/* KOM/2010/0734 galutinis */ KOMISIJOS PRANEŠIMAS TARYBAI 2005 m. Stojimo sutartyje numatytų žemės ūkio paskirties nekilnojamojo turto įsigijimo pereinamojo laikotarpio priemonių peržiūra





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.12.14 KOM(2010) 734 galutinis KOMISIJOS PRANEŠIMAS TARYBAI 2005 m. Stojimo sutartyje numatytų žemės ūkio paskirties nekilnojamojo turto įsigijimo pereinamojo laikotarpio priemonių peržiūra KOMISIJOS PRANEŠIMAS TARYBAI 2005 m. Stojimo sutartyje numatytų žemės ūkio paskirties nekilnojamojo turto įsigijimo pereinamojo laikotarpio priemonių peržiūra SANTRAUKA 2005 m. su Bulgarija ir Rumunija pasirašytoje Stojimo sutartyje[1] nustatytas septynerių metų pereinamasis laikotarpis (nuo 2007 iki 2014 m.), kuriuo šioms valstybėms narėms leidžiama toliau taikyti galiojančius apribojimus, nustatytus kitų ES (EEE) šalių fizinių ir juridinių asmenų galimybei įsigyti žemės ūkio paskirties ir miškų ūkio paskirties žemės. Joje taip pat nustatyta, kad Komisija trečiaisiais metais nuo įstojimo dienos turėtų atlikti šių pereinamojo laikotarpio priemonių peržiūrą[2]. Šio pranešimo tikslas – atlikti šių laikinų apribojimų ir jų poveikio peržiūrą ir pranešti apie galimybes sutrumpinti pereinamąjį laikotarpį ar jį panaikinti iki Stojimo sutartyje nustatytos datos. Atsižvelgiant į šį tikslą, 2009 m. užsakyta atlikti tyrimą. Tyrime ir šiame pranešime daroma išvada, kad: - Įsigyti žemės naudmenų Bulgarijoje ir Rumunijoje nėra visiškai uždrausta. Todėl, nepaisant laikinų apribojimų, šiame sektoriuje užsienio subjektai jau aktyviai veikia (steigiant naujas įmones ar dalyvaujant vietos įmonių kapitale, ES piliečiams įsisteigiant kaip savarankiškai dirbantiems ūkininkams ir nuomojantis žemės ūkio paskirties žemę), ir tai nesukėlė jokių matomų sistemos sukrėtimų. Atsižvelgiant į ribotas galimybes gauti kapitalo ir į tai, kad žemė dviejose aptariamose valstybėse narėse išskaidyta, šias užsienio investicijas net būtų galima vertinti kaip pagalbą sprendžiant su kai kuriais instituciniais suvaržymais susijusius klausimus. Užsienio investuotojų veikla gali daryti teigiamą poveikį Bulgarijos ir Rumunijos žemės ūkio reformai, nes diegiamos naujos technologijos, parūpinamas gamybai labai reikalingas kapitalas, racionalizuojamas žemės naudojimas ir didinama žemės vertė. - Pajamų ir žemės pardavimo kainų Bulgarijoje ir Rumunijoje atotrūkis nuo kitų ES valstybių narių, laikui bėgant mažėja, bet tebėra didelis ir iki visiškos konvergencijos dar toli. Tačiau šio atotrūkio mažėjimo nebuvo laukiama ir jis nebuvo laikomas būtina sąlyga leidžiančioms nukrypti nuostatoms panaikinti. - Su žemės ūkio gamyba susiję socialiniai ir ekonominiai rodikliai gerėja ir manoma, kad ši teigiama tendencija vyraus ir toliau. Tačiau tarp šių dviejų naujųjų valstybių narių ir kitų ES valstybių narių tebėra didelis atotrūkis našumo ir viso užimtumo dalies, kuri tenka užimtumui žemės ūkio sektoriuje, atžvilgiu. Nors rengiant šį pranešimą apžvelgtas laikotarpis neišvengiamai yra trumpas, remdamasi padėtimi Bulgarijoje ir Rumunijoje, kaip nustatyta laikotarpio vidurio peržiūroje, Komisija daro išvadą, kad pereinamojo laikotarpio ribojamųjų priemonių taikymo žemės naudmenų įsigijimui terminas neturėtų būti sutrumpintas . Kartu Komisija pabrėžia, kad šioms dviem valstybėms narėms svarbu gerai išnaudoti likusią pereinamojo laikotarpio dalį skatinant žemės ūkio sektoriaus plėtrą. Komisijos nuomone, būtų naudinga apsvarstyti galimybę imantis nuosaikių priemonių dar prieš pereinamojo laikotarpio pabaigą dar labiau atverti žemės ūkio rinkas užsienio investicijoms, nes tai paskatintų Bulgarijos ir Rumunijos žemės ūkio sektoriaus konkurencingumą. Šiuo atžvilgiu galima rekomenduoti tam tikras priemones, kurių būtų imtasi savanoriškai: - leisti ES-2 neįsisteigusiems ES užsienio subjektams nevaržomai įsigyti tam tikrą šalies žemės ūkio paskirties plotą; - leisti ES-2 neįsisteigusiems ES užsienio subjektams nevaržomai įsigyti tam tikrą žemės naudmenų plotą neviršijant vienam sandoriui nustatyto didžiausio ploto, galbūt kiekvieną sandorį suderinant su reikalavimu atlikti tam tikras investicijas į technologines inovacijas; - leisti ES užsienio subjektams, kurie nėra įsisteigę ES-2, bet tose šalyse nuomojasi žemės ūkio paskirties turtą, nevaržomai įsigyti ūkio pastatus ir žemę, ant kurios jie stovi. KOMISIJOS PRANEŠIMAS TARYBAI 2005 m. Stojimo sutartyje numatytų žemės ūkio paskirties nekilnojamojo turto įsigijimo pereinamojo laikotarpio priemonių peržiūra Komisija teikia šį pranešimą Tarybai pagal Protokolą dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos priėmimo į Europos Sąjungą sąlygų ir tvarkos. Protokole ir jo VI bei VII prieduose pateikiamos pereinamojo laikotarpio priemonių taikymui numatytos sąlygos, įskaitant pereinamuosius laikotarpius, kuriais gali būti toliau taikomi galiojantys apribojimai, nustatyti kitų ES (EEE) šalių piliečių ir juridinių asmenų galimybei įsigyti žemės ūkio paskirties žemės, miškų ir miškų ūkio paskirties žemės. Abiejuose prieduose nustatyta, kad bendra šių pereinamojo laikotarpio priemonių peržiūra Komisijos pranešimo Tarybai forma turėtų būti atliekama trečiaisiais metais nuo įstojimo dienos. Atsižvelgiant į šį įpareigojimą, konsultantas[3] atliko tyrimą[4], kuriame išnagrinėjo pereinamojo laikotarpio priemonių poveikį Bulgarijos ir Rumunijos (toliau – ES-2) žemės ūkio sektoriui. 1. Komisijos pranešimo teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 63 straipsnyje įtvirtinta pagrindinė kapitalo judėjimo laisvė[5], be kita ko, apimanti laisvą investavimo režimą nekilnojamojo turto įsigijimui[6]. 2005 m. su Bulgarija ir Rumunija pasirašytoje Stojimo sutartyje numatyta, kad, nukrypstant nuo Sutartyje įtvirtintos kapitalo judėjimo laisvės, abiem naujosioms valstybėms narėms nustatomas septynerių metų pereinamasis laikotarpis nuo 2007 m. (įstojimo dienos) iki 2014 m., kuriuo jos gali toliau taikyti Stojimo sutarties pasirašymo metu galiojančiuose jų teisės aktuose nustatytus žemės ūkio paskirties žemės, miškų ir miškų ūkio paskirties žemės įsigijimo apribojimus . Protokolo dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos priėmimo į Europos Sąjungą sąlygų ir tvarkos 20 straipsnyje nustatyta, kad minėtos pereinamojo laikotarpio priemonės turi būti taikomos jo VI priede (dėl Bulgarijos) ir VII priede (dėl Rumunijos) nustatytomis sąlygomis. Prieduose nustatyta, kad „ bendra šių pereinamojo laikotarpio priemonių peržiūra atliekama trečiaisiais metais nuo įstojimo dienos . Šiuo tikslu Komisija pateikia pranešimą Tarybai . Komisijos pasiūlymu Taryba gali vieningai nuspręsti sutrumpinti ar nutraukti <...> pereinamąjį laikotarpį.“ 2. Pereinamojo laikotarpio nuostatos Vykstant stojimo deryboms, būgštavimai, panašūs į tuos, kuriuos išsakė septynios iš dešimties 2004 m. į ES įstojusių valstybių, paskatino Bulgariją ir Rumuniją paprašyti nustatyti pereinamąjį laikotarpį dėl kitų ES valstybių narių piliečių ir juridinių asmenų, įkurtų pagal kitos valstybės narės teisės aktus, kurie nėra įsikūrę ar registruoti Rumunijoje ir Bulgarijoje[7] (toliau – ES užsienio subjektai), galimybės įsigyti žemės ūkio paskirties žemės. Pagrindinė šio prašymo priežastis būtų būtinybė įdiegus bendrąją rinką ir perėjus prie bendros žemės ūkio politikos užtikrinti socialines ir ekonomines žemės ūkio veiklos sąlygas . Pereinamojo laikotarpio priemonės skirtos tam, kad sušvelnintų atviros rinkos poveikį ES-2 žemės ūkio paskirties nekilnojamajam turtui , kuris atsiranda dėl jų santykinai žemo žemės pirkimo kainų ir ūkininkų pajamų lygio, palyginti su likusiomis ES šalimis (toliau – ES-25). Tačiau užsienio investicijoms taikomi apribojimai gali pakenkti žemės ūkio sektoriaus raidai, visų pirma jo našumui, technologinių inovacijų diegimui ir konkurencingumui, todėl Bulgarija ir Rumunija ribojamąsias nuostatas gali taikyti tik ne ilgesniu nei septynerių metų pereinamuoju laikotarpiu (2007–2014 m.). 3. Pranešimo tikslas Komisijos tikslas – atlikti įstojimo ir laikinųjų apribojimų poveikio ES-2 žemės ūkio sektoriui peržiūrą. Komisija taip pat apsvarstys, ar tebėra aktualūs būgštavimai, kurie paskatino Bulgariją ir Rumuniją prašyti pereinamųjų laikotarpių laisvam žemės ūkio paskirties žemės įsigijimui. Taip Komisija galės įvertinti būtinybę numatytu pereinamuoju laikotarpiu toliau taikyti pereinamojo laikotarpio priemones ir pranešti apie galimybę jį sutrumpinti ar panaikinti anksčiau negu 2014 m., t. y. Stojimo sutartyje nustatytu laiku . Prieš Komisijai atliekant vertinimą buvo atliktas 2010 m. CEPS tyrimas, į kurį įtraukta pokyčių, įvykusių ES-2 nuo jų stojimo derybų, apžvalga ir analizė bei jų palyginimas su padėtimi ES-25. 4. Metodika Kad būtų galima suprasti dabartinį ir būsimą nuosavybės į žemę apribojimų poveikį, daugiausia dėmesio tyrime skirta dviem klausimams: i) kiek užsienio subjektams taikomi nuosavybės apribojimai paveikė žemės mainų veiksmingumą, žemės skyrimą ir našumo didėjimą ir ii) kokiu mastu veiksniai, kuriais paremti Bulgarijos ir Rumunijos būgštavimai (kad nesant apribojimų užsieniečiai masiškai perimtų žemę), tebėra pagrįsti. Atliekant apžvalgą dėmesys sutelktas į šiuos pagrindinius klausimus: lyginamoji ES-2 pereinamojo laikotarpio apribojimų analizė; kiti veiksniai, darantys poveikį žemės ūkio paskirties žemės rinkoms ir su žeme susijusiems sandoriams; pastarųjų metų žemės ūkio paskirties žemės rinkų pokyčiai, visų pirma kalbant apie žemės ir nuomos kainas, žemės ūkio pajamų pokyčius ir jų konvergencijos su ES-25 laipsnį; kai kurių pagrindinių ES-2 žemės ūkio veiklos rezultatų rodiklių analizė, palyginti su atitinkamais ES-25 rodikliais. 5. Padėties po trejų metų narystės ES apžvalga Užsienio subjektams taikomi nuosavybės apribojimai ir žemės rinkų veikimas Bulgarijos ir Rumunijos nustatyti apribojimai susiję su žemės ūkio paskirties žemės priklausymu (bet ne nuomojimu) užsienio subjektams (t. y. tik nerezidentams ūkininkams ir juridiniams asmenims). ES-2 užsienio subjektų galimybei įsigyti žemės naudmenų nustatyti apribojimai yra riboto pobūdžio, todėl reikėtų pabrėžti, kad galima teigti, jog sudaryti veiksmingus su žemės naudmenomis susijusius sandorius trukdo ir įvairūs kiti veiksniai, pavyzdžiui: i) kapitalo rinkų suvaržymai ir trūkumai, dėl kurių ūkininkams neišvengiamai būtina žemės pirkimą finansuoti iš nuosavų santaupų; ii) žemės išskaidymas , dėl kurio ribojamas žemės naudmenų pardavimas, nes pirkėjai labiau suinteresuoti pirkti sujungtus plotus; iii) didelės administracinės išlaidos , susijusios su žemės sandoriais ir nuosavybės teisių apsauga. Teisiniai užsienio subjektams ES-2 taikomi galimybės įsigyti žemės ūkio paskirties žemės apribojimai Su Bulgarija ir Rumunija sudarytoje Stojimo sutartyje nustatyta galimybė pereinamuoju septynerių metų laikotarpiu nuo įstojimo toliau taikyti nacionalines taisykles, pagal kurias ES užsienio subjektai paprastai negali įsigyti žemės ūkio paskirties žemės. Tačiau ES užsienio subjektai tam tikromis sąlygomis sugebėjo jau pereinamuoju laikotarpiu įsigyti žemės ūkio paskirties žemės ES-2. Be to, abiejose šalyse ES užsienio subjektai gali nevaržomi nuomotis žemės ūkio paskirties žemę. Bulgarijoje ir Rumunijoje ES užsienio subjektų galimybė įsigyti žemės ūkio paskirties žemės reguliuojama panašiai : i) ES piliečiams , norintiems kaip savarankiškai dirbantiems ūkininkams įsikurti Bulgarijoje ir Rumunijoje ir įsigyti žemės ūkio paskirties žemės, netaikomi jokie apribojimai ar procedūros, kurie skirtųsi nuo tų, kurie taikomi piliečiams; ii) Bulgarijoje ar Rumunijoje įsisteigę juridiniai asmenys taip pat gali bet kurioje iš šių valstybių nevaržomi įsigyti žemės ūkio paskirties žemės neatsižvelgiant į užsienio subjektų dalyvavimo jų kapitale lygį. Šios ES užsienio subjektų galimybės investuoti įrodo, kad ES-2 taikomi apribojimai yra ne tokie griežti, palyginti su apribojimais, galiojančiais kai kuriose iš valstybių, įstojusių į ES 2004 m. ir paprašiusių žemės naudmenų įsigijimui taikyti pereinamąjį laikotarpį (toliau – ES-7 šalys[8]). Pagrindinis skirtumas tas, kad Bulgarija ir Rumunija netaiko apribojimų jų teritorijoje įsisteigusių juridinių asmenų galimybei įsigyti žemės neatsižvelgiant į užsienio subjektų dalyvavimą tų juridinių asmenų kapitale. Taip pat reikėtų pabrėžti, kad Bulgarija ir Rumunija nustatė ne tokias griežtas ribojamąsias sąlygas, kurias ES piliečiai turi atitikti prieš įsisteigdami kaip savarankiškai dirbantys ūkininkai ir pasinaudodami savo teise šiose šalyse įsigyti žemės naudmenų. Tačiau oficialių duomenų apie užsienio subjektams priklausančias žemės naudmenas Bulgarijoje ir Rumunijoje nėra, taigi įvertinti apribojimų poveikį nėra lengva. Vis dėlto iš tyrime dalyvavusių nacionalinių žemės ekspertų iš įvairių šaltinių surinktos informacijos[9] matyti, kad užsienio subjektams abiejose šalyse priklauso daug žemės ūkio paskirties nekilnojamojo turto. Grąžinus žemę privatiems savininkams, užsienio investuotojai žemės įsigyja akivaizdžiai daugiau. Teisiniai apribojimai, kuriais reguliuojama ES užsienio subjektų galimybė Bulgarijoje ir Rumunijoje įsigyti žemės ūkio paskirties žemės, rodo, kad griežto ir visiško draudimo užsieniečiams įsigyti nuosavybę nėra, todėl apribojimai negali būti laikomi būtinais tikslams, kurių siekiama nustačius pereinamąjį laikotarpį, pasiekti. Tiesioginės užsienio investicijos Tiesioginių užsienio investicijų (TUI) į žemės ūkį didėjimas turėtų svarbų poveikį itin reikalingoms galimybėms naudotis kapitalu, technologijomis ir praktine patirtimi šiame sektoriuje. Iš maždaug 32 mlrd. EUR bendros tiesioginių užsienio investicijų sumos, iki 2008 m. sukauptos Bulgarijoje, ir maždaug 43 mlrd. EUR, iki 2007 m. sukauptų Rumunijoje, į žemės ūkio sektorių Bulgarijoje investuota 166 mln. EUR, o Rumunijoje – 280 mln. EUR. Šios investicijos, nors jų sumos yra gana nedidelės, kartu su skatinamuoju (vertikaliuoju) šalutiniu poveikiu, kurį užtikrina tiesioginės užsienio investicijos susijusiuose sektoriuose (pvz., maisto ūkyje), daro teigiamą poveikį žemės ūkio našumo ir žemės vertės didinimui. Įstojimo į ES įtaka ES-2 žemės rinkoms Nepaisant (dalinių) užsienio investicijų apribojimų, taikomų žemės ūkio sektoriuje, įstojimas į ES jau padarė teigiamą įtaką šio sektoriaus raidai. Skatinant užsienio investicijas visoje ES-2 ekonomikoje ir palengvinant finansų sektoriaus augimą, įstojus į ES pagerėjo ūkininkų kreditavimo ir draudimo galimybės, dėl to padidėjo žemės ūkio našumas, išaugo žemės paklausa ir pakilo žemės vertė. Be to, ES-2 ūkiams skiriamos subsidijos, susijusios su bendra žemės ūkio politika (BŽŪP), nors tebėra mažesnio lygio, palyginti su subsidijomis, kurios suteikiamos ūkiams kitose ES valstybėse narėse, sudaro svarbią ES-2 ūkininkų pajamų dalį. Didžioji dalis subsidijų susijusios arba su žeme, arba su produkcija, taigi jomis remiama žemės paklausa ir skatinamas našumo didinimas. Kintančios ES-2 žemės rinkos Bendras žemės pardavimo rinkos dydis Bulgarijoje ir Rumunijoje yra nedidelis. Bulgarijoje iki 2008 m. sudaryta pardavimo sandorių dėl apytikriai 140 000 ha žemės ūkio paskirties žemės. Rumunijoje žemės naudmenų mainai parduodant iki 2009 m. sudarė apytikriai 220 000 ha. Tačiau abiejose šalyse plotas, kurį parduodant sudaryta sandorių, 1999–2008 m. laikotarpiu padidėjo septynis kartus. Maždaug įstojimo laikotarpiu žemės pardavimas Bulgarijoje padidėjo 45 % (2006–2008 m. laikotarpiu), o Rumunijoje – daugiau kaip tris kartus (2005–2009 m. laikotarpiu). Nors galima teigti, kad žemės pardavimo rinkos ES-2 vystosi panašiai, žemės nuomos rinkos gerokai skiriasi. Rumunijoje nuomojimas gerokai mažiau svarbus negu Bulgarijoje. Tarp ES-27 šalių Rumunijoje nuomojimo dalis yra mažiausia[10], nors pastaraisiais metais padidėjo. Rumunijoje, kaip ir kitose šalyse, žemės nuomojimas svarbesnis didesniems juridiniams asmenims, kurie nuomojasi daugiau kaip trečdalį naudojamos žemės (36 % 2007 m.). Tačiau 2007 m. žemės ūkio įmonės Rumunijoje naudojo tik maždaug 35 % viso žemės ūkio paskirties ploto, o Bulgarijoje juridiniai asmenys valdė maždaug 53 % visų žemės naudmenų. Atliekant tyrimą, žemės pardavimo ir nuomos kainų statistiniams duomenims gauti naudotasi nacionaliniais šaltiniais. Po įstojimo bendros nuomos kainos padidėjo tik šiek tiek[11]. O žemės pardavimo kainos laikotarpiu maždaug prieš įstojimą ir po jo, priešingai, gerokai padidėjo. Pasirengimo narystei laikotarpiu (2004–2006 m.) žemės pardavimo kainos Bulgarijoje padidėjo 24 % (iki 895 EUR už hektarą). Po įstojimo žemės pardavimo kainos Bulgarijoje, palyginti su pasirengimo narystei laikotarpiu, padidėjo 34 % ir 2007–2008 m. pasiekė 1 202 EUR už hektarą. Rumunijoje žemės pardavimo kainos pasirengimo narystei laikotarpiu (2004–2005 m.) padidėjo daugiau kaip 200 % iki maždaug 900 EUR už hektarą – padidėjimas buvo ypač smarkus 2005 m., Stojimo sutarties pasirašymo metais. Po įstojimo žemės ūkio paskirties žemės pardavimo kainos, palyginti su pasirengimo narystei laikotarpiu, dar padidėjo daugiau kaip 50 % – iki 1 400 EUR už hektarą 2008 m. Dėl pirmiau paaiškinto žemės pardavimo kainų didėjimo Bulgarijoje ir Rumunijoje atotrūkis tarp šių dviejų šalių ir ES-25 žemės kainų mažėja. Vis dėlto žemės kainos ES-2 ir atitinkamos kainos ES-15 (ES valstybės narės iki 2004 m. gegužės 1 d.) vis dar pastebimai skiriasi. Ir, priešingai, žemės pardavimo kainos ES-2 dabar yra panašios į atitinkamas kainas ES-7[12]. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad nuomos rinkos atviros užsieniečiams abiejose ES-2 šalyse, reikėtų pažymėti, kad nuomos kainų konvergencija po įstojimo nebuvo ryškesnė nei žemės pardavimo kainų. Šį reiškinį būtų galima aiškinti kaip rodiklį, kad žemės ūkio paskirties žemės nuomojimas neturint galimybės suderinti jį su žemės ūkio veiklai reikalingos žemės įsigijimu užsienio investuotojams mažai patrauklus. Socialinė ekonominė žemės ūkio sektoriaus struktūra Tebevykstanti ES-2 žemės ūkio sektoriaus pertvarka jau duoda teigiamų rezultatų. Iš turimų duomenų matyti, kad 2008 m. kviečių gamyba Bulgarijoje sudarė 70 % ES-25 lygio, o Rumunijoje gamyba sudarė apytikriai 60 % ES-25 lygio. Darbo našumo atotrūkis tarp ES-2 ir ES-25 taip pat mažėja, nors tebėra didelių skirtumų. 2008 m. vienam žemės ūkio darbo jėgos sąnaudų vienetui tenkanti pridėtinės vertės dalis Rumunijoje sudarė maždaug 45 % ES-25 lygio, o Bulgarijoje – 60 % ES-25 lygio. Tačiau reikėtų pažymėti, kad žemės ūkio darbo jėgos sąnaudos Bulgarijoje ir Rumunijoje gerokai sumažėjo (2000–2009 m. daugiau kaip 40 %)[13]. Be to, 2007 m. žemės ūkio sektoriui tenkanti užimtumo dalis Bulgarijoje sudarė 18 %, o Rumunijoje – 28 %, nors ES-25 ji sudarė tik 5 %. 2000–2008 m. realios žemės ūkio pajamos vienam darbo jėgos sąnaudų vienetui Bulgarijoje padidėjo maždaug 51 %, o Rumunijoje – 68 %[14]. Vis dėlto, nors skirtumai tarp žemės ūkio pajamų ES-2 ir ES-25 laikui bėgant mažėja, jie tebėra reikšmingi. 2008 m. Bulgarijos žemės ūkio pajamos sudarė pusę ES-15 lygio[15], bet buvo artimesnės ES-7 vidutinėms žemės ūkio pajamoms. Tačiau Rumunijos žemės ūkio pajamos 2008 m. sudarė ketvirtadalį atitinkamų ES-15 pajamų ir, nors buvo panašios į tokias Latvijos, Lietuvos ir Lenkijos pajamas, tebebuvo mažesnės už vidutines ES-7 žemės ūkio pajamas[16]. 6. Išvados Bulgarijos ir Rumunijos žemės ūkio sektoriaus raida, visų pirma padidėjusi žemės ūkio gamyba, pagerėjęs našumas, padidėjusios žemės ūkio pajamos ir žemės pardavimo kainos, rodo, kad skirtumai tarp ES-2 ir ES-25, nors jų tebėra, laikui bėgant aiškiai mažėja. Taigi vykstant deryboms dėl stojimo reikšti būgštavimai, kad, nesant laikinų užsienio investicijų žemės ūkio sektoriuje apribojimų, dėl santykinai mažesnių pajamų ir žemės kainų ES-2, palyginti su ES-25, užsieniečiai masiškai pirktų žemę, dabar, praėjus trejiems metams nuo įstojimo, atrodo vis dar pagrįsti, nors tik tam tikru mastu. Iš dabartinės Bulgarijos ir Rumunijos žemės ūkio sektoriaus padėties analizės matyti, kad apribojimai neprilygsta visiškam ir griežtam užsienio investicijų į žemės ūkio paskirties žemę draudimui. Kartu yra institucinių veiksnių, dėl kurių tam tikru laipsniu lėtėja pažanga ES-2 įgyvendinant struktūrinę žemės ūkio reformą. Šie veiksniai, be kita ko, yra kapitalo rinkų trūkumai, žemės išskaidymas ir didelės sandorių išlaidos. Taigi atrodo, kad tikslus, kurių siekiama laikinais apribojimais, t. y. sušvelninti atviros rinkos poveikį ES-2 žemės ūkio paskirties nekilnojamajam turtui, būtų galima geriau pasiekti tuo atveju, jeigu vietos ūkininkai pereinamuoju laikotarpiu taip pat galėtų turėti galimybę be kliūčių gauti kapitalo. Tai leistų jiems konsoliduoti savo žemę, investuoti į technologijas, didinti našumą, o kartu paskatintų augti žemės ūkio pajamas ir žemės kainas. Tačiau esant kapitalo rinkos trūkumų, iš dalies dėl finansų krizės, būtinai reikia naujo kapitalo siekiant dar palengvinti ES-2 žemės ūkio sektoriaus raidą ir ją paskatinti. Todėl verta rimtai apsvarstyti galimybę dar prieš pereinamųjų laikotarpių pabaigą taikant nuosaikias priemones atverti tas rinkas užsienio investicijoms ES-2 žemės ūkio sektoriaus konkurencingumui užtikrinti. Atsižvelgiant į minėtą pasiūlymą, būtų galima apsvarstyti galimybę įgyvendinti šias, nors ir nedideles, reformas: - leisti ES-2 neįsisteigusiems ES užsienio subjektams nevaržomai įsigyti tam tikrą šalies žemės ūkio paskirties plotą; - leisti ES-2 neįsisteigusiems ES užsienio subjektams nevaržomai įsigyti tam tikrą žemės naudmenų plotą neviršijant vienam sandoriui nustatyto didžiausio ploto, galbūt kiekvieną sandorį suderinant su reikalavimu atlikti tam tikras investicijas į technologines inovacijas; - leisti ES užsienio subjektams, kurie nėra įsisteigę ES-2, bet tose šalyse nuomojasi žemės ūkio paskirties turtą, nevaržomai įsigyti ūkio pastatus ir žemę, ant kurios jie stovi. Reikėtų turėti omenyje, kad užsienio subjektai jau aktyviai veikia Bulgarijos ir Rumunijos žemės ūkio rinkoje per ES-2 įsisteigusius ir su užsienio kapitalu veikiančius juridinius asmenis, užsieniečius, kurie be apribojimų nuomojasi žemės ūkio paskirties žemę, ir savarankiškai dirbančius ES ūkininkus, nuolat gyvenančius ES-2. Šiems ES investuotojams įsigijus žemės, nekilo jokių matomų sistemos sukrėtimų. Jų ekonominę veiklą netgi būtų galima vertinti kaip pagalbą šalinant sisteminius trūkumus, susijusius su tebesančiomis institucinėmis problemomis, kurios trukdo veiksmingiau naudoti žemės naudmenas, o kartu – ir didinti žemės ūkio našumą. Be to, dideli sukrėtimai dėl masiško žemės perėmimo pasibaigus pereinamajam laikotarpiui taip pat neatrodytų tikėtini, nes būsimi investuotojai greičiausiai bus asmenys, kurie iš esmės domisi ES-2 žemės ūkio rinka, bet domisi ne tiek, kad įsisteigtų toje rinkoje dar pereinamuoju laikotarpiu ir jau dabar įsigytų čia žemės naudmenų dar mažesne anksčiau būta kaina. Be to, iš kainų pokyčių jau neribojamoje nuomos rinkoje taip pat atrodytų, kad laipsniškas žemės pardavimo kainų kitimas artėjant prie ES-25 konvergencijos laipsnio galėtų tęstis ir pasibaigus pereinamajam laikotarpiui. Užsienio investuotojai, kaip manoma, derins žemės ūkio paskirties žemės įsigijimo ir nuomojimo veiklą. Atsižvelgiant į 2005 m. Stojimo sutartyje šiam pranešimui parengti nustatytus terminus, tiriamasis laikotarpis[17] yra per trumpas, kad būtų galima gauti išsamesnių empirinių įstojimo ir laikinų apribojimų poveikio ES-2 žemės ūkio rinkos raidai įrodymų. Vis dėlto Komisijos tyrimas parodė, kad ES-2 ir ES-25 pajamų ir žemės kainų atotrūkis, kuris stojimo metu šiose dviejose šalyse kėlė vieną iš didžiausių rūpesčių, per kelerius pastaruosius metus sumažėjo, nors iki visiškos konvergencijos tebėra toli. Taigi visiška konvergencija nebūtų nei tikėtina, nei būtina leidžiančių nukrypti nuostatų panaikinimo sąlyga. 2010 m. CEPS tyrimas taip pat parodė, kad reikėtų rekomenduoti ES-2 gerai išnaudoti likusią pereinamojo laikotarpio dalį skatinant žemės ūkio sektoriaus plėtrą ir rengiantis neišvengiamai laikinų apribojimų galiojimo pabaigai. Galima teigti, kad užsienio investicijos yra palankios žemės naudmenų naudojimo racionalizavimo, našumo, technologinių inovacijų diegimo masto ir žemės ūkio rinkų konkurencingumo didinimo procesui, todėl atrodo tikslinga rekomenduoti ES-2 apsvarstyti priemones, pagal kurias atitinkami jų žemės ūkio sektoriai būtų savanoriškai dar labiau atverti. Remdamasi ES-2 padėtimi atliekant pereinamojo laikotarpio priemonių žemės ūkio paskirties žemei įsigyti laikotarpio vidurio peržiūrą, Komisija nemano, kad laikinų ribojamųjų priemonių taikymo Bulgarijoje ir Rumunijoje galiojimo laikas turėtų būti sutrumpintas. [1] OL L 157, 2005 m. birželio 21 d., p. 11. [2] Stojimo protokolo VI ir VII priedų 3 skirsnio 2 dalyje nustatyta: „Šiuo tikslu Komisija pateikia pranešimą Tarybai. Komisijos pasiūlymu Taryba gali vieningai nuspręsti sutrumpinti ar nutraukti <...> pereinamąjį laikotarpį.“ [3] Europos politikos studijų centras (CEPS). [4] „Žemės ūkio paskirties nekilnojamojo turto įsigijimo apribojimų, kurių Bulgarija ir Rumunija laikosi pereinamuoju laikotarpiu, peržiūra“ (angl. Review of the Transitional Restrictions Maintained by Bulgaria and Romania with regard to the Acquisitions of Agricultural Real Estate ), toliau – 2010 m. CEPS tyrimas, http://ec.europa.eu/internal_market/capital/reports. [5] Žr. 1988 m. birželio 24 d. Tarybos direktyvos 88/361/EEB dėl Sutarties 67 straipsnio įgyvendinimo (OL L 178, 1988, p. 5) I priede pateiktą kapitalo judėjimo nomenklatūrą. Nors ši direktyva Mastrichto sutartimi panaikinta, Europos Sąjungos Teisingumo Teismas pripažįsta, kad ši nomenklatūra naudotina kaip gairės. [6] Dėl nekilnojamojo turto įsigijimo nepagrindiniam būstui Bulgarijai ir Rumunijai nustatytas 5 metų pereinamasis laikotarpis šiame pranešime neaptariamas. [7] Kaip aiškiai nustatyta Stojimo sutartyje, nedelsiant po įstojimo visos minėtos taisyklės taip pat tiesiogiai taikomos EEE piliečiams ir juridiniams asmenims. [8] Tai yra Čekija, Estija, Latvija, Lietuva, Vengrija, Lenkija ir Slovakija. [9] Žr. paaiškinimus ir pavyzdžius, pateiktus 2010 m. CEPS tyrimo 4 ir 6 skirsniuose. [10] Žr. 2010 m. CEPS tyrimo 4 lentelę 20 psl. [11] Bulgarijoje, kurioje žemės nuomojimas yra kur kas svarbesnis negu Rumunijoje, po įstojimo nuomos kaina 2008 m. buvo tik 17 % didesnė negu nuomos kaina prieš įstojimą 2006 m. [12] Žr. 2010 m. CEPS tyrimo 11 grafiką ir 17 lentelę 43–44 psl. [13] Šaltinis – Eurostatas (Žemės ūkio ekonominės sąskaitos, Žemės ūkio darbo jėgos sąnaudų statistiniai duomenys). [14] Pagal žemės ūkio veiklos pajamų rodiklį A (šaltinis – Eurostatas, Žemės ūkio ekonominės sąskaitos). [15] Perkamosios galios standartu. [16] Žr. 2010 m. CEPS tyrimo 18 grafiką 54 psl. [17] Dauguma priimant šį pranešimą turėtų statistinių duomenų susiję su tik duomenimis iki 2008 m.