EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.6.7 
SEK(2011) 813 galutinis 
  
Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
dėl Nyderland ų 2011 m. nacionalin ės reformų programos 
  
su Tarybos nuomone 
 
dėl atnaujintos 2011–2015 m. Nyderland ų stabilumo programos 
{SEK(2011) 727 galutinis} 
 
 
LT 2   LT Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
dėl Nyderland ų 2011 m. nacionalin ės reformų programos 
  
su Tarybos nuomone 
 
dėl atnaujintos 2011–2015 m. Nyderland ų stabilumo programos 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos S ąjungos veikimo, ypa č į jos 121 straipsnio 2 dal į ir 148 
straipsnio 4 dal į, 
atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 1466/97 d ėl biudžeto b ūklės 
priežiūros stiprinimo ir ekonomin ės politikos prieži ūros bei koordinavimo
1, ypač į jo 5 
straipsnio 3 dal į, 
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendacij ą2, 
atsižvelgdama į Europos Vadov ų Tarybos išvadas, 
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomon ę, 
pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finans ų komitetu, 
kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadov ų Taryba pritar ė Europos Komisijos pasi ūlymui 
įgyvendinti nauj ą darbo viet ų kūrimo ir augimo strategij ą „Europa 2020“, grindžiam ą 
geresniu ekonomikos politikos ko ordinavimu, ir daugiausia d ėmesio skirti toms 
svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksm ų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus 
augimo ir konkurencingumo potencialas. 
(2) 2010 m. liepos 13 d. Taryba patvirtino rekomendacij ą dėl valstybi ų narių ir Sąjungos 
bendrųjų ekonomin ės politikos gairi ų (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. 
sprendimą – sprendim ą dėl valstybi ų narių užimtumo politikos gairi ų
3, kurios kartu 
sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas  gaires valstybi ų narių paprašyta atsižvelgti 
formuojant nacionalin ę ekonomikos ir užimtumo politik ą. 
                                                 
1 OL L 209, 1997 8 2, p. 1. 
2 OL C , p. . 
3 2011 m. geguž ės 19 d. Tarybos sprendimu 2011/308/ES taikytina 2011 m. 
 
LT 3   LT (3) 2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino pirm ąją metinę augimo apžvalg ą, kuria 
pradedamas naujas ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante  bei integruoto 
politikos koordinavimo Europos semestras,  numatytas strategijoje „Europa 2020“.  
(4) 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadov ų Taryba patvirtino fisk alinio konsolidavimo ir 
struktūrinių reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. ir kovo 7 d. 
Tarybos išvadas ir Komisijos metin ę augimo apžvalg ą). Ji pabr ėžė, kad pirmenyb ę 
reikia teikti patikim ų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atk ūrimui, nedarbo mažinimui 
reformuojant darbo rink ą ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo priemon ėms. Ji 
paprašė, kad valstyb ės narės šiuos prioritetus įgyvendint ų konkrečiomis priemon ėmis 
ir jas įtrauktų į savo stabilumo ar konvergencijos programas ir į nacionalines reform ų 
programas.  
(5) 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadov ų Taryba taip pat para gino valstybes nares, 
prisijungusias prie pakto „Euro pl ius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad 
juos būtų galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijo s programas ir nacionalines 
reformų programas. 
(6) 2011 m. balandžio 29 d. Nyderlandai pateik ė 2011 m. atnaujint ą 2011–2015 m. 
stabilumo program ą ir 2011 m. nacionalin ę reformų program ą. Siekiant atsižvelgti į 
abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu. 
(7) Nepaisant ankstesni ų teigiamų ekonomini ų rodiklių, krizės sąlygomis labai atvira 
Nyderland ų ekonomika smarkiai nukent ėjo – 2009 m. realusis BVP sumaž ėjo beveik 
4 %. Didėjant išorės paklausai, antroje 2009 m. pus ėje ekonomika prad ėjo atsigauti, o 
pirmoje 2010 m. pus ėje šis atsigavimas įsibėgėjo ir BVP augo 1,8 %. Kriz ės poveikis 
darbo rinkai buvo palyginti nedide lis. Tikimasi, kad per ateinan čius dvejus metus 
nedarbas palaipsniui maž ės nuo 4,5 % 2010 m. iki 4 % 2012 m. Kriz ė turėjo labai 
didelį poveikį Nyderland ų viešiesiems finansams – vald žios sektoriaus deficitas 
padidėjo iki 5,5 % BVP 2009 m. ir 5,4 % 2010 m. D ėl valdžios veiksm ų, kuriais buvo 
siekiama pad ėti finansų įstaigoms ir stabilizuoti finans ų rinkas, valdžios sektoriaus 
skolos santykis padid ėjo 15 procentini ų punktų BVP, o skolos santykis 2009 m. 
pasiekė 60,8 % BVP. 
(8) Remdamasi atnaujintos stabilumo program os vertinimu pagal Tarybos reglament ą 
(EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekono minis scenarijus, kuriuo grindžiamos 
stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tik ėtinas. Programa 
grindžiama kiek atsargesn ėmis 2011 ir 2012 m. augimo projekcijomis negu Komisijos 
tarnybų 2011 m. pavasario prognoz ės. Stabilumo programoje planuojama 2012 m. 
sumažinti valdžios sektoriaus deficit ą iki mažesn ės nei 3 % BVP pamatin ės vertės. Tai 
būtų metais anks čiau nei nustatyta pagal pe rviršinio deficito proced ūrą. Remiantis 
stabilumo programoje pateiktais skai čiais, vidutin ės trukmės tikslas (0,5 % BVP 
struktūrinis deficitas) bus beveik pasiektas iki programos laikot arpio pabaigos, nes 
Komisijos apskai čiuotas strukt ūrinis balansas 2015 m. sieks –0,8 % BVP. Biudžeto 
strategija visiškai pagr įsta pakankamai detalizuotomis priemon ėmis iki 2015 m., nors 
jų įgyvendinimui gali kilti tam tikra rizika, vis ų pirma susijusi su galimybe 
kompensuoti viršytas sveikatos prieži ūros išlaidas ir steb ėti vietos valdžios išlaidas. 
2011–2013 m. vidutin ė metinė fiskalini ų priemoni ų vertė yra 0,75 % BVP, o tai 
atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacij ą, pateiktą pagal perviršinio 
deficito proced ūrą. Po perviršinio deficito panaikinimo termino einan čiais metais 
(2014 ir 2015 m.) perskai čiuotas strukt ūrinis balansas pager ės 0,25 % 2014 m. ir 0,5 % 
 
LT 4   LT 2015 m., taigi nebus visiškai įvykdytas reikalavimas 0,5 % pagerinti strukt ūrinį 
balansą, kol bus pasiektas vidutin ės trukmės tikslas. 
(9) Nyderland ų valdžios institucij ų numatytas ir įgyvendintas biudžeto konsolidavimas 
labai priklauso nuo iš esm ės struktūrinio pob ūdžio išlaid ų sumažinimo, kuris iki 
programos laikotarpio pabaigos (2015 m.) sieks apie 3 % BVP, palyginti su esama 
padėtimi. Parengtame koregavimo plane numatoma,  kad valdžios sektoriaus deficitas 
bus sumažintas nuo 3,8 % BVP 2011 m. iki 2,4 % BVP 2012 m. ir toliau 2013–2015 m. laikotarpiu kasmet bus palaipsniu i mažinamas maždaug 0,5 %. Nyderlandai 
tvirtai įsipareigojo pasiekti t uos tikslus. Užtikrinus , kad ekonomikos augim ą 
skatinančioms politikos sritims, pvz., švietimui, biudžetas sumažintas nebus, b ūtų 
išvengta žalos b ūsimam ekonomikos augimo potencialui ir prisid ėta prie tvaraus 
perviršinio deficito pad ėties ištaisymo. 
(10) Be trumpalaikio konsolidavimo, kitas svarbus uždavinys – pagerinti ilgalaik į viešųjų 
finansų tvarumą, kuriam neigiam ą poveikį daro labai išaugusios su visuomen ės 
senėjimu susijusios išlaidos. Ilgalaik ės visuomen ės senėjimo išlaidos gerokai viršija 
ES vidurk į, ypač ilgalaikės priežiūros ir pensij
ų srityse. Kaip nurodyta Komisijos 
2009 m. pranešime apie gyventoj ų senėjimą, numatomas ilgalaik ės priežiūros išlaidų 
padidėjimas bus didžiausias Europoje. Pagrindin ė to priežastis – jau dabar 
egzistuojanti visapus ė oficialios ilgalaik ės priežiūros sistema (pvz., ilgalaikis 
valstybinis draudimas, apimantis asmens prieži ūrą, slaugą, pagalbą, gydymą ir buvimą 
priežiūros institucijoje); neoficialios prieži ūros vaidmuo Nyderlanduose kur kas 
menkesnis. 
(11) Nyderland ų darbo rinkai b ūdingas palyginti aukštas darbo j ėgos aktyvumo lygis, 
didelis valandinis darbo našuma s ir žemas nedarbo lygis. Ta čiau pagrindinis su darbo 
rinka susij ęs uždavinys – pasinaudoti ik i šiol nepanaudotu darbo j ėgos potencialu, vis ų 
pirma, kompensuoti d ėl visuomen ės senėjimo numatom ą darbingo amžiaus gyventoj ų 
sumažėjimą. Naujausiais duomenimis, vidutinis darbo valand ų per metus skai čius yra 
mažiausias ES. Darbo valand ų skaičius yra nedidelis d ėl to, kad labai daug žmoni ų, 
ypač moterų, dirba ne vis ą darbo dien ą; tai susiję ne tik su asmeniniu pasirinkimu, bet 
ir su tuo, kad finansiškai neskatinama dal yvauti darbo rinkoje arba dirbti daugiau 
darbo valand ų. Šiuo metu viena svarbiausi ų kliūčių asmenims, gaunantiems 
papildom ų pajamų, dalyvauti darbo rinkoje arba dirbti daugiau valand ų yra didelis 
ribinio mokes čio, taikomo papildomoms pajamoms, dydis, kuris kai kuriais atvejais 
gali viršyti 80 % d ėl to, kad, inter alia,  nebetaikomos bendr ųjų mokesčių lengvatos ir 
sumažintos nuo pajam ų priklausan čios išmokos, pvz., vaiko prieži ūros išmokos.  
(12) Panašu, kad did ėjančiai nevienalytei ne įgaliųjų ir ilgalaiki ų bedarbių grupei aktyvios 
darbo rinkos politikos įgyvendinimas nedav ė teigiamų rezultatų. Ne ES valstybi ų narių 
piliečiai susiduria su ypati ngais sunkumais, tod ėl nuolatinis atotr ūkis tarp dirban čiųjų 
ir bedarbi ų vis didėja.  
(13) Nyderland ų mokslini ų tyrimų ir inovacij ų sistemai pavyko išlaikyti inovacij ų diegimą, 
tačiau privatusis sektorius nedaug investuoja į mokslinius tyrimus ir pl ėtrą, o tai gali 
turėti neigiam ą poveikį būsimam ekonomikos augimui ir Nyderland ų ekonomikos 
konkurencingumui. Vyriausyb ė skiria fiskalini ų paskatų, sudaro tinkamas s ąlygas 
verslininkams ir skatina kokybiškus mokslinius tyrimus ir taip siekia sukurti palanki ą 
aplinką mokslinius tyrimus vykdan čioms ir inovacijas diegian čioms bendrov ėms, 
įskaitant užsienio bendroves. Ta čiau kadangi šiais metais reik ės konsoliduoti biudžet ą, 
 
LT 5   LT kai kurios subsidijos bendrov ėms gali b ūti nutrauktos, kitos bus racionalizuotos ir 
skirtos svarbiausioms ekonomikos sritims, taip pat bus pereita prie bendresnio pobūdžio mokestini ų priemoni ų.  
(14) Spūstys keliuose ir geležinkeli ų transporte turi neigiam ą poveikį verslo aplinkai. 
Spūsčių lygis – vienas didžiausi ų ES. Tokiomis aplinkyb ėmis palyginti neefektyvi 
transporto infrastrukt ūra turi neigiam ą poveikį darbo j ėgos judumui ir su 
produktyvumu susijusiam potencialiam e konomikos augimui. Darbuotojai ilgai 
užtrunka važiuodami iš darbo namo, ne įmanoma patikimai nustatyti, kiek užtruks 
kelionė, o dėl spūsčių patiriama dideli ų išlaidų. Jei politika nesikeis, išlaidos iki 
2020 m. ir toliau did ės. Patobulinus infrastrukt ūrą, pavyzdžiui, įvedus keli ų mokestį, ja 
būtų naudojamasi efektyviau, taip pat b ūtų skatinamas darbo j ėgos judumas ir su 
produktyvumu susij ęs potencialus ekonomikos augimas.  
(15) 2011 m. balandžio 4 d. Nyderlandai paskelb ė, kad prisiima tam tikr ų įsipareigojim ų
 
pagal pakt ą „Euro plius“4. Įsipareigojimai apima priemones, skirtas skatinti 
konkurencingum ą (pradėti taikyti nauj ą verslo politik ą, grindžiam ą platesnio masto 
mokesčių ir administracin ės naštos mažinimu) ir užimtum ą (siekti, kad socialin ės 
apsaugos sistema labiau skatint ų dalyvauti darbo rinkoje, ir mažinti priklausomyb ę 
nuo bedarbio pašalp ų), prisidėti prie tolesnio vieš ųjų finansų tvarumo ( įtraukti 
stabilumo ir augimo pakt ą į nacionalin ę teisę) ir stiprinti finans ų stabilum ą (suteikti 
daugiau gali ų priežiūros institucijoms). Šie įsipareigojimai susij ę su visomis pakto 
sritimis. Jie yra platesnio masto reform ų darbotvark ės, išdėstytos stabilumo 
programoje ir nacionalin ėje reform ų programoje, t ąsa. Tačiau trūksta konkre čių 
duomenų apie įsipareigojim ų vykdymo terminus ir priemones, kuri ų prireiks jiems 
įgyvendinti. Šie įsipareigojimai įvertinti ir į juos atsižvelgta re ngiant rekomendacijas. 
(16) Komisija įvertino stabilumo program ą ir nacionalin ę reformų program ą, taip pat 
įsipareigojimus pagal pakt ą „Euro plius“5. Komisija įvertino ne tik j ų svarbą tvariai 
fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Nyderland ų politikai, bet ir tai, kaip laikomasi 
ES taisykli ų ir gairių, nes būtina stiprinti bendr ą Europos S ąjungos ekonomikos 
valdymą ES priemon ėmis prisidedant prie b ūsimų nacionalini ų sprendim ų. Komisija 
mano, kad išsami ą Nyderland ų biudžeto konsolidavimo strategij ą reikėtų įgyvendinti, 
kaip planuota, nemažinant išlaid ų sritims, kurios labiausiai  prisideda prie ilgalaikio 
ekonomikos augimo. Taip pat reik ėtų tolesnių veiksmų siekiant pagerinti ilgalaik į 
viešųjų finansų tvarumą, ypač pensijų ir ilgalaik ės priežiūros srityse, skatinti aktyvesn į 
dalyvavim ą darbo rinkoje ir integracij ą į ją, spręsti su transporto sp ūstimis susijusias 
problemas. 
(17) Atsižvelgdama į šį vertinimą, taip pat į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacij ą 
pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dal į, Taryba išnagrin ėjo 
2011 m. atnaujint ą Nyderland ų stabilumo program ą; jos nuomon ė6 pateikiama 
rekomendacij ų visų pirma 1 ir 2 punktuose. Atsižvelgdama į 2011 m. kovo 25 d. 
Europos Vadov ų Tarybos išvadas, Taryba išnagrin ėjo Nyderland ų nacionalin ę reformų 
programą. 
                                                 
4 Daugiau informacijos apie įsipareigojimus, prisiimtus pagal pakt ą „Euro plius“, galima rasti dokumente 
SEC(2011) 727. 
5 SEC(2011) 727. 
6 Numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalyje. 
 
LT 6   LT REKOMENDUOJA Nyderlandams 2011–2012 m. imtis ši ų veiksmų: 
(1) Kaip numatyta įgyvendinti 2012 m. ir tolimesnio la ikotarpio biudžeto strategij ą. 
Nemažinant išlaid ų srityse, tiesiogiai sv arbiose ekonomikos augimui, tokiose, kaip 
moksliniai tyrimai ir inovacijos, švietimas ir mokymas, užtikrint i, kad perviršinio 
deficito panaikinimas b ūtų tvarus ir palankus ekonomikos augimui.  
(2) Imtis priemoni ų teisės aktais nustatytam pensiniam am žiui padidinti, susiejant j į su 
vidutine gyvenimo trukme, ir parem ti šias priemones kitomis priemon ėmis, kad b ūtų 
padidintas faktinis pensinis amži us ir pagerintas ilgalaikis vieš ųjų finansų tvarumas. 
Parengti ilgalaik ės priežiūros reformavimo plan ą atsižvelgiant į visuomen ės 
senėjimą.  
(3) Užtikrinti aktyvesn į dalyvavim ą darbo rinkoje papildom ų pajamų gaunantiems 
asmenims mažinant fiskalinius trukdžius dirb ti, taip pat parengti priemones labiausiai 
pažeidžiamoms grup ėms paremti ir pad ėti jų atstovams iš naujo integruotis darbo 
rinkoje.  
(4) Skatinti inovacijas, priva čias investicijas į mokslinius tyrimus ir pl ėtrą ir glaudesnius 
mokslo ir verslo atstov ų ryšius teikiant tinkamas paskatas pagal nauj ą įmonių politiką 
(Naar de top ).  
(5) Toliau mažinti dideles transporto tinkluose d ėl spūsčių patiriamas išlaidas, pereinant 
nuo fiksuot ų prie kintam ų kelių transporto mokes čių, tikslingai ple čiant geležinkeli ų 
tinklą ir įvedant keli ų mokesčius.  
Priimta Briuselyje 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas