C 342/14

P9_TA(2022)0023

Nacionalinių mokesčių reformų poveikis ES ekonomikai

2022 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nacionalinių mokesčių reformų poveikio ES ekonomikai (2021/2074(INI))

(2022/C 342/02)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 110–113 straipsnius dėl teisės aktų dėl apyvartos mokesčių, akcizų ir kitų formų netiesioginio apmokestinimo suderinimo;

— atsižvelgdamas į SESV 114–118 straipsnius, kurie apima mokesčius, turinčius netiesioginį poveikį bendrosios rinkos kūrimui,

— atsižvelgdamas į Komisijos 2021 m. metinę apmokestinimo ataskaitą „ES valstybių narių mokesčių politikos peržiūra“,

— atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 15 d. Komisijos komunikatą „Sąžiningo ir supaprastinto apmokestinimo veiksmų planas, kuriuo remiama ekonomikos atgaivinimo strategija“ (COM(2020)0312),

— atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 18 d. Komisijos komunikatą „21-ojo amžiaus verslo apmokestinimas“ (COM(2021)0251),

— atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 24 d. Komisijos komunikatą „Kapitalo rinkų sąjunga žmonėms ir įmonėms. Naujas veiksmų planas“ (COM(2020)0590),

— atsižvelgdamas į konkrečioms šalims skirtas Komisijos rekomendacijas, paskelbtas įgyvendinant Europos semestrą, ir jos pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę atliktus valstybių narių pateiktų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų vertinimus,

— atsižvelgdamas į 2020 m. Komisijos tyrimą „Mokesčių politika Europos Sąjungoje“,

— atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 1 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos posėdžio dėl mokesčių politikos išvadas – 1997 m. gruodžio 1 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų priimtą rezoliuciją dėl verslo apmokestinimo elgesio kodekso – Palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimas (1),

— atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 29 d. Komisijos ataskaitą „2015 m. Mokesčių reformos ES valstybėse narėse. Mokesčių politikos uždaviniai ekonomikos augimui ir fiskaliniam tvarumui“,

— atsižvelgdamas į lengvatinių mokesčių sistemų apžvalgą, kurią Elgesio kodekso grupė (verslo apmokestinimas) teikia nuo jos įsteigimo 1998 m. kovo mėn.,

— atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 21 d. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ataskaitą „2021 m. mokesčių politikos reformos. Specialusis leidinys dėl mokesčių politikos COVID-19 pandemijos metu“,

— atsižvelgdamas į dviejų ramsčių sprendimą siekiant spręsti mokesčių srities uždavinius, susijusius su ekonomikos skaitmeninimu, dėl kurio susitarė EBPO / G20 mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) įtrauki sistema,

— atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 19 d. EBPO ataskaitą „Mokesčių ir fiskalinė politika reaguojant į koronaviruso krizę. Pasitikėjimo ir atsparumo didinimas“,

— atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 25 d. Tarptautinio valiutos fondo politikos dokumentą „Tarptautinių įmonių apmokestinimas Europoje“,

— atsižvelgdamas į savo pranešimą savo iniciatyva dėl ES politikos, susijusios su žalinga mokesčių praktika, reformos (įskaitant Elgesio kodekso grupės reformą),

— atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES politikos, susijusios su žalinga mokesčių praktika, reformos (įskaitant Elgesio kodekso grupės reformą) (2),

— atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją „ES reikalavimų dėl keitimosi informacija mokesčių klausimais įgyvendinimo: pažanga, įgyta patirtis ir kliūtys, kurias reikia įveikti“ (3),

— atsižvelgdamas į savo 2019 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės ir mokesčių politikos ES (4),

— atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 21 d. rezoliuciją „Pandoros dokumentai: jų reikšmė pastangoms kovoti su pinigų plovimu, mokesčių slėpimu ir vengimu“ (5),

— atsižvelgdamas į 2021 m. lapkričio mėn. ES mokesčių stebėjimo centro paskelbtą tyrimą „Naujos mokesčių konkurencijos formos Europos Sąjungoje: empirinis tyrimas“,

— atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyvą 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinanti Direktyvą 77/799/EEB (6) (Direktyva dėl administracinio bendradarbiavimo),

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

— atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0348/2021),

A. kadangi žalingos mokesčių praktikos problema buvo aptarta ir reformų pasiūlyta 2021 m. spalio 7 d. Parlamento rezoliucijoje dėl ES politikos, susijusios su žalinga mokesčių praktika, reformos (įskaitant Elgesio kodekso grupės reformą); kadangi trumpalaikis COVID-19 pandemijos poveikis ir ilgalaikė struktūrinė pertvarka, atsižvelgiant į demografines tendencijas, skaitmeninimą ir perėjimą prie anglies dioksido neišskiriančios ekonomikos modelio, turėjo įtakos valstybių narių pasirinkimui formuojant būsimą mokesčių politiką;

B. kadangi nepaisant to, jog mokesčių politika iš esmės priskiriama valstybių narių atsakomybei, bendrojoje rinkoje nustatant mokesčių politiką reikalingas derinimas ir koordinavimas, kad būtų galima toliau didinti bendrosios rinkos integraciją ir išvengti mokesčių bazės erozijos; kadangi nacionalinės priemonės gali daryti poveikį kitų valstybių narių mokesčių surinkimui, taip pat turėti iškreipiamąjį poveikį tiek sąžiningai konkurencijai, tiek investicijoms;

C. kadangi vykdant suskaidytą mokesčių politiką bendrojoje rinkoje sukuriama įvairių kliūčių piliečiams ir įmonėms, visų pirma mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), įskaitant teisinį netikrumą, biurokratizmą, dvigubo apmokestinimo riziką ir sunkumus siekiant susigrąžinti mokesčius; kadangi dėl šių kliūčių nenoriai imamasi tarpvalstybinės ekonominės veiklos ir jos gali iškraipyti bendrąją rinką; kadangi dėl politikos susiskaidymo taip pat kyla rizika mokesčių administratoriams, pvz., visiško neapmokestinimo ir arbitražo rizika (kaip antai mokesčių planavimas ir agresyvi mokesčių vengimo praktika); kadangi dėl žalingos mokesčių praktikos, taikomos pasinaudojant valstybių narių arba valstybių narių ir trečiųjų valstybių teisės aktų spragomis, valstybės narės toliau praranda mokestines pajamas, ir kadangi skaičiuojama, jog dėl pelno mokesčio vengimo prarastų ES mokestinių pajamų suma per metus sudaro nuo 36–37 mlrd. EUR iki 160–190 mlrd. EUR; kadangi dėl politikos susiskaidymo didėja mokesčių administratorių vykdymo užtikrinimo sąnaudos;

D. kadangi ES socialinėje rinkos ekonomikoje tinkamas mokesčių lygis, taip pat paprasti ir aiškūs mokesčių srities teisės aktai turėtų turėti kuo mažesnį iškraipomąjį poveikį; kadangi patikima mokesčių politika turėtų remti Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje nustatytus politikos tikslus, kuriuos įgyvendinus visuomenės taptų teisingesnės ir tvaresnės bei padidėtų ES ir jos valstybių narių konkurencingumas; kadangi ekonomikos atsigavimas ir iššūkiai, susiję su klimato krize, ekologine pertvarka ir ekonomikos skaitmeninimu, lemia didelius pokyčius ir didina poreikį iš naujo įvertinti dabartinę mokesčių politiką; kadangi fiskalinės priemonės neturėtų kliudyti privačioms iniciatyvoms, kuriomis sudaromos sąlygos ekonomikos augimui, gaivinama šalių ekonomika ir skatinama kurti darbo vietas ES;

E. kadangi efektyvios mokesčių sistemos yra skaidrios, jų taisyklių lengva laikytis ir jos užtikrina nuoseklias mokestines pajamas; kadangi į augimą orientuotomis mokesčių reformomis mokesčių našta nukreipiama į suvartojimą ir nekilnojamojo turto mokesčius ir siekiama išplėsti mokesčių bazę;

F. kadangi nacionalinės mokesčių politikos reformų loginis pagrindas kiekvienu atveju skiriasi, nes atspindi valstybių narių ekonomikos struktūrinius ypatumus, ir gali apimti tokius veiksnius, kaip mokesčių patikimumo ir tikrumo didinimas, ekonomikos augimo skatinimas, pajamų didinimas, paskirstymo gerinimas, elgsenos paskatų nustatymas ir neatsilikimas nuo struktūrinių ekonomikos pokyčių;

G. kadangi bendras apmokestinimo lygis (suprantamas kaip mokesčiai ir privalomos socialinės įmokos) valstybėse narėse labai skiriasi: tai matyti iš duomenų, kad mokestinių pajamų ir BVP santykis 2019 m. sudarė nuo 22,1 proc. Airijoje iki 46,1 proc. Danijoje; kadangi apskritai mokesčių našta ES (40,1 proc.) yra didesnė nei daugelyje kitų išsivysčiusios ekonomikos šalių (2018 m. EBPO vidurkis buvo 34,3 proc.); kadangi vidutinis svertinis teisės aktais nustatytas įmonių pelno mokesčio tarifas EBPO valstybėse sumažėjo nuo 46,52 proc. 1980 m. iki 25,85 proc. 2020 m., t. y. 44 proc. per pastaruosius 40 metų;

H. kadangi bendra mokesčių derinio sudėtis ES 2004–2019 m. laikotarpiu išliko iš esmės stabili, o bendras mokestinių pajamų lygis šiek tiek padidėjo; kadangi mokesčių derinio sudėtis (santykinė darbo jėgos, vartojimo, kapitalo, aplinkos ir kitų mokesčių dalis) ES labai skiriasi, o kai kuriose valstybėse narėse mokesčių derinys yra palankesnis augimui nei kitose;

I. kadangi stipri mokesčių konkurencija ES, atrodo, buvo pagrindinis skatinamasis veiksnys, lėmęs staigų įmonių pelno mokesčio tarifų sumažėjimą, dėl kurio Europos vidutinis įmonių pajamų mokesčio tarifas buvo mažesnis už vidutinį tarifą EBPO šalyse;

J. kadangi per pandemiją dauguma valstybių, siekdamos paremti ekonomiką, ėmėsi mokesčių reformų ir tik dalis šių priemonių buvo laikinos; kadangi šios mokesčių reformos apėmė neatidėliotinas įmonėms ir namų ūkiams skirtas paramos priemones, pvz., mokėjimų atidėjimą, didesnius nuostolių perkėlimus ir greitesnį mokesčių grąžinimą, taip pat į ekonomikos atgaivinimą orientuotas skatinamąsias priemones;

K. kadangi EBPO ir G20 kovos su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu įtrauki sistema susitarė dėl tarptautinės mokesčių sistemos dviejų ramsčių reformos siekiant spręsti problemas, kylančias dėl ekonomikos skaitmeninimo, įskaitant minimalų 15 proc. efektyvųjį pelno mokesčio tarifą;

Bendrosios pastabos

1. primena, kad valstybės narės gali laisvai formuoti savo ekonominę politiką ir ypač mokesčių politiką, laikydamosi ES sutartyse nustatytų ribų ir jeigu ES teisės aktai yra perkelti į nacionalinę teisę ir tinkamai įgyvendinami, nors tai gali lemti politikos susiskaidymą ir nevienodas sąlygas ES valstybėse narėse; primena, kad taip sudaromos sąlygos sąžiningai konkurencijai ir apribojami ES bendrosios rinkos iškraipymai;

2. pažymi, kad ES bendroji rinka su laisvu gamybos veiksnių judėjimu ir glaudūs ekonominiai santykiai su ES nepriklausančiomis kaimyninėmis šalimis sudarė sąlygas dideliems prekybos, investicijų ir finansiniams srautams tarp Europos šalių; pažymi, kad dėl šios didelės tarpusavio priklausomybės visų šalių mokesčių bazėms ir tarifams didelį poveikį daro kitų šalių mokesčių bazės ir tarifai, ir dėl to visų pirma padidėjo įmonių pelno mokesčio šalutinis poveikis;

Poveikis MVĮ

3. pažymi, kad apskaičiuotos didelių tarptautinių įmonių mokestinių prievolių vykdymo išlaidos sudaro apie 2 proc. sumokėtų mokesčių, o mažų ir vidutinių įmonių – apie 30 proc.; primena, kad Europos įmonės, ypač MVĮ, yra pagrindinis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo variklis; primena, kad kai kurios valstybės narės yra parengusios schemas, pagal kurias tarptautiniu mastu gautas pelnas būtų apmokestinamas mažesniu tarifu nei nacionalinis nominalus tarifas, todėl MVĮ atsidurtų nepalankioje konkurencinėje padėtyje ( 7 ) ; taip pat pažymi, jog empiriniai duomenys rodo, kad tarptautinių įmonių pelnas paprastai yra mažiau apmokestinamas nei atitinkamų vidaus įmonių pelnas, o tai atspindi pelno perkėlimą iš didelius mokesčius mokančių subjektų į mažus mokesčius mokančius subjektus;

4. pabrėžia, kad nacionalinių mokesčių sistemų skirtumai gali sukelti problemų MVĮ, bandančioms vykdyti tarpvalstybinę veiklą; pabrėžia, kad, palyginti su tarptautinėmis įmonėmis, MVĮ turi mažiau išteklių mokestinių prievolių vykdymui ir mokesčių optimizavimui; atkreipia dėmesį į tai, kad MVĮ mokestinių prievolių vykdymui skirta išlaidų dalis yra didesnė nei atitinkama daugiašalių įmonių išlaidų dalis;

5. pažymi, kad mokesčių bazės suderinimas, pvz., bendros pelno mokesčio bazės arba sistemos „Verslas Europoje: pajamų apmokestinimo sistema“ (BEFIT) taikymas galėtų padėti daugiau nei vienoje valstybėje narėje vykdančioms veiklą MVĮ sumažinti mokestinių prievolių vykdymo išlaidas; todėl palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl verslo apmokestinimo XXI amžiuje, kuriame teigiama, kad „bendros pelno mokesčio sistemos nebuvimas bendrojoje rinkoje riboja konkurencingumą […] ir sukuria nepalankią konkurencinę padėtį, palyginti su trečiųjų šalių rinkomis“; pakartoja, kad pajamų apmokestinimas valstybėje, kurioje vykdoma ekonominė veikla, leis vyriausybėms pasiūlyti vienodas sąlygas savo MVĮ; pabrėžia, kad įmones reikia apmokestinti taikant teisingą ir veiksmingą apmokestinimo teisių paskirstymo tarp šalių formulę, pagal kurią atsižvelgiama į tokius veiksnius, kaip darbo jėga ir materialusis turtas; pažymi, kad Komisijos pasiūlymą dėl BEFIT tikimasi paskelbti tik 2023 m.; ragina Komisiją paspartinti priėmimo procesą, o valstybes nares – nedelsiant susitarti dėl plataus užmojo pasiūlymo dėl Europos įmonių pelno mokesčio taisyklių rinkinio;

6. pažymi, kad Parlamentas, palaikydamas dialogą su ekspertais, nacionaliniais parlamentais ir piliečiais, prisidės prie pagrindinių principų rengimo prieš Komisijai pateikiant BEFIT pasiūlymą 2023 m.;

7. pažymi, kad dauguma valstybių narių (taip pat ir ES) nustatė MVĮ palankias specialias sistemas, pvz., specialias PVM taisykles, kuriomis siekiama kompensuoti didesnius efektyviuosius mokesčių tarifus ir didesnes MVĮ mokestinių prievolių vykdymo sąnaudas; pabrėžia, kad toks specialus režimas (jei jis būtų plačiai taikomas), nors apskritai vertinamas palankiai, gali sukelti papildomų iškraipymų ir papildomų agresyvaus mokesčių planavimo galimybių, taip pat padaryti visą sistemą dar sudėtingesnę; ragina valstybes nares nustatyti mokesčių lengvatas MVĮ taip, kad jos atitiktų bendrą mokesčių sistemą ir neskatintų MVĮ likti mažomis;

8. atkreipia dėmesį į tai, kad MVĮ dažnai turi mažiau galimybių padengti arba finansuoti nuostolius nei didesnės įmonės, nes jų pinigų srautai mažesni; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina 2021 m. gegužės 18 d. Komisijos rekomendaciją dėl nuostolių apmokestinimo tvarkos COVID-19 krizės metu ( 8 ) ir ragina valstybes nares atsižvelgti į šias rekomendacijas;

Mokesčių politikos derinimas ir koordinavimas

9. pabrėžia, kad nacionalinės mokesčių politikos susiskaidymas gali turėti iškreipiamąjį poveikį ES bendrajai rinkai, o tai gali kenkti ES ekonomikai; palankiai vertina tai, kad ES taiko koordinavimo mechanizmus, pvz., tarpusavio vertinimo procedūras Elgesio kodekso grupėje (EK grupė) ir konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, rengiamas įgyvendinant Europos semestrą; mano, kad abu šiuos mechanizmus reikia patobulinti; pabrėžia, kad Elgesio kodekso grupėje valstybės narės iš naujo nagrinėja, iš dalies keičia arba panaikina savo galiojančias mokestines priemones, kurios sukuria žalingą mokesčių konkurenciją, ir susilaiko nuo naujų tokių mokesčių įvedimo ateityje; šiomis aplinkybėmis primena 2021 m. spalio mėn. išreikštą Parlamento poziciją, kurioje raginama reformuoti EK grupės kriterijus, taikymo sritį ir valdymą, siekiant užtikrinti sąžiningą apmokestinimą ES;

10. atkreipia dėmesį į tai, kad 2020 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose Komisija šešioms valstybėms narėms rekomendavo apriboti agresyvų mokesčių planavimą; pripažįsta teigiamą konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų poveikį skatinant būtinas mokesčių reformas tose valstybėse narėse, kurioms buvo pateiktos rekomendacijos dėl agresyvaus mokesčių planavimo, tačiau apgailestauja dėl to, kad kai kurios valstybės narės į tas rekomendacijas dar neatsižvelgė;

11. primena, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė ir konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos, įskaitant su mokesčiais susijusias rekomendacijas, yra glaudžiai susijusios, kaip nustatyta 2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/241 dėl ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės sukūrimo ( 9 )

12. atkreipia dėmesį į tai, kad nuo 2011 m. taikomos Direktyvoje dėl administracinio bendradarbiavimo (DAB) nustatytos valstybių narių mokesčių administracijų administracinio bendradarbiavimo taisyklės, siekiant užtikrinti tinkamą bendrosios rinkos veikimą; palankiai vertina tai, kad nuo 2011 m. DAB taikymo sritis nuolat plečiama įtraukiant naujas sritis, taip siekiant kovoti su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių vengimu, ir kad per pastaruosius dešimtmečius padaryta reikšminga pažanga; primena 2021 m. rugsėjo mėn. priimtą Europos Parlamento įgyvendinimo ataskaitą, kurioje nurodomi veiksmingo DAB įgyvendinimo valstybėse narėse trūkumai ir pabrėžiamas poreikis stiprinti nacionalinių mokesčių administratorių keitimąsi informacija;

13. atkreipia dėmesį į dabartinio sprendimų priėmimo proceso Taryboje trūkumus atliepiant teisėkūros poreikius siekiant skatinti valstybių narių veiksmų koordinavimą ir kovoti su žalinga mokesčių praktika; ragina išnagrinėti visas SESV teikiamas galimybes; primena, kad tais atvejais, kai žalinga mokesčių praktika iškraipo konkurenciją bendrojoje rinkoje, gali būti taikoma SESV 116 straipsnyje nustatyta procedūra;

14. pabrėžia, kad, siekiant kuo labiau padidinti poveikį, geriausia mokesčių politiką koordinuoti tarptautiniu lygmeniu per G20 ir EBPO; vis dėlto pabrėžia, kad į derybų procesą turėtų būti visapusiškai įtrauktos ir besivystančios šalys; pažymi, kad Taryba visada buvo labiau linkusi priimti tarptautiniais susitarimais grindžiamus ES mokesčių pasiūlymus;

15. tačiau pripažįsta, kad tarptautinėse derybose apmokestinimo klausimais kartais sunku pasiekti bendrą sutarimą, todėl tarptautinės mokesčių sistemos trūkumai yra taisomi lėtai; tokiais atvejais rekomenduoja ES rodyti pavyzdį, nedarant poveikio vykstančioms tarptautinėms deryboms;

16. palankiai vertina istorinį susitarimą, pasiektą EBPO ir G20 įtraukioje sistemoje dėl tarptautinės mokesčių sistemos reformos, grindžiamos dviejų ramsčių sprendimu, kuriuo siekiama užtikrinti teisingesnį didžiausių ir pelningiausių tarptautinių bendrovių pelno ir apmokestinimo teisių paskirstymą tarp šalių ir pagal kurį siūloma tarptautinėms įmonėms taikyti 15 proc. efektyvųjį mokesčio tarifą; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti ir užtikrinti, kad EBPO ir G20 įtraukioje sistemoje pasiektas dviejų ramsčių sprendimu paremtas susitarimas, apie kurį 2021 m. pranešime apie Sąjungos padėtį pranešė Komisijos pirmininkė, būtų perkeltas į ES teisę; ragina Tarybą skubiai priimti šiuos pasiūlymus, kad jie būtų pradėti taikyti nuo 2023 m.; ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę sudaryti panašius tarptautinius susitarimus dėl tinkamų kitokio pobūdžio mokesčių;

Rekomendacijos ir reformuotinos sritys

17. atkreipia dėmesį į tai, kad bendrosios rinkos veikimui itin svarbiose srityse, pvz., mokesčių ir kapitalo rinkų sąjungai, reikalingas išsamesnis derinimas yra užtikrinamas arba valstybėms narėms vykdant geresnį koordinavimą, arba ES veiksmais;

18. pabrėžia, kad valstybės narės vis dar taiko skirtingus kriterijus rezidavimo vietos mokesčių tikslais statusui nustatyti, todėl kyla dvigubo apmokestinimo arba visiško neapmokestinimo rizika; atsižvelgdamas į tai primena iniciatyvas, nurodytas 2020 m. liepos mėn. Komisijos veiksmų plane, kuriomis siekiama 2022 arba 2023 m. pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriame būtų paaiškinta, kur mokesčių mokėtojai, veikiantys tarpvalstybiniu mastu ES, turėtų būti laikomi rezidentais mokesčių tikslais; laukia šio pasiūlymo, kuriuo turėtų būti siekiama užtikrinti nuoseklesnį rezidavimo vietos mokesčių tikslais nustatymą bendrojoje rinkoje;

19. pažymi, kad skaitmeninimas ir didelė priklausomybė nuo nematerialiojo turto, dėl kurių kyla problemų dabartinei mokesčių sistemai, reikalauja plačios apimties politikos koordinavimo ir derinimo siekiant sukurti vienodas sąlygas ir užtikrinti, kad skaitmeninės įmonės sąžiningai prisidėtų prie visuomenės, kurioje jos vykdo savo verslą, gerovės; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios valstybės narės paskubėjo įvesti nacionalinius skaitmeninius mokesčius, nepaisydamos vykstančių derybų ES ir EBPO lygmenimis; pažymi, kad tai turėjo teigiamą poveikį tarptautinėms diskusijoms; pabrėžia, kad pradėjus įgyvendinti veiksmingą tarptautinį sprendimą šios nacionalinės priemonės turės būti laipsniškai panaikintos;

20. primena, kad ES sutiko nustatyti naujus skaitmeniniu mokesčiu pagrįstus nuosavus išteklius ekonomikos gaivinimo priemonei „Next Generation EU“ finansuoti, ir ragina Komisiją pateikti alternatyvių pasiūlymų, kurie būtų suderinami su tarptautiniais įsipareigojimais;

21. apgailestauja, kad išskaičiuojamojo mokesčio ir išskaičiuojamojo mokesčio grąžinimo procedūrų skirtumai tebėra didelė kliūtis tolesnei kapitalo rinkų sąjungos integracijai; palankiai vertina Komisijos pranešimą pasiūlyti teisėkūros iniciatyvą dėl bendros, standartizuotos, visoje ES taikomos išskaičiuojamojo mokesčio lengvatų sistemos prie pajamų šaltinio;

22. apgailestauja dėl įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo, kai įmonėms leidžiama taikyti mokesčių lengvatas palūkanų mokėjimams, tačiau nuosavo kapitalo finansavimo išlaidoms panašios lengvatos netaikomos; atkreipia dėmesį į struktūrinius sunkumus, su kuriais susiduria iš nuosavo kapitalo finansuojamos įmonės, ypač jei tai naujos ir mažos įmonės, turinčios menkas galimybes gauti kreditą; pažymi, kad įsiskolinimui palankus mokestinis iškraipymas gali paskatinti įmones imti pernelyg dideles paskolas;

23. pažymi, kad įsiskolinimui palankūs mokestiniai iškraipymai valstybėse narėse labai skiriasi; atkreipia dėmesį į tai, kad siekdamos spręsti šią problemą kai kurios valstybės narės pradėjo taikyti įmonių nuosavo kapitalo lengvatas; primena, kad kartais tokiomis įmonių nuosavam kapitalui taikomomis lengvatomis buvo naudojamasi kaip mokesčių spragomis, sudarančiomis sąlygas tarptautinėms įmonėms dirbtinai sumažinti nacionalines dalis; pabrėžia, kad siekiant išvengti iškraipymų bendrojoje rinkoje būtų geriau laikytis bendro Europos požiūrio;

24. primena, kad tokio šališkumo problemą galima pašalinti leidžiant iš naujo atskaityti išlaidas, susijusias su nuosavo kapitalo finansavimu, arba sumažinant palūkanų atskaitymo galimybes; primena, kad Parlamentas pasiūlė apriboti viršijančių skolinimosi sąnaudų atskaitymą iki 20 proc. mokesčių mokėtojo pajamų neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos, tačiau Taryba patvirtino aukštesnę, iki 30 proc., ribą ( 10 ) ; primena, kad, EBPO duomenimis, 30 proc. santykis gali būti per didelis siekiant veiksmingai užkirsti kelią mokesčių bazės erozijai ir pelno perkėlimui ( 11 )

25. laukia Komisijos pasiūlymo dėl įsiskolinimui palankų mokestinį iškraipymą mažinančios lengvatos; primygtinai ragina Komisiją atlikti nuodugnų poveikio vertinimą ir įtraukti veiksmingas kovos su mokesčių vengimu nuostatas, kad būtų išvengta bet kokio nuosavo kapitalo mažinimo, kuris būtų naudojamas kaip nauja mokesčių bazės erozijos priemonė;

26. pažymi, kad bendrovėms priimant sprendimus dėl investicijų efektyvusis ribinis mokesčio tarifas (ERMT) gali būti lemiamas veiksnys greta infrastruktūros kokybės, išsilavinimo prieinamumo, sveikos darbo jėgos ir stabilumo ( 12 ) ; pažymi, kad ERMT valstybėse narėse labai skiriasi; ragina Komisiją išsiaiškinti, ar kai kurios valstybės narės neiškraipo konkurencijos dirbtinai mažindamos savo ERMT, pvz., trumpindamos nusidėvėjimo grafikus arba koreguodamos tam tikrų išlaidų mokesčių atskaitos galimybes, ir pranešti tyrimo rezultatus Parlamentui;

27. pažymi, kad nors sprendimai dėl mokesčių gali užtikrinti įmonėms teisinį aiškumą, jais taip pat lengva piktnaudžiauti suteikiant lengvatinį mokesčių režimą; vis dėlto pažymi, kad paprasta mokesčių sistema yra tinkamiausias būdas teisiniam tikrumui užtikrinti;

28. palankiai vertina tai, kad Komisija yra pasirengusi išnaudoti savo konstitucinį vaidmenį kovoje su konkurencijos iškraipymais pasitelkusi konkurencijos teisę; apgailestauja, kad nacionaliniai teismai ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismas panaikino keletą neseniai priimtų Komisijos sprendimų aukšto lygio konkurencijos bylose mokesčių srityje;

29. pabrėžia, kad fiskaliniu požiūriu atsakingai taikomos mokesčių paskatos privatiems moksliniams tyrimams ir plėtrai (pvz., kaip mokesčių kreditai, didesnės išmokos arba pakoreguoti nusidėvėjimo grafikai) gali padėti padidinti bendras ekonomikos išlaidas moksliniams tyrimams ir plėtrai, kurios dažnai turi teigiamą išorinį poveikį; tačiau yra susirūpinęs dėl to, kad tam tikrų rūšių mokesčių paskatos, pvz., lengvatinis pajamų iš patentų apmokestinimas ir lengvatinis pajamų iš intelektinės nuosavybės apmokestinimas, nedaug padidina investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą ir iš tikrųjų gali iškraipyti bendrąją rinką skatindamos pelno perkėlimą ir agresyvų mokesčių planavimą; pažymi, kad mokesčių paskatomis turėtų būti siekiama pritraukti investicijas į realiąją ekonomiką, todėl jos turėtų būti grindžiamos išlaidomis, o ne pelnu, kad būtų geriau orientuotos į inovacijas; ragina Komisiją pasiūlyti gaires dėl mokesčių paskatų, kurios neiškreipia bendrosios rinkos, visų pirma pirmenybę teikiant paskatoms, kurios yra pagrįstos sąnaudomis, ribotos trukmės, reguliariai persvarstomos ir panaikinamos, jei nedaro teigiamo poveikio, taikomos ribotoje geografinėje teritorijoje ir yra veikiau dalinės, o ne visiškos išimtys;

30. pabrėžia, kad gali būti pagrįsta toliau derinti mokesčių paskatas mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidoms; pažymi, kad ši idėja buvo įtraukta į pradinį Komisijos pasiūlymą dėl bendros pelno mokesčio bazės; apgailestauja, kad šis klausimas nebuvo nagrinėjamas naujausiame komunikate „21-ojo amžiaus verslo apmokestinimas“;

31. pažymi, kad didelė biudžeto pajėgumų dalis yra skiriama mokesčių lengvatoms, t. y. atleidimui nuo mokesčių, atskaitymams, kreditams, atidėjimams ir mažesniems mokesčių tarifams; ragina Komisiją pateikti visų neveiksmingų mokesčių paskatų ir subsidijų, visų pirma tų, kurios kenkia aplinkai ir lemia neigiamus ekonomikos iškraipymus, vertinimą; ragina Komisiją nustatyti ES mokesčių paskatų tikrinimo sistemą ir įpareigoti valstybes nares skelbti fiskalines mokesčių paskatų sąnaudas; ragina valstybes nares atlikti metinę, išsamią ir viešą kiekvienos apmokestinimo nuostatos sąnaudų ir naudos analizę; laikosi nuomonės, kad su mokesčiais susijęs tikrumas būtų stipresnis, jei valstybės narės bendrai sutartų, kurios mokesčių paskatos nėra iškraipančios; ragina Komisiją parengti gaires dėl mokesčių paskatų, kurios neiškraipo bendrosios rinkos;

32. ragina valstybes nares siekti kompromiso rengiant tvirtą, suprantamą ir plataus užmojo netiesioginio apmokestinimo reformą, visų pirma dėl PVM; pabrėžia, kad siekiant išsaugoti bendrosios rinkos vientisumą labai svarbu sumažinti sudėtingumą ir biurokratiją bei tinkamai spręsti mokestinio sukčiavimo ir sukčiavimo pridėtinės vertės mokesčiu problemą;

33. ragina valstybes nares tęsti mokesčių administravimo institucijų pertvarką, paspartinti skaitmeninimą ir pradėti taikyti strateginius metodus, padėsiančius MVĮ laikytis mokestinių prievolių ir nustatyti galimybes sumažinti naštą; ragina valstybes nares vykdyti patikimas ir apgalvotas mokesčių sistemų sudėtingumo mažinimo reformas, siekiant sumažinti biurokratiją, administracinę naštą ir reikalavimų laikymosi išlaidas; primena, kad Europos bendradarbiavimas šioje srityje ir mokesčių administratorių keitimasis geriausios patirties pavyzdžiais sukuria didelę pridėtinę vertę;

34. ragina valstybes nares geriau pasinaudoti ES programa „Fiscalis“, siekiant pagerinti mokesčių administratorių bendradarbiavimą vykdant reformas; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją sukurti „Erasmus“ mainų programą, skirtą mokesčių pareigūnams, kad būtų skatinama vadovautis geriausia patirtimi;

35. prašo Komisijos imtis tolesnių veiksmų ir stebėti naujas nacionalines mokesčių reformas ar priemones, įgyvendintas COVID-19 pandemijos metu siekiant paremti ekonomiką, ypač tas priemones, kurios nebuvo laikinos; ragina valstybes nares vykdyti mokesčių sistemų reformas ir pasinaudoti galimybėmis, kurių atveria Europos priemonės, skirtos ekonomikos atsigavimui paremti; pabrėžia, kad vykdant šias reformas turi būti laikomasi Europos mokesčių sistemos; primena, kad šios reformos turėtų būti vykdomos visapusiškai atsižvelgiant į nacionalinę kompetenciją mokesčių klausimais, tačiau pabrėžia, kad glaudus valstybių narių veiksmų koordinavimas sukurtų didelę pridėtinę vertę;

36. remia griežtus mokesčių mokėtojų teisių, ypač privatumo ir duomenų apsaugos (visų pirma asmenų apsaugos), paisymo standartus bet kuriame politiniame ir teisėkūros procese, susijusiame su apmokestinimu;

37. pažymi, kad vykdant didžiąją daugumą nacionalinių viešojo pirkimo procedūrų mažiausia kaina yra vienintelis viešojo pirkimo sutarčių sudarymo kriterijus; primena Tarybos raginimą Komisijai apsvarstyti, kaip pašalinti iškreipiamąjį poveikį, atsirandantį dėl dalyvių, vykdančių veiklą į mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų ES sąrašą įtrauktuose jurisdikciją turinčiuose subjektuose, dalyvavimo konkursuose; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją persvarstyti savo viešojo pirkimo strategiją;

ES mokesčių suvestinė

38. atkreipia dėmesį į Komisijos vykdomą darbą ES mokesčių suvestinės srityje; rekomenduoja išsiaiškinti, kokiais ekonominiais rodikliais, suteikiančiais galimybių iškraipyti bendrąją rinką, kaip antai tiesioginėmis užsienio investicijomis, autoriniais atlyginimais ir palūkanų mokėjimais, yra naudojamasi; pabrėžia, kad tokia suvestinė turi padėti kovoti su žalinga mokesčių konkurencija; ragina Komisiją tinkamai atsižvelgti į tai, kad dėl nacionalinės mokesčių politikos, kuria sudaromos palankesnės sąlygos mokesčių vengimui, prarandama daug viešųjų pajamų; supranta, kad ši mokesčių suvestinė turi būti parengta kaip priemonė, kuria siekiama padėti valstybėms narėms vykdyti patikimas ir tvirtas mokesčių reformas; ragina nenaudoti šios suvestinės siekiant sugėdyti konkrečias valstybes nares, tačiau mano, kad ji gali paskatinti diskusijas dėl būtinų reformų; pritaria glaudžiam bendradarbiavimui su dabartinėmis Europos platformomis rengiant šią suvestinę; supranta, kad ši nauja priemonė gali būti naudinga Europos semestro procesui ir ypač rengiant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas;

o

o o

39. paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

(1) OL C 2, 1998 1 6, p. 1.

(2) Priimti tekstai, P9_TA(2021)0416.

(3) Priimti tekstai, P9_TA(2021)0392.

(4) OL C 411, 2020 11 27, p. 38.

(5) Priimti tekstai, P9_TA(2021)0438.

(6) OL L 64, 2011 3 11, p. 1.

(7) Komisijos pranešimas spaudai, 2019 m. rugsėjo 16 d., „State aid: Commission opens in-depth investigation into individual „excess profit“ tax rulings granted by Belgium to 39 multinational companies“.

(8) OL L 179, 2021 5 20, p. 10.

(9) OL L 57, 2021 2 18, p. 17.

(10) 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento pozicija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatomos kovos su mokesčių vengimo praktika, tiesiogiai veikiančia vidaus rinkos veikimą, taisyklės (OL C 86, 2018 3 6, p. 176).

(11) EBPO, viešųjų diskusijų dokumento projektas, 4 BEPS priemonė. Palūkanų atskaitymai ir kiti finansiniai mokėjimai, 2014 m.

(12) Pasaulio ekonomikos forumas, 2019 m. pasaulinio konkurencingumo ataskaita.