EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2019 11 29 COM(2019) 900 final/2 CORRIGENDUM

This document corrects the COM (2019) 900 final of 20.11.2019

Level of sensibility removed from the cover page

The text should read as follows:

PRIEDAI

prie KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR EUROPOS CENTRINIAM BANKUI Bendras 2020 m. biudžeto planų projektų vertinimas



I PRIEDAS. Konkrečių šalių biudžeto planų projektų vertinimas Valstybės narės, kurioms taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis Planai, atitinkantys valstybės narės įpareigojimus Apskritai Komisija laikosi nuomonės, kad Vokietijos biudžeto plano projektas atitinka Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Komisija ragina valdžios institucijas vykdyti 2020 m. biudžetą. Atsižvelgdama į palankią Vokietijos biudžeto padėtį, Komisija ragina valdžios institucijas padidinti išlaidas, kad būtų tvariai padidintos privačiosios ir viešosios investicijos, ypač regionų ir savivaldybių lygmenimis, o vykdant su investicijomis susijusią ekonominę politiką sutelkti dėmesį į švietimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, skaitmeninimą ir itin didelio pralaidumo plačiajuosčio ryšio diegimą, darnųjį transportą bei energetikos tinklus ir įperkamą būstą, atsižvelgiant į regioninius skirtumus, kaip rekomendavo Taryba per Europos semestrą. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Vokietija padarė tam tikrą pažangą įgyvendindama per Europos semestrą 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacijoje pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas siekti tolesnės pažangos. Pažanga, padaryta įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, bus išsamiai aprašyta 2020 m. šalių ataskaitose ir įvertinta konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, kurias Komisija pasiūlys 2020 m. pavasarį. Apskritai Komisija laikosi nuomonės, kad Airijos biudžeto plano projektas atitinka Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Komisija ragina valdžios institucijas vykdyti 2020 m. biudžetą, o visas nenumatytas pajamas panaudoti tam, kad būtų toliau mažinamas valdžios sektoriaus skolos santykis. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Airija padarė nedidelę pažangą įgyvendindama per Europos semestrą 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacijoje pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas sparčiau siekti pažangos. Pažanga, padaryta įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, bus išsamiai aprašyta 2020 m. šalių ataskaitose ir įvertinta konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, kurias Komisija pasiūlys 2020 m. pavasarį. Apskritai Komisija laikosi nuomonės, kad Graikijos biudžeto plano projektas atitinka Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Tikimasi, kad Graikija 2020 m. pasieks vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Taip pat laikoma, kad Graikija laikysis 3,5 % BVP pirminio pertekliaus tikslo, stebimo pagal griežtesnės priežiūros sistemą. Todėl Komisija ragina valdžios institucijas vykdyti 2020 m. biudžetą. 2019 m. liepos mėn. Taryba rekomendavo Graikijai „pasiekti tvarų ekonomikos atsigavimą ir pašalinti perviršinį makroekonominį disbalansą tęsiant ir užbaigiant reformas pagal įsipareigojimus, prisiimtus įgyvendinus programą, kaip susitarta 2018 m. birželio 22 d. Euro grupės posėdyje“. Šios rekomendacijos įgyvendinimas stebimas pagal griežtesnės priežiūros sistemą. Apskritai Komisija laikosi nuomonės, kad Kipro biudžeto plano projektas atitinka Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Komisija ragina valdžios institucijas vykdyti 2020 m. biudžetą. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Kipras padarė nedidelę pažangą įgyvendindamas per Europos semestrą 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacijoje pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas sparčiau siekti pažangos. Pažanga, padaryta įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, bus išsamiai aprašyta 2020 m. šalių ataskaitose ir įvertinta konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, kurias Komisija pasiūlys 2020 m. pavasarį. Apskritai Komisija laikosi nuomonės, kad Lietuvos biudžeto plano projektas atitinka Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Komisija ragina valdžios institucijas vykdyti 2020 m. biudžetą. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Lietuva padarė tam tikrą pažangą, įgyvendindama per Europos semestrą 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacijoje pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas siekti tolesnės pažangos. Pažanga, padaryta įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, bus išsamiai aprašyta 2020 m. šalių ataskaitose ir įvertinta konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, kurias Komisija pasiūlys 2020 m. pavasarį. Apskritai Komisija laikosi nuomonės, kad Liuksemburgo biudžeto plano projektas atitinka Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Komisija ragina valdžios institucijas vykdyti 2020 m. biudžetą. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Liuksemburgas padarė nedidelę pažangą įgyvendindamas per Europos semestrą 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacijoje pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas sparčiau siekti pažangos. Pažanga, padaryta įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, bus išsamiai aprašyta 2020 m. šalių ataskaitose ir įvertinta konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, kurias Komisija pasiūlys 2020 m. pavasarį. Apskritai Komisija laikosi nuomonės, kad Maltos biudžeto plano projektas atitinka Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Komisija ragina valdžios institucijas vykdyti 2020 m. biudžetą. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Malta padarė nedidelę pažangą įgyvendindama per Europos semestrą 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacijoje pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas sparčiau siekti pažangos. Pažanga, padaryta įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, bus išsamiai aprašyta 2020 m. šalių ataskaitose ir įvertinta konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, kurias Komisija pasiūlys 2020 m. pavasarį. Apskritai Komisija laikosi nuomonės, kad Nyderlandų biudžeto plano projektas atitinka Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Komisija ragina valdžios institucijas vykdyti 2020 m. biudžetą. Atsižvelgdama į palankią Nyderlandų biudžeto būklę, Komisija ragina valdžios institucijas didinti išlaidas, kad būtų skatinama investicijų didėjimo tendencija, o vykdant su investicijomis susijusią ekonominę politiką daugiausia dėmesio skirti moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, visų pirma privačiajame sektoriuje, atsinaujinančiosios energijos, energijos vartojimo efektyvumo ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo strategijoms ir transporto spūsčių problemos sprendimui, kaip per Europos semestrą rekomendavo Taryba. Komisija laikosi nuomonės, kad Nyderlandai padarė tam tikrą pažangą, įgyvendindami per Europos semestrą 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacijoje pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas siekti tolesnės pažangos. Pažanga, padaryta įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, bus išsamiai aprašyta 2020 m. šalių ataskaitose ir įvertinta konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, kurias Komisija pasiūlys 2020 m. pavasarį. Apskritai Komisija laikosi nuomonės, kad Austrijos biudžeto plano projektas atitinka Stabilumo ir augimo pakto nuostatas, atsižvelgdama į tai, kad tos projekcijos grindžiamos nesikeičiančios politikos prielaida. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Austrija padarė nedidelę pažangą įgyvendindama per Europos semestrą 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacijoje pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas sparčiau siekti pažangos. Pažanga, padaryta įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, bus išsamiai aprašyta 2020 m. šalių ataskaitose ir įvertinta konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, kurias Komisija pasiūlys 2020 m. pavasarį. Planai, iš esmės atitinkantys valstybės narės įpareigojimus Apskritai Komisija laikosi nuomonės, kad Estijos biudžeto plano projektas iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Todėl Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą pasirengti imtis būtinų priemonių, kad 2020 m. biudžetas atitiktų Stabilumo ir augimo pakto taisykles. Pažanga, padaryta įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, bus išsamiai aprašyta 2020 m. šalių ataskaitose ir įvertinta konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, kurias Komisija pasiūlys 2020 m. pavasarį. Apskritai Komisija laikosi nuomonės, kad Latvijos biudžeto plano projektas iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Vis dėlto šis vertinimas priklauso nuo dabartinės projekcijos, kad Latvija bus arti savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Jeigu būsimuose atitikties prevencinės dalies reikalavimams vertinimuose ta projekcija nebus patvirtinta, atliekant bendrą atitikties vertinimą bus atsižvelgta į nuokrypio nuo Tarybos nustatyto reikalavimo mastą. Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą pasirengti imtis būtinų priemonių, kad 2020 m. biudžetas atitiktų Stabilumo ir augimo pakto taisykles. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Latvija padarė tam tikrą pažangą, įgyvendindama per Europos semestrą 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacijoje pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas siekti tolesnės pažangos. Pažanga, padaryta įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, bus išsamiai aprašyta 2020 m. šalių ataskaitose ir įvertinta konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, kurias Komisija pasiūlys 2020 m. pavasarį. Planai, kuriais gali būti nesilaikoma valstybės narės įpareigojimų Apskritai Komisija laikosi nuomonės, kad Belgijos biudžeto plano projektas gali neatitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatų, atsižvelgdama į tai, kad tos projekcijos grindžiamos nesikeičiančios politikos prielaida. Visų pirma, Komisija numato, kad 2019 ir 2020 m. gali būti labai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano, kuriuos siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Be to, nenumatoma, kad 2019 ir 2020 m. Belgija laikysis skolos mažinimo kriterijaus. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Belgija padarė nedidelę pažangą įgyvendindama per Europos semestrą 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacijoje pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas sparčiau siekti pažangos. Pažanga, padaryta įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, bus išsamiai aprašyta 2020 m. šalių ataskaitose ir įvertinta konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, kurias Komisija pasiūlys 2020 m. pavasarį. Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių, kad 2020 m. biudžetas atitiktų Stabilumo ir augimo paktą, ir visas nenumatytas pajamas panaudoti tam, kad būtų greičiau mažinamas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP. Apskritai Komisija laikosi nuomonės, kad Ispanijos biudžeto plano projektas gali neatitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatų, atsižvelgdama į tai, kad tos projekcijos grindžiamos nesikeičiančios politikos prielaida. Visų pirma, Komisija numato, kad gali būti labai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Be to, nesitikima, kad Ispanija padarys pakankamą pažangą, kad 2019 ir 2020 m. atitiktų skolos mažinimo kriterijų. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Ispanija padarė nedidelę pažangą įgyvendindama per Europos semestrą 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacijoje pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį. Todėl ji ragina valdžios institucijas sparčiau siekti pažangos. Pažanga, padaryta įgyvendinant tas rekomendacijas, bus išsamiai aprašyta 2020 m. šalies ataskaitoje ir įvertinta šaliai skirtose rekomendacijose, kurias Komisija pasiūlys 2020 m. pavasarį. Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių, kad 2020 m. biudžetas atitiktų Stabilumo ir augimo paktą, ir visas nenumatytas pajamas panaudoti tam, kad būtų greičiau mažinamas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP.

Apskritai Komisija laikosi nuomonės, kad Prancūzijos biudžeto plano projektas gali neatitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Visų pirma, Komisija numato, kad 2019 ir 2020 m. gali būti labai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano, kurio siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Be to, nenumatoma, kad Prancūzija padarys pakankamą pažangą, kad 2019 ir 2020 m. atitiktų skolos mažinimo kriterijų. Todėl Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių, kad 2020 m. biudžetas atitiktų Stabilumo ir augimo paktą, ir visas nenumatytas pajamas panaudoti tam, kad būtų greičiau mažinamas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Prancūzija padarė nedidelę pažangą įgyvendindama per Europos semestrą 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacijoje pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas sparčiau siekti pažangos. Pažanga, padaryta įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, bus išsamiai aprašyta 2020 m. šalių ataskaitose ir įvertinta konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, kurias Komisija pasiūlys 2020 m. pavasarį. Apskritai Komisija laikosi nuomonės, kad Italijos biudžeto plano projektas gali neatitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Visų pirma, Komisija numato, kad 2019 ir 2020 m. gali būti labai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano, kurio siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Be to, nenumatoma, kad 2019 ir 2020 m. Italija laikysis skolos mažinimo kriterijaus. Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių, kad 2020 m. biudžetas atitiktų Stabilumo ir augimo paktą, ir visas nenumatytas pajamas panaudoti tam, kad būtų greičiau mažinamas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Italija padarė tam tikrą pažangą, įgyvendindama per Europos semestrą 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacijoje pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas siekti tolesnės pažangos. Pažanga, padaryta įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, bus išsamiai aprašyta 2020 m. šalių ataskaitose ir įvertinta konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, kurias Komisija pasiūlys 2020 m. pavasarį. Apskritai Komisija laikosi nuomonės, kad Portugalijos biudžeto plano projektas gali neatitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatų, atsižvelgdama į tai, kad tos projekcijos grindžiamos nesikeičiančios politikos prielaida. Visų pirma, Komisija numato, kad ir 2019, ir 2020 m. gali būti labai nukrypta nuo reikalaujamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Portugalija padarė nedidelę pažangą įgyvendindama per Europos semestrą 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacijoje pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas sparčiau siekti pažangos. Pažanga, padaryta įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, bus išsamiai aprašyta 2020 m. šalių ataskaitose ir įvertinta konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, kurias Komisija pasiūlys 2020 m. pavasarį. Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių, kad 2020 m. biudžetas atitiktų Stabilumo ir augimo paktą, ir visas nenumatytas pajamas panaudoti tam, kad būtų greičiau mažinamas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP. Apskritai Komisija laikosi nuomonės, kad Slovėnijos biudžeto plano projektas gali neatitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. 2020 m. numatomas 0,5 % BVP nominalusis biudžeto perteklius, o valstybės skolos santykis turėtų sumažėti pagal skolos mažinimo kriterijaus reikalavimus. Komisija prognozuoja, kad 2020 m. gali būti kiek nukrypta nuo Tarybos rekomenduoto koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, tačiau 2019 ir 2020 m. vertinant kartu numatoma didelio nukrypimo rizika. Vis dėlto didelis su gamybos atotrūkio įverčiais susijęs netikrumas galėtų reikšti, kad Slovėnija 2020 m. gali būti arčiau vidutinio laikotarpio tikslo, ir tai rodytų, kad reikalavimų iš esmės laikomasi. Į tai bus atsižvelgta, jeigu ši prielaida bus vėliau patvirtinta. Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių, kad 2020 m. biudžetas atitiktų Stabilumo ir augimo paktą. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Slovėnija padarė nedidelę pažangą įgyvendindama per Europos semestrą 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacijoje pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas sparčiau siekti pažangos. Pažanga, padaryta įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, bus išsamiai aprašyta 2020 m. šalių ataskaitose ir įvertinta konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, kurias Komisija pasiūlys 2020 m. pavasarį. Apskritai Komisija laikosi nuomonės, kad Slovakijos biudžeto plano projektas gali neatitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Valstybės skolos santykis yra gerokai mažesnis nei 60 % BVP ir toliau mažėja, o nominalusis biudžeto balansas užtikrina didelę atsargą iki Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės. Be to, 2019 m. lapkričio 6 d. paskelbtomis papildomomis priemonėmis sumažintas nuokrypis nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, todėl 2020 m. nuokrypis nebėra didelis. Tačiau dėl nukrypimų 2019 m. tebėra rizika, kad 2019 ir 2020 m. (vertinant kartu) bus labai nukrypta nuo Tarybos rekomenduoto koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių, kad 2020 m. biudžetas atitiktų Stabilumo ir augimo paktą. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Slovakija padarė nedidelę pažangą įgyvendindama per Europos semestrą 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacijoje pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas sparčiau siekti pažangos. Pažanga, padaryta įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, bus išsamiai aprašyta 2020 m. šalių ataskaitose ir įvertinta konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, kurias Komisija pasiūlys 2020 m. pavasarį. Apskritai Komisija laikosi nuomonės, kad Suomijos biudžeto plano projektas gali neatitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Prognozuojama, kad valstybės skolos santykis išliks mažesnis nei 60 % BVP, o nominalusis biudžeto balansas užtikrina didelę atsargą iki Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės. Komisija ragina valdžios institucijas sudarant nacionalinį biudžetą imtis būtinų priemonių, kad 2020 m. biudžetas atitiktų Stabilumo ir augimo paktą. Komisija taip pat laikosi nuomonės, kad Suomija padarė nedidelę pažangą įgyvendindama per Europos semestrą 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacijoje pateiktų fiskalinių rekomendacijų struktūrinę dalį, ir ragina valdžios institucijas sparčiau siekti pažangos. Pažanga, padaryta įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, bus išsamiai aprašyta 2020 m. šalių ataskaitose ir įvertinta konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, kurias Komisija pasiūlys 2020 m. pavasarį.



II PRIEDAS. Metodika ir prielaidos, kuriomis grindžiama Komisijos 2019 m. rudens prognozė Pagal Reglamento (ES) Nr. 473/2013 7 straipsnio 4 dalį „prie bendro įvertinimo pridedama Komisijos tarnybų naujausių ekonominių prognozių kiekvienai valstybei narei metodika [...] ir prielaidos, taip pat visų biudžeto priemonių poveikio ekonomikos augimui įvertinimas“. Prielaidos, kuriomis grindžiama Komisijos 2019 m. rudens prognozė, kurią nepriklausomai parengė Komisijos tarnybos, paaiškintos pačiame prognozės dokumente. Biudžeto duomenys iki 2018 m. yra pagrįsti valstybių narių Komisijai iki 2019 m. spalio 1 d. pateiktais ir Eurostato 2019 m. spalio 21 d. patvirtintais duomenimis. Valstybių narių per 2019 m. rudens pranešimų laikotarpį pateiktų duomenų pakeitimų Eurostatas nepadarė. Eurostatas atšaukia išlygą dėl Vengrijos pateiktų duomenų, susijusių su Vengrijos angliavandenilių atsargų kaupimo asociacijos ir Vengrijos nacionalinio banko sukurtų fondų sektoriniu klasifikavimu, kokybės. Fondai ir visos jų patronuojamosios bendrovės, taip pat asociacija buvo priskirti valdžios sektoriui. Daugiausia dėl šio perklasifikavimo bendro poveikio skola padidėjo 0,4 proc. punkto BVP 2017 m. ir 0,3 proc. punkto BVP 2015, 2016 ir 2018 m., o deficitas padidėjo 0,2 proc. punkto BVP 2017 m. ir 0,1 proc. punkto 2015 ir 2016 m. Eurostatas taip pat atšaukia išlygą dėl Slovakijos pateiktų duomenų, susijusių su tam tikrų valdžios sektoriaus išlaidų registravimu, kokybės, atsižvelgdamas į Slovakijos statistikos institucijų įgyvendintą patikslinimą, dėl kurio deficitas 2018 m. padidėjo 0,2 % BVP. Finansinį stabilumą remiančios priemonės į prognozę buvo įtrauktos pagal 2009 m. liepos 15 d. Eurostato sprendimą. Išskyrus atvejus, kai atitinkama valstybė narė nurodė kitaip, kapitalo injekcijos, apie kurias turima pakankamai informacijos, buvo įtrauktos į prognozę kaip finansiniai sandoriai, t. y. jais didinamas ne deficitas, bet skola. Bankų įsipareigojimams ir indėliams suteiktos valstybės garantijos neįtrauktos kaip valdžios sektoriaus išlaidos, jei rengiant galutinę prognozę neturima įrodymų, kad jomis buvo pasinaudota. Tačiau pažymėtina, kad vyriausybės arba kitų prie valdžios sektoriaus priskiriamų subjektų bankams suteiktos paskolos paprastai į valdžios sektoriaus skolą įtraukiamos. Prognozėje buvo atsižvelgta į visus priimtus arba nacionaliniams parlamentams pateiktus 2020 m. biudžetus ir visas kitas priemones, apie kurias turima pakankamai informacijos. Visų pirma rudens prognozėje atsižvelgta į visą informaciją, įtrauktą į biudžeto planų projektus, pateiktus iki spalio mėn. vidurio. 2021 m. prognozės parengtos darant prielaidą, kad politika nesikeis, ekstrapoliuojant pajamų bei išlaidų tendencijas ir įtraukiant priemones, apie kurias turima pakankamai informacijos. Europos valdžios sektoriaus skolos suvestiniai 2019–2021 m. prognozių duomenys skelbiami nekonsoliduoti (t. y. nepatikslinti atsižvelgiant į tarpvyriausybines paskolas). Siekiant užtikrinti laiko eilučių nuoseklumą, ankstesnių metų duomenys taip pat skelbiami tokiu pat būdu. Atskirų valstybių narių 2019–2021 m. valdžios sektoriaus skolos projekcijose atsižvelgiama į garantijų Europos finansinio stabilumo fondui (EFSF), dvišalių paskolų kitoms valstybėms narėms ir dalyvavimo formuojant Europos stabilumo mechanizmo kapitalą, kaip planuota galutinę prognozės duomenų dieną, poveikį. Pagal Komisijos 2019 m. rudens prognozę biudžeto priemonės, nurodytos 2020 m. biudžeto planų projektuose, šiek tiek didina bendrą deficitą (maždaug 0,05 % BVP poveikis). Tai iš esmės lemia tikėtinas neigiamas išlaidas didinančių priemonių poveikis, o bendras numatytų pajamų priemonių poveikis yra neutralus. Apskritai numatoma, kad mechaninis poveikis BVP augimui trumpuoju laikotarpiu bus nedidelis. Tą įvertį reikia vertinti atsargiai. ·Jeigu nesiimama veiksmų, kad sumažėtų fiskalinis disbalansas, gali padidėti finansinio turto nestabilumas, tai gali lemti didesnius palūkanų normų skirtumus ir skolinimosi normas ir neigiamai paveikti ekonomikos augimą. ·Reglamentu (ES) Nr. 473/2013 siekiama įvertinti biudžeto planų projektuose numatytų priemonių poveikį. Todėl priemonės, kurių buvo imtasi ir kurios įsigaliojo iki parengiant biudžeto planų projektus, į vertinimą neįtrauktos (net jei jos gali turėti papildomą poveikį 2020 m. viešųjų finansų projekcijoms). ·Priemonių, apie kurias pranešta, poveikis parodytas, lyginant su nesikeičiančios politikos bazinio lygio scenarijumi. To bazinio lygio scenarijaus fiskalinės politikos kryptis nebūtinai neutrali. Pavyzdžiui, tam tikrų išlaidų elementų didėjimo tendencija gali viršyti potencialaus augimo kreivę arba jos nesiekti, gali pasireikšti papildomas ankstesnių pagal bazinio lygio scenarijų numatytų priemonių poveikis arba anksčiau taikytos priemonės 2020 m. gali būti nebetaikomos. Bazinio lygio scenarijaus ekspansinį pobūdį patvirtina tai, kad bendra fiskalinės politikos kryptis 2020 m. yra labiau ekspansinė, palyginti su priemonių, apie kurias pranešta, deficitą didinančiu poveikiu.



III PRIEDAS Jautrumo analizė

Remiantis Reglamento (ES) Nr. 473/2013 7 straipsniu „į bendrą įvertinimą įeina jautrumo analizės, kuriose nurodoma rizika valstybės finansų tvarumui, esant nepalankioms ekonominėms, finansinėms ar biudžeto aplinkybėms“. Todėl šiame priede pateikiama valstybės skolos raidos, kuriai gali daryti poveikį makroekonominiai sukrėtimai (augimas, palūkanų normos ir valdžios sektoriaus pirminis balansas), jautrumo analizė, atlikta remiantis tikimybinių skolos projekcijų rezultatais. Analizė leidžia įvertinti galimą nominaliojo BVP augimo sulėtėjimo ir pagreitėjimo rizikos poveikį valstybės skolos dinamikai, teigiamų arba neigiamų pokyčių poveikį finansų rinkoms, dėl kurio sumažėja arba padidėja valdžios sektoriaus skolinimosi išlaidos, ir valdžios sektoriaus biudžeto būklę veikiančius fiskalinius sukrėtimus. Pagal tikimybines projekcijas būsimų makroekonominių sąlygų neapibrėžtumas įvertinamas analizuojant valstybės skolos dinamiką remiantis pagrindiniu skolos projekcijos scenarijumi, kuris abiejuose toliau pateiktos euro zonos rezultatų diagramos languose atitinka Komisijos 2019 m. rudens prognozių scenarijų ir biudžeto planų projektų prognozių scenarijų (abiem atvejais daroma įprastinė prielaida, kad po prognozių laikotarpio politika nesikeis). Pagrindinio scenarijaus makroekonomines sąlygas (trumpalaikes ir ilgalaikes valstybės obligacijų palūkanų normas, augimo normas, valdžios sektoriaus pirminį balansą) veikia sukrėtimai, ir toliau pateikiamoje diagramoje gaunamas kūgio pavidalo galimų skolos raidos variantų pasiskirstymas (skirstinys). Kūgis atitinka įvairias galimas susijusias makroekonomines sąlygas ir ne mažiau nei 2 000 sukrėtimų, kuriais remiantis modeliuojamas poveikis augimui, palūkanų normoms ir pirminiam balansui. Sukrėtimų dydis ir koreliacija atitinka kintamųjų istorines tendencijas. Tai reiškia, kad remiantis metodika neįvertinamas tikrojo laiko neapibrėžtumas. Todėl toliau pateikiamose vėduoklės formos diagramose pateikiama tikimybinė informacija apie euro zonos skolos dinamiką, parengta atsižvelgiant į galimus augimui, palūkanų normoms ir pirminiam balansui nepalankius sukrėtimus, kurie savo dydžiu ir koreliacija atitinka anksčiau buvusius sukrėtimus. Vėduoklės formos diagramose projektuojama skolos raida pagal pagrindinį scenarijų (pagal kurį modeliuojami makroekonominiai sukrėtimai) pažymėta brūkšnine linija, o skolos projekcijų trajektorija, kuri visas galimas trajektorijas, gautas modeliuojant sukrėtimus, dalija į dvi dalis (mediana), pažymėta ištisine juoda linija kūgio viduryje. Pats kūgis apima 80 % visų galimų skolos raidos variantų, gautų modeliuojant 2 000 augimui, palūkanų normoms ir pirminiam balansui nepalankių sukrėtimų (žemutinė ir viršutinė kūgio ribas žyminčios linijos atitinkamai atitinka 10-ą ir 90-ą skirstinio procentilį); taigi, į patamsintoje srityje pateikiamus modeliuojamus skolos raidos variantus (20 % visų galimybių) neįtraukiami labiau kraštutiniai (mažiau tikėtini) sukrėtimai arba nuokrypių zonos įvykiai. Skirtingai patamsintos kūgio sritys atitinka skirtingas bendro galimų skolos raidos variantų skirstinio dalis. Tamsiai mėlyna sritis (apribota 40-u ir 60-u procentiliais) apima 20 % visų galimų pagrindiniam scenarijui artimesnių skolos raidos variantų. Pagal Komisijos ir biudžeto plano projekto prognozės scenarijus, kuriuose atsižvelgiama į valdžios sektoriaus pirminio balanso, augimo bei finansų rinkų sąlygų pablogėjimo ir pagerėjimo riziką, yra 80 % tikimybė, kad euro zonos skola 2020 m. sieks nuo maždaug 82 % iki 88 % BVP (nes kūgis apima 80 % visų galimų modeliuojamų skolos raidos variantų). Todėl 2020 m. skolos santykio intervalo žemutinė ir viršutinė ribos pagal Komisijos scenarijų būtų visai panašios kaip pagal biudžeto plano projekto scenarijų dėl labai nedidelio atitinkamų pagrindinių scenarijų, pagal kuriuos modeliuojami sukrėtimai, prognozių skirtumo (maždaug 85 % skolos santykis ir Komisijos, ir biudžeto plano projekto scenarijaus atveju). Modeliavimo rezultatai rodo, kad laikotarpiu po 2020 m., kuriais baigiasi dabartinių biudžeto planų projektų laikotarpis, prognozuojamų skolos santykių sukrėtimų atvejais skirtumas pagal Komisijos scenarijų ir biudžeto plano projekto scenarijų išlieka gana nedidelis. Vėduoklės formos diagramų apimamo projekcijų laikotarpio pabaigoje (2024 m.) būtų 50 % tikimybė, kad skolos santykis būtų didesnis nei maždaug 79 % ir 80 % BVP atitinkamai pagal biudžeto plano projekto scenarijų ir Komisijos scenarijų. Šį nedidelį skirtumą lemia tai, kad struktūrinis pirminis balansas biudžeto plano projekto scenarijaus atveju išlaikomas šiek tiek didesnės vėliausiai prognozuoto pertekliaus vertės, palyginti su Komisijos scenarijumi. Kadangi sukrėtimų dydis ir koreliacija atitinka kintamųjų istorines tendencijas, pažymėtina, kad metodika neatspindi tikrojo laiko neapibrėžtumo, kuris yra galimas visų pirma vertinant gamybos apimties atotrūkį. Atsižvelgiant į ankstesnę patirtį, susijusią su dideliu gamybos apimties atotrūkio įverčių koregavimu, kai potenciali gamybos apimtis dažnai yra sumažinama, palyginti su ta, kokia buvo numatoma tikruoju laiku, šis neapibrėžtumas reiškia papildomą būsimos skolos raidos rizikos šaltinį, kuris neatspindimas ankstesnėje analizėje.



III.1 diagrama. Tikimybinių valstybės skolos projekcijų pagal Komisijos prognozės scenarijų ir biudžeto planų projektų (BPP) prognozės scenarijų vėduoklės formos diagramos



IV PRIEDAS. Diagramos ir lentelės IV.1 lentelė. Realiojo BVP augimas (%) pagal stabilumo programas (SP), biudžeto planų projektus (BPP) ir Komisijos 2019 m. rudens prognozę (KOM)



IV.2 lentelė. Nominaliojo balanso tikslai (% BVP) pagal stabilumo programas (SP), biudžeto planų projektus (BPP) ir Komisijos 2019 m. rudens prognozę (KOM)



IV.1 diagrama. 2020 m. nominaliojo valdžios sektoriaus balanso (% BVP) palyginimas. Komisijos 2019 m. rudens prognozė (KOM), palyginti su biudžeto planų projektais (BPP)

Pastaba. Prognozuojama, kad Kipras 2020 m. turės didesnį nei 2 % BVP perteklių, todėl šios šalies duomenys diagramoje neparodyti, kad ją būtų lengviau analizuoti. IV.2 diagrama. Veiksniai, lemiantys 2020 m. nominaliojo valdžios sektoriaus balanso (% BVP) skirtumus tarp Komisijos 2019 m. rudens prognozės ir biudžeto planų projektų



IV.3 lentelė. Nominaliojo pirminio balanso tikslai (% BVP) pagal stabilumo programas (SP), biudžeto planų projektus (BPP) ir Komisijos 2019 m. rudens prognozę (KOM)



IV.4 lentelė. Struktūrinio balanso pokyčiai (proc. punktais potencialaus BVP) pagal stabilumo programas (SP), biudžeto planų projektus (BPP) ir Komisijos 2019 m. rudens prognozę (KOM)



IV.5 lentelė. Struktūrinio pirminio balanso pokyčiai (proc. punktais potencialaus BVP) pagal stabilumo programas (SP), biudžeto planų projektus (BPP) ir Komisijos 2019 m. rudens prognozę (KOM)



IV.3 diagrama. 2020 m. struktūrinio balanso pokytis (proc. punktais potencialaus BVP). Biudžeto planų projektai (BPP), palyginti su Komisijos 2019 m. rudens prognoze (KOM) Pastaba. Prognozuojama, kad Graikijos ir Kipro struktūrinio balanso pokytis 2020 m. sudarys maždaug −1 % potencialaus BVP, todėl šių šalių duomenys diagramoje neparodyti, kad ją būtų lengviau analizuoti. IV.4 diagrama. Fiskalinės pastangos pagal išlaidų kriterijaus metodiką 2020 m. (proc. punktais potencialaus BVP) Biudžeto planų projektai (BPP), palyginti su Komisijos 2019 m. rudens prognoze (KOM) Pastaba. Fiskalinės pastangos vertinamos pagal potencialaus BVP 10 m. vidutinį augimą, neatsižvelgiant į vidutinio laikotarpio biudžeto tikslus viršijusių valstybių narių fiskalinio manevravimo galimybes.

IV.5a diagrama. 2019 m. struktūrinio balanso pokytis (proc. punktais potencialaus BVP), palyginti su Komisijos 2019 m. rudens prognozėje (KOM) numatomu gamybos apimties atotrūkiu IV.5b diagrama. 2020 m. struktūrinio balanso pokytis (proc. punktais potencialaus BVP), palyginti su Komisijos 2019 m. rudens prognozėje (KOM) numatomu gamybos apimties atotrūkiu Pastaba. Kalbant apie teigiamą gamybos apimties atotrūkį, šioje diagramose „procikliškas“ ir „anticikliškas“ parodo, ar fiskalinės politikos pokytis (palyginti su ankstesniais metais) palaiko ar stabdo ekonomiką. Graikija neparodyta nė vienoje diagramoje, kad jas būtų lengviau analizuoti.

IV.6a diagrama. Fiskalinės politikos krypties scenarijai. Struktūrinis balansas (Komisijos 2019 m. rudens prognozė) IV.6b diagrama. Fiskalinės politikos krypties scenarijai. Grynųjų pirminių išlaidų augimas (%, Komisijos 2019 m. rudens prognozė (KOM)) Pastaba. Šiose diagramose pateikti scenarijai susiję su bendra euro zonos fiskalinės politikos kryptimi, vertinama pagal bendro struktūrinio balanso ir grynųjų pirminių išlaidų augimo normos pokytį. Pastarasis rodiklis apskaičiuojamas kaip bendros išlaidos, atėmus palūkanas, cikliškas išlaidas, diskrecines pajamų priemones ir vienkartines priemones. Pagal scenarijų „atitiktis Stabilumo ir augimo paktui“ daroma prielaida, kad vidutinio laikotarpio tikslo dar nepasiekusios valstybės narės taikys visapusišką fiskalinį koregavimą, kaip rekomenduota 2019 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose. Pagal scenarijų „atitiktis Stabilumo ir augimo paktui ir fiskalinio manevravimo taikymas (KOM prognozė)“ daroma prielaida, kad Nyderlandai ir Vokietija 2020 m. pasinaudos kai kuriomis turimomis fiskalinio manevravimo galimybėmis (struktūrinio balanso ekspansija atitinkamai 0,6 % ir 0,4 % BVP), kaip numatyta Komisijos 2019 m. rudens prognozėje.

IV.6c diagrama. Fiskalinės politikos kryptis. Struktūrinis balansas, pirminis struktūrinis balansas ir fiskalinės pastangos pagal išlaidų kriterijaus metodiką (Komisijos 2019 m. rudens prognozė) IV.6 lentelė. 2019 m. stabilumo programose nurodyti vidutinio laikotarpio biudžeto tikslai (VLT) ir 2020 m. taikomi minimalūs kriterijai



IV.7a diagrama. Valstybių narių padėtis jų VLT atžvilgiu 2020 m. pagal Komisijos 2019 m. rudens prognozę (proc. punktais potencialaus BVP) IV.7b diagrama. Valstybių narių padėtis jų VLT atžvilgiu 2020 m. pagal 2020 m. biudžeto planų projektus (proc. punktais potencialaus BVP)

IV.7 lentelė. Skolos santykis su BVP (% BVP) pagal stabilumo programas (SP), biudžeto planų projektus (BPP) ir Komisijos 2019 m. rudens prognozę (KOM)

IV.8 diagrama. Valstybės skolos pokyčiai atrinktose valstybėse narėse 2018–2020 m. pagal biudžeto planų projektus (BPP) ir Komisijos 2019 m. rudens prognozę

IV.9 diagrama. Bendrosios skolos pokyčių veiksniai 2019–2020 m. (proc. punktais BVP), remiantis biudžeto planų projektais (BPP) IV.10 diagrama. Bendroji skola (% BVP), palyginti su struktūrinio balanso pokyčiu (proc. punktais potencialus BVP) 2020 m., pagal Komisijos 2019 m. rudens prognozę Pastaba. Apskritimų dydžiai atspindi valstybių narių nominalųjį BVP.

IV.11 diagrama. Einamosios sąskaitos balansas (% BVP), palyginti su struktūrinio balanso pokyčiu (proc. punktais potencialus BVP) 2020 m. Pastaba. Fiskalinė ekspansija (konsolidavimas) parodyta teigiamu (neigiamu) ženklu. Stebimų rodiklių spalvos parodo atstumą nuo vidutinio laikotarpio tikslo 2020 m.: raudona rodo šalis, kurios nuo savo vidutinio laikotarpio tikslo nutolusios daugiau kaip 50 bazinių punktų; geltona rodo šalis, kurios nuo savo vidutinio laikotarpio tikslo nutolusios mažiau kaip 50 bazinių punktų; žalia – šalis, kurios savo vidutinio laikotarpio tikslą viršijo. Kipras neparodytas nė vienoje diagramoje, kad jas būtų lengviau analizuoti. IV.8 lentelė. 2019 ir 2020 m. fiskalinio konsolidavimo sudėtis pagal stabilumo programas (SP), biudžeto planų projektus (BPP) ir Komisijos 2019 m. rudens prognozę (KOM) IV.12 diagrama. Prognozuojami pagal ciklą pakoreguotų išlaidų santykių pokyčiai (proc. punktais potencialus BVP) 2020 m. biudžeto planų projektuose (BPP) ir Komisijos 2019 m. rudens prognozėje (KOM) IV.13 diagrama. Prognozuojami pagrindinių rūšių išlaidų pokyčiai (proc. punktais BVP) 2020 m. Biudžeto planų projektai (BPP), palyginti su Komisijos 2019 m. rudens prognoze (KOM) Pastaba. Diagramoje parodoma, kaip pagrindiniai išlaidų komponentai veikia prognozuojamus išlaidų santykių su BVP pokyčius.

IV.14 diagrama. Diskrecinės pajamų priemonės ir kiti pajamų santykio pokyčiai (proc. punktais BVP) 2020 m. Biudžeto planų projektai (BPP), palyginti su Komisijos 2019 m. rudens prognoze (KOM)