Skaitmeninių darbo platformų algoritminis valdymas yra aiškiai būdingas jų verslo modeliui ir gali turėti didelį poveikį darbo sąlygoms. Be to, tai gali padėti nuslėpti pavaldumo ryšį, pasiteisinant tuo, kad trūksta žmogaus atliekamos priežiūros. Gali būti, kad žmogus tariamai dirba savarankiškai ir todėl neturi galimybės naudotis teisėmis, susijusiomis su darbuotojo statusu, o iš tikrųjų dėl algoritmų vykdomos kontrolės jis netenka tikrai savarankiškai dirbančio asmens savarankiškumo. Net ir tais atvejais, kai užimtumo statusas klasifikuojamas teisingai, algoritmai gali būti labai svarbūs nustatant galimybę atlikti užduotis, taigi ir tikrai savarankiškai dirbančių asmenų darbo užmokesčio dydį. Dėl glaudaus algoritminio valdymo ir darbo skaitmeninėse platformose sąlygų ryšio reikia nedelsiant imtis specialių politikos priemonių.

Darbas skaitmeninėse platformose toli gražu nėra vienalytis. Skaitmeninės darbo platformos veikia daugelyje ekonomikos sektorių – nuo labiausiai matomų vietoje teikiamų paslaugų (tokių kaip pavėžėjimas, pristatymas ar namų ūkio darbai) ir mikroužduočių (pavyzdžiui, DI mokymo ar duomenų kodavimo) iki aukštos kvalifikacijos kūrybinių ar specializuotų paslaugų, pavyzdžiui, architektūros projektavimo, vertimo ar IT plėtros. Be to, skaitmeninės darbo platformos darbą organizuoja įvairiai ir jose dirbantiems žmonėms suteikia skirtingo lygio savarankiškumą ir nepriklausomumą. Darbas skaitmeninėse platformose yra pagrindinė kai kurių žmonių veikla, o kitiems – papildomų pajamų šaltinis. Tam, kad visi šie žmonės kuo geriau išnaudotų naujas darbo skaitmeninėse platformose galimybes, labai svarbu, kad skaitmeninėms darbo platformoms visoje ES būtų taikoma aiški teisinė sistema.

Dirbantiesiemsskaitmeninėse platformose taip pat bus naudinga nauja apsauga nuo algoritminio valdymo trūkumų. Savarankiškumo stoka ir su tuo susijęs darbo skaitmeninėse platformose stebėjimas gali daryti neigiamą poveikį žmonių, kuriems jis taikomas, darbo sąlygoms, pavyzdžiui, sukelti psichosocialinį stresą (nes skaitmeninėse darbo platformose dirbantys žmonės gali jaustis nuolat stebimi ir vertinami be tinkamo pagrindimo), nelaimingų atsitikimų riziką (kadangi algoritmai gali paskatinti potencialiai pavojingą elgesį, pavyzdžiui, kai už greitesnį pristatymą siūlomos premijos) ir turėti įtakos prieigai prie užduočių. Iššūkių gali kilti ir dėl skaitmeninėse darbo platformose taikomų sąlygų, nes jomis gali būti vienašališkai reguliuojamas darbo užmokestis, darbo laikas, ginčų sprendimas, klientų aptarnavimo etiketas ir kita, o kartu gali būti naudojamos technologinės priemonės žmonių darbui stebėti, vertinti ir juos drausminti. Dėl to tampa neaišku, kas atsakingas už kartais nesuprantamus ir neatskaitingus sprendimus, pavyzdžiui, dėl sankcijų už darbą ir sutarties nutraukimo, ir pristinga teisių gynimo mechanizmų, taikytinų tokių sprendimų atveju.

Iš 28 mln. žmonių, kurie, kaip apskaičiuota, dirba skaitmeninėse darbo platformose, dauguma yra tikrai savarankiškai dirbantys asmenys. Tačiau gali būti iki 5,5 mln. fiktyviai savarankiškai dirbančių asmenų.. Tai reiškia, kad, nors sutartyse su skaitmeninėmis darbo platformomis jie apibūdinami kaip savarankiškai dirbantys asmenys, iš tikrųjų jie yra kontroliuojami ir prižiūrimi, o tai būdinga tiems, kurie turi darbuotojo statusą. Šių žmonių padėtis gali būti ypač nepalanki. Jei jie nori užginčyti savo užimtumo statusą, jie turi kreiptis į teismą ir įrodyti, kad jų statuso aprašymas pagal sutartį yra klaidingas. Tai nėra lengva, nes tam gali prireikti nemažai laiko ir lėšų, be to, tai ypač sudėtinga žmonėms, kurių padėtis darbo rinkoje yra netvirta, pvz., mažai uždirbantiems asmenims, jauniems darbuotojams arba migrantų kilmės asmenims. Iki šiol priimta daugiau kaip 100 teismo sprendimų ir 15 administracinių sprendimų, susijusių su skaitmeninėse darbo platformose dirbančių asmenų užimtumo statusu. Daugeliu atvejų tais sprendimais patvirtinta, kad ieškovai buvo neteisingai klasifikuoti kaip savarankiškai dirbantys asmenys, o iš tikrųjų turėtų būti laikomi darbuotojais.

Svarbus vaidmuo tenka socialiniams partneriams. Siekdama paremti socialinį dialogą darbo skaitmeninėse platformose srityje, Komisija vykdys socialinių partnerių gebėjimų stiprinimo veiklą, kad jie galėtų inicijuoti socialinį dialogą algoritminio valdymo klausimais, atsižvelgiant į direktyvoje siūlomas naujas teises į informaciją ir konsultacijas. Darbui skaitmeninėse platformose būdinga tai, kad nėra bendros darbo vietos, kurioje darbuotojai galėtų susipažinti ir bendrauti tarpusavyje ir su savo atstovais. Todėl siūlomoje direktyvoje bus reikalaujama, kad skaitmeninio darbo platformos sukurtų jų darbo organizavimui pritaikytus skaitmeninio ryšio kanalus, kad skaitmeninėse platformose dirbantys asmenys galėtų keistis informacija, o jų atstovai – su jais susisiekti.

Komisija taip pat ragina:

·valstybes nares padėti socialiniams partneriams užmegzti ryšius su skaitmeninėse darbo platformose dirbančiais žmonėmis ir jiems atstovauti, atsižvelgiant į nacionalinę praktiką bei tradicijas ir socialinių partnerių savarankiškumą;

·skaitmenines darbo platformas skatinti socialinį dialogą – aktyviai remti kolektyvinį atstovavimą jose dirbantiems žmonėms.

Algoritmai toliau daro didelį poveikį darbui ne tik skaitmeninėse darbo platformose, be to, spartėja technologinė plėtra, todėl Komisija toliau stebės padėtį ir prireikus apsvarstys galimybę imtis tolesnių veiksmų. Akivaizdus pirmas žingsnis – spręsti klausimus, kylančius dėl darbo skaitmeninėse platformose algoritminio valdymo. Algoritminis valdymas yra neatsiejama skaitmeninių darbo platformų verslo modelio dalis ir daro didelę įtaką jose dirbančių žmonių darbo sąlygoms. Be to, kadangi algoritminio valdymo būdai įvairiai naudojami platesniame užimtumo kontekste, kyla iššūkių, susijusių ne tik su darbo skaitmeninėse platformose specifika. Todėl Komisija toliau analizuos šį reiškinį ir stebės, ar ateityje nereikės imtis reguliuoti algoritmų naudojimo platesnėje darbo rinkoje.

Direktyvos poveikis skaitmeninių platformų darbuotojams. Kaip naujosios teisės bus taikomos praktiškai? Kai darbo skaitmeninėje platformoje organizavimas visada atitinka du iš direktyvoje nustatytų kriterijų, tokioje skaitmeninėje platformoje dirbantys asmenys laikomi darbuotojais. Tikimasi, kad skaitmeninė platforma jiems suteiks galimybę naudotis su šiuo užimtumo statusu susijusiomis teisėmis. Kad taip būtų, valstybės narės turės nustatyti aiškias procedūras. Be to, valdžios institucijos, pavyzdžiui, darbo inspekcijos arba socialinės apsaugos institucijos, galės remtis prezumpcija ir ją užtikrinti. Perklasifikuotas darbuotojas turės visas darbuotojams garantuojamas teises, pvz., gaus bent minimalų nacionalinį ar sektoriaus darbo užmokestį, kai taikoma, turės teisę į garantuotą poilsio laiką, mokamas atostogas ir saugą bei sveikatos apsaugą. Socialinė apsauga, kurią garantuoja darbuotojo statusas, – tai parama nedarbo, ligos ir sveikatos priežiūros atvejais; motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogos; neįgalumo, senatvės ir maitintojo netekimo išmokos ir išmokos, susijusios su nelaimingais atsitikimais darbe ir profesinėmis ligomis. Todėl skaitmeninių platformų darbuotojai galės pasikliauti socialinės apsaugos sistema, jei to prireiktų. Skaitmeninių platformų darbuotojams taip pat bus suteiktos naujos ar konkretesnės algoritminio valdymo teisės. Jie geriau supras, kaip paskirstomos užduotys, kaip nustatomos kainos, jiems bus lengviau kvestionuoti algoritmų priimtus automatizuotus sprendimus ir užsitikrinti kilusių problemų sprendimą. Algoritmų įtakos darbo organizavimui pokyčiai bus skaidresni. Bus dar labiau sugriežtintos taisyklės, kuriomis užtikrinama, kad asmens duomenys nebūtų renkami netinkamai. Atitinkami asmenys galės užginčyti visus automatizuotus sprendimus, turinčius įtakos jų darbo sąlygoms, o galimybė naudotis žalos atlyginimo mechanizmais taps aiškesnė. Pasinaudodami informacijos mainų kanalais, kuriuos skaitmeninės darbo platformos turės sukurti pagal siūlomą direktyvą, skaitmeninių platformų darbuotojai galės susisiekti vieni su kitais ir bendrauti darbo klausimais, dėl to pagerės kolektyvinis atstovavimas.

4. ES veiksmai dėl darbo skaitmeninėse platformose. Ką tai reiškia tikrai savarankiškai dirbantiems asmenims?

Iš 28 mln. žmonių, dirbančių skaitmeninėse darbo platformose ES, 5,5 mln. gali būti neteisingai klasifikuoti. Laikoma, kad likę 22,5 mln. žmonių klasifikuoti teisingai – arba kaip darbuotojai, arba kaip savarankiškai dirbantys asmenys. Didžioji dauguma jų yra klasifikuojami kaip savarankiškai dirbantys asmenys. Todėl jie vertina skaitmeninių darbo platformų lankstumą ir savarankiškumą, taip pat lengvai prieinamas darbo galimybes. Nors jie nebūtinai susiduria su tomis pačiomis problemomis, kaip ir neteisingai pagal užimtumo statusą klasifikuojami darbuotojai, jie vis dėlto gali susidurti su sunkumais dėl naujų algoritminio valdymo problemų, kurios kelia grėsmę jų nepriklausomumui ir reguliavimo sistemai, pagal kurią paprastai vykdomas jų darbas. Atsižvelgiant į tai, reikėtų skatinti ir apsaugoti tikrai savarankišką darbą skaitmeninėse darbo platformose.

ES konkurencijos teisės taikymo gairių projektu siekiama užtikrinti, kad ES konkurencijos teisė nekeltų su kolektyvinėmis derybomis susijusių kliūčių nepalankioje padėtyje esantiems pavieniams savarankiškai dirbantiems asmenims. Šia iniciatyva, kuria šis klausimas sprendžiamas platesnėje darbo rinkoje ir kuri dėl to neapsiriboja skaitmeninėmis darbo platformomis, siekiama užtikrinti teisinį tikrumą dėl ES konkurencijos teisės taikymo savarankiškai dirbančių asmenų kolektyvinėms deryboms. Tai leistų tam tikriems savarankiškai dirbantiems asmenims su sandorio šalimis kolektyviai derėtis dėl savo darbo sąlygų (įskaitant dėl atlyginimo), kai jie nėra vartotojai. Dėl šių gairių projekto bus rengiamos atviros viešos konsultacijos, kad prieš jas priimant būtų galima surinkti atitinkamų suinteresuotųjų subjektų atsiliepimus.

Siūlomoje direktyvoje numatytos algoritminio valdymo priemonės bus taikomos ir tikrai savarankiškai dirbantiems asmenims. Supratimas, kaip kažkieno elgesys daro įtaką automatizuotiems sprendimams dėl užduočių priskyrimo, gali turėti įtakos galimybėms ateityje įsidarbinti, nepriklausomai nuo užimtumo statuso. Todėl tikrai savarankiškai dirbantiems asmenims taip pat svarbu didinti algoritmų taikymo skaidrumą ir užtikrinti žmogaus vykdomą svarbių automatizuotų sprendimų stebėseną ir peržiūrą.

Pirmiau aprašytos priemonės papildo tai, ką ES jau daro spręsdama su savarankišku darbu susijusias problemas. Tarybos rekomendacijoje dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių valstybės narės raginamos užtikrinti, kad darbuotojai ir savarankiškai dirbantys asmenys galėtų formaliai ir veiksmingai naudotis tinkama socialine apsauga. Iš nacionalinių įgyvendinimo planų matyti, kad išlieka spragų užtikrinant savarankiškai dirbančių asmenų formalią socialinę apsaugą. Tai ypač pasakytina apie galimybes gauti bedarbio pašalpas, išmokas, susijusias su nelaimingais atsitikimais darbe ir profesinėmis ligomis, ir tėvystės išmokas. Atsižvelgdama į tai, Komisija primygtinai ragina ir toliau rems valstybes nares, kad jos toliau užtikrintų tikrai savarankiškai dirbančių asmenų socialinę apsaugą. Jie padeda skatinti ES ekonomikos augimą, nes diegia verslo inovacijas ir skatina verslumą.

Tarybos rekomendacija dėl savarankiškai dirbančių asmenų saugos ir sveikatos gerinimo skatinama savarankiškai dirbančių asmenų nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų prevencija. Direktyvoje dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo taip pat nustatomos konkrečios savarankiškai dirbančių asmenų teisės (t. y. teisės į motinystės pašalpas, apsaugą nuo diskriminacijos ir kt.).

Be to, ES vidaus rinkos acquis taip pat suteikia atitinkamą apsaugą savarankiškai dirbantiems asmenims. Reglamentu dėl platformų ir įmonių santykių siekiama užtikrinti, kad su skaitmeninėse darbo platformose dirbančiais asmenimis būtų elgiamasi skaidriai bei sąžiningai ir kad kilus ginčui jie galėtų pasinaudoti veiksmingomis teisių gynimo priemonėmis. Bendrajame duomenų apsaugos reglamente reikalaujama, kad visas asmens duomenų tvarkymas būtų teisėtas, sąžiningas bei skaidrus ir neviršytų to, kas būtina. Juo taip pat suteikiamos tam tikros duomenų apsaugos teisės, pavyzdžiui, teisė būti informuotam apie asmens duomenų tvarkymą ir teisę susipažinti su savo asmens duomenimis, teisė reikalauti ištaisyti duomenis (įskaitant teisę, kad paties asmens duomenys būtų ištaisyti), teisė apriboti savo duomenų tvarkymą, teisė į duomenų perkeliamumą ir teisė į tai, kad nebūtų taikomas tik automatizuotu duomenų tvarkymu grindžiamas sprendimas, kai toks sprendimas turi teisinių ar panašių reikšmingų pasekmių.