Be to, Kroatija pabrėžė, kad per pereinamąjį laikotarpį būtų įgyvendintos tam tikros priemonės, kuriomis siekiama sukurti žemės ūkio paskirties žemės rinką, padidinti žemės ūkio našumą ir stiprinti Kroatijos ūkininkų gebėjimą ateityje dalyvauti atviresnėje žemės rinkoje. Tam Kroatija planavo per pereinamąjį laikotarpį vykdyti įvairius vidutinės trukmės ir ilgalaikius projektus. Projektai buvo susiję su

Pagrindinės Kroatijos prašymo taikyti pereinamojo laikotarpio priemones priežastys buvo panašios į daugelio ES 12 valstybių narių (ES 10 ir ES 2) stojant į ES pateiktas priežastis ir daugiausia susijusios su poreikiu užtikrinti socialines ir ekonomines žemės ūkio veiklos sąlygas patekus į vidaus rinką ir perėjus prie bendrosios žemės ūkio politikos. Visų pirma pereinamojo laikotarpio priemonėmis siekiama sušvelninti neigiamą poveikį, kurį galėtų sukelti staigus rinkos Kroatijoje atvėrimas, atsižvelgiant į labai didelį žemės kainų ir ūkininkų perkamosios galios skirtumą, palyginti su ES 15, ir į tai, kad žemės ūkio paskirties žemės rinkai poveikį daro instituciniai veiksniai, trukdantys naudotis žemės ūkio paskirties žeme, pavyzdžiui, nebaigtas žemės privatizavimas ir grąžinimas, abejotinos nuosavybės teisės, nebaigti kurti žemės registras ir kadastras. Be to, Kroatija pabrėžė, kad dėl 1991–1995 m. vykusio nepriklausomybės karo didelės žemės ūkio paskirties žemės dalies nebūtų galima naudoti, nes joje yra minų ir vykdoma išminavimo veikla.

Stojimo akte numatyta, kad savarankiškai dirbantys ūkininkai, kurie yra kitos valstybės narės piliečiai ir nori įsisteigti ir apsigyventi Kroatijoje, gali įsigyti žemės ūkio paskirties žemę, jei jie atitinka nacionalinėje teisėje nustatytas sąlygas, taikomas Kroatijos piliečiams. Be to, ES ir (arba) EEE piliečiams leidžiama pirkti žemės ūkio paskirties žemę per Kroatijoje registruotus ir įsteigtus juridinius subjektus.

Todėl, atsižvelgiant į Kroatijos ūkininkų perkamąją galią, galimybių įpirkti žemės ūkio paskirties žemę jiems tebėra palyginti nedaug. Remiantis Kroatijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, 2014 m. (praėjus metams po Kroatijos įstojimo į ES) įperkamumo indeksas (pagrįstas žemės ūkio gamybos veiksnių pajamomis ir žemės kainomis Kroatijoje palyginamosiomis 2010 m. kainomis) buvo 0,79. Tai reiškia, kad iš visos ES įpirkti žemės ūkio paskirties žemę Kroatijoje mažiausiai galimybių turi Kroatijos ūkininkai, palyginti su kitais ES ūkininkais (žr. priedo 2 lentelę). Be to, priedo 2 diagramoje parodoma, kad Kroatijos žemės ūkio paskirties žemės įperkamumo Kroatijos ūkininkams konvergencija nuo 2012 m. buvo lėtesnė nei vidurkis, palyginti ne tik su visos ES vidurkiu, bet ir su daugeliu iš 12 valstybių narių, kurios paskutinės prisijungė prie ES.

Atotrūkis tarp Kroatijos ir kitų ES valstybių narių BVP vienam gyventojui, apskaičiuoto pagal perkamosios galios standartus, išlieka. Remiantis Eurostato duomenimis, 2014 m. Kroatijos BVP vienam gyventojui, apskaičiuotas pagal perkamosios galios standartus, buvo vienas mažiausių visoje ES ir sudarė 58,8 proc. ES vidurkio. Be to, nuo 2009 m. žemės ūkio gamybos veiksnių pajamos nuolat mažėjo. 2014 m. jos sumažėjo dar 35,7 proc., palyginti su 2008 m., ir 11,9 proc., palyginti su 2013 m.

d)Užsienio investicijos

Paprastai užsienio investicijos į žemės ūkį turi teigiamą poveikį galimybėms gauti kapitalą, technologijų perdavimui, žemės rinkų veikimui ir žemės ūkio našumui. Remiantis Kroatijos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, 2011–2014 m. tiesioginės užsienio investicijos į žemės ūkio veiklą, medžioklę ir susijusias paslaugas siekė 2,6 mln. EUR. Kroatijos teisės aktuose dėl galimybių užsieniečiams įsigyti žemę nustatytos aiškios ribos dėl užsienio investicijų patekimo į Kroatijos žemės ūkio rinką. Nėra tikslių, į atskiras kategorijas išskirtų įrašų apie žemės ūkio valdas, priklausančias užsienio ir šalies gyventojams.

Tačiau, atsižvelgiant į apribojimus užsienio fiziniams asmenims įgyti nuosavybės į žemę teises, Kroatijos valdžios institucijos mano, kad žemės ūkio valdų, kurios tiesiogiai priklauso užsieniečiams, skaičius yra nedidelis. Be to, savininkai užsieniečiai žemės ūkio paskirties žemės rinkoje dalyvauja per juridinius subjektus, ypač akcines bendroves ir uždarąsias akcines bendroves, kurios registruotos ir įsteigtos Kroatijoje. Apskritai, juridiniai asmenys, nepriklausomai nuo savininkų pilietybės, naudoja apie trečdalį visos žemės ūkio paskirties žemės.

e)Įstojimo į ES poveikis

Įstojus į ES apskritai pagerėjo ūkininkų kreditavimo ir draudimo galimybės. Tai gali turėti teigiamą poveikį žemės ūkio našumui.

Be to, Kroatijos ūkininkai gavo finansinę paramą pagal ES bendrą žemės ūkio politiką. Bendra tokios finansinės paramos, kurią gavo žemės ūkio sektorius, suma 2013 m. sudarė 292 mln. EUR, o 2014 m. – 295 mln. EUR. Ši pagalba, kurią nuolat gavo Kroatijos ūkininkai, sudarė didelę dalį Kroatijos ūkių pajamų. Ji galbūt padėjo padidinti efektyvumą ir žemės paklausą ir gali palaikyti lūkesčius, kad žemės ūkio paskirties žemės kainos augs.

Apskritai, subsidijos padėjo pagerinti Kroatijos ūkininkų socialines sąlygas ir kartu su geresnėmis galimybėmis gauti kreditą gali paskatinti Kroatijos ūkininkus ateityje pirkti žemės ūkio paskirties žemę ir plėtoti žemės ūkio veiklą. Tai leistų padidinti žemės ūkio sektoriaus darbo našumą ir lemtų tolesnį ūkių pajamų augimą.

Komisija pažymi, kad Kroatijos projektai, kuriais siekiama pagerinti žemės rinkos veikimą sprendžiant konkrečias per stojimo derybas nustatytas problemas, dar nėra visiškai įgyvendinti. Nors kai kurie projektai, tokie kaip IT informacinė sistema, susijusi su valstybinės žemės kadastro duomenimis, jau veikia, planuojami tolesni šios sistemos patobulinimai, pavyzdžiui, numatoma galimybė atsekti sutarčių sudarymo istoriją ir keistis duomenimis su kompetentingomis institucijomis. Kiti suplanuoti projektai, kuriais siekiama skatinti žemės ūkio sektoriaus plėtrą, apima kaimo vietovių administravimo strategiją, žemės ūkio paskirties žemės konsolidavimo veiksmų programą ir drėkinimo ir žemės ūkio paskirties žemės ir vandenų valdymo projektą.

5. Išvados

Pagal 2011 m. Stojimo aktą reikalaujama šią ataskaitą pateikti per trejus metus nuo įstojimo į ES. Analizuotas laikotarpis yra gan trumpas, todėl nebuvo įmanoma surinkti išsamių empirinių įrodymų, kad būtų galima atsakyti į klausimą, kaip Kroatijos įstojimas į ES paveikė žemės ūkio paskirties žemės rinkos ir viso žemės ūkio sektoriaus plėtrą.

Nepaisant to, iš turimų duomenų matyti, kad per trejus metus nuo įstojimo į ES nepavyko išspręsti visų per stojimo derybas išsakytų susirūpinimą keliančių klausimų, visų pirma dėl to, kad tebėra vykdomi kai kurie veiksmai, kurie buvo suplanuoti įgyvendinti per pereinamąjį laikotarpį, pavyzdžiui, žemės konsolidavimas, žemės registro užbaigimas, privatizavimo bei žemės išminavimo užbaigimas.

Be to, Kroatijos žemės ūkio rinkos vertinimas rodo, kad vis dar labai skiriasi Kroatijos ir kitų ES valstybių narių žemės kainos ir ūkininkų pajamos. Tačiau visiškos konvergencijos nebuvo tikėtasi ir ji nebuvo vertinama kaip būtina sąlyga pereinamajam laikotarpiui nutraukti. Be to, iš Komisijos analizės matyti, kad Kroatijos ūkininkams sumažėjo galimybių įpirkti žemę: žemės ūkio paskirties žemė 2014 m. (t. y. praėjus metams po įstojimo į ES) Kroatijos ūkininkams netapo įperkamesnė, palyginti su 2013 m., visų pirma dėl to, kad sumažėjo ūkininkų vidutinės pajamos.

Apskritai, iš dabartinės Kroatijos žemės ūkio sektoriaus padėties analizės matyti, kad žemės rinkai poveikį tebedaro šie veiksniai: prasta bendra ekonominė padėtis, nuosavybės susiskaidymas, palyginti žemas ūkininkų pajamų lygis, nebaigtas privatizavimas ir žemės grąžinimas, vykdoma išminavimo veikla.

Todėl Komisija daro išvadą, kad Stojimo akte numatyto pereinamojo laikotarpio priemonių taikymo laikotarpio sutrumpinti nereikėtų.

Komisija taip pat ragina Kroatiją palaipsniui užbaigti ruošti žemės rinką tam, kad pasibaigus pereinamajam laikotarpiui bus visapusiškai taikomas laisvo kapitalo judėjimo principas. Jau ir dabar teisinėje sistemoje numatyti apribojimai įsigyti žemę užsienio fiziniams ir juridiniams asmenims nereiškia visiško uždraudimo, nes juridiniams subjektams, kurie priklauso ES ir (arba) EEE piliečiams, leidžiama įsigyti žemę, o savarankiškai dirbantiems ES ir (arba) EEE ūkininkams leidžiama įsigyti žemę, jei jie nori įsisteigti ir apsigyventi Kroatijoje. Be to, naujajame 2013 m. Žemės įstatyme numatyta galimybė žemės ūkio paskirties žemės nuosavybės teises įgyti paveldėjimo būdu. Taip pat svarbu pažymėti, kad nuomojamos žemės rinka yra atvira užsienio investuotojams, kurie gali steigti žemės ūkio įmones ir vykdyti veiklą Kroatijoje. Be to, įstojus į ES vietos ūkininkams atsirado daugiau galimybių gauti kapitalo.

Kroatija įsipareigojo vykdyti toliau išvardytą veiklą, kad iki pereinamojo laikotarpio pabaigos sudarytų sąlygas laisvam kapitalo judėjimui:

(1)reglamentuoti nuosavybės teises, siekiant atnaujinti ir sutvarkyti žemės registrą,

(2)vykdyti žemės konsolidavimą,

(3)kurti žemės ūkio paskirties žemės nuomai rinką ir gerinti nuomininkų teises,

(4)restruktūrizuoti žemės ūkio produktų gamybą,