiniai reikalavimai, administracines užduotis atlieka tik 22 % darbuotojų [73]. 91. Siekiant įgyvendinti JTI įsteigta bendroji įmonė privalo taikyti finansinį reglamentą, panašų į tą, kurį taiko ES institucijos. Tarnybos nuostatai [74] taikomi JTI bendrųjų įmonių personalui. Pagal šią reglamentavimo sistemą numatyta, kad kiekvienoje JTI bendrojoje įmonėje turėtų būti tam tikras funkcijas atliekantys pareigūnai: duomenų apsaugos pareigūnas, vietos informacijos saugumo pareigūnas, vidaus kontrolės koordinatorius, apskaitos pareigūnas (ir pakaitinis pareigūnas), įgaliojimus suteikiantis pareigūnas (ir pakaitinis pareigūnas), iniciatoriai (ir pakaitiniai pareigūnai), tvirtintojai (ir pakaitiniai pareigūnai), vidaus auditorius, IT vadovas ir personalo komitetas. Šiuos reikalavimus sunku įvykdyti įmonei, kurioje dirba 13–31 pareigūnas. 92. Pagal finansinį reglamentą JTI bendrajai įmonei neleidžiama sudaryti susitarimo dėl paslaugų lygio su kita JTI bendrąja įmone. Taigi JTI bendrosios įmonės negali naudotis bendromis paslaugomis, kad sumažintų savo išlaidas. Pavyzdžiui, kelios JTI bendrosios įmonės būtų galėjusios turėti vieną vidaus auditorių. Be to, pagal teisinę sistemą daugelį sprendimų turi patvirtinti valdyba. Taigi valdybai tvirtinti pateikiama per daug administracinių sprendimų (pvz., maitinimo paslaugų užsakymus ir raštinės reikmenų pirkimą) ir taip trukdoma visą dėmesį skirti strateginiams klausimams [75]. DĖL JTI TAIKOMŲ REIKALAVIMŲ VĖLUOTA STEIGTI BENDRĄSIAS ĮMONES 93. Kadangi darbo tvarkos taisyklėms nustatyti ir įgyvendinti bei darbuotojams pasamdyti reikėjo laiko, JTI bendrųjų įmonių steigimas vyko lėčiau nei planuota [76]. Vidutiniškai JTI finansiniam savarankiškumui užtikrinti reikėjo dvejų metų. Tai reiškia, kad Komisija buvo atsakinga už JTI vidutiniškai trečdalį numatyto jų gyvavimo laikotarpio. Absoliuti dauguma pramonės ekspertų manė, kad JTI veikimo struktūrai sukurti reikėjo nepagrįstai daug laiko. ... IR TURI BŪTI NUODUGNIAI ĮVERTINTA RPFP RIZIKA IR IŠSTŪMIMO POVEIKIS KOMISIJA NEPATEIKĖ PAKANKAMŲ ĮRODYMŲ, KAD PAGAL RPFP SKIRTAS FINANSAVIMAS LEIDO PASIEKTI TOKĮ INVESTICIJŲ LYGĮ, KURIO NAUDOS GAVĖJAI NEBŪTŲ PASIEKĘ BE VIEŠŲJŲ LĖŠŲ PAGALBOS 94. RPFP tikslas – "finansuoti rizikingesnę Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų diegimo veiklą nei būtų galima be tokios Bendrijos paramos" [77]. Kad įvykdytų šią sąlygą, EIB siekia finansuoti tokius RPFP projektus, kurie įvertinti D- ir žemesniu vidaus reitingu. Paprastai projektai, kuriems būdinga tokia rizika, nebūtų finansuojami EIB. 95. Galimybė pasinaudoti finansavimo paskolomis rizikingesniems MTTPI projektams įgyvendinti buvo ypač naudinga finansų krizės laikotarpiu. RPFP išliko viena iš nedaugelio finansinių priemonių, kuria viešosios įmonės galėjo pasinaudoti savo MTTPI veiklai tęsti. Tai patvirtino ir RPFP naudos gavėjų atsakymai į Audito Rūmų tyrimo klausimus. RPFP naudos gavėjai taip pat išreiškė nuomonę, kad paskolos padėjo išvengti aukštos kvalifikacijos žmonių "protų nutekėjimo" ir skatinti ES užimtumą. 96. Atlikus RPFP naudos gavėjų tyrimą paaiškėjo, kad menka galimybė gauti finansavimą nebuvo pagrindinė kliūtis naudos gavėjų investicijoms į MTTPI. Daugiau kaip pusė RPFP naudos gavėjų (56 %) pareiškė, kad lemiamas ar svarbus veiksnys sprendžiant, ar imti RPFP paskolą, buvo mažesnė palūkanų norma (žr. 7 diagramą). Tai rodo, kad RPFP galėjo turėti nemažą išstūmimo poveikį ir kad daugelį RPFP projektų būtų finansavę komerciniai bankai [78], bet naudos gavėjams tai būtų kainavę brangiau. Dėl palyginti ilgų paskolų grąžinimo terminų dar per anksti vertinti pagal RPFP EIB prisiimtą riziką. Tačiau maža dabartinė blogų paskolų [79] dalis gali rodyti, kad RPFP paskolos nebūtinai yra tokios rizikingos kaip manyta pradedant įgyvendinti RPFP. 7 DIAGRAMA RPFP PASKOLOS ĖMIMO PRIEŽASTYS +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Audito Rūmų klausimynas RPFP naudos gavėjams. 2011 M. PERSVARSČIUS RPFP PARAMETRUS DAUGIAU RIZIKOS TENKA ES BIUDŽETUI 97. Pagal pradinį EIB ir Europos Komisijos RPFP bendradarbiavimo susitarimą ES biudžetui teko ne didesnis nei 50 % nominalios paskolos nuostolis. 2011 m. padarius pakeitimą pristatytas naujas "portfelio pirmųjų nuostolių dalies" metodas. Taikydamas šį naują metodą EIB gali iš ES įnašo sumos išskaičiuoti 95 % paskolos nuvertėjimo sumos tol, kol nėra viršijamas bendras ES įnašas. Taigi EIB prisiima likusią 5 % nuvertėjimo sumos ir visos ES įnašo sumą viršijančios nuvertėjimo sumos riziką. Todėl persvarstytame bendradarbiavimo susitarime daugiau rizikos iš EIB perkelta ES biudžetui. Jeigu paaiškės, kad paskolos iš tiesų yra mažai rizikingos, bendra nuostolių suma neviršys didžiausios galimos ES įnašo sumos, ir ES turės padengti 95 % su nuvertėjusiomis paskolomis susijusių nuostolių (iliustracinis pavyzdys pateiktas 6 langelyje).Tarybos sprendime aiškiai nepasakyta, kokį rizikos lygį galėtų prisiimti ES. 6 LANGELIS PAVYZDYS, KURIAME PALYGINAMAS PRADINIS IR PERSVARSTYTAS BENDRADARBIAVIMO SUSITARIMAS Pradinis bendradarbiavimo susitarimas Nustatyta, kad didžiausias galimas ES įnašas konkrečios paskolos nuostoliams padengti yra 50 %. Tai reiškia, kad esant 100 mln. EUR paskolai, įsipareigojimų neįvykdymo rizikai padengti užblokuojama ne daugiau kaip 50 mln. EUR suma. Jeigu paskolos gavėjas nevykdo savo paskolos grąžinimo įsipareigojimų, ES nuostoliai sudarytų 50 mln. EUR, o EIB padengtų likusią dalį. Persvarstytas bendradarbiavimo susitarimas Tos pačios paskolos atveju užblokuojama ES įnašo suma yra 95 mln. EUR. Jeigu paskolos gavėjas nevykdo savo paskolos grąžinimo įsipareigojimų, ES nuostoliai sudarytų 95 mln. EUR, o EIB padengtų tik 5 mln. EUR nuostolius. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS 98. Įgyvendindama 7BP Komisija atliko tam tikrus pakeitimus, kuriais supaprastintos dalyvavimo taisyklės. Visų pirma, Komisija sėkmingai racionalizavo reikalavimus ir patobulino naudos gavėjams skirtus rekomendacijų dokumentus. 7BP finansavimo modelis išlieka sudėtingas, tačiau jo supaprastinimas yra svarbi Komisijos pasiūlymo dėl dalyvavimo programoje "Horizontas 2020" taisyklių dalis (žr. 17–20 dalis). 99. Kai kuriais atvejais Komisija galėjo suderinti 7BP nuostatas su naudos gavėjų taikoma praktika, bet ateityje turi būti padaryta daugiau, kad būtų galima geriausiai pasinaudoti suderinimo privalumais. Audito Rūmai atkreipia dėmesį, kad nepaisant tos aplinkybės, jog Komisija 7BP parengiamųjų aktų nuoseklumą laikė svarbiu dalyku, kai kuriems 7BP įgyvendinimo aspektams trūko nuoseklumo. 7BP naudos gavėjai susiduria su skirtumais, kurie atsiranda dėl sąlyginio Komisijos tarnybų savarankiškumo. MTPK, kaip aukšto lygio komiteto su bendra atsakomybe, įsteigimas – žingsnis teisinga linkme siekiant mažinti taisyklių nenuoseklumą, tačiau skirtingų praktikų nustatymo mechanizmai yra netinkami (žr. 21–44 dalis). 1 REKOMENDACIJA Siekiant geresnio bendrųjų programų nuostatų suderinimo su naudos gavėjų taikoma praktika, įgyvendindama "Horizontas 2020" Komisija turėtų siekti: - dėti papildomas pastangas, kad būtų galima pripažinti naudos gavėjų praktikas; - sumažinti reikalavimus, kuriuos naudos gavėjai turi įvykdyti, kad jų išlaidų apskaičiavimo metodika būtų patvirtinta; - užtikrinti, kad metodikos sertifikatai būtų iš tiesų naudingi, t. y. sumažėtų administracinė našta ir jį suteikus naudos gavėjai gautų aiškią ekonominę naudą; - tais atvejais, kai tai pagrįsta, pripažinti taikomus nacionalinius metodus, pvz., vidutinių personalo išlaidų apskaičiavimo metodikas, ir taip dar labiau supaprastinti dalyvavimo taisykles tokius metodus taikantiems naudos gavėjams. 2 REKOMENDACIJA Komisija turėtų užtikrinti nuoseklesnį 7BP valdymą. Įsteigus MTPK, buvo pasielgta teisingai. Komisija turėtų atlikti nuodugnią procedūrų analizę, siekdama nustatyti ir pašalinti visus skirtumus. Visas išimtis reikėtų aiškiai pagrįsti. Komisija turėtų kitų su moksliniais tyrimais susijusių programų (JTI, struktūrinius fondus) įgyvendinimą labiau suderinti su bendrosiomis programomis (7BP ir "Horizontas 2020"), kurios yra geras pavyzdys, kaip įgyvendinti Europos mokslinių tyrimų erdvės geresnio suderinimo tikslą derinant taisykles. 100. Komisijos 7BP procesų valdymas tam tikrose pagrindinėse srityse yra nepakankamai patikimas. Viena vertus, procesų koncepcija, tobulinimas ir informacija yra gerai valdomos sritys, turinčios nedaug trūkumų. Kita vertus, Komisija neskyrė pakankamai išteklių, kad paremtų 7BP procesus. Nepakankamas administravimo priemonių suderinimas ir verslo procesų valdymo priemonių nebuvimas gali trukdyti efektyviam įgyvendinimui. Komisijoje yra keletas pažangių priemonių pavyzdžių, iš kurių kitos tarnybos galėtų pasimokyti. Be to, yra požymių, kad įgyvendinant įvairias specialiosios programos "Bendradarbiavimas" temas skiriasi personalo išteklių naudojimas. Savo analizėje Audito Rūmai naudojo pagrindinius darbo krūvio rodiklius, iš kurių matyti, kad per daug personalo išteklių skiriama tam tikroms specialiosios programos "Bendradarbiavimas" temoms įgyvendinti kitų temų ar kitos Komisijos veiklos sąskaita (žr. 45–55 dalis). 3 REKOMENDACIJA Siekdama padidinti procesų efektyvumą, Komisija turėtų užtikrinti, kad būtų tinkamai paskirstyti ištekliai: - Komisija jau pradėjo kurti naujos kartos IT priemones programai "Horizontas 2020". Kad galėtų veiksmingai įgyvendinti procesus, Komisija turėtų įdiegti tokias priemones, į kurias būtų integruotos ryšių su naudos gavėjais, administravimo ir darbo srautų valdymo funkcijos ir kurių struktūra būtų pakankamai lanksti, kad būtų galima greitai jas naujinti ir tai neigiamai nepaveiktų vykdomų operacijų sklandumo; - kalbant apie personalą, Komisijos generaliniai direktoratai turėtų susitarti dėl darbo krūvio rodiklių, kuriais bus remiamasi atliekant objektyvų bendrajai programai valdyti reikalingų personalo išteklių vertinimą. Remdamasi šiais rodikliais Komisija turėtų atlikti tyrimą siekdama nustatyti, kuriose tarnybose ar direktoratuose yra darbuotojų perteklius, kad iš jų dalį darbuotojų būtų galima perkelti į tas sritis, kur darbuotojų trūksta, arba kitai Komisijos veiklai vykdyti. 101. Nors procesų vykdymo laikas ilgainiui vykdant 7BP sutrumpėjo, jis tik 2012 m. priartėjo prie 9 mėnesių. Atliekant auditą nustatytos ilgesnio dotacijos skyrimo laiko priežastys bei veiksmingi metodai, kuriuos taikant galima pašalinti tas priežastis, kurių galima išvengti. Labai svarbu, kad šiai problemai išspręsti ir veiksmingam keitimuisi gerosios praktikos patirtimi palankiai aplinkai sukurti vadovybė skirtų pakankamai dėmesio. Tarp direktoratų yra nemaži bendro mokėjimo laiko skirtumai, todėl šioje srityje taip pat galima tobulėti (žr. 56–66 dalis). 4 REKOMENDACIJA Norint sumažinti procesų vykdymo, ypač dotacijos skyrimo laiką, reikia procesus kuo platesniu mastu automatizuoti ir nuosekliai juos įgyvendinti visoje Komisijoje. Šiuo tikslu Komisija turėtų išnagrinėti, ar labiau suderintas atsakomybės paskirstymas tarnybose galėtų pagerinti procesų efektyvumą. Komisija turėtų užtikrinti, kad atsakomybės paskirstymas bus optimizuotas, atsižvelgiant į su "Horizontu 2020" susijusius pokyčius. Tai leis visoms tarnyboms lengvai keistis gerosios praktikos patirtimi, ir bus sukurtos vienodos sąlygos, kuriomis bus galima tiesiogiai palyginti įvairių tą pačią programą įgyvendinančių organizacinių subjektų rezultatus. Tai bus naudinga ir tuo, kad sistema taps ne tokia sudėtinga, taigi bendroji programa savo ruožtu taps efektyvesnė (pavyzdžiui, bus galima lengviau įdiegti elektronines darbo srautų valdymo priemones). 102. Projektų atrankai ir jų įgyvendinimo priežiūrai taikomos kokybės kontrolės priemonės veikia gerai. Komisijos vertinimo metodas taikomas remiantis geriausia tarptautine praktika. Atliekant auditą nustatyta viena konkreti kokybės kontrolės spraga, susijusi su pagrindine ekspertų atrankos priemone. Kalbant apie finansų kontrolę, 7BP kontrolės modelis gerokai skiriasi nuo nacionalinių finansavimo agentūrų taikomų kontrolės modelių. Jį taikant labiau pasikliaujama po mokėjimo vykdomomis patikromis ir mažiau reikšmės teikiama klaidų rizikai. Taikydamos rizika pagrįstas kontrolės strategijas nacionalinės finansavimo agentūros savo pastangas gali sutelkti tų naudos gavėjų, kurie priklauso didesnės rizikos grupei, kontrolei ir palengvinti kontrolės naštą mažesnės rizikos grupės naudos gavėjams (žr. 67–83 dalis). 5 REKOMENDACIJA Komisija turėtų užtikrinti, kad jos kontrolės veikla būtų labiau pagrįsta rizika. Visų pirma ji turėtų siekti savo patikras taikyti tiems naudos gavėjams, kurie, jos nuomone, priklauso didesnės rizikos grupei, ir palengvinti naštą mažesnės rizikos grupės naudos gavėjams. Naudos gavėjai turėtų būti suskirstyti į kategorijas pagal bendrą jų rizikos profilį ir atsižvelgiant į Komisijos patirtį, susijusią su naudos gavėjo kontrolės aplinka. Bendradarbiaujant su nacionalinėmis finansavimo agentūromis būtų galima gauti papildomos informacijos apie naudos gavėjų rizikos profilį ir galbūt net sumažinti kontrolės naštą kai kuriems naudos gavėjams. Kalbant apie ex post patikras, Komisija turėtų savo bendrą reprezentatyvią patikrų imtį išplėsti taip, kad ši būtų taikoma visoms 7BP dalims. 103. Audito Rūmų šio audito metu atlikta abiejų naujų priemonių analizė parodė, kad jas taikant gali pagerėti mokslinių tyrimų finansavimo aplinka. Šios priemonės atitinka poreikius, kuriems patenkinti buvo sukurtos. Kartais jos yra labai veiksmingos pritraukiant specifines naudos gavėjų grupes (pvz., MVĮ). Tačiau dėl pernelyg sudėtingo teisinio pagrindo JTI buvo sunku įgyvendinti (žr. 84–93 dalis). 6 REKOMENDACIJA Audito Rūmai rekomenduoja, kad biudžeto valdymo institucijos ir Komisija užtikrintų teisės aktų, kuriais reglamentuojamos jungtinės technologijų iniciatyvos, (ir bet kokių būsimų panašių priemonių) atitiktį jų personalo sudėčiai. Visų pirma, reikėtų racionalizuoti reikalavimus, kurie tiesiogiai nepadeda užtikrinti tinkamos kontrolės. Reikėtų padidinti už kasdienį valdymą atsakingo vykdomojo direktoriaus įgaliojimus ir taip suteikti valdybai galimybę visą dėmesį skirti veiklos ir strateginiams klausimams. 104. Turėtų būti nuodugniai išnagrinėta RPFP rizika ir išstūmimo poveikis. Komisija nepateikė pakankamų įrodymų, kad pagal RPFP skirtas finansavimas leido pasiekti didesnį investicijų lygį nei naudos gavėjai būtų pasiekę patys be viešųjų lėšų pagalbos (žr. 94–97 dalis). 7 REKOMENDACIJA Kad kuo labiau padidintų RPFP poveikį ir kiek įmanoma sumažintų išstūmimo poveikį, Komisija turi įrodyti, kad ji orientuojasi į naudos gavėjus, kurie negali gauti paskolos iš komercinių ir kitų skolintojų. Be to, Komisijos ir EIB rizikos pasidalijimo susitarimai turėtų būti aiškiau nustatyti teisės aktuose kaip ir kai kurių kitų Komisijos valdomų finansinių instrumentų atveju. Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Louis GALEA, 2013 m. kovo 19 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Pirmininkas Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Pvz., tvarus vystymasis, klimato kaita, energetika, transportas, visuomenės sveikata, informacinės technologijos ir biotechnologijos. [2] 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (OL L 412, 2006 12 30, p. 1) I priedas. [3] Į šią sumą neįtrauktos 7BP Euratomo biudžeto lėšos, kurios tuo pačiu laikotarpiu sudarys papildomus 5,3 mlrd. EUR. [4] Šveicarija, Izraelis, Norvegija, Islandija, Lichtenšteinas, Turkija, Kroatija, buvusi Jugoslavijos Respublika Makedonija, Serbija, Albanija, Juodkalnija, Bosnija ir Hercegovina, Farerų salos ir Moldovos Respublika. [5] Iniciatyvos pagal SESV 185 straipsnį (185 straipsnio iniciatyvos) suteikia ES galimybę remti bendrą valstybių narių mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programų įgyvendinimą. Įgyvendinimą valdo tikslinės įgyvendinimo struktūros. [6] Finansuojama pagal specialiąją programą "Idėjos", kurią įgyvendina Europos mokslinių tyrimų taryba ir jos vykdomoji įstaiga. [7] Terminu "fundamentiniai" arba "mažai tirtų sričių" moksliniai tyrimai apibūdinami tyrimai, atliekami nežinomose mokslo ir technologijų srityse, naujose mokslinių tyrimų srityse ir pasižymintys disciplinų neapibrėžtumu. [8] Nuo 39 % įgyvendinant 4BP iki 31 % įgyvendinant 6BP. Šaltinis: Septintosios bendrosios programos tarpinis vertinimas, ekspertų grupės ataskaita, 2012 m. lapkričio 12 d. [9] 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1906/2006, nustatantis įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.) (OL L 391, 2006 12 30, p. 1). [10] Pavyzdžiui, valdymo funkcijos perdavimas koordinatoriams ir audito sertifikatų naudojimas arba Marie Curie veiksmų supaprastinimas. Marie Curie veiksmai dabar yra specialiosios programos "Žmonės" dalis. [11] SEC(2005) 431 final. [12] Pagal centralizuoto valdymo procedūrą biudžetą tiesiogiai įgyvendina Komisija arba netiesiogiai agentūros ar kitos įstaigos, kurioms Komisija perdavė savo įgaliojimus. [13] Specialioji ataskaita Nr. 1/2004 dėl mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros netiesioginių veiksmų pagal penktąją bendrąją programą (FP5), skirtą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai (1998–2002 m.), valdymo kartu su Komisijos atsakymais (OL C 99, 2004 4 23, p. 1). [14] ENIAC valstybės narės yra Belgija, Čekija, Vokietija, Estija, Airija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Latvija, Vengrija, Nyderlandai, Austrija, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovakija, Suomija, Švedija, Jungtinė Karalystė ir Norvegija. [15] Mokslinių temų nustatymas ir darbo programų rengimas nepateko į šio audito programą. [16] SEC(2005) 431, COM(2005) 705 final, SEC(2005) 430 final, COM(2010) 187 final. [17] Išvados dėl paprastesnių ir veiksmingesnių Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų rėmimo programų, 3016-as Konkurencingumo tarybos posėdis, įvykęs 2010 m. gegužės 26 d.; Europos Parlamento pranešimas dėl paprastesnio bendrųjų mokslinių tyrimų programų įgyvendinimo (2010/2079(INI)). [18] "Audito Rūmai mano, kad iš esmės supaprastinus išlaidų finansavimo modelį jis taps patikimesnis, sumažės pažeidimų naudos gavėjų prašymuose kompensuoti išlaidas rizika, supaprastės projekto apskaita ir bus pašalinti kai kurie tikrinimo etapai, reikalingi taikant dabartinį 7BP finansavimo modelį, taigi paraiškų teikimo procesas taps lengvesnis ir spartesnis." Išsamesnė informacija pateikta Audito Rūmų nuomonėje Nr. 6/2012 dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos "Horizontas 2020" (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės (OL C 318, 2012 10 20, p. 1). [19] SEC(2005) 431 final, 2.5. skirsnis. [20] Pvz., Europos Parlamento 2007 m. bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo 117 dalis, 2008/2186(DEC); COM(2010) 187 final; Europos Parlamento pranešimas dėl paprastesnio bendrųjų mokslinių tyrimų programų įgyvendinimo (2010/2079(INI)); Išvados dėl paprastesnių ir veiksmingesnių Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų rėmimo programų, 3016-as Konkurencingumo tarybos posėdis, įvykęs 2010 m. gegužės 26 d. [21] Numatoma sertifikavimo mechanizmo apimtis buvo tik tie dalyviai, kurie dalyvavo daugelyje reikšmingo dydžio sutarčių: 8 sutartyse, kurių vertė ne mažesnė nei 375000 eurų. [22] Europos Audito Rūmų 2010 finansinių metų metinė ataskaita (OL C 326, 2011 11 10). [23] 2009 m. balandžio mėn. Europos Parlamentas nurodė, kad naudos gavėjams turėtų būti leista taikyti savo vidutinių išlaidų apskaičiavimo metodikas, ir paprašė "Komisijos pradėti procedūrą siekiant suderinti Septintosios bendrosios programos taisykles su įprasta verslo praktika, kuri leidžia apskaičiuoti vidutinius valandinius tarifus vienam išlaidų centrui ir priskirti juos prie atlygintinų išlaidų" (Šaltinis: Europos Parlamento 2007 m. bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimas, 2008/2186(DEC). Sprendimas (C(2011) 174), kuriuo atsižvelgiama į šį prašymą, priimtas 2011 m. sausio mėn. [24] Nacionaliniai informacijos centrai yra visose valstybėse narėse. Jie yra 7BP paramos struktūros, kurios tyrėjams ir verslininkams teikia praktinę informaciją apie jų dalyvavimą 7BP. [25] SEC(2005) 431. [26] COM(2005) 705. [27] SEC(2005) 431; COM(2005) 705. [28] 7BP tarpinis vertinimas, p. 56. [29] Finansinės padėties patikra grindžiama kelių finansinių rodiklių – likvidumo, mokumo, pelningumo, autonomijos, grynųjų pinigų srauto ir grynojo veiklos pelno – deriniu. [30] Bendros informacijos aiškinimo tarnybos tikslas buvo užtikrinti, kad informacijos, visų pirma naudos gavėjams Komisijos pateikiamų sutarčių teisinių ir finansinių nuostatų aiškinimas būtų nuoseklus ir vienodas. [31] Sprendimas Nr. 1982/2006/EB. [32] 7BP skirtos lėšos 2013 m. sudarys apie 10 % valstybių narių skiriamo finansavimo. Šaltinis: Septintosios bendrosios programos tarpinis vertinimas, ekspertų grupės ataskaita. [33] 7BP reglamento (EB) Nr. 1906/2006 5 konstatuojamoji dalis. [34] 7BP sprendimo 21 konstatuojamoji dalis. [35] Ne pelno viešosios įstaigos, vidurinio ir aukštojo mokslo įstaigos, mokslinių tyrimų organizacijos ir MVĮ. [36] 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1783/1999 (OL L 210, 2006 7 31, p. 1) 7 straipsnio 4 dalis. [37] Procesas apibrėžiamas kaip "struktūrizuota, tiksliai suplanuota veikla, kuria numatyta pasiekti konkrečiam klientui reikalingų konkrečių rezultatų". Šaltinis: Davenport, T.H., Process innovation: Reengineering work through information technology, Harvard Business School Press. [38] Šie penki elementai pagrįsti procesų valdymo metodais, taikomais ir viešajame (t. y. Komisijos vidaus kontrolės standartai, JK nacionalinės audito institucijos procesų valdymo brandos sistema), ir privačiajame (t. y. Hammer: The Process Audit, Harvard Business Review; 2011–2012 m. nepriekaištingos veiklos kriterijai, M. Baldrige nepriekaištingos veiklos vykdymo programa) sektoriuose. [39] Ataskaitos dažniau teikiamos ir mokslinės apžvalgos dažniau atliekamos Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD. [40] Hammer, M. "The Process Audit", Harvard Business Review, 2007 m. balandis. [41] Komisijos vidaus kontrolės standartas Nr. 7 "Veiklos struktūra" – veiksmingo naudojimo rekomendacijos. [42] Naudojant ryšių su naudos gavėjais IT priemones palengvėja bendravimas su naudos gavėjais. Administravimo IT priemonės padeda Komisijos darbuotojams vykdyti savo administravimo funkcijas. Verslo procesų valdymo IT priemonių paskirtis – automatizuoti darbo srautus ir taip paspartinti administracinius procesus. Jos taip pat leidžia vadovybei užtikrinti geresnę darbo srautų priežiūrą. [43] Komisijos vidaus kontrolės standartas Nr. 3 "Personalo išteklių paskirstymas ir judumas" – reikalavimai. [44] Komisijos vidaus kontrolės standartas Nr. 8 "Procesai ir procedūros". [45] Sprendimo Nr. 1982/2006/EB 23 konstatuojamoji dalis. [46] Reglamento (EB) Nr. 1906/2006 19 konstatuojamoji dalis. [47] SEC(2005) 430, 1 priedas, p. 42. [48] SEC(2009) 477 final, p. 3. [49] Dėl "Webcorda" projektų sėkmingai susitarta iki 2012 m. gegužės mėn. pabaigos. [50] Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga bei Įmonių ir pramonės GD vertinami kartu, nes abu yra atsakingi už tų pačių specialiosios programos "Bendradarbiavimas" temų valdymą. Jų dotacijos skyrimo laikas iš dalies ilgesnis dėl saugumo patikrinimo procedūros, kuri taikoma visiems saugumo temos projektams. Pastaruoju metu vidutinis dotacijos skyrimo kosmoso temos projektams, kuriems netaikoma saugumo patikrinimo procedūra ir todėl derybos vyksta be delsimo, laikas buvo 350 dienų. [51] Pavyzdžiui, "mažesnius konsorciumus lengviau administruoti, todėl būtų galimybė sutrumpinti vidutinį dotacijų skyrimo laikotarpį ir mokėjimo laikotarpį". Šaltinis: COM(2010) 187. [52] SEC(2009) 477 final. [53] Nuo 2009 m. trečiojo ketvirčio Komisija sumažino tarpinių ir galutinių išmokų išmokėjimo terminus iki 90 dienų, kad paskatintų ekonomikos atsigavimą. Teisiškai nustatyta riba yra 105 dienos. ( 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (OL L 357, 2002 12 31, p. 1), 106 straipsnis. Dotacijos susitarimo pavyzdžio 2 priedo II.14–II.19 straipsniai). [54] Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006. [55] Ekspertams atrinkti naudojami su kvietimo teikti pasiūlymus tema (pvz., gamta, mokslu) susiję moksliniai leidiniai, mokslui skirtos interneto svetainės (pvz., PubMed, ISI žiniatinklis ir SCOPUS), dalyvaujama konferencijose, eksperto kvalifikacijai patikrinti naudojamasi socialinės žiniasklaidos priemonėmis ir internetu. [56] Nepriklausomų ekspertų skyrimui taikytinos bendrosios sąlygos, nustatytos "Pasiūlymų teikimo taisyklėse". [57] Audito Rūmų nuomonės Nr. 1/2010 21 dalis. [58] Audito Rūmų nuomonės Nr. 1/2010 12 dalis. [59] Ex ante kontrolė – finansų kontrolė, vykdoma prieš pasirašant dotacijos susitarimą ar išmokant išmoką. Ji gali būti institucinė (pavyzdžiui, teisinio ir finansinio patvirtinimo patikra) arba taikoma konkrečiam projektui. [60] Ex post kontrolė vykdoma naudos gavėjams gavus jų prašymuose kompensuoti išlaidas nurodytą kompensaciją. [61] Audito Rūmų 2011 finansinių metų metinės ataskaitos 8.20 dalis. [62] DFG ir Prancūzijos nacionalinė mokslinių tyrimų agentūra. [63] SNF. [64] SNF, Jungtinės Karalystės mokslinių tyrimų tarybos. [65] 7BP 2009–2016 m. ex post audito strategija. [66] Be reprezentatyvių ex post patikrų tarnybos taip pat gali taikyti taisomąsias ex post kontrolės priemones, kad gautų papildomas garantijas, jog jų kontrolės sistemos veikia tinkamai. [67] Rengiant programą "Horizontas 2020" ir Europos Parlamentas, ir Taryba, taip pat kelios valstybės narės (pvz., Vokietija, Jungtinė Karalystė, ES 12 ir Suomija) ir plėtros šalys paragino sumažinti audito intensyvumą. [68] 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimo 2006/971/EB dėl specialiosios programos "Bendradarbiavimas", įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 86), III priedas. [69] Bendrųjų įmonių 2011 finansinių metų metinės finansinės ataskaitos kartu su bendrųjų įmonių atsakymais (OL C 6, 2013 1 10, p. 1, 9, 18, 27, 36, 46 ir 56). [70] RPFP 2011 m. metinė ex post veiklos ataskaita. [71] 19 valstybių narių, Izraelis ir Turkija. [72] Europos Komisijos ataskaita apie Europos technologijų platformas ir bendras technologijų iniciatyvas: viešųjų ir privačių MTTP partnerysčių skatinimas Europos pramonės konkurencingumui didinti (peržiūrėta 2006 m. kovo mėn.), SEC(2005) 800. [73] Skaičius pateiktas remiantis Europos Audito Rūmų atlikta analize, apimančia 22 agentūras 2008, 2009 ir 2010 m. [74] Tarnybos nuostatai ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos, taikomos ES institucijų personalui. [75] Tokia informacija gauta per pokalbius su pramonės ekspertais. [76] Tai patvirtino Komisija: "[JTI] bendrųjų įmonių vidaus struktūros optimaliai dar neveikė, ir dėl pradinio vėlavimo pradėti veiklą jos dar turi atsigriebti už prarastą laiką". Šaltinis: Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, pridedamas prie metinės ataskaitos dėl pažangos, kurią 2010 m. pasiekė jungtinių technologijų iniciatyvų bendrosios įmonės, SWD(2012) 105. [77] Sprendimo 2006/971/EB III priedas. [78] 72 % RPFP naudos gavėjų nepritaria arba visiškai nepritaria teiginiui, kad jie neturėjo galimybės gauti kitas finansavimo paskolas. [79] Tik dvi paskolos, kurių bendra vertė – 70 mln. EUR, buvo nuvertėjusios. Tai sudaro 7 % RPFP nuostoliams padengti skirtos ES įnašo sumos ir 1,4 % visų išmokų sumos. -------------------------------------------------- I PRIEDAS AUDITO METODO APŽVALGA +++++ TIFF +++++ Pastaba: Skaičiais skliaustuose nurodoma priedo dalis su metodikos aprašymu. AUDITO ĮRODYMŲ RINKIMO METODŲ APRAŠYMAS PRELIMINARUS TYRIMAS 1. Prieš pradedant pagrindinį mokslinį tyrimą, buvo atliktas preliminarus tyrimas, kuriuo siekta nustatyti pagrindinę su veiksmingu 7BP įgyvendinimu susijusią riziką. Šis tiriamasis darbas buvo pagrįstas dokumentų analize ir pokalbiais su Komisijos personalu, dirbančiu pagrindinėse 7BP įgyvendinimo srityse, vykdančiu su įvairiomis mokslinių tyrimų temomis susi