[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 23.10.2007 KOM(2007) 640 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2008 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programa KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2008 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programa 1. ĮVADAS ES žengia į priekį. Neoficialiame Europos Vadovų Tarybos susitikime pasiekus naują susitarimą, ratifikuota Lisabonos sutartis padės ES geriau spręsti kylančius uždavinius ir įgyvendinti XXI a. skirtą politiką. Dėl Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui gerėja ekonominės veiklos rezultatai. ES prisiėmė istorinį įsipareigojimą spręsti klimato kaitos klausimą ir užsitikrinti saugią, konkurencingą ir tvarią energetiką. Vykdydama vidaus rinkos peržiūrą ir rengdama Europos visuomenės apžvalgą, Komisija pradėjo formuoti ateities politiką. Dabar vykdomos konsultacijos dėl ES biudžeto padės pasirengti vieno iš ES pagrindinių svertų peržiūrai ateinantį dešimtmetį ir vėliau. Europa taip pat siekia naujų santykių su pagrindiniais partneriais kaimynystėje, Afrikoje ir visame pasaulyje. Pasibaigus naujausiam plėtros etapui, ES susidarė nauja kritinė masė, užsibrėžti nauji tikslai. Bendras sutarimas iš tikrųjų pasiektas – tą parodo neoficialus 2007 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikimas ir Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 m. metinės politikos strategijos – dėmesį reikėtų sutelkti į ES-27 pajėgumą paversti globalizaciją galimybe savo piliečiams. Atsiveria puikios perspektyvos siekti 2008 m. ES užsibrėžtų tikslų. Sutelkta darbo programa 2008 m. Komisija ir toliau dėmesį skirs rezultatams siekiant bendrų strateginių tikslų, kuriuos užsibrėžė pradėdama vykdyti savo įgaliojimus, t. y. gerovės, solidarumo, saugumo ir laisvės bei stipresnės Europos pasaulyje[1]. Šiais tikslais nubrėžiama pagrindinė Komisijos darbo kryptis, jie yra varomoji jėga formuojant plataus užmojo politiką. Dauguma pagrindinių politinės darbotvarkės temų sutampa su strateginiais tikslais ir padeda kelis ar visus juos įgyvendinti. Tačiau norint išspręsti tokius ES kylančius uždavinius, kaip antai: klimato kaita, Europos energetikos politikos kūrimas arba migracijos srautų valdymas, reikia laikytis visapusio, lankstaus ir darnaus požiūrio, kuriuo peržengiamos tradicinės ribos; uždavinius reikia spręsti tiek ES institucijoms imantis veiksmų kartu su kitais pagrindiniais ES veikėjais, tiek laikantis bendro požiūrio kartu su partneriais visame pasaulyje. ES biudžeto peržiūra bus teikiama 2008–2009 m. – tai dar vienas svarbus pavyzdys, parodantis, kur į ES politiką turi būti žvelgiama kompleksiškai. Kaip ir 2007 m. darbo programoje, 2008 m. programoje išskiriamos kelios naujos politikos iniciatyvos ir joms skiriamas pagrindinis dėmesys. Joje pateikiamos strateginės iniciatyvos, kurias Komisija įsipareigoja įgyvendinti tais metais, ir prioritetinės iniciatyvos, kurias ji turės įgyvendinti per 12–18 mėnesių. Bus atlikta visų šioje darbo programoje paskelbtų strateginių ir prioritetinių iniciatyvų poveikio vertinimo kokybinė kontrolė. Be to, reikalavimas įvertinti siūlomos iniciatyvos poveikį bus taikomas ir kitoms iniciatyvoms. Poveikio vertinimus peržiūrės Poveikio vertinimo valdyba[2]. Poveikio vertinimai skelbiami viešai, net ir tais atvejais, kai įvertinus poveikį pasiūlymo atsisakoma[3]. Rengdama šią darbo programą Komisija atsižvelgė į visus dialogo, kurį dėl 2008 m. metinės politikos strategijos (MPS)[4] palaikė su Europos Parlamentu ir Taryba, rezultatus bei nacionalinių parlamentų pastabas. Pirmą kartą į šią programą įtraukti 2008 m. institucijų komunikacijos prioritetai. Norint geriau parodyti, kad dabar didžiąją Komisijos vykdomos veiklos dalį sudaro daugiametė veikla, ir tuo pačiu padidinti bendrą skaidrumą, ši darbo programa papildoma nauju skyriumi, kuriame nurodomi klausimai, kuriuos Komisija spręs 2008 m. ir kurie leis ateityje imtis naujų iniciatyvų. 2. 2008 M. PRIORITETAI Augimas ir darbo vietos Lisabonos strategija ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui išlieka pagrindine priemone kartu su valstybėmis narėmis remiant Europos Sąjungą, kurioje kuriama didesnė gerovė, imamasi atsakomybės už aplinką ir vyksta socialinė integracija. 2008 m. pavasario Europos Vadovų Taryba suteiks ES galimybę apsvarstyti, ar Lisabonos strategiją reikia tobulinti, kad būtų galima kuo veiksmingiau spręsti globalizacijos keliamas problemas. 2008 m. taip pat bus sulaukta pirmųjų rezultatų, parodančių, kas pasiekta tolesnėmis pastangomis panaudoti ES sanglaudos politikos poveikį Lisabonos strategijai įgyvendinti regioniniu lygmeniu. Užimtumo didinimas siekiant Lisabonos strategijoje užsibrėžto užimtumo lygio yra augimo, geresnės gyvenimo kokybės ir senėjančios visuomenės problemos sprendimo pagrindas. Tam reikia derinti darbo rinkos lankstumą ir užimtumo garantijas darbuotojams ir darbdaviams, numatant mokymosi visą gyvenimą paskatas ir galimybes. Tuo pačiu metu ES reikia surasti naujų būdų, kaip, pasitelkus aktyvią įtraukties politiką, sudaryti sąlygas ir suteikti galimybes visuomenei, kaip spręsti socialinės atskirties ir skurdo pavojaus bei priežasčių klausimą ir kaip padėti numatyti pokyčius. Taip pat reikėtų remti deramą socialinę apsaugą. Žinių visuomenės kūrimas yra ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos pagrindas, ir Komisija, įgyvendindama Lisabonos strategiją, toliau ieškos naujų būdų, kaip paremti švietimą, mokymą, mokslinius tyrimus ir naujoves. Po bendrosios rinkos peržiūros apibrėžtos naujos iniciatyvos (dauguma jų bus pateikta 2008 m.), kuriomis bus skatinama plėtoti bendrąją rinką, paremtą stipria, naujoves diegiančia ir konkurencinga pramone bei išnaudojančią visą paslaugų sektoriaus potencialą, kurioje vartotojai ir verslas pasinaudos visa puikiai veikiančių atvirų rinkų teikiama nauda užtikrinant vienodas sąlygas, ir kurioje įtvirtintais Europos standartais galės būti remiamasi tarptautiniu lygmeniu. Komisija sutelks dėmesį į rinkų veikimo gerinimą, mažmeninių finansinių paslaugų sritį ir tas sritis, kuriose politika galima padaryti kiek įmanoma didesnį poveikį, leisiantį vartotojams ir bendrovėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), pasinaudoti visa vidaus rinkos teikiama nauda. Tam reikia tikslinių veiksmų, kaip antai labiau suderintos rinkos priežiūros siekiant užtikrinti produktų ir paslaugų atitiktį taisyklėms ir standartams, sistemingesnės rinkų ir sektorių stebėsenos ir metodologijos vidaus rinkos veiklos rezultatams įvertinti vartotojo požiūriu. Kadangi mažosios ir vidutinės įmonės Europoje sukuria daugiausiai darbo vietų ir gerovės, „Smulkiojo verslo akte“ bus nustatytos konkrečios priemonės jų rinkos rezultatams pagerinti. Nuo 2008 m. sausio 1 d. Kipras ir Malta savo valiuta įsives eurą. Euro yra bendros tapatybės, bendrų vertybių ir Europos integracijos sėkmės simbolis. Praėjus dešimtmečiui nuo EPS sukūrimo, Komisija imsis strateginės Europos pinigų sąjungos peržiūros ir pateiks pasiūlymus ateičiai. Tvari Europa Klimato kaitos problemos sprendimas bus neatskiriamu Komisijos prioritetu 2008 m. užtikrinant tvarią gerovę Europoje. Tačiau klimato kaita jau vyksta ir ES reikia apsvarstyti, kaip viešoji politika turėtų padėti prisitaikant prie naujos tikrovės. Komisija pasiūlys Baltąją knygą dėl prisitaikymo prie klimato kaitos poveikio . Reikės pritaikyti įvairių sričių ES politiką, kaip antai: žmonių ir gyvūnų sveikatos, žemės ūkio, žuvininkystės, bioįvairovės, energetikos, pramonės, mokslinių tyrimų ir turizmo, ir šia baltąja knyga siekiama nustatyti, kur pokyčių reikia labiausiai. Ypatingas dėmesys bus skiriamas priemonėms, skatinančioms ekologiškesnį transporto sektorių . Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (GMES) įgyvendinimas bus labai veiksminga priemonė šią ES politiką derinant. 2009 m. pavasario Tarybai Komisija pateiks Antrąją strateginę energetikos apžvalgą , kuri taps naujojo Energetikos veiksmų plano nuo 2010 m. pagrindu ir apims Energijos mokesčių direktyvos peržiūrą siekiant geriau suderinti fiskalinius ir aplinkos tikslus. Valstybių narių solidarumą reikia stiprinti, kai tiekimo patikimumui pavojų kelia riboti gamtiniai ištekliai ir padidėjusi pasaulinė paklausa. Bus atliktas bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) „ būklės patikrinimas “, norint įsitikinti, ar reikia labiau reglamentuoti 2003 m. reformą dėl bendrosios išmokos schemos ir tam tikrų žemės ūkio rinkų bei jos įgyvendinimą valstybėse narėse; šis patikrinimas taip pat padės pakloti pamatus būsimai BŽŪP struktūrai ir prioritetams. ES jūrų politika yra dar vienas pavyzdys, parodantis, kaip integruotu ES požiūriu galima sujungti skirtingą politiką siekiant visos su jūromis susijusios veiklos ir pakrančių regionų tvariojo vystymosi. Bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemos išdėstymas nauja redakcija ir sustiprinimas bus ryžtingas žingsnis užtikrinant tausią žvejybą. Integruotas požiūris į migraciją Komisija siūlys žengti tolesnius žingsnius formuojant bendrą migracijos politiką . Migracija ir socialinė integracija yra vienas iš pagrindinių XXI a. uždavinių, o siekiant panaudoti migracijos potencialą socialiniam ir ekonominiam vystymuisi tiek kilmės, tiek paskirties šalyse, reikia daugelį aspektų apimančio požiūrio. Tai reiškia, kad reikia derinti gerai valdomą darbo jėgos migraciją, remti apykaitinę migraciją bei migrantų švietimą ir integraciją platesniu mūsų visuomenės demografinio pokyčio valdymo požiūriu. Taip pat reikia efektyvesnių veiksmų kovojant su nelegalia migracija ir prekyba žmonėmis. ES reikia apsaugoti savo išorės sienas bendromis priemonėmis, užkirsti kelią nelegaliai migracijai ir dėti kuo didesnes pastangas kovojant su prekyba žmonėmis bei mažinant imigrantų, bandančių jūra pasiekti mūsų sienas, tragiškų mirčių skaičių. 2008 m. bus įvertintas Išorės sienų valdymo agentūros darbas, o pasitelkus Europos priežiūros sistemą valstybėms narėms bus teikiama parama nelegalios migracijos klausimams spręsti. Komisija formuos būsimą darnią ir veiksmingą bendrą Europos prieglobsčio politiką . Ji visų pirma apims Europos priėmimo sąlygų ir vertinimo kriterijų teisės aktų pritaikymą, siekiant labiau suderinti nacionalines kriterijų laikymosi taisykles bei pažangos kuriant vieną bendrą prašymų suteikti pabėgėlio statusą įvertinimo tvarką. Tai leis iš tikrųjų parodyti Europos solidarumo vertybes. Piliečiai – svarbiausia Vienas iš pagrindinių Komisijos tikslų – Europos projekte svarbiausią vietą skirti piliečiui. Šiuo tikslu parengta įvairių iniciatyvų. Socialinės tikrovės apžvalga ir tuo pačiu metu vykdoma vidaus rinkos peržiūra siekiama atsižvelgti į Europos ekonomikoje ir visuomenėje vykstančius pokyčius ir taip nustatyti, kaip galima padidinti Europos piliečių gerovę globalizuotame pasaulyje. Socialinės tikrovės apžvalga taps pagrindu Europai rengiant šiuolaikišką socialinę darbotvarkę – darbotvarkę, kuria, be kitų dalykų, remiamas profesinio, privataus ir šeimos gyvenimo suderinimas ir kurioje išdėstoma, kaip ES gali bendradarbiauti su valstybėmis narėmis kovodama su diskriminacija ir leisdama visiems europiečiams pasinaudoti galimybėmis. ES taip pat turi pasirengti veiksmingai spręsti atviram pasauliui būdingus klausimus: pavojaus saugumui, sveikatai ir saugai. Sveikatos priežiūros paslaugų europinė dimensija bus plėtojama pasitelkiant konkrečias pacientų saugos ir sveikatos paslaugų kokybės iniciatyvas. Internetas ir naujoji žiniasklaida nuolat vystosi. Komunikacijos ir informacijos infrastruktūros tapo glaudesnės ir pasauliniu mastu tarpusavyje susijusios. Naujos technologijos atveria naujų galimybių, pateikia naujų pritaikymo būdų ir kelia naujų problemų. Darnus europietiškas požiūris labai svarbus plėtojant naujas rinkas saugioje aplinkoje. Galiausiai 2008 m. – kultūrų dialogo metai – padės nutiesti naujus tiltus ir užmegzti glaudesnius ryšius visoje Europoje. Europa kaip pasaulinės reikšmės partnerė Globalizacija suteikia naujų galimybių ir išbando Europos pajėgumą daryti jai įtaką bei suvaldyti jos padarinius. Kaip niekada aišku, kad vidaus ir išorės politikos tikslai kaip niekada anksčiau tarpusavyje susipynė, pagrįsdami šiuolaikiškos ir integruotos vizijos, kaip sėkmingai planuoti, remti ir apsaugoti Europos interesus, poreikį. Europos Sąjungos plėtros politika skleidžia taiką ir stabilumą, gerovę, demokratiją, žmogaus teises ir teisinės valstybės principus visoje Europoje. Europos kaimynystės politika padeda kurti stabilią ir klestinčią kaimynystę, remiantis bendrais principais ir bendrais interesais. Pasaulinė konkurencingumo darbotvarkė prisideda prie ilgalaikio ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo ES viduje – skatinama prekyba ir atveriamos galimybės vystymuisi už jos ribų. Europa yra pasaulinės reikšmės lyderė kovoje su skurdu, skatinant tvarųjį vystymąsi, žmogaus teises ir gerą valdymą bei teikiant humanitarinę pagalbą. Be to, pripažįstama, kad klimato kaitos, migracijos valdymo, kovos su terorizmu ar energijos tiekimo patikimumo didinimo klausimai bus sprendžiami sėkmingai, jeigu bus sprendžiami tarptautiniu lygmeniu. Komisija praneš apie pažangą, padarytą stojimo derybose bei stabilizacijos ir asociacijos procese dalyvaujančiose šalyse ir pateiks atitinkamas rekomendacijas dėl ES plėtros strategijos pritaikymo. Ypatingo dėmesio reikės būsimo Kosovo statuso įgyvendinimui paremti. Europos kaimynystės politika tapo pagrindu stiprinant santykius su joje numatytomis šalimis – nuo Baltijos iki Viduržemio jūros. Ja ir toliau bus remiamos politinės, ekonominės ir socialinės šalių partnerių reformos, įvairiopai reaguojant į jų poreikius pagal bendros politikos sistemą. Komisija parengs vietoje padarytos pažangos suvestinę analizę ir kiekvienos šalies metines ataskaitas. Ji vykdys savo įsipareigojimus stiprinti šalims partnerėms skirtas iniciatyvas ir toliau glaudžiai bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, kad užtikrintų, jog ES veiksmingai šią politiką įgyvendintų. Remiantis Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partneryste, Europos kaimynystės politika Europos Sąjungai taip pat yra priemonė toliau plėtoti ilgalaikį regioninį dialogą ir bendradarbiauti su visomis Viduržemio jūros regiono valstybėmis. 2007 m. gruodžio mėn. įvyksiantis ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikimas turėtų pakloti pamatus naujam santykių etapui pagal ES ir Afrikos strategiją siekiant didesnės santykių brandos ir užtikrinant, kad politinės, ekonominės ir vystymosi politikos kryptys būtų kuo geriau suderintos. Visos turimos priemonės bus priderintos tam, kad strategija taptų apčiuopiama tikrove: 10-asis Europos plėtros fondas (EPF) ir jo priemonės bei patikos fondai, taip pat atitinkamos Bendrijos biudžeto priemonės, dvišaliai ES ir Afrikos valstybių, suinteresuotųjų trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų bei privačiojo sektoriaus investicijų įnašai. Komisija taip pat išnagrinės visus naujus savo darbo būdus, kad būtų įgyvendinti tūkstantmečio vystymosi tikslai. Ji pateiks plataus užmojo vystymosi finansavimo ir pagalbos efektyvumo paketą, atsižvelgdama į tarptautinius susitikimus Akroje (2008 m. rugsėjo mėn.) ir Dohoje (2008 m. gruodžio mėn.). 3. PRAKTINIS įGYVENDINIMAS – KASDIENė UžDUOTIS Naujos priemonės, parengtos remiantis politiniais prioritetais, yra tik vienas iš Komisijos darbo aspektų. Visus metus Komisija atsako už sutartos politikos įgyvendinimą ir priežiūrą bei už finansinių programų ir veiklos užduočių valdymą. Sergėdama bendrus Europos interesus ji privalo tiesiogiai užtikrinti, kad acquis būtų taikomas tinkamai. Komisija taip pat atsakinga už veiksmingo komunikavimo su Europos piliečiais rėmimą ir Europos projekto vertės išaiškinimą. Ji toliau laikysis savo reformų darbotvarkės siekdama sukurti šiuolaikišką, veiksmingą, atskaitingą ir skaidrią administraciją, galinčią didinti Europos piliečių pasitikėjimą. Praktiškai įgyvendindama Europos skaidrumo iniciatyvą, Komisija 2008 m. pradės pildyti Interesų atstovų registrą ir toliau užtikrins visišką skaidrumą nurodant galutinius ES lėšų gavėjus. Sutartos politikos įgyvendinimas 2008 m. bus kruopščiai įgyvendinamos nuo Komisijos įgaliojimų pradžios prisiimtų iniciatyvų tolesnės priemonės. Tarp priemonių yra derybos dėl jau pateiktų pasiūlymų ypatingą dėmesį skiriant įvairiems dabar pradedamiems veiksmams. Šie metai bus labai svarbūs nagrinėjant energetikos ir klimato kaitos klausimams skirtus pasiūlymus, kuriuos Komisija pateikė 2007 m. Bus ieškoma politinio institucijų sutarimo dėl vidaus rinkos teisės aktų ir dėl būdų, kuriais ES sieks tikslų dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir atsinaujinančios energijos bei dėl to, kaip pasiekti laipsniško energijos technologijų pokyčio. Po Balyje įvykusios konferencijos klimato kaitos klausimu, reikės intensyvių tarptautinių derybų, kad susitarimas būtų labiau suderintas su Kioto protokolą pakeičiančiu režimu. Cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo ir autorizacijos (REACH) teisės aktų įgyvendinimas yra bandymas parodyti, kad Europa geba pagerinti sveikatą bei aplinką Europos piliečių labui ir kartu padidinti Europos pramonės konkurencingumą. Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra labai svarbūs skatinant tvarųjį vystymąsi ir naujoves bei užtikrinant, kad Europa ateityje išliks konkurencinga gerovės visuomenė. Bendrosios programos bus toliau vykdomos ir 2008 m., bus imamasi iniciatyvų Europos mokslinių tyrimų erdvei sustiprinti, pvz., remiant mokslininkų judumą, kuriant naują infrastruktūrą ir įgyvendinant bendrą Europos ir nacionalinį mokslinių tyrimų, skirtų platesnio masto visuomenės problemoms, programavimą. Plataus užmojo naujovių strategijoje Europos technologijos institutas, kuris turėtų kaip niekada būti pasirengęs pradėti darbą 2008 m., strateginiais moksliniais tyrimais ir švietimu padės pašalinti atotrūkį naujovių srityje tarp ES ir jos pagrindinių konkurenčių. Po sumaišties finansų rinkose iškelti keli klausimai, kuriuos reikės giliau analizuoti, siekiant padėti politikos formuotojams ir reglamentuotojams prieiti prie atitinkamų išvadų, tarp kurių gali būti ir pasiūlymų keisti reglamentavimą. Be kitų klausimų, 2008 m. Komisija kartu su kitais veikėjais ES ir tarptautiniu lygmeniu nagrinės šiuos klausimus: skaidrumas investuotojams, rinkoms ir reguliuotojams; vertinimo standartai, įskaitant nelikvidaus turto standartus; rizikos ribojimo sistema, rizikos valdymas ir priežiūra finansų sektoriuje bei rinkos veikimas, įskaitant kredito agentūrų vaidmenį. 2008 m. bus tie metai, kuriais bus įgyvendintos naujausios BŽŪP reformos palaikant tvaresnio ir konkurencingesnio Europos žemės ūkio kūrimo tendenciją. Bus energingai įgyvendinamos visos naujos 2007–2013 m. sanglaudos politikos (452 programos), kaimo plėtros (96 programos) ir žuvininkystės programos siekiant užtikrinti, kad jų indėlis į augimą būtų didesnis ir kad būtų sukurta daugiau bei geresnių darbo vietų Europos piliečiams. Be to, toliau bus daroma tai, kas leistų bendrovėms pasirinkti mokesčio bazę veiklai ES teritorijoje, kaip nustatyta 2008 m. metinėje politikos strategijoje. Pradėtas vertinti poveikis siekiant išnagrinėti pasirinkimo galimybes ir jų poveikį. Komisija ir toliau skubės užbaigti Hagos programą dėl laisvės, saugumo ir teisingumo stiprinimo Europos Sąjungoje ir paskatinti greičiau nagrinėti jau pateiktus pasiūlymus. Ji taip pat ketina pradėti naują etapą ES kovoje su narkotikų kontrabanda ir vartojimu. Bus laipsniškai įgyvendinamas 2007 m. Komisijos priimtas naujos ES integruotos jūrų politikos veiksmų planas įgyvendinant susijusias iniciatyvas, nustatytas šioje darbų programoje, ir vykdant naujas stebėsenos ir ataskaitų rengimo priemones. Komisija priims ir pradės įgyvendinti šešerių metų ES gyvūnų sveikatos strategijos veiksmų planą. Komisija taip pat paaiškins Europos maisto saugos tarnybos atliekamo genetiškai modifikuotų organizmų rizikos vertinimo teisinę sistemą. Tarptautinė arena 2008 m. ES keliomis kryptimis vykdys strateginiu požiūriu svarbias derybas. Bus tęsiamos stojimo derybos su Turkija ir Kroatija remiantis sutartomis derybų programomis. Laukiamas stabilizacijos ir asociacijos susitarimų tinklo su Vakarų Balkanų šalimis užbaigimas sustiprins dvišalius politinius ir ekonominius ryšius bei paspartins reformas. Antras pažangos ataskaitų komplektas bus pateiktas įgyvendinant Europos kaimynystės politiką . Europos kaimynystės politikos nauda vis dar gali pasinaudoti Baltarusija, jeigu ji vykdys demokratizaciją ir gerbs žmogaus teises bei teisinės valstybės principus. Komisija toliau įgyvendins globalios Europos darbotvarkę, toliau dėmesį skirdama PPO prekybos susitarimui ir tuo pačiu rengdamasi plataus užmojo dvišalėms deryboms . 2008 m. taip pat bus pirmieji ekonominės partnerystės susitarimų ir 10-ojo Europos plėtros fondo įgyvendinimo metai: nauji ištekliai ir naujas dėmesys pagalbos veiksmingumui ir papildomumui suvaidins svarbų vaidmenį siekiant vystymosi rezultatų platesniu dabartinių santykių su AKR partneriais požiūriu. Humanitarinės pagalbos srityje veikla bus grindžiama deklaracija „Siekiant Europos konsensuso dėl humanitarinės pagalbos“[5]. Komisija taip pat tęs darbą, susijusį su susitarimų su, inter alia , Rusija, Ukraina, Moldova, Armėnija, Azerbaidžanu, Gruzija, Iraku, Kinija, Indija, Indonezija, Tailandu, Singapūru, Vietnamu, Filipinais, Malaizija, Brunėjumi, Laosu, Kambodža, ASEAN, Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba, Andų bendrija, Centrine Amerika ir MERCOSUR parengimu, inicijavimu, derybomis dėl jų arba jų sudarymu . Komisija taip pat žengs pirmuosius žingsnius siekdama su Libija užmegzti oficialius santykius. Komisija toliau aktyviai stebės politinius pokyčius visame pasaulyje ir toliau prisidės prie stabilizacijos ir rekonstrukcijos pastangų Artimuosiuose Rytuose, be kitų darbų atlikdama savo vaidmenį Ketverte ir būdama pagrindinė pagalbos teikėja regione bei Afrikoje ir Pietų Azijoje. Komisija taip pat sieks toliau stiprinti transatlantinę partnerystę, kuri yra svarbus Europos išorės santykių ramstis ir kuri davė naują politinį postūmį toliau įgyvendinant transatlantinės ekonominės integracijos sistemą, patvirtintą paskutiniame ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikime. Finansinių programų valdymas ES biudžetas yra viena iš pagrindinių priemonių ES politikos uždaviniams įgyvendinti. Jo privalumas yra tęstinumas, nes susitariama dėl daugiamečių Europos Sąjungos išlaidų prioritetų. Per kasmetinę biudžeto sudarymo procedūrą paaiškinamos ir galutinai apibrėžiamos kryptys, nurodytos finansinėje programoje nekeičiant strateginės krypties. Priėmus daugumą naujos kartos finansinių programų, 2008 m. bus konsolidavimo ir įgyvendinimo metai. Biudžeto valdymo institucija, kaip tikimasi, netrukus priims sprendimą dėl Komisijos siūlomo 2008 m. biudžeto, kurį sudaro apytiksliai 129 mlrd. EUR įsipareigojimų ir 122 mlrd. EUR mokėjimų asignavimų. Daugiau negu 44% įsipareigojimų asignavimų bus rezervuota veiklai, kuria remiamas ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas Europoje investuojant į tokias sritis, kaip antai: moksliniai tyrimai, konkurencingumas ir naujovės, transporto ir energetikos tinklai, mokymasis visą gyvenimą ir ekonominė bei socialinė sanglauda. Be šių įsipareigojimų, Komisija ir toliau administruos paskutinį 2000–2006 m. programų ir projektų etapą. Vien tik sanglaudos politikos srityje ji bus atsakinga už apytiksliai 380 struktūrinių fondų programų ir 1 200 sanglaudos fondų projektų. Įgyvendindama šiuos fondus Komisija siekia užtikrinti kaip galima geresnį ribotų išteklių panaudojimą, kad būtų pasiekta geresnių socialinių ir ekonominių rezultatų Europos piliečiams, o užtikrinant aukštą biudžeto įvykdymo lygį, gauta didžiausia įmanoma ekonominė grąža. Ji privalo ir yra įsipareigojusi laikytis aukščiausių patikimo finansų valdymo standartų. Kai biudžetas įgyvendinamas laikantis pasidalijamojo valdymo su valstybėmis narėmis principo, prireikus Komisija nustatys gaires. Tais atvejais, kai Komisija negaus reikiamo patikinimo, ji svarstys mokėjimų atitinkamoms valstybėms narėms stabdymą. Bendrijos acquis valdymas Praėjusį rugsėjo mėn. priėmus komunikatą „Rezultatų siekianti Europa – Bendrijos teisės taikymas“[6], geresnis Bendrijos teisės vykdymo užtikrinimas, taip pat gerinant dialogą su valstybėmis narėmis, kad teisės aktai būtų įgyvendinti laiku, veiksmingai ir taikomi teisingai, išliks Komisijos prioritetu ir 2008 m. Komisija ir toliau stengsis užtikrinti atitiktį ES teisės aktams, ypač pabrėždama transporto, aplinkos, maisto saugos, gyvūnų sveikatos, gyvūnų gerovės ir augalų sveikatos standartus. Komisija labai svarbiu laiko bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis siekiant palengvinti ES teisės įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą: kuriami mechanizmai, skirti išankstinei naujų nacionalinės teisės aktų stebėsenai, remiamas aktyvus dalyvavimas SOLVIT tinkle ir bendradarbiaujama neformaliuose tinkluose, pvz., Teisėjų forume. Pažeidimo bylų iškėlimas yra pagrindinė Komisijos, kaip Sutarčių sergėtojos, užduotis, kuri tiesiogiai siejasi su piliečiams rūpimais klausimais. Dauguma šių bylų iškelta gavus pavienių piliečių, įmonių ir NVO skundus ir peticijas. Atskiromis bylomis užtikindama, kad Europos konkurencijos taisyklės būtų vykdomos, Komisija skatins tokias rinkas, kurios geriau dirba vartotojų ir bendro konkurencingumo labui. Komisija pradės vieną ar kelis naujus konkurencijos sektoriaus rinkų, kuriose nustatyti trūkumai, tyrimus. Įgyvendindama valstybės pagalbos veiksmų planą Komisija vykdys iniciatyvas, skirtas pereiti prie veiksmingesnių ir paprastesnių subsidijas reglamentuojančių taisyklių, tvirtai paremtų patikima ekonomine analize. 4. NAUJOS POLITIKOS FORMAVIMAS Siekiant geriau parodyti dabartinį didelės dalies Komisijos veiklos daugiametį pobūdį, šiame skyriuje nurodomos temos, siejamos su prioritetais, kuriuos tarnybos plėtos 2008 m., vykdydamos numatytų naujų veiksmų poveikio vertinimus, tyrimus, konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis, po kurių ateityje iniciatyvos galėtų būti sukonkretintos. Komisija dirba daugelyje skirtingų sričių, susijusių su tvaraus konkurencingumo darbotvarke – tai yra dalis jos pastangų tvariajam vystymuisi paremti. Ji analizuos, kaip standartais supaprastinti aplinkos tikslus, tvarią prieigą prie žaliavų kitose nei energetika srityse, ir išnagrinės, kaip spręsti klimato kaitos padarinių sukeltas sveikatos problemas. Priėmusi Žaliąją knygą dėl žemės ūkio produktų kokybės, Komisija apsvarstys, kaip kokybės didinimas galėtų padėti patenkinti vartotojų paklausą ir žemės ūkio gamybai suteikti pridėtinę vertę. Komisija taip pat pateiks žaliąją knygą dėl teritorinės sanglaudos – Lisabonos sutartimi pripažintos sąvokos. Žemės ūkio tarybos parašymu, Komisija rengia iniciatyvą dėl vaisių vartojimo mokyklose. Dabar vertinamas poveikis, o remiantis jo rezultatas, bus parengtas pasiūlymas. Socialinės tikrovės apžvalgos išvados bus įgyvendinamos modernizuota ES socialinė politika, parodant globalizacijos keliamas problemas bei poreikį numatyti ir valdyti pokytį. Lisabonos sutartis duos naują impulsą laisvės, saugumo ir teisingumo srityje. Reikės apibrėžti ES politikos tolesnio vystymosi prioritetus ir tikslus, taip pat reikės nustatyti jiems pasiekti geriausiai tinkančias priemones ir iniciatyvas. Komisija pateiks Komunikatą dėl kitos daugiametės strategijos siekiant sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę . Po konsultacijų dėl Bendrovių valdymo ir įmonių teisės veiksmų plano būsimųjų prioritetų bei reaguodama į didelį poreikį, Komisija atliks Europos fondų statuto pagrįstumo analizę. 2008 m. Komisija taip pat skirs dėmesį parengiamajam darbui, susijusiam su teisminiu bendradarbiavimu civilinėse bylose su trečiosiomis šalimis, įskaitant teisinius mechanizmus, skirtus valstybių narių dvišaliams susitarimams su trečiosiomis šalimis konkrečiuose sektoriuose bei bendradarbiavimui su tarptautinėmis organizacijomis, pvz., Europos Taryba. 2008 m. bus pradėta Susijungimų reglamento, Procedūrinio reglamento 1/2003 ir kelių kitų antimonopolinių bendrosios išimties reglamentų peržiūra. Valstybės pagalbos srityje bus pradėtos konsultacijos dėl gairių, skirtų valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti, ir Bendrųjų nuostatų dėl laivų statybos peržiūros. Komisija taip pat ieško būdų, kaip maksimaliai padidinti reagavimo į krizes koordinavimo potencialą, įskaitant krizių prevenciją ir pasirengimą joms. Ji taip pat ketina išaiškinti taisykles dėl asmens duomenų apsaugos. Be to, Komisija svarsto esminę Užjūrio asociacijos sprendimo peržiūrą pagal EB sutartį dėl ES ir užjūrio šalių ir teritorijų būsimųjų santykių. Komisija pradės rengti veiklą, skirtą Europos kūrybiškumo ir naujovių metams 2009 m. Dėl to daug Bendrijos programų, visų pirma programos „Mokymasis visą gyvenimą“, „Kultūra“, „Veiklus jaunimas“ ir „Europa piliečiams“, prisidės prie didesnio informuotumo apie švietimo ir kultūros galimybes remiant naujoves ir kūrybiškumą. Galiausiai Komisija parengs 2008–2009 m. biudžeto peržiūrą, siekdama padidinti Europos pajėgumą spręsti pagrindines ateinančio dešimtmečio problemas. 5. GERESNIS REGLAMENTAVIMAS: SUPAPRASTINIMAS, KODIFIKAVIMAS, PASIūLYMų ATSIėMIMAS IR ADMINISTRACINIų SąNAUDų VERTINIMAS Svarbiausias Komisijos prioritetas – pagerinti reglamentavimą Europoje. Jos plataus užmojo Geresnio reglamentavimo darbotvarkė, kuria siekiama įgyvendinti kokybės iniciatyvas bei modernizuoti ir supaprastinti esamus teisės aktus, įtvirtinta Lisabonos strategijoje dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo. Teisės aktų projektų ekonominis, socialinis poveikis ir poveikis aplinkai vertinami integruotai ir subalansuotai įvertinant administracines sąnaudas, kai panašu, kad tokios sąnaudos reikšmingos. Poveikio vertinimais taip pat remiama Komisijos paprastinimo programa[7] nustatant galimybes supaprastinti esamus teisės aktus. Geresnio reglamentavimo strateginė peržiūra 2008 m. pradžioje rengiantis pavasario Europos Vadovų Tarybai, strategine peržiūra bus parodyta 2007 m. padaryta pažanga pagal skirtingus Geresnio reglamentavimo darbotvarkės punktus, atsižvelgiant į ES institucijų ir suinteresuotųjų šalių išsakytas pastabas. Vykdant peržiūrą pirmiausia bus atnaujinta ir sustiprinta Tęstinė paprastinimo programa ir pateikta ataskaita dėl administracinės naštos mažinimo veiksmų programos[8] įgyvendinimo bei apžvelgta nauja sistema, reglamentuojanti poveikio vertinimą nuo Poveikio vertinimo valdybos veiklos pradžios. Dar nepriimtų pasiūlymų peržiūra Šiais metais peržiūrėjusi Komisijos iki 2005 m. pabaigos priimtus bei teisės aktų leidėjui pateiktus pasiūlymus ir vykdydama savo įsipareigojimus Europos Parlamentui, į Komisijos teisėkūros ir darbo programą Komisija įtraukia 30 dar nepriimtų pasiūlymų, kuriuos ji ketina atsiimti tai pagrįsdama konkrečiomis priežastimis. Komisija toliau stebės teisėkūros procese dar nepriimtus pasiūlymus atrinkdama, kuriuos reikia atsiimti arba dėl kurių reikia imtis kitų veiksmų atsižvelgiant į politinius prioritetus ir geresnio reglamentavimo standartus. Supaprastinimas Gerai įgyvendinama Tęstinė paprastinimo programa. Iš 47 numatytų paprastinimo iniciatyvų, kurias Komisija, kaip planuojama, turi priimti 2007 m., 44 (iš jų 19 jau priimtos, o 25 dar planuojama priimti) bus priimtos metų pabaigoje (94 % sėkmės rodiklis). Vieno iš pačių naujausių pasiekimų – ES draudimo teisės peržiūros (SOLVENCY II) ir GSM direktyvos panaikinimo – poveikį tiesiogiai pajaus bendrovės ir piliečiai. 2008 m. ir toliau bus įgyvendinamos programoje numatytos iniciatyvos, bus dedamos papildomos pastangos siekiant sustiprinti daugiametę programą, taip pat didinti paprastinimo pasiūlymų skaičių, kad administracinė našta sumažėtų. Numatoma, kad 2008 m. Komisija priims 45 iniciatyvas. 15 iš jų yra visiškai naujos ir apima įvairias politikos sritis: žemės ūkį, automobilių pramonę, visuomenės sveikatą, aplinką ir energetiką. Programa siekiama realios naudos europiečiams, pavyzdžiui, pasiūlymais bus - supaprastintos esamos elektros prietaisų atliekų taisyklės, kad gamintojams, mažmenininkams ir vartotojams būtų lengviau vykdyti savo įsipareigojimus saugoti aplinką; - labai supaprastinta esama biocidus reglamentuojančių teisės aktų sistema ir sprendžiami susirūpinimą keliantys tam tikrų biocidų produktų sudėtingumo ir sąnaudų bei prieinamumo klausimai; - panaikinta ir pakeista apytiksliai 50 techninių automobilių pramonės sektoriaus direktyvų, prireikus darant nuorodas į JTEEK taisykles; - sumažinta administracinė našta pramonei supaprastinant farmacijos produktų taisykles; - palengvintas ūkio subjektų, ypač MVĮ, statistinių duomenų teikimas (INTRASTAT); - konsoliduotos ir išplėstos sritys, kuriose nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos gali teikti paramą be išankstinio Komisijos patvirtinimo, supaprastinus Bendrąjį valstybės pagalbos bendrosios išimties reglamentą. Administracinių sąnaudų mažinimas 2007 m. pradėta veiksmų programa siekiama iki 2012 m. ES verslui tenkančią administracinę naštą sumažinti 25%. Šis sumažinimas bus naudingiausias mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Siekdama užtikrinti aktyvų suinteresuotųjų šalių dalyvavimą, Komisija sukūrė svetainę visomis ES oficialiosiomis kalbomis, kurioje visos Europos verslo atstovai gali teikti pasiūlymus, kaip sumažinti administracinę naštą[9]. Be šių internetinių konsultacijų Komisija subūrė Aukšto lygio nepriklausomų suinteresuotųjų šalių grupę administracinei naštai mažinti, kuri patars, kaip įgyvendinti veiksmų programą, ir padės ją toliau tobulinti. 6. KOMUNIKAVIMAS EUROPOS TEMA Per paskutinius dvejus metu Komisija sustiprino pastangas geriau komunikuoti Europos tema ir įtraukti piliečius į sprendimų priėmimo procesą. 2008 m. šios pastangos bus tęsiamos ir stiprinamos pabrėžiant partnerystę[10] su kitomis institucijomis ir darbą vietos lygmeniu. Pirmą kartą pasiūlyti institucijų komunikavimo prioritetai. Kaip nuspręsta 2008 m. MPS, pagrindiniai komunikavimo prioritetai 2008 m. parodys Komisijos politinius prioritetus, bus pagrįsti Eurobarometro tyrimų duomenimis ir paremti nesena D plano projektų patirtimi – tai parodo, kuo piliečiai domisi, bei naujausią sukauptą veiksmingo komunikavimo patirtį. Dar vienas svarbus tikslas – daugiau rinkėjų 2009 m. rinkimuose nei 2004 m., o prie to turėtų prisidėti visų ES institucijų komunikavimo darbas. Neseniai atlikti tyrimai rodo, kad pagrindinis ES piliečių rūpestis – ES socialinė dimensija globalizacijos sąlygomis, visų pirma darbo vietos ir nedarbo baimė bei migracija ir su piliečių saugumu susiję klausimai. Didėja susidomėjimas energetika ir klimato kaitos klausimais, gausiai remiami pateikti pasiūlymai dėl energetikos ir klimato kaitos paketo. Komisijai teikiant pirmenybę tarpusavyje susijusios politikos formavimo požiūriui, tokie klausimai, kaip antai globalizacija ir tvariojo vystymosi siekis trimis (ekonominės, socialinės ir aplinkos) dimensijomis, turės būti įtraukti į bet kokį komunikavimo prioritetą. Tuo pačiu metu komunikavimas turi vykti vietos lygmeniu, taigi Komisija stengsis savo teikiamą informaciją pritaikyti skirtingoms auditorijoms, sektoriams ar šalims. Sėkmingai pasibaigus tarpvyriausybinei konferencijai dėl naujos ES sutarties, komunikuojant bus siekiama tiek pateikti visą išsamią informaciją, tiek toliau palaikyti nuolatinį dialogą su Europos piliečiais; bus daugiau komunikuojama vykstant ratifikavimui, visapusiškai bendradarbiaujant su nacionalinėmis institucijomis. 2008 m. komunikacijos prioritetai pateikiami 4 priede. 1 PRIEDAS. Strateginių ir prioritetinių iniciatyvų sąrašas STRATEGINĖS INICIATYVOS Pavadinimas | Pasiūlymo arba teisės akto rūšis | Taikymo srities ir tikslų aprašymas | Metinė Lisabonos strategijos įgyvendinimo pažangos ataskaita | Teisinės galios neturintis teisės aktas (kita) | Metinėje ataskaitoje aprašoma tiek Bendrijos, tiek valstybių narių lygmeniu pasiekta pažanga, taip pat aiškiai nustatomi sprendimo reikalaujantys veiksmai. Tai pagrindinis dokumentas, kuris bus svarstomas pavasario Taryboje. Šioje ataskaitoje bus pabrėžiama švietimo ir mokymo svarba. | Žalioji knyga dėl prisitaikymo prie klimato kaitos | Teisinės galios neturintis teisės aktas (baltoji knyga) | Politikos deklaracija, apimanti priemones, kuriomis siekiama užtikrinti prisitaikymą prie klimato kaitos įvairiose srityse, kurios labai svarbios ES (pvz., pramonė, žemės ūkis, energetika, žuvininkystė, miškininkystė, turizmas, socialinė politika), sumažinti jų pažeidžiamumą, padidinti jų atsparumą neišvengiamai neigiamam klimato kaitos poveikiui ir numatyti šiuos pokyčius bei prie jų prisitaikyti. Siekiama išvengti didelio poveikio žmogaus sveikatai, biologinei įvairovei ir buveinėms, taip pat ES piliečių gyvenimo kokybei. Baltojoje knygoje numatytomis priemonėmis taip pat bus daromas poveikis Bendrijos veiklos sritims. | Ekologiško transporto teisės aktų paketas: a) Komunikatas dėl ekologiškesnio transporto sektoriaus b) Komunikatas dėl transporto išorės sąnaudų priskyrimo vidaus sąnaudoms | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | a) Šiame komunikate bus pateikti pagrindiniai trijų iniciatyvų transporto srityje (išorės sąnaudų priskyrimas vidaus sąnaudoms, aplinkos tausojimas ir ITS veiksmų planas) rezultatai ir galbūt bus pateiktos rekomendacijos dėl veiksmų ateityje. b) Antrame komunikate bus pateiktas bendrai taikomas, skaidrus ir suprantamas modelis, skirtas įvairių transporto rūšių išorės sąnaudoms įvertinti. Jame bus analizuojama, kaip išorės sąnaudas priskyrus vidaus sąnaudoms galima pašalinti tam tikrą rinkos nepakankamumą, kuris labai svarbus transporto srityje ir kurį lemia didelių neigiamų išorės veiksnių buvimas. Komunikate bus išvardytos turimos politikos priemonės (šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistema, mokesčiai, rinkliavos ir pan. bei individualių politikos priemonių deriniai) problemai spręsti ir analizuojamas visų šių išvardytų priemonių galimas ekonominis ir socialinis poveikis bei poveikis aplinkai. Kartu gali būti pateikti teisės aktų pasiūlymai arba paskelbta, kad jie bus pateikti 2008 m. antrąjį pusmetį. | Energetikos teisės aktų paketas: a) Komunikatas dėl antrosios strateginės energetikos peržiūros b) Naftos atsargų teisės aktų peržiūra (*) c) 2002 m. gruodžio 16 d. Direktyvos 2002/91/EB dėl pastatų energinio naudingumo išdėstymas nauja redakcija (*) d) Energijos mokesčių direktyvos peržiūra | a) Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) b) Teisės akto pasiūlymas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 99 str.; 100 str. 1 dalis c) Teisės akto pasiūlymas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 175 str. 1 dalis d) Teisės akto pasiūlymas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 93 str. | a) Peržiūros komunikate bus vertinama pažanga, pasiekta įgyvendinant 2007 m. kovo mėn. sutartus strateginius tikslus, įskaitant vidaus rinkos vystymąsi, veiksmus, skirtus atsinaujinančios energijos daliai tarp visų energijos šaltinių padidinti, šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo energetikos sektoriuje tendencijas, pagrindinius energijos technologijų pokyčius ir pasiekimus ES vykdant išorės energetikos politiką. Tai padės rengiant rekomendacijas dėl būsimos politikos kūrimo ir toliau plėtojant ES energetikos politiką Europai. Bus labai detaliai analizuojama, kaip Europos Sąjungos energijos tiekimo patikimumą galima sustiprinti puikiai veikiančia vidaus rinka, pagerinta ir diversifikuota infrastruktūra bei tinklų sujungimais (įskaitant saugyklas ir suskystintų gamtinių dujų (SGD) terminalus), geresniu atsargų valdymu, solidarumo mechanizmais, labiau diversifikuotais energijos šaltiniais, technologijų plėtra atsinaujinančių išteklių rinkos skvarbai padidinti ir padedant sumažinti anglies dvideginio išmetimą energetikos sektoriuje (pvz., CCS technologijos). Taip pat bus analizuojamas tarptautinis aspektas ir visi susiję dvišaliai ir daugiašaliai susitarimai, padedantys užtikrinti energijos tiekimo patikimumą ES. b) Siūloma nauja direktyva dėl naftos atsargų avarinėse situacijose ES siekiama pakeisti teisės aktus, kurių dalis buvo parengta dar septintąjį dešimtmetį (kodifikuota 2006 m. kaip Direktyva 2006/67/EB). Taip siekiama sukurti veiksmingą politikos priemonę naftos tiekimo sutrikimų, darančių ES tokį poveikį, tarsi tokios aplinkybės jau būtų susidariusios, problemai spręsti. c) Pagal Pastatų energinio naudingumo direktyvą pastatų energinio naudingumo pažymėjimai privalomi ir reikalaujama (neapibrėžtai) laikytis minimalių energinio naudingumo reikalavimų naujuose pastatuose ir esamuose pastatuose po kapitalinio remonto. Be to, pagal direktyvą reikalaujama reguliariai tikrinti boilerius ir oro kondicionavimo sistemas siekiant užtikrinti jų veiksmingą veikimą energinio naudingumo požiūriu. Atnaujintoje direktyvoje kai kuriuos iš šių reikalavimų galima būtų sugriežtinti ir tiksliai apibrėžti, o pačią direktyvą galima būtų papildyti nuostatomis dėl finansavimo aspektų. Šie galimi pakeitimai bus nustatyti ir išanalizuoti poveikio vertinime. d) Energijos mokesčiai atveria ES galimybes mokesčių skatinamąjį vaidmenį siekiant didesnio energijos efektyvumo ir aplinkos tausojimo vartojant energiją derinti su galimybe gauti pajamų. Tolesnė priemonė priėmus Žaliąją knygą dėl rinkos priemonių, taikomų aplinkosaugos ir susijusiais politikos tikslais (COM(2007) 140) – peržiūrėti Energijos mokesčių direktyvą, kad ji taptų ES energetikos ir klimato kaitos tikslus labiau remiančiu ir veiksmingesniu dokumentu. | Teisės aktų pasiūlymai paskelbus Komunikatą dėl bendrosios žemės ūkio politikos „būklės patikrinimo“ (*) | Teisės akto pasiūlymas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 37 str. | 2007 m. paskelbus Komunikatą dėl bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) „būklės patikrinimo“, teisės aktų pasiūlymais bus numatyti būdai veiksmingesnei bendrosios išmokos schemai sukurti, rinkos rėmimo priemonėms pritaikyti ir naujoms problemoms, su kuriomis susidurs sektorius, spręsti. „Būklės patikrinimu“ politika nereformuojama iš esmės, o tik siekiama užtikrinti, kad BŽŪP veiktų, kur įmanoma, būtų supaprastinta. Ši iniciatyva atsirado peržiūrėjus nuostatas dėl bendrosios išmokų schemos ir tam tikrų žemės ūkio rinkų, kurios buvo įtrauktos į 2003–2004 m. BŽŪP reformas. | Migracijos teisės aktų paketas: a) Komunikatas dėl atvykimo ir išvykimo sistemos bei kitų sienų valdymo priemonių (pvz., elektroninio kelionės leidimo) b) FRONTEX įvertinimo ir būsimos plėtros ataskaita c) Komunikatas dėl Europos sienų priežiūros sistemos | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | a) Pagrindiniai tikslai – sustiprinti sienų kontrolės procedūras trečiųjų šalių piliečių atžvilgiu siekiant padėti geriau valdyti migracijos srautus, užkirsti kelią nelegaliai imigracijai, bet kokiems galimiems pavojams ES saugumui bei palengvinti sienų kirtimą (tiek atvykstant į ES, tiek iš jos išvykstant) ir ES piliečiams, ir trečiųjų šalių piliečiams bona fide keliautojams, nes tai leistų geriau sutelkti išteklius sienų kontrolei. b) Iš esmės integruoto išorės sienų valdymo sukūrimas Europos lygmeniu. Valstybių narių tarnybų, atsakingų už Europos Sąjungos išorės sienų kontrolę ir migracijos valdymą, operatyvaus bendradarbiavimo gerinimas. Nelegalios imigracijos per išorės sienas pažabojimas, žmonių kontrabandos į Europos Sąjungos teritoriją stabdymas tinkamai atsižvelgiant į šio reiškinio humanitarinį aspektą (pvz., gelbėti nelegaliai kertant išorės sienas pavojuje atsidūrusias gyvybes). Remiantis FRONTEX įvertinimu ir ypač nacionalinių ekspertų komandų (RABIT) įvertinimu, turėtų būti įvertinta galimybė sukurti sienos apsaugos pareigūnų Europos sistemą. c) Komunikate Komisija ketina siūlyti trimis etapais sukurti Europos sienų priežiūros sistemą: Valstybių narių lygmeniu esamų pranešimo ir priežiūros sistemų bei mechanizmų susiejimas ir supaprastinimas (2008–2009 m.). ES lygmens sienų priežiūros bendrų priemonių ir programų kūrimas bei įgyvendinimas (2008–2013 m.). Bendros keitimosi informacija aplinkos jūrų srityje, įskaitant Viduržemio jūrą ir Juodąją jūrą, sukūrimas (2012–2013 m.). Šis siūlymas trimis etapais sukurti Europos sienų priežiūros sistemą turėtų pastebimai padidinti vidaus saugumą Šengeno erdvėje: užkirsti kelią nelegaliai imigracijai, prekybai žmonėmis, terorizmui ir kt., taip pat itin sumažinti nelegalių imigrantų tragiškų mirčių skaičių išgelbstint daugiau gyvybių jūroje. | Prieglobsčio teisės aktų paketas: a) Prieglobsčio politikos planas b) Pasiūlymas, iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 2003/9/EB, nustatančią minimalias normas dėl prieglobsčio prašytojų priėmimo c) Pasiūlymas, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 343/2003, nustatantį valstybės narės, atsakingos už prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus d) Prieglobsčio procedūros direktyvos pataisymas e) Direktyvos dėl pabėgėlio statuso pripažinimo ir papildomos apsaugos formų derinimo pataisymas | a) Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) b) Teisės akto pasiūlymas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 63 str. 1 dalies b punktas c) Teisės akto pasiūlymas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 63 str. 1 dalies a punktas d) Teisės akto pasiūlymas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 63 str. 1 dalies d punktas e) Teisės akto pasiūlymas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 63 str. 1 dalies c punktas, 2 dalies a punktas, 3 dalies a punktas | a) Politikos plano tikslas – pateikti galimą bendros Europos prieglobsčio sistemos (ECAS) planą, kuris didele dalimi priklausys nuo 2007 m. birželio 6 d. paskelbtos žaliosios knygos svarstymo rezultatų. Į jį bus įtraukti pasiūlymai dėl atitinkamų ilgalaikių ECAS komponentų, kaip aprašyta Hagos programoje, inter alia, bendros prieglobsčio procedūros, vienodo pabėgėlių ir papildomos apsaugos gavėjų statuso bei Europos paramos biuro visoms valstybių narių bendradarbiavimo formoms. b) c) d) e) Remiantis valstybių narių patirtimi šias direktyvas perkeliant ir jas taikant bei konsultacijų dėl Žaliosios knygos dėl būsimosios bendros Europos prieglobsčio sistemos rezultatais, šiais pasiūlymais ketinama iš dalies pakeisti ir (arba) paaiškinti tam tikras esamų direktyvų nuostatas, padaryti jas veiksmingesnėmis ir išspręsti tam tikras taikymo problemas siekiant toliau derinti atitinkamus standartus bei užtikrinti derėjimą su tebekuriamu prieglobsčio acquis. | Sveikatos teisės aktų paketas: a) Komunikatas ir Tarybos rekomendacija dėl pacientų saugos ir sveikatos paslaugų kokybės b) Tarybos rekomendacija dėl infekcijų, siejamų su sveikatos priežiūra | a) Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) b) Teisinės galios neturintis teisės aktas (rekomendacija) | a) Du pagrindiniai iniciatyvos dėl pacientų saugos ir sveikatos paslaugų kokybės tikslai: 1) paremti valstybių narių pastangas užtikrinti kuo didesnį pacientų saugos visose ES sveikatos priežiūros sistemose lygį suteikiant valstybėms narėms (taip pat pagrindinėms suinteresuotosioms šalims) reikalingas ir tinkamas praktines bei teisines priemones ir mechanizmus, skirtus imtis atitinkamų veiksmų priežiūros saugai ir kokybei gerinti ir 2) didinti ES piliečių pasitikėjimą, kad jie turėtų pakankamai informacijos apie ES sveikatos sistemų saugą, įskaitant sveikatos priežiūros teikėjus savo šalyje ir kitose valstybėse narėse. b) Rekomendacija dėl infekcijų, siejamų su sveikatos priežiūra, būtų siūlomos kelios konkrečios priemonės, kurias valstybės narės turėtų įgyvendinti siekdamos sustabdyti su sveikatos priežiūra siejamų infekcijų plitimą: kontrolės ir prevencijos priemonės, infekcijų prevencija, kontrolės programos, aktyvių priežiūros sistemų kūrimas ir stiprinimas bei švietimo, mokymo, mokslinių tyrimų ir keitimosi informacija apie prevenciją ir kontrolę skatinimas. | 2008 m. plėtros teisės aktų paketas: a) Plėtros strategijos dokumentas b) Pažangos ataskaitos | a) Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) b) Teisinės galios neturintis teisės aktas (kita) | a) Strategijos dokumente pateikiamos pagrindinės pažangos ataskaitų išvados bei politikos rekomendacijos. b) Pažangos ataskaitose vertinama Kroatijos ir Turkijos bei Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažanga rengiantis stojimui, taip pat Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Juodkalnijos, Serbijos bei Kosovo (pagal JTST Rezoliuciją 1244) pažanga vykdant pagal stabilizacijos ir asociacijos procesą nustatytas sąlygas. | Europos kaimynystės politika: šalių pažangos ataskaitos | Teisinės galios neturintis teisės aktas (kita) | Komisija toliau rems politines, ekonomines ir socialines reformas šalyse, kurias apima kaimynystės politika, įvairiopai reaguodama į jų poreikius pagal bendrosios politikos sistemą, vykdydama savo įsipareigojimus stiprinti šalims partnerėms skirtas iniciatyvas ir toliau glaudžiai bendradarbiaus su valstybėmis narėmis užtikrindama veiksmingą šios politikos įgyvendinimą. Komisija išanalizuos vietoje pasiektą pažangą ir antrą Izraelio, Jordanijos, Maroko, Moldovos, Palestinos savivaldos, Tuniso ir Ukrainos pažangos ataskaitų komplektą, o pirmą kartą – atitinkamas Armėnijos, Azerbaidžano, Egipto, Gruzijos ir Libano ataskaitas. | Komunikatas „Konkrečios Bendros ES ir Afrikos strategijos tolesnio įgyvendinimo priemonės“ | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Komunikate bus pateiktas antrasis ES strategijos Afrikai įgyvendinimo vertinimas. Į jį bus įtraukti prioritetai, nustatyti pirmajame veiksmų plane, skirtame Bendrai ES ir Afrikos strategijai įgyvendinti, ir pateiktos jų įgyvendinimui būtinos gairės. Komunikate bus remiamasi klausimynu, kuris 2008 m. pradžioje bus pateiktas valstybėms narėms siekiant parengti ES stebėsenos dokumentą. Užtikrinamas pakankamas derėjimas su Monterėjaus komunikatu. | Geresnio reglamentavimo teisės aktų paketas: a) Strateginė peržiūra b) Antroji pažangos ataskaita dėl supaprastinimo c) Pažangos ataskaita dėl administracinės naštos | a) Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) b) Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) c) b) Teisinės galios neturintis teisės aktas (kita) | a) Komunikate bus aprašyta esama padėtis įgyvendinant Komisijos geresnio reglamentavimo darbotvarkę (įskaitant pirmąją Poveikio vertinimo valdybos darbo patirtį) ir paskelbtos naujos iniciatyvos pagal tą darbotvarkę. b) Ši iniciatyva apima esamos tęstinės supaprastinimo programos padėties apžvalgą ir naujus supaprastinimo pasiūlymus. Institucijų lygmeniu taip pat bus peržiūrėta supaprastinimo pasiūlymų priėmimo pažanga. Be to, bus nušviesta esama padėtis įgyvendinant orientacinę kodifikavimo programą 2006–2008 m. c) 2007 m. sausio mėn. Komisija pateikė didelio užmojo veiksmų programą, pagal kurią dėl ES teisės aktų atsiradusią administracinę naštą siekiama sumažinti 25 %. Šį tikslą ES ir valstybės narės kartu turėtų pasiekti iki 2012 m. Veiksmų programoje išdėstyta, kaip nustatyti, įvertinti ir sumažinti įmonėms nustatytus įsipareigojimus teikti informaciją. Joje pateikiamas apytiksliai 40 teisės aktų ir 13 prioritetinių sričių, dėl kurių susidaro 80 % įmonių administracinių išlaidų, sąrašas. Siekiant konkrečių rezultatų trumpalaikiu laikotarpiu, programoje taip pat išskirti keli pirmieji paspartinti veiksmai. Šiais veiksmais ketinama gauti labai didelės naudos santykinai nedaug pakeitus esamus teisės aktus. | (26 iniciatyvos sugrupuotos į 12 teisės aktų paketų) (*) Iniciatyvos, kuriomis taip pat vykdoma supaprastinimo programa, žr. 2 priedą. PRIORITETINĖS INICIATYVOS Pavadinimas | Pasiūlymo arba teisės akto rūšis | Taikymo srities ir tikslų aprašymas | Biudžeto peržiūra | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Tikslas – remiantis pridėtinės vertės principais ir siekiant bendro intereso bei išlaidų efektyvumo, išanalizuoti, kokių reformų reikia norint kuo labiau padidinti Europos indėlį sprendžiant pagrindinius ateinančio dešimtmečio uždavinius. Todėl ši analizė gali būti svarbi rengiant pasiūlymus, kuriuos turės teikti naujos sudėties Komisija dėl naujos daugiametės finansinės programos, apimančios laikotarpį nuo 2014 m. | Komisijos komunikatas dėl EPS@10 - | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | 2008 m. pavasarį sueis dešimt metų nuo sprendimų dėl perėjimo į trečiąjį EPS etapą ir dėl jo pradinių dalyvių priėmimo. Praėjus dešimtmečiui ir siekiant būsimai veiklai panaudoti sukauptą patirtį, panašu, kad pribrendo laikas išsamiai strateginei EPS veikimo peržiūrai. Komisijos komunikate turėtų būti išdėstyti pagrindiniai šios peržiūros rezultatai ir, remiantis išsamia EPS peržiūra, pateiktos pagrindinės rekomendacijos ateičiai. | Žalioji knyga dėl Europos teritorinės sanglaudos | Teisinės galios neturintis teisės aktas (žalioji knyga) | Šiuo teisės aktu siekiama šių tikslų: instituciniu, politiniu ir veiklos požiūriu išanalizuoti, kaip valstybės narės supranta ir taiko teritorinės sanglaudos sąvoką. Iš esmės šis darbas bus atliktas pasitelkus klausimynus ir analizuojant veiklos programas; nustatyti bendrą sąvokos apibrėžtį ir pasiūlyti galimas priemones geresniam šio teritorinio aspekto integravimui į struktūrinius fondus ir kai kurių sektorių politiką, darančią poveikį teritorijoms; inicijuoti glaudų valstybių narių ir Komisijos dialogą. | Kapitalo reikalavimų direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB pakeitimas | Teisės akto pasiūlymas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 47 str. 2 dalis | Kai kurių svarbių Kapitalo reikalavimų direktyvos (KRD) dalių peržiūra siekiant jas atnaujinti bei sumažinti reglamentavimo naštą valstybėms narėms ir bankininkystės sektoriui: pagerinta priežiūros įstaigų bendradarbiavimo ir keitimosi informacija (ypač kritiniais atvejais) sistema. Galimybė priimančios šalies priežiūros institucijoms pasinaudoti padalinių informacija; reikalavimų dėl didelės rizikos peržiūra; rizikos ribojimas hibridinėms kapitalo priemonėms, leidžiamoms 1 klasės kapitalo atveju; atsisakymo teisės taikymas kooperatiniams bankams; KRD išaiškinimas ir techniniai patikslinimai (įskaitant įsipareigojimų nevykdymo rizikos ribojimą prekybos žurnale). | Reglamentas dėl Europos privačiosios bendrovės statuto | Teisės akto pasiūlymas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 308 str. | Europos privačiosios bendrovės tikslas – didinti judumą ir Europos MVĮ konkurencingumą. Jeigu valstybėse narėse MVĮ būtų taikomos bendros taisyklės, šioms įmonėms būtų lengviau užsiimti tarpvalstybiniu verslu, nes palengvėtų naujo verslo steigimas kitose valstybėse narėse ir (arba) esamo verslo pertvarkymas į paprastesnes struktūras. Vykdant veiklą visose valstybėse narėse pagal tas pačias įmonėms taikomas taisykles, galėtų sumažėti atitikties sąnaudos, ES supaprastėtų ir atpigtų bendrovių kūrimas ir veikla. | Komunikatas „Smulkiojo verslo aktas Europai“ | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Smulkiojo verslo akte Europai bus išdėstyti bendrieji principai (pvz., specialus MVĮ reglamentavimas teisės aktuose remiantis principu „pradėk nuo mažo“, kliūčių tarpvalstybinei veiklai vykdyti sumažinimas, didesnės galimybės pasinaudoti ES programomis ir didesnės galimybės MVĮ pasinaudoti naujovių ir augimo teikiama nauda), teisiniai veiksmai (pvz., Europos bendrovės statutas) ir konkretūs veiksmai, kurių turi imtis tiek valstybės narės, tiek Komisija (pvz., galimybių MVĮ dalyvauti viešuosiuose pirkimuose didinimas). | Esamų teisės aktų dėl lengvatinių PVM tarifų peržiūra | Teisės akto pasiūlymas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 93 str. | Remdamasi nepriklausomų ekspertų tyrimo dėl lengvatinių tarifų poveikio darbo vietų kūrimui, ekonomikos augimui ir tinkamam vidaus rinkos veikimui rezultatais, Komisija priėmė komunikatą dėl kitų nei standartiniai PVM tarifų (COM(2007)380) siekdama pradėti diskusijas Taryboje, Parlamente ir su kitomis suinteresuotosiomis šalimis. Visos šiuo jautriu klausimu surinktos nuomonės padės inicijuoti darnų ir puikiai subalansuotą pasiūlymą dėl lengvatinių PVM tarifų vidutinės trukmės laikotarpiu. | Vaistų teisės aktų paketas: a) Komunikatas dėl žmonėms skirtų vaistų vienos bendros rinkos ateities b) Direktyva dėl vaistų – informacija pacientams c) ES farmakologinio budrumo stiprinimas ir racionalizavimas | a) Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) b) Teisės akto pasiūlymas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 95 str. c) Teisės akto pasiūlymas (direktyva ir reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 95 str. | a) Šiuo komunikatu siekiama suteikti galimybes atlikti peržiūrą, trumpai tariant, apžvelgti nuo 2004 m. pasiektą pažangą, išdėstyti būsimas problemas ir nustatyti, kokių rezultatų Komisija bei valstybės narės turės pasiekti per ateinančius kelerius metus. b) Šia direktyva siekiama nustatyti suderintas taisykles, atsižvelgiant į visuomenės (daugiau informacijos ieškantys piliečiai, kuriems suteikta daugiau galių) ir technologijų (didesnis naudojimasis internetu) pokyčius. c) Šiomis iniciatyvomis siekiama racionalizuoti ir sustiprinti visuomenės sveikatos apsaugą, pagerinti vidaus rinkos veikimą ir vaistų saugą visoje ES. | Komisijos rekomendacija dėl aktyvios įtraukties | Teisinės galios neturintis teisės aktas (rekomendacija) | Nuo Socialinės tikrovės apžvalgos rezultatų priklausys, į kurias politikos sritis Europos Sąjungoje 2008 m. pradžioje kryps Komisijos dėmesys. Ši iniciatyva yra paskutinis 2006 m. inicijuoto proceso, remiantis 138 straipsniu pagrįstomis konsultacijomis dėl labiausiai nuo darbo rinkos nutolusių žmonių įtraukties į darbo rinką, etapas; procesas grindžiamas trimis ramsčiais, būtent a) ryšiu su darbo rinka per darbo galimybes arba profesinį mokymą, b) pajamų, kurių pakaktų, kad žmonės gyventų orų gyvenimą, rėmimu ir c) didesnėmis galimybėmis pasinaudoti kokybiškomis paslaugomis. Įgyvendinant Lisabonos strategiją, ši iniciatyva papildo darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų principus, nes pasiekiami nuo darbo rinkos labiau nutolę asmenys. | Reglamento dėl teisinės sistemos, skirtos naujos visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros sukūrimui ir veiklai, pasiūlymas | Teisės akto pasiūlymas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 171 str. | Šiuo teisės aktu siekiama palengvinti Europos konsorciumo steigimą, kad būtų sukurta ir veiktų visai Europai svarbi ir veiksmingam Bendrijos mokslinių tyrimų programų vykdymui būtina mokslinių tyrimų infrastruktūra. Papildant nacionalines arba tarpvyriausybines sistemas, EB reglamentu būtų sukurta bendra ir lengvai taikoma teisinė sistema, kuri būtų pakankamai lanksti pavieniams konsorciumams nustatant deramas konkrečios infrastruktūros taisykles Europos lygmeniu. Pagrindų reglamentas grindžiamas EB sutarties 171 straipsniu: jame bus nustatytos pagrindinės visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros charakteristikos bei taisyklės ir procedūros, reglamentuojančios jos steigimą, būtiną veiksmingam Bendrijos programų vykdymui. Pagrindų reglamentu būtų apibrėžiami spręstini klausimai, susiję su Bendrijos moksliniais tyrimais, kaip antai: atsakomybė, apmokestinimas ir personalo klausimai, taip pat būtų pabrėžiamas Europos Komisijos kaip katalizatoriaus vaidmuo steigiant naujus juridinius subjektus Europos lygmeniu. | Komunikatas „Bendro mokslinių tyrimų programavimo link“ | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Bendru programavimu būtų siekiama padidinti tinkamai atrinktų nacionalinių investicijų į mokslinius tyrimus vertę, kad galiausia šių bendrų programų kritinė masė, lygis ir apimtis būtų tokie, kokių reikia siekiant poveikio pasauliniu lygmeniu. | Euro zonos iniciatyvos: a) 2008 m. konvergencijos ataskaita b) (Galimas (-i)) Tarybos sprendimo (-ų) pagal 122 straipsnio 2 dalį dėl vienos ar kelių eurą įvedančių naujų valstybių narių pasiūlymas (-ai) c) Galimi Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 2866/98 dėl euro ir eurą įvedančių valstybių narių valiutų perskaičiavimo kursų, pasiūlymai | a) Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) b) Teisės akto pasiūlymas (sprendimas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 122 str. 2 dalis c) Teisės akto pasiūlymas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 123 str. 5 dalis | a) Ne rečiau kaip kas dvejus metus arba valstybių narių prašymu Komisija ir Europos centrinis bankas 122 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka parengs po konvergencijos ataskaitą. Ataskaitose nagrinėjama, kokį tvarios konvergencijos lygį pasiekė valstybės narės, kurioms taikoma nukrypti leidžianti nuostata. Be to, vertinamas ir jų nacionalinės teisės aktų suderinamumas su Bendrijos teise. Kita reguliarioji dvimetė ataskaita numatyta 2008 m. (paskutinioji paskelbta 2006 m. gruodžio mėn.). Teigiamai įvertinus vienos ar kelių valstybių narių konvergenciją, euro zona gali plėstis. b) Jeigu laikoma, kad viena ar daugiau valstybių narių įvykdė euro įvedimo sąlygas, Taryba panaikina joms taikomą nukrypti leidžiančią nuostatą. c) Jeigu laikoma, kad viena ar daugiau valstybių narių įvykdė euro įvedimo sąlygas, Taryba pagal 123 straipsnio 5 dalį nusprendžia, koks valiutų perskaičiavimo kursas bus taikomas naujiesiems euro zonos nariams. Euro zonos plėtros antrinės teisės aktai, susiję su euro įsivedimu. | Komunikatas dėl GMES (Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos) programos įgyvendinimo pradžios ir jos ilgalaikio valdymo bei finansavimo sistemos | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Komunikatu bus sudaromos ilgalaikio GMES tvarumo sąlygos, apimant programavimo sistemą po parengiamųjų veiksmų numatomiems veiksmams parengti, indėlių į erdvėje ir in situ stebėjimo infrastruktūrų koordinavimą dėl užtikrinto duomenų teikimo ir ilgalaikės GMES valdymo sistemos. Komunikatą gali papildyti arba jį paskelbus gali būti priimti jam įgyvendinti skirti teisės aktų pasiūlymai. | Tvarumo teisės aktų paketas: a) Komunikatas ir veiksmų planas dėl tvarios pramonės politikos (TPP) b) Tvaraus vartojimo ir gamybos (TVG) veiksmų planas | a) Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) b) Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | TPP ir TVG iniciatyvą sudaro integruota strategija, kuria siekiama padėti ES ekonomikai tapti labiau aplinką tausojančia ir konkurencingesne. Strategija apima naujoves, vidaus rinką ir išorės aspektą, taip pat gamybą ir vartojimo modelius. Šioje iniciatyvoje bus apibrėžti principai, išdėstyti rezultatams pasiekti skirti veiksmų planai ir galbūt pateikti teisės aktų pasiūlymai. Pagrindinis iniciatyvos elementas – pradėti naują produkto politiką nustatant dinamiško tvarumo reikalavimus, t. y. išplečiant Energiją vartojančių gaminių direktyvą ir kartu nustatant savanoriškus „eksploatacijos standartus“. Jie bus suderinti tarptautiniu lygiu sudarant tarptautinius sektorių susitarimus. Be to, bus imtasi svarbių priemonių naujovėms skatinti (pvz., Europos aplinkosaugos technologijų patikrinimo sistema), pažangesniam vartojimui skatinti (taip pat peržiūrint ekologinio ženklo reglamentavimą) ir priemonių, padedančių pramonei užtikrinti tvaresnį gamybos procesą (taip pat peržiūrint EMAS sistemą ir vykdant MVĮ aplinkos atitikties programą), bei iniciatyvų siekiant tvaresnių viešųjų ir privačiųjų pirkimų. | 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 761/2001 dėl organizacijų savanoriško dalyvavimo Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje (EMAS) (*) | Teisės akto pasiūlymas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 175 str. | Peržiūra siekiama pagerinti organizacijų, dalyvaujančių ir didinančių dalyvavimą tiek pramonės, tiek viešojo sektorių veikloje, aplinkosaugos veiklos rezultatus. Dalyvaujančių organizacijų teisinę atitiktį ir aplinkosaugos veiklos rezultatus bus lengviau padidinti sudarius galimybę pasinaudoti rekomendacijomis dėl aplinkosaugos teisinių įsipareigojimų ir gairėmis dėl gerosios aplinkosaugos vadybos patirties. Tarp kitų naudingų pokyčių dalyvaujančioms organizacijoms yra administracinės naštos sumažėjimas didelėms bendrovėms leidus bendrovių registravimą, o mažesnėms organizacijoms – grupių registravimą. Bus lengviau sąveikauti su kitomis aplinkosaugos vadybos sistemomis. Valstybės narės bus raginamos dalyvaujančioms organizacijoms teikti paskatas ir reglamentavimo pagalbą. | 2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1980/2000 dėl pakeistos Bendrijos ekologinio ženklo suteikimo sistemos (*) | Teisės akto pasiūlymas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 175 str. 1 dalis | Peržiūra siekiama sustiprinti veiksmingumą ir rinkos poveikį didinant reikalavimus atitinkančių produktų grupių asortimentą ir ekologinio ženklo prekių ir paslaugų, kuriomis vartotojai galės iš tikrųjų pasinaudoti, kiekį. Šiuo tikslu bus iš esmės pakeista ir supaprastinta procedūra ekologinio ženklo kriterijams sukurti ir pritaikyti. Šiame procese kuo gausiau dalyvaus ekonominės suinteresuotosios šalys, taip didindamos savo atsakomybę už sistemą ir jos savaiminį reguliavimą, o valstybėms narėms tenkanti administravimo našta bus sumažinta. Palengvės sąveikos su esamais ekologiniais ženklais nacionaliniu lygmeniu ir bus ribojamos sąnaudos ir mokesčiai, kuriais prašymo teikėją apmokestina valstybių narių valdžios institucijos. Be to, reikėtų nustatyti tokius kriterijus, kad juos būtų lengva taikyti ekologiškų viešųjų pirkimų atveju. | Biologinės įvairovės teisės aktų paketas: a) Vidurio laikotarpio ataskaita dėl Biologinės įvairovės veiksmų plano įgyvendinimo b) Komunikatas dėl politikos pasirinkimo invazinių svetimų rūšių problemai spręsti | a) Teisinės galios neturintis teisės aktas (kita) b) Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | a) Pagal Biologinės įvairovės veiksmų planą reikalaujama, kad Komisija praneštų apie jo įgyvendinimą 2008 m. atsižvelgdama į valstybių narių ataskaitas ir kitus duomenis. Siekiama remiantis informacija apžvelgti dabar pasiektą pažangą įgyvendinant veiksmų planą ir, atsižvelgus į 2010 m. įsipareigojimus, išskirti susirūpinimą keliančias sritis. b) Šiuo komunikatu siekiama parodyti, kokią politiką galima rinktis norint sumažinti ES gamtos paveldui keliamą pavojų dėl nevietinių rūšių patekimo į ES. Remiantis dabar vykdomu tyrimu, 2009–2010 m. bus pasiūlytos papildomos kovos su invazinėmis rūšimis priemonės. Siekiama užkirsti kelią svetimų invazinių rūšių patekimui ir jas kontroliuoti – taip apsaugoti Europos biologinę įvairovę. | Žalioji knyga dėl žemės ūkio produktų kokybės politikos | Teisinės galios neturintis teisės aktas (žalioji knyga) | Žaliojoje knygoje bus nagrinėjami ūkininkams ir gamintojams, norintiems persiorientuoti į kokybiškų produktų gamybą ir tokiu būdu geriau tenkinti vartotojų poreikius bei savo gaminiams suteikti pridėtinę vertę, skirti sumanymai ir pasirinkimo galimybės. Dokumentu bus raginama pateikti pastabas, išdėstyti požiūrius ir pasiūlymus priemonėms bei tinkamai teisinei sistemai sukurti, kad būtų lengviau pereiti prie kokybiškų produktų gamybos ir prekybos jais. Bus remiamasi Maisto kokybės sertifikavimo konferencijos (Briuselis, 2007 02 05–06) rezultatais ir atsižvelgta į raginimus ES žemės ūkį labiau orientuoti į rinką. Žaliąja knyga taip pat bus siekiama išsiaiškinti suinteresuotųjų šalių nuomones dėl esamų EB geografinių nuorodų ir tradicinių gaminių kokybės schemų vystymo. | Tarybos reglamentas – schemos mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms peržiūra (atitinkamų vietovių nustatymas) | Teisės akto pasiūlymas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 37 str. | Parama mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms suteikiama siekiant išsaugoti kraštovaizdį toliau naudojant žemės ūkio paskirties žemę, taip pat išsaugoti ir populiarinti tausojančias ūkininkavimo sistemas. Tai labai svarbi kaimo plėtros politikos dalis. Įgyvendinus šią iniciatyvą, bus geriau apibrėžtos nepalankios ūkininkauti vietovės, o priemonė pritaikyta atsižvelgus į pakitusias sąlygas. | Komunikatas dėl akvakultūros tvaraus vystymosi | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Komunikatas būtų grindžiamas 2002 m. strategija (COM(2002)511 galutinis) atkreipiant dėmesį į tai, kad nebuvo pasiekti visi strategijoje nurodyti augimo tikslai, nors aplinkosaugos ir sveikatos klausimai apskritai buvo sprendžiami geriau. Todėl būtų siekiama nustatyti pagrindines kliūtis ir problemas, trukdančias tvariajam augimui, ir įvertinti visų šalių, ypač viešosios valdžios institucijų, vaidmenį kuriant kuo skaidresnę ir nuspėjamesnę verslo bei teisinę aplinką, kuri būtina investuoti ir plėstis norintiems verslininkams. (Ši iniciatyva yra sudėtinė Integruotos jūrų politikos veiksmų plano dalis). | Reglamento (EEB) Nr. 2847/93, nustatančio bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą, modernizavimas ir išdėstymas nauja redakcija (*) | Teisės akto pasiūlymas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 37 str. | Pagrindiniai tikslai – sustiprinti, suderinti ir supaprastinti esamas žuvininkystės kontrolės taisykles. Modernizavus procedūras bus lengviau pagerinti vykdymo užtikrinimą, palengvės šiam ir viešojo administravimo sektoriui tenkanti našta ir sumažės apribojimai, o daugiau naudojant IT priemones, sumažės atsiskaitymo įsipareigojimai. Tai labai svarbus žingsnis atkuriant žuvininkystės tvarumą. Pasiūlymas įtrauktas į ES administracinės naštos mažinimo veiksmų planą (COM(2007)23). | Jūrų transporto teisės aktų paketas: a) Komunikatas dėl ES jūrų transporto politikos ateities ir susiję teisės aktų pasiūlymai b) Reglamento Nr. 1406/2002, įsteigiančio Europos jūrų saugumo agentūrą, peržiūra c) Teisės akto pasiūlymas dėl jūrų erdvės be kliūčių | a) Teisinės galios neturintis teisės akto pasiūlymas (komunikatas) b) Teisės akto pasiūlymas (reglamentas) Teisinis pagrindas: c) Teisės akto pasiūlymas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 71, 75 str. | a) Šiame komunikate bus aprašyti pokyčiai nuo 1996 m. jūrų transporto strategijos priėmimo. Bus nagrinėjami visi klausimai, susiję su jūrų transporto vaidmeniu ir indėliu į bendrą Europos ekonominę sistemą. Bus analizuojamas visas intensyvėjančios globalizacijos, išaugusios prekybos, energetikos ir klimato kaitos apribojimų, saugumo veiksnių, tvariojo vystymosi, žmogiškojo veiksnio, konkurencingumo ir atsirandančių logistinių tendencijų daromas poveikis. (Ši iniciatyva yra sudėtinė Integruotos jūrų politikos veiksmų plano dalis). b) ES jūrų teisės aktai nuo EMSA įsteigimo labai pasikeitė, tą rodo ir trys jau priimti steigimo reglamento pakeitimai. Trečiuoju jūrų saugos teisės aktų paketu, kurį Komisija pasiūlė 2005 m., bus toliau didinamos EMSA užduotys. Svarstomos tokios papildomos užduotys: perimti tam tikrą veiklą uosto valstybės kontrolės srityje pagal Paryžiaus susitarimo memorandumą; numatyti naujas užduotis saugumo, mokslinių tyrimų ir bendrosios jūrų politikos srityse. Taip pat bus analizuojami bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis ir valdymo klausimai. c) Siekiant sukurti veiksmingą trumpųjų nuotolių laivybos vidaus rinką, reikės paprastinti trumpųjų nuotolių laivybos administracines procedūras. Jas supaprastinus, sumažės perkrovų, neigiamas poveikis aplinkai ir suvartojamas energijos kiekis bei padidės sauga. Norint veiksmingai įtvirtinti vienos bendros rinkos principus ES pakrančių vandenų sektoriuje, reikia pakeisti esamą reglamentavimo ir administravimo sistemą. (Ši iniciatyva yra sudėtinė Integruotos jūrų politikos veiksmų plano dalis). | Oro transporto teisės aktų paketas: a) Komunikatas dėl bendro Europos dangaus plėtojimo b) Pasiūlymas iš dalies pakeisti Bendro Europos dangaus reglamentus c) Europos aviacijos saugos agentūros kompetencijos išplėtimas apimant oro uostus ir oro eismo valdymą (ATM) bei oro navigacijos paslaugas (ANS) d) SESAR (2008–2013 m.) kūrimo etapo pradžia | a) Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) b) Teisės akto pasiūlymas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 80 str. c) Teisės akto pasiūlymas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 80 str. d) Kita | a) Šiuo komunikatu bus pateiktos trys iniciatyvos, susijusios su tolesniu bendro Europos dangaus plėtojimu. b) Teisės akto pasiūlymu bus: - pagerinti oro eismo valdymo veiklos rezultatai; - užtikrinta, kad ATM infrastruktūra atitiktų numatomus eismo augimo reikalavimus; - remiamos naujosios technologijos pagal Lisabonos tikslus; - pasiekta, kad oro eismo valdymas padėtų siekti tvarumo tikslų. c) Teisės akto pasiūlymas iš dalies pakeisti Reglamentą Nr. 1592/2002 siekiant bendrąsias aviacijos saugos taisykles taikyti ir oro navigacijos paslaugoms, oro eismo valdymui ir oro uostams, kad būtų sustiprintas saugumas ir sąveikumas. d) Komisijos ataskaita dėl SESAR kūrimo etapo pažangos, įskaitant: - ATM pagrindinio plano pateikimą Tarybai tvirtinti; - perėjimo nuo SESAR kūrimo į diegimo etapą būdų pateikimą; - ES nepriklausančių valstybių dalyvavimo sąlygų pateikimą. | Direktyvos dėl sezoninių darbuotojų atvykimo ir apsigyvenimo sąlygų pasiūlymas | Teisės akto pasiūlymas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 63 str. 3 dalis | Pasiūlymu siekiama nustatyti bendras trečiųjų šalių sezoninių darbuotojų atvykimo ir apsigyvenimo sąlygas. Jis yra tarp bendrųjų priemonių, pasiūlytų pagal 2005 m. legalios migracijos politikos planą, kuris toliau išplėtotas 2007 m. komunikate dėl apykaitinės migracijos ir partnerysčių migracijos srityje. Konkretūs tikslai – užtikrinti saugų teisinį statusą ir labiau apsaugoti nuo išnaudojimo ypač pažeidžiamos kategorijos trečiųjų šalių darbuotojus, pvz., sezoninius darbuotojus, ir sukurti apykaitinės migracijos politiką. | Direktyvos dėl procedūrų, reguliuojančių bendrovės viduje perkeliamų asmenų atvykimą, laikiną buvimą ir apsigyvenimą, ir dėl apmokamų stažuotojų atvykimo ir apsigyvenimo sąlygų, pasiūlymas | Teisės akto pasiūlymas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 63 str. | Kiek tai susiję su bendrovės viduje perkeliamais asmenimis (ICT), šioje schemoje bus išdėstytos bendros procedūros, reguliuojančios ICT atvykimą į ES, laikiną buvimą ir apsigyvenimą jos teritorijoje, tose srityse, kurių neapima GATS derybos. Taigi šios procedūros nepažeis tarptautinių įsipareigojimų, kuriuos prisiėmė EB arba EB ir valstybės narės. Kiek tai susiję su apmokamais stažuotojais, pagrindinis tikslas – sukurti apykaitinės migracijos politiką, taip pat paremti EB vystymosi politiką: leidimas trečiųjų šalių piliečiams įgyti įgūdžių ir žinių mokymosi Europoje metu iš esmės gali paskatinti „protų apykaitą“, naudingą tiek siunčiančiajai, tiek priimančiajai šalims. | Komunikatas dėl kitos daugiametės strategijos siekiant sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Pagrindinis šios iniciatyvos tikslas – per kelerius metus apibrėžti prioritetus ir tikslus toliau plėtojant ES kaip laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę ir siekiant nustatyti priemones bei iniciatyvas jiems įgyvendinti. | Žalioji knyga dėl migracijos ir švietimo | Teisinės galios neturintis teisės aktas (žalioji knyga) | Žaliąja knyga bus pabrėžiamas esminis švietimo vaidmuo integravimo politikoje, didinamas informuotumas apie migrantų mokinių problemas bei analizuojami galimi sprendimai ir geroji patirtis. Joje taip pat bus analizuojama, kokios Bendrijos programos ir fondai galėtų paremti politikos plėtojimą. | Komisijos komunikatas „Pakartotinas įsipareigojimas socialiniam teisingumui Europoje užtikrinti: atviro koordinavimo metodo stiprinimas socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties srityse“ | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Dėl nelygių galimybių ne visi ES piliečiai gali panaudoti visą savo potencialą. Esamą padėtį galima pagerinti remiant valstybių narių pastangas šalinti skurdą, remti socialinę įtrauktį ir modernizuoti socialinę apsaugą. Reikėtų stiprinti politikos koordinavimą ir mokymąsi vieniems iš kitų. Stiprinti atvirą koordinavimo metodą reiškia padėti valstybėms narėms aiškiau apibrėžti socialinės įtraukties problemą ir savo socialinės apsaugos sistemų trūkumus bei politiką, kuria geriausia tuos trūkumus pašalinti vykdant išsamesnę stebėseną ir nustatant standartus, bei labiau sutelkti dėmesį į politiką ir mechanizmus šioms priemonėms įgyvendinti. | Komunikatas dėl pokyčių numatymo ir valdymo | Teisinės galios neturintis teisės aktas (konsultacija) | Komunikate bus apžvelgtos politinės iniciatyvos, kurių imtasi pateikus Komunikatą dėl restruktūrizavimo ir užimtumo (COM(2005) 120). Komunikatu bus pradėta Europos partnerystė dėl prisitaikymo prie pokyčių, pabrėžiant pagrindinių veikėjų (Komisijos, valstybių narių, regionų, sektorių, įmonių, darbuotojų ir socialinių partnerių) vaidmenis ir atsakomybę valdant pokyčius. Komunikatu bus pradėtas antras konsultacijų su Europos socialiniais partneriais etapas dėl numatomo bendrovių restruktūrizavimo. | Pasiūlymas peržiūrėti 1994 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyvą 94/45/EB (Europos darbų taryba) | Teisės akto pasiūlymas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 137 str. 2 dalies b punktas | ES teisės aktus reikia pakeisti, kad jie taptų darnesni ir veiksmingesni, siekiant sustiprinti Europos darbų tarybos vaidmenį, visų pirma, numatant restruktūrizavimą bei jį vykdant. | Direktyvos, įgyvendinančios lygių galimybių principą su užimtumu nesusijusiose srityse, pasiūlymas | Teisės akto pasiūlymas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 13 str. | 13 straipsniu nustatytas teisinis pagrindas, kuriuo remdamasi Europos Sąjunga imasi atitinkamų veiksmų kovoje su diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, tačiau nediskriminavimo principas iš tikrųjų įgyvendinamas tik tada, kai jis nustatomas direktyva arba kitu dokumentu pagal EB sutarties 13 straipsnį. Remiantis šiuo teisiniu pagrindu jau priimtos trys direktyvos, tačiau jos netaikomos diskriminacijos atveju su užimtumu nesusijusiose srityse – tik dėl rasinės arba etninės kilmės ir lyties. Nors kai kurios valstybės narės gali priimti griežtesnes nei esamose direktyvose nustatytas nuostatas ir tokią pačią apsaugą garantuoti visų diskriminacijos rūšių atveju, reikia užtikrinti, kad šioje srityje visoje Europoje būtų tam tikra darna. Tokią darnią sistemą galima nustatyti tik europine direktyva. Vienodos apsaugos trūkumas gali daryti poveikį žmonėms renkantis dirbti ar studijuoti kitoje valstybėje narėje arba ten vykti ir naudotis paslaugomis. Konsultuojantis su Europos verslo nuomonės tyrimo grupe paaiškėjo, kad, daugelio įmonių nuomone, reikšminga, kai ES valstybėse narėse skiriasi apsaugos nuo diskriminacijos dėl amžiaus, negalios, religijos ir seksualinės orientacijos lygis, kai norima įsigyti prekių, gauti paslaugų ir apsirūpinti būstu (63 %), o 26 % mano, kad skirtingas apsaugos lygis darytų poveikį jų pasirinkimui užsiimti verslu kitoje valstybėje narėje. Naujoji iniciatyva išplaukia iš to, kad apsaugos nuo diskriminacijos dėl religijos ir tikėjimo, amžiaus, negalios ir seksualinės orientacijos lygis yra mažesnis nei diskriminacijos dėl rasės atveju. | Direktyvos, iš dalies keičiančios 1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyvą 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo, pasiūlymas | Teisės akto pasiūlymas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 137 str. | Direktyvoje 92/85/EEB nustatytos priemonės, kuriomis siekiama pagerinti nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų saugą ir sveikatą, be kitų priemonių, nustatant mažiausią 14 nepertraukiamų savaičių motinystės atostogų laikotarpį. Tobulinant esamas motinystės apsaugos nuostatas, siekiama sustiprinti galimybes suderinti šeimos gyvenimą ir profesinę veiklą. | Žalioji knyga dėl sveikatos srities darbuotojų Europoje | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Pasiūlymu siekiama aukštu lygiu pradėti svarstyti klausimus, susijusius su sveikatos srities darbuotojų judumu. Bet kokie būsimi Komisijos pasiūlymai bus pateikti tik tuomet, kada juos bus galima pagrįsti svarstymų laikotarpio rezultatais. | Komisijos komunikatas dėl Europos veiksmų retųjų ligų srityje | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Komisijos komunikatu dėl Europos veiksmų retųjų ligų srityje (įskaitant genetines ligas) ketinama padidinti galimybes pacientams gauti tinkamą priežiūrą ir informaciją apie retas ligas bei pakeisti esamą neapibrėžtumo ir neaiškumo situaciją retomis ligomis sergantiems žmonėms. Sveikatos srities darbuotojai ir visuomenės sveikatos institucijos turi nepakankamai žinių apie daugelį retųjų ligų. Kai trūksta tokių žinių, daromos klaidos ligas diagnozuojant – dėl to labai kenčia pacientai ir jų šeimos, vėluoja priežiūra, o tai kartais gali turėti pragaištingų padarinių. Todėl šios priemonės padės pasiekti daugiau: ne tik pagerės sveikatos priežiūros rezultatai, bet ir pailgės sveiko gyvenimo amžius – pagrindinis Lisabonos strategijos rodiklis. | Direktyva dėl organų donorystės ir transplantacijos kokybės ir saugos bei veiksmų planas dėl glaudesnio valstybių narių bendradarbiavimo organų donorų ir transplantų klausimais | Teisės akto pasiūlymas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 152 str. Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Direktyvoje bus nustatyti principai, kurių reikia pagrindinei žmogaus organų terapinio naudojimo kokybės ir saugos sistemai nustatyti, t. y. nacionalinių institucijų, atsakingų už direktyvos reikalavimų įgyvendinimą, įsteigimas, bendrieji kokybės ir saugos standartai dėl organų išsaugojimo ir transportavimo, rimtų pašalinių reiškinių atsekamumo ir pranešimo apie juos užtikrinimas. Veiksmų plane bus nustatytos glaudesnio valstybių narių bendradarbiavimo sąlygos siekiant padidinti organų donorystę ir suvienodinti sąlygas pasinaudoti transplantais. Plane taip pat bus nustatyti bendri tikslai, kuriuos įgyvendinti, kaip sutarta, reikės Komisijos pagalbos, apibrėžti veiksmai, susitarta dėl kiekybinių ir kokybinių rodiklių bei standartų ir nustatyta pareiga reguliariai atsiskaityti. | Komunikatas dėl ypatingos svarbos ryšių ir informacijos infrastruktūros apsaugos (CIIP) | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Siekiama sukurti ES politiką dėl ypatingos svarbos informacijos infrastruktūros apsaugos platesnio masto plėtojamoje Europos programos dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos (EPCIP) sistemoje. Siekiama užtikrinti tinkamą ir pastovų ypatingos svarbos infrastruktūros objektų saugumo ir atsparumo lygį, kad būtų garantuotas nenutrūkstamas paslaugų teikimas. | Komunikatas dėl telemedicinos ir novatoriškų technologijų chroniškų ligų kontrolei vykdyti | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Šiuo komunikatu bus siekiama: kartu su pagrindinėmis suinteresuotosiomis šalimis įvertinti telemedicinos padėtį valstybėse narėse technologijų, teisiniu ir reguliavimo požiūriais; nustatyti kliūtis ir galimybes; pasiūlyti, kokių veiksmų imtis siekiant įdiegti novatoriškas technologijas, ir plėtoti teisines telemedicinos priemonių sąlygas visoje Europoje; parengti bandomuosius projektus, pirmiausia įgyvendinant Konkurencingumo ir inovacijų programą; pasiūlyti tinkamus technologijų vertinimo ir akreditacijos mechanizmus rinkos susiskaidymo ir skaidrumo bei pacientų saugos klausimams spręsti. | Programa, skirta apsaugoti internetu ir kitomis naujomis žiniasklaidos priemonėmis besinaudojančius vaikus (2009–2013 m.) | Teisės akto pasiūlymas (sprendimas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 153 str. | Šioje naujojoje programoje remiamasi programos Safer Internet plus įgyvendinimo rezultatais. Europos Sąjungai laikantis darnaus požiūrio, bus siekiama paremti saugesnį naudojimąsi internetu ir naujomis interneto technologijomis, visų pirma dėl vaikų, ir kovoti su nelegaliu ir galutiniam vartotojui nepageidautinu turiniu. | Komunikatas dėl Tarptinklinio ryšio reglamento veikimo peržiūros | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Komisija peržiūrės Tarptinklinio ryšio reglamento veikimą ir vėliausiai iki 2008 m. gruodžio 30 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateiks ataskaitą. Komisija visų pirma įvertins, ar pasiekti šio reglamento tikslai. Ataskaitoje Komisija apžvelgs, kaip pasikeitė didmeninės ir mažmeninės kainos už tarptinklinio ryšio vartotojams teikiamas balso ir duomenų perdavimo paslaugas, įskaitant SMS ir MMS, ir prireikus pateiks rekomendacijas dėl būtinybės šias paslaugas reguliuoti. Be to, ataskaitoje Komisija įvertins, ar, atsižvelgiant į rinkos pokyčius bei konkurenciją ir vartotojų apsaugą, reikia pratęsti šio reglamento taikymą ilgesniam laikotarpiui nei numatyta 13 straipsnyje, ar reglamentą iš dalies pakeisti, turint omenyje judriojo ryšio balso ir duomenų perdavimo paslaugų kainų pokyčius nacionaliniu lygmeniu ir šio reglamento poveikį konkurencinei mažesnių, nepriklausomų arba naujai veiklą pradėjusių operatorių padėčiai. | Teisės akto pasiūlymas dėl Eurojusto stiprinimo | Teisės akto pasiūlymas (sprendimas) Teisinis pagrindas: ES sutarties 31 str. 2 dalis, 34 str. 2 dalies c punktas | Eurojustas atlieka svarbų vaidmenį koordinuojant valstybių narių nacionalinių valdžios institucijų veiklą kovoje su tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu ir joms šioje srityje bendradarbiaujant. Dabar Eurojusto nacionalinių narių įgaliojimai riboti: didžiausias dėmesys skiriamas tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo koordinavimui. Siekiant geriau kovoti su tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu, Eurojusto įgaliojimus reikėtų padidinti, o Eurojusto ir Europos teisminio tinklo santykius restruktūrizuoti. Jeigu tas bus padaryta, Eurojusto indėlis į kovą su tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu bus svaresnis. | Komunikatas dėl e. teisingumo | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Komunikatu siekiama apibrėžti bendrą Komisijos strategiją e. teisingumo klausimu, kuris didele dalimi siejasi su esamomis ir numatomomis Bendrijos priemonėmis, pvz., duomenimis apie teistumą ir ES elektroniniu mokėjimo įsakymu. Taip pat svarbu apsispręsti dėl portalo sujungimo ES lygmeniu planų. | Teisės aktas paveldėjimo ir testamentų srityje | Teisės akto pasiūlymas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 67 str. | Siekiama palengvinti Europos piliečių gyvenimą nustatant darnią teisinę sistemą, skirtą teisės kolizijos klausimams spręsti paveldėjimo, teisminės jurisdikcijos, abipusio pripažinimo bei sprendimų, dokumentų ir neteisminių dokumentų, kurių reikia neginčytinam sprendimui dėl paveldėjimo (testamentų, nuosavybės aktų, administracinių aktų), vykdymo srityje. Taip pat bus numatytas europinis paveldėjimo pažymėjimas ir mechanizmas, leidžiantis tiksliai sužinoti, ar ES gyventojas paliko testamentą arba kitą paskutinės valios dokumentą. | Komunikatas dėl smurtinio radikalėjimo | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Politikos tikslas – remiantis tyrimų, klausimyno ir didelės konferencijos rezultatais, parengti kovos su smurtiniu radikalėjimu iniciatyvas. Tyrimuose, pagrįstuose palyginamuoju ir tarpdalykiniu metodais, remiamasi padėties šioje srityje tyrimais ir naujais surinktais empiriniais duomenimis. | Pagrindų direktyvos dėl vartotojų sutartinių teisių pasiūlymas (*) | Teisės akto pasiūlymas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 95 str. | Bendras acquis peržiūros tikslas – supaprastinti vartotojų reglamentavimo sistemą ir pagerinti jos darną – taip sustiprinti teisinį tikrumą tiek vartotojams, tiek verslui. Teisinė priemonė apims kodifikavimą ir esamų direktyvų dalių panaikinimą bei naujų taisyklių priėmimą. Atsižvelgus į peržiūros galutinius rezultatus, panašu, kad geriausias reglamentavimo būdas – taikyti mišrų acquis peržiūros metodą. Tai bus horizontalioji priemonė, prireikus paremta vertikaliosiomis priemonėmis. | Komunikatas dėl daugiakalbystės: Europos visuomenei kylančių problemų sprendimas | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Komunikate bus pateiktos gairės, kaip siekti geresnės europinės ir valstybių narių politikos sąveikos remiant daugiakalbystę, ypač taikant atvirą koordinavimo metodą ir geriau panaudojant esamas Europos programas ir iniciatyvas. Pirmiausia nauja strategija turėtų pagerinti piliečiams sąlygas įsidarbinti, padidinti Europos įmonių konkurencingumą, kultūrų dialogą ir socialinę įtrauktį bei padėti sukurti Europos dialogo su piliečiais erdvę. Taigi šis naujasis požiūris turėtų apimti visas ES politikos sritis, visas susijusias suinteresuotąsias šalis ir turėtų būti įgyvendinamas visoms valstybėms narėms glaudžiai bendradarbiaujant. | Komunikatas dėl ES pagalbos vystymuisi: daugiau, geriau ir greičiau – mūsų įsipareigojimų vykdymas | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Šiame komunikate bus parodyta, kuo ES prisidės rengiantis Trečiajam aukšto lygio forumui pagalbos veiksmingumo klausimais (Akra, 2008 m. rugsėjo mėn.) ir vėlesnei konferencijai dėl vystymosi finansavimo Monterėjaus konsensuso įgyvendinimui apžvelgti (Doha, 2008 m. gruodžio mėn.). Jame taip pat bus nagrinėjami vystymosi politikos darnos klausimai, remiantis 2007 m. rugsėjo mėn. paskelbtos ataskaitos svarstymų rezultatais, ir esama padėtis dėl ES indėlio į pagalbą prekybai. | Komunikatas „ES, Afrika ir Kinija: trišalio dialogo ir bendradarbiavimo link Afrikoje siekiant taikos, stabilumo ir darnaus vystymosi“ | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Komunikatu siekiama pateikti naujovišką trišalio dialogo ir bendradarbiavimo darbotvarkę, reaguojant į naujus pokyčius ES santykiuose su abiem partneriais ir Pietų šalių bendradarbiavimą (South-South cooperation). Dėl poveikio saugumui, stabilumui, darniam vystymuisi Afrikoje ir pasaulinio valdymo klausimų, ypač Kinijai per kelerius paskutinius metus tapus svarbiausia Afrikos partnere, ES turi atitinkamai suderinti veiklos sritis ir stengtis padidinti tiek Afrikai, tiek Kinijai skirtų darbotvarkių darną. Bus siūloma palaikyti konstruktyvų dialogą ir bendradarbiauti, o konkurencijos klausimą spręsti taip, kad sprendimai padėtų Afrikoje pasiekti taikos, klestėjimo ir darnaus vystymosi. | Komunikatas „AKR ekonominis vystymasis ir regioninė integracija“ | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Komunikate bus nagrinėjama, kaip geriau paremti AKR ekonominį vystymąsi ir regioninę integraciją (įskaitant prekybą) daug dėmesio skiriant privačiojo sektoriaus plėtrai. Siekiama sukurti strategiją, kuria būtų užtikrinamas esamų ES ir valstybių narių lygmeniu vykdomų veiksmų ir priemonių papildomumas. | Miškų teisės aktų paketas: a) Komunikatas dėl priemonių miškų naikinimui sumažinti b) Komunikatas dėl neteisėtai nukirstų miškų medienos ir medienos produktų pateikimo į ES rinką prevencijos (ir galbūt kitas teisės akto pasiūlymas) | a) Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) b) Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | a) Komunikate bus pasiūlyta, kokią politiką pasirinkti nustatant būsimą sistemą ir siekiant sustabdyti miškų naikinimą. b) Šiame komunikate bus analizuojama, kokią politiką pasirinkti siekiant išvengti neteisėtai nukirstų miškų medienos ir tokios medienos produktų importo arba pateikimo į ES rinką. Atsižvelgus į dabar vykdomo poveikio vertinimo rezultatus, gali būti pateiktas teisės akto pasiūlymas. Atsižvelgiant į dabartines ir būsimas dvišales derybas su pagrindinėmis medienos gamybos šalimis siekiant sudaryti dvišalius FLEGT (miškų teisės aktų vykdymas, miškų valdymas ir prekyba mediena) susitarimus, šia iniciatyva siekiama apsaugoti pažeidžiamus miškus nuo neteisėto miškų kirtimo ir panaikinti iš jų pagamintų produktų prekybą ES. | (61 iniciatyva sugrupuota į 49 teisės aktų paketus) (*) Iniciatyvos, kuriomis taip pat vykdoma supaprastinimo programa, žr. 2 priedą. 2 priedas. Supaprastinimo iniciatyvų sąrašas Pavadinimas | Supaprastinimo priemonė | Taikymo sritis ir tikslai | Teisės aktų pasiūlymai paskelbus Komunikatą dėl bendrosios žemės ūkio politikos „būklės patikrinimo“ | Peržiūra | 2007 m. paskelbus Komunikatą dėl bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) „būklės patikrinimo“, teisės aktų pasiūlymuose bus numatyti būdai veiksmingesnei bendrosios išmokos schemai sukurti, rinkos rėmimo priemonėms pritaikyti ir naujoms problemoms, su kuriomis susidurs sektorius, spręsti. „Būklės patikrinimu“ politika nereformuojama iš esmės, o tik siekiama užtikrinti, kad BŽŪP veiktų, kur įmanoma, būtų supaprastinta. Ši iniciatyva atsirado peržiūrėjus nuostatas dėl bendrosios išmokos schemos ir tam tikrų žemės ūkio rinkų, kurios buvo įtrauktos į 2003–2004 m. BŽŪP reformas. | Komisijos reglamentas dėl žemės ūkio produktams skirtų informavimo ir skatinimo veiksmų vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse | Peržiūra | Šia iniciatyva siekiama nustatyti žemės ūkio produktams skirtų bendrai finansuojamų informavimo ir skatinimo programų vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse vykdymo sąlygas. Bus konsoliduojami du esami Komisijos reglamentai (Nr. 1071/2005 ir 1346/2005). | Privatus sandėliavimas: Komisijos reglamentas, nustatantis bendrąsias žemės ūkio produktų privataus sandėliavimo pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles | Peržiūra | Šiuo pasiūlymu siekiama pakeisti sudėtines sektorių taisykles horizontaliosiomis taisyklėmis ir supaprastinti valdymo mechanizmus, susijusius su žemės ūkio produktų privačiu sandėliavimu. Esamos sektorių nuostatos, kurios kiekviename sektoriuje gali būti skirtingos, bus išnagrinėtos siekiant panaikinti nereikalingas nuostatas ir suderinti privataus sandėliavimo sistemą. | Tarybos reglamentas, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. ... dėl bendro rinkų organizavimo (BRO) sistemos sukūrimo ir dėl konkrečių nuostatų tam tikriems žemės ūkio produktams (Vienas BRO reglamentas) | Peržiūra, išdėstymas nauja redakcija ir panaikinimas | Vienu bendro rinkos organizavimo (BRO) reglamentu, kurį, kaip planuojama, Taryba priims 2007 m. spalio mėn., į vieną tekstą sujungiami esami BRO. Politika nekeičiama, bet paprastinami ir derinami teisės aktai. Tuo tarpu padaryti esamų BRO teisės aktų esminiai pakeitimai. Ypač pakeistos nuostatos, reglamentuojančios pieno, cukraus bei vaisių ir daržovių sektorius. Šiuos pakeitimus svarbu įtraukti į vieną BRO teisės aktą siekiant vieno supaprastinto teisinio teksto, dėl kurio esamus teisės aktus būtų lengviau taikyti ir taip būtų pasiektas didesnis skaidrumas ir teisinis aiškumas. Taigi iniciatyva susijusi su vėlesniu Komisijos pasiūlymu. | Pieno teisės aktų paketas (dvi atskiros iniciatyvos): 1) Komisijos reglamentas, nustatantis tam tikras su sviestu susijusios intervencijos įgyvendinimo taisykles 2) Komisijos reglamentas, nustatantis tam tikras su nugriebto pieno milteliais susijusios intervencijos įgyvendinimo taisykles | Peržiūra | Šia iniciatyva siekiama supaprastinti procedūras, taikomas intervencijai perkant sviestą, panaikinti nacionalines sviesto kokybės klases ir panaikinti pagalbą už privatų grietinėlės ir nugriebto pieno miltelių saugojimą. Techniniai paaiškinimai ir supaprastinimas (pvz., kiek tai susiję su saugumo nuostatomis) pagerins teksto suprantamumą. | Kontrolės supaprastinimas: Komisijos reglamento (EB) Nr. 796/2004, nustatančio išsamias kompleksinio paramos susiejimo ir integruotos administravimo ir kontrolės sistemos taisykles, pakeitimas | Peržiūra | Šis pasiūlymas tiesiogiai išplaukia iš Komisijos ataskaitos Tarybai dėl kompleksinio paramos susiejimo sistemos taikymo (COM(2007)147). Siūlomais pakeitimas bus nustatytos paprastesnės ir veiksmingesnės tiesioginių išmokų ūkininkams kontrolės taisyklės, kiek tai susiję su kontrolinės imties atranka, šios kontrolės vykdymu laiku ir specialiosiomis patikrinimų vietoje taisyklėmis. | Krakmolo gamybos grąžinamosios išmokos: Komisijos reglamentas, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 1722/93, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl gamybos grąžinamųjų išmokų grūdų sektoriuje | Peržiūra | Šia iniciatyva siekiama supaprastinti kontrolės procedūras didinant specialios kontrolės reikalavimų mažiausią ribą. Šalinant nereikalingas ir (arba) neproporcingas administracines priemones, susijusias su modifikuoto krakmolo kontrole, bus paprastinamos ES krakmolo gamintojų verslo sąlygos. Šis pasiūlymas patobulintas po konsultacijų su NVO ir suinteresuotosiomis šalimis. | Eksporto grąžinamųjų išmokų kontrolė: Komisijos reglamentas, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 2090/2002, Nr. 3122/94 ir Nr. 800/1999 dėl fizinių ir pakaitinių patikrinimų pagal žemės ūkio produktų eksporto grąžinamųjų išmokų sistemą | Peržiūra | Reglamento (EB) Nr. 2090/2002, nustatančio išsamias Tarybos reglamento Nr. 386/90 dėl fizinių patikrinimų, atliekamų eksportuojant žemės ūkio produktus, už kuriuos skiriamos grąžinamosios išmokos, taikymo taisykles, pakeitimas. | Švieži vaisiai ir daržovės: Komisijos reglamento, nustatančio prekybos šviežiais vaisiais ir daržovėmis standartus ir nustatančio šių prekybos standartų atitikties patikrinimo reikalavimus, pasiūlymas | Peržiūra | Šiuo pasiūlymu siekiama į vieną reglamentą sujungti 34 prekybos šviežiais vaisiais ir daržovėmis standartų reglamentus, sumažinti prekybos standartais reglamentuojamų produktų sąrašą ir racionalizuoti patikros operacijas. | Bendras vyno rinkos organizavimas: Tarybos reglamento, nustatančio bendrą rinkų organizavimą (dar nepaskelbtas), pakeitimas siekiant įtraukti nuostatas, susijusias su bendru vyno rinkos organizavimu | Peržiūra | Šiuo pakeitimu į bendrąsias taisykles dėl žemės ūkio gaminių bendro rinkų organizavimo siekiama įtraukti specialias taisykles, reglamentuojančias bendrą vyno rinkos organizavimą. Taip bus paaiškinti ir supaprastinti ES teisės aktai. | Komisijos reglamentas (EB) ... dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo regioninei pagalbai, MVĮ, MTP, pagalbai aplinkai, užimtumui, mokymui. (Bendras bendrosios išimties reglamentas – galutinis priėmimas) | Peržiūra | Galutinis Komisijos siekiamas tikslas – pirmą kartą į vieną reglamentą sujungti visus esamus bendrosios išimties reglamentus. Tai darys kokybinį poveikį verslui ir nacionalinėms bei regioninėms valdžios institucijoms, nes ES taisyklės bus aiškesnės, labiau nuspėjamos ir skaidresnės. Naujasis bendras bendrosios išimties reglamentas apims sritis, kurioms jau taikomos bendrosios išimtys (mokymas, užimtumas, MVĮ) ir naujas sritis (naujovės, aplinka, rizikos kapitalas, regioninė pagalba). Moksliniams tyrimams ir kapitalo rizikai taikomi tekstai priimti 2006 m., tačiau aplinkos sektoriui taikomi tekstai bus priimti 2007 m. Numatyta, kad galutinis naujojo bendro bendrosios išimties reglamento projektas bus parengtas 2007 m., o Komisija jį oficialiai priims 2008 m. | Direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 2001/23/EB dėl valstybių narių įstatymų, skirtų darbuotojų teisių apsaugai įmonių, verslo arba įmonių ar verslo dalių perdavimo atveju, suderinimo, pasiūlymas | Peržiūra | Direktyvoje 2001/23/EB nėra jokių nuostatų dėl kolizinių teisės normų. Todėl nėra aišku, kaip taikyti direktyvos nuostatas tarpvalstybinio perdavimo atvejais. Taigi šiuo pasiūlymu, kurį Komisija turi parengti pasibaigus dviem konsultacijų su socialiniais partneriais etapams, siekiama paaiškinti direktyvos taikymą vykdant tarpvalstybines operacijas. Šiuo pasiūlymu būtų padidintas teisinis tikrumas ekonominiams ir juridiniams subjektams ir taupomos įmonių lėšos bei geriau apsaugomi darbuotojai. | Bendrijos iniciatyva dėl su darbu susijusių raumenų ir griaučių sistemos sutrikimų | Išdėstymas nauja redakcija | Šia iniciatyva siekiama į vieną teisinį dokumentą įtraukti nuostatas dėl darbuotojų sveikatos ir apsaugos nuo su darbu susijusių raumenų ir griaučių sistemos sutrikimų pavojų. Šios nuostatos dabar išdėstytos skirtingose direktyvose, būtent Tarybos direktyvoje 90/269/EEB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, taikomų krovinių krovimui rankomis, ir Tarybos direktyvoje 90/270/EEB dėl saugos ir sveikatos apsaugos būtiniausių reikalavimų dirbant su displėjaus ekrano įrenginiais. Vienas teisinis dokumentas būtų suprantamesnis, aiškesnis ir paprasčiau taikomas. Jis bus naudingas darbdaviams, nes bus aiškesnis, ir darbuotojams, nes jie bus geriau apsaugoti nuo raumenų ir griaučių sistemos sutrikimų pavojų. | Vaistų reglamentų dėl pakeitimų peržiūra: Direktyvos 2001