[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |

Briuselis, 6.4.2005

SEK(2005) 443 galutinis

KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI

Veiksmai, kurių ėmėsi Graikija, atsakydama į 2005 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimą pagal Sutarties 104 straipsnio 9 dalį deficitui sumažinti, kurie yra reikalingi perviršinio deficito padėčiai ištaisyti

GRAIKIJOS PERVIRšINIO DEFICITO PROCEDūRA

Pagal atitinkamą Komisijos rekomendaciją 2004 m. liepos 5 d. Taryba nustatė Graikijai perviršinį deficitą ir pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį priėmė rekomendacijas Graikijai, kaip ištaisyti perviršinio deficito padėtį iki 2005 m. pabaigos. 2005 m. sausio 18 d. Taryba pagal Sutarties 104 straipsnio 8 dalį priėmė sprendimą, kad Graikija nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgiant į šias rekomendacijas.

2005 m. vasario 17 d. vadovaudamasi Komisijos rekomendacija pagal Sutarties 104 straipsnio 9 dalį Taryba priėmė sprendimą įspėti Graikiją, kad ji imtųsi priemonių deficitui sumažinti, kurios yra reikalingos padėčiai ištaisyti. Taryba nustatė, kad Graikija privalo imtis veiksmingų priemonių įgyvendinti šį sprendimą iki 2005 m. kovo 21 d. Taryba nusprendė, kad „ Graikija kuo greičiau, vėliausiai iki 2006 m., ištaiso perviršinio deficito padėtį, naudodama šias priemones: (i) griežtai vykdydama Parlamento patvirtintą 2005 m. biudžetą ir (ii) 2006 m. taikydama nuolatines tikslinimo priemones, leisiančias pataisyti deficitą ne mažiau kaip 0,6 procentinio punkto BVP “. Taryba taip pat pareikalavo, kad Graikija toliau stengtųsi „ nustatyti ir kontroliuoti veiksnius, išskyrus grynąjį skolinimąsi, kurie sąlygoja skolos lygio pasikeitimus“ ir „ pagerinti valdžios sektoriaus duomenų surinkimą ir tvarkymą“ . Taryba paragino „ Graikiją imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad biudžeto konsolidavimas, siekiant, kad vidutinės trukmės laikotarpiu valstybės finansų būklė priartėtų prie beveik subalansuoto biudžeto ar biudžeto pertekliaus, būtų tvarus, mažinanti pagal ciklą pakoreguotą deficitą ne mažiau kaip 0,5 % BVP per metus po to, kai bus ištaisytas perviršinis deficitas “. Galiausiai Taryba pareikalavo, kad Graikija „ vėliausiai iki 2005 m. kovo 21 d. pateiktų ataskaitą, kurioje nurodomi visi sprendimai pagal šį Tarybos sprendimą “.

Šiuo komunikatu įvertinami Graikijos valdžios institucijų priimti sprendimai atsakant į šį Tarybos sprendimą.

VEIKSMAI, KURIų ėMėSI GRAIKIJA, ATSAKYDAMA į TARYBOS SPRENDIMą

Šių metų kovo 21 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė pataisytą 2004–2007 m. stabilumo programos variantą. Programoje nurodomuose tiksluose atsižvelgiama į fiskalinių priemonių paketo, tą pačią dieną pateikto Komisijai ir kovo 29 d. paskelbto Vyriausybės bei turinčio palengvinti pataisytos programos įgyvendinimą, poveikį biudžetui. Šalia 2005 m. biudžete numatytų priemonių paketas apima papildomas priemones, kurias reikia įgyvendinti iki 2005 m., ir patvirtina Vyriausybės įsipareigojimą siekti mažesnio nei 3 % BVP deficito 2006 m. biudžeto projekte. Komisija tikrina pataisytą stabilumo programos variantą kartu su kovo 29 d. paskelbtu įsipareigojimu ir Tarybos sprendimo 2 straipsnio 1 dalyje reikalaujama ataskaita.

Remiantis Graikijos Vyriausybės kovo mėn. pranešimo pagal perviršinio deficito procedūrą (PDP) valdžios sektoriaus duomenimis[1], realus BVP 2004 m. išaugo 4,2 %, o deficitas sudarė 6,1 % BVP[2]. Šie duomenys rodo, kad vykdant 2004 m. biudžetą, be rugsėjo mėn. pranešime pagal PDP paskelbtų duomenų, kuriais remiantis buvo apskaičiuotas 5,3 % BVP deficitas, yra papildomas mokestinis deficitas ir išlaidų perviršis.

Pataisytame stabilumo programos variante vertinamas įgyvendintų ir paskelbtų priemonių[3] poveikis biudžetui pagal tris skirtingus makroekonominius scenarijus. Pagal pamatinį scenarijų, pagal kurį vertinta programa[4], realus BVP augimas prognozuojamas 2,9 % 2005 m. ir 3 % 2006 m. ir 2007 m. Numatoma, kad 2005 m. deficitas sieks 3,7 % BVP, o 2006 m. sumažės iki 2,9 % ir 2007 m. iki 2,4 %. Prognozuojama, kad 2005 m., 2006 m. ir 2007 m. pagal ciklą pakoreguotas deficitas atitinkamai sumažės 2,5, 0,9 ir 0,5 procentinio punkto BVP. 2005 m. skolos ir BVP santykis sudarytų 109,5 % BVP, o iki programos laikotarpio pabaigos sumažėtų iki mažiau nei 105 % BVP.

Tokios programos prognozės grindžiamos tuo, kad 2005 m. biudžetas ir kovo 29 d. paskelbtas papildomų fiskalinių priemonių paketas bus visiškai įgyvendinti. Konkrečiai 2005 m. Graikijos Vyriausybė paskelbė nuolatines priemones, 2005 m. padidinančias vidutinę PVM normą 1 procentiniu punktu – dėl to turėtų būti surinkta 610 mln. EUR papildomų pajamų – ir padidinančias akcizus už tabaką, alkoholį ir naftos produktus – tai turėtų sudaryti 280 mln. EUR. Pagal šį priemonių paketą taip pat sutaupoma iš valstybės tarnautojų kelionių išlaidų (45 mln. EUR) ir sumažinamos subsidijos miesto transporto bendrovėms (50 mln. EUR). Pritaikius visą priemonių paketą, 2005 m. deficitas turėtų sumažėti 985 mln. EUR, t. y. 0,5 % BVP[5]. Graikijos Vyriausybės teigimu, šios priemonės, kai jos galios vienerius metus, padidins pajamas 1,655 mln. EUR 2006 m. (apie 0,9 % BVP). Kovo 29 d. Vyriausybė taip pat paskelbė savo įsipareigojimą įtraukti į 2006 m. biudžeto projektą kitas priemones, reikalingas sumažinti deficitą kitais metais iki mažesnės nei 3 % ribos. Šios priemonės priklausytų nuo augimo ir daugiausia būtų susijusios su pirminėmis išlaidomis, ypač su karinėmis išlaidomis, valstybės įmokomis į socialinio draudimo fondus, vietos administracijų išlaidomis ir valstybės investicijomis.

Kalbant apie skolos dinamiką, pataisytame stabilumo programos variante pateikiama informacijos apie atsargų ir srautų koregavimo šaltinius ir pokyčius. Konkrečiai atsargų ir srautų koregavimas 2004 m. sudarytų apie 2,9 % BVP. Kadangi čia įeina 0,5 procentinio punkto BVP įplaukos už privatizaciją, skolą didinančios operacijos sudaro 3,4 procentinio punkto BVP. Šis rodiklis apima indėlių augimą (1,5 procentinio punkto), skirtumą tarp įplaukų ir išmokų metodu bei kaupimo metodu apskaičiuotų pajamų (1,4 procentinio punkto), akcijų padaugėjimą ir kitus mažesnius patikslinimus (0,5 procentinio punkto) Numatoma, kad atsargų ir srauto koregavimas sumažės nuo 1,9 % BVP 2005 m., kai įplaukos už privatizaciją sudarys 0,6 procentinio punkto BVP, iki 0,9 % BVP 2007 m., kai įplaukos už privatizaciją numatomos tik 0,1 % BVP.

Kaip Eurostatas nurodė kovo 18 d. pranešime spaudai, iki šiol yra neišspręstų valdžios sektoriaus duomenų surinkimo ir tvarkymo klausimų. Eurostatas nepatvirtino šių metų kovo mėn. Graikijos pranešime pagal PDP pateiktų deficito rodiklių dėl prieštaringų srautų tarp Graikijos ir ES biudžeto įrašų. Eurostatas taip pat pažymėjo, kad paskutinių metų išlaidos sveikatos apsaugai ir olimpinėms žaidynėms dar nėra galutinės. Todėl 2004 m. ir ankstesnių metų valdžios sektoriaus deficito rodikliai po peržiūrėjimo gali padidėti.

PRIIMTų SPRENDIMų įVERTINIMAS

Kiek minėtos priemonės atitinka Tarybos sprendimą pagal 104 straipsnio 9 dalį, yra vertinama remiantis balandžio 4 d. paskelbta Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognoze, kurioje atsižvelgiama į kovo mėn. pranešimą pagal PDP ir pataisytą 2004–2007 m. stabilumo programos variantą. Vertinime taip pat reikėtų atsižvelgti į papildomų fiskalinių priemonių paketo, kurio Komisijos tarnybos negalėjo įtraukti į 2005 m. pavasario prognozę, nes jis buvo sudarytas jau paskelbus prognozę, poveikį biudžetui.

Komisijos tarnybos 2005 m. pavasario prognozėse deficitą numato 4,5 % BVP 2005 m. ir 4,4 % 2006 m. Numatoma, kad skolos santykis sieks 110,5 % BVP 2005 m. ir 108,9 % BVP 2006 m. Šios prognozės grindžiamos 2,9 % BVP augimu 2005 m. ir prielaida, kad 2005 m. biudžetas bus visiškai įvykdytas. 2006 m. prognozuojamas 3,1 % augimas. 2006 m. nustatytas 4,4 % deficitas grindžiamas nesikeičiančios politikos scenarijumi, pagal kurį 2005 m. galutinis deficitas yra apskaičiuotas 4,5 % BVP ir yra manoma, kad nebus įgyvendintos savo nuožiūra priimtos priemonės. Pataisyto stabilumo programos varianto deficito prognozės (3,7 % BVP 2005 m. ir 2,9 % 2006 m.) skiriasi nuo Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognozės (atitinkamai 4,5 % ir 4,4 %), nes, kaip minėta pirmiau, pastaroji prognozė neapima papildomų fiskalinių priemonių paketo poveikio biudžetui. Be to, pavasario prognozės yra grindžiamos atsargesniu socialinio draudimo įmokų ir kai kurių pirminių išlaidų pokyčių vertinimu. Šie skirtumai yra išdėstyti lentelėje toliau.

Biudžetinis paskelbtų priemonių įvertinimas

2005 | 2006 |

Deficitas (BVP %) |

Pavasario prognozės (1) | 4,5 | 4,4 |

Papildomų priemonių poveikis (2)=(2a)+(2b) | 0,5 | 0,9 |

Pajamos (2a) | 0,4 | 0,8 |

Išlaidos (2b) | 0,1- | 0,1 |

Skirtumai vertinant kitas priemones (3)=(3a)+(3b)+(3c)-(3d) Mažesnis socialinio draudimo įnašas (3a) | 0,3 0,1 | 0,6 0,4 |

Didesnės einamosios pirminės išlaidos | 0,2 | 0,3 |

(daugiausia sveikatos apsauga ir viešojo sektoriaus darbo užmokestis; 3b) |

Mažesni gauti kapitalo pervedimai (3c) | - | 0,1 |

Mažesnių palūkanų mokėjimas (3d) | 0,2 |

Programos tikslas (1)-(2)-(3) | 3,7 | 2,9 |

Skola (BVP %) |

Programa | 109,5 | 107,2 |

Pavasario prognozės | 110,5 | 108,9 |

Kalbant apie 2005 m., 2005 m. pavasario prognozių pajamų dalyje neatsižvelgiama į papildomas priemones, kadangi jos buvo paskelbtos jau parengus prognozę. Pasak Graikijos Vyriausybės, visiškas priemonių įgyvendinimas reikštų prognozuojamo deficito sumažinimą 0,5 procentinio punkto BVP 2005 m. Be to, remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognoze, pataisytame stabilumo programos variante prognozuojamas per didelis socialinio draudimo įmokų padidėjimas, palyginti su darbuotojų darbo užmokesčiu 2005 m., o tai neatrodo pagrįsta nei remiantis programoje aiškiai išdėstytomis priemonėmis, nei ankstesnėmis tendencijomis[6]. Be to, programos prognozės dėl valstybinio vartojimo, ypač sveikatos apsaugos ir darbo užmokesčių, yra per daug optimistinės[7]. Vis dėlto tokie skirtumai tarp Graikijos valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų dėl poveikio 2005 m. biudžetui nekelia abejonių dėl 2005 m. biudžete numatytų priemonių griežto vykdymo ir Tarybos sprendimo 1 straipsnio (i) įtraukos laikymosi. Be to, Graikijos Vyriausybė yra įsipareigojusi ne tik griežtai vykdyti 2005 m. biudžetą, bet ir taikyti papildomas pusės procentinio punkto BVP vertės priemones 2005 m., kurios turėtų iš dalies kompensuoti 2004 m. užregistruotą skaičiuojamų metų papildomo nukrypimo poveikį.

Vyriausybės duomenimis, 2006 m. galiojantis 2005 m. papildomų priemonių poveikis galėtų sumažinti deficitą 0,9 procentinio punkto BVP. Galimos priemonės, susijusios su Vyriausybės įsipareigojimu 2006 m. sumažinti deficitą iki mažiau nei 3 % BVP, čia nėra įtrauktos, kadangi jos nebuvo detaliai apibrėžtos, o jų poveikis biudžetui priklausė nuo augimo rezultato. Atsižvelgiant į Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognozėse numatytą 4,4 % BVP 2006 m. deficitą ir Eurostato pastabas kovo 18 d. pranešime spaudai, tokios priemonės gali būti neišvengiamos siekiant ištaisyti perviršinį deficitą 2006 m. net esant palankiam augimo scenarijui. Pagal įprastinį nesikeičiančios politikos scenarijų Komisijos 2005 m. pavasario prognozė yra pagrįsta atsargesniu kai kurių biudžeto punktų, pavyzdžiui, socialinių įmokų, darbo užmokesčio ir ES dotacijų[8], pokyčių įvertinimu, nors, Komisijos manymu, palūkanų mokėjimai gali būti šiek tiek mažesni nei numatyti programoje[9]. Apskritai 2006 m. deficitas gali būti 0,6 procentinio punkto BVP didesnis, nei prognozuoja Graikijos valdžios institucijos. Be to, kovo 18 d. Eurostato pranešime spaudai nurodoma, kad 2004 m. deficito rodikliai po peržiūrėjimo gali padidėti. Kadangi Graikijos Vyriausybė nenumatė papildomų priemonių 2005 m. kompensuoti tokiems papildomiems nukrypimams, galimi statistiniai patikslinimai sąlygotų didesnį deficitą 2005 m. ir dėl to – 2006 m.

Apskritai, Komisijos manymu, jei pasitvirtintų pajamų stygiaus, išlaidų perviršio ir statistinių patikslinimų rizikos, 2005 m. ir 2006 m. deficitas būtų didesnis, nei numatyta stabilumo programoje. Nors tokie nukrypimai 2005 m. nepaveiktų atitikties 2005 m. vasario 17 d. Graikijai skirtam Tarybos pranešimui, Graikijos vyriausybė, vykdydama savo įsipareigojimus, privalėtų imtis papildomų priemonių, jei tokių nukrypimų pasitaikytų 2006 m. Ar paskelbto papildomo priemonių paketo 2006 m. užteks sumažinti deficitą kitais metais iki mažiau nei 3 % pamatinės vertės, reikėtų vertinti remiantis 2006 m. biudžeto projektu.

Kalbant apie skolą, buvo imtasi svarbių žingsnių siekiant nustatyti skirtingus atsargų ir srautų koregavimo šaltinius. Remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognozėmis, pataisytame stabilumo programos variante pateikta informacija rodo, kad atsargų ir srautų koregavimas, nors vis dar ryškus 2005 m. ir 2006 m., sumažėjo, palyginti su 2004 m. Tai patvirtina Graikijos valdžios institucijų įsipareigojimą toliau stengtis nustatyti ir kontroliuoti mažesnes už biudžeto eilutę operacijas.

Palyginti su 2004 m. kovo mėn. pranešimu, neišspręsti valdžios sektoriaus duomenų surinkimo ir tvarkymo klausimai, kaip nurodė Eurostatas kovo 18 d. pranešime spaudai, yra geriau nustatyti ir kai kuriais atvejais apriboti iki konkrečios problemos, pavyzdžiui olimpinių žaidynių išlaidų registravimo. Be to, Graikijos valdžios institucijos, glaudžiai bendradarbiaudamos su Eurostatu, atliko statistinių patikslinimų savo iniciatyva. Nepaisant to, tokie neišspręsti klausimai rodo, kad, siekiant pagerinti greitą ir teisingą valdžios sektoriaus duomenų teikimą užtikrinančius mechanizmus, reikia ir toliau stengtis.

IšVADOS

Remiantis dabartine informacija, Graikijos Vyriausybė laiku, iki 2005 m. kovo 21 d. priėmė sprendimus, atitinkančius Tarybos sprendimo pagal 104 straipsnio 9 dalį rekomendacijas. Vyriausybė ne tik ryžtingai vykdys 2005 m. biudžetą, kaip reikalaujama sprendimu, ji taip pat ėmėsi papildomų priemonių toliau mažinti deficitą. Informacija apie 2006 m. rodo, kad 2006 m. biudžete gali reikėti taikyti papildomas priemones siekiant sumažinti deficitą iki mažiau nei 3 % BVP. Vis dėlto, kovo 29 d. paskelbtas Vyriausybės įsipareigojimas užtikrinti perviršinio deficito ištaisymą iki 2006 m. ir prireikus imtis papildomų priemonių, atitinka Tarybos rekomendacijas. Kalbant apie skolos pokyčius ir valdžios sektoriaus duomenis, reikia papildomų pastangų siekiant geriau nustatyti ir kontroliuoti veiksnius, išskyrus grynąjį skolinimąsi, kurie sąlygoja skolos lygio pasikeitimus ir pagerinti valdžios sektoriaus duomenų surinkimą ir tvarkymą.

Šiuo įvertinimu remdamasi Komisija laikosi nuomonės, kad Graikijos perviršinio deficito procedūroje šiuo metu nereikia imtis jokių tolesnių žingsnių. Šių metų rugsėjo mėn. pranešimas pagal PDP, 2006 m. biudžeto projekto pristatymas ir Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozės kartu su ataskaita, kurią, kaip numatoma 2005 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimu, spalio mėn. pateiks Graikijos valdžios institucijos, suteiks papildomos informacijos, kuria remiantis iki metų pabaigos bus parengtas naujas atitikimo sprendimui įvertinimas.

[1] Šių 2004 m. duomenų 2005.3.18. Eurostatas nepatvirtino. Jie laikomi laikinais ir po peržiūros gali būti padidinti. Susijusios problemos yra aprašytos toliau šiame skirsnyje.

[2] Pagal nacionalinės apskaitos (ESS95) standartus, t. y. išskyrus su apsikeitimo sandoriais susijusius srautus, šis skaičius yra 6,0 % BVP.

[3] Įskaitant paskelbtąsias kovo 29 d.

[4] Žr. Komisijos rekomendaciją Tarybos nuomonei dėl atnaujintos 2004–2007 m. Graikijos stabilumo programos, 6.4.2005, SEC(2005) 440.

[5] Remiantis programos įvertinimui panaudoto pamatinio scenarijaus nominaliu BVP, kurį Komisijos tarnybos numatė 2005 m. pavasario prognozėje, faktinis skaičius būtų apie 0,55 % BVP.

[6] Programoje numatomas faktinės socialinės įmokos normos (santykis tarp socialinio draudimo pajamų ir viso darbuotojo darbo užmokesčio) padidėjimas daugiau nei vienu procentiniu punktu. Anksčiau nustatytas didelis normos padidėjimas programoje tiesiog pritaikomas ateičiai, nors tai ir nėra pagrįsta.

[7] Biudžeto projekte numatytas didelis darbo užmokesčio ir tarpinio vartojimo sumažėjimas aiškiai skirtųsi nuo netolimos praeities situacijos, kai šie punktai pasirodė atsparūs ir buvo didelių biudžeto neatitikimų priežastis.

[8] Kalbant apie socialines įmokas ir darbo užmokestį, skirtumai tarp Graikijos Vyriausybės ir 2005 m. pavasario prognozių susidaro dėl tų pačių duomenų kaip ir 2005 m. (žr. 4 ir 5 išnašas), kuriuos socialinių įmokų atveju dar sustiprina 2005 m. skirtumų poveikis. Atsargesnį Komisijos įvertinimą dėl ES dotacijų patvirtina Eurostato iškelti klausimai ir anksčiau užregistruotas nedidelis jų įsisavinimo gebėjimas.

[9] Remiantis programa, palūkanų mokėjimas 2006 m. turėtų išaugti daugiau nei 9 % nominalios vertės. Planuojami skolos ir palūkanų normos pokyčiai tokio augimo nenumato. Dėl to programoje pateikti duomenys procentiniais BVP punktais gali būti mažesni.