Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006/2007–2011/2012 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos /* SEK/2007/0191 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 13.2.2007 SEK(2007) 191 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006/2007–2011/2012 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Bendrosios aplinkybės 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma ne tik patvirtinamas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, bet taip pat siekiama stiprinti efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Jungtinės Karalystės konvergencijos programa buvo pateikta 1998 m. gruodžio mėn. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 1999 m. vasario 8 d. pareiškė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas; jas taip pat gali nagrinėti Taryba. Atnaujintos programos vertinimo aplinkybės Komisija išnagrinėjo naujausią 2006 m. gruodžio 18 d. pateiktą atnaujintą Jungtinės Karalystės konvergencijos programą ir priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją (žr. apibrauktą tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai). Siekiant apibūdinti aplinkybes, kurioms esant yra vertinama atnaujintoje konvergencijos programoje pateikta biudžeto strategija, tolesniuose punktuose pateikiama apibendrinta informacija: 1. ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai per pastaruosius dešimt metų, 2. šalies padėtis pagal Stabilumo ir augimo pakto korekcinę funkciją (perviršinio deficito procedūra), 3. naujausias šalies padėties pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę funkciją įvertinimas (Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos santrauka), 4. Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įvertinimas. Naujausi ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai Jungtinės Karalystės ekonominės veiklos rezultatai per paskutinius dešimt metų yra geri – augimas palyginti didelis, infliacija maža, o darbo rinka lanksti, atlaikiusi keletą ekonomikos sukrėtimų. Ypač aiškiai pastebimas didesnis stabilumas bei sumažėję cikliški gamybos apimties svyravimai ir mažesnis infliacijos kintamumas. Didelis gamybos apimties augimas daugiausia priklauso nuo didelio namų ūkių vartojimo, kuris susijęs su tuo, kad namų ūkiai palyginti nedaug taupo. Nepaisant darbo, kapitalo ir produktų rinkų lankstumo, pastebimo daugeliu lygmenų, tam tikrų su pasiūla susijusių trūkumų nepavyko pašalinti. Santykinai menką našumą galima šiek tiek paaiškinti palyginti dideliu užimtumu, nors greičiausiai reikšmės turi ir vidutinės kvalifikacijos darbuotojų trūkumas bei nepakankamos investicijos į infrastruktūrą, pvz., transportą. Palyginti su dideliu fiskaliniu konsolidavimu pirmoje laikotarpio dalyje, nuo 2001 m. valstybės finansų būklė smarkiai pablogėjo – tai iš dalies planuota ir yra susiję su vyriausybės sprendimu spręsti kai kuriuos iš tų klausimų didinant viešųjų paslaugų išlaidas, kurias ne visiškai atsveria atitinkamos pajamos, bet taip pat su planuotų pajamų sumažėjimu. Jungtinei Karalystei taikoma perviršinio deficito procedūra 2006 m. sausio 24 d. Taryba pagal 104 straipsnio 6 dalį nusprendė, kad Jungtinėje Karalystėje yra susidaręs perviršinis deficitas, ir pagal 104 straipsnio 7 dalį pateikė rekomendaciją, kad perviršinis deficitas būtų ištaisytas iki 2006–2007 finansinių metų ir kad valdžios institucijos imtųsi veiksmingų priemonių iki 2006 m. liepos 24 d., t. y. per šešis mėnesius, kaip nurodyta Pakte. 2006 m. rugsėjo 20 d. Komisija paskelbė komunikatą Tarybai ir įvertino veiksmus, kurių ėmėsi Jungtinė Karalystė. Remdamasi tuomet turėta informacija, Komisija nusprendė, kad Jungtinė Karalystė pajėgi ištaisyti perviršinį deficitą, nors dėl to buvo daug neaiškumų, o struktūrinis koregavimas galėjo nesiekti 0,5 % BVP, kaip rekomenduota. 2006 m. spalio 10 d. Taryba patvirtino Komisijos nuomonę ir nusprendė, kad tuo metu nebuvo būtina imtis papildomų veiksmų. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės programos pateiktas įvertinimas 2006 m. kovo 14 d. Taryba priėmė nuomonę dėl ankstesnės (nuo 2005–2006 iki 2011–2012 finansinių metų[2]) atnaujintos konvergencijos programos. Taryba laikėsi nuomonės, kad „numatomam koregavimo planui gali kilti pavojus“, ir pagal 104 straipsnio 7 dalį ir siekdama spręsti ilgalaikiam tvarumui kylančios rizikos problemą paragino Jungtinę Karalystę „užtikrinti, kad iki 2006–2007 m. patikimai ir tvariai iki 3 % BVP būtų sumažintas deficitas, ir toliau siekti biudžeto konsolidavimo, ypač įgyvendinant prognozuojamą išlaidų augimo mažinimą po 2007–2008 m.“, bei „pasiekti vidutinės trukmės tikslą, užtikrinantį greitą pažangą siekiant tvarumo ir gerokai mažesnio nei 60 % pagrįsto skolos santykio, numatantį pakankamą atsargumo dalį, kad nebus viršyta 3 % BVP pamatinė vertė, kurios Jungtinė Karalystė yra įsipareigojusi siekti nepažeisti, bei suteikiantį galimybių biudžeto pokyčiams, visų pirma atsižvelgiant į valstybės investicijų poreikį“. Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įvertinimas 2006 m. spalio 16 d. Jungtinė Karalystė pateikė nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitą, numatytą atnaujintoje Lisabonos strategijoje ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Jungtinės Karalystės nacionalinėje reformų programoje yra nurodyti šie pagrindiniai prioritetai: išlaikyti fiskalinį tvarumą esant didelėms demografinėms problemoms; sukurti aktyvų ir lankstų verslo sektorių, skatinti inovacijas bei mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą; plėsti galimybes įgyti kvalifikaciją; didinti inovacijų lygį ir išteklių naudojimo pritaikomumą bei užtikrinti vienodas galimybes šiuolaikinėje ir lanksčioje socialinės gerovės valstybėje. Komisijos atliktas šios programos įvertinimas (priimtas kaip 2006 m. gruodžio mėn. metinės pažangos ataskaitos [3] dalis) parodė, kad įgyvendindama nacionalinę reformų programą Jungtinė Karalystė daro tinkamą pažangą. Svari pažanga padaryta visose politikos srityse, visų pirma mikroekonomikos ir užimtumo politikos srityse. Makroekonomikos srityje parengti fiskalinio konsolidavimo ir pensijų reformos planai, kuriuos dar reikia įgyvendinti. Jungtinė Karalystė dėjo daugiau pastangų į šiuos darbus įtraukdama suinteresuotąsias šalis. Atsižvelgus į nustatytas stipriąsias ir silpnąsias vietas, Jungtinei Karalystei rekomenduota imtis veiksmų pagrindinių įgūdžių ir vidutinės kvalifikacijos srityse. Pagrindiniai vertinimo aspektai Kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (stabilumo programų atveju) ir 9 straipsnio 1 dalyje (konvergencijos programų atveju), vertinimas apima šiuos aspektus: ar ekonominės prielaidos, kuriomis yra grindžiama programa, yra patikimos; valstybės narės pateiktas vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir tai, ar koregavimo planas siekiant to tikslo yra tinkamas; ar priemonės, kurių imtasi ir (arba) kurios pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą, ar daugiau koregavimo pastangų dedama ekonomikos pakilimo laikotarpiais, o esant ekonomikos nuosmukiui jų gali būti dedama mažiau. Euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinamos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį (įskaitant potencialaus augimo skatinimą) ir todėl darančios išmatuojamą poveikį ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankamai patikima riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį skiriant pensijų reformoms, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra viena privalomojo pensijų kaupimo pakopa; ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires. Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika. Programos atitikties bendrosioms ekonominės politikos gairėms įvertinime atsižvelgiama į bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje, kurios įtrauktos į integruotas 2005–2008 m. gaires. Vertinime taip pat nagrinėjami šie klausimai: skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, kuriems reikėtų skirti pakankamą dėmesį vykdant biudžeto būklės priežiūrą, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas[4]; valstybių narių pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pateiktų nacionalinių reformų programų integracijos laipsnis. 2005 m. birželio 7 d. ECOFIN tarybos apibendrinamosiose pastabose Europos Vadovų Tarybai dėl bendrosios ekonominės politikos gairių nurodyta, kad nacionalinės reformų programos turėtų būti suderintos su stabilumo ir konvergencijos programomis; atitiktis elgesio kodeksui[5], kuriame, inter alia, reikalaujama, kad stabilumo ir konvergencijos programų struktūra ir visos duomenų lentelės būtų vienodos. | - Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006/2007–2011/2012 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[6], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 5. [2007 m. vasario 27 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Jungtinės Karalystės konvergencijos programą nuo 2006–2007 iki 2011/2012 finansinių metų[7]. 6. Programoje pateikiami du makroekonominiai scenarijai: pagrindinis ir alternatyvus, kuris pagrįstas ketvirčiu procentinio punkto mažesne augimo tendencija, nei pagrindiniame scenarijuje nurodyta. Atnaujintoje konvergencijos programoje pateikiamos valstybės finansų prognozės pagrįstos pastaruoju scenarijumi, kuriuo atliekant šį vertinimą ir remiamasi. Jame numatomas 2,75 % realiojo BVP augimas 2006 ir 2007 m., kuris sulėtės iki vidutiniškai 2,5 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija, šiame scenarijuje pateiktos patikimos augimo prielaidos. Infliacijos, kuri, kaip numatoma, mažės nuo 2,5 % 2006 m. iki 2 % nuo 2007 m., prognozės trumpuoju laikotarpiu, atsižvelgiant į paskutiniu metu paskelbtus rezultatus, yra šiek tiek sumažintos, bet apskritai patikimos. 7. Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje apskaičiuota, kad 2006–2007 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 3,0 % BVP. Dabartinėje atnaujintoje konvergencijos programoje tais pačiais metais nustatomas 2,8 % BVP deficitas, taip atsižvelgiant į pastarąsias tendencijas, rodančias spartų pajamų augimą ir lėtesnį išlaidų didėjimą – taip bus ir per likusius finansinių metų mėnesius. 8. Pagrindiniai atnaujintoje konvergencijos programoje nurodyti fiskalinės politikos tikslai – užtikrinti ilgalaikį tvarumą, vienodas galimybes vienos kartos ir skirtingų kartų žmonėms ir, turint omenyje šiuos du tikslus, remti pinigų politiką, visų pirma leidžiant savaiminiams stabilizatoriams sušvelninti ekonomikos svyravimus. Programoje prognozuojama, kad deficitas sumažės iki mažesnės kaip 3 % BVP vertės 2006–2007 m. (2,8 %) ir iki 1,4 % BVP programos laikotarpio pabaigoje (2011–2012 m.). Kiek tai susiję su pirminiu balansu, 2005–2006 m. yra 0,6 % BVP deficitas ir numatoma, kad 2008–2009 m. jis bus subalansuotas, o 2011–2012 m. bus pasiektas 0,7 % BVP perteklius. Biudžeto koregavimo pastangos programos laikotarpiu yra vienodai paskirstytos tarp pajamų ir išlaidų. Numatoma, kad pajamų santykis didės pirmuosius dvejus programos laikotarpio metus, iš dalies tai priklausys nuo savo nuožiūra priimtų priemonių, o didelis su išlaidomis susijęs koregavimas pagal planą turėtų vykti nuo 2008–2009 m. stabdant dabartinį išlaidų didėjimą. Planuojama, kad valstybės investicijos, kaip apibrėžta konvergencijos programoje[8], nuo 2006–2007 m. nusistovės ties 2,25 % BVP verte taip, kad nuo 2007–2008 m. deficitas būtų panaudotas vien valstybės investicijoms finansuoti. Koregavimo planas iš esmės atitinka 2005 m. atnaujintoje programoje numatytą koregavimo planą, esant palankesnėms makroekonominėms perspektyvoms trumpuoju laikotarpiu. 9. Prognozuojama, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) pagerės nuo 2,5 % BVP 2006–2007 m. iki maždaug 1,25 % BVP paskutiniais programos metais (2011–2012 m.). Šis koregavimas yra didesnis nuo 2006–2007 m. iki 2008–2009 m., bet vėliau lėtėja. Kaip ir 2005 m. atnaujintoje programoje, kiekybinis struktūrinio balanso vidutinės trukmės tikslas nenurodomas. Programoje pateikiami fiskaliniai tikslai pagal nacionalines taisykles, kuriose nustatomas pagal ciklą pakoreguoto deficito koregavimo vidutinės trukmės planas dera su skolos ir BVP santykio stabilizavimu ties palyginti maža verte, tačiau pakankamai patikima riba tam, kad nebūtų pažeista 3 % BVP valdžios sektoriaus deficito pamatinė vertė, susidaro tik tam tikromis aplinkybėmis. 10. Iki 2007–2008 m. biudžeto prognozių rizika programoje yra iš esmės subalansuota, bet vėliau biudžeto rezultatai gali būti prastesni nei prognozuojama programoje. Prognozuojamas mokesčių ir BVP santykio didėjimas iš dalies priklauso nuo palyginti nepastovių veiksnių, pvz., pelno finansų ir naftos gamybos sektoriuose. Vis dėlto naujausi ekonomikos pokyčiai, įskaitant didelį pelningumą, patvirtina palyginti geras su pajamomis susijusias perspektyvas. Tačiau nuo 2008–2009 m. programoje numatyto deficito pokyčių plano sėkmė priklausys nuo to, ar iš tikrųjų, kaip prognozuojama, bus stabdomas išlaidų didėjimas ir aktyviai vykdoma stebėsena užtikrinant išlaidų ribų įgyvendinimą. Nors JK valdžios institucijos preliminariai pranešė apie biudžeto asignavimų mažinimą keletui nedidelių departamentų, dėl didžiausios išlaidų stabdymo nuo 2008–2009 m. dalies dar nepriimta konkrečių priemonių, bet valdžios institucijos jį turės patvirtinti 2007 m. liepos mėn. suplanuotoje Išsamioje išlaidų apžvalgoje, kurioje bus pranešta apie griežtus išlaidų planus iki 2010–2011 m. Ligi šiol turėta informacija apie aktyvią stebėseną užtikrinant išlaidų ribų įgyvendinimą yra teigiama. 11. Įvertinus šiuos pavojus galima teigti, kad programoje nustatytos biudžeto kryptys iš esmės atitinka tikslą ištaisyti perviršinį deficitą iki 2006–2007 m., kaip rekomendavo Taryba. Tačiau vadovaujantis programa pakankamai patikima riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba esant įprastiems makroekonominiams svyravimams, susidaro tik apie 2009–2010 m., kai prognozės priklausys nuo Išsamios išlaidų apžvalgos. Todėl vėlesniais metais jau ištaisius perviršinį deficitą programoje numatomas fiskalinio konsolidavimo tempas turėtų būti paspartintas, ypač artėjant prie programos laikotarpio pabaigos, kai neprognozuojama didelio tolesnio koregavimo, nepaisant iš esmės tam palankių ekonominių perspektyvų. 12. Prognozuojama, kad bendrosios skolos santykis, kuris 2005–2006 m. buvo 42,1 % BVP, nors ir gerokai mažesnis už Sutartyje numatytą 60 % BVP pamatinę vertę, per programos laikotarpį lėtai didės ir aukščiausią vertę (šiek tiek daugiau kaip 44 %) pasieks 2008–2009 m. Numatoma, kad vėliau jis nusistovės ir programos laikotarpio pabaigoje pradės mažėti. 13. Senėjančios visuomenės ilgalaikis poveikis JK biudžetui yra artimas ES vidurkiui, o pensijų išlaidos didėja šiek tiek mažiau nei vidutiniškai ES; iš dalies taip yra dėl to, kad istoriškai JK labiau naudojamasi privačia pensijų kaupimo tvarka nei kitose ES šalyse. Siūlomomis pensinio aprūpinimo reformomis sprendžiama galimai nepakankamo aprūpinimo ateityje problema, didinant paskatas kaupti privačias santaupas prieš išeinant į pensiją ir didinant valstybinį pensinį aprūpinimą – dėl to šiek tiek daugiau nei anksčiau prognozuota padidėja valstybės pensijų išlaidos; į reformą taip pat įtrauktas suplanuotas laipsniškas įstatyminio pensinio amžiaus didinimas. Netgi dar neįvertinus ilgalaikio senėjančios visuomenės poveikio biudžetui, pradinė biudžeto būklė, nors ir pagerėjusi, palyginti su 2005 m., vis dar kelia grėsmę valstybės finansų tvarumui. Todėl mažinti šią grėsmę padėtų valstybės finansų konsolidavimas stiprinant biudžeto būklę labiau nei planuojama konvergencijos programoje. Apskritai Jungtinė Karalystė susiduria su vidutine rizika valstybės finansų tvarumui. 14. Konvergencijos programoje nurodytas 2006 m. spalio mėn. pateiktos nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, joje pateikiama susisteminta informacija apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, o biudžeto prognozėse aiškiai atsižvelgiama į nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikį valstybės finansams. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje dera su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Visų pirma abiejose programose numatoma laipsniškai įgyvendinti vyriausybės tikslus didinti viešųjų paslaugų efektyvumą ir ekonomiškumą, o sudarant ilgalaikes valstybės finansų prognozes atsižvelgta į numatomas siūlomos pensijų reformos išlaidas. 15. Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. 16. Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje yra spragų pateikiant privalomus ir neprivalomus duomenis[9], kurios dar rimtesnės nei ankstesnėje atnaujintoje programoje, nes laikotarpis, kurio išlaidų planai pateikiami, yra trumpesnis. Galima daryti bendrą išvadą, kad programa iš esmės atitinka siekį ištaisyti perviršinį deficitą iki Tarybos nustatyto termino pabaigos (2006–2007 finansiniai metai). Tačiau po 2009–2010 m. didelis tolesnis konsolidavimas nenumatomas, o tai, ar bus pasiekti biudžeto tikslai po 2007–2008 m., priklauso nuo veiksmingai įgyvendinto numatomo išlaidų ribojimo. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, Jungtinė Karalystė raginama siekti biudžeto konsolidavimo per programos laikotarpį, ypač po 2007–2008 m. įgyvendinant prognozuojamą išlaidų augimo mažinimą, ir toliau stiprinti biudžeto būklę siekiant pašalinti pavojus ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui. Jungtinė Karalystė taip pat raginama laikytis duomenų pateikimo reikalavimų, nustatytų elgesio kodekse. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 2005/06 | 2006/07 | 2007/08 | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Jungtinės Karalystės finansiniai metai prasideda balandžio mėn., o baigiasi kovo mėn. [3] Komisijos komunikatas pavasario Europos Vadovų Tarybai „Atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui įgyvendinimas. Rezultatų pateikimo metai“, 2006 12 12, COM(2006)816. [4] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ES“, 2006 10 12, COM (2006) 574 galutinis ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys European Economy , Nr. 4/2006. [5] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. patvirtino ECOFIN taryba. [6] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [7] Jungtinės Karalystės finansiniai metai prasideda balandžio mėn., o baigiasi kovo mėn. [8] Jungtinės Karalystės konvergencijos programoje naudojama valstybės finansų apibrėžtis, kuri skiriasi nuo ESS sąvokos, aprėpia visas viešojo sektoriaus investicijas (tai yra viešųjų įmonių ir valdžios sektoriaus), įskaitant kapitalo dotacijas privačiam sektoriui, atskaičius nusidėvėjimą. [9] Visų pirma nepateikti užimtumo, nedarbo, darbo užmokesčio infliacijos prognozių duomenys ir išsamus valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų po 2007–2008 m. prognozių suskirstymas. Palyginti su 2005 m. atnaujinta programa, valdžios sektoriaus išlaidų suskirstymo laikotarpis yra trumpesnis nei dabartinėje atnaujintoje programoje, kuri yra paskutinė atnaujinta programa prieš 2007 m. liepos mėn. Išsamioje išlaidų apžvalgoje nustatant naujus išsamius išlaidų planus.