Per Konferenciją suformuluoti šeši plataus pobūdžio pasiūlymai stiprinti ES ekonomiką, didinti socialinį teisingumą ir aktyviau kurti darbo vietas . 11.Tvarus ekonomikos augimas ir inovacijos: siūlome ES remti perėjimą prie tvaraus ir atsparaus ekonomikos augimo modelio, per Europos semestrą skiriant dėmesio stiprų socialinį aspektą turinčiai žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai, taip pat suteikiant galių piliečiams, profesinėms sąjungoms ir įmonėms. Įprastus makroekonominius rodiklius ir BVP rodiklį būtų galima papildyti naujais rodikliais, susietais su naujais Europos prioritetais, kaip antai Europos žaliuoju kursu arba Europos socialinių teisių ramsčiu, ir geriau atspindinčiais ekologinę bei skaitmeninę pertvarką ir žmonių gerovę. 12.ES konkurencingumo didinimas ir tolesnis bendrosios rinkos stiprinimas: siūlome didinti Europos Sąjungos ekonomikos, bendrosios rinkos ir pramonės konkurencingumą bei atsparumą ir spręsti strateginės priklausomybės klausimus. Turime Europos Sąjungoje skatinti verslumo kultūrą, kurioje būtų remiamos, galėtų klestėti ir taip prie atsparesnės ir darnesnės visuomenės kūrimo prisidėti visų dydžių novatoriškos įmonės, visų pirma labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės bei startuoliai. Kad būtų lengviau įgyvendinti socialiai atsakingesnės Europos viziją, reikalinga stipri veikianti rinkos ekonomika. 13.Įtraukios darbo rinkos: siūlome gerinti darbo rinkų veikimą, kad jose būtų užtikrinamos sąžiningesnės darbo sąlygos, skatinama siekti lyčių lygybės ir didinamas užimtumas, be kita ko, jaunimo ir pažeidžiamų grupių. ES, valstybės narės ir socialiniai partneriai turi siekti panaikinti dirbančiųjų skurdo problemą, išspręsti platformų darbuotojų teisių klausimus, uždrausti neatlyginamas stažuotes ir užtikrinti sąžiningą darbo jėgos judumą ES. Turime skatinti socialinį dialogą ir kolektyvines derybas. Turime užtikrinti visapusišką Europos socialinių teisių ramsčio, įskaitant jo atitinkamus pagrindinius su lygiomis galimybėmis bei galimybe įsidarbinti ir sąžiningomis darbo sąlygomis susijusius 2030 m. tikslus, įgyvendinimą ES, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, atsižvelgiant į kompetencijos sritis ir laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų, taip pat integruoti į Sutartis Socialinės pažangos protokolą. Tai darant turėtų būti atsižvelgiama į nacionalines tradicijas, gerbiama socialinių partnerių autonomija ir bendradarbiaujama su pilietine visuomene. 14.Stipresnė socialinė politika. Siūlome mažinti nelygybę ir kovoti su socialine atskirtimi ir skurdu. Turime parengti išsamią kovos su skurdu strategiją, kuri, be kita ko, galėtų apimti sustiprintą Vaiko garantijų sistemą ir Jaunimo garantijų iniciatyvą, minimalaus darbo užmokesčio nustatymą, bendrą su minimalių pajamų sistemomis susijusią ES sistemą ir aprūpinimą deramu socialiniu būstu. Turime užtikrinti visapusišką Europos socialinių teisių ramsčio, įskaitant jo atitinkamus pagrindinius su socialine apsauga ir įtrauktimi susijusius 2030 m. tikslus, įgyvendinimą ES, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, deramai atsižvelgiant į atitinkamas kompetencijos sritis ir laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų, taip pat integruoti į Sutartis socialinės pažangos protokolą. 15.Demografinės permainos: siūlome spręsti su demografinėmis permainomis, visų pirma mažu gimstamumu ir nuolatiniu visuomenės senėjimu, susijusius ir bendram Europos atsparumui itin svarbius uždavinius, užtikrinant, kad žmonės būtų remiami visą gyvenimą. Tai turėtų apimti visapusiškus veiksmus, skirtus visoms kartoms: vaikams, jaunimui, šeimoms, darbingo amžiaus gyventojams ir vyresnio amžiaus asmenims – tiek tiems, kurie tebėra pasirengę dirbti, tiek tiems, kurie yra išėję į pensiją arba kuriems reikalinga priežiūra. 16.Fiskalinė ir mokesčių politika: siūlome Europos Sąjungai skatinti į ateitį orientuotas investicijas, nukreiptas į stiprų socialinį ir lyčių aspektą turinčią žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, atsižvelgiant ir į priemonės „Next Generation EU“ bei priemonės SURE pavyzdžius. ES turi atsižvelgti į socialinį ir ekonominį karo prieš Ukrainą poveikį ir įvertinti ES ekonomikos valdymo santykį su naujomis geopolitinėmis aplinkybėmis, taip pat sustiprinti savo biudžetą naujais nuosavais ištekliais. Piliečiai nori, kad visų pirma būtų apmokestinami ne žmonės ir MVĮ, o mokesčių vengėjai, didieji teršėjai ir skaitmeninio sektoriaus milžinai. Be to, jie nori, kad ES stiprintų valstybių narių ir vietos valdžios institucijų gebėjimą finansuoti save pačioms ir kartu naudotis ES lėšomis.