LT    LT  
 EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.12.9 
SEK(2011) 1504 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymo dėl reglamento 
dėl variklini ų transporto priemoni ų garso lygio 
{KOM(2011) 856 galutinis} 
{SEK(2011) 1505 galutinis}  
 
 
Atsakomyb ė: ši santrauka įpareigoja tik j ą rengiant dalyvavusias Komisijos tarnybas, ja iš anksto neapsprendžiamas joks 
galutinis Komisijos priimamas sprendimas.
 
LT 2   LT 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
1.1. Politikos aplinkyb ės 
Variklinių transporto priemoni ų triukšmo direktyvoje (Direktyva 70/157/EEB) ir jos 
pakeitimuose pateikiami pravažiuojan čių variklini ų transporto priemoni ų išorinio 
triukšmo bandymo s ąlygomis reikalavimai, t. y. juose aprašoma bandymo proced ūra 
ir nustatomos triukšmo ribos. Pradine direktyva ir v ėlesniais pakeitimais buvo 
siekiama dviej ų tikslų. Pirma, jais buvo siekiama užtikrinti, kad tam tikroms 
variklinių transporto priemoni ų kategorijoms atskir ų valstybi ų narių nustatytos 
triukšmo ribos nesudaryt ų kliūčių prekybai. Antrasis tikslas buvo sugriežtinti 
triukšmo ribas, kad sumaž ėtų aplinkos triukšmas. Pakeitim ų Direktyva 92/97/EEB 
buvo įvestos visoms valstyb ėms narėms taikomos privalomos bendrosios triukšmo 
ribos. 
Tarybos sprendimu 97/836/EB Europos bendrija prisijung ė prie Jungtini ų Tautų 
Europos ekonomikos komisijo s (JT EEK) susitarimo d ėl suvienodint ų technini ų 
normų priėmimo ratin ėms transporto priemon ėms. Tai užtikrina, kad ES transporto 
priemonių tipo patvirtinimas b ūtų suderintas su kuo daugiau ES nepriklausan čių 
šalių, kad ES gamintojai šioms eksporto rinkoms gal ėtų naudoti tas pa čias gamybos 
linijas, kurias naudoja vidaus rinkai. JT EEK taisykl ės Nr. 51 bandymo proced ūra ir 
ribinės vertės yra lygiavert ės nurodytosioms ES direktyvoje. 
Nors Direktyvoje 70/157/EEB s ėkmingai suderinta tipo bandymo proced ūra ir 
triukšmo ribos, ja nepavyko sumažinti tikrojo eismo triukšmo lygio, kadangi, ypa č 
kalbant apie lengvuosius automobilius, tikrosios s ąlygos skiriasi nuo bandymo 
sąlygų, padidėjo padang ų keliamas triukšmas, palyginti su j ėgos pavaros triukšmu, o 
eismo mastas nuolat did ėjo ir toliau did ės. Dėl šios priežasties keli ų eismui buvo 
skirti naujesn ė Direktyva 2001/43/EB bei Reglamentas Nr. 661/2009 d ėl padangų 
keliamo triukšmo ir Direktyva 2002/49/EB, skirta aplinkos triukšmo vertinimui.  
Triukšmo poveik į žmonėms galima mažinti įvairiais b ūdais: mažinant pa čio šaltinio 
triukšmo ribas, t. y. tiesiogiai mažinant automobili ų skleidžiamo triukšmo ribas, arba 
kitomis netiesiogin ėmis priemon ėmis, pvz., investicij ų į ekologiją neapmokestinimo 
programomis (pvz., „Vamil“ ir MIA Nyderlanduose)1, tylių krovinini ų transporto 
priemonių įsigijimo standartais (pvz., PIEK2 standartas), eismo apribojimais (pvz., 
mažatriukšmi ų krovinini ų automobili ų ženklu, kokie Austrijoje privalomi Alpi ų 
tranzitiniuose maršrutuose), maršrut ų nukreipimu ir grei čio apribojimais arba 
triukšmo mažinimo sprendiniais (tri ukšmo mažinimo užtvaromis, triukšm ą 
slopinančia kelio danga, fasad ų izoliacija). Vis d ėlto šios priemon ės techniškai ir 
ekonomiškai veiksmingiausios, jei taikomos kartu su šaltinio triukšmo mažinimu. 
2010 m. balandžio 28 d. Komisijos komunikate d ėl Europos netarši ų ir efektyviai 
energiją vartojan čių transporto priemoni ų strategijos paskelbta, kad Komisija 
2011 m. pateiks pasi ūlymą pakeisti atitinkamus teis ės aktus siekiant sumažinti 
variklinių transporto priemoni ų skleidžiam ą triukšmą. 
                                                 
1 http://www.senternovem.nl/vamil_mia/English.asp. 
2 http://www.bmwt.nl/file s_content/Certificatie-%20en%20t oezichtprocedures%20PIEK.pdf. 
 
LT 3   LT 1.2. Nustatytos problemos 
Nepakankamai veiksmingi keli ų eismo triukšmo matavimo metodai 
Po naujausio transporto priemoni ų triukšmo teis ės aktų pakeitimo 1995 m. lengv ųjų 
automobili ų skleidžiamas triukšmas sumaž ėjo 85 % (-8 dB(A)), o sunkvežimi ų – 
90 % (-11 dB(A)), palyginti su  1970 m. nustatytomis pradin ėmis vertėmis. Tačiau 
tyrimai parod ė, kad tikrojo keli ų eismo triukšmo lygio sumažinimas buvo daug 
mažesnis – tik maždaug 1–2 dB(A). Tokio mažo veiksmingumo priežastis galima 
susieti su negriežtais ankstesni ų metų apribojimais, l ėtu senesni ų ir triukšmingesni ų 
transporto priemoni ų keitimu naujesn ėmis, ryškiu eismo padid ėjimu, platesni ų 
kitokių charakteristik ų padangų naudojimu didesniam grei čiui ir bandymo proced ūra, 
kuri neatitinka tikrovišk ų važiavimo s ąlygų. 
Priėmus Reglament ą Nr. 661/2009, kuriame nustatomi nauji variklini ų transporto 
priemonių padangų triukšmo reikalavimai, kitas žingsnis dar labiau mažinant 
transporto priemoni ų skleidžiam ą triukšmą ateityje – tobulinti visos transporto 
priemonės tipo patvirtinimo reikalavimus. Tai apima bendr ų ribinių verčių 
sumažinim ą atsižvelgiant į visus variklini ų transporto priemoni ų triukšmo šaltinius – 
nuo oro įleidimo angos ir j ėgos pavaros iki išmetamosios angos, ypa č atsižvelgiant į 
padangų poveikį; kartu reikia tobulinti bandymo proced ūrą. 
Pagal dabartin į triukšmo bandymo protokol ą, kuris su v ėlesniais pakeitimais galioja 
nuo 1970 m., bandomoji tr ansporto priemon ė turi greit ėti didžiausiu pagrei čiu. 
Tačiau tai nebeatitinka tikr ųjų važiavimo s ąlygų. Dėl transporto priemoni ų 
technologijos poky čių ir eismo padid ėjimo dabar dažniausiai taikomas dalinis 
greitėjimas. Tod ėl vienintelis b ūdas toliau mažinti triukšmo lyg į yra bandymo 
metodikos, pagal kuri ą galima nustatyti optimalias ribines vertes, atnaujinimas. 
Reaguodama į nustatytą problemą JT EEK Triukšmo darbo grup ė sukūrė ir 2007 m. 
paskelbė naują bandymo metod ą, kuris pastaruosius trejus buvo stebimas lygiagre čiai 
su esamu bandymo metodu. Steb ėsena suteik ė galimybę sukurti lygiagre čių bandymo 
rezultatų duomen ų bazę, būtiną naujam metodui įvertinti ir abiej ų metodų 
skirtumams apskai čiuoti. 
Palyginti su senuoju, naujasis metodas nepriklauso nuo konstrukcijos ir geriau 
atitinka esamas važiavimo mieste s ąlygas. Jį sudaro tiek greitėjimo bandymas, tiek 
pastovaus grei čio bandymas. Kiti skirtumai susij ę su taikomomis leidžiamosiomis 
nuokrypomis ir padang ų pasirinkimu bandymui. 
Kelių eismo triukšmo neigiamas poveikis sveikatai 
Kaip teigiama Europos aplinkos agent ūros atskaitoje „Transportas kryžkel ėje 2008“, 
beveik 67 mln. žmoni ų (t. y. 55 proc. gyventoj ų, gyvenan čių daugiau kaip 250 000 
gyventojų turinčiose gyvenviet ėse) kasdien veikia 55 dB L DEN lygį viršijantis 
triukšmas3. Šis skai čius yra bendrai nustatyta „slenkstin ė vertė“, kurią viršijus 
                                                 
3 LDEN – triukšmo poveikio tam tikroje vietoje, pvz., gatv ėje, matas. Jis apibr ėžiamas kaip dienos, vakaro 
ir nakties lygi ų svertinis energinis vidurkis ir labai priklauso nuo kelio tipo, vietos ir eismo įvairovės per 
24 valand ų laikotarp į. Daugeliu atvej ų automobili ų yra gerokai daugiau nei kit ų transporto priemoni ų 
rūšių ir dėl to nuo jų priklauso bendras L DEN lygis, kur į dažnai nulemia vakaro ar nakties lygiai, nes j ų 
 
LT 4   LT tikimybė, kad bus pakenkta sveikatai, did ėja. Beveik 48 mln. žmoni ų veikia didesnis 
kaip 50 dB L night4 triukšmas, o keli ų triukšmas sudaro didžiausi ą ir smarkiai kitas 
lenkiančią naktinio transporto triukšmo dal į. Beveik 21 mln. žmoni ų (t. y. 17 proc. 
miesto gyventoj ų) gyvena rajonuose, kur iuose naktinis keli ų triukšmas kenkia 
sveikatai. 
Eismo triukšmas Europos miestuose yra didžiausias stres ą keliantis aplinkos 
veiksnys. Pirmiausia triukšmas gali trikdyti mieg ą ir kasdien ę veiklą, erzinti ir kelti 
įtampą. Per ilgą laiką šis poveikis gali savo ruožtu padidinti širdies ir kraujagysli ų 
ligų bei psichiatrini ų sutrikim ų riziką. 2008 m. PSO ataskaito je „Su transportu 
susijusio poveikio sveikatai, ypa č vaikams, ekonominis vertinimas“5 (angl. Economic 
valuation of transport-related health ef fects, with a special focus on children ) 
nustatyti šie triukšmo padarini ai: didelis irzlumas, suprast ėjusi miego kokyb ė, sunkūs 
miego sutrikimai, nemiga, išemin ė širdies liga (pvz., hipert enzija). Atsižvelgiant į 
žinomą poveikį sveikatai, gyvenimo kokybei ir d ėl to atsirandan čias išlaidas, labai 
pageidautina iš ties ų sumažinti triukšmo poveik į. 
Galima vidaus rinkos susiskaidymo rizika 
Jei su variklini ų transporto priemoni ų keliamu triukšmu susij ę techniniai 
reikalavimai neatnaujinami pagal technikos pažang ą, taikant tinkam ą bandymo 
metodiką ir priimtinas ribines vertes, atsirand a vidaus rinkos susiskaidymo rizika. 
Valstybės narės gali manyti, jog reikia taikyti kitas priemones, kad b ūtų pašalintas 
neigiamas poveikis j ų piliečių sveikatai. Tai gali b ūti speciali ųjų zonų, skirtų tik 
mažatriukšm ėms transporto priemon ėms, nustatymas ar kitos vietin ės priemon ės. 
1.3. Kam, kaip ir kiek kenkiama? 
Dabartinis variklini ų transporto priemoni ų skleidžiamas triukšmas kenkia visiems 
piliečiams, ypa č miestų gyventojams intensyvaus eismo rajonuose. Kiti 
suinteresuotieji subjektai, kuriems svarbi Variklini ų transporto priemoni ų triukšmo 
direktyva: keli ų priežiūros institucijos, vietos ir nacionalin ės institucijos, sveikatos 
priežiūros institucijos, automobili ų pramonė, įskaitant tiek ėjus, tipo patvirtinimo 
įstaigos, keli ų transporto priemoni ų vartotojų rinka, keli ų transporto priemoni ų 
profesional ų rinka (ilgalaik ės nuomos ir nuomos įmonės), sunkvežimi ų, furgonų ir 
taksi park ų savininkai. ES lygiu pri ėmus teisės aktus d ėl triukšmo skleidimo ir 
patvirtinus JT EEK, tai tur ės poveikį visoms 1958 m. JT EEK susitarimo šalims. 
2. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
Šios iniciatyvos teisinis pagrindas yra Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
114 straipsnis d ėl teisės aktų derinimo. 
Kadangi variklini ų transporto priemoni ų triukšmo skleidimo ribos ir tipo tvirtinimo 
procedūra jau suderintos, bet kokie Variklini ų transporto priemoni ų triukšmo 
direktyvos pakeitimai gali b ūti daromi tik ES lygmeniu. Taip ne tik neleidžiama 
                                                                                                                                                         
svertinė vertė didesnė. Tam tikruose keliuose, kuriuose dominuoja krovinin ės transporto priemon ės, 
LDEN kartais gali nulemti sunkvežimiai ir sunki ųjų krovinių transporto priemon ės. 
4 Lnight daugiausia nulemia didesnis lengv ųjų automobili ų skaičius, nes didžiausias eismas miesto keliais 
yra dieną. Jį sudaro j ėgos pavaros ir padang ų triukšmo mišinys, ta čiau nereguliariame eismo sraute 
vyrauja jėgos pavaros triukšmas. Keliuose, kuriuose naktinis krovininis eismas yra intensyvus, pvz., kai 
kuriuose greitkeliuose, L night kartais nulemia sunkvežimiai ir sunki ųjų krovinių transporto priemon ės. 
5 http://ec.europa.eu/health/ph_projects/2003/action3/action3_2003_08_en.htm#3. 
 
LT 5   LT susiskaidyti vidaus rinkai, bet ir užtik rinami vienodi sveikatos, saugos ir 
aplinkosaugos standartai visoje ES bei ma sto ekonomijos privalumai: gaminiai gali 
būti gaminami visai Europos rinkai, užuot j uos specialiai pritaikius, kai norima gauti 
kiekvienos atskiros valstyb ės narės nacionalin į tipo patvirtinim ą. 
Atsižvelgiant į dabartinį aplinkos triukšmo lyg į, jo veikiam ų piliečių skaičių ir tai, 
kad ES triukšmo ribos per pastar ąjį dešimtmet į nekito, nepaisant eismo did ėjimo, 
ribų pakeitimas laikomas proporcinga pr iemone šiai situacijai gerinti. 
3. TIKSLAI  
BENDRIEJI  SPECIALIEJI  VEIKLOS  
1. Užtikrinti aukšto lygio 
sveikatos ir aplinkos apsaug ą 1. Sumažint neigiam ą variklini ų 
transporto priemoni ų eismo 
sukeliamo triukšmo poveik į 
Europos pilie čiams 
2. Apsaugoti variklini ų 
transporto priemoni ų vidaus 
rinką 2. Užtikrinti ger ą variklini ų 
transporto priemoni ų vidaus rinkos 
veikimą atsižvelgiant į jų 
skleidžiam ą triukšmą Pakeisti ir patobulinti taikomus 
europinės variklini ų transporto 
priemonių tipo patvirtinimo, 
atsižvelgiant į jų skleidžiam ą 
triukšmą, sistemos bandymo 
metodus ir reikalavimus 
4. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
1 galimyb ė. Politika nekei čiama: senas bandymo metodas ir esamos ribin ės 
vertės 
Pasirinkus ši ą galimyb ę lieka galioti dabartin ės ribinės vertės ir leidžiamosios 
nuokrypos bei senasis matavimo metodas.  
2 galimyb ė. Naujas bandymo metodas ir esamos ribin ės vertės  
Pasirinkus ši ą galimybę naujas matavimo metodas derinamas su dabartiniu ribini ų 
verčių rinkiniu.  
3 galimyb ė. Naujas bandymo metodas ir ribin ės vertės, lygiavert ės senosioms  
Pasirinkus ši ą galimybę siekiama taikyti naują bandymo metod ą kartu su tokiomis 
ribinėmis vertėmis, kad neb ūtų nustatyta griežtesni ų reikalavim ų nei esami pagal 
dabartinį bandymo metod ą ir taikomas ribines vertes. Pagal j ą numatytos naujos 
ribinės vertės, kurios nepakeis griežtumo lygio, palyginti su sen ąja sistema. 
4 galimyb ė. Naujas bandymo metodas ir sumažintos ribin ės vertės, įvedamos 
vienu etapu  
Pasirinkus 4 galimyb ę siūlomos naujos ribin ės vertės kartu su nauju bandymo 
metodu derinamos taip, kad galima tik ėtis sumažinti leidžiam ą vienos variklin ės 
transporto priemon ės skleidžiam ą triukšm ą. Siūlomas triukšmo ribini ų verčių 
sumažinimas 3 dB(A), jei tai lengvosios transporto priemon ės, ir 2 dB(A), jei tai 
sunkiosios transporto priemon ės, galėtų įsigalioti 2014 m. sausio 1 d.  
5 galimyb ė. Naujas bandymo metodas ir sumažintos ribin ės vertės, įvedamos 
dviem etapais  
 
LT 6   LT Palyginti su 4 politikos galimybe, pasirinkus 5 galimyb ę siekiamas galutinis tikslas 
sumažinti triukšm ą yra platesnio užmojo. Jo b ūtų siekiama dviem etapais. Pirmuoju 
etapu sumažinimas b ūtų 2 dB(A), jei tai lengvos ios transporto priemon ės, ir 1 dB(A), 
jei tai sunkiosios tr ansporto priemon ės, ir jis gal ėtų įsigalioti 2013 m. sausio 1 d. 
Antruoju etapu sumažinimas b ūtų 2 dB(A), jei tai lengvosios transporto priemon ės, ir 
2 dB(A), jei tai sunkiosios transporto priemon ės. Tam prireiks geriau pasirengti ir 
taikyti griežtesnes technines priemones: šis etapas gal ėtų įsigalioti 2015 m. sausio 1 
d. Bendras sumažinimas b ūtų 4 dB(A), jei tai lengvosios transporto priemon ės, ir 
3 dB(A), jei tai sunkiosios transporto priemon ės. 
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
5.1. MetodasŠis poveikio vertinimas apim a aplinkosauginius, socialinius ir 
ekonominius penki ų politikos galimybi ų aspektus. 
Poveikis aplinkai apibr ėžiamas pagal L DEN, L night ir lygių atskirais atvejais 
sumažėjimą. Vertinant socialin į poveikį atsižvelgiama į triukšmo poveik į irzlumui, 
miego sutrikimus, padarinius sveikata i ir gyvenimo kokybei. Ekonominis poveikis 
apima pinigin ę išraišką, mažesnį eismo triukšmo mažinimo sprendini ų poreikį ir 
išlaidas pramonei, išlaid ų ir naudos analiz ės rekomendacij ų laikymąsi. 
5.2. Poveikis aplinkai 
Pagal dabartinius teis ės aktus aplinkos triukšmo poveik is vertinamas pagal vidutin į 
lygiavertį triukšmo lyg į LDEN ir vidutin į naktinio triukšmo lyg į Lnight ties pastat ų 
fasadais, apskai čiuotus taip, kaip reikalaujama  Aplinkos triukšmo direktyvoje 
2002/49/EB.  
Analizė 
Politikos galimybi ų skirtumai išd ėstyti toliau pateiktoje lentel ėje. Pagal 2 galimyb ę 
poveikis padid ėtų dėl to, kad faktiškai b ūtų leistas aukštesnis triukšmo lygis 
(vidutinis padid ėjimas 1,7 dB(A)). Vidutinis eismo triukšmo lygio sumaž ėjimas 
pagal 4 galimyb ę yra 2,5 dB(A), o pagal 5 galimyb ę – 3,1 dB. Lygis sumaž ėtų 
daugiau nereguliaraus eismo at veju: 2,8 dB(A) pagal 4 galimyb ę ir 4,1 dB(A) pagal 5 
galimybę6. Poveikis pasiekiamas tik laipsniškai ir tampa visavertis tik pakeitus visas 
transporto priemones, t. y. po 13 met ų nuo naujų ribų įsigaliojimo. Iš dalies lygis gali 
sumažėti anksčiau dėl padangų keliamo triukšmo lygio poky čių, ypač kalbant apie 
reguliarų eismą. 
                                                 
6 Duomenys apskai čiuoti pagal vidutines 7 lentel ės vertes. dLDEN Gyvenviet ės 
kelias su 
nereguliariu 
eismu  Gyvenviet ės 
kelias su 
reguliariu 
eismu  Pagrindinis 
kelias su 
nereguliariu 
eismu  Gyvenviet ės 
kelias su 
reguliariu 
eismu  Magistralinis 
kelias su 
reguliariu 
eismu  Miesto 
greitkelis 
su 
reguliariu 
eismu  Kaimo 
greitkelis 
su 
reguliariu 
eismu  Kaimo 
kelias su 
reguliariu 
eismu 
eismu  
1 
galimybė 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0
2 
galimybė + 1,8 + 1,8 + 1,5 + 1,7 + 1,6 + 1,6 + 1,7 + 1,5
3 
galimybė 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0
4 
galimybė - 2,8 - 2,5 - 2,9 - 2,4 - 2,4 - 2,4 - 2,4 - 2,4
 
LT 7   LT  
5.3. Socialinis poveikis ir poveikis sveikatai 
Kelių eismo triukšmo socialinis poveikis paprastai matuojamas kaip smarkiai 
erzinamų žmonių, kurie patiria L DEN ≥ 55 dB lygio triukšm ą matuojant ties pastato 
fasadu, procentin ė dalis. Erzinan čio lygio triukšmas gali kenkti gyvenimo kokybei ir 
sveikatai apskritai. 
Gyvenimo kokyb ė apima grup ę veiksnių, įskaitant koncentracij ą ir kalbos 
suprantamum ą darbe, namie ir mokykloje, kuriuos sunku įvertinti kiekybiškai, ir 
gyvenamųjų, poilsio bei saugom ų teritorijų, kuriose vertinama tyli aplinka, kokyb ę. 
Nors aukštas triukšmo lygis miesto vietov ėse veikia daugum ą žmonių, vis labiau 
stengiamasi apsaugoti nuo eismo triukšmo ta s kaimo vietoves, kuriose jis dažnas. 
Kalbant apie sveikat ą, nustatyta s ąsajų su širdies miokardo liga, hipertenzija ir 
įtampa bei miego sutrikimais. Be to, apskai čiuotas dėl negalios, kuri ą sukėlė aplinkos 
veiksniai, įskaitant triukšmo poveik į, prarastų gyvenimo met ų (DALY) skai čius7. 
Įrodyta, kad irzlumo lygis koreliuoja su įvairių tipų eismo triukšmo šaltini ų LDEN. 
Panašiai ir miego sutrikimai koreliuoja su L night. 
Remiantis anks čiau apskai čiuotais L DEN ir L night lygiais, veikiam ų žmonių skaičiaus ir 
dozės poveikio s ąryšiu, pagal kiekvien ą politikos galimyb ę nustatytas erzinam ų, 
labai erzinam ų žmonių ir žmonių, kurių miegas sutrikdytas, skai čius. 
                                                 
7 http://en.wikipedia.org/wiki/Disability-adjusted_life_year. 5 
galimybė - 4,0 - 2,9 - 4,2 - 2,6 - 2,7 - 2,7 - 2,7 - 2,7
dLnight         
1 
galimybė 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0
2 
galimybė + 1,8 + 1,8 + 1,4 + 1,6 + 1,6 + 1,5 + 1,6 + 1,5
3 
galimybė 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0
4 
galimybė - 2,7 - 2,5 - 2,8 - 2,4 - 2,4 - 2,4 - 2,4 - 2,3
5 
galimybė - 3,8 - 3,1 - 4,0 - 2,7 - 2,7 - 2,7 - 2,7 - 2,7
 Milijo
nai. 
Triukš
mas 
labai 
erzina  M
ili
jo
na
i. 
M
ie
ga
s 
la
ba
i 
su
tri
kMili
jona
i. 
Triu
kšm
as 
erzi
na Mili
jonai
. 
Mie
gas 
sutri
kdyt
as 
 
LT 8   LT  
5.4. Ekonominis poveikis 
Ekonominis poveikis pramonei Direktyvos keitimo techninis ir ekonomin is poveikis daugiausia siejamas su 
automobili ų pramone (gamintojais, tiek ėjais ir padang ų pramone) ir susideda iš 
bandymo metodo bei rib ų pakeitim ų, dėl to prireiks s ąnaudų triukšmui sumažinti. 
Šios sąnaudos apima vieneto gamybos s ąnaudas, k ūrimo, inžinerijos ir bandym ų 
sąnaudas, kurios siejamos su naujais modeliais ar modeli ų tobulinimu. B ūsimą 
triukšmo sumažinim ą dėl tylesni ų padang ų numatoma užtikrinti padang ų 
skleidžiamo triukšmo direktyva, ir , nors kai kurias išlaidas padang ų pramonei gali 
tekti padengti, rinkoje  jau atsirado tylesni ų padangų ir dėl to nepatirta joki ų 
papildom ų išlaidų arba jų patirta nedaug, o po 2016 m. tos padangos bus privalomos. 
Į šią analizę neįtrauktos padang ų skleidžiamo triukšmo reglamento
8 laikymosi 
sąnaudos. 
Analizė 
Atsižvelgiant į bendras k ūrimo ir gamybos s ąnaudas, per 79 metus gamybos išlaidos 
paprastai b ūtų daug didesn ės už kūrimo išlaidas. Toliau lentel ėje nurodytos s ąnaudos 
pagal 4 ir 5 galimybes. Pagal 1–3 galimybes automobili ų gamybos pakeitim ų 
nereikalaujama, tod ėl papildomos k ūrimo ir gamybos s ąnaudos nenagrin ėjamos. Jos 
                                                 
8 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriSe rv.do?uri=OJ:L:2009:200:0001:0024:EN:PDF. 
9 Tai reiškia, kad esminiai konstrukcijos poky čiai gali pasiekti gamybos linijas tik po 5 met ų ir kad visi 
esami transporto priemoni ų modeliai bus visiškai pakeisti po 7 met ų. d
yt
as
1 
gali
myb
ė 55 2
7 119 60 
2 
gali
myb
ė 64 3
0 133 66 
3 
gali
myb
ė 55 2
7 119 60 
4 
gali
myb
ė 44 2
2 99 51 
5 
gali
myb
ė 41 2
2 95 49 
 
LT 9   LT laikomos lygios 0 ir tolesn ėse lentelėse atidžiau nagrin ėjamos tik 4 ir 5 galimyb ės, 
nurodant diskontuojamas papildomas k ūrimo ir gamybos s ąnaudas milijonais eur ų. 
Pagal 4 galimyb ę poveikis transporto priemoni ų pramonei vertinamas 4 mlrd. EUR, 
o pagal 5 galimyb ę – 6 mlrd. EUR10. Šios sąnaudos patiriamos per 3 + 7 met ų 
kūrimo ir gamybos cikl ą ir daugiausia sudarytos iš papildom ų gamybos išlaid ų, 
kurios po 10 met ų nebepatiriamos. 
                                                 
10 Kaip reikalaujama Komisijos poveikio vertinimo gair ėse, pramon ės išlaidoms taikoma 4 % metin ė 
diskonto norma, nes jos bus patirtos ateityje.  
 
LT 10   LT Mln. EUR  4 galimyb ė   5 galimyb ė   
Metai  Kūrimas Gamyba  Iš visoĮsk. 4 % nuolaid ąKūrimas Gamyba Iš viso  Įsk. 4 % nuolaid ą
2010 42,3 0,0 42,3 42,3 111,1 0,0 111,1 111,1
2011 42,3 0,0 42,3 40,7 111,1 0,0 111,1 106,9
2012 42,3 0,0 42,3 39,1 111,1 0,0 111,1 102,7
2013 42,3 1113,2 1155,5 1027,3 111,1 1608,3 1719,4 1528,5
2014 42,3 954,2 996,5 851,8 111,1 1378,5 1489,6 1273,3
2015 42,3 795,1 837,5 688,3 111,1 1148,8 1259,9 1035,5
2016 42,3 636,1 678,4 536,2 111,1 919,0 1030,1 814,1
2017 0,0 477,1 477,1 362,5 0,0 689,3 689,3 523,8
2018 0,0 318,1 318,1 232,4 0,0 459,5 459,5 335,8
2019 0,0 159,0 159,0 111,7 0,0 229,8 229,8 161,4
2020 0 0 0 0 0 0 0 0,0
2021 0 0 0 0 0 0 0 0,0
2022 0 0 0 0 0 0 0 0,0
2023 0 0 0 0 0 0 0 0,0
2024 0 0 0 0 0 0 0 0,0
2025 0 0 0 0 0 0 0 0,0
2026 0 0 0 0 0 0 0 0,0
2027 0 0 0 0 0 0 0 0,0
2028 0 0 0 0 0 0 0 0,0
2029 0 0 0 0 0 0 0 0,0
2030 0 0 0 0 0 0 0 0,0
Iš viso mln. EUR  296 4453 4749 3932 778 6433 7211 5993
Ekonominis poveikis visuomenei 
Pagrindiniai socialinio ir ekonominio poveikio elementai: 1) finansin ė triukšmo 
sumažinimo nauda, 2) išlaid ų sveikatos apsaugai sutaupymo nauda ir 3) nauda, 
gaunama taikant triukšmo mažinimo prie mones ir taip taupant. Atsižvelgiant į šias 
aplinkybes, bendra metin ė nauda yra visos bendros hedonin ės kainodaros naudos, 
sveikatos taupymo naudos ir taupymo taik ant triukšmo mažinimo priemones suma. 
Dėl nustatyt ų sveikatos problem ų, susijusių su triukšmo poveikiu, patiriamos šios 
tipinės išlaidos: 1) medicinos prieži ūros (tiesiogin ės išlaidos), 2) ekonomini ų 
gamybos nuostoli ų (tiesiogin ės išlaidos), 3) susijusios su kent ėjimu ir 
nepasitenkinimu (nematerial ūs nuostoliai). 
Triukšmo sumažinimo vertinimas pagal hedonin ę kainodar ą 
Siekiant įvertinti eismo triukšmo sumažinimo naud ą taikytas metodas, pateiktas ES 
nuomonėje dėl triukšmo vertinimo (2003 m.). Joje nurodyta, kiek pilie čiai pasireng ę 
mokėti už triukšmo sumažinim ą aplink savo namus, ir nam ų kainų įvairovė, 
atsižvelgiant į eismo triukšmo lyg į lauke11. 
Poveikio sveikatai vertinimas 
Šveicarijos atlikto tyrimo duome nys buvo padidinti atsižvelgiant į Šveicarijos 
gyventojų (7,6 mln.) ir ES-27 gyventoj ų (500 mln.) santyk į. Metinė nauda sveikatai 
ES-27 sudaro 84,5 mln. EUR triukšm ą sumažinus vienu dB(A), o tai atitinka 5,92 
EUR vienam asmeniui už vien ą dB(A) per metus. 
                                                 
11 Suvokiama triukšmo sumažinimo nauda vienam nam ų ūkiui per metus, remiantis pasirengimo sumok ėti 
ir hedonin ės kainodaros skai čiavimo metodais, yra 25 EUR/dB nam ų ūkiui per metus (2002 m.). Nauda 
apskaičiuojama pagal veikiam ų žmonių skaičių, nustatytą skaičiuojant L DEN, kuris yra 451 mln. 
 
LT 11   LT Nauda, gaunama taikant triukšmo mažini mo priemones ir taip taupant 
Taikant triukšmo mažinimo priemones ir  taip taupant gaunama nauda vertinama 
apskaičiuojant sumaž ėjusį efektyvųjį triukšmo lyg į palei kelius, kur paprastai 
prireiktų triukšmo mažinimo užtvar ų12, triukšm ą slopinan čios kelio dangos13 ar 
fasadų izoliacijos14. Apskaičiuota, kad pasirinkus 4 politikos galimyb ę, 2010 m. ES-
27 dėl visų mažinimo priemoni ų sutaupyta bendra suma b ūtų 58 mln. EUR, o 
pasirinkus 5 politikos galimyb ę – 79 mln., jei abiej ų galimybi ų visos triukšmo 
mažinimo priemon ės būtų pradėtos taikyti nedelsiant. Kadangi triukšmas mažinamas 
tik laipsniškai, pradin ė mažinimo nauda yra nulin ė, o vertinimo laikotarpio pabaigoje 
išauga iki didžiausios. 
6. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Galimybi ų palyginimas pagal j ų ekonomin į poveikį, poveikį aplinkai ir socialin į 
poveikį. 
Ekonominis poveikis  
 Poveikis  
 
  Gali
mybė 
 Poveikis 
aplinkai  
Pramo
nės 
sąn
audos 
(kūr
imo ir 
gam
ybos 
išlai
dos)Nau
da 
visu
ome
nei (hed
onin
ės 
kain
odar
os naud
a, 
sveikatos 
ir 
triukšmo 
maži
nimo išlai
dų 
taup
ymo 
nauda)
 Socialinis 
poveikis  
 
                                                 
12 Triukšmo mažinimo užtvaros paprastai taikomos tik greitkeliuose ir magistraliniuose keliuose, kur 
triukšmą būtina smarkiai sumažinti – 10–15 dB(A). 
13 Triukšm ą slopinanti kelio danga yra sprendinys vis ų tipų keliams, kur vyrauja padang ų keliamas 
triukšmas, nors jos triukšmo mažinimo paj ėgumas apsiriboja maždaug 5 dB  greitkeliuose ir 2,3 dB(A) 
miestuose. 
14 Fasad ų izoliacija, kuri gali labai sumažinti triukšm ą (iki maždaug 30 dB(A)), tinka visomis 
aplinkybėmis, tačiau šiame vertinime laikoma vienu iš keli ų galimų sprendini ų miestų greitkeliams ir 
magistraliniams keliams. 
 
LT 12   LT Neigiamas 
poveikis d ėl 
eismo padidėjimo
 Joki
ų 
sąn
aud
ų Jokios 
naudos
 Neigiamas 
poveikis d ėl 
eismo padidėjimo
 1 galimyb ė 
Politika 
nekeičiama
: senas bandymo metodas ir esamos ribinės 
vertės (0) (0) (0) (0) 
Vidutinis 
eismo 
triukšmo padidėjimas 
1,7 dB(A)
 Jokių 
sąn
aud
ų
 Neigiama
s pove
ikis
 Vidutinis labai 
erzinamų 
žmonių 
skaičius 
padidėja 
16 %
 
Vidutinis 
žmonių, 
kurių 
miegas labai sutrikdytas, skaičius 
padidėja 
11 % 2 galimyb ė 
Naujas 
bandymo metodas ir esamos ribinės 
vertės 
(--) (0) (--) (-) 
Neigiamas 
poveikis d ėl 
eismo padidėjimo
 Joki
ų 
sąn
aud
ų Jokios 
naudos
 Neigiamas 
poveikis d ėl 
eismo padidėjimo
 3 galimyb ė 
Naujas 
bandymo metodas ir ribinės 
vertės, 
lygiavertės 
senosioms (0) (0) (0) (0) 
 
LT 13   LT 393
2 
mln. 
EU
R
 
 
 1032
07 
mln. EUR 
 
(94
707 mln. EUR socialinės 
naudos + 7831 mln. EUR naudos sveikatai + 669 mln. EUR sutaupyta dėl 
triukšmo mažinimo priemonių) Vidutinis 
eismo 
triukšmo sumažėjima
s: 
 
nuo -2,5 
dB(A) iki -2,8 dB(A) 
    
 
Sąnaudų ir naudos 
santykis – 26,2  Vidutinis 
labai 
erzinamų 
žmonių 
skaičius 
sumažėja 
20 % 
Žmonių, 
kurių 
miegas smarkiai trikdomas, skaičius 
sumažėja 
19% 
    4 galimyb ė 
Naujas 
bandymo metodas ir vienu etapu sumažintos ribinės 
vertės 
(+) (-) (+) (+) 
 
LT 14   LT 599
3 
mln. 
EU
R
 
 1231
70 
mln. EUR 
 
(11
2849 mln. EUR socialinės 
naudos + 9446 mln. EUR naudos sveikatai + 875 mln. EUR sutaupyta dėl 
triukšmo mažinimo priemonių) 5 galimyb ė 
Naujas 
bandymo metodas ir dviem etapais sumažintos ribinės 
vertės Vidutinis 
eismo 
triukšmo sumažėjima
s: 
 
nuo -3,1 
dB(A) iki -4,0 dB(A) 
 
 
Sąnaudų ir naudos 
santykis – 20,6  Smarkiai 
erzinamų 
žmonių 
skaičius 
sumažėja 
25 % 
Žmonių, 
kurių 
miegas smarkiai trikdomas, skaičius 
sumažėja 
19 % 
  
 
LT 15   LT (++) (--) (++) (++) 
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Vienas pagrindini ų rodiklių, į kurį reikia atsižvelgti vertinant si ūlomo veiksmo 
veiksmingum ą, yra triukšmo steb ėsena pagal Aplinkos triukšmo direktyv ą. Mažinant 
variklinių transporto priemoni ų triukšm ą turėtų sumažėti aplinkos triukšmas, 
pirmiausia miest ų zonose. Papildomas rodiklis yra nauj ų variklini ų transporto 
priemonių modelių tipo patvirtinimo ver čių stebėsena. Ryškus matuojam ų verčių 
sumažėjimas yra tinkamas rodiklis, rodantis, kad pasirinkta galimyb ė padėjo 
įgyvendinti aplinkosaugos tikslus, susijusius su šia politikos iniciatyva. Remiantis 
stebėsenos išvadomis, gal ėtų būti pateikta rekomendacij ų dėl nuolatin ės strategijos, 
pagal kuri ą ribinės vertės būtų reguliariai mažinamos,  iki bus pasiektas daug 
mažesnis skleidžiamo triukšmo lygis, kurio toliau bus ne įmanoma sumažinti be 
esminių transporto priemoni ų technologijos ar transporto modalum ų pokyčių. 
Svarbiausia bus pastovu s dialogas su pramone, kurio tikslas – steb ėti sektorių ir jo 
gebėjimą kurti tinkamus sprendinius per artimiausius kelet ą metų. Atsižvelgiant į 
patobulint ų triukšmo skleidimo reikalavim ų įgyvendinim ą, bus svarbu steb ėti rinką ir 
kurti įvairius metodus ir technologija s, skirtus transporto priemoni ų triukšmui 
mažinti. Tai taikoma automobili ų gamintojams ir pagrindini ų gaminių, tokių kaip 
padangos, duslintuvai, pavar ų dėžės, varikliai ir kt., tiek ėjams. Vienas iš tinkam ų 
būdų užtikrinti š į pastovų dialogą – pasitelkti Variklini ų transporto priemoni ų darbo 
grupę (VTPDG), kurioje šie suinteresuotieji subjektai turi savo atstov ų.