LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 11.05.2009 
SEC (2009) 616 
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie 
 
Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos d ėl aviacijos saugumo 
rinkliavų  
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
 
{COM (2009) 217 galutinis} 
{SEC (2009) 615} 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie 
 
Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos d ėl aviacijos saugumo 
rinkliavų 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
{COM (2009) 217 galutinis} 
{SEC (2009) 615} 
Atsakingas GD:  Energetikos ir transporto GD 
Kitos susijusios tarnybos:  Jungtinis tyrim ų centras 
Darbotvark ės planavimas arba nuoroda į darbo grup ę: 2009/TREN/020 
Santrauka 
Aviacijos saugumo s ąnaudos per pastaruosius metus padid ėjo. Komisijos atliktame tyrime 
apskaičiuota, kad 2002 m. daugiau kaip 90 % ši ų sąnaudų padengta iš oro keleivi ų, oro vežėjų 
ir krovini ų siuntėjų surinktomis saugumo rinkliavomis (arba mokes čiais). 2007 m. iš toki ų 
saugumo rinkliav ų Europoje gauta apie 1,6 mlrd. EUR pajam ų, vadinasi, toki ų rinkliavų dalis 
sudaro maždaug 1 % vidutin ės bilieto kainos. 
Problema 
Į didesnes aviacijos saugumo s ąnaudas d ėmesį atkreipė sektoriaus atstovai. Bandydamas 
paveikti saugumo rinkliav ų sandarą, kiekvienas oro vež ėjas stengiasi saugumo s ąnaudas 
sumažinti kuo daugiau. Tod ėl oro vež
ėjai siekia susitarti d ėl mažesni ų už vieną keleivį 
renkamų saugumo rinkliav ų. Tačiau tam savo pad ėtimi rinkoje gali pasinaudoti tik didesni oro 
vežėjai. Ataskaitoje nepranešta, ar šis pavojus yra visose valstyb ėse narėse. 
Pagrįsti ES veiksmai 
Kadangi aviacijos saugumas yra viena iš svarbiausi ų valstybės pareigų, saugumo rinkliavos 
neturėtų priklausyti nuo oro uosto ir oro vež ėjo atstovų komercini ų sprendim ų. Galiojan čios 
taisyklės, pagal kurias iš ties ų nustatomos skirtingos saugumo rinkliavos, vis ų pirma 
naudingos didžiausiems nacionaliniams oro vež ėjams, skrydžius vykdantiems iš oro uost ų jų 
pačių valstybėse narėse. Kitų valstybių narių oro vežėjams skirtingos saugumo rinkliavos 
mažiau naudingos. 
Tikslai 
Pagrindinis tikslas – pirmiaus ia užtikrinti, kad Europos S ąjungoje oro vež ėjams, oro 
keleiviams arba krovini ų siuntėjams neb ūtų taikomos nepagr įstai skirtingos saugumo 
rinkliavos. Antra, saugumo rinklia vos neturi duoti pelno arba b ūti naudojamos kryžmin ėms 
LT 3   LT oro vežėjų subsidijoms. Tod ėl saugumo rinkliav ų pajamos tur ėtų būti naudojamos tik 
saugumo paslaug ų sąnaudoms padengti. 
Politikos galimyb ės 
Šiame poveikio vertinime apsvarstytos keturios skirtingos politikos galimyb ės. 
Nagrinėjant pirmąją galimyb ę apsvarstytos pasekm ės, jei neb ūtų imtasi joki ų ES veiksm ų. 
Jei ES nesiims joki ų priemoni ų, labiau tik ėtina, kad įvairiems oro vež ėjams ir keleiviams 
rinkliavos bus nustatomos nevienodai.  
Nagrinėjant antrąją galimyb ę apsvarstyta tam tikrais tarptautiniais principais, kuriems 
valstybės narės jau pritar ė Tarptautin ėje civilin ės aviacijos organizacijoje (angl. ICAO), 
pagrįsta sektoriaus savitvarka. Ši e principai: nediskriminavimas, konsultacijos su oro vež ėjais, 
saugumo s ąnaudų skaidrumas ir saugumo rinkliav ų pajamų skyrimas tik saugumo s ąnaudoms 
padengti1. 
Pasirinkus trečiąją galimyb ę, su 2-ąja galimybe susij ę ICAO principai tapt ų teisiškai 
privalomi pri ėmus ES direktyv ą, o oro vež ėjams būtų suteikta galimyb ė oro uostuose priimtus 
sprendimus apsk ųsti. Dėl to skaidrumo įpareigojimas b ūtų veiksmingesnis, ir tik ėtina, kad 
aviacijos saugumo rinkliavos b ūtų sumažintos 10 %. 
Ketvirtoji galimyb ė susijusi su pasi ūlymu, kad oro uost ų saugumą visiškai finansuot ų 
valstybės narės. Saugumo rinkliavos b ūtų panaikintos. Ta čiau pasirinkus ši ą galimybę, būtų 
trukdoma aviacijos saugumo paslaug ą teikti efektyviau, nes saugumo paslaugos teik ėjai 
neturėtų paskatų kontroliuoti s ąnaudas. Be to, Taryba veikiausiai nepritart ų šiai galimybei, 
nes ją griežtai atmet ė valstybės narės. 
Šiame poveikio vertinime padaryta išva da, kad nustatyti pavojai geriausiai b ūtų pašalinti 
pasirinkus tre čiąją galimybę. Įgyvendinus tre čiąją galimybę, valstybi ų narių administracin ė 
našta ir verslo s ąnaudos padid ėtų nežymiai, nes ši galimyb ė pagrįsta valstybi ų narių 
įgyvendinama politika ir pagal direktyv ą dėl oro uost ų mokesčių įsteigtomis strukt ūromis2.  
Stebėjimas ir vertinimas 
Komisija nuolat steb ės pokyčius aviacijos saugumo sektoriuje ir vis ų pirma reguliariai vertins, 
kiek oro uost ų paskelbė duomenis apie juose nustaty tas saugumo rinkliavas.  
1 skirsnis. Proced ūriniai klausimai ir konsultacijo s su suinteresuotosiomis šalimis  
2008 m. pavasar į Transporto ir energetikos ge neralinis direktoratas išsiunt ė valstybėms 
narėms bei sektoriui ir vartotojams atstovaujan čioms organizacijoms klausimyn ą, kuriame 
teiravosi informacijos ap ie aviacijos saugumo s ąnaudų finansavim ą. Išsiuntus klausimyn ą, 
2008 m. liepos 17 d. surengtas valstybi ų narių, Europos Parlamento ir sektoriaus atstov ų 
pasitariamasis pos ėdis. Poveikiui įvertinti nepriklausomo tyrimo neprireik ė. Tačiau Jungtinis 
tyrimų centras sudar ė kai kuri ų priemoni ų poveikio prognoz ę. 2009 m. sausio 14 d. ši 
                                                 
1 ICAO politika d ėl oro uost ų rinkliavų ir rinkliav ų už oro navigacijos paslaugas (Dok. 9082/7), 2004 m., 
29 punktas. 
2 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/12/EB d ėl oro uost ų mokesčių (OL 
L 70, 2009 3 14, p. 11). 
LT 4   LT ataskaita aptarta su Poveikio ve rtinimo komitetu, kuris savo nuomon ę pateikė 2009 m. sausio 
20 d. ir vasario 24 d. Komiteto nuomon ėje pasiūlyti šie patobulinimai: 
– Tiksliau nustatyti ir pagr įsti konkurencijos iškreipim ą bei geriau motyvuoti, kod ėl reikia 
ES veiksm ų. Geriau paaiškinti pasirinktos politin ės galimyb ės privalumus ir tr ūkumus. 
– Toliau plėtoti politini ų galimybi ų turinį ir sukurti daugiau galim ų alternatyv ų. 
Poveikio vertinimas persvarstyta s pagal gautas rekomendacijas. 
– Visoje ataskaitoje pateikti geresni ūkiniai motyvai. Įvertinti skundai d ėl diskriminacini ų 
arba pernelyg dideli ų saugumo s ąnaudų. Priežastys imtis ES veiksm ų, susijusi ų su 
valstybių narių nustatytomis priemon ėmis, kurios griežtesn ės nei reikalaujama ES teis ės 
aktuose, negal ėjo būti geriau pagr įstos, nes nebuvo tam b ūtinų duomenų. Todėl ataskaitoje 
nėra jokių pasiūlymų imtis su tokiomis priemon ėmis susijusi ų ES veiksm ų. 
– Politinės galimyb ės aprašytos išsamiau, jose pr ireikus aiškiai nurodyta teis ės priemon ė, 
kuriai teikiama pirmenyb ė. Politin ė galimyb ė, kurią pasirinkus skaidrumas b ūtų 
užtikrinamas privalomai ir neb ūtų galimybės apskųsti saugumo rinkliav ų, pakeista politine 
galimybe daugiau skaidrumo siekti sektoriaus savitvarkos priemon ėmis. Į šią naują politinę 
galimybę įtraukta alternatyva, susijusi su neprivalomosiomis Komisijos gair ėmis, kaip 
spręsti iškeltas problemas.  
2 skirsnis. Problema  
Labiau dom ėtis aviacijos saugumo s ąnaudomis ver čia tų sąnaudų didėjimas. Saugumo 
sąnaudoms padid ėjus, oro vež ėjams atsirado stipresni ų paskatų šias sąnaudas mažinti. Tod ėl, 
jei tik galima, oro vež ėjas gali pasinaudoti savo derybin ėmis galiomis oro uoste tam, kad 
saugumo rinkliav ų sandara b ūtų pakeista. Kartais oro vež ėjas pakankamai stiprus, kad 
užsitikrint ų sau nauding ą rinkliav ų struktūrą. Paprastai nauda užsitikrinama nusta čius 
mažesnes rinkliavas tose vietov ėse, į kurias oro vež ėjas vykdo daugiausiai skrydži ų. 
Kad skirtingos įvairioms skrydži ų vietovėms nustatytos saugumo rinkliavos b ūtų išlygintos, 
dažnai reikia kryžminio subsidijavimo įvairių kategorij ų pajamomis. Tais atvejais, kai 
valstybės įnašo nėra arba tas įnašas mažas, d ėl kryžminio subsidijavimo iš vien ų oro vežėjų 
bus renkamos per didel ės rinkliavos tam, kad b ūtų atlyginti d ėl kitų oro vežėjų patiriami 
nuostoliai. Rinkliavos permokamo s, vadinasi, tiems oro vež ėjams nustatytos diskriminacin ės 
pernelyg didel ės rinkliavos. Komisija taip pat išsiaiškino, kad diskriminacin ės pernelyg 
didelės saugumo rinkliavos gali tur ėti valstybės pagalbos požymi ų3. 
3 skirsnis. Tikslai  
Kadangi aviacijos saugumas – viena iš svarbiausi ų valstybės pareigų, tokios priemon ės turi 
būti vienodos visiems pilie čiams. Lygiai taip pat oro uost ų ir oro vež ėjų komerciniai santykiai 
neturėtų turėti įtakos tam, kaip finansuojamos šios priemon ės ir nustatomos saugumo 
rinkliavos. Pagrindinis tik slas – pirmiausia užtik rinti, kad Europos S ąjungoje oro vež ėjams, 
oro keleiviams arba krovini ų siuntėjams neb ūtų taikomos nepagr įstai skirtingos saugumo 
                                                 
3 Valstyb ės pagalba — Vokietija — Valstyb ės pagalba C 29/08 (ex NN 54/07) — Vokietija — Flughafen 
Frankfurt Hahn  ir Ryanair  — Kvietimas teikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dal į (OL C 
12, 2009 1 17). 
LT 5   LT rinkliavos. Antra, saugumo rinkliavos netur ėtų duoti pelno arba b ūti naudojamos kryžmin ėms 
oro vežėjų subsidijoms. Tod ėl saugumo rinkliav ų pajamos tur ėtų būti skiriamos tik saugumo 
paslaugų sąnaudoms padengti. Šiame poveikio vertinime laikoma, kad saugumo rinkliavos, 
kuriomis susigr ąžinama daugiau nei saugumo s ąnaudos, yra per didel ės. 
4 skirsnis. Politikos galimyb ės 
Šiame poveikio vertinime apsvarstytos keturios skirtingos politikos galimyb ės. 
Svarstant  pirmąją galimybę išanalizuotos dabartin ės tendencijos ir išnagrin ėtos pasekm ės, jei 
ES lygiu neb ūtų imtasi joki ų veiksmų. 
Svarstant antrąją galimyb ę išnagrin ėta, ar sektoriaus savitvarkos priemon ėmis būtų 
apsaugoti vartotoj ų interesai ir skatinama aviacijos saugumo paslaugas teikti efektyviau. 
Tokia savitvarka gal ėtų būti pagrįsta tam tikrais tarptautiniais principais, kuriems jau pritar ė 
ICAO. Šie principai: 
– nediskriminavimas, 
– konsultacijos su oro vež ėjais, 
– saugumo s ąnaudų skaidrumas ir 
– pajamų iš saugumo rinkliav ų gaunama tik tiek, kiek yra saugumo s ąnaudų. 
Konsultuojantis siekiama paskatinti oro vež ėjų ir oro uost ų atstovų dialogą, kaip rasti 
efektyvesnius b ūdus laikytis saugumo reikalavim ų.  
Trečioji galimyb ė panaši į antrąją, tačiau priėmus ES direktyv ą principai tapt ų teisiškai 
privalomi. Be to, pasirinkus tre čiąją galimybę, kiekvienoje valstyb ėje narėje būtų įsteigta 
nepriklausoma prieži ūros įstaiga, kuriai oro vež ėjai galėtų apskųsti sprendimus d ėl saugumo 
rinkliavų.  
Ketvirtoji galimyb ė susijusi su pasi ūlymu, kad oro uost ų saugumą turėtų visiškai finansuoti 
valstybės narės; tam b ūtų iš dalies pakeistas Reglamentas d ėl aviacijos saugumo4. Tuo 
siekiama, panaikinus visas saugumo rinkliavas,  pašalinti visus diskriminavimo aspektus. 
5 skirsnis. Poveikio analiz ė 
Pirmoji galimyb ė. Jei ES nesiims joki ų veiksmų, labiau tik ėtina, kad įvairiems oro vež ėjams 
ir keleiviams rinkliavos bus nusta tomos nevienodai, nes kiti mokes čiai reguliuojami pagal 
direktyvą dėl oro uost ų mokesčių. 2 skirsnyje nurodytos gr ėsmės, veikiausiai, padid ėtų.  
Antroji galimyb ė. Ši galimyb ė pagrįsta dar 1981 m. paskelbt ais principais, nors j ų dar ne 
visuomet laikomasi. Tod ėl sektoriaus savitvarka dabar turb ūt būtų neveiksminga. Tod ėl 
antrosios galimyb ės poveikis panašus į pirmosios galimyb ės poveikį. 
                                                 
4 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 300/2008 d ėl civilinės 
aviacijos saugumo bendr ųjų taisyklių ir panaikinantis Reglament ą (EB) Nr. 2320/2002 (OL L 97, 
2008 4 9, p. 72). 
LT 6   LT Ši galimyb ė nepadidina verslui arba valstyb ėms narėms tenkan čios naštos. Sektoriaus gairi ų 
kurti nereikia, nes ICAO rekomendacijos pakankamai išsamios. 
Trečioji galimyb ė. Įgyvendinus tre čiąją galimybę, konsultavimosi ir skaidrumo įpareigojimas 
būtų efektyvesnis, o bendrosios aviacijos saugumo s ąnaudos sumaž ėtų 10 %.  
Užtikrinus skaidrum ą, oro vež ėjai galėtų nagrinėti sąnaudų sudedam ąsias dalis, kuriomis 
remiantis nustatomas saugumo rinkliav ų dydis, ir patikrinti, ar nustatant saugumo rinkliavas 
naudotojai nediskriminuojami. Tada oro vež ėjai galėtų pateikti savo nuomones, kaip 
naudojamos iš oro uosto rinkliav ų gautos pajamos. Aptariant sa ugumo priemones ir susijusias 
sąnaudas, galima rasti geresn ius ir mažiau kainuojan čius sprendimus. Už tikrinus skaidrum ą, 
oro vežėjai taip pat žinos, ar į sąnaudų bazę saugumo rinkliavoms apskai čiuoti įtrauktos 
kitokios s ąnaudos nei aviacijos saugumo s ąnaudos. Diskusijose bus taip  pat galima atsižvelgti 
į oro vež ėjų skrydžių prognozes, nes saugumo priemoni ų valdymas daug priklauso nuo 
keleivių skaičiaus ir jų vykimo kryp čių. 
Tikimasi, kad nusta čius saugumo s ąnaudų skaidrumo įpareigojim ą, saugumo rinkliavos 
sumažėtų vidutiniškai daugiau kaip 10 %. Veik iant rinkos konkurencijai, sutaupytos s ąnaudos 
būtų naudingos keleiviams, nes b ūtų sumažinta galutin ė lėktuvų bilietų kaina, kuri ą jie moka. 
Saugumo s ąnaudos sudaro 1 % l ėktuvo bilieto kainos, tod ėl, tikėtina, kad tokio bilieto kaina 
būtų sumažinta vieno procento de šimtadaliu, tai atitinka bendr ąjį kainos sumažinim ą 0,1 %. 
Sumažinus vidutin ę lėktuvo bilieto kain ą, padidėtų skrydžių paklausa, o kiekybin ėje analizėje 
prognozuojama, kad paklausa padid ėtų dėl dažnesni ų kelionių trumpųjų nuotolių skrydžiais 
(500–1 000 km) ir su verslu nesu sijusiais skrydžiais. Didesn ė paklausa bus labiau naudinga 
regioniniams ir trumpesnius maršrutus aptarnau jantiems mažiems oro uostams nei didesniems 
oro uostams. Lygiai taip pat pigi ų skrydžių ir regioniniai oro vež ėjai, skrydžius vykdantys iš 
tokių oro uost ų, naudos tur ės daugiau nei kiti oro vež ėjai. Tikimasi, kad 27 ES valstyb ėse 
narėse poveikis bus gana  vienodas. Iš vis ų oro vežėjų pigių skrydžių ir regioniniai oro vež ėjai 
naudos taip pat tur ės daugiau nei didesni oro vež ėjai. 
Dėl įsteigtos nacionalin ės priežiūros įstaigos valstybi ų narių administracin ė našta padid ėtų. 
Tačiau tokias įstaigas įsteigti valstyb ės narės jau įpareigotos direktyva d ėl oro uost ų 
mokesčių. Papildoma užduotis vertinti skundus d ėl saugumo rinkliav ų būtų nedidelė, jai 
atlikti daugiau kaip vieno vi so etato kiekvienoje valstyb ėje narėje tikrai nereik ėtų. 
Konsultacijos tur ėtų vykti oro uostuose, kuriems netaikoma direktyva d ėl oro uost ų mokesčių. 
Tačiau išlaidos metiniams oro uost ų, oro vež ėjų ir saugumo paslaug ų teikėjų atstovų 
sutikimams labai mažos; j ų nurodyti ne įmanoma. Jei ši galimyb ė nebūtų įgyvendinta mažuose 
oro uostuose, juose keleiviai negaut ų naudos iš, kaip tikimasi, mažesni ų sąnaudų, nors 
manoma, kad mažuose ir regioniniuose oro uostuose s ąnaudos b ūtų sumažintos kur kas 
daugiau nei dideliuose oro uos tuose. Iš to naudos negaut ų nei pigių skrydžių, nei regioniniai 
oro vežėjai, vykdantys skrydžius į mažesnius oro uostus. 
Įgyvendinus ketvirtąją galimyb ę, būtų veiksmingai išspr ęsta diskriminacini ų pernelyg 
didelių saugumo rinkliav ų problema. Valstybes nares įpareigojus padengti visas saugumo 
išlaidas, b ūtų panaikintos visos saugumo rinkliavos. Ta čiau, pasirinkus ši ą galimybę, būtų 
trukdoma aviacijos saugum ą užtikrinti efektyviau, nes saugumo paslaugos teik ėjai neturėtų 
paskatų kontroliuoti s ąnaudas.  
Valstybių narių sąnaudos padid ėtų tiek, kiek iš saugumo rinkliav ų gaunama pajam ų, t. y. 
apytiksliai 1,6 mlrd. EUR per metus. Didesnes s ąnaudas valstyb ės narės turėtų finansuoti iš 
LT 7   LT kitų pajamų šaltinių. Be to, padid ėtų valstybėms narėms tenkanti administracin ė našta, nes 
tektų tvarkyti saugumo s ąnaudų apmokėjimą. Tačiau tikėtina, kad administracin ė našta 
padidėtų labai mažai. 
Sumažinus saugumo rinkliavas, vidutis l ėktuvo bilietas kainuot ų pigiau, o tai paskatint ų 
skrydžių paklausą. Kiekinė šio poveikio išraiška pateikta toliau esan čioje lentel ėje. Tikėtina, 
kad, lygiai kaip ir įgyvendinus tre čiąją galimybę, didesnė paklausa b ūtų naudinga regioninius 
ir mažesnius oro uostus aptarnaujantiems pigi ų skrydžių ir regioniniams oro vež ėjams.  
Galiausiai manoma, kad įgyvendinta ketvirtoji galimyb ė įtakos oro uost ų arba oro vež ėjų 
konkurencijai netur ėtų. 
6 skirsnis. Galimybi ų palyginimas  
Tikslai neb ūtų pasiekti nei pasirinkus pirm ąją, nei antr ąją galimyb ę; diskriminacini ų per 
didelių saugumo rinkliav ų problemai išspr ęsti geriausiai tinka tre čioji ir ketvirtoji galimyb ės. 
Tačiau, pasirinkus ketvirt ąją galimybę, būtų trukdoma aviacijos saugumo paslaugas teikti 
efektyviau, nes saugumo paslaug ų teikėjai neturėtų paskatų kontroliuoti s ąnaudas. 
Su trečiąja galimybe susijusi administracin ė našta visai nedidel ė, nes gali b ūti pasinaudota ta 
pačia pagal direktyv ą dėl oro uost ų mokesčių įsteigta įstaiga.  
Vadinasi, veiksmingiausias  bendras sprendimas – tre čioji galimyb ė. 
Direktyvos, o ne reglamento, privalumas tas, kad valstyb ės narės tokius principus į 
nacionalin ę teisę galės perkelti laikydamosi įvairių teisės ir administracini ų sistemų 
reikalavim ų, todėl administracin ė našta bus kuo mažesn ė. 
Išnagrinėtų galimybi ų poveikio kiekybin ė išraiška apibendrinta šioje lentel ėje. 
Politikos 
galimybės 1 
Jokių ES 
veiksmų 2 
Savitvarka  3 
Įpareigojimas 
užtikrinti 
skaidrum ą, 
susiejimą su 
sąnaudomis ir 
galimybę teikti 
skundus  4 
Visiškas 
finansavimas 
valstybės 
lėšomis  
Poveikis 
skrydžiams  0 0 Per metus 0,6 
mln. keleivi ų 
daugiau  Per metus 6 mln. 
keleivių daugiau 
Išorinės 
sąnaudos  0 0 1 mln. EUR 10 mln. eur ų 
Finansinis 
poveikis valstybėms 
narėms 0 0 0 1,6 mlrd. EUR 
daugiau s ąnaudų 
LT 8   LT Politikos 
galimybės 1 
Jokių ES 
veiksmų 2 
Savitvarka  3 
Įpareigojimas 
užtikrinti 
skaidrum ą, 
susiejimą su 
sąnaudomis ir 
galimybę teikti 
skundus  4 
Visiškas 
finansavimas 
valstybės 
lėšomis  
Valstybėms 
narėms 
tenkanti administracin ė 
našta  0 0 Nežymus 
neigiamas 
poveikis Neigiamas 
poveikis 
Finansinis poveikis sektoriui ir oro keleiviams  0 0 Tikimasi, kad 
oro keleiviai 
sutaupytų 80 
mln. EUR, o oro 
vežėjų pajamos 
padidėtų 60 mln. 
EUR 1,6 mlrd. EUR 
mažiau sąnaudų 
Didesnė našta 
įmonėms 0 Nežymus 
neigiamas 
poveikis oro 
uostams, per 
kuriuos kasmet 
keliauja mažiau 
kaip 5 mln. 
keleivių Nežymus 
neigiamas 
poveikis oro 
uostams, per 
kuriuos kasmet 
keliauja mažiau 
kaip 5 mln. 
keleivių 0 
 
7 skirsnis. Steb ėjimas ir vertinimas  
Komisija nuolat steb ės pokyčius aviacijos saugumo sektoriuje ir reguliariai vertins pasi ūlyto 
teisės akto poveik į. Komisija ypa č stebės su toliau išvardytais da lykais susijusius rinkos 
pokyčius:  
• poveikis vartotojams ir aviacijos sektoriui,  
• saugumo rinkliav ų skaidrumo lygis, 
• aviacijos saugumo Europoje bendrosios s ąnaudos.  
Nustatyti tokie pažangos, padaryto s siekiant pasirinktos politin ės iniciatyvos tiksl ų, rodikliai: 
(1) oro uostų, skelbian čių juose nustatytas saugumo rinkliavas, skai čius, 
LT 9   LT (2) faktinis saugumo rinkliav ų lygio Europoje maž ėjimas. 
Šio poveikio vertinimo išvados pagr įstos dabartine rinkos situacija.