LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 12.11.2008 
SEK(2008) 2746 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBO DOKUMENTAS, 
 
pridedamas prie  
pasiūlymo dėl  
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTO 
 
dėl kredito reiting ų agentūrų 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
{KOM(2008) 704 galutinis} 
{SEK(2008) 2745} 
LT 2   LT 1. ĮŽANGA  
Kredito reiting ų agentūros (KRA) pateikia savo nuomon ę apie kreditingum ą, kuri padeda 
įveikti informacijos asimetrij ą tarp skolos priemoni ų emitentų ir investuojan čiųjų į šias 
priemones. KRA turi didel ę įtaką finansų rinkoms, nes j ų reitingavimo veikl ą įdėmiai stebi 
investuotojai, emitentai, skolininkai ir vyriausyb ės. Todėl labai svarbu, kad jos nuolat teikt ų 
aukščiausios kokyb ės, nepriklausomus ir objektyvius kredito reitingus. 
Nuo 2007 m. rugpj ūčio mėn. viso pasaulio finans ų rinkos išgyvena sunki ą pasitikėjimo krizę. 
Ši krizė yra sudėtingas reiškinys su daugeliu veiksni ų. Dėl dabartin ės finansin ės suirutės 
negalima kaltinti vien KRA; jai įtakos turėjo ir kiti veiksnia i bei ypatingos aplinkyb ės. Krizė 
prasidėjo JAV antrin ėje būsto paskol ų rinkoje ir v ėliau apėmė kitus finans ų rinkų sektorius. 
KRA glaudžiai susijusios su antrin ės būsto paskol ų rinkos problem ų ištakomis: jos teik ė 
pernelyg teigiam ą nuomonę apie strukt ūrizuotas priemones, kurio s buvo finansiškai sukurtos 
taip, kad kelt ų didelį investuotoj ų pasitikėjimą. Šioje poveikio ataska itoje svarstoma, koks 
būtų tinkamiausias politinis atsakas į nustatytas problemas. 
Poveikio ataskaitoje pateikiamos kelios galimyb ės, kaip spr ęsti susidariusias problemas ES 
lygiu. Komisija si ūlo keletą priemoni ų, skirtų interesų konfliktams, KRA veiklos skaidrumo 
klausimams ir konkretiems reiting ų kokybės aspektams spr ęsti. Šias priemones tur ėtų paremti 
ES veikian čių KRA registracijos ir prieži ūros sistema, kuri ą ketinama įvesti pagal ES teis ės 
aktus. 
2. P ROCEDŪRINIAI KLAUSIMAI IR VIEŠOSIOS KONSULTACIJOS  
Amžiaus pradžios finansini ų skandalų JAV ir ES fone ir 2004 m. vasario m ėn. Europos 
Parlamentui pri ėmus rezoliucij ą dėl KRA1, Komisija labai nuodugniai svarst ė, ar reikalingi 
nauji KRA veikl ą reglamentuojantys teis ės aktai. Remdamasi 2005 m. kovo m ėn. Europos 
vertybinių popierių rinkos prieži ūros institucij ų komiteto (CESR) rekomendacija2, Komisija 
nusprendė neteikti nauj ų pasiūlymų dėl KRA, atsižvelgdama į tai, kad kredito reiting ų 
agentūroms taikomose galiojan čiose finansini ų paslaugų direktyvose pateikiamas atsakymas į 
visus svarbiausius Europos Parlamento iškeltus susir ūpinimą keliančius klausimus.  
Kredito reiting ų agentūroms taikomos įvairios finansini ų paslaugų direktyvos, vis ų pirma 
Manipuliavimo rinka3 ir Kapitalo reikalavim ų direktyvos; jos taip pat savanoriškai laikosi 
Tarptautin ės vertybini ų popierių komisijų organizacijos (IOSCO) Elgesio kodekso pagrind ų 
kredito reiting ų agentūroms. 2006 m. Europos Komisija išleido Komunikat ą dėl kredito 
reitingų agentūrų4, kuriame pateik ė išvadą, kad laikantis šio poži ūrio, jai reik ės stebėti 
įvykius šioje srityje. Komisija taip pat papraš ė Europos vertybini ų popierių priežiūros 
institucijų komiteto steb ėti, kaip laikomasi IOSCO kodekso, ir kasmet teikti ataskaitas. 
                                                 
1 Europos Parlamento rezoliucija d ėl reitingų agentūrų vaidmens ir metod ų (2003/2081(INI)). 
2 CESR technin ė konsultacija Europos Komisijai d ėl galimų su kredito reiting ų agentūromis susijusi ų 
priemonių, CESR/05/139b, 2005 m. kovo m ėn. CESR yra nepriklausoma nacionalini ų ES vertybini ų 
popierių rinkų priežiūros institucij ų sudaryta Europos Komisijos patariamoji grup ė, įsteigta 2001 m. 
birželio m ėn. 
3 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB d ėl prekybos vertybiniais 
popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka, OL L 96, 2003 4 12, 
p. 16. 
4 OL C 59, 2006 3 11, p. 2. 
LT 3   LT Komisija nurod ė, kad ji gali svarstyti galimyb ę pasiūlyti teisės aktą, jei taptų aišku, kad ES 
taisyklių arba IOSCO kodekso laikomasi nepa kankamai, arba jei susiklostyt ų naujos 
aplinkybės – įskaitant rimtas rinkos problemas ar  reikšmingus KRA reglamentavimo poky čius 
kitose pasaulio dalyse. 
Atsižvelgdama į pastarojo meto įvykius finans ų rinkose, 2007 m. ruden į Komisija papraš ė 
CESR ir Europos vertybini ų popierių rinkų ekspertų grupės (ESME)5 pateikti rekomendacijas 
įvairiais KRA veiklos ir j ų vaidmens finans ų rinkose, ypa č struktūrizuotų finansų rinkose, 
aspektais. Viso proceso metu Komisija steb ėjo abiejų grupių darbą. Abi grup ės plačiu mastu 
konsultavosi su suinteresuotos iomis šalimis, daugiausia d ėl struktūrizuotų finansų vaidmens 
antrinės būsto paskol ų rinkos kriz ėje. CESR pateik ė savo ataskait ą 2008 m. geguž ės 13 d., o 
ESME – 2008 m. birželio 4 d. 
Įdėmiai steb ėdama CESR ir ESME darbo eig ą, Komisija taip pat sureng ė diskusijas su 
didžiausiomis reiting ų agentūromis ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis (draudimo, 
vertybinių popierių ir bankininkyst ės sektorių įmonių asociacijomis, informacijos teik ėjais ir 
kt.). Ji taip pat gavo rašytin ės informacijos iš įvairiausių organizacij ų, rinkos specialist ų ir 
suinteresuot ųjų šalių. Tarptautin ėje arenoje ji įdėmiai sekė kitus tarptautinius įvykius, kaip 
antai elgesio kodekso kredito reiting ų agentūroms perži ūra, IOSCO patvirtinta geguž ės 26 d., 
Finansinio stabilumo forumo (FSF)6 pranešimas, paskelbtas 2008 m. balandžio 7 d., ir JAV 
įstatymo d ėl kredito reiting ų agentūrų pakeitim ų pasiūlymai, pateikti 2008 m. birželio 11 d. ir 
liepos 1 d. Komisija taip pat steb ėjo tiek IOSCO, tiek FSF vedamas konsultacijas. Ji 
atsižvelgė į įvairias iniciatyvas, kurias pasi ūlė ir (arba) įgyvendino KRA tiek individualiai, 
tiek viso sektoriaus mastu; nemažai naudos dav ė intensyvus neformalus dialogas su reiting ų 
agentūromis. Ji taip pat skatino suinteresuot ąsias šalis teikti pastab as 2008 m. liepos 31 d. 
prasidėjusiose viešose konsultacijose ir gavo 82 pastabas: 13 iš kredito reiting ų agentūrų, 52 
iš suinteresuot ų organizacij ų (bankų, asociacij ų, investicini ų fondų, taupomųjų bankų ir kt.) ir 
17 iš vertybini ų popierių rinkos prieži ūros institucij ų bei nacionalini ų finansų ministerij ų. 
3. P ROBLEMOS APIBR ĖŽIMAS  
Gauti duomenys rodo, kad KRA žymiai blogiau sek ėsi teikti reitingus naujoviškiems, 
struktūrizuotiems produktams negu tradicinius reitingus. Tod ėl Komisijos analiz ėje 
daugiausia d ėmesio skiriama problemoms, kylan čioms dėl struktūrizuotų finansini ų produktų 
reitingavimo. Ta čiau reikia tur ėti omeny, kad daug ėjant finansini ų naujovių, ateityje panašios 
problemos gali kilti kitose sr ityse, kur kredito reiting ų agentūros turi mažai patirties arba visai 
jos neturi. Be to, kai kurie akivaizd ūs struktūrizuotų finansų reitingų trūkumai susij ę su 
subjektų struktūra, verslo modeliu ir vidaus procesais, t. y. jie gali tur ėti įtakos ir labiau 
tradicinėms KRA veiklos sritims. 
3.1. KRA principingumo tr ūkumas; interes ų konfliktai reiting ų versle 
Visi prisid ėjusieji prie informacijos rinkimo, institucijos ir suinteresuotosios šalys, su 
kuriomis buvo konsultuojamasi, vienbalsiai išreišk ė nuomon ę, kad KRA vertinant 
                                                 
5 Europos vertybini ų popierių rinkų ekspertų grupė (ESME) yra Komisijos patariamoji įstaiga, sudaryta iš 
vertybinių popierių rinkų specialist ų ir ekspert ų. Ji buvo įsteigta 2006 m. balandžio m ėn. 
6 Finansinio stabilumo forumas buvo sušauktas 1999 m. balandžio m ėn. ir į jį reguliariai susirenka 
nacionalin ės institucijos, atsakingos už finansin į stabilum ą svarbiuose finans ų centruose, tarptautin ėse 
finansų įstaigose, atskir ų sektorių reguliavimo ir prieži ūros institucij ų grupėse ir centrini ų bankų 
ekspertų komitetuose. 
LT 4   LT struktūrizuotus produktus, galim ų interesų konflikt ų nepavyko išvengti ir jie nebuvo 
pakankamai gerai valdomi. 
3.2. Nepakankama metodikos ir reiting ų kokybė 
Daug sumažint ų reitingų antrąjį 2007 m. pusmet į ir pirmąjį šių metų ketvirtį, palyginti su 
pirmu 2007 m. pusme čiu, aiškiai rodo, kad iki suirut ės pradžios suteik ti reitingai buvo 
pernelyg optimistiniai ir pagrindinis turtas neatspind ėjo rinkos s ąlygų. Viena iš šios prastos 
veiklos priežas čių greičiausiai yra nepakankama metodi kos, KRA naudojamos suteikiant 
reitingus, kokyb ė. 
3.3. Skaidrumo stok a KRA veikloje 
KRA nepakankamai tiksliai informuoja apie strukt ūrizuotų finansini ų produktų reitingų 
ypatumus ir tr ūkumus ir nepateikia pakankamai in formacijos apie esmines pavyzdines 
prielaidas. Informacijos stoka trukdo rinkos dalyviams suprasti reiting ų svarbą. KRA teikia 
informacij ą apie reitingavimo veikl ą, bet ši informacija nepadeda palyginti skirting ų KRA 
veiklos. 
4. T IKSLAI  
Siekiant spr ęsti minėtas problemas, trys konkret ūs tikslai turi b ūti perkelti į esminius 
reikalavimus. 
(1) Užtikrinti, kad KRA tinkamai valdyt ų visus interes ų konfliktus. 
(2) Užtikrinti, kad KRA akylai steb ėtų reitingų metodikos ir pa čių reitingų kokybę. 
(3) Padidinti KRA skaidrum ą. 
Taip pat egzistuoja platesnis,  svarbiausias tikslas – užtikr inti, kad KRA visoje Europos 
Sąjungoje geriau vykdyt ų priemones, skirtas nustatytoms problemoms spr ęsti. 
5. P OLITIKOS GALIMYB ĖS 
Atsižvelgiant į minėtus tikslus, buvo nagrin ėtos kelios alternatyvios galimyb ės. 
5.1. Esmini ų reikalavim ų politikos galimyb ė 
5.1.1. „Užtikrinti, kad KRA tinkamai valdyt ų visus interes ų konfliktus“ 
Reikia išspr ęsti keletą klausimų. 
1. Bendras poži ūris į interesų konfliktų sprendim ą. 
2. Interes ų konfliktai, sukelti KRA konsultacin ės veiklos. 
3. Reiting ų analitiko ir reitinguoj amo subjekto dialogas. 
4. Reitingavimo procese dalyvaujan čių asmenų nepriklausomumas. 
LT 5   LT 5. „Geriausio reitingo paieška“. 
6. Analitik ų perėjimas dirbti pas emitentus, kuriems jie teik ė reitingus. 
5.1.2. „Užtikrinti, kad KRA akylai steb ėtų reitingų metodikos ir pa čių reitingų kokybę“ 
Reikia išspr ęsti keletą klausimų. 
1. Metodikos, modeli ų ir esmini ų vertinimo prielaid ų kokybė. 
2. Reiting ų stebėjimas. 
3. Metodikos pasikeitim ų poveikis. 
4. Reitingams naudojamos informacijos kokyb ė. 
5. Darbuotoj ų klausimai. 
6. Rinkos įvykių poveikis ir makroekonominiai l ūkesčiai. 
5.1.3. „Padidinti kredito reiting ų agentūrų skaidrum ą“ 
Reikia išspr ęsti keletą klausimų. 
1. Vidaus proces ų ir proced ūrų skaidrumas. 
2. Reiting ų turinys. 
3. Strukt ūrizuotų finansų reitingų diferencijavimas. 
4. KRA veiklos rezultat ų statistika. 
5.2. Priemon ės politikos galimyb ėms įgyvendinti 
Kalbant apie bendr ą tikslą užtikrinti, kad KRA visoje Europos S ąjungoje geriau vykdyt ų 
priemones, skirtas nustatytoms problemoms spr ęsti, buvo nagrin ėtos tokios galimyb ės: 
1 galimyb ė: Savireguliavimas, taip pat ir: 
a) IOSCO elgesio kodeksas; b) sektoriaus baltoji knyga – b ūtų daroma prielaida, kad agent ūros pačios ras 
tinkamus min ėtų problemų ir rūpimų klausimų sprendimus
7; 
c) papildomos atskir ų KRA iniciatyvos – kelios KRA pateik ė priežiūros 
institucijoms ir rinkai kelet ą pasiūlymų dėl patobulinim ų ir pačios įsipareigojo 
juos įgyvendinti savo praktin ėje veikloje ir vidaus proced ūrose. 
                                                 
7 2008 m. sausio m ėn. penkios svarbiausios KRA prieži ūros institucijoms skirtoje baltojoje knygoje 
bendrai pateik ė 12 pasi ūlymų, kaip patobulinti IOSCO elgesio kodeks ą kredito reiting ų 
nepriklausomumo, kokyb ės ir skaidrumo poži ūriu. 
LT 6   LT 2 galimyb ė: Europos elgesio kodeksas kredito reiting ų agentūroms, kuriuo  sektoriaus įmonės 
įsipareigot ų laikytis keli ų savanorišk ų standartų ir priimti bei vadovautis rekomendacijomis, 
kurias pateikia prieži ūros organas, tikrinantis , kaip pasirašiusiosios  šalys laikosi kodekso.  
3 galimyb ė: Komisijos rekomendacija, kurioje išd ėstyti standartai, kuriuos turi atitikti KRA, 
kad galėtų veikti Europos S ąjungoje – tie patys standartai  kaip ir pagal 4 galimyb ę (teisės 
aktai). Standartai b ūtų pagrįsti perži ūrėtu IOSCO kodeksu ir CESR bei ESME 
rekomendacijomis, papildomai įtraukiant standartus, kuri uos Komisija mano esant b ūtinus. 
4 galimyb ė: ES teisės aktai, kuriais numatoma išsami reguliavimo sistema, apimanti visas 
esamas (ir b ūsimas) KRA, vykdan čias (vykdysian čias) veikl ą Europoje, kuri ų reitingai 
naudojami tokiais reguliavimo tikslais kaip numatytieji Ka pitalo reikalavim ų direktyvoje8. 
Pasiūlyme būtų išdėstytos kredito reiting ų suteikimo, registracijos proced ūros įvedimo ir ES 
priežiūros institucij ų išorės priežiūros režimo s ąlygos. 
6. P OVEIKIO ANALIZ Ė 
Atsižvelgiant į techninį politikos galimybi ų, skirtų 1–3 tikslams įgyvendinti, pob ūdį ir 
detalumą, konkretus j ų poveikis čia neapibendrinamas, bet aprašomas ataskaitoje. Čia 
analizuojamos tik įvairios įgyvendinimo priemon ės. 
Savireguliavimas 
IOSCO kodeksas neatitinka politikos tiksl ų: KRA interes ų konfliktų valdymas likt ų toks, koks 
yra dabar, taigi, ne tinkamas; KRA neprival ėtų gerinti reitingavimo metodikos ir reiting ų 
kokybės; KRA skaidrumas nepadid ėtų o kompetentingos institucijos netur ėtų priežiūros ir 
vykdymo mechanizmo. Baltoji knyga ir kitos iniciatyvos yra labai lanks čios KRA atžvilgiu, 
nes šios gal ėtų prisitaikyti prie nauj ų savanorišk ų reikalavim ų. Tačiau jos neb ūtų 
veiksmingos, nes jose nenumatytas stiprus mechanizmas, skirtas steb ėti, kaip laikomasi 
standartų. Be to, neb ūtų užtikrinta bendra sistema. Savireguliavimas buvo bandomas nuo 
2006 m. ir rezultatai yra anaiptol nepriimtini. 
Europos elgesio kodeksas 
Šis sprendimas b ūtų itin lankstus, nes KRA gal ėtų taikyti princip ą „laikykis arba pasiaiškink“. 
Jo privalumas yra tai, kad jame numatytas prieži ūros organas, nors ir  neturintis vykdymo 
užtikrinimo gali ų, tad jo veiksmingumas  ribotas. Jis užtikrint ų patikimą bendrą sistemą, nors 
ir nebūtų pasiekta reikšmingo teisin io tikrumo. Rezultatai neb ūtų pakankamai geri, kad 
patenkintų politikos tikslus. 
                                                 
8 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/48/EB d ėl kredito įstaigų veiklos 
pradėjimo ir vykdymo (nauja redakcija). 
LT 7   LT Europos Komisijos rekomendacija 
Šis sprendimas pad ėtų tam tikru mastu įvesti bendr ą sistemą, bent jau kalbant apie 
pagrindinius kriterijus, kuri uos turi atitikti KRA, ta čiau į jį negalima įtraukti vykdymo 
užtikrinimo mechanizmo, tod ėl jo veiksmingumas siekiant politikos tiksl ų būtų ribotas. 
Teisės aktai 
Šis sprendimas užtikrint ų vienodas veiklos s ąlygas visiems rinkos dalyviams Bendrijoje, o ne 
fragmentišk ą teisinį kredito reiting ų agentūrų režimą 27-iose valstyb ėse narėse, kuris gali 
įsigalėti, jei ES nesiims veiksm ų, o laikysis dabartinio savireguliavimo režimo, paremto 
IOSCO kodeksu. Teis ės akto pasi ūlyme būtų numatyta „uolios prieži ūros“ sistema ir tvirtas 
vykdymo užtikrinimo mechanizmas, ta igi, jis veiksmingai užtikrint ų politikos tiksl ų 
įgyvendinim ą. Jis užtikrint ų, kad pasi ūlyta kredito reiting ų suteikimo sistema b ūtų tinkamai 
įgyvendinta, uoliai priži ūrima ir tvirtai užtikrinamas jos vykdymas. 
7. G ALIMYBI Ų PALYGINIMAS . IŠVADOS  
Gerai apvars čius visų konkrečių politikos galimybi ų poveikį, jų privalumus ir tr ūkumus, 
palyginti su pagrindiniu scenarijumi , galima padaryti tokias išvadas. 
Kad įgyvendint ų 1 galimyb ę (užtikrinti, kad KRA tinkamai valdyt ų visus interes ų 
konfliktus), KRA tur ės užtikrinti, kad b ūtų nustatyti ir pašalinti arba tinkamai valdomi ir 
atskleidžiami visi esami ir galimi interes ų konfliktai. Reik ės konkrečių vidaus valdymo plan ų, 
kurie pad ėtų įgyvendinti įmonės kultūros pokyčius ir vidaus politik ą. KRA bus uždrausta 
teikti konsultacij ų ir patarėjų paslaugas. Reitingus nustatantys analitikai tur ės būti atskirti nuo 
komercini ų KRA veiklos aspekt ų, ir jiems tur ės būti taikomos griežtesn ės bendravimo su 
klientais taisykl ės. Prieš analitikui įsidarbinant buvusio kliento įmonėje, turėtų būti pritaikytos 
specialios apsaugos taisykl ės. Galiausiai KRA klientai tur ės būti skatinami neužsiimti žalinga 
„geresnio reitingo paieška“. 
Kad įgyvendint ų 2 galimyb ę (užtikrinti, ka d KRA akylai steb ėtų reitingų metodikos ir pa čių 
reitingų kokybę), KRA tur ės taikyti metodik ą, kuri būtų griežta, sisteminga, nuolatin ė ir 
galėtų būti patvirtinta remiantis ankstesne patirtimi. Metodika, modeliai ir pagrindin ės 
vertinimo prielaidos tur ės būti nuolat atnaujinami ir reguliariai kruopš čiai peržiūrimi. Bus 
įvesta vidaus perži ūros funkcija, skirta steb ėti atitiktį šioje srityje. Rei tingavimo metodikos 
pasikeitimai paskatins skub ų pakartotin į visų esamų reitingų įvertinimą. KRA taip pat tur ės 
nuolat steb ėti ir atnaujinti atskirus reitingus. Bus reikalingas didesnis skaidrumas, kuris pad ėtų 
reitingų naudotojams suprasti išsam ų duomenų patikrinim ą, atliktą turto lygmeniu ir išreikšt ą 
reitingais. KRA tur ės atskleisti personalo lyg į, kad paskatint ų nuodugnesn ę rinkos analiz ę. 
Siekiant įgyvendinti 3 galimyb ę (padidinti KRA skaidrum ą), reikėtų priversti KRA prisiimti 
bendrą skaidrumo įsipareigojim ą jų vidaus proces ų ir proced ūrų veikimo atžvilgiu, taip pat 
kasmet skelbti skaidrumo ataskait ą. Informacij ą apie atlikt ą analizę, bet kokius apribojimus ir 
ypatingą susijusią riziką reikės pateikti reiting ų naudotojams. KRA taip pat tur ėtų naudoti 
skirtingas reiting ų kategorijas strukt ūrizuotoms ir tradicin ėms skolos priemon ėms arba 
pateikti investuotojams papildomos informacijos, kai reitingai suteikiami strukt ūrizuotiems 
finansiniams produktams. Ankstesni ų veiklos rezultat ų statistika tur ės būti rengiama 
naudojant vertinimo sistem ą, kuri sudaryt ų galimybę palyginti rinkos dalyvius. 
LT 8   LT Teisės aktais bus numatyta KRA registr acijos tvarka, užtik rinanti, kad j ų kredito reitingai b ūtų 
tinkami naudoti Bendrijos kredito įstaigoms, investicin ėms įmonėms, gyvyb ės ir ne gyvyb ės 
draudimo bendrov ėms, kolektyvinio investav imo schemoms ir pensij ų fondams. Veiksmingas 
stebėjimas, kaip laikomasi reikalavim ų, bus užtikrintas visoje ES ( bendras tikslas ). 
Registracij ą vykdys valstyb ės narės kompetentinga institucija, ta čiau visų valstybių narių 
priežiūros institucijoms tur ės būti suteikta galimyb ė išreikšti savo nuomon ę per CESR. 
Kasdienę priežiūrą vykdys valstybi ų narių kompetentingos institucijos. Glaudus nacionalini ų 
priežiūros institucij ų bendradarbiavimas ir CESR koordinavimas yra b ūtinos prielaidos 
bendrai prieži ūros kultūrai sukurti ir veiksmingo tinklo principui įgyvendinti. Nacionalin ėms 
priežiūros institucijoms tur ėtų būti suteikti įgaliojimai veikti ir taikyti veiksmingas nuobaudas, 
kai KRA nesilaiko taisykli ų. Vėlgi, CESR tur ėti atlikti svarb ų vaidmen į kuriant bendr ą 
vykdymo prieži ūros kultūrą.