KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2012 m. mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos Europos Sąjungoje ataskaita /* COM/2013/0713 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2012 m. mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos Europos Sąjungoje ataskaita 1. pagrindinė informacija apie metinę mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos ataskaitą Metinė mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos Europos Sąjungoje ataskaita rengiama pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 190 straipsnį. Šios ataskaitos tikslas – pernelyg neišsiplečiant, glaustai apžvelgti ataskaitiniais metais įgyvendintas svarbiausias priemones. Ataskaitoje yra su Euratomo sutartimi susijusios informacijos, nors formaliai ji nėra šios ataskaitos dalykas. 2. Bendrosios 2012 m. politinės aplinkybės Europos Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija „Europa 2020“ yra pagrindinis požiūrio, kuriuo Sąjunga vadovavosi 2012 m. įgyvendindama struktūrines reformas ir didindama konkurencingumą, pamatas. 2012 m. veiksmų prioritetai akcentuoti 2012 m. metinėje augimo apžvalgoje[1]. Metų pradžioje buvo susiklosčiusi sunki padėtis. Pasitikėjimas euru mažėjo, ekonomikos augimas lėtėjo, o svarbiausia – mūsų piliečių nuomonė apie Europos gebėjimą spręsti savo problemas buvo prastesnė, nei kada nors anksčiau[2]. Europos Sąjunga toliau dėjo pastangas siekdama įveikti krizę. Komisijos pasiūlyme dėl išsamaus veiksmų plano, kaip sukurti ekonominę ir pinigų sąjungą, išdėstyta ilgalaikė vizija, taip pat konkretūs veiksmai, kurių reikia imtis trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu. Komisijos teigimu, turi keistis tai, kaip Europos ekonomika veikia, – šie pokyčiai atskleistų daug pranašumų, kuriuos Europa gali panaudoti kurdama pažangiomis inovacijomis, žiniomis ir gebėjimais grindžiamą rytdienos ekonomiką. Būtent dėl šios priežasties strategijoje „Europa 2020“ moksliniai tyrimai, technologijos ir inovacijos priskirti prie svarbiausių veiklos, kuri turėtų padėti Europai įveikti dabartinę ekonomikos krizę bei užtikrinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą, sričių. Dar neišnaudotos visos naujovių diegimo Europos ekonomikoje ir jos našumo bei konkurencingumo didinimo, kartu naudojant mažiau išteklių ir darant mažesnį poveikį aplinkai, galimybės[3]. Įgyvendindama Septintąją bendrąją programą, Komisija paskelbė paskutinį ir didžiausią visų laikų kvietimų teikti pasiūlymus rinkinį. Finansavimas, kuriuo gali pasinaudoti visų ES valstybių narių ir šalių partnerių organizacijos ir įmonės, sudaro didžiąją ES 2013 metams pasiūlyto mokslinių tyrimų biudžeto (10,8 mlrd. EUR) dalį. Šis kvietimų teikti pasiūlymus rinkinys paskelbtas praėjus vos kelioms dienoms po to, kai ES lyderiai Susitarime dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo[4] atkreipė dėmesį į inovacijų ir mokslinių tyrimų, kurie turėtų būti neatskiriama Europos Sąjungos atsakomųjų priemonių siekiant įveikti ekonomikos ir finansų krizę dalis, svarbą. 3. „Inovacijų sąjunga“ Vadovaujantis strategija „Europa 2020“ 2010 m. spalio mėn. Komisijos pradėta įgyvendinti iniciatyva „Inovacijų sąjunga“ siekiama sukurti gyvybingą, inovacijomis grindžiamą ir idėjų bei kūrybiškumo skatinamą ekonomiką, gebančią prisijungti prie pasaulinių vertės grandinių, išnaudoti galimybes, užkariauti naujas rinkas ir kurti aukštos kokybės darbo vietas. 3.1. Inovacijų pažangos stebėjimas Apskritai pažanga kuriant „Inovacijų sąjungą“ politikos sistemą yra labai teigiama – tinkamai įgyvendinama daugiau nei 80 proc. iniciatyvų, įskaitant Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimą ir „Horizontą 2020“. Pažangiojo fiskalinio konsolidavimo principas, t. y. apsaugoti ir, jei įmanoma, didinti augimui palankias išlaidas, kaip antai išlaidas MTTP, dabar įtvirtintas Europos semestre. Europos verslo aplinka taps palankesnė inovacijoms dėl bendrosios rinkos priemonių, kaip antai bendrojo patento, spartesnio standartų nustatymo, ES viešųjų pirkimų taisyklių modernizavimo ir rizikos kapitalo fondams skirto Europos paso. Europos inovacijų partnerystėmis yra telkiami ištekliai ir įgyvendinamos paklausos ir pasiūlos priemonės svarbiausiems visuomenės uždaviniams spręsti. Europos padėtis pasaulyje tebėra gana stipri. Aukštos kokybės mokslinių ir novatoriškų produktų gamybos požiūriu ES yra viena iš tų pasaulio rinkų, kuriose pasiekiama geriausių rezultatų. Pasaulinėse gamybos vertės grandinėse Europai tenkančių pajamų dalis tebėra didžiausia. Nuo 2008 m. ES pagerino savo veiklos rezultatus inovacijų srityje ir šiame sektoriuje beveik per pusę sumažino atotrūkį nuo JAV ir Japonijos. Taip pat inovacijų srityje ES vis dar smarkiai lenkia Braziliją, Indiją, Rusiją ir Kiniją, nors pastaroji ir ryžtingai ją vejasi. Be to, nuo 2008 m. Pietų Korėja beveik trigubai padidino savo atotrūkį nuo ES inovacijų srityje ir kaip inovacijų lyderė pasivijo JAV. Ir dar, nors ES viešosios išlaidos MTTP per krizę didėjo, nes vyriausybės siekė palaikyti savo investicijas į MTTP ir taip skatinti įmones elgtis panašiai, iš naujausių duomenų matyti, kad ši tendencija gali pasikeisti. 2011 m. pirmą kartą nuo krizės pradžios bendras 27 ES valstybių narių MTTP biudžetas šiek tiek sumažėjo. Tačiau itin ilga dabartinės krizės trukmė ir ypač stiprus jos poveikis gali pakenkti politiniam ES sutarimui, kad investicijos į MTTP turi būti apsaugotos. Ši krizė taip pat atskleidė struktūrinius Europos veiklos inovacijų srityje trūkumus ir padidino poreikį įgyvendinti visapusiškesnes reformas, kurios padidintų nacionalinių MTTP sistemų efektyvumą ir veiksmingumą. Šį tikslą galima pasiekti įgyvendinant pažangiosios specializacijos strategijas, kuriant glaudesnes valstybės institucijose vykdomų mokslinių tyrimų ir verslo sektoriuje diegiamų inovacijų sąsajas bei gerinant pagrindines investicijų į verslą sąlygas. Iš 2013 m. inovacijų veiklos rezultatų suvestinės[5] matyti, kad valstybių narių inovacijų veiklos rezultatų konvergencijos procesas sustojo. Kadangi nuo 2001 m., veiklos rezultatų suvestinės rengimo pradžios, konvergencija buvo dominuojanti tendencija, tai akivaizdžiai rodo kylant pavojų, kad atotrūkis inovacijų srityje didės. Krizei ilgėjant ir gilėjant bei didėjant kai kurių Europos regionų augimo skirtumams, tampa dar svarbiau kuo greičiau įgyvendinti „Inovacijų sąjungą“ ir ją stiprinti inovacijoms itin svarbiose, pvz., aukštojo mokslo, inovacijomis grindžiamos verslininkystės ir paklausos priemonių, srityse. Tempą tokiose srityse kaip socialinės inovacijos taip pat reikės išlaikyti. Be to, įgyvendinant pažangiosios specializacijos strategiją, šiuo metu atliekami parengiamieji darbai siekiant užtikrinti kuo didesnę „Horizonto 2020“ ir struktūrinių fondų sinergiją ateityje. 3.2. Visuomenės uždavinių sprendimas. Europos inovacijų partnerystės 2012 m. pradėtas naujas Europos inovacijų partnerystėmis (EIP) grindžiamo modelio, kuriuo siekiama paspartinti visuomenės uždavinių sprendimui skirtų inovacijų kūrimą ir diegimą, įgyvendinimo etapas. Nuo bandomojo vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos (angl. AHA) srities projekto planavimo pereita prie jo įgyvendinimo, ir šiuo modeliu pasiūlyta vadovautis dar keturiose srityse. Daug vilčių teikia atsakas į kvietimą prisiimti su AHA partneryste susijusius įsipareigojimus: buvo gautas 261 įsipareigojimas dėl konkrečių veiksmų, per 50 regionų ir savivaldybių pasisiūlė tapti veiklos centrais, šimtai partnerių nusprendė dalyvauti internetinėje naujoviškų idėjų rinkoje. Patvirtinus strateginį bandomojo projekto įgyvendinimo planą, Komisija pateikė pasiūlymus dėl naujų Europos inovacijų partnerysčių žemės ūkio našumo ir tvarumo, žaliavų, vandens bei pažangiųjų miestų ir gyvenviečių srityse. Tarybai pritarus, 2012 m. gruodžio mėn. parengtas vandens srities EIP strateginis įgyvendinimo planas, ir tikimasi, kad 2013 m. bus parengti žemės ūkio, žaliavų bei pažangiųjų miestų ir gyvenviečių sričių EIP strateginiai įgyvendinimo planai, kad šias iniciatyvas būtų galima kuo greičiau pradėti įgyvendinti. 4. Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimas Europos Vadovų Tarybai paskelbus išvadas dėl EMTE sukūrimo, Komisija patvirtino Komunikatą „Glaudesnė Europos mokslinių tyrimų erdvės partnerystė siekiant pažangos ir augimo“[6], kuriame pateikė pasiūlymus dėl nacionalinių mokslinių tyrimų sistemų veiksmingumo, optimalaus tarpvalstybinio bendradarbiavimo ir konkurencijos, darbo rinkos atvėrimo tyrėjams, lyčių lygybės ir lyčių aspekto integravimo į mokslinių tyrimų sektorių bei prieigos prie mokslo žinių ir jų perdavimo. Daugiausia jame kalbama apie valstybių narių, Komisijos ir mokslinių tyrimų suinteresuotųjų šalių organizacijų partnerystės stiprinimą. Taryba pritarė šiam modeliui[7]. Europos mokslinių tyrimų erdvė (EMTE) yra „Inovacijų sąjungos“ dalis, ir įgyvendinant „Horizontą 2020“ daugeliu būdų prisidedama prie jos sukūrimo. Tai – viena svarbiausių Europos ekonomikos augimą skatinančių struktūrinių reformų, kurios įtaka vis dažniau pripažįstama. Bendras EMTE sukūrimo poveikis, kuris išryškėtų ES pasiekus tikslą 3 proc. BVP skirti moksliniams tyrimams, įgyvendinus „Horizontą 2020“ bei padidinus tarpvalstybinio finansavimo dalį (dabar ji siekia 0,8 proc.), iki 2030 m. BVP galėtų padidėti 445 mlrd. EUR, o darbo vietų skaičius – 7,2 mln.[8] Esminis šio partneryste grindžiamo požiūrio elementas yra 2012 m. liepos 17 d. Komisijos ir penkių svarbiausių mokslinių tyrimų suinteresuotųjų šalių organizacijų[9] bendras pareiškimas bei rašytiniai įsipareigojimai, išdėstyti susitarimo memorandume. Laikydamosi šių įsipareigojimų, iki 2013 m. pabaigos organizacijos padarys didelę pažangą. Įgyvendinti Komunikatą dėl EMTE padės EMTE stebėsenos mechanizmas (EMM), kurį taikant bus siekiama surinkti informaciją, pagal kurią būtų galima stebėti pažangą valstybių narių ir asocijuotųjų šalių lygmenimis. Kuriant ir valdant nacionalinių institucijų ir mokslinių tyrimų suinteresuotųjų šalių organizacijų EMM svarbiausias vaidmuo teks Komisija. Pirmiausia Komisija atliko EMTE tyrimą, siekdama įvertinti Komunikate dėl EMTE nurodytų atitinkamų veiksmų įgyvendinimo pažangą viešosiose mokslinių tyrimų organizacijose. 4.1. Mokslo darbuotojai Svarbiausias šiam procesui buvo šešiolikos priemonių, kuriomis numatyta didinti mokslo darbuotojų judumą bei skatinti jų mokymąsi ir karjeros raidą, įgyvendinimas, daugiausia dėmesio skiriant šiems aspektams: aiškiam, skaidriam ir nuopelnais pagrįstam įdarbinimui; EURAXESS (Voice of the Researchers) informacinės sistemos, kuri užtikrintų bendravimą su pavieniais mokslo darbuotojais, įdiegimui; darbo grupės, kuri siūlytų sprendimus dėl visos Europos mokslo darbuotojų galimos papildomos pensijos fondo (-ų), įsteigimui; bendradarbiavimui su mokslinių tyrimų suinteresuotųjų šalių organizacijomis, siekiant nustatyti ir įgyvendinti galimybės pasinaudoti nacionalinėmis dotacijomis ir jas perkelti į kitą šalį principus; ir leidimo trečiųjų šalių piliečiams atvykti mokslinių tyrimų tikslais specialiai tvarkai. EMTE Žmogiškųjų išteklių ir judumo iniciatyvinė grupė padėjo parengti ir plėtoti susijusias iniciatyvas, ypač: parengdama galutinę darbo grupės ataskaitą ir rekomendacijas žmogiškųjų išteklių klausimais, įskaitant Mokslo darbuotojų žmogiškųjų išteklių strategiją (angl. Human Resources Strategy for Researchers, HR4R); įsteigdama naujas novatoriškų doktorantūros studijų ir mokslo darbuotojų profesinio tobulėjimo darbo grupes; ir parengdama 2012 m. mokslo darbuotojų ataskaitą, kurioje įvertinta padaryta pažanga. 4.2. Bendras programavimas Siekdama paremti bendro programavimo procesą, 2012 m. Komisija pradėjo koordinavimo ir paramos veiklą, kuria bus remiamos penkios iš šešių antrosios grupės bendro programavimo iniciatyvų (BPI): „Europos žinių apie klimatą sujungimas“, „Sveikos ir produktyvios jūros bei vandenynai“, „Ilgesnis gyvenimas, geresnis gyvenimas. Demografinių pokyčių privalumai ir su jais susijusios problemos“, „Mikrobų problema. Kylantis pavojus žmonių sveikatai“ ir „Aprūpinimo vandeniu problemos besikeičiančiame pasaulyje“. 2013 m. paskelbtas dar vienas kvietimas teikti pasiūlymus dėl galimos paramos pagal 6-ąją BPI „Miestų Europa. Pasauliniai urbanistiniai iššūkiai, bendri Europos sprendimai“. 2012 m. buvo patvirtintos trijų iš keturių pirmosios grupės bendro programavimo iniciatyvų – bandomosios BPI „Neurodegeneracinės ligos, įskaitant Alzheimerio ligą“; BPI „Žemės ūkis, aprūpinimas maistu ir klimato kaita“ ir BPI „Sveika mityba – sveikas gyvenimas“ – strateginės mokslinių tyrimų darbotvarkės (SMTD), kuriose apibrėžta veikla, kurią numatoma vykdyti ateinančius kelerius metus. Buvo paskelbtas bandomasis bendras kvietimas teikti pasiūlymus pagal JPI „Kultūros paveldas ir visuotinė kaita – naujas iššūkis Europai“; jos SMTD turėtų būti patvirtinta 2013 m. pradžioje. Siekdama palengvinti tebevykstantį bendro programavimo procesą, susijusį su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu mokslinių tyrimų srityje, Komisija pasiūlė valstybėms narėms ir suinteresuotosioms šalims dvi naujas priemones: EMTE ženklą ir sinchronizuotą kvietimą teikti pasiūlymus. Komisija pradėjo diskusijas su suinteresuotosiomis šalimis, kad bandomoji veikla galėtų būti pradėta iki 2014 m. 4.3. Mokslinių tyrimų infrastruktūra Europos Komisija toliau glaudžiai bendradarbiavo su Europos strateginiu mokslinių tyrimų infrastruktūros forumu (ESFRI), kad iki 2015 m. galėtų užbaigti arba pradėti 60 proc. ESFRI veiksmų plano projektų. 2012 m. paskelbta 15 nacionalinių veiksmų planų, dar septyni tebebuvo rengiami. 2012 m. pradėta dėti daugiau pastangų siekiant pasinaudoti struktūriniais fondais ESFRI projektų statybai, ir daugiausia dėmesio buvo skirta pirmiems dviem objektams, įskaitant labai stiprios šviesos infrastruktūrą (ELI), kurios statybą Čekijoje (290 mln. EUR) ir Rumunijoje (180 mln. EUR) numatoma užbaigti iki 2016 m. 2012 m. Komisija pasiūlė iš dalies pakeisti Reglamentą dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) teisinio pagrindo, kuriuo siekta palengvinti didelių mokslinių tyrimų infrastruktūrų, apimančių kelias Europos valstybes, sukūrimą ir valdymą. Nors vienodai ir laiku įgyvendinti šį reglamentą skirtingose šalyse nepavyko, buvo sukurta bendra kalbos išteklių ir technologijų infrastruktūra (CLARIN ERIC) ir Komisija pradėjo analizuoti kitų septynių projektų (ECRIN, EURO-ARGO, ESS tyrimo, BBMRI, EATRIS, DARIAH, C-ERIC) įgyvendinimą. 2012 m. gruodžio 11 d. Taryba[10] atkreipė dėmesį į tai, jog būtina atnaujinti ir pritaikyti ESFRI įgaliojimus, kad būtų galima tinkamai spręsti esamas problemas, taip pat užtikrinti, kad jau vykdomi ESFRI projektai, atlikus išsamų jų vertinimą, būtų toliau plėtojami ir kad ESFRI veiksmų plane nurodytiems infrastruktūros projektams būtų teikiama pirmenybė. Taip pat, siekdama įvertinti pažangą teikiant ES paramą pagal programą „Horizontas 2020“, Komisija įsteigė aukšto lygio ekspertų grupę. Be to, Komisija pradėjo konsultacijas dėl būsimos mokslinių tyrimų veiklos siekdama, kad esama mokslinių tyrimų infrastruktūra būtų plačiau ir veiksmingiau naudojamasi tarpvalstybiniu lygmeniu. 4.4. Universitetų modernizavimo darbotvarkė Siekiant pradėti vykdyti novatoriškas pakopinių doktorantūros studijų programas, buvo atliktas tyrimas, kad būtų galima parengti visos Europos lygmeniu taikytinas gaires dėl pakopinių programų. Siekiant palengvinti struktūrinius pokyčius universitetuose ir kitose mokslinių tyrimų organizacijose, pagal iniciatyvą „EMTE profesūra“ paskelbtas konvergencijos regionams skirtas bandomasis kvietimas teikti pasiūlymus, kuriuo siekiama didinti kompetenciją ir taip gerinti šių organizacijų veiklos rezultatus konkurencinio mokslinių tyrimų finansavimo srityje. Taip pat buvo rengiama galimybių studija siekiant nustatyti geriausią būdą sukurti Europos akreditavimo mechanizmui, skirtam chartija ir kodeksu grindžiamam žmogiškųjų išteklių valdymui universitetuose ir viešojo sektoriaus lėšomis finansuojamuose mokslinių tyrimų institutuose. 4.5. Laisva prieiga, žinių perdavimas ir skaitmeninė EMTE Programoje „Horizontas 2020“ yra įtvirtintas laisvos prieigos principas. Valstybių narių buvo paprašyta nurodyti nacionalinį informacijos centrą, kuriam tarpininkaujant būtų galima keistis informacija ir mokytis vieniems iš kitų. Komisija ketina surengti pirmą nacionalinių informacijos centrų atstovų posėdį, kad būtų galima pasikeisti įgyta patirtimi ir geriausios praktikos pavydžiais. 2012 m. buvo įsteigta žinių perdavimo ekspertų grupė, kuri rengtų išsamias analizes ir rekomendacijas. Komisija pradėjo tyrimą siekdama parengti gaires dėl pagrindinių klausimų, kuriuos dalyviai galėtų įtraukti į savo konsorciumų susitarimus. EMTE žinių perdavimo darbo grupė parengė gaires ir pastabas dėl tyrimo, kuriuo vertinta 2008 m. Komisijos rekomendacijos dėl intelektinės nuosavybės bei praktikos kodekso įgyvendinimo pažanga[11]. Skaitmenine EMTE bus remiamos e. infrastruktūros, lengvai prieinama galimybė naudotis skaitmeninėmis mokslinių tyrimų paslaugomis kitoje valstybėje, naudojimasis e. mokslo ištekliais ir su tuo susijusių politikos strategijų plėtojimas. Toks bendradarbiavimas pradėtas 2012 m. integravus skaitmeninę EMTE į EMTE priežiūros struktūras ir veiklą, įskaitant suinteresuotųjų šalių platformų sąveiką ir sistemingą EMTE informacijos perdavimo veiklos stebėjimą. E. infrastruktūros suteikia galimybę kurti, platinti ir naudoti žinias Europoje bei skatinti mokslo srities pareigūnų bendradarbiavimą. 2012 m. daugiausia dėmesio skirta duomenų mokslui ir inžinerijai (EUDAT, OpenAIRE), skaičiavimo infrastruktūrai (PRACE, EGI, „Helix Nebula“), mokslinių tyrimų ir švietimo tinklui GÉANT, virtualioms mokslinių tyrimų bendruomenėms ir e. mokslui. Svarbiausi įvykiai – Europos itin našaus skaičiavimo strategijos paskelbimas (komunikatas Parlamentui ir Tarybai), infrastruktūros, kuri suteikia laisvos prieigos galimybę, ir pasaulinio dalijimosi mokslinių tyrimų duomenimis aljanso (angl. Research Data Alliance, RDA) sukūrimas bei projekto AfricaConnect, kuriuo sujungiama Europa su Užsachario Afrika, įgyvendinimo pradžia. 5. Tarptautinis bendradarbiavimas Svarbiausias metų įvykis buvo Komunikato „ES tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje stiprinimas ir koncentravimas. Strateginis požiūris“[12] paskelbimas. Šiame komunikate Komisija siūlo naują tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje strategiją, visų pirma atsižvelgiant tai, kad rengiamasi įgyvendinti „Horizontą 2020“. Tarptautinis bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje nėra galutinis tikslas; jis veikiau priemonė, kuria naudodamasi Sąjunga gali pasiekti savo aukštesnio lygio tikslus. Visų pirma jis reiškia didesnę Sąjungos kompetenciją ir patrauklumą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, jos ekonomikos ir pramonės konkurencingumą, pasaulinių visuomenės uždavinių sprendimą bei paramą Sąjungos išorės politikai. Strategijoje šių tikslų siūloma siekti vadovaujantis dviem principais: „Horizonte 2020“ galės laisvai dalyvauti subjektai iš viso pasaulio, nors šių subjektų finansavimo iš Sąjungos biudžeto klausimas bus persvarstytas. Atsivėrus tokiai bendrai galimybei, Europos tyrėjai galės laisvai bendradarbiauti su savo kolegomis iš trečiųjų šalių pačių pasirinktomis temomis. Tikslinė veikla bus plėtojama tose srityse, kuriose bus siekiama bendradarbiauti konkrečiomis temomis ir su tam tikromis šalimis arba regionais. Ji bus suskirstyta į daugiamečius veiksmų planus. Keletas horizontaliųjų klausimų taip pat bus neatskiriama strategijos dalis: · partnerystė su valstybėmis narėmis bus stiprinama remiantis Tarptautinio bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje strateginio forumo (SFIC) veikla; · kartu su tarptautiniais partneriais bus plėtojami ir remiami bendri tarptautinių mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos vykdymo principai, siekiant sukurti vienodas sąlygas visame pasaulyje. Tai padaryti padės neseniai įsteigta Pasaulinė mokslinių tyrimų taryba (angl. Global Research Council) – savanoriškas forumas, kuriame dalijamasi geriausia patirtimi ir nustatomi bendri principai; · ši veikla bus glaudžiau derinama su kitomis Sąjungos politikos strategijomis, kurias įgyvendinant itin svarbus išorės matmuo, bei tarptautinių organizacijų ir daugiašalių forumų veikla. Strategijos įgyvendinamas bus nuosekliai derinamas su „Horizontu 2020“. Siekdama sustiprinti valdymą, Komisija įsipareigojo kas dvejus metus nuo 2014 m. pradžios skelbti pažangos ataskaitą. 2012 m. balandžio mėn. Barselonoje (Ispanija) susitiko apie 350 aukščiausiojo lygio mokslo srities pareigūnų ir politikos formuotojų iš daugiau kaip 30 Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono valstybių, kad užmegztų naują partnerystę mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Naująją partnerystę pasiūlė Europos Komisija – kaip vieną iš Sąjungos atsakomųjų priemonių reaguojant į politinius pokyčius pietinėje Viduržemio jūros regiono dalyje bei atsižvelgiant į „Horizontą 2020“. Konferencijoje pradėta rengtis bendros Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės sukūrimui. 6. Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) Įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, kurios biudžetą sudarys pirmąkart vienoje programoje sutelktas visas ES moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtas finansavimas, daugiausia dėmesio bus skiriama šiems trims prioritetams: stiprinti ES, kaip pasaulinės mokslo srities lyderės, pozicijas; stiprinti lyderės pozicijas pramonės sektoriuje diegiamų inovacijų srityje ir padėti spręsti pagrindinius su įvairiais svarbiausiais visuomenės uždaviniais susijusius ir visiems europiečiams rūpimus klausimus. 2012 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento Pramonės, transporto ir mokslinių tyrimų (ITRE) komitetas absoliučia balsų dauguma priėmė tris iš keturių „Horizonto 2020“ dokumentų rinkinio ataskaitų. ES Taryba iš dalies sutarė dėl bendro požiūrio dėl Bendrosios programos reglamento (2012 m. gegužės 31 d.), Dalyvavimo ir sklaidos taisyklių reglamento (2012 m. spalio 10 d.) ir Sprendimo dėl specialiosios programos (2012 m. gruodžio 11 d.). Tai – labai geras trišalių ES institucijų derybų siekiant iki 2013 m. pabaigos užbaigti įprastą teisėkūros procedūrą dėl „Horizonto 2020“ dokumentų rinkinio per pirmąjį svarstymą pasiektu susitarimu pagrindas. 7. Septintoji bendroji programa 7.1. 2012 m. darbo programų įgyvendinimas 2012 m. įvykdyti 53 kvietimai teikti pasiūlymus, kuriems numatytas bendras 4,4 mlrd. EUR biudžetas. Gauti 17 374 sąlygas atitinkantys pasiūlymai, iš jų finansavimui atrinkta 3 089 pasiūlymai, taigi paremta 17,78 proc. gautų pasiūlymų. Visuose reikalavimus atitinkančiuose pasiūlymuose iš viso nurodyta 70 059 pareiškėjai, bendros projektų išlaidos – 36,99 mlrd. EUR, prašomas ES įnašas – 30,78 mlrd. EUR. Visuose atrinktuose pasiūlymuose iš viso nurodyta 14 821 pareiškėjas, bendros projektų išlaidos – 6,92 mlrd. EUR, prašomas ES įnašas – 4,98 mlrd. EUR. Sėkmės kartelę įveikė 21,16 proc. visų pareiškėjų, o prašomas ES įnašas siekė 16,8 proc. 7.2. 2013 m. darbo programa 2012 m. liepos mėn. patvirtintais 2013 m. kvietimais teikti pasiūlymus, kurių vertė siekia apie 8,1 mlrd. EUR, bus remiami Europos konkurencingumą skatinsiantys projektai ir idėjos bei sprendžiamos problemos, pvz., susijusios su žmonių sveikata, aplinkos apsauga ir naujų būdų įveikti didėjančius su urbanizacija ir su atliekų tvarkymu susijusius sunkumus paieška. Darbo programos apima kai kuriuos iš toliau nurodytų elementų: – Kvietimai teikti pasiūlymus apima ir inovacijas, ir įvairius visuomenės uždavinius, taigi susieja darbo programas su „Horizontu 2020“. – Teminiams mokslinių tyrimų prioritetams skirta iš viso 4,8 mlrd. EUR. Inovacijos pramonės srityje bus remiamos su rinka glaudžiai susijusia veikla, pvz., vykdant bandomuosius ir demonstracinius projektus, standartizavimu ir technologijų perdavimu. Trys pagal Europos ekonomikos gaivinimo planą pradėtos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įgyvendinamos paskelbus kvietimus teikti pasiūlymus; jos pritraukė atitinkamas privačias investicijas. Šie kvietimai teikti pasiūlymus itin svarbūs pramonei, nes daugiau kaip 50 proc. dalyvių sudaro pramonės atstovai, o mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) tenka apie 30 proc. viso ES finansavimo. – Ypatingas dėmesys bus skiriamas MVĮ skelbiant kvietimų teikti pasiūlymus rinkinį, kurio vertė siekia iki 1,2 mlrd. EUR. Tai apima 150 mln. EUR vertės garantijų priemones, padėsiančias pritraukti 1 mlrd. EUR vertės paskolų MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms. – Maždaug 2,7 mlrd. EUR padės įtvirtinti Europos, kaip pasaulinio lygio tyrėjų traukos centro, pozicijas, skiriant daugiausia pavienes dotacijas iš Europos mokslinių tyrimų tarybos biudžeto (1,75 mlrd. EUR) ir Marie Skłodowska-Curie programos (963 mln. EUR) mokymui ir judumui mokslinių tyrimų tikslais. – Siekiant padėti sumažinti atotrūkį inovacijų srityje, buvo sukurta nauja iniciatyva „Europos mokslinių tyrimų erdvės profesūra“. Paskelbus bandomąjį kvietimą, kurio vertė siekia 12 mln. EUR, bus atrinkti iš viso penki EMTE profesoriai, kurie dirbs universitetuose ar kitose reikalavimus atitinkančiose mažiau išsivysčiusių regionų mokslinių tyrimų institucijose penkiose skirtingose ES valstybėse. – Šiuose kvietimuose teikti pasiūlymus pasirinkti šie nauji teminiai mokslinių tyrimų prioritetai: maždaug 155 mln. EUR numatyta skirti iniciatyvai „Ateities vandenynai“, kuria siekiama paremti tvarų augimą jūrų ir jūrininkystės sektoriuose; maždaug 365 mln. EUR – technologijoms, kurios pavers miesto vietoves į pažangiuosius miestus ir gyvenvietes; maždaug 147 mln. EUR numatyta skirti kovai su vaistams atspariomis bakterijomis ir beveik 100 mln. EUR skirta novatoriškiems gėlo vandens išteklių valdymo sprendimams. – Šiais kvietimais teikti pasiūlymus taip pat padedama siekti Skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytų mokslinių tyrimų IRT srityje finansavimo tikslų; šiuo tikslu informacijos ir ryšių technologijų teminei sričiai skirta beveik 1,5 mlrd. EUR. – Tikimasi, kad 8,1 mlrd. EUR investicijos padės pritraukti dar 6 mlrd. EUR lėšų viešojo ir privačiojo investicijų į mokslinius tyrimus; apskaičiuota, kad trumpuoju laikotarpiu tai padės sukurti apie 210 000 naujų darbo vietų ir per 15 metų padidins augimą 75 mlrd. EUR. – 2013 m. ES bendras 10,8 mlrd. EUR dydžio mokslinių tyrimų biudžetas – didžiausias Europos Sąjungos bendrųjų programų istorijoje – apima ir tas lėšas, kurios nesusijusios su darbo programomis, pvz., branduolinės energetikos mokslinių tyrimų (993 mln. EUR) pagal Euratomo sutartį, kartu su pramonės sektoriumi įgyvendinamų jungtinių technologijų iniciatyvų (751 mln. EUR) ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių su valstybėmis narėmis finansavimą. Taip pat bendras biudžetas apima Komisijos Jungtinių tyrimų centrui numatytą finansavimą[13]. 7.3. Reikšmingiausi dalykai 7.3.1. Inovacijos Septintosios bendrosios programos 2013 m. darbo programoje numatyta daugiau veiklos, kuri labiau susijusi su rinkomis ir naudotojais, ir labiau skatinamas rezultatų perkėlimas iš laboratorijų į rinką. Pradėjus vykdyti naują papildomų garantijų programą pagal MVĮ skirtą rizikos pasidalijimo finansinę priemonę (RSFF), kuria papildyta 2012 m. sėkmingai pradėta įgyvendinti garantijų programa, galimybės gauti rizikos finansavimą požiūriu novatoriškoms MVĮ ir nedidelėms vidutinės kapitalizacijos įmonėms skiriama daugiau paramos. Taip pat plačiau remiamos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės. Daugiau teminių sričių eksperimentuojama su ikiprekybiniais viešaisiais pirkimais siekiant tiek bendro finansavimo faktiniams bendriems viešiesiems pirkimams, tiek paramos su tinklų kūrimu susijusiai ir parengiamajai veiklai. Viešojo sektoriaus inovacijos tampa vis svarbesnės ir apima paramą novatoriškiems sprendimams ir viešojo administravimo įstaigose, ir teikiant viešojo sektoriaus paslaugas. Socialinės inovacijos remiamos įvairiais būdais pagal daugumą temų, įskaitant socialinių inovacijų veiklą ir socialinius ekonominius mokslinius tyrimus. Taip pat pagal vis daugiau teminių sričių skiriama konkreti parama perspektyvių esamų mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimui, nepaisant to, ar tie tyrimai finansuoti iš ES ar ne iš ES biudžeto. Tokios priemonės tai – tolesnis finansavimas, tiesiogiai skiriamas mokslinių tyrimų projektų rezultatų panaudojimui bei tinklų, kuriais siekiama sukurti sąlygas panaudoti tokius rezultatus, rėmimui. 7.3.2. Sklaida Kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę, skatinant atvirumą ir išnaudojant Europos kūrybos potencialą ypač svarbi ES finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatų sklaida. Komisija remia mokslinių tyrimų rezultatų sklaidą per pačius projektus, skirdama lėšų aktyviai rezultatų sklaidai. Komisija taip pat aktyviai informuoja visuomenę apie finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatus ir suteikia galimybę su jais susipažinti per CORDIS[14] (Komisijos europinę mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros informacinę tarnybą) ir Jungtinio tyrimų centro publikacijų saugyklą[15]. Be to, Komisija tiria galimybes žengti dar vieną žingsnį ir dar labiau pagerinti ES finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatų sklaidą, panaudojimą ir informavimą apie juos. 7.3.3. Supaprastinimas 2012 m. veiklai paskatą suteikė Komunikatas dėl supaprastinimo[16] ir po jo paskelbimo vykusios diskusijos. Įdiegta nemažai bendro pritarimo sulaukusių priemonių. Toliau plėtotas mokslinių tyrimų ir inovacijų portalas, jame įdiegtos naujos paslaugos dalyviams ir patobulinta sistema, kad vartotojams būtų patogiau ja naudotis. Į diskusijų dėl supaprastinimo rezultatus taip pat atsižvelgta persvarstant Finansinį reglamentą ir rengiant įsigaliojusias jo taikymo taisykles. Tarp svarbiausių įvykių, turinčių įtaką pagal bendrąją programą skiriamoms dotacijoms: · persvarstytos taisyklės dėl tinkamumo finansuoti PVM siekiant supaprastinti finansinį mokslinių tyrimų ir inovacijų dotacijų valdymą, pvz., universitetams ir kitoms viešosioms mokslinių tyrimų institucijoms; · panaikinta prievolė kurti palūkanines sąskaitas ir pranešti apie palūkanas. Šiandien ši prievolė galioja ir jai įvykdyti tenka skirti daug administravimo pastangų ir išlaidų, susijusių su atskirų sąskaitų atidarymu ir valdymu bei išimčių registro valdymu organizacijose, kurios dėl nacionalinės teisės nuostatų negali atsidaryti palūkaninių sąskaitų. 7.3.4. Siekiant užsibrėžto MVĮ finansavimo tikslo Europos Komisija atidžiai stebi MVĮ dalyvavimą Septintojoje bendrojoje programoje. Ypač daug dėmesio skiriama MVĮ finansavimui pagal programą „Bendradarbiavimas“, orientuojantis į teisės aktų rinkinyje nustatytą tikslą. Siekiama užtikrinti, kad MVĮ tektų bent 15 proc. specialiajai programai „Bendradarbiavimas“ skiriamo finansavimo. Iki 2012 m. pabaigos Septintojoje bendrojoje programoje buvo sudalyvavusios 18 589 MVĮ. MVĮ teko maždaug 4,8 mlrd. EUR ES lėšų. 15 proc. tikslas jau buvo pasiektas 2011 m. pabaigoje, kai MVĮ pagal programą „Bendradarbiavimas“ buvo gavusios 15,3 proc. ES finansavimo. 2012 m. šis skaičius padidėjo. Metų pabaigoje procentinė pagal programą „Bendradarbiavimas“ MVĮ tekusi ES įnašo dalis buvo 16,6 proc. Tokį nemažą MVĮ gautos biudžeto dalies padidėjimą galima susieti su 2011 ir 2012 m. darbo programose numatytomis MVĮ stiprinimo priemonėmis. Tikimasi, kad įgyvendinant 2013 m. darbo programą bus padaryta tolesnė pažanga. 8. 2013 m. perspektyvos 2013 m. Komisija tęs veiklą, susijusią su iniciatyva „Inovacijų sąjunga“. Ji pristatys Komunikatą „„Inovacijų sąjungos“ būklė 2012 m. Pokyčių spartinimas“. Nepaisant to, atsižvelgiant į tebesitęsiančią krizę, Europai reikia dėti daugiau pastangų, kad „Inovacijų sąjunga“ taptų tikrove. ES ir jos valstybės narės privalo sparčiau imtis bendrų veiksmų ir stiprinti „Inovacijų sąjungą“. 2013 m. Komisija pradės svarstyti pasirengimą tolesniems „Inovacijų sąjungos“ stiprinimo veiksmams. 2013 m. Komisija parengs pirmąją EMTE įgyvendinimo pažangos ataskaitą. Joje valstybių narių nacionalinėse reformų programose paskelbti veiksmai bus lyginami su pradine padėtimi 2011 m. Išsamus pažangos įgyvendinant EMTE vertinimas bus rengiamas nuo 2014 m. Komisija ketina 2013 m. liepos mėn. pateikti pasiūlymus dėl keleto viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės bei viešojo sektoriaus organizacijų tarpusavio partnerystės iniciatyvų. „Horizonto 2020“ dokumentų rinkinį numatoma priimti iki 2013 m. pabaigos. Komisija atliks visą parengiamąjį darbą ir imsis būtinų priemonių, kad užtikrintų sklandžią programos pradžią ir įgyvendinimą. [1] COM(2011) 815 final, 2011 11 23. [2] Standartinis Eurobarometras 78, 2012 m. ruduo, Viešoji nuomonė ES. [3] Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti. Komunikato dėl pramonės politikos atnaujinimas, COM(2012) 582 final. [4] Priimta Europos Vadovų Tarybos 2012 m. birželio 27–28 d. [5] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/files/ius-2013_en.pdf. [6] COM(2012) 392 final, 2012 7 17. [7] 2012 m. gruodžio 11 d. įvykusio Konkurencijos tarybos 3208-ojo posėdžio išvados. [8] SWD(2012)212, Komisijos tarnybų darbinis dokumentas. Komunikatą (COM(2012) 392 final) lydintis poveikio vertinimas. [9] EARTO, EUA, LERU, „NordForsk“ ir „Science Europe“. [10] Konkurencijos tarybos 3208-ojo posėdžio išvados. [11] COM(2008) 1329. [12] COM(2012) 497, 2012 09 14. [13] Informacija apie 2012 m. įgyvendintas tiesiogines Septintosios bendrosios programos priemones pateikiama Komisijos Jungtinio tyrimų centro metinėje ataskaitoje: http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=2530. [14] http://cordis.europa.eu/. [15] http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/. [16] COM(2010) 187.