AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

Vakarų Viduržemio jūra yra vienas iš Viduržemio jūros paregionių, kuriame žvejyba yra labiausiai išplėtota. Šiame paregionyje sužvejojama apie 31 proc. viso iškrauto laimikio (jo vertė – 1,35 mlrd. iš 4,76 mlrd. EUR) ir jame sutelkta apie 19 proc. oficialiai registruoto Viduržemio jūros žvejybos laivyno.

Nors demersinės žvejybos laimikis ir nesudaro didžiausios viso iškraunamo laimikio dalies, tokią žvejybą žvejai itin vertina dėl didelės komercinės laimikio vertės. Demersinė žvejyba Viduržemio jūroje yra itin kompleksiška – ją vykdant žvejojamos daugelio rūšių žuvys ir vėžiagyviai. Pagrindinės vakarų Viduržemio jūroje žvejojamos demersinės rūšys yra europinė jūrinė lydeka (Merluccius merluccius), europinė barzdotė (Mullus barbatus), didžioji raudonoji krevetė (Aristaeomorpha foliacea), ilganosė rausvoji krevetė (Parapenaeus longirostris), afrikinė gelmių krevetė (Aristeus antennatus) ir norveginis omaras (Nephrops norvegicus). Vykdant šią žvejybą žvejojamos labai įvairių rūšių žuvys ir vėžiagyviai, o kai kurie žuvų ištekliai pasklidę daugiau kaip vienos valstybės narės teritoriniuose vandenyse. Pagrindinis žvejybos įrankis, kuriuo žvejojamos demersinės rūšys, yra tralai (jais sužvejojamas didžiausias laimikis ir jais žvejoja daugiausia laivyno laivų), tačiau žvejojama ir pasyviosios žvejybos įrankiais, tokiais kaip sieniniai tinklai, žiauniniai tinklai, gaudyklės ir ūdos.

Vakarų Viduržemio jūroje vykdoma demersinė žvejyba šiuo metu valdoma laikantis nacionalinių valdymo planų, priimtų pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1967/2006 (angl. MedReg). Italijoje galioja trys traleriams taikomi valdymo planai (2011 m. priimti vienu teisės aktu), Prancūzijoje ir Ispanijoje – po vieną traleriams taikomą valdymo planą (Prancūzijos planas priimtas 2013 m., tais pačiais metais įsigaliojo Ispanijos planas). Tie planai pagrįsti žvejybos pastangų kontrole, t. y. jų ribojimu. Šis valdymo metodas paprastai apima tokias priemones kaip žvejybos įrankiams taikomi apribojimai ir žvejybos leidimų bei licencijų skaičiaus ribojimas, didžiausio žvejybos dienų skaičiaus nustatymas ir nuolatinis ar laikinas žvejybos veiklos nutraukimas. ES lygmeniu taikomas 2016 m. priimtas trimetis išmetimo į jūrą mažinimo planas . Juo siekiama įgyvendinti įpareigojimą iškrauti laimikį,nustatytą Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 (BŽP reglamento) 15 straipsnyje dėl rūšių, kurioms taikomas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis. Tarptautiniu lygmeniu galioja 2009 m. GFCM priimta rekomendacija dėl ribojamos žvejybos rajono Liono įlankoje (šiaurinėje vakarų Viduržemio jūros rajono dalyje) nustatymo neršiančių žuvų (ypač europinių jūrinių lydekų) santalkoms ir pažeidžiamoms giliavandenių rūšių buveinėms apsaugoti. Kaip matyti iš toliau pateiktų faktų, šios priemonės nėra pakankamai griežtos, kad padėtų žvejybą vykdyti laikantis MedReg ir bendros žuvininkystės politikos (BŽP) reglamente nustatytų išsaugojimo tikslų.

Dauguma vakarų Viduržemio jūros verslinių rūšių išteklių naudojami gerokai viršijant mirtingumo dėl žvejybos intervalus, kurių laikantis būtų pasiekti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio (FMSY) tiksliniai rodikliai. Šiame paregionyje pereikvojama daugiau kaip 80 % vertintų išteklių. Be to, kai kurių iš šių išteklių biomasės dydis priartėjo prie ribinio atskaitos taško (BLIM). Tai rodo, kad tų išteklių išnykimo tikimybė yra didelė. Dažniausiai pereikvojami europinių jūrinių lydekų ir europinių barzdočių ištekliai: dabartinis jų naudojimo lygis iki 10 kartų viršija apskaičiuotus tikslinius FMSY rodiklius. Nors daugelio kitų žuvų išteklių būklė nežinoma, labai tikėtina, kad ji yra panaši. Per įvairias 2015 ir 2016 m. konsultacijas, įskaitant surengtas vykstant Katanijos procesui, didžioji dauguma suinteresuotųjų subjektų sutarė, kad Viduržemio jūros žuvų ištekliai yra labai pereikvojami. Be to, Europos ir tarptautinė mokslo bendruomenė keletą kartų pabrėžė būtinybę imtis skubių priemonių dideliam išteklių pereikvojimui visame Viduržemio jūros baseine sumažinti.

Šiame pasiūlyme didelio žvejybos išteklių pereikvojimo ir neveiksmingos reguliavimo sistemos problema sprendžiama pirmą kartą parengiant ES lygmeniu taikytiną daugiametį planą. Jo tikslas – užtikrinti, kad vakarų Viduržemio jūroje demersinė žvejyba būtų vykdoma laikantis BŽP reglamento (2 straipsnio) tikslų, visų pirma, kad žvejybos veikla ilguoju laikotarpiu būtų aplinkos atžvilgiu tvari ir būtų valdoma taip, kad būtų galima užtikrinti ekonominę bei socialinę naudą ir didinti užimtumą. Planas taip pat padės įgyvendinti įpareigojimą iškrauti laimikį ir taikyti regionalizavimo principą, pagal kurį atitinkamos valstybės narės dalyvautų rengiant valdymo priemones.

BŽP reglamentu sukuriama bendra sistema ir nustatomi atvejai, kuriais Taryba ir Europos Parlamentas turi priimti daugiamečius planus. Konkrečiau:

–9 straipsnyje nustatyti daugiamečių planų principai ir tikslai. Visų pirma turėtų būti imamasi išteklių išsaugojimo priemonių, kuriomis siekiama atkurti ir išlaikyti žuvų išteklių dydžius, didesnius nei tie, kuriuos pasiekus užtikrinamas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis (MSY);

–10 straipsnyje nustatytas daugiamečių planų turinys. Didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį užtikrinantys kiekybiniai tikslai išreiškiami FMSY intervalais. Jie leidžia lanksčiai atsižvelgti į mišriąją žvejybą ir jais užtikrinamas geresnis nustatomų įvairių išteklių valdymo priemonių suderinamumas, nes leidžiama tam tikra veiksmų laisvė. Šie tikslai turi būti papildyti nuostatomis dėl apsaugos, susijusiomis su atsargumo principu grindžiamais ir ribiniais išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškais;

–15 straipsnyje reikalaujama planuose išsamiai nurodyti, kaip bus laikomasi įpareigojimo iškrauti laimikį, be kita ko, nurodyti specialias žvejybai ar rūšims, dėl kurių taikomas šis įpareigojimas, skirtas nuostatas, išimtis, įskaitant de minimis išimtis (iki 5 % bendro metinio visų rūšių, dėl kurių taikomas šis įpareigojimas, laimikio), nuostatas dėl laimikio dokumentavimo ir, jei taikoma, nustatytus mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius;

–18 straipsnyje nustatyta su išsaugojimo priemonėmis susijusio regioninio bendradarbiavimo sistema. Tiesioginių valdymo interesų turinčios valstybės narės gali teikti bendras rekomendacijas dėl tam tikrų priemonių, kurių turi imtis Komisija tais atvejais, kai jai suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo arba deleguotuosius aktus, kuriais siekiama plane nustatytų tikslų. Plane nustatytas regioninis valstybių narių bendradarbiavimas, kurio tikslas – priimti nuostatas dėl įpareigojimo iškrauti laimikį ir dėl specialių tam tikrų išteklių išsaugojimo priemonių.

5 skirsnyje apžvelgiamos konkrečios daugiamečio plano nuostatos.

•Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

Šis pasiūlymas dėl daugiamečio vakarų Viduržemio jūros demersinių išteklių žvejybos valdymo plano atitinka BŽP reglamentą ir ankstesnius daugiamečius menkių, silkių ir šprotų žvejybos Baltijos jūroje, demersinių išteklių žvejybos Šiaurės jūroje ir smulkiųjų pelaginių rūšių žvejybos Adrijos jūroje valdymo planus.

MedReg nustatytos techninės išteklių išsaugojimo priemonės, tokios kaip mažiausias tinklo akių dydis, mažiausias žvejybos įrankių naudojimo atstumas bei gylis ir mažiausias leidžiamų iškrauti žuvų dydis. Dauguma šių parametrų pasikeis, jeigu bus priimtas Komisijos pateiktas Reglamento dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones pasiūlymas.

•Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

Šis pasiūlymas ir jo tikslai dera su kitomis Sąjungos politikos sritimis, visų pirma su aplinkos politika, pvz., nustatyta Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje, ir tikslu iki 2020 m. užtikrinti gerą ES jūrų vandenų aplinkos būklę.