/* COM/2012/0362 final - 2012/0195 (CNS) */ Not executed





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS 1.1. Bendrosios aplinkybės UŠT yra asocijuotos su Europos Sąjunga nuo 1958 m. įsigaliojusios Romos sutarties. Tai salos, esančios Atlanto, Antarkties, Arkties vandenynų, Karibų jūros, Indijos vandenyno ir Ramiojo vandenyno regionuose. Jos nėra suverenios šalys, o priklauso keturioms Europos Sąjungos valstybėms narėms: Danijai, Prancūzijai, Nyderlandams ir Jungtinei Karalystei. UŠT asociacija su Europos Sąjunga grįsta konstituciniais šių šalių ir teritorijų santykiais su keturiomis valstybėmis narėmis. Apskritai UŠT yra gana autonominės tokiose srityse kaip ekonomikos reikalai, darbo rinka, visuomenės sveikata, vidaus reikalai ir muitai. Gynybos ir užsienio reikalai paprastai tebėra valstybių narių kompetencija. UŠT nepriklauso Sąjungos muitų teritorijai ir vidaus rinkai. Todėl Sąjungos teisės aktai šiose srityse joms netaikomi. Kadangi UŠT gyventojai yra ES valstybių narių, su kuriomis jų šalys ir teritorijos yra konstituciškai susiję, piliečiai, jie turi ES pilietybę. UŠT bendras gyventojų skaičius sudaro tik 0,02 % (1,2 mln.) pasaulio gyventojų. Jos užima tik 80 000 km2 plotą[1]. Nuo 2001 m., kai buvo priimtas dabartinis Užjūrio asociacijos sprendimas, labai pakito regioninės ir tarptautinės sąlygos, kuriomis veikia UŠT. Europos ir tarptautiniu lygmeniu atsirado naujų prioritetų (kaip antai, aplinka, klimato kaita, tausus gamtos išteklių valdymas), taip pat pakito pasaulinės prekybos tendencijos. Europos Komisija strategijoje „Europa 2020“ pasiūlė strategiją[2], pagrįstą trimis prioritetais: pažangus augimas, tvarus augimas ir integracinis augimas kaip atsakas į ekonomikos ir finansų krizę. UŠT toliau tenka spręsti ekonomines ir socialines problemas ir (arba) kurti tvarų ekonomikos pagrindą. Joms kyla nemažai sunkumų, susijusių su pažeidžiama aplinka ir poreikiu sustiprinti tvaraus vystymosi aplinkosaugos aspektą. Pagrindinis UŠT uždavinys – užtikrinti tvarų ekonomikos ir visuomenės vystymąsi didinant jų konkurencingumą, mažinant pažeidžiamumą, didinant aplinkos atsparumą, bendradarbiaujant su kaimynais ir integruojantis į regiono ir (arba) pasaulio ekonomikos sistemą, kai tai įmanoma. Sąjungos uždavinys – remti UŠT pastangas siekiant šių tikslų ir asociacijos tikslo, apibrėžto Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 198 straipsnyje, taikant pagal UŠT poreikius, aplinkybes, ypatybes ir įvairovę pritaikytą sistemą. 1.2. Galiojančios nuostatos ES ir UŠT asociacijos dabartinės taisyklės ir procedūros nustatytos 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendime 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos (OL L 314, 2001 11 30, p. 1) su pakeitimais, padarytais sprendimais 2007/249/EB (OL L 109, 2007 4 26, p. 33) ir XXXXXXX (sprendimu dėl Sen Bartelemi). 1.3. Derėjimas su kitomis ES politikos sritimis Strategijoje „Europa 2020“ nustatytas rodiklis, pagal kurį reikia tikrinti ES politikos derėjimą ir ES vertybių, standartų ir intereso skatinimą[3]. Pirmiausia reikia siekti, kad politika derėtų su strategijos „Europa 2020“ prioritetais dėl pažangaus augimo ir tvarumo, remiant mokslinius tyrimus, inovacijas, informacines ir ryšių technologijas (IRT) ir tvaraus augimo gebėjimus kaip socialinį ir ekonominį vystymąsi skatinančius veiksnius. Todėl 2014–2020 m. Užjūrio asociacijos sprendimas bus svarbus. Iš tiesų mintis įsteigti patirties ir praktinių žinių centrus galėtų būti susijusi su aukštų standartų, be kita ko, tarptautinių standartų, pavyzdžiui, aplinkosaugos, maisto saugos ir vartotojų sveikatos srityse, įgyvendinimu ir skatinimu. Visos UŠT pasižymi turtinga biologine įvairove. Tvariam šios biologinės įvairovės naudojimui ir apsaugai būtų naudinga geresnė mokslinė dokumentacija ir galimybė naudotis mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatais. Be to, tarptautinių maisto saugos ir gyvūnų bei augalų sveikatos standartų įgyvendinimas galėtų palengvinti UŠT ir jų prekybos partnerių, įskaitant ES valstybes nares, tarpusavio prekybą. Sąjungos įsipareigojimas užtikrinti aplinkosaugos standartus, taip pat jos pasaulinio masto veikėjos vaidmuo kovoje su klimato kaita galėtų būti labai vertingas ir Sąjungai, ir UŠT. Komisija laikosi nuomonės, kad UŠT biologinė įvairovė ir kiti gamtos turtai galėtų būti sustiprinto bendradarbiavimo mokslinių tyrimų, inovacijų ir išsaugojimo srityje pagrindas. Abiem šalims gali būti naudinga bendradarbiauti aplinkosaugos srityje. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI 2008–2011 m. per įvairias konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis buvo svarstyta Užjūrio asociacijos sprendimo peržiūra. Ji buvo svarstyta ne tik per viešas konsultacijas, bet ir per reguliarius UŠT, valstybių narių, su kuriomis jos konstituciškai susijusios, ir Europos Komisijos ad hoc susitikimus, taip pat palaikant dialogą esamo Užjūrio asociacijos sprendimo 7 straipsnyje numatytais atvejais: metiniuose forumuose, reguliariuose trišaliuose posėdžiuose ir partnerystės darbo grupėse, nagrinėjančiose aplinkosaugos, prekybos, UŠT regioninės integracijos, finansinių paslaugų UŠT ir būsimų ES ir UŠT santykių klausimus. 2.1. Konsultacijos Toliau aprašyti pagrindiniai konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis rezultatai. Atsakymuose dėl 2008 m. žaliosios knygos[4] suinteresuotosios šalys paragino pakeisti esamus asociacijos prioritetus – nuo skurdo mažinimo ir vystomojo bendradarbiavimo pereiti prie glaudesnio abipusio ryšio, kuriuo pirmiausia būtų siekiama tvaraus UŠT vystymosi (t. y. vystymosi modelio, kuriuo ilguoju laikotarpiu būtų suderinama ekonominė veikla ir socialinė gerovė ir kartu būsimoms kartoms išsaugomi gamtos ištekliai bei ekologinės sistemos) ir kuris galėtų padėti skleisti ES vertybes ir standartus platesniame pasaulyje. Tai buvo pabrėžta 2008 m. spalio mėn. vykusioje suinteresuotųjų šalių konferencijoje, kurioje dalyvavo per 100 suinteresuotųjų šalių iš UŠT institucijų, jų valstybių narių, Sąjungos institucijų bei įstaigų ir plačiosios visuomenės. Europos Sąjungos Taryba[5] taip pat pritarė ir išreiškė paramą modelio pakeitimui. 2011 m. vasario mėn. priimtoje bendroje pozicijoje[6] UŠT ir jų valstybės narės paragino labiau pripažinti UŠT kaip Europos šeimos dalį, dar tvirčiau grįsti asociaciją bendrais Sąjungos ir UŠT interesais ir sutelkti dėmesį į UŠT potencialą ir pažeidžiamumą. Dokumente taip pat raginama atkreipti dėmesį į būtinybę pripažinti ir atsižvelgti į UŠT interesus šiose srityse: lengvatų panaikinimas, su prekyba susiję klausimai ir gebėjimų stiprinimas. Taip pat pabrėžta, kad būsimi ES ir UŠT santykiai turėtų būti grįsti su aplinka, klimato kaita ir nelaimių rizikos mažinimu susijusiais klausimais: UŠT biologinės įvairovės ir gamtos išteklių tausus naudojimas ir apsauga, aplinkos apsauga, energija ir atsinaujinančiųjų išteklių energija, ekosistemų išsaugojimas, kova su klimato kaitos poveikiu ir jo švelninimas, pasirengimas nelaimėms ir reagavimas į jas, invazinės rūšys, tausi žvejyba. Suinteresuotosios šalys[7] paragino užtikrinti tvirtesnį Sąjungos ir UŠT bei atokiausių regionų bendradarbiavimą biologinės įvairovės ir ekosistemos funkcijų išsaugojimo srityje. Sąjungos ir UŠT solidarumas turėtų būti grindžiamas tuo, kad UŠT gyventojai yra atitinkamų valstybių narių piliečiai, taigi ir ES piliečiai. Buvo pabrėžta, kad Sąjunga, padėdama UŠT stiprinti konkurencingumą ir atsparumą, mažinti pažeidžiamumą ir įsitvirtinti regioninėje aplinkoje, iš tikrųjų investuotų į strateginius taškus, kurie galėtų skleisti Sąjungos vertybes pasaulyje. 2.2. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas ES ir UŠT asociacija buvo nagrinėjama įvairiuose Komisijos arba UŠT užsakytuose tyrimuose. Šiuose tyrimuose buvo nagrinėjami tokie klausimai, kaip Užjūrio asociacijos sprendime nustatytas prekybos režimas, UŠT aplinkos profiliai ir gebėjimai, UŠT pasirengimas nelaimėms ir Sąjungos bendradarbiavimas su UŠT 1999–2009 m.[8] Pastarasis tyrimas buvo pateiktas ir aptartas su suinteresuotosiomis šalimis metiniame UŠT ir ES forume 2011 m. kovo mėn. Pagrindinės įvairių tyrimų rekomendacijos dėl Sąjungos finansinės paramos UŠT: (1) įtraukti per paskutinį dešimtmetį susiformavusius politinius prioritetus į ES ir UŠT bendradarbiavimo programavimą; (2) pritaikyti finansinės paramos programavimo taisykles ir procedūras, kad parama būtų teikiama greičiau; (3) skatinti UŠT ir jų kaimyninių šalių bendradarbiavimą, be kita ko, geriau koordinuoti atitinkamas finansines priemones, kuriomis gali pasinaudoti UŠT, AKR valstybės ir atokiausi regionai; (4) sudaryti palankesnes sąlygas naudotis Sąjungos horizontaliosiomis programomis, kuriose UŠT turi teisę dalyvauti. Pagrindinės įvairių tyrimų rekomendacijos dėl prekybos ir su prekyba susijusių Užjūrio asociacijos sprendimo aspektų: (1) pritaikyti su prekyba prekėmis susijusius susitarimus, kad būtų labiau atsižvelgta į struktūrinius sunkumus, be kita ko, nustatant lankstesnes kilmės taisykles UŠT prekių eksportui į Sąjungą; (2) sudaryti galimybę UŠT užmegzti palankesnius prekybos santykius su kitomis UŠT ir besivystančiomis šalimis, tokiu būdu parodant prekybos paslaugomis svarbą, kuri per pastarąjį dešimtmetį išaugo pasaulio ir regionų ekonomikoje, ir sudarant palankesnes regioninės integracijos šioje srityje sąlygas; (3) numatyti paramą ir gebėjimų stiprinimą su UŠT prekybos politika susijusiai plėtrai ir remti UŠT reguliavimo reformą; (4) padėti skleisti informaciją UŠT apie patekimo į ES rinką sąlygas; (5) palaikyti tiesioginį Europos Komisijos ir UŠT dialogą tokiais klausimais, kaip prekyba ir su prekyba susiję aspektai, ir užtikrinti, kad ES prekybos derybose būtų atsižvelgiama į UŠT interesus. Įvairiuose tyrimuose rekomenduojama, kad ES ir UŠT daugiau bendradarbiautų aplinkosaugos klausimais šiose srityse: (1) klimato kaita; (2) gaivalinės nelaimės; (3) grėsmės laukinei gyvūnijai ir biologinei įvairovei, buveinių naikinimas; (4) neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba; (5) atliekų tvarkymas; (6) vandens tiekimas ir sanitarija. 2.3. Poveikio vertinimas Poveikio vertinime išsamiai išnagrinėtos trys politikos galimybės. 1 politikos galimybė. Status quo. Tolesnis Užjūrio asociacijos sprendimo be jokių pakeitimų taikymas. Pagal 1 politikos galimybę 2014–2020 m. laikotarpiu būtų taikomas šiuo metu galiojančios struktūros ir turinio asociacijos sprendimas. Status quo galėtų būti teisėtai laikoma tinkama būsimos ES ir UŠT asociacijos galimybe, nes dabartiniai susitarimai pasirodė naudingi UŠT socialiniam ir ekonominiam vystymuisi ir, be kita ko, sudarė galimybę laisvai patekti į didžiulę ES rinką ir gauti paramą, siekiant naudotis jos teikiamomis eksporto galimybėmis. Išorės tyrimuose buvo nustatyta, kad 1999–2009 m. ES ir UŠT bendradarbiavimas atitiko asociacijos tikslus ir UŠT politinius prioritetus, ir padaryta išvada, kad nebuvo jokių pastebimų prieštaravimų ar neatitikimų tarp ES ir UŠT bendradarbiavimo ir kitų Sąjungos politikos sričių. Nors 1 galimybė dera su SESV ketvirtąja dalimi ir jos preambule, tačiau ją pasirinkus nebūtų pasiektas bendras UŠT, jų valstybių narių ir Komisijos tikslas – abipusiškumo pagrindu performuoti ir atnaujinti ES ir UŠT santykius. Pagal šią galimybę santykiai nebūtų atnaujinti ir abipusiškesnė partnerystė, kurią palaikant būtų geriau atsižvelgiama į bendrus interesus, nebūtų sukurta. Išliktų paramos teikėjo ir gavėjo principas, kuriuo tradiciškai buvo grindžiami ES ir UŠT santykiai. UŠT prekių ir paslaugų patekimui į Sąjungą galiotų dabartinės taisyklės, dėl to UŠT prarastų galimybę patekti į rinką (dėl lengvatų panaikinimo). Tai neigiamai paveiktų UŠT socialinę ir ekonominę padėtį. 2 politikos galimybė. Užjūrio asociacijos sprendimo atnaujinimas ir suderinimas su ES politikos sistema Pagal 2 galimybę Užjūrio asociacijos sprendimas būtų atnaujintas ir suderintas su Sąjungos politikos sistema. Jame nustatyti tikslai ir principai būtų peržiūrėti atsižvelgiant į ES Tarybos politines gaires, įvairiomis progomis UŠT ir jų valstybių narių išreikštus pageidavimus ir išorės tyrimų rezultatus. 2 politikos galimybė sustiprintų ES ir UŠT bendradarbiavimą, grįstą bendrais interesais, kuriuos per konsultacijas nustatė suinteresuotosios šalys. Tikslingesniais ir labiau suderintais Sąjungos, UŠT ir jų valstybių narių veiksmais pagal šią galimybę taip pat būtų skatinamas veiksmingesnis bendradarbiavimas. Sąjunga labiau remtų UŠT prioritetinėmis pripažintas bendradarbiavimo sritis (pvz., biologinės įvairovės ir ekosistemos funkcijų išsaugojimas, moksliniai tyrimai ir inovacijos). Pagal 2 politikos galimybę Sąjunga remtų UŠT sprendžiant opius klausimus, kaip antai klimato kaita, kurie neigiamai veikia tvarų vystymąsi ir kurių jos vienos negali išspręsti. Salų teritorijos vienos negali sukurti tinkamų priemonių šiems uždaviniams spręsti, jos turi rasti partnerių ir būti įtrauktos į visuotinius reagavimo veiksmus. Pasirinkus 2 politikos galimybę UŠT galėtų naudotis atnaujintu prekybos režimu su Sąjunga, pagal kurį 1) būtų nustatytos geresnės kilmės taisyklės ir 2) užtikrinta, kad prekybos paslaugomis ir įsisteigimo sąlygos nebūtų prastesnės, nei kitiems trečiųjų šalių partneriams taikomos Sąjungos sąlygos, kaip yra pagal dabartinę sistemą. 2 politikos galimybė derėtų su SESV ketvirtąja dalimi ir jos preambule. Pagal ją taip pat būtų įgyvendintos ES Tarybos politinės gairės dėl trijų tikslų – konkurencingumo, atsparumo ir bendradarbiavimo. Pagal 2 politikos galimybę asociacijos sistema būtų atsižvelgta į pastarojo meto politikos pokyčius ir paskutinį dešimtmetį vykusias diskusijas. Pagal šią galimybę būtų užtikrintas ir sustiprintas politikos suderinamumas. Socialinis ir ekonominis poveikis bei poveikis aplinkai būtų geresnis nei pagal 1 galimybę. 2 politikos galimybė geriau, nei šiuo metu, atitiktų bendrus interesus. Būtų sudarytos sąlygos įtraukti Sąjungos politikos darbotvarkės prioritetus į Sąjungos ir UŠT santykius, taip pat padidėtų ES kaip pasaulinio masto partnerės reikšmė sprendžiant kylančius visuotinius klausimus. Taip UŠT geriau skleistų Sąjungos vertybes ir standartus platesniame pasaulyje. 3 politikos galimybė. Kelių partnerystės susitarimų sudarymas Pagal 3 galimybę ES ir UŠT santykiai būtų įvairiapusiškesni. Prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo srityje būtų laikomasi dviejų požiūrių. Kai tinkama ir įmanoma, kai kurios UŠT galėtų būti įtrauktos į kitus ES dvišalius susitarimus, visų pirma ekonominės partnerystės susitarimus arba laisvosios prekybos susitarimus. Likusioms UŠT pagal asociacijos susitarimą būtų taikomas pagal 1 arba 2 politikos galimybę numatytas prekybos režimas. Nors tai neapimtų prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo su UŠT, kurioms būtų taikomi kiti prekybos susitarimai, tačiau tai galėtų apimti bendradarbiavimą su visomis UŠT visose kitose srityse. Alternatyvi galimybė būtų užtikrinti, kad visas bendradarbiavimas su UŠT, kuriam būtų taikomas ekonominės partnerystės susitarimas ar laisvosios prekybos susitarimas, vyktų pagal šiuos susitarimus. Tai reikštų, kad finansinė parama taip pat būtų teikiama ne pagal asociacijos sistemą. UŠT įtraukus į kitus prekybos susitarimus arba jas su jais asocijavus būtų galima pasiekti tam tikrų ES ir UŠT asociacijos tikslų. Tačiau tai būtų daroma už pačios asociacijos ribų. Be to, 3 galimybė gali būti nevisiškai pritaikoma daugumos ar net visų UŠT poreikiams ir realiai padėčiai. Pati Sąjunga taip pat gali patirti neigiamų padarinių, jeigu reikės didelės kompensacijos siekiant įtraukti UŠT į esamus susitarimus. Jeigu UŠT būtų įtrauktos į kitus prekybos susitarimus, asocijuotosios šalys ir teritorijos, turinčios konstitucinius ryšius su valstybėmis narėmis, teisiškai ir faktiškai netektų UŠT statuso. Kadangi siekiant įgyvendinti 3 politikos galimybę Sąjungai gali tekti ieškoti būdų, kaip reglamentuoti skirtingo pobūdžio santykius su kiekviena UŠT, teisinis procesas būtų labai sudėtingas ir jį reikėtų kartoti su kiekviena UŠT. Tikėtina, kad kiltų didesnė painiava dėl UŠT ir jų gyventojų statuso. Tam tikros taisyklės, nustatytos skirtinguose susitarimuose ar šiuo metu svarstomos, gali nustoti galioti UŠT gyventojams, atsižvelgiant į tai, kad jie yra ES piliečiai. Taigi, įgyvendinant 3 politikos galimybę gali padidėti jau esanti įtampa tarp SESV taikymo srities teritorijoms ir asmenims. Dar didesnė painiava gali kilti, jeigu bus numatytos skirtingos bendradarbiavimo pagal skirtingas sistemas rūšys. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI 3.1. Teisinis pagrindas ES ir UŠT asociacijos pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ketvirtoji dalis. Išsamios UŠT ir ES asociacijos taisyklės ir procedūros nustatytos Tarybos sprendimuose remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 203 straipsniu, kuriame numatyta, kad tokie aktai priimami pagal specialią teisėkūros procedūrą. 3.2. Subsidiarumas SESV ketvirtosios dalies nuostatos turi būti praktiškai įgyvendinamos Sąjungos lygmeniu, nes asociacijos, socialinio ir ekonominio vystymosi ir ekonominių UŠT ir visos Sąjungos ryšių tikslo negalima pasiekti imantis veiksmų valstybių narių lygmeniu. Be to, valstybės narės negalėtų imtis veiksmų UŠT prekybos režimo srityje, kadangi bendra prekybos politika priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai (SESV II antraštinės dalies penktoji dalis). Komisijos pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto numatytas požiūris į bendradarbiavimą dera su partnerystės, papildomumo ir subsidiarumo principais. Komisija siūlo Sąjungos finansinę paramą UŠT grįsti programavimo dokumentais, už kuriuos būtų bendrai atsakingos kompetentingos UŠT institucijos bei Komisija ir kuriuose būtų apibrėžtos Sąjungos ir UŠT bendradarbiavimo strategijos. Šios bendradarbiavimo strategijos būtų grįstos UŠT kompetentingų institucijų nustatytais vystymosi tikslais, strategijomis ir prioritetais. Glaudžiai konsultuodamosi ir visiškai gerbdamos atitinkamus kiekvienos partnerės institucinius, teisinius ir finansinius įgaliojimus, Komisija, UŠT ir jų valstybės narės nuspręstų dėl veiklos. Nepažeidžiant Komisijos įgaliojimų, už veiklos, sutartos pagal bendradarbiavimo strategiją, įgyvendinimą pirmiausia būtų atsakingos UŠT institucijos. Komisija turėtų nustatyti bendrąsias šių programų ir projektų taisykles ir sąlygas. 3.3. Proporcingumas Pagal 188 ir 199 straipsniuose nustatytus asociacijos tikslus reikia sukurti visapusišką partnerystę, kurią sudarytų institucinė sistema ir prekybos susitarimai ir kuri apimtų daug bendradarbiavimo sričių ir pagrindinius Sąjungos finansinės paramos UŠT principus. Todėl reikalinga plataus masto ir užmojo teisinė priemonė. Sutartyje nustatyti tikslai yra ilgalaikiai. Todėl reikalingas pakankamai ilgos trukmės sprendimas. Kadangi pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą UŠT gaus finansavimą iš 11-ojo Europos plėtros fondo ir iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, būtų tinkama suderinti sprendimo trukmę su daugiamete finansine programa. Komisija siūlo lankstų ir kiekvienos UŠT padėčiai pritaikytą požiūrį. Siūloma atliekant auditą, ex ante, vidurio laikotarpio ir ex post vertinimus stebėti ES ir UŠT bendradarbiavimo veiksmingumą. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Komisijos komunikate[9] „Daugiametės finansinės programos, susijusios su ES bendradarbiavimo su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis bei užjūrio šalimis ir teritorijomis finansavimu 2014–2020 m. (11-uoju Europos plėtros fondu), rengimas“ bendradarbiavimui su UŠT numatyta skirti 343,4 mln. EUR. 343,4 mln. EUR suma skiriama vadovaujantis Tarybos sprendimu, kuris turi būti priimtas iki 2013 m. gruodžio 31 d., siekiant įgyvendinti asociacijos susitarimą su UŠT; 338,4 mln. EUR iš šios sumos skiriama teritorinėms ir regioninėms programoms finansuoti, o 5 mln. EUR kaip asignavimai skiriami EIB – palūkanų subsidijoms ir techninei pagalbai finansuoti vadovaujantis Užjūrio asociacijos sprendimo nuostatomis. 2012/0195 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimas) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 203 straipsnį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę, laikydamasi specialios teisėkūros procedūros, kadangi: (1) 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos[10] galioja iki 2013 m. gruodžio 31 d. Pagal jo 62 straipsnį Taryba privalo nustatyti tolesnio Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 198–202 straipsniuose išdėstytų principų taikymo nuostatas; (2) 2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos išvadose dėl ES santykių su užjūrio šalimis ir teritorijomis (UŠT)[11], Taryba paragino Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kad iki 2012 m. liepos mėn. būtų peržiūrėtas Užjūrio asociacijos sprendimas. Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui pagrįsti būsimą Sąjungos ir UŠT partnerystę trimis pagrindiniais ramsčiais: didinti konkurencingumą, stiprinti atsparumą, mažinti pažeidžiamumą ir kartu skatinti UŠT ir kitų partnerių bei kaimyninių regionų bendradarbiavimą ir integraciją; (3) 2008 m. birželio ir spalio mėn. Komisija surengė viešąsias konsultacijas ir pasiūlė tam tikrų naujam asociacijos sprendimui skirtų gairių. Šių konsultacijų rezultatai apibendrinti komunikatu „Naujos ES ir užjūrio šalių ir teritorijų (UŠT) partnerystės aspektai“[12]; (4) Sutartis ir jos antrinės teisės aktai nėra automatiškai taikomi UŠT, išskyrus kai kurias nuostatas, kuriose aiškiai nustatyta kitaip. Nors UŠT nėra trečiosios šalys, jos neįeina į bendrąją rinką ir privalo laikytis trečiosioms šalims skirtų su prekyba susijusių įpareigojimų, visų pirma prekių kilmės taisyklių, sveikatos ir augalų sveikatos standartų bei apsaugos priemonių; (5) Sąjungos ir UŠT ypatingi santykiai turėtų pereiti nuo klasikinio vystomojo bendradarbiavimo požiūrio prie abipusės partnerystės, siekiant remti UŠT tvarų vystymąsi. Be to, Sąjungos ir UŠT solidarumas turėtų būti grindžiamas jų unikaliu santykiu ir tuo, kad jos priklauso tai pačiai Europos šeimai; (6) pilietinės visuomenės indėlį į UŠT vystymąsi galima padidinti stiprinant pilietinės visuomenės organizacijas visose bendradarbiavimo srityse; (7) atsižvelgiant į UŠT geografinę padėtį ir nepaisant visų konkrečios geografinės srities dalyvių skirtingo statuso Sąjungos teisės atžvilgiu, visų šalių naudai bus siekiama jų tarpusavio bendradarbiavimo ir bendradarbiavimo su kaimynais, visų pirma sutelkiant dėmesį į bendro intereso sritis ir ES vertybių ir standartų propagavimą; (8) Sąjunga rems UŠT politiką ir strategiją abipusio intereso srityje, remdamasi konkrečios UŠT specifiniais poreikiais, potencialu ir pasirinkimu; (9) asociacija turėtų būti siekiama užtikrinti, kad būtų saugoma, atkuriama ir tvariai naudojama biologinė įvairovė ir ekosistemos paslaugos, kurios yra svarbus veiksnys siekiant tvaraus vystymosi; (10) UŠT yra didelė sausumos ir jūrų biologinė įvairovė. Klimato kaita gali būti žalinga UŠT gamtinei aplinkai ir kelia grėsmę jų tvariam vystymuisi. Biologinės įvairovės ir ekosistemų paslaugų išsaugojimo, nelaimių rizikos mažinimo, tvaraus gamtos išteklių valdymo bei tvarios energetikos skatinimo sričių veiksmai padės UŠT prisitaikyti prie klimato kaitos ir sumažinti jos poveikį; (11) plėtojant Sąjungos ir UŠT santykius, turėtų būti pripažįstamas svarbus vaidmuo, kurį UŠT galėtų atlikti prisidėdamos prie Sąjungos įsipareigojimų pagal daugiašalius aplinkosaugos susitarimus; (12) svarbu remti UŠT pastangas mažiau priklausyti nuo iškastinio kuro, siekiant mažinti jų pažeidžiamumą, susijusį su galimybėmis gauti kuro ir kainų nepastovumu, nes taip jų ekonomika taps atsparesnė ir bus mažiau pažeidžiama išorės sukrėtimų atveju; (13) Sąjunga gali padėti UŠT sumažinti jų pažeidžiamumą nelaimių atveju ir paremti veiksmus ir priemones, kurių jos imasi šiam tikslui pasiekti; (14) atoki UŠT padėtis trukdo jų konkurencingumui ir todėl svarbu pagerinti UŠT pasiekiamumą; (15) Sąjunga ir UŠT pripažįsta, kad švietimas yra labai svarbus UŠT tvariam vystymuisi; (16) tolesnė UŠT ekonominė ir socialinė raida turėtų būti grindžiama savitarpio parama ir tikslu stiprinti UŠT ekonomikos konkurencingumą ir siekti socialinės gerovės bei įtraukties, ypač kiek tai susiję su pažeidžiamiausiomis grupėmis ir neįgaliaisiais. Šiuo tikslu ES ir UŠT bendradarbiavimas turėtų apimti keitimąsi informacija ir geriausia patirtimi atitinkamose srityse, įskaitant gebėjimų ugdymą ir socialinę apsaugą, taip pat remti neįgaliųjų teises atsižvelgiant į JT Neįgaliųjų teisių konvencijos principus. Be to, Sąjungos ir UŠT asociacija turėtų padėti skatinti deramą darbą, įskaitant socialinio dialogo srities geriausią patirtį, ir laikytis svarbiausių darbo standartų, lygių galimybių, nediskriminavimo ir prieinamumo principų UŠT ir regionuose, kuriuose jie yra; (17) UŠT sergamumas užkrečiamosiomis ligomis, pavyzdžiui, dengės karštlige Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno regione ir čikungunija Indijos vandenyno regione, gali turėti didelių neigiamų padarinių sveikatai ir ekonomikai. Dėl epidemijų UŠT ne tik mažėja sergančių gyventojų darbo našumas, bet ir gali smarkiai sumažėti turistų srautai, o turizmas yra labai svarbus daugelio UŠT ekonomikai. Kadangi į UŠT vyksta daug turistų ir darbuotojų migrantų, jie gali infekcines ligas pernešti į UŠT. Ir atvirkščiai, dėl didelių iš UŠT keliaujančių žmonių srautų užkrečiamosios ligos gali pradėti plisti Europoje. Todėl yra svarbu užtikrinti saugų turizmą – tai lemiamas veiksnys siekiant UŠT ekonomikos tvarumo, nes ji labai priklauso nuo turizmo; (18) Sąjungos ir UŠT asociacija turi būti atsižvelgta į UŠT kultūrų įvairovės ir tapatybių išsaugojimą ir padedama jo siekti; (19) Sąjunga pripažįsta, kad su UŠT svarbu plėtoti aktyvesnę partnerystę, susijusią su geru valdymu ir kova su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, terorizmu ir korupcija; (20) Sąjungos ir UŠT prekyba ir su prekyba susijęs bendradarbiavimas turėtų padėti siekti tvaraus vystymosi tikslo ekonominio bei socialinio vystymosi ir aplinkosaugos srityse; (21) su pasauliniais pokyčiais susijęs nuolatinis prekybos liberalizavimo procesas plačiai įtraukia Sąjungą, kuri yra pagrindinė UŠT prekybos partnerė, ir jų AKR kaimynus bei kitus ekonominius partnerius; (22) UŠT salų gamtinė aplinka yra trapi, reikalaujanti tinkamos apsaugos, įskaitant tinkamą atliekų tvarkymą. Radioaktyvių atliekų tvarkymas, išskyrus kiek tai susiję su Grenlandija, kuriai Euratomo sutartis netaikoma, yra numatytas Euratomo sutarties 198 straipsnyje ir susijusiuose antrinės teisės aktuose. Dėl kitų atliekų turėtų būti nurodyta, kokios Sąjungos taisyklės turi būti taikomos UŠT; (23) šiuo sprendimu turėtų būti nustatytos lankstesnės prekių kilmės taisyklės, įskaitant naujas prekių kilmės kumuliacijos galimybes. Kumuliacija turėtų būti įmanoma ne tik su UŠT ir ekonominės partnerystės susitarimo (EPS) šalimis, bet, tam tikromis sąlygomis, taip pat ir produktų, kilusių iš šalių, su kuriomis Sąjunga pasirašiusi ir taiko laisvosios prekybos susitarimą, atžvilgiu ir produktų, įvežamų į Sąjungą be muitų ir be kvotų pagal Sąjungos Bendrąją lengvatų sistemą[13], atžvilgiu (taip pat tam tikromis sąlygomis). Šios sąlygos yra būtinos siekiant prekybos taisyklių apėjimo prevencijos ir užtikrinant tinkamą kumuliacijos tvarkos taikymą; (24) susijusių UŠT veiklos vykdytojų ir administracijų naudai būtina atnaujinti UŠT kilmės sertifikavimo procedūras. Taip pat reikia atitinkamai atnaujinti Sąjungos ir UŠT administracinio bendradarbiavimo nuostatas; (25) būtina nustatyti administracinio bendradarbiavimo metodus ir galimybę laikinai panaikinti lengvatinį režimą visų arba tam tikrų iš UŠT kilusių produktų atžvilgiu, jeigu sukčiaujama, daromi pažeidimai arba sistemiškai nesilaikoma su produktų kilme susijusių taisyklių ar nebendradarbiaujama administraciniu lygmeniu. Be to, būtina nustatyti pakankamai išsamias apsaugos ir priežiūros nuostatas. Tai turėtų leisti UŠT ir Sąjungos kompetentingoms institucijoms ir ūkinės veiklos vykdytojams laikytis aiškių ir skaidrių taisyklių bei procedūrų. Galiausiai, bendro intereso dalykas yra užtikrinti tinkamą procedūrų ir tvarkos taikymą, kad UŠT galėtų eksportuoti prekes į ES be muitų ir be kvotų. Todėl būtina įtraukti nuostatą, išaiškinančią tokių procedūrų ir tvarkos taikymo administracinių klaidų, dėl kurių Sąjungos biudžetas patiria nuostolių dėl negautų importo muitų, pasekmes. Tokia nuostata turėtų aiškiai patvirtinti, kad tokių patirtų nuostolių finansinė našta teks ne Sąjungos biudžetui, o valstybėms narėms, turinčioms ypatingų santykių su UŠT, kurių valdžios institucijos padarė klaidą. Šioje nuostatoje neturėtų būti išskiriamos UŠT prekės ir trečiųjų šalių prekės – nuostatos turėtų apimti abu atvejus; (26) atsižvelgiant į integracijos tikslus ir į pasaulio prekybos pokyčius paslaugų ir įsisteigimo srityje, būtina remti paslaugų rinkos plėtrą ir investicijų galimybes gerinant sąlygas UŠT paslaugoms ir investicijoms patekti į Sąjungos rinką. Šiuo atžvilgiu Sąjunga turėtų siūlyti UŠT palankiausią režimą, nustatytą kitiems prekybos partneriams, taikydama visapusiškas didžiausiojo palankumo statuso sąlygas, ir kartu užtikrinti UŠT lankstesnes prekybos santykių galimybes apribodama UŠT Sąjungai nustatytą režimą tuo, kas nustatyta kitoms didelio masto prekybos ekonomikos šalims; (27) intelektinės nuosavybės teisės yra esminis inovacijų skatinimo komponentas; jos padeda skatinti ekonominį ir socialinį vystymąsi. Jos yra naudingos šalims, nes leidžia joms apsaugoti intelektinius kūrinius ir turtą. Jų apsauga ir vykdymo užtikrinimas padeda sudaryti palankesnes sąlygas prekybai, augimui ir užsienio investicijoms, taip pat kovoti su padirbtų produktų keliamu pavojumi sveikatai ir saugai. UŠT galėtų būti naudinga intelektinės nuosavybės teisių politika, ypač susijusi su biologinės įvairovės išsaugojimu ir technologijų vystymu; (28) sanitarijos bei fitosanitarijos priemonės ir prekybos techninės kliūtys gali daryti poveikį prekybai, todėl reikia bendradarbiauti. Prekyba ir su prekyba susijęs bendradarbiavimas taip pat turėtų apimti konkurencijos politiką ir intelektinės nuosavybės teises, kurios daro poveikį teisingam prekybos pelno paskirstymui; (29) siekiant užtikrinti, kad UŠT galėtų geriausiomis sąlygomis dalyvauti Sąjungos vidaus rinkoje ir regioninėse, subregioninėse bei tarptautinėse rinkose, labai svarbu toliau plėtoti UŠT atitinkamų sričių pajėgumus. Tai apima žmogiškųjų išteklių ir jų gebėjimų vystymą, mažų ir vidutinių įmonių vystymą, ekonomikos sektorių įvairinimą ir tinkamos teisinės sistemos diegimą, siekiant sukurti investicijoms palankią verslo aplinką; (30) Sąjungos ir UŠT bendradarbiavimas finansinių paslaugų srityje turėtų padėti kurti saugesnę, patikimesnę ir skaidresnę finansų sistemą, kuri yra svarbi didinant pasaulinį finansinį stabilumą ir remiant tvarų augimą. Šioje srityje reikėtų siekti pereiti prie patvirtintų tarptautinių standartų ir derinti UŠT teisės aktus su ES acquis dėl finansinių paslaugų. Būtina skirti tinkamą dėmesį UŠT valdžios institucijų, įskaitant priežiūros institucijas, administracinių gebėjimų stiprinimui; (31) UŠT teikiama finansinė parama turėtų būti skirstoma remiantis vienodais, skaidriais ir veiksmingais kriterijais, atsižvelgiant į UŠT poreikius ir pasiektus rezultatus. Šiais kriterijais turėtų būti atsižvelgiama į gyventojų skaičių, bendrojo vidaus produkto (BVP) lygį, ankstesnių asignavimų iš Europos plėtros fondo (EPF) lygį ir sunkumus dėl UŠT geografinės izoliacijos; (32) siekiant UŠT valdžios institucijų valdymo gebėjimų veiksmingumo, supaprastinimo ir pripažinimo, UŠT suteikti finansiniai ištekliai turėtų būti valdomi remiantis abipusės partnerystės principu. Be to, UŠT institucijos turėtų prisiimti atsakomybę už politikos formavimą ir jos įgyvendinimą, kaip šalys susitarė bendradarbiavimo strategijose; (33) 9 ir 82 straipsniuose nustatytose su finansine parama susijusiose procedūrose numatyta perduoti pagrindinę atsakomybę už 11-ojo EPF bendradarbiavimo programų kūrimą ir įgyvendinimą konkrečiai UŠT. Turi būti bendradarbiaujama visų pirma laikantis UŠT teritorinių nuostatų ir siekiant remti suprogramuotos veiklos stebėjimą, vertinimą ir auditą. Be to, būtina patikslinti, kad UŠT gali gauti įvairių šaltinių finansavimą, numatytą 76 straipsnyje; (34) siekiant priimti programavimo dokumentų rengimo, tolesnių veiksmų, audito, vertinimo, persvarstymo ir įgyvendinimo, taip pat atskaitomybės ir finansinių klaidų taisymo išsamias taisykles, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus, susijusius šio sprendimo IV dalimi. Siekiant atsižvelgti į technologijų vystymąsi ir muitų teisės aktų pokyčius, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai taip pat turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus, kuriais iš dalies keičiami VI priedo priedėliai. Labai svarbu, kad parengiamųjų darbų metu Komisija organizuotų tinkamas konsultacijas, įskaitant konsultacijas ekspertų lygmeniu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pat metu tinkamai ir laiku perduoti Tarybai; (35) [Bermudos Vyriausybės pageidavimu šiame sprendime nustatytos asociacijos nuostatos neturėtų būti taikomos Bermudai;] (36) pagal šį sprendimą visiem pirmiau minėtiems naujiems veiksniams Taryba turėtų parengti novatorišką sprendimą, kuris būtų nuoseklus ir pritaikytas įvairioms situacijoms; (37) šis sprendimas turėtų pakeisti Sprendimą 2001/822/EB, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: Pirma dalis Užjūrio šalių bei teritorijų ir Sąjungos asociacijos bendrosios nuostatos 1 skirsnis Bendrosios nuostatos 1 straipsnis Tikslas 1. Užjūrio šalių bei teritorijų (UŠT) ir Europos Sąjungos asociacija (toliau – asociacija) yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 198 straipsniu pagrįsta partnerystė, kurios tikslas – remti tvarų UŠT vystymąsi ir skatinti Sąjungos vertybių ir standartų įtvirtinimą platesniu pasauliniu mastu. 2. Asociacijos partneriai yra Sąjunga, UŠT ir valstybės narės, su kuriomis jos yra susijusios. 2 straipsnis Tikslai, principai ir vertybės 1. Sąjungos ir UŠT asociacija pagrįsta bendrais UŠT, valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, ir Sąjungos tikslais, principais ir vertybėmis. 2. Asociacija siekiama Sutarties 199 straipsnyje nustatytų bendrųjų tikslų, skatinant UŠT konkurencingumą, didinant atsparumą, mažinant pažeidžiamumą ir skatinant jų tarpusavio bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą su kitais partneriais. 3. Siekdami šių tikslų asociacijos nariai laikosi pagrindinių laisvės, demokratijos, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, teisinės valstybės, gero valdymo ir tvaraus vystymosi principų, kurie yra bendri visoms UŠT ir valstybėms narėms, su kuriomis jos yra susijusios. 4. Šiame sprendime nurodytose bendradarbiavimo srityse negali būti jokios diskriminacijos lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos pagrindu. 5. Partnerės pripažįsta viena kitos teisę nustatyti savo tvaraus vystymosi politikos kryptis ir prioritetus, savo nacionalinius aplinkos ir darbo saugos lygius ir atitinkamai priimti arba keisti susijusius teisės aktus ir politiką nuosekliai vykdant įsipareigojimą laikytis tarptautiniu mastu pripažintų standartų ir susitarimų. Tai darydamos jos stengiasi užtikrinti aukštą aplinkos apsaugos ir darbo saugos lygį. 6. Įgyvendindamos šį sprendimą partnerės vadovaujasi skaidrumo bei subsidiarumo principais ir veiksmingumo poreikiu ir taip pat sprendžia trijų UŠT tvaraus vystymosi ramsčių – ekonominio vystymosi, socialinio vystymosi ir aplinkos apsaugos – klausimus. 3 straipsnis Asociacijos valdymas Veikdamos atitinkamose institucinės, teisinės ir finansinės kompetencijos srityse asociaciją valdo Komisija bei UŠT valdžios institucijos ir prireikus valstybės narės, su kuriomis UŠT yra susijusios. 4 straipsnis Teritorinis taikymas Asociacijos nuostatos taikomos Sutarties II priede nurodytoms UŠT [išskyrus Bermudą]. 5 straipsnis Abipusiai interesai, papildomumas ir prioritetai 1. Asociacija yra politikos dialogo ir bendradarbiavimo abipusio intereso klausimais sistema. 2. Pirmenybė teikiama bendradarbiavimui abipusio intereso srityse, pvz.: (a) UŠT ūkio ekonominis įvairinimui, įskaitant jų tolesnę integraciją į pasaulio ir regioninę ekonomiką; (b) ekologiškai tvaraus augimo skatinimui; (c) tvariam gamtos išteklių valdymui, įskaitant biologinės įvairovės ir ekosistemų paslaugų išsaugojimą ir tvarų naudojimą; (d) prisitaikymui prie klimato kaitos poveikio ir jo švelninimui; (e) nelaimių rizikos mažinimo skatinimui; (f) mokslinių tyrimų, inovacijų ir mokslinio bendradarbiavimo veiklos skatinimui; (g) UŠT, jų kaimynų ir kitų partnerių socialinių, kultūrinių ir ekonominių mainų skatinimui. 3. Bendradarbiavimu abipusio intereso srityse siekiama skatinti UŠT savarankiškumą ir UŠT gebėjimų rengti, įgyvendinti ir stebėti strategijas bei politiką, nurodytas 2 dalyje, ugdymą. 6 straipsnis Asociacijos populiarinimas 1. Siekdamos stiprinti tarpusavio ryšius, Sąjunga ir UŠT deda pastangas, kad praneštų savo piliečiams apie asociaciją, bei ypač skatindamos UŠT institucijų, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės ir verslininkų ir jų dialogo partnerių Sąjungoje ryšius ir bendradarbiavimą. 2. Valstybės narės remia UŠT pastangas stiprinti ir populiarinti savo santykius su visa Sąjunga. 7 straipsnis Regioninis bendradarbiavimas, regioninė integracija ir bendradarbiavimas su kitais partneriais 1. Atsižvelgiant į šio sprendimo 3 straipsnį, asociacijos tikslas – remti UŠT pastangas dalyvauti atitinkamose tarptautinėse, regioninėse ir (arba) subregioninėse bendradarbiavimo iniciatyvose, taip pat regioniniuose arba subregioniniuose integracijos procesuose, laikantis savo siekių ir kompetentingų UŠT institucijų apibrėžtų tikslų ir prioritetų. 2. Siekdamos šio tikslo Sąjunga ir UŠT gali keistis informacija ir geriausia patirtimi ar užmegzti kitokį glaudų bendradarbiavimą ir pradėti koordinuoti veiksmus su kitais partneriais atsižvelgdamos į UŠT dalyvavimą regioninių ir tarptautinių organizacijų veikloje ir prireikus sudarant tarptautinius susitarimus. 3. Asociacijos tikslas – remti UŠT ir kitų partnerių bendradarbiavimą šio sprendimo antroje ir trečioje dalyse nurodytose bendradarbiavimo srityse. Šiuo atžvilgiu asociacijos tikslas – skatinti UŠT ir Sutarties 349 straipsnyje nurodytų atokiausių regionų, jų kaimyninių Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) ir AKR nepriklausančių valstybių bendradarbiavimą. Siekdama šio tikslo Sąjunga pagerina įvairių ES finansinių priemonių remiamą bendradarbiavimo programų koordinavimą ir sinergiją. 4. Parama UŠT dalyvavimui atitinkamų regioninės integracijos organizacijų veikloje visų pirma sutelkiama į: (a) atitinkamų regioninių organizacijų ir institucijų, kurių narės yra UŠT, gebėjimų ugdymą; (b) regionines arba subregionines iniciatyvas, pavyzdžiui, sektorių reformos politikos, susijusios su šio sprendimo antroje ir trečioje dalyse nurodytomis bendradarbiavimo sritimis, įgyvendinimą; (c) UŠT informuotumą ir žinias apie regioninės integracijos procesų poveikį skirtingose vietovėse; (d) UŠT dalyvavimą regioninės integracijos organizacijų vykdomoje regioninių rinkų plėtroje; (e) UŠT ir jų kaimynų tarpvalstybines investicijas. 8 straipsnis Specialus režimas 1. Asociacija atsižvelgiama į UŠT ekonominės raidos įvairovę ir skirtingus gebėjimus visapusiškai pasinaudoti 7 straipsnyje nurodytais regioniniu bendradarbiavimu ir regionine integracija. 2. Izoliuotosioms UŠT nustatomas specialus režimas. 3. Kad izoliuotosios UŠT galėtų įveikti struktūrines ir kitokias vystymosi kliūtis, šiuo specialiu režimu atsižvelgiama į jų konkrečius sunkumus, inter alia, nustatant finansinės paramos dydį ir su ja susijusias sąlygas. 4. UŠT, kurios laikomos izoliuotosiomis, išvardytos I priede. 2 skirsnis Bendradarbiavimo dalyviai 9 straipsnis Bendras požiūris 1. Asociacija grindžiama UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, ir Komisijos ir, jei reikia, Europos investicijų banko (EIB) plataus masto dialogu ir konsultacijomis abipusio intereso klausimais. 2. Prireikus UŠT surengia dialogą ir konsultacijas su tokiomis institucijomis ir įstaigomis: (a) kompetentingomis vietos ir kitomis valdžios institucijomis; (b) ekonominiais ir socialiniais partneriais; (c) kitomis atitinkamomis įstaigomis, atstovaujančiomis pilietinei visuomenei, aplinkosaugos partneriams, nevyriausybinėms organizacijoms ir įstaigoms, atsakingoms už vyrų ir moterų lygybės skatinimą. 10 straipsnis Bendradarbiavimo dalyviai 1. UŠT bendradarbiavimo dalyviai: (a) UŠT vyriausybinės institucijos; (b) UŠT vietos institucijos; (c) viešųjų paslaugų teikėjai ir pilietinės visuomenės organizacijos, kaip antai socialinės, verslininkų, darbdavių ir profesinių sąjungų asociacijos, vietos, nacionalinės arba tarptautinės nevyriausybinės organizacijos; (d) regioninės ir subregioninės organizacijos. 2. Valstybės narės, su kuriomis UŠT yra susijusios, per tris mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo praneša Komisijai apie vyriausybines bei vietos valdžios institucijas, nurodytas šio straipsnio 1 dalies a ir b punktuose. 11 straipsnis Nevyriausybinių dalyvių pareigos 1. Nevyriausybinės organizacijos gali būti svarbios keičiantis informacija ir konsultuojantis dėl bendradarbiavimo, ypač rengiant ir įgyvendinant bendradarbiavimo pagalbą, projektus ar programas. Joms gali būti perduoti finansų valdymo įgaliojimai įgyvendinti tokius projektus ar programas, siekiant remti vietos vystymosi iniciatyvas. 2. Nevyriausybiniai dalyviai, kurie gali decentralizuotai valdyti projektus arba programas, nustatomi UŠT valdžios institucijų, Komisijos ir valstybių narių, su kuriomis yra susijusios UŠT, susitarimu, atsižvelgiant į susijusius klausimus, jų patirtį ir veiklos sritį. Nustatymo procesas vykdomas kiekvienoje UŠT; tai 9 straipsnyje nurodytų plataus masto dialogo ir konsultacijų dalis. 3. Asociacijos tikslas – remti UŠT pastangas stiprinti pilietinės visuomenės organizacijas, visų pirma jų kūrimą ir vystymą, ir priemonių, būtinų pradėti jų dalyvavimą formuojant, įgyvendinant ir vertinant vystymosi strategijas ir programas, kūrimą. 3 skirsnis Asociacijos institucinė sistema 12 straipsnis Pagrindiniai dialogo principai 1. Sąjunga, UŠT ir valstybės narės, su kuriomis jos yra susijusios, reguliariai dalyvauja visapusiškame politiniame dialoge. 2. Dialogas palaikomas visiškai laikantis Sąjungos, UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, atitinkamų institucinių, teisinių ir finansinių įgaliojimų. Dialogas palaikomas lanksčiai: jis gali būti formalus ar neformalus, tinkamo lygmens ar formato ir palaikomas naudojant 13 straipsnyje nurodytą struktūrą. 3. Dialogu UŠT sudaromos galimybės visapusiškai dalyvauti asociacijos įgyvendinimo veikloje. 4. Dialogo dėmesys sutelkiamas, inter alia, į konkrečius politinius klausimus, kurie kelia abipusį susirūpinimą arba yra svarbūs abiem šalims siekiant asociacijos tikslų. 13 straipsnis Asociacijos institucijos 1. Asociacija įsteigiamos šios dialogo institucijos: (a) UŠT ir ES dialogo forumas (UŠT ir ES forumas), renkasi kasmet; į jį sukviečiami UŠT valdžios institucijos, valstybių narių ir Komisijos atstovai. Europos Parlamento nariai, EIB ir atokiausių regionų atstovai prireikus yra įtraukiami į UŠT ir ES forumo darbą; (b) Komisija, UŠT ir valstybės narės, su kuriomis jos yra susijusios, reguliariai surengia trišales konsultacijas. Šios konsultacijos paprastai rengiamos keturis kartus per metus Komisijos iniciatyva arba UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, prašymu. (c) UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, ir Komisijos susitarimu spręstiniems klausimams tinkama forma steigiamos patariamosios darbo grupės, kurios stebės asociacijos nuostatų įgyvendinimą. Šios darbo grupės teiks informaciją techninėms diskusijoms dėl klausimų, kurie konkrečiai susiję su UŠT ir valstybėmis narėmis, su kuriomis jos yra susijusios, ir papildys UŠT ir ES forumo ir (arba) trišalių konsultacijų darbą. 2. Komisija pirmininkauja UŠT ir ES forumui, trišalėms konsultacijoms ir darbo grupėms ir teikia sekretoriato paslaugas. Antra dalis Tvaraus vystymosi bendradarbiavimo sritys įgyvendinant asociacijos nuostatas 1 skirsnis Aplinkosaugos klausimai, klimato kaita ir nelaimių pavojaus mažinimas 14 straipsnis Bendrieji tikslai ir principai Siekiant asociacijos tikslų aplinkos, klimato kaitos ir nelaimių rizikos mažinimo srities bendradarbiavimas gali būti susijęs su: (a) UŠT pastangų apibrėžti ir įgyvendinti politiką, strategijas, veiksmų planus ir priemones rėmimu; (b) UŠT pastangų integruotis į regioninius tinklus ir iniciatyvas rėmimu; (c) tvaraus išteklių naudojimo ir išteklių naudojimo efektyvumo skatinimu ir ekonomikos augimo atsiejimo nuo aplinkos niokojimo skatinimu. 15 straipsnis Biologinės įvairovės ir ekosistemų paslaugų tvarus valdymas ir apsauga Siekiant asociacijos tikslų biologinės įvairovės tvaraus valdymo bei apsaugos ir ekosistemų paslaugų srities bendradarbiavimas gali būti susijęs su: (a) jūrų ir sausumos saugomų teritorijų nustatymu ir veiksmingu valdymu ir geresniu esamų saugomų teritorijų valdymu; (b) jūrų ir sausumos išteklių tvariu valdymu, kuris padėtų apsaugoti svarbias rūšis, buveines ir ekosistemų funkcijas už saugomų teritorijų ribų; (c) jūros ir sausumos biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos ir tvaraus naudojimo stiprinimu: i) sprendžiant platesnės ekosistemos masto uždavinį – klimato kaitos problemą, kai siekiama išsaugoti sveikas, atsparias ekosistemas ir skatinti ekologišką infrastruktūrą ir ekosistemoms palankų požiūrį į prisitaikymą prie klimato kaitos ir jos poveikio mažinimą, kurie dažnai užtikrina visokeriopą naudą; ii) stiprinant gebėjimus vietos, regionų ir (arba) tarptautiniu lygmenimis, kai visi suinteresuotieji subjektai, įskaitant valdžios institucijas, žemės savininkus, privatųjį sektorių, mokslo darbuotojus ir pilietinę visuomenę, skatinami keistis informacija, žiniomis ir geriausia patirtimi; iii) stiprinant galiojančias gamtos apsaugos programas ir susijusias pastangas saugomose teritorijose ir už jų ribų; iv) plečiant žinių pagrindą ir užpildant žinių spragas, įskaitant ekosistemų funkcijų ir paslaugų verčių kiekybinį nustatymą; (d) regioninio bendradarbiavimo skatinimu ir palengvinimu, kad būtų sprendžiami tokios problemos, kaip antai invazinės svetimos rūšys arba klimato kaitos poveikis; (e) mechanizmų sukūrimu, kad būtų racionaliai naudojami ištekliai, įskaitant mokėjimą už ekosistemų paslaugas. 16 straipsnis Tvari miškotvarka Siekiant asociacijos tikslų tvarios miškotvarkos srities bendradarbiavimas gali būti susijęs su miškų auginimo skatinimu, miškų apsauga ir tvaria miškotvarka, įskaitant medžių naudojimą siekiant saugoti aplinką nuo erozijos ir kontroliuoti dykumėjimą, miško įveisimą ir medienos eksporto valdymą. 17 straipsnis Integruotas pakrančių zonos tvarkymas Siekiant asociacijos tikslų integruoto pakrančių zonos tvarkymo srities bendradarbiavimas gali būti susijęs su: (a) parama UŠT veiksmams, kad jūrų ir pakrančių zonos būtų tvarkomos veiksmingai ir tvariai, nustatant strateginius, integruotus jūrų ir pakrančių zonos planavimo ir tvarkymo metodus; (b) ekonominės ir socialinės veiklos, pvz., žuvininkystės ir akvakultūros, turizmo, jūrų transporto, derinimu su jūrų ir pakrančių zonų potencialu, susijusiu su atsinaujinančiąja energija, žaliavomis, ir kartu atsižvelgiant į klimato kaitos ir žmogaus veiklos poveikį. 18 straipsnis Jūrų reikalai Siekiant asociacijos tikslų jūrų reikalų srities bendradarbiavimas gali būti susijęs su: (a) dialogo dėl šios srities bendro intereso klausimų stiprinimu; (b) žinių apie jūras ir biotechnologijų, vandenynų energijos, jūrų stebėjimo, pakrančių zonos tvarkymo ir ekosistema pagrįsto valdymo skatinimas; (c) integruotų metodų skatinimu tarptautiniu lygiu. 19 straipsnis Tausus žuvininkystės išteklių valdymas 1. Siekiant asociacijos tikslų tausaus žuvininkystės išteklių valdymo srities bendradarbiavimas grindžiamas šiais principais: (a) įsipareigojimu atsakingai valdyti žuvininkystę ir vadovautis atsakinga žvejybos praktika; (b) atsisakymu priemonių ar veiklos, kurie yra nesuderinami su tausaus žuvininkystės išteklių naudojimo principais; (c) nedarant poveikio esamiems ar būsimiems Sąjungos ir UŠT dvišaliams žuvininkystės partnerystės susitarimams ES ir UŠT siekia reguliariai tarpusavyje konsultuotis gyvųjų jūrų išteklių apsaugos ir valdymo klausimais ir keistis informacija apie esamą išteklių būklę per atitinkamas 13 straipsnyje numatytas asociacijos institucijas. 2. 1 dalyje nurodytos srities bendradarbiavimas gali būti susijęs su: (a) aktyviu gero valdymo, geriausios patirties ir atsakingo žuvininkystės valdymo skatinimu saugant ir tausiai valdant žuvininkystės išteklius, įskaitant bendro intereso žuvininkystės išteklius ir regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų valdomus žuvininkystės išteklius; (b) žuvininkystės išteklių apsaugos dialogu ir bendradarbiavimu, įskaitant kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba priemones, ir veiksmingu bendradarbiavimu su regioninėmis žuvininkystės valdymo organizacijomis ir jų viduje. Dialogas ir bendradarbiavimas apima kontrolės ir tikrinimo schemas, paskatas ir įpareigojimus, kad ilgainiui žuvininkystė ir pakrančių aplinka būtų valdomi veiksmingiau. 20 straipsnis Tvari vandentvarka 1. Siekdamos asociacijos tikslų Sąjunga ir UŠT gali bendradarbiauti tvarios vandentvarkos srityje vykdydamos vandens ūkio politiką ir steigdamos institucijas, saugodamos vandens išteklius, užtikrindamos vandens tiekimą kaimo ir miesto vietovėse buitinėms, pramonės ir žemės ūkio reikmėms, vandens išteklių kaupimą ir paskirstymą, nuotekų tvarkymą. 2. Vandens tiekimo ir sanitarijos sektoriaus srityje ypatingas dėmesys skiriamas galimybei naudotis geriamojo vandens tiekimu ir sanitarijos paslaugomis menkai išvystytos infrastruktūros vietovėse; tai tiesiogiai padeda vystyti žmogiškuosius išteklius, nes gerinama sveikata ir didinamas darbo našumas. 3. Šių sričių bendradarbiavimas grindžiamas principu, kad poreikio plėsti pagrindinių vandens ir asenizacijos paslaugų tiekimo miesto ir kaimo gyventojams klausimą privalu spręsti ekologiškai tvariais būdais. 21 straipsnis Atliekų tvarkymas Siekiant asociacijos tikslų atliekų tvarkymo srities bendradarbiavimas gali būti susijęs su skatinimu naudoti geriausią aplinkos apsaugos praktiką visose operacijose, susijusiose su atliekų tvarkymu, įskaitant atliekų mažinimą, perdirbimą arba kitus procesus, susijusius su antrinių žaliavų gavyba ir atliekų šalinimu. 22 straipsnis Tvari energetika Siekiant asociacijos tikslų tvarios energetikos srities bendradarbiavimas gali būti susijęs su: (a) energijos gamyba, visų pirma, tvarios energijos, pvz., saulės, biomasės, vandens, geoterminės, bangų, vandens ir vėjo energijos vystymu, skatinimu, naudojimu ir kaupimu; (b) energijos politika ir teisės aktais, visų pirma politikos formavimu ir teisės aktų priėmimu, užtikrinant ne per didelius ir tvarius energijos tarifus; (c) energijos vartojimo efektyvumu, visų pirma su energijos vartojimo efektyvumo standartų kūrimu ir nustatymu ir energijos vartojimo efektyvumo priemonių įgyvendinimu įvairiuose sektoriuose (pramonės, prekybos, viešajame sektoriuose, namų ūkiuose) bei susijusia švietimo ir informavimo veikla; (d) transportu, visų pirma, labiau aplinką tausojančio viešojo ir privataus transporto priemonių, pavyzdžiui, vandenilinių, elektrinių transporto priemonių, arba susitarimų pavežti ir dviračių transporto sistemų vystymu, propagavimu ir naudojimu; (e) miestų planavimu ir statybomis, ypač aukštų aplinkos kokybės standartų ir didelio energijos vartojimo efektyvumo propagavimu ir nustatymu miestų planavimo ir statybos srityse; (f) turizmu, ypač skatinant energijos požiūriu nepriklausomą (pagrįstą atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais) ir (arba) ekologiško turizmo infrastruktūrą. 23 straipsnis Klimato kaita Siekiant asociacijos tikslų klimato kaitos srities bendradarbiavimu siekiama paremti UŠT iniciatyvas, susijusias su prisitaikymu prie klimato kaitos ir jos mažinimu, ir gali apimti: (a) prisitaikymo prie klimato kaitos teritorinių, regioninių ir (arba) tarptautinių veiksmų, planų arba priemonių nustatymą; (b) prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos mažinimo tikslų įtraukimą į viešąją politiką ir strategiją; (c) statistinių duomenų ir rodiklių, būtinų politikos formavimo ir įgyvendinimo priemonių, rengimą ir nustatymą; (d) UŠT dalyvavimo regioninių ir tarptautinių dialogo institucijų veikloje skatinimą, siekiant puoselėti žinių ir patirties mainus. 24 straipsnis Nelaimių rizikos mažinimas Siekiant asociacijos tikslų nelaimių rizikos mažinimo srities bendradarbiavimas gali būti susijęs su: (a) nelaimių prevencijos ir pasirengimo joms sistemų, įskaitant numatymo ir greito įspėjimo sistemas, kūrimu ir tobulinimu, siekiant mažinti nelaimių padarinius; (b) išsamių žinių apie UŠT ir jų vietos regionų nelaimių rizikos faktorių ir dabartinius reagavimo pajėgumus plėtojimu; (c) galiojančių nelaimių prevencijos ir pasirengimo priemonių stiprinimu vietos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis; (d) atitinkamų dalyvių reagavimo pajėgumų gerinimu, kad jie būtų labiau koordinuoti, efektyvesni ir veiksmingesni; (e) visuomenės informavimo ir informacijos gyventojams apie rizikos tikimybę, nelaimės prevenciją, pasirengimą ir reagavimą į ją gerinimu, skiriant tinkamą dėmesį specialiesiems neįgaliųjų poreikiams; (f) pagrindinių civilinės saugos dalyvių bendradarbiavimo stiprinimu; (g) UŠT dalyvavimo regioninių, Europos ir (arba) tarptautinių institucijų veikloje skatinimu, siekiant sudaryti sąlygas įvairiems partneriams reguliariau keistis informacija ir glaudžiau bendradarbiauti nelaimės atveju. 2 skirsnis Pasiekiamumas 25 straipsnis Bendrieji tikslai 1. Siekiant asociacijos tikslų pasiekiamumo srities bendradarbiavimu siekiama: (a) užtikrinti geresnes galimybes UŠT pasinaudoti pasauliniais transporto tinklais; (b) užtikrinti geresnes galimybes UŠT pasinaudoti informacijos ir ryšių technologijomis ir paslaugomis. 2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas bendradarbiavimas gali apimti: (a) politikos formavimą ir institucijų steigimą; (b) vežimą keliais, geležinkeliais, oro, jūrų arba vidaus vandenų keliais; (c) saugyklas jūrų ir oro uostuose. 26 straipsnis Jūrų transportas 1. Siekiant asociacijos tikslų jūrų transporto srities bendradarbiavimu siekiama plėtoti ir skatinti ekonomiškas ir veiksmingas jūrų transporto paslaugas UŠT ir jis gali būti susijęs su: (a) veiksmingo krovinių gabenimo skatinimu ekonominiu ir komerciniu atžvilgiu tinkamais įkainiais; (b) aktyvesnio UŠT dalyvavimo teikiant tarptautines laivybos paslaugas skatinimu; (c) regioninių programų skatinimu; (d) parama vietos privačiojo sektoriaus dalyvavimui laivybos veikloje. 2. Sąjunga ir UŠT skatina laivybos saugą, įgulų saugumą ir taršos prevenciją. 27 straipsnis Oro transportas Siekiant asociacijos tikslų oro transporto srities bendradarbiavimas gali būti susijęs su: (a) UŠT oro transporto pramonės reforma ir modernizavimu; (b) jų komercinio gyvybingumo ir konkurencingumo skatinimu; (c) privačiojo sektoriaus investicijų ir dalyvavimo skatinimu; (d) keitimosi žiniomis ir gerąja verslo praktika skatinimu. 28 straipsnis Oro transporto sauga Siekiant asociacijos tikslų oro transporto saugos srities bendradarbiavimu siekiama remti UŠT pastangas laikytis atitinkamų tarptautinių standartų ir jis gali, inter alia, apimti: (a) oro navigacijos saugos sistemų diegimą; (b) oro uostų saugumo įgyvendinimą ir civilinės aviacijos institucijų gebėjimų valdyti jų kontrolei pavestus visus veiklos saugumo aspektus stiprinimą; (c) infrastruktūros ir žmogiškųjų išteklių vystymą. 29 straipsnis Informacijos ir ryšio technologijų paslaugos Siekiant asociacijos tikslų informacijos ir ryšių technologijų (IRT) paslaugų srities bendradarbiavimu siekiama skatinti UŠT inovacijas ir ekonominį augimą, taip pat gerinti piliečių ir įmonių kasdienę veiklą, taip pat skatinti prieinamumą neįgaliesiems. Bendradarbiavimu visų pirma siekiama padidinti UŠT reguliavimo gebėjimus ir gali būti remiama IRT tinklų ir paslaugų plėtra naudojant šias priemones: (a) nuspėjamos reguliavimo aplinkos, kuri neatsiliktų nuo technologijų vystymosi, skatintų ekonomikos augimą ir inovacijas, konkurenciją ir vartotojų apsaugą, sukūrimas; (b) dialogas įvairiais politiniais klausimais, susijusiais su informacinės visuomenės skatinimu ir stebėjimu; (c) keitimasis informacija apie standartus ir sąveikos klausimus; (d) bendradarbiavimo IRT mokslinių tyrimų srityje ir IRT pagrįstų mokslinių tyrimų infrastruktūrų rėmimas; (e) paslaugų ir taikomųjų programų kūrimas didelį poveikį visuomenei turinčiose srityse. 3 skirsnis Moksliniai tyrimai ir inovacijos 30 straipsnis Bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Siekiant asociacijos tikslų mokslinių tyrimų ir naujovių srities bendradarbiavimas gali apimti mokslą ir technologijas, įskaitant informacijos ir ryšių technologijas, siekiant prisidėti prie UŠT tvaraus vystymosi ir skatinti UŠT kompetenciją bei pramonės konkurencingumą. Pirmiausia bendradarbiavimas gali būti susijęs su: (a) dialogu, koordinavimu ir UŠT bei ES politikos ir iniciatyvų, susijusių su mokslu, technologijomis ir inovacijomis, sinergijų kūrimu; (b) UŠT politikos ir institucijų stiprinimu ir suderintais veiksmais vietos, nacionaliniu ar regionų lygmenimis, siekiant plėtoti mokslo, technologijų ir inovacijų diegimo veiksmus ir jų taikymą; (c) UŠT, Sąjungos, valstybių narių ir trečiųjų šalių juridinių asmenų bendradarbiavimu; (d) atskirų UŠT tyrėjų, mokslinių tyrimų organizacijų ir juridinių asmenų dalyvavimu bendradarbiavimo sistemoje, susijusioje su Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų programomis; (e) UŠT tyrėjų mokymu bei tarptautiniu judumu ir mainais. 4 skirsnis Jaunimas, švietimas, mokymas, sveikata, užimtumas ir socialinė politika 31 straipsnis Jaunimas 1. Sąjunga užtikrina, kad UŠT fiziniai asmenys, kaip apibrėžta 49 straipsnyje, gali dalyvauti Sąjungos iniciatyvose, susijusiose su jaunimu, tuo pačiu pagrindu kaip ir valstybių narių piliečiai. 2. Asociacijos tikslas – stiprinti UŠT ir Sąjungoje gyvenančio jaunimo ryšius, be kita ko, skatinant UŠT jaunimo judumą mokymosi tikslais ir puoselėjant jaunimo tarpusavio supratimą. 32 straipsnis Švietimas ir mokymas 1. Siekiant asociacijos tikslų švietimo ir mokymo srities bendradarbiavimas gali apimti: (a) aukštos kokybės įtraukaus pradinio, vidurinio ir aukštojo išsilavinimo ir profesinio švietimo ir mokymo teikimą; (b) paramą UŠT, skirtą švietimo politikai apibrėžti ir įgyvendinti. 2. Sąjunga užtikrina, kad UŠT fiziniai asmenys, kaip apibrėžta 49 straipsnyje, galėtų dalyvauti Sąjungos švietimo iniciatyvose tuo pačiu pagrindu kaip ir valstybių narių piliečiai. 3. Sąjunga užtikrina, kad UŠT švietimo įstaigos ir institutai galėtų dalyvauti Sąjungos su švietimu susijusiose bendradarbiavimo iniciatyvose tuo pačiu pagrindu kaip ir valstybių narių švietimo įstaigos ir institutai. 33 straipsnis Užimtumas ir socialinė politika 1. Sąjunga ir UŠT palaiko užimtumo ir socialinės politikos srities dialogą siekdamos prisidėti prie UŠT ekonominio ir socialinio vystymosi ir deramo darbo skatinimo UŠT ir jų vietos regionuose. Tokiu dialogu taip pat siekiama remti UŠT valdžios institucijų pastangas plėtoti šios srities politiką ir teisės aktus. 2. Dialogas daugiausia palaikomas keičiantis informacija ir geriausia patirtimi, susijusia su užimtumo ir Sąjungos ir UŠT abipusio intereso socialine politika ir teisės aktais. Šiuo klausimu taip pat atsižvelgiama į tokias sritis kaip, pvz., kvalifikacijos kėlimas, socialinė apsauga, socialinis dialogas, lygios galimybės, nediskriminavimas ir prieinamumas neįgaliesiems, sveikata ir sauga darbe ir kiti darbo standartai. 34 straipsnis Visuomenės sveikata Siekiant asociacijos tikslų visuomenės sveikatos srities bendradarbiavimu siekiama padidinti UŠT gebėjimus stebėti, anksti nustatyti ir reaguoti į užkrečiamųjų ligų protrūkius imantis priemonių, kurios apima: (a) kovos su tarpvalstybiniais pavojais sveikatai, pvz., užkrečiamosiomis ligomis, pasirengimo ir reagavimo pajėgumų stiprinimo veiksmus, kurie turėtų būti pagrįsti esamomis struktūromis ir skirti reaguoti į neįprastus įvykius; (b) pajėgumų stiprinimą regionų lygmeniu tobulinant visuomenės sveikatos tinklus, sudarant palankesnes sąlygas ekspertams keistis informacija ir skatinant tinkamą mokymą; (c) priemonių ir ryšių platformų kūrimą, UŠT poreikiams pritaikytų elektroninio mokymo programų rengimą. 5 skirsnis Kultūra 35 straipsnis Kultūros srities mainai ir dialogas 1. Siekiant asociacijos tikslų kultūros srities mainų ir dialogo srities bendradarbiavimas gali būti susijęs su: (a) UŠT savarankišku vystymusi, t. y. procesu, kurio dėmesys – žmonės ir kurio šaknys kiekvienos tautos kultūroje; (b) parama kompetentingų UŠT institucijų priimtai politikai ir priemonėms, skirtoms jų žmogiškiesiems ištekliams didinti, jų pačių kūrybiniams pajėgumams plėtoti ir jų kultūriniam identitetui skatinti; (c) gyventojų dalyvavimu vystymosi procese; (d) bendro sutarimo kūrimu ir aktyvesniu keitimusi informacija apie kultūros ir audiovizualinius klausimus per dialogą. 2. Bendradarbiaudamos Sąjunga ir UŠT siekia skatinti tarpusavio kultūrinius mainus: (a) bendradarbiaujant visų partnerių kultūros ir kūrybos sektoriams; (b) skatinant kultūros bei kūrybos darbų ir veiklos vykdytojų judėjimą tarp UŠT ir Sąjungos; (c) bendradarbiaujant politikos srityje, kad būtų skatinamas politikos plėtojimas, inovacijos, didinama auditorija ir kuriami nauji verslo modeliai. 36 straipsnis Audiovizualinės srities bendradarbiavimas 1. Siekiant asociacijos tikslų audiovizualinės srities bendradarbiavimu siekiama skatinti šalių audiovizualinių kūrinių gamybą ir jis gali apimti šiuos veiksmus: (a) atitinkamų transliavimo pramonės atstovų bendradarbiavimą ir mainus; (b) skatinimą keistis audiovizualiniais kūriniais; (c) kompetentingų institucijų keitimąsi informacija ir nuomonėmis dėl audiovizualinės bei transliavimo politikos ir reguliavimo sistemos; (d) skatinimą lankytis ir dalyvauti tarptautiniuose renginiuose, organizuojamuose Sąjungos ir UŠT teritorijose ir trečiosiose šalyse. 2. Kartu sukurtiems audiovizualiniams kūriniams taikomos visos Sąjungos, UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, schemos, skirtos vietos ir regionų kultūrinei raiškai skatinti. 37 straipsnis Scenos menas Siekiant asociacijos tikslų scenos meno srities bendradarbiavimas gali būti susijęs su: (a) palankesnių sąlygų sudarymu aktyvesniems scenos meno specialistų ryšiams tokiose srityse kaip profesiniai mainai ir mokymas, įskaitant dalyvavimą atrankose, tinklų kūrimą ir dalyvavimo tinklų veikloje skatinimą; (b) vienos ar kelių Sąjungos valstybių narių ir vienos ar kelių UŠT prodiuserių skatinimu kurti bendrus kūrinius; (c) skatinimu rengti tarptautinius teatro technologijų standartus ir naudoti teatro scenos ženklus, be kita ko, bendradarbiaujant su tinkamomis standartizavimo įstaigomis. 38 straipsnis Kultūros paveldo vietovių ir istorinių paminklų apsauga Siekiant asociacijos tikslų kultūros paveldo vietovių ir istorinių paminklų srities bendradarbiavimu siekiama sudaryti sąlygas keistis patirtimi ir geriausia praktika: (a) sudarant geresnes galimybes vykdyti ekspertų mainus; (b) bendradarbiaujant profesinio mokymo srityje; (c) didinant vietos visuomenės informuotumą; (d) teikiant konsultacijas dėl istorinių paminklų apsaugos ir saugomų vietovių, dėl teisės aktų ir priemonių, susijusių su paveldu (ypač jo integracija į vietos gyvenimą), įgyvendinimo. 6 skirsnis Kova su organizuotu nusikalstamumu 39 straipsnis Kova su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, seksualine prievarta prieš vaikus ir jų seksualiniu išnaudojimu, terorizmu ir korupcija 1. Siekiant asociacijos tikslų organizuoto nusikalstamumo srities bendradarbiavimas gali apimti: (a) naujoviškų ir veiksmingų policijos ir teisminio bendradarbiavimo priemonių kūrimą, įskaitant bendradarbiavimą su kitomis suinteresuotosiomis šalimis, pavyzdžiui, pilietine visuomene, siekiant užkirsti kelią organizuotam nusikalstamumui, prekybai žmonėmis, seksualinei prievartai prieš vaikus ir jų seksualiniam išnaudojimui, terorizmui ir korupcijai ir kovoti su jais; (b) paramą siekiant padidinti UŠT politikos veiksmingumą, kad būtų užkirstas kelias ir kovojama su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, seksualine prievarta prieš vaikus ir jų seksualiniu išnaudojimu, terorizmu ir korupcija, taip pat visų rūšių narkotinių ir psichotropinių medžiagų gamyba, pardavimu ir neteisėta prekyba, siekiama narkotikų vartojimo ir jų daromos žalos prevencijos ir mažinimo, atsižvelgiant į tarptautinių institucijų šiose srityse atliekamą darbą, inter alia: i) kovos su organizuotu nusikalstamumu, įskaitant prekybą žmonėmis, seksualinę prievartą prieš vaikus ir seksualinį jų išnaudojimą, terorizmą ir korupciją, ir jo prevencijos srities mokymus ir gebėjimų ugdymą; ii) prevencinę veiklą, įskaitant mokymą, švietimą ir sveikatos ugdymą, skirtus nuo narkotikų priklausomų asmenų gydymą ir reabilitaciją, įskaitant projektus, skirtus nuo narkotikų priklausomų asmenų reintegracijai į darbo ir socialinę aplinką; iii) veiksmingų vykdymo užtikrinimo priemonių rengimą; iv) techninę, finansinę ir administracinę pagalbą rengiant veiksmingą politiką ir teisės aktus, susijusius su prekyba žmonėmis, pirmiausia visuomenės informavimo kampanijas, nukreipimo mechanizmus ir nukentėjusiųjų apsaugos sistemas, kuriose dalyvauja visi susiję suinteresuotieji subjektai ir pilietinė visuomenė; v) techninę, finansinę ir administracinę pagalbą, susijusią su narkotikų vartojimo žalos prevencija, gydymu ir mažinimu; vi) techninę pagalbą rengiant kovos su seksualine prievarta prieš vaikus ir jų seksualiniu išnaudojimu teisės aktus ir politiką; vii) techninę pagalbą ir mokymą remiant gebėjimų ugdymą ir skatinant būtiniausių tarptautinių kovos su korupcija standartų (ypač nustatytų JT konvencijoje prieš korupciją) laikymąsi. 2. Siekdamos asociacijos tikslų pagal 69 ir 70 straipsnius UŠT bendradarbiauja su Sąjunga kovos su pinigų plovimu srityje. Trečia dalis Prekyba ir su prekyba susijęs bendradarbiavimas I antraštinė dalis Bendrosios nuostatos 40 straipsnis Bendrieji tikslai Sąjungos ir UŠT prekybos ir su prekyba susijusio bendradarbiavimo bendrieji tikslai yra: (a) skatinti UŠT ekonominį ir socialinį vystymąsi, nustatant glaudžius jų tarpusavio ekonominius santykius ir ekonominius santykius su Sąjunga kaip visuma; (b) skatinti veiksmingą UŠT integraciją į regionų ir pasaulio ekonomiką ir prekybos prekėmis bei paslaugomis vystymą; (c) padėti UŠT sukurti investicijoms palankią aplinką, siekiant remti UŠT ekonominį ir socialinį vystymąsi; (d) skatinti pasaulinės finansų sistemos stabilumą, vientisumą bei skaidrumą ir gerą mokesčių srities valdymą; (e) remti UŠT ekonomikos įvairinimo procesą; (f) remti UŠT gebėjimus formuoti ir įgyvendinti politiką, būtiną siekiant plėtoti jų prekybą prekėmis ir paslaugomis; (g) remti UŠT eksporto ir prekybos pajėgumus; (h) remti UŠT pastangas prireikus derinti savo vietos teisės aktus su ES teisės aktais; (i) sudaryti galimybes tikslingai bendradarbiauti ir palaikyti dialogą su Sąjunga dėl prekybos ir su prekyba susijusių sričių. II antraštinė dalis Prekybos prekėmis ir paslaugomis ir įsisteigimo tvarka 1 skirsnis Prekybos prekėmis tvarka 41 straipsnis UŠT kilmės prekių laisvas įvežimas 1. UŠT kilmės prekės į Sąjungą įvežamos be importo muito. 2. Produktų kilmės apibrėžtis ir su ja susiję administracinio bendradarbiavimo būdai yra nustatyti VI priede. 42 straipsnis Kiekybiniai apribojimai ir lygiavertį poveikį turinčios priemonės 1. Sąjunga UŠT kilmės produktų importui netaiko jokių kiekybinių apribojimų ar lygiaverčio poveikio priemonių. 2. Šio straipsnio 1 dalimi netrukdoma taikyti prekių importo, eksporto ar tranzito draudimų arba apribojimų, jei jie yra pateisinami visuomenės dorovės arba viešosios tvarkos, žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos bei gyvybės apsaugos, nacionalinių meno, istorijos ar archeologijos vertybių apsaugos, senkančių gamtos išteklių išsaugojimo ir pramoninės bei komercinės nuosavybės apsaugos sumetimais. Tokie draudimai ar apribojimai jokiu atveju neturi tapti savavališka ar nepateisinama diskriminacijos priemone ar užslėptu prekybos apribojimu. 43 straipsnis UŠT priimtos priemonės 1. UŠT valdžios institucijos gali toliau taikyti arba pradėti taikyti importuojamiems Sąjungos kilmės produktams tokius muitus ar kiekybinius apribojimus, kokie, jų manymu, yra būtini atsižvelgiant į jų atitinkamus vystymosi poreikius. 2. Srityse, kurioms taikomos šio skirsnio nuostatos, UŠT taiko Sąjungai režimą, kuris yra ne mažiau palankus nei didžiausio palankumo režimas, taikomas bet kuriai didelio masto prekybos ekonomikos šaliai, kaip apibrėžta šio straipsnio 4 dalyje. 3. Šio straipsnio 2 dalies nuostatomis UŠT netrukdoma taikyti tam tikroms kitoms UŠT ar kitoms besivystančioms šalims palankesnį režimą nei Sąjungai taikomas režimas. 4. Šioje antraštinėje dalyje didelio masto prekybos ekonomikos šalis – tai bet kuri išsivysčiusi šalis arba bet kuri šalis, kurios pasaulinio prekių eksporto dalis viršija vieną procentą, arba, nedarant poveikio šios straipsnio 3 daliai, bet kokia individualiai, kartu ar pagal ekonominės integracijos susitarimą veikianti šalių grupė, kurios bendra pasaulinio prekių eksporto dalis viršija 1,5 %. Skaičiuojant naudojami naujausi turimi oficialūs PPO duomenys apie pagrindinius pasaulio prekių eksportuotojus (išskyrus ES vidaus prekybą). 5. Per tris mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo UŠT valdžios institucijos Komisijai praneša muitų tarifus ir kiekybinių apribojimų, kuriuos jos taiko pagal šį sprendimą, sąrašus. UŠT valdžios institucijos taip pat siunčia Komisijai visus vėlesnius tokių priemonių pakeitimus, jei ir kai jie priimami. 44 straipsnis Nediskriminavimas 1. Sąjunga vienodai vertina UŠT, o UŠT vienodai vertina Sąjungos valstybes nares. 2. Laikantis 64 straipsnio, konkrečių šio sprendimo nuostatų, ypač jo 42 straipsnio 2 dalies ir 43, 46, 48, 50 straipsnių ir 58 straipsnio 3 dalies, įgyvendinimas negali būti laikomas diskriminacija. 45 straipsnis Atliekų judėjimo sąlygos 1. Atliekų judėjimas tarp valstybių narių ir UŠT kontroliuojamas pagal tarptautinę ir Sąjungos teisę. Sąjunga remia šios srities veiksmingo tarptautinio bendradarbiavimo užmezgimą ir įgyvendinimą, siekdama apsaugoti aplinką ir visuomenės sveikatą. 2. Sąjunga draudžia visą tiesioginį ar netiesioginį atliekų eksportą į UŠT, išskyrus nepavojingų atliekų, skirtų naudojimo operacijoms, eksportą, o UŠT valdžios institucijos draudžia tiesioginį ar netiesioginį tokių atliekų importą į savo teritoriją iš Sąjungos ar bet kurios trečiosios šalies, nedarydamos poveikio šios srities konkretiems tarptautiniams įsipareigojimams, kurie yra prisiimti ar gali būti prisiimti ateityje kompetentinguose tarptautiniuose forumuose. 3. UŠT, kurios dėl savo konstitucinio statuso nėra Bazelio konvencijos šalys, atitinkamos valdžios institucijos pagreitina vidaus įstatymų ir kitų teisės aktų, būtinų tam, kad tose UŠT būtų įgyvendintos Bazelio konvencijos[14] nuostatos, priėmimą. 4. Be to, valstybės narės, su kuriomis UŠT yra susijusios, skatina, kad UŠT priimtų būtinus vidaus įstatymus ir kitus teisės aktus, kad būtų įgyvendinti šie teisės aktai: (a) Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1013/2006[15] kaip nurodyta toliau: – 40 straipsnis dėl atliekų eksporto į užjūrio šalis ar teritorijas; – 46 straipsnis dėl atliekų importo iš užjūrio šalių ar teritorijų; (b) Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1420/1999[16]; (c) Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1547/1999[17]; (d) Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/59/EB[18], laikantis jos 16 straipsnyje nustatytų perkėlimo į nacionalinę teisę terminų. 5. Viena ar kelios UŠT ir valstybės narės, su kuriomis jos yra susijusios, atliekų eksportui iš UŠT į tą valstybę narę gali taikyti savo procedūras. 6. Tokiu atveju valstybė narė, su kuria yra susijusi UŠT, Komisijai praneša taikytinus teisės aktus per šešis mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos, taip pat bet kuriuos būsimus nacionalinės teisės aktus ir visus tolesnius tokių teisės aktų pakeitimus. 46 straipsnis Laikinas lengvatų panaikinimas Siekdama užtikrinti tinkamą šio sprendimo įgyvendinimą, Sąjunga gali laikinai panaikinti lengvatas UŠT laikydamasi VII priedo nuostatų. 47 straipsnis Administracinių klaidų taisymas UŠT kompetentingoms institucijoms padarius klaidą išduodant pažymėjimus ir rengiant administracinio bendradarbiavimo metodus, kai dėl šios klaidos atsiranda nuostolių, darančių poveikį Sąjungos importo muitams, valstybė narė, su kuria klaidą padariusi UŠT palaiko ypatingus santykius, kompensuoja Sąjungos biudžeto patirtus nuostolius. 48 straipsnis Apsaugos ir stebėjimo priemonės Siekiant užtikrinti tinkamą šios sprendimo įgyvendinimą, Sąjunga gali imtis apsaugos ir stebėjimo priemonių, nustatytų VIII priede. 2 skirsnis Prekybos paslaugomis ir įsisteigimo tvarka 49 straipsnis Apibrėžtys Šiame skirsnyje: (a) UŠT fiziniai asmenys – tai paprastai UŠT gyvenantys asmenys, kurie yra kurios nors valstybės narės piliečiai ar kurių teisinis statusas yra specifinis UŠT. Ši apibrėžtis nedaro poveikio teisėms, įgyjamoms gavus Sąjungos pilietybę, kaip nustatyta Sutartyje; (b) UŠT juridinis asmuo – tai UŠT esantis juridinis asmuo, įsisteigęs vadovaujantis teisės aktais, galiojančiais konkrečioje UŠT, ir kurio registruota buveinė, centrinė administracija arba pagrindinė verslo vieta yra šios UŠT teritorijoje; jeigu juridinis asmuo UŠT turi tik registruotą buveinę ar centrinę administraciją, jis nelaikomas UŠT juridiniu asmeniu, nebent jis verčiasi veikla, kuri turi realų nuolatinį ryšį su tos šalies arba teritorijos ekonomika; (c) Sąjungos ir UŠT sutartam režimui taikomos atitinkamos apibrėžtys, nustatytos ekonominės integracijos susitarimuose, nurodytuose 50 straipsnio 1 dalyje. 50 straipsnis Palankiausias režimas 1. Visoms priemonėms, kurios turi poveikį prekybai paslaugomis ir įsisteigimui ekonominės veiklos tikslu: (a) UŠT fiziniams ir juridiniams asmenims Sąjunga taiko režimą, kuris yra ne mažiau palankus nei didžiausio palankumo režimas, taikomas bet kurios trečiosios šalies, su kuria Sąjunga sudaro arba yra sudariusi ekonominės integracijos susitarimą, panašiems fiziniams ir juridiniams asmenims; (b) Sąjungos fiziniams ir juridiniams asmenims UŠT taiko režimą, kuris yra ne mažiau palankus nei didžiausio palankumo režimas, taikomas bet kurios didelio masto prekybos ekonomikos šalies, su kuria šiam sprendimui įsigaliojus jos sudaro ekonominės integracijos susitarimą, panašiems fiziniams ir juridiniams asmenims; 2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti įsipareigojimai netaikomi režimui, taikomam: (a) vidaus rinkoje, kurioje reikalaujama, kad šalys labai suderintų savo teisės aktus siekdamos pašalinti įsisteigimo ir prekybos paslaugomis nediskriminacines kliūtis; (b) pagal priemones, kuriomis pripažįstamos kvalifikacijos, licencijos arba rizikos ribojimo priemonės pagal Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) VII straipsnį arba GATS priedą dėl finansinių paslaugų. Tai nedaro poveikio UŠT specialiosioms priemonėms pagal šį straipsnį; (c) pagal tarptautines sutartis arba susitarimus, kurie išimtinai arba daugiausiai yra susiję su apmokestinimu; (d) pagal priemones, kurioms taikoma didžiausio palankumo išimtis, nustatyta pagal GATS II straipsnio 2 dalį. 3. UŠT valdžios institucijos, siekdamos skatinti ir remti vietos užimtumą, gali priimti teisės aktus savo fiziniams asmenims ir vietos veiklai paremti. Tokiu atveju UŠT valdžios institucijos Komisijai praneša apie savo priimtus teisės aktus, kad ji galėtų apie juos pranešti valstybėms narėms. 51 straipsnis Profesinės kvalifikacijos Gydytojo, stomatologo, akušerio, bendrosios praktikos slaugytojo, vaistininko ir veterinaro profesijų atžvilgiu Komisijos pasiūlymu Taryba vieningai priima UŠT profesinių kvalifikacijų, kurios turi būti pripažintos valstybėse narėse, sąrašą. III antraštinė dalis Su prekyba susijusios sritys 1 skirsnis Prekyba ir tvarus vystymasis 52 straipsnis Bendras požiūris Prekybos ir su prekyba susijusio asociacijos bendradarbiavimo tikslas – padėti užtikrinti tvarų ekonominį, socialinį ir aplinkos vystymąsi. Šiomis aplinkybėmis UŠT vidaus aplinkos arba darbo įstatymų ir kitų teisės aktų standartai nemažinami siekiant paskatinti prekybą ir investicijas. 53 straipsnis Aplinkos ir klimato kaitos standartai prekybos srityje 1. Prekybos ir su prekyba susijusio asociacijos bendradarbiavimo tikslas – sustiprinti prekybos ir aplinkos politikos ir įsipareigojimų abipusę paramą. Prekybos ir su prekyba susijusiu asociacijos bendradarbiavimu atsižvelgiama į tarptautinio aplinkos valdymo ir daugiašalių aplinkos susitarimų principus. 2. Siekiama pagrindinio Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) ir jos Kioto protokolo tikslo. Bendradarbiaujant kuriama būsima tarptautinė klimato kaitos sistema pagal Balio veiksmų planą ir įgyvendinami sprendimai, priimti pagal šalių, susijusių su pasaulio temperatūros ir teršalų išmetimo tikslais, JTBKKK konferencijų išvadas. 3. Daugiašalių aplinkos susitarimų įgyvendinimo priemonės netaikomos taip, kad būtų savavališkai arba nepateisinamai diskriminuojami partneriai arba kiltų užslėptų prekybos apribojimų. 54 straipsnis Darbo standartai prekyboje 1. Asociacijos tikslas – skatinti prekybą, kad būtų sudarytos sąlygos siekti visiško našaus užimtumo ir deramo darbo visiems. 2. Laikomasi tarptautiniu mastu pripažintų pagrindinių darbo standartų, apibrėžtų atitinkamose Tarptautinės darbo organizacijos konvencijose, ir jie įgyvendinami teisėje ir praktikoje. Šie darbo standartai visų pirma apima laisvę burtis į asociacijas, kolektyvinių derybų teisę, visų formų priverstinio arba privalomojo darbo panaikinimą, nepriimtino vaikų darbo uždraudimo, minimalų įdarbinimo amžių ir nediskriminavimo principą užimtumo atžvilgiu. 3. Pagrindinių darbo standartų pažeidimais negali būti remiamasi ir jie negali būti naudojami kaip teisėtas santykinis pranašumas. Jie nenaudojami protekcionistiniais tikslais. 55 straipsnis Tvari prekyba žuvininkystės produktais Siekiant skatinti tvarų žuvų išteklių valdymą, asociacija gali apimti bendradarbiavimą kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba ir su ja susijusia prekyba. Bendradarbiavimu šioje srityje siekiama: (a) skatinti įgyvendinti priemones, skirtas kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba ir su ja susijusia prekyba UŠT; (b) palengvinti UŠT ir regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų bendradarbiavimą, ypač rengti ir veiksmingai įgyvendinti kontrolės ir inspektavimo programas, iniciatyvas ir priemones, kad ilgalaikis žuvininkystės ir jūrų ekosistemų valdymas būtų veiksmingas. 56 straipsnis Tvari prekyba mediena Siekiant asociacijos tikslų prekybos mediena srities bendradarbiavimu siekiama skatinti prekybą teisėtai paruošta mediena. Toks bendradarbiavimas apima dialogą dėl reguliavimo priemonių ir keitimąsi informacija dėl rinkos arba savanoriškų priemonių, pavyzdžiui, miškų sertifikavimo arba žaliosios viešojo pirkimo politikos. 57 straipsnis Tvarus prekybos vystymasis 1. Siekiant asociacijos tikslų tvaraus vystymosi srities bendradarbiavimas gali vykti: (a) lengvinant ir skatinant prekybą ir investicijas į aplinkosaugos prekes bei paslaugas ir į prekes, kurios padeda gerinti UŠT socialines sąlygas; (b) lengvinant prekybos ar investicijų kliūčių šalinimą, kiek tai susiję su klimato kaitos poveikiui mažinti ypač svarbiomis prekėmis ir paslaugomis, pavyzdžiui, tvaria atsinaujinančiąja energiją, energiją tausojančiais produktais ir paslaugomis, be kita ko, sukuriant politikos sistemas, padedančias diegti geriausias turimas technologijas ir skatinant standartus, kuriais reaguojama į aplinkos ir ekonominius poreikius ir mažinamos prekybos techninės kliūtys; (c) skatinant prekybą prekėmis, kuriomis tobulinamos socialinės sąlygos ir aplinkai palanki praktika, įskaitant prekes, kurioms taikomos savanoriškos tvarumo užtikrinimo programos, pavyzdžiui, sąžiningos ir etiškos prekybos schemos, ekologiniai ženklai ir iš gamtos išteklių pagamintų produktų sertifikavimo sistemos; (d) propaguojant įmonių socialinės atsakomybės srities tarptautiniu mastu pripažįstamus principus bei gairės ir skatinti UŠT teritorijoje veikiančias įmones jas įgyvendinti; (e) keičiantis įmonių socialinės atsakomybės srities informacija ir geriausia praktika. 2. Rengdamos ir įgyvendindamos priemones, kuriomis siekiama apsaugoti aplinką ar darbo sąlygas, kurios gali turėti įtakos prekybai ar investicijoms, Sąjunga ir UŠT atsižvelgia į turimą mokslinę ir techninę informaciją bei atitinkamus tarptautinius standartus, gaires ar rekomendacijas, įskaitant atsargumo principą. 3. Sąjunga ir UŠT visiškai skaidriai rengia, diegia ir įgyvendina visas priemones, kuriomis siekiama apsaugoti aplinką ir darbo sąlygas, darančias įtaką prekybai ar investicijoms. 2 skirsnis Kitos su prekyba susijusios sritys 58 straipsnis Einamieji mokėjimai ir kapitalo judėjimas 1. Sąjungos ir UŠT gyventojų tarpusavio mokėjimams laisvai konvertuojama valiuta mokėjimų balanso einamosios sąskaitose netaikomi jokie apribojimai. 2. Sandorių, įtraukiamų į mokėjimų balanso kapitalo sąskaitą, srityje valstybės narės ir UŠT institucijos netaiko jokių apribojimų laisvam kapitalo judėjimui, skirtam tiesioginėms investicijoms į bendroves, įsteigtas pagal priimančiosios valstybės narės, šalies ar teritorijos įstatymus, užtikrindamos, kad tokių investicijų sukurtas turtas ir iš jų gautas pelnas galėtų būti realizuojamas ir repatrijuojamas. 3. Sąjunga ir UŠT turi teisę imtis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 64, 65, 66, 75 ir 215 straipsniuose paminėtų priemonių laikydamosi joje nustatytų sąlygų mutatis mutandis. 4. UŠT institucijos, susijusi valstybė narė arba Sąjunga nedelsdamos praneša viena kitai apie tokias priemones ir kuo greičiau pateikia jų panaikinimo grafiką. 59 straipsnis Konkurencijos politika Siekiant panaikinti konkurencijos iškraipymus ir deramai atsižvelgiant į UŠT skirtingą išsivystymo lygį bei ekonominius poreikius, įgyvendinamos vietos, nacionalinės arba regioninės taisyklės ir politika, įskaitant įmonių susitarimų, įmonių asociacijų sprendimų ir įmonių suderintų veiksmų, kuriais siekiama arba kuriais užkertamas kelias konkurencijai, ji apribojama arba iškraipoma, kontrolę, ir, tam tikromis sąlygomis, draudimą. Toks draudimas taip pat susijęs su vienos ar kelių įmonių piktnaudžiavimu dominuojančia padėtimi Sąjungos ar UŠT teritorijoje. 60 straipsnis Intelektinės nuosavybės teisių apsauga 1. Pakankamas ir veiksmingas intelektinės nuosavybės teisių apsaugos, įskaitant tokių teisių įgyvendinimo priemones, lygis užtikrinamas vadovaujantis aukščiausiais tarptautiniais standartais prireikus siekiant sumažinti dvišalės prekybos iškraipymus ir kliūtis. 2. Siekiant asociacijos tikslų šios srities bendradarbiavimu gali būti siekiama rengti įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais saugomos intelektinės nuosavybės teisės ir užtikrinamas jų laikymasis, užkertamas kelias teisių turėtojų piktnaudžiavimui minėtomis teisėmis ir konkurentų daromam tokių teisių pažeidimui, teikiama parama regioninės intelektinės nuosavybės organizacijoms, dalyvaujančioms vykdymo užtikrinimo ir apsaugos veikloje, įskaitant personalo mokymą. 61 straipsnis Prekybos techninės kliūtys Į asociaciją gali būti įtrauktas bendradarbiavimas, skirtas prekių, standartizacijos, atitikties vertinimo, akreditavimo, rinkos priežiūros ir kokybės užtikrinimo techninio reglamentavimo srityse, siekiant pašalinti nereikalingas ES ir UŠT prekybos technines kliūtis ir sumažinti tų sričių skirtumus. 62 straipsnis Vartotojų politika, vartotojų sveikatos apsauga ir prekyba Siekiant asociacijos tikslų vartotojų politikos, vartotojų sveikatos apsaugos ir prekybos srities bendradarbiavimas gali apimti vartotojų politikos ir vartotojų sveikatos apsaugos įstatymų ir kitų teisės aktų rengimą, siekiant išvengti nereikalingų kliūčių prekybai. 63 straipsnis Sanitarijos ir fitosanitarijos priemonės Siekiant asociacijos tikslų sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių srities bendradarbiavimu siekiama: (a) palengvinti Sąjungos ir UŠT tarpusavio prekybą ir UŠT bei trečiųjų šalių prekybą ir kartu apsaugoti žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatą arba gyvybę pagal PPO Sanitarijos ir fitosanitarijos susitarimą; (b) spręsti problemas, kylančias dėl sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių; (c) užtikrinti skaidrumą, susijusį su sanitarijos ir fitosanitarijos priemonėmis, taikomomis Sąjungos ir UŠT prekybai; (d) skatinti priemonių, atitinkančių tarptautinius standartus, derinimą pagal PPO Sanitarijos ir fitosanitarijos susitarimą; (e) remti veiksmingą UŠT dalyvavimą organizacijų, nustatančių tarptautinius sanitarijos ir fitosanitarijos standartus, veikloje; (f) skatinti UŠT ir Europos institutų ir laboratorijų konsultacijas ir mainus; (g) nustatyti ir stiprinti UŠT techninius pajėgumus įgyvendinti ir stebėti sanitarijos ir fitosanitarijos priemones; (h) skatinti technologijų perdavimą sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių srityje. 64 straipsnis Protekcionistinių priemonių draudimas 1 ir 2 skirsnių nuostatos nenaudojamos kaip savavališkos diskriminacijos priemonė ar užslėptas prekybos suvaržymas. 3 skirsnis Pinigų ir mokesčių klausimai 65 straipsnis Mokesčių išimtis 1. Nedarant poveikio 66 straipsnio nuostatoms didžiausio palankumo režimas, suteiktas pagal šio sprendimo nuostatas, netaikomas mokesčių lengvatoms, kurias valstybių narių arba UŠT institucijos suteikia arba ateityje gali suteikti, remdamosi susitarimais dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo ar kitų mokestinių priemonių, arba galiojančiais šalies mokesčių įstatymais. 2. Nė viena šio sprendimo nuostata negali būti aiškinama taip, kad neleistų priimti arba taikyti kokios nors priemonės, kuria siekiama užkirsti kelią mokestiniam sukčiavimui, mokesčių vengimui ar jų nemokėjimui pagal susitarimų dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo ar kitų mokestinių priemonių, arba galiojančių šalies mokesčių įstatymų nuostatas. 3. Nė viena šio sprendimo nuostata negali būti aiškinama taip, kad neleistų atitinkamoms kompetentingoms institucijoms, taikant savo mokesčių įstatymų atitinkamas nuostatas, skirtingai traktuoti mokesčių mokėtojus, kurių padėtis yra skirtinga, visų pirma jų gyvenamosios vietos atžvilgiu arba jų investuoto kapitalo vietos atžvilgiu. 66 straipsnis Mokesčių ir muitų režimas, taikomas Sąjungos finansuojamoms sutartims 1. Sąjungos finansuojamoms sutartims UŠT taiko mokesčių ir muitų sąlygas, kurios yra ne mažiau palankios nei sąlygos, kurias jos taiko valstybei narei, su kuria yra susijusios, arba valstybėms, kurioms yra suteiktas didžiausio palankumo režimas, arba tarptautinėms plėtros organizacijoms, su kuriomis jos palaiko santykius, atsižvelgiant į tai, kuris režimas yra palankiausias. 2. Vadovaujantis šio straipsnio 1 dalimi, Sąjungos finansuojamoms sutartims taikomos šios sąlygos: (a) finansavimą gaunančioje UŠT sutartims netaikomi žyminiai ar registracijos mokesčiai, nei jokie kiti galiojantys ar ateityje atsirasiantys lygiaverčio poveikio mokesčiai; tačiau tokios sutartys registruojamos vadovaujantis UŠT galiojančiais įstatymais ir už atitinkamą paslaugą gali būti reikalaujama sumokėti; (b) pelnas ir (arba) pajamos, gaunamos vykdant sutartis, apmokestinamos pagal finansavimą gaunančios UŠT vidaus mokesčių įstatymus, jei fiziniai ar juridiniai asmenys, gaunantys tokį pelną ir (arba) pajamas toje UŠT turi nuolatinę verslo vietą arba jei sutartį atlikti trunka ilgiau kaip šešis mėnesius; (c) įrangai, kurią įmonėms tenka įsivežti, siekiant atlikti rangos sutartis, gali būti pritaikyta, jei įmonės to prašo, laikino įvežimo sistema, nustatyta finansavimą gaunančios UŠT teisės aktais; (d) paslaugų sutartyje nustatytoms užduotims atlikti būtina profesionali įranga įvežama į finansavimą gaunančią UŠT be jokių mokesčių, importo ir kitų muitų ir kitokių rinkliavų, turinčių lygiavertį poveikį, kai tokie muitai ir mokesčiai nėra atlyginimas už suteiktas paslaugas; (e) importuojamos prekės pagal tiekimo sutartis įvežamos į finansavimą gaunančią UŠT be importo ir kitų muitų, mokesčių ar lygiavertį poveikį turinčių rinkliavų. Tiekimo sutartys atitinkamos UŠT kilmės prekėms tiekti sudaromos tiekiamoms prekėms taikant kainą EXW sąlygomis, prie kurios galima pridėti tokius vidaus mokesčius, kurie toje UŠT yra taikomi tokioms prekėms; (f) kuras, tepalai ir angliavandeniliniai rišikliai bei visos medžiagos, naudojamos vykdant darbų sutartis, laikomos nupirktomis vietos rinkoje, ir joms taikomos fiskalinės taisyklės pagal finansavimą gaunančios UŠT teisės aktus; (g) asmeniniams ir buitiniams daiktams, kuriuos savo reikmėms įveža fiziniai asmenys, išskyrus vietoje samdomus asmenis, atliekantys paslaugų sutartyje nustatytas užduotis, ir jų šeimos nariai, netaikomi jokie muitai, importo muitai, mokesčiai ar lygiavertį poveikį turinčios rinkliavos, neperžengiant finansavimą gaunančios UŠT galiojančiuose teisės aktuose nustatytų ribų. 3. Bet kokiam sutartiniam klausimui, kuriam netaikomos šio straipsnio 1 ir 2 dalys, taikomi atitinkamos UŠT įstatymai. 4 skirsnis Prekybos pajėgumų vystymas 67 straipsnis Bendras požiūris Siekiant užtikrinti, kad UŠT gautų didžiausią naudą iš šio sprendimo nuostatų ir kad jos geriausiomis sąlygomis galėtų dalyvauti Sąjungos vidaus rinkoje, regioninėse, subregioninėse ir tarptautinėse rinkose, asociacija siekiama padėti vystyti UŠT prekybos pajėgumus: (a) didinant UŠT konkurencingumą, savarankiškumą ir ekonominį atsparumą, šiam tikslui įvairinant UŠT prekybos prekėmis ir paslaugomis asortimentą ir didinant jos vertę bei apimtį, stiprinant UŠT gebėjimą pritraukti privačių investicijų į įvairius ekonominės veiklos sektorius; (b) gerinant UŠT ir kaimyninių šalių prekybos prekėmis ir paslaugomis bei įsisteigimo sričių bendradarbiavimą. 68 straipsnis Prekybos dialogas, bendradarbiavimas ir pajėgumų vystymas Siekiant asociacijos tikslų prekybos srities dialogo, bendradarbiavimo ir pajėgumų vystymo iniciatyvos gali apimti: (a) UŠT gebėjimų nustatyti ir įgyvendinti politiką, būtiną prekybai prekėmis ir paslaugomis vystyti, stiprinimą; (b) UŠT pastangų sukurti tinkamas teisinę, reguliavimo ir institucinę sistemas ir nustatyti būtinas administracines procedūras skatinimą; (c) privačiojo sektoriaus, visų pirma MVĮ, vystymosi skatinimą; (d) rinkos ir produktų vystymo, įskaitant produkto kokybės gerinimo, palengvinimą; (e) žmogiškųjų išteklių ir profesinių įgūdžių, susijusių su prekyba prekėmis ir paslaugomis, vystymo pagalbą; (f) verslo tarpininkų gebėjimų teikti UŠT įmonėms paslaugas, susijusias su jų eksporto veikla, pavyzdžiui, rinkos tyrimus, stiprinimą; (g) pagalbą kuriant investicijoms palankią verslo aplinką. 5 skirsnis Finansinių paslaugų ir mokesčių reikalų srities bendradarbiavimas 69 straipsnis Tarptautinių finansinių paslaugų srities bendradarbiavimas Siekiant remti pasaulio finansų sistemos stabilumą, sąžiningumą ir skaidrumą, asociacija gali apimti su tarptautinėmis finansinėmis paslaugomis susijusį bendradarbiavimą. Toks bendradarbiavimas gali būti susijęs su: (a) veiksminga ir tinkama investuotojų bei kitų finansinių paslaugų vartotojų apsauga; (b) pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencija ir kova su jais; (c) įvairių finansų sistemos subjektų, įskaitant reguliavimo ir priežiūros institucijas, bendradarbiavimo skatinimu; (d) nepriklausomų ir veiksmingų finansinių paslaugų priežiūros mechanizmų sukūrimu. 70 straipsnis Finansinių paslaugų reguliavimo sistemos konvergencija Sąjunga ir UŠT reguliavimo srityje skatina perėjimą prie finansinių paslaugų srities reguliavimo ir priežiūros pripažintų tarptautinių standartų, įskaitant: Bazelio komiteto Pagrindinį veiksmingos bankų priežiūros principą, Tarptautinės draudimo priežiūros institucijų asociacijos Pagrindinius draudimo principus, Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos Vertybinių popierių reglamentavimo tikslus ir principus, EBPO susitarimą dėl keitimosi mokesčių srities informacija, Didžiojo dvidešimtuko (G20) Pranešimą dėl skaidrumo ir dalijimosi informacija mokesčių tikslais, Finansinio stabilumo tarybos Pagrindinius veiksmingų finansų įstaigų pertvarkymo režimų elementus ir Finansinių veiksmų darbo grupės Keturiasdešimt rekomendacijų dėl pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo. Sąjunga ir UŠT taip pat skatina derinti UŠT teisės aktus su finansinių paslaugų srities Sąjungos teisės aktais. 71 straipsnis Reguliavimo ir priežiūros institucijų bendradarbiavimas Sąjunga ir UŠT skatina atitinkamų reguliavimo ir priežiūros institucijų bendradarbiavimą, įskaitant keitimąsi informacija, dalijimąsi su finansų rinkomis ir kitomis panašiomis priemonėmis susijusia patirtimi. Ypatingas dėmesys skiriamas tokių institucijų administraciniams gebėjimams, inter alia, darbuotojų mainams ir bendram mokymui. 72 straipsnis Mokesčių reikalų srities bendradarbiavimas Sąjunga ir UŠT skatina mokesčių srities bendradarbiavimą siekdamos palengvinti teisėtų mokestinių pajamų surinkimą ir parengti mokesčių srities gero valdymo principų, įskaitant skaidrumą, keitimąsi informacija ir sąžiningą mokesčių srities konkurenciją, veiksmingo įgyvendinimo priemones. Ketvirta dalis Tvaraus vystymosi priemonės 1 skirsnis Bendrosios nuostatos 73 straipsnis Bendrieji tikslai Sąjunga padeda siekti bendrųjų asociacijos tikslų teikdama: (a) pakankamai finansinių išteklių ir tinkamą techninę pagalbą, kuria siekiama stiprinti UŠT gebėjimus kurti ir įgyvendinti strategines ir reguliavimo sistemas; (b) ilgalaikį finansavimą, kuriuo skatinamas privačiojo sektoriaus augimas. 74 straipsnis Apibrėžtys Šiame sprendime vartojamų terminų apibrėžtys: programuojama pagalba – negrąžintina parama iš Europos plėtros fondo, skiriama UŠT finansuoti programavimo dokumentuose nustatytas teritorines ar regionines strategijas ir prioritetus; programavimas – organizavimo, sprendimų priėmimo ir preliminariai numatytų finansinių išteklių, skirtų daugiamečiu pagrindu įgyvendinti UŠT tvaraus vystymosi asociacijos tikslų siekimo veiksmus šio sprendimo II dalyje nurodytoje srityje, paskirstymo procesas; programavimo dokumentas – tai dokumentas, kuriame nustatoma UŠT strategija, prioritetai ir priemonės, taip pat išdėstomi efektyvaus ir veiksmingo UŠT tvaraus vystymosi uždaviniai ir tikslai, kuriais siekiama asociacijos tikslų; vystymosi planai, nurodyti šio sprendimo 82 straipsnyje, – tai nuosekli operacijų, apibrėžtų ir finansuojamų tik UŠT pagal jų vystymosi politiką ir strategijas, sistema ir operacijos, dėl kurių susitarė UŠT ir valstybė narė, su kuria jos yra susijusios; teritoriniai asignavimai – atskiroms UŠT skiriama suma programuojamai pagalbai iš Europos plėtros fondo, skirta programavimo dokumentuose nustatytoms teritorinėms strategijoms ir prioritetams finansuoti; regioniniai asignavimai – suma, skiriama programuojamai pagalbai iš Europos plėtros fondo, skirta regioninėms bendradarbiavimo strategijoms arba teminiams prioritetams, kurie yra bendri kelioms UŠT ir išdėstyti programavimo dokumentuose, finansuoti; finansavimo sprendimas – tai Komisijos priimtas aktas, kuriame išsamiai apibūdinama Sąjungos finansinė parama ir suteikiamas leidimas teikti finansinę paramą iš Europos plėtros fondo. 75 straipsnis Finansinio bendradarbiavimo principai 1. Sąjungos finansinė parama grindžiama partnerystės, atsakomybės, teritorinių sistemų derinimo, papildomumo ir subsidiarumo principais. 2. Pagal šį sprendimą finansuojami veiksmai gali būti programuojama arba neprogramuojama pagalba. 3. Sąjungos finansinė parama: (a) teikiama deramai atsižvelgiant į atitinkamas UŠT geografines, socialines ir kultūrines ypatybes ir į jų specifinį potencialą; (b) užtikrina, kad ištekliai būtų skiriami nuspėjama tvarka ir reguliariai; (c) teikiama lanksčiai ir pritaikant prie kiekvienos UŠT padėties; (d) teikiama griežtai laikantis kiekvienos partnerės atitinkamų institucinių, teisinių ir finansinių įgaliojimų. 4. Atitinkamų UŠT institucijos atsako už veiklos įgyvendinimą, nedarydamos poveikio Komisijos įgaliojimams užtikrinti gerą finansų valdymą, susijusį su Sąjungos lėšų naudojimu. 2 skirsnis Finansiniai ištekliai 76 straipsnis Finansavimo šaltiniai UŠT turi teisę naudotis šiais finansavimo šaltiniais: (a) UŠT skirtais išteklias pagal Sąjungos valstybių narių vidaus susitarimą, kuriuo įsteigiamas 11-sis Europos plėtros fondas (EPF); (b) Sąjungos programomis ir priemonėmis, numatytomis Sąjungos bendrajame biudžete; (c) Europos investicijų banko valdomomis lėšomis iš Europos investicijų banko nuosavų išteklių ir ištekliais, skirtais EPF investicijų priemonei laikantis Sąjungos valstybių narių vidaus susitarimo, kuriuo įsteigiamas 11-sis EPF, sąlygų. 3 skirsnis Specialios nuostatos dėl finansinės paramos iš 11-ojo EPF 77 straipsnis Dalykas ir taikymo sritis Pagal atitinkamos UŠT vietos ar regioniniu lygmeniu nustatytą strategiją ir prioritetus ir nedarant poveikio humanitarinei ir neatidėliotinai pagalbai, finansinė parama gali būti teikiama toliau išvardytoms veiklos sritims, kad būtų padedama pasiekti šiame sprendime nustatytų tikslų: (a) sektorinei politikai ir reformoms, taip pat jas atitinkantiems projektams; (b) institucijų vystymui, gebėjimų ugdymui ir aplinkosaugos aspektų integravimui; (c) techniniam bendradarbiavimui; (d) papildomai paramai tais atvejais, kai svyruoja pajamos iš 81 straipsnyje nurodytų prekių ir paslaugų eksporto. 78 straipsnis Humanitarinė pagalba ir pagalba ekstremaliosios situacijos atveju 1. Humanitarinė pagalba ir pagalba ekstremaliosios situacijos atveju teikiama UŠT, kurios patiria didelius išskirtinio pobūdžio ekonominius ir socialinius sunkumus dėl stichinių nelaimių ar panašų poveikį turinčių ypatingų aplinkybių. Humanitarinė pagalba ir pagalba ekstremaliosios situacijos atveju teikiama tol, kol jos reikia neatidėliotinoms dėl tokios padėties kylančioms problemoms spręsti. Humanitarinė pagalba ir pagalba ekstremaliosios situacijos atveju teikiama tik nukentėjusiųjų nuo nelaimės poreikiams ir jų interesais. 2. Humanitarinės pagalbos ir ekstremaliosios situacijos atveju tikslai yra šie: (a) gelbėti žmonių gyvybę krizių metu ir po jų; (b) padėti finansuoti ir teikti humanitarinę pagalbą ir visomis turimomis logistikos priemonėmis sudaryti sąlygas numatytiems pagalbos gavėjams tiesiogiai ja naudotis; (c) vykdyti trumpalaikę reabilitaciją ir rekonstrukciją, kad nukentėjusieji galėtų pasinaudoti būtiniausia socialine ir ekonomine integracija, ir nedelsiant sukurti sąlygas vystymosi atnaujinimui remiantis ilgalaikiais tikslais; (d) atkreipti dėmesį į poreikius, atsirandančius dėl žmonių (pabėgėlių, perkeltųjų asmenų ir grįžtančių asmenų) perkėlimo kilus stichinėms ar žmogaus sukeltoms nelaimėms, kad tol, kol būtina, būtų tenkinami visi pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų (kur jie bebūtų) poreikiai ir palengvinta jų savanoriška repatriacija į kilmės šalį ir reintegracija; (e) padėti UŠT kurti nelaimių prevencijos ir pasirengimo joms mechanizmus, įskaitant prognozavimui ir išankstiniam perspėjimui skirtus mechanizmus, siekiant sumažinti nelaimių padarinius. 3. Panašiai pagalba gali būti teikiama UŠT, kurios priima pabėgėlius arba grįžtančius asmenis, kad būtų galima patenkinti būtinus poreikius, kurių neapima pagalba ekstremaliosios situacijos atveju. 4. Šiame straipsnyje numatyta pagalba finansuojama iš Sąjungos biudžeto. Tačiau išimtiniais atvejais ji gali būti finansuojama iš II priede nustatytų asignavimų, papildant finansavimą iš atitinkamos biudžeto išlaidų kategorijos. 5. Humanitarinės pagalbos arba pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju veiksmų imamasi nelaimės ištiktos UŠT, Komisijos, valstybės narės, su kuria UŠT yra susijusi, tarptautinių organizacijų arba vietos ar tarptautinių nevyriausybinių organizacijų prašymu. Tokia pagalba administruojama ir teikiama taikant procedūras, kuriomis sudaromos sąlygos imtis g