LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 4.12.2008  
SEC (2008) 2951  
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Lydimasis dokumentas   
 
Pasiūlymas  
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTAS 
 
dėl jūrų ir vidaus vanden ų maršrutais vykstan čių keleivių teisių, iš dalies kei čiantis 
Reglament ą (EB) Nr. 2006/2004 d ėl nacionalini ų institucij ų, atsaking ų už vartotoj ų 
apsaugos teis ės aktų vykdymą, bendradarbiavimo  
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
{COM (2008) 816 galutinis} 
{SEC (2008) 2950} 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
dėl jūrų ir vidaus vanden ų maršrutais vykstan čių keleivių teisių, iš dalies kei čiantis 
Reglament ą (EB) Nr. 2006/2004 d ėl nacionalini ų institucij ų, atsaking ų už vartotoj ų 
apsaugos teis ės aktų vykdymą, bendradarbiavimo 
1. PROCEDŪRINIAI KLAUSIMAI IR KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS  
Organizavimas 
Šis poveikio vertinimas at liktas siekiant išnagrin ėti keleivi ų teisių apsaugos pad ėtį jūrų 
transporto sektoriuje ir nustatyti, ar reikia priimti teis ės aktą, kuriuo keleiviams b ūtų suteiktos 
bendrosios teis ės. Atliekant š į poveikio vertinim ą daugiausia d ėmesio skirta Komisijos 
politikos dokumentuose nurodytoms didžiausi ą susirūpinimą keliančioms sritims, t. y. riboto 
judumo asmen ų teisėms, paslaug ų kokybei, pagalbai ir kompensacijoms keleiviams, jei 
kelionė pertraukiama d ėl vėlavimo ar atšaukimo, teisei gauti informacij ą ir nediskriminavimo 
klausimams. 
Konsultacijos ir tiriamieji duomenys 
2005–2006 m. Energetikos ir transporto generalinis direktoratas užsak ė nepriklausom ą tyrimą, 
kurio metu buvo ištirtas esamas su kelioni ų pertraukimu susid ūrusių keleivių teisių apsaugos 
lygis ES j ūrų transporto sektoriuje. 2006 m. Europos Komisija taip pat prad ėjo viešąją 
konsultacij ą. Abiejų šių iniciatyv ų metu prieita prie išvados, kad reikia nustatyti bendr ą 
mažiausią keleivių teisių apsaugos lyg į visoje ES neatsižvelgiant nei į transporto r ūšį, nei į tai, 
ar keliaujama tik vienos valstyb ės narės teritorijoje, ar kert ama vidaus arba išor ės siena. 
2. PROBLEMOS APIBR ĖŽTIS 
Riboto judumo keleivi ų problemos 
Dauguma (79 %) Europos S ąjungoje gyvenan čių piliečių mano, kad negalia yra kli ūtis. 
Valstybės narės aiškiai sutaria (91 %), kad reikia imtis veiksm ų ir skirti daugiau l ėšų, kad 
būtų pagerintas prieinamumas. Transporto paslaug ų sektoriuje riboto judumo asmen ų teisės 
susijusios ne tik su transporto priemoni ų prieinamumu, bet taip pat su nediskriminavimu, 
nuolatine pagalba visos kelion ės metu ir informacijos teikimu. 
ES keleivi ų problemos j ūrų transporto sektoriuje 
Veiksminga j ūrų ir vidaus vanden ų maršrutais vykstan čių keleivių teisių apsauga daro poveik į 
visam jūrų transporto, t. y. nacionalinio transporto, Bendrijos transporto, tarptautinio 
transporto ir kruizini ų laivų transporto, sektoriui. 
Rinkos atv ėrimas nedav ė laukto rezultato, susijusio su geresne standart ų ir paslaug ų kokybe, 
įskaitant geresnes keleivi ų teises ir patogesnius gin čų sprendimo b ūdus. Keleiviai, kurie 
susiduria su įvairiomis proced ūromis ir terminais skirtingose bendrov ėse, prireikus privalo 
turėti galimyb ę pasinaudoti bendrosiomis proced ūromis, kad gal ėtų išreikšti savo 
LT 3   LT nepasitenkinim ą. Bendrųjų procedūrų stoka atskiria keleivius, tod ėl prireikus jie negali 
išreikšti savo nepasitenkinimo. 
Pagrindin ės problemos priežastys 
– Nepakankamai vienodas keleivi ų teisių apsaugos mastas ir nuodugnumas; 
– nėra bendros nedelsiant taikom ų iš anksto nustatyt ų priemoni ų sistemos kelion ės 
atšaukimo ir v ėlavimo atveju; 
– kritinio įvykio atveju keleiviai, ypa č riboto judumo asmenys, n ėra informuojami; 
– galima riboto judumo asmen ų diskriminacija, taip pat j ūrų transporto sektoriuje tr ūksta 
specialiųjų priemoni ų. 
Kas ir kaip susij ęs? 
Jūrų transporto keleivi ų skaičius auga, nes atv ėrus jūrų transporto rinkas išaugo turizmo 
maršrutų pasirinkimas, o kainos sumaž ėjo. 2006 m. bendras j ūrų transporto keleivi ų skaičius 
vertintose šalyse buvo 199 milijonai, 60 % iš j ų vyko nacionaliniais, 35 % – Bendrijos, o 
likusieji – tarptautiniais ir kruizi niais maršrutais. 2005 m. 27 ES valstyb ėse narėse iš viso 
buvo 136,2 milijonai1
 riboto judumo asmen ų. 
Ar ES turi teis ę imtis veiksm ų? 
Keleivių, ypač pažeidžiamiausi ų keleivių grupių, apsauga – Europos S ąjungos vidaus rinkos ir 
bendrosios transporto politikos  dalis. Bendroji rinka bus įtvirtinta tuomet, kai jos didžiausiais 
privalumais gal ės pasinaudoti vartotojai ir įmonės. Kadangi j ūrų transporto sektoriuje bendroji 
rinka jau sukurta, šioje Europos bendrojoje rinkoje atitinkamai b ūtina užtikrinti j ūrų 
transporto keleivi ų teisių apsaugą. Oro transporto ir geležinkeli ų transporto sektoriuose 
Europos teis ės aktų leidėjai jau pripažino, kad šis klau simas yra Europos masto, ir ėmėsi 
veiksmų Bendrijos lygiu2. Šiuo metu taip pat vyksta tarnyb ų konsultacijos d ėl Reglamento d ėl 
miesto ir tolimojo susisiekimo autobusais vykstan čių keleivių teisių. 
Keleiviams ir visam sektoriui reikia bendr ų visų rūšių transportui galiojan čių atsakomyb ę 
reglamentuojan čių principų: dėl atsakomyb ės nelaimingo atsitikimo atveju, informacijos 
teikimo ne įgaliesiems ir riboto judumo asmenims ir kokybiškos j ų apsaugos, pagalbos ir 
kompensacijos kelion ės vėlavimo ir atšaukimo atveju. 
3. TIKSLAI  
Bendrieji tikslai nustatant keleivi ų teises susij ę su bendraisiais ES tikslais siekiant užtikrinti 
aukšto lygio vartotoj ų apsaugą, geresnę socialinę ir ekonomin ę sanglaud ą, socialin ę įvairių 
visuomen ės grupių įtrauktį ir gyventoj ų judėjimą Europos S ąjungoje. 
                                                 
1 „PriceWaterhouseCoopers“ Eurostato duomen ų analizė ir projekto „Vienas langelis prieinamam 
turizmui Europoje“ (angl. One-Stop-Shop for Accessible Tourism in Europe ) (OSSATE) „Prieinamos 
rinkos ir suinteresuot ųjų šalių analizė“ (angl. Accessibility Market and Stakeholder Analysis ).  
2 Reglamentai (EB) Nr. 261/2004 (OL L 46) ir (EB) Nr. 1107/2006 (OL L 204) susij ę su oro transportu; 
dėl geležinkeli ų transporto žr. Reglament ą 1371/2007.  
LT 4   LT 4. GALIMYB ĖS 
Nekeisti esamos pad ėties (1 galimyb ė) 
ES lygiu neb ūtų imtasi joki ų veiksmų, išliktų esama pad ėtis, kai nacionaliniai ir tarptautiniai 
teisės aktai yra skirtingi. 
Bendrijos teisin ė priemon ė, kuria b ūtų siekiama pagerinti laivais keliaujan čių asmenų 
teises (2 galimyb ė) 
Galima numatyti ir kit ą galimybę – ES lygiu privalom ą ir tiesiogiai taikom ą reguliavimo 
priemonę. Reglamentas b ūtų taikomas ne tik tarptautiniams maršrutams, į kuriuos b ūtų 
įtrauktas bent vienas ES  uostas, bet ir atskir ų valstybių narių nacionaliniams maršrutams. 
Tokiu ES teis ės aktu būtų siekiama: 
• nustatyti riboto judumo asmen ų teises, susijusias su prieinamumu uostuose, 
pagalbos teikimu uostuose ir laivuose, taip pat informacijos teikimo reikalavimus; 
• nustatyti keleivi ų teises, jei kelion ė pertraukiama d ėl atšaukimo arba v ėlavimo; 
• nustatyti informacijos apie j ūrų transporto keleivi ų teises teikimo pla čiajai 
visuomenei, ypa č keleiviams, tarp j ų ir riboto judumo asmenims, standartus; 
• numatyti skund ų nagrinėjimo ir keleivi ų teisių stebėsenos ir vykdymo tvark ą. 
ES koordinavimo ir dalijimosi ger ąja patirtimi sistema, kuri pad ėtų patobulinti 
nacionalinius teis ės aktus (3 galimyb ė) 
Pagal šį scenarijų ES tik skatint ų valstybes nares taikyti bendr ą privalomos teisin ės galios 
neturinčių teisės aktų sistemą. Ši privalomos teisin ės galios neturin čių teisės aktų sistema b ūtų 
pagrįsta gerąja patirtimi ir pad ėtų nustatyti nacionalini ų teisės aktų, kuriais b ūtų 
įgyvendinamos j ūrų ir vidaus vanden ų maršrutais vykstan čių keleivių teisės, gaires. 
Savanoriški susitarimai (4 galimyb ė) 
Savanorišk ų susitarim ų veiksmingumas keleivinio transporto sektoriuje yra labai gin čytinas, 
nes vartotoj ų organizacijos griežtai pareišk ė, kad lig šios parengti vos keli elgesio kodeksai 
rezultatų nedavė. Oro transporto sektoriaus regu liavimo patirtis rodo, kad tokio pob ūdžio 
susitarimai labai retai yra veiksmingi. 
5. EKONOMINIO POVEIKIO ANALIZ Ė 
1 galimyb ė – nekeisti esamos pad ėties 
Pasirinkus ši ą politikos galimyb ę operatoriai, uostai, administ racijos ir vietos valdžios 
institucijos nepatirt ų jokių papildom ų išlaidų. Vis dėlto ilgainiui jie ga li patirti nuostoli ų, nes 
būtų sunku pritraukti papildom ų transporto sraut ų. Jei nebus imtasi priemoni ų laivais 
keliaujančių keleivių naudai, keleivi ų skaičius šiame sektoriuje grei čiausiai nedid ės. 
Operatoriai, uostai, administracijos ir vietos  valdžios institucijos  E S  i r  u ž  j o s  r i b ų taip pat 
patirtų išlaidų dėl skirtingų nacionalini ų įstatymų. 
LT 5   LT 2 galimyb ė – Bendrijos teisin ė priemon ė 
1) Priemoni ų, susijusių su riboto judumo asmenimis, išlaidos 
Operatoriai gali mažiausiomis s ąnaudomis pasiekti priimtin ą uostų prieinamumo lyg į, kai 
terminalas iš esm ės atnaujinamas arba statomas naujas terminalas. 
Kalbant apie išlaidas, susijusias su pagalbos teikimu uostuose, vienintel ės laivų operatori ų 
išlaidos – tai išlaidos mokymo kursams rengti. Vež ėjai savo darbuotojams jau dabar privalo 
rengti pagalbos teikimo lai vuose mokymo kursus. Metin ės aptarnaujan čio personalo mokymo 
išlaidos b ūtų maždaug 2,9 mln. EUR. Vis d ėlto kad darbuotojai b ūtų geriau informuoti, 
administraciniam persona lui taip pat gali reik ėti tokių mokymo kurs ų. Tokiu atveju išlaidos 
padidėtų dar maždaug 1 mln. EUR. 
Pareiga informuoti gali b ūti įvykdyta mažiausiomis s ąnaudomis, nes ši informacija gali b ūti 
teikiama kartu su jau dabar operatori ų rengiama ir (arba) skleidžiama kita informacija. 
2) Priemoni ų, taikomų, jei kelion ė pertraukiama d ėl vėlavimo arba atšaukimo, išlaidos 
Priemonės kompensavimo sistemoms nustatyti ir informacijai teikti siekiant informuoti 
keleivius apie j ų teises netur ėtų pareikalauti pernelyg dideli ų išlaidų, nors jas prognozuoti 
sunku. Vis d ėlto poveikis įplaukoms ir pelnui tur ėtų būti nežymus, be to, poveikis Bendrijos 
konkurencingumui taip pat tur ėtų būti nedidelis, nes priemon ės būtų taikomos visiems šiame 
sektoriuje veikiantiems operatoriams. 
3) Su pareiga teikti informacij ą susijusios išlaidos 
Operatoriai netur ėtų patirti joki ų konkrečių papildom ų su jų pareiga teikti informacij ą 
susijusių išlaidų. 
4) Skund ų nagrinėjimo ir steb ėsenos išlaidos 
Dėl ginčų sprendimo valdymo proceso netur ėtų atsirasti didel ė papildoma ekonomin ė našta 
operatoriams. 
5) Poveikis j ūrų transporto keleiviams 
Padidėjus išlaidoms gali sumaž ėti laivų operatori ų pelno maržos arba padid ėti keleivių bilietų 
kainos. Poveikis biliet ų kainoms priklausyt ų nuo to, kokias papildomas išlaidas patirt ų laivų 
operatoriai. 
6) Poveikis turizmo sektoriui. 
Siūlomos priemon ės greičiausiai tur ėtų teigiamą poveikį ES įmonių konkurencingumui. 
3 galimyb ė – ES koordinavimo ir dalijimosi ger ąja patirtimi sistema, kuri pad ėtų 
patobulinti nacionalinius teis ės aktus 
Numatoma si ūlomų priemoni ų nauda ir su jomis susijusios išlaidos priklausyt ų nuo to, kiek 
ES valstyb ės narės būtų įsipareigojusios priimti nacionalines  nuostatas ir jas vykdyti. Ten, kur 
nacionalin ės priemon ės būtų taikomos, poveikis turizmo sektoriui taip pat tur ėtų būti 
teigiamas. Ta čiau galimos papildomos įplaukos iš turizmo b ūtų mažesnės nei pasirinkus 
LT 6   LT 2 galimyb ę, nes paslaugos b ūtų visiškai prieinamos tik tose valstyb ėse narėse, kurios visiškai 
laikytųsi ES rekomendacij ų. 
4 galimyb ė – savanoriški susitarimai 
Išlaidų rūšys yra tokios pa čios kaip ir pasirinkus pirmiau min ėtas galimybes. Ta čiau bendra 
išlaidų suma tur ėtų būti mažesn ė nei pasirinkus kitas galimybe s, nes tik nedaug operatori ų 
savanoriškai prisiimt ų papildomas išlaidas. 
6. SOCIALINIO POVEIKIO ANALIZ Ė 
1 galimyb ė – nekeisti esamos pad ėties 
Kitų rūšių transporto sektoriuose Bendrijos lygiu įtvirtintomis teis ėmis pagrįstas keleivi ų 
pasitikėjimas gali virsti nepasitik ėjimu, jei j ūrų transporto sektoriuje nebus užtikrintas 
minimalus vienod ų, aiškių ir veiksming ų keleivių teisių lygis. D ėl neigiam ų socialini ų 
pasekmių gali būti prarastos darbo vietos, o senyvo amžiaus asmenys ir ne įgalieji neb ūtų 
pakankamai integruojami. 
2 galimyb ė – Bendrijos teisin ė priemon ė 
Jūrų ir vidaus vanden ų maršrutais vykstantiems keleiviams tokia priemon ė būtų naudinga, nes 
pagerėtų paslaugų kokybė. Be to, susid ūrę su sunkumais kelion ės metu, keleiviai gal ėtų 
pasinaudoti teikiama pagalba. 
Kalbant apie papildomas darbo vietas uostuose, d ėl didėjančio laivais keliaujan čių keleivių 
skaičiaus gali atsirasti papildomas pers onalo poreikis uostuose ir keleivi ų terminaluose. 
Galimas papildom ų samdom ų darbuotoj ų poreikis uostuose mažiausiai b ūtų maždaug 
176 400. Turizmo sektoriuje papildomai reik ėtų maždaug nuo 12 000 iki 24 000 vis ą darbo 
dieną dirbančių darbuotoj ų. 
3 galimyb ė – ES koordinavimo ir dalijimosi ger ąja patirtimi sistema, kuri pad ėtų 
patobulinti nacionalinius teis ės aktus 
Pasirinkus ši ą galimybę jos galima nauda ir su ja susijusios išlaidos priklausyt ų nuo to, kiek 
ES valstyb ės narės būtų įsipareigojusios priimti ir vykdyti nauj ąsias nuostatas. 
4 galimyb ė – savanoriški susitarimai 
Galima nauda ir išlaidos priklausyt ų nuo to, kiek operatoriai b ūtų įsipareigoj ę priimti keleivi ų 
teises, o jei jos b ūtų priimtos kolektyviai – jas prip ažinti, ir visais atvejais j ų nepažeidin ėti 
praktiškai. 
7. POVEIKIS APLINKAI  
1 galimyb ė – nekeisti esamos pad ėties 
Jei jūrų transporto sektoriuje keleivi ų lūkesčiai nebus patenkinti, keleiviai savo 
nepasitenkinim ą greičiausiai išreikš rinkdamiesi kit ų rūšių transport ą, jei bus tokia galimyb ė. 
Laivų transportas aplink ą teršia aštuonis kartus maži au nei oro transportas, kur į galima laikyti 
vienintele alternatyvia transporto priemone. Tod ėl pasirinkus galimyb ę „nekeisti esamos 
padėties“, išlaidos aplinkosaugai b ūtų gana didel ės. 
LT 7   LT 2 galimyb ė – Bendrijos teisin ė priemon ė 
Jei paslaug ų keleiviams kokyb ė būtų daug geresn ė, išaugtų ir jūrų transporto paklausa. 
Išaugus keleivi ų skaičiui, reikėtų padidinti vidutines apkr ovas ir užtikrinti geresn į esamo 
Europos laivyno valdym ą. Vis dėlto išaugus j ūrų transporto paslaugoms, nežymus teigiamas 
poveikis b ūtų padarytas ir apli nkai, nes dauguma nauj ų keleivių būtų keleiviai, pritraukti iš 
kitų (labiau aplink ą teršiančių) rūšių transporto sektori ų. 
3 galimyb ė – ES koordinavimo ir dalijimosi ger ąja patirtimi sistema, kuri pad ėtų 
patobulinti nacionalinius teis ės aktus 
Paslaugų kokybė šalyse, kurios nesiimt ų ES siūlomų priemoni ų, negerėtų. Keleiviai savo 
nepasitenkinim ą greičiausiai išreikšt ų rinkdamiesi kit ų rūšių transport ą, kuris labiau teršia 
aplinką. 
4 galimyb ė – savanoriški susitarimai 
Jūrų transporto paslaug ų kokybė negerėtų. Rezultatai b ūtų panašūs kaip ir pasirinkus 
3 galimyb ę. 
8. ADMINISTRACIN ĖS IŠLAIDOS  
Už siūlomų nuostatų vykdymą bei stebėseną ir skundų nagrinėjimą atsakingo subjekto veikla, 
funkcijos ir strukt ūra būtų labai panaši į visose valstyb ėse narėse paskirto subjekto, kuris yra 
atsakingas už Reglamento d ėl tarptautini ų geležinkeli ų keleivių teisių ir pareig ų3 ir 
Reglamento d ėl oro keleivi ų teisių4 vykdymą. Oro transporto srityj e sukaupta patirtis šiuo 
atveju yra labai naudinga. Numa tomos išlaidos ES iš viso b ūtų maždaug 568 000 EUR. 
9. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Poveikio vertinimo tyrimo išvados rodo, kad vis ų tikslų būtų galima pasiekti iš keturi ų 
įvertintų galimybi ų pasirinkus ES teisin ės priemon ės galimyb ę. 
Sprendžiant iš pavyzdži ų kitų rūšių transporto sektor iuose, akivaizdu, j og realios pažangos 
stiprinant keleivi ų apsaugą įmanoma pasiekti tik ES lygiu. Na uda keleiviams yra akivaizdi, 
suvienodintos pagrindin ės teisės – taip pat didelis bendrosios rinkos transporto  sektoriaus 
pranašumas. D ėl atskiruose teis ės aktuose ir sutartyse įtvirtintų pavienių nacionalini ų nuostatų 
didėja prisitaikymo išlaidos ir maž ėja operatori ų geografinis lankstumas išnaudojant 
personalo ir transporto priemoni ų galimybes. 
                                                 
3 COM (2004) 143 galutinis. 
4 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 261/20 04, nustatantis bendras kompensavimo ir pagalbos keleiviams 
taisykles atsisakymo vežti ir skrydži ų atšaukimo arba atid ėjimo ilgam laikui atveju, panaikinantis Reglament ą (EEB) Nr. 295/91.