Europos regionų komiteto nuomonė „Mokslinių tyrimų infrastruktūra – Europos mokslinių tyrimų erdvės ateitis žvelgiant iš regionų ir tarpvalstybinės perspektyvos“

(2020/C 39/15)

Pranešėjas : Eamon Dooley (IE/Renew Europe), Ofalio grafystės tarybos narys

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Įžanga

1. palankiai vertina bendrą Europos Komisijos požiūrį nustatant, kad mokslinių tyrimų infrastruktūra gali atlikti ir atlieka pagrindinį vaidmenį siekiant žinių ir technologijų pažangos. Mokslinių tyrimų infrastruktūra ir jos naudojimas turi esminės reikšmės kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE); šiuo atžvilgiu remia Europos strateginio mokslinių tyrimų infrastruktūros forumo (ESFRI), kuris atlieka svarbų vaidmenį formuojant mokslinių tyrimų infrastruktūros politiką ES lygmeniu ir padeda kurti bendrą Europos mokslo rinką, veiklą;

2. pabrėžia, kad mokslinių tyrimų infrastruktūra yra itin ryškaus teritorinio pobūdžio. Ši infrastruktūra, duodanti mokslinio darbo rezultatų, daranti poveikį švietimo ekosistemoms ir galiausiai atnešanti naudos visai rinkai ir visuomenei, yra absoliučiai būtina regioniniam vystymuisi;

3. pažymi, kad ESFRI strateginiame plane buvo nustatyta, kad visos Europos interesus atitinkanti mokslinių tyrimų infrastruktūra padeda tenkinti ilgalaikius Europos mokslinių tyrimų bendruomenių poreikius daugelyje mokslo sričių, taip pat palankiai vertina tai, kad jame investicijos į mokslinių tyrimų infrastruktūrą įvardijamos kaip būdas didinti regionų konkurencingumą, taigi ir skirtingų valstybių narių bei regionų sanglaudą;

4. pabrėžia, kad mokslinių tyrimų infrastruktūra atlieka svarbų vaidmenį siekiant atremti aplinkos ir klimato kaitos srityse kylančius pasaulinius iššūkius, kurie daro poveikį mūsų visuomenei visais lygmenimis – nuo vietos iki regionų, nacionalinio, Europos lygmens ir pasauliniu mastu;

5. dar kartą patvirtina ankstesnėse RK nuomonėse prieitą išvadą, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį kuriant veiksmingas inovacijų ekosistemas, ypač strategiškai nustatant regioninius mokslinių tyrimų prioritetus, šiuo tikslu plėtojant pažangiosios specializacijos strategijas (S3) ( 1 )

6. pažymi, kad Europa parengė sėkmingą vidutinės trukmės ir ilgalaikę viziją, kuria siekiama kurti darnią mokslinių tyrimų infrastruktūros ekosistemą, kurioje būtų skatinamas esamų infrastruktūros objektų bendradarbiavimas, tuo pat metu rengiant planus statyti ir plėtoti naujos kartos mokslinių tyrimų infrastruktūrą, apibrėžtą ESFRI;

7. pritaria Europos Vadovų Tarybos išvadoms, kad tinkamai veikianti EMTE padės gerokai padidinti bendros Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemos veiksmingumą ir efektyvumą, ir pripažįsta, jog svarbu, kad valstybės narės ir Europos Komisija glaudžiai bendradarbiautų siekdamos bendromis pastangomis stiprinti EMTE, ypač įgyvendinant programą „Europos horizontas“, kaip pagrindinę finansavimo priemonę ( 2 ) ; vis dėlto apgailestauja, kad Taryba nepakankamai pripažįsta galimą vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį šiame procese;

8. yra susirūpinęs, kad EMTE sistemoje esama įvairių trūkumų, susijusių su mokslinių tyrimų infrastruktūra, todėl atsiranda įgyvendinimo spraga, kuri mažina potencialią naudą ir veiksmingumą;

9. palankiai vertina tai, kad Komisija, siekdama pašalinti šiuos trūkumus, pasiūlė biudžete skirti 100 mlrd. EUR lėšų mokslui, moksliniams tyrimams ir inovacijoms 2021–2027 m. laikotarpiu finansuoti; kartu reiškia susirūpinimą, kad gali sustiprėti nelygybė tarp miestų ir regionų, gaunančių bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos finansavimą, kurių biudžetas dar labiau padidės, ir kitų miestų ir regionų, kurie pajus sumažėjusio sanglaudos politikos biudžeto pasekmes ( 3 )

10. galiausiai pripažįsta, kad nemažiau svarbu bet kurioje ES politikos srityje parodyti ES suteikiamą pridėtinę vertę, ypač atsižvelgiant į tai, kad tokios politikos sritys vis dažniau būna kruopščiai tikrinamos; pažymi, kad neseniai atlikta analizė rodo, kad, nors EMTE įgyvendinimo pažanga tęsiasi, ji vyksta lėčiau nei anksčiau ir išlieka dideli skirtumai tarp valstybių narių tiek veiklos rezultatų, tiek augimo rodiklių požiūriu ( 4 ) ; todėl pabrėžia, kad reikia geriau informuoti apie Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį pasitelkiant patikimesnius ir aiškesnius statistinius duomenis;

EMTE kylantys iššūkiai, nustatyti iš regioninės ir tarpvalstybinės perspektyvos

11. apgailestauja, kad ES valdžios sektoriaus skiriamo mokslinių tyrimų finansavimo dalis 2014–2016 m. neaugo ir sudarė apie 2,03 % ( 5 ) Tai rodo, kad nacionalinių pajamų, išleistų MTTP, dalis yra gerokai mažesnė už 2002 m. nustatytą Barselonos tikslą, t. y. MTTP skirti 3 % bendrojo vidaus produkto, ir kad mažiau nei 1 % nacionalinio MTTP finansavimo išleidžiama tarptautiniams moksliniams tyrimams ( 6 )

12. be to, yra susirūpinęs dėl to, kad MTTP skiriamų bendrųjų vidaus išlaidų disbalansas atsispindi ir regionų lygmeniu, todėl tik 31 iš 281 NUTS 2 lygio regionų pranešė, kad juose 2015 m. investicijos į MTTP viršijo 3,0 % ES tikslą, o konkrečiuose ES regionuose yra akivaizdžiai susiformavę daug mokslinių tyrimų vykdantys „branduoliai“. Tai daugiausia Vokietijos, Austrijos, Jungtinės Karalystės, Švedijos, Belgijos, Danijos, Prancūzijos ir Suomijos regionai ( 7 )

13. pažymi, kad EMTE įgyvendinimas taip pat rodo lėšų pagal programą „Horizontas 2020“ skyrimo ir investicijų į MTTP iš ESI fondų neatitikimus; ES 13 valstybės narės yra pagrindinės ESI fondų paramos gavėjos, tačiau taikant kompetencijos kriterijų pagal programą „Horizontas 2020“ vyksta finansavimo ir MTTP pajėgumų koncentracija daugiausia ES 15 valstybėse, todėl didėja inovacijų diegimo atotrūkis tarp ES 15 ir ES 13 šalių ( 8 )

14. įspėja, kad ilgalaikis tvarumas yra dar vienas didelis iššūkis, su kuriuo susiduria mokslinių tyrimų infrastruktūra, visų pirma didelės apimties visos Europos infrastruktūros objektai, kuriuos statyti, prižiūrėti ir eksploatuoti labai brangu ir kurių statybos sąnaudos dažnai viršija 1 mlrd. EUR, o susijusios metinės veiklos sąnaudos sudaro maždaug 10 % statybos sąnaudų. Kadangi valstybių narių mokslui skiriami biudžetai dažnai prilygsta šioms sąnaudoms arba jas viršija, jų ilgalaikio tvarumo klausimas vis dar lieka neišspręstas ( 9 )

15. pripažįsta, kad su prieiga prie mokslinių tyrimų infrastruktūros susijusios išlaidos, ypač tarpvalstybiniais atvejais, gali būti kliūtis tyrėjams ir taip trukdyti mokslo pažangai;

16. įspėja, kad visų pirma siekiant atremti vadinamuosius didžiuosius iššūkius, kaip antai klimato kaita, mokslinių tyrimų infrastruktūra turi būti pajėgi integruotis su kaimyninių šalių mokslinių tyrimų infrastruktūra, taip užtikrinant aktyvesnius žinių mainus ir prisidedant prie tarpdisciplininių mokslinių tyrimų. Šiuo atžvilgiu itin svarbi skaitmeninė mokslinių tyrimų infrastruktūra, todėl RK remia didesnį atvirųjų duomenų prieinamumą naudojantis Europos atvirojo mokslo debesija;

17. pažymi, kad žmogiškieji ištekliai yra svarbi mokslinių tyrimų infrastruktūros dalis. Žmogiškųjų išteklių politika ir valdymas lemia darbuotojų, kurie gali būti įdarbinti, kokybę ir kiekybę ir yra nepaprastai svarbi siekiant užtikrinti tinkamą mokslinių tyrimų infrastruktūros įdiegimą, veikimą ir poveikį ( 10 ) . Todėl absoliučiai būtina ugdyti vadovų įgūdžius ir didinti jų judumą, taip pat plėtoti ES mokslinių tyrimų infrastruktūros naudotojų įgūdžius;

18. yra susirūpinęs, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų infrastruktūros poveikis pramonei ir visuomenei vis dar nepakankamai išvystytas; vis dėlto pripažįsta, kad Komisija deda pastangas, kad Europos mokslinė kompetencija virstų rinkoje paklausiais produktais ir paslaugomis;

19. pripažįsta, jog norint, kad mokslinių tyrimų infrastruktūra darytų poveikį platesnei visuomenei, ji turi tenkinti ir paslaugų pramonės poreikius. Todėl, siekiant spręsti sudėtingas problemas, patikima, tarpusavyje susieta mokslinių tyrimų ekosistema turėtų būti pajėgi pateikti tarpdisciplininių sprendimų;

20. buvo įspėtas, kad piliečiai turi būti veiksmingiau informuojami apie esamą ir būsimą mokslinių tyrimų infrastruktūrą ir jos objektuose atliekamus mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektus, vykdant bendrą ES komunikacinę veiklą apie ES naudą jos piliečiams;

Mokslinių tyrimų infrastruktūra. Politinės rekomendacijos

21. ragina naująją Europos Komisiją ir toliau stebėti, ar valstybės narės ir regionai laikosi savo įsipareigojimo iki šio dešimtmečio pabaigos MTTP skirti 3 % BVP;

22. ragina Komisiją šiuo tikslu skubiai pasiūlyti strategiją, pakeisiančią strategiją „Europa 2020“, kurioje būtų nustatyti ir MTTP srities kiekybiniai tikslai;

23. mano, kad reikia toliau stiprinti bendras pastangas visais lygmenimis, taip pat imtis tolesnių nacionalinių ir regioninių mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų reformų, kad būtų sukurta gerai veikianti EMTE ir padedanti skleisti kompetenciją užtikrinant sinergiją; todėl iš esmės pritaria Komisijos pasiūlymams įtraukti naujas iniciatyvas, kuriomis būtų didinamas mokslinių tyrimų infrastruktūros veiksmingumas 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu, įskaitant regioninių lėšų naudojimą, Europos reformų įgyvendinimo priemonę ir programą „Europos horizontas“, į kurią įtrauktas specialus ramstis, skirtas padėti stiprinti EMTE ( 11 )

24. mano, kad mokslinių tyrimų infrastruktūra sukuria regioninių galimybių konkuruoti dėl ES lėšų investavimo į mokslinių tyrimų infrastruktūrą, o tai gali paskatinti inovacijų centrų plėtrą paskirstytojoje mokslinių tyrimų infrastruktūroje; mano, kad, siekiant užtikrinti ilgalaikį mokslinių tyrimų infrastruktūros tvarumą, reikia papildomų, konkrečių finansavimo modelių per visą mokslinių tyrimų infrastruktūros gyvavimo ciklą, kad būtų sprendžiama finansavimo trūkumo problema, kai Europos, nacionalinių ar kitų finansavimo šaltinių nepakanka. Konkrečiai kalbant, reikia specialių biudžeto eilučių, skirtų: — ikistatybinio ar priešeksploatacinio etapo finansavimui, — vykdomų mokslinių tyrimų infrastruktūros operacijų finansavimui ir — žmogiškųjų išteklių, t. y. darbuotojų atlyginimų, įdarbinimo, išlaikymo ir mokymo, sąnaudų finansavimui. Šiuo tikslu būtų galima kūrybingiau naudoti ESI fondų, Interreg, bendrosios programos lėšas ir Europos investicijų banko paskolas, taip pat įtraukti programų „Erasmus+“, „Skaitmeninė Europa“, COSME, Europos infrastruktūros tinklų priemonės, programos LIFE ir pan. lėšas, galimai kartu taikant bendro finansavimo modelį su nacionaliniais mokslinių tyrimų fondais. Tai absoliučiai būtina siekiant ilgalaikio mokslinių tyrimų infrastruktūros tvarumo;

25. be to, remia programos „Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas“ ( 12 ) požiūrį, kartu su ES valstybės pagalbos taisyklių priderinimu prie mokslinių tyrimų ir inovacijų srities poreikių, kaip mechanizmą, skirtą suvienodinti paramą ir išnaudoti visą visų ES regionų, įskaitant ir tuos, kuriuose nėra daug mokslinių tyrimų atliekančių branduolių, mokslinių tyrimų potencialą;

26. Venture ES , skirtą Europoje didinti rizikos kapitalą ir mokslinių tyrimų veiklai skirti daugiau privačių investicijų visapusiškai remia iniciatyvą, kuri sujungia programą „Horizontas 2020“, Europos strateginių investicijų fondą ir Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą, siekiant pradėti vykdyti programą, skirtą Europoje didinti rizikos kapitalą ir mokslinių tyrimų veiklai skirti daugiau privačių investicijų ( 13 )

27. siūlo programoje „Europos horizontas“ numatyti konkrečius veiksmus, kuriais būtų suteikiama prieiga prie mokslinių tyrimų infrastruktūros, be kita ko, nustatyti, kad su prieiga susijusios sąnaudos yra tinkamos finansuoti, nes tai gali padėti plėtoti mokslinių tyrimų infrastruktūros paslaugas ir užtikrinti ilgalaikį tvarumą;

28. ragina imtis daugiau veiksmų, kuriais būtų užtikrinta atviresnė prieiga prie mokslinių tyrimų infrastruktūros, ir teigia, kad tai būtų galima pasiekti taikant tam tikras priemones: — sąnaudos, susijusios su prieiga prie mokslinių tyrimų infrastruktūros objektų, turėtų būti laikomos tinkamomis finansuoti pagal kitą bendrąją programą, — numatyti galimybę nemokamai naudotis (kompetencija grindžiama arba plataus masto atvira prieiga) paslaugomis, sukurtomis arba išbandytomis pagal patvirtintus projektus, — numatyti finansavimą, skirtą potencialių mokslinių tyrimų infrastruktūros naudotojų bendruomenei skatinti ir ryšiams su ja palaikyti;

29. pritaria, kad reikia labiau suderinti ir standartizuoti prieigos taisykles ir procedūras, visų pirma parengti chartijas dėl galimybės naudotis mokslinių tyrimų infrastruktūromis, kad būtų užtikrintas teisingumas ir nuoseklumas ( 14 )

30. ypač pritaria mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos susiejimui su S3 plėtojimu ir įgyvendinimu, nes tai yra novatoriški metodai, skirti skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, remiantis nustatytais regionų poreikiais, susiejant regionus ir juos įtraukiant į mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą. Be to, tai suteikia galimybę vietos ir regionų valdžios institucijoms vykdyti tarpregioninį ir tarpusavio bendradarbiavimą, įgyvendinant RIS3, siekiant patikslinti tikslus ir užtikrinti sinergiją bei geresnį suderinimą;

31. ragina labiau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į mokslinių tyrimų ir inovacijų iniciatyvų kūrimo ir įgyvendinimo procesą, atsižvelgiant į nedidelių ir vidutinio dydžio mokslinių tyrimų infrastruktūros objektų svarbą vietos ir regionų vystymuisi ir į tai, kad daugelis šių iniciatyvų yra įgyvendinamos vietos ir regionų lygmeniu;

32. pakartoja, kad pritaria Europos regioninių ekosistemų ir inovacijų centrų tinklo įsteigimui, sukuriant sinergiją tarp esamų Europos, nacionalinių ir regioninių strategijų ir susiejant regionines ekosistemas ir inovacijų centrus su pagrindinėmis pramonės vertės grandinėmis, siekiant skatinti konkurencingą mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemą ir taip kuo labiau padidinti kitos bendrosios programos poveikį visuomenei ( 15 )

33. ragina kurti labiau integruotus tarpregioninius ir tarpvalstybinius mokslinių tyrimų infrastruktūros parkus, kad būtų didinamos galimybės užmegzti glaudžius ryšius su regioninių ekosistemų, t. y. vietos mokslinių tyrimų infrastruktūros, inkubatorių, technologijų parkų ir universitetų, subjektais; todėl reiškia tvirtą paramą strateginėms iniciatyvoms, pavyzdžiui, ASTRONET ar APPEC;

34. pažymi, kad aukštasis mokslas atlieka svarbų vaidmenį ugdant į ateitį orientuotus įgūdžius ir gebėjimus sėkmingai diegti inovacijas; ragina plėtoti tvirtesnį struktūruotą mokslinių tyrimų infrastruktūros objektų ir universitetų bendradarbiavimą, kurį vykdant tarp šių sektorių padaugėtų judumo ir mainų programų;

35. remia naują ESFRI strateginį požiūrį dėl geresnių tarpdalykinių sąsajų ir nuoseklesnio ESFRI ir nacionalinių strategijų bei veiksmų planų koordinavimo, siekiant ES ekosistemoje užtikrinti geresnį koordinavimą ir didesnį veiksmingumą, nes siekiant spręsti sudėtingas problemas, patikima, tarpusavyje susieta mokslinių tyrimų ekosistema turėtų būti pajėgi pateikti tarpdisciplininių sprendimų;

36. pritaria tam, kad būtų konkrečiai skleidžiama informacija apie valstybės finansuojamas inovacijas bei inovacijų kūrėjus ir jų parengtį pateikti į rinką naudojant inovacijų radarą ( 16 )

37. pritaria bendrų vertinimo kriterijų taikymui, remiantis esamais kokybės užtikrinimo mechanizmais kaip priemone tarpvalstybiniam palyginamumui užtikrinti, ir remia 2018 m. gegužės mėn. ES Tarybos sprendimą, kuriuo valstybės narės raginamos parengti bendrą metodą mokslinių tyrimų infrastruktūros rezultatams stebėti ( 17 )

38. ragina Europos Komisiją ir valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis renkant informaciją apie mokslinių tyrimų infrastruktūrą ir su ja susijusią veiklą, įskaitant veiklos ir rezultatų kartografavimą, siekiant padidinti piliečių informuotumą apie jos teikiamą naudą tiek jiems asmeniškai, tiek regioninei, nacionalinei ir Europos ekonomikai.

Briuselis, 2019 m. spalio 9 d. Europos regionų komiteto pirmininkas Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) RK, „Pažangiosios specializacijos strategijos (RIS3): poveikis regionams ir tarpregioniniam bendradarbiavimui“ (2017 m.)

(2) Europos Sąjungos Taryba: Tarybos išvadų dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės valdymo projektas, 2018 m. lapkričio mėn., Briuselis.

(3) RK nuomonė „Europos horizontas“ – 9-oji bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa (COR-2018-03891) (OL C 461, 2018 12 21, p. 79).

(4) Europos mokslinių tyrimų erdvės pažangos 2018 m. ataskaita, COM(2019) 83.

(5) Eurostatas, Europe 2020 indicators – R&D and innovation.

(6) Europos Parlamento tyrimų tarnyba, European Added Value Unit: PE 603.239–2017 m. gruodžio mėn.

(7) Eurostatas, Europe 2020 indicators – R&D and innovation.

(8) Europos Parlamento informacinis pranešimas European Research Area Regional and Cross-Border Perspective, PE 637.939, 2019 m. balandžio mėn.

(9) SWD(2017) 323 final, Sustainable European Research Infrastructures – A Call for Action.

(10) ENEA, Reflection Paper on Research Infrastructure – the Future of the ERA from a regional and cross-border perspective, 2019 m. gegužės mėn.

(11) Europos Komisija, 2018 m. EMTE pažangos ataskaita, (2019)83, p. 4.

(12) https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/spreading-excellence-and-widening-participation

(13) Europos Komisija, Atnaujinta Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė – Europos galimybė formuoti savo ateitį, 2018 m. gegužės mėn., COM(2018) 306 final.

(14) ENEA, Reflection Paper on Research Infrastructure – the Future of the ERA from a Regional and Cross-Border Perspective, 2019 m. gegužės mėn.

(15) RK, nuomonės projektas Atnaujinta Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė – Europos galimybė formuoti savo ateitį, 2019 m.

(16) Innovation Radar, Identifying Innovations and Innovators with High Potential in ICT FP7, CIP, & H2020 projects.

(17) ES, Europos Sąjungos Tarybos išvados „Žinių judėjimo Europos Sąjungoje spartinimas“, 2018 m. gegužės mėn., Dok. Nr. 9507/1.