LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 26.5.2004 
KOM(2004) 391 galutinis 
2004/0127 (CNS)   
Pasiūlymas 
TARYBOS REGLAMENTAS 
nustatantis asmen ų judėjimą per valstybi ų sienas reglamentuojan čias taisykles apimant į 
Bendrijos kodeks ą 
. 
(pateikta Komisijos) 
 
LT 2   LT TURINYS  
AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS ................................................................................ 4 
1. Įvadas .......................................................................................................................... .4  
2. Pasi ūlymo tikslai ir turinys: nuo Bendr ojo vadovo perdarymo prie asmen ų judėjimą 
per valstybi ų sienas reglamentuojan čias taisykles apiman čio Bendrijos kodekso....... 7 
3. Teisinio pagrindo pasirinkimas.................................................................................. 10 4. Subsidiarumas ir proporcingumas.............................................................................. 10 5. Su įvairiais prie sutar čių pridedamais protokolais siejami padariniai........................ 11 
 Jungtin ė Karalystė ir Airija ........................................................................................ 11 
 Danija ........................................................................................................................ . 11 
 Norvegija ir Islandija ................................................................................................. 12 6. Dviej ų etapų proceso, įgyvendinant Šengeno acquis  pagrindu priimtus aktus, 
padariniai naujosioms valstyb ėms narėms................................................................. 12 
7. Straipsni ų komentarai ................................................................................................ 13 
PRIEDAS Neperimtos Bendrojo vadovo nuostatos................................................................. 35 
TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis asmen ų judėjimą per valstybi ų sienas 
reglamentuojan čias taisykles apimant į Bendrijos kodeks ą................................. 37 
I dalis Bendrosios nuostatos................................................................................................... .. 41 
II dalis Išorin ės sienos.............................................................................................................. 43 
I skyrius Išorini ų sienų kirtimas ir atvykimo s ąlygos .............................................................. 43 
II skyrius Išorini ų sienų kontrolė ir atsisakymas leisti atvykti................................................. 45 
III skyrius Ištekliai pasien io kontrolei ir valstybi ų narių bendradarbiavimas.......................... 49 
IV skyrius Specialios išsamios pasienio kontrol ės ir specifini ų procedūrų taisyklės .............. 51 
III dalis Vidin ės sienos............................................................................................................. 52 
I skyrius Vidini ų sienų kontrolės panaikinimas ....................................................................... 52 
II skyrius Apsaugin ė išlyga...................................................................................................... 52 
IV dalis Baigiamosios nuostatos .............................................................................................. 55  
I PRIEDAS Nustatyti si enos kirtimo punktai .......................................................................... 58 
II PRIEDAS Dokumentiniai įrodymai nustatant atvykimo priežas čių tikėtinumą................ 181 
III PRIEDAS Nacionalini ų institucijų kasmet nustatomos orientacin ės sumos,  
reikalaujamos kertant valstybi ų sienas..................................................................... 183 
 
LT 3   LT IV PRIEDAS Patikrinimai nustatytu ose sienos kirtimo punktuose....................................... 193 
V PRIEDAS Patikrinim ų prie sausumos sien ų sumažinimas ................................................ 194 
VI PRIEDAS Eismo juostas sienos kirtimo punktuose žymin čių ženklų pavydžiai ............. 195 
VII PRIEDAS Spaud ų dėjimas .............................................................................................. 199 
VIII PRIEDAS ................................................................................................................... .... 200 
A dalis Atsisakymo leisti atvykti tvarka ................................................................................ 200 B dalis Atsisakymo leisti atvykti standartinis blankas........................................................... 201 IX PRIEDAS Už pasienio kontrol ę atsakingų nacionalini ų tarnybų sąrašas ......................... 203 
X PRIEDAS
 Specialios išsamios taisykl ės skirtingoms valstyb ės sienos rūšims  
ir įvairioms transporto priemon ėms, naudojamoms kertant valstybi ų narių  
išorines seinas .......................................................................................................... 205 
XI PRIEDAS Special ūs potvarkiai tam tikroms asmen ų kategorijoms ................................. 212 
XII PRIEDAS Užsienio reikal ų ministerij ų išduodam ų kortelių pavyzdžiai......................... 215 
XIII PRIEDAS Koreliacijos lentel ė....................................................................................... 216 
 
LT 4   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. ĮVADAS  
2002 m. kovo 7 d. Komisijos komunikate  „Siekiant integruoto Europos S ąjungos 
valstybių narių išorinių sienų valdymo”1 (toliau – Komunikatas d ėl išorinių sienų) 
nustatyti penki pagrindiniai bendros išorini ų sienų integruoto valdymo politikos 
komponentai: 
a) bendras teisynas; b) bendras veiklos koordinavimo ir  bendradarbiavimo mechanizmas; 
c) bendra integruota rizikos analiz ė; 
d) Europos masto veiklai parengtas personalas ir s ąveikai pritaikyta įranga; 
e) išlaid ų naštos dalijimasis tarp valstybi ų narių ruošiantis kurti Europos pasienio 
apsauginink ų korpusą. 
Kalbant apie bendr ą teisyną, Bendrojo vadovo patikrinimams prie išorini ų sienų 
atlikti
2 teisinės formos pakeitimas buvo nurodytas kaip priemon ė, kurios reikia imtis 
artimiausiu laiku,3 ypač tam, kad „b ūtų galima padaryti aiškesn į jo nuostat ų teisinį 
statusą ir jos tapt ų teisės šaltiniu kaip ir kiti galiojantys teis ės aktai“ ir kad „b ūtų 
galima į Bendrąjį vadovą įtraukti tam tikr ą geriausią praktiką remiantis Šengeno 
geriausios praktikos katalogu“.4 Ši priemon ė buvo įrašyta į 2002 m. birželio 13 d. 
TVR Tarybos patvirtint ą ir birželio 21–22 d. Sevilijoje pos ėdžiavusios Europos 
Sąjungos Vadov ų Tarybos paremt ą Europos S ąjungos valstybi ų narių išorinių sienų 
valdymo plan ą. 2003 m. birželio 19–20 d. Salonikuose pos ėdžiavusi Europos 
Sąjungos Vadov ų Taryba paragino Komisij ą „kuo skubiau pateikti pasi ūlymus dėl 
Bendrojo vadovo formos pakeitimo, įskaitant tre čiųjų valstybių piliečių kelionės 
dokument ų spaudavim ą“.5  
Dėl to tai yra svarbi iniciatyva sutvirtinant ir pl ėtojant integruoto sien ų valdymo 
politikos teisin ę bazę, panašiai kaip iniciatyva d ėl būsimos Europos operatyvinio 
                                                 
1 KOM(2002) 233 galutinis. 
2 1999 m. balandžio 28 d. Vykdomojo komiteto sprendimas d ėl galutinių Bendrojo vadovo ir Bendr ųjų 
konsulinių nurodym ų readakcij ų (SCH/Com-ex (99) 13) (OL L 239, 2000 9 22, p. 317). Bendrojo 
vadovo aktuali redakcija be tam tikr ų konfidenciali ų priedų buvo paskelbta OL C 313, 2002 12 16, p. 
97. 
3 Kitos priemon ės, kurių buvo siūloma imtis artimiausiu metu, buvo susijusios su praktinio pob ūdžio 
vadovo sienos apsaugininkams, prieinamo ir elektronine forma, parengimu, ir bendr ų priemoni ų dėl 
vietinio eismo per sien ą (žr. du 2003 m. rugpj ūčio 14 d. Komisijos pateiktus pasi ūlymus dėl 
reglament ų: KOM(2003) 502galutinis - 2003/0193 (CNS) ir 2003/0194 (CNS)). Tolesn ėje 
perspektyvoje buvo numatomos priemon ės dėl duomen ų ir informacijos keitimosi ir tvarkymo 
formalizuoto proceso tarp institucij ų, veikiančių prie išorini ų sienų, ir institucij ų, veikiančių bendroje 
judėjimo laisv ės erdvėje, ir dėl būsimo Europos valstybi ų sienų apsauginink ų korpuso institucinio ir 
teisinio pagrindo ( įgaliojimai, veiklos sritys ir pan.) apibr ėžimo. 
4 ES Šengeno katalogas, Išorini ų sienų kontrolė, išsiuntimas ir pri ėmimas atgal: Rekomendacijos ir 
geriausia praktika, Europos S ąjungos Taryba, SG - DG H, 2002 2 28. 
5 D ėl pastarojo dalyko žr. 2003 m. lapkri čio 6 d. Komisijos pateikt ą pasiūlymą dėl reglamento: 
KOM(2003) 664 galutinis. 
 
LT 5   LT bendradarbiavimo prie išorini ų sienų valdymo agent ūros būtų svarbi pl ėtojant šios 
politikos vykdymo aspektus.6 Matyt, agent ūra vaidins esmin į vaidmenį įgyvendinant 
šio reglamento II dalyje nustaty tas bendras taisykl es. Aiški nuoroda į šios agent ūros 
vaidmenį daroma 14 straipsnyje, kuriame aptariamas valstybi ų narių operatyvinis 
bendradarbiavimas „siekiant veiksmingo pasienio kontrol ės įgyvendinimo“ (žr. šio 
straipsnio komentarus). 
Teisinės bazės požiūriu Bendrasis vadovas, kuris buvo parengtas kaip Šengeno 
tarpvyriausybinio bendradarbiavimo dalis ir, įsigaliojus Amsterdamo sutar čiai, 
įtrauktas į Europos S ąjungos institucin ę ir teisinę sistemą,7 šiuo metu yra pagrindinis 
teisės aktas, reglamentuojantis kontrol ės priemones prie Europos S ąjungos valstybi ų 
narių išorinių sienų, nepaisant to, kad tam tikri principai taip pat yra suformuluoti 
pačioje Šengeno konvencijoje8 ir kai kurios konkre čios jo nuostatos yra išd ėstytos 
kituose atskiruose sprendimuose.9 
Nors Šengeno acquis ,10 ypač Šengeno nuostatos, kuri ų teisinį pagrindą sudaro EB 
sutartis,11 dabar yra Bendrijos acquis12, kuris yra taikomas visoms valstyb ėms 
narėms,13 sudedamoji dalis, tam tikrais aspektais jis skiriasi nuo Bendrijos įprastinių 
teisės aktų: 
- jis nėra įprastas Bendrijos teisei tuo, kad neturi jai b ūdingų teisės aktų, tokių kaip 
reglamentai ir direktyvos, formos. D ėl to nevienareikšmiškai gali b ūti suprantama 
tam tikrų Šengeno nuostat ų teisinė vertė (žr. toliau argumentu s aptariant Bendrojo 
vadovo pob ūdį); 
- jį sudaro sprendimai ir priemon ės, priimti tik pagal tarpvyriausybinio 
bendradarbiavimo sistem ą ir, savaime suprantama, nedalyvaujant Bendrijos 
institucijoms14 ir visų pirma Europos Parlamentui.  
Dėl to klausimas d ėl Šengeno acquis , kuris buvo įtrauktas į Sąjungos sistem ą, 
„pavertimo“ įprastais Bendrijos teis ės aktais jau buvo keliamas 2000 m. kovo 24 d. 
pirmoje Švieslent ėje „laisvės, saugumo ir teisingumo“ erdv ės Europos S ąjungoje 
                                                 
6 Žr. pasi ūlymą dėl Tarybos reglamento (šiuo metu priimamas) KOM(2003) 687 galutinis, 2003 11 11. 
7 Žr. Protokol ą dėl Šengeno acquis integravimo į Europos S ąjungos teisin ę sistemą, Amsterdamo 
sutartimi pridedam ą prie EB ir ES sutar čių.  
8 Konvencija d ėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo įgyvendinimo (OL L 239, 2000 9 22, p. 19).  
9 Žr., pavyzdžiui, 1994 m. gruodžio 22 d. Vykdomojo komiteto spendim ą dėl Šengeno priemoni ų 
nustatymo ir taikymo oro uostuose ir aerodromuose (SCH/Com-ex (94) 17, rev. 4) (OL  L 239, 2000 9 22, p. 168). 
10 Dėl Šengeno acquis  apibrėžimo žr. 1999 m. geguž ės 20 d. Tarybos sprendim ą 1999/435/EB d ėl 
Šengeno acquis apibrėžimo siekiant nustatyti kiekvienos acquis  nuostatos arba sprendimo teisin į 
pagrindą, atsižvelgiant į atitinkamas Europos bendrijos steigimo sutarties ir Europos S ąjungos sutarties 
nuostatas (OL L 176, 1999 7 10, p. 1). 
11 Žr. 1999 m. geguž ės 20 d. Tarybos sprendim ą 1999/436/EB, nustatant į kiekvienos acquis  nuostatos 
arba sprendimo teisin į pagrindą, atsižvelgiant į atitinkamas Europos bendrijos steigimo sutarties ir 
Europos S ąjungos sutarties nuostatas (OL L 176, 1999 7 10, p. 17). 
12 Nuostatos, turin čios teisinį pagrindą ES sutartyje, yra S ąjungos acquis dalis. 
13 Šiuo metu išskyrus Jungtin ę Karalystę ir Airiją: žr. komentarus tolesniame 5 skirsnyje d ėl jų ypatingos 
padėties Šengeno acquis  požiūriu ir Danijos bei dar dviej ų ne valstybi ų narių (Norvegijos ir Islandijos) 
pozicijos. 
14 Ta čiau Komisija vis tik turi steb ėtojo status ą Šengeno dariniuose. 
 
LT 6   LT kūrimo pažangai apžvelgti.15 Tuo metu buvo daroma išvada, kad „b ūtinumo paversti 
Šengeno nuostatas Amsterdamo sutartimi grindžiamais teis ės aktais prioritetas labiau 
priklausys nuo konkre čių poslinkių, o ne nuo kokio nors absoliutaus reikalavimo 
keisti jų formą tik dėl to, kad ji b ūtų pakeista” (KOM(2000)167, 1.3 punktas). 
Su politikos kryptimi siejami motyvai spr ęsti Bendrojo vadovo formos pakeitimo 
klausimą jau buvo aptarti pirmiau. Fo rmaliu ir teisiniu poži ūriu Bendrasis vadovas 
yra savotiškas hibridas tuo, ka d jis yra ir Bendrijos teis ės šaltinis, sukuriantis teises ir 
pareigas, ir praktin ės veiklos vadovas pasienio apsaugininkams, teoriškai apimantis 
visą jiems nepaprastai svarbi ą informacij ą, bet taip pat paimt ą iš kitų teisės šaltinių.  
Dvejopas Bendrojo vadovo pob ūdis leidžia atsirasti dviprasmyb ėms dėl jo teisin ės 
vertės, ypač dėl to, kad kai kurie jo skirsniai ir priedai tiktai perteikia kit ų teisės aktų, 
tokių kaip Šengeno konvencija arba Bendr ųjų konsulini ų nurodym ų16, turinį. 
Pačios pirmosios diskusijos d ėl būtinimo perži ūrėti ir keisti Bendr ąjį vadovą 
prasidėjo praėjus keliems m ėnesiams nuo Amsterdamo sutarties įsigaliojimo, po to, 
kai pirmininkaujanti Suomija (1999 m. spalis) pareišk ė iniciatyv ą išsiuntin ėti 
valstybėms narėms klausimyn ą šiuo klausimu ir d ėl Vadovo konfidencialumo 
reikalavimo. Paskui diskusijos t ęsėsi kelis iš eil ės pirmininkavimo laikotarpius,17 per 
kuriuos paaišk ėjo, kad dauguma valstybi ų narių nori iš dalies keisti, padaryti 
aiškesnes arba pl ėtoti tam tikras Vadovo dalis ar nuostatas.18 Šios diskusijos 
paskatino priimti pavienius sprendimus, panaikinan čius arba atnaujinan čius tam 
tikras Vadovo nuostatas arba išslaptinan čius jo dalis, bet išsami ir darni nuostat ų dėl 
išorinių sienų peržiūra taip ir nebuvo atlikta. 
Turėdama omenyje tokio darbo sud ėtingumą ir tai, kad vykstant diskusijoms iškilo 
daug papildom ų klausim ų, Komisija man ė, kad būtų tikslinga prad ėti darbą 
pateikiant šiuo klausimu darbo dokument ą (SEC(2003)736, 2003 6 20), nuodugniai 
išnagrinėti acquis  išorinių sienų klausimais, egsiztuojan čias spragas ir problemas, 
susijusias su dabartine Bendrojo vadovo strukt ūra.  
Remiantis šia analize, darbo dokumente buvo pateiktos įvairios pasirinkimo 
galimybės ateičiai, būtent: 
                                                 
15 KOM(2000) 167 galutinis. Id ėją, kad Komisija parengt ų reguliariai atnaujinam ą švieslent ę, iškėlė 1999 
m. spalio 15–16 d. Tamper ėje posėdžiavusi Europos S ąjungos Vadov ų Taryba. Jos tikslas b ūtų „nuolat 
peržiūrėti pažang ą, daromą įgyvendinant Amsterdamo sutartyje, Vienos veiksm ų plane ir Tamper ės 
išvadose d ėl „laisvės, saugumo ir teisingumo“ erdv ės sukūrimo numatytas b ūtinas priemones ir laikantis 
juose nustatyt ų galutinių terminų“. 
16 Sprendimas SCH/Com-ex(99)13, op. cit . Aktuali redakcija buvo paskelbta OL C 310, 2003 12 19. 
17 Žr. pirmiausia Švedijos, kaip pirmininkaujan čios valstyb ės narės, ir Belgijos, kaip b ūsimos 
pirmininkaujan čios valstyb ės narės, memorandum ą dėl Bendrojo vadovo perži ūros (Tarybos 
dokumentas Nr. 9733/01 FRONT 44 COMIX 433, 2001 6 18), palaikant į trijų etapų procesą: 
nereikaling ų Vadovo nuostat ų pašalinim ą, nuostatų, kurioms tr ūksta aiškumo, bei na ųjų įtrauktinų 
elementų nagrinėjimą ir galiausiai naujos strukt ūros, kuri palengvint ų valstybių narių sienos apsaugos 
institucijoms juo naudotis, parengim ą. 
18 Žr. valstybi ų narių atsakymus į Švedijos, kaip pirmininkaujan čios valstyb ės narės, 2001 m. birželyje 
išsiuntinėtą klausimyn ą apie Vadovo pob ūdį arba strukt ūrą (Tarybos dokumentas 12290/01 FRONT 55 
COMIX 654, 2001 10 2). 
 
LT 7   LT – palikti dabartin ę Vadovo strukt ūrą nepakeist ą ar padaryti jo teisin į statusą 
aiškesnį nubrėžiant aiški ą skiriamąją liniją tarp teisės akto, iš vienos pus ės, ir 
praktinio vadovo pasienio apsaugininkams, iš kitos pus ės; 
– apsiriboti papras čiausiu dabartinio Vadovo pašvarinimu ar išpl ėsti tam tikras jo 
dalis, kad b ūtų galima užtaisyti pasteb ėtas spragas, prireikus įtraukiant 
atitinkamas nuostatas iš kit ų teisės aktų; 
– ar reikia „pamatinio teis ės akto“, apiman čio visus išorin ėms sienoms taikomus 
pamatinius principus ir taisykles, kuris pagal Sutarties 202 straipsn į suteiktų 
Komisijai įgaliojimus imtis priemoni ų šiam pamatiniam aktui įgyvendinti. 
Komisija taip pat pasinaudojo proga aptarti papildom ą klausimą, ar būtų tikslinga 
išplėsti Išorini ų sienų kodeksą, kad jis apimt ų ir vidines sienas, tokiu b ūdu priimant 
visą asmenų judėjimo per sienas reglamentuojan čių taisyklių rinkinį – Bendrijos 
kodeksą, susidedant į iš dviejų dalių, kurių viena būtų skirta išorin ėms sienoms, o kita 
– vidinėms sienoms. 
Klausimyn ą, į kurį buvo įtraukti šie pamatiniai klausimai, pirmininkaujanti valstyb ė 
narė valstybėms narėms išsiuntin ėjo 2003 m. liepos pabaigoje; didžioji dauguma 
delegacijų parėmė Komisijos pasi ūlymus dėl teisės akto ir praktinio vadovo 
atskyrimo ir d ėl būtinumo neapsiriboti tiktai Vadovo pašvarinimu. Dauguma 
valstybių nepareišk ė besąlygiškos nuomon ės kitais dviem klausimais, bet sutiko, kad 
reikėtų toliau diskutuoti, jeigu b ūtų pateikti kokie nors ryžtingi pasi ūlymai.  
Tuo pat metu, kai vyko ši nuodugni diskusija d ėl Bendrojo vadovo, buvo pateikti 
pasiūlymai dėl dviejų konkrečių sričių, kuriose Taryba praš ė Komisijos skubiai imtis 
priemonių, būtent – d ėl vietinio eismo per sien ą ir kelion ės dokument ų 
spaudavimo.19 Šių pasiūlymų turinys, žinoma, buvo įtrauktas į šį reglament ą, ir, jeigu 
šis pasiūlymus bus priimtas, jis pakeis įvairias atskiras iniciatyvas valstybi ų sienų 
klausimais. 
2. PASIŪLYMO TIKSLAI IR TURINYS : NUO BENDROJO VADOVO PERDARYMO PRIE 
ASMENŲ JUDĖJIMĄ PER VALSTYBI Ų SIENAS REGLAMENTUOJAN ČIAS TAISYKLES 
APIMAN ČIO BENDRIJOS KODEKSO  
Šio pasiūlymo tikslas, kaip iš pradži ų Komisija buvo numa čiusi savo Komunikate d ėl 
išorinių sienų ir kaip buvo nus tatyta Išorini ų sienų valdymo plane (žr. pirmesn į 1 
punktą), buvo perdaryti Bendr ąjį vadovą, t. y. pašalinti pasenusias bei perteklines 
nuostatas ir pl ėtoti arba padaryti aiškesnius tuos dalykus, kuri ų buvo pageidaujama 
remiantis problem ų, kuriose realiai iškyla vi etose, analize, Šengeno įvertinimo misij ų 
rezultatais, Šengeno geriausios praktikos ka talogu arba darbu, atliktu vienu ar kitu 
klausimu atitinkamuose Tarybos dariniuose.  
                                                 
19 KOM(2003)502 ir KOM(2003)664 atitinkamai.  
 
LT 8   LT Tačiau, vykstant diskusijoms šia tema, paaišk ėjo, jog reikia daug pla čiau aptarti vis ą 
acquis , susijusį su asmen ų patikrinimais pasienyje, apr ėpiant atitinkamas Šengeno 
konvencijos nuostatas ir kitus Vykdomojo komiteto priimtus sprendimus, kad b ūtų 
galima parengti ši ą sritį reglamentuojant į suvestinį ir suderint ą tekstą. 
Be to, kaip buvo paaiškinta 1 punkte, Komisija nusprend ė, kad tai b ūtų gera proga 
išnagrinėti šį klausimą daug plačiau ir įtraukti nuostatas d ėl vidinių sienų, konkrečiau 
kalbant, nuostatas d ėl laikino kontrol ės prie laisvo jud ėjimo erdv ės vidinių sienų 
grąžinimo, jeigu to reikalaut ų aplinkybės.  
Dėl to aišku, kad šis pasi ūlymas dėl reglamento toli gražu neapsiriboja tiktai 
Bendrojo vadovo perdarymu, nes juo siekiama sukurti tikr ą Bendrijos kodeks ą, 
apimantį asmenų judėjimą per valstybi ų sienas reglamentuojan čias taisykles, kurio 
viena dalis skirta išorin ėms sienoms (II dalis) ir viena dalis skirta vidin ėms sienoms 
(III dalis). Abi dalys, sava ime suprantama, viena kit ą papildo ne tik d ėl to, kad 
išorinės sienos yra apibr ėžiamos siejant jas su vidin ėmis sienomis (si ūlomo 
reglamento 2 straipsnis), bet ir d ėl to, kad patikrinimai, kurie turi b ūti atliekami prie 
išorinių sienų (šio reglamento II dalis) yra tie patys, kurie iš principo yra 
uždraudžiami prie vidini ų sienų pagal reglamento III dal į (nors jie išskirtin ėmis 
aplinkybėmis gali b ūti laikinai v ėl grąžinami; žr. šio reglamento 20–24 straipsnius). 
Kalbant apie vidines sienas , į šį pasiūlymą iš esm ės perkeliamas Šengeno 
konvencijos 2 straipsnio ir Šengeno vykdomojo komiteto sprendimo SCH/Com-ex(95)20, rev. 2 turinys su tam tik rais nedideliais pakeitimais, kuriais 
siekiama priderinti j į prie Bendrijos teisin ės sistemos. Be to, esamas acquis  yra 
papildomas nauju elementu, numatan čiu galimyb ę vienu metu kartu v ėl atkurti 
asmenų kontrolę prie vidini ų sienų, jei iškilt ų ypatingai didel ė valstybių sienas 
peržengianti gr ėsmė, ypač tokio masto terorizmo gr ėsmė.  
Kalbant apie išorines sienas
, patikrinimus reglamentuojantys pamatiniai principai, 
nustatyti reglamento II dalyje, kurie bendr iausia prasme atkuria Šengeno konvencijos 
3–8 straipsnius ir tam tikras Bendrojo va dovo dalis, yra aiškiai atskiriami nuo 
praktinio pob ūdžio priemoni ų šiems patikrinimams įgyvendinti, įskaitant 
skirtingiems valstyb ės sienos tipams (sausumos, oro ir j ūrų) būdingas kontrol ės 
priemones. Šios priemon ės yra įtrauktos į šio reglamento I–XII priedus ir ateityje 
galės būti iš dalies kei čiamos laikantis komiteto proced ūros pagal EB sutartiees 202 
straipsnį ir Tarybos sprendim ą1999/468/EB.  
Šių praktinio pob ūdžio nuostat ų perkėlimas į šio pamatinio reglamento priedus yra 
motyvuojamas tuo, kad dauguma ši ų taisyklių jau egzistuoja, nes jos yra Bendrojo 
vadovo dalis arba apima kitus esamus  Šengeno sprendimus. Tai leis vis ą esamą 
acquis  išorinių ir vidinių sienų klausimais surinkti ir susisteminti viename teis ės akte, 
šitaip sukuriant asmen ų judėjimą per valstybi ų sienas reglamentuojan čių taisykles 
apimantį Bendrijos kodeks ą. 
Tuo pat metu Komisija mano, kad šios praktinio pob ūdžio nuostatos iš tikr ųjų yra 
priemonės, kuriomis įgyvendinami reglamento II dalyje  nustatyti principai ir d ėl to 
 
LT 9   LT ateityje jos tur ėtų būti iš dalies kei čiamos laikantis komiteto proced ūros (žr, 
reglamento 30 straipsn į).20 
Nors šių nuostatų turinys didžia dalimi atkuria Bendrojo vadovo esam ą tekstą, ten, 
kur būtina, daromi tam tikri pakeitimai, pavyzdžiui: 
a) siekiant pašalinti nuosta tas, kurios yra perteklin ės (pavyzdžiui, Šengeno 
konvencijos tam tikr ų straipsnių arba Bendr ųjų konsulini ų nurodym ų tam tikrų 
dalių kartojimas) arba nereikalingos  (pavyzdžiui, esamas I dalies 1.1 punktas 
dėl atvykimo leidimo padarini ų, nes judėjimo Šengeno erdv ėje teisę ne ilgesniu 
kaip trijų mėnesių laikotarpiu jau reglamentuoja kitos acquis  nuostatos);21 
b) siekiant pl ėtoti tam tikras dalis  atsižvelgiant į neseniai vykusias diskusijas 
Tarybos kompetentinguose dariniuose (pavyzdžiui, d ėl infrastrukt ūros 
reorganizavimo/atskir ų eismo juost ų sausumos sien ų kirtimo punktuose ir 
privatiems orlaiviams taikom ų patikrinim ų), į Komisijos ar kurios nors 
valstybės narės pateiktus pasi ūlymus konkre čiais klausimais (tokius kaip 
vietinis eismas per sien ą, kelionės dokument ų spaudavimas arba atsisakymas 
leisti atvykti),22 taip pat į Šengeno geriausios prak tikos kataloge pateiktas 
rekomendacijas. Skirsniui, skirtam j ūrų sienų kontrolei, pasirod ė būtina imtis 
išsamesnio nagrin ėjimo pasitelkiant ekspertus iš valstybi ų narių. Dėl to 
naujuose pasi ūlymuose taip pat atsižvelgiama į kartu su šiais ekspertais 
surengtą diskusiją, kuri įvyko Briuselyje 2003 m. gruodžio 4 d. 
c) siekiant padaryti tam tikrus punktus  aiškesnius arba juos atnaujinti , tokius kaip 
jūrininkams skirtos pastraipos (e samo Vadovo II dalies 6.5 punktas). 
Siūlomo reglamento nuostat ų ir Šengeno konvencijos, Bendrojo vadovo bei kit ų 
Šengeno sprendim ų nuostatų, kurias jos pakei čia, koreliacijos lentel ė pateikiama XIII 
priede. Pridedama ir lentel ė, kurioje išvardijamos nuostatos, kurios nebuvo įtrauktos, 
ir nurodomi j ų neįtraukimo motyvai.  
Savaime suprantama, naujame tekste taip pat atsipindi visi pakeitimai, kuriuos 
reikėjo padaryti pereinant iš tarpvyriausybin ės teisinės sistemos į Bendrijos teisin ę 
sistemą (pvz., vietoj pasakymo „Susitarian čiosios Šalys“ vartojamas pasakymas 
„valstybės narės“ ir pan.). 
                                                 
20 Reglamentu (EB) Nr. 790/2001, Taryba „pereinamuoju penkeri ų metų laikotarpiu, minimu Europos 
bendrijos steigimo sutarties 67 straipsnio 1 dalyje“, pasilieka galiojimus d ėl tam tikr ų išsamių nuostatų 
ir pasienio kontrol ės bei steb ėjimo proced ūrų įgyvendinimo, „kol Taryba nepatikslins s ąlygų, kuriomis 
tokia vykdomoji galia bus suteikta Komisijai pasibaigus pereinamajam laikotarpiui“ (5 konstatuojamoji dalis). Panašiai Reglamentas (EB) Nr. 789/2001 paliko Tarybai įgyvendinimo įgaliojimus d ėl tam tikrų 
išsamių nuostatų ir praktinio įgyvendinimo tvarkos nagrin ėjant vizų prašymus. Šis įgaliojimų 
pasilikimas įgyvendinant pasienio kontrol ę apima didel ę Bendrojo vadovo ir jo pried ų dabartini ų 
nuostatų dalį. Komisija laikosi nuomon ės, kad šie du reglamentai p ažeidžia Sutarties 2002 straipsn į bei 
Sprendimo 1999/468 1 straipsn į ir 2001 m. liepos 1 d. Teisingumo Teisme išk ėlė Tarybai byl ą, 
siekdama t ų dviejų reglament ų panaikinimo (OL C 245, 2001 9 1, p. 12 - Byla C-257/01). 
21 Šengeno konvencijos 20 ir 21 straipsniai, kuriems teisinis pagrindas EB sutartyje yra 62 straipsnio 3 
dalis (žr. 1999 m. geguž ės 20 d. Sprendim ą 1999/436/EB, op. cit .). 
22 Pakeitimai, kurie buvo si ūlomi ir įtraukti į siūlomą reglament ą, yra grindžiami esamu įvairių pasiūlymų 
tekstu. Jų turinys tikriausiai bus pritaikytas atsižvelgiant į derybų dėl šių pasiūlymų raidą. 
 
LT 10   LT Kai diskusijos d ėl šio pasiūlymo jau bus pakankamai pažengusios į priekį, Komisija 
pradės galvoti apie praktinio vadovo  pasienio apsaugininkams form ą ir turinį. Kol 
kas svarbu atsižvelgti į jau šiuo klausimu vykusias diskusijas.23 
3. TEISINIO PAGRINDO PASIRINKIMAS  
Šiam reglamentui si ūlomas teisinis pagrindas yra EB sutarties 62 straipsnio 1 dalis ir 
2 dalies a punktas, nes šis teis ės aktas apima ir “priemones, skirtas užtikrinti, 
laikantis 14 straipsnio, kad nebus jokios asmen ų kontrolės jiems kertant vidaus 
sienas, nesvarbu ar jie b ūtų Sąjungos, ar tre čiųjų šalių piliečiai” (62 straipsnio 1 
dalis), ir “priemones, susijusias su valstybi ų narių išorės sienų kirtimu”, b ūtent 
“reikalavimus ir proced ūras, kurių valstybės narės turi laikytis prie toki ų valstybini ų 
sienų tikrindamos asmenis” (62 straipsnio 2 dalies a punktas).24 
Kadangi pasi ūlymas yra grindžiamas EB sutarties IV antraštine dalimi (Viz ų, 
prieglobsčio, imigracijos ir kitos su laisvu asmen ų judėjimu susijusios politikos 
sritys), jis turi b ūti pateikiamas ir priimamas laikantis prie Amsterdamo sutarties 
pridedam ų protokol ų dėl Jungtinės Karalyst ės, Airijos ir Dan ijos pozicijos. Pagal 
Protokolo d ėl Šengeno acquis  integravimo į Europos S ąjungos teisin ę sistemą 
(Šengeno protokolo) 6 straipsn į Norvegija ir Islandija yra taip pat asocijuojamos su 
Šengeno acquis  įgyvendinimu ir tolesniu pl ėtojimu. Įvairių protokolų padariniai yra 
aptariami 5 punkte toliau. 
4. SUBSIDIARUMAS IR PROPORCINGUMAS  
Pagal EB sutarties 62 straipsnio 1 punkt ą ir 2 punkto a papunkt į Bendrija turi 
kompetencij ą imtis priemoni ų dėl valstybi ų narių vidinių sienų kirtimo siekiant 
užtikrinti, kad nebūtų jokios asmen ų kontrolės, ir dėl išorinių sienų kirtimo.  Tokios 
priemonės turi b ūti nustatytos per penkerius metus nuo Amsterdamo sutarties 
įsigaliojimo .  
Galiojančios Bendrijos nuostatos d ėl valstybių narių išorinių sienų kirtimo ir asmen ų 
kontrolės nebuvimo prie vidini ų sienų yra Šengeno acquis , kuris buvo integruotas į 
Europos S ąjungos teisin ę sistemą, sudedamoji dalis. Ta čiau esamas acquis  turi būti 
aiškiau formuluojamas, pl ėtojamas ir papildomas. Akivaizdu, kad esamas acquis 
vidinių ir išorini ų sienų klausimais gali b ūti plėtojamas priimant Bendrijos 
priemones, grindžiamas EB sutartimi.  
EB sutarties 5 straipsnis nustato, kad „ Bendrija nesiima joki ų veiksmų, kurie nėra būtini 
siekiant šios Sutarties nustatyt ų tikslų“. 
Šiam Bendrijos veiksmui pasiri nkta forma turi sudaryti s ąlygas, kad pasi ūlymas 
pasiektų tikslą ir būtų kuo veiksmingiau įgyvendinamas.  
                                                 
23 Žr. vis ų pirma Belgijos, kaip pirmininkaujan čios valstyb ės narės, pateikt ą dokument ą „Pasiūlymas 
parengti praktin į vadovą sienos apsaugininkams“ (doc. 12876/01 FRONT 56 COMIX 679, 2001 10 17). 
24 Žr. Sprendim ą 1999/436/EB, op. cit . Tačiau, kalbant apie sprendimo d ėl Bendrojo vadovo ir Bendr ųjų 
konsulinių nurodym ų galutinių redakcijų teisinį pagrindą (SCH/Com-ex(99)13), tekstuose įvairiomis 
kalbomis yra nesutapimas: tekstuose angl ų ir pranc ūzų kalba OL L 176 kaip Bendrojo vadovo ir 
Bendrųjų konsulini ų nurodym ų teisinis pagrindas nurodomi EB sutarties 62 ir 63 straipsniai, o tekstuose 
visomis kitomis kalbomis – tik EB sutarties 62 straipsnis. 
 
LT 11   LT Turint omenyje, kad si ūloma iniciatyva – asmen ų judėjimą per valstybi ų sienas 
reglamentuojan čias taisykles apiman čio Bendrijos kodekso suk ūrimas – yra tolesnis 
Šengeno acquis  plėtojimas, teis ės aktas turi b ūti reglamento formos siekiant 
užtikrinti, kad jis b ūtų taikomas vienodai visose Šengeno acquis taikančiose 
valstybėse narėse.  
5. SU ĮVAIRIAIS PRIE SUTAR ČIŲ PRIDEDAMAIS PROTOKOLAIS SIEJAMI PADARINIAI  
Teisinis pagrindas pasi ūlymams d ėl priemoni ų, susijusių su valstybi ų narių vidinių ir 
išorinių sienų kirtimu, turi b ūti rastas EB sutarties IV antraštin ėje dalyje, o d ėl to 
taikoma kintamosios geometrijos sistema, nustatyta protokoluose d ėl Jungtin ės 
Karalystės, Airijos ir Danijos pozicijos. 
Šis pasiūlymas yra Šengeno acquis  plėtojimas. D ėl to turi b ūti atsižvelgta į toliau 
nurodytus su įvairiais protokolais siejamus padarinius: 
 Jungtin ė Karalyst ė ir Airija 
Pagal protokolo d ėl Šengeno acquis integravimo į Europos S ąjungos teisin ę sistemą 
4 ir 5 straipsnius „Airija ir Jungtin ė Didžiosios Brit anijos ir Šiaur ės Airijos 
Karalystė, kurioms Šengeno acquis  nėra privalomas, gali bet kada paprašyti 
dalyvauti įgyvendinant kai kurias arba visas šio acquis  nuostatas“. 
Šis pasiūlymas plėtoja Šengeno acquis  nuostatas, kurias įgyvendinant Jungtin ė 
Karalystė ir Airija pagal 2000 m. geguž ės 29 d. Tarybos sprendim ą 2000/365/EB d ėl 
Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalyst ės prašymo dalyvauti 
įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis  nuostatas ir pagal 2002 m. vasario 28 d. 
Tarybos sprendim ą 2002/192/EB d ėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai 
kurias Šengeno acquis  nuostatas nedalyvauja. D ėl to Jungtin ė Karalyst ė ir Airija 
nedalyvauja j į priimant, n ėra šio pasi ūlymo saistomos ir joms nereikia jo taikyti. 
Be to, kalbant apie vidines sienas (r eglamento III dalis), taip pat turi b ūti 
atsižvelgiama į Protokol ą dėl tam tikr ų Europos bendrijos steigimo sutarties 14 
straipsnio taikymo Jungtinei Karalystei ir Airijai aspekt ų, pagal kur į Jungtinei 
Karalystei ir Airijai yra leid žiama priimti arba taikyti kontrol ės priemones prie savo 
sienų, įskaitant teritorij ų, už kuri ų ryšius su užsieniu Jungtin ė Karalyst ė yra 
atsakinga, sienas. Tas pats prot okolas leidžia kitoms valstyb ėms narėms taikyti 
kontrolės priemones asmenims, atvykstantiems iš Jungtin ės Karalyst ės (arba kuri ų 
nors teritorij ų, už kurių ryšius su užsieniu ji yra atsakinga) ir Airijos. 
 Danija 
Pagal Protokol ą dėl Danijos pozicijos, pridedam ą prie Amsterdamo sutarties, Danija 
nedalyvauja Tarybai priimant priemone s pagal EB sutarties IV antraštin ę dalį, 
išskyrus „priemones, nustatan čias trečiąsias šalis, kuri ų piliečiai turi tur ėti vizas 
kirsdami valstybi ų narių išorines sienas, arba priemones, susijusias su vienodu viz ų 
formatu“ (EB sutarties buv ęs 100c straipsnis). 
Šis pasiūlymas plėtoja Šengeno acquis  nuostatas, o pagal to protokolo 5 straipsn į 
„Danija per šešis m ėnesius nuo tos dienos, kai Taryba priima sprendim ą dėl 
pasiūlymo ar iniciatyvos pl ėtoti Šengeno acquis  pagal Europos Bendrijos steigimo 
 
LT 12   LT sutarties IV antraštin ės dalies nuostatas, nuspren džia, ar ji perkels š į sprendim ą į savo 
nacionalin ės teisės aktus“. 
 Norvegija ir Islandija 
Remiantis Šengeno protokolo 6 straipsn io pirma pastraipa, 1999 m. geguž ės 18 d. 
buvo sudarytas Tarybos, Norvegijos ir Islandijos susitarimas d ėl šių šalių asociacijos 
įgyvendinant, taikant ir pl ėtojant Šengeno acquis .25 
Šio susitarimo 1 straipsnis nustato, kad No rvegija ir Islandija bus susijusios su 
Europos bendrijos ir Europos S ąjungos veikla tose srityse, kurioms taikomos 
nuostatos, nurodytos prie šio su sitarimo pridedamuose A (Šengeno acquis  nuostatos) 
ir B (Europos bendrijos teis ės aktų, kurie pakeit ė atitinkamas Šengene pasirašytos 
konvencijos nuostatas arba buvo priimti ja vadov aujantis, nuostatos) prieduose, ir j ų 
tolesne pl ėtote. 
Susitarimo 2 straipsnis nustato, kad Norvegija ir Islandija taip pat įgyvendins ir 
taikys visus teis ės aktus ir priemones, kuriuos Europos S ąjunga priima iš dalies 
keisdama ar pl ėtodama Šengeno acquis  (A ir B priedai). 
Šis pasiūlymas papildo ir pl ėtoja Šengeno acquis, kaip jis apibr ėžiamas susitarimo A 
priede. 
Dėl to jis turi b ūti aptartas mišriame komitete, kaip  nurodyta susitarimo  4 straipsnyje, 
kad Norvegija ir Islandija tur ėtų progą „paaiškinti problemas, kurios joms iškyla d ėl 
tam tikro teis ės akto ar priemon ės“ ir „pasisakyti bet kuriuo klausimu, susijusiu su 
joms rūpimų nuostatų plėtojimu arba j ų įgyvendinimu“. 
6. DVIEJŲ ETAPŲ PROCESO , ĮGYVENDINANT ŠENGENO ACQUIS  PAGRINDU PRIIMTUS 
AKTUS , PADARINIAI NAUJOSIOMS VALSTYB ĖMS NAR ĖMS 
Stojimo akto 3 straipsnio 1 dalyje nurodoma, kad Šengeno acquis  nuostatos ir jo 
pagrindu priimti ar kitaip su juo susij ę aktai, išvardyti ši o Akto I priede, yra 
privalomi ir taikomi naujosiose valstyb ėse narėse nuo įstojimo dienos.26 Nuostatos ir 
aktai, nenurodyti 1 dalyje, nors ir privalomi naujosioms valstyb ėms narėms nuo 
įstojimo dienos, ta čiau taikomi naujojoje valstyb ėje narėje tik pagal š į straipsnį šiuo 
tikslu priimt ą Tarybos sprendim ą (Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalis). 
Tai dviej ų etapų įgyvendinimo procesas, pagal kur į tam tikros Šengeno acquis 
nuostatos yra privalomos ir taikytinos nuo įstojimo į Sąjungą dienos, o kitos, b ūtent 
tos, kurios iš esm ės yra susijusios su kontrol ės panaikinimu prie vidini ų sienų, 
naujosiose valstyb ėse narėse yra privalomos nuo įstojimo dienos, bet taikytinos tik 
Tarybai pri ėmus pirmiau nurodyt ą sprendim ą. 
Šengeno nuostatos d ėl išorinių sienų (Šengeno konvencijos 3–8 straipsniai ir 
sprendimai d ėl jų įgyvendinimo, vis ų pirma Bendrasis vadovas) yra išvardytos priede 
                                                 
25 OL L 176, 1999 7 10, p. 36. 
26 OL L 236, 2003 9 23, p. 33. 
 
LT 13   LT ir dėl to yra privalomos ir tai kytinos naujosiose valstyb ėse narėse nuo įstojimo 
dienos.27 
Priešingai, Šengeno nuostatos d ėl asmenų tikrinimo prie vidini ų sienų panaikinimo 
nėra išvardytos priede ir d ėl to jos naujosiose valstyb ėse narėse nuo įstojimo dienos 
nėra taikytinos.  
Taigi, šis pasi ūlymas, kuris pakei čia ir plėtoja Bendr ąjį vadovą ir tam tikras Šengeno 
konvencijos nuostatas siekia nt nustatyti asmen ų judėjimą per valstybi ų sienas 
reglamentuojan čias taisykles apimant į Bendrijos kodeks ą, jį priėmus, bus privalomas 
ir taikytinas naujosiose valstyb ėse narėse tik dėl nuostatų, susijusių su išorin ėmis 
sienomis (II dalis ir su ja susij ę priedai, o I ir IV dalys tiek, kiek jose daromos 
nuorodos į II dalies nuostatas).  
Nuostatos, susijusios su vidini ų sienų kirtimu (III dalis bei I ir IV dalys tiek, kiek 
jose daromos nuorodos į III dalies nuostatas), naujosiose valstyb ėse narėse bus 
taikomos tik Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalyje nurodytu Tarybos sprendimu. 
7. STRAIPSNI Ų KOMENTARAI  
I dalis – Bendrosios nuostatos  
1 straipsnis  
Šis straipsnis apibr ėžia reglamento tiksl ą, būtent – nustatyti asmen ų judėjimą per 
valstybių sienas reglamentuojan čias taisykles, kad jos apimt ų ir kontrol ę prie išorini ų 
sienų (II dalis ir priedai), ir asmen ų kontrolės prie vidini ų sienų panaikinim ą bei 
tokios kontrol ės grąžinimą tam tikromis aplinkyb ėmis (III dalis). 
2 straipsnis  
Dauguma šiame straipsnyje pateikt ų sąvokų apibrėžimų yra perimti iš Šengeno 
konvencijos 1 straipsnio, nors tam tikrais atvejais buvo jau čiamas būtinumas aiškiau 
ar tobuliau formuluoti kaip kuriuos esamus apibr ėžimus arba prid ėti naujus. Juos taip 
pat reikėjo keisti atsižvelgiant į Bendrijos teisinius pagrindus ir terminij ą (pvz., 
„valstybės narės“ vietoj „Susitarian čiosios Šalys“). 
Akivaizdu, kad nuorodos į „valstybes nares“ apibr ėžimuose ir apskritai visame 
pasiūlymo tekste tur ėtų būti suprantamos, pirma, Šengeno protokolo nuostat ų dėl 
Jungtinės Karalyst ės ir Airijos dalyvavimo taikant Šengeno acquis  (žr. pirmesn į 5 
punktą) ir, antra, Stojimo sutarties 3 straipsnio, nustatan čio naujosioms valstyb ėms 
narėms Šengeno acquis  taikymą dviem etapais (žr. pirmesn į 6 punktą), šviesoje. Be 
to, taip pat reikia atsižvelgti į ypatingą Norvegijos ir Islandijos pozicij ą dėl Šengeno 
acquis , kaip buvo paaiškinta 5 punkte. Aiškinamajame memorandume terminas 
„Šengeno valstyb ės“ yra vartojamas tik praktinio pob ūdžio sumetimais, kai reikia 
nurodyti valstybes, kurios taiko vis ą Šengeno acquis  pagal Sutartis ir įvairius prie j ų 
pridedamus protokolus. 
                                                 
27 Išskyrus 5 straipsnio 1 dalies d punkt ą, susijusį su informacijos paieška Šengeno informacin ėje 
sistemoje.  
 
LT 14   LT Sąvokų „vidinės sienos“ ir „išorin ės sienos“ apibr ėžimai yra iš esm ės paimti iš 
Šengeno konvencijos 1 straipsnio, kuriame vidin ės sienos apib ūdinamos kaip 
Šengeno valstybi ų bendros sausumos sienos, j ų oro uostai vidaus reisams ir j ų jūrų 
uostai reguliariam susisiekimui laivais. Pridedama s ąvoka „ežer ų uostai“, kad b ūtų 
galima apimti atvejus, kai koks nors ežeras yra vie nos ar daugiau valstybi ų narių arba 
vienos ar daugiau ne valstybi ų narių pasienyje (pvz., Konstanco ežeras yra 
Vokietijos, Austrijos ir Šveicarijos pasienyje).28 
Sąvokos „vidaus reisas“ apibr ėžimas taip pat paimtas iš Konvencijos 1 straipsnio ir 
apima bet kur į skrydį tik į Šengeno valstybi ų teritorijas ir iš j ų. 
Pridedamas „reguliaraus susisiekimo laivais“ apibr ėžimas, nes šis pasakymas 
vartojamas vidini ų sienų apibrėžime. Jis yra panašus į jūrų eismo kontrolei skirtoje 
Vadovo dalyje (II dalies 3.4.1.5 punktas) esam ą apibrėžimą, nors ir pritaikytas, kad 
pritaptų prie esam ų Bendrijos teis ės aktus.29 
Sąvoka „tre čiosios šalies pilietis“ yra apibr ėžiama netiesiogiai, atmetant Europos 
Sąjungos pilie čius, kaip apibr ėžta EB sutarties 17 straipsnio 1 dalyje. D ėl to ji taip 
pat apima pab ėgėlius ir asmenis be pilietyb ės. 
Pasakymo „tre čiosios šalies pilietis,  kuriam pagal duot ą perspėjimą neleidžiama atvykti “ 
apibrėžimas yra paimtas iš Šengeno konvenc ijos 1 straipsnio ir apima bet kur į 
trečiosios šalies piliet į, dėl kurio į Šengeno informacin ę sistemą pagal Šengeno 
konvencijos 96 straipsn į įtrauktas persp ėjimas, kad jam neb ūtų leidžiama atvykti. 
Sąvoka „Bendrijos laisvo jud ėjimo teis ę turintys asmenys“ yra naujas dalykas 
palyginti su Šengeno konvencija ir apima: 
– Sąjungos pilie čius, kaip apibr ėžta Sutarties 17 straipsnio 1 dalyje, ir tre čiųjų 
šalių piliečius, kurie yra S ąjungos pilie čio, besinaudojan čio savo teise laisvai 
judėti, šeimos nariai, kaip nurodyta 2004 m. balandžio 29 d. Direktyvoje 
2004/38/EB d ėl Sąjungos pilie čių ir jų šeimų narių teisės laisvai jud ėti ir 
gyventi valstybi ų narių teritorijoje, kuri išsamiai apib ūdina teises, kuriomis 
naudojasi ši ų kategorij ų asmenys (žr. 3 straipsnio komentarus);  
– trečiųjų šalių piliečius ir jų šeimų narius, nepaisant j ų pilietybės, kurie pagal 
Bendrijos bei jos valstybi ų narių ir šių šalių susitarimus turi laisvo jud ėjimo 
teises, lygiavertes S ąjungos pilie čių teisėms. Turimos omenyje valstyb ės, 
kurios yra Susitarimo d ėl Europos ekonomin ės erdvės šalys, ir Šveicarijos 
Konfederacija. 
„Sienos kirtimo punkto“ apibr ėžimas paimtas iš Šengeno konvencijos 1 straipsnio, o 
jis suprantamas kaip bet kuris kompetenting ų institucij ų nustatytas sienos kirtimo 
punktas, per kuri leidžiama kirsti išorines sienas.  
                                                 
28 Neatmetant tebevykstan čių derybų su Šveicarijos Konfederaci ja numatant jos asociacij ą taikant 
Šengeno acquis .  
29 2002 m. vasario 18 d. Direktyva 2002/6/EB d ėl pranešimo formalum ų, nustatytų į Bendrijos valstybi ų 
narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš j ų išplaukiantiems laivams (OL L 67, 2002 3 9, p. 31) ir 1998 m. 
birželio 18 d. Tarybos Direktyva 98/41/EB d ėl asmenų, plaukian čių keleiviniais laivais, įplaukiančiais į 
Bendrijos valstybi ų narių uostus arba iš j ų išplaukian čiais, registracijos (OL L 188,1998 7 2, p. 35). 
 
LT 15   LT Sąvokos „pasienio kontrol ė“ apibrėžimas paimtas iš Šengeno konvencijos 1 
straipsnio, o ji suprantama kaip tikrinimas pasienyje, atliekamas tik d ėl ketinimo 
kirsti tą valstybės sieną. Kad būtų aiškesnis jos turinys ir apimtis, pasienio kontrol ės 
sąvoka bendriausia prasme apima: 
– nustatytuose sienos kirtimo punkt uose atliekamus patikrinimus ir 
– sienų stebėjimą už nustatyt ų sienos kirtimo punkt ų ribų. 
Sąvokos „sienos apsaugininkas“ apibr ėžimas pateikiamas siek iant supaprastinti 
nuorodą į valstybių narių valdžios institucijas, pagal kiekvienos valstyb ės narės teisės 
aktus atsakingas už pasienio kontrol ės uždavini ų atlikimą. 
Sąvokos „vietinis eismas per sien ą“ apibrėžimas yra naujas dalykas palyginti su 
Šengeno konvencija ir remiasi šiuo metu aptariamo Komisijos pasi ūlymo dėl 
Reglamento d ėl vietinio eismo per sien ą režimo prie valstybi ų narių išorinių 
sausumos sien ų nustatymo (KOM(2003)502 galutinis, 2003/0193(CNS)). 
Sąvokos „vež ėjas“ apibr ėžimas yra ištisai paimtas iš Šengeno konvencijos 1 
straipsnio 2 dalies ir nurodo bet kurį fizinį arba juridin į asmenį, kuris ver čiasi keleivi ų 
vežimu oro, j ūrų ir sausumos keliais . 
Sąvokos „leidimas gyventi“ apibr ėžimas paimtas iš Reglamento (EB) Nr. 1030/2002, 
nustatančio vienodo pavyzdžio leidim ą apsigyventi tre čiųjų valstybių piliečiams30, 1 
straipsnio 2 dalies. Šis apibr ėžimas savo ruožtu yra paimtas iš Šengeno konvencijos 1 
straipsnio, nors siekiant išvengti bet kokio neaiškumo jame pridedama nuostata, kad 
sąvokos „leidimas gyventi“ apibr ėžimas neapima viz ų. Reglamento (EB) Nr. 
1030/2002 1 straipsnio 2 dalies a punkto iii papunktis, kuriuo atmetami tam tikri leidimai gyventi,  išduoti valstybi ų narių, netaikan čių Šengeno konvencijos 21 
straipsnio nuostat ų (konkrečiai Jungtin ės Karalyst ės, nors ji ir taiko Reglament ą (EB) 
Nr. 1030/2002, neperimamas, nes jis n ėra svarbus šio reglamento tikslams. 
Paskutiniai trys apibr ėžimai yra paimti iš esamo Be ndrojo vadovo II dalies 3.4.1 
punkto. 
3 straipsnis
 
Šis straipsnis apibr ėžia pasiūlymo taikymo srit į, o šis yra taikomas visiems 
asmenims, kertantiems valstyb ės narės sieną, nedarydamas poveikio tam tikr ų 
konkrečių kategorij ų asmenų teisėms pagal kitus Bendrijos teis ės aktus. Šengeno 
konvencijos 134 straipsnis (netek ęs galios nuo 1999 m. geguž ės 1 d.) jau nustat ė, kad 
„šios Konvencijos nuostatos taikomos tik to kiu mastu, kokiu jos yra suderinamos su 
Bendrijos teise“ .  
Kalbant apie asmenis, turin čius pagal Bendrijos teis ę suteiktas teises, tai reiškia, kad 
šis reglamentas neturi poveikio nei 2004 m. balandžio 29 d. Direktyvai 2004/38/EB 
dėl Sąjungos pilie čių bei jų šeimų narių teisės laisvai jud ėti ir gyventi valstybi ų narių 
teritorijoje, nei esamiems susitarimams su tam tikromis tre čiosiomis šalimis d ėl 
laisvo asmen ų judėjimo (žr. 2 straipsnio komentaru s). Tos direktyvos 5 straipsnis 
nustato, kad S ąjungos pilie čiai turi teis ę išvykti iš savo teritorijos ir keliauti į kitą 
                                                 
30 OL L 157, 2002 6 15, p. 1. 
 
LT 16   LT valstybę narę su galiojan čia asmens tapatyb ės kortele arba pasu (šeimos nariams, 
kurie nėra valstyb ės narės piliečiai, ši teis ė yra ta pati, kaip ir S ąjungos pilie čiui, su 
kuriuo jie vyksta arba prie kurio prisijungia,, nors iš j ų gali būti reikalaujama tur ėti 
vizą, kuri turi b ūti išduodama nemokamai ir teikti visas lengvatines s ąlygas). Taigi, 
Sąjungos pilie čiams ir kitiems Bendrijos laisvo jud ėjimo teisę turintiems asmenims 6 
straipsnyje nustatyti išsam ūs patikrinimai taikomi tik tuo atveju, kai yra įrodymų, kad 
asmuo valstyb ėje narėje kelia tikr ą, esamą ir pakankamai rimt ą grėsmę viešajai 
tvarkai, vidaus saugumui ar visuomen ės sveikatai. Tai taip pat taikytina ir 
atsisakymams leisti atvykti (šio reglamento  11 straipsnis): asmenims, turintiems 
pagal Bendrijos teis ę suteiktas teises, gali b ūti neleidžiama atvykti tik tuo atveju, kai 
kyla tikra, esama ir pakankamai rimta gr ėsmė vienam iš pagrindini ų visuomen ės 
interesų, pagal tos direktyvos 27 straipsn į. Direktyva taip pat reglamentuoja 
Bendrijos laisvo jud ėjimo teis ę turintiems asmenims suteikiamas procesines 
garantijas, kai priimamas sp rendimas neleisti atvykti. 
Kalbant apie pab ėgėlius ir tarptautin ės apsaugos prašan čius asmenis, vis ų pirma 
daroma nuoroda į teises, kurias suteik ia 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvencija d ėl 
pabėgėlių statuso su pakeitimais, padaryta is 1967 m. sausio 31 d. Niujorko 
protokolu, ir įvairūs dėl tarptautin ės apsaugos priimti arba priimami Bendrijos teis ės 
aktai. 
Nuoroda į ilgalaikius gyventojus, kaip apib ūdinta Direktyvoje 2003/109/EB, 
siekiama apsaugoti ta direktyva suteiktas teises, nes ilgalaikiai gyventojai gyventi 
kitose valstyb ėse narėse turi palankesnes s ąlygas negu kiti tre čiųjų šalių piliečiai.  
II dalis. Išorin ės sienos  
4 straipsnis  
Šio straipsnio 1 ir 2 dalys yra perimtos iš Šengeno konvencijos 3 straipsnio 1 dalies ir 
Bendrojo vadovo (I dalis)  1.3, 1.3.1, 1.3.2 ir 1.3.3 punkt ų. Šios nuostatos nustato 
bendro pob ūdžio princip ą, kad valstybi ų sienos turi b ūti kertamos tik nustatytuose 
sienos kirtimo punktuose ir nustatytomis j ų darbo valandomis, nors esama ir šio 
principo išim čių, pavyzdžiui, pagal vietiniam eismui per sien ą, pramogini ų laivų 
naudojimui ar į krantą išlipantiems j ūrininkams taikom ą režimą. Pridedama ir aiškiai 
apibūdinama esama praktika, kai konkret ūs sienos kirtimo punktai yra nustatomi tik 
pasienio rajon ų gyventojams taikant vietinio eismo per sien ą režimą. Tai atitinka 
Komisijos pasi ūlymus d ėl vietinio eismo per sien ą režimo nustatymo 
(KOM(2003)502 galutinis).  
Nustatytų sienos kirtimo punkt ų sąrašas (Vadovo dabartinis 1 priedas) pateikiamas 
šio reglamento I priede. 
3 straipsnio dalis yra Šengeno konve ncijos 3 straipsnio 2 dalies d ėl bausmių už 
neleistiną išorinių sienų kirtimą variantas, šiek tiek pakeistas, kad labiau atitikt ų 
Bendrijos praktik ą nepažeidžiant paties pr incipo. Pridedama nuoroda į tarptautin ės 
apsaugos teikimo įsipareigojimus. Konkre čiai omenyje turimas Ženevos konvencijos 
dėl pabėgėlių statuso 31 straipsnis, draudžiantis valstyb ėms taikyti baudžiam ąsias 
sankcijas už neteis ėtą atvykimą arba buvim ą pabėgėliams, kurie, vykdami tiesiogiai 
iš teritorijos, kur j ų gyvybei arba laisvei gr ėsė 1 straipsnyje apib ūdintas pavojus, 
atvyksta į jų teritoriją arba yra joje be leidimo, jeigu jie patys nedelsdami prisistato 
valdžios institucijoms ir išsamiai paaiškina savo neteis ėtą atvykimą ar buvim ą. 
 
LT 17   LT 5 straipsnis  
Šio straipsnio 1 dalis perima vienodas atvykimo s ąlygas, nustatytas Šengeno 
konvencijos 5 straipsnio 1 dalyje. Valstyb ė narė, prie kurios valstyb ės sienos 
prisistato tre čiosios šalies pilietis, yra atsakinga už atvykimo kontrol ę ne tik gindama 
savo interes ą, bet ir vis ų kitų Šengeno valstybi ų interesus, nes Šengeno erdv ėje 
daugiau neb ėra jokios kitos pasienio kontrol ės. Dėl to, pavyzdžiui, gr ėsmės viešajai 
tvarkai ir vidaus saugumui įvertinimas turi atspind ėti visų Šengeno valstybi ų 
interesus, iš pradži ų per SIS, bet taip pat kompetentingoms valdžios institucijoms 
keičiantis tarpusavyje kita svarbia informacija. 
Be to, papildant Šengeno konvencijos nustatytas s ąlygas, numatyta nauja gr ėsmės 
visuomen ės sveikatai nek ėlimo sąlyga. Tam tikromis ribotomis aplinkyb ėmis ji jau 
yra numatyta kaip teis ėtas pagrindas neleisti atvykti S ąjungos pilie čiui (Direktyva 
64/221/EEB). Ji yra perimta naujojoje 2004 m. balandžio 29 d. Direktyvoje 
2004/38/EB d ėl Sąjungos pilie čių bei jų šeimų narių teisės laisvai jud ėti ir gyventi 
valstybių narių teritorijoje, kuri konkre čiai nurodo, kaip šis kriterijus turi b ūti 
taikomas. Visuomen ės sveikatos motyvo nustatymas šiame reglamente leidžia 
suderinti šiuos du teis ės aktus ir išvengti skirtum ų tarp Sąjungos pilie čių ir trečiųjų 
šalių piliečių traktavimo. 
Sienų kirtimui galiojantys dokumentai yra nustatyti 1999 m. balandžio 28 d. 
Vykdomojo komiteto sprendimais SCH/ Com-ex (98)56 ir SCH/Com-ex (99)14,31 
kuriais, be kita ko, nustatoma Kelionės dokument ų, kurie suteikia tur ėtojui teisę kirsti 
išorines sienas ir į kuriuos gali b ūti įklijuojama viza, lentel ė, kurią periodiškai 
atnaujino Tarybos Generalinis Sekretoriatas. 
Šio straipsnio 2 dalyje daroma nuoroda į II priedą dėl patvirtinam ųjų dokument ų ir 
informacijos, naudojam ų patikrinti ir nustatyti, kad laikomasi šio straipsnio 1 dalyje 
nustatytų sąlygų. Aišku, toki ų dokumentini ų įrodymų atvykimo trumpam buvimui 
valstybėse narėse priežastims pagr įsti neturėtų būti reikalaujama iš tre čiųjų šalių 
piliečių, turinčių valstybės narės išduotą galiojant į leidimą gyventi. Esamos 
kategorijos (verslo kelion ės, turizmo tikslais atliekamos kelion ės ir pan.) yra 
papildytos punktu d ėl dokumentini ų įrodymų, kuriuos turi pateikti asmenys, turintys 
teisę naudotis vietinio eismo per sien ą režimu. Jis yra siejam as su dviem Komisijos 
pasiūlymais d ėl Reglament ų dėl vietinio eismo per sien ą režimo nustatymo 
(KOM(2003) 502 galutinis) , kuriuose be kit ų atvykimo s ąlygų minimas buvimas 
„dokument ų, įrodančių pasienio gyventoj ų statusą, ir buvimas teis ėtų priežasčių 
dažnai kirsti sien ą ... tokių kaip šeimos ryšiai, socialiniai, kult ūriniai ar ekonominiai 
motyvai“. D ėl to būtina bent orientaciniais sumetimais išaiškinti, koki ų rūšių 
dokument ų iš tikrųjų gali būti reikalaujama iš pasienio gyventoj ų, kad jie gal ėtų 
naudotis vietinio eismo per sien ą režimu. Buvo prid ėtas ir dar vienas punktas d ėl 
trečiųjų šalių piliečių, kuriems reikia vizos, pareigos tur ėti kelionės draudim ą. Jis su 
nedideliais pakeitimai s atitinka pastraip ą, neseniai į Bendrąjį vadovą įtrauktą 
Tarybos sprendimu d ėl sveikatos draudimo kelion ės metu (2003 m. gruodžio 22 d. 
Sprendimas 2004/17/EB). 
                                                 
31 OL L 239, 2000 9 22, p. 207 ir p. 298. 
 
LT 18   LT 3 dalis yra skirta pragyvenimo l ėšų įvertinimo kriterijams; joje daroma nuoroda į III 
priedą (šiuo metu Vadovo 10 priedas) d ėl nacionalini ų institucij ų kasmet nustatomos 
orientacin ės sumos, reikalaujamos kertant valstybi ų sienas. 
Šio straipsnio 4 dalyje pateiktas principas n ėra aiškiai išd ėstytas Šengeno 
konvencijos 5 straipsnyje, bet jis išplaukia iš 21 straipsnio (kuris numato galimyb ę 
asmeniui, turin čiam Šengeno valstyb ės išduotą leidimą gyventi, ne ilgiau kaip 3 
mėnesius keliauti į kitas Šengeno valstybes). Jis ta ip pat minimas dabartiniame 
Vadovo II dalies 6.2 punkte. 
5 dalis perima Šengeno konvencijos 5 straipsnio 3 dal į dėl trečiųjų šalių piliečių, 
turinčių vienos iš valstybi ų narių išduotą leidimą gyventi ar leidim ą arba pakartotinio 
atvykimo viz ą, galimyb ės atvykti tranzito tikslu – ne ir tais atvejais, kai jie neatitinka 
visų atvykimo s ąlygų, – jeigu jų pavardės nėra įtrauktos į valstybės narės, kurios išorines 
sienas jie ketina kirsti, nacionalin į asmenų, kuriems draudžiama atvykti, s ąrašą.  
7 dalis nurodo, kad 4 ir 5 dalyse nurodyti leidimai gyventi ir leidimai apima visus 
leidimus gyventi, valstybi ų narių (2004 m. rugpj ūčio 12 d. ir v ėliau) išduotus pagal 
vienodą formą, nustatyt ą Reglamentu (EB) Nr. 1030/2002, nustatan čiu vienod ą 
leidimų apsigyventi tre čiųjų šalių piliečiams form ą, ir visus kitus leidimus gyventi, 
leidimus ir gr įžimo vizas, nurodytus Bendr ųjų konsulini ų nurodym ų 4 priede.  
6 straipsnis  
Šis straipsnis, kuris dideliu mastu peri ma Šengeno konvencijos 6 straipsnio 1 ir 2 
dalis bei Bendrojo vadovo II dalies 1.2 punkt ą, nustato vienodus pasienio kontrol ės 
atlikimo principus.  
Šio straipsnio 2 dalis nustato, kad visi  išorines sienas kertantys asmenys, įskaitant 
Sąjungos pilie čius, turi b ūti tikrinami, kad b ūtų galima, jiems pateikus ar parodžius 
savo kelion ės dokumentus, nustatyti j ų asmens tapatyb ę. Po to nurodoma, kad 
patikrinimus turi atlikti kiekviena valstyb ė narė pagal savo nacionalin ės teisės aktus 
ir kad taip pat gali b ūti tikrinamos transporto priemon ės ir sieną kertančių asmenų 
turimi daiktai. Ta čiau šiame reglamente transporto priemoni ų ir išorin ę sieną 
kertančiam asmeniui priklausan čių daiktų patikrinimai yra nustatyti tiktai tam, kad 
būtų patikrinta, ar laikomasi 5 straipsnyje nustatyt ų sąlygų, visų pirma siekiant 
užkirsti keli ą neteisėtai imigracijai (pavyzdžiui, patikrinimai, ar transporto 
priemonėse nesislepia nelegal ūs migrantai) ir galimoms gr ėsmėms valstybi ų narių 
vidaus saugumui ir viešajai tvarkai (pavyzdžiui,  patikrinimai, ar asmuo neturi ginkl ų 
arba kitų pavojing ų daiktų). Bet tai netrukdo atlikti kitoki ų patikrinim ų (pavyzdžiui, 
muitinės, veterinarini ų ir augal ų sveikatos patikrinim ų) remiantis atitinkamais 
Bendrijos arba valstybi ų narių teisės aktais. 
Atvykstant ir išvykstant tre čiųjų šalių piliečiams taikomas išsamus patikrinimas (3 
dalis) siekiant patikrinti j ų lankymosi tiksl ą ir užtikrinti, kad jie nekelia gr ėsmių 
valstybių narių viešajai tvarkai, vidaus saugumui ir visuomen ės sveikatai. 
Kaip jau buvo min ėta (3 straipsnio komentarai), Bendrijos laisvo jud ėjimo teisę 
turintiems asmenims išsam ūs patikrinimai netaikomi, išskyrus atvejus, kai yra 
įrodymų, kad asmuo valstyb ėje narėje kelia tikr ą, esamą ir pakankamai rimt ą grėsmę 
viešajai tvarkai, nacionali niam saugumui ar visuomen ės sveikatai. 
 
LT 19   LT 4 dalis daro nuorod ą į 4 priedą, skirtą asmenų patikrinim ų praktinio pob ūdžio 
nuostatoms.  
7 straipsnis  
Šis straipsnis yra iš dalies pakeistas Šengeno konvencijos esamo 6 straipsnio 2 dalies 
e punkto variantas. Naujoji formuluot ė, ypač dėl to, kad ji riboja galimyb ę neatlikti 
tikrinimų „nenumatytomis ir išskirtin ėms aplinkyb ėmis“, paimta iš Komisijos 
pasiūlymo dėl reikalavimo valstybi ų narių kompetentingoms institucijoms 
sistemingai spauduoti tre čiųjų šalių piliečių kelionės dokumentus (KOM(2003)664, 
2003 m. lapkri čio 6 d.). Be to, iš to pasi ūlymo taip pat paimta galimyb ė trečiosios 
šalies pilie čiui, kad jo kelion ės dokumentas b ūtų spauduojamas net ir tuo atveju, kai 
patikrinimai yra sumažinami.  
Šio straipsnio 3 dalis nur odo, kad išsamios patikrinim ų sumažinimo ir prioritet ų 
kriterijų nustatymo taisykl ės yra pateiktos V priede . Kaip ir dabartiniuose teis ės 
aktuose, atvykimo tikrinimai yra svarbesni negu išvykimo tikrinimai .  
8 straipsnis  
Šis naujas straipsnis įteisina horizontalias nuostatas d ėl atskirų eismo juost ų sienos 
kirtimo punktuose įrengimo ir minimali ų užrašų ant jas žymin čių ženklų. Nustatyti 
atskiras kontrol ės juostas, kad b ūtų galima atskirti Bendrijos laisvo jud ėjimo teisę 
turintiems asmenims ir tre čiųjų šalių piliečiams skirtus kanalus, šiuo metu 
reikalaujama, Sprendimu SCH/Com-ex (94)17 rev. 4,32 tik tarptautiniuose oro 
uostuose. Tas sprendimas nustato ir vi enodus minimalius ženklus ES ir ne ES 
piliečiams atskirti. Kalbant apie j ūrų sienas ir konkre čiai apie keleivi ų tikrinimą 
laivuose, Vadovo dabartin ės II dalies 3.4.4.5 punktas nustato, jog „kur įmanoma, 
turėtų būti imamasi reikaling ų statybos darb ų“ siekiant užtikrinti, kad kontrol ės 
priemonės, taikomos ES ar EEE pilie čiams būtų atskirtos nuo kontrol ės priemoni ų, 
taikomų trečiųjų šalių piliečiams. Dabar galiojan čiose taisykl ėse neužsimenama apie 
atskirų eismo juost ų įrengimą prie sausumos sien ų. 
Dėl to šis naujas straipsnis yra grindžia mas ne tik esamomis nuostatomis, bet ir 
atsižvelgia į diskusijas, prad ėtas 2003 m. eigoje Darbo grup ėje sienų klausimais, ir 
ypač į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, nustatan čio minimalius užrašus, naudotinus 
ant ženklų pasienio postuose33, ir Tarybos išvadas d ėl atskirų eismo juost ų įrengimo 
išorinės sienos kirtimo punktuose.34 
Pareiga nustatyti atskiras juostas tarptautiniuose oro uostuose išlieka. Bet atskir ų 
juostų įrengimas valstybi ų narių jūrų ir sausumos sien ų kirtimo punktuose n ėra 
privalomas. Konkre čios nuostatos d ėl eismo juost ų prie sausumos sien ų 
organizavimo pateiktos X priede  (žr. tolesnius komentarus). 
Kalbant apie minimalius užrašus, naudotinus ant ženklus, pirmiau min ėto pasiūlymo 
dėl sprendimo turinys buvo įtrauktas, kad b ūtų atsižvelgta į būtinumą, 2002 m. 
birželio 1 d. įsigaliojus su Šveicarija sudarytam Susitarimui d ėl laisvo asmen ų 
judėjimo, prie Bendrijos laisvo jud ėjimo teisę turinčių asmenų priskirti ir Šveicarijos 
                                                 
32 OL L 239, 2000 9 22, p. 168. 
33 Tarybos dokumentas 16184/03 FRONT 186 COMIX 769. 
34 Tarybos dokumentas 8498/03. 
 
LT 20   LT piliečius bei jų šeimų narius. Bendrijos laisvo jud ėjimo teisę turintys asmenys taip 
pat gali naudotis kitomis eismo juostomi s, kurios jau nebežymimos ženklais „NON 
EU/EEA“ (“NE ES/EEE”) , bet „ALL PASSPORTS“ (“VISI PASAI”). Ši ų ženklų 
pavyzdžiai pateikti VI priede.  
Valstybės narės turi būti pritaikiusios visus ženklus  sienos kirtimo punktuose iki 
2009 m. geguž ės 31 d.; ta čiau, keisdamos esamus ar įrengdamos naujus ženklus dar 
neatėjus nustatytai datai, valstyb ės narės turi laikytis čia nustatyt ų minimali ų užrašų. 
Tai taip pat paimta iš pirmiau min ėto pasiūlymo. 
Prie sienų tarp valstybi ų narių, kurios dar n ėra panaikinusios kontrol ės prie savo 
bendrų sienų dėl Šengeno acquis taikymo dviem etapais, šio straipsnio taikymas n ėra 
privalomas. Taip daroma d ėl to, kad nereik ėtų reikalauti iš valstybi ų narių pernelyg 
didelių investicij ų prie sien ų, kurios pagal savo pob ūdį tik laikinai bus išorin ėmis 
sienomis. 
9 straipsnis  
Kelionės dokument ų spaudavim ą šiuo metu reglamentuoja Bendrojo vadovo II dalies 
2.1 punktas. Atsižvelgiant į pirmiau min ėtą pasiūlymą dėl spaudavimo, pareiga 
„sistemingai“ spauduoti kelion ės dokumentus dabar nustatyta šio straipsnio 1 dalyje. 
2 dalis nustato tre čiųjų šalių piliečių kelionės dokument ų spaudavimo principo 
išimtis: be t ų išimčių, kurios yra perimamos iš Vadovo II dalies 2.1.1, 2.1.5 ir 2.1.6 
punktų, ji taip pat nustato atleidim ą nuo spaudavimo žmon ėms, kuriems taikomas 
vietinio eismo per sien ą režimas, kad b ūtų suderinta su pirmiau min ėtais pasiūlymais 
dėl vietinio eismo per sien ą režimo ir spaudavimo. 
Dėl išvykimo spaud ų 3 dalis nustato, kad jie turi b ūti sistemingai dedami 
dokumentuose, kuriuose yra daugiakart ė atvykimo viza, turin ti bendros daugkartinio 
buvimo trukm ės apribojim ą.  
4 dalis daro nuorod ą į VII pried ą dėl spaudavim ą reglamentuojan čių praktinio 
pobūdžio taisykli ų. Dokument ų spaudavimo tvarka ir spaudo forma bei savyb ės 
nepakeistos; vis d ėlto pridedamos nuostatos, kurios atspindi 2003 m. birželio 5–6 d. 
Teisingumo ir vidaus reikal ų tarybos išvadas d ėl vienodų atvykimo ir išvykimo 
spaudų specialių apsaugini ų savybių (Tarybos dokumentas 9390/03 FRONT 60 
COMIX 308). Šios nuostatos, be kit ų dalykų, nustato, kad saugumo kodai turi b ūti 
dažnai kei čiami ir kad tas pats saugumo kodas turi galioti ne ilgiau kaip vien ą 
mėnesį. Taip pat nustatyta keitimosi inform acija apie naudojamus saugumo kodus 
bei prarastus ir pavogtus spaudus  sistema; informacija turi b ūti keičiamasi, inter alia , 
per nacionalinius susižinojimo punktus, atsakingus už keitim ąsi informacija apie 
sienos kirtimo punktuose naudojam ų atvykimo ir išvykimo spaud ų saugumo kodus 
(išvardytus Tarybos dokumente 7221/ 03 FRONT 23 COMIX 147 (ES RIBOTO 
NAUDOJIMO)). 
10 straipsnis  
Šis straipsnis, susij ęs su sienų tarp sienos kirtimo punkt ų stebėjimu, perima Šengeno 
konvencijos 6 straipsnio 3 dal į ir Bendrojo vadovo II dalies 2.2 punkt ą. Išsamios 
taisyklės, reglamentuojan čios sienų stebėjimą, turi būti priimamos laikantis komiteto 
procedūros, nustatytos šio reglam ento 30 straipsnyje.  
 
LT 21   LT 11 straipsnis  
Šio straipsnio 1 dalis perima Šengeno konvencijos 5 straipsnio 2 dal į, susijusią su 
atsisakymais leisti atvykti tre čiųjų šalių piliečiams, kurie neatitinka šio reglamento 6 
straipsnyje nustatyt ų sąlygų, įskaitant tai, kad valstyb ė narė gali išskirtin ėmis 
aplinkybėmis leisti atvykti d ėl humanitarini ų pagrindų, nacionalini ų interesų arba 
tarptautini ų įsipareigojim ų pagrindu. 
2 dalis nurodo atvejus, kai vizos neturin čiam – ir d ėl to visų atvykimo s ąlygų 
neatitinkan čiam – asmeniui, kuris atitinka Reglamento (EB) Nr. 415/2003 1 
straipsnyje nustatytas s ąlygas, viza gali b ūti išduota pasienyje. Tai taikoma 
žmonėms, kurie d ėl nenumatyt ų priežasčių neturėjo galimybi ų prašyti vizos iš 
anksto, bet kurie atitinka  visas kitas atvykimo s ąlygas ir kuri ų grįžimas į savo kilm ės 
arba tranzito šal į yra garantuotas. Reglamentui (EB) Nr. 415/2003 įsigaliojus, 
Vadovo II dalies 5 ir 5.1 punkt ai buvo pakeisti nuoroda į patį reglament ą. 
3 dalis perima Bendrojo vadovo II dalies 1.4.1 ir 1.4.2 punktus. Taip pat yra nuoroda 
į standartin ę formą, pateiktą VIII priedo B dalyje, kuri yra skirta tre čiosios šalies 
piliečiui patvirtinti sprendimo d ėl atsisakymo leisti atvykti gavim ą. Tas pats priedas 
(A dalis) nustato išsamias atsisakymus reglamentuojan čias taisykles. 
4 dalis sienos apsaugininkams nustato pareig ą užtikrinti, kad tre čiosios šalies pilietis, 
kuriam nebuvo leista atvykti, nepatekt ų į atitinkamos valstyb ės narės teritoriją. 
12 straipsnis  
Šis straipsnis perima Šengeno konvencijos 6 straipsnio 4 ir 5 dalis, kurios iš 
valstybių narių reikalauja „skirti pakankamai tinkamai parengt ų pareigūnų“, bet dar 
prideda mint į, jog turi b ūti ir atitinkami „ištekliai“, kad prie išorini ų sienų būtų 
galima užtikrinti a ukšto lygio kontrol ę. 
13 straipsnis  
13 straipsnio 1 dalis yra perimta iš  Bendrojo vadovo II dalies 1.1.1 ir 1.1.2 punkt ų; ji 
paprasčiausiai reikalauja, kad pasienio kontrol ę šio reglamento tikslais atlikt ų 
valstybių narių tarnybos, pagal nacionalin ę teisę atsakingos už sienos apsaug ą, sienos 
apsaugininkams suteikiant pasienio policijos įgaliojimus ir įgaliojimus prad ėti tyrimą 
dėl baudžiamosios bylos išk ėlimo. 
3 dalis nustato, kad nacionalini ų tarnybų, atsaking ų sienos apsaugos pareig ų 
vykdymą pagal kiekvienos valstyb ės narės nacionalin ę teisę, sąrašas yra pateikiamas 
reglamento IX priede, o ne pa čiame reglamente, t. y. kaip ir Bendrajame vadove.  
Šio straipsnio 4 dal į sudaro nauja nuostata, reikalaujanti, kad valstyb ės narės, kuriose 
yra kelios tarnybos, atsakingos už sienos apsaugos pareig ų vykdymą, užtikrint ų visų 
tokių tarnybų koordinavim ą ir bendradarbiavim ą, kuris yra b ūtinas veiksmingai sien ų 
kontrolei. 
14 straipsnis  
Šis straipsnis pakei čia Šengeno konvencijos 7 straipsn į ir Bendrojo vadovo II dalies 
4, 4.1 ir 4.2 punktus, susijusius su valstybi ų narių bendradarbiavimu veiksmingai 
įgyvendinant pasienio kontrol ę. Užuot per ėmęs esamas nuostatas, jis daro nuorod ą į 
 
LT 22   LT būsimą Europos operatyvinio bendra darbiavimo prie išorini ų sienų valdymo 
agentūrą, kuri spr ęs operatyvinio bendradar biavimo tarp valstybi ų narių uždavinius, 
įskaitant keitim ąsi informacij ą, nurodym ų derinimą ir sienos apsauginink ų profesinio 
rengimo bendr ą komponent ą, valstybių narių bendrų operacijų koordinavim ą, bendrą 
rizikos įvertinimą ir bendros technin ės įrangos tvarkym ą.  
15 straipsnis  
Tai naujas straipsnis, kur į parengti paskatino dabartin ė praktika ir 2003 m. lapkri čio 
27–28 d. TVR Tarybos išvados,35 dėl ėmimosi lanks čių sausumos sienos kontrol ės 
priemonių rengiantis S ąjungos plėtrai. 
Turint omenyje dviej ų etapų procesą įgyvendinant Šengeno nuostatas (žr. 6 punkt ą), 
naujosios valstyb ės narės tik ką įstojusios visu mastu netaikys Šengeno acquis  ir 
asmenų patikrinimai prie bendr ų sienų tarp esam ų ir naujųjų valstybių narių ir tarp 
pačių naujųjų valstybių narių bus ir toliau atliekami, kol naujosios valstyb ės narės 
Šengeno acquis  turės taikyti visu mastu. Prie ši ų sienų, kurios gali b ūti laikomos 
„laikinomis išorin ėmis sienomis“, taikomos taisykl ės bus tos pa čios, kurios taikomos 
prie Šengeno išorini ų sienų. 
Dėl to šio straipsnio 1 da lis nustato, kad valstyb ės narės, savo bendroms sausumos 
sienoms netaikan čios 18 straipsnio ir d ėl to dar nepanaik inusios patikrinim ų prie 
savo bendr ų sausumos sien ų, gali iki šio straipsnio  taikymo dienos bendrai 
kontroliuoti tas bendras sienas, nepažeisdamos šiuo reglamentu nustatyt ų išorinių 
sienų kontrolės princip ų ir kriterij ų. Valstyb ės narės gali tarpusavyje sudaryti 
dvišalius susitarimus d ėl savo bendros kontrol ės, bet apie tai jos turi pranešti 
Komisijai. 
4 skyrius – Specialios išsamios pasienio kontrol ės ir specifini ų procedūrų taisyklės  
16 straipsnis  
Dėl specialių išsamių taisyklių skirtingoms valstyb ės sienos r ūšims (sausumos, oro ir 
jūrų) ir įvairioms transporto priemon ėms, naudojamoms kertant valstybi ų narių 
išorines sienas, šis straipsnis daro nuorod ą į X priedą. Toliau pateikiami išsam ūs 
komentarai d ėl svarbiausi ų pakeitimų palyginti su esamomis nuostatomis: 
Sausumos sienos 
1.1 punktas skirtas keli ų eismo kontrolei ir perima  Bendrojo vadovo II dalies 3.1 
punktą. Jis yra papildytas nuostatomis d ėl galimyb ės įrengti atskiras eismo kontrol ės 
juostas sausumos sienos kirt imo punktuose, atsižvelgiant į 2003 m. geguž ės 8 d. 
Tarybos išvadas (taip pat žr. komentarus d ėl atitinkam ų horizontali ų nuostatų). 
Atskirų kontrolės juostų įrengimas sausumos sienos kirtimo punktuose n ėra 
privalomas; valstyb ėms narėms leidžiama pasirinkti, jei jos mano, kad reikia, ir jei – 
konkrečiomis vietinio eismo per sien ą sąlygomis – tai leidžia daryti aplinkyb ės. Be 
to, „išskirtin ėmis aplinkyb ėmis“ ir „tais atvejais, kai to reikalauja eismo ir 
infrastrukt ūros sąlygos“ (taip pat paimta iš pirmiau min ėtų Tarybos išvad ų) valstybi ų 
narių kompetentingos institucijos gali atsisakyti atskir ų eismo juost ų. 
                                                 
35 Tarybos dokumentas 15013/03 FRONT 164 COMIX 704, 2003 11 19.  
 
LT 23   LT Nepaisant to, jei valstyb ė narė nusprendžia naudo ti atskiras eismo juostas sausumos 
sienos kirtimo punktuose, ant ženkl ų turi būti naudojamos 8 straipsnyje nurodyti 
užrašai.  
Valstybės narės taip pat gali nustatyti atskiras eismo juostas tiems, kurie gali 
naudotis vietinio eismo per sien ą režimu. Tai atitinka pirmiau min ėtus pasiūlymus 
dėl reglament ų dėl vietinio eismo per sien ą. 
1.2 punktas yra skirtas geležinke lio transportui ir iš esm ės perima Vadovo II dalies 
3.2 punkt ą. Šioje dalyje n ėra jokių didesnių pakeitim ų, nebent formali ų ir redakcinio 
pobūdžio patais ų aiškumo sumetimais. 
Oro sienos  
X priedo 2 punktas perteikia Vadovo II da lies 3.3 ir 3.3.1– 3.3.7 punktus (išskyrus 
negaliojan čias arba nereikalingas nuostatas,  tokias kaip Šengeno konvencijos 4 
straipsnio atk ūrimas arba pavyzdžiai), tam tikra s Sprendimo SCH/Com-ex (94)17 
rev. 4 dalis ir 2003 m. bi rželio 5 d. Darbo grup ės sienų klausimais priimtus 
nurodymus d ėl tarptautinei civilinei aviacijai (priva čių skrydžių keleiviams) 
taikomos kontrol ės veiksmingumo gerinimo.36 
Šio skirsnio 2.1 punktas nustato keleivi ų patikrinimo tarptautiniuose oro uostuose 
tvarką.  
Kad būtų galima atskirti vidaus reis ų keleivius, kurie yra netikrinami, nuo vis ų kitų 
reisų keleivių, kurie turi b ūti tikrinami, turi b ūti imamasi priemoni ų fiziškai atskirti 
keleivių srautus. Tuo tikslu re ikalaujama, kad valstybi ų narių kompetentingos 
institucijos, bendradarbiaudamos su  oro uosto operatoriumi, sukurt ų atitinkam ą 
infrastrukt ūrą. Praktiškai tai gal ėtų būti padaryta, pavyzdžiui, atskiriant kontrol ės 
vietas pertvaromis arba tvarkant eism ą atskiruose terminaluose. 
Paskui nustatoma vieta, kurioje tikrinami asmenys ir rankinis bagažas, ypa č 
perdavimo skrydžiams.  
Jis taip pat nustato, kad keleivi ų patikrinimai paprastai yra atliekami ne orlaivyje, o 
dėl to valstyb ės narės, sutardamos ir bendradarbiaudamos su oro uost ų vadovybe ir 
vežėjais, turi imtis atitinkam ų priemoni ų siekdamos užtikrinti, kad keleivi ų eismas 
būtų kreipiamas į patikrinimams skirtas vietas. Orlaivi ų įgulų patikrinimams skirtos 
taisyklės išdėstytos XI priede 
Galiausiai, kai tarptautin į reisą atliekantis orlaivis (arba užsienio orlaivis) yra 
priverstas nut ūpti nenustatytoje t ūpimo vietoje d ėl force majeure  ar gresian čio 
pavojaus arba pagal valdžios institucij ų nurodym ą, jis gali t ęsti skrydį tik gavęs 
institucijų, atsaking ų už pasienio kontrol ę, leidimą. Jokiomis aplinkyb ėmis negalima 
daryti išimties ir netaikyti keleiviams atitinkam ų tikrinimo taisykli ų. 
2.2 punktas nustato specifin ę patikrinim ų tvarką oro uostuose, kurie neturi 
tarptautinio oro uosto st atuso (aerodromuose). Turint omenyje labiau ribot ą eismą šio 
tipo oro uostuose palyginti su  tarptautiniais oro uostais, paprastai nereikia imtis 
atitinkam ų priemoni ų fiziškai atskirti keleivius arba užtikrinti, kad vis ą laiką būtų 
                                                 
36 Tarybos dokumentas 8782/1/03 REV 1.  
 
LT 24   LT sienos apsaugininkai. Ta čiau būtina laikytis Reglamento (EB) Nr. 2320/2002, 
nustatančio civilin ės aviacijos saugumo bendr ąsias taisykles, ypa č valstybėms 
narėms nustatytos pareigos tikrinti ar filtruoti keleivius, kad b ūtų užkirstas kelias į 
saugumo sumetimais draudžiamas vietas, į kurias įėjimas kontroliuojamas, arba į 
lėktuvą įsinešti draudžiamus daiktus. Taip pat turi b ūti užtikrinama, kad prireikus 
galėtų laiku atvykti ir pasireng ti patikrinimams reikalingas personalas. Tuo tikslu 
aerodromo direktorius kompetentingoms institu cijoms turi atitinkamai pranešti apie 
tarptautiniu maršrutu skrendan čio orlaivio atskridim ą ir išskridim ą. 
2.3 punktu apimami Vadovo 3.3.5 ir 3.3.7 punktai, skirti privatiems skrydžiams 
(įskaitant sklandytuvus, nedidelius lengvus orla ivius ir pan.), deramai atsižvelgiant į 
pirmiau min ėtus Darbo grup ės sienų klausimais priimtus nurodymus d ėl tarptautinei 
civilinei aviacijai taikomos kontrol ės veiksmingumo. 
Palyginti su esamomis nuostatomi s, šis skyrelis nustato pareig ą lėktuvo vadui, dar 
jam nepakilus, pasi ųsti paskirties ir atvykimo valstyb ės narės sienos apsaugos 
institucijoms bendr ą deklaracij ą, kurią sudaro skrydžio planas  (laikantis Tarptautin ės 
civilinės aviacijos konvencijos 2 priedo) ir informacija apie keleivi ų tapatybę.  
Be to, kai privataus skrydžio iš tre čiosios valstyb ės į kurią nors valstyb ę narę metu 
pasitaiko trumpas nut ūpimas kitos valstyb ės narės teritorijoje, atvykimo valstyb ės 
narės kompetentingos institucijos vi sada turi atlikti patikrinim ą ir uždėti atvykimo 
spaudą pirmiau min ėtoje bendroje deklaracijoje , kad paskirties valstyb ė narė žinotų, 
kad atvykimo patikrinimas jau buvo atliktas. 
Tuo atveju, kai privataus orlaivio kilm ės ar paskirties vieta n ėra tikrai žinoma – ir d ėl 
to negalima nustatyti, ar tai vidaus skr ydis – atitinkami asmenys visada turi b ūti 
tikrinami. Ši nuostata taikoma ir tarpta utiniams oro uostams, ir aerodromams. 
Galiausiai nustatoma, kad potvarkiai, re glamentuojantys sklandytuvus, nedidelius 
lengvus orlaivius, sraigtasparnius ir  pan., yra leidžiami pagal nacionalin ės teisės 
aktus ir ten, kur tai taikytina, pagal dvišalius susitarimus. 
Jūrų sienos  
Šis skirsnis ir, dar konkre čiau kalbant, skyrius, skirtas j ūrų eismo patikrinimams ( 3.1 
skyrius), buvo nuodugniai perž ūrėtas atsižvelgiant į sunkumus, iškilusius taikant 
esamas Vadovo nuostatas, ypa č Šengeno įvertinimų metu. Atsižvelgta į tuos dalykus, 
kurie buvo iškelti Europos S ąjungos jūrų sienų kontrolės įgyvendinamumo tyrime, 
kurį atliko konsultacin ė firma Civipol Conseils , savo išvadas pateikusi 2003 m. 
liepos mėn.. Be to, šio skirsnio nuost atos perima 2003 m. lapkri čio 27 d. Tarybos 
patvirtintos kovos su nelegali a imigracija per Europos S ąjungos valstybi ų narių jūrų 
sienas priemoni ų programos37 turinį ir atspindi diskusij ą, kuri buvo surengta d ėl šios 
teksto dalies neoficialiame nacionalini ų ekspertų susitikime, sušauktame 2003 m. 
gruodžio 4 d.  
3.1 punktas perima vis ą esamą Bendrojo vadovo II dalies 3.4 punkt ą, skirtą jūrų 
eismo kontrolei. 
                                                 
37 Tarybos dokumentas 15445/03 FRONT 172 COMIX 731. 
 
LT 25   LT Buvo manoma, kad nereikia atkurti kai kuri ų sąvokų apibrėžimų, pateiktų esamame 
3.4.1 punkte (pavyzdžiui, „j ūrų eismas“, „keleivis“, „laivo įgula“). Kit ų sąvokų – 
„reguliarus susisiekimas laivais“, „kruizinis laivas“, „pramoginis laivas“ ir „pakrančių žvejyba” – apibr ėžimai paimti iš 2 straipsnio. 
Naujasis X priedo 3.2 punktas
 apima specifines tam tikroms laivininkyst ės rūšims 
skirtas proced ūras, nustatytas Vadovo 3.4.4 punkt e. Turint omenyje vidini ų ir 
išorinių jūrų sienų apibrėžimą (žr. šio reglamento 2 straipsn į), uostai paprastai visada 
yra laikomi išorin ėmis sienomis; d ėl to bet kuris laivas, kiekvien ą kartą jam 
atplaukus ir išplaukiant, turi b ūti tikrinamas, nes ne įmanoma b ūti tikram, kas vyksta 
už uosto rib ų, ar tai būtų teritoriniai, ar tarptautiniai vandenys (keleivi ų įlaipinimas ar 
išlaipinimas, krovini ų pakrovimas ar iškrovimas). Vis d ėlto, atsižvelgiant į tam tikrų 
laivininkyst ės rūšių pobūdį, sisteming ų patikrinim ų principo gali b ūti atsisakoma. 
Bendrojo vadovo 3.4.4.1 punktas nebuvo įtrauktas į šią dalį, nes jis yra skirtas 
susisiekimui laivais tarp dviej ų Šengeno uost ų ir yra susij ęs su vidini ų, o ne išorini ų 
sienų kirtimu. 
3.2.1 – 3.2.3 punktai skirti keliavimui kruiziniais laivais. Jie atitinka dabartin į 3.4.4.2 
punktą, kuris buvo papildytas, kad b ūtų galima apimti ir tas politikos kryptis, kurias 
nustatė kovos su nelegalia imigracija per j ūrų sienas priemoni ų programa ir 
rekomendacijos d ėl kruizini ų laivų, įtrauktos į Šengeno katalog ą. Kruizini ų laivų 
keleiviai paprastai yra tikrinami tik pirmame ir paskutiniame Šengeno teritorijoje esančiuose uostuose, bet vis d ėlto patikrinimai kruizo metu gali b ūti ir kituose 
uostuose atsižvelgiant į nelegalios imigracijos rizikos įvertinimą. Taip pat nustatoma, 
kaip elgtis su asmenimis, kuriems turi b ūti neleidžiama atvykti į teritoriją. 
3.2.4 – 3.2.7 punktai atitinka 3.4.4.3 punkt ą, skirtą naudojimusi pramogi niais laivais. 
Jie taip pat apima naujas nuosta tas, grindžiamas pirmiau min ėtoje priemoni ų 
programoje ir Šengeno kataloge išd ėstytomis rekomendacijomis. Reikalaujama, kad 
pramoginiai laivai b ūtų statomi nustatytame atvykimo uoste, o už patikrinimus 
atsakingos institucijos turi b ūti informuojamos, jei išimtin ėmis aplinkyb ėmis arba 
force majeure  atvejais šios taisykl ės nesilaikoma. Atsakingiems pareig ūnams turi 
būti pateikiamas dokumentas, nurodantis visas laivo technines charakteristikas, ir 
laive esan čių asmenų pavardži ų sąrašas. Nuolaida, atsižvelgiant į nelegalios 
imigracijos rizikos įvertinimą, yra daroma pareig ūnams žinomiems asmenims, 
pramoginiais laivais vykstantantiems į dienines ekskursijas. 
3.2.8 ir 3.2.9 punktai yra skirti pakran čių žvejybai (šiuo metu  tai Bendrojo vadovo 
3.4.4.4 punktasl) ir apima panašius daliniu s pakeitimus kaip ir pirmesniuose 
punktuose. Pakran čių žvejybos laivai, kiekvien ą dieną arba beveik kiekvien ą dieną 
grįžtantys į uostą, sistemingai netikrinami atsižvelgiant į nelegalios imigracijos 
rizikos įvertinimą. Reikalaujama, kad laivo kapitonas kompetentingoms institucijoms 
praneštų apie įgulos sud ėties pakeitimus ir bet koki ų keleivių buvimą laive. 
3.2.10 punktas beveik pažodžiui pe rima Bendrojo vadovo 3.4.4.5 punkt ą, skirtą 
susisiekimui j ūrų keltais taikomai kontrolei.  
3.3 punktas
, susijęs su laivininkyste vidaus vandens keliais ir atitinkantis Vadovo II 
dalies 3.5 punkt ą, nebuvo kei čiamas. Šiai laivininkyst ės rūšiai mutatis mutandis  
praktiškai taikomos tos pa čios taisykl ės kaip ir patikrinimams prie j ūrų sienų. 
 
LT 26   LT 17 straipsnis  
Šis straipsnis nustato galimyb ę nustatyti specifines proced ūras tikrinti tam tikr ų 
kategorijų asmenis, įskaitant įgulų narius, j ūrininkus, diplomatini ų, oficialių arba 
tarnybinių pasų turėtojus, tarptautini ų organizacij ų narius, anapus sienos dirban čius 
asmenis ir nepilname čius. Šios specifin ės procedūros apibūdintos XI priede. Šis 
priedas perima Vadovo II dalies 6 punkto, išskyrus 6.1 (ES pilie čiai ir jų šeimų 
nariai), 6.2 (tre čiųjų šalių piliečiai, turintys kitos valstyb ės narės išduotą leidimą 
gyventi), 6.3 (pab ėgėliai ir asmenys be pilietyb ės), 6.9 (gupin ės kelionės) ir 6.10 
(prieglobs čio prašymas pasienyje), nuostatas. 
6.1 punktas nebuvo įtrauktas d ėl to, kad, kaip jau buvo paaiškinta, atvykimo ir 
apsigyvenimo taisykl ės, taikytinos S ąjungos pilie čiams ir apskritai Bendrijos laisvo 
judėjimo teis ę turintiems asmenims, jau yra nu statytos atitinkamomis Bendrijos 
teisės nuostatomis. Taigi n ėra reikalo čia atkurti nuostat ų, kurios jau yra kituose 
Bendrijos teis ės aktuose; bet kokiu atveju reglamento 3 straipsnis aiškiai nustato, kad 
šis reglamentas neturi poveikio Bendrijos laisvo jud ėjimo teisę turinčių asmenų 
teisėms.  
6.2 punktas jau buvo įtrauktas į reglamento 6 straipsnio 4 dal į. 
6.3 punktas nebuvo įtrauktas, nes, pirmiausia, tre čiųjų šalių piliečių, įskaitant 
pabėgėlius ir asmenis be pilietyb ės, kelionės dokument ų pripažinimas n ėra suderintas 
ir dėl to jis priklauso kiekvienos valstyb ės narės atsakomybei, kuri šiuo metu 
apsiriboja jos sprendim ų šioje srityje pranešimu Tarybos Generaliniam 
Sekretoriatui38 ( ir bet kuriuo atve ju ši dalis net n ėra atnaujinta). Antra, vizos 
reikalavimai ši ų kategorij ų asmenims jau yra nustaty ti Reglamento (EB) Nr. 
539/2001 3 straipsnyje ir tod ėl nėra reikalo čia tų specifini ų nuostatų įterpti. Tre čia, 
Vadovo II dalies 6.3.2 punkto an tra pastraipa („Pilie čiams be pilietyb ės skirto 
kelionės dokumento tur ėtojams taikomas atvykimo vizos reikalavimas, jeigu jie 
neturi vienos iš [Šengeno valstybi ų] išduoto leidimo gyventi“) netgi prieštarauja 
Reglamentui (EB) Nr. 539/2001, nes pastaras is leidžia atleisti nuo vizos reikalavimo 
asmenis, turin čius piliečiams be pilietyb ės skirtą kelionės dokument ą, kurį išdavė 
trečioji šalis, atleista nuo vizos reikalavimo, kurios teritorijoje jie teis ėtai gyvena (to 
reglamento 3 straipsnio antra įtrauka). 
6.9 punktas, skirtas galimybei sumažinti kontrol ę grupinės kelionės dalyviams (ypa č 
grupes keliautoj ų vežiojantiems tu ristiniams aut obusams ar mokyklin ėms 
kelionėms), nebuvo perimtas, nes jis prieštarauja bendrai kontrol ės sistemai, ypa č 
pareigai sistemingai spauduoti kelion ės dokumentus atvykstant į Šengeno erdv ę. 
Galiausiai 6.10 punktas, kuris papras čiausiai nustato, kad, jei užsienietis prašo 
prieglobsčio pasienyje, taikomi atitinkamos valstyb ės narės nacionaliniai įstatymai, 
kol bus nustatyta, kas yra atsakingas už prieglos čio prašymo nagrin ėjimą, yra 
perteklinis ir taip pat nebuvo įtrauktas. Be to, reglamento 3 straipsnis jau daro 
nuorodą į valstybių narių pareigas d ėl prieglobs čio ir tarptautin ės apsaugos. 
                                                 
38 Žr. Kelion ės dokument ų, kurie suteikia tur ėtojui teisę kirsti išorines sienas ir į kuriuos gali b ūti 
įklijuojama viza, lentel ę (1999 m. balandžio 28 d. Vykdomojo komiteto sprendimai SCH/Com-ex 
(98)56 ir SCH/Com-ex (99)14, ibid.). 
 
LT 27   LT Dalys, kurios, atvirkš čiai, buvo įtrauktos, yra šios: Vadovo 6.4 punktas, skirtas 
orlaivių pilotams ir kitiems įgulos nariams (šio priedo 1 punktas); esamas 6.5 
punktas, skirtas j ūrininkams (2 punktas); esam i 6.6 ir 6.11 punktai, skirti 
diplomatini ų, oficialių arba tarnybini ų pasų turėtojams ir tarptautini ų organizacij ų 
nariams(3 punktas); esamas 6.7 punktas, skirta s anapus sienos dirbantiems asmenims 
(4 punktas); ir 6.8 punktas, skirtas nepilname čiams (5 punktas). 
Orlaivių pilotai 
1 punktas, skirtas orlaivi ų pilotams ir kitiems įgulos nariams, nebuvo iš esm ės 
pakeistas palyginti su  Vadovo 6.4 punktu, nustatan čiu specifines nuostatas – 
grindžiamas 1944 m. gruodžio 7 d. Civilin ės aviacijos konvencijos 9 priedu, ypa č jo 
3.74 ir 3.75 punktais – piloto licencijos arba orlaivio įgulos pažym ėjimo turėtojams. 
Vis dėlto ši dalis buvo performuluota, kad b ūtų aiškiai apib ūdintos šios kategorijos 
asmenų teisės, ypač jų teisė, einant savo pareigas bei remi antis piloto licencija arba 
įgulos nario pažym ėjimu – ir d ėl to nereikalaujant tur ėti pasą ir vizą – atvykti į oro 
uosto savivaldyb ės teritoriją ir vykti į bet kurį valstybės narės teritorijoje esant į oro 
uostą.  
Jūrininkai 
Kita vertus, 2 punktas , skirtas j ūrininkams, yra gerokai pakeistas palyginti su esamu 
Vadovo 6.5 punktu, kad b ūtų aiškesnis nuostat ų turinys bei taikymo sritis ir kad jos 
būtų atnaujintos ir suderintos su poky čiais tarptautiniu lygmeniu (ypa č su 2003 m. 
birželio 19 d. pasirašyta nauj ąja Ženevos konvencija – Nr. 185). 
Naujasis tekstas nustato, kad j ūrininkai, turintys j ūrininko asmens tapatyb ės 
dokument ą – nuoroda į jūrininko knygel ę buvo išbraukta, nes ji n ėra nei asmens 
tapatybės, nei kelion ės dokumentas – išduot ą pagal 1965 m. Londono konvencij ą 
(FAL) ir Ženevos konvencij ą Nr. 185, gali išlipti į krantą ir būti uosto, į kurį įplaukia 
jų laivas, vietov ėje arba gretimose savivaldyb ėse, neprisistatydami sienos kirtimo 
punkte. Tai siejama su s ąlyga, kad jie b ūtų įrašyti į anksčiau pateikt ą patikrinti laivo, 
kuriam jie priklauso, įgulos sąrašą. Prie jos pridedama pareiga j ūrininkui išlipant į 
krantą atlikti jo vizualin į (veidu į veidą) patikrinim ą tais atvejais, kai to reikalauja 
migracijos ir saugumo rizikos veiksni ų įvertinimas. Kita ve rtus, pareiga tur ėti vizą 
yra išbraukta, nes tai jau reglamentuoja Reglamento (EB) Nr. 539/2001 4 straipsnio 1 
dalies b ir c punktai (be to, Vadovo skirting ų kalbų tekstai nesutampa šiuo klausimu: 
kai kuriuose tekstuose reikalaujama, kad j ūrininkas tur ėtų vizą visais atvejais, o kiti – 
tik „atitinkamais atvejais“). 
Pareiga laikytis vis ų atvykimo s ąlygų, nustatyt ų reglamento 5 straipsnyje, išlieka 
jūrininkams, kurie ketina b ūti už uostų vietovėje esančių savivaldybi ų ribų. Vis dėlto 
konkrečiais atvejais gali b ūti ir nukrypstama nuo šio principo, ypa č dėl pareigos 
turėti vizą ir turėti pakankamai pragyvenimo l ėšų. Vizos neturintiems j ūrininkams 
viza gali b ūti išduota pasienyje pagal Reglament ą (EB) Nr. 415/2003, kuris be to, 
kad nustato atvejus ir s ąlygas, kuriomis vizos gali b ūti išduodamos pasienyje 
(apskritai), pateikia ir konkre čias nuostatas d ėl šios rūšies vizų išdavimo tranzitu 
vykstantiems j ūrininkams. 
Sienos apsaugininkai bet kokiu at veju turi patikrinti, ar j ūrininkai atitinka kitas 5 
straipsnyje nustatytas atvykimo s ąlygas, t. y. kad jie turi galiojant į kelionės 
dokument ą, kad jiems netaikomas persp ėjimas Šengeno informacin ėje sistemoje 
 
LT 28   LT siekiant neleisti atvykti  ir kad jie nekelia gr ėsmės valstybi ų narių viešajai tvarkai, 
vidaus saugumui ar visuomen ės sveikatai. Sienos apsa ugininkai taip pat turi 
patikrinti, jei reikia ir jei tai taikytina, tam tikrus papildomus dalykus, tokius kaip 
atitinkamo laivo savininko arba  laivo savininko atstovo, rašytin ę deklaracij ą, 
atitinkam ų diplomatini ų ar konsulini ų institucij ų rašytinę deklaracij ą, įrodymus, 
gautus po konkretaus policijos arba  atitinkamais atvejais kit ų kompetenting ų 
administracijos įstaigų atlikto patikrinimo. 
Diplomatini ų, oficialių arba tarnybini ų pasų turėtojai ir tarptautini ų organizacij ų 
nariai 
3 punktas apima ir esam ą punktą, skirtą diplomatini ų, oficialių arba tarnybini ų pasų 
turėtojams, ir punkt ą, nustatant į tvarką tam tikr ų tarptautini ų organizacij ų išduotų 
dokument ų tyurėtojams, kadangi abiems kategorijoms taikomos panašios taisykl ės 
(ten, kur esama skirtum ų, jie buvo išlaikyti). Dokumentai, tarptautini ų organizacij ų 
išduoti šio skyriaus tiksl ais, apima: Jungtini ų Tautų Organizacijos (ir jai pavaldži ų 
agentūrų), Europos bendrijos ir Euratomo išduotus laissez-passer ; Europos Tarybos 
išduotus teis ėtumo pažym ėjimus ir NATO štabo iš duotus dokumentus (b ūtent karin ę 
asmens tapatyb ės kortelę, pateikiam ą kartu kelion ės įsakymu, kelion ės pažyma arba 
individualiu ar grupiniu tarnybiniu įsakymu). 
Atsižvelgiant į jų turimas privilegijas ir imunitetus, atliekant ši ų kategorij ų asmenų 
pasienio kontrol ę gali būti taikomas palankus režimas suteikiant jiems pirmenyb ę 
palyginti su kitais keleiviais; iš j ų paprastai nereikalaujama įrodyti, kad jie turi 
pakankamai pragyvenimo l ėšų. Tačiau jų statusas savaime neatleidžia j ų nuo vizos 
reikalavimo: diplomatini ų, oficialių arba tarnybini ų pasų turėtojų atleidimas nuo 
vizos reikalavimo yra valstybi ų narių pasirinkimo dalykas pagal Reglamento (EB) 
Nr. 539/2001 4 straipsnio 1 dalies a punkt ą. 
Taip pat nustatyta, kad diplomatini ų, oficialių arba tarnybini ų pasų turėtojams 
jokiomis aplinkyb ėmis negalima neleisti atvykti į teritoriją, sienos apsaugininkui 
pirmiausia nepasikonsultavus su  kompetentingomis nacionalin ėmis institucijomis, 
net ir tais atvejais, kai Šengeno informacin ėje sistemoje d ėl atitinkamo asmens yra 
duotas persp ėjimas. 
17 straipsnio 2 dalyje yra daroma nuoroda į akredituotiems diplomatini ų misijų ir 
konsulinių atstovybi ų nariams ir j ų šeimoms užsienio reikal ų ministerijos 
išduodamas korteles, kuri ų pavyzdžiai yra pateikti XII priede (šiuo metu Vadovo 13 
priedas). Šios kortel ės, kurios yra lygiavert ės leidimui gyventi, leidžia j ų turėtojams 
– jei jie turi ir galiojant į kelionės dokument ą – kirsti valstybi ų narių sienas neprašant 
vizos. 
Atlikdami patikrinimus, sienos apsaugi ninkai, žinoma, gali  reikalauti, kad 
atitinkamas asmuo pateikt ų diplomatinio status o arba bent savo teis ės į privilegijas, 
imunitetus ar lengvatas įrodymus; kilus abejonei, dar ga lima pasitikrinti kreipiantis į 
užsienio reikal ų ministerij ą. 
Anapus sienos dirbantys asmenys  
4 punktas  papildo esam ą tekstą, kuriame daroma nuoroda į galimyb ę atlikti tik 
atrankinius anapus sienos dirban čių asmenų patikrinimus, laikantis principo, kad 
anapus sienos dirbantys asmenys tur ėtų savaime gal ėti naudotis bet kuriais praktinio 
 
LT 29   LT pobūdžio supaprastinimais, galimais taikant vietinio eismo per sien ą režimą, ypač 
teise kirsti sien ą per specialius sienos ki rtimo punktus arba rezervin ėmis eismo 
juostomis ir atleidimu nuo reikalavimo, kad j ų kelionės dokumentas b ūtų 
spauduojamas. Tai diktuoja tas faktas, kad anapus sienos dirbantiems amenims negali būti taikomi pasi ūlymai dėl vietinio eismo per sien ą, kurie yra siejami su tik 
trumpais apsilankymais. 
Nepilname čiai 
5 punktas
, skirtas nepilname čiams (šiuo metu 6.8 punktas), pirmiausia nustato, kad 
šiai kategorijai turi b ūti taikomi tie patys atvykimo ir išvykimo patikrinimai kaip ir 
suaugusiesiems. Esamos nuostatos buvo su stiprintos remiantis iniciatyva, kuri ą 2003 
m. spalio 2 d. savo pirmininkavimo Taryboje metu parod ė Italija (Tarybos 
dokumentas 13124/03 FRONT 133 CO MIX 588). Jei nepilname čius lydi suaugusieji, 
sienos apsaugininkams dar nustatoma pa reiga atlikti papildomus patikrinimus 
(prireikus pokalbiai atskirai su nepilname čiu) tais atvejais, kai yra rimtas pagrindas 
įtarti, kad nepilnametis buvo neteis ėtai paimtas iš asmens, kuriam teis ėtai priklauso 
tėvų valdžia jam. 
Kalbant apie nelydimus nepilname čius, sienos apsaugininkai taip pat turi b ūti 
ypatingai atid ūs, ypač atlikdami išvykimo patikrini mus, kad – išsamiais kelion ės 
dokument ų ir kelion ės priežas čių bei aplinkybi ų patvirtinam ųjų dokument ų 
patikrinimais – užtikrint ų, kad jie neišvykt ų iš teritorijos be asmens(- ų), turinčio(-ių) 
jiems tėvų valdžią, leidimo. 
III dalis – Vidin ės sienos  
18 straipsnis  
18 straipsnio 1 dalis patvirtina princip ą, kad pasienio kontrol ė asmenims, nepaisant 
jų pilietybės, prie vidini ų sienų panaikinama pagal Šengeno acquis  (konvencijos 2 
straipsnio 1 dalis) ir pagal tikslus, nustatytus EB sutarties 14 straipsnyje. Galima 
daryti išvad ą, kad vidin ės sienos kirtimas netur ėtų būti laikomas pretekstu 
patikrinimams ar formalumams ir kad papras tai kiekvienas yra la isvas kirsti vidines 
sienas bet kuriame punkte. Visi įprastiniai ir atsitiktiniai vidines sienas kertan čių 
žmonių patikrinimai yra nesuderinami su erdv ės be sienų idėja ir dėl to uždraudžiami 
(neatmetant šio reglamento 20–24 straipsni ų). Vidinės sienos tarp dviej ų valstybių 
narių, taikančių Šengeno acquis , kirtimas netur ėtų būti laikomas skirtingus nuo 
judėjimo tarp region ų, provincij ų ar kitų kurios nors valstyb ės narės administracinio 
padalijimo vienet ų. 
19 straipsnis  
19 straipsnis perima ir išple čia Šengeno konvencijos 2 straipsnio 3 dal į. 
19 straipsnio a punktas nustato, kad asmen ų tikrinimas vykdant bendrus policijai 
suteiktus įgaliojimus yra leidžiamas visoje teritorijoje. Iš to galima daryti išvad ą, kad 
patikrinimai šiuo pagrindu pasienio rajonuose n ėra nesuderinami su teise kirsti 
vidines sienas netikrinamiems, jeigu jie atlie kami ne dažniau ir ne intensyviau kaip 
patikrinimai toje teritorijoje apskritai. D ėl to valstyb ė narė negali priimti nuostat ų, 
taikytinų tik pasieniui prie vidin ės sienos, nustatydama, pavyzdžiui, perimetrin ę zoną 
asmens tapatyb ėms tikrinimams atrankiniu arba vizualiniu b ūdu, kurie n ėra atliekami 
 
LT 30   LT kitose šalies vietov ėse. Nepriimtini netgi sumažinti patikrinimai sienos kirtimo 
vietovėje arba su ja gretimose vietov ėse. Lemiamas veiksnys yra t ų patikrinim ų 
tikslas.  
Šio straipsnio b punktas leidžia kompetentingoms institucijoms, uost ų arba oro uost ų 
pareigūnams arba vež ėjams tikrinti asmenis uostuose ir oro uostuose prieš jiems 
įlipant arba įlipant į orlaivius ar laivus saugumo sumetimais. Tokie patikrinimai turi 
užtikrinti, kad keleiviai nesinešt ų ginklų arba pavojing ų daiktų ar medžiag ų. Jie taip 
pat gali pad ėti patikrinti ir nustatyti keleivio asmens tapatyb ę, kad būtų galima 
įsitikinti, ar jis turi įvardytam asmeniui išduot ą bilietą. Jie dar gali b ūti naudingi tais 
atvejais, kai viešajai tvarkai arba keleivi ų saugai gal ėtų kilti grėsmė, jei įlipa žinomi 
viešosios tvarkos drumst ėjai.  
Šio straipsnio c ir d punktai  nustato, kad reglamentas ne turi poveikio nei pareigai 
turėti ar nešioti su savim dokumentus,  jei ji yra nustatyta valstyb ės narės 
nacionaliniuose teis ės aktuose, nei tre čiųjų šalių piliečių pareigai pranešti apie savo 
buvimą bet kurios valstyb ės narės teritorijoje pagal nacionalinius teis ės aktus 
laikantis Bendrijos teis ės (ypač Šengeno konvencijos 22 straipsnio, skirto pranešimui 
apie atvykim ą).  
20 straipsnis  
Asmenų kontrolės prie vidini ų sienų panaikinimas netur ėtų kelti pavojaus sien ų 
neturinčios erdvės saugumui. Aukšto lygio saugum ui palaikyti nustatomos atramin ės 
priemonės. 
Bet gali pasitaikyti ypatingai pavojing ų situacijų, kurioms šie teis ės aktai nenumato 
deramo reagavimo ir kuriose gali prireikti v ėl nustatyti asmen ų kontrolę prie vidini ų 
sienų. Šis straipsnis, kur į padiktavo Šengeno konvencijos 2 straipsnio 2 dalis, 
nustato, kad valstyb ės narė gali grąžinti patikrinimus, ir kokia tvarka tai turi b ūti 
daroma. 
Kaip šiuo metu nustatyta Šengeno konvencijoje, valstyb ė narė gali grąžinti pasienio 
kontrolę prie vidini ų sienų, jei kyla gr ėsmė viešajai tvarkai, visuomen ės sveikatai 
arba vidaus saugumui. Visuomen ės sveikata buvo papildomai pamin ėta, nes ji yra 
viena iš atvykimo s ąlygų 5 straipsnyje (žr. to stra ipsnio komentarus). Šis pasi ūlymas 
nustato, kad turi b ūti rimta gr ėsmė viešajai tvarkai, visuomen ės sveikatai arba vidaus 
saugumui. Tai paaiškina, kad apsaugin ė išlyga tėra išimtin ė priemonė.  
Jei tai yra išimtin ė priemonė, patikrinimai prie vidini ų sienų gali būti grąžinami tik 
ribotam, ne ilgesniam kaip 30 dien ų lakotarpiui. Š į ilgiausią laikotarp į dar riboja šio 
straipsnio 1 dalis, kuri taiko proporcingumo princip ą nustatydama, kad patikrinim ų 
taikymo sritis ir trukm ė negali būti didesnė, negu tikrai reikal inga reaguojant į rimtą 
grėsmę. Patirtis parod ė, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Šengeno susitarimai, 
laikotarpiai, per kuriuos buvo v ėl taikomi patikrinimai, paprastai neb ūdavo ilgesni 
kaip 30 dien ų; taigi apribojimas yra paremtas praktika.  
Bet, žinoma, visiškai įmanoma, kad rimta gr ėsmė galėtų išlikti ir ilgiau kaip 30 
dienų. Tuo atveju patikrinimai gal ėtų išlikti ir dar vien ą atnaujinam ą 30 dien ų 
laikotarpį (straipsnio 2 dalis). J ų pratęsimo tvarka nustatyta 23 straipsnyje. 
 
LT 31   LT 21 straipsnis  
Patikrinim ų prie vidini ų sienų grąžinimo tvarka, nustatyta Šengeno konvencijoje, turi 
būti pritaikyta taip, kad ji b ūtų visiškai suderinama su S ąjungos institucine s ąranga, 
kadangi, Šengeno acquis integravus į Sąjungos teisin ę sistemą, ne visi to acquis 
instituciniai elementai buvo priderinti prie S ąjungos institucin ės sąrangos. 
Padalydama Šengeno acquis  pirmam ir tre čiam rams čiams,39 vidinių sienų kirtimui 
pirmo rams čio teisiniu pagrindu Taryba nustat ė EB sutarties 62 straipsnio 1 dal į. 
Tai reiškia, kad Komisija, kaip Sutar čių sergėtoja, turi aiškiai dalyvauti laikino 
patikrinim ų prie vidini ų sienų grąžinimo procese.  
Prašančioji valstyb ė narė turi nurodyti si ūlomo sprendimo priežastis, išsamiai 
apibūdindama įvykius, kurie sudaro rimt ą grėsmę viešajai tvarkai, vidaus saugumui 
arba visuomen ės sveikatai, ir atinkamais atvejais priemones, kuri ų ji nori, kad, jai 
priėmus sprendim ą grąžinti patikrinimus, imt ųsi kitos valstyb ės narės, kad kitos 
valstybės narės galėtų nedelsdamos tai priemonei pa sirengti. 1995 m. gruodžio 20 d. 
Šengeno vykdomojo komiteto sprendimas (SCH/Com-ex (95) 20, rev.2) jau buvo nustatęs šios informacijos pranešim ą.  
Su Komisija ir kitomis valstyb ėmis narėmis Taryboje d ėl šios informacijos turi b ūti 
konsultuojamasi, kad b ūtų galima geriau suderinti veiksmus ir prireikus imtis 
valstybių narių savitarpio bendradarbiavimo priemoni ų (tokių kaip uždraudimas 
recidyvistams išvykti iš teritorijos arba su stiprintas policijos bendradarbiavimas). Tai 
taip pat yra palanki galimyb ė apsvarstyti, koki ų būtų galima imtis papildom ų 
priemonių ir kokiu nors atveju ap riboti sienas, prie kuri ų turėtų būti atliekami 
tikrinimai. Konsultacijos gali b ūti naudojamos patikrinti ir įvertinti priemoni ų 
proporcingum ą įvykiui, dėl kurio prie vidini ų sienų sugrąžinami patikrinimai, ir jo 
keliamiems pavojams. Be to, toki ų įvykių, kurie kelia gr ėsmę viešajai tvarkai, metu 
arba po jų gali būti siunčiami policijos ir ryši ų palaikymo pareig ūnai bei kei čiamasi 
informacija, kad patikrinimai b ūtų kreipiami ten, kur reikia. Čia taip pat turi b ūti 
atsižvelgta į Tarybos rezoliucij ą dėl saugumo rengiant Europos S ąjungos Vadov ų 
Tarybos pos ėdžius ir kitus panašius rengi nius (Tarybos dokumentas 13915/03 
ENFOPOL 92 COMIX 642, 2003 11 4), kuri pažymi b ūtinumą pasitelkti žvalgybos 
tarnybas, kad priemon ės būtų tikslingai taikomos asmenims, d ėl kurių yra pagrįstas 
pagrindas manyti, kad jie ketina atvykti į valstybę narę siekdami renginio metu 
trikdyti vieš ąją tvarką ir saugum ą arba padaryti su t uo renginiu susijusius 
nusikaltimus. Konsultavimasis taip pat yra gera proga perimti patyrim ą ir pasitikrinti, 
kas tikrai tinka ir k ą reikia gerinti. 
Atsižvelgdama į pirmiau min ėtą konsultavim ąsi ir remdamasi pateikta informacija, 
Komisija pareiškia nuomon ę, ypač siekdama patikrinti ir įvertinti priemoni ų 
proporcingum ą įvykiui, dėl kurio prie vidini ų sienų sugrąžinami patikrinimai, ir jo 
keliamiems pavojams. 
Konsultavimasis yra privalomas ir turi vykti likus bent 15 dien ų iki pasienio 
kontrolės sugrąžinimo, išskyrus nepaprastosios pad ėties atvejus, kai d ėl grėsmės 
viešajai tvarkai, visuomen ės sveikatai arba vidaus saugumui reikia reaguoti 
nedelsiant (žr. 22 straipsn į). 
                                                
 
39 Tarybos sprendimas 1999/436/EB, supra . 
 
LT 32   LT 22 straipsnis  
Šis straipsnis reglamentuoja nepaprastosios pad ėties proced ūrą, kai standartin ė 21 
straipsnio nustatyta proced ūra netinka ir paprastas pranešimas Komisijai ir 
valstybėms narėms, kad sugr ąžinami patikrinimai prie vidini ų sienų, turi būti 
papildomas informacija apie priežastis,  kurios pateisina nepaprastosios pad ėties 
procedūros taikym ą. 
23 straipsnis  
Dėl išimtinio patikrinim ų prie vidini ų sienų sugrąžinimo prat ęsimo tais atvejais, kai 
rimta grėsmė išlieka ilgiau kaip 30 dien ų, turi būti konsultuojamasi su Komisija ir 
kitomis valstyb ėmis narėmis. Komisija pareiškia nuomon ę dėl pratęsimo.  
24 straipsnis  
Šis straipsnis nustato bendr ą apsaugin ės išlygos suaktyvinim ą, kilus ypatingai rimtai 
grėsmei viešajai tvarkai, vidaus saugumui arba visuomen ės sveikatai, galin čiai 
paveikti kelias valstybes nares, pavy zdžiui, kilus tarptautinei terorizmo gr ėsmei. Dėl 
„tarptautin ės terorizmo gr ėsmės“ apibrėžimo 36 straipsnio ko mitete 2001 m lapkri čio 
23 d. buvo susitarta (Tarybos doku mentas 14181/1/01, 2001 m. lapkri čio 30 d., 
ENFOPOL 134 REV 1) taip: 
a) vienu metu arba suderintu laiku darom ų kelių teroristini ų išpuolių keliose 
valstybėse narėse artėjanti grėsmė; 
b) nepaprastai gr ėsmingas terorist ų išpuolis, kai yra rimtas  pagrindas manyti, kad 
nusikaltėliai arba j ų bendrininkai gali vykti į kitas valstybes nares; 
c) nepaprastai gr ėsmingo teroristinio išpuolio art ėjanti grėsmė vienoje ar daugiau 
valstybių narių, kai yra rimtas pagrindas manyti, kad nusikalt ėliai arba j ų 
bendrininkai gali atvykti iš kit ų valstybių narių. 
Ši priemon ė yra pateisinama tuo, kad gr ėsmė peržengia vienos valstyb ės ribas, arba 
tuo, kad viena ar daugiau valstybi ų narių prašo paremti j ų pastangas siekiant įveikti 
kokį nors išimtin į saugumui gresianti pavoj ų.  
Tokioje situacijoje  Taryba gali nuspr ęsti, kad visos valstyb ės narės turi nedelsdamos 
grąžinti patikrinimus prie vis ų vidinių sienų arba prie tam tikr ų sienų visose ar 
keliose valstyb ėse narėse, pavyzdžiui, prie vidini ų oro sienų. Taryba nusprendžia ir 
atšaukti tokias išimtines priemone s, kai tik ta ypatingai rimta gr ėsmė jau 
nebeegzistuoja. Apie išimtines priemones turi b ūti nedelsiant informuojamas 
Europos Parlamentas. 
Šis straipsnis neturi poveikio jokiam valstyb ės narės neatidėliotinam ir tuo pat metu 
priimamam sprendimui gr ąžinti patikrinimus prie vidini ų sienų nepaprastosios 
padėties atveju pagal 22 straipsn į. 
25 straipsnis  
Šis straipsnis nustato, kad tuo atveju, kai gr ąžinami patikrinimai prie vidini ų sienų, 
taikomos atitinkamos šio reglamento II dalies nuostatos.  
 
LT 33   LT 26 straipsnis  
Kaip šiuo metu nustatyta Šengeno acquis , atitinkama valstyb ės narė privalo 
atsiskaityti už savo sprendimo gr ąžinti patikrinimus prie vidini ų sienų taikymą. 
Turint omenyje S ąjungos institucin ę sąrangą, ataskaita dabar turi b ūti taip pat 
pateikiama Komisijai ir Parlamentui. 
27 straipsnis  
Šis straipsnis nustato pareig ą deramu b ūdu informuoti visuomen ę apie patikrinim ų 
sugrąžinimą, išskyrus atvejus, kai ta informacija turi b ūti laikoma konfidencialia 
saugumo ir viešosios tvarkos sumetimais. 
28 straipsnis  
Šis straipsnis leidžia informacij ą, pateiktą ryšium su patikrinim ų grąžinimu ir 
pratęsimu, laikyti konfidencialia, kad neb ūtų statomas į pavojų valstybės narės, 
susidūrusios su rimta gr ėsme viešajai tvarkai, vi daus saugumui ar visuomen ės 
sveikatai, saugumas. 
IV dalis – Baigiamosios nuostatos  
29 straipsnis  
Šis straipsnis nustato, kad šio re glamento I – XII priedai gali b ūti iš dalies kei čiami 
laikantis 30 straipsnyje nurodytos komiteto proced ūros. Priežastis si ūlyti naudoti 
komiteto proced ūrą yra ta, kad prieduose yra apib ūdinamos priemon ės, 
įgyvendinan čios bendras kontrol ės prie vidini ų sienų taisykles, nustatytas šio 
reglamento II dalyje. 
30 straipsnis  
Tai standartinis straipsnis, nustatantis komiteto proced ūras, kurių turi laikomasi 
priimant š į reglament ą įgyvendinan čias priemones pagal Sprendim ą 1999/468/EB. 
Nustatoma reguliavimo proced ūra, nes tai bendro pob ūdžio priemon ės, kaip 
apibūdinta min ėto sprendimo 2 straipsnyje; taikomi to sprendimo 5 ir 7 straipsniai. 
Laikotarpis, per kur į pagal Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dal į Taryba turi 
kvalifikuota bals ų dauguma priimti sprendim ą dėl Komisijos pasi ūlymų dėl priimtin ų 
priemonių tais atvejais, kai jos neatitinka Komisijos nuomon ės, yra du m ėnesiai. 
31 straipsnis  
Šis straipsnis apibr ėžia reglamento taikymo srities teritorin ę apimtį. Kaip nustatyta 
Šengeno konvencijos 138 straipsnyje, kuris apibr ėžia šios konvencijos nuostat ų 
taikymo srit į, aptariamo straipsnio 1 dalis nusta to, kad reglamentas nebus taikomas 
neeuropin ėms Prancūzijos Respublikos ir Nyderland ų Karalystės teritorijoms . 
2 dalis nustato, kad šio reglamento nuostatos neturi neigiamo poveikio specialioms 
taisyklėms, taikomoms Seutos ir Melilos miestams, kaip apibr ėžta Susitarimo d ėl 
Ispanijos Karalyst ės prisijungimo prie Šengeno konvencijos Baigiamajame akte.  
 
LT 34   LT 32 straipsnis  
Teisinio skaidrumo ir aiškumo d ėlei reikalaujama, kad valstyb ės narės praneštų apie 
savo nacionalines nuostatas, įteisintas pagal 17 straipsnio c ir d punktus. Siekiant 
užtikrinti viešum ą, jos bus paskelbtos Europos S ąjungos oficialiame leidinyje (C 
serija).  
33 straipsnis  
Šis straipsnis nustato, kad ne v ėliau kaip pra ėjus trejiems metams nuo reglamento 
įsigaliojimo b ūtų parengta III dalies (Vidin ės sienos) taikymo ataskaita. Šioje 
ataskaitoje Komisija turi ypating ą dėmesį skirti sunkumams, kylantiems gr ąžinant 
patikrinimus prie vidini ų sienų, ir atitinkamais atvejais pateikti pasi ūlymus, kaip 
tokius sunkumus b ūtų galima įveikti. 
34 straipsnis  
1 ir 2 dalys nurodo, kokios nuostatos šiuo reglamentu panaikinamos ir pakei čiamos: 
– konvencijos 2–8 straipsniai, skirti su vidin ėms sienoms (2 straipsnis) ir 
išorinėms sienoms (3–8 straipsniai); 
– Bendrasis vadovas ir jo priedai; 
– tam tikri Šengeno vykdomojo komiteto sprendimai: Sprendimas SCH/Com-ex 
(94)17, rev.4 d ėl Šengeno priemoni ų nustatymo ir taikymo oro uostuose ir 
aerodromuose ir Sprendimas SCH/Com-ex(95)20, rev.2 d ėl Šengeno 
susitarimą įgyvendinan čios konvencijos 2 straipsnio 2 dalies taikymo tvarkos; 
– Bendrųjų konsulini ų nurodym ų 7 priedas, susij ęs su nacionalini ų institucij ų 
kasmet nustatomomis orientacin ėmis sumomis, reikalaujamomis kertant sienas, 
jau įtrauktas į šio reglamento III pried ą; 
– Reglamentas (EB) Nr. 790/2001, paliekantis Tarybai įgyvendinimo įgaliojimus 
dėl tam tikr ų išsamių nuostatų ir praktin ės tvarkos vykdant pasienio kontrol ę 
bei prieži ūrą, kadangi 30 straipsnyje nusta tyta šio reglamento pried ų keitimo 
tvarka pakei čia tvarką, kuri buvo nustatyta to reglam ento 1 ir 2 straipsnyje. 
Be to, šio straipsnio 2 dalis daro nuorod ą į koreliacijos lentel ę XIII priede, kurioje 
nurodomos šio reglamento nuostatos, kurios pakei čia konvencijos, Bendrojo vadovo 
ir kitų Šengeno sprendim ų nuostatas, kurios pakei čiamos taip, kad kiekviena nuoroda 
į senąsias nuorodas gali b ūti deramai suprantama pagal nauj ąjį reglament ą. 
Article 35  
Tai standartinis straipsnis, nustatantis įsigaliojim ą ir tiesiogin į taikomum ą. 
Reglamento taikymas atidedamas šešiems m ėnesiams nuo įsigaliojimo, atsižvelgiant 
į atliktino darbo mast ą ir būtinumą deramai informuoti sienos apsaugininkus ir galb ūt 
parengti pratinio pob ūdžio vadov ą. 
 
LT 35   LT PRIEDAS  
Neperimtos Bendrojo vadovo nuostatos  
Neperimtos Bendrojo vadovo nuostatos  Motyvas(-ai)  
I dalies 1.1 punktas 
Leidimo atvykti padariniai Ši pastraipa tik atkuria Šengeno 
konvencijos (ŠK) 20 ir 21 straipsni ų 
nuostatas. Nesusijusi su atvykimo ir sienos kirtimo s ąlygomis. 
I dalies 3 punktas ( įskaitant 3.1, 3.2 ir 
3.3) 
Užsieniečiams atvykti į valstybi ų narių 
teritoriją reikalingos vizos Ši dalis tik atkuria ŠK (10-11 straipsni ų 
ir 18 straipsnio) nuostatas ir Bendruosius 
konsulinius nurodymus – BKN (žr.: I 
dalį; V dalies 3 punkt ą; VI dalį; 1, 8, 9, 
10, 13 priedus) ir yra nereikalinga. 
I dalies 4.2 punktas 
Su saugumu susijusios s ąlygos Pakartoja ŠK 96 straipsn į 
II dalies 1.3.4 punktas 
Sąjungos pilie čių (ir kitų Bendrijos laisvo 
judėjimo teis ę turinčių asmenų) teisė 
atsisakyti išsami ų patikrinim ų, išskyrus 
išimtinius atvejus Ši teisė jau suteikta Bendrijos teis ės 
aktais, susijusiais su S ąjungos pilie čių ir 
jų šeimos nari ų laisvu jud ėjimu (būtent 
2004 m. balandžio 24 d. Direktyva 2004/38/EB, šiuo poži ūriu apiman čia 
visą Bendrijos acquis ). Remiantis šio 
reglamento 3 straipsniu, Bendrijos laisvo judėjimo teis ę turinčių asmenų teisės 
nebus paveiktos. D ėl to ši nuostata jau 
nebereikalinga. 
1.4.7 punktas 
Konkrečios priemon ės, susijusios su 
atsisakymais leisti atvykti, S ąjungos 
piliečiams ir kitiems Bendrijos laisvo 
judėjimo teisę turintiems pilie čiams Žr. pirmesn į II dalies 1.3.4 komentar ą. 
3.4.1.1, 3.4.1.2 ir 3.4.1.3 punktai 
Sąvokų „jūrų eismas“, „keleivis“ ir „ įgula“ 
apibrėžimai Laikomi nereikalingais. 
 
LT 36   LT II dalies 5.3 – 5.5 punktai∗∗ 
Pasienyje išduot ų vizų ypatybės Perteklinės nuostatos: 
- 14 priedas buvo panaikintas (5.3 
punktas); 
- mokest į už šios r ūšies vizą (5.4 
punktas) ir išankstin į konsultavim ąsi (5.5 
punktas) reglamentuoja atitinkamos BKN nuostatos.  
II dalies 6.1 punktas 
Sąjungos pilie čiams ir kitiems pagal 
Bendrijos teis ę teises turintiems asmenis 
skirtos taisykl ės  Žr. pirmesnius II dalies 1.3.4 punkto 
komentarus. 
II dalies 6.3 punktas  – Pabėgėliai ir 
asmenys be pilietyb ės Vizų taisykles šioms asmen ų 
kategorijoms reglamentuoja Reglamentas Nr. 539/2001.  
Kelionės dokument ų pripažinimas 
nebuvo suderintas. Ši dalis yra nereikalinga.  
II dalies 6.9 punktas  – Grupin ė kelionė 
(patikrinimai tam tikrais atvejais sumažinami) Ši nuostata prieštarauja bendroms 
patikrinim ų nuostatoms, ypa č pareigai 
spauduoti kelion ės dokumentus 
atvykstant (9 straipsnis).  
6.10 punktas  – Pasienyje prieglobs čio 
prašantys užsienio pilie čiai Nereikalingas. 
4, 5, 5a, 6, 6a, 6b, 6c, 8, 8a, 11, 14a, 14b 
priedai  Tapatūs atitinkamiems BKN priedams 
(ar jų dalims) 
7 ir 9 priedai – Pavyzdin ės vizų įklijos  Neprivalomas statusas 
12 priedas – Atskir ų lapų (vizai įklijuoti ) 
pavyzdžiai  Nebetaikomas (pakeistas Reglamentu 
(EB) Nr. 333/2002). 
 
                                                 
∗∗ II dalies 5 ir 5.1 punktai buvo panaikinti Reglamentu Nr. 415/2003 ir pakeisti nuoroda į patį 
reglament ą; 5.2 and 5.6 punktai perimti į šio reglamento 11 straipsn į ir VIII pried ą. 
 
LT 37   LT 2004/0127 (CNS) 
Pasiūlymas 
TARYBOS REGLAMENTAS 
nustatantis asmen ų judėjimą per valstybi ų sienas reglamentuojan čias taisykles apimant į 
Bendrijos kodeks ą  
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 62 straipsnio 1 dal į ir 2 dalies a 
punktą, 
atsižvelgdama į Komisijos pasi ūlymą,40 
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomon ę,41 
kadangi: (1) Pagal Sutarties 62 straipsnio 1 punkt ą priemoni ų, kuriomis siekiama  užtikrinti, kad 
nebūtų jokios asmen ų kontrolės jiems kertant vidines sienas, rengimas atitinka 
Sąjungos tiksl ą sukurti vidaus sien ų neturinčią erdvę, kurioje užtikrinamas laisvas 
asmenų judėjimas, kaip nustatyta Sutarties 14 straipsnyje. 
(2) Pagal Sutarties 61 straipsn į erdvės, kurioje asmenys gali laisvai jud ėti, kūrimas turi 
būti paremiamas kitomis priemon ėmis. Tokia priemon ė, kaip nustatyta Sutarties 62 
straipsnio 2 dalyje, yra ir bendra politika išorini ų sienų kirtimo klausimais. 
(3) Bendrų priemoni ų, skirtų asmenų judėjimui per vidines sienas ir patikrinimams prie 
išorinių sienų, priėmimas turi atspind ėti Šengeno acquis , integruot ą į Europos 
Sąjungos teisin ę sistemą, ypač atitinkamas Konvencijos d ėl 1985 m. birželio 14 d. 
Šengeno susitarimo įgyvendinimo
42 ir Bendrojo vadovo43 nuostatas. 
(4) Kalbant apie patikrinimus prie išorini ų sienų, „bendro teisyno“ k ūrimas, ypa č 
konsoliduojant ir pl ėtojant acquis , kaip apib ūdinta 2002 m. geguž ės 7 d. Komisijos 
komunikate „Siekiant integruoto Europos S ąjungos valstybi ų narių išorinių sienų 
valdymo“44, yra viena iš svarbiausi ų bendros išorini ų sienų valdymo politikos 
sudedamųjų dalių. Šis tikslas buvo įrašytas į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos ir 2002 m. 
birželio 21–22 d. Sevilijo je ir 2003 m. birže lio 19–20 d. Salonikuose pos ėdžiavusios 
Europos S ąjungos Vadov ų Tarybos patvirtint ą „Europos S ąjungos valstybi ų narių 
išorinių sienų valdymo plan ą“. 
                                                 
40 OL C […], […], p. […]. 
41 OL C […], […], p. […]. 
42 OL L 239, 2000 9 22, p. 19. 
43 OJ C 313, 2002 12 16, p. 97. 
44 KOM(2002) 233 galutinis. 
 
LT 38   LT (5) Asmenų judėjimą per valstybi ų sienas reglamentuojan čių bendrų taisyklių nustatymas 
nei kvestionuoja laisvo jud ėjimo teisi ų, kurias turi S ąjungos pilie čiai bei jų šeimos 
nariai ir tre čiųjų šalių piliečiai bei jų šeimos nariai, kurie pagal susitarimus tarp 
Bendrijos bei jos valstybi ų narių ir tų šalių turi Sąjungos pilie čių teisėms lygiavertes 
laisvo jud ėjimo teises, nei joms turi poveikio.  
(6) Pasienio kontrol ė atitinka ne tik valstybi ų, prie kuri ų išorinių sienų ji yra vykdoma, bet 
ir visų valstybių narių, kurios yra panaikinusios pasienio kontrol ę prie savo vidini ų 
sienų, interesus. Ji turi pad ėti kovoti su nelegalia imigracija bei prekyba žmon ėmis ir 
užkirsti keli ą bet kokiai gr ėsmei valstybi ų narių vidaus saugumui, viešajai tvarkai, 
visuomen ės sveikatai ir tarp tautiniams santykiams. Pasienio kontrol ės vykdymas turi 
būti proporcingas šiems tikslams. 
(7) Pasienio kontrol ė apima ne tik asmen ų tikrinim ą nustatytuose sienos kirtimo 
punktuose, bet ir steb ėjimą tarp šių sienos kirtimo punkt ų. Dėl to reikia nustatyti 
patikrinimus sienos kirtimo punktuose ir steb ėjimą reglamentuojan čias sąlygas, 
kriterijus ir išsamias nuostatas. 
(8) Turi būti numatyta galimyb ė išimtinėmis ir nenumatytomis aplinkyb ėmis sumažinti 
patikrinimus prie išorini ų sienų. 
(9) Kad būtų galima sumažinti Bendrijos laisvo jud ėjimo teisę turinčių asmenų, kuriems 
paprastai taikomas tik asmens tapatyb ės patikrinimas, laukimo laik ą, tais atvejais, kur 
leidžia aplinkyb ės, išorinės sienos kirtimo punktuose tur ėtų būti nustatytos atskiros 
eismo juostos, pažym ėtos minimaliais vienodais užrašais visose valstyb ėse narėse. 
Atskiros eismo juostos tur ėtų būti įrengtos tarptautiniuose oro uostuose. 
(10) Valstybės narės privalo užtikrinti, kad kontrol ės procedūros netapt ų prekybos ir 
socialinių bei kultūrinių mainų per išorines sienas kli ūtimi. Šiuo tikslu jos tur ėtų skirti 
deramą skaičių darbuotoj ų ir pakankamai ištekli ų.  
(11) Valstybės narės turi paskirti nacionalines tarnyb ą arba tarnybas, atsakingas už 
valstybės sienos apsaugos uždavinius pagal j ų nacionalin ės teisės aktus. Tais atvejais, 
kai toje pa čioje valstyb ėje narėje yra daugiau kaip viena tarnyba, jos turi nuolat 
glaudžiai bendradarbiauti. 
(12) Valstybių narių operatyvin į bendradarbiavim ą ir savitarpio pagalb ą pasienio kontrol ės 
klausimais valdys ir koordinuos Europos ope ratyvinio bendradarbia vimo prie išorini ų 
sienų valdymo agent ūra, įsteigta Reglamentu (EB) Nr. ... .45 
(13) Kalbant apie vidini ų sienų kirtimą, patikrinimai netur ėtų būti atliekami ir formalumai 
neturėtų būti taikomi vien d ėl to, kad kertama valstyb ės siena. 
(14) Vis dėlto turi būti aišku, kad šis reglamentas neatmeta patikrinim ų, atliekam ų pagal 
bendrus policijai suteiktus įgaliojimus, ir asmen ų patikrinim ų saugumo sumetimais, 
kokie taikomi skrydžiams tik valstyb ės teritorijoje, valstybi ų narių galimybi ų atlikti 
išimtinius bagažo patikrinimus pagal Tarybos reglament ą (EEB) Nr. 3925/91 m. 
gruodžio 19 d. d ėl Bendrijos vidaus reisais skrendan čių asmenų salone ir krovini ų 
skyriuje turimo bagažo bei per Bendrijos vidaus j ūras persikelian čių asmenų bagažo 
                                                 
45 OL L […], […], p. […]. 
 
LT 39   LT tikrinimo ir taikom ų formalum ų panaikinimo46 ir nacionalini ų teisės aktų dėl kelionės 
ar asmens tapatyb ės dokument ų nešiojimosi arba reikal avimo, kad asmenys pranešt ų 
apie savo buvim ą atitinkamos valstyb ės narės teritorijoje. 
(15) Valstybė narė taip pat tur ėtų turėti galimyb ę laikinai gr ąžinti patikrinimus prie savo 
sienų kilus grėsmei jos viešajai tvarkai, vidaus saugumui arba visuomen ės sveikatai. 
Turi būti nustatyta tokio gr ąžinimo sąlygos ir tvarka, kad b ūtų galima užtikrinti tokios 
priemonės išimtinį pobūdį ir proporcingumo principo taikym ą. 
(16) Kilus ypatingai didelei gr ėsmei viešajai tvarkai, vidaus saugumui arba visuomen ės 
sveikatai, turin čiai poveikio vienai ar daugiau valstybi ų narių, Taryba turi tur ėti 
galimybę nedelsdama nuspr ęsti sugrąžinti patikrinimus prie vis ų vidinių sienų arba 
prie visų ar kelių valstybių narių konkrečių sienų. Patikrinim ų taikymo sritis ir trukm ė 
turi būti tik tokia, kokios reikia reaguojant į šią grėsmę. 
(17) Erdvėje, kur asmenys gali laisvai jud ėti, asmen ų patikrinim ų prie vidini ų sienų 
sugrąžinimas turi ir toliau iš likti išimtiniu dalyku, ir d ėl to šią priemon ę taikanti 
valstybė narė turi išsamiai informuoti kita s valstybes nares ir Komisij ą apie priežastis, 
paskatinusias j ą vėl įvesti arba prat ęsti jos taikym ą daugiau kaip 30 dien ų, kad joms 
būtų galima dalyvauti aptariant ir  kartu svarstant, ar negal ėtų būti imamasi alternatyvi ų 
priemonių. Informacija turi b ūti laikoma konfidencialia arba slapta. Valstyb ė narė, 
pasinaudojusi apsaugine išlyga, patikrinamams panaikinus, turi pateikti ataskait ą 
kitoms valstyb ėms narėms, Europos Parlamentui ir Komisijai. Apie kontrol ės prie 
vidinių sienų ir nustatyt ų sienos kirtimo punkt ų grąžinimą atitinkamu b ūdu turi būti 
informuojama visuomen ė, išskyrus atvejus, ka i to negalima daryti d ėl jų grąžinimą 
paskatinusi ų priežasčių. 
(18) Turi būti numatyta proced ūra, leidžianti Komisijai priimti išsamias praktinio pob ūdžio 
taisykles, reglamentuojan čias pasienio kontrol ę. 
(19) Priemonės, reikalingos šiam reglamentui įgyvendinti, tur ėtų būti priimamos laikantis 
1999 m. birželio 28 d. Tarybos  spendimo 1999/468/EB, nustatan čio Komisijos 
naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvark ą.47  
(20) Kadangi si ūlomo veiksmo tikslai, b ūtent – nustatyti asmen ų judėjimui per valstybi ų 
sienas taikytinas taisykles, yra tiesiogiai susij ę su Bendrijos acquis , skirtu išorin ėms ir 
vidinėms sienoms, ir d ėl to valstyb ės narės, veikdamos atskirai, negali j ų pakankamai 
įgyvendinti, Bendrija gali imtis priem ones pagal subsidiarumo princip ą, nustatyt ą 
Sutarties 5 straipsnyje. Pagal proporcingumo princip ą, apibūdintą tame straipsnyje, šis 
reglamentas nesiekia daugiau, negu tik rai reikia šiam tikslui pasiekti. 
(21)  Šis reglamentas gerbia pagrindines teises ir atitinka principus, pripažintus vis ų pirma 
Europos S ąjungos pagrindini ų teisių chartijoje. Jis bus įgyvendinamas laikantis 
valstybių narių įsipareigojim ų dėl tarptautin ės apsaugos ir pab ėgėlių negrąžinimo. 
(22)  Šis reglamentas pakei čia Bendrąjį vadovą ir Konvencijos d ėl 1985 m. birželio 14 d. 
Šengeno susitarimo įgyvendinimo nuostatas d ėl vidinių ir išorini ų sienų kirtimo. Taip 
                                                 
46 OL L 374, 1991 12 31, p. 4. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1). 
47 OL L 184, 1999 9 17, p. 23.  
 
LT 40   LT pat turėtų būti panaikinti 1994 m. gruodžio 22  d. (SCH/Com-ex (94)17, rev. 4)48 ir 
1995 m. gruodžio 20 d. (SCH/Com-ex (95) 20, rev. 2)49 Šengeno vykdomojo komiteto 
sprendimai ir 2001 m. balandžio 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 790/2001, paliekantis Tarybai tam tikr ų detalių nuostatų ir pasienio kontrol ės bei prieži ūros 
praktinių procedūrų įgyvendinimo teis ę
50. 
(23) Nukrypstant nuo Sutarties 299 straipsnio nuostat ų, šis reglamentas taikomas tik 
Europoje esan čioms Pranc ūzijos ir Nyderland ų teritorijoms. Jis neturi poveikio 
konkretiems susitarimams, taikomiems Seutai ir Melilai, kaip apibr ėžta Susitarime d ėl 
Ispanijos Karalyst ės prisijungimo prie Konvencijos d ėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno 
susitarimo įgyvendinimo.51 
(24) Pagal Protokolo d ėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos S ąjungos sutarties ir 
Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvaus priimant š į 
reglament ą ir dėl to ji nėra jo saistoma, nei reikalaujama, kad ji j į taikytų. Kadangi šis 
reglamentas pl ėtoja Šengeno acquis  pagal Europos Bendrijos steigimo sutarties IV 
antraštinės dalies nuostatas, Danija per šešis m ėnesius nuo tos dienos, kai Taryba bus 
priėmusi šį reglament ą, nuspręs, ar ji perkels j į į savo nacionalin ės teisės aktus, kaip 
nustatyta protokolo 5 straipsnyje. 
(25) Kalbant apie Islandij ą ir Norvegij ą,, šis reglamentas yra pl ėtojimas tų Šengeno acquis 
nuostatų, kaip apib ūdinta Europos S ąjungos Tarybos ir Isla ndijos Respublikos ir 
Norvegijos Karalyst ės sudarytame susitarime d ėl šių dviejų valstybių asociacijos 
įgyvendinant, taikant ir pl ėtojant Šengeno acquis52, kurios priklauso 1999 m. geguž ės 
17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB d ėl tam tikr ų priemoni ų taikant tą susitarim ą53 
1 straipsnio B punkte nurodytai sri čiai. 
(26) Šis reglamentas pl ėtoja Šengeno acquis nuostatas, kurias įgyvendinant Jungtin ė 
Karalystė pagal 2000 m. geguž ės 29 d. Tarybos sprendim ą 2000/365/EB d ėl Jungtinės 
Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalyst ės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai 
kurias Šengeno acquis nuostatas54 nedalyvauja. D ėl to Jungtin ė Karalystė nedalyvauja 
priimant š į reglament ą, nėra jo saistoma ir neprivalo jo taikyti. 
(27) Šis reglamentas pl ėtoja Šengeno acquis nuostatas, kurias įgyvendinant Airija pagal 
2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendim ą 2002/192/EB d ėl Airijos prašymo dalyvauti 
įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis  nuostatas55 nedalyvauja. D ėl to Airija 
nedalyvauja priimant š į reglament ą, nėra jo saistoma ir neprivalo jo taikyti. 
(28) Šis reglamentas yra Šengeno acquis  pagrindu priimtas arba kitaip su juo susij ęs aktas, 
kaip apib ūdinta 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio  1 straipsnyje, išskyrus III dal į, 
kuriai taikomos 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalies nuostatos, 
                                                 
48 OL L 239, 2000 9 22, p. 168. 
49 OL L 239, 2000 9 22, p. 133. 
50 OL L 116, 2001 4 26, p. 5. 
51 OL L 239, 2000 9 22, p. 69. 
52 OL L 176, 1999 7 10, p. 36. 
53 OL L 176, 1999 7 10, p. 31. 
54 OL L 131, 2000 6 1, p. 43. 
55 OL L 64, 2002 3 7, p. 20. 
 
LT 41   LT PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENT Ą: 
I DALIS  
BENDROSIOS NUOSTATOS  
1 straipsnis 
Tikslas 
Šis reglamentas nustato taisykles, reglamentuojan čias asmen ų judėjimą per išorines ir vidines 
sienas Europos S ąjungoje. 
2 straipsnis 
Sąvokų apibrėžimai 
Šiame reglamente taikomi šie s ąvokų apibrėžimai: 
1) „vidinės sienos“− tai: 
a) valstybi ų narių bendros sausumos sienos; 
b) valstybi ų narių oro uostai vidaus skrydžiams; 
c) valstybi ų narių jūrų ir ežerų uostai reguliariam susiekimui laivais; 
2) „išorin ės sienos“ − tai valstybi ų narių sausumos ir j ūrų sienos bei j ų oro uostai, j ūrų uostai 
ir ežerų uostai, jei jie n ėra vidinės sienos; 
3) „vidaus skrydis“ − bet kuris skrydis tik į valstybių narių teritorijas arba iš j ų, nenutupiant 
trečiosios valstyb ės teritorijoje; 
4) „reguliarus susiekimas laivais“ − tai susisiekimas tarp t ų pačių dviejų ar daugiau uost ų, 
esančių valstybių narių teritorijoje, ne įplaukiant į jokį uostą už valstybi ų narių teritorijos ir 
vežant keleivius ir transporto priemones pagal viešai skelbiam ą tvarkarašt į arba tokiais 
reguliariais laiko tarpais ir dažnumu, kad tas vežimas b ūtų pripažintinas vykdomu sisteminga 
seka; 
5) „trečiųjų šalių pilietis“ − kiekvienas asmuo, kuris n ėra Sąjungos pilietis, kaip apibr ėžta 
Sutarties 17 straipsnio 1 dalyje; 
6) „trečiųjų šalių pilietis,  kuriam pagal duot ą perspėjimą neleidžiama atvykti “ − bet kuris tre čiųjų 
šalių pilietis, d ėl kurio į Šengeno informacin ę sistemą pagal Šengeno konvencijos 96 straipsn į 
įtrauktas persp ėjimas, kad jam neb ūtų leidžiama atvykti; 
 
LT 42   LT 7) „Bendrijos laisvo jud ėjimo teisę turintys asmenys“ − tai: 
a) S ąjungos pilie čiai, kaip apibr ėžta Sutarties 17 straipsnio 1 dalyje, ir tre čiųjų šalių 
piliečiai, kurie yra S ąjungos pilie čio, besinaudojan čio savo teise laisvai jud ėti, 
šeimos nariai, kuriems taikoma 2004 m. balandžio 29 d. Direktyva 2004/38/EB56, 
b) tre čiųjų šalių piliečiai ir jų šeimų narius, nepaisant j ų pilietybės, kurie pagal 
Bendrijos bei jos valstybi ų narių ir šių šalių susitarimus turi laisvo jud ėjimo teises, 
lygiavertes S ąjungos pilie čių teisėms; 
8) „sienos kirtimo punktas“ − bet kuris kompetenting ų institucij ų nustatytas sienos kirtimo 
punktas, per kuri leidžiama kirsti išorines sausumos, j ūrų ar oro sienas; 
9) „pasienio kontrol ė“ − patikrinimas pasie nyje, atliekamas tik d ėl ketinimo kirsti t ą sieną, 
nepaisant joki ų kitų aplinkybi ų. Ši sąvoka apima: 
a) patikrinimus, atliekamus nustatyt uose sienos kirtimo punktuose pagal š į reglament ą 
siekiant užtikrinti, kad asmenys, j ų transporto priemon ės ir jų turimi daiktai gal ėtų 
legaliai patekti į valstybių narių teritoriją arba legaliai iš jos iškeliauti; 
b) už nustatyt ų sienos kirtimo punkt ų ribų ir ne nustatytomis valandomis atliekam ą 
sienų stebėjimą pagal šį reglament ą, kad būtų užkirstas kelias asmenims aplenkti 
sienos kirtimo punktus siek iant išvengti patikrinim ų ir nelegaliai atvykti į valstybių 
narių teritoriją arba iš jos nelegaliai išvykti; 
10) „sienos apsaugininkas“ − bet kuris valstyb ės tarnautojas, paskirtas į sienos kirtimo punkt ą 
arba prie išorin ės sausumos ar j ūrų sienos arba šali a tos sienos esan čioje vietov ėje, kuris pagal 
kiekvienos valstyb ės narės nacionalin ės teisės aktus yra atsakingas už pasienio kontrol ės 
uždavinių atlikimą; 
11) „vietinis eismas per sien ą“ − tai specifin ės sienų kirtimo taisykl ės pasienio rajonuose 
gyvenantiems asmenims, kai apibr ėžta Reglamente (EB) Nr. … d ėl vietinio eismo per sien ą 
režimo prie valstybi ų narių išorinių sausumos sien ų nustatymo;57 
12) „vežėjas“ − bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, kuris ver čiasi keleivi ų vežimu oro, j ūrų ar 
sausumos keliais; 
13) „leidimas gyventi“ − bet kuris valstyb ės narės valdžios institucij ų išduotas leidimas, 
suteikiantis tre čiųjų šalių piliečiui teisę teisėtai būti jos teritorijoje, išskyrus: 
a) vizas ir b) leidimus, išduotus, kol nagrin ėjamas prašymas išduoti leidim ą gyventi arba suteikti 
prieglobst į; 
14) „kruizinis laivas“ − tai nustatytu maršrutu pagal iš anksto nustatyt ą program ą 
plaukiojantis laivas, kurio keleiviai dalyvauja turistin ės veiklos įvairiuose uostuose 
kolektyvin ėje programoje ir kuris kelion ės metu paprastai nei ima keleivi ų, nei leidžia 
keleiviams išlipti; 
                                                
 
56 OL L 158, 2004 4 30, p. 77. 
57 OL L […], […], p. […]. 
 
LT 43   LT 15) „pramogini ų laivų naudojimas“ − pramogini ų laivų, įrengtų su burėmis ir (arba) varikliu 
privačiam naudojimui, skirt ų sporto arba turizmo tikslais, naudojimas; 
16) „pakran čių žvejyba“ − žvejyba laivais, kurie kiekvien ą dieną arba po keli ų dienų grįžta į 
valstybės narės uostą neužsukdami į trečiojoje valstyb ėje esantį uostą. 
3 straipsnis 
Taikymo sritis 
Šis reglamentas taikomas ki ekvienam asmeniui, kertan čiam valstyb ės narės sieną, bet 
nepažeidžiant: 
a) Bendrijos laisvo jud ėjimo teisę turinčių asmenų teisių; 
b) pab ėgėlių ir asmenų, prašančių tarptautin ės apsaugos, teisi ų, ypač dėl negrąžinimo; 
c) tre čiųjų šalių piliečių, kurie yra ilgalaikiai gyventojai, kaip apibr ėžta Tarybos 
direktyva 2003/109/EB58, teisių. 
II DALIS  
IŠORINĖS SIENOS  
I skyrius 
Išorinių sienų kirtimas 
ir atvykimo s ąlygos 
4 straipsnis 
Išorinių sienų kirtimas 
1. Išorines sienas galima ki rsti tik nustatytuos e sienos kirtimo punkt uose ir nustatytomis 
jų darbo valandomis. Sienos kirtimo punktuose tos darbo valandos turi b ūti aiškiai 
nurodytos. 
Gali būti nustatyti konkret ūs sienos kirtimo punktai, skirti pasienio rajon ų 
gyventojams taikant vietinio eismo per sien ą režimą. 
Nustatytų sienos kirtimo punkt ų sąrašas pateiktas I priede. 
2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies nuostat ų, pareigos kirsti išorines sienas tik 
sienos kirtimo punktuose ir nustatytomis j ų darbo valandomis išimtys gali b ūti 
leidžiamos: 
a) taikant vietinio eismo per sien ą režimą; 
b) ryšium su pramogini ų laivų naudojimu arba pakran čių žvejyba; 
                                                 
58 OL L 16, 2004 1 23, p. 44. 
 
LT 44   LT c) išlipantiems į krantą jūrininkams b ūti uosto, į kurį atplaukia j ų laivai, 
teritorijoje arba gretimose savivaldyb ėse; 
d) valstybi ų narių piliečiams, kertantiems valstyb ės narės, kurios pilietyb ę jie turi, 
sieną; 
e) asmenims arba asmen ų grupėms tais atvejais, ka i yra specialaus pob ūdžio 
poreikis, jei jie turi leidimus, reikalaujamus pagal nacionalin ės teisės aktus, ir 
tai neprieštarauja valstybi ų narių viešosios tvarkos ir vidaus saugumo 
interesams. Toks leidimas gali b ūti išduotas tiktai tuo atve ju, jei jo prašantis 
asmuo, kirsdamas sien ą, pateikia reikalingus dokumentus. 
3. Nepažeisdamos šio straipsnio 2 dalyje nustatyt ų išimčių arba savo įsipareigojim ų dėl 
tarptautin ės apsaugos teikimo, valstyb ės narės pagal savo nacionalin ę teisę nustato 
bausmes už neleistin ą išorinių sienų kirtimą vietose, kuriose n ėra sienos kirtimo 
punktai, ir kitu laiku negu j ų nustatytomis darbo valandomis. Šios bausm ės turi būti 
veiksmingos, proporcingos ir atgrasinan čios. 
5 straipsnis 
Trečiųjų šalių piliečių atvykimo s ąlygos 
1. Tre čiųjų šalių piliečiai į valstybių narių teritoriją gali atvykti ir ten b ūti ne ilgiau kaip tris 
mėnesius, jeigu jie atitinka šias s ąlygas : 
a) jie turi galiojant į dokument ą ar dokumentus, leidžian čius jiems kirsti sien ą; 
b) jei reikia, turi galiojan čią vizą; 
c) jei reikia, pateikia  dokumentus, pagrindžian čius numatyto buvimo tiksl ą bei 
sąlygas, įskaitant kelion ės draudimo įrodymus, ir tai, kad jie turi pakankamai 
lėšų pragyvenimui tiek numatyto buvimo laikotar piu, tiek ir gr įžimui į kilmės 
šalį arba vykimui tranzitu į trečiąją valstybę, į kurią, kaip yra įsitikinę, jie būtų 
įleisti arba kurioje gali teis ėtai gauti toki ų lėšų; 
d) jie n ėra asmenys, d ėl kurių per Šengeno informacin ę sistemą (SIS)  duotas 
perspėjimas neleisti atvykti ; 
e) jie nelaikomi kelian čiais grėsmę nei vienos iš valstybi ų narių viešajai tvarkai, 
vidaus saugumui, visuomen ės sveikatai ar tarptautiniams santykiams. 
2. Tre čiosios šalies pilietis paprašytas turi nurodyti savo prašymo atvykti į teritoriją 
trumpam buvimui priežast į. Kilus abejonei, sienos apsaugininkai pareikalauja 
pateikti oficialius dokumentinius įrodymus.  
Patvirtinamieji dokumentai, naudojami patikrinti,  ar laikomasi šio straipsnio 1 dalyje 
nustatytų sąlygų, yra konkre čiai nurodyti II priede. 
3. Pragyvenimo l ėšos įvertinamos atsižvelgiant į buvimo tiksl ą ir remiantis vidutin ėmis 
maitinimo ir laikino apgyvendinimo kai nomis. Orientaciniai dydžiai, kuriuos 
kiekvienais metais nustato valstyb ės narės, nurodyti III priede. 
 
LT 45   LT 4. Tre čiųjų šalių piliečiai, turintys kurios nors valstyb ės narės išduotą galiojant į leidimą 
gyventi, gali b ūti atleidžiami nuo vizos reikalavimo, kad gal ėtų atvykti į kitas 
valstybes nares. 
5. Nukrypstant nuo šio stra ipsnio 1 dalies nuostat ų, trečiųjų šalių piliečiams, kurie 
neatitinka vis ų atvykimo s ąlygų, bet turi vienos iš valstybi ų narių išduotą leidimą 
gyventi ar leidim ą arba pakartotinio atvykimo viz ą, arba prireikus – abu dokumentus, 
leidžiama  atvykti į kitų valstybių narių teritorijas tranzito tikslu, kad jie gal ėtų pasiekti 
tą leidimą gyventi ar leidim ą arba pakartotinio atvykimo viz ą išdavusios valstyb ės 
narės teritorij ą, jeigu jų pavardės nėra įtrauktos į valstybės narės, kurios išorines 
sienas jie ketina kirsti, nacionalin į asmenų, dėl kurių perspėjama nurodant, kad jiems 
neleidžiama atvykti ar  vykti tranzitu, s ąrašą. 
6. Jei tre čiosios šalies pilietis, kuris neatiti nka šio straipsnio 1 dalyje pateikt ų atvykimo 
sąlygų, remiasi 11 straipsnio 1 dalies nuostato mis ir prašo leisti atvykti arba vykti 
tranzitu ne per valstyb ės narės, kuri išimties tvarka yra suti kusi leisti jam ten gyventi, 
išorinę sieną, jis turi b ūti siunčiamas atgal ir jam leidžiama prisistatyti prie 
pastarosios valstyb ės išorinės sienos, kad gal ėtų atvykti į jos teritorij ą.  
7. Šio straipsnio 4 ir 5 dalyje nurodyt i leidimai gyventi ir leidimai yra: 
a) visi leidimai gyventi, valstybi ų narių išduoti pagal vienod ą formą, nustatyt ą 
Reglamentu (EB) Nr. 1030/2002;59 
b) visi kiti leidimai gyventi bei leidimai ir gr įžimo vizos, nurodyti Bendr ųjų 
konsulinių nurodym ų 4 priede.60 
II skyrius 
Išorinių sienų kontrolė ir atsisakymas leisti atvykti 
6 straipsnis 
Asmenų patikrinimai nustatytuose sienos kirtimo punktuose 
1. Jud ėjimą per sieną prie išorini ų sienų tikrina valstybi ų narių sienos apsaugininkai. 
Patikrinimai atliekami pagal šio straipsnio 2 ir 3 dalis. 
2. Visiems asmenims taikomas minimalus pa tikrinimas, kad remiantis pateiktais ar 
parodytais kelion ės dokumentais b ūtų nustatyta j ų asmens tapatyb ė. 
Kiekviena valstyb ė narė patikrinimus atlieka pagal savo teis ės aktus, ypa č tais 
atvejais, kurie yra susij ę su kratomis. Taip pat gali b ūti tikrinamos transporto 
priemonės ir sieną kertančių asmenų turimi daiktai.  
3. Atvykstant ir išvykstant tre čiųjų šalių piliečiams taikomas išsamus patikrinimas.  
                                                 
59 OL L 157, 2002 6 15, p. 1. 
60 OL C 313, 2002 12 16, p. 1; OL C 310, 2003 12 19, p. 1. 
 
LT 46   LT Išsamūs patikrinimai apima: 
a) kelion ės dokument ų ir kitų atvykim ą ir buvim ą reglamentuojan čių sąlygų, 
nustatytų 5 straipsnio 1 dalyje, bei atitinkamais atvejais dokument ų, leidžiančių 
gyventi ir verstis prof esine veikla, tikrinim ą; 
b) grėsmių valstybi ų narių vidaus saugumui, viešajai tvarkai ir visuomen ės 
sveikatai nustatym ą bei prevencij ą ir nusikaltim ų registravim ą, ypač tiesiogiai 
ieškant informacijos pranešimuose apie asmenis ir daiktus, įtrauktuose į 
Šengeno informacin ę sistemą (SIS) ir į nacionalines duomen ų rinkmenas. 
7 straipsnis 
Patikrinim ų sumažinimas 
1. Patikrinimai prie sausumos sien ų gali būti sumažinami susiklos čius išskirtin ėms ir 
nenumatytoms aplinkyb ėms, reikalaujan čioms imtis neatid ėliotinų priemoni ų.  
2. Jei 6 straipsnyje nustatyti patikrinimai negali b ūti sistemingai atliekami d ėl šio 
straipsnio 1 dalyje nurodyt ų išskirtini ų ir nenumatyt ų aplinkybi ų, turi būti nustatomi 
prioritetai. 
3. Išsamios taisykl ės, reglamentuojan čios patikrinim ų sumažinim ą ir prioritet ų 
nustatymo kriterijus, nustatytos V priede. 
4. Atitinkama valstyb ė narė kuo skubiausiai informuoja kitas valstybes nares ir 
Komisiją apie priemones, kuri ų buvo imtasi pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis. 
5. Net ir tais atvejais, kai patikrinimai sumažinami, tre čiųjų šalių piliečiai turi tur ėti 
galimybę prašyti ir gauti spaudus savo kelion ės dokumente pagal 9 straipsn į. 
8 straipsnis 
Atskiros eismo juostos ir informacija ant j ų ženklų 
1. Valstyb ės narės nustatytuose sienos kirtimo punktuose prie savo išorini ų oro sienų 
nustato atskiras eismo juostas taip, kad asmen ų pasienio kontrol ė galėtų būti 
atliekama pagal 6 straipsn į. Tokios juostos žymimos šio straipsnio 2 dalyje 
nustatytais ženklais. 
Atskirų eismo juost ų nustatymas n ėra privalomas valstybi ų narių nustatytuose j ūrų ir 
sausumos sien ų kirtimo punktuose ir pa sienyje tarp valstybi ų narių, netaikan čių 18 
straipsnio. 
2. Minimal ūs užrašai ant ženkl ų, kurie gali b ūti elektroniniai tablo, turi b ūti tokie: 
a) eismo juostoms, kuriomis naudojasi tik Bendrijos laisvo jud ėjimo teisę turintys 
asmenys: Europos S ąjungos emblema su raid ėmis „EU“ („ES“), „EEA“ 
(„EEE“) ir „CH“ („Š“) žvaigždu čių apskritime ir žodžiu „CITIZENS“ 
(„PILIEČIAI“) žemiau to žvaigždu čių apskritimo, kaip parodyta VI priedo A 
dalyje, 
 
LT 47   LT b) eismo juostoms, skirtoms kit ų kategorij ų trečiųjų šalių piliečiams, bet kuriomis 
taip gali naudotis ir Bendrijos laisvo jud ėjimo teisę turintys asmenys: žodžiai 
„ALL PASSPORTS“ („VISI PASAI“), ka ip parodyta VI priedo B dalyje. 
Pirmiau min ėti užrašai ant ženkl ų gali būti parašyti tokia kalba arba kalbomis, 
kokiomis kiekviena valstyb ė narė laiko tinkama.  
3. Nustatytuose j ūrų ir sausumos sienos kirtimo punktuose valstyb ės narės gali atskirti 
eismą juostomis, skirtomis įvairių tipų transporto priemon ėms – automobiliams, 
sunkvežimiams ir autobusams – ženklais,  pavaizduotais VI priedo C dalyje. 
4. Kuriame nors konkre čiame sienos kirtimo punkte laikinai sutrikus eismo sraut ų 
pusiausvyrai, per t ą laiką, kurio reikia tokiam pusiaus vyros sutrikimui pašalinti, 
atitinkamos valdžios institucijos gali skirting ų eismo juost ų naudojimo taisykli ų 
atsisakyti. 
5. Esam ų ženklų pritaikymas, kad b ūtų laikomasi šio straipsnio 1, 2 ir 3 dali ų, turi būti 
užbaigtas iki 2009 m. geguž ės 31 d. Keisdamos esamus ar įrengdamos naujus 
ženklus anks čiau tos datos, valstyb ės narės turi laikytis tose dalyse nustatyt ų 
minimalių užrašų. 
9 straipsnis 
Trečiųjų šalių piliečių kelionės dokument ų spaudavimas 
1. Tre čiųjų šalių piliečių kelionės dokumentai sistemingai spauduojami jiems 
atvykstant. Konkre čiai atvykimo spaudas dedamas: 
a) dokumentuose, kuriuose yra ga liojanti viza, leidžianti tre čiųjų šalių piliečiams 
kirsti sien ą; 
b) dokumentuose, leidžian čiuose trečiųjų šalių piliečiams, kuriems viz ą valstybė 
narė išdavė pasienyje, kirsti sien ą; 
c) dokumentuose, leidžian čiuose trečiųjų šalių piliečiams, kuriems netaikomas 
vizos reikalavimas, kirsti sien ą. 
2. Nei atvykimo, nei išvykimo spaudas nededami: 
a) trečiųjų šalių piliečių, kurie turi Bendrijos laisvo jud ėjimo teis ę, kelionės 
dokumentuose; 
b) jūrininkų, kurie valstyb ės narės teritorijoje b ūna tik tol, kol j ų laivas stovi 
uoste, ir tik įplaukimo uosto rajone, kelion ės dokumentuose; 
c) pilot ų licencijose arba orlaivi ų įgulų narių pažymėjimuose; 
d) asmenims, besinaudojantiems vietinio eismo per sien ą režimu, jei jie turi 
reikalaujamus leidimus; 
e) asmenims, kuriems papras tai netaikoma jokia kontrol ė (pavyzdžiui, valstybi ų 
vadovams ir aukštas pareigas einantiems asmenims, apie kuri ų atvykimą buvo 
oficialiai pranešta iš anksto  diplomatiniais kanalais); 
 
LT 48   LT f) dokumentuose, leidžian čiuose Andoros, Monako ir San Marino pilie čiams 
kirsti sien ą. 
Išimties tvarka tre čiosios šalies pilie čio prašymu d ėti atvykimo arba išvykimo spaud ą 
gali būti atsisakoma, jei jo d ėjimas gal ėtų sukelti asmeniui rimt ų sunkumų. Tuo 
atveju, atvykimas arba išvykimas turi b ūti registruojamas ant atskiro lapo, jame 
nurodant pavard ę (ir vardą) ir paso numer į. 
3. Išvykimo spaudas sistemingai dedamas dokumentuose, leidžian čiuose tre čiosios 
šalies pilie čiui kirsti sien ą, kuriuose yra daugiakart ė atvykimo viza su bendros 
daugkartinio buvimo trukm ės apribojimu.  
4. Spaudavimui taikomos praktinio pob ūdžio priemon ės nustatytos VII priede. 
10 straipsnis 
Stebėjimas tarp sienos kirtimo punkt ų 
1. Kompetentingos institucijos na udoja mobilius dalinius išorin ėms sienoms steb ėti: 
a) tarp nustatyt ų sienos kirtimo punkt ų ir 
b) prie sienos kirtimo punkt ų ne jų įprastinėmis darbo valandomis. 
Šis stebėjimas atliekamas taip, kad atgrasint ų žmones vengti tikrinim ų sienos kirtimo 
punktuose. 
2. Išorini ų sienų stebėjimo vietose, kur n ėra sienos kirtimo punkt ų, ir šių sienos kirtim ų 
punktų stebėjimo ne j ų darbo valandomis pagrindini s tikslas – užkirsti keli ą 
neleistiniems sienos kirtimams, kovoti su  tarptautiniu nusikalstamumu ir taikyti 
priemones arba imtis priemoni ų priešinantis žmon ėms, kurie nelegaliai kirto sien ą. 
3. Steb ėjimą tarp nustatyt ų sienos kirtimo punkt ų atlieka personalas, kurio skai čiai ir 
veiklos b ūdai priderinami prie konkre čios realios situacijos. Jis apima dažnus ir 
netikėtus stebėjimo period ų pakeitimus, kad neleis tini sienos kirtimai b ūtų nuolatinė 
rizika. 
4. Steb ėjimą atlieka mobil ūs daliniai, kurie savo pareig as eina patruliuodami arba 
dislokuodamiesi vietose, kurios yra žinomos arba numanomos esan čios jautrios, 
tokiu steb ėjimu siekiant sulaikyti nelegaliai sien ą kertančius asmenis. Steb ėjimas taip 
pat gali būti atliekamas technin ėmis priemon ėmis, įskaitant elektronines priemones. 
5. Steb ėjimo priemon ė ir būdas pasirenkami atsižvelgiant į veiklos s ąlygas, ypa č į 
valstybės sienos rūšį ir pobūdį (sausuma, vidaus vandens kelias ar j ūra). 
6. Išsamios steb ėjimą reglamentuojan čios taisykl ės nustatomos 30 straipsnio 2 dalyje 
nustatyta tvarka. 
 
LT 49   LT 11 straipsnis 
Atsisakymas leisti atvykti 
1. Tre čiosios šalies pilie čiui, kuris neatitinka vis ų 5 straipsnio 1 dalyje nustatyt ų 
atvykimo s ąlygų, neleidžiama atvykti į valstybių narių teritorijas, išskyrus atvejus, 
kai valstyb ė narė mano, kad b ūtina nukrypti nuo to principo d ėl humanitarini ų 
pagrindų, nacionalini ų interesų arba tarptautini ų įsipareigojim ų pagrindu. Tokiais 
atvejais leidimas atvykti gali oja tik atitinkamos valstyb ės narės teritorijai, o ši 
atitinkamai informuoja kitas valstybes nares. Šios taisykl ės netrukdo taikyti 
specialias nuostatas d ėl prieglobs čio teisės arba ilgalaiki ų vizų išdavimo. 
2. Kai tre čiųjų šalių piliečiai, kuriems d ėl jų pilietybės taikomas vizos reikalavimas, 
prisistato pasienyje netur ėdami tokios vizos, jiems neleidžiama atvykti, išskyrus 
atvejus, kai jie atitinka Reglamento (EB) Nr. 415/200361 1 straipsnio 2 dalyje 
nustatytas s ąlygas. 
Jei šios s ąlygos tenkinamos, viza gali b ūti išduota pasienyje pagal pirmiau min ėtą 
reglament ą. Pasienyje išduotos vizos turi b ūti įrašomos į sąrašą. 
3. Atsisakoma leisti atvyk ti motyvuotu sprendimu, kur į priima tai daryti pagal 
nacionalin ę teisę įgaliota institucija, kuri turi nurodyti ir jo apskundimo tvark ą; 
sprendimas įsigalioja nedelsiant arba atitinkamais atvejais pasibaigus nacionalin ės 
teisės aktų nustatytam laikotarpiui. 
Standartin ė atsisakymo leisti atvykti forma pateikta VIII priedo B dalyje. 
Atitinkamas tre čiosios šalies pilietis turi patvirtinti sprendimo neleisti atvykti ta 
forma gavim ą. 
4. Sienos apsaugininkai užtikrina, kad tre čiosios šalies pilietis , kuriam buvo neleista 
atvykti, neatvykt ų į atitinkamos valstyb ės narės teritoriją arba, jeigu jis jau yra į ją 
atvykęs, nedelsdamas išvykt ų.  
5. Išsamios taisykl ės, reglamentuojan čios atsisakym ą leisti atvykti, pateiktos VIII 
priedo A dalyje. 
III skyrius 
Ištekliai pasienio kontrolei ir 
valstybių narių bendradarbiavimas 
12 straipsnis 
Ištekliai pasienio kontrolei 
Valstybės narės skiria pakankamai tinkamai parengto personalo ir ištekli ų atlikti patikrinimus 
prie išorini ų sienų pagal 6–11 straipsnius, kad gal ėtų užtikrinti aukšto lygio kontrol ę prie savo 
išorinių sienų.  
                                                 
61 OL L 64, 2003 3 7, p. 1. 
 
LT 50   LT 13 straipsnis 
Patikrinim ų vykdymas 
1. Šio reglamento 6–11 straipsniais nustatyt ą pasienio kontrol ę atlieka valstybi ų narių 
tarnybos, pagal nacionalin ę teisę atsakingos už sienos apsauginink ų pareigas. 
Atliekdami šias pareigas, sienos apsaugininkai naudojasi nacionalin ės teisės jiems 
suteiktais pasienio policijos įgaliojimais ir įgaliojimais prad ėti tyrimą dėl 
baudžiamosios bylos išk ėlimo.  
Už sienos apsauginink ų pareigas atsakingose nacionalin ėse tarnybose turi dirbti 
specialiai ir tinkamai parengti profesionalai. 
2. Priemon ės, kurių imamasi atliekant sienos apsauginink ų pareigas, vykdomos tokiu 
mastu, kokiu jos atitinka tikslus, kuri ų jomis siekiama.  
3. Už sienos apsauginink ų pareigas pagal kiekvienos valstyb ės narės nacionalin ę teisę 
atsakingų nacionalini ų tarnybų sąrašas pateikiamas IX priede. 
4. Kad sienos b ūtų veiksmingai kontroliuojamos, valstyb ės narės užtikrina glaud ų 
nuolatinį visų nacionalini ų tarnybų, atsaking ų už sienos apsauginink ų pareigas, 
bendradarbiavim ą. 
14 straipsnis 
Valstybių narių bendradarbiavimas 
1. Valstyb ės narės padeda viena kitai ir palaiko nuolatinius glau džius bendradarbiavimo 
ryšius siekdamos veiksmingo pasienio kontrol ės įgyvendinimo. 
2. Valstybi ų narių operatyvin į bendradarbiavim ą valdo ir koordinuoja Europos 
operatyvinio bendradarbiavimo prie išorini ų sienų valdymo agent ūra. 
15 straipsnis 
Bendra kontrol ė 
1. Valstyb ės narės, savo bendroms sausumos sienoms netaikan čios 18 straipsnio, gali 
iki šio straipsnio taikym o dienos bendrai kontroliu oti tas bendras sienas, 
nepažeisdamos 6–11 straipsni ų. 
Šiuo tikslu valstyb ės narės gali tarpusavyje sudary ti dvišalius susitarimus. 
2. Apie susitarimus, sudarytus pagal šio straipsnio 1 dal į, valstybės narės praneša 
Komisijai.  
 
LT 51   LT IV skyrius 
Specialios išsamios pasienio kontrol ės ir specifini ų procedūrų 
taisyklės 
16 straipsnis 
Specialios išsamios taisykl ės skirtingoms valstyb ės sienos r ūšims ir įvairioms transporto 
priemonėms, naudojamoms kertant valstybi ų narių išorines sienas 
Specialios išsamios taisykl ės, tokios kaip nustatytos X priede, nustatomos skirtingoms 
valstybės sienos r ūšims ir įvairioms transporto priemon ėms, naudojamoms kertant valstybi ų 
narių išorines sienas: 
a) sausumos sienoms (keliai ir geležinkelis); b) oro sienoms (tarptautiniai oro uos tai, aerodromai, vidaus skrydžiai); 
c) j ūrų sienoms ir vidaus vanden ų laivybai.  
17 straipsnis 
Specialūs potvarkiai 
1. Special ūs potvarkiai, tokie kaip nustaty ti XI priedu, nustatomi tam tikr ų kategorij ų 
asmenims: 
a) orlaivi ų pilotams ir kitiems įgulos nariams; 
b) jūrininkams; 
c) diplomatini ų, oficiali ų arba tarnybini ų pasų turėtojams ir tarptautini ų 
organizacij ų nariams; 
d) anapus sienos dirbantiems asmenims; e) nepilname čiams. 
2. Akredituotiems diplomatini ų misijų ir konsulini ų atstovybi ų nariams bei j ų šeimų 
nariams valstybi ų narių užsienio reikal ų ministerij ų išduodam ų kortelių pavyzdžiai 
yra pateikti XII priede. 
 
LT 52   LT III DALIS  
VIDINĖS SIENOS  
I skyrius 
Vidinių sienų kontrolės panaikinimas 
18 straipsnis 
Vidinių sienų kirtimas 
Vidines sienas galima kirsti bet kuriam e punkte ir jas kertant asmenys, nepaisant j ų pilietybės, 
pasienyje netikrinami.  
19 straipsnis 
Patikrinimai teritorijoje 
Asmenų tikrinimo prie vidini ų sienų panaikinimas neturi poveikio: 
a) kompetenting ų valdžios institucij ų policijos įgaliojimų naudojimui pagal kiekvienos 
valstybės narės teisės aktus, jei patikrinimai prie vidin ės sienos, atokiau nuo sienos 
esančioje vietov ėje arba apibr ėžtuose pasienio rajonuose yra atliekami laikantis 
identiškų sąlygų ir identiškais tikslais, kuriomis ir kuriais jie yra taikomi visai 
teritorijai, ypa č dažnumo ir intensyvumo poži ūriu; 
b) asmen ų patikrinimams saugumo sumetimais, kuriuos pagal kiekvienos valstyb ės 
narės teisės aktus uostuose ir oro uostuose atlieka kompetentingos valdžios 
institucijos, uosto ar ba oro uosto pareig ūnai arba vež ėjai, jei tokie patikrinimai yra 
taikomi ir asmenims, keliaujantiems valstyb ės narės viduje;  
c) valstyb ės narės galimybei teis ės aktais nustatyti pareig ą turėti ar nešioti su savimi 
asmens pažym ėjimus ir dokumentus; 
d) tre čiųjų šalių piliečių pareigai pranešti apie savo buvim ą bet kurios valstyb ės narės 
teritorijoje pagal Šengeno konvencijos 22 straipsn į. 
II skyrius 
Apsaugin ė išlyga 
20 straipsnis 
Valstybės narės galėjimas grąžinti pasienio kontrol ę prie vidini ų sienų 
1. Valstyb ė narė gali grąžinti pasienio kontrol ę prie savo vidini ų sienų ribotam, ne 
ilgesniam kaip 30 dien ų laikotarpiui, jei kyla rimta gr ėsmė viešajai tvarkai, 
visuomen ės sveikatai arba vidaus saugumui, 21 straipsnyje nustatyta tvarka arba 
nepaprastosios pad ėties atveju – 22 straipsnyje nustatyta tvarka. Patikrinim ų taikymo 
sritis ir trukm ė negali negali b ūti didesnė, negu tikrai reik alinga reaguojant į tą rimtą 
grėsmę. 
 
LT 53   LT 2. Jei gr ėsmė viešajai tvarkai, vida us saugumui arba visuomen ės sveikatai išlieka ilgiau 
kaip 30 dien ų, valstybė narė tais pačiais šio straipsnio 1 daly je nurodytais pagrindais 
ir atsižvelgdama į bet kuriuos naujus elementus gali išlaikyti patikrinimus naujiems 
ne ilgesniems kaip 30 dien ų laikotarpiams 23 straipsnyje nustatyta tvarka. 
21 straipsnis 
Tvarka galim ų numatyti įvykių atveju 
1. Jei valstyb ė narė planuoja gr ąžinti patikrinimus prie vidini ų sienų pagal 20 straipsnio 
1 dalį, ji nedelsdama atitinkamai praneša kitoms valstyb ėms narėms, pateikdama šio 
turinio informacij ą: 
a) siūlomo sprendimo priežastys, išsamiai nurodant įvykius, kurie sudaro rimt ą 
grėsmę viešajai tvarkai, vidaus  saugumui arba visuomen ės sveikatai; 
b) siūlomo sprendimo taikymo sritis, nurodant sienas, prie kuri ų patikrinimai bus 
grąžinami; 
c) nustatyt ų sienos kirtimo punkt ų pavadinimai; 
d) siūlomo sprendimo vykdymo data ir trukm ė; 
e) prireikus priemon ės, kurių turi imtis kitos valstyb ės narės. 
2. Gavusi atitinkamos valstyb ės narės pranešim ą ir atsižvelgdama į šio straipsnio 3 
dalyje nustatyt ą konsultavim ąsi, Komisija pareiškia nuomon ę. 
3. Šio straipsnio 1 dalyje nustatyta informacija , taip pat šio straipsnio 2 dalyje nustatyta 
nuomonė turi būti prašan čiosios valstyb ės, kitų valstybi ų narių Taryboje ir 
Komisijoje konsultacij ų tema siekiant, jei reik ia, organizuoti valstybi ų narių 
savitarpio bendradarbiavim ą ir apsvarstyti priemoni ų atitikimą įvykiui, d ėl kurio 
grąžinami patikrinimai, ir gr ėsmėms viešajai tvarkai, vidaus saugumui arba 
visuomen ės sveikatai.  
Pirmiau min ėtas konsultavimasis vyksta likus bent penkiolikai dien ų iki numatytos 
patikrinim ų grąžinimo datos. 
4. Patikrinimai gali b ūti grąžinami tik po šio straipsnio 3 dalyje nustatyt ų konsultacij ų. 
22 straipsnis 
Tvarka nepaprastosios pad ėties atveju 
1. Jei viešosios tvarkos, vidaus saugumo arba visuomen ės sveikatos valstyb ėje 
sumetimais reikia imtis nepaprastosios pad ėties veiksm ų, atitinkama valstyb ė narė 
gali nedelsdama sugr ąžinti patikrinimus prie vidini ų sienų. 
2. Prašan čioji valstyb ė nedelsdama atitinkamai apie tai praneša kitoms valstyb ėms 
narėms ir Komisijai, pateikdama 21 straipsnio 1 dalyje nurodyt ą informacij ą ir 
nurodydama nepaprastosios pad ėties atveju taikomos tvarkos naudojim ą 
pateisinan čias priežastis. 
 
LT 54   LT 23 straipsnis 
Patikrinim ų prie vidini ų sienų taikymo prat ęsimo tvarka 
1. Patikrinimai prie vidini ų sienų gali būti pratęsiami tik pagal 20 straipsnio 2 dalies 
nuostatas, pasikonsultavus su kitomis valstyb ėmis narėmis ir Komisija. 
2. Prašan čioji valstyb ė narė kitoms valstyb ėms ir Komisijai pateikia vis ą svarbią 
informacij ą apie patikrinim ų prie vidini ų sienų taikymo prat ęsimo priežastis. 
Taikomos 21 straipsnio 2 dalies nuostatos. 
24 straipsnis 
Bendras patikrinim ų prie vidini ų sienų grąžinimas d ėl tarptautin ės terorizmo gr ėsmės 
1. Kilus ypatingai rimtai gr ėsmei viešajai tvarkai, vidaus saugumui arba visuomen ės 
sveikatai, turin čiai poveikio kelioms valstyb ėms narėms, pavyzdžiui, kilus 
tarptautinei terorizmo gr ėsmei, Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, 
kvalifikuota balsu dauguma gali nuspr ęsti nedelsiant gr ąžinti patikrinimus prie vis ų 
arba tam tikr ų visų arba keli ų valstybių narių vidinių sienų. Šių patikrinim ų taikymo 
sritis ir trukm ė negali didesn ė negu ta, kurios tikra i reikia reaguojant į ypatingą 
grėsmės rimtumą. 
2. Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, kvalifikuota balsu dauguma nusprendžia 
atšaukti šias išimtines priemones, kai tik ta ypatingai rimta gr ėsmė jau 
nebeegzistuoja. 
3. Europos Parlamentas nedelsiant informuojamas apie priemones, kuri ų buvo imtasi 
pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis.  
4. Šis straipsnis netrukdo valstybei narei priimti neatid ėliotiną ir sutampant į sprendim ą 
pagal 22 straipsn į. 
25 straipsnis 
Pasienio kontrol ės priemon ės taikant apsaugin ę išlygą 
Tais atvejais, kai prie vidini ų sienų yra grąžinami patikrinimai, taikom os atitinkamos II dalies 
nuostatos.  
26 straipsnis 
Patikrinim ų prie vidini ų sienų grąžinimo ataskaita 
Valstybė narė, sugrąžinusi patikrinimus prie vidini ų sienų pagal 20 straipsn į, patvirtina dien ą, 
kurią šios kontrol ės priemon ės yra atšaukiamos ir tuo pat metu arba netrukus po atšaukimo 
Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai pateikia patikrinim ų prie vidini ų sienų grąžinimo 
ataskaitą. 
 
LT 55   LT 27 straipsnis 
Visuomen ės informavimas 
Jei leidžia apsaugin ės išlygos taikymo priežastys, patikrinimus prie vidini ų sienų grąžinanti(-
čios) valstyb ė(-ės) narė(-ės) deramu b ūdu informuoja visuomen ę apie patikrinim ų grąžinimą 
ir nustatytus sienos kirtimo punktus. 
28 straipsnis 
Konfidencialumas 
Atitinkamos valstyb ės narės prašymu kitos valstyb ės narės, Europos Parlamentas ir Komisija 
pripažįsta informacijos, pateiktos ryšium su patikrinim ų grąžinimu ir prat ęsimu, ir pagal 26 
straipsnį parengto pranešimo konfidencialum ą. 
IV DALIS  
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS  
29 straipsnis 
Priedų pakeitimai 
I–XII priedai iš dalies kei čiami ir papildomi 30 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 
30 straipsnis 
Komitetas 
1. Komisijai padeda komitetas. 
2. Kai daroma nuoroda į šią straipsnio dal į, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 
straipsniai. 
Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 daly je nustatytas la ikotarpis yra du m ėnesiai. 
3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles. 
31 straipsnis 
Netaikymas tam tikroms teritorijoms 
1. Šis reglamentas netaikomas Pranc ūzijos ir Nyderland ų neeuropin ėms teritorijoms. 
2. Šio reglamento nuostatos neturi ne igiamo poveikio specialioms taisykl ėms, 
taikomoms Seutos ir Melilos miestams, kaip apibr ėžta Susitarimo d ėl Ispanijos 
Karalystės prisijungimo prie Konvencijos d ėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno 
susitarimo įgyvendinimo Baigiamajame akte.62 
                                                 
62 OL L 239, 2000 9 22, p. 73. 
 
LT 56   LT 32 straipsnis 
Informacija, kuri ą turi pranešti valstyb ės narės 
Per dešimt dien ų nuo šio reglamento įsigaliojimo valstyb ės narės Komisijai praneša apie 
nacionalines nuostatas, susijusi as su 19 straipsnio c ir d punktais. Apie paskesnius ši ų 
nuostatų pakeitimus pranešama per penkias darbo dienas. 
Valstybių narių pranešta informacija skelbiama Europos S ąjungos oficialiojo leidinio C 
serijoje. 
33 straipsnis 
 III dalies taikymo ataskaita 
Komisija ne v ėliau kaip pra ėjus trejiems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo Europos 
Parlamentui ir Tarybai pateikia III dalies taikymo ataskait ą. 
Komisija ypating ą dėmesį skiria sunkumams, kylantiems gr ąžinant patikrinimus prie vidini ų 
sienų. Atitinkamais atvejais ji pateikia pasi ūlymus, kaip tokius sunkumus b ūtų galima įveikti. 
34 straipsnis 
Išbraukimai ir panaikinimai 
1. Konvencijos d ėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo įgyvendinimo 2 – 8 
straipsniai išbraukiami, o šis išbraukimas įsigalioja ... [šio reglamento įsiteisėjimo 
dieną]. 
2. Nuo tos pa čios dienos panaikinami: 
– Bendrasis vadovas, įskaitant jo priedus; 
– Šengeno vykdomojo komiteto 1994 m. gruodžio 22 d. sprendimas 
(SCH/Com-ex (94)17, rev. 4) ir  1995 m. gruodžio 20 d. sprendimas 
(SCH/Com-ex (95) 20, rev. 2); 
– Bendrųjų konsulini ų nurodym ų 7 priedas; 
– Reglamentas (EB) Nr. 790/2001. 
 Nuorodos į išbrauktus straipsnius ir panaikintus teis ės aktus aiškinamos kaip 
nuorodos į šį reglament ą ir turėtų būti suprantamos pagal XIII priede pateikt ą 
koreliacijos lentel ę. 
35 straipsnis 
Įsigaliojimas 
Šis reglamentas įsigalioja 20-t ą dieną nuo jo paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje . 
Jis taikomas nuo … [ praėjus šešiems m ėnesiams nuo įsigaliojimo ]. 
 
LT 57   LT Šis reglamentas yra privalomas visas ir  tiesiogiai taikomas visose valstyb ėse narėse pagal 
Europos bendrijos steigimo sutart į. 
Priimta Briuselyje,  
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas  […] 
 
LT 58   LT I PRIEDAS  
Nustatyti sienos kirtimo punktai  
BELGIJA 
Oro sienos 
– Briuselio nacionalinis oro uostas (Zaventem) 
– Oostende 
– Deurne 
– Bierset 
– Gosselies 
– Wevelgem (aerodromas) 
Jūrų sienos 
– Antwerpen 
– Oostende 
– Zeebrugge 
– Nieuwpoort 
– Gent 
– Blankenberge 
Sausumos siena 
– Eurostar (Lamanšo tunelis) 
Station Brussel-Zuid/G are de Bruxelles-Midi 
 
LT 59   LT ČEKIJA 
ČEKIJA – LENKIJA 
Sausumos sienos 1. Bartultovice – Trzebina  
2. Bílý Potok – Paczków 3. Bohumín – Cha łupki 
4. Bohumín – Cha łupki (geležinkelis) 
5. Bukovec – Jasnowice 6. Český Těšín – Cieszyn 
7. Český Těšín – Cieszyn (geležinkelis) 
8. Chot ěbuz – Cieszyn 
9. Dolní Lipka – Boboszów 10. Dolní Marklovice – Marklowice Górne 11. Frýdlant v Čechách – Zawidów (geležinkelis) 
12. Habartice – Zawidów 13. Harrachov – Jakuszyce 14. Horní Lištná – Leszna Górna 15. Hrádek nad Nisou – Porajów 16. Královec – Lubawka 17. Královec – Lubawka (geležinkelis) 18. Krnov – Pietrowice 19. Kunratice – Bogatynia 20. Lichkov – Mi ędzylesie (geležinkelis) 
21. Mezim ěstí – Mieroszów (geležinkelis) 
22. Mikulovice – G łuchołazy 
23. Mikulovice – G łuchołazy (geležinkelis) 
24. Náchod – Kudowa S łone 
 
LT 60   LT 25. Nové M ěsto p. Smrkem – Czerniawa Zdrój 
26. Osoblaha – Pomorzowiczki 27. Otovice – T łumaczów 
28. Petrovice u Karviné – Zebrzydowice (geležinkelis) 29. Pomezní Boudy – Prze łęcz Okraj 
30. Srbská – Miloszów 31. Starostín – Goli ńsk 
32. Sudice – Pietraszyn 33. Závada – Golkowice 34. Zlaté Hory – Konradów 
Vietiniam eismui per sien ą (*) ir turistams skirti sienos kirtimo punktai (**) 
1. And ělka – Lutogniewice** 
2. Bartošovice v Orlických horách – Niemojów*/** 
3. Bernartice – Dziewi ętlice* 
4. Beskydek – Beskidek* 5. Bílá Voda – Z łoty Stok* 
6. Božanov – Radków** 7. Česká Čermná – Brzozowice** 
8. Chomýž – Chomi ąża*  
9. Chuchelná – Borucin* 10. Chuchelná – Krzanowice* 11. Harrachov – Polana Jakuszycka** 12. Ha ť – Rudyszwa łd* 
13. Ha ť – Tworków* 
14. Hn ěvošice – Ściborzyce Wielkie*  
15. Horní Morava – Jod łów** 
16. Hr čava – Jaworzynka*/** 
17. Janovi čky – Głuszyca Górna** 
 
LT 61   LT 18. Karviná Ráj II – Kaczyce Górne* 
19. Kojkovice – Pu ńców* 
20. Kopytov – Olza* 21. Linhartovy – Lenarcice* 22. Lu ční bouda – Równia pod Śnieżką**  
23. Lu ční bouda – Śląski Dom** 
24. Machovská Lhota – Ostra Góra** 25. Malá Čermná – Czermna* 
26. Malý Stožek – Sto żek* 
27. Masarykova chata – Zieleniec** 28. Mladkov (Petrovi čky) – Kamie ńczyk** 
29. Nýdek – Wielka Czantorja** 30. Olešnice v Orlických horách ( Čihalka) – Duszniki Zdrój** 
31. Opava – Pilszcz* 32. Orlické Záho ří – Mostowice* 
33. Pet říkovice – Okreszyn** 
34. Píš ť – Bolesław* 
35. Píš ť – Owsiszcze* 
36. Rohov – Ściborzyce Wielkie* 
37. Šilhe řovice – Cha łupki* 
38. Smrk – Stóg Izerski** 39. Soví sedlo (Jelenka) – Sowia Prze łęcz** 
40. Špindleruv mlýn – Przesieka** 41. Staré M ěsto – Nowa Morawa*/** 
42. Strahovice – Krzanowice* 43. Travná – Lutynia*/** 
44. Třebom – Gródczanki* 
45. Třebom – Kietrz* 
 
LT 62   LT 46. Úvalno – Branice* 
47. Vávrovice – Wiechowice* 48. Velké Kun ĕtice –Sławniowice* 
49. Velký Stožec – Sto żek** 
50. Vĕřňovice – Gorzyczki* 
51. Věřňovice – Łaziska* 
52. Vidnava – Ka łków* 
53. Vosecká bouda (Tvarožník) – Szrenica** 54. Vrchol Kralického Sn ěžníku – Snieznik** 
55. Žaclé ř – Niedomirów** 
56. Zdo ňov – Łączna** 
57. Zlaté Hory – Jarno łtówek** 
ČEKIJA – SLOVAKIJA 
Sausumos sienos 1. Bílá – Kloko čov 
2. Bílá-Bumbálka – Makov 3. Břeclav (automagistral ė) – Brodské (automagistral ė) 
4. Březová – Nová Bošáca 
5. Brumov-Bylnice – Horné Srnie 6. Hodonín – Holí č 
7. Hodonín – Holí č (geležinkelis) 
8. Horní Lide č – Lúky pod Makytou (geležinkelis) 
9. Lanžhot – Brodské 10. Lanžhot – Kúty (geležinkelis) 11. Mosty u Jablunkova – Čadca (geležinkelis) 
12. Mosty u Jablunkova – Svr činovec 
13. Nedašova Lhota – Červený Kame ň 
14. Šance – Čadca-Milošová 
 
LT 63   LT 15. Starý Hrozenkov – Drietoma 
16. Strání – Moravské Lieskové 17. St řelná – Lysá pod Makytou 
18. Sudom ěřice – Skalica 
19. Sudom ěřice – Skalica (geležinkelis) 
20. Velká nad Veli čkou – Vrbovce (geležinkelis) 
21. Velká nad Veli čkou – Vrbovce 
22. Velké Karlovice – Makov 23. Vlárský pr ůsmyk – Horné Srni e (geležinkelis) 
ČEKIJA – AUSTRIJA 
Sausumos sienos 1. Břeclav – Hohenau (geležinkelis)  
2. České Velenice – Gmünd 
3. České Velenice – Gmünd (geležinkelis) 
4. České Velenice – Gmünd 2  
5. Chlum u T řeboně – Schlag 
6. Čížov – Hardegg 
7. Dolní Dvo řiště – Wullowitz 
8. Halámky – Gmünd-Neu-Nagelberg 9. Hat ě – Kleinhaugsdorf 
10. Hevlín – Laa an der Thaaya 11. Hnanice – Mitterretzbach 12. Horní Dvo řiště – Summerau (geležinkelis) 
13. Ježová – Iglbach  14. Koranda – St. Oswald  15. Mikulov – Drasenhofen 
16. Nová Byst řice – Grametten 
17. Nové Hrady – Pyhrabruck 
 
LT 64   LT 18. Plešné jezero – Plöckensteinersee  
19. Poštorná – Reinthal 20. Přední Výto ň – Guglwald 
21. Šatov – Retz (geležinkelis) 22. Slavonice – Fratres 23. Studánky – Weigetschlag 24. Valtice – Schrattenberg 25. Vrat ěnín – Oberthürnau 
26. Zadní Zvonková – Schöneben 
ČEKIJA – VOKIETIJA 
Sausumos sienos 1. Aš – Selb 
2. Aš – Selb- Plössberg (geležinkelis) 3. Boží Dar – Oberwiesenthal 4. Broumov – Mähring 5. Česká Kubice – Furth im Wald (geležinkelis) 
6. Cheb – Schirnding (geležinkelis) 7. Cínovec – Altenberg 8. Cínovec – Zinnwald 9. Děčín – Bad Schandau (geležinkelis)  
10. Dolní Poustevna – Sebnitz 11. Doubrava – Bad Elster  
12. Folmava – Furth im Wald 13. Hora sv. Šebestiána – Reitzenhain 14. Hrádek nad Nisou – Zittau  (geležinkelis)  
15. Hřensko – Schmilka 
16. Hřensko – Schöna (up ė) 
17. Jiříkov – Neugersdorf 
 
LT 65   LT 18. Kraslice – Klingenthal 
19. Kraslice / Hrani čná – Klingenthal (geležinkelis) 
20. Lísková – Waldmünchen 21. Mníšek – Deutscheinsiedel 22. Moldava – Neurehefeld  
23. Pavl ův Studenec – Bärnau 
24. Pomezí nad Oh ří – Schirnding 
25. Pot ůčky – Johanngeorgenstadt  (geležinkelis) 
26. Pot ůčky – Johanngeorgenstadt 
27. Petrovice – Bahratal 28. Rozvadov – Waidhaus 29. Rozvadov – Waidhaus (automagistral ė) 
30. Rumburk – Ebersbach – Ha brachtice (geležinkelis) 
31. Rumburk – Neugersdorf  32. Rumburk – Seifhennersdorf  33. Stožec – Haidmühle 34. Strážný – Philippsreuth 35. Svatá Kate řina – Neukirchen b.Hl. Blut 
36. Svatý K říž – Waldsassen 
37. Varnsdorf – Seifhennersdorf 38. Vejprty – Bärenstein 39. Vejprty – Bärenstein (geležinkelis) 40. Vojtanov – Bad Brambach (geležinkelis) 41. Vojtanov – Schönberg 42. Všeruby – Eschlkam 43. Železná – Eslarn 
44. Železná Ruda – Bayerisch Eisenstein 
45. Železná Ruda – Bayerisch Eisenstein (geležinkelis) 
 
LT 66   LT Turistams skirti sie nos kirtimo punktai 
1. Brandov – Olbernhau (Grünthal) 2. Branka – Hermannsreuth 3. Bublava – Klingenthal/Aschberg 
4. Bu čina – Finsterau 
5. Čerchov – Lehmgrubenweg 
6. Černý Potok – Jöhstadt 
7. České Žleby – Bischofsreut (Marchhäuser) 
8. Český Jiřetín – Deutschgeorgenthal 
9. Debrník – Ferdinandsthal 10. Dolní Podluží – Waltersdorf (Herrenwalde)  
11. Dolní Sv ětlá – Jonsdorf 
12. Dolní Sv ětlá – Waltersdorf 
13. Dolní Žleb – Elbradweg Schöna 
14. Fleky – Hofberg 
15. Fojtovice – Fürstenau 16. Hora sv. Kate řiny – Deutschkatharinenberg 
17. Horní Paseky – Bad Brambach 
18. Hrádek nad Nisou – Hartau 19. Hranice – Bad Elster/ Bärenloh 
20. Hranice – Ebmath 
21. Hřebečná (Boží Dar/Hubertky) – Oberwiesenthal 
22. Hřebečná/Korce – Henneberg (Oberjugel)  
23. Hřensko – Schöna 
24. Jelení – Wildenthal 25. Jílové/Sn ěžník – Rosenthal 
26. Jiříkov – Ebersbach (Bahnhofstr.) 
27. Křížový Kámen – Kreuzstein 
28. Krompach – Jonsdorf  
 
LT 67   LT 29. Krompach – Oybin/Hain 
30. Kryštofovy Hamry – Jöhstadt (Schmalzgrube)  
31. Libá/Dubina – Hammermühle 32. Lipová – Sohland 
33. Lobendava – Langburkersdorf 
34. Lobendava/Severní – Steinigtwolmsdorf 35. Lou čná – Oberwiesenthal 
36. Luby – Wernitzgrün 
37. Mikulášovice – Hinterhermsdorf  38. Mikulášovice (Tomášov) –Sebn itz OT/Hertigswalde (Waldhaus) 
39. Mikulášovice/Tane čnice – Sebnitz (Forellenschänke) 
40. Moldava – Holzhau 
41. Mýtina – Neualbenreuth 42. Nemanice/Lu čina – Untergrafenried 
43. Nová Ves v Horách – Deutschneudorf 
44. Nové Údolí /Trojstoli čník/ – Dreisessel 
45. Ostrý – Grosser Osser 
46. Ov čí Vrch – Hochstrasse 
47. Petrovice – Lückendorf 48. Pleš – Friedrichshäng 
49. Plesná – Bad Brambach 
50. Pod T řemi znaky – Brombeerregel 
51. Pot ůčky – Breitenbrunn (Himmelswiese) 
52. Prášily – Scheuereck 
53. Přední Zahájí – Waldheim 
54. Rybník – Stadlern 55. Šluknov/Rožany – Sohland (Hohberg) 
56. Starý Hroz ňatov – Hatzenreuth 
57. Tři znaky – Drei Wappen 
 
LT 68   LT 58. Zadní Doubice – Hinterheermsdorf  
59. Ždár – Griesbach 
60. Železná Ruda – Bayerisch Eisenstein 
Oro sienos 
A. Viešieji 63  
1. Brno – Tu řany 
2. České Budějovice – Hosín 
3. Holešov 
4. Karlovy Vary 5. Karlovy 6. Liberec 
7. Mnichovo Hradišt ě 
8. Olomouc 9. Ostrava – Mošnov 
10. Pardubice 
11. Praha – Ruzyn ě 
12. Uherské Hradišt ě – Kunovice 
B. Neviešieji 
64 
1. Benešov 2. Hradec Králové 
3. Lín ě’ 
4. Otrokovice 5. Přerov 
6. Vodochody 
7. Vysoké Mýto 
                                                
 
63 Pagal naudotoj ų kategorij ą tarptautiniai oro uostai yra skirstomi į viešuosius ir neviešuosius oro uostus. 
Viešieji oro uostai , kiek leidžia j ų techninis ir veiklos paj ėgumas, priima visus orlaivius. 
64 Nevieš ųjų oro uostų naudotojus apibr ėžia Civilin ės aviacijos tarnyba oro uosto operatoriaus pasi ūlymu.  
 
LT 69   LT DANIJA 
Jūrų sienos: 
Aabenrå Havn 
Aggersund Kalkværks Udskibningsbro Allinge Havn Asnæsværkets Havn Assens Havn Augustenborg Havn Avedøreværkets Havn 
Avernakke Pier 
Bagenkop Havn Bandholm Havn Bogense Havn Bønnerup Havn Dansk Salt A/S' Anlægskaj Det Danske Stålvalseværk A/S' Havn Dragør Havn Enstedværkets Havn Esbjerg Havn Faaborg Havn Fakse Havn Fakse Ladeplade Fiskeri- og Lystbådehavn Fredericia Havn Frederikshavn Havn Gedser Havn Grenå Havn Gråsten Havn 
 
LT 70   LT Gudhjem Havn 
Gulfhavn, Stigsnæs Haderslev Havn Hals Havn Hanstholm Havn Hasle Havn Helsingør Statshavn Helsingør Færgehavn Hirtshals Havn H.J. Hansen Hadsund A/S' Havn Hobro Havn Holbæk Havn Holstebro-Struer Havn Horsens Havn Hou Havn (Odder) Hundested Havn Hvide Sande Havn Kalundborg Havn Kaløvig Bådehavn Kerteminde Havn og Marina Klintholm Havn Koldby Kås Havn (Samsø) Kolding Havn Kongsdal Havn Korsør Havn Kyndbyværkets Havn 
Københavns Havn 
Køge Havn 
 
LT 71   LT Lemvig Havn 
Lindholm Havn Lindø-Terminalen Lyngs Odde Ammoniakhavn Marstal Havn Masnedøværkets Havn Middelfart Havn Nakskov Havn Neksø Havn NKT Trådværket A/S' Havn Nordjyllandsværkets Havn Nyborg Havn Nyborg Fiskerihavn Nyborg Fritids- og Lystbåde-Havn Nykøbing Falster Havn Nykøbing Mors Havn Næstved Havn Odense Havn Odense Staalskibsværft A/S' Havn Orehoved Havn Randers Havn Rudkøbing Havn Rødby Færge- og Trafikhavn Rømø Havn Rønne Havn Skagen Havn 
Skive Havn 
Skærbækværkets Havn 
 
LT 72   LT Spodsbjerg Færgehavn 
Statoil Pieren Stege Havn Stevns Kridtbruds Udskibningspier Stigsnæsværkets Havn Stubbekøbing Havn Studstrupværkets Havn Svaneke Havn Svendborg Trafikhavn Sæby Havn Søby Havn Sønderborg Havn Tejn Havn Thisted Havn Thorsminde Havn Thyborøn Havn Vang Havn Vejle Havn Vordingborg Havn Ærøskøbing Havn Ålborg Havn Ålborg Portland Århus Havn Årø Havn Årøsund Havn 
Farerų salos: 
Fuglafjadar Havn 
Klaksvikar Havn 
 
LT 73   LT Kollafjardar Havn 
Oyra Havn Runavikar Havn Torshavn Havn Tvøroyrar Havn Vags Havn Miovags/Sandavags Havn Sørvags Havn Vestmanna Havn 
Grenlandija: 
Aasiaat Havn (Egedesminde) 
Ilulissat Havn (Jakobshavn) Illoqqortoormiit Havn (Scoresbysund) Kangerlussauaq Havn (Søndre Strømfjord) Maniitsoq Havn (Sukkertoppen) Nanortalik Havn Narsaq Havn Narsarsuaq Havn Nuuk Havn (Godthåb) Paamiut Havn (Frederikshåb) Qaanaaq Havn (Thule) Qaqortoq Havn (Julianehåb) Qasigiannguit Havn (Christianshåb) Qeqertarsuaq Havn (Godhavn) Sisimiut Havn (Holsteinsborg) Tasiilaq Havn (Angmagssalik) 
Upernavik Havn 
Uummannaq Havn (Umanak) 
 
LT 74   LT Oro sienos: 
Billund Lufthavn 
Esbjerg Lufthavn Grønholt Flyveplads Herning Flyveplads Karup Lufthavn Koldingegnens Lufthavn i Vamdrup Københavns Lufthavn i Kastrup Lolland-Falster Airport Lemvig Lufthavn Odense Lufthavn Randers Flyveplads Roskilde Lufthavn i Tune Rønne Lufthavn Sindal Lufthavn Skive Lufthavn  Stauning Lufthavn Sydfyns Flyveplads på Tåsinge Sønderborg Lufthavn Thisted Lufthavn Vojens Lufthavn Ærø Lufthavn Ålborg Lufthavn Århus Lufthavn Års flyveplads i Løgstør 
Farerų salos: 
Vågø Lufthavn 
 
LT 75   LT Grenlandija: 
Aasiaat Lufthavn (Egedesminde) 
Ilulissat Lufthavn (Jakobshavn) Kangerlussuaq Lufthavn (Søndre Strømfjord) Kulusuk Lufthavn Maniitsoq Lufthavn (Sukkertoppen) Nerlerit Inaat Lufthavn Narsarsuaq Lufthavn Pituffik Lufthavn (Thule) Nuuk Lufthavn (Godthåb) Qaanaaq Lufthavn (Thule) Sisimiut Lufthavn (Holsteinsborg) Upernavik Lufthavn Uummannaq Lufthavn (Umanak) 
 
LT 76   LT VOKIETIJA 
VOKIETIJA – DANIJA  
- Sienos kirtimo punkto pavadinimas - Sienos kirtimo punkto pavadinimas 
Vokietijos pus ėje Danijos pus ėje 
Flensburg Bahnhof Pattburg (Padborg) 
Wassersleben Kollund 
Kupfermühle Krusau (Kruså) 
Flensburg Bahnhof Pattburg Ba hnhof (Station Padborg) 
Harrislee Pattburg (Padborg) 
Ellund Autobahn (BAB 7) Fröslee (Frøslev) 
Jardelund Sophienthal (Sofiedal) 
Weesby Groß Jündewat t (St. Jyndevad) 
Neupepersmark Alt Pepersmark (Pebersmark) 
Westre Grünhof (Grøngård) 
Böglum Seth (Sæd) 
Süderlügum Bahnho f Tondern (Tønder) 
Aventoft Møllehus 
Rosenkranz Rüttebüll (Rudbøl) 
Rodenäs Hoger (Højer) 
 
VOKIETIJA – LENKIJA  
– Sienos kirtimo punkto pavadinimas – Sienos kirtimo punkto pavadinimas 
Vokietijos pus ėje Lenkijos pus ėje 
Ahlbeck Swinemünde ( Świnoujście) 
Linken Neu Lienken (Lubieszyn) 
 
LT 77   LT Grambow Bahnhof Scheune (Szczecin-Gumie ńce) 
Pomellen Autobahn (BAB 11) Kolbitzow (Kolbaskowo) 
Tantow Bahnhof Scheune (Szczecin-Gumie ńce) 
Rosow Rosow (Rosowek) 
Mescherin Greifenhagen (Gryfino) 
Gartz Fiddichow (Widuchowa) 
Schwedt Nieder Kränig (Krajnik Dolny) 
Hohensaaten-Hafen Niederwutzen (Osinów Dolny) 
Hohenwutzen Niederwutzen (Osinów Dolny) 
Küstrin-Kietz Küstrin (Kostrzyn) 
Küstrin-Kietz Bahnhof Küstrin (Kostrzyn) 
Frankfurt/Oder Hafen S łubice 
Frankfurt/Oder Straße S łubice 
Frankfurt/Oder Bahnhof Kunersdorf (Kunowice) 
Frankfurt/Oder Autobahn (BAB 12) Schwetig ( Świecko) 
Eisenhüttenstadt Mühlow (Mi łów) 
Guben Straße Guben (Gubin) 
Guben Bahnhof Guben (Gubin) 
Forst Bahnhof Forst (Zasieki) 
Forst Autobahn (BAB 15) Erlenholz (Olszyna) 
Bad Muskau Muskau (Mu żaków) 
Podrosche Priebus (Przewoz) 
Horka Bahnhof Nieder Bielau (Bielawa Dolna) 
Ludwigsdorf Autobahn Hennersdorf (Jedrzychowice) 
Görlitz Straße Görlitz (Zgorzelec) 
 
LT 78   LT Görlitz Bahnhof Görlitz (Zgorzelec) 
Ostriz Ostriz-Bahnhof (Krzewina Zgorzelecka) 
Zittau Chopin-Straße Klei nschönau (Sieniawka) 
Zittau-Friedensstraße Poritsch (Porajow) 
 
VOKIETIJA – ČEKIJA  
– Sienos kirtimo punkto pavadinimas – Sienos kirtimo punkto pavadinimas 
Vokietijos pus ėje Čekijos pus ėje 
Zittau Bahnhof Grottau an der Neiße (Hrádek n.N.) 
Seifhennersdorf (Nordstraße) Rumburg (Rumbuk) 
Seifhennersdorf Warnsdorf (Varnsdorf) 
Neugersdorf Georgswalde (Ji řikov) 
Ebersbach Bahnhof Rumburg (Rumburk) 
Sebniz Niedereinsiedel (Dolni Poustevna) 
Schmilka Herrnskretschen (H řensko) 
Bad Schandau Bahnhof Tetschen (D ěčin) 
Schöna Herrnskretschen (H řensko) 
Bahratal Peterswald (Petrovice) 
Zinnwald Zinnwald (Cinovec) 
Neurehefeld Moldava (Moldau) 
Reitzenhain Sebastiansberg (Hora Sv. Šebestiána) 
Bärenstein (Eisenbahn ) Weipert (Vejprty) 
Bärenstein Weipert (Vejprty) 
Oberwiesenthal Gottesgab (Boži Dar) 
Johanngeorgenstadt Bahnhof Breitenbach (Potu čky) 
 
LT 79   LT Johanngeorgenstadt Breitenbach (Potu čky) 
Klingenthal Graslitz (Kraslice) 
Bad Brambach Bahnhof Voitersreuth (Vojtanov) 
Schönberg Voitersreuth (Vojtanov) 
Bad Elster Grün (Doubrava) 
Selb Asch (Aš) 
Selb-Plößberg Bahnhof Asch (Aš) 
Schirnding Cheb/Eger Bahnhof Eger (Cheb) 
Schirnding Mühlbach (Pomezi) 
Waldsassen Heiligenkreuz (Svaty K řiž) 
Mähring Promenhof (Broumov) 
Bärnau Paulusbrunn (Pavluv Studenec) 
Waidhaus (B 14) Ro ßhaupt (Rozvadov) 
Waidhaus Autobahn (BAB 6) Roßhaupt (Rozvadov) 
Eslarn Eisendorf (Železná) 
Waldmünchen Haselbach (Lisková) 
Furth im Wald Schafberg Vollmau (Folmava) 
Furth im Wald Bahnhof Böhmisch Kubitzen ( Česká Kubice) 
Eschlkam Neumark (Všeruby) 
Neukirchen b. Hl. Blut St. Katharina (Sverá Katerina) 
Bayerisch Eisenstein Markt Eisenstein (Železná Ruda) 
Bayerisch Eisenstein Bahnhof Ma rkt Eisenstein (Železná Ruda) 
Philippsreuth Kuschwarda (Strážny) 
Haidmühle Tusset (Stožek) 
 
 
LT 80   LT VOKIETIJA – ŠVEICARIJA  
- Sienos kirtimo punkto pavadinimas - Sienos kirtimo punkto pavadinimas 
Vokietijos pus ėje Šveicarijos pus ėje 
Konstanz-Klein Venedig Kreuzlingen-Seestraße 
Konstanz-Schweizer Personenbahn hof Konstanz Personenbahnhof 
Konstanz-Wiesenstraße Kreuzlingen-Wiesenstraße 
Konstanz-Kreuzlinger Tor Kreuzlingen 
Konstanz-Emmishofer Tor Kreuzlingen-Emmishofer 
Konstanz-Paradieser Tor Tägerwilen 
Gaienhofen Steckborn 
Hemmenhofen Steckborn 
Wangen Mammern 
Öhningen-Oberstaad Stein am Rhein 
Öhningen Stein am Rhein 
Rielasingen Bahnho f Ramsen Bahnhof 
Singen Bahnhof Schaffhausen 
Rielasingen Ramsen-Grenze 
Gasthof "Spießhof" an der B 34 Gasthof "Spiesshof" 
Gottmadingen Buch-Grenze 
Murbach Buch-Dorf 
Gailingen-Ost Ramsen-Dorf 
Gailingen-Brücke Diessenhofen 
Gailingen-West Dörf lingen-Pünt und Dörflingen-Laag 
Randegg Neu Dörflingen 
Bietingen Thayngen Straße 
Thayngen Bahnhof Thayngen Bahnhof 
 
LT 81   LT Ebringen Thayngen-Ebringer Straße 
Schlatt am Randen  Thayngen-Schlatt 
Büßlingen Hofen 
Wiechs-Dorf Altdorf 
Wiechs-Schlauch Merishausen 
Neuhaus-Randen Bargen 
Fützen Beggingen 
Stühlingen Schleitheim 
Eberfingen Hallau 
Eggingen Wunderklingen 
Erzingen Trasadingen 
Erzingen Bahnhof Trasadingen Bahnhof 
Weisweil Wilchingen 
Jestetten-Wangental Osterfingen 
Jestetten-Hardt Neuhausen 
Jestetten Bahnhof Neuhausen Bahnhof 
Altenburg-Rheinau Bahnhof Neuhausen Bahnhof 
Altenburg-Nohl Nohl 
Altenburg-Rheinbrücke Rheinau 
Nack Rüdlingen 
Lottstetten Rafz-Solgen 
Lottstetten-Dorf Rafz-Grenze 
Lottstetten Bahnhof Rafz Bahhof 
Baltersweil Rafz-Schluchenberg 
Dettighofen Buchenloh 
Bühl Will-Grenze 
 
LT 82   LT Günzgen Wasterkingen 
Herdern Rheinsfelden 
Rötteln  Kaiserstuhl 
Reckingen Rekingen 
Rheinheim Zurzach-Burg 
Waldshut Bahnhof Koblenz 
Waldshut-Rheinbrücke Koblenz 
Waldshut-Rheinfähre Juppen / Full 
Dogern Leibstadt 
Albbruck Schwaderloch 
Laufenburg Laufenburg 
Bad Säckingen-alte Rheinbrücke Stein / Holzbrücke 
Bad Säckingen Stein 
Rheinfelden Rheinfelden 
Grenzacherhorn Riehen-Grenzacher Straße 
Inzlingen Riehen-Inzlinger Straße 
Lörrach-Wiesentalbahn Riehen Bahnhof  
Lörrach-Stetten Riehen 
Lörrach-Wiesenuferweg  Riehen-Weilstraße 
Weil-Ost Riehen-Weilstraße 
Basel Badischer Personenbahnhof  Basel Badischer Bahnhof  
Basel Badischer Rangierbahnhof Basel Ba discher Rangierbahnhof im Weil am 
Rhein 
Weil-Otterbach Basel-Freiburger Straße 
Weil-Friedlingen Base l-Hiltalinger Straße 
Weil am Rhein-Autobahn (BAB 5) Basel 
 
LT 83   LT  
KONSTANCO ( BODENO ) EŽERO UOSTAI  
Lindau-Städtischer Segelhafen 
Lindau-Hafen Bad Schachen Wasserburg (Bodensee) Langenargen Friedrichshafen-Hafen Meersburg Überlingen Mainau Konstanz-Hafen Insel Reichenau Radolfzell 
REINO UOSTAI  
Rheinfelden-Rheinhafen 
Wyhlen (Wyhlen GmbH) Grenzach (Fa. Geigy) Grenzach (Fa. Hoffm ann La Roche AG) 
Weil-Schiffsanlegestelle Weil-Rheinhafen 
ŠIAURĖS JŪROS UOSTAI  
List/Sylt 
Hörnum/Sylt Dagebüll Wyk/Föhr 
Wittdün/Amrum 
 
LT 84   LT Pellworm 
Strucklahnungshörn/Nordstrand Süderhafen/Nordstrand Husum Friedrichstadt Tönning Büsum Meldorfer Hafen Friedrichskoog Helgoland Itzehoe Wewelsfleth Brunsbüttel Glückstadt Elmshorn Uetersen Wedel Hamburg Hamburg-Neuenfelde Buxtehude Stade Stadersand Bützflether Sand Otterndorf Cuxhaven Bremerhaven 
Bremen 
Lemwerder 
 
LT 85   LT Elsfleth 
Brake Großensiel Nordenham Fedderwardersiel Eckwarderhörne Varel Wilhelmshaven Hooksiel Horumersiel Carolinensiel (Harlesiel) Neuharlingersiel Bensersiel Westeraccumersiel Norddeich Greetsiel Wangerooge Spiekeroog Langeoog Baltrum Norderney Juist Borkum Emden Leer Weener 
Papenburg 
Herbrum 
 
LT 86   LT BALTIJOS J ŪROS UOSTAI  
Flensburg-Hafen 
Flensburg-Mürwik (Hafenanlage der Bundesmarine) 
Glücksburg Langballigau 
Quern-Neukirchen 
Gelting Maasholm 
Schleimünde 
Kappeln 
Olpenitz (Hafenanlage der Bundesmarine) 
Schleswig Ostseebad Damp 
Eckernförde 
Eckernförde (Hafenanla ge der Bundesmarine) 
Surendorf (Hafenanlage n der Bundesmarine) 
Rendsburg 
Strande Schilksee 
Kiel-Holtenau 
Kiel Möltenort/Heikendorf 
Jägersberg (Hafenanla gen der Bundesmarine) 
Laboe Orth 
Puttgarden Bahnhof 
Puttgarden 
Burgstaaken 
 
LT 87   LT Heiligenhafen 
Großenbrode (Hafenanlagen der Bundesmarine) 
Grömitz 
Neustadt (Hafenanlagen der Bundesmarine) Niendorf 
Lübeck-Travemünde 
Lübeck Timmendorf 
Wolgast 
Wismar 
Warnemünde 
Rostock Überseehafen Stralsund 
Libben 
Bock Saßnitz 
Ruden 
Greifswald – Ladebow Hafen Kamminke 
Ahlbeck Seebrücke 
ODERIO UOSTAI  
Anklam Hafen 
Karnin 
Ueckermünde Altwarp Hafen Oro uostai, aerodromai 
ŠLĖZVIGO-HOLŠTEINO FEDERALIN ĖJE VALSTYB ĖJE 
Eggebek 
 
LT 88   LT Flensburg-Schäferhaus 
Helgoland-Düne 
Hohn 
Itzehoe-Hungriger Wolf Kiel-Holtenau 
Lübeck-Blankensee 
Schleswig/Jagel Westerland/Sylt 
Wyk/Föhr 
MEKLENBURGO –PRIEŠAKIN ĖS POMERANIJOS FEDERALIN ĖJE VALSTYB ĖJE 
Barth 
Heringsdorf Neubrandenburg-Trollenhagen 
Rostock-Laage 
HAMBURGO FEDERALIN ĖJE VALSTYB ĖJE 
Hamburg 
BREMENO FEDERALIN ĖJE VALSTYB ĖJE 
Bremen 
Bremerhaven-Luneort 
ŽEMUTIN ĖS SAKSONIJOS FEDERALIN ĖJE VALSTYB ĖJE 
Borkum 
Braunschweig-Waggum 
Bückeburg-Achum 
Celle Damme/Dümmer-See 
Diepholz 
Emden 
Faßberg 
 
LT 89   LT Ganderkesee 
Hannover 
Jever 
Nordhorn-Lingen Leer-Papenburg 
Lemwerder, Werksflughafen der Weser-Flugzeugbau GmbH Bremen 
Norderney Nordholz 
Osnabrück-Atterheide 
Peine-Eddersee 
Wangerooge 
Wilhelmshaven-Mariensiel Wittmundhafen 
Wunstorf 
BRANDENBURGO FEDERALIN ĖJE VALSTYB ĖJE 
Cottbus-Drewitz 
Cottbus-Neuhausen 
Kyritz Nauen 
Neuhausen 
Schönhagen 
BERLYNO FEDERALIN ĖJE VALSTYB ĖJE 
Tegel 
Tempelhof Schönefeld 
ŠIAURĖS REINO-VESTFALI JOS FEDERALIN ĖJE VALSTYB ĖJE 
Aachen-Merzbrück 
Arnsberg 
 
LT 90   LT Bielefeld-Windelsbleiche 
Bonn-Hardthöhe Dahlemer Binz Dortmund-Wickede Düsseldorf Essen-Mülheim Hangelar Hopsten Köln/Bonn Marl/Loemühle Meinerzhagen Mönchengladbach Münster-Osnabrück Nörvenich Paderborn-Lippstadt Porta Westfalica Rheine-Bentlage Siegerland Stadtlohn-Wenningfeld 
SAKSONIJOS FEDERALIN ĖJE VALSTYB ĖJE 
Dresden 
Leipzig-Halle Rothenburg/Oberlausitz 
TIŪRINGIJOS FEDERALIN ĖJE VALSTYB ĖJE 
Erfurt 
REINO KRAŠTO- PFALCO FEDERALIN ĖJE VALSTYB ĖJE 
Büchel 
Föhren 
 
LT 91   LT Koblenz-Winningen 
Mendig Pferdsfeld Pirmasens-Zweibrücken Speyer Worms-Bürgerweide-West 
SAARO KRAŠTO FEDERALIN ĖJE VALSTYB ĖJE 
Saarbrücken-Ensheim 
Saarlouis/Düren 
HESĖS FEDERALIN ĖJE VALSTYB ĖJE 
Egelsbach 
Allendorf/Eder Frankfurt/Main Fritzlar Kassel-Calden Reichelsheim 
BADENO-VIURTEMBERGO FEDERALIN ĖJE VALSTYB ĖJE 
Aalen-Heidenheim-Elchingen 
Baden Airport Karlsruhe Baden-Baden Baden-Baden-Oos Donaueschingen-Villingen Freiburg/Brg. Friedrichshafen-Löwentl Heubach (Krs. Schwäb.Gmünd) Karlsruhe Forchheim Konstanz 
Laupheim 
Leutkirch-Unterzeil 
 
LT 92   LT Mannheim-Neuostheim 
Mengen Mosbach-Lohrbach Niederstetten Offenburg Schwäbisch Hall Stuttgart 
BAVARIJOS FEDERALIN ĖJE VALSTYB ĖJE 
Aschaffenburg 
Augsburg-Mühlhausen Bayreuth-Bindlakeher Berg Coburg-Brandebsteinsebene Eggenfelden/Niederbayern Erding Fürstenfeldbruck Hassfurth-Mainwiesen Herzogenaurach Hof-Pirk Ingolstadt Kempten-Durach Landsberg/Lech Landshut-Ellermühle Lechfeld Leipheim Memmingen München "Franz Joseph Strauß" 
Neuburg 
Nürnberg 
 
LT 93   LT Oberpfaffenhofen, Werkflugpl atz der Dornier-Werke GmbH 
Passau-Vilshofen Roth Rothenburg o.d. Tauber Straubing-Wallmühle Weiden/Opf. Würzburg am Schenkenturm 
 
LT 94   LT ESTIJA 
ESTIJA – LATVIJA 
Sausumos sienos 
1. Holdre – Omu ļi 
2. Ikla – Ainaži 
3. Jäärja – Ramata 
4. Lilli – Unguri ņi 
5. Mõisaküla – Ipi ķi 
6. Murati – Veclaicene 
7. Valga – Lugaži  (geležinkelis) 
8. Valga 1 – Valka 2  
9. Valga 2 – Valka 3 10. Valga 3 – Valka 1 
11. Vana-Ikla – Ainaži (Ikla) 
12. Vastse-Roosa – Ape 
ESTIJA – RUSIJOS FEDERACIJA 
Sausumos sienos 
1. Koidula – Kunitšina- Gora 
2. Luhamaa – Šumilkino 
3. Narva – Jaanilinn (Ivangorod) (geležinkelis) 
4. Narva-1 – Jaanilinn (Ivangorod) 5. Narva-2 – Jaanilinn (Ivangorod) 
6. Orava – Petseri (geležinkelis) 
7. Saatse – Krupa 
 
LT 95   LT Jūrų sienos 
1. Dirhami 
2. Haapsalu 3. Heltermaa 4. Kuivastu 5. Kunda 6. Lehtma 7. Lohusalu 8. Loksa 9. Miiduranna 10. Mõntu 11. Muuga 12. Narva-Jõesuu 13. Nasva 14. Paldiski-1 15. Paldiski-2 16. Pärnu-2 17. Pärnu-3 18. Rohuküla 19. Roomassaare 20. Ruhnu 21. Sõru 22. Tallinna-2 23. Tallinna-3 24. Tallinna-4 25. Tallinna-5 
26. Tallinna-6 
 
LT 96   LT 27. Tallinna-7 
28. Tallinna-8 29. Tallinna-9 30. Tallinna-10 31. Tallinna-11 32. Tallinna-12 33. Veere 34. Vergi 35. Virtsu 
Oro sienos 
1. Ämari (neviešasis karinis oro uostas, neatviras civiliniams orlaiviams) 
2. Kärdla 3. Kuressaare 4. Pärnu-1 5. Tallinna-1 6. Tallinna-13 7. Tartu-1 
 
LT 97   LT GRAIKIJA 
ΕΝΑΕΡ IΑ ΣΥΝΟΡΑ  ORO UOSTAI  
1. ΑΘΗΝΑ  ΑΤΗ INA 
2. ΗΡΑΚΛΕ IΟ IRAKLIO 
3. ΘΕΣΣΑΛΟΝ IΚΗ THESSALONIKI 
4. ΡΟ∆ΟΣ  RODOS (RHODES) 
5. ΚΕΡΚΥΡΑ  KERKIRA (CORFU) 
6. ΑΝΤ IΜΑΧΕ IΑ ΚΩ ANDIMAHIA (KOS) 
7. ΧΑΝ IΑ HANIA 
8. ΠΥΘΑΓΟΡΕ IΟ ΣΑΜΟΥ  PITHAGORIO, SAMOS 
9. ΜΥΤ IΛΗΝΗ  MITILINI 
10. I ΩΑΝΝ IΝΑ IOANNINA 
11. ΑΡΑΞΟΣ * ARAHOS* 
12. ΣΗΤΕ IΑ SITIA 
13. ΧIΟΣ* HIOS* 
14. ΑΡΓΟΣΤΟΛ I ARGOSTOLI 
15. ΚΑΛΑΜΑΤΑ  KALAMATA 
16. ΚΑΒΑΛΑ  KAVALA 
17. ΑΚΤ IΟ ΒΟΝ IΤΣΑΣ  AKTIO VONITSAS 
18. ΜΗΛΟΣ  * MILOS * 
19. ΖΑΚΥΝΘΟΣ  ZAKINTHOS 
20. ΘΗΡΑ  THIRA 
21. ΣΚIΑΘΟΣ  SKIATHOS 
22. ΚΑΡΠΑΘΟΣ * KARPATHOS* 
23. ΜΥΚΟΝΟΣ  MIKONOS 
24. ΑΛΕΞΑΝ∆ΡΟΥΠΟΛΗ  ALEXANDROUPOLI 
 
LT 98   LT 25. ΕΛΕΥΣ IΝΑ ELEFSINA 
26. ΑΝ∆ΡΑΒ I∆Α ANDRAVIDA 
27. ΑΤΣIΚΗ ΛΗΜΝΟΥ  ATSIKI, LIMNOS 
28. ΚΑΣΤΟΡΙ A KASTORIA 
*Pastaba: Arahos, Hios, Karpathos ir Milos oro uost ai yra nenustatyti sienos kirtimo punktai. Jie 
naudojami tik vasaros laikotarpiu. 
ΘΑΛΑΣΣ IΑ ΣΥΝΟΡΑ  J ŪRŲ UOSTAI  
1. ΓΥΘΕ IΟ GITHIO 
2. ΣΥΡΟΣ  SIROS 
3. ΗΓΟΥΜΕΝ IΤΣΑ IGOUMENITSA 
4. ΣΤΥΛ I∆Α STILIDA 
5. ΑΓIΟΣ ΝIΚΟΛΑΟΣ  AGIOS NIKOLAOS 
6. ΡΕΘΥΜΝΟ  RETHIMNO 
7. ΛΕΥΚΑ∆Α  LEFKADA 
8. ΣΑΜΟΣ  SAMOS 
9. ΒΟΛΟΣ  VOLOS 
10. ΚΩΣ  KOS 
11. ∆ΑΦ NΗ ΑΓIΟΥ ΟΡΟΥΣ  DAFNI, AGIO OROS 
12. I ΒΗΡΑ  ΑΓIΟ ΟΡΟΥΣ  IVIRA, AGIO OROS 
13. ΓΕΡΑΚ IΝΗ GERAKINI 
14. ΓΛΥΦΑ∆Α  GLIFADA 
15. ΠΡΕΒΕΖΑ  PREVEZA 
16. ΠΑΤΡΑ  PATRA 
17. ΚΕΡΚΥΡΑ  KERKIRA 
18. ΣΗΤΕ IΑ SITIA 
19. ΧIΟΣ HIOS 
20. ΑΡΓΟΣΤΟΛ I ARGOSTOLI 
 
LT 99   LT 21. ΘΕΣΣΑΛΟΝ IΚΗ THESSALONIKI 
22. ΚΟΡ IΝΘΟΣ  KORINTHOS 
23. ΚΑΛΑΜΑΤΑ  KALAMATA 
24. ΚΑΒΑΛΑ  KAVALA 
25. ΘΑΚΗ  ITHAKI 
26. ΠΥΛΟΣ  PILOS 
27. ΠΥΘΑΓΟΡΕ IΟ ΣΑΜΟΥ  PITHAGORIO, SAMOS 
28. ΛΑΥΡ IΟ LAVRIO 
29. ΗΡΑΚΛΕ IΟ IRAKLIO 
30. ΣΑΜΗ  ΚΕΦΑΛΛΗΝ IΑΣ SAMI, KEFALONIA 
31. ΠΕIΡΑIΑΣ PIREAS 
32. ΜΗΛΟΣ  MILOS 
33. ΚΑΤΑΚΩΛΟ  KATAKOLO 
34. ΣΟΥ∆Α  ΧΑΝ IΩΝ SOUDA, HANIA 
35. I ΤΕΑ  ITEA 
36. ΕΛΕΥΣ IΝΑ ELEFSINA 
37. ΜΥΚΟΝΟΣ  MIKONOS 
38. ΝΑΥΠΛ IΟ NAFPLIO 
39. ΧΑΛΚ I∆Α HALKIDA 
40. ΡΟ∆ΟΣ  RODOS 
41. ΖΑΚΥΝΘΟΣ  ZAKINTHOS 
42. ΘΗΡΑ  THIRA 
43. ΚΑΛΟ I ΛIΜΕΝΕΣ  ΗΡΑΚΛΕ IΟΥ KALI LIMENES, IRAKLIO 
44. ΜΥΡ IΝΑ ΛΗΜΝΟΥ  MYRINA, LIMNOS 
45. ΠΑΞΟ I PAXI 
46. ΣΚIΑΘΟΣ  SKIATHOS 
47. ΑΛΕΞΑΝ∆ΡΟΥΠΟΛΗ  ALEXANDROUPOLI 
 
LT 100   LT 48. ΑIΓIΟ EGIO 
49. ΠΑΤΜΟΣ  PATMOS 
50. ΣΥΜΗ  SIMI 
51. ΜΥΤ IΛΗΝΗ  MITILINI 
52. ΧΑΝ IΑ HANIA 
53. ΑΣΤΑΚΟΣ  ASTAKOS 
 
ΧΕΡΣΑ IΑ ΣΥΝΟΡΑ   
SAUSUMOS SIENOS  
ΧΕΡΣΑ IΑ ΣΥΝΟΡΑ  ΜΕ ΤΗΝ  ΑΛΒΑΝ IΑ SU ALBANIJA  
1. ΚΑΚΑΒ IΑ 1. KAKAVIA 
2. ΚΡΥΣΤΑΛΛΟΠΗΓΗ  2. KRISTALOPIGI 
3. ΜΕΡΤΖΑΝΗ  3. MERTZANI 
ΧΕΡΣΑ IΑ ΣΥΝΟΡΑ  FYROM  SU BJRM  
1. ΝIΚΗ 1. NIKI 
2. ΕI∆ΟΜΕ NΗ (ΣI∆ΗΡΟ∆ΡΟΜ IΚΟ) 2. IDOMENI (GELEŽINKELIS) 
3. ΕΥΖΩΝΟ I 3. EVZONI 
4. ∆ΟIΡΑΝΗ  4. DOIRANI 
ΧΕΡΣΑ IΑ ΣΥΝΟΡΑ  ΜΕ ΤΗ ΒΟΥΛΓΑΡ IΑ SU BULGARIJA  
1. ΠΡΟΜΑΧΩΝΑΣ  1. PROMAHONAS 
2. ΠΡΟΜΑΧΩΝΑΣ  (ΣI∆ΗΡΟ∆ΡΟΜ IΚΟ) 2. PROMAHONAS 
(GELEŽINKELIS) 
3. ∆IΚΑIΑ (ΣI∆ΗΡΟ∆ΡΟΜ IΚΟ) 3. DIKEA, EVROS (GELEŽINKE- 
LIS) 
4. ΟΡΜΕΝ IΟ 4. ORMENIO, EVROS 
ΧΕΡΣΑ IΑ ΣΥΝΟΡΑ  ΜΕ ΤΗΝ  ΤΟΥΡΚ IΑ SU TURKIJA  
1. ΚΑΣΤΑΝ IΕΣ ΕΒΡΟΥ  1. KASTANIES, EVROS 
2. ΠΥΘ IΟΥ (ΣI∆ΗΡΟ∆ΡΟΜ IΚΟ) 2. PITHIO (GELEŽINKELIS) 
3. ΚΗΠΟ I ΕΒΡΟΥ  3. KIPI, EVROS 
 
LT 101   LT ISPANIJA 
Oro sienos 
– Madrid-Barajas 
– Barcelona 
– Gran Canaria 
– Palma de Mallorca 
– Alicante 
– Ibiza 
– Málaga 
– Sevilla 
– Tenerife South 
– Valencia 
– Almería 
– Asturias 
– Bilbao 
– Fuerteventura 
– Gerona 
– Granada 
– Lanzarote 
– La Palma 
– Menorca 
– Santander 
– Santiago 
– Vitoria 
– Zaragoza 
– Pamplona 
– Jerez de la Frontera 
 
LT 102   LT – Valladolid 
– Reus 
– Vigo 
– La Coruña 
– Murcia 
Jūrų sienos 
– Algeciras (Cádiz) 
– Alicante 
– Almería 
– Arrecife (Lanzarote) 
– Avilés (Asturias) 
– Barcelona 
– Bilbao 
– Cádiz 
– Cartagena (Murcia) 
– Castellón 
– Ceuta 
– Ferrol (La Coruña) 
– Gijón 
– Huelva  
– Ibiza 
– La Coruña 
– La Línea de la Concepción 
– La Luz (Las Palmas) 
– Mahón 
– Málaga 
– Melilla 
– Motril (Granada) 
 
LT 103   LT – Palma de Mallorca 
– Sagunto (Provincia de Valencia) 
– San Sebastian 
– Santa Cruz de Tenerife 
– Santander 
– Sevilla 
– Tarragona 
– Valencia 
– Vigo 
Sausumos sienos 
– Ceuta 
– Melilla 
– La Seo de Urgel 
– La Línea de la Concepción (*) 
(*) Muitin ės postas ir policijos kontrol ės postas „La Línea de la  Concepción“ neatitinka 
valstybės sienos nustatymo, kur į Ispanija pripaž įsta pagal Utrechto sutart į. 
 
LT 104   LT PRANCŪZIJA 
Oro sienos 
(1) Abbeville 
(2) Agen-la Garenne (3) Ajaccio-Campo dell'Oro (4) Albi-le Séquestre (5) Amiens-Glisy (6) Angers-Marcé (7) Angoulême-Brie-Champniers 
(8) Annecy-Methet 
(9) Annemasse (10) Auxerre-Branches (11) Avignon-Caumont (12) Bâle-Mulhouse (13) Bastia-Poretta (14) Beauvais-Tillé (15) Bergerac-Roumanière (16) Besançon-la Vèze (17) Béziers-Vias (18) Biarritz-Bayonne-Anglet (19) Bordeaux-Mérignac (20) Bourges (21) Brest-Guipavas (22) Caen-Carpiquet (23) Cahors-Lalbenque (24) Calais-Dunkerque (25) Calvi-Sainte-Catherine 
 
LT 105   LT (26) Cannes-Mandelieu 
(27) Carcassonne-Salvaza (28) Castres-Mazamet (29) Châlons-Vatry (30) Chambéry-Aix-les-Bains (31) Charleville-Mézières (32) Châteauroux-Déols (33) Cherbourg-Mauperthus (34) Clermont-Ferrand-Aulnat (35) Colmar-Houssen (36) Courchevel (37) Deauville-Saint-Gatien (38) Dieppe-Saint-Aubin (39) Dijon-Longvic (40) Dinard-Pleurtuit (41) Dôle-Tavaux (42) Epinal-Mirecourt (43) Figari-Sud Corse (44) Cap-Tallard (45) Genève-Cointrin (46) Granville (47) Grenoble-Saint-Geoirs (48) Hyères-le Palivestre (49) Issy-les-Moulineaux (50) La Môle (51) Lannion 
(52) La Rochelle-Laleu 
(53) Laval-Entrammes 
 
LT 106   LT (54) Le Castelet 
(55) Le Havre-Octeville (56) Le Mans-Arnage (57) Le Touquet-Paris-Plage (58) Lille-Lesquin (59) Limoges-Bellegarde (60) Lognes-Emerainville (61) Lorient-Lann-Bihoué (62) Lyon-Bron (63) Lyon-Saint-Exupéry (64) Marseille-Provence (65) Meaux-Esbly (66) Megève (67) Metz-Nancy-Lorraine (68) Monaco-Héliport (69) Montbéliard-Courcelles (70) Montpellier-Fréjorgues (71) Morlaix-Ploujean (72) Nancy-Essey (73) Nantes-Atlantique (74) Nevers-Fourchambault (75) Nice-Côte d'Azur (76) Nîmes-Garons (77) Orléans-Bricy (78) Orléans-Saint- Denis-de-l'Hôtel 
(79) Paris-Charles de Gaulle 
(80) Paris-le Bourget 
(81) Paris-Orly 
 
LT 107   LT (82) Pau-Pyrénées 
(83) Périgueux-Bassillac (84) Perpignan-Rivesaltes (85) Poitiers-Biard (86) Pontarlier (87) Pontoise-Cormeilles-en-Vexin (88) Quimper-Pluguffan (89) Reims-Champagne (90) Rennes Saint-Jacques (91) Roanne-Renaison (92) Rodez-Marcillac (93) Rouen-Vallée de Seine (94) Saint-Brieuc-Armor (95) Saint-Etienne-Bouthéon (96) Saint-Nazaire-Montoir (97) Saint-Yan (98) Strasbourg-Entzheim (99) Tarbes-Ossun-Lourdes (100) Toulouse-Blagnac (101) Tours-Saint-Symphorien (102) Toussus-le-Noble (103) Troyes-Barberey (104) Valence-Chabeuil (105) Valenciennes-Denain (106) Vannes-Meucon (107) Vesoul-Frotey 
(108) Vichy-Charmeil 
 
LT 108   LT Jūrų sienos 
(1) Agde 
(2) Ajaccio (3) Anglet (4) Arcachon (5) Bastia (6) Bayonne (7) Beaulieu-sur-Mer (8) Biarritz (9) Bonifacio (10) Bordeaux (11) Boulogne (12) Brest (13) Caen-Ouistreham (14) Calais (15) Calvi (16) Camaret (17) Cannes-Vieux Port (18) Cap-d'Agde (19) Carry-le-Rouet (20) Carteret (21) Cassis (22) Cherbourg (23) Ciboure (24) Concarneau (25) Dieppe 
(26) Dunkirk 
(27) Fécamp 
 
LT 109   LT (28) Golfe-Juan 
(29) Granville (30) Groix (31) Gruissan (32) Hendaye (33) Honfleur (34) La Rochelle-La Pallice (35) La Turballe (36) Le Croisic (37) Le Guilvinec (38) Le Havre (39) Le Palais (40) Les Sables-d'Olonne-Port (41) Le Touquet-Etaples (42) Le Tréport (43) Leucate (44) L'Ile-Rousse (45) Lorient (46) Macinaggio (47) Mandelieu-la Napoule (48) Marseille (49) Monaco-Port de la Condamine (50) Morlaix (51) Nantes-Saint-Nazaire (52) Nice (53) Noirmoutier 
(54) Paimpol 
(55) Pornic 
 
LT 110   LT (56) Port-Camargue 
(57) Port-de-Bouc-Fos/Port-Saint-Louis (58) Port-en-Bessin (59) Port-la-Nouvelle (60) Porto-Vecchio (61) Port-Vendres (62) Propriano (63) Quimper (64) Roscoff (65) Rouen (66) Royan (67) Saint-Brieuc (j ūrų) 
(68) Saint-Cyprien (69) Saint-Florent (70) Saint-Gilles-Croix-de-Vie (71) Saint-Malo (72) Saint-Valéry-en-Caux (73) Sète (74) Toulon (75) Valras (76) Villefranche-sur-Mer (77) Villeneuve-Loubet 
Sausumos sienos 
* su ŠVEICARIJA
 
(1) Abbevillers kelias (2) Bâle-Mulhouse oro uostas (p ėsčiųjų takas tarp vietovi ų) 
(3) Bois-d'Amont 
(4) Chatel 
 
LT 111   LT (5) Col France 
(6) Delle kelias (7) Divonne-les-Bains (8) Ferney-Voltaire (9) Ferrières-sous-Jougne (10) Genève-Cornavin stotis (11) Goumois (12) Hegenheim-Allschwill (13) Huningue kelias (14) La Cheminée kelias (15) La Cure (16) Les Fourgs (17) Les Verrières kelias (18) Leymen-Benken (19) Moëllesulaz (20) Mouthe kelias (21) Pfetterhouse (22) Pontarlier stotis (23) Poste autoroute Saint-Ju lien-Bardonnex (automagistral ės postas) 
(24) Pougny (25) Prévessin (26) Saint-Gingolph (27) Saint-Julien-Perly (28) Saint-Louis automagistral ė 
(29) Saint-Louis-Bâle geležinkelio krovini ų stotis 
(30) Saint-Louis-Lysbuchel 
(31) Vallard-Thonex 
(32) Vallorbe (tarptautiniai traukiniai) 
 
LT 112   LT (33) Vallorcine 
(34) Veigy 
* su JUNGTINE KARALYSTE : 
(nuolatinis susisiekimas per Lamanš ą) 
(1) Gare de Paris-Nord (stotis)/London Wate rloo Station/Ashford In ternational Station 
(2) Gare de Lille-Europe (stotis)/London Wate rloo Station/Ashford International Station 
(3) Cheriton/Coquelles (4) Gare de Fréthun (stotis)/London Waterloo Station/Ashford Inte rnational Station 
(5) Gare de Chessy-Marne-la-Vallée (stotis) (6) Gare d'Avignon-Centre (stotis) * su ANDORA
 
– Pas de la Case 
 
LT 113   LT ITALIJA 
Oro sienos 
– Alessandria Polizia di Stato 
– Alghero (SS) Polizia di Stato – Ancona Polizia di Stato – Aosta Polizia di Stato – Bari Polizia di Stato – Bergamo Polizia di Stato – Biella Polizia di Stato 
– Bologna Polizia di Stato 
– Bolzano Polizia di Stato – Brescia Polizia di Stato – Brindisi Polizia di Stato – Cagliari Polizia di Stato – Catania Polizia di Stato – Crotone Polizia di Stato – Cuneo Polizia di Stato – Firenze Polizia di Stato – Foggia Polizia di Stato – Forlì Polizia di Stato – Genova Polizia di Stato – Grosseto Polizia di Stato – Lamezia Terme (CZ) Polizia di Stato – Lampedusa (AG) Carabinieri – Lecce Polizia di Stato – Marina di Campo (LI) Carabinieri – Milano Linate Polizia di Stato 
 
LT 114   LT – Napoli Polizia di Stato 
– Noviligure Carabinieri – Olbia Polizia di Stato – Oristano Polizia di Stato – Padova Polizia di Stato – Palermo Polizia di Stato – Pantelleria (TP) Carabinieri – Para Polizia di Stato – Perugia Polizia di Stato – Pescara Polizia di Stato – Pisa Polizia di Stato – Reggio di Calabria Polizia di Stato – Rimini Polizia di Stato – Roma Ciampino Polizia di Stato – Roma Fiumicino Polizia di Stato – Roma Urbe Polizia di Stato – Ronchi dei Legionari (GO) Polizia di Stato – Salerno Polizia di Stato – Siena Polizia di Stato – Taranto-Grottaglie Polizia di Stato – Torino Polizia di Stato – Trapani Polizia di Stato – Tortoli (NU) Polizia di Stato – Treviso Polizia di Stato – Varese Malpensa Polizia di Stato – Venezia Polizia di Stato 
– Verona Polizia di Stato 
– Villanova d'Albenga (SV) Carabinieri 
 
LT 115   LT Jūrų sienos 
– Alassio (SV) Polizia di Stato 
– Alghero (SS) Polizia di Stato – Ancona Polizia di Stato – Anzio – Nettuno (RM) Polizia di Stato – Augusta (SR) Polizia di Stato – Barcoli (NA) Carabinieri – Bari Polizia di Stato – Barletta (BA) Polizia di Stato – Brindisi Polizia di Stato – Cagliari Polizia di Stato – Campo nell'Elba (LI) Carabinieri – Caorle (VE) Carabinieri – Capraia Isola (LI) Carabinieri – Capri (NA) Polizia di Stato – Carbonia (CA) Polizia di Stato – Castellammare di Stabia  (NA) Polizia di Stato 
– Castellammare del Golfo (TP) Polizia di Stato 
– Catania Polizia di Stato – Chioggia (VE) Polizia di Stato – Civitavecchia (RM) Polizia di Stato – Crotone Polizia di Stato – Duino Aurisina (TS) Polizia di Stato – Finale Ligure (SV) Carabinieri – Fiumicino (RM) Polizia di Stato – Formia (LT) Polizia di Stato 
– Gaeta (LT) Polizia di Stato 
– Gallipoli (LE) Polizia di Stato 
 
LT 116   LT – Gela (CL) Polizia di Stato 
– Genova Polizia di Stato – Gioia Tauro (RC) Polizia di Stato – Grado (GO) Polizia di Stato – Ischia (NA) Polizia di Stato – La Maddalena (SS) Carabinieri – La Spezia Polizia di Stato – Lampedusa (AG) Polizia di Stato – Lerici (SP) Carabinieri – Levanto (SP) Carabinieri – Licata (AG) Polizia di Stato – Lignano (VE) Carabinieri – Lipari (ME) Carabinieri – Livorno Polizia di Stato – Loano (SV) Carabinieri – Manfredonia (FG) Polizia di Stato – Marciana Marina (LI) Carabinieri – Marina di Carrara (MS) Polizia di Stato – Marsala (TP) Polizia di Stato – Mazara del Vallo (TP) Polizia di Stato – Messina Polizia di Stato – Milazzo (ME) Polizia di Stato – Molfetta (BA) Carabinieri – Monfalcone (GO) Polizia di Stato – Monopoli (BA) Carabinieri – Napoli Polizia di Stato 
– Olbia (SS) Polizia di Stato 
– Oneglia (IM) Polizia di Stato 
 
LT 117   LT – Oristano Polizia di Stato 
– Ortona (CH) Carabinieri – Otranto (LE) Polizia di Stato – Palau (SS) Polizia di Stato – Palermo Polizia di Stato – Pantelleria (TP) Carabinieri – Pesaro Polizia di Stato – Pescara Polizia di Stato – Piombino (LI) Polizia di Stato – Porto Azzurro (LI) Carabinieri – Porto Cervo (SS) Polizia di Stato – Porto Empedocle (AG) Polizia di Stato – Porto Ferraio (LI) Polizia di Stato – Porto Nogaro (UD) Carabinieri – Porto Tolle (RO) Polizia di Stato – Porto Torres (SS) Polizia di Stato – Porto Venere (SV) Carabinieri – Portofino (IM) Carabinieri – Pozzalo (RG) Carabinieri – Pozzuoli (NA) Polizia di Stato – Rapallo (GE) Polizia di Stato – Ravenna Polizia di Stato – Reggio di Calabria Polizia di Stato 
– Rimini Polizia di Stato 
– Rio Marina (LI) Carabinieri – Riposto (CT) Carabinieri – Santa Margherita Ligure (GE) Carabinieri 
 
LT 118   LT – San Remo (IM) Polizia di Stato 
– Santa Teresa di Gallura (SS) Polizia di Stato 
– San Benedetto del Tronto (AP) Polizia di Stato 
– Salerno Polizia di Stato – Savona Polizia di Stato 
– Siracusa Polizia di Stato 
– Sorrento (NA) Polizia di Stato – Taormina (ME) Polizia di Stato 
– Taranto Polizia di Stato 
– Termini Imerese (PA) Polizia di Stato – Terracina (LT) Polizia di Stato – Torre Annunziata (NA) Polizia di Stato 
– Tortolì (NU) Polizia di Stato 
– Torviscosa (UD) Carabinieri – Trapani Polizia di Stato 
– Trieste Polizia di Stato 
– Varazze (SV) Carabinieri – Vasto (CH) Polizia di Stato 
– Venezia Polizia di Stato 
– Viareggio (LU) Polizia di Stato – Vibovalentia Marina (VV) Polizia di Stato 
Sausumos sienos 
SU ŠVEICARIJA 
– Bellavista di Clivio (VA), 2 kategorija Guardia di Finanza 
– Biegno Indemini (VA), 1 kategorija Guardia di Finanza – Bizzarone (CO), 1 katego rija Polizia di Stato 
– Brogeda (CO), 1 kategorija, prekyba Guardia di Finanza 
 
LT 119   LT – Brogeda (CO), 1 kategorija, turizmas Polizia di Stato 
– Chiasso (CO),1 kategorija, geležinkelis Polizia di Stato – Col G.S. Bernardo (AO), 1 kategorija Carabinieri – Col Menoure (AO), 1 kategorija Guardia di Finanza  – Cremenaga (VA), 1 kategorija Carabinieri – Crociale dei Mulini (CO), 2 kategorija Guardia di Finanza 
– Domodossola (VB), 1 kategorija Polizia di Stato – Drezzo (CO), 2 kategorija Guardia di Finanza – Forcola di Livigno (SO), 1 kategorija Carabinieri  – Fornasette (VA), 1 kategorija Carabinieri – Gaggiolo (VA), 1 kategorija Carabinieri – Iselle (VB), 1 kategorija, geležinkelis Polizia di Stato – Luino (VA), 1 kategorija, geležinkelis Polizia di Stato – Luino (VA), 1 kategorija, up ė Polizia di Stato 
– Maslianico (CO), 1 kate gorija Polizia di Stato 
– Monte Bianco (AO), 1 kategorija Polizia di Stato – Monte Moro (VB), 1 kategorija Guardia di Finanza – Monte Spluga (SO), 1 kategorija Carabinieri – Oria Val Solda (CO), 1 kategorija Carabinieri – Oria Val Solda (CO), 1 kategorija, up ė Carabinieri 
– Paglino (VB), 1 kategorija Polizia di Stato – Palone (VA), 1 kategorija Guardia di Finanza – Passo S. Giacomo (VB), 1 kategorija Guardia di Finanza – Piaggio Valmara (VB), 1 kategorija Carabinieri – Piattamala (SO), 1 kate gorija Polizia di Stato 
– Pino Lago Maggiore (VA),1 kategorija, geležinkelis Polizia di Stato 
– Plan Maison (AO), 1 kategorija Carabinieri 
– Plateau Rosa (AO),1 kategorija Carabinieri 
 
LT 120   LT – Ponte Chiasso (CO), 1 kategorija Polizia di Stato 
– Ponte del Gallo (SO), 1 kategorija Carabinieri – Ponte Ribellasca (VB), 1 kategorija, geležinkelis Polizia di Stato – Ponte Ribellasca (VB), 1 kategorija Polizia di Stato – Ponte Tresa (VA), 1 kategorija, ežer as ir kelias Polizia di Stato 
– Porto Ceresio (VA), 1 kategorija, ežeras ir kelias Polizia di Stato 
– Ronago (CO), 2 kategor ija Guardia di Finanza 
– Saltrio (VA), 2 kategorija Guardia di Finanza – S. Margherita di Stabio (CO) , 1 kategorija Polizia di Stato 
– S. Maria dello Stelvio (SO), 1 kategorija Guardia di Finanza 
– S. Pietro di Clivio (VA), 2 kategorija Guardia di Finanza 
– Tirano (SO), 1 kategorija, geležinkelis Polizia di Stato – Traforo G.S. Bernardo (AO), 1 kategorija Po lizia di Stato 
– Tubre (BZ), 1 kategorija Polizia di Stato – Valmara di Lanzo (CO), 1 kategorija Carabinieri – Villa di Chiavenna (SO) , 1 kategorija Carabinieri 
– Zenna (VA), 1 kategorija Carabinieri 
SU SLOV ĖNIJA 
– Basovizza (TS), 1 kategorija Carabinieri 
– Castelletto Versa (GO), 2 kategorija Guardia di Finanza – Chiampore (TS), 2 kategorija Carabinieri – Devetachi (GO), 2 kategorija Guardia di Finanza – Fernetti (TS), 1 kategorija Polizia di Stato – Fusine Laghi (UD), 1 kategorija Carabinieri – Gorizia, 1 kategorija, gele žinkelis Polizia di Stato 
– Gorizia Casa Rossa, 1 kategorija Polizia di Stato  
– Gorizia S. Gabriele, 2 kategorija Guardia di Finanza 
– Gorizia S. Pietro, 2 kate gorija Guardia di Finanza 
 
LT 121   LT – Gorizia Via Rafut, 2 kate gorija Guardia di Finanza 
– Jamiano (GO), 2 kategorija Guardia di Finanza – Merna (GO), 2 kategorija Guardia di Finanza – Mernico (GO), 2 kategorija Guardia di Finanza – Molino Vecchio (UD) Guardia di Finanza – Monrupino (TS), 2 kategorija Guardia di Finanza – Noghere (TS), 2 kategor ija Guardia di Finanza 
– Passo Predil (UD), 1 kategorija Carabinieri – Pese (TS), 1 kategorija Polizia di Stato – Plessiva (GO), 2 katego rija Guardia di Finanza 
– Polava di Cepletischis (UD), 2 kategorija Guardia di Finanza 
– Ponte Vittorio, 2 kategori ja Guardia di Finanza 
– Prebenico Caresana (TS), 2 kategorija Guardia di Finanza – Rabuiese (TS), 1 kategorija Polizia di Stato – Robedischis (UD), 2 kategorija Guardia di Finanza – Salcano (GO), 2 kategorija Guardia di Finanza – S. Andrea (GO), 1 kategorija Polizia di Stato – S. Barbara (TS), 2 kategorija Polizia di Stato – S. Bartolomeo (TS), 1 kategorija Carabinieri – S. Floriano (GO), 2 kategorija Guardia di Finanza – S. Pelagio (TS), 2 kategorija Carabinieri – S. Servolo (TS), 2 katego rija Guardia di Finanza 
– Stupizza (UD), 1 kategorija Guardia di Finanza – Vencò (GO), 1 kategorija Guardia di Finanza – Villa Opicina (TS), 1 kategorija, geležinke lis Polizia di Stato 
– Uccea (UD), 1 kategorija Guardia di Finanza 
Pastaba: 2 kategorijos sienos kirtimo punktais naudojasi tik pasienio gyventojai, kurie turi 
tam tikrus specialius (“vi etiniam eismui per sien ą” skirtus) dokumentus. 
 
LT 122   LT KIPRAS 
Jūrų sienos 
1. Marina de Larnaka ( Μαρίνα  Λάρνακας ) 
2. Port de Larnaka ( Λιµάνι Λάρνακας ) 
3. Vieux port de Lemesos ( Παλαιό  Λιµάνι Λεµεσού ) 
4. Port de Lemesos ( Λιµάνι Λεµεσού ) 
5. Port de Pafos ( Λιµάνι Πάφου ) 
6. Marina Agios Rafail ( Μαρίνα  Αγίου  Ραφαήλ ) 
7. Port de Zygi ( Λιµάνι Ζυγίου ) 
Oro sienos 
1. Aéroport international de Larnaka ( ∆ιεθνές  αεροδρό µιο Λάρνακας ) 
2. Aéroport international de Pafos ( ∆ιεθνές  αεροδρό µιο Πάφου ) 
 
LT 123   LT LATVIJA 
LATVIJA – RUSIJOS FEDERACIJA 
Sausumos sienos 1. Aizg ārša – Ļamoni (Лямоны ) 
2. Bērziņi – Manuhnova ( Манухново ) 
3. Greb ņeva – Ubi ļinka (Убылинка ) 
4. Kārsava – Skanga ļi (Скангали ) (geležinkelis) 
5. Pededze – Bruniševa ( Брунишево ) 
6. Punduri – Punduri ( Пундури ) 
7. Terehova – Bura čki (Бурачки ) 
8. Vientu ļi – Ludonka ( Лудонка ) 
9. Zilupe – Posi ņi (Посинь ) (geležinkelis) 
LATVIJA – BALTARUSIJA 
Sausumos sienos 
1. Indra – Bigosova ( Бигосово ) (geležinkelis) 
2. Pāternieki – Grigorovš čina (Григоровщина ) 
3. Silene – Urbani ( Урбаны ) 
Vietinis eismas per sien ą 
1. Piedruja – Druja ( Друя ) 
2. Meikš āni – Gavri ļino (Гаврилино ) 
3. Vorzova – Ļipovka (Липовка ) 
4. Kaplava – P ļusi (Плюсы ) 
LATVIJA – ESTIJA 
Sausumos sienos 
1. Ainaži (Ikla) – Vana-Ikla 
2. Ainaži – Ikla 
 
LT 124   LT 3. Ape – Vastse-Roosa 
4. Ipi ķi – Mõisaküla 
5. Lugaži – Valga (geležinkelis) 
6. Omu ļi – Holdre 
7. Ramata – Jäärja 
8. Unguri ņi – Lilli 
9. Valka 1 – Valga 3 10. Valka 2 – Valga 1 
11. Valka 3 – Valga 2 
12. Veclaicene – Murati 
LATVIJA – LIETUVA 
Sausumos sienos 
1. Adž ūni – Žeimelis 
2. Aizv īķi – Gėsalai 
3. Akn īste – Juodupis 
4. Brunava – Joneliai 
5. Demene – Tilž ė 
6. Eglaine – Obeliai (geležinkelis) 
7. Ezere – Buknai čai 
8. Grenct āle – Saločiai 
9. Krievgali – Puodži ūnai 
10. Kurcums – Turmantas (geležinkelis) 
11. Laižuva – Laižuva 12. Lankuti – Lenkimai 
13. Lukne – Lukn ė 
14. Medumi – Sm ėlynė 
15. Meitene – Joniškis (geležinkelis) 
 
LT 125   LT 16. Meitene – Kalviai 
17. Nereta – Suvainiškis 
18. Pi ķeļmuiža - Pikeliai 
19. Pilskalne - Kvetkai 20. Pl ūdoņi – Skuodas 
21. Priedula – Klykoliai 
22. Priekule – Skuodas (geležinkelis) 23. Rauda – Stelmuž ė 
24. Re ņģe – Mažeikiai (geležinkelis) 
25. Rucava – B ūtingė 
26. Skaistkalne – Germaniškis 27. Subate – Obeliai 
28. Vai ņode – Bugeniai (geležinkelis) 
29. Vai ņode – Strėliškiai 
30. Vītiņi – Vegeriai 
31. Žagare – Žagar ė 
32. Zemgale – Turmantas 
Jūrų sienos 
1. Lielupe 2. Liep āja 
3. M ērsrags 
4. Pāvilosta 
5. Rīga 
6. Roja 
7. Salacgr īva 
8. Skulte 9. Ventspils 
 
LT 126   LT Oro sienos 
1. Daugavpils 
2. Liep āja 
3. Rīga 
4. Ventspils 
 
LT 127   LT LIETUVA 
LIETUVA – LATVIJA 
Sausumos sienos 1. Bugeniai – Vai ņode (geležinkelis) 
2. Buknai čiai – Ezere 
3. Būtingė – Rucava 
4. Germaniškis – Skaistkalne 5. Gėsalai – Aizv īķi 
6. Joneliai – Brunava 
7. Joniškis – Meitene (geležinkelis) 
8. Juodupis – Akn īste 
9. Kalviai – Meitene 10. Klykoliai – Priedula 11. Kvetkai – Pilskalne 12. Laižuva – Laižuva 13. Lenkimai – Lankuti 14. Lukn ė – Lukne 
15. Mažeikiai – Re ņģe (geležinkelis) 
16. Obeliai – Egla ine (geležinkelis) 
17. Obeliai – Subate 18. Pikeliai – Pi ķeļmuiža 
19. Puodži ūnai – Krievgali 
20. Salo čiai – Grenct āle 
21. Skuodas – Pl ūdoņi 
22. Skuodas – Priekule (geležinkelis) 23. Sm ėlynė – Medumi 
24. Stelmuž ė – Rauda 
 
LT 128   LT 25. Str ėliškiai – Vai ņode 
26. Suvainiškis – Nereta 27. Tilž ė – Demene 
28. Turmantas – Kurcums (geležinkelis) 29. Turmantas – Zemgale 30. Vegeriai – V ītiņi 
31. Žagar ė – Žagare 
32. Žeimelis – Adž ūni 
LIETUVA – BALTARUSIJA 
Sausumos sienos 1. Adutiškis – Lentupis (geležinkelis) 
2. Adutiškis – Moldevi čiai 
3. Adutiškis – Pastovys (geležinkelis) 4. Druskininkai – Parie čė (geležinkelis) 
5. Eišišk ės – Dotišk ės 
6. Geledn ė – Lentupis (geležinkelis) 
7. Kabeliai – Parie čė (geležinkelis) 
8. Kap čiamiestis – Kadyš 
9. Kena – Gudagojis (geležinkelis) 10. Krak ūnai – Geranainys 
11. Latežeris – Parie čė 
12. Lavorišk ės – Kotlovka 
13. Medininkai – Kamenyj Log 14. Papelekis – Lentupis 15. Raigardas – Privalka 16. Šal čininkai – Benekainys 
17. Stasylos – Benekai nys (geležinkelis) 
18. Šumskas – Loša 
 
LT 129   LT 19. Tvere čius – Vidžiai 
20. Ureliai – Klevy čia 
LIETUVA – LENKIJA 
Sausumos sienos 1. Kalvarija – Budzisko 
2. Lazdijai – Ogrodniki (Aradninkai)  
3. Mockava (Šeštokai) – Trakiszki (Trakišk ės) (geležinkelis) 
LIETUVA – RUSIJOS FEDERACIJA 
Sausumos sienos 1. Jurbarkas – Sovetsk (up ė) 
2. Kybartai – Černyševskoje 
3. Kybartai – Nesterov (geležinkelis) 4. Nida – Morskoje 5. Nida – Ryba čyj (upė) 
6. Pag ėgiai – Sovetsk (geležinkelis) 
7. Panemun ė – Sovetsk 
8. Ramoniškiai – Pograni čnyj 
9. Rusn ė – Sovetsk (up ė) 
Jūrų sienos 
Klaipėdos valstybinis uostas, (Kurši ų, Molo ir Malk ų sienos kirtimo punktai) ir B ūtingės 
naftos terminalo sienos kirtimo punktas. 
Oro sienos 
1. Aéroport de Kaunas  
2. Aéroport de Palangos 3. Aéroport de Vilnius 4. Aéroport de Zokni ų 
 
LT 130   LT LIUKSEMBURGAS 
Oro sienos 
– Luxembourg 
 
LT 131   LT VENGRIJA 
VENGRIJA – AUSTRIJA 
Sausumos sienos 1. Bozsok – Rechnitz 
2. Bucsu – Schachendorf 3. Fert őd – Pamhagen 
4. Fert őrákos – Mörbisch (uostas) 
5. Fert őrákos – Mörbisch  
6. Fert őújlak – Pamhagen (geležinkelis) 
7. Hegyeshalom – Nickelsdorf 
8. Hegyeshalom – Nickelsdorf (automagistral ė) 
9. Hegyeshalom (geležinkelis)  10. Jánossomorja – Andau 11. Kópháza – Deutschkreutz 12. Kőszeg – Rattensdorf 
13. Rábafüzes – Heiligenkreutz 14. Sopron – Klingenbach  15. Sopron (geležinkelis) 16. Szentgotthárd – Jenne rsdorf (geležinkelis) 
17. Szentpéterfa – Eberau 18. Zsira – Lutzmannsburg  
VENGRIJA – SLOV ĖNIJA 
Sausumos sienos 1. Bajánsenye – Hodoš 
2. Bajánsenye – Hodoš (geležinkelis) 3. Fels őszölnök – Martinje  
4. Kétvölgy – Čepinci 
 
LT 132   LT 5. Magyarszombatfa – Prosenjakovci 
6. Nemesnép – Kobilje 7. Rédics – Dolga Vas 8. Tornyiszentmiklós – Pince 
VENGRIJA – KROATIJA 
Sausumos sienos 1. Barcs – Terezino Polje 
2. Beremend – Baranjsko Petrovo Selo 3. Berzence – Gola 4. Drávaszabolcs – Donji Miholjac 5. Gyékényes – Koprivnica (geležinkelis) 6. Letenye – Gori čan 
7. Magyarboly – Beli Manastir 8. Mohács (uostas) 9. Murakeresztúr – Kotoriba (geležinkelis) 10. Udvar – Dubosevica 
VENGRIJA-JUGOSLAVIJA 
Sausumos sienos 1. Bácsalmás – Bajmok 
2. Baja (up ė) 
3. Hercegszántó – Ba čki Breg 
4. Kelebia – Subotica (geležinkelis) 5. Röszke II – Horgoš 6. Röszke III – Horgoš (geležinkelis) 7. Szeged (up ė) 
8. Szeged-Röszke I – Horgoš (automagistral ė) 
9. Tiszasziget – Đala 
10. Tompa – Kelebija 
 
LT 133   LT VENGRIJA-RUMUNIJA 
Sausumos sienos 1. Ágerd őmajor (Tiborszállás) – Carei (geležinkelis) 
2. Ártánd – Bor ş 
3. Battonya – Turnu 4. Biharkeresztes – Episcopia (geležinkelis) 5. Csengersima – Petea 6. Gyula – V ărşand 
7. Kiszombor – Cenad 
8. Kötegyán – Salonta (geležinkelis) 
9. Lőkösháza – Curtici (geležinkelis) 
10. Méhkerék – Salonta 11. Nagylak – N ădlac 
12. Nyírábrány – Valea Lui Mihai (geležinkelis) 13. Nyírábrány – Valea Lui Mihai/Barant ău 
VENGRIJA-UKRAINA 
Sausumos sienos 1. Barabás – Kosyny 
2. Beregsurány – Luzhanka 3. Eperjeske – Sal ovka (geležinkelis) 
4. Lónya – Dzvinkove 5. Tiszabecs – Vylok 6. Záhony – Čop (geležinkelis) 
7. Záhony – Čop (sausuma) 
 
LT 134   LT VENGRIJA-SLOVAKIJA 
Sausumos sienos 1. Aggtelek – Domica 
2. Balassagyarmat – Slovenské Ďarmoty 
3. Bánréve – Krá ľ 
4. Bánréve – Lenártovce (geležinkelis) 5. Esztergom – Štúrovo  
6. Gy őr – Gönyű (upė – atitinkamo punkto Slovakijos pus ėje nėra) 
7. Gy őr-Vámosszabadi – Medve ďov 
8. Hidasnémeti – Čaňa (geležinkelis) 
9. Ipolytarnóc – Kalonda 10. Komárom – Komárno 11. Komárom – Komár no (geležinkelis) 
12. Komárom – Komárno (up ė) 
13. Letkés – Salka 14. Pácin – Ve ľký Kamenec 
15. Parassapuszta – Šahy 16. Rajka – Čunovo 
17. Rajka – Rusovce  18. Rajka – Rusovce (geležinkelis) 19. Salgótarján – Šiatorská Bukovinka 20. Sátoraljaújhely – Slovenské Nové Mesto 21. Sátoraljaújhely – Slovenské Nové Mesto (geležinkelis) 22. Somosk őújfalu – Fi ľakovo (geležinkelis) 
23. Szob – Štúrovo (geležinkelis) 24. Tornanádaska – Hos ťovce 
25. Tornyosnémeti – Milhos ť 
 
LT 135   LT Oro sienos 
1. Debrecen 
2. Aéroport international de Ferihegy, Budapest 3. Sármellék’ 
 
LT 136   LT MALTA 
Jūrų sienos 
1. M ġarr Yacht Marina 
2. Ta' Xbiex Yacht Marina 3. Valletta' Seaport 
Oro siena 
1. Malta International Airport, Luqa 
 
LT 137   LT NYDERLANDAI 
Oro sienos 
– Amsterdam Schiphol 
– De Kooy 
– Eindhoven 
– Enschede Twente 
– Groningen Eelde 
– Lelystad 
– Maastricht-Aachen 
– Rotterdam 
– Valkenburg (ZH) 
Jūrų sienos 
– Amsterdam Ijmond 
– Delfzijl 
– Den Helder 
– Dordrecht 
– Gent-Terneuzen 
– Harlingen 
– Hoek van Holland/Europoort 
– Lauwersoog 
– Moerdijk 
– Rotterdam-Havens 
– Scheveningen 
– Vlissingen 
 
LT 138   LT AUSTRIJA 
Oro uostai ir aerodromai 
Oro uostai Mayrhofen 
Graz – Thalerhof Micheldorf 
Innsbruck – Kranebitten Niederöblarn 
Klagenfurt – Wörthersee Nötsch im Gailtal 
Linz – Hörsching Ottenschlag 
Salzburg – Maxglan Pinkafeld 
Wien – Schwechat Punitz – Güssing 
Aerodromai Reutte – Höfen 
Bad Kleinkirchheim Ried – Kirchheim 
Dobersberg St. Andrä im Lavanttal 
Eferding St. Donat 
Feldkirchen – Ossiacher See St. Georgen am Ybbsfeld 
Ferlach St. Johann/Tirol 
Ferlach – Glainach Scharnstein 
Freistadt Schärding – Suben 
Friesach – Hirt Seitenstetten 
Fürstenfeld Spitzerberg 
Gmunden St. Pölten 
Goldeck Talstation Stockerau 
Halleg Trieben 
Heliport Pongau Villach 
Hofkirchen Völkermarkt 
Hohenems – Dornbirn Vöslau 
Kapfenberg Waidring 
 
LT 139   LT Kappl Wattens 
Kitzbühel Weiz – Unterfladnitz 
Krems – Langenlois Wels 
Kufstein – Langkampfen Wiener Neudorf 
Lanzen – Turnau Wiener Neustadt/Ost 
Leoben – Timmersdorf Wietersdorf 
Leopoldsdorf Wolfsberg 
Lienz – Nikolsdorf Zell am See 
Linz – Ost Zeltweg 
Mariazell Zwatzhof (heliport) 
Mauterndorf  
Uostai 
Dunojaus uostai Konstanco ežero uostai 
Hainburg 65 Hafen Bregenz 66 
Wien – Praterkai 65 Hafen Hard 66 
 
Sausumos siena su Šveicarija (ir Lichtenšteinu) 
Martinsbruck Bangs67 
Schalklhof "Tschagguns"68 
Spiss Koblach 
Zeblas Mäder 
Fimberpaß Hohenems Tisis Lustenau – Schmitterbrücke 
                                                
 
65 Sienos kirtimo punktas prie Dunojaus keleivi ų ir krovini ų eismui. 
66 Konstanco ežero uostas, kuriame n ėra reguliaraus laiv ų eismo; naudojamas tik ekskursijoms. 
67 Bangs sienos kirtimo punktas apima Nofels-Egg, Gantensteinweg, Rainweg, Habererweg, 
Rheindammweg ir Jägersteig-Felsbandweg sienos kirtimo punktus. 
68 Pavadinimas „Tschagguns“ apima Plankner Sattel, Saminatal, Kirchlspitzen, Brandner Gletscher, 
Schesaplana, Tote Alpe, Bartümeljoch, Salarueljoch, Mattlerjoch, Sareiserjoch, Bettlerjoch, Schweizertor, Drusentor, Grünes Fürkele, Plaseg genpaß ir Sarottlpaß sienos kirtimo punktus. 
 
LT 140   LT Feldkirch – Buchs (stotis) Wiesenrain 
Tosters Lustenau 
Nofels St. Margarethen (stotis) 
Nofels – Fresch Höchst Meiningen Gaissau ( įskaitant dvira čių taką) 
Sausumos siena su Čekija 
Plöckensteiner See – A. Stifter Denkmal Grametten 
Plöckensteiner See Fratres 
Guglwald Oberthürnau 
Schöneben Mitterretzbach Weigetschlag Hardegg Summerau (stotis) Kleinhaugsdorf 
Wullowitz Retz (stotis) 
Pyhrabruck Laa an der Thaya Gmünd – Bahn (geležinkelis) Drasenhofen 
Gmünd – Böhmzeil Schrattenberg 
Gmünd – Bleylebenstraße Reinthal Schlag Hohenau (stotis) 
Neunagelberg  
Sausumos siena su Slovakija 
Hohenau – Brücke (tiltas) Kittsee 
Marchegg (stotis) Kittsee-Jarovce 
Berg  
Sausumos siena su Vengrija 
Nickelsdorf – Hegyeshalom (stotis) Deutschkreutz 
Nickelsdorf – Straße (kelias) Rattersdorf 
Nickelsdorf – Autobahn (mot orway) Geschriebenstein 
 
LT 141   LT Andau Rechnitz 
Pamhagen Schachendorf Pamhagen (stotis) Eberau Mörbisch am See Heiligenkreuz im Lafnitztal Klingenbach Jennersdorf (stotis) Sopron
69  
Sausumos siena su Slov ėnija 
Bonisdorf Radlpaß 
Tauka Soboth Kalch Laaken St. Anna Hühnerkogel Gruisla Lavamünd Pölten Leifling Goritz Grablach Zelting Bleiburg (stotis) Sicheldorf Raunjak Bad Radkersburg Petzen Mureck Luscha Weitersfeld – Murfähre Uschowa Spielfeld – Autobahn (automagistral ė) Steiner Alpen 
Spielfeld – Straße (kelias) Paulitschsattel Spielfeld (stotis) Seebergsattel Ehrenhausen Koschuta Berghausen Loibltunnel Sulztal Loiblpass 
                                                
 
69 Sopron apima visus nustatytus sienos kirtimo punktus, esan čius Wulkaprodersdorf-Sopron, 
Loipersbach-Sopron ir Deutschkreutz-Sopron. 
 
LT 142   LT Langegg Hochstuhl 
Großwalz Kahlkogel Schloßberg Rosenbach (stotis) Arnfels Karawankentunnel Oberhaag Mittagskogel St. Pongratzen Wurzenpaß 
 
LT 143   LT LENKIJA 
LENKIJA – RUSIJOS FEDERACIJA 
Sausumos sienos 
1. Bezledy – Bagrationowsk 
2. Braniewo – Mamonowo (geležinkelis) 
3. Głomno – Bagrationowsk (geležinkelis) 
4. Go łdap – Gusiew 
5. Gronowo – Mamonowo 
6. Skandawa – Żeleznodoro żnyj (geležinkelis) 
LENKIJA - LIETUVA 
Sausumos sienos 
1. Budzisko – Kalvarija 
2. Ogrodniki – Lazdijai 
3. Trakiszki – Mockava (Šeštokai) (geležinkelis) 
LENKIJA - BALTARUSIJA 
Sausumos sienos 
1. Bobrowniki – Bierestowica 
2. Czeremcha – Wysokolit owsk (geležinkelis) 
3. Kukuryki – Koz łowiczy 
4. Ku źnica – Bruzgi 
5. Ku źnica – Grodno (geležinkelis) 
6. Po łowce – Pieszczatka 
7. Siemianówka – Swis łocz (geležinkelis) 
8. Sławatycze – Domaczewo 
9. Terespol – Brze ść 
10. Terespol – Brze ść (geležinkelis) 
11. Zubki – Bierestowica (geležinkelis) 
 
LT 144   LT LENKIJA - UKRAINA 
Sausumos sienos 1. Dorohusk – Jagodzin 
2. Dorohusk – Jagodzin (geležinkelis) 3. Hrebenne – Rawa Ruska 4. Hrebenne – Rawa Ruska (geležinkelis) 5. Hrubieszów – W łodzimierz Wo łyński (geležinkelis) 
6. Korczowa – Krakowiec 7. Kro ścienko – Chyrow (geležinkelis) 
8. Kro ścienko – Smolnica 
9. Medyka – Szeginie 10. Przemy śl – Mościska (geležinkelis) 
11. Werchrata – Rawa Ruska (geležinkelis) 12. Zosin – Usti ług 
LENKIJA - SLOVAKIJA 
Sausumos sienos 1. Barwinek – Vyšný Komárnik 
2. Chocho łów – Suchá Hora 
3. Chy żne – Trstená 
4. Konieczna – Becherov 5. Korbielów – Oravská Polhora 6. Łupków – Palota (geležinkelis) 
7. Łysa Polana – Tatranská Javorina  
8. Muszyna – Plave č (geležinkelis) 
9. Niedzica – Lysá nad Dunajcom 10. Piwniczna – Mníšek nad Popradom 
11. Ujso ły – Novoť 
12. Winiarczykówka – Bobrov 
 
LT 145   LT 13. Zwardo ń – Skalité (geležinkelis)  
14. Zwardo ń-Myto – Skalité 
Vietiniam eismui per sien ą (*) ir turistams skirti sienos kirtimo punktai (**) 
1. Babia Góra – Babia Hora** 
2. Balnica – Osadné** 3. Blechnarka – Stebnická Huta** 4. Bor – Oš čadnica-Vreš čovka** 
5. Czeremcha – Čertižné** 
6. Głuchaczki – Prze łęcz Jałowiecka** 
7. Góra Magura – Oravice** 8. Górka Gomó łka – Skalité Serafínov** 
9. Ja śliska – Čertižné* 
10. Jaworki – Litmanová** 11. Jaworki – Strá ňany** 
12. Jaworzynka – Cerne ** 13. Jurgów – Podspády* 14. Kacwin – Ve ľká Franková*/** 
15. Leluchów – Čirč*/** 
16. Milik – Legnava* 17. Muszynka – Kurov* 18. Ożenna – Nižná Polianka*/** 
19. Pilsko – Pilsko** 20. Piwowarówka – Pil'hov* 21. Przegibek – Vychylovka* 22. Prze łęcz Przysłop – Stará Bystrica** 
23. Przywarówka – Oravská Polhora** 
24. Radoszyce – Palota*/** 
 
LT 146   LT 25. Roztoki Górne – Ruske Sedlo** 
26. Rycerka – Nova Bystrica* 27. Rysy – Rysy** 28. Sromowce Ni żne – Červený Kláštor** 
29. Sromowce Wy żne – Lysá nad Dunajcom* 
30. Szczawnica – Lesnica znak graniczny II/91** 31. Szczawnica – Lesnica znak graniczny II/94** 32. Szlachtowa – Ve ľký Lipník** 
33. Wielka Racza – Ve ľká Rača** 
34. Wierchomla Wielka – Ka če* 
35. Wysowa Zdrój – Cige ľka** 
36. Wysowa Zdrój – Regetowka** 37. Zawoja-Czato ża – Oravská Polhora** 
38. Zwardo ń – Skalité** 
LENKIJA – ČEKIJA 
Sausumos sienos 1. Boboszów – Dolní Lipka 
2. Bogatynia – Kunratice 3. Cha łupki – Bohumín 
4. Cha łupki – Bohumín (geležinkelis) 
5. Cieszyn – Český Těšín 
6. Cieszyn – Český Těšín (geležinkelis) 
7. Cieszyn – Chot ěbuz 
8. Czerniawa Zdrój – Nové M ěsto p. Smrkem 
9. Głuchołazy – Mikulovice 
 
LT 147   LT 10. Głuchołazy – Mikulovice (geležinkelis) 
11. Goli ńsk – Starostín 
12. Golkowice – Závada 13. Jakuszyce – Harrachov 14. Jasnowice – Bukovec 15. Konradów – Zlaté Hory 16. Kudowa S łone – Náchod 
17. Leszna Górna – Horní Lištná 18. Lubawka – Královec 19. Lubawka – Královec (geležinkelis) 20. Marklowice Górne – Dolní Marklovice  21. Mi ędzylesie –Lichkov (geležinkelis) 
22. Mieroszów – Mezim ěstí (geležinkelis) 
23. Miloszów – Srbská 24. Paczków – Bílý Potok 25. Pietraszyn – Sudice 26. Pietrowice – Krnov 27. Pomorzowiczki – Osoblaha 28. Porajów – Hrádek nad Nisou 29. Prze łęcz Okraj – Pomezní Boudy 
30. Tłumaczów – Otovice 
31. Trzebina – Bartultovice 32. Zawidów – Frýdlant v Čechách (geležinkelis) 
33. Zawidów – Habartice 34. Zebrzydowice – Petrovice u Karviné (geležinkelis) 
 
LT 148   LT Vietiniam eismui per sien ą (*) ir turistams skirti sienos kirtimo punktai (**) 
1. Beskidek – Beskydek* 2. Boles ław – Píšť* 
3. Borucin – Chuchelná* 4. Branice – Úvalno* 
5. Brzozowie – Česká Čermná** 
6. Cha łupki – Šilhe řovice* 
7. Chomi ąża – Chomýž* 
8. Czermna – Malá Čermná* 
9. Duszniki Zdrój – Olešnice v Orlických horách ( Čihalka)** 
10. Dziewi ętlice – Bernartice* 
11. Głuszyca Górna – Janovi čky** 
12. Gorzyczki – V ĕřňovice* 
13. Gródczanki – T řebom* 
14. Jarno łtówek (Biskupia Kopa) – Zlat é Hory (Biskupská kupa)** 
15. Jaworzynka – Hr čava*/** 
16. Jod łów – Horní Morava** 
17. Kaczyce Górne – Karviná Ráj II* 18. Ka łków – Vidnava* 
19. Kamie ńczyk – Mladkov (Petrovi čky)** 
20. Kietrz – T řebom* 
21. Krzanowice – Chuchelná* 
22. Krzanowice – Strahovice* 
23. Łączna – Zdo ňov** 
24. Łaziska – V ěřňovice* 
25. Lenarcice – Linhartovy* 
26. Lutogniewice – And ělka** 
27. Lutynia – Travná*/** 
 
LT 149   LT 28. Mostowice – Orlické Záho ří* 
29. Niedomirów – Žaclé ř** 
30. Niemojów – Bartošovice v Orlických horách*/*** 
31. Nowa Morawa – Staré M ěsto*/** 
32. Okrzeszyn – Pet říkovice** 
33. Olza – Kopytov* 
34. Ostra Góra – Machovská Lhota** 35. Owsiszcze – Píš ť* 
36. Pilszcz – Opava* 
37. Polana Jakuszycka – Harrachov** 
38. Przesieka – Špindler ův Mlýn** 
39. Pu ńców – Kojkovice* 
40. Radków – Božanov** 
41. Równia pod Śnieżką – Luční bouda ** 
42. Rudyszwa łd – Hať* 
43. Ściborzyce Wielkie – Hn ěvošice* 
44. Ściborzyce Wielkie – Rohov* 
45. Śląski Dom – Lu ční bouda ** 
46. Sławniowice – Velké Kun ĕtice* 
47. Śnieżnik – vrchol Kralického Sn ěžníku** 
48. Sowia Prze łęcz – Soví sedlo (Jelenka)** 
49. Stóg Izerski – Smrk** 
50. Sto żek – Malý Stožek* 
51. Sto żek – Velký Stožek** 
52. Szrenica – Vosecká bouda (Tvarožník)** 
53. Tworków – Ha ť* 
54. Wiechowice – Vávrovice* 
55. Wielka Czantorja – Nýdek** 
 
LT 150   LT 56. Zieleniec – Masarykova chata** 
57. Złoty Stok – Bílá Voda* 
LENKIJA – VOKIETIJA 
Sausumos sienos 1. Gryfino – Mescherin (up ė) 
2. Gryfino – Mescherin 
3. Gubin – Guben 4. Gubin – Guben (geležinkelis) 
5. Gubinek– Guben 
6. Jędrzychowice – Ludwigsdorf 
7. Ko łbaskowo – Pomellen 
8. Kostrzyn – Kietz 9. Kostrzyn – Kietz (geležinkelis) 
10. Krajnik Dolny – Schwedt 
11. Krzewina Zgorzelecka – Ostritz 12. Kunowice – Frankfurt (geležinkelis) 
13. Łęknica – Bad Muskau 
14. Lubieszyn – Linken 15. Mi łów – Eisenhüttenstadt (up ė) 
16. Olszyna – Forst 
17. Osinów Dolny – Hohensaaten (up ė) 
18. Osinów Dolny – Hohenwutzen 
19. Porajów – Zittau 
20. Przewóz – Podrosche 21. Rosówek – Rosow 
22. Sieniawka – Zittau 
23. Słubice – Frankfurt 
24. Słubice – Frankfurt (up ė) 
 
LT 151   LT 25. Świecko – Frankfurt (automagistral ė) 
26. Świnoujście – Ahlbeck 
27. Szczecin-Gumie ńce – Grambow,Tantow (geležinkelis) 
28. W ęgliniec – Horka (geležinkelis) 
29. Widuchowa – Gartz (up ė) 
30. Zasieki – Forst 
31. Zasieki – Forst (geležinkelis) 32. Zgorzelec – Görlitz 
33. Zgorzelec – Görlitz (geležinkelis) 
Vietinis eismas per sien ą 
1. Bobolin – Schwennenz 
2. Buk – Blankensee 
Jūrų sienos 
1. Dar łowo 
2. Dziwnów 3. Elbl ąg 
4. Frombork 
5. Gda ńsk – Górki Zachodnie 
6. Gda ńsk – Nowy Port 
7. Gda ńsk – Port Pó łnocny 
8. Gdynia 9. Hel 
10. Jastarnia 
11. Ko łobrzeg 
12. Łeba 
13. Mrze żyno 
14. Nowe Warpno 
15. Świnoujście 
 
LT 152   LT 16. Szczecin-Port 
17. Trzebie ż 
18. Ustka 
19. W ładysławowo 
Oro sienos 
1. Bia ła Podlaska 
2. Bydgoszcz 3. Gda ńsk – Rębiechowo 
4. Jelenia Góra 
5. Katowice – Pyrzowice 
6. Kielce – Mas łów 
7. Kraków – Balice 8. Lubin 
9. Łódź – Lublinek 
10. Mielec 11. Pozna ń – Ławica 
12. Rzeszów – Jasionka 
13. Świdnik 
14. Szczecin – Goleniów 
15. Szymanyk – Szczytna 
16. Warszawa – Babice 17. Warszawa – Ok ęcie 
18. Wroc ław – Strachowice 
19. Zielona Góra – Babimost 20. Zielona Góra – Przylep 
 
LT 153   LT PORTUGALIJA 
Jūrų sienos 
ŽEMYNIN Ė DALIS 
– Aveiro 
– C. das Freiras – Cascais – Doca dos Olivais – Lisboa – Cais da Estiva Velha – Porto – Faro 
– Figueira da Foz 
– Lagos – Leixões – Porto de Lisboa – Marina de Vila Moura – Nazaré – Olhão  – Peniche – Portimão – Póvoa do Varzim – S. Martinho do Porto – Sesimbra – Setúbal – Sines – Viana do Castelo 
MADEIROS AUT ONOMINIS REGIONAS 
– PF 208 – Funchal Port 
– Porto Santo harbour – Island of Porto Santo 
 
LT 154   LT AZORŲ AUTONOMINIS  REGIONAS 
– Angra do Heroísmo/Praia da V itória uostas – Terseiros sala 
– Ponta Delgada uostas – San Migelio sala – Horta prieplauka – Fajalio sala 
Oro sienos ŽEMYNIN Ė DALIS 
– Lisabonos oro uostas 
– Faro oro uostas – Francisco Sá Carneiro oro uostas – Porto 
MADEIROS AUT ONOMINIS REGIONAS 
– Santa Catarina oro uostas – Madeiros sala 
– Porto Santo oro uostas – Porto Santo sala 
AZORŲ AUTONOMINIS  REGIONAS 
– Lajes civilinis oro terminalas – Terseiros sala 
– Santa Marijos oro uostas – Santa Marijos sala – Ponta Delgada oro uostas – San Migelio sala 
 
LT 155   LT SLOVĖNIJA 
SLOVĖNIJA – ITALIJA 
Sausumos sienos 1. Ferneti či – Fernetti 
2. Kozina – Pesse 3. Lazaret – S. Bartolomeo 4. Lipica – Lipizza 5. Neblo – Venco 6. Nova Gorica – Casa Rossa 
7. Nova Gorica – Gorizia (geležinkelis) 
8. Predel – Passo del Predil 9. Rate če – Fusine Laghi 
10. Robi č – Stupizza 
11. Sežana – Villa Opicina (geležinkelis) 12. Škofije – Rabuiese 13. Učeja – Uccea 
14. Vrtojba – S. Andrea Vertoiba 
Vietinis eismas per sien ą 
1. Britof – Mulino Vechio 
2. Čampore – Chiampore 
3. Golo Brdo – Mernico 4. Gorjansko – S. Pelagio 5. Hum – S. Floriano 6. Kaštelir – S. Barbara 7. Klari či – Iamiano 
8. Livek – Polava di Cepletischis 9. Log pod Mangrtom – Cave del Predil 
 
LT 156   LT 10. Lokvica – Devetacchi 
11. Miren – Merna 12. Most na Nadiži – Ponte Vittorio 13. Nova Gorica I – S. Gabriele 14. Osp – Prebenico Caresana 15. Plavje – Noghera 16. Plešivo – Plessiva 17. Pristava – Rafut 18. Repentabor – Monrupino 19. Robidiš če – Robedischis 
20. Šempeter – Gorizia/S.Pietro 21. Socerb – S. Servolo  22. Solarji – Solarie di Drenchia 23. Solkan – Salcano I 24. Vipolže – Castelleto Versa 
Žemės ūkio paskirties sienos kirtimo punktai 
1. Bota č – Botazzo 
2. Cerej – Muggia 3. Draga – S. Elia 4. Gro čana – Grozzana 
5. Gropada – Gropada 6. Jevš ček – Monte Cau 
7. Mavhinje – Malchina 8. Medana – Castelleto Zeglo 9. Miš ček – Misceco 
10. Opatje selo – Palichisce Micoli 
11. Orlek – Orle 
12. Podklanec – Ponte di Clinaz 
 
LT 157   LT 13. Podsabotin – S. Valentino 
14. Pri bajtarju – Scale di Grimacco 15. Šentmaver – Castel S.Mauro 16. Škrljevo – Scrio 17. Solkan Polje – Salcano II 18. Šturmi – Bocchetta di topolo 19. Valeriš če – Uclanzi 
20. Voglje – Vogliano 21. Zavarjan-Klobu čarji – Zavarian di Clabuzzaro 
Sienos kirtimo punktai pagal  specialius susitarimus 
1. Kanin: laisva prieiga prie Kanino viršukaln ės 
2. Mangart: laisva prieiga prie Mangarto viršukaln ės 
SLOVĖNIJA - AUSTRIJA 
Sausumos sienos 1. Duh na Ostrem vrhu – Grosswalz 
2. Gederovci – Sicheldorf 3. Gornja Radgona – Radkersburg 4. Holmec – Grablach  5. Jesenice – Rosenbach (geležinkelis) 6. Jezersko – Seebergsattel 7. Jurij – Langegg 8. Karavanke – Karawankentunnel 9. Korensko sedlo – Wurzenpass 10. Kuzma – Bonisdorf 11. Libeli če – Leifling  
12. Ljubelj – Loiblpass  
13. Maribor – Spielf eld (geležinkelis) 
14. Mežica – Raunjak  
 
LT 158   LT 15. Pavli čevo sedlo – Paulitschsattel  
16. Prevalje – Bleiburg (geležinkelis) 17. Radlje – Radlpass  18. Šentilj – Spielfeld 19. Šentilj – Spielfeld (automagistral ė) 
20. Trate – Mureck 21. Vi č/Dravograd – Lavamünd 
Vietinis eismas per sien ą 
1. Cankova – Zelting 
2. Fikšinci – Gruisla 3. Gerlinci – Poelten 4. Gradiš če – Schlossberg 
5. Kapla – Arnfels 6. Korovci – Goritz 7. Kramarovci – Sankt Anna 8. Matjaševci – Tauka 9. Muta – Soboth 10. Pernice – Laaken 11. Pla č – Ehrenhausen 
12. Remšnik – Oberhaag 13. Sladki Vrh – Weitersfeld 14. Sotina – Kalch 15. Špi čnik – Sulztal 
16. Sve čina – Berghausen 
Kalnų sienos kirtimo punktai 
1. Duh na Ostrem vrhu – Grosswalz: ištisus metus 2. Golica – Kahlkogel: nuo balandžio 15 d. iki lapkri čio 15 d. 
3. Gradiš če – Schlossberg: nuo kovo 1 d. iki lapkri čio 30 d. 
 
LT 159   LT 4. Kamniške Alpe – Steiner Alpe n: nuo balandžio 15 d. iki lapkri čio 15 d. 
5. Kepa – Mittagskogel: nuo balandžio 15 d. iki lapkri čio 15 d.  
6. Koprivna – Luscha: nuo balandžio 15 d. iki lapkri čio 15 d. 
7. Košenjak – Huehnerkogel: nuo balandžio 15 d. iki lapkri čio 15 d. 
8. Košuta – Koschuta: nuo balandžio 15 d. iki lapkri čio 15 d. 
9. Olševa – Ushowa: nuo balandžio 15 d. iki lapkri čio 15 d. 
10. Pe č – Ofen: tik per tradicin į metinį alpinistų susitikim ą 
11. Peca – Petzen: nuo balandžio 15 d. iki lapkri čio 15 d. 
12. Prelaz Ljubelj – Loiblpass: nuo balandžio 15 d. iki lapkri čio 15 d.  
13. Radlje – Radlberg: nuo kovo 1 d. iki lapkri čio 30 d.  
14. Radlje – Radlpass: nuo kovo 1 d. iki lapkri čio 30 d. 
15. Remšnik – Remschnigg: nuo kovo 1 d. iki lapkri čio 30 d. 
16. Stol – Hochstuhl: nuo balandžio 15 d. iki lapkri čio 15 d. 
17. Sv. Jernej – St. Bartholom äus: nuo kovo 1 d. iki lapkri čio 30 d. 
18. Tromeja – Dreiländereck: nuo balandžio 15 d. iki lapkri čio 15 d. 
Sienos kirtimo punktai pagal  specialius susitarimus 
1. Pasienio stulpas X/331 – Schm irnberg – Langegg – vykti per sien ą leidžiama 
norintiems praleisti dien ą su nakvyne kaln ų užeigoje „Dom škorpion“ 
2. Pasienio stulpas XIV/266 – vykti per sien ą leidžiama į religines apeigas Šv. Urbano 
bažnyčioje (kas antr ą liepos sekmadien į ir pirmą spalio sekmadien į nuo 9 val. ryto iki 6 val 
vakaro) 
3. Pasienio stulpas XXII/32 – vykti per sien ą leidžiama į religines apeigas Šv.Leonhardo 
bažnyčią (kas antrą rugpjūčio sekmadien į nuo 9 val. ryto iki 6 val.vakaro) 
4. Pasienio stulpas XXIII/141 – vykti per sien ą leidžiama į religines apeigas Ebriach-
Trögern ir Jezersko parapijose(kas antr ą ir priepaskutin į gegužės sekmadien į nuo 9 val. ryto 
iki 6 val. vakaro) 
5. Pasienio stulpas XXVII/277 – vykti per sien ą leidžiama į Peč vietovėje vykstan čią 
kasmetinę tradicinę alpinistų sueigą 
6. Kaln ų sienos kirtimo punktai – (pagal Slov ėnijos Respublikos ir Austrijos Respublikos 
susitarimą dėl turistų eismo pasienio rajone (IN TERREG/PHARE – CBC – pasienio 
panoraminis takas) – Uradni  list RS MP.št. 11/2000): 
1. Pernice – Laaken, 
 
LT 160   LT 2. Radelca – Radlberg, 
3. Špi čnik – Šentilj, 
4. Šentilj – Sladki vrh – Mureck, 5. Mureck – Bad Radkersburg, 6. River navigation on the Mur: 
– Trate – Gornja Radgona – Radenci, 
– Mureck – Bad Radkersburg. 
SLOVĖNIJA – VENGRIJA 
Sausumos sienos 1. Čepinci – Kétvölgy 
2. Dolga vas – Rédics 3. Hodoš – Bajánsenye 4. Hodoš – Bajánsenye (geležinkelis) 5. Kobilje – Nemesnép 6. Martinje – Fels őszölnök 
7. Pince – Tornyiszentmiklós 8. Prosenjakovci – Magyarszombatfa 
SLOVĖNIJA – KROATIJA 
Sausumos sienos (1) Babno Polje – Prezid 
(2) Bistrica ob Sotli – Razvor (3) Božakovo – Obrež (4) Brezovica pri Gradinu – Lucija (5) Brezovica – Brezovica (6) Dobova – Savski Marof (geležinkelis) (7) Dobovec – Lupinjak 
(8) Dragonja – Kaštel  
(9) Drenovec – Gornja Vo ća 
 
LT 161   LT (10) Gibina – Bukovje 
(11) Gruškovje – Macelj (12) Hotiza – Sveti Martin na Muri (13) Ilirska Bistrica – Šapjane (geležinkelis) 
(14) Imeno – Kumrovec (geležinkelis) (15) Imeno – Miljana (16) Krasinec – Pravutina (17) Krma čina – Vivodina 
(18) Jelšane – Rupa (19) Lendava – Čakovec (geležinkelis) 
(20) Meje – Zlogonje (21) Metlika – Jurovski brod (22) Metlika – Ka manje (geležinkelis) 
(23) Nova vas ob Sotli – Draše (24) Novi Kot – Prezid I (25) Novokra čine – Lipa 
(26) Obrežje – Bregana (27) Orešje – Mihanovi ć Dol 
(28) Osilnica – Zamost (29) Ormož – Otok Virje (30) Petišovci – Mursko središ če 
(31) Petrina – Brod na Kupi (32) Planina v Podbo ču – Novo Selo Žumbera čko 
(33) Pod četrtek – Luke Poljanske 
(34) Podgorje – Vodice (35) Podplanina – Čabar 
(36) Radovica – Kašt 
(37) Rajnkovec – Mali Tabor 
 
LT 162   LT (38) Rakitovec – Buzet (geležinkelis) 
(39) Rakitovec – Slum 
(40) Rakovec – Kraj Donji 
(41) Razkrižje – Banfi (42) Rigonce – Harmica 
(43) Rogatec – Đurmanec (geležinkelis) 
(44) Rogatec – Hum na Sotli (45) Rogatec I – Klenovec Humski 
(46) Se čovlje – Plovanija 
(47) Sedlarjevo – Plavi ć 
(48) Slovenska vas – Bregana naselje (49) So čerga – Požane 
(50) Sodevci – Blaževci 
(51) Središ če ob Dravi – Čakovec (geležinkelis) 
(52) Središ če ob Dravi – Trnovec 
(53) Središ če ob Dravi I – Preseka 
(54) Stara vas/Bizeljsko – Donji Čemehovec 
(55) Starod – Pasjak 
(56) Starod I – Vele Mune 
(57) Vinica – Pribanjci  (58) Zavr č – Dubrava Križovljanska 
(59) Zg. Leskovec – Cvetlin 
(60) Žuni či – Prilišće 
Jūrų sienos 
1. Izola – Isola (sezoninis) 2. Koper – Capodistria 3. Piran – Pirano 
 
LT 163   LT Oro sienos 
1. Ljubljana – Brnik 
2. Maribor – Slivnica 3. Portorož – Portorose 
 
LT 164   LT SLOVAKIJA 
SLOVAKIJA - AUSTRIJA 
Sausumos sienos 1. Bratislava – Devínska Nová Ves – Marchegg (geležinkelis) 
2. Bratislava port (up ė) 
3. Bratislava, Jarovce – Kittsee 4. Bratislava, Jarovce – Kittsee (automagistral ė) 
5. Bratislava, Petržalka – Berg 6. Bratislava, Petržalka – Kittsee (geležinkelis) 
7. Moravský Svätý Ján – Hohenau 
8. Záhorská Ves – Angern (up ė) 
SLOVAKIJA – ČEKIJA 
Sausumos sienos 1. Brodské (automagistral ė) – Břeclav (automagistral ė) 
2. Brodské – Lanžhot 3. Čadca – Milošová -Šance 
4. Čadca – Mosty u Jablunkova (geležinkelis) 
5. Červený Kame ň – Nedašova Lhota 
6. Drietoma – Starý Hrozenkov 7. Holí č – Hodonín 
8. Holí č – Hodonín (geležinkelis) 
9. Horné Srnie – Brumov-Bylnice 10. Horné Srnie – Vlárský pr ůsmyk (geležinkelis) 
11. Kloko čov – Bílá 
12. Kúty – Lanžhot (geležinkelis) 13. Lúky pod Makytou – Horní Lide č (geležinkelis) 
14. Lysá pod Makytou – St řelná 
 
LT 165   LT 15. Makov – Bílá-Bumbálka  
16. Makov – Velké Karlovice 17. Moravské Lieskové – Strání 18. Nová Bošáca – B řezová 
19. Skalica – Sudom ěřice 
20. Skalica – Sudom ěřice (geležinkelis) 
21. Svr činovec – Mosty u Jablunkova 
22. Vrbovce – Velká nad Veli čkou 
23. Vrbovce – Velká nad Veli čkou (geležinkelis) 
SLOVAKIJA – LENKIJA 
Sausumos sienos 1. Becherov – Konieczna 
2. Bobrov – Winiarczykówka 3. Lysá nad Dunajcom – Niedzica 4. Mníšek nad Popradom – Piwniczna 5. Novo ť – Ujsoły 
6. Oravská Polhora – Korbielów 7. Palota – Łupków (geležinkelis) 
8. Plave č – Muszyna (geležinkelis) 
9. Skalité – Zwardo ń (geležinkelis)  
10. Skalité – Zwardo ń-Myto 
11. Suchá Hora – Chocho łów 
12. Tatranská Javorina – Łysa Polana 
13. Trstená – Chy żne 
14. Vyšný Komárnik – Barwinek 
 
LT 166   LT Vietiniam eismui per sien ą (*) ir turistams skirti sienos kirtimo punktai (**)  
1. Babia hora – Babia Góra** 
2. Čertižné – Ja śliska* 
3. Čertižné –Czeremcha** 
4. Červený Kláštor – Sromowce Ni żne** 
5. Čierne – Jaworzynka** 
6. Cige ľka – Wysowa Zdrój** 
7. Čirč – Leluchów*/** 
8. Glucha čky – Prze łęcz Jałowiecka** 
9. Ka če – Wierchomla Wielka* 
10. Kurov – Muszynka* 11. Legnava – Milik* 12. Lesnica znak graniczny II/91 – Szczawnica** 13. Lesnica znak graniczny II/94 – Szczawnica** 14. Litmanová – Jaworki** 15. Lysá nad Dunajcom – Sromowce Wy żne* 
16. Nižná Polianka – O żenna*/** 
17. Nová Bystrica – Rycerka* 18. Oravice – Góra Magura** 19. Oravská Polhora – Przywarówka** 20. Oravská Polhora – Zawoja-Czato ża** 
21. Osadné – Balnica** 22. Oš čadnica-Vre čšovka – Bor* 
23. Palota – Radoszyce*/** 24. Pi ľhov – Piwowarówka* 
25. Pilsko – Pilsko** 
26. Podspády – Jurgów* 
 
LT 167   LT 27. Regetovka – Wysowa Zdrój** 
28. Ruské Sedlo – Roztoki Górne** 29. Rysy – Rysy** 30. Skalité – Zwardo ń** 
31. Skalité Serafínov – Górka Gomó łka** 
32. Stará Bystrica – Prze łęcz Przysłop** 
33. Stebnická Huta – Blechnarka** 34. Strá ňany – Jaworki** 
35. Ve ľká Franková – Kacwin*/** 
36. Ve ľká Rača – Wielka Racza** 
37. Ve ľký Lipník – Szlachtowa** 
38. Vychylovka – Przegibek* 
SLOVAKIJA – UKRAINA 
Sausumos sienos 1. Čierna nad Tisou – Čop (geležinkelis) 
2. Ub ľa – Malyj Bereznyj 
3. Vyšné Nemecké – Užhorod 
SLOVAKIJA – VENGRIJA 
Sausumos sienos 1. Čaňa – Hidasnémeti (geležinkelis) 
2. Čunovo (motorway) – Rajka 
3. Domica – Aggtelek 4. Fi ľakovo – Somosk őújfalu (geležinkelis) 
5. Hos ťovce – Tornanádaska 
6. Kalonda – Ipolytarnóc 7. Komárno – Komárom 
8. Komárno – Komárom (geležinkelis) 
9. Komárno – Komárom (up ė) 
 
LT 168   LT 10. Krá ľ – Bánréve 
11. Lenartovce – Bánréve (geležinkelis) 12. Medve ďov – Győr-Vámosszabadi 
13. Milhos ť – Tornyosnémeti 
14. Rusovce – Rajka 15. Rusovce – Rajka (geležinkelis) 16. Šahy – Parassapuszta 17. Salka – Letkés 18. Šiatorská Bukovinka – Salgótarján 19. Slovenské Ďarmoty – Balassagyarmat 
20. Slovenské Nové Mesto – Sátoraljaújhely 21. Slovenské Nové Mesto – Sátoraljaújhely (geležinkelis)  22. Štúrovo – Esztergom  23. Štúrovo – Szob (geležinkelis) 24. Ve ľký Kamenec – Pácin 
Uostai 
Bratislava - prístav /uostas (up ė) (atitinkamo sienos kirtimo punkto n ėra) 
Oro sienos 
1. Aéroport de Bratislava  
2. Aéroport de Košice  3. Aéroport de Poprad 
 
LT 169   LT SUOMIJA 
Sausumos sienos 
Vaalimaa 
Vainikkala (geležinkelis) 
Nuijamaa 
Niirala Vartius 
Raja-Jooseppi 
Imatra* Kelloselkä*  Kortesalmi* 
Kolmikanta* 
Uukuniemi* Valkeavaara* 
Ruhovaara* 
Haapavaara* Leminaho* 
Inari* 
Kokkojärvi* Kivipuro* 
Rajakangas* 
Karikangas* Karttimo* 
Kurvinen* 
Onkamo* Virtaniemi* 
 
LT 170   LT PAAIŠKINIMAS: 
Sienos kirtimo punktai yra nustatyti pagal Suomijos Respublikos vyriausyb ės ir Rusijos 
Federacijos vyriausyb ės susitarim ą dėl abipusių sienos kirtimo punkt ų (Helsinkis, 1994 m. 
kovo 11 d.). Pažym ėtieji žvaigždute yra riboto naudojimo tik pagal t ą susitarim ą ir skirti 
eismui atsiradus reikalui. Jie naudojami beve ik išimtinai tik miško medžiagos kroviniams 
pervežti. Dauguma t ų sienos kirtimo punkt ų beveik vis ą kitą laiką yra uždaryti.  
Oro uostai 
Enontekiö Helsinki – Malmi 
Helsinki – Vantaa 
Ivalo 
Joensuu Jyväskylä 
Kajaani 
Kemi – Tornio Kittilä 
Kruunupyy 
Kuopio Kuusamo 
Lappeenranta 
Maarianhamina Mikkeli 
Oulu 
Pori Rovaniemi 
Savonlinna 
Tampere – Pirkkala 
Turku 
Vaasa Varkaus 
 
LT 171   LT Jūrų sienos 
Uostų sienos kirtimo punktai komerc iniams ir žvejybos laivams 
Eckerö 
Hamina Hanko Haukipudas Helsinki Inkoo Kalajoki Kaskinen (ir pramoginiams laivams) Kemi (ir pramoginiams laivams) Kokkola Kotka  Kristiinankaupunki Lappeenranta Loviisa Långnäs Maarianhamina (ir pramoginiams laivams) Naantali Nuijamaa (ir pramoginiams laivams) Oulu Parainen Pietarsaari (ir pramoginiams laivams) Pori (ir pramoginiams laivams) Porvoo Raahe 
Rauma (ir pramoginiams laivams) 
Tammisaari 
 
LT 172   LT Tornio 
Turku Uusikaupunki (ir pramoginiams laivams) Vaasa 
Pakrančių apsaugos postai, veikiantys kaip sienos  kirtimo punktai pram oginiams laivams ir 
hidroplanams 
Bågaskär 
Enskär Glosholmen Haapasaari Hanko (ir hidroplanams) Hiittinen  Jussarö Kalajoki Kokkola Kotka (ir hidroplanams) Kummelgrund Kökar Maarianhamina (ir hidroplanams) Mäntyluoto Nauvo Orrengrund Pirttisaari Porkkala (ir hidroplanams) Raahe Röyttä 
Santio 
Storklubb 
 
LT 173   LT Suomenlinna (ir hidroplanams) 
Susiluoto Valassaaret Vallgrund Virpiniemi 
 
LT 174   LT ŠVEDIJA 
Arlanda 
Arvidsjaur Borlänge Gävle Göteborg Halmstad Helsingborg Härnösand 
Jönköping 
Kalmar Karlshamn Karlskrona Karlstad Kristianstad Landskrona Landvetter Lidköping Linköping Luleå Lysekil Malmö Marstrand Mora Norrköping Nyköping Nynäshamn 
 
LT 175   LT Oxelösund 
Ronneby Sandhamn Simrishamn Slite Stockholm Strömstad Sundsvall Säffle Söderköping Södertälje Trelleborg Trollhättan Uddevalla Umeå Visby Västerås Växjö Ystad Örebro Örnsköldsvik Östersund 
 
LT 176   LT ISLANDIJA 
Oro uostai 
Akureyri 
Egilsstaðir Höfn Keflavík Reykjavík 
Uostai  
Akranes Akureyri 
Bolungarvík Fáskrúðsfjörður Fjarðarbyggð Grindavík Grundarfjörður Grundartangi Hafnarfjörður Húsavík Höfn Ísafjörður Patreksfjörður Raufarhöfn Reykjanesbær Reykjavík Sandgerði Sauðárkrókur Seyðisfjörður 
 
LT 177   LT Siglufjörður 
Skagaströnd Vestmannaeyjar Vopnafjörður Þorlákshöfn Þórshöfn 
 
LT 178   LT NORVEGIJA 
ORO UOSTAI  J ŪRŲ SIENOS  SAUSUMOS SIENOS  
Gardermoen Oslo Storskog 
Fagernes Halden  Geilo Sarpsborg  Sandefjord Fredrikstad  Skien Hvaler  Notodden Moss  Kristiansand Follo  
Sola Drammen  
Haugesund Hurum  Leirvik Holmestrand  Bergen indre Horten  Ålesund Tønsberg  Molde Sandefjord  Kristiansund Larvik  Ørland Skien  Røros Porsgrunn  Stjørdal Kragerø  Bodø Arendal  Narvik Grimstad  Sortland Risør  Bardufoss Kristiansand  Tromsø Farsund  Alta Flekkefjord  Lakselv Mandal  Kirkenes Egersund  
 
LT 179   LT  Gjesdal  
 Hå   Sandnes   Sokndal   Rana   Sola   Stavanger   Haugesund   Tysvær   Odda   Lindås   Askøy   Sotra   Leirvik   Bergen indre   Høyanger   Årdalstangen   Florø   Måløy   Ålesund   Molde   Kristiansund   Ørland   Hummelvik   Orkanger   Trondheim  
 Steinkjer  
 Stjørdal  
 
LT 180   LT  Namsos  
 Mosjøen   Bodø   Narvik   Sortland   Svolvær   Gryllefjord   Harstad   Balsfjord   Finnsnes   Karlsøy   Lyngen   Skjervøy   Tromsø   Hammerfest   Havøysund   Honningsvåg   Alta   Båtsfjord   Vardø   Kjøllefjord   Vadsø   Kirkenes  
 
LT 181   LT II PRIEDAS  
Dokumentiniai įrodymai nustatant atvykimo priežas čių tikėtinumą 
1. 5 straipsnio 2 dalyje nurodyti dokumentiniai įrodymai yra šie: 
a) verslo kelion ėms: 
– firmos arba institucijos pakvietimas da lyvauti susitikimuose arba renginiuose, 
susijusiuose su prekyba, pramone arba darbu; 
– kiti dokumentai, rodantys verslo ryši ų buvimą arba ryšius darbo tikslais; 
– įėjimo bilietai į muges ir kongresus. 
b) kelionėms studijų ar kitokio profesinio mokymosi tikslais: 
– registracijos mokymo įstaigoje lankyti profesinio rengi mo ir teorinius kursus pagal 
pagrindinio ir aukšte sniojo mokslo sistem ą pažymėjimas; 
– studento kortel ės arba lankom ų kursų pažymėjimai. 
c) kelionėms turizmo arba priva čiais tikslais: 
– priimančiojo asmens kvietimas; 
– apgyvendinim ą teikiančios įstaigos patvirtinamasis dokumentas; 
– organizuotos kelion ės užsakymo patvirtinimas; 
– grįžimo bilietas.  
d) vietinio eismo per sien ą režimu besinaudojantiems asmenims: 
– gyvenamąją vietą pasienio rajone patvirtinantis pažym ėjimas, jei ji nenurodyta 
kelionės dokumente; 
– bet kokie dokumentai, ga lintys pateisinti dažn ą sienos kirtim ą vietinio eismo per 
sieną tikslais, tokie kaip šeimos ryšius patvirtinantys pažym ėjimai arba liudijimai, 
nekilnojamojo turto anapus sienos tur ėjimą patvirtinantys dokumentai ir pan. 
e) dėl kitų priežasčių atliekamoms kelion ėms: 
– pakvietimai, registracijos arba programos; 
– dalyvio pažym ėjimai, įėjimo bilietai, kvitai ir pan., 
susiję su dalyvavimu politiniuose, mokslo, kult ūros, sporto ar religiniuose renginiuose, kur 
įmanoma nurodantys priiman čiosios organizacijos pavadinim ą ir buvimo trukm ę. 
2. Pakankam ų pragyvenimo l ėšų turėjimo prielaida 5 straipsnio 1 ir 3 dali ų tikslais grindžiama 
trečiosios šalies pilie čio turimais grynais pinigais, kelion ės čekiais, kredito kortel ėmis ir 
pareiškimais d ėl duodam ų garantijų. Dokumentai, patvir tinantys, kad tre čiosios šalies pilie čio 
 
LT 182   LT išlaidas padengs asmuo, teis ėtai gyvenantis paskirties valstyb ėje narėje, taip pat gali b ūti 
pakankam ų pragyvenimo l ėšų turėjimo įrodymu. 
3. Tais atvejais, kai 5 straipsnio 1 dalies c punkte nustatyto kelion ės draudimo 
nereikalaujama, pagal Bendr ųjų konsulini ų nurodym ų V dalies 1.4 punkto antros pastraipos 
trečią įtrauką atleidimas nuo šio reik alavimo žymimas vizos įklijos nacionalini ų įrašų 
skirsnelyje („NEREIKALAUJAMA JOKIO DRAUDIMO“). 
 
LT 183   LT III PRIEDAS  
Nacionalini ų institucij ų kasmet nustatomos orientacin ės sumos, reikalaujamos kertant 
valstybių sienas  
BELGIJA  
Belgijos įstatymai numato bendras pakankam ų pragyvenimo l ėšų tikrinimo nuostatas, bet 
nepateikia privalom ų taisyklių. 
Administracin ė praktika yra tokia: 
Užsieniečiai, apsistojantys pas privat ų asmenį 
Kaip pragyvenimo l ėšų įrodymas gali b ūti pateiktas užsieniet į Belgijoje apgyvendinan čio 
asmens pasirašytas ir jo gyvenamosios vietos vietin ės administracijos institucijos patvirtintas 
garantinis raštas. 
Įsipareigojimo deklaracija apima užsienie čio buvimo, sveikatos prieži ūros, apgyvendinimo ir 
grįžimo į tėvynę išlaidas, kad, jei užsienietis negal ėtų jų apmokėti, nereikėtų už jį mokėti 
valstybės institucijoms. Deklaracij ą turi pasirašyti mokus  asmuo, o jeigu jis yr a užsienietis, tai 
jis turi tur ėti leidimą gyventi arba leidim ą apsigyventi.  
Prireikus iš užsienie čio gali būti reikalaujama pateikti asmenini ų lėšų įrodymą. 
Jei jis neturi jokio finansinio kredito, jis turi tur ėti su savimi bent 38 € kiekvienai numatomo 
buvimo dienai. 
Užsieniečiai, apsistojantys viešbutyje 
Jei užsienietis negali pateikti jokio finansinio kredito įrodymo, jis turi tur ėti su savimi bent 
apie 50 € kiekvienai numatomo buvimo dienai. 
Be to, daugeliu atveju atitinkamas asmuo turi pateikti biliet ą (lėktuvo biliet ą), leidžiant į jam 
grįžti į kilmės ar gyvenamosios vietos šal į. 
ČEKIJA  
Orientacinius dydžius nustato Įstatymas Nr. 326/1999 Sb. d ėl užsienie čių gyvenimo Čekijos 
Respublikos teritorijoje ir kai kuri ų teisės aktų pakeitimų. 
Pagal Įstatymo d ėl užsienie čių gyvenimo Čekijos Respublikos teritorijoje 5 skirsn į 
užsienietis, policijos papraš ytas, turi pateikti dokument ą, patvirtinant į, kad jis turi l ėšų 
laikinam buvimui toje teritorijoje (13 skirsnis), arba patvirtint ą pakvietim ą, kurį ne daugiau 
kaip prieš 90 dien ų patvirtino policija (15 ir 180 skirsniai). 
13 skirsnis nustato: „Lėšos laikinam buvimu i teritorijoje 
 
LT 184   LT 1) Jei toliau nenustatyta kitaip, l ėšų turėjimui laikinam buvimui teritorijoje įrodyti 
pateikiama:  
a) lėšos, kurių dydis yra ne mažesnis kaip:  
– 0,5 pragyvenimo minimumo, specialiu teis ės aktu nustatyto pragyvenimui ir 
kitiems pagrindiniams asmens poreikiams tenkinti reikaling ų lėšų dydžio 
(toliau – pragyvenimo minimumas asmenin ėms reikm ėms), vienai buvimo 
dienai, jei bendras buvimo laikotar pis yra ne ilgesnis kaip 30 dien ų,  
– 15 pragyvenimo minimum ų asmenin ėms reikm ėms, jei buvimo teritorijoje 
laikotarpis yra ilge snis kaip 30 dien ų, o ši suma padidinama iki dvigubo 
pragyvenimo minimumo kiekvienam vi sam numatomo buvimo teritorijoje 
mėnesiui,  
– 50 pragyvenimo minimum ų asmenin ėms reikm ėms, jei buvimas yra verslo 
tikslais ir jo bendras laikotar pis yra ilgesnis kaip 90 dien ų, arba 
– dokumentas, patvirtinantis paslaug ų, susijusi ų su užsienie čio buvimu 
teritorijoje, apmok ėjimą, arba dokumentas, patvirti nantis, kad paslaugos bus 
teikiamos nemokamai. 
(2) Vietoj 1 dalyje nurodyt ų lėšų, lėšų turėjimui laikinam buvimui teritorijoje įrodyti gali 
būti pateikiama: 
(a) užsienie čio vardu išduotas banko s ąskaitos išrašas, patvirtinantis, kad tas 
užsienietis gali naudotis 1 dalyje nurodyto dydžio l ėšomis buvimo Čekijos 
Respublikoje laikotarpiu, arba 
(b) kitas l ėšų turėjimą patvirtinantis dokumentas, pavyzdžiui, galiojanti 
tarptautiniu mastu pripaž įstama kredito kortel ė. 
(3) Užsienietis, kuris teritorijoje studijuos, kaip l ėšų buvimui tur ėjimo įrodymą gali 
pateikti valstyb ės institucijos arba juridinio asmens įsipareigojim ą padengti to 
užsieniečio buvimo išlaidas skirdami l ėšas, lygiavertes pragyvenimo minimumui 
asmeninėms reikm ėms 1 numatomo buvimo m ėnesiui, arba dokument ą, patvirtinant į, 
kad visas su jo studijomis ir buvimu susijusias išlaidas turi padengti priiman čioji 
organizacija (mokykla). Jei įsipareigojime nurodyta suma yra mažesn ė už šį dydį, 
užsienietis privalo pateikti dokument ą, įrodantį, kad jis turi l ėšų, lygiaver čių 
skirtumui tarp pragyvenimo minimumo asmenin ėms reikm ėms ir įsipareigojime 
nurodyto dydžio jo numatomo  buvimo laikotarpiui, ta čiau ne daugiau kaip 6 
pragyvenimo minimumus asmenin ėms reikm ėms. Vietoj dokumento d ėl 
apgyvendinimo suteikimo gali b ūti pateikiamas sprendimas ar susitarimas skirti 
subsidiją, gaunamą pagal Čekijos Respublik ą saistomą tarptautin ę sutartį. 
(4) Užsienietis, neturintis 18 met ų, turi įrodyti pus ės lėšų buvimui dydžio, numatyto 1 
dalyje, tur ėjimą.“ 
 
LT 185   LT ir 15 skirsnis nustato: 
„Pakvietimas Pakvietime asmuo, kvie čiantis užsieniet į, įsipareigoja padengti išlaidas,  
a) susijusias su užsienie čio išlaikymu per vis ą jo buvim ą teritorijoje iki jo išvykimo iš 
teritorijos,  
(b) susijusias su užsienie čio apgyvendinimu per vis ą jo buvim ą teritorijoje iki jo 
išvykimo iš teritorijos,  
(c) susijusias su sveikatos prieži ūros teikimu užsienie čiui per vis ą jo buvim ą teritorijoje 
iki jo išvykimo iš teritorijos ir užsienie čio jam susirgus arba mirusiojo palaik ų 
pervežimu,  
(d) atsirandan čias policijai ryšium su užsienie čio buvimu teritorijo je ir išvykimu iš 
teritorijos jo išsiuntimo administracine tvarka atveju.“ 
DANIJA
 
Pagal Danijoje galiojant į Užsienie čių įstatymą į Danijos teritorij ą atvykstantis užsienietis turi 
turėti pakankamai l ėšų pragyvenimui ir kelionei atgal. 
Praktiškai pasienio kontrol ės pareigūnai atvykimo punkte įvertina, ar laikomasi šio 
reikalavimo, remdamiesi užsienie čio ekonomine pad ėtimi, atsižvelgdami į informacij ą apie jo 
galimybes gauti laikin ą būstą ir kelionę atgal. 
Administracija yra iš principo nusta čiusi tam tikr ą pragyvenimo l ėšų dydį – 300 DKK vienai 
parai. 
Be to, užsienietis turi gal ėti įrodyti, kad turi pakankamai l ėšų kelionei atgal, pavyzdžiui, 
pateikdamas gr įžimo biliet ą. 
VOKIETIJA  
Pagal 1990 m. liepos 9 d. Užsienie čių įstatymo (AuslG) 60 straipsnio 2 dal į pasienyje gali 
būti atsisakoma leisti užsienie čiui atvykti, jei yra motyv ų jį išsiųsti. 
Tai yra atvejis, kai užsienietis yra priverstas iš Vokietijos valstyb ės prašyti arba prašo 
socialinės išmokos sau, Vokietijos teritorijoje esantiems savo šeimos nariams arba savo 
išlaikytiniams (Užsienie čių įstatymo 46 straipsnio 6 dalis). 
Kokios tur ėtų būti orientacin ės lėšos, pasienio kontrol ės pareigūnams nėra nustatyta. 
Praktikoje baziniu orientyru papr astai laikoma 25 € suma vienai dienai. Užsienietis taip pat 
turi turėti grįžimo biliet ą arba lygiaver čių lėšų. 
Be to, prieš priimant sprendim ą neleisti užsienie čiui atvykti, jam turi b ūti suteikiama 
galimybė iš anksto ir teisin ėmis priemon ėmis nurodyti l ėšas, reikalingas užtikrinti jo buvim ą 
Vokietijos teritorijoje, pateikiant: 
– teisinę garantiją iš Vokietijos banko, 
 
LT 186   LT – priimančiojo asmens garantin į raštą, 
– piniginę perlaidą telegrafu arba 
– už jo buvim ą atsakingoms imigracijos institucijoms deponuot ą garantiją. 
ESTIJA  
Pagal Estijos įstatymus užsienie čiai, atvykstantys į Estija be pakvietimo, valstyb ės sienos 
apsaugos pareig ūno paprašyt,i atvykdami į šalį, pateikia įrodymus, kad jie turi pakankamai 
piniginių išteklių savo buvimo ir išvykimo iš Estijos išlaidoms padengti. Pakankamais 
piniginiais ištekliais vienai leidžiamai  dienai laikoma 0,2 respublikos vyriausyb ės nustatyto 
minimalaus m ėnesinio atlyginimo. 
Kitais atvejais kviet ėjas prisiima atsakomyb ę už užsienie čio buvimo ir išvykimo iš Estijos 
išlaidas. 
GRAIKIJA  
1992 m. sausio 11 d. ministro įsakymas Nr. 3011/2/1f nustato pragyvenimo l ėšų sumą, kurią 
užsienio šali ų piliečiai, išskyrus Europos Bendrijos valstybi ų narių piliečius, privalo tur ėti su 
savimi, jei nori atvykti į Graikijos teritorij ą.  
Pagal pirmiau min ėtą ministro įsakymą suma užsienio valiuta, leidžianti užsienio šali ų 
piliečiams, išskyrus Europos Bendrijos valstybi ų narių piliečius, atvykti į Graikiją, turi 
prilygti 20 € vienam asmeniui vien ai dienai, o minimali bendra suma − 100 €.  
Vienai dienai reikalaujama su ma užsienio valiuta nepilname čiams užsienie čio šeimos nariams 
yra sumažinama 50 %.  
Ne Bendrijos šali ų, kurios reikalauja, kad Graikijos pilie čiai keistų valiutą prie valstyb ės 
sienų, piliečiams, laikantis abipusiškumo principo, taip pat taikomas ir šis reikalavimas. 
ISPANIJA  
Užsieniečiai turi įrodyti, kad jie turi pakankamai pragyvenimo l ėšų. Minimalus j ų dydis 
apibūdinamas taip: 
(a) buvimo Ispanijoje išlaidoms: 30 € arba lygiavert ė suma užsienio valiuta, padauginta 
iš numatomo buvimo Ispanijoje dien ų skaičiaus ir kartu su atitinkamu asmeniu 
keliaujančių šeimos nari ų skaičiaus. Nepaisant numatomos buvimo trukm ės, 
minimali suma, kuri ą reikia įrodyti, visada turi b ūti 300 € vienam asmeniui. 
(b) gr įžimui į kilmės valstyb ę arba tranzitui per tre čiąsias valstybes: asmeninis, 
neperduodamas ir nustatytos datos numatomos transporto r ūšies bilietas ar bilietai. 
Užsieniečiai turi įrodyti, kad jie turi pirmiau min ėtas pragyvenimo l ėšas, arba jas pateikdami, 
jei jos yra grynaisiais, arba pateikdami patvirtintus čekius, kelion ės čekius, kvitus, 
akredityvus arba banko se rtifikatus, patvirtinan čius tų lėšų buvimą. Nesant ši ų dokument ų, 
gali būti pateikiami bet kurie kiti patvirtinamieji dokumentai, kuriuos pripaž įsta Ispanijos 
pasienio policijos institucijos. 
 
LT 187   LT PRANCŪZIJA  
Orientacin ė pakankam ų pragyvenimo l ėšų suma numatomai užsienie čio buvimo trukmei ar jo 
tranzitui per Pranc ūziją į paskirties viet ą trečiojoje valstyb ėje yra lygi garantuojamajam 
minimaliam darbo užmokes čiui Pranc ūzijoje (SMIC), skai čiuojamam vienai dienai pagal 
einamųjų metų sausio 1 d. nustatyt ą normą. 
Ši suma yra reguliariai iš naujo įvertinama remiantis Pranc ūzijos pragyvenimo išlaid ų 
indeksu:  
– automatiškai − mažmenini ų kainų indeksui padid ėjus daugiau kaip 2 %,  
– vyriausyb ės sprendimu − pasikonsultavus su nacionaline kolektyvini ų derybų 
komisija − nustatant padidinim ą didesnį negu mažmenini ų kainų indekso 
padidėjimas. 
Nuo 2002 m. liepos 1 d. vienos dienos SMIC (minimalusis darbo užmokestis) yra 47,80 €. 
Apgyvendinimo pažym ėjimo turėtojai, kad gal ėtų lankytis Pranc ūzijoje, privalo tur ėti 
minimalią pinigų sumą, lygią pusei SMIC. D ėl to ši suma yra 23,90 € vienai dienai. 
ITALIJA  
1998 m. liepos 25 d. „Imigracij ą ir užsienie čių statusą reglamentuojan čių nuostatų suvestinio 
teksto“ Nr. 286 4 straipsnio 3 dalis nustato, kad pagal konkre čiuose tarptautiniuose 
susitarimuose prisiimtus įsipareigojimus Italija leidžia į savo teritorij ą atvykti užsienie čiams, 
kurie pasirodo turintys ti nkamus dokumentus, patvirtinan čius apsigyvenimo tiksl ą ir sąlygas, 
ir pakankamai pragyvenimo l ėšų apsigyvenimo laikotarpi ui, taip pat, išskyr us atvejus, kai jie 
turi leidimus gyventi darbo tikslais, gr įžimui į šalį, iš kurios jie atvyko. Pragyvenimo l ėšos yra 
apibrėžtos atitinkamame vidaus reikal ų ministro išleistame potvarkyje. Užsienie čiai, kurie 
neatitinka ši ų reikalavim ų arba kurie yra laikomi kelian čiais grėsmę nacionaliniam saugumui 
arba Valstyb ės ar vienos iš šali ų, su kuria Italija yra pasirašiusi susitarimus d ėl vidinių sienų 
kontrolės panaikinimo ir laisvo asmen ų judėjimo, viešajai tvarkai, negali atvykti į Italiją, 
atsižvelgiant į tuose susitarimuose nustaty tus apribojimus ir leidžian čias nukrypti nuostatas. 
Minėtasis potvarkis, kuris buvo išleistas 2000 m.  kovo 1 d. ir pavadintas „Pragyvenimo l ėšų, 
reikalingų užsieniečiams atvykti ir gyventi valstyb ės teritorijoje, apibr ėžimas“ nustato, kad: 
a) pragyvenimo l ėšų turėjimas gali b ūti įrodomas pateikiant valiut ą arba lygiaver čius 
apmokėjimą garantuojan čius įsakomuosius vekselius ar  banko garantijas, ar 
draudimo polisus, dokumentus, patvirtinan čius iš anksto apmok ėtas paslaugas, ar 
dokumentus, įrodančius lėšų turėjimą iš pajamų nacionalin ėje teritorijoje; 
b) potvarkyje nustatytos pinig ų sumos turi b ūti kasmet perži ūrimos taikant su vidutiniu 
metiniu poky čiu susijusius parametrus, kuriuos ISTAT teikia ir apskai čiuoja 
remiantis bendru vartotoj ų kainų indeksu maisto produktams, g ėrimams, transportui 
ir būsto paslaugoms; 
c) užsienietis turi nurodyti, kad jis tur ės tinkamą laikiną būstą Italijos teritorijoje ir 
grįžimui reikaling ą pinigų sumą, kurią taip pat galima įrodyti pateikiant gr įžimo 
bilietą; 
 
LT 188   LT d) pragyvenimo l ėšų minimumas, reikalaujamas vienam asmeniui d ėl vizos išdavimo ir 
atvykimo į Italijos teritorij ą turizmo tikslais, nustatomas pagal toliau pateikiam ą A 
lentelę. 
A LENTEL Ė 
LENTEL Ė PRAGYVENIMO L ĖŠOMS, REIKALAUJAMOMS D ĖL ATVYKIMO Į 
ITALIJOS TERITORIJ Ą TURIZMO TIKSLAIS, NUSTATYTI 
 Kelion ės dalyvių skaičius 
Kelionės trukmė Vienas dalyvis Du arba daugiau dalyvi ų 
 Eurai eurai 
 
nuo 1 iki 5 dien ų  
bendra nustatyta 
suma  
 
269,60  
 
212,81 
 nuo 6 iki 10 dien ų 
suma vienai dienai 
vienam asmeniui 
  
 
44,93  
 
26,33 
 nuo 11 iki 20 dien ų  
nustatyta suma 
+ suma vienai dienai 
vienam asmeniui 
  
 
51,64 
 
36,67  
 
25,82 
 
22,21 
daugiau kaip 20 
dienų 
nustatyta suma 
+ suma vienai dienai 
vienam asmeniui 
  
 
206,58 
 
27,89  
 
118,79 
 
17,04 
 
 
LT 189   LT KIPRAS  
Pagal užsienie čių ir imigracijos reglamentus (R eglamentas (9(2)(B)) užsienie čių atvykimas 
laikinam buvimui respublikoje priklauso nuo imigracijos pareig ūnų įgaliojimų, leidžian čių 
veikti savo nuoži ūra, kuriais jie naudojasi pagal bendruo sius ar specialius vidaus reikal ų 
ministro nurodymus arba pirmiau min ėtų teisės aktų nuostatas. Imigracijos pareig ūnai 
pasienyje sprendžia d ėl atvykimo kiekvienu konkre čiu atveju atsižvelgdami į buvimo tiksl ą ir 
trukmę, galimus viet ų viešbutyje užsakymus arba Kipre nuolat gyvenan čių asmenų 
svetingum ą.  
LATVIJA  
1999 m. balandžio 6 d. Ministr ų kabineto potvarkio Nr. 131 su  pakeitimais, padarytais 2002 
m. kovo 19 d. Ministr ų kabineto potvarkiu Nr. 124, 81 straipsnis nustato, kad valstyb ės sienos 
apsaugos pareig ūno paprašytas užsienietis arba asmuo be pilietyb ės turi pateikti ši ų potvarkių 
67.2.2 ir 67.2.8 punktuose nurodytus dokumentus: 
67.2.2. kurorto arba kelion ės kelialap į, patvirtint ą pagal Latvijos Respubl ikos norminius teis ės 
aktus, arba turistin ę knygelę, parengtą ir išduot ą pagal Tarptautinio turizmo aljanso (AIT) 
nurodytą pavyzdį; 
67.2.8. vienkartinei atvykimo vizai gauti: 67.2.8.1. 60 LVL prilygstan čią sumą kiekvienai dienai kelion ės čekiais konvertuojama valiuta 
arba grynais pinigais LVL ar  konvertuojama valiuta; je i asmuo pateikia dokumentus, 
patvirtinan čius, kad patvirtinta apg yvendinimo vieta jau apmok ėta už vis ą jo buvimo 
laikotarpį, – 25 LVL prilygstan čią sumą kiekvienai dienai kelion ės čekiais konvertuojama 
valiuta arba grynais pinigais  LVL ar konvertuojama valiuta; 
67.2.8.2. dokument ą, patvirtinant į patvirtintos apgyvendinimo vietos užsakym ą;  
67.2.8.3. gr įžimo biliet ą su nustatytomis datomis. 
LIETUVA
 
Pagal Lietuvos Įstatymo d ėl užsienie čių teisinės padėties 7 straipsnio 1 dal į užsienietis 
neįleidžiamas į Lietuvos Respublik ą, jei jis negali įrodyti, kad turi l ėšų, kurių reikia 
pragyventi Lietuvos Respublikoje, gr įžti į savo valstyb ę arba vykti į kitą valstybę, į kurią turi 
teisę atvykti. 
Tačiau pirmiau nurodyt ų lėšų orientacinis dydis nenurodomas. Sprendimai priimami 
kiekvienu konkre čiu atveju atsižvelgiant į laikino buvimo tiksl ą, tipą ir trukmę. 
LIUKSEMBURGAS  
Liuksemburgo teis ės aktai pasienio kontrole i nenustato jokio orientacinio dydžio. Kontrol ę 
atliekantis pareig ūnas kiekvienu konkre čiu atveju sprendžia, ar prie sienos atvyk ęs užsienietis 
turi pakankamai pragyvenimo l ėšų. Šiuo tikslu pareig ūnas atsižvelgia į lankymosi tiksl ą ir 
apgyvendinimo b ūdą. 
 
LT 190   LT VENGRIJA  
Orientacinis dydis yra nurodytas užsienie čių administravimui skirtuose teis ės aktuose: pagal 
vidaus reikal ų ministro dekret ą Nr. 25/2001 (XI. 21.) šiuo metu reikalaujama, kad kiekvienas 
atvykstantis tur ėtų ne mažiau kaip 1000 HUF. 
Pagal Užsienie čių įstatymo (2001 m. Įstatymas XXXIX d ėl užsienie čių atvykimo ir buvimo) 
5 straipsn į atvykimui ir buvimui reikalingos pragyvenimo l ėšos gali b ūti patvirtinamos 
pateikiant 
– Vengrijos ar užsienio valiut ą arba mok ėjimo ne grynaisiais priemones (pvz., čekius, 
kredito korteles ir kt.), 
– Vengrijos pilie čio, leidim ą gyventi ar leidim ą įsikurti turin čio užsienie čio arba 
juridinio asmens išduot ą galiojant į pakvietim ą, jei užsieniet į kviečiantis asmuo 
deklaruoja, kad padengs jo apgyvendinimo, maitinimo, sveikatos prieži ūros ir 
grįžimo (repatriacijos) išlaidas. Prie pakvietimo turi b ūti pridedamas oficialus 
užsieniečių reikalų administravimo institucijos sutikimas, 
– kelionių agentūros užsakyto ir iš anksto apmok ėto maitinimo ir apgyvendinimo 
patvirtinim ą (kelialapį), 
– bet kurį kitą patikimą įrodymą. 
MALTA  
Nusistovėjusia tvarka užtikrinama, kad į Maltą atvykstantys asmenys savo buvimo metu 
turėtų ne mažiau kaip 20 MTL (48 eur ų) vienai dienai.  
NYDERLANDAI  
Dydis, į kurį valstybės sienos apsaugininkai atsižvel gia tikrindami pragyvenimo l ėšas, šiuo 
metu yra 34 € vienam asmeniui per dien ą. 
Šis kriterijus yra taikomas lanks čiai, nes reikalaujama pragyvenimo l ėšų suma nustatoma 
remiantis numatyto lankymosi trukme, lankymosi tikslu ir atitinkamo asmens asmenin ėmis 
aplinkybėmis. 
AUSTRIJA  
Pagal Užsienie čių įstatymo 52 straipsnio 2 dalies Z 4 punkt ą užsienie čiai pasienyje yra 
grąžinami atgal, jeigu neturi kur gyventi Aust rijoje ir neturi pakankamai pragyvenimo l ėšų, 
kad apmok ėtų buvimo ir gr įžimo išlaidas. 
Tačiau dėl pirmiau nurodyt ų lėšų nėra jokių orientacini ų dydžių. Sprendimai priimami 
kiekvienu konkre čiu atveju remiantis lankymosi tikslu, tipu ir trukme. Įrodymais gali b ūti 
grynieji pinigai ir − atsižvelgiant į kiekvieną atskirą atvejį − kelionės čekiai, kredito kortel ės, 
banko garantijos ar Austrijoje gyvenan čių mokių asmenų garantiniai raštai. 
LENKIJA  
Valstybės sienos kirtimui reikalaujamus l ėšų dydžius nustato 2002 m. birželio 20 d. vidaus 
reikalų ir administracijos ministro potvarkis d ėl pragyvenimo l ėšų išlaidoms, susijusioms su 
 
LT 191   LT Lenkijos Respublikos valstyb ės sieną kertančių užsienie čių atvykimu, vykimu tranzitu, 
buvimu ir išvykimu, dydži ų ir šių lėšų turėjimą patvirtinan čius dokumentus 
reglamentuojan čių išsamių taisyklių – Dz.U. 2002, Nr 91, poz. 815). 
Pirmiau min ėti lėšų dydžiai yra tokie: 
– 100 PLN vienai buvimo dienai vyresniems kaip 16 met ų amžiaus asmenims, bet ne 
mažiau kaip 500 PLN, 
– 50 PLN vienai buvimo dienai jaunesniems kaip 16 met ų amžiau asmenims, bet 
nemažiau kaip 300 PLN, 
– 20 PLN vienai buvimo dienai, bet ne m ažiau kaip 100 PLN, asmenims, kurie 
dalyvauja turistin ėse kelion ėse, jaunimo stovyklose, sporto varžybose arba kuri ų 
buvimo Lenkijoje išlaidos yra apmok ėtos ar kurie atvyksta į Lenkiją gydytis 
sanatorijoje, 
– 300 PLN vyresniems kaip 16 met ų amžiaus asmenims, kuri ų buvimas Lenkijos 
neviršija 3 dien ų (įskaitant tranzit ą), 
– 150 PLN jaunesniems kaip 16 met ų amžiaus asmenims, kuri ų buvimas Lenkijos 
neviršija 3 dien ų (įskaitant tranzit ą). 
PORTUGALIJA  
Užsieniečiai, jei jie nori atvykti į Portugalij ą ar joje lankytis, turi tur ėti: 
75 € kievienam atvykimui 40 € kiekvienai jos teritor ijoje praleidžiamai dienai. 
Užsieniečiai, kurie gali įrodyti, kad j ų lankymosi metu jiems garantuojamas maitinimas ir 
apgyvendinimas, gali b ūti atleidžiami nuo pirmiau min ėtų sumų reikalavimo. 
SLOVĖNIJA
 
70 eurų vienam asmesniui vienai numatomo buvimo dienai. 
SLOVAKIJA  
Pagal Įstatymo Nr. 48/2002 Z. z. d ėl užsienie čių buvimo 4 straipsnio 2 dalies c punkt ą 
užsienietis paprašytas privalo įrodyti, kad jis arba ji turi finansini ų išteklių buvimui 
konvertuojama valiuta, kuri ų dydis yra ne mažesnis kaip pus ė minimalaus atlyginimo, 
nustatomo pagal t ą, kuris nustatytas Įstatyme No 90/1996 Z. z. d ėl minimalaus atlyginimo su 
pakeitimais, kiekvienai buvimo di enai, o jaunesnis kaip 16 met ų užsienietis privalo įrodyti, 
kad jis ar ji turi finansini ų išteklių buvimui pus ę šio dydžio. 
SUOMIJA  
Dydis, į kurį valstybės sienos kontrol ės pareigūnai atsižvelgia tikrindami pragyvenimo l ėšas, 
šiuo metu yra 40 € vienam asmeniui per dien ą. 
 
LT 192   LT ŠVEDIJA  
Švedijos įstatymai nenustato valstyb ės sienų kirtimui reikalaujamos orientacin ės sumos 
dydžio. Ar užsienietis turi pakankamai pragyvenimo l ėšų, kiekvienu konkre čiu atveju 
sprendžia valstyb ės sienos kontrol ės pareigūnas. 
ISLANDIJA  
Pagal Islandijos įstatymus užsienie čiai turi įrodyti, kad jie turi pakankamai pinig ų savo 
reikmėms tenkinti Islandijoje ir kelionei atgal. Apskritai orientacin ė suma yra 4000 ISK 
vienam asmeniui. Jei pragyvenimo išlaidas padengia tre čioji šalis, ši suma sumažinama 
perpus. Bendra minimali suma yra 20 000 ISK kiekvienam atvykimui. 
NORVEGIJA  
Pagal Norvegijos imigracijos įstatymo 27 straipsnio d punkt ą bet kuris užsienio valstyb ės 
pilietis, kuris negali įrodyti, kad jis turi pakankamai l ėšų buvimui šioje karalyst ėje ir kelionei 
atgal arba kad jis gali gauti toki ų lėšų, pasienyje gali b ūti grąžinamas atgal. 
Reikalingais laikomi dydžiai yra nustatomi indi vidualiai, o sprendimai priimami atsižvelgiant 
į kiekvieną konkretų atvejį. Atsižvelgiama į buvimo trukm ę, ar užsienietis apsistoja šeimoje ar 
pas draugus, ar jis turi gr įžimo biliet ą ir ar pateikiama kokia nors buvimui reikalinga garantija 
(atvykėliams, kurie neapsistoja pas gimines ar draugus, orientacine suma laikoma 500 NOK 
vienai dienai). 
 
LT 193   LT IV PRIEDAS  
Patikrinimai nustatytuose sienos kirtimo punktuose  
1. 6 straipsnio 2 dalyje nurodyt ą minimalų patikrinim ą, kuris yra skirtas asmens tapatybei 
nustatyti, sudaro asmens tapatyb ės patikrinimas remiantis pateiktais ar parodytais kelion ės 
dokumentais ir greitas pa prastas dokumento, leidžian čio jo turėtojui kirsti sien ą, galiojimo bei 
klastojimo ar padirbimo žymi ų buvimo patikrinimas. 
2. 6 straipsnio 3 dalyje nustatyt ą trečiųjų šalių piliečių išsamų patikrinim ą konkrečiai sudaro: 
a) išsamus ši ų aspektų tyrimas: 
- pateikto dokumento ir atitinkamais atveja is reikalaujamos vizos galiojimo tikrumo 
patikrinimas; 
- kruopštus dokumento apži ūrėjimas ieškant klastojimo ar padirbimo žymi ų; 
b) patikrinimas siekiant nustatyti asmens kilm ės ir paskirties vietos bei kelion ės tikslo tikrum ą 
ir, jei reikia, atitinkam ų patvirtinam ųjų dokument ų patikrinimas; 
c) patikrinimas, ar tikrai asmuo turi pakankamai pragyvenimo l ėšų numatytai buvimo 
trukmei, gr įžimui ar vykimui tranzitu į trečiąją šalį arba kad jis gali teis ėtai tokių lėšų gauti ir 
kad jis turi, jei taikytina, kelion ės draudim ą; 
d) patikrinimas, ar tikrai as muo, jo transporto priemon ė ir daiktai, kuriuos jis vežasi, negali 
kelti grėsmės jokios valstyb ės narės viešajai tvarkai, vidaus saugumui, visuomen ės sveikatai 
ar tarptautiniams santykiams. Toks patikrinimas apima tiesiogin į pasitikrinim ą pagal 
duomenis ir persp ėjimus apie asmenis ir daiktus, esamus Šengeno informacin ėje sistemoje 
(SIS) ir nacionalin ėse duomen ų rinkmenose, ir veiksm ą, kuris, jei reikia, turi b ūti atliekamas, 
jeigu yra persp ėjimas. Jei pasitikrinimas SIS at skleidžia, kad yra duotas persp ėjimas, kaip 
apibrėžta Šengeno konvencijos 95 ir 100 straipsn iuose, reikalaujamas veiksmas, kuris 
pasirodo ekrane, turi b ūti atliekamas pirmiausia.  
3. Visuose pasienio (sausumos, j ūrų ir oro uost ų) postuose visa tarnybin ė informacija ir bet 
kuri kita ypatingai svarbi informacija turi b ūti įrašoma į registrą. Registruojamame pranešime 
visų pirma tur ėtų būti pateikiama ši informacija: 
– sienos apsaugininko, atsaki ngo už pasienio kontrol ę toje vietoje, ir kit ų pareigūnų 
kiekvienoje grup ėje, pavard ės; 
– asmenų patikrinim ų sumažinimas, taikomas pagal 7 straipsn į; 
– dokument ų vietoj pas ų ir pasienyje išduodam ų vizų ar leidim ų išdavimas; 
– sulaikyti asmenys ir oficial ūs kaltinimai (nusikaltimai ir administraciniai 
pažeidimai); 
– asmenys, kuriems neleista atvykti ar išvykti (skai čius ir pilietyb ės); 
– kitos ypatingai svarbios policin ės ar teismin ės priemon ės; 
– išskirtiniai įvykiai. 
 
LT 194   LT V PRIEDAS  
Patikrinim ų prie sausumos sien ų sumažinimas  
1. 7 straipsnio 1 dalyje nurodytos išimtin ės ir nenumatytos aplinkyb ės susidaro tais atvejais, 
kai dėl nenumatyt ų įvykių pasidaro toks intensyvus eismas, kad laukimo laikas norint pasiekti 
kontrolės postus pernelyg pailg ėja ir būna jau išnaudoti visi personalo, įrangos ir 
organizavimo ištekliai. 
2. Tais atvejais, kai patikrinimai pagal 7 straipsnio 1 ir 2 da lis yra sumažinami, atvykimo 
vyksmai paprastai yra svarbesni negu išvykimo vyksmai . 
3. Sienos apsaugininkas, kuris su mažina patikrinimus, turi veikti apdairiai. Toks patikrinim ų 
sumažinimas gali b ūti tiktai laikinas, jis turi b ūti priderintas prie j į pateisinan čių aplinkybi ų ir 
turi būti daromas laipsniškai. 
4. Asmenims, kurie sienos apsaugin inkui asmeniškai žinomi ir d ėl kurių, kaip jis žino 
remdamasis pirmesniu patikrinimu, n ėra perspėjimo Šengeno informacin ėje sistemoje ar 
nacionalini ų duomenų rinkmenose ir kurie turi galiojant į dokument ą, leidžiant į jiems kirsti 
sieną, taikomi tik atrankiniai patikrinimai siekiant užtikrinti, kad jie t ą dokument ą turi. Taip 
gali būti tikrinami pirmiausia tie as menys, kurie dažnai kerta sien ą tame pa čiame sienos 
kirtimo punkte. Šiai asmen ų grupei kartais be įspėjimo ir nereguliariais laiko tarpais turi b ūti 
taikomi išsam ūs patikrinimai. 
 
LT 195   LT VI PRIEDAS  
Eismo juostas sienos kirtimo punktuose žymin čių ženklų pavydžiai  
A dalis  
 
 70 
 
      
                                                
 
70 Norvegijai ir Islandijai logotipo nereikia. ES 
EEE 
CH   
PILIEČIAI 
 
LT 196   LT B dalis  
  
VISI   
PASAI 
 
LT 197   LT 
ALL  
PASSPORTSC dalis  
  
 71 
   
2 
 
  
 
2 
 
  
 
 
 
  
 
    
                                                
 
71 Norvegijai ir Islandijai logotipo nereikia. EE 
EEE 
CH
EE 
EEE
CH 
EE 
EEE
CH 
  
VISI 
PASAI   
AUTOMOBILIAISUNKVEŽIMIAIAUTOMOBILIAI  
AUTOBUSAI  
 
LT 198   LT  
 
 
             TOUS  
PASSEPORTS
Bus 
  
 
VISI  
PASAI  
SUNKVEŽIMIAI  VISI  
PASAI  
AUTOBUSAI 
 
LT 199   LT VII PRIEDAS  
Spaudų dėjimas  
1. Atvykus pirm ą kartą, spaudas turi b ūti dedamas, jei įmanoma, taip, kad padengt ų vizos 
kraštą, nepaveikdamas vizoje esan čių įrašų įskaitomumo arba vizos įklijos apsaugini ų 
savybių. Jeigu turi b ūti dedami keli spaudai (pavyzdžiui, da ugkartinio atvykimo vizos atveju), 
jie dedami puslapyje, kuris yra priešais puslap į, kuriame yra įkliuota viza. 
Jei tas puslapis negali b ūti naudojamas, spaudas dedamas kitame puslapyje. 
2. Atvykimui ir išvykimui patvirtinti naudo jami skirtingo formos spaudai (sta čiakampis – 
atvykimui žym ėti, stačiakampis su apvalais kampais – išvykimui žym ėti). Šiuose spauduose 
yra valstyb ę žyminti raid ė ar raidės, sienos kirtimo punkto pavadi nimas, data, serijos numeris 
ir piktograma, žyminti kertamos sienos r ūšį (sausumos, j ūrų arba oro). 
Spauduose taip pat yra dviej ų skaitmen ų saugumo kodas, kuris turi b ūti keičiamas 
reguliariais, ne ilges niais kaip vieno m ėnesio tarpais.  
3. Valstyb ės narės turi užtikrinti, kad nacionaliniams susižinojimo punktams, atsakingiems už 
keitimąsi informacija apie sienos kirtimo punktuose naudojam ų atvykimo ir išvykimo spaud ų 
saugumo kodus, b ūtų betarpiškai prieinama informacija apie bendrus atvykimo ir išvykimo 
spaudus, naudojamus prie  atitinkamos valstyb ės narės išorinės sienos, ir vis ų pirma 
informacija apie: 
– apie sienos kirtimo punkt ą, kuriam tam tikras spaudas yra skirtas; 
– pasienio kontrol ės pareigūno, kuriam tam tikras spaudas yra skirtas, tapatyb ę bet 
kuriuo metu; 
– tam tikro spaudo saugumo kod ą bet kuriuo metu. 
Bet kokie paklausimai apie bendrus at vykimo ir išvykimo spaudus turi b ūti daromi per 
pirmiau min ėtus nacionalinius susižinojimo punktus. 
Nacionaliniai susižinojimo punktai  taip pat nedelsdami siun čia kitiems susižinojimo 
punktams, Tarybos Generaliniam Sekr etoriatui ir Komisijai informacij ą apie pamestus ir 
pavogtus spaudus. 
 
LT 200   LT VIII PRIEDAS  
 
A dalis  
Atsisakymo leisti  atvykti tvarka  
1. Atsisakydamas leisti atvykti, sienos apsaugininkas: 
– užpildo standartin į atsisakymo leisti atvykti blank ą, kurio pavyzdys pateiktas B 
dalyje, ir jo kopij ą duoda tre čiosios šalies pilie čiui, kuriam šis sprendimas taikomas; 
– pase deda atvykimo spaud ą, kryžmai perbraukiam ą neištrinamu juodu rašalu, ir 
priešais j į dešinėje pusėje taip pat neištrinamu rašalu parašo raid ę arba raides, 
atitinkančias atsisakymo leisti atvykti priežast į arba priežastis, kuri ų sąrašas pateiktas 
pirmiau min ėtame atsisakymo leisti at vykti standartiniame blanke; 
– jei jis pastebi, kad d ėl trumpalaik ės vizos tur ėtojo Šengeno informacin ėje sistemoje 
(SIS) yra duotas persp ėjimas, kad jam neb ūtų leidžiama atvykti, jis panaikina viz ą 
naudodamas spaud ą su užrašu “CANCELLED” („PANAIKINTA“). Apie š į 
sprendimą jis turi nedelsdamas informuoti centr ines institucijas. Kaip tai turi b ūti 
daroma yra aprašyta Bendr ųjų konsulini ų nurodym ų 14 priedo 2.1 punkte; 
– įregistruoja kiekvien ą atsisakym ą leisti atvykti į registrą arba sąrašą, nurodydamas 
asmens tapatyb ę, pilietyb ę, nuorodas į dokument ą, leidžiant į trečiosios šalies 
piliečiui kirsti sien ą, ir atsisakymo leisti atvykti priežast į ir datą; 
– jei yra pagrindas atsisakyti leisti tre čiosios šalies pilie čiui atvykti ir j į suimti, jis turi 
susisiekti su teismin ėmis institucijomis, kurios yra kompetentingos spr ęsti, kokių 
veiksmų turi būti imamasi pagal nacionalin ę teisę. 
2. Tais atvejais, kai pa gal 11 straipsnio 2 dal į laikomasi vizos išdavimo pasienyje jos 
neturinčiam trečiosios šalies pilie čiui sąlygų, ji yra išduodama įklijuojant vizos įkliją į 
kelionės dokument ą, kuriame gali b ūti dedamas vizos spaudas. Jei dokumente nebeliko vietos 
arba jei jokiu atveju ne įmanoma įklijuoti vizos dokumente, ji išimties tvarka turi b ūti 
užklijuojama ant atskiro į dokument ą įdedamo lapo. Tokiu atveju turi b ūti naudojamas 
vienodo pavyzdžio lapas vizos įklijai, nustatytas Reglamentu (EB) Nr. 333/200272. 
3. Jei trečiosios šalies piliet į, kuriam neleidžiama atvykti, oru, j ūra ar sausuma atvež ė koks 
nors vežėjas, vietos mastu atsakinga valdžios institucija turi: 
- įsakyti vež ėjui pasirūpinti užsienie čiu ir nedelsiant vežti j į į trečiąją valstybę, iš kurios jis 
buvo atvežtas, į trečiąją valstybę, išdavusi ą jam dokument ą, leidžiant į jam kirsti sien ą, arba 
bet kurią kitą trečiąją valstybę, kurioje garantuojama, kad jis bus priimtas. Jei vež ėjas negali 
nedelsdamas laikytis tolesnio vežimo įsakymo, neatid ėliotiną vežimą į trečiąją valstybę turi 
užtikrinti kitas vež ėjas. Vežėjas turi padengti apgyvendin imo, išlaikymo ir kelion ės atgal 
išlaidas pagal 2001 m. birželio 28 d. Tarybos direktyv ą 2001/51/EB73; 
- laukiant tolesnio vežimo, imtis atitinkam ų priemoni ų, laikantis nacionalin ės teisės aktų ir 
atsižvelgiant į vietos aplinkybes, kad b ūtų užkirstas kelias tre čiųjų šalių piliečiams, kuriems 
nebuvo leista atvykti, atvykti nelegaliai. 
                                                 
72 OL L 53, 2002 2 23, p. 4. 
73 OL L 187, 2001 7 10, p. 45. 
 
LT 201   LT 
B dalis  
Atsisakymo leisti atvykti standartinis blankas  
Valstybės pavadinimas 
VALSTYB ĖS LOGOTIPAS ( Įstaigos pavadinimas) 
__________________ 
_____________________________________________________________________________________74___
 
AATTSSIISSAAKKYYMMAASS  LLEEIISSTTII  AATTVVYYKKTTII  PPAASSIIEENNYYJJEE  
____________ (data) _______ (laikas) si enos kirtimo punkte ________________ 
 
Mums, žemiau pasirašiusiesiems, __________________________________________________ prisistat ė: 
Pavardė __________________________________ Vardas _____________________________ 
 
Gimimo data ___________________________ Gimimo vieta _______________________ Lytis: ______ 
Pilietybė ____________________ Gyvenamoji vieta  ___________________________________________ 
Tapatybės dokumento r ūšis________________________ numeris _______________________________ 
Išduotas (vieta) _______________________________ (data)___________________________________ 
Vizos numeris_________r ūšis ______ išduota _________________________________________ 
Galioja nuo ____ iki ____  
____ dien ų laikotarpiui šiuo pagrindu: ________________________________________ 
 
 
atvykęs(-usi) iš __________________ (nurodykite naudojam ą transporto r ūšį, pvz., reiso numer į,), šiuo 
raštu informuojamas, kad atsisakoma jam/jai leisti atvykti į šią šalį, remiantis (nurodykite galiojan čius 
nacionalin ės teisės aktus),  dėl šių priežasčių: 
                                                 
74 Norvegijai ir Islandijai logotipo nereikia. 
 
LT 202   LT (A) Neturi jokio galiojan čio kelionės dokumento(- ų) 
 
(B) Turi netikr ą/suklastot ą/padirbtą kelionės dokument ą 
 
(C) Neturi galiojan čios vizos 
 
(D) Turi netikr ą/suklastot ą/padirbtą vizą 
 
(E) Neturi atitinkam ų dokument ų, pateisinan čių buvimo tiksl ą ir sąlygas 
 
(F) Neturi pakankamai pragyvenimo l ėšų buvimo laikotarpiui ir b ūdui arba l ėšų grįžti į kilmės 
arba tranzito šal į 
 
(G) Yra asmuo, d ėl kurio duotas persp ėjimas, kad neb ūtų leidžiama atvykti 
 Šengeno informacin ėje sistemoje (SIS) 
 nacionaliniame registe 
(H) Yra laikoma(s) gr ėsme vienos ar daugiau Europos S ąjungos valstybi ų narių viešajai tvarkai, 
vidaus saugumui, visuomen ės sveikatai arba tarptautiniams santykiams (kiekviena valstyb ė 
turi pateikti nuorodas į nacionalin ės teisės aktus, susijusius su tokiais atsisakymo leisti atvykti 
atvejais ). 
 
Komentarai  
Sprendim ą neleisti atvykti atitinkamas asmuo gali apsk ųsti nacionalini ų įstatymų nustatyta tvarka. 
Atitinkamas asmuo gauna šio dokumento kopij ą (kiekviena valstyb ė turi pateikti nuorodas į apeliacijos 
teisę reglamentuojan čius nacionalinius teis ės aktus) . 
 
 Atitinkamas asmuo Už patikrinimus 
atsakingas 
pareigūnas 
 
LT 203   LT IX PRIEDAS  
Už pasienio kontrol ę atsaking ų nacionalini ų tarnybų sąrašas  
Nacionalin ės tarnybos, atsakingos už pasienio kontrol ę pagal kiekvienos valstyb ės narės 
nacionalin ės teisės aktus, 13 straipsnio 2 dalies tikslams yra šios: 
– Belgijos Karalyst ėje: federalin ė policija (Police Fédérale  / Federale Politie) ir 
muitinė; 
– Čekijos Respublikoje: Užsienie čių ir pasienio policijos ta rnybos departamentai yra 
atsakingi už asmen ų kontrolės vykdym ą sienos kirtimo punktuose, prie „žaliosios“ 
sienos ir tarptautiniuose oro uostuose. Atitinkamos pasienio muitin ės įstaigos yra 
atsakingos už preki ų kontrolę; 
– Danijos Karalyst ėje: policija; 
– Vokietijos Federacin ėje Respublikoje: Bundesgrenzschutz, muitin ė ir žemių (Länder) 
policija Bavarijoje, Bremene ir Hamburge; 
– Estijos Respublikoje: Valstyb ės sienos apsaugos valdyb a (Piirivalveamet) and 
Muitinės valdyba (Tolliamet); 
– Graikijos Respublikoje: Ελληνική  Αστυνο µία (Helliniki Astynomia), Λιµενικό  Σώµα 
(Limeniko Soma), Τελωνεία  (Telonia); 
– Ispanijos Karalyst ėje: Cuerpo Nacional de Policía, Guardia Civil, Servicios de 
Aduanas; 
– Prancūzijos Respublikoje: DCPAF (Direction ce ntrale de la police aux frontières), 
muitinė; 
– Italijos Respublikoje: Polizia di Stato,  Carabinieri, Guardia di finanza; 
– Kipro Respublikoje: Αστυνο µία Κύπρου  (Kipro policija), Τµήµα Τελωνείων  (Muitų 
ir akcizų departamentas); 
– Latvijos Respublikoje: Valsts robežsardze (valstyb ės sienos apsa ugos tarnyba), 
Muita (muitin ė), Sanitārā robežinspekcija (sanitarin ė pasienio inspekcija); 
– Lietuvos Respublikoje: Valstyb ės sienos apsaugos tarnyba prie Vidaus reikal ų 
ministerijos; 
– Liuksemburgo Didžiojoje Kunigaikštyst ėje: muitin ė, specialus žandarmerijos 
padalinys oro uoste; 
– Vengrijos Respublikoje: valstyb ės sienos apsaugos tarnyba; 
– Maltos Respublikoje: imigracijos policija ir Muitin ės departamentas; 
– Nyderland ų Karalyst ėje: Koninklijke Marechaussee, muitin ė (atvykimas ir akcizo 
mokesčiai), Roterdamo (uosto) rajono policija; 
– Austrijos Respublikoje: Bundespolizei (federalin ė policija), žandarmerija, muitin ė; 
 
LT 204   LT – Lenkijos Respublikoje: valstyb ės sienos apsaugos tarnyba; 
– Portugalijos Respublikoje: Serviço de Estra ngeiros e Fronteiras, Direcção-Geral de 
Alfândegas, Brigada Fiscal da Guarda Nacional Repúblicana; 
– Slovėnijos Respublikoje: policija ir muitin ė, pastaroji tik sienos su Italijos 
Respublika ir Austrijos Respublika kirtimo punktuose; 
– Slovakijos Respublikoje: pasienio policija ir muitin ė; 
– Suomijos Respublikoje: pasienio apsauga, muitin ė ir policija; 
– Švedijos Karalyst ėje: daugiausia policija, kuriai padeda muitin ė, pakrančių sargyba ir 
migracijos tarnyba. Asmen ų patikrinimus ir kontrol ę jūroje atlieka pakran čių 
apsaugos darbuotojai; 
– Islandijos Respublikoje: Ríki slögreglustjóri  (nacionalin ės policijos generalinis 
direktorius), Lögreglustjórar (rajon ų policijos vadai); 
– Norvegijos Karalyst ėje: pasienio kontrol ė yra iš esm ės viena iš policijos funkcij ų. 
Bet tam tikromis aplinkyb ėmis, vietin ės policijos vadui papraš ius, ji gali pasitelkti 
muitinę arba ginkluot ąsias pajėgas (pakran čių sargybinius arba Varanger-South 
dislokuotą garnizon ą). Tokiais atvejais tos tar nybos naudojasi ribotais policijos 
įgaliojimais. 
 
LT 205   LT X PRIEDAS  
Specialios išsamios taisykl ės skirtingoms valstyb ės sienos r ūšims ir įvairioms transporto 
priemonėms, naudojamoms kertant valstybi ų narių išorines seinas  
1. Sausumos sienos 1.1. Kelių eismo kontrol ė 
1.1.1. Kad b ūtų užtikrinta veiksminga asmen ų kontrolė, kartu užtikrinant saug ų ir skland ų 
kelių transporto eism ą, judėjimas per sienos kirtimo punktus turi b ūti tinkamu b ūdu 
reguliuojamas. Prireikus imamasi priemoni ų nukreipti eism ą srautais ir j į užblokuoti laikantis 
susitarimų dėl suderint ų nacionalin ės kontrolės funkcijų. 
1.1.2. Prie sausumos sien ų valstybės narės gali, jei mano, kad reikia, ir jei leidžia aplinkyb ės, 
tam tikruose sienos kirtimo punktuose įrengti eismo kanalus arba naudoti atskiras kontrol ės 
juostas pagal 8 straipsn į. 
Valstybių narių kompetentingos institucijos gali bet kada išskirtin ėmis aplinkyb ėmis ir tais, 
atvejais, kai to reikalauja eismo ir infrastrukt ūros sąlygos, atsisakyti atskir ų eismo kanal ų arba 
juostų. 
Valstybės narės gali bendradarbiauti su kaimynin ėmis šalimis siekdamos įrengti atskirus 
kanalus ir juostas išorini ų sienų kirtimo punktuose. 
1.1.3. Jei valstyb ė narė nusprendžia įrengti eismo kanalus ar naudo ti atskiras eismo juostas, 
taikomos 8 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytos taisykl ės, reglamentuojan čios ant ženkl ų 
naudotinus minimalius užrašus.  
Specialios juostos gali b ūti projektuojamos ir įrengiamos asmenims, turintiems teis ę naudotis 
vietinio eismo per sien ą režimu. 
1.1.4. Apskritai asmenys, keliaujantys transporto priemon ėmis, tikrinimo metu gali jose 
pasilikti. Tikrinimai turi b ūti atliekami iš ėjus iš kontrol ės posto b ūdelės, šalia transporto 
priemonės. Išsamūs patikrinimai turi vykti, jei leidžia vietos s ąlygos, šalia kelio, tam tikslui 
skirtose vietose. Personalo saugumo labui patik rinimus atlieka bent du sienos apsaugininkai. 
Jei yra didelis transporto eismas, reguliari ų vietinių maršrutų autobusų keleiviai, jei tik leidžia 
vietos sąlygos, turi b ūti tikrinami pirmiausiai. 
1.2. Geležinkeli ų eismo kontrol ė 
1.2.1. Geležinkelio eismo kontrol ė gali būti atliekama šiais dviem b ūdais: 
– platformoje, pirmoje atvykimo arba išvykimo stotyje valstyb ės narės teritorijoje, 
– pačiame traukinyje važiuojant tranzitu. 
Atliekant šiuos patikrinimus, turi b ūti atsižvelgiama į susitarim ų dėl suderint ų nacionalin ės 
kontrolės funkcijų nuostatas. 
1.2.2. Kad sudaryt ų palankias s ąlygas tarptautini ų keleivini ų traukinių eismo srautams, 
valstybės, kurioms tiesiogiai tenka spr ęsti traukini ų tranzito klausimus, bendru susitarimu gali 
nuspręsti atlikti keleivi ų iš trečiųjų šalių patikrinimus arba atvyki mo stotyse, ir (arba) 
 
LT 206   LT traukinyje važiuojant tanzitu tarp t ų stočių, jeigu keleiviai pasilika traukinyje ankstesn ėje 
stotyje arba stotyse. 
Kalbant apie tarptautinius traukinius iš tre čiųjų valstybių, kelis kartus sustojan čius valstybi ų 
narių teritorijoje, jei geležinkelio transporto vež ėjas gali įlaipinti keleivius tik kelionei 
valstybių narių teritorijoje, tokiems kele iviams taikomi atvykimo patikrinimai arba traukinyje, 
arba atvykimo stotyje. 
Keliaujant priešinga kryptimi, keleiviams pa našia tvarka taikomi išvykimo patikrinimai. 
1.2.3. Keleiviams, kurie ketina keliauti traukiniu valstybi ų narių teritorija 1.2.2 punkte 
apibūdintomis aplinkyb ėmis, turi b ūti iki traukinio išvykimo ai škiai pranešta, kad kelion ės 
metu arba atvykimo stotyje jiems gali b ūti taikomi asmens patikrinimai. 
1.2.4. Kalbant apie asmenis, keliaujan čius miegamuosiuose vagonuose arba kup ė, 
dokumentai, leidžianty s jiems kirsti sien ą, paprastai yra tikrinami palydovo kup ė, jeigu jis yra 
surinkęs šiuos dokumentus, laikydamasis jam taikom ų taisyklių, ir laiko juos paruoš ęs 
patikrinimui. Pirmiausia turi b ūti patikrinama, ar yra dokume ntai, leidžiantys visiems 
keleiviams kirsti sien ą, lyginant šiuos dokumentus su užimt ų ir (arba) parduot ų vietų sąrašu. 
Kupė esančių asmenų tapatybė turi būti tikrinama, jei įmanoma, dalyvaujant palydovui, 
nereguliariais laiko tarpais arba kai d ėl to esama konkre čių priežasčių. 
1.2.5. Vietos mastu atsakingas sienos apsaugininkas gali įsakyti, kad kartkart ėmis ar dėl 
konkrečių priežasčių būtų tikrinamos vagon ų ertmės, jei reikia, padedant traukinio 
inspektoriui, siekiant užtikrinti, kad ten jose neb ūtų slepiami asmenys ar daiktai, kuriems 
taikoma pasienio policijos kontrol ė. 
1.2.6. Jei yra priežas čių manyti, kad traukinyje slepiasi as menys, apie kuriuos buvo pranešta 
ar kurie yra įtariami padar ę nusikaltim ą, arba nelegaliai atvykti ketinantys tre čiųjų šalių 
piliečiai, atsakingas sienos apsaugininkas, jei jis negali veikti pagal savo nacionalinius teis ės 
aktus, praneša apie tai valstyb ėms narėms, link kuri ų teritorijos arba kuri ų teritorija traukinys 
važiuoja. 
2. Oro sienos 
2.1. Patikrinim ų tvarka tarptautiniuose oro uostuose 
2.1.1. Kompetentingos institucijos,  bendradarbiaudamos su oro uosto operatoriumi, imasi 
reikiamų priemoni ų užtikrinti, kad vidaus skrydži ų keleivių srautai b ūtų fiziškai atskirti nuo 
kitų skrydžių keleivių srautų. Tuo tikslu visuose tarptaut iniuose oro uostuose turi b ūti 
sukurtos atitinkamos infrastrukt ūros. 
2.1.2. Vieta, kurioje turi b ūti tikrinami asmenys ir rankinis  bagažas, bus nustatomas tokia 
tvarka:  
a) Keleivi ų, atskrendan čių iš trečiosios valstyb ės ir toliau keliaujan čių vidaus skrydžiu, 
atvykimo kontrol ė atliekama skrydžio iš tre čiosios valstyb ės atvykimo oro uoste. 
Vidaus skrydžio keleiviams, tolia u skrendantiems kitu skrydžiu į trečiąją valstybę 
(perduodamiesiems keleiviams), išvykimo kontrol ė atliekama pastarojo skrydžio 
išvykimo oro uoste. 
 
LT 207   LT b) Reisams iš tre čiųjų valstybių ir į jas be perduodam ų keleivių ir reisams, kuri ų metu 
daromas daugiau kaip vienas trumpas nut ūpimas valstybi ų narių oro uostuose, 
kuriuose l ėktuvas nekei čiamas: 
 i) keleivi ų, vykstančių reisais iš tre čiųjų valstybių arba į jas, jei prieš tai arba po 
to keleiviai nebuvo perduodami valstybi ų narių teritorijoje, atvykimo 
patikrinimas atliekamas atvykimo oro uoste, o išvykimo patikrinimas – išvykimo oro uoste; 
 ii) keleivi ų, vykstančių reisais iš tre čiųjų valstybių arba į jas, kurių metu daromas 
daugiau kaip vienas trumpas nut ūpimas valstybi ų narių teritorijoje, tais 
atvejais, kai l ėktuvas nekei čiamas (nėra perduodam ų keleivių), ir jei keleiviai 
negali įlipti į lėktuvą tai kelion ės daliai, kuri vyksta Šengeno teritorijoje, 
atvykimo patikrinimas atliekamas atvyki mo oro uoste, o išvykimo patikrinimas 
– išvykimo oro uoste; 
 (iii) tais atvejais , kai aviacijos bendrov ė reisų iš trečiųjų valstybi ų metų, kai 
daromas daugiau kaip vienas trumpas nut ūpimas valstybi ų narių teritorijoje, 
įlaipina keleivius tik likusiai kelion ės daliai šioje teri torijoje, išvykimo 
patikrinimas atliekamas išvykimo oro uoste, o atvykimo patikrinimas – atvykimo oro uoste.   Keleiviai, kurie ši ų trumpų nutūpimų metu jau yra l ėktuve ir n ėra įlipę į 
valstybių narių teritorijoje, tikri nami pagal a punkt ą. Atvirkštin ė tvarka šios 
kategorijos skrydžiams taikoma,  kai paskirties šalis yra tre čioji valstyb ė. 
2.1.3. Asmen ų patikrinimai negali b ūti atliekami orlaivyje. Siekdamos užtikrinti, kad oro 
uostuose, kuriuose yra nustatyti pasienio kontrol ės punktai, keleiviai gal ėtų būti tikrinami 
pagal taisykles, nustatytas 6 – 11 straipsniuose, valstyb ės narės, susitar ę su oro uosto 
vadovybe ir transporto įmone, turi imtis atitinkam ų priemoni ų, kad keleivi ų srautas b ūtų 
nukreipiamas į patikrinimams skirtas vietas. 
Oro uosto operatorius turi imtis reikiam ų priemoni ų, kad leidimo neturintys asmenys negal ėtų 
įeiti į kontroliuojamas zonas, pavyzdžiui, tranzito zon ą, ir iš jų išeiti. 
2.1.4. Tais atvejais, kai d ėl force majeure  ar gresian čio pavojaus arba valdžios institucij ų 
nurodymu tarptautin į skrydį atliekantis orlaivis turi nut ūpti tūpimo vietoje, kurioje n ėra 
pasienio kontrol ės punkto, tas orlaivis gali t ęsti skrydį tik gavęs už pasienio kontrol ę ir sienos 
stebėjimą atsaking ų institucij ų ir muitin ės leidimą. Ta pati nuostata taikoma užsienio 
orlaiviams, nutupiantiems be le idimo. Visais atvejais toki ų orlaivių keleivių patikrinimams 
taikomi 6 – 11 straipsniai. 
2.2. Patikrinim ų tvarka aerodromuose 
2.2.1. Turi b ūti užtikrinama, kad keleiviai pagal 6–11 straipsniuose nusta tytas taisykles b ūtų 
taip pat tikrinami oro uostuose, kurie neturi tarptautinio oro uosto statuso pagal nacionalin ę 
teisę („aerodromuose“), bet per kuriuos leidžiama atlikti tarptautinio maršruto skrydžius. 
2.2.2. Aerodromuose neb ūtina imtis atitinkam ų priemoni ų siekiant užtikrint i, kad vidaus ir 
tarptautini ų skrydžių keleiviai b ūtų fiziškai atskiriami, nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 
 
LT 208   LT 2320/2002, nustatan čio civilin ės aviacijos saugumo bendr ąsias taisykles.75 Kai eismas yra 
nedidelis, vis ą laiką juose būti sienos apsaugininkams n ėra būtinas, jei yra garantija, kad 
reikalingas personalas gali atvykti reikiamu laiku. 
2.2.3. Kai nuolatinis sienos apsauginink ų buvimas aerodrome n ėra užtikrintas, reikalaujama, 
kad šio aerodromo direktorius už pasienio kontrol ę atsakingoms institucijoms atitinkamai 
praneštų apie tarptautiniu maršrutu skrendan čių orlaivių atskridim ą ir išskridim ą. Galimas ir 
pagalbinių policijos pareig ūnų iškvietimas, jeigu tai leistina pagal nacionalin ės teisės aktus.  
2.3. Priva čių skrydžių tikrinimai 
2.3.1. Priva čių skrydžių atveju l ėktuvo vadas privalo, dar l ėktuvui nepakilus, pasi ųsti 
paskirties valstyb ės narės ir atitinkamais atvejais pirmo atvykimo valstyb ės narės sienos 
apsaugos institucijoms bendr ą deklaracij ą, kurią, inter alia , sudaro skrydžio planas pagal 
Tarptautin ės civilinės aviacijos konvencijos 2 pried ą ir informacija apie keleivi ų tapatybę. 
2.3.2. Kai privataus skrydžio iš tre čiosios valstyb ės į kurią nors valstyb ę narę metu trumpai 
nutupiama kitos valstyb ės narės teritorijoje, atvykimo valstyb ės narės kompetentingos 
institucijos turi atlikti patikrinim ą ir uždėti atvykimo spaud ą 2.3.1 punkte min ėtoje bendroje 
deklaracijoje.  
2.3.3. Kai n ėra tikrai žinoma, ar skrydis yra tik iš valstybi ų narių teritorijas arba tik į jas 
nenutupiant tre čiosios valstyb ės teritorijoje, kompetentingos institucijos privalo tikrinti 
asmenis oro uostuose ir aer odromuose pagal 2.1 ir 2.2 punktus. 
2.3.4. Potvarkiai, reglamentuojantys sklandytuv ų, labai lengv ų orlaivių, sraigtasparni ų, 
nedidelių gabaritų lėktuvų, galinčių skristi tik nedideliu atstumu, dirižabli ų ir pan., yra 
leidžiami pagal nacionalin ės teisės aktus ir ten, kur tai taikytina, pagal dvišalius susitarimus. 
3. Jūrų sienos 
3.1. Bendra j ūrų eismo kontrol ės tvarka  
3.1.1 Kontrol ė atliekama atvykimo arba išvykimo uoste , laive arba šiam tikslui skirtoje 
vietoje, esan čioje šalia laivo. Ta čiau pagal šiuo klausimu pa siektus susitarimus kontrol ė taip 
pat gali b ūti atliekama kelion ės metu arba laivui atpl aukus ar išplaukus tre čiosios valstyb ės 
teritorijoje. 
Kontrolės tikslas – užtikrinti, kad įgulos nariai ir keleiviai atitikt ų 5 straipsnyje nustatytas 
sąlygas, nepažeidžiant 17 straipsnio 1 dalies b punkto. 
3.1.2. Išskirtini ų ir nenumatyt ų aplinkybi ų atveju laivybos eismo patikrinimai gali b ūti 
sumažinti pagal 7 straipsn į. 
3.1.3. Laivo kapitonas dviem egzemplioriais parengia įgulos ir vis ų keleivių sąrašą pagal 
taisykles, nustatytas Direktyva 98/41/EB.76 Atplaukus į uostą, jis pateikia s ąrašą(-us) 
pareigūnams, atsakingiems už patikrinimus, kurie turi b ūti atliekami laive arba šalia jo. Jei d ėl 
force majeure  aplinkybi ų, tas sąrašas negali b ūti pasiųstas patikrinimus atliekantiems 
pareigūnams, jis turi b ūti siunčiamas atitinkamam pasienio pasienio kontrol ės postui ar 
                                                 
75 OL L 355, 2002 12 30, p. 1.  
76 OL L 188, 1998 7 2, p. 35. 
 
LT 209   LT laivybos institucijai, kurie pasir ūpina, kad jis nedelsiant b ūtų persiųstas pareig ūnams, 
turintiems įgaliojimus atlikti pasienio kontrol ę. 
Kalbant apie tvarkaraštines kelto tipo laiv ų teikiamas paslaugas, nereikalaujama, kad laivo 
kapitonas arba keleivi ų registratorius parengt ų keleivių sąrašą. 
3.1.4. Vienas iš dviej ų sąrašo egzempliori ų, tinkamai pasirašytas kontrol ės pareigūnas, yra 
grąžinamas laivo kapitonui, kuris j į turi paprašytas pateik ti laivui stovint uoste. 
3.1.5. Laivo kapitonas arba, jei ne  jis, tai fizinis ar juridini s asmuo, atstovaujantis laivo 
savininkui visuose reikaluose, susijusiuose su  laivo savininko pareigomis išruošiant laiv ą 
kelionei („laivo savininko atstova s ar agentas“), turi skubia i pranešti apie bet kuriuos įgulos ir 
keleivių sudėties pakitimus. 
Be to, reikalaujama, kad kapitonas kompet entingoms institucijoms skubiai ir, jei įmanoma, 
dar prieš laivui atplaukiant, pranešt ų apie keleivi ų be bilieto buvim ą laive. Ta čiau atsakomyb ė 
už bilieto neturin čių keleivius tenka laivo kapitonui. 
3.1.6. Laivo kapitonas pasienio kontrol ės institucijoms turi pran ešti apie laivo išvykim ą ir 
informuoti apie bet kuriuos įgulos sud ėties pakeitimus iš anksto ir pagal Direktyv ą 98/41/EB 
bei atitinkamame uoste galiojan čias taisykles; jei jis negali apie tai pranešti šioms 
institucijoms, jis turi pranešti atitinkamai laivy bos institucijai. Pirmiau parengto ir pasirašyto 
sąrašo(-ų) antras egzempliorius turi b ūti grąžintas šioms institucijoms. 
3.2. Specifin ė tam tikr ų laivybos r ūšių kontrolės tvarka 
Kruiziniai laivai 3.2.1. Jei kruizinis laivas sustoja iš eil ės keliuose valstybi ų narių teritorijoje esan čiuose 
uostuose neužsukdamas į jokį uostą už šios teritorijos rib ų, patikrinimai paprastai atliekami 
tik pirmame ir paskutiniame uoste, esan čiame valstybi ų narių teritorijoje. 
Vis dėlto, atsižvelgiant į nelegalios imigracijos rizikos veiksnius, patikrinimai taip pat gali 
būti daromi kituose ta rpiniuose uostuose. 
3.2.2. Visais atvejais keleivi ų sąrašas siun čiamas išvykstant iš vieno uosto į kitą atvykimo 
uostą, kuriame kompetentingos institucijos si stemingai atlieka bent administracin į 
patikrinim ą. 
3.2.3. Tais atvejais, kai yra pagri ndas atsisakyti leisti kruiziniu laivu plaukiantiems asmenims 
atvykti į valstybės narės teritoriją, už patikrinimus atsakingos institucijos turi užtikrinti, kad 
atitinkami asmenys nepatekt ų į tą teritoriją arba laikant juos laive, arba tam tikslui skirtoje 
vietoje. 
Pramogini ų laivų naudojimas 
3.2.4. Valstyb ės narės reikalauja, kad pramoginiai laiv ai, atvykstantys ne  iš savo stov ėjimo 
vietos uosto, b ūtų statytomi į doką nustatytame atvykimo uoste, kad b ūtų galima atvykstant ir 
išvykstant atlikti laivuose esan čių asmenų patikrinimus. 
3.2.5. Pramoginiais laivais besinaudoj antys asmenys, išvykstantys ir gr įžtantys tą pačią dieną 
arba per trump ą laikotarp į į savo laivo įpastinį stovėjimo uost ą, esantį kurios nors valstyb ės 
narės teritorijoje, ir žinomi uosto vadovybei,  sistemingai netikrinami. Atsižvelgiant į 
 
LT 210   LT nelegalios imigracijos rizikos veiksnius, ypa č tais atvejais, kai visiškai netoli atitinkamos 
valstybės narės teritorijos eina tre čiosios valstyb ės kranto linija, turi b ūti atliekami 
individual ūs atrankiniai patikrinimai ir (arba) fizin ė laivo apži ūra. 
3.2.6. Tais atvejais, kai pramoginis la ivas nori išimties tvarka atvykti į uostą, kuris nėra 
nustatytas sienos kirtimo punktas, už patik rinimus atsakingoms institucijoms turi b ūti 
pranešama, jei įmanoma, prieš laivui atvykstant į tą uostą ir visais atvejais jam atvykus. Apie 
keleivius deklaruojama pateik iant uosto vadovybei laive esan čių keleivių sąrašą. Šis sąrašas 
turi būti prieinamas institucijoms, atsakingoms už patikrinim ų atlikimą. 
Panašiai, jei d ėl force majeure  aplinkybi ų, laivas turi sustoti uoste, kuris n ėra nustatytas 
sienos kirtimo punktas, uosto vadovyb ė turi susisiekti su artimiausio sienos kirtimo punkto 
vadovybe, kad pranešt ų apie laivo buvim ą. 
3.2.7. Atliekant šiuos patikrinimus, turi b ūti įteikiamas dokumentas, kuriame nurodomos 
visos laivo technin ės charakteristikos, ir laive esan čių asmenų sąrašas. Šio dokumento kopija 
pateikiama nustatyt ų atvykimo ir išvykimo uost ų vadovybei. Tol, kol laivas pasilieka vienos 
iš valstybi ų narių teritoriniuose vandenyse, šio s ąrašo kopija turi b ūti laikoma kartu su laivo 
dokumentais. 
Pakrančių žvejyba 
3.2.8. Pakran čių žvejybos laiv ų įgulos, kiekvien ą dieną arba beveik kiekvien ą dieną 
grįžtančios į registracijos uost ą arba bet kur į kitą valstybės narės teritorijoje esant į uostą, 
nesustodamos kitos valstyb ės teritorijoje esan čiame uoste, sistemingai netikrinamos. Vis 
dėlto, nustatant atliktin ų atrankini ų patikrinim ų dažnumą turi būti atsižvelgiama į nelegalios 
imigracijos rizikos veiksni ų įvertinimą, ypač tais atvejais, kai visiškai netoli atitinkamos 
valstybės narės teritorijos eina tre čiosios valstyb ės kranto linija. Paisant t ų rizikos veiksni ų, 
turi būti atliekami asmen ų patikrinimai ir (arba) laivo fizin ė apžiūra. 
3.2.9. Pakran čių žvejybos laiv ų, neįregistruot ų kurios nors valstyb ės narės teritorijoje, įgulos, 
tikrinamos pagal j ūrininkams taikomas nuostatas. 
Reikalaujama, kad laivo kapitonas atiti nkamoms valdžios institucijoms pranešt ų apie bet 
kuriuos įgulos sąrašo pakeitimus ir bet koki ų keleivių buvimą laive. 
Tvarkaraštini ų paslaugų neteikiantys kelto tipo laivai 
3.2.10. Tvarkaraštini ų paslaugų neteikian čių kelto tipo laiv ų keleivių kontrolė atliekama pagal 
2 straipsn į. Taikomos šios taisykl ės: 
a) tre čiųjų šalių piliečių patikrinimai ir Bendrijos laisvo jud ėjimo teisę turinčių asmenų 
patikrinimai tur ėtų būti atliekami atskirai. Ten, kur įmanoma, tur ėtų būti imamasi 
reikalingų statybos darb ų siekiant tai užtikrinti pagal 8 straipsn į; 
b) p ėsčiųjų keleivių patikrinimai atliekami individualiai; 
c) s ėdintieji transporto priemon ėse tikrinami jiems neišlipant iš transporto priemon ės; 
d) kelto keleiviai, keliaujantys autobusu, yra laikomi p ėsčiaisiais keleiviai. Šie keleiviai 
patikrinimams turi išlipti iš autobuso; 
 
LT 211   LT e) sunkius krovinius vežan čių transporto priemoni ų vairuotojai ir bet kurie lydintieji 
asmenys tikrinami jiems neišlipant iš transporto priemon ės. Šis patikrinimas iš 
principo organizuojamas atskirai nuo kit ų keleivių patikrinim ų; 
f) kad patikrinimai b ūtų atliekami greitai, turi b ūti pakankamas vart ų skaičius. Jei 
reikia, įrengiami antri vartai; 
g) siekiant nustatyti, ar n ėra nelegali ų imigrantų, visų pirma atliekami bent jau keleivi ų 
naudojam ų transporto priemoni ų ir atitinkamais atvejais transporto priemon ėje 
esančių krovinių ir kitų prekių atrankiniai patikrinimai; 
h) su kelto įgulos nariais elgiamasi taip  pat kaip su komercini ų laivų įgulų nariais. 
3.3. Laivyba vidaus vanden ų keliais 
3.3.1. „Laivyba vidaus vanden ų keliais, susijusi su išorin ės sienos kirtimu“ apima vis ų rūšių 
valčių ir laivų, plaukiojan čių upėmis, kanalais ir ežerais, naudojim ą verslo ar pramogos 
tikslais. 
3.3.2. Kalbant apie verslo tikslams naudojamus la ivus, kapitonas ir laive dirbantys asmenys, 
įrašyti į įgulos nari ų sąrašą, bei šių asmenų šeimų nariai, gyvenantys laive, yra laikomi įgulos 
nariais arba jiems prilygstan čiais asmenimis. 
3.3.3. Laivybos vidaus vanden ų keliais kontrolei mutatis mutandis  taikomos atitinkamos 
3.1-3.2 punkt ų nuostatos. 
 
LT 212   LT XI PRIEDAS  
Specialūs potvarkiai tam tikroms asmen ų kategorijoms  
1. Orlaivi ų pilotai ir kiti įgulos nariai 
1.1. Piloto licencijos arba įgulos nario pažym ėjimo turėtojai, kaip nustatyta 1944 m. gruodžio 
7 d. Civilin ės aviacijos konvencijos 9 priede, eidami sa vo tarnybines pareigas ir remiantis tais 
dokumentais gali: 
- įlipti ir išlipti valstyb ės narės teritorijoje esan čiame trumpo nut ūpimo oro uoste arba 
atvykimo oro uoste; 
- atvykti į valstybės narės teritorijoje esan čio trumpo nut ūpimo oro uosto arba atvykimo oro 
uosto savivaldyb ės teritoriją; 
- transporto priemon ėmis vykti į valstybės narės teritorijoje esant į oro uostą, kad galėtų įlipti į 
orlaivį, išskrendant į iš to paties oro uosto. 
1.2. Orlaivi ų įgulų narių patikrinimams taikomi 6 – 11 straipsniai. Jei tik galima, pirmenyb ė 
turi būti teikiama orlaivi ų įgulų patikrinimams. Konkre čiau kalbant, jos turi b ūti patikrinamos 
prieš tikrinant keleivius arba specialiose tam tikslui skirtose vietose. Įguloms, kurias už 
patikrinimus atsakingi darbuotojai paž įsta eidami savo pareigas, taikomi tik atrankiniai 
patikrinimai.  
2. Jūrininkai 
2.1. Jūrininkai, turintys j ūrininko asmens tapatyb ės dokument ą, išduotą pagal 2003 m. birželio 
19 d. Ženevos konvencij ą (Nr. 185), 1965 m. ba landžio 9 d. Londono konvencij ą ir 
atitinkamas nacionalines nuostatas, gali išlipti į krantą ir būti uosto, į kurį įplaukia jų laivas, 
vietovėje arba gretimose savivaldyb ėse, neprisistatydami sienos  kirtimo punkte, jei jie yra 
įrašyti į anksčiau kompetentingoms institucijoms patikrinti pateikt ą laivo, kuriam jie 
priklauso, įgulos sąrašą. 
Atsižvelgiant į rizikos veiksni ų įvertinimą, ypač dėl nelegalios imigr acijos ir saugumo, 
kompetentingi pareig ūnai jūrininkus taip pat turi visada tikri nti vizualiai prieš jiems išlipant į 
krantą. 
Jei jūrininkas kelia gr ėsmę viešajai tvarkai, vidaus saugumui arba visuomen ės sveikatai, jam 
gali būti neleidžiama išlipti į krantą. 
2.2. Jūrininkai, kurie ketina b ūti už uost ų vietovėje esančių savivaldybi ų ribų, turi laikytis 
atvykimo į valstybių narių teritoriją sąlygų, nustatytų 5 straipsnio 1 dalyje. 
2.3. Nukrypstant nuo 2.2 punkto nuostatos, j ūrininko asmens tapatyb ės dokumento tur ėtojams 
gali būti leidžiama atvykti į valstybių narių teritoriją net tuo atveju, je igu jie neatitinka 
atvykimo s ąlygų, nustatyt ų 5 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose, toliau apb ūdintomis 
aplinkybėmis: 
a) įlipant į laivą, kuris jau stovi valstybi ų narių uoste arba turi į jį netrukus atvykti; 
 
LT 213   LT b) vykstant tranzitu į trečiąją valstybę arba grįžtant į kilmės valstybę; 
c) ypatingais atvejais arba b ūtinybės atvejais (liga, atleid imas iš darbo, sutarties 
galiojimo pabaiga ir pan.). 
Tokiais atvejais j ūrininko asmens tapatyb ės dokumento tur ėtojams, kuriems d ėl jų pilietybės 
reikia turėti vizą, o atvykdami į valstybės narės teritoriją jie jos neturi, viza gali b ūti išduota 
pasienyje pagal Reglamento (EB) Nr. 415/2003 nuostatas. 
Visais atvejais sienos apsaugininkas turi patikri nti, ar atitinkami j ūrininkai turi galiojant į 
kelionės dokument ą, ar dėl jų nėra duotas persp ėjimas dėl neįleidimo ir ar jie nekelia gr ėsmės 
valstybių narių viešajai tvarkai, vida us saugumui arba visuomen ės sveikatai. Be to, sienos 
apsaugininkai, jei reikia ir kai taikytina, turi patikrin ti šiuos papildomus dalykus: 
– laivo savininko arba atitinkamo  laivo savininko atstovo rašytin ę deklaracij ą, 
– atitinkam ų diplomatini ų arba konsulini ų institucijų rašytinę deklaracij ą, 
– įrodymus, gautus policijos įstaigoms arba prireikus  kitoms kompetentingoms 
administracijos įstaigoms atlikus konkret ų patikrinim ą, 
– jūrų laivybos institucijos antspaudu patvirtint ą sutartį. 
3. Diplomatini ų, oficialių arba tarnybini ų pasų turėtojai ir tarptautini ų organizacij ų 
nariai 
3.1. Atsižvelgiant į jų turimas specialias privilegijas ar imunitetus, valstybi ų arba vyriausybi ų, 
kurias pripaž įsta valstyb ės narės, išduot ų diplomatini ų, oficiali ų arba tarnybini ų pasų 
turėtojams, taip pat 3.4 punkte išvardyt ų tarptautini ų organizacij ų išduotų dokument ų 
turėtojams, keliaujantiems tarnybos reikalais, gali b ūti taikomas palan kus pasienio kontrol ės 
režimas teikiant pirmenyb ę palyginti su kitais keleiviais, nors prireikus ir jiems gali b ūti 
taikomas vizos reikalavimas. 
Iš šiuos dokumentus turin čių asmenų paprastai nereikalaujama įrodyti, kad jie turi 
pakankamai pragyvenimo l ėšų. 
3.2. Jei prie išorini ų sienų prisistatantis asmuo remiasi privilegijomis, imunitetais ir 
lengvatomis, už patikrinim ų atlikimą atsakingas pareig ūnas gali pareikalauti, kad jis pateikt ų 
šio statuso įrodymus, pateikdamas atitinkamus dokumentus, vis ų pirma akredituojan čios 
valstybės išduotus pažym ėjimus, arba diplomatin į pasą, arba kitais b ūdais. Jei kyla abejoni ų, 
pareigūnas skubos atveju gali kreiptis tiesiogiai į Užsienio reikal ų ministerij ą. 
3.3. Akredituoti diplomatini ų misijų ir konsulini ų atstovybi ų nariai bei j ų šeimos nariai į 
valstybių narių teritoriją gali atvykti pateikdami 17 straipsnio 2 dalyje nurodyt ą kortelę ir 
dokument ą, leidžiant į jiems kirsti valstyb ės sieną. Be to, sienos apsaugininkai jokiomis 
aplinkybėmis negali atsisakyti leisti diplomatini ų, oficialių arba tarnybini ų pasų turėtojams 
atvykti į valstybi ų narių teritorij ą prieš tai nepasikonsultav ę su kompetentingomis 
nacionalin ėmis institucijomis. Ši nuostata taikoma ir tais atvejais, kai Šengeno informacin ėje 
sistemoje (SIS) d ėl šio asmens yra duotas persp ėjimas. 
 
LT 214   LT 3.4. Tarptautini ų organizacij ų išduodami dokumentai 3.1 punkte nurodytiems tikslams yra 
būtent šie: 
– Jungtinių Tautų Organizacijos laissez-passer , išduoti Jungtini ų Tautų Organizacijos 
ir jai pavaldži ų agentūrų darbuotojams pagal 1947 m. lapkri čio 21 d. Niujorke 
Jungtinių Tautų Generalin ės Asambl ėjos priimt ą Konvencij ą dėl specializuot ų 
agentūrų privilegij ų ir imunitet ų; 
– Europos bendrijos (EB) laissez-passer ; 
– Europos atomin ės energijos bendrijos (Euratomo) laissez-passer ; 
– Europos Tarybos Generalinio Sekretoriaus išduotas teis ėtumo pažym ėjimas; 
– NATO štabo išduoti dokumentai (karin ė asmens tapatyb ės kortelė, pateikiama kartu 
kelionės įsakymu, kelion ės pažyma arba individualiu  ar grupiniu tarnybiniu 
įsakymu). 
4. Anapus sienos dirbantys asmenys 
4.1. Anapus sienos dirban čių asmenų tikrinimo tvark ą reglamentuoja bendrosios pasienio 
kontrolės taisyklės, būtent tos, kurios yra išd ėstytos 6 – 11 straipsniuose. Ta čiau patikrinimai 
gali būti sumažinami pagal 7 straipsn į.  
4.2. Tais atvejais, kai valstyb ė narė nusprendžia patvirtinti vietinio eismo per sien ą režimą, 
kaip nustatyta 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei 9 straipsnio 2 dalie s d punkte, jis savaime 
taikomas anapus sienos dirbantiems asmenims. 
5. Nepilname čiai 
5.1. Išorin ę sieną kertantiems nepilname čiams, kaip ir suaugusiesiems, atvykstant ir 
išvykstant taikomi tie patys tikrinimai, kur ie yra nustatyti 6 – 11 straipsniuose. 
5.2. Jei nepilname čius lydi suaugusieji, sienos apsa ugininkas privalo patikrinti, kad įsitikintų, 
jog nepilname čius lydintys asmenys turi jiems t ėvų valdžią, ypač tais atvejais, kai 
nepilname čius lydi vienas asmuo ir  yra rimtas pagrindas įtarti, kad jie gal ėjo būti neteisėtai 
paimti iš asmen ų, kuriems teis ėtai priklauso t ėvų valdžia jiems. 
Pastaruoju atveju sienos apasugi ninkas turi atskirai pasikalb ėti su nepilname čiu ir nepilnamet į 
lydinčiu asmeniu, kad gal ėtų nustatyti, ar pateiktoje informacijoje n ėra nesupatim ų arba 
prieštaravim ų. 
5.3. Patikrinimus atliekantys darbuotojai ypating ą dėmesį turi kreipti į nepilname čius, kurie 
keliauja nelydimi suaugusi ųjų. Kruopš čiai tikrindami kelion ės dokumentus ir 
patvirtinamuosius dokumentus, jie turi užtikrinti, kad nepilname čiai neišvykt ų iš teritorijos 
prieš asmen ų, kurie jiems turi t ėvų valdžią, norus. 
 
LT 215   LT XII PRIEDAS  
Užsienio reikal ų ministerij ų išduodam ų kortelių pavyzdžiai  
[Šis priedas bus atsi ųstas atskirai CD-Rom]  
 
LT 216   LT XIII PRIEDAS  
Koreliacijos lentel ė 
Šio reglamento nuostatos  Pakeistos Šengeno konvencijos (ŠK), 
Bendrojo vadovo (BV) ir kit ų Šengeno 
vykdomojo komiteto sprendim ų 
(SCH/Com-ex) nuostatos  
I dalis 
Bendrosios nuostatos   
1 straipsnis 
Tikslas --- 
2 straipsnis 
Sąvokų apibrėžimai [Šis straipsnis perima ŠK 1 straipsn į, bet jo 
nepakeičia]∗ 
3 straipsnis 
Taikymo sritis --- 
II dalis 
Išorinės sienos   
I skyrius 
Išorinių sienų kirtimas ir atvykimo 
sąlygos   
4 straipsnis 
Išorinių sienų kirtimas ŠK 3 straipsnis 
BV I dalies 1, 1.2, 1.3 (1.3.1 – 1.3.3.) punktai 
5 straipsnis 
Trečiųjų šalių piliečių atvykimo 
sąlygos ŠK 5 straipsnio 1 ir 3 dalys 
BV I dalies 2, 2.1 ir 4.1 punktai; BV II dalies 
1.4.8, 1.4.9 ir 6.2 punktai 
                                                 
∗ Remiantis Tarybos sprendimu 1999/436/EB, nustatan čiu kiekvienos acquis  nuostatos arba sprendimo 
teisinį pagrindą ... , konvencijos 1 straipsnyje pateikti s ąvokų apibrėžimai taikomi visiems Šengeno 
konvencijos straipsniams, kuriems teisinis pagrindas yra nustatytas Sutartyse. Vadinasi, teis ės aktas, 
grindžiamas EB sutarties 62 straipsniu, negali iš dalies keisti arba pakeisti apibr ėžimo, kuris taip pat 
taikomas kitiems straipsniais, turintiems skirting ą teisinį pagrindą (įskaitant S ąjungos sutart į). 
 
LT 217   LT II skyrius 
Išorinių sienų kontrolė ir 
atsisakymas leisti atvykti   
 6 straipsnis 
Asmenų patikrinimai nustatytuose 
sienos kirtimo punktuose  ŠK 6 straipsnio 1 dalis ir 2 dalies a–d punktai 
BV I dalies 4 punktas BV II dalies 1 ir 1.2 punktai 
7 straipsnis 
Patikrinim ų sumažinimas ŠK 6 straipsnio 2 dalies e punktas 
BV II dalies 1.3.5 punktas (pirmas sakinys) (žr. 
V priedą) 
8 straipsnis 
Atskiros eismo juostos ir informacija 
ant jų ženklų  Sprendimas SCH/Com-ex(94)17 rev.4 
9 straipsnis 
Trečiųjų šalių piliečių kelionės 
dokument ų spaudavimas BV II dalies 2.1.1, 2.1.2, 2.1.5 ir 2.1.6 punktai 
10 straipsnis 
Stebėjimas tarp sienos kirtimo 
punktų ŠK 6 straipsnio 3 dalis 
BV II dalies 2.2 (2.2.1 – 2.2.4) punktai 
11 straipsnis 
Atsisakymas leisti atvykti ŠK 5 straipsnio 2 dalis 
BV II dalies 1.4.1, 1.4.2 ir 5.6 punktai 
III skyrius 
Ištekliai pasienio kontrolei ir 
valstybių narių 
bendradarbiavimas  
12 straipsnis 
Ištekliai pasienio kontrolei ŠK 6 straipsnio 4 ir 5 dalys 
 
13 straipsnis 
Patikrinim ų vykdymas BV II dalies 1.1.1 (išskyrus dal į, perimtą XI 
priede) ir 1.1.2 punktai 
 
LT 218   LT 14 straipsnis 
Valstybių narių bendradarbiavimas ŠK 7 straipsnis 
BV II dalies 4, 4.1 ir 4.2 punktai 
15 straipsnis 
Bendra kontrol ė --- 
IV skyrius 
Specialios išsamios pasienio 
kontrolės ir specifini ų procedūrų 
taisyklės   
16 straipsnis 
Specialios išsamios taisykl ės 
skirtingoms valstyb ės sienos rūšims 
ir įvairioms transporto priemon ėms, 
naudojamoms kertant valstybi ų narių 
išorines sienas   
--- 
17 straipsnis 
Specialūs potvarkiai --- 
III dalis 
Vidinės sienos  
I skyrius 
Kontrolės panaikinimas prie 
vidinių sienų  
18 straipsnis 
Vidinių sienų kirtimas ŠK 2 straipsnio 1 dalis 
19 straipsnis 
Patikrinimai teritorijoje ŠK 2 straipsnio 3 dalis 
II skyrius 
Apsaugin ė išlyga   
 20 straipsnis 
Valstybės narės galėjimas grąžinti 
pasienio kontrol ę prie vidini ų sienų  ŠK 2 straipsnio 2 dalis 
 
LT 219   LT 21 straipsnis 
Įprastinė tvarka 
22 straipsnis 
Tvarka nepaprastosios pad ėties 
atveju  
23 straipsnis 
Patikrinim ų prie vidini ų sienų 
pratęsimo tvarka  
 Sprendimas SCH/Com-ex (95)20, rev.2 
24 straipsnis 
Bendras patikrinim ų prie vidini ų 
sienų grąžinimas d ėl tarptautin ės 
terorizmo gr ėsmės   
--- 
25 straipsnis 
Pasienio kontrol ės priemon ės taikant 
apsauginę išlygą  --- 
 26 straipsnis 
Patikrinim ų prie vidini ų sienų 
grąžinimo ataskaita --- 
27 straipsnis 
Visuomen ės informavimas --- 
28 straipsnis 
Konfidencialumas --- 
IV dalis 
Baigiamosios nuostatos   
29 straipsnis  
Priedų pakeitimai --- 
30 straipsnis 
Komitetas ŠK 8 straipsnis 
Reglamentas (EB) Nr. 790/2001 
31 straipsnis 
Netaikymas tam tikroms teritorijoms --- 
 
LT 220   LT 32 straipsnis 
Informacija, kuri ą turi pranešti 
valstybės narės  --- 
33 straipsnis 
III dalies taikymo ataskaita --- 
34 straipsnis 
Išbraukimai ir panaikinimai --- 
35 straipsnis 
Įsigaliojimas --- 
I PRIEDAS 
Nustatyti sienos kirtimo punktai BV 1 priedas 
II PRIEDAS 
Dokumentiniai įrodymai nustatant 
atvykimo priežas čių tikėtinumą BV I dalies 4.1.1 (4.1.1.1 – 4.1.1.4) ir 4.1.2 
punktai 
 
III PRIEDAS 
Nacionalini ų institucij ų kasmet 
nustatomos orientacin ės sumos, 
reikalaujamos kertant sienas  BV 10 priedas 
IV PRIEDAS 
Patikrinimai nustatytuose sienos 
kirtimo punktuose BV II dalies 1.3.1, 1.3.2 ir 2.3 punktai 
 
V PRIEDAS 
Patikrinim ų prie sausumos sien ų 
sumažinimas BV II dalies 1.3.5 punktas (antras sakinys), 
1.3.5.1, 1.3.5.2 ir 1.3.5.3 punktai  
VI PRIEDAS 
Eismo juostas sienos kirtimo 
punktuose žymin čių ženklų 
pavydžiai   
 
--- 
VII PRIEDAS 
Spaudų dėjimas BV II dalies 2.1.3 ir 2.1.4 punktai 
 
LT 221   LT VIII PRIEDAS 
A dalis: Atsisakymo leisti atvykti 
tvarka 
B dalis: Atsisakym ų leisti atvykti 
vienodo pavyzdžio blankas  
BV II dalies 1.4.1bis, 1.4.3., 1.4.4, 1.4.5 ir 1.4.6 
punktai 
BV II dalies 5.2 punktas 
IX PRIEDAS 
Už pasienio kontrol ę pagal 
kiekvienos valstyb ės narės įstatymus 
atsakingų nacionalini ų tarnyb ų 
sąrašas  BV II dalies 1.1.1 punktas (išskyrus dal į, 
perimtą 13 straipsnyje) 
X PRIEDAS 
Specialios išsamios taisykl ės 
skirtingoms valstyb ės sienos rūšims 
ir įvairioms transporto priemon ėms, 
naudojamoms kertant valstybi ų narių 
išorines sienas   
1 punktas – Sausumos sienos   
1.1 punktas – Keli ų eismo kontrol ė BV II dalies 3.1 punktas 
 
1.2 punktas – Keli ų eismo kontrol ė BV II dalies 3.2 punktas 
2 punktas – Oro sienos  
2.1 punktas – Kontrol ės oro uostuose 
tvarka BV II dalies 3.3, 3.3.1 – 3.3.4 punktai 
Sprendimas SCH/Com-ex(94)17 rev.4 
2.2 punktas – Aerodromai BV II dalies 3.3.6 punktas 
Sprendimas SCH/Com-ex(94)17 rev.4 
2.3 punktas – Privat ūs skrydžiai BV II dalies 3.3.5 ir 3.3.7 punktai 
 
3 punktas – J ūrų sienos   
3.1 punktas  – Bendra j ūrų eismo 
kontrolės tvarka  BV II dalies 3.4.1, 3.4.2, 3.4.3 punktai 
3.2 punktas – Specifin ė tam tikr ų 
laivybos r ūšių kontrolės tvarka BV II dalies 3.4.4 (3.4.4.1 – 3.4.4.5) punktai 
 
LT 222   LT 3.3 punktas – Laivyba vidaus 
vandenų keliais BV II dalies 3.5 punktas 
XI PRIEDAS 
Specialūs potvarkiai tam tikroms 
asmenų kategorijoms   
1 punktas – Orlaivi ų pilotai ir kiti 
įgulos nariai BV II dalies 6.4 punktas 
2 punktas – J ūrininkai BV II dalies 6.5 punktas 
3 punktas – Diplomatini ų, oficialių 
arba tarnybini ų pasų turėtojai ir 
tarptautini ų organizacij ų nariai BV II dalies 6.6 ir 6.11 punktai 
4 punktas – Anapus sienos dirbantys 
asmenys BV II dalies 6.7 punktas 
5 punktas – Nepilname čiai BV II dalies 6.8 punktas 
XII PRIEDAS 
Užsienio reikal ų ministerij ų 
išduodam ų kortelių pavyzdžiai BV 13 priedas 
XIII PRIEDAS 
Koreliacijos lentel ė ---