Briuselis, 28.4.2004

KOM(2004) 289 galutinis

2004/0108 (CNS)

Pasiūlymas

TARYBOS REGLAMENTAS

įsteigiantis Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą

(pateikta Komisijos) {SEC(2004) 448}

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1. S ANTRAUKA

Žaliojoje knygoje dėl Bendros žuvininkystės politikos (BŽP) reformos[1] yra nustatytos, inter alia , valstybių narių problemos kontrolės ir BŽP taisyklių laikymosi srityje bei galimi jų sprendimai, įskaitant Bendros tikrinimo struktūros (BTS) sukūrimą. Komunikate dėl BŽP reformos buvo pateiktas BŽP reformai ir jos įgyvendinimui skirtas Bendrijos veiksmų planas[2], kuriame Komisija paskelbė Veiksmų planą, skirtą bendradarbiavimui užtikrinant vykdymą, ir, atlikus ekonominio pagrįstumo analizę, – pasiūlymą Bendrijoje sukurti BTS.

Komunikate „Siekiant vienodai ir veiksmingai įgyvendinti bendrą žuvininkystės politiką (BŽP)“[3] įgyvendinamos Plane išvardytos iniciatyvos. Galimybių ištyrimo tikslu minėtame komunikate buvo pateikta Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūros koncepcija. Taryba ir Europos Parlamentas parėmė šią koncepciją ir tyrimą.

2003 m. gruodžio 13 d. Briuselyje valstybių arba vyriausybių vadovų lygmeniu susirinkę valstybių narių atstovai pritarė Komisijos ketinimui iki 2004 m. kovo pabaigos pateikti pasiūlymą įsteigti Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą: jie sutarė dėl to, kad šią agentūrą reikia steigti skubiai ir kad jos būstinė bus Ispanijoje.

Šiuo reglamentu Komisija siūlo įsteigti BŽKA (toliau – Agentūra). Pagrindinis šios agentūros uždavinys bus koordinuoti valstybių narių kontrolės ir priežiūros veiklą. Tikimasi, kad Agentūra užmegs tvirtus partnerystės ryšius su valstybėmis narėmis bei Komisija ir padės valstybėms narėms bei Komisijai bendradarbiauti tarpusavyje, prisidės prie Bendrijos kontrolės ir vykdymo užtikrinimo žvejybos sektoriuje praktikos formavimo.

2. įžANGA

2.1. Komisijos motyvai

Kad valstybės narės galėtų taikyti BŽP taisykles, būtina sukurti patikimą Bendrijos kontrolės ir tikrinimo veiklos struktūrą, pakankamas kontrolės bei tikrinimo priemones ir tinkamą šių priemonių sujungimo į bendrą veiklą strategiją.

Būtina pasiekti šiuos tikslus:

( veiksmingai įgyvendinti BŽP ir

( visoje Bendrijoje vienodai vykdyti kontrolę ir atlikti vykdymo priežiūrą.

Pasiekti šiuos tikslus yra ypač svarbu tuo atveju, jei siekiama, kad BŽP remtų žuvininkystės pramonė.

Patirtis, įgyta įgyvendinant dabartines kiekvienos valstybės narės organizuojamas kontrolės ir tikrinimo priemones, parodė, kad šie naujieji tikslai gali būti pasiekti stiprinant nacionalines kontrolės ir tikrinimo struktūras – Bendrijos lygiu sukūrus organizacinę struktūrą.

Šiuo metu valstybių narių kompetentingų institucijų vykdoma kontrolės ir tikrinimo veikla nėra sistemiškai koordinuojama. Vienų valstybių narių pastangos nesiderina su kitų valstybių narių, galinčių turėti kitus prioritetus ir kitokią praktiką, pastangomis. Todėl Bendrijos kontrolės ir tikrinimo veikloje atsiranda spragų bei trūkumų. Žvejybos pramonė skundžiasi dėl nepastovios ir netolygios kontrolės ir vykdymo užtikrinimo, nes kartais tai virsta žvejų diskriminavimu.

Daugelis valstybių narių, remdamosi savo teisinėmis ir administracinėmis sistemomis, atsakomybę už BŽP kontrolę ir vykdymo užtikrinimą pavedė kelioms veikiančioms institucijoms, nacionalinėms ir regioninėms (pavyzdžiui, žvejybos inspektoratams, kranto apsaugai, kariniam jūrų laivynui, muitinei, policijai ir t.t.). Daugelio šių institucijų pareigos susijusios ne tik su žvejyba, bet ir su kitomis sritimis, ir dėl to yra sunku koordinuoti žvejybos kontrolę.

Pastebėta, ypač valstybėse narėse, kur kontrole ir BŽP taisyklių laikymosi užtikrinimu rūpinasi kelios institucijos, jog šių institucijų tarpusavio veiklos koordinavimas, net jei jis ir remiasi aiškiomis taisyklėmis, ne visada yra pakankamai lankstus, kad būtų laiku sureaguota į žuvininkystės kontrolės bei vykdymo užtikrinimo sunkumus.

Trečiosioms šalims atrodo, jog tarptautiniame lygmenyje Bendrijai yra sunku organizuoti valstybių narių bendradarbiavimą kontrolės ir taikytinų taisyklių laikymosi užtikrinimo srityje. Valstybės narės BŽP taisykles taiko laikydamosi savų tradicijų ir praktikos. Trečiosioms šalims yra sudėtinga bendradarbiauti su Bendrija minėtose srityse, ypač dėl partnerių ir tradicijų gausos. Šioje srityje kilusios problemos gali atsiliepti visai Bendrijai.

Remdamasi tuo, kas pasakyta, ir ypač siekdama užtikrinti veiksmingą kontrolę bei tikrinimą pagal Bendrijos tarptautinius įsipareigojimus, Komisija pastarąjį dešimtmetį prisiėmė uždavinius, susijusius su tarptautinių vandenų tikrinimo ir priežiūros veikla. Pagal Bendrijos tarptautinius įsipareigojimus, kylančius iš Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos rajonuose, nuo 1990 m. Komisija frachtuoja priežiūros laivą, kad galėtų atlikti šias užduotis Šiaurės Atlante, įskaitant kai kurias užduotis Šiaurės Rytų Atlante pagal NEAFC nuo 2000 m. Be to, nuo 1995 m. Komisija vykdo stebėtojų programą, taikomą Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacijos (NAFO) reguliuojamoje zonoje plaukiojantiems žvejybos laivams.

Komisija nebesiims darbų, už kuriuos valstybės narės šiuo metu yra atsakingos pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 23, 24, 25 ir 28 straipsnius. Komisijos įsitraukimas į reikalus, susijusius su kontrolės ir tikrinimo veikla, yra nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 17 straipsnyje jai numatytu uždaviniu kontroliuoti ir vertinti, kaip valstybės narės taiko BŽP taisykles. Komisija visą dėmesį skirs savo pagrindiniams uždaviniams pagal Sutartį ir BŽP, bet ji neturėtų dalyvauti valstybių narių vykdomoje kontrolės bei tikrinimo veikloje ir spręsti operatyvinių klausimų, pavyzdžiui, susijusių su kontrole bei priežiūra ir stebėtojų programų vykdymu.

Trečiosios šalys, atitinkamos valstybės narės ir žvejybos pramonė palankiai įvertino tai, kad Komisija vykdo su minėta veikla susijusias užduotis. Komisijai pradėjus vykdyti šią veiklą jūroje, toliau turėtų būti tikrinami iš tarptautinių vandenų grįžtančių valstybių narių laivų iškrovimai. Tačiau ne visada garantuojama šių tikrinimų kokybė, todėl ne visada užtikrinamas taikytinų taisyklių laikymasis.

2.2. Veiklos koordinavimas

Komisija siūlo, kad:

- Komisija patvirtintų nuoseklias kontrolės ir tikrinimo programas (MCS[4]programos);

- valstybės narės sujungtų savo nacionalines kontrolės ir tikrinimo priemones bendrai veiklai, Bendrijos įstaigos organizuotai pagal minėtas kontrolės ir tikrinimo programas.

Agentūra padės valstybėms narėms laikytis savo įsipareigojimų pagal Bendrijos teisę, paisant Bendrijos ir trečiųjų šalių priimtų susitarimų. Ji turėtų koordinuoti valstybių narių vykdomą kontrolės ir tikrinimo veiklą, ypač tam, kad Bendrijos tarptautiniai įsipareigojimai būtų vykdomi aiškiai, skaidriai ir vienodai.

Įsteigus Agentūrą, nepakis valstybių narių atsakomybė už kontrolę ir vykdymo užtikrinimą pagal BŽP. Be to, sukūrus siūlomą struktūrą, nebus atliekami daliniai Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 V skyriaus nuostatų pakeitimai ar peržengtos minėto reglamento 28 straipsnio nuostatų ribos.

Pagrindinis uždavinys bus sujungti nacionalines kontrolės ir tikrinimo priemones į bendrą veiklą laikantis atitinkamos Bendrijos strategijos. Agentūra užtikrins valstybių narių kontrolės ir tikrinimo veiklos koordinavimą Bendrijos, kaip visumos, naudai.

Veiklos koordinavimą sudarys:

- valstybių narių sujungtų kontrolės ir tikrinimo priemonių įtraukimo į bendrą veiklą planavimas;

- valstybių narių sujungtų kontrolės ir tikrinimo priemonių įtraukimo į bendrą veiklą organizavimas.

Kontrolės ir tikrinimo priemonių planavimas apims daugianacionalinių komandų, kurių paskirtis – Bendrijos naudai atlikti tikrinimus jūroje ir krante, formavimą. Bendros veiklos organizavimas apims nurodymų dėl geografinių rajonų, išteklių, žvejybos ir laivynų, kurie turi būti konkrečiu laiku stebimi ir tikrinami, davimą.

Praktiškai turi būti plėtojami veiksmingi Agentūros ir nacionalinių institucijų darbo santykiai. Bendrijos naudai Agentūra, glaudžiai bendradarbiaudama su atitinkamomis kompetentingomis nacionalinėmis institucijomis, turėtų imtis vadovauti į bendrą veiklą įtraukiant kontrolės ir tikrinimo priemones.

Agentūra užtikrins, kad nacionalinių institucijų vykdoma kontrolės ir tikrinimo veikla, būtų visiškai koordinuojama. Vykdant bendrą veiklą turėtų būti optimaliai naudojamos nacionalinės priemonės.

Agentūra, kaip kontrolės ir tikrinimo priemonių sujungimo bendrai veiklai įrankiu, galės naudotis Bendrijos žvejybos laivų stebėjimo centro paslaugomis – šis centras teikia tiesioginę, skubiai apdorojamą informaciją apie žvejybos laivų, plaukiojančių su atitinkamos valstybės narės vėliava, pozicijas. Agentūra turės visą informaciją, o valstybės narės – tik informaciją apie savo laivus ir savo vandenis.

Pasiūlytai struktūrai galios suteikia Komisijos nustatyta aiški pamatinė sistema (prioritetai, gairės ir t.t.), tuo tarpu Agentūra rūpinasi, kad, remiantis jungtinėmis valstybių narių nacionalinėmis kontrolės ir tikrinimo priemonėmis, minėti tikslai būtų pasiekti. Valstybės narės savo ruožtu turi sujungti savo priemones ir toliau būti atsakingos už savo pagrindinius įsipareigojimus kontrolės bei tikrinimo srityje.

2.3. Uždaviniai

Agentūra, kaip speciali Bendrijos techninė įstaiga, ne tik koordinuos veiklą, bet ir vykdys kitus su kontrole bei tikrinimu susijusius uždavinius, kurie patenka į BŽP taikymo sritį.

Agentūra vykdys uždavinius, susijusius su Bendrijos įsipareigojimais, kylančiais dėl dalyvavimo regioninėse žvejybos organizacijose ir iš dvišalių žvejybos susitarimų. Ji ypač padės valstybėms narėms laikytis jų įsipareigojimų kontrolės bei tikrinimo srityje ir gali atlikti užduotis valstybių narių naudai.

Tam tikslui Agentūra valstybių narių prašymu ir jų sąskaita gali joms teikti sutartyse numatytas paslaugas. Šios paslaugos gali būti stebėjimo laivų frachtavimas bei valdymas ir stebėtojų samdymas bendram valstybių narių reikalui.

Be to, Agentūra padės valstybėms narėms šiose srityse:

- mokyti inspektorius,

- kartu įsigyti kontrolei ir tikrinimui reikalingas prekes (matavimo prietaisus, laivo žurnalus) ir koordinuoti bendrų bandomųjų projektų, skirtų naujoms kontrolės ir tikrinimo technologijoms išbandyti, įgyvendinimą,

- nustatyti bendras kontrolės ir tikrinimo procedūras,

- nustatyti kontrolės ir tikrinimo priemonių numatymo bei pasikeitimo jomis kriterijus.

3. Bendrijos struktūros pasirinkimas

Bendrijos techninės įstaigos, kuri būtų nuolatinis valstybių narių bendradarbiavimo centras, įsteigimas yra tinkamas sprendimas, suteikiantis galimybę pasiekti pirmiau minėtus tikslus. Ši įstaiga turėtų būti Agentūra.

Kalbant apie pasiūlytąją BŽKA[5], Bendrijos teisės aktų leidėjas specialias techninio pobūdžio užduočių vykdymą gali centralizuoti Agentūroje, jei šios užduotys nesikerta su Sutartyje ar Bendrijos antriniuose teisės aktuose nustatytomis Bendrijos institucijų funkcijomis. Atsižvelgiant į tai, yra apibrėžti BŽKA uždaviniai valstybių narių veiklos koordinavimo ir bendradarbiavimo srityje. Šie uždaviniai nesikerta su Komisijos funkcijomis pagal Sutartį ir BŽP.

Kontrolė ir BŽP taisyklių laikymosi užtikrinimas pirmiausia yra valstybių narių viešųjų įstaigų reikalas. Agentūra yra Bendrijos viešoji įstaiga, turinti juridinio asmens statusą. Valstybių narių ir žvejybos pramonės bei Komisijos atstovų dalyvavimas Agentūros administracinėje valdyboje padidins sprendimų priėmimo kokybę. Agentūros veiklai vadovaus direktorius. Siekiant garantuoti veiksmingą Agentūros atliekamą veiklos koordinavimą, administracinė valdyba nedalyvaus kasdieniame personalo darbe, susijusiame su nacionalinių valstybių narių kontrolės ir tikrinimo priemonių sujungimo planavimu bei organizavimu.

Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 5 ir 6 straipsnyje nurodytus daugiamečius (išteklių) atkūrimo planus, Regioninės konsultacinės tarybos gali būti susijusios su šių taisyklių kontrole ir laikymosi užtikrinimu. Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 31 straipsnio 5 dalį Regioninės konsultacinės tarybos gali teikti Komisijai rekomendacijas ar pasiūlymus, kuriais remdamosi pastarosios gali veikti pagal pasiūlytojo reglamento 9 straipsnio 1 dalies nuostatas.

Agentūrai, kaip Bendrijos įstaigai, yra privalomi visi jai taikytini Bendrijos reikalavimai. Pasiūlytasis reglamentas yra parengtas pagal Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomą Finansinį reglamentą[6] ir jo įgyvendinimo taisykles[7], jei įmanoma, pagal 2004 m. gegužės 1 d. įsigaliojančias Bendrijos personalui skirtas naująsias personalo taisykles ir daugelį kitų reglamentų.

4. BŽP

4.1. Bendra žuvininkystės politika

Vykdant Bendros žuvininkystės politikos (BŽP) reformą, Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[8] V skyriuje yra numatytos naujos teisinės Bendrijos kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistemos gairės. Šiame skyriuje sujungti pagrindiniai ankstesnių reglamentų principai ir reikalavimai.

Bendrijos kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema turi garantuoti, kad galimybė naudoti žuvų išteklius ir jų naudojimas būtų kontroliuojami visoje žvejybos grandinėje ir kad būtų užtikrintas BŽP, įskaitant struktūrinę bei rinkos politiką, taisyklių laikymasis. Yra paaiškinta valstybių narių ir Komisijos atsakomybė ir įsitraukimo į žvejybą bei susijusią veiklą sąlygos. Be to, ši sistema nustato kontrolės ir vykdymo užtikrinimo priemones bei valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimo ir koordinavimo sąlygas.

Žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse kontrolės ir tikrinimo atžvilgiu Bendrija prisiėmė tarptautinius įsipareigojimus pagal bendras tarptautines kontrolės ir vykdymo užtikrinimo schemas ir dvišalius žvejybos susitarimus. Šie įsipareigojimai yra įtraukti į Bendrijos teisę, t. y. konkrečius reglamentus, pavyzdžiui, Reglamentą (EB) Nr. 2791/1999, nustatantį Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose galiojimo srityje taikomas tam tikras kontrolės priemones[9]. Pagal to reglamento 11 straipsnio nuostatas Bendrijos įsipareigojimų tikrinimo ir priežiūros srityje laikosi konkrečios valstybės narės. Panašios nuostatos yra taikomos arba Komisijos bus pasiūlytos ir dėl kitų tarptautinių susitarimų.

4.2. Valstybių narių pareigos

Pagrindinės valstybių narių pareigos kontrolės ir BŽP taisyklių laikymosi užtikrinimo srityje yra nustatytos Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 23, 24, 25 ir 28 straipsniuose. Reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų veiksmingą bendros žuvininkystės politikos taisyklių kontrolę, tikrinimą ir laikymąsi. Todėl valstybės narės privalo patvirtinti priemones, paskirstyti finansinius bei žmogiškuosius išteklius ir sukurti šiam tikslui būtiną administracinę bei techninę struktūrą. Be to, reikalaujama, kad jos bendradarbiautų tarpusavyje ir su trečiosiomis šalimis ir užtikrintų bendros žuvininkystės politikos taisyklių laikymąsi bei kontrolės ir tikrinimo veiklos koordinavimą.

4.3. Komisijos pareigos

Komisijos pareigos kontrolės ir BŽP taisyklių laikymosi užtikrinimo srityje yra nustatytos pirmiausia Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 26 ir 27 straipsniuose ir Sutartyje. Vadovaudamasi BŽP Komisija vertina ir kontroliuoja, kaip valstybės narės taiko BŽP taisykles, ir palengvina jų koordinavimo bei bendradarbiavimo veiklą. Vertindama ir kontroliuodama, kaip valstybės narės taiko minėtas taisykles, Komisija gali savo noru ir savomis priemonėmis inicijuoti ir atlikti auditą, apklausas, patikrinimus ir kontrolę, susijusią su tuo, kaip valstybės narės taiko BŽP taisykles.

Sudarant tarptautinius susitarimus Komisija Bendrijos vardu veda derybas su trečiosiomis šalimis ir gali derėtis dėl bendrų tarptautinės kontrolės bei vykdymo užtikrinimo schemų. Remiantis Bendrijos teisės aktais, kai kurie minėtos srities darbai pavesti Komisijai, ypač siekiant palengvinti koordinavimo veiklą Bendrijoje.

Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 2847/93 34c straipsniu, Komisija turi nustatyti, kokiai žvejybai turėtų būti taikomos specialios stebėsenos programos ir kokie reikalavimai turėtų būti keliami šioms programoms. Valstybės narės turi patvirtinti būtinas priemones, įskaitant žmogiškuosius ir materialinius išteklius, minėtų programų įgyvendinimui palengvinti. Šį straipsnį būtina derinti su šiame reglamente pasiūlyta struktūra.

Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 2791/1999 11 straipsnio 2 dalimi, Komisija gali parengti bendras priežiūros ir tikrinimo veiklos programas, kad įvykdytų savo įsipareigojimus pagal NEAFC[10] schemą. Panašios nuostatos bus pasiūlytos NAFO[11] ir kitiems panašiems tarptautiniams susitarimams.

5. BŽKA VEIKLA

Agentūrai reikės skirti pakankamai didelį biudžetą, kad ji galėtų samdyti darbuotojus, kaip pirmiau aprašyta, savo uždaviniams vykdyti ir sklandžiai bei veiksmingai veiklai užtikrinti. Pirmaisiais (2006) metais metinis biudžetas gali būti apytiksliai 4,9 mln. €, o Agentūrai pradėjus visapusišką veiklą – gali išaugti maždaug iki 5,0 mln. €. (Beveik ta pati suma sutaupoma iš Komisijai skirto biudžeto, susijusio su „tarptautine kontrole“ (110703), Komisijai nustojus teikti inspekcijos laivą ir stebėtojus NAFO).

Daugiausia Agentūros biudžetas bus finansuojamas Bendrijos lėšomis. Kiti pajamų šaltiniai būtų valstybėms narėms pagal sutartis už konkrečias paslaugas mokami mokesčiai. Be to, Bendrija galėtų imti kai kuriuos mokesčius už savo publikacijas ir už suteiktas mokymo bei kitas paslaugas. Tačiau panašu, kad šie mokesčiai ar rinkliavos sudarytų nedidelę Agentūros pajamų dalį.

Agentūrai bus suteikta pirmenybė teikti nepriklausomų aukštos kvalifikacijos techninių ekspertų paslaugas, skleisti pažangiąją patirtį ir teikti vadybos paslaugas – tai, kas būtina norint įgyvendinti BŽO dalis.

Valstybės narės, jas įtraukus į administracinę valdybą, galės vykdyti su valstybių narių kompetencija susijusią ir joms įtakos turinčią veiklą. Žuvininkystės pramonės atstovus įtraukus į administracinę valdybą, pagerės santykiai su žvejybos pramonės įmonėmis ir priimamų sprendimų kokybė, kartu Agentūros veikla minėtoms pramonėms įmonėms bus priimtinesnė.

Agentūros veikla bus visiškai optimizuota Komisijai atsižvelgus į užsakytą tyrimą. Ataskaita apie šį tyrimą bus prieinama 2004 m. rudenį.

6. TEISINIO PAGRINDO PASIRINKIMAS

Pasiūlytojo reglamento teisinis pagrindas yra 37 straipsnis, atitinkantis pasiūlymo tikslą ir visus iki šiol priimtus su bendra žuvininkystės politika susijusius teisės aktus.

7. SUBSIDIARUMAS IR PROPORCINGUMAS

Įsteigti Agentūrą yra būtina norint turėti nuolatinį nepriklausomą centrą, užtikrinantį su veikla susijusį valstybių narių bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą. Veiklą bus imamasi aktyviau koordinuoti visada, kai tik to reikės Bendrijos tikslams pasiekti.

Kitais sprendimais, pagrįstais savanorišku valstybių narių bendradarbiavimu arba ad hoc Bendrijos programomis be nuolatinės Bendrijos įstaigos, tikslai nebūtų pasiekti, kai tuo tarpu veiklos koordinavimas nėra suderinamas su Komisijos funkcijomis pagal Sutartį ir BŽP.

Jos nepriklausomumas nuo Komisijos kaip „kontrolierių kontrolierės“ leis nustatyti tvirtus ryšius su valstybių narių nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis organizuojant valstybių narių kontrolę ir tikrinimą.

Agentūra padės valstybėms narėms laikytis įsipareigojimų pagal BŽP bendradarbiavimo ir kontrolės bei tikrinimo koordinavimo srityje ir organizuos racionalų valstybių narių sujungtų kontrolės bei tikrinimo priemonių įtraukimą į bendrą veiklą paisant Bendrijos tikslų, standartų, prioritetų ir laikantis Komisijos patvirtintos vienodos tikrinimo tvarkos.

Įsteigus Agentūrą, pagerės Bendrijos ir išorinių partnerių santykiai, kadangi bus centralizuoti kontaktiniai punktai ir bus skatinamos vienodos tradicijos bei praktika.

Pirmiau minėtas mechanizmas yra reikalingas subalansuoti atskirų valstybių narių interesus dėl kolektyvinio intereso – užtikrinti tinkamą BŽP taisyklių kontrolę ir laikymąsi rajonuose, kur valstybių narių žvejybos laivynai kartu naudoja žuvų išteklius taikydami Bendrijos patvirtintas išsaugojimo ir kontrolės priemones. Be to, šis mechanizmas leis optimizuoti nacionalinių tikrinimo ir priežiūros priemonių sujungimo strategijos sąnaudų ir naudos santykį (ekonominę naudą).

8. PASTABOS DėL STRAIPSNIų

Tikslas (1 straipsnis)

Šiame straipsnyje kalbama apie reglamento tikslą – įsteigti Agentūrą, kuri organizuotų valstybių narių vykdomos žvejybos kontrolės ir tikrinimo veiklos koordinavimą ir padėtų joms bendradarbiauti, kaip reikalauja BŽP.

Koordinavimo veiklos apimtis (2 straipsnis)

Šiame straipsnyje nurodoma su žvejybos kontrolės ir tikrinimo koordinavimu susijusių Agentūros įsipareigojimų apimtis: tarptautiniai ir trečiųjų šalių vandenys – Bendrijos vandenys valstybių narių teritorijose – pirmojo pardavimo vieta.

Sąvokų apibrėžimai (3 straipsnis)

Šiame straipsnyje pateikiami keli pagrindiniai šiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžimai.

Misija (4 straipsnis)

Šiame straipsnyje apibrėžiama Agentūros misija veiklos koordinavimo srityje, susijusi ir su Bendrijos įsipareigojimais dėl žvejybos veiklos tarptautiniuose ir Bendrijos vandenyse tikrinimo bei priežiūros, ir su pagalbos valstybėms narėms teikimu kontrolės ir vykdymo užtikrinimo srityje.

Agentūros misija pirmiausia turi užtikrinti tinkamą Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 28 straipsnio įgyvendinimą.

Uždaviniai, susiję su Bendrijos įsipareigojimais dėl kontrolės ir tikrinimo (5 straipsnis)

Šiame straipsnyje nurodomi Agentūros uždaviniai, kuriais siekiama įvykdyti Bendrijos įsipareigojimus dėl kontrolės ir tikrinimo. Šiuos įsipareigojimus Bendrija prisiima remdamasi per Regionines žvejybos organizacijas sudarytais tarptautiniais susitarimais ir visais šio pobūdžio susitarimais su trečiosiomis šalimis. Valstybės narės savo ruožtu įsipareigoja vykdyti ir įgyvendinti šiuos įsipareigojimus. Todėl Agentūros uždaviniai yra padėti Bendrijai ir valstybėms narėms šiame procese, daugiausia koordinuojant valstybių narių kontrolės bei tikrinimo veiklą. Tam tikslui straipsnyje Agentūrai suteikiami būtini įgaliojimai taikant griežtai įpareigojančius kriterijus.

Veiklos koordinavimo organizavimas (6 straipsnis)

Šiame straipsnyje kalbama apie valstybių narių Bendrijos vandenyse atliekamą tikrinimo ir kontrolės veiklos koordinavimą. Pagrindinė šio straipsnio dalis yra nuoroda į Bendrijos žvejybos stebėjimo centrą, kuris taikys palydovinio aptikimo technologiją, suteikiančią realiu laiku žvejybos veiklos ir tikrinimo bei kontrolės galimybių vaizdą.

Sutartinių paslaugų teikimas valstybėms narėms ( 7 straipsnis)

Šiame straipsnyje Agentūrai leidžiama sudarius sutartis teikti valstybėms narėms tikrinimo ir kontrolės paslaugas. Šios paslaugos gali apimti tikrinimui naudojamo laivo frachtavimą ir naudojimą siekiant sudaryti sąlygas valstybėms narėms galėtų įvykdyti savo įsipareigojimus Bendrijos vandenyse ar už jų ribų, ir dabartinių stebėjimo sistemų, pavyzdžiui susijusių su NAFO, aprūpinimą stebėtojais.

Parama valstybėms narėms (8 straipsnis)

Šiame straipsnyje Agentūrai leidžiama teikti valstybėms narėms paramą, susijusią su įsipareigojimais dėl tikrinimo ir kontrolės.

Bendrijos įsipareigojimai dėl kontrolės ir tikrinimo (9 straipsnis)

Šiame straipsnyje nustatomas vienas iš veiksnių, dėl ko Agentūra turi imtis veiklos koordinavimo, būtent tai, kad Bendrija prisiėmė įsipareigojimus dėl kontrolės ir tikrinimo pagal susitarimą, susijusį su regionine žvejybos organizacija, arba susitarimą su trečiąja šalimi. Šie įsipareigojimai, žinoma, būtų susiję su žvejybos veikla ne Bendrijos vandenyse.

Specialių kontrolės ir tikrinimo programų įgyvendinimas (10 straipsnis)

Kitas Agentūros veiklą lemiantis veiksnys yra pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 (su pakeitimais, padarytais šiuo reglamentu) 34c straipsnį Komisijos patvirtinta speciali stebėjimo kontrolės ir tikrinimo programa.

Jungtinės veiklos planų turinys (11 straipsnis)

Ši veikla turi būti koordinuojama pagal jungtinės veiklos planus, kurie turi atitikti šio straipsnio nuostatas. Svarbiausi dalykai, kuriuos reikia pažymėti, yra šie: minėti planai yra skirti konkrečioms valstybėms narėms, suinteresuotoms konkrečia žvejyba, o jų pareiga – sujungti tikrinimo ir kontrolės priemones įgyvendinant šiuos planus – priklauso nuo jų sąlyginio „suinteresuotumo“ tam tikra žvejyba, kaip apibrėžta 2 dalyje.

Jungtinės veiklos planų priėmimo tvarka (12 straipsnis)

Šiame straipsnyje yra nustatyta jungtinės veiklos planų parengimo ir tvirtinimo tvarka. Šių planų turinyje turi atsispindėti valstybių narių įsipareigojimai, kylantys iš bendrų veiksmų planų ir taikytinų kontrolės bei tikrinimo programų.

Jungtinės veiklos planų įgyvendinimas (13 straipsnis)

Šiame straipsnyje yra nustatyta pagrindinė valstybių narių pareiga, susijusi su jungtinės veiklos planų įgyvendinimu.

Jungtinės veiklos planų vertinimas (14 straipsnis)

Agentūros atliekamas jungtinės veiklos planų metinis vertinimas ir šių vertinimų perdavimas Komisijai yra būtina vertinimo sudedamoji dalis.

Pranešimas apie kontrolės ir tikrinimo priemones (15 straipsnis)

Pranešimas Agentūrai apie prieinamas kontrolės ir tikrinimo priemones yra pagrindinė bazinės informacijos, kurios Agentūra pareikalaus, kad galėtų parengti jungtinės veiklos planus, dalis.

Žvejyba, kuriai netaikomos kontrolės ir tikrinimo programos (16 straipsnis)

Jei valstybės narės tarpusavyje susitarė koordinuoti tam tikrų sričių ar žvejybos stebėjimo, kontrolės, tikrinimo ir priežiūros veiklą, Agentūra jų prašymu gali suteikti paramą.

Informacinis tinklas (17 straipsnis)

Šiame straipsnyje yra numatytas Agentūros prisijungimas prie Bendrijos ir tarptautinių tinklų, kad būtų keičiamasi informacija pagal Bendrijos teisės aktų nuostatas.

Išsamios taisyklės (18 straipsnis)

Šiame straipsnyje Bendrijai leidžiama parengti išsamias veiklos koordinavimo taisykles.

Juridinis statusas ir pagrindinė įstaiga (19 straipsnis)

Šiame straipsnyje nurodomas Agentūros juridinis statusas ir jos būstinė.

Personalas (20 straipsnis)

Šiame straipsnyje pateikiamos Agentūros personalo bendrosios taisyklės. Agentūra priims laikinuosius darbuotojus (kai kuriuos iš jų komandiruos Komisija) ir agentus, kurie dirbs pagal sutartį, taikydama Bendrijos procedūras (Europos personalo atrankos institucija).

Privilegijos ir imunitetas (21 straipsnis)

Šiame straipsnyje kalbama apie Agentūrai ir jos darbuotojams suteiktas privilegijas ir imunitetą.

Atsakomybė (22 straipsnis)

Šiame straipsnyje nustatoma Agentūros atsakomybė.

Kalbos (23 straipsnis)

Šiame straipsnyje kalbama apie Agentūros vartojamas kalbas.

Administracinės valdybos įkūrimas ir įgaliojimai (24 straipsnis)

Šiame straipsnyje kalbama apie Agentūros administracinę valdybą. Darbo programa bus svarbus Agentūros valdymo instrumentas. Savo ir ypač Bendrijos prioritetus keliose srityse Agentūra turėtų derinti su turimais žmogiškaisiais ištekliais. Vidaus struktūra turėtų būti kuriama ir užduotys personalui skiriamos skaidriai; ypač būtina užtikrinti tolygų paskirstymą skirtingoms sritims.

Administracinės valdybos sudėtis (25 straipsnis)

Šiame straipsnyje aprašoma Agentūros administracinės valdybos sudėtis. Skirti atstovą turi teisę tik tos valstybės narės, kurios turi jūrų žvejyba užsiimančių žvejybos laivų. Kadangi Agentūra koordinuoja veiklą, kurią vykdo tikrinimo laivai, naudojami nacionalinių kompetentingų institucijų, kurios gali turėti pareigų ir ne žuvininkystės srityje, yra svarbu, kad visos valstybės narės turėtų atstovus valdyboje. Komisija turi teisę paskirti 4 atstovus ir pasiūlyti 4 žvejybos pramonės atstovus.

Administracinės valdybos pirmininkas (26 straipsnis)

Šiame straipsnyje kalbama apie pirmininkavimą Agentūros administracinei valdybai. Atsižvelgiant į tai, kad Agentūra turės įsipareigojimų regioninėms žvejybos organizacijoms ir trečiosioms šalims, būtų tikslinga, kad jos pirmininkas būtų renkamas iš Komisijos atstovų administracinėje valdyboje. Tiksliau sakant, pirmininkas labiau turėtų atstovauti ne nacionaliniams, o visos Bendrijos interesams.

Posėdžiai (27 straipsnis)

Šiame straipsnyje pateikiamos nuostatos dėl Agentūros administracinės valdybos posėdžių.

Balsavimas (28 straipsnis)

Šiame straipsnyje pateikiamos nuostatos dėl balsavimo Agentūros administracinėje valdyboje. Valstybių narių atstovai turi po vieną balsą, o visi Komisijos atstovai kartu turi 10 balsų.

Interesų deklaravimas (29 straipsnis)

Šis straipsnis yra skirtas pramonės atstovams administracinėje valdyboje.

Vykdomojo direktoriaus pareigos ir teisės (30 straipsnis)

Šiame straipsnyje apibūdinamos Agentūros vykdomojo direktoriaus funkcijos ir teisės.

Vykdomojo direktoriaus paskyrimas (31 straipsnis)

Šiame straipsnyje kalbama apie Agentūros vykdomojo direktoriaus paskyrimą. Komisija sudarys trumpą tinkamų kandidatų sąrašą, iš kurio Agentūros administracinė valdyba paskirs direktorių.

Skaidrumas ir informacijos paskelbimas (32 straipsnis)

Šiame straipsnyje kalbama apie Agentūros veiklos skaidrumą ir taisykles, taikytinas informacijos paskelbimui.

Slaptumas (33 straipsnis)

Šiame straipsnyje nustatoma administracinės valdybos narių, vykdomojo direktoriaus ir Agentūros darbuotojų prievolė laikytis slaptumo. Slaptumas taikomas informacijai apie atskirų laivų žvejybos veiklą (VMS).

Komisijos teisė naudotis informacija (34 straipsnis)

Šiame straipsnyje Agentūrai keliamas reikalavimas visokeriopai bendradarbiauti su Komisija ir pateikti jai turimą informaciją.

Biudžetas (35 straipsnis)

Šiame straipsnyje kalbama apie Agentūros biudžetą, ir jis atitinka dabartinius teisės aktus (žr. 6 ir 7 išnašas).

Biudžeto įgyvendinimas ir kontrolė (36 straipsnis)

Šiame straipsnyje kalbama apie Agentūros biudžeto įgyvendinimą ir kontrolę, ir jis remiasi naujuoju finansiniu reglamentu.

Kova su sukčiavimu (37 straipsnis)

Šiame straipsnyje numatoma kovoti su sukčiavimu.

Finansinės nuostatos (38 straipsnis)

Šiame straipsnyje kalbama apie Agentūros finansinių taisyklių priėmimą ir jų turinį.

Vertinimas (39 straipsnis)

Šiame straipsnyje yra punktas dėl vertinimo, pagal kurį Agentūra per penkerius metus nuo tada, kai prisiėmė įsipareigojimus, ir po to kas penkerius metus leidžia, kad ją patikrintų nepriklausomi vertintojai.

Agentūros veiklos pradžia (40 straipsnis)

Šiame straipsnyje reikalaujama, kad savo veiklą Agentūra pradėtų per dvylika mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

Pakeitimas (41 straipsnis)

Šiuo straipsniu iš dalies keičiamas Reglamentas (EEB) Nr. 2847/93.

Įsigaliojimas (42 straipsnis)

Šiame straipsnyje kalbama apie reglamento įsigaliojimo datą.

2004/0108 (CNS)

Pasiūlymas

TARYBOS REGLAMENTAS

įsteigiantis Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[12],

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[13],

kadangi:

1) 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[14], reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų veiksmingą kontrolę, tikrinimą bei bendros žuvininkystės politikos (BŽP) taisyklių laikymąsi ir tuo tikslu bendradarbiautų tarpusavyje bei su trečiosiomis šalimis.

2) Kad valstybės narės galėtų vykdyti šiuos įsipareigojimus, joms būtina koordinuoti savo veiklą, susijusią su Bendrijos žvejybos laivų kontrole ir tikrinimu Bendrijos bei tarptautiniuose vandenyse, pirmiausia atsižvelgiant į Bendrijos įsipareigojimus, kylančius dėl dalyvavimo regioninėse žvejybos organizacijose ir iš susitarimų su trečiosiomis šalimis.

3) Minėtas bendradarbiavimas turėtų per kontrolės ir tikrinimo veiklos koordinavimą prisidėti prie tausojančio gyvųjų vandens išteklių naudojimo ir vienodų taisyklių užtikrinimo žuvininkystės pramonei, kuri taip pat naudoja minėtus išteklius, kartu sumažinant konkurencijos iškreipimą.

4) Nepažeidžiant valstybių narių atsakomybės, kuri kyla iš Reglamento (EB) Nr. 2371/2002, reikalinga Bendrijos techninė ir administracinė įstaiga, kuri organizuotų su žvejybos kontrole ir tikrinimu Bendrijos bei tarptautiniuose vandenyse susijusį valstybių narių bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą.

5) Tam tikslui, atsižvelgiant į Komisijos ir valstybių narių kompetencijos perskirstymą, dabartinėje Bendrijos institucinėje struktūroje reikia įsteigti Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą (toliau – Agentūra).

6) Norint pasiekti tikslus, dėl kurių steigiama Agentūra, reikia apibrėžti Agentūros uždavinius.

7) Pirmiausia būtina, kad Agentūra galėtų Komisijos prašymu padėti Bendrijai ir valstybėms narėms palaikyti ryšius su trečiosiomis šalimis ir (arba) regioninėmis tarptautinėmis žvejybos organizacijomis ir pagal Bendrijos tarptautinius įsipareigojimus bendradarbiauti su jų kompetentingomis institucijomis.

8) Agentūra turėtų valstybių narių veiklos bendradarbiavimą koordinuoti remdamasi jungtinės veiklos planais, kuriuose skatinama taikyti valstybėms narėms prieinamas kontrolės ir tikrinimo priemones, kad būtų įgyvendintos Komisijos patvirtintos kontrolės bei tikrinimo programos. Žvejybos kontrolės ir tikrinimo veikla, kurios imasi valstybės narės, turėtų būti atliekama laikantis minėtose programose numatytų bendrų kontrolės ir tikrinimo veiklos kriterijų, prioritetų, standartų ir procedūrų.

9) Tam tikslui Agentūra tiesioginę informaciją apie žvejybos veiklą turėtų perduoti per įsteigtą Bendrijos žvejybos stebėjimo centrą, sujungtą su valstybių narių žvejybos stebėjimo centrais (ŽSC).

10) Tam, kad būtų galima įgyvendinti bendrų veiksmų planus, valstybės narės turėtų sujungti savo kontrolės ir tikrinimo priemones. Tam tikslui jos turėtų įsipareigoti ir padaryti taip, kad šios priemonės būtų prieinamos, ir sujungti jas pagal taikytiną planą. Agentūra turėtų įvertinti, ar turimų kontrolės ir tikrinimo priemonių pakanka kontrolės ir tikrinimo programoje numatytoms užduotims įvykdyti, ir prireikus atitinkamoms valstybėms narėms bei Komisijai pranešti, jei jų nepakanka.

11) Agentūra turėtų periodiškai apsvarstyti, ar jungtinės veiklos planai yra veiksmingi.

12) Agentūra paprašyta gali parengti kontrolės ir tikrinimo priemonių sutartines nuostatas, kurias valstybės narės taikytų vykdydamos bendrą veiklą.

13) Kad Agentūros uždaviniai būtų įgyvendinti, Komisija, valstybės narės ir Agentūra turėtų per informacijos tinklą keistis reikalinga informacija apie kontrolę ir tikrinimą.

14) Agentūros statusas ir struktūra turėtų būti tokie, kad rezultatai, kurių iš jos laukiama, būtų objektyvūs ir kad savo funkcijas Agentūra galėtų vykdyti glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis bei Komisija. Todėl Agentūrai turėtų būti suteikta juridinė, finansinė ir administracinė autonomija, kartu išlaikant glaudžius ryšius su Bendrijos institucijomis ir valstybėmis narėmis. Tam reikalinga ir netgi būtina, kad Agentūra, kaip Bendrijos įstaiga, turėtų juridinio asmens statusą ir naudotųsi šiuo reglamentu jai suteikiamais įgyvendinimo įgaliojimais.

15) Kalbant apie sutartinę atsakomybę, kurią reglamentuoja Agentūros sudaromoms sutartims taikytinas teisės aktas, Teisingumo Teismui reikėtų turėti jurisdikciją pagal sutartyje pateiktą straipsnį dėl arbitražo. Be to, Teisingumo Teismo jurisdikcijai turėtų priklausyti ginčai, susiję su žala, atsiradusia dėl nesutartinės Agentūros atsakomybės.

16) Komisijos ir valstybių narių atstovų turėtų būti administracinėje valdyboje, kuriai būtų patikėta užtikrinti teisingą ir veiksmingą Agentūros darbą.

17) Atsižvelgiant į tai, kad Agentūra turi vykdyti Bendrijos įsipareigojimus, ir į Komisijos prašymą laikantis Bendrijos tarptautinių įsipareigojimų bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis bei regioninėmis tarptautinėmis žvejybos organizacijomis administracinės valdybos pirmininkas turėtų būti renkamas iš Komisijos atstovų.

18) Administracinės valdybos balsavimo tvarka turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į valstybių narių ir Komisijos suinteresuotumą veiksmingu Agentūros darbu. Reikia nustatyti, kad nebalsuojančių žvejybos pramonės atstovų į administracinę valdybą būtų įtraukta ribotai.

19) Būtina numatyti Agentūros vykdomojo direktoriaus paskyrimą ir jo funkcijų vykdymą reglamentuojančias taisykles.

20) Siekiant paskatinti skaidrią Agentūros veiklą, Agentūrai turėtų būti be apribojimų taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais[15].

21) Siekiant apsaugoti asmenų privatumo teisę, šiam reglamentui turėtų būti taikomas 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 2000 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų[16] judėjimo.

22) Siekiant garantuoti Agentūros veiklos savarankiškumą ir nepriklausomumą, Agentūrai turėtų būti skirtas atskiras biudžetas, kurio įplaukas sudarytų Bendrijos įmokos ir įmokos už Agentūros suteiktas sutartines paslaugas. Bendrijos įmokoms ir iš kitoms subsidijoms, kurios finansuojamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, turėtų būti taikoma Bendrijos biudžeto procedūra. Sąskaitų auditą turėtų atlikti Audito Rūmai.

23) Stengiantis įveikti sukčiavimą, korupciją ir kitą neteisėtą veiklą, Agentūrai turėtų būti be apribojimų taikomos 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[17] nuostatos, ir ji turėtų būti prisijungusi prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos sudaryto tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF – Europos kovos su sukčiavimu biuras) vidaus tyrimų.

24) Siekiant palengvinti Agentūros atliekamą veiklos koordinavimą rengiant jungtinės veiklos planus, reikėtų iš dalies pakeisti 1993 m. spalio 12 d. Reglamento (EEB) Nr. 2847/93, nustatančio bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą[18], 34c straipsnį.

25) 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendime 1999/468/EB, nustatančiame Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[19], turėtų būti nustatytos priemonės, būtinos šiam reglamentui gyvendinti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

Tikslas, taiky mo sritis ir sąvokų apibrėžimai

1 straipsnis

Tikslas

Šiuo reglamentu įsteigiama Bendrijos žvejybos kontrolės agentūra (toliau – Agentūra), kurios tikslas – organizuoti valstybių narių atliekamą žvejybos kontrolės ir tikrinimo veiklos koordinavimą ir padėti joms bendradarbiauti, kad galėtų laikytis bendros žuvininkystės politikos taisyklių.

2 straipsnis

Koordinavimo veiklos apimtis

Agentūros vykdoma koordinavimo veikla apima žvejybos veiklos tikrinimą ir kontrolę iki pirmojo žuvų produktų pardavimo punkto, atliekamus:

a) valstybių narių teritorijose,

b) Bendrijos vandenyse arba

c) už Bendrijos vandenų ribos, kai žvejybos veiklą vykdo Bendrijos žvejybos laivai..

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šiame reglamente vartojami šie sąvokų apibrėžimai:

a) „kontrolė ir tikrinimas“ – tai priemonės, kurių valstybės narės imasi pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002[20] 23, 24 ir 28 straipsnius ir kurios yra skirtos žvejybos veiklai, kuriai taikoma bendra žuvininkystės politika, kontroliuoti bei tikrinti, įskaitant priežiūrą ir stebėjimą, pavyzdžiui, taikant palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemas (LSS) ir stebėtojų sistemas;

b) „kontrolės ir tikrinimo priemonės“ – tai priežiūros laivai, lėktuvai, automobiliai ir kiti materialieji ištekliai, taip pat tikrintojai (inspektoriai), stebėtojai ir kiti žmogiškieji ištekliai, kuriuos valstybės narės naudoja tikrinimui bei kontrolei;

c) „su kontrole ir tikrinimu susiję Bendrijos įsipareigojimai“– tai Bendrijos įsipareigojimai, susiję su kontrole ir tikrinimu, kurie kyla iš Bendrijos narystės regioninėje žvejybos organizacijoje arba iš Bendrijos ir trečiosios šalies žvejybos susitarimo;

d) „jungtinės veiklos planas“ – tai planas, kuriame nustatyta naudojamų kontrolės ir tikrinimo priemonių sujungimo tvarka;

e) „tarptautinė kontrolės ir tikrinimo programa“ – tai programa, kurioje nustatyti kontrolės ir tikrinimo tikslai, bendrieji prioritetai ir procedūros, Komisijos sukurta siekiant įgyvendinti Bendrijos įsipareigojimus dėl kontrolės ir tikrinimo;

f) „speciali kontrolės ir tikrinimo programa“ – tai pagal Reglamento (EB) Nr. 2847/93 34c straipsnio nuostatas sukurta programa, kurioje nustatyti kontrolės ir tikrinimo tikslai, bendrieji prioritetai ir procedūros;

g) „žvejyba“ – tai žvejybos veikla, kai yra naudojami tam tikri ištekliai, Tarybos apibrėžti pirmiausia remiantis Reglamento (EB) Nr. 2371/2002[21] 5 ir 6 straipsniais;

h) „Bendrijos tikrintojai“ – tai inspektoriai, įrašyti į Reglamento (EB) 2371/2002 28 straipsnio 4 dalyje minimą sąrašą.

II SKYRIUS

Agentūros misija ir uždaviniai

4 straipsnis

Misija

Agentūros misija yra:

a) koordinuoti valstybių narių atliekamą kontrolę ir tikrinimą, susijusius su Bendrijos įsipareigojimais dėl kontrolės ir tikrinimo;

b) koordinuoti valstybių narių pagal šio reglamento nuostatas sujungtų nacionalinių kontrolės ir tikrinimo priemonių bendrą veiklą;

c) padėti valstybėms narėms perduoti Komisijai ir trečiosioms šalims informaciją apie žvejybos veiklą ir kontrolę bei tikrinimą;

d) pagal savo kompetenciją padėti valstybėms narėms vykdyti jų uždavinius ir įsipareigojimus pagal bendros žuvininkystės politikos taisykles.

5 straipsnis

Uždaviniai, susiję su Bendrijos įsipareigojimais dėl kontrolės ir tikrinimo

1. Komisijos prašymu Agentūra:

a) padeda Bendrijai ir valstybėms narėms palaikyti ryšius su trečiosiomis šalimis ir regioninėmis tarptautinėmis žvejybos organizacijomis, kurių narė Bendrija yra;

b) bendradarbiauja su regioninių tarptautinių žvejybos organizacijų kompetentingomis institucijomis Bendrijai vykdant įsipareigojimus dėl kontrolės ir tikrinimo, laikydamasi su tomis institucijomis sudarytų darbinių susitarimų.

2. Komisijos prašymu Agentūra gali bendradarbiauti su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis sprendžiant su kontrole ir tikrinimu susijusius klausimus, laikydamasi Bendrijos ir tų šalių susitarimų.

3. Agentūra pagal savo kompetenciją gali valstybių narių vardu atlikti tarptautiniuose žvejybos susitarimuose, kuriuose Bendrija dalyvauja, numatytas užduotis.

6 straipsnis

Koordinavimo veiklos organizavimas

Agentūra:

a) kuria jungtinės veiklos planus ir organizuoja valstybių narių kontrolės ir tikrinimo veiklos koordinavimą pagal III skyriaus nuostatas;

b) įsteigia Bendrijos žvejybos kontrolės centrą, kurio paskirtis – organizuoti bendros kontrolės ir tikrinimo veiklos koordinavimą.

7 straipsnis

Sutartyse numatytų paslaugų teikimas valstybėms narėms

Valstybių narių prašymu Agentūra gali teikti joms sutartines paslaugas, susijusias su žvejybos Bendrijos ir (arba) tarptautiniuose vandenyse kontrole ir tikrinimu, dėl kurių valstybės narės yra prisiėmusios įsipareigojimus, įskaitant frachtavimą, kontrolės ir tikrinimo platformų darbą, personalo bei stebėtojų parūpinimą jungtiniams valstybių narių veiksmams.

8 straipsnis

Parama valstybėms narėms

Kad valstybės narės galėtų geriau vykdyti savo įsipareigojimus pagal bendros žuvininkystės politikos taisykles, Agentūra:

a) rengia ir tobulina pagrindinius valstybių narių žvejybos inspektorius instruktuojančių asmenų mokymo dalykus, o šiems inspektoriams gali organizuoti papildomus mokymo kursus ir seminarus;

b) valstybių narių prašymu įsipareigoja padėti bendrai įsigyti su valstybių narių kontrolės ir tikrinimo veikla susijusias prekes bei paslaugas ir pasirengti valstybių narių bendrų bandomųjų projektų įgyvendinimui bei jį koordinuoti;

c) smulkiai išdėstyti bendras veiklos procedūras, susijusias su bendra dviejų arba daugiau valstybių narių kontrolės ir tikrinimo veikla;

d) smulkiai išdėstyti valstybių narių tarpusavio ir valstybių narių bei trečiųjų šalių keitimosi kontrolės ir tikrinimo priemonėmis reikalavimus bei kriterijus, kuriais vadovaudamosi valstybės narės nustato šias priemones.

III SKYRIUS

Veiklos koordinavimas

9 straipsnis

Bendrijos įsipareigojimai dėl kontrolės ir tikrinimo

Komisijos prašymu Agentūra koordinuoja valstybių narių kontrolės ir tikrinimo veiklą remdamasi tarptautinėmis kontrolės bei tikrinimo programomis ir parengdama jungtinės veiklos planus.

10 straipsnis

Specialių kontrolės ir tikrinimo programų įgyvendinimas

Pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 34c straipsnio nuostatas parengtas specialias kontrolės ir tikrinimo programas Agentūra įgyvendina vykdydama jungtinės veiklos planus.

11 straipsnis

Jungtinės veiklos planų turinys

1. Kiekvienas jungtinės veiklos planas:

a) įgyvendina kontrolės ir tikrinimo programose Komisijos nustatytus kriterijus, standartus, prioritetus ir bendro tikrinimo tvarką;

b) nurodo, kurias kontrolės ir tikrinimo priemones valstybės narės turi sujungti pagal savo suinteresuotumą atitinkama žvejyba ir kurios yra būtinos norint įgyvendinti su konkrečiu planu susijusią kontrolės ir tikrinimo programą;

c) siekia turimas nacionalines kontrolės ir tikrinimo priemones, apie kuriuos buvo pranešta pagal 14 straipsnio nuostatas, suderinti ir sujungti su b punkte minimomis priemonėmis;

d) organizuoja žmogiškųjų ir materialiųjų išteklių panaudojimą pagal laikotarpius bei zonas, kuriose jie turi būti naudojami, įskaitant grupių, kurias sudaro Bendrijos tikrintojai iš daugiau kaip vienos valstybės narės, darbą;

e) atsižvelgia į valstybių narių dabartinius įsipareigojimus pagal kitus jungtinės veiklos planus.

2. Valstybės narės suinteresuotumas tam tikra žvejyba pagal šio straipsnio 1 dalies b punktą įvertinamas pirmiausia atsižvelgiant į:

a) jos teritorijoje iškrautos žuvies kiekį, jį palyginus su visais žvejybos, kuriai taikomas jungtinės veiklos planas, iškraunamais kiekiais;

b) su jos vėliava plaukiojančių Bendrijos žvejybos laivų (variklio galia ir bendras tonažas), faktiškai užsiimančių žvejyba, kuriai taikomas jungtinės veiklos planas, santykinį skaičių, jį palyginus su visų toje žvejyboje dalyvaujančių laivų skaičiumi;

c) tai žvejybai paskirtos kvotos santykinį dydį arba, jei kvota nepaskirta, sugavimus konkrečiu ataskaitiniu laikotarpiu;

d) jos suverenumui ar jurisdikcijai, jei tokia yra, priskiriamų vandenų arba vandenų, kuriems taikomas jungtinės veiklos planas, santykinę apimtį.

12 straipsnis

Jungtinės veiklos planų priėmimo tvarka

1. Agentūra kartu su kontrolės ir tikrinimo programą įgyvendinančiomis valstybėmis narėmis parengia jungtinės veiklos plano projektą.

2. Jei rengiant jungtinės veiklos planą Agentūrai paaiškėja, kad naudojamų kontrolės ir tikrinimo priemonių nepakanka atitinkamos kontrolės ir tikrinimo programos reikalavimams įvykdyti, apie tai ji tuoj pat praneša atitinkamoms valstybėms narėms ir Komisijai.

3. Atitinkamos kontrolės ir tikrinimo programos reikalavimus įgyvendinantį jungtinės veiklos planą Agentūra priima ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo kontrolės ir tikrinimo programos įsigaliojimo.

4. Kiekvieną jungtinės veiklos planą Agentūra kasmet persvarsto pasitarusi su atitinkama valstybe nare ir atsižvelgdama į naujas valstybėms narėms taikomas kontrolės bei tikrinimo programas bei Komisijos kontrolės ir tikrinimo programose nustatytus prioritetus.

13 straipsnis

Jungtinės veiklos planų įgyvendinimas

1. Valstybės narės imasi bendros kontrolės ir tikrinimo veiklos remdamosi jungtinės veiklos planais. Tam tikslui atitinkamos valstybės narės patvirtina būtinas priemones, ypač susijusias su žmogiškaisiais ir materialiaisiais ištekliais, atsižvelgdamos į laikotarpius bei zonas, kuriose jie turi būti naudojami.

2. Kiekviena valstybė narė:

a) įsipareigoja organizuoti tas kontrolės priemones, kurios bendros veikos plane yra nurodytos kaip būtinos tam planui įvykdyti, ir padaryti, kad jos būtų prieinamos;

b) paskiria vieną nacionalinį ryšio punktą arba koordinatorių, kuriam suteikiama pakankamai įgaliojimų, kad jis galėtų laiku reaguoti į prašymus pateikti Agentūros informaciją ir nurodymus, susijusius su jungtinės veiklos plano įgyvendinimu, ir apie tai praneša Agentūrai;

c) sujungia savo kontrolės ir tikrinimo priemones, remdamasi jungtinės veiklos planu ir Agentūros nurodymais;

d) kai turima reikalo su tikrintojų grupių iš daugiau kaip vienos valstybės narės veikla, leidžia tam jungtinės veiklos planui priskirtiems kitos valstybės narės tikrintojams padėti vykdyti kontrolę ir tikrinimą jų teritorijoje bei laivuose, plaukiojančiuose jų suvereniuose vandenyse, būtiną bendros žuvininkystės politikos taisyklių laikymuisi užtikrinti;

e) per Bendrijos žvejybos stebėjimo centrą suteikia Agentūrai galimybę gauti tiesioginę informaciją, kuri yra būtina įgyvendinant jungtinės veiklos planą;

f) bendradarbiauja su Agentūra įgyvendinant jungtinės veiklos planą;

g) užtikrina, kad visos Bendrijos jungtinės veiklos planui priskirtos kontrolės ir tikrinimo priemonės būtų vykdomos laikantis bendros žuvininkystės politikos taisyklių.

3. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad veikla, pagal jungtinės veiklos planą vykdoma taikant jos kontrolės ir tikrinimo priemones, atitiktų bendros žuvininkystės politikos taisykles.

14 straipsnis

Jungtinės veiklos planų vertinimas

Agentūra įsipareigoja kasmet įvertinti kiekvieno jungtinės veiklos plano veiksmingumą ir naudodamasi turima informacija ištirti, ar yra žvejybos veiklos neatitikties taikomoms išsaugojimo ir kontrolės priemonėms rizika. Šie vertinimai skubiai perduodami Komisijai.

15 straipsnis

Pranešimas apie kontrolės ir tikrinimo priemones

Kiekviena valstybė narė kasmet iki rugpjūčio 31 d. praneša Agentūrai apie kontrolės ir tikrinimo priemones, kurias ji ketina naudoti vykdydama kitų metų kontrolę ir tikrinimą.

16 straipsnis

Žvejyba, kuriai netaikomos kontrolės ir tikrinimo programos

Dvi arba daugiau valstybių narių gali prašyti Agentūros koordinuoti jų kontrolės ir tikrinimo priemonių, taikomų žvejybai arba plotui, kuriems netaikoma kontrolės ir tikrinimo programa, sujungimą. Šis koordinavimas vykdomas laikantis kontrolės ir tikrinimo kriterijų bei prioritetų, dėl kurių susitarė atitinkamos valstybės narės.

17 straipsnis

Informacinis tinklas

1. Komisija, Agentūra ir kompetentingos valstybių narių institucijos keičiasi turima informacija apie kontrolės ir tikrinimo veiklą Bendrijos ir tarptautiniuose vandenyse.

2. Kiekviena nacionalinė kompetentinga institucija, laikydamasi atitinkamų Bendrijos teisės aktų, imasi priemonių, užtikrinančių būtiną informacijos, jų gautos pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 33 straipsnio 5 dalies ir 37 straipsnio nuostatas, įslaptinimą.

18 straipsnis

Išsamios taisyklės

Išsamios šio skyriaus įgyvendinimo taisyklės gali būti priimtos Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

Jose pirmiausia nurodoma jungtinės veiklos planų projektų rengimo ir tvirtinimo tvarka.

IV SKYRIUS

Vidinė struktūra ir veikla

19 straipsnis

Juridinis statusas ir pagrindinė būstinė

1. Agentūra yra Bendrijos įstaiga. Ji turi juridinio asmens statusą.

2. Kiekvienoje valstybėje narėje Agentūra turi pačią didžiausią teisinę galią, kokią juridiniams asmenims suteikia tų šalių įstatymai. Pirmiausia ji gali įsigyti kilnojamojo ir nekilnojamojo turto arba juo disponuoti ir gali dalyvauti teismo procesuose.

3. Agentūrai atstovauja jos vykdomasis direktorius.

4. Agentūros būstinė yra Ispanijos mieste [……….].

20 straipsnis

Personalas

1. Agentūros darbuotojams yra taikoma Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai, kitų Europos Bendrijų kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos ir Europos Bendrijų institucijų kartu priimtos minėtų Pareigūnų tarnybos nuostatų ir įdarbinimo sąlygų taikymo taisyklės. Komisijos sutikimu administracinė valdyba patvirtina būtinas išsamias taikymo taisykles.

2. Nepažeisdama 31 straipsnio nuostatų Agentūra savo personalui suteikia pagal Pareigūnų tarnybos nuostatas ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas skiriančiajai institucijai suteiktus įgaliojimus.

3. Agentūros personalą sudaro Komisijos arba valstybės narės laikinai paskirti ar komandiruoti pareigūnai arba kiti Agentūros įdarbinti pareigūnai, reikalingi jos užduotims vykdyti.

21 straipsnis

Privilegijos ir imunitetas

Agentūrai ir jos personalui taikomas Europos Bendrijų protokolas dėl privilegijų ir imuniteto.

22 straipsnis

Atsakomybė

1. Agentūros sutartinę atsakomybę reglamentuoja konkrečiai sutarčiai taikytinas įstatymas.

2. Europos Bendrijų Teisingumo Teismui yra suteikta kompetencija priimti teismo sprendimą pagal Agentūros sudarytos sutarties straipsnį dėl arbitražo.

3. Nesutartinės atsakomybės atveju Agentūra, vadovaudamasi bendraisiais principais, kurie yra bendri visiems valstybių narių įstatymams, kompensuoja visus nuostolius, savo ar savo tarnautojų padarytus einant savo pareigas. Europos Bendrijų Teisingumo Teismas vykdo teisingumą spręsdamas kiekvieną su minėta žala susijusį ginčą.

4. Agentūros tarnautojų asmeninę atsakomybę Agentūrai reglamentuoja jiems taikomos Pareigūnų tarnybos nuostatos ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų nuostatos.

23 straipsnis

Kalbos

1. Agentūrai taikomos 1958 m. balandžio 15 d. Reglamento Nr. 1, nustatančio Europos ekonominės bendrijos vartotinas kalbas[22], nuostatos.

2. Agentūros veikloje būtinas vertimo paslaugas teikia Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras.

24 straipsnis

Administracinės valdybos įkūrimas ir įgaliojimai

1. Agentūra turi savo Administracinę valdybą.

2. Administracinė valdyba:

a) pagal 31 straipsnio nuostatas paskiria vykdantįjį direktorių;

b) kasmet iki balandžio 30 d. patvirtina Agentūros bendrąją praėjusių metų ataskaitą ir pateikia ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams ir valstybėms narėms. Ataskaita paskelbiama;

c) kasmet iki spalio 31 d., atsižvelgdama į Komisijos ir valstybių narių nuomonę, patvirtina Agentūros kitų metų darbo programą ir pateikia ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms;

Darbo programa, kurioje prioritetai suteikiami su kontrolės ir priežiūros programomis susijusioms Agentūros pareigoms, patvirtinamos nepažeidžiant kasmetinės Bendrijos biudžeto procedūros. Jei Bendrija per 30 dienų nuo programos patvirtinimo išreiškia nepritarimą šiai programai, administracinė valdyba iš naujo išnagrinėja programą ir, galbūt iš dalies pakeistą, patvirtina per du mėnesius, antrojo svarstymo metu;

d) iki finansinių metų pradžios patvirtina Agentūros galutinį biudžetą, prireikus pakoregavusi jį atsižvelgdama į Bendrijos finansuojamą dalį ir visas kitas Agentūros įplaukas;

e) atlieka savo pareigas Agentūrai pagal 35, 36 ir 38 straipsnius;

f) vykdo drausminę valdžią vykdomojo direktoriaus atžvilgiu;

g) nustato darbo tvarką, kurioje gali būti numatyta prireikus steigti administracinės valdybos pakomitečius;

h) tvirtina procedūras, būtinas, kad Agentūra galėtų vykdyti savo užduotis.

25 straipsnis

Administracinės valdybos sudėtis

1. Administracinę valdybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės, kurios laivai vykdo su gyvaisiais jūrų ištekliais susijusią žvejybos veiklą, atstovą, keturi Komisijos atstovai ir keturi žvejybos pramonės atstovai, Komisijos paskirti be teisės balsuoti.

Valdybos nariai skiriami atsižvelgiant į jų patirtį atitinkamoje srityje ir kompetenciją žvejybos kontrolės bei tikrinimo srityje.

2. Kiekviena valstybė narė ir Komisija paskiria savo administracinės valdybos narius ir pakaitinius narius, atstovausiančius nariui jam nesant.

3. Narių kadencijos laikas – penkeri metai. Jie gali būti darsyk paskirti tik vieną kartą.

26 straipsnis

Administracinės valdybos pirmininkas

1. Administracinė valdyba iš Komisijos atstovų renka pirmininką. Pirmininko pavaduotoją ji renka iš savo narių. Jei pirmininkas negali eiti savo pareigų, jo pareigas automatiškai užima pirmininko pavaduotojas.

2. Pirmininko ir pirmininko pavaduotojo kadencijos laikas – treji metai; jis baigiasi, kai šie nustoja būti administracinės valdybos nariais. Jie gali būti darsyk paskirti tik vieną kartą.

27 straipsnis

Posėdžiai

1. Administracinės valdybos posėdžius šaukia jos pirmininkas. Darbotvarkę pirmininkas nustato atsižvelgdamas į administracinės valdybos narių ir Agentūros vykdomojo direktoriaus pasiūlymus.

2. Vykdomasis direktorius dalyvauja vykstant svarstymams.

3. Kartą per metus administracinė valdyba rengia eilinius posėdžius. Be to, ji renkasi pirmininko iniciatyva, Komisijos arba trečdalio valstybės narės atstovų administracinėje valdyboje prašymu.

4. Svarstant su slaptumu ar interesų konfliktu susijusius atvejus, konkrečius darbotvarkės klausimus, administracinė valdyba gali nuspręsti nagrinėti nedalyvaujant Komisijos paskirtiems nariams, atstovaujantiems žvejybos pramonei. Išsamios šios nuostatos taikymo taisyklės gali būti nustatytos darbo tvarkos taisyklėse.

5. Bet kurį asmenį, kurio nuomonė gali būti naudinga, Administracinė valdyba gali pakviesti į savo posėdžius būti stebėtoju.

6. Pagal administracinės valdybos darbo tvarkos taisykles jos nariams gali padėti patarėjai arba ekspertai.

7. Administracinės valdybos sekretoriato paslaugas teikia Agentūra.

28 straipsnis

Balsavimas

1. Sprendimus administracinė valdyba priima absoliučia balsų dauguma.

2. Kiekvienas valstybės narės paskirtas narys turi po vieną balsą. Komisijos paskirti nariai kartu turi dešimt balsų. Agentūros vykdomasis direktorius nebalsuoja.

Jei narys nedalyvauja, jo pakaitinis perima jo teisę balsuoti.

3. Darbo tvarkos taisyklėse nustatoma išsamesnė balsavimo tvarka, pirmiausia reikalavimai nariui, veikiančiam kito nario vardu, ir prireikus – kvorumo reikalavimai.

29 straipsnis

Interesų deklaravimas

1. Komisijos paskirti administracinės valdybos nariai, kurie yra žvejybos pramonės atstovai, pateikia įsipareigojimų deklaraciją ir interesų deklaraciją, kuriose nurodo, kad neturi interesų, galinčių pažeisti jų nepriklausomumą, arba kokių nors tiesioginių ar netiesioginių interesų, kurie galėtų būti laikomi kenkiančiais jų nepriklausomumui. Minėtos deklaracijos pateikiamos kasmet raštu.

2. Komisijos paskirti administracinės valdybos nariai, kurie yra žvejybos pramonės atstovai, kiekviename posėdyje deklaruoja savo interesus, kurie galėtų būti laikomi pažeidžiančiais jų nepriklausomumą darbotvarkės klausimų atžvilgiu.

30 straipsnis

Vykdomojo direktoriaus pareigos ir teisės

1. Agentūrai vadovauja jos vykdomasis direktorius. Nepažeisdamas Komisijos ir administracinės valdybos kompetencijos, vykdomasis direktorius nesiekia gauti ir negauna nurodymų iš jokios vyriausybės ar kitos institucijos.

2. Vykdydamas savo pareigas, vykdomasis direktorius įgyvendina bendros žuvininkystės politikos principus.

3. Vykdomojo direktoriaus pareigos ir teisės:

a) pasitaręs su Komisija ir valstybėmis narėmis, jis parengia darbo programos projektą ir pateikia jį administracinei valdybai. Jis imasi būtinų priemonių darbo programai įgyvendinti, laikydamasis šio reglamento nuostatų, jo įgyvendinimo taisyklių ir visų taikytinų įstatymų;

b) jis imasi visų būtinų priemonių, įskaitant vidaus administracinius nurodymus ir pranešimų paskelbimą, užtikrinančių Agentūros struktūrą ir darbą pagal šio reglamento nuostatas;

c) jis imasi visų būtinų priemonių, įskaitant sprendimų dėl Agentūros atsakomybės priėmimą pagal II ir III skyriaus nuostatas, taip pat dėl frachtavimo, kontrolės bei tikrinimo priemonių įgyvendinimo ir informacinio tinklo veiklos;

d) jis reaguoja į Komisijos prašymus ir valstybių narių prašymus suteikti pagalbą pagal 7, 8 ir 16 straipsnių nuostatas;

e) jis organizuoja veiksmingą stebėjimo sistemą, kad Agentūros pasiekimus būtų galima palyginti su jos veiklos tikslais. Dėl to vykdomasis direktorius kasmet parengia bendrosios ataskaitos projektą, kurį pateikia administracinei valdybai. Jis nustato pripažintus profesionalius standartus atitinkančią reguliaraus vertinimo tvarką;

f) jis personalo atžvilgiu įgyvendina 20 straipsnio 2 dalyje jam suteiktus įgaliojimus;

g) jis (ji) parengia Agentūros pajamų ir išlaidų suvestinę, vadovaudamasis 35 straipsnio nuostatomis, ir įgyvendina biudžetą pagal 36 straipsnį;

4. Vykdomasis direktorius už savo veiklą atsiskaito administracinei valdybai.

31 straipsnis

Vykdomojo direktoriaus paskyrimas

1. Vykdomąjį direktorių skiria administracinė valdyba, atsižvelgdama į jo nuopelnus ir dokumentais patvirtintą jo patirtį vykdant žuvininkystės politiką, iš Komisijos pasiūlytų trijų kandidatų, atrinktų Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir kitur paskelbus kvietimą pareikšti susidomėjimą šiomis pareigomis.

2. Administracinė valdyba savo sprendimus priima dviejų trečdalių narių balsų dauguma.

3. Atleisti vykdomąjį direktorių iš pareigų gali tik administracinė valdyba Komisijos siūlymu.

4. Vykdomojo direktoriaus kadencijos laikas – penkeri metai. Jis gali būti darsyk paskirtas vieną kartą.

32 straipsnis

Skaidrumas ir informacijos teikimas

1. Agentūros saugomiems dokumentams taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais.

2. Administracinė valdyba per šešis mėnesius nuo savo pirmojo posėdžio patvirtina praktines Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 įgyvendinimo priemones.

3. Agentūra gali savo iniciatyva palaikyti ryšius savo misijos vykdymo srityse. Ji pirmiausia užtikrina, kad visuomenė ir bet kuri suinteresuota šalis skubiai gautų objektyvią, patikimą ir nesunkiai suprantamą informaciją apie jos darbą.

4. Administracinė valdyba nustato būtinas šio straipsnio 3 dalies taikymo vidaus taisykles.

5. Sprendimai, kuriuos Agentūra priima pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnio nuostatas, sudaro sąlygas pateikti skundą ombudsmenui arba ieškinio Teisingumo Teismui pagrindu pagal EB sutarties 195 ir 230 straipsnius.

6. Komisijos ir Agentūros pagal šį reglamentą surinktai informacijai taikomos 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo nuostatos.

33 straipsnis

Slaptumas

1. Administracinės valdybos nariams, vykdomajam direktoriui ir Agentūros personalo nariams net ir tada, kai jie jau nebeina savo pareigų, pagal Sutarties 287 straipsnį yra taikomi slaptumo reikalavimai.

2. Administracinė valdyba nustato vidaus taisykles, skirtas praktinėms šio straipsnio 1 dalyje minėtų slaptumo reikalavimų įgyvendinimo priemonėms.

34 straipsnis

Komisijos teisė naudotis informacija

Komisijai prieinama visa Agentūros surinkta informacija. Agentūra Komisijos prašymu nurodyta forma pateikia jai visą informaciją ir šios informacijos įvertinimą.

V SKYRIUS

Finansinės nuostatos

35 straipsnis

Biudžetas

1. Agentūros pajamas sudaro:

a) Bendrijos įnašas į Europos Sąjungos (Komisijos skyrius) bendrąjį biudžetą.

b) mokestis už paslaugas, kurias Agentūra valstybėms narėms suteikė pagal 7 straipsnio nuostatas;

c) mokestis už leidinius, mokymo ir (arba) kitas Agentūros suteiktas paslaugas;

2. Agentūros išlaidas sudaro išlaidos, skirtos personalui, administravimui, infrastruktūrai ir veiklai.

3. Vykdomasis direktorius parengia Agentūros pajamų ir išlaidų kitiems metams sąmatos projektą ir pateikia jį Administracinei valdybai kartu su personalo plano projektu.

4. Pajamos turi atitikti išlaidas.

5. Administracinė valdyba, remdamasi pajamų ir išlaidų sąmatos projektu, kasmet parengia Agentūros pajamų ir išlaidų sąmatą kitiems finansiniams metams.

6. Šią sąmatą, į kurią įeina ir personalo plano projektas, kartu su negalutine darbo programa administracinė valdyba ne vėliau kaip kovo 31 d. perduoda Komisijai.

7. Komisija minėtą sąmatą kartu su preliminariu Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau – biudžeto valdymo institucija).

8. Remdamasi sąmata, Komisija į preliminarų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą įtraukia duomenis, kurie, jos nuomone, reikalingi Agentūros personalo planui, ir subsidijų iš bendrojo biudžeto, kurį Komisija pateikia biudžeto valdymo institucijai pagal Sutarties 272 straipsnio nuostatas, sumą.

9. Biudžeto valdymo institucija leidžia skirti asignavimus Agentūrai subsidijuoti. Biudžeto valdymo institucija patvirtina Agentūros personalo planą.

10. Biudžetą patvirtina administracinė valdyba. Galutinis jis tampa galutinai patvirtinus Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą. Prireikus jis yra atitinkamai koreguojamas.

11. Administracinė valdyba kuo greičiau praneša biudžeto valdymo institucijai apie savo ketinimą įgyvendinti bet kokį projektą, kuris gali turėti didelį finansinį poveikį biudžetiniam finansavimui, ypač su nuosavybe, pavyzdžiui, pastatų nuoma ar įsigijimu, susijusius projektus. Apie tai ji praneša Komisijai.

12. Biudžeto valdymo institucijos dalis, paskelbusi apie savo ketinimą pateikti nuomonę, per šešias savaites nuo pranešimo apie projektą dienos ją pateikia administracinei valdybai.

36 straipsnis

Biudžeto įgyvendinimas ir kontrolė

1. Agentūros biudžetą įgyvendina vykdomasis direktorius.

2. Ne vėliau kaip iki kitų finansinių metų kovo 1 d. Agentūros apskaitos pareigūnas perduoda Komisijos apskaitos pareigūnui laikinąsias finansines ataskaitas kartu su tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita. Komisijos apskaitos pareigūnas pagal 2002 m. birželio 25 d. Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[23] (toliau – finansinis reglamentas) 128 straipsnį konsoliduoja institucijų ir decentralizuotų įstaigų laikinąsias finansines ataskaitas

3. Ne vėliau kaip iki kitų finansinių metų kovo 31 d. Komisijos apskaitos pareigūnas Audito Rūmams nusiunčia Agentūros laikinąsias finansines ataskaitas kartu su tų metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita. Biudžeto ir finansų valdymo ataskaita nusiunčiama ir Europos Parlamentui bei Tarybai.

4. Gavęs Audito Rūmų pastabas dėl Agentūros laikinųjų finansinių sąskaitų pagal bendrojo Finansinio reglamento 129 straipsnį, vykdomasis direktorius savo atsakomybe parengia galutines Agentūros finansines sąskaitas ir pateikia jas administracinei valdybai, kad ši pateiktų savo nuomonę. Gavęs Audito Rūmų pastabas dėl Agentūros laikinųjų finansinių sąskaitų pagal Finansinio reglamento 129 straipsnį, vykdomasis direktorius savo atsakomybe parengia galutines Agentūros finansines sąskaitas ir pateikia jas valdytojų tarybai, kad ši pateiktų savo nuomonę.

5. Administracinė valdyba pateikia savo nuomonę dėl Agentūros galutinių finansinių sąskaitų.

6. Ne vėliau kaip iki kitų finansinių metų liepos 1 d. vykdomasis direktorius Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams nusiunčia galutines finansines ataskaitas kartu su administracinės valdybos nuomone.

7. Galutinės ataskaitos paskelbiamos.

8. Vykdomasis direktorius ne vėliau kaip iki rugsėjo 30 d. Audito Rūmams atsiunčia atsakymą į jų pastabas. Šį atsakymą jis nusiunčia ir administracinei valdybai.

9. Vykdomasis direktorius Europos Parlamento prašymu pateikia visą informaciją, reikalingą sklandžiam Finansinio reglamento 146 straipsnio 3 dalyje nustatytos sprendimo dėl atitinkamų metų biudžeto įvykdymo priėmimo procedūrai.

10. Europos Parlamentas pagal Tarybos rekomendaciją iki antrųjų metų balandžio 30 d. patvirtina, kad vykdomasis direktorius įvykdė tų metų biudžetą.

37 straipsnis

Kova su sukčiavimu

1. Stengiantis įveikti sukčiavimą, korupciją ir kitą neteisėtą veiklą Agentūrai be apribojimų taikomos Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 nuostatos.

2. Agentūra prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl OLAF atliekamų vidaus tyrimų ir nedelsdama išleidžia visam jos personalui skirtas atitinkamas nuostatas.

3. Sprendimuose dėl finansavimo ir jų įgyvendinimo susitarimuose bei susijusiuose dokumentuose yra aiškiai numatyta, kad Audito Rūmai ir OLAF prireikus gali atlikti Agentūros finansinės paramos gavėjų ir už jos paskirstymą atsakingų asmenų patikrinimus.

38 straipsnis

Finansinės nuostatos

Administracinė valdyba, gavusi Komisijos sutikimą ir Audito Rūmų nuomonę, patvirtina Agentūros finansines taisykles. Šios taisyklės neturi nukrypti nuo 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje[24], nuostatų, nebent tai būtina Agentūros darbui ir Komisija yra davusi savo išankstinį sutikimą.

VI SKYRIUS

Baigiamosios nuostatos

39 straipsnis

Vertinimas

1. Per penkerius metus nuo to laiko, kai Agentūra prisiėmė savo įsipareigojimus, ir po to kas penkerius metus administracinė valdyba užsako nepriklausomą šio reglamento įgyvendinimo vidaus vertinimą. Komisija suteikia Agentūrai visą informaciją, kuri, Agentūros nuomone, yra svarbi vertinimui.

2. Atliekant kiekvieną vertinimą yra nustatomas šio reglamento poveikis, svarba, veiksmingumas, darbo metodai ir tai, kiek jis padeda siekti aukšto lygio taisyklių, parengtų laikantis bendros žuvininkystės politikos, atitikties. Komisijos pritarimu administracinė valdyba, pasitarusi su susijusiomis šalimis, nustato konkrečius tyrimą atliekančio asmens ar įstaigos įgaliojimus.

3. Administracinė valdyba gauna įvertinimą ir pateikia Komisijai rekomendacijas dėl šio reglamento pakeitimų, Agentūros ir jos darbo metodų. Vertinimo rezultatus ir rekomendacijas Komisija perduoda Europos Parlamentui bei Tarybai, ir jie paskelbiami.

40 straipsnis

Agentūros veiklos pradžia

Agentūra pradeda veiklą per dvylika mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo.

41 straipsnis

Pakeitimas

Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 34c straipsnis pakeičiamas taip:

„34c straipsnis

1. Komisija kartu su suinteresuotomis valstybėmis narėmis 2002 m. gruodžio 20 d. Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką* 30 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka nustato, kokiai žvejybai, kurioje dalyvauja dvi arba daugiau valstybių narių, bus taikomos specialios kontrolės ir tikrinimo programos, ir reikalavimus šioms programoms.

Specialioje kontrolės ir tikrinimo programoje nustatoma žvejyba, kurioje dalyvauja dvi arba daugiau valstybių narių, kuriai taikomos specialios kontrolės ir tikrinimo programos, ir šiai žvejybai keliami reikalavimai. Kiekvienoje specialioje kontrolės ir tikrinimo programoje nurodomi jos tikslai, bendri prioritetai, procedūros, kontrolės bei tikrinimo gairės, rezultatai, kuriuos tikimasi pasiekti taikant nurodytas priemones, ir strategija, kurią būtina taikyti norint užtikrinti, kad kontrolės ir tikrinimo veiksmai būtų kuo vienodesni, veiksmingesni ir ekonomiškesni. Kiekvienoje programoje nurodoma valstybė narė, kuriai ji taikoma. Speciali kontrolės ir tikrinimo programa neturi trukti ilgiau kaip trejus metus arba bet kokį laiką, tam tikslui nustatytą pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 5 straipsnį patvirtintame išteklių atkūrimo plane, arba pagal to reglamento 6 straipsnį patvirtintame valdymo plane.

Specialias kontrolės ir tikrinimo programas įgyvendina suinteresuotos valstybės narės remdamosi ... Reglamente (EB) Nr. XXXX/2004, įsteigiančiame Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą ir iš dalies keičiančiame Reglamentą (EB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą, nustatytais jungtinės veiklos planais.

2. Komisija kontroliuoja ir vertina kiekvienos specialios kontrolės ir tikrinimo programos veiklos rezultatus ir pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 27 straipsnio 4 dalį perduoda juos Europos Parlamentui bei Tarybai.

* OL L 358, 2002 12 21, p.59.“

42 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje,

Tarybos vardu

Pirmininkas

ANNEXLEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

Policy area(s): FISHERIES Activit(y/ies): 1107 – Fisheries Conservation, Control and Enforcement |

TITLE OF ACTION: ESTABLISHMENT OF A COMMUNITY FISHERIES CONTROL AGENCY (CFCA) |

1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)

New budget line to be created

110704 Community Fisheries Control Agency

2. OVERALL FIGURES

2.1. Total allocation for action: 4,9 € million for commitment in 2006

2.2. Period of application:

As from 2005

2.3. Overall multiannual estimate of expenditure:

(a) 11070401 Community Fisheries Control Agency – Subsidy under Titles 1 and 2

Subsidy of administrative expenditure from the Community budget. This appropriation is intended to cover the costs of the CFCA’s staff and administrative expenditure. (see 6.2 (a))

€ million (to three decimal places)

Year 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 and subs. Years | Total |

Commitments | p.m. | 3,8 | 4,8 | 4,8 |

Payments | p.m. | 3,8 | 4,8 | 4,8 |

(b) 11070402 Community Fisheries Control Agency – Subsidy under Title 3

Subsidy of operational expenditure from the Community budget. This appropriation is intended to cover operational expenditure, which includes installation of computer equipment, meetings and missions.

€ million (to three decimal places)

Year 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 and subs. Years | Total |

Commitments | p.m. | 1,1 | 0,2 | 0,2 |

Payments | p.m. | 1,1 | 0,2 | 0,2 |

TOTAL a+b |

Commitments | p.m. | 4,9 | 5,2 | 5,2 |

Payments | p.m. | 4,9 | 5,2 | 5,2 |

2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective

[X] Proposal is compatible with existing financial programming.

Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.

Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement.

2.5. Financial impact on revenue [25]

Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)

OR

[X] Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:

The effect will be neutral as the income will match the expenditure for which the contribution is received

(NB All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.)

(€ million to one decimal place)

Prior to action [Year n-1] | Situation following action |

Non-comp | Diff | YES | NO | NO | No 3 |

4. LEGAL BASIS

Article 37 of the Treaty

DESCRIPTION AND GROUNDS

5.1. Need for Community intervention [26]

5.1.1. Objectives pursued

The objective of the proposal is to promote uniform and effective application of the rules of the Common Fisheries Policy by Member States through the establishment of a Community Fisheries Control Agency (CFCA) and the framework necessary for operational co-ordination. The CFCA will serve as an independent permanent platform for cooperation between Member States in the area of control and enforcement in accordance with Article 28 of Regulation (EC) N° 2371/2002[27]. The CFCA will organise operational coordination of inspection and surveillance activities by the competent authorities in the Member States.

5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation

The possibility of setting up a Joint Inspection Structure is the result of the Green Paper on the future of the Common Fisheries Policy (COM(2001) 135 final of 20.03.2001) and the Communications from the Commission on the “reform of the Common Fisheries Policy” ("Roadmap") (COM(2002) 181 final of 28.05.2002) and “towards a uniform and effective implementation of the Common Fisheries Policy” (COM(2003) 130 final of 21.03.2003).

In the latter Communication it was stated that a feasibility study would be undertaken by the Commission prior to the proposal for the establishment of the CFCA being put forward. Further to the conclusions of the representatives of the Member States, meeting at Head of State or Government level on 13 December 2003 it is necessary to make the proposal without the benefit of the feasibility study. The study must still take place in order to determine the optimal organisation for the operational functions and structure of the CFCA. Therefore the Commission reserves the right to modify the financial statement in the light of the conclusions of the study.

Notwithstanding the above, an impact assessment, covering also specific ex ante evaluation requirements of the Financial Regulation and its implementing rules has been undertaken and is attached to the proposal. The aforementioned feasibility study will be used to specify the concrete results that are expected and identify appropriate indicators needed to measure them as well as to review the cost-effectiveness aspects of the proposal.

5.1.3. Measures taken following ex post evaluation

The measures are explained in detail in the impact assessment and ex ante evaluation attached to the proposal. In particular, the evaluations of the NAFO Observer Scheme (FISH/2002/03) and of the scheme for financial contribution to control expenditure incurred by Member States (FISH 2002/10 and 2002/12) can be mentioned in this regard.

5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements

5.2. General co-ordination and communications

The organisation of operational co-ordination will necessitate the establishment of a Fisheries Monitoring Centre (FMC) to implement an integrated monitoring, inspection and surveillance communication system. Some of the tasks that would be performed by such an FMC are presently undertaken by the Commission.

5.2.2 Operational co-ordination

A major task of the CFCA will be to facilitate co-operation and co-ordination between Member States regarding inspection and surveillance through the creation of a Joint Inspection Framework. This is essentially a new task although it will encompass some duties currently performed by the Commission.

The target populations of the Joint Inspection Framework are the Member States and the fishermen. The specific objective of setting up a Joint Inspection Framework is uniform and effective implementation of conservation measures through the organisation of joint deployment of pooled national means of inspection and surveillance;

The Joint Inspection Framework will consist of joint inspection and surveillance activities to be undertaken on the basis of joint deployment plans that give effect to specific monitoring programmes, the purpose of which is to implement effectively the recovery plans for certain stocks adopted by the Council. A specific monitoring, control and surveillance (MCS) programme will be introduced by the Commission on request of two or more Member States or on its own initiative. The joint deployment plans drawn up by the CFCA will apply to fisheries in which fleets from several Member States participate.

The Joint Inspection Framework will cover certain co-ordination tasks performed by the Commission such as NAFO[28]/NEAFC[29] on the international level. However, as these duties have not been considered as priority tasks they have been insufficiently covered by the Commission’s services. These tasks will be better and more efficiently performed by the CFCA, which will also be able to address future requirements for co-ordination in international waters (ICCAT[30], IOTC[31] etc) or specific MCS programmes for stocks in Community waters that are under threat. The output of the Joint Inspection Framework will be the co-ordination and organisation of operational activities undertaken by the national competent authorities.

5.2.3 Other co-ordination support tasks

The CFCA will also undertake support tasks to further the co-operation and co-ordination between Member States in the field of inspection and surveillance. Such tasks will include:

(1) Training of national instructors

(2) Joint procurement in relation to monitoring, control and surveillance activities. Development of operational procedures; technical input and advice, and co-ordination of pilot projects (VMS[32], electronic logbooks, etc.)

Furthermore, the CFCA may provide contractual services to Member States relating to inspection and surveillance, including the provision of observers.

The Commission currently carries out some of these tasks (technical input, vessel chartering). Transferring them to the CFCA will imply a transfer of posts, as appropriate.

5.3. Methods of implementation

The objectives and mission of the CFCA as an independent body in support of co-operation between Member States and its capacity to assemble quickly the necessary expertise in its fields of competence, make it the appropriate Community body for performing the core tasks and the associated tasks resulting from the proposed Regulation.

The CFCA will perform the direct management of the envisaged actions using regular or outside staff. The detailed activity in the fields mentioned above will be set out in the Work Programme of the CFCA to be established every year by its board in close co-operation with the Commission.

6. FINANCIAL IMPACT

6.1. Total financial impact - (over the entire programming period)

The cost of this intervention by the Agency is calculated by adding up the individual costs on an annual basis, starting in 2006, when the Agency will become operational.

The expenditure is based on a total staff of 38 in the first year rising to 49 in the second year. The costs are higher in the first year mainly as a result of expenditure on setting up the FMC.

The transfer of the task undertaken by the Commission for chartering an inspection vessel for patrols in NAFO and NEAFC will result in a saving of 2,5 MIO €. The transfer of responsibility to Member States for placing observers on board vessels operating in the NAFO Regulatory Area foreseen for 2004 will already result in a saving of 3,0 MIO €.

These amounts will not be transferred to the budget of the CFCA as the tasks in question will become the responsibility of Member States. However, they show that the overall exercise foreseen in the CFP reform of re-defining responsibilities, of which the JIF and CFCA play an integral part, will not result in an increase in the Community budget.

In addition 3 posts will be withdrawn from the Commission in respect of tasks that are currently performed by the Commission but will in the future be undertaken by the CFCA (see 6.2 (a)). As a consequence there will be a reduction in the administrative costs of the Commission.

6.1.1. Financial intervention

Commitments (in € million to three decimal places)

A. Administration | 14 | 4 | 4 | 4 | 2 |

- Management(this item includes the Director and 2 secretaries) | 5 | 1 | 2* | 2* |

- Human, legal and financial resources | 5 | 2** | 2* | 1* |

- Informatics | 4 | 1 | 2* | 1* |

B. Operational Co-ordination: | 24 | 9 | 10 | 5 |

1. General co-ordination and communications (this item includes the Head of Unit and 1 secretary) | 2 | 1 | 1* |

- FMC (Fisheries Monitoring Centre) | 3 | 1 | 2* |

2. Joint deployment (this item includes the Head of Unit and 1 secretary): | 2 | 1 | 1* |

- NAFO/NEAFC | 3 | 1* | 2 |

- ICCAT/IOTC |

d/Hake in Areas 2 & 3 | 7 | 2** | 5* |

Other stocks subject to recovery measures |

3. Co-ordination support (this item includes the Head of Unit and 1 secretary): | 2 | 1* | 1* |

- Training of trainers | 2 | 1 | 1* |

- Procurement and development of operational procedures; technical input and advice, co-ordination of pilot projects (VMS, electronic logbooks, etc.) | 3 | 1* | 2* |

TOTAL (A + B) | 38 | 13 | 14 | 9 | 2 |

* Post filled by contractual agents

** includes 1 post filled by contractual agent

2007 AND SUBSEQUENT YEARS

TOTAL | A | B | C | D |

A. Administration | 14 | 4 | 4 | 4 | 2 |

- Management(this item includes the Director and 2 secretaries) | 5 | 1 | 2 | 2 |

- Human, legal and financial resources | 5 | 2 | 2 | 1 |

- Informatics | 4 | 1 | 2 | 1 |

B. Operational Co-ordination: | 35 | 12 | 18 | 5 |

1. General co-ordination and communications (this item includes the Head of Unit and 1 secretary) | 2 | 1 | 1 |

- FMC (Fisheries Monitoring Centre) | 3 | 1 | 2 |

2. Joint deployment (this item includes the Head of Unit and 1 secretary): | 2 | 1 | 1 |

- NAFO/NEAFC | 3 | 1 | 2 |

- ICCAT/IOTC | 3 | 1 | 2 |

d/Hake in Areas 2 & 3 | 7 | 2 | 5 |

Other stocks subject to recovery measures | 8 | 2 | 6 |

3. Co-ordination support (this item includes the Head of Unit and 1 secretary): | 2 | 1 | 1 |

- Training of trainers | 2 | 1 | 1 |

- Procurement and development of operational procedures; technical input and advice, co-ordination of pilot projects (VMS, electronic logbooks, etc.) | 3 | 1 | 2 |

TOTAL (A + B) | 49 | 16 | 22 | 9 | 2 |

(b) Equipment Costs

The principal cost in terms of equipment will be computer hardware necessary for the establishment of the FMC. It is estimated that this hardware, together with costs related to its installation, programming etc. will amount to € 1 MIO in the first year.

(c) Operational costs

- Publication: For publication of the Agency’s reports, a sum of € 20,000 is planned from the second year on.

- Translation: To cut costs and time taken for translation, the Agency’s in-house work and documents for the Commission will be available in just one of the working languages. However, documents to and from Member States will have to be translated. The cost of such translations will have to be adjusted in the light of experience. A sum of € 40,000 is planned from the second year (€ 20,000 for the first year).

- Meetings: It is estimated that around 6 meetings of experts from Member States (10 persons) to assist in the development and follow-up of deployment plans. A sum of € 60,000 is planned for the first year, rising to € 120,000 in subsequent years.

- Missions: Some of the tasks performed by the Agency will necessitate visits to the Member States or to the Commission. In addition it is necessary to provide for missions outside the Community to attend meetings of Regional Fisheries Management Organisations for example (NAFO, ICCAT etc.). The cost of such missions is estimated at € 30,000 in the first year, rising to € 40,000 in subsequent years.

It is estimated that the operational costs would amount to 110,000 € in the first year, rising to € 220,000 in subsequent years.

7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE

7.1. Impact on human resources

Types of post | Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional resources | Total | Description of tasks deriving from the action |

Number of post for officials on secondments | Number of contractual agent posts |

Officials or contractual agents | A B C | 7 2 | 9 20 9 | 16 22 9 | . |

Other human resources | 2 | 2 | D posts |

Total | 9 | 40 | 49 |

There will be a saving for the administrative budget of the Commission in respect of transferred posts and detached officials of around € 0,9 MIO.

7.2. Overall financial impact of human resources

(a) 2006

Type of human resources | Amount (€) | Method of calculation * |

Officials Contractual agents | 972.000 2.784.000 | 9 x € 0,108 MIO/year 29 x € 0,096 MIO/year |

Other human resources (specify budget line) |

Total ( MIO €) | 3,756 |

(a) 2007 and subsequent years

Type of human resources | Amount (€) | Method of calculation * |

Officials Contractual agents | 972.000 3.840.000 | 9 x € 0,108 MIO/year 40 x € 0,096 MIO/year |

Other human resources (specify budget line) |

Total ( MIO €) | 4,812 |

7.3. Other administrative expenditure deriving from the action

Budget line (number and heading) | Amount € | Method of calculation |

Overall allocation (Title A7) A0701 – Missions A07030 – Meetings A07031 – Compulsory committees 1 A07032 – Non-compulsory committees 1 A07040 – Conferences A0705 – Studies and consultations Other expenditure (specify) | 40.000 | 2 x 20.000 Administrative board |

Information systems (A-5001/A-4300) |

Other expenditure - Part A (specify) |

Total | 40.000 |

The amounts are total expenditure for twelve months.

1 Specify the type of committee and the group to which it belongs.

I. Annual total (7.2 + 7.3) II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) |

8. FOLLOW-UP AND EVALUATION

The CFCA, in line with its founding regulation will have to produce every year a general report on its activities for the previous year which will be forwarded to the Member States, the European Parliament, the Council and the Commission. This report will present all specific actions undertaken by the CFCA and will provide elements for the evaluation of the actions undertaken under the proposed revision of the Agency Regulation.

With regard to the implementation of the Joint Inspection Framework as well as the other operational functions of the CFCA a study is being carried out in order to develop an optimal role for the CFCA.

An independent external evaluation of the implementation of the proposed regulation is to be carried out within three years from the date of the CFCA having taken up its responsibilities. After this initial evaluation of the start-up phase the activities of the CFCA will be evaluated at least every five years.

9. ANTI-FRAUD MEASURES

In order to combat fraud, corruption and other unlawful activities, the provisions of Regulation (EC) No 1073/1999 shall apply without restriction to the Agency, which shall also accede to the Inter-Institutional Agreement of 25 May 1999 concerning internal investigations by OLAF and shall issue, without delay, the appropriate provisions to its staff.

[1] KOM(2001) 135. 2001 3 20.

[2] KOM(2002) 181. 2002 5 28.

[3] KOM(2003) 130. 2003 3 21.

[4] MCS yra tarptautiniu mastu vartojamas terminas (FAO), kuris reiškia institucijų atliekamą žuvininkystės veiklos stebėseną, tikrinimą ir priežiūrą. Šis terminas apima ne tik tikrinimą ir priežiūrą, bet ir žvejybos laivų aptikimą palydovais taikant palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemas (LSS) ir stebėjimo sistemas. MCS programa bus tarsi Bendrijos pamatinė sistema, kurią sudaro bendri prioritetai, procedūros ir gairės

[5] BŽKA atitinka vadinamąją „reguliavimo agentūrą“, skiriant ją nuo vykdomosios agentūros, kuri vykdo Komisijos uždavinius ir yra visiškai jos kontroliuojama.

[6] Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002, OL L 248, 2002 9 16

[7] Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, OL L 357, 2002 12 31.

[8] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

[9] OL L 337, 1999 12 30, p. 1.

[10] Šiaurės Rytų Atlanto žvejybos komisija.

[11] Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija.

[12] OL C , , p. .

[13] OL C , , p. .

[14] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

[15] OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

[16] OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

[17] OL L 136, 1999 5 31, p. 15.

[18] OL L 261, 1993 10 20, p. 1.

[19] OL L 184, 1997 7 17.

[20] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

[21] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

[22] OL L 17, 1958 10 6, p. 385/58.

[23] OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

[24] OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

[25] For further information, see separate explanatory note.

[26] For further information, see separate explanatory note.

[27] Article 28 of Council Regulation (EC) No 2371/2002 of 20 December 2002 on conservation and sustainable exploitation of fisheries resources under the Common Fisheries Policy (O.J. L 358 of 31.12.2003

[28] Northwest Atlantic Fisheries Organisation

[29] North East Atlantic Fisheries Commission

[30] International Commission for the Conservation of Atlantic Tuna

[31] Indian Ocean Tuna Commission

[32] Vessel Monitoring System

[33] For further information, see separate explanatory note.