EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2020 09 30 SWD(2020) 324 final KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita



Šalies skyrius: teisinės valstybės principo padėtis Slovakijoje



pridedamas prie KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI



2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita

Teisinės valstybės principo padėtis Europos Sąjungoje {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Santrauka Pastaraisiais metais siekiant pagerinti Slovakijos teisingumo sistemos kokybę ir veiksmingumą buvo imtasi veiksmų, kurie dabar duoda tam tikrų vilčių teikiančių rezultatų. Vis dėlto plačioji visuomenė ir įmonės teisingumo sistemos nepriklausomumą vertina labai prastai. Nuo 2019 m. padėtis šioje srityje dar labiau pablogėjo dėl problemų, susijusių su visišku teismų ir prokuratūros tarnybų sąžiningumu. 2020 m. kovo mėn. sudaryta vyriausybė paskelbė apie įvairias reformas opiose srityse, pvz., susijusiose su Teismų tarybos, Konstitucinio Teismo ir Aukščiausiojo Teismo narių, taip pat generalinio prokuroro skyrimo procedūromis ir konkretaus teisėjų pensinio amžiaus nustatymu. Naujoji vyriausybė, kuri paskelbė įgyvendinsianti įvairias reformas, kad pagerintų situaciją, kaip vieną pagrindinių prioritetų įvardijo kovą su korupcija. Specialiojoje prokuratūroje ir Nacionalinėje nusikaltimų tyrimo agentūroje trūksta išteklių ir specialių analitinių žinių, todėl pajėgumai nustatyti ir tirti su korupcija susijusias nusikalstamas veikas bei vykdyti baudžiamąjį persekiojimą yra riboti, be to, patiriama sunkumų renkant įrodymus. Lobizmo veikla nereglamentuojama, o nuostatos dėl „sukamųjų durų“ reiškinio silpnos. 2020 m. pradžioje įsigaliojo nauji teisės aktai dėl turto deklaravimo ir vyriausybės narių bei kitų valstybės tarnautojų interesų konfliktų. Slovakijos Konstitucijoje ir antrinės teisės aktuose nustatyta patikima teisinė sistema, kurioje reglamentuojama žodžio laisvė, teisė susipažinti su vieša informacija, teisė kurti struktūras siekiant užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmą ir spaudos teises. Vis dėlto nerimą kelia tai, kad nėra griežtų taisyklių, kuriomis būtų užtikrinamas žiniasklaidos priemonių savininkų skaidrumas, užkertamas kelias žiniasklaidos priemonių savininkų ir politinių partijų interesų konfliktams ir nustatoma valstybinės reklamos paskirstymo tvarka. Visuotinai pripažįstama, kad 2018 m. įvykdyta tiriamosios žurnalistikos žurnalisto Jáno Kuciako ir jo sužadėtinės žmogžudystė tapo lūžio tašku Slovakijos visuomenėje ir dar labiau išryškino poreikį didinti žurnalistų saugumą. Dėl stabdžių ir atsvarų sistemos Slovakijoje pažymėtina, kad šioje srityje reikia gerinti teisėkūros procesą ir tai daryti stiprinant suinteresuotųjų subjektų ir pilietinės visuomenės dalyvavimą, taip pat geriau išnaudojant dabartinę poveikio vertinimo sistemą. Svarbų vaidmenį užtikrinant stabdžių ir atsvarų sistemos veikimą atlieka nepriklausomos valdžios institucijos, pvz., Nacionalinis žmogaus teisių centras arba Viešasis teisių gynėjas, tačiau joms reikia suteikti visapusiškus įgaliojimus ir priemones, kad jos galėtų efektyviai atlikti savo vaidmenį. Vyriausybė paskelbė planus imtis reformų siekiant stiprinti teisinę valstybę, visų pirma reformų, kuriomis siekiama padidinti Konstitucinio Teismo įgaliojimus. Teisinės valstybės klausimai pastaraisiais metais tapo svarbesne viešų diskusijų tema, ir tai galėtų paskatinti tvirtesnės teisinės valstybės kultūros susiformavimą.



I.Teisingumo sistema Slovakijos Respublikos teismų sistemą sudaro 54 apygardos teismai, 8 regionų teismai, specializuotas baudžiamasis teismas, Aukščiausiasis Teismas ir Slovakijos Konstitucinis Teismas . Slovakijoje nėra atskiros administracinių teismų atšakos. Regionų teismai veikia kaip apeliaciniai teismai civilinėse, komercinėse ir baudžiamosiose bylose, be to, kartu jie veikia kaip administracines bylas nagrinėjantys pirmosios instancijos teismai. Specializuotas baudžiamasis teismas turi kompetenciją nagrinėti sudėtingas baudžiamąsias bylas, kaip nustatyta atitinkamoje Baudžiamojo proceso kodekso nuostatoje . Teismų taryba atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant savarankišką teismų administravimą, skiriant ir atleidžiant teisėjus bei sustabdant jų įgaliojimus, taip pat užtikrinant teisėjų etikos laikymąsi. Dabar pusę Teismų tarybos narių (9 iš 18) iš savo tarpo renka patys teisėjai. Atsižvelgiant į dabartinę sudėtį, kai kuriuos kitus Teismų tarybos narius skiria Slovakijos prezidentas, parlamentas ir vyriausybė . Slovakijos prokuratūra yra nepriklausoma valstybinė valdžios institucija, kuriai vadovauja generalinis prokuroras . Slovakijos advokatų asociacija yra nepriklausoma savarankiška profesinė organizacija . Nepriklausomumas Nuo 2019 m. rugpjūčio mėn. toliau augo ilgalaikis susirūpinimas dėl Slovakijos teisingumo sistemos nepriklausomumo ir sąžiningumo. Iš baudžiamosios veikos tyrimų metu atskleistos informacijos ir padarytų išvadų matyti nemažai aukšto lygio korupcijos atvejų. Be kita ko, nerimaujama, kad pavieniai vykdomosios valdžios nariai ir kiti politikai gali daryti netinkamą įtaką teisėjams, įskaitant aukšto rango teisėjus, arba veikti su jais išvien . Be to, kilo įtarimų dėl pavienių teisėjų ir prokurorų, įskaitant buvusį generalinį prokurorą, piktnaudžiavimo tarnyba atvejų . 2019 m. rudenį dėl šių įvykių kilo visuomenės protestai, o valdžios institucijos buvo griežčiau paragintos imtis veiksmų korupcijai Slovakijos teisingumo sistemoje sumažinti. Prieš įvairius teisėjus ir prokurorus pradėta keletas drausminių procedūrų ir baudžiamosios veikos tyrimų, o kai kuriems iš šių pareigūnų sustabdyti įgaliojimai arba jie pasitraukė iš pareigų. Vykdant baudžiamosios veikos tyrimus buvo ir teisėjų bei prokurorų sulaikymo atvejų . Teismų nepriklausomumas Slovakijoje ir toliau vertinamas labai prastai, nepaisant kai kurių veiksmų, kurių anksčiau buvo imtasi siekiant stiprinti jų nepriklausomumą ir skaidrumą. Slovakijos plačioji visuomenė teismų ir teisėjų nepriklausomumą ir toliau vertina labai prastai ir aiškiai matyti, kad teismų nepriklausomumą pakankamai gerai arba labai gerai vertina nedidelė plačiosios visuomenės ir įmonių dalis (26 proc. plačiosios visuomenės ir 15 proc. įmonių). Dažniausiai nurodoma priežastis, kuri lemia prastą teismų nepriklausomumo vertinimą, yra susijusi su vyriausybės ir politikų kišimusi arba daromu spaudimu . Pažymėtina, kad šis santykinai žemas teismų nepriklausomumo vertinimo lygis išsilaikė gana ilgą laiką – šį faktą pripažįsta ir Slovakijos valdžios institucijos . Vyriausybė paskelbė teismų nepriklausomumo ir sąžiningumo stiprinimo reformų planus. Šiomis aplinkybėmis būtina priminti ankstesnių vyriausybių pastangas spręsti kai kurias ilgalaikes problemas, susijusias su teisėjų sąžiningumu – buvo pakeista Slovakijos Konstitucija numatant prieštaringai vertinamus privalomus teisėjų ir kandidatų į teisėjus asmens patikrinimus, remiantis Slovakijos nacionalinio saugumo institucijos informacija . Slovakijos Konstitucinis Teismas savo 2019 m. sausio 30 d. precedentiniame sprendime nusprendė, kad vykdant šiuos asmens patikrinimus buvo pažeistas teismų nepriklausomumo principas ir kad 2014 m. atlikti konstituciniai pakeitimai prieštarauja Konstitucijai . Vyriausybė paskelbė reformų planus, kuriais siekiama pakeisti dabartinę Teismų tarybos sudėtį. Šie planai apima skyrimo procesą, kuriuo, be kita ko, siekiama užtikrinti atstovavimą regionams ir sugriežtinti teisėjų turto deklaracijų kontrolę . 2020 m. balandžio 23 d., 2020 m. balandžio 26 d. ir 2020 m. gegužės 20 d. buvo paskirti šeši nauji nariai, o 2020 m. birželio 29 d. buvo išrinktas naujas Teismų tarybos pirmininkas po to, kai 2020 m. kovo 23 d. iš pareigų pasitraukė kai kurie jos nariai , o 2020 m. birželio 23 d. atsistatydino buvęs pirmininkas . Vyriausybė taip pat paskelbė planus stiprinti Konstitucinio Teismo narių paskyrimo procesą. Pastaraisiais metais skiriant naujus Konstitucinio Teismo teisėjus tarp vyriausybės, parlamento ir Slovakijos prezidento ne kartą kilo nesutarimų, dėl kurių skyrimo procesas dažnai būdavo ilgai vilkinamas ir net kildavo pavojus pavojų patikimam Teismo veikimui. Iš tiesų 2019 m. tik keturi iš numatytų 13 teisėjų ėjo pareigas , nes likusių teisėjų atrankos ir skyrimo procedūra nebuvo užbaigta . Šis klausimas aptartas per 2019 m. Europos semestrą parengtoje konkrečiai šaliai skirtoje rekomendacijoje. Iš teigiamų pokyčių paminėtina tai, kad 2019 m. spalio mėn. Slovakijos prezidentas paskyrė likusius Konstitucinio Teismo teisėjus ir taip išsprendė nuo 2019 m. vasario mėn. besitęsusią problemą. Vyriausybė taip pat paskelbė nustatysianti fiksuotą teisėjų pensinį amžių. Pagal planus numatoma nustatyti fiksuotą pensinį amžių – 65 metai teisėjams ir 70 metų Konstitucinio Teismo teisėjams , nes dabar Slovakijoje toks teisėjų pensinis amžius nenustatytas . Svarbu tai, kad ši numatyta reforma atitiktų ES teisės reikalavimus ir kad ją įgyvendinant būtų atsižvelgiama į Europos Tarybos rekomendacijas, susijusias su teismų nepriklausomumu . Kokybė Pastaraisiais metais dėtos pastangos siekiant padidinti Slovakijos teisingumo sistemos kokybę davė rezultatų. Atsižvelgdamos į daugybę per 2014, 2016 ir 2017 m. Europos semestrą priimtų konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų, kuriomis siekiama pagerinti Slovakijos teisingumo sistemos veiksmingumą ir kokybę , Slovakijos valdžios institucijos pradėjo įgyvendinti įvairias reformas, kurių paskirtis – didinti Slovakijos teisingumo sistemos veiksmingumą ir kokybę. Šis procesas taip pat buvo grindžiamas išsamia Slovakijos teisingumo sistemos veikimo peržiūra , kurią atliekant nustatyta daugybė reformuotinų sričių ir pateiktos 62 rekomendacijos, kaip pagerinti Slovakijos teisingumo sistemos veiksmingumą ir kokybę.

Teisingumo sistemos reformos buvo patvirtintos ir yra įgyvendinamos, taip pat paskelbtos papildomos reformos. Šios reformos apima vadinamųjų „perkeliamų“ arba svečio teisėmis dirbančių teisėjų skyrimą, siekiant spręsti laikinas su darbo krūviu susijusias problemas pavieniuose teismuose, teisėkūros priemones, kuriomis siekiama iš bylų registro pašalinti senas ir neaktyvias vykdymo bylas, kurioms reikia pernelyg daug išteklių, ir vykdomus projektus dėl bylų sudėtingumo įvertinimo, taip pat terminų nustatymą. Slovakija deda aktyvias pastangas, kad sparčiau skaitmenintų savo teisingumo sistemą. Vyriausybė pranešė ketinanti toliau skatinti teismuose platesniu mastu naudoti informacines technologijas . Tai papildytų dabartines pastangas atnaujinti turimas IT priemones ir analitinius gebėjimus . Visų pirma užbaigtas projektas dėl veiklos rezultatų rodiklių suvestinių visuose Slovakijos teismuose, siekiant padidinti skaidrumą ir sudaryti sąlygas vizualizuoti pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius ; tai yra daug vilčių teikiantis pavyzdys, kuriuo jau susidomėjo užsienio suinteresuotieji subjektai. Tam tikriems IT projektams skiriama Europos lygmens techninė parama . 2018 m. tyrime prieita prie išvados, kad Slovakijos teismuose jau užtikrinamas palyginti aukštas skaidrumo lygis . Vis dar esama tam tikrų problemų, susijusių su teise kreiptis į teismą ir galimai dideliais teismo mokesčiais. Asmenys, kuriems gresia skurdas, dar negali visapusiškai pasinaudoti teisine pagalba, o teismo mokesčiai konkrečiuose komerciniuose ginčuose yra didžiausi ES . Vyriausybė paskelbė apie dabartinės teisinės pagalbos sistemos peržiūrą, siekdama persvarstyti galiojančius teismo mokesčius ir nustatyti, kad teisinę pagalbą galėtų gauti didesnė dalis mažas pajamas gaunančių asmenų, kurie kitu atveju negalėtų kreiptis į teismą. Veiksmingumas Į veiksmingumą orientuotos reformos, kurių buvo imtasi pastaraisiais metais, pradėjo duoti apčiuopiamų rezultatų ir dabar Slovakijos teisingumo sistemoje iš esmės susitvarkoma su jai tenkančiu darbo krūviu. Visų pirma teismai toliau veikia veiksmingai, kiek tai susiję su proceso trukme pirmojoje instancijoje nagrinėjant civilines ir komercines ginčo bylas (157 dienos 2018 m., palyginti su 171 diena 2017 m.) ir bylų išnagrinėjimo rodikliu (130,6 proc. 2018 m.), be to, teismams palankus sumažėjęs naujų bylų srautas. Tačiau teismų veiklos rezultatai administracinėse bylose suprastėjo, nes bylų išnagrinėjimo rodiklis sumažėjo (96,1 proc. 2018 m., palyginti su 118,1 proc. 2017 m.), o bylų nagrinėjimo trukmė toliau didėjo (401 diena 2018 m., palyginti su 317 dienų 2017 m.) . Valdžios institucijos taip pat nurodė, kad vis dar yra tam tikrų problemų, susijusių su veiksmingesniu senesnių bylų, t. y. per ilgiau nei dvejus metus neišnagrinėtų bylų, nagrinėjimu. Vyriausybė pranešė planuojanti sukurti naują Aukščiausiąjį administracinį teismą ir taip reformuoti Slovakijos teismų struktūrą bei padidinti teisėjų specializaciją .



II.Kovos su korupcija sistema Korupcijos prevencijos, tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo už ją teisinė ir institucinė sistema iš esmės sukurta. Už korupcijos prevenciją, nustatymą ir baudžiamąjį persekiojimą už ją atsako kelios valdžios institucijos. Centrinė korupcijos prevenciją koordinuojanti įstaiga yra Vyriausybės kanceliarija. Policijos pajėgų prezidiumo Nacionalinė nusikaltimų tyrimo agentūra atsako už su korupcija susijusių nusikalstamų veikų nustatymą ir tyrimą, išskyrus korupcijos nusikaltimus, kuriuos padarė pačios policijos ir tam tikrų teisėsaugos agentūrų, pavaldžių Tyrimų tarnybos biurui, atstovai. Specialioji prokuratūra turi jurisdikciją tirti nusikalstamas veikas. Dabar turto deklaracijų kontrolę nacionaliniu lygmeniu atlieka parlamento komitetas, o vietos lygmeniu – vietos tarybos komitetas. Pastaruosius trejus metus iš eilės Slovakija pagal organizacijos „Transparency International“ korupcijos suvokimo indeksą iš 100 balų surinko 50 ir Europos Sąjungoje užima 16 vietą, o pasaulyje – 59 vietą . 87 proc. respondentų mano, kad korupcija yra plačiai paplitęs reiškinys (ES vidurkis – 71 proc.), o 41 proc. žmonių mano, kad korupcijos poveikį asmeniškai patiria kasdieniame gyvenime (ES vidurkis – 26 proc.) . Iš apklausų matyti, kad 88 proc. įmonių mano, jog korupcija yra plačiai paplitęs reiškinys (ES vidurkis – 63 proc.), o 53 proc. įmonių mano, kad korupcija kelia problemų užsiimant verslu (ES vidurkis – 37 proc.). Be to, 37 proc. žmonių mano, kad yra vykdomas pakankamas baudžiamasis persekiojimas, kad atgrasytų žmones nuo korupcinių veiksmų (ES vidurkis – 36 proc.), o 13 proc. įmonių mano, kad asmenims ir įmonėms už nustatytą vyresniojo pareigūno papirkimą skiriamos tinkamos bausmės (ES vidurkis – 31 proc.) . Naujosios vyriausybės politinėje programoje kova su korupcija įvardyta kaip vienas pagrindinių prioritetų ir vyriausybė paskelbė, kad šioje srityje imsis įvairių reformų. Tai yra susiję su visuomenės nepasitenkinimu, kuris kilo po to, kai, atliekant Jáno Kuciako ir jo sužadėtinės Martinos Kušnírovos žmogžudystės tyrimą, buvo atskleista informacija, kad stambus oligarchas darė didelę įtaką politikams, teisėsaugos pareigūnams ir teisėjams. Atskleidus šią informaciją, be kita ko, 2019 m. kovo mėn. atsistatydino generalinis prokuroras . Kovai su korupcija skirtos baudžiamosios teisės sistema iš esmės sukurta ir įsteigtos specializuotos institucijos. Visų formų aktyvi, pasyvi, tiesioginė ir netiesioginė korupcija yra kriminalizuota. Todėl per trečiąjį EBPO Kovos su papirkinėjimu konvencijos vertinimo etapą buvo iš dalies pakeistos nacionalinės nuostatos dėl su užsienyje vykdomu papirkinėjimu susijusių nusikalstamų veikų. Slovakija priėmė naujus teisės aktus dėl baudžiamosios atsakomybės, kuriais reglamentuojamos juridiniams asmenims taikomos sankcijos . Už korupcijos prevenciją, nustatymą ir baudžiamąjį persekiojimą už ją atsako kelios valdžios institucijos. Centrinė korupcijos prevenciją koordinuojanti įstaiga yra Vyriausybės kanceliarija, įskaitant atskirų sektorių kovos su korupcija koordinatorius, kurie nuo 2019 m. veikia kiekvienoje centrinės administracijos įstaigoje. 2019 m. gruodžio mėn. Vyriausybės kanceliarija pristatė specialią programinės įrangos priemonę, kuri padės padidinti korupcijos rizikos valdymo efektyvumą. Policijos pajėgų prezidiumo Nacionalinė nusikaltimų tyrimo agentūra (NAKA) atsako už su korupcija susijusių nusikalstamų veikų nustatymą ir tyrimą, išskyrus korupcijos nusikaltimus, kuriuos padarė pačios policijos ir tam tikrų teisėsaugos agentūrų , pavaldžių Tyrimų tarnybos biurui, nariai. Specialioji prokuratūra turi jurisdikciją tirti nusikalstamas veikas, kurios priklauso materialinei Specializuoto baudžiamojo teismo (SBT) jurisdikcijai, kuris buvo įkurtas 2009 m. ir veikia kaip pirmosios instancijos teismas. Pastaraisiais metais buvo ištirta tik keletas aukšto lygio korupcijos bylų, kuriose vykdomas baudžiamasis persekiojimas. Remiantis specialiosios prokuratūros statistiniais duomenimis, 2018 m. kaltinimai korupcija pareikšti tik 48 asmenims ir tai yra mažiausias skaičius nuo 2009 m., o 63 asmenys sudarė derybų dėl kaltinimų pripažinimo susitarimus. Slovakijai skirtoje konkrečios šalies rekomendacijoje, kuris buvo parengta per 2019 m. Europos semestrą, atkreipiamas dėmesys į tai, kad korupcija tebėra problema, nes Slovakija turi tik ribotus gebėjimus tirti aukšto rango pareigūnų korupcijos bylas ir vykdyti jose baudžiamąjį persekiojimą . Todėl specializuotas baudžiamasis teismas išnagrinėjo tik keletą aukšto rango pareigūnų korupcijos bylų. Šiuo atžvilgiu nerimą kelia silpna pranešėjų apsauga. Atskleidžiamų korupcijos nusikaltimų skaičius yra labai žemas, o baudžiamasis persekiojimas vykdomas tik keliose aukšto rango pareigūnų korupcijos bylose. Užtikrinti efektyvią specializuotų kovos su korupcija institucijų veiklą – sunkus uždavinys. 2019 m. buvo reorganizuota Nacionalinė nusikaltimų tyrimo agentūra (NAKA), tačiau jos ištekliai nebuvo padidinti. Viena pagrindinių suinteresuotųjų subjektų įvardytų problemų, susijusių su korupcijos nustatymu ir baudžiamuoju persekiojimu, įskaitant aukšto rango pareigūnų bylas, yra pajėgumai atlikti tyrimus. Visų pirma gebėjimą nustatyti pirmuosius korupcijos požymius varžo išteklių ir specifinių žinių trūkumas . Specialioji prokuratūra išreiškė susirūpinimą dėl savo išteklių. Joje dirba vienas prokuroras, einantis prokuratūros Kovos su korupcija departamento direktoriaus pareigas, ir keturi papildomi prokurorai. Kiekvienas prokuroras vienu metu vidutiniškai atsako už apytiksliai 80 bylų tyrimą, todėl kyla klausimų, ar tyrimai prižiūrimi efektyviai. Specialioji prokuratūra prašė skirti daugiau išteklių, tačiau iki šiol, atrodo, nėra jokių planų didinti prokurorų skaičių. 2019 m. Pranešėjų apsaugos įstatymo paskirtis – nustatyti daugiau apsaugos priemonių įsteigiant nepriklausomą skundų nagrinėjimo įstaigą, tačiau šį įstatymą vėluojama įgyvendinti. Įstatymas buvo priimtas 2019 m. sausio mėn. , tačiau 2020 m. rugsėjo mėn. įstaigos vadovas nebuvo paskirtas ir ji dar nepradėjo veikti. Naujuoju įstatymu siekiama spręsti ankstesnės sistemos problemas, t. y. neužtikrintumą, kuris atsiranda dėl reikalavimo pateikti sąžiningą pranešimą, įvairių kategorijų pareigūnams suteikiamos apsaugos skirtumų ir to, kad nėra vienu metu veikiančių vidaus ir išorės pranešimo apie netinkamą elgesį kanalų . Dabar nėra jokių taisyklių, reglamentuojančių lobizmą Slovakijoje, o apribojimai, taikomi pasibaigus tarnybos laikotarpiui, yra silpni. Dalinės priemonės ir taisyklės, pvz., apribojimai, taikomi dovanoms, kurias valstybės tarnautojai gauna už viešųjų funkcijų vykdymą, reglamentuojamos Interesų konfliktų įstatyme . Naujosios vyriausybės programoje taip pat įsipareigota priimti lobizmo įstatymą, kuriame bus numatytos teisėkūros priemonės, privalomas lobistų registras, elgesio kodeksas ir specialaus registro sukūrimas (kuriame bus registruojamos numatomos lobizmo sritys, informacija apie lobistų klientus, su lobistine veikla susijusios išlaidos ir atlyginimas už tokią veiklą) . Šiuo atžvilgiu 2019 m. rugsėjo mėn. priimtame kovos su korupcija plane jau numatyta, kad Teisingumo ministerija iki 2021 m. pabaigos turėtų pateikti vyriausybei teisės akto projektą. Dėl „sukamųjų durų“ reiškinio pažymėtina, kad su tarnybos laikotarpio pabaiga susijusios nuostatos yra numatytos Interesų konfliktų įstatyme. Jis taikomas tik tiems valstybės tarnautojams, kurie atliko vykdomąsias funkcijas arba buvo kolektyvinius sprendimus priimančios įstaigos nariai, o patarėjai ir vyresnieji valstybės tarnautojai, kurie yra glaudžiai susiję su vykdomosiomis funkcijomis, nepatenka į įstatymo taikymo sritį. Apribojimai, taikomi pasitraukus iš valstybės tarnybos (veiklos pertraukos laikotarpiu), galioja vienus metus nuo kadencijos pabaigos (jeigu asmuo turėjo įgaliojimus priimti sprendimus dėl paramos, išmokų arba atleidimo nuo prievolių vykdymo dvejus metus iki tarnybos pabaigos arba savo kadencijos laikotarpiu sudarė sutartį dėl viešųjų pirkimų). Šiuo atžvilgiu GRECO atkreipė dėmesį į gana ribotą nuostatų taikymo sritį ir rekomendavo nustatyti platesnio pobūdžio apribojimus, kurie taip pat turėtų būti taikomi vyresniesiems valstybės tarnautojams, dalyvaujantiems vykdant aukščiausio lygio vykdomąsias funkcijas, ir nustatyti taisykles, kurios padėtų užkirsti kelią buvusiems aukščiausio rango pareigūnams užsiimti lobistine veikla baigus tarnybą . 2020 m. sausio 1 d. įsigaliojo nauji teisės aktai, susiję su turto deklaracijomis ir vyriausybės narių ir kitų valstybės tarnautojų interesų konfliktais. Nauju įstatymu buvo išplėstas turto, kurį privalo deklaruoti valstybės tarnautojai, sąrašas (įtraukiant į šį sąrašą trečiosioms šalims priklausančio kilnojamojo ir nekilnojamojo turto naudojimą ir konkrečios informacijos apie gautas dovanas pateikimą). Naujo įstatymo paskirtis – pašalinti GRECO rekomendacijose nurodytus teisės aktų trūkumus. Įstatymu Nr. 66/2019 praplečiamas valstybės tarnautojų, kuriems taikomas Interesų konfliktų konstitucinis įstatymas, sąrašas nustatant, kad jis taikomas prezidentui ir juridinių asmenų, kuriuose valstybė turi daugumą akcijų, priežiūros valdybų nariams ir miestų merams . Dabar turto deklaracijų kontrolę nacionaliniu lygmeniu atlieka parlamento komitetas, o vietos lygmeniu – vietos tarybos komitetas. Naujoji vyriausybė įsipareigojo įsteigti nepriklausomą instituciją, kuri ne tik tikrintų turto deklaracijas, bet ir būtų atsakinga už etinių klausimų sprendimą. Pagal nacionalinį veiksmų planą reikalaujama, kad vyriausybės kanceliarija ir kitos susijusios valdžios institucijos peržiūrėtų informacijos apie turtą atskleidimo mechanizmus. Buvo sudaryta speciali darbo grupė, į kurią įtraukti atitinkamų valdžios institucijų, įkaitant Teismų tarybą, generalinę prokuratūrą ir nacionalinę tarybą, taip pat dviejų nevyriausybinių organizacijų (NVO) atstovai . Viešojo administravimo sąžiningumo užtikrinimo sistemos buvo patobulintos iš dalies pakeičiant Valstybės tarnybos įstatymą. Šis pakeitimas susijęs su valstybės tarnautojais, įskaitant ministrus, valstybės sekretorius ir centrinių valstybinių administravimo įstaigų vadovus. Šie teisėkūros pokyčiai taikomi valstybės tarnautojų etikos kodeksui ir sistemai, kurią naudojant įvertinama valstybės tarnautojo veiksmų atitiktis kodeksui. Kodekse nustatytos pagrindinės valstybės tarnautojo etinės vertybės: politinis neutralumas, nešališkumas, viešasis interesas, orumas ir pagarba asmenų tarpusavio santykiams. III.Žiniasklaidos pliuralizmas

Slovakijos Konstitucijoje įtvirtinta žodžio laisvė, teisė gauti informaciją ir teisė reikšti nuomonę žodžiais, spaudoje, vaizdu ar kitomis priemonėmis, taip pat teisė ieškoti, gauti ir skleisti idėjas ir informaciją. Teisės gauti informaciją teisinė išraiška nustatyta Informacijos laisvės įstatyme . Transliavimo ir retransliavimo įstatymo paskirtis – užtikrinti informacijos pliuralizmą, o Spaudos įstatyme nustatytos taisyklės, susijusios su spauda ir žurnalistais. Nors laikoma, kad Slovakijoje užtikrinama patikima žodžio laisvės apsauga, baudžiamosios teisės aktuose už garbės ir orumo įžeidimą, už kurį numatyta baudžiamoji atsakomybė, taikoma didžiausia iš visų ES valstybių narių laisvės atėmimo iki aštuonerių metų bausmė. Vyriausybė paskelbė apie savo ketinimą reformuoti tam tikroms internetinėms žiniasklaidos paslaugoms taikomą teisinę sistemą, taip pat perskirstyti atitinkamoms reguliavimo valdžios institucijoms skirtus finansinius išteklius . Veikia transliavimo ir retransliavimo taryba, kuri turi aiškią kompetenciją ir pareigas. Tarybos misija – įgyvendinant teisę į informaciją, žodžio laisvę, taip pat teisę susipažinti su kultūrinėmis vertybėmis ir gauti išsilavinimą, tvirčiau ginti viešąjį interesą. Be to, tarybai pavesta užduotis įgyvendinti valstybinį transliavimo ir retransliavimo reguliavimą ir teikti audiovizualinės žiniasklaidos paslaugas. Taryba, be kita ko, išduoda transliavimo licencijas, nagrinėja visus susijusius skundus, gali nuspręsti sustabdyti retransliavimą, skiria transliuotojams, retransliavimo operatoriams ir užsakomųjų audiovizualinių žiniasklaidos paslaugų teikėjams sankcijas ir užtikrina bendradarbiavimą su savarankiškomis reguliavimo įstaigomis. Ši institucija turi savo biudžetą, o paskirstyti ištekliai laikomi pakankamais jos užduotims įvykdyti . Įstatyme nustatytos aiškios tarybos narių paskyrimo ir atleidimo taisyklės . 2020 m. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos (MPM) ataskaitoje daroma išvada, kad tarybos nepriklausomumas iš esmės užtikrinamas ir rizikos veiksnys išlieka stabilus, t. y. rizikos lygis yra žemas, tačiau atkreipiamas dėmesys į naują problemą, susijusią su tuo, kad vis dažniau teikiama politinių kandidatūrų. Pilietinės visuomenės organizacijos skundėsi, kad per paskutinį rinkimų laikotarpį taryba nesugebėjo atlikti tinkamos valstybinės televizijos stebėsenos . Slovakijoje nėra jokios sisteminės reguliavimo sistemos, kuri sudarytų sąlygas užtikrinti žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumą. Todėl „MPM 2020“ daroma išvada, kad šioje srityje šaliai kyla didžiausia rizika. „MPM 2020“ taip pat atkreipiamas dėmesys į tai, kad, nors Viešojo sektoriaus partnerių registro įstatymu sudaromos sąlygos netiesiogiai atskleisti informaciją apie tikruosius pagrindinių žiniasklaidos priemonių savininkus, žiniasklaidos priemonės, kurios neturi verslo santykių su valstybe arba negauna valstybinio finansavimo, nėra įtrauktos į įstatyme pateiktą sąrašą. Transliavimo ir retransliavimo taryba ir Kultūros ministerija renka tam tikrą informaciją apie įprastų žiniasklaidos priemonių savininkus, tačiau joms trūksta teisinių priemonių, kad gautų informaciją, susijusią su tikraisiais savininkais ir naudos gavėjais. Slovakijos valdžios institucijos atkreipė dėmesį, kad tai yra rimta problema, susijusi su elektroninės žiniasklaidos priemonėmis, ir kad tikimasi, jog problema bus išspręsta imantis intervencinių teisėkūros priemonių. Šiomis aplinkybėmis taip pat reikėtų priminti, kad persvarstytoje Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje (AWMSD) valstybės narės raginamos priimti teisėkūros priemones, kuriose būtų numatyta, kad žiniasklaidos paslaugų teikėjai, atsižvelgdami į savo jurisdikciją, leistų susipažinti su informacija apie jų nuosavybės struktūrą, įskaitant tikruosius savininkus. Dėl politinio nepriklausomumo pažymėtina, kad Slovakijoje trūksta teisinių apsaugos priemonių, kuriomis būtų efektyviai naikinamos galimybės kilti žiniasklaidos priemonių savininkų ir valdančiųjų partijų, šališkų grupuočių arba politikų interesų konfliktams. Atrodo, kad ši problema tampa ypač aktuali vietos leidiniuose per rinkimų laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kad daugumą vietos žiniasklaidos priemonių finansuoja vietos savivaldybių institucijos arba šios institucijos yra tokių priemonių bendrasavininkės. Kita vertus, pagrindiniai dienraščiai ir spaudos agentūros toliau rodo atsparumą politiniam spaudimui. Šiuo metu nėra jokios valstybinės reklamos paskirstymo reguliavimo sistemos. Slovakijos valdžios institucijos atkreipė dėmesį į tai, kad Transliavimo ir retransliavimo įstatyme neapibrėžta sąvoka „valstybinė reklama“. Tačiau visos valstybės ir privačiojo sektoriaus sutartys registruojamos centriniame sutarčių registre. Šiame registre informacija yra viešai prieinama, todėl šiuo atžvilgiu užtikrinamas tam tikro laipsnio skaidrumas. Redakcijų autonomija priklauso nuo savarankiško reguliavimo, kuris, kaip nurodoma „MPM 2020“, paprastai yra efektyvus tose žiniasklaidos priemonėse, kurios taiko Slovakijos žurnalistų sindikato etikos kodeksą. Po 2018 m. įvykdyto žurnalisto Jáno Kuciako ir jo sužadėtinės Martinos Kušnírovos nužudymo Slovakijos visuomenėje prasidėjo įvairios diskusijos dėl žurnalistų saugumo. Diskusijose daugiausia dėmesio skirta praneštiems žurnalistų šnipinėjimo atvejams, kurį, be kita ko, vykdė buvęs valstybinės saugumo tarnybos narys, policijos pasyvumui gavus pranešimų apie grasinimus nužudyti žurnalistus ir atskleistai informacijai apie tai, kad stambus oligarchas darė didelę įtaką politikams . Visuotinai sutariama, kad Slovakijos pilietinė visuomenė, politikai ir atitinkamos valdžios institucijos ryžtingai sureagavo iš karto po žmogžudystės ir paskui. Pilietinės visuomenės ir žurnalistų organizacijos aiškiai pareiškė, kad žmogžudystė tapo tikru lūžio tašku šalyje, bent jau atsižvelgiant į tiriamosios žurnalistikos reikšmę Slovakijos visuomenėje . Vis dar pasitaiko žurnalistų bauginimo atvejų. 2019 m. Europos Tarybos platformoje žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti paskelbti keturi perspėjimai, susiję su Slovakija . Perspėjimai buvo susiję su žodiniais išpuoliais ir neigiamomis informavimo kampanijomis prieš žurnalistus, žurnalistų sekimu, taip pat įstatymu, kuriuo politikams suteikiama teisė į atsakymą . 2020 m. platformoje gauti du perspėjimai, susiję su kaltinimais dėl garbės ir orumo įžeidimo, už kurį numatyta baudžiamoji atsakomybė, pareikštais dienraštyje nuomonę parašiusiam autoriui, ir grasinimais žurnalistui . IV.Kiti instituciniai klausimai, susiję su stabdžių ir atsvarų sistema Slovakija yra parlamentinė respublika, kurioje Nacionalinė taryba (parlamentas) yra vienintelė konstitucinė ir teisėkūros institucija . Teisė teikti teisės aktus priklauso parlamento komitetams, pavieniams parlamento nariams ir vyriausybei . Konstitucinis Teismas priima sprendimus dėl įstatymų atitikties Konstitucijai, konstituciniams įstatymams ir tarptautiniams susitarimams ir užtikrina pagrindinių ir konstitucinių teisių laikymąsi. Nepriklausomos valdžios institucijos taip pat atlieka tam tikrą vaidmenį užtikrinant pagrindinių teisių laikymąsi. Paskelbta apie patobulinimus, susijusius su įstatymų rengimo ir priėmimo procesu. 2020 m. kovo mėn. paskirta vyriausybė nurodė, kad ji siekia pagerinti reguliavimo sistemos stabilumą ir nuspėjamumą, imdamasi tokių veiksmų kaip teisėkūros proceso planavimo gerinimas ir skaidrumo didinimas. Be to, vyriausybė nurodė ketinanti daugiau dėmesio skirti drausmingesniam dabartinių teisės aktų laikymuisi ir analizės skyrių stiprinimui . Dabar poveikio vertinimų atlikimas ir konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais dar nėra iki galo nusistovėjusi praktika, kurios būtų laikomasi priimant teisės aktus Slovakijoje. Nors politikos formavimo procesas oficialiai grindžiamas konsultacijomis ir įrodymais, vyriausybės partijų politiniai prioritetai paprastai yra viršesni ir faktinis socialinių veikėjų dalyvavimas yra ribotas . Ministerijų teisėkūros iniciatyvos grindžiamos aiškiomis rašytinėmis taisyklėmis ir atliekamas jų poveikio vertinimas, tačiau reguliarus pagreitintų parlamentinių procedūrų vykdymas trukdo formuoti įrodymais pagrįstą politiką, nes, pvz., nesudaromos sąlygos atlikti tinkamą poveikio vertinimą ir konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais . Be to, ministerijų analitiniai gebėjimai yra silpni ir trukdo efektyviai formuoti politiką . Visos vyriausybės požiūris į reguliavimo politikos formavimą buvo nustatytas geresnio reglamentavimo strategijoje ir padėjo sustiprinti metodinį reglamentavimo ekonominio poveikio vertinimo loginį pagrindą. Iki šiol tai nedavė planuotų rezultatų, nes poveikio vertinimai taikomi tik toms teisėkūros priemonėms, kurias inicijavo vyriausybė . Vyriausybė svarsto galimybę stiprinti Konstitucinio Teismo įgaliojimus. Šis pokytis būtų susijęs su Konstitucinio Teismo įgaliojimų stiprinimu įstatymų atitikties Konstitucijai vertinimo srityje ir konstitucinių skundų dėl pagrindinių teisių pažeidimų bylomis bei individualia konstitucingumo kontrole. Vyriausybė taip pat svarsto galimybę nustatyti ex ante įstatymų atitikties Konstitucijai kontrolę . Būtina toliau dirbti siekiant didinti viešojo administravimo skaidrumą, veiksmingumą ir atskaitomybę. Nors koordinavimo mechanizmai nustatyti, aiškus susiskirstymas į departamentus kelia problemų užtikrinant koordinavimą ir veiksmingą planavimą . Parengus nacionalinį strateginį planą , kurį pasiūlė naujoji vyriausybė, galėtų pagerėti vidinis koordinavimas. Politinis ciklas turi didelį poveikį darbuotojų kaitai . Naujoji vyriausybė nurodė siekianti stiprinti valstybės tarnybą užtikrindama, kad skaidrumas ir etika būtų pagrindiniai šios reformos aspektai . Nuo 2020 m. kovo 16 d. vyriausybė, siekdama kovoti su COVID-19 pandemija, sveikatos priežiūros sistemoje paskelbė nepaprastąją padėtį . Birželio 10 d. vyriausybei patvirtinus, birželio 13 d. nacionalinė nepaprastoji padėtis buvo oficialiai atšaukta. 2020 m. gegužės 13 d. Konstitucinis Teismas iš dalies sustabdė prieštaringai vertinamo teisės akto, susijusio su per pandemiją surinktos informacijos sekimu, galiojimą. Nepriklausomos valdžios institucijos atlieka tam tikrą vaidmenį užtikrinant pagrindines teises, tačiau būtų naudinga nustatyti aiškesnius įgaliojimus, įskaitant išsamų teisinį statusą ir pakankamus išteklius, kad jų vaidmuo būtų efektyvus. Slovakijos nacionalinis žmogaus teisių centras yra kompetentinga nacionalinė žmogaus teisių institucija, taip pat Slovakijos lygybės įstaiga. Ji rengia ir skelbia metinę žmogaus teisių, įskaitant vienodo elgesio principą, stebėsenos ataskaitą. Dėl Nacionalinio žmogaus teisių centro nepriklausomumo tebėra tam tikrų abejonių, o 2018 m. Teisingumo ministerija paskelbė teisinės sistemos pakeitimo projektą, kuriuo siekiama užtikrinti, kad centras visapusiškai laikytųsi Jungtinių Tautų nacionalinių institucijų statuso principų (Paryžiaus principai) . Pakeitimų projektą sukritikavo ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras ir teisinių pasiūlymų 2019 m. birželio mėn. patvirtinti nepavyko . Slovakijos nacionaliniam žmogaus teisių centrui skiriamas finansavimas yra apatinėje Europos lyginamosios skalės dalyje, o dėl kompetencijos priimti teisiškai privalomus sprendimus arba nustatyti sankcijas trūkumo kyla klausimų dėl jo efektyvumo apskritai . Slovakijos Viešasis teisių gynėjas yra nepriklausoma įstaiga, turinti įgaliojimus saugoti fizinių ir juridinių asmenų pagrindines teises ir laisves viešojo administravimo institucijose ir kitose valstybinėse įstaigose nagrinėjant bylas, jeigu institucijų arba įstaigų veikla, priimami sprendimai arba neveikimas yra nesuderinamas su Slovakijos teisine tvarka. Jis taip pat gali pateikti skundą Slovakijos Konstituciniam Teismui, jeigu visuotinai privalomu teisiniu reglamentu pažeidžiamos fizinio arba juridinio asmens pagrindinės teisės ar laisvės. Viešasis teisių gynėjas taip pat teikia metinę veiklos ataskaitą ir turi įgaliojimus pateikti specialiąją ataskaitą, jeigu mano, kad pagrindinės teisės ir laisvės pažeidimas yra reikšmingas arba susijęs su didesniu asmenų skaičiumi . Savo 2019 m. veiklos ataskaitoje Viešasis teisių gynėjas nurodė, kad biudžeto išteklių nepakako tam, kad jis galėtų tinkamai atlikti visas savo užduotis . ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras savo teisinėje nuomonėje dėl Slovakijos nacionalinio žmogaus teisių centro rekomendavo apibrėžti Viešojo teisių gynėjo ir Nacionalinio žmogaus teisių centro santykius ir paaiškinti kompetencijos tarp jų pasiskirstymą bei skatino bendradarbiavimą, kad būtų išvengta įgaliojimų dubliavimo . Dar viena labai svarbi įstaiga yra Slovakijos aukščiausioji audito institucija, kuriai pavesta prižiūrėti valdžios institucijų atskaitomybę, kokybę ir darbą. Aukščiausiosios audito institucijos paskirtis – atkreipti dėmesį į neekonomišką, neveiksmingą ir neefektyvų lėšų panaudojimą valstybinėse ir vietos valdžios organizacijose, valstybei priklausančiose įmonėse ir valstybei priklausančiose akcinėse bendrovėse arba subjektuose, kuriuose valstybė turi nuosavybės dalį arba kurie tenkina viešąjį interesą . Pastaraisiais metais aukščiausiosios audito institucijos veiklos auditai tapo dažnesni ir kokybiškesni, tačiau jų poveikis iki šiol buvo ribotas, nes vykdymo užtikrinimo priemonių ji gali imtis tik dėl tam tikrų pakeitimų . Vyriausybė nurodė ketinanti stiprinti savo kompetenciją ir svarsto galimybę taikyti sankcijas tais atvejais, kai tikrinama įstaiga nepašalina patikrinimo metu nustatytų trūkumų. Slovakijos teisės aktuose dėl galimybės susipažinti su vyriausybės informacija užtikrinama galimybė susipažinti su informacija, įskaitant galimybę susipažinti su administraciniais sprendimais. Tačiau įgyvendinant šią politiką galėtų būti naudingas visapusiškas požiūris, kuris taip pat apimtų atskaitomybę ir kovos su korupcija veiksmus . Visiškai įgyvendinus vyriausybės paskelbtus planus išplėsti galimybę susipažinti su informacija ir padidinti atviros vyriausybės veiklos mastą , būtų dar labiau sustiprinta Slovakijos skaidrumo politika. Nors Slovakijoje veikia pilietinei visuomenei palanki sistema, vyriausybė paskelbė tolesnio pilietinės visuomenės stiprinimo politiką . Savo politiniame manifeste Slovakijos vyriausybė pranešė ketinanti stiprinti NVO finansavimo sistemą ir remti organizacijas, sprendžiančias žmogaus teisių apsaugos ir skatinimo klausimus, kuriančias demokratinę pilietybę, naikinančias visų formų diskriminaciją ir, be kita ko, nustatančias korupcijos atvejus . Visuomenėje vis daugiau dėmesio skiriama teisinės valstybės temoms. 2018 m. vasario mėn. nužudžius tiriamosios žurnalistikos žurnalistą Jáną Kuciaką ir jo sužadėtinę, Slovakijoje kilo didžiausi visuomeniniai protestai nuo Aksominės revoliucijos 1989 m. Nužudymus visuomenė įvertino kaip išpuolį prieš teisinę valstybę, pilietinę visuomenę ir žodžio laisvę. Suinteresuotieji subjektai pranešė, kad šie įvykiai atveria galimybę Slovakijai atsikratyti savo praeities, kuriai buvo būdinga aukšto laipsnio politinė poliarizacija, turėjusi įtakos institucijų veikimui ir viešajam administravimui. Vyriausybė 2020 m. balandžio mėn. patvirtintoje savo politinėje darbotvarkėje teisinės valstybės temą priskyrė prie svarbiausių prioritetų ir įtraukė šios srities ilgalaikių reformų planus. Be to, Slovakijos prezidentė savo pirmajame 2020 m. birželio mėn. pranešime apie valstybės padėtį atkreipė dėmesį į teisinės valstybės principo svarbą visuomenei ir demokratijai .





I priedas. Abėcėlinis šaltinių sąrašas* * Atsakymų, gautų per konsultacijas dėl 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos, sąrašas pateikiamas (Komisijos svetainėje). 2019 m. kovo 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės ir kovos su korupcija ES, ypač Maltoje ir Slovakijoje, padėties. 2018 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija „Tiriamosios žurnalistikos atstovų apsauga Europoje: Slovakijos žurnalistų Jáno Kuciako ir Martinos Kušnírovos atvejis“. CEPEJ (2017), Slovakijos teismų sistemos veiksmingumas ir kokybė. CEPEJ (2020), ES valstybių narių teismų sistemų veikimo tyrimas. CIVICUS, Monitor – Tracking Civic Space: Slovakia, https://monitor.civicus.org/country/slovakia/ . EBPO (2012), Slovakija. Trečiojo etapo kovos su kyšininkavimu konvencijos įgyvendinimo ataskaita, http://www.oecd.org/daf/anti-bribery/SlovakRepublicphase3reportEN.pdf . ESBO / ODIHR (2019), Nuomonė dėl Slovakijos nacionalinio žmogaus teisių centro steigimo įstatymo pakeitimų projekto. ESBO / ODIHR (2020), Slovak Republic – Parliamentary Elections, ODIHR Election Assessment Mission Final Report. Europos Komisija (2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020), ES teisingumo rezultatų suvestinė. Europos Komisija (2015), Šalies ataskaita. Slovakija, SWD(2015) 44/2 final. Europos Komisija (2018), Lygybės įstaigų indėlis. Europos Komisija (2019), Šalies ataskaita. Slovakija, SWD(2019) 1024 final. Europos Komisija (2019), Viešojo administravimo savybės ir veiklos rezultatai 28 ES valstybėse narėse. Europos Komisija (2020), 2019 m. lyginamoji nediskriminavimo teisės Europoje analizė. Europos Komisija (2020), Šalies ataskaita. Slovakija, SWD(2020) 524 final. Europos nacionalinių žmogaus teisių institucijų tinklas ENNRHI (2020), Teisinės valstybės principas Europos Sąjungoje. Europos Sąjungos Taryba (2014), 2014 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendacija dėl 2014 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Slovakijos stabilumo programos, OL C 247.

Europos Sąjungos Taryba (2016), 2016 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija dėl 2016 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2016 m. Slovakijos stabilumo programos, OL C 299. Europos Sąjungos Taryba (2017), 2017 m. liepos 11 d. Tarybos rekomendacija dėl 2017 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2017 m. Slovakijos stabilumo programos, OL C 261. Europos Sąjungos Taryba (2019), 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl 2019 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2019 m. Slovakijos stabilumo programos, OL C 301. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, Komisija prieš Lenkiją (Indépendance des juridictions de droit commun), C-192/18. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, Komisija prieš Lenkiją (Indépendance de la Cour suprême), C-619/18. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, Komisija prieš Vengriją, C-282/12. Europos Taryba, Ministrų Komiteto rekomendacija CM/Rec(2010)12 valstybėms narėms dėl teisėjų: nepriklausomumas, veiksmingumas ir atsakomybės sritys. Europos Taryba, Platforma žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti, Slovakija, https://www.coe.int/en/web/media-freedom/slovak-republic. Europos Taryba, Venecijos komisija (2017), Slovakija. Nuomonė dėl klausimų, susijusių su Konstitucinio Teismo teisėjų paskyrimu (CDL-AD(2017)001-e). Europos teisėjų tarybų ir Europos advokatūrų ir teisininkų asociacijų tinklas (2020), Survey among lawyers on the independence of judges 2018-2019, https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/ENCJ%20Survey%20on%20Independence%20Accountability%20of%20the%20Judiciary%20among%20lawyers%20%202019.pdf . GRECO (2017), Ketvirtasis vertinimo etapas. Antroji Slovakijos Respublikos rekomendacijų įgyvendinimo ataskaita. Parlamento narių, teisėjų ir prokurorų korupcijos prevencija. „I-CONnect“ ir Bostono koledžo konstitucinės demokratijos tyrimų Clough centras (2019), 2018 Global Review of Constitutional Law. Komunikacijos generalinis direktoratas (2019), Greitoji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 482 „Verslo subjektų požiūris į korupciją ES“. Komunikacijos generalinis direktoratas (2020), Specialioji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 502 „Korupcija“. Pasaulio ekonomikos forumas (2013–2020), The global competitiveness report. Respublikos prezidentas (2020), Respublikos padėties ataskaita, https://www.prezident.sk/en/article/sprava-prezidentky-o-stave-republiky/ . Slovakijos Respublikos aukščiausioji audito institucija (2019), 2019 m. audito veiklos rezultatų ataskaita. Slovakijos vyriausybė (2020), iš Slovakijos gauti atsakymai rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. Slovakijos vyriausybė (2020), Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky na obdobie rokov 2020–2024. Teismų taryba (2020 m. balandžio 23 d., 2020 m. balandžio 26 d., 2020 m. gegužės 20 d.), pranešimai dėl Teismų tarybos narių paskyrimo, http://www.sudnarada.gov.sk/sudna-rada-ma-troch-novych-clenov/ , http://www.sudnarada.gov.sk/sudna-rada-v-takmer-kompletnej-zostave/ , http://www.sudnarada.gov.sk/sudna-rada-ma-opat-osemnast-clenov/ .

Teismų tarybos (2019 m. lapkričio 13 d., 2020 m. kovo 23 d., 2020 m. birželio 23 d.) pranešimai dėl Teismų tarybos narių pasitraukimo iš pareigų, http://www.sudnarada.gov.sk/sudna-rada-bude-mat-o-jedneho-clena-menej/ , http://www.sudnarada.gov.sk/clenstva-v-sudnej-rade-sa-vzdalo-pat-jej-clenov , http://www.sudnarada.gov.sk/predsednicka-sudnej-rady-sa-rozhodla-vzdat-svojej-funkcie/ . „Transparency International“ Slovakijos skyrius (2018), Let’s judge the judges – How Slovakia opened its judiciary to unprecedented public control. Viešasis teisių gynėjas (2020), Report on the Activities of the Public Defender of Rights for 2019. Virtualus vizitas į Slovakiją rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. Žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės centras (2020), 2020 Media pluralism monitor, https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020/ . „Žurnalistai be sienų“, Slovakija, https://rsf.org/en/ranking . Žurnalistų apsaugos komiteto analizė (2019), Mission Journal: One year on, Ján Kuciak murder seen as turning point by Slovak press, https://cpj.org/2019/02/slovakia-jan-kuciak-murder-journalist-safety-anniversary/ . II priedas. Vizitas į Slovakiją 2020 m. gegužės ir birželio mėn. Komisijos tarnybos surengė virtualius susitikimus su: ·Korupcijos prevencijos departamentu ·Teisingumo ministerija ·Vidaus reikalų ministerija ·Nacionaline policijos nusikaltimų tyrimo agentūra ·Generaline prokuratūra ·Specialiąja prokuratūra ·Slovakijos transliavimo taryba ·„Transparency International“ Slovakijos skyriumi ·„Via Iuris“