Per COVID-19 pandemiją Nacionalinė teismų administracija toliau aktyviai rėmė teismus. Nuo COVID-19 pandemijos pradžios NTA dėjo ypač daug pastangų, kad padėtų teismams reaguoti į pandemiją . Be kita ko, administracija teikė pagalbą komunikacijai krizės atveju, paskelbė nuotolinio ryšio priemonių naudojimo per teismo posėdžius vadovą ir pasirūpino, kad teismai būtų aprūpinti IT įranga . Reguliarūs susitikimai su teismų vadovais (žr. pirmiau) suteikė jiems galimybę aptarti metodus, kaip spręsti konkrečius klausimus ir dalytis patirtimi su kolegomis.

Valdžios institucijos vykdo keletą projektų, kuriais siekiama pagerinti teisingumo sistemos skaitmenizaciją. 2020 m. gruodžio mėn. baigta kurti nauja administracinių ir specializuotų teismų bylų valdymo sistema, parengta bendradarbiaujant su teisėjais; Nors iškilo tam tikrų techninių problemų, ji buvo įdiegta visuose atitinkamuose teismuose. Be kita ko, naudojantis sistema galima internetu teikti skundus, įteikti dokumentus ir patikrinti bylos nagrinėjimo eigą. Ji taip pat suteikia galimybę pateikti teismo sprendimus kompiuterio skaitomu formatu. Kuriama panaši bendrosios kompetencijos teismų bylų valdymo sistema, kurią numatoma užbaigti iki 2022 m. pabaigos. Be to, 2020 m. pabaigoje Teisingumo ministerija baigė kurti sistemą, pagal kurią teismų ir kitų institucijų sprendimus galima automatiškai nuasmeninti ir anotuoti, o tai turėtų padidinti galimybę susipažinti su dokumentais elektroninėmis priemonėmis . Be to, Teisingumo ministerija kuria naują ataskaitų teikimo priemonę, kuria naudosis teismai ir kai kurios kitos institucijos ir kuri turėtų padidinti surinktos informacijos panaudojimo galimybes .

Prokuratūros reforma pradėjo duoti rezultatų, susijusių su didesniu veiksmingumu ir specializacija. 2019 m. rugsėjo mėn. Generalinė prokuratūra ir vienuolika vietos prokuratūrų buvo sujungtos į vieną Nacionalinę prokuratūrą . Reorganizacija suteikė galimybę centralizuoti ir plėtoti vienodą nacionalinę baudžiamojo persekiojimo praktiką, geriau bendradarbiauti prokuratūros sistemoje ir tolygiau paskirstyti išteklius . Taip pat buvo sudarytos sąlygos didesnei prokurorų specializacijai . Dėl to, kaip matyti, be kita ko, iš išaugusio vienam prokurorui tenkančio išspręstų bylų skaičiaus, padidėjo veiksmingumas . Reforma taip pat svarbi kovojant su korupcija (žr. II skirsnį). Prokuratūra pranešė apie neišnagrinėtų bylų sankaupą, kurią iš dalies sukėlė COVID-19 pandemija, ir gavo papildomą finansavimą, skirtą padėti išspręsti šią susikaupusių bylų problemą .

Suomijoje žurnalistai ir žiniasklaidos specialistai paprastai gali naudotis laisva ir apsaugota aplinka. Pagrindinė žiniasklaidos reguliavimo institucija – Suomijos transporto ir ryšių agentūra – laikoma sąžininga ir skaidria, tačiau jos ekonominė padėtis tebėra sudėtinga. Priimti nauji konkretūs teisės aktai, kuriais žiniasklaidos paslaugų teikėjai įpareigoti viešai skelbti informaciją apie nuosavybės struktūrą. Buvo paskirta parengiamojo darbo grupė, siekiant toliau plėsti Konstitucijos garantuojamą galimybę susipažinti su dokumentais, užtikrinant atitiktį ir teikiant daugiau informacijos. Vyriausybė taip pat planuoja keisti baudžiamąjį kodeksą, kad būtų lengviau patraukti baudžiamojon atsakomybėn už neteisėtus grasinimus ir išpuolius prieš pažeidžiamas aukas, pavyzdžiui, laisvai samdomus žurnalistus. Siekdama kovoti su neapykantą kurstančiomis kalbomis, nukreiptomis prieš moteris žurnalistes, Vyriausybė rengiasi dar kartą pakeisti baudžiamąjį kodeksą, kad lytis būtų įtraukta kaip vienas iš motyvų, kurie yra pagrindas taikyti griežtesnę bausmę už (bet kokį) nusikaltimą. Be to, Vyriausybė svarsto galimybę sukurti ne tik laikiną paramos schemą, kuri buvo konkrečiai susijusi su COVID-19 pandemija, bet ir nuolatinį pagalbos mechanizmą žurnalistikai Suomijoje remti.

Rengiamos kelios teisinės reformos, kuriomis siekiama spręsti žurnalistų persekiojimo internete problemą . Teisingumo ministerija paskelbė Vyriausybės pasiūlymą pakeisti baudžiamąjį kodeksą, kad prokurorai tam tikrais atvejais galėtų pateikti kaltinimus nukentėjusiojo vardu dėl neteisėtų grasinimų ir išpuolių. Šiuo pakeitimu siekiama atsižvelgti į pažeidžiamą laisvai samdomų žurnalistų ir viešąsias funkcijas atliekančių asmenų padėtį; tikimasi, kad jis įsigalios 2021 m. rudenį . Siekdama kovoti su neapykantą kurstančiomis kalbomis, nukreiptomis prieš moteris žurnalistes, Teisingumo ministerija taip pat pradėjo rengti dar vieną baudžiamojo kodekso pakeitimą, kad lytis būtų įtraukta kaip vienas iš motyvų, kurie yra pagrindas taikyti griežtesnę bausmę už (bet kokį) nusikaltimą . Atrodo, kad žurnalistų bendruomenė iš esmės šiuos veiksmus vertina palankiai, ypač kai kalbama apie kovą su internete kylančiomis grėsmėmis . Be to, Vyriausybė svarsto, ar reikia griežtinti teismo nutartis dėl uždraudimo, kuriomis galima apsaugoti asmens gyvybę, sveikatą, laisvę ar taiką, uždraudžiant kitam asmeniui su juo turėti kontaktą ir užkertant kelią galimiems nusikaltimams. Vyriausybė nagrinėja, ar dabartinė teisinė sistema yra pakankamai pajėgi kovoti su neapykantos kampanijomis internete, ir aiškinasi galimybes pagerinti teismo nutarčių dėl uždraudimo veiksmingumą bei sumažinti pažeidimų skaičių . Žurnalistų sąjunga kartu su žiniasklaidos agentūromis ir pramonės asociacijomis valdo paramos fondą, skirtą padėti žurnalistams, patyrusiems grasinimų ir kitų formų priekabiavimą . Nuo tada, kai buvo paskelbta 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita, Europos Tarybos platformoje žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti nebuvo pateikta naujų perspėjimų apie Suomiją, tačiau 2021 m. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos ataskaitoje pranešama, kad žurnalistai vis dažniau persekiojami internete, daugiausia grasinimų ir šmeižto kampanijų forma, ir ypač moterys žurnalistės patiria žodinius užgauliojimus bei grasinimus seksualiniu smurtu.

Per COVID-19 pandemiją, kaip įprasta, buvo taikomi kovos su korupcija teisės aktai ir kitos priemonės. Nacionalinis tyrimų biuras stebi ir analizuoja COVID-19 pandemijos poveikį korupcijai. Nors apskritai korupcija Suomijos sveikatos sektoriuje nelaikoma didele problema, atsakingos valdžios institucijos žino, kad per COVID-19 pandemiją padidėjo rizikos lygis, tad vadovaujant Finansų ministerijai kartu su savivaldybėmis rengiama strategija dėl geresnės ir tvaresnės viešųjų pirkimų praktikos siekiant sumažinti riziką .

Vidutinis metinis korupcijos ir ekonominių nusikaltimų, dėl kurių vykdytas baudžiamasis persekiojimas, bylų skaičius per dešimties metų ataskaitinį laikotarpį išliko palyginti stabilus – vidutiniškai dešimt bylų per metus . Pastaraisiais metais teismai galiausiai nutraukė labai didelę dalį korupcijos bylų. Dauguma korupcijos nusikaltimų, dėl kurių valdžios institucijos vykdo baudžiamąjį persekiojimą, padaromi ekonominių nusikaltimų srityje.

Nors nėra specializuotų persekiojimo dėl korupcijos padalinių , prokuratūros reforma sudarė sąlygas didesnei atskirų prokurorų specializacijai. 2019 m. pertvarkius prokuratūrą, padidėjo baudžiamojo persekiojimo praktikos nuoseklumas ir atsirado sąlygos didesnei prokurorų specializacijai (žr. I skirsnį) . Šiuo metu korupcija yra šešių specializuotų prokurorų kompetencijos sritis. Be to, 19 prokurorų specializacija yra baudžiamasis persekiojimas dėl prokuratūroje padarytų nusikaltimų. Visi vietos prokurorai yra kompetentingi vykdyti baudžiamąjį persekiojimą nedidelio masto korupcijos bylose . Pranešama, kad už kovą su korupcija atsakingų institucijų bendradarbiavimas yra veiksmingas visose srityse, o bendradarbiavimas apima ir regionų lygmenį. Finansinės žvalgybos padalinys (FŽP) aktyviai dalyvauja tiriant įtariamus korupcijos atvejus.

IV.Kiti instituciniai klausimai, susiję su stabdžių ir atsvarų sistema

Suomija yra vienų rūmų Parlamentą turinti parlamentinė demokratinė valstybė, kurioje Vyriausybė ar Parlamentas gali teikti pasiūlymus dėl teisėkūros aktų (nors praktiškai dauguma įstatymų priimami remiantis Vyriausybės pasiūlymais). Nesant konstitucinio teismo, ex ante konstitucingumo peržiūrą atlieka Vyriausybei pavaldus teisingumo kancleris ir Parlamento Konstitucinės teisės komitetas , kuris vertina Parlamentui pateiktų pasiūlymų konstitucingumą. Be to, visi teismai konkrečiose bylose gali atlikti ex post konstitucingumo peržiūrą . Teisingumo kancleris, Žmogaus teisių centras ir Parlamento ombudsmenas atlieka svarbų vaidmenį stabdžių ir atsvarų sistemoje.

2020 m. geresnio reglamentavimo veiksmų planu siekiama gerinti teisės aktų kokybę, planavimą ir skaidrumą. 2020 m. rugpjūčio mėn. Vyriausybė priėmė geresnio reglamentavimo veiksmų planą, kuriuo siekiama toliau gerinti teisėkūros proceso kokybę ir skaidrumą . Plane numatyta veikla, kuria siekiama gerinti sistemingą teisės aktų planavimą, tolesnį skaidrumo ir konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais plėtojimą, poveikio vertinimų rengimą ir sistemingą požiūrį į ex post vertinimą bei technologijų ir skaitmenizacijos naudos teisėkūros procese didinimą. Veiksmų planą papildo įgyvendinimo planas .

Dėl naudojimosi nepaprastosios padėties įgaliojimais ir kitomis priemonėmis per COVID-19 pandemiją buvo nuolat atliekama ex ante konstitucingumo peržiūra. Naudotis nepaprastosios padėties įgaliojimais leidžiama tik esant nepaprastajai padėčiai, kurią Vyriausybė gali paskelbti kartu su Prezidentu. Neatidėliotinos priemonės priimamos keliais etapais ir jas turi patvirtinti Parlamentas, o konstitucingumo peržiūrą turi atlikti teisingumo kancleris ir Konstitucinių teisių komitetas . Naudojimasis nepaprastosios padėties įgaliojimais priklauso nuo kelių reikalavimų, pavyzdžiui, būtinumo ir proporcingumo, ir turi būti apribotas laiko atžvilgiu. Po nepaprastosios padėties įgaliojimų taikymo nuo 2020 m. kovo 16 d. iki birželio 16 d. nepaprastoji padėtis buvo vėl paskelbta ir tęsėsi nuo 2021 m. kovo 1 d. iki 2021 m. balandžio 27 d. Dauguma priemonių, kurių imtasi per COVID-19 pandemiją, buvo nustatytos įprastiniais teisės aktais . Teisingumo kancleris pažymėjo, kad iš esmės buvo tinkamai laikomasi teisinės valstybės principų, nors buvo nustatyta keletas problemų, pavyzdžiui, pernelyg platus įprastinių teisės aktų taikymas ir nepakankamas neatidėliotinų priemonių pagrindimas tam tikrais atvejais. Konstitucinės teisės komitetas atkreipė dėmesį į tai, kad pasibaigus dabartinėms išskirtinėms aplinkybėms būtina nuodugniai persvarstyti nepaprastosios padėties reguliavimą.

Tikimasi, kad Parlamentui bus pateiktas įstatymas, kuriuo patikslinamas teisingumo kanclerio ir Parlamento ombudsmeno įgaliojimų pasidalijimas. Teisingumo kancleris ir Parlamento ombudsmenas yra du nepriklausomi teisėtumo ir pagrindinių teisių sergėtojai, numatyti Suomijos Konstitucijoje. Jie atlieka panašias ir tuo pačiu metu vykdomas užduotis – prižiūrėti valdžios institucijų veiklą ir stebėti, kaip laikomasi teisėtumo ir teisinės valstybės principų, kai Vyriausybė, viešosios institucijos ir teismai vykdo viešosios valdžios funkcijas, nors praktikoje esama tam tikros specializacijos . 2018 m. pradėta reforma, kurios tikslas – sumažinti institucijų funkcijų dubliavimąsi ir sudaryti sąlygas tolesnei jų specializacijai. Dėl COVID-19 pandemijos buvo vėluojama patvirtinti reformos dokumentą, kuris, kaip tikimasi, bus pateiktas Parlamentui 2021 m. rudenį . Reformą aktyviai skatino ir Parlamento ombudsmenas, ir teisingumo kancleris, be kita ko, atsižvelgdami į numatomą didesnį jų funkcijų vykdymo veiksmingumą. Per COVID-19 pandemiją labai padidėjo darbo krūvis, nes abiem institucijoms buvo pateikta daug skundų dėl valdžios institucijų priimtų priemonių ir teisingumo kancleris turėjo atlikti išankstinę su COVID-19 pandemija susijusių teisės aktų teisėtumo peržiūrą.

Rudenį bus išrinkta nauja Patariamoji taryba pilietinės visuomenės politikos klausimais, kuri atlieka svarbų vaidmenį pilietinės erdvės srityje. Laikoma, kad Suomijoje pilietinės visuomenės erdvė yra atvira Be oficialių konsultacijų dėl naujų teisės aktų, yra sena pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimo rengiant Vyriausybės politiką tradicija, nors jų dalyvavimo lygis skirtingose vyriausybinėse institucijose yra nevienodas . Vienas iš mechanizmų įtraukti pilietinę visuomenę į sprendimų priėmimo procesą yra Patariamoji taryba pilietinės visuomenės politikos klausimais, t. y. platforma, kurios užduotis – skatinti valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės sąveiką ir gerinti pilietinės visuomenės sistemą. Tarybą sudaro pilietinės visuomenės organizacijų ir kelių vyriausybinių institucijų atstovai. Taryba teikia rekomendacijas dėl pilietinės visuomenės politikos, į kurias, jos nuomone, valdžios institucijos tinkamai atsižvelgia . Ankstesnės Tarybos kadencija baigėsi 2021 m. vasario mėn., o naujos sudėties Taryba bus renkama 2021 m. rudenį. Ankstesnė Taryba daugiausia dėmesio skyrė dviem pagrindinėms sritims, t. y. pilietinės visuomenės organizacijų savarankiškumo stiprinimui ir globalizacijos poveikiui pilietinės visuomenės organizacijoms.





I priedas. Šaltinių sąrašas abėcėlės tvarka*

* Atsakymų, gautų per konsultacijas dėl 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos, sąrašas pateikiamas https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2021), Media Pluralism Monitor 2021, https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2021/ .

CEPEJ (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States.

CIVICUS, Monitor tracking civic space – Finland, https://monitor.civicus.org/country/finland/ .

Council of Europe, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists – Finland, https://www.coe.int/en/web/media-freedom/finland .

Direktyva (ES) 2010/13 dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva).

Direktyva (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos.

Europos Komisija (2020), Teisinės valstybės principo taikymo ataskaita. Šalies skyrius: teisinės valstybės principo padėtis Suomijoje.

Europos Komisija (2021), ES teisingumo rezultatų suvestinė.

Europos teismų tarybų tinklas (2021), Informacija, gauta iš Europos teismų tarybų tinklo rengiant Europos Komisijos 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą.

Finansų ministerija (2021), Darbo grupė, įsteigta siekiant sukurti pranešėjams skirtą kanalą, https://api.hankeikkuna.fi/asiakirjat/3476e3a2-b415-4704-b68a-1a451c15bf6b/ad5d57c2-418f-4652-9daf-71fc01b821d0/ASETTAMISPAATOS_20210429060832.pdf .