Skaitmenizacija gali sustiprinti ES energetinį saugumą. Skaitmeninės technologijos gali padėti užtikrinti efektyvesnius energijos nešiklių srautus ir padidinti rinkų jungtis. Jos gali pateikti būtinus duomenis, galinčius padėti geriau suderinti pasiūlą ir paklausą necentralizuotu lygmeniu ir beveik tikruoju laiku. Energijos gamybos ir paklausos prognozavimą galima pagerinti naudojant skaitmenines technologijas, naujoviškus jutiklius, palydovų duomenis ir blokų grandinę. Taip pažangieji elektros tinklai galėtų koreguoti energijos vartojimą pagal orų sąlygas, darančias poveikį kintamų atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybai. Tai suteiks galimybę veiksmingai valdyti ir paskirstyti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, palengvinti tarpvalstybinius energijos mainus ir užkirsti kelią tiekimo sutrikimams. Skaitmeninė pertvarka įgalins žmones ir įmones ir suteiks jiems galimybę pereiti prie žaliųjų energijos išteklių, pakoreguoti vartojimo įpročius ar net prekiauti energija. „Energija kaip paslauga“ ir duomenimis grindžiamos naujoviškos energetikos paslaugos gali pakeisti energijos tiekėjų ir vartotojų sąveiką. Be to, mikrotinklai ir savarankiškai sukurti tinklai gali tapti principu „iš apačios į viršų“ pagrįstu energetikos sistemos valdymo būdu. Siekiant padidinti atsparumą hibridinėms grėsmėms, energetikos sistemų skaitmenizacijai reikės didesnių kibernetinio saugumo pajėgumų ir saugių, autonominių ir visur prieinamų ryšių sistemų, tokių kaip saugus kosmoso technologijomis grindžiamas junglumas.

Ateityje kils įtampa dėl elektronikos atliekų ir skaitmeninių technologijų aplinkosauginio pėdsako. Aktyvesnis elektronikos prietaisų, telefonų ir kompiuterinės įrangos naudojimas spartina elektronikos atliekų susidarymą pasaulyje ir iki 2030 m. jų kiekis gali siekti 75 mln. tonų per metus. Šiuo metu ES tik 17,4 proc. elektronikos atliekų yra tinkamai apdorojama ir perdirbama, o susidarančių elektronikos atliekų kiekis kasmet padidėja 2,5 mln. tonų. Neparengus tinkamų politikos priemonių, kiekvieną kartą pereinant prie naujų standartų ar technologijų reikės masiškai keisti įrangą. Pavyzdžiui, dėl 5G ir 6G technologijų naudotojai turės keisti įrangą, kad visapusiškai išnaudotų jų teikiamą naudą, nes dauguma išmaniųjų telefonų, planšetinių kompiuterių ir kompiuterių bus suderinami tik su ankstesnės kartos technologijomis. Dėl skaitmenizacijos pažangos taip pat padidės vandens naudojimas, pavyzdžiui, duomenų centrų aušinimui ar lustų gamybai. Dėl pertvarkai reikalingų žaliavų gavybos ir perdirbimo kyla aplinkosaugos ir etinių problemų. Galiausiai klimatui ir aplinkai kylanti rizika turės poveikį ypatingos svarbos skaitmeninės infrastruktūros naudojimo trukmei ir veikimui. Per ateinančius 30 metų ekstremalių meteorologinių reiškinių padarytos žalos vertė visoje ES gali išaugti 60 proc.

Augant gyventojų skaičiui ir gyvenimo lygiui transporto poreikis toliau didės. Pasauliniu mastu 2015–2050 m. keleivinio transporto srautai gali išaugti beveik trigubai. Numatoma, kad iki 2050 m. ES keleivių vežimo kelių transportu apimtys padidės maždaug 21 proc., o krovininio transporto apimtys – 45 proc., nepaisant pastangų daugiau krovinių vežti kitų rūšių transportu, pavyzdžiui, geležinkeliais ar vandens transportu. Įtakos šiam sektoriui taip pat turės urbanizacija, didėjantis vartotojų sąmoningumas, besikeičiančios darniojo transporto galimybių sąnaudos (šiuo metu vis dar gana didelės) ir nauji verslo modeliai (įskaitant tiekimo grandinės valdymą). Be to, skaitmeninė pertvarka gali dar labiau paspartinti darbo vietos hibridizaciją, o tai turės įtakos darbuotojų vietos ir tarpvalstybiniam judumui.

Kartu su skaitmeninėmis technologijomis platesnės naujos kartos baterijų pritaikymo galimybės leis iš esmės pereiti prie tvaraus judumo. Tai pasakytina apie įvairias transporto rūšis, įskaitant keleivinį ir krovininį transportą, sunkiuosius sunkvežimius ar aviacijos sektorių. Pavyzdžiui, elektriniai orlaiviai galėtų užtikrinti susisiekimą tarp mažų regioninių oro uostų visoje ES. Papildomos elektros energijos paklausos transporto srityje valdymas tiek vykdant tiesioginę elektrifikaciją, tiek masinę atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro gamybą sektoriams, kurių priklausomybę nuo iškastinio kuro sumažinti sunku, pavyzdžiui, aviacijos ir vandens transporto sektoriams, turi būti suderintas su elektromobilių energijos vartojimo efektyvumo didinimu. Tam taip pat reikalingas sistemos lygmens jutiklių, skaičiavimo galios ir pažangiosios programinės įrangos integravimo metodas. Naudojant transporto priemonių ir jų aplinkos duomenis galima optimizuoti įkrovimą. Dvikryptis įkrovimas galėtų suteikti lankstumo išmaniesiems elektros tinklams ir prisidėti prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos integravimo bei kuo labiau padidinti jos naudojimą. Be to, kartu su kosmoso paslaugomis, skaitmenizacija gali palaikyti susietiesiems ir automatizuotiems (taip pat ir autonominiams) laivams bei transporto priemonėms skirtus sprendimus ir prisidėti prie didesnio eismo valdymo veiksmingumo ir mažesnio kuro suvartojimo. Eksperimentiniai projektai, kaip antai bandymo stendai ar gyvosios laboratorijos, kurie suteikia galimybę išbandyti judumo sprendimus realiomis sąlygomis, gali padėti geriau suprasti galutinių naudotojų poreikius. Transporto priemonių skaitmeniniai dvyniai gali pateikti išsamius duomenis apie tikralaikį veikimą, eksploatavimo istoriją, konfigūraciją, dalių keitimą ar garantiją. Reikės didelių investicijų į išmanųjį judumą siekiant kurti naujas technologijas ir infrastruktūrą, taip pat reikės prieigos prie įvairių skaitmeninių technologijų, pavyzdžiui, dirbtinio intelekto, debesijos ar puslaidininkių. Be to, norėdami pasiekti kritinę masę ir išvengti priklausomybės nuo didelių dominuojančių subjektų, sektoriaus veiklos vykdytojai turės kurti partnerystes, sutelkti investicijas ir susitarti dėl bendrų standartų, infrastruktūrų, platformų ir valdymo sistemų. Taip pat bus labai svarbus visuomenės pritarimas autonominėms transporto priemonėms ir su sąnaudomis susijęs prieinamumas.

Skaitmenizacija ir dirbtinis intelektas taip pat paskatins veiksmingesnių daugiarūšio judumo sprendimų atsiradimą, nes visos transporto rūšys bus sujungtos vienoje sąveikioje platformoje, pavyzdžiui, „judumas kaip paslauga“ arba „transportas kaip paslauga“. Tai gali padidinti veiksmingumą, vartotojų pasirinkimo galimybes, prieinamumą ir įperkamumą, visų pirma viešojo transporto srityje. Be to, skaitmeninės platformos suteiks daugiau kitų galimybių, pavyzdžiui, telkimo ir dalijimosi galimybių. Skaitmeninės technologijos taip pat yra labai svarbios siekiant užtikrinti, kad susietojo daugiarūšio judumo paslaugos atsirastų miestuose ir atokiuose bei kaimo regionuose, o gyventojai ir įmonės galėtų naudotis įvairiomis keleivinio ir krovininio transporto galimybėmis bei rinktis iš jų. Be to, mažataršės, skaitmeninės ir dirbtiniu intelektu grindžiamos technologijos bei sprendimai, kaip antai bepiločiai orlaiviai, gali suteikti galimybę naudotis įvairiomis taikomosiomis programomis ir paslaugomis – nuo prekių pristatymo iki medicinos pagalbos. Tam reikės daugiau skirtingų rūšių transporto, operatorių ir platformų sąveikumo bei visur prieinamo ryšio. Visų pirma geresnė ir platesnė prieiga prie judumo duomenų padės valdžios institucijoms stebėti ir planuoti transporto veiklą, infrastruktūrą ir paslaugas, taip pat geriau suderinti pasiūlą ir paklausą mažesnėmis sąnaudomis ir darant mažesnį poveikį aplinkai. Prieiga prie duomenų taip pat svarbi siekiant tobulinti transporto valdymą ir suteikti klientams bei įmonėms platesnį tvaraus judumo sprendimų pasirinkimą.

3.Pramonės poveikio klimatui neutralumo didinimas pasitelkiant skaitmenines technologijas

Siekiant poveikio klimatui neutralumo 2050 m., jau iki 2030 m. ES pramonė turės sumažinti išmetamą CO2 kiekį 23 proc., palyginti su 2015 m. Pasaulio pramonei tenka apie 37 proc. suvartojamos galutinės energijos kiekio ir apie 20 proc. viso išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Keturiuose daug energijos vartojančiuose pramonės sektoriuose – plieno, cemento, cheminių medžiagų, celiuliozės ir popieriaus – išmetama maždaug 70 proc. viso visame pasaulyje išmetamo CO2 kiekio. Jie taip pat yra didžiausi ES pramoniniai energijos vartotojai.

Skaitmeninės technologijos bus svarbios valdant didžiųjų pramoninių energijos vartotojų pasiūlą ir paklausą sistemoje, kurioje naudojami įvairūs šaltiniai ir žaliavos. Išmanieji skaitikliai, įskaitant poskaitiklius, ir jutikliai galėtų padidinti energijos vartojimo efektyvumą, teikdami tikralaikę informaciją apie jos suvartojimą ir papildydami energijos valdymo priemones. Prižiūrimoji kontrolė, didžiųjų duomenų analizė ir duomenų rinkimo sistemos padidins pramonės procesų ir duomenų apdorojimo efektyvumą, kad būtų galima priimti protingesnius sprendimus. Skaitmeniniai dvyniai padės tobulinti sistemų projektavimą, išbandyti naujus produktus, stebėti ir užtikrinti profilaktinę techninę priežiūrą, įvertinti produktų gyvavimo ciklą ir parinkti optimalias medžiagas. Duomenimis grindžiamas optimizavimas padės tobulinti turimas medžiagas, kurti ekologiškesnes alternatyvas ir prailginti jų naudojimo trukmę. Vykdant stebėseną ir sekimą suteikiama informacijos apie produktuose naudojamas medžiagas ar dalis, o tai galėtų paskatinti žiediškumą dėl geresnės priežiūros ir aukštos kokybės uždarojo ciklo grąžinamojo perdirbimo. Svarbų vaidmenį atliks ir gamybos, skaitmeninių ir kitų pažangiųjų technologijų, pavyzdžiui, robotikos ar 3D ir 4D spausdinimo, integravimas. Diegiant skaitmeninius sprendimus pramonės sektoriuje reikia aukštesnio lygio technologinio pasirengimo ir kibernetinio saugumo, kad būtų apsaugoti pramonės procesų duomenys ir jų veikimo vientisumas.

4.Pastatų žalinimas pasitelkiant skaitmenizaciją

Demografinės tendencijos ir urbanizacija lems pastatų paklausos pokyčius. Iki 2060 m. dėl didėjančio miestų gyventojų skaičiaus pasaulinis pastatų ūkis padvigubės. Iki 2050 m. žmonių, gyvenančių daugiausia miestų ir tarpiniuose regionuose, skaičius ES gali pasiekti 80 proc. Taip pat bus daugiau mažų namų ūkių, kuriuose vienas asmuo greičiausiai sunaudos daugiau energijos nei didesniuose namų ūkiuose. Dėl šių tendencijų ir skaitmeninių prietaisų naudojimo nuotoliniam darbui, švietimui, išmaniai gyvensenai ir nepriklausomam gyvenimui išaugs pastatų energijos suvartojimas. Šiuo metu ES šiame sektoriuje suvartojama 40 proc. energijos, o 75 proc. pastatų ūkio vartoja energiją neefektyviai.

Norint pasiekti poveikio klimatui neutralumą ir gauti didelę naudą iš nulinės taršos perspektyvos, iki 2030 m. nauji pastatai turės būti visiškai netaršūs, o penktadalis esamų pastatų turės būti renovuoti. Norint pasiekti poveikio klimatui neutralumą šiame sektoriuje šildymą iškastiniu kuru reikės pakeisti tvariomis alternatyvomis, pavyzdžiui, naudojant šilumos siurblius, taip pat sumažinti su vandens naudojimu susijusį anglies dioksido išmetimo rodiklį ir pagerinti bendrą energinį naudingumą, kartu užtikrinant, kad sprendimai būtų prieinami visiems. Tai padėtų siekti ES tikslo iki 2030 m. renovuoti 35 milijonus neefektyviai energiją vartojančių pastatų. Išmanieji pastatai ir skaitikliai galėtų padėti pasiekti šiuos tikslus ir išspręsti energijos nepritekliaus problemą. Iki 2030 m. pasitelkiant pastatų informacinį modeliavimą būtų galima dar labiau padidinti šio sektoriaus energijos ir vandens vartojimo efektyvumą, pateikiant ilgalaikę projektavimo sprendimų statant ir naudojant pastatus analizę. Anonimizuotų duomenų prieinamumas, pažangieji prietaisai ir vartotojų elgsena sudarys sąlygas vykdyti tikslines investicijas į renovacijas. Norint įvertinti, pranešti, saugoti ir sekti informaciją apie per visą gyvavimo ciklą išmetamus teršalus, bus reikalingi skaitmeniniai žurnalai ir gyvavimo ciklo analizė, padėsiantys sumažinti medžiagų poveikį aplinkai ir užkirsti kelią toksinių medžiagų naudojimui. Skaitmeniniai dvyniai galėtų pakeisti miesto erdvių planavimą, stebėseną ir valdymą. Dėl to gali sumažėti miestuose išmetamų teršalų kiekis, padidėti išteklių naudojimo efektyvumas ir pagerėti gyvenimo kokybė, taip pat gali būti geriau išnaudojamos patalpos, o pastatai – būti atsparesni pavojingiems įvykiams.

5.Pažangesnis ir ekologiškesnis ūkininkavimas

Klimato ir aplinkos krizės, demografiniai pokyčiai ir geopolitinis nestabilumas kels grėsmę ES žemės ūkio atsparumui ir siekiui užtikrinti tvarumą. Jei nebus imtasi politikos priemonių, iki 2050 m. pasaulio žemės ūkio sektoriuje išmetamų teršalų kiekis gali išaugti 15–20 proc. Iki to laiko 10 proc. pasaulio žemės ploto, kuris šiuo metu tinkamas pasėliams ir gyvuliams auginti, bus netinkami klimato požiūriu. Kils kitų grėsmių biosferai, vandeniui, dirvožemiui ar biologinei įvairovei. Naujomis geopolitinėmis aplinkybėmis ES turi sumažinti savo priklausomybę nuo pašarų, trąšų ir kitų išteklių importo. Tai turi būti daroma nekenkiant našumui, apsirūpinimo maistu saugumui ar sektoriaus žalinimui, kartu sprendžiant maisto stygiaus mažų pajamų šalyse partnerėse problemą.

Tinkamai įdiegtos skaitmeninės technologijos gali sudaryti sąlygas pažangiam ir ekologiškesniam ūkininkavimui. Plačiau naudojant skaitmeninius jutiklius vietoje (siekiant pritaikyti priemonių taikymą prie konkrečių sąlygų) ir ES kosmoso paslaugas būtų galima sumažinti vandens, pesticidų, trąšų ir energijos naudojimą, o tai taip pat būtų naudinga žmonių ir gyvūnų sveikatai. Skaitmeniniai dvyniai pateiks duomenis, suteikiančius galimybę valdyti produktų įvairinimą ir naudoti funkcinę biologinę įvairovę siekiant perorganizuoti kenkėjų kontrolę. Kvantinė kompiuterija kartu su bioinformatika ir augalų genomika gali padėti geriau suprasti biologinius ir cheminius procesus, reikalingus norint sumažinti pesticidų ir trąšų kiekį. Skaitmeninės platformos, palengvinančios paskirstymą vietoje ir padedančios užkirsti kelią maisto švaistymui, galėtų paskatinti gamybą ir sutrumpinti vartojimo grandines. Palydovų duomenys, jutikliai, blokų grandinė ir visos vertės grandinės pateikiami duomenys galėtų padidinti atsekamumą ir skaidrumą. Atviros žemės ūkio skaitmeninės platformos, sudarančios pagrindą saugiam ir patikimam dalijimuisi duomenimis bei skaitmeninėms paslaugoms, pavyzdžiui, tiksliajam ūkininkavimui, gali sustiprinti sąžiningą bendradarbiavimą vertės grandinėje ir sukurti veiksmingas prekyvietes. Norint plačiau diegti šias technologijas, reikės užtikrinti mažesnes įrengimo ir priežiūros sąnaudas bei geresnį junglumą periferiniuose ir kaimo regionuose. Be to, standartizuotiems procesams sukurtais skaitmeniniais sprendimais turės būti remiami įvairesni ūkininkavimo modeliai. Pasitikėjimas, aukštas saugumo lygis ir tinkami įgūdžiai lems pertvarkų susiejimui reikalingų technologijų diegimą.

IV. Geopolitiniai, ekonominiai, socialiniai ir su reglamentavimu susiję veiksniai, lemiantys pertvarkų susiejimą

Dabartiniai geopolitiniai pokyčiai patvirtina, kad reikia paspartinti dvejopą pertvarką, sustiprinant ES atsparumą ir atvirą strateginį savarankiškumą. Dėl Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą padarinių jau pasikeitė geopolitinės ir ekonominės realijos. Tai apima įvairius pertvarkų susiejimui svarbius veiksnius: didėjančias energijos ir maisto kainas bei susijusius socialinius padarinius, galimą poreikį laikinai padidinti anglių naudojimą, didėjantį spaudimą viešiesiems finansams, aukštesnį infliacijos lygį, išaugusią kibernetinę riziką, problemas tiekimo grandinėse ir sumažėjusias galimybes gauti svarbiausių žaliavų ir technologijų. Naujas suvokimas, kad reikia skubiai paspartinti iškastinio kuro atsisakymą, gali tapti lūžio tašku vykdant žaliąją pertvarką. Geopolitinė padėtis taip pat paskatins tiekimo grandinių permainas, kurias lemia pasaulinės darbo ir gamybos sąnaudos, taip pat COVID-19 pandemijos padariniai. Dėl to padidės spaudimas pereiti prie mažiau pažeidžiamų, įvairesnių ir patikimesnių tiekimo grandinių ir galbūt kliautis draugiškomis šalimis (angl. friend-shoring). Dėl to kai kuriais atvejais taip pat gali sumažėti anglies dioksido išmetimo rodiklis ir būti skatinama žiedinė ekonomika. Šiomis aplinkybėmis ES partnerės, kaip antai Pietų Korėja, Jungtinės Valstijos ir Japonija, taip pat sukūrė arba neseniai pradėjo kurti grandinių stebėjimo sistemas ir vidaus pajėgumus.

Užtikrinti svarbiausių žaliavų prieinamumą bus itin svarbu vykdant dvejopą ES pertvarką. Šiuo metu ES priklausomybė nuo trečiųjų šalių, įskaitant Kiniją, daugelio svarbiausių žaliavų srityse yra net didesnė nei priklausomybė nuo Rusijos iškastinio kuro. Pačios ES gamybos apimtys sudaro tik 4 proc. pasaulinės svarbiausių žaliavų, naudojamų skaitmeninės įrangos gamyboje, pavyzdžiui, paladžio, tantalo ar neodimio, tiekimo grandinės. ES taip pat nėra pakankamai išplėtotos gavybos, perdirbimo ir antrinio perdirbimo pramonės. Pažanga, padaryta plėtojant vietos telkinius, įskaitant strategiškai svarbius ekonomikai, kol kas yra nepakankama, visų pirma dėl to, kad vykdant projektus toliau susiduriama su kliūtimis. Be to, norint įgyvendinti mūsų švarios energijos tikslus, reikės didesnių įvairių žaliavų kiekių, pavyzdžiui, ličio, kuris yra pagrindinis elektromobilumui užtikrinti reikalingas komponentas, bus naudojama 3 500 proc. daugiau. Šiuo metu 40 proc. ličio telkinių yra Čilėje, o Kinijoje yra 45 proc. viso pasaulio ličio perdirbimo įrenginių. Be to, numatoma, kad kobalto bus sunaudojama 330 proc. daugiau, o aliuminio ir vario – 30–35 proc. daugiau. Prekyba, bendradarbiavimas ir partnerystė su įvairiomis daug naudingųjų iškasenų turinčiomis ir panašiai mąstančiomis šalimis tebėra itin svarbūs. Dėl išaugusios pasaulinės paklausos didėja konkurencija dėl išteklių ir gali padidėti gamybos koncentracija, todėl – kilti papildoma geopolitinė grėsmė tiekimui. Naujomis geopolitinėmis aplinkybėmis bus labai svarbu ne tik gauti svarbiausių žaliavų, bet ir gebėti nustatyti aplinkosauginius ir socialinius standartus, užtikrinti gavybos, perdirbimo ir antrinio perdirbimo veiklos bei energijos gamybos tvarumą.

Skyrus pakankamai investicijų, didesnis žiediškumas ir gamybos tikslumas gali padėti sumažinti šią strateginę priklausomybę. Skaitmenizacija gali dar labiau paspartinti žiediškumą, nes bus tobulinamas projektavimas, didinamas gamybos tikslumas, taip pat tobulinami taisymo, atnaujinimo ir antrinio perdirbimo procesai. Pavyzdžiui, po 2040 m. antrinis perdirbimas galėtų būti ES pagrindinis daugelio pereinamųjų metalų tiekimo šaltinis, taip pat išliks nuolatinis pirminių metalų poreikis. Antrinis perdirbimas bus dar svarbesnis, nes, pavyzdžiui, plieno ar aliuminio gamybai iš metalų laužo sunaudojama daug mažiau energijos nei gamybai iš žaliavų. Tiek perdirbimo kiekybė, tiek kokybė yra svarbios. Pavyzdžiui, dėl plieno ir aliuminio užteršimo variu labai sumažėja vertė ir todėl suvartojama daugiau energijos ir išskiriama daugiau teršalų.

Svarbesnė taps technologijų geopolitika. Galimybė naudotis svarbiausiomis technologijomis suteiks konkurencinį pranašumą ir sumažins strateginę priklausomybę. Dėl šiuo metu ribotų ES pajėgumų kai kurių horizontaliųjų technologijų srityse jos pozicija silpnėja. Konkurencija technologijų srityje gali sparčiai išaugti, o tai lemtų susiskaidymą pasaulinėse inovacijų ekosistemose. Dėl to gali padidėti sąnaudos ir kilti didesnė rizika kibernetiniam saugumui, ypač dvejopo naudojimo technologijų, pavyzdžiui, 5G ir 6G ar skaitmeninių technologijų žemės ūkyje, atveju. Tai dar aktualiau ir todėl, kad labai padidės surinktų duomenų, įskaitant duomenis apie vartotojų įpročius ir elgesio modelius, ir sujungtų prietaisų skaičius. Be to, numatoma, kad didės ir vertybėmis bei visuomenės modeliais pagrįsta konkurencija. Tai jau matyti iš skirtingo požiūrio į internetą. Pavyzdžiui, ribojama prieiga prie konkretaus turinio (pvz., Kinijoje, Rusijoje), laikomasi vertybėmis pagrįsto požiūrio (pvz., ES skiriamas dėmesys duomenų apsaugai ir patikimam dirbtiniam intelektui) ar skatinami konkretūs valdymo modeliai (pvz., iš esmės privatizuoti, kaip JAV arba valdomi valstybės kaip Kinijos kibernetinio suverenumo atveju). Vis labiau auga susirūpinimas dėl sąsajų tarp kibernetinės kenkimo veiklos ir dezinformacijos, kurios kelia grėsmę demokratijai, didina susiskaldymą ir trukdo gauti tikslią informaciją. Tai yra svarbu, nes pastaruosius 30 metų vykusi demokratinė pažanga buvo nušluota: 2021 m. vidutinis pasaulio demokratijos lygis smuko iki 1989 m. lygio. Be to, dabartinės geopolitinės aplinkybės gali turėti įtakos su dvejopa pertvarka susijusiems projektams šalyse partnerėse, kurios jau susiduria su finansiniais ir tiekimo apribojimais dėl COVID-19 pandemijos padarinių. Ši problema tampa dar svarbesnė, nes tai pirmas kartas, kai pasauliniu lygmeniu padaryta pažanga siekiant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų regresavo.

Siekiant įgyvendinti dvejopą pertvarką, bus labai svarbu priderinti mūsų politiką prie naujo ekonominio modelio. Tai reiškia, kad tradicinis požiūris į ekonominę pažangą turi būti perorientuotas į labiau kokybinį požiūrį sutelkiant dėmesį į gerovę, efektyvų išteklių naudojimą, žiediškumą ir perdirbimą. Galiausiai, siekiant įgyvendinti poveikio klimatui neutralumą, tvarų išteklių naudojimą, nulinę taršą ir sustabdyti biologinės įvairovės nykimą, reikia iš esmės pakeisti ekonominę ir socialinę politiką remiantis tinkamu rinkos priemonių rinkiniu (pavyzdžiui, anglies dioksido apmokestinimu) ir investicijomis į tvarius viešojo bei privačiojo sektorių projektus. Socialinių įmonių ir investicijų augimas siekiant poveikio taip pat yra šį pokytį skatinantis veiksnys.

Dvejopa pertvarka bus arba nebus teisinga: jos sėkmę lems įtraukumas ir prieinamumas. Mažas ir vidutines pajamas gaunantys asmenys yra labiau pažeidžiami dėl dvejopos pertvarkos poveikio ir sąnaudų, pavyzdžiui, darbo automatizavimo, galimybių naudotis skaitmeniniais sprendimais ir skaitmeninėmis viešosiomis paslaugomis, didesnių energijos ir maisto kainų, pastatų energijos vartojimo efektyvumo gerinimo finansavimo ar transporto galimybių trūkumo. Taip pat yra atotrūkis tarp technologiškai pažangių įmonių ir technologiniu požiūriu atsiliekančių įmonių. Šį netolygumą gali dar labiau sustiprinti regioniniai ekonominio išsivystymo lygio ir socialinės gerovės skirtumai. Dėl trinties darbo ir kapitalo rinkoje tai gali trukti ilgiau ir kainuoti daugiau. Šiomis aplinkybėmis pasiekti poveikio klimatui neutralumą ir aplinkosauginį tvarumą bus įmanoma tik jei bus imtasi priemonių, padedančių šioms grupėms prisiimti susijusią finansinę naštą, ir mažinami skirtumai. Siekiant panaikinti šias spragas bus labai svarbu įgyvendinti ES skaitmeninio dešimtmečio ir Europos socialinių teisių ramsčio tikslus, tačiau gali reikėti imtis daugiau veiksmų. Tai yra dar svarbiau atsižvelgiant į tai, kad pertvarkos naštą sunkiausia pakelti tiems, kurių išmetamas teršalų kiekis yra mažiausias. Iš tiesų, šiuo metu turtingiausių 10 proc. europiečių išmetamas ŠESD kiekis vienam gyventojui yra daugiau nei tris kartus didesnis nei kitų Europos piliečių .

Dvejopa pertvarka lems esminius pokyčius ES darbo rinkoje ir susijusių įgūdžių pokyčius. Sektoriuose ir regionuose, kurie yra labai priklausomi nuo anglių kasybos, iškastinio kuro gavybos ir susijusių perdirbimo bei tiekimo grandinių, bus prarasta darbo vietų. Kita vertus, dėl žaliosios pertvarkos bus sukurta naujų darbo vietų, pavyzdžiui, švarios energijos, renovacijos ir žiedinės ekonomikos srityse . Be to, tikėtina, kad dėl skaitmeninės pertvarkos atsiras naujų užimtumo ir verslo galimybių, pavyzdžiui, pažangiųjų technologijų srityje, o kitos darbo vietos bus prarastos, nes bus visiškai arba iš dalies automatizuotos. Tolesnė COVID-19 pandemijos paskatinta skaitmenizacija taip pat turės įtakos darbo sąlygoms ir modeliams, taip pat galimybėms naudotis socialine apsauga. Šie procesai nebūtinai vyks vienu metu ir jų poveikis skirtingoms įmonėms, sektoriams bei regionams bus nevienodas, o tai reiškia, kad gali būti ekonomikos ir darbo rinkos pusiausvyros sutrikimų. Pasikeitus darbo vietų turiniui ir perskirsčius darbo vietas, reikės kitokių įgūdžių. Apskritai dvejopos pertvarkos poveikiai darbo rinkai gali vienas kitą papildyti, stiprinti ar panaikinti, ir tai reikėtų toliau tirti.