LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 229/44

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“

(COM(2011) 682 final)

2012/C 229/08

Pranešėjas Giuseppe GUERINI

Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2011 m. spalio 25 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Socialinio verslo iniciatyva. Socialinėms įmonėms plėtoti palankios aplinkos kūrimas socialinių inovacijų ekonomikoje“

COM(2011) 682 final.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. gegužės 8 d. priėmė savo nuomonę.

481-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. gegužės 23–24 d. (gegužės 23 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 193 nariams balsavus už, 4 - prieš ir 8 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina Komisijos iniciatyvą ir pačiu laiku pateiktą komunikatą, kuriame paskelbta 11 pagrindinių veiksmų. Be to, EESRK džiaugiasi, kad Komisija atsižvelgė į įvairius tiriamosios nuomonės (1) dėl socialinio verslumo punktus.

1.2 EESRK mano, kad reikia remti socialines įmones, kadangi jos atlieka svarbų socialinių inovacijų skatinimo vaidmenį tiek diegdamos naujus paslaugų teikimo ir veiksmų, kuriais siekiama pagerinti žmonių gyvenimo kokybę, įgyvendinimo metodus, tiek skatindamos kurti naujus produktus, atitinkančius naujus visuomenės poreikius. EESRK ypač norėtų pabrėžti didžiulį socialinių įmonių potencialą suteikti daugiau galimybių patekti į darbo rinką ir gerinti darbo sąlygas, visų pirma moterims ir jaunimui, o kartu ir įvairioms palankių sąlygų neturinčių darbuotojų kategorijoms.

1.3 Šia Komisijos iniciatyva suteikiama išskirtinė galimybė paremti iniciatyvas, kuriomis suteikiama vis daugiau aiškumo vartojamiems terminams (siekiant išvengti šių socialinės ekonomikos sąvokų sanklotos: socialinė ekonomika, socialinis verslas, socialinė įmonė ir socialinis verslumas). Tai padėtų sustiprinti iniciatyvos tikslus ir uždavinius ir padidintų jos veiksmingumą. Todėl EESRK rekomenduoja ES institucijoms nuosekliai vartoti socialinės įmonės sąvoką tiek teikiant politinius pasiūlymus, tiek komunikacijos lygmeniu.

1.4 EESRK palankiai vertina Komisijos numatytus veiksmus sukurti priemones, kurios leistų geriau pažinti šį sektorių ir padidintų socialinių įmonių matomumą, ir pritaria tikslui plėtoti iniciatyvas, kurios padėtų socialinėms įmonėms stiprinti vadybos gebėjimus, ugdyti profesionalumą ir kurti tinklus. Tai paskatintų didesnį jų indėlį į pažangų, tvarų ir integracinį augimą.

1.5 Teigiamai vertina Komisijos tikslus gerinti finansavimo prieinamumą ir reguliavimo pagrindus ir jiems pritaria: būtina sukurti palankią ekonominę ir reguliavimo aplinką norint paskatinti socialines įmones.

1.6 EESRK palankiai vertina komunikate pateiktą raginimą imtis iniciatyvų, skirtų skatinti ir remti priemones, kuriomis būtų sudaromos palankesnės sąlygos socialinėms įmonėms dalyvauti viešuosiuose pirkimuose.

1.7 EESRK ragina valstybes nares kurti nacionalines socialinių įmonių augimo ir vystymosi sistemas atsižvelgiant į pagrindines sritis, susijusias su paramos ir vystymosi užtikrinimu. Ypač rekomenduoja imtis iniciatyvų, kurios leistų valstybėms narėms taikyti mokesčių lengvatas nepaskirstytam pelnui, ir taip padėti sustiprinti socialinių įmonių nuosavą kapitalą.

1.8 Norint labiau paremti komunikate pasiūlytus veiksmus, būtų naudinga paskatinti įvertini socialinių įmonių pasiektus rezultatus ir jų teikiamą naudą.

2. Įžanga

2.1 Pastaraisiais metais socialinių įmonių svarba ekonomikos ir sanglaudos politikoje vis didėjo. Buvo įgyvendinama daug įvairių iniciatyvų, kurias rėmė įvairios institucijos. Pats EESRK pateikė keletą nuomonių savo iniciatyva, kurios visiškai dera su šiuo dokumentu ir yra jo tąsa. Visų pirma reikėtų paminėti 2009 m. nuomonę dėl Įmonių rūšių įvairovės (2) ir neseniai parengtą nuomonę savo iniciatyva dėl Socialinio verslumo ir socialinių įmonių (3), kuri buvo parengta Europos Komisijos prašymu kaip indėlis į rengiamą socialinio verslumo iniciatyvą ir kuri apima įvairias prioritetines sritis, svarbias socialinių įmonių vystymuisi ir augimui.

2.2 Per daugelį metų Europoje ir kitur buvo sukaupta didelė akademinė ir mokslinė patirtis socialinių įmonių srityje, kuri suteikė postūmį ir ES institucijų veiksmams.

2.3 Kalbant apie tai, svarbu priminti 2009 m. vasario 19 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (2008/2250(INI)) ir 2010 m. spalio 13 d. 400 dėstytojų iš Europos universitetų kreipimąsi į Europos Parlamentą „Nuo žodžių prie darbų. Europos mokslininkai remia socialinės ekonomikos įmones“ (angl. From Words to Action: European Scholars in Support of Social Economy Enterprises), prie kurio prisidėjo ir Europos Komisijos nariai Michel Barnier ir Antonio Tajani.

2.4 Socialinio verslumo sąvokos reikšmė laikui bėgant keitėsi, pamažu plėtėsi jos semantinis laukas priklausomai nuo ją vartojusių autorių. Iš pradžių ji buvo vartojama norint apibūdinti ne pelno organizacijų vykdomą verslo veiklą siekiant gauti pelno, kuris būtų reinvestuojamas į tų pačių organizacijų veiklą. Svarbu išsaugoti socialinės įmonės sąvoką ir užtikrinti, kad ji nebūtų painiojama su įmonių socialinės atsakomybės sąvoka. Tai reikėtų pabrėžti įgyvendinant kitas ES institucijų iniciatyvas šioje srityje.

3. Socialinės įmonės apibrėžtis

3.1 Komunikate dėl socialinio verslo iniciatyvos siūloma socialinės įmonės apibrėžtis yra teigiamas poslinkis tokio tipo organizacijos specifikos pripažinimo link, ir ES institucijos turėtų vadovautis šiuo apibūdinimu. Pateikiant šį apibūdinimą iš tiesų tinkamai atsižvelgta į tris pagrindinius socialinę įmonę išskiriančius aspektus: socialinis tikslas ir (arba) uždavinys, verslo veikla ir dalyvaujamasis valdymas. EESRK pabrėžia būtinybę, kad tas pats apibūdinimas būtų taikomas ir pasiūlyme dėl reglamento dėl Europos socialinio verslumo fondų.

3.2 Be to, svarbu priminti, kad Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlyme dėl Europos Sąjungos socialinių pokyčių ir inovacijų programos pati Europos Komisija apibrėžia tam tikrus socialinės įmonės nustatymo kriterijus, kuriems Komitetas visiškai pritaria.

3.3 Palankiai vertina tai, kad Komisija nepateikia standartinės socialinės įmonės sąvokos apibrėžties ir atsižvelgia į įvairius galiojančius nacionalinius teisės aktus, kurių turi būti laikomasi siekiant užtikrinti, kad socialinės įmonės apibrėžtimi nebūtų piktnaudžiaujama.

3.4 EESRK, naudodamasis proga, norėtų paminėti savo neseniai priimtą nuomonę dėl socialinio verslumo ir socialinių įmonių, kurioje nurodyti socialinės įmonės ypatumai:

— visų pirma siekia socialinių tikslų, o ne pelno, kuria socialinę naudą, kuri pasitarnauja visuomenei apskritai arba jos nariams,

— visų pirma pelno nesiekianti organizacija, iš esmės reinvestuojanti pajamų perteklių, o ne paskirstanti jį privatiems akcininkams ar savininkams,

— teisinių formų ir modelių įvairovė, pavyzdžiui, kooperatyvai, savidraudos bendrovės, savanoriškos veiklos asociacijos, fondai, pelno siekiančios arba nesiekiančios įmonės; dažnai derinamos įvairios teisinės formos ir kartais jos keičiamos atsižvelgiant į būtinumą,

— ūkinės veiklos vykdytojas, kuris gamina prekes ir teikia paslaugas (dažnai visuotinės svarbos), dažnai akcentuodamas socialinę inovaciją,

— veiklos nepriklausomumas, akcentuojant dalyvavimą ir bendrą sprendimų priėmimą (darbuotojai, vartotojai, nariai), valdymą ir demokratiją (atstovaujamąją arba atvirą),

— dažnai kilusi iš pilietinės visuomenės organizacijos arba susijusi su ja.

3.5 Kalbant apie šiuos ypatumus, svarbu pabrėžti šiuos skiriamuosius požymius:

— veikla, kuria nesiekiama pelno, turi būti įtvirtinta įstatuose numatant reikalavimą pelną ir likutinį perteklių reinvestuoti į teisės aktais nustatytos veiklos vykdymą arba nuosavo kapitalo didinimą šį pelną ir perteklių pervedant į nedalomą savininkų sąskaitą įmonės veiklos laikotarpiu ir jos likvidavimo atveju. Socialinėje įmonėje draudžiama tiesiogiai paskirstyti pelną ar likutinį perteklių, taip pat fondus ir rezervus administratoriams, partneriams, dalyviams, darbuotojams ir bendradarbiams; šis ribojimas, savaime suprantama, taikomas ir netiesiogiai, pavyzdžiui, draudžiant administratoriams ir darbuotojams skirti didesnes kompensacijas už tas, kurios numatytos tokiuose pat ar panašiuose sektoriuose tokiomis pat ar panašiomis sąlygomis veikiančiose įmonėse. Be to, finansinių priemonių kompensavimas turi būti ribotas ir negali viršyti nustatyto procentinio dydžio, kad socialinėms įmonėms būtų užtikrinta tinkama kapitalizavimo galimybė;

— tikslas - visuomenės gerovė ir bendras interesas. Socialinė įmonė dažnai apibūdinama atsižvelgiant į du skirtingus veiksnius: socialinį tikslą, apimantį vietos bendruomenės ar vienokias ar kitokias nepalankias sąlygas turinčių konkrečių socialinių grupių bendrą interesą, tačiau svarbiausia – ši tikslą atitinkančias prekes ir paslaugas;

— uždavinys skatinti socialinę sanglaudą teikiant prekes ir paslaugas, atitinkančias tikslą užtikrinti didesnį ekonominį, socialinį ir aplinkos tvarumą.

4. Pastabos dėl Komisijos pasiūlymo

4.1 Komunikate pabrėžiami įvairūs aspektai, susiję su finansavimo prieinamumo gerinimu (3.1), socialinių įmonių matomumo gerinimu (3.2) ir teisinės aplinkos gerinimu (3.3).

4.2 Finansavimo prieinamumo gerinimo klausimu Komitetas pritaria Europos Komisijos pozicijai, kad būtina finansuoti socialines įmones. Iš tikrųjų pastebima, kad tiek kredito įstaigoms, tiek valstybės kreditinės paramos valdytojams trūksta tinkamų priemonių įvertinti socialinių įmonių kreditingumą. Iš tikrųjų daugeliu atvejų vengiama pripažinti socialinių įmonių vertę ir ekonominį stabilumą.

4.3 Siekiant išryškinti socialinių įmonių naudą, labai svarbu įvertinti ne tik grynai ekonominius, bet ir įvairius socialinius rezultatus. Reikia pabrėžti būtinybę turėti priemones, leidžiančias įvertinti ir pabrėžti socialinių įmonių veiklos poveikį ir socialinį veiksmingumą.

4.4 Socialinės atsakomybės praktika yra nepaprastai svarbi socialinės ekonomikos organizacijoms. Yra įvairių priemonių socialiniams įmonės rezultatams įvertinti. Daugumą jų parengė tvirtą struktūrą turinčios organizacijos, tačiau reikėtų išnagrinėti ir smulkioms socialinėms įmonėms tinkančias priemones ir parengti jų modelius. Komisija turėtų atlikti esamų modelių lyginamąjį tyrimą, paskatinti taikyti šias sistemas ir pasistengti sukurti bendrą Europos sistemą ar elgesio kodeksą, kuriuo galėtų vadovautis įvairios socialinės įmonės.

4.5 Norint didinti pasitikėjimą socialinėmis įmonėmis, svarbu šį pasitikėjimą kurti lyginant socialinį ženklinimą visoje ES. Todėl Komitetas mano, kad, kaip Komisija siūlo pagal pagrindinį veiksmą Nr. 6, būtų galima sukurti viešą duomenų bazę, kuri padėtų palyginti socialinių rezultatų įvertinimo modelius ir dabartinių metodų taikymą.

4.6 Pritaria ketinimui patobulinti Europos socialinių įmonių teisinę aplinką (pagrindinis veiksmas Nr. 9) turint omenyje tiek reglamento dėl Europos kooperatinės bendrovės statuso supaprastinamą, tiek pasiūlymą dėl Europos fondo statuto sukūrimo. Socialinių įmonių teisinės aplinkos gerinimas galėtų būti grindžiamas ir gairėmis, kuriomis vadovaujantis kuriami labdaringų ir savanoriškų organizacijų, kurios dažnai virsta socialinėmis įmonėmis, įstatai. Todėl ragina Tarybą ir Parlamentą priimti siūlomas nuostatas.

4.7 Šiuo požiūriu palankiai vertina komunikate nurodytą Komisijos įsipareigojimą pradėti visose valstybėse narėse veikiančių savidraudos bendrovių padėties tyrimą siekiant visų pirma išnagrinėti jų tarpvalstybinę veiklą. Savidraudos bendrovių sistemos, kaip socialinės apsaugos priemonės, atgaivinimas ir sustiprinimas, be abejonės, atveria plačią įtraukios socialinės apsaugos sistemos perspektyvą.

4.8 Parama socialinėms įmonėms gali sudaryti palankias sąlygas suinteresuotųjų subjektų dalyvavimui ir paskatinti piliečius dalyvauti savitarpio pagalbos organizacijose, kurios palengvina poreikių agregavimo procesą ir skatina išbandyti įvairias savitarpio pagalbos formas.

4.9 Tinkamai remiamos socialinės įmonės, padedančios integruotis į darbo rinką, gali būti toliaregiška aktyvios darbo politikos priemonė, padedanti nepalankias sąlygas turintiems asmenims įsidarbinti; dabartiniu užimtumo krizės laikotarpiu ši priemonė gali būti ypač svarbi tiems, kurie buvo išstumti iš darbo rinkos.

4.10 Darbuotojų dalyvavimas gali turėti didelį sverto poveikį, kuris gali padėti įveikti tam tikras pramonės krizes. Būtų galima numatyti įmonės akcijų išpirkimo galimybę darbuotojams, susivienijusiems į įvairias socialinės įmonės formas.

4.11 Socialinės įmonės atlieka pagrindinį socialinių inovacijų skatinimo vaidmenį. Socialinių kooperatyvų, užtikrinančių integraciją į darbo rinką, patirtis yra akivaizdus pavyzdys, tačiau nepaisant teisinių formų, socialinės inovacijos pasireiškia ir naujais paslaugų teikimo metodais, naujų novatoriškų produktų ir paslaugų kūrimu siekiant patenkinti naujus visuomenės poreikius. Taigi Europos institucijos turi laikytis nuoseklaus požiūrio derindamos socialinėms įmonėms ir inovacijoms bei socialinėms permainoms skatinti skirtas priemones.

4.12 Organizacijos, padedančios kurti ir plėtoti socialinių įmonių tinklus, labai vertingai prisideda prie inovacijų rėmimo skatindamos dalyvauti partnerystės procesuose ir kurti socialinių įmonių konsorciumus. Taigi Komisijos pasiūlymas svarbus tuo, kad pagal pagrindinį veiksmą Nr. 5 siūlomos priemonės, skatinančios socialines įmones vienytis ir jungtis į tinklus, kurie padėtų keistis gerąja patirtimi, pasiekti masto ekonomiją ir užtikrinti bendras paslaugas (mokymas, planavimas, administravimas ir kt.).

4.13 EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą parengti priemones, kad sektorius taptų geriau žinomas, o socialinis verslas geriau matomas (pagrindiniai veiksmai Nr. 5, 6 ir 8). Geriau žinant šio verslo modelio galimybes, galima paskatinti glaudesnį socialinių ir įprastų įmonių bendradarbiavimą.

4.14 Svarbu vystyti iniciatyvas, kurios padėtų socialinėms įmonėms stiprinti vadybos įgūdžius, ugdyti profesionalumą ir kurti tinklus. Šiuo atžvilgiu iškelta naudinga idėja propaguoti keitimosi gerąja patirtimi platformas, kurios padėtų pakelti ir socialinių įmonių internacionalizavimo lygį.

4.15 Manoma, kad Komisija pirmenybę turėtų teikti atsirandančių naujų teisinių formų, skirtų socialinėms įmonėms, palyginimui ir pradėti šio klausimo tyrimą. Subsidiarumo principas vis dėlto turėtų būti pagrindinis, kadangi socialiniams modeliams gali reikėti (arba ne) konkrečiomis aplinkybėmis ir tradicijomis grindžiamų reguliavimo sistemų.

4.16 Svarbu skatinti palankesnį valdžios institucijų požiūrį į subsidiarumą, parengti tikslinių paskatų politiką ir plėtoti verslo asociacijų iniciatyvas, kurios yra nepaprastai svarbios socialinių įmonių augimui.

4.17 Paskatų politika neturi būti pažeidžiamos konkurencijos taisyklės, turi būti pripažįstami socialinių įmonių ypatumai ir neleidžiama jais manipuliuoti siekiant naudos.

4.18 Kalbant apie priemonių finansavimui gerinti kūrimą, EESRK turėtų surinkti informaciją apie novatoriškus metodus valstybėse narėse ir ja pasidalyti. Pirmenybę vertėtų teikti tiems metodams, kuriais siekiama paremti konkrečiai su verslu susijusias priemones, t. y.:

— socialinėms įmonėms skirtos paskolos garantijos priemonės (pavyzdžiui, savitarpio garantijų tinklai ar valstybės garantijų fondai),

— kapitalizavimo priemonės vidutinės trukmės ar ilgalaikėms socialinėms investicijoms (pavyzdžiui, etiški fondai, socialinių inovacijų fondai, socialiniai rizikos kapitalo fondai),

— reguliavimo ar mokestinės priemonės, orientuotos į socialinių įmonių kapitalizaciją, skatinančios ar palengvinančios įvairių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą.

4.19 Ypatingą dėmesį reikėtų skirti mišrioms investavimo formoms, kurios labiau tinka socialinėms įmonėms, kadangi derinami solidarumo ir finansiniai veiksniai. Be to svarbu, kad greta socialinių įmonių būtų vertinama ir bankų bei kredito įstaigų, pasižyminčių visuomeniškumu ir dalyvavimu, geriausia praktika, kaip kooperatinių bankų arba etinių ir socialinių tikslų siekiančių bankų atveju.

4.20 Naudinga remti tokius veiksmus kaip mikrokreditavimas (pagrindinis veiksmas Nr. 2), tačiau svarbu pagirtiną socialinę mikrokreditavimo funkciją - puikią priemonę, padedančią asmenims išvengti skurdo, - atskirti nuo kur kas sudėtingesnių ir labiau struktūruotų verslo vystymo priemonių. Iš tikrųjų kai kurios socialinės įmonės vykdo šimtų tūkstančių eurų investicijas, kurios negalėtų būti deramai paremtos mikrokreditais.

4.21 EESRK palankiai vertina naujomis socialinių fondų programomis suteiktas galimybes remti socialines inovacijas, socialinį verslą ir socialines įmones, kaip siūloma pagrindiniuose veiksmuose Nr. 3 ir 4 ar Socialinio verslo iniciatyvoje. EESRK pabrėžia, kad valstybės narės savo nacionalinėse reformų programose šias sritis turėtų nurodyti kaip prioritetines, kad jos būtų įtrauktos į kitą Europos socialinio fondo programavimo laikotarpį. Be to, pasiūlyme dėl Socialinių pokyčių ir inovacijų programos galėtų būti numatyta ir papildoma parama socialinių įmonių pajėgumų ir finansavimo didinimui. Tai būtų sveikintina priemonė.

4.22 Kalbant apie pagrindinį veiksmą Nr. 1 (Socialinio verslumo fondai), EESRK palankiai vertina šią iniciatyvą, tačiau pabrėžia būtinybę išlaikyti tokį patį apibūdinimą kaip ir Socialinio verslo iniciatyvoje. Reikia, kad toks fondas būtų laikomas viena iš daugelio socialinėms įmonėms skirtų investavimo priemonių formų.

4.23 Mano, kad vertėtų persvarstyti socialinėms įmonėms, visų pirma toms, kurios užtikrina integraciją į darbo rinką, numatytą de minimis režimą (pagrindinis veiksmas Nr. 11), kad jis būtų mažiau ribojantis, net kai valstybės pagalba teikiama tiesiogiai įmonei, o ne darbuotojams. Tokią poziciją galima pagrįsti nesenu Big Society Fund (Jungtinė Karalystė) atveju, kai didžiąją dalį bendro finansavimo sudarė viešosios lėšos, tačiau Komisija neįvertino to kaip valstybės pagalbos, kadangi ši iniciatyva turėjo aiškią socialinę vertę.

4.24 Palankiai vertina iniciatyvą sudaryti socialinėms įmonėms palankias sąlygas dalyvauti viešųjų pirkimų sistemoje (pagrindinis veiksmas Nr. 10). Pastaraisiais metais Europos Komisija atliko lemiamą vaidmenį skatindama į viešuosius pirkimus įtraukti socialines nuostatas. Jau daugiau kaip dešimtmetį Europos institucijos ypatingą dėmesį skiria socialinės sanglaudos ir tvaraus vystymosi klausimams visiškai suprasdamos, kad, norint pasiekti labiau klestinčios ir teisingesnės visuomenės tikslus, reikia, kad ekonomikos augimas skatintų aplinkos tvarumą ir socialinę sanglaudą.

4.25 Komisija turėtų ryžtingai tęsti pradėtus veiksmus, kad socialiniai ir aplinkos kriterijai būtų įtraukti į viešųjų pirkimų sutarčių sudarymo kriterijus, taip pat surinkti informaciją apie geriausius valstybėse narėse taikomus modelius, pagal kuriuos nustatant sutarčių sudarymo kriterijus atsižvelgiama į socialinius ir aplinkos aspektus, ir šia informacija pasidalyti. Be to, net Europos Sąjungos Teisingumo Teismas savo praktikoje pripažino tokių nuostatų svarbą.

4.26 EESRK palankiai vertina Komisijos siūlomą pagrindinį veiksmą Nr. 6 sukurti sertifikavimo duomenų bazę, kad sistemas būtų galima lengviau palyginti. Be to, Komisija turėtų atlikti tokių sistemų tyrimą, kad nustatytų jų sąveiką ir pasidalytų patirtimi. Atlikdamas šį tiriamąjį darbą, EESRK pabrėžė būtinybę turėti palyginamus ir patikimus statistinius duomenis, vykdyti mokslinius tyrimus ir turėti duomenis apie socialines įmones. Komisija ir Eurostatas turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį, kad palengvintų abipusį mokymąsi ES.

4.27 Komitetas pritaria pasiūlymui sukurti vieną prieigos prie duomenų sistemą (pagrindinis veiksmas Nr. 8) ir mano, kad šis pasiūlymas turėtų būti papildytas panašiomis iniciatyvomis valstybėse narėse siekiant užtikrinti darną ir sinergiją.

4.28 Europos Komisija atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant, kad pagal politinę darbotvarkę toliau būtų teikiama parama socialinėms įmonėms ir kad tokios įmonės būtų deramai vertinamos. Todėl pasiūlymas įsteigti konsultacinę socialinio verslo klausimų grupę, kuri vertins šiame komunikate numatytų priemonių įgyvendinimo pažangą, yra svarbus. Panašios struktūros turėtų būti propaguojamos ir valstybėse narėse.

2012 m. gegužės 23 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Staffan NILSSON

(1) OL C 24, 2012 1 28, p. 1.

(2) OL C 318, 2009 12 23, p. 22.

(3) OL C 24, 2012 1 28, p. 1.