KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansinių operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti /* SWD/2013/0178 final */





KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansinių operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti Europos investicijų bankas (toliau – EIB) vykdo operacijas ne Europos Sąjungoje, remdamas ES išorės politiką, ir joms pagal kiekvieną daugiametę finansinę programą (DFP) suteikiama dalinė ES biudžeto garantija. Jau daugiau kaip 30 metų ES suteikia Europos investicijų bankui biudžeto garantiją, kuriai taikomos tam tikros viršutinės ribos ir kitos sąlygos ir kuri apima tam tikrą valstybinio ir politinio pobūdžio riziką, susijusią su EIB paskolų ir paskolų garantijų operacijomis, vykdomomis ne ES remiant ES išorės politikos tikslus. Jau daug metų ši garantija suteikiama priimant sprendimus. ES garantijos EIB išorės operacijoms bendra taikymo sritis ir bendrosios sąlygos šiuo metu nustatytos Sprendimu 1080/2011/ES (toliau – dabartinis sprendimas). Jis galioja iki 2013 m. gruodžio 31 d. ES biudžeto garantijos poreikis kyla iš EIB įsipareigojimo pagal banko statutą užtikrinti visų savo skolinimo operacijų tinkamą saugumą ir apskritai iš poreikio garantuoti EIB kreditingumą, kad nekiltų pavojaus jo tikslui prisidėti prie darnaus ir stabilaus ES valstybių narių vystymosi. ES garantija yra pagrindinė priemonė užtikrinti EIB finansinės struktūros, kuriai būdingas didelis svertas, suderinamumą su daug didesne rizika, būdinga skolinimo trečiosioms šalims veiklai, ir poreikiu išvengti banko AAA reitingo sumažinimo, kartu ribojant EIB kapitalo vartojimą. EIB už šią garantiją Europos Sąjungai neatsilygina. EIB operacijos turėtų būti vykdomos finansavimo reikalavimus atitinkančiose šalyse (kaip apibrėžta dabartiniame sprendime), padedant siekti bet kurio iš šių tikslų: i) vietos privačiojo sektoriaus plėtojimas, visų pirma parama MVĮ; ii) socialinės ir ekonominės infrastruktūros, įskaitant transporto, energetikos, aplinkosaugos infrastruktūrą bei informacinių ir ryšių technologijas, plėtojimas; ir iii) klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos. ES garantijos geografinė taikymo sritis skirstoma pagal regionus: Sąjungos narystės siekiančios šalys, kaimynystės šalys ir šalys partnerės, ALA regionas (Azija ir Lotynų Amerika) ir Pietų Afrika. Dabartiniu sprendimu nustatyta 2007–2013 m. bendroji viršutinė 27,484 mlrd. EUR riba ir 2 mlrd. EUR klimato kaitos politikos paketas. Bendroji viršutinė riba skirstoma į regionines viršutines ribas, o klimato kaitos politikos paketas yra bendras ir iš anksto pagal regionus neskirstomas. Dabartinio sprendimo 16 straipsnyje nurodyta, kad Komisija pateikia naują pasiūlymą pagal kitą daugiametę finansinę programą (2014–2020 m.). Dabartiniame sprendime taip pat reikalaujama, kad rengdama šį pasiūlymą Komisija išnagrinėtų įvairius klausimus. Vykdydama šį reikalavimą, Komisija atsižvelgė į biudžeto mechanizmą, kuriuo grindžiama ES garantija, nes tai turi įtakos kai kurioms atliekant poveikio vertinimą analizuotoms galimoms priemonėms. Garantijų fondo (GF) tikslas – apsaugoti ES biudžetą nuo sukrėtimų dėl galimo įsipareigojimų, susijusių su EIB išorės finansavimo operacijomis ir kitais išorės veiksmais, nevykdymo. Garantijų fondui lėšos suteikiamos vienu metiniu mokėjimu iš ES biudžeto. Garantijų fondo atidėjinių mechanizmu, kuriuo siekiama užtikrinti, kad GF suma būtų 9 % visų negrąžintų paskolų mokėjimų, sukuriama de facto ES biudžeto garantijos dydžio riba. Remiantis numatytais GF garantuotų operacijų paskolų išmokėjimo ir grąžinimo modeliais, suma, numatyta Europos Komisijos 2013 m. kovo 27 d. išsiųstoje techninėje informacijoje, skirtoje deryboms dėl atskirų programų, kuriomis įgyvendinama kita daugiametė finansinė programa (2014–2020 m. finansinėje programoje galiojančiomis kainomis numatoma 1,193 mlrd. EUR skirti GF atidėjiniams), suteiktų galimybę nustatyti maždaug 25 mlrd. EUR nustatytąją viršutinę įgaliojimo ribą. Palyginti su ankstesniu sprendimu[1], Sprendimu 1080/2011/ES buvo padidintos viršutinės regioninės ribos. Teisės aktų leidėjas sprendimo konstatuojamosiose dalyse aiškiai nustatė, kad toks padidinimas buvo laikinas ir išskirtinis, siekiant atsižvelgti į Arabų pavasario aplinkybes ir dėl 2009–2010 m. krizės padidėjusią EIB paramą ES partnerėms. Tai rodo teisės aktų leidėjo ketinimą išlaikyti bendrą regioninę pusiausvyrą, dėl kurios sunkiose derybose susitarta 2009 m. ir kuri buvo subtilus politinis kompromisas. Taigi laikoma, kad naujo teisės akto pasiūlymo pagrindas turėtų būti 2009 m. regioninė pusiausvyra. 1. Problemos apibūdinimas Aplinka, kurioje veikia EIB, labai pasikeitė, ir naujasis teisės akto pasiūlymas dėl ES garantijos pagal kitą DFP parengtas gerokai sudėtingesnėmis aplinkybėmis nei prieš kelerius metus. Visų pirma finansų krizė turėjo didelį poveikį EIB finansavimo sąlygoms ir galbūt sukėlė grėsmę EIB AAA reitingui. Atsižvelgiant į tai, 2011 m. pabaigoje patvirtintame 2012–2014 m. Banko veiklos plane numatyta gerokai sumažinti skolinimo mastą, visų pirma išorės operacijoms, iki prieš krizę buvusio lygio. Nors neseniai patvirtintas EIB kapitalo padidėjimas leistų padidinti EIB skolinimą ES viduje, EIB išorės veiklai tai neturėtų turėti poveikio. Svarstant pasiūlymą dėl naujos ES garantijos buvo atsižvelgta į šį strateginį pakeitimą, taip pat į kitus aspektus, kaip antai, inter alia, dabartines ekonomines ir finansines aplinkybes, turinčias įtakos išorės paskolų portfelio kokybei, EIB pajėgumą prisiimti riziką ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) geografinės aprėpties išplėtimą įtraukiant Viduržemio jūros regioną, kur jo metinės veiklos apimtis galėtų siekti 2,5 mlrd. EUR (tai būtų daugiau nei visas bendras EIB su ES garantija ir savo rizika teikiamas finansavimas regione). Šiomis aplinkybėmis poveikio vertinimo ataskaitoje pabrėžiamos keturios pagrindinės problemos: · Rizika, kad ES garantija naudojama nepakankamai optimaliai. · EIB negalėjimas su ES garantija finansuoti visų rūšių mikrofinansinių operacijų. · Nepakankamas klimato politikos veiksmų finansavimas ir sunkumai EIB padidinti skolinimą šioje srityje. · Neaiški EIB, kaip pagrindinės ES išorės finansinės paramos teikimo priemonės, padėtis. 2. Subsidiarumo analizė ir ES veiksmų pagrindimas Pasiūlymas priklauso išimtinei ES kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. Konkretus teisinis ES veiksmų, kuriais Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne ES, nuostoliams atlyginti, pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 209 ir 212 straipsniai. EIB įsteigtas pagal Sutarties 309 straipsnį, o jo statutas nustatytas prie Sutarčių pridėtame Protokole. 3. Naujos ES garantijos EIB išorės finansavimo operacijoms tikslai Bendrasis EIB ne ES vykdomos veiklos, kuriai teikiama ES garantija, tikslas – remti Sąjungos išorės politikos kryptis finansuojant svarbius projektus šalyse partnerėse, ES biudžeto lėšas (per atidėjinius Išorės veiksmų garantijų fondui, kuriuo paremta ES garantija) derinant su EIB nuosavais ištekliais. Ne Sąjungoje vykdydamas finansavimo operacijas, kurioms teikiama ES garantija, EIB turėtų remti tvarų ekonominį, socialinį ir aplinkos vystymąsi ES šalyse partnerėse ir jų partnerystę su ES. Be to, EIB finansavimo operacijos pagal įgaliojimą turi atitikti platesnio pobūdžio Sąjungos regioninės politikos sistemą. Kiti konkretūs naujojo įgaliojimo tikslai turėtų būti, be kita ko: i) geriau pasinaudoti EIB patirtimi ir ištekliais ir ii) didinti ES garantijos efektyvumą kartu užtikrinant patikimą biudžeto apsaugą. Šiomis aplinkybėmis naujosios ES garantijos veiklos tikslai turėtų būti: · ES garantijos geografinę taikymo sritį pritaikyti taip, kad dėmesys būtų sutelktas į tuos lėšų gavėjus, kuriems garantijos naudojimas duotų didžiausią papildomą naudą (1 tikslas). · Aiškiai išplėsti ES garantiją visų rūšių mikrofinansinėms operacijoms (2 tikslas), kad ji pasiektų pačius neturtingiausius. · Sustiprinti ES garantijos klimato kaitos aspektą, siekiant suteikti paskatų EIB operacijoms šiame pagrindiniame ES išorės veiksmų sektoriuje (3 tikslas). · Padidinti EIB finansavimo poveikį geriau suderinant EIB finansavimą su ES politika ir užtikrinant suderinamumą bei sinergiją su ES priemonėmis (4 tikslas), siekiant priimtiniau laiku atspindėti politikos pokyčius. 4. Galimos politikos priemonės Atsižvelgdama į nustatytą problemą ir siekdama konkrečių politikos tikslų ir veiklos tikslų, Komisija apsvarstė tokias galimas priemones dėl būsimos ES garantijos EIB išorės operacijoms: 0 galima priemonė: naujo sprendimo nepriimti. Ši galima priemonė išsamiai nenagrinėta. 1 galima priemonė: nieko nekeisti (padėtis, kaip nurodyta Sprendime 1080/2011/ES, kuris būtų pratęstas iki 2020 12 31) – bazinis scenarijus. 2 galima priemonė: iš dalies pakeisti esamą garantiją. Ši galima priemonė turi tris variantus. Kiekvienas iš trijų variantų buvo apibrėžtas kaip 4 tipų pakeitimų derinys, kuriuo siekiama 4 veiklos tikslų, remiantis kiekvieno parametro pakeitimų tarpusavio sąveika ir šalutiniu poveikiu. Pagrindinės kiekvieno varianto ypatybės pateikiamos lentelėje. Pagrindiniai pasirinktų galimų politikos priemonių skirtumai, palyginti su baziniu (nieko nekeisti) scenarijumi Veiklos tikslai || Galima priemonė CLOSE || Galima priemonė MICRO || Galima priemonė FOCUS i) daugiausia dėmesio skirti šalims ir (arba) operacijoms, kurioms papildoma nauda būtų didžiausia || Neįtraukti ALA ir Pietų Afrikos || Nieko nekeisti || Daugiausia dėmesio skirti mažesnio kreditingumo lėšų gavėjams (dinamiškai) ii) numatyti tiesioginę garantiją visų rūšių mikrofinansinėms operacijoms || Finansavimo reikalavimus atitinka visos mikrofinansinės operacijos, tačiau ES garantija neapima jokios komercinės rizikos || Iš anksto skirti 2 mlrd. EUR paketą mikrofinansinėms operacijoms su ES bendrąja garantija || Nieko nekeisti iii) stiprinti klimato kaitos aspektą || Padidinti iš anksto paskirtą paketą klimato kaitos operacijoms iki 4 mlrd. EUR || Nustatyti regioninius tikslus ir iš anksto paskirtą paketą įtraukti į bendrąją viršutinę ribą || Bendras skolinimo masto tikslas + išmetamo ŠESD kiekio mažinimo stebėjimas iv) didinti poveikį ir politikos nuoseklumą || Parengti metinius šalių strategijos dokumentus || Atnaujinti regionines technines veiklos gaires pagal ES išorės finansinių priemonių orientacinę daugiametę programą || Atnaujinti regionines technines veiklos gaires pagal ES išorės finansinių priemonių orientacinę daugiametę programą 3 galima priemonė: teikti garantiją kitoms finansų įstaigoms. Ši galima priemonė išsamiai nenagrinėta. 5. Poveikio vertinimas Reikėtų pabrėžti, kad kiekvienos galimos priemonės poveikio tikslių kiekybinių įverčių pateikti neįmanoma, nes poveikis priklausys nuo to, kaip EIB įgyvendins sprendimą. Regioninės viršutinės ribos yra orientacinės; jos nėra tikslinis finansavimo mastas. Nors sprendimo įgyvendinimas labai priklauso nuo EIB valdymo organų sprendimo ir lėšų gavėjų pajėgumo jas įsisavinti, projektų lygmeniu EIB veikla taip pat bus labai priklausoma nuo gebėjimo identifikuoti patikimus ir bankams priimtinus projektus, galimybių suderinti dotacijas ir paskolas, finansavimą gaunančių šalių įsiskolinimo lygio, rizikos analizės, ekonominių ir politinių aplinkybių, projektų parengimo kokybės, projektų rengėjų pajėgumo ir kt. Nepaisant to, buvo atlikta kokybinė kiekvienos galimos priemonės pagrindinio poveikio analizė ir, kai įmanoma, pateiktos nuorodos į duomenis ir skaičius. Pagrindinis poveikis apibrėžtas atsižvelgiant į naujosios ES garantijos konkrečius ir veiklos tikslus. Pagrindinis įvertintas poveikis yra toks: i) parama ES prioritetinėms politikos sritims, įskaitant plėtrą, kaimynystę ir trečiųjų šalių vystymąsi, ir poveikis politikai, ii) suderinamumas ir papildomumas su ES išorės finansinėmis priemonėmis ir bendro finansavimo poreikis, iii) pasinaudojimas EIB patirtimi ir kompetencija, iv) socialinis poveikis, parama MVĮ, vietos privačiojo sektoriaus plėtra ir mikrofinansai šalyse partnerėse, v) parama ES klimato politikos veiksmams ir poveikis aplinkai, vi) poveikis Garantijų fondui ir ES biudžetui, vii) poveikis EIB kredito rizikos pozicijai, reitingams ir ištekliams. Reikėtų pažymėti, kad du paskutiniai kriterijai (poveikis GF ir ES biudžetui ir poveikis EIB kredito rizikos pozicijai ir ištekliams) tikriausiai yra svarbiausi, nes jie de facto apibrėžia sprendimo įgyvendinimo ribas. Remiantis analize, ataskaitoje pateikiamas kiekvienos galimos priemonės poveikio vertinimas pagal efektyvumą, veiksmingumą ir nuoseklumą, palyginti su baziniu scenarijumi. Įvairios galimos priemonės kokybiškai įvertintos remiantis Komisijos tarnybų kokybiniais tikėtino poveikio vertinimais. Komisijos požiūriu, išanalizuotų galimų priemonių įgyvendinimo administracinės išlaidos turėtų būti lygiavertės bazinio scenarijaus įgyvendinimo administracinėms išlaidoms. Iš vertinimo matyti, kad bendras tikėtinas galimų priemonių CLOSE ir MICRO poveikis nebūtų daug didesnis nei status quo. Kita vertus, galima priemonė FOCUS turėtų daugiau teigiamo poveikio ir būtų vertinama geriau nei kitos išnagrinėtos galimos priemonės, visų pirma kiek tai susiję su poveikiu biudžetui ir Sąjungos politikos ir priemonių tarpusavio suderinamumu ir papildomumu. || BAZINIS || CLOSE || MICRO || FOCUS Parama ES prioritetinėms politikos sritims, įskaitant plėtrą, kaimynystę ir trečiųjų šalių vystymąsi, ir poveikis politikai || 0 || Efekt.: - Veiks.: 0 Nuos.: + || Efekt.: - Veiks.: - Nuos.: + || Efekt.: + Veiks.: + Nuos.: + Suderinamumas ir papildomumas su ES išorės finansinėmis priemonėmis ir bendro finansavimo poreikis || 0 || Efekt.: 0 Veiks.: - Nuos.: + || Efekt.: - Veiks.: - Nuos.: || Efekt.: + Veiks.: 0 Nuos.: + Pasinaudojimas EIB patirtimi ir kompetencija || 0 || Efekt.: - Veiks.: + Nuos.: + || Efekt.: 0 Veiks.: - Nuos.: - || Efekt.: + Veiks.: + Nuos.: + Socialinis poveikis, parama MVĮ, vietos privačiojo sektoriaus plėtra ir mikrofinansai šalyse partnerėse || 0 || Efekt.: - Veiks.: 0 Nuos.: - || Efekt.: + Veiks.: - Nuos.: 0 || Efekt.: + Veiks.: 0 Nuos.: 0 Parama ES klimato politikos veiksmams ir poveikis aplinkai || 0 || Efekt.: + Veiks.: - Nuos.: 0 || Efekt.: + Veiks.: 0 Nuos.: + || Efekt.: + Veiks.: + Nuos.: + Poveikis Garantijų fondui ir ES biudžetui || 0 || Efekt.: - Veiks.: - Nuos.: - || Efekt.: - Veiks.: - Nuos.: - || Efekt.: 0 Veiks.: 0 Nuos.: 0. Poveikis EIB kredito rizikos pozicijai, reitingams ir ištekliams || 0 || Efekt.: 0 Veiks.: + Nuos.: netaikoma || Efekt.: 0 Veiks.: - Nuos.: netaikoma || Efekt.: 0 Veiks.: 0 Nuos.: netaikoma Bendras vidutinis poveikis || 0 || - „+“: 6 „0“: 5 „-“: 9 || - „+“:4 „0“: 4 „-“: 12 || + „+“: 10 „0“: 10 „-“:0 6. Galimų priemonių palyginimas Remiantis pateiktais kokybiniais vertinimais, galima priemonė FOCUS yra neabejotinai geriausia. Reikėtų pažymėti, kad pasirinkus šią galimą priemonę 3 tikslas nebūtų pasiektas, kadangi iš vertinimo matyti, kad ES biudžeto garantija nėra tinkama priemonė siekiant išplėsti EIB finansavimą visų rūšių mikrofinansinėms operacijoms regionuose, kuriems taikoma ES garantija. Suinteresuotieji subjektai pasirinktai galimai priemonei neprieštaravo. Visų pirma, galima priemonė FOCUS atitinka beveik visų subjektų, su kuriais konsultuotasi, nuomonę. Konsultacijose dalyvavusios nevyriausybinės organizacijos, Europos Parlamento nariai ir valstybės narės, taip pat kompetentingų asmenų iniciatyvinis komitetas (įsteigtas tuo metu, kai buvo atliekama dabartinio sprendimo laikotarpio vidurio peržiūra) nurodė, kad reikia patikslinti, kada EIB finansavimo su ES garantija papildoma nauda buvo didžiausia, ir rasti būdų paskatinti EIB daugiausia naudoti garantiją tose situacijose. Konsultacijose dalyvavusios nevyriausybinės organizacijos abejojo dėl poreikio išplėsti ES garantijos taikymo sritį iki visų rūšių mikrofinansinių operacijų, atsižvelgiant į tai, kad šioje srityje veikia daugiau subjektų, tačiau to reikalavo kai kurie Europos Parlamento nariai. Be to, nevyriausybinės organizacijos, su kuriomis konsultuotasi, reikalavo mechanizmo, kuriuo naudodamasis EIB stebėtų EIB finansuojamų operacijų metu išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. 7. Stebėsena ir vertinimas Naujojo teisės akto pasiūlyme stebėsenos ir vertinimo tvarka bus sugriežtinta, palyginti su dabartine padėtimi. Visų pirma veiklos stebėjimo rodikliai, kuriuos neseniai parengė EIB (rezultatų vertinimo sistema (RVS)) bus taikomi toliau ir bus sugriežtinti. Be to, pažanga siekiant pasiūlymo konkrečių tikslų bus stebima pagal pagrindinius rodiklius, apimančius šias sritis: i) pasirašytą sumą pagal regionus, ii) išmokėtą sumą pagal regionus, iii) pažangą siekiant subalansuoto veiklos paskirstymo pagal šalis, iv) veiklos išskaidymo pagal įvairius tikslus, v) su klimato kaita susijusio skolinimo ir finansavimo mastą ir poveikį santykiniam ir absoliučiam šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimui, vi) projektų, įvertintų pagal klimato riziką, skaičių, vii) operacijų kartu su ES dotacijomis skaičių ir sumą ir viii) bendro finansavimo su kitomis tarptautinėmis finansų įstaigomis operacijų skaičių ir sumą. Taikant trijų ramsčių metodiką, kurią EIB parengė pagal RVS sistemą, bus sukurti išsamesni veiklos rezultatų rodiklių rinkiniai. RVS sistema padeda parodyti, kaip EIB paskolos sukuria produktą, kuris sudaro sąlygas gauti rezultatą ir kuris ilgainiui turi poveikį, atitinkantį banko įgaliojimo tikslus. Kiek tai susiję su projektų, kuriais remiama klimato politika, finansavimu, atitiktis klimato kaitos operacijų reikalavimams būtų paaiškinta pagal sutartus kriterijus, prireikus remiantis esamomis EIB apibrėžtimis (ir, jei reikia, jas sugriežtinus), siekiant stebėti su klimato kaita susijusias išlaidas. EIB nagrinės sugriežtintas metodikas, kurios suteikia galimybę įtraukti anglies dioksidą ir pagerinti atsparumą klimato kaitai EIB investicijų atvejais, taip pat geriau atsižvelgti į klimato riziką vertinant projektus. Kartu EIB turėtų plėtoti metodiką, kuri padėtų vertinti klimato riziką, kad sustiprintų atsparumą klimato kaitai visų svarbių operacijų atvejais, ir anglies dioksido kainą įtraukti į ekonominės naudos analizę. Taip pat reikėtų tobulinti daug anglies dioksido išskiriančių projektų atitikimo reikalavimams ir kriterijams apribojimus atitinkamų sektorių politikoje. Be to, teisės akto pasiūlyme bus numatytos reguliarios ataskaitos – jos buvo numatytos ir Sprendime 1080/2011/ES. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai kasmet teiks EIB įgaliojimų vykdymo ataskaitą. Ši ataskaita taip pat bus skelbiama Komisijos interneto svetainėje. Galiausiai, praėjus trejiems metams nuo įgaliojimo pradžios bus atlikta laikotarpio vidurio peržiūra. [1] Sprendimas 633/2009/EB.