Komisijos pranešimas - Konvergencijos ataskaita 2004 m. (parengta pagal Sutarties 122 straipsnio 2 dalį) [SEK(2004) 1268] /* KOM/2004/0690 galutinis */





Briuselis, 20.10.2004 KOM(2004) 690 galutinis KOMISIJOS PRANEŠIMAS KONVERGENCIJOS ATASKAITA 2004 m. (parengta pagal Sutarties 122 straipsnio 2 dalį)[SEK(2004) 1268] Pranešimo paskirtis Pagal Sutarties 122 straipsnio 2 dalį Komisija ir Europos centrinis bankas (ECB) Tarybai praneša apie "valstybių narių, kurioms taikoma nukrypti leidžianti nuostata" pažangą, padarytą derinant jų nacionalinius teisės aktus su Sutartimi, taip pat apie pasiektą aukštą tvarios konvergencijos laipsnį. "Valstybės narės, kurioms taikoma nukrypti leidžianti nuostata", išskyrus Daniją ir Jungtinę Karalystę, kurios yra valstybės narės turinčios ypatingą statusą([1]), dar neįvedė euro. Tokios konvergencijos ataskaitos turi būti ruošiamos ne rečiau kaip kartą per dvejus metus arba jei to prašo valstybė narė, kuriai taikoma nukrypti leidžianti nuostata. Konvergencijos ataskaita turi būti parengta apie Švediją, vieną valstybių narių, nes po paskutinės ataskaitos parengimo jau praėjo dveji metai. Tai taip pat suteikia galimybę pirmą kartą įvertinti dešimt valstybių, kurios 2004 m. gegužės 1 d. prisijungė prie Europos Sąjungos (ES) ir pagal Stojimo sutarties 4 straipsnį automatiškai tapo "valstybėmis narėmis, kurioms taikoma nukrypti leidžianti nuostata". Ji padės šioms valstybėms pasirengti reikalavimams, keliamiems euro įvedimui. Taigi ši ataskaita parengta apie vienuolika valstybių narių, kurioms taikoma nukrypti leidžianti nuostata: Čekiją, Estiją, Kiprą, Latviją, Lietuvą, Vengriją, Maltą, Lenkija, Slovėniją, Slovakiją ir Švediją. Komisijos ir ECB ataskaitų([2]) turinys reglamentuojamas Sutarties 121 straipsnio 1 dalyje, kurioje nurodoma, kad ataskaitoje turi būti nagrinėjamas i) nacionalinės teisės aktų suderinamumas su Sutartimi ir su Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) bei Europos centrinio banko statutu. Ataskaitoje taip pat turi būti nustatyta, ar buvo pasiektas aukštas tvarios konvergencijos laipsnis atsižvelgiant į keturis konvergencijos kriterijus, susijusius su ii) kainų stabilumu, iii) valstybės biudžeto būkle, iv) valiutų keitimo kurso stabilumu ir v) ilgalaikių palūkanų normomis, o taip pat keletu papildomų veiksnių([3]). Keturi konvergencijos kriterijai ir terminai, per kuriuos į juos turi būti atsižvelgta, išsamiau nagrinėjami Sutarties protokole ("Protokolas dėl Europos Bendrijos steigimo sutarties 121 straipsnyje nurodytų konvergencijos kriterijų"). Apžvalga: TEISėS AKTų SUDERINAMUMAS IR PASIEKTAS EKONOMINėS KONVERGENCIJOS LAIPSNIS i) Turi būti užtikrintas nacionalinės teisės aktų suderinamumas, įskaitant nacionalinių centrinių bankų statutus, su Sutarties 108 ir 109 straipsniais ir ECBS arba ECB statutu. Kalbant apie naująsias valstybes nares, jų nacionalinių centrinių bankų nepriklausomybė ir pastarųjų ECBS tikslų siekimas buvo vienas iš įstojimo į ES reikalavimų. Tačiau, kad būtų užtikrinta visiška įvairių nacionalinių centrinių bankų integracija į ECBS, iki šios valstybės prisijungs prie euro zonos, reikia panaikinti visų valstybių teisės aktų nesuderinamumus. ii) Kainų stabilumo vertinimas yra vykdomas remiantis vidutinio infliacijos lygio stebėjimu vienerius metus iki patikrinimo, kuris ne daugiau kaip 1,5 procentinio taško viršija infliacijos lygį, kurį yra pasiekusios ne daugiau kaip trys valstybės narės, kuriose kainos yra stabiliausios. 2004 m. rugpjūčio mėn. Suomijoje, Danijoje ir Švedijoje, kuriose kainos yra stabiliausios, apskaičiuota pamatinė vertė buvo lygi 2,4 %. Iš vienuolikos valstybių narių, nagrinėjamų šiame pranešime, penkios t.y. Čekija, Estija, Kipras, Lietuva ir Švedija atitinka šį kriterijų. iii) Valstybės biudžeto būklės kriterijus yra susijęs su pagal Sutarties 104 straipsnį priimtais sprendimais dėl perviršinio biudžeto tvarkos. Šiuo metu penkioms iš vienuolikos tikrintų valstybių narių netaikomas Tarybos sprendimas pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį dėl biudžeto deficito viršijimo, t.y. Estijai, Latvijai, Lietuvai, Slovėnijai ir Švedijai, kurios atitinka šį kriterijų. iv) Valiutų keitimo kurso kriterijui reikalingos įprastų valiutų keitimo kurso mechanizmo (VKM II) svyravimo ribos be įtemptų situacijų ne mažiau kaip dvejus metus. 2004 m. birželio 28 d. Estijos krona, Lietuvos litas ir Slovėnijos tolaras prisijungė prie VKM II. Čekijos krona, Vengrijos forintas, Kipro svaras, Latvijos latas, Maltos lira, Lenkijos zlotas, Slovakijos krona ir Švedijos krona dar neprisijungė prie VKM II. Nors trys valiutos, nuo 2004 m. birželio 28 d. dalyvaujančios VKM II, buvo stabilios euro atžvilgiu, nei viena iš tikrintų vienuolikos valstybių narių VKM II nedalyvavo reikiamo laikotarpio, todėl nei viena iš jų neatitinka valiutų keitimo kuro kriterijaus. v) Ilgalaikių palūkanų normų vertinimas yra vykdomas remiantis vidutine nominalia palūkanų norma, kuri ne daugiau kaip 2 procentiniais taškais viršija lygį, kurį yra pasiekusios ne daugiau kaip trys valstybės narės, kuriose kainos yra stabiliausios, vienerius metus iki patikrinimo. 2004 m. rugpjūčio mėn. buvo apskaičiuota pamatinė vertė, siekianti 6,4 %. Ilgalaikės palūkanų normos nesiekė pamatinės vertės Čekijoje, Kipre, Latvijoje, Lietuvoje, Maltoje, Slovėnijoje, Slovakijoje ir Švedijoje. Šios devynios šalys atitinka palūkanų normos kriterijų. Kadangi Estijoje nėra ilgalaikių vyriausybinių obligacijų ar panašių vertybinių popierių, nėra pagrindo teigti, kad Estija neatitiktų palūkanų normos kriterijaus. +++++ TABLE +++++ Atskirų valstybių narių įvertinimas Čekija Kalbant apie centrinio banko integraciją į ECBS priimant eurą, Čekijos teisės aktai, ypač Čekijos nacionalinio banko aktas, nėra visiškai suderinami su Sutarties 109 straipsniu ir ECBS ar ECB statutu. Pastaruosius 12 mėnesių iki 2004 m. rugpjūčio vidutinis infliacijos lygis Čekijoje siekė 1,8 %. Čekija atitinka kainų stabilumo kriterijų. Šiuo metu Čekijai taikomas sprendimas dėl biudžeto deficito viršijimo (2004 m. liepos 5 d. Tarybos sprendimas). 2003 m. bendras valstybės biudžeto deficitas sudarė 12,6 % BVP, o valstybės skola siekė 37,8 % BVP. Čekija neatitinka valstybės biudžeto būklės kriterijaus. Čekijos krona nedalyvauja VKM II ir jai turi būti taikomas kintamas režimas kartais įsikišant centriniam bankui. Čekija neatitinka valiutų keitimo kurso kriterijaus. Metus iki 2004 m. rugpjūčio mėn. vidutinė ilgalaikių palūkanų norma Čekijoje buvo 4,7 %, Čekija atitinka ilgalaikių palūkanų normų konvergencijos kriterijų. Dėl mažos infliacijos naštos nuo 2002 m. vidurio iki 2003 m. vidurio ilgalaikių palūkanų normos Čekijoje laikinai nukrito žemiau euro zonos lygio, bet nuo tada ilgalaikių palūkanų normų pasiskirstymas tapo teigiamas. Atsižvelgdama į šį įvertinimą Komisija mano, kad Čekijos kaip "valstybės narės, kuriai taikoma nukrypti leidžianti nuostata" statusas neturėtų būti pakeistas. Estija Kalbant apie centrinio banko integraciją į ECBS priimant eurą, Estijos teisės aktai, ypač Eesti Pank aktas, Estijos Respublikos Konstitucija, taip pat valiutos įstatymas ir Estijos kronos saugumo įstatymas, nėra visiškai suderinami su Sutarties 109 straipsniu ir ECBS ar ECB statutu Pastaruosius 12 mėnesių iki 2004 m. rugpjūčio vidutinis infliacijos lygis Estijoje siekė 2 %. Estija atitinka kainų stabilumo kriterijų. Estijai netaikomas sprendimas dėl biudžeto deficito viršijimo. 2003 m. bendras valstybės biudžeto deficitas sudarė 3,1 % BVP, o valstybės skola siekė 5,3 % BVP. Estija atitinka valstybės biudžeto būklės kriterijų. Nuo 2004 m. birželio 28 d. Estija dalyvavo VKM II, o Estijos valdžios institucijos įsipareigojo vienašališkai laikytis jų valiutų valdybos susitarimo su VKM II. Estijos krona nenutolo nuo centrinio pariteto. Šio patikrinimo metu dalyvavimas VKM II truko mažiau negu dvejus metus. Estija neatitinka valiutų keitimo kurso kriterijaus. Dėl suderintų ilgalaikių vyriausybės obligacijų arba palyginamųjų vertybinių popierių nebuvimo, iš dalies susijusio su žemu valstybės skolos lygiu, palūkanų norma buvo nustatyta remiantis banko kreditavimo normomis. Metus iki 2004 m. rugpjūčio mėn. šis palūkanų normos rodiklis vidutiniškai siekė 4,6 %. Remiantis palūkanų normos rodiklio pokyčiais ir atsižvelgiant į inter alia žemą valstybės skolos lygį, nėra priežasties teigti, kad Estija neatitiks ilgalaikių palūkanų normų kriterijaus. Atsižvelgdama į šį įvertinimą Komisija mano, kad Estijos kaip "valstybės narės, kuriai taikoma nukrypti leidžianti nuostata" statusas neturėtų būti pakeistas. Kipras Kalbant apie centrinio banko integraciją į ECBS priimant eurą, Kipro teisės aktai, ypač Kipro nacionalinio banko įstatymas, nėra suderinami su Sutarties 109 straipsniu ir ECBS ar ECB statutu. Pastaruosius 12 mėnesių iki 2004 m. rugpjūčio vidutinis infliacijos lygis Kipre siekė 2,1 %. Kipras atitinka kainų stabilumo kriterijų. Šiuo metu Kiprui taikomas sprendimas dėl biudžeto deficito viršijimo (2004 m. liepos 5 d. Tarybos sprendimas). 2003 m. bendras valstybės biudžeto perviršis sudarė 6,4 % BVP, o valstybės skola siekė 70,9 % BVP. Kipras neatitinka valstybės biudžeto būklės kriterijaus. Kipro svaras nedalyvauja VKM II ir yra susietas su euru su ( 15 % svyravimų ribomis. Kipras neatitinka valiutų keitimo kurso kriterijaus. Metus iki 2004 m. rugpjūčio mėn. vidutinė ilgalaikių palūkanų norma Kipre buvo 5,2 %, Kipras atitinka ilgalaikių palūkanų normų konvergencijos kriterijų. 2002 m. pradžioje ilgalaikių palūkanų normos pakankamai priartėjo prie euro zonos lygių, o kainų skirtumas neviršijo 1 procentinio taško beveik visais 2003 m. Pastaruoju metu ilgalaikių palūkanų normos labai viršija euro zonos lygius. Atsižvelgdama į šį įvertinimą Komisija mano, kad Kipro kaip "valstybės narės, kuriai taikoma nukrypti leidžianti nuostata" statusas neturėtų būti pakeistas. Latvija Kalbant apie centrinio banko integraciją į ECBS priimant eurą, Latvijos teisės aktai, ypač Latvijos nacionalinio banko įstatymas, nėra visiškai suderinami su Sutarties 109 straipsniu ir ECBS ar ECB statutu. Pastaruosius 12 mėnesių iki 2004 m. rugpjūčio vidutinis infliacijos lygis Latvijoje siekė 4,9 %. Latvija neatitinka kainų stabilumo kriterijaus. Latvijai netaikomas sprendimas dėl biudžeto deficito viršijimo. 2003 m. bendras valstybės biudžeto perviršis sudarė 1,5 % BVP, o valstybės skola siekė 14,4 % BVP. Latvija atitinka valstybės biudžeto būklės kriterijų. Latvijos latas nedalyvauja VKM II ir yra susietas su SST valiutų krepšeliu su ( 1 % normaliomis svyravimų ribomis. Latvija neatitinka valiutų keitimo kurso kriterijaus. Metus iki 2004 m. rugpjūčio mėn. vidutinė ilgalaikių palūkanų norma Latvijoje buvo 5,0 %, Latvija atitinka ilgalaikių palūkanų normų konvergencijos kriterijų. Nuo 2002 m. vidurio ilgalaikių palūkanų normų diferencialai su euro zona Latvijoje truputį išaugo iki -1 procentinio taško. Atsižvelgdama į šį įvertinimą Komisija mano, kad Latvijos kaip "valstybės narės, kuriai taikoma nukrypti leidžianti nuostata" statusas neturėtų būti pakeistas. Lietuva Kalbant apie centrinio banko integraciją į ECBS priimant eurą, Lietuvos teisės aktai, ypač Lietuvos banko įstatymas, Lietuvos Konstitucija, taip pat valiutos įstatymas ir lito patikimumo įstatymas, nėra visiškai suderinami su Sutarties 109 straipsniu ir ECBS ar ECB statutu. Pastaruosius 12 mėnesių iki 2004 m. rugpjūčio vidutinis infliacijos lygis Lietuvoje siekė 0,2 %. Lietuva atitinka kainų stabilumo kriterijų. Lietuvai netaikomas sprendimas dėl biudžeto deficito viršijimo. 2003 m. bendras valstybės biudžeto perviršis sudarė 1,9 % BVP, o valstybės skola siekė 21,4 % BVP. Lietuva atitinka valstybės biudžeto būklės kriterijų. Nuo 2004 m. birželio 28 d. Lietuva dalyvavo VKM II, o Lietuvos valdžios institucijos įsipareigojo vienašališkai laikytis jų valiutų valdybos susitarimo su VKM II. Lietuvos litas nenutolo nuo centrinio pariteto. Šio patikrinimo metu dalyvavimas VKM II truko mažiau negu dvejus metus. Lietuva neatitinka valiutų keitimo kurso kriterijaus. Metus iki 2004 m. rugpjūčio mėn. vidutinė ilgalaikių palūkanų norma Lietuvoje buvo 4,7 %, Lietuva atitinka ilgalaikių palūkanų normų konvergencijos kriterijų. 2001 m. pradžioje ilgalaikių palūkanų normos Lietuvoje siekusios 10 %, labai sumažėjo, o nuo 2004 m. sausio iki rugpjūčio palūkanų normų diferencialas su euro zona susiaurėjo iki 0,4 procentinio taško. Atsižvelgdama į šį įvertinimą Komisija mano, kad Lietuvos kaip "valstybės narės, kuriai taikoma nukrypti leidžianti nuostata" statusas neturėtų būti pakeistas. Vengrija Kalbant apie centrinio banko integraciją į ECBS priimant eurą, Vengrijos teisės aktai, ypač Magyar Nemzeti banko aktas ir Konstitucijos aktas, nėra visiškai suderinami su Sutarties 109 straipsniu ir ECBS arba ECB statutu. Pastaruosius 12 mėnesių iki 2004 m. rugpjūčio vidutinis infliacijos lygis Vengrijoje siekė 6,5 %. Vengrija neatitinka kainų stabilumo kriterijaus. Šiuo metu Vengrijai taikomas sprendimas dėl biudžeto deficito viršijimo (2004 m. liepos 5 d. Tarybos sprendimas). 2003 m. bendras valstybės biudžeto deficitas sudarė 6,2 % BVP, o valstybės skola siekė 59,1 % BVP. Vengrija neatitinka valstybės biudžeto būklės kriterijaus. Vengrijos forintas, kuris yra susietas su euru su ( 15 % svyravimų ribomis, nedalyvauja VKM II. Vengrija neatitinka valiutų keitimo kurso kriterijaus. Metus iki 2004 m. rugpjūčio mėn. vidutinė ilgalaikių palūkanų norma Vengrijoje buvo 8,1 %, Vengrija neatitinka ilgalaikių palūkanų normų konvergencijos kriterijaus. Ilgalaikės palūkanų normos Vengrijoje nutolo nuo euro zonos pokyčių, tai gali būti siejama su išaugusia užsienio valiutos rizika ir numatoma aukštesne infliacija. Atsižvelgdama į šį įvertinimą Komisija mano, kad Vengrijos kaip "valstybės narės, kuriai taikoma nukrypti leidžianti nuostata" statusas neturėtų būti pakeistas. Malta Kalbant apie centrinio banko integraciją į ECBS priimant eurą, Maltos teisės aktai, ypač Maltos centrinio banko aktas, nėra suderinami su Sutarties 109 straipsniu ir ECBS ar ECB statutu. Pastaruosius 12 mėnesių iki 2004 m. rugpjūčio vidutinis infliacijos lygis Maltoje siekė 2,6 %. Malta neatitinka kainų stabilumo kriterijaus. Šiuo metu Maltai taikomas sprendimas dėl biudžeto deficito viršijimo (2004 m. liepos 5 d. Tarybos sprendimas). 2003 m. bendras valstybės biudžeto perviršis sudarė 9,7 % BVP, o valstybės skola siekė 71,1 % BVP. Malta neatitinka valstybės biudžeto būklės kriterijaus. Maltos lira, kuri yra susieta su valiutų krepšeliu, kuriame euras sudaro 70 %, nedalyvauja VKM II. Malta neatitinka valiutų keitimo kurso kriterijaus. Metus iki 2004 m. rugpjūčio mėn. vidutinė ilgalaikių palūkanų norma Maltoje buvo 4,7 %, Malta atitinka ilgalaikių palūkanų normų konvergencijos kriterijų. Nuo 2004 m. sausio iki rugpjūčio ilgalaikių palūkanų normų diferencialai su euro zona buvo apie 0,4 procentinio taško. Atsižvelgdama į šį įvertinimą Komisija mano, kad Maltos kaip "valstybės narės, kuriai taikoma nukrypti leidžianti nuostata" statusas neturėtų būti pakeistas. Lenkija Kalbant apie centrinio banko integraciją į ECBS priimant eurą, Lenkijos teisės aktai, ypač Lenkijos nacionalinio banko (angl. NBP) aktas ir Konstitucijos aktas, nėra visiškai suderinami su Sutarties 109 straipsniu ir ECBS arba ECB statutu. Pastaruosius 12 mėnesių iki 2004 m. rugpjūčio vidutinis infliacijos lygis Lenkijoje siekė 2,5 %. Lenkija neatitinka kainų stabilumo kriterijaus. Šiuo metu Lenkijai taikomas sprendimas dėl biudžeto deficito viršijimo (2004 m. liepos 5 d. Tarybos sprendimas). 2003 m. bendras valstybės biudžeto deficitas sudarė 3,9 % BVP, o valstybės skola siekė 45,4 % BVP. Lenkija neatitinka valstybės biudžeto būklės kriterijaus. Lenkijos zlotas nedalyvauja VKM II ir yra paliktas slankus, o centrinis bankas jį saugo nuo valiutos intervencijų. Lenkija neatitinka valiutų keitimo kurso kriterijaus. Metus iki 2004 m. rugpjūčio mėn. vidutinė ilgalaikių palūkanų norma Lenkijoje buvo 6,9 %, Lenkija neatitinka ilgalaikių palūkanų normų konvergencijos kriterijaus. Ilgalaikės palūkanų normos Lenkijoje nutolo nuo euro zonos pokyčių, tai gali būti siejama su susirūpinimu dėl fiskalinės politikos ir infliacijos. Atsižvelgdama į šį įvertinimą Komisija mano, kad Lenkijos kaip "valstybės narės, kuriai taikoma nukrypti leidžianti nuostata" statusas neturėtų būti pakeistas. Slovėnija Kalbant apie centrinio banko integraciją į ECBS priimant eurą, Slovėnijos teisės aktai, ypač Slovėnijos banko aktas, nėra visiškai suderinami su Sutarties 109 straipsniu ir ECBS ar ECB statutu. Pastaruosius 12 mėnesių iki 2004 m. rugpjūčio vidutinis infliacijos lygis Slovėnijoje siekė 4,1 %. Slovėnija neatitinka kainų stabilumo kriterijaus. Slovėnijai netaikomas sprendimas dėl biudžeto deficito viršijimo. 2003 m. bendras valstybės biudžeto perviršis sudarė 2,0 % BVP, o valstybės skola siekė 29,4 % BVP. Slovėnija atitinka valstybės biudžeto būklės kriterijų. Nuo 2004 m. birželio 28 d. Slovėnijos tolaras dalyvauja VKM II ir nuo tada išliko artimas centriniam paritetui. Šio patikrinimo metu dalyvavimas VKM II truko mažiau negu dvejus metus. Slovėnija neatitinka valiutų keitimo kurso kriterijaus. Metus iki 2004 m. rugpjūčio mėn. vidutinė ilgalaikių palūkanų norma Slovėnijoje buvo 5,2 %, Slovėnija atitinka ilgalaikių palūkanų normų konvergencijos kriterijų. Nuo 2002 m. vidurio ilgalaikės palūkanų normos Slovėnijoje labai sumažėjo euro zonos lygio atžvilgiu, o nuo 2004 m. sausio iki rugpjūčio diferencialai susiaurėjo iki 0,6 procentinio taško. Atsižvelgdama į šį įvertinimą Komisija mano, kad Slovėnijos kaip "valstybės narės, kuriai taikoma nukrypti leidžianti nuostata" statusas neturėtų būti pakeistas. Slovakija Kalbant apie centrinio banko integraciją į ECBS priimant eurą, Slovakijos teisės aktai, ypač Slovakijos nacionalinio banko įstatymas, nėra visiškai suderinami su Sutarties 108 ir 109 straipsniais ir ECBS ar ECB statutu. Pastaruosius 12 mėnesių iki 2004 m. rugpjūčio mėn. vidutinis infliacijos lygis Slovakijoje siekė 8,4 %. Slovakija neatitinka kainų stabilumo kriterijaus. Šiuo metu Slovakijai taikomas sprendimas dėl biudžeto deficito viršijimo (2004 m. liepos 5 d. Tarybos sprendimas). 2003 m. bendras valstybės biudžeto deficitas sudarė 3,7 % BVP, o valstybės skola siekė 42,6 % BVP. Slovakija neatitinka valstybės biudžeto būklės kriterijaus. Slovakijos krona nedalyvauja VKM II ir jai turi būti taikomas kintamas režimas kartais įsikišant centriniam bankui. Slovakija neatitinka valiutų keitimo kurso kriterijaus. Metus iki 2004 m. rugpjūčio mėn. vidutinė ilgalaikių palūkanų norma Slovakijoje buvo 5,1 %, Slovakija atitinka ilgalaikių palūkanų normų konvergencijos kriterijų. Nuo 2002 m. vidurio ilgalaikės palūkanų normos Slovakijoje labai sumažėjo euro zonos lygio atžvilgiu, o nuo 2004 m. sausio iki rugpjūčio diferencialai susiaurėjo iki 0,9 procentinio taško. Atsižvelgdama į šį įvertinimą Komisija mano, kad Slovakijos kaip "valstybės narės, kuriai taikoma nukrypti leidžianti nuostata" statusas neturėtų būti pakeistas. Švedija 2002 m. konvergencijos ataskaitoje Komisija nusprendė, kad Švedija įvykdė tris konvergencijos kriterijus (kainų stabilumo, valstybės biudžeto deficito ir palūkanų normų konvergencijos), bet neatitiko valiutų keitimo kurso kriterijaus. Ji taip pat nusprendė, kad Švedijos teisės aktai nėra suderinami su Sutartimi ir ECBS ar ECB statutu. Kalbant apie centrinio banko finansinį nepriklausomumą ir centrinio banko integraciją į ECBS priimant eurą, Švedijos teisės aktai, ypač Sveriges Riksbank aktas ir Vyriausybės Instrumentas (šalies Konstitucija), vis dar nėra visiškai suderinami su Sutarties 108 ir 109 straipsniais ir ECBS ar ECB statutu. 12 mėnesių iki 2004 m. rugpjūčio vidutinis infliacijos lygis Švedijoje buvo 1,3 %. Švedija ir toliau atitinka kainų stabilumo kriterijų. Švedijai netaikomas sprendimas dėl biudžeto deficito viršijimo. 2003 m. bendras valstybės biudžeto deficitas sudarė 0,3 % BVP, o valstybės skola siekė 52,0 % BVP. Švedija neatitinka valstybės biudžeto būklės kriterijaus. Švedijos krona nedalyvauja VKM II ir yra slanki. Švedija neatitinka valiutų keitimo kurso kriterijaus. Metus iki 2004 m. rugpjūčio mėn. vidutinė ilgalaikių palūkanų norma Švedijoje buvo 4,7 %, Švedija ir toliau atitinka ilgalaikių palūkanų normų konvergencijos kriterijų. Švedijos ilgalaikių palūkanų normos buvo artimos euro zonos lygiams ir neretai dar žemesnės. Atsižvelgdama į šį įvertinimą Komisija mano, kad Švedijos kaip "valstybės narės, kuriai taikoma nukrypti leidžianti nuostata" statusas neturėtų būti pakeistas. ([1]) Danija ir Jungtinė Karalystė turi ypatingą statusą, nes jos yra sudariusios atsisakymo susitarimus. Jos netikrinamos, nes jos nepranešė apie ketinimą įvesti eurą (protokolo dėl tam tikrų su Danija susijusių nuostatų 4 straipsnis ir protokolo dėl tam tikrų su Jungtine Karalyste susijusių nuostatų 10 straipsnio a dalis). ([2]) 2002 m. konvergencijos ataskaita dėl Švedijos, KOM(2002) 243 galutinis, 2002 m. gegužės 22 d.; 2000 m. konvergencijos ataskaita dėl Švedijos ir Graikijos, KOM(2000) 277 galutinis, 2000 m. gegužės 3 d.; 1998 m. konvergencijos ataskaita (dėl visų 15 tuometinių valstybių narių), KOM(1998) 1999 galutinis, 1998 m. kovo 25 d.; 1996 konvergencijos ataskaita KOM(1996) 560 galutinis, 1996 m. lapkričio 6 d. ([3]) Šie papildomi veiksniai nėra būtinos sąlygos euro įvedimui, todėl šiame pranešime jie nenagrinėjami. Dėl techninės visų veiksnių, turinčių poveikio konvergencijai, analizės žr. SEK(2004) 1268.