Komisijos tarnybų darbinis dokumentas - Prie komunikato pridedamas dokumentas Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui - Europos Sąjungos indėlis trečiosiose šalyse užtikrinant veiksmingą konsulinę apsaugą - 2007–2009 m. veiksmų planas - Poveikio vertinimo santrauka {KOM(2007) 767 galutinis} {K(2007) 5841 galutinis} {SEK(2007) 1600} /* SEK/2007/1601 galutinis */





Briuselis, 5.12.2007 SEK(2007) 1601 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS Prie komunikato pridedamas dokumentas KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Europos Sąjungos indėlis trečiosiose šalyse užtikrinant veiksmingą konsulinę apsaugą 2007–2009 m. veiksmų planas POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA {KOM(2007) 767 galutinis}{K(2007) 5841 galutinis}{SEK(2007) 1600} 1. ĮVADAS Pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 20 straipsnį (toliau – EB sutarties 20 straipsnis) Europos Sąjungos piliečiams, esantiems trečiojoje šalyje, kurioje jų valstybei narei neatstovaujama, suteikiama teisė į bet kurios kitos atstovaujamos valstybės narės diplomatinių arba konsulinių įstaigų teikiamą apsaugą tomis pačiomis sąlygomis kaip ir tos valstybės piliečiams. Šis dokumentas yra poveikio vertinimo santrauka, nagrinėjanti įvairias politines galimybes, kad ši teisė būtų veiksmingiau užtikrinama. 2006 m. lapkričio mėn. paskelbusi Žaliąją knygą dėl Europos Sąjungos piliečio diplomatinės ir konsulinės apsaugos trečiosiose šalyse, Komisija pradėjo viešąsias konsultacijas. Komisija gavo 50 atsiliepimų apie žaliąją knygą. 2007 m. gegužės 29 d. surengtame viešame svarstyme buvo 160 dalyvių. Siekiant surinkti reikalingą informaciją, valstybėms narėms ir kitoms suinteresuotosioms šalims buvo išsiųsti klausimynai. Poveikio vertinimas buvo peržiūrėtas, atsižvelgus į Poveikio vertinimo valdybos 2007 m. rugsėjo 7 d. pateiktą nuomonę. 2007 m. rugsėjo 28 d. Poveikio vertinimo valdyba paskelbė antrąją nuomonę. 2. Dabartinė padėtis ir problemos 27 valstybės narės jau taiko griežtus apsaugos standartus. Vis dėlto galima padaryti daugiau, kad Europos Sąjungos piliečių pagrindinė teisė į konsulinę ir diplomatinę apsaugą trečiosiose šalyse būtų užtikrinama dar veiksmingiau. Šiandien visoms 27 valstybėms narėms atstovaujama tik trijose iš 166 trečiųjų šalių: Kinijoje, Rusijos Federacijoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose[1]. 18 šalių neatstovaujama nė vienai valstybei narei, 17 šalių atstovaujama tik vienai valstybei narei, o 11 šalių atstovaujama dviems valstybėms narėms. Preliminariais skaičiavimais apie 7 milijonus ES piliečių kasmet keliauja į trečiąsias šalis, kuriose jų valstybės narės neturi jokios konsulinės ar diplomatinės atstovybės. Manoma, kad apie 2 milijonus ES piliečių gyvena trečiojoje šalyje, kurioje jų valstybei narei neatstovaujama. Tikėtina, kad šie skaičiai didės. Per viešąsias konsultacijas paaiškėjo tokie trūkumai: - Prastas ES piliečių informuotumas apie jų teisę į diplomatinę ir konsulinę apsaugą trečiosiose šalyse. Dauguma piliečių nežino, kad yra 20 EB sutarties straipsnis ir koks jo turinys. Eurobarometro 2006 m. atliktos apklausos rezultatai parodė, kad tik 23 % piliečių žinojo apie tokią teisę. - Neaiškus EB sutarties 20 straipsnyje numatytos apsaugos mastas. Vienų valstybių narių nacionalinėje teisėje pripažįstama teisė į konsulinę apsaugą, o kitos valstybės šios teisės savo nacionalinėje teisėje nenumato. Tik kai kurios valstybės narės pripažįsta teisę pateikti skundą, jeigu atsisakoma suteikti konsulinę pagalbą. Mažai valstybių narių teisę į konsulinę apsaugą suteikia ir šeimos nariams, kurie yra trečiosios šalies piliečiai. Dabartinis acquis yra ribotas, o pagrindinė priemonė, Sprendimas 95/553/EB, neišsami. Tai gali sukelti teisinį neapibrėžtumą, nes neaišku, ar apsauga taikoma tiesiogiai nepriskirtiems dalykams, pavyzdžiui, palaikų repatriacijai. - Ribotas valstybių narių atstovavimas trečiosiose šalyse ir aiškaus valstybių narių dalijimosi atsakomybe trūkumas. Ribotą konsulinių atstovybių skaičių trečiosiose šalyse būtina kompensuoti sutelkiant išteklius, dalijantis atsakomybe ir keičiantis gerąja patirtimi. Per viešąsias konsultacijas paaiškėjo, kad valstybės narės jau bendradarbiauja trečiosiose šalyse, bet galima padaryti daugiau, kad didėtų atstovaujamų valstybių skaičius trečiosiose šalyse, taip užtikrinant Europos Sąjungos piliečių apsaugą. - Trūksta trečiųjų šalių sutikimo užtikrinti apsaugą pagal EB sutarties 20 straipsnį. Neaišku, ar valstybės narės gavo galutinį būtiną trečiųjų šalių sutikimą, ir, jeigu gavo, kokiomis priemonėmis. Per konsultacijas su valstybėmis narėmis paaiškėjo, kad dauguma šalių trečiųjų šalių valdžios institucijų sutikimą saugoti kitos valstybės piliečius gauna pateikusios paprastą pranešimą. 3. Politikos tikslai Komisija šiame pasiūlyme apibrėžė tokius politikos tikslus: 1. Pagerinti ES piliečių informuotumą apie jų pagrindinę teisę į diplomatinę ir konsulinę apsaugą jiems esant už ES ribų; 2. Sustiprinti ir išaiškinti konsulinės neatstovaujamų ES piliečių ir jų šeimos narių apsaugos mastą bei užtikrinti, kad visiems ES piliečiams būtų teikiamas panašus apsaugos lygis; 3. Užtikrinti veiksmingesnę neatstovaujamų ES piliečių apsaugą trečiosiose šalyse; 4. Užtikrinti trečiųjų šalių sutikimą suteikti apsaugą pagal EB sutarties 20 straipsnį. Remiantis kiekvienu iš šių keturių tikslų, buvo nustatyti specialūs ir su veikla susiję politikos uždaviniai. 4. Politinės galimybės Nustatytos keturios skirtingos galimybės: 1 galimybė: status quo politinė galimybė, nesiimant jokių naujų veiksmų. 2 galimybė: galimybė, susidedanti iš daugiausiai su teisės aktų leidyba nesusijusių veiksmų, skirtų gerinti informuotumą apie EB sutarties 20 straipsnį. 3 galimybė: galimybė, susidedanti iš 2 galimybėje numatytų veiksmų bei vienuolikos papildomų su teisės aktų leidyba nesusijusių ir susijusių veiksmų, kuriais siekiama išspręsti keturias nustatytas problemas. 4 galimybė: galimybė, kai naudojamos labai ryžtingos priemonės, įskaitant visus 2 ir 3 galimybėse numatytus veiksmus, kurie yra teisiškai ir techniškai sudėtingi, kuriuos reikia atidžiau išnagrinėti ir kurie tikriausiai būtų ilgalaikiai. Politinių galimybių apžvalga Pirma politinė galimybė | Nesiimama jokių veiksmų pakeisti esamą situaciją, išskyrus tuos, kurie jau suplanuoti ir patvirtinti. | Antra politinė galimybė | Su teisės aktų leidyba susiję veiksmai: INFORMACIJA Rekomendacija valstybėms narėms naujuose pasuose spausdinti EB sutarties 20 straipsnį, o ant jau naudojamų pasų išorinio paskutinio viršelio pritvirtinti įkliją. Su teisės aktų leidyba nesusiję veiksmai: Paskelbti gaires ir kitas priemones, susijusias su 20 straipsnio įgyvendinimu. Sukurti atskirą, konsulinei apsaugai skirtą puslapį ES „Europos“ tinklavietėje. Oro uostuose, uostuose, traukinių stotyse ir panašiose vietose kabinti plakatus, aiškinančius ES piliečių teises į konsulinę apsaugą. Įvertinti, kas ir kiek skiriasi valstybių narių teisės aktuose bei praktikoje konsulinės apsaugos srityje. Skelbti trečiosiose šalyse atstovaujamų valstybių narių ambasadų ir konsulatų atnaujintus kontaktinius duomenis. Išsiaiškinti galimybę koordinuotai teikti patarimus keliaujantiems. Išsiaiškinti dalijimosi gerąja patirtimi poreikį ir surengti mokymus pagrindiniams dalyviams. | Trečia politinė galimybė | Visos 2 politinėje galimybėje numatytos priemonės bei: Su teisės aktų leidyba susiję veiksmai: TAIKYMO SRITIS Išnagrinėti galimybę užtikrinti, kad piliečių, nepaisant jų tautybės, apsaugos lygis būtų panašus. Užtikrinti konsulinę apsaugą identifikuojant ir repatrijuojant palaikus. Supaprastinti su palaikų repatriacija susijusias procedūras. Išnagrinėti galimybę užtikrinti ES piliečių šeimos narių, kurie nėra ES piliečiai, apsaugą. Išsiaiškinti poreikį supaprastinti finansiniams patarimams taikomas procedūras pagal Sprendimą 95/553/EB. Su teisės aktų leidyba nesusiję veiksmai: INFORMACIJA Išnagrinėti galimybę sukurti konsulinei apsaugai skirtą ES telefono numerį. TAIKYMO SRITIS Rekomenduoti valstybėms narėms, kurios dar neratifikavusios 1973 m. Europos Tarybos konvencijos dėl mirusiųjų palaikų vežimo, prisijungti prie jos. STRUKTŪRA Išnagrinėti galimybę sukurti kompensavimo sistemą tarp valstybių narių. Vykdant bandomąjį projektą pasirinktame regione įsteigti „bendrąją įstaigą“ ir tą projektą įvertinti. Skelbti susitarimus dėl valstybių narių dalijimosi atsakomybe trečiosiose šalyse (gairės, „vadovaujančios valstybės“ idėja). SUTIKIMAS Pasiūlyti įtraukti sutikimo nuostatą į su trečiosiomis šalimis sudaromus mišrius susitarimus ir rekomenduoti valstybėms narėms įtraukti sutikimo nuostatą į su trečiosiomis šalimis sudaromus dvišalius susitarimus. Svarstyti galimybę užtikrinti trečiųjų šalių sutikimą Europos Sąjungos apsaugos prievolę vykdyti per Komisijos delegacijas su Bendrijos įgaliojimais susijusiais atvejais. | Ketvirta politinė galimybė | Visos 2 ir 3 politinėse galimybėse numatytos priemonės bei: Su teisės aktų leidyba susiję veiksmai: TAIKYMO SRITIS Užtikrinti konsulinę apsaugą trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra ilgalaikiai kitos ES valstybės narės gyventojai. STRUKTŪRA Įsteigti „bendrąsias įstaigas“ keturiuose regionuose (Karibų, Balkanų, Indijos vandenyno ir Vakarų Afrikos). Leisti „bendrosioms įtaigoms“ vykdyti konsulines funkcijas, kaip antai išduoti vizas ar sertifikuoti dokumentus. Išleisti „Europos konsulinį kodeksą“, kuriame būtų įtvirtintas valstybių narių dalijimasis atsakomybe. Su teisės aktų leidyba nesusiję veiksmai: Įkurti ES konsulinę akademiją. Skatinti mokslinius tyrimus ir plėtrą mirusiųjų atpažinimo srityje. | 5. Politinių galimybių palyginimas Veiksmingumu ir galimu poveikiu pagrįstame galimybių palyginime nurodoma, kad: 1 galimybė: jeigu nebus imtasi jokių veiksmų pakeisti dabartinę situaciją, dauguma piliečių ir toliau nežinos apie savo teises pagal EB sutarties 20 straipsnį, todėl šio straipsnio taikymas gali būti ne visai veiksmingas. 2 galimybė: šia galimybe būtų adekvačiai sprendžiama informuotumo gerinimo problema. Tačiau to nepakanka, taip pat būtina sustiprinti ir išaiškinti diplomatinių ir konsulinių įstaigų teikiamos apsaugos mastą. 3 galimybė: į šią galimybę įtraukti su teisės aktų leidyba nesusiję ir susiję veiksmai, kuriais būtų veiksmingai siekiama keturių politikos tikslų ir kurie suteiktų akstiną įgyvendinti EB sutarties 20 straipsnį. 4 galimybė: į šią galimybę įtrauktos ryžtingos priemonės, kurios tikriausiai nebūtų įgyvendintos per trumpalaikį ir vidutinės trukmės laikotarpį. Šios priemonės susijusios su techniniais ir teisiniais klausimais, kuriuos reikia išsamiai išnagrinėti kartu su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant valstybes nares. Kai kurioms priemonėms įgyvendinti gali prireikti daug išlaidų, be to, jos gali būti prieštaringai įvertintos politine prasme. 6. Pasirinkta galimybė Remiantis palyginimu, trečia priemonė tinka labiausiai, nes joje numatytais veiksmais būtų sprendžiamos keturios nustatytos problemos. Šią priemonę sudaro su teisės aktų leidyba susiję ir nesusiję veiksmai, įskaitant antroje politinėje galimybėje nurodytus informuotumo gerinimo veiksmus, taip pat rekomendaciją valstybėms narėms spausdinti EB sutarties 20 straipsnį naujuose pasuose (1 veiksmas) ir konsulinei apsaugai skirto puslapio „Europos“ tinklavietėje sukūrimą (3 veiksmas). Taip pat siūlomi keli veiksmai, kuriais siekiama išaiškinti ir sustiprinti ES piliečių teisę į apsaugą. Pavyzdžiui, siūloma išnagrinėti galimybę užtikrinti, kad visų ES piliečių apsaugos lygis būtų panašus (9 veiksmas), supaprastinti dažnai sudėtingą mirusiųjų palaikų repatriacijos procedūrą (10, 11 ir 15 veiksmai) ir išnagrinėti galimybę užtikrinti ES piliečių šeimos narių, kurie nėra ES piliečiai, konsulinę apsaugą (12 veiksmas). Taip pat numatyti veiksmai, skirti padėti valstybėms narėms sutelkti išteklius, ypač pagal bandomąjį projektą steigiant „bendrąją įstaigą“ ir jį įvertinant (17 veiksmas), ir skelbti galiojančias taisykles dėl dalijimosi atsakomybe (18 veiksmas). Pasirinktoje galimybėje sprendžiamas trečiųjų šalių sutikimo klausimas, siūlant įtraukti standartinę sutikimo nuostatą į dvišalius ir mišrius susitarimus su trečiosiomis šalimis (19 veiksmas). Komisija taip pat svarstys galimybę Europos Sąjungai vykdyti apsaugos prievolę su Bendrijos įgaliojimais susijusiais atvejais (20 veiksmas). 7. Stebėsena ir vertinimas Poveikio vertinime pateikiami galimi rodikliai, kuriais remiantis galima įvertinti, kiek pavyko pasiekti specialius ir veiklos politinius tikslus. Pagrindiniai informacijos šaltiniai yra reguliarios piliečių (Eurobarometro apklausos) ir konsulinių įstaigų apklausos, kurias iš pradžių reikia vykdyti du kartus per metus. [1] Nepaskelbtas 2007 m. kovo 23 d. Tarybos dokumentas Nr. 16838/1/06 dėl pirmininkaujančios valstybės narės diplomatinio atstovavimo trečiosiose šalyse.