Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos muitų ir mokesčių srities veiksmų programa (FISCUS) ir panaikinami sprendimai Nr. 1482/2007/EB ir Nr. 624/2007/EB /* KOM/2011/0706 galutinis - 2011/0341 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS 2011 m. birželio 29 d. Komisija priėmė būsimos 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos pasiūlymą[1] – strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo biudžetą, kuriame siūlomos, be kita ko, naujos kartos programos „Muitinė“ ir „Fiscalis“. Vykdant Komisijos supaprastinimo politiką ir atsižvelgiant į esamus dabartinių programų „Muitinė“ ir „Fiscalis“ panašumus siūloma viena būsima programa (FISCUS), kurioje, beje, išlaikomi muitų ir mokesčių ypatumai. Šia programa gerinant Sąjungos bendrosios rinkos ir jos muitų sąjungos veikimą bus prisidedama prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“[2] įgyvendinimo. Skatinant techninę pažangą ir inovacijas nacionalinėse mokesčių administravimo institucijose, kad jos taptų elektroninio mokesčių administravimo institucijomis, naująja programa taip pat padedama kurti skaitmeninę bendrąją rinką (Europos skaitmeninė darbotvarkė). Muitų sąjunga gina finansinius Sąjungos ir jos valstybių narių, renkančių muitus, rinkliavas ir mokesčius, interesus[3]. Ji reikalauja, kad iš trečiųjų šalių kilusioms prekėms būtų leidžiama laisvai judėti Sąjungoje tik jei jos atitinka Sąjungos teisės aktus. Taigi kasdien reikia valdyti didelius prekybos srautus (kiekvieną sekundę tvarkomos 7 muitinės deklaracijos) ir muitinės turi išlaikyti pusiausvyrą tarp įmonių prekybos sąlygų gerinimo ir piliečių apsaugos nuo grėsmės jų saugai ir saugumui. Tai įmanoma tik jei valstybių narių muitinės intensyviai ir operatyviai bendradarbiauja tarpusavyje, su kitomis valdžios institucijomis ir prekybos bei kitomis trečiosiomis šalimis. Sklandų mokesčių sistemų veikimą vidaus rinkoje lemia veiksmingas ir efektyvus nacionalinių mokesčių administravimo institucijų tarpvalstybinių sandorių tvarkymas, mokestinio sukčiavimo prevencija, kova su juo ir mokestinių pajamų apsauga. Todėl mokesčių administravimo institucijos turi keistis dideliu kiekiu informacijos, reikia didinti jų darbo veiksmingumą, taip pat mažinti mokesčių mokėtojų, dalyvaujančių tarpvalstybinėje veikloje, administracinę ir ekonominę naštą bei taupyti jų laiką. Tai įmanoma tik valstybių narių mokesčių administravimo institucijoms intensyviai bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis. Siūloma programa bus remiamas muitinių ir mokesčių institucijų bendradarbiavimas su kitomis susijusiomis šalimis. Tai programų „Muitinė 2013“ ir „Fiscalis 2013“, kurios baigiamos 2013 m. gruodžio 31 d., tęsinys. Siūloma programa FISCUS bus remiamas Sąjungos bendradarbiavimas muitų ir mokesčių srityje, pirmiausia siekiant, viena vertus, kurti žmogiškųjų išteklių tinklus ir ugdyti gebėjimus, o kita vertus – didinti IT pajėgumus. Pirmosios grupės priemonėmis valstybėms narėms ir kitoms programoje dalyvaujančioms šalims bus sudaromos sąlygos dalytis gerąja patirtimi ir keistis praktinėmis žiniomis. Antrosios grupės priemonėmis suteikiama galimybė programos lėšomis finansuoti pažangiausią IT infrastruktūrą ir sistemas, kurias taikant galima plėtoti Sąjungos muitines ir mokesčių administravimo institucijas, kad jos taptų visavertėmis elektroninio administravimo institucijomis. Didžiausia programos teikiama papildoma nauda yra ta, kad ja remiamas valstybių narių gebėjimas didinti įplaukas ir valdyti vis sudėtingesnius prekybos srautus, o kartu mažinamos minėtais tikslais reikalingų priemonių kūrimo išlaidos. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI 2.1. Konsultacijos ir ekspertų patarimai Atlikdamas dabartinių programų laikotarpio vidurio vertinimą[4] rangovas analizavo dabartinių programų „Muitinė 2013“ ir „Fiscalis 2013“ veiksmingumą, efektyvumą, aktualumą ir papildomą naudą. Remtasi įvairios veiklos stebėsenos duomenimis. Atliekant programos „Muitinė 2013“ laikotarpio vidurio vertinimą surengtos konsultacijos su prekybos atstovais. Kitas rangovas tyrė galimą būsimos programos „Muitinė ir Fiscalis“ struktūrą[5]: programos uždavinius, tikslus ir potencialias politikos galimybes, taip pat išsamiai analizavo būsimus sunkumus, struktūrines problemas ir muitų sąjungos veikimo gerinimo galimybes. Atliekant šį tyrimą, įvairiais lygmenimis rengtos konsultacijos su muitų ekspertais. Atsižvelgiant į keitimosi informacija svarbą atliktas atskiras būsimos keitimosi informacija įgyvendinimo strategijos tyrimas. Šis tyrimas pristatytas 2011 m. birželio mėn. surengtuose mokesčių administravimo institucijų ir muitinių vyriausiųjų informacijos pareigūnų praktiniuose seminaruose. Šio būsimų programų tyrimo rezultatai 2011 m. birželio ir liepos mėn. surengtuose praktiniuose seminaruose aptarti su programose dalyvaujančiomis šalimis. Rengiantis šiems seminarams 2011 m. pavasarį susijusių programų komitetuose surengti apskritojo stalo posėdžiai[6], per kuriuos programose dalyvaujančių šalių prašyta nustatyti, kokie bus pagrindiniai programos pranašumai ir kaip būtų galima didinti programos veiksmingumą. Nagrinėjant galimybę tęsti programas „Muitinė“ ir „Fiscalis“ parengti poveikio vertinimai. Juos patvirtino Poveikio vertinimo valdyba. Rengiant būsimos programos pasiūlymą atsižvelgta į daugybę programos koncepcijos ir tolesnio tobulinimo rekomendacijų, ypač susijusių su programos veiklos koncepcija ir tikslų nustatymu. Pagrindinės rekomendacijos susijusios su naujų konkrečių tikslų nustatymu arba pakartotiniu esamų tikslų pabrėžimu. Mokesčių dalies rekomendacijomis atkreiptas dėmesys į mokesčių administravimo institucijų ir mokesčių mokėtojų administracinės naštos mažinimą, bendradarbiavimo su trečiosiomis valstybėmis ir trečiosiomis šalimis gerinimą ir kovos su sukčiavimu stiprinimą. Muitų sektoriui skirtoje programos dalyje reikėtų skirti daugiau dėmesio bendradarbiavimui su trečiosiomis šalimis, įmonėmis bei prekybos asociacijomis ir prekybos sąlygų gerinimo klausimams. Be to, laikotarpio vidurio vertinimuose rekomenduota pradėti taikyti naujas priemones naujiems uždaviniams spręsti, t. y. bendradarbiauti vykdant specialias veiklos užduotis, gerinti informacijos apie programos veiklos rezultatus platinimą naudojantis bendradarbiavimo internetu metodų pranašumais ir apibrėžiant geresnio programos rezultatų stebėsenos sistemą. 2.2. Poveikio vertinimas Atsižvelgiant į visas politikos aplinkybes ir būsimas ateinančio dešimtmečio muitų ir mokesčių problemas kiekvienos dabartinės programos poveikio vertinime analizuotos ir lygintos įvairios politikos galimybės. Bendrosios politikos galimybės (1) Pagrindinis scenarijus. Programos tęsiamos siekiant dabartinių tikslų ir remiantis dabartine koncepcija. (2) Programos nutraukiamos. Abi programos būtų nutraukiamos ir IT priemonėms, bendriems veiksmams arba mokymo veiklai, kuriais remiamas bendradarbiavimas muitų ir mokesčių srityje, ES finansavimas būtų nebeskiriamas. Konkrečios muitų srities politikos galimybės (3) Paramos ES teisiniams įsipareigojimams, pvz., Modernizuotam muitinės kodeksui (MMK), didinimas. Pasirinkus šią politikos galimybę pagrindinis scenarijus būtų išplečiamas programą pritaikant prie naujų poreikių, atsirandančių kintančioje muitų sąjungos aplinkoje. Pasirinkus šią galimybę diegiamos naujos ES muitų teisės aktuose nustatytos IT sistemos, laipsniškai pradedamas taikyti bendro IT sistemų plėtojimo modelis ir modernizuojamas susijęs valdymas, struktūra bei technologija. (4) Paramos ES teisiniams įsipareigojimams didinimas ir finansinė parama techninių pajėgumų didinimui. Be pirmiau aprašytos galimybės komponentų, ši galimybė apimtų finansinės paramos priemonę, kuria naudodamosi valstybės narės galėtų prašyti paramos sausumos, jūros ir oro sienų kontrolės įrangai, pvz., skeneriams arba laboratoriniams įrenginiams, įsigyti. Valstybėms narėms būtų lengviau atsižvelgti į kontrolės paspartinimo ir supaprastinimo poreikius, atsirandančius tobulėjant technologijoms. (5) Paramos ES teisiniams įsipareigojimams didinimas ir maksimaliai bendra IT aplinka. Be 3 galimybės komponentų, šia galimybe remiamas ES muitinių naudojimasis visiškai bendros Europos IT sistemų plėtros ir naudojimo pranašumais siekiant įgyvendinti ES muitų teisės aktus, pvz., MMK ir kitus su muitais susijusius teisės aktus. Šia galimybe būtų užtikrinama didesnė parama valdžios institucijoms visoms Europos elektroninei muitinės aplinkai reikiamoms sistemoms plėtoti ir diegti, o įmonėms – jungtis prie šių sistemų. Konkrečios mokesčių srities politikos galimybės (6) Pagrindinio scenarijaus atnaujinimas. Pasirinkus šią galimybę konkretūs pagrindinio scenarijaus tikslai pritaikomi prie būsimų uždavinių. Daugiau dėmesio nei pagal dabartinę programą skiriama kovai su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu, didelės mokesčių mokėtojų ir mokesčių administravimo institucijų administracinės naštos mažinimui ir bendradarbiavimui su trečiosiomis valstybėmis ir trečiosiomis šalimis. Šiai politikos galimybei įgyvendinti reikėtų tik šiek tiek didesnio biudžeto, nei reikia dabartinei programai „Muitinė“. (7) Atnaujinimas ir atsižvelgimas į naują politiką. Be galimybės „Pagrindinio scenarijaus atnaujinimas“ aprašyme nurodyto problemų sprendimo, šia politikos galimybe būtų teikiamos priemonės bendradarbiavimui naujose srityse, kurių gali atsirasti plėtojant politiką, plėsti ir suteikiama galimybė pagal programas imtis priemonių padėti darniai taikyti ir įgyvendinti šiuos naujus teisės aktus, keistis susijusia informacija ir vykdyti administracinį bendradarbiavimą. Atlikus poveikio vertinimus teikiama tokia rekomendacija: muitų srityje priimtiniausia 3 galimybė „Paramos ES teisiniams įsipareigojimams, pvz., Modernizuotam muitinės kodeksui (MMK), didinimas“, o mokesčių srityje – 6 galimybė „Pagrindinio scenarijaus atnaujinimas“. Abi politikos galimybės yra suderinamos su naujo strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo biudžeto pasiūlymu ir jas geriausiai vertina valstybės narės. Muitų srities galimybė „Paramos ES teisiniams įsipareigojimams didinimas ir finansinė parama techninių pajėgumų didinimui“ nepasirinkta, nes techninių pajėgumų didinimo komponente aprašytą įrangos įsigijimą būtų galima bendrai finansuoti pagal kitas programas, įskaitant regioninius struktūrinius fondus, kartu užtikrinant darną su konkrečiais siūlomos programos FISCUS tikslais. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI 3.1. Teisinis pagrindas Programos FISCUS pasiūlymas pagrįstas dvejopu teisiniu pagrindu. Su muitais susiję pasiūlymo aspektai pagrįsti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 33 straipsniu, kuriame Europos Sąjunga raginama imtis veiksmų muitinių bendradarbiavimo ir ES muitų sąjungos atžvilgiu. Daug mokesčių politikos įgyvendinimo aspektų daugiausia tebepriskiriama nacionalinės kompetencijos sričiai. Vis dėlto siūlomos programos negalima laikyti nacionalinės kompetencijos srities mokesčių politikos priemone. Iš tikrųjų programa siekiama gerinti mokesčių administravimo institucijų bendradarbiavimą teikiant mechanizmus, priemones ir reikiamą finansavimą. Todėl Komisijai įgyvendinus šią programą nacionalinės mokesčių sistemos nebus dar labiau suderintos, bet bus galima mažinti neigiamą 27 mokesčių sistemų taikymo poveikį, pvz., konkurencijos iškraipymus, administravimo institucijų ir mokesčių mokėtojų administracinę naštą, mažiausių mokesčių paiešką ir pan. Taigi siūloma priemonė yra aiški vidaus rinkos paramos priemonė, kuria galima gerinti įvairių mokesčių sistemų veikimą vidaus rinkoje. Todėl siūlomos programos su mokesčiais susijusių aspektų teisinis pagrindas yra SESV 114 straipsnis. 3.2. Subsidiarumas ir proporcingumas Ne nacionalinio, o Sąjungos lygmens veiksmų būtina imtis dėl šių priežasčių: · Muitų sąjunga priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Perduodamos savo įgaliojimus Sąjungai valstybės narės ipso facto sutarė, kad muitų srities veiksmus geriau įgyvendinti Sąjungos lygmeniu. Vis dėlto vien Sąjungos teisine sistema neužtikrinama tinkamo muitų sąjungos veikimo. Siekiant užtikrinti vienodą ir darnų ES muitų teisės aktų taikymą šią sistemą reikėtų papildyti programoje „Muitinė“ numatytomis pagalbinėmis priemonėmis. · Daug muitų srities veiksmų yra tarpvalstybiniai, jie apima ir veikia visas 27 valstybes nares, todėl vienos pačios valstybės narės negali jų įgyvendinti veiksmingai ir efektyviai. Siekiant remti europinio masto muitinių darbą, išvengti vidaus rinkos iškraipymų ir padėti veiksmingai apsaugoti ES išorės sienas reikia imtis veiksmų ES lygmeniu. · Šiuo atžvilgiu ES veiksmai yra pagrįsti siekiant užtikrinti tinkamą muitų sąjungos ir jos bendros reguliavimo sistemos veikimą ir tolesnę plėtrą, nes įsitikinta, kad jais ES gali veiksmingiausiai ir efektyviausiai reaguoti į ES muitų sąjungos ir muitinių bendradarbiavimo įgyvendinimo trūkumus ir sunkumus. · Mokesčių srityje nepakanka priimti Europos lygmens teisės aktų ir manyti, kad jie bus savaime sklandžiai įgyvendinami, o jei ne, pakaks pažeidimų nagrinėjimo procedūros. Norint veiksmingai įgyvendinti ES ir nacionalinius mokesčių teisės aktus būtina bendradarbiauti ir koordinuoti veiksmus Europos lygmeniu. · Nustatytų mokesčių srities sunkumų įveikti nepavyks, jei Komisija nesiims vadovaujamo vaidmens, o valstybės narės nebus skatinamos pažvelgti už savo administracinių teritorijų ribų. Jei nebūtų intensyviai bendradarbiaujama ir koordinuojami valstybių narių veiksmai, didėtų nesąžininga mokesčių srities konkurencija ir mažiausių mokesčių paieška, o sukčiautojai naudotųsi nepakankamu nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimu. · Ekonominiu požiūriu daug veiksmingiau imtis ES lygmens veiksmų. Muitų ir mokesčių srities bendradarbiavimo pagrindas – labai gerai apsaugotas specialus ryšių tinklas. Jame nacionalinės muitinės ir mokesčių administravimo institucijos sujungiamos maždaug 5 000 taškų. Šiuo bendru IT tinklu užtikrinama, kad norint keistis bet kokia informacija kiekvienai nacionalinei administravimo institucijai prie šios bendros infrastruktūros reikėtų prisijungti tik vieną kartą. Jei tokios infrastruktūros nebūtų, valstybės narės prie kiekvienos iš kitų valstybių narių nacionalinių sistemų turėtų jungtis 26 kartus. Pagal Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnį Komisija imasi sutartyse nustatytų koordinavimo, vykdymo užtikrinimo ir valdymo funkcijų. Komisija veiklos lygmeniu vykdo ilgalaikę koordinavimo veiklą kartu su nacionalinėmis muitinėmis, mokesčių institucijomis ir specializuotais atstovais, atsižvelgdama į esamus ir būsimus Sąjungos uždavinius muitų ir mokesčių srityse. Įvairiais programos forumais ir priemonėmis sukuriama tinkama sistema, kad Komisija galėtų imtis koordinavimo vaidmens muitų ir mokesčių srityje. Todėl programa FISCUS atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus (jie nustatyti Europos Sąjungos sutarties (ESS) 5 straipsnyje). 3.3. Priemonė Remiantis susijusių poveikio vertinimų išvada, ES intervencija įgyvendinant finansavimo programą yra tinkama. Atsižvelgdama į teigiamus programų „Muitinė 2013“ ir „Fiscalis 2013“ laikotarpio vidurio vertinimo atsiliepimus Komisija siūlo programos tęsinį FISCUS. Nors naujoji programa pirmiausia skiriama valstybėms narėms ir jų valdžios institucijoms, į būsimus programos veiksmus ketinama įtraukti daugiau suinteresuotųjų išorės subjektų nei praeityje. Atsižvelgiant į šį pokytį tinkama teisinė programos nustatymo priemonė yra ne sprendimas, kaip nustatant ankstesnes programas, bet reglamentas. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI ES finansavimo programų peržiūros laikas susijęs su Komisijos darbo programoje pateiktu naujos daugiametės finansinės programos pasiūlymu. Pagal šį pasiūlymą šiame programos FISCUS reglamente 2014–2020 m. laikotarpiu numatyta 777 600 000 EUR (dabartinėmis kainomis) biudžeto sistema. Programa FISCUS bus įgyvendinama laikantis tiesioginio centralizuoto valdymo principo ir nustatytų prioritetų. Darbo programos rengiamos kartu su suinteresuotaisiais subjektais nustatant konkretaus laikotarpio prioritetus. 5. NEPRIVALOMI ELEMENTAI 5.1. Konkrečių teisinių nuostatų paaiškinimas 5.1.1. I skyrius. Bendrosios nuostatos Muitų aspektais programos aprėptis nustatyta konkrečiai atsižvelgiant į ES muitų sąjungos veikimą. Mokesčių aspektais programa suderinta su naujais Sąjungos mokesčių teisės aktais, todėl ji apims ne tik PVM, akcizą, pajamų ir kapitalo mokesčius, bet ir kitus mokesčius, kuriems taikomi ES mokesčių teisės aktai. Programoje FISCUS galės dalyvauti valstybės narės, šalys kandidatės ir potencialios kandidatės. Įgyvendinant bendrą šios srities Sąjungos politiką tam tikromis sąlygomis programoje galės dalyvauti ir Europos kaimynystės politikos šalys. Galiausiai tam tikruose veiksmuose galėtų dalyvauti ir išorės ekspertai (pvz., kitų valdžios institucijų, prekybos, nacionalinių ir tarptautinių organizacijų atstovai, taip pat galbūt kiti ekspertai). Atsižvelgiant į nustatytas ir numatomas ateinančio dešimtmečio muitų ir mokesčių politikos, muitinių ir mokesčių institucijų problemas bei uždavinius programos FISCUS tikslai nustatyti iš naujo. Svarbiausias šios programos tikslas – remti muitų sąjungos veikimą ir stiprinti vidaus rinką gerinant mokesčių sistemų veikimą bendradarbiaujant programoje dalyvaujančioms šalims, jų muitinėms ir mokesčių administravimo institucijoms, šių institucijų pareigūnams ir išorės ekspertams. Siekiant tinkamai spręsti būsimus Sąjungos muitų ir mokesčių srities uždavinius nustatyti šie konkretūs programos tikslai: 1. Remti Sąjungos teisės aktų rengimą, darnų taikymą ir veiksmingą įgyvendinimą muitų ir mokesčių srityse, 2. Prisidėti prie veiksmingo muitinių ir mokesčių institucijų veikimo gerinant jų administracinius gebėjimus ir mažinant administracinę naštą, 3. Užkirsti kelią sukčiavimui, mokesčių slėpimui ir didinti konkurencingumą, saugą bei saugumą stiprinant bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis, kitomis vyriausybinėmis institucijomis, trečiosiomis šalimis, ekonominės veiklos vykdytojais ir jų organizacijomis, 4. Didinti Europos įmonių konkurencingumą gerinant prekybos sąlygas ir mažinant atitikties sąnaudas, 5. Apsaugoti finansinius ir ekonominius Europos Sąjungos ir jos valstybių narių interesus kovojant su sukčiavimu ir mokesčių slėpimu, 6. Muitų sektoriuje – padėti muitinėms apsaugoti Europos piliečius ir ekonomiką saugos ir saugumo požiūriu, taip pat saugoti aplinką. Reglamento 1 priede nurodyti papildomi veiklos tikslai, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama siektiniems programos rezultatams. 5.1.2. II skyrius. Reikalavimus atitinkantys veiksmai Programos finansavimo reikalavimus atitinkančių veiksmų rūšys yra panašios į tas, kurios finansuojamos pagal dabartines programas, t. y.: · bendri veiksmai, kuriais programoje dalyvaujančių šalių muitinių ir mokesčių institucijų pareigūnai keičiasi žiniomis ir dalijasi gerąja patirtimi; · Europos informacinės sistemos[7], kuriomis palengvinamas keitimasis informacija bei naudojimasis bendrais duomenimis, ir galiausiai · mokymo veikla, kuria ugdomi Europos muitinių ir mokesčių institucijų pareigūnų gebėjimai. Kai kurios veiksmų kategorijos pakeistos. · Į programą FISCUS bus įtrauktos kelios naujos bendrų veiksmų priemonės: · valdymo grupės (naujos tik mokesčių srityje) vykdys koordinavimo veiklą ir paprastai jas sudarys visos suinteresuotosios programoje dalyvaujančios šalys; jos skiriasi nuo projektų grupių, kurias paprastai sudaro ribotas skaičius šalių, kurios veikia tik tam tikru laikotarpiu ir kurios įgyvendina iš anksto nustatytą tikslą siekdamos tiksliai aprašyto rezultato; · ekspertų grupės – struktūrinio bendradarbiavimo forma; šiose grupėse sutelkiama praktinė patirtis ir (arba) vykdoma konkreti operatyvinė veikla; jos gali būti nenuolatinės arba nuolatinės ir joms gali būti teikiama parama, pvz., bendradarbiavimo internetu paslaugos, administracinė pagalba ir infrastruktūra bei įranga, kurios reikia siekiant sėkmingai įgyvendinti konkrečią priemonę; · viešojo administravimo gebėjimų ugdymo veiksmais bus remiamos muitinės ir mokesčių institucijos, patiriančios konkrečių sunkumų, pvz., dėl žinių, praktinės patirties, organizacinių arba kitų trūkumų, kuriuos galima įveikti kitoms šalims arba Komisijos pareigūnams imantis pritaikytų paramos veiksmų. · Naujoje programoje Europos informacinių sistemų Sąjungos komponentai apibrėžiami kaip Komisijai priklausantys arba jos įsigyti su kai kuriomis arba visomis valstybėmis narėmis susiję IT ištekliai ir paslaugos. Šie Sąjungos komponentai aprašyti siūlomo teisės akto 2 priedo 4 punkte. Nacionaliniai komponentai yra visi prie Sąjungos komponentų nepriskiriami komponentai. Juos plėtoja, diegia ir naudoja valstybės narės, kurios juos finansuoja ir už juos yra atsakingos. Naują Sąjungos komponentų apibrėžimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į IT sistemų raidos pokyčius. Šiuo metu kiekviena valstybė narė atsako už savo nacionalinių sistemų įgyvendinimą pagal bendras specifikacijas, todėl plėtojamos 27 sistemos, 27 prekybininkams skirtos sąsajos, rengiami 27 plėtros planai, atsiranda 27 projektų arba veiklos sunkumų variantai ir pan. Ypač atsižvelgdama į finansų krizę Komisija mano, kad IT sistemas reikėtų plėtoti veiksmingiau, naudojant daugiau centrinių išteklių ir valstybėms narėms aktyviau dalyvaujant bendruose projektuose. Šiuo supaprastinimu siekiama mažinti bendras IT sąnaudas, gerinti duomenų nuoseklumą ir taisyklių taikymą laipsniškai pereinant prie bendresnės IT plėtros (žinių, duomenų, IT komponentų). Bus taikomi geresni darbo metodai, pvz., taikant veiklos procesų modeliavimą, pagerės kokybės specifikacijos ir standartizavimas, taip pat bus labiau standartizuojama veikla, pvz., derinant prekiautojams skirtas sąsajas. Šiuo nauju požiūriu į Sąjungos komponentus bus mažinama skirtingų plėtros ir diegimo planų rizika. Taip pat teikiama daugiau projekto užbaigimo kontrolės priemonių, nes dirbant pagal bendrus planus išvengiama padėties, kai lėčiausiai dirbantys plėtros grandinės nariai galėtų nulemti, kada pradės veikti visas projektas. Padidėjus šiai Komisijos atsakomybei reikės daugiau specializuotos paramos ir darbuotojų Komisijos lygmeniu. 5.1.3. IV skyrius. Įgyvendinimas Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas įgyvendinimo įgaliojimai suteikiami Komisijai. Todėl pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[8], 5 straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą bus priimta metinė darbo programa. 5.2. Supaprastinimas 5.2.1. Kaip pasiūlymu prisidedama prie supaprastinimo? (a) Suderinamumas su Finansiniu reglamentu Programos pasiūlymas visiškai suderinamas su Finansiniu reglamentu ir jo įgyvendinimo nuostatomis. Pagrindinės programos įgyvendinimo priemonės yra dotacijos ir viešieji pirkimai. Į programą įtrauktos Komisijos pasiūlyme dėl finansinio reglamento persvarstymo pasiūlytos supaprastinimo priemonės, t. y. nustatyti vienkartines išmokas, fiksuoto dydžio normas ir vieneto kainas. Atsižvelgiant į tai, kad svarbu įforminti pagal programą finansuotas pragyvenimo ir kelionės išlaidas, į programą bus įtrauktos naujame finansiniame reglamente pasiūlytos šios srities supaprastinimo priemonės. (b) Programų „Muitinė 2013“ ir „Fiscalis 2013“ suderinamumas Remiantis vienodomis viešųjų pirkimų taisyklėmis ir dotacijų skyrimo modeliais, bendrais valdymo vadovais ir IT pagrįstomis sistemomis visiškai suderintas ankstesnių programų „Muitinė“ ir „Fiscalis“ valdymas. Į šį valdymo modelį įtrauktos aiškios ir paprastos programos veiklos organizavimo procedūros. Komisijos programos valdymo grupei padeda įvairių muitinių ir mokesčių administravimo institucijų programos valdymo grupės, veikiančios kaip pagalbininkės ir pirmasis valstybių narių muitų ir mokesčių pareigūnų informavimo punktas. Šiuo valdymo modeliu suteikiama galimybė per trumpą laiką, daugiausia kelias savaites, imtis veiksmų siekiant sparčiai reaguoti į naujai atsirandančius poreikius ir kartu užtikrinama įvairios veiklos darna. Atliekant laikotarpio vidurio vertinimą valstybės narės pareiškė, kad yra patenkintos programos valdymo modeliu[9]. Atsižvelgiant į jau dabar didelį programų „Muitinė“ ir „Fiscalis“ suderinamumą ir į Komisijos supaprastinimo politiką nuspręsta pasiūlyti įgyvendinant 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą parengti vieną programą FISCUS. (c) Ar apsvarstyta galimybė pavesti įgyvendinti programą išorės subjektui? Apsvarstyta galimybė būsimą programą pavesti įgyvendinti vykdomajai įstaigai. Įstaigą būtų galima įgalioti vykdyti tokias užduotis, kaip antai pagal programą vykdytinos veiklos atranka, administracinis pasirengimas veiklai ir jos tęsimas, veiklos, dotacijų ir IT sistemų viešųjų pirkimų stebėsena. Vis dėlto atsiradus tokiai vykdomajai įstaigai valdymo struktūra taptų sudėtingesnė, padidėtų koordinavimo ir kontrolės sąnaudos, sprendimų priėmimo procesas būtų sudėtingesnis ir ilgesnis, nes reikėtų papildomų administracinių procedūrų. Dėl to taip pat sumažėtų Komisijos praktinės patirties lygis ir padidėtų turinio suskaidymo palyginti su administraciniais aspektais rizika. Pasirinkus šią galimybę nebūtų užtikrinta pageidaujama nauda veiklai, todėl ji atmesta. Apsvarstytas ir kitas scenarijus – pavesti nacionalinėms administravimo institucijoms visą susijusią IT veiklą, išskyrus CCN/CSI tinklą ir su juo susijusias paslaugas. Pagal šį scenarijų kyla labai didelė rizika, kad laipsniškai atsiras poreikių ir iniciatyvų steigti labiau centralizuotas valdymo struktūras. Šio scenarijaus poveikis būtų panašus į programų nutraukimo padarinius, dėl kurių kiltų pavojus muitinių ir mokesčių administravimo institucijų veiksmingumui ir efektyvumui, sumažėtų muitų sąjungos, o kartu ir prekybininkų vertinimo vienodumas, ir būtų sunkiau užkirsti kelią sukčiavimui arba jį nustatyti. Atsižvelgiant į neigiamą poveikį rezultatams ir veiksmingumui šis scenarijus taip pat atmestas. (d) Ar programoje numatytos bendros IT priemonės, kuriomis būtų galima mažinti paramos gavėjų ir rangovų administracinę naštą? Įgyvendinant programas „Muitinė 2013“ ir „Fiscalis 2013“ dotacijų valdymo palengvinimo priemonėmis jau naudojamasi, nes taikoma bendra veiklos ataskaitų priemonė (angl. Activity Reporting Tool, ART). 5.2.2. Pasiūlymo veiklos rezultatų vertinimas Programos veiksmingumas bus nustatomas taikant vienodus veiklos, poveikio, rezultatų ir pajėgumo rodiklius, susijusius su programos bendraisiais, konkrečiais bei veiklos tikslais ir siejant juos su Komisijos valdymo planu. Išsamus poveikio, rezultatų ir pajėgumo rodiklių sąrašas pateiktas atitinkamų programų poveikio vertinimuose. Komisija nustatė kai kurių programos veiklos tikslų siekius, o kiti bus nustatyti imantis dabartinių programų veiksmų. Visų veiklos tikslų siekius Komisija nustatys prieš pradėdama įgyvendinti 2020 m. programą ir pateiks programos komitetui patvirtinti pagal metinės darbo programos procedūrą. 5.2.3. Ar programos pasiūlymas suderinamas su bendra Komisijos politika? Programa bus prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo, nes bus stiprinama bendroji rinka, didinamas viešojo sektoriaus produktyvumas ir administravimo institucijose skatinama techninė pažanga bei inovacijos, taip pat remiamas užimtumas. Ja bus remiamos pavyzdinės iniciatyvos Europos skaitmeninė darbotvarkė[10], Inovacijų sąjunga[11], Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė[12] ir Integruota globalizacijos eros pramonės politika[13]. Programa taip pat bus remiamas Bendrosios rinkos aktas[14], o atsižvelgiant į neseniai priimtą išsamią intelektinės nuosavybės teisių (INT) strategiją[15], šias teises užtikrinant pasienyje bus skatinamas augimas ir inovacijos. Siekiant apsaugoti Sąjungos ir valstybių narių finansinius interesus programa bus remiamas muitų, įvairių prekybos rinkliavų bei mokesčių rinkimas ir bendra kova su sukčiavimu. Muitų sąjungos veikla vykdoma ES prekybos politika, todėl programa bus padedama įgyvendinti dvišalius ir daugiašalius prekybos susitarimus, rinkti muitus ir taikyti prekybos priemones (pvz., kilmės taisykles), embargą bei kitus apribojimus, kaip numatyta ES prekybos strategijoje[16]. Neseniai muitinėms buvo pavesta vykdyti aplinkos apsaugos funkciją (kuri, inter alia, susijusi su neteisėtu atliekų eksportu, cheminėmis medžiagomis, ozoną ardančiomis medžiagomis, neteisėta miško ruoša ir CITES konvencija). Galiausiai, kaip matyti iš Vidaus saugumo strategijos[17] įgyvendinimo veiksmų plano ir Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų plano[18], muitinių veiksmais ir muitinių, policijos bei kitų teisėsaugos institucijų bendradarbiavimu labai prisidedama prie ES vidaus saugumo. 2011/0341 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos muitų ir mokesčių srities veiksmų programa (FISCUS) ir panaikinami sprendimai Nr. 1482/2007/EB ir Nr. 624/2007/EB EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 33 ir 114 straipsnius, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, įstatymo galią turinčio teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[19], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) daugiametėmis iki 2014 m. taikytomis muitų ir mokesčių srities veiksmų programomis labai palengvintas ir sustiprintas atitinkamai muitinių ir mokesčių institucijų bendradarbiavimas Sąjungoje. Todėl reikėtų užtikrinti tų programų tęstinumą nustatant naują tos pačios srities programą; (2) atsižvelgiant į iki 2014 m. taikytų programų sąsajas ir dokumente Strategijos „Europa 2020“ biudžetas[20] nustatytą Komisijos įsipareigojimą mažinti programų skaičių, muitų ir mokesčių srities bendradarbiavimo programas reikėtų pakeisti viena programa. Be to, nustačius vieną programą bus galima labiau paprastinti ir derinti išsaugant galimybę imtis veiklos atskirose muitų ir mokesčių srityse; (3) programos veikla, t. y. Europos informacinėmis sistemomis, bendrais muitinių ir mokesčių pareigūnų veiksmais ir bendro mokymo iniciatyvomis tikimasi prisidėti prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“[21] įgyvendinimo. Pagal programą bus kuriama veiklos sistema, kuria bus siekiama didinti muitinių ir mokesčių institucijų darbo veiksmingumą, įmonių konkurencingumą, skatinti užimtumą ir padėti apsaugoti Sąjungos finansinius bei ekonominius interesus, todėl bus aktyviai gerinamas muitų sąjungos ir vidaus rinkos veikimas; (4) mokesčių sektoriui skirtą programos dalį reikėtų suderinti su esamais ir būsimais Sąjungos teisės aktais siekiant suteikti galimybę remti galimus naujus Sąjungos mokesčius arba teisės aktus. Įgyvendinant šią programą mokesčiai turėtų apimti ne tik 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvoje 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos[22] nurodytą PVM, 1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyvoje 92/83/EEB dėl akcizų už alkoholį ir alkoholinius gėrimus struktūrų suderinimo[23] nurodytą akcizą už alkoholį, 2011 m. birželio 21 d. Tarybos direktyvoje 2011/64/ES dėl akcizų, taikomų apdorotam tabakui, struktūros ir tarifų[24] nurodytą akcizą už tabako produktus, 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvoje 2003/96/EB, pakeičiančioje Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą[25], nurodytą akcizą už energetikos produktus ir elektros energiją, bet ir visus kitus mokesčius, kuriems taikomi Sąjungos mokesčių teisės aktai, kaip nustatyta 2010 m. kovo 16 d. Tarybos direktyvoje 2010/24/ES dėl savitarpio pagalbos vykdant reikalavimus, susijusius su mokesčiais, muitais ir kitomis priemonėmis[26]; (5) siekiant remti trečiųjų šalių prisijungimo ir asociacijos procesą programoje įvykdžius tam tikras sąlygas leidžiama dalyvauti stojančiosioms šalims, šalims kandidatėms, potencialioms kandidatėms ir šalims partnerėms pagal Europos kaimynystės politiką[27]. Be to, atsižvelgiant į vis intensyvesnius pasaulio ekonomikos tarpusavio ryšius, pravartu suteikti galimybę tam tikroje veikloje dalyvauti ir išorės ekspertams, pvz., trečiųjų šalių pareigūnams, tarptautinių organizacijų atstovams arba ekonominės veiklos vykdytojams; (6) atsižvelgiant į ateinančio dešimtmečio problemas ir uždavinius, reikėtų pritaikyti iki 2014 m. taikytų programų tikslus. Šiuo reglamentu nustatytoje programoje reikėtų skirti daug dėmesio tokioms svarbioms sritims, kaip antai darnus Sąjungos teisės aktų įgyvendinimas, Sąjungos finansinių ir ekonominių interesų apsauga, saugos, saugumo didinimas ir muitinių bei mokesčių institucijų administracinių gebėjimų ugdymas. Tačiau atsižvelgiant į nustatytų naujų uždavinių problemiškumą daugiau dėmesio reikėtų skirti kovai su sukčiavimu, administracinės naštos mažinimui ir prekybos sąlygų gerinimui; (7) įsitikinta, kad iki 2014 m. taikytų programų priemonės buvo tinkamos, todėl jos išlaikytos. Tačiau atsižvelgiant į struktūriškesnio operatyvaus bendradarbiavimo priemonių poreikį įtrauktos tokios papildomos priemonės, kaip antai ekspertų grupės, sudarytos iš Sąjungos ir nacionalinių ekspertų, kuriems pavesta kartu vykdyti užduotis konkrečiose srityse. Be to, atsižvelgiant į naujausius pokyčius, tinkama numatyti galimybę pagal programą imtis veiksmų, kuriais būtų padedama ugdyti administracinius gebėjimus siekiant teikti konkrečią paramą toms šalims, kurioms jos reikia; (8) Europos informacinės sistemos yra labai svarbios stiprinant Sąjungos muitų ir mokesčių sistemas, todėl jas reikėtų ir toliau finansuoti pagal programą. Be to, turėtų būti įmanoma į programą įtraukti naujas pagal Sąjungos teisės aktus nustatytas su muitais ir mokesčiais susijusias informacines sistemas. Kad būtų galima didinti muitinių ir mokesčių administravimo institucijų lankstumą ir veiksmingumą, šios naujos sistemos turėtų būti pagrįstos bendro plėtojimo modeliais ir šiuolaikiška IT struktūra; (9) pagal programą rengiant bendro mokymo kursus reikėtų ugdyti ir žmogiškųjų išteklių gebėjimus. Muitinių ir mokesčių pareigūnai turi plėsti ir atnaujinti žinias bei įgūdžius, kad galėtų tenkinti Sąjungos poreikius. Programa turėtų būti labai svarbi, nes didinant paramą muitinių ir mokesčių institucijų pareigūnų bei ekonominės veiklos vykdytojų mokymui ja bus galima veiksmingai ugdyti žmogiškųjų išteklių gebėjimus. Šiuo tikslu dabartinį Sąjungos bendro mokymo metodą, kuris buvo daugiausia pagrįstas centrinės e. mokymosi programos plėtra, reikėtų plėtoti toliau, kad būtų galima parengti daugialypę Sąjungos paramos mokesčių srities mokymui programą; (10) siekiant suderinti programos trukmę su xxx Tarybos reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa[28], nustatytos daugiametės finansinės programos trukme, programą reikėtų įgyvendinti septynerius metus; (11) reikėtų nustatyti viso programos laikotarpio finansinį paketą, kuris būtų svarbiausias orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai vykdant kasmetinę biudžetinę procedūrą, kaip apibrėžta 201Z m. YY XX d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo [17] punkte; (12) atsižvelgiant į Komunikate dėl biudžeto peržiūros[29] nustatytą Komisijos įsipareigojimą derinti ir paprastinti finansavimo programas, ištekliais reikėtų dalytis su kitomis Sąjungos finansavimo priemonėmis, jei numatyta programos veikla siekiama įvairioms finansavimo priemonėms bendrų tikslų, bet atmetant dvigubo finansavimo galimybę. Siekiant remti muitų sąjungos veikimą, šios programos veiksmais reikėtų užtikrinti darnų Sąjungos išteklių naudojimą; (13) finansiniam šio reglamento įgyvendinimui būtinos priemonės priimamos pagal xxx Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. xxx/20xx dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ir xxx Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. xxx/20xx, kuriuo nustatomos išsamios xxx Tarybos reglamento Nr. xxx/20xx (EB, Euratomas) įgyvendinimo taisyklės (nurodyti naują finansinį reglamentą ir įgyvendinimo aktą); (14) Sąjungos finansinius interesus reikėtų apsaugoti tinkamomis priemonėmis per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, netinkamai išmokėtų arba panaudotų lėšų atgavimą ir, jei reikia, sankcijas; (15) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas įgyvendinimo įgaliojimai suteikiami Komisijai. Šie įgaliojimai turėtų būti vykdomi pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[30]; (16) kadangi reikiamų veiksmų, t. y. nustatyti daugiametę programą siekiant gerinti vidaus rinkos mokesčių sistemų veikimą ir muitų sąjungos veikimą, tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, nes jos negali veiksmingai bendradarbiauti ir vykdyti koordinavimo, būtino siekiant įgyvendinti programą, ir kadangi dėl šios programos poveikio tų tikslų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones laikydamasi ESS 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; (17) įgyvendinti programą Komisijai turėtų padėti programos FISCUS komitetas. Pagrindinės šio komiteto kompetencijos sritys susijusios su metinėmis darbo programomis; (18) šiuo reglamentu reikėtų pakeisti 2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1482/2007/EB, nustatantį Bendrijos programą mokesčių sistemų veikimui vidaus rinkoje gerinti (Fiscalis 2013) ir panaikinantį Sprendimą Nr. 225/2002/EB[31], ir 2007 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 624/2007/EB, nustatantį Bendrijos muitinių veiksmų programą (Muitinė 2013)[32]. Todėl šiuos sprendimus reikėtų panaikinti, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I skyrius Bendrosios nuostatos 1 straipsnis Dalykas 1. Siekiant gerinti muitų sistemų veikimą vidaus rinkoje ir muitų sąjungos veikimą šiuo reglamentu nustatoma daugiametė veiksmų programa FISCUS (toliau – programa). 2. Programą sudaro muitų ir mokesčių sektoriams skirtos dalys. 3. Programa įgyvendinama nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. 2 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: a) „muitinės arba mokesčių institucijos“ – už muitų arba mokesčių taisyklių taikymą atsakingos valdžios institucijos; b) „išorės ekspertai“ – 1) vyriausybinių institucijų atstovai, taip pat iš programoje nedalyvaujančių šalių, pagal 3 straipsnio 1 ir 2 dalis, 2) ekonominės veiklos vykdytojai ir jų organizacijos, 3) tarptautinių ir kitų susijusių organizacijų atstovai, c) „mokesčiai“ – 1) Direktyvoje 2006/112/EB nurodytas pridėtinės vertės mokestis, 2) Direktyvoje 92/83/EEB nurodytas akcizas už alkoholį, 3) Direktyvoje 2011/64/ES nurodytas akcizas už tabako produktus, 4) Direktyvoje 2003/96/EB nurodyti energetikos produktų ir elektros energijos mokesčiai, 5) visi kiti mokesčiai, kuriems taikomas Direktyvos 2010/24/ES 2 straipsnio 1 dalies a punktas. 3 straipsnis Dalyvavimas programoje 1. Programoje dalyvaujančios šalys – valstybės narės ir 2 dalyje nurodytos šalys, jei įvykdytos 2 ir 3 dalyse nurodytos sąlygos. 2. Programoje gali dalyvauti bet kuri iš šių šalių: a) stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios kandidatės, kurioms taikoma pasirengimo narystei strategija, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus, bendrąsias nuostatas ir sąlygas, nustatytas atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose, Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose; b) šalys partnerės pagal Europos kaimynystės politiką, jei jos yra pakankamai suderinusios atitinkamus savo teisės aktus ir administracinius metodus su Sąjungos teisės aktais ir metodais; susijusios šalys partnerės dalyvauja programoje pagal nuostatas, kurios kartu su šiomis šalimis nustatomos sudarius bendruosius susitarimus dėl jų dalyvavimo Sąjungos programose. 3. Išorės ekspertai gali dalyvauti pagal programą organizuojamoje veikloje, jei tai naudinga siekiant 4 ir 5 straipsniuose nurodytų tikslų. Šie ekspertai pasirenkami atsižvelgiant į jų gebėjimus, patirtį ir žinias, kurių reikia konkrečiai veiklai. 4 straipsnis Bendrasis tikslas Bendrasis programos tikslas – remti muitų sąjungos veikimą ir stiprinti vidaus rinką gerinant mokesčių sistemų veikimą bendradarbiaujant programoje dalyvaujančioms šalims, jų muitinių ir mokesčių institucijoms, šių institucijų pareigūnams ir išorės ekspertams. Šio tikslo įgyvendinimas bus vertinamas, inter alia, pagal rodiklį, pagrįstą tuo, kaip pasikeitė suinteresuotųjų programos subjektų požiūris į programos įnašą gerinant muitų sąjungos veikimą ir stiprinant vidaus rinką. 5 straipsnis Konkretūs tikslai 1. Programa siekiama šių konkrečių tikslų: a) remti Sąjungos teisės aktų rengimą, darnų taikymą ir veiksmingą įgyvendinimą muitų ir mokesčių srityse, b) prisidėti prie veiksmingo muitinių ir mokesčių institucijų veikimo gerinant jų administracinius gebėjimus ir mažinant administracinę naštą, c) užkirsti kelią sukčiavimui, mokesčių slėpimui ir didinti konkurencingumą, saugą bei saugumą stiprinant bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis, kitomis vyriausybinėmis institucijomis, trečiosiomis šalimis, ekonominės veiklos vykdytojais ir jų organizacijomis, d) didinti Europos įmonių konkurencingumą gerinant prekybos sąlygas ir mažinant atitikties sąnaudas, e) apsaugoti finansinius ir ekonominius Europos Sąjungos ir jos valstybių narių interesus kovojant su sukčiavimu ir mokesčių slėpimu, f) muitų sektoriuje – padėti muitinėms apsaugoti Europos piliečius ir ekonomiką saugos ir saugumo požiūriu, taip pat saugoti aplinką. 2. Kiekvieno nurodyto konkretaus tikslo įgyvendinimas vertinamas pagal rodiklį, pagrįstą suinteresuotųjų programos subjektų požiūriu į programos įnašą įgyvendinant konkrečius tikslus. II skyrius Reikalavimus atitinkantys veiksmai 6 straipsnis Reikalavimus atitinkantys veiksmai Pagal programą 13 straipsnyje nurodytoje metinėje darbo programoje nustatytomis sąlygomis teikiama finansinė parama šių rūšių veiksmams: a) Bendro pobūdžio bendri operatyvaus bendradarbiavimo ir koordinavimo veiksmai: 1) seminarai ir praktiniai mokymai; 2) valdymo grupės, kurioms pavesta valdyti ir koordinuoti jų kompetencijai priklausančius veiksmus; 3) projektų grupės, kurias sudaro ribotas skaičius šalių ir kurios veikia tam tikrą laikotarpį siekdamos iš anksto nustatyto tikslo ir tiksliai aprašyto rezultato; 4) darbo vizitai, kuriuos rengia programoje dalyvaujančios arba trečiosios šalys, siekdamos sudaryti sąlygas pareigūnams įgyti praktinės darbo patirties ar žinių atitinkamai muitinės ir mokesčių klausimais, arba jas praplėsti; jei darbo vizitus rengia trečiosios šalys, programos reikalavimus atitinka tik kelionės ir pragyvenimo (apgyvendinimo ir dienpinigių) išlaidos; 5) ekspertų grupės – struktūrinio bendradarbiavimo forma; jos yra nenuolatinės arba nuolatinės ir jose sutelkiama praktinė patirtis siekiant atlikti užduotis konkrečiose srityse arba vykdyti operatyvinę veiklą, prireikus naudojantis bendradarbiavimo internetu paslaugomis, administracine pagalba ir infrastruktūra bei įranga; 6) viešojo administravimo gebėjimų ugdymas ir pagalbiniai veiksmai; 7) tyrimai; 8) ryšių projektai; 9) visi kiti veiksmai, kuriais remiami 4 ir 5 straipsniuose nustatyti bendrasis ir konkretūs tikslai. b) Konkretūs bendri muitų sektoriaus veiksmai, apimantys: stebėseną, kurią vykdo iš Komisijos ir programoje dalyvaujančių šalių pareigūnų sudarytos jungtinės grupės, siekdamos analizuoti muitinių praktiką, nustatyti taisyklių įgyvendinimo sunkumus ir, jei reikia, teikti sąjungos taisyklių ir darbo metodų pritaikymo pasiūlymus. c) Konkretūs bendri mokesčių sektoriaus veiksmai, apimantys: daugiašalę kontrolę, kurią rengia dvi arba daugiau programoje dalyvaujančių šalių, įskaitant bent vieną valstybę narę, siekdamos atlikti koordinuotą vieno arba kelių susijusių apmokestinamųjų asmenų mokestinės prievolės kontrolę. d) IT pajėgumų didinimas, t. y. II priedo 4 punkte nurodytų šių sistemų Sąjungos komponentų plėtojimas, techninė priežiūra, naudojimas ir kokybės kontrolė: 1) Europos informacinės sistemos, nustatytos II priedo 1, 2 ir 3 punktuose, ir 2) naujos Europos informacinės sistemos, nustatytos pagal Sąjungos teisės aktus. e) Žmogiškųjų išteklių gebėjimų ugdymas: bendro mokymo veiksmai, kuriais remiamas reikiamų su muitais ir mokesčiais susijusių profesinių gebėjimų ir žinių įgijimas. 7 straipsnis Konkrečios bendrų veiksmų įgyvendinimo nuostatos 1. Programoje dalyvaujančios šalys užtikrina, kad dalyvauti bendruose veiksmuose būtų skiriami tinkamo profilio ir kvalifikacijos pareigūnai. 2. Programoje dalyvaujančios šalys imasi reikiamų bendrų veiksmų įgyvendinimo priemonių, visų pirma savo muitinėse arba mokesčių institucijose didindamos informuotumą apie tuos veiksmus ir užtikrindamos optimalų pasiektų rezultatų naudojimą. 8 straipsnis Konkrečios Europos informacinių sistemų įgyvendinimo nuostatos 1. Komisija ir programoje dalyvaujančios šalys užtikrina II priedo 1, 2 ir 3 punktuose nurodytų Europos informacinių sistemų plėtrą, naudojimą ir tinkamą techninę priežiūrą. 2. Bendradarbiaudama su programoje dalyvaujančiomis šalimis Komisija koordinuoja II priedo 1, 2 ir 3 punktuose nurodytų sistemų ir infrastruktūros Sąjungos ir ne Sąjungos komponentų kūrimo ir veikimo aspektus, būtinus siekiant užtikrinti šių komponentų tinkamumą naudoti, tarpusavio ryšius ir nuolatinį tobulinimą. 9 straipsnis Konkrečios bendro mokymo įgyvendinimo nuostatos 1. Programoje dalyvaujančios šalys į savo nacionalines mokymo programas įtraukia bendrai parengtą mokymo turinį, įskaitant elektroninio mokymosi modulius, mokymo programas ir bendrai sutartus mokymo standartus. 2. Programoje dalyvaujančios šalys užtikrina savo pareigūnų dalyvavimą pirminio ir tęstinio mokymo kursuose, kurie būtini siekiant įgyti mokymo programose nustatytus bendruosius profesinius įgūdžius ir žinias. 3. Programoje dalyvaujančios šalys pasirūpina kalbų mokymu, kurio reikia, kad pareigūnų kalbų mokėjimo lygis būtų pakankamas, kad jie galėtų dalyvauti programoje. III skyrius Finansinė programa 10 straipsnis Finansinė programa 1. Programos įgyvendinimo finansinio paketo dydis – 777 600 000 EUR (dabartinėmis kainomis). 2. Programos finansiniai asignavimai taip pat gali apimti išlaidas, susijusias su parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, kurios reikia valdant programą ir siekiant jos tikslų, pvz., tyrimais, ekspertų susitikimais, informavimo ir komunikacine veikla, įskaitant bendrą informavimą apie Europos Sąjungos politikos prioritetus, jei jie susiję su bendraisiais šio reglamento tikslais, išlaidas, susijusias su IT tinklais, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama informacijos tvarkymui ir keitimuisi ja, taip pat visas kitas techninės ir administracinės pagalbos išlaidas, kurias Komisija patiria valdydama programą. 11 straipsnis Intervencijos rūšys 1. Komisija įgyvendina programą pagal Finansinį reglamentą. 2. Sąjungos finansinė parama 6 straipsnyje nurodytiems veiksmams yra: a) dotacijos; b) viešųjų pirkimų sutartys; c) 3 straipsnio 3 dalyje nurodytų išorės ekspertų patirtų sąnaudų kompensavimas. 3. Dotacijoms taikoma 100 proc. tinkamų finansuoti sąnaudų bendro finansavimo norma, jei tai kelionės ir apgyvendinimo, renginių organizavimo ir dienpinigių sąnaudos. Ši norma taikoma visiems reikalavimus atitinkantiems veiksmams, išskyrus ekspertų grupes. Šios kategorijos reikalavimus atitinkantiems veiksmams taikytina bendro finansavimo norma, jei šiems veiksmams reikia skirti dotacijas, bus nustatyta metinėse darbo programose. 12 straipsnis Sąjungos finansinių interesų apsauga 1. Komisija imasi tinkamų priemonių, kuriomis užtikrinama, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus ES finansiniai interesai būtų apsaugomi taikant sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veikos prevencijos priemones, vykdant veiksmingus patikrinimus ir išieškant netinkamai išmokėtas sumas, o nustačius pažeidimus – taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas. 2. Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai įgalioti remiantis dokumentais ir atliekant kontrolę bei patikrinimus vietoje atlikti visų dotacijos gavėjų ir Sąjungos lėšų gavusių rangovų bei subrangovų auditą. 3. Siekdama nustatyti, ar būta sukčiavimo, korupcijos arba kitos Europos Sąjungos finansinius interesus veikiančios neteisėtos veikos, susijusios su dotacijos susitarimu arba sprendimu dėl dotacijos skyrimo arba sutartimi dėl Sąjungos finansavimo, atvejus Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[33] nustatytomis sąlygomis atlikti tiesiogiai arba netiesiogiai su tokiu finansavimu susijusių ekonominės veiklos vykdytojų kontrolę ir patikrinimus vietoje. 4. Nepažeidžiant pirmesnių 1, 2 ir 3 dalių, įgyvendinant šį reglamentą sudaromuose bendruosiuose susitarimuose, Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, dotacijos susitarimuose arba sprendimuose dėl dotacijos skyrimo arba sutartyse Komisija, Audito Rūmai ir OLAF įgaliojami atlikti tokius auditus, kontrolę ir patikrinimus vietoje. IV skyrius Įgyvendinimo įgaliojimai 13 straipsnis Darbo programa 1. Komisija įgyvendina programą vykdydama kiekvienos programos dalies metinę darbo programą, kurioje nurodyti programos prioritetai, biudžeto paskirstymas ir veiksmams skiriamų dotacijų vertinimo kriterijai. Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal 14 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą ir Finansinį reglamentą. 2. Rengdama muitų sektoriaus metinę darbo programą Komisija atsižvelgia į bendrą su muitų politika susijusį požiūrį; jis nuolat pritaikomas prie naujų Komisijos ir valstybių narių partnerystės pokyčių Muitų politikos grupėje, kurią sudaro Komisijos ir valstybių narių muitinių vadovai arba jų atstovai. Komisija reguliariai informuoja Muitų politikos grupę apie programos muitų sektoriui skirtos dalies įgyvendinimo priemones. 14 straipsnis Komiteto procedūra 1. Komisijai padeda programos FISCUS komitetas. Komitetas gali susirinkti dvejopos sudėties: vienos sudėties komitetas nagrinėja programos muitų sektoriui skirtos dalies, o kitos sudėties komitetas – mokesčių sektoriui skirtos dalies aspektus. Tai komitetas, apibrėžtas Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. V skyrius Stebėsena ir vertinimas 15 straipsnis Programos veiksmų stebėsena 1. Bendradarbiaudama su programoje dalyvaujančiomis šalimis Komisija, stebėdama programą ir jos veiksmus, seka, kaip įgyvendinami veiksmai. 2. 5 straipsnio 2 dalyje nurodyti pagrindiniai veiklos rodikliai taikomi, be kita ko, programos rezultatams ir poveikiui vertinti. Šie rezultatai ir poveikis vertinami lyginant su pradinėmis iš anksto apibrėžtomis aplinkybėmis, atitinkančiomis padėtį iki programos įgyvendinimo. 16 straipsnis Vertinimas 1. Komisija užtikrina programos laikotarpio vidurio ir galutinį vertinimą daugiausia dėmesio skirdama susijusiems vertinimo klausimams, kad jis būtų atliktas laiku ir jo rezultatus būtų galima panaudoti sprendimų priėmimo procese. Rezultatai įtraukiami į sprendimus dėl galimo tolesnių programų atnaujinimo, keitimo arba sustabdymo. Šiuos vertinimus atlieka nepriklausomas išorės vertintojas. 2. Ne vėliau kaip iki 2018 m. vidurio Komisija parengia laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitą apie pasiektus programos veiksmų tikslus, išteklių naudojimo veiksmingumą ir papildomą programos naudą Europai. Šioje ataskaitoje taip pat vertinamas paprastinimas, tolesnis tikslų aktualumas ir programos įnašas įgyvendinant Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetus. 3. Ne vėliau kaip iki 2021 m. pabaigos Komisija parengia galutinę vertinimo ataskaitą apie programos ilgalaikį poveikį ir rezultatų tvarumą. 4. Programoje dalyvaujančios šalys Komisijos prašymu teikia visus duomenis ir informaciją, kurių reikia rengiant Komisijos laikotarpio vidurio ir galutinę vertinimo ataskaitas. VI skyrius Baigiamosios nuostatos 17 straipsnis Panaikinimas Sprendimai Nr. 1482/2007/EB ir Nr. 624/2007/EB panaikinami nuo 2014 m. sausio 1 d. Tačiau finansiniams įsipareigojimams, susijusiems su veiksmais, vykdomais pagal šiuos sprendimus, šie sprendimai toliau taikomi tol, kol minėti įsipareigojimai įvykdomi. 18 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas PRIEDAS I. Programos veiklos tikslai Vieno arba kelių konkrečių 5 straipsnyje nurodytų tikslų įgyvendinimo ir stebėsenos veiklos tikslai yra šie: 1. Imtis veiksmų siekiant gerinti bendrą Sąjungos muitų ir mokesčių teisės aktų supratimą ir įgyvendinimą; 2. Remti ir palengvinti bendrą operatyvinę muitų ir mokesčių srities veiklą; 3. Plėtoti ir prižiūrėti Europos muitų ir mokesčių informacines sistemas; 4. Ugdyti muitų ir mokesčių pareigūnų bei išorės ekspertų muitų ir mokesčių srities įgūdžius ir kompetenciją; 5. Remti muitinių, mokesčių institucijų ir išorės suinteresuotųjų subjektų elektroninio administravimo plėtrą; 6. Imtis su muitais ir mokesčiais susijusių veiksmų įtraukiant į juos trečiąsias šalis ir išorės ekspertus; 7. Remti gerosios patirties nustatymą ir dalijimąsi ja; 8. Steigti ekspertų grupes siekiant kartu atlikti konkrečias operatyvines užduotis. II. Europos informacinės sistemos ir jų Sąjungos komponentai Nurodyti 6 straipsnio d dalyje. 1. Bendros Europos informacinės sistemos yra šios: a) bendrasis ryšių tinklas / bendroji sistemų sąsaja (angl. common communications network/common systems interface, CCN/CSI), CCN mail3, CSI bridge, http bridge, CCN LDAP ir susijusios priemonės, CCN saityno portalas, CCN stebėsena; b) pagalbinės sistemos, ypač CCN taikomosios programos sąrankos priemonė, automatizuoto tiekimo valdymo priemonė (angl. Tool for Automated Supply Management, TASMAN), veiklos ataskaitų priemonė (angl. Activity Reporting Tool, ART2), Mokesčių ir muitų sąjungos GD elektroninio projektų valdymo internetu priemonė (angl. Taxud Electronic Management of Project Online, TEMPO), paslaugų valdymo priemonė (angl. Service Management Tool, SMT), vartotojų valdymo priemonė (angl. User Management System, UM), sistema BPM, prieinamumo prietaisų skydelis ir AvDB, IT paslaugų valdymo portalas, katalogų ir naudotojų prieigos valdymas; c) muitų ir mokesčių programos informacinė ir ryšių erdvė (angl. Programme information and communication space, PICS). 2. Muitų srities Europos informacinės sistemos yra šios: a) muitais apmokestinamų prekių gabenimo sistemos, ypač (Naujoji) kompiuterizuota tranzito sistema (N)CTS), Rusijos NCTS TIR, eksporto kontrolės sistema (ECS) ir importo kontrolės sistema (ICS); pagalbinės šių sistemų taikomosios programos arba komponentai yra šie: duomenų mainų su trečiosiomis šalimis sistema (SPEED bridge), SPEED Edifact Converter Node (SPEED-ECN), standartinė SPEED testavimo taikomoji programa (angl. Standard SPEED Test Application, SSTA), standartinė tranzito testavimo taikomoji programa (angl. Standard Transit Test Application, STTA), tranzito testavimo taikomoji programa (angl. Transit Test Application, TTA), centrinė paslaugų ir bazinių duomenų sistema (angl. Central Services/Reference Data, CSRD), centrinė paslaugų ir valdymo informacijos sistema (angl. Central Services/Management Information System, CS/MIS); b) Bendrijos rizikos valdymo sistema (CRMS), apimanti rizikos informacijos formas (RIF) ir bendrų profilių CPCA funkcines sritis; c) ekonominės veiklos vykdytojų sistema (EOS), apimanti ekonominės veiklos vykdytojų registravimo ir identifikavimo (EORI), įgaliotųjų ekonominių operacijų vykdytojų (AEO), reguliarių vežimo paslaugų (RSS) ir abipusio pripažinimo susitarimų su šalimis partnerėmis funkcines sritis; Generic Web Service yra pagalbinis šios sistemos komponentas; d) tarifo sistema (TARIC3), kuri yra bazinių duomenų sistema, naudojama kitose taikomosiose programose, pvz., kvotų valdymo sistemoje (QUOTA2), stebėjimo valdymo ir stebėsenos sistemoje (SURV2), Europos privalomosios tarifinės informacijos sistemoje (EBTI3), Europos cheminių medžiagų muitų registre (ECICS2); Kombinuotosios nomenklatūros (KN) ir sustabdymo (Suspensions) taikomosiomis programomis valdoma teisinė informacija, tiesiogiai susijusi su tarifo sistema; e) kontrolės taikomosios programos, visų pirma prekių pavyzdžių valdymo sistema (angl. Specimen Management System, SMS) ir perdirbimo procedūrų informacinė sistema (angl. Information System for Processing Procedures, ISPP); f) kovos su klastojimu ir piratavimu sistema (angl. anti-COunterfeit and anti-PIracy System, COPIS); g) duomenų platinimo sistema (angl. Data Dissemination System, DDS2), kuria valdoma visa informacija, su kuria visuomenė gali susipažinti internetu; h) kovos su sukčiavimu informacinė sistema (angl. Anti-Fraud Information System, AFIS). 3. Mokesčių srities Europos informacinės sistemos yra šios: a) su PVM susijusios sistemos, visų pirma PVM informacijos mainų sistema (VIES) ir VAT refund, įskaitant pirminę taikomąją VIES programą, VIES stebėsenos priemonę, mokesčių statistikos sistemą, VIES-on-the-web, VIES-on-the-web sąrankos priemonę, VIES ir VAT refund testavimo priemones, PVM skaičių algoritmus, PVM elektroninių formų mainus, VAT on e-Services (VoeS); VoeS testavimo priemonę, VAT eforms testavimo priemonę; b) su išieškojimu susijusios sistemos, visų pirma reikalavimų išieškojimo elektroninės formos, suvienodinto dokumento, kuriuo leidžiama vykdyti reikalavimą (angl. Uniform Instrument Permitting Enforcement, UIPE), elektroninės formos ir suvienodinta pranešimo forma (angl. Uniform Notification Form, UNF); c) su tiesioginiu apmokestinimu susijusios sistemos, visų pirma santaupų apmokestinimo sistema, santaupų apmokestinimo testavimo priemonė, tiesioginio apmokestinimo elektroninės formos, mokesčių identifikacinių numerių sistema TIN-on-the-web, mainai, susiję su Direktyvos 2011/16/ES 8 straipsniu, ir susijusios testavimo priemonės; d) kitos su apmokestinimu susijusios sistemos, visų pirma Europos mokesčių duomenų bazė (TEDB), OECD šalių CCN/Mail; e) akcizo sistemos, ypač akcizo duomenų mainų sistema (angl. System for Exchange of Excise Data, SEED), akcizais apmokestinamų prekių gabenimo ir kontrolės sistema (angl. Excise Movement and Control System, EMCS), judėjimo tikrinimo sistemos (angl. Movement Verification System, MVS) elektroninės formos, testavimo taikomoji programa (TA); f) kitos centrinės sistemos, ypač valstybių narių ryšių ir informacinė taikomoji programa (angl. Member States Communication and Information Application, MSCIA), savitarnos testavimo sistema (angl. Self-Service Testing System, SSTS), su apmokestinimu susijusi statistikos sistema, centrinė taikomoji saityno formų programa, centrinė akcizo paslaugų ir valdymo informacinė sistema (angl. Central Services / Management Information System for Excise, CS/MISE). 4. Europos informacinių sistemų Sąjungos komponentai yra šie: a) IT ištekliai, pvz., aparatinė įranga, programinė įranga ir sistemos tinklo ryšiai, įskaitant susijusią duomenų infrastruktūrą; b) IT paslaugos, kurių reikia remiant sistemų plėtrą, techninę priežiūrą ir veikimo gerinimą; c) visi kiti elementai, kuriuos dėl veiksmingumo, saugumo ir racionalizavimo Komisija nustatė kaip bendrus programoje dalyvaujančioms šalims. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGBS sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos muitų ir mokesčių srities veiksmų programa (FISCUS) ir panaikinami sprendimai Nr. 1482/2007/EB ir Nr. 624/2007/EB 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGBS sistemoje[34] 1404. Muitų politika 1405. Mokesčių politika 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[35] X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Siūloma programa FISCUS bus prisidedama prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“[36] įgyvendinimo 1) gerinant bendrosios rinkos veikimą, 2) sukuriant sistemą, kuria būtų remiama viešojo sektoriaus našumo didinimo veikla ir 3) skatinant techninę pažangą ir inovacijas nacionalinėse ir Europos muitinėse ir mokesčių administravimo institucijose. Mokesčių dalis Šia programa pirmiausia bus remiama pavyzdinės iniciatyvos Europos skaitmeninė darbotvarkė[37], Inovacijų sąjunga[38] ir Integruota globalizacijos eros pramonės politika[39]. Nacionalinėms mokesčių administravimo institucijoms bus padedama tapti visavertėmis elektroninėmis mokesčių administravimo institucijomis, o pažangiau įgyvendinant Sąjungos mokesčių teisės aktus bus mažinama ir mokesčių mokėtojų administracinė našta. Programa taip pat bus remiamas Bendrosios rinkos aktas[40], ypač kai kurios pagrindinės mokesčių politikos sritys, į kurias atkreiptas dėmesys šiame teisės akte, ir su mokesčių mokėtojų naštos mažinimu susijusios sritys. Būsimomis politikos iniciatyvomis, kurios bus remiamos ir kurias bus padedama įgyvendinti pagal programą, pvz., pasiūlyta Energijos mokesčių direktyva, naująja PVM strategija, įmonėms skirta bendra konsoliduotąja pelno mokesčio baze ir piliečių tarpvalstybinių mokesčių kliūčių šalinimo iniciatyvomis, bus labai prisidedama siekiant Bendrosios rinkos akto tikslų. Muitų dalis Muitų sąjunga yra labai svarbi vidaus rinkai. Prekių vidaus rinkoje be sienų reikia, kad iš trečiųjų šalių kilusias prekes būtų leidžiama pateikti rinkai arba išleisti į apyvartą tik įsitikinus, kad jos atitinka formalumus ir kitus reikalavimus; tada jos gali laisvai judėti ES teritorijoje. Muitinės remia sąžiningų, konkurencingų vidaus rinkos sąlygų sudarymą vienodai taikant bendras taisykles ir teisės aktus. Jos remia augimą ir inovacijas vidaus rinkoje, pvz., pasienyje užtikrindamos intelektinės nuosavybės teises (INT) (taip pat žr. Europos kovos su prekių klastojimu ir piratavimu veiksmų planą[41] ir neseniai Komisijos priimtą naują bendrosios rinkos INT strategiją). Iš neseniai vykusių viešų konsultacijų[42] dėl bendrosios rinkos ateities atsiliepimų matyti, kad pramonės asociacijos labai daug tikisi iš tolesnių ES kovos su prekių klastojimu ir piratavimu veiksmų. Statistiniais muitinių intelektinės nuosavybės teisių srities veiklos duomenimis patvirtinta, kad muitinės atlieka labai svarbų vaidmenį veiksmingai užtikrinant INT[43]. Be to, programa bus remiamos labai įvairios muitų sąjungos politikos priemonės. Pvz., renkant muitus ir įvairias prekybos rinkliavas bei mokesčius ir bendrai kovojant su sukčiavimu bus apsaugomi ES ir valstybių narių finansiniai interesai. 2010 m. maždaug 12,3 proc. (15,7 mlrd. EUR) ES biudžeto sudarė tradiciniai nuosavi ištekliai[44]. Muitų sąjunga vykdo ES prekybos politikos veiklą – įgyvendina dvišalius ir daugiašalius prekybos susitarimus, renka muitus ir taiko prekybos priemones (pvz., kilmės taisykles), embargą ir kitus apribojimus. 2010 lapkričio mėn. paskelbtame konsultacijoms skirtame dokumente Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis[45] atkreiptas dėmesys į tarptautinio muitinių bendradarbiavimo darbotvarkę įgyvendinant dvišalius susitarimus ir Pasaulio muitinių organizacijoje. Jame pabrėžiama, kad veiksmingomis muitinių procedūromis mažinamos prekiautojams sumažėja atitikties sąnaudos, sudaromos geresnės sąlygos teisėtai prekybai ir tampa lengviau užkirsti kelią didėjančiam pavojui, susijusiam su saugumu, sauga ir intelektinės nuosavybės teisėmis. Muitų sąjungos vaidmuo didinant ES vidaus saugumą vis svarbesnis ir, kaip matyti iš Vidaus saugumo strategijos[46] įgyvendinimo veiksmų plano ir Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų plano[47], jo svarba toliau didės. Be to, muitų srities veiksmais ir muitinių, policijos ir kitų teisėsaugos institucijų bendradarbiavimu padedama siekti visuotinių saugumo tikslų, pvz., kovoti su pinigų plovimu, organizuotu tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir terorizmu. 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGBS veikla Konkretūs tikslai ir atitinkama VGV / VGBS veikla Atitinkama VGBS veikla yra muitų politika (1404) ir mokesčių politika (1405). Konkretūs programos tikslai yra šie: 1) remti Sąjungos teisės aktų rengimą, darnų taikymą ir veiksmingą įgyvendinimą muitų ir mokesčių srityse; 2) prisidėti prie veiksmingo muitinių ir mokesčių institucijų veikimo gerinant jų administracinius gebėjimus ir mažinant administracinę naštą; 3) užkirsti kelią sukčiavimui, mokesčių slėpimui ir didinti konkurencingumą, saugą bei saugumą stiprinant bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis, kitomis vyriausybinėmis institucijomis, trečiosiomis šalimis, ekonominės veiklos vykdytojais ir jų organizacijomis; 4) didinti Europos įmonių konkurencingumą sudarant geresnes sąlygas prekybai ir mažinant atitikties sąnaudas; 5) apsaugoti finansinius ir ekonominius Europos Sąjungos ir jos valstybių narių interesus kovojant su sukčiavimu ir mokesčių slėpimu; 6) padėti muitinėms apsaugoti Europos piliečius ir ekonomiką saugos ir saugumo požiūriu, taip pat saugoti aplinką. 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms). Muitų požiūriu, perduodamos savo įgaliojimus Europos Sąjungai – muitų sąjunga priklauso išimtinei ES kompetencijai – valstybės narės ipso facto sutarė, kad muitų srities veiksmų geriau imtis ES lygmeniu. Vis dėlto vien ES teisine sistema neužtikrinamas tinkamas muitų sąjungos veikimas. Siekiant užtikrinti, kad ES muitų teisės aktai būtų taikomi vienodai ir darniai, kad nesiskirtų prekybininkų vertinimas, sukčiavimo prevencija ir teisiniai įsipareigojimai, reikia imtis programoje „Muitinė“ numatytų papildomų paramos priemonių. Be to, daug muitų srities veiksmų yra tarpvalstybiniai, jie apima ir veikia visas 27 valstybes nares, todėl pavienės valstybės narės negali jų įgyvendinti veiksmingai ir efektyviai. Siekiant remti europinio masto muitinių darbą, išvengti vidaus rinkos iškraipymų ir padėti veiksmingai apsaugoti ES sienas reikia imtis veiksmų ES lygmeniu. Muitų sąjungos finansavimas pagrįstas solidarumo ir atsakomybės pasidalijimo principais. Jei reikia veiksmingų priemonių, bet tam tikros valstybės narės jų negali užtikrinti, nukenčia visa sąjunga. ES intervencijos reikia siekiant išsaugoti ES viešąsias gėrybes, kai ES poreikio (pvz., užtikrinti saugumą) tam tikros valstybės narės negali tinkamai patenkinti. Tokiais atvejais imantis ES veiksmų bendrai finansuojamas techninių pajėgumų didinimas, kad nepaisant riboto tam tikrų valstybių narių pajėgumo būtų galima užtikrinti reikiamą veiksmingą kontrolę. Siūloma programa siekiama gerinti mokesčių administravimo institucijų bendradarbiavimą, teikti šio bendradarbiavimo gerinimo mechanizmus, priemones ir reikiamą finansavimą šiems tikslams siekti. Todėl Komisijai įgyvendinus šią programą nebus dar labiau suderintos nacionalinės mokesčių sistemos, bet bus galima mažinti neigiamą 27 mokesčių sistemų taikymo poveikį, pvz., sukčiavimą, konkurencijos iškraipymus, administravimo institucijų ir įmonių administracinę naštą, mažiausių mokesčių paiešką ir pan. Todėl siūloma priemonė yra aiški vidaus rinkos paramos priemonė, nes ją taikant bus galima gerinti įvairių mokesčių sistemų veikimą vidaus rinkoje. Nors už nacionalinių mokesčių sistemų valdymą atsako valstybės narės, iš pasiūlymo poveikio vertinime nustatytų problemų aiškiai matyti, kad reikia intensyvesnio nei dabar administracinio mokesčių institucijų bendradarbiavimo. Bendradarbiaudamos ES lygmeniu mokesčių institucijos gali plėtoti sąveiką, išvengti dubliavimo ir dalytis gerąja patirtimi visose su mokesčiais susijusiose, pvz., verslo inžinerijos, IT, tarptautinio bendradarbiavimo ir kitose srityse. Įsitikinta, kad pagal dabartinę programą „Fiscalis 2013“ teikta parama mokesčių srities bendradarbiavimui buvo naudinga ir ši patirtis bus labai vertinga įveikiant būsimus sunkumus, ypač susijusius su pasenusia technologine struktūra, vykdant konkrečias užduotis patiriamais operatyvinio lygmens bendradarbiavimo sunkumais, nevienodomis finansinėmis mokesčių institucijų veiklos paramos priemonėmis ir sunkumais užmegzti struktūrinį bendradarbiavimą su pagrindiniais suinteresuotaisiais mokesčių institucijų subjektais. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. Siekiant įsitikinti, kad programos įgyvendinimo taisyklės ir procedūros taikomos tinkamai, ir patikrinti, ar įgyvendinant programą pasiekiami nustatyti tikslai, bus vykdoma programos stebėsenos veikla. Bus taikoma stebėsenos sistema, įskaitant intervencijos logiką, išsamų rodiklių rinkinį, vertinimo metodus, duomenų rinkimo planą, aiškų struktūrinį ataskaitų teikimo ir stebėsenos procesą ir laikotarpio vidurio bei galutinį vertinimus. Programos veiksmingumas bus vertinamas pagal vienodus, su programos bendraisiais, konkrečiais ir veiklos tikslais susijusius veiksmingumo, poveikio, rezultatų ir pajėgumo rodiklius, juos susiejant su Komisijos valdymo planu. Išsamus poveikio, rezultatų ir pajėgumo rodiklių sąrašas pateiktas atitinkamų programų poveikio vertinimuose. TAXUD GD nustatė kai kurių programos veiklos uždavinių tikslus. Tačiau kai kurių uždavinių tikslų nustatyti kol kas neįmanoma – juos TAXUD GD nustatys prieš pradėdamas įgyvendinti 2020 m. programą ir pagal metinės darbo programos procedūrą pateiks patvirtinti programos komitetui. Bendrojo tikslo įgyvendinimas bus vertinamas atsižvelgiant į visų susijusių suinteresuotųjų programos subjektų požiūrio į programos įnašą remiant muitų sąjungos veikimą ir stiprinant vidaus rinką gerinant mokesčių sistemų veikimą raidą; šio uždavinio tikslas – suinteresuotųjų subjektų požiūrio į programos įnašą siekiant šio tikslo stabilizavimasis arba gerėjimas. Konkrečių tikslų vertinimo rodikliai nurodyti pasiūlymo 5 straipsnio 2 dalyje. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Kaip aprašyta 1.4.1 skyriuje, šiuo pasiūlymu prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ ir įvairių kitų Sąjungos teisės aktų įgyvendinimo. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda Kaip išsamiai aprašyta aiškinamojo memorandumo 3.2 skirsnyje, naudingiau imtis ne 27 valstybių narių, bet Sąjungos lygmens veiksmų. 1.5.3. Panašios patirties išvados Ekonominiu požiūriu daug veiksmingiau imtis ES lygmens veiksmų. Muitų ir mokesčių srities bendradarbiavimo pagrindas – labai gerai apsaugotas specialus ryšių tinklas, veikiantis nuo praėjusio šimtmečio paskutinio dešimtmečio pradžios, kai buvo pradėtos įgyvendinti pirmosios muitų ir mokesčių srities bendradarbiavimo programos. Jame nacionalinės muitinės ir mokesčių administravimo institucijos sujungiamos maždaug 5 000 taškų. Šiuo bendru IT tinklu užtikrinama, kad norint keistis bet kokia informacija kiekvienai nacionalinei administravimo institucijai prie šios bendros infrastruktūros reikėtų prisijungti tik vieną kartą. Jei tokios infrastruktūros nebūtų, valstybės narės prie kiekvienos iš kitų valstybių narių nacionalinių sistemų turėtų jungtis 26 kartus. Taip pat labai svarbi programos veikla, kuria suburiami atitinkamai muitų ir mokesčių srities pareigūnai, kad jie galėtų dalytis geriausia patirtimi, mokytis vieni iš kitų, analizuoti problemas arba, pvz., rengti vadovus. Jei valstybėms narėms reikėtų mokytis vienoms iš kitų organizuojant savo veiklą ne pagal programą, kiekviena iš jų turėtų rengti savo priemones ir darbo metodus. Nebūtų sąveikos ir bendra veikla nebūtų įgyvendinama sistemingai 27 valstybių narių lygmeniu. Daug veiksmingiau, kad teikiant programos paramą Komisija veiktų kaip programoje dalyvaujančių šalių veiklos tarpininkė. Kita svarbi papildoma nauda yra nemateriali. Programa skatinamas bendras interesas, abipusis pasitikėjimas, valstybių narių muitų ir mokesčių srities bendradarbiavimas tarpusavyje ir su Komisija. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Pagal vieną iš parengtų muitų srities politikos scenarijų valstybių narių muitinėms numatoma teikti finansinę paramą įrangai įsigyti ir techniniams pajėgumams didinti. Užuot šiuo tikslu rengdamos finansavimo schemas pagal programą FISCUS, valstybės narės gali kreiptis dėl paramos pagal kitas programas, įskaitant regioninius struktūrinius fondus. HOME GD programų Nusikalstamumo prevencija ir kova su nusikalstamumu (ISEC) ir Terorizmo ir kitos su saugumu susijusios rizikos prevencija, parengtis ir padarinių valdymas (CIPS)[48] laikotarpio vidurio vertinime teigiama, kad programų „Muitinė“ ir „Fiscalis“ valdymo modelis teikia daugiausia ISEC/CIPS valdymo gerinimo perspektyvų, nes galima greitai ir lanksčiai atsižvelgti į veiklos vykdymo poreikius[49]. Transeuropinių IT sistemų pagrindas yra CCN/CSI tinklas, kuriuo taip pat naudojasi OLAF keisdamasi informacija apie pažeidimus ir sukčiavimą (ir ją saugodama). Šiuo tikslu masto ekonomija naudinga abiem generaliniams direktoratams. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota – ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. – ¨ Finansinis poveikis 2014–2023 m. (2021–2023 m. – tik mokėjimų asignavimams) ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota – Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo YYYY iki YYYY, – vėliau – visavertis taikymas. 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[50] X Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas ¨ Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant: ¨ vykdomosioms įstaigoms ¨ Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[51] ¨ nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms ¨ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje ¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis ¨ Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos / 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Siekiant įsitikinti, kad programos įgyvendinimo taisyklės ir procedūros taikomos tinkamai, bus vykdoma programos veiklos priežiūra (audito funkcija). Pasiūlymai dėl bendrais veiksmais įgyvendinamos veiklos nuolat stebimi naudojantis interneto duomenų baze – veiklos ataskaitų priemone (ART); joje saugomi pasiūlymai ir informacija apie atitinkamą veiklą. Naudodamiesi ta pačia priemone pagal programą skirtų dotacijų gavėjai, t. y. valstybių narių muitinės ir (arba) mokesčių administravimo institucijos, gali internetu pranešti apie išlaidas, finansuojamas naudojant dotaciją, skirtą dalyvauti bendrų veiksmų veikloje. Naudodamosi veiklos ataskaitų priemone valstybės narės turės kasmet išsiųsti Komisijai finansinę ataskaitą. Pagal viešąsias sutartis finansuojamai IT ir mokymo gebėjimų didinimo veiklai taikomos standartinės atskaitomybės ir priežiūros taisyklės. Programa bus vertinama du kartus. Programos laikotarpio vidurio vertinimo rezultatai bus pateikti iki 2018 m. vidurio, o galutinio vertinimo rezultatai – 2021 m. pabaigoje. Valstybės narės kaip pagrindinės programos paramos gavėjos labai prisidės prie duomenų rinkimo teikdamos informaciją pavienėmis priemonėmis (daugiausia ART) arba informuodamos apie platesnį programos poveikį (dalyvaudamos suvokimo vertinime arba teikdamos ataskaitas). Iki šiol atliekant esamų programų vertinimą daugiausia dėmesio skirta suinteresuotiesiems programos subjektams, t. y. muitinėms ir (arba) mokesčių institucijoms ir jų ekspertams, kuriems skirta programa. Atsižvelgiant į tai, kad su programos suinteresuotaisiais išorės subjektais (t. y. ekonominės veiklos vykdytojais) taip pat svarbu konsultuotis dėl programos poveikio jiems ir kiek jiems naudingas, pvz., geresnis muitinių ir (arba) mokesčių administravimo institucijų bendradarbiavimas, šis netiesioginio poveikio aspektas bus įtrauktas į būsimus programos vertinimus. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika Įgyvendinant programą gali kilti pavojų, susijusių su: – dotacijos susitarimo, pasirašyto su valstybių narių ir šalių kandidačių konsorciumu, įgyvendinimu; manoma, kad rizika nedidelė, nes paramos gavėjos yra programoje dalyvaujančių šalių viešojo administravimo institucijos. Įgyvendinant pagal programą sudarytų viešųjų pirkimų sutartis, pvz., gali kilti tokių pavojų: – valstybės narės deklaruoja pagal programą nepatvirtintos veiklos išlaidas, – valstybės narės du kartus deklaruoja tas pačias išlaidas, – nesilaikoma viešųjų pirkimų taisyklių, – apmokama sąskaita faktūra už nesamą rezultatą. 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Pagrindiniai taikomos kontrolės strategijos aspektai yra šie: Susiję su viešosiomis sutartimis Taikomos Finansiniame reglamente nustatytos viešųjų pirkimų kontrolės procedūros. Visos su mokėjimu susijusios viešųjų pirkimų sutartys sudaromos pagal nustatytą Komisijos tarnybų atliekamą tikrinimo procedūrą, atsižvelgiant į sutartinius įsipareigojimus ir patikimą finansų bei bendrąjį valdymą. Visose Komisijos ir paramos gavėjų sudaromose sutartyse numatomos kovos su sukčiavimu priemonės (kontrolė, ataskaitos ir pan.). Parengiamos išsamios techninės užduotys, sudarančios kiekvienos konkrečios sutarties pagrindą. Patvirtinimo procesas vyksta griežtai taikant TAXUD TEMPO metodiką: rezultatai peržiūrimi, prireikus iš dalies pakeičiami ir galiausiai aiškiai patvirtinami (arba atmetami). Jei nėra patvirtinimo rašto, sąskaitų faktūrų apmokėti negalima. Techninis viešųjų pirkimų tikrinimas TAXUD GD vykdo rezultatų kontrolę ir prižiūri rangovų operacijas bei paslaugas. Jis taip pat reguliariai rengia savo rangovų kokybės ir saugumo auditus. Atliekant kokybės auditus tikrinama, ar tikrieji rangovų procesai atitinka jų kokybės planuose apibrėžtas taisykles ir procedūras. Atliekant saugumo auditus daugiausia dėmesio skiriama konkretiems procesams, procedūroms ir organizacijai. Susiję su dotacijomis Programos paramos gavėjų (valstybių narių ir šalių kandidačių muitinių) pasirašytoje sutartyje dėl dotacijos apibrėžiamos veiklos, kuriai skiriama dotacija, finansavimo sąlygos, įskaitant skyrių dėl kontrolės metodų. Visos programoje dalyvaujančios administravimo institucijos įsipareigojo vykdyti Komisijos išlaidų finansines ir administracines taisykles. Veikla, su kuria susijusį dalyvavimą dotacijos gavėjai gali finansuoti dotacijos lėšomis, nustatoma duomenų bazėje (ART – veiklos ataskaitų priemonė). Valstybės narės praneša apie savo išlaidas naudodamosi ta pačia duomenų baze, į kurią, siekiant išvengti klaidų, integruoti keli kontrolės mechanizmai. Pvz., valstybės narės gali pranešti tik apie veiklos, kurioje jos buvo pakviestos dalyvauti, išlaidas ir tik vieną kartą. Be šių į ataskaitų sistemą integruotų kontrolės mechanizmų, TAXUD GD atsitiktine tvarka kontroliuoja dokumentus ir atlieka patikrinimus vietoje. Taikant šią kontrolės strategiją galima išlaikyti minimalią ir skirtam biudžetui bei tikėtinai rizikai proporcingą dotacijų gavėjų administracinę naštą. Be minėtos kontrolės, TAXUD GD vykdo įprastą finansų kontrolę: Įsipareigojimų ex ante tikrinimas Visus TAXUD GD įsipareigojimus tikrina Žmogiškųjų išteklių ir finansų skyriaus vadovas. Todėl atliekamas visų įsipareigotų skirti sumų ex ante patikrinimas. Šia procedūra užtikrinamas didelis sandorių teisėtumo ir tvarkingumo patikimumas. Mokėjimų ex ante tikrinimas Kas savaitę atsitiktine tvarka atrenkamas bent vienas mokėjimas (iš visų išlaidų kategorijų) ir Žmogiškųjų išteklių ir finansų skyriaus vadovas atlieka jo ex ante patikrinimą. Aprėptis nenustatyta, nes šio patikrinimo tikslas – tikrinti mokėjimus atsitiktine tvarka siekiant patikrinti, ar visi mokėjimai parengti pagal reikalavimus. Kiti mokėjimai kasdien tvarkomi laikantis galiojančių taisyklių. AOSD deklaracijos Visi perįgaliotieji leidimus suteikiantys pareigūnai (AOSD) pasirašo deklaracijas, kuriomis patvirtinamos atitinkamų metų metinės veiklos ataskaitos. Šios deklaracijos apima pagal programą vykdytas operacijas. AOSD pareiškia, kad su biudžetu susijusios operacijos vykdytos laikantis patikimo finansų valdymo principų, kad taikomomis valdymo ir kontrolės sistemomis deramai užtikrintas sandorių teisėtumas ir tvarkingumas, kad tinkamai nustatyta su šiomis operacijomis susijusi rizika, kad apie šią riziką pranešta ir imtasi jos mažinimo veiksmų. Nustatyta kontrole TAXUD GD gali pakankamai įsitikinti išlaidų kokybe bei tvarkingumu ir mažinti neatitikties riziką. Bendrų veiksmų vertinimas siekia trečią nuodugnumo lygį[52], o viešųjų pirkimų sutarčių vertinimas – ketvirtą[53]. Minėtomis kontrolės strategijos priemonėmis beveik visiškai panaikinama galima rizika; jos taikomos visiems paramos gavėjams. Taikant kitas tolesnio rizikos mažinimo priemones atsirastų neproporcingai didelės sąnaudos, todėl papildomų priemonių nenumatyta. TAXUD GD mano, kad esamos ir šios programos kontrolės požiūriu nesiskiria, todėl 2020 m. programai taikys tą pačią kontrolės strategiją. Pirmiau aprašytos kontrolės strategijos įgyvendinimo sąnaudos neviršija 2,60 proc. biudžeto ir tikimasi, kad ši dalis išliks nepakitusi. Manoma, kad programos kontrolės strategija yra veiksminga siekiant panaikinti neatitikties riziką ir yra proporcinga susijusiai rizikai. 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones. Generalinis direktoratas ne tik taikys visus teisės aktuose nustatytus kontrolės mechanizmus, bet ir parengs su 2011 m. birželio 24 d. priimta nauja Komisijos kovos su sukčiavimu strategija (CAFS) suderintą kovos su sukčiavimu strategiją siekdamas, inter alia, užtikrinti, kad jo vidaus kovos su sukčiavimu kontrolė būtų visiškai suderinta su CAFS ir kad taikant jo sukčiavimo rizikos valdymo metodą būtų galima nustatyti rizikos sritis ir tinkamas atsakomąsias priemones. Prireikus bus įsteigtos tinklų kūrimo grupės ir tinkamos IT priemonės, skirtos su programa FISCUS susijusiems sukčiavimo atvejams analizuoti. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) · Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Aprašymas………………………...……….] || DA / NDA[54] || ELPA[55] šalių || šalių kandidačių[56] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą || || || || || || · Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Išlaidų kategorija…………………………………..] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą 1 || 14 04 03 FISCUS (muitų sektorius) || DA || NE || TAIP || NE || NE 1 || 14 04 04 FISCUS (mokesčių sektorius) || DA || NE || TAIP || NE || NE 1 || 14 01 04 05 FISCUS. Administracinio valdymo išlaidos || NDA || NE || NE || NE || NE 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms[57] 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė Galimo naujų Europos IT sistemų, jei jų prireiktų įgyvendinant finansinių sandorių mokesčio (FTT) pasiūlymą, diegimo sąnaudos į programos FISCUS biudžetą neįtrauktos atsižvelgiant į ankstyvą FTT pasiūlymo proceso etapą. Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 1 || Tvarus ir integracinis augimas TAXUD GD || || || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || 2021–2023 metai || IŠ VISO  Veiklos asignavimai || || 14 0403 || Įsipareigojimai || (1) || 71,300 || 73,400 || 75,500 || 77,600 || 79,800 || 82,100 || 84,300 || || 544,000 Mokėjimai || (2) || 14,260 || 46,765 || 62,390 || 67,740 || 69,650 || 71,625 || 73,645 || 137,925 || 544,000 14 0404 || Įsipareigojimai || (1a) || 33,100 || 33,100 || 33,100 || 33,200 || 33,200 || 33,200 || 33,300 || || 232,200 Mokėjimai || (2a) || 9,268 || 24,163 || 27,473 || 29,818 || 29,863 || 29,873 || 29,908 || 51,834 || 232,200 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[58] || || 14 010405 || || (3) || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || || 1,400 IŠ VISO asignavimų TAXUD GD || Įsipareigojimai || =1+1(a)+3 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 || || 777,600 Mokėjimai || =2+2(a)+3 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 104,400 || 106,500 || 108,600 || 110,800 || 113,000 || 115,300 || 117,600 || || 776,200 Mokėjimai || (5) || 23,528 || 70,928 || 89,863 || 97,558 || 99,513 || 101,498 || 103,553 || 189,759 || 776,200  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || || 1,400 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 || || 777,600 Mokėjimai || =5+ 6 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || Administracinės išlaidos Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO TAXUD GD ||  Žmogiškieji ištekliai || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483  Kitos administracinės išlaidos || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270 IŠ VISO TAXUD GD || || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 || || || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || 2021–2023 metai || IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 120,279 || 122,379 || 124,479 || 126,679 || 128,879 || 131,179 || 133,479 || || 887,353 Mokėjimai || 39,407 || 86,807 || 105,742 || 113,437 || 115,392 || 117,377 || 119,432 || 189,759 || 887,353 Numatomas poveikis veiklos asignavimams – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO REZULTATAI Rezultato rūšis[59] || Vidutinės rezultato išladis || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų Bendrasis tikslas – stiprinti vidaus rinką tobulinant muitų sąjungos ir mokesčių sistemas bendradarbiaujant programoje dalyvaujančioms šalims, jų muitinėms ir mokesčių administravimo institucijoms, šių institucijų pareigūnams ir išorės ekspertams. Muitų sektorius || || || || || || || || || || || || || || || || IT pajėgumų didinimas || IT sutarčių skaičius || || Maždaug 30 || 57,000 || || 59,100 || || 61,200 || || 63,300 || || 65,500 || || 67,800 || || 70,000 || || 443,900 Bendri veiksmai || Surengtų renginių skaičius || || Maždaug 450 || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 11,500 || || 80,500 Žmogiškųjų išteklių gebėjimų ugdymas || Mokymo kursų skaičius || || Reikės patvirtinti || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 2,800 || || 19,600 Tarpinė muitų sektoriaus suma || || 71,300 || || 73,400 || || 75,500 || || 77,600 || || 79,800 || || 82,100 || || 84,300 || || 544,000 Mokesčių sektorius || || || || || || || || || || || || || || || || IT pajėgumų didinimas || IT sutarčių skaičius || || Maždaug 20 || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 23,300 || || 163,100 Bendri veiksmai || Surengtų renginių skaičius || || Maždaug 260 || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 8,500 || || 59,500 Žmogiškųjų išteklių gebėjimų ugdymas || Mokymo kursų skaičius || || Turės būti patvirtinta || 1,300 || || 1,300 || || 1,300 || || 1,400 || || 1.,400 || || 1,400 || || 1,500 || || 9,600 Tarpinė mokesčių sektoriaus suma || || 33,100 || || 33,100 || || 33,100 || || 33,200 || || 33,200 || || 33,200 || || 33,300 || || 232,200 IŠ VISO IŠLAIDŲ || || || || 104,400 || || 106,500 || || 108,600 || || 110,800 || || 113,000 || || 115,300 || || 117,600 || || 776,200 3.2.2. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.2.1. Suvestinė – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483 Kitos administracinės išlaidos || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[60] || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. IŠ VISO || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753 3.2.2.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti sveikaisiais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu) || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) 14 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 14 01 01 02 (Delegacijos) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. 14 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m.  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE)[61] 14 01 02 01 (CA, INT, TA, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 14 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. 14 01 04 05[62] || – būstinėje[63] || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. – delegacijose || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. 14 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. IŠ VISO || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 14 yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus GD, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Programos valdymo veikla siaurąja prasme[64] ir programos įgyvendinimo veikla, pvz., Europos IT sistemų tyrimai, plėtojimas, techninė priežiūra ir naudojimas Išorės personalas || Pagalba programos įgyvendinimo veiklai, pvz., Europos IT sistemų tyrimams, plėtojimui, techninei priežiūrai ir naudojimui 3.2.3. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa – X Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą. 3.2.4. Trečiųjų šalių įnašai – Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyto bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo. Numatomas poveikis įplaukoms – X Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms. [1] 2011 m. birželio 29 d. COM(2011) 500 galutinis, Strategijos „Europa 2020“ biudžetas. [2] 2010 m. kovo 3 d. COM(2010) 2020 galutinis, Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija. [3] 2010 m. maždaug 12,3 proc. (15,7 mlrd. EUR) ES biudžeto sudarė tradiciniai nuosavi ištekliai. Biudžeto generalinis direktoratas, Teminė valstybių narių muitinio tikrinimo strategijos ataskaita. Tradicinių nuosavų išteklių kontrolė, p. 3. [4] Programos „Fiscalis 2013“ laikotarpio vidurio vertinimas, http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf, programos „Muitinė 2013“ laikotarpio vidurio vertinimas, http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/customs2013_mid_term_report_en.pdf. [5] DELOITTE, The future business architecture for the Customs Union and Cooperative Model in the Taxation Area in Europe. [6] 2011 m. gegužės 3 d. 9-ojo programos „Fiscalis“ komiteto posėdžio protokolas; 2011 m. balandžio 11 d. 9-ojo programos „Muitinė“ komiteto posėdžio protokolas. [7] Anksčiau jos vadintos transeuropinėmis IT sistemomis. [8] OL L 55, 2011 2 28, p. 13. [9] The Evaluation Partnership, programos „Muitinė 2013“ laikotarpio vidurio vertinimas, p. 72–80; RAMBOLL, Programos „Fiscalis 2013“ laikotarpio vidurio vertinimas, 268–305 dalys. [10] COM(2010) 245 galutinis / 2, Europos skaitmeninė darbotvarkė. [11] 2010 m. spalio 6 d. COM(2010) 546, Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“. [12] 2010 m. lapkričio 23 d. COM (2010) 682, Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė. [13] COM(2010) 614, Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Integruota pramonės politika“. [14] COM(2011) 0206 galutinis. [15] COM(2011) 287, Intelektinės nuosavybės teisių bendroji rinka – Kūrybingumo ir naujovių skatinimas ekonomikos augimui, kokybiškų darbo vietų kūrimui ir aukščiausios kokybės produktams ir paslaugoms Europoje teikti. [16] COM(2010) 612. Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis. [17] COM(2010) 673 galutinis, Briuselis, 2010 11 22, Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą. [18] COM(2010) 171 galutinis, Briuselis, 2010 04 20, Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę Europos piliečiams. Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planas. [19] OL C ..., ..., p. . [20] COM(2011) 500 galutinis, I dalis. [21] COM(2010) 2020. [22] OL L 347, 2006 12 11, p. 1. [23] OL L 316, 1992 10 31, p. 21. [24] OL L 176, 2011 7 5, p. 24. [25] OL L 283, 2003 10 31, p. 51. [26] OL L 84, 2010 3 31, p. 1. [27] COM(2004) 373. [28] Papildyti. [29] COM(2010) 700. [30] OL L 55, 2011 2 28, p. 13. [31] OL L 330, 2007 12 15, p. 1. [32] OL L 154, 2007 6 14, p. 25. [33] OL L 292, 1996 11 15, p. 2. [34] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGBS – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [35] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte. [36] 2010 m. kovo 3 d. COM(2010) 2020 galutinis, Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija. [37] COM(2010) 245 galutinis/2, Europos skaitmeninė darbotvarkė. [38] 2010 m. spalio 6 d. COM(2010) 546, Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“. [39] COM(2010) 614, Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Integruota pramonės politika“. [40] COM(2011) 0206 galutinis. [41] 2008 m. priėmė Taryba (2008/C 253/01). [42] SEC(2011) 467 galutinis, 2011 2 13. Viešų konsultacijų dėl komunikato Kuriamas Bendrosios rinkos aktas atsiliepimų apžvalga. [43] http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/ statistics/statistics_2010.pdf. [44] Biudžeto generalinis direktoratas, Teminė valstybių narių muitinio tikrinimo strategijos ataskaita. Tradicinių nuosavų išteklių kontrolė, p. 3. [45] COM(2010) 612, Prekyba, augimas ir tarptautinė arena, p. 12. [46] COM(2010) 673 galutinis, Briuselis, 2010 11 22, Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą. [47] COM(2010) 171 galutinis, Briuselis, 2010 4 20, Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę Europos piliečiams. Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planas. [4