EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2023 01 20 COM(2023) 31 final 2023/0008(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos gyventojų ir būstų statistikos, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 862/2007 ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 763/2008 ir (ES) Nr. 1260/2013 (Tekstas svarbus EEE) {SEC(2023) 38 final} - {SWD(2023) 11 final} - {SWD(2023) 12 final} - {SWD(2023) 13 final} - {SWD(2023) 14 final} - {SWD(2023) 15 final}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai ES naudingai politikai ir veiksmams srityse, kurios priklauso ES kompetencijai, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 2 ir 3 straipsniuose, plėtoti ir įgyvendinti reikia savalaikės, patikimos, išsamios ir palyginamos Europos statistikos. Komisija stebi demografinę padėtį ES ir teikia pranešimus apie ją pagal SESV 159 straipsnį. Savo ruožtu ES institucijoms administraciniais ir procedūriniais tikslais, pvz., kvalifikuotai balsų daugumai Taryboje nustatyti, reikia tikslių ir palyginamų duomenų apie gyventojus. Šie statistiniai duomenys taip pat yra labai svarbūs viešiesiems moksliniams tyrimams, nes suteikia įžvalgų ir nuolat teikia visuomenei informacijos apie įvykių raidą. Gyventojų įverčiai taip pat reikalingi statistiniams rodikliams vienam gyventojui apskaičiuoti. Gyventojų statistika naudojama rengiant gyventojų skaičiaus prognozes ilgalaikėms ES ekonomikos prognozėms ir biudžeto projekcijoms, ir apskritai ES ekonominei, socialinei ir sanglaudos politikai. Be to, ji lengvai suprantama visuomenės, nes apibūdina faktus ir įvykius, būdingus kiekvienam asmeniui. Šios iniciatyvos aplinkybėmis Europos gyventojų statistika (EGS) – tai oficiali ES lygmens gyventojų, demografinių įvykių ir migracijos statistika, taip pat įvairūs šiais statistiniais duomenimis pagrįsti rodikliai. Eurostatas skelbia šių sričių statistiką nuo 1960 m., kai pradėtas vykdyti pirmasis tuometinių valstybių narių aktyvių gyventojų skaičiaus ir sudėties tyrimas. Nuo to laiko gyventojų statistika rengiama daugiausia remiantis tiesioginių gyventojų surašymų rezultatais ir tarpiniais laikotarpiais interpoliuojant informaciją apie gyventojų skaičiaus pokyčius, gaunamą iš administracinių civilinės būklės (gimusių asmenų, mirusių asmenų ir migracijos) registracijos sistemų. Pereinant nuo tradicinių surašymų prie mišrių ar net vien registrais grindžiamų surašymų mažinama plačiajai visuomenei tenkanti duomenų rengimo našta, nes ši statistika daugiausia grindžiama administracinių duomenų šaltiniais. Iki 2007 m. valstybės narės visus gyventojų statistinius duomenis teikė savanoriškai. Kaip matyti iš neseniai atlikto padėties vertinimo, dėl to duomenys buvo nepakankamai nuoseklūs, išsamūs ar savalaikiai. SESV 338 straipsniu teisės aktų leidėjas įpareigojamas priimti oficialios statistikos rengimo priemones, kai to reikia ES politikai įgyvendinti. Šiuo metu gyventojų statistika grindžiama 2007–2013 m. priimtais teisės aktais. Visų pirma, Reglamentu (EB) Nr. 862/2007: juo nustatyti migracijos statistikos reikalavimai, atitinkantys Bendrijos migracijos statistikos rinkimo ir analizės veiksmų planą. Reglamento 3 straipsnis taikomas imigracijos į valstybių narių teritorijas ir emigracijos iš jų statistikai, įskaitant srautus iš vienos valstybės narės teritorijos į kitos valstybės narės teritoriją ir srautus tarp valstybės narės ir trečiosios šalies teritorijų, asmenų, kurie paprastai gyvena valstybių narių teritorijoje, pilietybės ir gimimo šalies statistikai, taip pat pilietybės įgijimo statistikai. Gyventojų statistika taip pat grindžiama Reglamentu (EB) Nr. 763/2008: jame nustatytos bendrosios taisyklės dėl išsamių ES gyventojų ir būstų surašymo duomenų teikimo kas 10 metų. Šiuo reglamentu užtikrinama, kad būtų renkami išsamūs duomenys apie iš anksto apibrėžtas demografines, socialines ir ekonomines asmenų, šeimų ir namų ūkių charakteristikas, taip pat apie nacionalines, regionines ir vietos būstų charakteristikas. Be to, Reglamentu (ES) Nr. 1260/2013 nustatytos bendros Europos demografinių duomenų taisyklės, įskaitant duomenims apie gyventojų skaičių ir asmens civilinės būklės pasikeitimus, pvz., gimusius ir mirusius asmenis, keliamus reikalavimus. Reglamentu (ES) Nr. 1260/2013 valstybės narės taip pat įpareigojamos teikti Komisijai (Eurostatui) suderintus duomenis apie bendrą gyventojų skaičių nacionaliniu lygmeniu, kurie turi būti naudojami kaip svoriniai koeficientai Tarybai balsuojant kvalifikuota balsų dauguma. Komisijos atliktas vertinimas parodė, kad ši trijų minėtų aktų teisinė sistema apskritai labai pagerino Europos gyventojų statistiką. Europos pridėtinė vertė gerokai padidėjo ir patenkinti visi ES politiniai ir instituciniai gyventojų statistikos poreikiai. Vis dėlto atlikus šį vertinimą taip pat paaiškėjo, kad visose valstybėse narėse gyventojų duomenų ir statistikos aktualumas, nuoseklumas, suderinamumas ir palyginamumas sumažėjo (ir mažėja toliau), o tai neigiamai veikia jais grindžiamų sprendimų priėmimą. Todėl reikia naujo teisinio pagrindo, kad būtų galima sukurti ilgalaikę sistemą pokyčiams, kurie yra būtini siekiant toliau derinti Europos gyventojų statistiką. Ši sistema taip pat turėtų suteikti pakankamai lankstumo, kad būtų galima geriau prisitaikyti prie kintančių politikos poreikių ir naudotis naujų duomenų šaltinių teikiamomis galimybėmis. Be to, yra galimybių supaprastinti administravimą ir integruoti procesus ir pakeisti dabartinę fragmentišką padėtį šioje srityje. Todėl ši iniciatyva įtraukta į 2022 m. Komisijos darbo programą kaip reglamentavimo kokybės (REFIT) iniciatyva. Kaip pripažįstama atlikus vertinimą, ES statistiniai duomenys apie gyventojus, įskaitant demografinius ir migracijos įvykius ir informaciją apie šeimas, namų ūkius ir būsto sąlygas, yra labai svarbūs formuojant įrodymais pagrįstą politiką. Aukštos kokybės visų valstybių narių statistiniai duomenys yra labai svarbūs daugeliui ES politikos sričių ir iniciatyvų. Be pirmiau minėtų ilgalaikių duomenų naudojimo sričių, keturiuose iš šešių 2019–2024 m. Komisijos prioritetų nustatyti aiškūs poreikiai turėti konkrečią ES gyventojų statistiką kaip patvirtinamuosius duomenis šioms politikos sritims: Europos žaliasis kursas, europinės gyvensenos propagavimas, naujas postūmis Europos demokratijai ir žmonėms tarnaujanti ekonomika. Konferencijos dėl Europos ateities galutiniuose pasiūlymuose taip pat nurodyta, kad ES turi dėti daugiau pastangų tokiems duomenims rinkti. Per vertinimą (ir suinteresuotųjų subjektų konsultacijas) taip pat nustatyta įvairių didelių galiojančios statistikos sistemos spragų, visų pirma dėl nepakankamos geografinės ir statistinės informacijos, statistinių rezultatų savalaikiškumo ir dažnumo. Per konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais, kuriose dalyvavo instituciniai ir kiti profesionalūs duomenų naudotojai ES ir kitais lygmenimis, šio vertinimo rezultatams buvo pritarta. Atliekant poveikio vertinimą buvo įvertintos galimos šia iniciatyva pagrįstų politikos galimybių, atsižvelgiant į jų potencialą pašalinti minėtas spragas. Siekiant jas pašalinti veiksmingai ir proporcingai šis pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto grindžiamas išsamiomis padėties vertinimo ir poveikio vertinimo išvadomis. 2014 m., siekdama patenkinti besiformuojančius statistikos poreikius, Komisija (Eurostatas), padedama valstybių narių nacionalinių statistikos institucijų (NSI), pradėjo modernizuoti socialinę statistiką. Todėl buvo priimtas Reglamentas (ES) 2019/1700, kuriuo nustatoma bendra teisinė Europos statistikos, susijusios su asmenimis ir namų ūkiais ir pagrįstos iš imčių surinktais tų asmenų ir namų ūkių individualaus lygmens duomenimis, sistema. Ši sistema yra labai svarbi Europos lygmeniu nustatant tvirtą pagrindą rinkti imtimis pagrįstus duomenis. Ši Europos gyventojų statistikos iniciatyva yra antra pagrindinė šio modernizavimo proceso dalis. Anksti pareikštas aukšto lygio pritarimas šiai iniciatyvai Europos statistikos sistemoje (ESS) išdėstytas 2017 m. Budapešto memorandume, kuriuo patvirtinami veiksmai, kuriais siekiama lanksčiai reaguoti į kintančius poreikius, dar labiau derinti sąvokas ir apibrėžtis ir plėsti metinį duomenų, įskaitant migracijos duomenis ir geografinę informaciją, rinkimą. Remiantis padėties vertinimo ir poveikio vertinimo išvadomis, į šį pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto įtraukti plataus užmojo elementai, kuriais siekiama stiprinti visos ES socialinės statistikos, grindžiamos asmenimis ir namų ūkiais, sąsajas ir bendrą nuoseklumą. Pasiūlyme pateikiamos nuostatos, kuriomis siekiama parengti suderintą gyventojų skaičiaus apibrėžtį, pagrįstą patikimomis statistinėmis visų rezultatų sąvokomis, ir palengvinti prieigą prie turimų duomenų šaltinių ir taip pagerinti socialinės statistikos rengimo procesus ir bendrą kokybę. Į pasiūlymą taip pat įtrauktos nuostatos, kuriomis siekiama labiau suderinti gyventojų ir tarptautinės migracijos statistiką su administracinių ir teisminių įvykių, susijusių su prieglobsčiu, teisėta ir neteisėta migracija, statistiniais duomenimis pagal Reglamento (EB) Nr. 862/2007 4, 5, 6 ir 7 straipsnius. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra SESV 338 straipsnio 1 dalis, kurioje nustatytas Europos statistikos teisinis pagrindas. Jei ES reikia statistikos savo funkcijoms vykdyti, tokios statistikos rengimo priemones įprasta teisėkūros procedūra priima Europos Parlamentas ir Taryba. 338 straipsnyje nustatyti Europos statistikos rengimo reikalavimai: laikytis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, išlaidų efektyvumo ir statistinių duomenų konfidencialumo principų, nesukuriant įmonėms, valdžios institucijoms ar visuomenei perteklinės naštos. •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju) Statistinei informacijai infrastruktūrą suteikia ESS. Sistema sukurta taip, kad tenkintų įvairių naudotojų poreikius demokratinėje visuomenėje. Vieni iš pagrindinių Europos statistikos kokybės kriterijų yra nuoseklumas ir palyginamumas. Labai svarbu, kad gyventojų ir būstų statistika būtų palyginama, nes jai tenka ypač svarbus vaidmuo remiant įrodymais pagrįstą ekonominę, socialinę ir sanglaudos politiką. Valstybės narės negali pasiekti reikiamo nuoseklumo ir palyginamumo, jei nėra aiškios Europos sistemos, t. y. ES teisės aktų, kuriuose būtų nustatytos bendros statistinės sąvokos, duomenų teikimo forma ir kokybės reikalavimai. Siūlomo veiksmo tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti veikdamos atskirai. Veiksmo efektyviau imtis ES lygmeniu, remiantis ES teisės aktu, kuriuo užtikrinamas statistinės informacijos apie statistikos sritis, kurioms taikomas siūlomas teisės aktas, palyginamumas. Pačius duomenis gali rinkti valstybės narės.

•Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos priežasties. Juo bus užtikrinta Europos gyventojų ir būstų statistikos kokybė ir palyginamumas, nes visose valstybėse narėse ji bus renkama ir rengiama taikant vienodus principus. Juo taip pat bus užtikrinta, kad Europos gyventojų ir būstų statistika ir toliau būtų aktuali ir pritaikyta taip, kad atitiktų naudotojų poreikius. Priėmus reglamentą statistika bus rengiama ekonomiškiau, bus atsižvelgta ir į specifinius valstybių narių statistikos sistemų bruožus. Pagal proporcingumo principą siūlomu reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. •Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – reglamentas. Atsižvelgiant į pasiūlymo tikslus ir turinį, reglamentas yra tinkamiausia priemonė. Svarbios ES politikos sritys, pvz., ekonominė, socialinė ir sanglaudos, iš esmės priklauso nuo palyginamos, suderintos ir aukštos kokybės Europos gyventojų ir būstų statistikos. Šiam tikslui geriausiai tinka reglamentai, nes jie tiesiogiai taikomi valstybėse narėse ir todėl jų nereikia perkelti į nacionalinę teisę. 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas Įgyvendindama šią iniciatyvą Komisija įvertino galiojančią Europos gyventojų statistikos teisinę sistemą, kurią sudaro reglamentai (EB) Nr. 763/2008 ir (ES) Nr. 1260/2013 ir Reglamento (EB) Nr. 862/2007 3 straipsnis, ir jų įgyvendinimo priemonės. Kalbant apie teigiamus aspektus, vertinimas parodė, kad ši teisinė sistema apskritai iš esmės pagerino Europos gyventojų statistiką. Pavyzdžiui, Europos pridėtinė vertė gerokai padidėjo ir visi ES politikos ir (arba) instituciniai teminiai gyventojų statistikos poreikiai, žinomi prieš ankstesnius pokyčius (apie 2005 m.), buvo patenkinti. Vis dėlto galiojanti teisinė sistema turi keturis toliau nurodytus trūkumus. Vienas iš galiojančios teisinės sistemos trūkumų yra tai, kad ja nevisiškai užtikrinama pakankamai nuosekli, palyginama ir išsami statistika. Sistemoje yra nustatytos bendros pagrindinių statistinių sąvokų apibrėžtys, tačiau dažnai valstybės narės jas įgyvendina lanksčiai. Visų pirma, jos taiko tris leidžiamas, bet konceptualiai skirtingas gyventojų skaičiaus bazės apibrėžtis (nuolatinė gyvenamoji vieta, registruota gyvenamoji vieta, teisėta gyvenamoji vieta) ir kartais skirtingiems duomenų rinkiniams taiko skirtingas apibrėžtis. Todėl sumažėjo valstybių narių gyventojų statistinių duomenų palyginamumas ir nuoseklumas, o tai pakenkė duomenų rinkimo Europos pridėtinei vertei. Tam tikros duomenų spragos šiuo metu pašalinamos naudojantis savanoriškai valstybių narių teikiamais duomenimis. Dėl to ES lygmeniu gaunami neišsamūs statistiniai duomenys, kurie gali būti nesuderinami su privalomaisiais. Atitinkamai savanoriškai teikiama statistika tampa mažiau ekonomiškai efektyvi Europos pridėtinės vertės požiūriu ir todėl būtina ir svarbu, kad ateityje teikti šiuos duomenis būtų privaloma. Savanoriškai rinkti duomenis gali būti naudinga iš pradžių, kai plėtojama nauja statistika, tačiau tam, kad ji būtų visapusiškai įdiegta kaip oficiali Europos statistika, reikalingas aiškus teisinis pagrindas. Kitas galiojančios teisinės sistemos trūkumas yra tai, kad ja neužtikrinamas pakankamas gyventojų duomenų prieinamumas, kiek tai susiję su duomenų skelbimo savalaikiškumu ir dažnumu. Galiojantys teisės aktai apima tik metinę demografinę ir migracijos statistiką. Pagal galiojančius teisės aktus dauguma metinių duomenų rinkinių turi būti pateikti tik per 12 mėnesių nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos, o kas dešimt metų rengiamo surašymo duomenų rinkiniai turi būti pateikti tik per 27 mėnesius nuo surašymo metų pabaigos. Šis dažnumas ir atitinkami terminai neatitinka naudotojų lūkesčių ir nacionalinių statistinių publikacijų ar kitų tarptautinių statistinių duomenų sklaidos daugumoje valstybių narių. Pagal galiojančius teisės aktus teisiniai terminai ir dažnumas negali būti pagerinti, pvz., kad apimtų kitus daugiamečius gyventojų ir būstų statistinius duomenis arba ne vienų metų (t. y. rengiamų daugiau nei kartą per tam tikrus metus) gyventojų statistinius duomenis, kaip, pvz., neseniai pradėti rengti duomenys apie perteklinį mirtingumą nuo COVID-19. Dar vienas trūkumas yra tai, kad ši sistema neapima temų ar gyventojų grupių, kurios per pastarąjį dešimtmetį tapo politiškai ir socialiai svarbios, charakteristikų ir išsamios informacijos apie jas. Taip yra todėl, kad galiojančiuose teisės aktuose daugiausia dėmesio skiriama duomenų poreikiams, susijusiems su politikos prioritetais tuo metu, kai jie buvo rengiami. Laikui bėgant prioritetai pasikeitė, todėl turima gyventojų statistika tinkamai nebeaprėpia politikai svarbių charakteristikų, temų ar gyventojų grupių. Būtent konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais metu nustatytos spragos buvo ypač susijusios su politiškai svarbių temų ir grupių charakteristikomis. Pavyzdžiui, Europos žaliajam kursui reikalingi būsto, migrantų ir ES judumo, miestų ir kaimų gyventojų skaičiaus ir pažeidžiamų mažumų grupių duomenys. Taip pat yra spragų, susijusių su nepakankamu statistikos geografiniu detalumu, įskaitant funkcines tipologijas ir geografiškai susietus duomenis miestų ir kaimų integracijai ir tarpvalstybinei analizei. Galiausiai, sistema nėra pakankamai lanksti, kad būtų galima prisitaikyti prie kintančių politikos poreikių arba sudaryti sąlygas valstybėms narėms ar ES naudotis naujais duomenų šaltiniais. Taip yra todėl, kad galiojančiuose teisės aktuose trūksta lankstumo, kad juos būtų galima pritaikyti prie naujų statistikos poreikių. Nauji duomenų šaltiniai valstybėse narėse ir ES lygmeniu (visų pirma administracinių duomenų, įskaitant sąveikumo sistemas ir privačiai laikomus duomenis) gali sumažinti sąnaudas ir padidinti savalaikiškumą, tačiau dabartiniais teisės aktais nesudaromos sąlygos jais naudotis. Galiausiai, atlikus vertinimą nustatyta perteklinių reikalavimų, aktualių pagal iniciatyvą REFIT ir susijusių su reikalavimų laikymusi, vykdymo užtikrinimu ir stebėsena. Šiuos neatitikimus lėmė tai, kad galiojančios nuostatos pateiktos trijuose teisės aktuose, kurie rengti ne kartu. Dėl esamos padėties – valstybės narės rengia daug savanoriškų, bet neišsamių duomenų rinkinių (kurie vertinant visas valstybes nares yra labai, bet ne visiškai išsamūs) – ES lygmens veiksmingumas yra gerokai mažesnis.

•Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijų strategijoje pagrindiniai suinteresuotųjų subjektų profiliai suskirstyti į tris pagrindines grupes (pagrindinių duomenų teikėjai, pvz., administracinių duomenų ir kitų svarbių duomenų šaltinių valdytojai; statistikos rengėjai, daugiausia NSI, ir statistikos naudotojai). Konsultacijos apėmė viešas ir tikslines konsultacijas, tikslinius seminarus, konsultacijas su ekspertų grupėmis, pokalbius su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais ir dokumentų tyrimą. Į konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais sėkmingai įtrauktos numatytos jų grupės, išskyrus administracinius duomenų teikėjus ir žiniasklaidos organizacijas. Atsižvelgiant į techninį temos pobūdį manoma, kad bendras respondentų dalyvavimo lygis pakankamas, kad būtų galima pagrįsti Europos gyventojų statistikos padėties ir poveikio vertinimą. Per konsultacijas pritarta Komisijos iniciatyvai ir pripažinta, kad nuo ankstesnių politikos pakeitimų demografinės statistikos ir tarptautinės migracijos, gyventojų bei būstų surašymo statistikos srityse padėtis gerokai pagerėjo. Tačiau taip pat nustatyta statistikos spragų ir naujų statistinių poreikių, kurių dabartinė teisinė sistema negali patenkinti. Visi suinteresuotieji subjektai patvirtino, kad reikia planuoti statistikos patobulinimus, nors ne visada sutarė dėl jų masto. Statistikos rengėjai šiuo klausimu buvo šiek tiek konservatyvesni nei statistikos naudotojai. Visos suinteresuotųjų subjektų grupės sutarė, kad prioritetinės yra šios statistikos temos: geresnė migracijos statistika, išsamesnė geografinė informacija ir labiau savalaikiai bei dažnesni statistiniai duomenys. Visi suinteresuotieji subjektai pripažino, kad labai svarbu suderinti gyventojų skaičiaus bazę, o kai kurie statistikos rengėjai pokyčiams prieštaravo. Pagrindinės statistikos temos, dėl kurių skyrėsi rengėjų ir naudotojų nuomonėse, buvo susijusios su duomenimis apie lygybę ir šiuo metu savanoriško duomenų rinkimo pakeitimas privalomu. Šiek tiek mažiau rengėjų ir naudotojų nuomonės skyrėsi dėl statistinių duomenų apie būstą, dirbtinius abortus ir kūdikių mirtingumą. •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Komisija reguliariai prašė savo atitinkamų ekspertų grupių konsultacijų ir informacijos apie padėties vertinimo ir poveikio vertinimo pažangą. Apie ją taip pat buvo nuolat informuojamas Europos statistikos sistemos komitetas. Trys ekspertų grupės (Komisijos ekspertų grupių registras) yra šios: –Gyventojų ir būstų surašymų darbo grupė ( E01544 ) ir jos pogrupis, Darbo grupė dėl būsimų surašymų; –Gyventojų statistikos darbo grupė ( E03076 ); –Europos socialinės statistikos direktoriai ( E01552 ). Padėties vertinimą ir poveikio vertinimą Komisija vykdė remdamasi bendrovės ICF SA (Belgija) atliktu tyrimu. Padėties vertinimas pagrįstas ekonomine ir subsidiarumo analize ir atvejų tyrimais dėl gyventojų skaičiaus apibrėžčių. Atliekant poveikio vertinimą pasinaudota tyrimo kiekybine sąnaudų analize ir metodine parama vertinant ir išdėstant eilės tvarka politikos galimybes. Rangovas taip pat padėjo vykdyti konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant atviras viešas konsultacijas, tikslines NSI konsultacijas ir keletą teminių praktinių seminarų su konkrečiomis suinteresuotųjų subjektų grupėmis. •Poveikio vertinimas Šios iniciatyvos poveikio vertinimas, 2022 m. kovo 16 d. oficialiame posėdyje aptartas Reglamentavimo patikros valdybos, sulaukė teigiamos nuomonės su išlygomis. 2022 m. birželio 16 d. posėdyje tarpžinybinė iniciatyvinė grupė patvirtino patikslintą poveikio vertinimo ataskaitos redakciją, kurioje aptarti nuomonėje nustatyti trūkumai. Poveikio vertinime nustatytas bendrasis tikslas – geriau reaguoti į naudotojų poreikius ir modernizuoti bei didinti Europos gyventojų statistikos aktualumą, suderinimą ir nuoseklumą. Siekiant pašalinti pirmiau apibūdintus trūkumus, bendrąjį tikslą galima suskirstyti į keturis konkrečius tikslus, būtent: (1)užtikrinti išsamią, nuoseklią ir palyginamą Europos gyventojų statistiką; (2)užtikrinti statistikos savalaikiškumą ir dažnumą taip, kad ji atitiktų naudotojų poreikius; (3)teikti statistiką, kuri būtų pakankamai visapusiška atsižvelgiant į atitinkamas temas ir pakankamai išsami atsižvelgiant į charakteristikas ir suskirstymą; (4)skatinti tokias teisines ir duomenų rinkimo sistemas, kurios būtų pakankamai lanksčios, kad duomenų rinkinius būtų galima pritaikyti prie kintančių politikos poreikių ir pasinaudoti naujų duomenų šaltinių teikiamomis galimybėmis.

Politikos galimybės parengtos grupuojant detalias politikos priemones, kuriomis siekiama konkrečių tikslų, pagal keturis bruožus: statistikos derinimas pagrindinį dėmesį skiriant gyventojų skaičiaus bazės apibrėžčiai; statistinių procesų integravimas; statistinės veiklos rezultatai; sistemos lankstumas. –A galimybė yra bazinio lygio scenarijus, pagal kurį taikomi atskiri statistikos procesai ir teisės aktai, ribotai suderinama gyventojų skaičiaus apibrėžtis ir nėra jokių naujų statistinės veiklos rezultatų. –Pagrindiniai B.1 ir B.2 galimybių bruožai – laipsniškas statistinės veiklos rezultatų ir sistemos lankstumo didinimas, tačiau ribotas gyventojų skaičiaus bazės derinimas. –C.1 ir C.2 galimybės yra tokios pačios kaip B.1 ir B.2, tačiau jomis siekiama labiau suderinti gyventojų skaičiaus bazę. Pagal B.2 ir C.2 galimybes numatyta didesniu mastu gerinti statistinės veiklos rezultatus ir sistemos lankstumą nei pagal B.1 ir C.1 galimybes. –D.1 ir D.2 galimybės apimtų visišką suderinimą ir esminį statistinės veiklos rezultatų pagerinimą, taip pat pakankamą lankstumą, kad ateityje būtų galima plėtoti statistiką ir tenkinti naujus poreikius. Pagal D.2 galimybę taip pat numatoma sukurti statistinį gyventojų registrą visose valstybėse narėse. Visų galimybių sąnaudos buvo kiek įmanoma įvertintos kiekybiškai taikant šiuos kriterijus: i) gyventojų skaičiaus bazės suderinimo lygį; ii) statistinės veiklos rezultatų gerinimą ir iii) statistinių procesų integravimą naudojant nacionalinius statistinius gyventojų registrus. Nauda taip pat buvo detalizuota, tačiau didžiąja dalimi jos nebuvo įmanoma kiekybiškai įvertinti dėl dažnai netiesioginio ar išskaidyto pobūdžio, todėl ji buvo įvertinta kokybiškai. Kadangi nauda nebuvo įvertinta kiekybiškai, nebuvo įmanoma tiesiogiai išdėstyti galimybių eilės tvarka. Vis dėlto atlikus veiksmingumo vertinimą kokybiniu požiūriu paaiškėjo, kad nė viena iš galimybių nėra akivaizdžiai ekonomiškai efektyvesnė už kitas. Priešingai, jos teikia vis didesnę naudą (tiesiogiai statistikos naudotojams ir netiesiogiai visai visuomenei) didėjant sąnaudoms (daugiausia statistikos rengėjams, t. y. nacionalinėms statistikos rengimo sistemoms). Šį aspektą atitinka ir didelis statistinių duomenų rengėjų ir naudotojų nuomonių skirtumas, nes rengėjai daugiausia dėmesio skyrė sąnaudoms, o naudotojai – naudai. Tačiau vertinimas aiškiai parodė, kad plataus užmojo veiksmai, kuriais siekiama patenkinti ES politikos prioritetų duomenų poreikius, reikalauja išlaidų, nes statistikos rengėjams reikia nemažų, palyginti su dabartinėmis bazinio lygio sąnaudomis, papildomų išteklių (D.2 galimybės atveju – iki maždaug 10 proc. daugiau). Visų pirma, tik plačiausio užmojo galimybės – D.1 ir D.2 – apima didelio poveikio priemones, kuriomis siekiama patenkinti pagrindinių ES politikos sričių, pvz., miesto ir kaimo integracijos, Europos žaliojo kurso, pagrindinių teisių ir nediskriminavimo, poreikius. Be to, tik pagal D.2 galimybę numatomi statistiniai gyventojų registrai, kad statistika būtų rengiama veiksmingiau ir taip būtų padedama siekti plataus užmojo rezultatų. Todėl apskritai tinkamiausia galimybė – D.2. Plačiausio užmojo statistinės veiklos rezultatų ir sistemos lankstumo požiūriu ja pasiekiamas geriausias rezultatas dėl panašaus masto statistinių duomenų rengimo sistemų supaprastinimo ir integravimo bei tvaraus ilgalaikio efektyvumo didinimo. Tačiau tebėra neaiškumų dėl subsidiarumo ir proporcingumo, be to, būtų patirta didelių pritaikymo išlaidų, susijusių su sąveikių statistinių gyventojų registrų sukūrimu visose valstybėse narėse. Todėl taip pat būtų pagrįsta pasirinkti alternatyvų (konservatyvų) metodą, pagal kurį pirmenybė teikiama C.2 galimybei, jei būtų labiau atsižvelgiama į D.2 galimybės proporcingumą ir veiksmingumą – tai taip pat būtų priimtiniau statistikos rengėjams (pagrindiniams įgyvendinimo suinteresuotiesiems subjektams). Reikšmingiausi šio pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto skirtumai, palyginti su poveikio vertinime pateiktomis tinkamiausiomis galimybės, – mažesni užmojai dėl duomenų apie lygybę ir statistinių gyventojų registrų valstybėse narėse. Pastaruoju klausimu poveikio vertinime minimos konkrečios abejonės dėl reikalavimo sukurti šiuos statistinius registrus visose valstybėse narėse proporcingumo ir subsidiarumo. Todėl pasiūlyme labiau laikomasi C.2 galimybės, t. y. daugiau dėmesio skiriama į rezultatus orientuotiems statistikos infrastruktūros aspektams, nenurodant procedūrinių apribojimų. NSI ekspertai, su kuriais konsultuotasi, taip pat nurodė aiškiai teikiantys pirmenybę šiam į rezultatus orientuotam požiūriui. Pasiūlymu būtų toliau stiprinamas teisinis pagrindas ir skatinama kurti inovatyvius sprendimus, kad valstybės narės galėtų dalytis duomenimis ir spręsti tarpvalstybinius kokybės klausimus, susijusius su ES piliečių judėjimo laisve. Visų pirma, aiškiai remiamas privatumo didinimo technologijų naudojimas, kad dalijantis duomenimis būtų visapusiškai laikomasi ES asmens duomenų apsaugos teisės aktų (žr. toliau „Pagrindinės teisės“). •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas Pasirinkus tinkamiausią galimybę D.2 arba C.2 tikėtina, kad dėl statistinių procesų supaprastinimo, racionalizavimo ir integravimo, laikantis iniciatyvos REFIT principų, būtų galima sutaupyti lėšų. Tikimasi supaprastinti duomenų šaltinių savininkų ir NSI dalijimąsi duomenimis, teisės aktų pritaikymą prie kintančių NSI ir Eurostato duomenų poreikių ir NSI duomenų perdavimo Eurostatui procedūras. Naudotojams bus supaprastinta ir centralizuota prieiga prie statistinių duomenų Eurostato interneto svetainėje. Pagal tinkamiausią galimybę C.2 statistinių gyventojų registrų pagal šį pasiūlymą nereikalaujama, tačiau sustiprinamos teisinės ir techninės valstybių narių dalijimosi duomenimis sąlygos. Dalijimasis duomenimis naudojant šiuolaikines technologijas gali suteikti veiksmingesnių ir efektyvesnių sprendimų statistikos kokybei ilguoju laikotarpiu užtikrinti. •Pagrindinės teisės Vertinant poveikį nustatyti du pagrindiniai galimo netiesioginio poveikio pagrindinėms teisėms šaltiniai. Viena vertus, per konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais įvairios jų grupės išreiškė susirūpinimą dėl galimo didesnio pavojaus asmens duomenų apsaugai, susijusio su patobulinta ir modernizuota statistikos infrastruktūra, kuria veiksmingai susiejami visų rūšių atitinkami šaltiniai, o valstybėms narėms sudaromos sąlygos dalytis duomenimis. Kita vertus, labiau prieinami ir geresnės kokybės statistiniai duomenys apie socialinius reiškinius (įskaitant geresnius duomenis apie pažeidžiamų grupių socialines ir ekonomines charakteristikas arba apie diskriminacijos priežastis) pagerintų pagrindinių teisių politiką. Šiame pasiūlyme atsižvelgiama į šias išvadas ir siūloma proporcingai ir tikslingai gerinti atitinkamus statistinės veiklos rezultatus, kartu laikantis principų, nustatytų reglamentuose (ES) 2016/679 ir (ES) 2018/1725 pateiktose ES teisės nuostatose dėl asmens duomenų apsaugos ir atsižvelgiant į jų teisines pasekmes. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymu nenumatoma finansuoti reguliaraus duomenų rinkimo, tačiau numatoma, kad ES bendrai finansuos atitinkamus modernizavimo veiksmus, įskaitant bandomuosius tyrimus ir galimybių studijas valstybėse narėse. Komisija (Eurostatas) taip pat įsipareigoja sukurti saugią dalijimosi duomenimis infrastruktūrą. Be to, reikės daugiau Komisijos (Eurostato) žmogiškųjų ir veiklos (IT) išteklių, kad būtų galima atsverti dėl smarkiai išplėsto duomenų rinkimo padidėjusį reglamentavimo, stebėsenos ir duomenį rengimo krūvį. Bendras pasiūlymo finansinis poveikis yra neribotos trukmės. Numatomas poveikis biudžetui per pirmuosius 10 metų nuo reglamento įsigaliojimo pateikiamas finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje. 5.KITI ELEMENTAI •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

Manoma, kad siūlomą reglamentą Europos Parlamentas ir Taryba priims 2023 m., o netrukus po to Komisija priims įgyvendinimo priemones. Reglamentas bus tiesiogiai taikomas visose ES valstybėse narėse ir atskiro įgyvendinimo plano nereikės. Valstybės narės turėtų pradėti teikti Komisijai duomenis pagal naująjį reglamentą 2026 m. Priimto reglamento įgyvendinimas bus reguliariai stebimas ir vertinamas, kaip numatyta poveikio vertinime. Jame taip pat numatyta stebėsenos tvarka, įskaitant pasiūlymus dėl naudotinų rodiklių. •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas Siūlomu reglamentu nustatoma nauja Europos gyventojų ir būstų statistikos sistema. Juo integruojama šiuo metu rengiama demografinė, migracijos ir surašymų statistika ir nurodoma, kad valstybės narės turi teikti 3 sričių (demografinius, būsto, šeimų ir namų ūkių), 11 susijusių temų ir 23 potemių statistinius duomenis. Taip pat pateikiami pagalbiniai straipsniai, skirti dalykui, terminų apibrėžtims, statistinei tiriamajai visumai ir vienetams, periodiškumui ir ataskaitiniam laikui, duomenų šaltiniams ir metodams, įskaitant konkrečias pakartotinio administracinių duomenų šaltinių naudojimo sąlygas, statistinių duomenų konfidencialumui, kokybės specifikacijoms, dalijimuisi duomenimis, bandomiesiems tyrimams ir galimybių studijoms ir galimiems finansiniams įnašams. Vienas iš svarbiausių terminų apibrėžčių aspektų yra tai, kad pasiūlymu siekiama išspręsti atliekant vertinimą nustatytą galiojančių teisės aktų struktūrinę problemą: nepakankamai suderintą gyventojų skaičiaus bazės apibrėžtį. Naujasis pasiūlymas grindžiamas bendra gyventojų skaičiaus apibrėžtimi, pagrįsta statistine nuolatinės gyvenamosios vietos sąvoka, netaikant numatytųjų išimčių. Be to, tiesiogiai skatinama taikyti mokslinio statistinio vertinimo metodus (pvz., vadovaujantis buvimo požymių ar nuolatinių gyventojų skaičiaus santykinio rodiklio sąvokomis), kad apibrėžtį būtų galima taikyti jau administracinių duomenų šaltiniuose. Suderinus gyventojų skaičiaus apibrėžtį, tinkamai taikomą visose valstybėse narėse, Europos gyventojų statistika taptų kur kas palyginamesnė ir nuoseklesnė, laikantis per poveikio vertinimą suformuluotų tinkamiausių galimybių. Išsami informacija apie duomenims keliamus reikalavimus būtų nurodyta įgyvendinimo aktuose, tačiau siūlomame reglamente numatyta galimybė deleguotaisiais aktais iš dalies keisti potemių sąrašą, jų periodiškumą ir ataskaitinį laiką. Pasiūlyme taip pat numatyta galimybė reaguoti į būsimus duomenų poreikius renkant ad hoc duomenis. Siūlomame reglamente taip pat reikalaujama, kad prireikus būtų inicijuojami bandomieji tyrimai ir galimybių studijos ir numatytas galimas bendras finansavimas siekiant toliau modernizuoti statistikos rengimo sistemas ir išbandyti naujas temas. Šie Komisijai suteikti įgyvendinimo ir deleguotieji įgaliojimai, taip pat galimybė inicijuoti bandomuosius tyrimus ir (arba) galimybių studijas, siūlomi siekiant išlaikyti tam tikrą naujosios sistemos lankstumą, kad būtų atsižvelgiama į naujus naudotojų poreikius ir naujų duomenų šaltinių teikiamas galimybes būsimu ilgesniuoju laikotarpiu. Be to, specialiai dalijimuisi duomenimis skirtame straipsnyje apibūdinama, kaip konkrečiais gyventojų statistikos tikslais galima dalytis konfidencialiais duomenimis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 223/2009. Ankstesnė patirtis parodė, kad, siekiant veiksmingai spręsti aprėpties klausimus, susijusius su ES piliečių judėjimo laisve, būtinas tarpvalstybinis NSI bendradarbiavimas remiantis individualiais duomenimis. Vis dėlto toks dalijimasis duomenimis griežtai ribojamas Reglamentu (ES) 2016/679, remiantis šešiais principais, įskaitant tikslų apribojimą, duomenų kiekio mažinimą ir vientisumą bei konfidencialumą. Siekiant sudaryti sąlygas veiksmingai dalytis duomenimis kokybės tikslais laikantis Reglamento (ES) 2016/679, šiame pasiūlyme reikalaujama išbandyti ir naudoti privatumo didinimo technologijas, kuriomis struktūriškai užtikrinamas duomenų kiekio mažinimas. Komisija (Eurostatas) taip pat turi sukurti saugią infrastruktūrą, kad palengvintų tokį dalijimąsi duomenimis, kartu užtikrindama duomenų tvarkymo techninį vientisumą ir konfidencialumą. Be to, pasiūlymo dalimi, kuria iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 862/2007, siekiama trijų aiškių tikslų: (1)sumažinti jo statistinę aprėptį išbraukiant 3 straipsnį, kuriame anksčiau numatytos statistikos temos perkeliamos į naująją EDS sistemą; (2)įtraukti daugiau teisinių priemonių statistikos institucijoms dėl savalaikės prieigos prie administracinių duomenų šaltinių ir jų pakartotinio naudojimo to reglamento tikslais, atsižvelgiant į išplėstas įgalinimo nuostatas, įtrauktas į patį EDS pasiūlymą; (3)užtikrinti, kad to reglamento tikslais naudojami šalių ir teritorijų sąrašai būtų suderinti su sąrašais, naudojamais naujojoje EDS sistemoje. Siekiant užtikrinti nuoseklumą, Reglamentas (EB) Nr. 862/2007 turi būti iš dalies pakeistas EDS pasiūlymu, nes statistikos temos iš to reglamento perkeliamos į naująją EDS sistemą. Šis metodas pasirinktas dėl svarbių statistinių ir metodinių priežasčių: – terminas „migracija“, šiuo metu apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 862/2007 3 straipsnio 1 dalies a–c punktuose, grindžiamas esmine demografine sąvoka, apimančia asmenis, persikeliančius gyventi į kitą šalį, t. y. dalimi srautų, kurie keičia šalies demografinę pusiausvyrą. Pasiūlymu dėl EDS siekiama pirmą kartą nustatyti bendrą nuoseklų teisinį pagrindą visiems demografinės pusiausvyros elementams. Jis turėtų apimti visus srautus, įskaitant asmens civilinės būklės pasikeitimus (gimimą, mirtį) ir taip pat migracijos srautus ir gyventojų skaičių, t. y. gyvenamosios vietos keitimą iš vienos šalies į kitą. –Statistikos tema „Pilietybės įgijimas ir praradimas“, šiuo metu aprėpiama Reglamento (EB) Nr. 862/2007 3 straipsnio 1 dalies d punktu, savo pobūdžiu glaudžiai susijusi su demografine pusiausvyra, nes ji papildo asmens civilinės būklės pasikeitimus šalyje gyvenančių piliečių skaičiaus pokyčiais (teigiamais ir neigiamais srautais). Visi kiti siūlomi Reglamento (EB) Nr. 862/2007 pakeitimai (pavadinimo pakeitimas, dalykui skirtų dalių išbraukimas iš 1 straipsnio ir 2 straipsnyje pateiktų terminų apibrėžčių išbraukimas) yra susiję su atitinkamai susiaurinta to reglamento taikymo sritimi. 2023/0008 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos gyventojų ir būstų statistikos, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 862/2007 ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 763/2008 ir (ES) Nr. 1260/2013

(Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1)Europos gyventojų ir būstų statistika reikalinga formuojant, įgyvendinant ir vertinant Sąjungos politiką, visų pirma susijusią su demografiniais pokyčiais, žaliąja ir skaitmenine transformacijomis, energijos vartojimo efektyvumo skatinimu, ekonomine, socialine ir teritorine sanglauda ir Jungtinių Tautų (JT) darbotvarkės iki 2030 m. darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimu; (2)gyventojų statistika yra svarbus įvairių politikos rodiklių vardiklis ir naudojama kaip atskaitos taškas visoje Europos statistikoje, visų pirma sudarant imčių sąrašus reprezentatyviems asmenų ir namų ūkių tyrimams atlikti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1700; (3)Ekonomikos ir finansų reikalų taryba reguliariai įgalioja Ekonomikos politikos komitetą vertinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą ir kokybę, remiantis Eurostato parengtomis gyventojų skaičiaus prognozėmis. Gyventojų skaičiaus prognozės taip pat naudojamos politikos analizei įgyvendinant Europos semestrą. Komisija (Eurostatas) turėtų turėti visus reikiamus statistinius duomenis gyventojų skaičiaus prognozėms rengti ir skelbti pagal Sąjungos informacijos poreikius; (4)pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 175 straipsnio 2 dalį Komisija kas trejus metus Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui turėtų teikti pažangos, padarytos siekiant ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos, ataskaitą. Šioms ataskaitoms parengti ir demografiniams pokyčiams ir galimoms būsimoms demografinėms problemoms Sąjungos teritorijose reguliariai stebėti būtini regionų ir vietos lygmens duomenys, įskaitant duomenis apie įvairių tipų teritorijas, pvz., pasienio regionus, miestus ir jų funkcines miestų zonas, didmiesčių regionus, kaimo regionus, kalnų ir salų regionus; (5)pagal Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 16 straipsnio 4 dalį kvalifikuota Tarybos narių balsų dauguma nustatoma, inter alia, remiantis valstybių narių gyventojų skaičiumi. Šiuo tikslu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1260/2013 4 straipsnio 1 dalį valstybės narės privalo teikti Komisijai (Eurostatui) nacionalinio lygmens bendro gyventojų skaičiaus duomenis; (6)2017 m. Europos statistikos sistemos komitetas (ESSK) patvirtino Budapešto memorandumą, kuriame nurodytas poreikis turėti metinę statistiką apie gyventojų skaičių ir tam tikras socialines, ekonomines ir demografines gyventojų charakteristikas ir geresnę migracijos statistiką. Tam, kad visose jos veiklos srityse būtų laikomasi piliečių lygybės ir nediskriminavimo principų ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir SESV 10 ir 19 straipsniuose įtvirtintų atskirų piliečių teisių, Sąjungai reikia patikimų ir palyginamų statistinių duomenų. Reglamentu (ES) 2019/1700 nustatyta duomenų rinkimo iš imčių sistema, pagal kurią galima rinkti duomenis apie lygybę ir nediskriminavimą, kiek tai įmanoma iš imčių, ir analizuoti kai kuriuos lygybės ir diskriminacijos aspektus, parengiant socialinius ir ekonominius rodiklius ir informaciją apie diskriminacijos patirtį. Be to, Pagrindinių teisių agentūra (FRA) ir Europos lyčių lygybės institutas (EIGE) atlieka tikslinius ir specialius tyrimus ir dėl jų gali būti gaunama dar daugiau ES lygmens statistinių duomenų apie lygybę. Ateityje reikėtų stiprinti valstybių narių, Eurostato ir šių agentūrų bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą, kad būtų patenkinti didėjantys naudotojų poreikiai gauti patikimų ir išsamių duomenų apie lygybę ir įvairovę Sąjungoje; (7)tam, kad būtų pasiekti Europos žaliojo kurso tikslai, veiksmingai politikai plėtoti ir vertinti reikia išsamesnės statistikos, susijusios su būstų energijos vartojimu ir efektyvumu, išsamių geografinių gyventojų pasiskirstymo duomenų ir nuodugnesnių gyventojų santykio su būstu tyrimų. COVID-19 pandemija parodė, kad reikia patikimos, dažnai teikiamos ir savalaikės mirties atvejų Sąjungoje statistikos. Duomenų poreikiai buvo patenkinti valstybėms narėms savanoriškai renkant ir teikiant duomenis Komisijai (Eurostatui), tačiau Sąjungai vis dėlto reikia tinkamo privalomo tokių duomenų rinkimo Europos statistikos sistemoje (ESS) mechanizmo, nustatant būtiną dažnumą, savalaikiškumą ir išsamumą; (8) Jungtinių Tautų Ekonomikos ir socialinių reikalų taryba, remdamasi Jungtinių Tautų Statistikos komisijos pasiūlymu, kas dešimt metų priima rezoliucijas dėl pasaulio gyventojų ir būstų surašymo ir ragina JT valstybes nares atlikti gyventojų ir būstų surašymus laikantis tarptautinių ir regioninių rekomendacijų bei užtikrinant gyventojų ir būstų surašymo rezultatų vientisumą, patikimumą, tikslumą ir vertę. Europos gyventojų ir būstų statistikoje turėtų būti atsižvelgta į šias rekomendacijas; (9)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 223/2009 nustatyta Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos teisinė sistema, grindžiama bendrais statistikos principais. Tuo reglamentu nustatyti kokybės kriterijai ir nurodyta būtinybė mažinti respondentams tenkančią naštą ir prisidėti prie bendresnio tikslo – mažinti administracinę naštą. Naujojoje Europos gyventojų ir būstų statistikos teisinėje sistemoje turėtų būti vadovaujamasi tame reglamente nustatytais kokybės kriterijais ir padedama lengvinti naštą veiksmingai ir efektyviai pakartotinai naudojant turimus duomenų, įskaitant administracinius duomenis, šaltinius; (10)įvertinus esamą Sąjungos gyventojų ir būstų surašymų, tarptautinių migracijos srautų, migrantų skaičiaus, pilietybės įgijimo ir demografinę statistiką paaiškėjo, kad dėl galiojančios teisinės sistemos, kurią sudaro Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 862/2007, (EB) Nr. 763/2008 ir (ES) Nr. 1260/2013, statistika iš esmės pagerėjo, palyginti su padėtimi 2005 m., kai šios teisinės sistemos nebuvo. Tačiau šioje sistemoje gali trūkti nuoseklumo ir palyginamumo, todėl šią problemą reikėtų spręsti; (11)dėl kintančios demografinės padėties ir pastarojo meto migracijos tendencijų atsirado poreikis turėti savalaikiškesnės, dažnesnės ir išsamesnės statistikos apie Europos gyventojus, asmens civilinės būklės pasikeitimus ir būstą, įskaitant išsamią temų ar grupių, kurios per pastarąjį dešimtmetį tapo politiškai ir visuomenei aktualios, informaciją. Galiojanti teisinė sistema taip pat nėra pakankamai lanksti, kad būtų galima prisitaikyti prie kintančių politikos poreikių ir sudaryti sąlygas nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis naudotis naujais šaltiniais. Be to, dėl galiojančios teisinės sistemos struktūros, t. y. trijų skirtingų reglamentų, priimtų skirtingu metu, statistikai būdingas tam tikras nenuoseklumas. Galiausiai, kadangi Reglamentas (ES) Nr. 1260/2013 nebebus taikomas nuo 2028 m. rugpjūčio 31 d., pagal tą reglamentą renkamai demografinei statistikai reikalingas naujas teisinis pagrindas. Todėl galiojančią teisinę sistemą būtina pakeisti nauja, nuoseklesne ir lankstesne sistema, kuria turėtų būti iš dalies pakeistos atitinkamos Reglamento (EB) Nr. 862/2007 dalys ir panaikinti reglamentai (EB) Nr. 763/2008 ir (ES) Nr. 1260/2013;

(12)Reglamento (EB) Nr. 862/2007 3 straipsnis taikomas nuolatinių gyventojų pilietybės ir gimimo vietos (migrantų skaičiaus), gyvenamosios vietos šalies pokyčių (tarptautinės migracijos srautų) ir nuolatinių gyventojų pilietybės įgijimo statistikai, o kita tame reglamente numatyta statistika yra susijusi su administracinėmis ir teisminėmis procedūromis pagal imigracijos teisės aktus ir tarptautinės apsaugos nuostatas. Todėl 3 straipsnyje nurodyta statistika glaudžiai susijusi ir turėtų derėti su nuolatinių gyventojų skaičiaus ir demografinių pokyčių statistiniais duomenimis, numatytais reglamentuose (EB) Nr. 763/2008 ir (ES) Nr. 1260/2013. Todėl siekiant užtikrinti, kad šie statistiniai duomenys būtų iš esmės nuoseklūs, jie turėtų būti integruoti į vieną teisinį pagrindą, o Reglamento (EB) Nr. 862/2007 3 straipsnis turėtų būti išbrauktas; (13)dėl sparčiai kintančio kai kurių gyventojų ir būstų charakteristikų pobūdžio, visų pirma atsižvelgiant į demografinius ir migracijos reiškinius, ir dėl atitinkamo poreikio skubiai nustatyti ir pritaikyti politiką, statistiniai duomenys turi būti prieinami laiku, netrukus po ataskaitinio laikotarpio. Todėl statistikos periodiškumas ir savalaikiškumas turėtų būti žymiai pagerinti; (14)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1059/2003 nustatyta lentelėmis pagrįsta metodika, pagal kurią apibrėžiamos teritorinės tipologijos, grindžiamos gyventojų pasiskirstymu vieno kvadratinio kilometro gardelių tinklelyje. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2018/1799 – laikinoje tiesioginėje statistinės veiklos priemonėje, priimtoje papildant 2021 m. gyventojų ir būstų surašymus, – numatyti pagrindiniai surašymų rezultatai pagal visą Europą apimantį vieno kvadratinio kilometro gardelių tinklelį. Tolesnė geografiškai susietų tinkleliais pagrįstų gyventojų statistinių duomenų sklaida ir jų išplėtimas įtraukiant būsto statistiką turėtų būti užtikrinti teisine sistema; (15)teritoriniai vienetai ir statistiniai tinkleliai turėtų būti apibrėžti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1059/2003; (16)vietovės geografiniai duomenys turėtų būti koduojami pagal statistinių vienetų teminį tinklelį laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB III priedo; (17)galiojančią Europos gyventojų ir būstų statistikos teisinę sistemą reikia atnaujinti siekiant užtikrinti, kad dabartiniai atskiri statistikos procesai būtų tinkamai integruoti į bendrą sistemą, kuri leistų ESS veiksmingai reaguoti į naujus Sąjungos informacijos poreikius ir skatinti statistikos inovacijas. Statistinės veiklos rezultatai turi būti tobulinami, kad išliktų aktualūs atsižvelgiant į demografinius, migracijos, socialinius ir ekonominius pokyčius visuomenėje; (18)administraciniais šaltiniais grindžiamą patobulintą reguliarią (metinę ir dažnesnę) gyventojų ir būstų statistiką reikėtų papildyti informacija, gaunama kas dešimt metų pagal JT principus ir rekomendacijas atliekant suderintus Sąjungos gyventojų ir būstų surašymus. Ne mažiau svarbu tai, kad gyventojų ir būstų surašymai suteikia unikalią galimybę padidinti tiek oficialios statistikos rengimo veiklos, tiek rezultatų matomumą; (19)Sąjungoje vykdomi surašymai turėtų tapti ekonomiškai efektyvesni ir tam turėtų būti visapusiškai pasinaudojama gausiais administraciniais duomenimis, prieinamais visose valstybėse narėse, arba derinami įvairūs šaltiniai, įskaitant susijusius su daiktų internetu ir skaitmeninių paslaugų teikimu. Surašymai taip pat turėtų būti naudojami tam, kad būtų galima pakartotinai įtvirtinti demografinius atskaitos taškus, ir apimti administracinių duomenų šaltinių aprėpties tyrimus; (20)valstybės narės ir Komisija (Eurostatas) turėtų turėti tvarią prieigą prie kuo įvairesnių duomenų šaltinių, kad galėtų ekonomiškai efektyviai rengti aukštos kokybės Europos gyventojų ir būstų statistiką. Šiuo atžvilgiu labai svarbu, kad nacionalinės statistikos institucijos gautų saavalaikę prieigą ir galėtų greitai naudotis nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens viešojo administravimo institucijoms priklausančiais administraciniais duomenimis pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 17a straipsnį. Pavyzdžiui, pastatų energijos vartojimo efektyvumo statistika gali būti grindžiama administraciniais duomenimis, susijusiais su pastatų energijos sertifikatų išdavimu pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/31/ES. Nacionalinės statistikos institucijos taip pat turi dalyvauti priimant sprendimus, susijusius su atitinkamų administracinių duomenų šaltinių kūrimu ir pertvarkymu, siekiant užtikrinti, kad juos būtų galima papildomai naudoti oficialiai statistikai rengti; (21)pastaraisiais metais buvo sukurtos išsamios Sąjungos lygmens duomenų bazės ir sąveikumo sistemos, susijusios su gyvenamąja vieta, asmens civilinės būklės pasikeitimais, pilietybe, migracija ir tarpvalstybiniu gyventojų judėjimu, pvz., pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (ES) 910/2014, (ES) 2018/1724, (ES) 2019/817 ir (ES) 2019/818. Jos suteikia vertingos informacijos, kurią galima pakartotinai naudoti rengiant Europos gyventojų ir būstų statistiką ir užtikrinant jos kokybę; (22)šiuo atžvilgiu labai svarbu sudaryti sąlygas Komisijai (Eurostatui) pakartotinai naudoti šiuos duomenis tik statistikos tikslais, griežtai taikant duomenų apsaugos ir duomenų privatumo taisykles, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/1725. Tai visų pirma turėtų būti taikoma statistiniams duomenims, saugomiems centrinėje ataskaitų ir statistinių duomenų saugykloje (CASS), laikantis CASS tikslo, nustatyto Reglamento (ES) 2019/817 39 straipsnio 1 dalyje ir Reglamento (ES) 2019/818 39 straipsnio 1 dalyje, ir reglamentų, kuriais sukurtos tos sistemos, kurių statistiniai duomenys saugomi CASS. Visų pirma, atsižvelgiant į tai, kad CASS turi teikti tarpsisteminius statistinius duomenis ir analitines ataskaitas politikos, veiklos ir duomenų kokybės tikslais, Komisija (Eurostatas) turėtų kuo didesniu mastu bendradarbiauti su Europos Sąjungos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (eu-LISA), kad būtų teikiama reikiama Europos statistika; (23)privačiai laikomi duomenys gali pagerinti Europos gyventojų ir būstų statistikos aprėptį, savalaikiškumą ir galimybes naudoti juos reaguojant į krizes arba sudaryti sąlygas statistikos inovacijoms. Šie duomenys gali papildyti esamą demografinę ir migracijos statistiką, paskatinti statistikos inovacijas ir net padėti rengti ankstyvuosius įverčius. Nacionalinės statistikos institucijos, kitos kompetentingos nacionalinės institucijos ir Komisija (Eurostatas) turėtų turėti prieigą prie tokių duomenų ir jais naudotis; (24)siekiant užtikrinti Europos gyventojų ir būstų statistikos palyginamumą Sąjungos lygmeniu, labai svarbu, kad bendros gyventojų apibrėžtys būtų taikomos ir įgyvendinamos suderintai. Siekiant nuosekliai, patikimai ir ekonomiškai pradėti taikyti vieną suderintą gyventojų skaičiaus bazę, kartu užtikrinant, kad rezultatai būtų savalaikiai, reikia taikyti buvimo požymių ir nuolatinių gyventojų skaičiaus santykinio rodiklio sąvokomis pagrįstus statistinius ir modeliavimo metodus; (25)valstybės narės turėtų teikti duomenis ir metaduomenis elektroniniu būdu, laikydamosi tinkamo Komisijos pateikto techninio formato. Tarptautiniai standartai, pvz., Statistinių duomenų ir metaduomenų mainų (SDMX) iniciatyva, ir Sąjungoje parengti statistiniai ar techniniai standartai, pvz., metaduomenų ir tvirtinimo standartai arba Europos sąveikios sistemos principai, turėtų būti naudojami tiek, kiek jie svarbūs Europos gyventojų ir būstų statistikai. ESSK patvirtino metaduomenų ir kokybės ataskaitų ESS standartus pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsnį. Šiais standartais turi būti padedama darniau užtikrinti kokybę ir teikti ataskaitas pagal šį reglamentą, todėl jie turėtų būti įtraukti; (26)Europos gyventojų ir būstų statistika turėtų atitikti Reglamente (EB) Nr. 223/2009 nustatytus kokybės kriterijus, susijusius su reikalingumu, tikslumu, savalaikiškumu ir punktualumu, prieinamumu ir aiškumu, palyginamumu ir nuoseklumu. Jos kokybė turėtų būti gerinama kintant Sąjungos poreikiams. Aktualūs Komisijos (Eurostato) atlikto kokybės vertinimo rezultatai turėtų būti viešai prieinami statistikos naudotojams. Prieiga prie šios statistikos turėtų būti nemokama ir nesudėtinga per Komisijos (Eurostato) duomenų bazes jos interneto svetainėje ir leidiniuose; (27)Reglamente (EB) Nr. 223/2009 pateikiamos taisyklės dėl duomenų iš valstybių narių Komisijai (Eurostatui) teikimo ir jų naudojimo, įskaitant konfidencialių duomenų perdavimą ir apsaugą. Priemonėmis, kurių imamasi pagal šį reglamentą, turėtų būtų užtikrinama, kad konfidencialūs duomenys būtų teikiami ir naudojami išimtinai statistikos tikslams pagal to reglamento 21 ir 22 straipsnius; (28)Komisija (Eurostatas) turi laikytis valstybių narių pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 pateiktų statistinių duomenų konfidencialumo reikalavimų. Kiek tai susiję su pagal šį reglamentą surinktais gyventojų statistiniais duomenimis, turėtų būti nustatytas suderintas metodas, kuriuo būtų siekiama užtikrinti aukštą Europos suvestinių rodiklių kokybę ir išvengti konfidencialių duomenų atskleidimo statistinės veiklos rezultatuose, kuo labiau vengiant duomenų blokavimo; (29)nacionaliniu lygmeniu prieinami duomenų šaltiniai ne visada gali tiksliai apibūdinti reiškinius, susijusius su laisvu asmenų judėjimu Sąjungoje, asmenų galimybėmis naudotis tarpvalstybinėmis paslaugomis, susijusiomis su demografiniais asmens civilinės būklės pasikeitimais, ir naudojimusi asmenų teisėmis visoje Sąjungoje įsigyti ir turėti būstą, kuris naudojamas kaip pirminis, atostogų ir antrinis būstas. Taip pat yra skirtumų, susijusių su dvišaliais migracijos srautais, ir sunkumų nustatant tam tikrų grupių gyventojų, pvz., migrantų, benamių ar asmenų be pilietybės skaičių. Todėl reikėtų stiprinti dalijimąsi duomenimis gyventojų ir migracijos statistikos rinkimo ir kokybės užtikrinimo tikslais ir laikyti jį dar vienu duomenų šaltiniu. Toks intensyvesnis dalijimasis duomenimis gali apimti daug įvairių svarbių duomenų – nuo duomenų, pagal kuriuos akivaizdžiai neįmanoma tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyti statistinių vienetų, iki duomenų, kuriems gali būti taikomi statistinių duomenų konfidencialumo reikalavimai. Valstybės narės, atsižvelgdamos į savo ir kitų valstybių narių interesus, turėtų dalyvauti dalijimosi duomenimis veikloje, įskaitant bandomuosius projektus, kuriais vertinami novatoriški saugūs sprendimai. Komisija (Eurostatas) taip pat turėtų sukurti saugią infrastruktūrą tokiam dalijimuisi duomenimis palengvinti, kartu užtikrindama visas būtinas apsaugos priemones; (30)kai dalijimasis duomenimis apima asmens duomenų tvarkymą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 arba Reglamentą (ES) 2018/1725, turėtų būti visapusiškai taikomi tikslų apribojimo, duomenų kiekio mažinimo, saugojimo apribojimo ir vientisumo bei konfidencialumo principai. Visų pirma pirmenybė turėtų būti teikiama dalijimosi duomenimis mechanizmams, grindžiamiems privatumo didinimo technologijomis, specialiai sukurtomis šiems principams įgyvendinti, o ne tiesioginiam duomenų perdavimui; (31)konfidencialiais duomenimis turėtų būti dalijamasi tik pateikus prašymą, kuriuo pagrindžiamas poreikis dalytis šiais duomenimis pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 V skyrių;

(32)ilgesniuoju laikotarpiu bendradarbiavimo pastangoms Europos statistikos sistemoje siekiant sumažinti tarpvalstybines statistikos kokybės problemas, pvz., dvigubą Sąjungos gyventojų, kurie naudojasi judėjimo laisve, apskaitą, turėtų būti kuo labiau taikomi bendri skaitmeniniai identifikatoriai, Sąjungos lygmeniu nustatyti Reglamentu (ES) Nr. 910/2014; (33)šis reglamentas nedaro poveikio reglamentams (ES) 2016/679 ir (ES) 2018/1725 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2002/58/EB. Pastarieji reglamentai turi būti taikomi asmens duomenų tvarkymui pagal šį reglamentą, atsižvelgiant į atitinkamą jų taikymo sritį; (34)Europos gyventojų ir būstų statistika turėtų keistis, kad būtų atsižvelgta į naujus duomenų poreikius, atsirandančius dėl kintančių politikos prioritetų, taip pat į Sąjungos demografinės, migracijos, socialinės ar ekonominės padėties pokyčius. Komisija (Eurostatas) turėtų atlikti bandomuosius tyrimus, kuriais būtų įvertintas atitinkamų pritaikymų įgyvendinamumas, ir turėtų atsižvelgti į tokius aspektus kaip išlaidos ir administracinė našta valstybėms narėms bei atitinkamų duomenų šaltinių prieinamumas; (35)siekiant atsižvelgti į demografines, ekonomines ir socialines tendencijas, taip pat į technologinę plėtrą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti sutekti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies keičiamas Europos gyventojų ir būstų statistikos potemių sąrašas, aprašymas, periodiškumas ir ataskaitinis laikas; atnaujinamas šio reglamento priede nurodytas periodiškumas ir ataskaitinis laikas ir nurodoma informacija, kurią valstybės narės turi teikti ad hoc. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; (36)pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir (ES) 2017/1939 Sąjungos finansiniai interesai turi būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis, įskaitant priemones, susijusias su pažeidimų, įskaitant sukčiavimą, prevencija, nustatymu, ištaisymu ir tyrimu, prarastų, neteisingai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimu ir, kai tinkama, su administracinių sankcijų skyrimu. Visų pirma vadovaujantis reglamentais (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) turi įgaliojimus atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra turi įgaliojimus tirti Sąjungos finansiniams interesams kenkiančias nusikalstamas veikas, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371, ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už jas. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiauti Sąjungos finansinių interesų apsaugos klausimu, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Audito Rūmams ir, kiek tai susiję su tvirtesniame bendradarbiavime pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis, Europos prokuratūrai, ir užtikrinti, kad visos trečiosios šalys, dalyvaujančios įgyvendinant Sąjungos lėšas, suteiktų lygiavertes teises; (37)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, susijusias su duomenims ir metaduomenims nustatomais reikalavimais, duomenų ir metaduomenų teikimo techniniais formatais ir procedūromis, kokybės ataskaitų turiniu ir struktūra, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011; (38)jei šiam reglamentui ar pagal jį priimtiems deleguotiesiems ir įgyvendinimo aktams įgyvendinti reikėtų iš esmės pakeisti valstybės narės nacionalinę statistikos sistemą dėl duomenų, kurių periodiškumas mažesnis nei 10 metų, teikimo, Komisija turėtų galėti tinkamai pagrįstais atvejais ir ribotą laikotarpį leisti atitinkamoms valstybėms narėms taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas; (39)kadangi šio reglamento tikslo, t. y. sistemingai rengti Europos gyventojų ir būstų statistiką, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl nuoseklumo ir palyginamumo to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones tam tikslui pasiekti. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; (40)vadovaujantis Reglamento (ES) 2018/1725 42 straipsnio 1 dalimi buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir jis pateikė nuomonę [xxx]; (41)konsultuotasi su Europos statistikos sistemos komitetu, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis

Dalykas Šiuo reglamentu nustatoma bendra teisinė sistemingo Europos gyventojų ir būstų statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema. 2 straipsnis

Terminų apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: (1)pilietybė – fizinio asmens ir jo valstybės ypatingas teisinis ryšys, kuris atsiranda gimus ar dėl natūralizacijos, nesvarbu, ar tai įvyksta dėl pareiškimo, pasirinkimo, santuokos, įvaikinimo, ar pasinaudojus kitomis nacionalinėje teisėje numatytomis priemonėmis; (2)nuolatinė gyvenamoji vieta – vieta, kurioje asmuo paprastai praleidžia poilsiui skirtą paros dalį, nepaisant laikino nebuvimo, kai išvykstama praleisti laisvalaikio, atostogauti, aplankyti draugų ir giminių, verslo reikalais, gydytis arba į religines piligrimines keliones. Konkretaus geografinio rajono nuolatiniais gyventojais laikomi tik šie asmenys: a)nuolatinėje gyvenamojoje vietoje per 12 mėnesių iki ataskaitinės datos imtinai gyvenę didžiąją laiko dalį arba b)į nuolatinę gyvenamąją vietą atvykę per 12 mėnesių iki ataskaitinės datos imtinai ir ketinantys arba besitikintys būti joje didžiąją dalį laiko bent 12 mėnesių po atvykimo;

(3)buvimo požymiai – informacija, rodanti faktinį asmens buvimą ir nuolatinę gyvenamąją vietą nagrinėjamoje teritorijoje. Ją galima gauti iš bet kurio tinkamo šaltinio ar įvairių šaltinių, įskaitant su asmeniu susijusius skaitmeninius pėdsakus; (4)nuolatinių gyventojų skaičiaus santykinis rodiklis – per pasirinktą laikotarpį į nagrinėjamąją vietą atvykusių asmenų, kurie toje vietoje liko bent 12 mėnesių, skaičiaus dalis, palyginti su bendru per tą patį laikotarpį į tą pačią vietą atvykusių asmenų skaičiumi; (5)tarptautinė migracija – įvykis, kuriuo asmuo, prieš tai nuolat gyvenęs tam tikroje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, perkelia savo nuolatinę gyvenamąją vietą į kitos valstybės narės arba trečiosios šalies teritoriją; (6)imigrantas – asmuo, kuris per ataskaitinį laikotarpį tarptautinės migracijos veiksmu perkėlė savo nuolatinę gyvenamąją vietą į duomenis teikiančią šalį; (7)emigrantas – asmuo, kuris per ataskaitinį laikotarpį tarptautinės migracijos veiksmu perkėlė savo nuolatinę gyvenamąją vietą iš duomenis teikiančios šalies, prieš tai nuolat joje gyvenęs; (8)vidaus migracija – įvykis, kuriuo asmuo pakeičia savo nuolatinę gyvenamąją vietą duomenis teikiančios šalies teritorijoje; (9)gyvenamosios patalpos – laikinas arba nuolatinis statinys, pastogė arba apgyvendinimo vieta, kurioje gyvena vienas ar daugiau asmenų, nepriklausomai nuo to, ar ji suprojektuota arba skirta žmonėms gyventi, ar ne; (10)tradicinis būstas – nustatytoje vietoje esanti patalpa, skirta nuolat gyventi žmonėms, tačiau neskirta instituciniam ar kolektyviniam apgyvendinimui; (11)gyvenamosios paskirties pastatas – nuolatinis statinys, sudarytas iš vieno ar kelių tradicinių būstų arba skirtas instituciniam ar kolektyviniam apgyvendinimui; (12)namų ūkis – dviejų ar daugiau asmenų, kurie dalijasi gyvenamosiomis patalpomis arba kitais konkrečiais ištekliais, grupė arba atskiras asmuo, nepriklausantis jokiam kitam namų ūkiui; (13)šeima – grupė dviejų ar daugiau asmenų, kurie gyvena tame pačiame namų ūkyje ir yra susiję tėvystės arba santuokiniais, registruotos ar bendru sutarimu grindžiamos partnerystės ryšiais; (14)administraciniai įrašai – ne statistikos šaltinio (paprastai – viešosios įstaigos tvarkomo registro), kurio pagrindinė paskirtis nėra teikti statistinius duomenis, surinkti duomenys; (15)sritis – vienas arba keli duomenų rinkiniai, kurie aprėpia konkrečias temas; (16)tema – rinktinos informacijos apie statistinius vienetus turinys; kiekvieną temą sudaro kelios potemės; (17)potemė – išsamus rinktinos informacijos apie statistinius vienetus turinys, susijęs su konkrečia tema; kiekvieną potemę sudaro vienas arba keli kintamieji; (18)duomenų rinkinys – struktūriškai išdėstyti statistiniai duomenys, sudaryti iš vieno ar kelių kintamųjų; (19)gyventojų ir būstų surašymai – išsamūs kas dešimt metų renkamų duomenų rinkiniai ir metaduomenys, kurie turi būti teikiami pagal šį reglamentą; (20)statistinis vienetas – vienas subjektų, t. y. asmenų, objektų ar įvykių, apie kuriuos renkami duomenys ir galiausiai rengiami statistiniai duomenys, visumos narys; (21)kintamasis – statistinio vieneto charakteristika, kuriai gali būti priskirtas daugiau nei vienas reikšmių rinkinys; (22)suskirstymas – iš anksto nustatytas atskiras, išsamus ir su kitais rinkiniais nesutampantis reikšmių rinkinys, kurį galima priskirti statistinius vienetus apibūdinantiems kintamiesiems;

(23)nacionalinis lygmuo – valstybės narės teritorija; (24)regioninis lygmuo – NUTS 3 lygis, nustatytas Reglamente (EB) Nr. 1059/2003; (25)vietos lygmuo – vietos administracinio vieneto (LAU) lygis, nustatytas Reglamente (EB) Nr. 1059/2003; (26)tinklelio lygmuo – Reglamente (EB) Nr. 1059/2003 nustatytas statistinis tinklelis; (27)sąrašai – sąrašas, medžiaga ar priemonė, kuriais apibrėžiami ir identifikuojami tiriamosios visumos elementai. Priklausomai nuo taikymo pagal sąrašą galima gauti papildomų elementų charakteristikų ir (arba) jų suteikti; (28)ataskaitinė data – momentas, su kuriuo susiję statistiniai duomenys; (29)ataskaitinis laikotarpis – laikotarpis, su kuriuo susiję įvykių statistiniai duomenys; (30)ataskaitinis laikas – ataskaitinė data arba ataskaitinis laikotarpis, priklausomai nuo to, ar statistiniai duomenys susiję su įvykiais, ar su kitais statistiniais vienetais; (31)metaduomenys – informacija, kuri reikalinga statistikai naudoti ir aiškinti ir kuria duomenų rinkiniai aprašomi struktūrizuotai; (32)iš anksto patikrinti duomenų rinkiniai – valstybių narių pagal bendrai sutartas tvirtinimo taisykles patikrinti duomenų rinkiniai; (33)kokybės ataskaita – ataskaita, kurioje pateikiama informacija apie statistinio produkto ar proceso kokybę. 3 straipsnis

Gyventojų skaičiaus bazė 1.Taikant šį reglamentą gyventojų skaičiaus bazę sudaro visi asmenys, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta Sąjungoje ataskaitinę datą yra konkrečiame valstybės narės nacionalinio, regioninio, vietos ar tinklelio lygmens teritoriniame vienete. 2.Gyventojų skaičiaus bazė apima visus nuolatinius gyventojus, neatsižvelgiant į jų pilietybę arba į tai, ar asmuo yra ar anksčiau buvo be pilietybės, ir neatsižvelgiant į tai, ar atitinkamos valdžios institucijos leido tam asmeniui apsigyventi arba būti šalyje arba sutiko, kad jis apsigyventų ar būtų šalyje. 3.Į gyventojų skaičiaus bazę neįtraukiami asmenys, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta yra ne valstybės narės teritorijoje, neatsižvelgiant į gimimo vietą ar pilietybę ir į šeiminius, socialinius, ekonominius ar turtinius ryšius, kuriais asmuo gali būti susijęs su valstybe nare. 4.Nuolatinės gyvenamosios vietos neturintiems asmenims kaip nuolatinė gyvenamoji vieta priskiriama jų buvimo vieta ataskaitinę datą. 5.Šiame reglamente pateiktą nuolatinės gyvenamosios vietos apibrėžtį valstybės narės taiko visiems duomenų rinkiniams, teikiamiems Komisijai (Eurostatui) pagal šį reglamentą ir nacionaliniu, regioniniu, vietos ir tinklelio lygmenimis. 6.Taikydamos nuolatinės gyvenamosios vietos apibrėžtį valstybės narės naudoja: a)vieną iš 9 straipsnio 1 dalyje išvardytų duomenų šaltinių arba jų derinį; b)įverčių apskaičiavimo metodus, kaip antai pagrįstus buvimo požymiais, kad atliktų korekcijas pagal faktinį buvimą numanomoje nuolatinėje gyvenamojoje vietoje didžiąją laiko dalį per 12 mėnesių laikotarpį, kuris baigiasi ataskaitine data, ir nuolatinių gyventojų skaičiaus santykiniu rodikliu, kad apskaičiuotų asmenų, kurie ketina likti arba manoma, kad liks, toje vietoje didžiąją dalį laiko per 12 mėnesių nuo atvykimo, skaičių.

4 straipsnis

Statistiniai vienetai Pagal šį reglamentą rengiami šių statistinių vienetų statistiniai duomenys: (a)asmenų, (b)asmens civilinės būklės pasikeitimų, (c)šeimų, (d)namų ūkių, (e)gyvenamosios paskirties pastatų, gyvenamųjų patalpų ir tradicinių būstų. 5 straipsnis

Statistikai keliami reikalavimai 1.Europos gyventojų ir būstų statistikos sritys: a)demografija, b)būstas, c)šeimos ir namų ūkiai. 2.1 dalyje išvardytų sričių statistiniai duomenys suskirstomi į duomenų rinkinius pagal priede nustatytas temas ir potemes. 3.Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas priede pateiktas potemių sąrašas. Deleguotieji aktai priimami ne vėliau kaip prieš 12 mėnesių iki atitinkamo ataskaitinio laiko pradžios. 4.Naudodamasi įgaliojimais priimti deleguotuosius aktus pagal šio straipsnio 3 dalį, Komisija užtikrina, kad jais valstybėms narėms ir tyrimų respondentams nebūtų nustatoma didelė ir neproporcinga našta. Galimybės nustatyti bet kokią naują potemę vertinamos Komisijai (Eurostatui) ir valstybėms narėms atliekant bandomuosius tyrimus pagal 14 straipsnį. 5.Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos Komisijai (Eurostatui) teiktinų duomenų rinkinių ir metaduomenų techninės charakteristikos. Šiuose įgyvendinimo aktuose, kai tinkama, nustatomi šie techniniai elementai: (a)kintamųjų pavadinimai, jų techninės specifikacijos ir suskirstymas; (b)išsamios statistinių vienetų ir metaduomenų specifikacijos; (c)naudotini statistiniai klasifikatoriai; (d)duomenų pateikimo terminai;

(e)duomenų rinkinių ir metaduomenų teikimo techniniai formatai; (f)kokybės ataskaitų turinys, struktūra, periodiškumas, sąlygos ir pateikimo terminai, taip pat papildomos specifikacijos, kai reikia ir pagrįsta. Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros likus ne mažiau kaip 12 mėnesių iki atitinkamo ataskaitinio laiko pradžios, išskyrus gyventojų ir būstų surašymą, dėl kurio įgyvendinimo aktai priimami likus ne mažiau kaip 24 mėnesiams iki metų, kuriais yra ataskaitinė data, pradžios. 6 straipsnis

Periodiškumas ir ataskaitinis laikas 1.Valstybės narės rengia Europos gyventojų ir būstų statistiką kas ketvirtį, kas šešis mėnesius, kasmet ir kas kelerius metus, o gyventojų ir būstų surašymus – kas dešimt metų. 2.Metai, kurie baigiasi skaitmeniu „1“, yra kas dešimt metų rengiamų gyventojų ir būstų surašymų ataskaitiniai metai. 3.Metai, kurie baigiasi skaitmenimis „1“, „5“ ir „8“, yra daugiametės statistikos ataskaitiniai metai. 4.Kiekvienos potemės periodiškumas ir ataskaitinis laikas (ataskaitinis laikotarpis arba ataskaitinė data) nustatomi priede. 5.Pirmoji ataskaitinė data, pagal kurią turi būti pateikti metiniai temos „gyventojų skaičius“ statistiniai duomenys, yra 2025 m. gruodžio 31 d. Pirmasis ataskaitinis laikas, pagal kurį turi būti pateikti visi kiti šiame reglamente numatyti statistiniai duomenys, turi būti 2026 metais. 6.Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais atnaujinant periodiškumą ir ataskaitinį laiką iš dalies keičiamas priedas. 7 straipsnis

Ad hoc statistiniams duomenims keliami reikalavimai 1.Valstybės narės teikia Komisijai (Eurostatui) ad hoc duomenų rinkinius ir metaduomenis. 2.Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant duomenų rinkinius ir metaduomenis, kuriuos valstybės narės turi pateikti ad hoc, kai manoma, kad papildomų statistinių duomenų rinkimas yra būtinas siekiant patenkinti papildomus statistikos poreikius pagal šį reglamentą. 3.Tais deleguotaisiais aktais nustatoma: (a)ad hoc duomenų rinkinių potemės ir priežastys, kodėl reikia tokių papildomų statistinių duomenų; (b)ataskaitinis laikas. 4.Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 2 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus nuo 2027 ataskaitinių metų, o tarp kiekvieno ad hoc duomenų rinkimo turi būti praėję ne mažiau kaip dveji metai. 5.Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos 2 dalyje nurodytų ad hoc duomenų rinkinių ir metaduomenų techninės charakteristikos. Šiuose įgyvendinimo aktuose, kai tinkama, nustatomi šie techniniai elementai: (a)kintamųjų pavadinimai, jų techninės specifikacijos ir suskirstymas; (b)išsamios statistinių vienetų ir metaduomenų specifikacijos;

(c)naudotini statistiniai klasifikatoriai; (d)duomenų pateikimo terminai. Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros ne vėliau kaip likus 12 mėnesių iki ataskaitinio laiko pradžios. 8 straipsnis

Komisijai teiktini duomenų rinkiniai ir metaduomenys 1.Valstybės narės pateikia iš anksto patikrintus duomenų rinkinius ir metaduomenis, naudodamos Komisijos (Eurostato) nurodytą techninį formatą. Duomenų rinkiniai ir metaduomenys Komisijai (Eurostatui) pateikiami naudojant vieną bendrą prieigą. 2.Jei statistinius duomenis, kurių reikalaujama pagal šį reglamentą, valstybės narės nacionaliniu lygmeniu skelbia iki pagal 5 straipsnio 5 dalį ir 7 straipsnio 5 dalį nustatytų duomenų pateikimo terminų, jos pateikia juos Komisijai (Eurostatui) taip: (a)ketvirčio ir šešių mėnesių periodiškumo statistinius duomenis – ne vėliau kaip po vienos darbo dienos po paskelbimo nacionaliniu lygmeniu; (b)metinio periodiškumo statistinius duomenis – ne vėliau kaip po trijų darbo dienų po paskelbimo nacionaliniu lygmeniu; (c)daugiamečio ir dešimties metų periodiškumo statistinius duomenis – ne vėliau kaip po septynių darbo dienų po paskelbimo nacionaliniu lygmeniu. 3.Valstybės narės pateikia Komisijai (Eurostatui): (a)patikslintus duomenų rinkinius ir metaduomenis, jei pateikti pagal šį reglamentą reikalaujami duomenų rinkiniai buvo tikslinami; (b)patikslintus atitinkamų laiko eilučių duomenų rinkinius ir metaduomenis, jei duomenų rinkiniai, kurie buvo pateikti Komisijai (Eurostatui) prieš pradedant taikyti šį reglamentą, buvo tikslinami. Patikslinti duomenų rinkiniai ir metaduomenys pateikiami laikantis šio straipsnio 2 dalyje nurodytų terminų ir kartu pagal 12 straipsnį pateikiamos kokybės ataskaitos. 9 straipsnis

Duomenų šaltiniai ir metodai 1.Valstybės narės ir Komisija (Eurostatas) naudoja vieną iš šių duomenų šaltinių arba jų derinį, jei juos naudojant galima rengti 12 straipsnyje nustatytus kokybės reikalavimus atitinkančią statistiką: (a)administracinių duomenų šaltinius; (b)statistinius tyrimus arba kitus statistinių duomenų rinkimo būdus; (c)kitus šaltinius, įskaitant privačiai laikomus duomenis; (d)pakartotinai naudojamus duomenis, gautus nacionalinėms statistikos institucijoms ir Komisijai (Eurostatui) dalijantis duomenimis Europos statistikos sistemoje. 2.Valstybės narės vertina ir stebi savo duomenų šaltinių, įskaitant administracinius įrašus ir kitus tinkamus naudojamus šaltinius, kokybę.

3.Valstybės narės nuolat plėtoja inovacinius šaltinius bei metodus ir juos naudoja pagal šį reglamentą rengiamiems statistiniams duomenims tobulinti, jei juos naudojant galima rengti 12 straipsnyje nustatytus kokybės reikalavimus atitinkančią statistiką. 4.Pagal šį reglamentą rengiama statistika grindžiama statistiškai patikimais ir tinkamai dokumentuotais metodais, atsižvelgiant į tarptautines rekomendacijas ir geriausią praktiką, pavyzdžiui, buvimo požymių ir nuolatinių gyventojų skaičiaus santykinio rodiklio sąvokas, ir kitus moksliškai pagrįstus statistinio vertinimo metodus, taikomus valstybių narių nuolatinių gyventojų skaičiui parengti. 5.Jei prašoma statistikos kokybei įvertinti, valstybės narės pateikia Komisijai (Eurostatui) duomenų šaltinių vertinimo rezultatus, metodų dokumentus ir būtinus paaiškinimus. 10 straipsnis

Savalaikė prieiga prie administracinių duomenų ir pakartotinis jų naudojimas 1.Nacionalinės institucijos, atsakingos už administracinių duomenų šaltinius, svarbius šio reglamento tikslams, leidžia pakartotinai naudoti šiuos duomenis tokiu laiku ir dažnumu, kad būtų galima parengti ir pateikti statistinius duomenis laikantis terminų ir konkrečių kokybės reikalavimų, nustatytų šiame reglamente. Savalaikė prieiga prie administracinių įrašų ir šios prieigos sąlygos įtraukiamos į tų nacionalinių institucijų ir nacionalinių statistikos institucijų bendradarbiavimo susitarimus. 2.Šio reglamento tikslais Komisijai (Eurostatui), pateikus prašymą, suteikiama savalaikė prieiga prie Sąjungos įstaigų ir agentūrų tvarkomų duomenų bazių ir sąveikumo sistemų atitinkamų duomenų ir metaduomenų, be kita ko, pagal reglamentus (ES) Nr. 910/2014 ir (ES) 2018/1724, ir prie centrinėje ataskaitų ir statistinių duomenų saugykloje (CASS) saugomų statistinių duomenų, laikantis reglamentų (ES) 2019/817 ir (ES) 2019/818 ir reglamentų, kuriais nustatomos sistemos, kurių statistiniai duomenys saugomi CASS, ir šiuos duomenis ir metaduomenis pakartotinai naudoti. Tuo tikslu Komisija (Eurostatas) taip pat bendradarbiauja su atitinkamomis Sąjungos įstaigomis ir agentūromis, kad būtų nustatyti specialūs statistiniai duomenys ir metaduomenys, reikalingi, kai tai įmanoma pagal Sąjungos teisę, Europos gyventojų ir būstų statistikai rengti, jų teikimo sąlygos ir būtinos fizinės bei loginės apsaugos priemonės. 11 straipsnis

Šalių ir teritorijų sąrašai 1.Jei duomenų rinkiniuose informacija suskirstyta pagal šalis ar teritorijas, taikydamos šį reglamentą ir Reglamentą (EB) Nr. 862/2007 valstybės narės naudoja konkretų suskirstymą. 2.Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi arba atnaujinami šalių ir teritorinių vienetų sąrašai, taikomi pagal šį reglamentą rengiamiems statistiniams duomenims suskirstyti. Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis šio reglamento 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Šie sąrašai sudaromi pagal Reglamente (EB) Nr. 1059/2003 nustatytus kriterijus. 3.Įgyvendinimo aktai, kuriais iš dalies keičiamas daugiau nei trečdalis šalių ar teritorijų suskirstymo kategorijų, pradedami taikyti ne anksčiau kaip praėjus 12 mėnesių nuo jų įsigaliojimo. 12 straipsnis

Kokybės reikalavimai ir kokybės ataskaitų teikimas 1.Valstybės narės imasi reikiamų priemonių teikiamų duomenų rinkinių ir metaduomenų kokybei užtikrinti. 2.Valstybės narės imasi tinkamų ir veiksmingų priemonių, kad: (a)vienodai ir nepriklausomai nuo naudojamų duomenų šaltinių įgyvendintų su gyventojų skaičiaus baze susijusias taisykles, nustatytas šio reglamento 3 straipsnyje; (b)įtrauktų ar įvertintų sunkiai pasiekiamas gyventojų grupes; (c)kontroliuotų tiriamosios visumos išsamumą ir tikslumą pagal šio reglamento 3 straipsnį; (d)nustatytų šio reglamento ir Reglamento (ES) 2019/1700 12 straipsnio tikslams tinkamus sąrašus; (e)vengtų galimos rizikos, kai įtraukiami ne visi duomenys arba kelis kartus įtraukiami tie patys duomenys, susiję su laisvu asmenų judėjimu Sąjungoje, asmenų galimybėmis naudotis tarpvalstybinėmis paslaugomis, susijusiomis su civilinės būklės pasikeitimais, ir asmenų teisėmis visoje Sąjungoje įsigyti gyvenamąjį turtą, turėti nuosavybės teisę į jį ir juo naudotis; (f)sumažintų migracijos srautų asimetriją; (g)teiktų Komisijai (Eurostatui) visus duomenis, kurių reikia skelbiamos Europos statistikos išsamumui užtikrinti.

3.Valstybės narės Komisijai (Eurostatui) pirmą kartą iki 2027 m. kovo 31 d., o vėliau kiekvienais metais, kurie baigiasi skaitmenimis „0“, „3“ arba „7“, pateikia kokybės ataskaitą, kurioje aprašoma per atitinkamą laikotarpį pateiktų statistinių duomenų kokybė ir duomenų rinkinių statistiniai procesai, įskaitant visų pirma naudotus duomenų šaltinius ir metodus, sąvokų ir apibrėžčių taikymą ir susijusį galimą poveikį atrinktų duomenų šaltinių kokybei, duomenų tikslinimus, jų priežastis ir poveikį, statistinių duomenų atskleidimo kontrolės metodus, ir išsamiai apibūdinama, kaip laikomasi 2 dalyje nurodytų kokybės kriterijų ir tai, ar 3 dalyje nurodytos priemonės buvo veiksmingos. 4.Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma kokybės ataskaitų teikimo praktinė tvarka ir turinys. Ši įgyvendinimo aktai priimami laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. 5.Valstybės narės Komisiją (Eurostatą) kuo greičiau informuoja apie bet kokią svarbią informaciją ar pokyčius, susijusius su šio reglamento įgyvendinimu ir galinčius paveikti pateiktų statistinių duomenų kokybę. 6.Komisijos (Eurostato) prašymu valstybės narės suteikia papildomos aiškinamosios informacijos, būtinos statistinių duomenų kokybei įvertinti. 13 straipsnis

Dalijimasis duomenimis 1.Skirtingų valstybių narių kompetentingos nacionalinės institucijos, taip pat šios kompetentingos nacionalinės institucijos ir Komisija (Eurostatas) dalijasi duomenimis tik siekdamos plėtoti ir rengti šiuo reglamentu reglamentuojamą Europos statistiką ir gerinti jos kokybę. 2.Siekiant užtikrinti saugų dalijimąsi duomenimis ESS, imamasi visų būtinų apsaugos priemonių, susijusių su fizine ir logine duomenų apsauga. Komisija (Eurostatas) sukuria saugią infrastruktūrą 1 dalyje nurodytam dalijimuisi duomenimis palengvinti. Kompetentingos nacionalinės institucijos, atsakingos už šiame reglamente numatytus statistinius duomenis, gali naudotis šia saugia dalijimosi duomenimis infrastruktūra 1 dalyje nurodytu tikslu. 3.Jei atitinkami duomenys yra konfidencialūs, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 223/2009 3 straipsnio 7 punkte, arba asmens duomenys pagal reglamentus (ES) 2016/679 ir (ES) 2018/1725, dalytis tokiais duomenimis leidžiama ir dalijimasis gali vykti savanoriškai, jei: (a)remiamasi prašymu, pagrindžiančiu būtinybę dalytis duomenimis kiekvienu atskiru atveju, visų pirma kiek tai susiję su konkrečiais spręstinais kokybės klausimais; (b)taikomos, pageidautina, privatumo didinimo technologijos, specialiai sukurtos siekiant įgyvendinti reglamentuose (ES) 2016/679 ir (ES) 2018/1725 nustatytus principus, ypač susijusius su tikslų apribojimu, duomenų kiekio mažinimu, saugojimo apribojimu, vientisumu ir konfidencialumu; (c)nedaromas poveikis Reglamento (EB) Nr. 223/2009 V skyriui. 4.Komisija (Eurostatas) ir valstybės narės, atlikdamos bandomuosius tyrimus, išbando ir įvertina atitinkamų privatumą didinančių technologijų tinkamumą dalijimuisi duomenimis. 5.Jeigu atliekant bandomuosius tyrimus pagal šio straipsnio 4 dalį nustatomi veiksmingi ir saugūs dalijimosi duomenimis 1 dalyje nurodytais tikslais sprendimai, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos keitimosi duomenimis techninės specifikacijos ir informacijos konfidencialumo bei saugumo priemonės. Įgyvendinimo aktai priimami laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. 14 straipsnis

Bandomieji tyrimai ir galimybių studijos 1.Komisija (Eurostatas), kai tai būtina ir tikslinga šio reglamento tikslais, inicijuoja bandomuosius tyrimus ir galimybių studijas, kuriais siekiama: (a)įvertinti duomenų šaltinių prieinamumą ir kokybę, įskaitant viešai ir privačiai laikomus duomenis valstybėse narėse ir Sąjungos lygmeniu; (b)rengti naujas temas, potemes, statistinius vienetus, kintamuosius ir jų suskirstymą, ir vertinti jų diegimo galimybes; (c)rengti naujas metodikas ir statistinius būdus kokybei gerinti; (d)mažinti migracijos srautų asimetriją; (e)bandyti ir vertinti atitinkamų privatumą didinančių technologijų tinkamumą saugiam dalijimuisi duomenimis ESS pagal 13 straipsnio 4 dalį.

2.Valstybės narės gali dalyvauti šiuose tyrimuose, tačiau turi kartu su Komisija (Eurostatu) užtikrinti jų reprezentatyvumą Sąjungos lygmeniu. 3.Šių tyrimų rezultatus vertina Komisija (Eurostatas), bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis. Komisija (Eurostatas), bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, parengia šių tyrimų rezultatų ataskaitas. 15 straipsnis

Finansavimas 1.Nacionalinėms statistikos institucijoms ir kitoms nacionalinėms institucijoms, nurodytoms Reglamento (EB) Nr. 223/2009 5 straipsnio 2 dalyje, gali būti skiriamas finansinis įnašas iš Sąjungos bendrojo biudžeto šiems tikslams: (a)rengti ir diegti naujus ar patobulintus duomenų šaltinius, metodikas, būdus dalytis duomenimis, statistinius vienetus, temas, potemes, kintamuosius ir jų suskirstymą; (b)valstybių narių dalyvavimui šio reglamento 14 straipsnyje nurodytuose reprezentatyviuose bandomuosiuose tyrimuose ir galimybių studijose. 2.Sąjungos finansinis įnašas turi neviršyti 90 proc. tinkamų finansuoti išlaidų. 16 straipsnis

Sąjungos finansinių interesų apsauga Jei pagal šį reglamentą finansuojamoje veikloje pagal tarptautinį susitarimą priimto sprendimo arba kitos teisinės priemonės pagrindu dalyvauja trečioji valstybė, ji suteikia būtinas teises ir prieigą, reikalingas atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF), Audito Rūmams ir EPPO, kad jie galėtų visapusiškai veikti pagal savo atitinkamą kompetenciją. OLAF atveju tokios teisės apima teisę atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013. 17 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas 1.Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. 2.5 straipsnio 3 dalyje, 6 straipsnio 6 dalyje ir 7 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [Leidinių biurui: įrašyti tikslią reglamento įsigaliojimo datą]. 3.Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 5 straipsnio 3 dalyje, 6 straipsnio 6 dalyje ir 7 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. 4.Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. 5.Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. 6.Pagal 5 straipsnio 3 dalį, 6 straipsnio 6 dalį ir 7 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. 18 straipsnis

Komiteto procedūra 1.Komisijai padeda Europos statistikos sistemos komitetas, įsteigtas Reglamento (EB) Nr. 223/2009 7 straipsniu. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

19 straipsnis

Nukrypti leidžiančios nuostatos 1.Jei taikant šį reglamentą arba pagal jį priimtus deleguotuosius ar įgyvendinimo aktus reikia iš esmės pritaikyti valstybės narės nacionalinę statistikos sistemą, Komisija gali įgyvendinimo aktais leisti valstybei narei ne ilgesnį kaip dvejų metų laikotarpį taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas. 2.Leisdama taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas Komisija atsižvelgia į valstybių narių statistinių duomenų palyginamumą ir reikiamų reprezentatyvių ir patikimų Europos suvestinių rodiklių apskaičiavimą laiku. Leisdama taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas Komisija taip pat užtikrina, kad reikalavimai, susiję su statistika, metaduomenimis ir kokybe, kuriems taikomas šis reglamentas ir kuriems anksčiau buvo taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1260/2013 arba Reglamento (EB) Nr. 862/2007 3 straipsnis, būtų taikomi nepertraukiamai. 3.Per du mėnesius nuo atitinkamo akto įsigaliojimo dienos valstybė narė pateikia Komisijai tinkamai pagrįstą prašymą dėl nukrypti leidžiančios nuostatos. 4.Šio straipsnio 1 dalyje nurodytus įgyvendinimo aktus Komisija priima laikydamasi 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. 20 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 862/2007 daliniai pakeitimai Reglamentas (EB) Nr. 862/2007 iš dalies keičiamas taip: (1)pavadinimas pakeičiamas taip: „2007 m. liepos 11 d. Reglamentas (EB) Nr. 862/2007 dėl Europos prieglobsčio statistikos ir administracinių bei teisminių procedūrų, susijusių su imigracijos teisės aktais, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 311/76 dėl statistinių duomenų rinkimo apie darbuotojus užsieniečius“; (2)1 straipsnio a ir b punktai išbraukiami; (3)2 straipsnio 1 dalies a, b, c, f ir g punktai išbraukiami; (4)3 straipsnis išbraukiamas; (5)įterpiamas šis 9c straipsnis: „9c straipsnis

Savalaikė prieiga prie administracinių duomenų ir pakartotinis jų naudojimas 1.Nacionalinės institucijos, atsakingos už administracinių duomenų šaltinius, svarbius šio reglamento tikslams, leidžia pakartotinai naudoti šiuos duomenis tokiu laiku ir dažnumu, kad būtų galima parengti ir pateikti statistinius duomenis laikantis terminų ir konkrečių kokybės reikalavimų, nustatytų šiame reglamente. Savalaikė prieiga prie administracinių įrašų ir šios prieigos sąlygos įtraukiamos į tų nacionalinių institucijų ir nacionalinių statistikos institucijų bendradarbiavimo susitarimus. 2.Šio reglamento tikslais Komisijai (Eurostatui), pateikus prašymą, suteikiama savalaikė prieiga prie Sąjungos įstaigų ir agentūrų tvarkomų duomenų bazių ir sąveikumo sistemų atitinkamų duomenų ir metaduomenų, be kita ko, pagal reglamentus (ES) Nr. 910/2014 ir (ES) 2018/1724, ir prie centrinėje ataskaitų ir statistinių duomenų saugykloje (CASS) saugomų statistinių duomenų, laikantis reglamentų (ES) 2019/817 ir (ES) 2019/818 ir reglamentų, kuriais nustatomos sistemos, kurių statistiniai duomenys saugomi CASS, ir šiuos duomenis ir metaduomenis pakartotinai naudoti. Tuo tikslu Komisija (Eurostatas) taip pat bendradarbiauja su atitinkamomis Sąjungos įstaigomis ir agentūromis, kad būtų nustatyti specialūs statistiniai duomenys ir metaduomenys, reikalingi, kai tai įmanoma pagal Sąjungos teisę, Europos gyventojų ir būstų statistikai rengti, jų teikimo sąlygos ir būtinos fizinės bei loginės apsaugos priemonės.“; (6)įterpiamas šis 10a straipsnis: „10a straipsnis

Šalių ir teritorijų sąrašai Siekiant užtikrinti, kad visoje Europos statistikoje konkreti šalių ir teritorijų informacija būtų palyginama, rengiant statistinius duomenis pagal šį reglamentą taikomi [Leidinių biurui: įrašyti tikslią šio reglamento nuorodą] 11 straipsnyje nurodyti šalių ir teritorijų sąrašai. Valstybės narės šiuos sąrašus pirmą kartą taiko pagal šį reglamentą perduotiniems 2026 ataskaitinių metų statistiniams duomenims.“ 21 straipsnis

Panaikinimas Reglamentai (EB) Nr. 763/2008 ir (ES) Nr. 1260/2013 panaikinami nuo 2026 m. sausio 1 d., nedarant poveikio tuose teisės aktuose nustatytoms pareigoms, susijusioms su ataskaitiniais laikotarpiais, kurie yra ankstesni arba iš dalies ankstesni nei ta data.

Nuorodos į panaikintus reglamentus laikomos nuorodomis į šį reglamentą. 22 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2026 m. sausio 1 d. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas / Pirmininkė Pirmininkas / Pirmininkė FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) 1.3.Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su: 1.4.Tikslas (-ai) 1.4.1.Bendrasis (-ieji) tikslas (-ai) 1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) 1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis 1.4.4.Veiklos rezultatų rodikliai 1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai, įskaitant išsamų iniciatyvos įgyvendinimo pradinio etapo tvarkaraštį

1.5.2.Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė (gali būti susijusi su įvairiais veiksniais, pvz., koordinavimo nauda, teisiniu tikrumu, didesniu veiksmingumu ar papildomumu). Šiame punkte „Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė“ – dalyvaujant Sąjungai užtikrinama vertė, papildanti vertę, kuri būtų užtikrinta vien valstybių narių veiksmais. 1.5.3.Panašios patirties išvados 1.5.4.Suderinamumas su daugiamete finansine programa ir galima sinergija su kitomis atitinkamomis priemonėmis 1.5.5.Įvairių turimų finansavimo galimybių vertinimas, įskaitant perskirstymo mastą 1.6.Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ir finansinis poveikis 1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai) 2.VALDYMO PRIEMONĖS 2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės 2.2.Valdymo ir kontrolės sistema (-os) 2.2.1.Valdymo būdo (-ų), finansavimo įgyvendinimo mechanizmo (-ų), mokėjimo tvarkos ir siūlomos kontrolės strategijos pagrindimas 2.2.2.Informacija apie nustatytą riziką ir jai sumažinti įdiegtą (-as) vidaus kontrolės sistemą (-as) 2.2.3.Kontrolės išlaidų efektyvumo apskaičiavimas ir pagrindimas (kontrolės sąnaudų ir susijusių valdomų lėšų vertės santykis) ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas (atliekant mokėjimą ir užbaigiant programą) 2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) 3.2.Numatomas pasiūlymo finansinis poveikis asignavimams 3.2.1.Numatomo poveikio veiklos asignavimams santrauka 3.2.2.Numatomas veiklos asignavimais finansuojamas atliktas darbas 3.2.3.Numatomo poveikio administraciniams asignavimams santrauka 3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa

3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai 3.3.Numatomas poveikis pajamoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl Europos gyventojų ir būstų statistikos, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 862/2007 ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 763/2008 ir (ES) Nr. 1260/2013 1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) 3403 – Statistinės informacijos rengimas 1.3.Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su: ◻ nauju veiksmu ◻ nauju veiksmu, kai bus įgyvendintas bandomasis projektas ir (arba) atlikti parengiamieji veiksmai ◻ esamo veiksmo galiojimo pratęsimu ☒ vieno ar daugiau veiksmų sujungimu arba nukreipimu į kitą / naują veiksmą 1.4.Tikslas (-ai) 1.4.1.Bendrasis (-ieji) tikslas (-ai) Bendrasis šio pasiūlymo tikslas – geriau reaguoti į naudotojų poreikius ir modernizuoti bei didinti Europos gyventojų statistikos aktualumą, suderinimą ir nuoseklumą. 1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) Bendrasis tikslas suskirstytas į keturis konkrečius tikslus: 1) užtikrinti išsamią, nuoseklią ir palyginamą Europos gyventojų ir būstų statistiką; 2) užtikrinti statistikos savalaikiškumą ir dažnumą taip, kad ji atitiktų naudotojų poreikius;

3) teikti statistiką, kuri būtų pakankamai visapusiška atsižvelgiant į atitinkamas temas ir pakankamai išsami atsižvelgiant į charakteristikas ir suskirstymą; 4) skatinti tokias teisines ir duomenų rinkimo sistemas, kurios būtų pakankamai lanksčios, kad duomenų rinkinius būtų galima pritaikyti prie kintančių politikos poreikių ir naujų duomenų šaltinių teikiamų galimybių. 1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų padaryti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms). Numatomi šie rezultatai: – dėl bendros gyventojų skaičiaus bazės taikymo ir statistinės infrastruktūros tobulinimo labiau suderinta ir palyginama Europos gyventojų ir būstų statistika; – integruoti statistikos procesai ir dubliavimosi bei perteklinių reikalavimų vengimas; – geresni statistinės veiklos rezultatai: statistiniai kintamieji, suskirstymas ir teritorinė informacija, atsižvelgiant į dabartinius ir besiformuojančius politikos ir visuomenės poreikius; – savalaikiškesni ir dažnesni statistiniai duomenys; – teisinės sistemos lankstumas reaguojant į naujus duomenų poreikius. Pasiūlymas atitinka programos REFIT tikslus, susijusius su supaprastinimu, visų pirma todėl, kad juo į vieną reglamentavimo sistemą sujungiami trys reglamentai. Sudarius sąlygas verslui dalytis duomenimis su valdžios sektoriumi Europos gyventojų statistikos tikslais, įmonėms neatsiranda naujos grynosios naštos, kuri būtų reikšminga pagal principą „kiek plius, tiek minus“. 1.4.4.Veiklos rezultatų rodikliai Nurodyti pažangos ir laimėjimų stebėsenos rodiklius. Naujosios Europos gyventojų ir būstų statistikos teisinės sistemos veiksmingumas bus stebimas ir vertinamas atsižvelgiant į konkrečius tikslus. Naujos teisinės sistemos įgyvendinimo etape Komisija (Eurostatas) toliau rengs reguliarius ekspertų grupių susitikimus su ESS NSI partneriais, kad aptartų ir išaiškintų galinčius kilti klausimus, tęsdama ilgalaikę gero ir glaudaus Eurostato ir ESS partnerių bendradarbiavimo techniniais ir statistiniais klausimais patirtį. Be kita ko, bus kruopščiai bendrai rengiami pagrindiniai įgyvendinimo aktai, kuriais reglamentuojami išsamių naujų statistinių duomenų ir metaduomenų reikalavimai, itin svarbūs ir statistikos naudotojams, ir rengėjams. Planuojama, kad įgyvendinimo etapas bus užbaigtas pirmu vertinimu, kurį atliekant daugiausia dėmesio bus skiriama naujos teisinės sistemos įgyvendinimui, veikimui ir pradiniam poveikiui. Siekiant gauti pakankamai informacijos apie veiklos rezultatus, šį vertinimą planuojama atlikti per trejus–penkerius metus nuo naujos teisinės sistemos įsigaliojimo. Perėjus į taikymo etapą Komisija (Eurostatas) planuoja teisės aktų veikimą ir poveikį vertinti kas penkerius–septynerius metus. Galimų pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių sąrašas pateiktas poveikio vertinimo ataskaitos (SWD(2023)11) 11 lentelėje. Komisija (Eurostatas) rengia bendras Europos statistines gaires ir nustato kokybės ataskaitų reikalavimus, susijusius su statistikos plėtojimu, rengimu ir sklaida. Į kokybės ataskaitas, kurias turi parengti valstybės narės, turi būti įtrauktos konkrečios patikros, susijusios su tuo duomenų rinkimu. Taip bus užtikrinama statistinių duomenų ir metaduomenų kokybė. 1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai, įskaitant išsamų iniciatyvos įgyvendinimo pradinio etapo tvarkaraštį

Siūlomu reglamentu siekiama sukurti naują sistemą, pagal kurią būtų integruotai rengiama gyventojų ir demografinė statistika, įskaitant migracijos, šeimų, namų ūkių ir būstų statistiką. Atitinkamai dabar valstybių narių taikomi duomenų rinkimo būdai bus suderinti, supaprastinti, pagreitinti ir išplėsti, kad būtų geriau tenkinami politikos poreikiai. Pagal naująją sistemą planuojamas pirmasis duomenų rinkimo ataskaitinis laikas bus 2026 metais. Siekiant sukurti ir įgyvendinti šią naują sistemą, kaip planuojama, naująjį reglamentą Europos Parlamentas ir Taryba turėtų priimti 2023 m., kad įgyvendinimo aktus dėl pirmųjų duomenų rinkimo taip pat būtų galima priimti iki 2023 m. pabaigos, t. y. likus bent 12 mėnesių iki pirmojo ataskaitinio laiko. Metinės ir kelis kartus per metus rengiamos statistikos duomenys ir metaduomenys bus pradėti rinkti 2026 m., o pirmas ataskaitinis laikas, kurį pagal naująją sistemą bus renkami surašymo pobūdžio dešimties metų duomenys, bus 2031 metais. Be to, šiuo pasiūlymu Komisija (Eurostatas) ir valstybės narės bus įpareigotos atlikti bandomuosius tyrimus, jei tai būtina ir proporcinga siekiant toliau modernizuoti statistiką pagal reglamentą (įvertinti naujus duomenų šaltinius, įskaitant privačius, ir statistikos temas, kurti naujas metodikas ir būdus, įskaitant privatumo didinimo technologijas saugiam dalijimuisi duomenimis). 1.5.2.Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė (gali būti susijusi su įvairiais veiksniais, pvz., koordinavimo nauda, teisiniu tikrumu, didesniu veiksmingumu ar papildomumu). Šiame punkte „S