(3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pvz., aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva, pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą;

(2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Graikija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (ją Taryba priėmė 2022 m. balandžio 5 d.) ir pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

(21)remiantis reformomis, kurių imtasi įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, Graikijos mokesčių politikos sistemos pakeitimai galėtų padėti sumažinti investicijų trūkumą. Konkrečiau, įdiegus išankstinių sprendimų dėl mokesčių sistemą, būtų galima investuotojams užtikrinti didesnį teisinį tikrumą ir sustiprinti dedamas pastangas supaprastinti mokesčių sistemą. Be to, remiantis kitų valstybių narių geriausia praktika, peržiūrėjus galiojantį vienkartinį metinį mokestį, taikomą savarankiškai dirbantiems asmenims (pridedamą prie gyventojų pajamų mokesčio ir pridėtinės vertės mokesčio), būtų galima pagerinti savarankiškai dirbantiems asmenims tenkančios mokesčių naštos struktūrą, paskatinti savanoriškai vykdyti mokestines prievoles ir paremti investicijas. Graikija toliau imasi veiksmų viešajam administravimui modernizuoti, tačiau bendras jo veiklos efektyvumas tebėra menkas, iš dalies dėl to, kad sunku pritraukti ir išlaikyti aukštos kvalifikacijos darbuotojus. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta priemonių, kuriomis siekiama didinti viešojo administravimo veiksmingumą, ypač daug dėmesio skiriant jo skaitmeninių paslaugų gerinimui. Graikija ne tik įgyvendina plane numatytas priemones, bet ir daro pažangą kurdama integruotą žmogiškųjų išteklių valdymo sistemą, kurioje įdiegtos valstybės sektoriaus subjektų skaitmeninės organizacinės schemos ir visų pareigybių aprašymai. Tikimasi, kad tai padės lengviau paskirstyti išteklius atsižvelgiant į nustatytus ir pagal prioritetą suskirstytus poreikius. Be to, nors nuolatinių pareigūnų skaičius iš esmės išliko stabilus dėl tebegaliojančios įdarbinimo taisyklės „vienas priimtas, vienas atleistas“, nuo 2018 m. beveik 25 % išaugo laikinųjų darbuotojų skaičius. Padidėjus viešojo administravimo darbuotojų skaičiui, gali perniek nueiti pastangos Graikijos darbo užmokesčio išlaidas (palyginti su BVP) priartinti prie ES vidurkio. Dėl to ne tik kyla fiskalinė rizika, bet, atsižvelgiant į tai, kad atrankos į laikinas darbo vietas procesas nėra toks kruopštus, kaip į nuolatines, tai gali pakenkti naujojo nuolatinių valstybės tarnautojų atrankos proceso sąžiningumui. Toliau taikant nuolatinių darbuotojų įdarbinimo taisyklę „vienas priimtas, vienas atleistas“, kuri yra papildyta nuo 2022 m. taikoma laikinųjų darbuotojų skaičiaus viršutine riba, yra nustatoma bendra sistema, kuria siekiama sustiprinti centralizuotą įdarbinimo kontrolę ir sudaryti sąlygas darbuotojų skaičiui priartėti prie iki pandemijos buvusio lygio. Jei, kaip numatyta, bendras darbuotojų skaičius bus sumažintas, būtų galima pakoreguoti darbo užmokesčio dydį konkrečioms pareigybėms ir subjektams, kurie laikomi esančiais ypatingos svarbos ir dėl kurių viešojo administravimo įstaigos susiduria su sunkumais pritraukdamos ir išlaikydamos kvalifikuotus darbuotojus. Tai galėtų reikšti, kad pareigybės aprašymas būtų susiejamas su papildoma darbo užmokesčio lentele arba būtų nustatoma speciali darbo užmokesčio lentelė konkretiems viešojo sektoriaus subjektams (pvz., rinkos reguliavimo institucijoms), nes tokie sisteminiai metodai nekeltų pavojaus vienodai darbo užmokesčio lentelei ir atitiktų apdairią fiskalinę politiką. Galiausiai, nors į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą yra įtraukta aktyvios darbo rinkos politikos stiprinimo priemonių, tebėra galimybių imtis tolesnių veiksmų siekiant didinti jaunimo ir moterų įsidarbinimo galimybes, kad būtų remiama įtraukioji darbo rinka, siūlanti daugiau ir geresnių darbo vietų;

(19)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pagal nesikeičiančios politikos prielaidą numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus +1,5 % BVP. Numatoma, kad Graikija 2023 m. toliau naudosis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Prognozuojama, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2022 m., turėtų sumažėti 0,3 procentinio punkto BVP, o tai rodo, kad prasidėjo naujas kitų ES fondų programavimo laikotarpis. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,6 procentinio punkto. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 1,7 procentinio punkto. Čia įtrauktas 1,1 % BVP poveikis, kurį turės priemonių, kuriomis reaguojama į pakilusias energijos kainas, laipsniškas panaikinimas;

(18)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir Graikijos 2022 m. stabilumo programoje pateikta informacija numatoma, kad 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (−3,3 % BVP) išliks remiamojo pobūdžio. Graikija planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų padidėti 0,2 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,8 procentinio punkto. Todėl Graikija planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 2,2 procentinio punkto. Šis reikšmingas skatinamasis poveikis apima papildomą priemonių, kuriomis siekiama mažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį, poveikį (0,6 % BVP), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,1 % BVP), o prie grynųjų einamųjų išlaidų augimo taip pat turėtų prisidėti ir didesnės išlaidos pensijoms ir socialinėms išmokoms (0,6 % BVP). Remiantis Komisijos prognoze, ne visoms šioms priemonėms buvo kompensacinių priemonių;

(17)2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Graikijai 2022 m. pasinaudoti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti, kartu vykdant apdairią fiskalinę politiką. Be to ji turėtų išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji Graikijai taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu ir tuo pat metu didinti investicijas siekiant padidinti augimo potencialą;

(11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Graikijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Graikijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir, remiantis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, apžvelgta, kaip Graikija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta pažanga, Graikijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

(24)Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane nustatyta visapusiška investicinių ir reformų priemonių koordinavimo, įgyvendinimo ir stebėsenos valdymo sistema. Tačiau faktinis plano įgyvendinimas iš esmės priklausys nuo įgyvendinimo institucijų administracinių ir įgyvendinimo gebėjimų ir turės būti atidžiai stebimas. Tikimasi, kad regioninės ir vietos administracijos techninės tarnybos, įskaitant savivaldybių įmones, prisidės prie tam tikrų plano komponentų įgyvendinimo, o jų administraciniai gebėjimai, ypač mažesnių savivaldybių, paprastai yra riboti, todėl svarbu, kad prireikus būtų teikiama papildoma centrinio lygmens parama. Kad planas būtų įgyvendinamas sklandžiai, bus labai svarbu laikytis griežtų tvarkaraščių, greitai reaguoti į kliūtis ir rasti sprendimus. Gali būti naudinga sudaryti aukšto lygio tarpžinybinę darbo grupę kliūtims šalinti. Galiausiai, kalbant apie bendrą koordinavimą, svarbus vaidmuo teks Finansų ministerijai priklausančiai Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP) agentūrai, kuriai numatoma skirti pakankamai išteklių, taip pat svarbus bus glaudus EGADP agentūros ir Koordinavimo generalinio sekretoriato (jis yra atsakingas už reformų priemonių koordinavimą) bendradarbiavimas;

(25)2021 m. liepos 29 d. Komisija patvirtino Graikijos partnerystės sutartį. 2021 m. spalio ir lapkričio mėn. Graikija pateikė Europos Komisijai 21 sanglaudos politikos programą. Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Graikija, programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus, atsižvelgė į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

(26)po to, kai 2018 m. Graikija sėkmingai užbaigė Europos stabilumo mechanizmo finansinės pagalbos programos įgyvendinimą, ji buvo stebima pagal Reglamente (ES) Nr. 472/2013 nustatytą griežtesnės priežiūros sistemą. Griežtesnė priežiūra padėjo stebėti, kaip įgyvendinami konkretūs 2018 m. birželio 22 d. Graikijos prisiimti įsipareigojimai Euro grupei užbaigti pagrindines pagal programą pradėtas struktūrines reformas. Šių įsipareigojimų įgyvendinimas iki sutartų terminų – iki 2022 m. vidurio – yra skolos mažinimo pagrindas; taigi Graikijai jau eina paskutiniai šio susitarimo metai. Kaip nurodyta 2022 m. gegužės 23 d. paskelbtoje 14-oje griežtesnės priežiūros ataskaitoje, nepaisant sudėtingų pandemijos aplinkybių, o pastaruoju metu – Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą ekonominio poveikio, Graikija veiksmingai įgyvendino didžiąją dalį politikos įsipareigojimų, o tai padidino Graikijos ekonomikos atsparumą ir sustiprino jos finansinį stabilumą. Vis dėlto kai kuriuos elementus dar reikia visiškai užbaigti. Tai ypač pasakytina apie nacionalinio kadastro kūrimo užbaigimą, nes tai dar labiau pagerintų Graikijos verslo aplinką. Pastaraisiais metais padaryta didelė pažanga ir tikimasi, kad visas kadastras bus užbaigtas iki 2022 m. gruodžio mėn. Kadastro projekto įgyvendinimas buvo remiamas ES struktūrinių fondų lėšomis. Dabar pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę teikiama parama registracijos liudijimų ir nuosavybės teisių dokumentų skaitmeninimui. Vykdant kadastro projektą Graikijai taip pat reikia užbaigti kadastro kartografavimą, pradėti kadastro agentūros veiklą ir patvirtinti visos šalies miškų žemėlapius;

(27)be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, Graikija susiduria su papildomomis problemomis, susijusiomis su sveikatos priežiūra. Mokėjimai savo lėšomis Graikijoje vis dar yra dideli ir sudaro daugiau nei trečdalį visų sveikatos priežiūros išlaidų (35 %). Jie daugiausia susiję su priemokomis už vaistus ir tiesioginiais mokėjimais už paslaugas, neįtrauktas į kompensuojamų paslaugų paketą. Tai savo ruožtu susiję su vis dar palyginti didelėmis (palyginti su ES vidurkiu) viešosiomis išlaidomis vaistams ir palyginti mažomis (palyginti su ES vidurkiu) išlaidomis terapinei priežiūrai, ypač ambulatoriniams pacientams. Gerai veikianti visus gyventojus apimanti pirminės sveikatos priežiūros sistema su veiksmingai atliekamomis pirmosios grandies funkcijomis gali padidinti efektyvumą ir sveikatos priežiūros prekių bei paslaugų prieinamumą. Todėl norint, kad sveikatos priežiūros sistema veiktų tinkamai, bus labai svarbu, kad būtų visapusiškai įgyvendinti pirminės sveikatos priežiūros sistemos pakeitimai, kuriuos numatoma priimti griežtesnės priežiūros aplinkybėmis. Reforma grindžiama ankstesnėmis pastangomis sukurti visapusišką pirminės sveikatos priežiūros sistemą, kurias įgyvendinant, deja, buvo susidurta su sunkumais. Todėl, siekiant užtikrinti adekvačias ir vienodas galimybes gyventojams naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, bus labai svarbu didinti šeimos gydytojų skaičių, kad būtų užtikrinta visų gyventojų aprėptis ir gyventojų registravimas;

(28)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

(29)2020 m. duomenimis, nafta ir dujos sudaro atitinkamai 50 ir 24 % Graikijos energijos rūšių derinio. Graikijos priklausomybė nuo naftos ir dujų importo iš Rusijos yra šiek tiek mažesnė už ES vidurkį: žalios naftos importas sudaro 18 %, palyginti su 26 % ES vidurkiu, o dujų – 39 %, palyginti su 44 % ES vidurkiu. 87 % akmens anglių ji importuoja iš Rusijos, tačiau daug rusvųjų anglių gauna šalies viduje. Siekiant sumažinti Graikijos priklausomybę nuo dujų iš Rusijos ir įvairinti energijos rūšių derinį, atsisakant iškastinio kuro, įskaitant įsipareigojimą iki 2028 m. palaipsniui nutraukti elektros energijos gamybą naudojant rusvąsias anglis, būtų galima toliau įgyvendinti keletą priemonių, kurios būtų grindžiamos investicijomis ir reformomis, įtrauktomis į Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ir ne tik jomis. Pirma, Graikija galėtų paspartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtrą ir organizuotos rinkos platformos, padedančios sudaryti dvišales elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pirkimo sutartis, sukūrimą. Leidimų išdavimo reformos, įtrauktos į Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, sumažins kliūtis investicijoms į atsinaujinančiųjų išteklių energijos sektorių. Graikija turi galimybių pradėti plėtoti vandenilio infrastruktūrą, ypač Graikijos uostuose, kad būtų lengviau transportuoti vandenilį. Graikijos prekybos laivynas galėtų palengvinti tokios žaliosios energijos gabenimą į Graikiją ir toliau į kitas ES valstybes nares. Tinklo operatorių planuojamos investicijos į infrastruktūrą galėtų būti paspartintos ir išplėstos, ypač į pastočių įrengimą. Taip pat būtų galima sutrumpinti vidutinį laikotarpį, per kurį tinklo operatoriai išnagrinėja ir galutinai suderina naujų atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių prijungimo sąlygas. Papildomos elektros energetikos sistemų jungtys su kaimyninėmis šalimis leistų į tinklui naudoti daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos. Graikija turi paspartinti dujų maršrutų įvairinimą, sparčiai užbaigdama smarkiai pasistūmėjusias investicijas. Investicijas į naują su dujomis susijusią infrastruktūrą ir tinklus rekomenduotina, kai įmanoma, parengti ateities iššūkiams siekiant užtikrinti ilgalaikį jų tvarumą, kai ateityje bus keičiama jų paskirtis ir pereinama prie tvaraus kuro. Trečia, Graikija galėtų išplėsti esamų energijos taupymo priemonių taikymo sritį ir užmojus ir sumažinti aukštą energijos nepritekliaus lygį (2020 m. – 17,1 %), be kita ko, prireikus naudodama sanglaudos politikos fondų lėšas, pavyzdžiui, pastatų ūkiui atnaujinti. Esamas rinkos kliūtis, ribojančias renovacijos mastą tam tikruose segmentuose, būtų galima sumažinti teikiant tikslines teisines ir finansines paskatas. Kad Graikija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės toliau didinti užmojus mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį ir energijos vartojimo efektyvumą. Be to, reikia sparčiau mažinti vis dar labai nuo naftos priklausomo transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro skatinant darnų judumą, be kita ko, įgyvendinant viešojo transporto ir geležinkelių projektus;

(30)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo keliuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socioekonominį pertvarkos poveikį labiausiai paveiktuose regionuose, įgyvendindama sanglaudos politiką Graikija gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu. Be to, siekdama pagerinti įsidarbinimo galimybes ir sustiprinti socialinę sanglaudą Graikija gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

(31)atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. stabilumo programą, o jos nuomonė atspindėta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

(32)atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis veiksmų rekomendacijai dėl euro zonos ekonominės politikos įgyvendinti. Graikijos atveju tai konkrečiai atspindėta toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose;

(33)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2022 m. nacionalinę reformų programą ir 2022 m. stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos toliau išdėstytose 1, 2 ir 4 rekomendacijose. 1 ir 2 rekomendacijomis taip pat prisidedama prie euro zonai skirtos rekomendacijos, ypač pirmosios, antrosios ir ketvirtosios rekomendacijų euro zonai, įgyvendinimo. 1 ir 2 rekomendacijose nurodyta fiskalinė politika, be kita ko, padeda naikinti disbalansą, susijusį su didele valdžios sektoriaus skola ir neužbaigtu išorės perbalansavimu, taip pat spręsti didelio nedarbo ir mažo potencialaus augimo problemas. 4 rekomendacijoje nurodyta politika, be kita ko, padeda spręsti su didele išorės skola susijusio pažeidžiamumo problemą ilguoju laikotarpiu,

REKOMENDUOJA Graikijai 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

1.2023 m. užtikrinti apdairią fiskalinę politiką, visų pirma ribojant nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą, kad jis neviršytų vidutinio laikotarpio potencialios gamybos apimties augimo, atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir pabėgėliams iš Ukrainos. Būti pasirengusiai einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą, be kita ko, naudojantis EGADP, „RePowerEU“ ir kitų ES fondų lėšomis. Laikotarpiu po 2023 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę, patikimą bei laipsnišką skolos mažinimą ir fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu, vykdant laipsnišką konsolidavimą, investicijas ir reformas. Remiantis reformomis, kurių imtasi įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, didinti mokesčių sistemos palankumą investicijoms įdiegiant išankstinių sprendimų dėl mokesčių sistemą ir peržiūrėti savarankiškai dirbantiems asmenims tenkančios mokesčių naštos struktūrą. Išsaugoti viešojo administravimo veiksmingumą, kartu užtikrinant, kad būtų galima pritraukti tinkamos kvalifikacijos darbuotojų, ir būtų nuosekliai taikoma vienoda darbo užmokesčio lentelė.

2.Toliau įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą laikantis tarpinių ir siektinų reikšmių, įtrauktų į 2021 m. liepos 13 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Kuo greičiau baigti derybas su Komisija dėl 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo dokumentų, kad būtų galima pradėti juos įgyvendinti. Užbaigti dar neįvykdytas reformas, kurios buvo vykdomos taikant griežtesnę priežiūrą, įskaitant kadastro reformą.

3.Siekiant užtikrinti adekvačias ir vienodas galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, užbaigti pirminės sveikatos priežiūros reformą pagal sistemą, iš dalies pakeistą taikant griežtesnę priežiūrą, įskaitant visų pirminės sveikatos priežiūros skyrių aprūpinimą darbuotojais, gyventojų registravimo vykdymą ir veiksmingų, bendrosios praktikos gydytojų atliekamų, pirmosios grandies funkcijų nustatymą.

4.Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir įvairinti iškastinio kuro importą spartinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimą ir infrastruktūros, kuri leistų naudoti vandenilį iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kūrimą.

Taip pat spręsti priklausomybės problemą užtikrinant pakankamą elektros tinklų ir jungčių, taip pat dujotiekių jungčių pajėgumą ir įvairinant dujų tiekimo maršrutus. Stiprinti energetinių paslaugų rinkos sistemą ir paspartinti energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones vykdant reformas ir teikiant rinkos paskatas, kad būtų remiamas statybų sektoriaus ir transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, visų pirma skatinant elektromobilumą.

Priimta Briuselyje