Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos Vyriausybės susitarimo dėl bendradarbiavimo žuvininkystės srityje ir gyvųjų Baltijos jūros išteklių išsaugojimo sudarymo /* KOM/2006/0868 galutinis - CNS 2006/0309 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 22.12.2006 KOM(2006) 868 galutinis 2006/0309 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos Vyriausybės susitarimo dėl bendradarbiavimo žuvininkystės srityje ir gyvųjų Baltijos jūros išteklių išsaugojimo sudarymo (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS | 110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai 2006 m. liepos 10–12 d. Europos Bendrija derėjosi su Rusijos Federacija ir sudarė Susitarimą dėl bendradarbiavimo žuvininkystės srityje ir gyvųjų Baltijos jūros išteklių išsaugojimo, kurį Bendrija parafavo 2006 m. liepos 28 d., o Rusijos Federacija – 2006 m. rugpjūčio 7 d. Pradinis šio susitarimo galiojimo laikotarpis – šešeri metai nuo jo įsigaliojimo datos. Bendrija suinteresuota patvirtinti šį susitarimą. Komisija siūlo Tarybai priimti reglamentą dėl šio naujo Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos Vyriausybės susitarimo dėl bendradarbiavimo žuvininkystės srityje ir gyvųjų Baltijos jūros išteklių išsaugojimo. | 120 | Bendrosios aplinkybės Rusijos Federacijos ir Bendrijos derybos dėl dvišalio žuvininkystės susitarimo vyko dar tarybiniais laikais, 1977 m., netrukus po to, kai žuvininkystės jurisdikcija buvo išplėsta iki 200 jūrmylių. Tačiau, nors aktyvios derybos prasidėjo 1988 m., susitarimo nebuvo pasiekta. 1997 m. Rusijos Federacija pareiškė norą išplėsti susitarimą taip, kad jis apimtų visus jos žuvininkystės interesus, ir jį taikyti ne tik Baltijos jūrai. Taryba tam pritarė ir išplėtė derybų įgaliojimus 2001 m. kovą. Tačiau 2004 m. kovą derybos buvo nutrauktos paaiškėjus, kad Rusijos Federacija nebenori sudaryti visapusiško žuvininkystės susitarimo. Po Europos Sąjungos plėtros 2004 m. gegužį, remdamosi 2003 m. Stojimo akto 6 straipsnio 12 dalimi, Estija, Latvija, Lietuva ir Lenkija ėmėsi veiksmų, siekdamos pasitraukti iš Žvejybos ir žuvų išteklių apsaugos Baltijos jūroje ir Beltuose konvencijos (Gdansko konvencija) nuo įstojimo datos arba kuo greičiau įstojus. Kadangi Rusijos Federacija atsakinga tik už maždaug 5 % Baltijos jūros žuvininkystės išteklių labai ribotose teritorijose aplink Kaliningradą ir Sankt Peterburgą ir kadangi visi Baltijos jūros vandenys dabar priklauso nacionalinei jurisdikcijai, Bendrija laikėsi nuomonės, kad tarptautinė dviejų Šalių konvencija yra netinkama ir neproporcinga priemonė Šalių įsipareigojimams bendradarbiauti žuvininkystės valdymo srityje. Todėl Bendrija nusprendė pasitraukti iš Gdansko konvencijos ir atliko reikiamas procedūras, 2004 m. gruodžio 20 d. perduodama Tarybos žodinę notą Lenkijos Respublikai. Šiuo metu tik Lenkija, vėliau pateikusi pranešimą apie pasitraukimą, ir Rusijos Federacija yra Gdansko konvencija įsteigtos Tarptautinės žvejybos Baltijos jūroje komisijos (IBSFC) narės; Lenkijos narystė baigsis 2006 m. pabaigoje. Todėl buvo laikomasi nuomonės, kad žuvininkystės ištekliai Baltijos jūroje būtų geriau valdomi pasirašius dvišalį Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos žuvininkystės susitarimą, šiuo metu taikytiną tik Baltijos jūrai. Remiantis Stojimo sutartimis, toks susitarimas taip pat turėtų pakeisti esamus dvišalius Rusijos Federacijos ir Estijos, Suomijos, Latvijos, Lietuvos, Lenkijos bei Švedijos susitarimus vienu dvišaliu susitarimu. 2004 m. pabaigoje Rusijos Federacija sutiko atnaujinti derybas. Naujasis pagrindų susitarimas taikomas tik Baltijos jūrai. Šiame etape Rusijos Federacija pageidavo neišplėsti Susitarimo geografinės aprėpties už Baltijos jūros ribų. Tačiau Susitarime yra nuostatų, kuriomis remiantis būtų galima išplėsti aprėptį ateityje, jei tam pritartų abi Šalys. Tam reikėtų naujo arba pakeisto įgaliojimo pradėti derybas, kad būtų galima nustatyti žvejybos teises Rusijos laivams Bendrijos vandenyse už Baltijos jūros ribų. Naujojo Susitarimo tikslas – užtikrinti glaudų Šalių bendradarbiavimą remiantis vienodos abipusės naudos principu, siekiant išsaugoti, tausiai naudoti ir valdyti abiejų Šalių ekonominėmis jūros zonomis keliaujančius, su jais susijusius ir nuo jų priklausomus išteklius Baltijos jūroje. Susitarime pateikiamos nuostatos dėl jungtinio valdymo priemonių, licencijavimo, atitikties išsaugojimo ir valdymo priemonėms bei kitoms žuvininkystę reglamentuojančioms nuostatoms, bendradarbiavimo kontrolės ir nuostatų įgyvendinimo srityje, tikrinimų, laivų arešto ir sulaikymo, mokslinio bendradarbiavimo ir anadrominių ir katadrominių rūšių. Susitarimo įsigaliojimo dieną juo bus pakeisti esami dvišaliai valstybių narių ir Rusijos Federacijos žuvininkystės susitarimai. Siekdamos Susitarimo tikslų, Šalys įsteigia Jungtinį žuvininkystės Baltijos jūroje komitetą, kurio posėdžiai vyksta bent kartą per metus. | 139 | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Pasiūlymo srityje nėra jokių galiojančių nuostatų. | 141 | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. | KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | 219 | Netaikoma | Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | 229 | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. | 230 | Poveikio vertinimas Gdansko konvencija bus nebetaikoma nuo 2007 m. sausio 1 d. Naujasis susitarimas pakeis Gdansko konvenciją ir egzistuojančius dvišalius valstybių narių ir Rusijos Federacijos žuvininkystės susitarimus. Remiantis Gdansko konvencijos 1 straipsniu, Šalys turėtų glaudžiai bendradarbiauti, siekdamos išsaugoti ir didinti gyvuosius Baltijos jūros bei Beltų išteklius ir užtikrinti optimalų žvejybos produktyvumą, o ypač plėsti ir koordinuoti su tuo susijusius tyrimus. Be to, remiantis Gdansko konvencijos 9 straipsniu, IBSFC buvo įpareigota koordinuoti gyvųjų išteklių Konvencijos rajone tvarkymą ir tuo tikslu rinkti, kaupti, analizuoti ir platinti statistinius duomenis, pvz., dėl laimikio, žvejybos pastangų ir kitos informacijos. Naujasis Susitarimas leis užtikrinti glaudų Bendrijos ir Rusijos Federacijos bendradarbiavimą pagal vienodos abipusės naudos principą, siekiant išsaugoti, tausiai naudoti ir valdyti abiejų Šalių ekonominėmis jūros zonomis keliaujančius, su jais susijusius ir nuo jų priklausomus išteklius Baltijos jūroje. Atsižvelgiant į tai naujasis Jungtinis žuvininkystės Baltijos jūroje komitetas taps svarbiu forumu, susijusiu su kasmečiais Bendrijos ir Rusijos Federacijos prašymais Tarptautinei jūrų tyrinėjimo tarybai (ICES) teikti mokslines rekomendacijas dėl Baltijos jūros žuvų išteklių būklės ir rekomendacijas dėl žuvininkystės valdymo. Anksčiau tai buvo IBSFC užduotis. Nenumatoma, kad sudarius Susitarimą pasikeistų dabartinė Bendrijos laivyno Baltijos jūroje struktūra ar bendrų išteklių valdymo principai. Nenumatoma, kad keistųsi Bendrijos įnašo, mokamo ICES dėl prašomų mokslinių rekomendacijų, dalis, kuri šiuo metu sudaro 90,04 % metinės sumos. | TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI | 305 | Siūlomų veiksmų santrauka Šio pasiūlymo tikslas – suteikti teisinį pagrindą Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos Vyriausybės susitarimui dėl bendradarbiavimo žuvininkystės srityje ir gyvųjų Baltijos jūros išteklių išsaugojimo sudaryti. | 310 | Teisinis pagrindas EB Sutarties 37 straipsnis, kartu su 300 straipsnio 2 dalimi ir 3 dalies pirma pastraipa; | 329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. | Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios (-ių) priežasties (-čių). | 331 | Pasiūlymas susijęs su tarptautinio susitarimo sudarymu. | 332 | Netaikoma. | Pasirinkta priemonė | 341 | Siūlomos priemonės: reglamentas. | 342 | Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). Pasiūlymas susijęs su tarptautinio susitarimo sudarymu. | POVEIKIS BIUDžETUI | 409 | Pasiūlymas neturi jokio poveikio Bendrijos biudžetui. | E-6350 | (Aiškinamasis memorandumas patvirtintas – 6 350 spaudos ženklai – atitinka Vertimų generalinio direktorato normą). | 1. 2006/0309 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos Vyriausybės susitarimo dėl bendradarbiavimo žuvininkystės srityje ir gyvųjų Baltijos jūros išteklių išsaugojimo sudarymo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį, kartu su 300 straipsnio 2 dalimi ir 300 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[1], kadangi: (1) Bendrija ir Rusijos Federacijos Vyriausybė derėjosi dėl Susitarimo dėl bendradarbiavimo žuvininkystės srityje ir gyvųjų Baltijos jūros išteklių išsaugojimo ir jį parafavo. (2) Šiame Susitarime numatomas glaudus Šalių bendradarbiavimas pagal vienodos abipusės naudos principą, siekiant išsaugoti, tausiai naudoti ir valdyti abiejų Šalių ekonominėmis jūros zonomis keliaujančius, su jais susijusius ir nuo jų priklausomus išteklius Baltijos jūroje. (3) Bendrija suinteresuota patvirtinti šį susitarimą, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos Vyriausybės susitarimas dėl bendradarbiavimo žuvininkystės srityje ir gyvųjų Baltijos jūros išteklių išsaugojimo sudarymo patvirtinamas Bendrijos vardu. Susitarimo tekstas pridedamas prie šio reglamento. 2 straipsnis Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenis, kuriems suteikiama teisė pasirašyti Bendriją įpareigojantį susitarimą. 3 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos Vyriausybės susitarimas dėl bendradarbiavimo žuvininkystės srityje ir gyvųjų Baltijos jūros išteklių išsaugojimo EUROPOS BENDRIJA ir RUSIJOS FEDERACIJOS VYRIAUSYBĖ (toliau – Šalys), PAŽYMĖDAMOS, kad 1973 m. Žvejybos ir žuvų išteklių apsaugos Baltijos jūroje ir Beltuose konvencija (Gdansko konvencija) bus nebetaikoma nuo 2007 m. sausio 1 d., PRIPAŽINDAMOS, kad 1995 m. sausio 1 d. į Bendriją įstojus Švedijai bei Suomijai, o 2004 m. gegužės 1 d. – Estijai, Latvijai, Lietuvai ir Lenkijai, atitinkamai už Latvijos Respublikos, Švedijos Karalystės, Suomijos Respublikos, Estijos Respublikos, Lenkijos Respublikos bei Lietuvos Respublikos Vyriausybių ir Rusijos Federacijos Vyriausybės sudarytų žuvininkystės susitarimų aspektus, susijusius su žuvininkyste Baltijos jūroje, atsako Bendrija, PRIPAŽINDAMOS būtinybę pakeisti šiuos žuvininkystės susitarimus, kiek jie susiję su žuvininkyste Baltijos jūroje, ir 1973 m. Gdansko konvenciją nauju Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos Vyriausybės susitarimu, PATVIRTINDAMOS bendrą siekį užtikrinti Baltijos jūros žuvų išteklių išsaugojimą, ilgalaikį tausų naudojimą ir valdymą, VADOVAUDAMOSI 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatomis ir 1995 m. gruodžio 4 d. Jungtinių Tautų susitarimu, skirtu 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatoms, susijusioms su dviejų ar daugiau valstybių ekonominėmis jūros zonomis keliaujančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinti, VADOVAUDAMOSI 1994 m. birželio 24 d. Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu, nustatančiu Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystę (toliau – PBS), ir siekdamos sustiprinti šiuos ryšius, ATSIŽVELGDAMOS į Atsakingos žuvininkystės kodeksą, kurį 1995 m. FAO konferencijos sesijoje priėmė Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos taryba, ATSIŽVELGDAMOS į Johanesburgo darnaus vystymosi deklaraciją, kuri buvo priimta 2002 m. rugsėjį per pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimą darnaus vystymosi klausimais, ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad gyvuosius Baltijos jūros išteklius sudaro abiejų Šalių išskirtinėmis ekonominėmis zonomis keliaujantys žuvų ištekliai, su jais susiję ir nuo jų priklausomi ištekliai ir kad šių išteklių veiksmingą išsaugojimą ir tausų naudojimą įmanoma užtikrinti tik Šalims bendradarbiaujant žuvininkystės valdymo srityje, taip pat vykdant kontrolę ir taikant įgyvendinimo taisykles, PRIPAŽINDAMOS, kad Šalys yra įsipareigojusios plėtoti ekosistema grindžiamą požiūrį į žuvininkystės valdymą, paremtą geriausiomis mokslinėmis rekomendacijomis ir pakrantės valstybių pareigų vykdymu, kad būtų užtikrintos tinkamos išsaugojimo ir valdymo priemonės, kurių reikia gyvųjų išteklių išsaugojimui išskirtinėje ekonominėje zonoje remiantis 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija, NORĖDAMOS tęsti bendradarbiavimą atitinkamose tarptautinėse žuvininkystės organizacijose visų žuvininkystės išteklių jungtinio išsaugojimo, tausaus naudojimo bei valdymo tikslais ir patvirtindamos Šalių siekį toliau plėtoti Gdansko konvencijoje puoselėjamus principus, PRIPAŽINDAMOS mokslinių tyrimų svarbą žuvininkystės išteklių išsaugojimo, tausaus naudojimo ir valdymo srityse, visų pirma Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) kontekste, ir siekdamos skatinti tolesnį bendradarbiavimą šioje srityje, SUSITARĖ: 1 straipsnis Vartojami terminai Šiame Susitarime: a) „Šalių išskirtinė ekonominė zona“ yra atitinkamai Rusijos Federacijos išskirtinė ekonominė zona ir Europos bendrijos valstybių narių išskirtinės ekonominės zonos, b) „Šalių teritoriniai vandenys“ yra atitinkamai Rusijos Federacijos teritoriniai vandenys ir Europos bendrijos valstybių narių teritoriniai vandenys, c) „gyvieji jūros ištekliai“ yra esamos gyvosios jūrų rūšys, įskaitant anadromines ir katadromines rūšis, d) „Šalių žvejybos laivai“ yra atitinkamai su Rusijos Federacijos vėliava plaukiojantys žvejybos laivai ir su Europos bendrijos valstybių narių vėliavomis plaukiojantys žvejybos laivai, kuriuose yra gyvųjų jūros išteklių komercinio eksploatavimo įranga, e) „tausojantis naudojimas“ – tai išteklių naudojimas, neapsunkinant vėlesnio jų naudojimo ir nedarant neigiamo poveikio jūros ekosistemoms; f) „Šalių ekonominėmis jūros zonomis keliaujantys ištekliai“ yra reguliariai Šalių išskirtines ekonomines zonas Baltijos jūroje ribas kertantys žuvų ištekliai, g) „žvejybos pastangos“ – žvejybos laivo pajėgumo ir veiklos sandauga; laivų grupės žvejybinės pastangos – tai visų grupės laivų žvejybinių pastangų visuma, h) „žuvininkystės valdymui taikomas atsargos principas“ reiškia, kad pakankamos mokslinės informacijos nebuvimas negali būti priežastimi atidėti arba nesiimti valdymo priemonių pagrindinėms, susijusioms arba priklausomoms rūšims ir nepagrindinėms rūšims bei jų aplinkai išsaugoti; 2 straipsnis Geografinė zona, kuriai taikomas šis Susitarimas Geografinė zona, kuriai taikomas šis Susitarimas (toliau – Baltijos jūra), yra visi Baltijos jūros ir Beltų vandenys, išskyrus vidaus vandenis, vakaruose apriboti linija nuo Hasenore kyšulio iki Gniben Rago, nuo Korshage iki Spodsbierg ir nuo Gilbierg kyšulio iki Kullen. 3 straipsnis Teritorinis taikymas Šis Susitarimas taikomas teritorijose, kuriose taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis, laikantis toje Sutartyje nustatytų sąlygų, ir Rusijos Federacijoje. 4 straipsnis Tikslai 1. Šio Susitarimo tikslas – užtikrinti glaudų Šalių bendradarbiavimą remiantis vienodos abipusės naudos principu, siekiant išsaugoti, tausiai naudoti ir valdyti abiejų Šalių ekonominėmis jūros zonomis keliaujančius, su jais susijusius ir nuo jų priklausomus išteklius Baltijos jūroje. 2. Susitarime yra nustatyti glaudaus Šalių bendradarbiavimo principai ir procedūros, siekiant užtikrinti, kad naudojant Šalių ekonominėmis jūros zonomis keliaujančius, su jais susijusius ir nuo jų priklausomus išteklius Baltijos jūroje būtų sudaromos darnios ekonominės, aplinkos ir socialinės sąlygos. 3. Šalys bendradarbiauja remdamosi geriausiomis mokslinėmis rekomendacijomis bei kitais atitinkamais duomenimis ir taiko atsargumo principą bei susitaria plėtoti ekosistema grindžiamą požiūrį į žuvininkystės valdymą. 5 straipsnis Jungtinio valdymo priemonės 1. Kiekviena Šalis, vadovaudamasi abipusės naudos principu ir savo teisės aktais, gali leisti kitos Šalies žvejybos laivams žvejoti savo išskirtinėje ekonominėje zonoje Baltijos jūroje. 2. Šalys gali abipusiu pagrindu pasikeisti žvejybos kvotomis Baltijos jūroje. 3. Kad pasiektų šio Susitarimo tikslus, Šalys nustato priemones, reglamentuojančias Šalių ekonominėmis jūros zonomis keliaujančių išteklių Baltijos jūroje naudojimą, taip pat atsižvelgdamos į susijusias ir priklausomas rūšis. Šios priemonės gali apimti, inter alia : a) Šalių ekonominėmis jūros zonomis keliaujančių išteklių ir tokių išteklių grupių bendrą leistiną sugauti kiekį (BLS) ir paskirstymą tarp Šalių. Paskirstymas grindžiamas tradiciniu žvejybos galimybių pasiskirstymu, atsižvelgiant į poreikį tikslingiau valdyti išteklius, kaip pataria ICES, b) ilgalaikius žuvininkystės valdymo planus, taikomus Šalių ekonominėmis jūros zonomis keliaujantiems ištekliams, c) žvejybos pastangų apribojimą, bei d) technines priemones. 4. Šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalių nuostatų įgyvendinimas aptariamas šio Susitarimo 14 straipsnyje nurodytame Jungtiniame žuvininkystės Baltijos jūroje komitete. 6 straipsnis Šalių savarankiškos valdymo priemonės 1. Kiekviena Šalis nustato bendrą leistiną sugauti kiekį ir sudaro ilgalaikius Šalių ekonominėmis jūros zonomis nekeliaujančių išteklių Baltijos jūroje valdymo planus, atsižvelgdamos į susijusias ir priklausomas rūšis. 2. Jeigu šio Susitarimo 14 straipsnyje nurodytame Jungtiniame žuvininkystės Baltijos jūroje komitete nepavyksta susitarti dėl tinkamų valdymo priemonių, rekomenduotinų atitinkamoms valdžios institucijoms, Šalys priima savarankiškas priemones, siekdamos užtikrinti, kad būtų įgyvendinti šio Susitarimo 4 straipsnyje nustatyti tikslai, susiję su gyvųjų Baltijos jūros išteklių naudojimo valdymu ir išsaugojimu, atsižvelgdamos į susijusias ir priklausomas rūšis. 3. Priemonės, kurių imamasi pagal šio straipsnio 2 dalį, yra grindžiamos objektyviais moksliniais kriterijais ir faktiškai arba įstatymiškai nediskriminuoja kitos Šalies. 4. Be Jungtinio žuvininkystės Baltijos jūroje komiteto priimtų rekomendacijų dėl priemonių, kiekviena Šalis gali nustatyti tokias išsaugojimo ir valdymo priemones, kurias laiko būtinomis, kad būtų įgyvendinti šio Susitarimo 4 straipsnyje nustatyti tikslai. 5. Žuvininkystės reguliavimo priemonės, kurias kiekviena Šalis taiko savo išskirtinėje ekonominėje zonoje ir teritoriniuose vandenyse išsaugojimo tikslais, grindžiamos objektyviais ir moksliniais kriterijais, atsižvelgiant į susijusias ir priklausomas rūšis, ir nei faktiškai, nei įstatymiškai nediskriminuoja kitos Šalies. 7 straipsnis Licencijavimas 1. Kiekviena Šalis reikalauja, kad žvejybai kitos Šalies žvejybiniais laivais nustatytose jos išskirtinės ekonominės zonos Baltijos jūroje zonose būtų taikomos licencijos (leidimai). 2. Kiekvienos Šalies kompetentingos institucijos laiku perduoda kitai Šaliai žvejybos laivų, kuriais leidžiama žvejoti kitos Šalies išskirtinės ekonominės zonos Baltijos jūroje nustatytose zonose, pavadinimą, registracijos numerį ir kitą reikalingą informaciją. 3. Licencijavimo sąlygos įgyvendinamos remiantis šio Susitarimo 14 straipsnyje nurodyto Jungtinio žuvininkystės Baltijos jūroje komiteto priimtomis rekomendacijomis. 4. Gavusi licencijos (leidimo) paraišką, kiekviena Šalis pagal savo taikomus teisės aktus išduoda licenciją (leidimą), suteikiančią (-tį) teisę žvejoti išskirtinės ekonominės zonos Baltijos jūroje nustatytose zonose. 8 straipsnis Atitiktis išsaugojimo bei valdymo priemonėms ir kitiems žuvininkystę reglamentuojantiems nuostatams 1. Kiekviena Šalis, remdamasi savo įstatymais, nuostatais ir administracinėmis taisyklėmis, imasi būtinų veiksmų, siekdamos užtikrinti, kad žvejybos laivai laikytųsi kitos Šalies įstatymuose nustatytų taisyklių ir nuostatų, taikomų žuvininkystės ištekliams kitos Šalies išskirtinėje ekonominėje zonoje Baltijos jūroje. 2. Kiekviena Šalis, vadovaudamasi galiojančiais teisės aktais ir tarptautine teise, savo išskirtinės ekonominės zonos Baltijos jūroje atžvilgiu imasi veiksmų, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad kitos Šalies žvejybos laivai laikytųsi šio Susitarimo nuostatų. 3. Šalys viena kitai iš anksto ir tinkamu būdu praneša apie žuvininkystę reglamentuojančius nuostatus ir priemones bei apie tų nuostatų ar priemonių pakeitimus. 4. Kiekviena Šalis imasi tokių priemonių, jeigu jų reikia siekiant užtikrinti atitiktį šio Susitarimo nuostatoms savo išskirtinėje ekonominėje zonoje ir teritoriniuose vandenyse. 9 straipsnis Bendradarbiavimas kontrolės ir nuostatų įgyvendinimo srityje Šalys bendradarbiauja Baltijos jūrai taikomos kontrolės ir nuostatų įgyvendinimo srityje. Šiuo tikslu Šalys susitaria parengti keitimosi kontrolės ir nuostatų įgyvendinimo strategijomis planą. 10 straipsnis Patikrinimai Kiekviena Šalis sutinka, kad kitos Šalies kompetentingos įstaigos, atsakingos už žvejybos veiklą pastarosios Šalies išskirtinėje ekonominėje zonoje Baltijos jūroje, gali patikrinti jos žvejybos laivus. Kiekviena Šalis sudaro sąlygas tokiems patikrinimams atlikti, siekiant stebėti, kaip laikomasi šio Susitarimo 8 straipsnyje minimų reglamentavimo priemonių ir nuostatų. 11 straipsnis Laivų areštas ir sulaikymas 1. Kiekvienos Šalies kompetentingos įstaigos kitos Šalies žvejybos laivų arešto ar sulaikymo atveju nedelsdamos diplomatiniais ar kitais oficialiais kanalais informuoja tos Šalies kompetentingas įstaigas apie veiksmus, kurių imtasi, ir apie skirtas nuobaudas. 2. Kiekvienos Šalies kompetentingos įstaigos nedelsdamos paleidžia sulaikytus žvejybos laivus ir įgulas, kai laivo savininkas ar jo atstovas pateikia pakankamą užstatą, nustatytą remiantis galiojančiais Rusijos Federacijos ir Europos bendrijos valstybių narių įstatymais. 12 straipsnis Mokslinis bendradarbiavimas 1. Šalys prašo ICES mokslinių rekomendacijų, susijusių su Šalių ekonominėmis jūros zonomis keliaujančiais, su jais susijusiais ir nuo jų priklausomais Baltijos jūros ištekliais, kurios padėtų priimant šių išteklių jungtinio valdymo priemones. 2. Šalys įsipareigoja bendradarbiauti Tarptautinėje jūrų tyrinėjimo taryboje mokslinių tyrimų, kurie svarbūs įgyvendinant šį Susitarimą, srityje. 3. Šalys skatina mokslininkų ir ekspertų bendradarbiavimą abipusiai svarbiais žuvininkystės klausimais, įskaitant bendradarbiavimą akvakultūros srityje. 13 straipsnis Anadrominės ir katadrominės rūšys 1. Šalys bendradarbiauja anadrominių ir katadrominių rūšių išsaugojimo tikslais, remdamosi Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija, pagal šį Susitarimą ir atitinkamus tarptautinius susitarimus, siekdamos skatinti šių Baltijos jūros išteklių išsaugojimą, atkūrimą, padidinimą ir racionalų naudojimą. 2. Be šio Susitarimo 2 straipsnyje nustatytos geografinės teritorijos, kuriai taikomas šis Susitarimas, Šalys gali susitarti išplėsti bendradarbiavimą anadrominių ir katadrominių rūšių valdymo srityje, išskyrus atvejus, kai tokios rūšys gyvena tik vidaus vandenyse. 14 straipsnis Jungtinis žuvininkystės Baltijos jūroje komitetas 1. Kad būtų įgyvendinti šio Susitarimo tikslai, Šalys įsteigia Jungtinį žuvininkystės Baltijos jūroje komitetą (toliau – Komitetas). 2. Kiekviena Šalis į Komitetą paskiria savo atstovą ir atstovo padėjėją ir apie tai oficialiais kanalais informuoja kitą Šalį. 3. Komitetas svarsto visus šio Susitarimo taikymo srityje svarbius klausimus ir Šalims teikia rekomendacijas. 4. Komitetas visų pirma: a) tiria Šalių ekonominėmis jūros zonomis keliaujančių, su jais susijusių ir nuo jų priklausomų Baltijos jūros išteklių pokyčius ir jų eksploatavimą, b) prižiūri, kaip įgyvendinamas ir aiškinamas Susitarimas ir ar jis tinkamai taikomas, visų pirma jo nuostatos dėl kontrolės, nuostatų įgyvendinimo ir patikrinimų, c) užtikrina būtiną interesų bendrumą tvarkant su žuvininkyste susijusius reikalus, d) yra draugiško ginčų, kurie gali kilti dėl šio Susitarimo aiškinimo arba taikymo, sprendimo vieta. 5. Šalių susitarimu Komiteto posėdžiai vyksta ne rečiau kaip kartą per metus pakaitomis kiekvienos Šalies teritorijoje, siekiant teikti rekomendacijas atitinkamoms institucijoms, atsakingoms už žuvininkystę ir išteklius Baltijos jūroje, kaip nustatyta šio Susitarimo 5 straipsnyje. Komitetas renkasi į neeilinius posėdžius vienos iš Šalių prašymu. 6. Prireikus, Komitetas įsteigia papildomas įstaigas jo funkcijoms vykdyti. 7. Pirmajame posėdyje Komitetas priima darbo tvarkos taisykles. 15 straipsnis Šalių konsultacijos Šalys konsultuojasi šio Susitarimo įgyvendinimo ir tinkamo taikymo klausimais arba kilus ginčui dėl jo aiškinimo arba taikymo. 16 straipsnis Tarptautinis bendradarbiavimas Šalys bendradarbiauja atitinkamose tarptautinėse organizacijose abipusės svarbos valdymo ir išsaugojimo klausimais, kurie gali būti nagrinėjami tokiose tarptautinėse organizacijose. 17 straipsnis Apsaugos sąlyga 1. Nė viena šio Susitarimo nuostata neturi įtakos kurios nors Šalies pozicijai ar požiūriui dėl teisių ir pareigų pagal tarptautinius žuvininkystės susitarimus arba bet kuriuo su jūrų teise susijusiu klausimu ir jokiu būdu jų nepažeidžia. 2. Šis Susitarimas nepažeidžia Šalių išskirtinių ekonominių zonų ribų. 18 straipsnis Įsigaliojimas 1. Šis Susitarimas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo datos ir įsigalioja nuo paskutinio pranešimo raštu, informuojančio, kad Šalys baigė visas jo įsigaliojimui reikalingas vidaus procedūras, gavimo datos. 2. Nuo Susitarimo įsigaliojimo datos juo pakeičiami šie žuvininkystės susitarimai, tiek kiek jie susiję su žuvininkyste Baltijos jūroje: 1992 m. liepos 21 d. Latvijos Respublikos Vyriausybės ir Rusijos Federacijos Vyriausybės susitarimas, 1992 m. gruodžio 11 d. Švedijos Karalystės Vyriausybės ir Rusijos Federacijos Vyriausybės susitarimas, 1994 m. kovo 11 d. Suomijos Respublikos Vyriausybės ir Rusijos Federacijos Vyriausybės susitarimas, 1994 m. gegužės 4 d. Estijos Respublikos Vyriausybės ir Rusijos Federacijos Vyriausybės susitarimas, 1995 m. liepos 5 d. Lenkijos Respublikos Vyriausybės ir Rusijos Federacijos Vyriausybės susitarimas ir 1999 m. birželio 29 d. Lietuvos Respublikos Vyriausybės ir Rusijos Federacijos Vyriausybės susitarimas. 19 straipsnis Susitarimo galiojimo trukmė Pradinis šio susitarimo galiojimo laikotarpis – šešeri metai nuo jo įsigaliojimo datos. Jeigu, likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki to laikotarpio pabaigos, Šalys viena kitai nepraneša apie Susitarimo nutraukimą, jis kaskart pratęsiamas trejų metų laikotarpiams, jei ne mažiau kaip prieš devynis mėnesius iki kiekvieno iš jų pabaigos nepateikiami pranešimai apie nutraukimą. 20 straipsnis Kalbos Priimta Briuselyje / Maskvoje, [2006 .. .. ] čekų, danų, olandų, anglų, estų, suomių, prancūzų, vokiečių, graikų, vengrų, italų, latvių, lietuvių, lenkų, portugalų, rusų, slovakų, slovėnų, ispanų ir švedų kalbomis. Visi tekstai yra autentiški. Kilus ginčui, remiamasi tekstais anglų ir rusų kalba. [1] Nuomonė pareikšta [data] (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).