AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

Neteisėti šaunamųjų ginklų srautai sudaro palankesnes sąlygas sunkių formų ir organizuotam nusikalstamumui, įskaitant terorizmą: sudaromos sąlygos siekiant nusikalstamų tikslų taikyti smurtinius metodus, taip pat remti neteisėtą verslą ir apsaugoti jį nuo konkurencijos. Neteisėti šaunamieji ginklai taip pat daro poveikį kitoms organizuoto nusikalstamumo sritims, pavyzdžiui, prekybai narkotikais ir žmonėmis. Apskaičiuota, kad 2017 m. Europos Sąjungoje 35 mln. neteisėtų šaunamųjų ginklų (56 proc. visų šaunamųjų ginklų) priklausė civiliams. Remiantis šiais skaičiavimais, 12-oje ES valstybių narių neteisėtų šaunamųjų ginklų yra daugiau nei laikomų teisėtai.

Dabartinės ES šaunamųjų ginklų importo, eksporto ir tranzito taisyklės išdėstytos 2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 258/2012, kuriuo įgyvendinamas Jungtinių Tautų protokolo prieš neteisėtą šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų gamybą ir prekybą jais, papildančio Jungtinių Tautų Konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą (toliau – JT šaunamųjų ginklų protokolas), 10 straipsnis ir nustatoma šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų eksporto leidimų sistema, importo ir tranzito priemonės (toliau – Šaunamųjų ginklų reglamentas). Reglamentu siekta spręsti pagrindines problemas, susijusias su civilinių šaunamųjų ginklų sekimu ir neteisėta prekyba jais, nustatant bendras eksporto, importo ir tranzito procedūrų apibrėžtis, taisykles ir principus. Reglamento bendras strateginis tikslas buvo sumažinti neteisėtos prekybos civiliniam naudojimui skirtais šaunamaisiais ginklais riziką, užtikrinant valstybių narių išorės prekybos taisyklių suderinamumą su JT šaunamųjų ginklų protokolo 10 straipsniu.

Šaunamųjų ginklų reglamente nustatyti visose ES valstybėse narėse horizontaliai įgyvendintini reikalavimai, susiję su teisėto eksporto procedūromis ir šaunamųjų ginklų sekimu vykdant tarptautinį vežimą. Taigi buvo siekiama, kad Šaunamųjų ginklų reglamentas, skirtas teisėtai rinkoje veikiantiems asmenims ir įmonėms, turėtų netiesioginį poveikį neteisėtai prekybai. Konkrečiai Šaunamųjų ginklų reglamentu reglamentuojamas civilinių šaunamųjų ginklų eksporto leidimas, taip pat šių šaunamųjų ginklų tranzitas ir importas. Reglamentu taip pat nustatyti muitinės formalumai, supaprastintos eksporto procedūros, sankcijos, registracijos prievolės, taip pat prievolė dalytis informacija ir administracinis bendradarbiavimas.

Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolas) 2021 m. sunkių formų ir organizuoto nusikalstamumo grėsmių vertinime nurodyta, kad neteisėtų šaunamųjų ginklų gaunama ne tik ES viduje, bet ir iš ginklų atsargų už ES ribų. Vykdant projektą „Studying the Acquisition of Illicit Firearms by Terrorists in Europe“ (SAFTE) nustatyta, kad Europos Sąjungoje neteisėtų šaunamųjų ginklų rinkoms išorės tiekimo kanalai yra svarbesni už vidaus kanalus. Laikyta, kad svarbiausias tiekimo mechanizmas – tarpvalstybinė neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais iš ES nepriklausančių valstybių. Dėl jų patvarumo įvežti į valstybę narę šaunamieji ginklai gali likti ES viduje daugelį metų ir būti lengvai pervežami iš vienos valstybės į kitą.

Neseniai atliktas Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro (UNODC) tyrimas taip pat rodo, kad dėl nuolatinės tarpvalstybinės neteisėtos prekybos šaunamaisiais ginklais, į ES įvežamais iš valstybių po konfliktų, padidėjusios galimybės lengvai įsigyti vėl aktyvuotų ar perdirbtų ginklų, taip pat įsigyti šaunamųjų ginklų internetinėse rinkose tradicinis uždaras neteisėtų šaunamųjų ginklų rinkos pobūdis ES nyksta. Dėl to įvairių rūšių šaunamieji ginklai tapo lengviau prieinami nusikaltėliams, įskaitant teroristus, turinčius reikiamų nusikalstamų ryšių.

Be to, neteisėtą prekybą šaunamaisiais ginklais, jų pagrindiniais komponentais ir šaudmenimis skatina taisyklių apėjimas ir šaunamųjų ginklų nukreipimas. Viena iš naujausių neteisėtos prekybos šaunamaisiais ginklais, kurią vykdo nusikaltėliai, tendencijų – ieškoti rinkų ES viduje ir už jos ribų, kuriose taikomi ne tokie griežti teisės aktai dėl šaunamųjų ginklų laikymo. Nusikaltėliai teisėtai įsigyja šaunamuosius ginklus vienoje valstybėje, siekdami neteisėtai juos gabenti į kitas valstybes nusikalstamais tikslais arba tolesnio platinimo reikmėms.

Kaip minėta, neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais, įvežamais į ES iš valstybių po konfliktų, yra viena iš pagrindinių tiekimo grandinių. Nuo ginkluotų konfliktų Vakarų Balkanuose likę senieji ginklai yra didžiausias tarpvalstybinės neteisėtos prekybos šaunamaisiais ginklais, įvežamais į ES, šaltinis.

Neišprovokuota ir nepateisinama Rusijos karinė agresija prieš Ukrainą daro didelį poveikį ne tik Ukrainai, bet ir mūsų kaimyninėms valstybėms bei ES vidaus saugumui. Nors tiesioginio ryšio tarp šio pasiūlymo ir šaunamųjų ginklų eksporto kariniais tikslais į Ukrainą nėra, įsigaliojęs peržiūrėtas Šaunamųjų ginklų reglamentas sumažins pavojų, kad eksportuojant civiliniam naudojimui skirtus šaunamuosius ginklus bus vengiama embargų, ir sustiprins civilinių šaunamųjų ginklų importo iš ES nepriklausančių valstybių (įskaitant valstybes po konfliktų) kontrolę – tokie ginklai turės būti tinkamai sekami.

Šiuo pasiūlymu siekiama kovoti su neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais, įvežamais į ES ir išvežamais iš jos, ir užkirsti jai kelią, be kita ko, šalinant riziką importo ir eksporto etapuose. Importo etape du pagrindiniai pavojai yra susiję su neaiškių taisyklių, leidžiančių importuoti šaunamųjų ginklų ir komponentų pusgaminius, apėjimu. Šie šaunamųjų ginklų ir komponentų pusgaminiai gali būti naudojami šaunamiesiems ginklams gaminti namuose. Tokie ginklai nebūna tinkamai pažymėti ir registruoti (tai vadinamieji ginklai vaiduokliai). Be to, visoje ES nusikalstamomis aplinkybėmis naudojami dujiniai ir signaliniai ginklai, kuriuos galima perdirbti į mirtinus šaunamuosius ginklus. Eksporto etape dėl nepakankamos kontrolės ir priežiūros prieš eksporto procesą ir po jo didžiausia rizika yra ta, kad į ES nepriklausančią valstybę išvežti civiliniai šaunamieji ginklai bus nukreipti ir reeksportuoti į valstybes, kurioms taikomas ginklų embargas, arba parduoti nusikaltėliams ir ginkluotosioms pajėgoms. Nukreipti šaunamieji ginklai gali padėti destabilizuoti padėtį prie ES sienų arba jais gali būti neteisėtai prekiaujama, įvežus juos atgal į ES.

Todėl šiuo pasiūlymu siekiama sudaryti sąlygas koordinuotai valstybių narių tarpusavio kontrolei ir užtikrinti šaunamųjų ginklų atsekamumą. Visų pirma šiame pasiūlyme numatytas tinkamas su šaunamaisiais ginklais susijusios informacijos registravimas, reaguojama į poreikį gerinti muitinių darbą aptinkant neteisėtus šaunamuosius ginklus, jų komponentus ir šaudmenis ir ribojamas šaunamųjų ginklų ir pagrindinių komponentų pusgaminių importas, kad juos importuoti galėtų tik prekiautojai ginklais ir tarpininkai, – tai svarbi naujovė. Be to, šiuo pasiūlymu siekiama paaiškinti licencijų išdavimo institucijų vaidmenį. Juo taip pat siekiama pagerinti teisėsaugos institucijų (įskaitant muitines) ir licencijų išdavimo institucijų bendradarbiavimą tiek importo, tiek eksporto srityje, kad būtų pagerintas šaunamųjų ginklų, jų komponentų ir šaudmenų atsekamumas.

Be to, pasiūlymu siekiama pagerinti sistemingą duomenų apie civiliniam naudojimui skirtų šaunamųjų ginklų tarptautinį vežimą, taip pat duomenų apie konfiskuotus šaunamuosius ginklus rinkimą. Tai, kad nacionaliniu lygmeniu nėra centralizuotų duomenų ir trūksta skaidrumo dėl duomenų neskelbtinumo, trukdo rinkti kokybinius duomenis. Savo ruožtu duomenų trūkumas trukdo formuoti tikslinę politiką ir vykdyti mokslinius tyrimus neteisėtos prekybos šaunamaisiais ginklais srityje. Todėl pasiūlymu siekiama užtikrinti, kad valstybės narės kasmet gautų duomenis apie leidimų ir atsisakymų išduoti leidimus skaičių, taip pat apie importuojamų ir eksportuojamų civilinių šaunamųjų ginklų kiekius ir vertes pagal kilmę ir paskirties vietą. Be to, siekiant formuoti tikslinę neteisėtos prekybos šaunamaisiais ginklais prevencijos ir kovos su ja politiką, būtina sistemingai rinkti konfiskavimo duomenis.

Pasiūlymu taip pat siekiama suderinti, viena vertus, didesnio saugumo poreikį ir, kita vertus, teisėtos prekybos šaunamaisiais ginklais palengvinimą. Atsižvelgiant į tai, pasiūlymu siekiama užtikrinti vienodas sąlygas ir sumažinti ekonominės veiklos vykdytojams ir šaunamųjų ginklų savininkams tenkančią administracinę naštą, nes ekonominės veiklos vykdytojai, mėgindami gauti eksporto ar importo leidimą, ir toliau turi paisyti skirtingų nacionalinių taisyklių, procedūrų ir praktikos. Be to, ES įmonėms taikomi skirtingi reikalavimai ir administracinės procedūros, todėl jos patiria skirtingas išlaidas, priklausomai nuo to, kurioje valstybėje narėje jos vykdo veiklą. Jos taip pat yra priverstos laikytis apsunkinančių popierinių dokumentų naudojimu grindžiamų procedūrų. Todėl pasiūlymu siekiama spręsti šiuos uždavinius sukuriant aiškią teisinę sistemą, telkiant dėmesį į procedūrų skaitmenizaciją, taip pat stiprinant muitinių ir licencijų išdavimo institucijų bendradarbiavimą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos importo, eksporto ir tranzito procedūroms. Kalbant apie šaunamųjų ginklų savininkus, atitinkamomis nuostatomis palengvinamas laikinas šaunamųjų ginklų vežimas netaikant ilgų leidimų išdavimo procedūrų, t. y. tam tikrais atvejais medžiotojams, sportinio šaudymo atstovams ir kolekcininkams numatant importo ir eksporto leidimų išimtis.

Galiausiai šiuo pasiūlymu siekiama pašalinti esamą pilkąją zoną ir Šaunamųjų ginklų reglamento bei 2008 m. gruodžio 8 d. Bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP, nustatančios bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę, (toliau – Bendroji pozicija) taikymo sričių dubliavimąsi. Dėl šio dubliavimosi galima skirtingai aiškinti ir nenuosekliai taikyti teisingą (karinių ar civilinių ginklų) eksporto režimą prekėms, kurios patenka į šią sritį. Be to, problemų kelia tai, kad Šaunamųjų ginklų reglamente ir Bendrojoje pozicijoje nėra aiškių objektyvių kriterijų, pagal kuriuos būtų galima nustatyti, ar šaunamieji ginklai arba šaudmenys yra kariniai, ar civiliniai. Atsižvelgiant į tai, šio pasiūlymo taikymo sritis yra visiškai suderinta su 2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2021/555 dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės (toliau – Šaunamųjų ginklų direktyva) taikymo sritimi (įskaitant A kategorijos pavojingiausius šaunamuosius ginklus). Ši iniciatyva ir toliau nebus taikoma valstybių tarpusavio sandoriams (t. y. vyriausybių tarpusavio sandoriams), taip pat tiesioginiam pardavimui ginkluotosioms pajėgoms, policijai ar valdžios institucijoms – šiais atvejais ir toliau bus taikoma Bendroji pozicija. Visi kiti sandoriai laikomi civilinio pobūdžio sandoriais, todėl jiems taikomos tik šiame pasiūlyme nustatytos taisyklės ir procedūros.

•Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis