Komisijos tarnybų darbo dokumentas, Pridedamas prie Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europos oro uostų pajėgumų, našumo ir saugos veiksmų planas - Poveikio vertinimo santrauka {KOM(2006) 819 galutinis} {SEK(2006) 1686} /* SEK/2006/1687 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 24.1.2007 SEK(2006) 1687 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBO DOKUMENTAS, Pridedamas prie Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europos oro uostų pajėgumų, našumo ir saugos veiksmų planas Poveikio vertinimo santrauka {KOM(2006) 819 galutinis}{SEK(2006) 1686} Santrauka Įvadas Veikiamas liberalizacijos, rinkos integracijos ir besivystančios ekonomikos oro eismas Europoje sparčiai didėja: 1995–2003 m. Bendrijoje vidaus skrydžių keleivių skaičius didėjo kasmet vidutiniškai po 4,9 %, o 2005 m. – 5,8 %. Apskritai tikimasi, kad iki 2025 m. skrydžių pagal prietaisus taisykles (IFR) skaičius padvigubės. Nepaisant, kad oro uostų tinklo pajėgumai turi galimybių padidėti 60 %, esama grėsmės, kad per ateinančius 20 metų daugiau kaip 60 oro uostų bus perpildyti. Jei nebus imtasi papildomų veiksmų, 20 pačių didžiausių oro uostų dėl nesubalansuotų pajėgumų mažiausiai 8–10 valandų per parą dirbs didžiausia apkrova. Siekiant patenkinti šį poreikį, paskirstymo schemas būtų galima pritaikyti nepaskirstytiems antraeilės reikšmės oro uostų pajėgumams naudoti arba netoli perpildytų oro uostų pastatyti perteklinį oro eismo srautą perimančius atsarginius oro uostus (iki 10 naujų didelių ir 15 vidutinio dydžio oro uostų). Bendro Europos dangaus iniciatyvoje siūlomi struktūriniai „perpildytos dangaus oro erdvės“ problemos sprendimai, tačiau dabar plačiai pripažįstama, kad ateityje svarbiausia spūsčių oro transporto sistemoje priežastis bus oro uostų pajėgumai (kilimo ir tūpimo takai, kontroliuojamoji teritorija ir terminalų pajėgumai). Kilimo ir tūpimo pajėgumai pagrindiniuose intensyvaus eismo oro uostuose – neatidėliotina problema, neigiamai veikianti pasaulinį Europos oro vežėjų konkurencingumą. Tikslai Bendrieji Komisijos komunikato tikslai remiasi kitomis iniciatyvomis, pavyzdžiui, bendro Europos dangaus sukūrimo iniciatyva. Bendrieji tikslai yra šie: (a) Sukurti didėjančią paklausą atitinkančius pajėgumus: - Skatinti veiksmingiau naudoti esamus Europos oro uostų tinklo pajėgumus; - Didinti Europos oro uostų tinklo pajėgumus; - Gerinti prieigas prie oro uostų; (b) Palaikyti arba didinti saugą oro uostuose; (c) Skatinti aplinkos tausumą; (d) Sukurti ekonomišką ir našią oro susisiekimo sistemą. Specifiniai tikslai – Komisijos komunikate nurodyti tikslai, kuriuos reikėtų įvykdyti taikant veiksmų planą, kad būtų galima pasiekti bendruosius tikslus. Specifinius tikslus galima apibendrinti taip: (a) Skatinti geriau naudoti oro uostų tinklą; (b) Pradėti naudoti nenaudojamus pajėgumus atskiruose oro uostuose; (c) Didinti atskirų oro uostų pajėgumus (su esamais kilimo ir tūpimo takais), naudojamus įprastomis ir nepalankiomis veiklos sąlygomis; (d) Gerinti lėktuvų išskridimo punktualumą; (e) Skatinti geležinkelių jungtis su tinklui svarbiais oro uostais; (f) Gerinti skrydžių saugą įprastomis ir nepalankiomis jų vykdymo sąlygomis; (g) Mažinti (triukšmo ir į atmosferą išmetamų teršalų) poveikį aplinkai. Veiklos tikslai siejami su priemonėmis, kurias reikės įvertinti siūlomame veiksmų plane. Šioje veikloje siekiama: (a) Tiksliau nustatyti oro uostų pajėgumų kiekybinius rodiklius ir tobulinti informacijos sklaidą; (b) Gerinti oro uostų veiklos tarpusavio koordinavimą, kad būtų galima geriau planuoti pajėgumus (viso tinklo mastu); (c) Skatinti geriau panaudoti kitas transporto rūšis, t. y. kur įmanoma, susisiekimą oro transporto priemonėmis padėti keisti geležinkelių transportu; (d) Tobulinant reguliavimo sistemą, lengvinti sprendimų priėmimo procesą ir kurti paskatas geriau naudoti esamą oro uostų infrastruktūrą; (e) Skatinti taikyti pačias pažangiausias radiolokacinės apžvalgos ir kontrolės sistemas; (f) Skatinti taikyti naujas procedūras ir technologijas; (g) Skiepyti naują požiūrį į oro uostus supančios aplinkos apsaugą; (h) Nagrinėti galimos finansinės paramos oro uostams kriterijus (ES, EIB ir t. t.). Konsultacijos ir specialiosios žinios 2005 m. paskutinį ketvirtį Komisija, norėdama surinkti suinteresuotųjų šalių pastabas ir pasiūlymus, organizavo suinteresuotųjų asmenų konsultacijas. Konsultacijos vyko laikantis suinteresuotųjų šalių konsultacijoms taikomų būtiniausių reikalavimų, apibrėžtų 2002 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikate [KOM(2002) 704]. Šioje poveikio analizėje vertinamos konsultacijų metu išryškėjusios politikos pasirinkimo galimybės. Be galimybės „nieko nekeisti“, buvo išanalizuota dešimt priemonių, patenkančių į tris galimos politikos kryptis. Galimos politikos kryptys Pirmoji galimos politikos kryptis – skatinti savanoriškus pramonės veiksmus, siekiančius geriau panaudoti esamus infrastruktūros objektus. Oro uostų veiklai teigiamos įtakos galėtų turėti bendri lėktuvo ir traukinio bilietai. Bendrų lėktuvo ir traukinio bilietų nauda būtų dar didesnė pritaikius kitas pigias priemones, pavyzdžiui, nurodant IATA kodus ir taip gerinant paslaugas. Didelių investicijų reikalaujančias priemones, galinčias būti visiškai pateisinamas, būtina vertinti atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį. Vietiniai pajėgumų diegimo planai (VPDP), skirti pradėti naudoti nenaudojamus potencialius pajėgumus, būtų našesni, jei visi tinklui priklausančių oro uostų veiklos vykdytojai savanoriškai dalyvautų šiame vidutinės trukmės planavimo procese. Vykdymo priežiūros komisijos einamosios padėties ataskaitos galėtų būti išsamesnės, jei jose būtų daugiau informacijos apie eismo ir pajėgumų planus. Antrosios galimos politikos krypties tikslas – geriau panaudoti esamą infrastruktūrą koordinuojant veiksmus Bendrijos lygiu. Čia numatomos šešios priemonės. Pirma, oro uostai turėtų sukurti nuoseklią pajėgumų vertinimo metodiką. Taip būtų sudarytas visos Bendrijos pajėgumų inventorinis sąrašas ir oro uostų veiklos vykdytojai turėtų atskaitos taškus. Antra, technologijų inovacijas galėtų paspartinti greitesnė procedūrų ir technikos pažangos tyrimų rezultatų sklaida. Trečia, vertėtų ištirti, ar reikalinga oro uostų darbo rezultatų stebėsena, taip pat vertėtų skatinti diegti geriausią oro uostų pajėgumų valdymo praktiką. Ketvirta, siekdamos pagerinti eismo srautų punktualumą, visos suinteresuotosios šalys, dalyvaujančios oro uostų veiklos valdyme, savo ryšius turėtų oficialiai įteisinti, taikydamos bendro sprendimų priėmimo sistemą. Punktualumas leidžia našiau naudoti visą oro susisiekimo sistemą. Penkta, pažangiosios antžeminės judėjimo valdymo ir kontrolės sistemos (P- AJVKS) labai naudingos lakūnams orientuojantis erdvėje, ypač nepalankiomis oro sąlygomis. Galiausiai, jei įvairiarūšiam transportui skirtų projektų finansavimas pagal TEN-T programą būtų laikomas gana svarbiu prioritetu, tai padėtų veiksmingiau naudoti prieigos prie oro uostų infrastruktūrą. Trečioji galimos politikos kryptis skatina naujos infrastruktūros kūrimą; čia išanalizuotos dvi priemonės. Lyginimas ir informacijos (gairių) apie aplinkos apsaugos politiką sklaida galėtų sumažinti oro transporto daromą poveikį aplinkai. Europos investicijų bankas galėtų aktyviau finansuoti oro uostų projektus pagal JASPERS iniciatyvą. Poveikio analizė Daugumos priemonių poveikis pajėgumams ir vėlavimo mažinimui yra teigiamas. Saugai teigiamą poveikį daro kombinuoti lėktuvo ir traukinio bilietai, privažiavimas prie oro uostų traukiniais, vietinis konvergencijos ir diegimo planas (VKDP), patvirtintų tyrimų rezultatų diegimas, bendras sprendimų priėmimas (BSP) ir pažangios antžeminės judėjimo valdymo ir kontrolės sistemos (P-AJVKS). Kitos priemonės saugai įtakos neturi. Didžiausi poveikio skirtumai (nuo teigiamo iki neigiamo) pastebimi socialinėje ir aplinkos apsaugos srityje. Sprendžiant pagal ribotus kiekybinius duomenis, galima tikėtis, bus pasiekta sąnaudų ir naudos pusiausvyra. Tikėtina, kad daugumos priemonių teigiamas poveikis pasireikš anksti (ypač teigiamas poveikis arba nauda). Pasirinkimo galimybių lyginimas Analizė patvirtino, jog reikia užtikrinti visų priemonių, galimų įgyvendinti per trumpą laiką, tinkamą pusiausvyrą. Trys šių priemonių galėtų būti privalomos: siūloma, kad bendros pajėgumų vertinimo metodikos turėtų tapti privalomos per trumpą laikotarpį, pažangios antžeminės judėjimo valdymo ir kontrolės sistemos – per vidutinės trukmės laikotarpį, o sprendimų bendras priėmimas – per ilgą laikotarpį. Apskritai visų siūlomų priemonių poveikis yra teigiamas. Per nustatytą laiką priemonės bus pritaikytos parengti veiksmingą oro uostų pajėgumams skirtą veiksmų planą. Stebėsena ir vertinimas Šio vertinimo metu atlikta analizė patvirtino, kad vienas vienintelis sprendimas negalėtų išspręsti Europos oro uostų pajėgumų trūkumo problemos. Sprendimą galima rasti įgyvendinant kelias priemones; kai kurios jų yra viena nuo kitos neatsiejamos. Komisija užtikrins, kad veiksmų planas būtų įgyvendintas per nustatytą laiką ir toliau stebės Europos oro uostų pajėgumų raidą.