KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Pridedama prie dokumentų Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (nauja redakcija) Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl geležinkelių saugos (nauja redakcija) /* SWD/2013/09 final */





KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Pridedama prie dokumentų Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (nauja redakcija) Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl geležinkelių saugos (nauja redakcija) 1. Problemos apibūdinimas Kai kurių valstybių narių nacionalinių geležinkelių institucijų veikla apskritai yra efektyvi, tačiau kitų valstybių nacionalinėms geležinkelių institucijoms labai trūksta darbuotojų ir (arba) jų administruojamos procedūros yra ilgos ir brangios. Be to, sąveikos ir saugos reikalavimai, kurie iš esmės turėjo būti suderinti priėmus bendras ES taisykles, nacionaliniu lygiu vis dar labai skiriasi, todėl yra sunku patekti į geležinkelių rinką, ypač naujiems rinkos dalyviams. Ši problema ypač aktuali krovinių vežimo srityje, nes krovinių vežimo geležinkeliais rinkos atvertos jau ne vienus metus. Dėl sudėtingų ir ilgai trunkančių procedūrų nauji rinkos dalyviai kenčia santykinai labiau, nes dažnai jų žmogiškieji ir finansiniai ištekliai yra riboti. Brangios ir ilgai trunkančios procedūros, ypač geležinkelių transporto priemonių leidimų išdavimo ir saugos sertifikatų išdavimo geležinkelio įmonėms, labai trikdo ES geležinkelių rinkos plėtrą ir tinkamą jos veikimą. Be to, šiomis sudėtingomis ir ilgomis procedūromis deramai neužtikrinamas sertifikatų ir leidimų abipusis pripažinimas. Tai daro neigiamą poveikį ypač į rinką norinčioms patekti naujoms bendrovėms, todėl mažėja konkurencija ir užsitęsia rinkos iškraipymas. Suinteresuotosios šalys taip pat išreiškė nepasitenkinimą, kad nacionalinės geležinkelių institucijos, norėdamos sutrukdyti naujiems dalyviams patekti į rinką, gali naudoti techninius argumentus ir pasenusias nacionalines taisykles, kurios skiriasi ir ne visuomet yra skaidrios. Remiantis tikslinių konsultacijų rezultatais nustatyta, kad būna atvejų, kai nacionalinės saugos institucijos diskriminuoja naujus rinkos dalyvius, teikiančius prašymus išduoti saugos sertifikatą arba transporto priemonės leidimą. Suinteresuotosios šalys informavo, kad saugos sertifikatų ir transporto priemonių leidimų išdavimo procedūros nėra pakankamai suderintos ir skaidrios, kad nacionalinėms saugos institucijoms būtų sutrukdyta priimti nepamatuotus ir diskriminacinius sprendimus. Nors Europos geležinkelių agentūra (EGA) atliko svarbų vaidmenį rengiant Europos geležinkelių sąveikos ir saugos teisės aktus, akivaizdu, kad nacionalinių geležinkelių institucijų, infrastruktūros valdytojų ar rinkos dalyvių atžvilgiu EGA šiuo metu neturi didelių kontrolės ir priežiūros įgaliojimų. Jos stebėsenos funkcijos praktiškai apsiriboja tik saugos užtikrinimo ir sąveikos stebėsena (ji skelbia reguliarias ataskaitas, renka informaciją apie bendruosius saugos rodiklius ir juos skelbia, sudaro palankesnes sąlygas nacionalinių saugos institucijų ir nacionalinių tyrimo įstaigų bendradarbiavimui). 2. Subsidiarumas Pagal Sutarties 58, 90 ir 100 straipsnius veiksmingos vidaus rinkos sukūrimo tikslas pagal ES bendrąją transporto politiką įgyvendinamas ir geležinkelių sektoriuje. Vien tik valstybių narių veiksmais negalima užtikrinti darnios ES geležinkelių rinkos ir išspręsti skirtingo teisės aktų aiškinimo problemos, nes pagrindinė problema yra vidaus rinkai veikti trukdančių nacionalinių taisyklių taikymas ir neoptimalus nacionalinių institucijų veikimas. ES lygio veiksmais siekiama užtikrinti, kad ES geležinkelių sektoriaus acquis būtų įgyvendinamas nuosekliai ir taip būtų sukurta bendra Europos geležinkelių erdvė, kurioje nebūtų nereikalingų administracinių ir techninių kliūčių. 3. Tikslai Bendrasis tikslas Panaikinti esamas administracines bei technines kliūtis ir taip padidinti geležinkelių sektoriaus konkurencingumą kitų transporto rūšių atžvilgiu bei dar labiau plėtoti bendrą Europos geležinkelių erdvę. Konkretieji tikslai KT1. Sudaryti palankias sąlygas naujiems veiklos vykdytojams patekti į rinką. KT2. Sumažinti geležinkelio įmonių administracines išlaidas. Veiklos tikslai VT1. Padidinti saugos sertifikavimo ir transporto priemonių leidimų išdavimo procedūrų efektyvumą. VT2. Užtikrinti, kad saugos sertifikatų ir sąveikos leidimų išdavimas ir pripažinimas visoje ES būtų nediskriminacinis. VT3. Labiau suderinti nacionalines teisines sistemas, ypač jų aspektus, susijusius su geležinkelių vidaus rinkos sauga ir sąveika. Buvo nustatyti tokie veiklos tikslų įgyvendinimo terminai: · iki 2025 m. panaikinti visas nereikalingas nacionalines taisykles (žr. VT3); · iki 2025 m. dar 20 proc. sumažinti naujų geležinkelio įmonių patekimo į rinką laiko sąnaudas, palyginti su padėtimi, kuri numatoma pagrindiniame scenarijuje 2025 m. (žr. VT1 ir VT2); · iki 2025 m. dar 20 proc. sumažinti geležinkelio riedmenų leidimų išdavimo išlaidas ir trukmę, palyginti su padėtimi, kuri numatoma pagrindiniame scenarijuje 2025 m. (žr. VT1 ir VT2). 4. Galimos politikos priemonės Išnagrinėjusi atskiras priemones, Komisija, greta pagrindinio scenarijaus, išskyrė dar penkias galimas politikos priemones (2–6 galimos priemonės). Pagal struktūrą 2–5 galimos priemonės labiausiai susijusios su Europos geležinkelių agentūros (EGA arba agentūros) sąveikos su nacionalinėmis institucijomis lygiu ir jos visos tinka norint pasiekti 3 skirsnyje nurodytus veiklos tikslus. 6 galima priemonė – tai horizontaliųjų priemonių, kurių dauguma nesusijusios su EGA ir nacionalinių institucijų sąveika, rinkinys, ir ji gali būti taikoma kartu su bet kuria iš 2–5 galimų priemonių, taip sustiprindama bendrą galutinį poveikį. 1 galima priemonė. Pagrindinis scenarijus (nieko nekeisti) – toliau taikyti šiam sektoriui jau nustatytą strategiją. 2 galima priemonė. Agentūra įgyja svaresnį koordinavimo vaidmenį užtikrinant nuoseklų geležinkelio įmonių sertifikavimą ir transporto priemonių leidimų išdavimą. 3 galima priemonė. EGA veiktų kaip vieno langelio įstaiga: nacionalinės saugos institucijos priima galutinį sprendimą dėl sertifikavimo ir leidimų išdavimo, o EGA tikrina, ar paraiškos atitinka paraiškų teikimo kriterijus ir ar sprendimas dėl paraiškų priimtas laikantis reikiamos tvarkos, taip pat ar sprendimai priimti laikantis reikiamų sąlygų. 4 galima priemonė. EGA ir nacionalinės saugos institucijos dalijasi kompetencija, o galutinį sprendimą dėl sertifikavimo ir leidimų išdavimo priima agentūra. 5 galima priemonė. EGA perima nacionalinių saugos institucijų veiklą, susijusią su geležinkelio įmonių sertifikavimu ir transporto priemonių leidimų išdavimu. 6 galima priemonė. Horizontaliosios priemonės, įskaitant kitas teisines ir neprivalomas priemones (nesusijusias su atsakomybės pasidalijimu tarp nacionalinių institucijų ir EGA), kurios galėtų būti įgyvendintos siekiant pagerinti geležinkelių sektoriaus konkurencingumą. Toliau pateikiamoje lentelėje apibūdintos atskiros politikos priemonės ir visi jų deriniai. Galimų politikos priemonių suvestinė 1 galima priemonė || 2 galima priemonė. Svaresnis EGA vaidmuo koordinuojant nacionalinių saugos institucijų veiklą || 3 galima priemonė. EGA kaip vieno langelio principu veikianti įstaiga || 4 galima priemonė. EGA ir nacionalinių saugos institucijų kompetencijos dalijimasis || 5 galima priemonė. EGA perima nacionalinių saugos institucijų veiklą Pagrindinis scenarijus || Stiprinamas EGA vaidmuo, susijęs su nacionalinių saugos institucijų veiklos koordinavimu ir priežiūra transporto priemonių leidimų ir saugos sertifikatų išdavimo srityje, įskaitant nacionalinių institucijų taikomą abipusį tų sertifikatų ir leidimų pripažinimą. || EGA su nacionalinėmis saugos institucijomis dalijasi kompetencija, susijusia su saugos sertifikatų išdavimu geležinkelio įmonėms ir transporto priemonių leidimų išdavimu („vieno langelio principas“): sprendimą priima nacionalinė saugos institucija, o EGA tikrina, ar paraiškos atitinka paraiškų teikimo kriterijus ir ar sprendimas dėl paraiškų priimtas laikantis reikiamos tvarkos. || EGA su nacionalinėmis saugos institucijomis dalijasi kompetencija, susijusia su saugos sertifikatų ir transporto priemonių leidimų išdavimu: taikomas vieno langelio principas, t. y. nacionalinės saugos institucijos, veikiančios kaip EGA regioniniai biurai, atlieka tam tikrą vaidmenį, bet galutinį sprendimą priima EGA. || EGA perima nacionalinių saugos institucijų kompetenciją, susijusią su sertifikatų išdavimu geležinkelio įmonėms ir su transporto priemonių leidimų išdavimu. EGA yra apeliacinė įstaiga, kuri svarsto tam tikrus nacionalinių saugos institucijų sprendimus. Perėjimas prie bendrojo saugos sertifikato ir bendrojo transporto priemonės leidimo (Europos transporto priemonių „paso“ sukūrimas): nacionalinės institucijos išduoda bendruosius saugos sertifikatus ir bendruosius transporto priemonių leidimus (abipusiai pripažįstamus, kaip matyti iš jų pavadinimo). || Perėjimas prie bendrojo saugos sertifikato ir bendrojo transporto priemonės leidimo (Europos transporto priemonių „paso“ sukūrimas): EGA išduoda bendruosius saugos sertifikatus ir bendruosius transporto priemonių leidimus. (Skundai dėl EGA sprendimų siunčiami atskirai apeliacinei įstaigai) EGA kontroliuoja nacionalinių saugos institucijų veiklą (pvz., rengia gaires ir tikrina, kaip tų gairių laikomasi). Svaresnis EGA vaidmuo koordinuojant ir prižiūrint notifikuotųjų įstaigų veiklą, susijusią su: tipo patvirtinimu, geležinkelių transporto priemonių sertifikavimu, Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos sertifikatų išdavimas ir notifikuotųjų įstaigų akreditavimas. 6 galima priemonė. Horizontaliosios priemonės (nesusijusios su EGA ir nacionalinių institucijų sąveikos lygiu) || Aktyvesnė Komisijos veikla (nesusijusi su pažeidimų procedūra), visų pirma veikla, susijusi su nediskriminavimo principo taikymu geležinkelių rinkoje. Sąveikos ir saugos direktyvų pakeitimas, siekiant sudaryti sąlygas priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose būtų nustatyti nacionalinėms institucijoms skirti bendrieji principai ir praktika. Aktyvesnis EGA dalyvavimas vykdant nacionalinių saugos ir sąveikos teisės aktų įgyvendinimo stebėseną ir kontrolę. Perėjimas nuo nacionalinių techninių ir saugos taisyklių prie ES taisyklių sistemos (nacionalinių institucijų įpareigojimas panaikinti nebūtinas taisykles ir jų galimybių priimti naujas taisykles apribojimas). Aktyvesnis EGA dalyvavimas platinant su geležinkelių sektoriumi susijusią informaciją ir organizuojant mokymus. Aktyvesnis EGA dalyvavimas konsultuojant valstybes nares ir kitas suinteresuotąsias šalis dėl saugos ir sąveikos srities teisės aktų įgyvendinimo ir padedant joms tuos teisės aktus įgyvendinti. Komisijos komunikatas dėl konkrečių ES teisės aktų ir sprendimų (įskaitant technines sąveikos specifikacijas ) aiškinimo gairių. Aktyvesnis EGA dalyvavimas nustatant galimas standartizuotinas atsargines dalis ir sektoriaus atstovų veiklos koordinavimas šioje srityje. Siekiant skaidrumo visos galimos priemonės pirmiausia įvertintos atskirai, o vėliau kartu su 6 priemone, kuri sustiprina kitų galimų politikos priemonių poveikį. 5. Poveikio vertinimas Aptariamojoje iniciatyvoje labai daug dėmesio skiriama veiklos efektyvumui, todėl svarbiausias jos poveikis yra ekonominis, o socialinis poveikis ir poveikis aplinkai daugiausia yra netiesioginiai ir kai kurių priemonių atveju net nereikšmingi. Tiesioginis poveikis įvertintas kiekybiškai, o netiesioginis poveikis – kokybiškai. Tiesioginio poveikio kiekybinis vertinimas apima šiuos aspektus: · apskaičiavimą, kiek sumažės išlaidos, sutrumpės sertifikavimas ir leidimų išdavimas (taip pat, kiek sumažės veiklos vykdytojų administracinės išlaidos); · apskaičiavimą, kiek sumažės veiklos vykdytojų alternatyviosios išlaidos, jei sutrumpės geležinkelių transporto priemonių pateikimo rinkai trukmė; · EGA ir nacionalinių institucijų administravimo išlaidų pokyčių apskaičiavimą. 6 galima politikos priemonė įvertinta atskirai ir kartu su 2–5 priemonėmis. Tiesioginio poveikio vertinimas – bendra išlaidų mažinimo nauda, kurią veiklos vykdytojai gautų pasirinkus įvarius galimų politikos priemonių derinius Jei būtų taikomos 3–5 politikos priemonės, sumažėjus leidimų išdavimo, sertifikavimo ir alternatyviosioms išlaidoms vertinamuoju laikotarpiu būtų sutaupyta daugiau kaip 0,5 mlrd. EUR. Toliau pateikiamoje lentelėje – duomenys apie bendrą kiekybinę kiekvienos galimos politikos priemonės naudą: 2 politikos priemonės nauda būtų mažiausia, o 5 politikos priemonės – didžiausia. Bendra kiekybinė 2–5 galimų politikos priemonių, taikomų kartu su 6 politikos priemone, nauda, kurią geležinkelio įmonės gautų 2015–2025 m. laikotarpiu (diskontuota suma, mln. EUR grynąja esamąja verte (GEV)) Galima politikos priemonė || Sumažėjusios leidimų išlaidos || Sumažėjusios sertifikavimo išlaidos || Sumažėjusios alternatyviosios išlaidos (pagrindinė prielaida) || Bendra nauda || 2 + 6 priemonės. Koordinuojamojo EGA vaidmens stiprinimas + horizontaliosios priemonės || 201 || 2 || 237 || 440 || 3 + 6 priemonės. EGA kaip vieno langelio principu veikianti įstaiga + horizontaliosios priemonės || 217 || 2 || 255 || 474 || 4 + 6 priemonės. EGA ir nacionalinių saugos institucijų kompetencijos dalijimasis + horizontaliosios priemonės || 235 || 2 || 265 || 502 || 5 + 6 priemonės. EGA perima nacionalinių saugos institucijų veiklą leidimų išdavimo ir sertifikavimo srityje + horizontaliosios priemonės || 276 || 3 || 295 || 574 || Tiesioginio poveikio vertinimas – agentūros ir nacionalinių saugos institucijų administracinių išlaidų bendri pokyčiai Toliau pateikiamoje lentelėje – duomenys apie prognozuojamą įvairių politikos priemonių derinių poveikį EGA administracinėms išlaidoms; 5 politikos priemonė būtų brangiausia. Papildomos EGA administracinės išlaidos, patiriamos 2–5 galimas politikos priemones taikant kartu su 6 politikos priemone (mln. EUR) || Metinės vertės iki 2020 m. (kai palaipsniui bus baigti visi su darbuotojais susiję pokyčiai) || Bendros išlaidos, GEV (2015-2025 m.) Galima politikos priemonė || Iš viso papildomų darbuotojų || Iš viso papildomų su darbuotojais susijusių išlaidų || Pridėtinės išlaidos || Kitos išlaidos || Bendras bruto išlaidų padidėjimas || % dabartinio EGA biudžeto 2 + 6 priemonės. Koordinuojamojo EGA vaidmens stiprinimas + horizontaliosios priemonės || 38 || (3,5) || (0,9) || (0,5) || (4,9) || 24 % || (37) 3 + 6 priemonės. EGA kaip vieno langelio principu veikianti įstaiga + horizontaliosios priemonės || 42 || (3,9) || (1,0) || (0,5) || (5,4) || 27 % || (39) 4 + 6 priemonės. EGA ir nacionalinių saugos institucijų kompetencijos dalijimasis + horizontaliosios priemonės || 55 || (5,0) || (1,3) || (0,3) || (6,6) || 33 % || (44) 5 + 6 priemonės. EGA perima nacionalinių saugos institucijų veiklą leidimų išdavimo ir sertifikavimo srityje + horizontaliosios priemonės || 302 || (23,2) || (5,8) || (2,0) || (31) || 154 % || (221) Reikėtų pažymėti, kad dėl pagrindiniame scenarijuje numatytos veiklos papildomų išlaidų neatsirastų. Nors pagrindiniame scenarijuje numatyta akivaizdi veiklos kaita, tačiau tai neturėtų daryti didelio poveikio agentūros administracinėms išlaidoms. Toliau pateikiamoje lentelėje – duomenys apie įvairių politikos priemonių derinių poveikį nacionalinių saugos institucijų administracinėms išlaidoms; 5 politikos priemonė galėtų padaryti didžiausią poveikį išlaidų mažinimui. Sumažėjusios nacionalinių saugos institucijų administracinės išlaidos taikant 2–5 galimas politikos priemones kartu su 6 politikos priemone (mln. EUR) Galima politikos priemonė || Iš viso nacionalinių saugos institucijų darbuotojų * (2011 m. duomenys) || Metinės vertės iki 2020 m. (kai palaipsniui bus baigti visi su darbuotojais susiję pokyčiai), apskaičiuotos vienai nacionalinei saugos institucijai || Bendra GEV Europos Sąjungoje (2015-2025 m.) Bendra darbuotojų kaita || Iš viso sutaupyta su darbuotojais susijusių išlaidų || Pridėtinės išlaidos || Bendras bruto išlaidų sumažėjimas 2 + 6 priemonės. Koordinuojamojo EGA vaidmens stiprinimas + horizontaliosios priemonės || 500 || -2 || ES12 || 0,08 || 0,02 || 0,1 || 37 ES15 || 0,17 || 0,04 || 0,2 3 + 6 priemonės. EGA kaip vieno langelio principu veikianti įstaiga + horizontaliosios priemonės || -4 || ES12 || 0,09 || 0,02 || 0,1 || 55 ES15 || 0,35 || 0,09 || 0,4 4 + 6 priemonės. EGA ir nacionalinių saugos institucijų kompetencijos dalijimasis + horizontaliosios priemonės || -5 || ES12 || 0,11 || 0,03 || 0,1 || 68 ES15 || 0,44 || 0,11 || 0,6 5 + 6 priemonės. EGA perima nacionalinių saugos institucijų veiklą leidimų išdavimo ir sertifikavimo srityje + horizontaliosios priemonės || -11 || ES12 || 0,24 || 0,06 || 0,3 || 152 ES15 || 0,96 || 0,24 || 1,2 * Tik dirbantys sertifikavimo ir leidimų išdavimo darbą. Apskaičiuota vertė pagrįsta agentūros sąveikos ir saugos ataskaitomis. Daroma prielaida, kad EBA (Vokietijos nacionalinė saugos institucija) regioninių biurų darbuotojai įskaičiuojami ne kaip sertifikavimo ir leidimų išdavimo darbuotojai, o kaip patikrinimus ir auditą atliekantys darbuotojai. Toliau pateikiamoje lentelėje – duomenys apie kiekvienos nagrinėjamos politikos priemonės bendrą prognozuojamą poveikį administracinėms EGA ir nacionalinių saugos institucijų išlaidoms. Numatyta, kad taikant visas politikos priemones, išskyrus 5 politikos priemonę, bendros administracinės išlaidos sumažėtų dėl to, kad papildomas EGA išlaidas galėtų kompensuoti sumažėjusios nacionalinių saugos institucijų išlaidos. Agentūros ir nacionalinių saugos institucijų išlaidų pokyčiai ir grynasis poveikis administracinėms išlaidoms taikant 2–5 galimas politikos priemones kartu su 6 politikos priemone (bendros išlaidos, GEV, 2015–2025 m., mln. EUR) Galima politikos priemonė || Numatomas EGA išlaidų padidėjimas || Numatomas nacionalinių saugos institucijų išlaidų sumažėjimas || Bendras administracinių išlaidų sumažėjimas (EGA + nacionalinės saugos institucijos) 2 + 6 priemonės. Koordinuojamojo EGA vaidmens stiprinimas + horizontaliosios priemonės || (37) || 37 || 0 3 + 6 priemonės. EGA kaip vieno langelio principu veikianti įstaiga + horizontaliosios priemonės || (39) || 55 || 16 4 + 6 priemonės. EGA ir nacionalinių saugos institucijų kompetencijos dalijimasis + horizontaliosios priemonės || (44) || 68 || 24 5 + 6 priemonės. EGA perima nacionalinių saugos institucijų veiklą leidimų išdavimo ir sertifikavimo srityje + horizontaliosios priemonės || (221) || 152 || (69) Iš pateiktos lentelės matyti, kad taikant 4 politikos priemonę išlaidos sumažėtų labiausiai (24 mln. EUR), o pasirinkus 5 politikos priemonę administracinės išlaidos padidėtų maždaug 69 mln. EUR. Netiesioginio poveikio vertinimas Netiesioginis socialinis poveikis ir poveikis aplinkai (ŠESD, oro kokybė ir triukšmas) turėtų būti nedideli, be to, praktiškai būtų sunku nustatyti, kiek tokį poveikį lėmė aptariamoji iniciatyva, o ne kitos 4-ojo geležinkelių dokumentų rinkinio iniciatyvos ir (arba) išoriniai veiksniai, pvz., kitų transporto rūšių paklausos pokyčiai. Geležinkelių saugos lygis pagal kiekvieną politikos priemonę išlieka toks pats, turint omenyje, kad pagrindinė visų svarbių saugos grandinės subjektų atsakomybė nepasikeis; arba tas saugos lygis padidės, nes nacionalinės teisės aktai bus labiau suderinti. 6. Galimų politikos priemonių palyginimas Tiesioginio poveikio palyginimas Bendrieji įvairių rūšių poveikio vertinimo rezultatai apibendrinami toliau pateikiamoje lentelėje. Nors 6 politikos priemonę būtų galima įgyvendinti kaip visiškai atskirą politikos priemonę, atlikus analizę nustatyta, kad būtų labai naudinga ją derinti su 2–5 institucinėmis politikos priemonėmis. Suvestinė lentelė. Diskontuotos sumažėjusios geležinkelio įmonių ir valstybės institucijų išlaidos 2015–2025 m. taikant 2–5 galimas politikos priemones kartu su 6 priemone (GEV, mln. EUR) Galima politikos priemonė || Sumažėjusios geležinkelio įmonių išlaidos (įskaitant administracines išlaidas) || Administracinių išlaidų pokytis || EGA (nacionalinių saugos institucijų) prarastos pajamos iš mokesčių už leidimus[1] || Iš viso grynosios naudos || Reikalingos papildomos lėšos iš ES biudžeto EGA išlaidoms padengti Leidimai || Saugos sertifikavimas || Alternatyviosios išlaidos (pagrindinė prielaida) || Bendra nauda veiklos vykdytojams || Europos geležinkelių agentūra || Nacionalinės saugos institucijos || Bendri administravimo išlaidų pokyčiai 2 + 6 priemonės. Koordinuojamojo EGA vaidmens stiprinimas + horizontaliosios priemonės || 201 || 2 || 237 || 440 || (37) || 37 || 0 || (29) || 411 || (37) 3 + 6 priemonės. EGA kaip vieno langelio principu veikianti įstaiga + horizontaliosios priemonės || 217 || 2 || 255 || 474 || (39) || 55 || 16 || (29) || 461 || (39) 4 + 6 priemonės. EGA ir nacionalinių saugos institucijų kompetencijos dalijimasis + horizontaliosios priemonės || 235 || 2 || 265 || 502 || (44) || 68 || 24 || (29) || 497 || a: 0[2] b: (6) c: (25) 5 + 6 priemonės. EGA perima nacionalinių saugos institucijų veiklą leidimų išdavimo ir sertifikavimo srityje + horizontaliosios priemonės || 276 || 3 || 295 || 574 || (221) || 152 || (69) || (29) || 476 || (146) Atsižvelgiant į tiesioginį poveikį, 4 politikos priemonė yra naudingiausia, t. y. ji užtikrina geriausią sąnaudų ir naudos santykį. Be to, ji gali neturėti finansinio poveikio ES biudžetui (pagal a scenarijų išlaidos būtų mažiausios, o pagal b scenarijų poveikio nebūtų), atsižvelgiant į siūlymą papildomas EGA išlaidas padengti iš sektoriaus mokesčių. Efektyvumo ir veiksmingumo palyginimas Skirtingų politikos priemonių veiksmingumas ir efektyvumas apibendrinti toliau pateikiamoje lentelėje. Galimų politikos priemonių efektyvumas ir veiksmingumas Galima politikos priemonė || Efektyvumas (bendra grynoji nauda mln. EUR) || Veiksmingumas (įgyvendintų veiklos tikslų skaičius) 2 + 6 priemonės. Koordinuojamojo EGA vaidmens stiprinimas + horizontaliosios priemonės || 411 || 1 3 + 6 priemonės. EGA kaip vieno langelio principu veikianti įstaiga + horizontaliosios priemonės || 461 || 2 4 + 6 priemonės. EGA ir nacionalinių saugos institucijų kompetencijos dalijimasis + horizontaliosios priemonės || 497 || 3 5 + 6 priemonės. EGA perima nacionalinių saugos institucijų veiklą leidimų išdavimo ir sertifikavimo srityje + horizontaliosios priemonės || 476 || 3 Iš šios lentelės matyti, kad derinant grynąją naudą su veiklos tikslų įgyvendinimo veiksmingumu, 4 politikos priemonė yra priimtiniausia – visi tikslai bus pasiekti gaunant didžiausią grynąją naudą. Nors 3 politikos priemonės nauda santykinai panaši į 4 politikos priemonės naudą, ši politikos priemonė būtų nepriimtina veiksmingumo atžvilgiu, nes nebūtų pasiektas leidimų išdavimo išlaidų mažinimo tikslas. Išvados 4 politikos priemonė padėtų nuosekliai, veiksmingai ir efektyviai spręsti nustatytas problemas, nes padėtų atrasti tinkamiausią toliau nurodytų padarinių pusiausvyrą: · poveikis sektoriaus atstovams: sumažėtų saugos sertifikavimo ir transporto priemonių bei kitų posistemių leidimų išdavimo procedūrų išlaidos ir trukmė; · finansinis poveikio ES biudžetui; · finansinis poveikis nacionalinėms institucijoms; · subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymasis; · 1 skirsnyje nurodytų problemų sprendimas ir · 3 skirsnyje nustatytų tikslų įgyvendinimas. 7. Stebėsena ir vertinimas Numatoma, kad 2025 m. Komisija įvertins, ar iniciatyvos tikslai pasiekti, o prireikus apsvarstys papildomas priemones, kurių reikia imtis, kad tie tikslai būtų pasiekti iki 2030 m. Tikslų įgyvendinimo pažanga galėtų būti kontroliuojama naudojant atitinkamus stebėsenos rodiklius. Šiuo tikslu galėtų būti naudojami veiklos tikslams nustatyti tiksliniai rodikliai, kuriuos būtų galima išreikšti tokiais rodikliais: · nacionalinių taisyklių skaičius, · saugos sertifikavimo procedūros išlaidos ir trukmė, · transporto priemonių leidimų išdavimo procedūros išlaidos ir trukmė. Tiems rodikliams patikrinti galėtų būti naudojamos įvairios priemonės, pavyzdžiui, apklausiamos atrinktos suinteresuotosios šalys siekiant išsiaiškinti, kaip jos pačios vertina sertifikavimo ir transporto priemonės leidimo išdavimo procedūrų išlaidas ir trukmę; atsižvelgiama į atitinkamoje duomenų bazėje įregistruotų nacionalinių taisyklių, apie kurias pranešta ir kurios paskelbtos, skaičių. Be to, apklausiant suinteresuotąsias šalis gali būti naudinga stebėti, kaip keičiasi jų nuomonė šiais klausimais: · nediskriminavimo; · nacionalinės teisinės sistemos darnos didinimo. [1] Ilgainiui bendras leidimų, išduotų kiekvieno tipo transporto priemonėms, skaičius palaipsniui mažės, todėl visoje ES surenkamų mokesčių suma iš viso sumažės maždaug 29 mln. EUR. [2] Iš šio laukelio matyti, kokiu mastu būsimos agentūros pajamos, gautos už saugos sertifikatų ir transporto priemonių leidimų išdavimą, gali padengti papildomas agentūros išlaidas; yra trys EGA ir nacionalinių saugos institucijų dalijimosi pajamomis scenarijai – a) 25 % – nacionalinėms saugos institucijoms, 75 % – EGA; b) 50 % – nacionalinėms saugos institucijoms, 50 % – EGA; c) 75 % – nacionalinėms saugos institucijoms, 25 % – EGA.