Diskrecinių priemonių rinkinys skiriasi nuo 2017 m. viduryje parengto fiskaliniu požiūriu neutralaus su pensijų mažinimu susijusio priemonių rinkinio, kuris turėtų įsigalioti 2019 m. sausio 1 d. Graikijos valdžios institucijos planuoja įšaldyti pensijas iki 2022 m., tačiau jos nesumažins pensijų dėl neatidėliotino vadinamųjų nepalankių asmeninių skirtumų perskaičiavimo. Be to, valdžios institucijos siekia sustiprinti socialinių išmokų sistemą ir 2019 m. pradėti išmokėti naujas būsto pašalpas (jų vertė – 400 mln. EUR). Jos taip pat planuoja sumažinti socialinio draudimo įmokas tam tikrų kategorijų savarankiškai dirbantiems asmenims, subsidijuoti darbdavių socialinio draudimo įmokas, skirtas jaunesniems nei 24 metų asmenims, sumažinti nekilnojamojo turto mokestį (ENFIA), sumažinti viešųjų investicijų biudžeto viršutinę išlaidų ribą iki tokios ribos, kurią institucijos laiko realesne, atsižvelgiant į nuolatinį nepakankamą lėšų panaudojimą, ir nuo 2020 m. laipsniškai mažinti įmonių pelno mokesčius. Graikijos valdžios institucijos nepranešė institucijoms apie planus pakeisti parengtą priemonę, susijusią su pajamų mokesčio kredito mažinimu, numatytu 2020 m. sausio 1 d.

Siekiant užtikrinti, kad augimas būtų tvarus, pagrindinis klausimas, kuriam reikia skirti ypatingą dėmesį, yra kapitalo atsargų mažėjimas. Graikijos metinis fiksuotos trukmės investicijų lygis sumažėjo 65 % nuo 2007 m. (kai buvo aukščiausias) ir visais 2017 m. Investicijų srautų trūkumą per kelerius metus galima ištaisyti, o svarbiausia – dėti pastangas, kad pagerėtų verslo aplinka, ypač susijusi su teisingumo sistema ir nuosavybės registravimu.

2018 m. birželio 22 d. Euro grupė susitarė, kad į Graikijai skirtą skolos mažinimo priemonių dokumentų rinkinį turėtų būti įtrauktos paskatos, kuriomis būtų užtikrinama, kad reformos priemonės, dėl kurių susitarta programoje, būtų įgyvendinamos tvirtai ir nuolat. Siekdama šio tikslo Graikija galės kas pusmetį iki 2022 m. vidurio naudotis kai kuriomis sutartomis skolos priemonėmis, jeigu laikysis savo įsipareigojimų tęsti ir baigti reformas ir jeigu taikant griežtesnę priežiūrą parengtos ataskaitos bus teigiamos. Šios priemonės, be kita ko, yra i) pajamos, lygiavertės iš centrinių bankų turimų Graikijos obligacijų pagal Vertybinių popierių rinkų programą ir Susitarimą dėl grynojo finansinio turto gaunamoms sumoms, ir ii) dalies Europos finansinio stabilumo fondo suteiktų paskolų palūkanų normos didesnės maržos atsisakymas. Šios dvi priemonės sudaro atitinkamai 1,3 mlrd. EUR ir 0,2 mlrd. EUR per metus.

2018 m. birželio 22 d. Graikija Euro grupėje įsipareigojo tęsti ir užbaigti pagal ESM programą priimtas reformas ir užtikrinti, kad būtų išlaikyti pagal finansinės pagalbos programas priimtų svarbių reformų tikslai. Be to, valdžios institucijos parengė augimo strategiją ir planuoja stebėti jos įgyvendinimą.

·Priemonių rinkinys padeda, laikantis sutartų tikslų, siekti 3,5 % BVP pirminio pertekliaus.

·Tiek norint pasiekti pirminį pertekliaus rodiklį, t. y. 3,5 % BVP vidutiniu laikotarpiu, tiek jo laikytis, nėra būtina įgyvendinti parengtos pensijų mažinimo priemonės. Be to, prognozuojama, kad dėl siūlomo pensijų įšaldymo iki 2022 m. išlaidos pensijoms bus tokios pačios kaip ir BVP dalis esant stabiliai padėčiai, palyginti su rezultatu, jeigu parengta pensijų mažinimo priemonė būtų visiškai įgyvendinta 2019 m. Jeigu bus toliau visapusiškai įgyvendinamos 2015 ir 2016 m. patvirtintos reformos, numatoma, kad išlaidos pensijoms sumažės nuo 17 % BVP 2016 m. iki euro zonos vidurkio – 13 % iki 2027 m.

·Apskaičiuota, kad, įgyvendinus parengtą pensijų mažinimo priemonę, pagrindinės pensijos maždaug 1,4 mln. pensininkų būtų sumažintos vidutiniškai 14 %. Pasiskirstymo analizė rodo, kad įgyvendinus parengtą pensijų mažinimo priemonę gerokai padidėtų pensininkų, kuriems gresia skurdas, skaičius.

·2019 m. biudžeto projekte numatyta galimybė iš dalies įgyvendinti parengtas priemones, kad būtų padidintos išlaidos kitoms socialinėms išmokoms, kurios skirtos vaikų ir darbingo amžiaus šeimų skurdo rizikai šalinti. Atsižvelgdama į šeimos išmokų reformą, kuri įgyvendinama nuo 2018 m. pradžios, Komisija palankiai vertina tai, kad 2019 m. planuojama pradėti išmokėti būsto pašalpas (jų vertė – 400 mln. EUR): „Euromod“ modeliavimo duomenimis, prognozuojama, kad dėl tikslingo šios priemonės taikymo bus padarytas reikšmingas poveikis mažinant jaunimo ir mažas pajamas gaunančių asmenų kohortų skurdo riziką. Kartu šios priemonės sudaro 0,35 % BVP papildomų išlaidų socialinėms išmokoms, išskyrus pensijas, t. y. pusę padidėjimo, numatyto 2017 m. parengtame priemonių rinkinyje.

·Į 2019 m. biudžetą įtrauktas diskrecinių priemonių rinkinys apima priemones, kuriomis sumažinami darbo jėgai, įmonėms ir nekilnojamajam turtui taikomi mokesčiai, todėl jos atitinka priemones, įtrauktas į parengtą 2020 m. priemonių rinkinį. Šios priemonės galėtų remti augimą, nors jų poveikis, atsižvelgiant į jų mastą ir sudėtį, bus palyginti nedidelis. Tačiau tai, kaip parengta priemonė, kuria siekiama sumažinti socialinio draudimo įmokas savarankiškai dirbantiems asmenims ir pagal kurią įmokos sumažinamos didesne dalimi tam tikrų kategorijų specialistams, kelia abejonių, ar bus pasiektas 2016 m. pensijų reformos tikslas laikytis vienodo požiūrio į skirtingų rūšių įmokų mokėtojus. Mažesnės viršutinės ribos nebūtinai turės poveikį faktiniam viešųjų investicijų lygiui 2019 m., atsižvelgiant į tai, kad kelerius metus lėšos nebuvo pakankamai išnaudojamos. Be to, techninė pagalba bus teikiama per Paramos struktūrinėms reformoms tarnybą, siekiant padėti pašalinti struktūrinius Finansų ministerijos vykdomo viešųjų investicijų projektų reguliavimo ir stebėsenos trūkumus.

Fiskalinė projekcija yra neapibrėžta. Nepakankamas asignavimų panaudojimas pastaraisiais metais prisidėjo prie geresnio, nei planuota, biudžeto vykdymo, nors tai nėra pageidautinas rezultatas vertinant biudžeto procesą ar poveikį augimui. Sumažinta išlaidų investicijoms viršutinė riba sumažino numatomų fiskalinių rezultatų, susijusių su galimu lėšų nepanaudojimu, pervertinimo riziką. Kalbant apie ekonomikos vystymosi sulėtėjimo riziką, nors Graikijos valdžios institucijos ir nėra tiesiogiai atsakingos, vienas konkretus klausimas yra susijęs su neseniai nagrinėtomis teismo bylomis ir sprendimais, kuriais buvo arba galėtų būti pripažinti negaliojančiais tam tikri pagal ESM ir ankstesnes programas priimtų reformų aspektai. Tai yra bylos ir (arba) sprendimai, susiję su 2012, 2015 ir 2016 m. priimtomis pensijų reformomis, taip pat su 2012 m. priimtomis priemonėmis, kuriomis panaikinti viešojo sektoriaus darbuotojų 13-asis ir 14-asis mėnesio darbo užmokesčiai. Faktinis sprendimų poveikis, įskaitant jų fiskalinį poveikį, daugiausia priklausys nuo teismų pateikto pagrindimo ir gali tekti imtis taisomųjų veiksmų, kad būtų užtikrinta, jog toliau būtų išsaugomos struktūrinės reformų ypatybės ir garantuojamas fiskalinių tikslų įgyvendinimas. Graikijos valdžios institucijos turėtų stebėti fiskalinę riziką, be kita ko, teismų sprendimus, ir yra raginamos imtis kompensacinių priemonių vidutinio laikotarpio fiskaliniams tikslams pasiekti, atsižvelgiant į Vidutinio laikotarpio fiskalinę strategiją ir jos metinius atnaujinimus.

Graikijos valdžios institucijos ketina patvirtinti vienkartines priemones, kuriomis būtų panaudota dalis 3,5 % BVP pirminio pertekliaus, kurį 2018 m. numatoma viršyti, tačiau nepateikta jokių konkrečių pasiūlymų. Tokios priemonės turėtų būti svarstomos tik tuo atveju, jei yra tinkama patikimumo riba, kad būtų galima atsižvelgti į galimas būsimas fiskalinių rezultatų duomenų peržiūras. Jeigu tokios priemonės būtų svarstomos, pirmenybė turėtų būti teikiama bet kokių likusių įsipareigojimų, kylančių iš teismo sprendimų, įvykdymui ir visiškam suderinamumui su politikos sritimis, kurios stebimos taikant griežtesnę priežiūrą, užtikrinti.

Fiskalinės struktūrinės reformos. Reformų įsipareigojimų vykdymo pažanga

Valdžios institucijos daro pažangą vykdydamos nekilnojamojo turto mokesčio (ENFIA) reformą, kad zonų verčių vertinimas būtų laipsniškai suderintas su rinkos kainomis. Stiprinami administraciniai gebėjimai: juos stiprinti padeda teikiama techninė parama ir rengiamas ilgalaikis pagrindų įstatymas dėl vertinimo.

Kalbant apie nepriklausomą pajamų administravimą (IAPR), pažanga nevienoda. Toliau siekiama nustatyti pagrindinius veiklos rodiklius, susijusius su mokestinių skolų išieškojimu. Tačiau kai kuriose svarbiose srityse pastebimas vėlavimas ir trūkumai. Visų pirma, vėluojant surengti mokesčių administratorių ir (arba) muitinės pareigūnų įdarbinimo išorės konkursą ir įgyvendinti judumo programą, gali būti vėluojama 2018 m. pabaigoje įdarbinti numatytą skaičių darbuotojų. Be to, toliau vėluojama užbaigti IAPR reformos veiksmų planą, kuriame nustatomos investicijos, būtinos siekiant toliau stiprinti IAPR pajėgumus, taip pat priimti reikiamus įgyvendinimo teisės aktus, kurie padėtų užbaigti žmogiškųjų išteklių reformą, pagal kurią bus nustatytas prie IAPR pritaikytas pareigų lygis, darbo užmokestis ir veiklos rezultatų vertinimas.

Taip pat vėluojama panaikinti įsiskolinimus. Valdžios institucijos įgyvendina struktūrines priemones, kuriomis siekiama mažinti įsiskolinimų kaupimosi šaltinius ir tuos įsiskolinimus panaikinti. Tačiau įsiskolinimų panaikinimas vyko ne visiškai taip, kaip tikėtasi, nes 2018 m. rugpjūčio mėn. pabaigoje pagal programos apibrėžtį vis dar buvo likę 3,2 mlrd. EUR įsiskolinimų. Griežtesnės priežiūros tikslais patikslinus įsiskolinimų apibrėžtį, paaiškėjo, kad grynieji įsiskolinimai yra 1,7 mlrd. EUR, remiantis naujais neapibendrintais duomenimis ir atsižvelgiant į elementus, kurių negalima kompensuoti arba kurių negalima patikrinti dėl teisinių ar techninių suvaržymų, kurių valdžios institucijos negali kontroliuoti. Maždaug 1,1 mlrd. EUR lėšų, skirtų įsiskolinimams panaikinti, buvo pervesta į valdžios sektoriaus subjektų sąskaitas, tačiau ten ir liko iki 2018 m. rugpjūčio mėn. pabaigos, nes buvo vėluojama pervesti lėšas, dėl to subjektams liko mažai laiko jas panaudoti. Šias lėšas reikės nedelsiant pervesti galutiniams gavėjams. Atsižvelgiant į Graikijos įsipareigojimus, toliau bus labai svarbu laiku ir visapusiškai įgyvendinti sutartus veiksmų planus.

Reikėtų reikalauti, kad valdžios institucijos įgyvendintų veiksmus, kuriais būtų nebevėluojama tenkinti bankų reikalavimų, susijusių su valstybės garantuojamomis paskolomis. Atsižvelgiant į tai, valdžios institucijos raginamos atlikti vidaus procesų ir pajėgumų peržiūrą, kad vėliausiai iki 2019 m. pirmojo pusmečio pabaigos būtų užtikrintas savalaikis ir veiksmingas reikalavimų, susijusių su valstybės garantuojamomis paskolomis, vertinimas ir apmokėjimas.

Moderni ir tvari socialinės gerovės sistema. Reformų įsipareigojimų vykdymo pažanga

Pastaraisiais metais, siekiant modernizuoti visus Graikijos socialinės gerovės sistemos aspektus, imtasi svarbių reformų, įskaitant visapusiškas pensijų, sveikatos priežiūros ir kitų socialinių išmokų reformas. Techninę paramą šioms reformoms per Komisijos Paramos struktūrinėms reformoms tarnybą suteikė Pasaulio sveikatos organizacija ir Pasaulio bankas.

Daroma pažanga įgyvendinant 2016 m. pensijų reformą, pagal kurią pensijos perskaičiuojamos pagal planus. Bendro pagrindinio pensijų fondo EFKA veiksmų planas buvo atnaujintas siekiant atsižvelgti į įsipareigojimus jį užbaigti steigti iki 2020 m. vidurio.

Sveikatos priežiūros reformų įgyvendinimo pažangos tempas nėra vienodas. Nors valdžios institucijos ir toliau įgyvendina daug priemonių, kyla kliūčių dėl suinteresuotųjų šalių pasipriešinimo ir (arba) opozicijos bei išteklių ir pajėgumų suvaržymų. Dėl šių veiksnių sulėtėjo pažanga lėšų kompensavimo ir susigrąžinimo srityje, steigiant pirminės sveikatos priežiūros centrus ir nuolatinę už centralizuotus sveikatos priežiūros viešuosius pirkimus atsakingą įstaigą (EKAPY), taip pat įdarbinant jos personalą. Suplanuotas lėšų susigrąžinimo terminų, kurie ir taip jau buvo ilgi, pratęsimas arba planai pereiti nuo dukart per metus prie kartą per metus vykdomo vaistų perkainavimo, būtų žingsnis neteisinga kryptimi. Pirminės sveikatos priežiūros centrų steigimo ir centralizuotų viešųjų pirkimų reformos vykdomos, bet lėčiau, nei numatyta. Jas reikia vykdyti ryžtingai.

Daroma pažanga įgyvendinant socialinės apsaugos tinklų reformas, pradėtas pagal ESM programą. Valdžios institucijos ėmėsi palankiai vertinamų priemonių, kuriomis siekiama užbaigti įgyvendinti Socialinio solidarumo pajamų programą, visų pirma reintegracijos į darbo rinką ramstį; tačiau tam, kad šis ramstis visiškai veiktų, reikia užbaigti vykdomą aktyvios darbo rinkos politikos reformą: įdiegti naują įgyvendinimo modelį, pagal kurį darbo ieškantiems asmenims būtų teikiamos individualizuotos ir socialinės paslaugos. Valdžios institucijos taip pat daro pažangą užbaigdamos neįgalumo išmokų ir transporto subsidijų reformas. 2019 m. biudžete bus numatyta 400 mln. EUR vertės metinių būsto pašalpų.

Finansų sektorius. Reformų įsipareigojimų vykdymo pažanga

Vykdant ESM programą imtasi esminių bankų sektoriaus stiprinimo priemonių. Pirmąjį 2018 m. pusmetį Graikijos bankų vidutinis bendro 1 lygio nuosavo kapitalo koeficientas liko iš esmės stabilus – apie 16 %. Bankai toliau mažino priklausomybę nuo Eurosistemos finansavimo; išaugo privačiojo sektoriaus indėliai, dėl to atsirado galimybių 2018 m. spalio 1 d. dar labiau sušvelninti kapitalo kontrolės priemones. Bankai iš esmės pasiekė jiems nustatytus neveiksnių pozicijų mažinimo tikslus, tačiau reikės didelių papildomų pastangų norint greičiau pertvarkyti neveiksnias pozicijas, kad būtų pasiekti 2019 m. tikslai. Apskritai bankų sistemą tebeslegia sunkūs krizės padariniai. Nepaisant pastarojo pagerėjimo, vis dar reikia spręsti pagrindinę bankų balansų tvarkymo užduotį: neveiksnios pozicijos vis dar sudaro šiek tiek mažiau kaip 48 % visų pozicijų, o bankų ir vyriausybės ryšiai išlieka stiprūs – abu šie aspektai toliau daro neigiamą poveikį bankų pelningumui. Vienas iš pagrindinių veiksnių – vis dar vangi bankų skolinimo veikla. Bankams reikia daugiausia dėmesio skirti skolinimo veiklai plėsti, kad jie galėtų uždirbti pakankamai pelno neveiksnių pozicijų mažinimo išlaidoms padengti. Grynosios palūkanų maržos yra pakankamos – apie 2,5 %, bet gali mažėti.

Iki šiol bankų dažniausiai naudotos neveiksnių pozicijų mažinimo priemonės buvo nurašymas ir tų pozicijų pardavimas. Elektroninių aukcionų naudojimas auga, bet išlieka menkas, palyginti su prieškriziniu lygiu, o nepriklausomų pirkėjų susidomėjimas ribotas. Bankai savo balansuose išlaiko 80 % turto, parduoto aukcionuose. Reikia toliau stebėti e. aukcionų sistemos veiksmingumą, o nustatytus trikdžius reikėtų tinkamai šalinti. Nauja įmonėms skirta procedūra vis dar taikoma retai, taip pat lėtai tvarkomos namų ūkių nemokumo bylos, nors tikimasi, kad pastaroji procedūra paspartės paskutiniu metu ėmusis veiksmingumo didinimo ir atgrasymo nuo strateginio įsipareigojimų nevykdymo priemonių. Neteisminių sprendimų apimtis ir apyvarta vis dar labai kuklios, palyginti su pradiniais lūkesčiais, ir sistemos veikimui gerinti imamasi tiek reglamentavimo, tiek techninių priemonių.