ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

PRIEDAS

Ši peržiūrėto nuomonės projekto redakcija, už kurią balsavo daugiau ketvirtadalis narių, buvo atmesta pakeitimo naudai:

Balsavimo rezultatai:

už punkto pakeitimą balsavo 89 nariai,

72 — prieš ir

24 susilaikė.

Toliau pateikti pakeitimai, už kuriuos balsavo daugiau nei ketvirtadalis narių, diskusijų metu buvo atmesti:

Išbraukti 1.1.16 punktą:

Balsavimo rezultatai:

už punkto pakeitimą balsavo 67 nariai,

93 — prieš ir

33 susilaikė.

Išbraukti 1.1.17 punktą:

Balsavimo rezultatai:

už punkto pakeitimą balsavo 82 nariai,

94 — prieš ir

20 susilaikė.

1.1.18 punktą papildyti taip:

„ Viena iš kliūčių, trukdančių kurti bendrąją rinką, yra nemenki apribojimai, taikomi laisvam darbuotojų judėjimui. EESRK ragina valstybes nares, kurios trukdo laisvai judėti, pašalinti darbuotojų judumo kliūtis. Laisvas asmenų judėjimas yra vienas svarbiausių bendrosios rinkos aspektų, o judumas taip pat labai domina darbuotojus. Vis dėlto, kadangi valstybių narių standartai ir taisyklės skiriasi, besikuriančioje bendrojoje darbuotojų rinkoje nėra skrupulingai užtikrinamos vienodos konkurencijos sąlygos, t.y. nevykdomas reikalavimas, nuolat keliamas kitoms bendrosios rinkos sritims. „Laval (2) “byla, kuri Europos Teisingumo Teisme buvo nagrinėjama 2007 m. sausio 9 d., arba „Viking Line “byla aiškiai parodo, kad šioje srityje reikia imtis veiksmų. Be to, užuot raginus žmones vykti ten, kur yra darbo, būtų daug veiksmingiau darbo vietas kurti ten, kur yra žmonių, ir toks požiūris labiau atitiktų žmonių poreikius (3) . Tokiam principui įgyvendinti be bendrosios rinkos reikėtų dar ir atitinkamos vietos, regioninės ir struktūrinės politikos. Ši politika taip pat galėtų akivaizdžiai padidinti visuomenės pasitikėjimą Europa. “
4.12

Naujovės (55) bendrąja prasme. Pirmiau pateiktose pastabose ir rekomendacijose naujovės daugiausia buvo aptariamos kaip mokslinės ir techninės veiklos ir iniciatyvų padarinys, o dabar reikia paminėti novatoriškų idėjų ir metodų verslo, prekybos ir socialinius aspektus (56) bei galimybes. Be abejo, šie aspektai ir galimybės turi ne mažesnę reikšmę gerovės, konkurencingumo ir Lisabonos strategijos atžvilgiu bei papildo mokslo ir technikos aspektą. Prašomoje pateikti tiriamojoje nuomonėje jos daugiausia susijusios su ekonominės ir socialinės politikos klausimais, kurie bus aptariami Komiteto nuomonėje dėl Lisabonos strategijos. (be to, žr. kitą skyrių).
3.3.1

5 straipsnyje pateikta iš esmės nauja vartojimo sutartis apibrėžiančios Romos konvencijos nuostatų redakcija, kurios dažnai buvo laikomos sunkiai suprantamomis ir todėl taisytinomis. Komitetas mano, kad Komisija ėmėsi veiklos reikiama linkme, nes ateityje bus išvengta Romos konvencijos 5 straipsnyje numatyto sudėtingo dviejų teisės sistemų taikymo toje pačioje byloje. Be abejo, sutartis su verslininku pasirašančiam vartotojui reikalinga apsauga ir kolizinių teisės normų srityje. Daugeliu atvejų tai užtikrinama taikant valstybės narės, kurioje vartotojas turi nuolatinę gyvenamąją vietą, teisę (5 straipsnio 1 dalis), kadangi su šia teise vartotojai yra (geriausiai) susipažinę, ji surašyta kalba, kurią jie moka, taip pat jiems nesunku gauti kvalifikuotą konsultaciją. Be to, pasiūlymo tekste iškelta papildoma sąlyga, jog veikla turi būti susieta su valstybe, kurioje vartotojas turi nuolatinę gyvenamąją vietą, arba būti vykdoma šioje valstybėje. Verslininkai linkę rinktis gimtosios šalies teisę, kadangi jiems tai daug patogiau. Komisijos pasiūlymas gina jų interesus, kadangi remiantis Romos konvencija leidžiama tai daryti ir kitais atvejais. Vis dėlto Komitetas klausia, ar iš tikrųjų būtina vartojimo sutarčių atveju iš šalių atimti 2 dalyje nurodytą taikytinos teisės pasirinkimo galimybę. Komiteto nuomone, daug labiau tikėtina, jog vartotojai turėtų naudos ir iš taikytinos teisės pasirinkimo galimybės, bent jau su sąlyga, jei būtų apibrėžtos tam tikros apsaugos priemonės, kurių neginčijamai reikėtų jiems, kaip mažiau patyrusiai ir silpnesnei sutarties šaliai. Dėl to Komitetas rekomenduoja, kad Komisija, atsižvelgdama į pateiktas pastabas, dar kartą apsvarstytų šias nuostatas.
3.5.1

EESRK prašo Komisijos radikaliai pataisyti šį punktą. Visų pirma, degalų tiekėjų pozicija nepateisina, be degalų bake esančio kuro, neapmokestinti ir nešiojamoje taroje gabenamų degalų. Tokia galimybė turėtų būti panaikinta, jau vien dėl to, kad gabenti degalus ne bake yra pavojinga. Nereikėtų pamiršti, kad daugelio valstybių kelių eismo taisyklės draudžia tokią praktiką. Be to, turėtų būti uždrausta degalus gabenti galimuose papildomuose transporto priemonėje įrengtuose degalų bakuose. Turėtų būti uždrausta degalus gabenti tokiuose sunkvežimių (dažnai turinčių du kuro bakus) degalų bakuose, kurie nebuvo patvirtinti transporto priemonės registracijos metu.
2.8

Tačiau nepateikiama pačios strategijos ir siūlomų veiksmų finansinė išraiška, o jiems sėkmingai įgyvendinti bus reikalingi dideli ištekliai ir koordinavimo pajėgos. Be to, tame pačiame 2006 m. pavasario Europos Vadovų Tarybai skirto komunikato puslapyje, kuriame Komisija vienintelį kartą pamini čia nagrinėjamą komunikatą, ji primena, kad teisės aktų projektai duos rezultatų tik tuomet, kai juos patvirtins Taryba ir Europos Parlamentas. Be to, didžioji finansavimo veiksmų dalis priklauso nuo 2007–20013 m. finansinių perspektyvų galutinio suderinimo ir taikymo. Todėl šiame tekste siūlomi veiksmai yra tik orientacinio pobūdžio.
3.3

Tai, kad yra tęsiami ankstesnėse jaunimo programose nustatyti veiksmai, leidžia teigti, jog atitinkami veiksmai vis dar yra naudingi ir juos verta toliau tęsti, nepriklausomai nuo šiose programose išdėstytų tikslų. Tačiau, nors ir pripažindamas pasiūlymo aktualumą ir jo teigiamus aspektus, Komitetas vis tik mano, kad apskritai tai yra daugiau dabartinės programos veiksmų tąsa nei iniciatyva, kuri numatytų naujoviškas priemones, įgyvendinančias pagrindinį programos tikslą — skatinti jaunų žmonių aktyvų pilietiškumą ir jų priklausymo Europai jausmą. Komitetas mano, kad reikėtų remti naujas kai kurių Programos veiksmų priemones, tokias kaip dalyvaujamosios demokratijos projektų (nurodytų 1 veiksme) rėmimas, ir visų pirma priemones, skirtas dialogui tarp sprendimus priimančių institucijų ir jaunimo organizuoti, sudarant jaunimo parlamentus arba kuriant projektus žinioms apie aktyvią pilietybę skleisti.. Nurodytasis tikslas išlieka yra aktualus, tačiau svarbu siekti, kad programa būtų suderinama su tęstinio mokymosi koncepcija, įskaitant mokymąsi per patirtį. Neformalus išsilavinimas, kurį jauni žmonės gaus per šią programą, papildys kitas švietimo ir mokymo formas, remiamas per kitas ES programas.
1.6.2

Net labai apytikriai skaičiavimai leistų suprasti problemos dydį ir galimus būdus jai spręsti. Per metus Europos Sąjungoje elektros energijos paklausa šiuo metu išauga 1 — 2 %. ES uždavinys padidinti elektros gamybą iš atsinaujinančių energijos šaltinių reiškia mažesnį nei 1 % padidėjimą per metus. Tikslas, pasiūlytas dėl energijos efektyvumo, metinį augimą sumažintų 1 %. Tokiu būdu atsinaujinantys energijos šaltiniai ir veiksmingumas galėtų kompensuoti paklausos augimą, o, greičiausiai ir pakeistų esamus pajėgumus daug mažiau nei 1 % per metus. Elektrinės veikia 30 — 50 metų, o teoriškai tai reiškia, kad per metus vidutiniškai turi būti pakeičiama 43 %. Tarptautinė energetikos agentūra (TEA) pažymi, kad per ateinančius 20 metų Europos Sąjungoje reikės daugiau kaip 200 000 megavatų generuojančių naujų elektrinių.
2.18.3

Be to, pernelyg daug žmonių Europoje mano, kad jie neturi teisės dalyvauti reformose, kurios vis dėlto turi tiesioginę įtaką jiems ir kurios, apskritai kalbant, kelia pavojų anksčiau įgytoms garantijoms ir privilegijoms. Dar daugiau, Komisijos ir valstybių narių ataskaitos, apskritai kalbant, teikia mažai informacijos apie pasirengimus konsultuoti ir įtraukti pilietinę visuomenę arba apie partnerystes su įvairiais pilietinės visuomenės dalyviais (privataus sektoriaus vaidmuo, socialinių partnerių vaidmuo, viešoji-privačioji partnerystės, nevyriausybinės organizacijos ir kt.), nepaisant to, kad Lisabonos kompetencijoje šios partnerystės buvo laikomos turinčiomis didžiausią svarbą.
(3)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 31 straipsnio 3 dalį ECB turi nustatyti ir taikyti oficialias procedūras, įskaitant etikos procedūras ir atitinkamus laikotarpius, kad būtų galima iš anksto įvertinti galimus interesų konfliktus, susijusius su Priežiūros valdybos narių tolesniu įsidarbinimu per dvejus metus, ir užkirsti jiems kelią, ir apibrėžti tinkamą atskleisti galimą informaciją, atsižvelgiant į taikomas duomenų apsaugos taisykles. Tos procedūros neturi daryti poveikio griežtesnių nacionalinių taisyklių taikymui. Priežiūros valdybos narių, kurie yra nacionalinių kompetentingų institucijų atstovai, atžvilgiu tokios procedūros turi būti nustatomos ir įgyvendinamos bendradarbiaujant su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis. Be to, tos procedūros nedaro poveikio ECB įdarbinimo sąlygų – kuriose yra ir nuostatų dėl veiklos pertraukos laikotarpių – taikymui Priežiūros valdybos pirmininkui, pavaduotojui ir keturiems ECB atstovams;
9.2.

Pirma, minimalus tikslas yra toks, kad pasiūlytos informacijos dalinimosi tarp kompetentingų institucijų ir EVPRI taisyklės taptų veiksmingesnės, ypač dėl to, kad EVPRI būtų leidžiama teikti prašymus dalintis informacija realiuoju laiku, kai to reikia, kad ji galėtų veiksmingai vykdyti savo uždavinius. Per ilgesnį laikotarpį EVPRI turėtų gauti automatinę prieigą prie visos pagal pasiūlytą reglamentą pateiktos informacijos. Todėl ECB rekomenduoja, kad EVPRI pradėtų kurti centralizuotus Sąjungos informacijos rinkimo mechanizmus, kurie taikytų bendrą atskaitingų subjektų identifikavimo žymenį ir bendrą minimalią taksonomiją; tokie mechanizmai turėtų suteikti lanksčią realiojo laiko prieigą prie informacijos, reikalingos politikai, tuo pat metu užtikrindami gautų duomenų konfidencialumą. ECB laiko, kad tokių centralizuotų mechanizmų sukūrimas padėtų įveikti apribojimus, būdingus naudojant nekoordinuotus mikroduomenų rinkinius, ir taip pat sudarytų galimybę pagal pasiūlytą reglamentą surinktą informaciją naudoti kartu su kitais prieinamais duomenų rinkiniais, sumažinant atskaitingųjų subjektų ir viešųjų institucijų administracinę naštą (33).
3.3.

Be to, turėtų būti pailginti siūlomi maksimalūs terminai priežiūros institucijoms prašyti papildomos informacijos iš siūlomų pirkėjų ir siūlomiems pirkėjams pateikti tokią informaciją. Ypač didelių ir sudėtingų įstaigų, kai priežiūros institucijoms reikia iš esmės keistis informacija (galbūt, kai įtraukiamos institucijos iš trečiųjų šalių), arba siūlomų pirkėjų, kuriems netaikoma riziką ribojanti priežiūra, atvejais, paprastai yra neįmanoma tinkamai įvertinti papildomos informacijos poreikį per penkių darbo dienų laikotarpį (30). Pirkėjui taip pat gali būti sudėtinga pateikti tokią informaciją visais atvejais tik per dešimt darbo dienų (31). Būtų nepageidautina, jei priežiūros institucijos prašymus įsigyti arba didinti akcijų paketą turėtų atmesti dėl informacijos trūkumo (32) tik dėl to, kad priežiūros institucijos negalėjo išsamiai įvertinti papildomos informacijos poreikio arba siūlomi pirkėjai negalėjo pateikti šios informacijos per itin griežtai nustatytą terminą. Nors siūlomi pirkėjai turėtų galimybę dar kartą pateikti savo prašymus, tokia procedūra turėtų likti išimtimi, kadangi antraip tai vertinimo procesą paverstu bereikalingai sunkiu ir neveiksmingu abiems pusėms. Be to, kai kuriose valstybėse narėse, neigiami sprendimai dėl prašymų yra vieši ir todėl gali smarkiai pakenkti siūlomiems pirkėjams, ypač įtrauktiems į nacionalinių arba tarptautinių biržų sąrašus.
Project Management Unit (PMU) for the Greater Amman Water Sector Improvement Programme (2003 m. buvo prisiimtas dar vienas 2 milijonų eurų vertės įsipareigojimas)

Protection and Promotion of Cultural Heritage in the Hashemite Kingdom of Jordan

Projektas

Toliau vykdoma

1999

4
15.

Dauguma finansuojamų TEN-T projekto atkarpų yra valstybių narių viduje. Tik devynios iš 118 MIP (23) infrastruktūros projektų atkarpų apima daugiau nei vieną valstybę narę. Šių tarpvalstybinių projektų atkarpoms yra sunkiausia gauti nacionalinį finansavimą, be to, kyla administracinių ir teisinių jų valdymo problemų. Be to, Komisija šios rūšies projektams nenustatė atitinkamų finansavimo prioritetų. Iš tiesų MIP sprendimas numato tik 5 % asignavimų tarpvalstybiniams projektams, kurių tik 2 % yra tarpvalstybiniai projektai Bendrijos viduje (24) (žr. 6 dalį). Be to, 70 % 2000–2006 m. MIP biudžeto devynioms tarpvalstybinėms atkarpoms turi būti skirta dar 2005–2006 m., ypač toms atkarpoms, kurios geležinkeliu sujungia Prancūziją ir Ispaniją bei Austriją ir Italiją.
13.

Tačiau buvo nustatyta su audituotomis dotacijų operacijomis susijusių trūkumų. Vieno ETC atveju patikrinimą atliekantis pareigūnas buvo nustatęs, kad į išlaidų deklaraciją buvo įtrauktos netinkamos finansuoti išlaidos, tačiau leidimus suteikiantis pareigūnas patvirtino visą deklaruotą sumą. Kitu atveju buvo apmokėta visa išlaidų deklaracijoje nurodyta suma nepaisant to, kad dauguma ex ante patikrinimui atlikti atrinktų partnerių nebuvo pateikę EAA prašomų dokumentų. Be to, vidaus auditorius dalyvavo atliekant ir ex ante, ir ex post patikrinimus, o tai yra nesuderinamos užduotys. Pažymėtina, kad ex ante patikrų sistema buvo Audito Rūmų ir Agentūros diskusijų objektas nuo 2012 m.
25.

Be to, VAT atliko bendros IT infrastruktūros (19), kuria Bendroji įmonė „Švarus dangus“ dalijasi su Bendrosiomis įmonėmis KEV, NVI, Eniac ir Artemis, rizikos įvertinimą.
2011

Nustatyta trūkumų, susijusių su fiziniu turto patikrinimu ir registravimu prieš persikeliant į naują būstinę ir į ją persikėlus. Be to, draudimo sutartys neatspindi Biuro turto vertės. Prieš persikeliant į naują būstinę grynasis turtas buvo apdraustas maždaug 17 milijonų eurų per didele, o dabar maždaug 21 milijonų eurų per maža suma.
—

Joint contribution by the Chairman of the Institute's Governing Board, the Institute's Director and Head of Unit KIC Operations and KIC CEOs at the Cyprus Presidency of the European Union. 2012 m. lapkričio 8 ir 9 d. Europos Komisija Larnakoje surengė EIT suinteresuotųjų šalių konferenciją.
Valdymas

Administracinė valdyba Sudėtis EASO administracinę valdybą sudaro po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės, išskyrus Daniją, du Europos Komisijos skirti atstovai ir vienas balsavimo teisės neturintis JTVPRK atstovas. Visi nariai skiriami atsižvelgiant į jų patirtį, profesines pareigas ir aukšto lygio kompetenciją prieglobsčio srityje. Danija kviečiama dalyvauti visuose Administracinės valdybos ir kituose svarbiuose posėdžiuose kaip stebėtoja. Kroatija taip pat kviečiama dalyvauti visuose Administracinės valdybos ir kituose svarbiuose posėdžiuose kaip stebėtoja tol, kol ji netaps pilnateise EASO nare įsigaliojus ES ir Kroatijos pasirašytai 2011 m. gruodžio 9 d. Stojimo sutarčiai. Užduotys Pagrindinės Administracinės valdybos, kaip EASO valdymo ir planavimo organo, funkcijos yra nustatytos EASO reglamento 29 straipsnyje ir apima vykdomojo direktoriaus skyrimą ir EASO darbo programų ir metinių ataskaitų bei EASO bendrojo biudžeto priėmimą. Ji bendrai atsakinga už tai, kad EASO veiksmingai atliktų savo pareigas. Vykdomasis direktorius Nepriklausomai savo funkcijas vykdantis vykdomasis direktorius yra teisinis Biuro atstovas ir be kitų dalykų yra atsakingas už administracinį EASO valdymą ir už darbo programos bei Administracinės valdybos sprendimų įgyvendinimą. EASO vykdomasis direktorius dr. Robert K. Visser savo pareigas pradėjo eiti 2011 m. vasario 1 d. Jo kadencija yra penkeri metai ir jis gali būti vieną kartą skiriamas kitai trejų metų kadencijai. Darbo grupės Pagal EASO reglamento 32 straipsnį EASO gali steigti iš ekspertų sudarytas darbo grupes. Konsultacinis forumas 2011 m. – pirmaisiais savo veiklos metais – EASO įsteigė konsultacinį forumą, remdamasi EASO reglamento 51 straipsniu. Konsultacinis forumas leidžia EASO užtikrinti glaudų dialogą su pilietinės visuomenės organizacijomis ir svarbiomis kompetentingomis institucijomis. Konsultacinis forumas yra EASO ir pilietinės visuomenės organizacijų ir svarbių prieglobsčio srityje veikiančių įstaigų keitimosi informacija ir žinių kaupimo priemonė. Pagal EASO reglamentą konsultacinio forumo plenariniai posėdžiai vykstą bent kartą per metus. Be to, EASO turi metinę konsultacijų darbotvarkę, skirtą organizuoti jo įvairias konsultacijų priemones ir veiklą, t. y. ekspertų posėdžius, praktinio darbo seminarus, seminarus ir konsultavimą internete. Vidaus auditas Europos Komisijos Vidaus audito tarnyba (VAT). Išorės auditas Europos Audito Rūmai. Biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija Europos Parlamentas, veikiantis rekomendavus Tarybai.
2011

Įstaiga vykdė nepakankamą kontrolę kuriant vidaus naudojimui skirtą IT aktyvą „e-Stream“, kurio paskirtis – automatizuoti Mokslinio valdymo departamento darbų srauto tvirtinimo procesus. Šio projekto ekonominis pagrindimas buvo netinkamai parengtas, rizikos buvo netinkamai nustatomos ir nagrinėjamos, o vadovybė neprižiūrėjo vykdant projektą padarytos pažangos. Šie trūkumai prisidėjo prie IT projekto nesėkmės ir dėl to buvo taikyta jo vertės sumažėjimo 258 967 eurais išskaita.
Agentūros kompetencijos sritys (Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, su pakeitimais, padarytais reglamentais (EB) Nr. 1644/2003 ir (EB) Nr. 724/2004)

Tikslai Europos jūrų saugumo agentūra buvo įkurta siekiant užtikrinti aukštą, vienodą ir veiksmingą jūrų saugumo, apsaugos, taršos iš laivų prevencijos ir reagavimo į ją lygį Europos Sąjungoje. Agentūra valstybėms narėms ir Komisijai teikia reikiamą techninę ir mokslinę pagalbą bei aukštos kompetencijos lygio paramą, siekdama padėti joms: — tinkamai taikyti Sąjungos teisės aktus jūrų saugumo, apsaugos ir taršos iš laivų prevencijos srityje; — stebėti jų įgyvendinimą; — įvertinti įdiegtų priemonių veiksmingumą vietoje. Agentūra nustatė ir valstybėms narėms bei Komisijai siūlo operatyvines paslaugas, skirtas kovai su tarša iš laivų Europos Sąjungoje bei eismo stebėjimo ir jūrų priežiūros srityje. Agentūra nustatė sistemas, padedančias įgyvendinti atitinkamus teisės aktus (THETIS valstybinės uostų kontrolės srityje, EMCIP avarijų nagrinėjimo srityje, STCW-IS jūrininkų mokymo ir sertifikavimo srityje ir pan.) Užduotys Agentūros įvairiapusė veikla padalyta į keturias pagrindines sritis remiantis jos steigimo reglamentu ir atitinkamais ES teisės aktais. Visų pirma Agentūra padeda Komisijai stebėti, kaip įgyvendinami ES teisės aktai, be kita ko susiję su laivų eismo stebėjimu ir sertifikavimu, laivų įrenginių sertifikavimu, laivų sauga, jūrininkų rengimu ir valstybine uostų kontrole. Be to, Agentūra plėtoja ir eksploatuoja informacijos apie jūrininkystę priemones ES lygmeniu. Reikšmingi pavyzdžiai yra SafeSeaNet (SSN) laivų eismo stebėjimo sistema, leidžianti efektyviai nustatyti laivų ir jų krovinių buvimo vietą bei incidentus juose visoje ES ir ES LRIT duomenų centras, užtikrinantis su ES vėliavomis plaukiančių laivų buvimo vietos nustatymą ir stebėjimą pasaulyje. Taip pat buvo sukurtos pasirengimo jūrų taršos prevencijai, jos aptikimo ir reagavimo į ją struktūra, kuriai priklauso Europos naftos išsiliejimo padariniams likviduoti skirtų budinčių laivų tinklas, taip pat Europos palydovinė naftos išsiliejimo priežiūros ir laivų nustatymo tarnyba (CleanSeaNet), kurios abi yra skirtos prisidėti prie veiksmingos ES pakrančių ir vandenų apsaugos nuo taršos iš laivų sistemos. Galiausiai, Agentūra konsultuoja Komisiją techniniais ir mokslo klausimais jūrų saugumo ir taršos iš laivų prevencijos srityje, nuolatos vertindama esamų priemonių efektyvumą, tobulindama bei kurdama naujus teisės aktus. Ji taip pat teikia paramą valstybėms narėms ir palengvina bendradarbiavimą tarp jų bei skleidžia geriausią praktiką.
Biuro kompetencijos sritys (2009 m. balandžio 6 d. Europolo tarybos sprendimas 2009/371/TVR dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo) (1)

Kompetencijos sritys Biuro kompetencijos sričiai priklauso organizuotas nusikalstamumas, terorizmas ir kitų rūšių sunkūs nusikaltimai, darantys poveikį dviem ar daugiau valstybių narių tokiu būdu, kad, atsižvelgiant į nusikaltimų mastą, svarbą ir pasekmes, yra būtinas bendras valstybių narių požiūris. Pagrindiniai uždaviniai: — rinkti, kaupti, tvarkyti, analizuoti informacijos ir žvalgybos duomenis bei keistis jais, — per nacionalinius padalinius nedelsiant pranešti valstybių narių kompetentingoms institucijoms jas dominančią informaciją ir apie bet kurias tarp nusikalstamų veikų nustatytas sąsajas, — padėti atlikti tyrimus valstybėse narėse, visų pirma pateikiant visą svarbią informaciją nacionaliniams padaliniams, — prašyti atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų konkrečiais atvejais pradėti, atlikti arba koordinuoti tyrimus bei siūlyti sukurti jungtines tyrimo grupes, — teikti valstybėms narėms žvalgybos duomenis ir analitinę pagalbą, jei numatomi svarbūs tarptautiniai renginiai, — rengti grėsmės įvertinimus, strategines analizes ir bendras padėties vertinimo ataskaitas, susijusias su Europolo tikslu, įskaitant organizuoto nusikalstamumo grėsmės įvertinimus. Papildomi uždaviniai: — plėtoti valstybių narių kompetentingų institucijų tyrimo procedūrų specialią profesinę patirtį ir teikti patarimus tyrimų klausimais, — teikti strateginę žvalgybos informaciją siekiant padėti ir skatinti racionaliai bei veiksmingai naudoti nacionaliniu ir Sąjungos lygiu turimus išteklius operatyvinei veiklai ir remti tokią veiklą. Be to, padėti valstybėms narėms teikiant paramą, konsultacijas bei vykdant mokslinius tyrimus šiose srityse: — valstybių narių kompetentingų institucijų narių profesinis mokymas, prireikus bendradarbiaujant su Europos policijos koledžu (CEPOL), — tų institucijų organizavimas ir jų aprūpinimas įranga, sudarant palankesnes sąlygas valstybėms narėms teikti abipusę techninę pagalbą, — nusikaltimų prevencijos metodai, — techniniai ir kriminalistikos metodai bei analizė ir tyrimo procedūros. Be to, pagal 2005 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimą 2005/511/TVR dėl euro apsaugos nuo padirbinėjimo paskiriant Biurą centriniu biuru kovoje su euro padirbinėjimu Biuras taip pat veikia kaip centrinis kovos su euro padirbinėjimu biuras. Biuras taip pat gali skatinti priemonių, vykdomų valstybių narių kompetentingų institucijų siekiant kovoti su euro padirbinėjimu arba atliekamų dalyvaujant jungtinėms tyrimo grupėms, jei būtina palaikant ryšį su Sąjungos subjektais ir trečiųjų šalių įstaigomis, koordinavimą. Gavęs prašymą Biuras gali finansiškai paremti su euro padirbinėjimu susijusius tyrimus.
19.

Išankstinio finansavimo mokėjimų finansinio ex ante tikrinimo srityje buvo aptikta kontrolės trūkumų, visų pirma susijusių su mokėtinų sumų apskaičiavimu ir patvirtinimu. Be to, pažymėta, kad buvo visiškai pasitikima iš nacionalinių finansavimo institucijų (NFI) gautais išankstinio finansavimo mokėjimų ir sąnaudų patvirtinimo sertifikatais ir kad nebuvo atliekamos jokios kitos patikros deklaruotų išlaidų teisėtumui ir tvarkingumui (13) užtikrinti.
14.

2007–2008 m. laikotarpiu Tarnyba pradėjo vykdyti naują veiklą – skirti mokslines dotacijas. Patirtis parodė, kad visų pirma dotacijų gavėjams buvo numatyta per mažai laiko Tarnybos kokybės standartus atitinkančioms mokslinėms ataskaitoms parengti. Pasikonsultavus su visais veiklos dalyviais, 2010 m. balandžio mėn. pradėtos taikyti patobulinto projektų planavimo ir stebėjimo bei finansinių pasiūlymų vertinimo priemonės. Be to, Tarnyba patvirtina, kad visos 2007–2008 m. dotacijų lėšos galutinai panaudotos.
8.

Sudarant etatų planus ir planuojant darbuotojų samdymo procesus, sistemingai atsižvelgiama į būsimuosius automatizavimo projektus ir užsakomąsias paslaugas. IT biudžetas padidėjo dėl to, kad reikėjo žymiai padidinti naujoms užduotims (Madrido protokolas, Bendrijos dizainai, pratęsimai) vykdyti reikalingų informacinių sistemų skaičių ir patobulinti elektroninę verslo strategiją bei pertvarkyti prekių ženklų vidaus valdymo sistemas, taip pat investuoti dideles sumas į IT saugumą (verslo tęstinumą). Vidaus metodikoje jau numatyta atlikti kiekvieno IT projekto sąnaudų ir naudos analizę. Panaši metodika bus įdiegta ir užsakomosioms paslaugoms.