EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2020 05 29 COM(2020) 403 final 2020/0108(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma programa „InvestEU“



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS 2021–2027 m. Daugiametei finansinei programai (toliau – DFP) įgyvendinti reikia ES investicinės programos, kuri atitiktų kompleksinius supaprastinimo, lankstumo, sąveikos ir atitinkamų ES politikos sričių nuoseklumo tikslus. Diskusijoms skirtame Komisijos dokumente dėl ES finansų ateities išdėstytais argumentais pabrėžiamas poreikis nuveikti daugiau mažesniais ištekliais ir sustiprinti ES biudžeto lėšų poveikį tuomet, kai biudžetas ribotas, o investicijų poreikiai didžiuliai. Šie poreikiai labai padidėjo dėl COVID19 pandemijos poveikio Europos ekonomikai ir dėl rizikos, kad skirtingos ES valstybės narės ir valstybių narių regionai atsigaus nesimetriškai. Todėl Komisija atsiima 2018 m. gegužės mėn. pateiktą ankstesnį pasiūlymą dėl programos „InvestEU“ ir Europos Parlamentui bei Tarybai pristato naują pasiūlymą. Šis naujas pasiūlymas visiškai atspindi 2019 m. balandžio mėn. Europos Parlamento ir Tarybos jau pasiektą dalinį susitarimą. Juo padidinamas iš pradžių pasiūlytas finansinis paketas ir iš dalies keičiama pasiūlymo taikymo sritis, kad būtų atsižvelgta į specifinius popandeminius Europos ekonomikos poreikius. Dabar Komisija lygiagrečiai siūlo dar ir šalinti neigiamas socialines ir ekonomines COVID-19 pandemijos pasekmes Sąjungos darbuotojams, namų ūkiams ir įmonėms. Daugelis Europos įmonių dėl krizės jau susidūrė su sunkumais ir tos problemos dar labiau ūmės, nes ekonominė ir socialinė veikla vis dar ribojama, o daugelio sektorių verslą tebestabdo socialinių kontaktų ribojimo taisyklės. Sunkumai gali būti ilgalaikiai ir išlikti net ir nutraukus dabartines izoliavimo priemones. Reaguojant į COVID-19 pandemijos sukeltą ekonominę ir socialinę krizę reikia iš dalies pakeisti 2018 m. Komisijos pasiūlymą dėl programos „InvestEU“, kad jis geriau atitiktų pasikeitusias aplinkybes. Teisėkūros institucijų pasiekto dalinio susitarimo pakeitimus sudaro iš pradžių pasiūlytai programai „InvestEU“ numatyto finansinio paketo padidinimas siekiant atsižvelgti į didesnius bendruosius investicijų poreikius ir padidėjusios rizikos aplinką. Naujuoju pasiūlymu taip pat išplečiama programos „InvestEU“ taikymo sritis. Siekiant patenkinti būsimus Europos ekonomikos poreikius ir užtikrinti arba išlaikyti pagrindinių sektorių strateginį savarankiškumą, į programą įtraukiama nauja linija. Norint pasiekti plataus užmojo Sąjungos politikos tikslus svarbia užduotimi išlieka pritraukti privataus kapitalo investicijoms finansuoti sykiu labiau orientuojantis į aktualiausius politikos aspektus. Programa „InvestEU“ padės siekti Sąjungos politikos tikslų visais atvejais, kai tikslinga naudoti grąžintiną paramą investicijoms. Programa „InvestEU“ yra specialiai pritaikyta ilgalaikiam finansavimui teikti ir Sąjungos politikai remti, kol bus atsigaunama po gilios ekonomikos ir socialinės krizės. Dabartinės krizės sąlygomis išteklių paskirstymas rinkoje nėra visiškai efektyvus, o suvokiama rizika labai kenkia privačiųjų investicijų srautui. Tokiomis aplinkybėmis pagrindinė programos „InvestEU“ funkcija – mažinti projektų riziką siekiant pritraukti privatų finansavimą – yra ypač vertinga ir turėtų būti išnaudota. Pagal sustiprintą programą „InvestEU“ bus galima atsigavimo etape teikti be galo reikalingą paramą įmonėms ir kartu, laikantis jos pradinių tikslų, užtikrinti, kad investuotojai didelį dėmesį skirtų Sąjungos vidutinės trukmės ir ilgalaikiams politikos prioritetams, kaip antai Europos žaliajam kursui, Europos žaliojo kurso investicijų planui ir Europos skaitmeninės ateities kūrimo strategijai. Dabartinėmis aplinkybėmis, kai Europos investicijų banko grupės ir nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų ir įstaigų, taip pat kitų įgyvendinančiųjų partnerių rizikos prisiėmimo pajėgumams tenka didesnė našta, programa padės tuos pajėgumus padidinti, kad būtų galima remti ekonomikos atsigavimą. COVID-19 pandemija yra didžiulis sukrėtimas pasaulio ir Sąjungos ekonomikai. Dėl būtinų koronaviruso plitimo stabdymo priemonių ekonominė veikla ES labai sumažėjo. Numatoma, kad ES BVP sumažėjimas 2020 m. sieks maždaug 7,5 % – daug daugiau nei per 2009 m. finansų krizę – ir tai neišvengiamai turės neigiamų socialinių padarinių. Pandemijos protrūkis parodė, kaip tarpusavyje susijusios pasaulinės tiekimo grandinės, ir atskleidė tam tikras silpnąsias vietas, pvz., pernelyg didelę strateginių pramonės šakų priklausomybę nuo nediversifikuotų išorės tiekimo šaltinių. Šias silpnąsias vietas reikia taisyti, kad Sąjunga galėtų tinkamiau reaguoti į ekstremaliąsias situacijas, taip pat kad padidėtų visos ekonomikos atsparumas ir sykiu, laikantis jos taisyklių, būtų išlaikomas atvirumas konkurencijai ir prekybai. Per šį ekonomikos nuosmukį reikalingas tvirtas Sąjungos lygmens atsakas, kuriuo visų pirma būtų siekiama padidinti ekonominės veiklos vykdytojų atsparumą ir taip sustiprinti bei išlaikyti strateginių sektorių savarankiškumą, kad būtų užtikrintas ilgalaikis Europos ekonomikos konkurencingumas. Tai galima pasiekti tik turint tvirtą bendrąją rinką ir sudarant visiems vienodas sąlygas. Labai svarbu, kad labiausiai nuo pandemijos poveikio nukentėjusios valstybės narės gaivindamos ekonomiką galėtų pasinaudoti parama, teikiama pagal ES biudžete numatytas programas. Be to, Komisijai reikėtų suteikti galimybę prisidėti prie galimo Europos investicijų fondo (EIF) kapitalo didinimo (per vieną ar kelis etapus), nes šiam fondui teks svarbus vaidmuo remiant ekonomikos atgaivinimą – jis teiks garantijas, vykdys pakeitimo vertybiniais popieriais operacijas ir rems investicijas į nuosavą kapitalą visoje Sąjungoje. Šiam tikslui 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje turėtų būti numatytas iki 900 000 000 EUR dydžio finansinis paketas, kad Sąjunga, atstovaujama Komisijos, galėtų išlaikyti savo bendrą EIF kapitalo dalį. •Pagrindimas ir tikslai Programos „InvestEU“ sukūrimas užtikrina bendrą ES paramos investicijoms mechanizmą, skirtą 2021–2027 m. DFP laikotarpiu vykdomiems vidaus veiksmams. Programa „InvestEU“ grindžiama sėkminga ESIF ir dabartinių vidaus politikos finansinių priemonių naudojimo patirtimi. Ją sudarys keturi pagrindiniai elementai: i) „InvestEU“ fondas, kuris teiks ES garantiją; ii) „InvestEU“ konsultacijų centras, kuris visų pirma teiks su projektų plėtojimu susijusią techninę paramą; iii) „InvestEU“ portalas, kuris užtikrins lengvai prieinamą duomenų bazę projektams, kuriems ieškoma finansavimo, viešinti; iv) derinimo operacijos. Pritraukdamas privačiąsias investicijas „InvestEU“ fondas veiks atsižvelgdamas į poreikius. Jis visų pirma skatins investicijas į mokslinius tyrimus, inovacijas, skaitmeninimą ir tvarią infrastruktūrą, taip pat paramą strateginėms bendrovėms, tačiau taip pat atsižvelgs į socialinio sektoriaus ir mažųjų bei vidutinių įmonių (MVĮ) poreikius. Bus svarbu pasiekti ir mažesnius bei vietos projektus. Su krize susijusios naujovės Dabartinės aplinkybės yra nepalankios Sąjungos įmonėms, nes jas gali neigiamai paveikti joms ir nacionalinėms bei Sąjungos lygmens institucijoms nepavaldūs veiksniai. Dėl dabartinio COVID-19 protrūkio Sąjungos įmonėms gali tekti susidurti ne tik su likvidumo rizika, dėl kurios jos gali tapti nemokios, bet ir su sistemingesne turto devalvacijos rizika, kuri gali susilpninti strategines Sąjungos pramonės dalis. Be to, norint pašalinti per krizę dėl tiekimo grandinių sutrikimo atsiradusius trūkumus, Sąjungos pramonė turėtų sustiprinti savo pajėgumą aprėpti platesnes strateginių vertės grandinių dalis. Tam tikras investicijų sritis paskelbdama strateginėmis ir atitinkamai imdamasi spręsti jų problemas, ES sutelks visas pastangas į itin reikalingą didelio masto pramonės pertvarką ir užtikrins didesnį Sąjungos ekonomikos savarankiškumą, laikydamasi visa apimančios politikos, pvz., Europos skaitmeninės ateities kūrimo strategijos ir Europos žaliojo kurso. Tokie ilgalaikiai politikos prioritetai turėtų būti derinami su atgaivinimo priemonėmis, kurių imamasi po COVID-19 protrūkio. Plataus užmojo tiksliniai Sąjungos lygmens veiksmai, kuriais sudaromos sąlygos visapusiškai išnaudoti bendrosios rinkos potencialą, nepriklausomai nuo valstybių narių fiskalinio pajėgumo prisidėti prie šio proceso ir remti investicijas, padės ateityje sukurti konkurencingesnę, atsparesnę ir saugesnę Sąjungą. Todėl, be išteklių didinimo pagal tvarios infrastruktūros liniją, taip pat siūloma sustiprinti programą „InvestEU“ pasitelkiant strateginių investicijų priemonę, t. y. penktąją – strateginių Europos investicijų – liniją, pagal kurią daugiausia dėmesio bus skiriama stipresnių Europos vertės grandinių kūrimui, laikantis Sąjungos strateginės darbotvarkės ir Komisijos pristatytos Naujosios Europos pramonės strategijos. Toks sustiprinimas yra ypač svarbus laikotarpiu po krizės, nes kai kurios valstybės narės gali neturėti finansinių išteklių tokiems projektams remti nacionalinėmis valstybės pagalbos priemonėmis, be to daugelis projektų yra tarpvalstybiniai ir reikalauja europinio lygmens veiksmų. Taip pat norint optimaliai išnaudoti bendrosios rinkos potencialą, įskaitant inovacijas ir efektyvumą skatinančius jos veiksnius, reikia, kad dalyvautų daugelio valstybių narių, o ne tik tų, kurios fiskaliniu požiūriu pajėgios investuoti po šio sunkaus laikotarpio, įmonės. Šis pasiūlymas padės tuos sunkumus įveikti. Pagrindinis strateginių Europos investicijų linijos tikslas bus remti valstybėje narėje įsisteigusius ir Sąjungoje veikiančius galutinius gavėjus, kurių veikla yra strategiškai svarbi Sąjungai, visų pirma žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms ir atsparumo didinimui vienoje iš šių sričių: a) svarbių sveikatos priežiūros paslaugų teikimo, vaistų, medicinos reikmenų ir kitų atsargų gamybos ir kaupimo, reagavimo į sveikatos krizes pajėgumų ir civilinės saugos sistemos stiprinimo;

b) ypatingos svarbos fizinės arba virtualios infrastruktūros, įskaitant infrastruktūros elementus, kurie laikomi ypatingai svarbiais energetikos, transporto (įskaitant geležinkeliais vežamų krovinių), aplinkos, sveikatos, saugių skaitmeninių ryšių, 5G, daiktų interneto, internetinių paslaugų platformų, saugios debesijos kompiuterijos, duomenų apdorojimo ir saugojimo, mokėjimų ir finansų infrastruktūros, kosmoso, gynybos, ryšių, žiniasklaidos, švietimo ir mokymo, rinkimų infrastruktūros ir didesnės rizikos objektų srityse, taip pat tokios infrastruktūros naudojimui būtinos žemės ir nekilnojamojo turto; c) b punkte nurodytos ypatingos svarbos infrastruktūros eksploatavimui ir techninei priežiūrai būtinų prekių tiekimo ir tokių pat paslaugų teikimo; d) bazinių didelio poveikio, transformatyviųjų, žaliųjų ir skaitmeninių technologijų, padėtį iš esmės keičiančių inovacijų, į kurias investuoti yra strategiškai svarbu Sąjungos pramonės ateičiai, įskaitant: i) dirbtinį intelektą, blokų grandinės technologijas, programinę įrangą, robotiką, puslaidininkius, mikroprocesorius, tinklo paribio technologijas, našiąją kompiuteriją, kibernetinį saugumą, kvantines technologijas, fotoniką, pramonines biotechnologijas; ii) atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijas, energijos kaupimo technologijas, įskaitant baterijas, darniojo transporto technologijas (taip pat kilnojamojo turto atnaujinimą ir modernizavimą naudojant tas technologijas), švaraus vandenilio ir kuro elementų prietaikas, pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo technologijas, anglies dioksido surinkimą ir saugojimą, žiedinės ekonomikos technologijas; iii) biomediciną, nanotechnologijas, vaistus ir pažangiąsias medžiagas (pvz., grafeną); e) informacinių, ryšių ir technologijų komponentų ir prietaisų masinės gamybos ES objektų; f) ypač svarbių išteklių, įskaitant energiją, žaliavas, dirbtinai sukurtas medžiagas ir maistą, tiekimo viešojo sektoriaus subjektams, įmonėms ir vartotojams Sąjungoje ir jų atsargų kaupimo atsižvelgiant į efektyvų išteklių naudojimą ir strateginių vertės grandinių žiediškumą ir g) Sąjungos ir jos valstybių narių saugumui ypač svarbių technologijų ir išteklių (pvz., gynybos ir kosmoso sektorių, kibernetinio saugumo technologijų) ir dvejopo naudojimo prekių, apibrėžtų Tarybos reglamento (EB) Nr. 428/2009 2 straipsnio 1 punkte. Dabartinėmis aplinkybėmis penktoji linija, palyginti su pradinėmis linijomis, suteiks pridėtinės vertės, nes daugiausia dėmesio bus skiriama tiems paramos gavėjams arba projektams, kurie pasižymi didele strategine svarba Europai – šis aspektas nebuvo pabrėžiamas pagal kitas linijas. Pavyzdžiui, tai galėtų būti tikslinėse pramonės sektoriuose veiklą vykdančios įmonės arba tokių sektorių tiekimo grandinėse dalyvaujančios konkrečius komponentus gaminančios MVĮ. Tokios operacijos dažnai gali būti natūraliai rizikingesnės po COVID-19 krizės esančiomis sąlygomis, nes projektų vykdytojams kyla didesnė su paklausa arba pasiūla susijusi rizika. Tam tikros sritys, pvz., puslaidininkių (įskaitant mikroprocesorius), duomenų technologijų, 5G ir kvantinių technologijų, yra ypač svarbios saugumui, pasitikėjimui ir inovacijoms. Tačiau joms reikia ir didžiulių investicijų, kurios aprėptų visą strateginių išteklių, kurie kartais gaunami beveik vien iš ribotų ne ES priklausančių šaltinių, vertės grandinę, padėtų įgyti būtinos technologinės praktinės patirties ir ją apsaugoti, taip pat leistų naudoti ir pakeisti ypatingos svarbos infrastruktūros objektus, kad būtų galima sumažinti pernelyg didelę priklausomybę nuo ne ES tiekėjų. Penktoji linija orientuota tiek į specialius projektus (pvz., paramą dideliems konsorciumams arba viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms, kuriomis siekiama plėtoti konkrečias technologijas ir kurti ypatingos svarbos infrastruktūros objektus), tiek į pasklidesnį finansavimą, pvz., ištisų tiksliniuose sektoriuose veiklą vykdančių verslininkų ekosistemų atsiradimą (kaip antai novatoriškas MVĮ, kuriančias technologijas, kurios gali būti svarbios pramoninių biotechnologijų ir vaistų srityje). Be to, pagal šią liniją turėtų būti galima remti bendriems Europos interesams svarbius projektus. Pagal šią liniją taikomi papildomumo reikalavimai skirsis nuo pradinėms programos „InvestEU“ linijoms numatytų papildomumo reikalavimų. Pavyzdžiui, pagal penktąją liniją teikiamos paramos didelėms korporacijoms papildomumas bus susijęs su jų gamybos išlaikymu ir plėtojimu Sąjungos teritorijoje arba (jei to reikalauja viešoji tvarka ar saugumo taisyklės) kontroliuojant Europos investuotojams, taip pat su novatoriškų technologijų plėtra ir diegimu, o ne vien su „InvestEU“ parama sprendžiamais rizikos klausimais. Ši parama papildys paramą, teikiamą pagal mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo liniją, kurioje daugiausia dėmesio bus skiriama naujų strateginių pajėgumų plėtojimui nuo pat pradinio etapo. Taip pat bus užtikrinta ypatinga sinergija tolesnėms investicijoms į strateginių ES startuolių ir MVĮ, kurių kūrimąsi pagal ES mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrąsias programas („Europos horizontas“) remia Europos inovacijų taryba (EIC), plėtrą. „InvestEU“ fondas „InvestEU“ fondą sudaro ES biudžeto garantija, kuri parems įgyvendinančiųjų partnerių teikiamus finansinius produktus. Jis skirtas ES pridėtinės vertės projektams ir skatina nuoseklų požiūrį į ES politikos tikslų įgyvendinimo finansavimą. Jis siūlo veiksmingą konkrečioms politikos sritims skirtų ES finansavimo priemonių derinį. Programa „InvestEU“, kaip Sąjungos vidaus politikai skirta bendra investicijų sistema, yra ir politikos priemonė, ir įgyvendinimo priemonė. Bendras programos „InvestEU“, kaip politikos priemonės, tikslas – remti Sąjungos politikos tikslus sutelkiant viešąsias ir privačiąsias investicijas Europos Sąjungoje ir taip spręsti rinkos nepakankamumo ir investicijų deficito problemas, kurios trukdo siekti ES tvarumo, konkurencingumo, integracinio augimo ir strateginio Sąjungos savarankiškumo tikslų. Jos paskirtis – suteikti finansavimą ekonomikos subjektams, kuriems dėl jų rizikos profilio privatūs finansuotojai ne visada gali arba nori jį suteikti, kad būtų skatinamas ES ekonomikos konkurencingumas, tvarus augimas, konvergencija, socialinis atsparumas, įtrauktis ir kapitalo rinkų integravimas ES atsižvelgiant į skirtingiems sektoriams taikomus jos politikos tikslus. ES garantija paremta programa „InvestEU“ prisidės prie ES biudžeto modernizavimo ir leis padidinti ES biudžeto poveikį nuveikiant daugiau mažesniais ištekliais. Ekonomiškai perspektyvių projektų, iš kurių gali būti gaunama pajamų, atveju sistemingesnis biudžeto garantijos naudojimas gali padėti padidinti viešųjų lėšų poveikį. Programa „InvestEU“ turėtų būti pajėgi formuoti ES strategiją sprendžiant vis dar silpnos investicinės veiklos Sąjungoje problemą, kuri tapo dar opesnė dėl COVID-19 pandemijos sukeltos krizės. Diversifikuojant finansavimo šaltinius ir skatinant ilgalaikį tvarų finansavimą, programa „InvestEU“ prisidės prie Europos kapitalo rinkų integravimo kapitalo rinkų sąjungos sistemoje ir prie bendrosios rinkos stiprinimo sykiu padėdama įgyvendinti Europos žaliąjį kursą ir Europos žaliojo kurso investicijų planą. Tai svarbi priemonė siekiant Naujosios Europos pramonės strategijos tikslų. Kaip priemonė finansinei, techninei, rinkos ir politikos srities kompetencijai ES mastu sutelkti, programa „InvestEU“ taip pat turėtų būti finansinių naujovių, kurios padėtų siekti politikos tikslų, katalizatorius. „InvestEU“ fondo, kaip įgyvendinimo priemonės, tikslas yra veiksmingiau vykdyti ES biudžetą naudojant biudžeto garantiją – pasiekti masto ekonomiją, didinti ES veiksmų matomumą bei supaprastinti ataskaitų teikimo ir atskaitomybės sistemą. Siūloma struktūra siekiama supaprastinti procedūras, užtikrinti didesnį lankstumą ir pašalinti galimą iš pažiūros panašių ES paramos priemonių dubliavimąsi.

Be Sąjungos masto ES garantijos, pasiūlyme numatyta galimybė valstybėms narėms tais atvejais, kai rinkos nepakankamumo ar neoptimalios investavimo aplinkos problemų esama nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu, dalį pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų lėšų, siekiant tų pačių tikslų, panaudoti per specialų „InvestEU“ fondo ES garantijos skyrių. Siūloma, kad bendra ES garantija sudarytų iki 75 153 850 000 EUR, o specialiai strateginių Europos investicijų linijai skirta dalis – iki 31 153 850 000 EUR. „InvestEU“ konsultacijų centras ir portalas „InvestEU“ konsultacijų centras viso investicijų ciklo metu teiks su projektų plėtojimu susijusią konsultacinę paramą ir papildomų priemonių, kad paskatintų projektų kūrimą ir plėtojimą bei pagerintų sąlygas gauti finansavimą. „InvestEU“ konsultacijų centras veiks programos „InvestEU“ politikos srityse, be to, užtikrins vieną bendrą prieigą projektų vykdytojams ir tarpininkams. „InvestEU“ konsultacijų centras papildys techninės paramos veiklą, vykdomą pagal pasidalijamojo valdymo programas. Siekiant užtikrinti, kad strateginių Europos investicijų linijai ir kitoms keturioms linijoms būtų visapusiškai naudingos visos „InvestEU“ fondo funkcijos, programos „InvestEU“ konsultacinis komponentas ir kitos papildomos priemonės turėtų atitikti pasiūlymo tikslus. Bendras finansinis paketas, įskaitant papildomas priemones, turėtų siekti iki 724 733 000 mln. EUR, kad būtų patenkinti naujosios linijos poreikiai ir dabartinėmis aplinkybėmis didėjantys kitų keturių linijų poreikiai. Galiausiai, „InvestEU“ portalas padidins investavimo galimybių Sąjungoje matomumą ir taip padės projektų vykdytojams ieškoti finansavimo. Šiuo pasiūlymu numatyta taikymo pradžios data – 2021 m. sausio 1 d. •Suderinamumas su galiojančiomis politikos nuostatomis Pasiūlymas yra visiškai suderintas su galiojančiomis politikos nuostatomis, nes ES garantija pagal programą „InvestEU“ teikiama siekiant veiksmingai naudoti ES biudžeto lėšas tais atvejais, kai operacijos, iš kurių gali būti gaunama pajamų, yra finansuojamos atsižvelgiant į ES politikos tikslus. Tai apima kapitalo rinkų sąjungą, bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją, dokumentų rinkinį „Švari energija visiems“, ES žiedinės ekonomikos veiksmų planą, mažataršio judumo strategiją, Europos gynybos veiksmų planą ir gynybos fondą, Europos kosmoso strategiją, Europos socialinių teisių ramstį, Europos žaliąjį kursą, Europos žaliojo kurso investicijų planą ir Naująją Europos pramonės strategiją. Pagal savo veiklos sritį „InvestEU“ fondas šias viena kitą papildančias strategijas remia finansiškai. Pasiūlymas papildo Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) Mokumo palaikymo priemonę. Pagal Mokumo palaikymo priemonę ketinama teikti paramą artimiausiems mokumo poreikiams, kurių labiausiai krizės paveiktoms bendrovėms iškilo dėl staigių COVID-19 sukelto ekonomikos susitraukimo pasekmių, patenkinti siekiant atkurti jų kapitalo padėtį, o pagal programą „InvestEU“ daugiausia dėmesio bus skiriama ilgalaikėms investicijoms, kuriomis bus remiami ES politikos tikslai, įskaitant Europos ekonomikos strateginį savarankiškumą ir atsparumą. Šiuo pasiūlymu įvedama strateginių Europos investicijų linija bus kryptingesnė ir labiau orientuota į ateitį nei ESIF įgyvendinama Mokumo palaikymo priemonė. Pagal naująją liniją bus remiami tie projektai ir įmonės, kurie yra reikšmingi siekiant užtikrinti arba išlaikyti strateginį pagrindinių vertės grandinių savarankiškumą bendrojoje rinkoje, remiant Sąjungoje vykdomų projektų plėtrą ir stiprinant Sąjungos įmonių kapitalo bazę ir ilgalaikį finansavimą kaip alternatyvą galimam ne ES įmonių vykdomam perėmimui. Taip pat bus remiamos tarpvalstybinę veiklą vykdančios strateginės įmonės. •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Programa „InvestEU“ papildo dotacijų finansavimą ir kitus veiksmus jos remiamose politikos srityse, kaip antai programą „Europos horizontas“, Europos infrastruktūros tinklų priemonę, Skaitmeninės Europos programą, bendrąją rinką, MVĮ konkurencingumo programą, Europos statistikos programą, Europos kosmoso programą, „Europos socialinį fondą +“, programą „Kūrybiška Europa“, Aplinkos ir klimato politikos programą (LIFE) ir Europos gynybos fondą. Kai reikės, bus užtikrinta sinergija su išorės politikos priemonėmis. Ji taip pat dera su kitomis Sąjungos politikos sritimis, pvz., Europos žaliuoju kursu, Europos žaliojo kurso investicijų planu, Europos skaitmeninės ateities kūrimo strategija, Naująja Europos pramonės strategija, kapitalo rinkų sąjunga, Tvirta socialine Europa teisingai pertvarkai užtikrinti ir kitomis ES politikos sritimis ir programomis, susijusiomis su Sąjungos strateginiu savarankiškumu ir atsparumu, kaip antai Europos gynybos fondu, ES kosmoso reglamentu ir tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo mechanizmu. Derinimas su dotacijų finansavimu užtikrins papildomumą su kitomis išlaidų programomis. Programa „InvestEU“ taip pat papildo Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiklą. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas pasitelkiant finansinius produktus pasinaudoti tam tikrais pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomais fondais (Europos regioninės plėtros fondu (ERPF), „Europos socialiniu fondu +“ (ESF+), Sanglaudos fondu, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu (EJRŽF) ir Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai (EŽŪFKP)), valstybėms narėms bus suteikta galimybė tai daryti per programą „InvestEU“. Palyginti su dabartine padėtimi, tai svarbus supaprastinimas, nes šiuo atveju bus taikomas tik vienas taisyklių rinkinys. Programos „InvestEU“ veiksmais turėtų būti proporcingai naudojamasi siekiant spręsti rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemas, nedubliuojant ir neišstumiant privačiojo finansavimo, ir jie turėtų turėti akivaizdžios Europos pridėtinės vertės. Taip bus užtikrintas programos „InvestEU“ veiksmų derėjimas su ES valstybės pagalbos taisyklėmis ir išvengta nepagrįsto konkurencijos iškraipymo vidaus rinkoje. Bendradarbiaudama su įgyvendinančiaisiais partneriais Komisija parengs [Reglamentu dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti] nustatytais kriterijais tinkamai pagrįstas tvarumo patikros gaires, pagal kurias įgyvendinantieji partneriai vertins finansuojamų projektų poveikį aplinkai ir klimatui, taip pat jų socialinį poveikį. Tomis gairėmis bus remiami Europos žaliojo kurso politikos tikslai ir siekiama, kad projektams, kurie trukdo siekti Sąjungos klimato, aplinkos ir socialinių tikslų, parama pagal programą „InvestEU“ teikiama nebūtų. Be to, bus galima apsvarstyti tikslines paskatas, susijusias su finansiniais produktais, skirtais tokiems klimato, aplinkos ir socialiniams prioritetams, kuriuos sunku įgyvendinti, pvz., pagal MVĮ liniją ir kurie siejami su didesne rizika, kuri ir pateisina tokias papildomas paskatas. „InvestEU“ fondas taip pat įgyvendins specialią sistemą, skirtą papildomoms investicijoms pritraukti į teisingą pertvarką įgyvendinančius regionus (Teisingos pertvarkos mechanizmo 2 ramstis), kuri papildys Teisingos pertvarkos fondo (1 ramstis) veiklą ir viešojo sektoriaus paskolų priemonę (3 ramstis). 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Pasiūlymas grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 173 straipsniu (Pramonė) ir 175 straipsnio (Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda) trečia pastraipa.

Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, nurodytas teisinis pagrindas atspindi pagrindinį pasiūlymo turinį. Abiem straipsniams nustatyta ta pati procedūra dėl teisinio pagrindo (įprasta teisėkūros procedūra). •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju) Valstybės narės negali deramai pasiekti pasiūlymo tikslų, todėl jų geriau siekti ES lygmeniu. COVID-19 pandemijos sukeltai ekonomikos krizei valdyti reikalingas Europos lygmens atsakas, kuriuo būtų grindžiamas spartus Sąjungos ekonomikos atgaivinimas remiant įmones ir išsaugant Sąjungos vertės grandines. Šis pasiūlymas ypač svarbus pokriziniam laikotarpiui siekiant kurti atsparią, įtraukią ir integruotą Europos ekonomiką ir išsaugoti bendrąją rinką atsižvelgiant ir į tų valstybių narių, kurios turi mažiau finansinių galimybių tokius projektus remti iš nacionalinių finansavimo šaltinių, interesus. Tarpvalstybiniams projektams taip pat reikės Sąjungos lygmens priemonių. Pagal šį pasiūlymą teikiama parama padės tuos sunkumus įveikti. Didinamasis poveikis ir praktiniai rezultatai bus kur kas geresni nei tie, kuriuos būtų galima pasiekti įgyvendinant investicijų kampanijas atskirose valstybėse narėse. Pagal pasiūlymą bus remiama ES pramonės politika ir skatinamos bendros valstybių narių pastangos sutelkti investicijas technologiniam ir strateginiam savarankiškumui pasiekti. Sąjungos bendroji rinka užtikrins didesnį patrauklumą investuotojams ir geresnį sektorinį ir geografinį rizikos diversifikavimą. Programa „InvestEU“ apims investicijas ir galimybes gauti finansavimą – taip sprendžiant ES masto rinkos nepakankamumo ir investicijų deficito problemas bus remiami ES politikos prioritetai. Pagal ją taip pat remiamas naujoms ar sudėtingoms rinkos nepakankamumo ir investicijų deficito problemoms skirtų novatoriškų finansinių produktų kūrimas, plėtojimas ir išbandymas rinkoje ES mastu, taip pat jų sklaidos sistemos. Savanoriško dalyvavimo principu grindžiamas valstybių narių skyrius leis spręsti konkrečios šalies rinkos nepakankamumo ir investicijų deficito problemas pasitelkus centriniu lygmeniu sukurtus finansinius produktus, užtikrinant veiksmingesnį geografinį išteklių panaudojimą, kai tai pateisinama. Tai leis valstybėms narėms per „InvestEU“ fondą panaudoti dalį savo lėšų iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), „Europos socialinio fondo +“ (ESF+), Sanglaudos fondo, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP). Siūloma struktūra, kurioje kiekvieną politikos liniją sudaro du skyriai, leidžia veiksmingai taikyti subsidiarumo principą. Be to, abiem kiekvienos linijos skyriams bus taikomos tos pačios „InvestEU“ fondo taisyklės, o tai užtikrins aiškesnę ir paprastesnę skirtingų ES lėšų šaltinių naudojimo sistemą. •Proporcingumo principas Siekiant ilgalaikių ES tvarumo, konkurencingumo, integracinio augimo ir strateginio savarankiškumo bei atsparumo tikslų reikalingos didelės investicijos įvairiose politikos srityse. Tai apima, inter alia, naujus judumo modelius, atsinaujinančiąją energiją, energijos vartojimo efektyvumą, gamtinį kapitalą, inovacijas, skaitmeninimą, įgūdžius, socialinę infrastruktūrą, žiedinę ekonomiką, klimato politikos veiksmus, vandenynus, mažųjų įmonių steigimą bei plėtrą, taip pat Sąjungos strateginį savarankiškumą ir atsparumą. Būtina vėl imtis spręsti įsisenėjusias rinkos susiskaidymo ir nepakankamumo problemas, kilusias dėl privačių investuotojų nenoro rizikuoti, ribotų viešojo sektoriaus finansavimo galimybių ir struktūrinių investavimo aplinkos trūkumų. Vienos valstybės narės šio investicijų deficito negali pakankamai padengti. ES lygmens intervencinėmis priemonėmis užtikrinama, kad būtų galima sutelkti kritinę išteklių masę siekiant kuo labiau padidinti investicijų praktinį poveikį. Pasiūlymas valstybių narių investicijų nepakeičia – priešingai, jis jas papildo, daugiausia dėmesio sutelkdamas į paramą projektams, kuriais sukuriama ES pridėtinė vertė. Be to, Sąjungos lygmens priemonėmis užtikrinama masto ekonomija naudojant novatoriškus finansinius produktus, nes jomis skatinamos privačiosios investicijos visoje ES ir kuo geriau šiuo tikslu išnaudojamos Europos institucijos ir jų patirtis. ES intervencinės priemonės taip pat suteikia galimybę diversifikuoti Europos projektų portfelį, taip skatinant privačiąsias investicijas, ir kurti inovacinius finansavimo sprendimus, kurie gali būti atitinkamai plėtojami arba tiesiog naudojami visose valstybėse narėse. ES lygmens intervencija yra vienintelė priemonė, galinti veiksmingai padėti patenkinti su ES masto politikos tikslais susijusius investicijų poreikius. Be to, norint 2021–2027 m. laikotarpiu išspręsti likusias investicijų deficito problemas, reikia nepamiršti būtinų struktūrinių reformų ir reglamentavimo aplinkos gerinimo. Pasiūlyme numatoma parama strateginės svarbos įmonėms, vertės grandinėms ir ekosistemoms, juo siekiama taisyti silpnąsias vietas, kurias atskleidė COVID-19 pandemija. Kai kartu su viešosiomis lėšomis investicijoms ir ekonomikos atgaivinimui remti telkiamos ir privačios lėšos, maksimaliai išnaudojami biudžeto ištekliai. Pasiūlymu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. •Priemonės pasirinkimas Pasiūlymo tikslas – pateikti vieną bendrą priemonę, pagal kurią teikiama ES biudžeto garantija įgyvendinančiųjų partnerių vykdomoms finansavimo ir investavimo operacijoms paremti, atsižvelgiant į poveikio vertinimo išvadas, kad reikia pasinaudoti sėkmingais ESIF ir ankstesnių finansinių priemonių įgyvendinimo rezultatais sykiu atsižvelgiant į jau išmoktas pamokas, inter alia, kaip išvengti susiskaidymo ir galimo dubliavimosi. Todėl siūlomas reglamentas. 3.RETROSPEKTYVINIO VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Galiojančių teisės aktų retrospektyvinis vertinimas / tinkamumo patikrinimas

Pasiūlymas parengtas remiantis ankstesnių finansinių priemonių ir ESIF vertinimo rezultatais. Visų pirma 2018 m. buvo atliktas nepriklausomas ESIF vertinimas, papildęs kelis kitus nuo ESIF įsteigimo atliktus jo vertinimus: ·Komisijos atliktą ES garantijos naudojimo ir ESIF garantijų fondo veikimo vertinimą , prie kurio pridėta Audito Rūmų nuomonė ; ·Europos investicijų banko (EIB) atliktą ESIF veikimo vertinimą (2016 m. spalio mėn.) ir ·nepriklausomą išorės ekspertų atliktą ESIF reglamento taikymo vertinimą (2016 m. lapkričio mėn.). Pagrindinės šių vertinimų išvados apibendrintos Komisijos komunikate dėl Investicijų plano Europai (COM(2016) 764). Visuose vertinimuose nustatyta, kad ES garantija buvo reikšminga ir įgalino EIB imtis rizikingesnės veiklos bei įvesti didesnės rizikos produktų įvairesniems paramos gavėjams paremti. ESIF taip pat buvo svarbi priemonė privačiam kapitalui sutelkti. Kalbant apie valdymą, 2018 m. nepriklausomame vertinime pabrėžiama, kad užtikrinant sistemos patikimumą, jos sprendimų skaidrumą ir rezultatų suvestinės, kuri buvo įvertinta kaip svarbi priemonė, leidžianti laikytis nuoseklaus požiūrio į projektų pristatymą ir apibendrinti vertinimo išvadas, kokybę svarbus vaidmuo teko Investicijų komitetui. Remiantis pasirašytomis operacijomis, iki 2019 m. pabaigos ESIF sutelkė 401 mlrd. EUR investicijų – tai atitinka 80 % tikslo. Patvirtintų operacijų apimtis tuo metu buvo 458 mlrd. EUR ir sudarė 92 % tikslo. Iš patvirtintų operacijų sutelktos investicijos iki 2018 m. vidurio pasiekė 315 mlrd. EUR tikslą. Tikimasi, kad bus pasiektas ir 500 mlrd. EUR tikslas. Atliekant vertinimus nustatyta tam tikra koncentracija valstybėse narėse, kuriose gerai išvystyti instituciniai gebėjimai. Tačiau sutelktas investicijas vertinant pagal valstybių narių bendrąjį vidaus produktą ši koncentracija nėra tokia didelė. Siekiant geresnės geografinės pusiausvyros, ESIF 2.0 sustiprino Europos investavimo konsultacijų centro svarbą. Nuo 2019 m. gruodžio 31 d. faktinis ESIF didinamasis poveikis iš esmės atitinka tai, kas buvo nustatyta iš pradžių – iki 2019 m. pabaigos pasiektas bendras didinamasis poveikis yra 15,66, o tikslas buvo iki investavimo laikotarpio pabaigos pasiekti 15. ESIF taip pat veiksmingai telkė privačiąsias investicijas. Apie 69 % investicijų sutelkta iš privačiojo sektoriaus. Kalbant apie veiksmingumą, nustatyta, kad galimybė pasinaudoti ES garantija buvo veiksminga priemonė, leidusi Europos investicijų bankui gerokai padidinti rizikingesnių operacijų mastą. Visų pirma, naudojant ES garantiją įšaldoma mažiau biudžeto išteklių, palyginti su finansinėmis priemonėmis, nes jai reikalingi apdairūs, bet riboti atidėjiniai, palyginti su finansinio įsipareigojimo lygiu. Ja prisiimamas neapibrėžtasis įsipareigojimas, todėl tikimasi užtikrinti masto ekonomiją, taigi už kiekvieną išleistą eurą būtų pritraukta daugiau investicijų. 2018 m. atliekant nepriklausomą vertinimą nagrinėti duomenys taip pat aiškiai rodo, kad iš „InvestEU“ fondo teikiamos ES garantijos dydis yra tinkamas. Taip pat nustatyta, kad ESIF tikslinės normos modeliavimui naudotas metodas iš esmės yra tinkamas ir atitinka pramonės standartus, tačiau siūloma jį dar šiek tiek patobulinti. Be to, biudžeto garantija pasirodė esanti ekonomiškai efektyvesnė ES biudžetui, nes ja ribojamas valdymo mokesčių mokėjimas įgyvendinančiajam partneriui. ESIF atveju ES net atlyginama už ES garantiją, suteiktą pagal infrastruktūros ir inovacijų liniją. 2016 m. nepriklausomame vertinime pabrėžiama, kad būtina geriau apibrėžti ir paaiškinti papildomumo sąvoką. Todėl į ESIF 2.0 reglamentą įtrauktos kelios priemonės, kurios paaiškina šią sąvoką ir kriterijus, taigi procesas tapo skaidresnis. 2018 m. atliekant nepriklausomą vertinimą, kurio metu galėjo būti vertinamos tik ESIF patvirtintos operacijos, taigi naujosios ESIF 2.0 priemonės negalėjo būti vertinamos, patvirtinta, kad būtina dar paaiškinti papildomumo sąvoką ir neoptimalios investavimo aplinkos apibrėžtį. Visų pirma padaryta išvada, kad ESIF operacijoms būdingas aukštas rizikos lygis, palyginti su Europos investicijų banko vykdomomis įprastomis (ne ESIF) operacijomis, kaip reikalaujama pagal ESIF reglamentą. Tačiau įvairūs tyrimai ir pokalbiai rodo, kad pagal ESIF infrastruktūros ir inovacijų liniją tam tikros investicijos galėjo būti išstumtos. Jų išvadomis, įgyvendinant programą „InvestEU“ bus svarbu tokios padėties vengti. 2018 m. nepriklausomame vertinime taip pat pabrėžiama nefinansinė pridėtinė vertė, kurią sukuria naujų investuotojų pritraukimas, naujų produktų ir finansavimo modelių demonstravimas ir išbandymas rinkoje, taip pat finansinių paslaugų teikėjų parama ir jų priimami griežtesni operacijų standartai. 2016 m. EIB vertinime ir 2018 m. nepriklausomame vertinime patvirtinta, kad ESIF pasiūlydamas panašių finansinių produktų iš pradžių sutrikdė kitų ES lygmens finansinių priemonių, visų pirma skolos priemonės pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę ir dalies „InnovFin“, veikimą, tačiau tai buvo iš dalies išspręsta esamas priemones perorientavus į naujus rinkos segmentus. Pasiūlymas dėl „InvestEU“ fondo taip pat grindžiamas du dešimtmečius apimančia patirtimi, įgyta vertinant ankstesnes finansines priemones (Europos infrastruktūros tinklų priemonę, programą „Horizontas 2020“, programą COSME ir kt.), taip pat pagal ankstesnes finansines programas įgyvendinti pradėtas (pvz., Konkurencingumo ir inovacijų programą). Apskritai, šie vertinimai patvirtina, kad finansavimo deficitas tuose Europos sektoriuose ir politikos srityse, kurioms taikomos ES finansinės priemonės, vis dar nepanaikintas ir ES lygmens parama investicijoms tebėra svarbi ir būtina, kad būtų pasiekti ES politikos tikslai. Tačiau taip pat pabrėžiama, kad turėtų būti siekiama didesnio skirtingų ES lygmens finansinių priemonių ir kitų ES iniciatyvų nuoseklumo, kad reikėtų geriau išnaudoti sinergiją su nacionalinėmis ir regioninėmis iniciatyvomis ir kad dabartinės priemonės dubliuojasi. Nurodoma, kad siekiant sumažinti galimą dubliavimąsi reikalingas geresnis paramos investicijoms priemonių koordinavimas ir struktūra. Išsiplėtus veiklai atsirado poreikis stiprinti bendro veiksmų koordinavimo mechanizmus, vengiant nereikalingos jų gausos ir siekiant didesnės sinergijos. Kalbant apie COSME priemones, kuriomis siūloma parama tokioms MVĮ, kurios yra būtinos Sąjungos konkurencingumui ateityje, vertinimai rodo, kad svarbus pagrindas šioms priemonėms taikyti yra rinkos nepakankamumas, o varomasis jų veiksnys – kliūtys, su kuriomis susiduria MVĮ ieškodamos finansavimo. Startuoliai, mažesnės MVĮ ir pakankamų užtikrinimo priemonių neturinčios įmonės ypač dažnai susiduria su visoje ES įsisenėjusia skolų finansavimo rinkos stoka. Audito Rūmai specialiojoje ataskaitoje nurodė, kad MVĮ garantijų priemonė turėjo teigiamą poveikį remiamų MVĮ augimui. Atsižvelgiant į Audito Rūmų rekomendacijas, reikia tikslingesnės paramos gavėjų atrankos ir geresnio koordinavimo su nacionalinėmis sistemomis. Kalbant konkrečiai apie programoje „Horizontas 2020“ numatytas „InnovFin“ finansines priemones, vertinimai parodė, kad galimybės gauti finansavimą tebėra esminis klausimas siekiant geresnių Europos rezultatų inovacijų srityje. Vertinimuose patvirtinama, kad įgyvendinant „InnovFin“ finansines priemones pasiekta gerų rezultatų atsižvelgiant į augančią rizikos finansų paklausą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje ir Europos investicijų banko grupė įgijo galimybę apimti naujus rizikingesnius segmentus. Tačiau vėl pabrėžiamas poreikis stiprinti sinergiją su kitomis ES finansavimo programomis, taip pat poreikis šalinti likusias kliūtis, su kuriomis susiduriama padedant novatoriškoms įmonėms augti nuo pradinio etapo iki plėtros. Taip pat nurodyta, kad tik palyginti nedidelis skaičius įmonių, gaunančių programos „Horizontas 2020“ dotacijas, pasinaudojo šios programos finansinėmis priemonėmis, o tai gali stabdyti novatoriškų įmonių plėtrą. „InvestEU“ fondas pasinaudos šia patirtimi ir orientuosis į mokslinių tyrimų ir inovacijų srities gavėjus (įskaitant novatoriškas MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmones), kad suteiktų jiems geresnes galimybes gauti finansavimą visais jų raidos etapais. Sudarant palankesnes sąlygas derinimui, bus išnaudota dotacijų ir rinka pagrįsto finansavimo sinergija. Be to, Europos Audito Rūmams atlikus garantijų priemonės auditą, rekomenduota tikslingesnė paramos gavėjų atranka iš labiau novatoriškų įmonių. Sutelkdamas kompetenciją ir išteklius, „InvestEU“ fondas paramą vis labiau orientuos į įmones, kurios vykdo didesnės rizikos inovacijų veiklą. Kalbant apie socialinę sritį bei Užimtumo ir socialinių inovacijų programą (EaSI), turima empirinių įrodymų, kad investicijų į socialinę infrastruktūrą, socialines įmones, gaminančias prekes (materialųjį turtą), taip pat teikiančias socialines paslaugas, idėjas ir žmones (nematerialųjį turtą), Sąjungoje ypatingai trūksta, nors jos labai svarbios valstybėms kuriant teisingą ir įtraukią žinių visuomenę.

Mikrofinansavimas ir socialinės įmonės Europoje tebėra naujas reiškinys ir priklauso dar ne iki galo išsivysčiusiai besiformuojančiai rinkai. Kaip pabrėžta 2017 m. atliktame EaSI laikotarpio vidurio vertinime, EaSI finansinėmis priemonėmis buvo remiami pažeidžiami asmenys ir labai mažos įmonės bei sudaromos palankesnės sąlygos socialinėms įmonėms gauti finansavimą, taigi jomis pasiektas reikšmingas socialinis poveikis. Atlikus vertinimą padaryta išvada, kad viso potencialo išnaudojimas, kurį parodė iki šiol pasiekti rezultatai, yra pakankamas pagrindas toliau teikti paramą investicijoms socialinėje srityje ir užtikrinti papildomų pajėgumų pagal programą „InvestEU“. Programos „InvestEU“ poveikio vertinimo ataskaitoje pateikiama išsami šių vertinimo rezultatų santrauka. 2019 m. sausio mėn. Europos Audito Rūmai paskelbė specialiąją ataskaitą (Nr. 03/2019) dėl Europos strateginių investicijų fondo. Ataskaitoje teigiama, kad ESIF pastangos sutelkti finansavimą didelėms papildomoms investicijoms ES paremti buvo veiksmingos. Ataskaitoje taip pat nurodytos tobulintinos sritys. Daugumos jų tobulinimas jau numatytas visų pirma ESIF 2.0 reglamente, o kitų – pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl programos „InvestEU“. Programa „InvestEU“ visų pirma padės pagerinti papildomumą ir išvengti įvairių priemonių dubliavimosi. Be to, programa „InvestEU“ padės toliau sutvirtinti ir išaiškinti kriterijus, susijusius su papildomumo vertinimu ir sutelktų investicijų apskaičiavimu pagal naujojo Finansinio reglamento (ES 2018/1046) reikalavimus. Atsižvelgdama į Europos Audito Rūmų rekomendaciją gerinti geografinį pasiskirstymą, 2019 m. ESIF valdančioji taryba atliko tyrimą, kuriuo siekė išanalizuoti pagrindines pastebėto geografinio pasiskirstymo priežastis, ir priėmė priemones, kuriomis toliau gerinama geografinė pusiausvyra, kartu atsižvelgiant į paklausa grindžiamą ESIF pobūdį. 2020 m. gegužės mėn. Europos Audito Rūmai paskelbė Specialiąją ataskaitą Nr. 12/2020 dėl Europos investavimo konsultacijų centro (EIKC). Ataskaitoje padaryta išvada, kad nuo 2018 m. pabaigos EIKC dar neparodė esanti veiksminga priemonė investicijoms ES skatinti. Padaryta išvada, kad audituotu laikotarpiu tik keletas centro atliktų užduočių turėjo reikšmingą poveikį investicijoms tinkamų projektų pasiūlai ir kad dauguma EIKC užduočių buvo susijusios su ankstyvaisiais projektų investicinio ciklo etapais, taigi jų poveikis gali pasijusti tik ilguoju laikotarpiu. Europos Audito Rūmai atkreipė dėmesį į tai, kad paramos gavėjams buvo labai naudingos specialiai pritaikytos konsultacijų paslaugos, teikiamos remiant EIKC, ir kad dauguma EIKC užduočių buvo susijusios su svarbiausiais prioritetiniais sektoriais ir valstybėmis narėmis. Tačiau Europos Audito Rūmai nustatė, kad, palyginti su turimais ištekliais, prašymų, į kuriuos atsiliepdamas suteikė pilnavertį konsultavimą, EIKC gavo nedaug. Be to, kad galėtų stebėti EIKC darbo paskatintas investicijas, Audito Rūmams reikėjo aiškesnės strategijos ir tinkamesnių procedūrų. Be to, nepaisant EIKC pastangų, bendradarbiavimas su partneriais siekiant pagerinti geografinę aprėptį dėl teisinio sudėtingumo ir nevienodo įvairių nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų noro ir gebėjimo bendradarbiauti vystėsi lėtai. „InvestEU“ konsultacijų centras iš esmės atsižvelgs į Europos Audito Rūmų rekomendacijas ir pasinaudodamas EIKC įgyta patirtimi: –toliau plėtos bendradarbiavimą su nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais, kad būtų pagerintas vietinis atstovavimas ir galimybė naudotis konsultacijų paslaugomis; –nustatys prioritetus ir konkrečius kriterijus, pagal kuriuos bus galima vertinti konsultacinės paramos vertę ir sukurti veiklos rezultatų stebėsenos sistemą; –stiprins atrankinės patikros procedūras, skirtas galimų užduočių naudingumui įvertinti, siekdamas optimizuoti EIKC indėlį; –vertins konsultacijų poreikius ir tikėtiną tikslinių konsultacijų iniciatyvų ir projektų, kurie galėtų būti remiami pagal „InvestEU“ fondo garantiją, paklausą. •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Šis pasiūlymas yra kovos su neigiamomis ekonominėmis COVID-19 pandemijos pasekmėmis priemonių rinkinio dalis ir krizės valdymo priemonė. Atsižvelgiant į tai, kad reikia skubiai pradėti teikti paramą pandemijos ir izoliavimo priemonių smarkiai paveiktoms Europos įmonėms, konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais dėl tų elementų, kurių pradiniame 2018 m. Komisijos pasiūlyme nebuvo, surengti nebuvo įmanoma. Vertinant kitus elementus poveikio vertinime remtasi atviromis viešomis konsultacijomis dėl investicijų, mokslinių tyrimų ir inovacijų, MVĮ ir bendrosios rinkos srityse veikiančių ES fondų, o ypač atsakymais, susijusiais su ES parama investicijoms . Šiuo pasiūlymu atsižvelgiama į šių atvirų viešų konsultacijų rezultatus. Dauguma respondentų visų pirma išreiškė nuomonę, kad dabartinė ES parama investicijoms yra nepakankama siekiant išspręsti tokius politikos uždavinius kaip nedarbo mažinimas, socialinių investicijų rėmimas, pagalba pereinant prie skaitmeninio formato, galimybių gauti finansavimą, visų pirma MVĮ, didinimas, švarios ir sveikos aplinkos užtikrinimas bei parama pramonės plėtrai. Respondentai pabrėžė ES masto politikos uždavinių svarbą, be kita ko, tokiose srityse, kaip moksliniai tyrimai, parama švietimui ir mokymui, švari ir sveika aplinka, perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų žiedinės ekonomikos bei nedarbo mažinimas. Apie 60 % respondentų, dalyvavusių atvirose viešose konsultacijose dėl strateginės infrastruktūros, išreiškė nuomonę, kad sunkumai pasinaudoti finansinėmis priemonėmis yra kliūtis, neleidžianti dabartinėmis programomis sėkmingai siekti politikos tikslų. Didžioji dauguma dalyvių pritarė numatytiems žingsniams, kurie galėtų padėti supaprastinti ir sumažinti administracinę naštą. Jie visų pirma apima taisyklių kiekio mažinimą ir aiškesnį bei trumpesnį jų išdėstymą, ES fondų taisyklių suderinimą, taip pat stabilios, tačiau lanksčios sistemos taikymą skirtingais programavimo laikotarpiais. Pasiūlyme numatyta šių rezultatų pasiekti labiau orientuojantis į Sąjungos politikos prioritetus teikiant paramą iš „InvestEU“ fondo. „InvestEU“ fondui nustačius vieną bendrą taisyklių rinkinį bus išspręsta galimo dubliavimosi problema ir, svarbiausia, gavėjams bus lengviau prašyti paramos. Be to, „InvestEU“ fondui būdingas lankstumas, leidžiantis prisitaikyti prie besikeičiančios rinkos padėties ir poreikių. Ataskaitų teikimo reikalavimai taip pat buvo suderinti.

•Nepriklausomas tyrimas Remiantis 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo, 18 straipsnio 6 dalimi buvo atliktas nepriklausomas tyrimas, kuris išsamiau pakomentuotas skirsnyje paantrašte „Galiojančių teisės aktų retrospektyvinis vertinimas / tinkamumo patikrinimas“. •Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas yra kovos su neigiamomis ekonominėmis COVID-19 pandemijos pasekmėmis priemonių rinkinio dalis ir krizės valdymo priemonė. Atsižvelgiant į tai, kad reikia skubiai pradėti teikti paramą pandemijos ir izoliavimo priemonių smarkiai paveiktoms Europos įmonėms, konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais dėl tų elementų, kurių pradiniame 2018 m. Komisijos pasiūlyme nebuvo, surengti nebuvo įmanoma. Dėl kitų elementų pažymėtina, kad pradinio 2018 m. Komisijos pasiūlymo poveikio vertinime išsamiai nagrinėti pagrindiniai kitos DFP uždaviniai, visų pirma investicijų deficito ir neoptimalios investavimo aplinkos problemos skirtingose politikos srityse, kaip antai mokslinių tyrimų ir inovacijų, tvarios infrastruktūros, MVĮ finansavimo bei socialinių investicijų. Jame išanalizuotas ir paaiškintas siūlomos „InvestEU“ fondo struktūros, jo valdymo, tikslų, tikslinių veiksmų, finansinių produktų ir galutinių gavėjų pasirinkimas. Atitinkamai poveikio vertinime apibūdinti svarstyti alternatyvūs sprendimai ir paaiškintos siūlomų sprendimų pasirinkimo priežastys. Tai pirmiausia susiję su argumentais, kuriais remiantis nuspręsta kurti vieną bendrą paramos investicijoms priemonę ir kurie pagrindžia įgyvendinimo mechanizmus ir įgyvendinančiųjų partnerių veiksmus, taip pat siūlomą valdymo struktūrą. Poveikio vertinime pabrėžta, jog iki šiol sukaupta ES finansinių priemonių ir ESIF biudžeto garantijos įgyvendinimo patirtis parodė, kad kitos DFP laikotarpiu ES paramos investicijoms priemones būtina supaprastinti, racionalizuoti ir geriau koordinuoti. ESIF įgyvendinimo patirtis taip pat parodė, kad, kai įmanoma, vietoj tradicinių finansinių priemonių naudojant biudžeto garantiją užtikrinama reikšminga nauda ir didesnis veiksmingumas. Atliekant poveikio vertinimą nustatytos šios pagrindinės „InvestEU“ fondo ypatybės: ·viena bendra struktūra, tiesiogiai susieta su finansų tarpininkais, projektų vykdytojais ir galutiniais gavėjais, ieškantiems finansavimo; ·didesnis svertinis poveikis ir veiksmingesnis biudžeto lėšų panaudojimas, naudojant vieną bendrą biudžeto garantiją, kuria grindžiami skirtingi finansiniai produktai, skirti diversifikuotam rizikos portfeliui. Palyginti su variantu, kai naudojamos skirtingos finansinės priemonės arba tikslinės biudžeto garantijos, taikomos ne visų rūšių rizikai, šis variantas užtikrina didesnį veiksmingumą, nes reikalinga mažesnė atidėjinių norma, o užtikrinamas apsaugos lygis yra lygiavertis; ·supaprastinta ir kryptinga paramos investicijoms priemonių, skirtų pagrindiniams ES politikos tikslams, pasiūla. Tokia pasiūla taip pat leistų derinti dotacijas ir skirtingų ES programų finansavimą, tradicinį EIB skolinimą ar privatųjį finansavimą; ·gebėjimas įgyvendinti atskiriems sektoriams skirtas priemones konkrečiam rinkos nepakankamumui šalinti (pvz., ekologiškos laivybos, energetikos parodomųjų projektų, gamtinio kapitalo srityse); ·lankstumo priemonės, leisiančios „InvestEU“ fondui greitai reaguoti į rinkos pokyčius ir politikos prioritetus, kurie laikui bėgant keičiasi; ·integruota valdymo ir įgyvendinimo struktūra, kuria užtikrinamas geresnis vidaus koordinavimas ir sustiprinama Komisijos pozicija įgyvendinančiųjų partnerių atžvilgiu. Be to, tai leis užtikrinti valdymo išlaidų veiksmingumą, išvengti dubliavimosi ir padidinti matomumą investuotojams; ·supaprastinti ataskaitų teikimo, stebėsenos ir kontrolės reikalavimai. Kadangi bus taikoma viena bendra sistema, „InvestEU“ fondas galės numatyti integruotas ir supaprastintas stebėsenos ir ataskaitų teikimo taisykles; ·didesnis centralizuotai ir pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų programų papildomumas. Tai apima galimybę valstybėms narėms pasidalijamojo valdymo asignavimus nukreipti per „InvestEU“ fondą (valstybių narių skyriuje); ·„InvestEU“ konsultacijų centro susiejimas su „InvestEU“ fondu, siekiant remti finansiškai naudingų projektų srauto kūrimą ir įgyvendinimą. Įvairios „InvestEU“ fonde numatytos intervencinės priemonės bus įgyvendinamos naudojant skirtingus produktus, skirtus skirtingai rizikai, kuri pagal savo pobūdį reikalauja didelės, vidutinės arba mažos atidėjinių normos, priklausomai nuo suteiktos garantijos tipo ir remiamų operacijų. Siekdama užtikrinti, kad visas portfelis atitiktų pasiūlyme nustatytą atidėjinių normą, Komisija pateiks gaires ir stebės naudojimą bei riziką, susijusią su skirtingais produktais. 2018 m. balandžio 27 d. Reglamentavimo patikros valdyba pateikė teigiamą nuomonę su išlygomis. Iškelti klausimai nagrinėjami Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl poveikio vertinimo. Dabar ataskaitoje geriau paaiškintas dabartinis ESIF ir centralizuotai valdomų finansinių priemonių dubliavimasis. Joje taip pat paaiškinta, kaip galimo dubliavimosi bus išvengta „InvestEU“ fondo priemonėmis. Be to, išsamiau aprašytas siūlomos valdymo struktūros pasirinkimas, taip pat skirtingų organų vaidmuo. Tai apima ir šiuo metu ESIF ir finansinėms priemonėms taikomos valdymo tvarkos ir siūlomos „InvestEU“ fondo valdymo tvarkos palyginimą. Papildomai paaiškintos prielaidos dėl numatomo rizikos lygio ir atidėjinių normos, įskaitant tolesnius paaiškinimus, susijusius su rizikos vertinimo funkcija valdymo struktūroje. •Supaprastinimas Šiuo metu neoptimalios investavimo aplinkos problemos sprendžiamos pasitelkus nevienalytį, išskaidytą ES finansinių priemonių rinkinį ir ESIF. Tokia padėtis kelia painiavos finansų tarpininkams ir galutiniams gavėjams, nes jie susiduria su skirtingomis atitikties reikalavimams ir ataskaitų teikimo taisyklėmis.

„InvestEU“ fondo tikslas – ES paramą investicijoms supaprastinti įvedant vieną bendrą sistemą, kuri padės sumažinti painiavą. Taikant vieną bendrą taisyklių rinkinį sumažės susitarimų ir „InvestEU“ fondas galės supaprastinti galimybes galutiniams gavėjams gauti ES paramą, taip pat paramos investicijoms priemonių valdymą. Be to, „InvestEU“ fondas apima visus paramos investicijoms politikos poreikius, todėl galima supaprastinti ir suvienodinti ataskaitų teikimo reikalavimus ir veiklos rezultatų rodiklius. •Pagrindinės teisės Pasiūlymas poveikio pagrindinėms teisėms neturi. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Pagal Komisijos komunikatą dėl ES biudžeto Europos ekonomikos atgaivinimo planui, įskaitant 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą, įgyvendinti programai „InvestEU“ numatyta biudžeto sistema (įsipareigojimai dabartinėmis kainomis) sudaro 33 524 733 000 EUR, įskaitant 724 733 000 EUR projektų plėtojimo pagalbai ir kitoms papildomoms priemonėms. Bendri atidėjiniai sudarys 33 800 000 000 EUR, iš jų 1 000 000 000 EUR bus padengta iš pajamų, grąžinamų ir susigrąžinamų sumų pagal esamas finansines priemones ir ESIF. Iš „InvestEU“ fondo gautos pajamos ir susigrąžintos lėšos taip pat priskiriamos prie papildomų įnašų atidėjiniams sudaryti. Iš minėtos bendros biudžeto sistemos 33 000 440 000 EUR bus gauti pagal Europos ekonomikos gaivinimo priemonę remiantis naujajame sprendime dėl nuosavų išteklių numatytais įgaliojimais. 2021–2027 m. Daugiametėje finansinėje programoje numatytą finansinį paketą, reikalingą Sąjungos dalyvavimui galimame būsimame EIF kapitalo didinime (per vieną ar kelis etapus), turės sudaryti iki 900 000 000 EUR. Tai susiję su įmokėtos kapitalo didinimo dalies Sąjungos dalimi. Sąjunga turėtų būti pajėgi išlaikyti jai tenkančią bendrą EIF kapitalo dalį, tinkamai atsižvelgiant į finansines pasekmes. Pridedama finansinė teisės akto pasiūlymo pažyma su papildoma biudžetine informacija. 5.KITI ELEMENTAI •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka „InvestEU“ fondo parama (ES garantija) bus įgyvendinama netiesioginio valdymo būdu. Komisija su įgyvendinančiaisiais partneriais sudaro būtinus susitarimus dėl garantijos. Atsižvelgiant į pagalbos pobūdį, „InvestEU“ konsultacijų centro veikla bus vykdoma pagal netiesioginio arba tiesioginio valdymo principą. „InvestEU“ portalo veikla iš esmės bus vykdoma taikant tiesioginį valdymą. Programos „InvestEU“ poveikis bus vertinamas atliekant vertinimus. Vertinimai bus atliekami pagal 2016 m. balandžio 13 d. tarpinstitucinio susitarimo 22 ir 23 punktus, kuriuose trys institucijos patvirtino, kad esamų teisės aktų ir politikos vertinimai turėtų būti tolesnių galimų veiksmų poveikio vertinimų pagrindas. Bus vertinamas programos „InvestEU“ praktinis poveikis remiantis programos „InvestEU“ rodikliais ir tiksliniais rodikliais, taip pat išsamia programos „InvestEU“ svarbos, rezultatyvumo, veiksmingumo, ES pridėtinės vertės ir suderinamumo su kitomis ES politikos kryptimis analize. Remiantis ankstesne patirtimi, bus stengiamasi nustatyti visus trūkumus ir problemas, taip pat galimybes toliau tobulinti veiksmus arba jų rezultatus ir padėti kuo labiau padidinti jų išnaudojimą ir (arba) poveikį. Veiklos rezultatų stebėsena bus vertinama pagal šiame pasiūlyme nustatytus rodiklius. Remiantis konkrečiais finansiniais produktais, kurie bus naudojami, be šių pagrindinių rodiklių, į investavimo gaires arba susitarimus dėl garantijos bus įtraukti išsamesni rodikliai. Be to, konkretūs rodikliai bus parengti „InvestEU“ konsultacijų centrui ir „InvestEU“ portalui. Pagal Finansinį reglamentą įgyvendinantieji partneriai turės teikti suderintas ataskaitas. •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas I skyrius. Bendrosios nuostatos Bendrosiose nuostatose išdėstyti bendrieji ir konkretūs programos „InvestEU“ tikslai, į kuriuos atsižvelgiant paskui apibrėžtos politikos linijos. Finansavimo ir investavimo operacijomis, kurios remiamos iš „InvestEU“ fondo suteikiama ES garantija, stiprinama: i) Sąjungos konkurencingumas, įskaitant mokslinius tyrimus, inovacijas ir skaitmeninimą; ii) Sąjungos ekonomikos augimas ir užimtumas, jos tvarumas, taip pat su aplinka ir klimatu susiję aspektai, kuriais prisidedama siekiant darnaus vystymosi ir Paryžiaus klimato susitarimo tikslų ir kuriant aukštos kokybės darbo vietas; iii) Sąjungos socialinis atsparumas, įtraukumas ir inovatyvumas; iv) mokslinės ir technologinės pažangos, kultūros, švietimo ir mokymo skatinimas; v) Sąjungos kapitalo rinkų integravimas ir bendrosios rinkos stiprinimas, įskaitant Sąjungos kapitalo rinkų susiskaidymo mažinimo, Sąjungos įmonių finansavimo šaltinių įvairinimo ir tvarių finansų skatinimo sprendimus; vi) ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos skatinimas prisidedant prie siekio užtikrinti, kad pokrizinis atsigavimas būtų simetriškas, arba vii) Sąjungos ekonomikos atgaivinimas po COVID-19 pandemijos sukeltos krizės, išlaikant ir stiprinant jos strategines vertės grandines, kurios dažnai susijusios su keliomis valstybėmis narėmis ir regionais, ir Sąjungai strategiškai svarbią veiklą, susijusią su ypatingos svarbos infrastruktūra, technologijomis ir nauda įmonėms ir vartotojams. Siūlomas ES garantijos dydis – 75 153 850 000 EUR, o atidėjinių norma – 45 %, t. y. atidėjiniams suformuoti reikia 33 800 000 000 EUR (abi sumos nurodytos dabartinėmis kainomis). Preliminarus ES garantijos paskirstymas politikos linijoms išdėstytas I priede, o strateginių Europos investicijų linijai skiriama su ES garantija susijusi 31 153 850 000 EUR suma. Atidėjinių dydis nustatomas pagal numatomų finansinių produktų rūšį ir portfelių rizikingumą, atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant ESIF ir ankstesnes finansines priemones. „InvestEU“ konsultacijų centrui, „InvestEU“ portalui ir papildomoms priemonėms siūlomas 724 733 000 EUR (dabartinėmis kainomis) finansinis paketas. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas sklandžiai panaudoti turimą finansavimą teikiant tinkamą konsultacinę paramą, inter alia, projektų vykdytojams, paketo dydis atitinka ES garantijos dydį. Taip pat numatyta, kad prie finansinių produktų, teikiamų pagal „InvestEU“ fondo politikos linijas, išskyrus strateginių Europos investicijų liniją, galėtų prisidėti trečiosios valstybės skirdamos visą dalyvavimo įnašą grynaisiais pinigais. Ši galimybė visų pirma numatyta tam, kad būtų sudarytos sąlygos pagrįstais atvejais tęsti esamas priemones, inter alia, mokslinių tyrimų srityje arba numatytos paramos, susijusios su stojimo procesu, galimybės. Valstybės narės, pageidaujančios dalį savo pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų fondų lėšų panaudoti per „InvestEU“ fondą, taip pat gali skirti įnašą. Šios sumos papildo 75 153 850 000 EUR (dabartinėmis kainomis) ES garantiją.

II skyrius. „InvestEU“ fondas Šiame skyriuje nustatomos penkios „InvestEU“ fondo politikos linijos: i) tvarios infrastruktūros; ii) mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo; iii) mažųjų ir vidutinių įmonių; iv) socialinių investicijų ir įgūdžių; v) strateginių Europos investicijų; taip pat pateikiamas išsamus jų taikymo srities aprašymas. Jame taip pat apibrėžiami du ES garantijos skyriai: i) ES skyrius ir ii) valstybių narių skyrius, kurį sudarys poskyriai, po vieną skirti kiekvienai valstybei narei, nusprendusiai dalį savo pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų lėšų skirti įnašui į „InvestEU“ fondą. Valstybių narių skyriui taikomose konkrečiose taisyklėse numatytas Komisijos ir atitinkamos valstybės narės susitarimas dėl įnašo ir apibrėžti pagrindiniai įnašo elementai, kaip antai dydis, atidėjinių norma ir neapibrėžtasis įsipareigojimas. Reikiamos įgaliojamosios nuostatos bus išdėstytos Bendrųjų nuostatų reglamente ir kituose atitinkamuose teisės aktuose. Perkėlus lėšas į „InvestEU“ fondą, valstybių narių skyrius bus įgyvendinamas pagal „InvestEU“ fondo taisykles. Komisija įgyvendinantįjį partnerį atrenka remdamasi valstybės narės pateiktu pasiūlymu ir su atitinkama valstybe nare pasirašo susitarimą dėl garantijos. Komisijos pasiūlyme dėl 2021–2027 m. DFP nustatytas platesnio užmojo bendras klimato aspekto integravimo į visas ES programas tikslas: numatyta 25 % ES išlaidų skirti klimato politikos tikslams siekti. Programos „InvestEU“ indėlis siekiant šio bendro tikslo bus stebimas pasitelkus ES klimato stebėjimo sistemą. Pagal tvarios infrastruktūros liniją nustatytas atskiras didelio užmojo – ne mažiau kaip 60 % – investicijų į Sąjungos klimato ir aplinkos tikslų įgyvendinimą tikslas. Komisija teiks informaciją kasmet rengdama metinio biudžeto projektą. Siekdama padėti visapusiškai išnaudoti programos „InvestEU“ galimybes prisidėti prie klimato politikos tikslų, Komisija atitinkamus veiksmus sieks nustatyti programos „InvestEU“ rengimo, įgyvendinimo, peržiūros ir vertinimo etapais. III skyrius. Komisijos ir Europos investicijų banko grupės partnerystė Sukuriama Komisijos ir Europos investicijų banko grupės partnerystė. Be 75 % ES garantijos įgyvendinimo, ji apima ir tam tikras konsultavimo užduotis, susijusias su bankiniais susitarimų dėl garantijos aspektais, visų pirma finansine rizika ir portfelio rizikos valdymu. Europos investicijų banko grupė taip pat atliks pagrindinį vaidmenį įgyvendinant „InvestEU“ konsultacijų centro teikiamą konsultacinę paramą. Be to, ji konsultuos Komisiją ir atliks su centru susijusias veiklos užduotis. Europos investicijų banko grupė imasi visų būtinų priemonių ir atsargumo, kad išvengtų su užduotimis, kurias ji atlieka Komisijai šios partnerystės pagrindu, susijusių interesų konfliktų su kitais įgyvendinančiaisiais partneriais. IV skyrius. ES garantija Šiame skyriuje išdėstytos nuostatos, susijusios su ES garantija ir jos panaudojimu. Jos apima ES garantijos, kaip neatšaukiamos ir išmokamos pagal pareikalavimą, pobūdį, investavimo laikotarpį, reikalavimus atitinkančioms finansavimo ir investavimo operacijoms taikomus reikalavimus bei reikalavimus atitinkančias finansavimo rūšis. Sektoriai, kuriuose gali būti vykdomos finansavimo ir investavimo operacijos, išsamiau nurodyti II priede. Be to, šiame skyriuje nustatyti reikalavimai, taikomi įgyvendinantiesiems partneriams, kurių atžvilgiu, inter alia, turi būti atliktas ramsčiais grindžiamas vertinimas pagal Finansinį reglamentą, taip pat Komisijos ir įgyvendinančiųjų partnerių susitarimams dėl garantijos. Į šį skyrių taip pat įtraukti reikalavimai, susiję su atlygiu už ES garantiją ir jo sumažinimo tinkamai pagrįstais atvejais sąlygomis. Atrinkdama įgyvendinančiuosius partnerius Komisija atsižvelgs į jų pajėgumą įgyvendinti „InvestEU“ fondo tikslus ir prisidėti nuosavais ištekliais, pritraukti privačių investuotojų, užtikrinti tinkamą geografinę ir sektorinę aprėptį bei prisidėti prie naujų sprendimų rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos problemoms spręsti. Atsižvelgiant į Sutartimis nustatytą Europos investicijų banko grupės vaidmenį, jos pajėgumą veikti visose valstybėse narėse ir patirtį įgyvendinant dabartines finansines priemones ir ESIF, ši grupė ir toliau turėtų būti privilegijuotas įgyvendinantysis partneris pagal ES skyrių. Ji įgyvendins 75 % ES garantijos. Įgyvendinančiaisiais partneriais gali tapti ir nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai ar įstaigos. Be to, įgyvendinančiaisiais partneriais galės būti ir kitos tarptautinės finansų įstaigos, ypač jei jos turi lyginamąjį pranašumą – konkrečių žinių ir patirties tam tikrose valstybėse narėse. Kiti subjektai, atitinkantys Finansiniame reglamente nustatytus kriterijus, taip pat turėtų turėti galimybę veikti kaip įgyvendinantieji partneriai. Taip pat nurodyta išsami ES garantijos taikymo sritis atsižvelgiant į skirtingą finansavimo, kuris pagal ją gali būti teikiamas, pobūdį. V skyrius. Valdymas „InvestEU“ fondas turės patariamąją tarybą, kurią sudarys i) įgyvendinančiųjų partnerių atstovai; ii) valstybių narių atstovai; iii) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto paskirtas ekspertas; ir iv) Regionų komiteto paskirtas ekspertas. Patariamosios tarybos uždaviniai yra, be kita ko, konsultuoti Komisiją ir valdančiąją tarybą dėl finansinių produktų, įgyvendinamų naudojantis „InvestEU“ fondu, kūrimo ir patarti rinkos raidos, rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos, taip pat rinkos sąlygų klausimais. Ji taip pat keičiasi nuomonėmis apie rinkos pokyčius ir dalijasi geriausia patirtimi. Įsteigiamos valdančiosios tarybos funkcijos: nustatyti strategines ir veiklos gaires, priimti rizikos metodinę sistemą, prižiūrėti programos „InvestEU“ įgyvendinimą, teikti konsultacijas dėl galutinio kandidatų į Investicijų komiteto narius sąrašo, priimti Investicijų komiteto sekretoriato darbo tvarkos taisykles ir operacijoms su investavimo platformomis taikomas taisykles. Valdančiąją tarybą sudaro keturi Komisijos atstovai, trys Europos investicijų banko grupės atstovai ir du kitų įgyvendinančiųjų partnerių atstovai. Be to, Europos Parlamentas turi paskirti ekspertą, kuris bus balsavimo teisės neturinčiu nariu. Valdančiajai tarybai pirmininkauja Komisijos atstovas. Prieš pateikiant pasiūlymą Investicijų komitetui, Komisija atlieka siūlomų finansavimo ar investavimo operacijų politikos patikrą, kad išsiaiškintų, ar jos atitinka ES teisę. Kalbant apie Europos investicijų banką, pažymėtina, kad jo pasiūlymams siūloma politikos patikrų netaikyti, nes jie pateikiami Komisijai pagal Protokolo Nr. 5 19 straipsnyje numatytą procedūrą. Finansavimo ar investavimo operacijoms ES garantija netaikoma tik tuo atveju, jei Komisija nurodytomis aplinkybėmis pareiškia nepalankią nuomonę. Investicijų komitetas patvirtina ES garantijos naudojimą finansavimo ir investavimo operacijoms. Komitetą sudarys išorės ekspertai, turintys praktinės patirties atitinkamuose sektoriuose. Komitetas posėdžiaus penkių skirtingų sudėčių, kurios atitinka politikos linijas. Kiekvienos sudėties komitetą sudaro šeši nariai, keturi iš jų yra nuolatiniai nariai, dalyvaujantys visų sudėčių komitetuose. Kiti du nariai atrenkami atsižvelgiant į konkrečias sritis, kurias apima atitinkama politikos linija.

Įsteigiamas Investicijų komitetui padėsiantis nepriklausomas sekretoriatas. Administraciniu požiūriu sekretoriatas bus įsikūręs Komisijoje, tačiau jis bus atskaitingas Investicijų komiteto pirmininkui. Investicijų komitetas taip pat rūpinsis ES garantijos suteikimu pagal ESIF reglamentąvykdomoms operacijoms. Investicijų komitetui turi būti pateikta visų finansavimo ir investavimo operacijų rezultatų suvestinė. Ji užtikrins nepriklausomą, skaidrų ir suderintą prašymų suteikti garantiją vertinimą. Joje pateikiama išsami informacija apie atitinkamą finansavimo ar investavimo operaciją, inter alia, apie operacijos indėlį siekiant Sąjungos politikos tikslų, papildomumą, rinkos nepakankamumo ar neoptimalios investavimo aplinkos aprašymą, poveikį investicijoms ir finansinį profilį. VI skyriaus. „InvestEU“ konsultacijų centras „InvestEU“ konsultacijų centras teiks konsultacinę paramą, susijusią su investicinių projektų nustatymu, rengimu, plėtojimu, struktūros formavimu, viešaisiais pirkimais ir įgyvendinimu, įskaitant susijusių gebėjimų stiprinimą. Jo pagalba galės naudotis viešųjų ir privačių projektų vykdytojai, taip pat finansų ir kiti tarpininkai. VII skyrius. „InvestEU“ portalas Remiantis Investicijų plano Europai projektų portalo patirtimi, bus sukurtas „InvestEU“ portalas. Komisija sistemingai atliks projektų atitikties Sąjungos teisei ir politikai patikras. Be to, įgyvendinantieji partneriai privalo tuos projektus laikyti atitaikančiais nuoseklumo reikalavimus, kurie patenka į jų veiklos sritį. Portalo tikslas – užtikrinti ES projektų, į kuriuos galima investuoti ir kuriems ieškoma finansavimo, matomumą. Tačiau projekto nebūtina paskelbti portale, kad jam būtų skirtas ES finansavimas. Paskelbimas portale taip pat nereiškia, kad projektui galiausiai bus suteikta ES garantija. VIII skyrius. Atskaitomybė, stebėsena ir ataskaitų teikimas, vertinimas ir kontrolė Valdančiosios tarybos pirmininko gali būti paprašyta atsiskaityti Europos Parlamentui arba Tarybai arba žodžiu ar raštu atsakyti į jų klausimus. Šiame skyriuje numatyta nuolatinė stebėsena ir ataskaitų teikimas, kartu III priede nustatant rodiklius, pagal kuriuos bus vertinami veiklos rezultatai. Be to, jame išdėstytos nuostatos dėl audito ir OLAF teisių, susijusių su finansavimo ir investavimo operacijomis trečiosiose valstybėse. Be to, siūloma, kad ES garantijos naudojimas būtų įvertintas atliekant tarpinį ir galutinį vertinimus pagal Finansinio reglamento reikalavimus. Atliekant tarpinį vertinimą reikės atsižvelgti į tam tikrus konkrečius reglamente numatytus dalykus, pvz., Komisijos ir Europos investicijų banko grupės partnerystės sąlygų veikimą, ES garantijos paskirstymą Europos investicijų banko grupei ir kitiems įgyvendinantiesiems partneriams, „InvestEU“ konsultacijų centro įgyvendinimą. IX skyrius. Skaidrumas ir matomumas Įtraukiamos nuostatos, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamą skaidrumą ir matomumą atitinkamai galutinių gavėjų ir plačiosios visuomenės atžvilgiu. X skyrius. Pereinamojo laikotarpio ir baigiamosios nuostatos Į šį paskutinį skyrių įtrauktos nuostatos, susijusios su pagal ankstesnes programas gautų pajamų ir grąžinamų bei susigrąžinamų sumų panaudojimu. Tų programų, papildančių ESIF, sąrašas pateiktas IV priede. Šiame skyriuje taip pat nustatoma deleguotųjų aktų procedūra. Numatyta, kad reglamentas taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d. 2020/0108 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma programa „InvestEU“

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 173 straipsnį ir 175 straipsnio trečią pastraipą, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1)COVID-19 pandemija yra didžiulis sukrėtimas pasaulio ir Sąjungos ekonomikai. Dėl būtinų koronaviruso plitimo stabdymo priemonių ekonominė veikla ES labai sumažėjo. Numatoma, kad ES BVP sumažėjimas 2020 m. sieks maždaug 7,5 % – daug daugiau nei per 2009 m. finansų krizę. Pandemijos protrūkis parodė, kaip susijusios tarpusavyje yra pasaulinės tiekimo grandinės, ir atskleidė tam tikras silpnąsias vietas, pvz., pernelyg didelę strateginių pramonės šakų priklausomybę nuo nediversifikuotų išorės tiekimo šaltinių. Šias silpnąsias vietas reikia taisyti, kad Sąjunga galėtų tinkamiau reaguoti į ekstremaliąsias situacijas, taip pat kad padidėtų visos ekonomikos atsparumas ir sykiu, laikantis jos taisyklių, būtų išlaikomas atvirumas konkurencijai ir prekybai. Manoma, kad investicinė veikla gerokai sumažėjo. Net ir prieš pandemiją, nors investicijų ir BVP santykis Sąjungoje pamažu gerėjo, jis vis dar buvo mažesnis už tą, kurio būtų galima tikėtis per tvirtą atsigavimą, ir nepakankamas, kad kompensuotų po 2009 m. krizės ne vienus metus trukusį investicijų deficitą. Dar svarbiau tai, kad dabartiniai investicijų lygiai ir prognozės neaprėpia visų struktūrinių investicijų, Sąjungai reikalingų, kad būtų vėl užkurtas ir išlaikytas ilgalaikis augimas atsižvelgiant į technologinius pokyčius ir pasaulinę konkurenciją, be kita ko, inovacijų, įgūdžių, infrastruktūros, mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) srityse, ir į būtinybę spręsti tokius esminius visuomenės uždavinius kaip tvarumas ar visuomenės senėjimas. Todėl, siekiant įgyvendinti Sąjungos politikos tikslus ir remti greitą, įtraukų ir tinkamai vykdomą ekonomikos atgaivinimą, būtina teikti paramą, kuri padėtų spręsti rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos problemas ir mažinti investicijų deficitą tiksliniuose sektoriuose; (2)atliktuose vertinimuose pabrėžiama, kad dėl finansinių priemonių, taikytų pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, įvairovės neišvengta tam tikro jų taikymo srities dubliavimosi. Dėl šios įvairovės taip pat kilo painiavos tarpininkams ir galutiniams gavėjams, nes jie susidūrė su skirtingomis atitikties reikalavimams ir ataskaitų teikimo taisyklėmis. Dėl to, kad nėra suderintų taisyklių, nebuvo galimybių derinti kelis Sąjungos fondus, nors toks derinimas būtų buvęs naudingas įgyvendinant tokius paramos projektus, kuriems reikalingas įvairių rūšių finansavimas. Todėl, remiantis pagal Investicijų planą Europai įsteigto Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) patirtimi, turėtų būti įsteigtas vienas bendras fondas – „InvestEU“ fondas, – kuris teiktų veiksmingesnę paramą integruodamas ir supaprastindamas pagal bendrą biudžeto garantijų sistemą siūlomą finansavimą, taip sustiprinant Sąjungos paramos poveikį ir kartu sumažinant Sąjungos biudžeto sąnaudas; (3)per kelerius pastaruosius metus Sąjunga priėmė plataus užmojo strategijų, kuriomis siekiama baigti kurti bendrąją rinką ir skatinti tvarų integracinį augimą bei darbo vietų kūrimą, pvz., 2010 m. kovo 3 d. Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“, 2015 m. rugsėjo 30 d. Kapitalo rinkų sąjungos kūrimo veiksmų planą, 2018 m. gegužės 22 d. Naująją Europos kultūros darbotvarkę, 2016 m. lapkričio 30 d. dokumentų rinkinį „Švari energija visiems europiečiams“, 2015 m. gruodžio 2 d. iniciatyvą „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“, 2016 m. liepos 20 d. komunikatą „Europos mažataršio judumo strategija“, 2016 m. lapkričio 30 d. Europos gynybos veiksmų planą, 2017 m. birželio 7 d. komunikatą „Pradeda veikti Europos gynybos fondas“, 2016 m. spalio 26 d. Europos kosmoso strategiją, 2017 m. gruodžio 13 d. Tarpinstitucinę deklaraciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio, 2019 m. gruodžio 11 d. Europos žaliąjį kursą, 2020 m. sausio 14 d. Europos žaliojo kurso investicijų planą, 2020 m. sausio 14 d. iniciatyvą „Tvirta socialinė Europa teisingai pertvarkai užtikrinti“, 2020 m. vasario 19 d. Europos skaitmeninės ateities kūrimo strategiją, duomenų strategiją ir komunikatą dėl dirbtinio intelekto, 2020 m. kovo 10 d. Naująją Europos pramonės strategiją ir 2020 m. kovo 10 d. Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategiją. „InvestEU“ fondas turėtų padėti išnaudoti ir sustiprinti šių viena kitą papildančių strategijų sinergiją, teikdamas paramą investicijoms ir galimybes gauti finansavimą; (4)Sąjungos lygmeniu Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras yra pagrindas, kuriuo remiantis nustatomi nacionalinių reformų prioritetai ir stebimas jų įgyvendinimas. Valstybės narės, prireikus bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis, parengia nacionalines daugiametes investicijų strategijas tiems reformų prioritetams įgyvendinti. Šios strategijos turėtų būti pristatomos kartu su metinėmis nacionalinėmis reformų programomis kaip prioritetinių investicinių projektų, kurie bus remiami nacionalinėmis, Sąjungos arba abejomis lėšomis, apibrėžimo ir koordinavimo priemonė. Šios strategijos taip pat turėtų padėti nuosekliai naudotis Sąjungos finansavimu ir maksimaliai padidinti finansinės paramos, kuri bus gaunama iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų, taip pat pagal Europos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir programą „InvestEU“, pridėtinę vertę; (5)„InvestEU“ fondas turėtų prisidėti prie Sąjungos konkurencingumo ir socialinės bei ekonominės konvergencijos bei sanglaudos didinimo, be kita ko, inovacijų ir skaitmeninimo srityse, prie išteklių naudojimo efektyvumo didinimo pagal žiedinės ekonomikos principus, prie Sąjungos ekonomikos augimo tvarumo ir įtraukumo, taip pat Sąjungos kapitalo rinkų socialinio atsparumo ir integruotumo, be kita ko, taikant tokius sprendimus, kuriais siekiama mažinti tokių rinkų susiskaidymą ir diversifikuoti Sąjungos įmonėms skiriamo finansavimo šaltinius. Šiuo tikslu iš „InvestEU“ fondo turėtų būti remiami techniškai ir ekonomiškai perspektyvūs projektai, nustatant skolos naudojimo, rizikos pasidalijimo ir nuosavo kapitalo priemonių, pagrįstų atitinkamai Sąjungos biudžeto garantija ir įgyvendinančiųjų partnerių finansiniais įnašais, sistemą. „InvestEU“ fondas turėtų būti orientuotas į paklausą ir sykiu jo veikla turėtų būti siekiama užtikrinti strateginę ilgalaikę naudą pagrindinėse Sąjungos politikos srityse, kurios kitu atveju nebūtų finansuojamos ar būtų finansuojamos nepakankamai, taip prisidedant prie Sąjungos politikos tikslų įgyvendinimo. Parama iš „InvestEU“ fondo turėtų apimti įvairiausius sektorius ir regionus, tačiau reikėtų vengti per didelės sektorinės ar geografinės koncentracijos, taip pat turėtų būti palengvinta prieiga projektams, kuriuose dalyvauja partneriai iš įvairių ES regionų; (6)kultūra ir kūryba yra svarbūs ir greitai augantys Sąjungos sektoriai, kuriuose iš intelektinės nuosavybės ir individualaus kūrybiškumo kuriama ekonominė ir kultūrinė vertė. Tačiau per COVID-19 krizę įvesti socialinių ryšių apribojimai turėjo didelį neigiamą ekonominį poveikį šiems sektoriams. Be to, nematerialus šių sektorių turto pobūdis riboja šių sektorių MVĮ ir organizacijų galimybes gauti privatų finansavimą, kuris yra būtinas norint investuoti, plėsti veiklą ir konkuruoti tarptautiniu lygmeniu. Įgyvendinant programą „InvestEU“ turėtų būti ir toliau palengvinamos kultūros ir kūrybos sektoriuose veikiančių MVĮ ir organizacijų galimybės gauti finansavimą; Kultūros ir kūrybos, garso ir vaizdo bei žiniasklaidos sektoriai skaitmeniniame amžiuje yra labai svarbūs mūsų kultūrinei įvairovei bei demokratijai ir neatsiejama mūsų suverenumo ir autonomijos dalis, todėl nuo strateginių investicijų į audiovizualinį ir žiniasklaidos turinį bei technologijas priklauso ilgalaikis pajėgumas tą turinį kurti ir skleisti plačiai auditorijai tarpvalstybiniu mastu; (7)siekiant skatinti tvarų integracinį augimą, investicijas ir užimtumą ir taip prisidėti prie gerovės didinimo, teisingesnio pajamų paskirstymo ir didesnės ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos Sąjungoje, „InvestEU“ fondas turėtų remti investicijas į materialųjį ir nematerialųjį turtą, įskaitant kultūros paveldą; „InvestEU“ fondo finansuojami projektai turėtų atitikti Sąjungos aplinkos ir socialinius standartus, įskaitant darbuotojų teisių standartus. Per „InvestEU“ fondą taikomos intervencinės priemonės turėtų papildyti Sąjungos paramą, teikiamą dotacijomis; (8)Sąjunga patvirtino tikslus, nustatytus Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. (toliau – Darbotvarkė iki 2030 m.), jos darnaus vystymosi tiksluose ir Paryžiaus susitarime, priimtame pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (toliau – Paryžiaus susitarimas dėl klimato kaitos), taip pat Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programoje (2015–2030 m.). Norint pasiekti tuos tikslus, taip pat tikslus, kurie nustatyti Sąjungos aplinkos politikoje, reikia smarkiai suintensyvinti veiksmus darnaus vystymosi srityje. Todėl „InvestEU“ fondo struktūroje turėtų aiškiai atsispindėti tvaraus vystymosi principai; (9)programa „InvestEU“ turėtų padėti kurti Sąjungoje tvarią finansų sistemą, kuri remtų privačiojo kapitalo perorientavimą į tvarias investicijas, atsižvelgiant į 2018 m. kovo 8 d. Komisijos komunikate „Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planas“ ir 2020 m. sausio 14 d. Komisijos komunikate dėl Europos žaliojo kurso investicijų plano, išdėstytus tikslus; (10)atsižvelgiant į kovos su klimato kaita, vykdoma laikantis Sąjungos įsipareigojimų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos ir darnaus vystymosi tikslus, svarbą, programa „InvestEU“ bus prisidedama prie klimato politikos veiksmų integravimo ir prie bendro tikslo – 25 % Sąjungos biudžeto išlaidų skirti klimato tikslams įgyvendinti. Tikimasi, kad pagal programą „InvestEU“ įgyvendinamais veiksmais 30 % bendro programos „InvestEU“ finansinio paketo bus skirta klimato tikslams įgyvendinti. Atitinkami veiksmai bus nustatyti programos „InvestEU“ rengimo ir įgyvendinimo etapais ir pakartotinai įvertinti vykdant atitinkamus vertinimo ir peržiūros procesus; (11)„InvestEU“ fondo įnašas siekiant klimato tikslo bus stebimas naudojantis ES klimato stebėjimo sistema, kurią Komisija parengs bendradarbiaudama su potencialiais įgyvendinančiaisiais partneriais ir tinkamai naudodama [Reglamente dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti] nustatytus kriterijus, skirtus įvertinti, ar ekonominė veikla yra tvari aplinkos atžvilgiu. Programa „InvestEU“ taip pat turėtų būti padedama įgyvendinti kitus darnaus vystymosi tikslų aspektus; (12)Pasaulio ekonomikos forumo paskelbtame 2018 m. pranešime dėl visuotinių grėsmių nurodyta, kad iš dešimties didžiausių grėsmių pasaulio ekonomikai pusė yra susijusios su aplinka. Šios grėsmės – oro, dirvožemio, vidaus vandenų ir vandenynų tarša, ekstremalios oro sąlygos, biologinės įvairovės nykimas ir nesėkmės mėginant sušvelninti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti. Aplinkos apsaugos principai įtvirtinti Sutartyse ir daugelyje Sąjungos politikos sričių. Todėl į operacijas, susijusias su „InvestEU“ fondu, turėtų būti skatinama sistemingai integruoti aplinkos apsaugos tikslus. Aplinkos apsaugos, taip pat su ja susijusios rizikos prevencijos ir valdymo aspektai turėtų būti integruojami į investicijų rengimo ir įgyvendinimo procesus. Sąjunga taip pat turėtų stebėti savo išlaidas, susijusias su biologine įvairove ir oro taršos kontrole, kad galėtų įvykdyti ataskaitų teikimo prievoles pagal Biologinės įvairovės konvenciją ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2284. Todėl aplinkos tvarumo tikslams skirtos investicijos turėtų būti stebimos naudojant bendras metodikas, atitinkančias pagal kitas Sąjungos programas parengtas metodikas, taikomas klimato, biologinės įvairovės ir oro taršos valdymo srityse, kad būtų galima įvertinti individualų ir bendrą investicijų poveikį pagrindiniams gamtinio kapitalo, įskaitant orą, vandenį, žemę ir biologinę įvairovę, komponentams;

(13)investicinius projektus, kuriems teikiama didelė Sąjungos parama, visų pirma infrastruktūros srityje, turėtų patikrinti įgyvendinantysis partneris, kad nustatytų, ar jie daro poveikį aplinkai ar klimatui arba socialinį poveikį. Tokį poveikį turintiems investiciniams projektams turėtų būti taikomas tvarumo patikrinimas pagal gaires, kurias turėtų parengti Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su galimais įgyvendinančiaisiais partneriais pagal programą „InvestEU“. Rengiant tas gaires turėtų būti tinkamai naudojami [Reglamente dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti] nustatyti kriterijai, skirti įvertinti, ar ekonominė veikla yra tvari aplinkos atžvilgiu ir atitinka kitoms Sąjungos programoms parengtas gaires. Vadovaujantis proporcingumo principu į tokias gaires turėtų būti įtrauktos tinkamos nuostatos, padedančios vengti bereikalingos administracinės naštos, o projektams, kurie nesiekia tam tikros gairėse nustatytos apimties, neturėtų būti taikomas tvarumo patikrinimas. Tais atvejais, kai įgyvendinantysis partneris nusprendžia, kad tvarumo patikrinimo atlikti nereikia, jis turi tai pagrįsti „InvestEU“ fondo tikslais įsteigtam Investicijų komitetui. Su klimato tikslų siekimu nesuderinamos operacijos turėtų būti laikomos neatitinkančiomis pagal šį reglamentą teikiamos paramos reikalavimų; (14)žemi investicijų į infrastruktūrą lygio rodikliai Sąjungoje, vyravę per finansų krizę ir dabar per COVID-19 krizę, pakenkė Sąjungos galimybėms skatinti tvarų augimą, konkurencingumą ir konvergenciją. Tai kelia disbalanso įsitvirtinimo riziką ir daro ilgalaikį poveikį regionų plėtrai. Didelės investicijos į Sąjungos infrastruktūrą, ypač susijusios su jungtimis, energijos vartojimo efektyvumu ir Europos bendros transporto erdvės sukūrimu, yra ypač svarbios siekiant įgyvendinti Sąjungos tvarumo tikslus, įskaitant su darnaus vystymosi tikslais susijusius Sąjungos įsipareigojimus, ir 2030 m. energetikos ir klimato tikslus. Taigi „InvestEU“ fondo parama turėtų būti skiriama investicijoms į transportą, energetiką, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiuosius bei kitus saugius ir tvarius mažataršius energijos išteklius, aplinkos infrastruktūrą, su klimato politikos veiksmais susijusią infrastruktūrą ir skaitmeninę infrastruktūrą. Vykdant programą „InvestEU“ pirmenybę reikėtų teikti sritims, kuriose investuojama nepakankamai ir kuriose reikia papildomų investicijų. Siekiant kuo labiau padidinti Sąjungos finansavimo paramos poveikį ir pridėtinę vertę, tikslinga skatinti supaprastintą investavimo procesą, kuris užtikrintų projektų bazės matomumą ir kuo labiau padidintų sinergiją su atitinkamomis Sąjungos programomis tokiose srityse kaip transportas, energetika ir skaitmeninimas. Atsižvelgiant į grėsmes saugai ir saugumui, investiciniai projektai, kuriems teikiama Sąjungos parama, turėtų apimti infrastruktūros atsparumo didinimo priemones, įskaitant jos techninę priežiūrą ir saugą, ir jais turėtų būti atsižvelgiama į piliečių apsaugos viešosiose erdvėse principus. Tai turėtų papildyti kitų Sąjungos fondų, kurie teikia paramą investicijų į viešąsias erdves, transportą, energetiką ir kitus ypatingos svarbos infrastruktūros objektus saugumo komponentams, pvz., Europos regioninės plėtros fondo, pastangas; (15)atitinkamais atvejais programa „InvestEU“ turėtų padėti siekti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/2001 ir Valdymo reglamento tikslų, taip pat atkreipti dėmesį į energijos vartojimo efektyvumo aspektą priimant sprendimus dėl investicijų; (16)reali daugiarūšio transporto sistema – tai galimybė sukurti veiksmingą ir aplinką tausojantį transporto tinklą, kuriame būtų optimaliai išnaudojamos visų transporto priemonių galimybės ir kuriama jų tarpusavio sinergija. Programa „InvestEU“ turėtų būti remiamos investicijos į daugiarūšio transporto mazgus, kurie turi didelį ekonominį potencialą ir yra naudingi verslui, tačiau kelia didelę riziką privatiems investuotojams. programa „InvestEU“ taip pat turėtų prisidėti prie intelektinių transporto sistemų (ITS) kūrimo ir diegimo. Ji turėtų padėti didinti pastangas kurti ir taikyti transporto priemonių saugumo ir kelių infrastruktūros gerinimo technologijas; (17)programa „InvestEU“ turėtų padėti vykdyti ES jūrų ir vandenynų politiką plėtojant projektus ir plečiant įmones mėlynosios ekonomikos srityje ir kuriant tvarios mėlynosios ekonomikos finansavimo principus. Tai galėtų apimti intervencines priemones jūrų verslininkystės ir pramonės, novatoriškos ir konkurencingos jūrų pramonės, taip pat atsinaujinančiosios jūrų energijos ir žiedinės ekonomikos srityse; (18)nors prieš COVID-19 krizę bendras investicijų lygis Sąjungoje didėjo, investicijos į rizikingesnę veiklą, pvz., mokslinius tyrimus ir inovacijas, vis dar buvo nepakankamos ir manoma, kad šiuo metu dėl krizės jų lygis visai nukrito. Šis investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas deficitas yra žalingas Sąjungos pramonės ir ekonomikos konkurencingumui ir jos piliečių gyvenimo kokybei. „InvestEU“ fondas turėtų teikti tinkamus finansinius produktus, kurie apimtų įvairius inovacijų ciklo etapus ir būtų skirti įvairiems suinteresuotiesiems subjektams, visų pirma siekiant sudaryti sąlygas plėtoti ir diegti komercinio lygmens sprendimus Sąjungoje, kad tokie sprendimai taptų konkurencingi pasaulio rinkose ir pasaulio mastu būtų propaguojama Sąjungos kompetencija tvarių technologijų srityje, užtikrinant sinergiją su programa „Europos horizontas“, įskaitant Europos inovacijų tarybą. Tvirtas šios tikslinės paramos teikimo pagrindas turėtų būti patirtis, įgyta įgyvendinant finansines priemones pagal programą „Horizontas 2020“, pvz., ES finansavimo novatoriams iniciatyvą „InnovFin“, kuriomis siekiama palengvinti ir paspartinti galimybes gauti finansavimą novatoriškoms įmonėms; (19)turizmas, kuris yra Sąjungos ekonomikai svarbi sritis, dėl COVID-19 pandemijos patyrė ypač didelį susitraukimą. Programa „InvestEU“ turėtų būti prisidedama prie ilgalaikio jo konkurencingumo stiprinimo remiant operacijas, skatinančias tvarų, novatorišką ir skaitmeninį turizmą; (20)reikia skubiai dėti daugiau pastangų, kad būtų investuojama į skaitmeninę transformaciją ir skatinamas jos įgyvendinimas, taip pat siekti, kad ji būtų naudinga visiems Sąjungos piliečiams ir įmonėms. Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijai skirta tvirta politikos sistema dabar turėtų būti derinama su panašaus užmojo investicijomis, be kita ko, į dirbtinį intelektą, kaip numatyta Skaitmeninės Europos programoje; (21)Daugiau kaip 99 % įmonių Sąjungoje yra MVĮ, jų ekonominė vertė didelė ir ypač svarbi. Tačiau šios įmonės susiduria su sunkumais gauti finansavimą, nes yra laikomos didelės rizikos subjektais ir neturi pakankamų užtikrinimo priemonių. Iššūkių kyla ir dėl būtinybės MVĮ ir socialinės ekonomikos įmonėms išlikti konkurencingomis – įsitraukti į skaitmeninimo, tarptautinimo, persitvarkymo pagal žiedinės ekonomikos logiką bei inovacijų veiklą ir tobulinti savo darbo jėgos įgūdžius. Be to, palyginti su didesnėmis įmonėmis, MVĮ ir socialinės ekonomikos įmonėms prieinamų finansavimo šaltinių spektras yra labiau ribotas, nes jos paprastai neleidžia obligacijų ir turi tik ribotas galimybes dalyvauti akcijų biržoje ir pritraukti stambių institucinių investuotojų. MVĮ ir socialinės ekonomikos įmonėse taip pat vis dažniau priimami novatoriški sprendimai, kaip verslo įsigijimas ar darbuotojų dalyvavimas versle. Gauti finansavimą dar sunkiau toms MVĮ, kurių veikla orientuota į nematerialųjį turtą. Sąjungoje MVĮ yra itin priklausomos nuo bankų ir skolos finansavimo, teikiamo banko sąskaitos kreditavimo, banko paskolų ar išperkamosios nuomos forma. Siekiant sustiprinti MVĮ gebėjimus finansuoti savo įsisteigimą, augimą, inovacijas bei darnų vystymąsi, užtikrinti savo konkurencingumą ir galimybes atlaikyti ekonominius sukrėtimus, kad ekonomika ir finansų sistema taptų atsparesnės ekonomikos nuosmūkiams, taip pat išlaikyti jų galimybes kurti darbo vietas ir visuomenės gerovę, būtina remti su minėtais sunkumais susiduriančias MVĮ, palengvinant jų galimybes gauti finansavimą ir suteikiant įvairesnių finansavimo šaltinių. Šis reglamentas taip pat papildo iniciatyvas, kurių jau imtasi kuriant kapitalo rinkų sąjungą. Todėl „InvestEU“ fondas turėtų remtis sėkmingo Sąjungos programų, pvz., Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programos (COSME), įgyvendinimo pavyzdžiais ir suteikti apyvartinio kapitalo ir investicijų per visą įmonės gyvavimo ciklą, taip pat finansavimą išperkamosios nuomos sandoriams ir galimybę sutelkti dėmesį į konkrečius, geriau orientuotus finansinius produktus. Jis taip pat turėtų kuo labiau padidinti viešųjų ir (arba) privačių fondų, pvz., MVĮ skirto pradinio viešo akcijų platinimo fondo, pajėgumą, kad MVĮ, visų pirma strategines įmones, būtų galima remti nukreipiant daugiau privataus ir viešojo kapitalo; (22)kaip išdėstyta 2017 m. balandžio 26 d. diskusijoms skirtame Komisijos dokumente dėl socialinio Europos aspekto, Komunikate dėl Europos socialinių teisių ramsčio, Sąjungos sistemoje dėl JT neįgaliųjų teisių konvencijos ir 2020 m. sausio 14 d. Komunikate „Tvirta socialinė Europa teisingai pertvarkai užtikrinti“, įtraukesnės ir sąžiningesnės Sąjungos kūrimas – vienas svarbiausių Sąjungos prioritetų sprendžiant nelygybės problemą ir skatinant socialinės įtraukties politiką Europoje. Galimybių nelygybė visų pirma pažeidžia teises į išsilavinimą, mokymą, kultūrą, užimtumą, sveikatos priežiūros ir socialines paslaugas. Investicijos į socialinę, su įgūdžių tobulinimu ir žmogiškuoju kapitalu susijusią ekonomiką, taip pat į pastangas pažeidžiamas gyventojų grupes integruoti į visuomenę gali padidinti ekonomines galimybes, ypač jei jos koordinuojamos Sąjungos lygmeniu. „InvestEU“ fondas turėtų būti naudojamas investicijoms į švietimą ir mokymą, įskaitant darbuotojų perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą, remti, inter alia, regionuose, kurie priklauso nuo daug anglies dioksido išskiriančios ekonomikos ir kuriuose pasijus struktūrinio perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos pasekmės. Šiuo fondu turėtų būti naudojamasi remiant projektus, kurie daro teigiamą socialinį poveikį ir gerina socialinę įtrauktį padėdami visuose regionuose didinti užimtumą, visų pirma nekvalifikuotų darbuotojų ir ilgalaikių bedarbių, taip pat gerinti padėtį tokiose srityse kaip lyčių lygybė, lygios galimybės, nediskriminavimas, prieinamumas, kartų solidarumas, sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų sektorius, aprūpinimas socialiniu būstu, benamystė, skaitmeninė įtrauktis, bendruomenių vystymasis, jaunimo vaidmuo ir vieta visuomenėje ir pažeidžiamos grupės, įskaitant trečiųjų valstybių piliečius. Pagal programą „InvestEU“ taip pat turėtų būti remiama Europos kultūra ir socialinį tikslą turintis kūrybiškumas; (23)siekiant įveikti neigiamą esminių transformacijų, kurias per ateinantį dešimtmetį patirs Sąjungos visuomenės ir darbo rinka, poveikį, reikalingos investicijos į žmogiškąjį kapitalą, socialinę infrastruktūrą, mikrofinansavimą, etiškų ir socialinių įmonių finansavimą ir naujus socialinės ekonomikos verslo modelius, įskaitant socialinio poveikio investicijas ir socialinio poveikio sutarčių sudarymą. Programa „InvestEU“ turėtų stiprinti besiformuojančią socialinės rinkos ekosistemą, siekiant didinti finansavimo pasiūlą ir galimybes jį gauti labai mažoms ir socialinėms įmonėms bei socialinio solidarumo įstaigoms, kad būtų patenkinti poreikiai tų subjektų, kuriems to labiausiai reikia. Investavimo į Europos socialinę infrastruktūrą klausimų aukšto lygio darbo grupės 2018 m. sausio mėn. ataskaitoje „Investicijų į Europos socialinę infrastruktūrą skatinimas“, nustatyta, kad 2018–2030 m. laikotarpiu bendras investicijų į socialinę infrastruktūrą ir paslaugas, įskaitant švietimą, mokymą, sveikatos priežiūrą ir būstą, deficitas sudarys ne mažiau kaip 1,5 trln. EUR. Tai signalizuoja, kad reikalinga parama, taip pat ir Sąjungos lygmeniu. Todėl, siekiant remti socialinės rinkos vertės grandinės plėtojimą ir Sąjungos atsparumo didinimą, turėtų būti pasitelkiama kolektyvinė viešojo, komercinio ir filantropinio kapitalo galia, taip pat fondų ir alternatyvaus finansavimo teikėjų, pvz., etiškų, socialinių ir tvarių subjektų, parama; (24)COVID-19 pandemijos sukeltos ekonominės krizės sąlygomis išteklių paskirstymas rinkoje nėra iki galo veiksmingas, o numanoma rizika labai kenkia privačių investicijų srautui. Tokiomis aplinkybėmis svarbi programos „InvestEU“ funkcija – mažinti projektų riziką siekiant pritraukti privačių lėšų – yra ypač vertinga ir turėtų būti sustiprinta, inter alia, siekiant šalinti asimetriško atsigavimo riziką. Pagal programą „InvestEU“ turėtų būti galima atsigavimo etape teikti be galo reikalingą paramą įmonėms ir kartu užtikrinti, kad investuotojai didelį dėmesį skirtų Sąjungos vidutinės trukmės ir ilgalaikiams politikos prioritetams, pvz., Europos žaliajam kursui, Europos žaliojo kurso investicijų planui, Europos skaitmeninės ateities kūrimo strategijai ir iniciatyvai „Tvirta socialinė Europa teisingai pertvarkai užtikrinti“. Dėl to turėtų smarkiai padidėti Europos investicijų banko grupės, nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų ir kitų įgyvendinančiųjų partnerių rizikos prisiėmimo pajėgumai, padedantys remti ekonomikos atgaivinimą; (25)COVID-19 pandemija yra didžiulis sukrėtimas pasaulio ir Sąjungos ekonomikai. Numatoma, kad ES BVP sumažėjimas bus daug didesnis nei per 2009 m. finansų krizę ir tai neišvengiamai turės neigiamų socialinių padarinių. Pandemijos protrūkis parodė, kad reikia spręsti strateginio pažeidžiamumo problemas siekiant pagerinti Sąjungos reagavimą į ekstremaliąsias situacijas ir visos ekonomikos atsparumą. Tik atspari, įtrauki ir integracinė Europos ekonomika gali išsaugoti bendrąją rinką ir vienodas sąlygas atsižvelgiant ir į labiausiai nukentėjusių valstybių narių interesus; (26)„InvestEU“ fondas turėtų veikti pagal penkias politikos linijas, atspindinčias pagrindinius Sąjungos politikos prioritetus, konkrečiai: tvarios infrastruktūros; mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo; MVĮ; socialinių investicijų ir įgūdžių ir strateginių Europos investicijų; (27)nors pagal MVĮ politikos liniją daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama pirmiausia MVĮ interesams, šios linijos reikalavimus atitinka ir mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės. Paramą vidutinės kapitalizacijos įmonėms turėtų būti galima teikti ir pagal kitas keturias politikos linijas; (28)strateginių Europos investicijų linijos svarbiausias prioritetas turėtų būti parama tiems galutiniams gavėjams, kurie yra įsisteigę valstybėje narėje ir veikia Sąjungoje ir kurių veikla yra strategiškai svarbi Sąjungai, visų pirma atsižvelgiant į žaliąją ir skaitmeninę pertvarkas ir atsparumo didinimą šiose srityse: i) svarbių sveikatos priežiūros paslaugų teikimo, vaistų, medicinos reikmenų ir kitų atsargų gamybos ir kaupimo, reagavimo į sveikatos krizes pajėgumų ir civilinės saugos sistemos stiprinimo; ii) ypatingos svarbos fizinės arba virtualios infrastruktūros; iii) tos infrastruktūros eksploatavimui ir techninei priežiūrai būtinų prekių tiekimo ir tokių pačių paslaugų teikimo; iv) bazinių didelio poveikio, transformatyviųjų, žaliųjų ir skaitmeninių technologijų, padėtį iš esmės keičiančių inovacijų, į kurias investuoti yra strategiškai svarbu Sąjungos pramonės ateičiai, įskaitant dirbtinį intelektą, blokų grandinės technologijas, programinę įrangą, robotiką, puslaidininkius, mikroprocesorius, tinklo paribio technologijas, našiąją kompiuteriją, kibernetinį saugumą, kvantines technologijas, fotoniką, pramonines biotechnologijas, atsinaujinančių išteklių energijos technologijas, energijos kaupimo technologijas, įskaitant baterijas, darniojo transporto technologijas, švaraus vandenilio ir kuro elementų prietaikas, pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo technologijas, anglies dioksido surinkimą ir saugojimą, žiedinės ekonomikos technologijas, biomediciną, nanotechnologijas, vaistus ir pažangiąsias medžiagas; v) masinės informacinių ir ryšių technologijų komponentų ir prietaisų gamybos objektų Europos Sąjungoje; vi) ypač svarbių išteklių tiekimo viešojo sektoriaus subjektams, įmonėms ir vartotojams Sąjungoje; vii) Sąjungos ir jos valstybių narių saugumui ypač svarbių technologijų ir išteklių (pvz., gynybos ir kosmoso sektorių, kibernetinio saugumo technologijų) ir dvejopo naudojimo prekių, apibrėžtų Tarybos reglamento (EB) Nr. 428/2009 2 straipsnio 1 punkte. Galutinių gavėjų registruota buveinė turėtų būti valstybėje narėje ir jie turėtų vykdyti veiklą Sąjungoje, t. y. didžioji dalis jų veiklos, susijusios su darbuotojais, gamyba, moksliniais tyrimais ir technologine plėtra arba kita verslo veikla, turėtų būti vykdoma Sąjungoje. Paramą turėtų būti galima teikti ir tiems projektams, kurių operacijomis, vykdomomis daugelyje ES vietų, prisidedama prie strateginių tiekimo grandinių diversifikavimo; (29)strateginių Europos investicijų linija taip pat turėtų būti skirta Sąjungoje įsisteigusiems ir veikiantiems tiekėjams, kurių veikla yra strategiškai svarbi Sąjungai ir kuriems reikėtų ilgalaikių investicijų arba kuriems taikomas tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo mechanizmas. Be to, pagal strateginių Europos investicijų liniją visų pirma turėtų būti galima remti bendriems Europos interesams svarbius projektus; (30)pagal programą „InvestEU“ taip pat turėtų būti teikiama parama teisingos pertvarkos regionams naudingų investicijų skatinimui finansuoti; (31)kiekvieną politikos liniją turėtų sudaryti du skyriai, t