LT    LT 
 
 
 EUROPOS  
KOMISIJA   
Briuselis, 2015 05 13  
COM(2015) 275 final  
  
Rekomendacija  
TARYBOS REKOMENDACIJA  
dėl 2015  m. Suomijos nacionalinės reformų programos  
 
su Tarybos nuomone dėl 2015  m. Suomijos stabilumo programos   
 
LT 2   LT  
 
Rekomendacija  
TARYBOS REKOMENDACIJA  
dėl 2015  m. Suomijos nacionalinės reformų programos  
 
su Tarybos nuomone dėl 2015  m. Suomijos stabilumo programos  
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,  
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121  straipsnio 2  dalį ir 
148 straipsnio 4  dalį, 
atsižvelgdama į 1997  m. liepos 7  d. Tarybos reglamentą (EB) N r. 1466/97 dėl biudžeto būklės 
priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo1, ypač į jo 5 
straipsnio 2 dalį,  
atsižvelgdama į 2011  m. lapkričio 16  d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 
Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo2, ypač į jo 6 
straipsnio 1 dalį;  
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją3, 
atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas4, 
atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,  
atsižvelgdama į Užimtum o komiteto nuomonę,  
atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,  
atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,  
atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,  
kadangi:  
(1) 2010  m. kovo 26  d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pas iūlymui 
įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą 
geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias 
sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augi mo ir 
konkurencingumo potencialas;  
(2) remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2010  m. liepos 13  d. Taryba priėmė 
rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių 
(2010 –2014  m.), o 2010  m. spalio 21  d. – sprendimą dėl valstybių narių u žimtumo 
politikos gairių. Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių 
buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;  
                                                 
1 OL L 209, 1997  8 2, p. 1. 
2 OL L 306, 2011 11 23, p. 25.  
3 COM(2015)  275. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
LT 3   LT (3) 2014  m. liepos 8  d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl 2014  m. Suomijos naciona linės 
reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014  m. Suomijos stabilumo 
programos. 2014  m. lapkričio 28  d. pagal Reglamentą (ES) Nr.  473/20135 Komisija 
pateikė nuomonę dėl Suomijos 2015  m. biudžeto plano projekto6; 
(4) 2014  m. lapkričio 28  d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą7, kuria pradedamas 
2015  m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną 
Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr.  1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo 
ataskaitą8, kurioje nurodė , kad Suomija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės 
parengti nuodugnią apžvalgą;  
(5) 2014  m. gruodžio 18  d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos 
reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą 
ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą;  
(6) 2015  m. vasario 26  d. Komisija paskelbė 2015  m. Suomijos ataskaitą9. Joje įvertinta 
Suomijos pažanga įgyvendinant 2014  m. liepos 8  d. priimtas šaliai skirtas 
rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento 
(ES) Nr.  1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijai atlikus analizę galima daryti 
išvadą, kad Suomijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio reikia 
imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Visų pirma reikia stebėti su prastais 
eksporto rezultatais susijusią riziką, atsižvelgiant į pramonės restruktūrizavimą. Nors 
eksporto rinkos dalies mažėjimas ir elektronikos pramonės nuosmukis iš esmės 
sustojo, investuojama vis dar mažai ir potencialus augimas  sumažėjo. Privačiojo 
sektoriaus skola stabilizavosi ir nebėra neatidėliotinas rūpestis, tačiau palyginti 
aukštas jos lygis verčia atidžiai stebėti padėtį;  
(7) 2015 m. balandžio 2 d. Suomija pateikė 2015 m. nacionalinę reformų programą ir 
2015 m. stabilumo pro gramą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos 
vertintos vienu metu;  
(8) [data] Tarybai priėmus sprendimą pagal SESV 125 straipsnio 6 dalį, šiuo metu 
Suomijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto [korekcinė] dalis. 2015  m. stabilumo 
programoje, g rindžiamoje prielaida, kad politika nesikeis, ir apimančioje 2014 –
2019  m. laikotarpį, numatyta, kad nominalus deficitas, kuris 2014  m. padidintas iki 
3,2 % BVP ir todėl viršijo 3  % BVP pamatinę vertę, 2015  m. toliau didės iki 3,4  % 
BVP, tada laipsniškai su mažės iki 3,1  % BVP 2017  m. ir dar labiau iki 2,5  % BVP 
2019  m. Remiantis 2015  m. stabilumo programa, valdžios sektoriaus skolos santykis 
su BVP prognozuojamuoju programos laikotarpiu greičiausiai didės ir 2019  m. 
pasieks 67,8  %. Programos laikotarpiu vidu tinio laikotarpio tikslas, t.  y. 0,5  % BVP 
struktūrinis deficitas, nebus pasiektas. Makroekonominis scenarijus, kuriuo 
grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2015  m. 
pavasario prognoze, Suomijos valdžios sektoriaus defici tas bus 3,3  % BVP 2015  m. 
ir 3,2  % BVP 2016  m., o skolos santykis su BVP iki 2016  m. padidės iki 64,4  % 
BVP. 2015  m. kovo 13  d. pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį Komisija paskelbė 
ataskaitą, kurioje daro išvadą, kad deficito ir skolos kriterijai nelaik omi įvykdytais. 
Stabilumo programa nėra užtikrinama, kad perviršinis deficitas iki 201X  m. bus 
panaikintas laiku ir tvariai. Todėl reikės papildomų priemonių. Remdamasi savo 
                                                 
5 OL L  140, 2013  5 27, p.  11. 
6 C(2014)  8815 final. 
7 COM(2014)  902. 
8 COM(2014)  904. 
9 SWD(2015)  45 final, 2015  2 26. 
 
LT 4   LT atliktu stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015  m. 
pavasar io prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Suomija nesilaikys Stabilumo 
ir augimo pakto nuostatų. Nors Suomija padarė tam tikrą pažangą įgyvendindama 
administracines reformas, šalies viešojo sektoriaus veiksmingumą būtų galima 
padidinti labiau, visų pir ma tose srityse, kuriose dėl senėjimo ateityje augs išlaidos. 
2014  m. rudenį socialiniai partneriai pasiekė susitarimą dėl pensijų reformos turinio, 
tačiau susitarimas dar turi būti patvirtintas. Atsižvelgiant į fiskalinio tvarumo atotrūkį 
ir planuojamą te isės aktais nustatyto pensinio amžiaus ilginimą, būtina didinti 
vyresnio amžiaus darbuotojų dalyvavimą darbo rinkoje. Ankstyvą pasitraukimą iš 
darbo rinkos dažniausiai lemia neįgalumas arba padidintos bedarbio išmokos 
vyresnio amžiaus darbuotojams. 2014  m. gruodžio mėn. vyriausybė pristatė 
parlamentui socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų reformos įstatymo projektą, 
tačiau iki parlamento rinkimų 2015  m. balandžio mėn. nesurastas tinkamas 
sprendimas, galintis užtikrinti pusiausvyrą tarp didelių savival dybių koalicijų 
administracinio modelio ir konstitucija užtikrinto pavienių savivaldybių 
savarankiškumo, todėl įstatymo projekto priimti nepavyko. Suomijos savivaldybės 
yra santykinai mažos, tačiau, palyginti su kitų Europos šalių savivaldybėmis, vykdo 
gana plataus masto užduotis. Savivaldybių organizacinės struktūros reforma šiek tiek 
vėluodama vyksta, o savivaldybės atlieka susijungimo privalumų tyrimus. Remiantis 
2015  m. nacionaline reformų programa, iki 2016  m. pabaigos parlamentui gali būti 
pateiktas n aujas pasiūlymas dėl teisės akto;  
(9) atsižvelgiant į gyventojų senėjimą ir darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus 
mažėjimą, svarbu užtikrinti, kad darbo rinkai būtų prieinama visa potenciali darbo 
jėga. Suomija šioje srityje padarė tam tikrą pažangą ir ėmėsi ke leto priemonių, 
įskaitant geresnį darbo užmokesčio subsidijų organizavimą, didžiausią dėmesį 
skirdama pagyvenusiems asmenims, ir veiksmingesnę valstybinę užimtumo tarnybą. 
2014  m. nedarbo lygis buvo 8,7  % ir šiuo metu auga, visų pirma jaunimo ir vyresnio 
amžiaus darbuotojų gretose. 2013  m. susitarime dėl darbo užmokesčio ribojimo 
numatytu mažesniu vienetui tenkančių darbo sąnaudų augimu palaikomas išlaidų 
lygio atkūrimas ir eksporto konkurencingumas;  
(10) Suomija padarė tam tikrą pažangą didindama savo pajėgumą inovatyvių produktų 
pasiūlos srityje. Vyriausybė vykdo visapusišką mokslinių tyrimų institutų ir 
mokslinių tyrimų finansavimo reformą. Švarių technologijų, biotechnologijų ir 
skaitmeninimo politikos programos yra perspektyvios, tačiau palyginti nedidelio 
masto. Nors investicijos į MTTP yra vienos didžiausių ES, Suomijai dar vis 
sudėtinga šias investicijas paversti tinkamais eksportui produktais ir paslaugomis. 
Vyriausybė deda pastangas siekdama paprastinti paramos verslui sistemas ir didinti 
jų veiksmingumą , taip pat didinti finansavimą pradedančiosioms įmonėms ir skatinti 
šių įmonių tarptautinimą. Vis dėlto investicijos Suomijoje išlieka nedidelės, toliau 
susiduriama su eksporto sunkumais, o užimtumas sumažėjo. Be to, būtina stengtis 
didinti konkurenciją pr oduktų ir paslaugų rinkose, visų pirma vis dar labai 
koncentruotame mažmeninės prekybos sektoriuje;   
(11) atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Suomijos ekonominės 
politikos analizę ir ją paskelbė 2015  m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įverti no stabilumo 
programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Suomija 
ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija 
įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Suomij os 
politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis 
prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos 
 
LT 5   LT Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą 
pateiktos to liau išdėstytose 1 –4 rekomendacijose;  
(12) atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Suomijos stabilumo programą ir 
savo nuomonę10 visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;  
(13) atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rez ultatus, Taryba 
išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos 
rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr.  1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau 
išdėstytose 2 ir 3 rekomendacijose;  
(14) atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atli ko visos euro zonos 
ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias 
rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro. Suomija taip pat turėtų 
užtikrinti, kad tos rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,  
REK OMENDUOJA Suomijai 2015 –2016  m. imtis šių veiksmų:  
1. Užtikrinti, kad pagal Suomijos įsipareigojimus pagal SESV 126 straipsnį iki [XX] 
perviršinis deficitas būtų laiku ir tvariai sumažintas iki mažesnės nei 3  % BVP 
vertės. Tęsti veiksmus, kuriais siekiama sumažinti fiskalinio tvarumo atotrūkį ir 
pagerinti ekonomikos augimo sąlygas.  
2. Patvirtinti suderintą pensijų reformą ir laipsniškai šalinti ankstyvo pasitraukimo iš 
darbo rinkos galimybes. Užtikrinti su savivaldos struktūra ir socialinėmis bei 
sveikatos priežiūros paslaugomis susijusių administracinių reformų veiksmingą 
modelį ir įgyvendinimą, siekiant padidinti viešųjų paslaugų teikimo išlaidų 
veiksmingumą, kartu užtikrinant jų kokybę.  
3. Toliau dėti pastangas gerinant jaunimo, vyresnio amžiaus darbuotoj ų ir ilgalaikių 
bedarbių įsidarbinimo galimybes, visų pirma dėmesį skiriant darbui reikalingų 
įgūdžių ugdymui. Konsultuojantis su socialiniais partneriais pagal nacionalinę 
praktiką užtikrinti, kad darbo užmokestis būtų keičiamas atsižvelgiant į našumą.  
4. Imtis priemonių, kad mažmeninės prekybos sektoriuje būtų sudarytos sąlygos 
veiksmingai konkurencijai.  
Priimta Briuselyje  
 Tarybos vardu  
 Pirmininkas  
                                                 
10 Pagal Tarybos regl amento (EB) Nr.  1466/97 5 straipsnio 2 dalį.