ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Darbiniame dokumente, išplatintame Konsultacijų forume, buvo numatyta mažiausių gyvavimo ciklo sąnaudų galimybė su platesnio užmojo grafiku. Iš gautų pastabų paaiškėjo, kad ši galimybė būtų pernelyg plataus užmojo, todėl atmesta. Suinteresuotosios šalys pateikė pastabų dėl šios atmestos galimybės ir poveikio vertinime pateiktų galimybių. Kai kurios valstybės narės ir pagrindinė šios gaminių grupės pramonės asociacija manė, kad atmestosios galimybės minimalių energijos vartojimo efektyvumo reikalavimų ir grafiko derinys yra per didelio užmojo. Dauguma suinteresuotųjų šalių prašė atidėti taikymą, o ne mažinti energijos vartojimo efektyvumo reikalavimų užmojį. Pramonės atstovai pasisakė už nuosaikų scenarijų, bet galėtų pritarti mažiausių gyvavimo ciklo sąnaudų galimybei. Aplinkos nevyriausybinės organizacijos prašė didesnio užmojo energijos vartojimo efektyvumo lygių. Dėl grafiko dauguma sutiko, kad turėtų pakakti leisti gamintojams pakartotinai išbandyti aparatus pagal naują standartą ir parametrus. Be to, buvo prašoma taikyti daugiau žiedinės ekonomikos reikalavimų.
Remiantis 2016 m. atliktu VIS vertinimu ir siekiant reaguoti į naujus su vizomis, sienomis ir saugumu susijusius uždavinius ir nustatyti dabartinių ir būsimų IT sistemų sąveikumą, atliekant poveikio vertinimą nagrinėtos keturios probleminės sritys: ·kelionės dokumentų, kuriuos būtų galima naudoti kaip įrodymą per grąžinimo procedūras, trūkumas – dabartiniuose ES teisės aktuose nenumatyta galimybė kelionės dokumentus naudoti šiuo tikslu, todėl grąžinimo procesai vyksta lėtai ir sunkiai, vėluojama ir valstybės narės patiria išlaidų; ·biometrinių duomenų, iš kurių būtų galima nustatyti nepilnamečių tapatybę, trūkumas – pagal dabartinius ES teisės aktus neimami vaikų iki 12 metų amžiaus pirštų atspaudai, todėl sunkiau nustatyti vaikų, ypač tų, kurie lengvai gali tapti prekybos žmonėmis aukomis, tapatybę; ·nepakanka informacijos apie ilgalaikes vizas ir teisę gyventi šalyje patvirtinančius dokumentus – dėl šios informacijos spragos kyla išorės sienų valdymo problemų ir Šengeno erdvė yra pažeidžiamesnė dėl grėsmių saugumui; ·nagrinėjant prašymus išduoti vizą nepakankamai tikrinama su migracija ir saugumu susijusi rizika – tikrinimai įvairiose valstybėse narėse atliekami nevienodai, šiuo tikslu nesinaudojant esamomis IT sistemomis (įskaitant tas, kurios bus sąveikios ateityje).
Tikimasi, kad tinkamiausia galimybė visų pirma duos tiesioginės ekonominės naudos ES pardavėjams dėl išaugusio pardavimo skaitmeninėje platformų ekonomikoje, o tai bus naudinga ir interneto platformoms. Numatoma, kad pasiūlymas leis išjudinti interneto platformomis grindžiamą ekonomiką, kurią stabdo menkas verslo klientų pasitikėjimas. Tikimasi, kad tokio stabdomojo poveikio apgręžimo poveikis sieks nuo 0,81 mlrd. EUR iki 4,05 mlrd. EUR. Įmonių apyvartai tiesioginį poveikį daro ir matomumas, kurį jos įgyja bendrosios interneto paieškos sistemose. Todėl įpareigojimas užtikrinti skaidrumą nustatant reitingą bendrosios interneto paieškos sistemose leistų užtikrinti verslo klientams didesnį nuspėjamumą. Kartu toks įpareigojimas padėtų įmonėms sukurti labiau informacija grindžiamas paieškos optimizavimo strategijas, į kurias įsigilinusios įmonės galėtų patekti į naujas rinkas, pasinaudoti interneto teikiamomis inovacijų galimybėmis ir taip padidinti savo konkurencingumą. Tai būtų ypač naudinga MVĮ ir įmonėms, kurios nevykdo veiklos internete arba tik pradeda ją vykdyti. Daugiau informacijos apie reitingo nustatymo principus taip pat galėtų padėti verslo klientams pasinaudoti interneto teikiamomis inovacijų galimybėmis. Taip pat galima tikėtis, kad tinkamiausia galimybė, užtikrindama didesnį skaidrumą, skatins paieškos sistemų ir kainų palyginimo svetainių konkurenciją, nes viešoji reitingo nustatymo politika gali užtikrinti daugiau diferencijavimo galimybių startuoliams, naujiems ir esamiems rinkos dalyviams. Verslo klientų, kurių prekybos strategija grindžiama paieškos sistemomis, konkurencija dėl produktų ir paslaugų kokybės taip pat gali padidėti dėl geresnio reitingo nustatymo principų išmanymo, jei jų interneto svetainės dizainas šiuo metu neoptimalus matomumui pasiekti. Be to, gali atsitikti ir taip, kad tinkamiausia galimybė padės užtikrinti labiau nešališkus rodiklius vartotojų atžvilgiu, t. y. bus lengviau atpažinti aktualesnius rezultatus. ES teisėje įtvirtintas skaidrumo užtikrinimo įsipareigojimas sustiprintų įmonių gebėjimą pasinaudoti tokia nuostata teismo procesuose. Galiausiai jis padėtų papildyti konkurencijos teisėje nustatytas vykdymo užtikrinimo priemones, nes leistų geriau įžvelgti galimą diskriminacinį elgesį. Tikėtina, kad pasitikėjimas paieškos sistemomis, sustiprėjęs įgyvendinant iniciatyvą, atsvertų ribotas sąnaudas. Visų pirma tiesioginę socialinę naudą dėl padidėjusio nuspėjamumo ir skaidrumo internete galėtų gauti savarankiškai dirbantys verslininkai arba labai mažos įmonės, verslą vykdantys per skaitmenines platformas. Tai apima profesionalius bendradarbiavimui skirtų ekonomikos platformų naudotojus (nors ES riba tarp profesionalaus ir asmeninio naudojimo nustatoma nacionaliniu lygmeniu), tačiau tokios naudos pobūdžio ir apimties kiekybiškai įvertinti neįmanoma. Galima tikėtis, kad tinkamiausia galimybė padidins užimtumo galimybes arba išsaugos esamas. Iš šios priemonės nesitikima jokios tiesioginės naudos aplinkos apsaugai.
Tikslas – plėtoti bendrąją rinką, stiprinti ją ir padaryti ją teisingesnę bei labiau nuspėjamą, didinant atsakingą bendrovių naudojimąsi bendrosios rinkos galimybėmis. Tikimasi, kad iniciatyva paskatins darbo vietų kūrimą, ekonomikos augimą ir investicijas, ypač teigiamą poveikį MVĮ. Be to, tikimasi, kad, pagerinus skaitmeninių technologijų naudojimą per visą bendrovės gyvavimo ciklą, ji prisidės prie bendrosios skaitmeninės rinkos kūrimo. Tikimasi, kad ji bendrovėms suteiks daugiau teisinio tikrumo ir padės mažinti sąnaudas, o darbuotojams, kreditoriams, smulkiesiems akcininkams ir trečiosioms šalims bus užtikrinta veiksminga apsauga. Apskritai tikimasi, kad ja bus užtikrinta subalansuota sistema, kurią taikant, vadovaujantis Europos socialinių teisių ramsčiu, naudojimasis ES sutartyje įtvirtinta įsisteigimo laisve bus neatsiejamas nuo nacionalinių socialinių ir darbo teisės prerogatyvų apsaugos. Ši iniciatyva papildys kitas ES iniciatyvas, pavyzdžiui, bendruosius skaitmeninius vartus.
Šiuo metu dėl 28 skirtingų pelno mokesčio sistemų ES atsiranda galimybių agresyviai planuoti mokesčius, o tai daro neigiamą poveikį mokesčių mokėtojų nusiteikimui ir mokesčio sistemos teisingumui. Be to, dėl nevienodų mokesčio sistemų padidėja mokestinių prievolių vykdymo išlaidos ir varžomos investicijos. Dauguma nacionalinių mokesčio sistemų yra palankesnės skolinimuisi, o ne nuosavo kapitalo finansavimui, todėl didėja skolos ir neigiamai veikiamas ekonomikos atsparumas. Be to, ES įmonės pernelyg mažai investuoja į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, palyginti su kitomis labiausiai išsivysčiusią ekonomiką turinčiomis šalimis. Šias problemas sukelia įmonių tarptautinimas ir vis mobilesnis pelnas. Tuo pat metu mokesčio bazės nustatomos nacionaliniu lygmeniu. Taip valstybės narės skatinamos vienašališkai ginti savo mokesčio bazes ir pritraukti mobilų pelną. Šių esminių problemų vienašališkais veiksmais išspręsti negalima. Dėl jų didėja sudėtingumas, trukdomas bendrosios rinkos plėtojimas ir sukuriamos investicijų ir ekonomikos augimo kliūtys. Poveikis įmonėms yra įvairus. Visų pirma tarpvalstybiniu lygmeniu veikiančios įmonės patiria dideles mokestinių prievolių vykdymo išlaidas, o agresyviai mokesčius planuojančios įmonės gauna naudą kitų įmonių ir piliečių sąskaita.
Pagal visas pasirinkimo galimybes būtų suteikiamas tas pats aukštas žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygis pagal galiojančius Augalų apsaugos produktų reglamentą ir Biocidinių produktų reglamentą, nes jos visos yra grindžiamos PSO apibrėžtimi (dabar pripažįstama daugumos mokslininkų) ir todėl, kad reglamentai grindžiami išankstinio patvirtinimo sistema, aukšto lygio duomenų reikalavimais ir rizikos vertinimais grindžiamu reguliavimo sprendimų priėmimu. Galimybės, kurios galėtų būti pasirinktos endokrininę sistemą ardančių medžiagų identifikavimo kriterijams apibrėžti, yra 2 galimybė (PSO apibrėžtis), 3 galimybė (PSO apibrėžtis ir kategorijos) ir 4 galimybė (PSO apibrėžtis ir veikimo geba). Be to, kriterijų įgyvendinimo požiūriu galėtų būti svarstoma B galimybė (Augalų apsaugos produktų reglamento nukrypti leidžiančių nuostatų patikslinimas pagal dabartines mokslo žinias). Dėl PSO apibrėžties tinkamumo yra mokslinis sutarimas. Kadangi neseniai pasiektas mokslinis sutarimas ir dėl to, kad veikimo geba neturėtų būti naudojama identifikuojant endokrininę sistemą ardančias medžiagas ir kad endokrininę sistemą ardančių medžiagų keliamos rizikos žmonių sveikatai ir aplinkai vertinime turėtų būti atsižvelgiama į pavojaus apibūdinimą (įskaitant veikimo gebą) ir ekspoziciją.
Bendrosios skaitmeninės rinkos (BSR) strategijoje kalbama apie skaitmeninio turinio teikimą ir prekybą prekėmis internetu, nes e. prekybos dalis ES mažmeninės prekybos sektoriuje auga greičiau nei prekybos ne internetu sektorius, ir nereikėtų prarasti galimybių pasinaudoti dideliu neišnaudotu e. prekybos augimo potencialu. 39 proc. internetu prekiaujančių įmonių, kurios nevykdo tarpvalstybinės prekybos, nurodo, kad skirtinga nacionalinė sutarčių teisė yra viena pagrindinių tarpvalstybinės prekybos kliūčių. Tai visų pirma pasakytina apie teisių gynimo priemones, taikomas, kai prekė yra netinkamos kokybės (kaip nurodė 49 proc. internetu prekiaujančių ES mažmenininkų ir 67 proc. asmenų, šiuo metu mėginančių prekiauti internetu į kitas šalis arba svarstančių šią galimybę). Dėl skirtingų nacionalinės sutarčių teisės nuostatų vartotojams parduodantys mažmenininkai patiria maždaug 4 mlrd. EUR vienkartinių sąnaudų; šios sąnaudos paprastai paveikia labai mažas, mažas ir vidutines įmones. Vartotojai, pirkdami internetu iš kitų valstybių, mažiau pasitiki šia prekyba. Viena svarbiausių priežasčių yra ta, kad jie nėra tikri dėl savo pagrindinių teisių pagal sutartį. Jie praranda galimybes ir gali rinktis iš mažiau prekių, kurių kainos yra mažiau konkurencingos. Be to, vartotojai patiria žalą dėl to, kad sutartyse nėra aiškiai numatytos teisės, susijusios su netinkamos kokybės skaitmeniniu turiniu. Skaičiuojama, kad per pastaruosius 12 mėnesių bendras finansinis nuostolis dėl naujausių sunkumų, kuriuos vartotojai patiria skaitmeninio turinio srityje ir gaišdami laiką, kad įveiktų šiuos sunkumus, yra maždaug 9–12 mlrd. EUR.
LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 4.6.2008 
SEC (2008) 1977 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Komisijos pateikto Tarybos reglamento d ėl Atlanto vandenyno ir Šiaur ės jūros 
žuvininkyst ės išteklių apsaugos taikant technines priemones pasi ūlymo poveikio 
vertinimas [...] 
Atsakingas GD: Žuvininkyst ės ir jūrų reikalų generalinis direktoratas  
Darbotvark ės planavimo nuoroda: 2006/FISH/004  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
Tarybos reglamento d ėl žuvininkyst ės išteklių apsaugos taikant technines priemones 
pasiūlymas 
 
{COM(2008) 324} 
{SEC(2008) 1978}  
LT    LT POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
Tarybos reglamento d ėl žuvininkyst ės išteklių apsaugos taikant technines priemones 
pasiūlymas 
Šis poveikio vertinimas susij ęs su reglamento d ėl Atlanto vandenyno ir Šiaur ės jūros 
žuvininkyst ės išteklių apsaugos taikant technines priemones pasi ūlymo projektu. 
Teikti naujo reglamento d ėl Atlanto vandenyno ir Šiaur ės jūros žuvininkyst ės išteklių 
apsaugos taikant technines priemones pasi ūlymą, kuris b ūtų pagrindinis bandymas 
supaprastinti BŽP, numatyta 2006–2008 m. Komisijos veiksm ų plane d ėl bendrąją 
žuvininkyst ės politiką (BŽP)1 reglamentuojan čių teisės aktų supaprastinimo. Šis pasi ūlymas 
taip pat yra Komisijos t ęstinės supaprastinimo programos dalis. 
Pripažindama tai, kad A tlanto vandenynui ir Šiaur ės jūrai taikomi su technin ėmis 
priemonėmis susiję teisės aktai yra per sud ėtingi, o juos interpretuo ti, kontroliuoti ir taikyti 
yra sunku, Taryba paragino Komisij ą pateikti supaprastint ą pasiūlymą. Išvadose d ėl aplinką 
labiau tausojan čių žvejybos b ūdų skatinimo Taryba taip pat rekomendavo naudotis, jei tinka, 
konkrečiai vietovei pritaikytu metodu, pagal kur į priemonės pritaikomos prie regiono s ąlygų. 
Todėl naujo si ūlomo reglamento pagrindinis tikslas – supaprastinimas. Specialieji veiklos 
tikslai yra tokie: 
• visas persvarstytas s ąlygas ir pakeitimus įtraukti į išsamių ir lengvai suprantam ų, 
kontroliuojam ų bei taikom ų techninių priemoni ų paketą; 
• nustatyti bendrai visu ose rajonuose taikom ų priemoni ų ir priemoni ų, taikomų 
konkrečiam regionui pagal regionini ų patariamųjų tarybų rajonus, pusiausvyr ą. 
Šio pasiūlymo taikymo sritis yra pal yginti siaura, nes juo nekei čiamas susijusi ų teisės aktų 
turinys, o tik juose naudojamas metodas, tod ėl poveikis aplinkai, soci alinis ir ekonominis 
poveikis yra nedidelis. Ši s vertinimas yra proporcinga s; jam atlikti tarpžinybin ė valdymo 
grupė nebuvo sudaryta. Buvo konsultuotas i su Mokslo ir Suinteresuot ųjų šalių komitetais. 
Pateikiama išsami informacija apie konsultacij ų eigą, galimybes ir poveik į. 
                                                 
1 COM (2005) 647 galutinis.
Siūlomi veiksmai: ·suaktyvinti kartą per metus rengiamą Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Indijos užsienio reikalų ministro dialogą ir vietoj jo vykdyti nuolatinį strateginį dialogą; ·siekti vykdyti nuolatinius mainus ir koordinuoti svarbiausius užsienio politikos klausimus plėtojant užmegztus dialogus per tarptautinius renginius arba per ES delegacijos biurus Naujajame Delyje ir Indijos ambasadą Briuselyje; ·užmegzti nuolatinius dvišalius ir trišalius dialogus dėl Afrikos ir su Afrika siekiant, be kita ko, aptarti saugumo, ekonomikos ir junglumo klausimus; ·atitinkamomis aplinkybėmis plėtoti intensyvesnį dialogą dėl Afganistano ir Vidurinės Azijos; ·suvienyti jėgas vykdant institucijų steigimo ir susitaikymo procesus konfliktą išgyvenusiose trečiosiose šalyse; ·kurti junglumo partnerystę su Indija strateginiu ir veiklos lygmenimis, regioniniu, dvišaliu pagrindu ir kartu paremiant ASEM vykdomą junglumo veiklą. ·keistis patirtimi su Indija regioninio bendradarbiavimo stiprinimo srityje ir kartu stengtis stiprinti esamas regionines struktūras, taip pat bendradarbiaujant ASEAN regioniniame forume.
1. Jungtinis komitetas renkasi kartą per metus. Jungtinio komiteto posėdžius šaukia jo pirmininkas. Posėdžiai rengiami pakaitomis Briuselyje ir Kabule bendru susitarimu nustatytu laiku. Bet kurios Šalies prašymu, jei Šalys sutinka, Jungtinis komitetas gali rengti neeilines sesijas.

3. Šalys patvirtina projektą, pageidautina, posėdžio pabaigoje arba ne vėliau kaip per 45 dienas nuo posėdžio dienos, arba iki Šalių sutartos datos. Šalims patvirtinus protokolo projektą, pirmininkas ir sekretoriai pasirašo du originalius egzempliorius. Kiekviena Šalis gauna po vieną originalų egzempliorių.

2. Pirmininkas apibendrina kiekviename posėdyje Jungtinio komiteto padarytas išvadas. Remdamiesi šiomis išvadomis abu sekretoriai parengia protokolo projektą, pageidautina, posėdžio pabaigoje arba ne vėliau kaip per 30 dienų nuo posėdžio dienos.

Specialiosios darbo grupės yra pavaldžios Jungtiniam komitetui. Jos per 30 kalendorinių dienų po kiekvieno posėdžio Jungtinio komiteto pirmininkui pateikia ataskaitą ir perduoda savo protokolą bei išvadas.

4 straipsnis

Specialiosioms darbo grupėms pakaitomis pirmininkauja Šalis, pirmininkaujanti Jungtiniam komitetui.

5 straipsnis

Europos Sąjungos atstovas ir Afganistano Vyriausybės atstovas kartu eina specialiųjų darbo grupių sekretorių pareigas.

6 straipsnis

1. Specialiųjų darbo grupių posėdžiai kurios nors Šalies rašytiniu prašymu šaukiami esant reikalui ir bent kartą per metus. Kiekvienas posėdis vyksta Šalių bendrai sutartoje vietoje ir sutartu laiku.

2. Jei viena Šalis prašo sušaukti specialiosios darbo grupės posėdį, kitos Šalies sekretorius atsakymą pateikia per 15 darbo dienų nuo to prašymo gavimo. Ypatingos skubos atvejais specialiųjų darbo grupių posėdžiai gali būti sušaukiami per trumpesnį laiką, jei tam pritaria Šalys.

3. Specialiųjų darbo grupių posėdžius kartu šaukia abu sekretoriai.

7 straipsnis

1. Bet kuri Šalis gali paprašyti pirmininko įtraukti klausimą į specialiosios darbo grupės darbotvarkę. Į darbotvarkę įtrauktini klausimai sekretoriams pateikiami ne vėliau kaip prieš 15 darbo dienų iki atitinkamo posėdžio. Bet kokie patvirtinamieji dokumentai sekretoriams pateikiami ne vėliau kaip prieš 10 darbo dienų iki posėdžio.

2. Sekretoriai pateikia Šalims darbotvarkės projektą ne vėliau kaip prieš 5 darbo dienas iki posėdžio. Išimtiniais atvejais Šalių susitarimu klausimai į darbotvarkę gali būti įtraukiami pranešus per trumpą laiką.

8 straipsnis

1. Sekretoriai kartu parengia kiekvieno posėdžio protokolo projektą.

2. Specialiųjų darbo grupių posėdžiai vyksta už uždarų durų, nebent pirmininkas, jei Šalys sutinka, nusprendžia, kad posėdis yra viešas.
Per konsultacijas gauti atsiliepimai Per konsultacijas, surengtas rengiant šią ataskaitą, daugiau kaip pusė organizacijų (53 proc.) pranešė apie „dalyvavimo ir bendradarbiavimo su valdžios institucijomis“ kliūtis. Daugiausia problemų šioje srityje kyla dėl kliūčių, trukdančių organizacijoms dalyvauti konsultacijose ir sprendimų priėmimo procese (45 proc.), taip pat susipažinti su informacija ir dokumentais (42 proc.). Be to, nemažai organizacijų (30 proc.) nurodė apskritai susiduriančios su kliūtimis, trukdančiomis palaikyti pilietinį dialogą. Remiantis FRA išvadomis, per konsultacijas taip pat nepakankamai atstovaujama mažumoms ir pažeidžiamoms grupėms.
Komisija prieš Ispaniją pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą dėl to, kad ši į nacionalinę teisę nevisapusiškai perkėlė ES geležinkelių saugos teisės aktus . Šioje direktyvoje reikalaujama, kad valstybės narės įsteigtų nepriklausimą saugos instituciją bei nepriklausomą avarijų ir riktų tyrimo įstaigą. Joje taip pat reikalaujama, kad valstybės narės aiškiai paskirstytų užduotis ir su sauga susijusią atsakomybę. Be to, valstybės narės turi nustatyti bendrus geležinkelių saugos principus. Siekiant užtikrinti, kad tyrimai būtų atliekami veiksmingai, ir užkirsti kelią būsimoms avarijoms, tyrimo įstaigų nepriklausomumas yra labai svarbus aspektas.
3.4. Bendrosios aplinkybės, susijusios su naudojimusi deleguotaisiais įgaliojimais pagal Direktyvą dėl pavojingų medžiagų apribojimo

Siekiant laikytis direktyvos reikalavimų ir Komisijos geresnio reglamentavimo principų, rengiant ir priimant kiekvieną deleguotąją direktyvą dėl išimties taikymo arba apribojimo naudoti naują medžiagą vertinimo, reikėjo atlikti keletą veiksmų. Visų pirma tai: mokslinis ir techninis vertinimas, kurį atlikti pavesta nepriklausomam konsultantui, išsamios suinteresuotųjų subjektų konsultacijos, konsultacijos su valstybių narių ekspertų grupe deleguotiesiems aktams rengti, sudaryta pagal Direktyvą dėl pavojingų medžiagų apribojimo, prieš du mėnesius teikiamas pranešimas PPO Techninių prekybos kliūčių komitetui, taip pat dviejų mėnesių terminas Europos Parlamentui ir Tarybai atlikti tikrinimą.

Nors nenumatytas konkretus terminas, per kurį reikia priimti deleguotąjį aktą dėl naujų išimčių taikymo, sprendimą dėl paraiškos atnaujinti esamos išimties taikymą Komisija turi priimti per 12 mėnesių nuo paraiškos pateikimo, išskyrus atvejus, kai dėl specialių aplinkybių pateisinami kiti terminai (5 straipsnio 5 dalis). Laikytis šio termino sudėtinga. Iš tiesų, reikalavimas atlikti pirmesnėje pastraipoje nurodytus procedūrinius veiksmus reiškia, kad praktikoje Komisija negali deleguotojo akto priimti per 12 mėnesių. Todėl ji svarsto galimybę į būsimą teisėkūros pasiūlymą dėl Direktyvos dėl pavojingų medžiagų apribojimo taikymo srities peržiūros įtraukti nuostatą dėl termino, per kurį reikia priimti deleguotąjį aktą dėl esamų išimčių taikymo, pailginimo.

4. IŠVADA

Pastaruosius penkerius metus įgaliojimais priimti deleguotuosius aktus, suteiktais Komisijai pagal Direktyvą 2011/65/ES, ji naudojosi tinkamai. Ji prašo Europos Parlamento ir Tarybos susipažinti su šia ataskaita.
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis, 2016 02 10

COM(2015) 401 final/2

CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2015)401 final of 19.8.2015



Concerns all language versions.



Correction of identified clerical errors on page 9, section 6, first paragraph.



The text shall read as follows:

KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI

2014 m. mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklos Europos Sąjungoje metinė ataskaita
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis, 2016 12 19

COM(2013) 874 final/2

CORRIGENDUM- Correction of the Annexes I and II of the COM(2013)874 final of 10.12.2013

Concerns all language versions.

The Commission Regulations (EC)No1666/1999 and (ECC) No 1516/74 still have legal effects, and they are, therefore, removed from these Annexes.

The text shall read as follows



PRIEDAI



KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI

(2003 m. vasario 11 d. Komisijos komunikato dėl Sąjungos acquis atnaujinimo ir supaprastinimo [COM(2003) 71 galutinis] ketvirtasis tikslas)

kuriuo oficialiai pripažįstama, kad tam tikri žemės ūkio srities Sąjungos teisės aktai yra nebeaktualūs
52012DC0785

KOMISIJOS ATASKAITA TO THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL The review of the Directive 2002/87/EC of the European Parliament and the Council on the supplementary supervision of credit institutions, insurance undertakings and investment firms in a financial conglomerate /* COM/2012/0785 final */