EUROPOS KOMISIJA Strasbūras, 2022 10 18 COM(2022) 549 final 2022/0339(NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl solidarumo didinimo geriau koordinuojant dujų pirkimą bei tarpvalstybinius dujų mainus ir nustatant patikimus lyginamuosius kainų indeksus



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIŪLYMO APLINKYBĖS Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Reagavimas į kintančias aplinkybes Neišprovokuotas Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą ir tai, kad ji energijos tiekimą naudoja kaip ginklą, atskleidė Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro, išbandė mūsų priemones tiekimo saugumui užtikrinti ir lėmė precedento neturinčias energijos kainas. Per praeitus metus Komisija, palaipsniui pereidama nuo gairių teikimo valstybėms narėms prie integruotos tiekimo saugumo strategijos parengimo, pateikė ir įgyvendino kelias iniciatyvas, prireikus pagrįstas teisinėmis priemonėmis. Pastaruoju metu, be kita ko, tai buvo skubi intervencija, skirta didelėms energijos kainoms mažinti, pavyzdžiui, koordinuotai mažinant elektros energijos poreikį (visų pirma piko valandomis), patobulintas valstybių narių priemonių rinkinys, skirtas vartotojams ir įmonėms apsaugoti nuo didelių energijos kainų, ir iškastinio kuro sektoriaus solidarumo įnašas. Atsižvelgdamos į komunikatą „REPowerEU“, tiekimo saugumui užtikrinti Komisija ir valstybės narės paprašė sukurti ES energijos pirkimo platformą. Ši platforma pagal solidarumo principą turėtų padėti valstybėms narėms ir Energijos bendrijos susitariančiosioms šalims bei jų dujų įmonėms gauti papildomus SGD ir dujotiekiu tiekiamų dujų kiekius, kad būtų pakeistos trūkstamos Rusijos dujos. Poreikis imtis tolesnių skubių veiksmų Dėl dabartinės padėties kyla ekonominių ir socialinių sunkumų, dėl kurių piliečiams ir ekonomikai tenka sunki našta. Dėl didėjančių išlaidų energijai mažėja piliečių perkamoji galia ir įmonių konkurencingumas. Dėl dujų ir elektros energijos tiekimo trūkumo ir palyginti neelastingos energijos paklausos ES labai išaugo dujų ir elektros energijos kainos ir jos labai svyruoja. Nacionalinės priemonės šioms tendencijoms atsverti gali lemti vidaus rinkos susiskaidymą ir negarantuoti solidarumo. Tai, kad Rusijos Federacija naudoja dujas kaip ginklą ir manipuliuoja rinkomis tyčia trikdydama dujų srautą, lėmė staigų energijos kainų pakilimą Sąjungoje ir ne tik sukėlė pavojų Sąjungos ekonomikai, bet ir smarkiai pakirto energijos tiekimo saugumą. Todėl ES turi reaguoti koordinuotai ir greitai. Rusijos dujų tiekimas gerokai sumažėjo ir 2022 m. rugsėjo mėn. jos tiekiamos dujos sudarė 9 % mūsų dujotiekiais gaunamų dujų, o įskaičius SGD – 14 %, palyginti su 2021 m., kai dujotiekiais iš Rusijos tiekiamos dujos sudarė 41 %, o įskaičius SGD – 45 %. Akivaizdus dujotiekio „Nord Stream 1“ sabotažas didina poreikį Rusijos dujų kiekius greitai ir ilgam pakeisti kitos kilmės dujomis. Be poreikio mažinimo, energijos vartojimo efektyvumo priemonių ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalies didinimo, tiekimo spragą, kai nėra kitų pakaitalų, reikės užpildyti perkant lygiaverčius dujų kiekius, daugiausia SGD, iš kitų tiekėjų. Palyginti su šia žiema, įmonės gali susidurti su dideliais sunkumais spręsdamos du papildomus su dujų saugyklų pripildymu kitą žiemą (2023–2024 m.) susijusius uždavinius. Pirma, labai tikėtina, kad, atsižvelgiant į dabartinę politinę padėtį, dujų dujotiekiais iš Rusijos į ES bus tiekiama mažiau ir greičiausiai jų nebus tiekiama visai. Antra, šiai žiemai siekiama užpildyti ne 80 %, kaip nustatyta Dujų laikymo reglamente (ES) 2022/1032, bet 90 % ES dujų saugyklų. Tokiomis aplinkybėmis, remiantis galiojančiais teisės aktais ir kitomis iniciatyvomis, naudinga priemonė, kuri padėtų valstybėms narėms įgyvendinti Dujų laikymo reglamente įtvirtintas pildymo trajektorijas ir tikslus, galėtų būti ES paklausos telkimas ir bendras pirkimas. Šio pasiūlymo tikslai Todėl Komisija siūlo šį skubų reglamentą, kuriuo, sprendžiant paklausos ir tiekimo klausimus, užtikrinant tiekimo saugumą visoje Europos Sąjungoje ir didinant solidarumą, siekiama sušvelninti poveikį dujų kainai. Reglamentą sudaro keturi pagrindiniai elementai, kuriuos darniai taikant siekiama mažinti kainas ir didinti solidarumą bei tiekimo saugumą. Pirma, Europos Sąjungai pasinaudoti savo kolektyvine perkamąja galia, kad išsiderėtų geresnes kainas, taip pat sumažinti riziką, kad valstybės narės rungsis viena su kita siūlydamos didesnes kainas rinkoje, kurioje įtampa jau ir taip didelė, ir tokiu būdu bus pasiektas priešingas rezultatas – dar didesnės kainos, leis ES dujų paklausos telkimas ir bendras dujų pirkimas. Tai padidins skaidrumą ir padės visų pirma mažesnėms valstybėms narėms, kurių, kaip pirkėjų, padėtis yra mažiau palanki. Pagal 122 straipsnį trumpuoju laikotarpiu daugiausia dėmesio bus skiriama paklausos koordinavimui ir telkimui, kad būtų remiamas dujų saugyklų pripildymas kitam greitai artėjančiam pripildymo sezonui.

Antra, į pasiūlymą įtrauktas visas dujų kainų priemonių rinkinys, kuriuo siekiama spręsti pernelyg didelių kainų problemą ir užtikrinti teisingas dujų ir elektros energijos kainas, taip pat ir per krizę. Šiuo pasiūlymu užtikrinamas tikrumas dėl kainos, kuri turi būti taikoma esant dujų trūkumui, kai paskelbiama ekstremalioji situacija. Taip pat siūlomas papildomas lyginamasis tiekiamų suskystintų gamtinių dujų (SGD) indeksas, kad būtų užtikrintas reprezentatyvus lyginamasis SGD importo, kuriam Rusijos manipuliavimas nedaro poveikio, indeksas. Siekiant kovoti su pernelyg dideliu svyravimu rinkose, į pasiūlymą įtraukti mechanizmai, skirti svyravimams ateities sandorių rinkose sušvelninti taikant einamosios paros kainų svyravimo valdymo mechanizmą, kuris riboja kraštutinius pokyčius per trumpą laikotarpį (sistemos išjungiklį). Trečia, kad būtų laikomasi bendro požiūrio į kainų ribojimą, visoje Sąjungoje reikalingas solidarumas. Kadangi ne visos valstybės narės yra sudariusios savitarpio solidarumo susitarimus, Komisija siūlo tiesiogiai taikytinas priemones, jei tokių solidarumo susitarimų nėra. Ji taip pat pasiūlys tiekti iš solidarumo įpareigoti ir nesujungtas valstybes nares, turinčias SGD įrenginių. Taip bus užtikrinta, kad būtume pasirengę ir pasiruošę veikti, jei šių susitarimų prireiktų. Komisija taip pat svarsto, ar reikia papildomų pasiūlymų tais atvejais, kai tiekimo krizė vienuose regionuose didesnė negu kituose. Galiausiai turėtų būti įmanoma papildomai mažinti dujų poreikį, kartu užtikrinant, kad vartotojai ir toliau būtų tinkamai apsaugoti nuo tiekimo trūkumo. ES jau sustiprino savo dujų ir elektros energijos taupymo priemones. Tačiau, norint pasiekti būtinus poreikio mažinimo tikslus, sutartas taisykles reikia įgyvendinti kuo tiksliausiai. Tai padės atlaikyti papildomą dujų tiekimo sutrikimą ir sumažinti spaudimą tarptautinėms dujų rinkoms, taigi ir kainoms. Komisija atidžiai stebės poreikio mažinimo priemones ir yra pasirengusi skelbti ES masto pavojų arba net persvarstyti dujų poreikio mažinimo tikslus, jei, siekiant žiemą užtikrinti pakankamą dujų tiekimą, savanoriškų poreikio mažinimo priemonių nepakaktų. Pagrindiniai šio pasiūlymo aspektai 1)Bendras pirkimas ir efektyvus dujų infrastruktūros eksploatavimas a) Bendras pirkimas Šiuo pasiūlymu šie neatidėliotini klausimai sprendžiami parengiant laikiną bendro pirkimo priemonę, kaip prašė valstybės narės. Laiko atžvilgiu labai svarbu, kad ši priemonė būtų parengta ne vėliau kaip 2023 m. pavasario pradžioje, konkrečiai – prieš kitą saugyklų pripildymo sezoną. Turint tai omenyje, siūloma pagrindinius bendro pirkimo principus pagal 122 straipsnį nustatyti kuo greičiau ir todėl kai kurie iš šių elementų turėtų būti taikomi laikinai. Pasiūlyme dėl bendro pirkimo nustatomas procesas, kurį sudaro du etapai: pirma, gamtinių dujų paklausos telkimas; antra, galimas bendras pirkimas Energijos pirkimo platformoje. i)Pirmas etapas: paklausos telkimas Pirmu etapu dujas perkančios įmonės sutelktų savo paklausą pasitelkdamos šį procesą organizuojantį paslaugų teikėją, su kuriuo šiuo tikslu Komisija sudarė sutartį pagal viešųjų pirkimų procedūrą. Savo dujų paklausos duomenis (t. y. kiekį, pristatymo laiką, trukmę ir vietą) paslaugų teikėjui įmonės gali pateikti naudodamosi šiems duomenims rinkti skirta IT priemone. Šiuos duomenis, užtikrindamas tinkamą konfidencialios informacijos apsaugą, paslaugų teikėjas skelbtų savo interneto svetainėje ir viešo konkurso būdu ieškotų pasiūlymų dėl gamtinių dujų kiekio, atitinkančio sutelktą paklausą. Šis etapas būtų savanoriškas, tačiau, atsižvelgiant į saugyklų pripildymo svarbą, valstybės narės turėtų reikalauti, kad jų įmonės į paklausos telkimo procesą įtrauktų kiekį, atitinkantį ne mažiau kaip 15 % (apie 13,5 mlrd. m³ visoje ES) kitų metų saugyklų pripildymo poreikių. Įmonės, telkiant paklausą dalyvavusios privaloma tvarka, vis tiek galėtų nuspręsti, ar po telkimo proceso faktiškai pirkti dujas, ar ne. Be to, įsigytos dujos nebūtinai turi būti naudojamos saugykloms pildyti. Atsižvelgiant į saugyklų pripildymo svarbą, ypač ateinančiais metais, šis bendro dujų pirkimo mechanizmas pasinaudotų rinkos svertu dėl bendro pirkimo ir padėtų sumažinti neapibrėžtumą bei neįprastai dideles paskutinio šių metų pripildymo sezono kainas. Atsižvelgiant į poreikį veiksmų imtis skubiai, paslaugų teikėjas turėtų būti esama įmonė, turinti išsamių žinių apie energijos rinkas, taip pat tinkamas IT priemones ir praktinės patirties šioms užduotims atlikti. Bendrame pirkime gali dalyvauti Energijos bendrijos susitariančiųjų šalių (Vakarų Balkanų, Ukrainos, Moldovos ir Gruzijos) įmonės. ii)Antras etapas: koordinuotas dujų pirkimas Antrame etape įmonės, dalyvavusios pirmiau aprašytame paklausos telkimo procese, gali nuspręsti sudaryti dujų pirkimo konsorciumą, kad galėtų sudaryti sutartis su tiekėjais, pasiūliusiais dujų pagal šį procesą. Tokiu būdu jos galėtų nuspręsti bendrai pirkti dujas ir koordinuoti savo pozicijų elementus, pvz., kiekius, kainas, pristatymo vietas ir laiką. Tikimybė, kad kainos bus geresnės, didėja, jei yra vienas dujų pirkimo konsorciumas, turintis didelę perkamąją galią, tačiau, atsižvelgiant į labai skirtingą įmonių paklausos modelį visoje ES, gali atsirasti daugiau nei vienas dujų pirkimo konsorciumas. Reikės užtikrinti, kad būtų laikomasi konkurencijos taisyklių (žr. toliau „Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis“). iii) Ad hoc valdymo priemonės Kad būtų užtikrintas veiksmingas koordinavimas siekiant tikslų, kartu su pirmiau minėtomis priemonėmis turėtų būti sukurta tinkama valdymo struktūra. Todėl ad hoc pagrindu turėtų būti įsteigta Valdančioji taryba, sudaryta iš Komisijos ir valstybių narių atstovų, kuri prižiūrėtų: a) ir paklausos telkimo, b) ir koordinuoto dujų pirkimo procesą. Valdančioji taryba gali užtikrinti proceso skaidrumą ir teikti gaires, kad vykdant bendrą pirkimą būtų veiksmingai užtikrinamas tiekimo saugumas ir laikomasi energetinio solidarumo principo. Pasiūlymas yra kruopščiai subalansuotas ir atitinka proporcingumo principą. Yra tam tikrų būtinų privalomų elementų, pavyzdžiui, susijusių su paklausos telkimu siekiant pripildyti dujų saugyklas, tačiau jie jokiu būdu neriboja įmonių laisvės apsispręsti dėl pirkimo, priklausomai nuo sąlygų, kurios siūlomos telkiant paklausą. Bendro pirkimo tikslas – remti ES įmonių pastangas gauti papildomų dujų ir padėti užtikrinti lygesnes galimybes naudotis naujais ar papildomais dujų tiekimo šaltiniais, atsižvelgiant į dabartinę didelę grėsmę tiekimo saugumui. Be to, pasiūlymas atliepia didelį kai kuriose valstybėse narėse matomą interesą turėti galimybę veikti dujų pirkimo konsorciumuose, atsižvelgiant į atitinkamus konkurencijos aspektus.

Visų pirma, kaip aprašyta, paslaugų teikėjo rengiami sutelktos dujų paklausos konkursai galėtų reikšmingai padėti valstybėms narėms pripildyti dujų saugyklas 2023–2024 m. žiemai. Todėl padėdami užtikrinti teisingesnį dujų paskirstymą jie taip pat galėtų padidinti ES solidarumą. Paklausos telkimas ir bendras pirkimas taip pat galėtų sumažinti riziką, kad kai kuriose valstybėse narėse atskiros dujų įmonės permokės už dujas, dėl kurių sudarytos sutartys trumpalaikėse didelės įtampos rinkose. Tai taip pat galėtų padėti mažesnėms ES įmonėms, įskaitant esančias prieigos prie jūros neturinčiose šalyse, kurios neturi reikiamos patirties sudarant sutartis dėl SGD, sutelkti savo paklausą, kad galėtų sudaryti sutartis dėl SGD dujovežiais vežamų dujų kiekių (kurie gali būti per dideli pavienėms įmonėms), taip pat padėti joms struktūrizuoti SGD tiekimą pagal savo konkrečius poreikius. Bendras pirkimas visų pirma galėtų praversti įmonėms, kurios anksčiau dujas pirko tik arba daugiausia iš Rusijos tiekėjų. Vykdant bendrą pirkimą galėtų būti taikomas lengvatinis režimas arba remiamas dujų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, pvz., biometano ir vandenilio, ir dujų, kurios kitu atveju būtų išleidžiamos arba deginamos fakelais, tiekimas. Pagal šį reglamentą sutartis sudarančios įmonės turėtų būti raginamos visoje tiekimo į Europos Sąjungą grandinėje išmetamą metano kiekį matuoti, pranešti ir tikrinti pagal JT Naftos ir dujų sektorių partnerystės dėl metano 2.0 standartą. Galiausiai bendras pirkimas ateityje galėtų sustiprinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos tiekimo potencialą, nes padėtų užtikrinti galimybę ateityje importuoti vandenilį iš ne ES šaltinių. b)Efektyvus dujotiekių ir SGD terminalų eksploatavimas Siūlomame reglamente taip pat aptariami būdai, kaip kuo efektyviau eksploatuoti dujotiekius ir SGD terminalus. Tiekimo šaltinių įvairinimas atsisakant tiekimo iš Rusijos keičia dujų srautų modelius ES. Todėl maršrutai nuo SGD terminalų iki vartojimo centrų gali tapti svarbesni nei šiuo metu vyraujanti dujotiekiais tiekiamų dujų srautų kryptis iš rytų į vakarus. Tačiau tokie dujų srautų pokyčiai gali lemti esamų dujotiekių ir ES SGD terminalų (sutartinę ir fizinę) perkrovą. Esamose dujotiekių perkrovos valdymo priemonėse numatytos procedūros pagal principą „naudokis arba prarask“ ir jų poveikis pajuntamas po ne trumpiau kaip šešių mėnesių. Be to, atitinkamose valstybėse narėse nacionalinė reguliavimo institucija privalo atlikti administraciškai sudėtingą procedūrą. Šiuo pasiūlymu dujų sistemos operatoriams suteikiama priemonių greitai reaguoti į dujų srautų pokyčius ir galimą sutartinę perkrovą. Konkrečiai, dėl naujųjų taisyklių galėtų paspartėti prekyba nepanaudotais ilgalaikiais pajėgumais trumpalaikės perkrovos atveju. Be to, itin svarbu optimizuoti ES SGD terminalų SGD priėmimo pajėgumus ir saugyklų naudojimą. Būtina sukurti skaidrumo platformą ir plėtoti organizuotą antrinių pajėgumų rinką, panašią į dujų transportavimo dujotiekiais rinką. Tokio poveikio nuostatos jau yra Komisijos pasiūlyto persvarstyti į vandenilio ir dujų rinkos dekarbonizavimo priemonių rinkinį įtraukto Dujų reglamento 10 ir 31 straipsniuose. Dabartiniame pasiūlyme šios nuostatos paankstinamos kaip reagavimo į krizę dalis dabar, siekiant padėti ateityje išvengti situacijų, kai dujos perkamos iš naujų šaltinių, tačiau SGD terminalai arba dujų saugyklos naudojami neefektyviai ir neužtikrinant būtino skaidrumo. 2) Tiekimo saugumas a)Poreikio mažinimas Dabartinėmis sudėtingomis aplinkybėmis ES reaguojant į tiekimo saugumą būtina iniciatyviai mažinti dujų poreikį, pasirengti bet kokiems galimiems tiekimo sutrikimams ir kartu vengti saugyklų išeikvojimo. Prireikus Komisija pasiūlys skelbti Sąjungos masto pavojų pagal Dujų poreikio mažinimo reglamentą (Reglamentą (ES) 2022/1369). Siekiant kuo geriau numatyti ir pasirengti 2023–2024 m. žiemai ir iki 90 % pripildyti požemines saugyklas, kaip susitarta Reglamente (ES) 2022/1032, bus naudingas visas šiuo metu įmanomas dujų poreikio sumažinimas. Todėl siekiant iki 90 % pripildyti požemines saugyklas, kaip susitarta Reglamente (ES) 2022/1032, pastangos mažinti dujų poreikį turėtų būti dedamos ir po 2023 m. kovo mėn. Komisija atidžiai stebės poreikio mažinimo priemones ir yra pasirengusi skelbti ES masto pavojų arba net persvarstyti dujų poreikio mažinimo tikslus, jei, siekiant žiemą užtikrinti pakankamą dujų tiekimą, savanoriškų poreikio mažinimo priemonių nepakaktų. Tuo tarpu valstybės narės turėtų aktyviai imtis visų įmanomų priemonių dujų poreikiui mažinti pagal Dujų poreikio reglamentą ir pagal 2022 m. liepos mėn. priimtą Europos dujų poreikio mažinimo planą „Sutaupytos dujos – saugu žiemą“. Tokios priemonės apima visuomenės informavimo kampanijas, poreikio mažinimo priemones valdžios institucijų eksploatuojamuose pastatuose ir komercinėse bei lauko erdvėse. Siekiant padėti geriau pasirengti žiemą galimoms ekstremaliosioms situacijoms, pasiūlyme pateikiamos toliau išdėstytos naujos nuostatos, susijusios su tiekimo saugumu. Kadangi svarbu, kad prie dujų taupymo pagal savo galimybes prisidėtų visos vartotojų grupės, į šį pasiūlymą įtrauktos nuostatos, kuriomis sudaromos sąlygos valstybėms narėms išimties tvarka imtis priemonių, kad būtų sumažintas saugomų vartotojų nebūtinas vartojimas, su sąlyga, kad dėl to nesumažės jų būtino vartojimo apsauga. Šios priemonės jokiomis aplinkybėmis neturės poveikio pažeidžiamiems vartotojams, kurie neturi galimybės sumažinti savo vartojimo, ir dėl jų saugomi vartotojai nebus atjungiami. Valstybės narės galėtų iš naujo apibrėžti, kas yra saugomi vartotojai, kad tik pažeidžiami namų ūkiai ir toliau būtų saugomi visomis aplinkybėmis. b)Solidarumo apsaugos pareigos taikymas ypatingos svarbos dujomis kūrenamoms elektrinėms Pagal dabartinę reguliavimo sistemą valstybėse narėse, kuriose pagrindinį vaidmenį užtikrinant elektros energijos tiekimo saugumą atlieka ypatingos svarbos dujomis kūrenamos elektrinės, prieš leidžiant valstybėms narėms prašyti taikyti solidarumo priemones pagal Reglamentą (ES) 2017/1938, pirmiausia būtų reikalaujama riboti dujas toms elektrinėms, taip galbūt pakenkiant kitų valstybių narių elektros energijos tiekimo saugumui. Siekiant išvengti tokio neigiamo šalutinio poveikio elektros energijos gamybai, siūloma, kad valstybės narės tam tikromis sąlygomis galėtų pateikti prašymą tiekti iš solidarumo, jei kyla pavojus, kad dujomis kūrenamoms elektrinėms, kurių reikia elektros energijos sistemos adekvatumui užtikrinti, nebus tiekiamas kritinis dujų kiekis. Dėl tos pačios priežasties valstybės narės, iš solidarumo tiekiančios dujas kitai valstybei narei, turės teisę užtikrinti, kad dėl to nekiltų pavojus jų pačių ypatingos svarbos dujomis kūrenamų elektrinių eksploatavimui. c)Standartinės dvišalio solidarumo taisyklės Konkrečiomis šio pasiūlymo priemonėmis nustatomas standartinis valstybių narių tarpusavio solidarumo mechanizmas, kad susidarius ekstremaliajai situacijai, dėl kurios kiltų labai didelis dujų stygius, jos padėtų viena kitai užtikrinti tiekimą solidariai saugomiems vartotojams (namų ūkiams ir tam tikromis sąlygomis centralizuoto šilumos tiekimo įrenginiams bei pagrindinių socialinių paslaugų teikėjams) ir ypatingos svarbos dujomis kūrenamoms elektrinėms. Tokio solidarumo principas yra nustatytas dabartinėse tiekimo saugumo taisyklėse, tačiau norint jas faktiškai taikyti krizės atveju reikia išsamių techninių ir finansinių susitarimų, dėl kurių valstybės narės turėjo susitarti dvišaliu pagrindu. Tačiau iki šiol susitarta tik dėl šešių iš 40 būtinų susitarimų. Todėl siūlomame reglamente išdėstomos taisyklės ir procedūros, kurios bus automatiškai taikomos tarp valstybių narių, kurios nesusitarė dėl dvišalių solidarumo susitarimų. Jis grindžiamas Komisijos rekomendacija (ES) 2018/177 ir standartiniu šablonu, kurį Komisija pasiūlė pasiūlymo COM(2021) 804 2 priede, su būtinais atnaujinimais, kad būtų atsižvelgta į tai, jog nuo to laiko rinkos ir tiekimo saugumo padėtis labai pablogėjo. Šis standartinis solidarumo mechanizmas, taikomas nesant kitų dvišalių susitarimų, apima toliau išvardytus elementus. ·Solidarumo kompensacija, kurią dujas tiekti iš solidarumo prašanti valstybė narė turi sumokėti iš solidarumo dujas tiekiančiai valstybei narei, bus grindžiama aktualiausios biržos vidutine dujų rinkos kaina per paskutines 30 dienų iki prašančiosios valstybės narės pagalbos prašymo pateikimo. Šis vidurkinimas atspindi tikėtiną kraštutinį kainų svyravimą susidarius ekstremaliajai situacijai.

·Į solidarumo kompensaciją, kurią valstybės narės turi mokėti viena kitai, nebus įtrauktos galimos teismo ar arbitražo procedūrų išlaidos, patirtos apribojus dujas pramonei. Todėl, jei tokios išlaidos būtų patirtos, jas turėtų padengti dujas tiekianti valstybė narė pagal savo nacionalines taisykles. Taip yra todėl, kad pramonei dėl ribojimo suteiktos kompensacijos išlaidas iš dalies padengia dujų kaina ir, jei bylinėjimosi metu dalis lieka nepadengta, ši dalis yra labai neapibrėžta ir gali gerokai viršyti išlaidas dujoms. Todėl neapibrėžtumas dėl netiesioginių kompensacijos išlaidų, kaip paaiškėjo, yra pagrindinė kliūtis sudaryti solidarumo susitarimus. Tačiau valstybės narės vis tiek galės susitarti dėl skirtingų kompensavimo sąlygų. ·Prašymo tiekti iš solidarumo ir tiekimo iš solidarumo procedūroje pirmenybė turėtų būti teikiama, kiek įmanoma, savanoriškoms rinkos priemonėms, kartu praktiškai įgyvendinant tai, kad solidarumas gali apimti tokias priemones kaip strateginių atsargų išleidimas arba ribojimas kaip kraštutinė priemonė krizės atveju. Pasiūlyme aiškiai nurodoma, kad, gavusios prašymą dujas tiekti iš solidarumo, sujungtos valstybės narės turi atsakyti per 12 valandų ir sutartas solidarumo priemones užtikrinti per 3 dienas. Dabartinė solidarumo pareiga taikoma valstybėms narėms, kurios yra sujungtos tiesiogiai arba per trečiąją valstybę. Pagal šį pasiūlymą ši pareiga taip pat bus taikoma SGD įrenginius turinčioms valstybėms narėms, kurios net ir nebūdamos sujungtos tiesiogiai galėtų tiekti dujas iš solidarumo valstybei narei, susidūrusiai su ekstremaliąja situacija, jei joje būtų šioms SGD priimti būtina infrastruktūra. d)Pajėgumų paskirstymas susidarius Sąjungos arba regioninio masto ekstremaliajai situacijai Galiausiai pasiūlyme aptariama, kad gali susidaryti Sąjungos ar regioninio masto ekstremalioji situacija, kai labai sutriks dujų tiekimas ir jų pritrūks. Tokiais atvejais Sąjunga turėtų būti pasirengusi imti greitai ir regionų mastu koordinuotai taikyti solidarumo mechanizmus, kad sušvelnintų ekstremaliąją situaciją. Šiomis ypatingomis aplinkybėmis Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, turėtų galėti nuspręsti dėl efektyvaus turimų dujų pajėgumų paskirstymo toms valstybėms narėms, kurias paveikė regioninio ar Sąjungos masto ekstremalioji situacija. Tokiu atveju, jei nėra dvišalio solidarumo susitarimo, iš solidarumo tiekiamų dujų kaina turėtų būti apibrėžiama kaip aktualiausios biržos vidutinė rinkos kaina per paskutines 30 dienų iki prašančiosios valstybės narės pagalbos prašymo pateikimo (taip pat žr. 3a punktą). 3)Veiksmai, susiję su dujų kainų lygiu a)Standartinių solidarumo susitarimų kainos formulė Kaip minėta pirmiau, solidarumas turėtų būti grindžiamas kompensacija, teisinga ir prašančiosioms, ir teikiančiosioms valstybėms narėms. Nuo 2021 m. dujų kaina svyruoja daug labiau, todėl neatidėliotinų sandorių rinkos kaina, kaip teisingos kompensacijos pagrindas, krizinėse situacijose tapo ne tokia tinkama. Todėl, kad įvairioms šalims būtų užtikrintas tikrumas, šiame reglamente siūloma naudoti aktualiausios biržos vidutinę rinkos kainą per paskutinį mėnesį, einantį prieš prašančiajai valstybei narei pateikiant prašymą suteikti pagalbą. Taikant praėjusio mėnesio vidutinę rinkos kainą, kompensacija vis tiek grindžiama rinkos kaina, kaip nustatyta 2018 m. rekomendacijoje. Tačiau mėnesio vidutinė rinkos kaina mažiau priklauso nuo kintamos aplinkos ir, tikėtina, labai aukštų momentinių kainų krizinėse situacijose, todėl iš principo ribojamos bet kokios ydingos paskatos. Dujas tiekiančios valstybės narės vis tiek gauna teisingą kompensaciją, nes dujos atkeliauja pagal ilgalaikes sutartis ir iš saugyklų ir jos visos perkamos mažesnėmis kainomis nei krizinės momentinės kainos. b)Naujo papildomo SGD lyginamojo indekso parengimas ES SGD rinka vis dar formuojasi, o kainų nustatymą pagal biržų indeksus ir toliau labai veikia tiekimas dujotiekiu, taigi ir Rusijos manipuliavimas gamtinių dujų tiekimu į ES, taip pat esamos infrastruktūros kliūtys. Manoma, kad šie suvaržymai daro pernelyg didelę įtaką SGD importo kainodarai ES ir tebėra klausimų dėl dabartinių indeksų reprezentatyvumo. Tuo pat metu suvokimas, kad energetikos finansų rinkos veikia netinkamai, griauna visuomenės pasitikėjimą. Reikia numatyti stabilią ir nuspėjamą SGD importo, kuris yra būtinas siekiant kompensuoti tiekimo trūkumus dėl tikėtino Rusijos dujų importo sustabdymo, kainodarą. Šiuo pasiūlymu Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai (ACER) pavedama, renkant tikralaikę informaciją apie visus dienos sandorius, per trumpą laiką sukurti objektyvią ES SGD importo kainų įvertinimo priemonę, o ilgainiui – lyginamąjį indeksą. Šis naujas lyginamasis indeksas bus grindžiamas bet kurio atitinkamą veiklą vykdančio asmens, neatsižvelgiant į jo įsisteigimo ar gyvenamąją vietą, teikiama tos pačios dienos informacija apie SGD importą, kurią sudaro SGD pirkimo bei pardavimo pavedimai ir sandoriai, apimantys į ES pristatysimus ar pristatomus kiekius. Taip pirkėjams bus teikiama išsamesnė informacija ir padidės kainų skaidrumas. Remiantis užduotimis ir įgaliojimais, kuriuos ACER jau turi pagal 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1227/2011 dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo ir 2014 m. gruodžio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1348/2014 dėl duomenų teikimo, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1227/2011 dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo 8 straipsnio 2 ir 6 dalys (toliau abu kartu – REMIT), ir tas užduotis bei įgaliojimus sustiprinant, siūlomu reglamentu ACER suteikiami būtini įgaliojimai rinkti sandorių duomenis, reikalingus lyginamajam SGD indeksui nustatyti. c)Dujų rinkos koregavimo mechanizmas Sistema „Title Transfer Facility“ (TTF) yra virtuali prekybos vieta Nyderlanduose, kurioje nustatoma kaina ir kuri dėl didelio likvidumo dažnai yra Europos dujų rinkos kainų atskaitos taškas, darantis poveikį sutartims ir apsidraudimo nuo rizikos operacijoms visoje ES. Tačiau TTF visų pirma formuojamas fizinio dujų įleidimo į Nyderlandų tinklą indeksas ir ji pirmiausia yra Šiaurės Vakarų Europos prekybos dujomis centras. Šiuo metu TTF prekybos kainos viršija daugumos ES prekybos dujomis centrų kainas, o tai daugiausia atspindi tiekimo iš Rusijos trūkumą ir regiono infrastruktūros kliūtis. Tai, kad įvairiuose ES prekybos dujomis centruose TTF naudojama kaip referencinė kaina ir pagrindas siekiant apsidrausti nuo rizikos sutartyse dėl dujų, rodo jos svarbą nustatant gamtinių dujų kainą ES. Kaip kraštutine priemone, šiuo skubiu pasiūlymu siekiama spręsti problemas, susijusias su pernelyg didelėmis gamtinių dujų kainomis, suteikiant Komisijai įgaliojimus pasiūlyti Tarybos priemonę, kuria būtų nustatyta didžiausia dinamiška kaina, kuria tam tikromis sąlygomis gali būti sudaromi gamtinių dujų sandoriai TTF neatidėliotinų sandorių rinkose. Kiti Sąjungos prekybos dujomis centrai su pakoreguota TTF momentine kaina susiejami dinamišku kainų intervalu. Siekiant užtikrinti, kad nebūtų neigiamo poveikio, priemonė turėtų sudaryti sąlygas nebiržinei prekybai dujomis, nedaryti poveikio ES dujų tiekimo saugumui ir ES vidaus srautams, nedidinti dujų vartojimo ir nedaryti poveikio energetikos išvestinių finansinių priemonių rinkų stabilumui ir tvarkingam veikimui. 4)Kainų svyravimo mažinimo veiksmai a)Einamosios paros kainų svyravimo valdymo mechanizmas Finansiniame reglamente (II-ojoje finansinių priemonių rinkų direktyvoje, FPRD II) jau reikalaujama, kad reguliuojamos rinkos sukurtų mechanizmus dideliam svyravimui finansų rinkose stabdyti ir užkirsti kelią klaidingiems prekybos modeliams. Vis dėlto atrodo, kad jų aktyvavimo prekybos vietose atvejų skaičius tebėra nedidelis, daugiausia dėl to, kad taikomais mechanizmais siekiama užkirsti kelią klaidingiems pavedimams, o ne greitiems kainų svyravimams, atspindintiems rinkos neapibrėžtumą. Dėl didelių svyravimo pikų dujų ir elektros energijos rinkose energetikos įmonėms sunku toliau dalyvauti tose rinkose ir patenkinti savo apsidraudimo poreikius kartu užtikrinant energijos tiekimo saugumą galutiniams vartotojams. Todėl šiuo pasiūlymu prekybos vietoms nustatomas reikalavimas nustatyti naują laikiną einamosios paros kainų svyravimo valdymo mechanizmą, kuriuo siekiama apriboti didelius elektros energijos ir dujų rinkos išvestinių finansinių priemonių sutarčių kainų pokyčius tą pačią prekybos dieną. Be to, siekiant susikoncentruoti į pačias likvidžiausias sutartis ir išvengti nenumatytų sutrikdymų mažiau likvidžių išvestinių finansinių priemonių rinkose, einamosios paros kainų svyravimo valdymo mechanizmas turėtų būti orientuotas į anksčiausiai vykdytinas energetikos išvestines finansines priemones. Siekiant suteikti prekybos vietoms pakankamai laiko mechanizmui sukurti, tikimasi, kad prekybos vietos įgyvendins preliminarias priemones, kuriomis galima iš esmės pasiekti tą patį tikslą kaip ir einamosios paros kainų svyravimo valdymo mechanizmu.

Šis naujas mechanizmas turėtų papildyti visus prekybos vietų įdiegtus statiškus ar dinamiškus sistemos išjungiklius ir turėtų būti taikomas kartu su jais. Siekiant užtikrinti vienodas naujo kainų svyravimo valdymo mechanizmo įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė įgyvendinimo akte nurodyti tam tikrus techninius jo kalibravimo elementus. Be to, siekiant užtikrinti, kad naujasis mechanizmas būtų gerai pritaikytas prie paveiktų išvestinių finansinių priemonių sutarčių konkrečių ypatybių, prekybos vietos turėtų galėti laisvai taikyti konkrečioms sutartims taikomas svyravimo ribas, laikydamosi teisės aktuose nustatytų reikalavimų. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai (ESMA) bus pavesta, remiantis nacionalinių kompetentingų institucijų reguliariai teikiamomis ataskaitomis, koordinuoti šio mechanizmo taikymą visoje Sąjungoje ir dokumentuoti šio mechanizmo įgyvendinimo skirtumus. b)Su šiuo pasiūlymu susiję ne teisėkūros veiksmai Šiame reglamente siūlomus veiksmus papildo kiti veiksmai, kurių turi imtis ESMA ir ACER, kad sustiprintų energijos rinkas ir padidintų jų skaidrumą. ESMA ir ACER stiprina bendradarbiavimą, kad sustiprintų savo gebėjimus stebėti ir nustatyti galimus manipuliavimo ir piktnaudžiavimo rinka atvejus. ESMA ir nacionalinės kompetentingos institucijos taip pat stiprina savo atitinkamą rinkos stebėsenos ir priežiūros veiklą energetikos išvestinių finansinių priemonių rinkoje. Energetikos įmonėms vis sunkiau efektyviai apsidrausti nuo joms kylančios komercinės rizikos ES energijos rinkose, kurių tarpuskaita centralizuota. Dėl didesnės garantinės įmokos reikalavimų ir sunkumų, su kuriais susiduria tam tikros energetikos įmonės, siekdamos užsitikrinti pakankamą likvidumą, kad galėtų įvykdyti garantinės įmokos reikalavimus, jos gali būti priverstos mažinti apsidraudimo veiklą, todėl joms gali kilti papildoma rizika. Siekdama sušvelninti šias nepalankias sąlygas, Komisija priėmė deleguotąjį aktą, kuriuo būtų leidžiama vykdant įkaito vertės išlaikymo prievolę kaip tinkamą įkaitą tam tikromis sąlygomis naudoti neužtikrintas bankų garantijas ir valstybės garantijas. Šis deleguotasis aktas atitinka spalio 14 d. ESMA pasiūlymą. ESMA taip pat paaiškino, kad į tinkamų nepiniginių įkaitų sąrašą yra įtraukti komerciniai vekseliai ir ES obligacijos. Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis Siūloma iniciatyva nustatomos laikinos, proporcingos ir išskirtinės priemonės. Ja papildomos esamos susijusios ES iniciatyvos ir teisės aktai ir taip užtikrinama, kad piliečių naudai būtų užtikrintas dujų tiekimas ir kad vartotojai būtų apsaugoti nuo didelių tiekimo sutrikimų. Ji logiškai išplaukia iš esamų iniciatyvų, tokių kaip planas „REPowerEU“ ir pasiūlytas vandenilio ir dujų rinkos dekarbonizavimo priemonių rinkinys. Be to, neseniai priimtu Dujų laikymo reglamentu (ES) 2022/1032 reaguojant į Rusijos invaziją į Ukrainą nustatytos laikymo pareigos. Reglamento 2022/1032 6a straipsnyje nustatytos pareigos pripildyti dujų saugyklas pagal iš anksto nustatytas trajektorijas ir tikslus. Siūloma iniciatyva papildo ES teisės aktus dėl vidaus rinkos ir tiekimo saugumo. Rusijai įsiveržus į Ukrainą, ES parengė planą „REPowerEU“, kuriuo siekiama kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2027 m. panaikinti ES priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro. Siekiant šio tikslo plane „REPowerEU“ nustatyta Komisijos ir valstybių narių sukurta ES energijos pirkimo platforma, skirta bendram dujų, SGD ir vandenilio pirkimui organizuoti. Jame paskelbta, kad Komisija parengs bendro pirkimo mechanizmą. Šiuo požiūriu siūloma iniciatyva visiškai atitinka plane „REPowerEU“ nustatytus tikslus. Pasiūlymu sustiprinamas ir papildomas Dujų tiekimo saugumo reglamentas (ES) 2017/1938. Pastarasis jau apima tiekimo iš solidarumo pareigą, taip pat solidariai saugomų vartotojų sąvoką, kuri apima namų ūkius ir tam tikromis aplinkybėmis pagrindines socialines paslaugas ir centralizuotą šilumos tiekimą. Pasiūlymu išplečiamas šios solidarumo pareigos taikymas, kad būtų užtikrintas kritinio dujų kiekio tiekimas dujomis kūrenamoms elektrinėms, ir ji būtų įgyvendinama taikant standartinį mechanizmą, jei nebūtų dvišaliu pagrindu sutartų solidarumo susitarimų. Pasiūlymas taip pat visapusiškai atspindi Poreikio mažinimo reglamento (ES) 2022/1369 tikslą aktyviai mažinti dujų poreikį, kad būtų sušvelninti galimi tiekimo sutrikimai dėl Rusijos invazijos į Ukrainą. Poreikio mažinimas tebėra pagrindinis ramstis mums reaguojant į tiekimo saugumą, o pasiūlymu šis ramstis įtvirtinamas leidžiant valstybėms narėms taupyti nebūtinosioms reikmėms vartojamas dujas ir kartu vis tiek saugoti pažeidžiamus ir kitus saugomus vartotojus. Komisijos pasiūlyme dėl reglamento dėl dujų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir gamtinių dujų vidaus rinkos ir vandenilio vidaus rinkos, priimtame kaip vandenilio ir dujų rinkos dekarbonizavimo priemonių rinkinio dalis, numatytos priemonės, kuriomis siekiama didinti skaidrumą ir galimybę naudotis SGD terminalais ir dujų saugyklomis. Į dabartinį pasiūlymą įtrauktos tos pačios nuostatos su trumpesniais jų įgyvendinimo terminais, todėl jis visiškai atitinka Dujų reglamentą. Be to, jis atitinka ir neseniai priimto Dujų laikymo reglamento (ES) 2022/1032, kuriuo reaguojant į Rusijos invaziją į Ukrainą nustatytos laikymo pareigos, reikalavimus. 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 715/2009 dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų, panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1775/2005, 1 priedo 2.2.5 punkte pateiktos nuostatos dėl ilgalaikių pajėgumų mechanizmo „naudokis arba prarask“. Šios nuostatos priimtos siekiant neleisti rinkos dalyviams blokuoti transportavimo pajėgumų tuo metu, kai jie negali arba neplanuoja jų panaudoti. Dėl krizinės situacijos dabartiniu pasiūlymu sumažinama administracinė našta ir numatoma faktiškai taikyti šias nuostatas. Visų pirma šiuo pasiūlymu pajėgumų nenaudojimo laikas sutrumpinamas nuo šešių mėnesių iki vieno mėnesio. Todėl pasiūlymas dera su vidaus rinkos taisyklėmis siekiant užkirsti kelią neefektyviam dujų tinklų naudojimui. Nuostatos, kuriomis ACER sudaromos sąlygos skelbti SGD lyginamąjį indeksą, yra grindžiamos esamomis ACER užduotimis pagal REMIT teisinę sistemą ir jas papildo. Be skubios intervencijos elektros energijos rinkoje, skirtos didelėms kainoms mažinti, Komisija ilgesniam laikotarpiui pagerins elektros energijos rinkos struktūrą. Pagrindinis šios elektros energijos rinkos modelio reformos tikslas bus vartotojams suteikti įperkamų neiškastinės energijos technologijų naudą, kartu išsaugant bendros rinka grindžiamos elektros energijos sistemos naudą. Šios reformos tikslas – užtikrinti, kad nė vienas energijos nešiklis negalėtų sutrikdyti rinkos, kaip šiuo metu daro gamtinės dujos, kartu atsižvelgiant į esmines transformacijas, kurių reikia dekarbonizuotam ir iš esmės elektrifikuotam žemynui. Komisija įsipareigojo iki 2022 m. pabaigos pateikti pagrindinius reformos elementus. Tai bus pagrindas konsultuotis su ministrais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais dėl Komisijos pateiktų idėjų. Šiuo metu tikimasi, kad po šio proceso Komisija pateiks pasiūlymą 2023 m. Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Europos žaliasis kursas Pasiūlymas, kuriuo siekiama iš esmės padidinti tiekimo saugumą ir spręsti didelių ir svyruojančių energijos kainų problemą, taip pat atitinka ilgalaikį žaliojo kurso tikslą, nes pastangos mažinti poreikį paspartins energijos vartojimo efektyvumo priemonių naudojimą ir struktūrinius pokyčius.

Vidaus rinkos politika Pasiūlymas yra suderinamas su energijos vidaus rinkos taisyklėmis, įskaitant ES konkurencijos taisykles. Veikiančios tarpvalstybinės energijos rinkos yra labai svarbios siekiant užtikrinti tiekimo saugumą esant tiekimo trūkumui. Konkurencijos politika Kalbant apie paklausos telkimo ir bendro pirkimo taisykles, labiau koordinuojamo bendro dujų pirkimo būdų nustatymas taip pat atitinka Žaliojo kurso komunikate ir plane „RepowerEU“ nurodytą priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planą. Į Energijos pirkimo platformos taikymo sritį taip pat įtrauktas vandenilis iš atsinaujinančiųjų išteklių. Nuostatomis, kuriomis ACER suteikiama galimybė nustatyti SGD lyginamąjį indeksą, prisidedama prie rinkos skaidrumo ir netiesiogiai mažinamos didmeninės dujų kainos, todėl jos atitinka ES konkurencijos politiką. Paklausos telkimo ir bendro pirkimo taisyklės gali būti taikomos laikantis ES konkurencijos taisyklių, pagal kurias tam tikromis sąlygomis konkuruojančioms įmonėms leidžiama vykdyti bendrą pirkimą ir kurios taikomos atsižvelgiant į vyraujančias rinkos aplinkybes. Kad būtų sumažinta konkurencijos problemų rizika, paslaugų teikėjas negali priklausyti vertikaliai integruotai įmonei, užsiimančiai gamtinių dujų gavyba, tiekimu arba vartojimu Sąjungoje arba Energijos bendrijos susitariančiosiose šalyse. Didelio tiekimo sutrikimo arba tiekimo trūkumo atveju tikėtina, kad didmeniniu lygmeniu veikiančių gamtinių dujų įmonių bendras pirkimas bus suderinamas su ES konkurencijos taisyklėmis, jei toks bendradarbiavimas krizės atveju yra: i) būtinas siekiant išspręsti didelio tiekimo sutrikimo ar trūkumo problemą; ii) laikino pobūdžio; iii) proporcingas siekiamam tikslui. Apskritai, mažiau tikėtina, kad vertinant bendrą pirkimą kiltų konkurencijos problemų, jei dalyvaujančios įmonės neturi įtakos pirkimo ir pardavimo rinkose. Vis dėlto dabartinėmis išskirtinėmis rinkos sąlygomis Europos dujų įmonės ir dujas vartojančios įmonės susiduria su dideliais tiekimo suvaržymais, kurie suteikia labai didelę derybinę galią tiekiančiosioms šalims. Pirkimo konsorciumas, kurio tikslas – padidinti dujų pirkėjų derybinę galią, turėtų būti nediskriminacinėmis sąlygomis prieinamas bet kuriam to norinčiam rinkos dalyviui ir suburti dalyvius, veikiančius labai įvairiose nesusijusiose produktų ir geografinėse rinkose, kad tam tikro konkurentų rato atstovavimas, net jei jų rinkos dalis tam tikroje galutinės grandies ar susijusioje rinkoje būtų didelė, būtų ribotas, palyginti su visais dalyviais. Pirkimo konsorciumas turėtų būti sukurtas taip, kad nekiltų konkurencijos iškraipymo rizikos vartotojų ar susijusiose rinkose, kuriose dalyviai gali konkuruoti. Pagal Sąjungos konkurencijos teisę lyginant galimą bendradarbiavimo dujų pirkimo srityje schemų riziką ir naudą, į įmonių, kurios naudojasi paslaugų teikėjo paslaugomis, dalyvavimą paslaugų teikėjo paklausos telkimo mechanizme bus atsižvelgiama kaip į teigiamą veiksnį, jeigu toks dalyvavimas padeda siekti didesnio efektyvumo ir taip pagal bendrą pusiausvyros tyrimą svariai prisideda prie konkurencijai kylančios rizikos atsvėrimo. Bus ypač svarbu užtikrinti, kad skaidrumas tarp atskirų dalyvaujančių įmonių ir paslaugų teikėjo, Komisijos ir nacionalinių kompetentingų institucijų, kuris būtinas, kad paklausos telkimo mechanizmas galėtų veikti, nevirstų didesniu kiekių, tiekimo tvarkaraščių ar realizuotų kainų skaidrumu atskiroms dalyvaujančioms įmonėms arba net tam tikram sektoriui ar subsektoriui, kuris galėtų sudaryti galutinės grandies ar susijusią rinką, kurioje ir toliau turėtų veikti konkurencija. Nors Komisijos pateiktose Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnio taikymo horizontaliesiems bendradarbiavimo susitarimams gairėse teigiama, kad bendra rinkos dalis, neviršijanti 15 % pirkimo ir pardavimo rinkoje (-ose), rodo menką įtaką rinkoje, bendra rinkos dalis, viršijanti tą ribą vienoje ar abiejose rinkose, savaime dar nereiškia, kad bendro pirkimo susitarimu tikriausiai daromas ribojamasis poveikis konkurencijai. Bendro pirkimo susitarimo, kuriam ta apsaugos taisyklė netaikoma, poveikis rinkai turi būti vertinamas atsižvelgiant į tokius veiksnius, kaip galima kompensuojamoji stiprių tiekėjų galia ir būtinos valdymo ir keitimosi informacija priemonės, kad būtų užtikrinta nuolatinė konkurencija galutinės grandies rinkose dabartinėmis išskirtinėmis rinkos aplinkybėmis. Komisija yra pasirengusi padėti įmonėms sukurti tokį konsorciumą ir pagal Reglamento Nr. 1/2003 10 straipsnį greitai priimti sprendimą dėl SESV 101 ir (arba) 102 straipsnių netaikymo, jei bus laikomasi nustatytų apsaugos priemonių. Be to, Komisija yra pasirengusi pateikti neoficialių gairių, jei bet kurio kito konsorciumo dalyvaujančioms įmonėms kiltų neaiškumų vertinant vieną ar daugiau bendro pirkimo susitarimo elementų pagal ES konkurencijos taisykles. Bendro dujų pirkimo dalyviams gali reikėti finansinių garantijų, jei kuri nors įmonė galiausiai taptų nepajėgi sumokėti už sutartinį galutinį kiekį. Gamtinių dujų įmonėms arba dujas vartojančioms įmonėms valstybės narės arba kiti suinteresuotieji subjektai gali teikti finansinę paramą, įskaitant garantijas. Teisės akto pasiūlyme minima ši galimybė teikti finansinę pagalbą įmonėms, dalyvaujančioms bendrame pirkime. Pasiūlyme pabrėžiama, kad tokia parama atitinkamais atvejais turi atitikti valstybės pagalbos taisykles. Labiau koordinuojamo bendro dujų pirkimo būdų nustatymas taip pat atitinka Žaliojo kurso komunikate ir plane „RepowerEU“ nurodytą priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planą. Į Energijos pirkimo platformos taikymo sritį taip pat įtrauktas vandenilis iš atsinaujinančiųjų išteklių. Nuostatomis, kuriomis ACER suteikiama galimybė nustatyti SGD lyginamąjį indeksą, prisidedama prie rinkos skaidrumo ir netiesiogiai mažinamos didmeninės dujų kainos, todėl jos atitinka ES konkurencijos politiką. TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI Teisinis pagrindas Šios priemonės teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 122 straipsnio 1 dalis. Šis straipsnis gali būti taikomas tik didelių sunkumų atvejais ir turi būti taikomas vadovaujantis solidarumu. Dabartinis dujų tiekimo iš Rusijos Federacijos stygius yra didelis energetikos produkto tiekimo sunkumas, kaip apibrėžta 122 straipsnyje. ES vadovai ir Komisija pripažino būtinybę skubiai imtis papildomų priemonių, kad veiksmai laikinai būtų labiau koordinuojami ir taip būtų geriau pasirengta galimiems tolesniems dujų tiekimo sutrikimams per ateinančias dvi žiemas.

Dabartinė dujų tiekimo saugumo reguliavimo sistema, visų pirma Dujų tiekimo saugumo reglamentas (ES) 2017/1938, buvo sukurta siekiant reaguoti į trumpalaikius tiekimo sutrikimus, o ne ilgą laiką mūsų pagrindinio tiekėjo nutrauktą tiekimą. Todėl reikia papildomų laikinų ekstremaliosios padėties valdymo priemonių dujų tiekimo saugumui užtikrinti, be kita ko, siekiant užkirsti kelią netinkamiems tarpvalstybiniams apribojimams ir tam, kad užsitęsęs dujų tiekimo sutrikimas turėtų didelį šalutinį poveikį, kenkiantį elektros energijos sistemos adekvatumui. Taip pat ir saugomų vartotojų sąvoka buvo sukurta trumpam stygiaus laikotarpiui, o ilgalaikio sutrikimo atveju valstybės narės turėtų turėti galimybę leisti saugomiems vartotojams taip pat prisidėti prie poreikio mažinimo mažinant nebūtiną vartojimą. Dujų tiekimo saugumo reglamente (ES) 2017/1938 nustatytos solidarumo nuostatos turėtų būti papildytos dvišaliais solidarumo susitarimais, kuriuose būtų išdėstyti teisiniai, techniniai ir finansiniai solidarumo aspektai. Ši solidarumo pareiga neveikia, nes nėra susitarimų, todėl reikia papildyti esamas nuostatas įtraukiant standartinį solidarumo mechanizmą, jei dvišalių susitarimų nėra. Siūlomos priemonės leidžia įmonėms visose valstybėse narėse koordinuotai pasirengti galimam tolesniam tiekiamų dujų stygiui ir efektyviau naudoti dujų infrastruktūrą. Numatoma, kad žiemos laikotarpiu dauguma Europos dujų saugyklų dujų galėtų būti suvartotos. Nesant tiekimo iš Rusijos Federacijos, valstybėms narėms galėtų būti sunku pripildyti saugyklas iki būtino lygio. Dėl tokios padėties reikia koordinuoti dujų pirkimą ir sukurti bendro pirkimo procesą, kuris leistų praktiškai vykdyti bendrą pirkimą. Bendras pirkimas padeda užtikrinti lygesnes galimybes įmonėms visose valstybėse narėse naudotis naujais ar papildomais dujų šaltiniais skubiais atvejais, kai reikia solidarumo. Vadovaujantis solidarumu, tai galėtų sumažinti neigiamą rungimosi tarpusavyje siūlant didesnes kainas poveikį, dėl kurio didėja kainos, taip pat padėti mažesnėms įmonėms pasinaudoti pirkimo sąlygomis, palankesnėmis dėl sutelktos paklausos. Bendras pirkimas galėtų padėti valstybėms narėms sumažinti dujų saugyklų pripildymo iššūkius, kylančius dėl mažėjančio dujų tiekimo iš Rusijos Federacijos. Pavyzdžiui, tai galėtų padėti koordinuoti dujų pirkimą, kartu išlaikant tvaraus dydžio kainas. Tai taip pat galėtų sudaryti sąlygas Ad hoc valdančiajai tarybai koordinuoti bendrą pripildymo ir laikymo valdymą rengiantis kitam pripildymo sezonui. Taigi bendras pirkimas galėtų padidinti ES solidarumą perkant ir skirstant dujas. Vadovaujantis solidarumu, bendras pirkimas visų pirma galėtų praversti įmonėms, kurios dujas pirko tik arba daugiausia iš Rusijos tiekėjų. Skubos situacija visiškai pateisina SESV 122 straipsnio taikymą, kad, sudarant sutartis dėl esamų subjektų teikiamų būtinų paslaugų, subjektas būtų kuo greičiau įsteigtas. Bendro dujų pirkimo sėkmė priklausys nuo turimų SGD terminalų ir dujotiekio pajėgumų. Tai dar svarbiau dabartinėmis aplinkybėmis, kai dėl vamzdynų ir terminalų perkrovos atsiranda dujų tiekimo ir, be kita ko, saugyklų pripildymo kliūčių. Taikant skaidrumo taisykles ir parduodant nepanaudotus SGD terminalų pajėgumus ir nepanaudotus dujotiekio pajėgumus galima kuo labiau padidinti turimus dujų infrastruktūros pajėgumus. Atviras, efektyvesnis ir nediskriminacinis infrastruktūros naudojimas leidžia didinti tarpvalstybinius ir vidinius dujų srautus ir yra būtina sąlyga, kad SGD pasiektų vartotojus visoje ES. Tam užtikrinti šiuo metu galiojančių taisyklių nepakanka. Būtina kuo greičiau nustatyti ir taikyti taisykles, kuriomis būtų sudarytos sąlygos naudoti SGD terminalų ir dujotiekio pajėgumus. SGD kainos įvertis turėtų būti skelbiamas kasdien, pradedant ne vėliau kaip per dvi savaites nuo šio reglamento įsigaliojimo, užtikrinant, kad nuo 2022–2023 m. žiemos sezonų rinkos dalyviai galėtų gauti objektyvias referencines kainas. Šis kainos įvertis ne vėliau kaip 2023 m. kovo 1 d. turėtų būti papildytas SGD lyginamuoju indeksu. Nors tokios priemonės nuolatinis nustatymas turėtų būti vėliau įtrauktas į REMIT teisinę sistemą jos išsamesnės peržiūros metu, dėl tebesitęsiančios krizės būtina jau dabar laikinai, kol tokia peržiūrėta REMIT teisinė sistema galės būti patvirtinta, imtis skubių veiksmų reaguojant į šiuo metu susiklosčiusią situaciją, kai kyla didelių sunkumų dėl tiekimo ir į Sąjungą tiekiamų SGD kainodaros. Šiuo atžvilgiu pasiūlymas dėl SGD lyginamojo indekso taip pat turėtų būti laikomas laikinu, kaip perėjimas prie pastovesnių priemonių, kurios turi būti pasiūlytos pagal įprastą teisėkūros procedūrą. Todėl yra pagrįsta siūlomą priemonę grįsti SESV 122 straipsnio 1 dalimi. Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju) Planuojamos šios iniciatyvos priemonės visiškai atitinka subsidiarumo principą. Dėl Rusijos Federacijos vykdomo tolesnio tiekiamų dujų kiekių mažinimo masto ir didelio poveikio veiksmų reikia imtis ES lygmeniu. Kad būtų kuo labiau sumažinta galimų didelių sutrikimų rizika per šią ir ateinančią žiemą ir kai valstybės narės ir jų įmonės turės ieškoti Rusijos tiekiamų dujų pakaitalų, būtinas koordinuotas požiūris vykdant regioninį ir platesnį bendrą pirkimą ir efektyviau naudojant SGD terminalus, dujų saugyklas ir dujotiekį. Tai galima efektyviai reglamentuoti ES, o ne nacionaliniu lygmeniu. ES lygmeniu taip pat reikalingas koordinuotas požiūris į tiekimo saugumo priemones, įskaitant poreikio mažinimo priemones. Toks koordinavimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti, kad valstybės narės turėtų galimybę efektyviai ir laiku reaguoti į prašymus dujas tiekti iš solidarumo. Nors valstybės narės ir toliau galės sudaryti dvišalius solidarumo susitarimus, kol jie bus sudaryti, bus taikomos standartinės taisyklės, pagal kurias pasinaudoti solidarumu galės visos ES valstybės narės. Galiausiai taip bus užtikrinta, kad dvišaliam solidarumui netrukdytų valstybių narių administracinių ir finansinių susitarimų trūkumas, kartu suteikiant valstybėms narėms galimybę standartines taisykles papildyti suderėtomis sąlygomis. Atsižvelgiant į precedento neturintį dujų tiekimo krizės pobūdį ir jos tarpvalstybinį poveikį, taip pat į ES energijos vidaus rinkos integracijos lygį, veiksmų reikia imtis Sąjungos lygmeniu, nes valstybės narės vienos negali veiksmingai ir koordinuotai pašalinti didelių ekonominių sunkumų, atsirandančių dėl kainų šuolių ar didelių tiekimo sutrikimų, rizikos. Šiuo pasiūlymu išplečiant solidarumo apsaugą ir nustatant standartines solidarumo taisykles, kartu suteikiant valstybėms narėms galimybę savarankiškai pasirinkti veiksmingiausias priemones tokioms pareigoms vykdyti ir dvišaliu pagrindu susitarti dėl solidarumo priemonių, yra nustatomas galutinis rezultatas, kurį reikia pasiekti. Nuostatomis, susijusiomis su poreikio mažinimu, neviršijama to, kas būtina tiekimo saugumui užtikrinti, paliekant valstybių narių valdžios institucijoms galimybę nuspręsti dėl dujų taupymo saugomiems vartotojams mažinant nebūtiną vartojimą, jei tai nedaro poveikio pažeidžiamiems vartotojams. Verta pabrėžti, kad dabartiniame pasiūlyme numatyta, jog dujų tiekimo sutarčių, sudarytų vykdant bendrą pirkimą, šalimis liks privačios įmonės. Nei Sąjunga, nei Komisija nesudarys dujų tiekimo sutarčių kaip viena iš šalių. Kadangi šių tikslų dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Taip pat neįmanoma ES masto SGD sandorių lyginamojo indekso nustatyti valstybių narių lygmeniu, tačiau to būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu. Ankstesnė patirtis su TTF lyginamuoju indeksu, susijusiu su prekybos dujomis centru vienoje valstybėje narėje, rodo, kad decentralizuotų lyginamųjų indeksų sistema rinkos dalyviams gali suteikti neišsamią informaciją ir lemti didesnes kainas. Proporcingumo principas Iniciatyva atitinka proporcingumo principą. Politikos priemonės yra proporcingos nustatytų problemų mastui ir pobūdžiui ir yra proporcingos siekiant nustatytų tikslų. Atsižvelgiant į precedento neturinčią geopolitinę padėtį ir didelę grėsmę piliečiams ir ES ekonomikai, akivaizdi būtinybė imtis koordinuotų veiksmų. Pasiūlyme nustatytomis priemonėmis neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, ir jos yra proporcingos tiems tikslams. Visų pirma jos, kiek įmanoma, grindžiamos esamais metodais, pavyzdžiui, esama dujų vidaus rinkos tvarka.

Konkrečiau, dabartiniame pasiūlyme numatyta, kad paklausos telkimas ir bendras dujų pirkimas vyksta savanoriškai, išskyrus tik ribotą išimtį dėl privalomo dalyvavimo telkiant paklausą dujų saugykloms pripildyti. Dujų tiekimo sutarčių, sudarytų vykdant bendrą pirkimą, šalimis liks privačios įmonės. Gamtinėms dujoms, tiekiamoms per Rusijos Federacijos įleidimo taškus, dalyvauti mechanizme neleidžiama, nes jų įtraukimas prieštarautų siūlomo reglamento, kuriuo siekiama užtikrinti alternatyvius Rusijos tiekiamoms dujoms šaltinius, tikslui. Be to, bendrame pirkime ir bendrą pirkimą organizuojančio paslaugų teikėjo veikloje neleidžiama dalyvauti Rusijos vyriausybės kontroliuojamoms įmonėms ar bet kuriam Rusijos fiziniam ar juridiniam asmeniui, arba įmonėms, kurios kontroliuojamos kito fizinio ar juridinio asmens, kuriems taikomos Sąjungos pagal SESV 215 straipsnį nustatytos sankcijos. Priemonės, kurių valstybės narės galės imtis, kad sumažintų nebūtiną saugomų vartotojų vartojimą, turėtų būti būtinos ir proporcingos, visų pirma tais atvejais, kai paskelbiama krizė pagal Reglamento (ES) 2017/1938 11 straipsnio 1 dalį ir 12 straipsnį arba Sąjungos masto pavojus pagal Reglamentą (ES) 2022/1369. Nepaisant nebūtino vartojimo mažinimo priemonių taikymo, saugomi vartotojai ir toliau bus saugomi nuo atjungimo. Be to, tokiomis priemonėmis negali būti ribojama pažeidžiamų vartotojų, kurių dabartinis vartojimas turėtų būti laikomas būtinu, apsauga. Solidarumo pareigos taikymas ypatingos svarbos dujomis kūrenamoms elektrinėms reiškia, kad rinkos operatoriams bus taikomi apribojimai, kurie yra būtini siekiant užtikrinti dujų tiekimo saugumą, kai dujų tiekimas yra sumažėjęs, o poreikis žiemos sezonu padidėjęs. Jie yra grindžiami jau taikomomis priemonėmis, nustatytomis atitinkamai Reglamente (ES) 2022/1369 ir Reglamente (ES) 2017/1938, ir padeda padidinti jų veiksmingumą dabartinėmis aplinkybėmis. Rinkos operatorių pareiga ACER teikti informaciją apie SGD sandorius yra būtina ir proporcinga, kad būtų pasiektas tikslas sudaryti sąlygas ACER nustatyti SGD lyginamąjį indeksą; ji suderinta su esamomis rinkos operatorių pareigomis pagal REMIT, o ACER užtikrins neskelbtinos verslo informacijos konfidencialumą. Einamosios paros kainų svyravimo ribojimo priemone prekybos vietoms ir prekiautojams nustatomi reikalavimai, kurie būtini siekiant sudaryti sąlygas energetikos įmonėms toliau dalyvauti dujų ir elektros energijos rinkose ir patenkinti savo apsidraudimo poreikius, kartu padedant užtikrinti energijos tiekimo galutiniams vartotojams saugumą. Priemonės pasirinkimas Atsižvelgdama į energetikos krizės mastą ir jos socialinio, ekonominio ir finansinio poveikio dydį, Komisija mano, kad yra tinkama priimti bendro pobūdžio reglamentą, kuris būtų taikomas tiesiogiai ir nedelsiant. Taip būtų sukurtas greitas ir vienodas visą Sąjungą apimantis bendradarbiavimo mechanizmas. EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Kadangi pasiūlymas politiškai opus ir rengiamas skubos tvarka, kad Taryba galėtų jį priimti laiku, konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis negalėjo būti surengtos. Pagrindinės teisės Neigiamo poveikio pagrindinėms teisėms nebuvo nustatyta. Šioje iniciatyvoje siūlomos priemonės neturės poveikio vartotojų, Reglamente (ES) 2017/1938 priskiriamų saugomų vartotojų kategorijai, įskaitant visus namų ūkio vartotojus, teisėms. Vartojimo mažinimo priemonės taikomos tik nebūtinosioms reikmėms ir dėl jų nebus atjungiami namų ūkio vartotojai ir nebus sumažinta pažeidžiamiausių vartotojų apsauga. Draudimas dalyvauti vykdant bendrą pirkimą įmonėms iš valstybių, kurioms taikomos ES sankcijos, bus taikomas tik tol, kol bus taikomos tokios sankcijos. Ši iniciatyva padės mažinti riziką, kurią kelia dujų stygius ir kuri kitu atveju turėtų didelį poveikį ekonomikai ir visuomenei. Rinkos operatorių pareiga ACER teikti informaciją apie SGD sandorius yra būtina ir proporcinga, kad būtų pasiektas tikslas sudaryti sąlygas ACER nustatyti SGD lyginamąjį indeksą; ji suderinta su esamomis rinkos operatorių pareigomis pagal REMIT, o ACER užtikrins neskelbtinos verslo informacijos konfidencialumą. POVEIKIS BIUDŽETUI Poveikis biudžetui apsiriboja poreikiu pagal paslaugų sutartis ar kitas iniciatyvas, kurias tiesiogiai valdo Komisija, finansuoti paslaugų teikėjo, kuris vykdys paklausos telkimą bendram pirkimui, mechanizmo sukūrimą. Tačiau nei Komisija, nei paslaugų teikėjas, vykdantis bendrą pirkimą, dalyvaujančių įmonių vardu dujų nepirks. Pirkimo sutartis su tiekėjais, pasirinktais taikant pirkimo mechanizmą, sudarys pačios įmonės. Daugiau informacijos pateikiama finansinėje pažymoje. Su šiuo pasiūlymu susijęs poveikis ES biudžetui taip pat yra Europos Komisijos Energetikos generalinio direktorato (GD) ir ACER žmogiškieji ištekliai ir kitos administracinės išlaidos. Pasiūlyme nustatoma sustiprinta dujų tiekimo saugumo struktūra, numatant naujus įpareigojimus valstybėms narėms ir atitinkamai sustiprinant Energetikos GD vaidmenį įvairiose srityse: ·bendras reglamento valdymas ir įgyvendinimas (3 etato ekvivalentai), ·pasiūlymo dėl Tarybos priemonės, kurioje numatytas dujų pajėgumų paskirstymo valstybėms narėms, kuriose buvo paskelbta regioninio ar Sąjungos masto ekstremalioji situacija, mechanizmas, parengimas ir įgyvendinimas; pasiūlymo valdymas ir įgyvendinimas, įskaitant krizių valdymo grupės dalyvavimą (2 etato ekvivalentai),

·darbas siekiant parengti konkurencijos teisę atitinkantį dujų pirkimo konsorciumo įgyvendinimą, o tam reikės diskusijų su pramonės atstovais (2 etato ekvivalentai), ·valstybių narių prašymų dėl leidimų, susijusių su didesniu kritiniu dujų kiekiu, vertinimas (1 etato ekvivalentas), ·tolesni veiksmai, susiję su prašymais tiekti dujas iš solidarumo; solidarumo susitarimų įgyvendinimo palengvinimas (1 etato ekvivalentas), ·administracinė parama (1 etato ekvivalentas), ·pasiūlyme taip pat nustatomos naujos ACER užduotys rinkti SGD sandorių duomenis siekiant nustatyti SGD lyginamąjį indeksą (5 etato ekvivalentai). KITI ELEMENTAI Netaikoma. 2022/0339 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl solidarumo didinimo geriau koordinuojant dujų pirkimą bei tarpvalstybinius dujų mainus ir nustatant patikimus lyginamuosius kainų indeksus EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 122 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: 1)prieš Ukrainą nukreipta Rusijos Federacijos ginkluota agresija ir beprecedentis jos tiekiamų gamtinių dujų tiekimo valstybėms narėms sumažinimas kelia grėsmę Sąjungos ir jos valstybių narių energijos tiekimo saugumui. Tai, kad Rusijos Federacija naudoja dujas kaip ginklą ir manipuliuoja rinkomis tyčia trikdydama dujų srautus, lėmė staigų energijos kainų pakilimą Sąjungoje ir ne tik sukėlė pavojų Sąjungos ekonomikai, bet ir smarkiai pakirto energijos tiekimo saugumą; 2)tam būtinas tvirtas ir koordinuotas Sąjungos atsakas, kuriuo būtų siekiama apsaugoti Sąjungos gyventojus ir ekonomiką nuo milžiniškų rinkos kainų, kuriomis manipuliuojama, ir užtikrinti dujų tiekimą visiems vartotojams, kuriems to reikia, tarpvalstybiniu mastu, taip pat ir trūkstant dujų. Siekiant sumažinti priklausomybę nuo gamtinių dujų tiekimo iš Rusijos Federacijos ir sumažinti milžiniškas kainas, būtina geriau koordinuoti dujų pirkimą iš išorės tiekėjų; 3)vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 122 straipsnio 1 dalimi, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, gali, vadovaudamasi valstybių narių solidarumu, priimti sprendimą dėl ekonominę padėtį atitinkančių priemonių, ypač jei didelių sunkumų kyla dėl tam tikrų produktų tiekimo, visų pirma energetikos srityje. Tokius didelius sunkumus kelia didelė rizika, kad Rusija visiškai nustos tiekti dujas ir energijos kainos ekstremaliai išaugs, todėl bus pakenkta Sąjungos ekonomikai; 4)komunikate „REPowerEU“ Komisija paskelbė kartu su valstybėmis narėmis kurianti ES energijos pirkimo platformą, skirtą bendram dujų, suskystintų gamtinių dujų (SGD) ir vandenilio pirkimui. Šį pranešimą 2022 m. gegužės 30 ir 31 d. patvirtino Europos Vadovų Taryba. Be to, kaip plano „REPowerEU“ dalį Komisija pristatė ES išorės bendradarbiavimo energetikos srityje strategiją, kuria paaiškinama, kaip ES remia pasaulinę, švarią ir teisingą energetikos pertvarką įperkamesnei energijai bei saugesnei ir tvaresnei energetikai užtikrinti, be kita ko, diversifikuodama ES energijos tiekimo sistemą, pirmiausia derėdamasi dėl politinių įsipareigojimų su dabartiniais ar naujais dujų tiekėjais, kad padidintų į Europą tiekiamų dujų kiekį; 5)ES energijos pirkimo platformai gali tekti centrinis vaidmuo užmezgant abipusiškai naudingas partnerystes, kurios, pasitelkus visą kolektyvinę Sąjungos įtaką, didins tiekimo saugumą ir mažins dujų, įsigytų iš trečiųjų valstybių, importo kainas. Šiam tikslui labai svarbus aktyvesnis tarptautinis kreipimasis tiek į dujų tiekėjus (tiek dujotiekiais tiekiamų dujų, tiek SGD), tiek į būsimus žaliojo vandenilio tiekėjus. Visų pirma, kolektyvinę Sąjungos įtaką veiksmingai sustiprintų didesnis valstybių narių veiklos koordinavimas bendraujant su trečiosiomis valstybėmis per ES energijos pirkimo platformą;

6)jei didelių sunkumų užtikrinant tiekimo saugumą bus ir toliau, bendras pirkimas turėtų užtikrinti vienodesnę įvairių valstybių narių ir Energijos bendrijos susitariančiųjų šalių įmonių prieigą prie naujų ar papildomų dujų šaltinių ir taip galutinių vartotojų naudai padėti užtikrinti perkantiesiems dujas per paslaugų teikėją žemesnes kainas už tas, kurias jiems tektų mokėti kitu atveju; 7)vykdant bendrą pirkimą galėtų būti taikomas palankesnis režimas arba remiamas dujų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kaip antai biometano ir vandenilio, tiekimas, jei tokias dujas būtų galima saugiai įleisti į dujų sistemą, ir dujų, kurios kitu atveju būtų išleistos arba sudegintos fakelais, tiekimas. Kadangi jokiose atitinkamose jurisdikcijose oficialių teisinių reikalavimų nėra, pagal šį reglamentą sutartis sudarančios įmonės raginamos visoje tiekimo į Europos Sąjungą grandinėje išmetamą metano kiekį matuoti, pranešti ir tikrinti pagal JT Naftos ir dujų sektorių partnerystės dėl metano 2.0 standartą; 8)pagal šį reglamentą bendrą pirkimą sudaro dviejų etapų procesas. Pirmuoju etapu Sąjungoje ar Energijos bendrijos susitariančiosiose šalyse įsisteigusios gamtinių dujų įmonės arba dujas vartojančios įmonės per paslaugų teikėją, su kuriuo Komisija yra sudariusi sutartį, telkia savo dujų paklausą. Taip dujų tiekėjai galėtų teikti pasiūlymus dėl didelių sutelktų kiekių, o ne daug smulkių pasiūlymų pavieniams pirkėjams. Antruoju etapu Sąjungoje ar Energijos bendrijos susitariančiosiose šalyse įsisteigusios gamtinių dujų įmonės arba dujas vartojančios įmonės gali pavieniui arba koordinuotai su kitomis sudaryti dujų pirkimo sutartis su gamtinių dujų įmonėmis arba gamintojais, kurie gali patenkinti sutelktą paklausą; 9)jei didelių sunkumų užtikrinant tiekimo saugumą bus ir toliau, bendras pirkimas turėtų užtikrinti vienodesnę įvairių valstybių narių įmonių prieigą prie naujų ar papildomų dujų šaltinių ir taip galutinių vartotojų naudai padėti užtikrinti perkantiesiems dujas per paslaugų teikėją žemesnes kainas už tas, kurias jiems tektų mokėti kitu atveju. Galimybė labai ribotu būdu pasinaudoti bendru dujų pirkimu balansavimo tikslu pirmą kartą paminėta jau Komisijos pasiūlyme dėl reglamento dėl dujų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir gamtinių dujų vidaus rinkos ir vandenilio vidaus rinkos. Tačiau pasiūlymas parengtas dar iki Rusijos Federacijos karinės agresijos prieš Ukrainą; be to, pasiūlyme, skirtame labai konkretiems perdavimo sistemos operatorių poreikiams, susijusiems su balansavimo energija, išsami koncepcija nepateikta. Reikalingas neatidėliotinas, kur kas visapusiškesnis sprendimas trūkstamos koordinuoto dujų pirkimo struktūros problemai spręsti, todėl dera pasiūlyti laikiną spartesnį sprendimą; 10)taigi bendras pirkimas galėtų padidinti Sąjungos solidarumą perkant ir skirstant dujas. Solidarumo sumetimais, siekiant gauti pasiūlymų dėl sutelktos paklausos, bendras pirkimas turėtų būti ypač naudingas toms įmonėms, kurios anksčiau pirko dujas tik arba daugiausia iš Rusijos tiekėjų, nes padės joms gauti išteklių iš alternatyvių gamtinių dujų tiekėjų palankiomis sąlygomis; 11)paslaugų teikėjo organizuojamas pasiūlymų dėl sutelktos dujų paklausos teikimas turėtų padėti pripildyti dujų saugyklas dabartinės ekstremaliosios situacijos sąlygomis, jei dujų atsargos daugumoje Europos dujų saugyklų po ateinančios žiemos išsektų. Be to, tai padėtų pirkti dujas labiau koordinuotai laikantis solidarumo; 12)dabartinis pasiūlymas yra grindžiamas SESV 122 straipsniu atsižvelgiant į neatidėliotiną poreikį skubiai sukurti laikiną bendro pirkimo mechanizmą. Tai leistų greitai įsteigti paslaugų teikėją, kuris sudarytų sąlygas telkti paklausą. Paslaugų teikėjas, su kuriuo Komisija sudarys sutartį, turėtų tik kelias pagrindines funkcijas, o jo organizuojamas procesas apimtų tik privalomus elementus, susijusius su dalyvavimu telkiant paklausą, bet dar neapimtų privalomo sutartinių sąlygų koordinavimo ar prievolės teikti įpareigojančius pasiūlymus pirkti dujas naudojantis jo paslaugomis; 13)gamtinių dujų įmonės arba dujas vartojančios įmonės neturėtų būti įpareigotos pirkti dujų per paslaugų teikėją, sudarydamos dujų tiekimo sutartis ar susitarimo memorandumus su dujų tiekėjais ar gamintojais, kurie tenkina sutelktą paklausą. Tačiau gamtinių dujų įmonės arba dujas vartojančios įmonės yra primygtinai raginamos išsinagrinėti bendradarbiavimo būdus, atitinkančius konkurencijos teisę, ir pasinaudoti paslaugų teikėjo paslaugomis, kad bendras pirkimas joms būtų optimaliai naudingas. Todėl būtų galima sukurti paslaugų teikėjo ir dalyvaujančių įmonių bendradarbiavimo mechanizmą nustatant pagrindines sąlygas, kuriomis dalyvaujančios įmonės prisiimtų įsipareigojimą pirkti dujų kiekį, atitinkantį sutelktą paklausą; 14)Komisijai ir valstybėms narėms svarbu aiškiai įsivaizduoti numatomas ir sudarytas dujų tiekimo sutartis visoje Sąjungoje, kad galėtų įvertinti, ar yra pasiekti tiekimo saugumo ir energetinio solidarumo tikslai. Tad įmonės turėtų informuoti Komisiją apie planus įsigyti didelius dujų kiekius, viršijančius 5 TWh. Tada Komisija turėtų paskelbti rekomendacijas atitinkamoms valstybėms narėms, kuriose įspėtų apie bet kokį neigiamą planuojamų pirkimų poveikį bendram pirkimui, tiekimo saugumui, vidaus rinkai ar energetiniam solidarumui; 15)valstybės narės turėtų padėti Komisijai įvertinti, ar atitinkamais dujų pirkimais yra didinamas tiekimo saugumas Sąjungoje ir ar jie atitinka energetinio solidarumo principą. Taigi reikėtų įsteigti iš valstybių narių ir Komisijos atstovų sudarytą ad hoc valdančiąją tarybą, padėsiančią koordinuoti veiklą; 16)paklausos telkimo procesą, reikalingą bendram pirkimui, turėtų vykdyti tinkamas paslaugų teikėjas. Todėl Komisija, taikydama viešųjų pirkimų procedūrą, turėtų sudaryti sutartį su paslaugų teikėju, galinčiu sukurti tinkamą IT priemonę ir organizuoti paklausos telkimo procesą. Veiklos išlaidoms padengti reikalingi mokesčiai galėtų būti renkami iš bendro pirkimo dalyvių; 17)paklausos telkimas ir gamtinių dujų pirkimas yra sudėtingi procesai, kuriuos vykdant reikia atsižvelgti į įvairius elementus, t. y. ne vien į kainas, bet ir į kiekius, pristatymo vietas ir kitus parametrus. Todėl pasirinktas paslaugų teikėjas turėtų turėti pakankamo lygio patirties valdant ir telkiant ES lygmens gamtinių dujų arba susijusių paslaugų pirkimus. Be to, paklausos telkimas ir gamtinių dujų pirkimas yra esminis elementas užtikrinant dujų tiekimo saugumą Sąjungoje; 18)bendras pirkimas gali būti vykdomas keliais būdais. Jis gali būti vykdomas kaip konkursas ar aukcionas, kurį organizuoja gamtinių dujų įmonių ir dujas vartojančių įmonių paklausą telkiantis paslaugų teikėjas, siekdamas per bendro pirkimo IT priemonę gauti tą paklausą atitinkančių pasiūlymų iš gamtinių dujų tiekėjų ar gamintojų; 19)vienas iš paklausos telkimo ir bendro pirkimo tikslų yra mažinti riziką, kad dėl to paties dujų segmento pasiūlymus teikiančios įmonės be reikalo kels kainas. Už tai, kad galutiniai vartotojai gautų visą bendro pirkimo naudą, galiausiai atsakingos tik pačios sprendimus priimančios įmonės. Nors didelės įmonės gali parduoti dujas didesnėmis kainomis, jų veikimo laisvę reikėtų apriboti. Įmonės, kurioms naudingas dujų pirkimas žemesnėmis kainomis bendro pirkimo būdu, turėtų tą naudą perduoti vartotojams. Bendro pirkimo sėkmės rodiklis būtų žemesnių kainų taikymas vartotojams, nes jiems tai labai aktualu; 20)visi veiksmai, kurių imamasi pagal siūlomą reglamentą, turi atitikti Sąjungos pagal SESV 215 straipsnį nustatytas ribojamąsias priemones. Visų pirma, bendrame pirkime ir jo proceso organizavime turėtų būti neleidžiama dalyvauti Rusijos vyriausybės kontroliuojamoms įmonėms arba bet kuriam Rusijos fiziniam ar juridiniam asmeniui ir įmonėms, kuriems taikomos Sąjungos pagal SESV 215 straipsnį nustatytos ribojamosios priemonės (sankcijos) arba kurie kontroliuojami kito fizinio ar juridinio asmens, subjekto ar organizacijos, kuriems tokios ribojamosios priemonės taikomos. Tos ribojamosios priemonės buvo priimtos siekiant įvykdyti Sąjungos bendros užsienio ir saugumo politikos tikslus, visų pirma tikslą vadovaujantis Jungtinių Tautų Chartijos principais saugoti taiką, užkirsti kelią konfliktams ir didinti tarptautinį ir Sąjungos saugumą. Tai nedaro poveikio būsimoms Rusijai ar kitoms šalims nustatysimoms sankcijoms; 21)pagal bendro pirkimo procedūrą neturėtų būti perkamos Rusijos Federacijos kilmės gamtinės dujos, patenkančios į valstybes nares arba Energijos bendrijos susitariančiąsias šalis per įleidimo taškus iš Rusijos Federacijos. Tai atitinka siūlomo reglamento tikslą, t. y. užtikrinti alternatyvius šaltinius Rusijos tiekiamoms dujoms pakeisti; 22)bendro dujų pirkimo dalyviams gali reikėti finansinių garantijų, jei kuri nors įmonė taptų nepajėgi sumokėti už sutartinį galutinį kiekį. Bendro pirkimo dalyviams finansinę paramą, be kita ko, garantijas, galėtų teikti valstybės narės ar kiti suinteresuotieji subjektai. Finansinė pagalba turėtų būti teikiama pagal valstybės pagalbos taisykles, atitinkamais atvejais taikant laikinąją valstybės pagalbos sistemą krizės sąlygomis; 23)siekiant užtikrinti tiekimo saugumą Sąjungoje būtina pripildyti dujų saugyklas. Išsekus iš Rusijos Federacijos tiektų gamtinių dujų atsargoms, valstybės narės gali susidurti su sunkumais pildydamos saugyklas, kad užtikrintų dujų tiekimo saugumą 2023–2024 m. žiemą, kaip nurodyta Reglamentu (ES) 2022/1032. Valstybėms narėms šiuos sunkumus iš dalies įveikti galėtų padėti paklausos telkimo per paslaugų teikėją galimybė; ja naudojantis pagal konkurencijos teisę, visų pirma būtų galima koordinuotai valdyti saugyklų pripildymą ir dujų laikymą rengiantis kitam pripildymo sezonui, kartu išvengiant pernelyg didelių kainų šuolių, kuriuos, be kita ko, lemia nekoordinuotas saugyklų pildymas; 24)siekdamos užtikrinti, kad bendru pirkimu būtų sudarytos sąlygos pripildyti dujų saugyklas pagal Reglamentu (ES) 2022/1032 nustatytus tarpinius tikslus, valstybės narės turėtų imtis deramų priemonių užtikrinti, kad jų jurisdikcijoms priklausančios gamtinių dujų įmonės laikytųsi paslaugų teikėjo organizuojamo proceso kaip vienos iš galimų priemonių pripildymo tikslams pasiekti; 25)Reglamentu (ES) 2022/1032 valstybės narės įpareigojamos iki 2023 m. lapkričio mėn. savo saugyklas pripildyti 90 %. Šis tikslas yra didesnis nei nustatytasis 2022 m. lapkričiui (t. y. 80 %). Bendras pirkimas galėtų valstybėms narėms padėti šį naują tikslą įgyvendinti. Tam valstybės narės turėtų įpareigoti vidaus įmones naudojantis paslaugų teikėju telkti paklausą įtraukiant pakankamai didelius kiekius dujų, kad sumažintų saugyklų nepripildymo riziką. Valstybės narės turėtų reikalauti, kad jų įmonės į paklausos telkimo procesą įtrauktų kiekį, atitinkantį ne mažiau kaip 15 % (apie 13,5 mlrd. m³ visoje ES) kitų metų tikslinio saugyklų pripildymo kiekio. Požeminių saugyklų savo teritorijoje neturinčios valstybės narės turėtų dalyvauti paklausos telkimo procese įtraukdamos kiekius, atitinkančius jų naštos pasidalijimo prievoles;

26)siekdamos veiksmingai naudotis bendru pirkimu ir sudaryti sutartis su tiekėjais, siūlančiais dujas paslaugų teikėjui, įmonės, laikydamosi Sąjungos teisės, gali derinti pirkimo sąlygas, pavyzdžiui, kiekius, dujų kainą, pristatymo vietas ir laiką. Tačiau dujų pirkimo konsorciume dalyvaujančios gamtinių dujų įmonės turėtų užtikrinti, kad informacija, kuria tiesiogiai ar netiesiogiai keičiamasi, neviršytų to, kas būtina siekiant SESV 101 straipsnyje nustatyto tikslo. Be to, šiame reglamente nustatytomis skaidrumo ir valdymo nuostatomis bus užtikrinta, kad perkančiojo konsorciumo sutartys nekeltų pavojaus tiekimo saugumui arba energetiniam solidarumui, visų pirma tada, kai pirkimo procese tiesiogiai ar netiesiogiai dalyvauja valstybės narės; 27)nors gali būti sudarytas daugiau nei vienas dujų pirkimo konsorciumas, paklausai telkti per paslaugų teikėją veiksmingiausia būtų, laikantis ES konkurencijos teisės, sukurti vieną dujų pirkimo konsorciumą, vienijantį kuo daugiau įmonių. Be to, suvienijus jėgas viename dujų pirkimo konsorciume Sąjungos derybinė galia rinkoje taptų svaresnė ir būtų galima išsiderėti palankesnių sąlygų, kurių mažesnės Sąjungos įmonės arba ne taip koordinuotai veikiančios įmonės vargu ar galėtų tikėtis; 28)dujų pirkimo konsorciumų steigimas ir veikimas pagal šį reglamentą turėtų vykti laikantis Sąjungos konkurencijos taisyklių, taikytinų dabartinėmis išskirtinėmis rinkos aplinkybėmis. Komisija nurodė, kad yra pasirengusi padėti įmonėms sukurti tokį dujų pirkimo konsorciumą ir pagal Reglamento Nr. 1/2003 10 straipsnį priimti sprendimą dėl SESV 101 ir 102 straipsnių netaikymo, jei bus laikomasi nustatytų apsaugos priemonių. Be to, Komisija nurodė, kad yra pasirengusi pateikti neoficialių gairių, jei bet kurio kito konsorciumo dalyvaujančioms įmonėms kiltų neaiškumų vertinant vieną ar daugiau bendro pirkimo susitarimo elementų pagal ES konkurencijos taisykles; 30)vadovaujantis proporcingumo principu, paklausos telkimo ir bendro pirkimo priemonėmis neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, nes jos bus įgyvendinamos savanoriškai, taikant tik ribotą išimtį privalomam dalyvavimui paklausos telkimo procese siekiant pripildyti dujų saugyklas, o privačios įmonės išliks dėl bendro pirkimo sudarytų dujų tiekimo sutarčių šalys; 31)siekiant optimizuoti ES SGD terminalų SGD priėmimo pajėgumus ir saugyklų naudojimą, reikalingi patobulinti skaidrumo susitarimai ir organizuota rinka, sudaranti sąlygas antrinei prekybai dujų laikymo pajėgumais ir SGD įrenginių pajėgumais, panašūs į jau taikomus dujų transportavimui dujotiekiu. Tai ypač svarbu susiklosčius ekstremaliajai situacijai ir dujotiekiais iš Rusijos Federacijos tiekiamų dujų srautus pakeičiant SGD. Tokio poveikio nuostatos pateiktos Komisijos vandenilio ir dujų rinkos dekarbonizavimo priemonių rinkinyje pasiūlyto persvarstyti Dujų reglamento 10 ir 31 straipsniuose. Reaguojant į krizę būtina paankstinti šių nuostatų taikymą, kad naudotis SGD terminalais ir dujų saugyklomis būtų galima skaidriai (kaip reikalaujama) ir veiksmingiau; 32)pagal dabartines perkrovos valdymo taisykles ilgalaikiams dujų transportavimo pajėgumų užsakymams taikomos procedūros pagal principą „naudokis arba prarask“. Tačiau tos procedūros yra lėtos (poveikis pajuntamas ne anksčiau kaip praėjus šešiems mėnesiams) ir nacionalinėms reguliavimo institucijoms tenka vykdyti sudėtingas administracines procedūras. Todėl šios taisyklės turėtų būti sugriežtintos ir supaprastintos, kad dujų sistemos operatoriams būtų suteikta priemonių greitai reaguoti į dujų srautų pokyčius ir galimą perkrovą. Konkrečiai, dėl naujųjų taisyklių galėtų paspartėti prekyba nepanaudotais ilgalaikiais pajėgumais, kurie kitu atveju liktų neišnaudoti, ir taip padidintas dujotiekių naudojimo veiksmingumas; 33)perdavimo sistemos operatoriai turėtų analizuoti turimą informaciją apie tai, kaip tinklo naudotojai naudoja perdavimo tinklą, ir nustatyti, ar nestebimas nepakankamas sutartinių garantuojamųjų pajėgumų išnaudojimas. Toks nepakankamas išnaudojimas galėtų būti apibrėžiamas kaip situacija, kai tinklo naudotojas išnaudojo arba pasiūlė rinkoje mažiau nei vidutiniškai 80 % užsakytų garantuojamųjų pajėgumų per pastarąsias 30 dienų. Nepakankamo išnaudojimo atveju perdavimo sistemos operatorius turėtų turimą pajėgumą skelbti kito mėnesio aukcione ir galiausiai aukciono būdu jį parduoti; 34)neišprovokuota ir neteisėta Rusijos Federacijos invazija į Ukrainą Europos gamtinių dujų rinkose lėmė didelius neaiškumus ir sutrikdymus. Taigi paskutiniais mėnesiais šiose rinkose tiekimą gaubusios nežinios ir dėl to atsiradusių rinkos lūkesčių rezultatas – ypač didelės ir nestabilios gamtinių dujų kainos. Tai savo ruožtu darė rinkos dalyviams papildomą spaudimą ir pakirto sklandų Sąjungos energijos rinkų veikimą; 35)Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/65/ES nustatomos tinkamo prekybos vietų, kuriose taip pat prekiaujama su energija susijusių biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, veikimo taisyklės. Ta direktyva valstybės narės įpareigojamos reikalauti, kad reguliuojamoje rinkoje veiktų mechanizmai, užtikrinantys teisingą ir tinkamą finansų rinkų veikimą. Tačiau tokiais mechanizmais nenumatyta riboti einamosios paros kainų raidos, todėl jais nepavyko užkirsti kelio išskirtinio kainų svyravimo atvejams, stebėtiems dujų ir elektros energijos išvestinių finansinių priemonių rinkose; 36)atsižvelgiant į sunkumus, kurių rinkos dalyviai patiria rinkose, kuriose prekiaujama su energija susijusių biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, ir poreikį skubiai užtikrinti, kad su energija susijusių išvestinių finansinių priemonių rinkos toliau atliktų savo funkciją, t. y. tenkintų realiosios ekonomikos apsidraudimo poreikius, dera prekybos vietas, kuriose prekiaujama su energija susijusių biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, įpareigoti nustatyti einamosios paros kainų svyravimo valdymo mechanizmus, kuriais būtų veiksmingiau pažaboti pernelyg dideli kainų pokyčiai. Siekiant užtikrinti, kad mechanizmas būtų taikomas tik pačioms likvidžiausioms sutartims, ir išvengti nenumatytų sutrikdymų mažiau likvidžių išvestinių finansinių priemonių rinkose, einamosios paros kainų svyravimo valdymo mechanizmas turėtų būti taikomas tik anksčiausiai vykdytinoms su energija susijusių biržos prekių išvestinėms finansinėms priemonėms; 37)prekybos vietos, siūlančios anksčiausiai vykdytinas su energija susijusių biržos prekių išvestines finansines priemones, dažnai prekyboje dalyvauti leidžia įvairioms energetikos įmonėms iš visų valstybių narių. Tokios energetikos įmonės, užtikrindamos dujų ir elektros tiekimą visoje Sąjungoje, smarkiai priklauso nuo tokiose prekybos vietose parduodamų išvestinių finansinių priemonių. Todėl biržos prekių prekybos vietose stebimi milžiniški kainų šuoliai daro poveikį visos Sąjungos energetikos įmonių veiklai ir galiausiai taip pat neigiamai paveikia galutinius vartotojus. Taigi valstybių narių solidarumo labui reikėtų pradėti koordinuoti einamosios paros kainų svyravimo valdymo mechanizmo įgyvendinimą ir taikymą, siekiant užtikrinti galimybę operatoriams, kurie yra svarbūs energijos tiekimo saugumui visose valstybėse narėse, pasinaudoti apsaugos nuo didelių kainų pokyčių, kurie kenkia tolesniam jų veiklos vykdymui ir taip pat neigiamai veikia galutinius vartotojus, priemonėmis; 38)einamosios paros kainų svyravimo valdymo mechanizmu turėtų būti užkirstas kelias dideliems kainų šuoliams per prekybos dieną. Mechanizmas turėtų būti grindžiamas reguliariai stebima rinkos kaina. Kadangi su energija susijusių išvestinių finansinių priemonių rinkoms būdinga didelė priemonių įvairovė, o su tokiomis priemonėmis siejamos prekybos vietos yra specifiškos, einamosios paros kainų svyravimo valdymo mechanizmai turėtų būti pritaikyti prie tų priemonių ir rinkų ypatumų. Todėl prekybos vietos, atsižvelgdamos į kiekvienos anksčiausiai vykdytinos su energija susijusių biržos prekių išvestinės finansinės priemonės ypatumus, tokios išvestinės finansinės priemonės rinkos likvidumo pobūdį ir jos kainų svyravimo profilį, turėtų nustatyti kainų ribas; 39)einamosios paros kainų svyravimo valdymo mechanizmas turėtų papildyti visus statinius ar dinaminius sistemos išjungiklius, kuriuos prieš įsigaliojant šiam reglamentui pagal Direktyvą 2014/65/ES jau yra įdiegusios prekybos vietos; 40)siekdamos užtikrinti skaidrumą, susijusį su jų diegiamu einamosios paros kainų svyravimo valdymo mechanizmu, prekybos vietos turėtų viešai paskelbti šio mechanizmo bendrųjų savybių aprašą. Tačiau, siekiant užtikrinti sąžiningą ir tvarkingą prekybą, prekybos vietų įpareigoti skelbti visų diegsimo mechanizmo techninių parametrų nereikėtų; 41)siekiant užtikrinti vienodas einamosios paros kainų svyravimo valdymo mechanizmo įgyvendinimo sąlygas ir užtikrinti sklandų prekybos vietų, kuriose prekiaujama anksčiausiai vykdytinomis su energija susijusių biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, veikimą, Komisijai reikėtų suteikti įgyvendinimo įgaliojimus nustatyti einamosios paros kainų svyravimo valdymo mechanizmo įgyvendinimo sąlygas ir, be kita ko, nurodyti kainų ribų atnaujinimo periodiškumą arba priemones, kurių reikia imtis, jei prekiaujant tų kainų ribų nesilaikoma. Komisija turėtų galėti atsižvelgti į kiekvienos su energija susijusių biržos prekių išvestinės finansinės priemonės ypatumus, tokios išvestinės finansinės priemonės rinkos likvidumo pobūdį ir jos kainų svyravimo profilį; 42)siekiant prekybos vietoms suteikti pakankamai laiko patikimai įgyvendinti šiame reglamente nustatytą einamosios paros kainų svyravimo valdymo mechanizmą, prekybos vietoms turėtų būti nurodyta įdiegti tą mechanizmą iki 2023 m. sausio 31 d. Siekiant užtikrinti, kad prekybos vietos būtų pajėgios skubiai reaguoti į milžiniškus kainų šuolius dar prieš įdiegdamos tą mechanizmą, jos turėtų nustatyti laikiną mechanizmą, kuriuo būtų galima iš esmės pasiekti tą patį tikslą kaip einamosios paros kainų svyravimo valdymo mechanizmu; 43)šia priemone prekybos vietoms nustatomos prievolės ir apribojimai neviršija to, kas būtina siekiant sudaryti sąlygas energetikos įmonėms toliau dalyvauti dujų ir elektros rinkose ir patenkinti savo apsidraudimo poreikius, kartu padedant užtikrinti energijos tiekimo galutiniams vartotojams saugumą; 44)kad būtų užtikrintas veiksmingas einamosios paros kainų svyravimo valdymo mechanizmo taikymas, kompetentingos institucijos turėtų prižiūrėti, kaip prekybos vietos jį įgyvendina, ir periodiškai teikti tokio įgyvendinimo ataskaitas Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai (ESMA). Kad būtų užtikrintas nuoseklus einamosios paros kainų svyravimo valdymo mechanizmo įgyvendinimas, kompetentingos institucijos taip pat turėtų užtikrinti, kad nevienodas prekybos vietų mechanizmo įgyvendinimas būtų tinkamai pagrįstas; 45)siekiant spręsti galimą nevienodo einamosios paros kainų svyravimo valdymo mechanizmo taikymo įvairiose valstybėse narėse problemą, remdamasi kompetentingų institucijų pateiktomis ataskaitomis ESMA turėtų koordinuoti valstybių narių kompetentingų institucijų veiklą ir dokumentuoti visus einamosios paros kainų svyravimo valdymo mechanizmo įgyvendinimo skirtumus, stebėtus įvairių Sąjungos jurisdikcijų prekybos vietose; 46)dėl beprecedenčio gamtinių dujų tiekimo iš Rusijos Federacijos sumažinimo ir nuolatinio pavojaus, kad tiekimas bus toliau neplanuotai trikdomas, Sąjungai kyla poreikis skubiai diversifikuoti savo dujų tiekimo šaltinius. Tačiau Europoje SGD rinka dar tik formuojasi, todėl sudėtinga vertinti kainų, vyraujančių šioje rinkoje, tikslumą. Siekdama gauti tikslų, objektyvų ir patikimą Sąjungai pristatomų SGD kainos įvertį, Europos Sąjungos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (ACER) turėtų rinkti visus SGD rinkos duomenis, reikalingus SGD paros kainos įverčiui nustatyti;

47)šis kainos įvertis turėtų būti grindžiamas visais sandoriais, susijusiais su Sąjungai pristatomomis SGD. ACER turėtų būti suteikti įgaliojimai rinkti šiuos rinkos duomenis iš visų dalyvių, dalyvaujančių pristatant SGD į Sąjungą. Visi tokie dalyviai turėtų būti įpareigoti teikti visus savo SGD rinkos duomenis ACER beveik tikruoju laiku, jei tai technologiškai įmanoma, arba sudarę sandorį, arba pateikę pirkimo ar pardavimo pavedimą dėl sandorio. Apskaičiuojant ACER kainos įvertį turėtų būti naudojamas pats išsamiausias duomenų rinkinys, apimantis sandorių kainas ir – nuo 2023 m. kovo 1 d. – Sąjungai pristatomų SGD pirkimo ir pardavimo pavedimų kainas. Šis kasdien skelbiamas objektyvus kainos įvertis ir jo skirtumas, palyginti su kitomis referencinėmis kainoms rinkoje, t. y. lyginamasis SGD indeksas, sudaro sąlygas rinkos dalyviams pradėti jį naudoti kaip referencinę kainą savo sutartims ir sandoriams. SGD kainos įvertis ir lyginamasis SGD indeksas, kai bus nustatyti, taip pat galėtų tapti referencine norma išvestinių finansinių priemonių sutartims, skirtoms apsidrausti nuo SGD kainos arba SGD kainos ir kitų dujų kainų skirtumo pokyčių rizikos. Dėl neatidėliotino priemonės pobūdžio pirmą kartą SGD kainos įvertis turėtų būti skelbiamas ne vėliau kaip praėjus dviem savaitėms nuo šio reglamento įsigaliojimo; 48)siekiant sukurti visapusišką ir išsamų visų Sąjungai pristatomų SGD duomenų rinkinį, dabar Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1227/2011 ir Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 1348/2014, kuriuo įgyvendinamos Reglamento (ES) Nr. 1227/2011 8 straipsnio 2 ir 6 dalys (kartu toliau – REMIT), ACER suteiktų įgaliojimų nepakanka. Tačiau Sąjungai būtinas toks visapusiškas ir išsamus duomenų rinkinys paros kainos įverčiui nustatyti, kad solidariai galėtų valdyti tarptautiniu mastu importuojamų SGD viešųjų pirkimų politiką, visų pirma vykstančios krizės sąlygomis. Be to, atitinkami SGD sutarčių duomenys ir informacija yra reikalingi užtikrinant kainų pokyčių stebėjimą ir vykdant duomenų kokybės kontrolę ir kokybės užtikrinimą. Ši ad hoc priemonė turėtų padėti ACER rinkti visus rinkos duomenis, kurių reikia išsamiam ir reprezentatyviam į Sąjungą pristatomų SGD kainos įverčiui apskaičiuoti; 49)nors SGD paros kainos įverčio ir lyginamojo SGD indekso nuolatinis apskaičiavimas turėtų būti vėliau įtrauktas į REMIT teisinę sistemą jos išsamesnės peržiūros metu, dėl tebesitęsiančios krizės būtina jau dabar laikinai, kol tokia peržiūrėta REMIT teisinė sistema galės būti patvirtinta pagal įprastą teisėkūros procedūrą, imtis skubių veiksmų reaguojant į šiuo metu susiklosčiusią situaciją, kai kyla didelių sunkumų dėl tiekimo ir į Sąjungą pristatomų SGD kainodaros; 50)siekiant nedelsiant padidinti kainų skaidrumą ir planavimo saugumą SGD importo rinkoje, reikėtų nurodyti, kad atitinkamas duomenų rinkinys turėtų apimti tiek informaciją apie įvykdytų SGD sandorių kainą ir kiekį, pirkimo ir pardavimo pavedimų, susijusių su į Sąjungą pristatomomis SGD, kainas ir kiekius, tiek ilgalaikių sutarčių kainos formules, pagal kurias apskaičiuojama kaina (jei aktualu); 51)rinkos dalyviai, kuriems taikoma pareiga teikti informaciją, suprantami kaip subjektai, dalyvaujantys perkant arba parduodant SGD krovinius, skirtus pristatyti į Sąjungą. Tiems SGD rinkos dalyviams turėtų būti taikomos pareigos ir draudimai, taikomi rinkos dalyviams pagal REMIT; 52)bendradarbiaudama su Komisija ACER turėtų turėti plačius įgaliojimus nustatyti surinktų rinkos duomenų kokybę ir esmę, kad galėtų apskaičiuoti į Sąjungą pristatomų SGD paros kainos įvertį. Be to, jai turėtų būti leista veikti iš esmės savo nuožiūra renkantis pageidaujamą duomenų perdavimo protokolą. Kad galėtų užtikrinti kuo aukštesnę teiktinų rinkos duomenų kokybę, ACER turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti visus jai teiktinų rinkos duomenų parametrus. Tokius parametrus, be kita ko, turėtų sudaryti teikiamų kainos ir kiekio duomenų referenciniai vienetai, sandorių arba prieš sandorius pateiktų pirkimo ir pardavimo pavedimų išankstiniai terminai ir naudotini reikalaujamų duomenų perdavimo ACER protokolai; 53)be to, ACER turėtų nustatyti metodiką, taikysimą SGD kainos įverčiui ir lyginamajam SGD indeksui apskaičiuoti, ir šios metodikos periodiškos peržiūros procesą; 54)pagal šį reglamentą skelbiamas kainos įvertis valstybėms narėms ir kitiems rinkos dalyviams turėtų suteikti daugiau skaidrumo dėl vyraujančios į Europą importuojamų SGD kainos. Didesnis kainų skaidrumas savo ruožtu turėtų sudaryti sąlygas valstybėms narėms ir privatiems subjektams, kurių buveinė yra Sąjungoje, veikti turint daugiau informacijos ir labiau koordinuotai perkant SGD pasaulinėse rinkose ir visų pirma naudojantis paslaugų teikėjo paslaugomis. Labiau koordinuojamas SGD pirkimas turėtų padėti valstybėms narėms nesivaržyti tarpusavyje siūlant didesnę kainą ir nesiūlyti kainų, neatitinkančių vyraujančios rinkos kainos. Todėl pagal šį reglamentą skelbiami kainos įverčiai ir lyginamieji indeksai yra labai svarbūs stiprinant valstybių narių solidarumą įsigyjant ribotus SGD kiekius; 55)rinkos dalyviams nustatyta pareiga teikti ACER informaciją apie SGD sandorius yra būtina ir proporcinga siekiant tikslo sudaryti ACER sąlygas apskaičiuoti lyginamąjį SGD indeksą, visų pirma todėl, kad tai dera su dabartinėmis rinkos dalyvių pareigomis pagal REMIT, o ACER išlaikys neskelbtinos verslo informacijos konfidencialumą; 56)sistema „Title Transfer Facility“ (TTF) yra virtuali prekybos vieta Nyderlanduose, kurioje nustatoma kaina ir kuri dėl didelio likvidumo dažnai yra Europos dujų rinkos kainų atskaitos taškas, darantis poveikį sutartims ir apsidraudimo nuo rizikos operacijoms visoje ES. Susiklosčius ypatingoms sąlygoms ir išnaudojus kitas dujų kainų reguliavimo priemones, gali prireikti tikslinės intervencijos dėl TTF momentinių kainų. Remdamasi Komisijos pasiūlymu, Taryba turėtų priimti sprendimo priemonę dinaminiam rinkos koregavimo mechanizmui, skirtam gamtinių dujų sandoriams TTF neatidėliotinų sandorių rinkoje, sukurti. Atsižvelgiant į dujų kainų poveikį elektros kainoms, nustatytina didžiausia kaina turi užtikrinti Sąjungos tiekimo saugumą ir gamtinių dujų srautus ES viduje. Siekiant nepaveikti ES vidaus srautų, kuriais gamtinės dujos turėtų toliau patekti ten, kur jų labiausiai reikia, kiti Sąjungos prekybos dujomis centrai su pakoreguota TTF momentine kaina gali būti susieti dinamišku kainų intervalu. Priimant sprendimą dėl pasiūlymų Sąjungos prekybos dujomis centrams nustatyti rinkos koregavimo mechanizmą, reikėtų apsvarstyti alternatyvias galimybes, pavyzdžiui, reguliavimo intervencinių priemonių taikymą dujų pirkimo sutarčių kainodaros mechanizmui; 57)Sąjunga yra patraukli rinka tarptautiniams dujų tiekėjams ir prekybos energija srityje laikoma patikimu partneriu. Prieš įgyvendinant visas rinkos intervencines priemones, darančias poveikį importui, galimai rizikai riboti reikėtų nukreipti pastangas į diskusijas su tarptautiniais partneriais ir derybinius metodus; 58)gresiant pavojui, kad labai sutriks dujų tiekimas ir jų pritrūks, Sąjunga turėtų būti pasirengusi skubiai taikyti įvairius solidarumo mechanizmus ekstremaliajai situacijai sušvelninti. Šiomis ypatingomis aplinkybėmis Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, turėtų galėti nuspręsti dėl efektyvaus dujų paskirstymo mechanizmo, įskaitant kainodaros taisykles, kuriuo galėtų pasinaudoti valstybės narės susiklosčius regioninio ar Sąjungos masto ekstremaliajai situacijai; 59)Reglamentu (ES) 2017/1938 valstybėms narėms jau numatyta galimybė ekstremaliosios situacijos atveju pirmenybę teikti dujų tiekimui tam tikroms ypatingos svarbos dujomis kūrenamoms elektrinėms, nes jos svarbios užtikrinant elektros energijos tiekimo saugumą ir išvengiant elektros tinklų disbalanso. Ypatingos svarbos dujomis kūrenamos elektrinės ir su jomis susiję dujų kiekiai gali daryti didelį poveikį dujų kiekiui, kurį galima panaudoti solidarumo tikslais susiklosčius ekstremaliajai situacijai. Tomis sąlygomis valstybės narės, nebeįstengiančios užsitikrinti tų kritinių dujų kiekių, reikalingų elektros energijos gamybai tęsti ypatingos svarbos dujomis kūrenamose elektrinėse, turėtų laikinai turėti galimybę prašyti taikyti ekstremaliosios situacijos solidarumo priemones. Dėl tos pačios priežasties valstybės narės, iš solidarumo tiekiančios dujas kitai valstybei narei, turėtų turėti teisę užtikrinti, kad dėl to nekiltų pavojus jų pačių ypatingos svarbos dujomis kūrenamų elektrinių eksploatavimui; 60)pradėjus taikyti solidarumo mechanizmą, prašymus dėl reikalingo dujų kiekio turėtų būti leista teikti tik elektrinėms, kurias valstybės narės yra identifikavusios kaip ypatingos svarbos užtikrinant Europos energetikos sistemos adekvatumą. Turėtų būti nustatyta kritinio dujų kiekio, reikalingo kiekvienos valstybės narės tiekimo saugumui užtikrinti, didžiausia riba. Kaip tokios ribos nustatymo pagrindą galima naudoti Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinklo (ENTSO-E) žiemos prognozę. Valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė išskirtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais šiame reglamente nustatytą didžiausią ribą viršyti; 61)taikyti rinkos dalyviams apribojimus pagal šią priemonę yra būtina siekiant užtikrinti dujų tiekimo saugumą, kai dujų tiekimas yra sumažėjęs, o paklausa žiemos sezonu padidėjusi. Tie apribojimai yra grindžiami jau taikomomis priemonėmis, nustatytomis atitinkamai Reglamente (ES) 2022/1369 ir Reglamente (ES) 2017/1938, ir padeda padidinti jų veiksmingumą dabartinėmis aplinkybėmis; 62)kai kurie vartotojai, įskaitant namų ūkius ir pagrindinių socialinių paslaugų teikėjus, yra ypač jautrūs neigiamiems dujų tiekimo sutrikimo padariniams. Todėl Reglamentu (ES) 2017/1938 sukurtas valstybių narių solidarumo mechanizmas, skirtas sunkios krizės padariniams Sąjungoje sušvelninti ir užtikrinti, kad dujos galėtų būti tiekiamos solidariai saugomiems vartotojams. Vis dėlto tam tikrais atvejais ir saugomų vartotojų dujų naudojimas galėtų būti laikomas nebūtinu; tokio dujų vartojimo akivaizdžiai nebūtinoms reikmėms sumažinimas nepakenktų Reglamente (ES) 2017/1938 nustatytiems tikslams, juo labiau kad dujų, kurių taip trūksta, suvartojimas nebūtinoms reikmėms galėtų labai pakenkti kitiems privatiems ar komerciniams sektoriams. Todėl valstybėms narėms reikėtų suteikti galimybę taupyti dujas ir konkrečiomis aplinkybėmis sumažinant saugomų vartotojų nebūtiną vartojimą. Tačiau visos valstybių narių taikomos mažinimo priemonės turėtų būti orientuotos tik į nebūtiną vartojimą ir jokiu būdu nemažinti pagrindinio saugomų vartotojų vartojimo ir neriboti jų galimybės tinkamai šildytis namus; 63)valstybės narės ir jų kompetentingos institucijos turėtų savo nuožiūra nustatyti taikytinas mažinimo priemones ir nebūtinu vartojimu laikytiną veiklą, kaip antai šildymą lauke, gyventojų baseinų ir kitų papildomiems patogumams skirtų patalpų šildymą. Turėdamos galimybę riboti nebūtiną vartojimą, valstybės narės turėtų galėti stiprinti apsaugos priemones ir užtikrinti, kad dujos būtų tiekiamos kitiems svarbiems sektoriams, paslaugų teikėjams ir pramonės šakoms, kad šie galėtų tęsti savo veiklą krizės sąlygomis; 64)visos priemonės saugomų vartotojų nebūtinam vartojimui mažinti turėtų būti būtinos ir proporcingos, visų pirma taikomos tais atvejais, kai paskelbiama krizė pagal Reglamento (ES) 2017/1938 11 straipsnio 1 dalį ir 12 straipsnį arba Sąjungos masto pavojus pagal Reglamentą (ES) 2022/1369. Nepaisant nebūtino vartojimo mažinimo priemonių taikymo, saugomi vartotojai ir toliau turėtų būti saugomi nuo atjungimo. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tokiomis priemonėmis nebūtų ribojama pažeidžiamų vartotojų, kurių dabartinis vartojimas turėtų būti laikomas būtinu, apsauga; 65)ekstremaliosios situacijos atveju valstybės narės ir Sąjunga turėtų užtikrinti dujų srautus vidaus rinkoje. Vadinasi, nacionalinio lygmens priemonės neturėtų kelti pavojaus tiekimo saugumui kitoje valstybėje narėje, o galimybė naudotis tarpvalstybine infrastruktūra turėtų visada išlikti saugi ir techniškai įmanoma. Pagal dabartinę teisinę sistemą nenumatyta proceso, kuriuo būtų galima veiksmingai spręsti dviejų valstybių narių konfliktus dėl priemonių, darančių neigiamą poveikį tarpvalstybiniam srautui. ES dujų ir elektros tinklai yra tarpusavyje susiję, todėl tai galėtų ne tik kelti opių tiekimo saugumo problemų, bet ir susilpninti Sąjungos vienybę trečiųjų valstybių atžvilgiu. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai per pagrįstą laikotarpį įvertinti taikomas nacionalines priemones ir prireikus atlikti arbitro funkciją. Tuo tikslu Komisija turėtų galėti paprašyti tas priemones pakeisti, jei nustatytų, kad esama grėsmės kitų valstybių narių arba Sąjungos dujų tiekimo saugumui. Atsižvelgus į išskirtinį dabartinės energetikos krizės pobūdį, Komisijos sprendimas turėtų būti įgyvendintas be jokio delsimo, galinčio trikdyti Sąjungos dujų tiekimą. Taigi siekiant užtikrinti vidaus rinkos veikimą šio reglamento taikymo laikotarpiu sutaikinimo procedūros turėtų būti laikinai sustabdytos; 66)energetinio solidarumo principas yra bendrasis Sąjungos teisės principas, t. y. jis taikomas visoms, o ne vien kaimyninėms valstybėms narėms. Be to, efektyvus esamos infrastruktūros, įskaitant tarpvalstybinius perdavimo pajėgumus ir SGD įrenginius, naudojimas yra svarbus veiksnys siekiant užtikrinti dujų tiekimo saugumą vadovaujantis solidarumo principu. Susiklosčius padėčiai, kai dujų tiekimas sutrinka nacionaliniu, regioniniu ar Sąjungos lygmeniu ir svarbu nuo dujotiekiais tiekiamų dujų pereiti prie SGD, valstybės narės turėtų turėti galimybę naudotis dujomis, tiekiamomis ne tik iš kaimyninių dujotiekių, bet ir iš atsargų šalyse, kurios disponuoja SGD įrenginiu. Kai kurios valstybės narės turėtų galėti parodyti solidarumą kitoms valstybėms narėms, net jeigu jos nėra tiesiogiai, per trečiąsias valstybes ar kitas valstybes nares sujungtos dujotiekiu. Todėl derėtų tiekti iš solidarumo įpareigoti ir nesujungtas valstybes nares, turinčias SGD įrenginių;

67)įgyvendinant energetinio solidarumo principą Reglamentu (ES) 2017/1938 nustatytas solidarumo mechanizmas, skirtas valstybių narių bendradarbiavimui ir tarpusavio pasitikėjimui stiprinti didelės krizės atveju. Priimdamos solidarumo mechanizmui įgyvendinti būtinas priemones, pagal to paties reglamento 13 straipsnio 10 dalį valstybės narės dvišaliuose susitarimuose turi susitarti dėl tam tikrų techninių, teisinių ir finansinių aspektų; 68)tačiau, nepaisant teisinės pareigos iki 2018 m. gruodžio 1 d. sudaryti dvišalius solidarumo susitarimus, pasirašyti vos keli tokie susitarimai, tad kyla rizika teisinės pareigos solidariai teikti paramą ekstremaliosios situacijos atveju įgyvendinimui. 2020 m. gruodžio mėn. Komisijos pasiūlyme dėl reglamento dėl dujų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir gamtinių dujų vidaus rinkos ir vandenilio vidaus rinkos pateiktas pirmas solidarumo susitarimo šablono modelis. Tačiau kadangi šis šablonas buvo parengtas prieš prasidedant neišprovokuotai Rusijos agresijai prieš Ukrainą, atsižvelgus į dabartinę situaciją, kai kritiškai trūksta dujų, sparčiai kyla jų kainos ir būtina skubiai nustatyti laikinas standartines taisykles, galiosiančias jau ateinančią žiemą, dera sukurti laikiną standartinių taisyklių sistemą, pagal kurią būtų teikiamos privalomos solidarumo priemonės pagal Reglamento (ES) 2017/1938 13 straipsnio 1 ir 2 dalis, kurios būtų veiksmingos ir sparčiai įgyvendinamos, nepriklausytų nuo ilgų dvišalių derybų ir būtų pritaikytos prie dabartinės pernelyg didelių kainų ir labai svyruojančių dujų kainų situacijos; 69)iš esmės solidarumas turėtų būti užtikrinamas mainais į teisingą kompensaciją, mokamą prašančiosios valstybės narės arba jos įgaliotų subjektų. Kompensacija turėtų padengti dujų kainą, visas faktines ir (arba) potencialias laikymo išlaidas, tarpvalstybinį transportavimą ir susijusias išlaidas. Kompensacija turėtų būti teisinga ir prašančiosioms, ir iš solidarumo tiekiančioms valstybėms narėms; 70)dabartinė krizė lėmė kainų lygį ir periodiškus kainų šuolius, gerokai viršijančius galimą tiekimo krizės situ