LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, xxx [2008 05 16 versija] 
SEC(2008) yyy 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Lydraštis  
 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
 
„Atnaujintas įsipareigojimas kurti socialin ę Europą. Atvirojo koordinavimo metodo 
stiprinimas socialin ės apsaugos ir socialin ės įtraukties srityje“ 
  
Poveikio vertinimo santrauka 
 
{COM(2008) xxx galutinis} 
{SEC(2008) xxx} 
LT 2   LT Poveikio vertinimas susij ęs su komunikatu „Atnaujintas įsipareigojimas kurti socialin ę 
Europą. Atvirojo koordinavimo me todo stiprinimas socialin ės apsaugos ir socialin ės įtraukties 
srityje“. Šis komunikatas, į 2008 m. Komisijos darbo program ą įtrauktas kaip prioritetin ė 
iniciatyva, dabar yra paketo, kuris bus pridedamas prie Atnaujintos socialin ės darbotvark ės, 
dalis. 
Nuo 2000 m. atvirasis koordi navimo metodas (AKM) s ėkmingai taikomas socialin ės 
įtraukties, pensij ų ir sveikatos bei ilgalaik ės priežiūros politikoje. 2006 m. šios trys atskiros 
kryptys buvo sujungtos į vieną bendrą AKM socialin ės apsaugos ir socialin ės įtraukties srityje 
(toliau – socialinis AKM).  
Šiuo koordinavimo metodu susitariama d ėl ES bendr ų tikslų, nustatomi aukšti ir visiems 
bendri viso proceso tikslai, apibr ėžiami bendri rodikliai, kurie suteikt ų galimyb ę stebėti 
siekiant bendr ų tikslų padarytą pažangą, valstybėse narėse rengiamos nacionalin ės strategin ės 
ataskaitos, kuriose sutarti tikslai paver čiami konkre čiomis politikos priemon ėmis, ir bendrai 
vertinamos Socialin ės apsaugos komitete dalyvaujan čių Europos Komisijos ir valstybi ų narių 
atstovų padaryta pažanga ir  politikos pastangos. 
Įvairūs proceso dalyviai iš esm ės teigiamai vertina socialinio AKM rezultatus. Socialiniu 
AKM remiamas abipusis mokymasis, skatinama daugiau įtraukti suinteresuot ųjų šalių, 
gerinamas supratimas apie daugialyp ę skurdo ir socialin ės atskirties prigimt į, suteikiamas 
postūmis modernizuoti socialin ės apsaugos sistemas, nustatomas bendras poži ūris į bendrus 
iššūkius ir išskiriamos bendros kylan čios problemos.  
Vis dėlto pažanga siekiant bendr ų tikslų yra per lėta arba nepakankama. Nors neder ėtų tikėtis, 
jog savanorišku valstybi ų narių bendradarbiavimu pagr įstas atvirasis koor dinavimo procesas 
per trump ą laiką duotų svarių rezultatų, plačiai paplitusi nuomon ė, kad socialinio AKM 
galimybės dar nėra visiškai išnaudotos, kad b ūtina ištaisyti kai kuriuos tr ūkumus ir kad 
strategiškai sustiprinus metod ą pažanga siekiant bendr ų tikslų taptų spartesnė.  
Tyrimo rezultatai rodo, kad tr ūksta politinio įsipareigojimo bei žinomumo ir kad b ūtinas 
geresnis socialin ės apsaugos ir socialin ės įtraukties klausim ų horizontalus koordinavimas ir 
integravimas į visas susijusias politikos sritis. Be to, b ūtinas tvirtesnis analitinis politikos 
pagrindas ir aktyvesnis region ų bei vietos dalyvi ų dalyvavimas socia linio AKM procese. 
Pilietinės visuomen ės atstovai taip pat tur ėtų aktyviau dalyvauti, o abipusio mokymosi 
procesas tur ėtų būti stiprinamas.  
Gausūs instituciniai ir politikos poky čiai didina poreik į stiprinti socialin į AKM. Tikimasi, kad 
be Atnaujintos socialin ės darbotvark ės, taip pat įsigalios Lisabonos sutar tis (kartu ir joje 
numatytas integravimo į kitas politikos sritis  reikalavimas); 2010 metai bus Europos kovos su 
skurdu ir socialine atskirtimi metai; bus įgyvendinama aktyvios įtraukties Komisijos 
iniciatyva.  
Siekiant įvertinti stipresnio socialinio AKM privalumus ir nustatyti veiksmingiausius b ūdus 
metodui sustiprinti, buvo išsamiai išnagrin ėtos trys politikos galimyb ės1.  
                                                 
1 Dvi politikos galimyb ės – visiškas socialinio AKM atsisa kymas ir visiškas socialinio AKM 
integravimas į Ekonomikos augimo ir darbo viet ų kūrimo strategij ą – buvo apsvarstytos, ta čiau 
nuspręsta jų išsamiai nenagrin ėti. Šio sprendimo priežastys paaiškinamos poveikio vertinime. 
LT 3   LT Pirmoji galimyb ė apibūdinama kaip „status quo“. Šiuo atveju atsižvelgiama į tai, kad 
socialinis AKM yra kintamasis procesas, ir į tai, kad, net jei n ėra esmini ų pokyčių, jis toliau 
vystysis atliekant laipsniškus pakitimu s ir nuolat tobulinant darbo metodus.  
Antra galimyb ė apibūdinama kaip „esmin ė proceso pertvarka“, kuri ą atliekant numatyta 
išplėsti socialinio AKM taikymo srit į ir proces ą pertvarkyti taip, kad jis apimt ų visus ES 
socialinės politikos aspektus, kad b ūtų užtikrintas veiksmingas jo integravimas, ir kad 
procesas tapt ų savotiška „socialine Lisabona“.  
Trečia galimyb ė apibrėžiama kaip „visapusiškas ir plataus užmojo sustiprinimas išlaikant t ą 
pačią struktūrą“. Ši galimyb ė paremta poži ūriu į bendru sutarimu padaryt ą ir sparčią pažangą, 
kurio iki šiol laikomasi socialiniame AKM, ta čiau ji kartu strategiška ir į ateitį orientuota, 
kadangi sistema tampa dinamiškesn ė. Šiuo atveju suteikiamos galimyb ės ištirti naujas 
priemones ir darbo metodus, kuri uos, siekiant pagyvinti proces ą ir optimizuoti jo 
įgyvendinim ą, ketinama tikrinti ir nustatyti glaudžiai bendradarbiaujant su valstyb ėmis 
narėmis.  
Lyginant alternatyvias galimybes reik ėtų skirti siūlomų pokyčių procedūrinį ir esminį poveikį.  
Poveikio vertinime daugiausia d ėmesio skiriama proced ūriniams ir valdymo aspektams. 
Manoma, kad veiksmingesnis koordinavimas ir abipusis mokymasis tur ės teigiamos įtakos 
siekiant bendr ų tikslų: skurdo mažinimo, tvaresn ės ir adekvatesn ės pensijų sistemos, teisingos 
ir efektyvios sveikatos bei ilgalaik ės priežiūros sistemos. Taip pat manoma, kad siekiant 
bendrų socialini ų tikslų geresnė socialin ė apsauga ir socialin ė įtrauktis prisid ėtų prie 
Ekonomikos augimo ir darbo viet ų kūrimo strategijos ir, bendresne prasme, prie tvaraus 
ekonomikos vystymosi. Pavyzdžiui, aktyvios įtraukties politika gali ne tik sumažinti skurd ą, 
bet ir padidinti darbo j ėgos pasiūlą. Pensijų reforma gali pad ėti ne tik užtikrinti vienodas 
sąlygas visoms kartoms, bet ir didinti veiklumo lyg į bei užtikrinti vieš ųjų finansų tvarumą. 
Taip pat gera sveikatos prieži ūros sistema ne tik prisideda prie asmens gerov ės, bet ir turi 
teigiamos įtakos darbo j ėgos pasiūlai bei darbo našumui.  
Vis dėlto aišku tai, kad socialinis AKM gali pad ėti siekti tiksl ų, tik kai didžiausia atsakomyb ė 
už socialin ės įtraukties bei socialin ės apsaugos politik ą ir toliau tenka valstyb ėms narėms. 
Todėl reikia atsakyti į šiuos klausimus: „Ar si ūlomos priemon ės padės padaryti socialin į 
AKM tinkamu ir įgyvendinamu koordinavimo mechan izmu nacionaliniu ir Europos 
lygmeniu? Ar jos padarys j į tinkamesne priemone bendriems socialiniams tikslams siekti?“  
Kitaip tariant, pagal įvairias galimybes si ūlomų priemoni ų įvertinimas – tai labiau kokybinis 
jų galimo poveikio socialiniam AKM įvertinimas, o ne j ų pasekmi ų galutinių politikos 
rezultatų atžvilgiu įvertinimas. D ėl šios priežasties atskir as visapusiškas nustatyt ų galimybi ų 
socialinio, ekonominio poveikio ir poveikio  aplinkai vertinimas neatliekamas. Ta čiau 
vertinant įvairių galimybi ų įgyvendinamum ą, poveikio vertinime tinkamai atsižvelgta į 
mikroekonominius aspektus (administracin es išlaidas, skirtin us išteklius).  
Poveikio vertinime si ūlomos priemon ės sugrupuotos pagal keturis komunikato tikslus: didinti 
proceso politin į įsipareigojim ą ir žinomum ą, stiprinti teigiam ą sąveiką su kitomis ES politikos 
sritimis, stiprinti analitin į proceso pagrind ą ir didinti valstybi ų narių atsakomyb ę. Tada jos 
vertinamos pagal j ų poveikio sprendžiamoms problemoms svarb ą ir jų įgyvendinamum ą. Į 
įgyvendinamumo s ąvoką įeina politinis priimtinumas, žmogišk ųjų ir finansini ų išteklių 
LT 4   LT prieinamumas, administracin ė našta ir pagrindini ų priemoni ų prieinamumas. Tyrimas leidžia 
tikėtis šių rezultatų: 
1 galimyb ė „status quo“ :  
Tikėtina, kad laipsniški pakitimai įgyvendinant pirmiau sutartus patobulinimus tur ės teigiamą, 
tačiau lėtą ir ribotą poveikį nustatytoms problemoms. Be to, su  šia galimybe susijusi rizika, 
kad socialiniam AKM gali pakenkti sud ėtingas procesas, ir palaipsniui socialinis AKM gali 
netekti patikimumo, o jo dalyviai ir r ėmėjai gali prarasti pasitik ėjimą juo. Bet kuriuo atveju 
mažai tikėtina, kad šie nedideli patobulinimai gal ėtų pakankamai sustiprinti socialin į AKM ir 
padaryti j į veiksmingesn į, kad būtų galima užtikrinti didesn ę pažangą siekiant bendr ų 
socialinių tikslų ir sustiprinti socialin į Europos integracijos aspekt ą.  
Kita vertus, ši galimyb ė lengvai įgyvendinama.  Iš tiesų Komisija ir valstyb ės narės jau priėmė 
daugelį šių priemoni ų (žr. 2008 m. bendr ą ataskaitą). Būtini (ribotai) didesni žmogiškieji ir 
finansiniai ištekliai (sustiprintas steb ėjimas, geresn ė rezultatų sklaida, analitinio pagrindo 
stiprinimas ir kt.) gali b ūti kompensuojami veiksmingumo teikiama nauda ir didesniu 
pasitikėjimu išor ės ekspert ų pagalba. Valstybi ų narių administracinei naštai akivaizdaus 
poveikio n ėra. 
2 galimybė „esminė pertvarka“:  
Tikėtina, kad prireiks laba i daug laiko, kol pagal ši ą galimybę numatytomis priemon ėmis bus 
galima pašalinti nustatytus tr ūkumus ir iš esm ės sustiprinti proces ą. Daugeliu atvej ų 
griežtesnėmis proced ūromis ir didel ėmis investicijomis į išteklius priemon ės skirtos užtikrinti 
beveik ideal ų sistemos veikim ą. Tačiau galima ir pablog ėjimo rizika. Vis ų pirma socialinis 
AKM veikia bendro sutarimo pagri ndu ir pagal subsidiarumo princip ą. Valstybės narės gali 
atmesti Komisijos pasi ūlymą gerokai sugriežtinti proced ūras ir dėl to jis nebetur ės laukiamo 
poveikio valstybi ų narių atsakomybei. Socialin į AKM rėmę ir tokį, koks jis dabar yra, rengti 
padėję dalyviai gali nesuprasti ra dikalios metodo reformos pra ėjus vos keleriems metams po 
restruktūrizavimo bei racionalizavimo, ir gali nuo jo atitolti.  
Šios politikos galimyb ės įgyvendinamumas per trump ą arba vidutin ės trukmės laikotarp į gana 
menkas. Kaip pirmiau min ėta, nėra jokios garantijos, kad valstyb ėms narėms ši galimyb ė 
atrodys politiškai priimtina . Nors visuotinai pripaž įstama, kad Europa turi valstyb ėms narėms 
padėti spręsti svarbias socialines problemas, valstyb ės narės labai brangina savo prerogatyvas 
ir galias socialin ėje srityje ir grei čiausiai nenor ėtų priimti kai kuri ų (arba daugelio) pagal š į 
scenarijų numatytų priemoni ų. Šiuo metu Sutartyje n ėra nuostat ų, kuriomis remiantis b ūtų 
galima pateikti atskiras rekomendacijas. Be to, pagal ši ą politikos galimyb ę numatomos 
didelės investicijos į žmogiškuosius ir finansiniu s išteklius. Taip pat d ėl būtino papildom ų 
ataskaitų teikimo, vidinio pastang ų koordinavimo ir su suinteresuot ųjų šalių dalyvavimu 
susijusių reikalavim ų padidėtų vyriausybi ų administracin ė našta. 
3 galimyb ė „visapusiškas ir plataus užmojo sustiprinimas išlaikant t ą pačią struktūrą“:  
Nors išlaikoma esama strukt ūra, taikant ši ą galimyb ę tikėtinas reikšmingas poveikis 
nustatytiems tikslams įvairiai sujungiant patobulinimus ir palaipsniui įtraukiant naujus 
elementus. D ėl laipsniško ES arba nacionalini ų tikslų apibrėžimo, kai jis pagr įstas bendro 
analitinio pagrindo raida, procesas tur ėtų tapti žinomesni s politiniu poži ūriu. Kaip rodo 
kiekybinius tikslus nusista čiusių valstybių pavyzdys, šie tikslai ga li padidinti vyriausybi ų 
atskaitomyb ę ir padėti išaiškinti vis ų susijusių politikos sri čių ir visų vyriausyb ės lygių 
LT 5   LT prioritetus, jei jie parem ti tvirtu analitiniu pagrindu. Sustiprinti analitiniai paj ėgumai ir 
abipusis mokymasis pagerint ų politikos formavimo socialin ėje srityje kokyb ę. Sukūrus bendr ą 
analitinį pagrindą valstybėms narėms būtų lengviau nustatyti bendras pagrindines problemas 
ir pasimokyti vienoms iš kit ų tose srityse, kurios joms aktualiausios. Tai taip pat b ūtų 
naudinga kit ų sričių Bendrijos politikai ir jos formavimas tapt ų labiau pagr įstas įrodymais. 
Šitaip būtų sustiprinta teigiama s ąveika su kit ų sričių politika, įskaitant ir ekonomikos 
politiką.  
Dauguma pagal ši ą galimybę numatytų priemoni ų gali būti įgyvendintos. S ąveika su kitomis 
politikos sritimis labai priklauso nuo veiksni ų, nesusijusi ų su socialiniu AKM. Nors daugelis 
reikšming ų pokyčių bus įtraukta palaipsniui, tam tikr ų investicij ų į žmogiškuosius išteklius 
vis dėlto reikės. Pagal program ą PROGRESS skirt ų finansini ų išteklių turėtų visiškai pakakti. 
Apskritai, kai kurioms si ūlomoms priemon ėms įgyvendinti (kiekybiniams tikslams nustatyti, 
aktyvesnei steb ėsenai, ir kt.) b ūtinas valstybi ų narių politinis pritarimas ir įsipareigojimas. 
Nacionaliniu lygmeniu geresnis koordinavimas įvairiose politikos sr ityse (horizontalus 
koordinavimas ir integravimas) ir įvairiuose vyriausyb ės sektoriuose (vertikalus 
koordinavimas) taip pat taps pap ildoma administracine našta, ta čiau tai kartu padidins našum ą 
ir veiksmingum ą. 
Poveikio vertinimo išvadoje pabr ėžiama, kad tre čia galimyb ė yra geriausia. Ši galimyb ė 
leidžia spr ęsti nustatytas problemas pernelyg nenukrypstant nuo dabartini ų Komisijos ir 
valstybių narių darbo metod ų. Iš tiesų ši galimyb ė turi būti įgyvendinama palaipsniui ne tik 
dėl skirtinų išteklių, bet ir atsižvelgiant į poreikį tinkamai su valstyb ėmis narėmis ir 
suinteresuotosiomis šalimis aptarti ir įtvirtinti numatytus patobulinimus.