Komisijos Komunikatastarybai ir Europos Parlamentui - Ataskaita apie Europos mažųjų įmonių chartijos įgyvendinimą {SEC(2005) 167} {SEC(2005) 168} {SEC(2005) 169} {SEC(2005) 170} /* KOM/2005/0030 galutinis */





Briuselis, 8.2.2005 KOM(2005) 30 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATASTARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Ataskaita apie Europos mažųjų įmonių chartijos įgyvendinimą {SEC(2005) 167} {SEC(2005) 168} {SEC(2005) 169} {SEC(2005) 170} TURINYS 1. Mažos įmonės – kelias į konkurencingumą išsiplėtusioje ES 3 2. Smulkaus verslo aplinkos pagerinimas 4 2.1 Valstybės narės ir Norvegija: realūs rezultatai chartijos šių metų prioritetinėsesrityse 4 Verslumo ugdymas. Palankaus požiūrio į verslą skatinimas mokyklose 5 Geresnis reglamentavimas – kad mažoms įmonėms būtų lengviau vykdyti reikalavimus 5 Bankroto įstatymas – naujos pradžios palengvinimas 6 Kompetencijos trūkumo mažinimas – kad bendrasis ir profesinis mokymas labiau atitiktų verslo poreikius 7 2.2 Valstybės kandidatės: būtinybė skatinti verslininkystės įgūdžius ir pagerinti teisinę sistemą 8 2.3 Vakarų Balkanų šalys ir Moldova: siekiant naudos iš chartijos proceso 8 2.4 Komisijos uždavinys: sustiprinti MVĮ aspektą visose Bendrijos politikos srityse 8 MVĮ aspektas vis labiau įtraukiamas į ES veiklą... 8 ... tačiau reikia palengvinti sąlygas MVĮ dalyvauti ES programose 9 3. Bendra sėkmė, pasiekta drauge mokantis 9 Atviro koordinavimo metodas duoda rezultatų... 9 ...kaip rodo daugelis konkrečių pavyzdžių 9 Chartijos konferencijos tapo sėkmingais pasikeitimo teigiama patirtimi forumais 10 4. Siekiant Lisabonos tikslų 10 PRIEDAS 11 1. MAžOS įMONėS – KELIAS į KONKURENCINGUMą IšSIPLėTUSIOJE ES Mažos įmonės vaidina pagrindinį vaidmenį Europos ekonomikoje. 25 milijonai mažųjų įmonių, sudarančių 99 % visų įmonių, įdarbina beveik 95 milijonus asmenų, o tai siekia 55 % visų darbo vietų privačiame sektoriuje[1] . Todėl mažos įmonės turi lemiamos įtakos ekonominiam augimui ir užimtumui visoje Europoje. Šios mažos įmonės – tai pagrindinis verslo dinamiškumo ir naujovių šaltinis. Kad jos galėtų visapusiškai padėti įgyvendinti Lisabonos tikslą paversti Europos ekonomiką konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis paremta ekonomika pasaulyje, valstybių ir vyriausybių vadovai 2000 m. pasirašė Europos mažųjų įmonių chartiją[2]. Chartijoje išdėstomas principas „ think small first “ („pradėk nuo mažo“) ir pripažįstama, kad mažos įmonės sudaro Europos ekonomikos pagrindą ir lemia konkurencingumą. Remiantis Europos Vadovų Tarybos susitikime Lisabonoje pristatytu atviro koordinavimo metodu, chartijoje valstybės narės ir Komisija raginamos pradėti veikti dešimtyje pagrindinių sričių, siekiant paremti mažas įmones. Chartiją papildantis „Verslumo veiksmų planas“[3] nurodo daugelį verslumo skatinimui Europoje svarbių klausimų. Šių uždavinių svarbą dar kartą pabrėžė Wim Kok vadovaujama Lisabonos strategijos aukšto lygio grupė[4]. Geografinės ribos, kuriose taikoma chartija, plečiasi. Kai chartiją 2004 m. pasirašė valstybės kandidatės, ji tapo išsiplėtusios Europos mažųjų įmonių politikos pagrindu. 2003 m. chartiją pasirašė Vakarų Balkanų regiono šalys, o 2004 m. jų pavyzdžiu pasekė Moldova. Šiuo metu chartijos įgyvendinimo procese dalyvauja 35 šalys. Remdamiesi Europos mažųjų įmonių chartija, Viduržemio jūros regiono partneriai[5] 2004 m. spalio mėnesį pasirašė Caserta deklaraciją dėl Europos – Viduržemio jūros regiono įmonių chartijos. Šis nuolatinis savanoriškai prie chartijos prisijungiančių šalių daugėjimas rodo, kad chartija tapo varomąja jėga, apimančia pagrindinius mažoms įmonėms palankias sąlygas kuriančios politikos aspektus. Reguliarus chartijos persvarstymas siekiant užfiksuoti ir parodyti padarytą pažangą bei dvišaliai susitikimai su valstybėmis narėmis, kuriuose aktyviai dalyvauja verslo organizacijos, užtikrina valstybių narių veiklumą ir įsipareigojimų nuolat gerinti sąlygas mažoms įmonėms laikymąsi. Įgyvendindami chartiją, kai kurie Europos regionai taip pat veiksmingiau vykdo valstybių narių įsipareigojimus. Verslo organizacijų dalyvavimas chartijoje yra būtinas. Jis suteikia chartijos įgyvendinimui realesnį pagrindą ir užtikrina Komisijai ir valstybėms narėms grįžtamąją informaciją. Verslo organizacijų domėjimasis chartija, dalyvavimas ir aktyvi pagalba ją įgyvendinant yra labai vertinami. Efektyvūs įgyvendinimo būdai, skelbiami kasmetinėse chartijos įgyvendinimo ataskaitose, suteikia svarbių žinių. Tikrąją chartijos vertę sudaro galimybė šias žinias užfiksuoti, skleisti ir panaudoti. Kasmetinės Europos chartijos konferencijos, skirtos propaguoti ir aptarti efektyvius chartijos įgyvendinimo būdus, skatina aktyvesnį dalijimasi patirtimi. Siekiant įgyvendinti chartiją, buvo padaryta pažanga su mažomis ir vidutinėmis įmonėmis susijusioje Bendrijos politikos srityje. Tuo pat metu Komisijos paskirtas atstovas MVĮ reikalams („SME Envoy“)[6] padeda formuoti labiau koordinuotą ir palankesnį požiūrį į MVĮ Komisijoje. Chartija padeda atkreipti politinius sprendimus aukščiausiame lygyje priimančių asmenų dėmesį į būtinybę nuolat diegti patobulinimus, ypač dalijantis teigiama patirtimi. Naujos valstybės narės ypač aktyviai mokėsi iš kitų patirties, ir anksti pasiekti rezultatai rodo, kad tokia strategija yra sėkminga. Chartija veiksmingai padeda užpildyti ES veikimo spragas, nors tikroji jos įtaka mažų įmonių aplinkai dažnai regima tik po ilgesnio laiko. Komisija sveikiną nuolatinę Europos Parlamento, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto bei Regionų komiteto paramą gerinant sąlygas mažoms įmonėms egzistuoti ir užtikrinant visapusišką chartijos įgyvendinimą. * * * Prieš jus – penktoji metinė chartijos įgyvendinimo ataskaita[7], paremta atskirų dalyvaujančių šalių ataskaitomis. Joje apžvelgiami pagrindiniai įvykiai nuo 2003 m. rudens iki 2004 m. rudens, tačiau neketinta pateikti išsamios visų egzistuojančių įgyvendinimo priemonių suvestinės. Ataskaitoje nurodomos stipriosios ir silpnosios ES ir valstybių narių pusės, pristatomos perspektyvios valstybių narių priemonės bei pateikiamos rekomendacijas ateities veiksmams, tokiu būdu sustiprinant politinę paramą mažoms įmonėms ir toliau siekiant Lisabonos tikslų. Šią ataskaitą papildo pagalbiniai dokumentai, visapusiškai apžvelgiantys pastarojo meto priemones, kurių įgyvendindamos chartiją ėmėsi valstybės narės ir Norvegija, valstybės kandidatės, Moldova, Vakarų Balkanų regionas, o taip pat Komisija[8]. 2. Smulkaus verslo aplinkos pagerinimas Visa informacija apie toliau minimus įgyvendinimo raidos momentus pateikta pagalbiniuose dokumentuose drauge su detaliomis rekomendacijomis tolimesnei veiklai. 2.1 Valstybės narės ir Norvegija: realūs rezultatai chartijos šių metų prioritetinėse srityse Šių metų ataskaitoje detaliau nagrinėjama pažanga trijose prioritetinėse srityse, išrinktose iš dešimties chartijos sričių: - verslumo ugdymas, ypač vidurinėse mokyklose, - geresnis reglamentavimas, ypač poveikio įvertinimo ir bankroto įstatymo srityse, ir - įgūdžių trūkumo mažinimas, ypač priemonės sumažinti kvalifikuotų technikų ir inžinierių stygių. Grafikai, rodantys bendrą priemonių, kurias valstybės narės pasirinko iš pasiūlytų priemonių šioms trims sritims, skaičių, yra pateikti priede. Verslumo ugdymas. Palankaus požiūrio į verslą skatinimas mokyklose Chartijos įgyvendinimo raidoje sparčiai progresuoja verslumo ugdymas. Tačiau daugeliu atveju vis dar trūksta nuoseklios sistemos. Kadangi verslumo ugdymas pasižymi „horizontalia dimensija“, pirmas būtinas žingsnis yra užmegzti oficialius ryšius tarp skirtingų viešojo administravimo sektorių, ypač tarp ekonomikos ir švietimo ministerijų, siekiant sukurti plačiai apimančią strategiją. Toks bendradarbiavimas jau vyksta kai kuriose šalyse, tarp jų Prancūzijoje , Nyderlanduose , Suomijoje ir Norvegijoje . Dalis naujų valstybių narių neseniai taip pat ėmėsi tokios iniciatyvos, visų pirma Lietuva . Kitas žingsnis yra vystyti verslumui būtinus įgūdžius ir požiūrį, kuriuos šalies švietimo programos uždaviniu turi laikyti bendrojo ir profesinio lavinimo mokyklos. Šiame kontekste verslumui turėtų būti suteikta platesnė reikšmė: tai ne tik priemonė sukurti naujas įmones, bet ir bendras požiūris. Kol kas šalys, kur verslumas jau yra įtrauktas į bendrojo lavinimo mokyklų programą, tarp jų Čekijos Respublika , Ispanija , Airija , Lenkija , Suomija ir Norvegija , vis dar sudaro mažumą. Geresni rezultatai regimi profesinio ir techninio lavinimo mokyklose. Plačias savivaldos teises turinčioms mokykloms patartina remti priemones, skatinančias verslumo ugdymą. Nors esama teigiamų pavyzdžių, aktyvios tokį mokymą skatinančios priemonės kol kas taikomos ribotai. Problema lieka specialaus mokytojų rengimo trūkumas. Galima pažymėti įdomią raidą Nyderlanduose , kur vyriausybė remia bandomuosius projektus mokyklose ir platina informaciją apie efektyvias priemones, bei Jungtinėje Karalystėje , kur veikia „Enterprise Education Pathfinders“. Švietimo institucijos turėtų pripažinti ir remti programas, pagal kurias moksleiviai vadovauja minibendrovėms ar virtualioms įmonėms, ir, kaip Airijoje, plačiau įtraukti jas į mokymo planus, nes jų metodai yra išbandyti ir gali būti pritaikyti vietinėms sąlygoms. Apie 600 000 Europos moksleivių kasmet dalyvauja moksleivių bendrovių veikloje. Nevyriausybinės organizacijos visuose švietimo lygiuose skatina šiais metodais paremtų programų taikymą, daugeliu atveju globojant tokioms organizacijoms kaip Junior Achievement-Young Enterprise, EUROPEN (praktikos įmonės) ir JADE. Įdomus pavyzdys regimas Austrijoje, kur praktika įmonėse yra sistemingai taikoma profesinėse vidurinėse mokyklose. Kai kuriose šalyse vis dar reikia skatinti suvokimą apie verslumo ugdymo vidurinėse mokyklose svarbą. Tolesnė politikos raida ypač reikalinga Kipre , Vengrijoje ir Slovakijoje . Portugalijoje , plečiant verslumo ugdymą vidurinėse mokyklose, trūksta visuomeninės iniciatyvos. Graikija taip pat turėtų įdėti daugiau pastangų, nes jos vyriausybės iniciatyva šioje srityje kol kas ribojasi tik techniniu viduriniu išsilavinimu. Geresnis reglamentavimas – kad mažoms įmonėms būtų lengviau vykdyti reikalavimus Pastaraisiais metais kelios šalys, siekdamos pagerinti teisines sąlygas įmonėms, pradėjo plataus masto programas, ir beveik visose valstybėse narėse poveikio įvertinimas užima svarbias vietas politinėje darbotvarkėje. Daugelyje valstybių narių poveikio įvertinimas jau įtrauktas į teisėkūros procesą. Tačiau praktikoje nelengva užtikrinti, kad jo rezultatai iš tiesų naudojami pagerinti pasiūlymus, ir kad įvertinimas nebūtų tik paprastas formalumas. Neproporcingai didelis neigiamas poveikis mažoms įmonėms yra labai retai įvertinamas. Tik septynios šalys tiria poveikį mažoms įmonėms. Atleidžiant mažąsias įmones nuo tam tikrų teisės aktuose nustatytų įsipareigojimų, kaip siūlo chartija, būtų palengvinta jų našta. Tačiau tik kelios šalys taiko tokias lengvatas. Nyderlandai ir Jungtinė Karalystė , yra pirmaujančiųjų gretose, taikydami teisės aktų poveikio įvertinimą. Žymi pažanga buvo padaryta Lenkijoje . Visoms valstybėms narėms rekomenduojama taikyti poveikio įvertinimą kaip standartinę priemonę, leidžiančią pagerinti teisėkūros kokybę ir pašalinti administracinę naštą. Raginama išplėsti bendradarbiavimą tarp vyriausybės padalinių. Poveikio įvertinimo procesas ir kontrolė galėtų būti sėkmingai koordinuojami per lygiagretų padalinį vyriausybėje, ir taip jau daroma daugelyje valstybių narių. E vyriausybės procedūrų įvedimas, pvz., Estijoje ir Latvijoje , suteikė galimybę tartis su suinteresuotomis šalimis ankstyvoje teisės aktų pasiūlymų rengimo stadijoje bei naudoti poveikio įvertinimą – tai yra rekomenduojama priemonė. Nors daugelyje šalių poveikio įvertinimo taikymo srityje buvo padaryta žymi pažanga, Prancūzija , Portugalija , Slovėnija ir Slovakija turėtų dėti didesnes pastangas. Kai kuriose šalyse, pvz., Lenkijoje, konsultavimosi su suinteresuotomis šalimis periodas yra per trumpas, kad būtų galima susidaryti išsamiais tyrimais pagrįstą nuomonę dėl poveikio įmonėms. Bankroto įstatymas – naujos pradžios palengvinimas Pernelyg griežtos teisinės bankroto pasekmės ir sudėtingos bankroto procedūros gali trukdyti verslumui. Todėl laiką ir pinigus eikvojančios bankroto procedūros turėtų būti persvarstytos arba pakeistos naujais įstatymais, numatančiais greitas, nebrangias, lengvai prieinamas, supaprastintas ir iš anksto žinomas procedūras. Dažnai bankroto ištiktiems verslininkams daug geriau sekasi antrą kartą, ir galimybė sąžiningiems verslininkams dar kartą pabandyti pradėti verslą teigiamai paveiktų ekonominį augimą. Todėl sąžiningiems verslininkams nauja pradžia turėtų būti lengvesnė. Per pastaruosius metus pusė valstybių narių persvarstė savo bankroto įstatymus arba šiuo metu tai daro. Įdomus pastarojo laikotarpio pavyzdys – Ispanija , iš esmės pagerinusi savo bankroto įstatymus. Gelbėjimo ir restruktūrizavimo procedūros, skirtos padėti išgyventi ir išlikti pajėgioms įmonėms, egzistuoja ne visose šalyse, o ir esamas paprastai reikia pagerinti. Naujas Prancūzijos įstatymas bankrutuojančioms įmonėms gelbėti, kurio tikslas iš anksto pastebėti finansinius sunkumus ir suteikti verslininkams dar vieną galimybę, bei Nyderlandų projektas Debt restructuring for entrepreneurs („verslininkų skolų restruktūrizavimas“), kuris siekia supaprastinti neteisminio skolos restruktūrizavimo procesą, yra daug žadantys pastarojo meto pasiekimai. Laiku pradėti reikiami veiksmai gali žymiai padidinti finansinių sunkumų patyrusios įmonės išgelbėjimo galimybes. Finansinių problemų turintiems verslininkams galimybes išgelbėti verslą padidintų nebrangiai kainuojančios konsultacijos – kokias teikia Centre for the self-employed and small enterprises in difficulties („centras, skirtas finansinių sunkumų turintiems savarankiškai dirbantiems asmenims ir mažoms įmonėms“) Briuselio regione Belgijoje ir Entrepreneurs’ sounding board (verslininkų diskusijų forumas) Nyderlanduose . Turėtų būti skatinama nuolatinė verslo partnerių, finansininkų, kreditorių ir kitų suinteresuotų šalių parama, galinti padėti sunkumų patyrusiam verslininkui išvengti nereikalingo pasitraukimo iš rinkos. Siekdamos sumažinti nesėkmes lydinčią gėdą, viešosios institucijos turėtų aktyviau raginti verslininkus imtis prevencinių veiksmų, o ne skirti bausmes, kai jau per vėlu. Nors, siekiant pagerinti bankroto ir restruktūrizavimo procedūras bei skatinti imtis verslo dar kartą, buvo panaudotos kelios naujos priemonės, kai kuriose šalyse šiam tikslui pasiekti reikia veikti aktyviau. Pavyzdžiui, Graikijoje šioje srityje nepastebima jokios pažangos, o Liuksemburge nėra ankstyvo perspėjimo sistemos. Daugiausiai į įmonės likvidavimą orientuotos bankroto procedūros Slovakijoje ir restruktūrizavimo procedūros Lenkijoje tebėra brangios ir sudėtingos. Nors regima padaryta pažanga, kartais naudojamų priemonių tikslas neatitinka Geriausios praktikos (Best Procedure) projekte dėl restruktūrizavimo, bankroto ir naujos pradžios pateiktų rekomendacijų. Pavyzdžiui, Čekijos Respublikoje ir Portugalijoje persvarstyti bankroto įstatymai sustiprins kreditorių poziciją, o tai kelia grėsmę naujiems bankroto teisės aspektams, kurie buvo skirti skatinti gyvybingų įmonių išlikimą. Kompetencijos trūkumo mažinimas – kad bendrasis ir profesinis mokymas labiau atitiktų verslo poreikius Dauguma šalių stebi esamą ir būsimą įgūdžių poreikį, taikydamos vis sitemingesnius procesus ir bendradarbiaudamos su kitomis suinteresuotomis šalimis, t. y. verslo ir socialiniais partneriais, regioninėmis ir sektorinėmis organizacijomis. Kai kurios tradiciškai ryšius tarp universitetų ir įmonių palaikančios šalys, pvz., Švedija , šiam bendradarbiavimui palaikyti sukūrė institucinę struktūrą. Kitos šalys, pvz., Italija , šiuos ryšius grindžia finansavimu, tyrimais, iniciatyvomis ar programomis tam tikruose sektoriuose, siekdamos derinti bendrajį ir profesinį mokymą. Reguliariai stebėdamos įgūdžių poreikį, valstybės narės laipsniškai persvarsto bendrojo ir profesinio mokymo politiką ir stengiasi, kad ji labiau atitiktų esamus ir numatomus struktūrinius darbo rinkos pokyčius. Reikia, kad visi partneriai, ypač įmonės, toliau ir dar aktyviau dalyvautų, kuriant ir nustatant bendrojo ir profesinio mokymo programų kursus. Mokymosi sistemos atnaujinamos ir tampa patrauklesnės, pvz., Prancūzijoje , bei labiau atitinka rinkos poreikius, pvz., Austrijoje . Be to stiprėja techninis mokymas, bei neoficialus mokymas vis dažniau oficialiai pripažįstamas. Dažnai pabrėžiama mokymosi visą gyvenimą svarba, tačiau nedaug šalių turi visapusišką sistemą jam skatinti. Naujos mokymosi galimybės, pvz. e-mokymasis ir mokymo centrai, siūlantys įvairias mokymo programas, yra bandomos tik keliose šalyse, tarp jų Airijoje , Slovėnijoje ir Jungtinėje Karalystėje . Siekiant visą gyvenimą kelti būtiną specialistų kvalifikaciją, reikia padidinti visuomenines ir privačias investicijas. Vadovavimas pasirenkant ir informavimas gali padėti pagerinti kai kurių profesijų įvaizdį ir sudominti jaunus žmones perspektyviomis profesijomis, pvz., inžinieriaus ir kitų technikos, taip pat informacijos ir ryšių technologijų specialistų. Valstybės narės bei verslo ir profesinės organizacijos vis labiau siekia išspręsti šį klausimą, pasitelkdamos informacinį ir profesinį vadovavimą, televizijos programas ir mokslo klubus. Sektorinių organizacijų iniciatyvos neseniai lėmė įdomius šios srities pokyčius Vokietijoje ir Airijoje . Belgijoje , siekiant užtikrinti aktyvesnį mobilumą tarp šalies regionų, reikia pagerinti kompetencijos poreikio stebėjimą šalies ir regioniniu lygmeniu. Čekijos Respublikoje , Graikijoje ir Slovakijoje reikia plėsti ryšius tarp universitetų ir įmonių, o Italijoje aktyviau remti specializuotą mokymą įmonėse. 2.2 Valstybės kandidatės: būtinybė skatinti verslininkystės įgūdžius ir pagerinti teisinę sistemą Pagrindinis valstybių kandidačių uždavinys yra pagerinti savo įmonių konkurencingumą. Bulgarijai ir Rumunijai taip pat reikia pagerinti teisinę sistemą ir skatinti naujų įmonių kūrimasi bei augimą. Rumunija ir Turkija vis dar aktyviau turėtų taikyti poveikio įvertinimą, o tuo tarpu Bulgarija padarė didelę pažangą šioje srityje. Siekiant pakelti specialistų kvalifikaciją, buvo efektyviai panaudotos kelios priemonės. Tačiau reikia daugiau pastangų mokymuisi visą gyvenimą plėsti ir teikti smulkaus verslo srityje reikalingą kvalifikaciją. 2.3 Vakarų Balkanų šalys ir Moldova: siekiant naudos iš chartijos proceso Chartijos procesas rado imlią terpę Vakarų Balkanų šalyse ir Moldovoje. Siekiant visapusiškos naudos iš chartijos proceso, Bosnijai ir Hercegovinai bei Kosovui reikia įdėti daugiau pastangų. Chartija yra svarbi Komisijai vertinant Kroatijos ir Buvusios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos paraiškas dėl narystės ES. Didžiausia pažanga daugelyje šalių – ypač Serbijoje , Kosove , Moldovoje bei Bosnijoje ir Hercegovinoje – buvo pasiekta pigesnio ir greitesnio įmonių kūrimo srityje, pagreitinant procesą ir priimant reikiamus įstatymus. Tačiau tik Moldovoje buvo sukurta „vieno veiksmo“ sistema. Vienokia ar kitokia verslumo ugdymo forma egzistuoja visose šalyse, tačiau vis dar lieka laisvai pasirenkama, į privalomas mokymo programas neįtraukta disciplina. Teisės normų reformos vykdomos daugumoje šalių. Kol kas vos kelios šalys naudoja ar ketina naudoti teisėkūros poveikio įvertinimą. 2.4 Komisijos uždavinys: sustiprinti MVĮ aspektą visose Bendrijos politikos srityse MVĮ aspektas vis labiau įtraukiamas į ES veiklą... MVĮ aspektas vis labiau įtraukiamas į daugumą Europos Sąjungos veiklos sričių. Esama daugelio programų bei iniciatyvų, kurios yra sukurtos dėl MVĮ arba iš esmės palankiai veikia šią sritį, o tai rodo, kad chartijos įgyvendinimas vykdomas tinkamai. Daugiametė įmonių ir verslininkystės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), programa[9] ir jos padidėjęs indėlis į finansinius instrumentus, o taip pat neseniai užbaigtų jai priklausančių geriausios praktikos projektų[10] rezultatai ir toliau sėkmingai padeda gerinti MVĮ verslo aplinką. Komisija daro didelę pažangą, įgyvendindama „Verslumo veiksmų plano“ pagrindinius aspektus. Be to Komisija įgyvendino kelias tiesiogiai ar netiesiogiai MVĮ naudingas paramos programas. Struktūriniai fondai – tai svarbiausia MVĮ skirta programa regioniu ir vietiniu mastu. Buvo pabrėžtas ir MVĮ vaidmuo tyrimų srityje bei nustatyti aiškūs MVĮ dalyvavimo joje tikslai. Daugelis kitų programų buvo orientuotos į MVĮ poreikius, pvz., aplinkosaugos, energetikos, mokymo ir internacionalizavimo srityse. Kitos politikos sritys, pvz., konkurencijos ar prekybos politika, taip pat atsižvelgė į ypatingą MVĮ padėtį. ... tačiau reikia palengvinti sąlygas MVĮ dalyvauti ES programose Vis dar reikia palengvinti sąlygas MVĮ dalyvauti ES programose. Dažnai procedūros – administraciniai reikalavimai ar projektų įvertinimui skirtas laikas – nėra pritaikytos MVĮ galimybėms. Siekiant palengvinti sąlygas MVĮ dalyvauti programose, numatomos papildomos priemonės, tarp jų politinis prioritetų paskirstymas ir sąlygų MVĮ dalyvauti programose palengvinimas, ypač atrankos procese ir programų valdymo srityje. Taip pat reikia rasti geresnį būdą teikti MVĮ informaciją ir pagalbą, ypač Komisijos tinklais Euro Info Centres ir Innovation Relay Centres , ir sistemingai vertinti ES programų svarbą MVĮ. Pažanga, padaryta taikant teisės aktų poveikio MVĮ įvertinimo procedūras, atnešė daug vilties teikiančių rezultatų. Tokiu būdu politiniai sprendimai tapo pagrįsti didesniu informacijos kiekiu, bei suaktyvėjo suinteresuotųjų pusių tarpusavio konsultacijos. Komisijos priimamuose ar siūlomuose teisės aktuose atsižvelgiama į MVĮ padėtį, ir kai kuriais atvejais mažoms įmonėms taikomos išimtys ar specialiai pritaikyti reikalavimai, pvz., sumažinti mokesčiai ir specialiai MVĮ pritaikyta administracinė pagalba farmacijos srityje. Šiuo metu Komisija tobulina ir paprastina vidaus gaires, skirtas pagerinti poveikio įvertinimą, pvz., verslo konkurencingumo srityje. 3. Bendra sėkmė, pasiekta drauge mokantis Atviro koordinavimo metodas duoda rezultatų... Chartijos įgyvendinimo procesas pasirodė esantis labai veiksmingas, nustatant sritis, kuriose valstybės narės padarė pažangą, populiarindamos mažas įmones. Ji taip pat suteikia vertingos informacijos apie sritis, kuriose reikia papildomų veiksmų. Nors valstybės narės stengėsi imtis reikiamų priemonių visose chartijos srityse, jų prioritetai ir kompetencija yra skirtingi. Kitas vertingas rekomendacijų ir informacijos apie efektyvias išbandytas priemones šaltinis yra geriausios praktikos projektų ataskaitos. Komisija drauge su ekspertais iš valstybių narių nuo 2001 m. dirbo kelete geriausios praktikos projektų, ir po to pateikė efektyvių priemonių, išvadų ir rekomendacijų pavyzdžių. Dabar svarbu imtis šiomis išvadomis ir rekomendacijomis paremtų veiksmų. ...kaip rodo daugelis konkrečių pavyzdžių Trečią kartą vis daugiau valstybių narių semiasi įkvėpimo iš kitų valstybių narių sukurtų priemonių ir geriausios praktikos projektų rekomendacijų, taip teigiamai išnaudodamos viena kitos stipriasias puses. Pavyzdžiui, geriausios praktikos projektas dėl verslumo ugdymo paskatino teigiamus pokyčius Estijoje , Lietuvoje ir Norvegijoje . Švedija , ruošdamasi išplėstai verslumo programai, kaip idėjų šaltinį naudojo geriausios praktikos projektą, Komisijos veiksmų planą verslumui skatinti ir chartijos ataskaitas iš kitų šalių, ypač iš Ispanijos ir Suomijos . Geriausios praktikos projektas dėl restruktūrizavimo, bankroto ir naujos pradžios taip pat buvo panaudotas keliose šalyse. Kipras , Latvija , Vengrija ir Norvegija teigia atsižvelgę į šio projekto rekomendacijas, peržiūrėdami savo teisės aktus. Ispanijoje , kol naujoji už teisės aktų poveikio įvertinimą atsakinga agentūra dar nepradėjo savo darbo, poveikio įvertinimas remiasi įvertinimo gairėmis, taikytomis kitose valstybėse narėse. Bulgarija parengė poveikio įvertinimo metodiką, atsižvelgdama į Nyderlandų ir Slovakijos patirtį. Kai kurios šalys ypatingai stengėsi užtikrinti, kad chartijos rekomendacijos ir geriausios praktikos projektų rezultatai būtų panaudoti praktikoje. Malta leidžia kasmetinį veiksmų planą, apibrėžiantį iniciatyvas kiekvienai iš dešimties chartijos sričių ir iškeliantį atitinkamus kiekybiškai nustatomus tikslus, kurių rezultatai pateikiami palyginimo lentelėje. Iniciatyvos yra aptariamos su visais susijusiais partneriais nacionalinėje konferencijoje ir trijose Parlamento sesijose. Kitoms šalims, pvz., Danijai ir Prancūzijai , norint gauti daugiau naudos iš viso chartijos proceso, dar reikia suaktyvinti tolesnius veiksmus. Chartijos konferencijos tapo sėkmingais pasikeitimo teigiama patirtimi forumais Komisija ir toliau siekia aktyviau skleisti informacija apie efektyvias priemones. 2004 m. birželio mėnesio chartijos konferencija Dubline tapo sėkmingu forumu, kuriame buvo keičiamasi paskutinėse chartijos ataskaitose užfiksuota teigiama patirtimi. Kita chartijos konferencija vyks 2005 m. birželio 15–16 d. Liuksemburge. Taip pat ir atskirų šalių, pvz., Maltos, konferencijos chartijos klausimais prisideda prie to, kad mažos įmonės liktų svarbiu darbotvarkių punktu. 4. Siekiant Lisabonos tikslų Europai dar toli iki 2010 m. numatytų Lisabonos tikslų. Pažanga labai priklauso nuo to, ar sėkmingos bus mūsų pastangos skatinti verslumą ir mažų įmonių kūrimą. Turime sukurti aplinką, kurioje mažoms įmonėms nereikėtų kovoti su biurokratija ir kur verslininkai galėtų įgyvendinti savo idėjas versle. Pirmininko Wim Kok atskaitoje, praėjusį lapkritį pateiktoje kaip priedas prie laikotarpio vidurio apžvalgos, pabrėžiama būtinybė sukurti verslininkams tinkamą klimatą, sudarantį sąlygas didinti konkurencingumą Europoje. Verslumo veiksmų plano pažangos ataskaitos bus susietos su chartijos ataskaitų ruošimo sistema. Kad dar labiau supaprastėtų ataskaitų ruošimo sistema, būtų naudinga žengti žingsnį dar toliau ir persvarstyti chartiją, įtraukiant į ją veiksmų plane nurodytus su verslumu susijusius klausimus, kaip buvo pasiūlyta Konkurencingumo tarybos susitikime 2004 m. kovo mėnesį. Toliau pažangiai siekiant Lisabonos tikslų, Komisija peržiūrės chartiją ir pateiks pasiūlymą, atsižvelgdama į veiksmų plano prioritetus ir per daugiau nei penkerius metus sukauptą chartijos įgyvendinimo patirtį. PRIEDAS Valstybių narių buvo paprašyta atsakyti į klausimus apie 2005 m. ataskaitos prioritetines sritis, daugiausiai paremtas atitinkamų geriausios praktikos projektų rekomendacijomis. Grafikuose parodytas bendras priemonių skaičius, pasirinktas iš pasiūlytų naudingų priemonių. Išsamios lentelės, paremtos valstybių narių atsakymais, yra įtrauktos į valstybių narių veiklos ataskaitas, SEC(2005) 167, 2005 2 8; SEC(2005) 168, 2005 2 8; SEC(2005)169, 2005 2 8; SEC(2005) 170, 2005 2 8 (lentelės 1–4). [pic]* Paremta tik duomenimis iš Baden-Württemberg žemės. Padėtis kinta, priklausomai nuo žemės. [pic] [pic] [pic] N.B. Ištirtų priemonių skaičius skiriasi priklausomai nuo srities. Didžiausią priemonių skaičių kiekvienam grafikui nurodo kairėje pusėje esanti skalė. [1] „Europa“ – tai ES 25, 3 valstybės kandidatės ir Islandija, Lichtenšteinas, Norvegija bei Šveicarija. Šaltinis: Europos mažųjų ir vidutinių įmonių observatorija, 2003/7. [2] http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/charter/index.htm [3] KOM (2004) 70 galutinis, 2004 2 11. [4] http://europa.eu.int/comm/lisbon_strategy/group/index_en.html [5] Marokas, Alžyras, Tunisas, Egiptas, Jordanija, Izraelis, Palestinos Nacionalinė Vyriausybė, Lebanonas ir Sirija. [6] MVĮ atstovas Komisijoje buvo paskirtas 2001 m. gruodžio mėnesį. Jo užduotis yra plėsti ryšius su mažomis ir vidutinėmis įmonėmis (MVĮ) bei joms atstovaujančiais organais bei užtikrinti, kad į MVĮ poreikius bus atsižvelgta visose ES politikos srityse, programose ir teisėkūroje. [7] Ankstesnės ataskaitos: KOM(2001) 122 galutinis, 2001 3 7; KOM(2002) 68 galutinis, 2002 2 6; KOM(2003) 21 galutinis, 2003 1 21; KOM(2004) 64 galutinis, 2004 2 11. [8] SEC(2005) 167, 2005 2 8; SEC(2005) 168, 2005 2 8; SEC(2005)169, 2005 2 8; SEC(2005) 170, 2005 2 8. [9] 2000 m. gruod˛io 20 d. Tarybos sprendimas 2000/819/EB, OL L 333, 2000 12 29, p.84. [10] Pagal daugiametę programą, geriausios praktikos projektai, remdamiesi atviru koordinavimo metodu, sudaro sistemą, padedančią valstybėms narėms nustatyti ir dalintis geriausia praktika dalyje specifinių įmonėms ypač svarbių sričių, ir taip padeda įgyvendinti chartiją.