EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2018 05 16 COM(2018) 302 final 2018/0152(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 767/2008, Reglamentas (EB) Nr. 810/2009, Reglamentas (ES) 2017/2226, Reglamentas (ES) 2016/399, Reglamentas XX/2018 [Sąveikumo reglamentas] ir Sprendimas 2004/512/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 2008/633/TVR



{SEC(2018) 236 final}

{SWD(2018) 195 final}

{SWD(2018) 196 final}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS ·Bendrosios pasiūlymo aplinkybės Nuo 2011 m. veikianti Vizų informacinė sistema (VIS) yra technologinis sprendimas, kuris palengvina trumpalaikių vizų išdavimo procedūrą ir padeda vizų, sienų apsaugos, prieglobsčio ir migracijos institucijoms greitai ir efektyviai patikrinti būtiną informaciją apie trečiųjų šalių piliečius, kuriems reikia gauti vizą kelionei į ES. VIS sujungia valstybių narių konsulatus visame pasaulyje ir visus valstybių narių išorės sienų perėjimo punktus. Šioje sistemoje atliekamas biometrinių duomenų, visų pirma pirštų atspaudų, sutikrinimas asmenų tapatybės nustatymo ir patikrinimo tikslais. Kaip nurodyta komunikate „Bendros vizų politikos priderinimas prie naujų uždavinių“, ES bendra vizų politika yra labai svarbi Šengeno acquis dalis. Vizų politika yra ir toliau turėtų būti tokia priemonė, kuria sudaromos palankesnės turizmo ir verslo sąlygos ir kartu išvengiama grėsmės saugumui ir neteisėtos migracijos į ES rizikos. Pagrindiniai vizų procedūros principai nėra peržiūrėti nuo Vizų kodekso įsigaliojimo 2010 m. ir VIS veikimo pradžios 2011 m., tačiau vizų politikos aplinkybės labai pasikeitė. Dėl sudėtingų pastarojo meto migracijos ir saugumo uždavinių pasikeitė politinės diskusijos dėl erdvės be vidaus sienų kontrolės apskritai ir konkrečiau dėl vizų politikos, ir tai paskatino ES iš naujo įvertinti pusiausvyrą tarp migracijos ir saugumo problemų sprendimo, ekonominių poreikių tenkinimo ir išorės santykių palaikymo apskritai. Komunikate dėl Šengeno erdvės išsaugojimo ir stiprinimo Komisija jau minėjo, kad erdvėje be vidaus sienų kontrolės tarpvalstybinių grėsmių viešajai tvarkai ir vidaus saugumui šalinimas yra bendro intereso reikalas. Panaikinus vidaus sienų kontrolę kartu taikomos priemonės, susijusios su išorės sienomis, vizų politika, Šengeno informacine sistema, duomenų apsauga, policijos bendradarbiavimu, teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose ir kovos su narkotikais politika. Tuo pat metu dėl svarbių technologinių pokyčių atsiranda naujų galimybių palengvinti vizų procedūrą tiek prašymus išduoti vizą pateikiantiems asmenims, tiek konsulatams. Kadangi VIS yra svarbi sistemos, kuria grindžiama vizų politika, dalis, šiuo pasiūlymu papildomas neseniai, 2018 m. kovo 14 d., Komisijos pateiktas pasiūlymas iš dalies pakeisti Vizų kodeksą. VIS yra neatsiejama nuo Komisijos požiūrio į duomenų valdymą sienų apsaugos, migracijos ir saugumo tikslais. Ja siekiama užtikrinti, kad sienos apsaugos pareigūnai, teisėsaugos pareigūnai, imigracijos pareigūnai ir teisminės institucijos turėtų reikiamą informaciją, kad galėtų geriau saugoti ES išorės sienas, valdyti migraciją ir visų piliečių labui stiprinti vidaus saugumą. 2017 m. gruodžio mėn. Komisija pasiūlė nustatyti ES informacinių sistemų sąveikumo taisykles, kad jos kartu veiktų pažangiau ir efektyviau. 2016 m. Reglamentu dėl atvykimo ir išvykimo sistemos (AIS) nustatyta, kad AIS ir VIS sistemos gali būti visiškai sąveikios, siekiant sužinoti visą išsamią trečiųjų šalių piliečių prašymų išduoti vizas istoriją, įtraukiant papildomą informaciją ir apie tai, kaip jie savo vizomis pasinaudojo. Pasiūlymu sukurti ES sienų ir vizų informacinių sistemų sąveikumo sistemą iš dalies keičiamas VIS reglamentas, nustatant, kad VIS kartu su AIS ir Europos kelionių informacijos ir leidimų sistema (ETIAS) yra bendros platformos, kuria bus grindžiamas sąveikumas, dalis. Naudojant daugybinių tapatybių detektorių (DTD), sukurtą pagal pasiūlymą dėl sąveikumo, bus lengviau nustatyti daugybines tapatybes ir kovoti su tapatybės klastojimu. Naudojant šį detektorių, prašymą nagrinėjančiai vizų institucijai bus automatiškai pranešama, kai bus žinomos kelios skirtingos to prašymą išduoti vizą pateikusio asmens tapatybės, taigi ta institucija galės imtis tinkamų veiksmų. Kai pradės veikti naujosios informacinės sistemos ir bus užtikrintas jų sąveikumas, vizas tvarkantiems pareigūnams labai padaugės galimybių greitai patikrinti prašymus išduoti vizą asmenis. Europos paieškos portale (EPP) bus galima atliekant vieną paiešką gauti įvairių sistemų rezultatus. Taip bus padedama didinti saugumą erdvėje be vidaus sienų kontrolės. Siekiant šio tikslo reikia iš dalies pakeisti teisės aktus dėl vizų procedūros. Šiais pakeitimais turėtų būti visų pirma nustatyta vizų institucijų pareiga automatizuotai naudotis daugybinių tapatybių detektoriumi ir kitomis duomenų bazėmis atliekant trečiųjų šalių piliečių, prašančių išduoti trumpalaikes vizas, vertinimus dėl saugumo ir migracijos. ES lygmeniu nustatyta informacijos spraga, nes trūksta informacijos apie dokumentus, kuriuos turėdami trečiųjų šalių piliečiai gali būti Šengeno erdvėje ilgiau kaip 90 dienų per 180 dienų laikotarpį: ilgalaikes vizas, leidimus gyventi ir leidimo gyventi šalyje korteles (apie tai pranešta Aukšto lygio informacinių sistemų ir sąveikumo ekspertų grupės (HLEG) 2017 m. gegužės mėn. galutinėje ataskaitoje). Taryba paragino Komisiją atlikti galimybių studiją dėl centrinės ES saugyklos, kurioje būtų saugoma informacija apie ilgalaikes vizas, leidimo gyventi šalyje korteles ir leidimus gyventi, sukūrimo. Ši studija užbaigta 2017 m. rugsėjo mėn. ir joje padaryta išvada, kad tokia saugykla, kaip VIS dalis, būtų perspektyviausias sprendimas IT saugumo, įgyvendinimo lengvumo ir išlaidų efektyvumo atžvilgiais. Taip pat atliktas tolesnis tyrimas dėl VIS išplėtimo, į ją įtraukiant duomenis apie ilgalaikes vizas ir teisę gyventi šalyje patvirtinančius dokumentus, būtinumo ir proporcingumo. Kartu su darbu dėl sąveikumo, kuris pradėtas nuo 2016 m. balandžio mėn. siekiant sukurti patikimesnes ir pažangesnes sienų ir saugumo informacines sistemas, 2016 m. buvo atliktas bendras VIS vertinimas. Jį atliekant konkrečiai vertintas šios sistemos tinkamumas naudoti pagal paskirtį, jos efektyvumas, veiksmingumas ir ES pridėtinė vertė. Padaryta išvada, kad VIS atitinka savo tikslus ir funkcijas ir tebėra viena pažangiausių šio pobūdžio sistemų, tačiau dėl naujų su vizų, sienų ir migracijos valdymu susijusių uždavinių reikia toliau ją tobulinti tam tikrose konkrečiose srityse. 2018 m. balandžio 17 d. Komisija pateikė pasiūlymą sustiprinti trečiųjų šalių piliečių, kurie yra ES piliečių šeimos nariai, leidimo gyventi šalyje kortelių saugumą. Atsižvelgiant į šį pasiūlymą, tokių leidimo gyventi šalyje kortelių į VIS įtraukti nebūtina. ·Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos VIS sukurta Sprendimu 2004/512/EB, o jos paskirtis, funkcijos ir susijusios pareigos nustatytos Reglamentu (EB) Nr. 767/2008 (VIS reglamentas). 2009 m. liepos 13 d. Reglamentu (EB) Nr. 810/2009 (Vizų kodeksas) nustatytos biometrinių identifikatorių registravimo VIS taisyklės. 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimu 2008/633/TVR nustatytos sąlygos, kuriomis valstybių narių paskirtosios institucijos ir Europolas gali gauti prieigą naudotis VIS teroristinių nusikaltimų ir kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ir tyrimo tikslais. Šis pasiūlymas nedaro poveikio Direktyvai 2004/38/EB. Šiuo pasiūlymu Direktyva 2004/38/EB niekaip nekeičiama. ·Pasiūlymo tikslai Bendrieji šios iniciatyvos tikslai atitinka Sutartyje įtvirtintus tikslus didinti ES ir jos sienų saugumą, padėti teisėtai keliaujantiems asmenims lengviau naudotis savo teise kirsti išorės sieną, laisvai judėti ir būti erdvėje be vidaus sienų kontrolės ir palengvinti Šengeno erdvės išorės sienų valdymą. Šie tikslai išsamiau išdėstyti Europos migracijos darbotvarkėje ir vėliau priimtuose komunikatuose, įskaitant Komunikatą dėl Šengeno erdvės išsaugojimo ir stiprinimo, Europos saugumo darbotvarkėje, Komisijos pažangos ataskaitose dėl tikros ir veiksmingos saugumo sąjungos kūrimo ir Komunikate dėl bendros vizų politikos priderinimo prie naujų uždavinių. Konkretūs šio pasiūlymo tikslai yra: (1)supaprastinti prašymų išduoti vizą nagrinėjimo tvarką; (2)palengvinti ir sugriežtinti patikrinimus išorės sienos perėjimo punktuose ir valstybių narių teritorijoje;

(3)didinti Šengeno erdvės vidaus saugumą, lengvinant valstybių narių keitimąsi informacija apie trečiųjų šalių piliečius, turinčius ilgalaikes vizas ir leidimus gyventi. Taip pat siekiama kelių papildomų tikslų: (4)palengvinti valstybės narės teritorijoje migracijos ir teisėsaugos institucijų atliekamus trečiųjų šalių piliečių tapatybės patikrinimus; (5)padėti lengviau nustatyti dingusių asmenų tapatybę; (6)padėti atlikti procedūrą nustatant ir grąžinant bet kurį asmenį, kuris gali neatitikti arba nebeatitikti atvykimo, buvimo ar gyvenimo valstybėse narėse sąlygų; (7)padėti teisėsaugos institucijoms gauti duomenis apie asmenis, prašančius išduoti ir turinčius trumpalaikes vizas (tai jau yra įmanoma pagal dabartines taisykles), ir suteikti tokią prieigą ir prie informacijos apie ilgalaikių vizų bei leidimų gyventi turėtojus, kai tai būtina sunkių nusikaltimų ir terorizmo prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už juos tikslais, kartu užtikrinant griežtus duomenų apsaugos ir privatumo standartus; (8)rinkti statistinius duomenis, taip padedant Europos Sąjungos migracijos politikos procesą pagrįsti įrodymais. 2.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI ·Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas 2016 m. atliktas VIS sistemos REFIT vertinimas, po kurio pateikta rekomendacijų, kaip pagerinti šios sistemos veikimą. Šis pasiūlymas parengtas remiantis tomis rekomendacijomis. Apskritai VIS vertinimas parodė, kad ši sistema yra veiksminga, siekiant jos tikslų. Tačiau taip pat parodyta, kad reikia toliau tobulinti VIS siekiant geriau spręsti naujus vizų, sienų ir saugumo politikos uždavinius. Tai galima daryti susiejant dabartines ir būsimas IT sistemas ir ieškant būdų VIS registruoti informaciją apie ilgalaikes vizas, įskaitant biometrinius duomenis. Atliktas vertinimas taip pat atskleidė poreikius patobulinti kai kuriuos dalykus, ypač susijusius su duomenų kokybės stebėsena ir statistikos rengimu. Dauguma atliekant vertinimą nustatytų aktualių klausimų yra techninio pobūdžio, siekiant toliau derinti sistemą prie naujų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų šioje srityje. Jie daugiausia susiję su: 1) duomenų kokybės gerinimu; 2) „VISMail“ funkcijos įdiegimu VIS; 3) konsultavimosi ir atstovavimo funkcijų centralizavimu; 4) veido atvaizdo atpažinimo arba latentinių pirštų atspaudų naudojimo funkcijų palaikymu; 5) VIS duomenimis pagrįstos ataskaitų ir statistikos sistemos sukūrimu. Nuo 2016 m. spalio mėn. iki 2017 m. liepos mėn. agentūra „eu-LISA“ atliko viso numatomo techninio poveikio tyrimą remdamasi VIS vertinimu, todėl nereikėjo atlikti išsamaus šių techninių patobulinimų poveikio vertinimo. Tačiau dėl kelių aktualių klausimų, nustatytų atliekant vertinimą, reikėjo atlikti ne tik techninę analizę, bet ir tolesnę analizę dėl sprendimų, kurie būtų galimi sprendžiant tuos klausimus ir atsižvelgiant į jų poveikį: ·dėl sunkumų užbaigti neteisėtų migrantų grąžinimo į jų kilmės šalis procedūras, kai nėra kelionės dokumentų;

·dėl neteisėtos migracijos ir su vizomis susijusio sukčiavimo rizikos, ypač prekybos žmonėmis ir kitokio jaunesnių nei 12 metų vaikų išnaudojimo prašant išduoti vizą; ·dėl sienų apsaugos arba migracijos institucijų patiriamų sunkumų tikrinant ilgalaikes vizas bei leidimus gyventi ir jų turėtojus; ·dėl informacijos spragos atliekant patikrinimus dėl neteisėtos migracijos ir saugumo rizikos, kai nagrinėjami prašymai išduoti vizas; ·dėl poreikio apsvarstyti galimybę tvarkant vizas automatizuotai naudotis ir kitomis saugumo ir sienų apsaugos srities duomenų bazėmis. Tai svarstant reikėtų atsižvelgti į pokyčius, įvykusius po 2016 m. atlikto ES sienų valdymo ir saugumo informacinių sistemų vertinimo, ir užtikrinti suderinimą su neseniai priimtais Komisijos pasiūlymais (dėl AIS) ir siūlomais naujais patobulinimais bei sistemomis (naujos redakcijos pasiūlymu dėl EURODAC, pasiūlymais dėl ETIAS, ECRIS-TCN, sąveikumo). ·Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Pridedamo poveikio vertinimo 2 priede išsamiai aprašytos konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais. Komisija užsakė atlikti tris nepriklausomus tyrimus: vieną tyrimą dėl vaikų amžiaus, nuo kurio imami pirštų atspaudai per vizų procedūrą, sumažinimo ir prašymą išduoti vizą pateikiančių asmenų kelionės dokumentų kopijų saugojimo VIS galimumo, būtinumo ir proporcingumo ir du tyrimus dėl VIS išplėtimo, į ją įtraukiant duomenis apie ilgalaikes vizas ir teisę gyventi šalyje patvirtinančius dokumentus (t. y. leidimus gyventi ir leidimo gyventi šalyje korteles), galimumo, būtinumo ir proporcingumo. Šie tyrimai taip pat apėmė tikslines konsultacijas su visais suinteresuotaisiais subjektais, kuriems tai svarbu, įskaitant nacionalines institucijas, kurios turi prieigą prie VIS, todėl gali įvesti, keisti, ištrinti arba naudoti jos duomenis, už migraciją ir grąžinimą atsakingas nacionalines institucijas, vaikų apsaugos institucijas, policijos ir kovos su prekyba žmonėmis institucijas, už konsulinius reikalus atsakingas institucijas ir už patikrinimus išorės sienos perėjimo punktuose atsakingas institucijas. Konsultuotasi ir su įvairiomis ne ES institucijomis bei nevyriausybinėmis organizacijomis, dirbančiomis vaiko teisių srityje. 2017–2018 m. Komisija surengė dvi atviras viešas konsultacijas: pirmoji iš jų vyko nuo 2017 m. rugpjūčio 17 d. iki lapkričio 9 d. dėl vaikų amžiaus, nuo kurio imami pirštų atspaudai per vizų procedūrą, sumažinimo, o antroji konsultacija vyko nuo 2017 m. lapkričio 17 d. iki 2018 d. gruodžio 9 d. dėl VIS išplėtimo įtraukiant duomenis apie ilgalaikes vizas ir teisę gyventi šalyje patvirtinančius dokumentus. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas 2017 m. lapkričio 9 d. pateikė savo nuomonę vaikų amžiaus, nuo kurio imami pirštų atspaudai, sumažinimo klausimu, o 2018 m. vasario 9 d. – VIS išplėtimo, įtraukiant duomenis apie ilgalaikes vizas ir teisę gyventi šalyje patvirtinančius dokumentus, klausimu. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas ir Pagrindinių teisių agentūra savo nuomones dėl įvairių šio pasiūlymo aspektų pateikė per tikslinius pokalbius, kurie vyko kaip konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais, rengiant poveikio vertinimą, dalis. ·Poveikio vertinimas 2018 m. atliktas poveikio vertinimas daugiausia dėmesio skiriant tiems klausimams, kuriuos reikėjo papildomai įvertinti rengiant šį pasiūlymą. Jis pagrįstas trimis nepriklausomais tyrimais, kuriuos užsakė atlikti Komisija ir kurie atlikti 2017 ir 2018 m. Taip pat atsižvelgta į 2016 m. lapkričio mėn. ir 2017 m. vasario mėn. „eu-LISA“ atlikto visų įmanomų VIS pakeitimų techninių galimybių tyrimo išvadas ir į galimybių studiją dėl integruoto sienų valdymo, susijusio su AIS neregistruotais asmenis (ETIAS tyrimas). Atliekant šį poveikio vertinimą vertintos alternatyvios galimybės: ·įtraukti į VIS (centralizuotai arba decentralizuotai) kelionės dokumentų skaitmenines kopijas: svarstyti du šios galimybės variantai – saugoti tik dokumento asmens duomenų puslapio arba saugoti visų asmens, prašančio išduoti vizą, kelionės dokumento užpildytų puslapių kopijas; ·sumažinti amžių, nuo kurio imami vaikų pirštų atspaudai: svarstyti du šios galimybės variantai – sumažinti amžių, nuo kurio imami pirštų atspaudai, iki šešerių metų arba visai panaikinti amžiaus ribą, kad būtų imami visų amžiaus grupių pirštų atspaudai; ·įtraukti į VIS duomenis apie ilgalaikes vizas ir teisę gyventi šalyje patvirtinančius dokumentus: susijusios teisėkūros galimybės apima tolesnį ilgalaikių vizų ir teisę gyventi šalyje patvirtinančių dokumentų suderinimą ir jų apsaugos didinimą; sukurti ryšį tarp nacionalinių duomenų bazių, kad visos valstybės narės galėtų atlikti paiešką atitinkamose viena kitos nacionalinėse duomenų bazėse; įtraukti į VIS dokumentus su duomenimis apie atmestus prašymus arba be tų duomenų; ·užtikrinti automatinius patikrinimus, dėl migracijos ir saugumo atliekamus prieinamose duomenų bazėse. Šiame pasiūlyme pasirinktos tinkamiausios atliekant poveikio vertinimą nustatytos galimybės dėl pirmosios priemonės (kelionės dokumento asmens duomenų puslapio kopijos saugojimas), antrosios priemonės (amžiaus, nuo kurio imami pirštų atspaudai, sumažinimas iki 6 metų) ir ketvirtosios priemonės iš tų, kurios nurodytos pirmiau. Sprendžiant ilgalaikių vizų ir teisę gyventi šalyje patvirtinančių dokumentų įtraukimo į VIS klausimą, šis pasiūlymas neapima informacijos apie leidimo gyventi šalyje korteles, išduodamas ES piliečių šeimos nariams, turintiems teisę laisvai judėti pagal Sąjungos teisę, nes šių trečiųjų šalių piliečių teisės kyla iš jų šeimos ryšio su ES piliečiu. Be to, tokių leidimo gyventi šalyje kortelių apsauga sustiprinta Komisijos 2018 m. balandžio 17 d. pateiktu pasiūlymu. Reglamentavimo patikros valdyba peržiūrėjo poveikio vertinimo projektą ir 2018 m. balandžio 23 d. pateikė teigiamą nuomonę. 3.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI ·Siūlomų veiksmų santrauka

Būtina tiksliau apibrėžti VIS paskirtį, funkcijas ir susijusias pareigas atsižvelgiant į šios sistemos plėtrą, į ją įtraukiant duomenis apie ilgalaikių vizų ir leidimų gyventi turėtojus. VIS taip pat būtina išplėsti, kad saugomų duomenų apie prašymus išduoti trumpalaikes vizas kategorijos būtų papildytos saugomomis kelionės dokumentų kopijomis, taip pat būtina įdiegti tokias naujas funkcijas kaip ataskaitų ir statistinių duomenų saugykla arba „VISMail“. Tai reiškia, kad būtina iš dalies pakeisti Vizų kodekso taisykles, kuriomis nustatyta prašymų išduoti vizą nagrinėjimo procedūra. Valstybių narių teisėsaugos institucijų ir Europolo prieiga prie VIS nustatyta Tarybos sprendimu 2008/633/TVR. Šiuo sprendimu, priimtu anksčiau negu pasirašyta Lisabonos sutartis, reglamentuota teisėsaugos institucijų prieiga prie sistemos pagal buvusį Europos Sąjungos sutarties trečiąjį ramstį. Kadangi šio trečiojo ramsčio dabartinėse Sutartyse nebėra, Komisija mano, kad šis pasiūlymas teikia galimybę įtraukti šio sprendimo turinį į VIS reglamentą. Kadangi VIS bus išplėsta, į ją įtraukiant informaciją apie ilgalaikes vizas ir leidimus gyventi, būtina tolesnė šios sistemos plėtra ir jos operacijų valdymas bus patikėti Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūrai („eu-LISA“). Todėl reikės iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 810/2009 (Vizų kodeksą), Reglamentą (EB) Nr. 767/2008, Reglamentą (ES) 2017/2226 (AIS reglamentą), Reglamentą (ES) XX [Sąveikumo reglamentą] ir Reglamentą (ES) 2016/399 (Šengeno sienų kodeksą). Pagrindinius šio pasiūlymo tikslus galima apibendrinti taip: Likusių informacijos spragų sienų ir saugumo srityje šalinimas: ilgalaikių vizų ir teisę gyventi šalyje patvirtinančių dokumentų įtraukimas į VIS Aukšto lygio ekspertų grupės galutinėje ataskaitoje nustatyta, kad ES lygmeniu trūksta informacijos apie dokumentus, kuriuos turėdami trečiųjų šalių piliečiai gali būti tam tikros ES valstybės narės teritorijoje ilgiau nei 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį. Duomenų apie šiuos dokumentus ir jų turėtojus šiuo metu nerenkama ir tų duomenų neįmanoma patikrinti nė vienoje iš ES didelės apimties IT sistemų sienų ir saugumo srityje (tokia ribota galimybė yra tik SIS). Valstybės narės mano, kad dėl dabartinio šių dokumentų tvarkymo gali būti kliūčių trečiųjų šalių piliečiams kirsti sienas ir vėliau laisvai judėti erdvėje be vidaus sienų kontrolės. Trečiųjų šalių piliečiai, kurie atvyksta į ES, ketindami joje būti ilgą laiką, yra vienintelė trečiųjų šalių piliečių, neįtraukiamų į jokias ES didelės apimties IT sistemas, kategorija (kaip parodyta tolesnėje schemoje). Įtraukiant į VIS ilgalaikes vizas ir leidimus gyventi būtų užtikrinta, kad informacija apie šiuos dokumentus ir jų turėtojus būtų įtraukta į vieną iš ES didelės apimties IT sistemų pagal tokias pačias taisykles kaip ir tada, kai dokumentai jiems išduodami bevizio režimo sąlygomis (tie duomenys jau įtraukti į sistemas ETIAS ir AIS), ir tada, kai taikomas reikalavimas turėti vizą (kai trečiųjų šalių piliečiai atvyksta į ES trumpam laikui; jų duomenys jau įtraukti į VIS ir AIS). Taip ne tik dokumentus išdavusi institucija, bet ir kitos valstybių narių institucijos galės patikrinti dokumentą ir jo turėtoją pasienyje arba valstybių narių teritorijoje. Palengvindama sistemingą ir geresnį valstybių narių keitimąsi informacija apie trečiųjų šalių piliečius, turinčius ilgalaikes vizas ir leidimus gyventi, VIS padėtų didinti Šengeno erdvės vidaus saugumą. Jeigu įrašai apie ilgalaikes vizas arba leidimus gyventi bus įtraukti į centrinę sistemą ir prieinami visoms atitinkamoms valstybių narių institucijoms, kiekviena valstybė narė galės tiksliau ir nešališkai įvertinti su saugumu susijusią riziką, remdamasi įrašais, sistemoje rastais tikrinant dokumentų turėtojus sienos perėjimo punktuose ir valstybių narių teritorijoje. Be to, šių dokumentų įtraukimas į centralizuotą sistemą padės nustatyti sukčiavimą, kai autentiškus dokumentus bandoma gauti naudojantis netikrais pirminiais dokumentais. Palengvinant geresnį ir sistemingą keitimąsi informacija tarp valstybių narių taip pat būtų sumažinta administracinė našta ir įveiktas kalbos barjeras, kai kreipiamasi į kitą valstybę narę siekiant patikrinti trečiosios šalies piliečio pateikto dokumento autentiškumą. Sprendžiant, ar išduoti ar pratęsti ilgalaikę vizą arba leidimą gyventi, bus atliekami keli automatiniai patikrinimai naudojantis sąveikumo komponentais (Europos paieškos portalu), siekiant nustatyti, ar kurioje nors ES arba Interpolo duomenų bazėje yra kokių nors įrodymų, kad tas asmuo gali kelti grėsmę kurios nors iš valstybių narių saugumui. Nustačius bet kokią atitiktį, tą dokumentą išduodanti valstybė narė turės imtis tolesnių veiksmų pagal galiojančius ES ir nacionalinės teisės aktus. Per vizų procedūrą atliekamų patikrinimų gerinimas naudojantis sąveikumu Pagal dabartines taisykles konsulatai privalo Šengeno informacinėje sistemoje (SIS) patikrinti keliautojus, kuriems privaloma turėti vizą, tik kad nustatytų, ar prašymą išduoti vizą pateikiančiam asmeniui taikomas draudimas atvykti. Šiuo metu neprivaloma tikrinti prašymą išduoti vizą pateikiančių asmenų jokiose kitose prieinamose ES duomenų bazėse (pvz., EURODAC) ar Interpolo pavogtų ir pamestų kelionės dokumentų duomenų bazėje ir su pranešimais susijusių kelionės dokumentų duomenų bazėje. Pradėjęs veikti Europos paieškos portalas suteiks galimybę kompetentingoms institucijoms, įskaitant vizų institucijas, atlikti vieną bendrą paiešką ir gauti rezultatus iš visų sistemų, prie kurių joms suteikta prieiga (įskaitant EURODAC, AIS ir Europos nuosprendžių registrų informacinę sistemą dėl trečiųjų šalių piliečių), o ne ieškoti kiekvienoje sistemoje atskirai. Europos paieškos portalas padės lengviau nustatyti saugumo ir neteisėtos migracijos riziką per vizų procedūrą, nes vizas tvarkantys pareigūnai galės greitai ir efektyviai patikrinti prašymus išduoti vizą pateikiančius asmenis. Pasiūlymu dėl sąveikumo taip pat siekiama, kad būtų lengviau nustatyti naudojimosi keliomis tapatybėmis ir tapatybės klastojimo atvejus. Naudojantis šia sąveikumo funkcija, prašymą nagrinėjančiai vizų institucijai bus automatiškai pranešta, kai bus žinomos kelios skirtingos to prašymą išduoti vizą pateikiančio asmens tapatybės, todėl ji galės imtis atitinkamų veiksmų. Kadangi VIS taip pat yra teisinės sistemos, kuria nustatomas sąveikumas, dalis, atsirado techninių galimybių užtikrinti, kad įgalioti jos naudotojai galėtų naudotis sparčiais, sklandžiais ir sistemingais praktiniais ryšių kanalais tarp įvairių duomenų bazių. Galimybės suteikimas vizų institucijoms, naudojantis Europos paieškos portalu, atlikti automatinius patikrinimus kitose duomenų bazėse yra pirmas kartas, kai sąveikumo sistema taikoma praktikoje. Tikrinant ir vertinant prašymą išduoti vizą pateikiančių asmenų pateiktą informaciją, VIS bus dėl kiekvieno prašymo automatiškai siunčiama užklausa į kiekvieną iš minėtų sistemų. Atliekant vizų procedūrą kartu su automatizuotomis užklausomis kitose duomenų bazėse bus naudojami konkrečios rizikos rodikliai. Šie rodikliai apims duomenų analizės taisykles, taip pat konkrečias valstybių narių nustatytas rodiklių vertes ir kitose svarbiose sienų valdymo ir saugumo duomenų bazėse parengtus statistinius duomenis. Taip būtų pagerinti rizikos vertinimai ir būtų galima taikyti duomenų analizės metodą. Rizikos rodikliai neapimtų jokių asmens duomenų ir būtų pagrįsti valstybių narių pateikta statistika ir informacija apie grėsmes, neįprastai didelį atsisakymų leisti atvykti tam tikrų kategorijų trečiųjų šalių piliečiams arba jų užsibuvimo atvejų skaičių ir riziką visuomenės sveikatai. Pradedant atlikti sistemingus patikrinimus dėl saugumo ir migracijos pagal VIS duomenis, naudojamasi sąveikumo sistemos teikiama nauda.

Lengvesnis dingusių asmenų tapatybės nustatymas Gali būti tokių aplinkybių, kai asmenų tapatybę reikia nustatyti jų pačių labui, nes jie yra pasiklydę, dingę arba nustatyta, kad jie yra prekybos žmonėmis aukos. Sąveikumo sistemoje suteikta galimybė policijos institucijai, kai tai leidžia nacionalinės teisės nuostatos, nustatyti asmens tapatybę naudojant per tapatybės patikrinimą paimtus to asmens biometrinius duomenis. Tačiau tokia prieiga nebūtų pakankamai veiksminga tam tikromis, kaip antai pirmiau aprašytomis, aplinkybėmis. Šiuo tikslu teisėsaugos institucijoms turėtų būti suteikiama greita prieiga prie VIS duomenų, kad jos galėtų greitai ir patikimai nustatyti asmens tapatybę ir nereikėtų laikytis visų išankstinių sąlygų ir taikyti papildomų atsargumo priemonių dėl teisėsaugos institucijų prieigos. Likusių su trumpalaikių vizų procedūra susijusių informacijos spragų pašalinimas: amžiaus, nuo kurio imami prašymą išduoti vizą pateikiančių asmenų pirštų atspaudai, sumažinimas ir kelionės dokumentų kopijų saugojimas VIS siekiant palengvinti grąžinimo procedūras ·Amžiaus, nuo kurio imami prašymą išduoti vizą pateikiančių vaikų pirštų atspaudai, sumažinimas nuo 12 metų iki 6 metų Naudodamiesi šia priemone pareigūnai galės pagal prašymo išduoti vizą nagrinėjimo tvarką patikrinti vaiko tapatybę ir bus galima atlikti patikrinimus vaikams kertant išorės sieną. Be to, kadangi bus galima nedviprasmiškai nustatyti vaikų tapatybę, ši priemonė padės geriau apsaugoti vaikus ir kovoti su prekyba žmonėmis ir neteisėta migracija, kartu teikiant pirmenybę vaiko interesams. Turėtų būti nustatytos papildomos teisinės apsaugos priemonės siekiant užtikrinti, kad vaiko interesų būtų paisoma per visą prašymo išduoti vizą nagrinėjimo procedūrą ir bet kokiu būdu vėliau naudojant vaikų duomenis. Bus imami kiekvieno prašymą išduoti vizą pateikiančio asmens nuo 6 metų amžiaus, pirštų atspaudai, todėl bus padidinta asmenų, prašančių išduoti trumpalaikes vizas, grupė, nes į ją bus įtraukta 6–11 metų amžiaus asmenų grupė. Kai buvo priimtas Reglamentas (EB) Nr. 810/2009, pripažinta, kad vėliau reikės spręsti klausimą, ar vaikų iki 12 metų pirštų atspaudai yra pakankamai patikimi naudoti tapatybės nustatymo ir patikrinimo tikslais ir ypač kaip pirštų atspaudai kinta su amžiumi. Todėl 2013 m. Europos Komisijos Jungtinis tyrimų centras (JRC) atliko tyrimą dėl to, ar automatizuoto vaikų pirštų atspaudų atpažinimo lygis gali būti panašus į suaugusiųjų. Atlikus šį JRC tyrimą padaryta išvada, kad tam tikromis sąlygomis yra įmanomas pakankamai tikslus 6–12 metų amžiaus vaikų pirštų atspaudų atpažinimas. Viena iš tokių sąlygų yra, pavyzdžiui, užtikrinti, kad šią procedūrą atliekantys specialistai būtų tinkamai išmokyti gauti aukštos kokybės atvaizdus. Atlikus antrą tyrimą patvirtinta ši išvada ir pateikta daugiau įžvalgų dėl asmens amžiaus poveikio pirštų atspaudų kokybei. Komisija atliko dar vieną tyrimą siekdama įvertinti vaikų amžiaus, nuo kurio imami pirštų atspaudai per vizų procedūrą, sumažinimo būtinumą ir proporcingumą. Atlikus šį tyrimą padaryta išvada, kad amžiaus, nuo kurio imami pirštų atspaudai, sumažinimas padės geriau pasiekti VIS tikslus, ypač kovoti su tapatybės klastojimu ir supaprastinti patikrinimus išorės sienos perėjimo punktuose. Taip pat padaryta išvada, kad amžiaus, nuo kurio imami pirštų atspaudai, sumažinimas galėtų duoti papildomos naudos: būtų sustiprinta vaiko teisių pažeidimų prevencija ir kova su šiais pažeidimais, ypač kadangi būtų galima nustatyti arba patikrinti vaikų, kurie yra trečiosios šalies piliečiai, tapatybę, kai jie surandami valstybių narių teritorijoje tokiomis aplinkybėmis, kada gali būti arba yra pažeistos jų teisės (pvz., vaikai prekybos žmonėmis aukos, dingę vaikai arba prieglobsčio prašantys nelydimi nepilnamečiai). ·Prašymą išduoti vizą pateikiančio asmens kelionės dokumento asmens duomenų puslapio kopijos saugojimas VIS siekiant palengvinti grąžinimo procedūras Šiuo pasiūlymu nustatoma nauja duomenų, kuriuos reikia saugoti VIS, kai pateikiamas prašymas išduoti vizą, kategorija. Šiuo metu valstybės narės padaro prašymą išduoti vizą pateikiančio asmens kelionės dokumento kopijas, tačiau nėra ES taisyklių dėl vienodų sąlygų, kuriomis ši informacija būtų išsaugoma arba ja būtų keičiamasi tarp valstybių narių. Saugant kelionės dokumentų kopijas bus galima atlikti geresnius šių dokumentų patikrinimus ir padidinti grąžinimo procedūrų efektyvumą. VIS naudojimas įgyvendinant šią priemonę būtų naudingas ES grąžinimo politikai. Kompetentingos institucijos, kurios yra atsakingos už asmenų tapatybės nustatymą (ir (arba) patikrinimą savo teritorijoje) ir grąžinimą, t. y. migracijos ir grąžinimo institucijos, kurios jau turi prieigą atlikti paiešką šioje sistemoje naudodamos trečiosios šalies piliečio pirštų atspaudus, galėtų gauti šią dokumento kopiją, laikydamosi griežtų prieigos taisyklių. Pagal VIS reglamento 2 straipsnio e punktą vienas iš VIS tikslų yra „padėti nustatyti asmens, kuris gali neatitikti ar nebeatitikti atvykimo, buvimo ar gyvenimo valstybių narių teritorijoje sąlygų, tapatybę“. Pagal 31 straipsnio 2 dalį valstybės narės gali perduoti ribotą šių duomenų rinkinį arba suteikti prieigą prie jo trečiajai šaliai tuo tikslu, kad būtų įrodyta trečiosios šalies piliečių tapatybė siekiant juos grąžinti į kilmės šalį. VIS buvo dar labiau patobulinta, kai šia priemone suteikta galimybė padėti nustatyti ir grąžinti neteisėtus migrantus. Kitų VIS techninių komponentų atnaujinimas Į VIS sistemą įtraukiamas konsultacijoms skirtas „VISMail“ mechanizmas siekiant supaprastinti ryšius tarp VIS centrinės sistemos ir nacionalinių sistemų. Centrinės sistemos konfigūracija pritaikoma siekiant geriau reaguoti į poreikį greitai ir efektyviai užtikrinti sistemos prieinamumą tuo metu, kai yra trikdžių (t. y. atsarginė sistema pertvarkoma į dvigubo veikimo, angl. active/active, konfigūraciją). Siekiant gerinti į VIS įrašomų duomenų kokybę, nustatyti duomenų kokybės trūkumų rodikliai taikomuoju lygmeniu. „Eu-LISA“ patikėta užduotis vadovauti VIS duomenų kokybės tikrinimams. Įtraukta funkcija, kuria užtikrinama, kad VIS neleistų teikti išankstinės konsultacijos prašymo, iki bus tinkamai įrašyta visa reikiama informacija. Naudojant kitą funkciją galima skirti atvejus, kai pirštų atspaudų nereikalaujama pateikti dėl teisinių priežasčių, nuo atvejų, kai jų pateikti neįmanoma. Siekiant spręsti biometrinių duomenų rinkimo problemas, ypač dėl veido atvaizdų kokybės, bus nustatyti alternatyvūs standartai, kaip antai tiesioginis nuotraukų paėmimas (t. y. vaizdo atvaizdą nuskaitant vietoje). Numatomas centralizuotas techninis sprendimas bus skirtas išankstinėms konsultacijoms, atstovavimui ir paskesniam pranešimui, kad valstybės narės galėtų tvarkyti ir atnaujinti savo informaciją apie šias funkcijas. ·Teisinis pagrindas Šio reglamento teisinis pagrindas – šie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo straipsniai: 16 straipsnio 2 dalis, 77 straipsnio 2 dalies a, b, d ir e punktai, 78 straipsnio 2 dalies d, e ir g punktai, 79 straipsnio 2 dalies c ir d punktai, 87 straipsnio 2 dalies a punktas ir 88 straipsnio 2 dalies a punktas. Atitinkamai pagal SESV 77 straipsnio 2 dalies a, b, d ir e punktus Europos Parlamentas ir Taryba gali patvirtinti priemones dėl bendros vizų politikos ir kitų leidimų trumpam apsigyventi šalyje, išorės sienas kertančių asmenų patikrinimų ir bet kokių priemonių, reikalingų laipsniškai kuriant integruotą išorės sienų valdymo sistemą ir nekontroliuojant jokių asmenų, kertančių vidaus sienas, nepriklausomai nuo jų pilietybės. Tai yra pagrindinis šio siūlomo reglamento teisinis pagrindas. Pagal SESV 16 straipsnio 2 dalį Sąjunga gali priimti priemones dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, įstaigoms ir organams bei valstybėms narėms tvarkant asmens duomenis, kai vykdoma veikla pagal Sąjungos teisę, ir laisvo tokių duomenų judėjimo taisyklių. Ši Sutarties nuostata taip pat yra svarbus šio pasiūlymo teisinis pagrindas. Papildomas šio pasiūlymo tikslas yra griežtomis sąlygomis suteikti nacionalinėms teisėsaugos institucijoms ir Europolui prieigą prie VIS duomenų teisėsaugos tikslais. Todėl šis pasiūlymas taip pat pagrįstas atitinkamai SESV 87 straipsnio 2 dalies a punktu ir 88 straipsnio 2 dalies a punktu. Pagal abu šiuos papildomus teisinius pagrindus turi būti taikoma ta pati įprasta teisėkūros procedūra, kuri taikytina pagal 77 straipsnio 2 dalį.

Šiuo pasiūlymu siekiama ir dar kelių papildomų tikslų, kaip antai prisidėti prie Dublino sistemos ir prašymo suteikti prieglobstį nagrinėjimo procedūros, kurios yra pagal SESV 78 straipsnio 2 dalies d, e ir g punktus sukurtos priemonės; padėti nustatyti trečiųjų šalių piliečių tapatybę ir juos grąžinti pagal priemones, sukurtas pagal SESV 79 straipsnio 2 dalies c punktą, ir padėti nustatyti prekybos žmonėmis aukų tapatybę bei kovoti su prekyba žmonėmis pagal priemones, sukurtas pagal SESV 79 straipsnio 2 dalies d punktą. Šie papildomi teisiniai pagrindai taip pat yra suderinami su svarbiausiais pagrindais. ·Subsidiarumo principas SESV 77 straipsnio 2 dalies a punktu Sąjunga įgaliota priimti priemones dėl „vizų ir kitų leidimų trumpam apsigyventi šalyje bendros politikos“. Šiuo pasiūlymu neperžengiama tos nuostatos ribų. Siekiama tikslo toliau kurti ir tobulinti taisykles dėl elektroninės procedūros tvarkant prašymus leisti būti valstybių narių teritorijoje ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį. Šio tikslo valstybės narės pačios negali deramai pasiekti, nes galiojantį Sąjungos aktą (VIS reglamentą) gali iš dalies pakeisti tik Sąjunga. Judėjimo laisvei erdvėje be vidaus sienų kontrolės būtina sąlyga yra tai, kad jos išorės sienos turi būti veiksmingai valdomos, užtikrinant saugumą. Todėl valstybės narės susitarė bendrai spręsti šiuos uždavinius, ypač dalydamosi informacija per centralizuotas ES sistemas teisingumo ir vidaus reikalų srityje. Tai ne kartą patvirtinta Europos Vadovų Tarybos ir Tarybos išvadomis, ypač nuo 2015 m. Kai nėra vidaus sienų kontrolės, būtina patikimai valdyti išorės sienas – kiekviena valstybė narė ir asocijuotoji šalis turi kontroliuoti išorės sieną visų kitų valstybių labui. Nė viena valstybė narė nėra pajėgi savarankiškai išspręsti neteisėtos migracijos ir tarpvalstybinio nusikalstamumo problemų. Trečiųjų šalių piliečiai, atvykstantys į erdvę be vidaus sienų kontrolės, gali šioje erdvėje laisvai keliauti. Erdvėje be vidaus sienų turi būti imamasi bendrų veiksmų kovojant su neteisėta imigracija, tarptautiniais nusikaltimais ir terorizmu, be kita ko, nustatant tapatybės klastojimo atvejus, ir tai įmanoma sėkmingai daryti tik ES lygmeniu. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies b punktą Sąjunga gali priimti priemones dėl asmenų patikrinimų ir veiksmingos valstybių narių išorės sienų kirtimo priežiūros. Dabartinius ES teisės aktus dėl vizų procedūros reikia keisti atsižvelgiant į trečiųjų šalių piliečių, paprašiusių išduoti trumpalaikę vizą, kelionės maršrutus, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad neseniai priimtomis AIS nuostatomis panaikinta antspaudavimo tvarka ir sukurtas trečiųjų šalių piliečių, kuriems leidžiama trumpam atvykti, atvykimo ir išvykimo įrašų registras, taip suteikiant valstybių narių institucijoms galimybę vertinti teisėtą naudojimąsi ankstesniais leidimais trumpą laiką būti erdvėje be vidaus sienų kontrolės. Dėl ilgalaikių vizų ir leidimų gyventi Šengeno konvencijos 21 straipsnyje nustatyta, kad jie abipusiškai pripažįstami dokumentais, kurių turėtojams leidžiama laisvai judėti Šengeno erdvėje 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį (t. y. panašiai kaip ir turint trumpalaikę vizą), jeigu jie atitinka Reglamento (ES) 2016/399 (Šengeno sienų kodekso) 6 straipsnio 1 dalies a, c ir e punktų sąlygas. Įvairiose Tarybos išvadose paraginta imtis naujų priemonių siekiant užpildyti sienų valdymui ir teisėsaugai svarbios informacijos spragas dėl atvejų, kai sienas kerta ilgalaikių vizų ir leidimų gyventi turėtojai, galbūt sukuriant tokių duomenų ES saugyklą. Duomenų apie šiuos dokumentus įtraukimas, kad šiais duomenimis būtų galima dalytis tarp valstybių narių ir asmens turimus dokumentus prie išorės sienų arba ES teritorijoje galėtų tikrinti ir kitos valstybės narės, ne tik ta, kuri išdavė dokumentą, ir būtų galima patikrinti, ar tas asmuo gali kelti grėsmę kurios nors iš valstybių narių saugumui, atitinka Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnyje nustatytus tikslus. Taigi, šio pasiūlymo tikslo valstybės narės negali pačios deramai pasiekti ir to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu. ·Proporcingumo principas Kaip paaiškinta poveikio vertinime, pridedamame prie šio pasiūlymo dėl peržiūrėto reglamento, šiame pasiūlyme pasirinktos politikos priemonės laikomos proporcingomis. Jomis neviršijama to, kas būtina siekiant sutartų tikslų. Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga neturi imtis jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant Sutartyje nustatytų tikslų. Pasirinkta šių ES veiksmų forma turi būti tokia, kad pasiūlymu būtų pasiektas jo tikslas ir jis būtų kuo veiksmingiau įgyvendinamas. Pagal siūlomą iniciatyvą būtų toliau tobulinamos judėjimo be sienų taisyklės, siekiant užtikrinti, kad bendros taisyklės dėl išorės sienų būtų vienodai taikomos visose valstybėse narėse, kurios panaikino vidaus sienų kontrolę. Ji taip pat grindžiama priemone, pagal kurią Europos Sąjungoje teikiama informacija apie trečiųjų šalių piliečius. Ja sisteminama ir gerinama dabartinė teisėsaugos institucijų prieiga prie VIS informacijos apie šių kategorijų trečiųjų šalių piliečius, kaip savalaikis, tikslus, saugus ir ekonomiškai efektyvus būdas nustatyti trečiųjų šalių piliečius, įtariamus terorizmu ar sunkių nusikaltimų įvykdymu (arba jų aukas), ir suteikti galimybę institucijoms susipažinti su trečiųjų šalių piliečių, kurie yra įtariamieji dėl tokių nusikaltimų (arba jų aukos), pateiktų prašymų istorija. Šis pasiūlymas grindžiamas „pritaikytosios duomenų apsaugos“ principais ir yra proporcingas, atsižvelgiant į teisę į asmens duomenų apsaugą, nes pagal jį nereikalaujama rinkti ir saugoti daugiau duomenų ir ilgesnį laiką negu tikrai būtina, kad veiktų ši sistema ir būtų pasiekti jos tikslai. Be to, pagal šį pasiūlymą bus numatytos ir įgyvendintos visos apsaugos priemonės ir mechanizmai, reikalingi veiksmingai keliautojų pagrindinių teisių, visų pirma jų privataus gyvenimo ir asmens duomenų apsaugai. ES lygmeniu nereikės jokių papildomų procesų ar suderinimo, kad ši sistema veiktų. Todėl numatoma priemonė yra proporcinga, nes ja neviršijama to, kas būtina, norint ES lygmens veiksmais pasiekti nustatytus tikslus. Pasirinkta tinkamiausia galimybė yra proporcinga ir sąnaudų atžvilgiu, atsižvelgiant į naudą, kurią ši sistema suteiks visoms valstybėms narėms valdant bendrą išorės sieną ir kuriant bendrą ES migracijos politiką. Todėl šis pasiūlymas atitinka proporcingumo principą. ·Priemonės pasirinkimas Šis pasiūlymas grindžiamas esama centralizuota sistema, kuria naudodamosi valstybės narės tarpusavyje bendradarbiauja ir kuriai reikalinga bendra struktūra ir veiklos taisyklės. Be to, juo nustatomos visoms valstybėms narėms vienodos taisyklės dėl atliekamų patikrinimų kertant išorės sieną ir dėl prieigos prie šios sistemos, įskaitant prieigą teisėsaugos tikslais. Todėl reglamentas yra vienintelė galima teisinė priemonė. ·Pagrindinės teisės Siūlomas reglamentas turi įtakos pagrindinėms teisėms, visų pirma teisei į orumą (ES pagrindinių teisių chartijos 1 straipsnis), teisei į laisvę ir saugumą (Chartijos 6 straipsnis), teisei į privatų ir šeimos gyvenimą (Chartijos 7 straipsnis), teisei į asmens duomenų apsaugą (Chartijos 8 straipsnis), teisei į prieglobstį ir apsaugą pagal negrąžinimo principą (Chartijos 18 ir 19 straipsniai) bei apsaugą perkėlimo, išsiuntimo arba išdavimo (ekstradicijos) atveju (Chartijos 19 straipsnis), teisei į nediskriminavimą (Chartijos 21 straipsnis), vaiko teisėms (Chartijos 24 straipsnis) ir teisei į veiksmingą teisinę gynybą (Chartijos 47 straipsnis). 2008 m. VIS reglamentu nustatytos griežtos taisyklės dėl prieigos prie VIS ir būtinos apsaugos priemonės. Jame taip pat nustatytos asmenų teisės susipažinti su savo duomenimis, juos ištaisyti, ištrinti ir naudotis teisių gynimo priemonėmis (t. y. teisės į asmens duomenų ištaisymą ir ištrynimą ir teisių gynimo priemonės pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą), visų pirma teisė į apskundimą teismine tvarka ir viešųjų nepriklausomų institucijų vykdoma duomenų tvarkymo operacijų priežiūra. Šiuo pasiūlymu nustatoma papildomų apsaugos priemonių atsižvelgiant į konkrečius poreikius dėl naujų duomenų kategorijų, duomenų tvarkymo ir duomenų subjektų, kurie bus įtraukti į VIS. Todėl šis pasiūlymas visiškai atitinka Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, visų pirma teisę į asmens duomenų apsaugą, ir dera su SESV 16 straipsniu, kuriame garantuojama kiekvieno asmens teisė į jo asmens duomenų apsaugą.

4.POVEIKIS BIUDŽETUI Po techninio tyrimo, 2016 m. „eu-LISA“ atlikto dėl techninio VIS pakeitimo po atliktos REFIT procedūros, ir poveikio vertinimo šiame pasiūlyme pasirinkta galimybė išplėsti VIS, į ją įtraukiant duomenis apie ilgalaikes vizas ir leidimus gyventi, atlikti automatinius patikrinimus ES ir Interpolo duomenų bazėse saugumo ir, kai tinka, kovos su neteisėta migracija tikslais, taip pat sumažinti amžių, nuo kurio imami vaikų pirštų atspaudai, ir VIS saugoti asmenų, pateikusių prašymus išduoti vizas, kelionės dokumentų asmens duomenų puslapio kopijas. Atlikus šį tyrimą įvertinta, kad tam reikės 182 mln. EUR. Numatomas plėtros etapas bus 2021–2023 m., todėl reikiamos lėšos bus skirtos iš kitame ES biudžete tam asignuotos sumos. Jei šis pasiūlymas bus priimtas anksčiau nei būsima finansinė programa, reikalingi ištekliai (įvertinta suma – apie 1,5 mln. EUR) bus finansuojami pagal Vidaus saugumo fondo sienų ir vizų biudžeto eilutę ir tos sumos bus atimtos iš 2021–2023 m. skirtų lėšų. Ta 1,5 mln. EUR suma būtų naudojama pradedant parengiamąjį darbą, po kurio bus įgyvendinamos šiame pasiūlyme numatytos priemonės, kaip antai susijusios su įgyvendinimo aktų rengimu ir sutarčių sudarymu per viešuosius pirkimus. Jei dėl šio pasiūlymo būtų susitarta politiniu lygmeniu iki 2019 m. kovo mėn. (t. y. dabartiniu teisėkūros laikotarpiu), bus siekiama šį pasiūlymą įgyvendinti iki 2021 m. pabaigos. Šiam pasiūlymui įgyvendinti reikalingi ištekliai (tiek Sienų valdymo fondui, tiek kiekvienai iš atitinkamų agentūrų) yra suderinti su Komisijos 2018 m. gegužės 2 d. pasiūlymu dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos. Su šio pasiūlymo įgyvendinimu susijusioms išlaidoms skirtos lėšos skirstomos taip: –105 mln. EUR skiriama „eu-LISA“ (netiesioginis valdymas); –45 mln. EUR skiriama valstybėms narėms, pagal jų nacionalines programas (pasidalijamasis valdymas); –2 mln. EUR skiriama Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai (FRONTEX) (netiesioginis valdymas); –30 mln. EUR skiriama Europolui (netiesioginis valdymas). Taikomas sąnaudų modelis paaiškintas poveikio vertinimo 3 priede „Kam ir koks poveikis daromas“, 2 skirsnyje „Sąnaudų ir naudos santrauka“, ir 4 priede „REFIT“, taip pat išsamiau išanalizuotas atliekant tyrimus, kuriais pagrįstas poveikio vertinimas: tyrimą dėl vaikų amžiaus, nuo kurio imami pirštų atspaudai, sumažinimo galimumo ir poveikio, tyrimą dėl prašymą išduoti vizą pateikiančio asmens kelionės dokumento nuskaitytos kopijos saugojimo Vizų informacinėje sistemoje, galimybių studiją dėl ilgalaikių vizų, leidimų gyventi ir vietinio eismo per sieną leidimų įtraukimo į saugyklą ir teisinę analizę dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) išplėtimo, į ją įtraukiant duomenis apie ilgalaikes vizas ir teisę gyventi šalyje patvirtinančius dokumentus, būtinumo ir proporcingumo. 5.PAPILDOMA INFORMACIJA ·Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka Komisija užtikrins VIS veikimo stebėseną ir vertins pagrindinius su ja susijusius politikos tikslus. Praėjus ketveriems metams nuo peržiūrėto VIS reglamento taikymo pradžios ir vėliau kas ketverius metus Komisija teiks ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai. Šioje ataskaitoje bus pateiktas bendras sistemos veikimo vertinimas, įskaitant jos tiesioginį ir netiesioginį poveikį ir praktinio jos įgyvendinimo poveikį pagrindinėms teisėms. Joje turėtų būti įvertinti siekiant tikslų pasiekti rezultatai, įvertinta keturiose pagrindinėse probleminėse srityse padaryta pažanga ir įvertintas tolesnis šios sistemos pagrįstumas ir bet koks to poveikis su ja susijusioms galimybėms ateityje. VIS įgyvendinimas taip pat vertinamas taikant Šengeno vertinimo mechanizmą pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1053/2013, nedarant poveikio Komisijos, kaip Sutarčių sergėtojos, vaidmeniui (ES sutarties 17 straipsnio 1 dalis). ·Įvairios nuostatos Šis pasiūlymas grindžiamas Šengeno acquis ir juo plėtojamos Šengeno acquis nuostatos dėl išorės sienų ir vizų, nes jis yra susijęs su išorės sienų kirtimu ir trumpalaikių vizų išdavimu. Tai turi toliau nurodytą poveikį pagal Sutarties protokolus ir susitarimus dėl asociacijos plėtojant Šengeno acquis: Danija: pagal prie Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) pridėto Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja Tarybai priimant priemones pagal SESV trečiosios dalies V antraštinę dalį. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nuspręs dėl šio reglamento, Danija turės nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę. Jungtinė Karalystė ir Airija: pagal Protokolo dėl į Europos Sąjungos sistemą integruotos Šengeno acquis 4 ir 5 straipsnius, 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas, Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 767/2008 (VIS reglamentą) ar visas kitas teisines priemones, kurios bendrai vadinamos Šengeno acquis, t. y. priemones, kuriomis organizuojamas ir remiamas vidaus sienų kontrolės panaikinimas, ir gretutines priemones, susijusias su išorės sienų kontrole. Šiuo reglamentu plėtojama ši acquis, todėl Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis nėra joms privalomas ar taikomas. Remiantis Teisingumo Teismo sprendimu byloje Jungtinė Karalystė prieš Tarybą, C-482/08, ta aplinkybė, kad šio reglamento teisinį pagrindą sudaro 87 straipsnio 2 dalies a punktas ir 88 straipsnio 2 dalies a punktas kartu su SESV 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktais, nedaro poveikio minėtai išvadai, nes prieiga prie Vizų informacinės sistemos teisėsaugos tikslais yra antrinis jos sukūrimo tikslas. Islandija ir Norvegija: taikomos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame asociacijos susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis nustatytos procedūros, nes šis pasiūlymas grindžiamas Šengeno acquis, kaip apibrėžta šio susitarimo A priede.

Šveicarija: šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip nustatyta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis. Lichtenšteinas: šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip nustatyta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės pasirašytame protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis. Kroatija, Kipras, Bulgarija ir Rumunija: vizų politika, įskaitant VIS, yra Šengeno acquis dalis, dar netaikoma tų valstybių narių, nes jos dar nevisiškai taiko šią acquis pagal savo stojimo aktus. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 565/2014/ES nustatyta supaprastinta asmenų kontrolės prie išorės sienų tvarka. Ta tvarka pagrįsta vienašališku tam tikrų dokumentų, konkrečiai Šengeno vizų, išduotų valstybių narių, taikančių Šengeno acquis, pripažinimu Bulgarijoje, Kroatijoje, Kipre ir Rumunijoje visiškai lygiaverčiais dokumentais jų išduodamoms nacionalinėms vizoms tranzito per jų teritoriją arba buvimo joje ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį tikslu. Tarybos sprendimu (ES) 2017/1908 Bulgarijai ir Rumunijai taip pat suteikta prieiga naudotis VIS duomenimis tik skaitymo režimu be teisės įvesti, keisti ar ištrinti VIS duomenis, siekiant palengvinti jų nacionalinę prašymų išduoti vizą nagrinėjimo tvarką ir užkirsti kelią sukčiavimui ir bet kokiam piktnaudžiavimui Šengeno vizomis, patikrinant jų galiojimą ir autentiškumą pagal VIS saugomus duomenis; kad būtų lengviau atlikti trumpalaikes vizas turinčių trečiųjų šalių piliečių patikrinimus išorės sienos perėjimo punktuose ir tų valstybių narių teritorijoje; kad būtų lengviau nustatyti už tarptautinės apsaugos prašymus atsakingą valstybę narę; kad būtų lengviau nagrinėti tokius prašymus ir didinti vidaus saugumą valstybių narių teritorijoje, padedant kovoti su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu. Kadangi šiuo reglamentu plėtojama ši acquis, t. y. išplečiamas su VIS susijęs konsultavimasis ir keitimasis informacija, įtraukiant ilgalaikes vizas ir leidimus gyventi, kuriuos šios valstybės narės taip pat pripažįsta lygiaverčiais savo išduodamoms nacionalinėms vizoms tranzito per jų teritoriją arba buvimo joje tikslu, Bulgarija ir Rumunija turėtų turėti prieigą naudotis duomenimis apie ilgalaikes vizas ir leidimus gyventi, tais pačiais tikslais, kaip nustatyta Tarybos sprendime (ES) 2017/1908. 2018/0152 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 767/2008, Reglamentas (EB) Nr. 810/2009, Reglamentas (ES) 2017/2226, Reglamentas (ES) 2016/399, Reglamentas XX/2018 [Sąveikumo reglamentas] ir Sprendimas 2004/512/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 2008/633/TVR



EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 16 straipsnio 2 dalį, 77 straipsnio 2 dalies a, b, d ir e punktus, 78 straipsnio 2 dalies d, e ir g punktus, 79 straipsnio 2 dalies c ir d punktus, 87 straipsnio 2 dalies a punktą ir 88 straipsnio 2 dalies a punktą, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1)Vizų informacinė sistema (VIS) sukurta Tarybos sprendimu 2004/512/EB kaip technologinis sprendimas, skirtas tam, kad būtų galima keistis duomenimis apie vizas tarp valstybių narių. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 767/2008 nustatyta VIS paskirtis, funkcijos ir susijusios pareigos, taip pat keitimosi trumpalaikių vizų duomenimis tarp valstybių narių, siekiant palengvinti prašymų išduoti trumpalaikes vizas nagrinėjimą ir susijusių sprendimų priėmimą, sąlygos ir procedūros. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 810/2009 nustatytos biometrinių identifikatorių registravimo VIS taisyklės. Tarybos sprendimu 2008/633/TVR nustatytos sąlygos, kuriomis valstybių narių paskirtosios institucijos ir Europolas gali gauti prieigą naudotis VIS teroristinių nusikaltimų ir kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ir tyrimo tikslais; (2)bendrieji VIS tikslai yra gerinti bendros vizų politikos įgyvendinimą, konsulinį bendradarbiavimą ir konsultavimąsi tarp centrinių vizų institucijų, palengvinant valstybių narių keitimąsi duomenimis apie prašymus išduoti vizas ir dėl jų priimtus sprendimus, siekiant: supaprastinti prašymų išduoti vizą nagrinėjimo tvarką; užkirsti kelią palankiausių vizų išdavimo sąlygų paieškai; padėti kovoti su tapatybės klastojimu; palengvinti patikrinimus išorės sienos perėjimo punktuose ir valstybių narių teritorijoje; padėti nustatyti bet kurio asmens, kuris gali neatitikti ar nebeatitikti atvykimo, buvimo arba gyvenimo valstybių narių teritorijoje sąlygų, tapatybę; palengvinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 604/2013 taikymą ir padėti užkirsti kelią grėsmėms visų valstybių narių vidaus saugumui; (3)2016 m. balandžio 6 d. Komisijos komunikate „Patikimesnės ir pažangesnės sienų ir saugumo informacinės sistemos“ nurodyta, kad ES reikia stiprinti ir gerinti savo IT sistemas, duomenų struktūrą ir keitimąsi informacija sienų valdymo, teisėsaugos ir kovos su terorizmu srityje, ir pabrėžta būtinybė didinti IT sistemų sąveikumą. Šiame komunikate taip pat nurodyta, kad reikia užpildyti informacijos spragas, be kita ko, gaunant trūkstamą informaciją apie ilgalaikes vizas turinčius trečiųjų šalių piliečius; (4)Taryba 2016 m. birželio 10 d. patvirtino veiksmų gaires, skirtas keitimuisi informacija ir informacijos valdymui. Taryba paragino Komisiją, siekiant pašalinti esamą informacijos spragą, susijusią su trečiųjų šalių piliečiams išduodamais dokumentais, įvertinti galimybę sukurti centrinę valstybių narių išduotų leidimų gyventi ir ilgalaikių vizų duomenų saugyklą, kurioje būtų saugoma informacija apie šiuos dokumentus, įskaitant jų galiojimo pabaigos datas ir informaciją apie galimą jų panaikinimą. Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo 21 straipsnyje nustatyta teisė laisvai judėti valstybių, kurios yra šio susitarimo šalys, teritorijoje ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį, nustatant abipusį šių valstybių išduotų leidimų gyventi ir ilgalaikių vizų pripažinimą;

(5)2017 m. birželio 9 d. Tarybos išvadose dėl tolesnių veiksmų siekiant pagerinti keitimąsi informacija ir užtikrinti ES informacinių sistemų sąveikumą Taryba pripažino, kad gali reikėti naujų priemonių siekiant užpildyti dabartines sienų valdymui ir teisėsaugai svarbios informacijos spragas, susijusias su atvejais, kai sienas kerta ilgalaikių vizų ir leidimų gyventi turėtojai. Taryba paragino Komisiją pirmiausia atlikti galimybių studiją dėl centrinės ES saugyklos, kurioje būtų saugoma informacija apie ilgalaikes vizas ir leidimus gyventi, sukūrimo. Tuo remdamasi Komisija atliko du tyrimus: pirmojoje galimybių studijoje padaryta išvada, kad sukurti saugyklą būtų techniškai įmanoma, o geriausia techninė galimybė būtų tam naudoti jau esamą VIS struktūrą; antrajame tyrime atlikta būtinumo ir proporcingumo analizė ir padaryta išvada, kad būtų reikalinga ir proporcinga išplėsti VIS, į ją įtraukiant minėtus dokumentus; (6)2017 m. rugsėjo 27 d. Komisijos komunikate dėl Europos migracijos darbotvarkės įgyvendinimo nurodyta, kad ES bendra vizų politika yra ne tik būtina priemonė siekiant sudaryti palankesnes sąlygas turizmui ir verslui, bet ir labai svarbi priemonė siekiant užkirsti kelią saugumo rizikai ir neteisėtos migracijos į ES rizikai. Šiame komunikate pripažinta, kad bendrą vizų politiką reikia toliau derinti prie dabartinių uždavinių, atsižvelgiant į naujus IT sprendimus ir labiau subalansuojant supaprastinto vizų režimo teikiamą naudą su geresniu migracijos, saugumo ir sienų valdymu. Komisija pareiškė, kad VIS teisinė sistema bus persvarstyta siekiant toliau gerinti vizų procedūrą, įskaitant su duomenų apsauga susijusius aspektus ir teisėsaugos institucijų prieigą prie sistemos, toliau plečiant VIS naudojimą, į ją įtraukiant naujas duomenų kategorijas ir naujus duomenų naudojimo būdus, ir visapusiškai naudojantis sąveikumo priemonėmis; (7)2018 m. kovo 14 d. Komisijos komunikate „Bendros vizų politikos priderinimas prie naujų uždavinių“ dar kartą patvirtinta, kad VIS teisinė sistema bus peržiūrėta, ir tai bus platesnio informacinių sistemų sąveikumo svarstymo proceso dalis; (8)priimant Reglamentą (EB) Nr. 810/2009 buvo pripažinta, kad vėlesniame etape, remiantis atlikto tyrimo, už kurį atsakinga Komisija, rezultatais, reikės spręsti klausimą, ar vaikų iki 12 metų pirštų atspaudai yra pakankamai patikimi naudoti tapatybės nustatymo ir patikrinimo tikslais ir ypač kaip pirštų atspaudai kinta su amžiumi. 2013 m. atlikus Jungtinio tyrimų centro tyrimą padaryta išvada, kad tam tikromis sąlygomis yra įmanomas pakankamai tikslus 6–12 metų amžiaus vaikų pirštų atspaudų atpažinimas. Atlikus antrą tyrimą 2017 m. gruodžio mėn. ši išvada patvirtinta ir pateikta daugiau įžvalgų, koks yra asmens amžiaus poveikis pirštų atspaudų kokybei. Tuo remdamasi Komisija 2017 m. atliko dar vieną tyrimą siekdama įvertinti vaikų amžiaus, nuo kurio imami pirštų atspaudai per vizų procedūrą, sumažinimo iki 6 metų būtinumą ir proporcingumą. Atlikus šį tyrimą nustatyta, kad sumažinus amžių, nuo kurio imami pirštų atspaudai, būtų padedama geriau pasiekti VIS tikslus, ypač padėti kovoti su tapatybės klastojimu ir palengvinti patikrinimus išorės sienos perėjimo punktuose, taip pat būtų galima gauti papildomos naudos: sustiprinti vaiko teisių pažeidimų prevenciją ir kovą su šiais pažeidimais, ypač kadangi būtų galima nustatyti ir patikrinti vaikų, kurie yra trečiosios šalies piliečiai, tapatybę, kai jie surandami Šengeno erdvėje tokiomis aplinkybėmis, kada gali būti arba yra pažeistos jų teisės (pvz., vaikai, kurie yra prekybos žmonėmis aukos, dingę vaikai ir prieglobsčio prašantys nelydimi nepilnamečiai); (9)vykdydamos visas šiame reglamente numatytas procedūras valstybės narės pirmiausia vadovaujasi vaiko interesais. Turi būti atsižvelgiama į vaiko gerovę, saugumą ir apsaugą, taip pat atsižvelgiama į vaiko nuomonę ir jos deramai paisoma, kaip tinka pagal jo amžių ir brandą. VIS yra ypač svarbi tada, kai yra rizika, kad vaikas gali būti prekybos žmonėmis auka; (10)asmens duomenys, pateikti asmens, prašančio išduoti trumpalaikę vizą, turėtų būti tvarkomi VIS siekiant įvertinti, ar dėl to asmens atvykimo į Sąjungą gali kilti grėsmė visuomenės saugumui arba visuomenės sveikatai Sąjungoje, ir kartu įvertinti to prašymą išduoti vizą pateikiančio asmens neteisėtos migracijos riziką. Dėl trečiosios šalies piliečių, kuriems išduota ilgalaikė viza arba leidimas gyventi, šie patikrinimai turėtų būti atliekami tik padedant įvertinti dokumento turėtojo tapatybę, jo ilgalaikės vizos arba leidimo gyventi autentiškumą ir galiojimą ir, ar to trečiosios šalies piliečio atvykimas į Sąjungą gali kelti grėsmę visuomenės saugumui arba visuomenės sveikatai Sąjungoje. Šie patikrinimai neturėtų daryti įtakos jokiam sprendimui dėl ilgalaikių vizų ar leidimų gyventi išdavimo; (11)tokios rizikos neįmanoma įvertinti netvarkant asmens duomenų, susijusių su asmens tapatybe, kelionės dokumentu ir, atitinkamais atvejais, jo rėmėjo arba, jei dokumentą išduoti prašantis asmuo yra nepilnametis, – už jį atsakingo asmens tapatybe. Kiekvienas prašyme pateiktas asmens duomenų įrašas turėtų būti palygintas su duomenimis, įtrauktais į įrašus, bylas arba perspėjimus, registruotus informacinėje sistemoje (Šengeno informacinėje sistemoje (SIS), Vizų informacinėje sistemoje (VIS), Europolo duomenyse, Interpolo pavogtų ir pamestų kelionės dokumentų duomenų bazėje (SLTD), atvykimo ir išvykimo sistemoje (AIS), sistemoje EURODAC, sistemoje ECRIS-TCN dėl su teroristiniais nusikaltimais ir kitais sunkiais nusikaltimais susijusių apkaltinamųjų nuosprendžių ir (arba) Interpolo su pranešimais susijusių kelionės dokumentų duomenų bazėje (Interpolo TDAWN)), arba su stebėjimo sąrašais, arba su konkrečios rizikos rodikliais. Tokiam palyginimui turėtų būti naudojami tik tų kategorijų asmens duomenys, kurie yra tose informacinėse sistemose, kuriose teikiamos užklausos, ar stebėjimo sąraše arba pagal konkrečios rizikos rodiklius; (12)ES informacinių sistemų sąveikumas nustatytas [Reglamentu (ES) XX dėl sąveikumo], kad šios ES informacinės sistemos ir jų duomenys vieni kitus papildytų, siekiant gerinti išorės sienų valdymą, padėti užkirsti kelią neteisėtai migracijai ir su ja kovoti ir užtikrinti aukšto lygio saugumą Sąjungos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje, įskaitant visuomenės saugumo ir viešosios tvarkos bei saugumo palaikymą valstybių narių teritorijose; (13)ES informacinių sistemų sąveikumas teikia galimybę šioms sistemoms vienoms kitas papildyti, kad būtų lengviau teisingai nustatyti asmenų tapatybę, padėti kovoti su tapatybės klastojimu, tobulinti ir suderinti atitinkamose ES informacinėse sistemose taikomus duomenų kokybės reikalavimus, palengvinti dabartinių ir būsimų ES informacinių sistemų techninį ir veikimo įgyvendinimą valstybėse narėse, sustiprinti ir supaprastinti duomenų saugumo ir duomenų apsaugos priemones, taikomas atitinkamoms ES informacinėms sistemoms, supaprastinti teisėsaugos institucijų prieigą prie AIS, VIS, [ETIAS] ir EURODAC ir padėti siekti AIS, VIS, [ETIAS], EURODAC, SIS ir [sistemos ECRIS-TCN] tikslų; (14)sąveikumo komponentai apima AIS, VIS, [ETIAS], EURODAC, SIS ir [sistemą ECRIS-TCN] bei Europolo duomenis, kad būtų galima vienu metu teikti užklausą visose šiose ES informacinėse sistemose, todėl yra tikslinga naudoti šiuos komponentus atliekant automatinius patikrinimus ir naudojantis prieiga prie VIS teisėsaugos tikslais. Šiuo tikslu reikėtų naudotis Europos paieškos portalu (EPP), kad būtų įmanoma sparti, sklandi, veiksminga, sisteminga ir kontroliuojama prieiga prie ES informacinių sistemų, Europolo duomenų ir Interpolo duomenų bazių, reikalingų atitinkamų institucijų užduotims atlikti, naudojantis jų prieigos teisėmis, ir padedant siekti VIS tikslų; (15)palyginimas su kitomis duomenų bazėmis turėtų vykti automatizuotai. Visada, kai atlikus tokį palyginimą nustatoma, kad yra sutapimas (atitiktis) tarp bet kokių asmens duomenų arba jų derinių pateiktuose prašymuose ir tam tikro įrašo, bylos arba perspėjimo, esančio minėtose informacinėse sistemose, arba į stebėjimo sąrašą įtrauktų asmens duomenų, tokį prašymą turėtų rankiniu būdu apdoroti specialistas atsakingoje institucijoje. Po šio atsakingos institucijos atlikto vertinimo turėtų būti priimtas sprendimas išduoti trumpalaikę vizą arba jos neišduoti; (16)atsisakymas patenkinti prašymą išduoti trumpalaikę vizą neturėtų būti pagrįstas tik automatiniu prašyme pateiktų asmens duomenų apdorojimu; (17)prašymus pateikę asmenys, kuriems atsisakyta išduoti trumpalaikę vizą remiantis po duomenų tvarkymo VIS gauta informacija, turėtų turėti teisę tuos sprendimus apskųsti. Apeliaciniai skundai turėtų būti teikiami toje valstybėje narėje, kuri priėmė sprendimą dėl prašymo, pagal tos valstybės narės nacionalinę teisę. Turėtų būti taikomos esamos apsaugos priemonės ir taisyklės dėl apskundimo, nustatytos Reglamente (EB) Nr. 767/2008; (18)analizuojant bylą dėl prašymo išduoti trumpalaikę vizą turėtų būti naudojami konkrečios rizikos rodikliai, atitinkantys anksčiau nustatytą saugumo, neteisėtos migracijos ar visuomenės sveikatos riziką. Kriterijai, pagal kuriuos nustatomi konkrečios rizikos rodikliai, jokiomis aplinkybėmis negali būti pagrįsti vien asmens lytimi arba amžiumi. Jie jokiomis aplinkybėmis negali būti pagrįsti informacija, iš kurios sužinoma apie asmens rasę, odos spalvą, etninę ar socialinę kilmę, genetinius požymius, kalbą, politinius ar bet kokius kitus įsitikinimus, religiją ar filosofinius įsitikinimus, narystę profesinėje sąjungoje, priklausymą tautinei mažumai, turtą, gimimą, negalią ar seksualinę orientaciją; (19)dėl nuolat atsirandančių naujų grėsmių saugumui, naujų neteisėtos migracijos tendencijų ir grėsmių visuomenės sveikatai būtina imtis veiksmingų atsakomųjų priemonių ir su tuo kovoti pažangiais būdais. Kadangi šie būdai yra susiję su reikšmingų asmens duomenų kiekių tvarkymu, turėtų būti nustatytos tinkamos apsaugos priemonės, kad teisių į privatų ir šeimos gyvenimą ir į asmens duomenų apsaugą ribojimas neviršytų to, kas būtina demokratinėje visuomenėje; (20)reikėtų užtikrinti, kad dėl asmenų, pateikiančių prašymą išduoti trumpalaikę vizą, ir dėl trečiųjų šalių piliečių, gavusių ilgalaikę vizą ar leidimą gyventi, būtų atliekami bent tokio lygio patikrinimai kaip dėl trečiųjų šalių piliečių, kuriems taikomas bevizis režimas. Šiuo tikslu taip pat sudaromas stebėjimo sąrašas, į kurį įtraukiama informacija apie asmenis, įtariamus padarius sunkius nusikaltimus, įtariamus terorizmu, arba kai yra faktinių požymių ar pagrįstų priežasčių manyti, kad jie įvykdys sunkų nusikaltimą arba teroro aktą, ir tą sąrašą reikėtų naudoti ir šių kategorijų trečiųjų šalių piliečių patikrinimams; (21)tarptautiniai vežėjai, atlikdami savo pareigą pagal Konvenciją dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo, turėtų gebėti patikrinti, ar trumpalaikę vizą, ilgalaikę vizą arba leidimą gyventi turintys trečiosios šalies piliečiai turi reikiamus galiojančius kelionės dokumentus. Šį patikrinimą turėtų būti įmanoma atlikti kasdien išgaunant dalį VIS duomenų į atskirą tik skaitymo režimu veikiančią duomenų bazę, kurioje būtų galima gauti mažiausią būtiną duomenų kiekį teikiant užklausą, kuriai pakaktų atsakymo „gerai“ (angl. OK) arba „negerai“ (angl. NOT OK); (22)šiame reglamente turėtų būti apibrėžtos valstybių narių institucijos, kurioms gali būti suteikta prieiga prie VIS, kad jos galėtų įvesti, keisti, ištrinti duomenis arba naudotis duomenimis apie ilgalaikes vizas ir leidimus gyventi konkrečiais tikslais, kurie VIS nustatyti dėl šios dokumentų ir jų turėtojų kategorijos, ir tik tiek, kiek būtina jų užduotims atlikti; (23)bet koks VIS duomenų apie ilgalaikes vizas ir leidimus gyventi tvarkymas turėtų būti proporcingas siekiamiems tikslams ir būtinas kompetentingų institucijų užduotims atlikti. Naudodamosi VIS kompetentingos institucijos turi užtikrinti pagarbą asmens, kurio duomenų prašoma, orumui ir neliečiamybei, ir neturi diskriminuoti asmenų dėl lyties, odos spalvos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių požymių, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitokių įsitikinimų, priklausymo tautinei mažumai, turto, gimimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; (24)būtina, kad teisėsaugos institucijos turėtų naujausią informaciją, reikalingą savo užduotims atlikti kovojant su teroristiniais ir kitais sunkiais nusikaltimais. Valstybių narių teisėsaugos institucijų ir Europolo prieiga prie VIS nustatyta Tarybos sprendimu 2008/633/TVR. Šio sprendimo turinys turėtų būti įtrauktas į VIS reglamentą, suderinant jį su dabartine Sutarties teisine sistema;

(25)jau įsitikinta, kad prieiga prie VIS duomenų teisėsaugos tikslu yra naudinga nustatant smurtine mirtimi mirusių asmenų tapatybę arba padedant tyrėjams padaryti didesnę pažangą tiriant prekybos žmonėmis, terorizmo arba prekybos narkotikais bylas. Todėl su ilgalaikiu buvimu ES susiję VIS duomenys taip pat turėtų būti prieinami valstybių narių paskirtosioms institucijoms ir Europos policijos biurui (Europolui) pagal šiame reglamente nustatytas sąlygas; (26)kadangi Europolas atlieka pagrindinį vaidmenį valstybių narių institucijoms bendradarbiaujant tarptautinių nusikaltimų tyrimo srityje, padėdamas visoje Sąjungoje užtikrinti nusikaltimų prevenciją, analizę ir tyrimą, Europolo dabartinė prieiga prie VIS atliekant jo užduotis turėtų būti susisteminta ir supaprastinta, taip pat atsižvelgiant į neseniai atliktus teisinės sistemos, kaip antai Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/794 pakeitimus; (27)prieiga prie VIS, suteikiama teroristinių nusikaltimų arba kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo arba tyrimo tikslu, yra asmenų, kurių asmens duomenys tvarkomi VIS, pagrindinių teisių į privatų ir šeimos gyvenimą ir asmens duomenų apsaugą apribojimas. Bet koks tokio pobūdžio apribojimas turi atitikti teisės nuostatas, kurios turi būti pakankamai tiksliai suformuluotos, kad asmenys galėtų prie jų derinti savo elgesį, ir asmenys turi būti apsaugoti nuo savivalės ir turi būti pakankamai aiškiai apibrėžta, kiek diskrecijos suteikiama kompetentingoms institucijoms ir kaip jos ja naudojasi. Bet koks teisių apribojimas turi būti būtinas demokratinėje visuomenėje, siekiant apginti teisėtus ir proporcingus interesus, ir turi būti proporcingas siekiamam teisėtam tikslui; (28)[Reglamentu 2018/XX dėl sąveikumo] valstybės narės policijos institucijai, atitinkamai įgaliotai nacionalinės teisės aktais, suteikiama galimybė nustatyti asmens tapatybę naudojant to asmens biometrinius duomenis, paimtus atliekant jo tapatybės patikrinimą. Tačiau gali būti tam tikrų aplinkybių, kai asmens tapatybę būtina nustatyti paties asmens labui. Tai, be kita ko, tokie atvejai, kai surandamas asmuo, kuris buvo dingęs, pagrobtas arba nustatyta, kad jis yra prekybos žmonėmis auka. Tokiais atvejais teisėsaugos institucijoms turėtų būti suteikta greita prieiga prie VIS duomenų, kad jos galėtų greitai ir patikimai nustatyti asmens tapatybę ir nereikėtų laikytis visų išankstinių sąlygų ir taikyti papildomų atsargumo priemonių dėl teisėsaugos institucijų prieigos; (29)duomenų palyginimai, atliekami naudojant latentinius pirštų atspaudus, kurie kaip daktiloskopiniai pėdsakai gali būti randami nusikaltimo vietoje, yra labai svarbi policijos bendradarbiavimo dalis. Galimybė palyginti latentinį piršto atspaudą su VIS saugomais pirštų atspaudų duomenimis tais atvejais, kai galima pagrįstai manyti, kad nusikaltimo vykdytojas arba auka gali būti registruotas VIS, turėtų būti labai naudinga priemonė valstybių narių teisėsaugos institucijoms vykdant teroristinių arba kitų sunkių nusikaltimų prevenciją, juos atskleidžiant ar tiriant, kai, pavyzdžiui, vienintelis nusikaltimo vietoje rastas įrodymas yra latentiniai pirštų atspaudai; (30)būtina paskirti kompetentingas valstybių narių institucijas, taip pat centrinį prieigos punktą, per kurį būtų teikiami prašymai suteikti prieigą prie VIS duomenų, ir sudaryti sąrašą tų vykdomųjų padalinių, kurie paskirtosiose institucijose yra įgalioti prašyti tokios prieigos konkrečiais teroristinių nusikaltimų arba kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo arba tyrimo tikslais; (31)paskirtųjų institucijų vykdomųjų padalinių prašymai suteikti prieigą prie centrinėje sistemoje saugomų duomenų turėtų būti teikiami centriniam prieigos punktui ir turėtų būti pagrįsti. Paskirtųjų institucijų vykdomieji padaliniai, įgalioti prašyti prieigos prie VIS duomenų, neturėtų atlikti tokios prieigos pagrįstumą tikrinančios institucijos funkcijų. Centriniai prieigos punktai turėtų veikti nepriklausomai nuo paskirtųjų institucijų ir turėtų būti atsakingi už nepriklausomą užtikrinimą, kad būtų griežtai laikomasi prieigos sąlygų, nustatytų šiame reglamente. Išimtiniais skubos atvejais, kai būtina greitai gauti prieigą siekiant reaguoti į konkrečią ir realią su teroristiniais nusikaltimais arba kitais sunkiais nusikaltimais susijusią grėsmę, centrinis prieigos punktas turėtų gebėti pradėti vykdyti prašymą nedelsdamas ir tik vėliau atlikti patikrinimą; (32)siekiant apsaugoti asmens duomenis ir neleisti atlikti sistemingų paieškų teisėsaugos tikslais, VIS duomenys turėtų būti tvarkomi tik konkrečiais atvejais ir kai tai būtina teroristinių nusikaltimų ar kitų sunkių nusikaltimų prevencijai, atskleidimui arba tyrimui. Paskirtosios institucijos ir Europolas turėtų prašyti prieigos prie VIS tik tada, kai pagrįstai mano, kad tokia prieiga suteiks jiems informacijos, kuri jiems labai padės užkirsti kelią teroristiniam nusikaltimui ar kitam sunkiam nusikaltimui arba jį atskleisti ar tirti; (33)teisę ilgą laiką būti šalyje suteikiančių dokumentų turėtojų asmens duomenys turėtų būti saugomi VIS ne ilgiau negu būtina VIS naudojimo tikslais. Trečiųjų šalių piliečių duomenis tikslinga saugoti penkerių metų laikotarpį, kad būtų galima atsižvelgti į tuos duomenis vertinant prašymus išduoti trumpalaikes vizas, nustatyti užsibuvimo atvejus pasibaigus dokumento galiojimo laikotarpiui ir atlikti tuos dokumentus gavusių trečiųjų šalių piliečių saugumo vertinimus. Turimi duomenys apie ankstesnį dokumento naudojimą galėtų palengvinti trumpalaikių vizų išdavimą ateityje. Trumpesnio duomenų saugojimo laikotarpio nepakaktų užtikrinti, kad nustatyti tikslai būtų pasiekti. Po penkerių metų duomenys turėtų būti ištrinti, nebent būtų priežasčių ištrinti juos anksčiau; (34)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 taikomas valstybių narių atliekamam asmens duomenų tvarkymui pagal šį reglamentą. Teisėsaugos institucijų atliekamas asmens duomenų tvarkymas nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais yra reglamentuojamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680; (35)Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrių nariai ir su grąžinimu susijusias užduotis atliekančios darbuotojų grupės pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1624 turi teisę naudotis Europos duomenų bazėmis, kai tai būtina atliekant veiklos plane dėl patikrinimų kertant sieną, sienų stebėjimo ir grąžinimo nustatytas veiklos užduotis, priimančiajai valstybei narei leidus. Siekiant palengvinti tokį naudojimąsi ir kad tie būriai ir grupės galėtų gauti veiksmingą prieigą prie VIS esančių duomenų, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai turėtų būti suteikta prieiga prie VIS. Tokia prieiga turėtų būti suteikiama pagal tokias pačias sąlygas ir apribojimus, kokie taikomi valstybių narių kompetentingų institucijų prieigai kiekvienu konkrečiu tikslu, kuriuo galima naudotis VIS duomenimis; (36)trečiųjų šalių piliečių, kurie neatitinka ar nebeatitinka atvykimo, buvimo ar gyvenimo valstybėje narėje sąlygų, grąžinimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/115/EB yra labai svarbi visapusiškų pastangų kovoti su neteisėta migracija dalis ir svarbus visuomenės interesas; (37)dėl trečiųjų šalių, į kurias grąžinama, dažnai nėra Komisijos priimtų sprendimų dėl tinkamumo pagal Reglamento (ES) 2016/679 45 straipsnį arba pagal nacionalines nuostatas, kuriomis į nacionalinę teisę perkeltas Direktyvos (ES) 2016/680 36 straipsnis. Be to, nors Sąjungoje dėta daug pastangų bendradarbiauti su svarbiausiomis ES neteisėtai esančių trečiųjų šalių piliečių, turinčių prievolę grįžti, kilmės šalimis, nesugebėta užtikrinti, kad tokios trečiosios šalys sistemingai vykdytų tarptautinės teisės nustatytą prievolę dėl savo piliečių readmisijos. Readmisijos susitarimai, kurie yra sudaryti arba dėl kurių Sąjunga arba valstybės narės vykdo derybas ir kuriais nustatomos tinkamos apsaugos priemonės perduodant duomenis trečiosioms šalims pagal Reglamento (ES) 2016/679 46 straipsnį arba pagal nacionalines nuostatas, priimtas perkeliant į nacionalinę teisę Direktyvos (ES) 2016/680 37 straipsnį, yra sudaryti tik su nedaugeliu tokių trečiųjų šalių, o bet kokių naujų susitarimų sudarymas ateityje tebėra neužtikrintas. Tokiomis aplinkybėmis asmens duomenys galėtų būti pagal šį reglamentą tvarkomi kartu su trečiųjų šalių institucijomis, siekiant įgyvendinti Sąjungos grąžinimo politiką, jei tenkinamos sąlygos, nustatytos Reglamento (ES) 2016/679 49 straipsnio 1 dalies d punktu arba nacionalinėmis nuostatomis, kuriomis į nacionalinę teisę perkeltas Direktyvos (ES) 2016/680 38 arba 39 straipsnis; (38)valstybės narės turėtų leisti susipažinti su atitinkamais asmens duomenimis, tvarkomais VIS, pagal taikomas duomenų apsaugos taisykles ir kai tai būtina atskirais atvejais atliekant užduotis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) …/… [Reglamentas dėl perkėlimo į ES sistemos], [Europos Sąjungos prieglobsčio agentūrai] ir atitinkamoms tarptautinėms organizacijoms, tokioms kaip Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuras, Tarptautinė migracijos organizacija ir Tarptautinis Raudonojo Kryžiaus komitetas, dėl pabėgėlių ir perkėlimo operacijų, kai tai susiję su trečiųjų šalių piliečiais arba asmenimis be pilietybės, apie kuriuos valstybės narės joms praneša įgyvendindamos Reglamentą (ES) …/… [Reglamentas dėl perkėlimo į ES sistemos]; (39)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 taikomas Sąjungos institucijų arba įstaigų veiklai, kurią jos vykdo atlikdamos su VIS operacijų valdymu susijusias savo užduotis; (40)vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 45/2001 28 straipsnio 2 dalimi buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, kuris pateikė nuomonę [data]; (41)siekiant sustiprinti trečiųjų šalių bendradarbiavimą dėl neteisėtų migrantų readmisijos ir palengvinti ES neteisėtai esančių trečiųjų šalių piliečių, kurių duomenys gali būti saugomi VIS, grąžinimą, VIS turėtų būti saugomos asmenų, pateikiančių prašymą išduoti trumpalaikę vizą, kelionės dokumentų kopijos. Kitaip negu iš VIS gauta informacija, kelionės dokumentų kopijos yra trečiųjų šalių plačiau pripažįstamas pilietybės įrodymas; (42)rėmimasis kelionės dokumentų, kurių turėtojui suteikiama teisė kirsti ES išorės sienas ir į kuriuos gali būti įklijuojama viza, sąrašu, kuris nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1105/2011/ES, yra privaloma prašymo išduoti vizą nagrinėjimo procedūros dalis. Vizų institucijos turėtų sistemingai vykdyti šią prievolę, todėl šis sąrašas turėtų būti įtrauktas į VIS, kad būtų galima automatiškai patikrinti asmens, pateikiančio prašymą išduoti vizą, kelionės dokumento pripažinimą; (43)nedarant poveikio valstybių narių atsakomybei už duomenų, įvedamų į VIS, tikslumą, „eu-LISA“ turėtų būti atsakinga už užtikrinimą, kad duomenys būtų tinkamos kokybės, sukuriant centrinę duomenų kokybės stebėsenos priemonę, ir už reguliarų ataskaitų teikimą valstybėms narėms; (44)kad būtų galima geriau stebėti naudojimąsi VIS, siekiant analizuoti su migracijos spaudimu ir sienų valdymu susijusias tendencijas, „eu-LISA“ turėtų gebėti sukurti priemonę, kad galėtų teikti statistines ataskaitas valstybėms narėms, Komisijai ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai, nekeldama pavojaus duomenų vientisumui. Todėl turėtų būti sukurta centrinė statistinių duomenų saugykla. Jokiuose rengiamuose statistiniuose duomenyse neturi būti asmens duomenų;

(45)šis reglamentas nedaro poveikio Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/38/EB taikymui; (46)kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl poreikio užtikrinti bendros vizų politikos įgyvendinimą, aukšto lygio saugumą erdvėje be vidaus sienų kontrolės ir laipsnišką integruotos išorės sienų valdymo sistemos kūrimą tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; (47)šiuo reglamentu nustatomos griežtos prieigos prie VIS taisyklės ir būtinos apsaugos priemonės. Jame taip pat numatomos fizinių asmenų teisės susipažinti su duomenimis, juos taisyti ir ištrinti ir teisių gynimo priemonės, visų pirma teisė į apskundimą teismine tvarka, taip pat viešųjų nepriklausomų institucijų vykdoma duomenų tvarkymo operacijų priežiūra. Šiuo reglamentu nustatoma papildomų apsaugos priemonių atsižvelgiant į konkrečius poreikius dėl naujų kategorijų duomenų, kurie bus tvarkomi VIS. Todėl šiame reglamente gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažintų principų, visų pirma teisės į žmogaus orumą, teisės į laisvę ir saugumą, teisės į privatų ir šeimos gyvenimą, teisės į asmens duomenų apsaugą, teisės į prieglobstį ir apsaugą pagal negrąžinimo principą bei apsaugą perkėlimo, išsiuntimo arba išdavimo (ekstradicijos) atveju, teisės į nediskriminavimą, vaiko teisių ir teisės į veiksmingą teisinę gynybą; (48)specialios nuostatos turėtų būti taikomos trečiųjų šalių piliečiams, kuriems taikomas reikalavimas turėti vizą ir kurie yra Sąjungos piliečio, kuriam taikoma Direktyva 2004/38/EB, šeimos nariai arba trečiosios šalies piliečio, kuris pagal Sąjungos teisę naudojasi laisvo judėjimo teise, šeimos nariai, neturintys Direktyvoje 2004/38/EB nurodytos leidimo gyventi šalyje kortelės. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 21 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad kiekvienas Sąjungos pilietis turi teisę laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje laikydamasis Sutartyse ir joms įgyvendinti priimtose nuostatose nustatytų apribojimų bei sąlygų. Atitinkami apribojimai ir sąlygos yra nustatyti Direktyvoje 2004/38/EB; (49)kaip patvirtino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, tokie šeimos nariai turi teisę ne tik atvykti į valstybės narės teritoriją, bet ir šiuo tikslu gauti atvykimo vizą. Valstybės narės turi suteikti tokiems asmenims visas galimybes gauti reikiamas vizas, kurios turi būti išduodamos nemokamai, kuo greičiau ir skubos tvarka; (50)teisė gauti vizą nėra besąlygiška, nes ja pasinaudoti gali būti neleista tiems šeimos nariams, kurie kelia grėsmę viešajai tvarkai, visuomenės saugumui arba visuomenės sveikatai, kaip nustatyta Direktyvoje 2004/38/EB. Šiomis aplinkybėmis tokių šeimos narių asmens duomenys gali būti tikrinami tik tada, kai tie duomenys susiję su jų tapatybe ir statusu, ir tik tiek, kiek reikia įvertinti, ar jie gali kelti grėsmę saugumui. Jų prašymai išduoti vizas iš tiesų turėtų būti nagrinėjami atsižvelgiant tik į grėsmes saugumui, tačiau ne į su migracija susijusią riziką; (51)pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio reglamento, Danija nusprendžia, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę; (52)šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2000/365/EB; todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; (53)šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB; todėl Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; (54)Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį; (55)Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB 3 straipsniu ir Tarybos sprendimo 2008/149/TVR 3 straipsniu; (56)Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES 3 straipsniu ir Tarybos sprendimo 2011/349/ES 3 straipsniu; (57)šis reglamentas, išskyrus jo 22r straipsnį, yra aktas, pagrįstas Šengeno acquis ar kitaip susijęs su Šengeno acquis, kaip apibrėžta atitinkamai 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalyje, 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje ir 2011 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje, išskyrus Bulgarijai ir Rumunijai taikytinas nuostatas, nustatytas Tarybos sprendimu (ES) 2017/1908, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamentas (EB) Nr. 767/2008 iš dalies keičiamas taip: 1)1 straipsnyje įterpiamos šios pastraipos: „Šiuo reglamentu taip pat nustatomos valstybių narių keitimosi informacija apie ilgalaikes vizas ir leidimus gyventi, įskaitant tam tikrus sprendimus dėl ilgalaikių vizų ir leidimų gyventi, procedūros. Tapatybės, kelionės dokumento ir biometrinių duomenų saugojimas bendroje tapatybės duomenų saugykloje (bendroje TDS), sukurtoje Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2018/XX* [Reglamentas 2018/XX dėl sąveikumo] 17 straipsniu, padeda supaprastinti ir palengvinti teisingą VIS registruotų asmenų tapatybės nustatymą.“ _______

* Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas 2018/XX* [Reglamentas 2018/XX dėl sąveikumo] (OL L).“; 2)2 straipsnis pakeičiamas taip: „2 straipsnis

VIS tikslas 1. VIS tikslas – gerinti bendros vizų politikos įgyvendinimą, konsulinį bendradarbiavimą ir centrinių vizų institucijų konsultavimąsi, palengvinant valstybių narių keitimąsi duomenimis apie gautus prašymus ir dėl jų priimtus sprendimus, siekiant: a) supaprastinti prašymų išduoti vizą nagrinėjimo tvarką; b) išvengti valstybės narės, atsakingos už prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijų nesilaikymo; c) palengvinti kovą su sukčiavimu; d) palengvinti patikrinimus valstybių narių išorės sienų perėjimo punktuose ir valstybių narių teritorijoje; e) padėti nustatyti bet kurio asmens, kuris gali neatitikti ar nebeatitikti atvykimo, buvimo arba gyvenimo valstybių narių teritorijoje sąlygų, tapatybę ir jį grąžinti; f) padėti nustatyti dingusių asmenų tapatybę; g) palengvinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 604/2013* ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/32/ES** taikymą; h) prisidėti prie teroristinių nusikaltimų arba kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ir tyrimo; i) padėti užkirsti kelią grėsmei kiekvienos valstybės narės vidaus saugumui; j) užtikrinti teisingą asmenų tapatybės nustatymą; k) padėti siekti Šengeno informacinės sistemos (SIS) tikslų, susijusių su perspėjimais apie trečiųjų šalių piliečius, kuriems atsisakoma leisti atvykti, apie asmenis, ieškomus siekiant juos suimti arba jų perdavimo ar ekstradicijos tikslais, apie dingusius asmenis, apie asmenis, kurie ieškomi kaip galintys padėti teisminiam procesui, ir apie asmenis dėl slaptų patikrinimų arba specialiųjų patikrinimų. 2. Dėl ilgalaikių vizų ir leidimų gyventi VIS tikslas yra palengvinti valstybių narių keitimąsi duomenimis apie sprendimus, susijusius su šiais dokumentais, siekiant: a) palaikyti aukšto lygio saugumą, padedant įvertinti, ar prašytojas laikomas keliančiu grėsmę viešajai tvarkai, vidaus saugumui ar visuomenės sveikatai, prieš jam atvykstant į išorės sienos perėjimo punktą; b) didinti patikrinimų kertant sieną ir patikrinimų valstybių narių teritorijoje veiksmingumą; c) prisidėti prie teroristinių nusikaltimų arba kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ir tyrimo; d) užtikrinti teisingą asmenų tapatybės nustatymą;

e) palengvinti Reglamento (ES) Nr. 604/2013 ir Direktyvos 2013/32/ES taikymą; f) padėti siekti Šengeno informacinės sistemos (SIS) tikslų, susijusių su perspėjimais apie trečiųjų šalių piliečius, kuriems atsisakoma leisti atvykti, apie asmenis, ieškomus siekiant juos suimti arba jų perdavimo ar ekstradicijos tikslais, apie dingusius asmenis, apie asmenis, kurie ieškomi kaip galintys padėti teisminiam procesui, ir apie asmenis dėl slaptų patikrinimų arba specialiųjų patikrinimų. * 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 604/2013, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (OL L 180, 2013 6 29, p. 31). ** 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/32/ES dėl tarptautinės apsaugos suteikimo ir panaikinimo bendros tvarkos (OL L 180, 2013 6 29, p. 60).“; 3)3 straipsnis išbraukiamas; 4)4 straipsnis papildomas šiais punktais: (12)„VIS duomenys – visi VIS centrinėje sistemoje ir bendroje TDS pagal 9–14 ir 22c–22f straipsnius saugomi duomenys; (13)tapatybės duomenys – 9 straipsnio 4 punkto a ir aa papunkčiuose nurodyti duomenys; (14)pirštų atspaudų duomenys – VIS byloje saugomi su pirštų atspaudais susiję duomenys; (15)veido atvaizdas – skaitmeninis veido atvaizdas; (16)Europolo duomenys – asmens duomenys, kuriuos tvarko Europolas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/794* 18 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytu tikslu; (17)leidimas gyventi – bet kuris leidimas gyventi šalyje, valstybių narių išduotas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1030/2002** nustatyta vienoda forma, ir bet kuris kitas Reglamento (ES) 2016/399 2 straipsnio 16 dalies b punkte nurodytas dokumentas; (18)ilgalaikė viza – valstybės narės išduotas leidimas, kaip nustatyta Šengeno konvencijos 18 straipsnyje; (19)nacionalinė priežiūros institucija – terminas, vartojamas kalbant apie teisėsaugos tikslus, reiškia pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/680*** 41 straipsnį įsteigtą priežiūros instituciją; (20)teisėsauga – teroristinių nusikaltimų arba kitų sunkių nusikaltimų prevencija, atskleidimas arba tyrimas; (21)teroristiniai nusikaltimai – nacionalinėje teisėje nustatytos nusikalstamos veikos, atitinkančios nurodytąsias Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/541**** arba joms lygiavertės; (22)sunkūs nusikaltimai – nusikalstamos veikos, atitinkančios nurodytąsias Tarybos pagrindų sprendimo 2002/584/TVR***** 2 straipsnio 2 dalyje arba joms lygiavertės, jeigu už jas pagal nacionalinę teisę baudžiama laisvės atėmimo arba laisvės apribojimo bausme, kurios ilgiausias terminas – bent treji metai. ________________ * 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/794 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo), kuriuo pakeičiami ir panaikinami Tarybos sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir 2009/968/TVR (OL L 135, 2016 5 24, p. 53). ** 2002 m. birželio 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1030/2002, nustatantis vienodą leidimų apsigyventi trečiųjų šalių piliečiams formą (OL L 157, 2002 6 15, p. 1).

*** Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuriuo panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (OL L 119, 2016 5 4, p. 89). **** 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu, pakeičianti Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičianti Tarybos sprendimą 2005/671/TVR (OL L 88, 2017 3 31, p. 6). ***** 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pagrindų sprendimas 2002/584/TVR dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos (OL L 190, 2002 7 18, p. 1).“; 5)5 straipsnis pakeičiamas taip: „5 straipsnis

Duomenų kategorijos 1. Į VIS įrašomi tik šių kategorijų duomenys: a) raidiniai skaitmeniniai duomenys apie trumpalaikės vizos prašytoją ir apie prašomas, išduotas, neišduotas, panaikintas, atšauktas arba pratęsto galiojimo vizas, nurodyti 9 straipsnio 1–4 punktuose ir 10–14 straipsniuose; raidiniai skaitmeniniai duomenys apie išduotas, panaikintas, neišduotas, anuliuotas, atšauktas arba pratęsto galiojimo ilgalaikes vizas ir leidimus gyventi, nurodyti 22c, 22d, 22e ir 22f straipsniuose, taip pat informacija apie 9a ir 22b straipsniuose nurodytas atitiktis ir apie 9c straipsnio 6 dalyje nurodytų patikrinimų rezultatus; b) 9 straipsnio 5 punkte ir 22c straipsnio 2 dalies f punkte nurodyti veido atvaizdai; c) 9 straipsnio 6 punkte ir 22c straipsnio 2 dalies g punkte nurodyti pirštų atspaudų duomenys; d) nuorodos į kitus prašymus, kaip nurodyta 8 straipsnio 3 ir 4 dalyse ir 22a straipsnio 3 dalyje. 2. 16 straipsnyje, 24 straipsnio 2 dalyje ir 25 straipsnio 2 dalyje nurodyti pranešimai, perduoti naudojantis VIS, neregistruojami VIS, nedarant poveikio duomenų tvarkymo operacijų registravimui pagal 34 straipsnį. 3. Bendroje TDS saugomi duomenys, kurie nurodyti 9 straipsnio 4 punkto a–cc papunkčiuose, 9 straipsnio 5 ir 6 punktuose, 22c straipsnio 2 dalies a–cc, f ir g punktuose ir 22d straipsnio a–cc, f ir g punktuose. Visi kiti VIS duomenys saugomi VIS centrinėje sistemoje.“ 6)įterpiamas 5a straipsnis: „5a straipsnis Pripažįstamų kelionės dokumentų sąrašas (1)Į VIS įtraukiamas kelionės dokumentų, kurių turėtojui suteikiama teisė kirsti išorės sienas ir į kuriuos gali būti įklijuojama viza, sąrašas, nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1105/2011/ES*. (2)Į VIS įtraukiama funkcija, pagal kurią centralizuotai tvarkomas pripažįstamų kelionės dokumentų sąrašas ir pranešimai apie šiame sąraše esančių kelionės dokumentų pripažinimą arba nepripažinimą pagal Sprendimo Nr. 1105/2011/ES 4 straipsnį. (3)2 dalyje nurodytos funkcijos valdymo išsamios taisyklės nustatomos įgyvendinimo aktais. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 49 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. _________________ * 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas 1105/2011/ES dėl kelionės dokumentų, kurių turėtojui suteikiama teisė kirsti išorės sienas ir į kuriuos gali būti įklijuojama viza, sąrašo ir dėl šio sąrašo sudarymo mechanizmo sukūrimo (OL L 287, 2011 11 4, p. 9).“;

7)6 straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) 2 dalis pakeičiama taip: „2. Prieiga prie VIS naudojimosi jos duomenimis tikslu suteikiama tik tinkamai įgaliotiems kiekvienos valstybės narės nacionalinių institucijų ir ES įstaigų, kompetentingų atlikti užduotis 15–22, 22c–22f ir 22g–22j straipsniuose, taip pat [Reglamento 2018/XX dėl sąveikumo] 20 ir 21 straipsniuose nustatytais tikslais, darbuotojams. Ši prieiga suteikiama tik tiek, kiek tie duomenys būtini jų užduotims atlikti siekiant tų tikslų, ir proporcingai siekiamiems tikslams.“; b) įterpiama 4 dalis: „4. VIS nustatoma šio sąrašo centralizuoto tvarkymo funkcija.“ c) įterpiama 5 dalis: „5. Sąrašo centralizuoto tvarkymo funkcijos, nurodytos 3 dalyje, valdymo išsamios taisyklės nustatomos įgyvendinimo aktais. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 49 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.“ 8) 7 straipsnis papildomas nauja 3 dalimi: „3. Vykdydamos visas šiame reglamente numatytas procedūras valstybės narės pirmiausia vadovaujasi vaiko interesais. Turi būti atsižvelgiama į vaiko gerovę, saugumą ir apsaugą, ypač kai yra rizika, kad vaikas gali būti prekybos žmonėmis auka, ir atsižvelgiama į vaiko nuomonę bei jos deramai paisoma, kaip tinka pagal jo amžių ir brandą.“ 9) II skyriaus antraštė pakeičiama taip: „VIZŲ INSTITUCIJŲ DUOMENŲ APIE TRUMPALAIKES VIZAS ĮVEDIMAS IR NAUDOJIMAS“ 10)8 straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) 1 dalis pakeičiama taip: „1. Kai gautas prašymas yra priimtinas pagal Reglamento (EB) Nr. 810/2009 19 straipsnį, vizų institucija per 2 darbo dienas sukuria prašymo bylą, į VIS įvesdama 9 straipsnyje nurodytus duomenis, jei tuos duomenis turi pateikti prašytojas.“; b) įterpiama 1a dalis: „1a. Sukūrus prašymo bylą, VIS dėl jos automatiškai pateikiama užklausa pagal 9a straipsnį ir gaunami jos rezultatai.“ c) 5 dalis pakeičiama taip: „5. Kai tam tikrų duomenų nereikia pateikti dėl teisinių priežasčių arba jų pateikti faktiškai neįmanoma, tų duomenų skiltyje (-yse) įrašoma „netaikoma“. Kai nėra pirštų atspaudų, tai turėtų būti nurodyta įrašant „VIS0“; be to, sistemoje turi būti galima skirti bylas pagal Reglamento (EB) Nr. 810/2009 13 straipsnio 7 dalies a–d punktus.“ 11)9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a) 4 punkto a, b ir c papunkčiai pakeičiami taip: „a)pavardė; vardas (-ai); gimimo data; pilietybė arba pilietybės; lytis; aa) pavardė gimus (ankstesnė (-ės) pavardė (-ės)); gimimo vieta ir šalis; pilietybė gimus; b)kelionės dokumento (-ų) rūšis, numeris ir kelionės dokumentą (-us) išdavusios šalies trijų raidžių kodas; c)kelionės dokumento (-ų) galiojimo pabaigos data; cc)kelionės dokumentą išdavusi institucija ir jo išdavimo data;“; b) 5 punktas pakeičiamas taip: „5) prašytojo veido atvaizdas, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 810/2009 13 straipsnio 1 dalį.“; c) įterpiamas 7 punktas: „7) dokumento asmens duomenų puslapio nuskaityta kopija.“; d) įterpiamos šios dvi pastraipos: „8) Pirmos pastraipos 5 punkte nurodytas trečiosios šalies piliečio veido atvaizdas turi būti pakankamos skiriamosios gebos ir kokybės vaizdas, kad būtų tinkamas naudoti automatizuotam biometrinių duomenų atitikties tikrinimui. Nukrypstant nuo antros pastraipos išimtiniais atvejais, kai nėra galimybės laikytis nustatytų kokybės ir skiriamosios gebos reikalavimų įtraukiant vietoje nuskaitytą veido atvaizdą į VIS, veido atvaizdą galima elektroniniu būdu gauti iš elektroninio mašininio nuskaitymo kelionės dokumento (eMRTD) lusto. Tokiais atvejais veido atvaizdas įtraukiamas į asmens bylą tik prieš tai elektroniniu būdu patikrinus, ar elektroninio mašininio nuskaitymo kelionės dokumento luste įrašytas veido atvaizdas atitinka vietoje nuskaitytą to trečiosios šalies piliečio veido atvaizdą.“; 12)įterpiami nauji 9a–9d straipsniai: „9a straipsnis Užklausos kitose sistemose 1.Prašymų bylos automatizuotai apdorojamos VIS siekiant nustatyti atitiktis. Kiekviena prašymo byla VIS tikrinama atskirai. 2.Kai parengiamas prašymas arba išduodama viza, VIS patikrinama, ar su tuo prašymu susijęs kelionės dokumentas yra pripažįstamas pagal Sprendimą Nr. 1105/2011/ES, atliekant automatinę paiešką 5a straipsnyje nurodytame pripažįstamų kelionės dokumentų sąraše, ir pateikiamas gautas rezultatas. 3.Atliekant Reglamento (EB) Nr. 810/2009 21 straipsnio 1 dalyje ir 3 dalies a, c ir d punktuose nurodytus patikrinimus, VIS pateikiama užklausa naudojantis Europos paieškos portalu, apibrėžtu [Sąveikumo reglamento] 6 straipsnio 1 dalyje, siekiant palyginti atitinkamus šio reglamento 9 straipsnio 4 punkte nurodytus duomenis su duomenimis, įtrauktais į įrašus, bylas arba perspėjimus, registruotus VIS, Šengeno informacinėje sistemoje (SIS), atvykimo ir išvykimo sistemoje (AIS), Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemoje (ETIAS), įskaitant Reglamento (ES) 2018/XX [dėl Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos sukūrimo] 29 straipsnyje nurodytą stebėjimo sąrašą, sistemoje EURODAC, [sistemoje ECRIS-TCN dėl su teroristiniais nusikaltimais ir kitais sunkiais nusikaltimais susijusių apkaltinamųjų nuosprendžių], Europolo duomenyse, Interpolo pavogtų ir pamestų kelionės dokumentų duomenų bazėje (SLTD) ir Interpolo su pranešimais susijusių kelionės dokumentų duomenų bazėje (TDAWN). 4.VIS į prašymo bylą įtraukiama nuoroda dėl bet kokios pagal 3 dalį nustatytos atitikties. Papildomai VIS, kai tinka, nustatoma, kuri valstybė nar