Vienas pagrindinių kapitalo rinkų sąjungos (KRS) tikslų – pagerinti mažųjų ir didelių įmonių galimybes naudotis rinkos finansavimo šaltiniais. Tai padėtų joms augti ir įvairinti finansavimą, o tai ypač svarbu mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurios pernelyg priklauso nuo bankų finansavimo. Kadangi tai riboja įmonių finansavimo galimybes, rinkos finansavimo trūkumas daro poveikį realiajai ekonomikai, nes dėl to prarandama investicijų ir mažėja ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir inovacijų lygis. ES kapitalo rinkos taip pat tebėra nepakankamai išvystytos, palyginti su kitais pagrindiniais jurisdikciją turinčiais subjektais, o ES vertybinių popierių biržoms kartais kyla sunkumų pritraukiant naujų įmonių, kaip rodo keleto ES įmonių, kurios pageidavo būti įtrauktos į trečiųjų valstybių biržos sąrašus, pavyzdys.

Nuo tada, kai 2015 m. buvo paskelbtas pirmasis KRS veiksmų planas, įmonėms ir visų pirma MVĮ tapo lengviau ir pigiau patekti į viešąsias rinkas. Tačiau suinteresuotieji subjektai ir toliau teigia, kad reikia apsvarstyti tolesnius reguliavimo veiksmus, visų pirma siekiant supaprastinti įtraukimo į biržos sąrašus procesą ir užtikrinti proporcingesnę reguliavimo tvarką, visų pirma mažesnėms įmonėms.

Ši iniciatyva grindžiama Komisijos įsipareigojimu supaprastinti įtraukimo į biržos sąrašus taisykles, kaip nurodyta 2020 m. KRS veiksmų plano 2 veiksme. Ja siekiama sušvelninti reikalavimus, kurie taikomi ir įtraukimo į biržos sąrašus metu, ir po jo, ir užtikrinti, kad tie reikalavimai būtų proporcingi įvairaus dydžio įmonėms. Siūlomomis sušvelninimo priemonėmis kartu siekiama išlaikyti pakankamą skaidrumo, investuotojų apsaugos ir rinkos vientisumo lygį. Be to, šia iniciatyva siekiama spręsti nacionalinės teisės aktų susiskaidymo problemą, dėl kurios įmonių lankstumas leisti dviejų klasių akcijas yra ribotas.

Atliekant šį poveikio vertinimą nustatytos ir įvertintos dvi problemos: 1) kai kurių ES įmonių steigėjai negali išlaikyti norimo kontrolės lygio įtraukimo į biržos sąrašus metu, nes kai kuriose valstybėse narėse ribojamos balsavimo teisės (daugiabalsės akcijos); 2) šiuo metu įmonėms, kurios kreipiasi dėl įtraukimo arba jau yra įtrauktos į biržos sąrašus, tenka tam tikra nereikalinga reguliavimo našta.

Poveikio vertinime daugiausia dėmesio skiriama konkrečių reguliavimo kliūčių nustatymui ir šalinimui kiekviename įtraukimo į biržos sąrašus proceso etape. Jame aptariamos kliūtys, kylančios etape iki IPO dėl bendrovių teisės, visų pirma dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse įmonių neįmanoma įtraukti į biržos sąrašus remiantis daugiabalses akcijas apimanti akcijų struktūra. Jame taip pat itin daug dėmesio skiriama kliūtims IPO etape, kylančioms dėl Reglamento dėl prospekto, visų pirma dėl didelių prospekto rengimo išlaidų. Galiausiai jame nagrinėjamos dėl Piktnaudžiavimo rinka reglamento (PRR) kylančios kliūtys, su kuriomis susiduriama etape po IPO, visų pirma išlaidos, atsirandančios dėl teisinio netikrumo, susijusio su emitentų pareiga viešai atskleisti viešai neatskleistą informaciją.

Poveikio vertinime nustatyta, kad reikia imtis veiksmų ES lygmeniu. Valstybės narės turi tik ribotą galimybę spręsti nustatytas problemas įgyvendindamos pokyčius nacionaliniu lygmeniu, nes emitentams ir prekybos vietoms taikomi finansų teisės aktai yra iš esmės suderinti ES lygmeniu arba mažai tikėtina, kad valstybės narės pačios imsis reformų (t. y. bendrovių teisės srityje). Tikimasi, kad dėl poveikio vertinime išdėstytų ES teisės aktų pakeitimų įmonėms bus patraukliau siekti, kad jos būtų įtrauktos į prekybos ES viešosiose rinkose sąrašus ir jose liktų, nes bus sumažintos nustatytos kliūtys ir išlaidos. Tačiau vien tik siūlomais veiksmais nebus galima išspręsti visų problemų, su kuriomis šiandien susiduria ES viešosios rinkos. Vis dėlto jie turėtų padėti pagerinti įmonių galimybes patekti į viešąsias rinkas ir apskritai toliau plėtoti ES kapitalo rinkas.

Galimi sprendimai

Išanalizavus turimus empirinius įrodymus ir atsižvelgus į suinteresuotųjų subjektų nuomones, poveikio vertinime kiekvienam įtraukimo į biržos sąrašus proceso etapui nustatytos dvi alternatyvios politikos galimybės. Ši įrodymų bazė, naudota politikos galimybėms įvertinti ir palyginti, apima informaciją, gautą iš Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) bei dviejų ekspertų grupių, užsakytą tyrimą dėl pirminių ir antrinių ES akcijų rinkų veikimo, mokslinių tyrimų dokumentus ir konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais, be kita ko, rengiant tikslinius seminarus.

Kalbant apie etapą iki IPO, pagal 1 politikos galimybę numatoma, kad visoje ES būtų minimaliai suderintos daugiabalses akcijas apimančios akcijų struktūros taikant bendruosius principus, o 2 politikos galimybė tuos bendruosius principus papildytų išsamiu apsaugos priemonių, taikomų smulkiesiems investuotojams, rinkiniu. Dėl IPO etapo pagal 1 politikos galimybę siūloma: 1) įtraukimo į biržos sąrašus dokumentų (įskaitant prospektą) tikrinimą perduoti biržoms, kad turinį būtų galima supaprastinti tik konkrečiais atvejais (t. y. įtraukimo į prekybos MVĮ augimo rinkose sąrašus ir antrinių emisijų atvejais). Pagal 2 politikos galimybę siūloma visais atvejais rengti ir trumpesnį prospektą (arba įtraukimo į biržos sąrašus dokumentą), o nacionalinėms kompetentingoms institucijoms supaprastinti tikrinimo procesą. Dėl etapo po IPO 1 politikos galimybe siekiama paaiškinti PRR nustatytą pareigą atskleisti informaciją, be kita ko, peržiūrint tokio informacijos atskleidimo atidėjimo sąlygas, ir užtikrinti, kad sankcijų režimas būtų proporcingesnis MVĮ, o pagal 2 politikos galimybę siūloma apriboti PRR numatytą viešai neatskleistos informacijos atskleidimą remiantis tik baigtiniu iš anksto nustatytu įvykių sąrašu.

Galimybių palyginimas ir tinkamiausių galimybių poveikis

Poveikio vertinime nagrinėjamos galimybės, susijusios su trimis tikslais, t. y. ar jomis: i) sumažinamos reguliavimo ir reikalavimų laikymosi išlaidos, kurias patiria įmonės, kurios kreipiasi dėl įtraukimo į biržos sąrašus, arba įmonės, kurios jau yra įtrauktos į biržos sąrašus, ii) užtikrinama pakankamo lygio investuotojų apsauga bei rinkos vientisumas ir iii) suteikiama daugiau paskatų emitentams kreiptis dėl įtraukimo į biržos sąrašus. Todėl tinkamiausia galimybė (kiekviename įtraukimo į biržos sąrašus proceso etape) turėtų būti ekonomiškai efektyvi ir veiksminga šalinant nustatytą kliūtį, kartu užtikrinant pakankamai aukšto lygio investuotojų apsaugą ir rinkos vientisumą. Nustatant ir vertinant galimybes atsižvelgta į priemonių proporcingumą mažesnių įmonių atžvilgiu.

Dėl etapo iki IPO pagal tinkamiausią galimybę siūloma siekti minimalaus daugiabalsių akcijų tvarkos suderinimo. Dėl IPO etapo analizė atskleidė, kad sutrumpintų prospektų numatymas kartu su supaprastintu NKI atliekamu tikrinimu, kaip siūloma pagal 2 galimybę, būtų tinkamiausias būdas nustatytoms reguliavimo kliūtims pašalinti. Galiausiai dėl etapo po IPO tinkamiausia politikos galimybe siekiama patikslinti informacijos atskleidimo pareigą pagal PRR ir proporcingesnę sankcijų taikymo MVĮ tvarką, kaip nustatyta 1 galimybėje.

Apskritai siūlomomis priemonėmis būtų užtikrinta, kad siekti įtraukimo į biržos sąrašus ir juose likti būtų patraukliau. Įmonių ir šeimos verslo steigėjai galėtų siekti įtraukimo į biržos sąrašus bet kurioje valstybėje narėje, kartu išsaugodami didesnę savo įmonės kontrolę naudodamiesi daugiabalsėmis akcijomis. Be to, dėl galimybės rengti trumpesnius ir pigesnius prospektus įtraukimo į biržos sąrašus reikalavimai IPO proceso metu taptų paprastesni ir jų laikytis būtų pigiau, o dėl veiksmingesnės tikrinimo ir patvirtinimo procedūros įtraukimo į biržos sąrašus procesas būtų greitesnis. Išaiškinus viešai neatskleistos informacijos atskleidimo (ir jos atskleidimo atidėjimo) klausimą, bus lengviau (ir pigiau) atskleisti informaciją tinkamu metu. Be to, proporcingesnių sankcijų tvarkos įvedimas būtų naudingas ir mažesniems emitentams.

Iš kokybinio ir kiekybinio vertinimo matyti, kad galima imtis priemonių, nustatytų pagal tinkamiausias galimybes, kartu išlaikant pakankamai aukšto lygio rinkos vientisumą, investuotojų apsaugą ir proporcingumą mažesnėms biržinėms bendrovėms.

Tikimasi, kad įgyvendinus iniciatyvą emitentams, įskaitant MVĮ, pavyks sutaupyti apie 167 mln. EUR išlaidų per metus. Manoma, kad NKI galės sumažinti savo išlaidas, nes dėl paprastesnių ir aiškesnių reikalavimų jos galės veiksmingiau vykdyti priežiūros veiklą. Numatyti reguliavimo pakeitimai taip pat būtų naudingi investuotojams, nes įmonių informacija (įtraukimo į biržos sąrašus metu ir vėliau) taps trumpesnė, bus pateikiama tinkamesniu laiku ir jos bus lengviau ieškoti. Kalbant apie platesnio masto pasekmes, iniciatyva taip pat gali daryti teigiamą (nors ir nedidelį) poveikį ES darbo rinkai ir darnaus vystymosi tikslams, tuo pačiu metu padėti sukurti geriau integruotas, gilesnes ir likvidesnes ES kapitalo rinkas.