LT    LT LT 
 
LT 1   LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 28.10.2009 
SEK(2009) 1433 galutinis 
  
 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie 
KOMISIJOS ATASKAITOS EUROPOS PA RLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
  
Su gyvūnų gerove susijusio ženklinimo galimyb ės ir Europos informacijos apie gyv ūnų 
apsaugą ir gerovę centrų tinklo steigimas 
 
 
 
POVEIKIO VERTINIMO ATASKAITOS SANTRAUKA 
{KOM(2009) 584 galutinis} 
{SEK(2009) 1432}
 
LT 2   LT PAGRINDAS  
2006 m. priimtas 2006–2010 m. Bendrijos veiksm ų planas d ėl gyvūnų apsaugos ir gerov ės. 
Šiame plane pabr ėžiama vartotoj ų informavimo, kuris yra visapusiškos informavimo apie 
gyvūnų gerovę strategijos dalis, ir planuojamo Europos gyv ūnų gerovės centro steigimo 
svarba. 
2005–2006 m. atliktos trys „Eurobarometro“ apklausos d ėl gyvūnų gerovės. Jų rezultatai 
parodė, kad visuomen ė itin palaiko tam tikros r ūšies etike čių ar logotip ų, kuriais b ūtų 
informuojama apie gyv ūnų gerovę maisto produkt ų gamyboje, id ėją.  
2006 m. gruodžio m ėn. Sveikatos ir vartotoj ų reikalų generalinis direktoratas paskelb ė 
konsultacij ų „Ženklinimas – konkurencingumas, vartotoj ų informavimas ir geresnis 
reglamentavimas Europos S ąjungoje“1, kuriose buvo taip pat svarstomas su gyv ūnų gerove 
susijęs ženklinimas, rezultatų suvestin ę. Didžioji dauguma dalyvi ų mano, kad informacija 
apie gyvūnų gerovės sąlygas, kuriomis gaminami maisto pr oduktai, yra svarbi vartotojams ir 
gamintojų bei mažmeninink ų prekybos galimyb ėms.  
2007 m. geguž ės mėn. Ministr ų Taryba pri ėmė išvadas d ėl ženklinimo, susijusio su gyv ūnų 
gerove2, ir paragino Komisij ą parengti ataskait ą šiuo klausimu, kad b ūtų galima prad ėti 
išsamias diskusijas.  
Remdamasis veiksm ų planu ir apklausomis,  Sveikatos ir vartotoj ų reikalų generalinis 
direktoratas prad ėjo nagrin ėti įvairias teisines ir neteisines su gyv ūnų gerove susijusio 
ženklinimo ir informacijos apie gyv ūnų gerovę centrų tinklo galimybes, siekdamas paskatinti 
diskusijas. Ta čiau nei viena iniciatyva nesiekiama gerinti pa čių gyvūnų gerovės standart ų. 
Ženklinimo iniciatyva siekiama gerinti vartotoj ų supratim ą apie gyvūnų gerovę, be kitų būdų, 
teikiant informacij ą ant etike čių, o pasiūlymu dėl informacijos centr ų – derinti priimtus 
gyvūnų gerovės standartus, skatinti dalytis gyv ūnų gerovės sistemų veiklos patirtimi ir 
naudotis šiomis sistemomis. Kad b ūtų lengviau parengti ataskait ą, Sveikatos ir vartotoj ų 
reikalų generalinis direktoratas užsak ė atlikti tyrim ą, kuriuo b ūtų įvertintos įvairios 
informacijos apie gyv ūnų gerovę teikimo ant gyv ūninių produktų ir Bendrijos informacijos 
apie gyvūnų apsaugą ir gerovę centro steigimo ekonominio pagr įstumo galimyb ės. Šį tyrimą 
atliko bendrov ė „Civic Consulting “ (jai atiteko pagrindi nis vaidmuo), kuriai pad ėjo Maisto 
grandinės vertinimo konsorciumui priklausanti bendrov ė „Agra CEAS Consulting “.  
Tyrimo išvadose nustatyta, kad pagrindin ė su vartotoj ų gerove susijusi problema vartotojams 
yra ant maisto produkt ų nurodomos informacijos apie gyv ūnų gerovės standartus stoka. 
Atlikdami tyrim ą konsultantai nustat ė įvairių priežasčių, kodėl rinkoje tr ūksta informacijos: 
– nėra ženklinimui skirtos suderintos gyv ūnų gerovės standart ų sistemos; 
– sunku aiškiai informuoti vartotojus apie  skirtingus maisto produktams taikomus 
gyvūnų gerovės standartus; 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/food/food/la bellingnutrition/betterregulation/co mpetitiveness_ consumer_info.pdf . 
2 http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/c ms_Data/docs/pressDat a/en/agricult/93986.pdf . 
 
LT 3   LT – visoje Europoje kuriamos skirtingos su gyv ūnų gerove susijusio ženklinimo 
sistemos, diferencijuojamos prek ės ir ūkinės veiklos vykdytojams taikomos 
nevienodos s ąlygos. 
Atsižvelgdama į išsamių suinteresuot ųjų šalių konsultacij ų, vykdytų atliekant nepriklausomo 
ekonominio pagr įstumo tyrim ą, išvadas, ataskaitoje Komisija nagrin ėja politines priemones, 
kuriomis b ūtų sprendžiamas vartotoj ų informacijos stokos ir nelygi ų galimybi ų bendrojoje 
rinkoje, įskaitant neprivalom ą ir (arba) privalom ą su gyvūnų gerove susijusio ženklinimo 
sistemą ir Europos informacijos centr ų tinklo, skirto dalytis su gyv ūnų gerove susijusia 
patirtimi, steigim ą, klausimas. Šiuo etapu ataskaitoje nepateikiama joki ų priimtų 
įsipareigojim ų imtis veiksm ų, joje tik nagrin ėjamos įvairios priemon ės, kurios gal ėtų būti 
panaudotos veiksm ų plano tikslams įgyvendinti. 
Poveikio vertinime pateikiama analiz ė, kuria siekiama skatinti kurt i strategines kryptis, kaip 
geriau informuoti visuomen ę apie gyv ūnų gerovę, ir steigti informacijos apie gyv ūnų gerovę 
centrų tinklą, kaip nustatyta šioje ataskaitoje. Ataskaitoje, kuri ą numatyta paskelbti 2009 m. 
rudenį, nebus pateikta galutini ų teisės aktų pasiūlymų – jei reik ės, jie bus pateikti v ėliau kartu 
su konkre čiais jų poveikio vertinimais. 
Atsižvelgiant į skirtingą ataskaitoje aptart ų sričių poveikį, poveikio vertinimas suskirstytas į 
dvi dalis – pirmoje dalyje daugiausia d ėmesio skiriama įvairių priemoni ų vartotoj ų 
informuotumui apie gyv ūnų gerovę, susijusią su gyvulininkyst ės produktais, gerinti poveikis, 
o antroje dalyje nagrin ėjamas informacijos centr ų tinklo steigimo poveikis. 
I DALIS . SU GYVŪNŲ GEROVE SUSIJ ĘS ŽENKLINIMAS  
Sveikatos ir vartotoj ų reikalų generalinis direktoratas nagrin ėja galimyb ę nustatyti su gyv ūnų 
gerove susijusio ženklinimo sistem ą, kad vartotojai b ūtų geriau informuojami apie gyv ūnų 
gerovės standartus ir taikomas gyv ūnų gerovės sistemas ir kad b ūtų suderinta vidaus rinka, 
siekiant išvengti pla čiai paplitusi ų skirtingų gyvūnų gerovės standart ų, kurie naudojami pagal 
bendrą gerovės sąvoką. Šia iniciatyva nesiekiama griežtinti Bendrijos teis ė aktuose nustatyt ų 
svarbiausi ų standartų ar užtikrinti geresn į dabartini ų teisės aktų reikalavim ų laikymąsi. 
Šiame poveikio vertinime daugiausia d ėmesio skirta ataskaitoje d ėl ženklinimo, susijusio su 
gyvūnų gerove, pateiktoms priemon ėms, kuriomis b ūtų galima įvertinti galim ą atskirų 
priemonių poveikį suinteresuotosioms šalims. Atsižvelgiant į ankstyvą politikos formavimo 
etapą, poveikio vertinimas iš esm ės yra kokybinio pob ūdžio, tačiau, jei įmanoma, pateikiami 
galimo poveikio kiekybiniai įverčiai.  
Svarstomos kelios privalomo ženklinimo priemon ės: 
– privalomas gyv ūnų gerovės standart ų, kurių laikantis pagaminti gyv ūniniai 
produktai, ženklinimas;  
– privalomas ūkininkavimo sistemos, pagal kuri ą pagaminti gyv ūniniai produktai, 
ženklinimas ir  
– privalomas atitikties b ūtiniesiems ES standartams ar lygiavert ėms priemon ėms 
ženklinimas.  
 
LT 4   LT Poveikio vertinime taip pat svarstomos neprivalomos priemon ės, įskaitant: 
– reikalavim ų savanoriškai naudoti teiginius apie gyv ūnų gerovę nustatym ą;  
– neprivalomo Bendrijos gyv ūnų gerovės ženklo, kur į galėtų naudoti visi, kurie 
atitinka kriterijus, suk ūrimą ir  
– su gyvūnų gerove susijusio ženklinimo ir kokyb ės sistemų gairių rengimą. 
Nors šiame poveikio vertinime nepateikiama joki ų galutinių su gyvūnų gerove susijusio 
ženklinimo priemoni ų, jame nustatytos teisin ės ir neteisin ės priemon ės, kurios šiame etape 
laikomos labiausiai ekonomiškai pagr įstos (neprivalomiems teiginiams apie gyv ūnų gerovę ir 
(arba) Bendrijos gyv ūnų gerovės ženklui taikomi suderinti re ikalavimai). Tikimasi, kad 
remiantis ataskaita ir poveikio vertinimu in stitucijoms bus lengviau vesti diskusijas gyv ūnų 
gerovės klausimu ir apsvarstyti, ar reikia tolesni ų ES veiksm ų.  
II DALIS . EUROPOS INFORMACIJOS APIE GYV ŪNŲ APSAUG Ą IR GEROV Ę CENTR Ų TINKLAS  
Antroje poveikio vertinimo dalyje siekiama išnagrin ėti ir įvertinti įvairių galimybi ų, susijusių 
su Europos informacijos apie gyv ūnų apsaugą ir gerovę centrų tinklo steigimu, ekonomin į 
pagrįstumą. 
Galimybės įsteigti pagrindin į Bendrijos informacijos centr ą buvo svarstomos atsižvelgiant į 
per konsultacijas išreikšt ą susirūpinimą dėl:  
– suderintų gyvūnų gerovės standart ų ir (arba) rodikli ų, siekiant didinti gyv ūnų gerovę, 
nebuvimo; 
– esamų išteklių, skirtų dalytis patirtimi, nesuderinamumo;  
– nepriklausomo ES lygmens informacijos šaltinio b ūtinybės ir  
– nesuderint ų ES lygmens veiksm ų dubliavimosi.  
Atsižvelgdama į tai, Komisija svarsto priemones, kuriomi s ji tikisi geriau suderinti dabartinius 
šaltinius, nustatyti b ūsimus poreikius ir užtikrinti vienodesn į ir labiau suderint ą požiūrį į 
gyvūnų apsaugą ir gerovę visose Komisijos politikos srityse.  
Pagrindin ės poveikio vertinim e aptartos politin ės priemon ės yra šios:  
– dabartinės padėties išlaikymas ( status quo  galimybė);  
– įvairios centralizuoto poži ūrio taikymo galimyb ės; 
– įvairios decentralizuoto poži ūrio taikymo galimyb ės ir 
– į užduotis orientuota strategi ja, centriniams ir necentriniams veiksniams nustatyti. 
Nors poveikio vertinime šiuo etapu nenustatyta tinkamiausia priemon ė, jame pateikta išvada, 
kad, jei šioje srityje b ūtų imtasi ES veiksm ų, labiausiai ekonomiškai pagr įstas būtų tam tikro 
pobūdžio decentralizuotais ir cen tralizuotais veiksniais pagr įstas mišrus metodas.   
 
LT 5   LT GALIMŲ BŪSIMŲ PASIŪLYMŲ VERTINIMAS  
Tai pirmasis skirting ų politinių priemoni ų poveikio vertinimo etapas; bet kokie tvirti politiniai 
sprendimai, kurie gali b ūti priimti po ši ų diskusijų, turės būti įvertinti atliekant j ų poveikio 
vertinimą, kad būtų įvertintos su jais susijusios biudžeto galimyb ės ir geriau apskai čiuotos 
išlaidos. Bus renkami su vartotoj ų prašymu b ūti informuojamiems apie gyv ūnų gerovę ir su 
konkurencijos iškraipymu d ėl nesuderintos Bendrijos teis ės aktų sistemos susij ę įrodymai, 
siekiant nustatyti su gyv ūnų gerove susijusio ženklin imo kriterijus ir gamintoj ų, kurie nor ėtų 
taikyti aukštesnius nei reikalaujama Bendrijos teis ės aktuose gyv ūnų gerovės standartus, 
prekybos galimybes.  
Atliekant b ūsimų pasiūlymų dėl ženklinimo sistemos vertinim ą bus remiamasi šiais kriterijai:  
– kokiu mastu įvairiomis politin ėmis priemon ėmis ženklinimo sistem ą būtų galima 
kurti remiantis tvirtais moksliniais fakt ais ir kriterijais, kuriais nustatomas gyv ūnų 
gerovės lygis; 
– kokiu mastu įvairiomis politin ėmis priemon ėmis nepriklausomos sertifikavimo 
įstaigos gal ėtų atlikti patikrinim ą ir (arba) audit ą ir sertifikavim ą;  
– kokiu mastu skirtingomis politin ėmis priemon ės būtų galima išvengti konkurencijos 
iškraipymo; 
– kokiu mastu skirtingos politin ės priemon ės yra patikima, patogi ir skaidri 
informavimo apie gyv ūnų gerovės lygį priemon ė, kurią taikant vartotojai gal ėtų 
pirkti produktus tur ėdami reikalingos informacijos, ir  
– kaip ši ženklinimo sistema b ūtų suderinta su tarptautiniais įsipareigojimais tre čiųjų 
šalių prekybos partneriams. 
Atliekant Europos informacijos centr ų tinklo steigimo galimybi ų vertinim ą bus remiamasi 
šiais principais: 
– Europos informacijos centr ų tinklas tur ėtų papildyti dabartin ę kitų Bendrijos įstaigų 
veiklą, bet jos neatkartoti;  
– turėtų būti įtrauktos visos su gyv ūnų naudojimu susijusios sritys ir  
– centras netur ėtų būti priklausomas nuo išor ės interesų. 
Manoma, kad didžiausias bus socialinis ir ekonominis p oveikis, pvz., poveikis vartotoj ų 
informuotumui, konkurencijos iškraipymui, vartotoj ų kainoms, gamintoj ų išlaidoms, 
dabartinėms sistemoms, ES vidaus ir išor ės prekybai. Bus tinkamai atsižvelgta į poveikį 
administracinei naštai, MV Į ir aplinkai ir į gyvūnų gerovės kriterijų nustatymo poveik į 
dabartinėms ar būsimoms produkt ų kokybės ženklinimo sistemoms, pvz., ekologiniam 
ūkininkavimui.  
Šis poveikis bus vertinamas naudojant pr ojekto „Welfare Quality“ ir išor ės tyrimo rezultatus 
tam, kad b ūtų galima atlikti tolesn ę galimo socialinio, ekono minio poveikio ir poveikio 
aplinkai analiz ę. Taip pat bus atliktas vartotoj ų tyrimas („Eurobarometro“ apklausa), siekiant 
 
LT 6   LT nustatyti, ar ankstesn ėse apklausose išsakyta vartotoj ų nuomonė (pasiruošimas mok ėti ir pan.) 
vis dar ta pati ir ar šiuo me tu skirtingi veiksniai daro įtaką vartotojų pirkimo įpročiams.