LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2009.9.23 
SEK(2009) 1235   
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie 
Pasiūlymo 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTAS 
 
dėl Bendrijos finans ų sistemos makrolygio rizikos ribojimo prieži ūros ir Europos 
sisteminės rizikos valdybos steigimo 
  
Pasiūlymo 
 
TARYBOS SPRENDIMAS 
 
kuriuo Europos centriniam bankui pavedamos konkre čios užduotys, susijusios su 
Europos sistemin ės rizikos valdybos veikla 
 
 
Pasiūlymo 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTAS 
 
kuriuo įsteigiama Europos bankininkyst ės institucija 
 
 
Pasiūlymo 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTAS 
 
kuriuo įsteigiama Europos draudimo ir profesini ų pensijų institucija 
 
 
Pasiūlymo 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTAS 
 
kuriuo įsteigiama Europos vertybini ų popierių ir rinkų institucija 
  
LT    LT  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA   
 
 
{KOM(2009) 499 galutinis} 
{KOM(2009) 500 galutinis} {KOM(2009) 501 galutinis} {KOM(2009) 502 galutinis} {KOM(2009) 503 galutinis} 
{SEK(2009) 1234} 
LT 3   LT 1. ĮVADAS  
2009 m. geguž ės 27 d. komunikate „Europos finans ų priežiūra“ Europos Komisija 
pasiūlė įgyvendinti tam tikrus Europos finans ų priežiūros pakeitimus, kad b ūtų 
pašalinti pastarosios finans ų krizės atskleisti tr ūkumai. Konkre čiai Komisija pasi ūlė 
sukurti: 
• Europos sistemin ės rizikos taryb ą ar valdyb ą (ESRV) , kuri vertint ų riziką 
visos finans ų sistemos stabilumui (makro lygio rizikos ribojimo prieži ūra) ir iš 
anksto įspėtų apie sistemin ę riziką, ir, jeigu b ūtina, pateikt ų rekomendacij ų dėl 
veiksmų. 
• Europos finans ų priežiūros institucij ų sistemą (EFPIS) , kuri prižiūrėtų atskiras 
finansų įstaigas (mikrolygio rizikos ribojimo prieži ūra) ir kuri ą sudarytų 
nacionalini ų finansų priežiūros institucij ų, bendradarbiaujan čių su trimis naujomis 
Europos prieži ūros institucijomis (EP I), sukurtomis priži ūrėti bankininkyst ės, 
vertybinių popierių bei draudimo ir profesini ų pensijų sektorius, tinklas. 
2009 m. birželio 18–19 d. Europos Vadov ų Taryba patvirtino šiuos pasi ūlymus, 
tačiau pabrėžė, kad Europos prieži ūros institucij ų priimami sprendimai netur ėtų 
daryti neigiamo poveikio valstybi ų narių fiskalinei atsakomybei. 
Šis poveikio vertinimas pridedamas prie pasi ūlymų dėl teisės aktų, kuriais sukuriama 
ESRV ir EFPIS. Siekiant vis ų pirma apibr ėžti Europos prieži ūros institucijoms 
suteiktų įgaliojimų siūlyti privalomuosius techninius standartus mast ą, netrukus bus 
pateikti atitinkam ų Bendrijos teis ės aktų pakeitimai. 
2. KONSULTACIJOS IR PROCESAS  
Komisija sureng ė viešąsias konsultacijas d ėl gegužės 27 d. komunikato, kurios 
užbaigtos liepos 15 d. Gauti 98 atsa kymai, kuriuose daugiausia iš esm ės palaikyti 
komunikate pateikti pasi ūlymai dėl priežiūros. Poveikio vertinimo iniciatyvin ė 
grupė, turėjusi vadovauti rengiant š į poveikio vertinim ą ir sudaryta iš įvairių 
generalini ų direktorat ų atstovų, posėdžiavo du kartus. 
3. PROBLEMOS APIBR ĖŽTIS 
Remiantis prie komunikato pridedam ame poveikio vertinime nustatytomis 
bendrosiomis problemomis, nustatytos labiau specifin ės problemos, susijusios su 
ESRV ir EFPIS k ūrimu. 
Su EFPIS susij ę klausimai: 
• Kaip nustatyti bendr ą suderintųjų techninių taisyklių sąvadą ir užtikrinti nuosekl ų 
tų taisyklių taikymą. 
• Kaip užtikrinti ger ą priežiūros institucij ų kolegijų veikimą, visų pirma kiek tai 
susiję su tinkamos informacijos teikimu visiems kolegijos nariams. 
LT 4   LT • Kaip pasiekti, kad buvein ės ir priiman čiosios šalies prieži ūros institucijos susitart ų 
tais klausimais, kur iuos sprendžiant b ūtina susitarti. 
• Kaip užtikrinti geresn į priežiūros institucij ų veiklos koordinavim ą ir darnius 
veiksmus kritiniais atvejais finans ų sektoriuje. 
• Kaip išvengti neigiamos įtakos valstybi ų narių fiskalinei atsakomybei, laikantis 
Europos Vadov ų Tarybos išvad ų, ir kartu netrukdyti Europos prieži ūros institucij ų 
veiklai srityse, kuriose nedaroma neigiamos įtakos valstybi ų narių fiskalinei 
atsakomybei. Tai užtikrins, kad Europos prieži ūros institucij ų veikla atitikt ų 
subsidiarumo princip ą, nes tiesiogin ė fiskalinė atsakomyb ė priklauso išimtinei 
valstybių narių kompetencijai. 
Su ESRV susij ę klausimai: 
• Kaip užtikrinti, kad ESRV b ūtų kuo veiksmingesn ė, atsižvelgiant į tai, kad jai 
negali būti suteikta saistan čių įgaliojimų, nes jau priimtas politinis sprendimas 
nesuteikti jai juridinio asmens statuso. 
• ESRV įspėjimai ir rekomendacijos turi pasiekti tinkamus adresatus ir į juos 
reaguojant turi b ūti imtasi pageidaujam ų veiksmų, tačiau jais netur ėtų būti 
savaime padedama skatinti kriz ę. 
• ESRV turi gauti informacij ą, kurios jai reikia makrolygio rizikos ribojimo 
vertinimams veiksmingai atlikti.  
• ESRV turi tur ėti sekretoriat ą, kurio strukt ūra ir buvimo vieta b ūtų tokia, kad jis 
galėtų ekonomiškai atlikti savo funkcijas.  
• ESRV strukt ūra ir ESRV veikla turi atitikti subsidiarumo princip ą. 
4. TIKSLAI  
Prie geguž ės 27 d. komunikato pridedamame p oveikio vertinime nustatyti konkret ūs 
tikslai šiame poveikio vertinime laikomi be ndraisiais tikslais, nes šiuo atveju analiz ė 
yra išsamesn ė. 
Taip pat apibr ėžiami tam tikri ESRV ir EFPIS konkret ūs tikslai: 
EFPIS 
a. perimti visas dabartini ų ES prieži ūros institucij ų komitetų užduotis; 
b. parengti bendr ųjų taisyklių sąvadą; 
c. užtikrinti nuosekl ų ES taisykli ų taikymą; 
d. nustatyti, kaip užtikr inti bendruosius prieži ūros principus, įskaitant 
užtikrinim ą, kad prieži ūros institucij ų kolegijos s ėkmingai ir nuosekliai 
vystytųsi; 
LT 5   LT e. nustatyti, ar reik ėtų skirti visaver čius prieži ūros įgaliojimus tam tikroms 
įstaigoms ir kaip tai padaryti; 
f. nustatyti, kaip užtikrinti koordinavim ą ir veiksming ą valdymą kritiniais 
atvejais; 
g. užtikrinti galimyb ę susipažinti su b ūtina informacija; 
h. apibr ėžti apsaugos priemones, kurios leist ų išvengti poveikio valstybi ų 
narių fiskalinei atsakomybei; 
i. užtikrinti Europos prieži ūros institucij ų nepriklausomum ą. 
ESRV 
a. nustatyti deramas proced ūras, kaip gauti informacij ą apie 
makroekonomin ę riziką finansų stabilumui; 
b. nustatyti makrolygio rizikos ribojimo pavojus Europoje; 
c. skelbti įspėjimus atitinkamiems subjektams ir rekomenduoti tinkamus 
veiksmus; 
d. nustatyti, kaip užtikrinti, kad b ūtų veiksmingai imamasi tolesni ų veiksmų 
reaguojant į įspėjimus ir (arba) rekomendacijas; 
e. užtikrinti ESRV nepriklausomum ą. 
Be to, visoje sistemoje siek iama užtikrinti, kad abiej ų lygių institucijos (ESRV ir 
EFPIS) darniai bendradarbiaut ų siekdamos nustatyti bendrus  elementus, kurie daro 
poveikį ir mikrolygio, ir makrolygio stabilumui (pvz., darbo užmokes čio politika), ir 
į juos reaguoti. 
5. POLITIKOS GALIMYBI Ų ANALIZ Ė IR PALYGINIMAS  
Ir dėl EFPIS, ir d ėl ESRV galimos priemon ės svarstytos šiose srityse: 
a. Įgaliojimai ir kompetencija 
Dėl EFPIS pagal ši ą antraštę svarstytos šios sritys: 
• Įgaliojimai nustatyti bendr ą suderintųjų taisyklių sąvadą. Šioje srityje numatomi 
dviejų rūšių įgaliojimai: pirma, įgaliojimai si ūlyti Komisijai patvirtinti 
privalomąsias technines taisykles sr ityse, kurios bus apibr ėžtos būsimuose 
sektorių teisės aktų pakeitimuose; antra, įgaliojimai įsikišti, nacionalin ėms 
priežiūros institucijoms nesutariant klausimais, kuriais b ūtinas susitarimas, pvz., 
dėl tarpvalstybiniu mastu veikian čios grupės, tarpininkaujant ir, jeigu reikia, 
priimant privalom ą sprendim ą. 
• Įgaliojimai užtikrinti nuosekl ų ES taisykli ų taikymą. Jeigu nacionalin ė priežiūros 
institucija pažeidžia taikomas taisykles, EPI gal ėtų paskelbti rekomendacij ą, 
LT 6   LT kurios nesilaikant Komisija gal ėtų priimti atitinkam ą sprendim ą ir rekomendacija 
taptų privaloma. Blogiausiu atveju, jei nacionalin ė priežiūros institucija ignoruot ų 
Komisijos sprendim ą, EPI, remdamasi tiesiogiai taikomomis Bendrijos 
taisyklėmis, galėtų adresuoti sprendim ą finansų įstaigai. 
• Įgaliojimai užtikrinti bendrus prieži ūros principus ir nuosekli ą priežiūros 
praktiką. Europos prieži ūros institucijos tur ėtų perimti 3-iojo lygio komitet ų 
vaidmenį šioje srityje, įskaitant mokym ą, ir jį plėsti ir taip pat pad ėti veikti 
priežiūros institucij ų kolegijoms, be kita ko, apibr ėžiant paskirstytin ą informacij ą 
ir tvarkant duomen ų bazę. 
• Visapusiški prieži ūros įgaliojimai . Nuspręsta į kiekvien ą reglament ą, kuriuo 
įsteigiama EPI, įtraukti straipsn į, pagal kur į numatoma galimyb ė suteikti jai 
įgaliojimus tiesiogiai priži ūrėti tam tikr ų rūšių įstaigas, ta čiau tik papildomai 
pakeitus sektoriaus teis ės aktus. Šiuo metu tai numatoma tik kredito reiting ų 
agentūrų atžvilgiu. 
• Įgaliojimai kritiniais atvejais . Šiuo klausimu manyt a, kad Europos prieži ūros 
institucijos tur ėtų galėti priimti nacionalin ėms prieži ūros institucijoms skirtus 
sprendimus visose atitinkamo sektoriaus teis ės aktų taikymo srityse, jei tik 
Komisija paskelbia, kad susidar ė kritinė padėtis. 
• Įgaliojimai rinkti ir tvarkyti mikr olygio rizikos ribojimo informacij ą. Europos 
priežiūros institucijos turi tur ėti galimyb ę susipažinti bent su  ta informacija, kuri ą 
šiuo metu gauna 3-iojo lygio komitetai (anonimiški ir suvestiniai duomenys). Kad Europos prieži ūros institucijos gal ėtų atlikti savo funkcijas , veiksmingumo ir 
nuoseklumo sumetimais joms reik ėtų suteikti galimyb ę prašyti nacionalini ų 
priežiūros institucij ų pateikti reikaling ą informacij ą, įskaitant informacij ą apie 
konkrečias finans ų įstaigas, pateikus motyvuot ą prašymą. 
• Įgaliojimai apsaugoti valstybi ų narių fiskalinę atsakomyb ę. Manyta, kad kuriai 
nors valstybei narei ir EPI nesutariant, ar d ėl EPI sprendimo gal ėtų būti padaryta 
neigiama įtaka tos valstyb ės narės fiskalinei atsakomybei, b ūtų tinkama, kad 
sprendimą kvalifikuot ąja balsų dauguma priimt ų Europos Vadov ų Taryba, užuot 
numačius tik deklaratyvaus pob ūdžio nuostat ą ar leidus valstyb ėms narėms elgtis 
savo nuoži ūra, kai daroma neigiama įtaka jų fiskalinei atsakomybei. 
Dėl ESRV pagal ši ą antraštę svarstytos šios sritys: 
• Tolesni  veiksmai reaguojant į įspėjimus ir rekomendacijas:  privalomas  laikymasis 
neįmanomas, nes juridinio asmens statuso neturinti įstaiga negali skelbti 
privalomųjų aktų, o jei neb ūtų imamasi joki ų tolesnių veiksmų, nukentėtų 
veiksmingumas, tad manyta, kad geriausia galimyb ė yra prievol ė „laikytis arba 
pasiaiškinti“. 
• Teisė gauti informacij ą: ESRV negal ėtų skelbti patikim ų įspėjimų ir 
rekomendacij ų, jeigu netur ėtų galimybės susipažinti su suvestiniais ES ar kurios 
nors šalies duomenimis. Tokia informacija gal ėtų būti nukreipiama per Europos 
priežiūros institucijas. Be to, ESRV veiksmingumas taip pat padid ėtų, jei jai būtų 
leista pateikus motyvuot ą prašymą gauti duomen ų apie atskiras įstaigas. 
LT 7   LT • Įspėjimų ir rekomendacij ų viešumas:  manyta, kad sistemingas viešinimas gal ėtų 
duoti priešing ų rezultatų, nes galėtų paskatinti kriz ę, o retkar čiais – nesilaikymo 
atveju – viešinimas gal ėtų būti naudingas. Nekintamus viešinimo ar neviešinimo 
kriterijus b ūtų sunku nustatyti, tad manyta, kad geriausia leisti ESRV savo 
nuožiūra spręsti, kada skelbti ad hoc  pagrindu. 
b. Organizacija ir strukt ūra 
Dėl EFPIS pagal ši ą antraštę svarstytos šios sritys: 
• Jungtinis iniciatyvinis komitetas.  Juridinio asmens status ą turintis jungtinis 
komitetas gal ėtų priimti teis ės aktus, kuriais trys EPI b ūtų įpareigojamos imtis 
darnių intervencini ų priemoni ų, ir teisės aktus d ėl konglomerat ų. Tačiau dėl 
juridinio asmens status ą turinčio jungtinio komiteto gal ėtų atsirasti papildom ų 
išlaidų, pvz., sekretoriatui. Apskri tai manoma, kad apdairiau tur ėti lankstų jungtinį 
komitetą be juridinio asmens statuso, kol bus atlikta pirmoji EFPIS veikimo 
peržiūra. Bus suformuotas konglomeratams skirtas pakomitetis.  
• Balsavimo tvarka.  Manyta, kad  veiksmingiausia galimyb ė tvirtinti Europos 
priežiūros institucij ų aktus atskirais atvejais b ūtų paprastoji balsuojan čiųjų tarybos 
narių balsų dauguma, o horizontaliais klausimais, pvz., d ėl siūlomų privalom ųjų 
techninių standart ų, rekomendacij ų ir gairi ų bei dėl finansini ų ir biudžeto 
sprendimų, turėtų būti taikoma kvalifikuotoji bals ų dauguma. 
• Atitinkam ų suinteresuot ųjų šalių dalyvavimas ir vaidmuo . Stokojant konsultacij ų 
su suinteresuotosiomis šalimis, ne įskaitant ad hoc  viešųjų konsultacij ų, 
intervencini ų priemoni ų kokybė būtų prasta. Rengti atviras vieš ąsias konsultacijas 
dėl kiekvieno Europos prieži ūros institucij ų akto taip pat b ūtų neveiksminga. 
Viena suinteresuot ųjų šalių konsultacin ė grupė būtų nedarni, atsižvelgiant į įvairų 
trijų EPI darbo pob ūdį. Todėl manoma, kad optimalu b ūtų suformuoti atskiras 
konsultacines grupes kiekvienai EPI. 
Dėl ESRV pagal ši ą antraštę svarstytos šios sritys: 
• Valdybos dydis ir kompetencijos mastas . Kad ESRV b ūtų veiksminga, valdyboje 
turėtų būti užtikrintas deramas atstovav imas kompetencijos ir nuomoni ų atžvilgiu. 
Europos Vadov ų Tarybos patvirtintame Komisijos pasi ūlyme siūloma valdyba, 
kurią sudarytų: 
* Europos centrinio banko pirmini nkas ir pirmininko pavaduotojas; 
* kiekvieno iš ES nacionalini ų centrinių bankų vadovai; 
* vienas Europos Komisijos atstovas; * kiekvienos iš Europos prieži ūros institucij ų atstovai; 
* vienas nebalsuojantis prieži ūros institucij ų atstovas iš kiekvienos 
valstybės narės; 
* vienas nebalsuojanti s Ekonomikos ir finans ų komiteto atstovas. 
LT 8   LT • Įspėjimų adresatai . Atrodo, kad veiksmingiausia galimyb ė ESRV tikslams 
pasiekti b ūtų keletas adresat ų (valstybės narės, nacionalin ės priežiūros institucijos, 
Europos prieži ūros institucijos ir Komisija). B ūtų neefektyvu ir neveiksminga 
apriboti galim ų adresatų sąrašą. Valdyba vykdo makrolygio rizikos ribojimo 
priežiūrą, todėl į galimų adresatų sąrašą nebūtina įtraukti konkre čias finans ų 
įstaigas. 
• Suinteresuot ųjų šalių dalyvavimas ir konsultacijos . Siekiant, kai tinkama, 
patobulinti sekretoriato atliekam ą analizę, manyta, jog b ūtų naudinga suburti 
techninę patariam ąją grupę, į kurią būtų įtraukti ESRV veikloje dalyvaujan čių 
įvairių įstaigų ekspertai. Taip pat negalima atmesti galimyb ės rengti platesnio 
masto ad hoc  konsultacijas. 
c. Finansavimas 
Dėl EFPIS svarstytos galimyb ės nuo 100 % finansavimo iš valstybi ų narių biudžeto 
iki 100 % finansavimo iš Bendrijos biudžet o. Pasirinktas 60 % finansavimas iš 
valstybių narių biudžeto ir 40 % Bendrijos subsidij a. Šis santykis užtikrins Europos 
priežiūros institucij ų nepriklausomum ą ir nuo valstybi ų narių, ir nuo Bendrijos, 
garantuos finansavimo stabilum ą ir parodys Europos prieži ūros institucij ų tikslų 
svarbą visai Bendrijai. 
Vertinant su ESRV susijusias galimybes atsižvelgta į aprūpinimą sekretoriatu ir jo 
buvimo viet ą: ar tokias paslaugas tur ėtų teikti Komisija, virtualus centrini ų bankų 
tinklas, ar Europos centri nis bankas. Laikomasi nuomon ės, jog tinkamiausia b ūtų, 
kad ESRV sekretoriat ą parūpintų Europos centrinis bankas. 
6. PASIRINKT Ų GALIMYBI Ų POVEIKIS  
Specialų poveikį įvairiems subjektams, tiesiogiai susijusiems su ESRV ir EFPIS 
steigimu, galima išanalizuoti taip: 
• Nacionalin ės priežiūros institucijos. Europos prieži ūros institucijos pad ės derinti 
finansų priežiūrą ES, siūlydamos patvirtinti privalom ąsias technines taisykles ir 
stebėdamos, kaip nacionalin ės priežiūros institucijos taiko ES taisykles. Jos taip 
pat sudarys geresnes s ąlygas veikti prieži ūros institucij ų kolegijoms ir tvarkys 
kolegijose dalyvaujan čioms prieži ūros institucijoms naudingas informacines 
duomenų bazes. Nacionalin ės priežiūros institucijos gal ės apskųsti Europos 
priežiūros institucij ų priimtus sprendimus. ESRV tur ėtų padėti nacionalin ėms 
priežiūros institucijoms geriau suprasti j ų veiksmų poveikį platesnei ekonomikos 
ir finansų sistemai. Ta čiau nacionalin ėms prieži ūros institucijoms gali tekti 
didesnė našta dėl informacijos teikimo ir reikalavimo „laikytis arba pasiaiškinti“, 
taikomo gavus ESRV rekomendacij ą. 
• Nacionalin ės finans ų ministerijos. Joms bus naudingas didesnis finans ų 
stabilumas visoje ES ir mažesn ė brangaus finans ų įstaigų gelbėjimo rizika. Jos 
galės susipažinti su ESRV atliekama sistemin ės rizikos analize ir, jeigu reikia, 
gaus įspėjimų ir rekomendacij ų. Valstybi ų narių fiskalinę atsakomyb ę apsaugos 
EPI reglament ų apsaugos s ąlyga. Kita vertus, valstyb ėms narėms gali tekti 
LT 9   LT prisidėti prie Europos prieži ūros institucij ų finansavimo pagal finansavimo tvark ą, 
kuri dar bus nustatyta. 
• 2-ojo ir 3-iojo lygio komitetai. Sukūrus EFPIS, 3-iojo lygio komitetai nustos 
veikę, ir visas j ų funkcijas perims Europos prieži ūros institucijos. Ta čiau 
naujosios institucijos kiek įmanoma užtikrins 3-iojo lygio komitet ų veiklos 
tęstinumą. Numatyta išlaikyti dabartinius darbuotojus ir padidinti j ų skaičių. 2-ojo 
lygio komitetai kol kas t ęs veiklą. 
• Europos centrinis bankas. Europos centrinis bankas dalyvaus ESRV ir par ūpins 
ESRV sekretoriat ą. 
• Nacionaliniai centriniai bankai. Dėl dalyvavimo  ESRV ir ind ėlio į sekretoriato 
darbą nacionalini ų centrinių bankų išlaidos netur ėtų daug padid ėti. 
• Finansų įstaigos. Pagerėjus tarpvalstybinei ir įvairius sektorius apiman čiai 
priežiūrai, dideli ų finansų grupių atitikties išlaidos d ėl suderint ų standartų ir 
priežiūros praktikos taikymo sumaž ės. ESRV pad ės gerinti verslo aplink ą, 
užtikrindama veiksming ą krizių prevencij ą Europos S ąjungoje. ES registruotas 
kredito reiting ų agentūras galės tiesiogiai priži ūrėti Europos vertybini ų popierių 
rinkų institucija, o tai užtikrins didesn ę darną ir mažesnes išlaidas. Įsteigus trij ų 
EPI jungtin į iniciatyvin į komitetą, bus padėtas pagrindas toliau gerinti finansini ų 
konglomerat ų priežiūrą. 
• Kitos suinteresuotosios šalys. Siekiant užtikrinti tinkam ą suinteresuot ųjų šalių 
indėlį į Europos prieži ūros institucij ų sprendim ų priėmimo proces ą, kiekvienai 
institucijai bus suformuota tikslin ė suinteresuot ųjų šalių grupė iš trisdešimties 
narių, kurie proporcingai atstov aus vartotojams, sektoriu i ir darbuotojams. ESRV 
galės konsultuotis taip pla čiai, kaip reik ės, ir galės kreiptis į techninę patariam ąją 
grupę. 
EFPIS suk ūrimo išlaidos apskai čiuotos pagal tris išlaid ų kategorijas: personalo 
išlaidas, infrastrukt ūros išlaidas ir veiklos išlaidas. Bendros apskai čiuotos Europos 
priežiūros institucij ų sukūrimo išlaidos sudaro apytik sliai 36 mln. EUR pirmaisiais 
veiklos metais (2010 m.), o po trej ų metų padidėja iki daugiau kaip 67 mln. EUR 
(2013 m.). Personalo išlaid ų sąmata pagr įsta prielaida, kad kie kviena EPI pirmaisiais 
veiklos metais sieks padvigubinti darbuotoj ų skaičių, palyginti su esam ų 3-iojo lygio 
komitetų darbuotoj ų skaičiumi, ir darbuotoj ų kiekvienoje iš trij ų institucij ų 
vidutiniškai padaug ės nuo 20 iki 40. 
ESRV sekretoriat ą parūpins Europos centrinis bankas ir Europos centrini ų bankų 
sistema, tad Bendrijos biudžetui ar valstybi ų narių biudžetams neteks joki ų 
tiesioginių išlaidų, išskyrus išlaidas koma ndiruotiems darbuotojams. 
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Reglamentuose, kuriais įsteigiamos EFPIS ir ESRV, numatyta įvertinti nauj ąją 
Europos finans ų priežiūros sistem ą praėjus trejiems metams nuo faktin ės jos veikimo 
pradžios. Komisija parengs dvi ataskaitas apie patirt į, įgytą veikiant atitinkamai 
LT 10   LT EFPIS ir ESRV. Komisija priims sprendim ą dėl galutinio rodikli ų rinkinio, atlikdama 
reikalaujamus vertinimus.