ES bendroji rinka sudaro sąlygas laisvam žmonių, paslaugų, prekių ir kapitalo judėjimui ekonominėje erdvėje, kurios BVP sudaro maždaug 15 mlrd. EUR per metus. Ji suteikia naujų galimybių Europos įmonėms, joje skatinama konkurencija ir užtikrinamas didesnis pasirinkimas, geresnės paslaugos ir mažesnės kainos daugiau nei 500 mln. vartotojų. Vienas iš pagrindinių J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos prioritetų – užtikrinti tvirtesnę ir sąžiningesnę bendrąją rinką, be kita ko, pasinaudojant skaitmeninėmis priemonėmis.

Taigi klientai neturėtų būti nepagrįstai diskriminuojami dėl gyvenamosios vietos, visų pirma, kai tai reiškia, kad jie turi pirkti mažiau patrauklią paslaugą iš to paties paslaugų teikėjo savo šalyje. Geografinio blokavimo mokėjimo sąskaitų srityje problema jau sprendžiama Mokėjimo sąskaitų direktyvoje. Komisija stebės šios direktyvos poveikį, taip pat su kitomis finansinėmis paslaugomis susijusią geografinio blokavimo praktiką. Jeigu bus gauta neteisėtos diskriminacijos įrodymų, Komisija apsvarstys galimybę imtis tinkamų priemonių, kurių tikslus būtų galima pasiekti įmonėms neužkraunant per didelės reguliavimo naštos.

Tačiau vien išsamios teisinės sistemos nepakanka. Ją dar reikia veiksmingai įgyvendinti. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su Europos priežiūros institucijomis (EPI), ieško būdų, kaip visoje ES padidinti vykdymo užtikrinimo ir priežiūros praktikos nuoseklumą ir veiksmingumą. Komisija taip pat koordinuoja Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklo, kuris visų pirma imasi bendrų vykdymo užtikrinimo veiksmų (pvz., dėl automobilių nuomos žr. toliau pateiktą informaciją), darbą. Be to, Komisija įdiegė FIN-NET – tinklą, kuris suranda kompetentingą alternatyvaus ginčų sprendimo įstaigą ir taip padeda vartotojams pasinaudoti savo teisėmis nesikreipiant į teismą. Šiuo metu Komisija rengia kampaniją, kuria siekiama padidinti informuotumą apie FIN-NET.

Be to, atlikdama 2019 m. numatytą Mokėjimo sąskaitų direktyvos peržiūrą, Komisija išanalizuos elgsenos, teisines ir komercines kliūtis, trukdančias vartotojams keisti paslaugų teikėjus. Į šią analizę bus įtrauktos ne tik mokėjimo sąskaitos, bet ir kitos finansinės paslaugos.

Siekiant sudaryti geresnes sąlygas perkelti mokėjimo sąskaitas, ES Mokėjimo sąskaitų direktyvoje nustatyta vartotojo teisė perkelti mokėjimo sąskaitas per 14 dienų, o praktiniais aspektais turi pasirūpinti paslaugų teikėjai. Be to, vartotojai turi galėti naudotis bent viena interneto svetaine, kurioje galima palyginti su mokėjimo sąskaitomis susijusius mokesčius nacionaliniu lygmeniu.

Pastaraisiais metais vartojimo kredito rinka sparčiai augo, taip pat tarpvalstybiniu mastu, visų pirma per skolinimo internetu ir tarpusavio skolinimo platformas. ES teisės aktai (visų pirma Vartojimo kredito direktyva) buvo skirti labiau tradicinės formos skolinimui ir galbūt ne visuomet tinkamai reglamentuoja tų naujų formų skolinimą, ypač tarpvalstybinį skolinimą internetu. Suderintų ES lygmens leidimų suteikimo ir priežiūros reikalavimų (kurie taikomi daugeliui kitų finansinių paslaugų) trūkumas taip pat gali trukdyti vartojimo kredito rinkos plėtrai, nes vartotojai ir skolintojai nėra tikri, kokie reikalavimai taikomi ir kokia priežiūros institucija (jei yra) stebi šalyje ar tarpvalstybiniu mastu vykdomą veiklą vartojimo kreditų srityje.

Nors didesnė vartojimo kredito pasiūla ir lengvesnė prieiga prie jo suteikia galimybių įmonėms ir lemia mažesnes išlaidas skolininkams, taip pat padidėja rizika, kad neatsakingas skolinimas ir skolinimasis gali lemti pernelyg didelį įsiskolinimą. Šią riziką būtina sumažinti.

Vartojimo kredito direktyvoje ir Hipotekos kredito direktyvoje numatytais kreditingumo vertinimais siekiama užkirsti kelią neatsakingam skolinimui ir skolinimuisi. Nepaisant to, pernelyg didelis įsiskolinimas Europos Sąjungoje tebėra didelė problema. Eurostato duomenimis (statistika apie pajamas ir gyvenimo sąlygas, SPGS), vidutiniškai maždaug 10 % Europos namų ūkių yra per daug įsiskolinę, ir tai didele dalimi priklauso nuo kredito operacijų. Skolų turintys mažas pajamas gaunantys namų ūkiai yra ypač pažeidžiami ekonominių sukrėtimų atveju, nes mažesnės pajamos ar didesnės palūkanų normos gali greitai tapti nepakeliamos skolų naštos ir ekonominių sunkumų priežastimi.

2013 m. Komisijos tyrimas patvirtino konsultacijų skolų klausimais ir finansinio švietimo veiksmingumą lengvinant skolų naštą ir sprendžiant per didelės skolos problemas. Tačiau šiuo metu konsultacijos skolų klausimais ES teikiamos labai įvairiais būdais. Ši praktika prastai išvystyta tam tikrose šalyse ir regionuose ir tam tikrais atvejais jos veiksmingumas gali būti mažas dėl to, kad mažai žinoma, kaip tokios konsultacijos turėtų būti teikiamos, arba dėl to, kad vartotojai apie tokias konsultacijas yra nepakankamai informuoti.

7 veiksmas Komisija ieškos būdų, kaip sudaryti geresnes sąlygas gauti paskolas tarpvalstybiniu mastu, kartu užtikrinant aukštą vartotojų apsaugos lygį. Šiomis aplinkybėmis Komisija taip pat apsvarstys, kaip būtų galima veiksmingiau spręsti su kredito operacijomis susijusio pernelyg didelio vartotojų įsiskolinimo problemas.

3.Įmonėms kylančios teisinės ir reguliavimo kliūtys

Į žaliosios knygos klausimus atsakiusios įmonės pabrėžė, kad negali ekonomiškai pagrįsti paslaugų teikimo užsienyje dėl paklausos trūkumo ir reguliavimo netikrumo, t. y. rizikos (ir susijusių išlaidų), kad reikės laikytis kitos valstybės narės nacionalinių teisės aktų, kurie gali būti griežtesni už ES teisinius reikalavimus. Todėl reikia imtis priemonių pasiūlos srityje, siekiant nustatyti tam tikrus nacionalinius reguliavimo apribojimus paslaugų teikėjams ir juos šalinti.

Viena galimybė mažinti netikrumą, kylantį dėl skirtingų nacionalinių režimų, – kurti atskirus europinius režimus tam tikriems produktams, kurie būtų taikomi kartu su egzistuojančiais nacionaliniais režimais. Pavyzdžiui, šioje srityje galima paminėti Komisijos darbą kuriant paprastą, veiksmingą ir konkurencingą ES asmeninių pensijų produktą – finansinį produktą, kuris asmeniui išvykus gyventi į kitą Europos Sąjungos valstybę yra perkeliamas kartu. Asmeninių pensijų produkto tikslas – sukurti tikrą asmeninių pensijų produktų bendrąją rinką, kurioje tokius produktus draudimo paslaugų teikėjams ar turto valdytojams būtų lengviau parduoti, o vartotojams – juos perkelti tarpvalstybiniu mastu. Kartu tai būtų modelis, kaip rengti nacionalinius trečiosios pakopos pensijų produktus valstybėse narėse, kuriose jie nepakankamai išplėtoti. Tai padėtų sumažinti pensijų atotrūkį ir daugiau santaupų skirti investicijoms.

3.1.Nacionaliniai reguliavimo apribojimai

Nacionalinių teisės sistemų skirtumai, taip pat polinkis įgyvendinant ES teisės aktus ES nuostatas papildyti nacionalinėmis taisyklėmis gali iškreipti konkurenciją naujų rinkos dalyvių, kurie patiria didelių reikalavimų laikymosi išlaidų, nenaudai. ES teisės aktais siekiama užtikrinti laisvės teikti finansines paslaugas ir pakankamų apsaugos priemonių vartotojams bei rinkos stabilumo pusiausvyrą. Ši pusiausvyra kartu su buveinės ir priimančiosios valstybių priežiūros institucijų atsakomybės taisyklėmis ir taikytina teise sudaro sąlygas taikyti paso mechanizmą, t. y. teisę teikti tam tikras finansines paslaugas kitose valstybėse narėse. ES teisės aktais valstybėms narėms paliekama tam tikra laisvė pritaikyti sistemą prie savo rinkų specifikos. Pavyzdžiui, tam tikros vartotojų apsaugos taisyklės priklauso valstybių narių jurisdikcijai. Tačiau iš atsakymų į žaliosios knygos klausimus matyti, kad skirtumai valstybėse narėse trukdo tinkamam bendrosios rinkos veikimui.

Vis dėlto reikia išsamesnių įrodymų dėl konkrečių taisyklių ir praktikos, kurios gali sudaryti nepagrįstų kliūčių įmonėms, norinčioms siūlyti savo paslaugas tarpvalstybiniu mastu, ir kurių negalima pateisinti nacionaliniais vartotojų apsaugos interesais. Jau imtasi iniciatyvos, kuria siekiama pašalinti laisvo kapitalo judėjimo kliūtis: valstybių narių ekspertų grupė nustato kliūtis ir keičiasi gerosios praktikos pavyzdžiais. Šio darbo rezultatai bus paskelbti ataskaitoje, kurioje taip pat bus nustatytas pirmas veiksmų, kurių valstybės narės bus raginamos imtis ne vėliau kaip iki 2019 m., planas. Tarpvalstybinių kliūčių konkrečioje investicinių fondų vienetų platinimo srityje klausimas buvo aptartas neseniai surengtose konsultacijose; Komisija savo atsakymą parengs 2017 m. Tačiau žinių apie nacionalinio lygmens vartotojų apsaugos ir veiklos vykdymo taisykles vis dar labai trūksta.

8 veiksmas Komisija išnagrinės nacionalines vartotojų apsaugos ir veiklos vykdymo taisykles siekdama nustatyti, ar jomis sukuriama nepagrįstų kliūčių vykdyti tarpvalstybinę veiklą.

3.2.Geresnės tarpvalstybinio kreditavimo sąlygos

Pagrindinis vartojimo kredito suteikimo pagal ES teisę reikalavimas yra kreditingumo vertinimas, kuriuo apsaugomas ir skolintojas, ir skolininkas. Kreditingumo vertinimas taip pat yra veiksminga pernelyg didelio įsiskolinimo prevencijos priemonė. Tačiau kredito teikėjai susiduria su sunkumais vertindami kitų valstybių narių skolininkų kreditingumą, nes sunku gauti ir palyginti reikiamus duomenis kitose šalyse.

Iš nacionalinių vartotojų apsaugos institucijų gauta grįžtamoji informacija ir skundai parodė, kad tokie vertinimai vartojimo kredito srityje įvairiose valstybėse narėse atliekami labai skirtingais būdais. Standartizuotas ir suderintas kreditingumo vertinimas sudarytų geresnes sąlygas tarpvalstybiniam skolinimui, o dėl to galėtų sumažėti kainos ir atsirasti daugiau pasirinkimo galimybių vartotojams. Be to, taip būtų užtikrinta, kad pažeidžiami vartotojai nepatektų į „skolos spąstus“ ir kad kitose valstybėse narėse kreditą imantys asmenys būtų apsaugoti taip pat kaip ir savo šalyje.

Vertindami kredito paraišką kreditoriai paprastai remiasi įvairiais vidiniais ir išoriniais duomenų šaltiniais, įskaitant kreditų registrų duomenis. Į žaliosios knygos klausimus atsakę kredito teikėjai tvirtino, kad negali siūlyti tarpvalstybinių paslaugų, nes neturi prieigos prie reikiamų duomenų kitose valstybėse narėse. Dėl to sunkiau įvertinti skolininkų kreditingumą. Standartizavus kredito duomenis būtų lengviau teikti kreditus internetu visoje Europoje. Pažanga „FinTech“ ir didžiųjų duomenų srityse paskatino naudoti alternatyvius duomenų elementus ir šaltinius, kuriuos reikėtų atidžiai įvertinti siekiant nustatyti, ar laikomasi ES asmens duomenų apsaugos teisės aktų, ir atsižvelgiant į jų svarbą nustatant skolininko reitingą ar finansinių paslaugų kainas.

Veiksmingos informacijos apie kreditus sistemos gali suteikti kreditoriams galimybę gauti informaciją, kuri papildytų iš pačių skolininkų gautus duomenis ir leistų priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl kredito (ypač jei jos būtų pagrįstos standartizuotais kredito vertinimais, kaip minėta pirmiau), o dėl to padidėtų kredito pasiūla kreditingiems skolininkams. Hipotekos kredito direktyva ir Vartojimo kredito direktyva kreditoriams jau suteiktos vienodos galimybės naudotis kreditų registrais kitose valstybėse narėse. Tačiau pateikiama informacija skiriasi: kai kuriose valstybėse narėse kreditų registruose tik pateikiama informacija apie praleistus mokėjimus (t. y. neigiama informacija); kitose taip pat pateikiama informacija apie mokėjimų tvarkingumą (t. y. teigiama informacija). Be to, kreditų duomenimis paprastai dalijamasi remiantis abipusiškumo principu. Dėl to kreditų registrai nėra sąveikūs, turimų duomenų aktualumas kreditingumo vertinimui nėra aiškus, o informacija nėra plačiai naudojama tarpvalstybiniu mastu.