Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės sukūrimo

(COM(2020) 569 final – 2020/260 NLE)

(2021/C 123/02)

Pranešėja Louise GRABO

Konsultavimasis Europos Sąjungos Taryba, 2020 10 26 Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 187 straipsnis ir 188 straipsnio pirma pastraipa Atsakingas skyrius Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius Priimta skyriuje 2020 12 11 Priimta plenarinėje sesijoje 2021 1 27 Plenarinė sesija Nr. 557 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 240 / 0 / 5

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. EESRK patvirtina šios strateginės iniciatyvos pagrįstumą ir bendrosios įmonės (BĮ) „EuroHPC“ (našioji kompiuterija) pridėtinę vertę, kaip konkretų žingsnį įgyvendinant Europos Sąjungos debesijos strategiją ir kaip neatsiejamą platesnio masto ES strategijos dalį (įskaitant, be kita ko, kibernetinį saugumą, bendrąją skaitmeninę rinką, Europos gigabitinę visuomenę, atvirąjį mokslą, programą „ES – sveikatos labui“ ir rezervą „rescEU“).

1.2. EESRK mano, kad pastaraisiais metais ir net prasidėjus COVID-19 pandemijai ES skirtos investicijos pasaulinio lygio superkompiuteriams įsigyti ir eksploatuoti vis dar nėra optimalios, palyginti su jos konkurentų (JAV, Kinijos ir kt.) investicijomis. Reikia papildomų išteklių ir investicijų, kurių turėtų skirti ir ES valstybės narės, ypač tos, kurios šioje srityje yra mažiau pažengusios į priekį ir (arba) nevykdo aktyvios veiklos. Jei ES nori pasauliniu mastu konkuruoti našiosios kompiuterijos taikomųjų programų srityje, itin svarbu, kad šie ištekliai būtų derinami su nuosekliomis ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programomis ir būsima 2021–2027 m. DFP, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę.

1.3. EESRK pritaria pramoniniam požiūriui pagal atnaujintą ES pramonės strategiją, apimančią MVĮ strategiją, kurti naujos kartos taupias mikroschemas Europoje, kad ES taptų mažiau priklausoma nuo importo ir būtų užtikrinta prieiga prie aukščiausios kokybės našiosios kompiuterijos (toliau – HPC) technologijų ir praktinės patirties.

1.4. EESRK ragina Komisiją dėti dar daugiau pastangų rengiant „daugiametes veiksmų gaires“, kurios galėtų užtikrinti ES pilietinės visuomenės įsitraukimą ir praktiškai padėtų atitinkamiems BĮ valdymo lygmenims strateginiuose sektoriuose (ligų prevencijos ankstyvojo perspėjimo sistemos, parengtis, bandomosios programos dėl mokymų nelaimių rizikos mažinimo srityje ir kibernetinis saugumas). Šiuo tikslu, be esamų HPC kompetencijos centrų ir skaitmeninių inovacijų centrų, reikia skubiai esamose BĮ patariamosiose grupėse vykdyti nuolatinį dialogą su pilietine visuomene, kuris suteikia pridėtinės vertės ir daro daugiklio poveikį. EESRK pagal savo pobūdį būtų idealus partneris rengiant atvirą BĮ „EuroHPC“ metinį ES dialogo forumą, kartu su šviečiamosiomis informuotumo didinimo kampanijomis, kuriose aktyviai dalyvautų mokslo ir žinių tinklai, socialiniai ir ekonominiai partneriai, pilietinės visuomenės organizacijos ir žiniasklaida.

1.5. EESRK mano, kad būtina rinkti grįžtamąją informaciją iš ES pilietinės visuomenės, kad ES institucijos ir valstybės narės galėtų geriau stebėti, paaiškinti ir skatinti BĮ „EuroHPC“ pridėtinę vertę trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu ir sektorinius pranašumus bei galimybes, kuriuos ji teikia kaip teisinė ir strateginė priemonė. BĮ „EuroHPC“ turėtų ne tik padėti mokslo ir (arba) mokslinių tyrimų bendruomenėms, bet ir užtikrinti didesnę suinteresuotųjų tarpininkų, pavyzdžiui, viešųjų institucijų, ES socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų, pramonės ir mažųjų bei vidutinių įmonių (MVĮ) atstovaujamųjų organizacijų ir vertės grandinės dalyvių, įsitraukimą ir dalyvavimą kuriant taikomąją programinę įrangą, suteikiant prieigą prie infrastruktūros, kuri ypač svarbi mažesnėms šalims, ir didinant nepiniginius įnašus į našiosios kompiuterijos BĮ.

1.6. EESRK teigiamai vertina faktą, kad du Komisijos partneriai, su kuriais yra sudaryta viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartis, galėtų tapti pirmaisiais privačiais nariais, o tai labai svarbu, kad ES pramonės įmonės galėtų dalyvauti BĮ veikloje nuo pat pradžios. Tai ypač aktualu kalbant apie labai mažas įmones ir MVĮ, kurios siūlo konkurencingus sprendimus ir (arba) pritaikomąsias priemones, tačiau kurioms kyla pavojus būti neįtrauktoms arba nukentėti per viešųjų pirkimų procedūrą, jei tai nebus tinkamai numatyta specialiame teisiniame skyriuje ir (arba) pagal esamas konsorciumo formas. EESRK pabrėžia, kad svarbu modernizuoti konkrečias viešųjų pirkimų procedūrų nuostatas ir sutarčių skyrimo kriterijus, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos į šį konkretų ES reglamentą dėl bendrosios įmonės ( 1 ) įtraukti esamus arba naujus MVĮ klasterius, apimančius klasikinius HPC superkompiuterius ir programinės įrangos taikomąsias programas ir kartu kvantinių kompiuterių ir (arba) simuliatorių pirkimus.

1.7. EESRK teigiamai vertina galimybę įtraukti daugiau partnerių, tačiau taip pat primygtinai prašytų, kad visiems naujiems partneriams, ypač ne ES, būtų taikomas reikalavimas laikytis abipusiškumo principo.

1.8. ES turėtų kuo geriau pasinaudoti BĮ „EuroHPC“ technologijos kūrimo teikiama galimybe, kad išplėtotų atitinkamus Europos pramonės sektorius taip, kad jie galėtų aprėpti visą gamybos grandinę (projektavimą, gamybą, įgyvendinimą ir taikymą).

1.9. ES turėtų nustatyti, kad vidutinės trukmės laikotarpio tikslas būtų pasiekti pajėgumą planuoti ir gaminti HPC naudojant Europos technologijas.

2. Bendrosios pastabos

2.1. 2020 m. kovo 10 d. Europos Komisija priėmė komunikatą „Nauja Europos pramonės strategija“, kuriame pristatoma plataus užmojo pramonės strategija, kuria siekiama padėti Europai vykdyti dvejopą pertvarką: pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ir prie skaitmeninės lyderystės. Šiame komunikate Komisija pabrėžia, kad reikia stiprinti bazinių didelio poveikio technologijų, kurios yra strategiškai svarbios Europos pramonės ateičiai, įskaitant našiosios kompiuterijos ir kvantines technologijas, plėtojimą. Vėliau 2020 m. gegužės 27 d. paskelbtame komunikate „Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai“ ( 2 ) HPC taikomosios programos nurodytos kaip strateginis skaitmeninis pajėgumas, kuris bus vienas iš investavimo prioritetų pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, „InvestEU“ ir strateginių investicijų priemonę, siekiant Europos ekonomikos atsigavimo.

2.2. BĮ „EuroHPC“ taikomosios programos, naudojančios vadinamuosius superkompiuterius, turinčius itin didelę kompiuterijos galią, geba spręsti itin sudėtingas ir sunkias problemas. Šiandien jos yra pagrindinis pasaulinės lyderystės veiksnys mokslo, pramonės, biologinės rizikos ir (kibernetinio) terorizmo rizikos strategijose, todėl jos yra labai svarbios nacionalinio saugumo, gynybos ir geopolitinių iššūkių ir apskritai mūsų visuomenės skaitmeninės ir žaliosios transformacijos požiūriu. BĮ „EuroHPC“ taikomosiomis programomis taip pat grindžiama duomenų ekonomika, sudarant sąlygas bazinėms technologijoms, kaip antai dirbtiniam intelektui (DI), duomenų analizei ir kibernetiniam saugumui, siekiant išnaudoti milžinišką didžiųjų duomenų potencialą.

2.3. Be to, HPC taip pat tampa vis svarbesne priemone pasauliniu lygmeniu remiant viešųjų sprendimų priėmimą, modeliuojant scenarijus ir remiant pasaulinius ir regioninius bendrus parengties ir reagavimo, taip pat žinių tinklus, susijusius su gamtinių pavojų rizika (pvz., cunamiais, potvyniais, gaisrais, žemės drebėjimais ir t. t.), taip pat su antropogenine rizika (pvz., pramonine rizika). Tokiomis aplinkybėmis BĮ „EuroHPC“ sistemos galėtų būti diegiamos ir suteikti didesnę pridėtinę vertę tais atvejais, kai vienu metu kyla įvairių rūšių rizika, daranti didelį neigiamą poveikį visuomenei.

2.4. BĮ „EuroHPC“ apima keletą pramonės sektorių, kad būtų galima diegti inovacijas ir plėsti veiklą pereinant prie didesnės vertės produktų tiekimo ir paslaugų teikimo vidaus ir pasaulio rinkose, sudarant sąlygas naujam pramoniniam pritaikomumui kartu su kitomis pažangiomis skaitmeninėmis technologijomis.

2.5. HPC taikomosios programos ir infrastruktūra atlieka itin svarbų vaidmenį beveik visose mokslinių tyrimų srityse nuo fundamentinės fizikos iki biomedicinos, siekiant gilesnių mokslinių žinių ir proveržių.

2.6. HPC naudojama COVID-19 pandemijos metu, dažnai derinant su dirbtiniu intelektu, siekiant paspartinti naujų vaistų atradimą, prognozuoti viruso plitimą, planuoti ir paskirstyti ribotus medicinos išteklius ir nuspėti plitimo valdymo priemonių bei scenarijų po epidemijos efektyvumą.

2.7. HPC taip pat yra esminė priemonė tyrėjams ir politikos formuotojams spręsti pagrindines visuomenės problemas – nuo klimato kaitos, migracijos, pažangiojo ir žaliojo vystymosi ir tvaraus žemės ūkio iki individualizuotosios medicinos ir krizių valdymo Europos Sąjungoje, o kartu ir kaimyninėse bei trečiosiose šalyse.

2.8. Remiantis Komisijos tarnybų darbiniu dokumentu (SWD) ( 3 ) (…), Europa buvo tapusi ir vis dar yra pasaulinė lyderė HPC taikomųjų programų srityje, tačiau pasaulinėje klasifikacijoje atsilieka jos superkompiuterių infrastruktūra.

2.9. Plačiai pripažintas esminis regionų konkurencingumo HPC srityje rodiklis yra sistemų, įtrauktų į „10 sparčiausių“ ir „500 sparčiausių“ pasaulio superkompiuterių sąrašus, skaičius kiekviename pasaulio regione.

2.10. Dabartinė padėtis, kaip apibrėžta BĮ „EuroHPC IA“ ir EIB tyrime ( 4 ) , yra tokia: BĮ „EuroHPC IA“ duomenimis: „Problema Nr. 1 (ES neturi geriausių superkompiuterių pasaulyje […]). Šiandien Europos Sąjungoje nėra nė vieno iš dešimties sparčiausių pasaulio superkompiuterių. Kartu sudėjus, ES ir valstybės narės į HPC technologijos tiekimą ir infrastruktūrą investuoja gerokai per mažai, palyginti su JAV, Kinija ar Japonija.“

2.11. Per kelerius ateinančius metus Europos vadovaujamas vaidmuo duomenų ekonomikos srityje, mokslinė kompetencija ir pramonės konkurencingumas vis labiau priklausys nuo jos gebėjimo kurti bazines HPC technologijas, suteikti prieigą prie pasaulinio lygio superkompiuterių ir duomenų infrastruktūros bei išlaikyti kompetenciją HPC taikomųjų programų srityje. Tam būtinas Europos lygmens strateginis požiūris pasitelkiant bendrąsias įmones.

2.12. 2018 m. spalio mėn. buvo įsteigta pirmoji BĮ „EuroHPC“, kuri atlieka teisinės ir finansinės sistemos vaidmenį ir kurioje sujungiami ES, 32 valstybių ir dviejų privačių narių – Europos našiosios kompiuterijos technologijų platformos (ETP4HPC) ir Didžiųjų duomenų vertės asociacijos (BDVA) – ištekliai.

2.13. Iki šiol BĮ savo strateginėms investicijoms naudojo 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) lėšas. Per 20 veiklos mėnesių ji gerokai padidino bendras investicijas į HPC Europos lygmeniu ir pradėjo vykdyti savo misiją atkurti Europos, kaip lyderės HPC srityje, poziciją. Iki 2020 m. pabaigos ji įdiegs pasaulinio lygio superkompiuterių ir duomenų infrastruktūrą, kuria galės naudotis vieši ir privatūs naudotojai visoje Europoje. Jos investicijomis taip pat remiami HPC kompetencijos centrai visoje Europoje, taip užtikrinant, kad HPC Sąjungoje būtų plačiai prieinama ir būtų teikiamos konkrečios paslaugos ir ištekliai pramonės inovacijoms (įskaitant MVĮ) ir HPC įgūdžių tobulinimui, moksliniams tyrimams ir inovacijoms ypatingos svarbos HPC aparatinės ir programinės įrangos technologijų ir taikomųjų programų srityje. Dėl to padidės ES gebėjimas kurti novatoriškas HPC technologijas.

2.14. 2018 m. Tarybos reglamente dėl Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės sukūrimo ( 5 ) yra nustatytas tikslas pasiekti kitą superkompiuterių naudojimo etapą – eksalygmens veikimą. Žr. 12 konstatuojamąją dalį: „Siekiant tikslo aprūpinti Sąjungą beveik eksalygmens infrastruktūra ne vėliau kaip 2020 m., o maždaug 2023–2025 m. sukurti eksalygmens pajėgumams užtikrinti reikalingas technologijas ir taikomąsias programas, <…> Bendroji įmonė turėtų būti sukurta ir pradėti veikti ne vėliau kaip 2019 m. pradžioje“. Skaičiavimo galia padidėtų ir naudojant kvantinius kompiuterius ir perėjus prie eksalygmenį pranokstančių technologijų.

2.15. Šiuo siūlomu reglamentu iš esmės pratęsiama jau įgyvendinama iniciatyva, sukurta pagal Tarybos reglamentą (ES) 2018/1488, numatant pakeitimus siekiant pritaikyti reglamentą prie kitos daugiametės finansinės programos (DFP) programų, bet kartu laikantis Komisijos prioritetų ir sudarant galimybę Bendrajai įmonei naudoti naujosioms 2021–2027 m. DFP programoms skirtą finansavimą.

2.16. Europos Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (SWD(2020) 179 final ) analizuojama pagrindinių socialinių ekonominių ir technologinių veiksnių bei naudotojų reikalavimų, darančių poveikį būsimai HPC ir duomenų infrastruktūros, technologijų ir taikomųjų programų pažangai ES ir visame pasaulyje, raida atsižvelgiant į ES politinius prioritetus 2020–2025 m.

2.17. HPC naudojama daugiau kaip 800 mokslo, pramonės ir viešojo sektoriaus taikomųjų programų, kurios atlieka svarbų vaidmenį didinant pramonės inovacijų pajėgumus, skatinant mokslo pažangą ir gerinant žmonių gyvenimo kokybę. Šiuo metu Europa pirmauja HPC taikomųjų programų srityje; jos naudojamos įvairioms paskirtims, kaip antai individualizuotoji medicina, orų prognozavimas, naujų lėktuvų, automobilių, medžiagų ir vaistų projektavimas, energetika, inžinerija ir gamyba.

2.18. Siūlomos BĮ valdymas ir balsavimo teisių paskirstymas lieka tokie pat, kaip apibrėžta Tarybos reglamente (ES) 2018/1488. BĮ „EuroHPC“ ir toliau įgyvendins HPC strategines veiksmų gaires, kaip nustatyta BĮ „EuroHPC“ mokslinių tyrimų ir inovacijų patariamosios grupės (RIAG) ir BĮ „EuroHPC“ infrastruktūros patariamosios grupės (INFRAG) parengtose daugiametėse strateginėse mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėse, papildytose privačių BĮ „EuroHPC“ narių strategine mokslinių tyrimų darbotvarke, siekiant sukurti HPC ekosistemą. Sąjungos finansinis įnašas į Bendrąją įmonę pagal 2021–2027 m. DFP būtų [XXX] EUR, o Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės dalyvaujančios valstybės ir privatūs nariai kartu turėtų prisidėti bent tokia pat suma. Bendroji įmonė naudos šias lėšas pirmiausia tam, kad vykdytų savo veiklą pirmiau aprašytose penkiose srityse.

2.19. Per ateinantį dešimtmetį tikimasi tokių pagrindinių siūlomos Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės veiklos rezultatų: — sietinė, saugi ir hipersusieta BĮ „EuroHPC“ ir duomenų infrastruktūra, kurią sudaro vidutinio lygio superkompiuteriai ir bent dvi aukščiausios klasės eksalygmens ir dvi aukščiausios klasės eksalygmenį pranokstančios sistemos (bent vienoje iš jų kiekvienoje kategorijoje turi būti įrengta Europos technologija), — hibridinė kompiuterijos infrastruktūra, kurioje integruojamos pažangiosios kompiuterijos sistemos, — kvantiniai simuliatoriai ir kvantiniai kompiuteriai HPC infrastruktūroje, — saugi debesijos HPC ir duomenų infrastruktūra Europos privatiems naudotojams, — HPC priemonėmis užtikrinami pajėgumai ir paslaugos, teikiamos Europos viešųjų duomenų erdvėse mokslininkams, pramonei ir viešajam sektoriui, — naujos kartos technologijų kūrimo elementai (aparatinė ir programinė įranga) ir jų integravimas į novatorišką HPC architektūrą, skirtą eksalygmens ir eksalygmenį pranokstančioms sistemoms, — HPC taikomųjų programų ir HPC programinės įrangos industrializavimo kompetencijos centrai, kuriuose sukuriami naujoviški algoritmai, kodai ir įrankiai, optimizuoti naudoti naujų kartų superkompiuteriuose, — didelio pramoninio masto HPC ir duomenų taikomųjų programų ir paslaugų bandymo platformos pagrindiniuose pramonės sektoriuose, — nacionaliniai HPC kompetencijos centrai, užtikrinantys plačią HPC aprėptį ES ir konkrečias paslaugas ir išteklius pramonės inovacijoms (įskaitant MVĮ), — reikšmingas Europos darbo jėgos HPC įgūdžių ir praktinės patirties patobulinimas, — patobulintas duomenų saugojimas, duomenų tvarkymo pajėgumai ir naujos paslaugos viešojo intereso srityse visose valstybėse narėse.

2.20. Pagrindiniai bendrųjų įmonių pasiekimai: — BĮ „EuroHPC“ bendromis ir suderintomis pastangomis su valstybėmis narėmis labai padidino investicijų į HPC lygį ir kokybę Europos lygmeniu. — Iki 2020 m. pabaigos BĮ „EuroHPC“ suteiks ES geriausius superkompiuterius pasaulyje. — BĮ „EuroHPC“ taps Europos bazinių technologijų šaltiniu. — Europos HPC technologijų pasiūla ir rinka. — BĮ „EuroHPC“ strategija ir jos poveikis HPC vertės grandinei.

3. Rinkos tendencijos ir svarbiausia įgyta patirtis

3.1. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (SWD) pateikiami naujausi BĮ „EuroHPC“ rinkos duomenys ir apžvelgiama svarbiausia iki šiol įgyta BĮ veiklos patirtis.

3.2. BĮ „EuroHPC“ valdymo ir administravimo patirtis: BĮ „EuroHPC“ jau įgijo svarbios darbo patirties – be kita ko, ji rengė išsamias suinteresuotųjų subjektų diskusijas dėl valdymo, administravimo ir kitų veiklos aspektų. Keletas pavyzdžių: — 13 BĮ „EuroHPC“ valdybos posėdžių, kuriuose reguliariai dalyvauja Europos Komisijos ir 32 dalyvaujančių valstybių atstovai, — BĮ patariamosios grupės (RIAG ir INFRAG) jau surengė daug susitikimų ir jų veikloje aktyviai dalyvavo du privatūs nariai (ETP4HPC ir BDVA), — atrinktos aštuonios prieglobos svetainės, pradėta aštuonių BĮ „EuroHPC“ superkompiuterių viešojo pirkimo procedūra ir 2019 ir 2020 m. paskelbti BĮ kvietimai teikti paraiškas.

3.3. Yra 22 įgyvendinimo aspektai, kuriais remiantis galima taip apibendrinti svarbiausią iki šiol įgytą patirtį: — bendro finansavimo sistemos supaprastinimas, — reikia supaprastinti ir optimizuoti ES ir nacionalinių lėšų derinimą vykdant įvairią BĮ „EuroHPC“ veiklą, — rekomenduojama, be kita ko, nustatyti vieną tinkamumo dalyvauti kriterijų rinkinį (vietoj 32 skirtingų nacionalinių tinkamumo kriterijų), — centrinis visų finansinių įnašų valdymas (išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus), laikantis siūlomo reglamento dėl programos „Europos horizontas“ 8 straipsnio 1 dalies c punkto, ir lankstumas nustatant skirtingą ES ir nacionalinio finansavimo procentinę dalį mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje dalyvaujantiems subjektams finansuoti, — didesnis privačių narių ir kitų privačių subjektų indėlio į BĮ „EuroHPC“ veiklą lankstumas, visų pirma įtraukiant naujas bendradarbiavimo formas, pavyzdžiui, bendrai finansuojant konkrečią HPC infrastruktūrą, skirtą pramoniniam naudojimui.

4. Konkrečios pastabos

4.1. Dauguma projekto partnerių yra mokslinių tyrimų organizacijos (75 proc. viso ateities ir besiformuojančių technologijų projektų finansavimo), kurių pagrindinis tikslas nėra pasiektų rezultatų industrializavimas. Aktyvios ir nuolatinės pastangos mokymo srityje taip pat bus svarbus veiksnys visapusiškai išnaudojant ne tik BĮ „EuroHPC“ finansuojamus beveik eksalygmens ir eksalygmens superkompiuterius, bet ir būsimų kartų kompiuterius. Perėjimas nuo simuliavimui skirtos HPC prie HPC integravimo į visapusišką IT infrastruktūros tęstinumą, nuo tinklo paribio kompiuterijos prie HPC, yra didelis iššūkis. Tam reikėtų plėtoti tvirtą HPC bendruomenės ryšį su kitomis ekosistemomis, pavyzdžiui, didžiaisiais duomenimis, dirbtiniu intelektu ir daiktų internetu. Europa gali tapti pasauline lydere šioje srityje, jei programos „Horizontas 2020“ suteiktas postūmis bus išlaikytas.

Briuselis, 2021 m. sausio 27 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG

(1) 2018 m. rugsėjo 28 d. Tarybos reglamentas (ES) 2018/1488 dėl Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės sukūrimo (OL L 252, 2018 10 8, p. 1).

(2) „Proga Europai atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai“, COM(2020) 456 final.

(3) Equipping Europe for world-class High Performance Computing in the next decade, SWD/2020/179 final.

(4) Equipping Europe for world-class High Performance Computing in the next decade, SWD/2020/179 final.

(5) Tarybos Reglamentas (ES) 2018/1488.