EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.10.19 
SEK(2011) 1234 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Poveikio vertinimo santrauka 
pridedamas prie dokumento 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS 
dėl Europos energetikos infrastrukt ūros prioritet ų įgyvendinimo gairi ų, kuriuo 
panaikinamas Sprendimas Nr. 1364/2006/EB 
{KOM(2011) 658 galutinis} 
{SEK(2011) 1233 galutinis}  
 
 21) Problemos apib ūdinimas 
Komisijos komunikate „2020 m. ir v ėlesnio laikotarpio energetikos infrastrukt ūros 
prioritetai“1 patvirtinta b ūtinybė persvarstyti TEN-E politik ą ir finansavimo sistem ą, nustatyti 
iki 2020 m. įgyvendintini prioritetini ų koridorių ir sričių projektai bei siekiant įgyvendinti 
šiuos prioritetus pasi ūlytas naujas bendro intereso projekt ų (toliau – BIP) nustatymo metodas. 
Pridėtame poveikio vertinime pabr ėžtas investicij ų masto ir įgyvendinimo laiko 
pasikeitimas , t. y. iki 2020 m. į Europinės svarbos elektros tinklus turi b ūti investuota apie 
140 mlrd. EUR, į dujų tinklus – maždaug 70 mlrd. EUR bei 2,5 mlrd. EUR – į CO 2 gabenimo 
infrastrukt ūrą. Poveikio vertinime taip pat apibr ėžtos kliūtys, susijusios su leidim ų išdavimu. 
Problemos analiz ė dar aiškiau apibr ėžiama šiame papildomame poveikio vertinime, kuris 
pridedamas prie energetikos infrastrukt ūros teisės akto pasi ūlymo. 
Leidimų išdavimo proced ūros ir visuomen ės pasipriešinimo sukelti nesklandumai 
Nurodytosios priežastys yr a pagrindiniai kliuviniai, trukdantys laiku įgyvendinti energetikos 
infrastrukt ūros projektus, vis ų pirma nutiesti oro elektros linijas. Administracin ės 
procedūros yra sud ėtingos ir neveiksmingos , visų pirma turint omenyje j ų organizavim ą ir 
dalyvaujan čiųjų šalių kompetencij ą, jos toliau lieka suskaidytos, be aiškiai apibr ėžto galutinio 
termino, išankstinio planav imo ir ES aplinkos teis ės aktų įgyvendinimo koordinavimo2. 
Susijusių gyventoj ų pasipriešinimas  kyla trūkstant aiškumo apie įgyvendinant projekt ą 
sukursimą pridėtinę vertę, tikrąjį ar tariam ą poveikį aplinkai ir kraštovaizdžiui, iškilus su 
sveikata ir sauga susijusiam nerimui, per v ėlai ir nepakankamai dalyvaujant visuomenei ir 
suinteresuotosioms šalims. 
Su teisinio reguliavimo sistema susijusios problemos  
Taikoma sistema nesutvarkyta taip, kad užtikrint ų nustatytų Europos infrastrukt ūros prioritet ų 
įgyvendinim ą. Nustatant tarifus ir taikant reguliavimo paskatas d ėmesys vis ų pirmiausiai 
kreipiamas nacionalinio masto trumpalaikiam išlaid ų veiksmingumui, ta čiau neatsižvelgiama į 
atitinkam ą ilgalaikę „Europa 2020 m.“ investavimo užduot į. Pagrindiniai sprendimai d ėl 
tarpvalstybini ų projektų priimami remiantis tik nacionaliniais prioritetais. Ši problema tampa 
ypač svarbi tuo atveju, kai patvirtinant tarpvals tybines investicijas nauda ir išlaidos tarp 
valstybių narių pasiskirsto netolygiai, tod ėl procesai pasidaro pernelyg sud ėtingi ar vėluojama 
juos užbaigti. 
Su finansavimu susijusios problemos 
Pasikeitus investicij ų mastui ir iškilus b ūtinybei neatid ėliotinai įgyvendinti energetikos 
infrastrukt ūros prioritetus iki 2020 m., tin klo operatoriams teks spr ęsti sudėtingas finansavimo 
užduotimis. Finansin ė krizė verčia bendroves riboti skolintojo  kapitalo dalies didinim ą 
palankiomis s ąlygomis, nes šalies rizika did ėja, o kredito reitingai smunka žemyn. 
Atsižvelgiant į dabartinį teisinį reguliavim ą arba nuosavyb ės struktūrą perdavimo sistem ų 
operatoriams sunkiai sekasi susirasti nauj ų institucini ų investuotoj ų. ES lygiu parengta TEN-E 
programa, kurioje per menkas d ėmesys skiriamas ekonominio pagr įstumo studij ų dotacijoms 
ir numatyta nepakankamai tinkam ų rizikos mažinimo priemoni ų, nėra tinkama priemon ė 
prieigai prie skol ų ir (arba) nuosavo kapitalo finansav imo palengvinti bei ateityje pasiekti 
viešųjų ir privačių investicij ų į energetikos tinklus pusiausvyr ą. 
 
2) Subsidiarumo analiz ė ir ES prid ėtinė vertė 
                                                 
1  COM/2010/0677. 
2  Direktyvos 2001/42/EB, 85/337/ EEB, 92/43/EEB, 2009/147/EB, 2000/60/EB.  
 
 3ES kompetencija energetikos se ktoriuje numatyta Sutartyje d ėl Europos S ąjungos veikimo 
(toliau – SESV), ypa č energetikai skirtame 194 straipsnyje. Energetikos tinklams taikomi 
SESV 170 ir 171 straipsniai. D ėl leidimų išdavimo SESV 171 straip snio 2 dalyje nustatyta, 
kad „ palaikydamos ryš į su Komisija, valstyb ės narės savitarpiškai koor dinuoja nacionaliniu 
lygiu įgyvendinam ą politiką, kuri gali tur ėti didelę įtaką siekiant 170 straipsnyje nurodyt ų 
tikslų“. Be to, pagal SESV 194 straipsnio 2 dal į ES turi teis ę nustatyti priemones, b ūtinas 
skatinant energetikos tinkl ų jungtis. 
 
3) ES iniciatyvos tikslai 
Bendrasis šio iniciatyvos tikslas – užtikrinti reikiam ą ir tinkamu laiku vykdom ą energetikos 
infrastrukt ūros plėtrą visoje ES ir kaimynin ėse valstyb ėse, kad būtų pasiekti ES energetikos 
politikos tikslai, t. y. rinkos in tegracija, tiekimo saugumas ir tv arumas. Iniciatyva pirmiausiai 
siekiama, kad iki 2020 m. b ūtų įgyvendinti prioritetiniai transeuropin ės energetikos 
infrastrukt ūros koridoriai ir tod ėl būtina: 
− supaprastinti leidimo išdavimo proced ūras siekiant gerokai sutrumpinti j ų trukmę, jeigu 
leidimai išduodami bendro intereso projektams, ir užtikrinti platesn į visuomen ės 
dalyvavim ą įgyvendinant šiuos projektus bei padidinti j ų priimtinum ą; 
− palengvinti su duj ų ir elektros energijos sektoriais susijusi ų bendro intereso projekt ų 
reguliavim ą, šiuo tikslu išlaidas paskirstant taip, kad b ūtų atsižvelgta į suteikiam ą naudą, 
ir užtikrinant, kad leidžiamas pelnas atitikt ų prisiimam ą riziką; 
− parengti tinkamumo gauti S ąjungos finansin ę pagalbą taisykles, kai ši pagalba teikiama 
kaip rinka pagr įsta ir tiesiogin ė ES finansin ė parama bendro intereso projektams. 
Šia iniciatyva turi b ūti pakeičiamos taikomos TEN-E gair ės ir ji papildo reglamento, kuriuo 
nustatoma „Europos infrastrukt ūros tinklų priemon ė“ (toliau – EITP), apimanti visus 
infrastrukt ūros sektorius (energetikos, transporto, telekomunikacij ų) ir nustatomos bendros 
Sąjungos pagalbos, kuri skiriama teikiant dotacijas ir nustatant naujas finansines priemones, 
taisyklės, pasiūlymą,. 
 
4) Politikos pasirinkimo galimyb ės 
Aptariamos šios trij ų politikos sri čių, apiman čių nustatytas problemas, pasirinkimo 
galimybės: 
 
A politikos sritis. Leidim ų išdavimas, suinteresuotosios ša lies dalyvavimas ir kompensacija  
A.0 pasirinktis  Ankstesnės politikos t ęsimas  
A.1 pasirinktis  Bendro Europos intereso tvarkos nustatymas  
A.2 pasirinktis  Leidimų išdavimo proceso organizavimas ir jo trukm ės apribojimas  
 A.2.1. elementas. Leidim ų išdavimo proceso organizavimas  
 A.2.1.a 
siauresnė 
pasirinktis  Vadovaujanti institucija be sprendim ų priėmimo įgaliojimų 
nacionaliniu lygiu (lengvas „vieno langelio principo“ taikymas)  
 A.2.1.b  Vadovaujan čiai institucijai suteikiami sprendim ų priėmimo 
įgaliojimai nacionaliniu lygiu (griežtas „vieno langelio principo“ 
taikymas)  
 A.2.1.c  Tarpvalstybin ė vadovaujanti institucija, veikianti kartu su galutin į 
sprendimą priimančia Europos institucija ir taikanti Europos 
leidimų išdavimo proced ūrą 
 
 4 A.2.2. elementas. Leidim ų išdavimo proceso trukm ės apribojimas  
 A.2.2.a  Valstybėms narėms taikomas reikalavimas kiekvienam atskiram 
BIP nustatyti galutin į terminą 
 A.2.2.b  Dalyvaudamos regioninio bendradarbiavimo sistemoje teisiškai 
privalomą galutinį terminą nustato suinteresuotosios šalys  
 A.2.2.c  Teisiškai privalomas galutinis terminas nustatomas ES teis ės aktu  
A.3 pasirinktis  Bendro Europos intereso tvarkos nustatymas ir leidim ų išdavimo proceso 
organizavimas bei jo trukm ės apribojimas  
B politikos sritis. Reguliavimas  
B.0 pasirinktis  Ankstesnės politikos t ęsimas  
B.1 pasirinktis  Išlaidų paskirstymas  
 B.1.a  ES perdavimo tarifas  
 B.1.b  Ex-ante  išlaidų paskirstymas  
 B.1.c  Ex-ante  išlaidų paskirstymas su ex-post  patikslinimu  
B.2 pasirinktis  Investavimo paskatos  
 B.2.a  BIP taikomos su rizika susijusios paskatos  
 B.2.b  Su BIP susijusios nuobaudos ir vykdym ą užtikrinantys veiksmai  
B.3 pasirinktis  Ex-ante išlaid ų paskirstymas ir BIP taikomos su rizika susijusios paskatos  
C politikos sritis. Finansavimas  
C.0 pasirinktis  Ankstesnės politikos t ęsimas  
C.1 pasirinktis  Rizikos pasidalijimo priemon ės 
C.2 pasirinktis  Rizikos kapitalo priemon ės 
C.3 pasirinktis  Dotacijos projektui parengti  
C.4 pasirinktis  Dotacijų, rizikos pasidalijimo ir rizikos kapitalo priemoni ų derinimas  
Atlikus pirmin ę analizę siauresnės pasirinktys A.2.1.a, A.2.1.c , A.2.2.a, A.2.2.b ir B.1.a buvo 
atmestos, nes susijusios priemon ės laikytos neveiksmingos ar neproporcingos, jeigu b ūtų 
lyginamos su savo poveikiu. 
 
5) Poveikio vertinimas 
Tęsiant ankstesn ę politiką (toliau – TAP)  niekaip nepavykt ų atsikratyti nauj ų 
infrastrukt ūros projekt ų vėlavimo, vis ų pirma elektros energi jos sektoriuje, nes neb ūtų 
pašalintos finansavimo, teisinio reguliavimo ir leidim ų išdavimo problemos. Rinkos dalyviai 
ir valstyb ės narės nebūtų pajėgūs tinkamai imtis Europos prioritet ų. Komisija yra apytiksliai 
apskaičiavusi, kad taikant dabartin ę sistemą iki 2020 m. didžioji dalis reikaling ų investicij ų, 
kurios sudaro maždaug 200 mlrd. EUR, neb ūtų įgyvendinta ir taip kilt ų grėsmė ES gebėjimui 
iki 2020 m. pasiekti savo energetikos  ir klimato politikos tikslus. Tr ūkstant jung čių sumažės 
galimybės optimizuoti sistem ą, padidės tiekimo nutraukimo rizika ir papildomai teks skirti su 
didelėmis išlaidomis susijusi ų rezervini ų investicij ų ir investicij ų elektros energijos paklausos 
ir pasiūlos pusiausvyr ą užtikrinan čiai elektros energijo s gamybai. Jeigu neb ūtų imamasi joki ų 
veiksmų, TEN-E programa ir ES fondai neb ūtų tinkamos priemon ės siekiant iš esm ės įvykdyti 
investavimo užduot į. 
 
5.1. Leidim ų išdavimas  
A.1 PASIRINKTIS. Bendro Europos intereso tvarkos nustatymas  
Tikimasi, kad taikant ši ą pasirinkt į bus pasiekta tarpini ų teigiamų rezultatų, nes ji pad ės laiku 
įgyvendinti daugiau projekt ų nei jų būtų įgyvendinta taikant TAP pasirinkt į, Piliečiai galėtų 
 
 5būti paveikti tuo atžvilgiu, kad taikant leidim ų išdavimo proced ūras būtų apribotos galimyb ės 
piliečiams pareikšti savo dvejones projekto b ūtinumu. Manoma, kad taikant nauj ą tvarką 
poveikis aplinkai, pa lyginti su galiojan čia šiuo metu, padid ėtų nedaug, atsižvelgiant į projektų 
ankstesnio užbaigimo galimyb ę. Tikimasi, kad s ėkmingai įgyvendinus projekt ą būtų padarytas 
stiprus teigiamas poveikis siekiant klimato politikos tiksl ų. Padidėtų investuotoj ų 
pasitikėjimas ir šiuo atžvilgiu b ūtų prisidedama užtikrinant projekt ų perspektyvum ą. Vertinant 
administracines išlaidas nustatyta, kad tam tikram skai čiui projekt ų tvarkyti b ūtinus išteklius 
rengėjai turėtų sumažinti maždaug 3 %,  o institucijos – 12 %. 
A.2 PASIRINKTIS. Leidim ų išdavimo proceso organizavimo ir jo trukm ės nustatymo 
taisyklės (siauresn ė pasirinktis A.2.1b „griežtas „vieno langelio principo“ taikymas“ ir 
A.2.2.c „4 met ų galutinis terminas“)  
Tikimasi šios pasirinkties poveik į būsiant didel į ir teigiam ą bei suteiksiant į galimyb ę 
didesniąją projektų dalį įgyvendinti nustatytu laiku. Nustatytu laiku įgyvendinam ų projektų 
skaičius būtų didesnis nei pasirinkus A.1 pasirinkt į, tačiau ne visiems BIP b ūtų suteikiama 
pirmenyb ė. Pasirinkus ši ą pasirinkt į būtų gerokai pagerintos s ąlygos pilie čiams dalyvauti 
priimant spendimus, nes vadovaujanti institucija ir (arba) reng ėjai prival ėtų kuo anks čiau 
organizuoti konsulta cijas. Reikalavim ų laikymosi s ąnaudos būtų didesnės nei pasirinkus A.1 
pasirinktį. Be to, tikimasi teigiam ą poveikį administracin ėms išlaidoms b ūsiant gerokai 
didesnį, jeigu būtų pasirinkta ši politikos galimyb ė (būtų sutaupyta 26 % administracini ų 
išlaidų). 
A.3 PASIRINKTIS. Bendro Europos int ereso tvarkos nustatymas ir leidim ų išdavimo 
proceso organizavimo bei jo trukm ės nustatymo taisykl ės 
Šios politikos pasirinkimo galimyb ės bendras poveikis, kuris ap ima A.1 ir A.2 pasirink čių 
sukeliamą poveikį, laikomas priimtiniausiu iš vis ų pasirinkčių, nes pasirinkus ši ą galimybę 
būtų laiku užbaigti beveik visi iki 2020 m. įgyvendintini projektai, jeigu b ūtų parengtos 
atitinkamos reguliavimo ir finansavimo priemon ės. Tikimasi, kad pasirinkus ši ą politikos 
galimybę poveikis aplinkai, socialin is poveikis užimtumui ir ekonominis poveikis bendrajam 
vidaus produktui b ūtų didesnis, nes b ūtų įgyvendinti visi projektai, o administracin ės išlaidos 
būtų sumažintos 31 %. 
Atsižvelgiant į šios analiz ės rezultatus, pirmenyb ė teikiama A.3 politikos galimybei. 
 4.2. Reguliavimo priemon ės
 
B.1 PASIRINKTIS. Išlaid ų paskirstymas  
Naudojant ex–ante  išlaidų paskirstym ą atsirastų galimyb ė įgyvendinti tam tikras 
investicijas, kurioms t ęsiant ankstesn ę politiką nebūtų įmanoma taikyti perspektyvaus išlaid ų 
paskirstymo, nes j ų paskirstymas rinkos dalyviams ir galutiniams vartotojams tur ėtų socialinį 
poveikį. Manoma, kad reikalaujant, kad nacionalin ės reguliavimo institucijos bendradarbiaut ų 
su kitomis nacionalin ėmis reguliavimo institucijomis ir skirting ų valstybių narių perdavimo 
sistemų operatoriais, administracinis poveikis b ūtų gana ribotas. 
Ex–ante išlaid ų paskirstymo su ex–post patikslinimo galimybe  poveikis skirt ųsi tik 
atsižvelgiant į galutinį ekonomin į ir paskirstymo poveik į. Nors šiuo atveju paskirstymas b ūtų 
tikslesnis, atsirast ų perdavimo sistem ų operatori ų ir išorės investuotoj ų pajamų mažėjimo 
rizika. Įgyvendinant ši ą pasirinkt į, būtų patirtos papildomos administracin ės išlaidos, nes 
perdavimo sistem ų operatoriai ir nacionalin ės reguliavimo institucijos grei čiausiai tur ėtų iš 
naujo įvertinti naud ą ir dar kart ą derėtis dėl išlaidų paskirstymo.  
 
 6Todėl pirmenyb ė teikiama siauresniajai pasirink čiai B.1.b. 
B.2 PASIRINKTIS. Investavimo paskatos  
Su didesne rizika susijusiems BIP nusta čius paskatas  ir pripažinus tam tikr ų investicij ų 
keliamus sunkumus, b ūtų sukurtas teigiamas ekonominis poveikis įgyvendinti infrastrukt ūrą. 
Šios tinklo tarif ų sumavimo priemon ės finansinis poveikis b ūtų labai nedidelis, atsižvelgiant į 
numatom ą mažą reikalavimus atitinkan čių investicij ų kiekį, ribotą administracin į poveikį ir į 
bendrą mažą, galutinę energijos kain ą sudarančių perdavimo išlaid ų dalį.  
Taikant su BIP susijusias nuobaudas ir imantis vykdymo užtikrinimo veiksm ų, kuriais 
perdavimo sistem ų operatoriai b ūtų skatinami įgyvendinti sutartus priori tetinius projektus, 
būtų galima padidinti socialin ės gerovės lygį ES. Norint taikyti šias  priemones, nacionalin ėms 
reguliavimo institucijoms reik ėtų suteikti nauj ų įgaliojimų. Be to, taikant šias priemones 
galėtų kilti stiprus perdavimo sistem ų operatori ų pasipriešinimas, nes ekonominis poveikis 
galėtų būti neigiamas d ėl sumažėjusių pajamų, kurias mažint ų už nevykdym ą paskirtos 
nuobaudos, arba d ėl papildomos negarantuotos rizikos, kuri ą reikėtų prisiimti įgyvendinant 
projektą. Todėl šios privalomos schemos prid ėtinė vertė, palyginti su paskatomis grindžiama 
schema, atrodo, b ūtų ribota.  
Todėl pirmenyb ė teikiama siauresniajai pasirink čiai B2.b. 
B.3 PASIRINKTIS. Ex-ante  išlaidų paskirstymas ir BIP taikomos su rizika susijusios 
paskatos  
Šiai pasirink čiai teiktina pirmenyb ė, nes ją taikant b ūtų suderinamas abiej ų siauresni ų 
pasirinkčių, kurioms suteikta pirmenyb ė, teigiamas poveikis ir j ą būtų galima taikyti 
didžiausiam BIP skai čiui. 
 
4.2. Finansavimas  
C.1 PASIRINKTIS. Rizikos pasidalijimo priemon ės 
Nustačius rizikos pasidalijimo priemone s, tinkamiau pritaikytomis s ąlygomis b ūtų padidintos 
galimybės pasinaudoti kapitalu, nauj ais finansavimo ištekliais ir rizikos kapitalu (pvz., 
obligacijomis ar garantijomi s), padidintas projekt ų komercinis perspektyvumas siekiant 
priimti teigiamus investavimo sprendimus. Ši parama pareikalaut ų mažesni ų valstybės 
biudžeto s ąnaudų nei teikiant tiesiogines subsidijas ir b ūtų užtikrinamas didelis didinimo 
poveikis (iki 25). Taikant ši ą pasirinkt į reikėtų bendradarbiauti su finansin ėmis institucijomis, 
todėl Komisijai sumaž ėtų administracin ė našta.  
C.2 PASIRINKTIS. Rizikos kapitalo priemon ės 
Nuosavo kapitalo suteikimas tur ėtų palankų poveikį finansiniam paj ėgumui ir b ūtų pritraukta 
naujų investuotoj ų. Jeigu projektams parama b ūtų teikiama ankstyvuoju etapu, jie b ūtų 
greičiau tinkamai parengiami, ypa č tuo atveju, kai jie yra sud ėtingesni, naujoviški ir susij ę su 
įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis. Jeigu daugiklis b ūtų nuo 1 iki 10, b ūtų galima tik ėtis 
didelio ES biudžeto veiksmingumo. Jeigu su finansine institucija d ėl investicij ų būtų sudaryta 
rangos sutartis, šios finansin ės institucijos patirt ų didelį išteklių poreikį. 
C.3 PASIRINKTIS. Dotacijos projektui parengti  
Skiriant dotacijas b ūtų užtikrintas didelis teig iamas ekonominis ir socialinis poveikis, nes jos 
padėtų įgyvendinti BIP, kuri ų nepavykt ų įgyvendinti vien pas itelkus rinkos j ėgas ar naudojant 
reguliavimo priemones, ta čiau kartu b ūtų sumažintas poveikis tinklo tarifams. Dotacijos vis ų 
 
 7pirma būtų skiriamos tiems BPI, kurie ypa č svarbūs siekiant 2020 m. energetikos ir klimato 
politikos tiksl ų, siekiant sukurti vidaus rink ą ir Sąjungoje užtikrinti tiekimo saugum ą. 
Administracinis poveikis bus tiesiogiai susij ęs su tam tikrais projektais ir turimu ES biudžetu 
jiems paremti. 
C.4 PASIRINKTIS. Dotacij ų, rizikos pasidalijimo ir rizikos kapitalo priemoni ų 
derinimas  
Kadangi šia pasirinktimi derinamos C .1, C.2 ir C.3 pasirinktys, ji apjungt ų pavienių 
pasirinkčių teigiamą poveikį. Tačiau numatant rinka grindžiam ų priemoni ų rinkinį (C.1 ir 
C.2) ir tiesiogin ę finansinę paramą (C.3), bus užtikrinta s ąveika ir padidintas veiksmingumas, 
nes konkre čios su projektu susijusi os rizikos atžvilgiu bus įmanoma lanks čiai priimti 
ekonomiškai efektyvius sprendimus. 
Todėl pirmenyb ė teiktina C.4 pasirink čiai. Taikant ši ą pasirinkt į būtų atsižvelgiama į 
pasiūlymus dėl būsimo ES biudžeto, kuriuos 2011 m. birželio 29 d. pateik ė Europos 
Komisija, ir ji b ūtų visiškai suderinama su pasi ūlyta Europos infrastrukt ūros tinklų priemone. 
 
6) Pasirinkčių palyginimas ir galutin ės poveikio vertinimo išvados 
Užbaigus analiz ę, poveikio vertinime pateikiamas pasirinkčių, kurioms teikiama 
pirmenyb ė, rinkinys : 1) bendro Europos intereso tvar kos nustatymas, griežtas „vieno 
langelio principo“ taikymas ir 4 met ų galutinio termino nustatymas bendro intereso 
projektams; 2) ex ante  tarpvalstybini ų išlaidų paskirstymas ir BIP taikomos su konkre čia 
rizika susijusios paskatos ir 3) dotacij ų, rizikos pasidalijimo ir rizikos kapitalo priemoni ų 
derinimas. Nė viena iš j ų, jeigu būtų taikoma pavieniui, n ėra tinkama užtikrinti b ūtinų 
investicij ų, todėl privaloma derinti pasirinktim s, kurioms teikiama pirmenyb ė, skirtus 
politikos veiksmus. 
Apskritai neigiamas poveikis aplinkai, pavieniams pilie čiams ir tarifams iš esm ės bus 
kompensuojamas nauda, kuri ą tikima užtikrinti užbaigus transeuropinius tinklus. Tod ėl ES 
galėtų pasiekti ES lygiu sutartus energetikos ir klimato politikos tikslus, t. y. vis ų pirma 
užtikrinti, kad iki 2020 m. iš atsinaujinan čių energijos ištekli ų pagamintos energijos dalis b ūtų 
20 %, o išmetamas šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų kiekis būtų sumažintas 20 %. Tinkama 
infrastrukt ūra taip pat leist ų visiškai integruoti elektros energijos ir duj ų vidaus rink ą, kartu 
suteiktų naujų sistemos optimizavimo ir veiksmingu mo, taip pat konkurenc ijos ir galutiniam 
vartotojui suteikiamo pasirinkimo galimybi ų, ir taip prisid ėtų prie bendro energijos kain ų 
mažinimo. Taikant priemoni ų rinkinį mūsų energijos tiekimas taip pat b ūtų saugesnis, nes 
būtų numatyti įvairūs ištekliai, maršrutai ir tiekimo subj ektai, didinamas sistemos stabilumas 
ir kartu užtikrinamas m ūsų tinklų saugumas ir atsparumas klimato poveikiui.  
Visa tai pad ės užtikrinti didel į bendrą teigiamą poveikį bendrajam vidaus produktui ir 
užimtumui, kuris jau nustatytas atliekant 2010 m. poveikio vertinim ą (+0,42 % padid ėjimas ir 
410 000 papildom ų darbo viet ų, palyginti su pagrindi niu 2011–2020 m. laikotarpio 
scenarijumi).  
Toliau pateiktoje lentel ėje nurodoma vis ų pasirink čių ir siauresni ų pasirink čių poveikio 
santrauka. 
Pasirinktys  Ekonominis ir 
socialinis poveikis  Poveikis aplinkai  Kitas poveikis  
A.1 + = Teisinis pagr įstumas: -  
A.2 ++ + Teisinis pagr įstumas: -  
 
 8Pasirinktys  Ekonominis ir 
socialinis poveikis  Poveikis aplinkai  Kitas poveikis  
A.3 +++ ++ Teisinis pagr įstumas: -  
B.1 ++ + Administracinis: -  
B.2 ++ + Poveikis tarifams: -  
B.3 +++ ++ Administracinis poveikis ir poveikis 
tarifams: -  
C.1 +++ +  
C.2 ++ + Administracinis: -  
C.3 +++ ++ Administracinis: -  
C.4 +++ ++ Administracinis: -  
Poveikis tarifams: +  
A.3 ir B.3 ir C.4  +++ +++ Teisinis, administracinis: -  
Tarifų: + 
Poveikio santrauka  (= lygiavertis pagrindini ų veiksmų planui; nuo + iki +++ pager ėjimas, palyginti su 
pagrindini ų veiksmų planu; nuo – iki - - - pablog ėjimas, palyginti su pagrindini ų veiksmų planu)