ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.6

Visuomeninės investicijos į švietimą nevyksta taip sparčiai, kaip turėtų. EBPO tarptautinio vertinimo programos (PISA) tyrimai išryškina kai kuriuos švietimo sistemos trūkumus. Dalyvavimas suaugusiųjų mokyme siekia 65 proc. 2010 m. numatyto tikslo. Mokyklas paliekančių moksleivių lygis išlieka nepakitęs. Universitetų absolventams, baigus aukštąją mokyklą, gresia nedarbas. Be to, iki 2015 m. prireiks daugiau kaip milijono pradinių ir vidurinių mokyklų mokytojų (2). Komisija turėtų atlikti pagrindinio mokymo tyrimą ir nustatyti PISA tyrime geriausių rezultatų pasiekusių šalių sėkmės raktą. Privačios ir visuomeninės suinteresuotos grupės turi pripažinti, kad siekiant tobulinti švietimo sistemos efektyvumą ir užtikrinti visuotinį mokymą nuo ankstyvos vaikystės iki senatvės, suteikiant galimybes aktyviai dalyvauti žinių visuomenės veikloje, turi būti pertvarkyta visa švietimo sistema. Jos turėtų be išlygų remti šią reformą, kuri taip pat reikalauja naujų pedagoginių koncepcijų ir kvalifikuoto mokymo personalo.
2.5

Ekonominės politikos gairėse daugiausia dėmesio skiriama ekonominės politikos kryptims, plačiau prisidedančioms prie Lisabonos uždavinių įgyvendinimo, o Europos užimtumo gairės ypač susijusios su Europos užimtumo strategija ir skirtos koordinuoti valstybių narių užimtumo politikos kryptis. Remiantis Europos užimtumo gairėmis ir pateikiant specialią nuorodą į Europos jaunimo paktą, dalis pakte nurodytų veiklos krypčių yra įtrauktos į integruotas gaires. Dvi gairės ypač atspindi Europos jaunimo pakto turinį: 18 gairė, apimanti jaunimo užimtumo didinimo ir jaunimo nedarbo mažinimo būdus, taip pat klausimus, susijusius su geresniu darbo ir privataus gyvenimo derinimu ir vaikų priežiūros paslaugomis; 23 gairė, kurioje nurodoma mažinti anksčiau paliekančiųjų mokyklas skaičių, didinant galimybes gauti pradinį, vidurinį ir aukštesnįjį išsilavinimą, įskaitant stažuotes ir verslo mokymus. Be to, 24 gairėje numatyta plėsti švietimo ir mokymo priemonių tiekimą, plėsti programas, skirtas kvalifikacijų teikimo skaidrumui remti, jų veiksmingam pripažinimui, be to, neformalaus ir neinstitucinio mokymosi įvertinimui. Užimtumo gairių pabaigoje dar kartą nurodoma, kad valstybės narės turėtų platesniu mastu bendradarbiauti reformų klausimais, įtraukdamos į šį procesą parlamentinius organus ir suinteresuotus subjektus tiek regionų, tiek vietos lygiu.
2.1

Ankstesnėms LIFE programoms nebuvo suteikta labai daug lėšų. Programos reikšmę aplinkos būklei ir aplinkos politikos kūrimui reikia vertinti turint galvoje šį santykinai kuklų finansavimą; todėl nereiktų jos nei pervertinti, nei sumenkinti. Turint apie 150 mln. EUR per metus — viso 25 valstybėms narėms (atitinkamai šiek tiek daugiau nei 71 mln. EUR 2005 m. programos dalims Aplinka ir Gamta bei apie 7,5 mln. EUR LIFE trečiosios šalys) — buvo galima finansuojami bent keletą svarbių aukšto lygio Europos projektų, kurie buvo svarbūs ir skatino aplinkos ir gamtos apsaugą ES. Ypač reiktų pabrėžti, kad LIFE gamta buvo skirta NATURA 2000 tinklo sukūrimui, kuris be LIFE paramos dar labai atsiliktų nuo 1992 m. nustatyto plano. Todėl svarbu išsaugoti galimybę finansuoti NATURA 2000 tinklo veiklą, priklausančią LIFE+ programai. Be to, reikia paminėti ir gebėjimų vystymui tiek aplinkos, tiek gamtos apsaugos srityse, skirtas priemones.
3.7

Teritorinis teisės taikymas bei valstybinių teisių įvairovė, be abejo, apsunkina problemos sprendimą. Be to, technikos pagalba įmanoma betarpiškai apsikeisti bet kokio pobūdžio duomenimis (P2P, peer to peer), įskaitant užkoduotus duomenis, kurių turinio kontroliuoti neįmanoma. Kiekvienas kompiuteris, ar tinklas, esantis internete, gali būti naudojamas vis sudėtingesnės informacijos laikymui bei persiuntimui. Prie kiekvieno serverio galima prisijungti visiškai anonimiškai ir taip, kad tai nebus susekta, o naudojami kodavimo būdai yra labai patikimi ir netgi neįveikiami.
3.3

Vienas iš pagrindinių dalykų, kuris paaiškėjo per diskusijas rengiant Žaliąją knygą ir vėlesnių konsultacijų metu, buvo tai, kad verslininkams įtakos turi daug įvairių politikos sričių ir kad būtina suformuluoti horizontalų požiūrį siekiant spręsti nustatytus iššūkius. Iškalbinga tai, kad Veiksmų plane suinteresuotosioms šalims nenurodoma, kad ši iniciatyva būtų susilaukusi daugiau nei simboliškos kitų Komisijos tarnybų (be Įmonių Generalinio direktorato) ar valstybių narių administracijų paramos. Be tokios paramos Veiksmų plano poveikis bus minimalus.
2.7

Be to, Komitetas kreipiasi į Komisiją, kad keičiant direktyvą dėl „vienos bendros procedūros“, kurią 2004 m. lapkričio 19 d. Taryba laikinai priėmė ir turi pakartotinai pateikti Europos Parlamentui, papildytų direktyvos taikymo sritį papildomos apsaugos atžvilgiu, remiantis „pripažinimo“ direktyva, bei dar kartą peržiūrėtų šalių pripažinimą „saugiomis“ kilmės ar tranzito valstybėmis, kurios prieglobsčio prašytojams nesuteikia nei teisės, kad jų situacija būtų individualiai nagrinėjama, nei to sąlygojamų kitų teisių.
3.3.3

Reiškiama viltis, kad bus vengiama apibendrinto „Pagaminta ES“ produktų ženklinimo, vietoj jo naudojant aiškesnį „Pagaminta Italijoje-ES“, „Pagaminta Prancūzijoje-ES“ ir t.t. Per 60 % rinkoje esančių produktų jau dabar yra savanoriškai žymimi nurodant jų kilmę. Jeigu toks tekstas taptų privalomas, būtų lengviau taikyti sankcijas; šiuo metu egzistuojanti plati veikimo laisvė suteikia neribotas galimybes klastojimui ir sukčiavimui, o tai dvigubai kenkia Europos pramonei. Be to, Europos pirkėjai yra blogesnėje pozicijoje lyginant su Amerikos, Japonijos, Kinijos ar Australijos vartotojais. Nėra pagrindo atsisakyti informacijos, kurią kiti rinkos dalyviai reikalauja pateikti privalomo prekių ženklinimo forma. Jeigu Europos vartotojai žinotų produkto kilmę, jie galėtų pagal savo poreikius tinkamai įvertinti ne tik kainą, bet ir kainos/kokybės santykį.
5.7.1

Egzistuojančių finansinių instrumentų panaudojimas ir naujų finansinių instrumentų sukūrimas siekiant pasidalinti investavimo rizikomis projektuose ir ekotechnologijų bendrovėse, ypač per kapitalo rizikos fondus, reikalauja turėti kompetentingus analitikus tam, kad būtų galima įvertinti projektų techninį ir ekonominį įvykdymą; nesant to rizikuojama be naudos iššvaistyti kreditus, kurie galėtų būti naudingi kitoms operacijoms. Projektų įvertinimas turi būti vykdomas moksliniu pagrindu, naudojant patikimą ir objektyvią techniką ir neturint išankstinio nusistatymo. Naujų finansinių instrumentų panaudojimas galėtų būti gera proga įtraukti į ekotechnologijų plėtrą vietines bendruomenes ir sukurti partnerystę valstybinis/privatus.
Šiame kontekste ECB norėtų priminti, kad darbo grupę dėl euro nerizikingos normos sudaro ECB, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija, FSMA ir Komisija, ir kad ECB šiai darbo grupei teikia sekretoriato paslaugas ir kad nuo jos darbo pradžios dalyvavo stebėtojo teisėmis. Nepaisant to, šiame kontekste priimtos rekomendacijos yra išimtinai privataus sektoriaus darbo grupės rekomendacijos ir ECB neprisiima jokios atsakomybės už jų turinį. Be to, ta aplinkybė, kad ECB šiuo metu darbo grupei teikia sekretoriato paslaugas, neturėtų būti suprantama taip, kad ECB pritaria darbo grupės rekomendacijose suformuluotoms nuomonėms ( 13 )
2.1.4.

Be to, ECB supranta, kad dauguma valstybių narių, kurios yra SSKV susitariančiosios šalys, savo nacionaliniuose teisės aktuose jau yra įgyvendinę fiskalinio susitarimo nuostatas. Tam tikrais atvejais jos buvo įgyvendintos konstituciniu arba jam lygiaverčiu lygmeniu. Atsižvelgiant į tai, kad fiskaliniame susitarime yra griežtesnių nuostatų, nei įtvirtintos pasiūlytoje direktyvoje, ypač dėl viršutinės struktūrinio deficito ribos, lygios 0,5 % bendrojo vidaus produkto, tikimasi, kad šie nacionalinės teisės aktai taip pat įtvirtins griežtesnius fiskalinius reikalavimus. Dėl to, jeigu valstybės narės, kurios dar nėra visiškai perkėlusios į savo nacionalinę teisę fiskalinio susitarimo nuostatų, nuspręstų įgyvendinti fiskalinio susitarimo nuostatas ne tokiu griežtu būdu dėl pasiūlytos direktyvos priėmimo, arba jeigu kai kurios valstybės narės nuspręstų pakeisti savo nacionalinės teisės aktus, tai galėtų lemti nelygiavertes ir skirtingas fiskalines taisykles Sąjungoje. Šis aspektas sustiprina 2.1.2 dalyje išdėstytą ECB siūlymą pasiūlytoje direktyvoje aiškiai atspindėti fiskaliniame susitarime esančius įsipareigojimus. Užtikrinus, kad fiskaliniame susitarime esantys įsipareigojimai yra atspindėti, bus laikomasi aiškumo ir vienodo traktavimo visoje Sąjungoje.
4.2.

Šiame kontekste ECB atkreipia dėmesį į Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komiteto (Committee on Monetary, Financial and Balance of Payments Statistics, CMFB) inicijuotą darbą siekiant įvertinti MPD svarbių duomenų kokybę ir palyginimą pagal dabartinę statistikos teisinę sistemą. CMFB taip pat gali patarti dėl galimų būdų, kaip skatinti šių klausimų žinomumą visuomenėje. CMFB padarius pažangą šiame darbe, supratimo memorandume, jei tinkama, galėtų būti nustatytos praktinio ESS ir ECBS bendradarbiavimo priemonės dėl MPD statistinių duomenų kokybės užtikrinimo sistemų.
Padengtomis obligacijomis vadinami finansinės bendrovės išleisti arba jos visiškai garantuoti skolos vertybiniai popieriai. Jei juos išleidusi arba garantavusi finansinė bendrovė neįvykdo įsipareigojimų, obligacijų turėtojai be įprastinio reikalavimo į finansinę bendrovę turi pirmumo teisę į turto, kuriuo padengtos obligacijos, grupę. Padengtos obligacijos skiriasi nuo keičiant vertybiniais popieriais išleistų turtu užtikrintų vertybinių popierių tuo, kad emitentas (turto savininkas) prisiima besąlyginį įsipareigojimą išmokėti pagrindinę sumą ir palūkanas nežiūrint to, kokie yra turto pokyčiai. Turtas tiesiog yra įkaitas, pateiktas obligacijų turėtojo naudai tuo atveju, jei šie įsipareigojimai nebūtų įvykdyti.“

Paaiškinimas 2000 m. rugsėjį ECOFIN Taryba pritarė EPS statistinių reikalavimų veiksmų planui ir, kad būtų patenkinti ECB pinigų politikos poreikiai, nustatė tikslinį terminą ketvirtiniams integruotų euro zonos sąskaitų duomenims pagal institucinį sektorių, t.y. t+90 dienų po ataskaitinio ketvirčio. Tai reiškia, kad Eurostatas ir ECB turėtų surinkti atitinkamus nacionalinius duomenis per t+82 dienas. Atsižvelgiant į planuojamą ECB valdančiosios tarybos posėdžių tvarkaraštį 2015 m. ir 2016 m., laiko skirtumo sumažinimo iki t+85 pakaktų 2015–2016 m. Todėl ECB remia atskaitomybės terminų ketvirtiniams sektorių sąskaitų duomenims pagal ESS perdavimo programą paankstinimą iki t+85 dienų iki 2014 m., siekiant t+82 dienų iki 2017 m., kad visos ketvirtinės integruotos euro zonos sąskaitos būtų parengtos per t+90 dienų. Be to, ECB teikia pirmenybę suderintam visų valdžios sektoriaus ketvirtinių ir metinių nacionalinių duomenų perdavimo terminui; dėl to valdžios sektoriaus ketvirtinius duomenis reikia suderinti su 801 lentelės savalaikiškumo tikslais, 27 ir 28 lentelėmis, taip pat 2 lentelės atskaitomybės terminus ir perviršinio deficito procedūros (PDP) duomenis. Todėl ECB remia atskaitomybės terminų ketvirtiniams valdžios sąskaitų duomenims pagal ESS perdavimo programą ir PDP duomenims paankstinimą iki t+85 dienų iki 2014 m., siekiant t+82 iki 2017 m., kad visos ketvirtinės integruotos euro zonos sąskaitos būtų parengtos per t+90 dienų.
8.

Be to, kaip pažymėta Eurosistemos 2008 m. indėlyje, naujoji KRA reguliavimo sistema turėtų numatyti priežiūros institucijų ir Eurosistemos tinkamo lygmens bendradarbiavimą. Kredito reitingų sritis, kuri yra susijusi su Eurosistemos vaidmeniu finansinio stabilumo srityje, Eurosistemai yra labai svarbi. Be to, Eurosistemos mastu jau yra sukurta KRA priežiūros pinigų politikos operacijų srityje sistema (17). Todėl ECB palankiai vertina nuostatas dėl keitimosi informacija, išdėstytas Reglamento (EB) Nr. 1060/2009 pasiūlytame naujajame 27 straipsnyje. Vis dėlto ECB rekomenduoja, kad ši nuostata aiškiai užtikrintų ECBS ir ECB, taip pat nurodytų valstybių narių institucijų galimybę susipažinti su informacija, kuri yra svarbi teisės aktuose nustatytiems jų uždaviniams vykdyti.
20.

Kad būtų pagerintas duomenų perdavimas tarp valstybių narių ir Komisijos, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2371/2002 įpareigoja valstybes nares paskirti vieną valstybės instituciją, atsakingą už su žvejyba susijusios informacijos rinkimo ir patikrinimo koordinavimą bei informacijos teikimą Komisijai ir bendradarbiavimą su ja. Be to, sistema buvo dar labiau sustiprinta nustatant reikalavimą, kad pirmieji pardavimai vyktų tik registruotuose aukcionuose arba per registruotus pirkėjus. Be to, Komisijos pasiūlymas dėl reglamento, nustatančio išsamias elektroninio duomenų perdavimo įgyvendinimo taisykles, padidins patvirtinimo sistemų veiksmingumą. Pavyzdžiui, nustatomame numatytas skubus elektroninis pažymos kopijos perdavimas laivo vėliavos valstybei ir iškrovimo valstybės valdžios institucijoms tam, kad ją galima būtų kryžmiškai patikrinti su iškrovimo deklaracija.
19.

Reglamento 8 straipsnis nustato tris sektorius, kuriuose galima panaudoti paramą. Pirmasis yra „mokslinio ir technologinio potencialo bei ekonominės, socialinės ir kultūrinės aplinkos gerinimas per mokymo schemas ir darbo patirties sklaidą“, kuris „… paprastai yra skirtas vadovams, ekonominių spendimų priėmėjams, ir turi apimti visas ekonomines, technines ir mokslines sritis …“. Antrasis sektorius yra „institucinės struktūros gerinimas … kad ekonominis, teisinis, administracinis ir socialinis klimatas būtų palankus vystymuisi“. Trečiasis yra „parama įmonėms per prekybos skatinimo, mokymo ir techninės pagalbos schemas … užmezgant kontaktus tarp įmonių ir per schemas palengvinančias jų bendradarbiavimą“.
3.35.9.

Kasmetiniai ex ante įnašai į Fondą apskaičiuojami remiantis kredito įstaigų ir kai kurių investicinių įmonių Valdybai pateikta informacija. Nors BPeM reglamente nėra išsamios ir nuoseklios kontrolės sistemos, kuri užtikrintų informacijos patikimumą, Fondas, kiek gali, stengiasi, tai padaryti. Pateikti duomenys sutikrinami su ankstesniais metais įstaigų pateiktais duomenimis ir su ECB duomenų bazėje esančiais duomenimis. Duomenų rinkimo portale įdiegtos patvirtinimo taisyklės, o didelės įstaigos turi pateikti papildomą patikinimą kaip sutartų procedūrų ataskaitą arba pasirašytą formą. Apie neatitikimus pranešama nacionalinėms reguliavimo institucijoms, kad jos pateiktų paaiškinimą; tai leido pagerinti ankstesnių ciklų duomenų kokybę. Be to, Valdyba negali skelbti duomenų apie riziką, susijusią su kiekvienos įstaigos ex ante įnašo skaičiavimais, kadangi jie yra tarpusavyje susiję ir taip būtų atskleista konfidenciali informacija apie kitas įstaigas. Tačiau Fondas nacionalinėms reguliavimo institucijoms pristatė skaičiavimo metodiką ir išsamius kalibravimo duomenis, taip užtikrindamas skaidrumą ir bendradarbiavimą. Be ex ante duomenų tikrinimo veiksmų, kuriuos BPV jau atliko, ex post patikros atliekamos vykdant dokumentų peržiūras, kad būtų surinkta papildomų duomenų apie duomenų patikimumą.
34.

EFPIA įsipareigojo skirti ne mažiau kaip 1 425 milijonus eurų nepiniginių ir piniginių įnašų bendrosios įmonės pagal programą „Horizontas 2020“ vykdomai pagrindinei ir administracinei veiklai per visą jos gyvavimo laikotarpį. 2017 m. pabaigoje EFPIA ir jos asocijuotieji partneriai pranešė apie 132,8 milijono eurų nepiniginius įnašus, iš kurių buvo patvirtinti 82,5 milijono eurų. Be to, Vykdomasis direktorius buvo patvirtinęs 7,6 milijono eurų pramonės narių (EFPIA ir asocijuotųjų partnerių) piniginius įnašus.
31.

Bendroji įmonė SESAR įdiegė ex ante kontrolės procedūras, paremtas finansinių ir veiklos dokumentų peržiūra, ir atlieka ex post auditus pas naudos gavėjus. Šios patikros yra pagrindinės priemonės, leidžiančios įvertinti operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, įskaitant jos kitų nei ES narių piniginius ir nepiniginius įnašus į Bendrąją įmonę. 2016 m. pabaigoje Bendrosios įmonės praneštas likutinis ex post auditų lygis sudarė 1,34 % (10).
18.

2014 m. Agentūra pasirašė bendrąją sutartį dėl IT konsultacinių paslaugų teikimo 2014–2017 m. laikotarpiu, kurios visa suma sudaro 1,1 milijono eurų. Nors 2016 m. pasirašytose specialiosiose sutartyse, skirtose įvykdyti šią bendrąją sutartį, aiškiai apibrėžti projekto rezultatai, konsultantai buvo nusamdyti „laiko ir priemonių“ („time & means“) pagrindu, kuomet kaina nėra nustatyta ir tiesiogiai susijusi su rezultatu, o priklauso nuo išdirbtų dienų. Be to, 2016 m. apie 50 % IT konsultavimo paslaugų buvo vykdoma ne Agentūros patalpose, todėl Agentūra turėjo ribotas priemones veiksmingai stebėti sutarčių vykdymą. Su šia bendrąja sutartimi susiję mokėjimai 2016 m. sudarė apie 0,4 milijono eurų.
29.

2012 m. asignavimų perkėlimai parodyti 10 lentelėje. 10 lentelė 2012 m. asignavimų perkėlimai į 2013 m. (eurais) Skyriai Perkėlimai iš 2012 į 2013 m. Mokėjimai iš perkėlimo Panaikinimai 10 — Institucijos nariai 228 725 120 747 107 978 12 — Pareigūnai ir laikinasis personalas 178 797 132 791 46 006 14 — Kitas personalas ir išorės paslaugos 51 845 42 232 9 613 16 — Kitos su institucijoje dirbančiais asmenimis susijusios išlaidos 1 638 878 1 046 171 592 707 1 antraštinė dalis. Iš viso 2 098 245 1 341 941 756 304 20 — Pastatai ir susijusios išlaidos su K3 3 693 380 3 378 290 315 090 20 — Pastatai ir susijusios išlaidos be K3 910 882 627 069 283 813 21 — Duomenų apdorojimas, įranga ir kilnojamas turtas: įsigijimas, nuoma ir priežiūra 5 287 237 5 192 227 95 010 23 — Einamosios administracinės išlaidos 318 132 278 557 39 575 25 — Posėdžiai ir konferencijos 185 252 86 580 98 672 27 — Informacija: įsigijimas, archyvavimas, gamyba ir platinimas 1 095 653 832 370 263 283 2 antraštinė dalis — Iš viso su K3 10 579 654 9 768 024 811 630 2 antraštinė dalis — Iš viso be K3 7 797 156 7 016 803 780 353 1 ir 2 antraštinės dalys — Iš viso su K3 12 677 899 11 109 965 1 567 934 1 ir 2 antraštinės dalys — Iš viso be K3 9 895 401 8 358 744 1 536 657
2012 m. (2011 m.) Koledžui skirti ištekliai

Biudžetas 8,4 (8,3) milijono eurų Darbuotojai 2012 m. personalo plane buvo numatyti 28 (26) laikinieji darbuotojai. Be to: biudžete numatyta 10 (8) sutartininkų etatų. Taip pat valstybės narės per šiuos metus iš viso komandiravo: 5 (7) nacionalinius ekspertus.
15.

Bendroji įmonė ARTEMIS iš NFI gavo audito ataskaitas, apimančias apie 45 % su užbaigtais projektais susijusių išlaidų. Tačiau bendroji įmonė neįvertino šių auditų kokybės. Be to, iki 2013 m. balandžio mėn. bendroji įmonė nebuvo gavusi su visų NFI audito strategijomis susijusios informacijos (11). Todėl ji negalėjo įvertinti, ar ex post auditai suteikia pakankamą patikinimą dėl atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo (12).
16.

Šiuo metu (2013 m. birželio mėn.) vertinami biudžeto valdymui paskirti personalo ištekliai, taip pat diegiama geresniam biudžeto vykdymui ir planavimui skirta priemonė. Visa tai turės poveikį 2014 m. biudžeto vykdymui. Be to, norėdamas ateityje užtikrinti tinkamą perkėlimų lygį, Biuras imsis šių taisomųjų priemonių: peržiūrės posėdžiuose dalyvaujančių ekspertų išlaidų kompensavimo politiką, nes tai turi didelės įtakos perkeliamoms sumoms, ir stengsis užtikrinti, kad patvirtinamieji dokumentai būtų pateikti per nustatytą griežtesnį terminą.
2010 m. (2009 m.) Koledžui skirti ištekliai

Biudžetas 7,8 (8,8) milijono eurų Darbuotojai 2010 m. personalo plane buvo numatyti: 26 (26) laikini darbuotojai. Be to: biudžete numatyta 10 (13) sutartininkų etatų. Taip pat valstybės narės per šiuos metus iš viso delegavo: 4 (2) nacionalinius ekspertus.
26.

2009 m. asignavimų perkėlimai parodyti 10 lentelėje. 10 lentelė 2009 m. asignavimų perkėlimai į 2010 m. (eurais) Skyriai Perkėlimai iš 2009 į 2010 m. Mokėjimai iš perkėlimo Panaikinimai 10 — Institucijos nariai 112 801 95 897 16 904 12 — Pareigūnai ir laikinasis personalas 158 853 128 416 30 437 14 — Kitas personalas ir išorės paslaugos 37 244 28 359 8 885 16 — Kitos su institucijoje dirbančiais asmenimis susijusios išlaidos 1 338 826 1 200 297 138 529 1 antraštinė dalis — Iš viso 1 647 724 1 452 969 194 755 20 — Pastatai ir susijusios išlaidos su K3 55 111 220 54 964 716 146 504 20 — Pastatai ir susijusios išlaidos be K3 849 373 706 369 143 004 21 — Duomenų apdorojimas, įranga ir kilnojamas turtas: įsigijimas, nuoma ir priežiūra 2 785 661 2 762 096 23 565 23 — Einamosios administracinės išlaidos 114 804 80 492 34 312 25 — Posėdžiai ir konferencijos 215 190 182 315 32 875 27 — Informacija: įsigijimas, archyvavimas, gamyba ir platinimas 1 322 990 925 996 396 994 2 antraštinė dalis — Iš viso su K3 59 549 865 58 915 615 634 250 2 antraštinė dalis — Iš viso be K3 5 288 018 4 657 268 630 750 1 ir 2 antraštinės dalys — Iš viso su K3 61 197 589 60 368 584 829 005 1 ir 2 antraštinės dalys — Iš viso be K3 6 935 742 6 110 237 825 505
13.

Biudžeto sudarymo procedūros nebuvo pakankamai griežtos, todėl buvo atlikta daug biudžetinių perskirstymų (12). Dėl kai kurių šių perskirstymų periodiškai didėjo ir mažėjo sumos tose pačiose biudžeto išlaidų kategorijose (13). Daugiau kaip 0,7 milijono eurų buvo perkelta iš I antraštinės dalies (Personalo išlaidos) į III antraštinę dalį (Veiklos išlaidos). Dėl to buvo padidinta į 2010 m. perkeliama suma ir sumažėjo Komisijai grąžintina suma. Prieštaraujant galiojančioms taisyklėms, Valdybos nebuvo prašoma leisti atlikti perskirstymus, kai tai buvo būtina (14). Be to, biudžeto pateikimas neatitinka Fondo finansinio reglamento reikalavimų (15).
13.

Biudžeto sudarymo procedūros nebuvo pakankamai griežtos, todėl buvo atlikta daug biudžetinių perskirstymų (12). 2008 m. birželio-lapkričio mėn. daugiau nei 2 milijonų eurų vertės personalo išlaidoms skirtų asignavimų buvo priskirti administracinių išlaidų biudžeto eilutėms. Dėl to buvo galima padidinti į 2009 m. perkeliamų asignavimų sumą ir sumažėjo Komisijai grąžintina suma. Be to, dažnas pagrindinei veiklai skirtų mokėjimų asignavimų (7,5 milijono eurų) anuliavimas atspindi jų planavimo ir priežiūros trūkumus.