EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2022 05 23 COM(2022) 228 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Europos priežiūros institucijų (EPI) veiklos









1.ĮVADAS Trys Europos priežiūros institucijos (EPI) – Europos bankininkystės institucija (EBI), Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EIOPA) ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA) – sukurtos 2011 m., reaguojant į 2008 m. prasidėjusią pasaulinę finansų krizę. Jos buvo įsteigtos siekiant padėti šalinti finansų krizės atskleistus priežiūros trūkumus ir atkurti visišką pasitikėjimą ES finansų rinkomis. Praėjus daugiau nei 10 metų nuo jų sukūrimo, EPI šiose srityse pasiekė labai įtikinamų rezultatų. Įgyvendindamos šios srities ES teisės aktus ir koordinuodamos nacionalinių priežiūros institucijų darbą, jos yra svarbiausi veiksniai formuojant bendrąją kapitalo ir finansinių paslaugų rinką. Jos taip pat sėkmingai ėmėsi naujų gaivinimo ir pertvarkymo sistemų užduočių. Pastarojo meto COVID-19 krizė įrodė, kad Europos finansų priežiūros institucijų sistema veikia gerai, o EPI darbas yra svarbi šio laimėjimo dalis. Be to, dabartinėmis geopolitinėmis aplinkybėmis, Rusijai pradėjus karą prieš Ukrainą, EPI tenka svarbus vaidmuo, įskaitant jų vaidmenį ES finansų rinkos dalyviams įgyvendinant sankcijas. EPI taip pat atidžiai stebi poveikį ES finansų įstaigoms ir seka finansų rinkos pokyčius, ypač susijusius su energetikos, maisto prekių ir biržos prekių išvestinių finansinių priemonių rinkomis. Pastarąjį dešimtmetį EPI veikla buvo sutelkta į bendro finansinių paslaugų taisyklių sąvado kūrimą ir priežiūros konvergencijos skatinimą. Šiose srityse padaryta didelė pažanga, tačiau vis dar reikia tęsti tinkamai nukreiptas pastangas, kad būtų skatinama tikra kapitalo rinkų sąjunga. Finansų sistema, turinti daug centrų visoje ES, didina poreikį tobulinti bendrą taisyklių sąvadą ir didinti priežiūros konvergenciją. Atsižvelgdama į tai, 2020 m. rugsėjo 24 d. Komisija paskelbė Kapitalo rinkų sąjungos veiksmų planą. Šiame veiksmų plane Komisija įsipareigojo: i) toliau tobulinti bendrą taisyklių sąvadą įvertindama tolesnio ES taisyklių derinimo poreikį ir ii) įvertinti, ko jau pasiekta priežiūros konvergencijos srityje. Be to, trijų EPI reglamentų 81 straipsnyje nustatytas reikalavimas, kad Komisija atliktų reglamentų peržiūrą. Ši peržiūra turi būti atliekama paskelbiant bendrą ataskaitą apie patirtį, įgytą vykdant EPI veiklą ir taikant EPI reglamentuose nustatytas procedūras. Be bendro reikalavimo peržiūrėti trijų EPI veiklos efektyvumą, ESMA ir EBI reglamentuose yra specialios peržiūros nuostatos. EPI reglamentų pakeitimai pradėti taikyti 2020 m. sausio 1 d. (toliau – 2019 m. EPI funkcijų peržiūra). Šiais pakeitimais buvo pakeistos galiojančios konvergencijos priemonės ir valdymo nuostatos. Pakeitimais ESMA taip pat suteikti nauji tiesioginės priežiūros įgaliojimai. Pirmoje po šių pakeitimų atliktoje peržiūroje ypač daug dėmesio skiriama tam, ar šie pakeitimai buvo naudingi ES finansų priežiūrai ir kokiu mastu. Rengdama šią ataskaitą, Komisija pradėjo plataus masto konsultacijas. Ji surengė tikslines konsultacijas, į kurių klausimus gavo 107 atsakymus, taip pat paprašė pačių EPI pateikti atsiliepimų. Ji taip pat surengė viešą renginį ir įvairių susitikimų su suinteresuotaisiais subjektais. Komisija paskelbė atsiliepimų apžvalgą, kurioje pateikė išsamią per šias konsultacijas gautų atsakymų santrauką. Apskritai konsultacijų respondentai teigiamai įvertino EPI poveikį: i) finansiniam stabilumui; ii) vidaus rinkos veikimui; iii) priežiūros kokybei ir nuoseklumui; iv) tarptautinio priežiūros koordinavimo stiprinimui; v) vartotojų ir investuotojų apsaugai; vi) tvariam finansavimui ir vii) skaitmeniniams finansams. Daugelis respondentų pastebėjo, kad dar per anksti: i) visapusiškai įvertinti pakeitimus, dėl kurių buvo susitarta 2019 m. ir kurie pradėti taikyti tik 2020 m. pradžioje, ir ii) svarstyti tolesnius pakeitimus, atsižvelgiant į tai, kad nuo paskutinių pakeitimų įgyvendinimo praėjo nedaug laiko. Be to, respondentai atkreipė dėmesį į COVID-19 sukeltas ypatingas aplinkybes, kurioms EPI skyrė daug dėmesio, visų pirma didelę 2020 m. dalį. Nepaisant šių abejonių, dauguma respondentų vis tiek galėjo pateikti vertinimą. Apskritai atsiliepimai buvo akivaizdžiai teigiami dėl per EPI funkcijų peržiūrą padarytų pakeitimų, nors nemažai respondentų manė, kad reikia daugiau pakeitimų. Iš atsakymų taip pat matyti, kad vis dar išlieka skirtingos nuomonės, išryškėjusios per 2019 m. EPI funkcijų peržiūrą. Didžioji dauguma respondentų sutinka, kad per COVID-19 krizę EPI reagavo tinkamai, o dabartiniai EPI įgaliojimai pasirodė esantys iš esmės pakankami. Remiantis atsiliepimais, atrodo, kad EPI koordinavimas veikia priimtinai. Tačiau kai kurie suinteresuotieji subjektai mano, kad EPI koordinavimo vaidmuo nebuvo visiškai išnaudotas.

Šioje ataskaitoje apibendrinami per konsultacijas ir kitus kontaktus su suinteresuotaisiais subjektais nustatyti faktai. Joje daugiausia dėmesio skiriama pagrindinėms peržiūros sritims: i) priežiūros konvergencijai; ii) valdymui; iii) tiesioginei priežiūrai ir iv) finansavimui. Joje taip pat yra skirsnis, skirtas bendram taisyklių sąvadui, apie kurį paskelbta Komisijos 2020 m. kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plane. 2.PRIEŽIŪROS KONVERGENCIJA Pagrindinė informacija ir nustatyti faktai Atliekant 2019 m. EPI funkcijų peržiūrą buvo padaryta nemažai pakeitimų, skirtų priežiūros konvergencijai didinti. Visų pirma, atliekant EPI funkcijų peržiūrą nustatyta: i) sustiprintas tarpusavio vertinimo procesas; ii) Sąjungos strateginiai priežiūros prioritetai ir iii) ES priežiūros vadovas. Be to, nustatytos aiškios taisyklės, kuriomis apibrėžiama EPI jau naudojamų priemonių, pavyzdžių, raštų dėl veiksmų nesiėmimo, sistema; koordinavimo grupės bei klausimai ir atsakymai. Per tikslines konsultacijas tiek valdžios institucijų, tiek finansų sektoriaus respondentai labai teigiamai įvertino EPI indėlį skatinant bendrą priežiūros kultūrą ir nuoseklią priežiūros praktiką. Dauguma respondentų gana palankiai vertino neseniai įvykusius pokyčius, tačiau teigė, kad dar per anksti vertinti visą šių pokyčių poveikį konvergencijos rezultatams. Jie teigė, kad reikia daugiau laiko norint susidaryti nuomonę apie tai, ar pakeitimai bus pakankami priežiūros konvergencijai pasiekti. Dauguma respondentų nemanė, kad reikia iš dalies keisti ar papildyti EPI priemonių rinkinį, kad būtų pasiekta priežiūros konvergencija. Šie respondentai pažymėjo, kad EPI neišnaudojo visų turimų priemonių galimybių. Be to, kai kurie respondentai atkreipė dėmesį į EPI parengtų neoficialių priežiūros konvergencijos priemonių, pavyzdžiui, ESMA bendrų priežiūros veiksmų, veiksmingumą. Tačiau respondentai taip pat pripažino, kad priežiūros konvergencijos tikslui pasiekti reikia daugiau pastangų. Jų manymu, pagrindinės didesnės priežiūros konvergencijos kliūtys yra vietos rinkų specifika ir skirtinga teisinė aplinka (pvz., civilinė, komercinė ir bendrovių teisė). Sankcijos buvo paminėtos kaip sritis, kurioje konvergenciją galima labiausiai padidinti (pvz., nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų taikyti panašias sankcijas, jei yra panašių ES teisės aktų pažeidimų). Daugelis respondentų pastebėjo, kad naujasis klausimų ir atsakymų procesas tapo lėtesnis ir mažiau veiksmingas. Respondentai nurodė dvi šios problemos priežastis. Pirma, jie teigė, kad sunku atskirti, kuriems klausimams reikia Sąjungos teisės aiškinimo, todėl į juos turi atsakyti Komisija. Antra, jie teigė, kad procesas sulėtėjo, nes Komisija turėjo oficialiai priimti sprendimą dėl šios kategorijos klausimų. Analogiškai daugelis respondentų pastebėjo, kad atliekant 2019 m. EPI funkcijų peržiūrą nustatytos naujo raštų dėl veiksmų nesiėmimo mechanizmo sąlygos labai apsunkino naudojimąsi šiuo mechanizmu. Jie pažymėjo, kad dėl neprivalomo raštų dėl veiksmų nesiėmimo pobūdžio rinkos dalyviai negali jais pasikliauti, nes nėra garantijų, kad nacionalinės kompetentingos institucijos jų atžvilgiu imsis suderintų veiksmų. Vietoje to kai kurie respondentai teigė, kad EPI turėtų turėti galimybę priimti sprendimą, kuriuo kompetentingos institucijos būtų priverstos tam tikromis aplinkybėmis netaikyti – arba nevykdyti – Sąjungos teisės nuostatos. Vis dėlto respondentai pripažino, kad tais atvejais, kai raštuose dėl veiksmų nesiėmimo nurodytos sąlygos nebuvo įvykdytos, panašių rezultatų buvo pasiekta pasitelkus kitas priemones, pavyzdžiui, pareiškimus dėl pirmenybės neteikimo, kuriais nacionalinės kompetentingos institucijos raginamos neteikti pirmenybės veiksmams, susijusiems su tam tikru reikalavimu. Komisijos vertinimas

Naudodamosi savo priemonių rinkiniu, EPI svariai prisidėjo prie priežiūros konvergencijos didinimo. Gairės, rekomendacijos, klausimai ir atsakymai pasirodė esantys ypač veiksmingi nustatant bendrą finansinių paslaugų ir rinkų taisyklių rinkinį (toliau – bendras taisyklių sąvadas) ir taip pasiekiant suderintų priežiūros rezultatų. Pastaruoju metu EPI pagrįstai pradėjo skirti daugiau dėmesio ne bendram taisyklių sąvadui rengti, o jo taikymo ir priežiūros konvergencijai užtikrinti. Komisija palankiai vertina tai, kad EPI daugiau dėmesio skiria taisyklių laikymuisi. Taip pat palankiai vertinamas rizika grindžiamas požiūris į priežiūros konvergenciją, pagal kurį EPI pasirenka temas, kurioms per artimiausius 1–2 metus turėtų būti skiriamas dėmesys konvergencijos srityje. Apskritai atrodo, kad EPI turimos priemonės, patobulintos atlikus 2019 m. EPI funkcijų peržiūrą, yra tinkamos. Nepaisant to, kad 2020 m. pradėti taikyti pakeitimai yra neseni, jau dabar galima įžvelgti tam tikrą teigiamą poveikį šioje srityje. Pavyzdžiui, naujasis tarpusavio vertinimo procesas pasirodė esąs veiksminga ad hoc tyrimo priemonė, pirmą kartą panaudota Wirecard byloje. Tačiau Komisija mano, kad, be pirmiau minėtos bylos, galėjo būti ir kitų atvejų, kai ad hoc tarpusavio vertinimas būtų buvęs pagrįstas. Be to, kadangi tarpusavio vertinimams reikia daug išteklių, EPI turėtų atidžiai įvertinti, kurioms temoms labiausiai verta taikyti tarpusavio vertinimą. Pavyzdžiui, savo sprendimą jos galėtų pagrįsti pirminiu vertinimu, kuriose srityse priežiūros skirtumų neigiamas poveikis yra didžiausias. Komisija sutinka, kad neoficialios priemonės, kurias sukūrė EPI, gali būti naudingos konvergencijai skatinti. To pavyzdys – ESMA taikomi bendri priežiūros veiksmai. Jie naudingi siekiant skaidrumo ir bendros priežiūros kultūros. Jie taip pat gali būti veiksmingi siekiant holistinio požiūrio į sektoriaus praktiką ir šios praktikos priežiūrą visoje ES. Jei naudojant šias neoficialias priemones išryškėja trūkumų, idealiu atveju tokie rezultatai turėtų paskatinti nacionalines priežiūros institucijas įsikišti ir imtis veiksmų. Tačiau dar yra kur tobulėti. Pirma, kai kurios turimos priemonės gali būti ne iki galo išnaudojamos priežiūros neatitikimams šalinti. Pavyzdžiui, Sąjungos teisės pažeidimo procedūra naudojama labai retai – į tai neseniai atkreipė dėmesį Europos Audito Rūmai, atlikdami du auditus. Be to, priemonės turėtų būti naudojamos visuotinai. Pavyzdžiui, kaip nurodė suinteresuotieji subjektai, pageidautina didesnė konvergencija apskritai vykdymo užtikrinimo srityje ir konkrečiai sankcijų srityje. Vis dėlto konsultacijose dalyvavę respondentai pripažįsta, kad šioje srityje yra tam tikros ribos, ko galima pasiekti, dėl: i) riboto suderinimo sankcijų srityje ir ii) skirtingų valstybių narių teisinių sistemų. Atsižvelgdama į per konsultacijas gautus atsiliepimus, kad reikia daugiau laiko norint visapusiškai įvertinti naujausių pakeitimų poveikį, Komisija dabar nesiūlys EPI reglamentų pakeitimų priežiūros konvergencijai didinti. Vietoje to Komisija ir toliau ragina EPI tinkamai naudotis esamomis priemonėmis. Be to, Komisija apsvarstys tikslingus patobulinimus, kuriais būtų skatinama priežiūros konvergencija sektoriniuose teisės aktuose. Taip siekiama šalinti konkrečius trūkumus, kuriuos Komisija nustatė arba gali nustatyti tam tikrose finansų rinkų srityse. Šiuo tikslu Komisija neseniai pasiūlė tikslinių pakeitimų, įskaitant: -pasiūlymą dėl direktyvos „Mokumas II“ peržiūros, kuriuo siūloma padidinti EIOPA vaidmenį sudėtingais tarpvalstybiniais atvejais, kai dalyvaujančios priežiūros institucijos bendradarbiavimo platformoje nesugeba pasiekti bendros nuomonės; -pasiūlymą dėl AIFV direktyvos peržiūros, kuriuo siūloma, kad ESMA būtų pavesta atlikti tarpusavio vertinimus ir analizuoti pranešimus apie esminius delegavimo susitarimus, kad priežiūros institucijos būtų geriau susipažinusios su rinkos praktika; -priežiūros duomenų strategiją, kuria siekiama pagerinti ES priežiūrinės atskaitomybės sistemos nuoseklumą ir sąveiką (tai taip pat palengvins priežiūros institucijų veiklos koordinavimą ir prisidės prie priežiūros konvergencijos); -pasiūlymą dėl KRD VI, siekiant suderinti sankcijų taikymo įgaliojimus ir nustatyti vykdymo užtikrinimo priemones (pvz., periodines baudas), kuriomis galėtų naudotis Europos priežiūros institucijos.

Siekdama spręsti konkrečias problemas, Komisija taip pat toliau siūlys tikslinių pakeitimų būsimose sektorinių teisės aktų peržiūrose, jei tai bus būtina. Kalbant apie klausimų ir atsakymų procesą, įgaliojimai teikti (neprivalomą) Sąjungos teisės aiškinimą priklauso ne EPI, o Komisijai, kuri yra atsakinga už Sutarčių vykdymą. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį į suinteresuotųjų subjektų atsiliepimus ir toliau stengsis kartu su EPI praktikoje racionalizuoti klausimų ir atsakymų procesą. Komisija taip pat pažymi, kad, nors klausimai ir atsakymai dažnai yra naudinga priemonė teisės aktų aspektams išaiškinti, kartais suinteresuotieji subjektai jais naudojasi siekdami gauti informacijos apie savo labai specifinius atvejus, ir tai nebūtinai atitinka bendrus interesus. Nors Komisija atsižvelgia į suinteresuotųjų subjektų susirūpinimą, ji mano, kad reikia daugiau laiko norint įvertinti naujos nuostatos dėl raštų dėl veiksmų nesiėmimo veiksmingumą (ir galimus šios nuostatos naudojimo atvejus) prieš svarstant, ar reikia kokių nors neesminių pakeitimų. Vis dėlto atrodo, kad kai kurie suinteresuotieji subjektai pageidauja išplėsti šios nuostatos taikymo sritį ir poveikį, o tai gali prieštarauti bendriesiems Sąjungos teisės principams. Atsižvelgdama į tai, Komisija neseniai pasiūlė būdų, kaip užtikrinti, kad tam tikromis aplinkybėmis nebūtų taikomos konkrečios Sąjungos teisės nuostatos, kaip antai nustatytos FPRR pasiūlyme, taip siekdama kiekvienu konkrečiu atveju užtikrinti tam tikrą sistemos lankstumą, kurio siekė tie suinteresuotieji subjektai. Apskritai Komisija ragina EPI įvertinti tolesnius patobulinimus, kuriuos būtų galima įgyvendinti per trumpą laiką ir dėl kurių nereikėtų keisti teisinės sistemos. Šiuo tikslu suinteresuotieji subjektai per konsultacijas pateikė keletą idėjų. Komisija mano, kad ypač verta išsamiau apsvarstyti toliau nurodytus pasiūlymus. -Būtų galima padidinti skaidrumą, kaip taisyklės taikomos visoje ES. Pavyzdžiui, EPI galėtų sukurti internetinę priemonę, kuria naudodamiesi visi suinteresuotieji subjektai galėtų pranešti apie priežiūros neatitikimų atvejus. -Priežiūros konvergencijos priemonėse galėtų būti daugiau dėmesio skiriama vykdymo užtikrinimui, kad būtų skatinamas nuoseklus vykdymo užtikrinimo priemonių, įskaitant sankcijas, taikymas. Panašų tikslą būtų galima pasiekti užtikrinant, kad EPI rinktų išsamius duomenis apie vykdymo užtikrinimo atvejus visoje ES. -Galimybė atlikti ad hoc kompetentingų institucijų tarpusavio vertinimus įvykus priežiūrai reikšmingiems įvykiams galėtų būti plačiau naudojama kaip ex post priemonė. Be to, didesnis dėmesys skubioms ar nenumatytoms priežiūros problemoms galėtų padėti veiksmingiau naudoti tarpusavio vertinimus, nes tarpusavio vertinimams reikia daug išteklių. -Kiekviena EPI sukūrė savo neoficialias priežiūros konvergencijos priemones, kurios skiriasi nuo kitų EPI priemonių. Taip yra dėl skirtingų reguliavimo sistemų, kuriose EPI veikia. Komisija pritaria suinteresuotiesiems subjektams, kad šios priemonės pasirodė esančios labai veiksmingos, ir ragina EPI toliau taikyti šias neoficialias priemones. Tačiau EPI taip pat galėtų ištirti, kokiu mastu kitų EPI sukurtos neoficialios priemonės galėtų būti naudingai įtrauktos į jų pačių priežiūros konvergencijos priemonių rinkinį. -Sistemingesnis priežiūros atvejų aptarimas tarp nacionalinių kompetentingų institucijų galėtų būti naudingas siekiant skatinti suderintus priežiūros rezultatus panašiose situacijose. Komisija ragina EPI parengti kriterijus, kaip atrinkti tokiems mainams tinkamus priežiūros atvejus. EPI galėtų padidinti šių diskusijų vertę sukurdamos tokių atvejų rinkinį, kuriuo galėtų naudotis nacionalinės kompetentingos institucijos. 3.VALDYMAS, JUNGTINĖS ĮSTAIGOS, SUINTERESUOTŲJŲ SUBJEKTŲ DALYVAVIMAS IR PRIEŽIŪROS NEPRIKLAUSOMUMAS

Pagrindinė informacija ir nustatyti faktai a)EPI valdymas Atlikdama paskutinę EPI funkcijų peržiūrą, Komisija pasiūlė esminių EPI valdymo pokyčių, siekdama, kad EPI, vykdydamos tam tikras užduotis, būtų labiau nepriklausomos nuo nacionalinių kompetentingų institucijų. Pagrindinis šių pasiūlymų argumentas buvo tas, kad kai kurias EPI priemones būtų galima naudoti aktyviau tam tikrus sprendimus perduodant į įstaigos, kuri būtų iš dalies nepriklausoma nuo institucijų, kurioms tos priemonės taikomos, rankas. Dėl šio požiūrio teisėkūros proceso metu vyko intensyvios diskusijos. Galiausiai teisėkūros institucijų priimtas tekstas neatitiko pirminių Komisijos užmojų. Nepaisant to, buvo patobulintos tikslinės sritys (t. y. dėl Sąjungos teisės pažeidimų, interesų konfliktų ir pirmininkų vaidmens). Per konsultacijas didžioji dauguma valdžios institucijų pabrėžė, kad EPI yra narių iniciatyva veikiančios organizacijos, kuriose sprendimus priima nacionaliniai atstovai Priežiūros taryboje, kuri yra galutinis sprendimus priimantis organas. Dauguma sektoriaus respondentų laikėsi nuomonės, kad dabartinė EPI valdymo tvarka leidžia EPI užtikrinti savo darbo ir (arba) sprendimų priėmimo objektyvumą, nepriklausomumą ir veiksmingumą. Tačiau keli suinteresuotieji subjektai (kelios valdžios institucijos, kai kurie sektoriaus atstovai, mokslininkai ir NVO) pritarė valdymo tvarkai, kuri užtikrintų didesnį nepriklausomumą nuo nacionalinių priežiūros institucijų. Šie suinteresuotieji subjektai manė, kad 2019 m. EPI funkcijų peržiūros ribotų pakeitimų nepakanka tais atvejais, kai sprendimus priima nacionalinių kompetentingų institucijų atstovai, kurie gali vadovautis labiau nacionaliniais nei europiniais interesais. Suinteresuotųjų subjektų nuomone, naujausi valdymo pakeitimai pagerino EPI sprendimų priėmimo procesus. Kai kurie respondentai pažymėjo, kad po 2019 m. EPI funkcijų peržiūros atliktais pokyčiais buvo: i) paspartintas sprendimų priėmimas; ii) sumažinta interesų konfliktų rizika ir iii) užtikrintas didesnis nešališkumas ir skaidrumas. Nuomonės dėl balsavimo tvarkos ir toliau skiriasi. Tą akivaizdžiai iliustruoja mažesnės valstybės narės viešojo sektoriaus atstovas, prašantis, kad daugiau sprendimų būtų priimama pagal principą „vienas balso teisę turintis narys – vienas balsas“, o kitas viešojo sektoriaus respondentas iš didelę finansų rinką turinčios valstybės narės pasiūlė stiprinti valstybių narių, kurioms didžiausią poveikį daro EPI atskiri sprendimai, įtaką. Keletas respondentų pasiūlė dar labiau išplėsti EPI pirmininko teisę balsuoti priimant visų rūšių sprendimus (šiuo metu pirmininkas negali balsuoti priimant sprendimus kvalifikuota balsų dauguma). Nuomonės taip pat išsiskyrė dėl to, ar dvigubos balsų daugumos reikalavimas balsuojant EBI (kai reikalaujama paprastos balsų daugumos iš bankų sąjungoje dalyvaujančių ir nedalyvaujančių nacionalinių kompetentingų institucijų) turėtų išlikti nepakitęs. Viena vertus, respondentai manė, kad dėl dvigubos balsų daugumos reikalavimo nepagrįstai padidėja bendrame priežiūros mechanizme nedalyvaujančių valstybių narių balsų persvara, kuri dar labiau padidėtų prie bankų sąjungos prisijungus papildomoms valstybėms narėms. Kita vertus, valdžios institucijos (ne tik iš bankų sąjungoje nedalyvaujančių valstybių narių): i) pabrėžė dvigubos balsų daugumos reikalavimo svarbą Europos sanglaudai ir ii) laikėsi nuomonės, kad šis reikalavimas yra subalansuoto ir proporcingo atstovavimo valstybėms narėms tiek bankų sąjungoje, tiek už jos ribų garantija. Kai kurie respondentai taip pat priminė, kad reikia tikslingai keisti EBI valdymą, siekiant užtikrinti nuoseklesnį jos turimų pertvarkymo ir prudencinių funkcijų atskyrimą. Keletas respondentų taip pat prašė pakeisti ESMA valdymą tiesioginės priežiūros atvejais. Šių respondentų siūlymu, ESMA neturėtų teikti visų klausimų Priežiūros tarybai, kad ši priimtų sprendimus, o turėtų: i) pavesti šiuos sprendimus priimti nepriklausomai Administracinei valdybai arba komitetui, panašiam į Pagrindinių sandorio šalių priežiūros komitetą, arba ii) geriau išnaudoti delegavimo įgaliojimus, kad Priežiūros tarybą būtų galima atleisti nuo kasdienės priežiūros sprendimų priėmimo. Vertinant EPI valdymą, gali būti naudinga remtis ne tik konsultacijų atsiliepimais, bet ir kitais šaltiniais. Vienas iš tokių šaltinių yra Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita dėl ES pastangų kovoti su pinigų plovimu. Šioje ataskaitoje Europos Audito Rūmai laikėsi nuomonės, kad, nepaisant peržiūrėto EBI reglamento, kuriame numatyti tam tikri Sąjungos teisės pažeidimo procedūros pakeitimai, EBI vis dar turi esminių valdymo trūkumų. Analogiškai savo naujausioje specialiojoje ataskaitoje dėl investicinių fondų Europos Audito Rūmai laikosi nuomonės, kad ESMA susiduria su veiksmingo savo priemonių naudojimo problema. Šios problemos susijusios su pačios ESMA valdymo struktūra ir jos priklausomybe nuo nacionalinių kompetentingų institucijų bendradarbiavimo. b)Jungtinės įstaigos

Visi respondentai mano, kad dvi jungtinės EPI įstaigos (t. y. Apeliacinė taryba ir Jungtinis komitetas) apskritai yra veiksmingi mechanizmai, užtikrinantys nuoseklų požiūrį ir tarpsektorinį bendradarbiavimą. Tačiau kai kurie suinteresuotieji subjektai pažymėjo, kad Jungtinis komitetas nėra visapusiškai išnaudojamas tais atvejais, kai EPI turi bendrus įgaliojimus (pvz., naujo EPI įgaliojimo skatinti priežiūros nepriklausomumą atveju). Keletas respondentų teigė, kad Jungtinio komiteto sprendimų priėmimas yra pernelyg sudėtingas, nes Jungtinio komiteto priimtus sprendimus turi patvirtinti visų trijų EPI tarybos. c)Suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas Su suinteresuotaisiais subjektais taip pat buvo konsultuojamasi dėl jų dalyvavimo EPI veikloje ir dėl to, kaip EPI sekėsi užtikrinti suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą. Dauguma valdžios institucijų ir keletas sektoriaus atstovų laikėsi nuomonės, kad dabartinė sistema veikia gerai ir su suinteresuotaisiais subjektais konsultuojamasi pakankamai. Dauguma sektoriaus atstovų pabrėžė, kad EPI turėtų aktyviau bendrauti ir palaikyti dialogą su sektoriaus atstovais, laikytis atviresnio ir pragmatiškesnio požiūrio. Galiausiai įvairūs sektoriaus atstovai iškėlė klausimą dėl per trumpų terminų atsiliepimams pateikti, kai EPI rengia konsultacijas. d)Priežiūros nepriklausomumas Atliekant 2019 m. EPI funkcijų peržiūrą nustatyta nauja EPI atsakomybė: skatinti ir stebėti nacionalinių priežiūros institucijų nepriklausomumą. EPI neseniai paskelbė pirmąsias individualias ataskaitas apie savo sektorių kompetentingų institucijų priežiūros nepriklausomumą. Per konsultacijas dauguma respondentų teigiamai vertino šią naują EPI atsakomybę už priežiūros nepriklausomumo skatinimą. Valdžios institucijos pažymėjo, kad ši nauja atsakomybė suteikia galimybę subjektui, išmanančiam nacionalinių kompetentingų institucijų vykdomas funkcijas, atlikti ekspertinį vertinimą. Šios valdžios institucijos taip pat teigė, kad: i) nepriklausomumas yra būtina veiksmingos priežiūros plėtojimo sąlyga; ii) nauja atsakomybė galėtų pagerinti derinimą priežiūros nepriklausomumo srityje ir iii) EPI galėtų pateikti naudingų įžvalgų lyginant priežiūros nepriklausomumo būklę Europoje. Kai kurie finansų sektoriaus respondentai teigė, kad nacionalinių priežiūros institucijų nepriklausomumas yra itin svarbus siekiant užtikrinti priežiūros proceso teisėtumą ir patikimumą. Vienas tyrimų institutas pažymėjo, kad nacionalinių priežiūros institucijų nepriklausomumas turėtų būti vienodai reglamentuojamas visoje Europoje, atliekant atitinkamų finansų teisės aktų pakeitimus. Komisijos vertinimas Komisija sutinka, kad atliekant 2019 m. EPI funkcijų peržiūrą nustatyti pakeitimai yra žingsnis teisinga linkme ir turėtų turėti teigiamą bendrą poveikį EPI valdymui. Tačiau, nepaisant šių pakeitimų, Komisija ir toliau laikosi nuomonės, kad EPI valdymo sistema, kai sprendimus priima 27 nacionalinių priežiūros institucijų atstovai, vis dar gali būti išnaudojama nacionaliniams interesams ir kartais duoti neoptimalių rezultatų. Be to, dėl šios valdymo sistemos EPI kartais sunku tinkamiausiai naudoti turimas konvergencijos priemones. Šią nuomonę patvirtina Europos Audito Rūmų išvados ir konsultacijų metu gauti atsakymai, visų pirma iš akademinės bendruomenės, vartotojų grupių ir nedidelio skaičiaus sektoriaus suinteresuotųjų subjektų bei valdžios institucijų. Vis dėlto Komisija mano, kad nuo paskutinių pakeitimų taikymo praktikoje pradžios praėjo nepakankamai laiko, kad būtų galima nustatyti, ar tolesni pakeitimai būtų pagrįsti. Konsultacijų atsiliepimai aiškiai parodė, kad suinteresuotieji subjektai šiuo metu apskritai nepritaria tolesniems teisės aktų pakeitimams. Todėl Komisija kol kas nesiūlys papildomų pakeitimų. Vis dėlto Komisija atidžiai stebės šią svarbią sritį ir svarstys tolesnes priemones. Remdamasi per konsultacijas pateiktais pasiūlymais, Komisija taip pat apsvarstys poreikį tikslingai keisti EBI valdymą, kad būtų užtikrintas nuoseklesnis jos turimų pertvarkymo ir prudencinių funkcijų atskyrimas. Be to, Komisija apsvarstys galimybę į būsimas sektorinių teisės aktų peržiūras įtraukti nepriklausomumo standartus. Atsižvelgdama į tai, Komisija 2021 m. spalio mėn. priimtame bankų sektoriaus dokumentų rinkinyje jau pasiūlė veiklos nuostatas dėl kompetentingų institucijų nepriklausomumo principo. Be to, kai kuriuos konsultacijų metu suinteresuotųjų subjektų pasiūlytus patobulinimus EPI gali įgyvendinti gana greitai. Komisija ragina EPI apsvarstyti šiuos pasiūlymus.

-EPI turėtų padidinti Priežiūros tarybos sprendimų priėmimo trukmės ir sprendimų turinio skaidrumą skelbdamos savo darbotvarkės dalį, susijusią su reguliavimo klausimais. Dėl reguliavimo klausimų kas pusmetį galėtų būti skelbiamas preliminarus planavimo kalendorius, kad suinteresuotieji subjektai galėtų iš anksto numatyti konsultacijas. -Jei taip dar nėra, EPI galėtų dar labiau sustiprinti sąveiką su suinteresuotaisiais subjektais, labiau įsitraukdamos į nuolatinį dialogą su suinteresuotaisiais subjektais, be dialogo, kuris jau vyksta su suinteresuotųjų subjektų grupėmis. -Siekiant didesnio veiksmingumo, ESMA raginama apsvarstyti, ar yra daugiau galimybių kasdienius priežiūros sprendimus dėl subjektų, kuriuos ji tiesiogiai prižiūri, perduoti komitetams arba pirmininkui. -EPI turi spręsti vis daugiau tarpsektorinių užduočių ir temų. Dėl to vis didėja Jungtinio komiteto svarba. Atsižvelgiant į šiuos pokyčius, EPI raginamos apsvarstyti pageidautinus būsimus sistemos pakeitimus, siekiant užtikrinti pakankamus išteklius ir pagerinti sprendimų priėmimo procesą. Komisija ragina EPI pateikti šias rekomendacijas Komisijai iki 2023 m. pabaigos. -EPI skatinamos toliau daryti pažangą vykdant naują užduotį – stebėti ir skatinti priežiūros nepriklausomumą – toliau plėtojant nepriklausomumo principus (t. y. veiklos, finansinį ir asmeninį nepriklausomumą, taip pat atskaitomybę ir skaidrumą) ir rengiant tarpsektorinius priežiūros nepriklausomumo ES kriterijus. Tuomet EPI galėtų įvertinti, kokiu mastu laikomasi šių kriterijų, neapsiribodamos iki šiol atliktais kompetentingų institucijų įsivertinimais. 4.TIESIOGINĖ PRIEŽIŪRA Pagrindinė informacija ir nustatyti faktai Atliekant 2019 m. EPI funkcijų peržiūrą, ESMA patikėta tiesioginės priežiūros atsakomybė šiose srityse: i) ypatingos svarbos ES lyginamųjų indeksų ir ne ES lyginamųjų indeksų administratorių ir ii) duomenų teikimo paslaugų teikėjų. Šie išplėsti tiesioginės priežiūros įgaliojimai taikomi nuo 2022 m. sausio 1 d. Nuo 2020 m. sausio mėn. ESMA taip pat suteikta naujų priežiūros pareigų, susijusių su ne ES pagrindinių sandorio šalių priežiūra pagal ERIR 2.2 sistemą. 2020 m. spalio mėn. Europos Parlamentas paragino Komisiją apsvarstyti galimybę ESMA palaipsniui suteikti daugiau tiesioginės priežiūros įgaliojimų, įskaitant tiesioginę tam tikrų rinkos segmentų priežiūrą, pavyzdžiui: i) ES pagrindinių sandorio šalių; ii) centrinių vertybinių popierių depozitoriumų ir iii) Europos bendro prieigos punkto. Konsultacijų metu dauguma respondentų gana teigiamai įvertino ESMA priežiūros įgaliojimus ir ESMA veiklą prižiūrint kredito reitingų agentūras ir sandorių duomenų saugyklas. Tačiau respondentai taip pat nurodė, kad yra galimybių tobulėti, daugiausia komunikacijos ir skaidrumo srityse. Pavyzdžiui, respondentai teigė, kad reikia: i) glaudesnės ESMA, nacionalinių kompetentingų institucijų ir sandorių duomenų saugyklų sąveikos ir ii) daugiau reguliarių dvišalių priežiūros institucijos ir prižiūrimo subjekto susitikimų.

Kalbant apie būsimą tiesioginės priežiūros įgaliojimų apimtį, dauguma respondentų nemanė, kad reikia toliau centralizuoti priežiūros įgaliojimus EPI, bent jau šiuo metu. Šie respondentai teigė, kad: i) daugumą kapitalo rinkos dalyvių ir toliau turėtų prižiūrėti nacionalinės kompetentingos institucijos, nes jos yra arčiau ir turi daugiau vietos žinių; ii) EPI buvo įsteigtos kaip narių iniciatyva veikiančios organizacijos, kurių tikslas – didinti nacionalinių kompetentingų institucijų priežiūros konvergenciją, ir iii) subsidiarumo ir proporcingumo principai reiškia, kad nebūtina toliau centralizuoti įgaliojimus. Vis dėlto kiti respondentai – tiek valdžios institucijos, tiek sektoriaus atstovai – manė, kad tiesioginė priežiūra turėtų būti svarstoma konkrečiose kapitalo rinkų srityse, kuriose ji suteiktų pridėtinės vertės. Šios sritys, kuriose reikėtų apsvarstyti tiesioginės priežiūros galimybę, yra: -aplinkosaugos, socialinių ir valdymo (ASV) aspektų reitingų agentūros, ASV duomenų teikėjai ir su tvarumu susijusių paslaugų teikėjai; -visos Europos rinkos infrastruktūros, pavyzdžiui, ES pagrindinės sandorio šalys. Keletas valdžios institucijų laikėsi nuomonės, kad sprendimas suteikti tiesioginės priežiūros įgaliojimus EPI turėtų būti grindžiamas įrodymais ir aiškių kriterijų rinkiniu. Komisijos vertinimas Vadovaudamasi kapitalo rinkų sąjungos veiksmų planu, Komisija apsvarstys galimybę siūlyti, kad EPI vykdytų tiesioginę priežiūrą, jei bus požymių, kad dabartinė priežiūros sistema neatitinka norimo rinkos integracijos lygio. Komisija šį klausimą atidžiai įvertins peržiūrėdama atitinkamus sektorinius teisės aktus. Atsižvelgdama į tai, Komisija į tris naujausius pasiūlymus dėl teisės aktų, dėl kurių vyksta derybos (Kriptoturto rinkų reglamento, Reglamento dėl Skaitmeninės veiklos atsparumo akto ir Pasiūlymo dėl ES žaliųjų obligacijų), jau įtraukė EBI ir ESMA įgaliojimus vykdyti tiesioginę priežiūrą ir visų trijų EPI vykdomos priežiūros pareigas. Komisija taip pat ieško būdų, kaip sumažinti finansinio stabilumo riziką, kurią kelia pernelyg didelė priklausomybė nuo Jungtinėje Karalystėje įsikūrusių pagrindinių sandorio šalių. Šiais metais ji ketina pateikti priemonių, kurios padarytų ES įsikūrusias pagrindines sandorio šalis patrauklesnėmis, be kita ko, peržiūrėdama ES pagrindinių sandorio šalių priežiūros sistemą. Atsižvelgdama į tai, Komisija neseniai surengė tikslines konsultacijas dėl ES centrinės tarpuskaitos sistemos peržiūros. Be to, Komisija apsvarstys galimybę nustatyti skirtingus tiesioginės priežiūros režimus kaip galimą tiesioginės priežiūros ateities perspektyvą. Vienas iš tokių režimų galėtų būti rato stebulės ir stipinų modelis, pagal kurį nacionalinės kompetentingos institucijos, padėdamos centrinei priežiūros institucijai, toliau atliktų svarbų vaidmenį ir naudotųsi savo žiniomis apie nacionalinę rinkų ir teisinių sistemų specifiką. Toks modelis jau taikomas įgyvendinant bendrą priežiūros mechanizmą arba numatytas Pasiūlyme dėl reglamento, kuriuo įsteigiama Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu institucija. 5.BENDRAS TAISYKLIŲ SĄVADAS IR EPI VEIKIMAS

Pagrindinė informacija ir nustatyti faktai Patobulintas bendras taisyklių sąvadas – išsamesnės ir, jei reikia, detalesnės įvairių lygmenų ES teisės aktų ir gairių taisyklės. Kalbant apie esminius elementus, tai reiškia daugiau ES taisyklių, nustatytų 1 lygmeniu, t. y. reglamentuose ir direktyvose. Kalbant apie neesminius elementus, tai reiškia daugiau ES taisyklių, nustatytų 2 lygmens deleguotuosiuose arba įgyvendinimo aktuose. Tolesnės gairės ir paaiškinimai taip pat gali būti pateikiami 3 lygmens EPI paskelbtose gairėse arba klausimuose ir atsakymuose. Be to, vietoje direktyvų daugiau suderinimo galima pasiekti tiesiogiai taikomais 1 lygmens reglamentais, skirtais būsimiems sektoriniams teisės aktams arba esamiems teisės aktams, kuriuos reikia peržiūrėti. Šiuo atveju reglamentai gali būti geresnis pasirinkimas nei direktyvos, nes direktyvomis valstybėms narėms paprastai paliekama galimybė pasirinkti, kaip perkelti direktyvą į nacionalinę teisę. Taip pat didesnio suderinimo būtų galima pasiekti taikant skirtingą reglamentų arba direktyvų suderinimo laipsnį arba suteikiant mažiau galimybių netaikyti suderintų taisyklių. Kompromisas tarp 1 ir 2 lygmens taip pat susijęs su platesniu klausimu, kaip užtikrinti teisės aktų priėmimo greitį, pritaikomumą ir kokybę, kurie ypač aktualūs sparčiai besikeičiantiems sektoriams. a)Teisės aktų derinimo gerinimas Vykstant konsultacijoms, suinteresuotieji subjektai neišreiškė didelio pritarimo būsimam platesniam 1 lygmens sektorinių teisės aktų derinimui, nepaisant tam tikro pritarimo didesniam tarpvalstybinio paslaugų teikimo taisyklių derinimui. b)Suderintos teisės taikymo palengvinimas priimant deleguotuosius arba įgyvendinimo aktus Pastaraisiais metais pasitaikė atvejų, kai pagal finansines paslaugas reglamentuojančius teisės aktus rinkos dalyviai ir priežiūros institucijos turėjo pradėti taikyti teisėkūros procedūra priimtus aktus tuo metu, kai dar nebuvo priimti kai kurie atitinkami deleguotieji ir įgyvendinimo aktai, įskaitant techninius reguliavimo standartus arba techninius įgyvendinimo standartus. Daugelis suinteresuotųjų subjektų nurodė, kad tam tikrais atvejais tai gali kelti didelį susirūpinimą. Komisijos vertinimas a)Teisės aktų derinimo gerinimas Suinteresuotieji subjektai neišreiškė pritarimo didesniam suderinimui nustatant daugiau ES taisyklių arba išsamesnes 1 ar 2 lygmens ES taisykles. Todėl Komisija neketina peržiūrėti galiojančių ES finansinių paslaugų teisės aktų vien tik siekdama nustatyti išsamesnes 1 lygmens taisykles arba panaikinti nuostatas, leidžiančias nacionalinėms institucijoms veikti savo nuožiūra. Tačiau peržiūrėdama arba siūlydama teisės aktus, Komisija įvertins galimo išsamesnių taisyklių nustatymo ir nacionalinės diskrecijos ribojimo 1 lygmens sektoriniuose teisės aktuose poveikį. Kalbant apie direktyvas, taip pat bus vertinamas direktyvos keitimo į reglamentą galimybės poveikis. Atsižvelgiant į poreikį užtikrinti, kad ES teisės aktai išliktų aktualūs ateityje ir juos būtų galima lengvai pritaikyti prie spartėjančių technologinių ir rinkos pokyčių, svarbu, kad teisėkūros institucijos, kai įmanoma ir tikslinga, 1 lygmeniu nustatytų bendruosius principus, o 2 lygmeniu – išsamesnes taisykles. Tai leistų operatyviau reaguoti į sparčius rinkos pokyčius. b)Suderintos teisės taikymo palengvinimas priimant deleguotuosius arba įgyvendinimo aktus

1 lygmens teisės aktuose yra visi esminiai tam tikrą sritį ar sektorių reglamentuojančių teisės aktų elementai, nes tik neesminius elementus Komisija gali priskirti administracinių taisyklių kūrimui. Todėl iš esmės galima taikyti bet kurį teisės aktą, net jei nėra atitinkamų 2 lygmens teisės aktų. Tačiau vien tik teisės akte nustatytų principų laikymasis nebūtinai duoda visus rezultatus, kurių buvo siekiama teisės aktu. Tai visų pirma pasakytina apie informacijos teikimo reikalavimus, kai, nesant įgyvendinimo aktų, kuriuose pateikiami šablonai, laisvos formos pranešimai kelia pavojų nuoseklumui ir palyginamumui. Tokiais atvejais laisvos formos pranešimai taip pat gali apsunkinti priežiūros institucijų ir investuotojų duomenų aiškinimą, kol nėra atitinkamų įgyvendinimo aktų. Šią problemą lemia įtampa tarp šių dviejų reiškinių. Pirmasis reiškinys yra tas, kad 2 lygmens aktams parengti reikia laiko dėl jų pobūdžio. Kai kuriais atvejais EPI prireikia nemažai laiko parengti, pavyzdžiui, techninių reguliavimo standartų ir techninių įgyvendinimo standartų projektus, atsižvelgiant į jų sudėtingą ir techninį pobūdį. Be to, EPI daug konsultuojasi su suinteresuotaisiais subjektais ir taiko vidaus priėmimo procesus. Po to EPI ir Komisija keičiasi technine informacija, o tai taip pat gali užtrukti, kol iš tikrųjų pradedama priėmimo procedūra. Galiausiai Komisijai priėmus tam tikrus 2 lygmens aktus, pavyzdžiui, Komisijos deleguotuosius teisės aktus ir techninius reguliavimo standartus, juos tikrina teisėkūros institucijos, o tai gali trukti kelis mėnesius. Tačiau Komisija negali paspartinti proceso prašydama EPI pradėti rengti 2 lygmens teisės aktus dar nepriėmus 1 lygmens teisės aktų, nes tuo metu atitinkami įgaliojimai dar nėra baigti rengti. Antrasis reiškinys yra tas, kad teisėkūros institucijos, pasiekusios susitarimą dėl pagrindinių principų, gali būti linkusios numatyti trumpą laiką iki 1 lygmens teisės akto taikymo pradžios. Jos taip elgiasi siekdamos greitai pasiekti numatytą politikos rezultatą, tačiau dėl to labai sunku iki tos pačios dienos baigti rengti 2 lygmens aktus. Komisija ir EPI, labai skaidriai rengdamos technines rekomendacijas ir techninius standartus, jau mažina rinkos dalyviams tenkančią naštą. Toks skaidrumas leidžia rinkos dalyviams pradėti pasirengimą remiantis teisės aktų projektais. Vis dėlto teisės aktų projektai neturi teisinės galios, todėl Komisija gali pakeisti techninius standartus (arba kitus 2 lygmens aktus), atsižvelgdama į teisėkūros institucijų prašymus, pateiktus tikrinimo proceso metu. Kai šie pakeitimai yra reikšmingi, Komisija turi grąžinti techninių standartų projektus EPI toliau rengti. Todėl suinteresuotieji subjektai gali tik ribotai pasinaudoti anksčiau paskelbtais techninių standartų projektais, prie kurių net ir nedidelių pakeitimų suinteresuotosioms šalims gali tekti prisitaikyti. Komisija pripažįsta, kad tam tikras teisėkūros procedūra priimtų aktų nuostatas gali būti sudėtinga taikyti, kol nepaskelbti deleguotieji arba įgyvendinimo aktai. Ji stengsis didinti tiek teisėkūros institucijų, tiek EPI informuotumą apie šią problemą. Komisija primena, kad kai kuriuos iš šių sunkumų anksčiau teko spręsti keičiant pagrindinius atitinkamus teisės aktus, kad būtų atidėtas jų taikymas. Be to, Komisija prireikus ir toliau sieks gauti išankstines neoficialias EPI rekomendacijas dėl tikėtino planuojamų 2 lygmens teisės aktų priėmimo laiko, kad šią informaciją galėtų įtraukti į teisėkūros procesą, jei tai naudinga. 6.FINANSAVIMAS Pagrindinė informacija ir nustatyti faktai 60 proc. EPI biudžetų sudaro nacionalinių kompetentingų institucijų įnašas ir 40 proc. – ES biudžeto įnašas. ESMA atveju šis paskirstymas šiek tiek skiriasi, nes subjektai, kuriuos tiesiogiai prižiūri ESMA, šiai agentūrai taip pat moka priežiūros mokesčius. Atliekant 2019 m. EPI funkcijų peržiūrą, teisėkūros institucijos nepritarė Komisijos pasiūlymams keisti finansavimo sistemą ir finansavimo taisyklės liko nepakeistos. Per konsultacijas didžioji dauguma respondentų laikėsi nuomonės, kad nuostatos dėl finansavimo yra tinkamos ir leidžia EPI gauti pakankamai išteklių savo užduotims vykdyti. Valdžios institucijos teigė, kad dabartinis finansavimo įnašų paskirstymas santykiu 40/60 yra tinkamas. Jos teigė, kad, kadangi EPI darbas labiau susijęs su viešosiomis funkcijomis, teisinga ir tinkama, kad finansavimas daugiausia būtų grindžiamas viešaisiais įnašais. Kai kurios valdžios institucijos, daugiausia iš mažųjų šalių, laikėsi nuomonės, kad finansavimo iš ES biudžeto dalis galėtų būti padidinta.

Finansų sektoriaus respondentai pažymėjo, kad dabartinis finansavimo modelis yra tinkamas, nes: i) reguliavimo pobūdžio užduotys turėtų būti finansuojamos iš ES biudžeto; ii) priežiūros konvergencijos užduotys turėtų būti finansuojamos nacionalinių kompetentingų institucijų, nes jos gauna tiesioginės naudos iš konvergencijos darbo, o priežiūra yra pagrindinė valstybės atsakomybė. Finansų sektoriaus respondentai taip pat teigė, kad dabartinis finansavimo modelis suteikia Europos Parlamentui teisę vykdyti EPI biudžeto kontrolę dėl jų biudžeto dalies, finansuojamos iš bendrojo ES biudžeto, ir taip užtikrina, kad EPI būtų atskaitingos. Nepaisant bendro teigiamo vertinimo, buvo nustatyta tam tikrų problemų, susijusių su prižiūrimiems subjektams taikomais mokesčiais, kuriais padengiamos ESMA tiesioginės priežiūros įgaliojimų vykdymo išlaidos. Viena valdžios institucija teigė, kad tiesioginės priežiūros įgaliojimų finansavimas turėtų būti didinamas ES lėšomis, o ne didinant prižiūrimų subjektų mokesčius. Konsultacijų metu ESMA iškėlė klausimą dėl nepakankamai lanksčios mokesčių sistemos, dėl kurios ji negali perskirstyti išteklių pagal nustatytą riziką. Be to, kai kurių tiesioginės priežiūros užduočių atveju prižiūrimų subjektų skaičius yra mažas arba tikėtina, kad bus mažas. Dėl to mažiems subjektams gali būti taikomi dideli mokesčiai, nes sektoriniuose teisės aktuose reikalaujama, kad mokesčiai padengtų visas išlaidas, patirtas vykdant su tais subjektais susijusią priežiūros veiklą. Komisijos vertinimas Atsižvelgdama į gautus atsiliepimus, Komisija neketina siūlyti teisės aktų pakeitimų, kuriais būtų keičiama dabartinė teisinė EPI finansavimo sistema. Siekdama išspręsti priežiūros mokesčių klausimą ir užtikrinti, kad mokesčiai išliktų pagrįsti, palyginti su prižiūrimų subjektų pajamomis, Komisija ragina ESMA išnagrinėti įvairias galimybes pagal dabartinę teisinę sistemą. Jei paaiškėtų, kad nepakanka visų galimų ne teisėkūros priemonių šiam klausimui spręsti, būtų galima apsvarstyti tikslinių sektorinių teisės aktų pakeitimų galimybę. 7.VARTOTOJŲ APSAUGA Pagrindinė informacija ir nustatyti faktai Klientų ir vartotojų apsaugos stiprinimas yra svarbi EPI įgaliojimų dalis. Atliekant 2019 m. EPI funkcijų peržiūrą EPI suteikta daugiau užduočių ir patobulintos jų priemonės šioje srityje. Pavyzdžiui, atliekant peržiūrą ESMA pavesta: i) koordinuoti kontrolinius pirkimus; ii) rengti mažmeninės rizikos rodiklius; iii) rinkti, analizuoti ir teikti informaciją apie vartotojų tendencijas ir iv) išplėsti pagal EPI reglamentų 22 straipsnio 4 dalį atliekamus tyrimus, įtraukiant potencialias grėsmes vartotojų ar investuotojų apsaugai. Per viešąsias konsultacijas dauguma suinteresuotųjų subjektų laikėsi nuomonės, kad EPI teigiamai prisidėjo prie vartotojų ir investuotojų apsaugos užtikrinimo. Kai kurie suinteresuotieji subjektai pabrėžė, kad vartotojų problemos dažnai yra vietos pobūdžio. Tai reiškia, kad labai svarbus geras nacionalinių kompetentingų institucijų ir EPI bendradarbiavimas. Daugumos respondentų nuomone, EPI suteikia pridėtinę vertę, nes nustato vartotojų problemas visoje ES ir dalijasi gerąja patirtimi su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis. Be to, dauguma respondentų nurodė, kad EPI atlieka svarbų koordinavimo vaidmenį vidaus rinkoje teikiant tarpvalstybines paslaugas. Todėl kai kurios valdžios institucijos prašė suteikti veiksmingesnius koordinavimo įgaliojimus prižiūrint tarpvalstybines paslaugas, kad būtų sumažinta žalos vartotojams rizika. Komisijos vertinimas

Komisija laikosi nuomonės, kad šiuo metu nėra pagrindo keisti EPI steigimo reglamentų vartotojų apsaugos srityje. Tačiau Komisija, atlikdama šiuo metu vykdomas sektorinių teisės aktų peržiūras, atidžiai apsvarstys dabartinę teisinę sistemą ir pasiūlys atitinkamų pakeitimų, kad būtų pašalinti nustatyti vartotojų apsaugos trūkumai. Atsižvelgiant į tai, 2021 m. rugsėjo 22 d. pasiūlytame direktyvos „Mokumas II“ peržiūros pakeitime dėl bendradarbiavimo platformų: i) būtų suteikta galimybė EIOPA atlikti svarbesnį vaidmenį sprendžiant sudėtingų tarpvalstybinių atvejų prudencinius aspektus ir ii) būtų padidinti EIOPA įgaliojimai mažinti riziką vartotojų apsaugai, kai draudimo produktai siūlomi tarpvalstybiniu mastu. Būsima mažmeninio investavimo strategija bus dar viena galimybė toliau tobulinti teisės aktus, užtikrinant didesnę vartotojų apsaugą. EPI taip pat raginamos toliau naudotis visomis turimomis priemonėmis, kad būtų pasiekti vartotojų ir investuotojų apsaugos tikslai. Šios priemonės apima ataskaitas apie vartotojų tendencijas, priežiūrinius priemonių planus, tarpusavio vertinimus ir įspėjimus ir (arba) savo rizikos ir mokumo vertinimo ataskaitų draudimo ir pensijų sektoriuje analizę. 8.SISTEMINĖ RIZIKA Pagrindinė informacija ir nustatyti faktai Reaguojant į pasaulinę finansų krizę, EPI kartu su Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) buvo įgaliotos prisidėti prie ES finansų sistemos makroprudencinės priežiūros ir užkirsti kelią sisteminei rizikai bei ją mažinti, nes, teisėkūros institucijų nuomone, svarbu, kad ES priežiūros priemonės būtų skirtos ne tik atskiroms įmonėms, bet ir visos finansų sistemos stabilumui užtikrinti. Dauguma viešose konsultacijose dalyvavusių respondentų teigė, kad dabartinė EPI ir ESRV finansų priežiūros struktūra pagerino kompetentingų institucijų bendradarbiavimą ir sisteminės rizikos funkcijų koordinavimą. Visų pirma, suinteresuotieji subjektai kaip geros praktikos pavyzdį nurodė EPI ir ESRV bendradarbiavimą testavimo nepalankiausiomis sąlygomis srityje. Nors bendrą testavimo nepalankiausiomis sąlygomis procesą gerai koordinuoja EPI, keletas respondentų prašė šį procesą dar labiau racionalizuoti. Jie pateikė šį prašymą, nes testavimo nepalankiausiomis sąlygomis ataskaitų išsamumo lygis dėl kokybės užtikrinimo proceso yra sudėtingas nacionalinėms kompetentingoms institucijoms ir prižiūrimiems subjektams. Todėl kai kurie suinteresuotieji subjektai siūlė testavimo nepalankiausiomis sąlygomis kokybės užtikrinimui taikyti labiau rizika pagrįstą požiūrį. Be to, keli sektoriaus suinteresuotieji subjektai taip pat išreiškė susirūpinimą dėl testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatų skelbimo, dėl kurio kyla tam tikra rinkos sutrikdymo rizika, jei plačioji visuomenė iki galo nesuvokia visų testavimo rezultatų niuansų. Komisijos vertinimas Komisija nemato poreikio šiuo metu keisti teisės aktus šioje srityje, tačiau ragina EPI ir ESRV toliau racionalizuoti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis procesą. Komisija taip pat atkreipia dėmesį į pridėtinę vertę, kurią sukuria testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatų didelio skaidrumo užtikrinimas, įskaitant atskirų draudimo sektoriaus rezultatų skelbimą. Be to, EPI, ESRV ir kompetentingos institucijos raginamos: i) toliau stiprinti bendradarbiavimą sprendžiant su sistemine rizika susijusius klausimus visose finansų sektoriaus dalyse ir ii) stiprinti pastangas kurti bendrus sisteminės rizikos rodiklius, atsižvelgiant į jų prižiūrimų sektorių sąveiką. 9.IŠVADA