LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 434/11

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Europos Komisijos inicijuojama poveikio vertinimų ir įvertinimų skaidrumo, metodikos ir išteklių analizė Europos teisės aktų kokybei pagerinti“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2017/C 434/02)

Pranešėjas Denis MEYNENT

Plenarinės asamblėjos sprendimas 2017 1 26 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalis Nuomonė savo iniciatyva Atsakingas skyrius Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius Priimta skyriuje 2017 9 5 Priimta plenarinėje sesijoje 2017 9 20 Plenarinė sesija Nr. 528 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 142 / 0 / 5

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Komitetas primena, kad svarbiausias programos REFIT tikslas (1) – gerinti ES teisės aktų kokybę ir veiksmingumą ir rengti paprastus, suprantamus ir nuoseklius teisės aktus nedarant poveikio jau nustatytiems strateginiams ES politikos tikslams ir nekenkiant piliečių, vartotojų, darbuotojų apsaugai ir socialiniam dialogui, taip pat aplinkai (2). Europinis reglamentavimas yra esminis integracijos veiksnys. Proporcingas reglamentavimas leidžia užtikrinti didelę apsaugą, ES teisės aktų priėmimą ir teisinį tikrumą visiems Europos subjektams ir piliečiams (3).

1.2. Nepaisant pažangos, iki šiol pasiektos visų pirma Reglamentavimo patikros valdybos darbo rezultatais, Komitetas norėtų, kad ES poveikio vertinimo ekosistema būtų toliau tobulinama, kad pagerėtų jos kokybė ir kuriant bei įgyvendinant teisės aktus būtų skatinama atsižvelgti į organizuotos pilietinės visuomenės nuomonę.

1.3. Todėl svarbiausia, kad: — preliminarių ar papildomų tyrimų bendrosios sąlygos būtų skaidrios, prieinamos, jose būtų atsižvelgiama į įvairias nuomones ir skatinama kurti alternatyvius scenarijus, kuriuose būtų aiškiai įvardytos tikrosios įvairių galimybių pasekmės, — ES poveikio vertinimo registras, taip pat visi prieinami reikalingi duomenys (moksliniai, statistiniai ir kt.), įskaitant suinteresuotųjų subjektų nuomonę, ir ypač poveikio vertinimų santraukos būtų lengvai prieinami ir perskaitomi kitomis ES kalbomis, — būtų užtikrintas subalansuotas kiekvieno pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto poveikio vertinimas, o ekonominiams, socialiniams ir aplinkos aspektams, taip pat MVĮ ir labai mažoms įmonėms, būtų skiriamas deramas dėmesys.

1.4. Komitetas pasisako už kokybinę analizę, kuri būtų atliekama lygiagrečiai su kiekybine analize ir kurią atliekant būtų atsižvelgiama į naudą, kurios tikimasi iš teisės aktų.

1.5. Komitetas ragina Komisiją ir toliau atidžiai stebėti, kad sumažinus reglamentavimo ir administravimo naštą nenukentėtų bendras Sąjungos politikos veiksmingumas ir kokybė, ypač socialinių reikalų aplinkos ir vartotojų apsaugos srityse, taip pat MVĮ ir labai mažų įmonių atžvilgiu.

1.6. Galiausiai Komitetas pageidauja, kad atliekant poveikio vertinimą: — Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija taikytų vienodą poveikio vertinimo metodiką, kurios galėtų laikytis patariamieji organai, kad būtų palengvintas institucijų darbas ir būtų galima parengti pakeitimus bei nuomones, — Komitetas aktyviau dalyvautų kokybės kontrolės procese ir jam būtų suteikta galimybė įvertinti tam tikrą poveikio vertinimą metodiniu požiūriu ir atsižvelgiant į socialinius, aplinkos ar teritorinius aspektus. Todėl Komitetas primygtinai prašo konkrečiai ir sistemingai vadovautis SESV 9 straipsnio nuostatomis, — būtų reguliariai keičiamasi nuomonėmis su Reguliavimo patikros vadyba dėl poveikio vertinimo srities metodikos ir gerosios patirties, ypač susijusios su užimtumu ar teritorine sanglauda arba MVĮ ir labai mažoms įmonėms daromu poveikiu.

2. Įžanga

2.1. Poveikio vertinimas yra tęstinė ir kritiška ES planuojamo reglamentavimo teigiamų ir neigiamų padarinių ekonominei, socialinei ir aplinkos sritims analizė. Praėjus penkiolikai metų nuo taikymo pradžios, poveikio vertinimas tapo vienu iš pagrindinių Geresnio reglamentavimo darbotvarkės elementų.

2.2. Poveikio vertinimo sistema pradedama taikyti labai ankstyvu politinio ciklo etapu. Poveikio vertinimas atliekamas prieš bet kokią naują iniciatyvą, kuri gali turėti ekonominio ir socialinio poveikio ar poveikio aplinkai. Esamų teisės aktų ar Sąjungos politikos sričių vertinimas ir tinkamumo patikrinimas (angl. Fitness check) taip pat atliekami reguliariai. Pradinio poveikio vertinimo (angl. inception impact assessment) etapu nubrėžiamos pagrindinės poveikio vertinimo gairės ir peržvelgiamos įvairios galimybės (nuo esamos padėties išlaikymo iki visiško suderinimo). Tada pradedamas poveikio vertinimas tiesiogine prasme, jo projektą peržiūri Reglamentavimo patikros valdyba. Užbaigus tam tikrų teisės aktų įgyvendinimo etapą, vertinimo metu nagrinėjamas jų veiksmingumas, efektyvumas, tinkamumas ir Europos pridėtinė vertė. Reglamentavimo patikros valdyba peržiūri svarbiausius ES teisės aktų vertinimus. Taigi geresnio reglamentavimo siekiama visos procedūros metu. Šis siekis įgyvendinamas visais etapais vis dažniau įtraukiant suinteresuotuosius subjektus, pasitelkiant daug konsultavimosi mechanizmų.

2.3. 2015 m. gegužės mėn. sudarytame Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (4) atspindimas trijų institucijų bendras požiūris į poveikio vertinimą. Vertindamas pažangą, Komitetas įvardija dvi pagrindines problemas: — nėra bendros metodikos: kiekviena institucija yra atsakinga už savo vertinimo metodo apibrėžimą, nors Komisijos poveikio vertinimas visada turi būti naudojamas kaip darbo pagrindas, kad būtų užtikrintas vienodas požiūris, — Taryba ir Parlamentas yra įsipareigoję poveikio vertinimą atlikti prieš pateikiant „esminius“ pakeitimus, kai laikoma, kad tai yra būtina.

2.4. 2015 m. gegužės mėn. įsteigtai Reglamentavimo patikros valdybai galutinai suformuoti prireikė maždaug dvejų metų. Ji turi padidintus įgaliojimus ir plačią atsakomybę, į kurios sritį įtrauktas poveikio vertinimo projektų kokybės nagrinėjimas, esamų ES teisės aktų tinkamumo tikrinimas ir esminis vertinimas (5). Reglamentavimo patikros valdybai specializuojantis, pradėta labiau atsižvelgti į socialinį poveikį ir poveikį aplinkai. 2016 m. Reglamentavimo patikros valdyba peržiūrėjo 60 poveikio vertinimų. Iš jų 25, t. y. 42 proc., pradžioje įvertinti neigiamai ir jų autoriams buvo pavesta dar kartą pateikti juos valdybai. Šiuo metu Komitetas savo nuomonėse apsiriboja tiktai poveikio vertinimu. Ateityje jis galėtų vertinti ir tai, kaip pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto atspindimas poveikio vertinimas ir į jį atsižvelgiama.

3. Poveikio vertinimo proceso vertinimas

3.1. Poveikio vertinimas įvairiais aspektais

3.1.1. Poveikio vertinimas grindžiamas kriterijais ir testais, konkrečiai susijusiais su tokiu poveikiu: — ekonominei, socialinei ir aplinkos sritims, — vartotojams, — mažosioms ir labai mažoms įmonėms, — prekybai ir tarptautinėms investicijoms, — administravimo ir reglamentavimo naštai, — subsidiarumo ir proporcingumo aspektams, — regioninei ir teritorinei sanglaudai.

3.1.2. Komisijos atliekami poveikio vertinimai iš principo yra integruoto pobūdžio ir kiekvienu atveju aprėpia didžiausią ir tinkamiausią poveikį ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos sritims.

3.1.3. Bėgant metams Taryba ir kartais Europos Parlamentas prašė įtraukti papildomus kriterijus: — išorinio konkurencingumo (angl. competitiveness proofing), — pagarbos pagrindinėms teisėms, — pasiūlymų pritaikomumo skaitmeninės ekonomikos sąlygomis, — inovacijų principo paisymo.

3.1.4. Taikydama tokius skirtingus kriterijus Komisija kartais privalo įvertinti įvairius tikslus ir problemas: nustatyti kriterijų hierarchiją; nuspręsti, kad tam tikram (-iems) kriterijui (-ams) turi būti teikiama pirmenybė prieš kitus kaip lemiamam (-iems) kriterijui (-ams); įvertinti politinius sprendimus atsižvelgiant į konkuruojančius kriterijus: — subsidiarumą versus derinimą, — konkurencingumą versus socialinę apsaugą ir kokybišką užimtumą, — atsargumo principą versus inovacijų principą ir pan.

3.1.5. Komisijos poveikio vertinimo sistemos tyrime, kurį 2007 m. atliko privati Jungtinės Karalystės konsultacijų įmonė The Evaluation Partnership (TEP) (6), buvo paminėta keletas trūkumų konkrečiai socialinėje ir aplinkos apsaugos srityse. Pasak TEP, blogą poveikio vertinimų kokybę nulėmė laiko planavimo ir vertinimo kokybės kontrolės mechanizmų klaidos, nepakankama poveikio vertinimų stebėsena ir pagalba šioje srityje (mokymas, koordinavimas, duomenų neišsamumas arba trūkumas ir pan.). 2010 m. Audito Rūmai nurodė, kad „praktiškai Komisijos poveikio vertinimo darbas trijų ramsčių ir sąnaudų bei naudos požiūriu buvo netolydus“ (7).

3.1.6. Todėl Komitetas dar kartą prašo kaip vertinimo pagrindą (8) sistemingai taikyti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9 straipsnį (9).

3.2. Geresnio reglamentavimo priemonių rinkinys (10) socialinės apsaugos ir užimtumo srityse

3.2.1. Geresnio reglamentavimo priemonių rinkinį (angl. toolbox) Komisija pateikė savo 2015 m. gegužės 19 d. komunikate (11) dėl geresnio reglamentavimo. Komunikate pateikiamas išsamus poveikio vertinimo vadovas, kurį sudaro 59 priemonės (įrankiai, kriterijai, testai ir pan.), kuriomis siekiama padėti ne tik Komisijai, bet ir kompetentingoms valstybių narių institucijoms.

3.2.2. Dvi iš siūlomų 59 priemonių konkrečiai susijusios su EESRK. Tai 7 priemonė (su socialinių partnerių iniciatyvomis susiję reikalavimai – angl. requirements for social partner initiatives) ir 25 priemonė (užimtumas, darbo sąlygos, pajamų paskirstymas ir nelygybė – angl. employment, working conditions, income distribution and inequality).

3.2.3. Iš tikrųjų šios priemonės yra veikiau preliminarus sąrašas klausimų, kuriuos reikia kelti vertinant iniciatyvą, darančią poveikį socialiniams reikalams arba užimtumui. Klausimai yra bendro pobūdžio, neutralūs ir nelabai mobilizuojantys. Taigi, taikant 25 priemonę, be visų kitų, keliami ir šie klausimai: — ar pasirinkta priemone tiesiogiai kuriamos darbo vietos arba prarandamos darbo vietos konkrečiuose sektoriuose, konkrečioje profesinėje srityje, kompetencijų lygmeniu, regionuose, šalyse (ar tam tikroje šalių grupėje) ir ar tai turi pasekmių socialinėms ir (arba) specifinėms grupėms? Kokioms? — ar pasirinkta priemone daromas tiesioginis arba netiesioginis poveikis darbo vietų apsaugai, konkrečiai – darbo sutarčių kokybei, nedeklaruojamo darbo rizikai ar fiktyviam savarankiškam darbui? — ar pasirinkta priemone daromas poveikis pajamų ir turto nelygybei bei paskirstymui Sąjungoje ar kurioje nors jos dalyje?

3.2.4. Dažnai šie klausimai užduodami siekiant aprašyti galimus neigiamus ir teigiamus padarinius. Jais nelabai skatinama išsamiau išnagrinėti, pavyzdžiui, užimtumo kokybę ar mastą.

3.2.5. Be to, atrodo, kad tam tikrais atvejais Komisijos atliekamuose poveikio vertinimuose sistemingai ir išsamiai netaikomi socialiniai ir aplinkos kriterijai ir tai daroma jau ne vienerius metus (12), nors pati Komisija pabrėžia, kad į socialinį poveikį atsižvelgia 70 proc. poveikio vertinimų, o į poveikį aplinkai – 45 proc. atvejų.

3.3. Tikslintina Komisijos metodika

3.3.1. Generaliniai direktoratai (GD) yra atsakingi už vertinimo metodus ir modelius, kuriais Komisijos tarnybos remiasi rengdamos savo pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. Dažniausiai generaliniai direktoratai atlieka poveikio vidaus vertinimus, remdamiesi poveikio vertinimo gairėmis (13) ir priemonių rinkiniu. Tam tikrais atvejais konkrečiam poveikio vertinimo aspektui išsamiau išnagrinėti atitinkamas GD pasitelkia išorės konsultantą, atrenkamą taikant atvirą ir skaidrią procedūrą.

3.3.2. Iš 59 priemonių rinkinio tik dvi arba trys laikomos priemonėmis, galinčiomis padėti priimti sprendimą dėl užimtumo kokybės, socialinės apsaugos, darbo užmokesčio dydžio ir pan. aspektų. Akivaizdu, kad tai yra sritis, kurioje priemonių rinkinį reikėtų tobulinti.

3.4. Ar poveikio vertinimo srityje palaipsniui pereinama prie sąnaudų mažinimo?

3.4.1. Reglamentavimo ir administravimo naštos apskaičiavimas

3.4.1.1. Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programa (REFIT) siekiama nustatyti nereikalingą naštą, nesuderinamumą ar neveiksmingas priemones ir imtis reikalingų veiksmų trūkumams ištaisyti. 2013 m. pagal programą REFIT sukartografuoti visi ES teisėkūros procedūra priimti aktai.

3.4.1.2. ES Konkurencingumo taryba paprašė Komisijos parengti ir nustatyti naštos, ypač tenkančios MVĮ, mažinimo tikslus tose srityse, kuriose ji yra labai didelė (14).

3.4.1.3. ES Konkurencingumo taryba 2016 m. gegužės 26 d. taip pat palankiai įvertino „Komisijos įsipareigojimą pagal Tarpinstitucinį susitarimą toliau vykdyti supaprastinimo ir administracinės naštos mažinimo pastangų kiekybinį įvertinimą, pateikti metinį naštos tyrimą, ir, jei galima, kiekybiškai įvertinti galimybes atskirais pasiūlymais arba teisės aktais sumažinti reglamentavimo naštą arba sutaupyti lėšų“ (15).

3.4.2. Komitetas ragina Komisiją ir toliau atidžiai stebėti, kad, sumažinus reglamentavimo naštą nenukentėtų bendras ES politikos veiksmingumas ir kokybė, ypač socialinių reikalų, aplinkos ir vartotojų apsaugos srityse, taip pat MVĮ ir labai mažų įmonių atžvilgiu.

4. Pasiūlymai ir rekomendacijos

4.1. Nepaisant pasiektos pažangos, ES poveikio vertinimo ekosistemą dar reikia tobulinti. Mes siūlome septynias galimybes gerinti poveikio vertinimo kokybę ir skatinti, kuriant ir įgyvendinant teisės aktus, atsižvelgti į organizuotos pilietinės visuomenės nuomonę.

4.2. Skaidrios, prieinamos ir pliuralistinės poveikio vertinimo srities tyrimų bendrosios sąlygos

4.2.1. Komitetas prašo Komisijos aiškiau nurodyti, kokią metodiką naudoja savo iniciatyvos poveikiui apskaičiuoti, kokia yra tyrimo taikymo sritis ir kokie galimi tyrimo apribojimai (teritorinės ribos, tikslinės grupės ir pan.).

4.2.2. Jeigu svarbios poveikio vertinimo dalys ar jų skirsniai pavedamos išorės subjektams, Komitetas prašo skelbti konkurso laimėtojo pavardę.

4.2.3. Svarbu, kad sąlygų aprašyme būtų aiškiai išdėstyti alternatyvūs scenarijai ir nurodomos visų įmanomų galimybių pasekmės, įskaitant: — ES ir jos įmonių konkurencingumą, — socialinę ir aplinkos apsaugą, — labai mažų ir mažųjų įmonių vystymąsi, — lyčių lygybę, — teritorinę sanglaudą ir pan.

4.2.4. Svarbu, kad galiausiai būtų teikiama pirmenybė pasiūlymui, kuris geriausiai aprėptų įvairius aspektus, kaip nurodyta ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje (16) ir SESV 9 straipsnyje (17).

4.2.5. Siekiant padėti vienai iš teisėkūros institucijų parengti pakeitimus, poveikio vertinimuose turi būti numatyti alternatyvūs keliai, pavyzdžiui, užimtumui, socialinei arba aplinkos apsaugai, teritorinei sanglaudai arba vartotojų politikai palankesni scenarijai.

4.3. Europos poveikio vertinimų registro plėtra

4.3.1. Skaidrumas yra būtina gero valdymo išankstinė sąlyga. Komisijos dokumentų registre (18) pateikiamas poveikio vertinimų sąrašas ir atitinkamos Reglamentavimo patikros valdybos nuomonės. Šis registras yra menkai žinomas visuomenei ir informacija jame skelbiama tik anglų kalba.

4.3.2. Todėl Komitetas prašo Komisijos, bendradarbiaujant su tarpininkaujančiomis organizacijomis, geriau supažindinti su šia svetaine, joje skelbti suinteresuotųjų subjektų nuomones bei svarbius tyrimus, ypač poveikio vertinimų santraukas, ir sudaryti geresnes galimybes skaityti informaciją kitomis ES kalbomis.

4.4. Reikalingas kokybinis metodas

4.4.1. EESRK pasisako už tai, kad kiekybinis ar finansinis metodas būtų taikomas lygiagrečiai su kokybiniu, pagal kurį pirmenybė teikiama žmogiško artumo aspektui, lyčių lygybei ir sąlyčiui su tikrove. Daugiau dėmesio kokybiniam metodui reikėtų skirti dėl tokių konkrečių priežasčių: — sunku suprasti vidutinės trukmės ir ilgalaikį poveikį ES bendrajam interesui. Taikant sąnaudomis pagrįstą metodą sunku suvokti realią pažangą, susijusią su visuomene ar darniu vystymusi, — nėra prieinamų ar patikimų duomenų. Taikant ekonometrinius ir kiekybinius metodus negalima apskaičiuoti viso poveikio. Dažniausiai pasitenkinama tuo, kad duomenys, kurie dažnai yra daliniai ir neišsamūs, sukaupiami ir apibendrinami, o susidūrus su neišmatuojamais informacijos aspektais, kaip antai socialinio dialogo kokybės, socialinės apsaugos raidos, regioninės įtraukties laipsnio, realaus nepritekliaus ir atskirties lygio ir pan. aspektais, atsiduriama aklavietėje, — sunku palyginti duomenis. Kiekybiniai metodai iš esmės skiriasi. Imtys, ataskaitiniai metai, moksliniai duomenys priklauso nuo taikomo metodo. Todėl dažnai sunku palyginti metodus ir tinkamai aiškinti tyrimo rezultatus, — konfidencialumas. Konfidencialūs metodai grindžiami imtimis, visuomenės nuomonės tyrimais, dalinėmis apklausomis. Iš esmės šie metodai neaprėpia tam tikros konfidencialios informacijos apie įmonės socialinį klimatą, tam tikrą veiklos šaką ar sektorių.

4.4.2. Poveikio vertinime visada turi būti teikiama pirmenybė sąnaudų ir naudos analizei. Sprendimai sumažinti susirgimų skaičių, neigiamą poveikį, taršą ar nelaimingų atsitikimų skaičių niekada negali būti priimami remiantis vien tik kiekybiniais duomenimis. Remiantis kiekybiniu vertinimu nepriimami sprendimai dėl teisingesnės konkurencijos, sąžiningos prekybos ar geresnių darbo sąlygų. Svarbiausia, kad Komisija pirmenybę teiktų kokybiniam vertinimui, kuris naudingas visiems suinteresuotiesiems subjektams.

4.5. Reikia suvienodinti metodiką: sukurti tyrimo matricą

4.5.1. Nors Tarpinstituciniame susitarime padaryta išvada, kad kiekviena institucija gali kurti savą metodiką, Komitetas siūlo Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai nuodugniai aptarti šį klausimą, į diskusijas įtraukiant ir Komitetą.

4.5.2. Svarbiausia ne pasiūlyti bendrą metodiką, o iš anksto susitarti dėl panašios metodinės matricos, t. y. bazinių metodinių aspektų, kaip antai apibrėžti tyrimo sritį, sukurti tyrimų strategiją, pasirinktinas priemones, prioritetines galimybes ir pan.

4.5.3. Galiausiai, siekiant palengvinti visų institucijų darbą rengiant pakeitimus, reikėtų pirmenybę teikti dialogui dėl Komisijos pasirinktos metodikos.

4.5.4. Tokiu atveju Komiteto pasiūlymai šioje srityje galbūt susilauktų palankesnio teisėkūros institucijų atgarsio.

4.6. Tikslinis poveikio vertinimų kokybės vertinimas Komitete

4.6.1. EESRK turi padalinį, kuriam paveda atlikti tam tikrų tikslinių ES teisės aktų kokybinį ex post vertinimą. Ateityje šis padalinys galėtų padėti Komiteto nariams: atlikti ir tam tikrų poveikio vertinimų įvertinimą, peržvelgti metodinius aspektus ir pateikti nuomonę dėl to, kaip galbūt reikėtų atsižvelgti į ekonominius, socialinius, aplinkos ir teritorinius aspektus. Atlikus tokį darbą, taip pat būtų lengviau rengti EESRK patariamąsias nuomones dėl tais pačiais poveikio vertinimais grindžiamų teisėkūros procedūra priimamų aktų projektų.

4.6.2. EESRK ir Europos Komisija turėtų reguliariai palaikyti dialogą konsultacijų ir poveikio vertinimų klausimais.

4.7. EESRK bendradarbiavimas su Reglamentavimo patikros valdyba

4.7.1. Reikia apsvarstyti galimus neoficialaus, bet reguliaraus Reglamentavimo patikros valdybos ir Komiteto bendradarbiavimo būdus.

4.7.2. Papildomai prie neoficialaus keitimosi nuomonėmis bei ad hoc bendradarbiavimo, svarbu skatinti dinamišką bendradarbiavimą su Komitetu dviem kryptimis: — reguliariai keistis nuomonėmis apie poveikio vertinimo metodiką ir gerosios patirties pavyzdžius Komisijos pasiūlymų esminių pakeitimų, supaprastinimo ir reglamentavimo naštos mažinimo klausimais, — tinkamai informuoti Komitetą prieš svarstant bet kokią Komisijos iniciatyvą, kurios poveikio vertinimas aprėptų esminius socialinius, užimtumo, aplinkos ir teritorinės sanglaudos aspektus. Šiuo tikslu Komitetas turėtų būti vienas iš adresatų, kuriems Komisija siunčia savo preliminarius vertinimus (angl. Inception Evaluation) ir poveikio vertinimus.

4.7.3. Savo ruožtu Komitetas prireikus parengs savo pagrindinių rekomendacijų santrauką dėl paties poveikio vertinimo taikymo srities ir pateiks visus kitus duomenis arba informaciją, kuri gali būti aktuali Komisijos atliekamam poveikio vertinimų darbui, įskaitant Reguliavimo patikros valdybos veiklą.

4.7.4. Komitetas taip pat pateiks savo ex post vertinimą dėl teisės aktų įgyvendinimo ir taikymo.

Briuselis, 2017 m. rugsėjo 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Georges DASSIS

(1) Ši santrumpa reiškia reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą.

(2) OL C 303, 2016 8 19, p. 45.

(3) OL C 303, 2016 8 19, p. 45.

(4) Tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros (OL L 123, 2016 5 12, p. 1).

(5) 2016 m. metinė ataskaita https://ec.europa.eu/info/law/law-making-process/regulatory-scrutiny-board_en#annual-reports.

(6) The Evaluation Partnership Limited (2007), http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/key_docs_lt.htm.

(7) „Poveikio įvertinimai ES institucijose: ar jie prisideda prie sprendimų priėmimo proceso?“, Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 3, 2010, 64 dalis, p. 36.

(8) OL C 24, 2012 1 28, p. 29.

(9) SESV 9 straipsnyje nurodyta: „Nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, ES atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga“.

(10) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_tool_lt.htm

(11) „Geresnio reglamentavimo gairės“, SWD(2015) 111, 2015 m. gegužės 19 d.

(12) A. Renda, L. Schrefler, G. Luchetta, R. Zavatta (2013), Assessing the costs and benefits of regulation. A CEPS – Economisti Associati Study for the European Commission.

http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/docs/131210_cba_study_sg_final.pdf, citata, Isabelle Schömann pateikta leidinyje EU Refit machinery ‘cutting red tape’ at the cost of the acquis communautaire, politikos informacinis dokumentas 5/2015, ETUI, 2015.

(13) Komisijos poveikio vertinimo gairės ir kita susijusi medžiaga pateikiamos interneto svetainėje http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/index_lt.htm.

(14) Tarybos išvadų dėl geresnio reglamentavimo siekiant stiprinti konkurencingumą 9 dalis, 2016 m. gegužės 18 d. dokumentas Nr. 8849/16.

(15) 2016 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadų dėl geresnio reglamentavimo siekiant stiprinti konkurencingumą 7 dalis, 2016 m. gegužės 18 d. dokumentas Nr. 8849/16.

(16) „Sąjunga sukuria vidaus rinką. Ji siekia Europos, kurioje vystymasis būtų tvarus, pagrįstas subalansuotu ekonomikos augimu ir stabiliomis kainomis, didelio konkurencingumo socialine rinkos ekonomika, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos, bei aukšto lygio aplinkos apsauga ir aplinkos kokybės gerinimu. Ji skatina mokslo ir technikos pažangą.“

(17) Žr. 6 išnašą.

(18) Šį registrą galima peržiūrėti Europos Komisijos svetainėje šiuo adresu: http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=ia.