Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Nuomonė dėl „Pramonės permainų, teritorijų vystymo ir įmonių atsakomybės“

(2009/C 175/11)

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2008 m. sausio 17 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Pramonės permainų, teritorijų vystymo ir įmonių atsakomybės.

Pramonės permainų konsultacinė komisija, kuri buvo atsakinga už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2008 m. lapkričio 18 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Antonello PEZZINI, bendrapranešėjis Bernard GAY.

449–ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2008 m. gruodžio 3–4 d. (2008 m. gruodžio 3 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 168 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 3 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 Komitetas mano, kad įgyvendinant Lisabonos ir Geteborgo strategijas ypač svarbu toliau vystyti vietines teritorines sistemas, kurios yra suplanuotos kaip organiški struktūrų, infrastruktūros ir viešųjų bei privačių subjektų junginiai, kurių paskirtis – vadovaujantis bendra į teritorijas orientuoto vystymosi vizija užtikrinti aukšto lygio gerovę ir konkurencingumą prisiimant plataus masto atsakomybę socialinių reikalų ir aplinkosaugos srityse. Iš esmės tai procesas, kuris apibrėžtų tam tikros sąveikų grupės rezultatą bet kurioje teritorijos dalyje.

1.2 Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas primygtinai prašo įgyvendinti Bendrijos„socialiai atsakingos teritorijos“(SAT) vystymo iniciatyvą. SAT galima apibrėžti kaip darinį, kuris sujungia liaudies demokratijos tikslus ir didesnę atsakomybę, kurią turi prisiimti administracijos ir visi viešieji ir privatūs subjektai, kuriantys integruotą strategiją, kurios tikslas – kaip galima geriau panaudoti vietinius išteklius konkurencingumui didinti.

1.3 Komitetas prašo, kad kartu su SAT iniciatyva būtų vykdoma Europos veiksmų programa, kurios tikslas būtų:

1.4 Komitetas pageidauja, kad įgyvendinant Bendrijos SAT iniciatyvą (1) ir atitinkamą veiklos programą:

1.5 Komitetas aktyviai remia liaudies demokratijos vystymą įtraukiant teritorijos politinės, ekonominės ir socialinės sferų atsakingus asmenis į veiklą, kuria siekiama pagerinti gyvenimo kokybę ir skatinti konkurencingą ir tvarų Sąjungos teritorijų ekonominį ir socialinį vystymąsi.

1.6 EESRK mano, kad kuriant bendrą naujovių diegimo ir dalyvavimo kultūrą būtinos investicijos, kadangi demokratijos vertybių poreikis turi kilti atitinkamos teritorinės visuomenės visumai ir daugeliui subjektų ir institucijų, kurie atstovauja įvairių veiklos sektorių interesams. Atsižvelgiant į tai, įmonę reikia laikyti gerovės kūrimo bendrija, kad būtų vystoma tobulesnė regiono visuomenė.

1.7 todėl EESRK pageidauja, kad būtų skubiai įgyvendinamos 2008 m. kovo 13–14 d. Europos Vadovų Tarybos deklaracijos dėl, pirma, vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens skatinant augimą ir darbo vietų kūrimą ir, antra, visų vietos ir regionų politinių, ekonominių ir socialinių segmentų valdymo gebėjimų vystymo svarbos.

1.8 EESRK taip pat yra įsitikinęs, kad Europa privalo tapti SAT vystymo kompetencijos centru (2) tuo tikslu pasinaudodama ir teigiama patirtimi, įgyta Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) ir įmonių socialinės atsakomybės srityse, bet kartu išplėsdama orientacinį pagrindą į jį įtraukiant teritorinę dimensiją. Tikslas yra užtikrinti, kad bendras atsakomybės kapitalas būtų neatskiriama verslo segmento dalis. Pastarasis privalo turėti galimybę pasinaudoti tinklų ir branduolių sistemomis ir aktyviai dalyvauti teritorijų strateginio vystymo makroekonominiame procese.

1.9 Komitetas pabrėžia, kad mikroįmonių ir mažųjų įmonių segmentas ir socialinė ekonomika, kurios patirtis ne tik plati, bet ir svarbi, privalėtų turėti galimybę sulaukti paramos ir pasinaudoti ekspertų kompetencija bei geresnėmis sąlygomis gauti mikrokreditą, kadangi tikslas, kurio siekiama – plėtoti tokią verslo vadybą, kuri tausotų aplinką, teritoriją ir jos gyventojus.

1.10 Komiteto manymu Bendrijos SAT iniciatyva ir jos veiksmų planas turėtų skatinti ne tik į teritorinį aspektą orientuotą struktūruotą socialinį dialogą, bet ir vietos institucijų porinius projektus, ypač peržengiančius šalies ribas. Plėtojant platesnio masto partnerystę siekiama iš esmės pagerinti vietos ir regionų valdžios institucijų, kurių kompetencijos lygiai yra skirtingi ir kurios dažnai tarpusavyje konkuruoja, gebėjimų ugdymą, kompetenciją ir darbą.

1.11 Galiausiai, Komitetas pabrėžia, kad daugiapakopio valdymo sistemos privalo užtikrinti aukšto lygio koordinavimą, kad vietos lygiu nebūtų suskaidyta tai, ką pavyko suvienyti bendrajai rinkai, ir būtų vengiama teritorinio susiskaidymo ir diskriminacijos, kurie dar labiau susilpnina Europos ekonomikos padėtį pasaulio rinkose.

2. Įvadas

2.1 Teritorinio dialogo konferencijoje, kurią 2008 m. kovo 4 d. organizavo ES Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė, buvo pabrėžta, kad vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo įgyvendinant atnaujintos Lisabonos strategijos tikslus yra sanglaudos politikos prioritetas.

2.2 Šia nuomone Komitetas siekia nustatyti teritorijų ir politinių, ekonominių bei socialinių subjektų sąveiką įgyvendinant Lisabonos strategiją ir vystant žiniomis grindžiamą ekonomiką, kuri būtų konkurencinga tiek vidaus, tiek pasaulio rinkoje.

2.3 Atskaitos taškas yra gebėjimų numatyti ekonomines, socialines ir aplinkosaugos permainas tobulinimas ir suinteresuotų šalių, kurios padėtų kurti „socialiai atsakingą teritoriją“SAT (3), organizavimas bei verslo, administracijos, socialinių partnerių ir visų subjektų, dalyvaujančių puoselėjant teritorijos konkurencingumą, atsakomybės apibrėžimas, kad būtų sukurtas dinamiškas, visa apimantis ir nuoseklus Europos socialinis modelis (4).

Atsižvelgiant į regionų sudėtį, jų ekonomika daugiau ar mažiau susiduria su tarptautine konkurencija. Be to, BVP (arba pridėtinės vertės) rodiklis dėl dviejų priežasčių nebeatspindi regiono gerovės. Atsižvelgdamas į tai, Komitetas palankiai vertina Komisijos neseniai paskelbtą žaliąją knygą dėl teritorinės sanglaudos „Kaip teritorinę įvairovę paversti privalumu“ (5), dėl kurios bus parengta atskira nuomonė.

2.4.1 Pirma, ne visos perskirstomos darbo pajamos ir pajamos iš kapitalo, rinkos gamybos jėgų mokami mokesčiai paskiriamos jų kilmės regionui – tam tikra lėšų dalis „eksportuojama“.

2.4.2 Antra – ir svarbiausia – yra tai, kad teritorijos yra priklausomos ir nuo kitų, su gamybos jėgomis nesusijusių lėšų (valstybės tarnautojų atlyginimai, pensijos, rentos, turistų išlaidos, kitur dirbančių žmonių pajamos, socialinės išmokos, išskyrus pensijas, ir kt.).

Yra vis daugiau ir įvairesnių valdymo priemonių, kurių paskirtis – padėti valdžios institucijoms ir įmonėms įgyvendinti tvarios plėtros politiką ir su ja susijusias programas. Pagrindinės iš jų:

2.5.1 standartai

2.5.2 struktūros

2.5.3 susitarimai

2.6 Komitetas mano, kad dabar itin svarbu tobulinti, konsoliduoti, papildyti ir koordinuoti šių teisinių, reguliavimo ir savanoriškų priemonių įgyvendinimą, kad būtų užtikrintas skirtingų užduočių ir įvairių dalyvavimo lygių koordinavimas ir pasiekti veiksmingi, našūs ir visuotiniai rezultatai.

2.7 Atsižvelgiant į 2007 m. Leipcigo chartiją (9) ir ES teritorinę darbotvarkę, apie kurią EESRK jau pareiškė savo nuomonę (10), teritorinė sanglauda įgijo didesnę svarbą ir buvo nustatyti šie tikslai:

2.8 Teritorinė darbotvarkė yra teritorijų vystymo politikos strateginis orientacinis pagrindas įgyvendinant Lisabonos ir Geteborgo strategijas.

2.9 Savo nuomonėje dėl pramonės permainų teritorinio valdymo (12) EESRK nurodė, kad „regiono arba vietovės tapatumo vertė – priklausomybė bendrų vertybių sistemai, tų vertybių pripažinimas ir emocinis gebėjimas susitapatinti su jomis bendros ateities vizijos kontekste.“ Komitetas taip pat pabrėžė integruoto teritorinio požiūrio (ITP) ir „socialiai atsakingų teritorijų“ (SAT) vystymui palankios valdymo strategijos svarbą. Komiteto manymu, minėta strategija turėtų būti vykdoma šiomis kryptimis:

Siekiant užtikrinti sinergiją ir išvengti pasikartojimų arba neatitikimų vykdant šias iniciatyvas, be didesnio koordinavimo, vietos, regionų, nacionalinės ir Europos valdžios institucijos privalo:

2.10.1 Šio proceso metu taip pat stiprinama politinius ir administracinius sprendimus priimančių asmenų kompetencija ir gebėjimai, kad būtų užtikrintos stabilios sąlygos, būtinos siekiant į jų teritoriją pritraukti tvarias investicijas ir skatinti mikroįmonių ir mažų įmonių kūrimą plėtojant ilgalaikį vystymąsi.

EESRK pripažino didelę proceso, kuris leistų teritorijai tapti „socialiai atsakinga teritorija“ (SAT) (15), svarbą.

2.11.1 Teritorija laikoma tokia, kai laikantis dalyvaujamosios demokratijos principų jai pavyksta ekonominius sprendimus, modelius ir vertybes susieti su socialiniais ir teritoriniais aspektais, siekiant pagerinti konkurencingumą, gerąją praktiką ir nuolatinę suinteresuotųjų subjektų sąveiką, kad būtų skatinamos naujovės ir konkurencingumas.

3. „Liaudies demokratija“ siekiant konkurencingo ir tvaraus vystymosi

3.1 EESRK mano, kad norint pasiekti geresnės gyvenimo kokybės ir konkurencingo, tvaraus ES regionų ekonominio ir socialinio vystymosi, reikėtų plėtoti liaudies demokratiją įtraukiant vietos politinius bei ekonomikos ir socialinių reikalų srityse sprendimus priimančius asmenis. Įvairūs viešojo ir privataus sektoriaus suinteresuoti subjektai turi dirbti kartu skirdami dėmesį savo teritorijų trūkumams ir privalumams, įmonių augimo ir užimtumo perspektyvoms.

3.2 Įvairiose šalyse liaudies demokratijos, pagrindinio Europos valdymo ramsčio, formos ir procedūros labai skiriasi. Tačiau ji turėtų remtis šiais aspektais:

3.3 Teritorijų vystymui reikalingas ne tik visiškas liaudies demokratijos įgyvendinimas, bet ir struktūruotas valdymas vietos lygiu vystymuisi kontroliuoti (21).

3.4 Geru teritorijų valdymu visų pirma turėtų būti siekiama skatinti ir plėsti visas bendradarbiavimo formas ir visus partnerystės procesus tarp įmonių bei įmonių ir kolektyvinių interesų abipusiai naudingomis sąlygomis.

3.5 Demokratinis teritorijų valdymas yra decentralizuotas visas šalis įtraukiantis sprendimų priėmimo procesas, kuris, kaip mano EESRK, turėtų būti pagrįstas skaidrumo ir atsakomybės principais ir dalyvavimu, apimančiu vidutinio ir ilgalaikio vystymosi bendros strateginės vizijos analizę, nustatymą, įgyvendinimą ir valdymą.

3.6 Komitetas mano, kad daugiapakopės partnerystės sistemoje turėtų būti geriau derinami „iš apačios į viršų“ (angl. bottom-up) ir iš viršaus į apačią (angl. top-down) procesai; iš esmės šių procesų suderinimas yra išankstinė sėkmės sąlyga.

3.7 EESRK mano, kad reikalingos didelės investicijos bendrai naujovių diegimo ir dalyvavimo kultūrai sukurti, kadangi demokratinių vertybių poreikis turi kilti visai atitinkamos teritorijos visuomenei ir daugeliui subjektų ir institucijų, kurie atstovauja įvairių veiklos sektorių interesams.

EESRK tvirtai įsitikinęs, kad ES regionų plėtra turėtų apimti veiksmingas, tvarias plėtros strategijas, pagrįstas „socialiai atsakingos teritorijos“ sąvoka siekiant optimizuoti jų specifinį potencialą.

3.8.1 Todėl Komitetas dar kartą patvirtina vienoje iš anksčiau priimtų nuomonių šiuo klausimu pateiktą poziciją (22).

4. Bendrijos pastangos kurti „socialiai atsakingas teritorijas“

EESRK primygtinai prašo Bendrijos iniciatyvos kurti„socialiai atsakingą teritoriją“ (SAT), kuri siektų liaudies demokratijos, plataus masto dalyvaujamosios, novatoriškos kultūros stiprinimo, veiksmingo regioninio vadovavimo, atitinkančio nacionalinę ir Bendrijos Lisabonos darbotvarkės sistemas, ir įvairių partnerių skirtinguose sektoriuose partnerystę, kuri didintų regiono patrauklumą ir konkurencingumą pasaulio rinkoje, atsižvelgiant į pramonės permainas ir didinant vietos socialinį kapitalą.

4.1.1 Pagrindinis SAT iniciatyvos uždavinys – užtikrinti, kad veiksmai, kurių imamasi Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu būtų suderinti ir nuoseklūs.

4.2 Komiteto nuomone, kartu su SAT iniciatyva turėtų būti vykdoma konkreti Europos veiksmų programa, kurios tikslas būtų:

4.3 EESRK mano, kad įgyvendinant Bendrijos įsipareigojimą dėl SAT iniciatyvos (ir jai skirtą veiksmų programą) turi būti siekiama derinti ir koordinuoti savanoriškas ir reguliavimo priemones, nurodytas 2.7 punkte, laikantis nuoseklios sistemos, kurioje svarbi visų sektorių – įskaitant finansų sektoriaus ir vietos lygio viešojo sektoriaus – atsakomybė siekiant vietos lygio augimo ir užimtumo strategijų tikslų ir atsižvelgiant į nacionalines ir Europos strategijas.

EESRK mano, kad įmonių socialinė atsakomybė (ĮSA) (26) turėtų būti savanoriška šio atvirojo koordinavimo metodo dalis užtikrinant ir skatinant – ypač mikroįmonėse ir mažosiose įmonėse – dalyvaujamąją kultūrą ir bendrą ir visiems priimtiną ateities viziją.

4.4.1 SAT iniciatyva turėtų būti siekiama kurti plačiai taikomas dalyvaujamosios kultūros asmenines ir etines vertybes, skatinančias inovacijas, formuojant bendrą tapatybę, kuri apimtų ne tik darbdavius, bet ir visus visuomeninius ir privačius regiono sektorius ir regioninius bei tarpregioninius tinklus ir branduolius (rajonus).

4.5 Regioninės„mokymosi bendruomenės“ turėtų naudoti sąveikias, tarpusavyje suderinamas telematines struktūras ir infrastruktūrą, pradedant e. vyriausybe ir IDABC (27) platforma, kuri teikia europines administravimo paslaugas internetu viešajai administracijai, įmonėms ir privatiems asmenims, siekiant gerinti Europos valdžios institucijų veiksmingumą ir jų tarpusavio ir pilietinės visuomenės organizacijų bendradarbiavimą.

EESRK tvirtai tiki, kad Europa turi tapti SAT kūrimo kokybės centru remiantis EMAS ir ĮSA sėkme ir išplečiant sistemą iki teritorinės dimensijos.

4.6.1 Kad regioninė strateginė plėtra būtų efektyvi, neturėtų būti atsižvelgiama į politinius veiksnius, pavyzdžiui, vietos ir regionų valdžios institucijų atnaujinimą po rinkimų, bet veikiama su visais regionų politiniais dalyviais, esančiais valdžioje arba opozicijoje, ir kuriama rinkėjų ir (arba) išrinktųjų atstovų bendrą tęstinė atsakomybė.

Mikroįmonės ir mažosios įmonės turi gauti pagalbą ir konsultacijas – nurodant reikalavimus aiškia kalba, taikant nesudėtingas procedūras ir sudarant joms geresnes galimybes gauti kreditą ir mikrokreditą – siekiant skatinti tokį verslo valdymą, kad būtų atsižvelgiama į aplinką, teritorinį vienetą ir jo socialinį kapitalą.

4.7.1 Socialinės ekonomikos įmonės taip pat turi prisidėti prie socialiai atsakingų teritorijų kūrimo, kadangi jos skatina socialinę sanglaudą ir tvarumą, padalyja pelną savo nariams ir taiko dalyvaujamąjį ir demokratinį valdymą.

4.8 Vietos lygio ugdymo įstaigos, universitetai ir mokslinių tyrimų centrai tarpusavyje turėtų būti sujungti į Europos regioninius ir tarpregioninius pažangos ir kompetencijos tinklus, kaip numatyta pagal 7-osios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos Pajėgumų programą ir programą „Švietimas ir mokymas 2010“ – kad būtų galima aprūpinti vietos organizacijas gabiais ir kvalifikuotais žmonėmis, kurių smulkiajame versle neretai trūksta ir kurie yra būtini sėkmingai regioninės plėtros strategijai.

4.9 EESRK mano, kad Bendrijos SAT iniciatyva turėtų būti skatinamas vietos lygio struktūruotas socialinis dialogas ir vietos institucijų bendradarbiavimas, stiprinama vietos ir regionų valdžios institucijų partnerystę didinant jų gebėjimus ir mažinant jų veiklos efektyvumo skirtumus įgyvendinant naują SAT 21 chartiją, kaip priemonę didinti SAT suderinamumą ir veiksmingumą.

4.10 Galiausiai, EESRK ragina į Bendrijos SAT iniciatyvą įtraukti vertinimo, veiklos analizės ir stebėjimo veiksmus ir sukurti regioninių pajamų vienam gyventojui duomenų bazę ir kas dveji metai parengti ir teikti pranešimą Tarybai, Europos Parlamentui ir EESRK.

5. Nacionalinių valdžios institucijų indėlis

5.1 Valstybės narės turėtų vienodai taikyti nuostatas, kad būtų išsaugota Europos vidaus rinkos vienovė, ir naudoti paramos bei atgrasymo mechanizmus. Be kita ko, nacionalinės valdžios institucijos turėtų:

5.2 Vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų:

5.3 Keitimasis gerąja praktika ir naudojimasis tapregioniniais tinklais, taip pat ir tinkamų prognozavimo mechanizmų taikymas apibrėžiant bendrą ir visiems priimtiną viziją turėtų tapti regionų ir vietos valdžios institucijų prioritetais.

6. Įmonių dalyvavimas: savo teritorijoje atsakingai veikiančios įmonės

6.1 EESRK mano kad įmonės, vengdamos naujos, didesnės procedūrų ir administracinės naštos, turėtų prisidėti prie teritorijų atgaivinimo, kadangi jos yra teritorijų varomoji jėga ir neatsiejama jų dalis. Taigi jos turi:

7. Vietos lygiu pasiekti rezultatai: sėkmingi pavyzdžiai

7.1 Siekiant įveikti socialiai atsakingos teritorijos kūrimo Europos Sąjungoje keliamus iššūkius ir atkreipti daugiau pozityvaus dėmesio į ES politikos teritorinę dimensiją, Bendrijos politikoje buvo įgyvendinamos įvairios iniciatyvos. Apie daugelį šių iniciatyvų galima sužinoti CCMI tinklalapyje (http://www.eesc.europa.eu/sections/ccmi/index_fr.asp), kuriame taip pat pateikiama informacija apie 2008 m. rugsėjo 25 d. Lilyje vykusį klausymą, suorganizuotą rengiant šią nuomonę.

(1) Žr. 1.2 punktą.

(2) Ten pat.

(3) Žr. 1.2 punktą.

(4) „Europos socialinis modelis turėtų pateikti demokratinės, ekologiškos, konkurencingos, solidarios ir socialiai integruotos gerovės erdvės visiems Europos piliečiams idėją“ (EESRK nuomonė „Socialinė sanglauda: sukonkretinti Europos socialinio modelio turinį“, OL C 309, 2006 12 16, p. 119).

(5) COM(2008) 616 galutinis.

(6) Valstybių narių, kurios pritaikė savo teisės aktus, kad sudarytų galimybę kurti GECT, sąrašas skelbiamas Regionų komiteto tinklalapyje (rubrika „Veikla ir renginiai“).

(7) Kad padedant socialiniams partneriams būtų nustatytos ir konkrečiai nurodytos naujos darbo vietų kūrimo galimybės.

(8) 2008 m. birželio 4 d. OL L 145, Reglamentas (EB) Nr. 450/2008.

(9) 2007 m. gegužės 25 d. Leipcigo chartiją dėl tvarių Europos miestų.

(10) Nuomonė dėl teritorinės darbotvarkės, OL C 168, 2007 7 20, p. 16–21.

(11) Nuomonė dėl pramonės permainų teritorinio valdymo: socialinių partnerių vaidmuo ir Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programos indėlis, OL C 318, 2006 12 23, p. 12–19.

(12) Žr. pirmesnę išnašą.

(13) Nuomonė dėl Komisijos komunikato „Restruktūrizavimas ir užimtumas. Skatinti užimtumą numatant restruktūrizavimo pasekmes ir reaguojant į jas: Europos sąjungos vaidmuo“, COM(2005) 120 galutinis, OL C 65, 2006 3 17, p. 58–62.

(14) Nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Teminės miesto aplinkos strategijos, COM(2005) 718 galutinis – SEC(2006) 16, OL C 318, 2006 12 23, p. 86–92.

(15) Atnaujinta Tarybos strategija (2006 m. birželio 9 d. dokumentas 10117/06, 29 ir 30 punktai). Taip pat žr. šios nuomonės 1.2 punktą.

(16) Pvz., regioninės socialinio dialogo komisijos Lenkijoje.

(17) SWOT – angl. Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats analysis (privalumų, trūkumų, galimybių ir grėsmės analizė).

(18) Foresight is a systematic, participatory, future-intelligence-gathering and medium-to-long term vision-building process (Prognozavimas – informacijos rinkimo ir vidutinės bei ilgalaikės vizijos kūrimo sistemingas ir dalyvavimu pagristas procesas).

(19) AVAS – Aplinkosaugos vadybos ir audito sistema.

(20) 2005 m. balandžio 7 d. EESRK nuomonė „Europos pramoniniai rajonai ir nauji žinių tinklai“, OL C 255, 2005 10 14, p.1–13.

(21) EBPO teritorinė apžvalga – 2001 m. leidimas.

(22) Nuomonė dėl teritorinės darbotvarkės (žr. 5 išnašą).

(23) ETBG – Bendrijos lygio bendradarbiavimo priemonė, kuri sudaro sąlygas bendradarbiaujančioms grupėms įgyvendinti teritorinio bendradarbiavimo projektus, kuriuos bendrai finansuoja Bendrija, arba valstybių narių iniciatyva imtis teritorinio bendradarbiavimo veiksmų. Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 (OL L 210, 2006 7 31).

(24) Euroregionai – pasienio bendradarbiavimo struktūros, apimančios vieną ar daugiau skirtingų Europos Sąjungos ir (arba) kaimyninių šalių, kurių tikslas – skatinti bendrus interesus kertant sienas ir bendradarbiauti pasienių bendruomenių bendram labui.

(25) EESRK nuomonė „Europos pramoniniai rajonai ir nauji žinių tinklai“, OL C 255, 2005 10 14.

(26) Nuomonės dėl Komunikato „Augimo ir užimtumo partnerystės įgyvendinimas. Paversti Europą įmonių socialinės atsakomybės pavyzdžiu“ (COM(2006) 136 galutinis), OL C 325, 2006 12 30, p. 53–60, ir dėl Žaliosios knygos „Europos teisinė bazė įmonių socialinės atsakomybės srityje“ (COM(2001) 366 galutinis), OL C 125, 2002 5 27, p. 44–55.

(27) IDABC (Interoperable Delivery of Pan-European e-Government Services to Public Administrations, Business and Citizens) – suderintas paneuropinių e. valdžios paslaugų teikimas valstybės valdymo institucijoms, verslo subjektams ir piliečiams. Žr. Komiteto nuomonę, OL C 80, 2004 3 30, p. 83.

(28) Nuomonė dėl mokesčių įstatymų teritoriškumo poveikio pramonės permainoms, OL C 120, 2008 5 16, p. 51–57.

(29) Direktyva 85/337/EEB, iš dalies pakeista 1997 m. kovo 3 d. Tarybos direktyva 97/11/EB ir 2003 m. gegužės 26 d. Direktyva 2003/35/EB.

(30) SAV direktyva 2001/42/EB. Jos tikslas – užtikrinti, kad kai kurie planai ir programos būtų išskirti ir įvertinti (visų pirma atsižvelgiant į jų teritorinį aspektą) juos rengiant ir prieš juos priimant.

APPENDIX I

to the opinion on „Industrial change, territorial development and responsibility of companies“

(CCMI/055)

Report on the hearing held in Lille on 25 September 2008, at the headquarters of the Nord-Pas de Calais Regional Council

Under the French presidency of the European Union, the European Economic and Social Committee's Consultative Commission on Industrial Change (CCMI) and the Nord-Pas de Calais (NPdC) Regional Council organised a hearing on Industrial change, territorial development and responsibility of companies (subject of the opinion for which this is the appendix), which took place in the regional council's hemicycle. The hearing was attended by over 90 key guests from 12 European countries and high-level local and regional bodies, both public and private, together with representatives from three of the European Commission's directorates-general.

With the participation of the regional council president, Daniel Percheron, the CCMI president, Joost van Iersel, the study group president, Martin Siecker, the rapporteur, Antonello Pezzini, and the co-rapporteur, Bernard Gay, promoter of this important initiative, a wide-ranging and animated debate was held on regional and local development, governance, the revitalisation of production, the need for shared views of future trends, sectoral and inter-sectoral prospects for the growth of competitive employment, and mechanisms for active democracy through the development of a participatory culture in an area successfully combining an adequate level of wellbeing with the duties which are an integral part of social responsibility.

In our globalised economy, territorial development and industrial change are closely connected and interdependent. The opinion aims to take a territorial approach to assessing the prospects for socio-economic change, focusing primarily on the development strategies designed by local and regional bodies and on the centres of competence set up by private and public stakeholders. The analysis thus focuses on the regions' capacity to cope with and adapt to irreversible changes through collective responsibility-sharing systems, taking into account the concept of corporate societal responsibility.

NPdC is considered a region with a rich fund of experience in these fields and the CCMI therefore asked it to cooperate in organising a hearing in Lille. The two organisations pooled their resources with a view to taking stock of the experiences of regional development stakeholders and noting their proposals for harmonious regional development.

Listening to the problems, solutions and experiences outlined by the most qualified representatives of the „real world“ in the NPdC region (businessmen, presidents of business clubs and hubs of competitiveness, trade unions and representatives of the social economy, universities, the professions and public administration at various levels) and the wide-ranging exchange of ideas which ensued led to the identification of innovative strategies and key priorities which, alongside the generous hospitality of the NPdC regional council and the friendly relations established during the hearing, forged strong contacts with a profound impact on the CCMI's work.