C 223/3

KOMISIJOS KOMUNIKATAS

Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos termino „dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslauga“ apibrėžtyje nurodyto esminės funkcijos kriterijaus praktinio taikymo gairės

(2020/C 223/02)

I. ĮVADAS

Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva (toliau – AŽPD) (1) siekiama stiprinti naudotojų, ypač nepilnamečių, apsaugą nuo tam tikrų formų neteisėto ir žalingo audiovizualinio turinio internete. Dėl šios priežasties AŽPD taikymo sritis buvo išplėsta – joje nustatytos tam tikros dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugų teikėjų pareigos.

Pagal AŽPD 28b straipsnio 1 dalį valstybės narės turi užtikrinti, kad jų jurisdikcijai priklausantys dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugų teikėjai imtųsi tinkamų priemonių, kad apsaugotų nepilnamečius nuo žalingo turinio, o visus naudotojus – nuo turinio, kuriuo kurstomas smurtas ar neapykanta, ir nuo turinio, kurio platinimas Sąjungos teisėje laikomas nusikalstama veika (būtent viešu kurstymu įvykdyti teroristinį nusikaltimą (2), su vaikų pornografija susijusia nusikalstama veika (3) ir su rasizmu bei ksenofobija susijusia nusikalstama veika (4)). Pagal 28b straipsnio 2 dalį dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugų teikėjai taip pat turi vykdyti tam tikras su komerciniais audiovizualiniais pranešimais susijusias pareigas.

Direktyvos (ES) 2018/1808 4 konstatuojamojoje dalyje pripažįstama, kad „dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugomis teikiamas audiovizualinis turinys, kuriuo vis dažniau naudojasi plačioji visuomenė, ypač jaunimas. Tai taip pat pasakytina apie socialinių tinklų paslaugas, kurios tapo svarbia dalijimosi informacija ir pramogų bei švietimo priemone, be kita ko, todėl, kad suteikiama prieiga prie programų ir naudotojų sukurtų vaizdo įrašų. Tas socialinių tinklų paslaugas reikia įtraukti į Direktyvos 2010/13/ES taikymo sritį, nes jas teikiant konkuruojama dėl tos pačios auditorijos ir tų pačių pajamų, kaip ir teikiant audiovizualinės žiniasklaidos paslaugas. Be to, jos taip pat daro didelį poveikį, nes jomis naudotojams suteikiama geresnė galimybė formuoti kitų naudotojų nuomones ir daryti joms įtaką. Todėl, siekiant apsaugoti nepilnamečius nuo žalingo turinio, o visus piliečius – nuo neapykantos, smurto ir terorizmo kurstymo, Direktyva 2010/13/ES turėtų būti taikoma toms paslaugoms tiek, kiek jos atitinka dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugos termino apibrėžtį.“

Taigi akivaizdu, kad naujosios dalijimosi vaizdo medžiaga platformoms skirtos taisyklės yra taikytinos ir tam tikroms konkrečius kriterijus atitinkančioms socialinių tinklų paslaugoms.

AŽPD 1 straipsnio 1 punkto aa papunktyje nustatyta, kad dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslauga yra „paslauga, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 56 ir 57 straipsniuose, kai pagrindinis paslaugos arba nuo jos atsiejamos dalies tikslas arba viena iš esminių paslaugos funkcijų yra skirta informavimo, pramogų ar švietimo tikslais teikti programas arba naudotojų sukurtus vaizdo įrašus, arba ir programas, ir tuos įrašus plačiajai visuomenei, dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugos teikėjui neprisiimant redakcinės atsakomybės, elektroninių ryšių tinklais, kaip apibrėžta Direktyvos 2002/21/EB 2 straipsnio a punkte, ir kurių organizavimą nustato dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugos teikėjas, be kita ko, automatinėmis priemonėmis arba algoritmais, visų pirma rodydamas, įdiegdamas žymas ir nustatydamas seką“.

Direktyvos (ES) 2018/1808 5 konstatuojamojoje dalyje papildomai paaiškinama, kad „nors Direktyva 2010/13/ES nėra siekiama reglamentuoti pačių socialinių tinklų paslaugų, ji turėtų būti taikoma socialinių tinklų paslaugoms tuo atveju, jeigu programų ir naudotojų sukurtų vaizdo įrašų teikimas yra viena iš esminių tos paslaugos funkcijų. Programų ir naudotojų sukurtų vaizdo įrašų teikimas galėtų būti laikomas viena iš esminių socialinių tinklų paslaugos funkcijų, jeigu audiovizualiniu turiniu nėra vien papildoma tos socialinių tinklų paslaugos veikla arba jis nėra nedidelė tokios veiklos dalis. Kad būtų užtikrintas įgyvendinimo aiškumas, veiksmingumas ir nuoseklumas, Komisija, pasikonsultavusi su Ryšių palaikymo komitetu, turėtų, prireikus, parengti gaires dėl termino „dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslauga“ apibrėžtyje nurodytos esminės funkcijos kriterijaus praktinio taikymo. Tos gairės turėtų būti parengtos deramai atsižvelgiant į bendrojo viešojo intereso tikslus, kurie turėtų būti pasiekti dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugų teikėjų priemonėmis, ir į teisę į saviraiškos laisvę.“ (5)

Vadovaujantis 5 konstatuojamąja dalimi, šiomis gairėmis deramai atsižvelgiama į būtinybę užtikrinti saviraiškos laisvę ir siekį įgyvendinti bendrojo intereso tikslus (6).

Rengdama šias gaires Komisija, laikydamasi 5 konstatuojamojoje dalyje nustatyto reikalavimo, tinkamai konsultavosi su Ryšių komitetu.

II. AŽPD NUSTATYTOS DALIJIMOSI VAIZDO MEDŽIAGA PLATFORMŲ KATEGORIJOS

Pagal AŽPD 1 straipsnio 1 punkto aa papunktyje pateiktą apibrėžtį dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugos gali būti identifikuojamos remiantis šiais trimis kriterijais:

1) tai paslaugos, kurių pagrindinis tikslas – teikti programas ir (arba) naudotojų sukurtus vaizdo įrašus plačiajai visuomenei;

2) tai platesnio pobūdžio paslaugos, be kita ko, apimančios nuo jų atsiejamą dalį, kurios pagrindinis tikslas – teikti programas ir (arba) naudotojų sukurtus vaizdo įrašus plačiajai visuomenei;

3) tai paslaugos, kurių viena iš esminių funkcijų yra teikti programas ir (arba) naudotojų sukurtus vaizdo įrašus plačiajai visuomenei.

Pažymėtina, kad pirmiau išvardyti kriterijai kai kuriais atvejais gali būti taikomi kartu. Konkrečiau, paslaugų, nuo kurių atsiejama dalis gali būti laikoma dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslauga pagal pagrindinio tikslo kriterijų (2 kategorija), visuma tuo pat metu taip pat gali būti laikoma dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslauga pagal esminės funkcijos kriterijų (3 kategorija).

Atsižvelgiant į tai, šiuo dokumentu siekiama paaiškinti, kaip praktiškai taikyti AŽPD pateiktoje termino „dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslauga“ apibrėžtyje nurodytą esminės funkcijos kriterijų. Gairės nėra privalomos. Dėl to, kad jomis gali būti aiškinama AŽPD, pasakytina, kad Komisijos pozicija nedaro poveikio jokiam aiškinimui, kurį gali pateikti Europos Sąjungos Teisingumo Teismas.

III. AUDIOVIZUALINIO TURINIO SVARBA PASLAUGOS TEIKĖJO VEIKLAI

Direktyvos (ES) 2018/1808 5 konstatuojamojoje dalyje paaiškinama, kad audiovizualinio turinio teikimas viena iš esminių paslaugos funkcijų gali būti laikomas tuo atveju, jei tokiu audiovizualiniu turiniu nėra vien papildoma tos paslaugos teikėjo veikla arba jis nėra nedidelė tokios veiklos dalis. Papildančiu paslaugos teikėjo veiklą audiovizualinis turinys turėtų būti laikomas tada, kai juo tik papildoma atitinkamos platformos vykdoma pagrindinė veikla ar jos pagrindinė funkcija. Pavyzdys galėtų būti vaizdo įrašai, į platformą keliami tik siekiant skatinti ekonominius sandorius, kaip antai vaizdo įrašai, kuriuose potencialaus ar faktinio pardavimo tikslais pristatomos tam tikros prekės ar paslaugos (be kita ko, tai gali būti e. prekybos platformose skelbiami naudotojų vaizdo įrašai, kuriuose rodomas naudojamas produktas).

Nedidele paslaugos teikėjo veiklos dalimi audiovizualinis turinys gali būti laikomas tada, kai įvertinus kiekybinius ir (arba) kokybinius aspektus matyti, kad bendrame paslaugos ekonominiame modelyje jis atlieka nereikšmingą vaidmenį. Pavyzdžiui, kiekybiniu požiūriu tai, kad platformoje pateikiama daug vaizdo įrašų, gali reikšti, kad audiovizualinis turinys nėra nedidelė paslaugos dalis. Be to, nepriklausomai nuo kiekybinių aspektų, vaizdo įrašai gali nebūti nedidelė platformos paslaugos dalis tais atvejais, kai jie labai padeda didinti pačios paslaugos patrauklumą, funkcionalumą ar sėkmingumą rinkoje. Tai nustatyti padeda įvairios detalės, pavyzdžiui, tai, kad naudotojai naudojasi daugybe vaizdo įrašų ar programų, arba tai, kad platforma investuoja į audiovizualinį turinį ar teikia jam didelę reikšmę.

Komisija mano, kad siekdamos nustatyti, ar audiovizualinio turinio teikimo funkcija yra esminė, valstybės narės, įskaitant jų nacionalines reguliavimo institucijas, turėtų visų pirma atsižvelgti į naudotojų sukurtų vaizdo įrašų ir programų pobūdį ir į konkretų vaidmenį, kurį tie įrašai ir programos atlieka platformai teikiant paslaugą. Visų pirma nacionalinės institucijos, atsižvelgdamos į kokybinius ir (arba) kiekybinius rodiklius, turėtų atlikti bendrą paslaugos analizę, kad nustatytų, ar audiovizualiniu turiniu vien papildoma paslaugos teikėjo veikla arba ar jis yra nedidelė tokios veiklos dalis (7).

Vertinant konkrečią paslaugą ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama tam, ar audiovizualinis turinys padeda užtikrinti paslaugos komercinę sėkmę arba tam tikrą jos padėtį rinkoje. Tačiau esminės funkcijos reikalavimas jokiu būdu neturėtų būti suprantamas kaip sąlyga, kad platformoje esančio audiovizualinio turinio komercinė svarba turi būti tokia didelė, kad be jo paslauga negalėtų veikti ar būti toliau teikiama rinkoje. Toks siauras aiškinimas nesuteiktų galimybės užtikrinti tinkamos naudotojų ir nepilnamečių apsaugos jiems naudojantis audiovizualiniu turiniu daugelyje populiarių platformų, pavyzdžiui, tam tikruose socialiniuose tinkluose, ir todėl neatitiktų AŽPD siekiamo tikslo (8).

Be to, jei audiovizualinis turinys nėra nedidelė paslaugų teikėjų ekonominės veiklos dalis arba vien ją papildantis elementas, jie paprastai siekia, kad toks turinys būtų labiau matomas naudotojams. Todėl Komisija mano, kad taikydamos esminės funkcijos kriterijų valstybės narės, įskaitant jų nacionalines reguliavimo institucijas, daug dėmesio turėtų skirti ir vertinimui iš naudotojų perspektyvos, visų pirma siekiant nustatyti, kiek jie mato audiovizualinį turinį naudodamiesi atitinkamomis paslaugomis.

Laikydamasi išdėstyto požiūrio Komisija nustatė keletą svarbių rodiklių, į kuriuos turėtų atsižvelgti nacionalinės institucijos taikydamos dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugos teikėjo apibrėžtyje nurodytą esminės funkcijos kriterijų. Šie rodikliai gali būti pristatyti suskirstant juos į keturias kategorijas: 1) audiovizualinio turinio santykis su paslaugos teikėjo pagrindine ekonomine vienos ar kelių rūšių veikla; 2) teikiant paslaugą pateikiamo audiovizualinio turinio kiekybinė ir kokybinė svarba; 3) audiovizualinio turinio monetizavimas arba pajamų iš jo gavimas; 4) priemonių, kurių tikslas – didinti audiovizualinio turinio matomumą ar patrauklumą, buvimas.

Šie rodikliai neturėtų būti taikomi visi kartu. Visų pirma, jei paslaugai netinka vienas ar keli iš jų, dėl to neturėtų būti automatiškai daroma išvada, kad tai nėra dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslauga. Vietoj to paslauga turėtų būti pripažinta atitinkančia esminės funkcijos kriterijų, jei, remiantis bendru vertinimu, pakankamai nagrinėtų rodiklių patvirtina išvadą, kad platformoje pateikiamu audiovizualiniu turiniu nėra vien papildoma tos paslaugos teikėjo veikla ir jis nėra nedidelė tokios veiklos dalis.

1. Audiovizualinio turinio santykis su paslaugos teikėjo pagrindine ekonomine vienos ar kelių rūšių veikla

Apskritai, jei platformoje pateikiamas audiovizualinis turinys yra vertingas savaime, naudotojai vaizdo įrašais ir programomis gali naudotis kaip savarankiškais platformos paslaugos elementais, t. y. nepriklausomai nuo kitos pagrindinės ekonominės veiklos. Tokiais atvejais tikėtina, kad tokiu audiovizualiniu turiniu nėra vien papildoma tos paslaugos teikėjo veikla ir jis nėra nedidelė tokios veiklos dalis ir kad naudotojams toks turinys bus labai matomas.

Šiame kontekste valstybės narės, įskaitant jų nacionalines reguliavimo institucijas, visų pirma turėtų atsižvelgti į šiuos rodiklius:

— platformos bendrą struktūrą ir išorinį išdėstymą. Jei platforma skirta dalytis turiniu naudotojų informavimo, švietimo ar pramogų, o ne, pavyzdžiui, ekonominių sandorių skatinimo tikslais, audiovizualinis turinys greičiausiai nelaikytinas vien tos platformos veiklą papildančiu elementu ar nedidele tos veiklos dalimi. Šiame kontekste gali būti aktualu atsižvelgti į paslaugos platformos bendrą struktūrą ir išorinį išdėstymą, pavyzdžiui, į tai, ar pagrindiniuose jos puslapiuose (įskaitant dalijimosi sąsają) arba laikjuostėje esama aiškių dalijimosi vaizdo medžiaga elementų (o ne vien su e. prekyba susijusių elementų), pavyzdžiui, ar juose pateikiami arba siūlomi nauji ar populiarūs vaizdo įrašai arba tiesioginės transliacijos, yra išvardytos vaizdo įrašų kategorijos, pateiktas mygtukas „Filmuoti“ arba tiesioginė nuoroda į telefono ar kompiuterio galeriją ir joje saugomą turinį. Jei tokių elementų esama, tikėtina, kad audiovizualinis turinys nebus nedidelė arba vien papildoma tos paslaugos dalis;

— audiovizualinio turinio savarankiškumą. Jei vaizdo įrašai į platformą keliami ir jais joje dalijamasi kaip savarankiškais, o ne kaip ekonominiams sandoriams skatinti skirtais objektais, o naudotojai juos žiūri dėl jų pačių informacinės, pramoginės ar šviečiamosios vertės, labiau tikėtina, kad jie bus itin svarbūs tos platformos veiklai. Priešingai, jei platformos esminė paskirtis – suteikti galimybę prekiauti prekėmis ar paslaugomis (išskyrus audiovizualinio turinio teikimą) arba sudaryti palankesnes sąlygas tokiai prekybai, tai rodo, kad audiovizualinio turinio teikimo funkcija yra pagrindinę ekonominę veiklą papildantis elementas arba nedidelė tos veiklos dalis. Pavyzdžiui, jei e. prekybos platformoje pardavėjams suteikiama galimybė naudoti vaizdo įrašus, kurių tikslas – tik išsamiau pristatyti konkrečius produktus, tai reikštų, kad ta platforma neturėtų būti laikoma dalijimosi vaizdo medžiaga platforma. Šiuo atžvilgiu nacionalinės institucijos gali patikrinti, ar vaizdo įrašai, kuriuos įkelia, kuriais dalijasi ir kuriuos parsisiunčia naudotojai, yra savarankiški ar prekybai prekėmis ar paslaugomis skatinti skirti objektai. Tais atvejais, kai vaizdo įrašai yra savarankiški objektai, labiau tikėtina, kad jie bus labai matomi naudotojams, todėl galės būti laikoma, kad audiovizualinis turinys yra daugiau nei vien platformos veiklą papildantis elementas arba nedidelė tos veiklos dalis;

— audiovizualiniam turiniui pritaikytas arba tik su juo susijusias paslaugos funkcines galimybes. Jei platformoje esama konkrečių audiovizualiniam turiniui pritaikytų arba tik su juo susijusių elementų, tai rodo, kad audiovizualinis turinys užima itin svarbią vietą bendrame tos paslaugos ekonominiame modelyje. Ypač svarbūs būtų tokie elementai kaip automatinio paleidimo funkcinė galimybė, ypač jei standartiškai ji yra aktyvinta, arba tiesioginio transliavimo funkcinė galimybė. Galima atkreipti dėmesį ir į tai, ar platformoje suteikiama galimybė ieškoti tik vaizdo turinio arba konkrečios paieškos rezultatus filtruoti taip, kad būtų rodomi tik vaizdo įrašai. Tokių funkcinių galimybių buvimas rodo, kad audiovizualiniu turiniu nėra vien papildoma tos paslaugos teikėjo veikla ir jis nėra nedidelė tokios veiklos dalis, ir paprastai reiškia, kad naudotojams toks turinys yra labiau matomas;

— paslaugos pristatymą rinkoje ir jos tikslinį rinkos segmentą. Svarbios informacijos, rodančios, kad audiovizualinis turinys nėra papildomas arba nedidelis elementas, galima gauti išnagrinėjus, kaip paslaugos teikėjas save įvardija viešuose pranešimuose ir kaip jis pristato arba reklamuoja savo paslaugas naudotojams tiksliniame rinkos segmente. Šiame kontekste reikėtų atsižvelgti į tokius faktus kaip tai, kad paslauga viešuose pranešimuose pristatoma arba nurodoma kaip dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslauga, arba tai, kad pristatant paslaugą nurodomas būtent audiovizualinis turinys arba jo pasiūla.

2. Kiekybinė ir kokybinė audiovizualinio turinio svarba paslaugos teikėjo veiklai

Iš principo Komisija mano, kad kuo daugiau audiovizualinio turinio pateikiama ir kuo didesnė jo svarba teikiant paslaugą, tuo mažiau tikėtina, kad tokiu turiniu vien papildoma tos paslaugos teikėjo veikla arba kad jis yra nedidelė tokios veiklos dalis. Tokiais atvejais labiau tikėtina, kad audiovizualinis turinys bus labai matomas tų paslaugų naudotojams.

Audiovizualinio turinio kiekis ir svarba gali būti vertinami remiantis tiek kiekybiniais, tiek kokybiniais rodikliais. Valstybės narės, įskaitant jų nacionalines reguliavimo institucijas, visų pirma turėtų atsižvelgti į šiuos rodiklius:

— platformoje pateikiamo audiovizualinio turinio kiekį. Jei platformoje pateikiama daug vaizdo įrašų, tikėtina, kad audiovizualinio turinio teikimo funkcija nėra vien tos paslaugos teikėjo veiklą papildantis elementas arba nedidelė tokios veiklos dalis. Šis vertinimas turėtų būti grindžiamas reikšmingais ir patikimais įrodymais. Jei galima gauti reikšmingų duomenų, nacionalinės institucijos gali atlikti kiekybinį vertinimą atsižvelgdamos, pavyzdžiui, į platformoje pateikiamų vaizdo įrašų skaičių arba jų dalį, palyginti su pateikiamu kitos rūšies turiniu. Nacionalinės institucijos raginamos tokius duomenis ar detales rinkti arba tikrinti savarankiškai arba iš šaltinių, nepriklausomų nuo atitinkamo paslaugų teikėjo. Jei tikslių duomenų nėra, nacionalinės institucijos gali remtis tinkamais kokybiniais įrodymais, gautais, pavyzdžiui, atlikus su tam tikru laikotarpiu susietą platformos dalių imties analizę ir (arba) apklausus naudotojus ir (arba) suinteresuotuosius subjektus;

— naudojimąsi platformoje pateikiamu audiovizualiniu turiniu. Jei platformos naudotojai intensyviai naudojasi joje pateikiamais vaizdo įrašais, tai rodo, kad audiovizualinis turinys yra itin svarbus tai paslaugai. Kaip paaiškinta aptariant pirmesnį rodiklį, nacionalinės institucijos raginamos atliekamą analizę grįsti reikšmingais ir patikimais įrodymais. Pavyzdžiui, jei galima gauti reikšmingų duomenų, nacionalinės institucijos gali naudotis tokiais kiekybiniais duomenimis kaip su vaizdo įrašais susijęs paspaudimų, pasidalijimų ir patvirtinimų „patinka“ skaičius. Jei įmanoma, nacionalinės institucijos taip pat gali atlikti tinkamą naudojimosi platformoje pateikiamu audiovizualiniu ir kitų rūšių turiniu palyginimą. Nacionalinės institucijos taip pat raginamos tokius duomenis ar detales rinkti arba tikrinti savarankiškai arba iš šaltinių, nepriklausomų nuo atitinkamo paslaugų teikėjo. Jei tikslių duomenų nėra, nacionalinės institucijos gali remtis tinkamais kokybiniais įrodymais, gautais, pavyzdžiui, atlikus su tam tikru laikotarpiu susietą platformos dalių imties analizę ir (arba) apklausus naudotojus ir (arba) suinteresuotuosius subjektus;

— audiovizualinio turinio pasiekiamų naudotojų skaičių. Populiarūs vaizdo įrašai, net jei jų nedaug, gali pasiekti daug naudotojų, ypač kai jais dalijamasi ir jie rekomenduojami kitiems. Jei platformoje esama populiaraus vaizdo turinio, kurio paskirtis – naudotojų informavimas, švietimas ar pramogos, tai rodo, kad toks turinys nėra papildomas arba nedidelis elementas. Tokiais atvejais tikėtina, kad audiovizualinio turinio teikimo funkcija nelaikytina vien tos paslaugos teikėjo veiklą papildančiu elementu arba nedidele tokios veiklos dalimi. Atsižvelgiant į 5 konstatuojamąją dalį ir į tai, kad būtina deramai atsižvelgti į bendrojo viešojo intereso tikslus, kurie turi būti pasiekti taikant naująsias taisykles, ypatingas dėmesys šiame kontekste galėtų būti skiriamas platformos tikslinei auditorijai, visų pirma siekiant nustatyti, ar platforma yra skirta nepilnamečiams, arba ar, net jei ji nėra aiškiai skirta nepilnamečiams, ja nuolat naudojasi nepilnamečiai, o ji nesiima jokių priemonių jiems nuo to atgrasyti. Visų pirma tokiais atvejais platformoje pateikiamą audiovizualinį turinį gali pamatyti daug (pažeidžiamų) naudotojų, net jei santykinai tokio turinio platformoje nedaug. Todėl atliekant vertinimą turėtų būti atsižvelgiama į rizikos, kad paslaugos platformoje pateikiamą audiovizualinį turinį pamatys nepilnamečiai, dydį.

3. Audiovizualinio turinio monetizavimas arba pajamų iš jo gavimas

Tai, kad platforma monetizuoja audiovizualinį turinį arba gauna iš jo pajamų, paprastai rodo, kad tokiu turiniu nėra vien papildoma jos veikla ir jis nėra nedidelė tokios veiklos dalis. Tai paprastai rodo ir kad toks turinys yra komerciškai svarbus paslaugai (9). Praktiškai labiau tikėtina, kad tokių paslaugų teikėjai stengsis užtikrinti, kad toks turinys būtų labai matomas naudotojams, siekdami iš to gauti daugiau pajamų ir kitos susijusios naudos.

Valstybės narės, įskaitant jų nacionalines reguliavimo institucijas, visų pirma turėtų atsižvelgti į šiuos rodiklius:

— komercinių pranešimų įtraukimą į audiovizualinį turinį arba jų prijungimą prie jo (reklamos rodymą prieš ar per vaizdo įrašą arba po jo (10)). Šis rodiklis turėtų būti suprantamas kaip apimantis tiek paslaugos teikėjo valdomus komercinius pranešimus, tiek reklamos vietos pardavimą tretiesiems subjektams, pavyzdžiui, reklamuotojams. Šiame kontekste reikėtų apsvarstyti ir tokius aspektus kaip paslaugų teikėjų įgyvendinama politika, kuria siekiama užtikrinti audiovizualinio turinio, prieš ar per kurį arba po kurio būtų rodomi su konkrečiu trečiojo subjekto prekės ženklu susiję komerciniai pranešimai, tinkamumą;

— prieigos prie audiovizualinio turinio apmokestinimą. Jei platforma apmokestina prieigą prie audiovizualinio turinio, pavyzdžiui, nustato abonementinį mokestį arba mokestį už peržiūras, tai įrodo, kad paslaugų teikėjas iš tokio turinio gauna pajamų. Tokių mokėjimo sistemų naudojimas svarbus, nepriklausomai nuo to, ar monetizavimo sistemą valdo pats paslaugos teikėjas, ar turinį įkeliantys asmenys ir (arba) kūrėjai;

— prekės ženklų atstovų ir turinį įkeliančių asmenų sudarytus rėmimo susitarimus. Vienu iš įprastų audiovizualinio turinio monetizavimo būdų tampa rėmimo ir produktų rodymo susitarimai, kuriuos sudaro įvairūs trečiųjų subjektų produktų ir paslaugų prekės ženklų atstovai ir turinį įkeliantys asmenys (audiovizualinio turinio kūrėjai). Tokius susitarimus su populiariais kūrėjais ar nuomonės formuotojais, kurių įkeliamas turinys peržiūrimas daug kartų, sudaro vis daugiau prekės ženklų atstovų. Kai kuriais atvejais paslaugų teikėjai atvirai skatina arba sudaro palankesnes sąlygas sudaryti tokius susitarimus, pavyzdžiui, organizuoja trečiųjų subjektų prekės ženklų atstovams ir kūrėjams skirtus renginius arba siūlo logistinę pagalbą. Nors dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugų teikėjai negali tiesiogiai dalyvauti šiuose susitarimuose, jie gali gauti netiesioginės naudos iš to, kad tie kūrėjai yra populiarūs ir jų įkeliamas turinys peržiūrimas daug kartų. Todėl tokių susitarimų buvimas rodo, kad platformoje pateikiamas audiovizualinis turinys yra (netiesiogiai) monetizuojamas;

— naudotojų veiksmų platformoje sekimą. Jei platforma įvairiais rinkodaros ir (arba) komerciniais tikslais, tokiais kaip tikslinė vartotojų elgesiu grindžiama reklama arba dalijimosi duomenimis susitarimai, seka, kaip naudotojai sąveikauja su joje pateikiamu audiovizualiniu turiniu, tai taip pat turėtų būti laikoma netiesioginio monetizavimo priemone.

4. Priemonių, kurių tikslas – didinti audiovizualinio turinio matomumą ar patrauklumą, buvimas (11)

Tai, kad tam tikros paslaugos platformoje esama konkrečių priemonių, skirtų audiovizualinio turinio matomumui ar patrauklumui didinti, paprastai rodo, kad tokiu turiniu nėra vien papildoma platformos veikla ir jis nėra nedidelė tokios veiklos dalis. Tokių priemonių buvimas paprastai taip pat reiškia, kad audiovizualinis turinys yra labiau matomas naudotojams.

Valstybės narės, įskaitant jų nacionalines reguliavimo institucijas, visų pirma turėtų atsižvelgti į šiuos rodiklius:

— konkrečius elementus ar veiksmus, kuriais skatinama naudotis audiovizualiniu turiniu. Jei naudotojo sąsajoje esama konkrečių elementų, kuriais skatinama naudotis audiovizualiniu turiniu, tai rodo, kad toks turinys yra svarbus tiek naudotojams, tiek platformos veiklai. Pavyzdžiui, svarbu atsižvelgti į tai, ar vaizdo įrašai, naudotojui nepateikus jokio konkretaus prašymo ir neatlikus jokių veiksmų, yra siūlomi arba rodomi pagrindiniame platformos puslapyje arba laikjuostėje. Nacionalinės institucijos taip pat galėtų atsižvelgti į tai, ar paslaugos teikėjas siekia užtikrinti, kad audiovizualinis turinys užimtų aiškiai matomą arba aukštesnę vietą naudotojų atliekamų paieškų rezultatų sąraše, ir ar dėl to galėtų būti laikoma, kad audiovizualinis turinys yra aktyviai peršamas naudotojams;

— vaizdo įrašų viduje ar išorėje pateikiamas priemones, skirtas naudotojams pritraukti ir jų sąveikai skatinti. Priemonių ar sistemų, suteikiančių galimybę, pavyzdžiui, naudotis filtrais, dalytis turiniu, dalyvauti būtent su audiovizualiniu turiniu susijusiuose tiesioginiuose pokalbiuose ar žiūrėjimo vakarėliuose, buvimas rodo, kad paslaugos teikėjas nori skatinti naudotojų sąveiką su vaizdo įrašais ir programomis ir atkreipti į juos naudotojų dėmesį. Tokiomis priemonėmis ir sistemomis siekiama užtikrinti, kad naudotojai galėtų lengviau, patogiau ar įvairiau naudotis platformoje pateikiamu audiovizualiniu turiniu ir kad audiovizualinis turinys būtų populiaresnis. Todėl tai gali būti laikoma ypatingos tokio turinio svarbos paslaugos teikėjo vienos ar kelių rūšių veiklai požymiu. Šis rodiklis taip pat apima paslaugų teikėjų veiksmus ar investicijas, susijusius su novatoriškais, įtraukesniais ir sąveikesniais dalijimosi ir naudojimosi audiovizualiniu turiniu būdais. Visų pirma požymiu, kad platformoje ne tik sudaromos sąlygos, bet ir aktyviai skatinama naudotis audiovizualiniu turiniu, galėtų būti laikoma tai, kad paslaugos platformoje suteikiama galimybė naudotis specialia išmaniosios televizijos prietaika;

— priemones ar sistemas, suteikiančias naudotojams galimybę pasirinkti norimą jiems siūlytiną audiovizualinį turinį. Kai kurie paslaugų teikėjai suteikia naudotojams galimybę individualizuoti audiovizualinio turinio pasiūlą, t. y. nurodyti, kas juos domina, arba atsisakyti tam tikrų rūšių turinio pasiūlymų. Tam paprastai naudojami klausimynai, imtys ar panašios priemonės. Šios priemonės ar sistemos naudotojams siūlomos siekiant išlaikyti jų dėmesį ir sąveiką su audiovizualiniu turiniu, o tai rodo, kad audiovizualinio turinio teikimo funkcija yra itin svarbi paslaugos teikėjo veiklai;

— priemones ir sistemas, skirtas į platformą įkeliamo turinio veiksmingumui stebėti ir jam valdyti. Pateikiamo audiovizualinio turinio patrauklumą paslaugų teikėjai gali didinti ir suteikdami turinį įkeliantiems asmenims galimybę naudotis į platformą įkeliamo turinio veiksmingumo stebėjimo ir valdymo priemonėmis ar sistemomis. Tai padeda turinį įkeliantiems asmenims geriau suprasti, ką labiau mėgsta jų žiūrovai, taigi ir užtikrinti, kad platformoje būtų pateikiamas patrauklesnis turinys. Todėl tokių priemonių buvimas turėtų būti laikomas ypatingos audiovizualinio turinio svarbos paslaugos teikėjo veiklai požymiu.

IV. PASTABOS DĖL PROCEDŪRŲ

Sprendimą dėl to, ar audiovizualinio turinio teikimas yra viena iš esminių paslaugos funkcijų (AŽPD 1 straipsnio 1 punkto aa papunkčio taikymo tikslais), priima valstybė narė, kurios jurisdikcijai pagal AŽPD 28a straipsnį priklauso tos paslaugos teikėjas.

Vertindama, ar paslauga atitinka esminės funkcijos kriterijų, nacionalinė institucija turėtų atsižvelgti į kiekvieną konkretų atvejį ir atitinkamos paslaugos ypatumus.

Laikydamosi AŽPD ir siekdamos gauti vertinimui atlikti būtiną informaciją, nacionalinės institucijos turėtų informuoti paslaugų teikėjus apie atliekamą vertinimą ir apie paslaugų teikėjo pripažinimu dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugų teikėju teisines pasekmes.

Tačiau tai neturėtų trukdyti nacionalinėms institucijoms bendradarbiauti su analogiškomis kitų valstybių narių reguliavimo institucijomis siekiant užtikrinti, kad jų vertinimas būtų pagrįstas. Šis bendradarbiavimas gali būti pageidautinas visų pirma siekiant rinkti aktualius duomenis bei informaciją ir mažinti riziką, kad nacionalinės reguliavimo institucijos skirtingai aiškins pirmiau išvardytus rodiklius. Europos audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliuotojų grupė (ERGA) yra tinkamas forumas tokiam bendradarbiavimui palengvinti.

Nacionalinės reguliavimo institucijos raginamos nuolat tinkamai informuoti ERGA apie atliekamus vertinimus, kuriais siekiama nustatyti, ar tam tikros paslaugos atitinka esminės funkcijos kriterijų ir dėl to yra laikytinos dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugomis. Visų pirma nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų informuoti ERGA apie preliminarias išvadas ir argumentus, kuriais grindžiamas jų vertinimas. Šiame kontekste ERGA turėtų atkreipti Komisijos dėmesį į svarbius arba nuolatinius nacionalinių reguliavimo institucijų taikomų metodų neatitikimus. Komisija apie tai nuolat informuos AŽPD Ryšių komitetą.

(1) Šiose gairėse nuorodos į AŽPD laikomos nuorodomis į 2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva) (OL L 95, 2010 4 15, p. 1) su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2018/1808 (OL L 303, 2018 11 28, p. 69).

(2) Kaip nustatyta 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu, pakeičiančios Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičiančios Tarybos sprendimą 2005/671/TVR (OL L 88, 2017 3 31, p. 6), 5 straipsnyje.

(3) Kaip nustatyta 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR (OL L 335, 2011 12 17, p. 1), 5 straipsnio 4 dalyje.

(4) Kaip nustatyta 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinio sprendimo 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 328, 2008 12 6, p. 55) 1 straipsnyje.

(5) Šiame kontekste aktuali ir Direktyvos (ES) 2018/1808 6 konstatuojamoji dalis, kurioje nustatyta, kad dalijimosi vaizdo medžiaga platformos paslaugų apibrėžtis neapima „neekonominės veiklos, kaip antai privačiose interneto svetainėse ir nekomercinių interesų bendruomenėse pateikiamo audiovizualinio turinio“.

(6) Direktyvos (ES) 2018/1808 51 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad imantis tinkamų naudotojų ir nepilnamečių apsaugos priemonių, reikėtų rūpestingai išlaikyti taikytinų pagrindinių teisių, įskaitant saviraiškos laisvę, pusiausvyrą.

(7) Šis metodas atitinka ir Direktyvos (ES) 2018/1808 4 konstatuojamąją dalį, kurioje paaiškinama, kad socialinių tinklų paslaugos turėtų būti įtraukiamos į Direktyvos taikymo sritį, jei jas teikiant konkuruojama dėl tos pačios auditorijos ir tų pačių pajamų, kaip ir teikiant audiovizualinės žiniasklaidos paslaugas.

(8) AŽPD 4 konstatuojamojoje dalyje nurodoma, kad socialinių tinklų paslaugos „tapo svarbia dalijimosi informacija ir pramogų bei švietimo priemone, be kita ko, todėl, kad suteikiama prieiga prie programų ir naudotojų sukurtų vaizdo įrašų“ ir kad „jos <...> daro didelį poveikį, nes jomis naudotojams suteikiama geresnė galimybė formuoti kitų naudotojų nuomones ir daryti joms įtaką“.

(9) Audiovizualinio turinio monetizavimo sąvoka apima teikiant paslaugą gaunamas tiesiogines pajamas ir netiesioginę naudą. NET jei paslaugų teikėjas negauna tiesioginių pajamų, jis gali gauti netiesioginės naudos iš naudotojų įkeliamo ir monetizuojamo audiovizualinio turinio. Apskritai turinio monetizavimo perspektyva skatina autorius kurti kokybiškesnį turinį, nes tokį turinį peržiūri daugiau naudotojų, o tai savo ruožtu atneša daugiau pajamų. Galiausiai tai gali teigiamai paveikti paslaugos populiarumą ir sėkmingumą.

(10) Čia omenyje turimi su vaizdo turiniu susiejami reklaminiai vaizdo įrašai, rodomi atitinkamai prieš ar per tą turinį arba po jo.

(11) Remiantis AŽPD 1 straipsnio 1 punkto aa papunktyje pateikta dalijimosi vaizdo medžiaga platformų apibrėžtimi, šios kategorijos rodikliams taikoma prielaida, kad tos priemonės nėra tokios, kad atitinkamai platformai suteiktų galią faktiškai valdyti audiovizualinį turinį taip, kad tai prilygtų redakcinei atsakomybei, nes tokiu atveju ji turėtų būti laikoma ne dalijimosi vaizdo medžiaga platforma, o žiniasklaidos paslaugų teikėja (ar taip nėra iš tikrųjų, kiekvienu konkrečiu atveju turėtų įvertinti atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos). Šiomis gairėmis nedaromas poveikis ir Direktyvos 2000/31/EB 12, 13 ir 14 straipsnių nuostatoms, kaip išsamiau paaiškinta Direktyvos (ES) 2018/1808 48 konstatuojamojoje dalyje, taip pat AŽPD 28b straipsnio nuostatoms.