LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Briuselis, 2013 01 31  
COM(2013) 36 final 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
EUROPOS MAŽMENIN ĖS PREKYBOS VEIKSM Ų PLANAS 
(Tekstas svarbus EEE) 
 
 
2 
 TURINYS 
1. ĮŽANGA ...................................................................................................................... 2 
2. BENDROSIOS MAŽMENIN ĖS PREKYBOS RINKOS SUK ŪRIMAS................... 4 
2.1. Mažmenin ės prekybos sektoriaus poky čiai.................................................................. 4 
2.2. Mažmeniniam sektoriui kylan čių uždavinių įvairovė.................................................. 4 
2.3. Visiems dalyviams naudinga bendroji mažmenin ės prekybos rinka ........................... 5 
3. PENKIOS PAGRINDIN ĖS KONKURENCINGESNI Ų IR TVARESNI Ų 
MAŽMENIN ĖS PREKYBOS PASLAUG Ų SKATINIMO PRIEMON ĖS................ 6 
3.1. Vartotoj ų išprusimo gerinimas..................................................................................... 6 
3.1.1. Vartotoj ų informavimas ............................................................................................... 7 
3.1.2. Tvaresnio vartotoj ų pasirinkimo galimyb ės................................................................. 7 
3.2. Galimyb ės gauti konkurencingesnes mažmenin ės prekybos paslaugas....................... 8 
3.2.1. Komercinio pob ūdžio įsisteigimas............................................................................... 8 
3.2.2. Elektronin ė prekyba ..................................................................................................... 9 
3.3. Darnesn ės įmonių tarpusavio maisto ir ne maisto produkt ų tiekimo grandin ės 
kūrimas....................................................................................................................... 10 
3.3.1. Nes ąžiningos prekybos praktikos problemos sprendimas ......................................... 12 
3.4. Darnesn ės mažmenin ės prekybos tiekimo grandin ės kūrimas................................... 12 
3.4.1. Tvaresn ė gamyba ir tausesnis vartojimas................................................................... 12 
3.4.2. Maisto atliek ų mažinimas .......................................................................................... 13 
3.5. Novatoriškesni ų sprendim ų kūrimas.......................................................................... 14 
3.5.1. Produkt ų ženklinimas................................................................................................. 15 
3.5.2. Elektroniniai mok ėjimai............................................................................................. 15 
3.6. Geresn ės darbo aplinkos k ūrimas............................................................................... 17 
3.6.1. Geb ėjimų paklausos ir pasi ūlos neatitikimas ............................................................. 17 
3.6.2. Neoficiali ekonomika................................................................................................. 19 3.7. Tarptautinis aspektas.................................................................................................. 19 4. IŠVADA: NUOLATINIS DIALOGAS SU MAŽMENIN ĖS PREKYBOS 
SEKTORIUMI ........................................................................................................... 20 
 
3 
  1. ĮŽANGA 
Mažmenin ė ir didmenin ė prekyba, arba paskirstomoji prekyba, sudaro 11 % ES BVP ir 
beveik 15 % viso ES užimtumo. Šiame se ktoriuje veikia daugiau kaip 6 mln. įmonių, t. y. 
29 % visų ES įmonių. Mažmenin ės prekybos sektoriui b ūdinga tai, kad labai didel ę jo dalį 
užima mažosios ir vidutin ės įmonės (MVĮ) ir visų pirma labai mažos įmonės (daugiau kaip 
95 %)1. Mažmenin ė ir didmenin ė prekyba glaudžiai susijusios  tarpusavyje ir su kitais 
ekonomikos sektoriais, pvz., žem ės ūkio, gamybos, IT paslaug ų, energetikos, logistikos ir 
transporto2. Šių sektorių integracija vis did ėja, o skirtumai tarp j ų vis mažėja, nes kai kurie 
mažmenininkai dabar veikia ir kaip didmenininkai ar net gamintojai. 
Pagal strategij ą „Europa 2020“ mažmenin ės ir didmenin ės prekybos sektoriai atlieka esmin į 
vaidmenį skatinant augim ą ir darbo viet ų kūrimą: jie yra tarp pagrindini ų sektorių, kurie gali 
padėti pereiti tiek prie tvaresn ės ekonomikos, tiek prie ta usesnio vartojimo modeli ų. Šio 
sektoriaus našumas daro įtaką konkurencijai, inovacij ų diegimui, kain ų tendencijoms ir 
konkurencingumui. 
Mažmenininkai atlieka svarb ų vaidmen į atveriant bendr ąją rinką ES vartotojams. Ta čiau 
tebėra kliūčių, trukdančių kurti veiksming ą ir konkurencing ą bendrąją mažmenin ės prekybos 
rinką. Pagal 2012 m. geguž ės mėn. vartotoj ų sąlygų rezultatų suvestin ę ES bendroji 
mažmenin ės prekybos rinka „toli gražu n ėra iki galo integruota“3. Be to, kyla įvairių tokių 
procesų, kaip tarpvalstybi nis tiekimas arba pa čių mažmeninink ų patekimas į rinką, kliūčių. 
Bendrosios mažmenin ės prekybos rinkos k ūrimo kliūtys įvardytos Komisijos prekybos ir 
platinimo rinkos steb ėsenos ataskaitoje4, Europos Parlamento pranešime d ėl veiksmingesn ės 
ir sąžiningesn ės prekybos ir platinimo rinkos5 ir rengiant š į veiksmų planą Komisijos 
surengtuose seminaruose6. Paslaug ų direktyvoje7 ir su ja susijusiose tolesn ėse priemon ėse8 
apibrėžiama bendra paslaug ų srities strategija, o šiame veiksm ų plane konkre čiai 
orientuojamasi į mažmenin ės ir didmenin ės prekybos sektori ų. Čia pateikiamas bendrosios 
mažmenin ės prekybos rinkos k ūrimo veiksm ų planas. 
                                                                 
1 Šaltinis: Eurostato įmonių struktūriniai statistiniai duomenys (2010 m.). 
2 Šiame veiksm ų plane aptariamas visas paskirstomosios prekybos sektorius (NACE 2 red. 
klasifikatoriaus G sekcija), įskaitant variklini ų transporto priemoni ų, didmenin ę ir mažmenin ę prekybą. 
Todėl siekiama, kad mažmenin ės prekybos veiksm ų plano pavadinimas apimt ų plačiau nei mažmenin ę 
prekybą stricto sensu . 
3  http://ec.europa.eu/consumers/consumer_resear ch/editions/docs/7th_edition_scoreboard_en.pdf .  
4 2010 m. liepos 5 d. Prekybos ir platinimo rinkos steb ėsenos ataskaita „Siekiant iki 2020 m. užtikrinti 
veiksmingesn ę ir sąžiningesn ę prekybos ir platinimo vidaus rink ą“, COM(2010) 355 galutinis. 
5 2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija d ėl veiksmingesn ės ir sąžiningesn ės prekybos ir 
platinimo rinkos (2010/2109(INI)). 
6 Seminarai su pagrindini ų mažmenin ės prekybos tiekimo grandin ės suinteresuot ųjų šalių atstovais 
surengti pirm ąjį 2012 m. ketvirt į (susitikim ų suvestines galima rasti 
http://ec.europa.eu/internal_market/retail/index_en.htm ). 
7 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB d ėl paslaugų vidaus 
rinkoje, OL L 376, 2006 12 27, p. 36. 
8 2012 m. birželio 8 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir 
socialinių reikalų komitetui ir Region ų komitetui d ėl Paslaug ų direktyvos įgyvendinimo „Partneryst ė 
siekiant augimo paslaug ų sektoriuje 2012–2015 m.“, COM(2012) 261 final, taip pat 2012 m. birželio 
8 d. tarnyb ų darbiniai dokumentai: (2012)146 final, 147 final ir 148 final. 
 
4 
 Mažmenin ės prekybos sektoriuje nustat ytus trukdžius, dažnai b ūdingus įvairioms politikos 
sritims, reikia šalinti pagal nuosekl ų planą siekiant gerinti ekonomin į, socialin į ir 
aplinkosaugin į šio sektoriaus poveik į ir užtikrinti, kad jis visapusiškai pad ėtų įgyvendinti 
strategijos „Europa 2020“ tikslus. Kaip jau nurodyta rengiant 2012 m. liepos m ėn. Tarybos 
pateiktas konkre čioms šalims skirtas rekomendacijas, ES mažmenin ės prekybos sektoriuje 
kyla du pagrindiniai  uždaviniai: i) įsisteigimo apribojimai ir, bendresne prasme, ii) 
nepakankamas konkurencingumas mažmenin ės prekybos sektoriuje, ypa č kai kuriose 
valstybėse narėse, ir būtinybė mažinti kli ūtis ir veiklos apribojimus. 
Šiuo veiksm ų planu siekiama šalinti min ėtas pagrindines bendrosios mažmenin ės prekybos 
rinkos suk ūrimo kliūtis ir apibr ėžti strategij ą, kaip didinti mažmenin ės prekybos sektoriaus 
konkurencingum ą ir gerinti ekonomin į, socialin į bei aplinkosaugin į jo poveik į. Tačiau 
pasiekti strategini ų plano tiksl ų vien iš viršaus į apačią nukreiptomis priemon ėmis neįmanoma 
– reikės paties mažmenin ės prekybos sektoriaus aktyvaus bendradarbiavimo ir iniciatyvos. 
Pavyzdžiui, teks dalytis atsakomyb ę už investavim ą į kvalifikacij ą ir šiuo atžvilgiu, be 
vyriausybi ų, fizinių asmenų ir švietimo sektoriaus, svarb ų vaidmen į turi atlikti mažmenin ės 
prekybos sektorius. 
Europos mažmenin ės prekybos paslaugos yra labai įvairios ir kompleksiškos. Taigi vieno 
sprendimo ar metodo, tinkan čio visiems šioje srityje kylantiems uždaviniams spr ęsti, nėra. 
Mažmenin ės prekybos sektoriaus įvairovė apima skirtumus pagal paslaug ų teikėjų tipą (MVĮ 
ar didesn ės įmonės), organizacin ę struktūrą (nepriklausom ų mažmeninink ų grupės, 
kooperatyvai, korporacijos ir pan.), prekybos viet ų dydį, formatą, produkt ų linijas, 
naudojamas tiekimo grandines, viet ą, verslo modelius, vertikaliosios integracijos mast ą, 
nuosavyb ės struktūrą ir veiklos mast ą. 
Reikia padidinti Europos paskirst omosios prekybos sektoriaus našum ą, bet kartu išsaugoti 
darbo viet ų kokybę ir dabartin į užimtumo lyg į. Labai mažos įmonės ir MVĮ gana nemažai 
prisideda prie ES prid ėtinės vertės kūrimo, tod ėl reikia imtis veiksm ų, kurie dar labiau 
skatintų jų našumą, kad Europos S ąjungoje did ėtų ir augimo mastas, ir darbo viet ų skaičius. 
Kai kurios šiame veiksm ų plane siūlomos priemon ės (pvz., d ėl ženklinimo) pad ės įmonėms 
nukreipti išteklius į veiklą, kuria užtikrinamas realus a ugimas, kartu didinant našum ą. Tai 
ypač pasakytina apie MV Į, kurios didel ę savo žmogišk ųjų ir finansini ų išteklių dalį dažnai turi 
skirti informacijai, vis ų pirma apie kitose valstyb ėse narėse taikomas taisykles, rinkti. Kai 
kuriomis kitomis šiame veiksm ų plane si ūlomomis priemon ėmis (pvz., d ėl elektronini ų 
mokėjimų) bus skatinama nuotolin ė prekyba internetu, tod ėl atsiras galimybi ų, visų pirma 
MVĮ, plėsti savo klient ų bazę, galbūt ir kitose valstyb ėse. Jos taip pat pad ės įgyvendinti 
komunikate „Europos skaitmenin ė darbotvark ė“9 ir Elektronin ės prekybos veiksm ų plane10 
apibrėžtus tikslus. 
                                                                 
9  2010 m. rugpj ūčio 26 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir 
socialinių reikalų komitetui ir Region ų komitetui „Europos skaitmenin ė darbotvark ė“, COM(2010) 245 
galutinis. 
10  2012 m. sausio 11 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir 
socialinių reikalų komitetui ir Region ų komitetui „Darni sistema, kuria siekiama padidinti pasitik ėjimą 
bendrąja skaitmenine elektronin ės prekybos ir internetu teikiam ų paslaugų rinka“, COM(2011) 942 
final, kitaip vadinamas Elektronin ės prekybos veiksm ų planu. 
 
5 
  2. BENDROSIOS  MAŽMENIN ĖS PREKYBOS  RINKOS  SUKŪRIMAS 
ES mažmenin ės prekybos sektoriuje per pa skutinius keliasdešimt met ų įvyko didžiuli ų 
pokyčių ir šiuo metu kyla tam tikr ų problemų, dėl kurių mažėja sektoriaus paj ėgumas kuo 
labiau pad ėti siekti su augimu ir darbo viet ų kūrimu susijusi ų strategijos „Europa 2020“ 
tikslų. 
Todėl labai svarbu pasi ūlyti strategij ą, kaip sukurti tinkamai veikian čią bendrąją mažmenin ės 
prekybos rink ą ir, pagerinus galimybes gauti tv aresnes ir konkurencingesnes mažmenin ės 
prekybos paslaugas, prisid ėti prie ES teritorin ės ir socialin ės sanglaudos. Tokia strategija 
labai pad ėtų užtikrinti ekonomikos augim ą ir sudaryt ų sąlygas mažmenininkams teikti dar 
didesnės vertės paslaugas Europos vartotojams. 
 2.1. Mažmenin ės prekybos sektoriaus poky čiai 
Per paskutinius du dešimtme čius ES ekonomikos modernizacija atneš ė daug mažmenin ės 
prekybos poky čių. Atsirado prekybos tinkl ų, parduodan čių daug produkt ų linijų. Dėl 
vertikaliosios integracijos susidar ė sąlygos mažmenininkams naudotis veiksmingesniu 
platinimu ir logistika. Dide li mažmenininkai pajuto reikšmingos pirkimo proceso masto 
ekonomijos naud ą, dėl to išaugo j ų galia derantis su tiek ėjais. Centralizuotas pirkimas nul ėmė 
tai, kad tiekimas laipsniškai ta po tarptautinis – tiek Europos S ąjungoje, tiek perkant iš tre čiųjų 
šalių. Siekiant sujungti žinias ir pasinaudoti masto ekonomija, susik ūrė nepriklausom ų 
mažmenin ės prekybos MV Į pirkimo susivienijim ų ir grupi ų. Galiausiai, siekdami geriau 
reaguoti į vartojimo paklaus ą mažmenininkai ėmė labiau kontroliuoti tiekimo grandin ę (pvz., 
naudodami savo prek ės ženklus)11. 
Dėl visų tokių pokyčių atsirado daugiau prekybos viet ų, formatų ir produkt ų linijų ir 
santykinai sumaž ėjo kainos galutiniams vartotojams. Ta čiau išaugus konkurencijai ir kain ų 
spaudimui daug maž ų nepriklausom ų parduotuvi ų ir MVĮ gamintoj ų arba tiek ėjų teko 
užsidaryti. Išaug ęs spaudimas d ėl darbo s ąlygų vartotojams reišk ė ne vien privalumus, o 
kartais – net didesn į ES veiklos poveik į aplinkai. 
 2.2. Mažmeniniam sektoriui kylan čių uždavini ų įvairovė 
Šiuo metu mažmenininkai, priklausomai nuo j ų dydžio ir veiklos sektoriaus, sprendžia 
įvairius uždavinius. Elektronin ės prekybos pl ėtra taip pat ver čia mažmenin ės prekybos 
sektorių iš naujo kurti verslo modelius. Be t o, vis mažesnis skirtumas tarp sektori ų 
(mažmenin ės prekybos paslaug ų mastas toliau auga, ne s nuolat atsiranda nauj ų produktų ir 
paslaugų, įskaitant finans ų, telekomunikacij ų ir kelioni ų, komunalines ir kt. paslaugas) 
reiškia, kad verslo modeliai apima vis daugiau aspekt ų. Visi pasauliniai re iškiniai, tokie kaip 
finansų krizės pasekm ės vartotoj ų perkamajai galiai, augan čios biržos preki ų kainos, 
demografin ės tendencijos, vis ų pirma ES gyventoj ų senėjimas, ir tvarumo siekis, ver čia 
peržiūrėti esamus mažmenin ės prekybos verslo modelius ir procesus.  
Kaip paaiškinta pirmiau, mažmenin ės prekybos sektoriuje kylantys uždaviniai įvairių tipų 
mažmenininkams gali b ūti skirtingi, o d ėl nacionalini ų rinkų skirtumų jie taip pat skiriasi 
                                                                 
11 Prie Prekybos ir platinimo rinkos steb ėsenos ataskaitos prid ėtas tarnyb ų darbinis dokumentas 
(SEC(2010) 807), p. 11. 
 
6 
 atskirose valstyb ėse narėse. Pavyzdžiui, atsiranda nauj ų mokėjimo išmaniaisiais telefonais (m. 
mokėjimų) technologij ų. Tačiau tam reikia prekybos vietoje įrengti šiems mok ėjimams 
priimti b ūtiną infrastrukt ūrą. Šiuo atžvilgiu viena iš pagrindini ų problem ų didiesiems 
mažmenininkams, veikiantiems daugiau kaip vienoje valstyb ėje narėje, yra tai, kad n ėra 
europinio masto m. mok ėjimų priėmimo standart ų. Mažieji mažmenininkai ne visuomet gali 
turėti gebėjimus, būtinus norint naudotis naujomis technologijomis. 
 2.3. Visiems dalyviams naudinga bendroji mažmenin ės prekybos rinka 
Šalinant pagrindinius bendrosios mažmenin ės prekybos rinkos suk ūrimo trukdžius įmanoma 
tikėtis naudos visiems susijusiems dalyviams ir aplinkai: 
− vartotojams : daugiau galimybi ų gauti kokybiškas mažmenin ės prekybos paslaugas ir 
produktus konkurencingesn ėmis kainomis, taip pat geresn ę informacij ą apie kokyb ę bei 
kainas ir produkt ų ekologines savybes sudaryt ų sąlygas užtikrinti didesn į vartotojų 
pasirinkim ą tiek fizin ės, tiek elektronin ės prekybos sektoriuose; 
− įmonėms: mažmenininkai ir j ų tiekėjai, ypač MVĮ, apčiuopiamai pajust ų bendrosios 
rinkos naud ą kuriant labiau nusp ėjamą teisinę aplinką, kurioje jie gal ėtų užtikrinti dar 
didesnę vertę visoje tiekimo grandin ėje. Be to, sprendžiant nes ąžiningumo problem ą 
tiekimo grandin ėje, tiekėjų ir prekybinink ų santykiai tapt ų darnesni ir jie b ūtų skatinami 
tiek sparčiau diegti inovacijas, tiek  didinti investic ijas. Mažmenininkams bus naudinga 
tolesnė elektronin ės prekybos pl ėtra, nes jie tur ės daugiau galimybi ų rasti nauj ų rinkų;  
− darbuotojams : mažmenin ės prekybos sektoriui b ūtų naudingi aukštesn ės kvalifikacijos 
darbuotojai ir geresn ės darbo s ąlygos, dėl to augtų pasitenkinimas darbu. Darbuotoj ų 
mokymo gerinimas taip pat pad ėtų kurti geresnes s ąlygas susirasti darb ą, visų pirma 
jaunimui ir žemesn ės kvalifikacijos darbuotojams.  
Šių įvairių klausimų neįmanoma spr ęsti atskirai. Si ūlomais politikos veiksmais b ūtina rasti 
tinkamą pusiausvyr ą tarp ekonomini ų laisvių ir viešojo intereso tiksl ų. Nurodytiems tikslams 
pasiekti šiame komunikate pateikiamas Europos mažmenin ės prekybos veiksm ų planas, 
grindžiamas 11 konkre čių veiksmų, sudarančių nuoseklią ir holistin ę Europos strategij ą12.  
Be to, Komisija įsteigs nuolatin ę Mažmenin ės prekybos konkurencingumo grup ę, kurioje 
dalyvaus valstybi ų narių ir visų atitinkam ų suinteresuot ųjų šalių, visų pirma MV Į, atstovai, 
siekiant pad ėti į politinę darbotvark ę įtraukti mažmenin ės prekybos aspekt ą, kad būtų labiau 
atsižvelgiama į mažmenin ės prekybos klausimus ir problemas. Ši grup ė padės formuoti 
tolesnius specifinius nurodyt ų sričių tikslus, steb ės padaryt ą pažangą, teiks rekomendacijas 
siekiant užtikrinti, kad ši ame plane nurodyti veiksmai b ūtų iki galo įgyvendinti, ir prireikus 
konsultuos Komisij ą dėl papildom ų naujų veiksmų, kuriuos b ūtų galima pasi ūlyti. 
                                                                 
12  Si ūlomas poži ūris atitinka principus, paskelbtus 2012 m. gruodžio 12 d. Komisijos komunikate Europos 
Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetui ir Region ų komitetui „ES 
reglamentavimo kokyb ė“, COM(2012) 746 final. Šiuo atžvilgiu Komisija įsipareigoja perži ūrėti 
mažmenin ės prekybos sektoriuje galiojan čius teisės aktus, kad nustatyt ų galimybes supaprastinti 
taisykles ir sumažinti su reglamentavimu susijusias išlaidas įmonėms ir pilie čiams, kartu netrukdant 
įgyvendinti viešosios politikos tiksl ų. 
 
7 
  3.  PENKIOS  PAGRINDIN ĖS KONKURENCINGESNI Ų IR TVARESNI Ų 
MAŽMENIN ĖS PREKYBOS  PASLAUG Ų SKATINIMO  PRIEMON ĖS 
Komisija nustat ė šiuos penkis pagrindinius prioritetus : 
(1) vartotojų išprusimo gerinimas  – be kita ko, teikiant skaidresn ę, patikimesn ę ir 
geriau tiesiogiai palyginam ą informacij ą apie produkt ų kainą ir kokybę; 
(2) daugiau galimybi ų gauti tvaresnes ir konkurencingesnes mažmenin ės prekybos 
paslaugas – tiek fizinei, tiek elektroninei prekybai gal ėtų būti naudingos 
geresnės sąlygos patekti į rinką, visų pirma taikant aiškesnes ir skaidresnes 
įsisteigimo taisykles; 
(3) sąžiningesni ir darnesni prekybos santykiai visoje mažmenin ės prekybos 
tiekimo grandin ėje – suinteresuotosioms šalims b ūtų naudingos priemon ės, 
kuriomis veiksmingai sprendžiama nes ąžiningos prekybos praktikos problema; 
(4) novatoriškesni sprendimai  – suinteresuotosioms šalims b ūtų naudinga, jei 
mokslinių tyrimų rezultatai grei čiau pasiekt ų rinką; 
(5) geresnė darbo aplinka  – tiek darbuotojams, tiek darbdaviams bus naudingas 
geresnių darbo s ąlygų kūrimas, taip pat geb ėjimų pasiūlos ir paklausos 
neatitikimo problemos sprendimas. 
 3.1. Vartotoj ų išprusimo gerinimas  
Europos vartotoj ų darbotvark ėje13 pabrėžta, kad siekiant gerinti vartotoj ų išprusim ą reikia 
sukurti patikim ą sistemą su principais ir priemon ėmis. Tokia sistema užtikrinamas tinkamas 
vartotojų teisių vykdymo užtikrinimas, taip pat galimyb ės užtikrinti veiksming ą teisių 
gynimą, gauti patikim ą bei prasming ą informacij ą ir gerinti vartotoj ų švietimą. 
Išprusę vartotojai gali priimti geresnius sprendimus d ėl pirkimo. Jie ieško informacijos ir ja 
naudojasi. Be to, jie žino savo teises  ir jomis naudojasi. Labiau išprus ę ir aktyvūs vartotojai ne 
tik gali geriau susirasti geriausi ą ekonomin į pasiūlymą, bet ir labiau domisi tausiu ir etišku 
vartojimu. Vieni iš pagrindini ų mažmenin ės prekybos sektoriaus vystymosi veiksni ų – 
vartotojų pasirinkimo galimyb ės ir pageidavimai. B ūtent mažmenininkai, informuodami 
vartotojus, gali teigiamai paveikti j ų sprendimus d ėl pirkimo: d ėl kasdieni ų kontaktų su savo 
klientais ir įtakos, daromos kitiems tiekimo grandin ės dalyviams, mažmenininkai gali 
informuoti vartotojus apie produktus, kuri ų kokybė aukštesn ė, gamyba etiška arba kurie nuo 
kitų skiriasi geresniais aplinkosauginio ir (arba) socialinio poveikio rodikliais. 
Didindamas skaidrum ą vartotojams, mažmenin ės prekybos sektorius turi galimybi ų sukurti 
tikrą bendrąją mažmenin ės prekybos rink ą. Vartotojams suteikus daugiau galimybi ų gauti 
patikimą, aktualią ir prasming ą informacij ą apie visoje ES teikiam ų pasiūlymų įvairovę, jie 
galės pasinaudoti visais bendrosios ri nkos privalumais. Palengvinus s ąlygas lyginti 
pasiūlymus, vartotojams b ūtų lengviau pasirinkti geriausiai j ų poreikius atitinkan čius 
                                                                 
13 2012 m. geguž ės 22 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir 
socialinių reikalų komitetui ir Region ų komitetui „Europos vartotoj ų darbotvark ė pasitikėjimui ir 
ekonomikos augimui skatinti“, COM(2012) 225 final. 
 
8 
 produktus ir paslaugas, o kartu b ūtų skatinama sveika konkurencija. Kartu su kitomis 
priemonėmis, kuriomis galima spr ęsti užsilikusius ES rinkos susi skaidymo atvejus, tai tur ėtų 
prisidėti prie visos ES kain ų konvergencijos. Veiksmai, skirti vartotojams teikiamos 
informacijos skaidrumui ir  patikimumui gerinti, b ūtų ypač naudingi, jei jie b ūtų įgyvendinami 
ES mastu, turint omenyje tai, kad vien nacionalin ės priemon ės, kad ir kokios geros b ūtų, 
neatneštų naudos, kuri ą būtų galima gauti suk ūrus iš tikr ųjų integruot ą bendrąją rinką. 
 3.1.1. Vartotoj ų informavimas  
Atliktų tyrimų duomenimis, dauguma internetu besinaudojan čių europie čių ieško 
informacijos, kad, prieš pirkdami prekes  internetu arba ne  internetu, palygint ų kainą arba 
kokybę. Susidūrę su informacijos pertekliumi, jie dažnai naudojasi tarpinink ų, pvz., 
internetini ų palyginimo priemoni ų, kurie gali pad ėti jiems rasti geriausius pasi ūlymus, 
paslaugomis. Nors tokio tipo interneto svetain ės gali pad ėti vartotojams palyginti pasi ūlymus, 
tokių informacijos tarpinink ų praktika turi ir dideli ų trūkumų14. Kad palyginimo priemon ės iš 
tikrųjų būtų naudingos vartotojams, jos tur ėtų atitikti j ų poreikius, be to, b ūti skaidrios, 
patikimos, visapusiškos ir lengvai naudojamos. Kad vartotojai gal ėtų pasinaudoti visais 
bendrosios rinkos privalumais, svarbu, kad palyginimo svetain ės rodytų ir tarpvalstybinius 
pasiūlymus. 
Be to, geresnis vartotoj ų informavimas reiškia ne tik geri au informuoti vartotojus, kad jie 
galėtų geriau apginti savo teises, bet ir geriau informuoti įmones apie j ų pareigas pagal 
vartotojų teisės aktus, taikomus visoje bendrojoje rinkoje. 
Kaip nurodyta Europos vartotoj ų darbotvark ėje ir Elektronin ės prekybos veiksm ų plane, 
Komisija bendradarbiaus su tarpininkais ir prekybininkais siekdama rengti tinkamo elgesio 
kodeksus, gerosios patirties ga ires ir (arba) kitas kain ų palyginimo priemones pagal 
aplinkybes. 
Be to, kartu su Skaitmenine darbotvarke paskelbtame ES interneto teisi ų kodekse skaidriai ir 
visapusiškai pateikiamos vartotoj ų teisės, nustatytos ES teis ės aktuose d ėl skaitmenin ės 
aplinkos. Šis kodeksas – svarbi vartotoj ų pasitikėjimo didinimo priemon ė, kartu prisidedanti 
prie internetini ų paslaugų populiarinimo15. 
 3.1.2. Tvaresnio vartotoj ų pasirinkimo galimyb ės 
Šiuo metu organizacij ų ir produkt ų poveikis aplinkai vertinamas ir skelbiamas įvairiais 
kanalais ir formatais, pagal įvairias viešas ir priva čias iniciatyvas, su skirtingo masto užmoju 
ir naudojant skirtingas vertinimo metodikas. D ėl to atsiranda įvairių ženklų, teiginių ir 
informavimo sistem ų. Nustačius suderintas Europos metodikas, vartotojams b ūtų užtikrinta 
daugiau skaidrumo. Rengdama tokias metodikas Komisija užtikrins, kad įmonių veiklos 
sąlygos likt ų vienodos ir kad kaina b ūtų kuo mažesn ė, ypač mažosioms ir vidutin ėms 
įmonėms. 
                                                                 
14 „Consumer market study on the functioning of e- commerce and internet market and selling techniques 
in the retail of goods“, CIVIC consulting , 2011 m., 
http://ec.europa.eu/consumers/consumer_resear ch/market_studies/e_commerce_study_en.htm .  
15  https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/code-eu-online-rights. 
 
9 
 Veiksmai:  
(1) Palaikydama dialog ą su suinteresuotosiomis šalimis Komisija parengs gerosios 
patirties gaires ir (arba) elgesio kodeksus, kad vartotojams b ūtų lengviau gauti 
skaidrią ir patikim ą informacij ą ir dėl to lengviau palyginti preki ų ir paslaug ų 
kainas, kokyb ę ir tvarum ą. 
(2) Komisija pateiks pasi ūlymų dėl bendro produkt ų ir organizacij ų poveikio aplinkai 
vertinimo ir skelbimo Europos metodik ų. 
 3.2. Galimyb ės gauti konkurencingesnes mažmenin ės prekybos paslaugas 
Pastaruosius kelet ą metų galimybės gauti mažmenin ės prekybos paslaugas tiek geografiškai, 
tiek apskritai gerokai išaugo. Elektronin ės prekybos pl ėtra tapo neatskiriama mažmeninink ų 
verslo modeli ų dalimi, d ėl to išsipl ėtė parduodam ų produktų bei paslaug ų spektras ir 
galimybės lengviau palyginti kainas. Ta čiau kad b ūtų skatinama mažmenin ės prekybos 
paslaugų konkurencija, dar reikia išspr ęsti tam tikrus klausimus. 
Viena iš pagrindini ų 2012 m. Europos semestro konkre čioms šalims skirt ų rekomendacij ų, 
kuriomis siekta didinti augim ą ir kurti daugiau darbo viet ų Europoje, buvo poreikis naikinti 
esamas įsisteigimo kli ūtis ir apskritai st iprinti konkurencij ą mažmenin ės prekybos sektoriuje. 
Konkurencij ą skatinančių priemoni ų, visų pirma susijusi ų su elektronine prekyba, įvedimas 
padėtų stiprinti bendr ąją rinką, visų pirma MV Į. Be to, remiantis kai kuriais naujausiais 
skaičiavimais16, dėl ekonominio (iki galo įgyvendintos) Paslaug ų direktyvos poveikio ES 
bendrasis vidaus produktas gal ėtų padidėti 2,6 %. Turint omenyje, kad mažmenin ės ir 
didmenin ės prekybos sektoriai sukuria ketvirtadal į visų sektorių, kuriems taikoma Paslaug ų 
direktyva, prid ėtinės vertės, šiuose sektoriuose likusi ų kliūčių panaikinimo poveikis tur ėtų 
būti didelis. 
 3.2.1. Komercinio pob ūdžio įsisteigimas 
Mažmeninink ų konkurencij ą galima paskatinti lengvinant patekimo į rinką sąlygas. Lemiami 
verslo sėkmės veiksniai – tinkamos vietos mažmeninei prekybai vystyti pasirinkimas ir 
tinkamas veiklos pradžios laikas. Įgyvendinimas priklauso ne tik  nuo to, ar yra tinkamas 
nekilnojamasis turtas, bet ir nuo galiojan čių komercinio ir erdvinio teritorij ų planavimo 
taisyklių bei proced ūrų, kuriomis netinkamai neslopinama konkurencija. 
Atsakomyb ė už darni ą ir tvarią teritorinę plėtrą pirmiausia tenka valstyb ėms narėms. Jų 
veiksmai gali lemti vietos arba produkt ų ar paslaug ų spektro, kur į mažmenininkai gali si ūlyti, 
apribojimus. Tokie apribojimai daro didel ę įtaką: i) teritorijos sutvarkymui (pvz., eismui ir 
transporto infrastrukt ūrai); ii) įmonių galimybėms atidaryti ir eksploatuoti parduotuves; iii) 
mažmeninink ų veiklos formatui ir iv) vartotoj ų pasirinkimo galimyb ėms. Kaip pripažino 
Europos S ąjungos Teisingumo Teismas, komercinio pob ūdžio įsisteigimo laisv ės apribojimus 
galima pateisinti privalomais viešojo intereso pagrindais, pvz., aplinko s apsauga, miesto ir 
kaimo teritorij ų planavimas ir vartotoj ų apsauga, jei jie tinkami ir proporcingi17. 
                                                                 
16 http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/ecp456_en.htm .  
17 2011 m. kovo 24 d. ES Teisingumo Teismo sprendimas Komisija prieš Ispanij ą, C-400/08. 
 
10 
 Todėl svarbu užtikrinti, kad, viena vertus, b ūtų užtikrinama įsisteigimo laisv ė ir vengiama 
konkurencijos iškraipymo ir, kita vertus, atsižvelgiama į kitus atitinkamus tikslus ir interesus, 
įtvirtintus bendrosiose ES politikos kryptyse. Reikalingas darnus poži ūris, kuriuo b ūtų galima, 
inter alia , teritorijų planavim ą, susijusį su darniu vystymusi, teritorine sanglauda ir aukšta 
gyvenimo tiek mieste, tiek kaime kokybe, suderinti su kuo mažesniu poveikiu aplinkai18. 
Šioje srityje taikomoje Paslaug ų direktyvoje valstyb ėms narėms taip pat aiškiai nustatyta tam 
tikrų įpareigojim ų. Vienas iš j ų yra įpareigojimas panaikinti reikalavimus, draudžiamus 
Paslaugų direktyvoje, pvz., ekonominio poreikio ve rtinimus, siekiant leidimo išdavimo 
tikslais nustatyti, ar yra ekonominis ve iklos poreikis ar rinkos paklausa, įvertinti galim ą ar 
faktinį veiklos poveik į ekonomikai arba veiklos tinkamum ą, atsižvelgiant į kompetentingos 
institucijos nustatytus ekonomikos planavimo tikslus. Komunikate d ėl Paslaug ų direktyvos 
įgyvendinimo19 Komisija paskelb ė, kad visiškai nesitaikstys tais pasitaikan čiais atvejais, kai 
bus nesilaikoma aiški ų įpareigojim ų, pvz., įpareigojimo panaikinti ekonominio poreikio 
vertinimus, kurie vis dar ta ikomi kai kuriose valstyb ėse narėse, nors ir draudžiami Paslaug ų 
direktyvoje. Ta čiau visiško nesitaikstymo politika netaikoma tiems teritorij ų planavimo 
reikalavimams, kurie atitinka priv alomus viešojo intereso pagrindus20. 
Todėl atsižvelgiant į tam tikrus svarbius ES tikslus, pvz., teritorin ę sanglaud ą ir aplinkos 
apsaugą, reikėtų nustatyti ir skleisti ger ąją komercinio teritorij ų planavimo, kuriuo galima 
sėkmingai suderinti konkurencingo mažmenin ės prekybos sektoriaus as pektus su teisingu ir 
darniu didmies čių, miestų ir kaimo vietovi ų vystymusi, patirt į visoje Europos S ąjungoje. 
 3.2.2. Elektronin ė prekyba 
Plačiai paplitus elektroninei prekybai išaugo tradicini ų mažmeninink ų ir internetini ų 
platinimo kanal ų konkurencija ir atsiranda nauj ų galimybi ų išnaudoti didel į augimo 
potencialą. Tačiau elektronin ė prekyba šiuo metu sudaro tik 5 % visos ES mažmenin ės 
prekybos21 ir tik 10 % ES pilie čių prekes internetu pirko kitoje valstyb ėje narėje, o 39 % – 
savo valstyb ėje narėje22. Šie skai čiai rodo, kad neišnaudojamas didžiulis skaitmenin ės 
ekonomikos potencialas. Kurdamos pardavimo įvairiais kanalais strategijas ir taip 
prisitaikydamos prie ši ų naujų aplinkybi ų, MVĮ pasirengt ų išnaudoti su interneto kanalu 
susijusį augimo potencial ą. Iš tikrųjų plačiai naudojan čių interneto technologijas MV Į augimo 
ir eksporto rodikliai yra dvigubai didesni negu kit ų. Be to, jos sukuria dvigubai daugiau darbo 
vietų23. Pavyzdžiui, 97 % „eBay“ svetain ėje prekiaujan čių komercine veikla užsiiman čių 
pardavėjų, įskaitant 94 % iš mažiausi ų 10 % komercine veikla užsiiman čių pardavėjų, prekes 
                                                                 
18 Aplinkosaugini ų priemoni ų tinkamumui vertinti bus naudojamos įvairios priemon ės, įskaitant 
Strateginio poveikio aplinkai vertinimo direktyv ą (Direktyv ą 2001/42/EB). Be to, pagal Poveikio 
aplinkai vertinimo direktyvos (Direktyvos 2011/92/ES) 4 straipsnio 2 dal į konkretiems projektams, 
pvz., prekybos centr ų ir automobili ų stovėjimo aikšteli ų statybos, reik ės atlikti patikr ą, kuria remiantis 
bus nuspr ęsta, ar būtina atlikti vis ą poveikio aplinkai vertinimo proced ūrą.  
19 COM(2012) 261 final. 
20 Prie Komunikato d ėl Paslaugų direktyvos įgyvendinimo prid ėtas 2012 m. birželio 8 d. tarnyb ų darbinis 
dokumentas (SWD(2012)148 final). 
21 Šaltinis: Eurostato įmonių IRT naudojimo ir e. prekybos tyrimas, 2011 m. 
22 Šaltinis: Eurostato tyrimas d ėl namų ūkių ir asmen ų naudojimosi informacin ėmis ir ryši ų 
technologijomis, 2011 m. 
23 „Internet Matters, the net's sweeping impact on growth, jobs, and prosperity“, McKinsey Global 
institute , 2011 m. geguž ės mėn. 
 
11 
 parduoda užsienyje24. Tai rodo, kad su mažomis investicijomis MV Į gali naudoti interneto 
platformą, kad patekt ų į užsienio rinkas ir užsiimt ų potencialiai reikšminga tarpvalstybine 
veikla. Šioje kintan čioje aplinkoje Komisija atidžiai steb ės tiek interneto, tiek ne interneto 
mažmenin ės prekybos rink ų pokyčius, nagrin ės atitinkamus j ų vaidmenis šiuolaikiniame 
mažmenin ės prekybos sektoriuje ir formuos ga limus veiksmus, kad teigiamai reaguot ų į šią 
dinamiką. 
Šiuo atžvilgiu svarbu tikrinti, kad nauji teis ės aktų pasiūlymai netur ėtų žalingo poveikio nei 
tradicinei mažmeninei prekybai,  nei elektroninei prekybai, ypa č kiek tai susij ę su 
tarpvalstybine prekyba. Tod ėl būtina nuodugniai apsvarstyti bet kuriuos naujus teis ės aktų 
pasiūlymus. Komisija iniciatyviai nagrin ės šiuos klausimus rengdama  visus tokius naujus 
pasiūlymus. 
Veiksmai : 
(3) Valstybės narės turi panaikinti visu s likusius Paslaug ų direktyvoje aiškiai 
nustatytų įpareigojim ų, susijusių su mažmenin ės prekybos veiklos prad ėjimu ir 
vykdymu, nesilaikymo atvejus, įskaitant ekonominio poreikio vertinim ų 
panaikinim ą, kaip apibr ėžta Paslaug ų direktyvos 14 straipsnio 5 dalyje. Komisija 
visiškai nesitaikstys su pažeidimais ir prireikus taikys pažeidimo nagrin ėjimo 
procedūras. 
(4) Komisija: 
a) pradės veiksmingumo patikrinim ą mažmenin ės prekybos sektoriuje, kad 
išnagrinėtų, kaip kompetentingos institucijos vietoje taiko komercinio ir 
erdvinio teritorij ų planavimo taisykles ir planus, kai potencialus paslaug ų 
teikėjas ketina atidaryti maž ą, vidutinę arba didel ę mažmenin ės prekybos 
vietą; 
b) užtikrindama gerosios patirties mainus, numatys daugiau aiškumo d ėl 
tinkamos pusiausvyros tarp įsisteigimo laisv ės, erdvinio ir komercinio 
teritorijų planavimo ir aplinkos bei socialin ės apsaugos.  
 3.3. Darnesn ės įmonių tarpusavio maisto ir ne maisto produkt ų tiekimo 
grandinės kūrimas 
Nesąžiningos prekybos praktika – praktika ir s ąlygos, kuriomis akivaizdžiai nukrypstama nuo 
tinkamo verslo elgesio ir kurios prieštarauja s ąžiningumo ir s ąžiningos dalykin ės praktikos 
principams įmonių tarpusavio santykiuose. Įmonių tarpusavio mažmenin ės prekybos maisto ir 
ne maisto produkt ų tiekimo grandin ė – įmonių tarpusavio arba įmonių ir viešųjų institucij ų 
sandorių grandinė, kuria pristatomos prek ės, daugiausia skirtos pla čiajai visuomenei vartoti 
arba naudoti asmeniškai arba nam ų ūkyje. Ją sudaro nemažai dalyvi ų (gamintoj ų, perdirbėjų, 
platintojų). Tinkamai veikianti įmonių tarpusavio maisto ir ne maisto produkt ų tiekimo 
grandinė – esminis veiksnys norint kuo labiau išnaudoti ekonomin į tų subsektori ų potencial ą. 
                                                                 
24 Šaltinis: „EBay“ tyrimas „Enabling traders to ente r and grow on the global stage“, 2012 m. birželio 
mėn. 
 
12 
 Paprastai nes ąžiningos prekybos praktik ą stipresnė šalis primeta silpnesniajai situacijose, kai 
jų galia nevienoda. 
Sąžiningais įmonių tarpusavio santykiais užtikrinamas tinkamas įmonių tarpusavio maisto ir 
ne maisto produkt ų tiekimo grandin ės veikimas. Teigiama, kad neigiamas nes ąžiningos 
prekybos praktikos poveikis gali veikti įmonių, visų pirma MV Į, pajėgumą investuoti ir diegti 
inovacijas. Nes ąžiningos prekybos pr aktikos pavyzdys gal ėtų būti praktika, kai 
mažmenininkams leidžiama dal į mažmenin ės prekybos rizikos perkelti tiek ėjams. Tai gali 
būti daroma tokiais atvejais, kai parduodama nedaug preki ų, taikomos prekybos nuolaidos, 
atliekama sezono pabaigos inventorizacija ir pan. Dar vienas nes ąžiningos prekybos praktikos 
pavyzdys gal ėtų būti, kai tam tikr ų tarptautini ų tiekėjų nustatytais teritorinio tiekimo 
apribojimais mažmenininkams trukdoma identiš kas prekes pirkti iš kitoje valstyb ėje esančios 
centrinės vietos, iš kurios jas b ūtų galima platinti į kitas valstybes nares.  Tokiais apribojimais 
rinka skaidoma ir d ėl jų atskirose šalyse gali atsirasti dideli ų didmenin ės kainos skirtum ų. 
Sprendžiant šiuos klausimus, tokie skirtumai maž ėtų, be to, mažmenininkams b ūtų lengviau 
bendrosios rinkos naud ą leisti pajusti vartotojams.  
Nesąžiningos prekybos praktikos problema nacionaliniu mastu sprendžiama įvairiai. Su tuo 
susijusios atskir ų valstybių narių (reglamentavimo arba savireguliavimo) taisykl ės paprastai 
skirtingos. Valstyb ėse narėse, kuriose n ėra speciali ų nesąžiningos prekybos praktikos 
problemos sprendimo priemoni ų, paprastai argumentuojama, kad ši problema pakankamai 
veiksmingai sprendžiama pagal bendr ąją konkurencijos teis ę arba kad esama tam tikro nenoro 
varžyti šali ų laisvę sudaryti sutartis, ypa č jei konkurencijos taisykl ės nėra pažeidžiamos. 
Maisto produkt ų sektoriuje veiksmingesn ės maisto produkt ų tiekimo grandin ės aukšto lygio 
forumo darbas buvo bendros suinteresuot ųjų šalių pastangos ši ą problem ą išspręsti 
savireguliavimo priemon ėmis. Verslo įmonių sutarčių sudarymo praktikos klausim ų ekspertų 
grupė parengė sąžiningos vertikali ų santykių maisto produkt ų tiekimo grandin ėje praktikos 
principus, kuriuos pasiraš ė vienuolika organizacij ų, atstovaujan čių įvairiems interesams visoje 
Europos maisto produkt ų tiekimo grandin ėje25, ir rengė jų laikymosi užtikrinimo priemones. 
Nepaisant bendr ų pastangų siūlomą sistemą palaikė ne visi visos tiekimo grandin ės dalyvių 
atstovai ir nenustatyta veiksming ų taisomųjų priemoni ų principų nesilaikymo atvejais. Šiuo 
metu ieškoma kompromiso pagal š į konkretiems sektoriams taikom ą požiūrį, o Komisija 
toliau steb ės konkrečius pokyčius maisto produkt ų tiekimo grandin ėje. 
Siekiant surasti veiksming ų sprendim ų, nesąžiningos prekybos praktikos, susijusios su 
santykiais visoje įmonių tarpusavio tiekimo grandin ėje, problema tur ėtų būti vertinama iš 
platesnės perspektyvos. Mažmenin ės prekybos sektoriaus raida, vis ų pirma mišr ūs formatai, 
reiškia, kad nes ąžiningos prekybos praktika gali b ūti taikoma kituose įmonių tarpusavio 
maisto ir ne maisto produkt ų tiekimo grandin ės sektoriuose. 
 3.3.1. Nes ąžiningos prekybos praktikos problemos sprendimas 
Kartu su šiuo veiksm ų planu Komisija priima Žali ąją knygą dėl nesąžiningos prekybos 
praktikos Europos įmonių tarpusavio maisto ir ne maisto produkt ų tiekimo grandin ėje. Šia 
žaliąja knyga bus prad ėtos konsultacijos šia tema, o j ų rezultatus tikimasi paskelbti 2013 m. 
                                                                 
25 AIM, CEJA, CELCAA, CLITRAVI, „Copa-Cog eca“, ERRT, „EuroCommerce“, „EuroCoop“, 
„FoodDrinkEurope“, UEAPME ir UGAL. 
 
13 
 pavasario pabaigoje. Remdamasi konsultacij ų rezultatais, 2013 m. Komisija svarstys tinkamus 
tolesnius veiksmus. 
Veiksmas  
(5) Komisija priims žali ąją knygą, kurioje bus išsamiai apibr ėžti bendri nes ąžiningos 
prekybos praktikos įmonių tarpusavio maisto ir ne maisto produkt ų tiekimo 
grandinėje požymiai ir prad ėtos konsultacijos. Ši ų konsultacij ų rezultatai bus 
paskelbti 2013 m. pavasario pabaigoje. Jie bus panaudoti vertinant skirting ų 
galimybių, kaip būtų galima problem ą spręsti ES mastu, poveik į. 
 3.4. Darnesn ės mažmenin ės prekybos tiekimo grandin ės kūrimas  
Optimizavus ES mažmenin ės ir didmenin ės prekybos sektoriaus poveikio aplinkai mast ą 
(pvz., mažinant maisto atliek ų bei nebūtinų pakuočių ir skatinant tvar ų tiekimą) būtų galima 
tikėtis aukštesnio gyvenimo lygio ir kokyb ės Europos S ąjungoje, kartu tausoj ant išteklius ir 
remiant novatoriškas MV Į, skatinan čias aplinkai nekenksming ą veiklą. 
 3.4.1. Tvaresn ė gamyba ir tausesnis vartojimas 
Mažmeninink ų padėtis yra lemiama norint skatinti tausesn į vartojim ą, ne tik pasinaudojant 
kasdieniais kontaktais su milijonais Europos vartotoj ų, bet ir savo veiksmais bei partneryste 
su tiekėjais. Tyrim ų rezultatai26 rodo, kad labai svarbu, jog mažmenininkai si ūlytų tvaresnių ir 
aplinkai nekenksming ų produktų ir taip jud ėtų prie ekologiškesni ų tiekimo grandini ų27. Kai 
kurie mažmenininkai jau pareng ė tokias strategijas ir s ėkmingai jas įgyvendino vykdydami 
kasdienę veiklą. 
Skatindami aišk ų ir palyginam ą produkt ų poveikio apli nkai vertinim ą28 ir geriau 
informuodami apie ES ekologin į ženklą, mažmenininkai atlieka svarb ų vaidmen į padedant 
vartotojams rinktis tvaresnius produktus bei paslaugas ir susigaudant tarp daugyb ės 
ekologini ų ženklų ir teiginių. 
Dar vienas esminis klausimas – energijos taupymo klausimas. Ypa č didelį energijos vartojimo 
efektyvumo didinimo potencial ą turi maisto produkt ų mažmenininkai. Svarbiausios 
                                                                 
26 Pvz., Europos S ąjungos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) mažmenin ės prekybos 
sektoriui skirtas informacinis dokumentas d ėl gerosios aplinkosaugos valdymo patirties.  
27 Jungtinio tyrim ų centro ir Nauj ų technologij ų tyrimų instituto dokumentas „Pilot Reference Document 
on Best Environmental Management Practice in the Retail Trade Sector“ (2011 m.), 
http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/RetailTradeSector.pdf , ir Jungtinio tyrim ų 
centro ir Nauj ų technologij ų tyrimų instituto dokumentas (Styles et al) „Environmental Improvement of 
Product Supply Chains: A Review of European Retailer' Performance, Resources, Conservation and 
Recycling 65“ (2012 m.) 57–78, ir „Environmental Improvement of Product Supply Chains: Proposed 
Best Practice Techniques, Quantitative Indicators and Benchmarks of Excellence for Retailers“, 
„Journal of Environmental Management 110“ (2012 m.) 135–150. 
28  Kaip paskelbta Bendrosios rinkos akte, 2013 m. Komisija priims komunikat ą dėl bendrosios ekologišk ų 
produktų rinkos, įskaitant suderintus tam tikr ų kategorij ų produktų poveikio aplinkai vertinimo 
kriterijus ir metodikas. 
 
14 
 priemonės būtų uždengti vitrinas, rinkti prarandam ą aušinimo šilum ą ir ją panaudoti erdvei 
šildyti, taip pat naudoti nat ūralius aušalus29. 
 3.4.2. Maisto atliek ų mažinimas 
Siekiant užtikrinti vartotoj ų elgesio modeli ų tvarumą labai svarbu geriau informuoti ir pad ėti 
vartotojams mažinti maisto atliek ų. Tokias atliekas daugiausia  lemia: i) tiekimo grandin ės 
neveiksmingumas; ii) atsarg ų valdymo neveiksmingumas; iii ) rinkodaros strategijos ir iv) 
rinkodaros standartai (produkt ų brokavimas d ėl pakavimo problem ų, kai nei maisto kokybei, 
nei saugai poveikio n ėra). Kad išspr ęstų šią aktualią problemą, Komisija šiuo metu vertina, 
kaip geriausia riboti maisto atliekas visoje maisto produkt ų tiekimo grandin ėje, kad iki 
2020 m. b ūtų pasiektas Efektyvaus ištekli ų naudojimo plane nustatytas tikslas 50 % sumažinti 
maisto atliek ų. 
Mažinant maisto atliek ų, esminį tarpinink ų vaidmen į atlieka mažmenininkai. Europos 
mažmenin ės prekybos sektoriaus tvarumo klausim ų forumas30 – įvairių suinteresuot ųjų šalių 
platforma, įsteigta siekiant keistis su tvarumu ES mažmenin ės prekybos sektoriuje susijusia 
gerąja patirtimi ir nustatyti galimybes bei kli ūtis, kaip galima skatinti arba trukdoma 
įgyvendinti tausaus vartojimo ir tvarios gamybos tikslus. Jis įsteigtas vadovaujantis Tvaraus 
vartojimo bei gamybos ir tvarios pramon ės politikos veiksm ų planu31 ir jame jau sprendžiami 
esminiai aplinkosaugos klausimai, įskaitant maisto atliek ų mažinim ą bendrais savanoriškais 
veiksmais32. 
Veiksmai:  
(6) Dalyvaudama esamose ES platformose Komisija rems mažmenininkus, kad b ūtų 
įgyvendinti maisto atliek ų mažinimo nekeliant gr ėsmės maisto saugai veiksmai 
(geresnis informavimas, ryšiai, geresn ės sąlygos maist ą perskirti maisto bankams 
ir kt.), pvz., įgyvendinant mažmeninink ų susitarim ą dėl atliekų, ir imsis rengti 
ilgalaikę maisto atliek ų strategiją, įskaitant komunikat ą maisto vartojimo tvarumo 
klausimais (jis bus priimtas 2013 m.).  
(7) Palaikydama dialog ą su suinteresuotosiomis šalimis, Komisija apibr ėš gerąją 
patirtį, kaip didinti tiekimo grandini ų ekologiškum ą bei tvarum ą ir kuo labiau 
mažinti energijos suvartojim ą mažmenin ės prekybos vietose. Esamuose forumuose 
Komisija ragins mažmenininkus taikyti ši ą gerąją patirtį. 
                                                                 
29 Jungtinio tyrim ų centro ir Nauj ų technologij ų tyrimų instituto dokumente „Pilot Reference Document 
on Best Environmental Management Practice in the Retail Trade Sector“ aprašyti metodai, kaip 
išnaudoti didel į mažmenin ės prekybos sektoriaus energijos taupymo potencial ą. 
30 http://ec.europa.eu/environment/industry/retail/index_en.htm .  
31 2008 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir 
socialinių reikalų komitetui bei Region ų komitetui d ėl tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios 
pramonės politikos veiksm ų plano, COM(2008) 397 galutinis. 
32  2012 m. spalio m ėn. per metin į mažmenin ės prekybos forumo susitikim ą 19 mažmenin ės prekybos 
įmonių ir asociacij ų pasiraš ė mažmeninink ų susitarim ą dėl atliek ų 
(http://ec.europa.eu/environment/industry/reta il/event_2012/pdf/retail-agreement-on-waste.pdf ) ir 
įsipareigojo iki 2014 m. vidurio įgyvendinti bent dvi informavimo apie atliek ų mažinimą iniciatyvas. 
 
15 
  3.5. Novatoriškesni ų sprendim ų kūrimas 
Vienas iš esmini ų ekonomikos augimo veiksni ų – inovacijos. Pagrindin ė varomoji inovacij ų 
jėga – mažmenininkai. Jie atidžiai stebi vartotoj ų tendencijas (jie taip pat daro joms įtaką) ir 
šią informacij ą perduoda tiek ėjams. Jie veikia kaip inovacij ų skleidėjai: greitai įsisavina ir 
diegia naujas technologija s visoje tiekimo grandin ėje. Mažmenininkai anksti įsisavina naujas 
technologijas, tod ėl skatina inovacijas ir visos mažmenin ės prekybos grandin ės pridėtinę 
vertę. Pavyzdžiui, logistikos sektoriuje pažangiuose mažmeninink ų sandėliuose sunk ūs 
kroviniai perkeliami be pastang ų ir greičiau, palyginti su rank ų darbu, tod ėl veiksmingiau, o 
dėl to mažėja nelaiming ų atsitikim ų darbe rizika ir did ėja našumas. Kai kurie mažmenininkai 
sukūrė specialias strukt ūras internetu užsisakytoms prek ėms atsiimti ir pristatyti ir taip 
prisideda prie darnesn ės tiekimo grandin ės kūrimo. 
Vis dėlto daug ES mažmeninink ų neatsinaujino pakankamai greitai, kad gal ėtų išnaudoti vis ą 
naujų technologij ų potencial ą. Tai galima iš dalies paaiškinti specifiniais mažmenin ės 
prekybos paslaug ų požymiais (pvz., lengvai kopijuojamos, visuomet orientuotos į klientą, 
dažnai netechnologin ės ir orientuotos į paslaug ą). Tačiau žvelgiant iš tarptautin ės 
perspektyvos dauguma JAV rinkos dalyvi ų daug investavo į mažmenin ės prekybos 
inovacijas. 
Todėl reikėtų įdiegti tinkamus mechanizmus, kad mažmenininkai aktyviau dalyvaut ų 
įgyvendinant pavyzdin ę iniciatyv ą „Inovacij ų sąjunga“, kuria pateikta visapusiška inovacij ų 
strategija nuo mokslini ų tyrimų iki mažmenin ės prekybos33. Reikėtų išnagrinėti novatoriškus 
technologinius sprendimus, kurie pad ėtų įveikti rink ų suskaidym ą dėl valstybi ų narių 
skirtingos reglamentavimo tvarkos ir  lengvinti privalomas taisykles, kuri ų laikytis yra didel ė 
našta ir brangiai kainuoja. Jei d ėl aktyvesnio mažmeninink ų dalyvavimo šiame procese 
mokslinių tyrimų rezultatai ir id ėjos rinką pasiektų greičiau, didėtų ir mažmenin ės prekybos 
sektoriaus našumas. 
Užtikrinus vienodas inovacij ų srities dalyvi ų veiklos s ąlygas, būtų skatinama dar glaudesn ė 
bendrosios rinkos integracija, o kartu ir inovacijas diegian čių MVĮ geroji patirtis. Dauguma 
MVĮ turi daug galimybi ų diegti inovacijas nepaisan t to, ar jos yra naujai įsteigtos aukšt ųjų 
technologij ų bendrovės, ar tradicini ų amatų įmonės, ar jos daugiausia veikia vietos rinkoje, ar 
turi klient ų visame pasaulyje. Vien 2008 m. daugi au kaip ketvirtadalis (27 %) ES MV Į, 
užsiimančių inovacijų veikla, rinkai pateik ė naujų arba patobulint ų produktų34. 
Mažmenin ės prekybos sektoriuje MV Į atlieka labai svarb ų vaidmen į užtikrinant, kad 
vartotojai tur ėtų galimybę (erdvės, laiko ir įvairovės atžvilgiu) gauti produkt us ir paslaugas. 
Kadangi mažmenin ės prekybos sektorius orientuojasi į vartotoją, nuodugnios žinios apie rink ą 
leidžia MV Į greitai nustatyti, kada naujos technologijos gali pad ėti patenkinti vartojimo 
paklausą. Be to, d ėl organizacinio lankstumo MV Į gali lengvai vystyti naujus produktus ir 
paslaugas arba koreguoti esamus ta ip, kad jie kuo geriau atitikt ų vartotojų poreikius. 
                                                                 
33 2010 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir 
socialinių reikalų komitetui ir Region ų komitetui „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdin ė iniciatyva 
„Inovacijų sąjunga““, COM(2010) 546 galutinis. 
34 „Inovacij ų sąjungos“ konkurencingumo ataskaita (2011 m.); http://ec.europa.eu/research/innovation-
union/index_en.cfm?section=competitiveness-report&year=2011 .  
 
16 
  3.5.1. Produkt ų ženklinimas  
Dėl skirtingų privalom ų ženklinimo reikalavim ų veiklos vykdytojams, ieškantiems geresn ės 
kainos, gali b ūti trukdoma laisvai užsitikrinti tiekim ą visoje Europos S ąjungoje. Privaloma 
informacija apie maisto produkt ą yra suderinta pagal ES galiojan čias maisto produkt ų 
ženklinimo reglamentavimo nuostatas35. Tačiau jomis taip pat leidžiama d ėl specifini ų 
priežasčių nacionaliniu mastu nustatyti papildom ų privalom ų ženklinimo reikalavim ų. Todėl 
kai kuriais atvejais produkt ų rinkodaros sumetimais reikia patik rinti, ar laikomasi kiekvienos 
šalies reikalavim ų, nors valstyb ėse narėse taikomos taisykl ės panašios. D ėl to susidarantis 
teisinių reikalavim ų kompleksiškumas gali trukdyti vykdyti tarpvalstybin į tiekimą ir 
pasinaudoti masto ekonomija.  
Daugiau skaidrumo šioje srityje b ūtų naudinga visoms suinteresuotosioms šalims. Bus prad ėta 
bandomosios duomen ų bazės, kurioje sujungiami tiek ES, tiek nacionaliniai maisto produkt ų 
ženklinimo reikalavimai ir kuri visiems suteikt ų galimybę susipažinti su informacija apie 
ženklinimo taisykles, galimybi ų studija. Galima ieškoti novatorišk ų technologini ų sprendim ų 
(pvz., reikalaujamai informacijai pateikti vietoje tradicini ų etikečių parduotuv ėse naudoti 
brūkšninio kodo skaitytuvus), kurie b ūtų ekonomiškai efektyv ūs ir orientuoti į vartotojus. 
 3.5.2. Elektroniniai mok ėjimai 
Naujausias Europos Centrini o Banko paskelbtas tyrimas36 rodo, kad mažmenin ės mokėjimo 
paslaugos visuomenei daug kainuoja. Vidutin iškai tai sudaro 1 % BVP, arba maždaug 
130 mlrd. EUR (2009 m. duomenimis). Maždaug pus ę šių socialinių sąnaudų sudaro bank ų ir 
mokėjimo infrastrukt ūrų išlaidos, o 46 % padengia mažmenininkai. Socialin ės sąnaudos 
neapima mokes čių, mokam ų kitiems rinkos dalyviams mok ėjimo paslaugos operacij ų 
grandinėje. Įskaičiavus šiuos mokes čius, bendra mok ėjimų kaina mažmenininkams dar 
didesnė nei bankams ir infrastrukt ūroms. Taigi mok ėjimai sudaro reikšming ą ES 
prekybinink ų veiklos s ąnaudų dalį. 
Elektroniniai mok ėjimai šioje srityje suteikia svarbi ų galimybi ų. Mažmenini ų mokėjimų rinka 
yra dinamiška ir labai keit ėsi atsiradus elektroninei prekybai. Nors atliekant mažmeninius 
mokėjimus svarbiausi ą vaidmen į vis dar atlieka bankai ir korteli ų schemos, atsirado ir kit ų 
mokėjimo metod ų, pvz., mok ėjimai internetu ir mobiliuoju telefonu nenaudojant kortel ės (tą 
skatina vis didesn ė išmaniųjų telefonų dalis rinkoje), kurie turi didel į būsimo augimo 
potencialą37. 
Komisijos žaliojoje knygoje d ėl mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu38 siekiama 
skatinti integruot ą šių sričių Europos rink ą vartotojų ir prekybinink ų naudai. Kai kurie 
glaudesnės integracijos privalumai: 
                                                                 
35 Bendrosios maisto produkt ų ženklinimo nuostatos yra suderintos Direktyva 2000/13/EB; nuo 2014 m. 
gruodžio 13 d. j ą pakeis Reglamentas 1169/2011. 
36 „The social and private costs of retail payment instruments: a European perspective“, Occasional Paper 
Series , ECB, Nr. 137, Frankfurtas, 2012 m. rugs ėjo mėn. 
37 „Report of the Working Group on Innova tions in Retail Payments“, Tarptautini ų atsiskaitym ų bankas, 
2012 m. geguž ės mėn. 
38 2011 m. sausio 11 d. žalioji knyga „Integruotos Europos mok ėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju 
telefonu rinkos k ūrimas“, COM(2011) 941 galutinis. 
 
17 
 − didesnė mokėjimo paslaug ų teikėjų konkurencija, taip pat vienodos rinkoje įsitvirtinusi ų 
ir naujų rinkos dalyvi ų veiklos s ąlygos; 
− didesnis mok ėjimo paslaug ų pasirinkimas ir skaidrumas vartotojams ir prekybininkams; 
− daugiau mok ėjimo paslaug ų inovacijų ir didesnis saugumas – tai skatina elektronin ės 
prekybos pl ėtrą. 
Žaliojoje knygoje ir per v ėliau įvykusias konsultacijas su su interesuotosiomis šalimis 
nustatyta tam tikr ų mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu rinkos integracijos 
kliūčių. Pavyzdžiui: 
− ribotos galimyb ės patekti į rinką naujiems mok ėjimo kortele arba ne kortele paslaug ų 
teikėjams (pvz., galimyb ė nepriklausomiems paslaug ų teikėjams susipažinti su 
informacija apie mok ėjimo sąskaitas arba galimyb ė naujiems mok ėjimo paslaug ų 
teikėjams naudotis tarpuskaitos ir atsiskaitymo sistemomis); 
− labai skirtingi (skirtingose valstyb ėse narėse) ir galimai per dideli daugiašaliai 
tarpbankiniai mokes čiai už mok ėjimus kortele. Tokie mokes čiai sudaro didži ąją 
mokesčių, kuriuos aptarnaujanti įmonė iš prekybinink ų ima už mok ėjimų kortele 
priėmimą, dalį; 
− kliūtys, dėl kurių prekybininkai negali pasinaudoti tarpvalstybini ų arba centralizuot ų 
mokėjimų kortele privalumais; 
− su mokėjimais kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu susijusio standartizavimo ir 
sąveikos spragos ir d ėl to per mažai paskat ų prekybininkams investuoti į būtiną 
infrastrukt ūrą, pvz., mok ėjimo terminalus. 
Kai kurias ši ų problem ų sprendimo priemones b ūtų galima įvesti persvars čius Mokėjimo 
paslaugų direktyvą39 ir Europos S ąjungoje nusta čius pažang ų mažmenini ų mokėjimų valdymo 
modelį. Be to, II bendrosios rinkos akte40 Komisija paskelb ė apie teisės akto dėl daugiašali ų 
tarpbankini ų mokesčių pasiūlymą. 
Veiksmai:  
(8) 2013 m. Komisija prad ės mažmenin ės prekybos inovacij ų iniciatyvą, kad su aukšto 
lygio ekspertais išnagrin ėtų, kaip užtikrinti, kad mažmenin ės prekybos sektorius 
galėtų prisidėti prie novatorišk ų produktų, paslaugų ir technologij ų kūrimo ir tuo 
pasinaudoti. Tuo remdamasi Komisija parengs konkre čius veiksmus, kuriais 
daugiausia d ėmesio skiriama mažmenin ės prekybos konkurencingumui skatinti, 
pvz., spartesnis mokslini ų tyrimų rezultatų perdavimas rinkai, elektronin ės ir 
tradicinės prekybos aplinkos inte gracija, nauji vartotoj ų informavimo apie 
                                                                 
39 2007 m. lapkri čio 13 d. Direktyva 2007/64/EB d ėl mokėjimo paslaug ų vidaus rinkoje, iš dalies kei čianti 
direktyvas 97/7/EB, 2002/65/EB, 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinanti Direktyv ą 97/5/EB, OL L 
319, 2007 m. gruodžio 5 d., p. 1. 
40 2012 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir 
socialinių reikalų komitetui ir Region ų komitetui „II bendrosios rinkos aktas. Drauge už nauj ąjį 
augimą“, COM(2012) 573 final. 
 
18 
 produktus b ūdai, inovacijoms diegti palanki ų taisyklių ir standart ų rengimas ir 
pan. 
(9) Komisija išnagrin ės galimybes sukurti speciali ą duomen ų bazę, kurioje b ūtų 
sujungtos visos ES ir nacionalin ės maisto produkt ų ženklinimo taisykl ės ir kuri 
suteiks galimyb ę paprastai sužinoti kiekvieno produk to ženklinimo reikalavimus. 
(10) Komisija imsis priemoni ų geresnei mok ėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju 
telefonu rinkos integracijai užtikrinti šiais veiksmais: 
a) persvarstydama Mok ėjimo paslaug ų direktyvą; 
b)  nustatydama pažang ų mažmenini ų mokėjimo paslaug ų valdymo 
modelį;  
c) pateikdama teis ės akto d ėl daugiašali ų tarpbankini ų mokesčių už 
mokėjimo korteles pasi ūlymą. 
 3.6. Geresn ės darbo aplinkos k ūrimas 
Darbo rinkos sklandumas yra labai svarbus sudarant s ąlygas, kad įsidarbinti mažmenin ės 
prekybos sektoriuje gal ėtų jaunimas, nekvalifikuoti ir (arba) sezoniniai darbuotojai (32 % vis ų 
mažmenin ės prekybos darbuotoj ų yra nekvalifikuoti arba vidutin ės kvalifikacijos, palyginti su 
vidutiniškai 27 % visos darbo j ėgos). Darbuotojai, pirm ą kartą patenkantys į darbo rink ą arba 
į ją grįžtantys, dažnai pradeda nuo mažmenin ės prekybos paslaug ų (15 % vis ų mažmenin ės 
prekybos sektoriaus darbuotoj ų yra jaunesni negu 24 met ų, palyginti su 9 % vidurkiu; 30 % 
mažmenin ės prekybos sektoriaus darbuotoj ų dirba ne vis ą darbo dien ą, palyginti su 20 % 
vidurkiu)41. 
Turint omenyje tai, kad mažmenin ės prekybos sektoriuje dirba didel ė darbo jėgos dalis, 
sektoriui b ūtų labai naudingas lengvesnis darbuotoj ų judumas, kad geb ėjimai būtų naudojami 
ten, kur jie reikalingiausi. Tai labai svar bu norint, kad sektorius kuo daugiau prisid ėtų prie ES 
ekonomikos augimo. Atsižvelgiant į didelę savarankiškai dirban čių asmenų dalį sektoriuje, 
siūlomos priemon ės padės geriau išnaudoti turimus geb ėjimus, vis ų pirma mažosioms ir 
vidutinėms įmonėms. 
 3.6.1. Geb ėjimų paklausos ir pasi ūlos neatitikimas 
Esamas darbo j ėgos gebėjimų ir mažmenin ės prekybos sektoriaus poreiki ų neatitikimas yra 
didelė problema siekiant optimalaus sektoriaus veikimo. Šiam tr ūkumui šalinti dabartin ė ir 
būsima darbo j ėga turi tur ėti tinkamus geb ėjimus, o tam reik ės tikslios geb ėjimų poreikių ex 
ante analizės. Nustatyti geb ėjimų poreikius ir pa klausos bei pasi ūlos neatitikim ą ypač svarbu 
siekiant didinti į darbo rink ą įžengiančio jaunimo, ilgalaiki ų bedarbių, vyresnių darbuotoj ų, 
imigrantų ir neįgaliųjų galimybes įsidarbinti. Be to, atsižvelgiant į nuolatines inovacijas ir d ėl 
to didėjantį automatizacijos lyg į mažmenin ės prekybos sektoriuje darbuotojams reik ėtų 
dažnai atnaujinti savo geb ėjimus, kad prisitaikyt ų prie kintamo darbo ir užduo čių.  
                                                                 
41 „Structural features of distributive trades and their impact on prices in  the euro area“, ECB, Occasional 
Paper , Nr. 128, 2011 m. rugs ėjo mėn. 
 
19 
 Minėtiems tikslams pasiekti vien vieš ųjų investicij ų neužteks. Teks dalytis atsakomyb ę už 
investavim ą į gebėjimus, ir, be vyriausybi ų, fizinių asmenų ir švietimo sektoriaus, 
mažmenin ės prekybos sektorius turi atlikti svarbesn į vaidmen į. Net ir dabartin ėmis 
aplinkybėmis, kai daugiausia d ėmesio skiriama biudžeto išlaid ų kontrolei, investicijos į 
švietimą ir mokym ą neturėtų būti mažinamos. Priešingai, didel ės ir apgalvotos investicijos į 
kvalifikacijos k ėlimą leis ne tik naudingiausiai išle isti pinigus, bet ir išnaudoti žmoni ų 
potencialą. Kaip pabr ėžta komunikate „Švietimo persvarstymas“42, siekiant užtikrinti 
tinkamai ir pakankamai kvalifikuot ą darbo jėgą, reikės aktyviau modernizuoti švietimo ir 
mokymo sistemas. Mažmenin ės prekybos sektoriaus įmonės turėtų atlikti svarb ų vaidmen į 
sudarant mokymo programas, rengiant mokymo ir gamybin ės praktikos programas ir 
glaudžiai bendradarbiaujant su  švietimo sistema, kad b ūtų nustatytos sritys, kurioms reik ėtų 
skirti daugiausia d ėmesio, pvz., darbuotoj ų aplinkosaugini ų gebėjimų stiprinimas arba 
geresnių santykių su tiekėjais užtikrinimas. Pl ėsti mokykl ų ir įmonių partneryst ę, įskaitant 
dualinio profesinio mokymo sistemas, kurias remia Europos gamybin ės praktikos aljansas43, 
ir nustatyti įvairių formų stažuotes ir stipendijas gali b ūti naudinga abiem pus ėms: 
mažmenin ės prekybos sektoriaus įmonės taip gali užtikrinti, kad gal ėtų gauti tinkamai 
parengtą ir tinkamus geb ėjimus turin čią darbo jėgą, o mokyklos gali pr itraukti daugiau 
studentų, jei pagal j ų mokymo program ą gaunamas diplomas geriau vertinamas darbo rinkoje. 
Be to, pastaruoju metu ES ma stu sukurta ir išbandyta atskir ų sektorių priemoni ų, kuriomis 
remiama tvirtesn ė ir strukt ūriškesnė švietimo įstaigų ir įmonių partneryst ė. Specifinius 
mažmenin ės prekybos sektoriaus poreikius gal ėtų ypač atitikti viena iš toki ų priemoni ų – 
sektorių įgūdžių sąjungos44, kurios si ūlomos pagal nauj ą program ą „Erasmus visiems“45. 
Atnaujinamieji projektai yra geras pavyzdys, ka ip mažmenininkai gali bendradarbiauti su 
vietos valdžios institucijomis, kad b ūtų sprendžiama ilgalaikio nedarbo problema. 
Gebėjimų paklausos ir pasi ūlos neatitikimas ir jo trukm ė įvairiuose sektoriuose ir valstyb ėse 
narėse labai skiriasi. Kad sumaž ėtų įmonių ir bedarbi ų patiriamas atotr ūkis tarp geb ėjimų 
paklausos ir pasi ūlos, visos mažmenin ės prekybos sektoriaus su interesuotosios šalys, įskaitant 
įmones ir socialinius partnerius, tur ėtų padėti apibrėžti trumpojo, vidutinio ir ilgojo 
laikotarpio kokybinius ir ki ekybinius sektoriaus geb ėjimų poreikius.  
2012 m. prad ėjusi veikti Europos prekybos sektoriaus, įskaitant mažmenin ę ir didmenin ę 
prekybą, gebėjimų poreikio nustatymo taryba tur ėtų atlikti esmin į vaidmen į renkant 
informacij ą apie sektoriaus geb ėjimų poreikius kartu su nacionalin ėmis už šio sektoriaus 
gebėjimus atsakingomis žinybomis. Ši ų žinybų darbas pildant neseniai paskelbt ą ES įgūdžių 
panoramą46 padės numatyti atotr ūkius bei neatitikimus ir neleisti jiems atsirasti 
suinteresuot ąsias šalis informuojant apie geb ėjimų poreikių raidą ir užimtum ą. Geriau 
                                                                 
42  2012 m. lapkri čio 20 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir 
socialinių reikalų komitetui ir Region ų komitetui „Švietimo persvarstymas. Investavimas į gebėjimus 
siekiant geresni ų socialinių ir ekonomini ų rezultatų“, COM(2012) 669 final. 
43  2012 m. gruodžio 5 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir 
socialinių reikalų komitetui ir Region ų komitetui „Jaunimo užimtumo didinimas“, COM(2012) 727 
final. 
44  http://ec.europa.eu/education/news/20120425_en.htm. 
45  2011 m. lapkri čio 23 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir 
socialinių reikalų komitetui ir Region ų komitetui „Erasmus visiems“ – ES švietimo, mokymo, jaunimo 
ir sporto programa“, COM(2011) 787 final. 
46  http://euskillspanorama.ec.europa.eu/. 
 
20 
 planuodamos valstybi ų narių įmonės ir fiziniai asmenys gal ės daryti pagr įstesnius sprendimus 
ir investicijas. 
 3.6.2. Neoficiali ekonomika 
Nedeklaruojamas darbas yra svarbi mažmenin ės prekybos sektoriaus problema. Neoficialios 
ekonomikos darbuotojai47 neturi galiojan čio sveikatos draudimo ir negauna socialini ų išmokų. 
Tai reiškia, kad ši ų darbuotoj ų socialinė rizika didel ė, o pajamos ir socialin ė apsauga mažos. 
Be to, d ėl neoficialios ekonomikos netenkama biudžeto pajam ų, nes maž ėja sumok ėti 
mokesčiai ir socialinio draudimo įmokos. Taigi, d ėl jos didėja mokesčių našta registruotai 
darbo jėgai ir daromas poveikis valstybi ų narių konkurencingumui. 
Komisija į dialogą trauks visas suinteresuot ąsias šalis, kad b ūtų įvertintas neoficialios 
ekonomikos poveikis darbo s ąlygoms ir nustatyta, kokiomis ES priemon ėmis su ja kovoti48. 
Komisijos tarnybos bendradarbiau s siekdamos užtikrinti, kad įgyvendinant kovos su 
neoficialia ekonomika veiksmus b ūtų atsižvelgiama į mažmenin ės prekybos sektoriaus 
specifiką.  
Veiksmas  
(11) Komisija stiprins bendradarbiavim ą su socialiniais partneriais, kad b ūtų kuriamos 
sąlygos mažmenin ės prekybos sektoriuje geb ėjimų pasiūlą suderinti su darbo rinkos 
poreikiais, vis ų pirma Europos sektoriaus geb ėjimų poreikio nustatymo tarybai 
nustatant ir numatant geb ėjimų poreikius, taip pat gerinant mažmeninink ų taikomos 
mokymo ir kvalifikacijos keitimo politik ą. 
 3.7. Tarptautinis aspektas 
Tarptautin ės mažmenin ės prekybos kli ūtys (įsisteigimo ir kit ų tiekimo r ūšių, pvz., franšiz ės 
suteikimo ir elektronin ės prekybos apribojimai) yra pagrindinis augimo ir darbo viet ų kūrimo 
stabdys. Šiuo metu net 36 mln. darbo viet ų Europos S ąjungoje tiesiogiai ar netiesiogiai 
priklauso nuo prekybos. Patekus į trečiųjų šalių rinkas Europos rinkos dalyviams, ypa č MVĮ, 
atsiveria svarbi ų kanalų, kuriais jie gali pasinaudoti t ų rinkų augimo teikiamomis 
galimybėmis. Tai, kiek galimybi ų mažmenininkai turi patekti į trečiųjų šalių rinkas, turi didel į 
ES ekonomikos augimo didinimo potencial ą. Europos mažmenininkai gali atlikti svarb ų 
eksporto skatinimo vaidmen į, Europos S ąjungoje pagamintus produktus tiekdami į trečiąsias 
šalis, ir taip parengti s ąlygas mažosioms ir vidutin ėms įmonėms patekti į rinkas už ES rib ų. 
Taigi artimai bendraujant su mažmenin ės prekybos sektoriumi si ūloma nustatyti ES strategij ą, 
kuri padėtų atverti tarptautin ę prekybą ir naikinti esamas kli ūtis, visų pirma šiomis 
priemonėmis: 
                                                                 
47 Veikla ir pajamos, kurioms visiškai arba iš dalies netaikomas valstybinis reglamentavimas ir 
apmokestinimas. 
48 Konkre čiai, 2013 m. Komisijos darbo programoje numatoma nustatyti Europos kovos su 
nedeklaruojamu darbu platform ą. Šia platforma bus siekiama apimti visas pagrindines sritis, kurioms 
įtakos turi nedeklaruojamas darbas, ir remti veiksmingesn ę kovą su nedeklaruojamu darbu gerinant 
bendradarbiavim ą, dalijantis ger ąja patirtimi ir nustatant bendrus principus. Apie ši ą iniciatyv ą 
paskelbta 2012 m. balandžio 18 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos 
ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetui ir Region ų komitetui „Ekonomikos atsigavimas kuriant 
darbo vietas“, COM(2012) 173 final, kitaip vadinamame užimtumo srities dokument ų rinkinyje. 
 
21 
 − surenkant daugiau informacijos apie mažmeninei prekybai kylan čias kliūtis trečiosiose 
šalyse – tai pad ėtų atitinkamoms Komisijos tarnyboms steb ėti, kaip įgyvendinami 
galiojantys laisvosios prekybos susitarimai, ir pasirengti b ūsimoms deryboms; 
− tobulinant MV Į pagalbos tarnyb ą49, taip pat eksporto pagal bos tarnybos ir patekimo į 
rinką duomenų bazes, kad jos dirbt ų ir su paslaugomis.  
 4. IŠVADA:  NUOLATINIS  DIALOGAS  SU MAŽMENIN ĖS PREKYBOS  
SEKTORIUMI 
Turint omenyje mažmenin ės prekybos paslaug ų potencial ą prisidėti prie visos ES ekonomikos 
augimo ir užimtumo, reikia nuoseklios ir holistin ės strategijos, kaip šalinti šiuo metu 
visapusišk ą jų vystymą stabdančius trukdžius. 
Šis tikslas bus pasiektas, jei bus sudarytos galimyb ės gauti konkurencingesnes ir tvaresnes 
mažmenin ės prekybos paslaugas, švie čiami vartotojai, kad jie gal ėtų priimti geriau 
informacija pagr įstus sprendimus apie ketinamus įsigyti produktus, kuriama darnesn ė 
mažmenin ės prekybos tiekimo grandin ė, remiami novatoriški sprendimai, mokslini ų tyrimų 
rezultatai grei čiau pateikiami rinkai ir kuriama geresn ė darbo aplinka mažmenin ės prekybos 
sektoriuje. 
Kad būtų sukurta bendroji mažmenin ės prekybos rinka, šiame veiksm ų plane nustatyti 11 
konkrečių veiksmų50 turėtų būti įgyvendinti iki 2014 m. Labai svarbu, kad šis veiksm ų planas 
būtų vykdomas kartu su kitomis iniciatyvomis, konkre čiai – iniciatyvomis, susijusiomis su 
visišku Paslaug ų direktyvos įgyvendinimu, Elektronin ės prekybos veiksm ų planu ir mok ėjimo 
paslaugų srityje prad ėtomis iniciatyvomis. 
Komisija steb ės pokyčius ir apie šio veiksm ų plano įgyvendinimo pažang ą praneš 2015 m. 
ataskaitoje. Ši steb ėsena vyks remiantis diskusijomis, vykstan čiomis tarp ES institucij ų, su 
valstybėmis narėmis ir mažmenin ės prekybos sektoriaus bei kit ų atitinkam ų suinteresuot ųjų 
šalių atstovais Mažmenin ės prekybos konkurencingumo grup ėje. 
                                                                 
49 Speciali Komisijos valdoma priemon ė, kuria siekiama reaguoti į prekybinink ų reikalus ir užklausas 
gerinant jos tikslin į požiūrį į MVĮ. 
50 Visi veiksmai, kuriuos šiuo dokumentu si ūlo Komisija, atitinka dabartin ę daugiamet ę finansin ę 
programą (2007–2013 m.) ir naujosios daugiamet ės finansin ės programos (2014–2020 m.) pasi ūlymą ir 
yra su jomis suderinti.