[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 16.12.2008 KOM(2008) 886 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS Pažangiųjų transporto sistemų diegimo Europoje veiksmų planas KOMISIJOS KOMUNIKATAS Pažangiųjų transporto sistemų diegimo Europoje veiksmų planas 1. ĮVADAS Atnaujintos Lisabonos ekonomikos augimo ir naujų darbo vietų kūrimo darbotvarkės[1] tikslas – užtikrinti tvirtesnį nuolatinį ekonomikos augimą, sukurti daugiau ir geresnių darbo vietų. 2001 m. baltosios knygos laikotarpio vidurio apžvalgoje[2] pažymima, kad užtikrinant darnų, veiksmingą ir konkurencingą mobilumą Europoje svarbus vaidmuo tenka inovacijoms. Todėl, norint išnaudoti visas Europos transporto sistemos galimybes Europos ekonomikos ir visuomenės mobilumo poreikiams patenkinti, reikia išspręsti keletą sudėtingų uždavinių: - Apskaičiuota, kad kelių transporto priemonių spūstys susidaro 10 % kelių tinklo, o dėl jų patiriamos išlaidos per metus sudaro 0,9–1,5 % ES BVP[3]. - Kelių transporto priemonių išmetamų CO2 dujų kiekis sudaro 72 % visų CO2 dujų, kurias išmeta transporto priemonės; jis padidėjo 32 % (1990–2005 m.)[4]. - Nors keliuose žūva mažiau žmonių (nuo 2000 m. ES-27 keliuose žuvo 24 % mažiau žmonių), jų skaičius (42 953 žmonės – 2006 m.) šešiais tūkstančiais tebeviršija numatytą tikslą 2001–2010 m. žūčių skaičių sumažinti 50 % [5]. Šiuos uždavinius reikia nedelsiant spręsti dar ir dėl to, kad prognozuojama, jog 2000–2020 m. krovinių transporto apimtis padidės 50 %, o keleivinio transporto– 35 %[6]. Taigi pagrindiniai politikos tikslai, kurių turėtų būti siekiama sprendžiant šiuos uždavinius, – užtikrinti, kad transportas ir kelionės taptų: - ekologiškesni, - efektyvesni (taip pat ir energijos vartojimo požiūriu)[7], - saugesni. Tačiau akivaizdu, kad dėl minėtų problemų masto įprasti metodai, pavyzdžiui, naujos infrastruktūros kūrimas, per pageidautiną laikotarpį reikiamų rezultatų neduotų. Jei norime greitos pažangos, kuri būtina, atsižvelgiant į neatidėliotiną problemų pobūdį, neišvengiamai teks imtis naujoviškų priemonių. Taigi, tai puiki proga pasinaudoti pažangiųjų transporto sistemų teikiamais privalumais, kad jos padėtų pasiekti apčiuopiamų rezultatų. 2. PAžANGIOSIOS TRANSPORTO SISTEMOS „Pažangiosios transporto sistemos“ yra susijusios su informacinių ir ryšio technologijų (IRT) taikymu transporto srityje. Šios sistemos kuriamos įvairioms transporto rūšims ir užtikrina jų sąveiką (įskaitant terminalus, kuriuose vienos rūšies transporto priemonė pakeičiama kitos rūšies transporto priemone). Oro transporto srityje programa SESAR[8] bus pagrindas, kuriuo remiantis bus įgyvendinama naujos kartos oro eismo valdymo sistema. Vidaus vandenų kelių srityje pradedamos diegti upių informacijos paslaugos (angl. River Information Services ), kurios padės valdyti vandenų kelių naudojimą ir krovinių vežimą. Geležinkelių tinkle palaipsniui diegiama Europos geležinkelių eismo valdymo sistema (angl. European Rail Traffic Management System , ERTMS) ir Telematinės krovinių vežimo priemonės (angl. Telematics Applications for Freight , TAF-TSI). Jūrų transporto srityje taikoma SafeSeaNet sistema ir Laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistema (angl. Vessel Traffic Monitoring and Information System , VTMIS) , taip pat diegiama Automatinė identifikavimo sistema (angl. Automatic Identification System , AIS) ir Nuotolinio identifikavimo ir stebėjimo sistema (angl. Long-Range Identification and Tracking , LRIT). Kelių transporto srityje taikomos tokios pažangiosios transporto sistemos kaip miestų ir greitkelių eismo valdymo ir kontrolės sistemos, elektroninės kelių mokesčių rinkimo sistemos ir kelių navigacija. Tačiau kol kas dar nėra sukurta nuoseklios europinės sistemos, kuri padėtų sujungti kelių ir kitų rūšių transportą. 3. TAIKYMO SRITIS Šio veiksmų plano tikslas – paspartinti ir koordinuoti pažangiųjų transporto sistemų (PTS) diegimą kelių transporto srityje, įskaitant sąsajas su kitų rūšių transportu. Veiksmų plane nurodytos šešios prioritetinės veiklos kryptys. Kiekvienai veiklos krypčiai nustatyti konkretūs veiksmai ir aiškus įgyvendinimo terminas. Kad įgyvendintų šiuos veiksmus ir šiuo tikslu parengtų procedūrų bei specifikacijų nustatymo sistemą, valstybės narės ir kitos suinteresuotosios šalys turės sutelkti pastangas. Pagaliau šis veiksmų planas padės sujungti turimus išteklius bei priemones ir taip Europos Sąjungai suteiks didelės papildomos naudos. 4. KODėL PAžANGIųJų TRANSPORTO SISTEMų TAIKYMO SRITYJE BūTINA IMTIS PRIEMONIų ES LYGMENIU? Pažangiosios transporto sistemos gali duoti akivaizdžios naudos, t. y. pagerinti transporto efektyvumą, darnumą, saugą ir saugumą; be to, jos gali padėti siekti ES vidaus rinkos ir konkurencingumo tikslų. Šioje srityje veikla Europoje vykdoma nuo XX a. 9-ojo dešimtmečio. Paprastai ji susijusi su konkrečiomis sritimis, pavyzdžiui, ekologišku ir energiją taupančiu transportu, spūstimis keliuose, eismo valdymu, kelių eismo sauga, komercinių transporto operacijų saugumu arba mobilumu miestuose. Tačiau dažnai ši veikla vykdoma nekoordinuotai ir padrikai. Nors pažangiųjų transporto sistemų diegimo srityje ir padaryta pažanga, kai kuriuos klausimus, t. y. geografinio vientisumo, paslaugų bei sistemų funkcinio suderinamumo ir standartizacijos klausimus būtina spręsti Europos mastu. Tai padėtų užtikrinti didesnį PTS prietaikų ir paslaugų nuoseklumą. Pažangiosios transporto sistemos padėtų lengviau taikyti europines prietaikas, užtikrintų tikralaikį tikslių ir patikimų duomenų teikimą ir tinkamai apimtų visas eismo rūšis. 4.1. Ekologiškas transportas PTS prietaikoms tenka svarbus vaidmuo užtikrinant, kad transportas būtų ekologiškesnis[9]. Vienas iš būdų, kaip daryti poveikį eismo srautams – taikyti elektroninėmis mokesčių surinkimo sistemomis grindžiamą diferencijuotą transporto priemonių apmokestinimą už važiavimą tam tikrais keliais. Kelionės planavimo, dinamiškos transporto priemonės navigacijos ir ekologiško vairavimo PTS prietaikos padeda mažinti spūstis, didinti mobilumo ekologiškumą ir mažinti energijos vartojimą. „Žalieji transporto koridoriai“[10] – tai ES iniciatyva, kuria populiarinama integruoto krovininio transporto koncepcija, t. y. kroviniams gabenti naudojamos įvairių rūšių transporto priemonės ir taip užtikrinamas ekologiškesnis krovinių pervežimas tolimaisiais nuotoliais iš vieno logistikos terminalo į kitą. Šiam tikslui pasiekti būtina naudotis pažangiosiomis transporto sistemomis. 4.2. Transporto efektyvumo didinimas Prekių gamybai ir paskirstymui būtinos efektyvios ir rentabilios daugiarūšio transporto logistikos grandinės, padedančios organizuoti prekių gabenimą visoje ES ir už jos ribų, ypač kai prekes reikia pristatyti tiksliai nustatytu laiku. PTS priemonės labai padeda valdyti tokias logistikos grandines, visų pirma, fizinio prekių judėjimo valdymo srityje perduoti informaciją elektroniniu būdu (e. krovinių sistema). Tiek viešieji, tiek ir privatieji subjektai šiuo metu teikia tikralaikio informavimo apie eismą ir kelionę (angl. Real-time Traffic and Travel Information, RTTI) paslaugas, kurios vis dažniau siūlomos kartu su palydovinės navigacijos paslaugomis. Daugelyje Europos vietovių pažangiosios transporto sistemos jau padeda užtikrinti veiksmingą tarpmiestinio bei miesto eismo valdymą ir kartu skatina pagrindiniuose transporto terminaluose ir tranzitiniuose punktuose keisti transporto rūšį. Ateityje visas savo galimybes atskleis susietosios sistemos, grindžiamos ryšio tarp transporto priemonių, tarp infrastruktūrų, tarp transporto priemonių ir infrastruktūrų palaikymu ir atitinkamais informacijos mainais, o prireikus ir vietos bei laiko nustatymo sistema GNSS[11] . 4.3. Kelių eismo saugos ir saugumo gerinimas Atlikti moksliniai tyrimai ir pradinė taikymo patirtis rodo, kad pagalbos vairuotojui sistemos, kaip antai elektroninė stabilumo kontrolės sistema (angl. Electronic Stability Control , ESC), adaptyvioji pastovaus greičio palaikymo sistema (angl. Adaptive Cruise Control, ACC), važiavimo krypties keitimo sistema (angl. Lateral Support ) (įspėjimo apie nukrypimą nuo kelio juostos ir pagalbos keičiant eismo juostą sistema), įspėjimo apie susidūrimą sistema (angl. Collision Warning System ), avarinio stabdymo sistema (angl. Emergency Braking System ) ir kitos prietaikos, pavyzdžiui, pagalbos skambučio sistema (angl. eCall ), įspėjimo apie sumažėjusį vairuotojo budrumą sistemos, įspėjimo apie viršijamą greitį ir išgėrusių vairuotojų automobilių variklio blokavimo sistemos gali padėti gerokai padidinti kelių eismo saugumą. Vien visiškai įdiegus elektroninę stabilumo sistemą ir pagalbos skambučio sistemą[12] Europos Sąjungoje būtų galima išsaugoti 6500 gyvybių per metus. Reikėtų daugiau naudotis naujausiomis aktyviosios saugos sistemomis ir pažangiomis pagalbos vairuotojui sistemomis, nes nustatyta, kad jos veiksmingai padeda užtikrinti transporto priemonės keleivių ir kitų kelių eismo dalyvių (taip pat ir pažeidžiamų kelių eismo dalyvių) saugumą. Europos žmogaus ir mašinos sąsajos principų deklaracija[13] turėtų būti papildyta, atsižvelgiant į nešiojamųjų prietaisų paplitimą. Navigacijos, vietos nustatymo ir stebėjimo sistemos gali padėti nuotoliniu būdu stebėti transporto priemonių ir krovinių judėjimą, pavyzdžiui, pavojingų prekių arba gyvų gyvūnų vežimą. Jos gali padėti sunkvežimių vairuotojams rasti saugias stovėjimo aikšteles, laikytis galiojančių vairavimo trukmės ir poilsio taisyklių, be to, jos turėtų padėti diegiant naujosios kartos skaitmeninius tachografus. 4.4. ES lygmens priemonių diegiant pažangiąsias transporto sistemas nauda Šiuo metu pažangiosios transporto sistemos Europoje nėra plačiai paplitusios ir jos taikomos nenuosekliai. Visomis jų teikiamomis galimybėmis bus galima pasinaudoti tik tuo atveju, jei jos bus pradėtos taikyti visoje Europos Sąjungoje. Siekiant šio tikslo labai svarbu pašalinti esamas pažangiųjų transporto sistemų taikymo kliūtis. Šiuo atžvilgiu Europos Sąjungai tenka labai aiški užduotis – sukurti tinkamas sąlygas, kad pažangiąsias transporto sistemas būtų galima diegti sparčiau ir koordinuotai: nustatyti politikos prioritetus, pasirinkti pažangiųjų transporto sistemų tipines sudedamąsias dalis, kuriomis būtų galima bendrai naudotis arba kurias būtų galima pakartotinai naudoti, taip pat susitarti dėl aiškaus PTS diegimo grafiko. Bendrais Europos lygmens veiksmais galima tiesiogiai padėti: - pašalinti pažangiųjų transporto sistemų diegimo sunkumus, atsižvelgiant į tai, kad diegiant pažangiąsias transporto sistemas turi dalyvauti daug suinteresuotųjų šalių ir kad būtina užtikrinti koordinavimą ir geografiškai, ir tarp įvairių partnerių; - padidinti privatiems asmenims skirtų pažangių mobilumo paslaugų pasiūlą rinkoje ir kartu paskatinti naudotis ne nuosavais automobiliais, o viešuoju transportu; - sudaryti sąlygas masto ekonomijai ir užtikrinti, kad pažangiosios transporto sistemos būtų diegiamos rentabiliau bei sparčiau ir kad su tokiu diegimu susijęs pavojus būtų mažesnis; - paspartinti pažangiųjų transporto sistemų diegimą kelių transporto srityje ir užtikrinti paslaugų teikimo tęstinumą visoje Bendrijoje; - paskatinti naujoviškų gaminių tiekimą ir paslaugų teikimą transporto priemonių gamintojams, transporto įmonėms, logistikos paslaugų teikėjams bei naudotojams ir taip sustiprinti Europos pažangiųjų transporto sistemų sektoriaus pirmavimą pasaulio rinkose. Šiems tikslams įgyvendinti ES gali taikyti kelias priemones: finansinę paramą, standartizavimo iniciatyvas, teisėkūros ir kitokias priemones. 5. KONSULTACIJOS Šis veiksmų planas parengtas remiantis duomenimis, gautais per plataus masto konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis. Ši informacija sukaupta taikant keturis metodus: i) pokalbius su privačiojo ir viešojo sektorių aukšto lygio suinteresuotosiomis šalimis; ii) seminarus; iii) internete pateiktą klausimyną; iv) tikslines diskusijas suinteresuotųjų šalių forumuose. Per pokalbius nustatyti tam tikri pagrindiniai poreikiai. Pažangiosios transporto sistemos turėtų būti diegiamos vadovaujantis nustatyta politika, be to, turi būti aiškiai apibrėžta atsakomybė, įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo vaidmenį. Suinteresuotųjų šalių veiklos koordinavimui užtikrinti būtina įsteigti aukšto lygio grupę, kurioje dalyvautų įvairių sektorių atstovai. Dauguma suinteresuotųjų šalių, su kuriomis buvo tartasi, mano, kad Europos Sąjunga turėtų prisiimti daugiau atsakomybės už tolesnį pažangiųjų transporto sistemų diegimą. Per konsultacijas suinteresuotosios šalys nurodė tokius prioritetinius klausimus: eismo valdymas, spūsčių mažinimas krovinių vežimo koridoriuose ir miestuose, įvairiarūšių transporto priemonių naudojimo skatinimas, transporto priemonių saugos sistemos, tikralaikis informavimas apie eismą ir kelionę, transporto priemonėje montuotina atvira platforma prietaikoms integruoti. 6. PRIORITETINėS VEIKLOS SRITYS IR SUSIJUSIOS PRIEMONėS Šešios siūlomos prioritetinės veiklos sritys grindžiamos iš viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotųjų šalių gautais atsiliepimais. Be to, daroma prielaida, kad PTS prietaikos, kurios bus diegiamos artimiausiu laiku ir vidutinės trukmės laikotarpiu, turėtų būti brandžios bei pakankamai suderinamos ir galėtų padaryti skatinamąjį poveikį visoje Europoje. Veiksmų planas grindžiamas įvairiomis šiuo metu įgyvendinamomis Europos Komisijos iniciatyvomis, kaip antai: Krovininio transporto logistikos veiksmų planas[14], Mobilumo mieste planas[15], „Galileo“ diegimas[16], Ekologiško transporto priemonių paketas[17], Pažangiųjų automobilių iniciatyva i2010[18], E. sauga[19], 7-oji bendroji mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programa[20], Pagalbos skambučio sistema[21], Europos technologijų platformos[22] ir jų strateginės mokslinių tyrimų programos, iniciatyva CARS 21[23]. Vykdant šiame komunikate aprašytą veiklą jau vykdoma veikla nebūtų kartojama arba dubliuojama, o tik ją papildytų, nes būtų siekiama kuo labiau padidinti sąveiką ir koordinuotai spręsti svarbiausius prioritetinius klausimus. 6.1. 1-oji veiklos sritis. Optimalus kelių, eismo ir kelionės duomenų naudojimas Kad būtų galima naudoti daugelį naujausių PTS prietaikų, būtina turėti tikslią informaciją apie kelių tinklo charakteristikas ir galiojančias eismo taisykles (pavyzdžiui, vienpusio eismo gatves ir greičio apribojimus). Nors anksčiau šią informaciją daugiausia suteikdavo valdžios institucijos, šiuo metu daugiau naudojamasi komerciniais šaltiniais. Kelių eismo saugumo srityje svarbu užtikrinti, kad ši informacija būtų patvirtinta ir, remiantis sąžiningumo principu, perduota visoms suinteresuotosioms šalims, nes tik taip galima garantuoti saugų ir tinkamą eismo valdymą. Toks reikalavimas visų pirma taikytinas skaitmeninių žemėlapių naudojimui, įskaitant procedūras, susijusias su duomenų rinkimu, patvirtinimu ir reguliariu atnaujinimu. Jis taip pat taikytinas (tikralaikio) informavimo apie eismą ir kelionę paslaugoms. Konkretūs svarstytini klausimai yra šie: „universalieji eismo pranešimai“ (pagal viešųjų informacijos teikimo paslaugų reikalavimus nemokamai visiems kelių eismo dalyviams platinami pranešimai), iš įvairių šaltinių gautos informacijos nuoseklumas ir būtinybė įvykdyti reikalavimus, susijusius su tinklų valdymo veikla. Siūlomi šie veiksmai: Veiksmas | Planuojama data | 1.1 | Nustatyti ES lygmens tikralaikio informavimo apie eismą ir keliones paslaugų teikimo tvarką, visų pirma tokius aspektus: privačiojo sektoriaus teikiamos informacijos apie eismą paslaugos; už transportą atsakingų valdžios institucijų turimų duomenų apie eismo reguliavimą teikimas; viešosios valdžios institucijoms garantuojama galimybė naudotis saugos informacija, kurią surinko privačios bendrovės; privačioms bendrovėms garantuojama galimybė naudotis reikiamais viešaisiais duomenimis. | 2010 m. | 1.2 | Tobulinti duomenų apie kelius rinkimą ir teikimą, eismo srautų planus, eismo taisykles ir rekomenduojamus maršrutus (visų pirma sunkius krovinius vežančioms transporto priemonėms). | 2012 m. | Veiksmas | Planuojama data | 1.4 | Nustatyti duomenų specifikacijas ir procedūras, pagal kurias bus laisvai teikiamos būtinosios universaliosios informavimo apie eismą paslaugos (taip pat nustatyti teiktinų pranešimų saugojimo tvarką). | 2012 m. | 1.5 | Skatinti kurti nacionalines įvairiarūšėmis transporto priemonėmis vykdomų kelionių „nuo durų iki durų“ planavimo sistemas, atsižvelgiant į viešojo transporto alternatyvas ir jų jungtis Europoje. | 2009– 2012 m. | 6.2. 2-oji veiklos sritis. Eismo ir krovinių valdymo PTS paslaugų tęstinumas Europos transporto koridoriuose ir miestų aglomeracijose Kadangi vis aktyvėjančiam eismui, ypač pagrindiniuose Europos transporto koridoriuose ir aglomeracijose, būtina sudaryti tinkamas sąlygas ir kartu užtikrinti darnią aplinką bei energijos vartojimo efektyvumą, būtina imtis naujoviškų transporto ir eismo valdymo priemonių. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad integruotas dinamiškas eismo bei transporto valdymas daro teigiamą poveikį ilgųjų nuotolių ir miestų krovininiam transportui, be to, skatinamas mišrusis vežimas. PTS technologijos yra ypač svarbios diegiant e. krovinių sistemą[24] – reiso metu internete saugiai skelbiama informacija apie vežamų krovinių (ypač pavojingų krovinių ir gyvų gyvūnų) vietą ir būklę. Ši koncepcija gali būti pritaikyta ir kitai tiekimo grandinės veiklai, pavyzdžiui, su turiniu susijusių duomenų mainams reguliavimo arba komerciniais tikslais, naudojant tokias naujoviškas technologijas, kaip antai radijo dažnių atpažinimo sistema (angl. Radio Frequency Identification, RFID ) [25] ir EGNOS/Galileo palydovinės navigacijos sistemos prietaikos. Ateityje gali būti sukurta „pažangiųjų krovinių“ koncepcija, t. y. remiantis tam tikrų į krovinius įtaisytų prietaisų duomenimis bus galima identifikuoti krovinį, nustatyti jo gabenimo sąlygas ir buvimo vietą, be to, kroviniai bus sujungti su įvairiomis informacijos teikimo sistemomis. Transporto priemonių apmokestinimą už važiavimą tam tikrais keliais arba vietovėmis vis labiau lemia įvairūs parametrai: transporto priemonės gabaritai, išmetamų teršalų kiekis, nuvažiuotas atstumas arba paros laikas. PTS priemonės, kurias taikant naudojama palydovinė navigacija ir judrusis ryšys, suteikia naujų galimybių diegti tokias naudojimosi infrastruktūra ir apmokestinimo sistemas. Siūlomi šie veiksmai: Veiksmas | Planuojama data | 2.1 | Nustatyti bendras procedūras ir specifikacijas, kurios padėtų užtikrinti PTS paslaugų tęstinumą keleiviams ir kroviniams transporto koridoriuose ir miestų bei tarpmiestinėse zonose. Reikėtų nustatyti su informacijos apie vežimą „nuo durų iki durų“ perdavimo, sąsajų, eismo valdymo, kelionių planavimo ir ypač renginių ir ekstremalių situacijų planavimo lyginamąsias gaires ir standartus. | 2011 m. | 2.2 | Nustatyti PTS paslaugas, kurios galėtų būti naudojamos krovininio transporto srityje (e. krovinių sistema), ir parengti tinkamas tokių sistemų įgyvendinimo priemones. Ypač daug dėmesio bus skiriama krovinių vietos nustatymo ir stebėjimo prietaikoms, pagrįstoms tokiomis naujausiomis technologijomis kaip RFID ir EGNOS/Galileo sistemą naudojantys vietos nustatymo įtaisai. | 2010 m. | 2.3 | Remti platesnį atnaujintos įvairių rūšių transportui skirtos pamatinės Europos PTS architektūros naudojimą pažangiųjų transporto sistemų taikymo srityje, nustatyti miesto transporto mobilumui užtikrinti skirtą pažangiųjų transporto sistemų pamatinę architektūrą, taip pat parengti integruotą koncepciją, kuri apimtų kelionių planavimą, transporto poreikius, eismo valdymą, ekstremaliųjų situacijų valdymą, kelių apmokestinimą, stovėjimo aikštelių ir viešojo transporto infrastruktūros naudojimą. | 2010 m. | 2.4 | Užtikrinti elektroninių kelių apmokestinimo sistemų[26] suderinamumą. | 2012/2014 m. | 6.3. 3-oji veiklos sritis. Kelių eismo sauga ir saugumas Jau įrodyta, kad pažangiosiomis transporto sistemomis grindžiamos kelių eismo saugos ir saugumo prietaikos yra veiksmingos, tačiau bendroji nauda visuomenei priklauso nuo jų įdiegimo masto. Tarp klausimų, kuriems reikia skirti daugiau dėmesio, yra saugios žmogaus ir mašinos sąsajos sukūrimas (remiantis darbais, atliktais pagal „Europos principų deklaraciją“), nešiojamųjų prietaisų integravimas[27] ir pažeidžiamų kelių eismo dalyvių (tokių kaip pagyvenę žmonės) saugos užtikrinimas. Todėl, siekiant išspręsti šiuos klausimus, būtina taikyti gerąją patirtį. Transporto sistemų saugumui taip pat gali kilti pavojus. Transporto saugumas turi būti užtikrinamas taip, kad nebūtų sumažintas transporto operacijų efektyvumas ir veiksmingumas. Siūlomi šie veiksmai: Veiksmas | Planuojama data | 3.1 | Skatinti diegti pažangias pagalbos vairuotojui sistemas, saugą ir saugumą užtikrinančias pažangiąsias transporto sistemas, taip pat integruoti jas į naujas transporto priemones (taikant modelio patvirtinimo procedūrą), o prireikus ir į panaudotas transporto priemones. | 2009–2014 m. | 3.2 | Padėti kurti darnaus europinės pagalbos skambučio[28] sistemos diegimo platformą, taip pat rengti informavimo kampanijas, atnaujinti viešųjų paslaugų prieigos punktų infrastruktūrą ir įvertinti reguliavimo būtinybę. | 2009 m. | 3.3 | Remiantis Europos principų deklaracija [29] dėl saugių ir veiksmingų transporto priemonėse įdiegtų informacijos ir ryšio sistemų, parengti saugios žmogaus ir mašinos sąsajos naudojimo transporto priemonėse ir nešiojamųjų prietaisų integravimo reguliavimo sistemą. | 2010 m. | 3.4 | Parengti tinkamas priemones (įskaitant gerosios patirties gaires), susijusias su PTS prietaikų ir paslaugų poveikiu pažeidžiamų kelių eismo dalyvių saugai ir komfortui. | 2014 m. | 3.5 | Parengti tinkamas priemones (įskaitant gerosios patirties gaires), susijusias su saugiomis sunkvežimių bei komercinių transporto priemonių stovėjimo aikštelėmis ir su telematinėmis transporto priemonių stovėjimo ir rezervavimo sistemomis. | 2010 m. | 6.4. 4-oji veiklos sritis. Transporto priemonių integravimas į transporto infrastruktūrą Naudoti pažangiųjų transporto sistemų sudedamąsias dalis arba jomis grindžiamas sistemas numatyta keliuose jau galiojančiuose arba planuojamuose teisės aktuose ir savanoriškuose susitarimuose, taikytinuose komercinėms arba privačioms transporto priemonėms. Pavyzdžiui, tai numatyta nuostatose dėl pavojingų krovinių ir gyvų gyvūnų vežimo, skaitmeninių tachografų[30], elektroninio mokesčių rinkimo ir pagalbos skambučio. Ligi šiol dauguma šių teisės aktų ir susitarimų buvo rengiami atskirai, taigi sąveika buvo silpna, net ir tais atvejais, kai poreikiai sutapo. Patobulinus šias prietaikas ir integravus jas į nuoseklią atviros sistemos architektūrą būtų galima užtikrinti didesnį jų efektyvumą, palengvinti naudojimą, sumažinti sąnaudas ir padidinti jų platesnio taikymo galimybes. Tokia architektūra leistų automatiškai įdiegti naujas arba atnaujintas prietaikas, pavyzdžiui, nešiojamuosiuose prietaisuose naudojamas prietaikas ir GNSS pažangios navigacijos ir laiko nustatymo sistemomis grindžiamas prietaikas. Ši atviros sistemos architektūra būtų įdiegta į atvirą transporto priemonės platformą, kuri būtų suderinama su infrastruktūros sistemomis bei prietaisais ir galėtų būti su jais sujungta. Taikant tokią modulinę koncepciją vėliau būtų galima integruoti papildomas funkcijas, susijusias su transporto priemonėje naudojamomis saugos sistemomis, saugia žmogaus ir mašinos sąsaja, asmenų mobilumu, logistine pagalba, prieiga prie informacijos apie įvairias transporto rūšis ir galimu elektroniniu transporto priemonės identifikavimu. Ši platforma pirmiausia turėtų būti įdiegta komercinėse transporto priemonėse. Sulaukus teigiamų atsiliepimų apie šias prietaikas būtų galima paspartinti PTS integruotų prietaikų diegimą privačiose transporto priemonėse ir taip paskatinti kurti Europos gamyklinių ir atsarginių transporto priemonėse naudojamų gaminių ir paslaugų rinką. Informacijos mainais ir ryšio palaikymu tarp transporto priemonių ir su kelių infrastruktūra grindžiamos susietosios sistemos taip pat sparčiai kinta, jas reikia dar labiau populiarinti. Siūlomi šie veiksmai: Veiksmas | Planuojama data | 4.1 | Patvirtinti atvira transporto priemonių platforma grindžiamą architektūrą, skirtą PTS paslaugoms ir prietaikoms, įskaitant tipines sąsajas. Šios veiklos rezultatai bus perduoti atitinkamoms standartizavimo įstaigoms. | 2011 m. | 4.2 | Parengti ir įvertinti susietąsias sistemas, kad būtų galima suformuluoti suderintą koncepciją; įvertinti diegimo strategijas, įskaitant investicijas į pažangiąją infrastruktūrą. | 2010–2013 m. | 4.3 | Nustatyti susietosiomis sistemomis grindžiamo ryšio palaikymo tarp infrastruktūrų (angl. infrastructure-to-infrastructure, I2I), transporto priemonės ir infrastuktūros (angl. vehicle-to-infrastructure, V2I) ir tarp transporto priemonių (angl. vehicle-to-vehicle, V2V) specifikacijas. | 2010 m. (I2I) 2011 m. (V2I) 2013 m. (V2V) | 4.4 | Nustatyti Europos standartizacijos organizacijų įgaliojimus parengti suderintus standartus, visų pirma susietųjų sistemų standartus, būtinus pažangiosioms transporto sistemoms diegti. | 2009–2014 m. | 6.5. 5-oji veiklos sritis. Duomenų saugumas ir apsauga, atsakomybės klausimai Su PTS prietaikų naudojimu susijęs duomenų (visų pirma asmens ir finansinių duomenų) tvarkymas kelia tam tikrų problemų, nes būtina užtikrinti, kad nebūtų pažeistos piliečių asmens duomenų apsaugos teisės. Be to, duomenų neliečiamumas, konfidencialumas ir galimybė jais naudotis turi būti užtikrinti visoms suinteresuotosioms šalims, ypač piliečiams. Pagaliau PTS prietaikų naudojimui keliami papildomi atsakomybės reikalavimai. Šios problemos gali tapti didele kliūtimi ir sutrukdyti kai kurioms PTS paslaugoms užkariauti rinką, jei nebus įrodyta, kad piliečių teisės yra visiškai apsaugotos. Siūlomi šie veiksmai: Veiksmas | Planuojama data | 5.1 | Įvertinti su PTS prietaikų naudojimu susijusio duomenų tvarkymo saugumo bei asmens duomenų apsaugos aspektus ir pasiūlyti visiškai Bendrijos teisės aktus atitinkančias priemones. | 2011 m. | 5.2 | Išspręsti atsakomybės klausimus, susijusius su PTS prietaikų (ypač transporto priemonių saugos sistemų) naudojimu. | 2011 m. | 6.6. 6-oji veiklos sritis. Europos lygmens bendradarbiavimas pažangiųjų transporto sistemų diegimo srityje ir tokio diegimo koordinavimas Kad pažangiosios transporto sistemos Europos Sąjungoje būtų diegiamos koordinuotai, visos Europos lygmens susijusios šalys turi intensyviai ir veiksmingai bendradarbiauti. Tokiu bendradarbiavimu turi būti siekiama suderinti diegimo reikalavimus, užtikrinti, kad diegimo veikla būtų geriau koordinuojama ir kad nebūtų taikomos nacionalinės ir patentuotos priemonės, galinčios sukliudyti Europos integracijai. Kad Europos šalių valdžios institucijos turėtų daugiau informacijos prieš priimdamos su investicijomis susijusius sprendimus, būtina skleisti tiksliausias turimas žinias apie pažangiųjų transporto sistemų diegimo sąnaudas bei naudą, atsižvelgiant į visą jų naudojimo ciklą, ir rinkti atsiliepimus apie tokių projektų vykdymo patirtį. Todėl, norint užtikrinti, kad pažangiosios transporto sistemos iš tikrųjų būtų įdiegtos visoje Europos Sąjungoje, labai svarbu susitarti dėl bendrų vertinimo metodų ir vienodų priemonių sprendimų priėmimui palengvinti. Tokiam koordinuotam pažangiųjų transporto sistemų diegimui visoje Europoje užtikrinti taip pat būtinas aktyvesnis miestų ir regioninės valdžios institucijų dalyvavimas, visų pirma miestų ir tarpmiestiniu lygmeniu. Siekiant palengvinti ir pagrįsti bendro sutarimo paieškos ir sprendimų priėmimo procesą, reikėtų teikti rekomendacijas ir techninę pagalbą. Pagaliau reikės nustatyti tinkamą valdymo struktūrą šiame veiksmų plane numatytoms priemonėms įgyvendinti. Valstybės narės turėtų siekti susitarti dėl bendro pažangiųjų transporto sistemų diegimo grafiko ir koordinuoto planų įgyvendinimo metodų, pavyzdžiui, bendrų investicijų arba suderinimo iniciatyvų. Siūlomi šie veiksmai: Veiksmas | Planuojama data | 6.1 | Pasiūlyti teisinę sistemą, kuria remiantis Europos lygmeniu būtų koordinuojamas pažangiųjų transporto sistemų diegimas Europoje. | 2008 m. | 6.2 | Parengti sprendimų priėmimui palengvinti skirtą priemonių rinkinį, kuriuo būtų naudojamasi priimant sprendimus dėl investicijų į PTS prietaikas ir paslaugas. Tai turėtų būti kiekybinis ekonominio, socialinio, finansinio poveikio ir poveikio veiklai vertinimas, šiame priemonių rinkinyje turėtų būti aptarti tokie aspektai kaip priimtinumas naudotojams, sąnaudos ir nauda per visą tų sistemų naudojimo ciklą, gerosios viešųjų pirkimų ir sistemų diegimo patirties pavyzdžių atranka ir vertinimas. | 2011 m. | 6.3 | Parengti gaires dėl pažangiosiomis transporto sistemomis grindžiamos įrangos ir paslaugų viešojo finansavimo iš ES šaltinių (pavyzdžiui, TEN-T ir struktūrinių fondų) ir nacionalinių šaltinių, remiantis tokios įrangos ir paslaugų ekonominės, socialinės ir veikimo vertės vertinimu. | 2010 m. | 6.4 | Nustatyti specialią pažangiosioms transporto sistemoms skirtą platformą, kuri palengvintų valstybių narių ir regioninės (vietos) valdžios organų bendradarbiavimą ir paskatintų pažangiųjų transporto sistemų diegimo iniciatyvas, susijusias su mobilumu mieste. | 2010 m. | 7. PERSPEKTYVOS Šiuo veiksmų planu siūloma politikos tikslais grindžiama nuoseklesnio ir spartesnio pažangiųjų transporto sistemų diegimo visoje Europoje koncepcija. Pirmiau apibūdintos prioritetinės veiklos sritys ir įgyvendinimo priemonės pasirinktos taip, kad šis tikslas būtų pasiektas. Įgyvendinant šią koncepciją bus tinkamai atsižvelgta į jau vykdomą veiklą ir sėkmingą jau sukurtų prietaikų ir paslaugų diegimą, nes į šią koncepciją įtraukta ir papildyta įvairių rūšių veikla, kuri anksčiau jau buvo remiama ES ir nacionaliniu lygmeniu. Toks įvairių veiklos rūšių derinys yra geriausias pagrindas svariam pažangiųjų transporto sistemų indėliui siekiant darnesnio mobilumo Europoje. Nors šis veiksmų planas paskatins pažangiųjų transporto sistemų diegimą Europos Sąjungoje artimiausiu laiku ir vidutinės trukmės laikotarpiu, jo tikslas yra sukurti ilgalaikę viziją, kurioje būtų aiškiai apibrėžtas pažangiųjų transporto sistemų vaidmuo ateities Europos transporto sistemoje. 2012 m. Europos Komisija pateiks šio veiksmų plano įgyvendinimo pažangos ataskaitą. Šioje ataskaitoje taip pat bus apžvelgtos ir prireikus išplėstos prioritetinės veiklos sritys ir veiksmų mastas. Šis komunikatas papildomas direktyvos dėl pažangiųjų transporto sistemų diegimo koordinavimo sistemos pasiūlymu. [1] COM (2005) 24. [2] COM (2006) 314. [3] CEMT/ITF 2007 m. studija „Pasaulinė perkrovos problema: sausumos, jūrų ir oro transporto perkrovos mastas ir perspektyvos“ (angl. Congestion, a Global Challenge: The Extent of and Outlook for Congestion in Inland, Maritime and Air Transport ) . [4] Transporto generalinio direktorato 2008 m. leidinys „2007–2008 m. energetikos ir transporto sektoriaus statistiniai duomenys“ (angl. Energy and Transport in Figures 2007/08 ). [5] Plg. su 4 išnaša. [6] Plg. su 2 išnaša. [7] COM (2006) 545. [8] SESAR: Bendros Europos oro erdvės eismo valdymo moksliniai tyrimai (angl. Single European Sky Air Traffic Management Research ). [9] COM (2008) 433 — Komunikatas dėl ekologiško transporto. [10] COM (2007) 607. [11] Pasaulinė palydovinės navigacijos sistema. [12] COM (2007) 541. [13] C (2008) 1742. [14] COM (2007) 607. [15] Turi būti priimtas 2008 m. gruodžio mėn. [16] http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/galileo [17] COM (2008) 433. [18] COM (2007) 541. [19] www.esafetysupport.org [20] http://cordis.europa.eu/fp7 [21] www.esafetysupport.org/en/ecall_toolbox [22] http://cordis.europa.eu/technology-platforms [23] COM (2007) 22. [24] COM (2007) 607. Komisijos komunikatas „Krovininio transporto logistikos veiksmų planas“. [25] COM (2007) 96. [26] Direktyva 2004/52/EB. [27] Nešiojamieji prietaisai – tai ryšio ir informacinėmis sistemomis grindžiami prietaisai, kuriuos vairuotojas gali pasiimti į transporto priemonę ir naudotis vairuodamas: mobilusis telefonas, navigacijos sistema, kišeninis kompiuteris ir kt. [28] COM (2005) 431, COM (2003) 542. [29] C (2006) 7125. [30] Reglamentas (EB) Nr. 2135/98.