LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 191/44

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkrečių su Europos regioninės plėtros fondu ir investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006

(COM(2011) 614 final – 2011/0275 (COD)

2012/C 191/08

Pranešėjas Etele BARÁTH

Europos Parlamentas ir Taryba, vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 178 ir 304 straipsniais, atitinkamai 2011 m. spalio 25 d. ir 27 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkrečių su Europos regioninės plėtros fondu ir investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006

COM(2011) 614 final – 2011/0275 (COD).

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. balandžio 3 d. priėmė savo nuomonę.

480-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. balandžio 25–26 d. (balandžio 25 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 178 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 2 susilaikius.

1. Nuomonės išvados ir įžvalgos

1.1 2011 m. spalio 6 d. Komisijos priimtais pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl sanglaudos politikos 2014–2020 m. laikotarpiu („Sanglaudos politikos paketas“) padaryti svarbūs sanglaudos politikos formavimo ir įgyvendinimo pakeitimai. Svarbiausias šios politikos tikslas ir viena iš jos pagrindinių priemonių – Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) – turi naudotis investicijomis strategijos „Europa 2020“ tikslams pasiekti. Taigi ERPF investicijos turi būti naudingos visiems ES piliečiams.

1.2 Tačiau svarbu nepamiršti reglamento pasiūlyme išdėstytų taisyklių, nustatančių bendrąsias su fondais susijusias nuostatas (Bendrųjų nuostatų reglamentas), kurių keletas tiesiogiai siejasi su ERPF. Šios bendros sąlygos daro svarbų poveikį ERPF finansavimo naudojimui:

— finansavimas skiriamas mažesniam prioritetų skaičiui,

— šie prioritetai glaudžiau susiejami su strategija „Europa 2020“,

— daugiausia dėmesio skiriama rezultatams;

— stebima pažanga siekiant užsibrėžtų tikslų,

— geriau laikomasi nustatytų sąlygų,

— ir supaprastinamas praktinis įgyvendinimas.

Nemažą poveikį daro ir konkretesnės nuostatos, pavyzdžiui, skatinančios laikytis labiau integruoto požiūrio arba tos, kurios aiškiau reglamentuoja finansinių priemonių naudojimą.

1.3 Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad 2011 m. birželio 29 d. Europos Komisija pateikė pasiūlymą dėl daugiametės finansinės programos 2014–2020 m. laikotarpiu t. y. dėl Europos Sąjungos biudžeto kitą programavimo laikotarpį. EESRK taip pat pateikė keletą nuomonių dėl Sąjungos nuosavųjų išteklių.

1.4 Savo nuomonėje „Struktūriniai fondai. Bendrosios nuostatos“ (1) EESRK išdėstė keletą svarbių pastabų dėl viso „Sanglaudos politikos paketo“. Šioje nuomonėje visiškai pritariama toms pastaboms ir jomis remiamasi konkrečiai kalbant apie ERPF.

1.4.1 Partnerystė

1.4.1.1 EESRK tvirtai tiki, kad tikra visų partnerių, apibrėžtų Bendrųjų nuostatų reglamento 5 straipsnio 1 dalyje, partnerystė rengiant, įgyvendinant projektus pagal ES sanglaudos politiką ir atliekant jų ex-post vertinimą, tiesiogiai prisideda prie šių projektų sėkmės. Todėl jis palankiai vertina tai, kad Komisijos pasiūlymo 5 straipsnio 1 dalyje apibrėžti įvairūs partneriai, ir tai, kad partnerystė taps privaloma sąlyga ES sanglaudos politikos srityje.

1.4.1.2 EESRK džiaugiasi, kad Lisabonos sutarties įgyvendinimą galima sustiprinti ne tik akcentuojant Europos identitetą, bet ir įtraukiant į projektus Bendrųjų nuostatų reglamento 5 straipsnio 1 dalyje apibrėžtus partnerius, kurie padeda didinti jų veiksmingumą.

1.4.1.3 EESRK yra labai susirūpinęs iš Tarybos gaunamais signalais, kad kai kurios valstybės narės bando apriboti partnerystės principą. Komitetas ragina Komisiją ir EP padėti nukreipti šias tendencijas priešinga linkme.

1.4.1.4 EESRK mano, kad kai bus priimtas reglamento projektas, jame bus atsižvelgiama į subsidiarumo principą, atsižvelgiant į tai, kad ERPF užduotys nustatytos Sutartyje, o politika įgyvendinama laikantis pasidalijamojo valdymo principo ir atsižvelgiant į valstybių narių bei regionų institucijų kompetencijos sritis.

1.4.2 Sąlygų nustatymas

1.4.2.1 EESRK mano, kad geriau laikantis ES sanglaudos politikos sąlygų būtų pasiekti tikslingesni, realūs ir tvarūs rezultatai. Daugelyje savo analizių EESRK nagrinėjo klausimus, susijusius su įgyvendinimo sąlygomis, kurios turėtų užtikrinti didesnį veiksmingumą, geresnę kokybę ir būtiną supaprastinimą.

1.4.2.2 Ex-ante sąlygą reikėtų susieti su tinkamu partnerystės principo įgyvendinimu.

1.4.2.3 EESRK nepritaria dabartinei makroekonominės sąlygos formuluotei, nes ji yra klaidinanti ir galiausiai baudžia regionus ir miestus už neatsakingus nacionalinio lygmens makroekonominius sprendimus.

1.4.3 Paprastinimas

1.4.3.1 EESRK pripažįsta Komisijos pastangas supaprastinti ES sanglaudos politikos ir su ja susijusias procedūras. Tačiau viskas ir toliau labai sudėtinga.

1.4.3.2 Pernelyg akcentuodamos auditą ir procedūras tiek nacionalinės, tiek Europos valdžios institucijos apsunkina MVĮ ir NVO prieigą prie ES finansavimo. Pernelyg daug energijos išeikvojama administravimui. Visais lygmenimis būtina užkirsti kelią pertekliniam reglamentavimui.

1.4.3.3 EESRK tvirtai pritaria pastangoms koordinuoti strategiją „Europa 2020“ ir ES sanglaudos politiką ir daugiau dėmesio skirti pagrindinėms temoms ir rezultatams.

1.4.3.4 EESRK taip pat visiškai pritaria poreikiui supaprastinti finansų, administracines, stebėsenos ir procedūrines taisykles, susijusias su struktūrinių fondų naudojimu.

1.4.4 Politikos koordinavimas

1.4.4.1 EESRK taip pat palankiai vertina Komisijos pasiūlymus dėl lėšų telkimo pagal temas, kaip būdą sustiprinti dedamas pastangas.

1.4.4.2 Vis dėlto EESRK rekomenduoja lanksčiau žiūrėti į lėšų telkimą pagal temas, kad būtų galima iš esmės paprasčiau taikyti teritorinį požiūrį ir padidinti politikos veiksmingumą.

1.4.4.3 EESRK mano, kad Bendra strateginė programa yra svarbi priemonė koordinuojant struktūrinių fondų intervenciją. Komitetas apgailestauja, kad negali apie ją pateikti savo nuomonės, kadangi pastaruoju metu Bendra strateginė programa dar nebaigta rengti.

1.4.5 Finansavimas ir finansų inžinerija

1.4.5.1 EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad iš kiekvieno sanglaudos politikai skiriamo euro reikia išspausti kuo daugiau naudos.

1.4.5.2 Iš viešų konsultacijų dėl penktosios sanglaudos ataskaitos rezultatų matyti, kad bendrai pritariama ketinimui sutelkti lėšas. EESRK mano, kad keletas susirūpinimą keliančių klausimų dėl kai kurių dalykų yra pagrįsti ir kad juos būtina išspręsti iki reglamento įsigaliojimo.

1.4.5.3 Reikalingos garantijos siekiant užtikrinti, kad pernelyg didelis lėšų sutelkimas, visų pirma griežtas 11 teminių tikslų aiškinimas ir tam tikrų teminių tikslų (pvz., energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinančioji energija, moksliniai tyrimai ir inovacijos, parama MVĮ) finansavimas skiriant kuo mažesnę naudotinų išteklių procentinę dalį, netrukdytų remti su vystymusi susijusių projektų dėl vietos ir regionų skirtumų.

1.4.5.4 EESRK dažnai pabrėždavo, kad strategija „Europa 2020“ ir sanglaudos politika papildo viena kitą. Tačiau norint koordinuoti stabilumo politiką (kuriai reikalingos struktūrinės reformos), sanglaudos politiką (kuria siekiama konvergencijos) ir ekonomikos augimo strategijas, Sąjungai reikalingi didesni ištekliai.

1.4.5.5 Šiuo tikslu reikėtų aktyviau naudotis strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijomis, kaip nurodyta neseniai pateiktose EESRK nuomonėse.

1.4.5.6 EESRK taip pat siūlo atidžiai išnagrinėti galimybę panaudoti įsipareigotą skirti būsimą sanglaudos finansavimą bei nepanaudotas dabartinio finansavimo laikotarpio lėšas siekiant paskatinti Europos ekonomikos augimą jau DABAR!

2. Bendrosios pastabos ir rekomendacijos

2.1 EESRK pripažįsta itin išsamų ir kruopštų Europos Komisijos pasiruošimą sanglaudos politikos ir strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimui 2014–2020 m.

2.2 Įvairiuose savo tyrimuose ir nuomonėse EESRK pateikė keletą pastabų dėl ketvirtosios ir penktosios sanglaudos ataskaitų, dėl struktūrinių fondų naudojimo praėjusį dešimtmetį, jų veiksmingumo ir dėl jų tinkamumo. Rengiant sanglaudos politikos koncepciją 2014–2020 m. laikotarpiu buvo atsižvelgta į daugelį šių pastabų.

2.3 Europos Komisijos pasiūlymai dėl bendrųjų nuostatų, reglamentuojančių struktūrinių fondų naudojimą 2014–2020 m. laikotarpiu buvo paskelbti tuo metu, kai labai skyrėsi požiūriai į sunkėjančios krizės Europoje pobūdį ir jos priežastis.

2.4 EESRK mano, kad dėl istorinių dabartinės ekonominės ir finansų krizės Europoje priežasčių būtina įgyvendinti struktūrines institucinės, socialinės ir politinės sistemos reformas. ERPF gali atlikti svarbų vaidmenį pertvarkant socialinės gerovės sistemas, kad jos taptų tvaresnės ir veiksmingesnės sąnaudų požiūriu. Tačiau šių sistemų pakeitimui laikinai reikalingi papildomi finansiniai ištekliai. EESRK pripažįsta, kad dėl ribotų turimų išteklių ir jų sutelkimo principo taikymo mažiau dėmesio buvo skiriama investavimo prioritetams, kurių tikslas – keisti socialinės gerovės sistemos infrastruktūrą. EESRK taip pat nurodo, kad be tokių investicijų sanglaudos politika šioms sistemoms daro labai nedidelį poveikį.

2.5 Kalbant apie krizės padarinius, dėl viešųjų ir privačiųjų išteklių stygiaus gali būti sudėtinga bendrai finansuoti projektus, būtinus tokioms permainoms įgyvendinti. EESRK mano, jog lankstus ir atsakingas požiūris į bendro finansavimo normas ir sąlygų nustatymą padidintų Fondų lėšomis finansuojamų intervencijų ilgalaikio poveikio garantijas.

2.6 Strategija „Europa 2020“ ir ja pagrįstas ERPF reglamento projektas atspindi ekonominį požiūrį, tinka išsivysčiusioms šalims, kurioms būdingas lėtas augimas, ir atitinka jų poreikius, ir turi didelį potencialą mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos srityje. Išsivysčiusiose šalyse neabejojama, kad ekonomikos augimui labai svarbūs moksliniai tyrimai, taikomoji veikla ir inovacijos. Konkurencingumas, kuris nors ir neprieštarauja sanglaudos politikai kaip tokiai, tačiau jai yra mažiau svarbus.

2.7 Sanglaudos politika turi būti svarbiausia investicinė priemonė pagrindiniams strategijoje „Europa 2020“ įtvirtintiems Sąjungos prioritetams remti. Tokia priemone ji yra todėl, kad pagrindinį dėmesį skiria toms šalims ir regionams, kurioms paramos poreikis yra didžiausias. EESRK iš esmės pritaria šiam požiūriui, tačiau kartu atkreipia dėmesį į kai kuriuos pasiūlymo dėl aspektus, kurie gali trukdyti pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus.

2.7.1 ERPF gali daryti didelį poveikį tiek siekiant konvergencijos tikslų, tiek visos Europos tikslų konkurencingumo srityje. Atsižvelgdamas į tai, kad išteklių reikšmingai padidinti negalima, EESRK mano, kad dar galima išnaudoti galimybes nustatyti aiškesnius tikslus ir užtikrinti, kad siūlomi investavimo prioritetai būtų aiškiau susieti su tikslais. Kadangi teritorinis požiūris suteikia galimybę tiksliau nustatyti tikslus, EESRK laikosi nuomonės, kad daugiau dėmesio turėtų būti skiriama Europos masto teritorijų poreikiais grindžiamoms strategijomis, tokiomis kaip esamos arba būsimos makroregioninės strategijos, kuriomis galima remtis nustatant konkrečioms teritorijoms skirtus tikslus.

2.7.2 Makroekonominių sąlygų nustatymas gali stabdyti ekonomikos augimą ir tokiu būdu sumažinti prieinamų priemonių skaičių, galimas dalykas, nutraukiant pagalbą vieniems regionams ir ją skiriant kitiems, labiau išsivysčiusiems regionams. Gali iškilti rimtas prieštaravimas tarp siekio didinti konkurencingumą ir sanglaudos politikos. Tačiau teminės ir institucinės ex-ante sąlygos, nurodytos „Bendrų nuostatų reglamento IV priede, gali padėti padidinti ERPF veiksmingumą.

2.7.3 Kai kuriose mažiau išsivysčiusiose valstybėse narėse ar regionuose dėl 50 proc. ERPF finansavimo, kuris buvo numatytas konkretiems tikslams, dalies gali sumažėti lėšų panaudojimo veiksmingumas. Taip gali atsitikti dėl to, kad „privalomi“ investavimo tikslai, galimas dalykas, nėra geriausias būdas pasiekti optimalų tokio regiono ar valstybės narės vystymąsi. Tokiais atvejais mažėja lėšų panaudojimo veiksmingumas. Tokiu atveju iškyla apskritai lėšų panaudojimo problema, nors, kita vertus, neįmanoma pasiekti kritinės masės, būtinos veiksmingam tikrų vystymosi kliūčių panaikinimui. Be to, netinkamos tikrų vystymosi problemų sprendimo priemonės gali didinti visuomenės nepasitikėjimą. Šiuo norima pabrėžti, jog valdant konkrečių regionų vystymosi tikslus ir poreikius būtinas lankstumas ir atsižvelgiama į ERPF investavimo prioritetus.

3. Konkrečios pastabos ir rekomendacijos

3.1 Teritoriniai ypatumai (miestų plėtra, atokiausi regionai)

3.1.1 EESRK džiugina, tai, kad papildomas dėmesys buvo parodytas specifinėms darnios mietų plėtros ir atokiausių regionų problemoms.

3.1.2 EESRK džiaugiasi, kad aiškiai nurodyta, jog miestų plėtros srityje būtinas integruotas požiūris. Tačiau, jo nuomone Partnerystės sutartyje turėtų būti pateiktas tik orientacinis miestų sąrašas, kuriems būtų teikiama pagalba ir kasmet skiriami ištekliai šiam tikslui įgyvendinti, kad kiekviena valstybė galėtų lanksčiau valdyti projektus, o tai taip pat gali teigiamai atsiliepti paramą gaunančių miestų rezultatams.

3.1.3 Kalbant apie integruotus veiksmus, EESRK pabrėžia, jog įgyvendinant šias kompleksines priemones, kyla pavojus, kad projektų atrankos ir administravimo procedūros bus pernelyg biurokratiškos ir nelanksčios. Dėl šių priežasčių valstybės narės ir paramos gavėjai gali nepasinaudoti visomis šių priemonių teikiamomis galimybėmis. Todėl EESRK rekomenduoja, kad Europos Komisija užtikrintų valstybėms narėms galimybes įgyvendinti šiuos integruotus veiksmus, nepatirdamos per daug didelės biurokratinės naštos.

3.1.4 EESRK palankiai vertina Europos miestų plėtros platformos sukūrimą, skirtą darniai miestų plėtrai. EESRK nemano, jog būtina, kad Europos Komisija spręstų, kurie miestai dalyvaus platformos veikloje; pakaktų nustatyti dalyvavimo kriterijus.

3.1.5 EESRK mano, kad nebūtina steigti naujos struktūros: užduotims atlikti galima pasitelkti esamas Europos miestų federacijas. Komitetas rekomenduoja, kad EK turėtų ištirti galimybes, kaip esamas organizacijas kuo plačiau įtraukti į platformos veiklą.

3.1.6 Ši platforma taip pat remia visų miestų, kurie Komisijos iniciatyva imasi novatoriškų veiksmų, tinklų kūrimą. EESRK laikosi nuomonės, kad ne tik Komisija, bet ir valstybės narės turi turėti galimybę imtis iniciatyvos diegiant novatoriškas priemones arba kuriant platformos pagrindu tinklus.

3.1.7 EESRK pritaria pasiūlymui, kad ne mažiau kaip 5 proc. ERPF finansavimo turėtų būti skiriama integruotam miestų plėtojimui. Tai būtų svarbi ir paskatinanti ES žinia valstybėms narėms ir jų regionams. Tačiau iki šiol neaiškus šios paramos skyrimas ir jos ryšys su kitų išteklių naudojimu.

3.1.8 EESRK mano, kad remiantis bendra Europos regionų plėtros strategija būtų galima Europos mastu nustatyti mažų, vidutinio dydžio ir didelių miestų sistemų apibrėžtį. Taip pat svarbu parengti aglomeracijų policentrinio tinklo vystymo gaires, atitinkančias strategiją „Europa 2020“.

3.2 Teritorijų vystymas

3.2.1 Kaip EESRK jau yra nurodęs savo ankstesnėse nuomonėse, teritorinių ryšių stiprinimas ir parama visų formų judumui yra geriausias būdas padėti regionams mažinti atsilikimą nuo kitų regionų. Konkurencingumas didėja, jei sudaromos galimybės vystyti teritorinius aglomeracijų ir gamybos tinklus. Tačiau pageidaujami ryšiai neapsiriboja transportu ir komunikacija, o susiję tikslai kiekvieno regiono yra skirtingi.

3.2.2 EESRK rekomenduoja nustatyti naują specialios europinės svarbos integruotų projektų koncepcijų Europos programą; šioje programoje turi būti nustatyti konkretūs teritorijų tikslai. Bendra strateginė programa laikoma tinkamu dokumentu, kuriame nuoroda daroma į šią naują Europos programą. EESRK pataria pasvarstyti, ar būtina formalizuota „Europos teritorinio vystymo strategija“. Ypatingas dėmesio reikėtų ne tik makroregionų strategijoms, bet ir su Europos miestų tinklu susijusiems tikslams.

3.2.3 Verta panagrinėti, ar integruotos miestų plėtros arba makroregionų strategijų atveju nereikėtų suformuluoti ir skatinti įgyvendinti naujus tikslus, be kurių negalėtų būti toliau vystomi didelio masto projektai. Šiuos tikslus, kurie, pageidautina, kad būtų grindžiami vietos poreikiais, galima būtų nustatyti naudojantis jau gerai parengtais dokumentais, pagrįstais įdirbiu, atliktu rengiantis įgyvendinti ES teritorinę darbotvarkę arba ESPON programą.

3.2.4 Teritorijų vystymo strategija galėtų apibrėžti tikslus, kurie skatintų makroregionų ekonominį ir socialinį bendradarbiavimą šiose srityse:

— mokslinių tyrimų ir inovacijų (MTI) infrastruktūros stiprinimas (mokslinių tyrimų sritys), sujungiant ir puoselėjant Europos kompetencijos centrus, siekiant pagyvinti Europos vystymo centrus,

— investavimas į verslo mokslinius tyrimus ir inovacijas, produktų ir paslaugų plėtojimą ir kt., vietinės gamybos sistemų internacionalizavimas (klusteriai) ir parama Europos tinklų kūrimui,

— TEN-T infrastruktūra ir kitos transporto sistemos (vandens išteklių valdymas, aplinkos apsauga, energetika, informacijos ir komunikacijų sistemos ir kt.)

— institucijų tinklas makroregionų ir tarptautinėms valdymo pakopoms plėtoti „iš apačios į viršų“ ir kt.

3.2.5 Šiuo požiūriu EESRK deda dideles viltis į Europos Komisijos pasiūlymus dėl Bendros strateginės programos. Šie pasiūlymai dar nepateikti, tačiau Komitetas tikisi, kad apie juos jam bus pranešta ir su juo bus konsultuojamasi.

3.3 Europos infrastruktūros tinklų priemonė

3.3.1 EESRK ne kartą tvirtino, kad ir turint omenyje išteklių sutelkimą, būtina aprūpinti ištekliais ir sukurti atskirą teisinį pagrindą paramai tarptautiniam bendradarbiavimui ir tokiu būdu stiprinti jungtis Europoje. Tačiau EESRK siūlo Komisijai pagalvoti apie didesnį galimų intervencinių priemonių, kurių imasi Europos infrastruktūros tinklai, mastą, kad šios priemonės lėšomis galima būtų bendrai finansuoti ne tik transporto ir komunikacijos, bet ir specialios europinės svarbos projektus. Be to, EESRK rekomenduoja įdiegti mechanizmus, kurie garantuotų, kad finansuojami projektai atitiktų geresnės ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos Europoje interesus.

3.3.2 EESRK mano, kad Europos infrastruktūros tinklų priemonės pertvarkymas į finansavimo programą, skirtą finansuoti specialios europinės svarbos projektus, kaip nurodyta šios nuomonės 3.2.2 punkte, derėtų su SESV. Ši priemonė turėtų apimti su transportu, energetika ir IRT susijusias iniciatyvas.

3.4 Ekonominė veikla

3.4.1 EESRK palankiai vertina tai, kad pirmenybė teikiama keturiems tikslams, kurie itin svarbūs ERPF indėlio į visuomenės gerovę požiūriu:

— parama užimtumui, moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai (toliau – MTTV) ir inovacijoms remiant įmones,

— investicijos į pagrindinę infrastruktūrą (pvz., transporto, energetikos, aplinkos, socialinę ir sveikatos),

— įmonių steigimas ir jų perkėlimas, kuris yra ne mažiau svarbus; ir

— MVĮ konkurencingumo plėtojimas, ypatingą paramą teikiant mikroįmonėms ir su amatais susijusioms įmonėms.

3.4.2 EESRK taip pat mano, jog tokios sritys kaip švietimas arba turizmo plėtojimas yra svarbios, ir ERPF joms toliau skirs paramą pagal konkrečius tam tikrų valstybių narių arba regionų vystymo poreikius.

3.4.3 EESRK sutinka, kad kalbant apie paramą įmonėms, ypač dotacijomis, jos labiausiai reikia mažosioms įmonėms, novatoriškai veiklai, vietovėms, kuriose nyksta pramonė arba kuriose vykdoma restruktūrizacija. EESRK nuomone, tam tikruose atsiliekančiuose regionuose įmonės sąvoka neturėtų būti taikoma tik MVĮ.

3.4.4 Inovacijų grandinių, dar vadinamų klasteriais, ir puikiai veikiančių vietinių gamybos sistemų atveju kyla klausimas, ar pageidautina sudaryti lankstesnes sąlygas įmonėms, kurios yra gerai įsitvirtinusios šioje vietovėje, bei tiekėjams, ir padidinti kompensuotinų išteklių dalį pagalbos pavidalu (pavyzdžiui, palūkanų normos subsidijos) finansavimo iš įvairių šaltinių bei kombinuotojo finansavimo atvejais.

3.4.5 Kalbant apie pagrindinę infrastruktūrą, taip pat kyla klausimas, ar išsivysčiusiems regionams parama nereikalinga. Reikėtų pagalvoti apie išimtis ir lankstumą, pavyzdžiui, tokiais atvejais kai centrinio, geriau išsivysčiusio regiono plėtojimas yra būtinas jį supančių teritorijų vystymuisi.

3.4.6 Kalbant apie siūlomus paramos įmonių ir verslo konkurencingumui prioritetus, EESRK pakartoja socialinės ekonomikos įmonių svarbą teritorijų ir regionų vystymui. Tai pripažino ir Europos institucijos kelete oficialių dokumentų. EESRK rekomenduoja įtraukti socialinę ekonomiką į priemonių programą, skirtą verslo konkurencingumui, verslumui, naujiems verslo modeliams, mokymui, švietimui, moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir inovacijoms, užimtumui, efektyviam energijos vartojimui, ir atsinaujinančiajai energijai bei socialinei įtraukčiai.

3.5 Finansinė programa

3.5.1 EESRK remia Komisijos pasiūlymą sudaryti naują regionų sąrašą ir nustatyti finansavimo struktūrinių fondų lėšomis normas.

3.5.2 EESRK mano, kad būtina dalį ERPF lėšų, šiuo metu numatytų Europos infrastruktūros priemonei, panaudoti apskritai tarptautinių jungčių plėtrai, kaip siūloma 3.2.2 punkte.

3.5.3 EESRK sutinka su Komisijos pasiūlymu, kuriuo nustatomos minimalios Europos socialinio fondo (ESF) paramos kiekvienai regionų kategorijai dalys, siekiant didinti fondų įnašą įgyvendinant pagrindinius strategijos „Europa 2020“ tikslus. EESRK rekomenduoja, kad ESF numatytos lėšos, kurios gali būti investuojamos į švietimo ir socialinę infrastruktūrą, turėtų pirmiausia būti naudojamos integruotoms augimo skatinimo priemonėms.

3.5.4 EESRK mano, kad investavimo prioritetų sutelkimas yra geras strategijos „Europa 2020“ tikslų atspindys ir šiuo požiūriu remiasi šios nuomonės 1.4.5.3, 2.4, 2.5, 2.6 ir 2.7 punktais.

2012 m. balandžio 25 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Staffan NILSSON

(1) Struktūriniai fondai. Bendrosios nuostatos, (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 30).