(d)smulkiųjų pelaginių žuvų žvejybos traleriai: 18 000 tonų per metus;

(c)galvakojų moliuskų traleriai šaldikliai: 1 500 tonų per metus;

(b)žuvų traleriai šaldikliai: 11 000 tonų per metus;

(a)krevečių traleriai šaldikliai: 2 500 tonų per metus;

(c)smulkiųjų pelaginių žuvų žvejybos traleriai: 15 000 BRT per metus;

(b)žuvų ir galvakojų moliuskų traleriai šaldikliai: 3 500 BRT per metus;

(a)krevečių traleriai šaldikliai: 3 700 BRT per metus;

5.Pirmaisiais metais finansinio įnašo, nustatyto 2 dalies a ir b punktuose, mokėjimas atliekamas ne vėliau kaip per 90 dienų po Protokolo laikino taikymo pradžios, o vėlesniais metais – ne vėliau kaip per 30 dienų po Protokolo laikino taikymo pradžios sukakties.

2.Ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo Protokolo įsigaliojimo arba laikino taikymo pradžios dienos jungtinis komitetas susitaria dėl daugiametės sektoriaus programos ir išsamių įgyvendinimo taisyklių, visų pirma:

–stiprinant žvejybos veiklos stebėseną, kontrolę ir priežiūrą (be kita ko, įrengiant ERS ir užtikrinant, kad ji veiktų);

2.Bendras mokslinis komitetas posėdžiauja ne rečiau kaip kartą per metus, kaip nurodyta Žvejybos partnerystės susitarimo 4 straipsnio 1 dalyje. Paprastai posėdžiai vyksta paeiliui Bisau Gvinėjoje ir Europos Sąjungoje. Kurios nors šalies prašymu gali būti sušaukti papildomi posėdžiai. Posėdžiams paeiliui pirmininkauja abi šalys.

5.Per eksperimentinės žvejybos reisą leidžiamo sužvejoti laimikio dydį nustato Bisau Gvinėjos valdžios institucijos. Per eksperimentinės žvejybos reisą sužvejotas jo tikslus atitinkantis laimikis yra laivo savininko nuosavybė. Žuvys, kurių dydis neatitinka nustatytų reikalavimų arba kurių žvejyba neleidžiama galiojančiais Bisau Gvinėjos teisės aktais, negali būti laikomos laive ar parduodamos.

(d)Europos Sąjunga nesumoka 4 straipsnio 2 dalies a punkte numatyto finansinio įnašo dėl kitų priežasčių nei išvardytosios šios dalies c punkte;

(c)pradedami taikyti Kotonu susitarimo 96 straipsnyje numatyti konsultacijos mechanizmai dėl esminių elementų ir pagrindinių žmogaus teisių pažeidimų, kaip apibrėžta to susitarimo 9 straipsnyje;

4.Norėdama sustabdyti Protokolo taikymą, suinteresuotoji šalis apie savo ketinimą praneša raštu ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki tos dienos, kurią sustabdymas turi įsigalioti, išskyrus šio straipsnio 1 dalies c punkte numatytą atvejį, dėl kurio Protokolo taikymas sustabdomas nedelsiant. Laikotarpiu tarp raštiško pranešimo ir sustabdymo įsigaliojimo šalys pradeda konsultacijas jungtiniame komitete.

Šalys viena kitai praneša apie savo atitinkamus ryšių punktus, per kuriuos keičiamasi informacija apie Protokolo įgyvendinimą, visų pirma apie klausimus, susijusius su keitimusi bendrais laimikio ir žvejybos pastangų duomenimis, ir procedūras, susijusias su žvejybos leidimais ir paramos sektoriui įgyvendinimu.

–tunus žvejojančių laivų atveju – per Europos Sąjungos delegaciją Bisau Gvinėjoje.

–tralerių atveju – per agentus, kopiją siunčiant Europos Sąjungai, ir

Pirminį žvejybos leidimą Bisau Gvinėja išduoda ne vėliau kaip per 25 dienas nuo dienos, kai gaunami visus prašymo dokumentai, ir ne vėliau kaip likus 15 dienų iki žvejybos laikotarpio pradžios. Šis leidimas siunčiamas laivų savininkams:

Atitikties sertifikatas galioja vienerius metus. Tačiau, jei laivas pereina prie kitokios žvejybos arba pasirenka krevečių žvejybos kategorija, būtina gauti naują atitikties sertifikatą. Be to, jei laivas iš Bisau Gvinėjos žvejybos zonos išplaukia ilgesniam nei 45 dienų laikotarpiui, būtina gauti naują atitikties sertifikatą.

Techninę apžiūrą Bisau Gvinėja atlieka ne vėliau kaip per 48 val. nuo tralerio atvykimo į uostą su sąlyga, kad apie atvykimą buvo pranešta iš anksto.

Kartą per metus arba pakeitus laivo talpą, arba ėmus naudoti kitokio tipo žvejybos įrankius, dėl kurių pakinta žvejybos kategorija, Europos Sąjungos traleriai turi atplaukti į Bisau Gvinėjos uostą, kur atliekama jų techninė apžiūra, numatyta galiojančiuose Bisau Gvinėjos teisės aktuose.

Perleidimo atveju laivo savininkas ar jo agentas keičiamą žvejybos leidimą grąžina Bisau Gvinėjai, o Bisau Gvinėja nedelsdama parengia pakaitinį žvejybos leidimą. Pakaitinis žvejybos leidimas nedelsiant išduodamas laivo savininkui ar jo agentui, kai tik grąžinamas keičiamasis žvejybos leidimas, po to, kai pagal šio skyriaus 9 punktą atliekama techninė apžiūra. Pakaitinis žvejybos leidimas įsigalioja tą dieną, kurią grąžinamas keičiamasis leidimas.

Tačiau tunų žvejybos laivams ir dreifuojančiosiomis ūdomis žvejojantiems laivams leidžiama žvejoti nuo to momento, kai jie įtraukiami į prieš tai minėtą laikiną sąrašą. Tokiuose laivuose iki žvejybos leidimų išdavimo nuolat turi būti laikinas sąrašas.

(a)visų pagal Protokolą Bisau Gvinėjos vandenyse žvejojančių laivų kapitonai kiekvieną dieną pildo elektroninį žvejybos žurnalą ir siunčia jį vėliavos valstybės ŽSC ir Bisau Gvinėjos žvejybos stebėjimo centrams (ŽSC) per ERS (4 priedėlis) o jei ERS neveikia – elektroniniu paštu per septynias dienas nuo išplaukimo iš žvejybos zonos.

(c)Portugalijos jūrų ir atmosferos tyrimų institutui (Instituto Português do Mar e da Atmosfera, IPMA).

b)jei išplaukiant iš Bisau Gvinėjos žvejybos zonos neužsukama į kurį nors Bisau Gvinėjos uostą, kiekvieno žvejybos žurnalo originalas išsiunčiamas per 14 dienų nuo atvykimo į bet kurį kitą uostą; bet kokiu atveju, jis išsiunčiamas ne vėliau kaip per 30 dienų nuo išplaukimo iš Bisau Gvinėjos žvejybos zonos.

Be to, žvejybos žurnalai taip pat gali būti perduodami taip:

Abi šalys jungtiniame komitete susitaria dėl perėjimo prie elektroninės laimikio ataskaitų teikimo sistemos (ERS), per kurią Europos Sąjungos laivai, laikydamiesi šio priedo priedėlyje išdėstytų nuostatų, elektroninėmis priemonėmis registruoja ir Bisau Gvinėjai perduoda duomenims apie žvejybos operacijas, vykdomas pagal Susitarimą, tvarkos.

–krevečių žvejybos laivai – 1,25 tonos per ketvirtį iš kiekvieno laivo.

–žuvų ir (arba) galvakojų moliuskų traleriai – 2,5 tonos per ketvirtį iš kiekvieno laivo;

Prieš palikdami laivą įgaliotieji Bisau Gvinėjos inspektoriai Sąjungos laivo kapitonui atiduoda inspektavimo ataskaitos kopiją. Per aštuonias dienas po atlikto inspektavimo Bisau Gvinėjos inspektoriai perduoda vieną inspektavimo ataskaitos kopiją Sąjungai.

(c) geografinių koordinačių užregistravimo data ir laikas,

Pranešimai apie geografines koordinates ir laimikį teikiami per LSS / ERS sistemą arba, įvykus tokių sistemų gedimui, – el. paštu, faksu ar radijo ryšiu. Bisau Gvinėja atitinkamiems laivams ir Sąjungai nedelsdama praneša apie bet kokius e. pašto adreso, telefono numerio ar perdavimo dažnio pasikeitimus.

Bisau Gvinėjos žvejybos zonoje žvejybos veiklą vykdantis apie tai iš anksto nepranešęs laivas laikomas be leidimo žvejojančiu laivu.

Kai pažeidimo klausimui išspręsti reikalingas teismo procesas, prieš jį pradedant Bisau Gvinėja ir Europos Sąjunga pradeda kompromiso procedūrą, kad būtų nustatytos nuobaudos sąlygos ir dydis. Tokioje kompromiso procedūroje gali dalyvauti laivo vėliavos valstybės atstovas. Kompromiso procedūra baigiama ne vėliau kaip per keturias dienas nuo pranešimo apie laivo sulaikymą.

Prieš taikydama priemones laivui, kapitonui ar kroviniui, išskyrus įrodymams išsaugoti būtinas priemones, Bisau Gvinėja Europos Sąjungos prašymu per vieną darbo dieną nuo pranešimo apie laivo sulaikymą surengia informacinį susitikimą faktams, dėl kurių laivas buvo sulaikytas, išsiaiškinti ir tolesniems veiksmams, kurių gali būti imamasi, paaiškinti. Tokiame informaciniame susitikime gali dalyvauti laivo vėliavos valstybės atstovas.

Ne vėliau kaip per 48 valandas Bisau Gvinėja ES praneša apie bet kokį žvejybos leidimą turinčio ES laivo sulaikymą. Prie pranešimo pridedami nustatyto pažeidimo įrodymai.

Pirmuosius dvejus Protokolo galiojimo metus, kol taikoma žvejybos pastangų valdymo (BRT) sistema, rotaciniu būdu vieną kartą per ketvirtį viename trečdalyje ES tralerių, kuriems leidžiama žvejoti, bus atliekamos mėginių ėmimo operacijos, skirtos patikrinti, ar sužvejotas laimikis atitinka žvejybos žurnaluose registruojamą informaciją.

Laivui ir kapitonui leidžiama palikti uostą, kai sumokama per kompromiso procedūrą nustatyta bauda arba kai pateikiama banko garantija.

Apie teismo proceso baigtį Bisau Gvinėja praneša Europos Sąjungai per aštuonias kalendorines dienas nuo teismo sprendimo priėmimo dienos.

(g)kartą per dieną, atlikdamas savo pareigas, perduoda savo pastabas, įskaitant dėl laive esančio laimikio ir priegaudos kiekio.

(b)tikrina laivo geografines koordinates per žvejybos operacijas;

3. GO arba laivo savininko adresas:

2. Gamintojų organizacijos (GO) pavadinimas arba laivo savininko vardas ir pavardė:

Galvakojai moliuskai – 1 500 tonų per metus

Dugninės žuvys – 11 000 tonų per metus

282 EUR už BRT per metus

3 500 BRT per metus

18 000 tonų per metus

250 EUR už BRT per metus

15 000 BRT per metus

3 000 EUR per metus už vieną laivą

2 500 tonų per metus

395 EUR už BRT per metus

3 700 BRT per metus

Kapitonas laikomas atsakingu už bet kokią įrodymais pagrįstą manipuliaciją laivo LSS, kuria siekiama sutrikdyti LSS veikimą ar suklastoti per ją teikiamus pranešimus apie geografines koordinates. Už bet kokį pažeidimą taikomos galiojančiuose Bisau Gvinėjos teisės aktuose numatytos nuobaudos.

Sugedusi laivo VMS sistema turi būti pataisyta ar pakeista per 30 dienų. Praėjus šiam terminui, laivui nebeleidžiama žvejoti Bisau Gvinėjos vandenyse.

Kapitonai užtikrina, kad jų laivų LSS nuolat veiktų be trūkumų ir kad pranešimai apie geografines koordinates būtų tinkamai perduodami vėliavos valstybės ŽSC.

CO

c) registruoja kiekvienos žvejybos operacijos geografines koordinates, įrankio tipą, sužvejotą kiekvienos rūšies žuvų kiekį (atskirai nurodydamas laive paliktą laimikį ir į jūrą išmestą laimikį). Visos žuvų rūšys nurodomos FAO triraidžiais kodais; kiekis išreiškiamas gyvojo svorio kilogramais, arba, jei reikia, sužvejotų egzempliorių skaičiumi;

d) kasdien ne vėliau kaip 24:00 val „00:00“ perduoda vėliavos valstybei į elektroninį žvejybos žurnalą įrašytus duomenis; duomenys perduodami už kiekvieną žvejybos zonoje praleistą dieną, įskaitant dienas, kai laimikio nesužvejota. Duomenys taip pat perduodami išplaukiant iš žvejybos zonos.

(2) Kapitonas yra atsakingas už užregistruotų ir perduotų duomenų tikslumą.

3) Pagal Protokolo priedo IV skyriaus nuostatas vėliavos valstybė perduoda ERS duomenis Bisau Gvinėjos Žvejybos stebėjimo centrui (ŽSC).

UN/CEFACT formato duomenys perduodami Europos Komisijos įdiegtu FLUX tinklu.

Kol jo nėra, iki pereinamojo laikotarpio pabaigos duomenys perduodami per DEH (Data Exchange Highway) ES ERS (v. 3.1) formatu.

Laivo vėliavos valstybės ŽSC momentinius laivo pranešimus (COE, COX, PNO) nedelsdamas automatiškai perduoda Bisau Gvinėjos ŽSC. Kitų tipų pranešimai nuo datos, kurią faktiškai pradedamas naudoti UN-CEFACT formatas, taip pat perduodami automatiškai vieną kartą per dieną, o iki tos datos yra perduodami nedelsiant po to, kai Bisau Gvinėjos ŽSC automatiškai pateikia prašymą vėliavos valstybės ŽSC per centrinį Europos Komisijos mazgą. Įdiegus naująjį formatą, pastarasis perdavimo būdas bus naudojimas tik specifinių prašymų, susijusių su istoriniais duomenimis, atveju.

4) Bisau Gvinėjos ŽSC patvirtina jam siunčiamų momentinių ERS duomenų gavimą, nusiųsdamas gavimo patvirtinimo pranešimą ir patvirtindamas gauto pranešimo tinkamumą. Bisau Gvinėja gavimo patvirtinimo nesiunčia, kai gauna duomenis, kurių pati paprašė. Bisau Gvinėja visus ERS duomenis tvarko konfidencialiai.

Laive esančios elektroninio perdavimo sistemos arba ryšių sistemos gedimas

5) Vėliavos valstybės ŽSC ir Bisau Gvinėjos ŽSC nedelsdami vienas kitam praneša apie visus įvykius, galinčius turėti įtakos laivo ar kelių laivų ERS duomenų perdavimui.

6) Jei Bisau Gvinėjos ŽSC negauna duomenų, kuriuos turi perduoti laivas, jis nedelsdamas apie tai praneša vėliavos valstybės ŽSC. Vėliavos valstybės ŽSC kiek įmanoma greičiau ištiria, kodėl ERS duomenys nebuvo gauti, ir praneša Bisau Gvinėjos ŽSC apie tyrimo rezultatus.

7) Kai sutrinka duomenų perdavimas tarp laivo ir vėliavos valstybės ŽSC, vėliavos valstybės ŽSC nedelsdamas apie tai praneša laivo kapitonui arba operatoriui arba jų atstovui (-ams). Gavęs tokį pranešimą, laivo kapitonas bet kokiomis tinkamomis telekomunikacijų priemonėmis kasdien ne vėliau kaip iki 24:00 val. vėliavos valstybės kompetentingoms institucijoms perduoda trūkstamus duomenis.

8) Sutrikus laive įrengtos elektroninės perdavimo sistemos veikimui, laivo kapitonas arba operatorius užtikrina, kad ERS būtų pataisyta arba pakeista per 10 dienų nuo sutrikimo nustatymo. Pasibaigus šiam terminui, laivui nebeleidžiama žvejoti žvejybos zonoje; jis turi per 24 valandas iš jos išplaukti arba įplaukti į Bisau Gvinėjos uostą. Laivui leidžiama išplaukti iš to uosto arba grįžti į žvejybos zoną tik tada, kai jo vėliavos valstybės ŽSC nustato, kad ERS sistema vėl veikia tinkamai.

9) Jei Bisau Gvinėja negauna ERS duomenų dėl elektroninių sistemų, kurias prižiūri Europa arba Bisau Gvinėja, veikimo sutrikimo, atitinkama šalis nedelsdama imasi veiksmų, kad šis sutrikimas būtų panaikintas kuo greičiau. Apie problemos išsprendimą nedelsiant pranešama kitai šaliai.

10) Vėliavos valstybės ŽSC kas 24 valandas Bisau Gvinėjos ŽSC bet kokiomis turimomis elektroninėmis ryšio priemonėmis siunčia visus ERS duomenis, kuriuos vėliavos valstybė gavo po paskutinio pranešimo perdavimo. Ta pati procedūra gali būti taikoma Bisau Gvinėjai paprašius, jei priežiūros darbai Europos prižiūrimas sistemas paveikia ilgiau nei 24 valandas. Bisau Gvinėja informuoja savo kompetentingas kontrolės tarnybas, kad Sąjungos laivai nebūtų laikomi nevykdančiais savo ERS duomenų perdavimo. Vėliavos valstybės ŽSC užtikrina, kad trūkstami duomenys būtų įtraukti į elektroninę duomenų bazę, tvarkomą pagal 3 punktą.