LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 28.10.2010 
SEK(2010) 1263 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
pateikiama kartu su Pasi ūlymu dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES), 
kuriuo iš dalies kei čiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos j ūrų 
saugumo agent ūrą 
KOM(2010) 611 
 SEK(2010) 1264 
 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Pasiūlymo iš dalies pakeisti Reglament ą (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantį Europos j ūrų 
saugumo agent ūrą, poveikio vertinimo ataskaitos santrauka 
Atsakingas GD : MOVE 
1. P ROCEDŪRA 
Šis pasiūlymas – tai dalis Komisijos 2008 m. teis ėkūros ir darbo programos (nuoroda 
2008/TREN/047, dabar 2008/MOVE/047). 
Poveikio vertinimui prad ėta ruoštis 2007 m. Buvo įsteigta tarpžinybin ė iniciatyvin ė 
grupė. 
Pasinaudota dviem nepriklausomais žini ų šaltiniais. Pirmiausia, kaip numatyta 
Reglamento, įsteigiančio Europos j ūrų saugumo agent ūrą (EJSA), 22 straipsnyje, 
EJSA administracin ė valdyba užsak ė išorės vertinim ą. Remdamasi galutinio 
vertinimo ataskaita, 2008 m. birželio m ėn. ji priėmė rekomendacijas. Tada Komisijos 
tarnybos pagal pagrind ų susitarim ą dėl pagalbos, susijusios su poveikio vertinimais, 
užsakė tyrimą. Galiausiai, buvo atsižvelgta ir į EJSA 5 met ų strategiją, kurią EJSA 
administracin ė tarnyba patvirtino 2010 m. kovo m ėn. 
2. P ROBLEMA  
EJSA buvo įsteigta 2002 m. pagal antr ąjį jūrų saugumo teis ės aktų paketą, siekiant 
bendrojo tikslo pagerinti j ūrų saugumą Europos vandenyse po keli ų jūroje įvykusių 
avarijų – kai kurios iš j ų sukėlė ekologines katastrofas Europoje. Agent ūra pradėjo 
veiklą 2003 m. pradžioje. Pirmieji pilni veiklos metai buvo 2004 m. 
Išorės vertinimo išvadose patvirtinama, kad EJSA užpild ė Europos S ąjungos sprag ą 
jūrų saugumo srityje. Be to, suinteresuot ųjų šalių nuomone, EJSA reglamentas ir 
EJSA veikla yra labai svarb ūs. Tačiau išorės vertinime pabr ėžiama, kad EJSA 
veiksmingumas ir naudingumas gali b ūti padidinti keliose srityse ir kad tam reikia 
tam tikrų išaiškinim ų. Todėl reikia spr ęsti dviejų rūšių problemas: 
1) nustatyti, kiek EJSA reglamentas yr a tinkamas pagrindas EJSA, kad ji gal ėtų 
uždavinius įgyvendinti taip, kaip to tikisi EJSA pagrindin ės suinteresuotosios 
šalys, ir 
2) nustatyti daugelio valdymo problem ų, su kuriomis buvo susidurta pirmaisiais 
EJSA veikimo metais, sprendimo b ūdus. 
Nesiimant veiksm ų, dėl EJSA steigimo reglamento ir nauj ų ES jūrų saugumo teis ės 
aktų nesuderinamumo iškils neaiškum ų dėl to, kokie yra EJSA uždaviniai, ir bus 
neaišku „kas daro k ą“. Todėl, atsižvelgiant į įvairius naujus poky čius (trečiąjį jūrų 
saugumo teis ės aktų paketą, integruot ąją ES jūrų politiką, kurioje ypa č svarbi jūrų 
priežiūra, diskusijas d ėl Europos pakran čių apsaugos tarnybos, j ūrų mokslini ų 
tyrimų, ES vaidmens tarptautin ėse organizacijose, susijusiose su j ūrų transportu, 
santykių su kaimynin ėmis šalimis), b ūtina tiksliau nurodyti EJSA uždavinius ir 
 
LT 3   LT tiksliai apibr ėžti EJSA pagalb ą Komisijai ir valstyb ėms narėms. Reikia užtikrinti, 
kad EJSA ir ateityje gal ės įgyvendinti suinteresuot ųjų šalių teisėtus reikalavimus, 
atsižvelgdama į pokyčius jūrų saugumo srityje. 
Antroji šioje perži ūroje spręstina problem ų grupė yra susijusi su valdymo klausimais. 
Remiantis pastar ųjų metų patirtimi, turi b ūti aiškiau išd ėstytos kai kurios valdymo 
nuostatos ir taip geriau apibr ėžtas agent ūros, administracin ės valdybos, valstybi ų 
narių ir Komisijos vaidmuo ir atsakomyb ė. Dabar EJSA atlieka dvigub ą vaidmenį: iš 
vienos pus ės, ji vykdo valstybi ų narių stebėseną, t. y. atlieka tikrinimus ir lankosi 
jose, iš kitos pus ės – ji valstyb ėms narėms teikia technin ę pagalbą, pagalbą jūroje, 
vykdo mokymus. Be to, valstyb ėms narėms atstovaujantys val dybos nariai susiduria 
su galimu interes ų konfliktu. Viena vertus, b ūdami valdybos nariai, jie priima 
sprendimus d ėl EJSA veiklos ir ištekli ų, kita vertus, jie atstovauja nacionalin ėms 
administracijoms, kuriose lankosi ir kurias tikrina EJSA, siekdama įsitikinti, kad jos 
laikosi nacionalini ų teisės aktų, o veiklą vykdo pagal taikomus ES teis ės aktus. D ėl 
problemiško veikl ą grindžian čių nuostatų pobūdžio būtina imtis taisom ųjų veiksmų. 
3. T IKSLAI  
Bendrasis politikos tikslas  yra pagerinti j ūrų saugumą ir apsaug ą jūroje, laivų taršos 
prevencija ir reagavimas į tokią taršą siekiant pagerinti Europos pilie čių, vandenų ir 
pakrančių saugumą.  
Pirmasis konkretus politikos tikslas  – užtikrinti didesn į EJSA steigimo reglamente 
numatytų EJSA uždavini ų ir skirting ų ES jūrų saugumo teis ės aktų sudėtinių dalių 
suderinamum ą. Tai gali apimti EJSA užduo čių išplėtimą naujomis kryptimis j ūrų 
saugumo, apsaugos j ūroje, laivų taršos prevencijos ir reagavimo į tokią taršą srityse. 
Antrasis konkretus politikos tikslas  – išspr ęsti valdymo klausimus, iškilusius 
pirmaisiais EJSA veikimo metais, si ekiant geriau nustatyti skirting ų veikėjų 
atsakomyb ę (agentūros, administracin ės valdybos, Komisijos ir valstybi ų narių). 
Galiausiai, tre čiasis konkretus politikos tikslas  yra padėti pagerinti ES matomum ą 
tarptautin ėje scenoje teikiant šiuolaikišk ą techninę pagalbą valstybėms narėms ir 
Komisijai visose agent ūros kompetencijos srityse. 
4. P OVEIKIO VERTINIMAS  
Buvo įvertinti du variantai; pirmasis yra susij ęs su EJSA uždaviniais, antrasis – su 
EJSA valdymu. 
Išnagrinėti šie su EJSA uždaviniais susij ę variantai: 
- 1 variantas: „nieko nekeisti“ (t.y. palikti Reglament ą Nr. 1406/2002 nepakeist ą); 
- 2 variantas: „minimali“ perži ūra, t. y. apsiribojama uždaviniais, kuriuos b ūtina 
atlikti įgyvendinant tre čiąjį ES jūrų saugumo teis ės aktų paketą; 
- 3 variantas: „vidutinio lygio“ perži ūra, apimanti 2 variant ą ir perimanti didel ę dalį 
Paryžiaus susitarimo memorandume d ėl uosto valstyb ės kontrolės numatytos veiklos; 
 
LT 4   LT - 4 variantas: „išsami“ perži ūra, apimanti 3 variant ą ir naujus uždavinius saugumo, 
mokslinių tyrimų ir bendrosios j ūrų politikos srityse.  
Nuo pradži ų laikoma, kad 2–4 variantai n ėra vienas kitam prieštaraujantys, bet 
vienas kit ą papildantys, ir kad pasirinkus bet kur į iš jų reikėtų nustatyti kelis 
konkrečius uždavinius ir  atskirai juos įvertinti, tod ėl gali prireikti variantus iš dalies 
naujai apibr ėžti. 
Panašu, kad agent ūros uždaviniams politikos variant ų ekonominis, socialinis ir 
ekologinis poveikis b ūtų nedidelis, tod ėl kad numatomi pakeitimai yra nežym ūs. Be 
to, neįmanoma tiksliai kiekybiškai įvertinti svarstom ų variantų poveikį. Iš tikrųjų, 
visi EJSA uždaviniai yra susij ę su technine pagalba Komisijai ir valstyb ėms narėms. 
Dabartinėmis priemon ėmis neįmanoma išmatuoti, koks b ūtų techninės pagalbos 
indėlis įgyvendinant pol itikos tikslus. 
Nebūtų galima išmatuoti ir kurio nors va rianto poveikio laivybos sektoriaus 
konkurencingumui išlaid ų arba naudos prasme. Ta čiau laikoma, kad EJSA pagalba 
valstybėms narėms ir Komisijai suteikt ų laivybos sektoriui netiesiogin ės naudos, nes 
valstybės narės ir Komisija gal ėtų geriau vykdyti reguliavimo veikl ą. Savaime aišku, 
kad dėl EJSA technin ės pagalbos valstyb ėms narėms nebūtų sukurta administracin ė 
našta ir jos nepatirt ų išlaidų. Nors sunku nustatyti, kiek l ėšų galėtų sutaupyti 
valstybės narės, per konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis dauguma valstybi ų 
narių atstovų pareiškė tikintys, kad EJSA technin ė pagalba pad ės sutaupyti l ėšų 
nacionaliniu lygmeniu. Pagrindinis nustaty tas ekonominis poveikis – EJSA biudžeto 
padidėjimas dėl reikaling ų administracini ų ir veiklos l ėšų papildomiems uždaviniams 
įgyvendinti. 
Visų variantų socialinis poveikis yra nedidelis . Galima laikyti, kad tam tikras 
netiesioginis teigiamas poveikis yra laivuose esan čių jūrininkų ir keleivi ų saugumui 
ir jų darbo ir (arba) gyvenimo s ąlygoms. 
Tikimasi, kad 2–4 variantai tur ės teigiam ą poveikį aplinkai, nes numatomos 
priemonės pagerint ų laivų ir žvejybos saugum ą. 
Kadangi EJSA jau turi panašios veiklos patirties, buvo padaryta išvada, kad ji gal ėtų 
veiksmingai ar net labai veiksmingai atlikti didži ąją dalį numatytų uždavini ų. Tai 
taikytina visiems 2 ir 3 variantuose numa tytiems uždaviniams, o pagal 4 variant ą – 2 
su moksliniais tyrimais susijusius už davinius ir 2 su bendradarbiavimu su 
kaimynin ėmis trečiosiomis šalimis susijusius uždavinius EJSA gal ėtų atlikti „gana 
veiksmingai“, nes agent ūrai tai būtų naujos sritys. Beveik visi galimi nauji uždaviniai 
pagal 2–4 variantus sukuria didel ę pridėtinę vertę Europos S ąjungoje. 
Komisijos tarnybos, vertindamos skirting ų svarstom ų variantų įgyvendinamum ą, 
turėjo taip pat įvertinti galimyb ę gauti biudžeto l ėšų. Finansin ėse perspektyvose iki 
2013 m. nenumatoma teikti EJSA reikalingas biudžeto l ėšas, kad ji gal ėtų 
įgyvendinti visus įmanomus ir pageidautinus uždavinius. Tod ėl Komisijos tarnybos 
turėjo atrinkti poveikio vertinime nurodytus uždavinius pagal j ų svarbą ir sukuriam ą 
pridėtinę vertę Europos S ąjungai. Per t ą laikotarp į EJSA jau įgyvendino kai kuriuos 
naujus uždavinius remdamasi dabartiniu  steigimo reglamentu ir pasinaudodama 
dabartinėmis biudžeto l ėšomis. 
 
LT 5   LT Dėl EJSA valdymo buvo išnagrin ėti šie variantai: 
- 1 variantas: „nieko nekeisti“ (t. y. palikti Reglament ą Nr. 1406/2002 nepakeist ą); 
- 2 variantas: valdymo klausim ų peržiūra nekeičiant reguliavimo agent ūros 
institucinės sistemos; 
- 3 variantas: esmin ė peržiūra pakeičiant dabartin ę EJSA institucin ę sistemą. 
3 variante numatyta esmin ė peržiūra buvo atmesta pradiniame etape, nes su 
pakeitimais susijusios administracin ės išlaidos buvo laikomos neproporcingomis. Be 
to, padalijus agent ūrą į du atskirus padalinius, b ūtų neracionaliai naudojami ištekliai, 
o toks neracionalus ištekli ų naudojimas yra nepa geidautinas ir duot ų tik priešing ų 
rezultatų. Todėl buvo nuspr ęsta išlaikyti EJSA, kaip reguliuojan čios agent ūros, 
turinčios didelį savarankiškum ą ir vientis ą struktūrą, savybes. Kadangi laikoma, kad 
su valdymu susij ę peržiūros aspektai netur ės jokio neigiamo poveikio ekonomikos, 
socialinei ir aplinkosaugos sritims, buvo nuspr ęsta pasirinkti 2 variant ą. Iš tikrųjų, 
būtų neprotinga perži ūrint EJSA uždavinius nespr ęsti valdymo klausim ų, kaip tai 
numatyta 1 variante.  
Atsižvelgiant į besitęsiančius tarpinstitucinius svarstymus d ėl ES agent ūros sistemos, 
jau pasiūlymo rengimo pradžioje buvo nuspr ęsta nesvarstyti valdymo horizontalaus 
keitimo varianto (pavyzdžiui, administracin ės valdybos strukt ūros ir balsavimo 
teisių) ir susitelkti ties keliais tik EJSA sv arbiais valdymo klausimais (pavyzdžiui, 
ES valstybi ų narių tikrinimų organizavimas). Tod ėl pasiūlyme yra nedaug agent ūros 
valdymą gerinančių ir didesnį aiškumą suteikian čių pasiūlymų. 
5. I ŠVADA  
Siekdamos perži ūrėti EJSA uždavinius ir ta ip užtikrinti, kad agent ūra toliau teiks 
Komisijai ir valstyb ėms narėms nauding ą techninę pagalbą visose jos kompetencijai 
priklausan čiose srityse, Komisijos tarnybos nusprend ė rinktis 4 variant ą, kuris, kaip 
paaiškinta pirmiau, apima 2 ir 3 variantus. Ta čiau atsižvelgdamos į ankstesniame 
punkte paaiškint ą biudžeto pad ėtį, Komisijos tarnybos pasirinko siauresn į 4 varianto 
taikymo metod ą. Atsižvelgiant į pirmiau apib ūdintą biudžeto pad ėtį ir 2008–2011 m. 
jau įsipareigotus vystymo projektus ir investicijas, EJSA tolesn ės plėtros išlaidos 
apsiriboja 18 nauj ų etatų, kurie tur ėtų būti įsteigti 2012–2014 m. laikotarpiu, 
finansavimu; 6 iš t ų etatų turėtų būti užpildyti EJSA perskirstant turimus išteklius. 
Planuojama, kad poveikis biudžetui 2 012–2015 m. bus apytiksliai 3,9 mln. EUR.