Specialioji ataskaita ES vandens politikos 
tikslų integravimas 
į BŽŪP: iš dalies 
pasiteisinoLT 2014  Nr. 04
EUROPOS
AUDITORŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2014
ISBN 978-92-872-0036-5
doi:10.2865/16146
© Europos Sąjunga, 2014
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
 
Printed in Luxembourg
LT 2014  Nr. 04
Specialioji ataskaita ES vandens politikos 
tikslų integravimas 
į BŽŪP: iš dalies 
pasiteisino
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
02
 Turinys
Dalis
 Terminai ir santrumpos
I – XI Santrauka
1 – 14  Įvadas
1 – 6  ES vandens politikos ir bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) sąsajos
7 – 11 BŽŪP priemonės, galinčios padėti integruoti ES vandens politikos tikslus į BŽŪP
12 –14 BŽŪP fondai, galintys daryti poveikį vandeniui
15 – 20 Auditas
15 – 17 Audito apimtis ir metodas
18 – 20 Ankstesni auditai
21 – 79 Pastabos
21 – 32 ES vandens politikos įgyvendinimo trūkumai sutrukdė ją integruoti į BŽŪP
33 – 48 Kompleksinio paramos susiejimo poveikis vandens klausimams iki šiol buvo ribotas
34 – 39 Kompleksinio paramos susiejimo mechanizmas daro poveikį, bet nėra visiškai išnaudotas
40 – 48  Kompleksinio paramos susiejimo taikymo trūkumai
49 – 61 Su vandeniu susijusių problemų sprendimas panaudojant kaimo plėtros lėšas nėra visiškai 
išnaudotas 
52 – 55 Valstybių narių kaimo plėtros politikos išlaidų planuose ne visada atsižvelgiama į ES vandens politikos 
tikslus ir su vandeniu susijusius valstybių narių poreikius
56 – 61 Nebuvo pakankamai panaudotos kaimo plėtros lėšos sprendžiant su vandeniu susijusias problemas
62 – 65 Principas „moka teršėjas“ nebuvo integruotas į BŽŪP politiką
66 – 79 Stebėjimo ir vertinimo sistemos neparodo viso vaizdo
03 Turinys
80 – 87 Išvados ir rekomendacijos
 I priedas.  Atliekant auditą naudoti klausimai ir kriterijai
 II priedas.   Apklausos rezultatai: ūkių konsultavimo įstaigų nurodyti pagrindiniai pokyčiai po to, 
kai buvo įdiegtas kompleksinis paramos susiejimas
 III priedas.   Su vandeniu susijusių klausimų, kurių neapima kompleksinis paramos susiejimas, 
pavyzdžiai
 IV priedas.   Valstybių narių vandentvarkai skirtos ir panaudotos papildomos BŽŪP būklės 
patikrinimo ir atkūrimo lėšos
 Komisijos atsakymas
04
 Terminai  
ir santrumpos
Augalų apsaugos produktai : Naudojami apsaugoti augalus arba pasėlius nuo žalingo piktžolių, ligų arba vabzdžių 
poveikio.
BŽŪP būklės patikrinimas : 2009 m. buvo išnagrinėti ir koreguoti įvairūs BŽŪP komponentai siekiant BŽŪP 
suderinti su subalansuotu ir aplinką tausojančiu vystymusi. Šis pakeitimas žinomas kaip „BŽŪP būklės patikrinimas“.
BŽŪP : Bendra žemės ūkio politika.
Eutrofikacija : Procesas, kai vandens telkiniai gauna per daug maisto medžiagų, ypač fosfatų ir nitratų. Jie paprastai 
skatina pernelyg didelį dumblių augimą, dėl kurio sumažėja deguonies kiekis vandenyje ir žūna kiti organizmai, 
pavyzdžiui, žuvys.
EŽŪFKP : Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai. Šioje ataskaitoje taip pat vadinamas „kaimo plėtros fondu“.
GAAB standartai : Įsipareigojimai išlaikyti žemę geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės yra įvairūs standartai, 
kurie yra susiję su dirvožemio apsauga, dirvožemio organinių medžiagų ir struktūros išlaikymu, buveinių būklės 
blogėjimo prevencija ir vandentvarka.
Kompleksinis paramos susiejimas : Mechanizmas, kuris susieja tiesiogines išmokas ūkininkams ir kai kurias kaimo 
plėtros išmokas su taisyklių, susijusių su aplinka, maisto sauga, gyvūnų ir augalų sveikata bei gyvūnų gerove, 
laikymusi ir su žemės ūkio paskirties žemės geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės išlaikymu. Kompleksinio 
paramos susiejimo taisyklės yra susijusios su 18 teisės aktuose nustatytų valdymo reikalavimų ir 15 GAAB standartų. 
Jei nėra laikomasi šių standartų ir reikalavimų, BŽŪP išmokos ūkininkui gali būti mažinamos.
KPP : Kaimo plėtros programa.
Priemonė : 
1) Kaimo plėtros priemonė : grupė operacijų, kurios gali būti finansuojamos iš EŽŪFKP . Pagal kiekvieną priemonę yra 
nustatytos konkrečios taisyklės, kurių turi būti laikomasi; 
2) Vandens pagrindų direktyvoje (upių baseinų valdymo planuose ir priemonių programose) nurodyta priemonė: UBVP 
pateiktų ir prie VPD įgyvendinimo prisidedančių operacijų grupė, įskaitant teisines, kontrolės ir administracines 
iniciatyvas. Šiame kontekste žemės ūkio priemonė yra veiksmai arba iniciatyvos, kurie gali būti naudojami, siekiant 
sumažinti žemės ūkio veiklos sukeltą neigiamą poveikį vandeniui.
TANVR : Teisės aktuose nustatyti valdymo reikalavimai. 18 ES teisėkūros standartų aplinkos, maisto saugos, gyvūnų 
ir augalų sveikatos bei gyvūnų gerovės srityje.
Tiesioginės išmokos : Tiesiogiai ūkininkams pagal pajamų rėmimo schemą skirtos išmokos. Jų pavyzdžiai – 
Bendrosios išmokos schema ir Bendrosios išmokos už plotą schema.
UBVP : Upės baseino valdymo planas.
05 Terminai ir santrumpos 
Upės baseinas : Sausumos plotas, iš kurio visi paviršiniai vandenys per upelius, upes ir galbūt ežerus nuteka į jūrą 
per vienos upės žiotis, estuariją ar deltą.
Upių baseinų rajonas : Sausumos ir jūros plotas, kurį sudaro vienas arba daugiau besiribojančių upių baseinų su 
jiems priklausančiais požeminiais vandenimis ir pakrančių vandenimis ir kuris VPD yra pažymėtas kaip pagrindinis 
upių baseinų valdymo vienetas.
Vandens politikos direktoriai : Įvairių valstybių narių ir kitų įsitraukusių šalių už vandens politiką atsakingi 
direktoriai.
VPD : Vandens pagrindų direktyva – 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, 
nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1) – bendras teisės aktas, 
kuris buvo priimtas 2000 m. siekiant esamas politikas ir teisės aktus padaryti nuoseklesnius. Požiūris į vandentvarką 
joje yra pagrįstas upių baseinais kaip gamtiniu, aplinkos vienetu, o ne administracinėmis ar teisinėmis ribomis. Joje 
pateiktos nuorodos į keletą susijusių direktyvų, skirtų maudyklų vandeniui, geriamam vandeniui, miestų nuotekų 
valymui, nitratams, nuotekų dumblui ir kt. VPD šių kitų direktyvų įgyvendinimas yra laikomas minimaliu reikalavimu. 
Jų įgyvendinimo priemonės turi būti numatytos planuojant upių baseino valdymą. Reikia pažymėti, kad pagal VPD 
tikslinės lėšos ES vandens politikos įgyvendinimui neskiriamos.
06
 Santrauka
I
Europos vandens išteklių kokybės apsauga buvo 
svarbus ES prioritetas nuo pat aštuntojo dešimtmečio 
pabaigos, kai ES pradėjo taikyti specialias teisines prie ­
mones vandens apsaugos srityje. Vandens pagrindų 
direktyva (VPD) buvo priimta 2000 m. siekiant nusta ­
tyti teisinį pagrindą, skirtą apsaugoti ir atkurti vandens 
telkinius Europoje ir užtikrinti ilgalaikį tausų vandens 
naudojimą. Upių baseinų valdymo planai (UBVP) ir 
priemonių programos yra pagrindiniai instrumentai, 
kuriuos valstybės narės pasitelkia įgyvendindamos 
ES vandens politiką. Valstybės narės gali įgyvendinti 
vandens politiką iš dalies panaudodamos kitų politikų 
lėšas.
II
Didelį neigiamą poveikį aplinkai daro žemės ūkis. 
Europoje žemės ūkiui tenka apie 33 % viso sunaudo ­
jamo vandens ir tai yra pagrindinis taršos maistinėmis 
medžiagomis šaltinis.
III
Bendra žemės ūkio politika (BŽŪP) sudaro šiek tiek 
mažiau nei 40 % ES biudžeto. Per BŽŪP ES siekia 
paveikti vandeniui neigiamą poveikį darančią žemės 
ūkio praktiką. Šiuo metu yra naudojamos dvi priemo ­
nės, padedančios ES vandens politikos tikslus inte ­
gruoti į BŽŪP . Tai kompleksinis paramos susiejimas, 
kuris tam tikras BŽŪP išmokas susieja su konkrečiais 
aplinkos reikalavimais, ir Europos žemės ūkio fon ­
das kaimo plėtrai (EŽŪFKP , šioje ataskaitoje taip pat 
vadinamas „kaimo plėtra“), kuris suteikia finansines 
paskatas veiklai, kuri yra platesnė nei nustatyta priva ­
lomuose teisės aktuose.IV
Europos Komisija ir Taryba ne kartą pabrėžė, kad van ­
dens politiką reikia labiau integruoti į kitas politikos 
sritis, pavyzdžiui, žemės ūkį. ES vandens politikos tiks ­
lai reikalauja veiksmų įvairiose politikos srityse, taigi ir 
įvairių institucijų, turinčių skirtingus ir galbūt prieš ­
taringus interesus, įsitraukimo. Atsižvelgdami į tai, 
Audito Rūmai audito metu planavo atsakyti į šį klau ­
simą: Ar ES vandens politikos tikslai buvo sėkmingai 
integruoti į BŽŪP? Audito Rūmai atsakyti į šį klausimą 
siekė išnagrinėdami, kokiu mastu ES vandens politikos 
įgyvendinimas leido ją integruoti į BŽŪP , ir išanalizuo ­
dami kompleksinį paramos susiejimą ir kaimo plėtrą.
V
Audito metu buvo siekiama atsakyti į klausimą, ar ES 
vandens politikos tikslai buvo sėkmingai integruoti 
į BŽŪP , tačiau buvo nustatyta, kad iki šiol tai buvo 
padaryta tik iš dalies. Tą sąlygojo ambicingų politikos 
tikslų ir priemonių, kuriomis buvo siekiama paska ­
tinti pokyčius, neatitikimas. Audito metu atsiskleidė 
trūkumų taikant dvi šiuo metu Komisijos naudojamas 
priemones, padedančias vandens problemų spren ­
dimą integruoti į BŽŪP , (kompleksinio paramos susie ­
jimo ir kaimo plėtros) ir buvo nurodyta, kad įgyvendi ­
nant VPD buvo vėlavimų ir trūkumų.
VI
Audito Rūmai daro išvadą, kad kompleksinio paramos 
susiejimo ir kaimo plėtros finansavimas iki šiol darė tei ­
giamą poveikį remiant politikos tikslus pagerinti van ­
dens kiekį ir kokybę, tačiau šios priemonės yra ribotos, 
palyginti su nustatytais ambicingais BŽŪP politikos 
tikslais ir dar ambicingesniais tikslais 2014–2020 m. 
laikotarpio BŽŪP teisės aktuose.
Santrauka 07
VII
Jie taip pat daro išvadą, kad iš tiesų vėlavimai įgyven ­
dinant VPD sutrukdė vandens politikos tikslus inte ­
gruoti į BŽŪP .
VIII
Audito Rūmai taip pat nustatė, kad nei su BŽŪP tie ­
siogiai susijusios, nei labiau apibendrintus duomenis 
teikiančios stebėjimo ir vertinimo sistemos nesuteikė 
visos formuojant politiką reikalingos informacijos apie 
su žemės ūkio veikla susijusį neigiamą poveikį van ­
deniui, nors ir pažymėjo, kad buvo kai kurių naudos 
davusių iniciatyvų.
IX
Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai pateikti pasiū ­
lymus dėl būtinų dabartinių priemonių (kompleksinio 
paramos susiejimo ir kaimo plėtros) pakeitimų arba, 
jei tikslinga, dėl naujų priemonių, padėsiančių pasiekti 
ambicingesnius, su vandens politikos tikslų integra ­
vimu į BŽŪP susijusius tikslus. Valstybės narės, siekda ­
mos įvykdyti vandens politikos tikslus, turėtų pašalinti 
kompleksinio paramos susiejimo srityje nurodytus 
trūkumus ir geriau pasinaudoti kaimo plėtros lėšomis.
X
Jie taip pat rekomenduoja Komisijai ir valstybėms 
narėms pašalinti VPD įgyvendinimo vėlavimus ir page ­
rinti savo UBVP kokybę aprašant atskiras priemones ir 
jas pakankamai aiškiai apibrėžiant ir konkretizuojant 
darbiniu lygmeniu.
XI
Dėl stebėjimo ir vertinimo, Komisija turėtų užtikrinti, 
kad ji turėtų informaciją, leidžiančią jai bent įvertinti 
su žemės ūkio praktika susijusio neigiamo poveikio 
vandeniui pokyčius, ir kad iš pačių valstybių narių 
būtų reikalaujama, teikiant duomenis apie vandenį, 
griežčiau laikytis terminų ir gerinti jų patikimumą ir 
nuoseklumą.
08
 Įvadas
ES vandens politikos ir 
bendros žemės ūkio poli ­
tikos (BŽŪP) sąsajos
01 
Vandens apsaugos klausimui (kokybės 
ir kiekio atžvilgiu) yra teikiama pirme ­
nybė daugelyje viešųjų darbotvarkių, 
ne tik ES, bet ir pasauliniu, nacionali ­
niu, regioniniu ir vietos lygmenimis. 
Pagrindinis ES vandens politikos tikslas 
yra „visiems europiečiams užtikrinti 
prieigą prie pakankamo kiekio geros 
kokybės vandens ir užtikrinti gerą 
visų vandens telkinių Europoje būk­
lę“1. Pagrindinės ES taikomos teisinės 
priemonės, skirtos pasiekti šį tikslą, yra 
Europos Parlamento ir Tarybos pri ­
imtos su vandeniu susijusios direkty ­
vos. Direktyva yra Europos Sąjungos 
teisėkūros aktas, pagal kurį valstybėms 
yra privaloma pasiekti konkretų rezul ­
tatą, tačiau nenurodoma, kaip jos tai 
turi padaryti.
02 
1991 m. priimta Nitratų direktyva 
buvo siekiama Europos vandenyse 
sumažinti taršą nitratais iš žemės ūkio 
šaltinių2. Po jos 2000 m. buvo priimta 
bendresnė Vandens pagrindų direk ­
tyva (VPD). VPD reikalaujama, kad 
valstybės narės iki 2015 m. pasiektų 
„gerą paviršinio ir požeminio vandens 
būklę“3. Valstybės narės turi parengti 
upių baseinų valdymo planus (UBVP) ir 
susijusias priemonių programas, kurios 
yra pagrindiniai instrumentai, skirti 
įgyvendinti direktyvą  – ir kartu įgy ­
vendinti ES vandens politiką. Valstybės 
narės gali įgyvendinti vandens politiką 
iš dalies panaudodamos kitų politikų 
lėšas. Pavyzdžiui, UBVP priemonės tam 
tikrais atvejais gali būti finansuojamos 
pagal BŽŪP .03 
Pasak Europos aplinkos agentūros 
(EAA) vandens būklės ataskaitos4, „ma ­
žai tikėtina“, kad Europos vandenyse 
bus pasiektas VPD nustatytas 2015 m. 
tikslas vandens kokybės arba kiekio 
atžvilgiu, nepaisant per pastaruosius 
dešimtmečius padarytos pažangos.
04 
Žemės ūkiui Europoje tenka didžiau ­
sia žemės ploto dalis (apie 50 % viso 
žemės ploto). Per paskutinius 50 metų 
jis formavo Europos kraštovaizdį ir 
labai padidino išorinių išteklių (trąšų, 
pesticidų ir vandens) naudojimą. Todėl 
šis sektorius yra didelio neigiamo 
poveikio aplinkai šaltinis5. Žemės ūkiui 
Europoje tenka „apie 33 % viso sunau ­
dojamo vandens“ ir jis yra „didžiau ­
sias taršos maistinėmis medžiagomis 
šaltinis“6. Kaip pagrindiniam vandens 
naudotojui, žemės ūkiui tenka svarbi 
užduotis įgyvendinant tvarų vandens 
kiekio ir kokybės valdymą.1 http://ec.europa.eu/
environment/water/index_
en.htm  ir VPD 4 straipsnis.
2 1991 m. gruodžio 12 d. 
Tarybos direktyva 91/676/EEB 
dėl vandenų apsaugos nuo 
taršos nitratais iš žemės ūkio 
šaltinių (OL L 375, 1991 12 31, 
p. 1). Nitratų direktyvoje 
reikalaujama, kad valstybės 
narės stebėtų paviršinius 
ir požeminius vandenis ir 
nustatytų nitratams jautrias 
zonas. Valstybės narės turi 
nustatyti geros žemės ūkio 
praktikos taisykles, kurios 
būtų savanoriškai taikomas 
visoje šalies teritorijoje. 
Be to, nitratams jautriose 
zonose valstybės narės turi 
priimti privalomas veiksmų 
programas.
3 VPD 4 straipsnis.
4 EAA ataskaita Nr. 9/2012: 
European waters – current 
status and future challenges  
(Europos vandenys  – 
dabartinė būklė ir ateities 
iššūkiai).
5 „Žalioji BŽŪP? Reformos 
galimybės iš aplinkosaugos 
perspektyvos“. EAA žaliosios 
BŽŪP projektas, tarpinės 
ataskaitos pirmasis etapas, 
2011 m. birželio 23 d.
6 EAA ataskaita Nr. 1/2012: 
Towards efficient use of water 
resources in Europe  (Pakeliui 
į efektyvų vandens išteklių 
Europoje naudojimą).
09 Įvadas
05 
Europos Sąjungos Taryba keletą kartų 
pabrėžė poreikį saugoti vandenį pasi ­
telkiant BŽŪP7:
 – 2007 m. ji akcentavo, kad „tvaraus 
vandens naudojimo aspektų įjun ­
gimas į kitų sektorių (pavyzdžiui, 
žemės ūkio) politikos kryptis“ yra 
būtina sąlyga „siekiant vandens 
politikos tikslų“ ir pabrėžė, kad 
„reikia skirti ypatingą dėmesį 
dabartinės žemės ūkio politikos 
tolesniam plėtojimui ir prireikus  – 
pritaikymui siekiant prisidėti prie 
tvarios vandens ūkio tvarkybos“.
 – 2009 m. ji pripažino, kad vanden ­
tvarka yra naujas nepaprastai 
svarbus iššūkis žemės ūkiui ir 
nurodė, kad „atitinkamomis BŽŪP 
priemonėmis reikėtų toliau spręsti 
vandentvarkos klausimus, įskaitant 
vandens kokybę“.
 – 2010 m. Taryba pripažino, kad 
„vandenį žemės ūkyje reikia nau ­
doti efektyviau ir tausiau“.
06 
Poreikį vandentvarkos problemų 
sprendimą labiau integruoti į kitas 
politikos sritis aiškiai išreiškė Euro ­
pos Komisija, EAA, Europos Sąjungos 
Taryba ir vandens politikos direktoriai8. 
ES vandens politikos tikslų integravi ­
mas į BŽŪP yra svarbus siekis, jau vien 
atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos 
Sąjungos veikimo 11 straipsnį, kuriame 
nustatyta: „nustatant ir įgyvendinant 
Sąjungos politikos ir veiklos kryptis, 
ypač siekiant skatinti tvarią plėtrą, turi 
būti atsižvelgiama į aplinkos apsaugos 
reikalavimus“.7 2007 m. spalio 30 d. Tarybos 
išvados dėl vandens trūkumo 
ir sausrų. 2010 m. birželio 11 d. 
Tarybos išvados dėl 
vandens trūkumo, sausrų 
ir prisitaikymo prie klimato 
kaitos. 2009 m. sausio 19 d. 
Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 74/2009, iš dalies keičiančio 
Reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 
dėl Europos žemės ūkio 
fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 
paramos kaimo plėtrai, 1 ir 
4 konstatuojamosios dalys 
(OL L 30, 2009 1 31, p. 100) 
po žemės ūkio būklės 
patikrinimo.
8 • 2012 m. lapkričio 14 d. 
COM(2012) 673 „Europos 
vandens išteklių išsaugojimo 
metmenys“: „vandens 
politikos tikslus reikia geriau 
įgyvendinti ir labiau integruoti 
į kitas politikos kryptis, kaip 
antai bendrą žemės ūkio 
politiką“.  
• VPD 16 konstatuojamoji 
dalis: „Būtinas tolesnis 
vandens apsaugos ir 
subalansuoto valdymo 
integravimas į kitas Bendrijos 
politikos sritis, tokias kaip 
energetika, transportas, žemės 
ūkis, žuvininkystė, regioninė 
politika ir turizmas“ . 
• 2005 m. rugsėjo 20 d. 
Tarybos reglamento 
(EB) Nr. 1698/2005 dėl 
Europos žemės ūkio fondo 
kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 
paramos kaimo plėtrai 
6 konstatuojamoji dalis 
(OL L 277, 2005 10 21, p. 1). 
„Europos žemės ūkio 
fondo kaimo plėtrai veikla 
ir operacijos, prie kurių jis 
prisideda, turi būti nuoseklios 
bei suderinamos su kitomis 
Bendrijos politikos sritimis ir 
atitikti visus Bendrijos teisės 
aktus.“  
• EAA ataskaita Nr. 9/2012: 
„daugiau pastangų reikalauja 
vandentvarkos integravimas 
į įvairias sektorių politikos 
sritis, kaip antai žemės ūkį ir 
transportą“.  
• 2006 m. lapkričio 30 d. 
vandens politikos direktorių 
deklaracija dėl VPD ir žemės 
ūkio: „ <...> reikia pripažinti 
vandens išteklių svarbą 
socialiniu, ekonominiu 
ir aplinkos požiūriu ir į ją 
atsižvelgti įgyvendinant visas 
sektorių politikos sritis.“
10 Įvadas
BŽŪP priemonės, galin ­
čios padėti integruoti ES 
vandens politikos tikslus 
į BŽŪP
07 
Šiuo metu yra taikomos dvi BŽŪP prie ­
monės, skirtos integruoti ES vandens 
politikos tikslus į BŽŪP: kompleksinis 
paramos susiejimas ir Europos žemės 
ūkio fondas kaimo plėtrai (žr.  1 dia­
gramą ). Šiomis priemonėmis prie 
tvaraus žemės ūkio gali būti prisidėta propaguojant gerą ūkininkavimo prak ­
tiką, skatinant ūkininkavimo veiklos 
atitiktį aplinkosaugos teisės aktams, 
pavyzdžiui, Nitratų direktyvai, ir sutei ­
kiant paskatų teikti aplinkai naudingas 
viešąsias prekes ir paslaugas.1 diagramaBŽŪP ir ES vandens politikos sąsajos
Pastaba:  Vienoje šios diagramos pusėje parodyta, kaip BŽŪP lėšos gali būti panaudotos skirstant tiesiogines išmokas ir kaimo plėtros lėšas. 
Ūkininkų, gaunančių tiesiogines išmokas ir (arba) kai kurias kaimo plėtros lėšas atveju taikant kompleksinį paramos susiejimą šios išmokos yra 
susiejamos su tam tikrų aplinkosaugos įsipareigojimų laikymusi. Pagal BŽŪP finansuojama veikla gali turėti teigiamą arba neigiamą poveikį 
vandeniui. Kitoje diagramos pusėje parodyti pagrindiniai VPD, svarbiausioje ES lygmeniu taikomoje vandens politikos įgyvendinimo priemonėje, 
nustatyti riboženkliai.
WFD entered
into
establishmentof 
monitoring dra
measures
-BŽŪP
Teisės aktai 
ir lėšosSANGLAUDA?
Teisės aktai, 
bet neskirta lėšųVandens politika
tiesioginės išmokos kaimo plėtra (EŽŪFKP)(ūkininkavimo) veikla PoveikisVPD (1 ciklas)
VPD įsigalioja 2000
stebėjimo tinklo 
sukūrimas2006
pateikti UBVP projektus2008
užbaigti UBVP ir priemonių programas2009
pradėti taikyti programas 2012
įvykdyti aplinkosaugos tikslus2015
gera vandens telkinių 
būklėValstybių narių įsipareigojimai
 +/- poveikis vandeniui 
  
Kompleksinis 
paramos susiejimasValstybių narių KPP  (2007–2013 m.)
11 Įvadas
08 
Kompleksinis paramos susiejimas yra 
mechanizmas, kuris susieja tiesiogines 
išmokas ūkininkams (ir kai kurias kaimo 
plėtros išmokas9) su taisyklių, susijusių 
su aplinka, maisto sauga, gyvūnų ir 
augalų sveikata bei gyvūnų gerove, 
laikymusi ir su žemės ūkio paskirties 
žemės geros agrarinės ir aplinkosaugos 
būklės (GAAB) išlaikymu10. Šios taisy ­
klės yra pateiktos 18 teisės aktų nusta ­
tytų valdymo reikalavimų (TANVR) ir 15 
GAAB standartų. Jei nėra laikomasi šių 
standartų ir reikalavimų, ūkininkui gali 
būti sumažintos BŽŪP išmokos.09 
Šeši kompleksinio paramos susiejimo 
reikalavimai daro tiesioginį poveikį 
vandens kokybei ir vandens kiekiui. Jie 
pateikti 1 lentelėje . Kai kurie kiti kom ­
pleksinio paramos susiejimo reikalavi ­
mai daro netiesioginį poveikį vandens 
apsaugai (pavyzdžiui, TANVR dėl 
laukinių paukščių ir natūralių buveinių 
išsaugojimo ir GAAB standartas dėl 
minimalios dirvožemio dangos arba 
kraštovaizdžio ypatumų išsaugojimo).9 Kompleksinis paramos susie ­
jimas taikomas septynioms 
kaimo plėtros priemonėms, ku ­
rios sudaro apie 40 % planuotų 
EŽŪFKP išlaidų 2007–2013 m. 
laikotarpiu.
10 Kompleksinis paramos 
susiejimas buvo nustatytas 
2003 m., 2003 m. rugsėjo 29 d. 
Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003, 
nustatančiu bendrąsias 
tiesioginės paramos schemų 
pagal bendrą žemės ūkio 
politiką taisykles ir nustatančiu 
tam tikras paramos schemas 
ūkininkams bei iš dalies 
keičiančiu reglamentus (EEB) 
Nr. 2019/93, (EB) Nr. 1452/2001, 
(EB) Nr. 1453/2001, (EB) 
Nr. 1454/2001, (EB) Nr. 1868/94, 
(EB) Nr. 1251/1999, (EB) 
Nr. 1254/1999, (EB) 
Nr. 1673/2000, (EEB) Nr. 2358/71 
ir (EB) Nr. 2529/2001 (OL L 270, 
2003 10 21, p. 1). Nuo 2005 m. 
kompleksinio paramos susieji ­
mo nuostatos yra privalomos 
visiems tiesiogines išmokas 
gaunantiems ūkininkams. 
2007–2013 m. programavimo 
laikotarpiu kompleksinis 
paramos susiejimas taip pat 
taikomas keletui EŽŪFKP 
išmokų (211, 212, 213, 214, 221, 
224 ir 225 priemonėms), o nuo 
2008 m. jis taip pat taikomas kai 
kurioms su vynu susijusioms 
išmokoms.1 lentelėSu vandeniu susijusių kompleksinio paramos susiejimo reikalavimų apžvalga
Standartas Tema
2 TANVR Požeminio vandens apsauga nuo taršos1 
3 TANVR Nuotekų dumblo naudojimas žemės ūkyje2
4 TANVR Vandenų apsauga nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių3
9 TANVR Augalų apsaugos produktų pateikimas į rinką4
Drėkinimui skirtų GAAB leidimų 
suteikimo procedūrosJei drėkinimui skirtui vandeniui yra taikomi leidimai, turi būti 
laikomasi leidimų suteikimo procedūrų
GAAB apsauginės juostos Apsaugos juostų greta vandentakių įrengimas
1  1979 m. gruodžio 17 d. Tarybos direktyvos 80/68/EEB dėl požeminio vandens apsaugos nuo tam tikrų pavojingų medžiagų keliamos taršos 
(OL L 20, 1980 1 26, p. 43) 4 ir 5 straipsniai.
2  1986 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvos 86/278/EEB dėl aplinkos, ypač dirvožemio, apsaugos naudojant žemės ūkyje nuotekų dumblą 
(OL L 181, 1986 7 4, p. 6) 3 straipsnis.
3  1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvos 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių  
(OL L 375, 1991 12 31, p. 1) 4 ir 5 straipsniai.
4  1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvos 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (OL L 230, 1991 8 19, p. 1) 3 straipsnis.
12 Įvadas
10 
Finansuodama kaimo plėtrą ES prisi ­
deda prie valstybių narių investicijų, 
skirtų pagerinti žemės ūkio veiklos 
ir miškininkystės konkurencingumą, 
apsaugoti aplinką ir kraštovaizdį, 
pakelti kaimo ekonomikos gyvenimo 
kokybę ir ją įvairinti bei skatinti vietos 
lygmeniu parengtus kaimo plėtros 
metodus. ES remia valstybių narių 
kaimo plėtros programas (KPP). Pagrin ­
diniuose kaimo plėtros dokumentuose, 
pavyzdžiui, kaimo plėtros Bendrijos 
strateginėse gairėse11 ir Reglamente 
(EB) Nr. 1698/200512, vandens apsauga 
ir tausi vandentvarka yra laikomos 
vienais svarbiausių spręstinų aplinko ­
saugos klausimų.
11 
Pagal kaimo plėtros priemones ūkinin ­
kai gali pasinaudodami finansinėmis 
paskatomis arba kompensacijomis 
savanoriškai vykdyti veiksmus, ku ­
rie pagal teisės aktus nėra privalomi 
(žr.  1 langelį ).
BŽŪP fondai, galintys 
daryti poveikį vandeniui
12 
ES išlaidų, skirtų žemės ūkio veiklai 
pagal BŽŪP , lygis yra reikšmingas 
(58,1 milijardo eurų 2012 m. arba šiek 
tiek mažiau nei 40 % ES biudžeto). 
Pagal BŽŪP finansuojama ūkininkavi ­
mo ir kita veikla gali daryti teigiamą 
arba neigiamą poveikį vandeniui 
(žr.  1 diagramą ).13 
Kai kuriais atvejais panaudojant BŽŪP 
lėšas specialiai siekiama teigiamo 
poveikio vandeniui; tokiu būdu yra 
finansuojamos kaimo plėtros priemo ­
nės, kuriose yra konkrečiai paminėta 
vandens apsauga. Išsamus KPP verti ­
nimas vandentvarkos atžvilgiu rodo, 
kad valstybės narės 51 % savo KPP 
biudžeto13 skyrė priemonėms, kurios 
didesniu ar mažesniu mastu yra susi ­
jusios su vandeniu (75  milijardai  eurų 
2007–2013 m. laikotarpiu)14. Be to, 27 % 
papildomų lėšų, skirtų po BŽŪP būklės 
patikrinimo (kuris buvo patvirtintas 
2009 m. ir pagal kurį papildomai su ­
teikta 4,8  milijardo  eurų), buvo skirtos 
„vandentvarkos“ prioritetinei sričiai 
(1,3 milijardo  eurų)15.
14 
2014–2020 m. laikotarpio BŽŪP teisės 
aktuose vandens kokybei, kaip BŽŪP 
tikslui, buvo suteiktas aukštesnis 
prioritetas. Teisinėse nuostatose dėl 
BŽŪP tiesioginių išmokų ekologišku ­
mo didinimo yra nustatytos praktikos, 
kurių kai kurios gali daryti teigiamą 
poveikį vandens kokybei. Tarybos ir 
Europos Parlamento pareiškime taip 
pat nustatyta, kad į kompleksinio 
paramos susiejimo reikalavimus būtų 
įtraukti kai kurie pagal VPD atsiran ­
dantys įsipareigojimai. Efektyvesnis 
vandens naudojimas žemės ūkyje yra 
vienas specialių elementų („tikslinių 
sričių“), įtrauktų į reformuotos BŽŪP 
kaimo plėtros prioritetus. Be to, nuo 
2014 m. pasitelkdamos ūkių konsulta ­
vimo sistemą valstybės narės naudos 
gavėjams teikia konsultacijas dėl VPD 
reikalavimų.11 2006 m. vasario 20 d. Tarybos 
sprendimo 2006/144/EB 
dėl kaimo plėtros Bendrijos 
strateginių gairių (2007–
2013 m. programavimo 
laikotarpis) (OL L 55, 2006 2 25, 
p. 20) 2.5 ir 3.2 skirsniai.
12 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1698/2005 
31 konstatuojamoji dalis.
13 Visos viešojo sektoriaus 
išlaidos, įskaitant nacionalinį 
finansavimą.
14 Apibendrinamoji ataskaita dėl 
2007–2013 m. išsamaus kaimo 
plėtros programų vertinimo 
vandentvarkos atžvilgiu, 
Ecologic Institute and Vito , 
2009 m. balandžio mėn.  
(http://www.ecologic.
eu/download/
projekte/1900 ­1949/1937/
final_report.pdf ).
15 Remiantis COM pranešimais 
spaudai IP/09/1568, IP/09/1813, 
IP/09/1945 ir IP/10/102.
13 Įvadas
Kaimo plėtros priemonių pavyzdžiai
Parama ūkininkams, kurie įsipareigoja penkerių metų laikotarpiu taikyti aplinkai palankius ūkininkavimo meto ­
dus, kurių taikymo sritis yra platesnė nei geros ūkininkavimo praktikos (agrarinės aplinkosaugos prie ­
monės ), pavyzdžiui, ekstensyvus ganyklų valdymas (t. y. ekstensyvus ganymas, trąšų arba nuotekų dumblo 
nenaudojimas, griežti pesticidų naudojimo apribojimai ir kt.).
Šaltinis: Europos Audito Rūmai. 
Parama „neproduktyvioms“ investicijoms , pavyzdžiui, 
šlapynių sukūrimui ir atkūrimui. Šlapynės padeda išlaikyti 
vandens kokybę, nes iš žemės ūkio nuotekų pašalina azo ­
tą, fosforą ir pesticidus. 
Parama investicijoms į žemės ūkius , 
pavyzdžiui, lašelinio drėkinimo įran ­
gai. Lašelinis drėkinimas, palyginti su 
purškiamuoju drėkinimu, gali padėti 
sumažinti drėkinimui gaunamo van ­
dens kiekį.1 langelis
Šaltinis: Europos Audito Rūmai.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
14 Įvadas 1 langelisParama infrastruktūrai , susijusiai su žemės ūkio vystymu ir pritaikymu, pavyzdžiui, senų ir sugadintų drėkini ­
mo kanalų pakeitimui.
Parama „neproduktyvioms investicijoms“ , 
kaip antai melioracijos griovių šlaitų sutvarky ­
mui. Gulstesnis apžėlęs griovio šlaitas sudaro 
apsaugos juostą, kuri nėra mėžiama ir kurioje 
nėra naudojami pesticidai, ir vaidina svarbų 
vaidmenį užkertant kelią potvyniams.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
15
 Auditas
Audito apimtis ir audito 
metodas
15 
Audito tikslas buvo išnagrinėti BŽŪP 
ir ES vandens politikos sąsają. Audito 
metu buvo siekiama atsakyti į šį ben ­
drą klausimą:
Ar ES vandens politikos tikslai buvo 
sėkmingai integruoti į BŽŪP?
16 
Audito metu buvo nagrinėjama, ar ES 
vandens politikos tikslai buvo tinkamai 
ir veiksmingai strateginiu ir įgyven ­
dinimo lygmenimis įjungti į BŽŪP (žr. 
I priedą ). Tai buvo daroma analizuojant 
dvi priemones, kurios yra naudojamos 
integruoti ES vandens politikos tikslus 
į BŽŪP: kompleksinį paramos susie ­
jimą ir kaimo plėtros fondą (žr. 7–11 
dalis). Visų kompleksinio paramos 
susiejimo aspektų atžvilgiu auditas 
apėmė laikotarpį nuo 2005 m., kai 
šis mechanizmas buvo įdiegtas (arba 
2009–2012 m. valstybių narių, kurios 
įstojo į ES 2004 ir 2007 m., atveju). 
Visų kaimo plėtros aspektų atžvilgiu 
auditas apėmė 2007–2013 m. progra ­
mavimo laikotarpį. Audito metu buvo 
atsižvelgta į šešis kompleksinio para ­
mos susiejimo reikalavimus, darančius 
tiesioginį poveikį vandens kokybei ir 
kiekiui (žr.  1 lentelę ).17 
Auditas buvo atliekamas 2012 m. spalio 
mėn.–2013 m. liepos mėn. Audito 
įrodymams surinkti buvo naudojami 
šie būdai:
 – dokumentų peržiūros ir interviu 
su Komisijos departamentais bei 
Europos aplinkos agentūra (EAA);
 – audito vizitai į septynias valstybes 
nares: Daniją, Graikiją, Ispaniją (An ­
dalūziją), Prancūziją, Italiją (Lom ­
bardiją), Nyderlandus ir Slovakiją. 
Šios valstybės narės patiria rimtų 
problemų, susijusių su vandens 
kokybe (pavyzdžiui, didele mais ­
tingų medžiagų, tokių kaip nitratai, 
koncentracija) ir (arba) kiekiu (pa ­
vyzdžiui, dideliu vandens trūkumu 
arba drėkinimo intensyvumu). 
Kiekvienoje aplankytoje valstybėje 
narėje buvo pasirinktas upių basei ­
nų rajonas siekiant auditą sutelkti 
konkretų UBVP turinčioje vietovėje 
(žr.  2 diagramą );
 – tose pačiose septyniose valstybėse 
narėse vykdyta 140 ūkių konsulta ­
vimo įstaigų internetinė apklausa ir 
konsultaciniai susitikimai su žemės 
ūkio skėtinėmis organizacijomis ES 
lygmeniu.
16 Auditas 2 diagramaAudito vizitams atrinktos valstybės narės
Slovakija
UBVP: Slovakija (Dunojus)
ItalijaUBVP: Po
GraikijaUBVP: Tesalija (Pinėjas)
Danija
UBVP: Ringkiobingo /f_jordas
Nyderlandai
UBVP: Masas
PrancūzijaUBVP: Luara-Bretanė
IspanijaUBVP: Gvadalkiviras
Aplankyta valstybė narė
Vandens kokybės klausimas
Vandens kiekio klausimas

17 Auditas
Ankstesni auditai
18 
Per paskutinius 20 metų Audito Rūmai 
yra paskelbę tiesiogiai arba netie ­
siogiai su vandens politika susijusių 
ataskaitų, kuriose pateikta keletas nuo ­
rodų į BŽŪP , tačiau nė viena jų nebuvo 
skirta vien ES vandens politikos ir BŽŪP 
sąsajoms.
19 
Savo specialiojoje ataskaitoje 
Nr. 8/2008 dėl kompleksinio para ­
mos susiejimo Audito Rūmai atkreipė 
dėmesį į sudėtingą problemą, susijusią 
su tuo, kad kartu yra taikomi privalomi 
reikalavimai (kompleksinis paramos 
susiejimas) ir ekonominės paskatos 
(agrarinės aplinkosaugos išmokos), pa ­
vyzdžiui, susijusios su apsaugos juos ­
tomis, ir kritikavo ribotą kompleksinio 
paramos susiejimo taikymą vandens 
atžvilgiu. Ataskaitoje taip pat buvo nu ­
rodyta su valstybių narių reikalavimų ir 
standartų apibrėžimu susijusių trūku ­
mų. Specialiojoje ataskaitoje Nr. 7/2011 
dėl agrarinės aplinkosaugos paramos 
buvo padaryta išvada, kad schemos 
tikslai buvo pernelyg neapibrėžti, kad 
buvo problemų nustatant paramos 
dydį ir kad ji buvo paskirstoma ne ­
pakankamai tikslingai. Specialiojoje 
ataskaitoje Nr.5/2011 dėl bendrosios 
išmokos schemos buvo pažymėta, 
kad nebuvo tiesioginės BIS paramos ir 
sąnaudų, kurias ūkininkai patiria laiky ­
damiesi savo įsipareigojimų, sąsajos, 
kad nebuvo įmanoma nustatyti tiesio ­
ginio ryšio tarp BIS paramos ir žemės 
ūkio veiklos daromo teigiamo išorės 
poveikio visuomenei ir kad išmokų 
sumažinimai už kompleksinio paramos 
susiejimo įsipareigojimų nesilaikymą 
nebuvo pakankamai atgrasantys.20 
Savo metinių patikinimo pareiškimų 
(DAS) kontekste Audito Rūmai audi ­
tuoja kompleksinio paramos susiejimo 
reikalavimų ir konkrečių kaimo plėtros 
mokėjimams taikomų taisyklių laiky ­
mąsi, tikrindami operacijų imtį. Šioje 
ataskaitoje buvo atsižvelgta į atliekant 
šiuos auditus pateiktas pastabas.
18
 Pastabos
ES vandens politikos įgy ­
vendinimo trūkumai 
sutrukdė ją integruoti 
į BŽŪP
21 
VPD yra pagrindinis ES vandens 
politikos elementas, kadangi kartu su 
susijusiomis direktyvomis16 ji yra skirta 
pagrindiniams su vidaus vandenimis 
susijusiems sunkumams, įskaitant 
teršalus, hidromorfologiją ir kiekio 
klausimus, spręsti. Svarbus vandens 
politikos tikslų integravimo į BŽŪP ele ­
mentas yra tai, kad valstybės narės turi 
laiku parengti savo UBVP ir susijusias 
priemonių programas (žr.  1 diagramą ) 
ir kad šiuose programavimo dokumen ­
tuose turi būti aiškiai nustatyta, kokių 
turi būti imtasi veiksmų sprendžiant 
reikšmingas problemas, kad būtų 
galima pasiekti VPD tikslus. Tačiau iki 
šiol buvo labai vėluojama įgyvendinti 
pačią VPD. Audito Rūmai nustatė, kad 
valstybių narių parengtų su ES van ­
dens politika susijusių programavimo 
dokumentų kokybė yra prasta ir kad 
Komisija teisiniu požiūriu daro ribotą 
įtaką šių programavimo dokumentų 
kokybei.Vėluojama įgyvendinti Vandens 
pagrindų direktyvą
22 
Pagal VPD reikalaujama, kad valstybės 
narės parengtų UBVP , kuriuose be kitų 
dalykų kiekvieno susijusio upių basei ­
nų rajono atveju nurodytų su vandeniu 
susijusias reikšmingo neigiamo povei ­
kio sritis, tikslus ir konkrečias taikytinas 
priemones17 bei informaciją apie tai, 
kaip priemonės bus finansuojamos. Jei 
priemones numatoma finansuoti pagal 
BŽŪP , tai taip pat turi būti nurodyta.
23 
UBVP turėjo būti paskelbti ne vėliau 
kaip 2009 m. gruodžio 22 d. ir pateik ­
ti Komisijai ne vėliau kaip 2010 m. 
kovo 22 d.18 Tačiau nė pusei valstybių 
narių nepavyko to padaryti per nusta ­
tytą terminą19. 2013 m. rugsėjo mėn. 
keturios šalys (Danija, Graikija, Portu ­
galija ir Ispanija) vis dar nebuvo priė ­
musios kai kurių UBVP , už kuriuos jos 
yra atsakingos. 3 diagramoje  pateikta 
UBVP priėmimo datų apžvalga.16 Maudyklų vandens direktyva 
(76/160/EEB); Paukščių 
direktyva (79/409/EEB); 
Geriamo vandens direktyva 
(80/778/EEB), su pakeitimais 
Direktyva 98/83/EB; Stambių 
avarijų (Seveso) direktyva 
(96/82/EB); Poveikio aplinkai 
vertinimo direktyva 
(85/337/EEB); Nuotėkų dumblo 
direktyva (86/278/EEB); Miesto 
nuotėkų valymo direktyva 
(91/271/EEB); Augalinių 
produktų apsaugos direktyva 
(91/414/EEB); Nitratų direktyva 
(91/676/EEB); Buveinių 
direktyva (92/43/EEB); Taršos 
integruotos prevencijos ir 
kontrolės direktyva (96/61/EB).
17 Išsami informacija apie 
privalomą UBVP turinį yra 
pateikta VPD VII priede.
18 VPD 13 straipsnio 6 dalis ir 
15 straipsnio 1 dalis.
19 Komisija paskelbė, kad iki 
2012 m. lapkričio mėn. „25 
valstybės narės bei Norvegija 
priėmė 121 iš 174 UBVP, 
susijusį su jų nacionalinėmis 
upių baseinų rajonų dalimis, 
ir pateikė apie jį ataskaitas“. 
Komisijos tarnybų darbinis 
dokumentas SWD (2012) 
379 final  1/30, Briuselis, 
2012 11 14: Europos apžvalga 
(1/2), pateikta kartu su 
Komisijos ataskaita Europos 
Parlamentui ir Tarybai 
dėl Vandens pagrindų 
direktyvos įgyvendinimo 
(2000/60/EB) – Upių baseinų 
valdymo planai. Norvegija 
priėmė 11 bandomųjų UBVP . 
Norvegija Vandens pagrindų 
direktyvą įgyvendina pagal 
Europos ekonominės erdvės 
susitarimo nuostatas, kuriose 
yra nustatytas konkretus 
tvarkaraštis.
19 Pastabos
2010 m. kovo mėn.
2010 m. spalio mėn.
2011 m. kovo mėn.2011 m. spalio mėn.2013 m. kovo mėn.
Planai vis dar nevisiškai 
atitinka teisės aktus 
2013 m. rugsėjo mėn.Planai priimti ir 
paskelbti iki: 3 diagramaUBVP priėmimo apžvalginis žemėlapis 2013 m. rugsėjo mėn.
Pastaba:  Danija – visi 2011 m. gruodžio mėn. priimti UBVP buvo atšaukti ir yra konsultuojamasi dėl naujų planų; Graikija – priimti 8 
UBVP (iš 14); Ispanija – priimti 10 UBVP (iš 25); Portugalija – priimti 8 UBVP (iš 9).
20 Pastabos
24 
Pagal VPD kiekviename UBVP turi būti 
pateikta priemonių programa, skirta 
įvairioms neigiamo poveikio sritims, 
nustatytoms vietoje upių baseinų ra ­
jono lygmeniu, įskaitant su žemės ūkiu 
susijusias priemones (žr.  2 langelį ). 
Priemonės turėjo būti įgyvendintos ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 22 d.20 
Atlikdamos audito vizitus valstybėse 
narėse auditorių grupės šį aspektą 
analizavo ypatingą dėmesį skirdamos 
su žemės ūkiu susijusioms priemo ­
nėms ir pažymėjo, kad dauguma šių 
priemonių dar nebuvo įgyvendintos 
(žr.  3 langelį ).
Į UBVP įtrauktų priemonių tipai
VPD VI priede yra išvardytos į priemonių programas įtrauktinų priemonių rūšys, kurių kai kurios turi tiesioginę 
sąsają su žemės ūkiu. Jų pavyzdžiai yra šie:
 οvandens paklausos valdymui skirtos priemonės, įskaitant priemones, skirtas skatinti žemės ūkio gamybos 
pertvarkymą, pavyzdžiui, perėjimą prie mažai vandens naudojančių pasėlių vietovėse, kuriose dažnos 
sausros;
 οišmetamųjų teršalų kontroliavimui skirtos priemonės, kaip antai srutų įšvirkštimas į dirvą vietoj paviršinio 
mėžimo;
 οefektyvumo ir pakartotinio naudojimo priemonės, įskaitant vandenį tausojančius drėkinimo metodus arba 
pakartotinį nuotekų vandens naudojimą drėkinimui jį išvalius.
Vėluojantis UBVP numatytų žemės ūkio priemonių įgyvendinimas
Italijoje (Po upės UBVP) iš penkių žemės ūkio priemonių, kurios turėjo būti įgyvendintos trumpuoju laikotar ­
piu, tik trys priemonės yra taikomos visuose regionuose. Ketvirta priemonė yra įgyvendinta tik vienoje upių 
baseinų rajono dalyje, o paskutinė priemonė yra taikoma tik kai kuriose vietovėse dėl prieštaravimo vietos 
teisės aktams.
Prancūzijoje (Luaros ­Bretanės UBVP) priemonės yra pernelyg bendro pobūdžio tam, kad jas būtų galima tai ­
kyti, kadangi jos turi būti toliau plėtojamos vietos vandentvarkos planuose (SAGE). 2013 m. rugsėjo mėn. SAGE 
apėmė tik mažiau nei pusę upių baseinų rajono.
Graikijoje (Tesalijos UBVP) penkios iš šešių Audito Rūmų audito metu tikrintų priemonių 2012 m. gruodžio 22 d. 
nebuvo taikomos.2 langelis 3 langelis20 VPD 11 straipsnio 7 dalis.
21 Pastabos
25 
Kai nėra UBVP , kuriame būtų nustatyti 
tikslai upių baseinų rajono lygmeniu, 
valstybės narės neturi svarbios gai ­
rės, su kuria galėtų suderinti savo su 
vandeniu susijusius KPP tikslus. Tai 
neleidžia kaimo plėtros lėšų panaudoti 
tinkamai atsižvelgiant į ES vandens 
politikos kriterijus.
Priemonių programų kokybė 
yra prasta
26 
Komisija, pasitelkdama vieną savo eks ­
pertų grupių, parengė gaires dėl UBVP 
suprogramuotų žemės ūkio priemo ­
nių, kurios turi būti aiškios, skaidrios ir 
taikomos ūkių lygmeniu21.27 
Audito Rūmai atlikdami išsamią šešių 
žemės ūkio priemonių analizę pagal 
kiekvieną iš septynių šiam auditui pasi ­
rinktų UBVP naudojo Komisijos gairėse 
nustatytus kriterijus (žr.  2 lentelę ). Šio 
darbo rezultatai rodo, kad dauguma 
analizuotų priemonių nėra tinkamai 
parengtos jų apimties, tikslų, terminų, 
stebėjimo sistemų ir (arba) rezultatų 
skelbimo atžvilgiu.
28 
Išvadas dėl priemonių programų ko ­
kybės Komisija taip pat padarė įvyk ­
džiusi savo VPD stebėjimo procedūrą. 
Peržiūrėjusi iki 2012 m. vidurio pateik ­
tas UBVP , Komisija padarė išvadą, kad 
„daugelyje upių baseinų UBVP labiau ­
siai trūksta informacijos apie tai, kaip 
šios priemonės bus įgyvendintos laiko 
paskirstymo, finansavimo bei stebėji ­
mo atžvilgiu22.21 „Gairės administracijoms dėl 
VPD žemės ūkio priemonių 
aiškumo ir skaidrumo ūkių 
lygmeniu užtikrinimo“. 
Šios gairės buvo parengtos 
vykdant bendradarbiavimo 
programą, kurioje dalyvavo 
VPD bendros įgyvendinimo 
strategijos (CIS) partneriai, ir 
buvo patvirtintos vandens 
politikos direktorių 2011 m. 
gegužės mėn.
22 Komisijos tarnybų darbinis 
dokumentas: Europos 
apžvalga (2/2), pateikta kartu 
su Komisijos ataskaita Europos 
Parlamentui ir Tarybai dėl 
Vandens pagrindų direktyvos 
įgyvendinimo (2000/60/EB)  – 
Upių baseinų valdymo planai.2 lentelėŠešių žemės ūkio priemonių, įtrauktų į septynių UBVP priemonių programas, 
analizė1
DK EL ES FR IT NL SK
Priemonėse nurodytas reikalingas įsisavinimo lygis. 
Priemonės yra klasifikuojamos kaip pagrindinės (t. y. privalomos) arba papildomos. 
Priemonės yra apibrėžtos pabaseinio arba regioniniu / vietos lygmenimis. Jei taip nėra, 
pateikiamos įtikinamos priežastys, kodėl priemonės nustatomos visam upės baseinui. 
Priemonių programose nustatyti aiškūs šių priemonių tikslai
Priemonių programose nustatyta aiški šių priemonių įvykdymo pažangos stebėjimo 
sistema. 
 visos šešios analizuotos priemonės atitiko kriterijų
 kai kurios analizuotų priemonių atitiko kriterijų
 nė viena analizuotų priemonių neatitiko kriterijaus
1  Danijos UBVP vertinimas buvo atliktas remiantis 2011 m. gruodžio mėn. priimtais UBVP. Tačiau šie UBVP buvo atšaukti ir yra tariama ­
si dėl naujų planų.
22 Pastabos
Iš tikrųjų Komisija daro ribotą 
įtaką VPD programavimo 
dokumentų kokybei
29 
UBVP turėtų užtikrinti, kad iki 2015 m. 
būtų įvykdytas tikslas pasiekti gerą 
vandens telkinių būklę. Nors Komisija, 
atliekanti Sutarties sergėtojos vaidme ­
nį23, turi įsitikinti, kad jis yra vykdomas, 
tačiau ji nėra atsakinga už UBVP patvir ­
tinimą. Jei Komisija įvertina, kad UBVP 
kokybė yra nepakankama, ji gali imtis 
tik teisinių veiksmų.
30 
Šiuo atžvilgiu „Europos Sąjungos Tei ­
singumo Teismas paskelbė keletą VPD 
pagrįstų sprendimų. Tačiau šios bylos 
buvo susijusios su VPD nuostatomis, 
kurios gali būti laikomos nesudėtin ­
gomis (pavyzdžiui, nepranešimas apie 
perkėlimo į nacionalinę teisę priemo ­
nes, pavėluotas ataskaitos pateikimas, 
pavėluotas stebėjimo programų ir 
UBVP priėmimas), o ne su sudėtinges ­
niais atvejais, susijusiais su pagrindinių 
sąvokų, tokių kaip vandens tarnybos, 
traktavimu arba su išimčių pagal VPD 4 
straipsnį taikymu24“. Teisminės proce ­
dūros dažnai trunka daugelį metų ir 
sprendimai yra priimami praėjus daug 
laiko nuo įsipareigojimų įvykdymo 
termino. Nepaisant to, kad siekda ­
ma pagerinti UBVP kokybę Komisija 
organizavo darbo grupes ir seminarus, 
kuriuose dalyvavo valstybių narių at ­
stovai, Komisijos galimybės daryti įtaką 
valstybių narių ambicingumo lygiui yra 
ribotos.31 
Auditas parodė, kad valstybių narių 
priemonių programose nustatyti 
siekiai yra labai skirtingo laipsnio. VPD 
4 straipsnyje yra nustatytas tikslas 
iki 2015 m. visose valstybėse narėse 
pasiekti gerą vandens telkinių būklę. 
Tame pačiame straipsnyje yra nustaty ­
ta galimybė taikyti išimtis, jei valstybės 
narės pateikia pagrindimą. Aplinkybes, 
kuriomis yra grindžiamas išimties tai ­
kymas, skirtingos valstybės narės ver ­
tina labai skirtingais būdais. Komisija 
savo UBVP vertinime pripažino22, kad:
 – „dauguma atvejų trūksta tinka ­
mo ir skaidraus kriterijų, kuriais 
remiantis yra taikomos 4 straips ­
nio 4–7 dalyse nustatytos išimtys, 
pagrindimo“;
 – „skirtingose valstybėse narėse 
įvairių išimčių taikymo priežasčių 
traktavimas buvo labai skirtingas“; 
ir
 – „platus išimčių taikymas daugelyje 
planų gali rodyti mažą ambicin ­
gumo lygį aplinkosaugos tikslų 
atžvilgiu“.23 Pagal Lisabonos sutarties 
258 straipsnį Komisija turi 
užtikrinti, kad būtų taikomos 
Sutarties nuostatos ir jomis 
vadovaujantis institucijos 
nustatytų priemones.
24 Komisijos tarnybų darbinis 
dokumentas SWD(2012) 
379 final  1/30, Briuselis, 
2012 11 14. Europos apžvalga 
(1/2), pateikta kartu su 
Komisijos ataskaita Europos 
Parlamentui ir Tarybai dėl 
Vandens pagrindų direktyvos 
įgyvendinimo (2000/60/EB)  – 
Upių baseinų valdymo planai. 
23 Pastabos
32 
Taip pat ir įgyvendindamos sudeda ­
mąją VPD dalį – Nitratų direktyvą, 
kurioje yra sprendžiama žinoma ir opi 
taršos problema vandens telkiniuose 
(žr.  4 langelį ), valstybės narės nitratų 
veiksmų programas rengia siekdamos 
labai skirtingų siekių. Šios programos 
nereikalauja Komisijos patvirtini ­
mo. Dėl šios priežasties labai skiriasi valstybių narių taikomi kriterijai, kuriais 
remiantis apibrėžiamos pažeidžiamos 
zonos arba nustatomi veiksmai, kurių 
turi būti imamasi. Teisminių procedūrų 
trukmė nagrinėtose su nitratų veiksmų 
programomis susijusiose bylose rodo, 
kad Komisijos galimybės daryti įtaką 
valstybių narių programų kokybei yra 
ribotos (žr.  5 langelį ). 4 diagrama  4 langelisTaršos nitratais mastas
Naujausios EAA ataskaitos rodo, kad išliekant dabartinei nitratų naudojimo tendencijai gera būklė nebūtų pa ­
siekta net iki 2027 m. (žr.  4 diagramą ). EAA ataskaitoje Nr. 8/2012 pripažįstama, kad teigiamus nitratų koncen ­
tracijos pokyčius iš dalies sąlygojo priemonės, skirtos sumažinti žemės ūkyje naudojamų nitratų kiekį Europos 
ir valstybių narių lygmeniu, tačiau „tam, kad dauguma vandens telkinių pasiektų nitratų lygius, atitinkančius 
labai gerą arba gerą ekologinę būklę 2027 m., turi būti taikomos papildomos sklidžiąją taršą mažinančios 
priemonės“.
Nitratų naudojimo tendencijos rodo, kad 2027 m. vis dar bus atotrūkis tarp geros 
būklės ir numatomos būklės
Šaltinis:  pritaikyta pagal EAA ataskaitą Nr. 9/2012. 1,01,52,02,53,0
1992 1996 20000,5
03,5
2004 2008 2012 2016 2020 2024 2028Numatyta 
būklė
Gera būklėAtotrūkisUpės, kurių ekologinė būklė bloga
Upės, kurių ekologinė būklė nepatenkinamaUpės, kurių ekologinė būklė vidutinėUpės, kurių ekologinė būklė geraUpės, kurių ekologinė būklė labai geraBendros nitratų koncentracijos upėse mediana (mg N/l)
Blogos ir nepatenkinamos būklės upių duomenys sudaro 29 % bendro skaičiaus
Vidutinės būklės upių duomenys sudaro 48 % bendro skaičiaus
24 Pastabos
Po dvidešimties metų nuo Nitratų direktyvos įsigaliojimo kai kuriose valstybėse 
narėse vis dar yra su jos įgyvendinimu susijusių problemų
Nitratų direktyva įsigaliojo 1991 m. Tačiau 2013 m. vis dar buvo nagrinėjamos pažeidimų bylos, susijusios su 
jos teisingu ir visapusišku taikymu ir nitratų veiksmų programų tinkamumu, prieš aštuonias valstybes nares 
(Bulgariją, Vokietiją, Estiją, Graikiją, Prancūziją, Latviją, Lenkiją ir Slovakiją).
Pavyzdžiui, 2013 m. birželio 13 d. Europos Teisingumo Teismas priėmė sprendimą (byloje C ­193/12), kad Pran ­
cūzija keleto vietovių nepaskelbė nitratams jautriomis zonomis. Kai kuriose šių vietovių nitratų koncentracija 
požeminiame vandenyje viršijo 50 mg/l (didžiausia leistina koncentracija geriamame vandenyje), o kitose 
vietovėse paviršiniam vandeniui kilo eutrofikacijos rizika, jei nebūtų įvykdyti veiksmų planai.5 langelis
Kompleksinio paramos 
susiejimo poveikis van ­
dens klausimams iki šiol 
buvo ribotas
33 
Audito Rūmų apklausos rezultatai 
(žr. 17 dalį)25 rodo, kad kompleksinis 
paramos susiejimas pagerino ūkininkų 
supratimą ir paskatino kai kuriuos su 
vandeniu susijusių ūkininkavimo prak ­
tikų pokyčius. Tačiau kompleksinio pa ­
ramos susiejimo poveikis iki šiol buvo 
ribotas, kadangi keletas svarbių su van ­
deniu susijusių klausimų nėra įtraukti 
į kompleksinio paramos susiejimo 
reikalavimus ir kadangi kompleksinio 
paramos susiejimo nuobaudos nėra 
skaičiuojamos remiantis dėl padarytos 
žalos atsiradusiais kaštais ir gali apimti 
tik dalį šių kaštų. Be to, kompleksinio 
paramos susiejimo galimą poveikį dar 
labiau sumažina valstybėse narėse nu ­
statyti jo taikymo trūkumai. Išsamiau 
šie klausimai yra nagrinėjami toliau.Kompleksinio paramos susie ­
jimo mechanizmas daro 
poveikį, bet nėra visiškai 
išnaudotas
Apklausos rezultatai rodo, kad 
pagerėjo ūkininkų supratimas ir 
pasikeitė kai kurios su vandeniu 
susijusios ūkininkavimo 
praktikos
34 
Kadangi ES lygmeniu nebuvo atlikta 
tyrimų dėl kompleksinės paramos 
susiejimo ir kaimo plėtros poveikio 
ūkininkų supratimui apie vandenį 
ir susijusiai ūkininkavimo praktikai, 
Audito Rūmai atliko 140 ūkių konsul ­
tavimo įstaigų apklausą septyniose 
valstybėse narėse. Apklausa rodo, kad 
į imtį įtrauktose valstybėse narėse / 
regionuose kompleksinio paramos 
susiejimo įdiegimas pagerino ūkininkų 
supratimą (žr.  5 diagramą ) ir paskatino 
vandens naudojimo ūkyje praktikų, 
ypač susijusių su nitratais ir pesticidais, 
pokyčius (išsamiau žr. II priedą ).25 Su detaliais apklausos 
rezultatais galima susipažinti 
Audito Rūmų interneto 
svetainėje  
(www.eca.europa.eu ).
25 Pastabos 5 diagramaPagerėjęs ūkininkų supratimas įdiegus kompleksinį paramos susiejimą
Skalėje nuo 1 (visiškai ne) iki 4 (labai), kiek jūsų manymu kompleksinio paramos susiejimo taikymas page ­
rino ūkininkų supratimą apie žemės ūkio poveikį vandeniui?
Respondentų procentinė dalis
2 TANVR (požeminis vanduo)
3 TANVR (nuotekų dumblas)
4 TANVR (nitratai)
9 TANVR (pesticidai)
GAAB reikalavimai 
apsaugos juostose
GAAB reikalavimai 
dėl drėkinimo
Vidurkis
O % 25 % 50 % 75 % 100 %
1 - Visiškai ne
2 - Iš dalies3 - Pakankamai
4 - LabaiNetaikytina
Nėra atsakymo
26 Pastabos
Kompleksinio paramos 
susiejimo reikalavimų poveikis 
yra ribotas, nes kompleksinis 
paramos susiejimas neapima 
keleto svarbių su vandeniu 
susijusių klausimų
35 
Šiuo metu ūkininkams taikomi rei ­
kalavimai riboti fosforo naudojimą 
savo žemėje arba pesticidų naudoji ­
mą26 nedideliu nuotoliu nuo vandens 
telkinių nėra įtraukti į kompleksinio 
paramos susiejimo reikalavimus27, nors 
ir yra susitarimas, kad šie klausimai turi 
būti sprendžiami. Fosforo yra trąšose ir 
jis naudojamas gyvulių pašare. Jis gali 
pabloginti vandens kokybę, pavyz ­
džiui, sukelti eutrofikaciją. Kalbant apie 
pesticidus, nors jie apsaugo pasėlius 
nuo piktžolių, ligų ir vabzdžių, jie gali 
pakenkti žmonėms, laukinei gyvūnijai 
ir aplinkai. Tik nedidelė taikomų pes ­
ticidų dalis pasiekia kenkėjus, kuriems 
jie yra skirti, o didžioji pesticidų dalis 
daro poveikį aplinkai, pavyzdžiui, 
vandens telkiniams. Nepaisant to, kai 
kurios valstybės narės ėmėsi iniciaty ­
vos spręsti šiuos klausimus, nors tai 
joms ir nebuvo privaloma (pavyzdžiui, 
nustatydamos pesticidų naudojimo 
GAAB apsaugos juostoje apribojimus) 
(išsamiau žr. III priedą ).26 Pesticidai gali būti naudojami 
apsaugoti augalus arba 
pasėlius nuo piktžolių, ligų 
arba vabzdžių daromos 
žalos. Šia prasme jie taip pat 
vadinami augalų apsaugos 
produktais.
27 Kai kurios valstybės narės, 
kaip antai Nyderlandai, į savo 
nitratų veiksmų programas 
įtraukė su fosforu susijusius 
reikalavimus, tačiau pagal 
kompleksinio paramos 
susiejimo sistemą dėl šių 
reikalavimų nesilaikymo 
sankcijos nėra taikomos. Dėl 
pesticidų, tik tam tikrų labai 
pavojingų produktų atveju 
valstybės narės suteikdamos 
leidimus juos naudoti gali 
šalia vandentakių nustatyti 
apsaugos zonas, kuriose yra 
draudžiamas purškimas.
27 Pastabos
36 
Tvarų pesticidų naudojimą, visų pirma 
integruotosios kenkėjų kontrolės 
principų laikymąsi, iš pradžių buvo 
numatyta įtraukti į kompleksinio 
paramos susiejimo reikalavimus nuo 
2014 m. Tačiau, pagal Reglamentą (ES) 
Nr. 1306/201328, šio įtraukimo terminai 
dabar nėra aiškūs (žr.  6 langelį ).
37 
Numatytas kai kurių pagal VPD ir direk ­
tyvą dėl tvaraus pesticidų naudojimo 
atsirandančių reikalavimų įtraukimas 
į kompleksinio paramos susiejimo 
reikalavimus turėtų padėti spręsti 
35 dalyje paminėtus klausimus.Po diskusijos dėl Komisijos pasiūlymo 
dėl BŽŪP reformos po 2014 m. buvo 
paskelbtas šis pareiškimas: „Taryba ir 
Europos Parlamentas prašo Komisijos 
stebėti, kaip valstybės narės perkelia 
į nacionalinę teisę ir įgyvendina <...>“ 
VPD ir direktyvą dėl tvaraus pesticidų 
naudojimo, ir, „kai tik šios direktyvos 
bus įgyvendintos visose valstybėse na ­
rėse ir bus nustatyti ūkininkams tiesio ­
giai taikomi įpareigojimai, tam tikrais 
atvejais pateikti pasiūlymą dėl teisėkū ­
ros procedūra priimamo akto, kuriuo 
šis reglamentas būtų iš dalies pakeis ­
tas siekiant šių direktyvų atitinkamas 
dalis įtraukti į kompleksinės paramos 
sistemą.“29 Todėl šio įtraukimo laikas 
priklauso nuo valstybių narių daromos 
pažangos įgyvendinant šias direktyvas. 
Tai reiškia, kad labai svarbaus politinio 
sprendimo įgyvendinimas gali būti 
labai lėtas.6 langelisTvarus pesticidų naudojimas: du žingsniai į priekį, vienas žingsnis atgal
2009 m. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė reglamentą dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką30. 
Vienas reglamento siekių buvo nuo 2014 m. į kompleksinio paramos susiejimo reikalavimus įtraukti tvarų pes ­
ticidų naudojimą (ir visų pirma integruotąją kenkėjų kontrolę) (pagal 9 TANVR).
Tačiau savo pasiūlyme dėl BŽŪP finansavimo 2014–2020 m.31 (kuriuo remiantis buvo priimtas Reglamentas 
(ES) Nr. 1306/2013) Komisija specialiai išėmė tvarų pesticidų naudojimą ir integruotąją kenkėjų kontrolę iš 
kompleksinio paramos susiejimo taikymo srities praleisdama sakinį, kuriame jie buvo paminėti32.
Atsižvelgiant į tai, nors tvarus pesticidų naudojimas turėjo būti įtrauktas į kompleksinio paramos susiejimo 
reikalavimus nuo 2014 m., remiantis dabartiniu reglamentu šis terminas tapo neaiškus.
30 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir 
panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).
31 COM(2011) 628 final /2.
32 Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009, 55 straipsnio trečias sakinys: „Taip pat laikomasi Direktyvos 2009/128/EB nuostatų, visų pirma integruotojo 
kenkėjų valdymo bendrųjų principų, nurodytų tos direktyvos, kuri bus pradėta taikyti ne vėliau kaip 2014 m. sausio 1 d., 14 straipsnyje ir III 
priede.“28 2013 m. gruodžio 17 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 
dėl bendros žemės ūkio 
politikos finansavimo, 
valdymo ir stebėsenos, 
kuriuo panaikinami Tarybos 
reglamentai (EEB) Nr. 352/78, 
(EB) Nr. 165/94, (EB) 
Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, 
(EB) Nr. 1290/2005 ir 
(EB) Nr. 485/2008 (OL L 347, 
2013 12 20, p. 549).
29 Prie Reglamento 
(ES) Nr. 1306/2013 pridėtas 
Europos Parlamento ir 
Tarybos bendras pareiškimas 
dėl kompleksinio paramos 
susiejimo.
28 Pastabos
GAAB reikalavimai dėl 
drėkinimo leidimų suteikimo 
procedūrų daro mažą poveikį, 
kadangi Komisija nereikalauja, 
kad valstybės narės parengtų 
konkrečius reikalavimus
38 
Priešingai nei TANVR, GAAB standar ­
tais yra siekiama nustatant naujus 
reikalavimus ūkininkams skatinti gero 
ūkininkavimo praktiką, kurią reglamen ­
tuojančių aplinkosaugos teisės aktų ES 
lygmeniu (dar) nėra. Tačiau Komisija 
nepasiūlė taip apibrėžti GAAB reikala ­
vimus dėl drėkinimo leidimų suteikimo 
procedūrų33, kad būtų skatinama gero 
ūkininkavimo praktika. GAAB reikalavi ­
muose dėl drėkinimo yra paminėti na ­
cionaliniai arba regioniniai teisės aktai, 
bet nėra nustatyta naujų reikalavimų. 
Juose nėra reikalaujama nustatyti lei ­
dimų suteikimo procedūrų elementų  – 
kaip antai, vandens gavybos leidimų, 
vandens skaitiklių ir ataskaitų dėl 
vandens naudojimo  – jei šie elementai 
anksčiau nebuvo taikomi.39 
Todėl šalyje, kurioje yra labai silpnos 
leidimų suteikimo procedūros arba jų 
nėra, šis GAAB neturės jokio poveikio 
(žr.  7 langelį ), o tai gali būti ypač svar ­
bu vietovėse, kuriose trūksta vandens 
(žr.  8 langelį ).
Silpnų leidimų suteikimo procedūrų pavyzdys
Graikijoje 2011 m. birželio mėn. ministerijos sprendime buvo nustatytas reikalavimas ūkininkams nuo 2011 m. 
gruodžio 16 d. pateikti prašymą dėl vandens licencijos suteikimo (net ir tiems, kurie jau turėjo galiojančią 
licenciją). Tačiau reikalavimas pateikti prašymą dėl licencijos buvo kelis kartus pratęstas iki 2012 m. birželio 
16 d., 2012 m. gruodžio 17 d., 2013 m. gegužės 15 d. ir, vėliausiai, iki 2014 m. sausio 15 d. Pinėjo upės baseine 
(Tesalijoje) bendras gręžinių skaičius, kurių dauguma yra nelicencijuoti, viršija 30 000 ir gali siekti net 33 00034.
Audito Rūmai taip pat aptiko trūkumų, susijusių su šių licencijų patikromis (žr.  9 langelį ).
34 Tesalijos UBVP. Tyrimą atliko Tesalijos, Epiruso ir Vakarų Vidurio Graikijos upių baseinų valdymo planų bendra įmonė, p. 103 .7 langelis33 „Jei drėkinimui naudojamam 
vandeniui yra taikomas 
leidimų suteikimas, turi būti 
laikomasi leidimų suteikimo 
procedūrų.“
29 Pastabos
Drėkinamasis žemės ūkis plečiasi į vietoves, turinčias vandens trūkumo problemų
Pernelyg didelė vandens gavyba drėkinimui yra žinoma problema, ypač pietų Europoje, kurioje drėkinamasis 
žemės ūkis per paskutinius kelis dešimtmečius išsiplėtė35. Nepaisant to, kad nuo dešimtojo dešimtmečio pra ­
džios iki dešimtmečio tarp 1998 ir 2007 m. vandens gavyba drėkinimui šiek tiek sumažėjo, (žr.  6 diagramą ) ir 
nepaisant didėjančio drėkinimo efektyvumo dėl dažnesnio lašelinio drėkinimo naudojimo, vandens ištekliams 
kai kuriose vietovėse ir toliau yra daromas didelis spaudimas, sąlygojantis mažėjančius vandeninguosius 
sluoksnius, sūraus vandens skverbimąsi ir šlapynių sausėjimą36.
35 EAA ataskaita Nr. 2/2009. Water resources across Europe - confronting water scarcity and drought  (Vandens ištekliai Europoje  – vandens trūkumo ir 
sausros problemų sprendimas).
36 Water resources: quantity and flows - SOER 2010 thematic assessment  (Vandens ištekliai: kiekis ir srautai ­ SOER 2010 teminis įvertinimas), 2010 m. 
EAA aplinkos būklės ataskaita, Europos aplinkos agentūra ( http://www.eea.europa.eu/soer/europe/water ­resources ­quantity ­and ­flows ), 
pasiekta 2012 m. spalio 5 d.
Vandens gavyba drėkinimui
Pastaba:  Rytai: Bulgarija (1990; 2007), Čekija (1990; 2007), Vengrija (1992; 2006), Latvija (1991; 2007), Lenkija (1990; 2007), Rumunija (1990; 2006), 
Slovakija (1990; 2007), Slovėnija (1990; 2007), Vakarai: Austrija (1990; 2002), Belgija (1994; 2007), Danija (1990; 2004), Anglija ir Velsas (1990; 
2006), Suomija (1994; 2005), Vokietija (1995; 2002), Nyderlandai (1995; 2006), Norvegija (1995; 2006), Švedija (1990; 2007), Pietūs: Prancūzija 
(1991; 2006), Graikija (1990; 2007), Portugalija (1990; 1998), Ispanija (1991; 2006).
Šaltinis. http: //www.eea.europa.eu/data ­and ­maps/figures/water ­abstraction ­for­irrigation ­million ­m3­year ­in­the­early ­1990s ­and ­1997 6 diagrama  8 langelis  
mln. m3 / metus45 000
40 000
35 00030 00025 000
20 000
15 000
10 000
5 000
0
Rytai Vakarai Pietūs10 dešimtmečio 
pradžia
1998–2007 m.
30 Pastabos
Kompleksinio paramos susie ­
jimo taikymo trūkumai
Ūkių lygmeniu yra trūkumų 
įgyvendinant su vandeniu 
susijusius kompleksinio 
paramos susiejimo reikalavimus 
valstybėse narėse
40 
DAS auditų metu įvairiose ES valstybė ­
se narėse Audito Rūmai dažnai nustato 
su vandeniu susijusių kompleksinio 
paramos susiejimo reikalavimų pažei ­
dimų ūkių lygmeniu, kurių dauguma 
yra naudos gavėjų 4 TANVR pažeidimai 
(vandens apsauga nitratams jautriose 
zonose): netinkamos saugojimo patal ­
pos arba nepakankama mėžinio sandė ­
liavimo talpa, neišsamūs arba klaidingi 
tręšimo dokumentai, neatliktas azoto 
tyrimas, nitratų išeiga didesnė nei 
170 kg/ha, mėšlo laikymas žemės skly ­
pe draudžiamu laikotarpiu ir kt. Kitos 
pastabos yra susijusios su 2 TANVR (po ­
žeminio vandens apsauga), 9 TANVR 
(augalų apsaugos produktai) ir GAAB 
reikalavimais apsaugos juostose.Kompleksinio paramos 
susiejimo patikrų sistema 
valstybių narių lygmeniu turi 
trūkumų
41 
Valstybės narės yra atsakingos už kom ­
pleksinio paramos susiejimo įgyven ­
dinimą. TANVR atveju į kompleksinio 
paramos susiejimo sistemą turi būti 
įtraukti atitinkami specialių teisės aktų 
elementai. GAAB reikalavimų atveju 
turi būti į nacionalinę arba regioninę 
teisę perkelti atitinkami standartai ir 
apibrėžti praktiniai reikalavimai, kurių 
turi laikytis ūkininkai. Valstybės narės 
taip pat yra įpareigotos ūkininkus 
informuoti apie šiuos reikalavimus ir 
įdiegti administravimo ir kontrolės 
sistemą, leidžiančią patikrinti vietoje 
naudos gavėjų imtį ir jiems skirti sank ­
cijas už reikalavimų nesilaikymą.
42 
Vienas būdingas kompleksinio pa ­
ramos susiejimo patikrų sistemos 
ribotumas yra tai, kad kai kuriuos 
reikalavimus dėl jų pobūdžio yra labai 
sudėtinga patikrinti. Pavyzdžiui, vienas 
reikalavimas yra susijęs su pesticidų 
naudojimo laiko paskirstymu ir me ­
todu. Sunkumų atsiranda dėl to, kad 
apie kompleksinio paramos susiejimo 
patikras paprastai yra pranešama iš 
anksto ir dėl to yra mažai tikėtina, kad 
inspektorius užtiks neteisėtu būdu 
arba draudžiamą produktą purškiantį 
ūkininką. Kitus reikalavimus galima 
patikrinti tik konkrečiu metų laikotar ­
piu arba kai nėra tam tikrų meteorolo ­
ginių sąlygų (pavyzdžiui, stipraus vėjo, 
šalnos), tačiau vizito vietoje laikas ne 
visada tai leidžia.
31 Pastabos
43 
Aplankytose valstybėse narėse buvo 
nustatyta su vandeniu susijusių kom ­
pleksinio paramos susiejimo patikrų 
sistemos trūkumų vadovaujančiųjų 
institucijų lygmeniu:
 – išsamūs darbo nurodymai yra 
parengti tik daliai patikrų ir kai 
kurie nurodymai dėl pernelyg 
bendro pobūdžio negali užtikrinti, 
kad inspektoriai tiksliai žinotų, ką 
ir kaip turi tikrinti, ir kad skirtingi 
inspektoriai patikras atliktų tuo 
pačiu būdu;
 – privalomos patikros buvo pradėtos 
taikyti per vėlai arba vis dar nėra 
taikomos;
 – neproporcingai didelė patikrų 
vietoje dalis atliekama rudenį. Be 
to, kad yra pažeidžiami tam tikri 
reglamentavimo reikalavimai37, tai 
reiškia, kad keletas su vandeniu 
susijusių reikalavimų (pavyzdžiui, 
draudimas mėžti dirbamose apsau ­
gos juostose) negali būti vizualiai 
patikrinti vietoje.
 – su GAAB reikalavimais dėl drėki ­
nimo susijusios patikros nebuvo 
išsamios (žr.  9 langelį ).Komisija neužtikrina, kad 
GAAB standartai būtų tinkami 
valstybių narių lygmeniu
44 
Pagal kompleksinio paramos susiejimo 
mechanizmą nustatytų GAAB stan ­
dartų tikslas yra užtikrinti bendrą gerą 
praktiką38. Iš valstybių narių tikimasi, 
kad jos nustatys minimalius reikalavi ­
mus, atsižvelgdamos į vidaus agrono ­
mines, aplinkos ir klimato sąlygas.
45 
Šiuo metu Komisija gauna tik ribotą 
informaciją per interneto duomenų 
bazę apie GAAB reikalavimų valstybėse 
narėse įgyvendinimą. Šią informaciją 
sudaro nuorodos į galiojančius teisės 
aktus bei kiekvienos valstybės narės 
pateiktos santraukos. Pranešimas yra 
teikiamas tokiu geografiniu lygme ­
niu, kokį pačios valstybės narės mano 
esant tinkamą. Pavyzdžiui, audito metu 
aplankytų valstybių narių atveju nėra 
pateikta informacija apie GAAB reikala ­
vimų įgyvendinimą regioniniu lygme ­
niu (kaip Italijoje ir Ispanijoje).9 langelisNetikrinama, ar tikrasis gaunamo vandens kiekis atitinka leidime nustatytą kiekį
Audito metu nustatyta trūkumų tikrinant GAAB reikalavimus dėl drėkinimo. Šio standarto formuluotė yra 
tokia: „Jei drėkinimui naudojamam vandeniui yra taikomas leidimų suteikimas, turi būti laikomasi leidimų 
suteikimo procedūrų“. Audito metu nustatyta keletas atvejų, kai nepaisant to, kad remiantis valstybių narių 
procedūromis buvo taikomi leidimai, kuriuose nustatomas maksimalus gaunamo vandens kiekis, nebuvo tikri ­
nama, ar iš tikrųjų gautas vanduo atitinka leidime nustatytus apribojimus. Šie trūkumai labai sumažina patikrų 
veiksmingumą.
Remiantis kompleksinio paramos susiejimo inspektorių taikomais patikros lapais Graikijoje ir Ispanijoje, šiuo 
metu nėra tikrinama, ar iš tikrųjų gauto vandens kiekis atitinka leidimus. Slovakijoje Audito Rūmai nustatė, kad 
gautas kiekis net nėra matuojamas. Todėl patikrų metu gali būti nustatyta tik tai, ar buvo suteiktas leidimas, 
bet ne tai, ar naudos gavėjas laikosi leidime nustatytų apribojimų.37 2009 m. lapkričio 30 d. 
Komisijos reglamento (EB) 
Nr. 1122/2009, kuriuo nustato ­
mos išsamios Tarybos regla ­
mento (EB) Nr. 73/2009 įgyven ­
dinimo taisyklės, susijusios su 
kompleksiniu paramos susieji ­
mu, moduliavimu ir integruota 
administravimo ir kontrolės 
sistema pagal tame reglamente 
numatytas ūkininkams skirtas 
tiesioginės paramos schemas, 
ir Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1234/2007 įgyvendinimo 
taisyklės, susijusios su kom ­
pleksiniu paramos susiejimu 
pagal vyno sektoriui numatytą 
paramos schemą (OL L 316, 
2009 12 2, p. 65), 53 straipsnio 
1 dalis ir 2011 m. sausio 27 d. 
Komisijos reglamento (ES) 
Nr. 65/2011, kuriuo nustatomos 
išsamios Tarybos reglamento 
(EB) Nr. 1698/2005 kontrolės 
procedūrų įgyvendinimo ir 
kompleksinio paramos susie ­
jimo įgyvendinimo taisyklės, 
susijusios su paramos kaimo 
plėtrai priemonėmis ( OL L 25, 
2011 1 28, p. 8), 14 straipsnio 
1 dalis.
38 Europos Parlamentas, Sustai -
nable management of natural 
resources with a focus on water 
and agriculture  (Tvarus gamtos 
išteklių valdymas atsižvel ­
giant į vandenį ir žemės ūkį), 
Tyrimas  – galutinė ataskaita, 
2013 m. gegužės mėn.  
http://www.europarl.europa.
eu/RegData/etudes/etudes/
join/2013/488826/IPOL ­JOIN_
ET(2013)488826_EN.pdf
32 Pastabos
46 
Komisija teisiniu požiūriu įvertina 
GAAB reikalavimų įgyvendinimą atlik ­
dama dokumentų peržiūrą, paremtą 
valstybių narių pateikta ir auditų vieto ­
je metu papildyta informacija. Komisija 
neįvertina, ar valstybių narių nustatyti 
reikalavimai dėl dviejų su vandeniu 
susijusių GAAB standartų, yra tinkami 
atsižvelgiant į vandens apsaugos tikslų 
aplinkosaugos aspektą. Praktikoje 
GAAB reikalavimai valstybėse narėse 
labai skiriasi. Pavyzdžiui, minimalus 
juostų plotis pagal GAAB reikalavimus 
dėl apsaugos juostų39 (žr.  7 diagramą )  
svyruoja nuo 25 cm iki 10 metrų 
(žr.  3 lentelę ).
47 
Vienose valstybėse narėse/regionuose 
apsaugos juostos gali būti dirbamos, 
o kitur jose turi būti pasėta žolė arba 
palikti želti krūmynai. Kai kurios valsty ­
bės narės taiko išimtis dėl reikšmingo 
skaičiaus vandens telkinių, kurie gali 
būti žemės ūkio paskirties žemėje 
(žr.  10 langelį ).48 
Skirtingose valstybėse narėse  – net ir 
tose valstybėse, kurios patiria ypatingų 
su vandeniu susijusių sunkumų – rei ­
kalavimai taip pat labai skiriasi GAAB 
reikalavimų dėl drėkinimo atveju. Šie 
GAAB reikalavimai yra paremti valsty ­
bėse narėse galiojančiais teisės aktais, 
bet naujų reikalavimų nenustato. Kai 
kuriose valstybėse narėse / regio ­
nuose prievolė turėti vandens gavy ­
bos leidimą priklauso nuo gaunamo 
vandens kiekio, geografinės vietovės 
ir gaunamo vandens tipo (paviršinis ar 
požeminis). Kai kurios valstybės narės 
draudžia drėkinimą vietoje sausuoju 
laikotarpiu. Kitose šalyse ūkininkai turi 
kasmet pranešti apie drėkinimui nau ­
dojamo vandens kiekį. Audito metu 
nustatyta atvejų, kai drėkinimo leidi ­
mų reikalavimai ūkininkų nepaskatina 
naudoti mažiau vandens. Pavyzdžiui, 
kai kuriose šalyse ūkininkams yra taiko ­
mas mokestis pagal jų valdų paviršiaus 
plotą, o ne pagal tikrąjį sunaudoto 
vandens kiekį.7 diagramaApsaugos juosta
vandens 
telkinys apsaugos juostalauko kultūros
  39 Pagal šį GAAB reikalavimą, 
turi būti bent jau vykdomos 
sąlygos, susijusios su trąšų 
naudojimu šalia vandentakių, 
kaip apibrėžta Nitratų 
direktyvoje.
33 Pastabos
Vandens telkiniai, kuriems taikoma išimtis dėl GAAB reikalavimų apsaugos juos ­
tose taikymo
Kai kurių kategorijų vandens telkiniams valstybės narės taiko išimtį dėl GAAB reikalavimų apsaugos juostose 
taikymo. Italijoje (Lombardijoje) šalia trumpesnių nei 5 km arba mažesnio nei 10 km² ploto baseinui priklau ­
sančių vandentakių apsaugos juostos nėra privalomos. Ispanija (Andalūzija) taiko išimtis tvenkiniams, drėkini ­
mo kanalams ir grioviams, nors ir šių vandens telkinių tinkamai neapibrėžia, ir šias išimtis grindžia su aplinka 
nesusijusiais argumentais. Dėl to kyla rizika, kad išimtis įsipareigojimui laikytis apsaugos juostos reikalavimo 
bus taikoma pernelyg dideliam vandentakių skaičiui ir dėl to GAAB poveikis vandens kokybei bus minimalus.3 lentelė 10 langelisGAAB apsaugos juostų reikalavimų skirtumai
Šalis Apsaugos juostos plotis Įsipareigojimai ir apribojimai
Danija mažiausiai 2 m žemės nekultivuoti, dirvožemio neapdoroti ir nesodinti
Graikijanuo 1 iki 6 m
priklausomai nuo nuožulnumo ir apribojimo tipožemės nekultivuoti (1 m) ir nenaudoti azoto trąšų  
(2 arba 6 m)
Ispanija (Andalūzija) nuo 2 iki 10 mprivaloma apželdinti krūmynu
nenaudoti trąšų arba pesticidų 
Prancūzija 5 mturi augti žolė, krūmokšniai, krūmai arba medžiai
nenaudoti mineralinių ar organinių trąšų ir pesticidų 
Italija (Lombardija)tarp 5 ir 3 m
priklausomai nuo vandens telkinio būklėsturi augti žolė, žemės nearti, nenaudoti neorganinių 
trąšų, mėžinio arba srutų
Nyderlandainuo 25 cm iki 9 m
priklausomai nuo pasėlio ir tam tikrų techninių 
specifikacijųnenaudoti trąšų
Slovakija 10 m nenaudoti pramoninių arba organinių trąšų 
34 Pastabos
Su vandeniu susijusių 
problemų sprendimas 
panaudojant kaimo plė ­
tros lėšas nėra visiškai 
išnaudotas
49 
2007–2013 m. laikotarpiu kaimo plėtros 
lėšos sudaro beveik 100  milijardų  eurų. 
Reglamente (EB) Nr. 1698/2005 dėl kai ­
mo plėtros vandens apsauga laikoma 
viena svarbiausių spręstinų proble ­
mų40. Reglamente taip pat pabrėžiama, 
kad „EŽŪFKP veikla ir operacijos, prie 
kurių jis prisideda, turi būti nuoseklios 
bei suderinamos su kitomis Bendrijos 
politikos sritimis ir atitikti visus Bendri ­
jos teisės aktus“41, kaip antai vandens 
politiką. Todėl skiriant lėšas ir nusta ­
tant aiškius su vandeniu susijusius tiks ­
lus per kaimo plėtros politiką galima 
reikšmingai prisidėti prie ES vandens 
politikos tikslų integravimo į BŽŪP .
50 
Valstybės narės savo kaimo plėtros 
lėšas sutelkia per KPP (žr. 10 ir 11 dalis), 
sudarytas iš priemonių, kurias gali sa ­
vanoriškai įsipareigoti taikyti tikslinės 
gyventojų grupės (pavyzdžiui, ūkinin ­
kai). Kaimo plėtros priemonių naudos 
gavėjai įsipareigoja laikytis konkrečių 
valstybių narių nustatytų sąlygų.51 
Šiuo metu kaimo plėtros galimybės 
nėra visiškai išnaudotos. Taikant da ­
bartinį KPP įgyvendinimo metodą, yra 
daromas ribotas poveikis vandeniui, 
kadangi nėra nuosekliai nustatyti su 
vandeniu susiję sunkumai, KPP ir UBVP 
dar nėra suderintos ir ne visada išven ­
giama neigiamo šalutinio poveikio. 
Be to, dar nebuvo panaudota didelė 
vandeniui skirtų lėšų dalis.40 Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 
31 konstatuojamoji dalis: 
„Parama konkretiems 
žemės valdymo metodams 
turėtų būti prisidedama 
prie tvaraus vystymosi, 
ūkininkus ir miškų valdytojus 
skatinant pirmiausia taikyti 
žemėnaudos metodus, 
suderinamus su būtinybe 
išsaugoti natūralią aplinką 
ir kraštovaizdį, apsaugoti 
ir pagerinti gamtinius 
išteklius. Parama turėtų būti 
prisidedama prie Šeštosios 
Bendrijos aplinkosaugos 
veiksmų programos ir 
pirmininkaujančios valstybės 
narės išvadų dėl tvaraus 
vystymosi strategijos 
įgyvendinimo. Pagrindiniai 
klausimai, į kuriuos turi būti 
kreipiamas dėmesys, yra šie: 
biologinė įvairovė, „Natura 
2000“ valdymas, vandens ir 
dirvožemio apsauga, <...>“.
41 Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 
6 konstatuojamoji dalis.
35 Pastabos
Valstybių narių kaimo plėtros 
politikos išlaidų planuose 
ne visada atsižvelgiama į ES 
vandens politikos tikslus ir 
su vandeniu susijusius vals ­
tybių narių poreikius
Valstybių narių KPP kartais 
nėra nuosekliai nustatytos su 
vandeniu susijusios problemos 
ir jos dar nėra suderintos su 
UBVP
52 
Kiekvienoje audito metu aplankytoje 
valstybėje narėje / regione Audito 
Rūmai nagrinėjo, ar KPP ex ante  verti ­
nimo kontekste atliktas aplinkosaugos 
vertinimas42 ir UBVP kontekste atlik ­
tos aplinkos analizės buvo išsamūs ir 
nuoseklūs. Nors ir pripažindami, kad 
abiejuose vertinimuose nagrinėta ge ­
ografinė vietovė bei jų laikas, pobūdis ir tikslas43 gali būti skirtingi, Audito 
Rūmai mano, kad su vandeniu susijusių 
problemų vertinimai abiejose analizėse 
turėtų būti tarpusavyje suderinami. 
Tačiau jie nustatė, kad su vandeniu 
susijusių problemų nustatymas KPP 
aplinkosaugos analizėse kartais yra 
neišsamus ir ne visada atitinka UBVP 
kontekste turimą informaciją. Audito 
metu buvo nustatyta atvejų, kai KPP 
nebuvo nustatytos su vandeniu susi ­
jusios problemos ir todėl joms spręsti 
nebuvo skirta nė viena kaimo plėtros 
priemonė (žr.  11 la ng e l į ).
53 
Prasta UBVP nustatytų priemonių pro ­
gramų kokybė (žr. 27 ir 28 dalis) šiuo 
metu apsunkina jų suderinimą su KPP . 
Jei jos yra suderintos, tai įgyvendinta 
kaimo plėtros priemones integruojant 
į UBVP .
Nuosekliai nenustatytos su vandeniu susijusios problemos
–  Danijoje, vandens gavybos klausimas nėra aptartas KPP aplinkos vertinime, nors remiantis UBVP šalies vaka ­
ruose jis yra aktualus. Danijos KPP nėra priemonių, skirtų spręsti vandens gavybos problemą.
–  Ispanijoje (Andalūzijoje) Gvadalkivyro UBVP priemonių programoje nustatytos priemonės, skirtos baigti 
rengti vandens registrą ir kovoti su neteisėta gavyba. Tačiau Gvadalkivyro UBVP skirtose KPP aplinkos tvaru ­
mo ataskaitoje ir aplinkos analizėje į neteisėto vandens gavybos problemą nėra atsižvelgta. Neskaitant kaimo 
plėtros priemonių, kurioms taikomas kompleksinis paramos susiejimas (žr. 8 dalį), KPP nėra mechanizmo, kuris 
naudos gavėjus skatintų laikytis vandens leidimų suteikimo procedūrų.
–  Slovakijoje KPP nėra priemonių, skirtų šalinti su vandens kiekiu susijusius trūkumus arba spręsti taršos pesti ­
cidais, šlapynių nykimo arba per didelės vietos požeminio vandens gavybos klausimus, kurių visi yra nustatyti 
UBVP , bet nėra paminėti KPP aplinkos vertinime.
–  Graikijoje, Tesalijos UBVP paminėtos problemos, susijusios su hidromorfologiniais pokyčiais ir neregistruo ­
tais gręžiniais, bet jos nebuvo nagrinėtos KPP aplinkos vertinime. Graikijos KPP nėra priemonių, skirtų įveikti 
hidromorfologinius sunkumus.11 langelis42 http://ec.europa.eu/
agriculture/rurdev/eval/
guidance/note_c_en.pdf   
(14 p.)
43 Nors KPP skirti aplinkos 
vertinimai buvo parengti 
2006 m., UBVP kontekste 
atliktos aplinkos analizės 
(kurias sudaro [upių baseinų 
rajono] ypatybių analizė, 
žmogaus veiklos poveikio 
paviršinių ir požeminių 
vandenų būklei peržiūra 
ir vandens naudojimo 
ekonominė analizė  
(žr. VPD 5 straipsnį)) 
turėjo būti užbaigtos iki 
2004 m. gruodžio  22 d.
36 Pastabos
KPP įgyvendinimas kartais daro 
šalutinį poveikį vandeniui
54 
Žemės ūkio ir aplinkos politika gali 
turėti prieštaringų tikslų. Tačiau kaimo 
plėtros lėšos turėtų būti naudojamos 
užtikrinant tvarumą vandentvarkos at ­
žvilgiu ir todėl KPP turėtų būti nustaty ­
tos apsaugos sąlygos, skirtos išvengti 
galimo neigiamo šalutinio poveikio 
(žr.  12 langelį ). Prieš patvirtindama 
KPP Komisija atlieka patikras, skirtas 
nustatyti galimą neigiamą kaimo 
plėtros priemonių poveikį. Nepaisant 
to, kai kurių tinkamai patvirtintų kaimo 
plėtros priemonių koncepcija neuž ­
kerta kelio jų neigiamam šalutiniam 
poveikiui vandeniui. Kai kurios KPP 
buvo patvirtintos nepaisant to, kad 
jose nebuvo nustatytos pakankamos 
apsaugos sąlygos (žr.  12 langelį ).55 
Kai kuriais atvejais, net jei KPP yra 
nustatytos apsaugos sąlygos, skirtos 
neleisti pasireikšti vandeniui daro ­
mam šalutiniam poveikiui, praktiko ­
je įgyvendintos priemonės tokiam 
šalutiniam poveikiui kelio neužkerta 
(žr.  13 langelį ).
KPP pavyzdžiai su apsaugos sąlygomis ir be jų
Audito metu tikrintoje Italijos (Lombardijos) KPP buvo nustatytos su priemone, skirta žemės ūkio valdų moder ­
nizavimo investicijoms, susijusios apsaugos sąlygos. Pagal KPP naujus daržininkystei naudojamus šiltnamius 
yra leidžiama statyti tik tuomet, kai yra sutaupoma energijos ir vandens. Investicijos, skirtos plėsti esamam 
drėkinimo tinklui arba didinti drėkinamo paviršiaus plotą, yra laikomos netinkamomis finansuoti.
Tačiau tokios pačios priemonės koncepcija Ispanijos (Andalūzijos) KPP neužkerta kelio reikšmingam neigia ­
mam šalutiniam poveikiui, kaip antai drėkinamo ploto išplėtimas arba projektų, dėl kurių didėja bendras 
vandens naudojimas, patvirtinimas.
Neigiamo šalutinio poveikio dėl trūkumų įgyvendinant kaimo plėtros priemonę 
pavyzdys
Audito Rūmų atlikto DAS audito Ispanijoje metu nustatyta, kad pagal 125 priemonę (infrastruktūra, susijusi su 
žemės ūkio bei miškų ūkio plėtra ir pritaikymu) vykdytas projektas buvo patvirtintas nepaisant to, kad nau ­
dos gavėjui suteiktos vandens teisės nebuvo pakankamos tam, kad projektas būtų ekonomiškai pagrįstas, ir 
naudos gavėjas sunaudojo daug daugiau vandens nei jam į jį buvo suteikta teisių bei taip pažeidė du šio tipo 
projektams taikomus tinkamumo kriterijus. Tai rodo, kad patikros, atliekamos tvirtinant projekto paraišką, ne ­
buvo veiksmingos ir kad nebuvo užtikrinti pagrindiniai reikalavimai (kaip antai, sunaudojamo vandens kiekio 
nepadidėjimas), kurie iš principo turėjo užkirsti kelią neigiamam šalutiniam poveikiui.12 langelis 13 langelis
37 Pastabos
Nebuvo pakankamai panau ­
dotos kaimo plėtros lėšos 
sprendžiant su vandeniu 
susijusias problemas
Su vandeniu susijusios 
priemonės ne visada vykdomos 
pagal planą
56 
Kaimo plėtros priemonės, kurios gali 
turėti tiesioginį poveikį vandens ap ­
saugai, apima priemones, pagal kurias 
ūkininkai privalo pakeisti savo ūkinin ­
kavimo praktiką sumažindami pestici ­
dų arba trąšų naudojimą arba pritaikyti 
savo pasėlius atsižvelgdami į vietos 
hidrologinę padėtį. Tai, kaip yra iš ti ­
krųjų naudojamos šios priemonės, yra 
svarbus veiksnys įvertinant, ar buvo 
visiškai išnaudotos EŽŪFKP galimybės 
vandens apsaugos atžvilgiu. Audito 
Rūmai šį aspektą nagrinėjo atlikdami 
valstybių narių aktyvuotų KPP prie ­
monių analizę ir analizuodami tai, kaip 
valstybės narės pasinaudojo Regla ­
mento (EB) Nr. 1698/2005 38 straipsnio 
suteiktomis galimybėmis, susijusiomis 
su VPD įgyvendinimo išlaidomis.
57 
Audito Rūmai išanalizavo aktyvių 
kaimo plėtros priemonių, kurias pačios 
valstybės narės priskyrė turinčioms 
tiesioginį poveikį vandens apsaugai, 
įvykdymo lygį. Nors ši analizė turi tam 
tikrų ribotumų44, rezultatai rodo, kad 
apie pusės visų priemonių įvykdymo 
lygiai atitinka planą.44 Kadangi priemonės dažnai 
apima papriemones, 
kurios nėra skirtos spręsti 
su vandeniu susijusias 
problemas, su vandens 
apsauga iš tikrųjų yra susiję 
ne visi pagal šias priemones 
finansuojami projektai.
38 Pastabos
58 
Tačiau valstybės narės nepasinaudo ­
jo galimybėmis taikyti Reglamento 
(EB) Nr. 1698/2005 38 straipsnį, kuria ­
me nurodyta, kad 213 priemonė45 gali 
būti taikoma „siekiant kompensuoti 
atitinkamose vietovėse dėl sunku ­
mų, atsiradusių įgyvendinant [VPD] 
patirtas išlaidas ir prarastas pajamas“ 
(žr.  4 lentelę ).59 
Audito vizitų metu nė viena valstybė 
narė, išskyrus Daniją46, nebuvo akty ­
vavusi 213 priemonės VPD atžvilgiu, 
kaip nustatyta 38 straipsnyje. Pasak 
Komisijos22, tik 4 % jai pateiktų UBVP 
nurodyta, kad jose bus taikomas 38 
straipsnis, pagal kurį bus kompensuo ­
jama ūkininkams už VPD reikalavimų 
laikymąsi. Tokį ribotą 213 priemonės 
taikymą be kitų dalykų lėmė vėlavimai 
valstybėse narėse baigti rengti savo 
UBVP . Kitas veiksnys, kuris apsunkino 
213 priemonės taikymą, yra tai, kad su 
VPD susijusiems mokėjimams skirtos 
įgyvendinimo taisyklės buvo paskelb ­
tos tik 2010 m. vasario mėn.47 – po trejų 
metų ir dviejų mėnesių nuo kaimo 
plėtros programavimo laikotarpio 
pradžios48 ir daugiau kaip po metų nuo 
termino, iki kurio pagal VPD 13 straips ­
nį turėjo būti baigti rengti UBVP .4 lentelėKaimo plėtros priemonių1, kurias pačios valstybės narės nustatė turint tiesioginį 
poveikį vandens apsaugai, įvykdymo lygiai (%)
Šalis Priemonė115 121 125 213 214 216 226 321
Danija 84,1 24,2
Prancūzija (žemyninė dalis)  69,7 39,8 85,8 16,9
Graikija 17, 0 35,7 71,7 21,5
Italija (Lombardija) 75,8 42,4 69,0 51,9
Slovakija 85,8 88,2 91,8
Nyderlandai 51,0 30,4 95,7 9,7
Ispanija (Andalūzija) 9,4 70,0 27, 6 73,1
 Įvykdymo lygis pagal planą (> 60 %)
 213 priemonė neaktyvuota nė vienoje audito metu aplankytoje valstybėje narėje
 Aplankyta valstybė narė priemonės neklasifikavo kaip turinčios tiesioginį poveikį vandeniui
1  115 priemonė: „Valdymo, pagalbos ir konsultavimo paslaugų teikimas“; 121 priemonė: „Žemės ūkio valdų modernizavimas“; 125 priemonė: 
„Infrastruktūra, susijusi su žemės ūkio bei miškų ūkio plėtra ir pritaikymu“; 214 priemonė: „Agrarinės aplinkosaugos išmokos“; 216 priemonė: 
„Neproduktyvios investicijos“; 226 priemonė: „Miškų potencialo atkūrimas ir prevencinių veiksmų taikymas“; ir 321 priemonė: „Pagrindinės 
paslaugos ekonomikai ir kaimo gyventojams“.
Šaltinis:  Europos Komisija, 2013 m. kovo 31 d. duomenys.45 213 priemonė: „Natura 2000“ 
išmokos ir su Direktyva 
2000/60/EB (VPD) susijusios 
išmokos“.
46 Danija aktyvavo 213 priemonę, 
pagal kurią kompensuojamos 
išlaidos, susijusios su 
10 m pločio apsaugos 
juostų įrengimu, tačiau dėl 
Danijos UBVP sustabdymo 
2012 m. gruodžio mėn. 
priemonės įgyvendinimas yra 
sustabdytas.
47 2010 m. vasario 8 d. Komisijos 
reglamentas (ES) Nr. 108/2010, 
iš dalies keičiantis Reglamentą 
(EB) Nr. 1974/2006, nustatantį 
išsamias Tarybos reglamento 
(EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos 
žemės ūkio fondo kaimo 
plėtrai (EŽŪFKP) paramos 
kaimo plėtrai taikymo 
taisykles (OL L 36, 2010 2 9, 
p. 4).
48 EŽŪFKP 2007–2013 m.
39 Pastabos
Specialiai vandens klausimų 
sprendimui skirtos finansinės 
priemonės buvo mažai 
taikomos
60 
Tarybos sprendime 2009/61/EB49 buvo 
nurodytas poreikis veiksmingiau spręs ­
ti keletą 2003 m. nustatytų „svarbiau ­
sių naujų iššūkių“50, kurių vienas buvo 
„vandentvarka“. Pagal šį sprendimą 
atliekant BŽŪP būklės patikrinimą 
buvo skirta papildomų lėšų spręsti 
šiems naujiems iššūkiams. Bendras 
papildomas biudžetas sudarė 3,8  mili ­
jardo  eurų. Tuo pat metu reaguodama 
į 2008 m. ekonominę krizę Komisija pa ­
rengė Europos ekonomikos atkūrimo 
planą51 (EEAP). EEAP buvo numatyta 
skirti milijardą eurų plačiajuosčiam ry ­
šiui kaimo vietovėse ir visiems kitiems 
naujiems iššūkiams.61 
2010 m. pagal pirmuosius po BŽŪP 
būklės patikrinimo atliktus KPP pakei ­
timus valstybės narės skyrė 26,9 % pa ­
pildomų BŽŪP lėšų (1,3 milijardo eurų) 
„naujam vandentvarkos iššūkiui“52 
(žr.  8 diagramą ). Vidutinis šių lėšų 
įvykdymo lygis ES 27 2012 m. pabai ­
goje buvo 17,5 %, tačiau šis skaičius 
įvairiose valstybėse narėse yra labai 
skirtingas53 (išsamesnė informacija 
pateikta IV priede ). Nors BŽŪP būklės 
patikrinimas suteikė galimybę toliau 
integruoti vandentvarkos klausimus 
į KPP , praktikoje dauguma valstybių 
narių labai nedaug pasinaudojo papil ­
domomis lėšomis.8 diagramaPlanuojamas BŽŪP būklės patikrinimo ir atkūrimo lėšų 
pasiskirstymas pagal „naujus iššūkius“ 2010 m.
Šaltinis: Europos Komisija.0,3 %biologinė įvairovė
31,2 %
vandentvarka
26,9 %atsinaujinančioji energija5,6 %klimato kaita14,2 %plačiajuostis ryšys7,3 %su naujais iššūkiais susijusi inovacijapienininkystės restruktūrizavimas14,5 %49 2009 m. sausio 19 d. Tarybos 
sprendimas 2009/61/EB, kuriuo 
iš dalies keičiamas Sprendimas 
2006/144/EB dėl kaimo plėtros 
Bendrijos strateginių gairių 
(2007–2013 m. programavimo 
laikotarpis) (OL L 30, 2009 1 31, 
p. 112).
50 Sprendimo 2009/61/EB 
3 konstatuojamoji dalis: 
„Vertinant 2003 m. bendros 
žemės ūkio politikos reformos 
įgyvendinimą nustatyta, kad 
svarbiausi nauji iššūkiai Euro ­
pos žemės ūkio sektoriui yra 
klimato kaita, atsinaujinantys 
energijos ištekliai, vandentvar ­
ka, biologinė įvairovė ir pieno 
sektoriaus restruktūrizavimas.“
51 2008 m. lapkričio 26 d. COM 
(2008) 800 final .
52 Audito Rūmai pripažįsta, kad 
kai kurios lėšos, nurodytos 
kaip padedančios spręsti 
„naują biologinės įvairovės 
iššūkį“, gali taip pat daryti 
teigiamą poveikį vandeniui.
53 Komisija šių įvykdymo lygių 
duomenų nepatvirtino. Tačiau 
Audito Rūmų pateikti skaičiai 
yra paremti Komisijos pateikta 
informacija.
40 Pastabos
Principas „moka teršėjas“ 
nebuvo integruotas 
į BŽŪP
62 
Pagal principą „moka teršėjas“ teršėjas 
turi prisiimti taršos prevencijos, kontro ­
lės ir šalinimo išlaidas54. Šiuo metu šis 
principas yra teisinis įsipareigojimas, 
kuris ES yra įtvirtintas jos Sutartyje55 ir 
aplinkos įsipareigojimų direktyvoje56 ir 
į kurį yra pateikta speciali nuoroda VPD 
9 straipsnyje.
63 
Žemės ūkio veikla aplinkai tiek duoda 
naudos, tiek sukelia sunkumų. Nei ­
giamas poveikis aplinkai dažnai yra 
nepageidaujamų cheminių medžiagų 
(teršalų) paskleidimas į aplinką. „Skli ­
dus žemės ūkio taršos pobūdis ir ter ­
šėjo nustatymo sudėtingumas apsun ­
kina aplinkos įstatymų įgyvendinimą 
ir atsakomybės už žalą priskyrimą.“54 
Nepaisant to, „tuomet, kai žemės ūkio 
veikla daro žalą privačiajai ir viešajai 
nuosavybei, turėtų būti taikomas prin ­
cipas „moka teršėjas“54. Principo „moka 
teršėjas“ įgyvendinimo mechanizmai 
gali egzistuoti (pavyzdžiui, valstybių 
narių lygmeniu nustatytos baudos), 
bet jie nedaro poveikio išmokoms, 
kurias gauna BŽŪP naudos gavėjai.64 
Dabar taikomos nuobaudos ūkinin ­
kams, kurie nesilaiko kompleksinio 
paramos susiejimo reikalavimų (t. y. vir ­
šija priimtiną reglamentuojamą taršos 
lygį), nėra apskaičuojamos remiantis 
dėl padarytos žalos atsirandančiais 
kaštais ir todėl gali sudaryti tik šių 
kaštų dalį. Daugeliu atvejų jos nėra 
proporcingos ūkininko kompleksinio 
paramos susiejimo reikalavimų pažei ­
dimų dydžiui. Audito Rūmai dėl to jau 
buvo pateikę pastabų specialiojoje 
ataskaitoje Nr. 8/2008. Šiuo atžvilgiu 
Audito Rūmai vėl atkreipia dėmesį 
į 40–43 dalyse nurodytus trūkumus, 
susijusius su kompleksinio paramos 
susiejimo taikymu. Todėl toks, koks jis 
yra dabar, kompleksinis paramos su ­
siejimas šiuo metu gali būti tik iš dalies 
naudingas užtikrinant principo „moka 
teršėjas“ taikymą.
65 
Reikšmingas mokėjimų skaičius kaimo 
plėtros srityje nėra susietas su kom ­
pleksiniu paramos susiejimu9. Todėl 
teršiantis ūkininkas ir toliau gaus šias 
išmokas be jokių sumažinimų. Šiuo 
metu nėra mechanizmo, pagal kurį 
būtų proporcingai atsižvelgiama 
į ūkininko sukeltos taršos prevencijos 
ar pašalinimo išlaidas ir pagal kurį būtų 
atitinkamai mažinamos kaimo plėtros 
išmokos.54 Margaret Rosso Grossman, 
Agriculture and the Polluter 
Pays Principle  (Žemės ūkis ir 
principas „moka teršėjas“), 
11.3 tomas, Electronic Journal 
of Comparative Law , 2007 m. 
gruodžio mėn., http://www.
ejcl.org/113/article113 ­15.pdf
55 Sutarties dėl Europos 
Sąjungos veikimo 
191 straipsnio 2 dalis.
56 Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyva 2004/35/EB 
(OL L 143, 2004 4 30, p. 56), 
kuri buvo iš dalies pakeista 
Direktyva 2006/21/EB 
(OL L 102, 2006 4 11, p. 15) 
ir Direktyva 2009/31/EB 
(OL L 140, 2009 6 5, p. 114).
41 Pastabos
Stebėjimo ir vertinimo 
sistemos neparodo viso 
vaizdo
66 
Nuo ES vandens politikos sustiprinimo 
ir BŽŪP priemonių, galinčių išspręsti su 
vandeniu susijusias problemas, įdiegi ­
mo praėjo keletas metų: 
i) kompleksinis paramos susieji ­
mas buvo įvestas 2003 m. ir nuo 
2005 m. buvo privalomas visiems 
tiesiogines išmokas gaunantiems 
ūkininkams; 
ii) kaimo plėtra buvo įtraukta į BŽŪP 
2000 m.; ir 
iii) Vandens pagrindų direktyva įsiga ­
liojo 2000 m. nustatant reikalavimą 
valstybėms narėms iki 2006 m. 
pabaigos pradėti taikyti stebėjimo 
programas.
67 
Šiuo metu taikomos stebėjimo siste ­
mos neparodo bendro žemės ūkio 
poveikio vandeniui vaizdo. Informacija 
apie tai yra neišsami, fragmentuota ir 
kartais gaunama pavėluotai. Taip yra 
todėl, kad 
i) BŽŪP stebėjimo ir vertinimo siste ­
mos pateikia mažai su vandeniu 
susijusios informacijos; 
ii) vandens politikos stebėjimo prie ­
monės buvo nustatytos vėlai ir yra 
neišsamios; ir 
iii) nėra kitos informacinės sistemos, 
kuri galėtų pateikti duomenis, 
būtinus vandens kokybę ir kiekį 
susieti su žemės ūkio veikla.BŽŪP stebėjimo ir vertinimo 
sistemos duoda mažai naudos 
stebint BŽŪP reglamentuose 
nustatytų vandens tikslų 
vykdymo pažangą
68 
ES teisės aktuose57 reikalaujama, kad 
valstybės narės Komisijai pateiktų 
metinę ataskaitą, kurioje būtų pateikti 
„su kompleksiniu paramos susiejimu 
susijusių patikrų rezultatai“. Šie rezulta ­
tai yra susiję su atliktų patikrų skai ­
čiumi ir įvairių kompleksinio paramos 
susiejimo reikalavimų pažeidimais. Jie 
neapima informacijos apie kompleksi ­
nio paramos susiejimo poveikį van ­
dens kokybei arba vandens kiekiui ir 
niekada nebuvo šiam tikslui skirtos.
69 
Visus kaimo plėtros veiksmus 2007–
2013 m. programavimo laikotarpiu 
Komisija stebi ir vertina taikydama 
bendrą stebėjimo ir vertinimo sistemą 
(BSVS). BSVS yra naudojami rodikliai, 
skirti įvertinti pažangą vykdant kaimo 
plėtros tikslus, ir nepriklausomų vertin ­
tojų vertinimai.57 Reglamento (EB) Nr. 1122/2009 
84 straipsnio 1 dalies 
e punktas.
42 Pastabos
70 
Vandens politikos srityje BSVS yra nu ­
statyti penki baziniai rodikliai58, vienas 
rezultatų rodiklis („žemės plotas, ku ­
riame yra taikomas sėkmingas žemės 
valdymas, prisidedantis prie vandens 
kokybės“) ir vienas poveikio rodiklis 
(„vandens kokybės pagerėjimas“). 
Audito metu nustatyta, kad rezulta ­
tų rodiklis nėra pakankamai tikslus, 
kadangi nėra nenustatyta, ką reiškia 
„sėkmingas žemės valdymas“, poveikio 
vandens kokybei rodiklis apima tik ni ­
tratus ir fosforą, ir nėra vandens kiekio 
rodiklio. Be to, valstybių narių teikia ­
mos ataskaitos dėl visų BSVS rodiklių 
dažnai yra pasenusios arba neišsamios. 
Daugeliu atvejų valstybės narės tikslų 
nenustatė.71 
BSVS rekomendaciniame dokumente59 
yra pateikti penki su vandeniu susiję 
vertinimo klausimai. Nustatyta gerų 
pavyzdžių, kai laikotarpio vidurio 
įvertinimuose vertintojai galėjo kie ­
kybiškai įvertinti kai kurių priemonių 
(papriemonių) poveikį vandens ko ­
kybei pasitelkdami modelius, naudos 
gavėjų apklausas ir kokybinius tyrimus 
(žr.  14 langelį ). Tačiau šis metodas yra 
ne visada taikomas ir turi aiškių trūku ­
mų, susijusių su sistemingu rezultatų 
ir poveikio kiekybiniu įvertinimu, duo ­
menų išsamumu, patikimumu ir nuo ­
seklumu. Keliuose laikotarpio vidurio 
įvertinimuose yra atkreiptas dėmesys 
į tai, kad KPP nėra nustatyti tikslai, 
o be jų yra sudėtinga įvertinti pažangą 
siekiant vandens politikos tikslų.
Geras pavyzdys, kai vidurio laikotarpio įvertinime yra kiekybiškai įvertinamas 
poveikis
Italijoje (Lombardijoje) – 214 priemonės atveju (agrarinės aplinkosaugos mokėjimai) vertintojas taikė mode ­
lius siekdamas sklypo lygmeniu apskaičiuoti azoto perviršį ir poveikio lygio ir toksiškumo santykį požeminia ­
me vandenyje panaudojus pesticidus. Regioniniu lygmeniu taikant 214 priemonę sumažėjęs azoto perviršis 
sudarė 2,6 kg/ha, o poveikio lygio ir toksiškumo santykio sumažėjimas sudarė 3,9 %. Poveikis buvo ryškesnis 
vietovėse, kuriose priemonės įsisavinimas buvo sėkmingesnis.14 langelis
Vandens politikos stebėjimo 
priemonės yra neišsamios
72 
VPD 8 straipsnyje yra reikalaujama, 
kad valstybės narės sudarytų „vandens 
būklės monitoringo programas, kad 
kiekviename upių baseinų rajone van ­
dens būklė būtų nuosekliai ir išsamiai 
prižiūrima“. Monitoringo programos turėjo pradėti veikti iki 2006 m. ir 
turėjo būti sudarytos iš priežiūros 
monitoringo programos (apimančios 
visą rajoną) ir operatyvinio monitorin ­
go programos (dažnesnis ir glaudesnis 
stebėjimas, skirtas nustatyti problemi ­
nes sritis). Valstybės narės gali taip pat 
nuspręsti parengti tiriamojo stebėjimo 
programas (pavyzdžiui, konkrečioms 
medžiagoms).58 Vandens kokybė (bendrieji 
maistinių medžiagų 
balansai), vandens kokybė 
(tarša nitratais ir pesticidais), 
vandens kokybė (nitratams 
jautrioms zonoms priskiriamos 
teritorijos procentinė 
dalis), vandens naudojimas 
(naudojamos drėkinamos 
žemės ūkio paskirties žemės 
procentinė dalis), visų pirma 
dėl dirvožemio ir vandens 
saugomi miškai.
59 Bendros stebėjimo ir 
vertinimo sistemos vadovas. 
Rekomendacinis dokumentas, 
Žemės ūkio ir kaimo plėtros 
GD, 2006 m. rugsėjo mėn.
43 Pastabos
73 
Po valstybių narių monitoringo 
programų įvertinimo 2012 m. EAA 
paskelbė: „Yra labai gerų aukštos 
kokybės ataskaitų pavyzdžių. Tačiau 
taip pat yra pavyzdžių, kai ataskaitose 
yra spragų ar prieštaravimų60. Kitoje 
ataskaitoje Komisija nurodo: „Remian ­
tis Komisijai teikiama informacija, gali 
matyti aiškių stebėjimo spragų. <...> 
Kai kuriose valstybėse narėse nėra 
žinoma daugiau kaip 50 % vandens 
telkinių ekologinė ir cheminė vandens 
būklė61. Kai kuriose valstybėse narėse 
buvo per vėlai įsteigti stebėjimo tinklai 
ir (arba) jie turi metodikos trūkumų. Audito metu nustatyta, kad kai kuriose 
valstybėse narėse atliekant stebėjimą 
didžiausias dėmesys yra skiriamas in ­
formacijos apie vandens telkinių būklę 
rinkimui ir mažai domimasi neigiamo 
poveikio vandeniui sritimis (žr.  15 
langelį ). Vietos lygmeniu buvo atlikta 
keletas mokslinių tyrimų arba įsteigta 
eksperimentinių tinklų, susiejančių že ­
mės ūkio praktiką su vandens kokybe 
(žr.  16 langelį ).
Stebėjimo tinklo trūkumų pavyzdys
Prancūzija – UBVP rezultatų suvestinėje nėra konkrečių rodiklių, skirtų stebėti tik žemės ūkio neigiamą poveikį. 
Vienas pateiktas rodiklis yra susijęs su bendru namų ūkių, pramonės ir ūkinės veiklos poveikiu vandens būklei. 
Tas pats pasakytina apie rodiklį, parodantį kiekybinių tikslų perviršį mazginiuose taškuose.
Taip pat Prancūzijoje, taikant rodiklį, parodantį įvairiuose veiklos sektoriuose iš požeminio vandens sluoksnio 
ir paviršinių vandens telkinių gautą vandenį, kiekybiškai įvertinamas drėkinimui naudojamas vanduo, tačiau 
šis rodiklis i) neturi kiekybinio tikslo ir ii) neleidžia palyginti gauto kiekio su vandens tvarumą užtikrinančiu 
kiekiu esant jo trūkumui.
Geri stebėjimo tinklų pavyzdžiai
Nyderlandai turi du specialius stebėjimo tinklus, kurie susieja žemės ūkį su vandeniu. Pirmasis tinklas įvertina 
keleto medžiagų žemės ūkio valdose koncentraciją ir susieja ją su valdymo tipų, naudojamo mėžinio, me ­
džiagų ir kt. duomenų baze. Kitas tinklas, pasitelkdamas esamus mėginių taškus žemės ūkio vietovėse, siekia 
įvertinti žemės ūkio poveikį vandens kokybei (fosforo ir azoto kiekis).
Danija turi monitoringo programą, skirtą dokumentuoti nacionalinių vandens aplinkos planų ir kitų žemės 
ūkio sektorinių programų poveikį maistinių medžiagų skverbimuisi į vandens aplinką. Šeši reprezentatyvūs 
baseino plotai yra stebimi pasitelkiant tiesioginius matavimus, interviu su ūkininkais apie jų ūkininkavimo 
praktiką ir modeliuojant žemės ūkio ir maistingų medžiagų paskleidimo aplinkoje ryšį.15 langelis 16 langelis60 EAA ataskaita Nr. 8/2012 
European waters  – assessment 
of status and pressures  
(Europos vandenys  – būklės 
ir neigiamo poveikio 
įvertinimas).
61 COM(2012) 670  final . 
Komisijos ataskaita Europos 
Parlamentui ir Tarybai dėl 
vandens pagrindų direktyvos 
įgyvendinimo (2000/60/EB). 
Upių baseinų valdymo planai.
44 Pastabos
74 
Taigi pagal VPD vykdomas stebėjimas 
suteikė žinių apie Europos vandenų 
būklę ir jiems daromą neigiamą povei ­
kį, tačiau vis dar yra neišsamus ir jo re ­
zultatai turi būti traktuojami atsargiai, 
kadangi yra su duomenimis susijusių 
spragų ir metodikos trūkumų. Daugu ­
ma atvejų valstybės narės neatlieka 
atskirų priemonių UBVP programose 
stebėjimo (žr.  2 lentelę ).
75 
Kalbant apie paviršinio vandens ir 
požeminio vandens nitratų kiekį, pagal 
Nitratų direktyvą62 reikalaujama, kad 
valstybės narės „parengtų ir įgyven ­
dintų tinkamas veiksmų programų 
veiksmingumą leidžiančias įvertinti 
monitoringo programas“. Kas ketverius 
metus jos privalo pateikti ataskaitą, 
kurioje aptariama nitratų koncentracija 
požeminiame vandenyje ir pavirši ­
niame vandenyje, paviršinio vandens 
eutrofikacija, veiksmų programų po ­
veikis vandens kokybei ir žemės ūkio 
veiklai, peržiūrimos nitratams jautrios 
zonos ir veiksmų programos ir nuro ­
domos numatomos vandens kokybės 
tendencijos63. Šiomis valstybių narių 
ataskaitomis remiasi Europos Komisija 
rengdama apibendrinamąją ataskaitą 
dėl direktyvos įgyvendinimo. Tačiau 
teikiant ataskaitas dėl Nitratų direk ­
tyvos buvo valstybių narių vėlavimų. 
Apibendrinamoji 2008–2011 m. ES 
ataskaita buvo paskelbta tik 2013 m. 
spalio 4 d.6476 
Skirtingų valstybių narių 2008–2011 m. 
ataskaitos skiriasi kokybe ir metodais. 
Savo apibendrinamojoje ataskaitoje 
Komisija nurodo: „Skirtingų valstybių 
narių ataskaitų turinio formatas ir 
kokybė labai skyrėsi, todėl buvo labai 
sudėtinga parengti nuoseklų apiben ­
drinimą ES lygmeniu. Taip pat keletu 
atvejų su valstybių narių rašytinėmis 
ataskaitomis pateikti elektroniniai duo ­
menys buvo nenuoseklūs ir juos buvo 
sudėtinga traktuoti, todėl valstybės 
narės turėjo pateikti paaiškinimus“. 
Be to, kad ne visada yra pateikti visų 
valstybių narių duomenys, kai kuriais 
atvejais negalima palyginti skirtingų 
valstybių narių duomenų.62 Nitratų direktyvos 91/676/EEB 
5 straipsnio 6 dalis.
63 http://ec.europa.eu/
environment/water/
water ­nitrates/
64 Komisijos tarnybų darbinis 
dokumentas SWD(2013) 
405 final , pateiktas kartu su 
Komisijos ataskaita Tarybai 
ir Europos Parlamentui dėl 
Tarybos direktyvos 91/676/
EEB dėl vandenų apsaugos 
nuo taršos nitratais iš žemės 
ūkio šaltinių įgyvendinimo, 
remiantis valstybių narių 
2008–2011 m. laikotarpio 
ataskaitomis.
45 Pastabos
Turi būti toliau gerinama WISE – 
„Europos vandens informacijos 
vartai“
77 
Europos vandens informacinė sistema 
(WISE) buvo sukurta 2003 m. kaip vals ­
tybių narių ataskaitų teikimo priemonė 
ir kaip interneto portalas, leidžiantis 
ES lygmeniu susipažinti su informacija 
apie vandenį. Į WISE patenka įvairių 
duomenų srautai: tiek privalomi duo ­
menys, kuriuos Komisijos Aplinkos GD 
surenka pagal jai Vandens pagrindų, 
Miesto nuotekų, Maudyklų vandens ir 
Geriamo vandens direktyvose nu ­
statytus įpareigojimus, ir savanoriški 
duomenys, kuriuos kasmet surenka 
EAA65. WISE nėra valstybių narių pagal 
Nitratų direktyvą66 pateiktų duomenų 
ir Žemės ūkio GD per BSVS surinktų 
duomenų. Nuo 2003 iki 2011 m. surink ­
ti ir apibendrinti WISE duomenys buvo 
visų pirma susiję su vandens kokybe, 
o ne vandens kiekiu arba vandens 
trūkumo rizika4.
78 
Nepaisant jos potencialo teikti išsamią 
informaciją apie vandenį Europoje, 
taikant WISE yra susiduriama su kai 
kuriais sunkumais. Ne visi WISE duo ­
menų srautai yra visiškai integruoti. 
Dėl duomenų konfidencialumo klausi ­
mų ir skirtumų, susijusių su apimtimi, 
duomenų dažniu (pavyzdžiui, metiniai 
vidurkiai arba ketverių metų vidur ­
kiai) ir duomenų tvarkymu valstybėse 
narėse (kai kurios šalys teikia suben ­
drintus duomenis), ne visada įmanoma 
apjungti duomenis, siekiant jais visoke ­
riopai pasinaudoti.Komisijos pastangos parengti 
rodiklius, susiejančius vandens 
kokybę ir kiekį su žemės ūkio 
veikla, dar nedavė rezultatų
79 
Nuo 2002 m. Komisija dirbo siekda ­
ma parengti agrarinės aplinkosaugos 
rodiklius (AAR), skirtus stebėti aplinkos 
klausimų integraciją į BŽŪP ES, valsty ­
bių narių ir regioniniais lygmenimis67. 
Praktikoje duomenų stoka yra daugu ­
mos šių rodiklių problema (žr.  5 lente ­
lę). Nė vienas agrarinės aplinkosaugos 
rodiklis neturi sąsajos su konkrečia 
žemės ūkio praktika.65 Su žemės ūkiu ir vandeniu 
susiję EAA rodikliai yra šie: 
bendras maistingų medžiagų 
balansas; gėlo vandens 
išteklių naudojimas; deguonį 
naudojančios medžiagos 
upėse; maistinės medžiagos 
gėlame vandenyje; maistinės 
medžiagos pereinamuosiuose, 
pakrantės ir jūros vandenyse; 
chlorofilas pereinamuosiuose, 
pakrantės ir jūros vandenyse; 
pesticidai požeminiuose 
vandenyse (2012 m. EAA 
aplinkos rodiklių ataskaita).
66 Dėl nitratų, EAA ir Aplinkos 
GD pastaraisiais metais 
bendradarbiavo siekdami 
racionalizuoti aplinkos 
būklės ataskaitų duomenis 
ir duomenis, surinktus pagal 
Nitratų direktyvą ir VPD. To 
tikslas yra sumažinti ataskaitų 
teikimo naštą valstybėms 
narėms kartu pagerinant 
iš įvairių šaltinių gaunamų 
duomenų palyginamumą ir 
nuoseklumą. Šis darbas šiuo 
metu yra sustabdytas.
67 http://epp.eurostat.ec.europa.
eu/portal/page/portal/agri_
environmental_indicators/
introduction
46 Pastabos 5 lentelėAgrarinės aplinkosaugos rodiklių, parodančių vandens kokybei ir vandens kiekiui 
daromą neigiamą poveikį, apžvalga
AAR rodiklio pavadinimasPagrindinis rodiklis /
parodiklisAtsakinga įstaiga Iškilusios problemos
Bendras azoto balansasPotencialus azoto perviršis žemės 
ūkio paskirties žemėje  
(kg/ha per metus)EurostatasBendro azoto balanso apskaičiavimo 
metodai įvairiose šalyse nėra suderinti, 
duomenys skirtingose šalyse nėra 
palyginami. 
Taršos fosforu rizikaPotencialus fosforo perviršis žemės 
ūkio paskirties žemėje  
(kg/ha per metus)
Pažeidžiamumas, susijęs su fosforo 
skverbimusi į aplinką / nuotekomisEurostatas
Aplinkos GDBendro fosforo balanso apskaičiavimo 
metodai įvairiose šalyse nėra suderinti, 
duomenys skirtingose šalyse nėra 
palyginami.
Dar nėra paruošta, dėl riboto duomenų 
prieinamumo ir su metodika susijusių 
sunkumų.
Vandens kokybė – tarša 
nitratais Upės ir požeminis vanduo, kurių 
nitratų koncentracija  
viršija 50 mg NO3/l
Nitratų koncentracija, viršijanti 
25 mg NO3/l, yra įspėjamoji riba EurostatasTurimi duomenys nėra pakankamai 
detalūs, kad būtų galima nustatyti, ar 
tendencija BŽŪP priemones naudojan -
čiose vietovėse skiriasi nuo nenaudo -
jančių. Nėra skirstymo pagal regionus, 
dirvožemio tipą ir kt., nepaisant to, kad 
tai būtų naudinga siekiant nustatyti šių 
tendencijų priežastis.
Vandens kokybė – tarša 
pesticidaisEAATurima informacija yra ribota. Nėra 
patikimų duomenų apie pesticidus 
požeminiame vandenyje.
DrėkinimasDrėkinamos vietovėse procentinė 
dalis (%) nuo visos naudojamos 
žemės ūkio paskirties žemės (ir jos 
tendencija)EurostatasNėra informacijos apie vandens mata -
vimą, siekiant išmatuoti efektyvumą. 
Informacija nėra teikiama upių baseinų 
lygmeniu. Nėra sąsajos su vandens 
naudojimu (vandens gavyba ir vandens 
būkle vietovėje).
Vandens gavybaMetinė vandens gavyba pagal šaltinį 
ir sektorių
Vandens naudojimas pagal tiekimo 
kategorijas ir naudotojusEAA / EurostatasPrieinami tik nuo pusės iki dviejų treč -
dalių valstybių narių duomenys.
Pesticidų rizikaPesticidų toksiškumo ir poveikio 
lygio daromos žalos rizikos indeksasDG SANCO / EurostatasNėra šio rodiklio duomenų. Duomenys 
apie pesticidų pardavimą turėjo būti 
pateikti nuo 2013 m., o duomenys apie 
pesticidų naudojimą 2015 m.
Pastaba: Keletas kitų AAR turi netiesioginių sąsajų su vandeniu. Šios sąsajos tai – mineralinių trąšų naudojimas žemės ūkyje, pesticidų 
naudojimas, derliaus nuėmimo praktika, gyvulių auginimo praktika, dirvožemio danga, mėžinio tvarkymas, ūkių specializacija ir ūkių 
intensifikacija / ekstensifikacija.
47
 Išvados  
ir rekomendacijos
80 
Komisija ir valstybės narės nustatė 
ambicingų politikos tikslų pagerinti 
vandentvarką Europos Sąjungoje 
laikotarpiu nuo vidutinės iki ilgalai ­
kės trukmės. Šiame procese svarbus 
vaidmuo tenka žemės ūkiui, kaip 
vienam didžiausių vandens naudotojų 
ir teršėjų. Tai buvo pripažinta rengiant 
Vandens pagrindų direktyvą ir vėliau 
priimtame politiniame susitarime dėl 
bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) 
ateities.
81 
Siekiant įvykdyti šiuos ambicingus 
tikslus, BŽŪP turi būti įgyvendinama 
skatinant veiksmingiausią ir efekty ­
viausią vandens naudojimą žemės ūky ­
je ir užkertant kelią eikvojimui, taršai 
ir t. t. Didžioji dalis ES finansavimo ir 
išmokų ūkiams yra teikiama su sąlyga, 
kad bus taikoma tam tikra su vandeniu 
susijusi gera praktika (pagal kom ­
pleksinės paramos susiejimo režimą). 
Reikšmingas finansavimas taip pat gali 
būti suteiktas konkretiems su vandeniu 
susijusiems projektams taikant kaimo 
plėtros priemones.
82 
Audito metu buvo nagrinėjama, ar 
ES vandens politikos tikslai buvo 
sėkmingai integruoti į BŽŪP . Audito 
Rūmai daro išvadą, kad Komisijai ir 
valstybėms narėms tai pavyko pada ­
ryti tik iš dalies. Tą sąlygoja ambicingų 
politikos tikslų ir priemonių, kuriomis 
buvo siekiama paskatinti pokyčius, 
neatitikimas. Šiuo metu taikomos BŽŪP 
priemonės, skirtos spręsti vandens 
politikos problemas, iki šiol neleido 
padaryti pakankamos pažangos sie ­
kiant ambicingų su vandeniu susijusių 
politikos tikslų. Audito metu buvo 
atkreiptas dėmesys į kompleksinio 
paramos susiejimo koncepcijos ir taiky ­
mo bei kaimo plėtros lėšų naudojimo 
trūkumus ir buvo nurodyti vėlavimai ir 
trūkumai įgyvendinant VPD.83 
Dėl kompleksinio paramos susiejimo 
audito metu buvo nustatyta, kad 
keletas svarbių su vandeniu susijusių 
klausimų dar nėra įtraukti į komplek ­
sinio paramos susiejimo reikalavimus 
(35–37 dalys) ir kad Komisija neužtikri ­
no, kad su vandeniu susiję GAAB (ge ­
ros agrarinės ir aplinkosaugos būklės) 
standartai būtų tinkami valstybių narių 
lygmeniu arba suformuluoti taip, kad 
skatintų gerą ūkininkavimo praktiką 
(38 ir 44–48 dalys). Be to, toks, koks jis 
yra dabar, kompleksinis paramos su ­
siejimas šiuo metu gali būti tik iš dalies 
naudingas užtikrinant principo „moka 
teršėjas“ taikymą, o kompleksinės 
paramos nuobaudos nėra apskaičuo ­
jamos remiantis dėl padarytos žalos 
atsirandančiais kaštais ir todėl gali 
sudaryti tik šių kaštų dalį (62–65 dalys).
84 
BŽŪP reformos kontekste naujuoju 
laikotarpiu (2014–2020 m.) yra nusta ­
tyti dar ambicingesni tikslai, susiję su 
vandens politikos tikslų integravimu 
į BŽŪP . Šiuo naujuoju laikotarpiu Komi ­
sija siekia išplėsti kompleksinio para ­
mos susiejimo taikymo sritį. Atsižvelg ­
dami į savo ankstesnius pasiūlymus 
dėl kompleksinio paramos susiejimo 
veikimo, Audito Rūmai rekomenduoja:
1 rekomendacija
Politikos lygmeniu Komisija turėtų 
pasiūlyti ES teisės aktų leidėjui būti ­
nus dabartinių priemonių pakeitimus 
(kompleksinio paramos susiejimo ir 
kaimo plėtros) arba, jei tikslinga, nau ­
jas priemones, kurios galėtų padėti pa ­
siekti ambicingesnius tikslus integruo ­
jant vandens politikos tikslus į BŽŪP .
48 Išvados ir rekomendacijos 
85 
Valstybių narių lygmeniu Audito Rūmai 
daro išvadą, kad atsižvelgiant į tai, kad 
kompleksinis paramos susiejimas ir 
kaimo plėtra yra pagrindinės vandens 
integravimo į BŽŪP priemonės, kom ­
pleksinės paramos taikymas turi trūku ­
mų (40–43 dalys) ir kad valstybių narių 
kaimo plėtros programų potencialas 
spręsti su vandeniu susijusias prob­
lemas dar nebuvo visiškai išnaudotas 
(49–61 dalys). Todėl Audito Rūmai 
rekomenduoja:
2 rekomendacija 
Valstybės narės turėtų:
— spręsti audito metu nustatytus trū ­
kumus, susijusius su jų komplek ­
sinio paramos susiejimo patikrų 
atlikimu;
— nustačius pažeidimų, taikyti tinka ­
mas nuobaudas;
— savo KPP daugiau dėmesio skirti su 
vandeniu susijusių problemų nu ­
statymui ir užtikrinti, kad jos būtų 
suderintos su UBVP;
— parengti ir griežtai taikyti apsau ­
gos mechanizmus, siekiant išveng ­
ti pagal kaimo plėtros politiką 
finansuojamos veiklos neigiamo 
šalutinio poveikio vandeniui;
— aktyviau išnagrinėti, kaip su vande ­
niu susijusiems klausimams spręsti 
skirtas lėšas galima panaudoti 
vadovaujantis patikimu finansų 
valdymu, ir tai skatinti.86 
Atsižvelgdami į VPD svarbą ES vandens 
politikos kontekste ir pažymėdami, 
kad yra pripažinta būtinybė integruo ­
ti vandentvarkos klausimus į kitas 
politikos sritis, kaip antai žemės ūkį, 
Audito Rūmai daro išvadą, kad VPD 
įgyvendinimo vėlavimai ir trūkumai 
sutrukdė vandens politikos tikslus 
integruoti į BŽŪP (21–32 ir 72–76 dalys). 
Pripažindami, kad ES vandens politika 
yra iš tikrųjų įgyvendinama kitų poli ­
tikos sričių lėšomis (kaip antai BŽŪP), 
ir siekdami ES vandens ir žemės ūkio 
politikų nuoseklumo, Audito Rūmai 
rekomenduoja:
3 rekomendacija
Komisija turėtų pasiūlyti tinkamus 
mechanizmus, kurie galėtų iš tikrųjų 
daryti teigiamą poveikį valstybių narių 
VPD programavimo dokumentų ko ­
kybei, ir stengtis nenukrypti nuo VPD 
nustatyto tvarkaraščio. Šiuo tikslu prieš 
skiriant kaimo plėtros lėšas galėtų būti 
užtikrintas minimalių sąlygų dėl VPD 
įgyvendinimo laikymasis.
Valstybės narės turėtų nedelsiant 
paspartinti VPD įgyvendinimo proce ­
są ir kitame valdymo cikle (2015 m.) 
pagerinti savo UBVP kokybę aprašyda ­
mos atskiras priemones (pavyzdžiui, 
apimties, tvarkaraščio, tikslų ir išlaidų 
atžvilgiu) ir jas pakankamai aiškiai 
apibrėždamos ir konkretizuodamos 
darbiniu lygmeniu.
49 Išvados ir rekomendacijos 
87 
Audito Rūmai taip pat daro išvadą, kad 
Europos lygmeniu ir valstybėse narėse 
nepakanka žinių apie žemės ūkio vei ­
klos daromą neigiamą poveikį vande ­
niui ir apie tai, kaip šis poveikis keičiasi 
(66–79 dalys). Komisijos ir valstybių 
narių lygmeniu mes nustatėme šiuos 
trūkumus:
 – BŽŪP stebėjimo ir vertinimo siste ­
mos duoda mažai naudos stebint 
BŽŪP reglamentuose nustatytų 
vandens tikslų vykdymo pažangą;
 – Europos vandens informacinė 
sistema (WISE) nėra išsami;
 – Komisijos pastangos parengti 
rodik  lius, susiejančius vandens ko ­
kybę ir kiekį su žemės ūkio veikla, 
dar nedavė rezultatų.Todėl Audito Rūmai rekomenduoja:
4 rekomendacija
Komisija turėtų pagilinti savo žinias 
apie vandens kokybės / kiekio ir žemės 
ūkio praktikos sąsają pagerindama 
savo esamas stebėjimo sistemas ir 
užtikrindama, kad jos leistų išmatuoti 
bent žemės ūkio praktikos daromo nei ­
giamo poveikio vandeniui pokytį; tai 
padėtų nustatyti sritis, kuriose BŽŪP 
lėšos yra labiausiai reikalingos.
Atsižvelgiant į tai, kad informacija 
apie vandenį visoje ES priklauso nuo 
valstybių narių teikiamos informacijos 
kokybės ir į tai, kad šios informacijos 
turėjimas yra būtina sąlyga priimant 
patikimus politikos sprendimus, valsty ­
bės narės yra skatinamos gerinti Komi ­
sijai ir EAA teikiamų duomenų savalai ­
kiškumą, patikimumą ir nuoseklumą.
Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų  
narės Rasos BUDBERGYTĖS, 2014 m. kovo 26 d. Liuksemburge įvykusiame 
posėdyje.
Audito Rūmų vardu
Pirmininkas  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

50
 Priedai
Atliekant auditą naudoti audito klausimai ir kriterijaiI priedas
Kompleksinis paramos susiejimas yra visiškai išnaudotas 
(taikytina visiems susijusiems mokėjimams/priemonėms) tam, kad būtų išvengta neigiamo šalutinio poveikio
Komisija įsitikina, kad pagal kompleksinio paramos susiejimo reikalavimus VN tinkamai suformulavo VN standartus
Komisija valstybėms narėms pateikė gaires dėl to, kaip spręsti vandens apsaugos klausimus pasitelkiant KPP
Komisija tikrina, ar KPP yra sprendžiami vandens apsaugos klausimai
Pagal KPS reikalavimus suformuluoti VN standartai yra pakankamai griežti ir pagal KPP priemones yra ﬁnansuojami tik projektai arba intervencijos, kurių taikymo sritis yra platesnė nei KPS įsipareigojimų
Pagal kompleksinio paramos susiejimo reikalavimus suformuluoti valstybių narių standartai yra konkretūs ir taikomi ūkių lygmeniu, o patikrų sistema, skirta tikrinti jų laikymąsi, veikia tinkamai
Rengiant KPP, buvo konsultuotasi su pagrindiniais už ES vandens politikos įgyvendinimą atsakingais asmenimis
UBVP ir priemonių programos yra veikiančios, konkrečios ir išmatuojamos tam, kad nekiltų sunkumų jas integruojant į būsimo programavimo laikotarpio KPP
KPP skirta aplinkos analizė atitinka rengiant UBVP atliktą aplinkos analizę
Taikant KPP priemones sprendžiami poreikių analizėje nustatyti su vandeniu susiję poreikiai
KPP priemonės yra parengtos siekiant užkirsti kelią bet kokiam neigiamam šalutiniam poveikiui vandeniui
Komisijos stebėjimo sistema yra patikima ir parodo teigiamą žemės ūkio politikos įnašą siekiant ES vandens politikos tikslų
Valstybių narių stebėjimo sistema yra patikima ir parodo teigiamą žemės ūkio politikos įnašą siekiant ES vandens politikos tikslų
Naudos gavėjai žino su vandeniu susijusius kompleksinio paramos susiejimo reikalavimus ir jie juos paskatino vykdant veiklą labiau laikytis su vandeniu susijusių įsipareigojimų
Kaimo plėtros programos yra pakankamai patrauklios tam, kad galėtų paskatinti naudos gavėjus taikyti vandenį saugančią ūkininkavimo praktiką, kurios taikymo sritis yra platesnė nei KPS reikalavimai  Kompleksinio paramos susiejimo taisyklės padeda spręsti 
vandens kiekio ir kokybės klausimus
Ar Komisija užtikrino, kad reglamentuojant kompleksinį paramos susiejimą ir jį įgyvendinant valstybėse narėse buvo atsižvelgta į tai, kad turi būti siekiama ES vandenspolitikos tikslų?
Ar Komisija užtikrino, kad valstybės narės siektų ES vandens politikos tikslų pasitelkdamos savo KPP?Ar Komisija apibrėžė, kaip geriausia panaudotiBŽŪP priemones, siekiant įvykdyti ES vandens politikos tikslus?1 KOM
Ar valstybės narės pasinaudojo kompleksiniu paramos susiejimu, siekdamos įvykdyti ES vandens politikos tikslus?
Ar valstybės narės pasinaudojo savo KPP, siekdamos įvykdyti ES vandens politikos tikslus? Ar valstybės narės pasinaudojo BŽŪP nustatytomis priemonėmis, siekdamos įvykdyti ES vandens politikos tikslus?Ar Komisija ir valstybės narės turi strategiją dėl to,kaip geriausia panaudoti BŽŪP priemones, siekiant įvykdyti ES vandens politikos tikslus?
Ar Komisija gali parodyti, kad BŽŪP priemonės buvo veiksmingos siekiant ES vandens politikos tikslų? 
Ar valstybės narės gali parodyti, kad BŽŪP priemonės buvo veiksmingos siekiant ES vandens politikos tikslų?Ar Komisija ir valstybės narės gali parodyti, kad BŽŪP priemonės buvo veiksmingos siekiant ES vandens politikos tikslų?Ar į BŽŪP buvo veiksmingai integruoti ES vandens politikos tikslai?2 KOM
3 KOM
4 KOM
5 KOM
1 VN
2 VN
3 VN
4 VN
5 VN
6 VN
7 VN
6 KOM
8 VN
9 VN
10 VNKomisijos 
peržiūraSutartiniai ženklai
Valstybių narių vizitai 
arba dokumentų 
peržiūros
51 Priedai
Apklausos rezultatai: ūkių konsultavimo įstaigų nurodyti pagrindiniai pokyčiai po 
to, kai buvo įdiegtas kompleksinis paramos susiejimasII priedas
31
24
16
14
9
8
8
5
5
4
4
13- Labiau reikalavimus atitinkančios atskiros 
nuotekų surinkimo sistemos
- Didesnė mėšlo saugojimo rezervuarų talpa
- Reikalavimus atitinkančių plovimo vietų naudojimas- Laikomasi draudimo tam tikrais laikotarpiais 
naudoti trąšas
- Vietos augmenijos apsaugos juostose išsaugojimas, 
erozijos mažinimas
- Reikalavimus atitinkantis pakartotinis vandens 
naudojimas jį perdirbus
- Ūkininkai saugiau naudoja pesticidusGeresnis stebėjimas ir trąšų naudojimas
Geresnis stebėjimas ir pesticidų naudojimas
Geresnis supratimas apie reglamentus/geresnė atitiktis
Apsaugos juostose nenaudojamos trąšos/pesticidai
Saugių pesticidų sandėlių įrengimas,
geresnis atliekų perdirbimas
Geresnis trąšų sandėliavimo reikalavimų laikymasis
Geresnis sutarčių dėl nuotekų dumblo sudarymas ir 
jo naudojimo stebėjimas
Vandenį tausojančių drėkinimo metodų taikymas
Geresnė purškimo sistemų atitiktis
Vandens skaitiklių įdiegimas
Geresnis pavojingų medžiagų saugojimas
KitaPateikite pasikeitusios ūkininkavimo praktikos pavyzdžių, su kuriais jums teko susidurti po to, kai buvo pradėtas taikyti 
kompleksinis paramos susiejimas
Pateiktų pavyzdžių skaičius
Visi
2 TANVR3 TANVR4 TANVR
9 TANVR
GAAB reikalavimai 
dėl drėkinimoGAAB reikalavimai 
apsaugos juostose
52 Priedai
Su vandeniu susijusių klausimų, kurių neapima kompleksinis paramos susiejimas, 
pavyzdžiai
Fosforo naudojimas žemės ūkyjePesticidų naudojimas nedideliu nuotoliu nuo vandens 
telkiniųNaudojimas 
žemės ūkyjeFosforas patenka į  žemės ūkio paskirties žemę per mineralines ir 
organines trąšas (pavyzdžiui, AFK mišinius arba gyvūnų mėšlą /
srutas) ir yra naudojamas gyvulių pašare. Pesticidai apsaugo pasėlius nuo piktžolių, ligų ir vabzdžių daromos 
žalos.Poveikis vandeniuiFosforas gali patekti į paviršinius vandenis ir sukelti vandens kokybės 
problemų, kaip antai eutrofikaciją.Pesticidų purškimas oru gali daryti reikšmingą neigiamą poveikį 
žmogaus sveikatai ir aplinkai, ypač dėl purškalų nutekėjimo1.
Buvo įvertinta, kad tik 0,1 % panaudotų pesticidų pasiekia tikslinius 
kenkėjus, o likusioji didžioji pesticidų dalis (99,9 %) daro poveikį 
aplinkai 2 (pavyzdžiui, vandens telkiniams).Dabartinė būklėŽemės ūkio indėlį į fosforo priemaišas paviršiniuose vandenyse EAA 
apytiksliai įvertina nuo 20 % iki daugiau kaip 50 %3.
Naujausios Komisijos ataskaitos rodo, kad gera su fosforu susijusi 
būklė gali būti pasiekta ne iki 2015 m., o tik iki 2027 m. (po dvylikos 
metų nuo VPD nustatyto termino).Remiantis EAA, turima bendra informacija apie visą Europą yra 
ribota ir nėra patikimų duomenų apie pesticidus požeminiuose 
vandenyse.
Savo Ataskaitoje Nr. 9/2012 EAA nurodo, kad pesticidai yra dažna 
prastos cheminės būklės upėse priežastis.Kaip ji dabar sprendžiama?Netiesiogiai, su nitratais susiję reikalavimai (4 TANVR) gali turėti 
poveikį fosforo lygiams. Nitratams jautriose zonose ūkininkai turi 
laikytis azoto apribojimų, o tai reikalauja stebėti srutų ir mėžinio 
naudojimo lygį ir laiką. Tai darant atskirais atvejais apribojamas ir 
fosforo naudojimas.Kai kurios valstybės narės, kaip antai Prancūzija ir Ispanija (Anda -
lūzija), pesticidų apribojimus įtraukė į GAAB dėl apsaugos juostų, 
uždrausdamos šių medžiagų naudojimą tam tikru atstumu nuo 
vandens telkinių.
Kitose audito metu aplankytose penkiose valstybėse narėse/regio -
nuose apsaugos juostose taikomi apribojimai yra susiję su trąšomis, 
o ne su pesticidais (žr. 3 lentelę ).Kai kurios valstybės narės, kaip antai Nyderlandai, pasinaudojo 
galimybe savo nitratų veiksmų programose spręsti sklidžiąją fosforo 
taršą ūkininkams nustatydamos fosfatų taikymo standartus.
1 Direktyva  2009/128/EB.
2 Horrigan, L., Lawrence, R. S., & Walker, P. How sustainable agriculture can address the environmental and human health harms of industrial agriculture  
(Kaip tvarus žemės ūkis gali padėti spręsti pramoninio žemės ūkio daromą žalą aplinkai ir žmogaus sveikatai), Environmental Health Perspectives , 
2002, 110 tomas, Nr. 5  
http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC1240832/pdf/ehp0110 ­000445.pdf
3  Su fosforu susijusių problemų sprendimas ūkių praktikoje, galutinė ataskaita Europos Komisijai. Belgijos dirvožemio tarnyba, 2005 m. lapkričio mėn. 
http://ec.europa.eu/environment/natres/pdf/phosphorus/AgriPhosphorusReport%20final.pdfIII priedas
53 Priedai
Valstybių narių vandentvarkai skirtos ir panaudotos papildomos BŽŪP būklės patik­
rinimo ir atkūrimo lėšos
EŽŪFKP lėšos milijonais eurų
Valstybė narė1Su vandentvarka susijusiam 
„naujam iššūkiui“ skirtos BŽŪP 
būklės patikrinimo ir EEAP lėšos2  
(2010  m. duomenys)Išlaidos3 (iki 2012 m. pabaigos) Įvykdymo lygis (%)
Belgija 21,6 20,1 92,9
Bulgarija 19,0 8,7 45,9
Čekija 7, 0 2,4 34,4
Danija 61,0 7, 6 12,5
Vokietija 166,0 78,0 47, 0
Airija 26,0 0,4 1,6
Graikija 70,0 0,0 0,0
Ispanija 188,6 47, 2 25,0
Prancūzija 460,5 3,4 0,7
Italija 88,5 20,4 23,0
Nyderlandai 21,0 1,1 5,2
Lenkija 34,0 0,0 0,0
Rumunija 22,0 0,0 0,0
Slovėnija 1,0 0,2 17,7
Suomija 31,0 2,3 7, 3
Švedija – 35,4  –
Jungtinė Karalystė 104,0 5,7 5,4
ES 27 1 332,0 232,9 17, 5
1 Valstybės narės, kurios dar visiškai neskyrė BŽŪP būklės patikrinimo arba EEAP lėšų vandentvarkai, į šį sąrašą nėra įtrauktos.
2 Remiantis COM pranešimais spaudai IP/09/1568, IP/09/1813, IP/09/1945 ir IP/10/102.
3 Komisijos pateikti duomenys pagal suminius ES 27 stebėjimo duomenis 2010, 2011 ir 2012 m .IV priedas
54
 – valstybės narės geriau susipažinusios su kaimo 
plėtros politikos analitine sistema ir upių basei ­
nų valdymo planų (UBVP) sudarymo procesu 
(taikant VPD);
 – naujajame Kaimo plėtros reglamente nustatytos 
specialios sąlygos, susijusios su parama investi ­
cijoms į drėkinimą.
VII
Komisija pripažįsta, kad buvo vėluojama įgyven ­
dinti VPD numatytas žemės ūkio priemones, ir yra 
įsipareigojusi dirbti su valstybėmis narėmis, kad šis 
klausimas būtų išspręstas. Jeigu to nebus galima 
pasiekti bendru sutikimu, tai bus paspartinta patei ­
kus ieškinį dėl pažeidimo.
IX
Vykdant BŽŪP reformą, Komisija pasiūlė ir teisės 
aktų leidėjai bendru pareiškimu1 pritarė, kad VPD 
ir Tausiojo pesticidų naudojimo direktyva (TND) 
būtų įtrauktos į kompleksinio paramos susiejimo 
reikalavimus, kai šios direktyvos bus įgyvendintos 
visose valstybėse narėse ir bus nustatyti ūkininkams 
tiesiogiai taikomi įpareigojimai.
Kol jos neįtrauktos į kompleksinio paramos susie ­
jimo reikalavimus, teisės aktų leidėjai taip pat 
sutarė, kad šios dvi direktyvos bus įtrauktos į ūkių 
konsultavimo sistemos privalomąją taikymo sritį, 
kad visi suinteresuoti ūkininkai galėtų pasinaudoti 
atitinkamomis konsultacijomis. Todėl pagrindiniai 
ES vandens politikos elementai tinkamu metu bus 
įtraukti į BŽŪP .
Būtinos kaimo plėtros politikos priemonės ir mecha ­
nizmai 2014–2020 m. laikotarpiu numatyti naujuoju 
Kaimo plėtros reglamentu (KPR)  – Europos Parla ­
mento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1305/2013 – ir 
susijusiais teisės aktais.
1 Europos Parlamento ir Tarybos bendras pareiškimas dėl 
kompleksinio paramos susiejimo, pridėtas prie Reglamento (ES) 
Nr. 1306/2013.Santrauka
Bendras atsakymas į V–VI dalių 
pastabas
Komisija norėtų pabrėžti, kad dėl kompleksinio 
paramos susiejimo pagerėjo ūkininkų supratimas ir 
jų taikoma praktika, susijusi su vandens klausimais. 
Vis dėlto Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad valsty ­
bių narių atliekamas kompleksinio paramos susie ­
jimo įgyvendinimas vis dar turi tam tikrų trūkumų.
Svarbūs su vandeniu susiję ES teisės aktai, visų 
pirma dėl nitratų ir pesticidų, jau įtraukti į komplek ­
sinio paramos susiejimo taikymo sritį. Likusius su 
vandeniu susijusius klausimus turėtų spręsti valsty ­
bės narės, vykdydamos Vandens pagrindų direkty ­
voje (VPD) numatytus įsipareigojimus. Priemonių 
programos turėtų apimti visus privalomus reikala ­
vimus, nustatytus 11 straipsnio 3 dalyje. Atitinka ­
mos priemonės pagal VPD į kompleksinio paramos 
susiejimo taikymo sritį bus įtrauktos tinkamu laiku, 
kai bus pakankamai aiškūs įsipareigojimai ūkių 
lygmeniu. Tuo tarpu su vandeniu susiję geros agrari ­
nės ir aplinkosaugos būklės (GAAB) standartai buvo 
nustatyti siekiant įtraukti tam tikrus pagrindinius 
jau galiojančius nacionalinės teisės aktų reikalavi ­
mus taip, kad jie būtų susieti su BŽŪP išmokomis.
Dėl kaimo plėtros Komisija mano, kad 2014–2020 m. 
laikotarpiu bus pasiekta pažangos, nes:
 – naujame Kaimo plėtros reglamente nustatytos 
su vandeniu susijusios „tikslinės sritys“ (smulkes ­
nieji prioritetai) su atitinkamais rodikliais, kuriais 
remdamosi valstybės narės nustatys savo KPP 
tikslus;
 – naujajame Kaimo plėtros reglamente numatytas 
įsipareigojimas ne mažiau kaip 30 % kiekvienai 
KPP skirto bendro EŽŪFKP įnašo skirti klima ­
to kaitos švelninimui bei prisitaikymui prie 
jos ir aplinkos klausimams, taikant tam tikras 
priemones;Komisijos  
atsakymas
Komisijos atsakymas 55
XI
Kalbant apie naują BŽŪP stebėjimo ir vertinimo sis ­
temą, vandens kokybę ir kiekį susieti su žemės ūkio 
praktika yra labai sudėtinga, atsižvelgiant į didelę 
žemės ūkio praktikos ir agronominių sąlygų įvai ­
rovę ES, ne žemės ūkio daromą neigiamą poveikį, 
kuris taip pat turi didelės įtakos vandens kokybei ir 
galimybei juo naudotis, ir priežastinių ryšių aiški ­
nimo sunkumus. Todėl su stebėjimo ir vertinimo 
sistemomis susijusias išlaidas ir administracinę naštą 
reikia kruopščiai suderinti atsižvelgiant į geresnio 
valdymo ir politikos formavimo teikiamą naudą.
Taikant 2007–2013 m. bendrą stebėjimo ir vertinimo 
sistemą (BSVS) įgyta patirtis rodo, kad dėl daugybės 
išorinių veiksnių buvo itin sunku tiksliai nustatyti 
tikslinius poveikio rodiklius, kaip antai vandens 
kokybės. Siekiant padėti valstybėms narėms išma ­
tuoti šiuos poveikio rodiklius, kurių tikimasi per 
baigiamąjį vertinimą, joms buvo pateikti rekomen ­
daciniai dokumentai.
Dėl rezultatų rodiklių pripažįstama, kad kilo tinkamo 
duomenų, susijusių su rezultatų rodikliu „žemės plo ­
tas, kuriame yra taikomas sėkmingas žemės valdy ­
mas“, registravimo sunkumų.
Pagal VPD valstybės narės turi nustatyti neigiamo 
poveikio sritis ir jas pateikti UBVP bei Europos van ­
dens informacinėje sistemoje (WISE). Pripažįstama, 
kad informacijos teikimo lygis nebuvo tinkamas 
analizei, todėl per VPD BĮS procesą buvo aptarta, 
kokie ataskaitų teikimo reikalavimų pokyčiai yra 
reikalingi, kad būtų galima geriau stebėti neigiamo 
poveikio sritis ir taikomų priemonių veiksmingumo 
laipsnį.
Taip pat žr. atsakymą į VIII dalies pastabas.KPR (t. y. svarbiausiame teisės akte) „vandentvar ­
kos gerinimas“ ir „vandens naudojimo žemės ūkyje 
efektyvumo didinimas“ yra aiškūs „prioritetų“ ele ­
mentai, kuriais remdamosi valstybės narės ir (arba) 
regionai turi planuoti savo KPP išlaidas.
Siekiant prisidėti prie šių prioritetų įgyvendinimo, 
turima įvairių priemonių  – parama mokymui, nau ­
dojimasis konsultacijomis, investicijos, daugiametė 
žemės valdymo praktika ir eksperimentinė plėtra 
(įskaitant Europos žemės ūkio našumo ir tvarumo 
inovacijų partnerystę).
Komisija turėjo darbo programą, siekdama apie 
šias galimybes pranešti valstybėms narėms pasi ­
telkusi įvairius forumus ir visų pirma VPD bendros 
įgyvendinimo strategijos darbo grupę žemės ūkio 
klausimais. Galiausiai nereikėtų pamiršti, kad kaimo 
plėtros politikos prioritetai yra įvairūs, o finansiniai 
ištekliai riboti.
X
Komisija įvertino visus pateiktus UBVP ir iki 2014 m. 
rudens surengs susitikimus su visomis valstybė ­
mis narėmis, siekdama aptarti pirmojo ciklo UBVP 
įgyvendinimo klausimus ir sutarti su valstybėmis 
narėmis dėl veiksmų programos didelėms spragoms 
pašalinti. Su veiksmingomis žemės ūkio priemo ­
nėmis susijusios spragos buvo aptartos su visomis 
valstybėmis narėmis, joms suteikta laiko savanoriš ­
kai užtikrinti atitiktį šiuo klausimu, kuriam pasibai ­
gus Komisija imsis tolesnių veiksmų.
Komisija ir toliau dirbs su valstybėmis narėmis 
VPD bendros įgyvendinimo strategijos (BĮS) darbo 
grupėje žemės ūkio klausimais, kurioje nustatomi 
gerosios praktikos pavyzdžiai ir valstybės narės 
skatinamos juos taikyti.
Komisijos atsakymas 56
Vis dėlto, net ir aiškiai nenustačius tokių tikslų, 
uždavinys parengti UBVP tinkamai atsižvelgiant 
į ES vandens politikos kriterijus nebus visiškai 
neįmanomas ir turi būti vykdomas atliekant išsamią 
privalumų, trūkumų, galimybių bei grėsmių (PTGG) 
ir poreikių, kurie yra kiekvienos KPP dalis, analizę. 
Tačiau neturint tinkamo UBVP ir tikslų šis uždavinys 
bus daug sunkesnis.
33
Komisija sutinka su Audito Rūmų išvada, kad dėl 
kompleksinio paramos susiejimo pagerėjo ūkininkų 
supratimas ir buvo paskatinti kai kurie su vandeniu 
susijusios ūkininkavimo praktikos pokyčiai.
Taip pat Komisija norėtų pabrėžti, kad svarbūs ES 
teisės aktai dėl ES vandenų apsaugos nuo žemės 
ūkio sukeliamos taršos, pavyzdžiui, Nitratų direk ­
tyva arba Pesticidų reglamentas, į kompleksinio 
paramos susiejimo reikalavimus buvo įtraukti nuo 
pat šios sistemos pradžios.
Komisija sutinka su Audito Rūmų išvada, kad vals ­
tybėse narėse yra kompleksinio paramos susie ­
jimo taikymo trūkumų, tačiau norėtų pabrėžti, 
kad nustatyti trūkumai nagrinėjami pagal sąskaitų 
patvirtinimo procedūrą. Šia procedūra valstybės 
narės veiksmingai skatinamos geriau įgyvendinti 
kompleksinį paramos susiejimą.
35
Komisija mano, kad kai kuriose valstybėse narėse 
taršą fosforu ir pesticidais apima teisės aktuose 
nustatyti valdymo reikalavimai (TANVR), susiję 
su šiuo metu įgyvendinamais ES teisės aktais.  Kai 
kuriose valstybėse narėse į veiksmų programas, 
parengtas pagal Nitratų direktyvą, įtraukti ir reikala ­
vimai dėl fosforo, o ši direktyva yra įtraukta į kom ­
pleksinio paramos susiejimo taisykles. Pesticidų 
reglamento nuostatos dėl augalų apsaugos pro ­
duktų registravimo taip pat priklauso kompleksinio 
paramos susiejimo taikymo sričiai.Auditas
19
Dėl Specialiosios ataskaitos Nr. 7/2011, nors Komisija 
ir pripažino, kad tam tikrais atžvilgiais galėtų būti 
daroma pažanga, ji taip pat pabrėžė 2007–2013 m. 
laikotarpiu taikytų agrarinės aplinkosaugos priemo ­
nių pranašumus.
Pastabos
21
Sudedamosios dalys, kurias privaloma įtraukti 
į UBVP , nustatytos direktyvoje. Komisija atliko UBVP 
kokybės patikrinimą. Patikrinimo metu nustatyti 
faktai buvo paskelbti valstybių narių ataskaitose, 
surengti dvišaliai susitikimai, siekiant aptarti būsimų 
UBVP tobulinimą.
23
Per VPD bendros įgyvendinimo strategijos procesą 
buvo parengti 23 rekomendaciniai dokumentai, 
siekiant padėti valstybėms narėms parengti geros 
kokybės UBVP .
Šių rekomendacinių dokumentų laikymasis ir toliau 
yra Komisijos ir valstybių narių prioritetas.
24
Komisija žino, kad žemės ūkio priemonės nepakan ­
kamai taikomos ūkių lygmeniu, ir pasinaudos Audito 
Rūmų įrodymais kartu su savaisiais (ataskaitos dėl 
priemonių programų) šiam klausimui toliau spręsti 
kartu su valstybėmis narėmis, siekiant didesnės šios 
srities veiksmų pažangos antrojo ciklo UBVP .
25
Valstybės narės UBVP rengia upių baseinų rajonų 
lygmeniu, tada nustato tikslus vandens telkinių 
lygmeniu. Komisija toliau spręs galimos tokių tikslų 
stokos klausimą teikdama rekomendacijas, o pri ­
reikus valstybėms narėms bus taikomos pažeidimo 
nagrinėjimo procedūros.
Komisijos atsakymas 57
Valstybės narės į savo UBVP turėjo įtraukti priemo ­
nes gavybos ir vandens kainodaros politikai kon ­
troliuoti, kuriomis numatoma gerą būklę atitinkanti 
kiekybinė būklė, kaip reikalaujama pagal VPD. Jei 
tokių kontrolės priemonių neturima arba jei lai ­
koma, jog jų nepakanka, kad būtų pasiekti VPD 
tikslai, Komisija toliau spręs šį klausimą su valstybė ­
mis narėmis.
42
Sunkumas patikrinti tam tikrus reikalavimus yra 
būdingas ne kompleksiniam paramos susiejimui, 
o yra nulemtas paties įsipareigojimo. Nors kasmet 
atliekamo kompleksinio paramos susiejimo patikri ­
nimo iš tiesų negalima pritaikyti visų tipų reikalavi ­
mams, kompleksinio paramos susiejimo reikmėms 
taip pat gali būti naudojami kitais atvejais nustatyti 
faktai.
43
Jeigu trūkumų nustatoma per Komisijos atliekamus 
auditus, gali būti nuspręsta ištaisyti finansines klai ­
das, kol trūkumai pašalinami.
46
Apsaugos juostų įvairovė susijusi su specialiomis 
Nitratų direktyvos nuostatomis. Nustatant apsaugos 
juostas atsižvelgiama į valstybės narės atitinkamų 
regionų aplinkos sąlygas (5 straipsnio 3 dalies 
b punktas). Vadinasi, apsaugos juostos gali skir ­
tis, jeigu tam tikro tipo apsaugos juostų kartu su 
kitomis veiksmų programų priemonėmis pakanka 
vandens taršai, kurią sukelia nitratai, mažinti (5 
straipsnio 5 dalis).
Priimant nitratų veiksmų programas, kuriose 
nustatomos priemonės, įskaitant apsaugos juostas, 
Komisija jokio oficialaus vaidmens neatlieka. Visgi 
pradėtos pažeidimo nagrinėjimo procedūros rodo, 
jog Komisija ginčija priemonių tinkamumą vandens 
kokybės tikslams pasiekti.Be to, kai kurios valstybės narės šiuos teisės aktus 
yra papildžiusios tam tikrais GAAB standartais.
37
VPD ir TND įgyvendinimo, įskaitant įgyvendinimą 
ūkių lygmeniu, terminai nustatyti pačiuose teks ­
tuose. Jeigu valstybės narės šių terminų nepaiso, 
joms gali grėsti pažeidimo nagrinėjimo procedūros.
38
GAAB standartas dėl drėkinimo vandens naudojimo 
grindžiamas galiojančiais nacionalinės teisės aktais 
ir juo siekiama susieti nacionalines taisykles ir BŽŪP 
išmokas. Vandens gavyba gavus išankstinį leidimą 
yra VPD 11 straipsnio e punkte nustatytas reikalavi ­
mas, kuris skiriasi nuo vandens naudojimo ir todėl 
nebuvo įtrauktas į GAAB dėl vandens naudojimo. Jei 
nacionalinėje teisėje nėra aiškių nuostatų dėl skai ­
tiklių ir ataskaitų dėl vandens naudojimo, jų nebus 
ir GAAB. Nacionalinės teisės aktais dėl vandens 
naudojimo iš esmės turi būti atsižvelgiama į naci ­
onalinius, regionų arba vietos poreikius. Šie porei ­
kiai įvairiose vietose labai skiriasi, todėl nustatyti 
tokius pat reikalavimus visoje ES teritorijoje būtų 
netikslinga.
Vis dėlto Komisija pažymi, kad 2014–2020 m. pro ­
gramavimo laikotarpiu EŽŪFKP parama investici ­
joms į drėkinimą bus teikiama tik tada, jei vandens 
matavimas jau atliekamas investicijų lygmeniu arba 
yra numatytas įtraukti į investicijas. Taip pat reikės 
įvykdyti kitas įvairias sąlygas – dauguma jų susiju ­
sios su vandens telkinių, kuriems įtakos turi drėki ­
nimo projektai, būkle.
39
Svarbi ES priemonė, kuria siekiama planuotai ir nuo ­
sekliai gerinti ES vandentvarką, yra VPD, kurią bus 
siūloma įtraukti į kompleksinio paramos susiejimo 
reikalavimus vėliau, kai bus nustatyti ūkininkams 
tiesiogiai taikomi įpareigojimai. 
Komisijos atsakymas 58
 – naujajame Kaimo plėtros reglamente nustatytos 
specialios sąlygos, susijusios su parama investi ­
cijoms į drėkinimą.
11 langelis
 – Nors dėmesys į vandens kokybę sutelktas Dani ­
jos strateginiame poveikio aplinkai vertinime, 
121 priemonė (investicijos į ūkius) irgi apima 
specialiąją paramą, kuria siekiama mažinti van ­
dens naudojimą daržininkystėje, taigi ji tiesio ­
giai skirta vandens gavybai.
Vandens gavybos klausimai taip pat gali būti 
sprendžiami taikant pagrindines priemones, 
susijusias su vandens naudojimo efektyvumu, 
laikantis principo „teršėjas moka“. Jų nereikės 
finansuoti iš KPP.
 – KPP apima mokymo veiklą pagal 111 priemonę, 
kuria siekiama, kad ūkininkai turėtų daugiau 
žinių apie aplinkosaugos teisės aktus. Konsulta ­
vimo veikla taip pat remiama pagal 115 prie ­
monę, kuria siekiama skatinti tausesnį vandens 
naudojimą.
 – Slovakija UBVP priėmė ir apie jį pranešė 2010 m. 
kovo mėn., praėjus daug laiko nuo tada, kai 
buvo atliktas KPP aplinkos vertinimas (Slovakijos 
KPP buvo patvirtinta 2007 m. gruodžio 4 d.). 
Todėl UBVP nustatytos priemonės nebuvo ap ­
tartos KPP aplinkos vertinime. Kadangi apie pir ­
muosius UBVP šiuo metu jau yra pranešta, atei ­
tyje turėtų būti galimas geresnis suderinimas.
 – Graikija UBVP priėmė praėjus daug laiko po KPP 
patvirtinimo. Vis dėlto KPP aplinkos vertinime 
buvo nustatytas neigiamas gręžinių poveikis 
aplinkai ir ekonomikai. Todėl taikant 125 prie ­
monę bendrai finansuojami projektai, kuriuose 
nagrinėjamas paviršinio nuotėkio vandens 
surinkimas ir naudojimas, drėkinimo, drenažo, 
prieigos ir infrastruktūros sąlygų atnaujinimas 
ir gerinimas; tai padeda stebėti ir registruoti 
hidromorfologinių sunkumų poveikį vandenin ­
giesiems sluoksniams.48
Komisija žino apie gavybos žemės ūkio sektoriuje 
kontroliavimo pažeidimus ir siekdama užtikrinti, kad 
būtų priimti veiksmingi teisės aktai, toliau sprendžia 
šį klausimą kartu su valstybėmis narėmis, remda ­
masi UBVP vertinimu.
Taip pat žr. atsakymą į 39 dalies pastabas.
49
6 konstatuojamojoje dalyje ES vandens politika ats ­
kirai neminima, bet šią politikos sritį, be abejonės, 
apima frazė „kitomis Bendrijos politikos sritimis“.
51
Komisija sutinka, kad su vandeniu susijusių sun ­
kumų analizė turi būti nuodugni, KPP ir UBVP turėtų 
būti gerai suderinti, turėtų būti išvengta su vande ­
niu susijusios paramos neigiamo šalutinio povei ­
kio, o suplanuotos lėšos turėtų būti naudojamos 
veiksmingai arba prireikus tinkamai perskirstomos 
(aiškiai tai pagrindžiant).
Kai kuriais atvejais pažanga šiose srityse galėtų būti 
padaryta 2014–2020 m. laikotarpiu. Komisija mano, 
kad pažangos bus pasiekta, nes:
 – naujame Kaimo plėtros reglamente nustatytos 
su vandeniu susijusios „tikslinės sritys“ (smulkes ­
nieji prioritetai) su atitinkamais rodikliais, kuriais 
remdamosi valstybės narės nustatys savo KPP 
tikslus;
 – naujajame Kaimo plėtros reglamente numatytas 
įsipareigojimas ne mažiau kaip 30 % kiekvienai 
KPP skirto bendro EŽŪFKP įnašo skirti klima ­
to kaitos švelninimui bei prisitaikymui prie 
jos ir aplinkos klausimams, taikant tam tikras 
priemones;
 – valstybės narės geriau susipažinusios su kaimo 
plėtros politikos analitine sistema ir upių basei ­
nų valdymo planų (UBVP) sudarymo procesu 
(taikant VPD);
Komisijos atsakymas 59
58
38 straipsnis pradėtas taikyti 2010 m. iš karto po 
to, kai baigėsi UBVP pateikimo terminas. Nauji 
įsipareigojimai ūkininkams tapo privalomi 2012 m. 
pabaigoje, kai netrukus 2013 m. turėjo baigtis kaimo 
plėtros programos. Todėl šią priemonę taikė tik 
kelios valstybės narės.
Be to, reikia atsižvelgti į tai, kad įgyvendinimas gali 
būti ankstinamas kompensacinėmis išmokomis. 
Tačiau, kadangi 38 straipsnis susijęs su kompen ­
suojamosiomis išlaidomis, į jį neįtraukta aplinkos 
reikalavimų. Taigi valstybės gali siekti ambicingo 
įgyvendinimo, nesinaudodamos 38 straipsnyje 
numatytomis galimybėmis.
59
Nors Audito Rūmų nurodytos 213 priemonės nedi ­
delio taikymo priežastys yra svariai paaiškintos, 
reikėtų atsižvelgti į dar du dalykus.
Pirma, kai kurios kaimo plėtros priemonės apskritai 
yra taikomos labiau nei likusios.
Antra, 213 priemonė yra kiek neįprasta priemonė, 
nes ja kompensuojami dėl konkrečiose vietovėse 
privalomų reikalavimų atsiradę sunkumai. Daugu ­
mos priemonių veikimo pagrindas skiriasi (t. y. išmo ­
kos susijusios su įvykdytomis investicijomis ir (arba) 
savanoriškai vykdoma veikla. Dėl šios skiriamosios 
213 priemonės savybės kai kurios valstybės narės 
gali atsargiai žiūrėti į jos įgyvendinimą, kol nebus 
įsitikinusios, kad tai sėkmingai daro kitos valstybės 
narės.
Bet kuriuo atveju Komisija tikisi, jog atsižvelgiant 
į tai, kad šiuo metu UBVP jau parengti, priemonė, 
apimanti su VPD susijusias išmokas, 2014–2020 m. 
laikotarpiu bus naudojama labiau.53
Komisija sutinka, kad antrojo ciklo UBVP daugelio 
valstybių narių žemės ūkio sektoriaus priemonių 
programos turi būti parengtos daug geriau, ir kartu 
su valstybėmis narėmis aktyviai to siekia.
54
Naujajame 2014–2020 m. programavimo laikotarpio 
Kaimo plėtros reglamente nustatytos konkrečios 
apsaugos priemonės, susijusios su parama investici ­
joms į drėkinimą – ji siejama su vandens matavimu, 
UBVP plano su atitinkamomis žemės ūkio sektoriaus 
priemonėmis pateikimu ir vandens telkinių būkle.
Be to, įvairiais teisėkūros aktais, ypač Poveikio 
aplinkai vertinimo direktyva, reikalaujama, kad prieš 
vykdant tam tikras investicijas būtų atliekamas jų 
poveikio aplinkai vertinimas (apie tai primenama 
KPR 45 straipsnio 1 dalyje).
Galiausiai GAAB reikalavimų įgyvendinimas, priva ­
lomi reikalavimai dėl trąšų ir augalų apsaugos pro ­
duktų naudojimo ir vandens kainodara yra EŽŪFKP 
finansavimo ex ante  sąlygos (žr. KPR V priedą).
12 langelis
Apskritai drėkinamo ploto išplėtimas ir (arba) 
bendro vandens naudojimo didėjimas „neigiamą 
šalutinį poveikį“ turėtų tik tada, jei neturima pakan ­
kamai vandens šiems pokyčiams kompensuoti ir 
kartu gerai vandens telkinių būklei išlaikyti arba jai 
pasiekti.
Pagal Ispanijos KPP 125 priemonę investicijos, dėl 
kurių išplečiamas drėkinamas plotas ir (arba) didėja 
bendras vandens naudojimas, yra netinkamos 
finansuoti, o drėkinamo ploto didėjimo rizika dėl 
investicijų pagal 121 priemonę yra sumažinta, nes 
vandens infrastruktūra ir (arba) vamzdynai, kurie yra 
ne valdoje ir kuriais vanduo atiteka į valdą, negali 
būti finansuojami pagal 125 priemonę, jeigu dėl to 
didėja drėkinamas plotas.
Komisijos atsakymas 60
Tam tikrus daugiamečių programų, kaip antai 
kaimo plėtros programų, rezultatus, pavyzdžiui, 
poveikį vandens kokybei, tinkamai įvertinti galima 
tik programavimo laikotarpiui įpusėjus arba jam 
pasibaigus. Tokį poveikį išmatuoti galima tik praėjus 
pakankamai laiko nuo įgyvendinimo pabaigos.
68
Patikros negali teikti informacijos apie politikos 
poveikį. Poveikiui nustatyti reikalingas kruopščiai 
suplanuotas įvertinimas, kurį atliekant būtų galima 
atskirti politikos, pavyzdžiui, kompleksinio paramos 
susiejimo, poveikį nuo kitų veiksnių.
69
Pagal BSVS nustatyta daug rodiklių, padedančių 
įvertinti vykdant tikslus padarytą pažangą. Šie rodi ­
kliai – informacijos šaltinis, kuriuo atlikdami savo 
darbą naudojasi vertintojai.
70
Nuo 2014 m. naujojoje stebėjimo ir vertinimo siste ­
moje yra ir duomenų apie vandens kokybę. Aps ­
kritai pažymėtina, kad duomenų rinkimas susijęs 
su praktiniais sunkumais ir finansinėmis išlaidomis. 
Todėl duomenys gali būti renkami iki tam tikros 
ribos, duomenų rinkimo dažnumas taip pat yra 
ribotas.
Taikant 2007–2013 m. BSVS įgyta patirtis rodo, kad 
dėl daugybės išorinių veiksnių buvo itin sunku 
tiksliai nustatyti tikslinius poveikio rodiklius, kaip 
antai vandens kokybės. Siekiant padėti valstybėms 
narėms išmatuoti šiuos poveikio rodiklius, kurių tiki ­
masi per baigiamąjį vertinimą, joms buvo pateikti 
rekomendaciniai dokumentai.
Dėl rezultatų rodiklių pripažįstama, kad kilo tinkamo 
duomenų, susijusių su rezultatų rodikliu „žemės plo ­
tas, kuriame yra taikomas sėkmingas žemės valdy ­
mas“, registravimo sunkumų.64
Žr. atsakymą į 83 dalies pastabas.
65
Audito Rūmų minimos kaimo plėtros priemonės, 
kurios yra nesusietos su kompleksiniu paramos 
susiejimu, pirmiausia yra investicinės priemonės.
Į 2014–2020 m. kaimo plėtros teisės aktus įtraukos 
nuostatos, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų 
remiamos tik tos investicijos, kurios yra ekologiškai 
tvarios. Todėl su investicijomis į drėkinimą susijusios 
nuostatos yra itin išsamios.
Investicinių priemonių įtraukimo į kompleksinio 
paramos susiejimo reikalavimus administracinė 
našta būtų didelė, nes šių priemonių administra ­
vimas yra daugiametis. Be to, poveikis būtų labai 
ribotas, nes dauguma ūkininkų, kurie taikant kaimo 
plėtros politiką gauna paramą investicijoms, jau yra 
veikiami kompleksinio paramos susiejimo reikala ­
vimų taikant I ramsčio tiesioginių išmokų schemas ir 
su plotu susietas kaimo plėtros priemones.
67
Reglamente Nr. 1306/2013 buvo nustatyta nauja 
visos BŽŪP stebėjimo ir vertinimo atsižvelgiant į jos 
tikslus sistema, taikoma naujuoju 2014–2020 m. 
programavimo laikotarpiu. Šioje sistemoje yra infor ­
macijos apie naudojamo vandens kiekį ir vandens 
kokybę. Vis dėlto susieti vandens kokybę ir kiekį 
su žemės ūkio veikla yra labai sudėtinga, atsižvel ­
giant į didelę žemės ūkio veiklos ir agronominių 
sąlygų įvairovę ES, ne žemės ūkio daromą neigiamą 
poveikį, kuris taip pat turi didelės įtakos vandens 
kokybei ir galimybei juo naudotis, ir priežastinių 
ryšių aiškinimo sunkumus. Todėl su stebėjimo ir ver ­
tinimo sistemomis susijusias išlaidas ir administra ­
cinę naštą reikia kruopščiai suderinti atsižvelgiant 
į geresnio valdymo ir politikos formavimo teikiamą 
naudą.
Komisijos atsakymas 61
Išvados ir rekomendacijos
82
Žr. atsakymą į V dalies pastabas.
83
Svarbūs su vandeniu susiję ES teisės aktai jau 
įtraukti į kompleksinio paramos susiejimo taikymo 
sritį. Be to, su vandeniu susiję klausimai sprendžiami 
taikant Vandens pagrindų direktyvą, kurią bus 
siūloma įtraukti į kompleksinio paramos susiejimo 
taikymo sritį tinkamu laiku, kai direktyva bus įgy ­
vendinta visose valstybėse narėse ir bus nustatyti 
ūkininkams tiesiogiai taikomi įpareigojimai. Tuo 
tarpu GAAB standartai buvo nustatyti, siekiant 
įtraukti tam tikrus pagrindinius jau galiojančius 
nacionalinės teisės aktų reikalavimus ir susieti juos 
su BŽŪP išmokomis.
Kompleksinio paramos susiejimo reikalavimais 
prisidedama prie principo „teršėjas moka“ tikslų, 
tačiau jie nėra skirti žalos aplinkai išlaidoms kom ­
pensuoti. Kompleksinio paramos susiejimo išmokų 
sumažinimo apskaičiavimo principas iš tikrųjų 
grindžiamas visų susijusių ūkininko gaunamų BŽŪP 
išmokų procentine dalimi. Laikantis proporcingumo 
principo, ūkininko padarytų ES taisyklių reikalavimų 
pažeidimų svarbą atspindi procentinė dalis, o ne 
absoliučios sumos.
1 rekomendacija
Komisija mano, kad ši rekomendacija buvo iš dalies 
įgyvendinta ir bus įgyvendinta visiškai, kai bus įvyk ­
dytos tam tikros sąlygos.
Dėl BŽŪP po 2014 m. Komisija pasiūlė, kad Van ­
dens pagrindų direktyva (VPD) ir Tausiojo pesticidų 
naudojimo direktyva (TND) būtų įtrauktos į kom ­
pleksinio paramos susiejimo reikalavimus, kai šios 
direktyvos bus įgyvendintos visose valstybėse 
narėse ir bus nustatyti ūkininkams tiesiogiai taikomi 
įpareigojimai. Europos Parlamentas ir Taryba tam 
pritarė ir patvirtinant BŽŪP reformą pateikė bendrą 
pareiškimą šiuo klausimu.71
Apskritai laikotarpio vidurio įvertinimai įvyko per 
anksti, kad programose būtų galima sukaupti 
patikimų duomenų apie poveikį ir rezultatus, nes 
daugeliu atveju programos buvo dar pernelyg trum ­
pai vykdomos, kad išryškėtų politikos rezultatai ir 
(arba) poveikis.
Dėl šios priežasties naujuoju programavimo laiko ­
tarpiu laikotarpio vidurio įvertinimo atsisakyta.
Tam tikrus daugiamečių programų, kaip antai kaimo 
plėtros programų, rezultatus, pavyzdžiui, poveikį 
vandens kokybei, tinkamai įvertinti galima tik pro ­
gramavimo laikotarpiui įpusėjus arba jam pasibai ­
gus. Tokį poveikį išmatuoti galima tik praėjus pakan ­
kamai laiko nuo įgyvendinimo pabaigos. Daugumos 
intervencijų atveju tuo metu, kai vyko laikotarpio 
vidurio įvertinimas (2010 m.), tai dar nebuvo įvykę.
74
Pasitelkus VPD bendros įgyvendinimo strategijos 
darbo grupę ataskaitų teikimo klausimais, stengia ­
masi ataskaitų teikimą pakeisti taip, kad būtų galima 
aiškiau susieti neigiamo poveikio sritis, priemones 
ir atsakomuosius veiksmus. Be to, Komisija imsis 
reikiamų veiksmų, kad užtikrintų VPG stebėjimo 
reikalavimų vykdymą.
78
Komisija kartu su Europos aplinkos agentūra (EAA) 
dirba su valstybėmis narėmis siekdamos patobulinti 
WISE.
79
Agrarinės aplinkosaugos rodikliai nuolat tobuli ­
nami, į kai kuriuos iš jų įtraukiama ūkininkavimo 
praktika, pavyzdžiui, AAR 15 (bendrasis maistingųjų 
medžiagų balansas), AAR 12 (intensifikacija ir (arba) 
ekstensifikacija), AAR 11 (ūkių valdymo praktika), 
AAR 7 (drėkinimas). Pripažįstama, kad atsižvelgiant 
į INSPIRE direktyvos dėl dalijimosi erdvinių duo ­
menų rinkiniais 17 straipsnį ateityje turėtų būti sie ­
kiama geresnės BSVS, integruotos administravimo 
ir kontrolės sistemos duomenų ir ūkių struktūros 
tyrimo sinergijos.
Komisijos atsakymas 62
86
ES vandens politika iš dalies įgyvendinama remiant 
lėšomis, iš dalies  – jų neskiriant (įgyvendinant prin ­
cipą „teršėjas moka“). Nefinansuojami teisiniai rei ­
kalavimai labai svarbūs visam reikiamų priemonių, 
susijusių su žemės ūkio poveikiu vandeniui, paketui.
3 rekomendacija
Atsakymas į 3 rekomendacijos pirmos 
pastraipos pastabas
Komisija mano, kad ši rekomendacija buvo iš dalies 
įgyvendinta.
Remdamasi 2012 m. priimtais Vandens išteklių 
išsaugojimo metmenimis Komisija tęs palankiai ver ­
tinamą VPD bendro įgyvendinimo strategijos (BIS) 
procesą, per kurį iki šiol buvo parengti 23 rekomen ­
daciniai dokumentai, kuriuose detalizuojama, kaip 
turėtų būti įgyvendinama VPD. BĮS darbo grupėms 
pavesta sutelkti dėmesį į UBVP kokybės gerinimą 
ir ES vandens telkinių būklės gerinimą vykdant 
metmenyse išdėstytus pasiūlymus.
Komisija kartu su valstybėmis narėmis imasi toles ­
nių veiksmų dėl VPD įgyvendinti būtinų priemonių 
reikšmingų spragų, siekdamos išspręsti problemas 
laiku iki antrųjų UBVP 2015 m. Kai kuriais atvejais, 
jei reikės, bus pradėtos pažeidimo nagrinėjimo 
procedūros.
2016 m. valstybės narės pateiks Komisijai savo 
atnaujintus UBVP . Komisija juos įvertins ir, be kitų 
dalykų, remdamasi tuo vertinimu, baigs VPD per ­
žiūrą bei ne vėliau kaip iki 2019 m. pasiūlys reikia ­
mus jos pakeitimus ir (arba) pateiks kitų iniciatyvų.
Kalbant apie KPP (viena iš pagrindinių priemonių – 
9 straipsnis), vandens kainodaros politika yra KPP ex 
ante  sąlyga ir valstybės narės turės užtikrinti, kad šis 
reikalavimas būtų įvykdytas, siekdamos gauti KPP 
lėšas tam tikrais atvejais.
Atsakymas į 3 rekomendacijos antros pastraipos 
pastabas
Ši rekomendacijos dalis skirta valstybėms narėms.2012 m. už vandens sritį atsakingi ES direktoriai2 
susipažino su strateginės koordinavimo grupės 
ir Komisijos rekomendacijomis. Už vandens sritį 
atsakingi direktoriai pripažino, kad reikėtų apgalvoti 
pagrindinių siūlomų priemonių sąrašo įtraukimą 
į kompleksinio paramos susiejimo reikalavimus, 
jeigu Europos Parlamentas ir Taryba aptardami 
BŽŪP nuspręstų į kompleksinio paramos susiejimo 
reikalavimus įtraukti VPD nuostatas.
Kol jos neįtrauktos į kompleksinio paramos susie ­
jimo reikalavimus, teisės aktų leidėjai taip pat 
sutarė, kad šios dvi direktyvos bus įtrauktos į ūkių 
konsultavimo sistemos privalomąją taikymo sritį, 
kad visi suinteresuoti ūkininkai galėtų pasinaudoti 
atitinkamomis konsultacijomis. Todėl pagrindiniai 
ES vandens politikos elementai galėtų būti įtraukti 
į BŽŪP tinkamu laiku.
Būtinos kaimo plėtros politikos priemonės ir mecha ­
nizmai 2014–2020 m. laikotarpiu numatyti naujuoju 
Kaimo plėtros reglamentu (KPR)  – Europos Parla ­
mento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1305/2013 – ir 
susijusiais teisės aktais.
KPR (t. y. svarbiausiame teisės akte) „vandentvar ­
kos gerinimas“ ir „vandens naudojimo žemės ūkyje 
efektyvumo didinimas“ yra aiškūs „prioritetų“ ele ­
mentai, kuriais remdamosi valstybės narės ir (arba) 
regionai turi planuoti savo KPP išlaidas.
Siekiant prisidėti prie šių prioritetų įgyvendinimo, 
turima įvairių priemonių  – parama mokymui, nau ­
dojimasis konsultacijomis, investicijos, daugiametė 
žemės valdymo praktika ir eksperimentinė plėtra 
(įskaitant Europos žemės ūkio našumo ir tvarumo 
inovacijų partnerystę).
Galiausiai nereikėtų pamiršti, kad kaimo plėtros 
politikos prioritetai yra įvairūs, o finansiniai ištekliai 
riboti.
2 rekomendacija
Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.
2 https://circabc.europa.eu/w/
browse/25d8b24a ­c247 ­4275 ­9a56 ­9676a75a90f6
Komisijos atsakymas 63
Pagal VPD valstybės narės turi nustatyti neigiamo 
poveikio sritis ir jas pateikti UBVP bei WISE siste ­
moje. Komisija pripažįsta, kad informacijos teikimo 
lygis nebuvo naudingas analizei, todėl per VPD 
BĮS procesą buvo aptarta, kokie ataskaitų teikimo 
reikalavimų pokyčiai yra reikalingi, kad būtų galima 
geriau stebėti neigiamo poveikio sritis ir taikomų 
priemonių veiksmingumo laipsnį.
Atsakymas į 4 rekomendacijos antros pastraipos 
pastabas
Ši rekomendacijos dalis skirta valstybėms narėms.87. Antra įtrauka
Komisija kartu su EAA dirba su valstybėmis narėmis 
siekdamos patobulinti WISE.
87. Trečia įtrauka
Tinkamas ir veiksmingas agrarinės aplinkosaugos 
rodiklių įgyvendinimas priklauso nuo valstybių 
narių teikiamų duomenų ir informacijos. Be šios 
informacijos rodikliai tinkamai veikti negali. Nepa ­
kankamos informacijos problema ypač veikia van ­
dens rodiklius.
4 rekomendacija
Atsakymas į 4 rekomendacijos pirmos 
pastraipos pastabas
Komisija mano, kad ši rekomendacija įgyvendinama 
šiuo metu.
Reglamente Nr. 1306/2013 buvo nustatyta nauja 
visos BŽŪP stebėjimo ir vertinimo atsižvelgiant į jos 
tikslus sistema, taikoma naujuoju 2014–2020 m. 
programavimo laikotarpiu. Šioje sistemoje yra infor ­
macijos apie naudojamo vandens kiekį ir vandens 
kokybę. Vis dėlto susieti vandens kokybę ir kiekį su 
žemės ūkio veikla yra labai sudėtinga, atsižvelgiant 
į didelę žemės ūkio veiklos ir agronominių sąlygų 
įvairovę ES. Todėl su stebėjimo ir vertinimo sistemo ­
mis susijusias išlaidas ir administracinę naštą reikia 
kruopščiai suderinti atsižvelgiant į geresnio val ­
dymo ir politikos formavimo teikiamą naudą.
Tam tikrus daugiamečių programų, kaip antai 
kaimo plėtros programų, rezultatus, pavyzdžiui, 
poveikį vandens kokybei, tinkamai įvertinti galima 
tik programavimo laikotarpiui įpusėjus arba jam 
pasibaigus. Tokį poveikį išmatuoti galima tik praėjus 
pakankamai laiko nuo įgyvendinimo pabaigos.
Taikant 2007–2013 m. BSVS įgyta patirtis rodo, kad 
dėl daugybės išorinių veiksnių buvo itin sunku 
tiksliai nustatyti tikslinius poveikio rodiklius, kaip 
antai vandens kokybės. Siekiant padėti valstybėms 
narėms išmatuoti šiuos poveikio rodiklius, kurių tiki ­
masi per baigiamąjį vertinimą, joms buvo pateikti 
rekomendaciniai dokumentai.
Dėl rezultatų rodiklių pripažįstama, kad kilo tinkamo 
duomenų, susijusių su rezultatų rodikliu „žemės plo ­
tas, kuriame yra taikomas sėkmingas žemės valdy ­
mas“, registravimo sunkumų.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
•  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu );
•  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse ( http://ec.europa.eu/represent_lt.htm ),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm ),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct  (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm ) 
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*) Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį,  
 taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu ).
Prenumeruoti leidinius galite:
•  susisiekę su Europos Sąjungos leidinių biuro platintojais  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm ).
QJ­AB­14­004 ­LT­C ISSN  1831 ­0885
Europos vandens išteklių kokybės apsaugai 
Europos Sąjungoje buvo teikiama didelė svarba 
nuo aštuntojo dešimtmečio pabaigos. Žemės 
ūkiui, kaip vienam pagrindinių vandens 
naudotojų ir teršėjų, tenka svarbus vaidmuo 
įgyvendinant tvarų vandens valdymą. 
ES ne kartą pažymėjo, kad jos įvairias politikos 
sritis būtina derinti, ir todėl pripažįsta, kad 
vykdant bendrą žemės ūkio politiką turėtų būti 
remiama aplinkos politika, įskaitant su vandeniu 
susijusias sritis. Šio audito metu buvo 
nagrinėjama, ar ES vandens politikos tikslai buvo 
sėkmingai integruoti į BŽŪP , ir buvo nustatyta, 
kad tai buvo padaryta tik iš dalies.
EUROPOS
AUDITORŪMAI