Be to, bus gerokai patobulintas rinkos stabilumo rezervas (RSR) – mechanizmas, įdiegtas siekiant sumažinti disbalansą anglies dioksido rinkoje. 2019–2023 m., siekiant sparčiau atkurti ATL pusiausvyrą anglies dioksido rinkoje, ATL įtraukimo į RSR norma bus padvigubinta iki 24 proc.

2017 m. ES ATLPS direktyva buvo dar kartą peržiūrėta, atsižvelgiant į Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) rengiamą pasaulinę aviacijos sektoriaus išmetamų teršalų kiekio mažinimo priemonę, ir nuspręsta į sistemos taikymo sritį ir toliau įtraukti tik skrydžius Europos ekonominėje erdvėje (EEE). Be to, pažymėtina, kad 2017 m. ES ir Šveicarija pasirašė susitarimą dėl Šveicarijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos susiejimo su ES ATLPS – tai buvo pirmasis toks ES susitarimas.

Pastaruosius trejus metus ATL perteklius Europos anglies dioksido rinkoje nuolat mažėjo (iš viso beveik puse milijardo ATL); šį mažėjimą daugiausia lėmė vadinamosios atidėjimo priemonės taikymas, t. y. ATL pardavimo aukcione atidėjimas (žr. 4.3 skirsnyje pateiktą 3 paveikslą). Pagal pertvarkytą ATLPS šis perteklius bus toliau mažinamas tobulinant rinkos stabilumo rezervą – 2015 m. sukurtą ES mechanizmą, kuriuo siekiama mažinti perteklinę ATL pasiūlą ir didinti ES ATLPS atsparumą būsimiems sukrėtimams. Nuo 2019 m. (kai rezervas pradės veikti) iki 2023 m. į rinkos stabilumo rezervą įtraukiamo pertekliaus procentinė dalis bus padvigubinta – nuo iš pradžių sutartų 12 proc. iki 24 proc. Be to, nuo 2023 m. nebegalios rezerve laikomų ATL dalis, kuria bus viršijamas praėjusiais metais aukcione siūlytas kiekis. Tai, kad 2018 m. gegužės mėn. antrąkart paskelbtas rinkos stabilumo rezervo pertekliaus rodiklis ir šios reformos lėmė, kad nuo 2019 m. sausio mėn. iki rugpjūčio mėn. beveik 265 mln. ATL (16 proc. pertekliaus) bus įtraukta į rinkos stabilumo rezervą, o ne parduodama aukcione. Dėl to, palyginti su atitinkamu 2018 m. kiekiu, per pirmuosius aštuonis 2019 m. mėnesius aukcione parduotinas kiekis sumažės apie 40 proc.

Ketvirtajame etape nemokami ATL pirmiausia bus suteikiami sektoriams, kuriuose gresia didžiausia gamybos perkėlimo iš ES rizika. Anglies dioksido nutekėjimo rizikos lygis sektoriuose bus vertinamas taikant rodiklį, rodantį prekybos ir teršalų išmetimo intensyvumą. Sektoriai, kuriuose kyla itin didelė rizika, bus įtraukti į anglies dioksido nutekėjimo sąrašą ir nemokamai gaus ATL, kurių skaičius 100 proc. atitiks atitinkamą santykinį taršos rodiklį. Iki 2026 m. sektoriams, kuriuose gresia mažesnė rizika, nemokamai suteikiami ATL sudarys ne daugiau kaip 30 proc., o iki 2030 m. šios praktikos išvis bus atsisakyta. Šiuo metu Komisija rengia kitam prekybos laikotarpiui skirtą anglies dioksido nutekėjimo sąrašą (žr. priedo 6 priedėlį), galiosiantį visą ketvirtąjį etapą.

Siekiant išvengti nenumatyto pelno ir atsižvelgti į technologijų ir inovacijų pažangą nuo 2008 m., ketvirtajame etape, remiantis faktiniais duomenimis, du kartus bus atnaujintos 54 santykinių taršos rodiklių vertės, pagal kurias nustatomas nemokamų ATL suteikimo kiekvienam įrenginiui lygis. Bus nustatyta kiekvieno santykinio taršos rodiklio metinė mažinimo norma. Jos intervalas bus nuo minimalios 0,2 proc. metinės normos, taikomos sektoriams, kuriuose inovacijos diegiamos lėčiau, iki maksimalios 1,6 proc. metinės normos, taikomos sektoriams, kuriuose inovacijos diegiamos greičiau. Minimalia norma bus užtikrintas sektorių, kuriuose išmetamųjų teršalų kiekis mažinamas lėčiau, įnašas, o maksimalia norma novatoriški sektoriai bus skatinami dar sparčiau mažinti išmetamųjų teršalų kiekį. Šiuo metu rengiamas deleguotasis aktas dėl nemokamų ATL paskirstymo taisyklių peržiūrėjimo siekiant nustatyti 2021–2030 m. taikytinas taisykles, o 2019 m. pabaigoje turėtų būti pradėtas darbas siekiant atnaujinti santykinių taršos rodiklių vertes, naudotinas paskirstant nemokamus ATL 2021–2025 m. laikotarpiu (žr. priedo 6 priedėlį).

Be to, atsižvelgiant į reikšmingą gamybos padidėjimą arba sumažėjimą, atskiriems įrenginiams suteikti ATL gali būti kasmet koreguojami. Ribinė vertė, kuri turi būti pasiekta, kad būtų galima atlikti koregavimus, yra 15 proc., vertinant pagal dvejų metų slankųjį vidurkį. Siekdama išvengti manipuliavimo ir piktnaudžiavimo ATL paskirstymo koregavimo sistema, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais būtų nustatytos papildomos koregavimo nuostatos. Numatoma, kad šis įgyvendinimo aktas bus pradėtas rengti 2018 m. pabaigoje (žr. priedo 6 priedėlį).

Siekiant išvengti įvairius sektorius apimančio pataisos koeficiento (CSCF) taikymo kitą prekybos laikotarpį, nustatyta svarbi nauja apsaugos priemonė – nemokamų ATL paskirstymo rezervas. Prireikus taikyti pataisos koeficientą, bus pasitelkiamas šis rezervas – ketvirtajame etape aukcione parduotina ATL dalis bus sumažinta dalimi, neviršijančia 3 proc. viso ATL kiekio, taip padidinant nemokamai paskirstytinų ATL kiekį. Jei nemokamų ATL paskirstymo rezervui atidėti ATL nebus panaudoti, jie galės būti naudojami neseniai įsteigtiems Inovacijų ir Modernizavimo fondams papildyti (žr. 2.3 skirsnį).

Ketvirtajame etape valstybėms narėms ir toliau bus suteikiama galimybė teikti valstybės pagalbą sektoriams, kuriuose dėl didelių netiesioginių su anglies dioksidu susijusių išlaidų (t. y. išlaidų dėl išaugusių elektros energijos kainų) kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika (žr. 4.1.2.1.2 skirsnį). Be to, šį poveikį dar sustiprins tobulesnės skaidrumo ir ataskaitų teikimo nuostatos. Valstybės narės turėtų siekti, kad šiam tikslui būtų naudojama ne daugiau kaip 25 proc. įplaukų iš aukcionų, o viršijusios šį dydį jos skaidrumo tikslais turės pateikti ataskaitą, kurioje turės pagrįsti, kodėl taip padarė. Be to, jos turės reguliariai skelbti kompensacijų gavėjams išmokėtą sumą, nurodydamos visą sumą ir atskiras sumas pagal kiekvieną sektorių. Atsižvelgdama į naująsias nuostatas, Komisija pradėjo ES ATLPS valstybės pagalbos gairių peržiūrą, siekdama parengti kitam prekybos laikotarpiui skirtas gaires (žr. priedo 6 priedėlį).

2.3. Mažo anglies dioksido kiekio inovacijų ir energetikos sektoriaus modernizavimo finansavimas

Taikant kelis mažo anglies dioksido kiekio technologijų finansavo mechanizmus, pramonės sektoriams ir elektros energijos sektoriui bus padedama spręsti ketvirtajame etape kilsiančius su inovacijomis ir investicijomis susijusius perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos uždavinius. Tam bus naudojami du nauji fondai:

·Inovacijų fondas konkurencijos sąlygomis padės demonstruoti novatoriškas technologijas ir proveržio inovacijas sektoriuose, kuriems taikoma ES ATLPS, įskaitant susijusias su naujoviškais atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais, anglies dioksido surinkimu ir saugojimu (CCU) ir energijos kaupimu. Skiriamų išteklių vertė bus lygi ne mažiau kaip 450 mln. ALT rinkos vertei jų pardavimo aukcione metu. Šie ištekliai bus papildyti nepanaudotomis programos „NER 300“ biudžeto lėšomis, jei tokių bus, ir ne daugiau kaip 50 mln. ATL, kurie galės būti skiriami fondui, jei jų nereikės nemokamų ATL paskirstymo rezervui, kaip paaiškinta pirmiau. Inovacijų fondo paramą galės gauti visose valstybėse narėse įgyvendinami projektai, įskaitant mažos apimties projektus. Inovacijų fondo steigimo darbas pradėtas nuo viešų konsultacijų, kurios buvo surengtos 2018 m. pradžioje (žr. priedo 6 priedėlį);

·Modernizavimo fondas rems investicijas į elektros energijos sektoriaus ir didesnės apimties energetikos sistemų modernizavimą, siekiant didinti energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą bei palengvinti dešimties mažiausias pajamas gaunančių valstybių narių nuo anglies priklausomų regionų tinkamą perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų. Paramos negalės gauti energijos gamybos įrenginiai, kuriuose naudojamas kietasis iškastinis kuras. Fondas bus formuojamas iš 2 proc. visų ketvirtajam etapui skirtų ATL, parduodamų aukcione pagal aukcionų, rengiamų naudojant bendrąją aukcionų platformą, taisykles ir sąlygas. Atsižvelgiant į tai, kiek aukcione parduotina dalis bus sumažinta siekiant sudaryti nemokamų ATL paskirstymo rezervą, fondui skiriamų ATL kiekis gali būti padidintas, bet ne daugiau kaip 0,5 proc. viso ATL kiekio. Modernizavimo fondo steigimo darbas pradėtas nuo parengiamųjų seminarų remiamose valstybėse narėse – pirmieji tokie seminarai surengti 2018 m. rugsėjo mėn. (žr. priedo 6 priedėlį).

Be šių dviejų fondų, tų pačių Modernizavimo fondo paramos reikalavimus atitinkančių mažas pajamas gaunančių valstybių narių energetikos sektoriai ir toliau galės naudotis ES ATLPS direktyvos 10c straipsnyje suteikta galimybe pereinamuoju laikotarpiu gauti nemokamų ATL. Gerokai padidintas išteklių paskirstymo procedūrų skaidrumas. Projektai, kurių vertė viršija 12,5 mln. EUR, bus atrenkami konkurso tvarka, o mažesnės vertės investicijos turės būti atrenkamos pagal aiškius ir skaidrius kriterijus, atrankos rezultatus pateikiant viešoms konsultacijoms (nebent tokie projektai taip pat atrenkami konkurso tvarka). Peržiūrėtoje ES ATLPS direktyvoje nustatyta, kad trečiuoju prekybos laikotarpiu (2013–2020 m.) pagal 10c straipsnį nepaskirstyti ATL 2021–2030 m. gali būti paskirstomi minėta konkurso tvarka atrinktoms investicijoms, nebent susijusi valstybė narė nuspręstų visiškai arba iš dalies to nedaryti ir iki 2019 m. rugsėjo 30 d. apie tai praneštų Komisijai. Be to, pagal naująsias nuostatas reikalavimus atitinkančios valstybės narės visus pagal 10c straipsnį skiriamus ATL arba jų dalį gali panaudoti Modernizavimo fondo finansuojamoms investicijoms paremti, jei iki 2019 m. rugsėjo 30 d. jos Komisijai praneša atitinkamas sumas.





3. ES ATLPS INFRASTRUKTŪRA

3.1. Veiklos rūšys, įrenginiai ir orlaivių naudotojai, kuriems taikoma sistema

ES ATLPS veikia 31 Europos ekonominės erdvės (EEE) valstybėje. Taikant šią sistemą ribojamas beveik 11 000 elektrinių ir gamybos įrenginių ir daugiau nei 500 orlaivių, skraidančių tarp EEE oro uostų, naudotojų išmetamųjų teršalų kiekis. Ji apima maždaug 40 proc. ES išmetamo ŠESD kiekio. Nuo trečiojo etapo (2013–2020 m.)* stacionarių įrenginių sektoriai, kuriems taikoma ES ATLPS, yra daug energijos suvartojantys pramonės sektoriai, įskaitant jėgaines ir kitus kurą deginančius įrenginius, kurių vardinė šiluminė galia didesnė nei 20 MW (išskyrus pavojingų ar komunalinių atliekų deginimo įrenginius), naftos perdirbimo įmones, kokso krosnis, geležies ir plieno, cemento klinkerio, stiklo, kalkių, plytų, keramikos, plaušienos, popieriaus ir kartono, aliuminio, naftos chemijos produktų, amoniako, nitrato, adipo, glioksalio ir glioksilo rūgšties gamybą, anglies dioksido surinkimą, transportavimą vamzdynais ir geologinį saugojimą. Aviacijos srityje 2013–2016 m. laikotarpiu ES ATLPS buvo taikoma tik EEE vidaus skrydžiams, laukiant, kol Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO) patvirtins pasaulinę koncepciją. 2016 m. ICAO susitarė dėl rezoliucijos dėl tarptautinės aviacijos anglies dioksido kompensavimo ir mažinimo sistemos (CORSIA), ji turėtų būti pradėta įgyvendinti 2021 m. Susitarus dėl CORSIA ir laukiant, kol ji bus pradėta taikyti, 2017 m. iki 2023 m. pratęstas taikymo aviacijos sektoriui apribojimas tik EEE vidaus skrydžiais. ES ATLPS taikoma išmetamam anglies dioksidui (CO2), taip pat nitrato, adipo, glioksalio ir glioksilo rūgšties gamybos įrenginių išmetamam azoto suboksidui (N2O) ir aliuminio gamybos įrenginių išmetamiems perfluorangliavandeniliams (PFC). Nors dalyvavimas ES ATLPS yra privalomas, kai kuriuose sektoriuose ji taikoma tik tam tikrą galios ribą viršijantiems įrenginiams. Be to, dalyvaujančios valstybės gali netaikyti sistemos mažiems įrenginiams (įrenginiams, išmetantiems mažiau kaip 25 000 tonų CO2 ekvivalento), jei yra įgyvendintos alternatyvios lygiavertės priemonės. Peržiūrėtoje ES ATLPS direktyvoje taip pat nustatyta, kad ketvirtajame etape ES ATLPS gali būti netaikoma mažiesiems teršėjams (kurių praneštas išmetamųjų teršalų kiekis pastaruosius trejus metu buvo mažesnis kaip 2 500 tonų CO2 ekvivalento), jei yra įdiegtos supaprastintos stebėjimo priemonės, leidžiančios nustatyti jų išmetamą teršalų kiekį. Kuriais nors kalendoriniais metais labai mažų teršėjų išmetamam teršalų kiekiui viršijus šį kiekį, jie vėl įtraukiami į sistemą. Dalyvaujančios valstybės taip pat gali į ES ATLPS įtraukti daugiau sektorių ir ŠESD. * Informaciją apie pirmąjį ir antrąjį ES ATLPS etapus galima rasti čia: https://ec.europa.eu/clima/policies/ets/pre2013_en.

2018 m. dalyvaujančių valstybių pateiktų 21 straipsnio ataskaitų duomenimis, 2017 m. iš viso buvo 10 688 teisėtai veikiantys įrenginiai, palyginti su 10 790 įrenginių 2016 m. ir maždaug 10 950 įrenginių 2015 m.

Kaip ir ankstesniais metais, 2017 m. ES ATLPS įrenginiuose daugiausia sudeginta iškastinio kuro. Tačiau 28 valstybės (pernai 29) taip pat pranešė, kad 2 181 įrenginyje (20,4 proc. visų įrenginių) naudota biomasė Praėjusiais metais tokių įrenginių buvo 2 079, jie sudarė 19 proc. visų įrenginių. Trys valstybės (Latvija, Lichtenšteinas ir Malta) apie biomasės naudojimą nepranešė. 2017 m. deginant biomasę išmesta apie 145 mln. tonų CO2 (8 proc. ATLPS ataskaitoje nurodyto išmesto kiekio), t. y. tik šiek tiek daugiau nei 2016 m., kai buvo išmesta 141 mln. tonų CO2 (tuomet šis kiekis taip pat sudarė apie 8 proc. ATLPS ataskaitoje nurodyto išmesto kiekio). 2017 m. ataskaitoje Švedija nurodė, kad biodegalus naudojo du orlaivių naudotojai (2015 ir 2016 m. ataskaitose Vokietija ir Švedija nurodė, kad tokius degalus naudojo atitinkamai trys ir keturi orlaivių naudotojai).

Pagal įrenginių kategorijas, remiantis metiniu išmetamųjų teršalų kiekiu , iš 2017 m. duomenų matyti, kad, kaip ir ankstesniais metais, 72 proc. įrenginių priklauso A kategorijai, beveik 21 proc. – B kategorijai ir šiek tiek daugiau nei 7 proc. – C kategorijai (57 proc. visų įrenginių).

ES ATLPS įrenginių, kuriuose vyksta deginimas, yra visose dalyvaujančiose valstybėse, daugumoje iš jų esama naftos perdirbimo, plieno gamybos, cemento, kalkių, stiklo, keramikos, plaušienos ir popieriaus gamybos įrenginių. Kalbant apie ES ATLPS veiklos rūšis, papildomai įtrauktas į sąrašą kaip kitų nei CO2 išmetamųjų teršalų šaltiniai, nurodoma, kad leidimai vykdyti pirminio aliuminio ir perfluorangliavandenilių (PFC) gamybos veiklą išduoti 12-oje valstybių (Graikijoje, Islandijoje, Italijoje, Jungtinėje Karalystėje, Nyderlanduose, Norvegijoje, Prancūzijoje, Rumunijoje, Slovakijoje, Slovėnijoje, Švedijoje ir Vokietijoje), o nitrato rūgšties ir N2O gamybos veiklą – 20-yje valstybių (visose, išskyrus Airiją, Daniją, Estiją, Islandiją, Ispaniją, Kiprą, Latviją, Lichtenšteiną, Liuksemburgą, Maltą ir Slovėniją). Apie kitus N2O gamybos sektorius (adipo rūgšties ir glioksalio ir glioksilo rūgšties gamybos sektorius) pranešama, kad jie veikia atitinkamai trijose valstybėse (Italijoje, Prancūzijoje ir Vokietijoje) ir dviejose valstybėse (Prancūzijoje ir Vokietijoje). Tik Norvegija pranešė apie CO2 surinkimo ir saugojimo veiklą.

Septynios valstybės (Islandija, Ispanija, Italija, Jungtinė Karalystė, Kroatija, Prancūzija, Slovėnija) pasinaudojo galimybe pagal ES ATLPS direktyvos 27 straipsnį neįtraukti į ES ATLPS mažųjų teršėjų. 2017 m. neįtrauktas išmetamųjų teršalų kiekis sudarė 2,85 mln. tonų CO2 (apie 0,16 proc. viso patikrinto išmetamųjų teršalų kiekio).