LT    LT  
 EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2012 06 06  
SWD(2012) 163 final 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
Pridedamas prie dokumento 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
Atsinaujinan čioji energija – reikšmingas Europos energijos rinkos objektas 
{COM(2012) 271 final} 
{SWD(2012) 149 final} {SWD(2012) 164 final} 
 
 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
Pridedamas prie dokumento 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
Atsinaujinan čioji energija – reikšmingas Euro pos energijos rinkos objektas 
1. P ROBLEMOS ESM Ė 
Pastaruosius kelerius metus d ėl masto ekonomijos ir technologij ų tobulėjimo atsinaujinantys 
energijos ištekliai (AEI) na udojami intensyviau nei anks čiau tikėtasi. Tai malonus rezultatas, 
rodantis, kad ES atsinaujinan čiosios energijos politik a duoda naudos. Reaguodamos į tokias 
tendencijas valstyb ės narės didžia dalimi reformavo atsinaujinan čiųjų išteklių rėmimo 
schemas, kad b ūtų užtikrinamas ekonominis efektyvumas ir integravimas į rinką. Kartais t ų 
reformų įgyvendinimo b ūdas neatitiko geriausios europin ės praktikos ir suk ėlė investuotoj ų 
nerimą visoje Europoje. Be to, d ėl dabartin ės finansin ės ir ekonomin ės krizės investuotojai 
atsargiau renkasi investuoti į kapitalui imlias energijos rinkas, ypa č į atsinaujinan čiosios 
energijos sektori ų, kuris priklausomas nuo politikos.  
Tokiomis aplinkyb ėms darosi akivaizdu, kad 2020 m. ES tikslini ų rodiklių gali savaime 
nepakakti norint paskatinti ilgal aikes investicijas, kurios sudaryt ų sąlygas toliau mažinti 
sąnaudas ir didinti atsinaujinan čių išteklių energijos dal į po 2020 m. Tod ėl investuotojams ir 
verslininkams vis aktu aliau aiškiai žinoti b ūsimas ES politikos kryptis, kad jie šiandien gal ėtų 
priimti ilgalaikius sprendimus d ėl investavimo į atsinaujinan čiuosius išteklius. 
Atsinaujinan čiųjų energijos ištekli ų direktyvoje 2009/28/EB (tolia u – Direktyva) Komisija 
įpareigojama tik 2018 m. pateikti Atsinaujinan čiųjų išteklių energijos po 2020 m. plan ą 
atsižvelgiant į technologij ų pažangą ir direktyvos įgyvendinimo patirt į. Be to, pagal direktyv ą 
Komisija iki 2014 m. privalo persvarstyti tam tikras konkre čias direktyvos nuostatas (d ėl 
naudojant biokur ą ir skystuosius bioproduktus sumažinamo šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų 
(ŠESD) kiekio išmetimo rib ų, biokuro ir skyst ųjų bioprodukt ų priemoni ų ir poveikio, taip pat 
dėl vadinam ųjų bendradarbiavimo mechanizm ų). Tačiau atsižvelgdama į aptartąjį 
investuotoj ų netikrum ą Komisija pastebi, kad suinteresuotosios šalys visos labiau 
įsitikinusios, kad svarstyti apie laikotarpio po 2020 m. planus reikia jau dabar. 
Įdėmiau pažvelgus, norint kad artimiausiais dešimtme čiais atsinaujinan čių išteklių energijos 
dalis bendrame ES suvartojamos energijos kiekyje augt ų žymiau, reikia apsispr ęsti dėl šešių 
klausimų. 
• Netikrumas d ėl būsimos politikos sistemos.  ES atsinaujinan čiosios energijos politika, kokia 
ji yra dabar, faktiškai nustos galioti 2020 m. – t. y. jau po 8 met ų. Laikotarpiui po 2020 m. 
nėra kitų su atsinaujinan čiąja energija susijusi ų tikslų ir anglies dioksido išmetimo 
mažinimo tiksl ų, išskyrus tuos, kurie numatyti apyvartini ų taršos leidim ų prekybos 
 
LT 3   LT sistemoje, ir labiau politin į, nei teisin į ES Tarybos tiksl ą iki 2050 m. sumažinti ŠESD 
išmetimą 80–95% tuo atveju, jei panaši ų veiksmų imtųsi kitos išsivys čiusios valstyb ės.  
• Finansini ų paskatų perspektyvumas . Valstyb ės narės sukūrė nemažai skirting ų paramos 
schemų, kurių santykis su bendr ąja rinka kelia abejoni ų. Be to, išlaid ų augimas, kur į iš 
dalies lėmė tai, kad fotovoltiniams gamybos vien etams pingant imta masiškai juos 
įrenginėti, kelia abejoni ų, ar finansiniu poži ūriu jos gyvybingos.  
• Derėjimas su rinkos sistema.  Kyla abejoni ų, ar dabartin ė vidaus rinkos sistema paj ėgi 
veiksmingai prisitaikyti prie investicij ų į atsinaujinan čiuosius išteklius specifikos ir 
sudaryti s ąlygas atsinaujinan čiosios energijos gamintojams veiksmingai atsiliepti į rinkos 
kainų signalus; to neužtikrinus rinka veikt ų neefektyviai. 
• Energetikos infrastrukt ūros tinkamumas.  Didžioji dabartinio energetikos tinklo dalis 
pastatyta tada, kai elektros sist emos buvo didžia dalimi nacionalin ės, energijos gamyba 
vykdyta palyginti arti vartojimo viet ų, o energijos srautai ir  tiekimas buvo palyginti 
kontroliuojami. Augant iš atsinaujinan čiųjų išteklių gaminamos energijos daliai, toki ų 
sąlygų veikiausiai neliks, tod ėl atsinaujinan čių išteklių energija gali b ūti integruojama ne 
pačiu priimtiniausiu b ūdu. 
• Netikrumas d ėl ateities technologij ų. Prireiks įvairių inovatyvi ų atsinaujinan čių išteklių 
technologij ų, taip pat esmini ų infrastrukt ūros valdymo ir pl ėtros modernizavimo veiksm ų, 
kad energetikos sektorius tapt ų tvariu ir užtikrint ų saugumą. Tačiau tokias atsinaujinan čių 
išteklių technologijas susieti su kom ercine rinka sunku ir vien rinka to padaryti nepaj ėgs.  
• Visuomen ės priėmimas ir tvarumas.  Atsinaujinan čius išteklius visuomen ė labai remia d ėl 
to, kad energijos gamyba iš j ų yra plačiai paskirstyta, o ekonominis bei socialinis poveikis 
ir poveikis aplinkai teigiami. Ta čiau tolesnio augimo kli ūtimi galėtų tapti plintantis 
nerimas d ėl žemės naudojimo ir kitokio dideli ų atsinaujinan čiosios energijos projekt ų 
poveikio aplinkai. 
Siekiant atsinaujinan čių išteklių energiją integruoti į bendrąją rinką, komunikate, su kuriuo 
pateikiamas šis poveikio vertinimas, svarstomi iš vardytieji klausimai ir galimi sprendimai. 
Komunikate taip pat išd ėstoma, kaip nustatyti, kokie politikos metmenys reikalingi po 
2020 m., kad atsinaujinan čiosios energijos dalis bendrame ES  suvartojamos energijos kiekyje 
galėtų didėti.  
2. S UBSIDIARUMO IR ES PRIDĖTINĖS VERTĖS ANALIZ Ė  
ES kompetencija atsinaujinan čiosios energijos srityje yra nustatyta Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 192 straipsnyje (ap linka), 114 straipsnyje (bendroj i rinka) ir 194 straipsnyje 
(energetika). Iš ekonomin ės perspektyvos daugelis ener getikos sistemos permain ų gali būti 
pasiekta visos ES mastu, apimant ir ES, ir valstybi ų narių veiksmus, ta čiau kartu deramai 
atsižvelgiant į atitinkamas kompetencijas.  
3. P OLITIKOS TIKSLAI  
Bendrasis šios intervencijos tiksla s yra užtikrinti, kad atsinaujinan čioji energija labai pad ėtų 
siekti energijos tiekimo sa ugumo ir energijos gamybos įvairovės, konkurencingumo, aplinkos 
ir klimato apsaugos, o sykiu paremt ų ekonomikos augim ą, darbo viet ų kūrimą, regionin ę 
plėtrą ir inovacijas Europos S ąjungoje. Tuo tikslu si ūlomi tokie konkret ūs tikslai: i) mažinti 
investuotoj ų ir verslinink ų netikrum ą; ii) gerinti paramos schem ų gyvybingum ą ir ekonomin į 
 
LT 4   LT efektyvum ą; iii) padidinti der ėjimą su rinkos sistema; iv) ti nkamai pritaikyti energijos 
infrastrukt ūrą; v) skatinti technologij ų inovacijas ir pl ėtrą; vi) užtikrinti visuomen ės pritarim ą 
ir spręsti tvarumo klausimus.  
4. POLITIKOS  VARIANTAI   
Šio poveikio vertinimo tikslas yra pateikti atrinkt ų politikos variant ų ekonominio ir socialinio 
poveikio bei poveikio aplinkai,  palyginto su esama pad ėtimi, analiz ę. Atsižvelgiant į 
suinteresuot ųjų šalių nuomones, suformuluoti ir išanalizuo ti tokie keturi politikos variantai:  
• Jokių pakitimų. Pagal šį variantą nenumatoma jokia po 2020 m. atsinaujinan čiąją energiją 
remianti ES politika. Atsinaujinanti esiems ištekliams ir toliau b ūtų palankūs apyvartini ų 
taršos leidim ų prekybos sistemos teis ės aktai. 
• Anglies dioksido išmetimo maži nimas nenustatant atsinaujinan čiosios energijos tikslini ų 
rodiklių laikotarpiui po 2020 m. Pagal š į variantą reiktų didesnio ŠESD išmetimo 
mažinimo tikslinio rodiklio ir  (arba) politikos, kuri derint ųsi su ES ilgalaikiais anglies 
dioksido išmetimo mažinimo tikslais,  bet nenustatyti konkretaus atsinaujinan čiųjų išteklių 
tikslinio rodiklio laikotarpiui po 2020 m. 
• Saistantys atsinaujinan čiųjų išteklių tiksliniai rodikliai la ikotarpiui po 2020 m. ir 
koordinuota parama. Pagal š į variantą būtų atnaujintas 2008 m. klimato kaitos ir 
energetikos dokument ų rinkinys: b ūtų nustatyti nacionaliniai atsinaujinan čių išteklių 
tiksliniai rodikliai 2030 metams kartu su ES ŠESD išmetimo ir energijos naudojimo 
efektyvumo tikslais.  
• ES atsinaujinan čiosios energijos tikslinis rodiklis ir suderintos priemon ės. Pagal š į variantą 
būtų nustatytas ES masto atsinaujinan čiosios energijos tikslinis rodiklis, kurio siekti pad ėtų 
suderintos paramos schemos ir elektr os energijos sistemos valdymas.  
5. POVEIKI Ų VERTINIMAS 
Ekonominis poveikis Bendras ekonominis atsinaujinan čiosios energijos dalies bendra me ES suvartojamos energijos 
kiekyje augimo poveikis priklausys nuo daugelio tarpusav yje persipynusi ų i r  v i e n a s  k i t ą 
atsveriančių mechanizm ų. Pirma, atsinaujinan čiųjų išteklių naudojimo pl ėtra skatina 
ekonomin ę veiklą. Antra, augant vietos atsinaujinan čių išteklių naudojimui maž ėja iškastinio 
kuro importas, taigi did ėja energijos tiekimo saugumas. Tre čia, skatinamos energetikos 
inovacijos, kurios yra b ūtinas veiksnys užtikrinant pakankamai skirting ų technologij ų plėtrą, 
sudarančią sąlygas ilgainiui ekonomiškai efektyviai  sumažinti anglies dioksido išmetim ą 
energetikos sektoriuje. Energetikos i novacijos svarbios ir ekonominiu poži ūriu, nes suteikia 
konkurencin į pranašum ą tarptautin ėse rinkose ir su juo susiju sias augimo ir eksporto 
galimybes. Kita vertus, atsinaujinan čiosios energijos pl ėtra gali atitraukti investicijas nuo 
tradicinio sektoriaus (ir sumažinti jame užimtum ą) ir sukelti su tuo susijusi ų neigiam ų 
padarinių. Be to, finansin ės paramos atsinaujinantiesiems ištekliams s ąnaudos gali lemti 
energijos kain ų
 kilimą, dėl kurio gali išaugti energijos vartotoj ų sąskaitos ir sumaž ėti energijai 
imlių pramonės sektorių konkurencingumas. 
Analizė rodo, kad 2, 3 ir 4 varianta i veikiausiai padarys teigiam ą ekonomin į poveikį, nes 
(skirtingu mastu) skatins reikšmingas investicijas į atsinaujinan čiųjų išteklių technologijas, su 
kuriomis kartu atsiranda nauj ų sektorių ir darbo viet ų kūrimo ir ekonominio augimo 
 
LT 5   LT potencialas. Be to, jos pad ės mažinti išlaidas importuojamam kurui ir taip saugos ES 
ekonomik ą nuo išorini ų su energijos kaina susijusi ų sukrėtimų; beje, pagal 3 ir 4 variant ą būtų 
sutaupyta daugiau importui skirt ų lėšų nei pagal 2 variant ą. Pagal 3 ir 4 variant ą numatytos 
finansinės paskatos atsinaujinantiesiems iš tekliams gali padidinti vartotoj ų išlaidas, ta čiau jas 
veikiausiai bent iš dalies kompensuos mažmenin es elektros energijos kainas mažinantis 
rangavimo pagal ribines s ąnaudas poveikis (angl. merit order effect). Kita vertus, pagal 1 
variantą sąnaudos kurui b ūtų didelės, ir neb ūtų skatinamas ekonominis augimas; ta čiau 
reikėtų mažiau vieš ųjų investicij ų į atsinaujinan čiosios energijos pl ėtrą ir naudojim ą.  
Poveikis aplinkai 
Naudojant atsinaujinan čiąją energiją galima žymiai sumažinti ŠESD išmetim ą. Ankstesn ė 
analizė rodo, kad 2050 m., palyginti su 1990 m., pagal visus variantus, išskyrus nieko 
nekeitimo variant ą, ŠESD b ūtų išmetama 80 % mažiau, o su energija susijusio CO2 – beveik 
85 % mažiau. Su veiksmingomis prisit aikymo prie klimat o kaitos priemon ėmis derinami 2, 3 
ir 4 variantai turi potencialo pageri nti ES energetikos sistemos atsparum ą klimato kaitai. 
Bendrą tinklo ir sistemos pažeidžiamum ą su klimatu susijusi ų katastrof ų atveju mažinti ypa č 
padeda elektros energijos gamybos decentralizavimas. Atsinaujinan čiosios energijos 
infrastrukt ūra veikiausiai tiesiogiai ir netiesiogiai paveiks vietin ę biologinę įvairovę. Pagal 2 
ir 4 variant ą poveikis gali b ūti didesnis, nes reik ės pastatyti daugiau elektros energijos tiekimo 
orinių linijų, kurios sujungt ų geriausias gamybos vietas, įskaitant tre čiosiose šalyse, su 
vartojimo centrais. Ta čiau šių galimai neigiam ų padarini ų gali būti išvengta, jei 
infrastrukt ūros plėtra būtų vykdoma laikantis gerai įtvirtintų aplinkos taisykli ų.  
Norint, kad po 2020 m. atsinaujinan čiosios energijos dalis did ėtų, reikės daugiau gaminti 
biomasės gamybos žaliavos ir d ėl to gali did ėti tiesioginio ir netiesioginio žem ės naudojimo 
paskirties keitimo poveikio gr ėsmė. Tačiau analiz ė rodo, kad siekiant te nkinti energijos ir 
kitus poreikius iki 2030 m. tvarios biomas ės turėtų pakakti. 2, 3 ir 4 variantu b ūtų galima 
tokią riziką sumažinti visoms bioenergijos naudojimo paskirtims nustatant patikimus tvarumo 
kriterijus, kurie b ūtų parengti pagal dabar biodegalams  ir skystiesiems bioproduktams 
taikomus privalomus kriterijus (tik dar labiau sugriežtinti). Be to, rizik ą būtų galima dar 
labiau sumažinti sudarant s ąlygas reikšmingai ir tvariai pagerinti žem ės ūkio ir miškininkyst ės 
našumą, taip pat remiant tarptautinius veiksmus, kuriais b ūtų stabdomas mišk ų naikinimas ir 
nykimas.  
Socialinis poveikis 
Didinant atsinaujinan čių išteklių dalį atsiranda potencialas sukurti daug geresni ų darbo viet ų. 
Iki 2010 m. pabaigos ES atsinaujinan čiosios energijos sektoriuje  dirbo daugiau nei 1,1 mln. 
asmenų. Nors atsinaujinan čiosios energijos augimas taip pat skatina sektori ų pertvark ą, 
tyrimai rodo, kad atsinaujinan čiųjų išteklių politikos poveikis užimtumui visgi teigiamas. 
Ypač svarbu išlaikyti ir gerinti Europos atsinaujinan čiosios energijos technologijos įrenginių 
gamintojų konkurencin ę poziciją užtikrinant ir stabili ą vidaus paklaus ą, ir priėjimą prie išorės 
rinkų. 
Atsižvelgiant į išdėstytus argumentus, aktyviai skatinant atsinaujinan čiosios energijos 
technologijas, 3 variantas gali b ūti užimtumui naudingesnis nei 2 variantas, kuris d ėl 
orientavimosi į sąnaudas veikiausiai duot ų paskatų tik brandžioms technologijoms. Tiek, kiek 
3 variantas b ūtų įgyvendinamas kartu ilgainiu i gerinant investicij ų į atsinaujinan čiuosius 
išteklius s ąlyga, jis gal ėtų užtikrinti ir pastovesn į darbuotoj ų užimtum ą padėdamas 
darbdaviams išvengti rimto darbo j ėgos trūkumo laikotarpi ų. 4 varianto, pagal kur į 
 
LT 6   LT atsinaujinan čiosios energijos dalis b ūtų plėtojama tre čiosiose šalyse, teigiamas poveikis 
užimtumui gal ėtų būti mažesnis (bet visgi ap čiuopiamas).  
6. VARIANT Ų PALYGINIMAS 
Politikos variantai palyginti pagal veiksmingum ą, našumą ir nuoseklum ą. 
Veiksmingumo  aspektu visais variantais, i šskyrus nieko nekeitimo variant ą, mažinamas 
investuotoj ų netikrumas ir nerimas d ėl paramos schem ų ekonominio efektyvumo ir d ėl 
atsinaujinan čiųjų išteklių integravimo į rinką. Visi tie variantai mokslini ų tyrimų ir 
technologij ų plėtros priemon ėmis skatint ų technologij ų inovacijas, ta čiau tik 3 variantas 
padėtų valstybėms narėms imtis labiau su konkre čiomis technologijomis susiet ų iniciatyv ų ir 
tokiu būdu paskatinti inovacijas kurti pa gal rinkos poreikius, kurie yra svarbiausias veiksnys 
skatinant masin į atsinaujinan čiųjų išteklių naudojim ą. Visi variantai, išskyrus 1, lemt ų didesnį 
energijos tiekimo saugum ą ir padėtų veiksmingai spr ęsti tvarumo uždavinius. 
Našumo  aspektu analiz ė rodo, kad pagal visus variantus, išskyrus nieko nekeitimo variant ą, 
visos sistemos s ąnaudos būtų maždaug panašaus lygio. 3 varianto našumas priklauso nuo to, 
kaip seksis šalinti dabartin į nacionalini ų paramos schem ų tarpusavio neder ėjimą, o 2 varianto 
orientacija į ekonomin į efektyvum ą gali pad ėti sumažinti bendras politikos s ąnaudas ir 
sumažinti administracin ę naštą, susijusią su kelių tikslinių rodiklių įgyvendinimo valdymu. 
Analizė rodo, kad praktiškai 4 varianto našumas gal ėtų būti mažesnis nei teoriškai tik ėtina.  
Visi politikos variantai dera  su kitais ES ilgalaikiais politikos tikslais (klimato kaitos, 
aplinkos, transporto ir kito se srityse). Varianto, kur į pasirinkus aiškiai b ūtų pasiekti geriausi 
rezultatai pagal visus kriterijus, n ėra. Tikslinga išsamiau išanalizuoti politikos priemoni ų 
tarpusavio s ąveiką; tai bus padaryta at eityje rengiant konkre čius politikos pasi ūlymus. 
Pateiktą lyginamąją 4 įvertintų politikos variant ų poveikio analiz ę galima apibendrinti taip  
• Nieko nekeitimas. Šiuo variantu neb ūtų atsiliepiama į dabartinį investuotoj ų netikrum ą dėl 
ES atsinaujinan čiosios energijos politikos  po 2020 m. Kadangi pagal š į variantą numatoma 
atsisakyti skatinam ųjų priemoni ų, ekonominio efektyvumo ir atsinaujinan čiosios energijos 
integravimo į rinką klausimai bus sprendžiami dešimtme čio pabaigoje. Be to, jau 
planuojama energetikos infrastrukt ūros plėtra bus pakankama integruojant laukiam ą mažą 
naudojim ą mastą. Galiausiai pagal š į variantą neskatinamas ekonominis augimas, darbo 
vietų kūrimas ir technologij ų inovacijos, nesprendžiami tvarumo ir visuomen ės pritarimo 
klausimai.  
• Anglies dioksido išmetimo maži nimas nenustatant atsinaujinan čiosios energijos tikslini ų 
rodiklių laikotarpiui po 2020 m.  Šis variantas suteikt ų daugiau aiškumo apie rinkos pl ėtrą 
po 2020 m. tuo atveju, je i politikos priemon ės, kurios paveiks apyvartini ų taršos leidim ų 
prekybos sistemai priklausan čius ir nepriklausan čius sektorius, gal ės tinkamu anglies 
dioksido apmokestinimu duoti veiksmingus ir atsinaujinantiesiems ištekliams palankius 
rinkos signalus. Taikant ES lygmens integravimo į rinką požiūrį, toks variantas gal ėtų 
pagerinti paramos schem ų ekonomin į efektyvum ą, palengvinti integracij ą į rinką ir 
užtikrinti tinkam ą infrastrukt ūrą. Pagal š į variantą taikomų politikos priemoni ų 
neutralumas technologij ų atžvilgiu gal ėtų technologij ų inovacijoms tur ėti mažesn į poveikį 
nei kiti variantai, kuriu ose numatytos specifini ų energijos technologij ų priemon ės. Šiuo 
variantu b ūtų veiksmingai sprendžiami tvarumo ir visuomen ės pritarimo klausimai. 
 
LT 7   LT • Saistantys atsinaujinan čiųjų išteklių tiksliniai rodikliai laik otarpiui po 2020 m. ir 
koordinuota parama. Priklausomai nuo ambicingum o, tiksliniai rodikliai gal ėtų 
investuotojams ir verslininkams suteikti daugiau tikrumo d ėl atsinaujinan čiosios energijos 
rinkos apim čių ateityje. Jais taip pat b ūtų skatinami didesnis ekonominis efektyvumas ir 
nacionalini ų pramos schem ų panašėjimas, moksliniai tyrimai ir inovatyvi ų technologij ų 
plėtra. Šiuo variantu skatinant tolygesn į ir pagal regionus labiau subalansuot ą 
atsinaujinan čiųjų išteklių naudojim ą būtų veiksmingai sprendžiami tvarumo ir visuomen ės 
pritarimo klausimai.  
• ES atsinaujinan čiosios energijos tikslinis rodiklis ir suderintos priemon ės. Šiuo variantu 
taip pat b ūtu konstruktyviai reaguojama į netikrum ą dėl politikos po 2020 m. ir sykiu 
skatinamas didesnis vidaus ri nkos integravimasis. Pagal š į variantą būtų skiriama 
technologij ų aspektu neutrali parama, suderinta su b ūtinybe gamintojams atsižvelgti į 
rinkos kainas; pagal š į variantą veikiausiai bus skatinamas labiau koncentruotas 
atsinaujinan čiosios energijos naudojimas, o ne platesnis gamybos paj ėgumų paskirstymas 
arčiau vartojimo centr ų. Todėl taikant š į variantą galėtų išaugti paramos schem ų ir 
infrastrukt ūros sąnaudos ir pristigti visuomen ės pritarimo. Kaip ir 3 varianto atveju, 
potenciali ą nepageidaujam ų bioenergijos naudojimo aspekt ų grėsmę būtų galima atsverti 
sustiprinant tvarumo reikalavim ų sistemą. 
 
LT 8   LT 1 lentelė. Analizuot ų variantų palyginimas su variantu, pagal kur į niekas nesikeist ų 
Kriterijus  Variantai  1: Jokių 
naujų ES 
veiksmų 2: ŠESD 
tiksliniai 
rodikliai ir 
jokių AIE 
rodiklių 3: Po 2020 m. – 
nacionaliniai 
AIE tiksliniai 
rodikliai  4: ES AIE tikslinis 
rodiklis ir suderintos 
priemonės 
Tikrumas d ėl 
politikos  = + ++ ++ 
Paramos gyvybingumas
 = ++ + + 
Infrastrukt ūros 
tinkamumas  = ++ ++ + 
Vidaus rinka  = ++ + ++ 
Technologij ų 
inovacijos  = + ++ + Veiksmingu
mas 
 
Tvarumas ir 
visuomen ės 
pritarimas  = + + + 
Našumas  Sistemos sąnaudos
 = = = = 
Derėjimas Su kitomis ES 
politikos 
kryptimis  = + + + 
Sutartiniai ženklai : = jokių permainų; + pagerėjimas; - pablog ėjimas.  
7. S TEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Stebėjimo ir vertinimo tikslais si ūloma, kad Komisija atidžiai steb ėtų toliau nurodomus 
rodiklius siekdama užtikrinti, kad ES s ėkmingai siekt ų 2020 m. tiksl ų ir šitaip tapt ų pajėgi 
remtis ta sistema siekdama laikotarpiui po 2020 m. išsikelt ų tikslų. ES lygmeniu veikia 
tinkamos ataskait ų teikimo ir steb ėjimo sistemos, įskaitant ir Atsinaujinan čiųjų energijos 
išteklių direktyvoje numatyt ą Komisijos prievol ę kas dvejus metus teikti ataskaitas.  
Rodiklis  Svarba  
Atsinaujinan čiosios energijos dalis bendrame galutiniame ES 
suvartojamos energijos kiekyje  Atsinaujinan čiosios energijos 
plėtra 
ŠESD išmetimo mažinimas ES  ŠESD išmetimo mažinimas  
Apyvartini ų taršos leidim ų kainų lygis Anglies dioksido rinkos 
veiksmingumas  
 
LT 9   LT ES suvartojam ų biodegalų ir skystųjų bioprodukt ų kilmė Tvarumas  
Biodegalų poveikis žem ės naudojimui, apsir ūpinimui maistu ir 
biomasės kainoms  Tvarumas  
Valstybių narių finansinės paramos atsinaujinan čiajai energijai dydis  Našumas, s ąnaudų mažinimas  
AIE direktyvoje nustatyt ų bendradarbiavimo mechanizm ų naudojimas  Našumas, s ąnaudų mažinimas  
Įvairių atsinaujinan čiosios energijos technologij ų gamybos s ąnaudos  Našumas, s ąnaudų mažinimas  
Ekonomiškas tvarios biomas ės prieinamumas  Atsinaujinan čiosios energijos 
plėtra 
Susiejimo su rinka tempas  Našumas, integravimas į rinką 
Ekonomiškas tvarios biomas ės prieinamumas  Atsinaujinan čiosios energijos 
plėtra 
Susiejimo su rinka tempas  Našumas, integravimas į rinką