Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos 2013 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių, dėl kurių vedamos tarptautinės derybos ar kuriems taikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams tam tikruose ne ES vandenyse /* COM/2012/0668 final - 2012/0319 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Pagrindas ir tikslai Visais žvejybos galimybių reglamentais žuvų išteklių žvejybos mastas turi būti apribojamas tiek, kad atitiktų bendros žuvininkystės politikos (BŽP) bendruosius tikslus. Šiuo atžvilgiu 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką nustatomi sužvejojamų žuvų kiekio ir žvejybos pastangų apribojimo metinių pasiūlymų tikslai, kuriais siekiama užtikrinti, kad Sąjungos žuvininkystės sektoriaus veikla būtų ekologiškai, ekonomiškai ir socialiai tausi. Metinių žvejybos galimybių pagrindinis aspektas – trumpalaikis jų galiojimas. Tai pirmiausia lėmė istorinės priežastys, susijusios su tuo, kaip BŽP numatyta nacionaliniams Sąjungos laivynams padalyti jūrų erdvę ir jos išteklius. Svarbu, kad šis BŽP pagrindu sudaromas visos Sąjungos paktas būtų ir toliau kasmet peržiūrimas. Tačiau tai netrukdo diegti ilgalaikio išteklių valdymo strategijų. Sąjunga šiuo atžvilgiu smarkiai pažengė į priekį ir pagrindiniams komercinės svarbos ištekliams šiuo metu taikomi daugiamečiai išteklių valdymo planai. Pagal šiuos planus derinami metiniai bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (BLSK) ir didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos. Taikymo sritis Šis pasiūlymas yra susijęs su žvejybos galimybėmis, kuriomis gali naudotis Sąjungos laivai Sąjungos ir ne ES vandenyse ir trečiųjų valstybių laivai Sąjungos vandenyse, remiantis daugiašaliuose arba dvišaliuose forumuose priimtais sprendimais. Ruošdamasi tarptautinėms deryboms, Sąjunga parengia mokslinėmis rekomendacijomis ir savo politikos tikslais grindžiamą poziciją, kuri taikoma ir vidaus sprendimams. Tokių derybų rezultatas yra Sąjungos sutikimas prisiimti įpareigojimus trečiųjų šalių atžvilgiu. Perkeldama šiuos sprendimus į savo teisę, Sąjunga neturi didelės veiksmų laisvės, išskyrus vidaus paskirstymą valstybėms narėms. Vidaus paskirstymui taikomas santykinio stabilumo principas. Todėl šis pasiūlymas taikomas: · bendriems ištekliams, t. y. bendrai su Norvegija valdomiems Šiaurės jūros ir Skagerako sąsiaurio ištekliams, arba pagal pakrantės valstybių susitarimus, susijusius su Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (angl. NEAFC), valdomiems ištekliams; · ištekliams, kuriems taikomas tradicinis pasikeitimas kvotomis arba ištekliams, potencialiai tinkamiems pasikeitimui kvotomis, t. y. ištekliams, kurie nėra bendrai valdomi, tačiau kuriems taikomas (arba galėtų būti taikomas) metinis Sąjungos, Norvegijos ir (arba) kitų trečiųjų valstybių pasikeitimas kvotomis; · žvejojant paprastuosius jūrų liežuvius ir jūrines plekšnes kaip priegauda sužvejojamų žuvų rūšims, net jei jų kvotomis nesikeičiama. Šios rūšys įtrauktos siekiant darniai pereiti prie įvairių rūšių žuvų žvejybos valdymo ir įvairių rūšių žvejybos veiklos valdymo (pagal poreikį); · žvejybos galimybėms, nustatytoms regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose (angl. RFMO) sudarytais susitarimais. Tačiau prie daugumos į šį pasiūlymą įtrauktų žvejybos galimybių yra pažymėta pm (pro memoria). Taip yra dėl to, kad: – numatytu pasiūlymo priėmimo metu dar nebus pateiktos rekomendacijos dėl kai kurių išteklių arba – laukiama, kol Regioninė žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacija (angl. SPRFMO), Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisija (angl. CCAMLR), Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (angl. NEAFC), Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija (angl. WCPFC) ir Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (angl. ICCAT) savo metiniuose susitikimuose priims tam tikrus sužvejojamų žuvų kiekio apribojimus ir kitas rekomendacijas, arba – duomenų apie Grenlandijos vandenų išteklius ir išteklius, kurie valdomi bendrai su Norvegija ir kitomis trečiosiomis valstybėmis arba kurių kvotomis keičiamasi su šiomis valstybėmis, dar nėra, nes laukiama 2012 m. lapkričio ir gruodžio mėn. konsultacijų su šiomis valstybėmis išvadų. Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Siūlomos priemonės yra parengtos atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslus ir taisykles ir dera su Europos Sąjungos vykdoma darnaus vystymosi politika. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Komisija vadovavosi gairėmis, apibrėžtomis jos Komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo (COM(2006) 246 galutinis), kuriame nustatyti vadinamojo pirminio aptarimo proceso principai. Be to, 2012 m. rugsėjo mėn. Komisija organizavo renginį suinteresuotosioms šalims, kuriame buvo pristatyti ir aptarti mokslinių rekomendacijų rezultatai ir pagrindinės išvados. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Naudojamos metodikos klausimu Komisija konsultavosi su dviem pagrindinėmis ekspertų organizacijomis – Tarptautine jūrų tyrinėjimo taryba (angl. ICES), kuri yra nepriklausoma tarptautinė mokslo institucija, ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetu (angl. STECF). ICES rekomendacijos grindžiamos ICES mokslininkų sukurta rekomendacijų sistema, kuri naudojama atsižvelgiant į susitarimo memorandumą, dėl kurio susitarta su Komisija. STECF pateikia rekomendacijas pagal Komisijos suteiktus įgaliojimus. Visos STECF ataskaitos, Komisijai jas oficialiai priėmus, yra pateikiamos Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato interneto svetainėje. Visos ICES ataskaitos pateikiamos jos svetainėje. Poveikio vertinimas Pasiūlymu iš esmės perkeliamos tarptautiniu lygmeniu sutartos priemonės. Visi elementai, kurie yra svarbūs vertinant galimą žvejybos galimybių poveikį, yra svarstomi parengiamuoju tarptautinių derybų, per kurias dėl Sąjungos žvejybos galimybių yra sutariama su trečiosiomis šalimis, etapu ir per pačias derybas. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Teisinis pagrindas Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalis. Sąjungos prisiimti tausaus gyvųjų vandens išteklių naudojimo įsipareigojimai – tai Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 2 straipsnyje nustatytų įsipareigojimų dalis. Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlymu nustatomi Sąjungos žvejybai ir tarptautinių vandenų išteklių žvejybai, kurioje dalyvauja Sąjungos laivai, taikomi sužvejojamų žuvų kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai siekiant BŽP tikslo – užtikrinti aplinkos, ekonominiu ir socialiniu požiūriu tausų žvejybos lygį. Paraiškos pateikimas Pasiūlymo srities nuostatos taikomos iki 2013 m. gruodžio 31 d., išskyrus kai kurias žvejybos pastangų apribojimų nuostatas, kurios taikomos iki 2014 m. sausio 31 d., ir nuostatas dėl kai kurių BLSK, nustatytų konkretiems sezoniniams ciklams (pvz., paprastųjų stintenių Grenlandijos vandenyse). Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, kaip nurodyta Sutarties 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios priežasties: BŽP yra bendroji politika. Pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba privalo priimti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones. Siūlomu Tarybos reglamentu valstybėms narėms skiriamos žvejybos galimybės. Atsižvelgdamos į Reglamento Nr. 2371/2002 20 straipsnio 3 dalį valstybės narės tas galimybes gali savarankiškai paskirstyti regionams arba veiklos vykdytojams taip, kaip jos mano esant tinkama. Taigi valstybės narės turi daug laisvės priimdamos sprendimus, susijusius su joms tinkamu socialiniu ir (arba) ekonominiu paskirtų žvejybos galimybių naudojimo modeliu. Pasiūlymas papildomo finansinio poveikio valstybėms narėms neturi. Taryba šį reglamentą priima kasmet; viešos bei privačios priemonės jam įgyvendinti jau parengtos. Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – reglamentas. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui. 5. PAPILDOMA INFORMACIJA Supaprastinimas Pasiūlyme numatyta supaprastinti Sąjungos arba nacionalinių valdžios institucijų administracines procedūras, ypač su žvejybos pastangų valdymu susijusius reikalavimus. Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlyga Pasiūlymas teikiamas dėl 2013 m. metinio reglamento, todėl jame persvarstymo sąlygos nėra. Išsamus pasiūlymo paaiškinimas Šis pasiūlymas susijęs tik su žvejybos galimybių nustatymu ir paskirstymu ir su sąlygų, funkciškai susietų su tų galimybių naudojimu, nustatymu. Pasiūlymo bendro pobūdžio nuostatos dėl sužvejojamų žuvų kiekio apribojimų ir žvejybos pastangų valdymo atitinka vadinamojo pirminio aptarimo proceso principus, kurie yra nustatyti Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo (COM(2006) 246 galutinis) ir Komisijos komunikate dėl konsultacijų dėl 2013 m. žvejybos galimybių (COM(2012) 278 final), kuriame išdėstytas Komisijos požiūris ir ketinimai, susiję su jos pasiūlymais dėl žvejybos galimybių, iki bus gauta 2013 m. mokslinė rekomendacija dėl išteklių būklės. Kaip jau minėta, į pasiūlymą įtraukiami ir sužvejojamų žuvų kiekio apribojimai, dėl kurių susitarta tam tikrose regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose. Atlantinių menkių žvejybos pastangoms valdyti nuo 2009 m. taikoma kilovatdienių sistema, kuri bus taikoma ir 2013 m. 2012/0319 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos 2013 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių, dėl kurių vedamos tarptautinės derybos ar kuriems taikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams tam tikruose ne ES vandenyse EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, turi patvirtinti priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo; (2) 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[1] reikalaujama, kad Sąjungos priemonės, kuriomis reglamentuojama galimybė naudotis vandenimis bei ištekliais ir tausi žvejybos veikla, būtų nustatomos atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, ypač Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (angl. STECF) parengtas ataskaitas, taip pat atsižvelgiant į rekomendacijas, gautas iš Regioninių konsultacinių tarybų; (3) Taryba privalo patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo pagal žuvų išteklius arba žuvų išteklių grupę priemones, įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas, jei tokių reikėtų. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas sąlyginis kiekvienos išteklių rūšies arba žuvų išteklių grupės žvejybos stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 2371/2002; (4) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, susijusias su bet kokiu galimu NAFO 3NO pakvadratyje žvejojamų baltųjų siūlapelekių vėgėlių bendro leidžiamo sužvejoti kiekio (BLSK) ir Sąjungos kvotos padidinimu, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai; (5) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, susijusias su Sąjungai skirtų paprastųjų stintenių kvotų ICES V ir XIV parajonių Grenlandijos vandenyse patikslinimu pagal Žuvininkystės partnerystės susitarimą su Grenlandija, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai; (6) siekiant užtikrinti vienodas tam tikrų trumpaamžių žuvų rūšių išteklių sužvejojamo kiekio apribojimo taikymo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su BLSK patikslinimu atsižvelgiant į per 2013 m. pirmąjį pusmetį surinktus mokslinius duomenis. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[2]; (7) Komisija turėtų priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, susijusius su šių trumpaamžių žuvų rūšių išteklių BLSK patikslinimu, kai tinkamai pagrįstais atvejais, susijusiais su poreikiu Sąjungai laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų, tai reikia padaryti dėl privalomų skubos priežasčių; (8) kai kurių BLSK atveju valstybėms narėms turėtų būti leidžiama skirti papildomą kvotos dalį laivams, kurie dalyvauja visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos bandymuose. Šių bandymų tikslas yra išbandyti sužvejojamų žuvų kvotų sistemą, pagal kurią visas sužvejotų žuvų kiekis turėtų būti iškraunamas ir įskaičiuojamas į kvotas siekiant išvengti žuvų išmetimo į jūrą ir žuvų išteklių, kuriuos galima panaudoti, eikvojimo veltui. Nekontroliuojamas žuvų išmetimas į jūrą kelia grėsmę ilgalaikiam žuvų kaip bendro turto tiekimo užtikrinimui ir bendros žuvininkystės politikos tikslams. Priešingai, sužvejojamų žuvų kvotų sistema yra paskata žvejams siekti, kad jų žvejybos operacijos būtų kuo selektyvesnės. Kad būtų užtikrintas racionalus žuvų išmetimo į jūrą valdymas, turėtų būti visapusiškai dokumentais pagrindžiama ne tai, kas iškraunama uoste, o kiekviena jūroje vykdoma operacija. Todėl į sąlygas, kuriomis valstybės narės gali skirti papildomą kvotos dalį, reikėtų įtraukti įpareigojimą naudoti su jutiklių sistema susietas uždarąsias TV stebėjimo sistemų kameras (angl. CCTV) (toliau – CCTV sistema). Tai turėtų sudaryti sąlygas išsamiai registruoti visus paliekamus ir į jūrą išmetamus sužvejotų žuvų kiekius. Sistema, pagal kurią tai atliktų realiuoju laiku laive esantys stebėtojai, būtų ne tokia efektyvi, brangesnė ir mažiau patikima. Tokiu būdu CCTV sistemų naudojimas šiuo metu yra būtina sąlyga siekiant įgyvendinti į jūrą išmetamų žuvų kiekio mažinimo priemones, pvz., visapusiškai dokumentais pagrįstą žvejybą. Taikant tokią sistemą reikėtų laikytis 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[3] reikalavimų; (9) siekiant užtikrinti, kad dalyvaujant bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose būtų galima veiksmingai įvertinti sužvejojamų žuvų kvotų sistemų potencialą kontroliuoti susijusių išteklių absoliutųjį žuvų mirtingumą dėl žvejybos, būtina visas tokiuose bandomuosiuose reisuose sužvejotas žuvis, įskaitant tas, kurių dydis yra mažesnis už mažiausią leidžiamą iškrauti dydį, įskaičiuoti į bendrą dalyvaujančiam laivui paskirtą kvotą, o laivui visiškai išnaudojus minėtą kvotą, žvejybą nutraukti. Taip pat būtina išvengti, kad bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose dalyvaujantys laivai ir juose nedalyvaujantys laivai paskirtų kvotų neperduotų vieni kitiems; (10) BLSK turėtų būti nustatyti remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijos ir atsižvelgiant į biologinius bei socialinius ir ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotosiomis šalimis, visų pirma susitikimuose su atitinkamų regioninių patariamųjų tarybų atstovais; (11) išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, BLSK turėtų būti nustatyti pagal tuose planuose apibrėžtas taisykles. Todėl Šiaurės jūros paprastųjų jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių išteklių, Šiaurės jūros, Skagerako sąsiaurio ir rytinės Lamanšo sąsiaurio dalies atlantinių menkių išteklių ir rytų Atlanto bei Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių BLSK turėtų būti nustatyti pagal 2007 m. birželio 11 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 676/2007, nustatančiame plekšnių ir jūrų liežuvių išteklių žvejybos Šiaurės jūroje daugiametį planą[4], 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1342/2008, nustatančiame menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą[5] („atlantinių menkių planas“) ir 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano[6] nustatytas taisykles; (12) tais atvejais, kai apie išteklius trūksta duomenų arba jie nėra patikimi ir išteklių dydžio apskaičiuoti neįmanoma, valdymo priemonės ir BLSK turėtų būti grindžiami žuvininkystės valdymui taikomu atsargos principu, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnio i punkte; (13) pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[7], 2 straipsnį turėtų būti nustatyti ištekliai, kuriems taikomos tame reglamente nurodytos įvairios priemonės; (14) netgi ribota tam tikrų rūšių, pavyzdžiui, tam tikrų rūšių ryklių, žvejybos veikla galėtų sukelti rimtą pavojų jų išsaugojimui. Todėl tokių rūšių žvejybos galimybės turėtų būti visapusiškai ribojamos taikant bendrą draudimą žvejoti tas rūšis; (15) atsižvelgiant į Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (angl. ICES) rekomendaciją, tikslinga toliau taikyti ir peržiūrėti sistemą, pagal kurią valdomi ICES IIa ir IIIa kvadratų ir IV parajonio ES vandenų paprastųjų tobių ištekliai; (16) būtina nustatyti 2013 m. žvejybos pastangų ribas pagal Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 11 ir 12 straipsnius, Tarybos reglamento (EB) Nr. 676/2007 9 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 302/2009 5 ir 9 straipsnius, atsižvelgiant į 2009 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 754/2009, kuriuo leidžiama tam tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008[8] III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos; (17) pagal su Norvegija[9], Farerų salomis[10], Grenlandija[11] ir Islandija[12] sudarytuose susitarimuose arba protokoluose dėl santykių žuvininkystės srityje numatytą tvarką Sąjunga dėl žvejybos teisių konsultavosi su šiomis partnerėmis [Konsultacijų suvestinė bus įtraukta po 2012 m. pabaigoje įvyksiančių konsultacijų]; (18) Sąjunga yra kelių žvejybos organizacijų susitariančioji šalis ir dalyvauja kitose organizacijose kaip bendradarbiaujanti šalis, kuri nėra jų narė. Be to, pagal 2003 m. Stojimo aktą, Lenkijos Respublikos anksčiau sudarytus žvejybos susitarimus, pvz., Konvenciją dėl aliaskinių rudagalvių menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo, nuo Lenkijos įstojimo datos administruoja Sąjunga. Tos žvejybos organizacijos rekomendavo 2013 m. pradėti taikyti kai kurias priemones, be kita ko, ES laivams nustatyti žvejybos galimybes. Tos žvejybos galimybės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; (19) regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos gali leisti susitariančiosioms šalims perleisti kvotas arba jomis pasikeisti. Siekiant palengvinti Sąjungos ir kitų susitariančiųjų šalių kvotų perleidimą ir pasikeitimą jomis, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė, gavus valstybių narių pranešimą, patvirtinti Sąjungos ir kitų susitariančiųjų šalių kvotų perleidimą ir pasikeitimą jomis. Valstybėms narėms turėtų būti leidžiama su kitomis susitariančiosiomis šalimis aptarti kvotų perleidimą ir pasikeitimą jomis ir, jei reikia, parengti galimus numatomų kvotų perleidimų planus. Komisija, patvirtinusi šias operacijas, turėtų apie perleidimą pranešti susijusiai organizacijai ir įgyvendinimo aktais nustatyti su tuo susijusias žvejybos galimybes. Toks perleidimas neturėtų daryti poveikio dabartiniam valstybių narių žvejybos galimybių paskirstymui laikantis sąlyginio stabilumo principo; (20) Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (angl. NAFO) 2012 m. savo 34-ajame metiniame susitikime priėmė 2013 m. tam tikrų NAFO konvencijos rajono 1–4 parajonių išteklių žvejybos galimybes. Tokiomis aplinkybėmis NAFO nustatė 2013 m. NAFO 3NO pakvadratyje žvejojamų baltųjų siūlapelekių vėgėlių BLSK padidinimo procedūrą, taikytiną, jei laikomasi tam tikrų su šių išteklių padėtimi susijusių sąlygų. NAFO susitariančioji šalis gali pranešti NAFO vykdomajam sekretoriatui, kad NAFO 3NO pakvadratyje pastebėtas didesnis nei įprasta sužvejotų baltųjų siūlapelekių vėgėlių išteklių kiekis pastangų vienetui. Jeigu NAFO patvirtina 2013 m. BLSK padidinimą, ši priemonė turėtų būti įgyvendinta Sąjungos teisėje. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktą siekiant patikslinti su tuo susijusias papildomas Sąjungos žvejybos galimybes; (21) Amerikos tropinių tunų komisija (angl. IATTC) 2012 m. 83-iajame metiniame susitikime priėmė gelsvauodegių tunų, didžiaakių tunų ir dryžųjų tunų išteklių apsaugos priemones. IATTC taip pat priėmė rezoliuciją dėl ilgapelekių pilkųjų ryklių išteklių apsaugos. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; (22) Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (angl. ICCAT) 2012 m. metiniame susitikime priėmė [priemonių santrauka bus įtraukta po 2012 m. lapkričio mėn. įvyksiančio metinio susitikimo]. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; (23) Indijos vandenyno tunų komisija (angl. IOTC) 2012 m. metiniame susitikime savo žvejybos galimybių priemonių, kurios šiuo metu yra įgyvendintos Sąjungos teisėje, nekoregavo. Šiuo metu taikomos IOTC priimtos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; (24) Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (angl. SPRFMO) pirmasis metinis susitikimas įvyks 2013 m. sausio 28 d. – vasario 1 d. Kol įvyks toks metinis susitikimas, tikslinga taikyti galiojančias laikinąsias priemones, kaip nustatyta Reglamentu (ES) Nr. 44/2012; (25) Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (angl. SEAFO) 2012 m. metiniame susitikime priėmė [priemonių santrauka bus įtraukta po 2012 m. spalio mėn. įvyksiančio metinio susitikimo]. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; (26) atsižvelgiant į naujausias ICES pateiktas mokslines rekomendacijas ir remiantis tarptautiniais įsipareigojimais pagal Žvejybos šiaurės rytų Atlante konvenciją (angl. NEAFC), būtina apriboti tam tikrų giliavandenių rūšių žuvų žvejybos pastangas; (27) Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (angl. WCPFC) 2012 m. 9-asis metinis susitikimas [priemonių santrauka bus įtraukta po 2012 m. gruodžio mėn. įvyksiančio metinio susitikimo]. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; (28) Konvencijos dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo susitariančiosios šalys 2012 m. metiniame susitikime savo priemonių, susijusių su žvejybos galimybėmis, nekoregavo. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; (29) Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos (angl. CCAMLR) susitariančiųjų šalių 2012 m. metiniame susitikime [priemonių santrauka bus įtraukta po 2012 m. spalio – lapkričio mėn. įvyksiančio metinio susitikimo]. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; (30) tam tikras tarptautines priemones, kuriomis nustatomos arba ribojamos Sąjungos žvejybos galimybės, metų pabaigoje patvirtina atitinkamos regioninės žvejybos valdymo organizacijos ir jos pradedamos taikyti prieš įsigaliojant šiam reglamentui. Todėl būtina, kad nuostatos, kuriomis tokios priemonės įgyvendinamos Sąjungos teisėje, būtų taikomos atgaline data. Pirmiausia, kadangi CCAMLR konvencijos rajone žvejybos sezonas trunka nuo gruodžio 1 d. iki lapkričio 30 d. ir tam tikros žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybės ar draudimai yra nustatyti laikotarpiui, kuris prasideda 2011 m. gruodžio 1 d., tikslinga, kad susijusios šio reglamento nuostatos būtų taikomos nuo tos dienos. Toks taikymas atgaline data nedarys poveikio teisėtų lūkesčių principui, kadangi CCAMLR konvencijos nariams draudžiama be leidimo žvejoti CCAMLR konvencijos rajone; (31) šiame reglamente nustatytos ES laivams skirtos žvejybos galimybės naudojamos pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis[13], ypač jo 33 ir 34 straipsnius, susijusius su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą perdavimu. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės, siųsdamos Komisijai duomenis apie iškraunamus žuvų išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, kiekius; (32) siekiant išvengti žvejybos veiklos sutrikdymo ir užtikrinti pragyvenimą Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d., išskyrus nuostatas dėl žvejybos pastangų apribojimų, kurios turėtų būti taikomos nuo 2013 m. vasario 1 d., taip pat konkrečias nuostatas dėl atskirų regionų, kurių atveju turėtų būti nustatoma konkreti taikymo pradžios data, kaip nurodyta 28 konstatuojamojoje dalyje. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas; (33) žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos griežtai laikantis taikytinos Sąjungos teisės, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I ANTRAŠTINĖ DALIS DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS 1 straipsnis Dalykas 1. Šiuo reglamentu nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir jų grupių, dėl kurių vedamos tarptautinės derybos ar kuriems taikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams tam tikruose ne ES vandenyse. 2. 1 dalyje nurodytos žvejybos galimybės apima: a) 2013 m. sužvejojamų žuvų kiekio apribojimus ir, jei nurodyta šiame reglamente, 2014 m. sužvejojamų žuvų kiekio apribojimus; b) 2013 m. vasario 1 d. – 2014 m. sausio 31 d. laikotarpiu taikomus žvejybos pastangų apribojimus; c) 2012 m. gruodžio 1 d. – 2013 m. lapkričio 30 d. laikotarpiu taikomas tam tikrų žuvų išteklių žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybes; taip pat d) 28 straipsnyje nustatytais laikotarpiais taikomas tam tikrų žuvų išteklių 2013 m. žvejybos IATTC konvencijos rajone galimybes ir, jei nurodyta šiame reglamente, 2014 m. žvejybos galimybes. 2 straipsnis Taikymo sritis Šis reglamentas taikomas: a) ES laivams; ir b) trečiųjų valstybių laivams ES vandenyse. 3 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: a) ES laivas – su valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Sąjungoje registruotas žvejybos laivas; b) trečiosios valstybės laivas – su trečiosios valstybės vėliava plaukiojantis ir joje registruotas žvejybos laivas; c) ES vandenys – vandenys, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis, esančius greta Sutarties II priede išvardytų užjūrio valstybių ir teritorijų; d) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) – kiekvienos rūšies žuvų išteklių kiekis, kurį per metus galima sužvejoti ir iškrauti; e) kvota – Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai valstybei skirta BLSK dalis; f) tarptautiniai vandenys – vandenys, į kuriuos nė viena valstybė neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso nė vienos valstybės jurisdikcijai; g) akių dydis – žvejybos tinklo akių dydis, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 517/2008[14]. 4 straipsnis Žvejybos zonos Šiame reglamente nurodytų žvejybos zonų apibrėžtys: a) ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos – geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 218/2009[15] III priede; b) Skagerako sąsiauris – geografinis rajonas, kurio ribą vakaruose žymi linija, brėžiama nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio, o pietuose – linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško; c) Kategato sąsiauris – geografinis rajonas, kurio ribą šiaurėje žymi linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, o pietuose – linija, brėžiama nuo Haseniorės iki Gnibeno kyšulio, nuo Korshagės iki Spodsbjergo ir nuo Gilbjergo kyšulio iki Kuleno; d) CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto) zonos – geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 216/2009[16] II priede; e) NAFO (Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos) zonos – geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 217/2009[17] III priede; f) SEAFO (Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo pietryčių Atlanto vandenyne[18]; g) ICCAT (Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Tarptautinėje konvencijoje dėl Atlanto tunų apsaugos[19]; h) CCAMLR (Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 601/2004[20] 2 straipsnio a punkte; i) IATTC (Amerikos tropinių tunų komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija sudarytos Amerikos tropinių tunų komisijos stiprinimo[21]; j) IOTC (Indijos vandenyno tunų komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Susitarime įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją[22]; k) SPRFMO (Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos) konvencijos rajonas – atviros jūros geografinis rajonas į pietus nuo 10° šiaurės platumos lygiagretės, į šiaurę nuo CCAMLR konvencijos rajono, į rytus nuo SIOFA (Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje)[23] konvencijos rajono, kaip apibrėžta SIOFA, ir į vakarus nuo Pietų Amerikos valstybių jurisdikcijai priklausančių žvejybos rajonų; l) WCPFC (Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse[24]; m) Beringo jūros atviros jūros rajonas – geografinis Beringo jūros atviros jūros rajonas, esantis už 200 jūrmylių nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojamas Beringo jūros pakrantės valstybių teritorinės jūros plotis. II ANTRAŠTINĖ DALIS ES LAIVŲ ŽVEJYBOS GALIMYBĖS I skyrius Bendrosios nuostatos 5 straipsnis BLSK ir jų paskirstymas 1. ES vandenyse arba kai kuriuose ES nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems ES laivams taikomi BLSK, jų paskirstymas valstybėms narėms ir atitinkamais atvejais su jomis funkciškai susietos sąlygos nustatyti I priede. 2. ES laivams leidžiama žvejoti Farerų Salų, Grenlandijos, Islandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą, neviršijant I priede nurodytų BLSK ribų ir laikantis šio reglamento 14 straipsnyje ir III priede, taip pat Reglamente (EB) Nr. 1006/2008[25] nustatytų sąlygų ir įgyvendinimo nuostatų. 3. Komisija patikslina Sąjungai skirtas stintenių kvotas ICES V ir XIV parajonių Grenlandijos vandenyse, remdamasi BLSK ir Sąjungai skirta jo dalimi, kurią nustatė Grenlandija pagal Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarimą ir jo protokolą. 4. Atsižvelgdama į per 2013 m. pirmą pusmetį surinktus mokslinius duomenis, Komisija pagal 39 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką priimtais įgyvendinimo aktais gali patikslinti I priede nustatytus toliau nurodytų išteklių BLSK, kvotas ir specialiąsias sąlygas: a) paprastųjų tobių išteklių ir susijusios priegaudos ICES IIa ir IIIa kvadratų bei ICES IV parajonio ES vandenyse pagal šio reglamento IIB priedą; b) norveginių menkučių išteklių ir susijusios priegaudos ICES IIIa parajonyje ir ICES IIa kvadrato bei IV parajonio ES vandenyse; taip pat c) atlantinių šprotų išteklių ir susijusios priegaudos ICES IIa kvadrato ir IV parajonio ES vandenyse. 5. Kai tai būtina dėl tinkamai pagrįstų privalomų skubos priežasčių, susijusių su Sąjungos pareiga laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų, Komisija, laikydamasi 39 straipsnio 3 dalyje nurodytos tvarkos, nedelsiant taikomais įgyvendinimo aktais patikslina I priede nustatytus šio straipsnio 4 dalyje nurodytų išteklių BLSK. Tie aktai lieka galioti šio reglamento taikymo laikotarpiu, tačiau bet kuriuo atveju ne ilgiau kaip iki 2013 m. gruodžio 31 d. 6 straipsnis Papildoma kvotos dalis, skiriama laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose 1. Valstybė narė gali suteikti papildomą tam tikrų išteklių kvotą su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose. Tie ištekliai nurodyti I priede. 2. Papildoma tam tikrų išteklių kvota, kurią valstybė narė gali suteikti su jos vėliava plaukiojantiems laivams, sudaro tokią tai valstybei narei suteiktos kvotos procentinę dalį, kuri neviršija bendros I priede nustatytos ribos. 3. Papildoma kvota laivui suteikiama laikantis tokių sąlygų: a) laive turi būti naudojamos prie jutiklių sistemos prijungtos uždarosios grandinės televizijos kameros (toliau bendrai vadinamos „CCTV sistema“), skirtos visai laivuose vykdomai žvejybos ir perdirbimo veiklai fiksuoti; b) atskiram laivui, dalyvaujančiam bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, suteikta papildoma kvota neturi viršyti jokios iš šių ribų: (1) 75 % į jūrą išmetamų žuvų kiekio pagal susijusios valstybės narės apytikslį įvertinimą, koks paprastai išmetamas iš tokio tipo laivo, koks yra laivas, kuriam suteikta papildoma kvota; (2) 30 % laivo kvotos prieš jam pradedant dalyvauti bandomuosiuose reisuose; c) visas laivo sužvejojamas išteklių, kurių papildoma kvota yra skirta tam laivui, kiekis, įskaitant žuvis, kurių dydis mažesnis už mažiausią leidžiamų iškrauti žuvų dydį, nustatytą Reglamento (EB) Nr. 850/98 XII priede, įskaičiuojamas į laivo kvotą, kuriai priskiriamos visos pagal šį straipsnį suteiktos papildomos kvotos; d) laivui visiškai išnaudojus kurių nors išteklių kvotą, toks laivas turi nutraukti bet kokią žvejybos veiklą atitinkamame BLSK rajone; e) laivai, dalyvaujantys bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, ir tokiuose bandomuosiuose reisuose nedalyvaujantys laivai negali vieni kitiems perleisti laivui skirtos išteklių, kuriems gali būti taikomas šis straipsnis, kvotos ar kokios nors jos dalies. 4. Nepaisant 3 dalies b punkto 1 papunkčio, valstybė narė gali išimties tvarka suteikti su jos vėliava plaukiojančiam laivui papildomą kvotą, kuri viršija 75 % įvertinto į jūrą išmetamų žuvų kiekio, koks paprastai išmetamas iš tokio tipo laivo, koks yra laivas, kuriam suteikta papildoma kvota, su sąlyga, kad: a) atitinkamo tipo laivo paprastai į jūrą išmetamų išteklių dalis yra mažesnė nei 10 %; b) tokio tipo laivo įtraukimas yra svarbus norint įvertinti CCVT sistemos potencialą kontrolės tikslais; c) nėra viršyta visiems bandomuosiuose reisuose dalyvaujantiems laivams nustatyta paprastai išmetamo išteklių kiekio 75 % bendra riba. 5. Jei pagal 3 dalies a punktą gauti užregistruoti duomenys yra susiję su asmens duomenų tvarkymu, kaip apibrėžta Direktyvoje 95/46/EB, tvarkant tokius duomenis taikoma ta direktyva. 6. Jei valstybė narė nustato, kad laivas, dalyvaujantis bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, nesilaiko 3 dalyje nustatytų sąlygų, ji nedelsiant panaikina tam laivui suteiktą papildomą kvotą ir likusiu 2013 m. laikotarpiu neleidžia jam dalyvauti tuose bandomuosiuose reisuose. 7. Prieš suteikdama 1–6 dalyse nurodytą papildomą kvotą valstybė narė Komisijai pateikia šią informaciją: a) su jos vėliava plaukiojančių laivų, dalyvaujančių bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, sąrašą; b) tuose laivuose įrengtos elektroninės nuotolinės stebėjimo įrangos specifikacijas; c) tuose laivuose naudojamų žvejybos įrankių pajėgumą, rūšį ir specifikacijas; d) žuvų kiekį, paprastai išmetamą į jūrą iš kiekvieno tipo bandomuosiuose reisuose dalyvaujančio laivo; e) bandomuosiuose reisuose dalyvaujančių laivų 2012 m. sužvejotą žuvų, kurių ištekliams taikomas atitinkamas BLSK, kiekį. 8. Siekdama stebėti, kaip įgyvendinamas 3 dalies b punkto 1 papunktyje nustatytas reikalavimas, Komisija gali pareikalauti, kad bet kuri šį straipsnį taikanti valstybė narė mokslinei patariamajai įstaigai pateiktų peržiūrėti jos parengtą iš kiekvieno tipo laivų išmetamų žuvų kiekio vertinimą. Jei išmetamą kiekį patvirtinantis vertinimas negaunamas, atitinkama valstybė narė imasi visų tinkamų priemonių šio reikalavimo atitikčiai užtikrinti ir apie jas praneša Komisijai. 7 straipsnis Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos Išteklių, kuriems nustatyti BLSK, žuvys laikomos laive arba iškraunamos tik tuo atveju, jeigu: a) tas žuvis sužvejojo su kvotą turinčios valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai ir ta kvota nėra išnaudota; arba b) sužvejoti žuvų kiekiai sudaro ES kvotos dalį, kuri nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, ir ta ES kvota nebuvo išnaudota. 8 straipsnis Žvejybos pastangų apribojimai 2013 m. vasario 1 d. – 2014 m. sausio 31 d. IIA priede nustatytos žvejybos pastangų priemonės taikomos valdant kai kuriuos atlantinių menkių, jūrinių plekšnių ir paprastųjų jūrų liežuvių išteklius šiose zonose: a) Skagerako sąsiauryje; b) Skagerako ir Kategato sąsiauriams nepriklausančioje ICES IIIa kvadrato dalyje; c) ICES IV parajonyje; d) ICES IIa kvadrato ES vandenyse ir e) ICES VIId kvadrate. 9 straipsnis Giliavandenių žuvų išteklių sužvejojamo kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai 1. Reglamento (ES) Nr. 2347/2002[26] 3 straipsnio 1 dalis, kuria nustatytas reikalavimas turėti giliavandenės žvejybos leidimą, taikomas žvejojant juoduosius paltusus. Žvejojant, laikant laive, perkraunant į kitą laivą ir iškraunant juoduosius paltusus taikomos tame straipsnyje nurodytos sąlygos. 2. Valstybės narės užtikrina, kad Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus giliavandenės žvejybos leidimus turinčių laivų žvejybos pastangos, išreikštos kilovatdienėmis, kuriomis laivas nebūna uoste, 2013 m. neviršytų 65 % metinių žvejybos pastangų, kurias atitinkamos valstybės narės laivai panaudojo 2003 m., išplaukdami į žvejybos reisus, kuriems turėjo giliavandenės žvejybos leidimus arba per kuriuos buvo sužvejota to reglamento I ir II prieduose išvardytų giliavandenių žuvų rūšių, vidurkio. Ši dalis taikoma tik tiems žvejybos reisams, kurių metu sužvejota daugiau nei 100 kg giliavandenių žuvų rūšių, išskyrus atlantines argentinas. 10 straipsnis Specialiosios žvejybos galimybių skyrimo nuostatos 1. Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio: a) žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį; b) žvejybos galimybių perskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį arba pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnio 4 dalį; c) papildomam kiekiui, kurį leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį; d) pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį neišnaudotai kvotos daliai; e) išskaitymams, atliekamiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105, 106 ir 107 straipsnius. 2. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas prevencinis BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip. 11 straipsnis Žvejybos draudimo laikotarpis 1. 2013 m. gegužės 1 d. – liepos 31 d. Porkupino seklumoje draudžiama žvejoti arba laikyti laive šių rūšių žuvis: paprastąsias brosmes, melsvąsias molvas ir paprastąsias molvas. 2. Taikant šį straipsnį Porkupino seklumą sudaro geografinis rajonas, apibrėžtas laksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: Taškas || Platuma || Ilguma 1 || 52° 27' šiaurės platumos || 12° 19' vakarų ilgumos 2 || 52° 40' šiaurės platumos || 12° 30' vakarų ilgumos 3 || 52° 47' šiaurės platumos || 12° 39,600' vakarų ilgumos 4 || 52° 47' šiaurės platumos || 12° 56' vakarų ilgumos 5 || 52° 13,5' šiaurės platumos || 13° 53,830' vakarų ilgumos 6 || 51° 22' šiaurės platumos || 14° 24' vakarų ilgumos 7 || 51° 22' šiaurės platumos || 14° 03' vakarų ilgumos 8 || 52° 10' šiaurės platumos || 13° 25' vakarų ilgumos 9 || 52° 32' šiaurės platumos || 13° 07,500' vakarų ilgumos 10 || 52° 43' šiaurės platumos || 12° 55' vakarų ilgumos 11 || 52° 43' šiaurės platumos || 12° 43' vakarų ilgumos 12 || 52° 38,800' šiaurės platumos || 12° 37' vakarų ilgumos 13 || 52° 27' šiaurės platumos || 12° 23' vakarų ilgumos 14 || 52° 27' šiaurės platumos || 12° 19' vakarų ilgumos 3. Nukrypstant nuo 1 dalies, Porkupino seklumoje leidžiama tranzitu laivuose gabenti toje dalyje nurodytų rūšių žuvis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 50 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis. 12 straipsnis Draudimai 1. ES laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis: a) milžinryklius (Cetorinhus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) visuose vandenyse; b) atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) visuose vandenyse, išskyrus tuos atvejus, kai Reglamento (ES) Nr. …/2013[27][28] I priedo B dalyje numatyta kitaip; c) europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) ES vandenyse; d) švelniąsias rajas (Dipturus batis) ICES IIa kvadrato ir ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES vandenyse; e) marmurines rombines rajas (Raja undulata) ir baltąsias rajas (Raja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES vandenyse; f) gitaržuves (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių ES vandenyse; g) didžiąsias mantas (Manta birostris) visuose vandenyse. 2. Jei 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama joms nepakenkti. Jos nedelsiant paleidžiamos. 13 straipsnis Duomenų perdavimas Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai pateikdamos duomenis apie iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento I priede nustatytus žuvų išteklių kodus. II skyrius Žvejybos trečiųjų valstybių vandenyse leidimai 14 straipsnis Žvejybos leidimai 1. Didžiausias žvejybos leidimų ES laivams, žvejojantiems trečiųjų valstybių vandenyse, skaičius nustatytas III priede. 2. Jeigu, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalimi, viena valstybė narė perleidžia žvejybos III priede nustatytuose rajonuose kvotą kitai valstybei narei (pasikeitimas žvejybos galimybėmis), kartu perleidžiami atitinkami žvejybos leidimai ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau neviršijamas bendras kiekvienam žvejybos rajonui skirtų žvejybos leidimų skaičius, nustatytas III priede. III skyrius Žvejybos galimybės regioninių žvejybos valdymo organizacijų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse 15 straipsnis Kvotų perleidimas 1. Jei regioninių žvejybos valdymo organizacijų taisyklėse numatytas kvotų perleidimas ir pasikeitimas jomis, Komisija, gavusi valstybių narių pranešimą, gali patvirtinti kvotų perleidimą ir pasikeitimą jomis su kitomis tų organizacijų susitariančiosiomis šalimis. Komisija, suteikusi patvirtinimą, praneša organizacijos sekretoriatui apie tokį kvotų perleidimą ir pasikeitimą laikydamasi tos organizacijos taisyklių. 2. Valstybės narės, prie pateikdamos 1 dalyje nurodytą pranešimą, gali su kitomis susitariančiosiomis šalimis aptarti kvotų perleidimą ir pasikeitimą jomis ir, jei reikia, parengti galimus numatomų kvotų perleidimų planus. 3. Komisija, suteikusi patvirtinimą ir apie tai pranešusi, įgyvendinimo aktais iš dalies pakeičia atitinkamas kvotas, laikydamasi 39 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos. 4. Žvejybos galimybių skyrimas po tokio kvotų perleidimo kitoms regioninių žvejybos valdymo organizacijų susitariančiosioms šalims neturi daryti poveikio dabartiniam valstybių narių žvejybos galimybių paskirstymui laikantis sąlyginio stabilumo principo. 1 skirsnis ICCAT konvencijos rajonas 16 straipsnis Paprastųjų tunų žvejybos, auginimo ir tukinimo pajėgumų apribojimai 1. Kartinėmis ūdomis su jauku ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių ES laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 1 punkte nustatyto skaičiaus. 2. Priekrantės vandenyse tradiciniais žvejybos įrankiais žvejojančių ES laivų, kuriems Viduržemio jūroje leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 2 punkte nustatyto skaičiaus. 3. ES laivų, kuriems Adrijos jūroje auginimo reikmėms leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 3 punkte nustatyto skaičiaus. 4. Žvejybos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičius ir bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa, neviršija IV priedo 4 punkte nustatyto skaičiaus ir ribų. 5. Gaudyklių, rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje naudojamų paprastiesiems tunams žvejoti, skaičius neviršija IV priedo 5 punkte nustatyto skaičiaus. 6. Paprastųjų tunų auginimo pajėgumas, tukinimo pajėgumas ir didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje esančius žuvininkystės ūkius, kiekis neviršija IV priedo 6 punkte nustatyto pajėgumo ir kiekio. 17 straipsnis ID priede nustatytai paprastųjų tunų kvotai taikomos papildomos sąlygos Be Reglamento (EB) Nr. 302/2009 7 straipsnio 2 dalyje numatyto draudimo laikotarpio, paprastuosius tunus gaubiamaisiais tinklais rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje draudžiama žvejoti 2013 m. balandžio 15 d. – gegužės 15 d. laikotarpiu. 18 straipsnis Pramoginė ir sportinė žūklė Valstybės narės iš joms ID priede paskirtų kvotų specialią paprastųjų tunų kvotą paskiria pramoginei ir sportinei žūklei. 19 straipsnis Rykliai 1. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti didžiaakių jūrų lapių (Alopias superciliosus) skerdenas arba skerdenų dalis. 2. Draudžiama vykdyti didžiaakių jūrų lapių Alopias genties specializuotosios žvejybos veiklą. 3. Vykdant žvejybos veiklą ICCAT konvencijos rajone draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Sphyrnidae šeimai priklausančių paprastųjų kūjaryklių (išskyrus Sphyrna tiburo) skerdenas arba skerdenų dalis. 4. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus) skerdenas arba skerdenų dalis. 5. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laive laikyti floridinius šilkinius ryklius (Carcharhinus falciformis). 2 skirsnis CCAMLR konvencijos rajonas 20 straipsnis Draudimai ir sužvejojamo kiekio apribojimai 1. V priedo A dalyje nustatytų rūšių specializuotoji žvejyba draudžiama toje dalyje nustatytose zonose ir nustatytais laikotarpiais. 2. V priedo B dalyje nustatytuose parajoniuose vykdomai žvalgomajai žvejybai taikomi toje dalyje nustatyti BLSK ir priegaudos apribojimai. 21 straipsnis Žvalgomoji žvejyba 1. 2013 m. žvalgomojoje nototeninių dančių (Dissostichus spp.) žvejyboje ūdomis Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (toliau – FAO) 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose gali dalyvauti tik tos valstybės narės, kurios yra CCAMLR komisijos narės. Jeigu tokia valstybė narė ketina dalyvauti tokioje žvejyboje, pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 ir 7a straipsnius ne vėliau kaip 2013 m. birželio 1 d. ji apie tai praneša CCAMLR sekretoriatui. 2. Visas BLSK ir leidžiama priegauda FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose ir jų paskirstymas visuose mažuose tiriamuosiuose plotuose (toliau – MTP, angl. SSRU) kiekviename tų parajonių ir kvadratų nustatomi V priedo B dalyje. Žvejyba bet kuriame MTP nutraukiama, jei užregistruotas sužvejotų žuvų kiekis yra lygus nustatytam BLSK, ir žvejyba tame MTP draudžiama visą likusį sezono laiką. 3. Žvejojama kuo didesniame geografiniame plote ir kuo įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos rajono potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sužvejotų žuvų kiekis bei žvejybos pastangos nebūtų pernelyg sutelkti vienoje vietoje. Tačiau FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose draudžiama žvejoti mažesniame nei 550 m gylyje. 22 straipsnis Krilių žvejyba 2013–2014 m. žvejybos sezonu 1. 2013–2014 m. žvejybos sezonu CCAMLR konvencijos rajone krilius (Euphasia superba) gali žvejoti tik tos valstybės narės, kurios yra CCAMLR komisijos narės. Jei tokia valstybė narė ketina žvejoti krilius CCAMLR konvencijos rajone, ji bet kuriuo atveju ne vėliau kaip 2013 m. birželio 1 d. CCAMLR sekretoriatui pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 5a straipsnį ir Komisijai praneša: a) apie savo ketinimą žvejoti krilius, naudodama V priedo C dalyje pateiktą formą; b) apie tinklų konfigūraciją, naudodama V priedo D dalyje pateiktą formą. 2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytame pranešime pateikiama Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje nustatyta informacija apie kiekvieną laivą, kuriam valstybė narė ketina leisti dalyvauti krilių žvejyboje. 3. Valstybė narė, ketinanti žvejoti krilius CCAMLR konvencijos rajone, apie tai praneša tik tuo atveju, jei žvejybą ketina vykdyti tais leidimus turinčiais laivais, kurie plaukioja su jos vėliava pranešimo metu arba kurie plaukioja su kitos CCAMLR konvencijos narės vėliava, kurie žvejybos vykdymo metu turėtų plaukioti su tos valstybės narės vėliava. 4. Valstybės narės turi teisę leisti dalyvauti krilių žvejyboje laivams, apie kuriuos pagal šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalis nebuvo pranešta CCAMLR sekretoriatui, jei leidimą turintis laivas negali dalyvauti tokioje žvejyboje dėl su veikla susijusių pagrįstų priežasčių arba dėl force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkamos valstybės narės nedelsdamos informuoja CCAMLR sekretoriatą ir Komisiją, nurodydamos: a) visus duomenis apie laivą (-us), kuris (-ie) pakeis žvejoti negalintį laivą, įskaitant Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje numatytą informaciją; b) išsamias priežastis, kuriomis grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, ir visus svarbius įrodymus ar informaciją. 5. Valstybės narės neleidžia dalyvauti krilių žvejyboje laivams, įtrauktiems į vieną iš CCAMLR neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą vykdančių laivų sąrašų. 3 skirsnis IOTC konvencijos rajonas 23 straipsnis IOTC konvencijos rajone žvejojančių laivų žvejybos pajėgumų apribojimas 1. Didžiausias IOTC konvencijos rajone tropinius tunus žvejojančių ES laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 1 punkte. 2. Didžiausias IOTC konvencijos rajone durklažuves (Xiphias gladius) ir ilgapelekius tunus (Thunnus alalunga) žvejojančių ES laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 2 punkte. 3. Valstybės narės gali vienai iš dviejų 1 ir 2 dalyje nurodytų išteklių žvejybai skirtus laivus skirti kitų išteklių žvejybai, jeigu jos gali įrodyti Komisijai, kad dėl tokio pakeitimo nepadidės atitinkamų žuvų išteklių žvejybos pastangos. 4. Valstybės narės užtikrina, kad, jeigu į jų laivyną siūloma perkelti pajėgumus, laivai, kurie bus perkeliami, būtų įregistruoti IOTC laivų registre arba kitų regioninių tunų žvejybos organizacijų laivų registruose. Be to, laivų, įtrauktų į regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereguliuojamą žvejybos veiklą vykdančių laivų sąrašą, perkelti negalima. 5. Siekiant atsižvelgti į plėtojimo planų, kurie buvo pateikti IOTC, įgyvendinimą, valstybės narės gali padidinti savo žvejybos pajėgumus viršydamos 1 ir 2 dalyse nurodytas ribas tik laikydamosi tuose planuose nustatytų ribų. 24 straipsnis Rykliai 1. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Alopiidae šeimos visų rūšių didžiaakių jūrų lapių skerdenas ar skerdenų dalis. 2. Jei 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos. 4 skirsnis SPRFMO konvencijos rajonas 25 straipsnis Pelaginių žuvų žvejyba. Pajėgumų apribojimas Valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybą SPRFMO konvencijos rajone, 2013 m. apriboja su jų vėliava plaukiojančių ir pelaginių žuvų išteklius žvejojančių laivų bendrosios talpos dydį tiek, kad jos bendras dydis tame rajone neviršytų 78 610 tonų bendrosios talpos ir taip būtų užtikrintas tausus pelaginių žuvų išteklių naudojimas pietinėje Ramiojo vandenyno dalyje. 26 straipsnis Pelaginių žuvų žvejyba. BLSK 1. Tik tos valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybą SPRFMO konvencijos rajone, kaip nurodyta 25 straipsnyje, tame rajone gali žvejoti pelaginių žuvų išteklius laikydamosi IJ priede nustatytų BLSK. 2. Valstybės narės kas mėnesį praneša Komisijai su jų vėliava plaukiojančių laivų, vykdančių šiame straipsnyje nurodytą žvejybą, pavadinimus bei jų charakteristikas, įskaitant bendrąją talpą. 3. Šiame straipsnyje nurodytos žvejybos veiklos stebėsenos tikslais valstybės narės kas mėnesį ir ne vėliau kaip iki kito mėnesio penkioliktos dienos perduoda Komisijai laivo stebėjimo sistemos (LSS) įrašus, mėnesines sužvejoto kiekio ataskaitas ir, jei turima, duomenis apie įplaukimą į uostus, kad Komisija juos perduotų SPRFMO laikinajam sekretoriatui. 27 straipsnis Dugninė žvejyba Valstybės narės, kurios turi įrašų apie dugninės žvejybos pastangas arba sužvejotas žuvis SPRFMO konvencijos rajone 2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d., savo žvejybos pastangas arba sužvejojamų žuvų kiekį apriboja: a) vidutiniu sužvejojamų žuvų kiekiu arba pastangų lygiu tuo laikotarpiu, taip pat b) juos taiko tik tose SPRFMO konvencijos rajono dalyse, kuriose dugninė žvejyba vykdyta kurį nors ankstesnį žvejybos sezoną. 5 skirsnis IATTC konvencijos rajonas 28 straipsnis Žvejyba gaubiamaisiais tinklais 1. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams žvejoti gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares), didžiaakius tunus (Thunnus obesus) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) draudžiama: a) 2013 m. liepos 29 d. – rugsėjo 28 d. arba 2013 m. lapkričio 18 d. – 2014 m. sausio 18 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis: – Šiaurės ir Pietų Amerikos Ramiojo vandenyno pakrantės linija, – 150º vakarų ilgumos, – 40º šiaurės platumos, – 40º pietų platumos (b) 2013 m. rugsėjo 29 d. – spalio 29 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis: – 96º vakarų ilgumos, – 110º vakarų ilgumos, – 4º šiaurės platumos, – 3º pietų platumos. 2. Atitinkamos valstybės narės iki 2013 m. balandžio 1 d. praneša Komisijai pasirinktą žvejybos uždraudimo laikotarpį, nurodytą 1 dalyje. Visi atitinkamų valstybių narių laivai, žvejojantys gaubiamaisiais tinklais, 1 dalyje apibrėžtuose rajonuose pasirinktu laikotarpiu turi sustabdyti žvejybą tais tinklais. 3. Laivai, gaubiamaisiais tinklais žvejojantys tunus IATTC konvencijos rajone, gali laikyti laive ir tada iškrauti arba perkrauti į kitą laivą visus sužvejotus gelsvauodegius, didžiaakius ir dryžuosius tunus. 4. 3 dalis netaikoma šiais atvejais: a) kai žuvis laikoma netinkama žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei jų dydis arba b) per paskutinį žvejybos įrankio panaudojimą per reisą, kai gali neužtekti vietos visiems to įrankio panaudojimo metu sužvejotiems tunams laikyti. 5. IATTC konvencijos rajone draudžiama žvejoti ilgapelekius pilkuosius ryklius (Carcharhinus longimanus) ir tame rajone laive laikyti, į kitą laivą perkrauti, sandėliuoti, siūlyti parduoti, parduoti arba iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių skerdenas arba skerdenų dalis. 6. Jei 5 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama joms nepakenkti. Laivo operatoriai nedelsdami jas paleidžia ir: a) užregistruoja paleistų žuvų skaičių, nurodydami būklę (gyvos ar negyvos); b) a punkte nurodytą informaciją praneša valstybei narei, kurių piliečiai jie yra. Valstybės narės ne vėliau kaip 2013 m. sausio 31 d. šią informaciją pateikia Komisijai. 6 skirsnis SEAFO konvencijos rajonas 29 straipsnis Giliavandenių ryklių žvejybos draudimas SEAFO konvencijos rajone draudžiama šių giliavandenių ryklių specializuotoji žvejyba: – rombinių rajų (Rajidae), – paprastųjų dygliaryklių (Squalus acanthias), – Bigelovo juodųjų dygliaryklių (Etmopterus bigelowi), – trumpauodegių juodųjų dygliaryklių (Etmopterus brachyurus), – didžiųjų juodųjų dygliaryklių (Etmopterus princeps), – mažųjų juodųjų dygliaryklių (Etmopterus pusillus), – katryklių pamėklių (Apristurus manis), – paprastųjų velvetinių dygliaryklių (Scymnodon squamulosus), – ir giliavandenių Selachimorpha viršutinei rūšiai priklausančių ryklių. 7 skirsnis WCPFC konvencijos rajonas 30 straipsnis Didžiaakių tunų, gelsvauodegių tunų, dryžųjų tunų ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų žvejybos pastangų apribojimai Valstybės narės užtikrina, kad didžiaakių tunų (Thunnus obesus), gelsvauodegių tunų (Thunnus albacares), dryžųjų tunų (Katsuwonus pelamis) ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų (Thunnus alalunga) išteklių bendros žvejybos pastangos WCPFC konvencijos rajone neviršytų Sąjungos ir to regiono pakrančių valstybių žvejybos partnerystės susitarimuose numatytų žvejybos pastangų. 31 straipsnis Rajonas, kuriame draudžiama žvejyba naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti 1. WCPFC konvencijos rajono dalyje, esančioje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos lygiagrečių, gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų žvejybos veikla naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti draudžiama nuo 2013 m. liepos 1 d. 00.00 val. iki rugsėjo 30 d. 24.00 val. Tuo laikotarpiu gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gali vykdyti žvejybos operacijas toje WCPFC konvencijos rajono dalyje tik tuo atveju, jei jame yra stebėtojas, tikrinantis, ar šis laivas jokiu metu: a) nestato ar nenaudoja plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti ar susijusių elektroninių priemonių; b) nežvejoja žuvų būrių naudodamas plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti. 2. Visuose 1 dalyje nurodytoje WCPFC konvencijos rajono dalyje gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose laikomi, iškraunami arba perkraunami į kitą laivą visi sužvejoti didžiaakiai tunai, gelsvauodegiai tunai ir dryžieji tunai. 3. 2 dalis netaikoma šiais atvejais: a) per paskutinį žvejybos įrankio panaudojimą per reisą, jei laivas nebeturi pakankamai vietos visoms žuvims laikyti; b) kai žuvis yra netinkama žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei jų dydis arba c) jei smarkiai sutrinka šaldymo įrangos veikimas. 32 straipsnis Rajonai, kuriuose draudžiama žvejyba gaubiamaisiais tinklais Didžiaakių tunų ir gelsvauodegių tunų žvejyba gaubiamaisiais tinklais draudžiama šiuose atviros jūros rajonuose: a) tarptautiniuose vandenyse, kurie ribojasi su Indonezijos, Palau, Mikronezijos ir Papua Naujosios Gvinėjos išskirtinėmis ekonominėmis zonomis (IEZ); b) tarptautiniuose vandenyse, kurie ribojasi su Mikronezijos, Maršalo Salų, Nauru, Kiribačio, Tuvalu, Fidžio, Saliamono Salų ir Papua Naujosios Gvinėjos IEZ. 33 straipsnis ES laivų, kuriems leidžiama žvejoti durklažuves, skaičiaus apribojimas Didžiausias ES laivų, kuriems WCPFC konvencijos rajono dalyse, esančiose į pietus nuo 20º pietų platumos, leidžiama žvejoti durklažuves (Xiphias gladius), skaičius nustatytas VII priede. 8 skirsnis Beringo jūra 34 straipsnis Draudimas žvejoti Beringo jūros atviros jūros rajone Beringo jūros atviros jūros rajone žvejoti aliaskines rudagalves menkes (Theragra chalcogramma) draudžiama. 9 skirsnis NAFO konvencijos rajonas 35 straipsnis Baltųjų siūlapelekių vėgėlių BLSK padidinimas Tuo atveju, kai NAFO pagal savo procedūras padidina baltųjų siūlapelekių vėgėlių išteklių BLSK, Komisija gali įgyvendinimo aktais patikslinti NAFO 3NO pakvadratyje žvejojamų baltųjų siūlapelekių vėgėlių išteklių BLSK ir kvotas, laikydamasi 39 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos. III ANTRAŠTINĖ DALIS TREČIŲJŲ VALSTYBIŲ LAIVŲ ŽVEJYBOS ES VANDENYSE GALIMYBĖS 36 straipsnis BLSK Su Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams ir Farerų Salose registruotiems žvejybos laivams leidžiama žvejoti ES vandenyse neviršijant šio reglamento I priede nustatytų BLSK ir laikantis šiame reglamente bei Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 III skyriuje nustatytų sąlygų. 37 straipsnis Žvejybos leidimai 1. Didžiausias žvejybos leidimų trečiųjų valstybių laivams, žvejojantiems ES vandenyse, skaičius nustatytas VIII priede. 2. Žuvų, kurių ištekliams yra nustatyti BLSK, negalima laikyti laive arba iškrauti, išskyrus tuos atvejus, kai tas žuvis sužvejojo kvotą turinčios trečiosios valstybės laivai ir ta kvota nėra išnaudota. 38 straipsnis Draudimai 1. Trečiųjų valstybių laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis: a) milžinryklius (Cetorhinus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) ES vandenyse; b) europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) ES vandenyse; c) švelniąsias rajas (Dipturus batis) ICES IIa kvadrato bei ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES vandenyse; d) marmurines rombines rajas (Raja undulata) ir baltąsias rajas (Raja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES vandenyse; e) atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) ES vandenyse; f) gitaržuves (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VIII, IX, X ir XII parajonių ES vandenyse; g) didžiąsias mantas (Manta birostris) ES vandenyse. 2. Jei 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos. IV ANTRAŠTINĖ DALIS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 39 straipsnis Komiteto procedūra 1 Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komitetas, įsteigtas Reglamentu (EB) Nr. 2371/2002. Tai komitetas, apibrėžtas Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. 3. Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su jo 5 straipsniu. 40 straipsnis Įsigaliojimas ir taikymas Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d. Tačiau 8 straipsnis taikomas nuo 2013 m. vasario 1 d. Žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybių, nustatytų 20, 21 ir 22 straipsniuose bei IE ir V prieduose, nuostatos taikomos nuo šiuose straipsniuose ir prieduose nurodytos dienos. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDŲ SĄRAŠAS I PRIEDAS. BLSK, taikomi ES laivams rajonuose, kuriuose galioja pagal žuvų rūšį ir žvejybos rajoną nustatyti BLSK IA PRIEDAS. Skagerako ir Kategato sąsiauriai, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII bei XIV parajoniai ir CECAF ES vandenys IB PRIEDAS. Šiaurės rytų Atlantas ir Grenlandija, ICES I, II, V, XII bei XIV parajoniai ir NAFO 1 parajonio Grenlandijos vandenys IC PRIEDAS. Šiaurės vakarų Atlantas, NAFO konvencijos rajonas ID PRIEDAS. Toli migruojančios žuvys, visi rajonai IE PRIEDAS. Antarktis, CCAMLR konvencijos rajonas IF PRIEDAS. Pietryčių Atlantas, SEAFO konvencijos rajonas IG PRIEDAS. Australiniai tunai, visi rajonai IH PRIEDAS. WCPFC konvencijos rajonas IJ PRIEDAS. SPRFMO konvencijos rajonas IIA PRIEDAS. Laivų žvejybos pastangos atsižvelgiant į tam tikrų atlantinių menkių, jūrinių plekšnių ir paprastųjų jūrų liežuvių išteklių valdymą Skagerako sąsiauryje, Skagerako ir Kategato sąsiauriams nepriklausančioje ICES IIIa kvadrato dalyje, ICES IV parajonyje, ICES IIa kvadrato ES vandenyse ir ICES VIId kvadrate IIB PRIEDAS. Laivų, kuriais ICES IIa bei IIIa kvadratuose ir IV parajonyje žvejojami paprastieji tobiai, žvejybos galimybės III PRIEDAS. Trečiųjų valstybių vandenyse žvejojantiems ES laivams išduotų žvejybos leidimų didžiausias skaičius IV PRIEDAS. ICCAT konvencijos rajonas V PRIEDAS. CCAMLR konvencijos rajonas VI PRIEDAS. IOTC konvencijos rajonas VII PRIEDAS. WCPFC konvencijos rajonas VIII PRIEDAS. ES vandenyse žvejojantiems trečiųjų valstybių laivams išduotų žvejybos leidimų kiekybiniai apribojimai I PRIEDAS BLSK, TAIKOMI ES LAIVAMS RAJONUOSE, KURIUOSE GALIOJA PAGAL ŽUVŲ RŪŠĮ IR ŽVEJYBOS RAJONĄ NUSTATYTI BLSK IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH ir IJ priedų lentelėse nustatyti kiekvienų išteklių BLSK bei kvotos (gyvojo svorio tonomis, išskyrus atvejus, kai nustatyta kitaip) ir atitinkamais atvejais funkciškai su jais susijusios sąlygos. Visoms šiame priede nustatytoms žvejybos galimybėms taikomos Reglamente (EB) Nr. 1224/2009, ypač jo 33 ir 34 straipsniuose, nustatytos taisyklės. Nuorodos į žvejybos zonas reiškia nuorodas į ICES zonas, jei nenurodyta kitaip. Kiekvieno rajono žuvų ištekliai nurodomi pagal abėcėlės tvarka išdėstytus lotyniškus rūšių pavadinimus. Šiame reglamente pateikiama tokia lotyniškų ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė: Mokslinis pavadinimas || Triraidis kodas || Bendrinis pavadinimas Amblyraja radiata || RJR || Žvaigždėtoji raja Ammodytes spp. || SAN || Paprastieji tobiai Argentina silus || ARU || Atlantinė argentina Beryx spp. || ALF || Paprastieji beriksai Brosme brosme || USK || Paprastoji brosmė Caproidae || BOR || Smulkiadyglė saulažuvė Centrophorus squamosus || GUQ || Pilkasis trumpadyglis ryklys Centroscymnus coelolepis || CYO || Portugalinis baltaakis dygliaryklis Chaceon spp. || CGE || Gelminiai krabai Champsocephalus gunnari || ANI || Lydžiažiotė ledžuvė Chionoecetes spp. || PCR || Snieginiai krabai Clupea harengus || HER || Atlantinė silkė Coryphaenoides rupestris || RNG || Bukasnukis ilgauodegis grenadierius Dalatias licha || SCK || Šokoladinis dygliaryklis Deania calcea || DCA || Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis Dipturus batis || RJB || Švelnioji raja Dissostichus eleginoides || TOP || Patagoninis nototeninis dančius Dissostichus mawsoni || TOA || Atlantinis nototetinis dančius Engraulis encrasicolus || ANE || Europinis ančiuvis Etmopterus princeps || ETR || Didysis juodasis dygliaryklis Etmopterus pusillus || ETP || Mažasis juodasis dygliaryklis Euphausia superba || KRI || Kriliai Gadus morhua || COD || Atlantinė menkė Galeorhinus galeus || GAG || Paprastasis sriubinis ryklys Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Raudonoji plekšnė Hippoglossoides platessoides || PLA || Amerikinė paltusinė plekšnė Hippoglossus hippoglossus || HAL || Atlantinis paltusas Hoplostethus atlanticus || ORY || Islandinis pjūklapilvis beriksas Illex illecebrosus || SQI || Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras Lamna nasus || POR || Atlantinis silkiaryklis Lepidonotothen squamifrons || NOS || Pilkoji nototenija Lepidorhombus spp. || LEZ || Megrimai Raja circularis || RJI || Apvalioji raja Raja fullonica || RJF || Šagreninė raja Leucoraja naevus || RJN || Raja gegutė Limanda ferruginea || YEL || Geltonuodegė plekšnė Limanda limanda || DAB || Paprastoji gelsvapelekė plekšnė Lophiidae || ANF || Velniažuvinės Macrourus spp. || GRV || Paprastieji grenadieriai Makaira nigricans || BUM || Atlantinis marlinas Mallotus villosus || CAP || Paprastoji stintenė Manta birostris || RMB || Didžioji manta Martialia hyadesi || SQS || Kalmaras Melanogrammus aeglefinus || HAD || Juodadėmė menkė Merlangius merlangus || WHG || Paprastasis merlangas Merluccius merluccius || HKE || Europinė paprastoji jūrinė lydeka Micromesistius poutassou || WHB || Šiaurinis žydrasis merlangas Microstomus kitt || LEM || Europinė mažažiotė plekšnė Molva dypterygia || BLI || Melsvoji molva Molva molva || LIN || Paprastoji molva Nephrops norvegicus || NEP || Norveginis omaras Pandalus borealis || PRA || Paprastoji šiaurinė krevetė Paralomis spp. || PAI || Krabai Penaeus spp. || PEN || Plonaūsės krevetės Platichthys flesus || FLE || Europinė upinė plekšnė Pleuronectes platessa || PLE || Jūrinė plekšnė Pleuronectiformes || FLX || Plekšniažuvės Pollachius pollachius || POL || Sidabrinis polakas Pollachius virens || POK || Ledjūrio menkė Psetta maxima || TUR || Paprastasis otas Raja brachyura || RJH || Trumpauodegė raja Raja clavata || RJC || Dyglioji raja Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Norveginė raja Raja microocellata || RJE || Šlakuotoji raja Raja montagui || RJM || Montegju šlakuotoji raja Raja undulata || RJU || Marmurinė rombinė raja Rajiformes || SRX || Rombinės rajožuvės Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Juodasis paltusas Raja alba || RJA || Baltoji raja Scomber scombrus || MAC || Atlantinė skumbrė Scophthalmus rhombus || BLL || Švelnusis rombas Sebastes spp. || RED || Paprastieji jūriniai ešeriai Solea solea || SOL || Paprastieji jūrų liežuviai Solea spp. || SOO || Jūrų liežuviai Sprattus sprattus || SPR || Atlantinis šprotas Squalus acanthias || DGS || Paprastasis dygliaryklis Tetrapturus albidus || WHM || Atlantinis baltasis marlinas Thunnus maccoyii || SBF || Australinis tunas Thunnus obesus || BET || Didžiaakis tunas Thunnus thynnus || BFT || Paprastasis tunas Trachurus murphyi || CJM || Peru stauridė Trachurus spp. || JAX || Paprastoji stauridė Trisopterus esmarkii || NOP || Norveginė menkutė Urophycis tenuis || HKW || Baltoji siūlapelekė vėgėlė Xiphias gladius || SWO || Durklažuvė Ši bendrinių ir lotyniškų pavadinimų palyginimo lentelė pateikiama tik aiškinamaisiais tikslais. Paprastieji beriksai || ALF || Beryx spp. Amerikinė paltusinė plekšnė || PLA || Hippoglossoides platessoides Europinis ančiuvis || ANE || Engraulis encrasicolus Velniažuvinės || ANF || Lophiidae Lydžiažiotė ledžuvė || ANI || Champsocephalus gunnari Atlantinis nototetinis dančius || TOA || Dissostichus mawsoni Atlantinis paltusas || HAL || Hippoglossus hippoglossus Didžiaakis tunas || BET || Thunnus obesus Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis || DCA || Deania calcea Trumpauodegė raja || RJH || Raja brachyura Melsvoji molva || BLI || Molva dypterygia Atlantinis marlinas || BUM || Makaira nigricans Šiaurinis žydrasis merlangas || WHB || Micromesistius poutassou Paprastasis tunas || BFT || Thunnus thynnus Smulkiadyglė saulažuvė || BOR || Caproidae Švelnusis rombas || BLL || Scophthalmus rhombus Paprastoji stintenė || CAP || Mallotus villosus Atlantinė menkė || COD || Gadus morhua Mažažiotė plekšnė || DAB || Limanda limanda Švelnioji raja || RJB || Dipturus batis Paprastieji jūrų liežuviai || SOL || Solea solea Krabai || PAI || Paralomis spp. Raja gegutė || RJN || Leucoraja naevus Gelminiai krabai || CGE || Chaceon spp. Europinė upinė plekšnė || FLE || Platichthys flesus Plekšniažuvės || FLX || Pleuronectiformes Didžioji manta || RMB || Manta birostris Didysis juodasis dygliaryklis || ETR || Etmopterus princeps Atlantinė argentina || ARU || Argentina silus Juodasis paltusas || GHL || Reinhardtius hippoglossoides Paprastieji grenadieriai || GRV || Macrourus spp. Pilkoji nototenija || NOS || Lepidonotothen squamifrons Juodadėmė menkė || HAD || Melanogrammus aeglefinus Europinė paprastoji jūrinė lydeka || HKE || Merluccius merluccius Atlantinė silkė || HER || Clupea harengus Paprastoji stauridė || JAX || Trachurus spp. Peru stauridė || CJM || Trachurus murphyi Šokoladinis dygliaryklis || SCK || Dalatias licha Kriliai || KRI || Euphausia superba Pilkasis trumpadyglis ryklys || GUQ || Centrophorus squamosus Europinė mažažiotė plekšnė || LEM || Microstomus kitt Paprastoji molva || LIN || Molva molva Atlantinė skumbrė || MAC || Scomber scombrus Megrimai || LEZ || Lepidorhombus spp. Paprastoji šiaurinė krevetė || PRA || Pandalus borealis Norveginis omaras || NEP || Nephrops norvegicus Norveginė menkutė || NOP || Trisopterus esmarkii Norveginė raja || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis Islandinis pjūklapilvis beriksas || ORY || Hoplostethus atlanticus Patagoninis nototeninis dančius || TOP || Dissostichus eleginoides Plonaūsės krevetės || PEN || Penaeus spp. Jūrinė plekšnė || PLE || Pleuronectes platessa Sidabrinis polakas || POL || Pollachius pollachius Atlantinis silkiaryklis || POR || Lamna nasus Portugalinis baltaakis dygliaryklis || CYO || Centroscymnus coelolepis Paprastieji jūriniai ešeriai || RED || Sebastes spp. Bukasnukis ilgauodegis grenadierius || RNG || Coryphaenoides rupestris Ledjūrio menkė || POK || Pollachius virens Paprastieji tobiai || SAN || Ammodytes spp. Apvalioji raja || RJI || Raja circularis Šagreninė raja || RJF || Raja fullonica Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras || SQI || Illex illecebrosus Rombinės rajožuvės || SRX || Rajiformes Šlakuotoji raja || RJE || Raja microocellata Mažasis juodasis dygliaryklis || ETP || Etmopterus pusillus Snieginis krabas || PCR || Chionoecetes spp. Jūrų liežuviai || SOO || Solea spp. Australinis tunas || SBF || Thunnus maccoyii Montegju šlakuotoji raja || RJM || Raja montagui Atlantiniai šprotai || SPR || Sprattus sprattus Paprastasis dygliaryklis || DGS || Squalus acanthias Kalmaras || SQS || Martialia hyadesi Žvaigždėtoji raja || RJR || Amblyraja radiata Durklažuvė || SWO || Xiphias gladius Dyglioji raja || RJC || Raja clavata Paprastasis sriubinis ryklys || GAG || Galeorhinus galeus Paprastasis otas || TUR || Psetta maxima Paprastoji brosmė || USK || Brosme brosme Marmurinė rombinė raja || RJU || Raja undulata Baltoji siūlapelekė vėgėlė || HKW || Urophycis tenuis Atlantinis baltasis marlinas || WHM || Tetrapturus albidus Baltoji raja || RJA || Raja alba Paprastasis merlangas || WHG || Merlangius merlangus Raudonoji plekšnė || WIT || Glyptocephalus cynoglossus Geltonuodegė plekšnė || YEL || Limanda ferruginea IA PRIEDAS SKAGERAKO IR KATEGATO SĄSIAURIAI, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII IR XIV PARAJONIAI BEI CECAF ES VANDENYS Rūšis || Paprastieji tobiai Ammodytes spp. || Zona || IV zonos Norvegijos vandenys (SAN/04-N.) || Danija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. || Jungtinė Karalystė || pm || || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || Netaikoma || || || Rūšis || Paprastieji tobiai ir susijusi priegauda Ammodytes spp. || Zona || IIa, IIIa ir IV zonų ES vandenys(1) || Danija || pm || (2) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. || Jungtinė Karalystė || pm || (2) || Vokietija || pm || (2) || Švedija || pm || (2) || Sąjunga || pm || || Norvegija || pm || || || || || BLSK || pm || || (1) Išskyrus vandenis, esančius šešių jūrmylių atstumu nuo Jungtinės Karalystės bazinių linijų prie Šetlando, Fero salos ir Fulos. (2) Bent 98 % iškrauto kiekio, įskaičiuojamo į šią kvotą, turi sudaryti paprastieji tobiai. Paprastųjų gelsvapelekių plekšnių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų merlangų priegauda turi būti įskaičiuota į likusius 2 % kvotos (OTH/*2A3A4). || Specialioji sąlyga: || laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei toliau nurodytą kiekį galima sužvejoti toliau nurodytuose paprastųjų tobių išteklių valdymo rajonuose, nustatytuose IIB priede: Zona. paprastųjų tobių išteklių valdymo rajonų ES vandenys(1) || || 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || 6 || 7 || || (SAN/234_1) || (SAN/234_2) || (SAN/234_3) || (SAN/234_4) || (SAN/234_5) || (SAN/234_6) || (SAN/234_7) || Danija || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Jungtinė Karalystė || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Vokietija || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Švedija || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Sąjunga || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Norvegija || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || || || || || || || || || Iš viso || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || (1) Gali būti tikslinama pagal šio reglamento 5 straipsnio 4 dalį. Rūšis || Paprastosios brosmės Brosme brosme || Zona || I, II ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (USK/1214EI) Vokietija || pm || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija || pm || (1) Jungtinė Karalystė || pm || (1) Kiti || pm || (1) Sąjunga || pm || (1) || pm || BLSK || pm || (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. Rūšis || Paprastosios brosmės Brosme brosme || Zona || IV zonos ES vandenys (USK/04-C.) Danija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Vokietija || pm || Prancūzija || pm || Švedija || pm || Jungtinė Karalystė || pm || Kiti || pm || (1) Sąjunga || pm || || pm || BLSK || pm || (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. Rūšis || Paprastosios brosmės Brosme brosme || Zona || V, VI ir VII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (USK/567EI.) Vokietija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. Ispanija || pm || Prancūzija || pm || Airija || pm || Jungtinė Karalystė || pm || Kiti || pm || (1) Sąjunga || pm || Norvegija || pm || (2) (3) (4) || pm || BLSK || pm || (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. (2) Turi būti sužvejota IIa, IV, Vb, VI ir VII zonų ES vandenyse (USK/*24X7C). (3) Specialioji sąlyga: iš kurių Vb, VI ir VII zonose kiekvienam laivui bet kada leidžiama sužvejoti 25 % atsitiktinį kitų rūšių žuvų kiekį. Tačiau šį procentinį dydį pirmąsias 24 valandas nuo žvejybos tam tikrame žvejybos rajone pradžios galima viršyti. Bendras atsitiktinis sužvejotas kitų rūšių žuvų kiekis Vb, VI ir VII zonose neviršija pm tonų (OTH/*5B67-). (4) Įskaitant paprastąją molvą. Norvegijai skirtos pm tonų paprastųjų molvų (LIN/*5B67-) ir pm tonų paprastųjų brosmių (USK/*5B67-) kvotos, iš kurių ne daugiau nei pm tonų galima iškeisti ir pagal kurias Vb, VI ir VII zonose žvejojama tik ūdomis. Rūšis || Paprastosios brosmės Brosme brosme || Zona || IV zonos Norvegijos vandenys (USK/04-N.) Belgija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Danija || pm || Vokietija || pm || Prancūzija || pm || Nyderlandai || pm || Jungtinė Karalystė || pm || Sąjunga || pm || || || BLSK || Netaikoma || Rūšis || Atlantinės silkės(1) Clupea harengus || Zona || IIIa zona (HER/03A.) Danija || pm || (2) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Vokietija || pm || (2) Švedija || pm || (2) Sąjunga || pm || (2) || || BLSK || pm || (1) Atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių akių dydis yra 32 mm arba daugiau, iškrautas kiekis. (2) Specialioji sąlyga: ne daugiau kaip 50 % šio kiekio gali būti sužvejojama IV zonos ES vandenyse (HER/*04-C.). Rūšis || Atlantinės silkės(1) Clupea harengus || Zona || Į šiaurę nuo 53° 30' šiaurės platumos esantys IV zonos ES ir Norvegijos vandenys (HER/4AB.) Danija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Vokietija || pm || Prancūzija || pm || Nyderlandai || pm || Švedija || pm || Jungtinė Karalystė || pm || Sąjunga || pm || Norvegija || pm || (2) || || BLSK || pm || (1) Atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių akių dydis yra 32 mm arba daugiau, iškrautas kiekis. Valstybės narės Komisijai turi pranešti apie jų iškrautą atlantinių silkių kiekį atskirai iš IVa (HER/04A.) ir IVb zonų (HER/04B.). (2) Iš šio kiekio ne daugiau kaip pm tonų gali būti sužvejota IVa ir IVb zonų ES vandenyse (HER/*4AB-C). Pagal šią kvotą sužvejotų žuvų kiekis turi būti išskaičiuotas iš BLSK Norvegijos dalies. Specialioji sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei toliau nurodytą kiekį galima sužvejoti šioje zonoje: || Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos (HER/*04N-) || Sąjunga || pm Rūšis || Atlantinės silkės(1) Clupea harengus || Zona || Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos (HER/04-N.) Švedija || pm || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Sąjunga || pm || || || BLSK || pm || (1) Atlantinių menkių, juodadėmių menkių, sidabrinių polakų, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas. Rūšis || Atlantinės silkės(1) Clupea harengus || Zona || IIIa zona (HER/03A-BC) Danija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Vokietija || pm || Švedija || pm || Sąjunga || pm || || || BLSK || pm || (1) Tik atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų kaip priegauda tinklais, kurių akių dydis yra mažesnis nei 32 mm, iškrautas kiekis. Rūšis || Atlantinės silkės(1) Clupea harengus || Zona || IV, VIId zonos ir IIa zonos ES vandenys (HER/2A47DX) Belgija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Danija || pm || Vokietija || pm || Prancūzija || pm || Nyderlandai || pm || Švedija || pm || Jungtinė Karalystė || pm || Sąjunga || pm || || || BLSK || pm || (1) Tik atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų kaip priegauda tinklais, kurių akių dydis yra mažesnis nei 32 mm, iškrautas kiekis. Rūšis || Atlantinės silkės(1) Clupea harengus || Zona || IVc, VIId zonos(2) (HER/4CXB7D) Belgija || pm || (3) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Danija || pm || (3) Vokietija || pm || (3) Prancūzija || pm || (3) Nyderlandai || pm || (3) Jungtinė Karalystė || pm || (3) Sąjunga || pm || || || BLSK || pm || (1) Tik atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių akių dydis yra 32 mm arba daugiau, iškrautas kiekis. (2) Išskyrus Blakvoterio išteklius: nuoroda daroma į atlantinių silkių išteklius Temzės žiočių jūros regione, esančiame zonoje, kurios ribas žymi loksodroma, brėžiama iš Landgardo kyšulio (51° 56′ šiaurės platumos, 1° 19,1′ rytų ilgumos) tiesiai į pietus iki 51° 33′ šiaurės platumos ir iš čia tiesiai į vakarus iki Jungtinės Karalystės pakrantės. (3) Specialioji sąlyga: ne daugiau kaip 50 % šios kvotos gali būti sužvejota IVb zonoje (HER/*04B.). Rūšis || Atlantinės silkės Clupea harengus || Zona || Vb, VIb ir VIaN zonų ES ir tarptautiniai vandenys(1) (HER/5B6ANB) Vokietija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija || pm || Airija || pm || Nyderlandai || pm || Jungtinė Karalystė || pm || Sąjunga || pm || || pm || BLSK || pm || (1) Nuoroda daroma į atlantinių silkių išteklius ICES VIa zonos dalyje, kuri yra į rytus nuo 7º vakarų ilgumos dienovidinio ir į šiaurę nuo 55º šiaurės platumos lygiagretės arba į vakarus nuo 7º vakarų ilgumos dienovidinio ir į šiaurę nuo 56º šiaurės platumos lygiagretės, išskyrus Klaidą. Rūšis || Atlantinės menkės Gadus morhua || Zona || Skagerako sąsiauris (COD/03AN.) Belgija || pm || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Danija || pm || (1) Vokietija || pm || (1) Nyderlandai || pm || (1) Švedija || pm || (1) Sąjunga || pm || || || BLSK || pm || (1) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems laivams ir dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė gali skirti papildomą kvotą, kuri neviršytų 12 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento 6 straipsnyje išdėstytų sąlygų. Rūšis || Atlantinės menkės Gadus morhua || Zona || IV zona, IIa zonos ES vandenys; IIIa zona, nepriklausanti Skagerako ir Kategato sąsiauriams (COD/2A3AX4) Belgija || pm || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Danija || pm || (1) Vokietija || pm || (1) Prancūzija || pm || (1) Nyderlandai || pm || (1) Švedija || pm || (1) Jungtinė Karalystė || pm || (1) Sąjunga || pm || Norvegija || pm || (2) || || BLSK || pm || (1) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems laivams ir dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė gali skirti papildomą kvotą, kuri neviršytų 12 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento 6 straipsnyje išdėstytų sąlygų. (2) Gali būti sužvejota ES vandenyse. Pagal šią kvotą sužvejotų žuvų kiekis turi būti išskaičiuotas iš BLSK Norvegijos dalies. Specialioji sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei toliau nurodytą kiekį galima sužvejoti šioje zonoje: || IV zonos Norvegijos vandenys (COD/*04N-) || Sąjunga || pm Rūšis || Atlantinės menkės Gadus morhua || Zona || Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos (COD/04-N.) Švedija || pm || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Sąjunga || pm || || || BLSK || Netaikoma || (1) Juodadėmių menkių, sidabrinių polakų, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas. Rūšis || Atlantinės menkės Gadus morhua || Zona || VII d (COD/07D.) Belgija || pm || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija || pm || (1) Nyderlandai || pm || (1) Jungtinė Karalystė || pm || (1) Sąjunga || pm || || || BLSK || pm || (1) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems laivams ir dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė gali skirti papildomą kvotą, kuri neviršytų 12 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento 6 straipsnyje išdėstytų sąlygų. Rūšis || Paprastosios gelsvapelekės plekšnės ir europinės upinės plekšnės Limanda limanda ir Platichthys flesus || Zona || IIa ir IV zonų ES vandenys (DAB/2AC4-C) – paprastosioms gelsvapelekėms plekšnėms; (FLE/2AC4-C) – europinėms upinėms plekšnėms Belgija || pm || || Prevencinis BLSK Danija || pm || Vokietija || pm || Prancūzija || pm || Nyderlandai || pm || Švedija || pm || Jungtinė Karalystė || pm || Sąjunga || pm || || || BLSK || pm || Rūšis || Velniažuvinės Lophiidae || Zona || IIa ir IV zonų ES vandenys (ANF/2AC4-C) || Belgija || pm || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Danija || pm || (1) || Vokietija || pm || (1) || Prancūzija || pm || (1) || Nyderlandai || pm || (1) || Švedija || pm || (1) || Jungtinė Karalystė || pm || (1) || Sąjunga || pm || (1) || || || || BLSK || pm || || (1) Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 5 % gali būti sužvejota VI zonoje, Vb zonos ES ir tarptautiniuose vandenyse, XII ir XIV zonų tarptautiniuose vandenyse (ANF/*56-14). || || Rūšis || Velniažuvinės Lophiidae || Zona || IV zonos Norvegijos vandenys (ANF/04-N.) || Belgija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. || Danija || pm || || Vokietija || pm || || Nyderlandai || pm || || Jungtinė Karalystė || pm || || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || Netaikoma || || || Rūšis || Juodadėmės menkės Melanogrammus aeglefinus || Zona || IIIa, 22–32 pakvadračių ES vandenys (HAD/3A/BCD) || Belgija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. || Danija || pm || || Vokietija || pm || || Nyderlandai || pm || || Švedija || pm || || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || pm || || || Rūšis || Juodadėmės menkės Melanogrammus aeglefinus || Zona || IV zona, IIa zonos ES vandenys (HAD/2AC4.) || Belgija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK . || Danija || pm || || Vokietija || pm || || Prancūzija || pm || || Nyderlandai || pm || || Švedija || pm || || Jungtinė Karalystė || pm || || Sąjunga || pm || || Norvegija || pm || || || || || BLSK || pm || || || Specialioji sąlyga: || laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei toliau nurodytą kiekį galima sužvejoti šioje zonoje: || || IV zonos Norvegijos vandenys (HAD/*04N-) || || || Sąjunga || pm || || || || Rūšis || Juodadėmės menkės Melanogrammus aeglefinus || Zona || Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos (HAD/04-N.) || Švedija || pm || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || Netaikoma || || (1) Atlantinių menkių, sidabrinių polakų, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas. || || Rūšis || Juodadėmės menkės Melanogrammus aeglefinus || Zona || VIb, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (HAD/6B1214) || Belgija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Vokietija || pm || || Prancūzija || pm || || Airija || pm || || Jungtinė Karalystė || pm || || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || pm || || || Rūšis || Paprastieji merlangai Merlangius merlangus || Zona || IIIa zona (WHG/03A.) || Danija || pm || || Prevencinis BLSK || Nyderlandai || pm || || Švedija || pm || || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || pm || || || Rūšis || Paprastieji merlangai Merlangius merlangus || Zona || IV zona, IIa zonos ES vandenys (WHG/2AC4.) || Belgija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. || Danija || pm || || Vokietija || pm || || Prancūzija || pm || || Nyderlandai || pm || || Švedija || pm || || Jungtinė Karalystė || pm || || Sąjunga || pm || || Norvegija || pm || (1) || || || || BLSK || pm || || (1) Gali būti sužvejota ES vandenyse. Pagal šią kvotą sužvejotų žuvų kiekis turi būti išskaičiuotas iš BLSK Norvegijos dalies. || Specialioji sąlyga: || laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei toliau nurodytą kiekį galima sužvejoti šioje zonoje: || || IV zonos Norvegijos vandenys (WHG/*04N-) || || Sąjunga || pm || || || Rūšis || Paprastieji merlangai ir sidabriniai polakai Merlangius merlangus ir Pollachius pollachius || Zona || Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos (WHG/04-N.) – paprastiesiems merlangams; (POL/04-N.) – sidabriniams polakams || Švedija || pm || (1) || Prevencinis BLSK || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || Netaikoma || || (1) Atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas. || || Rūšis || Šiauriniai žydrieji merlangai Micromesistius poutassou || Zona || II ir IV zonų Norvegijos vandenys (WHB/24-N.) || Danija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Jungtinė Karalystė || pm || || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || pm || || || Rūšis || Šiauriniai žydrieji merlangai Micromesistius poutassou || Zona || I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (WHB/1X14) || Danija || pm || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK . || Vokietija || pm || (1) || Ispanija || pm || (1) (2) || Prancūzija || pm || (1) || Airija || pm || (1) || Nyderlandai || pm || (1) || Portugalija || pm || (1) (2) || Švedija || pm || (1) || Jungtinė Karalystė || pm || (1) || Sąjunga || pm || (1) || Norvegija || pm || || BLSK || pm || || (1) Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 68 % gali būti sužvejota Norvegijos ekonominėje zonoje arba žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą (WHB/*NZJM1). (2) Šią kvotą galima perkelti į VIIIc, IX ir X zonas ir CECAF 34.1.1 rajono ES vandenis. Tačiau apie tokį perkėlimą turi būti iš anksto pranešta Komisijai. || Rūšis || Šiauriniai žydrieji merlangai Micromesistius poutassou || Zona || VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (WHB/8C3411) Ispanija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Portugalija || pm || Sąjunga || pm || (1) || || BLSK || pm || (1) Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 68 % gali būti sužvejojama Norvegijos išskirtinėje ekonominėje zonoje arba žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą (WHB/*NZJM2). || Rūšis || Šiauriniai žydrieji merlangai Micromesistius poutassou || Zona || II, IVa, V, VI zonų (į šiaurę nuo 56°30' šiaurės platumos) ir VII (į vakarus nuo 12° vakarų ilgumos) zonų ES vandenys (WHB/24A567) || Norvegija || pm || (1) (2) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || || || || BLSK || pm || || (1) Įskaičiuojama į Norvegijai leidžiamą sužvejoti žuvų kiekį, nustatytą pagal pakrantės valstybių susitarimą. (2) Specialioji sąlyga: IV zonoje sužvejotų žuvų kiekis negali viršyti pm tonų, t. y. 25 % Norvegijos patekimo kvotos. || || Rūšis || Europinės mažažiotės plekšnės ir raudonosios plekšnės Microstomus kitt ir Glyptocephalus cynoglossus || Zona || IIa ir IV zonų ES vandenys (LEM/2AC4-C) – europinėms mažažiotėms plekšnėms (WIT/2AC4-C) – raudonosioms plekšnėms || Belgija || pm || || Prevencinis BLSK || Danija || pm || || Vokietija || pm || || Prancūzija || pm || || Nyderlandai || pm || || Švedija || pm || || Jungtinė Karalystė || pm || || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || pm || || || Rūšis || Melsvosios molvos Molva dypterygia || Zona || Vb, VI, VII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (BLI/5B67-)(3) || Vokietija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. || Estija || pm || || Ispanija || pm || || Prancūzija || pm || || Airija || pm || || Lietuva || pm || || Lenkija || pm || || Jungtinė Karalystė || pm || || Kiti || pm || (1) || Sąjunga || pm || || Norvegija || pm || (2) || || || || BLSK || pm || || (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. (2) Turi būti sužvejota IIa, IV, Vb, VI ir VII zonų ES vandenyse (BLI/*24X7C). (3) Taikomos specialios taisyklės pagal Reglamento (EB) Nr. 1288/2009[29] 1 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 43/2009[30] III priedo 7 punktą. || || Rūšis || Paprastosios molvos Molva molva || Zona || I ir II zonų ES ir tarptautiniai vandenys (LIN/1/2.) || Danija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Vokietija || pm || || Prancūzija || pm || || Jungtinė Karalystė || pm || || Kiti || pm || (1) || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || pm || || (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. || || Rūšis || Paprastoji molva Molva molva || Zona || IV zonos ES vandenys (LIN/04-C.) || Belgija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Danija || pm || || Vokietija || pm || || Prancūzija || pm || || Nyderlandai || pm || || Švedija || pm || || Jungtinė Karalystė || pm || || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || pm || || Rūšis || Paprastoji molva Molva molva || Zona || V zonos ES ir tarptautiniai vandenys (LIN/05.) Belgija || pm || || Prevencinis BLSK Danija || pm || Vokietija || pm || Prancūzija || pm || Jungtinė Karalystė || pm || Sąjunga || pm || || || BLSK || pm || Rūšis || Paprastoji molva Molva molva || Zona || VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (LIN/6X14.) Belgija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. Danija || pm || Vokietija || pm || Ispanija || pm || Prancūzija || pm || Airija || pm || Portugalija || pm || Jungtinė Karalystė || pm || Sąjunga || pm || Norvegija || pm || (1) (2) || || BLSK || pm || (1) Specialioji sąlyga: iš kurių Vb, VI ir VII zonose kiekvienam laivui bet kada leidžiama sužvejoti 25 % atsitiktinį kitų rūšių žuvų kiekį. Tačiau šį procentinį dydį pirmąsias 24 valandas nuo žvejybos tam tikrame žvejybos rajone pradžios galima viršyti. Bendras atsitiktinis sužvejotas kitų rūšių žuvų kiekis VI ir VII zonose neviršija pm tonų (OTH/*6X14.). (2) Įskaitant paprastąsias brosmes. Norvegijai skirtos pm tonų paprastųjų molvų ir pm tonų paprastųjų brosmių kvotos, iš kurių ne daugiau nei pm tonų galima iškeisti ir pagal kurias Vb, VI ir VII zonose žvejojama tik ūdomis. Rūšis || Paprastoji molva Molva molva || Zona || IV zonos Norvegijos vandenys (LIN/04-N.) Belgija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Danija || pm || Vokietija || pm || Prancūzija || pm || Nyderlandai || pm || Jungtinė Karalystė || pm || Sąjunga || pm || || || BLSK || Netaikoma || Rūšis || Norveginiai omarai Nephrops norvegicus || Zona || IIIa zona; 22–32 pakvadračių ES vandenys (NEP/3A/BCD) Danija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Vokietija || pm || Švedija || pm || Sąjunga || pm || || || BLSK || pm || Rūšis || Norveginiai omarai Nephrops norvegicus || Zona || IV zonos Norvegijos vandenys (NEP/04-N.) Danija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Vokietija || pm || Jungtinė Karalystė || pm || Sąjunga || pm || || || BLSK || Netaikoma || Rūšis || Paprastosios šiaurinės krevetės Pandalus borealis || Zona || IIIa zona (PRA/03A.) Danija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. || Švedija || pm || || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || pm || || || Rūšis || Paprastosios šiaurinės krevetės Pandalus borealis || Zona || IIa ir IV zonų ES vandenys (PRA/2AC4-C) || Danija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Nyderlandai || pm || || Švedija || pm || || Jungtinė Karalystė || pm || || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || pm || || || Rūšis || Paprastosios šiaurinės krevetės Pandalus borealis || Zona || Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos (PRA/04-N.) || Danija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. || Švedija || pm || (1) || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || Netaikoma || || (1) Atlantinių menkių, juodadėmių menkių, sidabrinių polakų, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas. || || Rūšis || Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa || Zona || Skagerako sąsiauris (PLE/03AN.) || Belgija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. || Danija || pm || || Vokietija || pm || || Nyderlandai || pm || || Švedija || pm || || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || pm || || || Rūšis || Jūrinės plekšnės Pleuronectes platessa || Zona || Kategato sąsiauris (PLE/03AS.) || Danija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. || Vokietija || pm || || Švedija || pm || || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || pm || || || Rūšis || Jūrinės plekšnės Pleuronectes platessa || Zona || IV zona, IIa zonos ES vandenys; IIIa zonos dalis, nepriklausanti Skagerako ir Kategato sąsiauriams (PLE/2A3AX4) || Belgija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. || Danija || pm || || Vokietija || pm || || Prancūzija || pm || || Nyderlandai || pm || || Jungtinė Karalystė || pm || || Sąjunga || pm || || Norvegija || pm || || || || || BLSK || pm || || || Specialioji sąlyga: || laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei toliau nurodytą kiekį galima sužvejoti šioje zonoje: || || IV zonos Norvegijos vandenys (PLE/*04N-) || || || Sąjunga || pm || || || || Rūšis || Ledjūrio menkė Pollachius virens || Zona || IIIa ir IV zonos, IIa, IIIb, IIIc zonų ES vandenys ir 22–32 pakvadračiai (POK/2A34.) || Belgija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. || Danija || pm || || Vokietija || pm || || Prancūzija || pm || || Nyderlandai || pm || || Švedija || pm || || Jungtinė Karalystė || pm || || Sąjunga || pm || ||