ES lygmeniu Komisija yra visapusiškai įsipareigojusi įtraukti Europos socialinių teisių ramsčio prioritetus į visas ES politikos sritis. Ji tuo tikslu jau pradėjo naudotis esamomis priemonėmis ir procesais, be to, pateikė kelias tikslines iniciatyvas ES kompetencijos srityje; kai kurias iš jų dar turi priimti kitos ES teisėkūros institucijos.

Be to, Komisija įtraukė socialinius prioritetus į visas sritis, visapusiškai pripažindama visos savo veiklos socialinį dėmenį. Keletas pavyzdžių:

Europos socialinių teisių ramstis buvo vienas iš pagrindinių veiksnių, paskatinęs atnaujinti ir papildyti ES teisės aktus, kai tai būtina. Be to, kas jau padaryta, Komisija kartu su šiandienos komunikatu teikia dar ir kitas iniciatyvas, kurių santrauka pateikiama 1 pav.

Be to, kaip primenama 2015 m. birželio mėn. penkių pirmininkų pranešime ir vėlesniuose Komisijos pasiūlymuose, Europos socialinių teisių ramsčiu skatinama konvergencija siekiant geresnių socialinių ir ekonominių rezultatų, socialinis atsparumas ir teisingumas yra esminė ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimo ir užbaigimo pastangų dalis.

‣transporto politikos srityje judumo dokumentų rinkinį „Europa kelyje“ sudaro įvairios iniciatyvos, kuriomis, be kita ko, bus užtikrintos tinkamos darbo sąlygos. Be to, ES šiuo metu persvarsto keleivių teisėms skirtus teisės aktus, siekdama užtikrinti, kad riboto judumo asmenims būtų suteiktos tokios pačios galimybės gauti transporto paslaugas, kaip ir visiems kitiems keleiviams;

‣pagal bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją Komisija nustatė prisijungimo prie tinklo tikslus iki 2025 m., kad padėtų užtikrinti didelio pralaidumo plačiajuosčio ryšio prieigą visuomenei, ypač daug dėmesio skiriant atsiliekančioms zonoms, pvz., kaimo ir atokioms vietovėms, kartu labai stiprinant skaitmeninių įgūdžių ugdymą. Įgyvendindama iniciatyvą WiFi4EU ji taip pat siekia skatinti nemokamą prieigą prie belaidžio interneto gyventojams ir turistams viešosiose erdvėse. Be to, siūlomame Europos elektroninių ryšių kodekse pateikiamos nuostatos, kuriomis siekiama užtikrinti elektroninių ryšių (įskaitant plačiajuostį ryšį) kaip vienos iš universaliųjų paslaugų įperkamumą;

‣energetikos sąjungos srityje Komisijos siūlomu teisės aktų rinkiniu „Švari energija visiems europiečiams“ daugiausia dėmesio skiriama vartotojams ir sustiprinamos pastangos užtikrinti, kad perėjimas prie švarios energijos būtų teisingas socialiniu požiūriu ir kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje. Be to, šiame rinkinyje išdėstomas naujas požiūris į pažeidžiamų vartotojų apsaugą; taip pat numatyta pagalba valstybėms narėms, kad remdamos investicijas į energijos vartojimo efektyvumą jos sumažintų energijos kainas vartotojams. Dėl to taip pat įsteigta Europos energijos nepritekliaus observatorija;

Rengdamasi institucijos steigimui, Komisija taip pat įsteigia patariamąją grupę, vienijančią pagrindinius suinteresuotuosius subjektus. Antra, Komisija siūlo Tarybos rekomendaciją dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių, kuri grindžiama konsultacijomis su ES socialiniais partneriais ir kuria siekiama paskatinti valstybes nares užtikrinti, kad visi dirbantieji galėtų mokėti įmokas ir gauti tinkamą socialinę apsaugą, kaip antai nedarbo ar ligos išmokas. Šiuo metu apie 60 proc. žmonių dirba visą darbo dieną pagal neterminuotas sutartis. Tačiau vis daugiau žmonių dirba pagal kitų rūšių sutartis, pavyzdžiui, pagal darbo ne visą darbo dieną, terminuotas sutartis, arba dirba savarankiškai. Jei šie darbuotojai neturės pakankamai galimybių naudotis socialine apsauga, ši tendencija gali lemti nelygybę ir socialinę riziką. Komisija išnagrinėjo galimybę pasiūlyti direktyvą šiam klausimui spręsti, tačiau, atsižvelgdama į situacijų įvairovę ir teisinės sistemos apribojimus imtis veiksmų ES lygmeniu, ji mano, kad Tarybos rekomendacija yra tinkamas būdas siekti pažangos nacionaliniu lygmeniu, užtikrinti vienodas sąlygas ir remti konvergenciją. Galiausiai Komisija rengia Europos socialinio draudimo numerio iniciatyvą; šis numeris turėtų veikti kaip skaitmeninis identifikatorius, skirtas esamų sistemų sąveikai užtikrinti. Milijonai turistų ir kitoje ES šalyje keliaujančių, gyvenančių ir dirbančių asmenų galėtų lengvai įrodyti, kad jie gimtojoje šalyje turi socialinį draudimą, ir galėtų greičiau bei paprasčiau gauti išmokas, į kurias jie turi teisę, o jų asmens duomenys būtų visiškai apsaugoti. Taip būtų lengviau perkelti teises į kitas šalis, būtų galima realiuoju laiku nustatyti ir patikrinti draustumą, taip pat sumažėtų klaidų ir sukčiavimo, susijusio su popierinių dokumentų naudojimu, rizika. Tai supaprastintų visų lygmenų administracijų darbą. Ši iniciatyva yra Komisijos 2018 m. darbo programos dalis; laikydamasi geresnio reglamentavimo principų, Komisija bendradarbiauja su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais, o vėliau šiais metais ji pateiks iniciatyvą.

Siekdama dar geriau įgyvendinti ramstį ES lygmeniu, Komisija toliau visapusiškai naudosis visomis turimomis priemonėmis. Šių priemonių naudojimas skirsis priklausomai nuo politikos srities, ramsčio principų ir kompetencijos pobūdžio bei masto ES lygmeniu. Tos priemonės, be kita ko, apima galiojančių teisės aktų atnaujinimą ir papildymą, kaip nurodyta pirmiau, ES teisės aktų vykdymo užtikrinimo valstybėse narėse gerinimą, socialinio dialogo visoje ES rėmimą ir padarytos pažangos stebėjimą Europos semestre.

Tai taip pat taikoma atitinkamai finansinei paramai iš ES fondų, visų pirma Europos struktūrinių ir investicijų fondų, „Erasmus+“ ir kitų susijusių programų. Neseniai paskelbtame komunikate „Europos Sąjungai, veiksmingai siekiančiai savo prioritetų po 2020 m., skirta nauja, moderni daugiametė finansinė programa“ Komisija ragina naudojant ES biudžetą tesėti Geteborgo socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime vadovų duotus pažadus ir toliau plėtoti Sąjungos socialinį aspektą, be kita ko, visiškai įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį. Komisija pabrėžė, kad siekiant pagerinti užimtumo galimybes ir spręsti su įgūdžiais susijusius uždavinius, įskaitant tuos, kurie susiję su skaitmenizacija, reikės tinkamų išteklių. 2018 m. pavasarį bus pateikti išsamūs pasiūlymai dėl ES daugiametės finansinės programos po 2020 m.

4. Ramsčio įgyvendinimas nacionaliniu lygmeniu

Didžioji dalis Europos socialinių teisių ramsčiui įgyvendinti reikalingos kompetencijos ir priemonių yra vietos, regionų ir nacionalinių valdžios institucijų, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės rankose. Nors ES tenka svarbus vaidmuo remiant valstybes nares, už ramsčio įgyvendinimą labai didele dalimi atsako valstybių narių įvairių lygmenų valdymo ir administravimo institucijos. Be to, įgyvendinant ramstį labai svarbus visų lygmenų socialinių partnerių vaidmuo, atsižvelgiant į jų savarankiškumą derėtis ir sudaryti susitarimus. SESV aiškiai pripažįstama nacionalinių darbo santykių sistemų įvairovė ir socialinių partnerių nepriklausomumas. Jau ne vienerius metus Komisija ragina valstybes nares suteikti socialiniams partneriams didesnį vaidmenį užimtumo ir socialinėje srityse, nes jų dalyvavimas yra svarbus prisiimant atsakomybę už reformas. Be to, nevyriausybinės organizacijos, ypač teikiančios socialines paslaugas, irgi yra labai svarbios siekiant sutelkti pastangas ir įgyvendinti ramstį.

Europos socialinių teisių ramstis, kuriuo išreiškiami pagrindiniai principai ir teisės, yra veiksmingų rezultatų užimtumo ir socialinėje srityse kelrodis. Vieno visiems tinkančio sprendimo nėra, tad ramstyje atsižvelgiama į nacionalinių situacijų įvairovę. Nors valstybės narės dažnai susiduria su tais pačiais uždaviniais ir panašiomis problemomis, joms spręsti reikalingi skirtingi sprendimai, nes skiriasi jų nacionalinės sistemos, tradicijos, atspirties taškas ir konkreti socialinė bei ekonominė padėtis.

Dabartinės ekonominės aplinkybės yra puiki proga skatinti integracinį augimą, modernizuoti ES socialinę rinkos ekonomiką ir investuoti į žmones, vadovaujantis Europos socialinių teisių ramsčiu. ES ekonomika toliau sparčiai auga. Nuo 2014 m. rudens pradžios, kai pradėjo dirbti dabartinė Komisija, sukurta daugiau kaip 9 mln. papildomų darbo vietų. Nedarbo lygis nuolat mažėja ir yra žemiausias nuo 2008 m. Dirbančių žmonių skaičius ES pasiekė 236,3 mln. – tai yra didžiausias iki šiol užfiksuotas skaičius. Tačiau ES vis dar yra 18 mln. bedarbių, keliose valstybėse narėse namų ūkių pajamos vis dar nesiekia 2008 m. lygio, be to, tebėra daug socialinių problemų, ypač atsižvelgiant į vykstančių pokyčių – nuo skaitmenizacijos iki senėjimo – spartą ir mastą. Padėtis valstybėse narėse ir jų regionuose vis dar labai skiriasi.

Prioritetai tikrai bus skirtingi, o Europos semestras – tai galimybė valstybėms narėms daryti pažangą ramsčio įgyvendinimo srityje ir teikti ataskaitas. Neseniai paskelbtose 2018 m. Europos semestro ciklo šalių ataskaitose nurodomas nacionalinio lygmens uždavinių pobūdis ir mastas, siekiant geresnių darbo ir gyvenimo sąlygų, teisingesnių ir geriau veikiančių darbo rinkų, geresnių švietimo ir mokymo sistemų, padedančių žmonėms įgyti tinkamų ir reikalingų įgūdžių, taip pat tvaresnių ir tinkamesnių socialinės gerovės sistemų. Nacionalinėse reformų programose, kurias iš valstybių narių tikimasi gauti balandžio mėn., bus išdėstyti atnaujinti prioritetai ir tolesni konkretūs nacionalinio lygmens veiksmai. Šios programos bus konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurias Komisija pasiūlys vėliau 2018 m. pavasarį, pagrindas. Kartu Komisija toliau bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, siekdama užtikrinti, kad ES finansavimas būtų tinkamai naudojamas struktūrinėms reformoms ar investicijoms į žmones remti, atsižvelgiant į šalių ataskaitose ir konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose nustatytus prioritetus.

5. Ramsčio įgyvendinimo stebėjimas

Europos politikos koordinavimo semestras yra tinkama priemonė pažangai svarbiausiose srityse, kurioms taikomas Europos socialinių teisių ramstis, stebėti.

Europos semestras grindžiamas išsamia, konkrečiai kiekvienai šaliai pritaikyta analize. Juo pripažįstama atskirų šalių uždavinių įvairovė ir būtinybė prioritetus nustatyti atsižvelgiant į skirtingą pradinę padėtį ir turimas priemones. Europos semestras taip pat yra būdas laikui bėgant susisteminti bendras pastangas: jis grindžiamas visapusišku dialogu ir ataskaitų teikimu visus metus, tai yra skaidrus ir atviras visiems procesas ir juo visų pirma naudojamasi susisteminti valstybių narių tarpusavio vertinimą ir atlikti lyginamąją analizę. Atsižvelgdama į pastaraisiais metais padarytą pažangą stiprinant Europos semestro socialinį aspektą, Komisija pradėjo derinti esamas priemones ir darbo metodus, kad būtų atsižvelgta į Europos socialinių teisių ramstį nuo pat jo taikymo pradžios. Tam nereikia nieko iš esmės keisti, kurti naujų priemonių ar užkrauti papildomos administracinės naštos valstybėms narėms.

Reikės imtis labiau su konkrečiomis temomis susijusių tolesnių veiksmų, kad būtų visapusiškai atsižvelgta į įvairius ramsčio principus ir būtų galima įvertinti veiksmingą jų įgyvendinimą vietoje. Konkretiems klausimams nagrinėti bus naudojami periodiniai ES leidiniai, kaip antai metinė bendra užimtumo ataskaita ir užimtumo ir socialinių tendencijų ataskaita. ES agentūroms, vykdančioms veiklą šioje srityje, taip pat bus pavesta rengti išsamias ataskaitas dėl labiausiai jų kompetenciją atitinkančių principų. Savo ruožtu ES lygmens socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos gali nuspręsti skirti daugiau dėmesio tam tikriems juos labiausiai dominantiems principams.

Įgyvendinant Europos semestrą bus pridėti trys nauji elementai, skirti padėti stebėti, kaip įgyvendinamas Europos socialinių teisių ramstis.

‣Ramsčio prioritetų integravimas į Europos semestrą, kartu atrenkant išsamių metinių ataskaitų temas. Į ramstyje įtvirtintus principus ir teises bus atsižvelgiama per visą Europos semestrą stebint, lyginant ir vertinant padarytą pažangą. Be to, kiekvienais metais rengiant išsamias vertinimo ataskaitas daugiau dėmesio bus skiriama tam tikroms su ramsčiu susijusioms konkrečioms temoms. Tai visų pirma pasakytina apie metinę augimo apžvalgą (skelbiamą lapkričio mėn.), kurioje nustatomi ES lygmens ekonominiai ir socialiniai prioritetai, ir šalių ataskaitas (skelbiamas vasario arba kovo mėn.), kurios yra tolesnių konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų pagrindas. Temos bus pasirenkamos konsultuojantis su visais dalyviais, visų pirma su atitinkamais valstybėms narėms atstovaujančiais komitetais.

‣Techninės pagalbos teikimas, lyginamosios analizės skatinimas ir keitimasis gerąja patirtimi. Europos semestras yra dialogo su suinteresuotaisiais subjektais, valstybių narių keitimosi patirtimi ir tarpusavio mokymosi stiprinimo forumas, kuriuo norima padėti siekti didesnės konvergencijos, lygiuojantis į geriausių rezultatų pasiekusias šalis. Užimtumo ir socialinės politikos klausimus Europos semestre sprendžiančios institucijos, pavyzdžiui, Užimtumo komitetas ir Socialinės apsaugos komitetas, jau pradėjo politikos konvergencijos lyginamąją analizę. Be to, savo komunikate „Baigiama kurti Europos ekonominė ir pinigų sąjunga. Veiksmų planas“ Komisija pasiūlė sustiprinti Taryboje ir Euro grupėje vykdomą darbą, susijusį su lyginamąja politikos analize. Greta finansinės paramos, teikiamos iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų, Komisijos Paramos struktūrinėms reformoms tarnyba išplėtė savo tikslinės paramos institucinėms, administracinėms ir politikos reformoms pasiūlą.