KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims įgyvendinimo 2011 m. /* COM/2012/0339 final */





TURINYS 1........... Įžanga............................................................................................................................ 3 2........... Pagrindiniai faktai............................................................................................................ 4 2.1........ 2011 m. pokyčiai............................................................................................................ 4 2.2........ MFP pagrindų reglamentas............................................................................................. 4 3........... 2011 m. makrofinansinės pagalbos operacijos................................................................. 5 3.1........ Apžvalga........................................................................................................................ 5 3.2........ Atskiros operacijos pagalbą gaunančiose šalyse 2011 m.................................................. 6 3.2.1..... Vakarų Balkanai............................................................................................................. 6 3.2.1.1.. Bosnija ir Hercegovina.................................................................................................... 6 3.2.1.2.. Serbija........................................................................................................................... 6 3.2.2..... Rytų kaimynystės šalys.................................................................................................... 7 3.2.2.1.. Armėnija........................................................................................................................ 7 3.2.2.2.. Gruzija........................................................................................................................... 7 3.2.2.3.. Moldovos Respublika..................................................................................................... 8 3.2.2.4.. Ukraina.......................................................................................................................... 9 3.2.3..... Vidurinė Azija............................................................................................................... 10 3.2.3.1.. Kirgizijos Respublika.................................................................................................... 10 4........... Tinkamo MFP lėšų panaudojimo užtikrinimas. Veiklos vertinimai, viešųjų išlaidų ir finansinės atskaitomybės vertinimai ir ex post vertinimai........................................................................................ 10 4.1........ Veiklos vertinimai......................................................................................................... 10 4.2........ Viešųjų išlaidų ir finansinės atskaitomybės vertinimai....................................................... 10 4.3........ Ex post vertinimai......................................................................................................... 10 5........... Pagalbos prašymai ir būsimi Komisijos pasiūlymai. Biudžeto padėtis............................... 10 KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims įgyvendinimo 2011 m. 1. Įžanga Ataskaitoje pateikiama bendra apžvalga, kaip 2011 m. įgyvendinta ES makrofinansinės pagalbos (MFP) trečiosioms šalims priemonė. Apibūdinamos bendros aplinkybės, kuriomis MFP operacijos patvirtintos ir įgyvendintos, pateikiama informacija apie naujausias operacijas ES kaimyninėse šalyse, trumpai aptariamos galimos būsimos operacijos ir jų poveikis biudžetui, taip pat pateikiami bendri statistiniai įvairių per pastaruosius dešimt metų vykdytų MFP operacijų duomenys. MFP, kaip ES išorės pagalbos programos dalis, yra ES artimoms šalims skirta priemonė, kuria siekiama patenkinti išimtinius išorės finansavimo poreikius suteikiant mokėjimų balanso paramą. Šios priemonės tikslas – stiprinti šalių kandidačių, potencialių šalių kandidačių ir Europos kaimyninių šalių makroekonominį ir finansinį stabilumą, kartu skatinant įgyvendinti tinkamas struktūrines reformas. Tai papildoma pagalba, kuri teikiama tik jei vykdoma Tarptautinio valiutos fondo (TVF) remiama ekonomikos koregavimo ir reformų programa. MFP gali būti teikiama kaip paskolos, kurioms reikalingų lėšų Komisija skolinasi kapitalo rinkose ir perskolina pagalbą gaunančiai šaliai, ir (arba) tam tikrais atvejais kaip dotacijos, finansuojamos iš ES biudžeto. 2011 m. buvo toliau vykdomos jau pradėtos MFP operacijos, tačiau naujų MFP operacijų Taryba ir Parlamentas nepatvirtino. Svarbiausia, kad 2011 m. liepos mėn. Komisija pasiūlė naują makrofinansinės pagalbos pagrindų reglamentą, dėl kurio prasidėjo diskusijos Taryboje ir Parlamente. Šių diskusijų rezultatai bus svarbūs makrofinansinės pagalbos, kaip strateginės skubios ES artimų šalių ekonomikos stabilizavimo priemonės, ateičiai. Tikimasi, kad teisės aktų leidėjai sprendimą dėl pagrindų reglamento priims 2012 m. antrąjį pusmetį arba 2013 m. Ataskaitoje taip pat yra skyrius apie MFP gaunančiose šalyse atliktus veiklos vertinimus, viešųjų išlaidų ir finansinės atskaitomybės tyrimus ir ex post vertinimus. 2011 m. Komisija, padedama konsultantų, šalyse, kuriose vykdomos MFP programos, atliko du veiklos vertinimus ir du viešųjų išlaidų ir finansinės atskaitomybės tyrimus. Komisija taip pat pradėjo tris įvykdytų MFP operacijų ex post vertinimus. Be to, ataskaitoje pateikiama informacija apie naujus MFP prašymus ir galimus naujus Komisijos rengiamus pasiūlymus dėl MFP, kartu nurodant jų poveikį biudžetui. Ši ataskaita parengta remiantis Tarybos ir bendrais Tarybos ir Parlamento sprendimais dėl MFP operacijų. Ja atsižvelgiama į anksčiau pateiktas ataskaitas. Prie jos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas (SWD(2012) 181 final), kuriame pateikiama išsamesnės informacijos apie atskirų MFP operacijų makroekonomines aplinkybes ir tų operacijų įgyvendinimą, taip pat jų analizė. 2. Pagrindiniai faktai 2.1. 2011 m. pokyčiai Dėl 2008–2009 m. pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės, kuri stipriai paveikė besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis Europos Sąjungos kaimynes, labai padaugėjo ES finansinės paramos, įskaitant MFP, prašymų. 2009 m. pabaigoje ES Ministrų Taryba priėmė sprendimą dėl keturių tokių programų Bosnijai ir Hercegovinai, Serbijai, Armėnijai ir Gruzijai; be to, 2009 m. dar metams pratęsta anksčiau patvirtinta Kosovui* skirta MFP. 2010 m. ES teisės aktų leidėjai – įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, tai Taryba ir Parlamentas kartu – priėmė sprendimą dėl dar dviejų Ukrainai ir Moldovai skirtų programų. 2010 m. baigtos vykdyti Gruzijai ir Kosovui skirtos operacijos. 2011 m. ir 2012 m. pradžioje Komisija baigė įgyvendinti Serbijai, Armėnijai ir Moldovai skirtas programas ir toliau rengėsi įgyvendinti Bosnijai ir Hercegovinai ir Ukrainai skirtas programas. Bendra ekonominė padėtis 2010 m. ir iš dalies 2011 m. pirmąjį pusmetį smarkiai pagerėjo, todėl šiek tiek sumažėjo poveikis MFP reikalavimus atitinkančių šalių mokėjimų balanso būklei. Taigi 2011 m. Komisija priėmė tik du naujus pasiūlymus: 2011 m. sausio mėn. dėl Gruzijos, o 2011 m. gruodžio mėn. dėl Kirgizijos Respublikos. Šie pasiūlymai iki šiol svarstomi Parlamente ir Taryboje. Tačiau sprendimų priėmimo procesas užtruko dėl skirtingo teisės aktų leidėjų požiūrio į tai, kokia būtų teisiniu požiūriu tinkama procedūra konsultuotis su valstybių narių atstovų komitetu dėl MFP programos susitarimo memorandumo. Dėl valstybės skolos krizės 2011 m. antrąjį pusmetį sąlygos pasaulinėse finansų rinkose tapo daug sudėtingesnės. Be to, dėl Arabų pavasario ir susijusių politinių neramumų bei ekonominių sukrėtimų Viduržemio jūros regiono arabų šalyse partnerėse[1] padidėjo poveikis šių šalių biudžetams ir išorės pozicijoms. Dėl šių pokyčių 2012 m. MFP poreikis turėtų išaugti. Pirmas atvejis – 2012 m. vasario mėn. atnaujintas Egipto vyriausybės prašymas pradėti 500 mln. EUR MFP operaciją. Šiuo metu Komisija, bendradarbiaudama su TVF, vertina nepatenkintus Egipto išorės finansavimo poreikius, kad prireikus galėtų priimti pasiūlymą šiai šaliai suteikti MFP. 2.2. MFP pagrindų reglamentas Dar 2003 m. Europos Parlamentas pripažino, kad vienas iš pagrindinių MFP trūkumų yra ilgas sprendimų priėmimo procesas – sprendimus dėl atskirų MFP operacijų kiekvienu konkrečiu atveju priimdavo Taryba, pasikonsultavusi su Parlamentu. Be to, Parlamentas pabrėžė, kad reikia skaidraus visos MFP priemonės teisinio pagrindo. 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, teisėkūros sprendimus dėl atskirų MFP operacijų pagal įprastą teisėkūros procedūrą (bendru sprendimu) priima Parlamentas ir Taryba, todėl sprendimų priėmimo procesas yra gana ilgas. Dėl šios priežasties vis aktyviau raginama MFP sprendimų priėmimo procedūrą supaprastinti. Kaip išryškėjo per finansų ir skolos krizę, norint veiksmingai veikti ekstremaliosiose makroekonominėse ir finansinėse situacijose, reikia tokios reagavimo į krizes priemonės, kuria būtų galima greitai ir veiksmingai pasinaudoti. Atsižvelgdama į šiuos pokyčius, 2011 m. liepos 4 d. Komisija priėmė pagrindų reglamento pasiūlymą[2]. Pagrindiniai pasiūlymo tikslai yra šie: i) užtikrinti, kad makrofinansinė pagalba būtų veiksmingesnė paspartinant ir racionalizuojant sprendimų priėmimo procesą; ii) sprendimų priėmimo procesą suderinti su sprendimų dėl kitų priemonių (daugiausia susijusių su išorės santykiais) priėmimo procesu; iii) nustatyti MFP priemonę reglamentuojančias taisykles ir numatyti bendrą Europos Parlamento atsakomybę už jų taikymą; iv) atnaujinti ir supaprastinti tam tikras taisykles. Pagrindinės pasiūlymo nuostatos yra šios: i) prižiūrima valstybių narių atstovų komiteto sprendimus suteikti makrofinansinę pagalbą priimtų Komisija įgyvendinimo aktu; ii) Ženvalio kriterijai, kurie buvo išdėstyti įvairiose Tarybos išvadose ir kuriems pritarta 2002 m. Europos Parlamento rezoliucija, būtų dar kartą įtvirtinti reglamente, todėl taptų teisiškai privalomi; iii) kai kurie kriterijai būtų atnaujinti ar išaiškinti, visų pirma susiję su MFP operacijų dydžiu, kuris priklauso nuo nepadengto finansavimo trūkumo, geografiniu tinkamumu (kad teikiant MFP būtų oficialiai pripažinta ES kaimynystės politika) ir paramos, teikiamos vykdant MFP operacijas, formos (t. y. paskolų arba dotacijų) pasirinkimu. Diskusijos vyko ir Taryboje, ir Parlamente. Taryba savo pirmąsias išvadas parengė 2011 m. gruodžio mėn. (buvo susitarta dėl bendro požiūrio). Parlamentas užsakė atlikti MFP veiksmingumo tyrimą, o 2012 m. pradžioje ataskaitą dėl Komisijos pasiūlymo aptarė Tarptautinės prekybos komitete. Tikimasi, kad sprendimas dėl pasiūlymo bus priimtas 2012 m. antrąjį pusmetį arba 2013 m. 3. 2011 m. makrofinansinės pagalbos operacijos 3.1. Apžvalga 2011 m. baigta įgyvendinti 2009 m. Serbijai patvirtinta MFP operacija. 2011 m. liepos mėn. Serbijos valdžios institucijoms buvo išmokėta pirmoji pagalbos dalis – 100 mln. EUR paskola, tačiau tokio pat dydžio antrosios pagalbos dalies nusprendus neišmokėti dėl mažesnių Serbijos išorės finansavimo poreikių ir Serbijos sprendimo panaudoti mažiau TVF lėšų, nei numatyta programoje, MFP operacija buvo nutraukta. 2011 m. vasario mėn. buvo pasirašytas susitarimo memorandumas dėl Armėnijai skirtos MFP, o 2011 m. liepos mėn. buvo išmokėta pirmoji pagalbos dalis – 14 mln. EUR dotacija ir 26 mln. EUR paskola. Gruodžio mėn. buvo susitarta dėl antrosios dalies, t. y. 21 mln. EUR dotacijos ir 39 mln. EUR paskolos, išmokėjimo. Dotacija buvo išmokėta 2011 m. gruodžio 27 d., o paskola – 2012 m. vasario 9 d. Vykdydama Moldovai skirtą MFP, antrąją pagalbos dalį (20 mln. EUR dotaciją) Komisija išmokėjo 2011 m. rugsėjo mėn. Trečioji dalis iki datos, numatytos iš pradžių, t. y. 2011 m. pabaigos, negalėjo būti išmokėta, kadangi kai kurios sąlygos nebuvo įvykdytos. Ši dalis galiausiai buvo išmokėta 2012 m. balandžio pradžioje. Nepavykus susitarti su Ukrainos valdžios institucijomis dėl tam tikrų susitarimo memorandumo sąlygų, buvo atidėtas 2010 m. patvirtintos Ukrainai skirtos MFP, kuri kartu su šiai šaliai pagal 2002 m. patvirtintą ankstesnę operaciją skirtomis lėšomis sudaro 610 mln. EUR paskolų, įgyvendinimas. 2009 m. patvirtinta Bosnijai ir Hercegovinai skirtos MFP operacijos pirmoji dalis (iki 100 mln. EUR paskolomis) 2011 m. nebuvo išmokėta, nes Bosnija ir Hercegovina nesilaikė vienos iš pirmosios dalies sąlygų. 2011 m. Komisija teisės aktų leidėjams pateikė du oficialius pasiūlymus dėl naujų MFP operacijų: 2011 m. sausio 13 d. priimtą pasiūlymą Gruzijai skirti MFP iki 23 mln. EUR dotacijomis ir 23 mln. EUR paskolomis; 2011 m. gruodžio 20 d. priimtą pasiūlymą Kirgizijos Respublikai skirti išimtinę MFP iki 15 mln. EUR dotacijomis ir 15 mln. EUR paskolomis. Šie pasiūlymai iki šiol svarstomi Europos Parlamente ir Taryboje. Tačiau sprendimą dėl Gruzijai skirtos MFP teisės aktų leidėjai atideda dėl minėto ginčytino teisinio klausimo. 3.2. Atskiros operacijos pagalbą gaunančiose šalyse 2011 m. 3.2.1. Vakarų Balkanai 3.2.1.1. Bosnija ir Hercegovina Bosnijai ir Hercegovinai skirtą MFP, kurią sudaro paskolos iki 100 mln. EUR, Europos Sąjungos Taryba patvirtino 2009 m. (2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas 2009/891/EB). Atitinkamas susitarimo memorandumas ir paskolos susitarimas pasirašyti 2010 m. lapkričio mėn., tačiau iš dalies dėl to, kad po 2010 m. spalio mėn. įvykusių visuotinių rinkimų ilgai užtruko vyriausybės sudarymas, paskolos susitarimą Bosnijos ir Hercegovinos prezidiumas ratifikavo tik 2011 m. rugpjūčio mėn. 2011 m. MFP lėšų išmokėta nebuvo, kadangi nebuvo įvykdytos visos pirmajai daliai taikomos sąlygos, dėl kurių buvo susitarta susitarimo memorandume. Be to, nuo 2010 m. spalio mėn. iš esmės nesinaudojama parama pagal TVF rezervinį susitarimą. Tačiau padaryta tam tikra pažanga siekiant įvykdyti MFP politikos sąlygas viešųjų finansų valdymo srityje. Kai tik bus atnaujintas TVF programos vykdymas ir įvykdžius visas susitarimo memorandume nustatytas politikos sąlygas, MFP lėšos galėtų būti išmokamos. 2010 m. augimas buvo nedidelis (0,7 %), tačiau 2011 m. ekonomikos plėtra šiek tiek paspartėjo ir siekė maždaug 1,6 % – tai lėmė augantis eksportas ir šiek tiek didėjanti vidaus paklausa. 2011 m. buvo tęsiami fiskalinio konsolidavimo veiksmai, nepaisant prastos viešųjų finansų būklės. Išorės disbalansas vėl didėjo, o einamosios sąskaitos deficitas pasiekė 8,7 % BVP. 3.2.1.2. Serbija Atsižvelgiant į neigiamą pasaulinės krizės poveikį, Tarybos sprendimu 2009/892/EB Serbijai buvo skirta MFP paskolos priemonė iki 200 mln. EUR. Ši pagalba teikiama siekiant papildyti išteklius, kuriuos skiria tarptautinės finansų įstaigos, kad padėtų vyriausybei padengti išorės finansavimo trūkumą. Atsižvelgdama į laipsnišką Serbijos ekonomikos atsigavimą, mažesnius užsienio finansavimo poreikius ir panaudotą perpus mažesnę TVF pagalbos sumą, Europos Komisija nusprendė išmokėti tik pusę numatytos MFP sumos, t. y. 100 mln. EUR. Lėšos buvo pervestos 2011 m. liepos 12 d., ir ši MFP operacija buvo baigta. MFP sąlygomis skatinama peržiūrėti viešųjų finansų valdymą, visų pirma nustatant kiekybines fiskalines taisykles ir naujas viešosios vidaus finansų kontrolės nuostatas. 2011 m. ekonomikos atsigavimas tęsėsi – BVP augimas, kurį paskatino spartus investicijų augimas, buvo 1,6 %. Tačiau metų pabaigoje dėl sudėtingų pasaulinių ekonominių sąlygų augimas sulėtėjo. Dėl sulėtėjusio eksporto augimo einamosios sąskaitos deficitas padidėjo iki maždaug 9,5 % BVP. Be to, biudžeto deficitas pasiekė 5 % BVP ir buvo didesnis, nei numatyta iš pradžių, daugiausia dėl pajamų trūkumo. 3.2.2. Rytų kaimynystės šalys 3.2.2.1. Armėnija 2010 m. pabaigoje Komisija ir Armėnijos valdžios institucijos susitarė dėl 100 mln. EUR MFP programos (35 mln. EUR dotacijomis ir 65 mln. EUR paskolomis) sąlygų; sprendimas dėl pačios programos buvo priimtas 2009 m. lapkričio mėn. Susitarimo memorandumas ir paskolos bei dotacijos susitarimai buvo pasirašyti 2011 m. vasario mėn., o Armėnijos valdžios institucijos juos ratifikavo 2011 m. gegužės mėn. Pirmoji 40 mln. EUR dalis buvo išmokėta 2011 m. birželio mėn., o antroji 60 mln. EUR dalis buvo išmokėta 2011 m. gruodžio mėn. (dotacijos dalis) ir 2012 m. vasario mėn. (paskolos dalis). 2011 m. tęsėsi Armėnijos ekonomikos atsigavimas; išaugus emigrantų perlaidoms ir eksportui, realusis BVP padidėjo 4,6 %. Tačiau sumažėjo investicijų įplaukos. Nors einamosios sąskaitos deficitas sumažėjo nuo 14,7 % BVP 2010 m. iki 10,9 % BVP 2011 m., didelė išorės finansavimo poreikių dalis turėjo būti finansuojama užsienio partnerių. 2011 m. Armėnija pradėjo įgyvendinti naują trejų (2011–2013) metų ekonomikos stabilizavimo programą, kurią remia, inter alia, TVF pagal išplėstinę fondo priemonę ir lengvatinę išplėstinę kredito priemonę (bendra suma – 278 mln. EUR). 2011 m. gruodžio mėn. TVF vykdomoji valdyba užbaigė trečiąjį Armėnijos ekonominės veiklos rezultatų vertinimą pagal programą, todėl valdžios institucijos galėjo gauti dar 36,2 mln. specialiųjų skolinimosi teisių (apie 42 mln. EUR). Dėl MFP sąlygų sparčiau vyko reformos valstybės skolos, pensijų, mokesčių ir muitų administravimo, viešųjų finansų valdymo ir mokesčių politikos srityse. 3.2.2.2. Gruzija Nustačius išsamų iki 500 mln. EUR vertės ES paketą, kuriuo remiamas Gruzijos ekonomikos atsigavimas ir dėl kurio įsipareigota per 2008 m. spalio mėn. Briuselyje vykusią Tarptautinę donorų konferenciją, surengtą po 2008 m. rugpjūčio mėn. Gruzijos konflikto su Rusija, numatytos dvi galimos MFP operacijos, kurių kiekvienos vertė – 46 mln. EUR. Pirmoji dalis sėkmingai įgyvendinta 2009–2010 m. Dėl antrosios dalies 2011 m. sausio 13 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl papildomos Gruzijai skirtos MFP. 2011 m. gegužės 10 d. plenariniame posėdyje Europos Parlamentas balsavo už pasiūlymą ir priėmė teisėkūros rezoliuciją su tam tikrais pakeitimais, kuriais pirmiausia siekta atsižvelgti į 2011 m. kovo mėn. įsigaliojusį naująjį reglamentą dėl komiteto procedūros[3]. Nuo to laiko, kai Europos Parlamentas priėmė poziciją, tarpinstitucinės Tarybos ir Parlamento diskusijos buvo nesėkmingos. Parlamentas laikosi nuomonės, kad priimant susitarimo memorandumą su valstybių narių atstovų komitetu turėtų būti konsultuojamasi pagal patariamąją procedūrą, kaip iš pradžių siūlė Komisija, tačiau Taryba tvirtina, kad iš esmės turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra. 2010 m. realusis BVP išaugo 6,3 %, o 2011 m. – 7 %, tačiau dėl sudėtingų pasaulinių ekonominių sąlygų 2012 m. jis turėtų šiek tiek sumažėti. TVF rezervinis susitarimas buvo įgyvendinamas nuo 2008 m. rugsėjo mėn. iki 2011 m. birželio mėn. Jis padėjo siekti fiskalinio konsolidavimo, sparčiau vykdyti struktūrines reformas ir užtikrinti, kad ekonomika vėl imtų augti. Nuo 2010 m. liepos mėn. valdžios institucijos šį susitarimą laikė atsarginiu ir paskutinių išmokų neprašė. Nuo 2009 m. padėtis pagerėjo, tačiau Gruzijos mokėjimų balanso būklė vis dar silpna – einamosios sąskaitos deficitas tebėra didelis (11,7 % BVP 2011 m.), TUI įplaukos vis dar gerokai mažesnės už lygį, buvusį iki 2008 m. konflikto, o 2013–2014 m. numatomi dideli išorės skolos tvarkymo įsipareigojimai. 2012 m. kovo mėn. valdžios institucijos susitarė su TVF dėl naujos dvejų metų programos, kuri bus prevencinio pobūdžio. Nors tam, kad būtų pradėta ES MFP operacija, turi būti vykdoma TVF pagalbos programa, tikėtina, kad TVF lėšos galėtų būti naudojamos ir programos laikotarpiu, atsižvelgiant į sudėtingas tarptautines finansines sąlygas. 3.2.2.3. Moldovos Respublika 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė sprendimą suteikti Moldovos Respublikai MFP iki 90 mln. EUR dotacijomis, kurios turėjo būti išmokėtos trimis dalimis 2010 ir 2011 m. (Sprendimas Nr. 938/2010/ES). Pagalba suteikta atsižvelgiant į ekonominę programą, remiamą pagal 2010 m. sausio mėn. TVF vykdomosios valdybos patvirtintą trejų metų finansavimo susitarimą dėl išplėstinės fondo priemonės ir išplėstinės kredito priemonės. Susitarus dėl susitarimo memorandumo, Komisija jau 2010 m. gruodžio mėn. išmokėjo pirmąją 40 mln. EUR dalį. 2011 m. birželio mėn. Komisijai įvertinus, kaip laikomasi pagalbos sąlygų, rugsėjo mėn. buvo išmokėta antroji 20 mln. EUR dalis. Trečioji MFP dalis iki datos, numatytos iš pradžių, t. y. 2011 m. pabaigos, negalėjo būti išmokėta dėl nepakankamos pažangos įgyvendinant trečiosios dalies sąlygas. Tačiau Moldovos valdžios institucijos padarė tolesnę pažangą įgyvendindamos reformas ir 2012 m. vasario mėn. atlikusi naują vertinimą Komisija nustatė, kad pagalbos sąlygų laikomasi pakankamai, todėl 2012 m. balandžio mėn. Komisija galėjo išmokėti paskutinę – trečiąją – 30 mln. EUR dalį. Po 2009 m. didelio nuosmukio ekonomika atsigavo ir 2010 ir 2011 m. pradėjo sparčiai augti. Tačiau dėl pablogėjusių išorės ekonominių sąlygų 2011 m. ketvirtąjį ketvirtį ekonominė veikla sulėtėjo; tikėtina, kad tokia padėtis išliks ir 2012 m. TVF programa buvo toliau vykdoma pagal planą, o tarptautinė donorų parama, įskaitant ES MFP, buvo svarbus veiksnys siekiant išlaikyti makroekonominį stabilumą ir paremti vyriausybės reformas. Moldova ėmėsi plataus užmojo fiskalinio konsolidavimo ir biudžeto deficitą sumažino nuo 6,3 % BVP 2009 m. iki 2,4 % BVP 2011 m., o 2012 m. biudžeto deficitą planuojama dar sumažinti iki 0,9 % BVP, daugiausia sumažinus viešąsias išlaidas. Dėl MFP sąlygų sparčiau vyko reformos biudžeto sudarymo ir vykdymo, viešųjų finansų optimizavimo ir valstybės skolos valdymo, finansinio stabilumo ir finansų sektoriaus pertvarkymo, viešųjų pirkimų ir centrinio banko teisės aktų srityse. 3.2.2.4. Ukraina 2010 m. liepos mėn. ES teisės aktų leidėjai priėmė sprendimą suteikti Ukrainai 500 mln. EUR MFP (2010 m. liepos 7 d. Sprendimas 388/2010/ES). Kartu su 110 mln. EUR suma, kuri liko neišmokėta pagal 2002 m. MFP sprendimą (2002 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimas 2002/639/EB), galimos MFP operacijos suma siektų 610 mln. EUR. Tačiau derybos dėl politikos sąlygų, susijusių su šios pagalbos išmokėjimu (jos, be kita ko, apima priemones viešųjų finansų valdymo, mokesčių ir muitų administravimo, energetikos sektoriaus reformos ir finansų sektoriaus reguliavimo srityse), dar nebaigtos. Nors pasiekta pažangos rengiant susitarimo memorandumą, kuris būtų priimtinas abiem šalims, nepavyko pašalinti nesutarimų tam tikrais svarbiais klausimais, įskaitant Ukrainos audito rūmų (šalies aukščiausiosios audito institucijos) kompetenciją. Kadangi susitarimo memorandumas ir paskolos susitarimas nepasirašyti, 2011 m. pagalbos lėšų neišmokėta. 2011 m. tęsėsi Ukrainos ekonomikos atsigavimas – palyginti sparčiai augo ekonomika, o infliacija iš esmės buvo valdoma. Tačiau nuo 2011 m. vidurio mokėjimų balansas akivaizdžiai pablogėjo, ir Ukrainos nacionalinis bankas rugpjūčio–gruodžio mėn. buvo priverstas išleisti 6,2 mlrd. USD atsargų valiutos kursui palaikyti. 2011 m. 15 mlrd. USD TVF programos įgyvendinimas nutrūko – tai lėmė nesutarimai dėl biudžeto ir nepakankama pažanga įgyvendinant pagal rezervinį susitarimą sutartas svarbias struktūrines reformas, įskaitant dujų ir šildymo tarifų tikslinimą. Dėl to, kad delsiama patikslinti energijos tarifus, didelė grėsmė kyla ir fiskalinei perspektyvai. 2011 m. neišmokėjus jokių oficialios išorės finansinės paramos lėšų, o bankams sumažinus savo pozicijos riziką, tapo sunkiau skolintis tarptautinėse kapitalo rinkose. Be to, struktūrinės reformos vykdomos lėtai. Nors 2010 m. viešųjų pirkimų ir dujų įstatymai, o 2011 m. – pensijų reformos teisės aktai buvo žingsniai tinkama linkme, kai kurie teisės aktai buvo įgyvendinami nepakankamai, o, pavyzdžiui, viešųjų pirkimų įstatymas vėlesniais pakeitimais buvo pernelyg sušvelnintas. Ypač nesėkmingai vykdoma viešųjų finansų valdymo reforma, o Ukrainos verslo aplinka vis dar nepalanki – tai rodo 2011 m. smarkiai sumažintas šalies rodiklis Pasaulio banko verslo sąlygų palankumo vertimo ataskaitoje (angl. Doing Business) ir Transparency International korupcijos suvokimo indeksas[4]. 3.2.3. Vidurinė Azija 3.2.3.1. Kirgizijos Respublika 2011 m. gruodžio 20 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikė pasiūlymą dėl MFP Kirgizijos Respublikai išimties tvarka. 2010 m. staiga sulėtėjo Kirgizijos Respublikos ekonomikos augimas ir pablogėjo išorės pozicija – tai lėmė išoriniai sukrėtimai ir vidaus politiniai bei etniniai konfliktai, todėl susidarė didelis išorės finansavimo trūkumas. 2010 m. liepos mėn. tarptautinėje donorų konferencijoje ES įsipareigojo remti ekonomikos atkūrimą pasibaigus etniniam konfliktui. 2011 m. birželio mėn. TVF susitarė su Kirgizijos valdžios institucijomis dėl trejų metų programos, remtinos pagal išplėstinę kredito priemonę. Tačiau išorės pozicija išlieka netvirta, o tai, kad egzistuoja didelis nepadengtas 2011–2013 m. išorės finansavimo trūkumas, patvirtino ir TVF, ir Komisija. Be to, siūlymas suteikti MFP išimties tvarka, t. y. už įprastos geografinės MFP teikimo zonos ribų, grindžiamas tuo, kad šalyje vykdomos sparčios demokratinės politinės ir ekonominės reformos, ir atsižvelgiant į šalies padėtį ES ekonomiškai ir politiškai svarbiame regione. Pasiūlymas yra svarstomas Parlamente ir Taryboje pagal bendro sprendimo teisėkūros procedūrą. Po 2009 ir 2010 m. staigaus nuosmukio 2011 m. ekonomika vėl pradėjo augti ir augimas siekė 5,7 %, o mokėjimų balanso deficitas sumažėjo iki maždaug 3,1 % BVP – tai padėjo pasiekti didelės emigrantų perlaidos ir aukštos aukso eksporto kainos. Tačiau paskutiniaisiais 2011 m. mėnesiais dėl neigiamo sudėtingų pasaulinių ekonominių sąlygų poveikio sumažėjo emigrantų perlaidų ir eksportas. Metinė infliacija sumažėjo nuo daugiau kaip 20 % 2011 m. viduryje iki 5,7 % 2011 m. pabaigoje. Vyriausybei pavyko pasiekti 2011 m. fiskalinius tikslus. Be to, Kirgizijos valdžios institucijos pasiekė visus iki 2011 m. pabaigos sutartus TVF išplėstinės kredito priemonės programos tikslus. 4. Tinkamo MFP lėšų panaudojimo užtikrinimas. Veiklos vertinimai, viešųjų išlaidų ir finansinės atskaitomybės vertinimai ir ex post vertinimai 4.1. Veiklos vertinimai Laikydamasi ES finansinio reglamento reikalavimų atlikti patikras prieš išmokant lėšas pagalbą gaunančioms šalims, Komisija, padedama išorės konsultantų, atlieka veiklos vertinimus, kad gautų pakankamą užtikrinimą, jog pagalbą gaunančiose šalyse taikomos tinkamos administracinės ir finansinės procedūros. Atliekant veiklos vertinimus daugiausia dėmesio skiriama viešųjų finansų valdymo sistemoms, visų pirma finansų ministerijų ir centrinių bankų procedūroms ir darbo organizavimui, o konkrečiau – sąskaitų, į kurias pervedamos ES lėšos, administravimui. Be to, daug dėmesio skiriama išorės audito įstaigų veiklai, jų nepriklausomumui, darbo programoms ir jų taikomų kontrolės priemonių veiksmingumui. Atliekant naujausius veiklos vertinimus išnagrinėtos ir viešųjų pirkimų agentūrų taikomos procedūros. 2011 m. Komisija užbaigė veiklos vertinimą Gruzijoje. Pagrindinės šio veiklos vertinimo išvados pateikiamos pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (SWD(2012) 181 final). 4.2. Viešųjų išlaidų ir finansinės atskaitomybės vertinimai Komisija siekia, kad jos priemonės donorų paramą gaunančiose šalyse papildytų kitas diagnostines priemones viešųjų finansų valdymo srityje. Tam ypač tinkama sistema – Viešųjų išlaidų ir finansinės atskaitomybės (VIFA) programa, kuri pradėta įgyvendinti 2001 m. kaip keleto donorų partnerystės projektas ir kurioje dalyvauja, inter alia, Europos Komisija, Pasaulio bankas ir TVF. Per keletą pastarųjų metų VIFA tyrimai užbaigti keliose MFP gaunančiose arba galinčiose gauti šalyse: Armėnijoje (2008 m.), Baltarusijoje (2009 m.), Gruzijoje (2008 m.), Kosove (2009 m.), Kirgizijos Respublikoje (2009 m.), Moldovos Respublikoje (2008 m.), Maroke (2009 m.) ir Serbijoje (2010 m.). Kartu su Pasaulio banku Komisija parengė Gruzijos ir Maroko VIFA tyrimus ir tiesiogiai prisidėjo prie keleto kitų tyrimų. 2011 m. Komisija, bendradarbiaudama su Pasaulio banku, atliko Ukrainos VIFA vertinimą (veiklai vadovavo Bankas) ir Moldovos VIFA vertinimą (veiklai vadovavo Komisija). Šių VIFA tyrimų išvados papildys naujausius šių dviejų šalių finansinių procedūrų veiklos vertinimus. Jos padės įgyvendinti MFP operacijas, visų pirma stebėti viešųjų finansų valdymo sąlygas. 4.3. Ex post vertinimai Siekdama įvertinti MFP poveikį ir laikydamasi Finansinio reglamento, Komisija atlieka MFP programų ex post vertinimus. Į šių vertinimų išvadas atsižvelgiama tobulinant MFP valdymo praktiką. Pagrindiniai ex post vertinimų tikslai: analizuoti ekonominį MFP poveikį pagalbą gaunančios šalies ekonomikai, o ypač jos išorės pozicijos tvarumui; įvertinti papildomą ES intervencijos naudą. 2011 m., baigus įgyvendinti Libanui ir Gruzijai skirtas MFP operacijas, pradėti du nauji ex post vertinimai. 2012 m. pradžioje pradėtas Kosovui skirtos MFP ex post vertinimas. 5. Pagalbos prašymai ir būsimi Komisijos pasiūlymai. Biudžeto padėtis Dauguma 2011 m. vykdytų MFP operacijų buvo baigtos 2011 m. arba 2012 m. pradžioje (Serbijoje, Armėnijoje, Moldovos Respublikoje). Kitos dvi programos (Ukrainos ir Bosnijos ir Hercegovinos operacijos) turėtų būti baigtos įgyvendinti 2012 ir 2013 m., atsižvelgiant į tinkamą pažangą vykdant politikos sąlygas. Tikimasi, kad 2012 m. viduryje bus patvirtinta nauja Gruzijai skirta programa, kurią vis dar svarsto teisės aktų leidėjai. Siūloma MFP Kirgizijos Respublikai taip pat galėtų būti patvirtinta 2012 m. antrąjį pusmetį. Tarp 2012–2013 m. planuojamų MFP operacijų – galima Kosovui skirta programa. 2010 m. pasibaigus ankstesnei programai, nauja operacija būtų pradėta atsižvelgiant į 2008 m. birželio mėn. Kosovui skirtoje donorų konferencijoje ES prisiimtą sąlyginį įsipareigojimą suteikti iki 100 mln. EUR. Be to, gali būti numatyta nauja Armėnijai skirta operacija. Tai būtų neseniai baigtos programos tęsinys; šia operacija būtų siekiama padėti šaliai padengti 2013 m. numatytą išorės finansavimo trūkumą ir papildyti pagal galiojantį finansavimo susitarimą dėl išplėstinės kredito priemonės ir išplėstinės fondo priemonės TVF skirtus išteklius. Atsižvelgiant į kai kurių Pietų kaimynystės šalių, kuriose vyksta politiniai pasikeitimai, trumpalaikius finansavimo poreikius, nenuostabu, kad 2012 m. vasario mėn. ES gavo Egipto prašymą suteikti MFP. Prašoma 500 mln. EUR suma, kurios nedidelė dalis galėtų būti išmokėta kaip dotacija atsižvelgiant į palyginti nedideles pajamas vienam Egipto gyventojui. MFP būtų papildomi ištekliai, kuriuos skirtų TVF ir kiti donorai, kad padėtų stiprinti Egipto mokėjimų balansą sudėtingų politinių permainų laikotarpiu. Šiuo metu Komisija, palaikydama ryšius su TVF, vertina nepatenkintus Egipto išorės finansavimo poreikius, kad prireikus galėtų priimti pasiūlymą šiai šaliai suteikti MFP. MFP priemonės panaudojimo kai kurioms Viduržemio jūros regiono šalims perspektyva aiškiai patvirtinta 2011 m. kovo 8 d. priimtame bendrame Komisijos ir ES Vyriausiojo Įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikate „ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė siekiant demokratijos ir bendros gerovės“. 1 lentelėje pateikiama 2011 ir 2012 m. (preliminarūs duomenys) įsipareigojimų ir mokėjimų, susijusių su MFP dotacijomis, apžvalga. 2012 m. prognozė yra negalutinė ir priklausys nuo įvairių nuo Komisijos nepriklausančių veiksnių. 2012 m. numatytų dotacijų operacijų vertė iš esmės neviršija 2012 m. viršutinių biudžeto ribų, atsižvelgiant į tai, kad dėl kai kurių planuojamų operacijų finansiniai įsipareigojimai bus prisiimti tik 2013 m. Bendra neįvykdytų skolinių įsipareigojimų, susijusių su MFP skolinimo operacijomis, t. y. paskolomis, suma 2011 m. pabaigoje buvo 569,8 mln. EUR. Šiai sumai suteikiama Išorės veiksmų garantijų fondo garantija[5]; ji sudaro 9 % neįvykdytų skolinių įsipareigojimų. Fondo garantija teikiama ne tik MFP paskoloms, bet ir Euratomo paskoloms bei EIB paskoloms trečiosioms šalims, o lėšos į fondą pervedamos iš ES biudžeto. 2011 m. pabaigoje MFP skolinimo operacijoms teikiama Garantijų fondo garantija sudarytų apie 51 mln. EUR. 1 lentelė. 2011–2012 m. MFP įsipareigojimai ir mokėjimai (EUR) 2 lentelė. 2002–2011 m. patvirtintos MFP sumos pagal metus (mln. EUR) 2a diagrama. 2002–2011 m. patvirtintos MFP sumos pagal metus (mln. EUR) 2b diagrama. 2002–2011 m. patvirtintos MFP sumos pagal regionus 3 lentelė. 2002–2011 m. išmokėtos MFP sumos pagal metus (mln. EUR) 3a diagrama. 2002–2011 m. išmokėtos MFP sumos pagal metus (mln. EUR) 3b diagrama. 2002–2011 m. išmokėtos MFP sumos pagal regionus * Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos. [1] Taip pat žr. leidinį „ES kaimyninės šalys. Kaip įveikti naujus uždavinius“ (angl. The EU's neighbouring economies: coping with new challenges, Occasional Papers Nr. 86, 2011 m. lapkričio mėn.), kuriame pateikiama bendros informacijos apie pastaruosius ekonomikos pokyčius pietinėse kaimyninėse šalyse (http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2011/index_en.htm). [2] 2011 m. liepos 4 d. Komisijos pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims (COM(2011) 396 final). [3] 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 182/2011. [4] Dėl nepakankamos viešųjų finansų valdymo reformos pažangos ir neapibrėžtų makroekonominių sąlygų (įskaitant nutrauktą TVF programos įgyvendinimą) 2011 m. pabaigoje Europos Komisija atidėjo biudžeto paramos operacijų lėšų išmokėjimą. [5] Daugiau informacijos pateikiama Komisijos ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai apie bendrajame biudžete numatytas garantijas (ataskaita teikiama kas pusmetį).