Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį Dėl atnaujintos 2004–2007 m. Slovėnijos konvergencijos programos /* SEK/2005/0233 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 16.2.2005 SEK(2005) 233 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį Dėl atnaujintos 2004–2007 m. Slovėnijos konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1] nustato, kad nedalyvaujančios valstybės narės, t. y. tos, kurios neįsivedė bendros valiutos, pateikia Tarybai ir Komisijai konvergencijos programas. Pagal šio reglamento 9 straipsnį Taryba, remdamasi Komisijos ir pagal Sutarties 114 straipsnį įsteigto Komiteto (Ekonomikos ir finansų komiteto) įvertinimu, turi patikrinti kiekvieną konvergencijos programą. Remdamasi Komisijos rekomendacija ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu bei patikrinusi programą, Taryba pateikia nuomonę. Pagal šį reglamentą valstybės narės privalo kasmet pateikti atnaujintas konvergencijos programas, kurias taip pat patikrina Taryba ta pačia tvarka. Dešimt šalių, į ES įstojusių 2004 m. gegužės 1 d., nėra įsivedusios bendros valiutos. Jos įsipareigojo pateikti savo konvergencijos programas iki 2004 m. gegužės 15 d., o pirmus atnaujintus jų variantus – iki 2004 m. pabaigos. Pirmoji 2004–2007 m. Slovėnijos konvergencijos programa buvo pateikta 2004 m. gegužės 14 d. ir Tarybos įvertinta 2004 m. liepos 5 d. Atnaujintą savo konvergencijos programos variantą Slovėnija pateikė 2005 m. sausio 10 d. Komisijos tarnybos atliko techninį šio varianto įvertinimą, atsižvelgdamos į Komisijos tarnybų 2004 m. rudens ekonomines prognozes, Elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties apskaičiavimo metodiką, 2003–2005 m. bendrųjų ekonominės politikos gairių rekomendacijas ir principus, nustatytus 2002 m. lapkričio 27 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl biudžeto politikos koordinavimo stiprinimo[3]. Remiantis šiuo vertinimu teikiamas toks įvertinimas. - 2005 m. sausio 10 d. Slovėnija pateikė pirmą konvergencijos programos atnaujintą variantą, kuris apima 2004–2007 m. laikotarpį. Dėl pasikeitusios vyriausybės po 2004 m. spalio mėn. parlamento rinkimų Slovėnija pateikė prašymą šešioms savaitėms nukelti terminą programai pateikti. Programa iš dalies atitinka „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“ reikalavimus duomenų pateikimui. Pavyzdžiui, valstybinės sąskaitos vis dar ne visai atitinka ESS95 standartų, kadangi yra didelė „kitų“ pajamų ir išlaidų, išreikštų procentais BVP, dalis. Todėl Slovėnija raginama patenkinti reikalavimus duomenų pateikimui. - Palyginti su 2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programa, programą pagrindžiantis makroekonominis scenarijaus prognozės buvo padidintos atsižvelgiant į teigiamas šalies ir tarptautinės aplinkos tendencijas. Makroekonominis scenarijus iš esmės atitinka Komisijos tarnybų 2004 m. rudens prognozes iki 2006 m., todėl jį galima laikyti tikėtinu. Žemesnis nei 4 % realaus BVP augimas programos laikotarpiu rodo, kad ekonomika ir toliau išliks paslanki. Prognozuojami augimo tempai yra panašūs į potencialų augimą remiantis programa pagal Komisijos tarnybų apskaičiavimus pagal bendrai sutartą metodiką. Prognozuojama, kad po 2005 m. infliacija nusistovės ties mažesne kaip 3,0 % riba (pagal vartotojų kainų indeksą). Infliacijos projekcijos atskleidžia optimistinę tikėtiną kainų raidą. Tuo tarpu Komisijos tarnybos defliacijos procesus vertina kiek atsargiau dėl struktūrinių trūkumų, ypač nekomerciniame sektoriuje, kurie infliaciją išlaiko gerokai aukštesnę už ES vidurkį. - Defliacijos procesas sustojo 2004 m. gegužės mėn., kai metinis SVKI infliacijos augimo tempas, sausio–kovo mėn. sumažėjęs iki 3,5 %, vėl pakilo iki 4,0 %. Pasak valdžios institucijų, staigų infliacijos pakilimą daugiausia sąlygojo padidėjusios naftos kainos ir padidėję tabako produktų akcizo mokesčiai. Nors metinė infliacija nukrito iki 3,4 % spalio mėn., dėl padidėjusių maisto produktų ir kuro kainų lapkričio mėn. ji vėl pakilo iki 3,8 %. Dėl sumažėjusios infliacijos trumpalaikių palūkanų normos sumažėjo nuo 6 % iki 4 %, o ilgalaikių palūkanų normos – nuo 5 % iki mažiau nei 4 %. Nuo 2004 m. birželio 28 d. Slovėnija dalyvauja VKM2, laikydamasi įprastinio ±15 % valiutos kurso svyravimo apie 239,64 SIT/EUR centrinį paritetą režimo. Tai užbaigė ilgą nuolatinio tolaro vertės mažėjimo euro atžvilgiu laikotarpį (maždaug 3–5 % per metus) ir nuo to laiko tolaro kursas yra labai stabilus. 2004 m. gruodžio 3 d. pradėjusi dirbti naujoji vyriausybė patvirtino, kad vienas iš pagrindinių jos tikslų yra euro įvedimas 2007 m. pradžioje. - Atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytas tikslas pasiekti beveik subalansuotą biudžetą, tačiau ne programos laikotarpiu. Pagal programos pabaigoje numatomą deficito koregavimo planą deficitas sumažės perpus per ateinančius ketverius metus. 2005 m. deficito sumažinimas nenumatomas – tais metais valdžios sektoriaus deficitas išliks tokio pat dydžio kaip ir 2004 m. (2,1 % BVP), tuo tarpu 2006 m. deficitas turėtų sumažėti iki 1,8 % BVP, o 2007 m. pasiekti 1,1 % lygį. Palyginti su ankstesne programa, kiekvienais metais siekiamas deficitas yra 0,25 % BVP aukštesnis – tai atspindi neseniai įvykdyto dviejų nebiudžetinių fondų perklasifikavimo, juos priskiriant valdžios sektoriui, poveikį. Prognozuojama, kad 2007 m. pirminis balansas taps teigiamas, o fiskalinis konsolidavimas daugiausiai bus pagrįstas išlaidų santykio mažinimu iki 2006 m. Tačiau 2007 m. numatomas žymus deficito sumažėjimas yra susijęs vien tik su labai padidėsiančiu pajamų santykiu remiantis prielaida, kad Slovėnijai iš ES biudžeto bus pervesta didesnė suma (0,8 % BVP) nei 2005–2006 m. (0,4 % BVP). Apskritai, sprendžiant pagal biudžeto tikslus, konsolidavimo planas nėra ambicingas, kadangi dabartiniame atnaujintame programos variante didžiąja dalimi patvirtintas ankstesnėje programoje planuotas koregavimas esant kiek palankesniam makroekonominiam scenarijui. - Programos biudžeto projekcijose numatyti pavojai didžiąja dalimi atrodo subalansuoti. Viena vertus, tikėtinas makroekonominis scenarijus padeda siekti deficito tikslų. Siekdama apsaugoti deficito tikslus, jei nepalankios sąlygos keltų pavojų siekiant deficito tikslų, vyriausybė, kaip ir 2004 m., gali atsisakyti patenkinti reikalavimus skirti didesnes išlaidas. Be to, metinis iš PVM gaunamų pajamų sumažėjimas 0,3 % BVP gali būti pervertintas, o tai reiškia, kad pajamų iš mokesčių projekcijos gali būti klaidingos linkstant į atsargumą. Kita vertus, kai kurios fiskalines projekcijas grindžiančios prielaidos verčia susirūpinti valstybės finansais vidutinės trukmės laikotarpiu. Pavyzdžiui, 2007 m. rezultatų prognozės iš dalies atspindi naujas ES finansines perspektyvas 2007–2013 m. laikotarpiu – tais metais numatomas žymus grynųjų įplaukų į biudžetą iš ES padidėjimas iki 0,8 % BVP nuo 0,4 % BVP 2004 m. Be to, yra pavojų, kad išlaidos, ypač išlaidos pensijoms, gali būti viršytos, jei, peržiūrėjus dabartinę 2006 m. numatytą pensijų indeksavimo sistemą, būtų sušvelninti reikalavimai. - Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, programoje suplanuotos biudžetinės priemonės neužtikrina pakankamo patikimumo, kad nebus pažeista 3 % BVP deficito riba esant įprastiems cikliškiems svyravimams visu programos laikotarpiu. Be to, jų nepakanka, kad programos laikotarpiu būtų pasiektas Stabilumo ir augimo pakto vidutinės trukmės tikslas dėl beveik subalansuoto biudžeto būklės. - Bendroji valstybės skola yra palyginti nedidelė, ir numatoma, kad tokia išliks visu programos laikotarpiu. Apskaičiuota, kad 2004 m. skola išaugo iki 30,2 % BVP. Vyriausybė numato tolesnį skolos santykio didėjimą per ateinančius dvejus metus. Aukščiausią tašką 30,9 % BVP – jis turėtų pasiekti 2006 m., daugiausiai dėl atsargų ir srautų koregavimo. Prognozuojama, kad iki 2007 m. skolos santykis turėtų nukristi iki mažiau kaip 30 % BVP ir pasiekti 29,7 % BVP, kadangi numatomas palankus atsargų ir srautų koregavimas. Valdžios institucijos mano, kad sąlyginiai įsipareigojimai nekelia pavojų skolos tvarumui. Be to, manoma, kad skolos portfelio terminai bei valiutų struktūra yra tinkami, kadangi ilgalaikių išmokėjimų grafikas pasiskirsto tolygiai laiko atžvilgiu, Slovėnijos tolarais denominuotos skolos dalis didėja, o užsienio skola daugiausia yra eurais. - Programoje apžvelgiamas vyriausybės vykdomų struktūrinių reformų planas, kuriame daugiausia dėmesio skiriama ekonomikos konkurencingumo didinimui skatinant verslumą ir numatant didesnes biudžeto išlaidas moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai. Šiuo metu valstybės finansavimo dalis sudaro 1,5 % BVP ir yra didžiausia palyginti su visomis naujosiomis valstybėmis narėmis. Ji turi būti sumažinta iki ES vidurkio imantis politinių veiksmų taikomųjų mokslinių tyrimų projektų srityje ir perduodant praktinę patirtį į privatų sektorių. Programoje taip pat numatomos priemonės užtikrinti tvarų ekonomikos augimą, pavyzdžiui, gerinant švietimą ir mokymą, skatinant darbo vietoms kurti skirtas investicijas bei šalinant struktūrines kliūtis darbo rinkoje. Be to, numatyta keletas priemonių apriboti didelę privalomų išlaidų dalį, nes tai yra būtina fiskaliniam lankstumui padidinti. Atnaujintoje konvergencijos programoje valdžios institucijos siekė skaičiais išreikšti planuojamų reformų poveikį prognozuojant pagrindinius fiskalinius rodiklius. Apskaičiuota, kad dėl bendro valdžios sektoriaus išlaidų sumažinimo ir restruktūrizavimo poveikio sutaupytų lėšų dalis padidės nuo 0,4 % BVP iki 1,3 % BVP 2007 m. - Atrodo, kad Slovėnijoje yra tam tikrų pavojų ilgalaikio valstybės finansų, kurių svarbią dalį sudaro prognozuojamos biudžeto išlaidos dėl senėjančios visuomenės, tvarumo požiūriu. Vykstanti pensijų reforma turėjo teigiamą poveikį biudžetui, bet prognozuojamas išlaidų pensijoms didėjimas po 2020 m. vis dar yra labai didelis. Be to, nepaisant kai kurių sveikatos priežiūros sistemos racionalizavimo priemonių įvedimo 2004 m., tolesnė esminė sveikatos priežiūros sistemos reforma padėtų pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. *** Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, Slovėnijai būtų tikslinga: (i) visomis priemonėmis spartinti valdžios sektoriaus deficito mažinimą ir (ii) toliau vykdyti pensijų ir sveikatos priežiūros sistemų reformą siekiant pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Remdamasi šiuo vertinimu, Komisija priėmė pridedamą rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie atnaujintą Slovėnijos konvergencijos programą ir teikia ją Tarybai. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį Dėl atnaujintos 2004–2007 m. Slovėnijos konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[4], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 1. [2005 m. kovo 8 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Slovėnijos konvergencijos programą, kuri apima 2004–2007 metus. Programa iš dalies atitinka „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“ reikalavimus duomenų pateikimui. Pavyzdžiui, valstybės sąskaitos vis dar nevisai atitinka ESS95 standartus, kadangi yra didelė „kitų“ pajamų ir išlaidų, išreikštų procentais BVP, dalis. Todėl Slovėnija raginama patenkinti reikalavimus duomenų pateikimui. 2. Remiantis šiuo metu turima informacija, atrodo, kad programoje išdėstytame makroekonominiame scenarijuje pateiktos tikėtinos augimo prielaidos. Jame numatoma, kad realaus BVP augimas, 2004 m. siekęs 4,0 %, toliau augs maždaug tokiu pat tempu likusiu programos laikotarpiu. Kita vertus, projekcijose prognozuota žemesnė infliacija palyginti su šiuo metu prognozuojama infliacija. 3. Biudžeto strategijos, kuria grindžiama programa, tikslas yra siekti patikimų valstybės finansų, t. y. beveik subalansuoto biudžeto, tačiau ne programos laikotarpiu. Programoje numatomas laipsniškas valdžios sektoriaus deficito mažinimas programos laikotarpiu – tai atitinka nuolatinio BVP išlaidų dalies mažinimo tikslą. Numatoma, kad po pastovaus pajamų santykio mažėjimo iki 2006 m., jis pradės kilti programos laikotarpio pabaigoje dėl narystės ES daromo grynojo teigiamo poveikio biudžetui. Pagal koregavimo planą, deficitas per ateinančius ketverius metus sumažės perpus ir 2007 metais pasieks tik kiek aukštesnį nei 1 % lygį. Palyginti su ankstesne programa, naujausiame programos variante dar kartą patvirtinami biudžeto koregavimo planai pagal kiek palankesnį makroekonominį scenarijų. 4. Programos biudžeto projekcijose numatyti pavojai didžiąja dalimi atrodo subalansuoti. Viena vertus, tikėtinas makroekonominis scenarijus padeda siekti deficito tikslų. Siekdama apsaugoti deficito tikslus, jei nepalankios sąlygos keltų pavojų siekiant deficito tikslų, vyriausybė, kaip ir 2004 m., gali atsisakyti patenkinti reikalavimus skirti didesnes išlaidas. Be to, 2005–2007 m. biudžete numatytas metinis iš PVM gaunamų pajamų sumažėjimas 0,3 % BVP gali būti pervertintas, o tai reiškia, kad pajamų iš mokesčių projekcijos gali būti pernalyg atsargios. Kita vertus, 2007 m. rezultatų prognozės iš dalies atspindi naujas ES finansines perspektyvas 2007–2013 m. – tuo laikotarpiu numatomas žymus grynųjų įplaukų į biudžetą iš ES padidėjimas. Be to, yra pavojų, kad išlaidos, ypač išlaidos pensijoms, gali būti viršytos, jei, peržiūrėjus dabartinę 2006 m. numatytą pensijų indeksavimo sistemą, būtų sušvelninti reikalavimai. 5. Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, programoje suplanuotos biudžetinės priemonės neužtikrina pakankamo patikimumo, kad nebus pažeista 3 % BVP deficito riba esant įprastiems makroekonominiams svyravimams visu programos laikotarpiu. Be to, jų nepakanka, kad iki 2007 m. būtų pasiektas Stabilumo ir augimo pakto vidutinės trukmės tikslas dėl beveik subalansuoto biudžeto būklės. 6. Bendroji valstybės skola yra palyginti maža. Apskaičiuota, kad skolos santykis 2004 m. sudarys 30,2 % BVP – t. y. žymiai mažiau už Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę – o 2007 m. pasieks 29,7 % BVP. 7. Atrodo, kad Slovėnijoje yra tam tikrų pavojų ilgalaikio viešųjų finansų, kurių svarbią dalį sudaro prognozuojamos biudžeto išlaidos dėl senėjančios visuomenės, tvarumo požiūriu. Vykstanti pensijų reforma turėjo teigiamą poveikį biudžetui, bet prognozuojamas išlaidų pensijoms didėjimas po 2020 m. išlieka labai didelis. Be to, nepaisant kai kurių sveikatos priežiūros sistemos racionalizavimo priemonių įvedimo 2004 m., tolesnė esminė sveikatos priežiūros sistemos reforma padėtų pagerinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. * * * Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, Taryba laikosi nuomonės, kad Slovėnija turėtų: (i) visomis priemonėmis spartinti valdžios sektoriaus deficito mažinimą; (ii) toliau vykdyti pensijų ir sveikatos priežiūros sistemų reformą siekiant pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Realus BVP (pokytis, % ) | 2005 m. sausio mėn. KP | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 4,0 | 3,6 | 3,8 | - | 2004 m. gegužės mėn. KP | 3,6 | 3,7 | 3,8 | 3,9 | SVKI infliacija (%) | 2005 m. sausio mėn. KP¹ | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 3,9 | 3,4 | 3,0 | - | 2004 m. gegužės mėn. KP¹ | 3,3 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | Valdžios sektoriaus balansas (BVP %) | 2005 m. sausio mėn. KP | -2,1 | -2,1 | -1,8 | -1,1 | 2004 m. spalio mėn. KOM | -2,3 | -2,2 | -1,9 | - | 2004 m. gegužės mėn. KP | -1,9 | -1,8 | -1,5 | -0,9 | Pirminis balansas (BVP %) | 2005 m. sausio mėn. KP | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 | 2004 m. spalio mėn. KOM | -0,3 | -0,2 | -0,1 | - | 2004 m. gegužės mėn. KP | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 | Bendroji valstybės skola (BVP %) | 2005 m. sausio mėn. KP | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 30,9 | 30,8 | 30,6 | - | 2004 m. gegužės mėn. KP | 29,1 | 29,5 | 29,4 | 28,4 | Pastaba: 1 VKI infliacija konvergencijos programos duomenimis. Šaltiniai: Konvergencijos programa (KP); 2004 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM). | [1] OL L 209, 1997.8.2. Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Ekonomikos ir finansų komiteto pakeista nuomonė dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos, kurią ECOFIN taryba patvirtino 2001.7.10. [3] KOM(2002) 668, 2002.11.27. [4] OL L 209, 1997.8.2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm