1.

rekomenduoja Tarybai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai: a) informuoti Parlamentą bei konsultuotis su juo dėl PESCO peržiūros ir užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į Parlamento požiūrį, laikantis ES sutarties 36 straipsnio, visų pirma kalbant apie pirmojo PESCO etapo, kuris baigsis 2020 m., dabartinę strateginę peržiūrą, kad būtų užtikrinta didesnė atskaitomybė, skaidrumas ir tikrinimas; b) pabrėžti, kad svarbu siekti prioritetine tvarka spręsti konfliktus; c) įgyvendinti Sąjungos strateginę viziją ir nustatyti bendras grėsmes, be kita ko, įgyvendinant 2016 m. Visuotinėje ES strategijoje nustatyto lygmens užmojus ir tuo tikslu taip pat vykdant su strateginėmis kryptimis susijusį dabartinį darbą (šis darbas turi būti vykdomas bendradarbiaujant su visais atitinkamais susijusiais subjektais ir institucijomis), ir sustiprinti PESCO operatyvinį aspektą; d) remiantis diskusijų dėl strateginių krypčių rezultatais kuo greičiau parengti visavertę ES saugumo ir gynybos baltąją knygą; atsižvelgti į tai, kad 2022 m. pirmoje pusėje tikimasi sulaukti pirmųjų su strateginėmis kryptimis susijusios veiklos rezultatų; e) užtikrinti skirtingų ES gynybos iniciatyvų ir operacijų sinergijos poveikį ir suderinamumą; f) raginti dalyvaujančias valstybes nares, teikiant orientuotus pasiūlymus ir vykdant tinkamą komunikaciją, kad jos dėmesį telktų ne vien tik į nacionalinę gynybą, bet vis daugiau jo skirtų stipresnei europinei gynybai, ir imtis struktūrizuotų veiksmų siekiant, kad pirmenybė būtų teikiama aktyvesniam Europos lygmens bendradarbiavimu grindžiamo požiūrio taikymui, nes nė viena dalyvaujanti valstybė narė neturi galimybių pati viena pašalinti nustatytų pajėgumų trūkumų; raginti dalyvaujančias valstybes nares ir apskritai valstybes nares artimiausiais metais nesumažinti gynybos išlaidų ir ypač savo finansinio indėlio Europos lygmens bendradarbiavimo projektuose; g) didinti ES biudžeto užmojus, susijusius su gynybos pajėgumų stiprinimu, ir, visų pirma, tuo tikslu būsimoje daugiametėje finansinėje programoje (DFP) skirti pakankamą finansavimą būsimam Europos gynybos fondui ir Kariniam mobilumui; h) užtikrinti, kad PESCO būtų veiksmingai naudojamas kaip priemonė siekiant tvaraus ir veiksmingo ES bendradarbiavimo gynybos srityje, gerinant dalyvaujančių valstybių narių gynybos pajėgumus ir sąveikumą (bendras tikslas), visų pirma pajėgų prieinamumo, sąveikumo, lankstumo ir dislokavimo požiūriu, atsižvelgiant į siekį užtikrinti didesnį ES strateginį savarankiškumą, kartu išlaikant glaudų norinčių prisidėti dalyvaujančių valstybių narių bendradarbiavimą, intensyvinant ES ir NATO bendradarbiavimą ES ir NATO narių atžvilgiu ir vykdant glaudų bendradarbiavimą su kitais tarptautiniais partneriais; i) užtikrinti, kad vykdant PESCO projektus plėtojamų pajėgumų finansavimas iš Europos gynybos fondo būtų orientuotas į strateginių pagrindinių projektų rinkinį, laikantis Pajėgumų plėtojimo plane numatytų prioritetų, kad būtų galima kuo labiau padidinti jų poveikį; užtikrinti, kad PESCO projektų atranka atitiktų Pajėgumų plėtojimo plane numatytus didelio poveikio pajėgumų tikslus; j) pripažinti, kad Parlamentas kartu su Taryba vykdo teisėkūros ir biudžeto funkcijas, taip pat politinės kontrolės ir konsultavimo funkcijas, kaip numatyta Sutartyse; k) į PESCO projektų ciklą tiesiogiai įtraukti PESCO, Europos gynybos pramonės plėtros programos (EGPPP) ir Europos gynybos fondo sąsają, kad būtų galima veiksmingiau prisidėti prie Sąjungos užmojų saugumo ir gynybos srityje siekių; reikalauti kiekvieno projekto dokumentacijos prieš vykdant atranką biudžeto srityje; l) PESCO veiksmus sutelkti į projektus, kuriais siekiama sistemingai stiprinti karinį BSGP aspektą ir kurie: i) padeda pašalinti didelius pajėgumų trūkumus, kai daugiau dėmesio skiriama veiklai ir tiesiogiai reaguojama į operacijose dalyvaujančių Europos ginkluotųjų pajėgų poreikius, ii) apima strateginį ir integracinį aspektą, pvz., EUFOR CROC, Karinį mobilumą, Logistikos centrų tinklą arba Greitojo reagavimo į kibernetinius incidentus komandas, arba iii) atitinkamais atvejais sukuria papildomą sinergiją ir masto poveikį; m) vykdant PESCO orientuotis į konstruktyvius projektus, turinčius tikrą Europos strateginį aspektą, kad būtų sustiprinta Europos gynybos pramoninė ir technologinė bazė; n) pabrėžti, kad svarbu vykdyti nedaug strateginių projektų, ir visų pirma strateginių veiksnių (valdymas ir kontrolė, transportas, žvalgyba) svarbą, nes jiems reikėtų teikti pirmenybę, kadangi tai labiau integruotos gynybos pagrindas; o) atkreipti dėmesį į tai, kad PESCO pagal Lisabonos sutartį buvo sukurtas kaip inovatyvi priemonė, apimanti valstybes nares, norinčias sutelkti išteklius ir pajėgumus, siekiant plataus užmojo bendrų tikslų saugumo ir gynybos srityje; apsvarstyti būtinybę Sąjungai palaipsniui kurti bendrą sistemą, už kurią būtų atsakingas Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir pagal kurią valstybės narės vykdytų savo nacionalinės gynybos politikos peržiūras, dalytųsi rezultatais ir sutelktų žvalgybinę informaciją, kad tokiu būdu būtų galima padėti pagrindus tikrai Europos gynybai; p) ryšium su tuo pripažinti Komisijos gynybos politikai skirtų politinių gairių vertę, ypač atsižvelgiant į poreikį imtis ryžtingų veiksmų kuriant tikrą Europos gynybos sąjungą ir siekiant integruoto bei visapusiško požiūrio į ES saugumą; atsižvelgti į tai, kad naujo Komisijos Gynybos pramonės ir kosmoso generalinio direktorato įsteigimas būtų postūmis siekiant didesnio suderinamumo, sąžiningo bendradarbiavimo ir integruoto koordinavimo kuriant gynybos pajėgumus visose valstybėse narėse, taip pat siekiant stiprinti ES karinę infrastruktūrą ir gerinti ES pramonės ir vidaus rinkos veiksmingumą; q) pripažinti, kad Parlamentas turėtų atlikti svarbų vaidmenį tikrinant ir prižiūrint, kaip įgyvendinama BSGP, ir ją vertinant; visapusiškai informuoti Parlamentą ir su juo konsultuosis vykdant dabartinę pirmojo PESCO etapo, kuris baigiasi 2020 m., strateginę peržiūrą; atsižvelgti į tai, kad valstybių narių bendradarbiavimo gynybos srityje stiprinimas ES lygmeniu turėtų būti vykdomas kartu stiprinant Parlamento kontrolės įgaliojimus; r) siekti užtikrinti, kad pagrindiniai pajėgumai, pvz., būsimos valstybių narių ginkluotųjų pajėgų sausumos, jūrų, oro, kibernetinės ir kitos platformos būtų įtrauktos į PESCO arba bent būtų glaudžiai su juo susietos, siekiant: i) sustiprinti karinių BSGP pajėgumų operacinę parengtį ir ii) užtikrinti, kad PESCO veiksmais būtų papildyti dabartiniai pajėgumai ir jie būtų vykdomi taip, kad būtų panaikinti esami trūkumai ir kompensuojamos pridėtinės išlaidos; s) numatyti novatoriškas paskatas, kaip didinti BSGP misijų ir operacijų sąveikumą ir taikymą; t) didinti investicijas į civilinio transporto infrastruktūros, suderinamos su karinio mobilumo planavimu, sujungiamumą; u) vykdant ES kovinių grupių sistemos reformą atlikti tyrimą, ar ją įtraukti į nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą, kad būtų padidinti jos operaciniai pajėgumai, moduliškumas ir paslankumas, įsteigiant nuolatinius daugiašalius padalinius, skirtus ES sutarties 43 straipsnyje nurodytoms karinėms misijoms vykdyti ir ES gebėjimui vykdyti krizių valdymo operacijas, įskaitant sudėtingiausias operacijas, pavyzdžiui, taikdarystės operacijas, didinti, ir naudotis ja kaip strateginėmis už veiksmų vietos ribų esančias pajėgomis; v) remti ir skatinti PESCO projektų grupavimą atitinkamais atvejais į pajėgumų klasterius ir įvertinti jų strateginę svarbą, atsižvelgiant į tikslą sukurti viso spektro pajėgų rinkinį, ir sutelkti pastangas į tuos projektus, kurie turi didžiausią potencialą užtikrinti Europos strateginį savarankiškumą; persvarstyti dabartinį 47 projektų sąrašą ir, remiantis dalyvaujančių valstybių narių nuomone, sujungti arba nutraukti projektus, kuriuos vykdant pasiekta nepakankama pažanga arba kurie nepakankamai abipusiškai naudingi Europos Sąjungai; w) skatinti laikytis 20 PESCO įsipareigojimų nustatant aiškią ir paprastą atitikties kriterijų apibrėžtį ir užtikrinant, kad būsimuose projektų pasiūlymuose būtų atsižvelgiama į konkrečius ES pajėgumų plėtojimo prioritetus; užtikrinti, kad bet kokia projekto pažangos peržiūra būtų grindžiama aiškiais ir skaidriais kriterijais, be kita ko, kai jis finansuojamas pagal Europos gynybos pramonės plėtros programą (EGPPP) ir (arba) būsimą Europos gynybos fondą; užtikrinti, kad tokie kriterijai būtų visų PESCO projektuose dalyvaujančių valstybių narių naudojami kaip rodiklis; užtikrinti, kad dalyvaujančios valstybės narės toliau gerintų savo nacionaliniuose įgyvendinimo planuose, kuriuose nurodoma, kaip jos ketinama įgyvendinti 20 PESCO įsipareigojimų, pateiktos informacijos kokybę ir išsamumą; x) didinti ES gynybos planavimo ir plėtojimo priemonių ir iniciatyvų suderinamumą; panaudoti PESCO projektų ciklo ir kitų gynybos pajėgumų procesų, pvz., ES pagrindinio tikslo proceso, Pajėgumų plėtojimo plano ir suderintos metinės peržiūros gynybos srityje, sinergiją, kad būtų sudarytos galimybės pateikti tikslingiau orientuotus, brandesnius, geriau išplėtotus ir struktūrizuotus projektus; užtikrinti, kad projektų pateikimo cikle būtų sudarytos galimybės sinchroniškai įgyvendinti kelias Europos iniciatyvas, įskaitant EGF; y) raginti dalyvaujančias valstybes nares į savo nacionalinės gynybos planavimo procesus įtraukti Pajėgumų plėtojimo planą, kad būtų lengviau pašalinti pajėgumų trūkumus; z) patvirtinti, kad PESCO sekretoriatui tenka centrinis, t. y. bendro kontaktinio punkto vykdant visus projektus, vaidmuo, ir paraginti sekretoriatą reguliariai apžvelgti projektų pažangos padėtį Parlamentui ir visiems suinteresuotiesiems subjektams, naudojantis iš už projekto koordinavimą atsakingos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) surinkta informacija; raginti dalyvaujančias valstybes nares toliau palaikyti veiksmingesnį dialogą su PESCO sekretoriatu jų nacionalinių įgyvendinimo planų peržiūros ir atnaujinimo klausimais; aa) raginti dalyvaujančias valstybes nares užtikrinti apčiuopiamą pažangą įgyvendinant dabartinius PESCO projektus; ab) patikslinti Politinio ir saugumo komiteto vaidmenį PESCO procese, nes jis neapibrėžtas ES sutartyje, ir atsižvelgiant į tai užtikrinti svarbų Europos Sąjungos karinio komiteto (ESKK) vaidmenį teikiant ad hoc karines konsultacijas Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai; ac) įtraukti Europos Sąjungos karinį komitetą į viso spektro pajėgų rinkinio nustatymo darbą; ad) įvertinti galimybę sukurti ES gynybos tarybą, remiantis kaip pagrindu esama Užsienio reikalų ministrų taryba (kai joje dalyvauja gynybos ministrai), kuri taip pat yra Europos gynybos agentūros ministrų sudėties valdančioji taryba, ir ES gynybos ministrų PESCO formatas, kad būtų užtikrintas išteklių skyrimas pagal prioritetus ir valstybių narių veiksmingas bendradarbiavimas ir integracija, kai tinkama; ae) paaiškinti arba apibrėžti PESCO valdymo ir Europos gynybos fondo valdymo sąsają ir informuoti Parlamentą apie PESCO projektų finansavimo Europos gynybos fondo lėšomis ex post kontrolės procesą; af) atsižvelgiant į kai kurių dalyvaujančių valstybių narių prašymą, apsvarstyti galimybę pakeisti PESCO projektų teikimo ciklą, kad būtų galima užtikrinti didesnį tokių projektų tikslingumą, brandą ir geresnę struktūrą; ag) paaiškinti trečiųjų šalių dalyvavimą PESCO reglamentuojančias taisykles, atsižvelgiant į ES sprendimų priėmimo autonomiškumo ir visiško abipusiškumo svarbą ir suprantant, kad metodas, kai kiekvienas atvejis nagrinėjamas atskirai, yra naudingiausias ES, ir atsižvelgiant į: i) poreikį parengti ir priimti išsamų pamatinį dokumentą, kuriuo būtų reguliuojamas būsimas bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis, kurios dalyvauja PESCO projektuose, ir ii) tai, kad kiekvieno PESCO projekto atveju turėtų būti vykdomas sprendimo dėl trečiosios šalies dalyvavimo priėmimo procesas; ah) raginti, kad „būsimos grėsmės“ būtų būsimų pasiūlymų dėl PESCO projektų pagrindas; stiprinti partnerystę su NATO, JT, Afrikos Sąjunga ir kitais subjektais; užtikrinti, kad būtų apsvarstytos MVĮ dalyvavimo ir įtraukimo, kalbant apie visus atitinkamus PESCO projektų aspektus, galimybės; ai) užtikrinti, kad PESCO projektais būtų toliau plėtojami ir didinami dalyvaujančių valstybių narių pramonės pajėgumai nanotechnologijų, superkompiuterių, dirbtinio intelekto, bepiločių orlaivių technologijos, robotikos ir kitose srityse, savo ruožtu užtikrinant Europos savarankiškumą ir nepriklausomybę nuo užsienio importuotojų šiose srityse, taip pat sudarant lengvesnes galimybės kurti naujas darbo vietas; aj) atsižvelgti į tai, kad COVID-19 pandemija parodė, kad ES neturi pakankamai įgaliojimų sveikatos priežiūros srityje; pripažinti, kad tuo pat metu reikia parengti ES bendrą gynybos strategiją norint reaguoti į išpuolius prie ES sienų ir teritorijų ir kad PESCO yra teigiamas žingsnis siekiant šio tikslo; ak) pripažinti itin svarbų Europos ginkluotųjų pajėgų vaidmenį sprendžiant su COVID-19 pandemija susijusias problemas, tiek kalbant apie ekstremalių su sveikata susijusių situacijų valdymą, tiek apie paramą civilinėms misijoms ir operacijoms, taip pat pripažinti tai, kad jos turi ir tarpvalstybinį aspektą bei solidarumo funkciją; atkreipti dėmesį į galimą naujų plataus užmojo PESCO projektų naudą plėtojant bendrus Europos pajėgumus šioje srityje, plečiant su ankstesniais projektais, visų pirma, su Dislokuojamų karinių pagalbos nelaimės atveju pajėgumų ir Europos medicininės paramos vadavietės projektais susijusį darbą; al) raginti Tarybą ir dalyvaujančias valstybes nares daug dėmesio skirti kibernetiniam atsparumui ir parengti kolektyvinę strategiją ir procedūras, kaip reaguoti į kibernetinius incidentus vykdant PESCO projektus, kad valstybėse narėse būtų sukurta atsparesnė aplinka; am) atsižvelgti į Parlamento poziciją dėl konferencijos dėl Europos ateities, išdėstytą jo 2020 m. sausio 15 d. rezoliucijoje (8), t. y. į tai, kad saugumas ir ES vaidmuo pasaulyje turėtų būti įvardyti nebaigtiniame iš anksto apibrėžtų politikos sričių sąraše, ir pripažinti, kad toks sprendimas būtų galimybė įtraukti piliečius į diskusijas dėl PESCO stiprinimo, nes taip galima daryti pažangą siekiant, kad mūsų Sąjunga sukurtų savarankišką bendrą saugumo ir gynybos politiką;