Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2020/C 379/10)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 5 dalį (1).

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO, KURIUO KEIČIAMAS BENDRASIS DOKUMENTAS, PATVIRTINIMĄ

„CÔTES D'AUVERGNE“

PDO-FR-A0925-AM03

Pateikimo data: 2020 9 15

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1. Geografinė vietovė

Geografinės vietovės komunų sąrašas atnaujintas atsižvelgiant į Oficialųjį geografinių kodų registrą. Išbrauktos Mezelio ir Dalė komunos ir įtraukta Miuro prie Aljė komuna (suformuota sujungus Mezelio ir Dalė komunas).

Šis pakeitimas yra grynai redakcinio pobūdžio, geografinės vietovės ribos nepasikeitė.

Dėl šio pakeitimo iš dalies keičiamas bendrojo dokumento 6 punktas.

2. Nustatyti sklypai

Specifikacijos I skyriaus IV antraštinės dalies 2 punkte po teksto „2010 m. lapkričio 16 d.“ įterpiamas tekstas „ir 2020 m. birželio 17 d.“. Po teksto „2017 m. gegužės 3 d.“ įterpiamas tekstas „ir 2020 m. birželio 17 d.“.

Šiuo pakeitimu siekiama įtraukti datą, kurią kompetentingos valdžios institucijos patvirtino geografinėje gamybos vietovėje nustatytų sklypų pakeitimą. Sklypų nustatymas reiškia geografinėje gamybos vietovėje esančių sklypų, kuriuose gali būti gaminamas saugomos kilmės vietos nuoroda žymimas produktas, parinkimą.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

3. Arčiausiai esanti vietovė

Arčiausiai esančios vietovės komunų sąrašas atnaujintas atsižvelgiant į Oficialųjį geografinių kodų registrą. Vilnevo Lembrono komunos pavadinimas pakeistas į Vilnevo pavadinimą.

Dėl šio pakeitimo iš dalies keičiamas bendrojo dokumento 9 punktas.

4. Vyno išleidimo į apyvartą tarp įgaliotų sandėlių savininkų data

Išbraukiamas I skyriaus IX antraštinės dalies 4 punkto b papunktis dėl vyno išleidimo į apyvartą tarp įgaliotų sandėlių savininkų datos.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Produkto pavadinimas

Côtes d'Auvergne

2. Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

4. Vyno (-ų) aprašymas

Tai neputojantys baltieji, rožiniai ir raudonieji vynai, kuriems būdingos tokios analitinės savybės: mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais – 10,5 %, o fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis išpilstymo metu – ne didesnis nei 3 g/l, bendrasis rūgštingumas – ne didesnis nei 112 miliekvivalentų viename litre. Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 12,5 %.

Lakusis rūgštingumas ir bendras sieros dioksido kiekis nustatyti ES teisės aktuose.

Paruoštų parduoti neišpilstytų arba pilstomų raudonųjų vynų obuolių rūgšties kiekis yra ne didesnis nei 0,4 g/l. Baltiesiems vynams paprastai būdingos citrusinių vaisių, egzotinių vaisių arba sunokusių kriaušių natos, galinčios pakisti į skrudintų produktų aromatą. Dažniausiai jie pasižymi šiokiu tokiu gaivumu ir sodriu, ilgai išliekančiu skoniu.

Rožiniai vynai yra subtilaus skonio, jiems dažnai būdingas dominuojantis vaisių (citrusinių, egzotinių vaisių, uogų ir kt.) aromatas.

Raudonieji vynai paprastai yra gan ryškios spalvos. Jauniems vynams dažniausiai būdingi vaisių (juodųjų ir raudonųjų serbentų ir pan.) aromatai, ilgainiui įgaunantys sunokusių vaisių džemo, vyšnių ar prieskonių (ypač pipirų) natų.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5. Vyno gamybos metodai

a) Specifiniai vynininkystės metodai

Specifinis vynininkystės metodas

Rožiniam vynui gaminti draudžiama naudoti grynas medžio anglis ar jų mišinį su kitais preparatais. Gaminant raudonuosius vynus leidžiama taikyti sodrinimo pašalinant vandenį metodus. Tokiu atveju nustatomas didžiausias 10 % dalinės koncentracijos dydis, palyginti su sodrinamu tūriu. Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 12,5 %. Be to, kas nurodyta pirmiau, vynai turi būti gaminami laikantis visoje Sąjungoje taikytinų ir Kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų.

Auginimo praktika

— Auginimo būdai a) Sodinimo tankumas. Mažiausias vynmedžių sodinimo tankumas yra 4 400 sodinių viename hektare. Vynuogyne atstumas tarp eilių yra ne didesnis nei 2,50 m, o atstumas tarp sodinių toje pačioje eilėje – 0,90–1,40 m. b) Genėjimo taisyklės. Vynmedžiai genimi ant sodinio paliekant ne daugiau kaip 12 pumpurų. Vynmedžiai genimi: taikant vienpetę Guyot techniką, paliekant vieną šaką ir ne daugiau kaip dvi trumpas ataugas; Y forma arba taikant trumpą dvipetę Guyot techniką, paliekant dvi šakas ir ne daugiau kaip dvi trumpas ataugas; trumpai (Cordon de Royat būdu arba formuojant vėduoklės formą). Nužydėjus žiedams (23 Lorenz fenologinė stadija), vaisius vedančių šakų skaičius ant ūglio yra ne didesnis nei 10.

b) Didžiausias gamybos kiekis

60 hektolitrų iš hektaro

6. Nustatyta geografinė vietovė

Vynuogių derlius imamas, vynas gaminamas ir brandinamas toliau nurodytų Piui de Domo departamento komunų teritorijose (sąrašas parengtas pagal 2020 m. Oficialųjį geografinių kodų registrą): Aubière, Authezat, Beaumont, Beauregard-Vendon, Billom, Blanzat, Boudes, Cébazat, Chalus, Chanonat, Chas, Châteaugay, Châtel-Guyon, Chauriat, Clermont-Ferrand, Corent, Cournon-d'Auvergne, Le Crest, Gimeaux, Laps, Lempdes, Malauzat, Les Martres-de-Veyre, Ménétrol, Mirefleurs, Mur-sur-Allier, Neschers, Orcet, Pérignat-lès-Sarliève, Pignols, Plauzat, Prompsat, Riom, La Roche-Blanche, La Roche-Noire, Romagnat, Saint-Amant-Tallende, Saint-Bonnet-lès-Allier, Saint-Georges-sur-Allier, Saint-Hérent, Saint-Maurice, Saint-Sandoux, Saint-Yvoine, Sauvagnat-Sainte-Marthe La Sauvetat, Sayat, Tallende, Vertaizon, Veyre-Monton, Vic-le-Comte, Volvic, Yssac-la-Tourette.

7. Pagrindinė (-ės) vyninių vynuogių veislė (-ės)

‘Pinot noir N’

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

1. Geografinės vietovės duomenys

a) Gamtos veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas

Piui de Domo departamente esanti vietovė maždaug 80 km driekiasi iš šiaurės į pietus ir 15 km – iš rytų į vakarus. Geografinė vietovė iš esmės yra Limanės baseino pakraštyje, vulkaninių struktūrų, kurios kerta vietovę tarp Livradua kalnų grandinės rytuose ir Sansi kalnų vakaruose, šlaituose. Vynuogyno sklypai paprastai sudaro daugybę mažų salelių, kurios beveik visuomet yra statokuose šlaituose. Vynmedžiai auga 350–550 m aukštyje 53 geografinės vietovės komunų teritorijoje.

Ugnikalnio veikla, dėl kurios iškilo Piui kalnų grandinė su viršukalne Piui de Domu (1464 m), suformavo geografinės vietovės kraštovaizdį ir prisidėjo prie jos įvairovės. Šią įvairovę puikiai atspindi geras papildomų geografinių nuorodų „Boudes“, „Chanturgue“, „Châteaugay“, „Corent“ ir „Madargue“ vardas ir jų ypatumai. Vynų „Madargue“ vietovė sutampa su Rjomo komuna, įsikūrusia ant vynuogininkystei palankios balto mergelio kalvos. Vynų „Côtes d'Auvergne“ simboliu tapusios geografinės nuorodos „Chanturgue“, kurios pavadinimą sudaro keltų kilmės žodžiai „cantalo“ (žvilgantis) ir „clarus“ (gerai matomas), vynuogynas užima statokus (daugiau nei 25 %) bazaltinės plynaukštės šlaitus. Geografinės nuorodos „Châteaugay“ vynuogyno sklypai išsidėstę senosios bazaltinės nuošliaužos, išsiskaidžiusios į daugybę nedidelių plynaukščių, šlaituose. Gerą geografinės nuorodos „Corent“ vardą lėmė tai, kad šis vynuogynas auga ant per paskutinius ugnikalnio išsiveržimus iškilusios kalvos, kuriai būdingas tamsus dirvožemis, kuriame gausu vulkaninės kilmės koliuvinių nuogulų. Geografinės nuorodos „Boudes“ vynuogyno sklypai išsidėstę plačioje klintinėje kalvoje, kurios viršūnę saugo bazaltinė nuošliauža.

Nustatytiems sklypams, kuriuose skinamos vynuogės, būdingą dirvožemį sudaro labai įvairios medžiagos, pavyzdžiui, mergelis, bazaltas, vulkaninės kilmės koliuvinės nuogulos, granitas, gneisas. Šiaip ar taip, visiems dirvožemio tipams būdingos puikios šiluminės savybės, negausūs vandens ištekliai, be to, sklypai dažniausiai yra saulės gerai apšviestoje vietoje.

Geografinei vietovei būdingas pusiau žemyninio tipo klimatas. Dėl Piui kalnų grandinės ir Sansi kalnų masyvo susidarantis fenas apsaugo vietovę nuo iš vakarų atslenkančių drėgno oro masių ir padeda palaikyti aukštesnę nei apskritai būdinga šiai geografinei aplinkai temperatūrą.

b) Žmogiškųjų veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas

Vynuogės Piui de Domo departamente pradėtos auginti dar V amžiuje, kaip liudija Sidonijaus APOLINARO, kuris tuo metu buvo Klermono vyskupas, raštai. Skatinant diduomenei ir dvasininkijai, vėliau – buržuazijai, kokybiškų vynuogių vynuogynai toliau buvo plėtojami viduramžiais iki pat XVIII a. pabaigos, kai užsodintas plotas pasiekė maždaug 21 000 ha.

Po revoliucijos buvo panaikintos kliūtys gabenti vyną, o daugelis valstiečių įgijo teisę į nuosavybę ir pradėjo auginti vynmedžius. 1789–1804 m. smulkių ūkių skaičius padidėjo keturis kartus, o nuo 1789 iki 1850 m. Piui de Domo departamente vynmedžiais užsodinti plotai nuo 21 000 ha išsiplėtė iki 34 000 ha. Daugiausia buvo sodinama ‘Gamay N’ veislės vynmedžių, kurie genimi laikantis tradicijų. Gydytojas J. GUYOT nurodo, kad „vynmedžiai auginami apgalvotai“. Taip pat atkreipiamas dėmesys į pasirinktą veislę ‘Gamay N’, kuri vadinama Overnės „Gamay“, vėlai sproginančią pumpurus ir užauginančią „laisvai kabančias“ kekes.

Vyndarystės plėtrą paskatino per Aljė upės uostus į šiaurę vedantis kelias. Luaros upe nuplaukus iki Orleano, Seną (ir Paryžių) buvo galima pasiekti sausumos keliais. Taigi upė gerokai prisidėjo prie vyndarių suklestėjimo.

1895 m. vynuogyno plotas siekė 45 000 ha.

XIX a. 10-ajame dešimtmetyje sparčiai pasklidusi filokserų epidemija sunaikino didžiulius Overnės vynuogyno plotus. Jie kelių savanorių augintojų iniciatyva buvo atsodinti tik XX a. 1-ajame dešimtmetyje. 1902 m. buvo įsteigta vynininkystės laboratorija, o 1929 m. – „Châteauguay“ vynų apsaugos profesinė sąjunga. Pastarosios veikla 1932 m. išsiplėtė ir apėmė visus Overnės vynus. Tais pačiais metais Rjomo teismo sprendimu vynams, pagamintiems 171-os Piui de Domo departamento komunos teritorijoje iš ‘Gamay N’, ‘Pinot noir N’ ir ‘Chardonnay B’ veislių vynuogių, suteikta kilmės vietos nuoroda „Vins d’Auvergne“.

Tuomet gamintojai sutelkė jėgas ir 1935 m. Objere įkūrė kooperatinį vyno rūsį. Antrasis rūsys „Cave des Coteaux d’Auvergne“ įkurtas 1950 m., o 2010 m. pervadintas į „Cave Saint-Verny“. Galiausiai 1948 m. buvo įsteigta vyndarių draugija, kuri ėmė rūpintis Overnės vynų populiarinimu.

Tuomet prasidėjo kokybiniai pokyčiai ir netrukus išsiskyrė 5 vyndarystės sektoriai: „Boudes“, „Chanturgue“, „Châteaugay“, „Corent“ ir „Madargue“, kurie sudaro dinamišką šio regiono branduolį. Būtent dėl jų veiklos 1951 m. gegužės mėn. pripažinta aukščiausios kokybės vyno kilmės vietos nuoroda „Côtes d'Auvergne“. Overnėje iki šiol dominuoja vyno gamyba šeimos ūkiuose. 2008 m. 330 ha plote dirbo apie 150 gamintojų. Jie naudojosi maždaug penkiasdešimčia privačių ir šimtu kooperatinių vyno rūsių. Raudonieji vynai sudaro 75 % visos produkcijos, kuri siekia 11 000 hektolitrų.

2. Produktų kokybės ir savybių ryšys

Baltiesiems vynams paprastai būdingos citrusinių vaisių, egzotinių vaisių arba sunokusių kriaušių natos, galinčios pakisti į skrudintų produktų aromatą. Dažniausiai jie pasižymi šiokiu tokiu gaivumu ir sodriu, ilgai išliekančiu skoniu. Rožiniai vynai yra subtilaus skonio, jiems dažnai būdingas dominuojantis vaisių (citrusinių, egzotinių vaisių, uogų ir kt.) aromatas.

Raudonieji vynai paprastai yra gan ryškios spalvos. Jauniems vynams dažniausiai būdingi vaisių (juodųjų ir raudonųjų serbentų ir pan.) aromatai, ilgainiui įgaunantys sunokusių vaisių džemo, vyšnių ar prieskonių (ypač pipirų) natų.

3. Priežastiniai ryšiai

Vynų ypatumą visų pirma lemia komunų ir sklypų, kurie išsidėstę kalvų šlaituose ir kuriuos Piui kalnų grandinė ir Sansi kalnų masyvas saugo nuo iš vakarų atslenkančių oro masių, pasirinkimas.

Be to, reikia atkreipti dėmesį į tai, kad geografinei vietovei didelę įtaką daro fenas – jis reguliuoja temperatūrą ir užkerta kelią pernelyg gausiems krituliams. Dėl karštų vasarų ir vidutiniškai 600 mm kritulių kiekio per metus tiksliai nustatytuose sklypuose, kuriuose skinamos vynuogės, vynmedžiai per visą vegetacinį laikotarpį auga puikiomis klimato sąlygomis. Tokios sąlygos užtikrina ankstyvą vegetacinio ciklo pradžią ir tinkamiausią vynuogių nokimo greitį.

Šiuos ypatumus taip pat lemia vynuogių veislių, ilgainiui natūraliai įsitvirtinusių vyndarystės tradicijoje, pasirinkimas. Ankstyvosios veislės ‘Gamay N’, ‘Pinot noir N’ ir ‘Chardonnay B’ atrinktos dėl jų prisitaikymo prie minėtų išskirtinių sąlygų.

Šios sąlygos taip pat lėmė tinkamiausio auginimo ir gamybos potencialo atskleidimo būdo, t. y. didelio sodinimo tankumo, intensyvaus genėjimo, aukštos lapijos ir dirvožemio apsaugos augaline danga, pasirinkimą.

Vynmedžių auginimo praktika, našumo valdymas ir vyndarių patirtis padeda atskleisti tvirtą ryšį, siejantį vulkaninės kilmės dirvožemį, puikias šilumines jo savybes, negausius vandens išteklius ir vynų kokybines savybes: baltieji vynai yra gaivūs, sodraus skonio, citrusinių vaisių aromato; rožiniai vynai yra subtilūs, vaisių aromato; raudoniesiems vynams būdingi vaisių aromatai su prieskonių natomis.

Ne vienos vyndarių kartos įdėtas pastangas vainikavo Overnės vynų pripažinimas 1932 m. sprendimu, o dar labiau įprasmino penkių geografinių nuorodų, kurios Overnės regione visuomet turėjo gerą vardą, pripažinimas.

Tai, kad šios vietinės nuorodos nuo seno naudojamos geografinėje vietovėje, patvirtina gerą vynų su kilmės vietos nuoroda „Côtes d’Auvergne“ vardą.

9. Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas:

Arčiausiai esanti vietovė

Arčiausiai esanti vietovė, kuriai taikoma su vyno gamyba ir brandinimu susijusi nukrypti leidžianti nuostata, apima toliau nurodytų Piui de Domo departamento komunų teritorijas (sąrašas parengtas pagal 2020 m. Oficialųjį geografinių kodų registrą): Beauregard-l'Évèque, Busséol, Le Cendre, Chadeleuf, Champeix, Chidrac, Coudes, Davayat, Égliseneuve-près-Billom, Espirat, Gerzat, Glaine-Montaigut, Ludesse, Madriat, Mareugheol, Montmorin, Montpeyroux, Mozac, Nohanent, Orbeil, Pardines, Parent, Pérignat-sur-Allier, Pont-du-Château, Reignat, Saint-Bonnet-près-Riom, Saint-Germain-Lembron, Saint-Julien-de-Coppel, Saint-Myon, Saint-Saturnin, Sallèdes, Teilhède, Vassel, Villeneuve, Yronde-et-Buron.

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas:

Atsižvelgiant į specifikacijos nuostatas, greta saugomos kilmės vietos nuorodos „Côtes d'Auvergne“ gali būti pateikiamas vienas iš šių papildomų geografinių pavadinimų: „Boudes“, „Chanturgue“, „Châteaugay“, „Corent“ arba „Madargue“.

a) Visi papildomi užrašai, kurių naudojimą pagal Sąjungos teisės nuostatas gali reglamentuoti valstybės narės, etiketėse rašomi rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei dvigubas rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis.

b) Papildomas geografinės vietovės pavadinimas užrašomas rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei rašmenų, kuriais užrašyta saugoma kilmės vietos nuoroda, dydis.

c) Vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti mažesnę geografinę vietovę, jeigu ji įtraukta į kadastrą ir nurodyta derliaus deklaracijoje. Į kadastrą įtrauktas jos pavadinimas užrašomas rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei pusė rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydžio.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cd494272-3449-4ec1-a273-0ee14a3e54f7

(1) OL L 9, 2019 1 11, p. 2.