KOMISIJOS ATASKAITA AŠTUNTOJI METINĖ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUITREČIŲJŲ ŠALIŲ EUROPOS SĄJUNGAI TAIKOMŲ PREKYBOS APSAUGOS PRIEMONIŲ APŽVALGA(PATEIKTI LAIKOTARPIO IKI 2010 M. GRUODŽIO 31 D. STATISTINIAI DUOMENYS, O PASTABOS DĖL ATSKIRŲ ATVEJŲ IR TEKSTO ATNAUJINTOS 2011 M. KOVO MĖN.) /* KOM/2011/0399 galutinis */





Santrauka 2010 m. Europos Komisijos stebėsenos veikla buvo gana intensyvi, atsižvelgiant į precedento neturintį 2009 m. dėl pasaulinės ekonomikos krizės pradėtų tyrimų skaičių. Individuali pagalba buvo suteikta kelioms su šiais tyrimais susijusioms ES pramonės šakoms, ir prireikė nemažai intervencijų, siekiant užtikrinti, kad ES prieiga prie užsienio rinkų nebūtų nepagrįstai ribojama neteisėtomis priemonėmis. Iš tiesų krizės sąlygomis ES eksportuotojai susidūrė su prekybos apsaugos priemonėmis, kurios kartais naudojamos siekiant apsaugoti importuojančios šalies pramonę nuo užsienio konkurencijos. ES intervencijos davė teigiamų rezultatų, nes atlikus daugelį tyrimų nebuvo nustatyta priemonių, o 2010 m. pabaigoje galiojusių Europos Sąjungai taikytų priemonių skaičius buvo mažiausias per keletą metų. Taigi Komisijos intervencijos dažnai duodavo teigiamų rezultatų ir tai teikia vilčių. Deja, ne visos problemos buvo išspręstos. Naujų tyrimų skaičius 2010 m. tebebuvo santykinai didelis, o tyrimai sudėtingesni. Be to, nepaisant tam tikro padėties pagerėjimo, kai kurie ankstesnėse ataskaitose nustatyti trūkumai, pavyzdžiui, žemi tyrimų inicijavimo standartai, skaidrumo stoka ir netinkamas apsaugos priemonių taikymas, tebėra neišspręsti. Siekdama padėti ES pramonei Komisija parengė naujas priemones – paskelbtas vadovas ES eksportuotojams ir parengta nauja naudotojams patogesnė interneto svetainė. Komisija ir toliau stengsis, kad prekybos apsaugos priemonės būtų taikomos pagrįstai ir metodiškai, siekiant skatinti laisvą ir sąžiningą prekybą visame pasaulyje. ĮVADAS Kelerių ankstesnių metų ataskaitose buvo pabrėžiama, kad prasidėjus pasaulio ekonomikos nuosmukiui trečiosios šalys ėmė dažniau taikyti prekybos apsaugos priemones, dėl to 2009 m. nustatytų naujų priemonių ir naujų tyrimų, visų pirma susijusių su apsaugos priemonėmis, skaičius neturėjo precedento. Baimintasi, kad dėl naujų tyrimų 2010 m. bus imta taikyti dar daugiau naujų priemonių. Ši tendencija kėlė rūpestį, nes rodė, jog įvairios valstybės labai dažnai imasi prekybos apsaugos veiksmų, kad apsaugotų savo šalies pramonę nuo užsienio konkurencijos. Taigi Komisijai teko gerokai dažniau įsikišti ir teikti paramą susijusiems ES eksportuotojams. Tam tikrais atvejais taip pat prireikė politinio įsikišimo, kad būtų išvengta nukrypimų nuo griežto atitinkamų taisyklių taikymo. Kaip paaiškinta toliau šioje ataskaitoje, šios pastangos nebuvo bergždžios. Iš tiesų, atliekant daugelį 2009 m. – dažnai menku pagrindu – inicijuotų tyrimų, galiausiai nebuvo nustatyta jokių priemonių, o 2010 m. pabaigoje galiojusių Europos Sąjungai taikytų priemonių skaičius buvo mažiausias per keletą metų. Nepaisant šio labai teigiamo pokyčio, naujų antidempingo tyrimų skaičius 2010 m. tebebuvo didelis ir anksčiau nustatytos problemos (skaidrumo stoka, žemi tyrimų inicijavimo standartai ir netinkamas priemonių taikymas) tebėra neišspręstos. Nors kai kurios šalys savo standartus patobulino, nerimą kelia tai, kad kitos šalys juda priešinga kryptimi ir nuo šių standartų pastebimai nukrypsta. Šioje ataskaitoje aprašytos bendros tendencijos, nustatytos problemos ir įžvelgta teigiamų pokyčių. Ataskaitos priede taip pat pateikiama išsami tendencijų analizė ir nurodomos konkrečios priemonės, kurias naudoja daugiausia priemonių taikančios šalys. BENDROS TENDENCIJOS Nepaisant to, kad naujų tyrimų skaičius 2010 m. sumažėjo, palyginti su 2009 m., jis tebebuvo gana didelis, o nauji tyrimai tapo sudėtingesni. Naujų tyrimų skaičius sumažėjo nuo 45 2009 m. iki 39 2010 m., daugiausia dėl didelio inicijuotų su apsaugos priemonėmis susijusių tyrimų skaičiaus, kuris 2009 m. buvo ypač didelis, sumažėjimo (nuo 31 iki 18). Dėl su apsaugos priemonėmis susijusių tyrimų erga omnes pobūdžio ne visi jų turi poveikio ES eksportui. O naujų antidempingo tyrimų skaičius padidėjo nuo 13 2009 m. iki 20 2010 m. Perėjimas nuo apsaugos prie antidempingo priemonių yra teigiamas, nes antidempingo priemonės išimtinai taikomos nesąžiningai prekybai konkrečios kilmės produktais, o apsaugos priemonės importuojamiems produktams taikomos neatsižvelgiant į jų prekybos sąlygas ir kilmę. Naujų su kompensacinėmis priemonėmis susijusių tyrimų skaičius nepasikeitė. 2010 m. nustatyta 15 naujų priemonių (2009 m. – 33 naujos priemonės). Iš 12 šalių, kurios 2010 m. nustatė priemonių Europos Sąjungai, daugiausia priemonių nustatė Kinija (20 % visų priemonių). Palyginti su ankstesniais metais, naujų apsaugos ir antidempingo priemonių skaičius atitinkamai sumažėjo nuo 15 iki 7 ir nuo 18 iki 8. Kaip ir 2008 bei 2009 m., 2010 m. naujų kompensacinių priemonių nenustatyta. 2010 m. pabaigoje Europos Sąjungai (visai ES ar atskiroms valstybėms narėms) taikytos 123 galiojančios priemonės – mažiausiai per keletą metų. 2009 m. galiojo 136 priemonės, palyginti su jų piku 2004 m. – 185. Šis pokytis teigiamas, ypač atsižvelgiant į tai, kad 2009 m. inicijuota daug naujų tyrimų (45) ir manyta, kad atlikus daugelį šių tyrimų, paskesniais metais bus nustatyta daugiau priemonių. Nors ši tendencija teikia vilčių, vis dėlto reikėtų paminėti, kad tie nauji tyrimai dažnai nebuvo nei pakankamai pagrįsti, nei teisiškai pateisinti, todėl neturėjo būti pradėti. Iš tiesų, nors nebuvo nustatyta priemonių, tai savaime trikdė prekybos srautus, nes dėl to verslo aplinkoje kilo netikrumas, o ekonomikos krizės tuomet jau ir taip alintoms įmonėms darytas nereikalingas papildomas spaudimas. Dažniausiai, kaip ir anksčiau, taikomos antidempingo priemonės (88 priemonės, palyginti su 95 priemonėmis 2009 m.), kiek rečiau – apsaugos priemonės (30 priemonių, palyginti su 37 priemonėmis 2009 m.) ir antisubsidijų priemonės (4 priemonės, palyginti su 6 priemonėmis 2009 m.). Daugiausia galiojančių priemonių Europos Sąjungai 2010 m. tebetaikė JAV (24 galiojančios priemonės), nors per pastaruosius dvejus metus nebuvo nustatyta naujų priemonių. Kinija (14 galiojančių priemonių), kuri 2010 m. šioje srityje veikė itin aktyviai, pakilo iš trečiosios į antrąją vietą, ir tai patvirtina ankstesnėse ataskaitose pabrėžtą tendenciją. Trečiąją vietą dalijasi Indija ir Turkija (po 13 galiojančių priemonių). Nemažai priemonių taiko Brazilija, Argentina ir Meksika (9 ir 5 galiojančios priemonės). NEIšSPRęSTOS PROBLEMOS Komisijos intervencijos prisidėjo prie kai kurių iš menkai pagrįstų tyrimų, kurie pradėti 2009 m. dėl pasaulio ekonomikos nuosmukio daromo spaudimo, nutraukimo. Be to, dėl Komisijos intervencijų tam tikrais atskirais atvejais buvo pasiekta palankesnių rezultatų ES eksportuotojams. Tačiau anksčiau nustatytos problemos tebėra neišspręstos, o 2010 m. nustatyta daugiau problemų, kaip antai PPO ekspertų grupės išvadų neįgyvendinimas, netinkamas priemonių taikymas ir besaikis apsaugos priemonių taikymas. Nepakankamas PPO įsipareigojimų laikymasis Dviejose PPO bylose (DS294 ir DS350) ES pavyko sėkmingai įrodyti, kad daug galiojančių ES eksportui taikomų JAV antidempingo muitų yra arba sukurti, arba nepagrįstai išpūsti dėl nulio nustatymo. JAV panaikino nulio nustatymo naudojimą atliekant svertinio vidurkio palyginimus naujuose tyrimuose, tačiau anksčiau atsisakė keisti šią praktiką peržiūrint priemones, kurias taikant surenkami didžiausi muitai. Kad laikytųsi savo PPO įsipareigojimų, JAV turėtų pakeisti peržiūrų praktiką, perskaičiuoti kai kurių individualių priemonių dempingo skirtumus ir kompensuoti pernelyg didelius muitus, surinktus po įgyvendinimo laikotarpio pabaigos. Nors ne kartą pasmerktos atitinkamų PPO organų ir gavusios įtikinančių įrodymų, JAV savo tarptautinių įsipareigojimų ligi šiol nesilaiko. Pastebėtas teigiamas žingsnis atitinkamų PPO sprendimų įgyvendinimo link – 2010 m. gruodžio 28 d. JAV paskelbė pasiūlymą dėl naujos metodikos, pagal kurią atliekant peržiūras būtų atsisakyta nulio nustatymo. Tačiau pasiūlymas tebėra neaiškus, kaip ir šių pokyčių laikas. Be to, JAV ligi šiol atsisakė kompensuoti pernelyg didelius muitus, surinktus po abiejų PPO bylų įgyvendinimo laikotarpio pabaigos. Jei JAV nesilaikys savo įsipareigojimų, numatyta, kad 2011 m. rugsėjo 15 d. arbitras nustatys galimą sankcijų sumą. Kitoje byloje (TKAST) JAV nenorėjo ištaisyti aritmetinės klaidos ir panaikinti antidempingo priemonės. Netinkamas priemonių taikymas Kaip jau minėta pernykštėje metinėje ataskaitoje, Europos Komisijai nustačius antidempingo priemones, šalys, kurioms tos priemonės taikytos, inicijavo su panašiais produktais susijusius tyrimus. Ši tendencija vyravo ir 2010 m. ir dabar taip pat buvo susijusi su priemonės pasirinkimu ar kriterijais, taikytais priemonėms nustatyti. Iš tikrųjų žalos grėsme kitame tyrime pagrįstas kompensacinių priemonių tyrimas dėl ES buvo pradėtas ir priemonės nustatytos netrukus po to, kai ES pritaikė tokią pat priemonę (kriterijus) tai pačiai šaliai. Visais šiais atvejais labai sunku patikėti, kad tai vien tik atsitiktinumas. Be to, šių tyrimų pobūdis visada būna panašus: labai žemi tyrimų inicijavimo standartai (dažnai taip pat stokojama skaidrumo, nes piktnaudžiaujama konfidencialumo taisyklėmis) ir žalos įrodymų nebuvimas. Komisija aktyviai įsikiša į tokius tyrimus ir yra pasiryžusi dar kruopščiau nagrinėti šių tyrimų atitiktį PPO taisyklėms. Piktnaudžiavimas konfidencialumo taisyklėmis Prekybos apsaugos priemonių tyrimuose vis pasireiškia nepakankamo atskleidžiamos pateiktos konfidencialios informacijos išsamumo problema, o tai ypač apgailėtina, nes suinteresuotieji subjektai netenka savo teisėtos teisės į gynybą. Nors konfidencialumo taisyklės yra būtinos bendradarbiaujančių subjektų interesams apsaugoti, šiomis taisyklėmis labai dažnai gali būti piktnaudžiaujama, todėl iš viešų paraiškų versijų ir (arba) viešų pranešimų apie preliminarias ar galutines išvadas dažnai negalima tinkamai suprasti problemos esmės. Pagal atitinkamas taisykles remiantis konfidencialiais duomenimis turėtų būti parengta informatyvi santrauka ir tyrimą atliekančios institucijos turi paprašyti konfidencialią informaciją teikiančių suinteresuotųjų subjektų pateikti tokias nekonfidencialias santraukas. Deja, kelių šalių tyrimus atliekančios institucijos nesilaiko šio įpareigojimo, taigi varžo susijusių ES eksportuotojų teises į gynybą. Nereikalingas apsaugos priemonių naudojimas 2009 m. taikomų apsaugos priemonių skaičiaus padidėjimas prilygo sprogimui, kuris pasireiškė tuo pat metu kaip ir pasaulio ekonomikos nuosmukis. Iš tiesų, tais metais daugiau kaip du trečdaliai visų inicijuotų naujų tyrimų ir beveik pusė visų nustatytų naujų priemonių buvo susiję su apsaugos priemonėmis. 2010 m. ši tendencija sulėtėjo ir tai yra labai teigiamas ženklas. Tačiau nereikalingo apsaugos priemonių naudojimo problema išlieka. Kai kurios šalys pradėjo taikyti itin daug priemonių ir apsaugos priemones naudojo tokiomis aplinkybėmis, kuriomis verčiau reikėtų imtis tikslingų veiksmų dėl importo dempingo kaina iš konkrečios šalies. Nors PPO sprendimais pabrėžta, kad apsaugos priemonėms nustatyti būtina laikytis griežtų reikalavimų, pernelyg dažnai vis dar laikoma, kad šias priemones galima taikyti nevaržomai. Apsaugos priemonės dėl savo erga omnes pobūdžio (priemonės nustatomos visoms kilmės šalims) kelia kelių rūšių šalutinę žalą. Iš tiesų, priemonės taip pat taikomos eksportuojančioms šalims, kurios šalies pramonei nesukelia jokios žalos (pvz., dėl to, kad jų kainos yra gerokai didesnės, palyginti su šalies kainomis). Europos Komisija daugeliu atvejų įsikišo tam, kad atkreiptų dėmesį į tyrimų, susijusių su apsaugos priemonėmis, trūkumus. Todėl tam tikrais atvejais buvo išvengta pačių priemonių arba jų neigiamo poveikio ES eksportui. SVARBIAUSI LAIMėJIMAI Su trečiosiomis šalimis susijęs Komisijos vaidmuo apima tyrimų stebėseną, taip pat susijusių Europos eksportuotojų konsultavimą ir paramos teikimą. Komisija tiesiogiai bendrauja su trečiųjų šalių institucijomis ir dėl konkrečių atvejų, kad paremtų susijusias įmones, ir dėl sisteminių atvejų, kad prekybos partneriai būtų apskritai drausminami. Komisija taip pat rengia trečiųjų šalių pareigūnams specialius seminarus prekybos apsaugos klausimais, siekdama užtikrinti keitimąsi gerąja patirtimi ir jos gerinimą visoje prekybos bendruomenėje. Nors laimėjimus šiose srityse ne visada lengva įvertinti, Komisijos įsikišimas davė rezultatų ir keletu atvejų rezultatai bendrovėms buvo palankesni nei jie būtų buvę be Komisijos įsikišimo. Iš esmės tai, kad atlikus daugelį iš daugybės 2009 m. inicijuotų tyrimų priemonės nebuvo nustatytos, bent iš dalies galima susieti su Komisijos įsikišimu. Visų pirma taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į šiuos atvejus: Sėkmingi pavyzdžiai Vadovas ES eksportuotojams, duomenų suvestinės ir nauja interneto svetainė ES eksportuojančios įmonės labai dažnai nežino, kaip reaguoti į trečiųjų šalių inicijuojamus prekybos apsaugos priemonių tyrimus. Tačiau itin svarbu, jog šios įmonės žinotų, kokios yra jų teisės ir pareigos, kad galėtų nuspręsti, ar bendradarbiauti atliekant tyrimus, ir kokios būtų bendradarbiavimo sąnaudos ir nauda. Šiuo tikslu 2011 m. Komisija paskelbė vadovą ES eksportuotojams ir duomenų suvestines, kuriose apibendrinti svarbiausi pagrindinių šias priemones Europos Sąjungai taikančių šalių prekybos apsaugos praktikos ypatumai. Vadove ES eksportuotojams paaiškinamos pagrindinės prekybos apsaugos sąvokos ir atitinkami procedūriniai veiksmai. Vadove pateikiami patarimai, kaip reaguoti į ES prekybos partnerių inicijuojamus prekybos apsaugos priemonių tyrimus, ir išaiškinamos eksportuotojų teisės ir pareigos, bendradarbiavimo su tyrimą atliekančiomis institucijomis privalumai ir įvairių šalių, įskaitant Komisiją, funkcijos. Šis vadovas paskelbtas internete ir išverstas į visas ES kalbas. Komisija taip pat parengė pagrindinių prekybos apsaugos priemones Europos Sąjungai taikančių šalių duomenų suvestines . Duomenų suvestinėse pagal atskiras šalis pateikiama tokia glausta informacija: tyrimą atliekančių institucijų pavadinimai ir adresai, tyrimo laikas, pastabos dėl patikrinimų vietoje, konkretūs tyrimo standartai (kaip antai mažesnio muito taisyklė ir viešųjų interesų tikrinimas), išklausymas, teisinis atstovavimas ir kiti pagrindiniai klausimai. Šios duomenų suvestinės taip pat paskelbtos internete. Galiausiai taip pat reikėtų paminėti, kad Komisija sukūrė naują naudotojams patogesnę interneto svetainę , kurioje kiekvienas asmuo gali lengvai susipažinti su pagrindine informacija apie prekybos apsaugos priemones, statistiniais duomenimis apie atliekamus tyrimus bei galiojančias priemones ir su metinėmis ataskaitomis. Turkija Turkija paprastai taikė labai daug apsaugos priemonių ir Komisija aktyviai siekė atkreipti dėmesį į šių tyrimų ir nurodytų priemonių trūkumus. Iš naujausių pokyčių matyti, kad Turkija šiek tiek sumažino apsaugos priemonių taikymą. Tačiau Komisija ir toliau nepraranda budrumo, nes 2011 m. pastebėta ženklų, kad gali būti imtasi naujų apsaugos veiksmų (būtent atliekama esamų apsaugos priemonių peržiūra). Persijos įlankos šalys Pernykštėje metinėje ataskaitoje paminėta, kad Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba pradėjo du tyrimus dėl apsaugos priemonių, susijusius su nepadengto ritininio ir lakštinio popieriaus bei kartono ir plieno kampuočių, lovinių profilių bei sijelių importu. Komisija įsikišo ir pateikė oficialų pareiškimą, kad išreikštų rūpestį dėl nepakankamo žalos analizės skaidrumo bei objektyvumo ir tyrimą atliekančių institucijų atliktos priežastinio ryšio analizės neįtikinamumo šiais dviem atvejais. 2010 m. abu tyrimai buvo nutraukti nenustatant priemonių. Meksika 2009 m. birželio mėn. pradėta su galvijų mėsa susijusių kompensacinių priemonių taikymo pabaigos peržiūra 2010 m. gruodžio mėn. buvo nutraukta. Komisija pateikė išsamios informacijos ir įrodymų, kurie leido Meksikai padaryti išvadą, kad įgyvendinus ES bendros žemės ūkio politikos reformą ES tapo grynąja jautienos importuotoja, taigi nebuvo tikimybės, kad, priemonėms nustojus galioti, žala vėl būtų patirta. Kanada Su rafinuotu cukrumi iš ES susijusių kompensacinių priemonių taikymo pabaigos peržiūra ir tuo pat metu vykdyta antidempingo priemonių dėl to paties produkto importo iš Danijos, Vokietijos, Nyderlandų ir Jungtinės Karalystės taikymo pabaigos peržiūra 2010 m. lapkričio mėn. buvo nutrauktos. Šį teigiamą rezultatą lėmė Europos Komisijos pateikta išsami informacija ir įrodymai, kurie leido Kanadai padaryti išvadą, kad įgyvendinus ES bendros žemės ūkio politikos reformą gamybos apimtys sumažėjo, todėl nebeliko tikimybės, kad žala pasikartos. Marokas 2010 m. liepos mėn. Marokas pradėjo vieną naują apsaugos priemonių tyrimą dėl mašininio audimo kilimų importo. Susijusi ES pramonė bendradarbiavo su tyrimą atliekančiomis institucijomis ir Komisija pateikė pareiškimą, kuriame atkreipė dėmesį į visišką priežastinio ryšio tarp ES importo ir bet kokios šalies pramonės patirtos žalos nebuvimą. 2010 m. lapkričio mėn. tyrimas buvo nutrauktas nenustačius jokių priemonių, nes nebuvo nustatyta žalos. Izraelis 2010 m. Komisija, teikdama techninius pareiškimus, aktyviai dalyvavo atskiruose tyrimuose. Kartu buvo naudotasi įvairiomis progomis aukštesniu politiniu lygmeniu atkreipti Izraelio institucijų dėmesį į nuolatinius trūkumus, susijusius su visais Izraelio inicijuotais prekybos apsaugos priemonių tyrimais. Todėl du antidempingo tyrimai dėl perdirbto gofruoto kartono ir baltojo popieriaus buvo užbaigti nenustačius jokių priemonių, o antidempingo tyrimas dėl tąsios plėvelės importo buvo sustabdytas sudarius įsipareigojimų susitarimą su ES eksportuotojais. Galiausiai, gavęs kelis Komisijos prašymus, Izraelis oficialiai patvirtino nutraukęs apsaugos priemonių tyrimą dėl plieno armatūros strypų importo. Ukraina Pastaruoju metu Ukraina ėmė labai aktyviai taikyti apsaugos priemones. Komisija aktyviai stebėjo veiksmus, kurių ėmėsi Ukraina, ir ragino šalį susilaikyti nuo apsaugos priemonių taikymo dėl žalingo importo tik iš vieno ar kelių konkrečių šaltinių, prailginti nagrinėjamą laikotarpį nuo vienų iki trejų metų ir prieš priimant priemones tinkamai atsižvelgti į nacionalinį interesą. Ukraina galiausiai nutraukė du svarbius apsaugos priemonių tyrimus nenustačiusi jokių priemonių (dėl geležies lydinių ir trąšų), o flotacinio stiklo tyrimo atveju ji patvirtino galutines priemones tik dešimčiai dienų, neskaitant laikinųjų priemonių. IšVADA 2010 m. stebėsenos veiklai didelio poveikio turėjo didelis skaičius naujų 2009 m. pradėtų tyrimų, kai pasireiškė pasaulio ekonomikos krizės poveikis. Daugelis šių tyrimų 2010 m. buvo nutraukti nenustačius priemonių, taigi bendras galiojančių priemonių skaičius sumažėjo. Prie šios teigiamos tendencijos taip pat prisidėjo įvairios Komisijos intervencijos. Nors naujų tyrimų skaičius 2010 m. sumažėjo, jis tebebuvo didelis. Nors 2010 m. apsaugos priemonių taikymas labai sumažėjo, naujų antidempingo tyrimų skaičius padidėjo, o dėl to 2011 m. gali padidėti galiojančių priemonių skaičius. Nors skaičiai rodo palankias tendencijas, Komisijos vykdoma trečiųjų šalių prekybos apsaugos veiksmų stebėsena tebėra itin svarbi, nes 2010 m. nustatyta daugiau problemų, susijusių su tuo, kaip kai kurios šalys taiko šias priemones. Taigi Komisija daugeliu atveju įsikišo, kad būtų kuo labiau išvengta nukrypimų nuo PPO taisyklių. Šios pastangos dažnai buvo sėkmingos ir tyrimai buvo arba nutraukiami nenustatant priemonių, arba priemonės neturėjo poveikio ES eksportui. Komisija patenkinta geru bendradarbiavimu, kiekvienu konkrečiu atveju užmezgamu su ES valstybėmis narėmis, Europos gamintojų asociacijomis ir susijusiomis įmonėmis. Šiuo atžvilgiu Komisijos parengtas vadovas ES eksportuotojams ir nauja interneto svetainė yra naudingos ir veiksmingos priemonės, padedančios ES įmonėms geriau suprasti šį itin techninį klausimą. Komisija taip pat toliau stiprina keitimąsi informacija su kitomis tyrimus atliekančiomis institucijomis, kad gerintų prekybos apsaugos priemonių taikymo standartus, skaidrumą ir numatomumą.