Specialioji ataskaita ES švietimo tikslai: 
programos suderintos, 
bet yra su veiklos 
rezultatų vertinimu 
susijusių trūkumųLT 2016  Nr. 16
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide de Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Užklausos:  eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx
Interneto svetainė:  eca.europa.eu
Tviteris: @EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016
Print ISBN 978-92-872-5189-3 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/019178 QJ-AB-16-016-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-5195-4 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/350609 QJ-AB-16-016-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-5164-0 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/35108 QJ-AB-16-016-LT-E
© Europos Sąjunga, 2016
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
ES švietimo tikslai: 
programos suderintos, 
bet yra su veiklos 
rezultatų vertinimu 
susijusių trūkumų
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2016  Nr. 16
02
 Audito grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Europos Audito Rūmai šias audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad 
jos turėtų kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius 
ir politinį bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Henri Gretheno vadovaujama II audito kolegija, atsakinga už struktūrinių poli -
tikų, transporto ir energetikos išlaidų sritis. Šiam auditui vadovavo Audito Rūmų narė pranešėja Iliana Ivanova, jai padėjo 
asmeninio kabineto vadovas Tony Murphy ir atašė Mihail Stefanov, pagrindinis vadybininkas Alain Vansilliette, užduoties 
vadovas Paolo Pesce, auditoriai Zsuzsanna Csák, Sandra Diering, Xavier Gilquin, Zuzana Gullova, Attila Horvay-Kovács, 
Jean-François Hynderick, Thierry Lavigne, Ana Popescu.
Iš kairės į dešinę:  Z. Gullova, M. Stefanov, T. Murphy, A. Vansilliette, I. Ivanova, A. Horvay-Kovács,  
P . Pesce, Z. Csák.

03
 Turinys
Dalis
 Žodynėlis
I - IX Santrauka
1 - 18 Įvadas
1 Švietimo vaidmuo
2 - 14 Švietimas ir ES
15 - 18 Pasidalijamojo valdymo priemonės
19 - 21 Audito apimtis ir metodas
22 - 81 Pastabos
22 - 52 2007–2013 m. veiksmų programų įvertinimas
24 - 38 Nagrinėtose 2007–2013 m. ESF veiksmų programose atsižvelgta į ES švietimo tikslus
39 - 44 Nepakankama sąsaja tarp finansinio veiksmų programų perprogramavimo ir nustatytų tikslų
45 - 52 Negalėjo būti sistemingai parodyti tikrintų projektų veiklos rezultatai
53 - 81 Veiksmų programų parengimo 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui įvertinimas
55 - 61 Komisija parėmė valstybes nares rengiant 2014–2020 m. veiksmų programas
62 - 68 Nagrinėtos veiksmų programos atitinka ES švietimo tikslus
69 - 73 Veiklos rezultatų stebėjimo priemonės pagerintos, bet yra keletas trūkumų
74 - 81 Sunkumai susiejant mokymo priemones su įsidarbinimo perspektyvomis
82 - 93 Išvados ir rekomendacijos
04 Turinys 
 I priedas. Pažanga siekiant Europos 2020 m. švietimo tikslų
 II priedas.  Programavimo, įgyvendinimo, stebėjimo ir ataskaitų teikimo apžvalga
 III priedas. Nagrinėtų 2007–2013 m. ESF veiksmų programų sąrašas
 IV priedas. Nagrinėtų 2014–2020 m. partnerystės susitarimų ir veiksmų programų sąrašas
 V priedas.  Audito metodika, skirta įvertinti veiksmų programomis įgyvendinamus tikslus
 VI priedas. Nagrinėtų 2007–2013 m. ESF veiksmų programų pakeitimų apžvalga
 Komisijos atsakymai
05
 Terminų  
žodynėlis
Anksti mokyklą palikę asmenys : Anksti mokyklą palikę asmenys apibrėžiami kaip 18–24 metų amžiaus gyventojų, 
turinčių tik žemesnės pakopos vidurinį ar dar žemesnį išsilavinimą ir nebedalyvaujančių švietimo ar lavinimo 
sistemose, dalis.
Ankstyvasis ugdymas : Ankstyvasis ugdymas yra taikomas vaikams nuo 4 metų amžiaus iki privalomo pradinio 
mokymo pradžios amžiaus.
Aukštesnės pakopos vidurinis (antrinis) mokslas : Šioje ataskaitoje „aukštesnės pakopos vidurinis (antrinis) 
mokslas“ apima 22 metų gyventojų, kurie sėkmingai baigė ne žemesnes kaip aukštesnės pakopos vidurinio 
(antrinio) mokslo studijas, dalį.
Aukštojo išsilavinimo įgijimas : „Aukštojo išsilavinimo įgijimas“ apima 30–34 metų gyventojų, kurie sėkmingai 
baigė aukštojo (tretinio) mokslo studijas, dalį.
Europos socialinis fondas (ESF) : Europos socialinis fondas skirtas stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą 
Europos Sąjungoje gerinant užimtumo ir įsidarbinimo galimybes (visų pirma taikant lavinimo priemones), skatinant 
aukštą užimtumo lygį ir kuriant daugiau ir geresnių darbo vietų.
Europos struktūriniai ir investiciniai fondai (ESIF) : ESIF sudaro penki atskiri fondai, kurių tikslas sumažinti 
regionų disbalansą Sąjungoje remiantis politikos programomis, suderintomis su septynerių metų daugiamete 
finansine programa. ESIF fondai yra: Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), Europos socialinis fondas (ESF), 
Sanglaudos fondas (SF), Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės 
fondas (EJRŽF).
Ex ante  sąlygos : Ex ante  sąlygos – tai iš anksto apibrėžtais kriterijais pagrįstos, partnerystės susitarimuose 
nustatytos sąlygos, laikomos būtinomis, kad Sąjungos parama pagal tuos susitarimus būtų naudojama veiksmingai 
ir efektyviai. Rengdamos 2014–2020 m. programavimo laikotarpio ERPF, SF ir ESF veiksmų programas, valstybės 
narės turi įvertinti, ar šios sąlygos įvykdytos. Jeigu jos neįvykdytos, reikia parengti veiksmų planus, kuriais būtų 
užtikrinta, kad jos būtų įvykdytos iki 2016 m. gruodžio 31 d.
Išdavos : Po intervencijos pasireiškiantis pokytis, kuris paprastai susijęs su jos tikslais (pavyzdžiui, stažuotojai, kurie 
susirado darbą, teršalų sumažėjimas valomose nuotekose, kelionės laiko sutrumpėjimas ir t. t.). Išdavos gali būti 
numatytos ar nenumatytos, teigiamos ar neigiamos.
Išdirbis : Tai, kas sukuriama ar įvykdoma naudojant intervencijai skirtus išteklius (pavyzdžiui, darbo neturinčiam 
jaunimui surengti mokymo kursai, pastatytų nuotekų valymo įrenginių ar nutiestų kelių kilometrų skaičius ir t. t.).
Matematika, gamtos mokslai ir technologija : „Matematika, gamtos mokslai ir technologija“ apima aukštojo 
mokslo diplomo matematikos, gamtos mokslų ir technologijos srityje turėtojų bendro skaičiaus padidėjimą.
06 Terminų žodynėlis  
Mokymasis visą gyvenimą : Šioje ataskaitoje „mokymasis visą gyvenimą“ apima 25–64 m. amžiaus gyventojus, 
kurie 4 savaičių prieš apklausą laikotarpiu dalyvavo švietimo ir lavinimo veikloje.
Pagrindinius gebėjimus prastai įgyjantys asmenys : „Pagrindinius gebėjimus prastai įgyjantys asmenys“ yra dalis 
15 m. amžiaus asmenų, kurie turi prastus skaitymo, matematikos ir gamtos mokslų gebėjimus.
Partnerystės susitarimas : Europos Komisijos ir kiekvienos valstybės narės sudaryti susitarimai, susiję su 2014–
2020 m. programavimo laikotarpiu. Juose yra nustatyti nacionalinių institucijų planai, kaip panaudoti Europos 
struktūrinių ir investicijų fondų finansavimą, ir yra pateikti kiekvienos šalies strateginiai tikslai ir investavimo 
prioritetai, juos susiejant su strategijos „Europa 2020“ bendrais tikslais siekti pažangaus, tvaraus ir integracinio 
augimo. Juose be kitų dalykų taip pat išsamiai aptartos ex ante  sąlygos ir veiklos rezultatų valdymo sistemos. Juos 
rengia valstybė narė konsultuodamasi su Komisija, kuri juos turi patvirtinti.
Poveikis : Po intervencijos užbaigimo praėjus tam tikram laikui matomos ilgalaikės socialinės ir ekonominės 
pasekmės, kurios gali turėti poveikį tiesioginiams intervencijos naudos gavėjams arba kitiems netiesioginiams 
naudos gavėjams (pavyzdžiui, sumažinti nedarbo lygius, pagerinti vandens kokybę ir kt.).
Pradinė reikšmė : Pradinės reikšmės yra skirtos nustatyti referencinę reikšmę, pagal kurią vėliau nustatomos ir 
įvertinamos tikslinės reikšmės.
Programavimo laikotarpis : Daugiametė programa, pagal kurią yra planuojamos ir vykdomos struktūrinių fondų ir 
Sanglaudos fondo išlaidos.
Riboženklis : Rodikliams skirti tarpiniai tikslai, kuriems buvo nustatyta tikslinė reikšmė.
Strategija „Europa 2020“ : Dešimtmetė ES darbo vietų kūrimo ir augimo strategija. Ji buvo pradėta įgyvendinti 
2010 m., siekiant sukurti sąlygas pažangiam, tvariam ir integraciniam augimui.
Švietimas ir lavinimas 2010 m. (ŠL 2010 m.) : Europos bendradarbiavimo švietimo ir lavinimo srityje programa, 
kurią 2003 m. priėmė Taryba ir kuri remiasi bendrais tikslais. Ji apima tam tikrus vidutinių veiklos rezultatų Europoje 
rodiklius ir referencinius lygius.
Švietimas ir lavinimas 2020 m. (ŠL 2020 m.) : Atnaujinta Europos bendradarbiavimo švietimo ir lavinimo srityje 
strateginė programa, kurią 2009 m. priėmė Taryba. Joje remiamasi vykdant 2010 m. švietimo ir lavinimo programą 
padaryta pažanga ir yra nustatyti Europos Sąjungos (ES) ir valstybių narių bendri strateginiai tikslai laikotarpiui iki 
2020 m.
07 Terminų žodynėlis  
Tarptautinis standartizuotas švietimo klasifikatorius (ISCED) : Tarptautinis standartizuotas švietimo 
klasifikatorius naudojamas siekiant apibrėžti švietimo lygius ir sritis. ISCED klasifikatorių pirmiausiai parengė 
UNESCO aštuntojo dešimtmečio viduryje ir jis pirmą kartą buvo persvarstytas 1997 m. Dėl vėlesnių švietimo ir 
mokymosi sistemų pokyčių 21-ojo amžiaus pradžioje 2009–2011 m. buvo atliktas dar vienas ISCED persvarstymas.
Dabartinė klasifikacija (ISCED 2011) apima šiuos lygius:
01 Ankstyvasis ugdymas
02 Ikimokyklinis ugdymas
1 Pradinis mokslas
2 Žemesnės pakopos vidurinis (antrinis) mokslas
3 Aukštesnės pakopos vidurinis (antrinis) mokslas
4Aukštojo mokslo laipsnio nesuteikiantis mokslas po vidurinės mokyklos (poan -
trinis ne tretinis)
5 Trumpojo ciklo aukštasis (tretinis) mokslas
Aukštasis 
(tretinis) 
mokslas6 Bakalauro ar tapatus lygis
7 Magistro ar tapatus lygis
8 Daktaro ar tapatus lygis
Vadovaujančioji institucija : Vadovaujančioji institucija yra valstybės, regiono ar vietos valdžios institucija (ar 
kitas valstybės arba privatus organas), kurį valstybė narė paskyrė valdyti veiksmų programą. Į vadovaujančiosios 
institucijos funkcijas įeina finansuotinų projektų atranka, stebėjimas, kaip projektai įgyvendinami, ir ataskaitų apie 
finansinius aspektus ir pasiektus rezultatus teikimas Komisijai.
Veiksmų programa (VP) : Veiksmų programoje nustatomi valstybės narės prioritetai ir konkretieji tikslai ir tai, 
kaip nustatytu laikotarpiu (paprastai septynerių metų) finansuojant projektus bus naudojamas finansavimas 
(ES ir nacionalinis viešasis ir privatusis bendras finansavimas). Šiais projektais turi būti prisidedama siekiant tam 
tikrų tikslų, kurie yra nustatyti VP prioritetinės krypties lygmeniu. Veiksmų programos yra parengtos kiekvienam 
sanglaudos srities fondui (t. y. ERPF, SF ir ESF). Veiksmų programą rengia valstybė narė ir, prieš atliekant bet kokius 
mokėjimus iš ES biudžeto, ji turi būti patvirtinta Komisijos. VP gali būti keičiamos jų vykdymo laikotarpiu tik tuo 
atveju, jei abi šalys dėl to susitaria.
08
 Santrauka
I
Investicijos į švietimą yra nepaprastai svarbios siekiant pagerinti darbo našumą, profesinį tobulėjimą ir galiausiai 
padidinti ekonomikos augimą Europos Sąjungoje (ES). Kiti išsilavinimo privalumai yra aktyvesnis pilietiškumas, 
sumažėjęs nusikalstamumas ir pagerėjusi vidutinė sveikatos būklė. Be to, pasiektas išsilavinimo lygis yra tiesiogiai 
susijęs su įsidarbinimo galimybėmis ir gauto darbo kokybe. Pastaraisiais metais aukštąjį išsilavinimą turinčių gyven -
tojų nedarbas Europos Sąjungoje buvo tris kartus mažesnis nei turinčių žemesnės pakopos vidurinį ar žemesnį 
išsilavinimą.
II
Europos Sąjungoje švietimo politikos kompetencija visiškai ir išimtinai priklauso valstybėms narėms. ES strategijos 
yra priimamos Tarybos išvadų forma, kurios nėra teisiškai privalomos ES valstybėms narėms. Tačiau Sąjunga turi 
kompetenciją remti, koordinuoti ar papildyti valstybių narių veiksmus švietimo srityje.
III
Eurostato įvertinimu, 2007–2011 m. ES valstybėse narėse švietimui buvo išleista 3 200 milijardų eurų, tačiau daugu -
moje jų bendras švietimo išlaidų lygis 2009–2013 m. nežymiai sumažėjo.
IV
Nors tiesiogiai švietimui skirto ES finansavimo suma yra nedidelė palyginti su nacionalinėmis investicijomis šioje 
srityje, vis dėlto mokymo priemonėms skirtas ESF įnašas 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu sudarė 33,7 mili -
jardo  eurų. 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu planuojami ESF asignavimai švietimui yra reikšmingai mažesni 
(numatytas biudžetas sudaro iki 27,1  milijardo  eurų).
V
ES švietimo tikslai yra pateikti švietimo ir lavinimo 2010 m., švietimo ir lavinimo 2020 m. ir „Europa 2020“ strate -
ginėse programose. Mūsų audito metu buvo įvertinta, ar vykdant 2007–2013 m. veiksmų programas (VP) ir susiju -
sius projektus ir rengiant 2014–2020 m. programavimo laikotarpio veiksmų programas buvo tinkamai atsižvelgta 
į tikslus.
VI
Audito metu mes peržiūrėjome 37 2007–2013 m. programavimo laikotarpio ESF veiksmų programas, kurioms tenka 
apie 28 milijardai eurų arba 83 % visų ESF asignavimų švietimui. Be to, mes atlikome vizitus penkiose valstybių narių 
institucijose (Vokietijoje, Prancūzijoje, Italijoje, Portugalijoje ir Rumunijoje) ir tikrinome projektų imtį. Kalbant apie 
2014–2020 m. programavimo laikotarpį, mes peržiūrėjome penkis partnerystės susitarimus ir aštuonias veiksmų 
programas, kurioms tenka apie 7  milijardai  eurų ESF asignavimų švietimui.
09 Santrauka 
VII
Mes padarėme bendrą išvadą, kad 2007–2013 m. veiksmų programose į ES švietimo tikslus buvo atsižvelgta tinka -
mai. Tačiau kai kurių VP atveju nebuvo aprašyti kai kurie intervencijos logikos elementai ir buvo stebėjimo priemo -
nių sistemos trūkumų. Be to, audituotų projektų veiklos rezultatai negalėjo būti sistemingai parodyti dėl kiekybiškai 
įvertintų tikslų ir veiklos rodiklių trūkumo. Daugumos peržiūrėtų VP , kurių finansinis asignavimas buvo pakeistas, 
atveju nebuvo išsamiai paaiškintas finansinių asignavimų pakeitimo poveikis susijusių rodiklių tikslinėms reikšmėms.
VIII
Dėl 2014–2020 m. veiksmų programų metmenų mes nustatėme, kad į ES švietimo tikslus buvo tinkamai atsižvelgta ir 
atlikta patobulinimų intervencijos logikos aprašyme. Tačiau programoje vis dar yra trūkumų, kurie gali daryti poveikį 
veiklos rezultatų stebėjimui ir ataskaitų teikimui VP ir projektų lygmeniu. Be to, ne visada yra sąsaja tarp mokymo 
priemonių ir jų poveikio įsidarbinimo galimybėms.
IX
Mes rekomenduojame, kad:
a) Rengiantis kitam programavimo laikotarpiui, Komisija turėtų išnagrinėti galimybę nustatyti išdavoms skirtą (-us) 
rezultatų rodiklį (-ius), kuriam (-iems) turėtų būti nustatytos pradinės ir tikslinės reikšmės pagal kiekvieną inves -
tavimo prioritetą.
b) 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu:
i) Valstybėms narėms reikalaujant VP pakeitimų, Komisija turėtų:
 ο paskatinti nustatyti aiškią sąsają tarp VP investavimo prioritetų ir atitinkamų kiekybiškai įvertintų ir pa -
matuojamų rezultatų rodiklių;
 ο užtikrinti, kad valstybės narės pateiktų paaiškinimus dėl finansinių asignavimų perprogramavimo, įskai -
tant kokybinę ir kiekybinę informaciją apie numatomą išdirbių ir rezultatų rodiklių pokytį.
ii) Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad:
 ο būtų aiški sąsaja tarp atrinktų projektų ir į VP įtrauktų ES švietimo tikslų  vykdymo;
 ο būtų nustatyti tinkami rezultatų rodikliai, siekiant sistemingai parodyti tikrąjį projekto poveikį galutinę 
naudą gaunantiems dalyviams ir stebėti pažangą vykdant VP švietimo tikslus.
iii) Tam tikrais atvejais Komisija ir valstybės narės turėtų tikslingiau paskirstyti finansavimą priemonėms, kurios 
sustiprina sąsają tarp švietimo ir užimtumo, ir turėtų užtikrinti, kad išdavos būtų tinkamai stebimos.
10
 Įvadas
Švietimo vaidmuo
01 
Investicijos į švietimą yra nepaprastai svarbios siekiant padidinti darbo našumą, 
paskatinti profesinį tobulėjimą ir galiausiai padidinti ekonomikos augimą Europos 
Sąjungoje (ES). Kiti išsilavinimo privalumai yra aktyvesnis pilietiškumas, sumažė -
jęs nusikalstamumas ir pagerėjusi vidutinė sveikatos būklė1. Asmens išsilavinimo 
lygis yra tiesiogiai susijęs su įsidarbinimo galimybėmis ir gauto darbo kokybe. 
Jis yra susijęs su asmeninėmis pajamomis ir dar labiau su nedarbo lygiais. Kaip 
parodyta 1 diagramoje , pastaraisiais metais aukštąjį išsilavinimą turinčių gyven -
tojų nedarbas Europos Sąjungoje buvo tris kartus mažesnis nei turinčių žemesnės 
pakopos vidurinį ar žemesnį išsilavinimą.1 Švietimo ekonomikos Europos 
ekspertų tinklas (EENEE), „The 
economic case for education“ 
(„Švietimas iš ekonominės 
perspektyvos“) 2014 m. 
gruodžio mėn. ir EBPO, 
„Education at a Glance 
2015 - OECD Indicators“ 
(„Trumpa švietimo apžvalga 
2015 m. – EBPO rodikliai“), 
2015 m.1 diagramaNedarbo lygis pagal įgytą išsilavinimą Europos Sąjungoje
Nedarbo lygis (15–64 metų)Aukštasis (tretinis) išsilavinimasAukštesnės pakopos vidurinis 
išsilavinimasVidurkisŽemesnės pakopos vidurinis 
išsilavinimas arba žemesnis
2014 2012 2010 2008 2006 2004 20020 %5 %10 %15 %20 %25 %
Šaltinis : Eurostatas.
11 Įvadas 
Švietimas ir ES
02 
Vienas ES steigiamųjų principų yra plėtoti žinias suteikiant ES piliečiams plačiai 
prieinamą švietimą ir nuolat jas atnaujinant2. Europos Sąjungoje švietimo politi -
kos kompetencija visiškai ir išimtinai priklauso valstybėms narėms. ES strategijos 
yra priimamos Tarybos išvadų forma, kurios nėra teisiškai privalomos ES valsty -
bėms narėms („švelnioji teisė“). Šios išvados yra Tarybos politiniai pareiškimai, 
kurie padeda pagrindą dviejų ar daugiau valstybių narių bendradarbiavimui 
nustatytoje srityje.
03 
ES turi kompetenciją remti, koordinuoti ar papildyti valstybių narių veiksmus 
švietimo srityje3. Be to, „Sąjunga prie geros kokybės švietimo plėtojimo prisideda 
skatindama valstybių narių bendradarbiavimą ir prireikus paremdama bei papil -
dydama jų veiksmus, kartu visiškai pripažindama valstybių narių atsakomybę už 
mokymo turinį ir švietimo sistemų organizavimą ir gerbdama jų kultūrų bei kalbų 
įvairovę“4.
04 
2000 m. valstybių ar vyriausybių vadovai patvirtino Lisabonos darbotvarkę5, 
kurios tikslas buvo Europos Sąjungą iki 2010 m. padaryti „konkurencingiausia ir 
dinamiškiausia žiniomis pagrįsta ekonomika pasaulyje, kuriai būdingas tvarus 
ekonomikos augimas, kurioje kuriama daugiau ir geresnių darbo vietų ir užtikri -
nama didesnė socialinė sanglauda“.
05 
Vadovaudamasi Lisabonos strategija, Taryba pritarė6 Europos bendradarbiavimo 
švietimo ir lavinimo srityje programos taikymui, remiantis bendrais tikslais (žino -
mais kaip „Švietimas ir lavinimas 2010 m.“ – ŠL 2010 m.). Jie apėmė keletą rodiklių 
ir Europos vidutinių rezultatų švietimo srityje referencinių dydžių, kurie turėjo 
būti naudojami kaip viena priemonių, skirtų stebėti švietimo ir lavinimo tikslų 
vykdymą.2 Sutarties dėl Europos 
Sąjungos veikimo (SESV) 
preambulė.
3 SESV, 6 straipsnis.
4 SESV, 165 straipsnis.
5 2000 m. kovo 23 ir 24 d. 
Europos Vadovų Taryba.
6 2003 m. gegužės 5 d. Tarybos 
išvados dėl Europos vidutinių 
rezultatų švietimo ir lavinimo 
srityje referencinių dydžių 
(lyginamųjų standartų) 
(OL L 134, 2003 6 7, p. 3), 
atsižvelgiant į 2002 m. 
lapkričio 20 d. komunikatą 
COM (2002) 629 final „Europos 
lyginamieji standartai švietimo 
ir lavinimo srityje: tolesnės 
priemonės dėl Lisabonos 
Europos Vadovų Tarybos 
nutarimų“.
12 Įvadas 
06 
2009 m. Taryba priėmė7 atnaujintą Europos bendradarbiavimo švietimo ir lavini -
mo srityje strateginę programą, žinomą kaip „Švietimas ir lavinimas 2020 m.“ – ŠL 
2020 m., remiantis vykdant „ŠL 2010 m.“ padaryta pažanga.
07 
2010 m. Taryba priėmė pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo bei darbo vietų 
kūrimo strategiją „Europa 2020 m.“8. Joje pateikti penki pagrindiniai išmatuojami 
ES 2020 m. tikslai, pagal kuriuos buvo nustatyti nacionaliniai tikslai ir perspekty -
vos. Šie tikslai apima švietimo tikslus.
08 
ES darbotvarkėje ES švietimo tikslai išliko palyginti stabilūs ir reikšmingi. Remian -
tis minėtais strateginiais dokumentais, ataskaitoje atsižvelgta į šiuos ES švietimo 
tikslus:
 ο anksti mokyklą palikusių asmenų skaičiaus mažinimą;
 ο aukštąjį išsilavinimą įgijusių asmenų skaičiaus didinimą;
 ο dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą procese didinimą;
 ο pagrindinius gebėjimus prastai įgyjančių asmenų skaičiaus mažinimą;
 ο dalyvavimo ankstyvajame ugdyme didinimą;
 ο dalyvavimo aukštajame moksle matematikos, gamtos mokslų ir technologijų 
srityse didinimą; ir
 ο aukštesnės pakopos vidurinį išsilavinimą įgyjančių asmenų skaičiaus didinimą.
1 lentelėje  pateikta išsamesnė informacija ir tikslai, nustatyti Europos lygmeniu.
09 
Nors sunku nustatyti tiesioginę koreliaciją su ES paramos poveikiu, pastaraisiais 
metais padaryta reikšminga pažanga siekiant strategijos „Europa 2020“ švietimo 
tikslų. Tačiau norint įvykdyti nustatytus tikslus vis dar turi būti dedamos pastan -
gos. Nepaisant to, kad ES vidurkis yra nedaug nutolęs nuo strategijos „Europa 
2020“ švietimo tikslų, dar yra valstybių narių, kurios atsilieka siekdamos savo 
nacionalinių tikslų.7 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos 
išvados dėl Europos 
bendradarbiavimo švietimo ir 
lavinimo srityje strateginės 
programos („ŠL 2020“) 
(OL C 119, 2009 5 28, p. 2).
8 2010 m. birželio 17 d. Europos 
Vadovų Tarybos išvados dėl 
2010 m. kovo 3 d. komunikato 
COM(2010) 2020 final 
„Pažangaus, tvaraus ir 
integracinio augimo strategija 
„Europa 2020“ “.
13 Įvadas 
ES tikslai švietimo srityje
Teritorija, kurioje 
įgyvendinama 
programaŠvietimas ir lavinimas 2010  m.
2003 m. gegužės mėn.Švietimas ir lavinimas 2020  m.
2009 m. gegužės mėn.Europa 2020
2010 m. birželio mėn.
Tikslai, kurie turi būti pasiekti  
iki 2010  m. ES lygmeniuTikslai, kurie turi būti pasiekti iki 2020  m. ES lygmeniu
Anksti mokyklą palikę 
asmenysAnksti iš švietimo ir lavinimo sistemos pasitrau -
kusių asmenų dalis turėtų būti mažesnė nei 10 %Anksti iš švietimo ir lavinimo sistemos pasitraukusių asmenų dalis turėtų būti 
mažesnė nei 10 %
Aukštojo išsilavinimo 
įgijimas
(ISCED 5–8)NepaminėtaAukštąjį išsilavinimą įgijusių 30–34 metų amžiaus asmenų dalis turėtų būti ne 
mažesnė nei 40 %
Mokymasis visą 
gyvenimąNe mažiau kaip 12,5 % suaugusiųjų (25–64 m. 
amžiaus) turėtų dalyvauti mokymosi visą 
gyvenimą proceseNe mažiau kaip 15 % suaugusiųjų (25–64 m. am -
žiaus) turėtų dalyvauti mokymosi visą gyvenimą 
procese
Naujų tikslų nenustatytaPagrindinius gebėji -
mus prastai įgyjantys 
asmenysSkaitymo gebėjimus prastai įgyjančių 15 metų 
jaunuolių procentinė dalis turėjo sumažėti ne 
mažiau kaip 20 %, palyginti su 2000 m.Skaitymo, matematikos ir gamtos mokslų 
gebėjimus prastai įgyjančių 15 metų jaunuolių 
procentinė dalis turėtų būti mažesnė nei 15 %
Ankstyvasis ugdymas 
(ISCED 0)NepaminėtaNe mažiau kaip 95 % vaikų nuo 4 metų amžiaus 
iki privalomo pradinio mokymo pradžios amžiaus 
turėtų dalyvauti ankstyvajame ugdyme.
Matematika, 
gamtos mokslai ir 
technologijaBendras matematikos, gamtos mokslų ir techno -
logijos srities absolventų skaičius turėtų padidėti 
bent 15 % (nuo 2003 iki 2010 m.), tuo pačiu metu 
turėtų sumažėti lyčių disbalanso lygisNaujų tikslų nenustatyta
Aukštesnės pakopos 
vidurinio išsilavinimo 
įgijimas
(ISCED 3)Ne mažiau kaip 85 % 22 metų amžiaus jaunuolių 
turėtų būtų įgiję aukštesnės pakopos vidurinį 
išsilavinimą1 lentelė
14 Įvadas 
10 
2 ir 3 diagramose , kuriose parodytos aplankytos valstybės narės9, parodyta anks -
ti mokyklą palikusių asmenų skaičiaus mažėjimo ir aukštąjį išsilavinimą įgijusių 
asmenų skaičiaus didėjimo tendencija. Portugalijoje pagal 2009 m. reformą tapo 
privaloma tęsti mokslą iki 18 metų amžiaus, kai mokiniai paprastai pasiekia aukš -
tesnės pakopos vidurinį išsilavinimą. Tai reikšmingai prisidėjo prie anksti mokyklą 
palikusių asmenų skaičiaus mažinimo. 2 diagrama 3 diagramaAnksti mokyklą palikę asmenys Europos Sąjungoje19 Vokietija, Prancūzija, Italija, 
Portugalija ir Rumunija.
0 % 5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %45 %
ES tikslas: mažiau nei 10 %
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006ES (28 šalys)
VokietijaPrancūzijaItalijaPortugalijaRumunija
ES tikslas: 
daugiau kaip 40 %
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 200650 %
45 %
40 %
35 %
30 %
25 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %ES (28 šalys)
VokietijaPrancūzijaItalijaPortugalijaRumunijaAukštojo išsilavinimo įgijimas Europos Sąjungoje1
1 ES tikslas nebūtinai yra toks pats kaip ir nustatyti konkretūs nacionaliniai tikslai.
Šaltinis : Eurostatas.
15 Įvadas 
11 
Supažindinimo tikslais 1 priede  parodyta 2006–2015 m. laikotarpiu visų 28 valsty -
bių narių padaryta pažanga siekiant šių strategijos „Europa 2020“ tikslų.
12 
Valstybių narių nacionaliniuose biudžetuose švietimas yra viena didžiausių išlaidų 
kategorijų. Apskritai, Komisijos generalinis direktoratas Eurostatas vertina, kad 
nuo 2007 m. iki 2011 m. ES valstybės narės švietimui skyrė 3 200 milijardų eurų.
13 
Nepaisant įvairių Komisijos raginimų valstybėms narėms, kad jos išlaikytų inves -
ticijas į ekonomikos augimui palankias politikos sritis, kaip antai švietimas, išlaidų 
švietimui lygis, kaip bendrojo vidaus produkto dalis, 2009–2013 m.10 daugelyje 
valstybių narių nežymiai sumažėjo (žr.  2 lentelę ).
14 
Nors tiesiogiai švietimui ES skiriamas finansavimas yra ribotas, palyginti su na -
cionalinėmis investicijomis šioje srityje, ESF įnašas priemonėms švietimo srityje 
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu vis dėlto siekė 33,7 milijardo eurų. 
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu planuojami ESF asignavimai švietimui 
yra reikšmingai mažesni (numatytas biudžetas sudaro iki 27,1  milijardo  eurų).10 Europos Komisija, „Švietimo ir 
lavinimo stebėjimas 2014 m.“, 
p. 14, ir „Švietimo ir lavinimo 
stebėjimas 2015 m.“, p. 25.
16 Įvadas 
ES 28 valstybės narės. Išlaidos švietimui kaip bendrojo vidaus produkto dalis
2009 2010 2011 2012 2013
ES (28 šalys) 5,5 5,3 5,1 5,0 5,0
Belgija 6,2 6,1 6,3 6,3 6,4
Bulgarija 4,3 3,7 3,5 3,4 3,8
Čekija 4,8 5,1 5,1 5,0 5,2
Danija 8,0 7, 2 6,9 7,1 7, 0
Vokietija 4,4 4,4 4,3 4,3 4,3
Estija 7,1 6,6 6,3 6,3 6,0
Airija 5,4 4,9 4,7 4,4 4,1
Graikija 4,3 4,0 4,4 4,4 4,5
Ispanija 5,1 4,5 4,4 4,1 4,0
Prancūzija 6,2 5,6 5,5 5,5 5,5
Kroatija - 5,0 5,0 5,0 5,3
Italija 4,6 4,4 4,1 4,1 4,1
Kipras 7, 2 6,8 6,6 6,1 6,5
Latvija 6,8 6,2 5,9 5,7 5,7
Lietuva 6,8 6,4 6,1 5,8 5,6
Liuksemburgas 5,3 5,2 5,1 5,4 5,6
Vengrija 5,3 5,6 5,1 4,7 4,7
Мalta 5,4 5,6 5,7 5,8 5,9
Nyderlandai 5,9 5,7 5,6 5,6 5,5
Vengrija 5,7 5,1 5,0 5,0 5,0
Lenkija 5,6 5,6 5,5 5,4 5,3
Portugalija 6,8 7,7 7, 3 6,5 6,8
Rumunija 4,1 3,3 4,1 3,0 2,8
Slovėnija 6,5 6,6 6,6 6,4 6,5
Slovakija 4,3 4,9 4,6 4,4 5,0
Suomija 6,6 6,6 6,5 6,4 6,5
ŠŠvedija 7, 2 6,5 6,5 6,5 6,6
Jungtinė Karalystė 6,9 6,6 6,0 5,8 5,5
Šaltinis : Eurostatas.2 lentelė
17 Įvadas 
Pasidalijamojo valdymo priemonės
15 
ESF įgyvendina Komisija ir valstybės narės pasidalijamojo valdymo būdu. Vals -
tybės narės parengia daugiametes VP , kurios aptariamos su Komisija ir patvirti -
namos Komisijos sprendimais. Veiksmų programa yra strateginis dokumentas, 
kuriame nagrinėjamos susijusios geografinės teritorijos problemos ir poreikiai, 
nurodomos grupės, kurioms reikia pagalbos, nustatomi intervencijos prioritetai ir 
susijęs biudžetas ir nustatomi siektini tikslai.
16 
Valdyti ir įgyvendinti veiksmų programas valstybės narės paveda jų paskirtoms 
vadovaujančiosioms institucijoms, siekiant užtikrinti, kad jų įgyvendinimas būtų 
veiksmingas, teisėtas ir tvarkingas, ypač atrenkant finansuojamus projektus, 
stebint jų įgyvendinimą ir teikiant ataskaitas Komisijai apie finansinius aspektus ir 
pasiektus rezultatus. Vadovaujančiosios institucijos gali nuspręsti dalį įgyvendini -
mo darbo pavesti vienai ar kelioms tarpinėms įstaigoms. Projektus vykdo naudos 
gavėjai. Naudos gavėjai turi teikti vadovaujančiosioms institucijoms stebėjimo 
informaciją apie projektų vykdymo pažangą, o vadovaujančiosios institucijos 
pateikia Komisijai suvestinę informaciją metinėse įgyvendinimo ataskaitose11.
17 
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu buvo priimta pakeitimų, susijusių su VP 
rengimu12, visų pirma dėl partnerystės susitarimų ir ex ante  sąlygų. Partnerystės 
susitarimai yra sutartys tarp Komisijos ir valstybių narių, kurios pakeičia naciona -
linius strateginių krypčių planus, kurie buvo taikomi 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpiu. Partnerystės susitarimuose pateiktas visa apimantis strateginis pla -
nas, kuriame nustatyti investavimo prioritetai kiekvienai valstybei narei. Jų tikslas 
užtikrinti, kad Europos struktūriniai ir investicijų fondai valstybėse narėse būtų 
suderinti su strategija „Europa 2020“, ir įgyvendinti priemones, siekiant užtikrinti, 
kad lėšos būtų naudojamos veiksmingai. Toliau partnerystės susitarimai išskaido -
mi į veiksmų programas. Ex ante  sąlygos yra sąlygos, kurios laikomos būtinomis, 
kad Europos Sąjungos parama būtų naudojama veiksmingai ir efektyviai. Kai 
šios sąlygos neįvykdomos, valstybės narės turi parengti veiksmų planus, siekiant 
užtikrinti jų įvykdymą iki 2016 m. gruodžio 31 d.
18 
II priede  supaprastintai parodyti pagrindiniai su ESF veiksmais susijusių progra -
mavimo, įgyvendinimo ir ataskaitų teikimo procesų aspektai.11 Struktūrą užbaigia 
tvirtinančioji institucija, kurios 
funkcija yra oficialiai patvirtinti 
Komisijai, kad deklaruotos 
išlaidos, už kurias siekiama 
gauti kompensaciją, yra 
teisingos, pagrįstos patikima 
apskaitos sistema ir atitinka ES 
ir nacionalines taisykles. 
Audito institucija audituoja 
kontrolės sistemų 
veiksmingumą ir yra atsakinga 
už užbaigimo deklaraciją ir 
ataskaitą Komisijai.
12 2013 m. gruodžio 17 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) 
Nr. 1303/2013, kuriuo 
nustatomos Europos 
regioninės plėtros fondui, 
Europos socialiniam fondui, 
Sanglaudos fondui, Europos 
žemės ūkio fondui kaimo 
plėtrai ir Europos jūros reikalų 
ir žuvininkystės fondui 
bendros nuostatos ir Europos 
regioninės plėtros fondui, 
Europos socialiniam fondui, 
Sanglaudos fondui ir Europos 
jūros reikalų ir žuvininkystės 
fondui taikytinos bendrosios 
nuostatos ir panaikinamas 
Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 
12 20, p. 320).
18
 Audito apimtis  
ir metodas
19 
Šio audito metu mes įvertinome, ar vykdant 2007–2013 m. veiksmų programas ir 
susijusius projektus ir rengiant 2014–2020 m. programos laikotarpio veiksmų pro -
gramas buvo tinkamai atsižvelgta į ES švietimo tikslus. 2014–2020 m. laikotarpiu 
nebuvo įmanoma atrinkti peržiūrai konkrečių projektų, nes šiuo programavimo 
laikotarpiu tai buvo pernelyg ankstyva.
20 
Visų pirma įvertinome, ar:
a) 2007–2013 m. ESF veiksmų programose ir projektuose buvo pakankamai atsi -
žvelgta į ES švietimo tikslus;
b) Komisija parėmė valstybes nares rengiant 2014–2020 m. veiksmų programas, 
siekiant jas pagerinti palyginti su ankstesniu programavimo laikotarpiu.
21 
Auditas buvo paremtas:
 ο interviu su Komisijos generalinių direktoratų13 pareigūnais;
 ο svarbių ES ir nacionalinių dokumentų analitine peržiūra;
 ο su 37 ESF VP 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu susijusių 15 valstybių 
narių dokumentų peržiūra (žr. III priedą ) ir su penkiais partnerystės susitari -
mais ir aštuoniomis VP 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu susijusių pen -
kių valstybių narių (Vokietijos, Prancūzijos, Italijos, Portugalijos ir Rumunijos) 
dokumentų peržiūra (žr. IV priedą ). V priede  aprašyta išsami atliekant analizę 
taikyta audito metodika;
 ο vizitais į minėtų penkių valstybių narių valdžios institucijas;
 ο vizitais pas 15 2007–2013 m. programavimo laikotarpio projektų naudos 
gavėjų.13 Užimtumo, socialinių reikalų ir 
įtraukties generalinio 
direktorato ir Švietimo ir 
kultūros generalinio 
direktorato.
19
 Pastabos
14 Nepaisant to, kad tikslas 
gerinti profesinį mokymą ir 
lavinimą nebuvo vienas 
programoje „ŠL 2010 m.“ 
nustatytų tikslų, valstybės 
narės jį jau buvo įtraukusios 
į 10 iš 37 nagrinėtų 2007–
2013 m. ESF VP ir todėl buvo 
įtrauktas į analizę.2007–2013 m. veiksmų programų įvertinimas
22 
ES švietimo tikslai yra labai svarbūs siekiant, kad ES taptų konkurencingiausia ir 
dinamiškiausia žiniomis paremta ekonomika pasaulyje. Kiekviena valstybė narė 
turi savo konkrečių poreikių ir pagal juos atitinkamose veiksmų programose, ku -
rios teikiamos tvirtinti Komisijai, tikslingai nustato savo investavimo prioritetus.
23 
Mes įvertinome:
 ο ar 2007–2013 m. ESF veiksmų programose buvo tinkamai atsižvelgta į ES 
švietimo tikslus14;
 ο ar programavimo laikotarpiu buvo padaryta veiksmų programų pakeitimų po 
to, kai 2009 m. ir 2010 m. buvo atitinkamai priimtos „ŠL 2020 m.“ ir „Europa 
2020“ strategijos;
 ο ar gali būti parodyta, kad atrinkti projektai prisidėjo prie švietimo tikslų 
vykdymo.
Nagrinėtose 2007–2013 m. ESF veiksmų programose 
atsižvelgta į ES švietimo tikslus
24 
Jei veiksmų programose įtraukiami konkretūs švietimo tikslai, manome, kad rei -
kėtų pateikti ir aprašyti susijusios intervencijos logiką ir veiklos rezultatų stebėji -
mo priemones.
25 
Mes atlikome 37-ių 2007–2013 programavimo laikotarpio ESF veiksmų programų 
analizę siekdami įvertinti, kokiu mastu šie kriterijai buvo aptarti.
20 Pastabos 
26 
Peržiūrėtų VP pradinis biudžetas iš viso sudarė 87,38 milijardo eurų, iš kurių 
59,41 milijardo eurų buvo skirta iš ESF. ESF asignavimas švietimui sudaro 28,4 mi -
lijardo eurų, t. y. 48 % visos ESF paramos. Nagrinėtos VP sudaro apie 83 % visų 
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu švietimui skirtų ESF asignavimų, kurie iš 
viso sudaro 33,7 milijardo eurų (žr. 14 dalį).
27 
Mūsų nagrinėtų VP analizė parodė, kad jose paprastai buvo nustatyti švietimo 
tikslai15. Tačiau kai kurių VP atveju tam tikri intervencijos logikos elementai nebu -
vo aprašyti ir / arba buvo kitų su stebėjimo priemonių sistema susijusių trūkumų, 
kurie išsamiau aprašyti dviejuose tolesniuose skirsniuose. Trūkumų apžvalga 
pateikta 3 lentelėje .15 Belgijos Flandrijos veiksmų 
programoje nebuvo 
vykdomas joks konkretus ES 
švietimo tikslas, tačiau 
nepaisant to, ji gavo ESF 
asignavimų pagal švietimo 
srities prioritetinius kodus.
2007–2013 m. ESF VP įvertinimas: ES švietimo tikslai, intervencijos logika ir 
stebėjimo priemonės
TikslaiVP , kuriose 
įtraukti ES 
tikslai (nagrinė -
tų VP skaičius 
ir procentinė 
dalis)Intervencijos logika Stebėjimo priemonės
Nėra konteks -
to aprašymo
(%)Nėra porei -
kių analizės
(%)Nėra veiksmų, 
kuriais siekiama 
įvykdyti tikslą, 
pavyzdžių
(%)Nėra tikslo kieky -
binio įvertinimo
(%)Nėra rodiklių, skirtų 
pamatuoti tikslo 
įvykdymą
(%)
Anksti mokyklą palikę 
asmenys28 (76 %) 4 29 nėra 11 14
Aukštojo išsilavinimo 
įgijimas20 (54 %) 5 20 10 40 25
Mokymasis visą gyvenimą 35 (95 %) 11 17 nėra nėra nėra
Pagrindinius gebėjimus 
prastai įgyjantys asmenys11 (30 %) 27 27 36 36 45
Ankstyvasis ugdymas 4 (11 %) Nėra nėra 25 50 50
Matematika, gamtos 
mokslai ir technologijaæ18 (49 %) 33 44 17 22 22
Aukštesnės pakopos vidu -
rinio išsilavinimo įgijimas25 (68 %) 4 28 8 20 12
Profesinis mokymas ir 
lavinimas10 (27 %) 10 10 10 nėra nėra
151 atvejis112 22 13 22 21
1 Visų atvejų skaičius yra visų nustatytų švietimo tikslų visose 37 nagrinėtose VP suma.3 lentelė
21 Pastabos 
Ne visada buvo nurodyta aiški intervencijos logika, skirta 
pasirinktam tikslui
28 
VP yra strateginiai dokumentai, kuriais paremta ES intervencija. Negalima tikėtis, 
kad jose būtų pateikta išsami informacija. Tačiau, kadangi Komisija turi įvertinti 
ir patvirtinti veiksmų programas, mes tikimės, kad jose būtų pateikta tinkama 
informacija arba bent nuoroda į kitus nacionalinius dokumentus, kuri paaiškintų 
ES intervencijos logiką: konteksto aprašymas, poreikių ir veiksmų, kurie turi būti 
įvykdyti norint patenkinti poreikius ir pašalinti pradinius trūkumus, nustatymas. 
Tai yra veiksmingo ir efektyvaus išteklių paskirstymo pagrindas.
29 
Kiekvieną kartą, kai ES švietimo tikslas buvo įtrauktas į nagrinėjamą VP , mes įver -
tinome, ar buvo aprašyta aiški intervencijos logika. Ši logika turėtų apimti sklandų 
konteksto aprašymą ir išsamią poreikių analizę, nustatant atitinkamus reikiamus 
veiksmus. Nors pagal 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu taikytą reglamentą 
valstybės narės neprivalėjo išvardyti savo numatomų veiksmų, tai laikoma gera 
praktika ir ja remiantis buvo nustatytas reikalavimas 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiui16. Taigi, mes šią gerą praktiką pasirinkome 2007–2013 m. ESF VP ver -
tinimo kriterijumi. 3 lentelėje  apibendrinti atvejai, kurių vertinimas parodė, kad 
nei veiksmų programose, nei susijusiuose dokumentuose nebuvo pateikta būtina 
informacija.
30 
Daugumoje tikrintų VP buvo pateiktas konteksto aprašymas, apimantis koky -
binius ir kiekybinius duomenis ar bent tam tikrą būtiniausią informaciją. Tačiau 
12 % veiksmų programų nebuvo pateikta jokios su kontekstu susijusios infor -
macijos, t. y. informacijos apie padėtį iki programos įgyvendinimo. Neaprašytas 
kontekstas reiškia, kad poreikiai gali būti nustatyti tik bendrais bruožais ir dėl to 
neleidžia parengti aiškios strategijos. Be to, mes nustatėme veiksmų programo -
se ir susijusiuose dokumentuose pateiktos informacijos kokybės skirtumų toje 
pačioje valstybėje narėje (žr.  1 langelį ).16 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 
96 straipsnio 2 dalies b punkto 
iii papunktis.
Veiksmų programose ir susijusiuose dokumentuose pateiktos informacijos 
skirtumų toje pačioje valstybėje narėje pavyzdžiai
Italijoje keturiose ESF VP buvo įtrauktas tikslas sumažinti anksti mokyklą palikusių asmenų skaičių. Iš jų trijose 
VP buvo pateikta kokybinė ir kiekybinė informacija apie padėtį iki programos įgyvendinimo, o vienoje VP šiuo 
atžvilgiu nebuvo pateikta pakankamai informacijos.1 langelis
22 Pastabos 
31 
3 lentelėje  parodyta, kad 22 % atvejų nebuvo poreikių analizės. Mūsų analizė taip 
pat parodė, kad poreikių analizė su kokybiniais arba kiekybiniais duomenimis 
buvo pateikta apytiksliai penktadaliu atvejų ir beveik pusėje šių VP buvo nuro -
dyta tik tai, kad būtina įvykdyti ES tikslą, nepateikiant išsamios pagrindžiančios 
analizės.
32 
Galiausiai, mes nustatėme, kad daugumoje nagrinėtų VP buvo pateikta planuoja -
mų veiksmų šiems tikslams pasiekti, pavyzdžių. Tačiau 13 % VP nebuvo pateikta 
jokio pavyzdžio, kokių veiksmų būtų galima imtis siekiant įvykdyti susijusį tikslą.
Netinkamos veiklos rezultatų stebėjimo priemonės
Tai, kad nėra išdavų rodiklių bei pradinių reikšmių, riboženklių ir tikslinių 
reikšmių, trukdo veiksmingai stebėti ir vertinti bendrus ESF veiklos 
rezultatus
33 
Mes anksčiau kelis kartus esame pabrėžę kitose ataskaitose17, kad Komisija su -
sidūrė su sunkumais siekdama tinkamai stebėti bendrus ESF veiklos rezultatus 
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Pagal 2007–2013 m. reglamentavimo 
sistemą valstybės narės turėjo kiekvienoje veiksmų programoje prioritetinių 
krypčių lygmeniu nustatyti išdavoms skirtus konkrečius išdirbių ir rezultatų rodi -
klius bei kiekybinius tikslus. Tačiau bendrų rodiklių atveju buvo privaloma skelbti 
tik su dalyviais ir / arba dalyvavimu18 susijusius rodiklius. 2007–2013 m. laikotarpiu 
nebuvo nustatyta reikalaujamų bendrų išdavoms skirtų rezultatų rodiklių ir todėl 
tapo sudėtinga apibendrinti (problematiška subendrinti) stebėjimo informaciją 
apie rezultatus. Stebėjimo trūkumai taip pat daro poveikį Komisijos ir valstybių 
narių gebėjimui atlikti vertinimus.17 Specialioji ataskaita Nr. 3/2000 
dėl Europos socialinio fondo ir 
Europos žemės ūkio 
orientavimo ir garantijų fondo 
(Orientavimo skyriaus) 
priemonių, skirtų padėti 
jaunimui įsidarbinti (OL C 100, 
2000 4 7); Specialioji ataskaita 
Nr. 12/2001 dėl tam tikrų 
struktūrinių priemonių, skirtų 
pagerinti užimtumo padėtį: 
ERPF paramos poveikis 
užimtumui ir ESF priemonės, 
skirtos kovai su ilgalaikiu 
nedarbu (OL C 334, 
2001 11 28); Specialioji 
ataskaita Nr. 1/2006 dėl 
Europos socialinio fondo 
indėlio kovojant su ankstyvu 
mokyklos nutraukimu 
(OL C 99, 2006 4 26); Specialioji 
ataskaita Nr. 17/2009 „Europos 
socialinio fondo bendrai 
finansuojami moterims skirti 
profesinio mokymo veiksmai“ 
ir Specialioji ataskaita 
Nr. 25/2012 „Ar yra įdiegtos 
priemonės, leidžiančios 
stebėti vyresnio amžiaus 
darbuotojams skirtų Europos 
socialinio fondo lėšų 
veiksmingumą?“ ( http.//eca.
europa.eu ).
18 2006 m. gruodžio 8 d. 
Komisijos reglamento (EB) 
Nr. 1828/2006, nustatančio 
Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006, nustatančio 
bendrąsias nuostatas dėl 
Europos regioninės plėtros 
fondo, Europos socialinio 
fondo ir Sanglaudos fondo, ir 
Europos Parlamento bei 
Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1080/2006 dėl Europos 
regioninės plėtros fondo, 
įgyvendinimo taisykles 
(OL L 371, 2006 12 27, p. 1), 
XXIII priedas.
23 Pastabos 
34 
Savo 2013 m. strateginėje ataskaitoje Komisija nurodo, kad nors 2007–2013 m. 
veiksmų programose buvo nustatyti veiksmingi mechanizmai, padedantys atsek -
ti lėšų įsisavinimą, tačiau tikslų nustatymo, stebėjimo ir vertinimo mechanizmai 
buvo prastesni19. Be to, galutinėje išorės ekspertų vertinimo tinklo apibendri -
namojoje ataskaitoje dėl pagrindinių ESF pasiekimų 2007–2013 m. programos 
laikotarpiu buvo pabrėžta, kad „nors yra pateikti išsamūs duomenys apie išdirbius 
kiekvienoje valstybėje narėje, su duomenimis apie rezultatus susijusi padėtis ne 
tokia gera. Netgi kalbant apie tris pagrindinius rezultatus – įsidarbinimo sąlygas, 
įgytą kvalifikaciją ir savarankišką darbą, – kai kuriose valstybėse narėse nebuvo 
įmanoma gauti absoliučių skaičių. Nesant absoliučių skaičių neįmanoma apskai -
čiuoti valstybių narių suvestinių duomenų apie rezultatus, susijusius su ESF remia -
momis intervencijomis“20.
35 
Atliekant mūsų nagrinėtų VP analizę buvo atsižvelgta į du aspektus, susijusius su 
stebėjimo priemonėmis: ar tikslas buvo įvertintas kiekybiškai ir ar buvo nustaty -
tas rodiklis, skirtas pamatuoti, kaip tikslas vykdomas. 3 lentelėje  parodyta, kad 
22 % atvejų tikslai visiškai nebuvo kiekybiškai įvertinti ir 21 % atvejų jie neturėjo 
jokio rodiklio, skirto pamatuoti tikslo vykdymą. Mūsų analizė taip pat parodė, kad 
apie pusėje veiksmų programų buvo nustatyti ir išdirbio, ir rezultatų rodikliai, 
nurodant pradines ir tikslines reikšmes, tuo tarpu 31 % atvejų nebuvo nustatytas 
vienas iš dviejų rodiklių tipų.
36 
Pradinės reikšmės, riboženkliai ir tikslinės reikšmės yra nepaprastai svarbūs 
siekiant efektyviai įvertinti ir stebėti VP veiklos rezultatus. Jie suteikia vadovybei 
priemones, kurių reikia norint tinkamai įvertinti, kokiu mastu tikslai vykdomi, ir 
sudaro galimybę imtis taisomųjų priemonių, įskaitant finansinių išteklių perpro -
gramavimą, jei rezultatai nepakankami. Tai, kad tikslai nėra nustatyti kaip išma -
tuojami dydžiai, trukdo įvertinti ESF veiklą ir teikti apie ją ataskaitas.
Duomenys apie ESF priemonių dalyvius gali būti perdėti, nes projektų 
ataskaitose buvo teikiami duomenys apie dalyvavimo kartų skaičių.
37 
Iš išdirbių rodiklių dažniausiai taikomas rodiklis yra susijęs su dalyvių skaičiumi. 
Šis išdirbių rodiklis leidžia vadovaujančiosioms institucijoms stebėti priemonės 
dalyvių skaičių / dalyvavimą, tačiau nesuteikia informacijos apie pasiektus rezul -
tatus ir / arba poveikį dalyvių padėčiai.19 COM(2013) 210 final, 2013 m. 
balandžio 18 d., Komisijos 
ataskaita Europos Parlamentui, 
Tarybai, Europos ekonomikos 
ir socialinių reikalų komitetui ir 
Regionų komitetui 
„Sanglaudos politika: 2013 m. 
strateginė ataskaita dėl 
programos įgyvendinimo 
2007–2013 m.“, p. 12.
20 ESF ekspertų vertinimo 
tinklas – galutinė 
apibendrinamoji ataskaita: 
pagrindiniai ESF pasiekimai, 
2007–2013 m.,2014 m. kovo 
26 d., p. 6.
24 Pastabos 
38 
Be to, šis rodiklis neleidžia aiškiai atskirti atskirų dalyvių nuo jų dalyvavimo. 
2014 m. metinėje veiklos ataskaitoje Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties ge -
neralinis direktoratas nurodo, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu buvo 
vidutiniškai 11,2 milijono dalyvių per metus. Tačiau joje taip pat patikslina, kad šie 
skaičiai gali būti perdėti, nes „valstybių narių ataskaitose pranešama apie daly -
vavimo ESF projektuose skaičių ir dėl to vienas dalyvis galėjo dalyvauti keliuose 
veiksmuose“.21
Nepakankama sąsaja tarp finansinio veiksmų programų 
perprogramavimo ir nustatytų tikslų
39 
Valstybės narės turėtų išnagrinėti, ar reikia peržiūrėti iš pradžių nustatytus VP 
tikslus atsižvelgiant į atnaujintą ES švietimo strateginę politiką. Jei taip, reikėtų 
iš naujo įvertinti anksčiau nustatytus rodiklių tikslus ir reikalingus finansinius 
asignavimus.
40 
2007–2013 m. programos laikotarpiu Taryba priėmė atnaujintą švietimo strategi -
nę programą (žr. 6 ir 7 dalis) ir nepaisant to, kad veiksmų programų šiuo atžvilgiu 
keisti nebuvo privaloma, mes patikrinome, ar 37 peržiūrėtos VP turėjo būti atitin -
kamai atnaujintos.
41 
Nors per visą programavimo laikotarpį buvo pakeistos 35 iš 37 nagrinėtų VP , tik 
dviejose buvo atlikta pakeitimų, susijusių su švietimo tikslais, siekiant užtikrinti, 
kad VP būtų suderintos su strategija „Europa 2020“ (žr. VI priedą ). Tačiau mūsų 
vertinimas parodė, kad veiksmų programose įtraukti švietimo tikslai jau buvo 
suderinti su atnaujintais ES švietimo tikslais.
42 
Rodikliai arba jų tikslinės reikšmės (ir kai kuriais atvejais pradinės reikšmės), 
susijusios su švietimo tikslais, buvo pakeistos 27 veiksmų programose, dauguma 
atvejų pakeičiant joms skirtą finansinį asignavimą. Kai kurių VP atveju buvo pa -
teikta su perprogramavimu, įskaitant tikslų panaikinimą, susijusi informacija. Pa -
vyzdžiui, Slovakijos veiksmų programoje22 buvo pateikta išsami analizė, įskaitant 
rodiklių tikslinių reikšmių apskaičiavimo formulę. Tačiau daugumos peržiūrėtų 
VP atveju nebuvo išsamiai paaiškintas finansinių asignavimų pakeitimo poveikis 
susijusių rodiklių tikslinėms reikšmėms.21 2014 m. metinės veiklos 
ataskaita – Užimtumo, 
socialinių reikalų ir įtraukties 
generalinis direktoratas, 
Ares(2015)1425867.
22 VP Nr. 2007SK05UPO001 – 
Operačný program 
Vzdelávanie.
25 Pastabos 
43 
Dviejų VP Italijoje atveju finansiniai asignavimai švietimui buvo sumažinti 9 mili -
jonais eurų ir 30 milijonų eurų (atitinkamai 8 % ir 10 % pradinio biudžeto) nepako -
reguojant rodiklių ir jų tikslinių reikšmių ir nepateikiant pakankamo pagrindimo23. 
Antros VP atveju, kur pradinis biudžetas buvo sumažintas 10 % (Kampanijoje), kei -
čiant VP beveik visi pradiniai tikslai jau buvo gerokai viršyti panaudojus tik apie 
pusę pradinio biudžeto. Tai rodo, kad su veiklos rezultatais susijusiems aspektams 
buvo skirta nepakankamai dėmesio.
44 
Jei yra būtina, neatnaujinus tikslinių reikšmių po to, kai pakeičiami finansiniai asi -
gnavimai, arba jas atnaujinus nenuosekliai, mažėja rodiklių pagrįstumas ir nauda. 
Jei tikslinės reikšmės nėra nustatomos rūpestingai, tampa sudėtinga tinkamai 
įvertinti programos veiksmingumą.
Negalėjo būti sistemingai parodyti tikrintų projektų veiklos 
rezultatai
45 
Iš pagal ESF VP remiamų projektų tikimasi gauti rezultatų, kurie atitiktų VP stra -
tegiją, skirtą įvykdyti vieną ES švietimo tikslų. Už bendrai finansuojamos veiklos 
patikimą finansų valdymą yra atsakinga kiekvienos VP vadovaujančioji institu -
cija24. Vadovaujančiosios institucijos turėtų visų pirma užtikrinti, kad paraiškose 
dėl dotacijų būtų įtraukti atitinkami kiekybiniai tikslai ir rodikliai ir būtų įvertintas 
projekto suderinimas su VP strategija ir numatomų rezultatų tinkamumas.
46 
Šio audito tikslu mes nustatėme 15 projektų, t. y. po tris projektus kiekvienoje 
iš penkių aplankytų valstybių narių (žr. 21 dalį), kurie vadovaujančiųjų institu -
cijų nuomone, teigiamai prisidėjo prie bent vieno ES švietimo tikslo įvykdymo. 
Kiekvieno projekto atveju mes išnagrinėjome, kokiu mastu galima parodyti, kad 
pasiekti rezultatai prisidėjo prie veiksmų programoje nustatytų švietimo tikslų. 
4 diagramoje  pateikta papildoma informacija apie nagrinėtų ESF projektų vietą, 
apimtį, išlaidas ir įnašus.23 VP Nr. 2007IT051PO001 
„Programma operativo 
obiettivo convergenza fondo 
sociale europeo 2007 -2013 
regione Campania“  ir VP 
Nr. 2007IT052PO004 
„Programma operativo del 
fondo sociale europeo obiettivo 
competitività regionale 
e occupazione regione Lazio 
2007 -2013“ .
24 2006 m. liepos 11 d. Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1083/2006, 
nustatančio bendrąsias 
nuostatas dėl Europos 
regioninės plėtros fondo, 
Europos socialinio fondo ir 
Sanglaudos fondo bei 
panaikinančio Reglamentą 
(EB) Nr. 1260/1999 (OL L 210, 
2006 7 31, p. 25), 60 straipsnis.
26 Pastabos 
Nagrinėtų ESF projektų apžvalga4 diagrama
Miestas: Palermas
Švietimo tikslas: blogus pagrindinius įgūdžius turinčių suaugusiųjų mokymas Bendros išlaidos: 0,1 milijono eurųDalyvių skaičius: 39Miestas: PalermasŠvietimo tikslas: ankstyvo mokyklos palikimo prevencijaBendros išlaidos: 0,2 milijono eurųDalyvių skaičius: 156Miestas: Bagerija (PA)Švietimo tikslas: mokymas, skirtas pagerinti studentų pagrindinius įgūdžiusBendros išlaidos: 0,1 milijono eurųDalyvių skaičius: 247Miestas: BukareštasŠvietimo tikslas: studentams, studijuojantiems aukštąją veterinarinę mediciną, skirta stažuočių programaBendros išlaidos: 2,6 milijono eurųDalyvių skaičius: 3 005Miestas: BukareštasŠvietimo tikslas: neoﬁcialios mokymo programos, skirtos plėtoti su pagrindinėmis 
Europos kompetencijomis aktyvios pilietybės 
srityje susijusius įgūdžiusBendros išlaidos: 2,4 milijono eurųDalyvių skaičius: 24 929Miestas: Dresdenas
Švietimo tikslas: ankstyvo mokyklos 
palikimo prevencija
Bendros išlaidos: 3,4 milijono eurųDalyvių skaičius: 673Miestas: Dresdenas
Švietimo tikslas: profesinio lavinimo 
modulių rengimas ir įgyvendinimas
Bendros išlaidos: 0,3 milijono eurų
Dalyvių skaičius: 26
Miestas: Norte regionas
Švietimo tikslas: stipendijos aukštojo mokslo studentamsBendros išlaidos: 38,9 milijono eurųDalyvių skaičius: 20 002Miestas: Lousado
Švietimo tikslas: darbuotojų 
lavinimas
Bendros išlaidos: 0,6 milijono eurų
Dalyvių skaičius: 1 240
Miestas: Vila Nova de Famalicão
Švietimo tikslas: ankstyvo 
mokyklos palikimo prevencija 
plėtojant asmenines ir profesines 
kompetencijas 
Bendros išlaidos: 1,7 milijono eurų
Dalyvių skaičius: 315Miestas: Kretėjus
Švietimo tikslas: ankstyvo mokyklos palikimo prevencija
Bendros išlaidos: 1,4 milijono eurų
Dalyvių skaičius: 2 294Miestas: Paryžius
Švietimo tikslas: žemos kvaliﬁkacijos 
darbuotojų lavinimas
Bendros išlaidos: 7,8 milijono eurų
Dalyvių skaičius: 448Miestas: ParyžiusŠvietimo tikslas: žemos 
kvaliﬁkacijos darbuotojų lavinimas
Bendros išlaidos: 7,8 milijono eurų
Dalyvių skaičius: 448Miestas: Lengenfeldas
Mokymo tikslas: sudaryti galimybę 
dalyviams įgyti oﬁcialią kvaliﬁkaciją jų 
esamoje darbo vietojeBendros išlaidos: 0,3 milijono eurųDalyvių skaičius: 32
Miestas: BukareštasŠvietimo tikslas:
 ankstyvo mokyklos 
palikimo prevencijaBendros išlaidos: 4,0 milijono eurųDalyvių skaičius: 20 861
27 Pastabos 
47 
4 lentelėje  pagal kiekvieną ES švietimo tikslą pateiktas nagrinėtų projektų 
skaičius ir susijusios finansinės sumos. Nors kai kurie projektai prisidėjo daugiau 
kaip prie vieno ES tikslo švietimo srityje, informavimo tikslu jie buvo priskirti prie, 
mūsų vertinimu, svarbiausio tikslo. 4 lentelėES švietimo tikslas, kurio buvo siekiama įgyvendinant nagrinėtus projektus
Tikslai Nagrinėtų projektų skaičius ir vietaDalyvių 
skaičiusIš viso asignavimų 
(milijonais eurų)Iš viso ESF asignavi -
mų (milijonais eurų)
Anksti mokyklą palikę 
asmenys5 projektai  
(Vokietijoje, Prancūzijoje, Italijoje, Portugalijoje ir 
Rumunijoje)24 299 10,6 7,1
Mokymasis visą gyvenimą5 projektai  
(Vokietijoje, 2 Prancūzijoje, Italijoje ir Portugalijoje)2 773 10,0 4,5
Pagrindinius gebėjimus 
prastai įgyjantys asmenys2 projektai  
(Italijoje ir Rumunijoje)25 176 2,5 1,8
Aukštojo išsilavinimo 
įgijimas2 projektai  
(Portugalijoje ir Rumunijoje)23 007 41,5 35,3
Aukštesnės pakopos viduri -
nio išsilavinimo įgijimas1 projektas Vokietijoje 26 0,3 0,2
Iš viso 15 projektų 75 281 64,9 48,9
28 Pastabos 
Nepakankamai dėmesio skiriama projektų tikslų įvykdymui ir 
atitinkamų veiklos rodiklių taikymui
48 
Daugumos nagrinėtų projektų atveju buvo stebimi tik finansiniai aspektai ir 
išdirbiai, o ne jų įnašas vykdant pasirinktus tikslus, kaip tokius. Dalyvių įgytų 
įgūdžių neįvertinimas gali lemti tai, kad mokymas neatitiks dalyvių mokymosi 
poreikių, ir tai nesudarys sąlygų perorientuoti mokymosi veiklą, kai tai bus reika -
linga (žr.  2 langelį ). Beveik pusės projektų atveju, kadangi tikslai nebuvo įvertinti 
kiekybiškai, įdiegtos stebėjimo procedūros nesuteikė informacijos apie tai, kokiu 
mastu buvo vykdomi tikslai.
49 
Dviem atvejais, nors išsamią stebėjimo informaciją buvo galima gauti naudos ga -
vėjo lygmeniu, jos nebuvo paprašyta ir dėl to ji nebuvo pateikta vadovaujančiajai 
institucijai.
Nepakankama stebėjimo procedūra
Projekto tikslas Palerme (Italija) buvo skirtas visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi remti, t. y. padidinti ga -
limybes suaugusiems asmenims, tiek dirbantiems, tiek bedarbiams, pasiekti mokymosi kryptis, padedančias 
panaikinti pradinio išsilavinimo spragas ir / arba įgyti kvalifikaciją.
Vienas atrankos kriterijų kvietime teikti projektus buvo susijęs su geresnėmis ir aiškiomis nuolatinio ir ex post  
vertinimo metodikomis, tiek išdirbių, tiek rezultatų atžvilgiu. Vienintelė taikyta stebėjimo priemonė buvo 
įsivertinimas. Ją taikant 39 dalyviai pareiškė nuomonę apie savo žinias prieš mokymą ir po jo.
Mes manome, kad siekiant geriau įvertinti projekto veiksmingumą, be šio metodo turėjo būti taikomos kitos 
stebėjimo procedūros, kaip antai mokymo rengėjo atliekamas įvertinimas.2 langelis
29 Pastabos 
50 
Beveik visi projektai buvo įvykdyti neviršijant biudžeto ir be vėlavimų. Biudžeto 
perviršio atvejus lėmė tai, kad reikšmingai padidėjo iš pradžių planuotas dalyvių 
skaičius, ir tai patvirtino atitinkama vadovaujančioji institucija.
51 
Apskritai, su 15 nagrinėtų projektų susijusi veikla atitiko jų atitinkamus ES švieti -
mo tikslus, kurie buvo nustatyti veiksmų programose. Tačiau dėl to, kad beveik 
pusės nagrinėtų projektų atveju nebuvo nustatyti jokie kiti rodikliai, išskyrus 
dalyvių skaičių / dalyvavimą, galimybė nustatyti, kokiu mastu projektas iš tikrųjų 
prisidėjo prie dalyvių padėties pasikeitimo, buvo nedidelė.
52 
Audito metu mes nustatėme gerą praktiką vienos vadovaujančiosios institucijos 
atveju, kai mokėjimai buvo susieti su projektų veiklos rezultatais (žr.  3 langelį ).
Į rezultatus orientuoto valdymo pavyzdys: mokėjimų susiejimas su veiklos rezultatais
Rumunijoje, nagrinėtuose projektuose buvo nustatyti tiek išdirbių, tiek rezultatų rodikliai, nurodant tikslines 
reikšmes.
Įdiegtos procedūros suteikė galimybę vadovaujančiajai institucijai / tarpinei įstaigai proporcingai sumažinti 
dotacijos sumą, kai stebėjimas parodė, kad išdirbių / rezultatų rodiklių tikslinės reikšmės projekto pabaigoje 
nebuvo pasiektos25.
25 Žr., pavyzdžiui, Rumunijos vadovaujančiosios institucijos nurodymą Nr. 71/2013, taikomą 2007–2013 m. projektams, kurie dar nebuvo baigti tuo 
metu, kai nurodymas buvo pateiktas.3 langelis
30 Pastabos 
Veiksmų programų parengimo 2014–2020 m. 
programavimo laikotarpiui įvertinimas
53 
Mūsų metodas vertinant ES švietimo tikslų įtraukimą į 2014–2020 m. VP buvo 
toks pats, kaip ir 2007–2013 m. veiklos programų atveju. Be to, audito metu buvo 
nagrinėjami taikomų reglamentų26, pavyzdžiui, partnerystės susitarimų ir ex ante  
sąlygų, pakeitimai.
54 
Mes įvertinome:
 ο ar Komisija parėmė valstybes nares rengiant 2014–2020 m. veiksmų 
programas;
 ο ar 2014–2020 m. veiksmų programose buvo tinkamai atsižvelgta į ES švietimo 
tikslus27;
 ο ar veiklos rezultatų stebėjimo sistema pagerėjo;
 ο ar buvo nustatyta sąsaja tarp ES švietimo tikslų ir užimtumo.
Komisija parėmė valstybes nares rengiant 2014–2020 m. 
veiksmų programas
55 
Komisija turėtų teikti paramą valstybėms narėms siekiant užtikrinti, kad jų teikia -
mose tvirtinti VP būtų įtraukti ES politikos tikslai, kuriems valstybės narės siekia 
gauti ESF finansavimą.
56 
Mes konsultavomės su Komisijos tarnybomis, dalyvavusiomis rengiant 2014–
2020 m. veiksmų programas, ir peržiūrėjome susijusius dokumentus, įskai -
tant partnerystės susitarimą su kiekviena iš penkių aplankytų valstybių narių 
(žr. 21 dalį), visų pirma sutelkiant dėmesį į švietimo tikslus.26 Visų pirma Reglamentas (ES) 
Nr. 1303/2013 ir 2013 m. 
gruodžio 17 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 1304/2013 
dėl Europos socialinio fondo, 
kuriuo panaikinamas Tarybos 
reglamentas (EB) 
Nr. 1081/2006 (OL L 347, 
2013 12 20, p. 470).
27 Profesinio mokymo ir lavinimo 
gerinimas nebuvo įtrauktas 
į strategijos „Europa 2020“ 
tikslus ir nė į vieną konkretų 
„ŠL 2020 m.“ lyginamąjį 
standartą. Tačiau šį tikslą mes 
įtraukėme į savo vertinimą dėl 
to, kad teisės aktų sistemoje šis 
tikslas yra 10 teminio tikslo 
dalis; taip pat yra nustatytos 
teminės ex ante  sąlygos 10.4, 
pagal kurias reikalaujama, kad 
būtų parengta nacionalinė 
arba regioninė strateginė 
politikos programa, skirta 
didinti profesinio mokymo ir 
lavinimo sistemų kokybę ir 
efektyvumą.
31 Pastabos 
57 
2014–2020 m. programos laikotarpio derybų procesas ir partnerystės susitarimų ir 
VP tvirtinimas prasidėjo 2012 m., Europos Komisijai parengus pozicijos dokumen -
tus. Šiuose pozicijos dokumentuose pateikta preliminari padėties analizė įvairiose 
valstybėse narėse ir regionuose ir jie sudaro sąlygas dialogui tarp Komisijos ir 
valstybių narių rengiant partnerystės susitarimus ir veiksmų programas. Juose 
parodyti pagrindiniai kiekvienai šaliai būdingi sunkumai ir pateikta preliminari 
Komisijos tarnybų nuomonė dėl pagrindinių finansavimo prioritetų. Savo svarsty -
mą Komisija pradėjo nuo valstybių narių pažangos siekiant jų strategijos „Europa 
2020“ tikslų įvertinimo, pasiremiant konkrečioms šalims skirtomis rekomenda -
cijomis, kurias nagrinėjo Taryba, ir atsižvelgiant į konkrečioms šalims būdingus 
vystymosi iššūkius28.
58 
Komisija teikė paramą valstybėms narėms parengiant šiuos strateginius doku -
mentus. Konkrečiai, Komisija paskelbė gaires dėl skirtingų naujojo programos 
laikotarpio aspektų, kaip antai šabloną ir nurodymus dėl partnerystės susitarimo 
ir veiksmų programų turinio. Be to, ji paskelbė gaires dėl intervencijos logikos ir 
dėl to, kaip įvykdyti keturias su švietimu susijusias ex ante  sąlygas: „Ankstyvas 
mokyklos nutraukimas“, „Aukštasis mokslas“, „Mokymasis visą gyvenimą“ ir „Pro -
fesinis mokymas ir lavinimas“.
59 
Komisija taip pat parengė įvertinimo procedūras, skirtas įvertinti partnerystės 
susitarimų ir VP metmenis, siekiant užtikrinti, kad juose būtų tinkamai atsižvelgta 
į „ŠL 2020 m.“ ir „Europa 2020“ nustatytus ES švietimo tikslus.
60 
Komisija, atlikdama atrinktų partnerystės susitarimų ir veiksmų programų išsamų 
vertinimą, sėkmingai nustatė keletą trūkumų, kaip antai neaiškūs konkretieji tiks -
lai, nenustatyti arba prastos kokybės rodikliai, prasta veiklos rezultatų sistemos 
informacija ir neužtikrintas ex ante  sąlygų laikymasis). Pastabos buvo pateiktos 
valstybėms narėms, kurios prireikus persvarstė ir iš naujo pateikė partnerystės 
susitarimus ir veiksmų programas.28 Dėl konkrečioms šalims skirtų 
rekomendacijų taip pat žr. 
Specialiąją ataskaitą Nr. 3/2015 
„ES Jaunimo garantijų 
iniciatyva: žengti pirmieji 
žingsniai, bet iškyla rizika jos 
įgyvendinimui“, 73–78 dalis 
(http://eca.europa.eu ).
32 Pastabos 
61 
Atlikdami savo 2014–2020 m. VP rengimo proceso vertinimą mes nustatėme kai 
kurių trūkumų. Pavyzdžiui, Norte VP (Portugalija) atveju, nepaisant to, kad „Pro -
fesiniam mokymui ir lavinimui“ buvo skirta finansinė parama, atitinkama ex ante  
sąlyga nebuvo laikoma taikoma ir įvykdyta.
Nagrinėtos veiksmų programos atitinka ES švietimo tikslus
62 
Jeigu veiksmų programose įtraukti konkretūs švietimo tikslai, reikėtų pristatyti ir 
aprašyti susijusios intervencijos logiką ir veiklos rezultatų stebėjimo priemones.
63 
Mes atlikome aštuonių veiklos programų, kurioms buvo skirtas ESF asignavimas 
2014–2020 m. programos laikotarpiu, analizę, siekdami įvertinti, kokiu mastu šie 
kriterijai buvo aptarti.
64 
Bendras pradinis peržiūrėtų VP biudžetas yra 23,33 milijardo eurų, iš kurių 
13,76  milijardo  eurų skirta iš ESF. ESF asignavimas švietimui sudaro 7,14  milijar -
do eurų, t. y. 52 % visos ESF paramos. IV priede  pateikta biudžeto informacija 
apie nagrinėtas VP .
65 
Mūsų nagrinėtų VP analizė parodė, kad jose paprastai buvo įtraukti švietimo 
tikslai. Palyginti su 2007–2013 m. programos laikotarpiu, intervencijos logikos 
aprašymas reikšmingai pagerėjo. Mes taip pat nustatėme stebėjimo priemonių 
sistemos pagerinimų. 5 lentelėje  pateikta likusių trūkumų apžvalga.
33 Pastabos 
2014–2020 m. VP įvertinimas: ES švietimo tikslai, intervencijos logika ir stebėjimo 
priemonės
TikslaiVP , kuriose įtraukti 
ES tikslai (nagrinėtų 
VP skaičius ir procen -
tinė dalis)Intervencijos logika Stebėjimo priemonės
Nėra konteks -
to aprašymo  
(%)Nėra poreikių 
analizės  
(%)Nėra veiksmų, kuriais 
siekiama įvykdyti 
tikslą, pavyzdžių  
(%)Nėra tikslo 
kiekybinio 
įvertinimo  
(%)Nėra rodiklių, 
skirtų pamatuoti 
tikslo įvykdymą  
(%)
Anksti mokyklą 
palikę asmenys7 (88 %) nėra nėra nėra nėra nėra
Aukštojo išsilavi -
nimo įgijimas5 (63 %) nėra nėra nėra nėra nėra
Mokymasis visą 
gyvenimą6 (75 %) nėra nėra nėra 17 nėra
Pagrindinius 
gebėjimus 
prastai įgyjantys 
asmenys3 (38 %) nėra 33 nėra 33 33
Ankstyvasis 
ugdymas2 (25 %) nėra nėra nėra 50 50
Profesinis moky -
mas ir lavinimas7 (88 %) 29 nėra nėra nėra nėra
30 atvejų15 6 0 17 14
1 Visų atvejų skaičius yra visų nustatytų švietimo tikslų visose 8 nagrinėtose VP suma.5 lentelė
66 
Vertinimas parodė, kad, apskritai, veiksmų programose padėtis iki VP įgyvendi -
nimo buvo aprašyta patenkinamai ir buvo nuosekliai nustatyti poreikiai, kuriuos 
reikia patenkinti.
67 
Veiksmų programose taip pat buvo pateikti orientaciniai veiksmai, kuriais siekia -
ma įvykdyti tikslus, ir buvo nustatyti pagrindiniai operacijų atrankos principai, 
prireikus nurodant pagrindines tikslines grupes, konkrečias tikslines teritorijas 
ir naudos gavėjų tipus. Nagrinėtų VP rengimo procesas rodo, kad palyginti su 
2007–2013 m. programos laikotarpiu, yra tam tikras pagerėjimas, tačiau didelę 
svarbą turintis sekantis etapas, kurį kontroliuoja valstybės narės, yra atrinkti ir 
įgyvendinti tinkamus projektus, kuriais siekiama vykdyti veiksmų programose 
pateiktus švietimo tikslus.
34 Pastabos 
68 
Kai kuriose veiksmų programose mes nustatėme trūkumų, visų pirma susijusių 
su tikslų kiekybiniu įvertinimu ir nenustatytomis pradinėmis ir tikslinėmis rodi -
klių reikšmėmis. Kaip parodyta 5 lentelėje , jie susiję su tikslais „Mokymasis visą 
gyvenimą“, „Pagrindinius gebėjimus prastai įgyjantys asmenys“, „Ankstyvasis 
ugdymas“.
Veiklos rezultatų stebėjimo priemonės pagerintos, bet yra 
keletas trūkumų
69 
Stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemoje turėtų būti pateikta pakankamai infor -
macijos, kad Komisija galėtų tinkamai stebėti ESF finansuojamų priemonių veiklos 
rezultatus ir teikti apie juos ataskaitas.
70 
Siekdami įvertinti šį aspektą, mes peržiūrėjome 2014–2020 m. teisės aktų sistemą 
ir susijusias gaires, kurias Komisija parengė aštuonioms nagrinėtoms VP .
71 
Siekiant pašalinti trūkumus, kurie buvo nustatyti 2007–2013 m. programos laiko -
tarpiui (žr. 33–38 dalis), 2014–2020 m. teisės aktų sistemoje buvo nustatyti bendri 
rezultatų rodikliai29. ESF reglamento 5 straipsnyje nustatyta, kad „visų investavi -
mo prioritetų atveju turi būti skelbiama apie visus bendrus išdirbių ir rezultatų ro -
diklius“. Ši informacija bus skelbiama metinėje įgyvendinimo ataskaitoje ir turėtų 
apimti nuoseklią ir palyginamą informaciją apie VP tikslų vykdymą.
72 
Remiantis gairėmis dėl Europos sanglaudos politikos stebėjimo ir vertinimo30, 
„tik rodikliai, kurie parodo pagrindinius išdirbius, kurių laukiama iš konkrečiojo 
tikslo, turėtų būti susieti su tiksline reikšme“. Be to, šiose gairėse nustatyta, kad 
„pradinės reikšmės yra nustatomos visiems bendriesiems ir konkrečiai programai 
būdingiems rezultatų rodikliams, kuriems buvo nustatyta kaupiamoji kiekybinė 
tikslinė vertė 2023 metams“.29 Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 
I priedas.
30 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpis – Europos 
sanglaudos politikos 
stebėjimas ir vertinimas – 
Europos socialinis fondas – 
Gairės, 2015 m. birželio mėn., 
p. 15.
35 Pastabos 
73 
Tačiau savo gairėse Komisija nenurodė tikslių reikalavimų dėl išdavoms skir -
to (-ų) rezultatų rodiklio (-ių), kuris (-ie) turėtų būti pasirinktas (-i) pagal kiekvieną 
investavimo prioritetą, kad būtų užtikrintas VP suderinimas. Konkrečiai kalbant 
apie anksti mokyklą palikusių asmenų skaičiaus mažinimo tikslą, mes mano -
me, kad dėl to keletu atvejų siekiant geriau įvertinti priemonės veiksmingumą 
būtų buvę naudinga nustatyti papildomų rodiklių pradines ir tikslines reikšmes 
(žr.  4 langelį ).4 langelisPavyzdys, kai būtų buvę naudinga nustatyti tikslus papildomam išdavų rodikliui
Konkrečiam tikslui „ankstyvo mokyklos nutraukimo mažinimas ir prevencija“ 2014–2020 m. regioninėje 
veiksmų programoje Italijoje (Sicilijoje) išdirbių rodikliu buvo pasirinktas rodiklis „dalyviai, kurie turėjo darbą, 
įskaitant savarankišką darbą, po šešių mėnesių nuo baigimo“ (kartu nustatant pradinę ir tikslinę reikšmes).
Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad daugelis naudos gavėjų dar bus mokyklą lankantys mokiniai, vien šis rodiklis 
nėra pakankamas siekiant įvertinti intervencijos veiksmingumą.
Kadangi šia priemone taip pat siekiama dalyvius paskatinti tęsti mokyklą, mes manome, kad taip pat buvo bū -
tina nustatyti tikslą papildomam rodikliui, pavyzdžiui, bendram rezultatų rodikliui „dalyviai, kurie po baigimo 
dalyvavo švietimo / lavinimo sistemoje“ arba nacionalinės Italijos ESF VP naudojamam rodikliui, įvertinančiam 
dalyvių padėtį po vienų metų nuo intervencijos pabaigos.
Sunkumai susiejant mokymo priemones su įsidarbinimo 
perspektyvomis
74 
Stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemos, skirtos 2014–2020 m. programavimo lai -
kotarpiui, turėtų suteikti informaciją apie atitinkamų mokymo priemonių poveikį 
dalyvių galimybėms įsidarbinti.
75 
Nagrinėdami šį kriterijų, mes peržiūrėjome Tarybos užimtumo gaires ir kitus svar -
bius ES dokumentus.
36 Pastabos 
76 
Tarybos užimtumo gairėse, kurios galiojo tuo metu, kai buvo patvirtintos 2007–
2013 m. ESF VP31, jau buvo atkreiptas dėmesys į tai, kad svarbu plėsti, gerinti ir 
pritaikyti investicijas į žmogiškąjį kapitalą (t. y. mokymą) siekiant gerinti galimy -
bes įsidarbinti. Šis principas buvo patvirtintas tiek 2010 m., tiek 2013 m. užimtumo 
gairėse32, ypač kalbant apie profesinį mokymą ir lavinimą, mokymąsi visą gyveni -
mą ir aukštojo išsilavinimo įgijimą.
77 
2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadose dėl Europos bendradarbiavimo švietimo 
ir lavinimo srityje („ŠL 2020 m.“) strateginės programos, pripažįstant švietimo ir 
lavinimo svarbą didinant įsidarbinimo galimybes, Komisija buvo įpareigota pasiū -
lyti galimą Europos lyginamąjį standartą šioje srityje.
78 
2011 m. Komisija pasiūlė33 naują lyginamąjį standartą, susijusį su neseniai mokslą 
baigusių asmenų užimtumo lygiu34. Siekdama pabrėžti, kaip švietimo ir lavinimo 
politika gali prisidėti prie užimtumo gerinimo ir absolventų įsidarbinimo galimy -
bių didinimo, 2012 m. gegužės mėn. Taryba patvirtino šį lyginamąjį standartą35.
79 
Pagal šį lyginamąjį standartą neseniai mokslą baigusių asmenų užimtumo lygis 
turėtų pasiekti bent 82 % iki 2020 m. Tikrasis lygis, kurį galima rasti Komisijos 
Eurostato generaliniame direktorate, rodo, kad dabartiniai skaičiai yra gerokai 
mažesni nei planuota tikslinė reikšmė. 2014 m. užimtumo lygis neseniai mokslą 
baigusiems asmenims visoje ES buvo 76 %. Iš penkių aplankytų valstybių narių 
tik Vokietija jau pasiekė tikslą. Kitur nuo 2006 m. pasireiškė nuolatinis mažėjimas 
(žr.  5 diagramą ).31 2005 m. liepos 12 d. Tarybos 
sprendimas dėl valstybių narių 
užimtumo politikos gairių 
(OL L 205, 2005 8 6, p. 21).
32 2013 m. balandžio 22 d. 
Tarybos sprendimas 
(2013/208/ES) dėl valstybių 
narių užimtumo politikos 
gairių (OL L 118, 2013 4 30, 
p. 21), kuriame paliekamas be 
pakeitimų Sprendimo 
2010/707/ES užimtumo gairių 
priedas.
33 2011 m. gegužės 24 d. 
SEC(2011) 670 final „Komisijos 
tarnybų darbinis dokumentas 
dėl švietimo ir lavinimo 
lyginamųjų standartų, 
susijusių su įsidarbinimo 
galimybėmis ir mokymosi 
judumu, parengimo“.
34 Rodiklis „neseniai mokslą 
baigusių asmenų užimtumo 
lygis“ atspindi šias sąlygas 
atitinkančių 20–34 metų 
asmenų užimtumo lygius: 
pirma, jie dirba pagal TDO 
apibrėžtį, antra, įgijo bent 
aukštesnės pakopos vidurinį 
išsilavinimą (ISCED 3) kaip 
aukščiausią išsilavinimo lygį, 
trečia, keturias savaites prieš 
apklausą nedalyvavo jokioje 
švietimo ar lavinimo veikloje ir 
ketvirta, savo aukščiausią 
išsilavinimo lygį įgijo 1, 2 ar 3 
metus iki apklausos. Rodiklis 
yra apskaičiuotas remiantis ES 
darbo jėgos apklausos 
duomenimis.
35 2012 m. gegužės 11 d. Tarybos 
išvados dėl švietimą ir lavinimą 
užbaigusių asmenų 
įsidarbinimo galimybių (OL 
C 169, 2012 6 15).
37 Pastabos 
Neseniai mokslą baigusių asmenų užimtumo lygis aplankytose valstybėse narėse
36 Aukštojo išsilavinimo įgijimas 
ir mokymasis visą gyvenimą.5 diagrama Tikslas: 82 %
2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006100 %
90 %
80 %
70 %
60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %RumunijaPortugalijaItalijaPrancūzijaVokietija
Šaltinis:  Eurostatas.
80 
Bendri rezultatų rodikliai, kurie buvo įvesti 2014–2020 m. ESF reglamente, apima 
trumpalaikius ir ilgesnio laikotarpio rezultatų rodiklius, kurie parodo įgyvendintų 
priemonių poveikį užimtumui. Tačiau trijų švietimo tikslų, kurie yra glaudžiausiai 
susiję su užimtumu, atveju (profesinio mokymo ir lavinimo, mokymosi visą gyve -
nimą ir aukštojo išsilavinimo įgijimo) pradinės ir tikslinės reikšmės buvo nustaty -
tos tik trečdalyje iš nagrinėtų 2014–2020 m. veiklos programų.
81 
Net ir tada, kai buvo nustatytos su užimtumu susijusių rodiklių pradinės ir tiks -
linės reikšmės, Italijos VP Sicilijoje yra vienintelis atvejis, kai dviejų iš trijų glau -
džiausiai su užimtumu susijusių švietimo tikslų36 atveju yra aiški sąsaja tarp numa -
tomo dalyvių skaičiaus ir suplanuotų mokymo intervencijų numatomų užimtumo 
rezultatų.
38
 Išvados ir  
rekomendacijos
82 
Mes padarėme išvadą, kad nors 2007–2013 m. veiksmų programose buvo tinka -
mai atsižvelgta į ES švietimo tikslus, audituotų projektų rezultatai negalėjo būti 
sistemingai parodyti, nes nebuvo pakankamai naudojami kiekybiniai tikslai ir 
veiklos rodikliai. Dėl 2014–2020 m. veiksmų programų metmenų, mes nustatėme, 
kad Komisija teikė paramą valstybėms narėms rengiant partnerystės susitarimus 
ir veiksmų programas ir vėliau juos įvertino bei nustatė keletą trūkumų. Mes taip 
pat padarėme išvadą, kad į ES švietimo tikslus buvo tinkamai atsižvelgta ir atlikta 
patobulinimų intervencijos logikos aprašyme. Tačiau sistema vis dar turi tam tikrų 
trūkumų, kurie gali turėti poveikį rezultatų stebėjimui ir ataskaitų teikimui veiks -
mų programų ir projektų lygmeniu. Be to, ne visada yra aiški sąsaja tarp mokymo 
priemonių ir jų poveikio dalyvių galimybėms įsidarbinti.
2007–2013 m. ESF veiksmų programose atsižvelgta į ES 
švietimo tikslus, bet buvo trūkumų, susijusių su veiksmų 
programų pakeitimais ir stebėjimu
83 
Mūsų nagrinėtų VP analizė parodė, kad iš esmės į ES švietimo tikslus buvo atsi -
žvelgta ir jie buvo įtraukti į VP . Tačiau kai kuriose veiksmų programose trūko kai 
kurių intervencijos logikos elementų, pavyzdžiui, konteksto aprašymo arba porei -
kių analizės (žr. 27–32 dalis). Be to, buvo stebėjimo priemonių sistemos trūkumų, 
nes tikslai nebuvo kiekybiškai įvertinti ir nebuvo jiems pamatuoti skirtų rodiklių 
(žr. 33–38 dalis).
84 
Apskritai, programa „ŠL 2020 m.“ ir strategija „Europa 2020“, kurios buvo priimtos 
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, neturėjo didelio poveikio nagrinėtoms 
VP , nes jos jau buvo suderintos su šių dokumentų atnaujintais tikslais. Daugu -
mos peržiūrėtų VP , kurių finansinis asignavimas buvo pakeistas, atveju nebuvo 
išsamiai paaiškintas finansinių asignavimų pakeitimo poveikis susijusių rodiklių 
tikslinėms reikšmėms (žr. 39–44 dalis).
39 Išvados ir rekomendacijos  
Negalėjo būti sistemingai parodyti tikrintų projektų veiklos 
rezultatai
85 
Mes išnagrinėjome imtį 15 projektų, kurie, anot vadovaujančiųjų institucijų, tei -
giamai prisidėjo prie mažiausiai vieno ES švietimo tikslo įvykdymo. Tuo remiantis, 
mes būtume norėję, kad šių projektų poveikis dalyviams ir bendram konkretaus 
švietimo tikslo įvykdymui būtų aiškiai parodytas.
86 
Audituotų projektų rezultatai negalėjo būti sistemingai parodyti. Taip buvo 
daugiausia dėl to, kad įnašas į pasirinktų švietimo tikslų vykdymą nebuvo stebi -
mas ir iš tikrųjų beveik pusės audituotų projektų atveju tikslai nebuvo kiekybiškai 
įvertinti. Be to, beveik pusėje projektų nebuvo nustatyta rodiklių, išskyrus dalyvių 
skaičių / dalyvavimą, o dėl to iškilo sunkumų darant išvadas apie tikrąjį projektų 
poveikį dalyviams (žr. 48–52 dalis).
2014–2020 m. veiksmų programos suderintos su ES švietimo 
tikslais
87 
Komisija teikė paramą valstybėms narėms rengiant partnerystės susitarimus ir 
veiksmų programas ir vėliau juos įvertino bei nustatė keletą trūkumų. Atlikdami 
savo 2014–2020 m. VP rengimo proceso vertinimą mes nustatėme kai kurių trūku -
mų (žr. 55–61 dalis).
88 
Mūsų nagrinėtų VP analizė parodė, kad jose paprastai buvo nustatyti švietimo 
tikslai. Palyginti su 2007–2013 m. programos laikotarpiu, intervencijos logikos ap -
rašymas reikšmingai pagerėjo. Mes taip pat nustatėme 2014–2020 m. laikotarpio 
stebėjimo sistemos pagerinimų (žr. 65–68 dalis).
40 Išvados ir rekomendacijos  
89 
Nagrinėtų VP rengimo procesas rodo, kad, palyginti su 2007–2013 m. programos 
laikotarpiu, yra tam tikras pagerėjimas, tačiau didelę svarbą turintis sekantis eta -
pas, kurį kontroliuoja valstybės narės, yra atrinkti ir įgyvendinti tinkamus projek -
tus, kuriais siekiama vykdyti veiksmų programose pateiktus švietimo tikslus.
Geresnės veiklos rezultatų stebėjimo priemonės, bet išlieka 
tam tikrų apribojimų
90 
Siekiant pašalinti 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu nustatytus trūkumus, 
2014–2020 m. teisinėje sistemoje buvo nustatyti bendri rezultatų rodikliai. Tačiau 
savo gairėse Komisija nenurodė tikslių reikalavimų dėl išdavoms skirto (-ų) rezul -
tatų rodiklio (-ių), kuris (-ie) turėtų būti pasirinktas (-i) pagal kiekvieną investavi -
mo prioritetą, kad būtų užtikrintas VP suderinimas (žr. 71–73 dalis).
91 
Švietimas daro aiškų poveikį dalyvavimui darbo rinkoje ir uždarbiams bei suteikia 
daug socialinių privalumų. Siekiant įgyvendinti pažangaus, tvaraus ir integracinio 
augimo strategiją „Europa 2020“, didžiausias švietimo intervencijų dėmesys turė -
tų būti aiškiai sutelktas į su užimtumu susijusius išdirbius, ypač kai orientuojamasi 
į suaugusiuosius.
92 
Bendri rezultatų rodikliai, kurie buvo įvesti ESF reglamente, apima trumpalaikius 
ir ilgesnio laikotarpio rezultatų rodiklius, kurie parodo įgyvendintų priemonių 
poveikį užimtumui. Tačiau trijų švietimo tikslų, kurie yra glaudžiausiai susiję su 
užimtumu, atveju (profesinio mokymo ir lavinimo, mokymosi visą gyvenimą ir 
aukštojo išsilavinimo įgijimo) pradinės ir tikslinės reikšmės buvo nustatytos tik 
trečdalyje iš nagrinėtų 2014–2020 m. veiklos programų (žr. 76–81 dalis).
41 Išvados ir rekomendacijos  
93 
Mes rekomenduojame, kad:
1 rekomendacija
Komisija turėtų išnagrinėti galimybę nustatyti išdavoms skirtą (-us) rezultatų rodi -
klį (-ius), kuriam (-iems) turėtų būti nustatytos pradinės ir tikslinės reikšmės pagal 
kiekvieną investavimo prioritetą.
Tikslo įgyvendinimo data: rengiantis kitam programavimo laikotarpiui.
2 rekomendacija
Valstybėms narėms pareikalavus VP pakeitimų, Komisija turėtų:
– paskatinti nustatyti aiškią sąsają tarp VP investavimo prioritetų ir atitinkamų 
kiekybiškai įvertintų ir pamatuojamų rezultatų rodiklių;
– užtikrinti, kad valstybės narės pateiktų paaiškinimus dėl finansinių asignavi -
mų perprogramavimo, įskaitant kokybinę ir kiekybinę informaciją apie numa -
tomą išdirbių ir rezultatų rodiklių pokytį.
Tikslo įgyvendinimo data: nedelsiant.
3 rekomendacija
Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad:
– būtų aiški sąsaja tarp atrinktų projektų ir į VP įtrauktų ES švietimo tikslų  
vykdymo;
– būtų nustatyti tinkami rezultatų rodikliai, siekiant sistemingai parodyti tikrąjį 
projekto poveikį galutinę naudą gaunantiems dalyviams ir stebėti pažangą 
vykdant VP švietimo tikslus.
Tikslo įgyvendinimo data: nedelsiant.
42 Išvados ir rekomendacijos  
4 rekomendacija
Tam tikrais atvejais Komisija ir valstybės narės turėtų tikslingiau paskirstyti finan -
savimą priemonėms, kurios sustiprina sąsają tarp švietimo ir užimtumo, ir turėtų 
užtikrinti, kad išdirbiai būtų tinkamai stebimi.
Tikslo įgyvendinimo data: nedelsiant.
Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Henri GRETHEN, 
2016 m. gegužės 11 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
43
 Priedai
Pažanga siekiant Europos 2020 m. švietimo tikslų
I. Anksti iš švietimo ir lavinimo sistemos pasitraukusių asmenų procentinė dalis
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 TIKSLAS
ES (28 šalys) 15,3 14,9 14,7 14,2 13,9 13,4 12,7 11,9 11,2 10,9 10,0
Belgija 12,6 12,1 12,0 11,1 11,9 12,3 12,0 11,0 9,8 10,0 9,5
Bulgarija 17, 3 14,9 14,8 14,7 13,9 11,8 12,5 12,5 12,9 13,1 11,0
Čekija 5,1 5,2 5,6 5,4 4,9 4,9 5,5 5,4 5,5 5,8 5,5
Danija 9,1 12,9 12,5 11,3 11,0 9,6 9,1 8,0 7, 8 7, 6 10,0
Vokietija 13,7 12,5 11,8 11,1 11,9 11,6 10,5 9,8 9,5 9,6 10,0
Estija 13,4 14,4 14,0 13,5 11,0 10,6 10,3 9,7 11,4 11,8 9,5
Airija 12,2 11,8 11,4 11,7 11,5 10,8 9,7 8,4 6,9 6,9 8,0
Graikija 15,1 14,3 14,4 14,2 13,5 12,9 11,3 10,1 9,0 8,3 9,7
Ispanija 30,3 30,8 31,7 30,9 28,2 26,3 24,7 23,6 21,9 20,3 15,0
Prancūzija 12,7 12,8 11,8 12,4 12,7 12,3 11,8 9,7 9,0 9,2 9,5
Kroatija 4,7 4,5 4,4 5,2 5,2 5,0 5,1 4,5 2,7 3,0 4,0
Italija 20,4 19,5 19,6 19,1 18,6 17, 8 17, 3 16,8 15,0 14,6 16,0
Kipras 14,9 12,5 13,7 11,7 12,7 11,3 11,4 9,1 6,8 5,4 10,0
Latvija 15,6 15,6 15,5 14,3 12,9 11,6 10,6 9,8 8,5 9,5 13,4
Lietuva 8,8 7, 8 7, 5 8,7 7,9 7, 4 6,5 6,3 5,9 5,5 9,0
Liuksemburgas 14,0 12,5 13,4 7,7 7,1 6,2 8,1 6,1 6,1 8,6 10,0
Vengrija 12,5 11,4 11,7 11,5 10,8 11,4 11,8 11,9 11,4 11,6 10,0
Мalta 32,2 30,2 27, 2 25,7 23,8 22,7 21,1 20,5 20,3 20,1 10,0
Nyderlandai 12,6 11,7 11,4 10,9 10,0 9,2 8,9 9,3 8,7 8,3 8,0
Vengrija 10,0 10,8 10,2 8,8 8,3 8,5 7, 8 7, 5 7, 0 7, 3 9,5
Lenkija 5,4 5,0 5,0 5,3 5,4 5,6 5,7 5,6 5,4 5,3 4,5
Portugalija 38,5 36,5 34,9 30,9 28,3 23,0 20,5 18,9 17, 4 14,4 10,0
Rumunija 17,9 17, 3 15,9 16,6 19,3 18,1 17, 8 17, 3 18,1 18,9 11,3
Slovėnija 5,6 4,1 5,1 5,3 5,0 4,2 4,4 3,9 4,4 5,4 5,0
Slovakija 6,6 6,5 6,0 4,9 4,7 5,1 5,3 6,4 6,7 7,1 6,0
Suomija 9,7 9,1 9,8 9,9 10,3 9,8 8,9 9,3 9,5 9,3 8,0
Švedija 8,6 8,0 7,9 7, 0 6,5 6,6 7, 5 7,1 6,7 6,6 10,0
Jungtinė Karalystė 11,3 16,6 16,9 15,7 14,8 14,9 13,4 12,3 11,8 11,0 Nenustatyta
Šaltinis : Eurostatas.I priedas
44 Priedai 
II. Aukštąjį išsilavinimą įgijusių 30–34 metų amžiaus asmenų dalis
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 TIKSLAS
ES (28 šalys) 29,0 30,1 31,1 32,3 33,8 34,8 36,0 37,1 37,9 38,5 40,0
Belgija 41,4 41,5 42,9 42,0 44,4 42,6 43,9 42,7 43,8 43,1 47,0
Bulgarija 25,3 26,0 27,1 27,9 27,7 27, 3 26,9 29,4 30,9 32,0 36,0
Čekija 13,1 13,3 15,4 17, 5 20,4 23,7 25,6 26,7 28,2 29,5 32,0
Danija 43,0 38,1 39,2 40,7 41,2 41,2 43,0 43,4 44,9 46,7 40,0
Vokietija 25,8 26,5 27,7 29,4 29,8 30,6 31,8 32,9 31,4 31,8 42,0
Estija 32,5 33,5 34,4 36,3 40,2 40,2 39,5 42,5 43,2 45,2 40,0
Airija 41,3 43,3 46,3 48,9 50,1 49,7 51,1 52,6 52,2 52,3 60,0
Graikija 26,9 26,3 25,7 26,6 28,6 29,1 31,2 34,9 37, 2 39,4 32,0
Ispanija 39,4 40,9 41,3 40,7 42,0 41,9 41,5 42,3 42,3 41,1 44,0
Prancūzija 39,7 41,4 41,0 43,0 43,2 43,1 43,3 44,0 43,7 44,9 50,0
Kroatija 16,7 16,8 18,5 21,3 24,5 23,9 23,1 25,6 32,2 31,7 35,0
Italija 17, 6 18,6 19,2 19,0 19,9 20,4 21,9 22,5 23,9 24,9 26,0
Kipras 46,1 46,2 47,1 45,0 45,3 46,2 49,9 47, 8 52,5 54,2 46,0
Latvija 19,3 25,7 26,3 30,5 32,6 35,9 37, 2 40,7 39,9 41,0 34,0
Lietuva 39,4 36,4 39,9 40,4 43,8 45,7 48,6 51,3 53,3 56,4 48,7
Liuksemburgas 35,5 35,3 39,8 46,6 46,1 48,2 49,6 52,5 52,7 50,5 66,0
Vengrija 19,4 20,6 22,8 24,0 26,1 28,2 29,8 32,3 34,1 34,9 30,3
Мalta 20,7 20,8 21,0 21,9 22,1 23,4 24,9 26,0 26,5 27, 0 33,0
Nyderlandai 35,8 36,4 40,2 40,5 41,4 41,2 42,2 43,2 44,8 46,4 40,0
Vengrija 21,1 20,9 21,9 23,4 23,4 23,6 26,1 27,1 40,0 39,1 38,0
Lenkija 24,7 27, 0 29,7 32,8 34,8 36,5 39,1 40,5 42,1 43,2 45,0
Portugalija 18,3 19,5 21,6 21,3 24,0 26,7 27, 8 30,0 31,3 31,3 40,0
Rumunija 12,4 13,9 16,0 16,8 18,3 20,3 21,7 22,9 25,0 25,5 26,7
Slovėnija 28,1 31,0 30,9 31,6 34,8 37,9 39,2 40,1 41,0 42,6 40,0
Slovakija 14,4 14,8 15,8 17, 6 22,1 23,2 23,7 26,9 26,9 27,9 40,0
Suomija 46,2 47, 3 45,7 45,9 45,7 46,0 45,8 45,1 45,3 45,3 42,0
Švedija 39,5 41,0 42,0 43,9 45,3 46,8 47,9 48,3 49,9 50,0 40,0
Jungtinė Karalystė 36,4 38,3 39,5 41,4 43,1 45,5 46,9 47, 4 47,7 47,7 Nenustatyta
Šaltinis : Eurostatas.I priedas
45 Priedai 
Programavimo, įgyvendinimo, stebėjimo ir ataskaitų teikimo apžvalga
Veiksmų programos 
analizė ir tvirtinimas
Metinių įgyvendinimo ataskaitų 
analizė ir vertinimasMetinių įgyvendinimo 
ataskaitų rengimasStebėjimo informacijos apie 
projektus teikimasProjektų įgyvendinimasProjektų arba projektų 
teikėjų atrankaVeiksmų programos 
parengimasPartnerystės susitarimo 
analizė ir patvirtinimasPartnerystės susitarimo 
rengimasValstybė narė Europos KomisijaII priedas
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
46 Priedai 
Nagrinėtų 2007–2013 m. ESF veiksmų programų sąrašas
Valstybė 
narėVeiksmų programosIš viso asignavimų  
(milijonais eurų)Iš viso ESF įnašas  
(milijonais eurų)Pradinis ESF 
įnašas, skirtas 
švietimui1  
(milijonais eurų)% viso ESF
PT2007PT05UPO001  - Programa Operacional 
Temático Potencial Humano 2007–20138 736 6 117 5 056 83
2007PT051PO001  - Programa Operacional do 
Fundo Social Europeu Para a Região Autónoma dos 
Açores 2007–2013 Pro-Emprego224 190 104 55
2007PT052PO001  - Programa Operacional de 
Valorização do Potencial Humano e Coesão Social 
da Região Autónoma Da Madeira156 125 82 66
PL2007PL051PO001  - Program Operacyjny Kapitał 
Ludzki Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 
2007–201311 420 9 707 4 330 45
DE2007DE05UPO001  - Operationelles Programm 
des Bundes für den Europäischen Sozialfonds 
Förderperiode 2007–20136 031 3 488 914 26
2007DE051PO004  - Operationelles Programm des 
Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozial -
fonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 20131 157 872 571 65
2007DE052PO008  - Operationelles Programm 
zur Umsetzung des ESF in NRW in der Förderphase 
2007–20131 368 684 432 63
2007DE051PO006  - Operationelles Programm 
für den Einsatz des Europäischen Sozialfonds im 
Freistaat Thüringen in den Jahren 2007 bis 2013836 629 299 48
2007DE051PO002  - Europäischer Sozialfonds 
(ESF) Operationelles Programm des Landes Mec -
klenburg-Vorpommern im Ziel Konvergenz
Förderperiode 2007 bis 2013557 417 275 66
2007DE051PO001  - Operationelles Programm 
des Landes Brandenburg für den Europäischen 
Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 
2013 Ziel Konvergenz Brandenburg Nordost und 
Brandenburg Südwest826 620 260 42III priedas
47 Priedai III priedas Valstybė 
narėVeiksmų programosIš viso asignavimų  
(milijonais eurų)Iš viso ESF įnašas  
(milijonais eurų)Pradinis ESF 
įnašas, skirtas 
švietimui1  
(milijonais eurų)% viso ESF
IT2007IT051PO007  – Programma Operativo Nazio -
nale Competenze per lo sviluppo1 487 743 698 94
2007IT051PO003  - Programma Operativo Regio -
nale Sicilia per il Fondo Sociale Europeo 2007–20132 099 1 050 302 29
2007IT051PO005  - Regione Puglia
Programma Operativo Regionale 2007–2013 Fondo 
Sociale Europeo1 279 640 247 39
2007IT051PO001  - Programma Operativo Obietti -
vo Convergenza
Fondo Sociale Europeo 2007–2013
Regione Campania1 118 559 209 37
2007IT052PO006  - Programma Operativo Regio -
nale della Lombardia Ob. 2 FSE 2007–2013798 338 163 48
2007IT052PO004  - Programma Operativo del 
Fondo Sociale Europeo Obiettivo Competitività 
Regionale e Occupazione Regione Lazio 2007–2013736 368 103 28
HU2007HU05UPO001  - Társadalmi Megújulás 
Operatív Program4 097 3 483 2 358 68
CZ2007CZ05UPO002  - Operační program Vzdělávání 
pro konkurenceschopnost2 151 1 829 1 617 88
2007CZ05UPO001  - Operační program Lidské 
zdroje a zaměstnanost 2007–20132 157 1 837 268 15
RO2007RO051PO001  - Programul Operaţional 
Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane
2007–20134 089 3 476 1 862 54
EL2007GR05UPO002  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Εκπαιδευση Και Δια Βιου Μαθηση2 215 1 440 1 418 99
2007GR05UPO001  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Αναπτυξη Ανθρωπινου Δυναμικου2 825 2 260 369 16
2007GR05UPO003  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Διοικητικη Μεταρρυθμιση675 505 173 34
48 Priedai 
Valstybė 
narėVeiksmų programosIš viso asignavimų  
(milijonais eurų)Iš viso ESF įnašas  
(milijonais eurų)Pradinis ESF 
įnašas, skirtas 
švietimui1  
(milijonais eurų)% viso ESF
ES2007ES051PO005  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Andalucía1 445 1 156 477 41
2007ES05UPO001  - Programa Operativo Pluri -
rregional Adaptabilidad y Empleo Fondo Social 
Europeo 2007–20135 925 4 301 1 313 31
2007ES051PO004  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo de Galicia 2007–2013448 359 153 43
2007ES051PO003  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Extremadura333 250 128 51
2007ES052PO008  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Madrid514 257 102 40
2007ES051PO002  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Castilla la Mancha225 180 45 25
UK2007UK05UPO001  – ESF Anglijos 2007–2013 m. 
veiksmų programa6 049 3 090 1 047 34
2007UK051PO002  – 2007–2013 m. Vakarų Velso 
ir Velso slėnių Europos socialinio fondo konvergen -
cijos programos veiksmų programa1 500 834 431 52
FR2007FR052PO001  - Compétitivité Régionale et 
Emploi 2007–2013
Programme Opérationnel National Fonds Social 
Européen8 991 4 495 953 21
2007FR051PO004  - Ile de La Réunion
Programme Opérationnel FSE 2007–2013742 517 290 56
SK2007SK05UPO001  - Operačný program 
Vzdelávanie727 618 490 79
BG2007BG051PO001  - Оперативна програма 
„Развитие на човешките ресурси“ 2007–2013 г.1 214 1 032 490 47
BE2007BE052PO005  - Operationeel Programma ESF 
Doelstelling 2 Vlaanderen 2007–20131 111 469 167 36
AT2007AT052PO001  – Operationelles Programm 
Beschäftigung Österreich 2007–20131 115 472 190 40
Iš viso 87 377 59 406 28 385 48
1 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu ES prioritetiniai kodai 62, 72, 73 ir 74 yra laikomi asignavimus švietimui atitinkančiais prioritetiniais kodais.III priedas
49 Priedai 
Nagrinėtų 2014–2020 m. partnerystės susitarimų ir veiksmų programų sąrašas
Valstybė narėPartnerystės susitarimo numeris
DE2014DE16M8PA001  - Partnerschaftsvereinbarung zwischen Deutschland und der europäischen Kommission für die Umsetzung der 
ESI-Fonds unter dem gemeinsamen strategischen Rahmen in der Förderperiode 2014 bis 2020
FR 2014FR16M8PA001  - Accord de partenariat 2014–2020 France
IT 2014IT16M8PA001  - Accordo di partenariato 2014–2020 Italia
PT 2014PT16M8PA001  - Portugal 2020 - acordo de parceria 2014–2020
RO 2014RO16M8PA001  - Acordul de parteneriat România
Valstybė 
narėVP numerisIš viso 
asignavimų  
(milijonais eurų)Iš viso ESF įnašas  
(milijonais eurų)Pradinis ESF įnašas, 
skirtas švietimui1  
(milijonais eurų)% viso ESF
DE2014DE05SFOP002  - Operationelles Programm 
ESF Bund Deutschland 2014–20204 830 2 689 883 33
2014DE05SFOP012  - Operationelles Programm 
ESF Sachsen 2014–2020828 663 247 37
FR2014FR05M0OP001  - Programme Opérationnel 
au titre de l‘objectif „Investissement pour la 
croissance et l’emploi“968 280 213 76
IT2014IT05M2OP001  - Per la Scuola - Competenze 
e Ambienti per l‘apprendimento3 019 1 615 1 056 65
2014IT05SFOP014  - POR Sicilia FSE 820 615 193 31
PT2014PT05SFOP001  - PO Capital Humano 3 642 3 096 3 030 98
2014PT16M2OP001  - Programa Operacional 
Regional do Norte 2014–20204 166 583 263 45
RO2014RO05M9OP001  - Program Operational 
Capital Uman5 059 4 221 1 257 30
Iš viso 23 332 13 762 7 142 52
1 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu ES prioritetiniai kodai 115, 116, 117 ir 118 yra laikomi asignavimus švietimui atitinkančiais prioritetiniais 
kodais.IV priedas
50 Priedai 
Audito metodika, skirta įvertinti veiksmų programomis vykdomus tikslusV priedas
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
Įvertinimas Kodėl tai svarbu  RezultatasTaip
Ne
Ar veiksmų programoje 
buvo pasirinktas tikslas?Neatliekamas 
tolesnis 
vertinimas
Neaprašytas kontekstas reiškia, kad negali būti nustatyti 
poreikiai arba juos galima nustatyti tik iš dalies arba bendrais bruožais. Norint parengti aiškią strategiją, būtina išnagrinėti pradinę padėtį.
Poreikių ir sąsajos tarp šių poreikių ir veiksmų, skirtų juos 
patenkinti, nustatymas yra būtinas, siekiant užtikrinti veiksmingą išteklių paskirstymą tam, kad būtų galima įvykdyti ES švietimo tikslus.
Galimų projektų kategorijų, naudos gavėjų, tikslinės 
populiacijos ir veiksmų vykdymo laikotarpio apibrėžimas padeda juos veiksmingai įgyvendinti.
Norint įvertinti, ar tikslas buvo įvykdytas, būtina kiekybiškai 
įvertinti, kaip taikant intervenciją turi būti ištaisyta pradinė padėtis. Tikslai turi būti konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, svarbūs ir su laiko nuoroda (SMART). 
Norint stebėti įgyvendintų veiksmų aprėptį ir rezultatus, 
yra būtini rodikliai. Rodikliai turi būti svarbūs, priimtini, patikimi, paprasti ir tvarūs (RACER).Ar aprašytas
kontekstas?
Ar buvo atlikta 
poreikių analizė?
Ar pristatyti 
preliminarūs 
veiksmai?
Ar tikslas buvo 
kiekybiškai 
įvertintas?
Ar nustatyti svarbūs 
rodikliai?Kokybinis įvertinimas 
intervale nuo „nėra 
aprašymo“ iki 
„išsamus aprašymas“
Kokybinis įvertinimas 
intervale nuo „nėra 
analizės“ iki „išsami 
analizė“
Kokybinis įvertinimas 
intervale nuo „nėra 
planuotų veiksmų“ iki 
„išsamus veiksmų 
planas“
Taip / NeTaip / Ne
51 Priedai 
Nagrinėtų 2007–2013 m. ESF veiksmų programų pakeitimų apžvalga
Valstybė 
narėVP numerisAr 
programavimo 
laikotarpiu buvo 
pakeista VP?Ar buvo pakeisti 
švietimo tikslai?Ar buvo pakeisti 
asignavimai 
švietimui1?Ar buvo pakeisti 
su švietimu 
susiję rodikliai 
arba jų tikslinės 
reikšmės?
PT2007PT05UPO001  - Programa Operacional 
Temático Potencial Humano 2007–2013Taip Ne Taip Taip
2007PT051PO001  - Programa Operacional do 
Fundo Social Europeu Para a Região Autónoma dos 
Açores 2007–2013 Pro-EmpregoTaip Ne Ne Ne
2007PT052PO001  - Programa Operacional de 
Valorização do Potencial Humano e Coesão Social 
da Região Autónoma Da MadeiraTaip Ne Ne2Ne
PL2007PL051PO001  - Program Operacyjny Kapitał 
Ludzki Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 
2007–2013Taip Taip Taip Taip
DE2007DE05UPO001  - Operationelles Programm 
des Bundes für den Europäischen Sozialfonds 
Förderperiode 2007–2013Taip Ne Taip Taip
2007DE051PO004  - Operationelles Programm des 
Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozial -
fonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 2013Taip Ne Taip Taip
2007DE052PO008  - Operationelles Programm 
zur Umsetzung des ESF in NRW in der Förderphase 
2007–2013Taip Ne Ne Taip
2007DE051PO006  - Operationelles Programm 
für den Einsatz des Europäischen Sozialfonds im 
Freistaat Thüringen in den Jahren 2007 bis 2013Taip Ne Taip Taip
2007DE051PO002  - Europäischer Sozialfonds 
(ESF) Operationelles Programm des Landes Mec -
klenburg-Vorpommern im Ziel Konvergenz
Förderperiode 2007 bis 2013Ne Ne Ne Ne
2007DE051PO001  - Operationelles Programm 
des Landes Brandenburg für den Europäischen 
Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 
2013 Ziel Konvergenz Brandenburg Nordost und 
Brandenburg SüdwestTaip Ne Taip TaipVI priedas
52 Priedai 
Valstybė 
narėVP numerisAr 
programavimo 
laikotarpiu buvo 
pakeista VP?Ar buvo pakeisti 
švietimo tikslai?Ar buvo pakeisti 
asignavimai 
švietimui1?Ar buvo pakeisti 
su švietimu 
susiję rodikliai 
arba jų tikslinės 
reikšmės?
IT2007IT051PO007  – Programma Operativo Nazio -
nale Competenze per lo sviluppoNe Ne Ne Taip
2007IT051PO003  - Programma Operativo Regio -
nale Sicilia per il Fondo Sociale Europeo 2007–2013Taip Ne Taip Taip
2007IT051PO005  - Regione Puglia
Programma Operativo Regionale 2007–2013 Fondo 
Sociale EuropeoTaip Ne Taip Taip
2007IT051PO001  - Programma Operativo Obietti -
vo Convergenza
Fondo Sociale Europeo 2007–2013
Regione CampaniaTaip Ne Taip Ne
2007IT052PO006  - Programma Operativo Regio -
nale della Lombardia Ob. 2 FSE 2007–2013Taip Ne Ne Ne
2007IT052PO004  - Programma Operativo del 
Fondo Sociale Europeo Obiettivo Competitività 
Regionale e Occupazione Regione Lazio 2007–2013Taip Ne Taip Ne
HU2007HU05UPO001  - Társadalmi Megújulás 
Operatív ProgramTaip Ne Taip Taip
CZ2007CZ05UPO002  - Operační program Vzdělávání 
pro konkurenceschopnostTaip Ne Taip Taip
2007CZ05UPO001  - Operační program Lidské 
zdroje a zaměstnanost 2007–2013Taip Ne Taip Taip
RO2007RO051PO001  - Programul Operaţional 
Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane
2007–2013Ne Ne Ne Ne
EL2007GR05UPO002  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Εκπαιδευση Και Δια Βιου ΜαθησηTaip Ne Taip Taip
2007GR05UPO001  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Αναπτυξη Ανθρωπινου ΔυναμικουTaip Taip Taip Taip
2007GR05UPO003  - Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Διοικητικη ΜεταρρυθμισηTaip Ne Taip TaipVI priedas
53 Priedai 
Valstybė 
narėVP numerisAr 
programavimo 
laikotarpiu buvo 
pakeista VP?Ar buvo pakeisti 
švietimo tikslai?Ar buvo pakeisti 
asignavimai 
švietimui1?Ar buvo pakeisti 
su švietimu 
susiję rodikliai 
arba jų tikslinės 
reikšmės?
ES2007ES051PO005  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo
2007–2013 AndalucíaTaip Ne Taip Taip
2007ES05UPO001  - Programa Operativo Pluri -
rregional Adaptabilidad y Empleo Fondo Social 
Europeo 2007–2013Taip Ne Taip Taip
2007ES051PO004  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo de Galicia 2007–2013Taip Ne Taip Taip
2007ES051PO003  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 ExtremaduraTaip Ne Ne Ne
2007ES052PO008  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 MadridTaip Ne Taip Taip
2007ES051PO002  - Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007–2013 Castilla la ManchaTaip Ne Taip Taip
UK2007UK05UPO001  – ESF Anglijos 2007–2013 m. 
veiksmų programaTaip Ne Ne Ne
2007UK051PO002  – 2007–2013 m. Vakarų Velso 
ir Velso slėnių Europos socialinio fondo konvergen -
cijos programos veiksmų programaTaip Ne Taip Taip3
FR2007FR052PO001  - Compétitivité Régionale et 
Emploi 2007–2013
Programme Opérationnel National Fonds Social 
EuropéenTaip Ne Taip Taip
2007FR051PO004  - Ile de La Réunion
Programme Opérationnel FSE 2007–2013Taip Ne Taip Taip
SK2007SK05UPO001  - Operačný program 
VzdelávanieTaip Ne Taip Taip
BG2007BG051PO001  - Оперативна програма 
„Развитие на човешките ресурси“ 2007–2013 г.Taip Ne Ne Taip4
BE2007BE052PO005  - Operationeel Programma ESF 
Doelstelling 2 Vlaanderen 2007–2013Taip Ne Ne Ne
AT2007AT052PO001  – Operationelles Programm 
Beschäftigung Österreich 2007–2013Taip Ne Taip Taip
1 ES prioritetiniai kodai 62, 72, 73 ir 74 yra laikomi asignavimus švietimui atitinkančiais prioritetiniais kodais.
2 Asignavimas prioritetiniam kodui 74 buvo padidintas 100 000 eurų suma, kuri sudaro apie 0,12 % asignavimų švietimui.
3 Buvo pakeistos programos lygmeniu nustatytų rodiklių tikslinės reikšmės.
4 Kontekstinio rodiklio, susijusio su anksti mokyklą paliekančiais asmenimis, tikslinė reikšmė buvo pakeista atsižvelgiant į „Europa 2020 m.“ tikslus.VI priedas
54 Komisijos  
atsakymas
Santrauka
IV
Dėl sumažėjusio švietimui skirto finansavimo Komisija pažymi, kad 2014–2020 m. programos laikotarpiu buvo 
pradėti taikyti nauji lėšų telkimo pagal temas reikalavimai siekiant užtikrinti, kad parama visų pirma būtų skiriama 
nustatytiems poreikiams ir iššūkiams, kuriais būtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai ir uždaviniai (žr. Regla -
mento (ES) Nr. 1303/2013 18 straipsnį).
VII
Komisija pažymi, kad nėra teisinio reikalavimo nustatyti bendrus rezultatų rodiklius, todėl apibendrinti rezultatus ES 
lygmeniu buvo sudėtinga, tačiau Europos socialinio fondo (toliau – ESF) ekspertų vertinimo tinklo surinkti valstybių 
narių stebėsenos ir vertinimo įrodymai padėjo iš dalies įveikti sunkumus.
Be to, 2007–2013 m. atliekant ex post  vertinimą ir visų pirma teminius tyrimus imta konkrečiai programai būdingus 
rezultatų rodiklius kruopščiai keisti bendrų rezultatų rodiklių kategorijomis (t. y. įsidarbinimas, įgyta kvalifikacija 
arba kiti teigiami rezultatai) ir, remiantis prioritetinėmis kryptimis, grindžiamomis turimais nuosekliais duomenimis 
apie išdirbį ir rezultatus, apskaičiuoti sėkmės koeficientus. Tai apėmė ir procentais išreikštų rezultatų rodiklių kon -
vertavimą į absoliučius skaičius, kai tai įmanoma.
Komisija pažymi, kad 2007–2013 m. reglamentavimo sistemoje nebuvo įpareigojimo nustatyti tikslus ir išdirbio ar 
rezultatų rodiklius projekto lygmeniu.
Komisija taip pat pažymi, kad finansinių asignavimų didinimas arba mažinimas savaime nereiškia, kad turi būti 
keičiama ir tikslinė reikšmė. Pradėjus vykdyti projektą ir pasikeitus ekonominei aplinkai valstybės narės gali suprasti, 
kad norint įgyvendinti pradinį tikslą reikia imtis daugiau arba mažiau veiksmų, arba imtis kitokių veiksmų, o tai 
gali pareikalauti didesnio arba mažesnio finansavimo. Be to, svarbu prisiminti, kad daug 2007–2013 m. veiksmų 
programų pakeitimų padaryta ekonominės krizės metu. Tada kai kurioms žmonėms į darbo rinką sugrąžinti skir -
toms priemonėms galėjo prireikti didesnių investicijų norint pasiekti dar prieš ekonominę krizę pirmiau numatytus 
rezultatus.
VIII
Komisija pabrėžia, kad 2014–2020 m. programos laikotarpiu labai patobulinta stebėsenos ir vertinimo sistema, visų 
pirma srityse, susijusiose su pareiga pranešti apie bendrus rezultatų rodiklius ir atlikti poveikio vertinimą prioriteti -
nių krypčių lygmeniu. Be to, ji primena, kad buvo patobulinta stebėsena veiksmų lygmeniu (žr. Komisijos atsakymus 
į 68 ir 90 dalių pastabas).
Kalbant apie poveikio užimtumui vertinimą, Komisija pabrėžia, kad turi būti surinkti tiek trumpalaikiai, tiek ilgalaikiai 
visų investavimo prioritetų bendri rezultatų rodikliai ir apie juos turi būti pranešta.
Komisijos atsakymas 55
IX a)
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir svarstys galimybę programos laikotarpiu po 2020 m. nustatyti rezultatų 
rodiklį (-us), kuriam (-iems) būtų nustatytos pradinės ir tikslinės reikšmės pagal kiekvieną investavimo prioritetą.
IX b) i) Pirma įtrauka
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir įgyvendins ją nagrinėdama valstybių narių prašymus dėl veiksmų programų 
pakeitimų.
IX b) i) Antra įtrauka
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir jau ją įgyvendina vadovaudamasi taikytinais teisės aktais. Reglamento (ES) 
Nr. 1303/2013 30 straipsnyje nustatyta, kad valstybių narių pateikti prašymai iš dalies keisti programas būtų tinka -
mai pagrindžiami ir juose visų pirma būtų nurodomas tikėtinas programos pakeitimų poveikis siekiant Sąjungos 
pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos ir konkrečių programoje apibrėžtų tikslų, atsižvelgiant į šį 
reglamentą ir konkrečiam fondui taikomas taisykles, horizontaliuosius principus, nurodytus 5, 7 ir 8 straipsniuose, ir 
į partnerystės susitarimą.
IX b) ii)
Komisija pažymi, kad ši rekomendacija yra skirta valstybėms narėms.
IX b) iii)
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Nustačius poreikį stiprinti sąsają tarp švietimo ir užimtumo, t. y. Tarybai paskelbus konkrečioms šalims skirtas reko -
mendacijas, programavimo metu tai buvo įtraukta ir į ESF veiksmų programą. Be to, Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 
23 straipsnyje nurodyta, kad Komisija gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės susitarimą ir 
susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimus, siekdama remti atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomenda -
cijų įgyvendinimą. Taigi Komisija jau turi galimybę atitinkamais atvejais, t. y. naujose konkrečioms šalims skirtose 
rekomendacijose nustačius, jog sąsaja tarp švietimo ir užimtumo yra silpna, prašyti, kad finansavimas būtų skirtas 
šiai sąsajai stiprinti.
Be to, dabartinė stebėsenos sistema leidžia stebėti visus bendrus išdirbio ir rezultatų rodiklius, nes valstybės narės 
yra įpareigotos apie juos pranešti (2014–2020 m. ESF reglamento 5 straipsnis). Pirmieji duomenys Komisijai bus 
pateikti pirmose metinėse įgyvendinimo ataskaitose ne vėliau kaip 2016 m. gegužės 31 d. Taigi užimtumo rezulta -
tus pagal švietimo teminį tikslą bus galima stebėti visu programos laikotarpiu net ir tuo atveju, kai valstybės narės 
šių rezultatų rodiklių tikslų nebus nustačiusios savo veiksmų programose. Komisija užtikrins, kad šie rezultatai būtų 
matomi, rengdama metinių įgyvendinimo ataskaitų santrauką.
Komisijos atsakymas 56
Įvadas
14
Dėl sumažėjusio švietimui skirto finansavimo Komisija pažymi, kad 2014–2020 m. programos laikotarpiu buvo 
pradėti taikyti nauji lėšų telkimo pagal temas reikalavimai siekiant užtikrinti, kad parama visų pirma būtų skiriama 
nustatytiems poreikiams ir iššūkiams, kuriais būtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslai ir uždaviniai (žr. Regla -
mento (ES) Nr. 1303/2013 18 straipsnį).
26
Žr. Komisijos atsakymą į 14 dalies pastabas.
Bendras Komisijos atsakymas į 33 ir 34 dalių pastabas
Komisija pažymi, kad nėra teisinio reikalavimo nustatyti bendrus rezultatų rodiklius, todėl apibendrinti rezultatus 
ES lygmeniu buvo sudėtinga, tačiau ESF ekspertų vertinimo tinklo surinkti valstybių narių stebėsenos ir vertinimo 
įrodymai padėjo iš dalies įveikti sunkumus.
Be to, 2007–2013 m. atliekant ex post  vertinimą ir visų pirma teminius tyrimus imta konkrečius rezultatų rodiklius 
kruopščiai keisti bendrų rezultatų rodiklių kategorijomis (t. y. įsidarbinimas, įgyta kvalifikacija arba kiti teigiami 
rezultatai) ir, remiantis prioritetinėmis kryptimis, grindžiamomis turimais nuosekliais duomenimis apie išdirbį ir 
rezultatus, vertinti sėkmės koeficientus. Tai apėmė ir procentais išreikštų rezultatų rodiklių konvertavimą į absoliu -
čius skaičius, kai tai įmanoma.
42
Komisija pažymi, kad finansinių asignavimų didinimas arba mažinimas savaime nereiškia, kad turi būti keičiama ir 
tikslinė reikšmė. Pradėjus vykdyti projektą ir pasikeitus ekonominei aplinkai valstybės narės gali suprasti, kad norint 
įgyvendinti pradinį tikslą reikia imtis daugiau arba mažiau veiksmų, arba imtis kitokių veiksmų, o tai gali pareikalauti 
didesnio arba mažesnio finansavimo. Be to, svarbu prisiminti, kad daug 2007–2013 m. veiksmų programų pakeitimų 
padaryta ekonominės krizės metu. Tada kai kurioms žmonėms į darbo rinką sugrąžinti skirtoms priemonėms galėjo 
prireikti didesnių investicijų norint pasiekti dar prieš ekonominę krizę pirmiau numatytus rezultatus.
43
Komisija pažymi, kad finansiniai asignavimai švietimui pagal dvi veiksmų programas „Campania“ ir „Lazio“ santyki -
nai iš esmės nepasikeitė. Remdamasi prašymo dėl pakeitimų pateikimo metu turimais duomenimis apie jau pasiektą 
išdirbį ir rezultatus, Komisija pati įsitikino, kad pirminiai programos „Campania“ tikslai liko aktualūs nepaisant finan -
savimo mažinimo.
Be to, Komisija norėtų pabrėžti, kad ji ragina valstybes nares siekti kuo platesnio užmojo, kiek tai susiję su planuo -
jamais rezultatais bei sąnaudų ir dalyvių santykiu. Jeigu valstybės narės mano, kad tokius pačius rezultatus jos gali 
pasiekti mažesnėmis sąnaudomis, Komisija tam pritars. Kita vertus, esminis finansinių asignavimų didinimas nekei -
čiant su dalyviais susijusių nustatytų siektinų tikslinių reikšmių būtų paskatinęs Komisiją atlikti išsamesnę analizę 
veiksmų programos keitimo procedūros metu.
Komisijos atsakymas 57
44
Žr. Komisijos atsakymą į 42 dalies pastabas.
48
Komisija pažymi, kad 2007–2013 m. reglamentavimo sistemoje nebuvo įpareigojimo nustatyti tikslus ir išdirbio ar 
rezultatų rodiklius projekto lygmeniu.
ESF ekspertų vertinimo tinklo veiklos ir ex post  vertinimo rezultatai parodė poreikį tobulinti stebėjimo priemones 
siekiant aiškių, patikimų ir palyginamų rezultatų rodiklių projekto lygmeniu, visų pirma užbaigus intervenciją, tam, 
kad būtų galima įvertinti rezultatų veiksmingumą ir tvarumą.
Šia patirtimi jau grindžiama 2014–2020 m. sistema. Vykdant visus dalyviams remti skirtus veiksmus turi būti ren -
kami bendrais dalyviams nustatytais rodikliais ir atitinkamais konkrečiais rodikliais paremti duomenys apie atskirus 
dalyvius, o kiekvieno veiksmo duomenys turėtų būti registruojami ir saugomi kompiuterizuotoje sistemoje, kad 
juos būtų galima sujungti, kai to reikia stebėsenos, vertinimo, finansų valdymo, tikrinimo ir audito tikslais (Komisijos 
deleguotojo reglamento (ES) Nr. 480/2014 24 straipsnio 2 dalis). Prireikus tikslai turi būti susieti su saugomais išdirbio 
ir rezultatų rodikliais.
51
Žr. Komisijos atsakymą į 48 dalies pastabas.
61
Komisija pripažįsta, kad 2014–2020 m. veiksmų programų tekste yra tam tikrų neatitikimų, susijusių su ex ante  
sąlygoms taikomais kriterijais ir veiksmais. Komisija ir valstybės narės ėmėsi veiklos, siekdamos nustatyti visus šiuos 
neatitikimus ir juos ištaisyti pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 30 straipsnį.
65
Žr. Komisijos atsakymą į 68 dalies pastabas.
67
Atrankos kriterijus iš tiesų parengia ir taiko vadovaujančioji institucija. Šiais kriterijais būtina užtikrinti, kad pasi -
rinktais veiksmais būtų prisidėta siekiant atitinkamo prioriteto konkrečių tikslų ir rezultatų (Reglamento (ES) 
Nr. 1303/2013 125 straipsnio 3 dalies a punkto i papunktis). Šiuos kriterijus turi patvirtinti stebėsenos komitetas 
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 110 straipsnio 2 dalies a punktas), kurio veikloje Komisija dalyvauja su patariamojo 
balso teise.
ESF techninės darbo grupės diskusijose Komisija atkreipė valstybių narių dėmesį į atrankos kriterijų svarbą siekiant 
konkrečių tikslų (visų pirma įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas).
Komisijos atsakymas 58
68
Komisija pažymi, kad tais atvejais, kai nesant patikimų pradinių reikšmių valstybė narė nenustatė rezultatų rodiklio 
kiekybinio tikslo, laikoma, kad bendrosios ex ante  sąlygos dėl statistikos sistemų ir rezultatų rodiklių neįgyvendintos, 
ir parengiamas trūkumų šalinimo veiksmų planas.
73
Komisija pažymi, jog rezultatų rodikliai turi būti nustatomi atsižvelgiant į programos intervencijos logiką, kad 
atspindėtų konkrečius siekiamus tikslus. Jų kiekybiniai tikslai leidžia išmatuoti daromą pažangą siekiant konkretaus 
tikslo. Tame tiksle atsispindi ir konkretūs iššūkiai, visų pirma susijusiais su valstybei narei skirtomis konkrečiai šaliai 
skirtomis rekomendacijomis, atsižvelgiant į strategijai „Europa 2020 skirtos ESF paramos telkimą pagal temas ir 
padidintą lėšų kiekį.
Konkrečių tikslų, kurie gali padėti įgyvendinti konkrečius investavimo prioritetus, įvairovė apsunkina išankstinį tiks -
lams nustatyti tinkamų rodiklių standartizavimą.
Tuo pat metu, nors tai ir ne visada susiję su kiekybiniais tikslais, visiems investavimo prioritetams skirti bendrieji 
išdirbio ir rezultatų rodikliai bus stebimi ir apie juos bus pranešama, o tai leis apskaičiuoti sėkmės koeficientus.
4 langelis. Nepakankamo išdirbių rodiklio pavyzdys
Komisija pažymi, kad:
– konkretaus tikslo apibrėžtis taip pat apima jaunų žmonių aktyvinimo ir įsidarbinimo galimybių skatinimą;
– rodiklis yra suderinamas su naudos gavėjais, kuriems taikomas konkretus tikslas, – tai studentai ir šeimos, taip 
pat neaktyvūs ir bedarbiai jaunuoliai, – ir yra suderintas su tam tikra numatyta veikla (stažuotėmis, mokymais ir 
mokyklinio darbo patirtimi);
– skiriamas dėmesys intervencijų įtakai užimtumui taip pat yra suderinamas su tuo, kad pagal veiksmų programą 
veikla bus koordinuojama su nacionalinės veiksmų programos „Per la Scuola“, pagal kurią pagrindinis dėmesys 
skiriamas su ankstyvu mokyklos nutraukimu susijusiai švietimo sričiai, intervencijomis (o ne dubliuojama).
80
Kalbant apie poveikio užimtumui vertinimą, bus surinkti tiek trumpalaikiai, tiek ilgalaikiai visų investavimo prioritetų 
bendri rezultatų rodikliai ir apie juos bus pranešta. Dėl iš anksto apibrėžtų rezultatų rodiklių tikslų nustatymo žr. 
Komisijos atsakymus į 73 dalies pastabas.
Komisijos atsakymas 59
82
Komisija pažymi, kad 2007–2013 m. reglamentavimo sistemoje nebuvo įpareigojimo nustatyti tikslus ir išdirbio ar 
rezultatų rodiklius projekto lygmeniu.
83
Komisija pažymi, kad pagal Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 37 straipsnį veiksmų programoje turi būti nurodyti 
vietovės arba sektoriaus, atitinkančio reikalavimus finansavimui gauti, padėties privalumai ir trūkumai bei pasirinkta 
strategija problemoms spręsti ir pagrindžiami pasirinkti prioritetai bei pateikiama informacija apie prioritetines 
kryptis bei jų konkrečius tikslus. Tačiau, jeigu valstybei narei yra pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos 
dėl švietimo, poreikių analizė gali būti ne tokia išsami.
Veiksmų programos lygmeniu buvo galima atlikti veiklos stebėseną ir vertinimą. Komisija pažymi, kad nėra teisi -
nio reikalavimo nustatyti bendrus rezultatų rodiklius, todėl apibendrinti rezultatus ES lygmeniu buvo sudėtinga, 
tačiau ESF ekspertų vertinimo tinklo surinkti valstybių narių stebėsenos ir vertinimo įrodymai padėjo iš dalies įveikti 
sunkumus.
Be to, 2007–2013 m. atliekant ex post  vertinimą ir visų pirma teminius tyrimus imta konkrečius rezultatų rodiklius 
kruopščiai keisti bendrų rezultatų rodiklių kategorijomis (t. y. įsidarbinimas, įgyta kvalifikacija arba kiti teigiami 
rezultatai) ir, remiantis prioritetinėmis kryptimis, grindžiamomis turimais nuosekliais duomenimis apie išdirbį ir 
rezultatus, vertinti sėkmės koeficientus. Tai apėmė ir procentais išreikštų rezultatų rodiklių konvertavimą į absoliu -
čius skaičius, kai tai įmanoma.
84
Komisija pažymi, kad finansinių asignavimų didinimas arba mažinimas savaime nereiškia, kad turi būti keičiama ir 
tikslinė reikšmė. Pradėjus vykdyti projektą ir pasikeitus ekonominei aplinkai valstybės narės gali suprasti, kad norint 
įgyvendinti pradinį tikslą reikia imtis daugiau arba kitokių ir brangesnių veiksmų, o tai gali pareikalauti didesnio 
finansavimo. Be to, svarbu prisiminti, kad daug 2007–2013 m. veiksmų programų pakeitimų padaryta ekonominės 
krizės metu. Tada kai kurioms žmonėms į darbo rinką sugrąžinti skirtoms priemonėms galėjo prireikti didesnių inves -
ticijų norint pasiekti dar prieš ekonominę krizę pirmiau numatytus rezultatus.
86
Komisija pažymi, kad 2007–2013 m. reglamentavimo sistemoje nebuvo įpareigojimo nustatyti tikslus ir išdirbio ar 
rezultatų rodiklius projekto lygmeniu.
87
Komisija pripažįsta, kad 2014–2020 m. veiksmų programų tekste yra tam tikrų neatitikimų, susijusių su ex ante  
sąlygoms taikomais kriterijais ir veiksmais. Komisija ir valstybės narės ėmėsi veiklos, siekdamos nustatyti visus šiuos 
neatitikimus ir juos ištaisyti pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 30 straipsnį.
Komisijos atsakymas 60
89
Atrankos kriterijus iš tiesų parengia ir taiko vadovaujančioji institucija. Šiais kriterijais būtina užtikrinti, kad pasi -
rinktais veiksmais būtų prisidėta siekiant atitinkamo prioriteto konkrečių tikslų ir rezultatų (Reglamento (ES) 
Nr. 1303/2013 125 straipsnio 3 dalies a punkto i papunktis). Šiuos kriterijus turi patvirtinti stebėsenos komitetas 
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 110 straipsnio 2 dalies a punktas), kurio veikloje Komisija dalyvauja su patariamojo 
balso teise.
ESF techninės darbo grupės diskusijose Komisija atkreipė valstybių narių dėmesį į atrankos kriterijų svarbą siekiant 
konkrečių tikslų (visų pirma įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas).
90
Komisija pažymi, jog rezultatų rodikliai turi būti nustatomi atsižvelgiant į programos intervencijos logiką, kad 
atspindėtų konkrečius siekiamus tikslus. Jų kiekybiniai tikslai leidžia išmatuoti daromą pažangą siekiant konkretaus 
tikslo. Tame tiksle atsispindi ir konkretūs iššūkiai, visų pirma susiję su valstybei narei skirtomis konkrečiai šaliai skir -
tomis rekomendacijomis, atsižvelgiant į strategijai „Europa 2020 skirtos ESF paramos telkimą pagal temas ir padi -
dintą lėšų kiekį.
Konkrečių tikslų, kurie gali padėti įgyvendinti konkrečius investavimo prioritetus, įvairovė apsunkina išankstinį tiks -
lams nustatyti tinkamų rodiklių standartizavimą.
Tuo pat metu, nors tai ir ne visada susiję su kiekybiniais tikslais, visiems investavimo prioritetams skirti bendrieji 
išdirbio ir rezultatų rodikliai bus stebimi ir apie juos bus pranešama, o tai leis apskaičiuoti sėkmės koeficientus.
1 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir svarstys galimybę programos laikotarpiu po 2020 m. nustatyti rezultatų 
rodiklį (-us), kuriam (-iems) būtų nustatytos pradinės ir tikslinės reikšmės pagal kiekvieną investavimo prioritetą.
2 rekomendacija - Pirma įtrauka
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir įgyvendins ją nagrinėdama valstybių narių prašymus dėl veiksmų programų 
pakeitimų.
2 rekomendacija - Antra įtrauka
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir jau ją įgyvendina vadovaudamasi taikytinais teisės aktais. Reglamento (ES) 
Nr. 1303/2013 30 straipsnyje nustatyta, kad valstybių narių pateikti prašymai iš dalies keisti programas būtų tinka -
mai pagrindžiami ir juose visų pirma būtų nurodomas tikėtinas programos pakeitimų poveikis siekiant Sąjungos 
pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos ir konkrečių programoje apibrėžtų tikslų, atsižvelgiant į šį 
reglamentą ir konkrečiam fondui taikomas taisykles, horizontaliuosius principus, nurodytus 5, 7 ir 8 straipsniuose, ir 
į partnerystės susitarimą.
Komisijos atsakymas 61
3 rekomendacija
Komisija pažymi, kad ši rekomendacija yra skirta valstybėms narėms.
4 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Nustačius poreikį stiprinti sąsają tarp švietimo ir užimtumo, t. y. Tarybai paskelbus konkrečioms šalims skirtas reko -
mendacijas, programavimo metu tai buvo įtraukta ir į ESF veiksmų programą. Be to, Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 
23 straipsnyje nurodyta, kad Komisija gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės susitarimą ir 
susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimus, siekdama remti atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomenda -
cijų įgyvendinimą. Taigi Komisija jau turi galimybę atitinkamais atvejais, t. y. naujose konkrečioms šalims skirtose 
rekomendacijose nustačius, jog sąsaja tarp švietimo ir užimtumo yra silpna, prašyti, kad finansavimas būtų skirtas 
šiai sąsajai stiprinti.
Be to, dabartinė stebėsenos sistema leidžia stebėti visus bendrus išdirbio ir rezultatų rodiklius, nes valstybės narės 
yra įpareigotos apie juos pranešti (2014–2020 m. ESF reglamento 5 straipsnis). Pirmieji duomenys Komisijai bus 
pateikti pirmose metinėse įgyvendinimo ataskaitose ne vėliau kaip 2016 m. gegužės 31 d. Taigi užimtumo rezulta -
tus pagal švietimo teminį tikslą bus galima stebėti visu programos laikotarpiu net ir tuo atveju, kai valstybės narės 
šių rezultatų rodiklių tikslų nebus nustačiusios savo veiksmų programose. Komisija užtikrins, kad šie rezultatai būtų 
matomi, rengdama metinių įgyvendinimo ataskaitų santrauką.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapas Data
APM patvirtinimas / audito pradžia 2014 11 12
Oficialus ataskaitos projekto siuntimas Komisijai (arba kitam audituojamam subjektui) 2016 3 31
Galutinės ataskaitos patvirtinimas po prieštaravimų procedūros 2016 5 11
Komisijos (ar kito audituojamo subjekto) oficialių atsakymų gavimas visomis kalbomis 2016 6 17
Investicijos į švietimą yra nepaprastai svarbios siekiant 
pagerinti darbo našumą, profesinį tobulėjimą ir 
ekonomikos augimą. Pasiektas išsilavinimo lygis yra 
tiesiogiai susijęs su įsidarbinimo galimybėmis ir gauto 
darbo kokybe. Iš Europos socialinio fondo mokymo 
priemonėms 2007–2013 m. buvo skirti beveik 
34 milijardai eurų, o 2014–2020 m. planuojama skirti dar 
27 milijardus eurų. Mes įvertinome, ar vykdant iki 2013 m. 
pradėtas programas ir susijusius projektus ir rengiant jų 
būsimą koncepciją buvo tinkamai atsižvelgta į ES švietimo 
tikslus. Mes padarėme bendrą išvadą, kad į juos buvo 
atsižvelgta tinkamai. Tačiau nustatėme keletą su stebėjimu 
susijusių trūkumų ir tai, kad ne visada galėjo būti parodyti 
projektų veiklos rezultatai, nes nebuvo nustatyti 
kiekybiškai įvertinti tikslai ir rodikliai.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI