LT ECB-PUBLIC  
 
 
EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMON Ė 
2012 m. gruodžio 11 d.  
dėl Sutarties d ėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonomin ėje ir pinig ų sąjungoje 
įgyvendinimo 
(CON/2012/105) 
 
Įžanga ir teisinis pagrindas 
2012 m. lapkri čio 9 d. Europos Centrinis Bankas (E CB) gavo Lietuvos Respublikos finans ų ministerijos 
prašymą pateikti nuomon ę dėl Valdžios sektoriaus finans ų tvarumo konstitucinio įstatymo projekto 
(toliau – konstitucinio įstatymo projektas) ir Lietuvos banko įstatymo pakeitimo įstatymo projekto (toliau 
– pakeitimo įstatymo projektas) (kartu – įstatymų projektai). 
ECB kompetencija teikti nuomon ę grindžiama Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo (SESV) 
127 straipsnio 4 dalimi ir 282 straipsnio 5 dalimi bei 1998 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimo 
98/415/EB d ėl nacionalini ų institucij ų konsultavimosi su Europos Centriniu Banku teis ės akto projekto 
nuostatų klausimais1 2 straipsnio 1 dalies tre čia įtrauka, nes įstatymų projektai susij ę su Lietuvos banku. 
Vadovaudamasi Europos Centrinio Banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmuoju sakiniu, 
Valdančioji taryba pri ėmė šią nuomonę. 
 
1.  Įstatymų projektų tikslas 
1.1 Tam, kad b ūtų sustiprinta fiskalin ė drausmė, įstatymų projektais siekiama įgyvendinti tam tikras 
Sutarties d ėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonomin ėje ir pinig ų sąjungoje (SSKV)2 
nuostatas,  nustatant: a) „subalansuoto biudžeto taisykl ę“ ir  automatinio koregavimo mechanizm ą, 
ir b) griežtesn į kontrolės mechanizm ą, pagal kur į inter alia  Lietuvos bankas paskiriamas už 
atitikties subalansuoto biudžeto taisyklei steb ėseną nacionaliniu lygiu atsakinga institucija.    
1.2 Konstitucinio įstatymo projektu siekiama, kad vidutin iu laikotarpiu valdžios sektorius b ūtų 
perteklinis, subalansuotas ar ba artimas subalansuotam3. 
1.2.1 Juo siekiama vidutiniu laikotarpiu pagerinti strukt ūrinį valdžios sektoriaus balanso rodikl į. 
1.2.2 Konstitucinio įstatymo projekte nustatyti du strukt ūrinio valdžios sektoriaus balanso valdymo 
                                                 
1  OL L 189, 1998 7 3, p. 42.   
2  2012 m. kovo 2 d. 25 valstyb ės narės pasirašė SSKV, kuri įsigalios 2013 m. sausio 1 d., jei dvylika euro zonos valstybi ų 
narių deponuos savo ratifikavimo priemones arba  pirm ą kito mėnesio dien ą po to, kai ratifikavimo dokumentus 
deponuoja dvyliktoji euro zonos valstyb ė narė (žiūrint, kas įvyksta pirmiau), http://europe an-council.europa.eu/eurozone-
governance/treaty-on-stability. 2012 m. birželio 28 d. Liet uvos Respublikos Seimas  ratifikavo SSKV ir 2012 m. rugs ėjo 
6 d. Europos S ąjungos Taryboje deponavo ratifikavimo priemon ę.  
3  Tai įgyvendina SSKV 3 straipsnio 1 dalies a punkt ą. 
ECB-PUBLIC  
2 kontroliavimo rodikliai: planin ė struktūrinė užduotis ir minimali vykdomoji užduotis. Jei šie 
rodikliai nevykdomi, taikomi automatinio koregavimo mechanizmai. 
1.2.3  Konstitucinio įstatymo projekte numatyta keletas išlyg ų. Pavyzdžiui, „ įsipareigojimo pagal  SSKV“ 
užduotis neplanuojama ir automatinio koregavim o mechanizmai netaikomi, kai planuojamas 
valdžios sektoriaus deficitas yra blogesnis nei 3 pr ocentai BVP arba kai susidaro bent viena iš ši ų 
sąlygų, atitinkan čių neįprasto įvykio sąvoką: a) mažiausiai dvejus kalendorinius metus iš eil ės 
numatoma, kad produkcijos atotr ūkio nuo potencialo rodiklis bus arba yra neigiamas; b) BVP 
grandinin ė apimtis už pastar ąjį kalendorin į metų ketvirtį mažėjo, palyginti su ankstesni ų 
kalendorini ų metų atitinkamu ketvir čiu, arba c) einam ųjų kalendorini ų metų BVP grandinin ė 
apimtis maž ės, palyginti su prieš tai buvusiais metais.      
1.3 Įstatymų projektais Lietuvos bankas paskiriamas už biudžeto politikos kontrol ę nacionaliniu lygiu 
atsakinga institucija. Jo pagrindinis už davinys – stiprinti koregavimo mechanizm ų veikimą ir 
skaidrumą. Tai apima: a) planin ės struktūrinės užduoties planavimo arba vykdymo steb ėseną; b)  
vertinimą ir skelbim ą savo išvad ų, ar planin ė struktūrinė užduotis arba minimali vykdomoji 
užduotis bus įvykdytos; c) Lietuvos Respublikos finans ų ministerijos parengto ekonomin ės raidos 
scenarijaus tvirtinim ą; d) pateikim ą Seimui savo išvad ų dėl planuojamos biudžeto politikos 
tinkamumo planinei strukt ūrinei užduo čiai įvykdyti. 
 2. Bendros pastabos  2.1 ECB  pritaria besikonsultuojan čios institucijos iniciatyvai ir tikslui įgyvendinti SSKV. Tai 
ypatingai svarbu Lietuvai, nes siekiant, kad valdžios sektoriaus deficitas b ūtų mažesnis nei 3 
procentai BVP,  nuo 2009 m. liepos m ėnesio jai taikyta perviršinio deficito proced ūra, o deficito 
koregavimo galutinis terminas buvo nukeltas ik i 2012 m. Be to, svarbu, kad fiskalin ė sistema 
prisidėtų užkertant keli ą galimam makroekonominio disbalanso atsinaujinimui, kas bus ypa č 
aktualu Lietuvai įsivedus eur ą. 
2.2 Dėl SSKV įgyvendinimo nacionalin ės teisės aktuose metodikos ECB atkreipia 
besikonsultuojan čios institucijos d ėmesį į Europos Komisijos ir Tarybos pateiktas gaires, ypa č į 
Bendruosius nacionalini ų fiskalinio koregavimo mechanizm
ų principus (toliau – Bendrieji 
principai)4 ir Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo specifikacijas bei gaires d ėl stabilumo ir 
konvergencijos program ų formos ir turinio5.     
 ECB taip pat pažymi, kad Eur opos Komisija pateiks pranešim ą apie valstybi ų narių, kurios pasiraš ė 
ir ratifikavo SSKV, priimtas nacionalini ų teisės aktų nuostatas, kuriomis įgyvendinama SSKV6; 
                                                 
4   Komisijos komunikata s: Bendrieji nacionalini ų fiskalinio koregavimo mechanizm ų principai (COM(2012) 342 galutinis, 
2012 m. birželio 20 d.). Paskelbta: http://eur-
lex.europa.eu/LexUri Serv/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0342:FIN:LT:PDF          
5  Elgesio kodeksas: Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo specifikacijos ir gair ės dėl stabilumo ir konvergencijos 
programų formos ir turinio  ( angl.  Specifications on the implementation of th e Stability and Growth Pact and Guidelines 
on the format and content of Stability and Convergence Programmes) (2012 m. rugs ėjo 3 d.) Paskelbta: 
http://ec.europa.eu/economy_fina nce/economic_governance/sgp/pdf/c oc/code_of_conduct_en.pdf    
6  SSKV 8 straipsnio 1 dalis. 
ECB-PUBLIC  
3 kartu Europos Komisija vertins atitikt į SSKV 3 straipsnio 2 daliai.  
2.3 SSKV 14 straipsnio 5 dalimi Lietuvai, kaip va lstybei narei, kuriai taikoma išimtis, suteikiama 
galimybė pareikšti ketinim ą laikytis vis ų arba dalies SSKV III (Fiskalinis susitarimas) ir IV 
(Ekonomin ės politikos koordinavimas ir  konvergencija) antraštini ų dalių7 nuostatų  nuo ankstesn ės 
datos nei ta, kuri ą įsigalios sprendimas d ėl išimties panaikinimo pagal SESV 140 straipsnio 2 dal į. 
ECB atkreipia d ėmesį, kad įstatymų projektai įsigalios tik nuo tos datos, kai įsigalios sprendimas 
dėl išimties panaikinimo, t. y. Lietuvai įsivedus eur ą. 
 3. Konkre čios pastabos   
   ECB atkreipia d ėmesį į keletą problemų įstatymų projektuose.    
3.1   Konstitucinio įstatymo projekte vartojamos s ąvokos ir apibr ėžtys turėtų būti visiškai suderintos su 
esamais S ąjungos teis ės aktais (pavyzdžiui, SSKV ir Stabilumo ir augimo paktu
8).    
3.1.1 Konstitucinio įstatymo projekte abiejose apibr ėžtyse „valdžios sektoriaus balanso rodiklis“ ir 
„valdžios sektoriaus skola“ tur ėtų būti nuoroda į 2009 m. geguž ės 25 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 
479/2009 d ėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo d ėl perviršinio deficito 
procedūros taikymo9. Be to, Europos Komisija (Eurostatas) tvirtina ir skelbia valdžios sektoriaus 
deficito (pertekliaus) ir skolos duom enis pagal perviršinio deficito proced ūros apibrėžtį. 
3.1.2  Konstitucinio įstatymo projekto 4 straipsnyje vartojamos s ąvokos „sutartoji paklaida“, „minimali 
vykdomoji užduotis“, „planin ė struktūrinė užduotis“ ir „strukt ūrinės investicijos“, kuri ų nėra 
SSKV. Įstatymų projektai turi b ūti visiškai suderinti su SSKV ir esamuose Stabilumo ir augimo 
pakto teis ės aktuose vartojamomis s ąvokomis ir metodika. 
3.2  Konstitucinio įstatymo projekto 3 straipsnio 3 dalyje, 5 stra ipsnio 4 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje ir 7 
straipsnio 3 dalyje numatytos išlygos yra platesn ės nei numatytos SSKV.  ECB pabr ėžia, kad 
siekiant skatinti suderinamum ą ir išvengti pernelyg liberali ų „neįprastų įvykių“ sąlygų apibrėžčių, 
pagal Bendruosius principus10 išlygos tur ėtų būti grindžiamos S ąjungomis sutartomis s ąvokomis. 
Koregavimo mechanizmo sustabdymas tur ėtų būti ribojamas terminais, o baigus taikyti išimt į 
turėtų būti taikomas tam tikras minimalus koregavimo tempas. 
3.3  „Nepagr įstam minimalios vykdomosios užduoties ne įvykdymui“11 trūksta pakankam ų automatišk ų 
pasekmių. Šiuo aspektu tai, kad Ministras Pirmininkas Lietuvos Respublikos Seime žodžiu pateikia 
šio neįvykdymo pateisinimo priežastis ir ši ų aplinkybi ų išvengimo gaires, n ėra pakankama. 
3.4  Reikia patikslinti konstitucinio įstatymo projekto 11 straipsn į taip, kad b ūtų užtikrinta, jog 
                                                 
7  III (Fiskalinis susita rimas) ir IV (Ekonomin ės politikos koordinavimas ir konvergencija) antraštin ės dalys. 
8  Stabilumo ir augimo paktas įtvirtintas dviejuose Tarybos reglamentuose: 1) prevencin ėje dalyje: 1997 m. liepos 7 d. 
Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 d ėl biudžeto b ūklės priežiūros stiprinimo ir ekonomin ės politikos prieži ūros bei 
koordinavimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 1) ir 2) korekcin ėje dalyje: 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 
1467/97 d ėl perviršinio deficito proced ūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).  
9  OL L 145, 2009 6 10, p. 1. 
10  6-asis principas (atsakomyb ę ribojančios išimtys). 
11  Konstitucinio įstatymo projekto 9 straipsnis. 
ECB-PUBLIC  
4 ekonomikos cikl ų tyrimams naudojamas metodas atitikt ų oficialų metodą, naudojam ą ekonomin ės 
politikos koordinavimo Europos semestre12. 
3.5  Konstitucinio įstatymo projektas yra sud ėtingas ir reik ėtų jį išdėstyti aiškiau; tai galima padaryti 
labiau laikantis SSKV nuostat ų. Konstitucinio įstatymo projekto 11 straipsnyje nurodytas 
„įgyvendinamasis teis ės aktas“ yra tinkamesn ė teisinė priemonė ne tik produkcijos daugiame čio 
vidutinio potencialo apskai čiavimo metodams, bet ir kitiems techninio pob ūdžio dalykams 
nustatyti, įskaitant daugyb ę formulių, kurios dabar išd ėstytos konstitucinio įstatymo projekte. 
Nacionalini ų teisės aktų leidėjas, naudodamasis šia priemone, taip pat gal ėtų atsižvelgti į visus 
būsimus techninius poky čius Europos lygiu ir juos įtraukti į įgyvendinam ąjį teisės aktą. 
 4. Lietuvos banko vaidmuo  4.1 Nuo Lietuvos banko išvad ų dėl planinės struktūrinės užduoties ir minimalios vykdomosios 
užduoties vykdymo priklausys koregavimo mechanizm ų, t. y. einam ųjų arba ateinan č
ių metų 
biudžeto įstatymų pakeitim ų, aktyvavimas. 
4.2 Lietuvos bankas taip pat vertins ir tvirtins Lietuvos Respublikos finans ų ministerijos parengt ą 
ekonomin ės raidos scenarij ų bei vertins, ar planuojama biudžeto politika yra tinkama planinei 
struktūrinei užduo čiai įvykdyti. 
4.3  ECB supranta, kad Lietuvos bank ą paskiriant biudžeto politikos kontrol ės institucija siekiama 
įgyvendinti institucijos, Lietuvoje atsakingos už atitikties SSKV 3 straipsnio 1 dalyje nustatytoms 
taisyklėms stebėseną, vaidmen į. Taigi įstatymų projektuose nustatytas Lietuvos banko vaidmuo 
neturėtų peržengti steb ėsenos institucijos vaidmens13. Ypating ą susirūpinimą šiuo poži ūriu kelia 
konstitucinio įstatymo projekto nuostatos, kuriose įtvirtinta Lietuvos banko pareiga tvirtinti 
Lietuvos Respublikos finans ų ministerijos parengt ą ekonomin ės raidos scenarij ų. Už atitikties 
SSKV 3 straipsnio 1 dalyje nustatytiems įsipareigojimams užtikrinim ą yra atsakinga Lietuvos 
Vyriausyb ė. 
 Be to, siekiant išvengti bet koki ų neatitikim ų tarp abiej ų įstatymų projektų, reikėtų suderinti 
Lietuvos banko įgaliojimus pagal konstitucinio įstatymo projekt ą ir pagal pakeitimo įstatymo 
projektą. 
4.4  ECB taip pat pažymi, kad turi b ūti užtikrinta, jog Lietuvos banko dalyvavimas taikant subalansuoto 
biudžeto taisykl ę nepaveiks jo geb ėjimo vykdyti su ECBS susijusius uždavinius veiklos ir 
finansiniu atžvilgiais. Pagal fina nsinio nepriklausomumo princip ą, kuris yra Sutarties 130 
straipsnyje nurodyto centrinio banko neprik lausomumo dalis, reikal aujama, kad NCB tur ėtų 
pakankamai priemoni ų ne tik su ECBS susijusiems užda viniams, bet ir savo nacionaliniams 
uždaviniams vykdyti (pvz., finansuoti savo valdym ą ir savo operacijas)14. 
 
                                                 
12  Reglamento (EB) Nr. 1466/97 2a straipsnis. 
13  Taip pat žr. Bendr ųjų principų 7-ąjį principą (stebėsenos institucij ų vaidmuo ir neprik lausomumas).   
14   Žr. 2012 m. ECB pranešim ą apie konvergencij ą, p. 25. 
ECB-PUBLIC  
5 Ši nuomon ė bus skelbiama ECB interneto svetain ėje.  
  Priimta Frankfurte prie Ma ino 2012 m. gruodžio 11 d. 
 
[parašas] 
 
ECB Pirmininkas 
Mario DRAGHI