Komisija papildys valstybių narių vykdomą kontrolę. Siekdama įgyti patikinimą, Komisija remsis valstybių narių kontrolės priemonėmis ir prireikus papildys jas savo pačios kontrolės priemonėmis. Jos bus taikomos trimis etapais: vertinant valstybių narių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus; vertinant valstybių narių mokėjimo prašymus ir po lėšų išmokėjimo. Be tarpinių ir siektinų reikšmių pasiekimo kontrolės, Komisija gali atlikti rizika grindžiamą kontrolę, kad įsitikintų, ar nėra didelių pažeidimų (t. y. sukčiavimo, korupcijos ar interesų konfliktų) arba didelių įsipareigojimų pažeidimų. Prireikus Komisija susigrąžins proporcingas sumas, jei valstybės narės pačios to nepadarė, arba pareikalaus grąžinti paskolas anksčiau laiko.

2021 m. Komisija atliks pirmąsias išmokas pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę. 2020 m. Komisija ėmėsi precedento neturinčių priemonių, kad ši priemonė būtų sukurta per itin trumpą laiką. Tai apėmė specialios valdymo struktūros ir atitinkamų vidaus procesų bei kontrolės strategijų sukūrimą. Jos pritaikytos atsižvelgiant į tai, kad išmokos valstybėms narėms priklauso nuo to, ar pasiekiamos iš anksto nustatytos tarpinės ir siektinos reikšmės. Todėl mokėjimams nebus taikoma valstybės narės faktiškai patirtų išlaidų kontrolė. Kitaip nei pasidalijamojo valdymo atveju, valstybės narės yra ES lėšų gavėjos, o išmokėtos lėšos tampa pakeičiamos nacionaliniuose biudžetuose. Valstybėms narėms tenka atsakomybė užtikrinti, kad priemonė būtų įgyvendinama laikantis ES ir nacionalinių taisyklių bei patikimo finansų valdymo principų.

Nustatomos ir šalinamos pagrindinės klaidų priežastys. Išsami informacija leidžia Komisijai, kaip ES lėšų valdytojai, rasti sistemos trūkumus, nustatyti pagrindines jų priežastis (pvz., taisyklių sudėtingumą) ir imtis tikslinių taisomųjų veiksmų. Be to, ji padeda stiprinti prevencinius veiksmus ir užtikrina, kad rengiant būsimas finansines programas būtų atsižvelgiama į įgytą patirtį.

Šios priemonės leido veiksmingai vykdyti biudžetą nepaisant sudėtingos dėl COVID-19 susidariusios padėties. Dėl minėtų iniciatyvų buvo išlaikytas patikinimo lygis, o lėšų išmokėjimo paramos gavėjams terminai išliko panašūs kaip ir ankstesniais metais. Be to, biudžeto vykdymo lygis padidėjo iki 99 proc. (palyginti su 98 proc. 2019 m.).

·Pagal priemonę SURE valstybėms narėms buvo teikiamas finansavimas palankiomis normomis, kad būtų sumažintas spaudimas ekonomikai ir remiamas užimtumas. Jos biudžetas siekia 100 mlrd. EUR, o iki 2020 m. pabaigos buvo gauta prašymų ir valstybėms narėms skirta daugiau kaip 90 mlrd. EUR paskolų paramos. 40 mlrd. EUR jau išmokėta, daugiausia remiant trumpalaikes užimtumo schemas paramą gaunančiose valstybėse narėse. Iki 2021 m. pradžios parama pagal priemonę SURE pasinaudojo 25–30 mln. darbuotojų –- tai didelė darbo jėgos dalis paramą gaunančiose valstybėse narėse, dėl to sutaupyta maždaug 5,8 mlrd. EUR palūkanų.

Aktyvus biudžeto valdymas užtikrino greitą ir veiksmingą 2020 m. biudžeto vykdymą. Komisijos siūlymu priimti devyni taisomieji biudžetai – daugiau nei bet kuriais kitais 2014–2020 m. laikotarpio metais ir dažnai per rekordiškai trumpą laiką. Be to, atlikti 28 biudžeto valdymo institucijų perkėlimai ir šimtai savarankiškų Komisijos perkėlimų. Todėl 2020 m. ES biudžetas buvo beveik visiškai panaudotas tiek įsipareigojimų, tiek mokėjimų atžvilgiu – tai geriausias rezultatas nuo 2014 m., kuris pasiektas nepaisant sudėtingos aplinkos.

Europos Parlamentas, Europos Sąjungos Taryba ir Komisija sklandžiai ir greitai bendradarbiavo, kad šios priemonės būtų priimtos per rekordiškai trumpą laiką, ir jos įsigaliojo iki 2020 m. balandžio mėn. pabaigos. Itin novatoriška programa SURE įsigaliojo 2020 m. gegužės 19 d.

GALILEO paieškos ir gelbėjimo paslauga teikia galimybę greičiau, per mažiau kaip 10 minučių, aptikti avarinių švyturių pagalbos signalus. Nuo 2020 m. atsakas avariniams švyturiams buvo išsiunčiamas greičiau nei per 15 minučių, patvirtinant, kad prašymas buvo gautas ir pagalba atvyksta; tai unikali nauja funkcija, kurią siūlo tik GALILEO.

2014–2020 m. laikotarpiu ekologiniam ūkininkavimui numatyta skirti 11,2 mlrd. EUR iš paramos kaimo plėtrai pagal bendrą žemės ūkio politiką. Be to, ekologiniam ūkininkavimui naudojamos ES žemės ūkio naudmenos padidėjo nuo 5,9 proc. (2012 m.) iki 8,5 proc. (2019 m.), t. y. nuo 9,46 iki 13,79 milijono hektarų.

Siekdama kovoti su klimato kaita() ir aplinkos būklės blogėjimu ir iki 2050 m. tapti pirmąja neutralizuoto poveikio klimatui ekonomika pasaulyje, ES turi kurti darnesnę ekonomiką. 2014–2020 m. laikotarpiu ES į savo biudžetą įtraukė 216 mlrd. EUR, skirtų kovos su klimato kaita išlaidoms pagal visas savo programas, visų pirma, be ES vystymosi politikos, vykdomas pagal sanglaudos, energetikos, transporto, mokslinių tyrimų ir inovacijų politiką ir bendrą žemės ūkio politiką, taip užtikrindama, kad ES biudžetas būtų svarbi tvarumo rėmimo priemonė. 2021 m. Komisija toliau tikslino ir naujino visą turimą informaciją, be kita ko, konsoliduodama esamus duomenis ir, kai tai buvo įmanoma, taikydama detalesnę metodiką. Apskritai 20,1 proc. ES biudžeto buvo skirta kovos su klimato kaita priemonėms, taigi buvo pasiektas politinis užmojis 20 proc. 2014–2020 m. ilgalaikio biudžeto skirti kovai su klimato kaita.

Be to, Komisija konsultavo valstybes nares, kaip COVID-19 krizės aplinkybėmis naudotis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu, siekiant padėti darbuotojams, kurie dėl pandemijos neteko darbo. Iki 2020 m. pabaigos iš valstybių narių gautos keturios su COVID-19 susijusios paraiškos.

COVID-19 pandemija lėmė didelį sukrėtimą pasaulio bei ES ekonomikai ir sukėlė rimtų socialinių ir ekonominių padarinių. Dėl jos ES bendrasis vidaus produktas sumažėjo 7,4 procentinio punkto, bet tikimasi, kad 2021 m. jis padidės 4,1 procentinio punkto(). Be to, siekiant padėti reaguoti į krizę pasitelkiant atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvas( ), buvo patvirtintos ir pradėtos įgyvendinti tam tikros sanglaudos politikos programos. Komisija visų pirma siekė padidinti šių priemonių lankstumą, kad pagal paprastesnes ir greitesnes procedūras būtų galima skubiai patenkinti visus poreikius. Tam, be kita ko, Sąjungos bendro finansavimo norma padidinta iki 100 proc., palengvintas lėšų perkėlimas tarp fondų ir regionų, finansinėmis priemonėmis padidintas finansavimo priemonių paketas. Dėl šio lankstumo pagal šią iniciatyvą iš viso pavyko sutelkti 23,3 mlrd. EUR() iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų. Šios iniciatyvos padėjo patenkinti labiausiai neatidėliotinus aprūpinimo medicinos reikmenimis ir įranga poreikius, šalinti ekonomikos krizės padarinius trumpalaikio darbo programomis, skirtomis žmonių užimtumui išsaugoti pandemijos metu, finansine parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir skubiai pervedamomis likvidumą didinančiomis lėšomis.

Be to, ES kartu su daugiašaliais partneriais remia pasaulinį atsaką į koronaviruso grėsmę, inicijuotą Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen. Per tarptautinę įsipareigojimų telkimo konferenciją paramos teikėjai įsipareigojo skirti daugiau kaip 15,9 mlrd. EUR() bendradarbiavimui kuriant ir visuotinai platinant diagnostikos ir gydymo priemones bei vakcinas nuo koronaviruso.

Be to, nuo 2020 m. balandžio 1 d. išplėsta ES solidarumo fondo taikymo sritis, į ją įtraukiant didelio masto ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas. Nuo COVID-19 krizės labai nukentėjusioms valstybėms narėms ir šalims kandidatėms 2021 m. iš viso bus skirta beveik 530 mln. EUR siekiant finansuoti pagalbą jų gyventojams (medicinos, sveikatos sektoriaus ir civilinės saugos priemonėmis) ir priemones, kurių imamasi siekiant sustabdyti viruso plitimą.

·Komisija sukūrė medicinos reikmenų pasiūlos ir paklausos koordinavimo mechanizmą( ), kurio pagrindinė užduotis buvo stebėti esminius medicinos reikmenų poreikius valstybėse narėse ir užtikrinti, kad ES lygmeniu pasiūla atitiktų paklausą. Ji taip pat teikė pagalbą pramonei ir suinteresuotiesiems subjektams, susiduriantiems su techninėmis ir reglamentavimo kliūtimis. Pavyzdžiui, taikant Sąjungos civilinės saugos mechanizmą į šalis, kurioms reikia pagalbos, buvo išsiųsta dirbtinės plaučių ventiliacijos aparatų, apsauginių drabužių ir dezinfekantų, taip pat buvo komandiruotos skubios medicinos pagalbos komandos. Pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą buvo sudarytos nacionalinės greitosios medicinos pagalbos komandos, kurioms buvo pavesta padėti Italijai ir Lietuvai kovoti su pirmąja COVID-19 krizės banga. Panašios ES suformuotos medicinos darbuotojų komandos taip pat padėjo šalims partnerėms, pvz., Armėnijai ir Azerbaidžanui. Be to, pagal Skubios paramos teikimo ES priemonę Komisija įgyvendino judumo dokumentų rinkinį, skirtą padėti finansuoti pacientų, medicinos darbuotojų komandų ir būtinų medicinos reikmenų gabenimą.

·Teiktas finansavimas testavimo ir intensyvios priežiūros mokymams. Be to, pasirašyta sutartis dėl dezinfekavimo robotų pirkimo, jie dovanoti ligoninėms. Šie robotai ligoninėse ultravioletine šviesa tik per 15 minučių dezinfekuoja pacientų patalpas, taip padėdami išvengti COVID-19 plitimo ir jį mažinti. Europos Komisija pagal Skubios paramos teikimo ES priemonę įvairių ES valstybių narių ligoninėms išdalijo apie 200 tokių robotų.

Proaktyviu biudžeto valdymu užtikrintas greitas ir efektyvus 2020 m. biudžeto vykdymas. Patvirtinti devyni Komisijos siūlyti taisomieji biudžetai – daugiau kaip po vieną per vienus 2014–2020 m. laikotarpio metus, dažnai – per itin trumpą laiką. Be to, biudžeto valdymo institucija atliko 28 perkėlimus, o Komisija – šimtus savarankiškų perkėlimų. Dėl to buvo išleistas beveik visas 2020 m. ES biudžetas – tiek įsipareigojimais, tiek mokėjimais.

Iš ES biudžeto skubiai ir lanksčiai sutelkta 70 mlrd. EUR – tai koordinuoto Europos atsako į COVID-19 pandemiją, taikant įvairias priemones, dalis. Šiuo tikslu 2020 m. biudžetas padidintas 10,2 mlrd. EUR(). Europos Parlamentas, Europos Sąjungos Taryba ir Komisija kuo skubiau pakeitė 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos reglamentą, kad būtų užtikrintas kuo didesnis 2020 m. biudžeto vykdymo lankstumas. Be to, Skubios paramos teikimo ES priemonė suteikė Komisijai galimybę koordinuoti viešojo pirkimo pastangas, būtinas kovojant su krize, ir padėti jas vykdyti.

Dėl priemonių, susijusių su COVID-19, iš pradžių 2020 m. biudžetas gerokai pasikeitė, palyginti su pradiniu biudžetu, kurį patvirtino biudžeto valdymo institucija. Europos Parlamento ir Tarybos priimtais pakeitimais 2020 m. ES biudžetas padidintas 10,2 mlrd. EUR() mokėjimų asignavimų ir 5,2 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų, skirtų COVID-19 krizei spręsti, visų pirma – papildomiems mokėjimų asignavimų Skubios paramos teikimo ES priemonei poreikiams patenkinti, kad būtų galima finansuoti COVID-19 vakcinų strategiją, ir papildomiems su sanglauda susijusiems mokėjimų poreikiams patenkinti patvirtinus Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvą. Be to, daug lėšų perskirstyta kitiems prioritetams ir nukreipta tikslams, susijusiems su COVID-19 krize.

Daugeliu atžvilgių 2020 m. buvo itin reikšmingi ES biudžetui. Tai buvo pirmieji ištisi U. von der Leyen vadovaujamos Komisijos darbo metai. 2020 m. ES biudžetas atliko svarbų vaidmenį padedant siekti U. von der Leyen vadovaujamos Komisijos plataus užmojo pagrindinių tikslų. Pavyzdžiui, jis padėjo rengti žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas bei skatinti solidarumą ir saugumą ne tik Europos Sąjungoje, bet ir bendradarbiaujant su mūsų tarptautiniais partneriais. Be to, 2020 m. buvo COVID-19 protrūkio metai, dėl to teko daryti skubius esminius pakeitimus, būtinus krizės padarytai žalai atitaisyti ir ekonomikai gaivinti (žr. 1.1.2 skirsnį).

EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 06 08 COM(2021) 301 final PRIEDAS

prie KOMISIJOS ATASKAITOS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR AUDITO RŪMAMS



































Metinė ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita. 2020 finansiniai metai



1.2. Bendroji rinka, inovacijos ir skaitmeninė ekonomika ES biudžeto lėšomis prisidedama prie investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas, kuriomis siekiama ne tik išsaugoti ES konkurencinį pranašumą dabartinėse pasaulinėse rinkose, bet ir stiprinti jos lyderystę ateityje. Iš ES biudžeto finansuojami moksliniai tyrimai ir inovacijos, įskaitant tikslinę paramą mažosioms ir vidutinėms įmonėms, sudarančioms 99 proc. ES verslo sektoriaus. Šiomis programomis ir iniciatyvomis taip pat padedama įgyvendinti visus U. von der Leyen vadovaujamos Komisijos politinius prioritetus, pirmenybę teikiant Europos žaliajam kursui, prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusiai Europai ir piliečiams naudingai ekonomikai. 2021–2027 m. ilgalaikiame biudžete šios srities iniciatyvos priskiriamos išlaidų kategorijai „Bendroji rinka, inovacijos ir skaitmeninė ekonomika“. 1.2.1. Investicijomis į mokslinius tyrimus ir infrastruktūrą remiamas Europos žaliasis kursas ES biudžeto lėšomis kaip niekad skatinama, kad iki 2050 m. Europa taptų neutralaus poveikio klimatui žemynu. Tam investicijos visų pirma turėtų būti kreipiamos į dvejopą – žaliąją ir skaitmeninę – pertvarką ekonomikos augimui palaikyti. Taigi svarbu investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas pagal tokias programas, kaip „Horizontas 2020“. Ši programa padeda įgyvendinti žaliąją pertvarką ir klimato srities veiksmus, remdama mokslinių tyrimų projektus ir padėdama daug energijos vartojančioms pramonės šakoms mažinti savo anglies pėdsaką. Ši veikla yra svarbi siekiant prisitaikyti prie žiedinės ekonomikos() ir ištirti naujas tvaraus vartojimo formas, mažinant vienkartinių plastikinių gaminių naudojimą(). S2S4E yra vienas iš programos „Horizontas 2020“ projektų, kuris yra įgyvendinamas visoje ES() ir kuriuo prisidedama prie švarios ir atsparios energetikos sistemos kūrimo. Pagal šį projektą sukurta pagalbos priimant sprendimus priemonė, pagrįsta prognozių ir pagrindinių energetikos rodiklių derinimu ir skirta energetikos sektoriaus atsparumui klimato svyravimams ir pokyčiams didinti. Ši priemonė padeda energijos tiekėjams optimizuoti elektros energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir plačiau integruoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją į tinklą, taip pat mažinti energetikos sistemos priklausomybę nuo iškastinio kuro. Žalioji pertvarka yra procesas, kuris apima daug skirtingų sričių – nuo transporto infrastruktūros gerinimo iki naujų energijos gamybos būdų paieškos. Siekiant pažangos pastarojoje srityje, didelės reikšmės turi ES bendradarbiavimas pagal projektą ITER, kuriuo siekiama įrodyti branduolių sintezės, kaip tvaraus energijos gamybos būdo, naudojimo galimybę. Jau pradėta pagrindinių komponentų gamyba ir šioje srityje padaryta nemaža pažanga, baigti statyti pagrindiniai pastatai ir pradėtas eksperimentinio įrenginio surinkimas. 2020 m. liepos mėn., globojant Prancūzijos prezidentui Emmanueliui Macronui, ITER organizacija oficialiai pradėjo įrenginio reaktoriaus surinkimo etapą. (Nuotrauka – © ITER organizacija, http://www.iter.org/ ) Europos infrastruktūros tinklų priemonė finansavo projektus, kuriais kuriama saugesnė, pažangesnė ir žalesnė transporto infrastruktūra, kaip antai geresnės tarpvalstybinės geležinkelio jungtys, vidaus vandenų transporto infrastruktūra, geresnė miestų infrastruktūra ir daugiarūšio vežimo logistikos platformos, tam bendro finansavimo principu skirdama daugiau kaip 2 mlrd. EUR ir iš viso padėjusi sutelkti 4,5 mlrd. EUR investicijų. Investicijos, kuriomis siekiama skatinti energijos tiekimo tvarumą ir saugumą, apėmė 800 mln. EUR investicijas į prioritetinę infrastruktūrą, 750 mln. EUR investicijas į tarpvalstybinės vertės projektus ir 215 mln. EUR investicijas į Baltijos šalių dujų infrastruktūrą, Daniją ir Lenkiją jungiančią su Norvegija. Be to, 2020 m. lapkričio 21 d. Europos Sąjunga pagal programą „Copernicus“ paleido Žemės stebėjimo palydovą „Sentinel-6“(). Jame duomenims apie vandenynų topografiją rinkti naudojama naujausia radiolokacinė technologija, be kita ko, suteikianti galimybę atlikti itin svarbius kylančio jūros lygio matavimus. Šie duomenys yra būtini klimato mokslui ir politikos formavimui, taip pat siekiant apsaugoti milijonų žmonių, kuriems gresia pavojus dėl jūros lygio kilimo, gyvybes. Dabar orbitoje yra aštuoni pagal programą „Copernicus“ paleisti palydovai, kasdien rengiantys ir teikiantys aukštos kokybės nemokamus ir atvirus stebėjimų duomenis, kuriuos Europos duomenų prieigos punktuose seka daugiau kaip 400 000 registruotų naudotojų. „Copernicus“ klimato kaitos paslauga teikiama bendradarbiaujant su įmonėmis iš viso pasaulio, siekiant paversti pirminius klimato duomenis konkretiems sektoriams skirta informacija, orientuota į atitinkamų sričių naudotojus, pvz., įmones, mokslo tyrimų pareigūnus ir politikos formuotojus. Vienas iš tų projektų yra pasaulio biologinės įvairovės paslauga, skirta padėti asmenims, dedantiems pastangas, kad būtų išsaugotos rūšys, apsaugotos klimato poveikiui itin jautrios vietovės, padidintas ekosistemų atsparumas ir sumažintas biologinės įvairovės mažėjimas pasaulyje, jiems teikiant informaciją, reikalingą ekosistemų stiprinimo dabartinėmis ir būsimomis klimato sąlygomis planams parengti. (Nuotrauka – © ESA/ATG medialab) 1.2.2. Iš ES biudžeto investuojama į Europos skaitmeninę ateitį U. von der Leyen vadovaujama Komisija savo 2020 m. vasario 19 d. skaitmeniniame pakete() pristatė plataus užmojo strategiją. Pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę įdiegtos skaitmeninių paslaugų infrastruktūros, užtikrinančios tarpvalstybinį piliečiams, įmonėms ir viešojo administravimo institucijoms teikiamų internetinių paslaugų tarpusavio suderinamumą Europos Sąjungoje. Pavyzdžiui, beveik 630 mln. EUR investuota į konkrečių skaitmeninių paslaugų, kaip antai e. sveikatos, viešų atvirųjų duomenų, elektroninio identifikavimo ir kibernetinio saugumo, tarpusavio suderinamumą visoje ES. Kita svarbi ES savarankiškos skaitmeninės ateities kūrimo prielaida yra gebėjimas įvairiais tikslais ir įvairioms reikmėms tvarkyti itin didelius duomenų kiekius. 2020 m. investicijomis į itin našius kompiuterius (158 mln. EUR), atliktomis per Europos našiosios kompiuterijos bendrąją įmonę, sudaromos sąlygos šiam tikslui pasiekti artimoje ateityje. Pagal iniciatyvas, finansuotas pagal programą „Horizontas 2020“, buvo įgyvendinami projektai, kuriais siekta kurti naujus pajėgumus dirbtinio intelekto ir robotikos, pažangiojo skaičiavimo, mikroelektronikos, fotonikos, ateities interneto, turinio technologijų ir kibernetinio saugumo srityse. Kuriant mūsų skaitmeninę ateitį, taip pat labai svarbu užtikrinti vartotojų apsaugą. Pagal Teisių, lygybės ir pilietiškumo programą Komisija parėmė ekspertų grupę, padėjusią jai analizuoti dirbtinio intelekto, daiktų interneto, robotikos ir kitų atsirandančių naujų skaitmeninių technologijų saugos ir atsakomybės aspektus. Pagal programos „Horizontas 2020“ projektą „Ekonomiškai efektyvi neuroninė miestų potvynių rizikos mažinimo metodika“() sukurtas naujas metodas, suteikiantis galimybę realiuoju laiku valdyti kanalizacijos tinklus siekiant sumažinti vietos potvynių riziką miesto vietovėse. Šiais projektais remiama skaitmeninė pertvarka, kaip itin svarbi Europos žaliojo kurso tvarumo tikslų siekimo prielaida, padedant siekti ES klimato srities užmojo ir nulinės taršos tikslo, taip pat skatinti pramonę kurti švarią, žiedinę ekonomiką. ES pramoninę bazę gali sustiprinti kosmoso technologijos, duomenys ir paslaugos, nes bus remiamas novatoriškų produktų ir paslaugų plėtojimas, įskaitant pažangiųjų novatoriškų technologijų atsiradimą. Pavyzdžiui, GALILEO – ES kosmoso programos palydovinės navigacijos komponentas – 2020 m. sustiprino savo poziciją rinkoje ir pasiekė daugiau kaip 2 milijardus išmaniųjų telefonų su GALILEO sistema. Naudojant GALILEO, mobiliaisiais įrenginiais teikiama padėties nustatymo informacija yra tikslesnė ir patikimesnė, ypač miestuose. 2020 m. birželio 5 d. Komisija, bendradarbiaudama su Europos kosmoso agentūra, pradėjo taikyti skubių su koronaviruso pandemija susijusių Žemės stebėjimo veiksmų įgyvendinimo priemonę. Šia priemone, naudojant palydovų duomenis, pagal 185 suvestinius ekonominius rodiklius vertinamas judėjimo suvaržymų poveikis ir stebimas padėties atsikūrimas panaikinus judėjimo suvaržymus. 1.2.3. ES biudžeto lėšomis mažosios įmonės ir verslininkai remiami ir skatinami kurti piliečiams naudingą ekonomiką Mažosios įmonės ir verslininkai yra vieni stipriausių ES ekonomikos pažangos variklių. Dar prieš pandemiją ES sukūrė investavimo priemonių rinkinį, padedantį palaikyti ilgalaikį ekonomikos augimą technologinių pokyčių ir pasaulinės konkurencijos sąlygomis ir taip padėti spręsti visuomenės uždavinius bei, be kita ko, gerinti inovacijų diegimą, įgūdžių tobulinimą ir infrastruktūrą. Pagal vieną iš šių priemonių – Europos strateginių investicijų fondą – iki 2020 m. gruodžio mėn. sutelkta 547 mlrd. EUR, tokiu būdu tvariai skatinant ES ekonomiką. Be to, šis fondas svariai prisidėjo prie darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo – pagal infrastruktūros ir inovacijų liniją padėta sukurti daugiau kaip 1,1 milijono darbo vietų ir išsaugoti daugiau kaip 9 milijonus darbo vietų. Be to, iš ekonominių įverčių matyti, kad iki 2022 m. Europos strateginių investicijų fondas padidins bendrąjį vidaus produktą 1,9 proc. ir sukurs 1,8 milijono darbo vietų. 2020 m. birželio mėn. Komisija pagal programą „Horizontas 2020“ kaip bandomąją iniciatyvą įsteigė Europos inovacijų tarybą. Jos tikslas – tiesiogiai investuoti (0,5–15 mln. EUR) į startuolių ir mažųjų bei vidutinių įmonių nuosavą kapitalą ir kvazinuosavą kapitalą. Šiame bandomajame etape finansavimą (beveik 166 mln. EUR) pagal programą „Horizontas 2020“ iš Europos inovacijų tarybos jau gavo 36 tokios įmonės. Į Europos inovacijų tarybos portfelį įtrauktos įmonės iki 2020 m. gegužės mėn. pritraukė daugiau kaip 5,3 mlrd. EUR privataus finansavimo. Be to, 66 proc. paremtų įmonių darbuotojų skaičius per dvejus metus padidėjo 108 proc. Mažosios ir vidutinės įmonės sudaro 99 proc. ES įmonių. Dėl 2020 m. COVID-19 pandemijos jų pelnas, kauptas ankstesnį dešimtmetį, staiga nustojo augęs ar netgi buvo patirta nuostolių. Nepaisant to, kad buvo padaryti reikiami pakeitimai, pagal kai kuriuos konkrečius projektus buvo užregistruotas augimas. Tai pasiekti leido finansinės priemonės, įgyvendintos pagal Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą. Pasinaudodamos Paskolų garantijų programa, daugiau kaip 600 000 mažųjų ir vidutinių įmonių iki 2020 m. gavo daugiau kaip 35 mlrd. EUR finansinės paramos(). Pagal Užimtumo ir socialinių inovacijų programą pažeidžiamoms grupėms ir mikroįmonėms suteikta galimybė gauti mikrofinansavimą ir remtas socialinis verslumas. 2014–2020 m. 223 mln. EUR panaudota paskolų garantijoms, kuriomis suteikta parama 97 271 mikroįmonei, sutelkiant didesnę kaip 1,2 mlrd. EUR sumą paskolomis. Apskritai numatoma, kad šia priemone pagal 141 sutartį, sudarytą pagal programos mikrofinanavimo ir socialinio verslumo ašį, iki skolinimosi laikotarpio pabaigos mikroįmonėms ir socialinėms įmonėms bus suteikta galimybė pasinaudoti 4 mlrd. EUR finansavimu.

Be to, dėl pandemijos 714 mln. EUR iš Europos strateginių investicijų fondo buvo nukreipta į Paskolų garantijų priemonę, taip Europos investicijų fondui suteikiant galimybę paskatinti bankus padėti nuo COVID-19 krizės nukentėjusioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms užtikrinti likvidumą. Mokslinių tyrimų rėmimas yra viena pagrindinių programos „Horizontas 2020“ funkcijų, kuri, pasitelkus iniciatyvą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“, padėjo atlikti kokybiškus mokslinius tyrimus, paskatinti darbo vietų kūrimą, ekonomikos augimą ir investicijas, suteikiant mokslo tyrimų pareigūnams reikiamų žinių, įgūdžių ir tarptautinį bei tarpsektorinį matomumą, suteikiantį galimybę artimiausioje ateityje užimti geriausias pozicijas, taip sprendžiant dabartinius ir būsimus visuomenės uždavinius. 2020 m. pagal šią programą finansuota 600 mokslinių tyrimų projektų, susijusių su klimato kaita. Nuo 2014 m. pagal šią programą paremta 11 780 projektų, jų biudžetas – apie 6,2 mlrd. EUR. Pagal programą „Horizontas 2020“ ES įsipareigojo skirti daugiau kaip 1 mlrd. EUR kovai su pandemija, 781 mln. EUR iš jų jau sutelkta, įskaitant ne mažiau kaip 350 mln. EUR COVID-19 vakcinos kūrimui remti. Siekiant padėti sveikatos sektoriui, pagal programos „Horizontas 2020“ naujoviškų vaistų iniciatyvą atrinkti aštuoni didelės apimties projektai, susiję su gydymu ir diagnostika, ir įsteigta partnerystė su vaistų pramone (117 mln. EUR). 1.3. Sanglauda, atsparumas ir vertybės Vienas iš svarbių ES biudžeto tikslų – padėti kurti darnią ir atsparią bendromis vertybėmis grindžiamą Europos Sąjungą. Tai apima beveik visas politikos sritis – nuo aplinkos ir žaliosios pertvarkos iki skaitmeninimo ir inovacijų ar socialinės ir ekonominės sanglaudos. Visomis programomis, kurios priskiriamos prie šios biudžeto išlaidų kategorijos, remiamas nuolatinis ES valstybių narių ir regionų konvergencijos procesas, tam pasitelkiant fizinę infrastruktūrą ir socialines bei ekonomines priemones ir didinant ES atsparumą ardomiesiems veiksniams. Darniai įgyvendinant šias programas siekiama sukurti saugią, klestinčią ir sujungtą ES. Pasitelkus Europos regioninės plėtros fondą ir Sanglaudos fondą, biudžeto lėšomis prisidėta prie regionų plėtros ir sanglaudos. Abiejų jų tikslas – stiprinti ES ekonominę, socialinę, skaitmeninę ir teritorinę sanglaudą; visų šių rūšių sanglauda yra svarbi ir akivaizdi visų valstybių narių solidarumo išraiška. Remiantis pagrindinėmis ES vertybėmis, iš biudžeto investuojama į žmones, siekiant sukurti ir sustiprinti ES ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą(), pvz., pasitelkiant Europos socialinį fondą, programą „Erasmus+“ ir Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondą. Jie siekia pagerinti ES piliečių gyvenimą, suteikdami galimybes mokytis ir įsidarbinti, investuodami į ES jaunimą ir mažindami nelygybę. ES biudžetas taip pat padeda užtikrinti apsaugą ir didinti atsparumą. Sprendžiant nelaimių ir ekstremalių situacijų sukeltas problemas, įskaitant dėl COVID-19 kilusią sveikatos ir ekonomikos krizę, naudojamasi daugybe programų. Naudojant rezervą „rescEU“, vykdoma gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija bei reaguojama į jas, o Europos solidarumo korpusas teikia Europos jaunimo pagalbą tiems, kam tos pagalbos labiausiai reikia. ES organizavo precedento neturintį atsaką COVID‑19 krizės padariniams šalinti, šiuo tikslu imdamasi labai įvairių veiksmų. 2021–2027 m. ilgalaikiame biudžete šios programos priskiriamos išlaidų kategorijai „Sanglauda, atsparumas ir vertybės“. Daugelis jų įgyvendinamos pasidalijamojo valdymo, kuriame dalyvauja ir valstybės narės, principu. Veiklos peržiūros planas sudarytas remiantis įvairiais veiklos rezultatų rodikliais, suderintais su valstybėmis narėmis ir praėjusiems metams konsoliduotais liepos mėn. Taigi, tvirtinant šią ataskaitą, 2020 m. duomenų dar nebuvo. Sanglaudos duomenų platforma() teikia naujausius duomenis apie investicijų finansavimą iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir rezultatus, pasiektus pasitelkus šiuos fondus. Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo ir Europos socialinio fondo teiktas finansavimas atliko svarbų vaidmenį švelninant COVID-19 krizės poveikį. Pagal atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvas suteiktos išskirtinio lankstumo galimybės, dėl jų iki šiol pavyko sutelkti 23,3 mlrd. EUR. 1.3.1. ES biudžeto lėšomis kuriama geriau sujungta ir novatoriškesnė Europa. Sanglaudos politika padeda įgyvendinti ES pagrindinius prioritetus – remia pažangesnę ir geriau sujungtą Europą, didindama judumą ir kartu skatindama novatorišką ir pažangią ekonominę ir skaitmeninę pertvarką. Šiuo požiūriu fizinių ir skaitmeninių jungčių negalima vertinti atskirai, nes ir vienos, ir kitos padeda kurti bendrą erdvę piliečiams, prekėms, paslaugoms ir įmonėms. Geriau sujungta Europa taip pat padeda skatinti pažangiausius mokslinius tyrimus, nes inovacijos klesti tuomet, kai bendradarbiaujama. Inovacijos yra būtinos tolesnei ES skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos pažangai užtikrinti. ES išlaidos padeda fiziškai ir skaitmeniniu būdu jungti Europos Sąjungą Kuriant integruotą ES, valstybes nares būtina sujungti geležinkeliais, automobilių ir vandens keliais, taip suteikiant galimybę toliau plėtoti remiamus regionus didinant jų dalyvavimą vidaus rinkoje. Be to, sanglaudos politika yra didžiausias ES ramstis modernizuojant Europos tinklų infrastruktūrą; pagal 2014–2020 m. programas tam skirta daugiau kaip 67 mlrd. EUR. Taip pat pažymėtina, kad Europos regioninės plėtros fondas yra pagrindinė investavimo į pramonės, mažųjų ir vidutinių įmonių bei viešojo sektoriaus skaitmeninimą ir į plačiajuosčio ryšio diegimą priemonė. Sanglaudos politika taip pat padeda gerinti prieigą prie informacinių ir ryšių technologijų, didinti naudojimą ir gerinti jų kokybę. Pagal 2014–2020 m. programą investicijų į skaitmeninę ekonomiką suma iki 2023 m. turėtų siekti daugiau kaip 16 mlrd. EUR(). Vykdydama vertinimo veiklą, 2020 m. Komisija paskelbė du Komisijos tarnybų darbinius dokumentus(), kuriuose pateikiamas baigiamasis didelės apimties projektų, kuriuos 2000–2013 m. rėmė Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas, vertinimas. Pirmajame dokumente nagrinėtas transportas, antrajame – aplinkos infrastruktūros projektai. Šiais vertinimais patvirtinta ES paramos šiems projektams svarba siekiant ES tikslų. Remiant regioniniams fondams(): ·rekonstruota arba modernizuota 1 200 km geležinkelio linijų;

·4,6 milijono namų ūkių įgijo galimybę prisijungti prie ne lėtesnio kaip 30 megabaitų per sekundę plačiajuosčio ryšio tinklo. Skaitmeninė pertvarka padeda stiprinti įmonių potencialą ir gali paskatinti inovacijas. Dėl darbo jėgos pažymėtina, kad tai įmanoma tik tuomet, kai piliečiai turi visus įgūdžius, reikalingus norint klestėti konkurencinėje aplinkoje, kuri formuojasi dėl technologijų pažangos. Europos socialinio fondo investicijos padeda užtikrinti aukštos kokybės įtraukų ir lygiateisį švietimą ir skatina visiems prieinamas mokymosi visą gyvenimą galimybes, įskaitant galimybes tobulinti įgūdžius skaitmeninėje aplinkoje. Be to, šis fondas remia viešojo administravimo institucijų skaitmeninimą, siekdamas pagerinti institucinių gebėjimų stiprinimą ir įgalinti tas institucijas greitai ir veiksmingai padėti piliečiams( ). Mokslinių tyrimų rėmimas ir ekonominė pertvarka padeda kurti novatorišką ES Kad ES galėtų išsaugoti savo, kaip pirmaujančio mokslinių tyrimų ir inovacijų centro, statusą, labai svarbu gerinti prieigą prie mokslinių tyrimų, steigti novatoriškas mažąsias ir vidutines įmones ir kurti našią darbo aplinką mokslo tyrimų pareigūnams. Tai pasiekti padeda sanglaudos politika, o Europos regioninės plėtros fondas, kaip ir programa „Horizontas 2020“, yra vienas pagrindinių mokslinių tyrimų rėmimo iš ES biudžeto įrankių. Pagal sanglaudos programas moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms stiprinti skirta 62 mlrd. EUR, juos numatoma investuoti iki 2023 m. ·Europos regioninės plėtros fondo remiamose įstaigose įdarbinta 8 200 mokslo tyrimų pareigūnų. ·Regioninis finansavimas daugiau kaip 34 000 įmonių suteikė galimybę bendradarbiauti su mokslo tiriamosiomis įstaigomis. ·Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo remtos įmonės rinkai pateikė apie 17 500 naujų produktų. 1.3.2. Sanglaudos lėšos yra svarbios įgyvendinant žaliąją pertvarką Tvarios ateities kūrimas yra vienas pagrindinių ES prioritetų. Tvaresnės ateities kūrimas apima klimato kaitos problemos sprendimą klimato kaitos švelninimo veiksmais (projektais, kuriais siekiama suvaldyti pagrindines klimato kaitos priežastis ir taip sulėtinti arba sustabdyti klimato kaitą) ir pritaikymo prie klimato kaitos veiksmais (projektais, kuriais užtikrinamas ES ekonomikos ir infrastruktūros atsparumas atsižvelgiant į numatomą arba faktinį poveikį klimatui ir gerinamas pasirengimas). Tai apima ir investavimą į biologinę įvairovę, vandenį, atliekas ir kitus su aplinka susijusius prioritetus. Visuose sektoriuose pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos būtina užtikrinti, kas tas perėjimas būtų socialiai teisingas ir kad nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas yra svarbūs investicijų į aplinką įrankiai. Dėl bendro vėlavimo nuo laikotarpio pradžios ir dėl sudėtingos padėties 2020 m. buvo vėluojama pasiekti rezultatus. Tačiau, atsižvelgdama į naujausias tendencijas šioje srityje, Komisija tebėra įsitikinusi, kad šios programos labai prisidės prie bendro rezultato įgyvendinant jos žaliuosius užmojus. Europos socialinio fondo finansuoti perkvalifikavimo intervenciniai veiksmai padėjo gavybos regionų gyventojams įgyti įvairesnių įgūdžių ir pasirengti dirbti ne gavybos pramonėje. Kartu sistemingai pritraukta daugiau įmonių į vietoves, kuriose atsisakoma anglies gavybos, siekiant diversifikuoti vietos gyventojų galimybių spektrą. ES fondai padeda siekti tikslo iki 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą ir teisingą pertvarką Sanglaudos fondai teikia svarbią parama investicijoms pagal ES plataus užmojo klimato ir energetikos politiką, grindžiamą Europos žaliuoju kursu, padėdami regionams ir miestams iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumo ir žiedinės ekonomikos tikslus ir prisidėdami prie teisingos pertvarkos, kartu vadovaudamiesi ES ekonomikos gaivinimo plano tikslais. Iš 2014–2020 m. laikotarpiui numatyto finansavimo investicijoms į klimato srities veiksmus skirta 51 mlrd. EUR(). Vienas iš pagrindinių prioritetų tebėra parama pastatų renovacijai, visų pirma pagal Komisijos komunikatą dėl renovacijos bangos(). Sanglaudos politika atlieka tam tikrą vaidmenį valdant perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui. Nors kova su klimato kaita yra bendras visų uždavinys, ne visi regionai ir valstybės narės pradeda nuo to paties išeities taško. Pagal sanglaudos politiką visiškai pripažįstama, kad dažnai esama atvirkštinio ryšio tarp ekonominės plėtros ir ekonomikos atsparumo klimato kaitai užtikrinimo. Taigi Sanglaudos fondas ir Europos regioninės plėtros fondas pasitelkiami tam, kad mažiau išsivysčiusiose valstybėse narėse ir regionuose atitinkamai padėtų siekti klimato srities ir aplinkos tikslų. „Europos socialinis fondas+“ papildo šias pastangas, teikdamas paramą perkvalifikavimui, kad būtų sudarytos galimybės teisingam perėjimui prie neutralaus poveikio klimatui. Prisitaikymo prie klimato kaitos priemonės() yra būtinos siekiant pagerinti pasirengimą ir atsparumą ir apsaugoti ES piliečius nuo neigiamo poveikio, kurį daro su klimatu susiję ekstremalūs meteorologiniai reiškiniai, kurie, tikėtina, intensyvės net ir tuo atveju, jei visuotinis atšilimas neviršys 1,5 °C ribos. ·Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo investicijomis pasiekta, kad su viešaisiais pastatais susijęs išmetamųjų teršalų kiekis sumažėtų 2,8 mln. tonų anglies dioksido ekvivalento, o metinis pirminės energijos suvartojimas – 1 200 gigavatvalandžių per metus. ·Dėl regioninio finansavimo atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos pajėgumas padidėjo dar 2 000 megavatvalandžių. ·Regioniniu finansavimu paremtos apsaugos nuo potvynio priemonės buvo naudingos beveik 7,5 milijono žmonių, o apsaugos nuo miško gaisro priemonės – beveik 15,3 milijono žmonių. ·Europos socialinis fondas rėmė gavybos regionų gyventojų perkvalifikavimą. Kartu sistemingai pritraukta daugiau įmonių į vietoves, kuriose atsisakoma anglies gavybos, siekiant diversifikuoti vietos gyventojų galimybių spektrą. Tai, pavyzdžiui, pavyko pasiekti pagal Europos socialinio fondo bendrai finansuotą Šiaurės Reino-Vestfalijos žemėje įgyvendintą programą „Kooperative Ausbildung an Kohlestandorten“, kuriai buvo skirta 7,7 mln. EUR ir pagal kurią 2014–2020 m. paremta 1 300 dalyvių. ES skatina žalią bei tvarią aplinką ir saugo biologinę įvairovę

Be klimato srities priemonių, pagal sanglaudos politiką per Europos regioninės plėtros fondą ir Sanglaudos fondą atliekamomis investicijomis taip pat remiama ES gamtos ir biologinės įvairovės politika, pvz., stiprinant saugomų teritorijų tinklą „Natura 2000“ ir atkuriant natūralias ekosistemas. Šios investicijos taip pat padeda siekti ES tikslų vandens kokybės, oro kokybės ir prisitaikymo prie klimato kaitos srityse, o jos savo ruožtu yra svarbios regionų vystymuisi. Kartu sanglaudos politika užtikrinama, kad ES piliečiams būtų prieinamas švarus vanduo ir antrinio perdirbimo sistema, taip visose ES valstybėse narėse užtikrinant sveiką gyvenamąją aplinką. Pasinaudojus 2014–2020 m. Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo finansavimu: ·įdiegtas papildomas 1,2 mln. tonų metinis antrinio perdirbimo pajėgumas; ·dar beveik 2,5 milijono žmonių pagerintas vandens tiekimas; ·atkurta daugiau 1 700 hektarų žemės, pagerinta beveik 6 mln. hektarų ploto buveinių išsaugojimo būklė. 1.3.3. Piliečiams naudingos ekonomikos kūrimas Be infrastruktūros, Europos Sąjungą vienija žmonės, kurdami bendrą ekonomiką ir remdamiesi bendra patirtimi bei vertybėmis. COVID-19 krizės metu ir visoje ES taikant suvaržymus socialinių ir ekonominių mainų srityje susidurta su itin dideliais sunkumais – piliečiai negalėjo kirsti sienų, o įmonės – pasiekti klientų. Dėl to tapo dar svarbiau padėti mažosioms ir vidutinėms įmonėms švelninti ekonominius padarinius, išlikti konkurencingomis ir rasti naujų būdų suteikti ES gyventojams galimybę mokytis, megzti ryšius ir bendrauti. Pagrindinis dėmesys skiriamas paramai mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Europos regioninės plėtros fondas jau parėmė investicijas į daugiau kaip 613 000 mažųjų ir vidutinių įmonių ir tai padėjo sukurti 185 000 papildomų darbo vietų ir labai prisidėjo prie ekonomikos augimo. 2019 m. pabaigoje, t. y. prieš COVID-19 protrūkį, prognozuotas darbo vietų kūrimo lygis, remiantis atrinktais projektais, pasiekė 94 proc. viso iki 2023 m. pabaigos numatytų sukurti darbo vietų skaičiaus. Tai rodo, kad net ir krizės metu ES biudžeto lėšomis gebėta teikti tvirtą paramą. Tačiau dar nėra aišku, kokios įtakos pandemijos sukeltas sukrėtimas turės su darbo vietų kūrimu susijusių tikslų siekimui. Pagal 2014–2020 m. programas daugiau kaip 57 mlrd. EUR bus investuota į verslo aplinkos gerinimą ir verslumo stiprinimą. ·Daugiau kaip 310 000 mažųjų ir vidutinių įmonių gavo nefinansinę paramą. ·Paremta apie 88 000 naujų mažųjų ir vidutinių įmonių. ·Regioninis finansavimas paskatino beveik 11,5 mlrd. EUR privačių investicijų dotacijomis ir 2,6 mlrd. EUR – ne dotacijomis. ES investuoja į žmones ES biudžeto lėšos taip pat tiesiogiai investuojamos žmones ir institucijas. Jomis remiamas Europos darbuotojų tęstinis profesinis tobulėjimas, mokymais padedant užtikrinti jų konkurencingumą. Be to, ES biudžetas padeda užtikrinti, kad įvairiose srityse būtų kuriamos darbo vietos, o ES piliečiai turėtų galimybę pakankamai užsidirbti pragyvenimui. Kadangi jaunimas yra Europos Sąjungos ateitis, labai svarbu, kad ES jiems suteiktų galimybių, kurtų darbo vietas ir propaguotų ES vertybes. Visų pirma pažymėtina, kad 2014–2019 m. Europos socialinis fondas įvairiais projektais padėjo 36,4 milijono žmonių. 4,5 milijono iš jų ES intervencija padėjo susirasti darbą, o 5,5 milijono asmenų – įgyti kvalifikaciją. Tarp jų buvo 2,5 milijono neįgalių asmenų, 5,6 milijono migrantų ir iš užsienio šalių kilusių dalyvių, 6,5 milijono palankių sąlygų neturinčių asmenų. Pagal specialią Jaunimo užimtumo iniciatyvą remiami jauni žmonės, gyvenantys regionuose, kuriuos yra itin didelis jaunimo nedarbas. Teikiant paramą, iki 2019 m. pabaigos valstybėms narėms išmokėta apie 6 mlrd. EUR, švietimo ir mokymo įstaigose mokėsi 3 milijonai jaunų žmonių. Platesniu mastu kaip ES politikos programa kovojant su jaunimo nedarbu įgyvendinama Jaunimo garantijų iniciatyva (patobulinta 2020 m.). Nuo 2014 m. pagal šią iniciatyvą teikiamais darbo, švietimo, mokymo ar pameistrystės pasiūlymais pasinaudojo daugiau kaip 31 milijonas jaunų žmonių(). 2020 m. Komisijai atlikus Europos socialinio fondo ir Jaunimo užimtumo iniciatyvos vertinimą() nustatyta, kad ES parama davė aiškios naudos, nes padidėjo paramą gavusių jaunų žmonių skaičius ir įvairovė, taip pat pasiekta, kad jaunimo užimtumo problemoms visoje ES būtų skiriama daugiau dėmesio. Abi minėtos priemonės yra pagrindiniai finansavimo kanalai, kuriais remiamas Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimas(). Visų pirma pažymėtina, kad iki 2019 m. pabaigos Europos socialinis fondas įvairiais projektais padėjo 36,4 milijono žmonių. 4,5 milijono iš jų ES intervencija padėjo susirasti darbą, o 5,5 milijono asmenų – įgyti kvalifikaciją. Pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą valstybėms narėms išmokėta beveik 6 mlrd. EUR, siekiant padėti jauniems žmonėms, gyvenantiems regionuose, kuriuose yra itin didelis jaunimo nedarbas. 2019 m. pabaigoje 3 mln.() jaunų žmonių kartu su kitais 1,8 mln. asmenų, pasinaudodami iš Europos socialinio fondo ir pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą gauta parama, mokėsi švietimo ir mokymo įstaigose( ). Abi minėtos priemonės yra pagrindiniai finansavimo kanalai, padedantys įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį (), ir yra prieinamos labai įvairiems dalyviams – visiems, kuriems to reikia. Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad iki 2019 m. pabaigos paramą gavo 2,5 milijono neįgalių asmenų, 5,6 milijono migrantų ir iš užsienio šalių kilusių dalyvių, 6,5 milijono palankių sąlygų neturinčių asmenų.

2020 m. Komisijai atlikus Europos socialinio fondo ir Jaunimo užimtumo iniciatyvos vertinimą() nustatyta, kad ES parama davė aiškios naudos, nes padidėjo paramą gavusių jaunų žmonių skaičius ir įvairovė, taip pat pasiekta, kad jaunimo užimtumo problemoms visoje ES būtų skiriama daugiau dėmesio. Programa „Erasmus+“ teikia besimokantiems asmenims ir visų amžiaus grupių darbuotojams galimybių studijuoti, mokytis profesijos ir užsiimti savanoriška veikla Europoje ir kitur. 2020 m. švietimui pagal šią programą buvo išleista beveik 3 mlrd. EUR ES biudžeto lėšų (4 proc. daugiau nei 2019 m.). Įgyvendinant programą „Erasmus+“, dėl COVID-19 krizės susidurta su itin dideliais sunkumais norint išsiųsti asmenis į užsienį. Nors dėl to į užsienį išvyko beveik 30 proc. mažiau žmonių, 2020 m. programa „Erasmus+“ vis tik suteikė galimybę beveik 700 000 asmenų išvykti į užsienį ir įgyti naujos gyvenimo patirties per aukštąjį mokslą, profesinį mokymą ir naudodamiesi įvairiomis kitomis mainų galimybėmis. Ši patirtis, kuri kartais gali pakeisti visą žmogaus gyvenimą, yra svarbi siekiant didinti įsidarbinimo perspektyvas() ir remti ES pilietybės idėją. Per ilgesnį kaip 30 metų veikimo laikotarpį programos „Erasmus+“ veiklos apimtis padidėjo, įtraukiama vis daugiau piliečių, o nuo 1987 m. iš viso būta daugiau kaip 10 mln. judumo laikotarpių. Reaguojant į COVID-19 pandemijos protrūkį, pagal taikomą teisinę sistemą programai „Erasmus+“ suteiktos visos įmanomos lankstumo galimybės ir taikytos visos įmanomos paramos priemonės, kad dalyviai ir organizacijos naudos gavėjos galėtų prisitaikyti prie neeilinių aplinkybių. Programa pasirodė esanti atspari ir prisitaikanti prie unikalių, precedento neturinčių sąlygų. Pateiktų projektų skaičius sumažėjo labai nedaug. Parama programai „Erasmus jauniems verslininkams“ ir bendras jos finansavimas suteikė 1 300 neseniai įsisteigusių ir veržlių verslininkų galimybę mokytis kartu su patyrusiu asmeniu, valdančiu mažą arba vidutinę įmonę kitoje šalyje. Europos solidarumo korpusas sudarė galimybes savanoriauti arba dirbti labai įvairiuose projektuose savo šalyje arba užsienyje, tam skirdamas 170 mln. EUR finansavimą (16 proc. daugiau nei 2019 m.). Šie projektai apima labai įvairias sritis, pvz., švietimą ir mokymą, pilietinį ir demokratinį dalyvavimą, aplinką ir gamtos apsaugą, migraciją ir kultūrą. Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas teikia itin reikalingą pagalbą maistu ir pagrindinę materialinę pagalbą labiausiai pažeidžiamiems mūsų visuomenės nariams. Ši pagalba kasmet pasiekia apie 12,5 milijono žmonių. Prie paramos maistu ir pagrindinėmis prekėmis prisidedama papildomomis priemonėmis, kuriomis teikiami patarimai ir konsultacijos siekiant užtikrinti labiausiai skurstančių asmenų socialinę įtrauktį. 2019 m. apie 12,2 milijono žmonių gavo pagalbą maistu (išdalyta 345 000 tonų maisto), daugiau kaip 800 000 žmonių – materialinę pagalbą, o 30 000 žmonių – su socialine įtrauktimi susijusią paramą. Vieni iš sektorių, kurie 2020 m. labiausiai nukentėjo dėl COVID-19 pandemijos sukeltos krizės, buvo kultūros ir kūrybos sektoriai. Dėl šio išorinio sukrėtimo buvo svarbu prisitaikyti ir buvo imtasi lanksčių priemonių, pvz., nuo kontaktinės projektinės veiklos pereita prie internetinės. Pagal paprogramę MEDIA taip pat teikta papildoma parama tinklo „Europa Cinemas“ nariams, patiriantiems nuostolių dėl priverstinio uždarymo (iš viso skirta 16 mln. EUR). Nepaisant to, dėl suvaržymų, susijusių su COVID-19, kai kurie šios paprogramės įgyvendinimo rodikliai, visų pirma – susiję su fizinių auditorijų dydžiu renginių metu, buvo prasti. 1.3.4. ES biudžetas padeda apsaugoti ES piliečių pragyvenimą ES sanglaudos didinimas remiantis bendromis jos vertybėmis apima ir apsaugos gerinimą. Šioje srityje ES ir toliau rodo solidarumą savo teritorijoje, koordinuodama ir finansuodama pastangas teikti pagalbą nelaimių atveju. Pastaraisiais metais nuo nelaimių nukentėjo visi ES regionai, dėl nelaimių žuvo šimtai žmonių ir padaryti milijardų eurų nuostoliai. Dėl epidemijų, staigių potvynių, audrų, miško gaisrų, žemės drebėjimų ir žmogaus sukeltų nelaimių valstybių narių atsako pajėgumai patiria nuolatinį spaudimą. Be to, didėja susirūpinimas saugumu ir manoma, kad dėl klimato kaitos neigiamas nelaimių poveikis sustiprės. Kaip papildomą apsaugos priemonę Europos Komisija pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą sukūrė strateginį medicinos rezervą „rescEU“ ir paskirstymo mechanizmą. Šis rezervas suteikia galimybę greitai pristatyti medicinos reikmenis, pvz., dirbtinės plaučių ventiliacijos aparatus ir asmenines apsaugos priemones. Šiuo metu devyniose valstybėse narėse (Belgijoje, Danijoje, Vokietijoje, Graikijoje, Vengrijoje, Nyderlanduose, Rumunijoje, Slovėnijoje ir Švedijoje) laikomos atsargos suteikia ES galimybę greičiau reaguoti į sveikatos krizes. Šalims, kurioms to reikėjo labiausiai, paskirstyta daugiau kaip 3 milijonai vienetų asmeninių apsaugos priemonių. Rezervui „rescEU“ papildyti nuolat įsigyjama daugiau medicinos reikmenų ir asmeninių apsaugos priemonių. Vykdyta tokia su rezervu „rescEU“ susijusi veikla: ·sveikatos priežiūros tarnyboms išdalyta 3,8 milijono vienetų asmeninių apsaugos priemonių (pvz., 2 milijonai kaukių ir 1,4 milijono pirštinių); ·Danija, reaguodama į Slovakijos prašymą atsiųsti medicinos darbuotojų, kurie padėtų gydyti COVID-19 pacientus, pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą pasisiūlė nusiųsti tris gydytojus ir penkis slaugytojus. Belgija pasisiūlė į Slovakiją nusiųsti vieną gydytoją, du slaugytojus ir vieną grupės vadovą. 2020 m. Sąjungoje civilinės saugos mechanizmu pasinaudota 45 kartus, visais atvejais buvo sureaguota. ·2020 m. miško gaisrų sezono metu Europos Komisija bendrai finansavo budinčią „rescEU“ ugniagesių komandą, kuri užpildytų galimas spragas valstybėms narėms gesinant miško gaisrus. 2020 m. laivyne iš viso buvo 17 orlaivių (aštuoni „Canadair“, vienas „De Havilland Canada DHC-8“, du „Air Tractor“ ir šeši sraigtasparniai). Norint apsaugoti mūsų demokratines šalis ir visuomenes, būtina kovoti su internetu skleidžiama dezinformacija. Dėl šios priežasties, be politinių iniciatyvų, praėjusiais metais Komisija finansavo (2,5 mln. EUR) Europos skaitmeninės žiniasklaidos observatorijos, kuri remtų tarpdisciplininių bendruomenių, sudarytų iš faktų tikrintojų, mokslininkų akademikų ir žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo specialistų, kūrimą. ES taip pat kovoja itin dideliu skurdu. Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas efektyviai teikia itin reikalingą pagalbą maistu ir pagrindinę materialinę pagalbą, kasmet pasiekiančią apie 12,5 milijono žmonių. Maistas ir pagrindinės prekės papildomi priemonėmis, kuriomis teikiami patarimai ir konsultacijos siekiant užtikrinti labiausiai skurstančių asmenų socialinę įtrauktį. 1.4. Gamtos ištekliai ir aplinka ES biudžeto lėšomis siekiama apsaugoti gamtos išteklius ir aplinką bei kovoti su klimato kaita. Tai vienas esminių veiksnių įgyvendinant žaliąją pertvarką, gerinant maisto saugą ir kokybę, remiant darbo vietas ir sprendžiant kaimo problemas, įskaitant susijusias su COVID-19 krize. Parama iš ES biudžeto teikiama per daugybę fondų, įskaitant Europos žemės ūkio garantijų fondą, Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondą ir žvejybos susitarimus, ir per programą LIFE. 2020 m. šios srities programoms iš biudžeto skirta beveik 60 mlrd. EUR, t. y. 35 proc. visų metinių biudžeto išlaidų. 2021–2027 m. ilgalaikiame biudžete šios srities iniciatyvos priskiriamos išlaidų kategorijai „Gamtos ištekliai ir aplinka“. 1.4.1. ES biudžeto lėšomis remiamas tvarus žemės ūkis ir žuvininkystė, užtikrinama gamtos išteklių apsauga, kovojama su klimato kaita ir saugoma biologinė įvairovė

Žalinant žemės ūkio sektorių būtina atsižvelgti į įvairius aspektus, kaip antai išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą, perėjimą prie tvaraus žemės ūkio ir biologinės įvairovės išsaugojimą. ES biudžeto lėšomis šie pokyčiai daugiausia remiami pasitelkiant Europos žemės ūkio garantijų fondą ir Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai, taip pat pagal programą LIFE. Europos žemės ūkio garantijų fondas remia ūkių pajamas tiesioginėmis išmokomis, 30 proc. iš jų yra susijusios su trijų rūšių ūkininkavimo praktika, kuri yra naudinga aplinkai, t. y. pasėlių įvairinimu, daugiamečių žolynų išlaikymu ir ekologinių zonų išsaugojimu. Bendra ES žemės ūkio paskirties žemės ploto, kuriame taikoma aplinkai naudinga ūkininkavimo praktika, dalis padidėjo nuo 75 proc. (2015 m.) iki 79 proc. (2019 m.), o ekologiniam ūkininkavimui naudojamo ploto dalis – nuo 8,0 proc. (2018 m.) iki 8,5 proc. (2019 m.). Tačiau, kaip nustatė ir Europos Audito Rūmai(), kai kurios priemonės, susijusios su biologine įvairove žemės ūkio paskirties žemėje, nepadarė pageidaujamo poveikio, dėl to dar kilo ir susirūpinimas laukinių apdulkintojų apsauga (). Be to, pastaraisiais metais nustojo mažėti išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų – tiek išmetamų dėl gyvulininkystės, tiek dėl dirvožemio valdymo – kiekis, o kai kuriose valstybėse narėse jis netgi ėmė didėti. 2020 m. patvirtinta strategija „Nuo ūkio iki stalo“ ir biologinės įvairovės strategija siekiama užtikrinti perėjimą prie tvaraus žemės ūkio, be kita ko, nustatant įvarius 2030 m. tikslus, taip pat padidinti bendros žemės ūkio politikos indėlį sprendžiant klimato krizę, apsaugoti aplinką ir išsaugoti biologinę įvairovę. Būsimuose nacionaliniuose strateginiuose planuose, laikantis 2020 m. gruodžio mėn. paskelbtos rekomendacijos, turėtų būti nustatyti konkretūs šio užmojo įgyvendinimo veiksmai. Tebėra svarbių problemų, visų pirma susijusių su bendros žemės ūkio politikos poveikiu aplinkai, kova su klimato kaita ir prisitaikymu prie jos ir 2030 m. tikslų siekimu. Dviem išorinio vertinimo paramos tyrimais, paskelbtais 2020 m. kovo mėn., buvo vertintas bendros žemės ūkio politikos poveikis buveinėms, kraštovaizdžiui, biologinei įvairovei ir vandeniui. Atlikus biologinės įvairovės tyrimą, padaryta išvada, kad dėl bendros žemės ūkio politikos padidėjo valstybių narių užmojai sprendžiant biologinės įvairovės tikslus ir finansavimo lygis. Tačiau politikos įnašas ir nauda labai priklauso nuo valstybių narių pasirenkamų įgyvendinimo būdų ir prioritetų. Atlikus vandens tyrimą, nustatyta, kad bendra žemės ūkio politika veiksmingai padeda užtikrinti minimalias vandens kokybę gerinančias valdymo priemones. Iš šiuo atveju vienas iš lemiamų veiksnių yra valstybių narių pasirenkami įgyvendinimo būdai; priemonių, kuriomis iš tikrųjų remiami veiksmai, kuriais tiesiogiai sprendžiami vandens kokybės ir kiekio klausimai, taikoma labai mažai. Per abu tyrimus nustatyta, kad vienas iš apribojimų yra tinkamų stebėsenos duomenų nebuvimas. Remiantis minėtais dviem tyrimais ir trečiu, dirvožemio vertinimo pagrindžiamuoju tyrimu (paskelbtu 2021 m. vasario mėn.) rengiamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, numatomas paskelbti 2021 m. antroje pusėje. Dėl kaimo plėtros pažymėtina, kad Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai remia perėjimą prie ekologiškos ir tvarios gamybos. Pavyzdžiui, 2019 m. pabaigoje šis fondas jau buvo pasiekęs savo 2023 m. tikslus įgyvendindamas su žemės ūkiu ir miškininkyste susijusių ekosistemų atkūrimo, išsaugojimo ir gerinimo uždavinį, visų pirma remdamas biologinei įvairovei, vandeniui ir dirvožemiui palankią žemėtvarkos praktiką. Be to, šis fondas – nors ir ne tokiomis gausiomis priemonėmis – tiesiogiai prisideda prie klimato politikos įgyvendinimo, visų pirma investicijomis į atsinaujinančiųjų išteklių energiją arba plotus, kuriuose vykdomos valdymo sutartys, siekiant sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. 2020 m. dėl aplinkai ir klimatui palankios praktikos įgyvendinimo patirtų sąnaudų arba negautų pajamų kompensavimo ūkininkai galėjo išsilaikyti rinkoje ir toliau tiekti viešąsias gėrybes. Pagal programą LIFE kryptingais veiksmais, susijusiais su gamtos ir biologinės įvairovės apsauga, klimato politika ir supratimo gerinimu ir padedančiais įgyvendinti aplinkos ir klimato teisės aktus ir politiką bei užtikrinti jų vykdymą, padedama įgyvendinti žaliąją pertvarką. Tai apima veiksmus, kuriais visoje maisto vertės grandinėje padedama pereiti prie tvarių maisto tiekimo sistemų, siekiama apsaugoti vandens, oro ir dirvožemio kokybę, sumažinti jai daromą neigiamą poveikį, išsaugoti ir pagerinti ją, prisidedama prie biologinės įvairovės apsaugos, taip pat skatinama aplinkai palanki žemės ūkio praktika, padedanti apsaugoti gresiančias išnykti rūšis, žemę, miškus ir vandenį, ir remiamas tvarus maisto medžiagų valdymas žemės ūkyje. Be to, pagal programą LIFE siekiama pagerinti išteklių naudojimo efektyvumą ir remiami klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmai. Pavyzdžiui, programa LIFE padėjo padidinti ne mažiau kaip 650 000 žmonių atsparumą klimato krizei, diegiant naujus procesus ir technologijas, sukurtus ekstremaliems meteorologiniams reiškiniams atlaikyti. Pagal bendrą žuvininkystės politiką taip pat labai pabrėžiamas žvejybos praktikos žalinimas. Pavyzdžiui, 2020 m. toliau daryta pažangą didinant žvejybos tausumą: Šiaurės Rytų Atlante ištekliai iš esmės žvejojami protingais kiekiais, nors ir tebėra tam tikrų problemų; Viduržemio jūroje ir Juodojoje jūroje kai kurie ištekliai šiek tiek atsikūrė, tačiau daugelis išteklių tebėra pereikvojami, todėl daugiausia dėmesio skirta veiksmams šiai padėčiai gerinti. Galiausiai pažymėtina, kad Sąjungoje jūroje pametama 20 proc. žvejybos įrankių; jie sudaro trečdalį į Europos jūras išmestų šiukšlių. Kad padėtis pagerėtų, standartizacijos įstaigos turės vykdyti prašymus parengti žvejybos įrankių žiedinio projektavimo standartus. Pagrindinės problemos, susijusios su geros aplinkos ir (arba) išsaugojimo būklės užtikrinimu, yra susijusios su įgyvendinimo spragomis ir užmojo bei išteklių trūkumu(). ·2019 m. 79 proc. viso ES žemės ūkio paskirties žemės ploto buvo taikomas žalinimo įpareigojimas pagal bendrąją žemės ūkio politiką. ·Iki 2019 m. pabaigos per Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondą paremta 5 000 operacijų, susijusių su geresniu tinklo „Natura 2000“ ir kitų saugomų jūrų teritorijų valdymu, taip pat 8 445 projektai, susiję su aplinka ir efektyviu išteklių naudojimu. ·Pagal 2014–2020 m. programą LIFE gerinama arba palaikoma 1,7 mln. hektarų ploto natūralių ir pusiau natūralių buveinių būklė, taip pat gerinamos 247 laukinių rūšių gyvenimo sąlygos. ·Pagal projektą „LIFE Diademe“ sukurta nauja adaptyvi gatvių apšvietimo sistema, į kurią yra integruoti triukšmo, eismo ir oro kokybės jutikliai(). Pagal šį projektą sėkmingai sumažintas miestuose išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, dėl to sutaupoma daug lėšų. Dabar ši sistema naudojama Romoje, Pjačencoje ir Riminyje ir yra parengta komercializuoti. 1.4.2. ES veiksmais padedama užtikrinti didesnę maisto saugą ir kokybę visiems ES piliečiams Žemės ūkio tvarumo užtikrinimas duoda gerų rezultatų ES piliečiams: Europos žemės ūkio garantijų fondas ir Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai labai padeda užtikrinti perspektyvią maisto produktų gamybą, maisto saugą ir apsirūpinimo maistu saugumą. 2018–2019 m. mokslo metais į ES vaisių, daržovių ir pieno vartojimo skatinimo mokyklose programą įtraukta daugiau kaip 19 milijonų vaikų, be to, pagal šią programą finansuotos kelios šviečiamosios priemonės, įskaitant degustacijas ir apsilankymus ūkiuose. Tvarumo, maisto saugos ir kokybės klausimai sprendžiami ir žvejybos sektoriuje, visų pirma akvakultūros skatinimo priemonėmis. Jau 2016 m. viršijusi nustatytą 2020 m. tikslinį gamybos lygį, akvakultūra yra stiprus, augantis ES ūkio sektorius, ateityje atliksiantis svarbų vaidmenį užtikrinant tvarų saugaus, maistingo ir aukštos kokybės maisto tiekimą. Faktiškai beveik pusė Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo biudžeto lėšų, kurios buvo skirtos inovacijoms, buvo susijusios su akvakultūros rėmimu pereinant prie efektyvesnių sistemų, kurios darytų mažesnį poveikį ir suteiktų galimybę gaminti aukštesnės kokybės produkciją. 2020 m. spalio mėn. buvo paskelbtas Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo tiesioginio valdymo komponento laikotarpio vidurio vertinimas. Įvertinus padaryta išvada, kad ši fondo dalis yra svarbi siekiant ES jūrų ir žuvininkystės politikos tikslų. Ji veiksminga ir efektyvi, nes rezultatų nebūtų buvę galima pasiekti mažesnėmis išlaidomis ir be ES finansinės paramos. Vis dėlto dotacijų gavėjai ir asmenys, kuriems buvo paskirtos sutartys, nurodė, kad dėl kai kurių procedūrų patyrė didelę administracinę naštą. Be to, būtina nustatyti pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, kurie padėtų sistemingiau parodyti rezultatus ir poveikį. Galiausiai pažymėtina, kad 2020 m. toliau daryta pažanga įgyvendinant tarptautinio vandenynų valdymo darbotvarkę. Problemos ir sprendimai, susiję su geresniu vandenynų valdymu, aptarti ES tarptautinio vandenynų valdymo suinteresuotųjų subjektų forume. 2020 m. patvirtinti derybų įgaliojimai suteikė ES galimybę imtis veiksmų, kad būtų sudarytas susitarimas, kuris neleistų vykdyti nereglamentuojamos žvejybos atviroje jūroje centrinėje Arkties vandenyno dalyje. ES per regionines žvejybos valdymo organizacijas toliau skatino tvarų išteklių valdymą, pasitelkdama mokslines konsultacijas, reikalavimų laikymosi užtikrinimo veiksmus ir kovą su neteisėta žvejyba. 1.4.3. ES teikia svarbią paramą ūkininkams ir pakrantės bendruomenėms, padeda spręsti problemas kaimo vietovėse ES biudžeto lėšomis milijonams gavėjų žemės ūkio sektoriuje teikiama vertinga parama, labai padedanti vystyti ES kaimo vietoves(). Įgyvendinama schemų ir intervencijų sistema, kuria siekiama pritraukti jaunimą į žemės ūkio sektorių ir palengvinti verslo plėtrą kaimo vietovėse, pvz., vystant apdorojimo vietoje pajėgumus. Pastaraisiais metais gerokai padidėjo žemės ūkio valdų, kurios gavo paramą verslui vystyti arba kurios buvo paremtos jauniesiems ūkininkams skirtomis investicijomis, dalis. Nors bendros žemės ūkio politikos priemonės, skirtos kartų atsinaujinimui užtikrinti, padarė teigiamą poveikį tam, kad į kaimo vietoves būtų pritraukta jaunimo ir padidėtų užimtumas, dėl stiprios išorės veiksnių įtakos, įskaitant sunkumus, susijusius su galimybe gauti žemės ir kapitalo ir daugiausia priklausančius nuo nacionalinės teisinės, socialinės ir fiskalinės politikos, vis dar sunku išskirti atskirų priemonių poveikį.

Be žemės ūkio sektoriaus, Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai taip pat kuria dešimtis tūkstančių darbo vietų įgyvendindamas savo projektus, kuriais siekiama spręsti socialinės įtraukties ir skurdo mažinimo klausimus. Tai daroma įgyvendinant fondo tikslą remti platesnio masto uždavinius kaimo vietovėse. Remiantis suvestiniais 2014–2020 m. kaimo plėtros programų tikslais, įvairios per šį laikotarpį pagal bendrą žemės ūkio politiką įgyvendintos iniciatyvos padėjo pagerinti 17-os milijonų kaimo vietovėse gyvenančių žmonių prieigą prie informacinių ir ryšių technologijų paslaugų ir infrastruktūros. Dabar rengiama ilgalaikė kaimo vietovių vizija, skirta daugybei problemų, su kuriomis jos susiduria (nuo demografinių pokyčių iki junglumo, skurdo rizikos ir ribotų galimybių gauti paslaugas). Jau surengtos plačios konsultacijos su keliomis skirtingomis grupėmis, daugiausia dėmesio skiriant kaimo vietovėse gyvenantiems žmonėms ir vietos bei regioninės valdžios institucijoms. Į šias konsultacijas bus atsižvelgta kartu su bendros žemės ūkio politikos poveikio teritorinei plėtrai vertinimu ir ateities planavimo uždaviniu. Šia vizija siekiama spręsti iššūkius ir problemas, remiantis atsirandančiomis naujomis galimybėmis, kurias teikia ES žalioji ir skaitmeninė pertvarkos, ir nustatant būdus, kuriais būtų galima pagerinti gyvenimo kokybę kaime, užtikrinant įvairios politikos, kuria siekiama padėti kaimo vietovėms ir bendruomenėms, darnumą, nuoseklumą ir papildomumą. Ji taip pat padės užtikrinti žemės ūkio sistemos parengtį ateities iššūkiams ir didinti jos atsparumą, skiriant dėmesio sektoriaus pajėgumams ir kuo geriau išnaudojant visas galimybes. Įvairiems su pakrantės bendruomenėmis susijusiems aspektams teikta parama per Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondą. 2019 m. pabaigoje šio fondo paramą gavo beveik 15 proc. aktyvaus žvejybos laivyno ir daugiau kaip 4 000 mažos apimties priekrantės žvejybos laivų. Šis fondas taip pat padeda spręsti problemas, su kuriomis susiduria atokiausi regionai, visų pirma siekdamas užtikrinti, kad tuose regionuose pagamintiems žvejybos ir akvakultūros produktams būtų sudarytos vienodos sąlygos. ·2020 finansiniais metais tiesiogines išmokas gavo 6,2 milijono ūkininkų, o paramą pagal jaunųjų ūkininkų schemą – 500 000 ūkininkų. ·Iki 2019 m. pabaigos, pasinaudojant Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai finansavimu, surengti 1,5 milijono asmenų profesiniai mokymai; siekiama, kad iki 2023 m. tokiuose mokymuose būtų dalyvavę 3,6 milijono asmenų. 1.4.4. ES veiksmai padeda ūkininkams ir pakrantės bendruomenėms švelninti dėl COVID-19 pandemijos kilusias problemas 2020 m. žemės ūkio ir žuvininkystės fondai aktyviai padėjo spręsti problemas, kilusias dėl COVID-19 krizės. Siekiant išvengti neigiamų padarinių, žemės ūkio sektoriuje buvo įgyvendintos kelios priemonės, susijusios su paprastinimu ir didesniu lankstumu. Konkrečių priemonių, kurių 2020 m. buvo imtasi siekiant padėti pagal bendrą žemės ūkio politiką kovoti su COVID-19 krize, pavyzdžiai Reaguojant į COVID-19 pandemiją, rinkos priemonėmis suteikta reikiama parama siekiant užtikrinti perspektyvias ūkių pajamas ir padidinti apsirūpinimo maistu saugumą. ES biudžeto lėšomis finansuota privataus pieno ir mėsos produktų sandėliavimo pagalba, siekiant stabilizuoti rinkas laikinai sumažinant esamą pasiūlą. Laikinas konkurencijos taisyklių palengvinimas pagal COVID-19 krizei valdyti specialiai parengtą valstybės pagalbos sistemą padėjo dar labiau sumažinti didelį disbalansą rinkoje ir taip pagelbėjo ūkininkams ir jų asociacijoms sektoriuose, kurie labiausiai nukentėjo nuo krizės (pvz., pieno, bulvių, gėlių, vyno). Išimtinėmis rinkos priemonėmis suteikta daugiau lankstumo įgyvendinant rinkos (pvz., vaisių, daržovių, alyvuogių ir alyvuogių aliejaus, bitininkystės, vyno) rėmimo programas. Be to, atsižvelgiant į mokyklų uždarymą, leista lanksčiau įgyvendinti ES vaisių, daržovių ir pieno vartojimo skatinimo mokyklose programą, taip pat suteikta lankstumo prekybos valdymo srityje. Leista lanksčiau įgyvendinti kaimo plėtros programas, supaprastintos taisyklės, kad būtų galima teikti laikiną išimtinę Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai paramą. Žuvininkystės ir akvakultūros sektorius taip pat buvo vienas iš tų sektorių, kurie pirmiausia nukentėjo dėl COVID-19 protrūkio griaunamojo poveikio. 2020 m. kovo mėn. pagal atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvą buvo patvirtintas pirmasis paramos priemonių rinkinys, o laikinas konkurencijos taisyklių palengvinimas pagal COVID-19 krizei valdyti specialiai parengtą valstybės pagalbos sistemą padėjo užtikrinti, kad rinkoje liktų pakankamas naudotinų lėšų kiekis. Specialus apdovanojimas už prisitaikymą prie COVID-19 krizės skirtas Italijos projektui „LIFE Prepair“ už darbą, kuris pagal šį projektą atliekamas COVID-19 krizės metu. Pagal šį projektą mažinama eismo, buitinio šildymo, pramonės ir energijos gamybos keliama oro tarša. 1.5. Migracija ir sienų valdymas 2020 m. daugiau kaip 1,7 mlrd. EUR() skirta migracijos ir sienų valdymui pasitelkiant Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondą, Vidaus saugumo fondą ir keturias agentūras, įsteigtas migracijos ir vidaus reikalų srityje – Europos prieglobsčio paramos biurą, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrą, Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūrą ir Europos Sąjungos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūrą. 2021–2027 m. ilgalaikiame biudžete šios srities iniciatyvos priskiriamos išlaidų kategorijai „Migracijos ir sienų valdymas“. 1.5.1. ES biudžeto lėšomis remiamas valstybių narių solidarumas sprendžiant migracijos problemas ir užtikrinant apsaugą žmonėms, kuriems jos reikia Valstybių narių solidarumo rėmimas ·2014–2020 m. laikotarpiu, remiant Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondui, tarp valstybių narių perkelti 32 256 prieglobsčio prašytojai ir gavėjai. Nepaisant to, kad, palyginti su dideliais iššūkiais, turima nedaug lėšų, daugiausia naudos iš ES lygmens veiksmų gaunama dėl naštos pasidalijimo. Valstybės narės, kurios patyrė didesnį migracijos spaudimą, gavo paramą savo prieglobsčio sistemoms gerinti ir priėmimo pajėgumams didinti, joms taip pat teikta skubi ir strateginė operatyvinė parama, užtikrinant teisingą atsakomybės pasidalijimą. Nuo 2014 m. iki 2021 m. sausio mėn. pabaigos suteiktos bendros pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju suma siekė daugiau kaip 2,4 mlrd. EUR(); ši parama kelioms valstybėms narėms, įskaitant Graikiją, Ispaniją ir Italiją, suteikė galimybę gelbėti gyvybes jūroje, gerinti atvykstančių migrantų priėmimo infrastruktūrą, teikti pagrindines sveikatos priežiūros paslaugas ir apsaugoti pažeidžiamas grupes. Pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju priemonė ir toliau bus labai svarbi valdant nenumatytus atvejus, susijusius su nestabilia padėtimi migracijos srityje. Per Viduržemio jūrą ir toliau atvykstant migrantams, savanoriškas solidarumas perkeliant prieglobsčio prašytojus ir gavėjus iš vienos valstybės narės į kitą trumpuoju laikotarpiu galėtų padėti didinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą. Nuo 2019 m. Komisija koordinuoja savanorišką po gelbėjimo operacijų centrinėje Viduržemio jūros dalyje Italijoje ir Maltoje išsilaipinusių prieglobsčio prašytojų perkėlimą į kitas valstybes nares, kurios savanoriškai parodo solidarumą. 2020 m. kovo mėn. savanoriškas perkėlimas pradėtas ir Graikijoje – iš jos jau perkelta 2 213 pažeidžiamiausių prašytojų. Bendros prieglobsčio sistemos stiprinimas ir pagalbos teikimas asmenims, kuriems jos reikia

·Remiant Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondui, 2014–2020 m. pagalba suteikta 2 442 140 prieglobsčio prašytojų. ·2014–2020 m. 6 924 718 ne ES piliečiai gavo integracijos pagalbą. Ji apėmė kalbos mokymą ir pilietinės orientacijos kursus, parengiamąsias priemones, kuriomis lengvinamos galimybės įsidarbinti, ir gebėjimų stiprinimą. 2020 m. žmonės ir toliau bėgo nuo persekiojimo savo buveinės šalyse, ieškodami geresnio gyvenimo. Remiamos iš ES biudžeto, 2014–2020 m. valstybės narės suteikė pagalbą daugiau kaip 2 milijonams prieglobsčio prašytojų. Išskirtinis dėmesys teiktas pažeidžiamiausiems asmenims, visų pirma nelydimiems nepilnamečiams. 2020 m. po gaisrų, rugsėjo mėn. sunaikinusių Morijos priėmimo ir tapatybės nustatymo centrą Lesbe, Komisija finansavo 406 nelydimų nepilnamečių perkėlimą iš Morijos į žemyną, taip pat saugumo sumetimais perkėlė nelydimus nepilnamečius į kitas salas. Komisija pasirūpino, kad būtų sudarytos 121 mln. EUR vertės pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju sutartys, susijusios su trijų naujų centrų statyba Samo, Koso ir Lero salose. Be to, visapusiškai sutarusi su Graikijos valdžios institucijomis, Komisija įsteigė darbo grupę, kuri Graikijoje padėtų darniai valdyti migraciją, t. y. įgyvendinti bendrą bandomąjį projektą, susijusį su nauja priėmimo infrastruktūra Lesbe. Naujas migracijos ir prieglobsčio paktas, kuriuo nustatomas teisingesnis ir europietiškesniu požiūriu grindžiamas migracijos ir prieglobsčio valdymas Reaguodama į ES migracijos politikos struktūrinės reformos poreikį ir remdamasi nuo 2016 m. šioje srityje padaryta pažanga, Komisija pateikė pasiūlymą dėl naujo migracijos ir prieglobsčio pakto ir kelių teisėkūros procedūra priimamų aktų, o 2020 m. rugsėjo mėn. juos priėmė. Ši iniciatyva apima visus elementus, kurie yra reikalingi išsamiam, solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo principais grindžiamam ES požiūriui į migracijos valdymą užtikrinti. 1.5.2. ES biudžeto lėšomis remiamas išorės sienų stiprinimas 2020 m. Komisija dėjo pastangas, kad būtų sustiprintos išorės sienos ir suderintas bendros vizų politikos įgyvendinimas, taip suteikiant galimybę sukurti tinkamai veikiančią Šengeno erdvę – vieną iš pagrindinių mūsų klestėjimo, saugumo ir laisvės prielaidų. Sienų valdymo stiprinimas ·Remiant pagal Vidaus saugumo fondo Sienų valdymo priemonę, iki 2020 m. pabaigos buvo sukurta arba patobulinta 33 516 sienų kontrolės infrastruktūros ir patikrų bei stebėjimo priemonių elementų. ·2020 m. užregistruoti 209 178 kreipimosi į Šengeno informacinėje sistemą atvejai. Europos Sąjunga daug investavo į išorės sienų kontrolės efektyvumo užtikrinimą įvairiomis ES lygmens informacinėmis sistemomis() ir į tų sistemų tarpusavio suderinamumą, taip suteikdama sienos apsaugos ir policijos pareigūnams galimybę gauti naujausią informaciją. Vidaus saugumo fondas taip pat prisidėjo prie valstybių narių institucijų sienų valdymo pajėgumų – nacionalinių Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų komponentų – stiprinimo, daugiausia finansuodamas jų techninius pajėgumus ir infrastruktūrą. 2020 m. taip pat vyko parengiamasis darbas, susijęs su pirmųjų Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų nuolatinių padalinių dislokavimu 2021 m. Be to, Komisija parengė antrinės teisės aktą, būtiną tam, kad Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra galėtų pradėti projektuoti ir kurti naujas informacines sistemas ir plėtoti jų tarpusavio suderinamumą. Remiant Komisijai, sėkmingai baigtos tarpinstitucinės derybos dėl vizų informacinės sistemos reformos. Kartu su atvykimo ir išvykimo sistema ir Europos kelionių informacijos ir leidimų sistema reformuotoji vizų informacinė sistema padės stiprinti sienų valdymą ir saugumą Šengeno erdvėje. Paskatų migrantams neteisėtai atvykti mažinimas ir teisėtų atvykimo būdų suteikimas Dėl Komisijos remiamosios veiklos ir ES finansavimo, įskaitant veiklą ir finansavimą COVID-19 krizės metu, bendras nustatytų neteisėto sienos kirtimo atvejų skaičius 2020 m. dar labiau sumažėjo – iki 125 000 atvejų, palyginti su 142 000 atvejų 2019 m. Pagrindinės migracijos priežastys, įskaitant vietos konfliktus, skurdą ir nelygybę, kurie dėl COVID-19 krizės ir klimato kaitos dar padidėjo(), ir toliau liks aktualios. Komisija glaudžiai bendradarbiauja su ES nepriklausančiomis valstybėmis, siekdama spręsti neteisėtos migracijos problemą. ES skubiosios pagalbos patikos fondo stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti finansinė parama Marokui padėjo sumažinti neteisėtų migrantų skaičių vakarinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrute. Taip pat buvo finansuojamos informacinės kampanijos ES nepriklausančiose valstybėse, siekiant informuoti apie neteisėtos migracijos ir neteisėto migrantų gabenimo riziką. ·Remiant Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondui, 2014–2020 m. į ES perkelti 77 463 asmenys, 14 812 iš jų – 2020 m., nepaisant COVID-19 pandemijos sukelto trukdymo. Nuo 2015 m. nuolat didinamos koordinuotos perkėlimo į ES pastangos, kad asmenys, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, galėtų saugiai ir teisėtai pasiekti ES. Naujuoju migracijos ir prieglobsčio paktu, paskelbtu 2020 m. rugsėjo 23 d., patvirtinta, kad svarbu suteikti saugius ir teisėtus atvykimo būdus, o pastaraisiais metais vis daugiau dėmesio skiriama teisėtai įvairių tikslinių grupių migracijai ir integracijai ir naujų teisėtų atvykimo būdų suteikimu ES lygmeniu, papildant ir plėtojant valstybių narių pastangas. 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu perkėlimui į ES skirta beveik 1 mlrd. EUR. Komisija įdiegė naują 2020–2021 m. ad hoc perkėlimo į ES schemą, pagal kurią numatyta perkelti 20 000 asmenų, ir šiai schemai valstybės narės bendrai įsipareigojo skirti beveik 30 000 perkėlimo į ES vietų. Tai patvirtina valstybių narių įsipareigojimą dėl perkėlimo į ES ir jų apsisprendimą išplėsti galimybes saugiai ir teisėtai pasinaudoti apsauga ES. Bendras ES įsipareigojimas dėl 2020 m. sudaro beveik 50 proc. pasaulinių įsipareigojimų. Teisės pasilikti neturinčių migrantų grąžinimas

·Remiant Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondui, 2014–2020 m. buvo grąžinti 316 463 teisės pasilikti neturintys asmenys. Kad ES prieglobsčio sistema būtų patikima, teisės pasilikti neturintys migrantai turi būti grąžinami į savo kilmės šalis. 2020 m. Komisija toliau siekė didinti grąžinamų asmenų procentinę dalį, pvz., toliau gerindama bendradarbiavimą su pagrindinėmis kilmės šalimis ir ragindama priimti naują Grąžinimo direktyvos redakciją. ES biudžeto lėšomis per Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondą ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrą valstybėms narėms padedama įgyvendinti sprendimus grąžinti, kuriuos jos priima dėl teisės pasilikti neturinčių migrantų. Tačiau grąžinamų asmenų procentinė dalis tebėra nepatenkinama. Padėties gerinimo perspektyvos priklauso nuo to, ar bus pasiektas geresnis ES nepriklausančių valstybių bendradarbiavimas, ir nuo valstybių narų efektyvumo įgyvendinant grąžinimą. Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad grąžinimo srityje Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo finansuojami Šengeno sistemos vertinimai padeda valstybėms narėms suvokti, kokiems konkretiems veiksmams turi būti teikiama pirmenybė, kad būtų pasiekti nustatyti tikslai. Taip pat imtasi veiksmų Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros vaidmeniui stiprinti. 2020 m., nepaisant didelių suvaržymų dėl COVID-19 pandemijos, šios agentūros koordinuotais skrydžiais grąžinti 12 072 ne ES piliečiai. Naujajame migracijos ir prieglobsčio pakte paskelbta apie naują strategiją siekiant stiprinti savanorišką grįžimą ir reintegraciją ir numatyta paskirti grąžinimo reikalų koordinatorių, kuriam padėtų naujas aukšto lygio tinklas, skirtas grąžinimui. Tai padės užtikrinti, kad grąžinimas būtų bendros atsakomybės klausimas ir kad jis būtų nuosekliai valdomas. 1.6. Saugumas ir gynyba Pastaruosius kelerius metus didėja saugumo iššūkiai. ES vis dažniau susiduria su situacijomis, iš kurių matyti, kad būtina stiprinti savo saugumo pajėgumus. Šioje srityje pasitelktos šios iniciatyvos: Europos gynybos pramonės plėtros programa, gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamieji veiksmai ir Vidaus saugumo fondo Policijos bendradarbiavimo priemonė. 2021–2027 m. ilgalaikiame biudžete šios srities iniciatyvos priskiriamos išlaidų kategorijai „Saugumas ir gynyba“. 1.6.1. ES biudžeto lėšomis stiprinamas Europos Sąjungos saugumas ir gynybos pajėgumai Norint užtikrinti didesnį ES savarankiškumą saugumo srityje, visų pirma būtina sukurti stiprią gynybos pramonę. Saugumo tyrimai ir inovacijų skatinimas padeda organizuoti koordinuotą ES atsaką į sudėtingus iššūkius ir imtis konkrečių rizikos mažinimo veiksmų. Saugumo sąjunga buvo viena iš keturių iniciatyvos „Horizontas 2020“ 2018–2020 m. darbo programos prioritetinių sričių, jai skirta 50 proc. viso ES saugumo tyrimų viešojo finansavimo. Siekiant spręsti ES gynybos pramonės fragmentacijos problemą ir sukurti naujos kartos svarbius gynybos pajėgumus, 2018 m. liepos mėn. patvirtinta dvejų metų trukmės (įgyvendinama iki 2020 m. gruodžio 31 d.) Europos gynybos pramonės plėtros programa su 500 mln. EUR biudžetu. Ji padėjo didinti ES gynybos pramonės konkurencingumą ir inovacinį pajėgumą, stiprinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą gynybos produktų ir technologijų kūrimo etape, taip sudarant palankesnes sąlygas pasinaudoti masto ekonomija. Remdama plėtojimo etapą, programa padeda geriau panaudoti gynybos mokslinių tyrimų rezultatus ir pašalinti atotrūkį tarp mokslinių tyrimų bei gamybos. Atsižvelgiant į tai, kad programos tikslas visų pirma yra siekti stiprinti valstybių narių įmonių bendradarbiavimą, vienintelė veikla, atitinkanti finansavimo pagal programą reikalavimus, yra tokia, kurią vykdo konsorciumas, sudarytas bent iš trijų įmonių, įsisteigusių bent trijose skirtingose valstybėse narėse. Šia programa skatinamas valstybių narių gynybos pramonės dalyvių bendradarbiavimas, o ES finansiniu įnašu į šią programą sudaromos sąlygos vykdyti gynybos vystymo projektus, kurie priešingu atveju nebūtų pradėti dėl reikalingo finansavimo ar susijusios technologinės rizikos. Beveik 40 proc. subjektų, gavusių finansavimą pagal 2019 m. Europos gynybos pramonės plėtros programos kvietimus, yra mažosios ir vidutinės įmonės, sudarančios svarbią Europos gynybos pramonės dalį. Dar viena bandomoji programa yra gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamieji veiksmai. 2020 m. pagal šią programą skirtas 23 mln. EUR finansavimas dešimčiai gynybos srities mokslinių tyrimų projektų. Šios programos yra visaverčio Europos gynybos fondo, kuris nuo 2021 m. padės sukurti integruotą gynybos pramonės bazę visoje ES, pagrindas. Siekiant padėti gynybos pramonei per COVID-19 krizę, tiek gynybos srities mokslinių tyrimų parengiamieji veiksmai, tiek Europos gynybos pramonės plėtros programa buvo visapusiškai įgyvendinti pasirašius dotacijų susitarimus ir taikant išankstinį visų toliau finansuoti pasirinktų projektų finansavimą. Tačiau, taip pat siekiant prisitaikyti prie krizės poveikio procedūroms ir darbo tvarkai, nuspręsta pratęsti pasiūlymų teikimo pagal 2020 m. kvietimą teikti pasiūlymus galutinį terminą iki 2020 m. gruodžio mėn., nedarant poveikio programos finansiniam įgyvendinimui 2020 m. 1.6.2. ES biudžeto lėšomis lengvinamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas saugumo srityje ES institucijos siekia stiprinti saugumą Europos Sąjungoje, lengvindamos tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir valstybių narių kompetentingų institucijų keitimąsi informacija, taip sudarydamos sąlygas užtikrinti atitinkamų ES saugumo informacijos sistemų tarpusavio suderinamumą. Tai daroma pasitelkiant Vidaus saugumo fondą, taip kartu palengvinant bendras operacijas ir suteikiant galimybę modernizuoti su saugumu susijusias konstrukcijas, skatinti vidaus saugumo strategijos įgyvendinimą ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą. Vidaus saugumo fondo Policijos bendradarbiavimo priemone() prisidedama prie kovos su nusikalstamumo grėsmėmis, terorizmu ir grėsmėmis saugumui. Siekiant sustiprinti tarpusavio pasitikėjimą ir pagerinti nacionalinių institucijų dalijimąsi informacija, iš viso įdiegtas 21 ES tinklas, be to, pagal šią priemonę finansuojamas nacionalinių keleivio duomenų įrašų sistemų, suteikiančių nacionalinėms teisėsaugos institucijoms galimybę keistis informacija apie įtartinus oro transporto keleivius, kūrimas. Be to, ES kovoja, kad apsaugotų religijos ir apeigų laisvę. Todėl 2020 m. valstybėms narėms ir religinėms bendruomenėms skirta 23 mln. EUR apeigų ir viešųjų erdvių apsaugai. Naujojoje kovos su terorizmu darbotvarkėje() numatyta, kokių veiksmų ateityje turėtų būti imamasi ES lygmeniu, siekiant numatyti terorizmo grėsmes, užkirsti joms kelią, apsisaugoti nuo jų ir reaguoti į jas. Metais šioje srityje dėtos pastangos davė apčiuopiamų rezultatų. Remiantis Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros „Ataskaita dėl terorizmo padėties ir tendencijų Europos Sąjungoje, 2020 m.“, 2019 m. teroristinių išpuolių sumažėjo iki 119, palyginti su 2018 m., kai jų buvo surengta 129. Kadangi valstybės narės negali pavieniui kovoti su terorizmu, iš ES biudžeto remiamas valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo šioje srityje gerinimas, taip pat mokymai ir gebėjimų stiprinimas. ·2014–2020 m. Vidaus saugumo fondas parėmė 287 jungtines tyrimų grupes ir Europos kovos su nusikalstamumo grėsmėmis daugiadalykės platformos operatyvinius projektus. ·Visuose ekonomikos sektoriuose valstybės narės įdiegė arba patobulino 406 priemones, padedančias apsaugoti ypatingos svarbos infrastruktūros objektus. 1.7. Kaimyninės šalys ir pasaulis

Iššūkiams tampant vis globalesniems, ES turi imtis aktyvesnio ir ryškesnio vaidmens pasaulyje, stiprindama savo, kaip vienos iš demokratijos lyderių, statusą ir skatindama atvirą ir sąžiningą prekybą, partnerystę, daugiašališkumą ir taisyklėmis pagrįstą pasaulinę tvarką. Taip siekiama pagerinti ryšius su šalimis partnerėmis, skatinti darnų vystymąsi ir stiprinti ES krizių valdymo pajėgumus. Savo išorės veiksmų programomis ES visame pasaulyje propaguoja savo pagrindines vertybes, finansuodama veiksmus, kuriais padedama skatinti demokratiją, taiką, solidarumą, stabilumą, skurdo panaikinimą, gerovę ir gamtos išteklių išsaugojimą ES kaimyninėse šalyse ir visame pasaulyje. Be to, ES, tarptautiniu mastu skatindama tarpusavyje susijusias žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas, siekia užtikrinti junglumą. ES biudžetas padeda skatinti tvarią ekonomiką, socialinį ir skaitmeninį vystymąsi, apsaugoti žmogaus teises, užtikrinti gerą valdymą ir teisinės valstybės principo taikymą. Strateginis siekis užtikrinti ES junglumą ir praktinis šio siekio įgyvendinimas ir toliau bus esminiai ES geopolitinės darbotvarkės elementai. 2021–2027 m. ilgalaikiame biudžete šios srities iniciatyvos priskiriamos išlaidų kategorijai „Kaimyninės šalys ir pasaulis“. Pagal pasaulinės prieigos prie COVID-19 vakcinos priemonę (COVAX) vadovaujama pastangoms užtikrinti mažas ir vidutines pajamas gaunančioms šalims nešališką ir lygiateisę galimybę gauti COVID-19 vakcinų. Europos komanda, skyrusi beveik 2,5 mlrd. EUR, yra vienas iš subjektų, daugiausia prisidėjusių prie priemonės COVAX įgyvendinimo. Komisija dalyvauja įgyvendinant priemonę COVAX, kuria siekiama suteikti lygiateises galimybes palankiomis sąlygomis įsigyti COVID-19 vakcinų, ir prie to prisidėjo iki 2021 m. sausio mėn. skyrusi 1 mlrd. EUR garantijomis. Priemone COVAX siekiama įsigyti ne mažiau kaip 2 milijardus dozių COVID-19 vakcinų – tiek, kad pakaktų bent 20 proc. gyventojų imunitetui įgyti kiekvienoje šalyje. 1.7.1. ES siekia laisvos ir klestinčios kaimynystės Pagal Europos kaimynystės politiką siekiama užmegzti ypatingus ryšius su 16 ES kaimyninių šalių, esančių pietinėje Viduržemio jūros regiono dalyje ir priklausančių Rytų partnerystei, ir daugiausia dėmesio skiriama keturioms prioritetinėms sritims (geras valdymas, demokratija, teisinės valstybės principas ir žmogaus teisės; ekonominė plėtra; saugumas; migracija ir judumas), kad būtų padidintas ES kaimyninių valstybių ir visuomenių atsparumas. Pagal plėtros politiką, vadovaujantis ES vertybėmis, teisės aktais ir standartais, orientuojamos, remiamos ir stebimos reformos šalyse, kurios nori įstoti į ES. Šia politika skatinama taika ir stabilumas, padedama gerinti žmonių gyvenimo kokybę. Teikdama pagalbą kaimyninėms šalims ir šalims kandidatėms, ES teikia ne tik institucinę, bet ir ekonominę paramą, taip pat padeda vystyti infrastruktūrą – tai pagrindiniai stabilumo, gerovės ir stabilumo užtikrinimo veiksniai. Pagrindinės biudžetinės priemonės, kuriomis 2020 m. remta kaimynystės politika ir plėtros šalys, buvo Europos kaimynystės priemonė ir Antroji pasirengimo narystei paramos priemonė. Pagal Europos išorės investicijų planą, kurio biudžetas – 5,1 mlrd. EUR, ES kaimyninėse šalyse ir Afrikoje turėtų būti pritraukta daugiau kaip 50 mlrd. EUR investicijų. Asmenys, bendruomenės ir mažosios įmonės jau gauna naudos iš šio plano. 2020 m. planas perorientuotas siekiant padėti imtis atsako į COVID-19 pandemiją, įskaitant tai, kad 400 mln. EUR skirta priemonei COVAX finansuoti. Pasirengimo narystei paramos priemonė – tai priemonė, kuria ES, teikdama finansinę ir techninę pagalbą, remia reformas plėtros šalyse. Šalyse, vykstant stojimo procesui, finansuojamas pajėgumų didinimas, o tai regionui palaipsniui atneša palankių pokyčių. 2014–2020 m. laikotarpiu pasiekta svarbių tarpinių tikslų. 2019 m. gegužės mėn. Komisija priėmė nuomonę dėl Bosnijos ir Hercegovinos paraiškos, nustatydama 14 pagrindinių prioritetų, kuriuos ši šalis turi įvykdyti, kad būtų pradėtos derybos dėl narystės ES. 2018 m. liepos mėn. Komisija patvirtino, kad Kosovas() įvykdė visus likusius vizų režimo liberalizavimo kriterijus. 2020 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba patvirtino sprendimą pradėti stojimo derybas su Albanija ir Šiaurės Makedonija. 2014 m. sausio mėn. pradėtos derybos su Serbija dėl 18 skyrių, derybos dėl dviejų skyrių preliminariai baigtos. Nuo 2020 m. vyko derybos su Juodkalnija dėl 33 skyrių. Siekdama toliau remti ilgalaikį regiono ekonomikos atsigavimą ir paspartinti jo konvergenciją su ES, 2020 m. spalio mėn. Komisija pateikė Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų planą, pagal kurį numatytos iki 9 mlrd. EUR dotacijos. Nauja Vakarų Balkanų garantijų priemonė paskatins iki 20 mlrd. EUR investicijas. Šiuo planu taip pat skatinama tvirta regiono integracija kuriant bendrą regioninę rinką; 2020 m. lapkričio mėn. tam pritarė ir Vakarų Balkanų valstybių lyderiai(). 2020 m. Komisija toliau rėmė socialines ir ekonomines reformas šiame regione, įgyvendindama ekonominių reformų programas, taip pat 1) skatindama šiose šalyse taikyti Europos socialinių teisių ramsčio principus, 2) stiprindama regioninį bendradarbiavimą pasitelkiant partnerystę su Tarptautine darbo organizacija ir Regioninio bendradarbiavimo taryba, ir 3) įgyvendindama ES acquis. ·2014–2020 m. 100 000 žmonių, įskaitant studentus, mokslo tyrimų pareigūnus ir darbuotojus, dalyvavo pagal programą „Erasmus+“ organizuotoje veikloje kartu su partneriais iš Vakarų Balkanų. ·2014–2020 m. 75 000 Prištinos ir Džiakovicos gyventojų prijungti prie švaresnio ir efektyvesnio centralizuoto šilumos tiekimo tinklo. 2009 m., siekiant paskatinti visapusiškesnę demokratijos ir ekonominę plėtrą ir paremti kovos u korupcija priemones buvusiose Sovietų Sąjungos šalyse, įsteigta Rytų partnerystė. Šiuo metu narystės ES perspektyvų nematyti, pažanga įgyvendinant priemones, kuriomis remiami ES principai, keliose partnerystės šalyse kartais buvo lėta. Tai visų pirma pasakytina apie demokratiją, žodžio laisvę ir kovos su korupcija priemones. Vis dėlto nuo partnerystės įsteigimo ES parėmė daugiau kaip 125 000 įmonių, finansavo 2 mlrd. EUR paskolų, padėjo išlaikyti daugiau kaip 250 000 esamų ir sukurti apie 34 000 naujų darbo vietų. Iš rytinių kaimyninių šalių Ukraina išlieka viena pagrindinių remiamų valstybių, nes ji patiria nuolatinę vidaus ir išorės agresiją. ES padėjo Ukrainai didinti savo atsparumą, kad būtų patiriamas mažesnis žalingas poveikis. ES pagalba, teikta precedento neturinčiais pagalbos paketais (per 2014–2020 m. suteikta apie 1,6 mlrd. EUR dydžio dvišalė pagalba), padėjo įgyvendinti plačią Ukrainos reformų programą ir stabilizuoti jos ekonomiką. Pagalba buvo teikiama pagal programas, be kita ko, susijusias su decentralizavimu (Ukrainos vietos lygmens įgalėjimo, atskaitomybės ir plėtros programa), kova su korupcija (Europos Sąjungos kovos su korupcijos iniciatyva), teisinės valstybės principu („Pravo-Justice“) ir viešojo administravimo reforma (parama plačiai Ukrainos viešojo administravimo reformai). Be kitų pasiekimų, ES parama Ukrainai padėjo pasiekti šių dalykų: ·900 savivaldybių gavo politinių rekomendacijų pagal Ukrainos vietos lygmens įgalėjimo, atskaitomybės ir plėtros programą; ·su ES parama įsteigtas Aukščiausiasis kovos su korupcija teismas jau išnagrinėjo 300 aukšto lygio korupcijos bylų, iškeltų vyresniesiems pareigūnams, politikams ir verslininkams; ·pagal skaidrią ir nuopelnais grindžiamą procedūrą, apimančią profesinio sąžiningumo patikrinimą ir sudėtingus psichologinius testus, atrinkti 197 Aukščiausiojo Teismo, reformuoto 2016 m., teisėjai; ·atliekamas griežtas 9 800-ų regioninio ir vietos lygmens prokurorų patikimumo patikrinimas, apimantis profesionalumo ir profesinio sąžiningumo patikrinimus ir gebėjimo prisitaikyti testus; 8 400-ų iš jų patikrinimo procedūra jau baigta, 6 500-ų patikrinimo rezultatas buvo teigiamas. Pietinėse kaimyninėse šalyse ES santykiai su Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos valstybėmis vystomi remiantis Viduržemio jūros sąjunga ir Europos kaimynystės politika. Viduržemio jūros sąjunga yra orientuota į regionų bendradarbiavimą ir papildo Europos kaimynystės politiką, taip skatinant politines ir ekonomines reformas ir kartu atskiroms šalims teikiant finansinę arba techninę pagalbą. Pavyzdžiui, ES parama Palestinai() pasiekė 55 000 gavėjų Vakarų Krante; iš šios paramos mokėti atlyginimai ir pensijos Palestinos Administracijos civiliniams darbuotojams. Be to, teikiant šią paramą, 22 000 neturtingų ir pažeidžiamų Vakarų Kranto šeimų ir 65 000 tokių pat Gazos Ruožo šeimų gavo pagalbą pinigais. Komisija taip pat prisidėjo prie pacientų siuntimo į Rytų Jeruzalės ligonines apmokėjimo, užtikrindama esminių tretinės sveikatos priežiūros paslaugų – daugelis jų niekur kitur Palestinoje neteikiamos – nuolatinį prieinamumą Palestinos gyventojams bei galimybę jomis naudotis. Sirijoje taip pat teikta parama sveikatos priežiūros sektoriui: finansuota 1,8 milijono pirminės sveikatos priežiūros konsultacijų, 15 085 siuntimai, 6 751 gimdymas, atstatytos aštuonios pirminės sveikatos priežiūros klinikos, paremta 320 pirminės sveikatos priežiūros darbuotojų ir padėta iš esmės sustiprinti gebėjimus, siekiant padidinti sveikatos priežiūros darbuotojų kompetenciją keliose srityse, atsižvelgiant į poreikius. Pasitelkus ES regioninį patikos fondą, įsteigtą reaguojant į krizę Sirijoje, nuo 2015 m.;

·surengti 43 155 asmenų mokymai ir pagal vietos infrastruktūros stiprinimo programą suteikta parama 6 229 vietos infrastruktūros objektams; ·504 225 vaikams suteikta galimybė naudotis pagrindinio formaliojo ir neformaliojo švietimo paslaugomis, parengti 19 362 mokytojai, pastatytos arba rekonstruotos 324 švietimo įstaigos; ·daugiau kaip 4,3 milijono asmenų suteiktos pirminės sveikatos priežiūros konsultacijos ir surengti mokymai sveikatos klausimais, 7 380 profesionalių darbuotojų surengti mokymai sveikatos priežiūros paslaugų klausiamais, modernizuoti, rekonstruoti arba įrengti 204 sveikatos priežiūros infrastruktūros objektai; ·483 704 asmenims pagerintas prieinamumas prie vandens, sanitarijos ir higienos sektoriaus paslaugų, visų pirma suteikiant geresnę prieigą prie geriamojo vandens šaltinių ir skatinant laikytis higienos, pastatyti arba atstatyti 265 savivaldybių ir (arba) regionų vandentiekio ir nuotekų įrenginiai. Tunise ir Maroke, siekiant spręsti smurto dėl lyties, kaip žmogaus teisių pažeidimo, problemą, aktyviai įgyvendinta bendra ES ir Europos Tarybos programa „Tvaraus demokratinio valdymo ir žmogaus teisių užtikrinimas pietinėse Viduržemio jūros regiono šalyse“. 2019 m. lapkričio mėn. Tunisas pareiškė norą prisijungti prie Stambulo konvencijos. 1.7.2. ES biudžeto lėšomis skatinamas tarptautinėmis partnerystėmis grindžiamas darnus vystymasis, taika ir demokratija ES, kaip pasaulinė galia, siekianti taikos, teisinės valstybės principo laikymosi, demokratijos ir darnaus vystymosi, deda pastangas, kad šie tikslai ir vertybės įsigalėtų visame pasaulyje. Ji tai daro pasitelkdama įvairias priemones ir patikos fondus, kurių paskirtis – mažinti skurdą ir konfliktų galimybę, didinti ekonominį išvystymą ir skatinti žmogaus teises bei lyčių lygybę. Pasaulio lyderiai, tvirtindami JT Darbotvarkę iki 2030 m., numatė bendros įvairių pasaulinių problemų vienalaikio sprendimo sistemos poreikį. Dėl pandemijos ir jos padarinių reikėjo itin skubiai spręsti darnaus vystymosi pažangos klausimą. 2020 m. dėl COVID-19 krizės padidėjo nelygybė, o tai, kas buvo pasiekta per ne vienerius metus, buvo prarasta. Įgyvendindama pokyčius skatinančią darbotvarkę, ES kartu su savo partneriais pradėjo įgyvendinti Visuotinio ekonomikos gaivinimo iniciatyvą, kuria siekiama mažinti nelygybę ir pasauliniu lygmeniu skatinti žmogaus socialinę raidą ir teisingą žaliąją pertvarką. 2020 m. vienu pagrindinių prioritetų išliko ES santykiai su Afrika. Kovo mėn. kartu su EIVT buvo paskelbtas bendras komunikatas „Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas“, kuriame išsamiai aprašyta partnerystė su Afrika ir ES vizija dėl ES aljanso su Afrika stiprinimo. Be to, 2020 m. padaryta pažanga siekiant naujo partnerystės susitarimo su 79 Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių organizacijos narėmis. Rengiant šį naują plataus užmojo susitarimą, dar vadinamą Kotonu susitarimą pakeisiančiu susitarimu, siekiama ne tik kitaip organizuoti partnerių santykius, ypatingą dėmesį skiriant regionams, bet ir kitus du dešimtmečius geriau spręsti pasaulines problemas. ES, jos valstybės narės ir Europos finansų įstaigos kaip bendrą atsaką į COVID-19 pradėjo taikyti Europos komandos principą, sėkmingai padėjusį sutelkti 40 mlrd. EUR. Per 2020 m. pradėtą programavimo procesą įvardyta apie 150 idėjų dėl „Europos komandos“ iniciatyvų. Tai pavyzdiniai pertvarkos projektai, kurie bus bendrai rengiami, finansuojami ir įgyvendindami pagal Europos komandos principą. Dėl veiksmų, susijusių su klimato kaita, pažymėtina, kad 2020 m. ES išliko didžiausia kovos su klimato kaita finansuotoja pasaulyje ir pažangiausia tarptautinių derybų klimato klausimais dalyvė. Komisija prisidėjo prie ES įsipareigojimų pagal Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos įgyvendinimo, remdama šalių partnerių nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų tobulinimą ir įgyvendinimą ir padėdama joms stiprinti savo gebėjimą prisitaikyti prie klimato kaitos, parengiant naują nelaimių rizikos mažinimo programą, kurios biudžetas – 100 mln. EUR. COVID-19 pandemija privertė pasaulio lyderius persvarstyti švietimo sistemas ir atkreipė dėmesį į investavimo į junglumą ir skaitmeninimą svarbą. Skaitmeninės ir duomenų technologijos yra vienos pagrindinių priemonių, padedančių organizuoti ES atsaką; pagal Europos komandos principą sutelkta apie 60 mln. EUR, kurie nukreipti skubaus atsako intervencijoms, kuriomis siekiama palengvinti šalių partnerių socialinėms ir ekonominėms sistemoms tenkančią naštą, suteikiant žmonėms galimybes toliau mokytis ir naudotis sveikatos priežiūros informacija bei paslaugomis. Daugelyje šalių daromas didelis spaudimas žmogaus teisėms ir demokratijai, o dėl COVID-19 krizės padėtis dar labiau pablogėjo. 2020 m. ES bendradarbiavo su pilietinės visuomenės organizacijų konsorciumu, siekdama paremti Lotynų Amerikos ir Afrikos šalių žurnalistus, ir finansavo pasaulinę COVID-19 poveikio demokratijai ir žmogaus teisėms stebėjimo sistemą( ). Pagal Pagalbinę taikos ir stabilumo užtikrinimo priemonę 2020 m. imtasi 56-ių reagavimo į krizę veiksmų, 16 iš jų buvo susiję su COVID-19 krize. Ši priemonė atliko pirmtakės vaidmenį reaguojant į pasaulines, tarpregionines ir kylančias naujas grėsmes, imantis bandomųjų veiksmų srityse, kuriose ES bendradarbiavimo mechanizmai anksčiau nebuvo taikomi, ir kartais vėliau išplečiant tų veiksmų apimtį pasitelkiant labiau įprastas vystomojo bendradarbiavimo priemones, pvz., Europos plėtros fondą. Vieni iš susijusių pavyzdžių – priemonės, įgyvendinamos Sahelyje (policijos bendradarbiavimas ir kova su terorizmu), Afrikos Kyšulyje (terorizmo prevencija ir finansavimas) ir Lotynų Amerikoje (policijos bendradarbiavimas). Ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo veiksmais, finansuotais iš bendros užsienio ir saugumo politikos biudžeto, prisidėta prie tarptautinės taikos ir saugumo užtikrinimo, griežtinant normas, nukreiptas prieš masinio naikinimo ginklų platinimą. Tai pasiekta padarius pažangą, susijusią su atitinkamų sutarčių ir mechanizmų (pvz., Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties) visuotiniu taikymu, instituciniu stiprumu ir įgyvendinimu, ir užkertant kelią neteisėtam šaulių ir lengvųjų ginklų bei jiems skirtų šaudmenų kaupimui ir neteisėtai prekyba jais ir kovojant su tokiu kaupimu ir prekyba. Be to, šio biudžeto lėšomis remtas Sutarties dėl prekybos ginklais įgyvendinimas ir karinių technologijų bei įrangos eksporto politikos nustatymas. Stabilumo išsaugojimas taip pat užtikrintas svarbiomis bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo misijomis ir ES specialiųjų įgaliotinių mandatais. Partnerystės priemonė ir toliau padėjo įgyvendinti ES užsienio veiksmus, remdama ES užsienio politiką, padėdama spręsti pasaulines problemas, pvz., klimato kaitos ir aplinkos apsaugos problemas, įgyvendinti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ tarptautinius veiksmus, gerinti galimybes patekti į rinką, skatinti prekybą ir investicijas, palaikyti viešąją diplomatiją. 2020 m. ES patikos fondas Kolumbijai, iš dalies finansuojamas pagal Vystomojo bendradarbiavimo priemonę, ir toliau rėmė Kolumbijos Vyriausybės ir FARC (Kolumbijos revoliucinių ginkluotųjų pajėgų) taikos susitarimo įgyvendinimą. Jis ES politinę paramą pavertė taikos susitarimu, visų pirma apėmusiu dalykus, susijusius kaimo reforma, žemės ūkio reforma ir socialine bei ekonomine buvusių FARC kovotojų reintegracija. Be to, 2020 m. šis fondas 39 šalims partnerėms padėjo padidinti savo nacionalinių socialinės apsaugos sistemų įtraukumą, finansinį tvarumą ir gebėjimą reaguoti į tokius sukrėtimus, kaip antai COVID-19 krizė. ES parama pagrindinių jos vertybių įgyvendinimui dar labiau sustiprinta Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemone. Nepaisydama gausėjančių išpuolių prieš tarptautinę žmogaus teisių sistemą ir tarptautinę teisingumo sistemą, Komisija ir toliau rėmė pagrindines institucijas, įskaitant Tarptautinį baudžiamąjį teismą ir JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurą. Pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės Žmogaus teisių krizių priemonę numatytas lankstus finansavimo būdas, taikytinas reaguojant į situacijas, kai labai trūksta pagrindinių laisvių, kyla itin didelė rizika žmonių saugumui, žmogaus teisių organizacijos ir gynėjai dirba itin sunkiomis sąlygomis arba nėra tikslinga skelbti kvietimą teikti pasiūlymus. Pavyzdžiui, 2020 m. įgyvendinant ES rinkimų stebėjimo misijas dėl COVID-19 pandemijos reikėjo užtikrinti lankstumą ir prisitaikymą prie keliavimo suvaržymų ir sudėtingų sanitarinių sąlygų. ·2015–2020 m. ES pasienio pagalbos misija Rafoje surengė 1 035-ių Palestinos Administracijos darbuotojų mokymus.

·2017–2019 m. Vakarų Balkanuose sunaikinta 500 000 šaulių ir lengvųjų ginklų ir šaudmenų (Pagalbinė taikos ir stabilumo užtikrinimo priemonė). ·2016–2017 m. į Siriją nusiųsta 19-a Cheminio ginklo uždraudimo organizacijos faktų nustatymo misijų, kad šios ištirtų faktus, susijusius su įtariamu cheminių medžiagų, kaip ginklų, naudojimu (bendra užsienio ir saugumo politika). ·2020 m. pagal Naująją miestų darbotvarkę, įgyvendinamą pagal tarptautinę miestų bendradarbiavimo programą, užmegzta 80 partnerysčių tarp ES ir trečiųjų šalių, esančių Azijoje ir Amerikoje, miestų (Partnerystės priemonė). ·2014–2020 m. paremta 7 700 žmogaus teisių gynėjų, kuriems gresia pavojus (Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė). ·2020 m. paremta ir stebėta 14 rinkimų procesų ir demokratinių ciklų (Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmi