Kalbant apie chemines, biologines, radiologines ir branduolines grėsmes 2017 m. spalio mėn. Komisijos veiksmų plane pasiūlyti 23 konkretūs veiksmai ir priemonės, kuriais siekiama geriau apsaugoti nuo šių grėsmių piliečius ir infrastruktūros objektus, be kita ko, glaudžiau bendradarbiaujant ES ir jos valstybėms narėms, taip pat su Šiaurės Atlanto sutarties organizacija. Šiame plane, kuris yra viena iš saugumo sąjungos priemonių, skirtų apsaugai nuo terorizmo ir atsparumui jam didinti, laikytasi prevencinio požiūrio, grindžiamo principu, kad cheminių biologinių, radiologinių ir su branduoline veikla susijusių grėsmių tikimybė maža, tačiau išpuolio atveju poveikis didelis ir ilgalaikis. Kita vertus, išpuolis Solsberyje ir didėjantis susirūpinimas dėl teroristų kėslų ir gebėjimo pasinaudoti cheminėmis, biologinėmis, radiologinėmis ir branduolinėmis medžiagomis tiek ES, tiek už jos ribų rodo, kad cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių medžiagų keliama grėsmė yra reali. Todėl juolab reikia skubiai iki galo įgyvendinti veiksmų planą, kuriame laikomasi visas pavojaus rūšis apimančio požiūrio ir daugiausia dėmesio skiriama keturiems tikslams: sumažinti galimybę įsigyti cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių medžiagų; užtikrinti patikimesnį pasirengimą cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio saugumo incidentams ir reagavimą į juos; užmegzti stipresnius vidaus ir išorės ryšius su pagrindiniais regioniniais ir tarptautiniais ES partneriais cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio saugumo klausimais ir gausinti žinias apie cheminės, biologinės, radiologinės ir branduolinės rizikos pavojus. Išsami informacija apie realią pažangą įgyvendinant veiksmų planą pateikta naujausioje saugumo sąjungos pažangos ataskaitoje, priimtoje kartu su šiuo bendru komunikatu.

Šie konkretūs veiksmai rodo, kad ES sukurti politikos modeliai duoda vaisių: per pastaruosius dvejus metus sukurta keletas modelių, kurie suteikia kryptį ir vientisumą ES pastangoms.

Šį darbą papildė pratybos, per kurias tikrinta daroma pažanga. 2017 m. kartu su Šiaurės Atlanto sutarties organizacija vykdytos lygiagrečios ir koordinuotos pratybos (PACE17) sudarė sąlygas visapusiškai išbandyti ES pajėgumą reaguoti į didelio masto hibridinę krizę. Precedentų neturinčio masto pratybose išbandyti ne tik „ES hibridinių grėsmių vadovas“, įvairūs ES reagavimo mechanizmai ir jų pajėgumas veiksmingai sąveikauti tarpusavyje, bet ir patikrinta, kaip ES reagavimo į hibridines grėsmes veiksmai sąveikauja su Šiaurės Atlanto sutarties organizacijos veiksmais. Planuojamos 2018 m. pratybos ir siekiama, kad pratybos vyktų kasmet ir padėtų valstybėms narėms stiprinti turimus reagavimo į hibridines krizes gebėjimus.

Taip pat imtasi svarbių žingsnių gerinant parengtį ir atsparumą, ypač cheminėms, biologinėms, radiologinėms ir su branduoline veikla susijusioms grėsmėms. Per pastaruosius šešis mėnesius atlikti dideli darbai – nustatyta pasirengimo cheminiams, biologiniams, radiologiniams ir su branduoline veikla susijusiems saugumo incidentams spragų. Ypač trūksta aptikimo pajėgumų, kurie padėtų užkirsti kelią cheminiams, biologiniams, radiologiniams ir branduoliniams išpuoliams. Komisijos iniciatyva nacionalinių ekspertų konsorciumas išanalizavo, kokios aptikimo įrangos trūktų susiklosčius skirtingiems cheminių, biologinių, radiologinių ir su branduoline veikla susijusių grėsmių scenarijams. Trūkumų analizės ataskaita perduota valstybėms narėms, kad jos galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl aptikimo strategijų ir imtis operatyvinių veiksmų, kad nustatyti trūkumai būtų pašalinti.

Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse darbo grupė, įsteigta po 2015 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos posėdžio, vadovavo darbams, susijusiems su dezinformacijos, atsirandančios iš užsienio šaltinių, prognozavimu ir atsekimu, ir kovai su ja. Jos ekspertizės ir viešai skelbiami produktai žymiai pagerino suvokimą apie Rusijos dezinformacijos poveikį. Per pastaruosius dvejus metus ji padėjo atskleisti daugiau kaip 4 000 atskirų dezinformacijos atvejų, dauguma jų buvo sąmoningai nukreipti prieš Europą. Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse darbo grupė taip pat siekė, kad rytinėse kaimyninėse šalyse būtų plačiau ir geriau pateikiama pozityvi informacija. Matant šią sėkmę, sukurtos kitos dvi darbo grupės, skirtos skirtingoms geografinėms zonoms – Vakarų Balkanų darbo grupė ir speciali arabų pasauliui skirta Pietų darbo grupė.

3.1.Informuotumas apie padėtį – gebėjimas aptikti hibridines grėsmes

Norint atremti hibridines grėsmes ir į jas reaguoti reikia turėti pajėgumų anksti aptikti iš vidaus ir išorės vykdomą kenksmingą hibridinę veiklą ir jos šaltinius ir suprasti galimus ryšius tarp dažnai iš pirmo žvilgsnio nesusijusių įvykių. Todėl labai svarbu panaudoti visus turimus duomenų srautus, įskaitant žvalgybą iš viešų šaltinių.

Europos išorės veiksmų tarnyboje įsteigtam Hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centrui tenka svarbi vienintelės hibridinių grėsmių analizę atliekančios įstaigos funkcija, tačiau jam reikia būtinos kompetencijos, kad galėtų aprėpti visą hibridinių grėsmių spektrą, įskaitant chemines, biologines, radiologines ir branduolines, ir vykdyti kontržvalgybą. Augant kompetencijai, centras galėtų labiau prisidėti prie ES pastangų reaguoti į būsimas krizes ir parengti daugiau su šiomis konkrečiomis sritimis susijusios išsamios civilinės ir karinės žvalgybos medžiagos. Valstybės narės galėtų tai papildyti savo veiksmais: Hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centrui teikti daugiau nacionalinių tarnybų žvalgybinės informacijos ir toliau stiprinti sukurtojo nacionalinių centro kontaktinių punktų tinklo gebėjimus teikti ir apdoroti skubią informacija. Kitame etape valstybės narės galėtų svarstyti, ar teikti daugiau nacionalinių tarnybų žvalgybinės informacijos ES žvalgybos ir situacijų centrui (INTCEN), kad jis galėtų nuodugniau analizuoti galimas grėsmes.

Tolesni veiksmai ·Vyriausiasis įgaliotinis papildys ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centrą specializuotais cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių aspektų kontržvalgybos ir kibernetinės analizės komponentais. Valstybės narės raginamos aktyviau teikti žvalgybos duomenis Hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centrui esamų ir naujų hibridinių grėsmių analizės reikmėms. ·Komisija, bendradarbiaudama su Vyriausiuoju įgaliotiniu, baigs darbą, susijusį su pažeidžiamumo rodikliais, kad valstybės narės galėtų geriau įvertinti hibridinių grėsmių potencialą įvairiuose sektoriuose. Šis darbas taip pat padės ES analizuoti hibridinių grėsmių tendencijas.

3.2.Aktyvesni veiksmai reaguojant į chemines, biologines, radiologines ir branduolines grėsmes

2017 m. spalio mėn. Kovos su cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio saugumo grėsmėmis veiksmų planas suteikia pagrindą veikti siekiant stiprinti parengtį ir atsparumą ir gerinti koordinavimą ES lygmeniu. Plano veiksmai apima įvairias valstybėms narėms naudingas priemones, kurios padėtų telkti praktinę patirtį ir kartu stiprinti gebėjimus, keistis žiniomis bei geriausios praktikos pavyzdžiais ir intensyvinti operatyvinį bendradarbiavimą. Valstybės narės ir Komisija turi bendradarbiauti, kad veiksmų planą įgyvendintų skubiai ir iki galo. Be to, atsižvelgdama į pažangą, pasiektą analizuojant aptikimo pajėgumų trūkumus ir keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais naujai įsteigtoje Cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio saugumo patariamojoje grupėje, Sąjunga dabar turėtų imtis tolesnių priemonių dėl augančių ir kintančių grėsmių. Ypač reikia su cheminėmis grėsmėmis susijusių priemonių. Pagal darbo, kuriuo apribota prieiga prie sprogstamųjų medžiagų pirmtakų, pavyzdį ES turi skubiai imtis operatyvinių priemonių, kad geriau kontroliuotų prieigą prie didelės rizikos cheminių medžiagų ir gerintų pajėgumus kuo anksčiau aptikti tokias medžiagas. Valstybės narės taip pat turėtų apsvarstyti galimybę atlikti tolesnę trūkumų analizę ir ištirti esamą situaciją ES lygmeniu, pavyzdžiui, įvertinti atsparumą cheminėms, biologinėms, radiologinėms ir branduolinėms grėsmėms, turimas deaktyvavimo priemones ir metodus. Norint pasirengti cheminiam, biologiniam, radiologiniam ir su branduoline veikla susijusiam išpuoliui ir pašalinti jo padarinius reikia stiprinti valstybių narių, be kita ko, jų civilinės saugos institucijų, bendradarbiavimą ir koordinavimą. Sąjungos civilinės saugos mechanizmas gali labai palengvinti šį procesą ir taip stiprinti Europos kolektyvinius parengties ir reagavimo pajėgumus.

Svarbią šio darbo dalį sudaro tarptautinis bendradarbiavimas, ir ES gali pasinaudoti ryšiais su cheminės, biologinės, radiologinės ir branduolinės kompetencijos centrais, be kita ko, siekti sinergijos su Šiaurės Atlanto sutarties organizacija ir gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencijos, pasirengimo joms ir reagavimo į jas programomis, skirtomis regionams pietinėse ir rytinėse kaimyninėse šalyse.

Tolesni veiksmai ·ES turėtų svarstyti priemones, kaip užtikrinti, kad būtų laikomasi kovai su cheminiais ginklais skirtų tarptautinių normų ir standartų, įskaitant galimą specialų su cheminiais ginklais susietų ES sankcijų modelį. ·Toliau įgyvendindama Pasirengimo cheminėms, biologinėms, radiologinėms ir branduolinėms saugumo grėsmėms didinimo veiksmų planą, Komisija bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, kad iki 2018 m. pabaigos baigtų šiuos veiksmus: –parengtų ypatingą grėsmę keliančių cheminių medžiagų sąrašą, kad būtų galima imtis operatyvinių priemonių siekiant sumažinti galimybę jų gauti; –užmegztų dialogą su tiekimo grandinės subjektais privačiajame sektoriuje, kad būtų bendradarbiaujama reaguojant į kintančias su cheminėmis medžiagomis, kurios gali būti naudojamos kaip pirmtakai, susijusias grėsmes; –paspartintų grėsmės scenarijų peržiūrą ir dabartinių aptikimo metodų analizę, kad būtų patobulintos cheminių grėsmių aptikimo priemonės ir parengtos veiklos rekomendacijos valstybėms narėms siekiant plėsti jų turimus aptikimo pajėgumus. ·Valstybės narės turėtų sudaryti būtiniausių medicininių reagavimo priemonių atsargų, laboratorijų, gydymo ir kitų pajėgumų inventorius. Komisija bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, kad reguliariai fiksuotų, kur visoje ES tų atsargų yra, kad išpuolių atveju būtų galima lengviau jų gauti ir skubiai jomis pasinaudoti.

3.3.Strateginė komunikacija – nuosekli informacijos sklaida

Svarbus su hibridinėmis grėsmėmis susijęs uždavinys – ugdyti sąmoningumą ir šviesti plačiąją visuomenę, kad ji atskirtų informaciją nuo dezinformacijos. Remdamasi Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse darbo grupės, Hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centro ir Europos kovos su hibridinėmis grėsmėmis kompetencijos centro patirtimi, taip pat kitais Komisijos veiksmais, Komisija ir Vyriausiasis įgaliotinis toliau stiprins ES strateginės komunikacijos gebėjimus ir didins jų profesionalumą, užtikrindami sistemingą sąveiką su esamomis struktūromis ir tarpusavio derėjimą. Ši veikla bus plečiama, kad apimtų kitas ES institucijas ir valstybes nares, be kita ko, pasinaudojant dezinformacijos klausimams skirta saugia internetine platforma, apie kurią buvo paskelbta.

Visose ES institucijose ypač svarbu pagerinti koordinavimą ir bendradarbiavimą strateginės komunikacijos klausimais su valstybėmis narėmis, partnerėmis ir tarptautinėmis organizacijomis. Tam reikia pasirengti ir vykdyti pratybas, kol dar nėra kilusios tikros krizės.

Patirtis rodo, kad rinkimų kampanijos laikotarpiai laikomi itin didelės strateginės svarbos ir jautriais taikiniais: puolimas vyksta pasinaudojant internetine erdve ir joje nepaisant tradicinių (fizinių) apsaugos priemonių ir taisyklių, pavyzdžiui, draudimo vykdyti agitaciją tam tikru laikotarpiu, skaidraus finansavimo taisyklių ir kandidatų lygių galimybių. Pavyzdžiui, vyko išpuoliai prieš rinkimų infrastruktūrą ir kampanijos IT sistemas, trečiosios šalys užsuko politiškai motyvuotas masinės internetinės dezinformacijos kampanijas ir vykdė kibernetines atakas siekdamos diskredituoti demokratinius rinkimus ir sumenkinti jų teisėtumą. Siekiant valstybėse narėse didinti informuotumą apie pasirengimą ir reagavimą į kylančias grėsmes, ES lygmeniu dirbama keliomis kryptimis. Taryboje valstybių narių kibernetinio saugumo institucijos paskelbs savanoriškai taikomas gaires ir suformuluos geriausios praktikos pavyzdžius, kaip užtikrinti rinkimų technologijų kibernetinį saugumą per visą rinkimų procesą. Ten bus kalbama apie informacines sistemas ir IRT sprendimus, naudojamus rinkėjams ir kandidatams registruoti, balsams rinkti ir skaičiuoti ir rezultatams perduoti, taip pat tiesiogiai su rinkimų rezultatų teisėtumu susijusias pagalbines sistemas.

Hibridinių išpuolių atveju taip pat reikia užtikrinti greitą, patikimą ir nuoseklų visuomenės informavimą. Bet koks cheminis, biologinis, radiologinis ir branduolinis incidentas ar panašus įvykis sukelia visuomenės nepasitenkinimo bangą, nes piliečiams reikia greitų atsakymų. Ypač svarbu vykdyti strateginę pranešimų sklaidą, be kita ko, informuoti tarptautines organizacijas, kad jos galėtų savo ruožtu pradėti įgyvendinti reagavimo planus.

Tolesni veiksmai ·Europos išorės veiksmų tarnyba ir Komisija imsis bendrų veiksmų atitinkamose savo kompetencijos srityse, kad siekiant kovoti su dezinformacija, skleidžiama iš ES vidaus ir iš už jos ribų, ir atgrasyti užsienio šalių vyriausybes nuo priešiško dezinformacijos skleidimo ir hibridinio kišimosi bendradarbiavimas strateginės komunikacijos klausimais būtų labiau struktūrinis. ·Komisija rudenį organizuos aukšto lygio renginių valstybėms narėms ir atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams. Vienas iš renginių – demokratijai skirtas pagrindinių teisių kolokviumas, kuriuo siekiama skatinti taikyti geriausios praktikos pavyzdžius ir gaires, kaip švelninti per internetą keliamas ir dezinformacijos grėsmes rinkimams ir kaip į jas reaguoti. ·Vyriausiasis įgaliotinis ir Komisija nagrinės būdus, kokiomis priemonėmis ir kokiais ištekliais geriau prisidėti prie trijų strateginės komunikacijos darbo grupių atliekamo darbo siekiant užtikrinti, kad reaguojant į kompleksiškas priešiškai nusiteikusių subjektų vykdomas dezinformavimo kampanijas ES pastangos būtų pakankamo masto.

3.4.Atsparumo ir atgrasomųjų priemonių stiprinimas kibernetinio saugumo srityje

Kibernetinis saugumas yra būtinas tiek mūsų gerovei, tiek saugumui. Mūsų kasdienis gyvenimas ir ekonomika tampa vis labiau priklausomi nuo skaitmeninių technologijų, todėl mums kyla vis daugiau grėsmių.

Veiksmingai užtikrinti kibernetinį saugumą ES šiuo metu trukdo investicijų trūkumas ir nepakankamas koordinavimas. ES dabar siekia šias problemas spręsti ir stiprina pajėgumus: taiko paramos priemones, geriau koordinuoja veiklą ir kuria naujas struktūras, kurios padėtų tobulinti kibernetinio saugumo technologijas ir jas diegti. Direktyva dėl tinklų ir informacinių sistemų saugumo nustatytas minimalus tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygis visoje Sąjungoje. Siekiant padidinti kibernetinį atsparumą, labai svarbu direktyvą iki galo įgyvendinti visose valstybėse narėse. Tai pirmas esminis žingsnis. Bendrajame duomenų apsaugos reglamente nustatytas įpareigojimas pranešti apie asmens duomenų saugumo pažeidimą kompetentingai priežiūros institucijai. Kitos svarbios priemonės – sustiprinta ir modernizuota Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūra ir vartotojų pasitikėjimą padidinsianti IRT produktų ir paslaugų ES sertifikavimo sistema. Be to, valstybių narių kompetencijos centrams teikiama parama, kad būtų kuriami ir diegiami kibernetinio saugumo sprendimai ir papildomos ES ir nacionalinio lygmens pastangos stiprinti šios srities pajėgumus. Tuo tikslu bus pasinaudota birželio 6 d. Komisijos pateikta programa „Skaitmeninė Europa“, kurioje ES investicijoms į kibernetinį saugumą suteikiamas naujas prioritetas.