KOMISIJOS ATASKAITA 23-IOJI STRUKTŪRINIŲ FONDŲ ĮGYVENDINIMO METINĖ ATASKAITA (2011 M.) /* COM/2012/0633 final */





KOMISIJOS ATASKAITA 23-IOJI STRUKTŪRINIŲ FONDŲ ĮGYVENDINIMO METINĖ ATASKAITA (2011 M.) Ši ataskaita teikiama laikantis Reglamento (EB) Nr. 1260/1999, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų, 45 straipsnio 2 dalies. Ji apima su struktūrinių fondų parama 2000–2006 m. susijusią veiklą 2011 m. 1. Įžanga 2011 m. buvo dvyliktieji metai, kai įgyvendinamos 2000-2006 m. programavimo laikotarpio struktūrinių fondų programos ir projektai. 2011 m. biudžetas buvo visiškai įvykdytas. Mokėjimų asignavimams panaudota 100 proc. Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) išteklių. Komisija ne tik įgyvendino 2000–2006 m. struktūrinių fondų programas ir projektus bei rengėsi juos baigti, bet ir dalyvavo įgyvendinant 2007–2013 m. programavimo laikotarpio 434 programas (317 Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) programų ir 117 Europos socialinio fondo (ESF) programų)[1]. Keistis naudinga patirtimi padėjo regionų ir miestų bendradarbiavimas bei 2011 m. birželio 23–24 d. konferencija „Regionų ekonominiai pokyčiai. Pažangaus ir tvaraus augimo miestuose ir regionuose skatinimas“. Konferencijos metu buvo paskelbti penki 2011 m. „RegioStars“ apdovanojimų laimėtojai, atrinkti iš 66 paraiškų. „RegioStars“ apdovanojimai skirti regioninės plėtros gerosios patirties pavyzdžiams nustatyti ir originaliems bei inovaciniams projektams parodyti, siekiant jais sudominti ir įkvėpti sekti jų pavyzdžiu kitus regionus. 2011 m. spalio 10–13 d. devintą kartą vyko Komisijos ir Regionų komiteto drauge rengiamos atvirų durų dienos „Europos regionų ir miestų savaitė“. Renginyje dalyvavo 5 700 vietos, regionų, nacionalinių ir Europos lygmens sprendimų dėl regioninės ir vietos plėtros priėmėjų ir ekspertų. Šiame renginyje sudarytos sąlygos bendradarbiauti ir kurti tinklus, dalytis žiniomis ir patirtimi, regionams ir miestams – tai gera proga pademonstruoti savo pasiekimus. Tai taip pat puiki galimybė atkreipti dėmesį į sanglaudos politikos sąveiką su kitomis ES politikos kryptimis. Pirmininkavusi Lenkija surengė dviejų dienų konferenciją „Reformų skatinimas. ESF parama geresniam valdymui“ (2011 m. spalio 19–20 d.). Parama siekiant gero valdymo pradėta teikti 2000–2006 m. finansiniu laikotarpiu; 2007–2013 m. finansinio laikotarpio prioritetinis tikslas buvo ją padidinti ir įgyvendinti. 2011 m. lapkričio 17 d. Mastrichte, remiant pirmininkavusiai Lenkijai, per 200 svečių iš 20 Europos šalių dalyvavo įvairiuose 2011 m. Europos viešojo sektoriaus apdovanojimų renginiuose. Šiam konkursui buvo pateiktos 274 paraiškos iš 32 Europos šalių ir 7 iš ES institucijų. Nagrinėdamas paraiškas, Europos viešojo administravimo institutas rado daug gerų administracinių gebėjimų stiprinimo pavyzdžių, nemažai jų buvo bendrai finansuojami ESF remiamaisiais veiksmais. Europos viešojo sektoriaus apdovanojimais siekiama sudaryti sąlygas Europos viešojo sektoriaus institucijoms tobulėti ir tapti pavyzdžiu kitiems. 2. Įgyvendinimo analizė 2.1. Biudžeto vykdymas 2.1.1. ERPF Biudžeto vykdymas 2011 m. biudžetas buvo vykdomas daugiausia baigiant 2000–2006 m. programas. Kovo mėn. buvo gauti paskutiniai baigimo dokumentai iš tų valstybių narių, kurių tinkamumo finansuoti terminas buvo atidėtas. Bendra įsisavinimo norma siekė 100 proc., kitaip tariant programoms (įskaitant techninę pagalbą) išmokėta 1 457 mln. EUR. Komisija ankstesnio ir dabartinio programavimo laikotarpius administruoja tuo pačiu metu. Lėtai įsibėgėjus 2007–2013 m. programoms, 2011 m. pateikta daugiau mokėjimo prašymų. Dėl tokios įgyvendinimo eigos ir dėl to, kad dauguma 2000–2006 m. programų pasiekė 95 proc. tarpinių mokėjimų ribą, 2000–2006 m. laikotarpio asignavimai buvo perkelti į 2007–2013 m. laikotarpį. Taip buvo galima įvykdyti 100,0 proc. mokėjimų asignavimų ERPF programoms, finansuojamoms abiejų programavimo laikotarpių biudžeto. Pagal visus tikslus mokėjimų atlikta mažiau nei buvo numatyta iš pradžių, tai daugiausiai susiję su asignavimų perkėlimu atliekant bendrąjį perkėlimą 2007–2013 m. asignavimams papildyti. Siekiant 1 tikslo vietoje 1 838 mln. EUR išmokėta 1 205 mln. EUR, siekiant 2 tikslo vietoje 410 mln. EUR išmokėtas 221 mln. EUR, o INTERREG vietoje 108 mln. EUR išmokėta 16 mln. EUR. 2011 m. mokėjimai pagal 2000–2006 m. programas || EŽŪOGF || ERPF || ESF || ŽOFP || Suma: AT || || 14 394 959,85 || || || 14 394 959,85 BE || 5 254 566,66 || 1 014 831,52 || 14 544 488,07 || || 20 813 886,25 CB || || 15 403 515,36 || || || 15 403 515,36 CE || || 164 048,95 || || || 164 048,95 CY || || 1 401 140,35 || 1 186 299,92 || 170 953,65 || 2 758 393,92 CZ || 4 094 783,06 || || 21 148 761,57 || || 25 243 544,63 DE || 122 789 589,18 || 17 297 754,06 || 57 477 900,89 || || 197 565 244,13 DK || || || 3 541 889,88 || || 3 541 889,88 EE || 2 295 555,74 || || || || 2 295 555,74 ES || 73 787 602,49 || 172 807,37 || 77 731 182,47 || || 151 691 592,33 FI || 3 420 450,33 || 45 415 642,08 || || || 48 836 092,41 FR || 18 412 572,56 || 95 433 002,76 || 8 362 550,00 || || 122 208 125,32 GB || || 21 362 083,49 || 32 151 662,89 || 172 858,60 || 53 686 604,98 GR || 25 084 599,31 || 581 662 512,98 || || || 606 747 112,29 HU || || 60 190 178,63 || 9 650 823,51 || || 69 841 002,14 IE || 9 978 215,00 || || 44 856 572,31 || || 54 834 787,31 IT || 124 807 942,01 || 269 384 078,88 || 112 654 464,59 || 23 936,25 || 506 870 421,73 LT || 5 850 767,25 || || 24 481,07 || || 5 875 248,32 LV || 4 592 410,00 || || 6 367 098,00 || || 10 959 508,00 MT || 210 000,00 || 2 334 881,95 || 493 763,85 || 119 535,31 || 3 158 181,11 NL || 3 351 245,76 || 22 921 011,32 || 1 072 052,50 || || 27 344 309,58 PL || 55 988 004,63 || 643 191,12 || 28 620 387,05 || || 85 251 582,80 PT || 39 271 043,25 || 297 752 430,98 || 11 474 395,22 || || 348 497 869,45 RG || || 978 970,08 || || || 978 970,08 SE || || 9 619 354,82 || 2 922 846,29 || || 12 542 201,11 SI || 633 009,35 || || 2 760 201,06 || 89 052,00 || 3 482 262,41 SK || || 777 989,89 || || 91 453,25 || 869 443,14 Suma: || 499 822 356,58 || 1 458 324 386,44 || 437 041 821,14 || 667 789,06 || 2 395 856 353,22 Baigimas 2011 m. buvo tęsiamas 2010 m. gautų baigimo dokumentų nagrinėjimas. Likusią baigimo dokumentų dalį valstybės narės pateikė 2011 m. kovo mėn. Ši dalis susijusi su kai kuriomis Graikijos ir tarpvalstybinėmis programomis, kurių išlaidų tinkamumo finansuoti galutinį terminą Komisija leido nukelti 12 mėnesių. Iki 2011 m. pabaigos iš 379 programų iš viso buvo apmokėti 152 galutiniai mokėjimo prašymai, kurių bendra vertė sudarė 1 457 mln. EUR. Be to, 2011 m. buvo išnagrinėtos 138 baigiamosios deklaracijos ir 40 galutinių ataskaitų. Valstybėms narėms buvo išsiųsti pasiūlymai baigti 33 programas ir 42 baigimo raštai, dėl kurių susitarta iki 2011 m. gruodžio 31 d. 2011 m. atliktas parengiamasis darbas tapo tvirtu pagrindu veiksmingam programų baigimui 2012 m., kai bus baigtos likusios programos. Nuo 2011 m. gruodžio 31 d. už 2000–2006 m. laikotarpį valstybėms narėms sumokėti 124 308 mln. EUR. Taigi visose valstybėse narėse įsisavinta vidutiniškai 96 proc. visų 129 584 mln. EUR asignavimų. Likę mokėjimai skirti likučiui išmokėti užbaigiant programas. Neįvykdyti įsipareigojimai 2011 m. pabaigoje ankstesnių metų įsipareigojimai, kuriuos dar reikia išmokėti (neįvykdyti įsipareigojimai), sudarė 4 856 mln. EUR ERPF, palyginti su 6 719 mln. EUR 2010 m. pabaigoje. Tai sudaro 3,9 proc. visos ERPF skirtos sumos. Numatyta, kad neįvykdytų įsipareigojimų toliau mažės, nes 2012 ir 2013 m. bus išmokami galutiniai likučiai. 2.1.2. ESF Iš visų 2000–2006 m. laikotarpio programų liko baigti 239 ESF veiksmų programas. Visų 239 programų baigimo dokumentai buvo pateikti laiku ir yra priimtini. Iki šiol priimta 212 baigiamųjų deklaracijų ir 214 galutinių ataskaitų. Baigtos tvarkyti 84 baigimo dokumentų rinkmenos, kurių bendra suma sudaro 445 mln. EUR. 2011 m. išmokėta 437 mln. EUR mokėjimų asignavimų. 2011 m. pabaigoje visų neįvykdytų įsipareigojimų suma siekė 2 367 mln. EUR (palyginti su 3 004 mln. EUR 2010 m.). Tai sudaro 3,46 proc. visų 2000–2006 m. laikotarpio įsipareigojimų. Už visą laikotarpį iki 2011 m. pabaigos valstybėms narėms buvo išmokėta 64 492 mln. EUR. Taigi visose valstybėse narėse įsisavinta 94,09 proc. visų 68 600 mln. EUR asignavimų. Remiantis baigimo procedūros analizės rezultatais, 2011 m. buvo atlikti tiksliniai didelės rizikos programų baigiamųjų deklaracijų baigiamieji auditai, siekiant papildomai užtikrinti, kad likutinė rizika neviršytų reikšmingumo lygio. 2.1.3. EŽŪOGF 2011 m. pagal EŽŪOGF Orientavimo skyriaus programas iš viso sumokėta 499,68 mln. EUR suma, kurios 8,8 mln. EUR buvo sumokėti iš asignuotųjų pajamų. Galiausiai, mokėjimams panaudoti 90,2 proc. 2011 m. turimų asignavimų. 2000–2006 m. laikotarpio programų įgyvendinimas buvo baigtas iki 2011 m. 2011 m. Komisija gavo likusių 4 programų baigimo dokumentus (148 iš 152 kaimo plėtros programų baigimo dokumentai buvo gauti dar 2010 m.) ir aktyviai dirbo baigdama šias programas. 2010 m. Komisija baigė 19 programų, o 2011 m. – dar 75 programas. Be to, pagal 88 programas buvo pasiūlyta išmokėti galutinį likutį, iš kurių pagal 13 programų buvo išmokėtas tarpinis likutis. EŽŪOGF Orientavimo skyriaus neįvykdyti įsipareigojimai 2011 m. pabaigoje sudarė 632,3 mln. EUR, t. y. 2,9 proc. visų 2000–2006 m. asignavimų. Ši suma 551 mln. EUR mažesnė už 1 183,3 mln. EUR neįvykdytų įsipareigojimų 2010 m. pabaigoje. 2.1.4. ŽOFP Iš viso įsisavinti 29,03 proc. mokėjimų, valstybėms narėms buvo išmokėta 0,7 mln. EUR. Mokėjimų asignavimų įvykdymo lygis 1 tikslo regionuose siekė 0,5 mln. EUR, o 1 tikslui nepriklausančiuose regionuose – 0,2 mln. EUR. 2011 m. pabaigoje bendra ŽOFP neįvykdytų įsipareigojimų suma siekė 295,7 mln. EUR (palyginti su 296,44 mln. EUR 2010 m.). Tai sudaro 7,4 proc. visų 2000–2006 m. laikotarpio įsipareigojimų. Už visą laikotarpį iki 2011 m. pabaigos valstybėms narėms buvo išmokėta 3 640 mln. EUR. Taigi visose valstybėse narėse įsisavinti 92,5 proc. visų 3 935 mln. EUR asignavimų. 3. Derėjimas ir koordinavimas 3.1. Derėjimas su kitomis ES politikos sritimis Ankstesnėse ataskaitose nurodyta, kas buvo daroma siekiant užtikrinti derėjimą su sanglaudos politika ir kitomis prioritetinėmis ES politikos sritimis, kaip antai konkurencijos politikos, vidaus rinkos, aplinkosaugos, transporto ir lyčių lygybės tikslais. 2000–2006 m. programų baigimo etapu vadovaujančiosioms institucijoms nekelta jokių ypatingų reikalavimų arba lūkesčių. 3.2. Priemonių koordinavimas 3.2.1. Struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas 2000–2006 m. visos 25 valstybės narės gavo struktūrinių fondų paramą, o trylika valstybių narių – dar ir Sanglaudos fondo, pagal kurį remiamos mažiau klestinčios valstybės narės, paramą. Siekiant išvengti iš struktūrinių fondų (ypač ERPF) projektams teikiamos paramos dubliavimo, programos ir jų įgyvendinimas buvo kruopščiai koordinuojami bei tikrinama, ar parama taip pat nėra skiriama iš Sanglaudos fondo. 3.2.2. Struktūriniai fondai ir Europos investicijų bankas (EIB) / Europos investicijų fondas (EIF) 2000–2006 m. Komisija ir EIB bei EIF sustiprino bendradarbiavimą drauge pradėję tris iniciatyvas: JASPERS, JEREMIE ir JESSICA. Išsamesnė informacija apie šį bendradarbiavimą buvo pateikta ankstesnėse ataskaitose. Kadangi 2010 m. prasidėjo 2000–2006 m. laikotarpio iniciatyvų įgyvendinimo baigiamasis etapas, papildomos informacijos nėra. 4. Vertinimai Siekdama gerinti sprendimų priėmimą struktūrinių fondų klausimais, 2011 m. Komisija toliau atliko vertinimus. Tačiau didžioji 2000–2006 m. laikotarpio vertinimų dalis buvo baigta 2010 m. ERPF 2011 m. pradėti ir šiuo metu atliekami vertinimai: – inovacinių veiksmų vertinimo tyrimas, siekiant nustatyti inovacijų vertinimo valstybėse narėse modernumą, išanalizuoti įvairių rūšių inovacinių veiksmų turimos vertinimo metodikos privalumus ir trūkumus, atlikti keliolikos geros kokybės vertinimo atvejų tyrimą ir parengti gaires vadovaujančiosioms institucijoms jų vertinimo veiklai palengvinti. Komisijai ir toliau tenka svarbi užduotis – valstybėms narėms teikti metodinius nurodymus. Siekiant ją įvykdyti, socialinės ir ekonominės raidos vertinimo sąveikieji ištekliai internete EVALSED bus nuolat atnaujinami ir papildyti nauja, šiuo metu rengiama teorija grindžiamam vertinimui skirta rubrika. ESF 2011 m. rengti du vertinimai buvo baigti 2012 m. Pirmasis buvo skirtas įvertinti, ar ekonomikos krizė turėjo poveikio ESF išmokoms. Antruoju buvo nagrinėjamas ESF išlaidų mokymosi visą gyvenimą veiklai našumas ir veiksmingumas. Tačiau nė viename vertinime nenagrinėjamas 2000–2006 m. laikotarpis. EŽŪOGF 2011 m. atliekamas 2000–2006 m. kaimo plėtros programų ex post vertinimas buvo baigtas 2012 m. pirmąjį ketvirtį. Atlikus vertinimą padaryta išvada, kad lankstumas, prisitaikant prie įvairiausių situacijų visos Sąjungos teritorijoje, ir aiškiai apibrėžti tikslai bei atitinkami tinkamumo finansuoti ir atrankos kriterijai, skirti dėmesiui į tikslus sutelkti, yra būtina sėkmingos kaimo plėtros politikos sąlyga. Sąmoningas dėmesys priemonių sąveikumui ir papildomumui padėjo padidinti politikos veiksmingumą. Apskritai, vykdant tokią politiką kaimo vietovėse buvo sukurta ir (arba) išsaugota darbo vietų, padidintos kaimo regionų pajamos, išsaugota ir pagerinta kaimo aplinka ir biologinė įvairovė, pagerinta gyvenimo kokybė ir sustiprintas kaimo bendruomenių tvarumas. 5. Kontrolė Išsami informacija apie kontrolės rezultatus pateikiama atitinkamų generalinių direktoratų metinėse veiklos ataskaitose[2]. 5.1. ERPF Užtikrinimas dėl 2000–2006 m. ERPF programų buvo gaunamas pamažu, bėgant metams. Regioninės politikos GD auditoriai atliko 43 proc. visų nacionalinių ir regioninių programų ir 76 proc. visos planuotos ERPF paramos auditą. INTERREG auditas buvo atliktas atskirai, 23 programų, sudarančių 54 proc. numatytos skirti sumos, auditas buvo pradėtas 2006 m. ir baigtas 2009–2010 m. Rengiantis programų pabaigai, nuo 2007 m. buvo atliekamas nuodugnus parengiamasis tyrimas, kurio metu buvo tikrinamos baigiamąją deklaraciją rengiančios įstaigos. Atliekant tyrimą buvo siekiama nustatyti, kiek galima pasitikėti jų atliekamu baigiamajai deklaracijai pateikti reikalingu darbu, kitaip tariant, patikrinti valstybių narių pasirengimą baigti programas ir nustatyti bei sumažinti susijusią riziką. Buvo siekiama nuspręsti, ar galima pasitikėti nacionalinių įstaigų atliekamu auditu kaip pagrindiniu likusio programavimo laikotarpio patikimo užtikrinimo šaltiniu ir ar baigiamosios deklaracijos bus pagrįstos tinkama audito veikla ir taps patikimu užtikrinimo šaltiniu baigiant programas. Šio tyrimo metu buvo atlikti 42 auditai, įskaitant išvykstamuosius auditus baigiamąją deklaraciją rengiančiose įstaigose, nuo 2004 m. atliekamus kaip įprastiniai sistemų auditai, kurių metu patikrintos maždaug už 85 proc. 2000–2006 m. programoms numatytų lėšų 2010 m. atsakingos baigiamąją deklaraciją rengiančios įstaigos. Atsižvelgiant į didelę audito veiklos, kurią Regioninės politikos GD atliko ankstesniais metais vykdydamas 2000–2006 m. programų auditą, apimtį ir didelę šios audito veiklos aprėptį, baigiant programas GD didžiausią dėmesį skyrė toliau nurodytai dviejų rūšių audito veiklai. 1) Patikrinimams vietoje pagal atrinktas programas, atliekant bendrą su Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD ir Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD tyrimą struktūrinių fondų paramai 2000–2006 m. baigti ES-25. Tyrimo planavimo memorandumas, parengtas 2009 m., apima dviejų rūšių veiklą: i) auditą vietoje, skirtą nacionalinio audito, kuriuo grindžiamos atsakingų įstaigų rengiamos baigiamosios deklaracijos, kokybiniams ir kiekybiniams aspektams patikrinti, įskaitant pakartotinį 8–10 atrinktų rinkmenų auditą, ir ii) auditą, skirtą deklaracijos ir pridedamos ataskaitos (kaip nurodyta pirmiau) priimtinumui įvertinti. 2010–2011 m. pagal „Tyrimo planavimo memorandumą dėl 2000–2006 m. paramos baigimo ES-25“ Regioninės politikos GD atliko 21 patikrinimo vietoje išvykstamąjį auditą septyniose valstybėse narėse (CZ, DE, ES, IT, IE, UK, SK) ir kai kurių INTERREG programų auditą, iš dalies arba visiškai apimantį 39 programas. Atlikęs išvykstamuosius programų baigimo auditus, Regioninės politikos GD galėjo sumažinti baigiant programas kylančią specifinę riziką (pvz., dėl atgaline data finansuojamų projektų, viešųjų pirkimų, pažeidimų šalinimo, klaidų lygio apskaičiavimo) ir baigti baigiamųjų deklaracijų analizę, tam tikrais atvejais pasiūlydamas atlikti finansines pataisas, kad būtų atsverti nevisiškai pašalinti sistemų trūkumai arba nepatikimas baigiamosiose deklaracijose nurodytas klaidų lygis. 2) Baigiamųjų deklaracijų analizė. Regioninės politikos GD audito direktoratas nagrinėja visas baigiant programas pateiktas 379 baigiamąsias deklaracijas, laikydamasis 2009 m. Regioninės politikos GD priimtų vidaus procedūrų, siekdamas nustatyti galutinio mokėjimo prašymo patikimumą. Šis darbas daugiausia buvo atliekamas antroje 2010 m. pusėje ir 2011 m.; iki 2012 m. balandžio mėn. vidurio buvo išnagrinėtos visos 379 baigiamosios deklaracijos. Iš viso patvirtintos 336 baigiamosios deklaracijos (89 proc.). Regioninės politikos GD baigė likusių 43 baigiamųjų deklaracijų (11 proc.) pradinę analizę ir paprašė atitinkamų valstybių narių atlikti papildomą auditą arba pateikti išsamesnės informacijos. Patvirtintos 336 baigiamosios deklaracijos, gautos iš 15 valstybių narių (AT, DK, EL, FI, FR, HU, CY, LV, LX, MT, NL, PL, SE, SK, SL). Dar nagrinėjamos 43 baigiamosios deklaracijos yra susijusios su 11 Italijos, 8 Ispanijos, 5 Airijos, 4 Čekijos, 3 Portugalijos, 3 Belgijos vykdytomis programomis ir 5 INTERREG programomis, taip pat su po vieną Estijos, Vokietijos, Lietuvos ir JK vykdyta programa. Baigiamąją deklaraciją rengiančios įstaigos savo audito nuomones suskirstė laikydamosi programų baigimo gairių į: besąlygines (84 proc. atvejų) ir sąlygines (16 proc. atvejų, iš kurių 4 proc. dėl tarpinių mokėjimų) bei 3 atvejais nuomonės nepateikė. Dėl nei vienos programos nepateikta neigiama nuomonė ir nebuvo atsisakyta pateikti nuomonę. Išnagrinėjęs baigiamąsias deklaracijas, išvadose dėl 147 baigiamųjų deklaracijų Regioninės politikos GD pasiūlė atlikti daugiau kaip 1,3 mlrd. EUR dydžio finansines pataisas. Be to, tikėtina, kad bus pasiūlyta atlikti papildomų finansinių pataisų tais atvejais, dėl kurių paprašyta atlikti papildomą auditą arba vyksta tyrimas. 5.2. ESF 2011 m. auditoriai toliau nagrinėjo baigiamąsias deklaracijas, pateiktas baigiant tas programas, kurioms baigimo dokumentų pateikimas buvo pratęstas iki 2011 m. Taip pat toliau buvo tvarkomi papildomos informacijos prašymai. Remiantis baigimo analizės procedūros rezultatais, 2011 m. buvo atlikti 6, o 2012 m. planuojami 8 tiksliniai didelės rizikos programų baigiamųjų deklaracijų baigiamieji auditai, siekiant papildomai užtikrinti, kad likutinė rizika neviršija reikšmingumo lygio. Keletu atveju, atlikus šią procedūrą, buvo nustatytos pakeistos finansinės pataisos. Visais nagrinėtais atvejais buvo pradėtos taisomosios procedūros. 2000–2006 m. laikotarpio finansinės pataisos buvo patvirtintos 2011 m.; jų suma sudarė 8,6 mln. EUR, iš kurių 8,1 mln. EUR dydžio pataisos jau buvo atliktos. Be to, 2011 m. buvo įgyvendintos ankstesniais metais patvirtintos 10,9 mln. EUR dydžio pataisos. 5.3. EŽŪOGF Iš viso 2011 m. pabaigoje atliktas 110 (72,4 proc.) iš 152 programų, kurioms buvo skirti 21,8 mlrd. EUR (96,9 proc.) visų įsipareigojimų asignavimų, auditas. Iš viso atliktas 46 programų pakartotinis auditas. Iki 2011 m. gruodžio 31 d. buvo baigtos nagrinėti valstybių narių pateiktos baigiamosios deklaracijos dėl 146 programų, kurios sudaro 96,1 proc. visų programų. 5.4. ŽOFP ŽOFP baigiama įgyvendinti, todėl 2011 m. nebuvo atlikta naujų ŽOFP auditų. Nuo 2000–2006 m. programavimo laikotarpio pradžios Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD iš viso atliko 58 išvykstamuosius auditus, kurių metu tikrino visas tik iš šio vieno fondo remiamas programas (18 programų, kurių pradinis paramos biudžetas sudarė 3 608,73 mln. EUR, t. y. 87,4 proc. bendro 2000–2006 m. biudžeto) ir 18 iš kelių fondų finansuojamų programų, kurių finansinis įnašas sudarė 374,58 mln. EUR, t. y. 9,2 proc. bendro 2000–2006 m. pradinio biudžeto. Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD sistemų auditas apėmė programas, sudarančias 96,6 proc. visos 2000–2006 m. ŽOFP pradinės paramos. Dėl kitų programų užtikrinimą suteikia kitų struktūrinių fondų generalinių direktoratų auditai ir (arba) nacionaliniai auditai. Pirmoji 47 baigiamųjų deklaracijų analizė jau baigta, dar atliekama likusių 13 baigiamųjų deklaracijų analizė. Iš 47 atvejų, patvirtinta 16 deklaracijų. Dėl likusios analizuoti 31 baigiamosios deklaracijos, kurių analizė buvo laikinai nutraukta, valstybių narių paprašyta pateikti papildomų paaiškinimų. Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD kol kas gavo 27 atsakymus ir 14 iš jų išnagrinėjo. Taigi, toliau nagrinėjamos 27 baigiamosios deklaracijos (atliekama pirminė 14 deklaracijų analizė ir tolesnė, po nutraukimo, 13 deklaracijų analizė). 5.5. OLAF 2011 m. norėdama patikrinti struktūrinių fondų bendrai finansuojamas priemones, OLAF valstybėse narėse lankėsi 29 kartus. Šių vizitų metu buvo atlikti 57 ūkinės veiklos vykdytojų patikrinimai vietoje[3] ir 18 kito tipo apsilankymų, kurių metu buvo renkama informacija arba padedama nacionalinėms administracijoms ar teisminėms institucijoms. Kaip ir ankstesniais metais, 2011 m. OLAF nustatytos tipinės problemos buvo susijusios su suklastotomis deklaracijomis ir sąskaitomis faktūromis, viešojo pirkimo taisyklių nesilaikymu, taip pat aptiktais konkrečiais interesų konflikto tam tikruose konkursuose pavyzdžiais. 2011 m. pagal Reglamentą (EB) Nr. 1681/94[4] su pakeitimais[5] ir Reglamentą (EB) Nr. 1828/2006[6] su pakeitimais[7] valstybės narės pranešė Komisijai apie 3 816 pažeidimų atvejų[8], susijusių su 1,177 mlrd. EUR suma bendrai finansuojamoms priemonėms 1994–1999 m., 2000–2006 m. ir 2007–2013 m. programavimo laikotarpiais[9]. 6. Komisijai padedantys komitetai 6.1. Fondų koordinavimo komitetas (FKK) Vienintelė 2011 m. FKK užduotis, susijusi su 2000–2006 m. laikotarpio programų įgyvendinimu, buvo pateikti 2000–2006 m. programų baigimo proceso analizę. 6.2. ESF komitetas 2011 m. buvo surengti trys plenariniai posėdžiai ir penki techninės darbo grupės susitikimai. Visuose 2011 m. techninės darbo grupės posėdžiuose buvo nagrinėjama 2000–2006 m. laikotarpio programų baigimo pažanga ir buvo padarytas vienas išsamus baigimo proceso patirties pristatymas. 6.3. Žemės ūkio struktūrų ir kaimo plėtros komitetas (STAR) ŽEMĖS ŪKIO GD 2011 m. STAR komitetas posėdžiavo du kartus, kad informuotų apie EŽŪOGF Orientavimo skyriaus finansuojamoms išlaidoms taikomą tam tikrų pažeidimų šalinimo finansinę tvarką. Komiteto nuomonės prašoma nebuvo. 6.4. Žuvininkystės ir akvakultūros struktūrų komitetas (CSFA) Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD 2011 m. žuvininkystės ir akvakultūros struktūrų komitetas (CSFA) posėdžiavo du kartus. Pagrindiniai per posėdžius svarstyti klausimai buvo susiję su ŽOFP įgyvendinimo baigimu. 7. Didelių projektų, kuriems skirta 2000–2006 m. fondų parama, sąrašas CCI_MP || PAVADINIMAS 1999NL053PR001 || Megabanenmarkt Amsterdam 2001ES161PR001 || Circumvalación de Las Palmas - Fase II et Fase III 2001ES161PR002 || Autovía: Albacete-Murcia-Tramo: Albacete-Venta del Olivo 2001ES161PR003 || Proyecto de la presa de la Brena II 2001ES161PR004 || Desaladora de Aqua Marina de Carbonera 2001ES161PR005 || Autovía A-49: Sevilla-Frontera portuguesa. Tramo: San Juan del Puerto-Enlace de Lepe 2001FR162PR001 || Port 2000 Le Havre 2001FR162PR002 || Route Nationale 106 (Languedoc-Roussillon) 2001FR162PR003 || Grand Projet ATMEL 2001PT161PR001 || Terminal de Regasificação de Gás Natural Liquefeito 2001PT161PR002 || Armazenagem subterrânea de gás natural no Carriço-Pombal 2001PT161PR003 || Linha do Douro - Remodelação do troço Cête-Caíde 2001PT161PR004 || IC 10 - Ponte sobre o Tejo em Santarém e acessos imediatos 2002DE161PR002 || Ausbau der Schienenstrecke Berlin - Frankfurt/Oder - Grenze Deutschland/Polen 2002DE161PR003 || Neubau der Bundesautobahn A 17 von Dresden (B 173) - Tschechische Republik 2002DE161PR004 || Neu- und Ausbau der A 113, B 96 und B 96a 2002DE161PR005 || Neubau der Bundesstrasse B 6n in den Abschnitten Wernigerode-Blankenburg und Quedlinburg-Bernburg 2002DE161PR006 || Neubau der Bundesautobahn A71 AD Oberrolingen (A 38) - AS Erfurt-Bindersleben 2002DE162PR001 || Design und Kulturstandort Zollverein 2002DE162PR002 || Propylen Pipeline 2002ES161PR001 || Gran Telescopio de Canarias 2002ES161PR002 || Ampliación de la Darsena de Escombreras en Cartagena 2002ES161PR003 || Ampliación del Puerto de Castellon 2002ES161PR004 || Autovía Ruta de la plata. CN-630-Construccion del tramo del Enlace de Gerena-Enlace de Camas 2002ES161PR005 || Autovía Ciudad Real-Atalaya de Canavate- Tramo: Enlace de Miguelturra - Enlace de Daimiel 2002ES161PR006 || Autovía de Castilla-La Mancha - Tramo: Abia de la Obispalia y Cuenca 2002ES161PR007 || Ampliación del Puerto de Ferrol (Puerto exterior) 2002ES161PR008 || Autovía A-381: Tramo: Jerez - Los Barrios, Provincia de Cadiz 2002ES161PR009 || Autovía de la Plata CN-630 de Gijón a Sevilla. Tramo: Plasencia (Sur) - Canaveral (Este) 2002ES161PR010 || Presa del Arenoso 2002ES161PR011 || Autovía A-92 Sur, Guadix-Almeria. Tramo: Hueneja-Interseccion N-340 2002ES161PR012 || Línea de alta velocidad entre Córdoba y Málaga 2002ES161PR013 || Autovía de Castilla. Tramo Martin de Yeltes-Ciudad Rodrigo 2002ES161PR014 || Planta de regasificación de gas natural licuado en la Isla de Gran Canaria 2002ES161PR015 || Impulsión de la IDAM de Carboneras 2002ES161PR016 || Glapilk, A.I.E. 2002ES161PR018 || Asturiana de Zinc, S.A. 2002ES161PR019 || Conexión Almanzora-Poniente Almenriense. Fase I: Tramo venta del podre Nijar en Almería 2002ES161PR020 || Autopista Santiago de Compostela-Ourense. Tramo: Santiago-Alto de Santo Domingo 2002ES161PR021 || Autovía del Cantábrico - Carretera Nacional 632, de Ribadesella a Luarca. Tramo: Grases (Villaviciosa) - Infanzón (Gijon) 2002ES161PR022 || Delphi Automotive System España, S.A. 2002ES161PR023 || Construcción del nuevo Hospital General Universitario de Murcia 2002ES161PR024 || Autovía del Cantábrico. Carretra Nacional 632, de Ribadesella a Luarca. Tramo: Soto del Barco-Muros de Naon 2002ES161PR025 || Conducción Jucar-Vinalopo 2002ES161PR026 || Autovía Alacant-Alcoit y Villena Ibi. Tramo: Rambla de Rambuchar-Catalla) 2002ES161PR027 || Maspalomas Resort S.L. 2002ES161PR028 || Dupont Ibérica, S.L. 2002ES161PR029 || Autovía de la Plata. Tramo: Valverde de la Virgen-Ardon 2002FR161PR001 || Déviation de Sainte-Marie (Ile de la Réunion) 2002FR162PR001 || Cap 'Découverte 2002FR162PR002 || Grande Halle d'Auvergne 2002FR162PR003 || ATMEL ROUSSET (Bouches du Rhône) Phase 3 2002FR162PR004 || Pikington-Glass France à Seingbouse 2002FR162PR005 || Tunnel du Lioran 2002IE161PR001 || Purchase of diesel railcars 2002IE161PR003 || N 8 Watergrasshill by-pass 2002IE161PR004 || N11 Rathnew-Ashford by-pass 2002IE161PR005 || N18 Hurlers cross by-pass 2002IE161PR006 || N22 Ballincollig by-pass 2003DE161PR002 || AMD Piesteritz 2003ES161PR001 || Nueva carretera de acceso al Puerto de Castellón 2003ES161PR002 || Fibras del Noreste S.A. 2003ES161PR003 || Biotenol Galicia S.A. 2003ES161PR004 || Autovía del Mediterráneo CN-240. Tramo: Nerja-Almuñécar 2003ES161PR005 || Autovía del Cantábrico. Carretera Nacional 632, de Ribadesella a Luarca. Tramo: Vegarrozadas-Soto del Barco 2003FR161PR001 || SEVELNORD 2003FR162PR001 || Lenglet 2003FR162PR002 || Éléctrification des lignes vosgiennes 2003FR162PR003 || Plate-forme multimodale Dourges 2ème phase 2003FR162PR004 || RCEA Limousin 2004IT161PR002 || IVECO-Ristrutturazione stabilimento di Foggia e nuovo Lab. di Ricerca 2005ES161PR007 || FIBRAS DEL NOROESTE [1] Žr. Komunikatą dėl derybų, susijusių su 2007–2013 m. programavimo laikotarpio strategijomis ir programomis, rezultatų. [2] Ataskaitos skelbiamos adresu http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm. [3] Reglamentas (EB) Nr. 2185/1996, OL L 292, 1996 10 15, p. 2. [4] OL L 178, 1994 7 12, p. 43. [5] Pakeitimai padaryti Reglamentu (EB) Nr. 2035/2005, OL L 328, 2005 12 15, p. 8. [6] OL L 371, 2006 12 27, p. 1. [7] Pakeitimai padaryti Reglamentu (EB) Nr. 846/2009, OL L 250, 2009 9 23, p. 1. [8] 2010 m.pranešta apie 6 910 atvejų, iš viso susijusių su 1,1546 mlrd. EUR suma. [9] Žr. Komisijos ataskaitą dėl ES finansinių interesų apsaugos (COM (2012) 408 final).