LT    LT 
 
 
 EUROPOS  
KOMISIJA   
Briuselis, 2015 06 17  
COM(2015) 299 final  
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS  EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI,  EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ 
KOMITETUI  
2015  m. ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano įgyvendinimo ataskaita  
  
 
 KOMISIJOS KOMUNIKATAS  EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI,  EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI  
2015  m. ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano įgyvendinimo ataskaita  
 
PAŽANGA IR KLIŪTYS  
1. Įžanga. Darbas kartu. Komisijos parama valstybėms narėms  
 
Atskirtis, kurią vis dar patiria romai, stipriai prieštarauja pagrindinėms Europos Sąjungos (ES) 
vertybėms. Priešiškumas romams ir romų bendruomenių bei likusios visuomenės dalies 
tarpusavio pasitikėjimo stoka turi gilias istorines šaknis, o ES lygmens pastangos taisyti padėtį 
dėti pradėtos tik praėjusį dešimtmetį. E S romų integracijos nacionalinių strategijų plane iki 
2020  m.1 išdėstytas visapusiškas požiūris, pagal kurį glaudžiai tarpusavyje susiejama kova su 
romų diskriminacija ir jų socialinės ir ekonominės įtraukties skatinimas. Valstybės narės, 
vadovaudamosi ES planu ir atsižvelgdamos į savo romų bendruomenių dydį ir jų padėtį, priėmė 
nacionalines romų integracijos strategijas (NRIS)2. 2013  m. Tarybos rekomendacijoje dėl romų 
veiksmingų integravimo priemonių pateikiamos konkrečios gairės, kaip sutvirtinti ir įgyv endinti 
integracijos priemones3. 
 
Nors už romų integraciją visų pirma atsako pačios valstybės narės, Europos Komisija pradėjo 
labiau remti politikos priemones tiek pagal ES planą, tiek pagal strategijos „Europa 2020“ 
Europos semestrą, ir susiejo ES finansa vimą su politikos prioritetais. Komisija, siekdama 
paskatinti tarpusavio mokymąsi ir bendradarbiavimą, prisideda prie sklandesnės nacionalinių 
romų integracijos kontaktinių centrų tinklo veiklos. Dvišaliai Komisijos ir valstybių narių 
susitikimai suteikia progą išsamioms diskusijoms, į kurias įsitraukia visos atitinkamos konkrečių 
valstybių narių valdžios institucijos ir pilietinės visuomenės atstovai4. Į 2014  m. Europos 
aukščiausiojo lygio susitikimą romų klausimais, siekiant įvertinti pažangą, pasiektą pr adėjus 
įgyvendinti ES planą, ir skiriant kuo daugiau dėmesio įgyvendinimui vietos lygmeniu, pakviesti 
visi suinteresuotieji subjektai.  
 
Komisija peržiūrėjo valstybių narių padarytą pažangą stiprinant išankstines struktūrines sąlygas, 
reikalingas veiksmingam strategijų įgyvendinimui5, visų pirma – bendradarbiavimo, stebėsenos 
mechanizmų ir kovos su diskriminacija srityse. Taip pat pirmą kartą analizuota, kaip valstybės 
narės planuoja pasinaudoti naujomis 2014 –2020  m. ES fondų teikiamomis galimybėmi s. Ši 
                                                 
1 KOM(2011) 173 galutinis, OL L 76/68, 2011  3 22. 
2 Atsižvelgiant į 2011  m. gegužės 29  d. EPSCO tarybos išvadas, valstybių narių paprašyta „parengti, atnaujinti arba 
plėtoti nacionalines romų įtraukties strategijas arba integruotas politines priemones vykdant platesnę socialinę 
įtraukties politiką“ (dok. 1 0658/11).  
3 Tarybos rekomendacija dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse, OL  C 378, 2013  12 14. 
4 Dvišaliai susitikimai vyko BG, CZ, EL ir FR. Tolesni dvišaliai susitikimai dėl NRIS įgyvendinimo taip pat vyko 
HU, SK ir RO; jie buvo dal is strategijos „Europa 2020“ faktų nustatymo veiksmų ir misijų, siekiant nustatyti, kaip 
romų reikalams panaudojamos ES lėšos.  
5 Šios išankstinės sąlygos paskutinį kartą nuodugniai aptartos 2013  m. komunikate; 2014  m. komunikate daugiausia 
dėmesio skirta E S planui bei kovai su diskriminacija.  
  
3 
 ataskaita parengta remiantis valstybių narių 6 (išskyrus Belgiją, kuri informacijos nepateikė), 
pilietinės visuomenės7 pateikta medžiaga ir ataskaitomis, kurias parengė Pagrindinių teisių 
agentūros (FRA) ekspertų tinklas. Kartu su bendru esamos padėt ies, susijusios su išankstinėmis 
struktūrinėmis sąlygomis, vertinimu, ataskaitoje taip pat pateikiami valstybių narių šios srities 
praktikos pavyzdžiai.  
2. Valstybių narių pažanga. Komisijos vertinimas  
 
ES plane tiek už įgyvendinimą atsakingų valstybių nar ių, tiek Europos Komisijos, atliekančios 
stebėtojos ir koordinatorės vaidmenį, atžvilgiu nustatyti nauji lūkesčiai. Nors planas apima 
dešimties metų laikotarpį, daugybė suinteresuotųjų subjektų turėjo vilčių, kad romų gyvenimo 
sąlygos gerokai pagerės trump uoju laikotarpiu; tačiau dėl ekonomikos krizės padėtis dar labiau 
suprastėjo, ypač šalyse, kuriose gyvena didžiausios romų bendruomenės. Vis dėlto, nors 
socialinei ir ekonominei integracijai reikia laiko, nustačius tvariems ir apčiuopiamiems 
pokyčiams būti nas struktūras, buvo pasiekta pažangos stabdant tokias tendencijas.  
 
2.1. Europos semestras ir romų integracijos finansavimo gairės  
 
Komisija, atsižvelgdama į Europos semestrą, nukreipia ir stebi valstybių narių veiksmus romų 
integracijos srityje, kad romų  integracijos strategijos būtų derinamos su bendraisiais politikos 
tikslais. Tarybos 2012  m., 2013  m. ir 2014  m. priimtomis konkrečioms šalims skirtomis 
rekomendacijomis  (toliau – KŠSR) dėl romų integracijos (be kita ko, dėl integracinio švietimo, 
skurdo m ažinimo ir darbo rinkos aktyvumo skatinimo priemonių bei NRIS įgyvendinimo) buvo 
vadovaujamasi derantis su valstybėmis narėmis dėl ES lėšų panaudojimo ir  nustatant 
finansavimo prioritetus8. 2015  m. penkioms šalims (BG, CZ, HU, RO, SK), kuriose gyvena 
didži ausios romų bendruomenės ir kyla aštriausių problemų, Komisija pasiūlė KŠSR, kuriomis 
siekiama skatinti romų vaikus dalyvauti kokybiškame įtraukiame ikimokykliniame ir 
mokykliniame ugdyme9.  
 
Komisija paskatino valstybes nares ES lėšas panaudoti tiek tiesi ogiai romams skirtoms 
priemonėms, tiek romų įtraukties klausimų integravimui į kitas susijusias (pvz., švietimo, 
užimtumo ar socialinės įtraukties) sritis. Ypač svarbi įtrauki bendrosios politikos reforma , nes 
                                                 
6 Toliau valstybėms narėms nurodyti bus naudojamos šios santrumpos: AT – Austrija, BE – Belgija, BG – Bulgarija, 
CY – Kipras, CZ – Čekija, DE – Vokietija, DK – Danija, EE – Estija, EL – Graikija, ES – Ispanija, FI – Suomija, 
FR – Prancūzija, HU – Vengrija, HR – Kroatija, IE – Airija, IT – Italija, LT – Lietuva, LU – Liuksemburgas, LV – 
Latvija, MT – Malta, NL – Nyderlandai, PL – Lenkija, PT – Portugalija, RO – Rumunija, SE – Švedija, SI – 
Slovėnija, SK – Slovakija, UK – Jungtinė Karalystė. MT teritorijoje romų bendruomenių nėra.  
7 Prie šių metų vertinimo prisidėjo šios pilietinės visuomenės organizacijos: Decade of Roma Inclusion Secretariat 
Foundation  per pilietinę koaliciją keturiose valsybėse narėse (CZ: Open Society  Fund ; HU: Chance for Children 
Foundation , Habitat for Humanity Hungary , Hungarian Women’s Lobby , Metropolitan Research Institute , Partners 
Hungary Foundation , Romaversitas Foundation ; RO: Resource Centre for Roma Communities , Soros Foundation , 
Civil Socie ty Development Foundation , Iulius Albert Rostas ; SK: Centre for the Research of Ethnicity and Culture ), 
Amalipe , ERIO, ERRC, ERTF, Eurocities , Eurodiaconia , Pavee Point Ireland , Romano Centro Austria , Asociación 
de Enseñantes con Gitanos , Fundación Secreta riado Gitano , RSG UK ir Consejo Estatal del Pueblo Gitano . Taip 
pat atsižvelgta į Europos Tarybos kovos su rasizmu ir netolerancija komisijos atliktus darbus.  
8 Reglamento (ES) Nr.  1303/2013 4 straipsnio 1 dalis (KŠSR) . 
9 http://ec.europa.eu/europe2020/making -it-happen/country -specific -recommendations/index_en.htm   
 
  
4 
 konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose nu rodytų prioritetų, pavyzdžiui, įtraukaus 
švietimo, negalima įgyvendinti vien tiksliniais veiksmais.  
 
Daugiau kaip 80  mlrd.  EUR (dabartinėmis kainomis) iš Europos socialinio fondo (ESF) skirta 
investicijoms į žmogiškąjį kapitalą užimtumo, švietimo ir social inės įtraukties srityse, 
įskaitant galimybes naudotis sveikatos priežiūros ir sveikatos ugdymo paslaugomis . Taip 
galiausiai nutraukiama pastarųjų 25 metų tendencija finansuojant sanglaudos politikos priemones 
laipsniškai mažinti ESF lėšas10. Socialinės įtra ukties  priemonėms valstybės narės panaudojo 
vidutiniškai 25  proc. viso ESF biudžeto (20  mlrd.  EUR). Tai yra gerokai daugiau nei 20  proc., 
kuriuos privalo skirti visos valstybės narės. Šioje srityje nustatytas specialus investavimo 
prioritetas – marginalizu otų bendruomenių (pvz., romų ) integravimas, kad būtų sudarytos 
sąlygos aiškiam, bet neišskirtiniam dėmesiui11 ir būtų galima užtikrinti geresnę rezultatų 
stebėseną.  
 
Be to, valstybės narės, remdamosi partnerystės susitarimais, nusprendė skirti apie 20  mlrd . EUR 
savo Europos regioninės plėtros fondo (ERPF)  lėšų integraciniam augimui , įskaitant 
10,8 mlrd.  EUR socialiniai įtraukčiai ir kovai su skurdu, skatinti . Pagal šį planą dalis 
investavimo prioritetų gali apimti romų įtraukties finansavimą, pavyzdžiui, investicijas į 
socialinę, sveikatos apsaugos ar švietimo infrastruktūrą  ir paramą fiziniam, ekonominiam ir 
socialiniam nepasiturinčių bendruomenių atnaujinimui.  
 
Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) , kurio vienas iš šešių kaimo plėtros 
prioritetų  yra socialinis ir ekonominis kaimo ekonomikos ir gyventojų vystymasis , prisideda 
prie socialinės įtraukties kaimo vietovėse, kuriose gyvena daug romų.  Nustatyta, kad pagal 
LEADER vykdomos vietos plėtros strategijos yra veiksminga romų integracijos priemon ė (BG, 
CZ, HU, RO, SK)12. Nors derybos tebevyksta, jau dabar patvirtinta, kad programos šalyse, 
kurioms tai aktualiausia (BG, CZ, HU, RO, SK), apims priemones, apims marginalizuotų 
grupių, įskaitant romus, integracijos priemones. Jokie EŽŪFKP ištekliai nėra  skiriami etninės 
kilmės pagrindu, todėl konkrečių skaičių pateikti nėra galimybės.  
 
Atsižvelgdamos į Europos semestro rekomendacijas, visos penkios valstybės narės, kurioms 
buvo pateiktos KŠSR romų klausimais (BG, CZ, HU, RO, SK), savo partnerystės susita rimuose 
išdėstė, kaip pasinaudos kiekvieno fondo teikiamomis galimybėmis romų integracijos 
klausimams spręsti. Šios ir dar kelios kitos valstybės narės (BE, EL, ES, FR, IT) pasirinko naują 
ESF investavimo prioritetą – socialinį ir ekonominį marginalizuotų bendruomenių 
integravimą . Tai padės vykdyti stebėseną ir užtikrinti, kad lėšos pasiektų romus.  
 
                                                 
10 Sanglaudos politikos fondai – ESF, ERPF ir Sang laudos fondas. 18 valstybių narių priėmė sprendimą ESF skirti 
papildomų lėšų ir viršyti nustatytą 23,1  proc. minimumą. Tai AT, BG, CZ, DE, EE, EL, IE, IT, HR, HU, IT, LV, 
LT, PL, PT, SE, SI, SK.  
11 Vadovaujantis 2009  m. Tarybos priimtais bendrais pagrindini ais romų integravimo principais, romams skirtos 
priemonės turėtų būti aiškios, bet ne išskirtinio pobūdžio. Tai reiškia, kad romams, kaip tikslinei grupei, turi būti 
skiriamas dėmesys, tačiau tai neturėtų atitraukti dėmesio nuo kitų marginalizuotų grupių, kurių socialinės ir 
ekonominės sąlygos panašios.  
12 LEADER yra vietos plėtrai skirtas kaimo bendruomenių mobilizavimo ir vystymo metodas, kurį bendruomenės 
taiko įgyvendindamos vietos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės projektus (per vietos veiklos  grupes). Pagal jį 
kaimo gyventojams, grupėms ir įmonėms siekiama padėti atsižvelgti į savo vietovės potencialą ir juos skatinti 
įgyvendinti integruotas novatoriškas vietos plėtros strategijas.  
  
5 
 Nustatytos naujos sąlygos13, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės, naudojančios ES pinigus 
šioje srityje14, tenkintų išankstines sąlygas. Tai daroma siekiant užtikrinti, kad tokios investicijos 
duotų veiksmingų rezultatų.  Tai: 
 veiksminga politikos priemonių sistema su pasiekiamais tikslais, susijusiais su romų 
galimybėmis įgyti išsilavinimą, įsidarbinti, naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir 
apsirūpinti būstu;  
 tinkamas dėmesys nepalankioje padėtyje esantiems mikroregionams, atskirtiems rajonams 
arba vargingiausioms bendruomenėms;  
 griežta stebėsena, siekiant įvertinti tikslinių ir pagrindinių priemonių poveikį romams;  
 pilietinės visuomenės, regioninių ir vietos valdžios institucijų įsitraukimas;  
 suinteresuotųjų subjektų pajėgumų didinimo rėmimas.  
Šių kriterijų neatitinkančios valstybės narės privalo pateikti veiksmų planą, pagal kurį visos šios 
sąlygos turėtų būti patenkintos iki 2016  m. 
 
Valstybės narės p asirinko nemažai bazinių priemonių  pagal naują Europos struktūrinių ir 
investicijų fondų sistemą, kad ES lėšos romų įtraukčiai būtų panaudojamos veiksmingiau . 
Tai 
 teritoriniai ir integruoti metodai  problemoms, susijusioms su specifiniais skurdžiausių 
geogr afinių teritorijų poreikiais, spręsti, ir taikomi grupėms, kurioms kyla didžiausias 
socialinės atskirties pavojus (šį tikslą pasiekti paprasčiau derinant įvairius finansavimo 
šaltinius)15; 
 fizinio, ekonominio ir socialinio  nepasiturinčių bendruomenių miesto  ir kaimo vietovėse 
atnaujinimo  rėmimas, galintis sutvirtinti integruotas aprūpinimo būstu priemones;  
 orientavimasis į tikslus , pasitelkiant į rezultatus orientuotus rodiklius ; 
 partnerystės principas , kuriuo, planuojant ir įgyvendinant ES lėšomis remiamus veiksmus 
ir vykdant jų stebėseną, turi būti vadovaujamasi bendradarbiaujant su pilietine visuomene, 
vietos valdžios institucijomis ir socialiniais partneriais ; 
 paramos telkimas pagal temas , siekiant užtikrinti, kad investicijos būtų sutelktos į nedidelį 
prioritetų skaičių ; 
 aktyvesnis pilietinės visuomenės organizacijų pajėgumų didinimas ; 
 visuotinių dotacijų panaudojimas veiksmingesniam lėšų panaudojimui užtikrinti16; 
 sąnaudų apskaitos supaprastinimas, kad būtų sumažinta administracinė našta ir pagerinta 
galimybė mažiems (vietos lygmens) projektams gauti finansavimą.  
Valstybės narės (pvz., CZ, EL, FR, HU, HR, IT, RO, SK, SE), vadovaudamosi teritoriniu 
metodu, įvardijo kylančias problemas, romams skirdamos aiškų, bet neišskirtinį dėmesį 17. 
                                                 
13 Vadinamosios teminės ex ante  sąlygos yra išankstinės veiksmi ngo ir efektyvaus Europos struktūrinių ir investicijų 
fondų lėšų panaudojimo sąlygos.  
14 Per su romais susijusį ESF investavimo prioritetą ar per romų integracijai skirtus ERPF investavimo prioritetus.  
15 T. y. integruota miestų plėtra, bendruomenės inicijuo ta vietos plėtra ir integruotas teritorinis investavimas.  
16 Visuotinės dotacijos suteikia galimybę valstybėms narėms patikėti programų dalių valdymą ir įgyvendinimą 
tarpinėms institucijoms, įskaitant NVO, turinčioms reikiamos praktinės patirties. Visuotinė mis dotacijomis ketina 
naudotis kai kurios valstybės narės, kuriose gyvena gausios romų bendruomenės (pvz., SK ir RO).  
17 CZ įvardijo socialiniu požiūriu atskirtas savivaldybes, kuriose bus pritaikytas integruotas metodas. HR rengia 
romų bendruomenių žemėla pį. FR daug dėmesio skiria neteisėtoms gyvenvietėms. HU nustatė nepalankiausioje 
padėtyje esančius mikroregionus, kuriems teikiama speciali parama, remiantis integruotu metodu, pagal kurį vienu 
metu dėmesys skiriamas visoms pagrindinėms politikos sritims. SK nustatė savivaldybes su labiausiai 
  
6 
 Planuojamas integruotas metodas turėtų sistemingai keisti fragmentinius projektų lygmens 
veiksmus.  
 
2014 –2020  m. planuojamo ES finansavimo pavyzdžiai  
Bulgarija. Siekiant įtraukti romų pilietinę visuomenę į veiksmų programų (VP), glaudžiai susijusių 
su romų integracija, planavimo procesą ypač pasiteisino partnerystės principas.  Nacionalinės 
valdžios institucijos pasinaudojo daugybe šios romų bendruomenės pasiūlymų. Romų pilietinės 
visuomenės atstovai stebėsenos komitetuose dalyvaus ir įgyvendinimo etapais. Pa minėtini šie 
teigiami aspektai: pagrindinių ir tikslinių metodų derinimas; aiškūs tikslai; parama visapusiškiems 
vietos lygmens veiksmams, įskaitant kovą su neigiamais stereotipais. Spręstinos problemos: būtinybė 
koordinavimą stiprinti nacionaliniu lygiu i r didinti savivaldybių pajėgumus; ribotas tikslų ir skiriamo 
biudžeto mastas tikslinio investavimo prioriteto atžvilgiu.  
Slovakija. Romams bus skirtos priemonės pagal žmogiškųjų išteklių plėtros VP, panaudojant kelių 
fondų lėšas. VP apims investavimą į žm ones (ESF) ir infrastruktūrą (ERPF); tam bus skirta 450  mln. 
EUR, ir pirmenybė bus teikiama 150 labiausiai nepasiturinčių ir marginalizuotų romų bendruomenių. 
Visapusiškas metodas apims veiklą, susijusią su informavimo veikla, ikimokykliniu ugdymu ir 
priež iūra, finansiniu raštingumu ir sveikatos informuotumu, socialiniu būstu, ikimokyklinėmis 
įstaigomis, bendruomenių centrais ir socialinėmis įmonėmis. Didesnio masto ir ilgesnės trukmės 
veiksmų įgyvendinimu rūpinsis nacionalinės valdžios institucijos; šiuos veiksmus papildys mažesnio 
masto savivaldybių ar NVO vykdomi projektai. Romų integracija taip pat įtraukta į kitus investavimo 
prioritetus (pvz., švietimo sistemos įtraukumas, jaunimo užimtumas ir kova su diskriminacija). Kai 
vykdant vieną VP derinamas ERP F ir ESF finansavimas ir kai ji valdoma per vieną tarpinę instituciją 
(Vidaus reikalų ministeriją), užtikrinama glaudesnė sąveika bei veiksmingas koordinavimas ir 
padedama išvengti kai kurių trūkumų, kurių būta 2007 –2013  m. laikotarpiu.  
Ispanija. Vykdant t iek regionines, tiek nacionalines veiksmų programas, romų problemoms 
spręsti bus panaudotos ir specifinės, ir bendrosios priemones. Nacionalinės socialinės įtraukties 
ir socialinės ekonomikos veiksmų programos apima romams skirtus prioritetus, pagal jas 
numatomos priemonės užimtumo, švietimo, aprūpinimo būstu, sveikatos ir socialinės įtraukties 
srityse. Planuojami skirtingi veiksmai – nuo konkretiems asmenims pritaikytų integracijos į 
darbo rinką būdų iki kovos su mokyklos nebaigimu, profesinio mokymo ir in tegruotų veiksmų 
plėtotės. Kai kuriuose regionuose numatytas romams skirtas ESF finansuojamas investavimo 
prioritetas, kuris derinamas kartu su ERPF finansuojamu investavimo prioritetu, susijusiu su 
parama fiziniam, ekonominiam ir socialiniam nepasiturinči ų miesto ir kaimo bendruomenių 
atkūrimui. Taip sudaromos sąlygos taikyti integruotą metodą būsto, užimtumo, švietimo ir 
sveikatos srityse.  
 
Kitas žingsnis yra užtikrinti , kad suplanuoti veiksmai  būtų veiksmingai įgyvendinti . Labai 
svarbu turėti pakankamų administracinių pajėgumų, taip pat ir vietos lygmeniu, kad būtų galima 
panaudoti prieinamas lėšas. Programomis ROMACT ir ROMED, kurios yra jungtinės Komisijos 
ir Europos Tarybos iniciatyvos, kuriamas vietos valdžios instituci jų ir romų bendruomenių 
administracinių pajėgumų  didinimo  modelis.  
 
Palyginti su 2007 –2013  m. laikotarpiu, jau šiuo derybų etapu galima įvardyti keletą 
patobulinimų : 
                                                                                                                                                             
nepasiturinčiomis gyvenvietėmis ir joms teiks specialius paramos „paketus“, vadovaudamasi integruotu metodu, 
apimančiu pagrindines politikos sritis. IT miestų asociacija apibrėžė romų integracijos problemų mastą.  
  
7 
  plačiau taikomas  integruotas ir įvairius finansavimo šaltinius derinantis metodas, 
grindži amas aiškiu, bet neišskirtiniu dėmesiu18; 
 daugiau pastangų įdėta sprendžiant trūkstamų administracinių pajėgumų problemą, nors 
tokiomis priemonėmis kaip visuotinės dotacijos ir techninė pagalba vis dar naudojamasi 
nepakankamai;  
 stebima tendencija nuo ištekl ių fragmentacijos (trumpalaikiai riboto poveikio veiksmai) 
pereiti prie ilgalaikių veiksmų , kurie gali turėti didesnį socialinį poveikį;  
 geriau derinamas ES finansavimas ir politikos prioritetai (pvz., nurodyti strategijoje „Europa 
2020“), nors romams dažniausiai taikomi socialinio pobūdžio veiksmai, o užimtumo ir 
švietimo srityse jų nepakanka19. 
Išvada  
Romų įtraukčiai skiriamos ES lėšos neturėtų reikšti suvaržymų. Tačiau problemų vis dar kelia 
lėšų panaudojimo švietimo, užimtumo, sveikatos ir aprūpinimo  būstu srityse veiksmingumas. 
Romų integracijai skiriamos lėšos privalo būti naudojamos integruotai. Būtina užtikrinti, kad 
būtų nuosekliai taikomos ir „švelniosios“, ir „griežtosios“ priemonės20. ES finansuojami 
veiksmai romų vaikų švietimo perspektyvoms g erinti turi būti vykdomi išvien su įtraukiomis 
švietimo sistemų reformomis. Segregacija švietimo ir aprūpinimo būstu srityse yra viena 
didžiausių problemų, todėl Komisija paskelbs naujas metodines gaires, kaip panaudojant ES 
lėšas galima skatinti segregaci jos panaikinimą. Komisija taip pat įdėmiai stebės, kaip 
įgyvendinamos ir vykdomos sąlygos, ir rems labiausiai paveiktas valstybes nares ir įtrauks 
nacionalinius romų integracijos kontaktinius centrus, kad įgyvendinant valstybių narių 2014 –
2020  m. laikotarp io veiksmų programas romų integracijai skirtos ES lėšos būtų panaudojamos ir 
stebimos geriau.  
2.2. Bendradarbiavimas ir koordinavimas. Nacionalinių romų integracijos kontaktinių 
centrų (NRIC), vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės vaidmuo  
 
ES plane valstybės narės paragintos parengti, įgyvendinti ir stebėti savo NRIS, glaudžiai 
bendradarbiaujant su pilietine visuomene ir vietos valdžios institucijomis, taip pat paskirti 
nacionalinius romų integracijos kontaktinius centrus įgyvendinimui koord inuoti ir jo stebėsenai 
vykdyti. Tarybos rekomendacijoje nurodyta, kad NRIC reikia suteikti tinkamus įgaliojimus ir 
išteklių, kad jie galėtų atlikti šį koordinavimo vaidmenį.  
 
Kelios valstybės narės (CZ, EE, ES, HU, LT, PL, RO, SK) jau peržiūrėjo arba šiuo  metu peržiūri 
savo nacionalines strategijas ar veiksmų planus, arba parengė naujas, platesnio masto įtraukties 
strategijas, kad pašalintų nustatytus trūkumus ir patenkintų reikalavimus, keliamus 2014 –
2020  m. finansinio programavimo laikotarpiu. Kai kurios e valstybėse narėse įtraukta pilietinė 
visuomenė ir vietos valdžios institucijos, su jomis konsultuotasi dėl šių naujų strategijų ir 
veiksmų planų, tačiau jų indėlis galėjo būti dar didesnis.  
 
                                                 
18 Įvairius finansavimo šaltinius derinančiu metodu vadovaujamasi šalyse, kuriose romų bendruomenės didžiausios: 
SK ir HU žmogiškųjų išteklių plėtojimo, HU teritorinėse, CZ ir BG – švietimo srities veiksmų programose.  
19 Šias išvadas taip pat patvirtino EURoma ES F mokymosi tinklo ( EURoma ESF Learning network ) užsakymu 
atlikta analizė ( Reinforcing Policy Learning for Roma Inclusion , http://www.euromanet.eu/about/index.html ). 
20 Priemonės, kuriomis investuoj ama į žmones, turėtų būti derinamos su investicijomis į infrastruktūrą.  
  
8 
 Komisija mano, kad vietos valdžios institucijų dalyvavimas įgyv endinimo procesuose yra labai 
nevienodas21. Vis labiau pripažįstami vietos lygmens veikėjų universalieji gebėjimai spręsti 
tokias problemas kaip aprūpinimas būstu ir švietimas, o didesnį jų įsitraukimą rodo tai, kad 
nacionalinės strategijos virsta vietos ve iksmų planais . Nors keliose valstybėse narėse (BG, CZ, 
EL, ES, HU, IE, IT, PL, RO, SE, SI, SK) tokie planai jau parengti arba yra peržiūrimi ir 
rengiami, būtina užtikrinti būtinus finansinius išteklius ir pakankamus pajėgumus jų 
įgyvendinimui ir stebėsenai  remti, kaip buvo padaryta Ispanijos romų plane (pagal jį vykdomus 
romams skirtus visapusiškus socialinės įtraukties projektus bendrai finansuoja vyriausybė, 
autonominiai regionai ir vietos valdžios institucijos). Toks metodas padeda palaipsniui suderinti 
nacionalines, regionines ir vietos lygmens politikos priemones. Kitos valstybės narės, kurios 
neturi tokių vietos veiksmų planų, taip pat sukūrė koordinavimo struktūras, kurios veiks kaip 
konsultacijų įgyvendinimo ir stebėsenos klausimais forumai  (AT, EE, FI, FR, DE, HR, LV, 
LT, NL, PT, SE, UK ). Kitose valstybėse narėse (LU) konkrečių romams skirtų koordinavimo 
struktūrų nėra, tačiau esama struktūrų platesnio masto ar iš dalies persidengiančių grupių 
integracijai. Pačios silpniausios tiek horizontaliosios ( sektorių ministerijų lygmens), tiek 
vertikaliosios (regionų ir vietos lygmens) koordinavimo struktūros yra Rumunijoje; ten taip pat 
romų įsitraukimas yra menkiausias, nors jau pradėtos derybos dėl Rumunijos strategijos 
peržiūros.  
 
Pilietinės visuomenės įtr aukimo klausimu Komisija įžvelgia pažangą bent vienu aspektu: 
akivaizdu, kad vis daugiau romų pilietinių organizacijų yra informuotos apie nacionalines 
strategijas ir vietos veiksmų planus. Jos įdėjo daug pastangų, kad sustiprintų savo dalyvavimą 
įgyvendin imo ir stebėsenos procesuose. Romų pilietinės visuomenės įtraukimui vis dar kyla 
rimtų kliūčių, nors ir esama nedidelio masto pilietinės visuomenės pajėgumų didinimo pavyzdžių 
(pvz., ES, HR, PT). Daugumoje valstybių narių vis dar neužtikrintas teisėtas rom ų atstovavimas 
ir plataus masto bei skaidrus pilietinės visuomenės įsitraukimas . Kai kurios romų 
organizacijos tik neseniai įžengė į pilietinės visuomenės areną ir vertinamos kaip nepakankamai 
patyrusios ir susiskaidžiusios. Ypač svarbu padidinti jų pajėgu mus ir užtikrinti skaidrų jų 
įsitraukimą į vietos lygmens įgyvendinimo ir stebėsenos procesus.  
 
                                                 
21 Tai taip pat patvirtinta ataskaita, kurią parengė tinklo „Eurocities“ romų reikalų darbo grupė.  
  
9 
 Vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimo ir koordinavimo pavyzdžiai  
Austrija . Vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės įsitraukimas užtikrinamas vykdant 
daugialypį struktūrinį dialogą: NRIC suburtoje romų dialogo platformoje dalyvauja nacionalinio, 
regioninio ir vietos lygmens atstovai, pilietinė visuomenė ir akademinė bendruomenė. Regionų 
valdžios institucijų ir ministerijų žmogaus teisių koordinatorių grupė dalijasi patirtimi, susijusia su 
romų integracijos priemonėmis – tai nuolatinis jos darbotvarkės punktas. Romų integracijos 
klausimus taip pat sprendžia Austrijos m iestų integracijos techninis komitetas, bendradarbiaujant 
NRIC ir Austrijos miestų ir savivaldybių asociacijoms.  
Vokietija. Kelios federalinės žemės teikia paramą vietos valdžios institucijoms ir romų bei sintų 
bendruomenėms. 2013  m. lapkričio mėn. Badeno -Viurtembergo žemė pasirašė valstybinę sutartį su 
nacionaline Vokietijos sintų ir romų asociacija, kuria įsteigiama Vokietijos sintų ir romų reikalų 
taryba; ją sudaro atitinkami suinteresuotieji subjektai, o valstybė kasmet jai skiria 500  000 EUR 
finansinės paramos. Kitų federalinių žemių pavyzdžiai – Berlyno užsienio romų integracijos 
strategija, Šiaurės Reino -Vestfalijos savivaldybių, kuriuose yra daug imigrantų, rėmimo priemonių 
rinkinys ir Miuncheno integracijos priemonės. Siekiant palaikyti feder alinių žemių atstovų, 
federalinių ministerijų bei sintų ir romų asociacijų dialogą centriniu Vokietijos Vyriausybės 
lygmeniu, neseniai įsteigtas Vokietijos sintų ir romų patariamasis komitetas.  
 
Vienas iš sėkmės garantų – veiksmingi įgyvendinimo ir stebėse nos koordinavimo 
mechanizmai . Visos valstybės narės paskyrė nacionalinius romų integracijos kontaktinius 
centrus, kurie atlieka šį koordinavimo vaidmenį; buvo plėtojami jų įgaliojimai, gebėjimai, 
žmogiškieji ir finansiniai ištekliai. Nors planuojant, kaip 2014 –2020  m. laikotarpiu romų 
įtraukčiai bus panaudotos ES lėšos, dalyvavo keli NRIC (pvz., BG, HU, SK, ES, RO)22, vis dar 
reikia užtikrinti veiksmų koordinavimą rengiant pasiūlymus teikti paraiškas ir įgyvendinimo 
metu. NRIC padarė pažangos formalių koordi navimo struktūrų, vienijančių bent kelis 
atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, srityje (pvz., ES bendradarbiavimo su regioninėmis ir 
vietos valdžios institucijomis grupė, PT konsultacinė romų integravimo darbo grupė, IE įsteigta 
nacionalinė romų klajok lių partnerystė, FR DIHAL įsteigtos darbo grupės, kuriose dalyvauja 
savivaldybės). Panašios struktūros formaliai egzistuoja daugumoje valstybių narių, tačiau plataus 
masto vietos ir pilietinės visuomenės atstovų dalyvavimas nėra užtikrintas, be to, tokių g rupių 
veikla dažnai būna nepakankamai skaidri ar nepakankamai reguliari.  
 
Išvada  
NRIC vyriausybinėse struktūrose yra integruoti geriau ir vis dažniau dalyvauja planuojant, kaip 
bus panaudotos ES lėšos. Vis dėlto norint, kad jie būtų dar veiksmingesni, reik ia daugiau 
finansinių ir žmogiškųjų išteklių ir didesnių koordinavimo įgaliojimų. Esamos koordinavimo 
struktūros turi virsti veiksmingais nacionaliniais bendradarbiavimo mechanizmais. Tokie 
bendradarbiavimo mechanizmai reikalingi, kad būtų užtikrintas plat aus masto ir skaidrus visų 
atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas, kad būtų sistemingai dalijamasi gerosios 
patirties pavyzdžiais, taip pat remiami vietos lygmens įgyvendinimo ir stebėsenos procesai. 
Komisija finansiškai prisidės prie nacionalinių  romų įtraukties platformų kūrimo ir toliau rems 
NRIC tarpusavio bendradarbiavimą per NRIC tinklą. Pagrindinėse ES plano teminėse srityse ji 
bendradarbiaus su pilietinės visuomenės organizacijomis ir remsis Europos romų įtraukties 
                                                 
22 Kai kuriais atvejais (pvz., PL) NRIC dalyvavimas planuojant, kaip bus panaudotos ES lėšos 2014 –2020  m. 
laikotarpiu, sumažėjo dėl didėjančios decentralizacijos.  
  
10 
 platformos – pagrindinės Europos politikos ciklo priemonės – veikla. To bus siekiama susiejant 
šią platformą su nacionalinėmis romų platformomis ir suteikiant jai forumo, kuriame vyksta 
teminės diskusijos apie valstybių narių ir pilietinės visuomenės ataskaitas ir kaupiama 
informa cija apie metinį NRIS įgyvendinimą, vaidmenį.  
2.3. Daugiau pastangų kovai su diskriminacija  
 
Nepaisant Komisijos pastangų kovoti su diskriminacija, rasizmu ir ksenofobija, daugelyje 
valstybių narių, ypač tose, kuriose gyvena didžiausios romų bendruomenės i r kurios labiausiai 
nukentėjo nuo ekonomikos krizės, didėjo priešiškumas romams, padaugėjo kraštutinių dešiniųjų 
demonstracijų, neapykantą skatinančių kalbų ir neapykantos nusikaltimų. Dažnai pasitaikydavo, 
kad politikai ir valdžios institucijos nepasirūpi ndavo viešai pasmerkti tokių neigiamų 
tendencijų23. Kitose valstybėse narėse aštrios diskusijos dėl laisvo judėjimo ir socialinių teisių 
prisidėjo prie neigiamų stereotipų apie romus formavimosi. Dėl šios priežasties keliose 
valstybėse narėse romus neigiama i vertina dauguma gyventojų (IT – 85 proc., FR – 66 proc., EL 
– 53 proc., UK – 50 proc.)24. Kai kuriais atvejais tiksliniai romų rėmimo veiksmai dar labiau 
padidino romų ir likusios visuomenės dalies tarpusavio nepasitikėjimą, o tai rodo, kad 
informuotumo a pie abipusę romų integracijos naudą didinimas buvo nepakankamai 
veiksmingas25. 
 
Tikslinius veiksmus ir politinę valią būtina sieti su teisinėmis priemonėmis, skirtomis 
veiksmingai kovai su stereotipais, diskriminacija, neapykantą skatinančiomis kalbomis ir 
neapykantos nusikaltimais . Komisija yra įsipareigojusi atlikti savo kaip Sutarčių sergėtojos 
vaidmenį. Todėl ji užtikrina, kad ES kovos su diskriminacija teisės aktai būtų tinkamai perkelti į 
nacionalinę teisę ir vykdomi. Tai būtinas kovos su diskriminacij a atspirties taškas. 2014  m. 
sausio mėn. Komisija patvirtino ES kovos su diskriminacija direktyvų taikymo vertinimą26 ir 
padarė išvadą, kad su romais susijusios problemos dažnai yra susijusios su tuo, kaip teisės aktai 
yra taikomi regioniniu ar vietos lygme niu. Be to, prie šių taikymo problemų kartais prisideda 
keblios teisės aktų nuostatos.  
 
Todėl Komisija ėmė dėti daugiau pastangų, kad valstybėse narėse (įskaitant vietos lygmenį) 
romų atžvilgiu būtų užtikrintas tinkamas kovos su diskriminacija teisės aktų  įgyvendinimas ir 
taikymas . Komisija imasi iniciatyvos įvertinti visas į jos akiratį patenkančias problemas, kurios 
gali leisti nustatyti direktyvos pažeidimo faktų. Atsižvelgiant į tai, šiuo metu vyksta nemažai 
tyrimų dėl romų diskriminacijos švietimo27 ar aprūpinimo būstu srityse.  
                                                 
23Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro ataskaita po apsilankymo Vengrijoje  (angl. Report by Council of Europe 
Commissioner for Human Rights, following his visit to Hungary ) Stras būras, 2014  m. gruodžio 16  d., 
https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=CommDH(2014)2 1&Language=lanEnglish&Ver=original&BackColorInternet=C3C3C3&
BackColorIntranet=EDB021&BackColorLogged=F5D383 . 
24 2014 Global Attitude Survey, Pew Research Center , http://www.pewglobal.org/2014/05/12/chapter -4-views -of-roma -
muslims -jews/ . 
25 Dauguma BG gyventojų neigiamai vertino romams skirtus socialinio būsto projektus.  
26 Bendra ataskaita dėl 2000  m. birželio 29  d. Tarybos direktyvos 2000/43/EB, įgyvendinančios vien odo požiūrio 
principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (Rasinės lygybės direktyvos), ir 
2000  m. lapkričio 27  d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje 
srityje bendruosius pagrind us (Lygių galimybių užimtumo srityje direktyvos), taikymo.  
27 2014  m. rugsėjo mėn. Komisija pradėjo pirmąją pažeidimo nagrinėjimo procedūrą dėl romų vaikų diskriminacijos 
švietimo srityje (CZ). 2015  m. balandžio mėn. pradėta antroji procedūra (SK).  
  
11 
  
Diskriminacija prasideda nuo labai ankstyvo amžiaus. Romų vaikų segregacija švietimo srityje  
išlieka ir toliau: daugybė atskirtį patiriančių romų vaikų lanko atskiras romų vaikų mokyklas 
arba klases (SK – 58 proc., HU – 45 proc., EL – 35 proc., CZ – 33 proc., BG – 29 proc., RO – 
26 proc.)28. CZ ir SK daugiau kaip 20  proc. romų vaikų iki 15  metų lanko specialias psichikos 
negalią turintiems vaikams skirtas mokyklas ar klases. Tai rodo, kad nesant integracinės 
valstybinio švietimo politikos reformos, norint pakeisti visuomenės požiūrį į romus, tikslinių 
priemonių neužtenka. Kad romams būtų užtikrintos vienodos galimybės, reikia prasidėti nuo to, 
kad romų vaikams būtų užtikrintos lygios galimybės gauti kokybišką integracinį išsilavin imą ir 
veiksmingai pašalintos tiek paklausos, tiek pasiūlos kliūtys, pvz., nepakankamas tėvų supratimas 
apie švietimo svarbą ir nepakankamas mokytojų parengimas dirbti klasėje, kurioje yra įvairios 
kilmės vaikų. Paryžiaus deklaracijoje29 taip pat raginama s utelkti švietimo sektorių taip, kad būtų 
užkirstas kelias marginalizacijai, netolerancijai, rasizmui ir radikalizacijai, kad būtų 
sprendžiamos atitinkamos problemos ir išsaugota lygių galimybių visiems sistema, be kita ko, 
visiems vaikams užtikrinant integ racinį švietimą.  
 
Plačiai paplitusias  romų diskriminacijos problemas  reikia spręsti ir vėlesniais gyvenimo 
etapais. Diskriminaciją ieškodami apmokamo darbo patiria dauguma marginalizuotų romų 
(54 proc.) (CZ – 74 proc., EL, IT, FR, PL – 64–68 proc.)30. Romų  diskriminacija švietimo, 
aprūpinimo būstu ir užimtumo srityje yra struktūrinės kliūtys, neleidžiančios jiems visapusiškai 
dalyvauti visuomenės gyvenime. Todėl į darbdavius, mokytojus, žiniasklaidą, policijai, 
socialinių paslaugų teikėjus, kitus valstybės tarnautojus, profesines sąjungas ir plačiąją 
visuomenę orientuotos kovos su diskriminacija priemonės yra ypač svarbios. Tokias priemones 
pradėjo taikyti palyginti nedaug šalių; kitoms valstybėms narėms būtų vertinga pasinaudoti jų 
taikytais metodais31.  
 
                                                 
28 Roma survey – Data in focus: Education: the situation of Roma in 11 EU Member States , FRA, 2014  m. 
Apklausos klausimai susiję su situacija, kai visi ar daugelis klasės vaikų yra romai. Kadangi pagal imties nustatymo 
metodiką apklausa vykdyta regionuose, kuriuos e romų koncentracija didesnė nei šalies vidurkis, atsakymai gali 
parodyti didesnę romų vaikų proporciją mokyklose ar vaikų darželiuose. Vis dėlto duomenys leidžia palyginti 
atskirus šalies regionus.  
29 Declaration on promoting citizenship and the common val ues of freedom, tolerance and non -discrimination 
through education adopted by Commissioner Navracsics and Education Ministers on 17 March 2015 , žr. 
https://ec.europa.eu/commission/sites/cwt/files/dp_mobilisation_europeenne_20150317.pdf.  
30 Roma survey — Data in focus: Poverty and Employment: the situation of Roma in 11 EU Member States , FRA, 
2014  m. 
31 Pvz., FI – darbdavių tinklo pasirašyta Įvairovės chartija, išbandytas diskriminacijos darbo vietoje stebėsenos 
modelis, platinta informacinė medžiaga (praktini s vadovas „Kodėl turėčiau įdarbinti romą?“). PT – Kovos su 
diskriminacija priemonės, kurias nustatė Vyriausioji migracijos komisija; tarp jų – trisdešimties specialistų 
komanda, užsiimanti informuotumo didinimu, interneto svetainė „Rasizmas internete“, kur ioje piliečiai gali pateikti 
skundus dėl rasinės diskriminacijos, mokymai ir rekomendacijos žiniasklaidai etninės kilmės, migracijos ir religijos 
klausimais.  
  
12 
 Kovos su diskriminacija pavyzdžiai  
Kroatija. Sukurta duomenų apie diskriminaciją ir lygybę rinkimo sistema, kuri yra Kroatijos 
tarpinstitucinio bendradarbiavimo neapykantos nusikaltimų srityje modelio dalis. Iš skaičių galima 
spręsti, kad taikant politikos p riemonę pasiekta gerų rezultatų ir geriau pavyksta nustatyti asmenis, 
įvykdžiusius neapykantos nusikaltimus prieš romus. Dauguma pranešimų išnagrinėjami per metus po 
jų gavimo. Pagal 2014  m. sausio 1  d. įsigaliojusį Nemokamos teisinės pagalbos įstatymą 
supaprastintas pirminės teisinės pagalbos teikimo procesas.   
Airija. 2014  m. rugsėjo mėn. Airijos imigrantų paramos centras (NASC) Korke (Airija) dvidešimčiai 
policijos pareigūnų surengė bandomuosius kovos su rasizmu mokymus. Mokymuose daugiausiai 
dėmesio ski rta informuotumo didinimui ir diskusijų apie rasizmo įtaką migrantų ir etninių mažumų 
bendruomenėms skatinimui, taip pat tam, kaip išvengti diskriminacinio profiliavimo pagal etninę 
kilmę. Savo patirtimi dalijosi ir diskusijose dalyvavo migrantai, priklaus antys romų, musulmonų ir 
afrikiečių bendruomenėms. Įgyta patirtis bus panaudota rengiant mokymo priemones, kurios bus 
taikomos visos šalies mastu.  
Italija, Portugalija, Ispanija, Rumunija. 2013 –2014  m. buvo vykdomas tarpvalstybinis NET –
KARD projektas. Jis finansuotas pagal ES pagrindinių teisių ir pilietybės programą; projektą 
koordinavo Foundación Secretariado Gitano . Bendras projekto tikslas – užkirsti kelią romų 
diskriminacijai ir teikti geresnę pagalbą nukentėjusiesiems, skatinant pagrindinius veikėjus 
bendradarbiauti, gerinti bei perkelti esamą metodologinę patirtį. Pagrindiniai rezultatai įvykdžius 
projektą – įvairūs praktiniai kovo su romų diskriminacija vadovai, skirti teisininkams, p olicijos 
tarnyboms, romų asociacijoms ir žiniasklaidos atstovams.  
 
Tarybos pamatinis sprendimas32 dėl kovos su rasizmu ir ksenofobija yra teisinė kovos su 
neapykantą skatinančiomis kalbomis ir neapykantos nusikaltimais  priemonė, taip pat skirta 
romams, nes pagal šį sprendimą valstybės narės įpareigojamos bausti už neapykantą skatinančias 
kalbas ir neapykantos nusikaltimus, padarytus dėl rasizmo ar ksenofobijos. 2014  m. sausio mėn. 
Komisija priėmė minėto pamatinio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą ir padarė iš vadą, kad 
nemažai valstybių narių dar nėra visapusiškai ir (arba) tinkamai perkėlusios visų jo nuostatų, ir 
kad tebėra spragų, susijusių su rasistiniais ir ksenofobiniais nusikaltimų motyvais33. Todėl 
Komisija laikėsi nuomonės, kad visiškas ir tinkamas teis inis esamo pamatinio sprendimo 
perkėlimas yra pirmasis sėkmingos ir nuoseklios kovos su rasizmu ir ksenofobija visoje ES 
etapas34. 
 
Nors informuotumo didinimas ir kovos su diskriminacija priemonės  yra būtinos sėkmingos 
romų integracijos sąlygos, daugumoje NRIS šioms priemonėms teikiamas nepakankamas 
prioritetas. Informuotumo didinimo ir kovos su diskriminacija priemonės, skirtos plačiajai 
visuomenei (SI, LV, LT), darbdaviams (IT, FI, PL), valstybės  tarnautojams (HR, IE, IT) ar 
žiniasklaidos atstovams (PT), ir vietinių kovos su diskriminacija biurų panaudojimas didinant 
romų informuotumą apie savo teises ir teikiant paramą nukentėjusiems nuo diskriminacijos (BG, 
NL) galėtų būti taikomi plačiau. Dėmes io vertos šios srities pastangos – Baltoji knyga dėl 
piktnaudžiavimo ir smurto prieš romus ir Kovos su priešiškumu romams komisijos rengiama 
mokomoji medžiaga mokykloms (SE). Kova su priešiškumu romams kaip su specifine į romus 
                                                 
32 2008/913/TVR.  
33 http://ec.europa.eu/justice/fundamental -rights/files/com_2014_27_en.pdf  
34 Nuo 2014  m. gruodžio 1  d. Komisijai suteikti visapusiški su pamatiniais sprendimais (įskaitant Pamatinį 
sprendimą 2008/913/TVR) susiję vykdymo įgaliojimai.  
  
13 
 orientuota rasizmo forma tai p pat yra glaudžiai susijusi su siekiu įsisąmoninti vieną niūriausių 
Europos istorijos faktų – romų holokaustą.  
 
Išvada  
Kovojant su diskriminacija ir segregacija, būtina politinė valia, ilgalaikė vizija, ryžtingi veiksmai 
ir pakankamas finansavimas. Pagrin dinėms viešosios politikos priemonėms švietimo, užimtumo, 
sveikatos apsaugos ir būsto srityse reikalinga integracinė reforma. Galima sutelkti Europos 
struktūrinių ir investicijų fondų lėšas kovai su diskriminacija ir segregacija veiksmams 
finansuoti. Komis ija ir toliau pabrėžia, kad nacionalinių lygybės įstaigų vaidmuo – užtikrinti 
kovą su diskriminacija nacionaliniu lygmeniu ir padėti nuo diskriminacijos nukentėjusiems 
romams35. Komisija kovai su diskriminacija pasitelks visas jos kompetencijai priklausanči as 
priemones, įskaitant pažeidimo nagrinėjimo procedūrą. Ji taip pat remia informuotumo didinimo 
veiklą, vykdomą kovojant su diskriminacija ir priešiškumu romams vietos lygmeniu.  
2.4. Geresnių stebėsenos priemonių kūrimas ir atitinkamas politikos priemonių  
koregavimas  
 
ES plane valstybės narės ragintos, vertinant romų integracijos veiksmų poveikį, taikyti griežtus 
stebėsenos metodus (įskaitant pilietinės visuomenės stebėseną). Norint pasinaudoti ES fondais 
2014 –2020  m., reikia naudoti romų integracijos veik smingumo ir rezultatų rodiklius.  Valstybės 
narės, kurios pasirinko investavimo į tokių marginalizuotų bendruomenių kaip romai socialinę ir 
ekonominę įtrauktį prioritetą, privalo įrodyti, kad turi griežtą stebėsenos mechanizmą ES 
finansuojamų romams skirtų veiksmų poveikiui vertinti. Akivaizdu, kad tokios tendencijos 
padidino spaudimą daryti pažangą nustatant rodiklius ir kuriant stebėsenos mechanizmus, kurie 
gali būti panaudoti tiek NRIS įgyvendinimui, tiek ES fondų lėšų naudojimui įvertinti.  
 
Žengti keli s varbūs žingsniai tiek nacionalinių, tiek europinių stebėsenos ir ataskaitų teikimo 
mechanizmų stiprinimo link. 2012  m. suburta Romų integracijos rodiklių darbo grupė. Jos veiklą 
koordinuoja Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra (FRA), dalyvaujant va lstybėms 
narėms ir Komisijai. Šiuo metu darbo grupei priklauso 17 valstybių narių36. 
 
Darbo grupė parengė ataskaitų teikimo ir rodiklių sistemą, skirtą įgyvendinimo priemonių pagal 
Tarybos rekomendaciją pažangai įvertinti37. Šios sistemos paskirtis – suteikti valstybėms narėms 
galimybę įvertinti pažangą ir ją paviešinti būsimose metinėse ataskaitose, vadovaujantis Tarybos 
rekomendacija. Nustatytas šablonas padės užtikrinti nuoseklumą ir didesnį NRIS nacionalinės ir 
Europos st ebėsenos skaidrumą. Darbo grupė ne tik kuria ir bando sistemą, ji taip pat veikia kaip 
dalijimosi žiniomis ir patirtimi, susijusia su duomenų rinkimu, forumas.  
 
                                                 
35 Pvz.: BG, CZ,  EL, FR, PL, RO, SE, UK.  
36 AT, BE, BG, CZ, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IE, IT, NL, PT, RO, SK, UK.  
37 Nors šios sistemos pagrindas – valstybių narių pagal rekomendaciją prisiimti įsipareigojimai, valstybėms narėms 
rengiant ataskaitas svarbūs ir kiti standartai bei įsipareigojimai, siekiant užtikrinti, kad, be romams skirtų veiksmų, 
rezultatai atspindėtų p agrindines priemones, turinčias didelę įtaką romų įtraukčiai. Tai apima steigimo sutartyse 
nustatytus įsipareigojimus dėl lygybės, kovos su socialine atskirtimi ir diskriminacija, įsipareigojimus pagal Europos 
Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir Europo s kovos su diskriminacija teisės aktus, taip pat įsipareigojimus 
švietimo, užimtumo bei kovos su skurdu ir socialine atskirtimi srityse taikant Europos semestrą pagal strategiją 
„Europa 2020“.  
  
14 
 Stebėsenos ir duomenų rinkimo pavyzdžiai  
Vengrija. Vengrijos centrinė statistikos tarnyba į didelės imties tyrimus įtraukė klausimus apie 
etninę kilmę. Šis metodas išbandytas 2011  m. gyventojų surašymo metu. Darbo jėgos tyrime, 
kuriame dalyvavo 68  000 respondentų, buvo siekta įvertinti, kiek asmenų turi dvigubą etninę 
tapatybę ir buvo pateikti du  klausimai apie etninę kilmę. Europos gyventojų sveikatos tyrime, kuris 
buvo surengtas 2014  m., pasitelktas tas pats metodas. 2014  m. klausimas apie etninę kilmę taip pat 
įtrauktas į ES SPGS38; šiame tyrime dalyvavo 20  000 respondentų. Panaudojus šią inform aciją bus 
galima apskaičiuoti pagrindinius rezultatų rodiklius NRIS įgyvendinimo stebėsenai.  
Rumunija. 2014  m. lapkričio mėn. Rumunijos nacionalinių mažumų tyrimo institutas pradėjo 
įgyvendinti dvejų metų trukmės projektą, kurį įgyvendinant bus sudarytas r omų mažumų žemėlapis, 
skirtas bendruomenių lygmens stebėsenai. Šis projektas, kuriam iš 2009 –2014  m. EEE ir Norvegijos 
finansinio mechanizmo numatyta skirti 1  mln. EUR, yra skirtas romų bendruomenėms, vietos 
lygmens institucijoms ir pilietinei visuomenei. Bendruomenių dalyvavimas – svarbi sudedamoji 
dalis. Naudojantis surinktais duomenimis bus parengtas romų įtraukties vietos lygmeniu pažangos 
stebėsenos rodiklių rinkinys; jis bus taikomas rezultatais grindžiamai stebėsenai vykdyti.  
Slovakija. Nacionalinis romų įtraukties politikos priemonių stebėsenos ir vertinimo projektas bus 
finansuojamas pagal žmogiškųjų išteklių plėtros veiksmų programą ir apims konsultavimą stebėsenos 
klausimais ir duomenų rinkimo veiklą, analitinį darbą ir informacijos apie NRIS port alą. Duomenų 
rinkimu grindžiamą poveikio stebėseną papildys administracinių ataskaitų teikimas ir išorės 
vertinimas, kurį, be kita ko, vykdys ir pilietinė visuomenė.  
 
Kelios valstybės narės (BG, SK, RO) savo stebėsenos sistemų kūrimui planuoja pasitelkti E SF 
lėšas. Teigiamas pokytis – vis didesnis nacionalinių statistikos institucijų įsitraukimas kuriant 
nacionalinius stebėsenos mechanizmus. Pilietinės visuomenės koalicijų39 ataskaitos parodo, koks 
vertingas NRIS stebėsenai gali būti pilietinės visuomenės indėlis. Tam, kad būtų užtikrinta 
nuolatinė pilietinės visuomenės NRIS įgyvendinimo stebėsena , įgyvendinant būsimą 
bandomąjį Europos Parlamento projektą bus toliau didinami pajėgumai. Šalyse, kuriose romų 
bendruomenės didžiausios ir kur problemos aštriausios, taip pat reikėtų stebėti pagrindinių 
politikos priemonių reformų poveikį.  
 
Išvada  
Šiuo metu kuriami būtini stebėsenos mechanizmai. Nuo 2016  m. Tarybos rekomendacija bus 
valstybių narių, pilietinės visuomenės ir Komisijos vykdomos įgyvendinimo stebėsenos 
pagrindas, ji padės sukurti skaidrią romų integracijos stebėsenos sistemą.  Komisija kartu su 
Pagrindinių teisių agentūra valstybėms narėms padės užbaigti ir pradėti naudot i bendrą Tarybos 
rekomendacijos įgyvendinimo metinių ataskaitų teikimo ir rodiklių sistemą. Vienas iš prioritetų – 
rinkti duomenis (skirstomus pagal etninę kilmę arba pakaitinius socialinius ir ekonominius 
duomenis). Tai bus padaryta atliekant naują FRA re ngiamą įvairias šalis apimantį romų 
tyrimą40.  
                                                 
38 ES statistika apie pajamas ir gyvenimo sąlygas.  
39 Jas koordin uoja Romų įtraukties dešimtmečio sekretoriatas, kurį sudaro 11 valstybių narių (BG, CZ, ES, HU, CR, 
FR, DE, IT, RO, SK, UK), kuriose, Europos Tarybos vertinimu, gyvena beveik 90  proc. ES romų.  
40 FRA tyrimas, kuris valstybėse narėse bus baigtas 2015  m. 
  
15 
 3. Padėtis plėtros šalyse  
 
ES plane pabrėžta, kad romų integracijos tikslai aktualūs ir plėtros šalims. 2013  m. Plėtros 
dokumentų rinkinyje41 nurodyta, kad romų įtrauktis yra vienas esminių dalykų, kuriais reikė tų 
vadovautis vykdant būsimos plėtros politiką. Komisija taip pat nurodė, kad darbas romų 
integracijos srityje bus intensyvesnis, be to, pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę 
(PNPP II), bus numatytas didesnis ir tikslingesnis finansavimas. Vykdant g riežtesnę romų 
integracijos strategijų ir veiksmų planų įgyvendinimo stebėseną daugiausia dėmesio skirta ES 
plane nustatytoms politikos sritims ir piliečių dokumentams. Vakarų Balkanų šalyse ir Serbijoje 
bus toliau rengiami seminarai romų integracijos klau simais42. Romų integracijos klausimai taip 
pat buvo įtraukti į Juodkalnijos stojimo į ES derybas43. 
 
Tam, kad paremtų savo įsipareigojimą pagal PNPP II (2014 –2020  m.) romų integracijai 
panaudoti daugiau lėšų ir tai padaryti veiksmingiau, Komisija neseniai pr adėjo PNPP I vertinimą. 
Vertinamas programavimas, įgyvendinimas ir stebėsena, bendras poveikis romų padėčiai bei 
pateikiamos būsimos veiklos rekomendacijos. 2014  m. gruodžio mėn. Komisija patvirtino 
daugiašalę PNPP programą „Romų integracija 2020  m.“44. Ši programa suteiks priemonių ir 
praktinės patirties, padėsiančios įgyvendinti įsipareigojimus politikos ir politikos priemonių 
lygmenimis ir užtikrinti struktūrinį pilietinės visuomenės dalyvavimą. 2014  m. spalio mėn. 
Komisija pristatė apdovanojimą už romų i ntegraciją Vakarų Balkanų šalyse ir Turkijoje, kuriuo 
siekiama didinti informuotumą apie romų problemas ir NVO indėlį. Šiuo apdovanojimu 
įvertinami novatoriški ir sėkmingi romų įtraukties projektai45. 
 
4. Tolesnė veikla  
 
Nuo ES plano įgyvendinimo pradžios jau praėjo ketveri, o nuo valstybių narių strategijų 
pateikimo ir pirmojo vertinimo – treji metai. Komisijos peržiūroje nurodyta, kad (peržiūrėtos) 
Nacionalinių romų integracijos strategijos ir 2014 –2020  m. ES finansavimo  priemonės yra geriau 
tarpusavyje suderintos. Keliose valstybėse narėse pažanga akivaizdesnė dėl to, kad 
nacionaliniams romų integracijos kontaktiniams centrams buvo suteikta daugiau galių. Šie 
centrai dažniau dalyvaudavo planuojant finansavimą ir priimant  spendimus dėl romų įtraukties ir 
pagrindinių politikos priemonių derinimo. Tačiau vis dar reikia padidinti jų finansinius ir 
žmogiškuosius išteklius bei koordinavimo įgaliojimus. Dabar dar tik pradedama nacionalines 
strategijas įgyvendinti vietos lygmeniu  ir norint pasiekti ypač reikalingo apčiuopiamo poveikio 
vietos lygmeniu, ten, kur kyla daug problemų, reikia tvaraus finansavimo, didesnių pajėgumų, 
visapusiško vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės dalyvavimo ir griežtos stebėsenos.  
                                                 
41 Metiniame Plėtros dokumentų rinkinyje įvertinama kiekvienos šalies kandidatės ir potencialios šalies kandidatės 
pasiekta pažanga.  
42 2014  m. Albanijoje, Juodkalnijoje, buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje surengti seminarai, 
kuriuose dalyvavo vi si atitinkami suinteresuotieji subjektai. Tolesnės veiklos, susijusios su seminarų išvadomis, 
stebėseną atliko Stabilizacijos ir asociacijos pakomitečiai.  
43 Pagal 23 skyrių (Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės) Komisija stebėjo daugiau kaip 50 į t ą skyrių įtrauktų 
romų integracijos priemonių įgyvendinimą. Romų klausimas įtrauktas į metinę pažangos ataskaitą, kurioje remtasi 
administravimo institucijų ir pilietinės visuomenės pateikta informacija.  
44 Programą įgyvendins Regioninio bendradarbiavimo ta ryba.  
45 Tarp nugalėtojų buvo septyni, daugiausia parengti plėtros šalių visuomeninių NVO, projektai. 
http://europa.eu/rapid/press -release_IP -14-1064_en.htm . 
  
16 
 Tolesn i pagrindiniai prioritetai, kuriems būtinas neatidėliotinas dėmesys, siekiant užtikrinti 
veiksmingas ir lygias romų galimybes švietimo, užimtumo, sveikatos ir aprūpinimo būstu srityse, 
– pilietinės visuomenės pajėgumų didinimas, poreikis formalias koordina vimo struktūras paversti 
veiksmingais koordinavimo ir bendradarbiavimo mechanizmais, kuriuose visapusiškai dalyvautų 
visi suinteresuotieji subjektai, aktyvesnė kova su diskriminacija, segregacija ir priešiškumu 
romams. Šie prioritetai buvo patvirtinti 2015  m. kovo mėn. įvykusio Europos romų įtraukties 
forumo46 susitikimo diskusijose.  
 
Tam, kad visoje ES būtų pasiekta apčiuopiamų ir tvarių romų integracijos rezultatų, Komisija 
ragina valstybes nares  imtis toliau nurodytų veiksmų:  
 sukurti nacionalines romų int egracijos platformas  arba transformuoti esamas 
koordinavimo struktūras ir per jas skatinti abipusį mokymąsi vietos lygmeniu ir užtikrinti 
plataus masto visų suinteresuotųjų subjektų ir romų bendruomenių dalyvavimą įgyvendinimo 
ir stebėsenos procesuose;  
 visapusiškai panaudoti  naujas Europos struktūrinių ir investicijų fondų teikiamas 
priemones ir lėšas ; 
 užtikrinti, kad būtų vykdomi kovos su diskriminacija srities teisės aktai ; 
 nedelsiant kovoti su segregacija , be kita ko, atsižvelgiant į platesnio masto p astangas spręsti 
su įvairove susijusias problemas, ir skatinti toleranciją, kaip numatyta Paryžiaus 
deklaracijoje;  
 vykdyti neapykantą skatinančių kalbų ir priešiškumo romams  stebėseną ir kovoti su šiais 
reiškiniais;  
 visapusiškai išnaudoti ataskaitų teikimo  ir rodiklių sistemą  vykdant savo pačių NRIS 
įgyvendinimo ir ESI fondų naudojimo nacionalinę stebėseną ir rengiant pagal Tarybos 
rekomendaciją numatytas ataskaitas Komisijai;  
 ištirti, ar sėkmingos ir pasitvirtinusios praktikos vienos valstybės narės terito rijoje  
pavyzdžius  galima pritaikyti plačiau ir taip padidinti jos poveikį ir pasiekti kuo daugiau 
romų;  
 vykdant įtraukią pagrindinių politikos krypčių reformą ir užtikrinant tvarų valstybinį 
finansavimą  teikti paramą, kad būtų įgyvendinti romų integracijos  tikslai.  
                                                 
46 http://ec.europa.eu/justice/events/roma -platform -2015/platformconclusions_en.htm