LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 339/29

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos

COM(2009) 248 galutinis

(2010/C 339/07)

Pranešėjas Michael SMYTH

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2009 m. birželio 10 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos

COM(2009) 248 galutinis.

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2010 m. sausio 8 d. priėmė savo nuomonę.

459-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2010 m. sausio 20–21 d. (sausio 20 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 198 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 4 susilaikius.

1. Išvados

1.1 EESRK remia tikslus, įtvirtintus keturiuose Baltijos jūros regiono strategijos ramsčiuose, kad regionas taptų klestintis, saugus ir patikimas, ekologiškai tvarus bei patrauklus ir lengvai pasiekiamas.

1.2 EESRK pripažįsta išsamų konsultacijų procesą, kuris vyko baigiant rengti strategiją, ir šiame procese dalyvavusių socialinių partnerių ir suinteresuotųjų subjektų vaidmenį. Komitetas dar kartą ragina įsteigti Baltijos jūros regiono pilietinės visuomenės forumą, kuris padėtų įtraukti pilietinę visuomenę į strategijos rengimą.

1.3 Strategija turi pagirtinų tikslų ir siekių, nes ja norima spręsti sudėtingas struktūrines Baltijos jūros regiono problemas, tačiau, kad strategija būtų efektyvi, dar reikia įveikti nemažai sunkumų. Šie sunkumai susiję su strategijos papildoma potencialia nauda, su valdymu, su ES sanglauda ir išoriniu strategijos efektyvumu.

1.4 Kritiškai vertinamas ir Baltijos jūros regiono strategijos valdymas. Strategija apima 21 generalinio direktorato kompetenciją ir 8 valstybes nares bei Rusiją. Ją sudaro 4 ramsčiai, 15 prioritetinių veiksmų ir daug horizontaliųjų veiksmų; strategijos pagrindas – sudėtingos valdymo struktūros, dėl kurių strategija galėtų tapti neįgyvendinama. EESRK mano, kad reikėtų dėti daugiau pastangų supaprastinti strategijos valdymą ir administravimą.

1.5 Šioje nuomonėje pakartojamas pasiūlymas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitete sukurti ad hoc Baltijos jūros regiono observatoriją arba tyrimo grupę, kad visas EESRK galėtų veiksmingai dalyvauti neatidėliotinai rengiant strategiją ir jos raidoje.

1.6 Viena iš pagrindinių strategijos problemų – jos išorės dimensija, visų pirma dėl pagrindinio Rusijos vaidmens Baltijos jūros regione. Rusijos vaidmuo įgyvendinant strategiją priklausys nuo Šiaurės dimensijos nuostatų. Neaišku, ar šių nuostatų pakaks norint užtikrinti veiksmingą Rusijos dalyvavimą strateginiuose veiksmuose.

1.7 EESRK pritaria požiūriui, kad strategija yra ne vien tik dokumentas, bet visų pirma procesas. Tai reiškia, kad ji bus įgyvendinama tam tikrą laiką. Tai, kad buvo suburtos visos valstybės narės ir visus suinteresuotieji subjektai su ES institucijomis, buvo susitarta dėl riboto pagrindinių veiksmų ir projektų sąrašo ir poreikio juos įgyvendinti, jau yra strategijos sėkmė. EESRK tikisi, kad rengiant strategiją kilęs entuziazmas neišblės, o prisidės prie veiksmingo ir greito įgyvendinimo, kuris gali būti persvarstytas per įgyvendinimo laikotarpį.

2. Strategijos apžvalga

2.1 Kodėl reikia Baltijos jūros regiono strategijos – savaime suprantama. Jau seniai supratome, kad Baltijos jūros regionas turėjo įvairiausių ekologinių, ekonominio vystymosi ir infrastruktūros problemų, kurios yra tarpusavyje susijusios ir viena nuo kitos priklausomos. 2006 m. lapkričio mėn. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją parengti Baltijos jūros regiono strategiją. Šią Baltijos jūros makroregionui skirtą strategiją 2009 m. birželio 10 d. priėmė Komisija ir 2009 m. birželio 19 d. pateikė Europos Vadovų Tarybai. Strategija buvo didelis ES pirmininkavusios Švedijos prioritetas, ją 2009 m. spalio 26 d. Liuksemburge priėmė Bendrųjų reikalų taryba.

2.2 Ši visuotinė strategiją – naujas poslinkis ES teritorinio bendradarbiavimo politikoje. Komisijos nuomone, strategija yra pirma iš tiesų kompleksinė programa, kurią turėtų perimti su vienodomis problemomis susiduriančios valstybės narės. Šiuo metu yra trylika tarptautinio bendradarbiavimo sričių, kurios drauge apima visas ES teritorijas (be to dar yra 50 tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų). Baltijos jūros regiono strategija įkūnija palyginti naują makroregioninio bendradarbiavimo koncepciją, t. y. efektyvesnį finansinių išteklių koordinavimą ir naudojimą, joje taip pat akcenuojamos bendradarbiavimo iniciatyvos Baltijos regione. Kalbant apie geografinį paplitimą, strategija skirta ES narėms Švedijai, Danijai, Vokietijai, Suomijai, Lenkijai, Estijai, Latvijai ir Lietuvai, taip pat Norvegijai ir Rusijai.

2.3 Šioje nuomonėje iš organizuotos pilietinės visuomenės pozicijų ketinama įvertinti siūlomą Baltijos jūros regiono strategiją ir jos veiksmų planą. Nuomonėje pasinaudojama neseniai priimtose EESRK nuomonėse „Baltijos jūros regionas. Organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo gerinant regioninį bendradarbiavimą ir kuriant regiono strategiją“ (1) ir „Makroregioninis bendradarbiavimas. Baltijos jūros regiono strategijos taikymas kitiems Europos makroregionams“ (2) atlikta analize. Procesas, kurį apvainikavo strategija, neturi precedento. Komisijos nuomone, jei Baltijos jūros regiono strategija galioja ir tinkama taikyti Baltijos jūros regionui, panašus metodas gali būti taikomas ir kitiems makroregionams, pavyzdžiui, Dunojaus, Alpių ir Viduržemio jūros regionams.

3. Strategijos santrauka

3.1 Komisija visus 2008 m. rengė išsamias konsultacijas. Šios konsultacinės konferencijos buvo geografiškai paskirstytos po visą makroregioną ir baigėsi 2009 m. vasario mėn. Rostoke įvykusia konferencija. Jų tema buvo susijusi su keturiais ramsčiais, kuriais grindžiama Baltijos jūros regiono strategija, kad Baltijos jūros regionas taptų

— ekologiškai tvarus,

— klestintis,

— lengvai pasiekiamas ir patrauklus,

— patikimas ir saugus.

3.2 Kartu su strategija pateikiamas veiksmų planas, kuris apima 15 prioritetinių veiksmų pagal keturis ramsčius. Kiekvieną prioritetinę sritį turėtų koordinuoti bent viena ES valstybė narė iš Baltijos jūros regiono ir tikimasi, kad ją įgyvendindamos valstybės dirbs kartu su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais.

3.3 Baltijos jūros regiono strategija ir joje siūlomi veiksmai bus finansuojami iš turimų išteklių, t. y. ES struktūrinių fondų (55 mlrd. eurų 2007–2013 m. laikotarpiui), ir lėšomis, kurias skirs kiekviena Baltijos jūros regiono valstybė, privatus sektorius ir tokios finansų institucijos kaip Europos investicijų bankas, Šiaurės investicijų bankas ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas.

3.4 Europos Parlamento rezoliucija ir Komisijos komunikatas turi nemažai skirtumų (3) (4). Komisija laikosi Tarybos ES vidaus perspektyvos, tuo tarpu Europos Parlamento rezoliucijoje kalbama apie Baltijos jūros regiono strategiją Šiaurės dimensijai. Parlamento rezoliucijoje Komisija raginama pasiūlyti strategiją „siekiant sustiprinti vidinį Šiaurės dimensijos ramstį“ (5). Europos Parlamentas neabejotinai susieja Baltijos jūros strategiją su Šiaurės dimensija, tuo tarpu Taryba ir Komisija strategiją ir bendradarbiavimo išorės aspektus traktuoja skirtingai.

3.5 Yra didelių požiūrio į tinkamą valdymo struktūrą skirtumų. Komisijos strategijos esmė – jau įgyvendinamų iniciatyvų koordinavimas, nuolatinis pažangos vertinimas ir veiksmų plano pagreičio išsaugojimas. Komisija laikosi požiūrio, kad institucinių mechanizmų reikia mažai ir Baltijos jūros regiono strategijai nenumato papildomo finansavimo. Parlamentas siūlo prieš vasarą įvyksiantį Europos Vadovų Tarybos susitikimą surengti kasmetinį aukščiausiojo lygio Baltijos jūros susitikimą, be to, plėsti regionines organizacijas ES sistemoje ir už jos ribų, be kita ko, numatyti strategijai atskirą biudžeto eilutę. EESRK jau yra pareiškęs, kad pritaria atskiram strategijos biudžetui. Atrodytų, kad Europos Parlamentas pageidautų drąsesnių politinių poslinkių nei Komisija. Lyg norėdamas atkreipti dėmesį į tai, kad strategija nuolat keičiasi, 2009 m. spalio 22 d. Europos Parlamentas patvirtino 2010 m. biudžeto pakeitimą, kuriuo 20 milijonų eurų skyrė strategijos koordinavimui ir kai kuriems bandomiesiems projektams.

3.6 Jeigu nekreiptume dėmesio į principinius skirtumus, strategija yra visuotinių šio makroregiono suinteresuotųjų subjektų konsultacijų vaisius. Strategija yra naujoviška, kadangi bus vykdoma pagal tarptautinę valdymo struktūrą ir todėl peržengia įprastos ES regioninės politikos ribas. Ši nauja valdymo struktūra yra tarp tautinės valstybės ir viršvalstybinės bendrijos.

3.7 Baltijos jūros regiono strategijos koncepciją Komisija apibūdina kaip „atliekamą darbą“. Negalima tiksliai apibrėžti atskirų Baltijos jūros regiono aspektų, kadangi geografinė aprėptis skiriasi atsižvelgiant į svarstomą klausimą. Rengiant Baltijos jūros regiono strategiją buvo laikomasi tokio principo: pirmiausia nurodomos problemos ir temos, o tada jau tampa aiški makroregiono geografinė aprėptis. Objektyviai žiūrint, keturi strategijos ramsčiai ir susijęs veiksmų planas yra rimtas bandymas tokiai didele įvairove pasižyminčiai zonai kaip Baltijos jūros regionas sukurti geriau koordinuojamą vystymosi sistemą ir taip skatinti teritorinę sanglaudą. 1 lentelėje išvardijamos prioritetinės veiksmų plano sritys pagal kiekvieną iš strategijos ramsčių.

3.8 Komisija vadovaujasi tokia logika: tvariam vystymuisi regione užtikrinti būtina vadovautis kompleksiškumo principu. Strategijoje nagrinėjami sudėtingi ir tarpusavyje susiję klausimai, tuo tarpu veikiančios bendradarbiavimo programos iki šiol nėra efektyviai koordinuojamos.

4. Sunkumai ir svarbiausi klausimai

4.1 Nuo sėkmingo Baltijos jūros regiono strategijos įgyvendinimo labai daug kas priklauso. Komisija ne kartą pareiškė, kad strategija galėtų tapti modeliu kitiems ES makroregionams. Strategija turi pagirtinų tikslų ir siekių, nes ja norima spręsti labai sudėtingas struktūrines Baltijos jūros regiono problemas, tačiau kad strategija būtų efektyvi dar reikia įveikti nemažai sunkumų. Šie sunkumai susiję su strategijos papildoma potencialia nauda, su valdymu, su ES sanglauda ir išoriniu strategijos efektyvumu.

4.2 Papildomos naudos požiūriu gali atsitikti taip, kad strategijoje numatytos plataus užmojo priemonės, kuriomis norėta įtikti daugumai Baltijos jūros regiono suinteresuotųjų subjektų, gali būti neįgyvendinamos. Yra argumentas, kad strategija turėtų išlikti paprastesnė, o pastangos turėtų būti skiriamos mažesniems, tačiau strategiškai labai svarbiems tikslams. Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisijos (HELCOM) pažanga susijusi su Baltijos jūros veiksmų plane numatytais žuvų ištekliais ir bendra aplinka. Nepaisant šių pasiekimų, Baltijos jūros regiono strategija turėtų ir toliau skatinti siekti teigiamų pokyčių žuvininkystės srityje ir apimti platesnę aplinką.

4.3 Kritiškai vertinamas ir Baltijos jūros regiono strategijos valdymas. 1 lentelėje matyti paradoksas – būtent tos šalys, kurioms strategija labiausiai reikalinga, mažiausiai prisideda prie tos strategijos įgyvendinimo. Be to, Komisijai sunkiai sekėsi rasti veiksmų komplekso ir susijusių generalinių direktoratų ir valstybių narių pusiausvyrą. Ligšiolinė patirtis rodo, kad Leipcigo tvariųjų Europos miestų chartijos įgyvendinimas vyksta palyginti lėtai, tuo tarpu Baltijos jūros regiono strategija gali būti dar sudėtingesnė (6).

4.4 Tokios ES politikos kaip Baltijos jūros regiono strategija sėkmė bus vertinama pagal jos praktinius rezultatus, kurie turi būti piliečiams akivaizdūs ir apčiuopiami. Strategija taip pat prieštarauja pačiai Bendrijos sanglaudos sampratai. Kaip teigta anksčiau, makroregioninio bendradarbiavimo srityje Komisija „padidino statomas sumas“. Nors Baltijos jūros regiono valstybių narių piliečiai labai gerai žino, kokios rimtos yra Baltijos jūros regiono aplinkos apsaugos, su infrastruktūra susijusios ir kitos problemos, tačiau pagrindinė problema vis dar išlieka: paaiškinti likusiai ES daliai, kokia sudėtinga padėtis Baltijos jūroje. Todėl nepaprastai svarbi organizuotos pilietinės visuomenės parama. EESRK jau pateikė pasiūlymą įsteigti Baltijos jūros regiono pilietinės visuomenės forumą ir pareiškė esąs pasirengęs atlikti parengiamąjį darbą tokiam forumui įsteigti. Be to, Komitetas pasiūlė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitete sukurti ad hoc Baltijos jūros regiono observatoriją arba tyrimo grupę, kad visas EESRK galėtų veiksmingai dalyvauti strategijos raidoje.

4.5 Viena iš pagrindinių strategijos problemų yra jos išorės dimensija, visų pirma dėl pagrindinio vaidmens, kurį vaidina Rusija, ji yra pagrindinis suinteresuotasis subjektas Baltijos jūros regione. Rusija jau pareiškė susidomėjimą strategiją, kadangi sėkmingas strategijos įgyvendinimas būtų naudingas ir jai. Rusijos vaidmuo strategijoje priklausys nuo Šiaurės dimensijos, kurios nuostatos, tikėtina, bus suderintos su strategija. Pažymėtina, kad trys iš keturių strategijos ramsčių (aplinkosauga, patrauklumas ir prieinamumas, sauga ir saugumas) yra iš esmės tarpvalstybinio pobūdžio, todėl yra pagrindas kurti strategijos mechanizmus, kurie susietų vidaus ir išorės dimensijų sąlyčio taškus, visų pirma įgyvendinimo lygmeniu. Be to, strategijos išorės dimensijos aprėptis galbūt galėtų būti platesnė ir įtraukti, pavyzdžiui, Baltarusiją, kuri daro poveikį aplinkos apsaugai ir Baltijos jūros regiono patrauklumui ir prieinamumui.

4.6 Yra nuomonių, kad Rusijos dalyvavimą strategijos įgyvendinimo procese paprasčiau užsitikrinti tiesioginiu dvišaliu Rusijos ir ES bendradarbiavimu „lygiavertės partnerystės“ pagrindu (7). Jeigu ši nuomonė yra teisinga, visai pagrįstos yra abejonės dėl to, ar dabartinė siūloma Šiaurės dimensija yra tinkamas mechanizmas užtikrinti, kad Rusija palaikys šią strategiją.

5. Strategijos analizė

5.1 Strategijoje yra keletas ginčytinų punktų, kuriuos reikia atidžiai išnagrinėti. Pirma, veiksmų plane yra išdėstyti konkretūs pasiūlymai, kaip išspręsti Baltijos jūros regiono energijos tinklų ir jungčių problemas. Tačiau nuogąstaujama, kad šių pasiūlymų nepakaks, kadangi būtina skubi didesnė tinklo integracija. Strategija reikėtų stengtis ne tik integruoti ir sujungti šiuo metu atskiras nacionalines Baltijos jūros regiono valstybių energijos rinkas, bet siekti visos ES energetinio solidarumo. ES reikia Rusijos energijos, todėl būtina sukurti infrastruktūrą, per kurią Europai būtų tiekiamos dujos, nafta ir elektros energija. Ji padėtų užtikrinti pastovų energijos tiekimą Europai. Taip pat reikia glaudesnio ES nepriklausančių valstybių bendradarbiavimo energetikos srityje. Strategijoje neminimas Nordstream projektas. Nors akivaizdu, kad tai daryta sąmoningai, Komisija nurodo, kad Nordstream klausimas skaldo valstybes, o Baltijos jūros regiono strategija gali būti priimta tik vienbalsiai.

5.2 Veiksmų plane pateikiami vidaus ir išorės jūros, kelių ir geležinkelių transporto jungčių gerinimo pasiūlymai. Ypatingą dėmesį reikia skirti kelių infrastruktūrai, nes ji arba turi didelių trūkumų, arba jos iš vis nėra. Baltijos šalių regionas, anksčiau buvęs Sovietų Sąjungos pakrašty, galėtų būti geriau sujungtas su centrine Europos dalimi. Šiam regionui reikia skubiai atitinkamai plėtoti visą kelių infrastruktūros tinklą. Dabartinius TEN koridorius, pavyzdžiui, geležinkelių ir kelių koridorius iš Helsinkio į Vieną ar Slovėniją, reikia pertvarkyti ir pritaikyti naujoms, glaudesnės Europos Sąjungos sąlygoms.

5.3 Neminima strateginė didelių upių svarba Baltijos jūros makroregionui, to neturėtų būti. Šiuo požiūriu svarbu paminėti, kad šiuo metu rengiama Dunojaus regiono strategija. Konsultacijos dėl Baltijos jūros regiono strategijos buvo plačios ir išsamios, tačiau jos buvo rengiamos ad hoc pagrindu. Dunojaus regiono strategijos klausimu EESRK turėtų siekti labiau struktūruoto dalyvavimo. Komisija nurodė, kad yra tokio dalyvavimo galimybių nuo 2010 m. vasario mėn. iki vasaros. EESRK nuomonėse REX/262 ir ECO/251 jau pasiūlyta sukurti Baltijos jūros regiono pilietinės visuomenės forumą, belieka parengti praktinį pasiūlymą. Šis pasiūlymas susilaukė daugelio Europos Parlamento narių paramos, o Parlamentas šiuo metu rengia nuomonę dėl Baltijos jūros regiono strategijos.

5.4 Jau pripažinta, kad problemos, apie kurias kalbama Baltijos jūros regiono strategijoje, yra sudėtingos. Suprantama, kad už strategijos įgyvendinimą ir stebėseną atsakingam Komisijos padaliniui ateityje gali pritrūkti išteklių. Tiek EESRK, tiek Parlamentas pritaria šio padalinio išteklių didinimui. Kyla pavojus, kad šis Komisijos padalinys spręs vien tik administravimo problemas, visų pirma kaip išleisti Parlamento partneriams iš trečiųjų šalių skirtus 20 mln. eurų (4 biudžeto eilutė). EESRK pabrėžia, kad Europos Komisija ir valstybės narės yra atsakingos už tam tikrus plane numatytus veiksmus ir joms turi būti suteiktos atitinkamos administracinės priemonės įsipareigojimams vykdyti.

5.5 Išreikštas susirūpinimas dėl žvejybos ir žuvininkystės klausimui teikiamos santykinės reikšmės. Pripažįstama, kad yra daug nuveikta, visų pirma Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisijos (HELCOM) ir ankstesni rezultatai teikia vilčių. Būtina išlaikyti šią pažangą ir visų pirma padidinti pastangas atsakingam vartojimui skatinti.

5.6 Buvo išreikštas susirūpinimas dėl strategijoje skiriamo dėmesio mokslui, technologijoms, moksliniams tyrimams ir inovacijoms. EESRK nėra visiškai įsitikinęs, ar vadinamojo žinių trikampio (švietimas, moksliniai tyrimai ir inovacijos) priskyrimas dviem skirtingiems strategijos ramsčiams ir trims už koordinavimą atsakingoms valstybėms narėms tikrai yra optimalus sprendimas. EESRK pabrėžia, kad strategija turėtų stiprinti skirtingų žinių trikampio dalių sąveiką ir ryšius.

5.7 EESRK visapusiškai remia strategijos 6 prioritetinį veiksmą – Baltijos jūros regione šalinti kliūtis vidaus rinkai. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti MVĮ, kurios dominuoja Baltijos jūros regiono valstybių ekonomikoje. EESRK taip pat palankiai vertina pažangą, padarytą įgyvendinant Padoraus darbo darbotvarkę. Baltijos jūros regione turėtų būti skatinamas glaudesnis socialinis dialogas, kad būtų galima pasinaudoti teigiamu bendradarbiavimo įgyvendinant strategiją poveikiu, visų pirma didinant bendradarbiavimą ir integraciją energetikos srityje.

5.8 Ypač didelį susirūpinimą kelia šio regiono laivų statybos ir susijusių sektorių struktūrinis nuosmukis, kuris tęsiasi iki šiol ir turi neigiamą poveikį ekonominei ir socialinei sanglaudai. Komitetas yra tvirtai įsitikinęs, kad Baltijos jūros regiono strategija turėtų apimti ir šį konkretų klausimą.

2010 m. sausio 20 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Mario SEPI

(1) OL C 277, 2009 11 17, p. 42.

(2) OL C 318, 2009 12 23, p. 6.

(3) Europos Parlamentas (2006), Rezoliucija dėl Baltijos jūros regiono strategijos formuojant Šiaurės dimensiją, 2006 m. lapkričio 16 d., Strasbūras, A6-0367/2006.

(4) Baltijos jūros strategiją ir veiksmų planą rasite

http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/baltic/documents_lt.htm.

(5) Šiaurės dimensija – susitarimas, pagal kurį ES, Rusija, Norvegija ir Islandija gali įgyvendinti politiką sutartose bendradarbiavimo srityse.

(6) Chartija buvo pasirašyta 2007 m. gegužės 24 d. per neoficialų ES ministrų, atsakingų už miestų plėtrą ir teritorinę sanglaudą, susitikimą, kai Tarybai pirmininkavo Vokietija. Šioje tarpvyriausybinėje chartijoje pateikiamos dvi pagrindinės rekomendacijos: geriau panaudoti integruotą miestų plėtros politiką ir ypatingą dėmesį skirti skurdiems miesto rajonams.

(7) Žr. Regionų komiteto nario Uno Aldgren pranešimą „Socialinių partnerių ir kitų pilietinės visuomenės organizacijų įsipareigojimai: kokį vaidmenį gali vaidinti pilietinė visuomenė ir vietos veikėjai?“ EESRK ir Europos Komisijos atstovybės Suomijoje 2009 m. spalio 22–23 d. Helsinkyje surengtoje konferencijoje „Baltijos jūros regionas – geriausia vieta dirbti ir plėtoti verslą“.