Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai - Maisto priemonė. Tarpinė įgyvendintų priemonių ataskaita SEK(2010)245 /* KOM/2010/0081 galutinis */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.3.12 KOM(2010)81 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Maisto priemonė. Tarpinė įgyvendintų priemonių ataskaita SEK(2010)245 KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Maisto priemonė. Tarpinė įgyvendintų priemonių ataskaita ĮžANGA 2007 ir 2008 m. smarkiai išaugus maisto kainoms, tarptautinė bendruomenė turėjo nedelsdama imtis ryžtingų veiksmų, kad trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu būtų sumažintas krizės poveikis besivystančių šalių skurstantiems gyventojams. ES sparčiai reagavo pagal esamas vystymosi ir humanitarinės pagalbos priemones nukreipdama ir sutelkdama išteklius. Tačiau dėl problemos masto prireikė tolesnių veiksmų ir papildomų išteklių. Todėl 2008 m. gruodžio mėn. Komisijos siūlymu Europos Parlamentas ir Taryba priėmė reglamentą[1] sukuriantį priemonę, skirtą greitai reaguoti į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse. Šis reglamentas, kuriuo numatoma įgyvendinti 1 mlrd. EUR biudžeto Maisto priemonę, yra pagrindinis ES atsakas siekiant įveikti krizę ir nuo pagalbos reaguojant į kritines situacijas pereiti prie ilgalaikio vystymosi. Šiuo požiūriu reglamentu papildomi veiksmai pagal humanitarinės pagalbos priemones ir ilgesnės trukmės vystymosi priemones, pavyzdžiui, konkrečiai šaliai skirtus vystymosi veiksmus ir teminę aprūpinimo maistu saugumo programą. Iniciatyvos įgyvendinimo laikotarpis yra ribotas: reglamentas nustos galioti 2010 m. gruodžio 31 d., o veikla bus užbaigta iki 2011 m. gruodžio mėn. Dėl įtempto tvarkaraščio tiek Komisijai, tiek priemonę įgyvendinti padedantiems partneriams planuoti, programuoti ir vykdyti veiklą yra itin sudėtinga. Pagrindiniai Maisto priemonės tikslai yra a) skatinti remtinų šalių ir regionų žemės ūkio sektoriaus pasiūlos didinimą; b) remti veiksmus, skirtus greitai ir tiesiogiai reaguoti siekiant sušvelninti neigiamą svyruojančių maisto kainų poveikį vietos gyventojams, atsižvelgiant į visuotinius aprūpinimo maistu saugumo tikslus, įskaitant JT mitybos reikalavimų standartus; ir c) stiprinti žemės ūkio sektoriaus gamybos pajėgumus ir valdymą, kad būtų užtikrintas didesnis intervencijų tvarumas. Atsižvelgiant į šiuos tikslus pagal Maisto priemonę tinkamos finansuoti yra trijų kategorijų priemonės: a) priemonės, skirtos gerinti galimybes gauti žemės ūkio gamybai reikalingų žaliavų ir pasinaudoti atitinkamomis paslaugomis; b) saugumo tinklo priemonės; taip pat c) kitos nedidelio masto priemonės, kuriomis siekiama didinti gamybą, grindžiamos šalies poreikiais. Europos Komisijos įpareigojimas teikti ataskaitas nustatytas Reglamento 11 straipsnyje: „2009 m. gruodžio mėn. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pirminę tarpinę įgyvendintų priemonių ataskaitą.“ Todėl teikiama ši tarpinė ataskaita. Joje atsižvelgiama į iki 2009 m. pabaigos turėtą informaciją. Be bendros informacijos apie įgyvendintas priemones, šioje ataskaitoje pateikiama kokybinė ir kiekybinė informacija apie įvairius veiksmus, kurių iki šiol imtasi Maisto priemonės reglamentui įgyvendinti (programavimas, parengiamasis darbas, sutarčių sudarymas ir įgyvendinimas), taip pat informacijos apie papildomas administracines ir paramos priemones (darbuotojus, tyrimus). Prie šio komunikato pridedamas dokumentas, kuriame pateikta daugiau informacijos apie įgyvendintas priemones[2]. Ataskaita parengta keliomis savaitėmis vėliau, nes iki metų pabaigos reikėjo sudaryti nemažai sutarčių pagal Maisto priemonę ir surinkti visą būtiną 2009 m. (finansinę) informaciją. Kaip nurodyta Reglamente, galutinę ataskaitą Komisija pateiks iki 2012 m. pabaigos. MAISTO PRIEMONė IR BENDROS APLINKYBėS Aprūpinimo maistu saugumui per pastaruosius kelerius metus tarptautinėje darbotvarkėje vystymosi klausimais skirta itin daug dėmesio, daugiausia todėl, kad dėl 2007 ir 2008 m. kainų šuolių dar daugiau žmonių atsidūrė skurde. Remiantis Maisto ir žemės ūkio organizacijos skaičiavimais, 2009 m. žmonių, kurių mityba yra nepakankama, skaičius visame pasaulyje viršijo 1 mlrd., palyginti su 915 mln. 2008 m. Tai didžiausias skaičius nuo 1970 m. – pirmųjų metų, kai turima palyginamų statistinių duomenų, ir tai reiškia, kad tendencija įgyvendinti TVT1 (iki 2015 m. perpus sumažinti žmonių, kurių mityba yra nepakankama, skaičių) silpnėja. Problema iš tiesų yra pasaulinio masto: dauguma žmonių, kurių mityba nepakankama, gyvena Azijoje ir Ramiojo vandenyno regione (642 mln.), Afrikoje į pietus nuo Sacharos (265 mln.), Lotynų Amerikoje ir Karibų jūros regione (53 mln.), Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje (42 mln.) ir išsivysčiusiose šalyse (15 mln.). Po 2008 m., kai maisto kainos pasiekė aukščiausią lygį, santykinai sumažėjusios maisto kainos nepadėjo išspręsti daugumos besivystančių šalių problemų. Daugelio šalių vidaus rinkose kainos tebėra didelės, o žmonių, susiduriančių su maisto nepakankamo problemomis, skaičius didėja. Problemą dar labiau paaštrino pasaulinė ekonomikos krizė, o dėl klimato kaitos poveikio ir pasaulio gyventojų skaičiaus didėjimo daugelyje besivystančių šalių aprūpinimo maistu saugumui kyla dar didesnis pavojus. Todėl nenuostabu, kad apsirūpinimo maistu saugumui tarptautinėje darbotvarkėje 2008 ir 2009 m. skirta daug dėmesio. Jungtinių Tautų lygmeniu be sparčiai ir aktyviai pasitelktų atskirų agentūrų Generalinis Sekretorius įsteigė JT Visuotinės maisto krizės aukšto lygio darbo grupę. Ši darbo grupė parengė išsamų veiksmų planą, kuriame pateikta Aukšto lygio darbo grupės narių bendra pozicija dėl pasiūlytų veiksmų, kuriais siekiama pagerinti sunkią pažeidžiamų vartotojų ir maisto gamintojų padėtį ir didinti atsparumą panašiems kainų šuoliams ateityje. Pagal šį išsamų veiksmų planą sukurta ES Maisto priemonė kaip vidutinės trukmės priemonė papildo kitu pavidalu teikiamą pagalbą. Be to, 2008 m. birželio mėn. vykusioje Maisto ir žemės ūkio organizacijos aukšto lygio konferencijoje maisto aprūpinimo saugumo pasaulyje klausimais aptartos su maisto aprūpinimu pasaulyje susijusios problemos, kylančios dėl klimato kaitos, bioenergijos ir didėjančių maisto kainų. Konferencijos galutinėje deklaracijoje tarptautinė bendruomenė paraginta didinti pagalbą besivystančioms šalims, pirmiausia mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir labiausiai nukentėjusiems dėl didelių maisto kainų. Šis raginimas pakartotas didžiojo aštuoneto susitikime Japonijoje 2008 m. liepos mėn., Madrido konferencijoje 2009 m. sausio mėn., didžiojo aštuoneto ir didžiojo dvidešimtuko susitikimuose Akviloje 2009 m. liepos mėn. ir Maisto ir žemės ūkio organizacijos pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime aprūpinimo maistu klausimais 2009 m. lapkričio mėn. Ypatingai svarbi yra Akvilos Aprūpinimo maistu iniciatyva, pagal kurią įsipareigota skirti 20 mlrd. EUR nepakankamo aprūpinimo maistu problemai spręsti remiantis šalių strategiškai derinamais veiksmais. Tarptautinis įsipareigojimas spręsti nepakankamo aprūpinimo maistu klausimą dar kartą patvirtintas didžiojo dvidešimtuko susitikime Pitsburge 2009 m. rugsėjo mėn. Be to, tarptautiniu mastu pasiūlyta užmegzti Pasaulinę žemės ūkio, aprūpinimo maistu ir mitybos partnerystę. Pagal šią iniciatyvą 2009 m. spalio mėn. pradėta Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto reforma. Reforma siekiama, kad komitetas taptų pagrindiniu tvirtėjančios pasaulinės partnerystės suinteresuotųjų šalių forumu, kuris papildytų Aukšto lygio ekspertų grupės ir JT aukšto lygio darbo grupės veiklą. Dėl intensyvesnės pasaulinio masto veiklos Paryžiaus deklaracija dėl pagalbos veiksmingumo ir Akros veiksmų darbotvarkė tapo dar aktualesnės. Tai, kad daugelis svarbiausių iniciatyvų pradedamos tarptautiniuose forumuose, reiškia, kad tarptautinė bendruomenė yra pasiryžusi bendrai aptarti ir planuoti suderintus veiksmus. Įsipareigojimas laikytis Paryžiaus darbotvarkės yra įtrauktas į Maisto priemonės reglamentą ir yra pagrindinis principas, kuriuo vadovaujamasi reglamentą įgyvendinant. Šiuos teiginius patvirtina tai, kad: - daugelis Maisto priemonės projektų ir programų, kurios yra įgyvendinamos tarptautinių organizacijų, yra pagrįstos bendrais JT agentūrų ir Pasaulio banko vertinimais ir pasiūlymais, kuriuos derina JT aukšto lygio darbo grupė; - 2009 m. surengta keletas Europos Komisijos ir JT aukšto lygio darbo grupės derinimo posėdžių; - tais atvejais, kai laikantis tvarkaraščio ir bendradarbiavimo sąlygų yra įmanoma, kaip įgyvendinimo būdas pasirinkta parama biudžetui; - daugelyje remtinų šalių, kuriose buvo aktualu skelbti kvietimus teikti paraiškas, siekiant geriau derinti ir tinkama linkme nukreipti pasiūlymus dėl veiksmų, surengta seminarų. PROGRAMAVIMAS Maisto priemonės reglamente numatyta, kad Komisija turėtų Tarybai ir Parlamentui pateikti bendrą planą, į kurį būtų įtrauktas remtinų šalių, kurioms taikoma Priemonė, sąrašas ir už įgyvendinimą atsakingų finansavimo reikalavimus atitinkančių subjektų pasiskirstymas. Šis bendras planas pateiktas 2009 m. kovo mėn. ir į jį įtrauktas remtinoms šalims skirtų lėšų orientacinis paskirstymas, atsižvelgiant į tris pagrindines reikalavimus atitinkančių subjektų kategorijas ir įgyvendinimo tvarką: tarptautinės organizacijos pagal susitarimus dėl įnašų; nevyriausybinės organizacijos, privatusis sektorius ir valstybių narių agentūros pagal kvietimus teikti paraiškas; nacionalinės vyriausybės pagal paramą biudžetui. Bendrame plane didžioji dalis orientacinių lėšų (920 mln. EUR) skirta šalių lygmens, o 60 mln. EUR regioninio lygmens veiksmams Afrikoje. Galiausiai 20 mln. EUR skirta Maisto priemonės reglamento įgyvendinimo administracinei paramai (laikinieji darbuotojai, tyrimai, auditas, stebėjimas ir vertinimas). Pagal Reglamento priede nustatytus orientacinius kriterijus[3] atrinkta 50 šalių. Kiekvienai remtinai šaliai pagal šiuos kriterijus ir gyventojų skaičių skirta orientacinė lėšų suma, taip pat prireikus atsižvelgta į ypatingas aplinkybes. Bendrame plane pateiktų ir Tarybos bei Europos Parlamento patvirtintų orientacinių lėšų apžvalga pateikta prie šios ataskaitos pridėto dokumento I skyriuje. Vėliau 60 mln. EUR suma regioninio lygmens veiksmams Afrikoje buvo daugmaž tolygiai (maždaug po 20 mln. EUR) padalyta trijų rūšių veiksmams. Pirma, aprūpinimo vakcina ir vakcinos gamybos bei platinimo gerinimo programa, kad skirtingose Afrikos dalyse būtų sumažintas keturių ligų (Niukaslo ligos, kontaginės ožkų pleuropneumonijos, ožkų maro ir kontaginės galvijų pleuropneumonijos) poveikis. Programa turi būti įgyvendinta pasitelkiant Afrikos Sąjungą ir Afrikos šalių gyvūnų išteklių biurą (AU-IBAR). Antra, Rytų ir Pietų Afrikos, įskaitant COMESA (Rytų ir Pietų Afrikos bendroji rinka) programa, pagal kurią dėmesys sutelkiamas į tris veiksmus: i) sėklas reglamentuojančių teisės aktų ir standartų suderinimas, siekiant geresnės sėklų kokybės ir sėklų prieinamumo; ii) žemės ūkio žaliavų tiekimo smulkiems ūkininkams stiprinimas, ūkininkų ir prekybininkų tinklų stiprinimas; ir iii) su smulkiems ūkininkams teikiamų finansinių paslaugų susijusių gebėjimų stiprinimas, įskaitant draudimą nuo gamtinių nelaimių. Trečia, programa Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (ECOWAS) regione, kuria siekiama teikti paramą strateginiams regioninės žemės ūkio politikos programos (ECOWAP) elementams, pvz., ryžių, kukurūzų ir sorų gamybai, ir vienodinti standartus. Pagal programą numatyta priemonių Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos įgyvendinimo pajėgumams stiprinti. Bendrame plane numatyta, kad atsižvelgiant į pasikeitusias aplinkybes, pakeitimai, darantys poveikį šalims skirtoms lėšoms, reikalavimus atitinkantiems subjektams ar įgyvendinimo tvarkai gali būti leistini, jei jų bendra suma neviršija 5 % ir dėl tokių pakeitimų nesikeičia bendro plano pobūdis. Per 2009 m. bendras planas iš dalies keistas dėl įvairių veiksnių: - tarptautinių organizacijų pateiktų orientacinių ir galutinių planų ir biudžetų skirtumų; - Europos Komisijos derybomis pasiekto lėšų sutaupymo sutartinai sujungus tarptautinių organizacijų veiklą ir taip sumažinus netiesiogines išlaidas; - politinių įvykių, kurie turėjo poveikį bendradarbiavimui ir (arba) numatytai įgyvendinimo tvarkai: keliose šalyse reikėjo peržiūrėti numatytų paramos biudžetui lėšų naudojimą; - pagal kvietimus teikti paraiškas atrinktų projektų bendrų išlaidų suma nuo orientacinės sumos paprastai skyrėsi keliais šimtais tūkstančių EUR; - kai kurioms šalims pagal kvietimus teikti paraiškas teikti pasiūlymai nebuvo pakankamai geros kokybės, kad būtų pasiekta orientacinė suma. Tačiau apskritai bendro plano pakeitimų nebuvo daug. Gruodžio pabaigoje numatomi šalims skirtų lėšų pokyčiai buvo 2,7 %, o su reikalavimus atitinkančiais subjektais arba įgyvendinimo tvarka susijusių pokyčių buvo 3,0 %. Bendras numatomas pokytis – 4,97 %[4]. 1 priede pateiktas programavimo pagal bendrą planą ir 2009 m. gruodžio mėn. perspektyvos palyginimas. PARENGIAMASIS DARBAS IR SUTARčIų SUDARYMAS Dėl ypatingo Maisto priemonės pobūdžio pasiūlytus veiksmus reikėjo sparčiai nagrinėti. Komisijoje buvo įsteigta speciali darbo grupė projektų parengiamajam darbui, sutarčių sudarymui ir stebėjimui paspartinti. Be to, rengdama Maisto priemonę, Europos Komisija jau buvo paraginusi JT agentūras ir Pasaulio banką per JT aukšto lygio darbo grupę teikti veiksmų pasiūlymus, kuriuos galima lengvai išplėsti. Šių pasiūlymų pagrindu nuodugniai parengti pirmieji veiksmai ir, prieš teikiant aptarimui ir biudžeto valdymo institucijai tvirtinti, padalyti į du rinkinius. Pirmojo projektų rinkinio veiksmų parengimo dokumentai pateikti Kokybės užtikrinimo grupei, surengusiai posėdį 2009 m. sausio 15 d., o vasario 17 d. pateikti Vystomojo bendradarbiavimo priemonės komitetui. Pirmas finansavimo sprendimas priimtas 2009 m. kovo 30 d.; pagal jį numatyta skirti 313,9 mln. EUR. Antras priemonių rinkinys Kokybės užtikrinimo komitetui pateiktas 2009 m. vasario 19–20 d., o Vystomojo bendradarbiavimo priemonės komitetui – 2009 m. kovo 23 d. Šis finansavimo sprendimas priimtas 2009 m. balandžio 29 d.; pagal jį numatyta skirti 393,8 mln. EUR. Į antrąjį priemonių rinkinį įtrauktas kvietimas teikti paraiškas projektams, kurių vertė – 200 mln. EUR. Trečias priemonių, kurių vertė – 121,95 mln. EUR, rinkinys Tarybai ir Parlamentui pateikti spalio mėn. pradžioje. Europos Komisija finansavimo sprendimą priėmė 2009 m. gruodžio 9 d. Tuo pačiu metu priimtas atskiras sprendimas dėl 7,75 mln. EUR paramos programos Tadžikistanui. Priemonės buvo patvirtintos sparčiai, daugiausia dėl to, kad Europos Parlamentas sutiko, kad laikotarpis, skirtas siūlytų priemonių tikrinimui, būtų trumpesnis. Apskritai rengiant pagal Maisto priemonę finansuojamus projektus ir programas, atsižvelgta į ypatingą reglamento pobūdį, nes būtinas spartus įgyvendinimo tempas, trumpas priemonės laikotarpis, būtina derinti ir sutelkti dėmesį į vieną ar daugiau pagal priemonę reikalavimus atitinkančių trijų rūšių veiksmų. Atsižvelgiant į pasirinktą įgyvendinimo metodą, parengiamasis darbas vyko skirtingai: - projektai su tarptautinėmis organizacijomis buvo pagrįsti šių organizacijų pasiūlymais, jie buvo įvairiai tikrinti ir peržiūrėti (ir delegacijų, ir būstinių lygmeniu); - projektai pagal kvietimus teikti paraiškas buvo pagrįsti nevyriausybinių organizacijų, privataus sektoriaus ir valstybių narių vystymosi organizacijų pasiūlymais, dėl šių projektų rengti informaciniai susitikimai Briuselyje ir atitinkamose šalyse. Pasiūlymai rengti dviem etapais. Pirmiausia pateikti koncepciniai aprašai, kurių pagrindu parengti kvietimai teikti išsamius pasiūlymus, iš kurių vėliau atrinkti galutiniai projektai. - Rengiant paramos biudžetui programas palaikytas dialogas su remtinų šalių vyriausybėmis, kitais vystymosi partneriais (įskaitant TVF ir Pasaulio banką), kai kuriais atvejais organizuotos su parengiamuoju darbu susijusios komandiruotės. - Regioninio lygmens paramos Afrikai srityje organizuotos su parengiamuoju Vakarų ir Rytų ir (arba) Pietų Afrikos programų darbu susijusios specialios komandiruotės, o Afrikos galvijų skiepijimo programa parengta per seminarą, skirtą parengiamiesiems darbams. Kvietimams teikti paraiškas paskirta orientacinė 200 mln. EUR suma. Tačiau projektus įvertinus koncepcijų aprašų etapu paaiškėjo, kad pagal kvietimą teikti paraiškas visiems kokybiškiems pasiūlymams finansuoti pirminių skirtų lėšų nepakaktų. Todėl vėliau papildomai skirta 13,5 mln. EUR papildomiems pasiūlymams finansuoti. Paskelbus kvietimą teikti paraiškas, gauta 800 koncepcijų aprašų. Iki 2009 m. rugsėjo 22 d. 275 iš anksto atrinkti pasiūlymai buvo parengti kaip išsamios paraiškos, o 2009 m. spalio mėn. užbaigus vertinimą, dotacijos skirtos pagal 131 paraišką. Vertinant pasiūlymus daugiausia dėmesio skirta veiksmų svarbai siekiant Maisto priemonės tikslų, taip pat šalies poreikiams, taip pat atsižvelgta į pasiūlymų efektyvumą, tvarumą ir įgyvendinamumą per nustatytą tvarkaraštį (vidutiniškai 22 mėn.). Sutartys dėl 131 atrinkto projekto pasirašytos ir avansiniai mokėjimai padaryti 2009 m. pabaigoje. 2010 m. pradžioje įgyvendinimo atsakomybė bus perduota atitinkamoms ES delegacijoms. Prie šios ataskaitos pridėto dokumento III skyriuje pateiktas išsamus atrinktų pasiūlymų sąrašas. Iki 2009 m. gruodžio 31 d. su tarptautinėmis organizacijomis buvo sudaryta sutarčių, kurių bendra vertė yra beveik 510 mln. EUR (žr. lentelę žemiau). 2009 m. pabaigoje bendra sutarčių pagal Maisto priemonę vertė buvo daugiau kaip 700 mln. EUR[5]. Mokėjimų suma – 456 mln. EUR; didžioji dalis mokėjimų skirta projektams su tarptautinėmis organizacijomis (325,2 mln. EUR), likusi dalis – projektai pagal kvietimą teikti paraiškas (115 mln. EUR). Iki 2009 m. gruodžio 31 d. su tarptautinėmis organizacijomis sudarytų sutarčių vertė Organizacija | Sutarties vertė | Procentinė dalis | Maisto ir žemės ūkio organizacija | 215 352 085 | 42,2 | Pasaulio bankas | 100 950 000 | 19,8 | Pasaulio maisto programa | 83 864 476 | 16,4 | Tarptautinis žemės ūkio plėtros fondas | 31 682 272 | 6,2 | Jungtinių Tautų pagalbos ir darbo Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose organizacija (JTPDA) | 39 700 000 | 7,8 | Jungtinių Tautų vystymo programa | 13 193 139 | 2,6 | UNICEF | 11 229 000 | 2,2 | Kitos | 14 000 000 | 2,8 | Iš viso | 509 970 972 | 100,0 | Pagal Maisto priemonę trijų sričių tinkamoms finansuoti priemonėms preliminariai skiriamų lėšų dalis[6] yra tokia: Reikalavimus atitinkančios priemonės | Tarptautinių organizacijų projektų vertės procentinė dalis | 1 | Priemonės, skirtos gerinti galimybes gauti žemės ūkio gamybai reikalingų žaliavų ir pasinaudoti atitinkamomis paslaugomis | 40,4 % | 2 | Saugumo tinklo priemonės | 36,4 % | 3 | Kitos nedidelio masto priemonės, kuriomis siekiama didinti gamybą (įskaitant labai mažas paskolas, infrastruktūrą, sandėliavimą, profesinį mokymą) | 23,2 % | Iš viso | 100 % | ĮGYVENDINIMAS Dauguma tarptautinių organizacijų įgyvendinamų ir pagal 1 ir 2 rinkinius patvirtintų projektų vis dar yra ankstyvajame įgyvendinimo etape. Kuriamos projekto darbo grupės, prireikus, valdymo komitetai, rengiami viešojo pirkimo planai, nustatomi ir atrenkami pagalbos gavėjai. Informacija apie tarptautinių organizacijų įgyvendinamų projektų padėtį pateikta prie šios ataskaitos pridėto dokumento IV skyriuje. Kiti projektai ir programos patvirtinti pastaruoju metu (projektai pagal kvietimą teikti paraiškas ir pagal 3 rinkinį), todėl kol kas nėra veiksmingai įgyvendinami. Kai kurie bendrai su tarptautinėmis organizacijomis nuo 2009 m. pavasario įgyvendinami projektai pradeda duoti konkrečių rezultatų. Išplatintos sėklos, trąšos ir žemės ūkio darbams reikalingi įrankiai; saugumo tinklai veikia, atliekami pažeidžiamumo vertinimai, rengiami mokymai gebėjimams stiprinti, stiprinami derinimo mechanizmai. Kai kurie projektai įgyvendinami šalyse, kuriose vyksta konfliktai ir saugumas yra pagrindinė problema (pvz., Somalyje, Šri Lankoje ir Pakistane), todėl kai kurių projektų įgyvendinimas gali užtrukti. Daug sunkumų kyla nuo gamtinių nelaimių nukentėjusiose šalyse (Filipinuose, Bangladeše, Afrikos Kyšulyje, Gvatemaloje ir Haityje). Kiek įmanoma projektai integruojami ir derinami su esamais paramos teikėjų koordinavimo mechanizmais šalies lygmeniu. Rengiant projektus pasinaudota mechanizmais, kad būtų užtikrinta sinergija su kitais partneriais. Veiksmai pagal Maisto priemonę padėjo užtikrinti, kad JT agentūros ir kitos suinteresuotosios šalys glaudžiau derintų veiksmus. Europos Komisija nuolat naudojasi į rezultatus orientuoto stebėjimo sistema, kad gautų išorinės, nepriklausomos ir objektyvios informacijos apie bendrai įgyvendinamų projektų rezultatus. Įgyvendinant Maisto priemonę paskelbtas tarptautinis kvietimas teikti paraiškas dėl maždaug 120 projektų į rezultatus orientuoto stebėjimo ir kokybės vertinimo. Be to, 12 projektų bus stebimi pagal esamą į rezultatus orientuoto teminių programų stebėjimo sutartį. 2009 m. lapkričio mėn. darbo grupės kartu su tarptautinėmis organizacijomis stebėjo projektus Liberijoje ir okupuotose Palestinos teritorijose. PARAMOS PRIEMONėS Ne daugiau kaip 2 % pagal Maisto priemonę skirtų lėšų (t. y. ne daugiau kaip 20 mln. EUR) gali būti panaudoti paramos priemonėms: darbuotojams, atsakingiems už sutarčių sudarymą, stebėjimą, auditą ir vertinimą; konsultacijoms ir tyrimams, kad būtų remiamas įgyvendinimas. Šiuo pagrindu įdarbinta dalis Maisto priemonės darbo grupės darbuotojų Briuselyje. Kad būtų sustiprinti tam tikrų ES delegacijų, turinčių nepakankamai darbuotojų arba iš viso neturinčių skyrių, atsakingų už aprūpinimą maistu, gebėjimai, 21 ES delegacijoje skirta lėšų pagalbiniams darbuotojams įdarbinti. Jų funkcija – stebėti Maisto priemonės projektus (projektų pagal kvietimą teikti paraiškas sutarčių valdymas, stebėjimas ir pan.). Šešiose iš šių delegacijų jau yra arba bus įdarbinti vietos darbuotojai. Kitais atvejais įdarbinami darbuotojai pagal sutartis, kurių dauguma jau pradėjo darbą delegacijose. Be to, iš Maisto priemonės administravimo lėšų finansuojamos pagalbinės konsultacijos. Jos yra trijų rūšių. Pirma, nepriklausomi patyrę ekspertai įdarbinami koncepcijos aprašams ir kvietimų teikti paraiškas pasiūlymams vertinti, nes tai yra objektyvumo sąlyga siekiant atrinkti kokybiškus projektus. Antra, kai kurioms delegacijoms, kurios turėjo nepakankamai darbuotojų arba valdė keletą projektų (Liberija, Nepalas, Tadžikistanas), skirta parama (išorės ekspertai finansuojami iš administravimo lėšų) Maisto priemonės projektams valdyti ir (arba) laikinai įdarbinti, kol darbą pradės pagal sutartį dirbantis darbuotojas. Trečia, finansuotos Togo ir Bolivijos paramos biudžetui projektų parengiamojo darbo komandiruotės, taip pat Afrikos regioninių projektų parengiamojo darbo komandiruotės. Galiausia buvo ir dar bus užsakyta įvairų tyrimų Maisto priemonės įgyvendinimui remti, pvz., JT sistemos institucinis atsakas į pasaulinę maisto kainų krizę ir ES Maisto priemonę, tyrimas dėl žemės ūkio žaliavų tiekimo subsidijų, pagalbos gavėjų vertinimo tyrimas, tyrimas dėl saugumo tinklo intervencijų, tyrimas dėl žemės ūkio sektoriaus pasiūlos didinimo išaugus maisto kainoms. IšVADA Priimtas Maisto priemonės reglamentas parodė ES gebėjimą sparčiai ir iš esmės reaguoti į besivystančių šalių su maisto aprūpinimu susijusias problemas, atsiradusiais dėl 2007–2008 m. maisto kainų svyravimų. Iki šiol 1 mlrd. EUR vertės Maisto priemonė yra didžiausias papildomas pasaulinis įnašas, skirtas žemės ūkio vystymui skatinti ir kovoti su skurdu, nes 2008 m. liepos mėn. Tokijuje didžiojo aštuoneto šalių vadovai įsipareigojo šiuo tikslu skirti paramą. Dėl Maisto priemones padidėjo tarptautinės bendruomenės pasitikėjimas ES ir sustiprinta jos įtaka diskusijose dėl aprūpinimo maistu pasaulinio valdymo formavimo. Be to, dėl ypatingo Priemonės įgyvendinimo pobūdžio, t. y. įtraukiant įvairias JT agentūras ir kitus dalyvius ir dėmesio šalių poreikiams ir planams, padarytas teigiamas poveikis pagalbos efektyvumui. 2009 m. sausio 1 d. įsigaliojus Maisto priemonės reglamentui, Europos Komisija ėmėsi sparčiai ir veiksmingai jį įgyvendinti. Bendras planas, kuriame įtvirtintas lėšų panaudojimo programavimas, pateiktas vasario mėn., o balandžio mėn. jam pritarė Taryba ir Parlamentas. Nors vėliau padaryta keletas palyginti smulkių pakeitimų, planas liko Priemonės įgyvendinimo orientaciniu dokumentu. Padedant Komisijos darbo grupei, per keturis pirmuosius 2009 m. mėnesius parengti 707,7 mln. EUR vertės finansavimo sprendimai. Kartu su vėliau per 2009 m. priimtais finansavimo sprendimais bendra finansavimo sprendimų vertė buvo 837,2 mln. EUR (palyginti su numatytais 820 mln. EUR), o išmokėta – 456 mln. EUR. Iš viso iki metų pabaigos su tarptautinėmis organizacijomis, šalių vyriausybėmis ir nevyriausybinėmis organizacijomis sudaryta apie 150 sutarčių, padaryta pažanga rengiantis 2010 m. pradžioje pateikti galutinį finansavimo sprendimų rinkinį, kurio projektų vertė – 145,3 mln. EUR. Taigi Maisto priemonės reglamento įgyvendinimas vyksta sklandžiai ir laikantis pirminio plano ir biudžetinių nuostatų. Projektai pirmose remtinose šalyse pradėti įgyvendinti 2009 m. viduryje, o kitose šalyse pagalba bus pradėta teikti 2010 m. pradžioje. Todėl vertinti pagalbos poveikį kol kas per anksti. Padėti išsamaus stebėjimo ir vertinimo pagrindai, leisiantys pasimokyti iš klaidų ir per ateinančius dvejus metus vertinti poveikį. Priemonės, kurių imtasi iki šiol, rodo, kad Maisto priemonės įgyvendinimas vyksta sklandžiai. Tačiau yra sunkumų, dėl kurių tolesnio įgyvendinimo efektyvumas gali nukentėti. Šie sunkumai kai kuriose remtinose šalyse yra politinio pobūdžio ir (arba) susiję su saugumu, problemų taip pat gali kilti dėl trumpo projektų ir programų įgyvendinimo laikotarpio, nes visi įgyvendinti padedantys partneriai turi griežtai laikytis veiklos užbaigimo terminų 2011 m. antroje pusėje. Kaip numatyta reglamente, galutinę ataskaitą Komisija pateiks iki 2012 m. pabaigos. [1] Reglamentas Nr. 1337/2008, OL L 354, 2008 12 31, p. 62. [2] Komisijos darbinis dokumentas, SEC (2010), 2010 xx xx. [3] Skurdo lygis ir realūs gyventojų poreikiai; maisto kainų pokyčiai ir galimas socialinis ir ekonominis poveikis (priklausomybė nuo maisto importo; socialinis pažeidžiamumas ir politinis stabilumas; maisto kainų pokyčių makroekonominis poveikis); šalies gebėjimai reaguoti ir įgyvendinti tinkamas reagavimo priemones (žemės ūkio gamybos pajėgumas, atsparumas išorės sukrėtimams). [4] Šalims skirtų lėšų ir įgyvendinimo ir (arba) subjektų procentiniai pokyčiai nesudedami, nes yra pokyčių, atsirandančių tuo pačiu metu, todėl jų nereikėtų skaičiuoti du kartus. [5] Bent jau Europos Komisijos pasirašytų sutarčių vertė. [6] Remiantis su tarptautinėmis organizacijomis parengtų projektų informacija.