LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 20.5.2009 
SEC(2009) 640 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie 
  
Pasiūlymas 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTAS 
 
Dėl Europos Žem ės stebėjimo programos (GMES) ir jos pradini ų praktini ų veiksmų 
2011–2013 m. 
    
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
  
 
{COM(2009) 223} 
{SEC(2009) 639}  
LT 2   LT SANTRAUKA 
Komisijos tarnybos pareng ė poveikio vertinim ą, skirtą Komisijos pasi ūlymui dėl Europos 
Parlamento ir Tarybos reglamento d ėl Europos Žem ės stebėjimo programos (GMES) ir jos 
pradinių praktini ų veiksmų 2011–2013 m. paremti. Remiantis finansinio reglamento1 
įgyvendinimo taisykli ų 21 straipsnio 1 dalimi jis taip pat yra ir ex-ante  vertinimas.  
GMES ir toliau bus bendrai finansuojama Europos, tarpvyriausybiniu ir nacionaliniu 
lygmeniu remiantis atskir ų suinteresuot ųjų šalių partneryst ėmis. ES toliau koordinuos šias 
partnerystes ir prisid ės prie GMES, kuri apima k ūrimo veiksmus ir praktin ės veiklos etap ą. 
Šiuo metu š į kūrimo veiklai skirt ą indėlį visų pirma sudaro bendras mokslini ų tyrimų 
finansavimas pagal septint ąją bendrąją programą (7-ąją BP) ir šešt ąją bendrąją programą (6-
ąją BP)2. Pirmosios praktin ės ekstremali ųjų situacijų valdymo ir Žem ės paviršiaus steb ėsenos 
paslaugos finansuojamos kaip parengiamieji veik smai ir kai kurie kiti praktiniai elementai 
žemės stebėsenos srityje (Žem ės paviršiaus duomen ų bazė „Corine land cover“, „Urban 
Atlas“).  
Kito dešimtme čio pradžioje (2011–2013 m.) praktin ės paslaugos gali b ūti teikiamos platesniu 
mastu. Gali prireikti investicij ų įrengti tinkamai infrastrukt ūrai, kuri b ūtų skirta b ūtinai 
paslaugų apdorojimo grandinei sukurti ir naujiems produktams, pagr įstiems vykdant 
ankstesnius mokslinius tyrimus sukurtais prot otipais, pristatyti. 7-oji BP yra mokslini ų tyrimų 
ir plėtros priemon ė, todėl ji nėra skirta GMES pradiniams praktiniams veiksmams, nes j ų 
vykdymas tur ėtų būti užtikrintas ilgesn į laiką. Todėl būtina nustatyti tinkamas Bendrijos 
intervencijos priemones. Š į uždavinį tikimasi išspr ęsti siūlomu reglamentu. Tikimasi, kad 
prasidėjus kitai ES daugiametei finansinei pr ogramai (nuo 2014 m.) bus visiškai parengta 
GMES programa, pagal kuri ą ilgainiui gal ėtų būti finansuojamas ES įnašas, skirtas bendrai 
GMES iniciatyvai. Remiantis nustatytais s ąnaudų dalijimosi principais ir s ąnaudų įvertinimu, 
grindžiamu paslaug ų apimtimi, bendri GMES finansiniai poreikiai bus toliau analizuojami 
vadovaujant ES.  
Atsižvelgiant į šias aplinkybes, reik ėtų atsiminti tai, kad ilgalaikio GMES finansavimo b ūdas 
turėtų būti parengtas remiantis modulin iu principu. Tai reiškia, kad naujas GMES paslaug ų 
apimties išpl ėtimas ir kiekvienas naujas GMES pl ėtotės etapas bus įvertintas atsižvelgiant į 
ekonominio naudingumo kriterij ų, naudotoj ų poreikius ir ES politikos interesus. 2011–
2013 m. laikotarpiu bus finansuojami GMES  pradiniai praktiniai veiksmai, susij ę su šiomis 
sritimis: 
                                                 
1 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantis išsamias 
Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 d ėl Europos Bendrij ų bendrajam biudžetui 
taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (OL L 357, 2002 12 31), su paskutiniais 
pakeitimais, padarytais 2007 m. balandžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 478/2007 (OL L 111, 2007 4 28), p. 13. 
2 Pagal 6- ąją BP Europos S ąjunga išleido 100 mln. EUR GMES projektams, o Europos kosmoso 
agentūra investavo 100 mln. EUR į GMES paslaug ų kūrimo projektus.  Pagal specifin ės 
bendradarbiavimo programos, priklausan čios 7-ąjai BP, kosmoso tem ą ES skirs 430 mln. EUR GMES 
paslaugų projektams ir šioms paslaugoms reikalingiems duomenims įsigyti 2007–2013 m. Papildomi 
650 mln. EUR, numatyti 7-osios BP kosmoso temai, bus skirti Europos kosmoso agent ūros GMES 
kosmoso komponento programai, kuriai iš viso skirta ( įskaitant Europos kosmoso agent ūros valstybi ų 
narių lėšas) 2246 mln. EUR (2008 m. ekonomin ėmis sąlygomis).  
LT 3   LT • reagavimo į ekstremali ąsias situacijas paslaugos,  
• žemės paviršiaus steb ėsenos paslaugos 
ir pagalbiniai veiksmai, įskaitant: 
• priemones, padedan čias naudotojams įsisavinti paslaugas, 
• prieigą prie duomen ų, 
• GMES kosmoso komponent ą. 
Toliau nurodomi kriterijai, naudoti atrenkant veiksmus, priskiriamus GMES pradiniams 
praktiniams veiksmams: 
• pakankamas techninis parengimas; 
• 2008–2010 m. parengiam ųjų veiksmų tęstinumo užtikrinimas; 
• įrodytas geb ėjimas kurti į naudotojus orient uotas paslaugas; 
• paslaugų teikėjai yra pramon ės sektoriaus atstovai, tod ėl galėtų nutraukti veikl ą be 
papildomo ES įsikišimo, o j ūrų ir atmosferos steb ėsenos srityse paslaugas daugiausia teikia 
valdžios institucijos, kurios gal ėtų tęsti veiklą (nors ir mažesniu mastu) iki 2013 m. be 
Bendrijos paramos, ir  
• akivaizdu, kad norint teikti reagavimo į ekstremalias situacijas paslaugas reik ėtų parengti 
praktinius ekstremali ųjų situacijų žemėlapius, kad civilin ės saugos institucijoms gal ėtų jais 
naudotis jau 2011 m., o ne 2014 m.  
Poveikio vertinimas pagr įstas intensyviomis konsultacijomis su suinteresuotosiomis šalimis – 
per konsultacijas patvir tinta, kad GMES paslaugos re ikalingos vykdant aplinkos apsaug ą ir 
formuojant politik ą. Jeigu 2011–2013 m. laikotarpiu ES  lygmeniu nebus pakankamai 
koordinuojamos praktin ės reagavimo į ekstremali ąsias situacijas ir žem ės paviršiaus 
stebėsenos paslaugos, kilt ų šių problemų: 
• yra pavojaus, kad pasibaigus dabartiniams mokslini ų tyrimų projektams (2011 m.), 
siūlomame reglamente numatytu laikotarpiu civilin ės saugos institucijos netur ėtų 
galimybių naudotis ekstremali ų situacijų žemėlapiais arba juos rengt ų savarankiškai ir 
nekoordinuotai, tokiu atveju jos tur ėtų remtis labai brangiai nupirktais duomenimis;  
• žemės paviršiaus steb ėsenos paslaug ų naudotojai (pvz., aplinkos agent ūros) susidurt ų su 
panašiais sunkumais 2011–2013 m., pvz., negal ėtų nuolat naudotis reikiamais produktais ir 
negautų Žemės stebėjimo duomen ų (visų pirma, iš palydov ų gaunam ų duomen ų) 
palankiomis s ąlygomis; 
• jeigu 2011–2013 m. neb ūtų vykdomi Bendrijos veiksmai, le idžiantys teikti pradines 
praktines žem ės paviršiaus steb ėsenos ir reagavimo į ekstremalias situacijas paslaugas, 
iškiltų pavojus, kad b ūtų neleistinai pertraukti moksliniai projektai, pagal kuriuos 
teikiamos parengiamosios paslaugos, ir  paslaugos, teikiamos nuo 2014 m. pagal 
visapusiškai išpl ėtotą GMES program ą; 
LT 4   LT • yra pavojus, kad užbaigus mokslini ų tyrimų veiklą praeis nemažai laiko, kol bus prad ėta 
vykdyti išpl ėtotą praktinę veiklą po 2014 m., ir pramon ės įmonių konkurencingumas taip 
smarkiai nebedid ėtų, o 2011–2013 m. sukurt ų komerciškai perspektyvi ų sprendim ų kūrimo 
tempas gerokai sul ėtėtų. 
Siekiant spr ęsti šią problemą, nustatyti šie konkret ūs siūlomo reglamento tikslai: 
• sudaryti s ąlygas teikti reagavimo į ekstremalias situacijas paslaugas civilin ės saugos 
institucijoms; 
• sudaryti s ąlygas teikti žem ės paviršiaus steb ėsenos paslaugas Europos valstybi ų 
institucijoms ( įskaitant aplinkos agent ūras); 
• padėti rengti ir teikti visuomenei aplinkos informacij ą; 
• skatinti kurti darbo vietas, diegti  inovacijas ir didinti konkurencingum ą tarptautiniu mastu 
antriniame Žem ės stebėjimo sektoriuje. 
Siūlomame reglamente nustatyti šie veiklos tikslai: 
• sudaryti s ąlygas teikti 2011–2013 m.  šias reagavimo į ekstremalias situacijas paslaugas: 
– Europos kartografavimo pasla ugos, reikalingos reaguojant į kritines situacijas, ir  
– produktų, reikaling ų reaguojant į ekstremali ąsias situacijas, integravimas; 
• sudaryti s ąlygas teikti 20 11–2013 m. šias žem ės paviršiaus steb ėsenos paslaugas: 
– periodinio žem ės paviršiaus kartografavimo paslaugas; 
– dinamiška žem ės paviršiaus steb ėsena, kai stebimi ir svarbiausi klimato 
kintamieji, reikalingi klimato kaitos steb ėsenai;  
• 2011–2013 m. vykdyti pagalbinius veiksmus, įskaitant priemones, padedan čias 
naudotojams įsisavinti praktines paslaugas, paslaugoms teikti reikiam ų duomenų įsigijimą 
ir su GMES kosmoso komponentu susijusi ą veiklą. 
Pateikiamos politikos alternat yvos, skirtos siekti poveikio ve rtinimo 3 skyriuje nustatyt ų 
tikslų: 
• pirminis scenarijus (nesiimti joki ų veiksmų); 
• 1 alternatyva: tik atvira sis koordinavimo metodas; 
• 2 alternatyva: reglamentavimo veiksmai; 
• 3 alternatyva: Bendrijos finansavimas. 
Šios alternatyvos n ėra tarpusavyje nesuderinamos, galimi ir vis ų trijų alternatyv ų deriniai. 
Tačiau aiškumo d ėlei atskirai nagrin ėjamas kiekvienos alternatyvos poveikis. Be to, GMES 
pradiniai praktiniai veiksmai bus įgyvendinami pagal Komunikate „Pasaulin ė aplinkos ir 
saugumo steb ėsenos sistema (GMES). Mums r ūpi saugesn ė planeta“ (COM(2008) 748, 
LT 5   LT 2008 11 12) ir prie jo prid ėtame poveikio vertinime išsamiai aprašyt ą valdymo strukt ūrą. 
Galiausiai, atskir ų alternatyv ų analizė grindžiama prielaida, ka d visi GMES duomenys ir 
informacija bus atvirai prieinami. Ko misija toliau tirs, ar po 2014 m. b ūtų galima sumažinti 
viešųjų investicij ų dalį dėl geresnių rinkos galimybi ų ir sąnaudomis grindžiamu naudotojo 
mokesčiu. 
Toliau pateikiamoje lentel ėje lyginamos min ėtos alternatyvos atsižvelgiant į išvardytus tikslus 
ir ekonomin į veiksmingum ą. 
Altern
atyva  Tikimybė, kad bus pasiekti tikslai 
ir gauta su jais susijusios naudos  Bendros s ąnaudos (įskaitant Bendrijos ir 
valstybių narių biudžetus)  Ekonominis 
veiksminguma
s 
1 + Bendrijos biudžetas: 
• Asignavimai -  
• Žmog. ištekliai +  
• Admin. išlaidos +  Sąnaudos valstybėse narėse 
 
++++ + 
2 + Bendrijos biudžetas: 
• Asignavimai -  
• Žmog. ištekliai +  
• Admin. išlaidos +  Sąnaudos valstybėse narėse  
  
++++ + 
3 +++ Bendrijos biudžetas: 
• Asignavimai ++  
• Žmog. ištekliai +  
• Admin. išlaidos +  Sąnaudos valstybėse narėse 
+++ +++ 
Tikimybė pasiekti min ėtus tikslus aptariama poveik io vertinimo 5.2.1, 5.3.1 ir 5.4.1 
punktuose. Mažai tik ėtina, kad pasirinkus 1 ir 2 alternat yvas, bus pasiekti specifiniai GMES 
pradinių praktinių veiksmų tikslai, d ėl i) Europos masto paslaug ų teikimo problem ų, ii) 
gebėjimų ir specifini ų žinių trūkumo kai kuriose valstyb ėse ir iii) nepakankamo tvarumo 
(ypač dėl su biudžetu susijusi ų priežasčių). 
5.4 skirsnyje ir V priede kokybiškai įvertinama nauda, kuri b ūtų gauta visiškai įvykdžius 
tikslus. Ataskaitiniais metais (2012 m.) tiesiogiai su GMES susijusi nauda b ūtų tokia: 
135 mln. EUR už su potvyniais susijusias pa slaugas, 9 mln. EUR už su laukine gyv ūnija 
susijusias paslaugas, mažiausiai 75 mln. EUR už mišk ų naikinim ą ir 56 mln. EUR už miest ų 
planavimą, atsižvelgiant į tai, kad šie skai čiai i) pagr įsti atsargiomis prielaidomis ir ii) 
neįtraukiama nauda, susijusi, pvz., su reagavimu į ugnikalni ų išsiveržimus ir žem ės 
drebėjimus, ir ne įtraukiama nauda, susijusi su našumo padid ėjimu žemės ūkio ir kaimo pl ėtros 
srityje.  
Nepakanka daugiausia d ėmesio skirti tik EB s ąnaudoms, kurios sudaryt ų 150 m. mln. EUR 
per visą GMES pradini ų praktinių veiksmų laikotarp į (2011–2013 m.) ( įskaitant 43 mln. EUR 
už susijusius mokslinius tyrimus, kurie finansuojami pagal 7- ąją BP). Turi b ūti atsižvelgta ir į 
valstybių narių lygiu patiriamas s ąnaudas. Nors ir neturima išsami ų valstybių narių patiriamų 
sąnaudų įverčių, ankstesn ė „Corine“ žem ės paviršiaus programos įgyvendinimo patirtis ir 
Europos aplinkos agent ūros pateikti duomenys rodo, kad šios s ąnaudos gal ėtų būti trigubai 
didesnės už EB s ąnaudas. Daroma prielaida, kad pasi rinkus 1 ir 2 alternatyvas, padid ėtų 
bendros ES ir valstybi ų narių sąnaudos dėl i) didesni ų duomenų, reikaling ų paslaugoms teikti, 
LT 6   LT įsigijimo s ąnaudų, nes masto ekonomija ir kompensuoj amasis perkamosios galios poveikis 
nėra pakankami, ir iii) infrastrukt ūros dubliavimo b ūtinybės tuo atveju, kai paslaugos 
teikiamos visiškai decentralizuotai. 
Todėl 2011–2013 m. pirmenyb ė teikiama 3 alternatyvai, nes įrodyta, kad j ą pasirinkus i) 
padidėtų tikimybė, kad būtų pasiekti specifiniai GMES pradini ų praktinių veiksmų tikslai ir ii) 
galėtų sumažėti bendrosios s ąnaudos, nes, be kita ko, paslaugo ms teikti reikalingi duomenys 
būtų įsigyjami centralizuotai. Bet kokiu atve ju, be ES finansavimo dar reik ėtų užsiimti 
koordinavimo veikla. Mažai tik ėtina, kad si ūlomame reglamente numatytu laikotarpiu 
įsigaliotų koks nors EB reglamentas, konkre čiai susijęs su GMES. 
Vertinimo užduotys bus atliekamos  trimis etapais (išankstinis ( ex-ante ), tarpinis ir galutinis 
(ex-post ) vertinimas). Be šio poveikio vertinimo numatyta, kad Komisija atliks i) 
parengiam ųjų veiksmų ir ii) su prieiga prie duomen ų susijusios veiklos vertinim ą siekdama 
parengti pirm ąją praktinės veiklos darbo program ą. Taip pat ne v ėliau kaip 2012 m. pabaigoje 
bus parengta tarpinio  vertinimo ataskaita. Galiausiai ex -post vertinimas bus parengtas 
užbaigus pradinius praktinius veiksmus. 
Komisija užtikrina, kad sudarant sutartis ir skiriant subsidijas, skirtas praktini ų reagavimo į 
ekstremali ąsias situacijas ir žem ės paviršiaus steb ėsenos paslaugoms teikti, b ūtų numatyta, 
kad Komisija vykdo prieži ūrą ir finansin ę kontrolę, prireikus atlikdama patikrinimus vietoje, 
įskaitant atrankinius patikrinimus, o Audito R ūmai atlieka audit ą. Prireikus Komisijai gal ėtų 
padėti techniniai išor ės ekspertai steb ėti, kaip įgyvendinama programa. Remdamasi 
patikrinim ų vietoje rezultatais, Komisija  užtikrins, kad prireikus b ūtų patikslinta iš pradži ų 
patvirtinto finansinio įnašo apimtis ar skyrimo s ąlygos bei mok ėjimų grafikas. 
Be finansin ės priežiūros Komisija įdiegs sistem ą, užtikrinan čią nuolatinę teikiamų paslaugų 
kokybę. Galiausiai Komisija organizuos forumus, kad b ūtų užtikrinta, jog paslaugos b ūtų 
grindžiamos naudotoj ų poreikiais.