Komisijos tarnybų darbo dokumentas - Poveikio vertinimo ataskaita - Pasiūlymo projekto priedas Tarybos sprendimas, dėl Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių {COM(2006) 386 final} /* SEK/2006/0929 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 13.7.2006 SEC(2006) 929 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBO DOKUMENTAS Poveikio vertinimo ataskaita Pasiūlymo projekto priedas TARYBOS SPRENDIMAS, dėl [Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių] {COM(2006) 386 final} Poveikio vertinimas: Bendrijos sanglaudos politikos strateginės gairės 2007−2013 m. Atsakingas GD: DG REGIO Kitos susijusios tarnybos: DG EMPL Darbotvarkės planavimas arba nuoroda į darbo grupę: 2005/REGIO+/013 Procedūriniai klausimai ir konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Organizacija ir laikas 2004 m. liepos 14 d. Komisija pateikė Tarybos reglamento, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, pasiūlymą [KOM(2004) 492 galutinis ]. Pagal Tarybos reglamento (EB), nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Europos socialinio fondo (ESF) ir Sanglaudos fondo, projekto 23 straipsnį, Taryba, priėmusi veiklos nuostatus ir remdamasi Komisijos pasiūlymu, taip pat atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę, apibrėžia Bendrijos sanglaudos politikos strategines gaires, kuriomis siekiama „įgyvendinti Bendrijos prioritetus skatinant subalansuotą, darnią ir tvarią plėtrą“[1]. Priimtas šių gairių projektas (COM (2005) 299 galutinis, 2005 m. liepos 5 d.). Šiame projekto pasiūlyme atsižvelgiama į valstybių narių pateiktas pastabas, viešųjų konsultacijų rezultatus ir 2006 m. gegužės 18 d. Europos Parlamento plenariniame posėdyje patvirtintą nuomonę. Numatoma, kad Komisija priims gaires 2006 m. liepos 12 d. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Rengiant Bendrijos strategines gaires organizuota keletas renginių, kuriuose dalyvavo valstybės narės, regioninės arba vietos valdžios institucijos ir kiti partneriai. - Konferencija „Sanglauda ir Lisabonos darbotvarkė: regionų vaidmuo“, 2005 m. kovo 3 d.; - 2005 m. sausio–balandžio mėn. Struktūrinių veiksmų darbo grupėje vykusios konsultacijos su valstybėmis narėmis; - 2005 m. gegužės 17 d. neoficialiojo dokumento dėl ateities prioritetų, kaip pagrindo neoficialioms diskusijoms Taryboje, pateikimas; - Neoficialiojo dokumento aptarimas 2005 m. gegužės 20 d. Liuksemburge vykusiame neoficialiame ministrų susitikime. Visame strateginių gairių tekste atsižvelgiama tiek į neoficialųjį dokumentą, tiek į diskusijų rezultatus. Viešosios konsultacijos Vyko viešos konsultacijos dėl Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių 2007–2013 m. Konsultacijos prasidėjo 2005 m. liepos 7 d. ir baigėsi 2005 m. rugsėjo 30 d. ir buvo platesnio konsultacijų proceso dėl Komisijos teisės aktų pasiūlymų dėl sanglaudos politikos 2007–2013 m. dalis. 2003–2004 m. Komisija dalyvavo plataus masto konsultacijose su Europos regioninės ir vietos valdžios institucijomis ir jų asociacijomis, taip pat su kitomis suinteresuotosiomis šalimis dėl būsimos sanglaudos politikos 2007–2013 m. Pirmieji veiksmai apibendrinti rengiant poveikio vertinimą, po kurio 2004 m. liepos mėn. buvo parengti Komisijos teisės aktų pasiūlymai[2]. Viešosios konsultacijos buvo rengiamos siekiant į jas įtraukti plačiąją visuomenę ir palengvinti keitimąsi nuomonėmis dėl 2007–2013 m. sanglaudos politikos strateginio aspekto. Viešųjų konsultacijų rezultatus galima apibendrinti taip: 1. sanglaudos politika yra iš esmės susijusi su bendru Europos Sąjungos konkurencingumu ir turėtų prisidėti prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkės; 2. kuriant sąveiką ir papildomumą su kitomis Bendrijos politikos kryptimis sanglaudos politika gali padėti įgyvendinti Lisabonos darbotvarkę; 3. plačiai pritarta, jog reikia skirti dėmesį naujovėms ir žinių ekonomikai; Patvirtintas poreikis stiprinti veiksmus, kurie skirti tyrimams, švietimui ir mokymui remti; 4. sutelkus dėmesį ties atskirais prioritetais būtų galima lengviau pasiekti sanglaudos politikos srityje vykdomų programų maksimalaus poveikio ir pridėtinės vertės; 5. įtraukta daugiau naujovių, pvz., labai pritarta ir paskatinta sudaryti galimybes naudotis finansais ir finansų inžinerija, viešojo ir privataus sektoriaus partnerystėmis, investicijomis į visuomenės sveikatą siekiant skatinti konkurencingumą ir našumą ir stiprinti administracinius gebėjimus; 6. Gairėse turėtų būti leista valstybėms narėms ir regionams lanksčiai pasirinkti reikalingus prioritetus ir veiksmus, kurie atitinka jų vystymosi poreikius; 7. Gairėse sanglaudos politikos teritorinis aspektas turėtų būti akcentuojamas ne kaip teritorinės sanglaudos ir konkurencingumo kompromisas, o kaip papildomosios sąvokos. Gairėse buvo pakartotas miestų, kurie labiausiai prisideda prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkės, vaidmuo ir kaimo vietovių ūkinės veiklos įvairinimo poreikis, kaip pagrindinės sritys, kuriose reikėtų sustiprinti veiksmus. 8. akcentuojant konkurencingumą ir naujoves reikėtų atsižvelgti į socialinę darbotvarkę ir kad ateityje įgyvendinant sanglaudos politiką ir toliau būtų laikomasi darnaus požiūrio siekiant didesnio ekonomikos augimo ir daugiau bei geresnių darbo vietų kūrimo tikslų; 9. Gairėse turėtų būti oficialiai pripažįstamas lemiamas regionų ir miestų, taip pat nevyriausybinio sektoriaus vaidmuo planuojant, kuriant, pateikiant, įgyvendinant ir vertinant sanglaudos politikos programas; Viešųjų konsultacijų metu buvo gauti 197 pagrįsti atsakymai. Ataskaita paskelbta „Europa“ tinklalapyje. Šios konsultacijos vyko lygiagrečiai instituciniam procesui, kuriame dalyvavo Europos Parlamentas ir Taryba. Konsultacijų metu gauti komentarai, prireikus, buvo įtraukti į rengiamą dokumentą. Europos Parlamento nuomonė 2006 m. gegužės 18 d. Europos Parlamentas patvirtino ataskaitą dėl gairių projekto[3]. Svarbiausias EP nuomonėje pateikiamas išvadas galima apibendrinti taip: 10. EP palankiai vertina tai, kad strateginėse gairėse nustatomi Bendrijos prioritetai skatinant subalansuotą, darnią ir tvarią plėtrą; 11. pabrėžiama, kad sanglaudos politika negali pakeisti valstybių narių pastangų, kurios reikalingos daugelyje politikos sričių norint pasiekti ambicingų Lisabonos strategijos tikslų; 12. Lisabonos strategijoje numatytų tikslų nereikėtų siekti taip, kad tai pakenktų pasiekti glaudesnės socialinės ir ekonominės sanglaudos; remiantis strateginėmis gairėmis, Lisabonos strategijos tikslai turėtų padėti stiprinti šią sanglaudą; 13. Lisabonos strategija turi būti įgyvendinama kartu su Geteborgo tvaraus ekonominio vystymo strategija; 14. EP kritiškai vertina sanglaudos politikos lėšų skyrimą Lisabonos strategijos prioritetams siekti; 15. EP pabrėžia, jog svarbu atsižvelgti į urbanistinį aspektą; 16. EP pabrėžia partnerysčių principo, kaip pagrindinio veiksnio, lemiančio sėkmingą programų įgyvendinimą, svarbą; 17. pabrėžiama naudojimosi viešojo ir privataus sektoriaus partnerystėmis svarba; 18. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu turėtų būti ir toliau keičiamasi „geriausia patirtimi“ ir vykdoma Bendrijos iniciatyva EQUAL ; 19. Bendrijos strateginėse gairėse reikia pakankamai dėmesio skirti „teritorinei sanglaudai“. Regionų komiteto ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės 2005 m. lapkričio mėn. Regionų komitetas patvirtino nuomonę (Nr. 140/2005) dėl Bendrijos strateginių gairių projekto; Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas tokią nuomonę patvirtino 2006 m. balandžio mėn. (CESE 592/2006). Problemos apibrėžimas Pagal Tarybos reglamento (EB), nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Europos socialinio fondo (ESF) ir Sanglaudos fondo, projekto 23 straipsnį, Taryba, priėmusi veiklos nuostatus ir remdamasi Komisijos pasiūlymu, taip pat atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę, apibrėžia Bendrijos sanglaudos politikos strategines gaires, kuriomis siekiama „įgyvendinti Bendrijos prioritetus skatinant subalansuotą, darnią ir tvarią plėtrą“[4]. Pagrindiniai tikslai Pagrindinis Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių tikslas – pateikti valstybėms narėms rekomendacijas dėl nacionalinių strateginių gairių dokumentų rengimo siekiant užtikrinti, kad Fondų lėšomis finansuojamos programos atitiktų Bendrijos lygiu apibrėžtas prioritetines politikos sritis, visų pirma norint padėti įgyvendinti Lisabonos darbotvarkę ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, bei į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, bendrai sanglaudos politikai skirtomis lėšomis finansuojamomis programomis turėtų būti siekiama skirti išteklius trims pagrindiniams prioritetams: - didinti valstybių narių, regionų ir miestų patrauklumą, gerinant jų prieinamumą, užtikrinant tinkamą paslaugų kokybę ir lygį bei išsaugojant jų aplinkos potencialą; - skatinti naujoves, verslumą ir žinių ekonomikos augimą plėtojant mokslinių tyrimų ir naujovių pajėgumą, įskaitant naujas informacijos ir ryšių technologijas; ir - sukurti daugiau ir geresnių darbo vietų, pritraukiant daugiau žmonių į užimtumo ar verslumo veiklą, gerinant darbuotojų ir įmonių gebėjimą prisitaikyti bei didinant investicijas į žmogiškąjį kapitalą. Šie prioritetai atitinka 2005 vasario mėn. paskelbtame Komisijos „Partnerystės ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui" dokumente[5], kurį 2005 m. pavasario susitikime patvirtino Europos Vadovų Taryba, išdėstytus prioritetus. Bendrijos strateginėse gairėse pateikiama bendra sistema, kuria naudotis kviečiamos valstybės narės ir regionai rengiant nacionalines, regionines ir vietos programas, tam, kad galėtų įvertinti savo indėlį siekiant Europos Sąjungos tikslų sanglaudos, ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo srityse. Gairės yra būtina, nors ir ne vienintelė, sąlyga kiekvienos valstybės narės ir regiono pagrindinių prioritetų tinkamam santalkos lygiui pasiekti pagal atnaujintą Lisabonos strategiją. Galimos politikos kryptys Gairių reikalaujama pagal Bendrojo reglamento projekto 23 straipsnį. Kalbant apie turinį, reglamente patvirtinama, kad gairėse reikėtų nustatyti Bendrijos prioritetus paramai pagal sanglaudos politiką ir ypač stiprinti sąveiką įgyvendinant ir prisidedant prie Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui įgyvendinimo. Todėl gairėse yra patvirtinti trys Komisijos komunikate „Partnerystė ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui“ nustatyti prioritetai, kuriuos Europos Vadovų Taryba patvirtino 2005 m. pavasario susitikime. Tai palankiai įvertinta viešųjų konsultacijų metu, kurių rezultatai patvirtino plačiai paplitusią nuomonę, kad sanglaudos politika iš esmės yra susijusi su bendru Europos Sąjungos konkurencingumu ir turėtų tiesiogiai prisidėti prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkės. Tiek viešųjų konsultacijų rezultatai, tiek Europos Parlamento nuomonė taip pat patvirtina, kad kuriant sąveiką ir papildomumą su kitomis Bendrijos politikos kryptimis sanglaudos politika gali padėti įgyvendinti Lisabonos darbotvarkę. Bendrijos strateginių gairių galutinėje versijoje, kuriai taikoma ši sprendimo procedūra, išlieka tie patys prioritetai, o tai labai svarbu siekiant užtikrinti finansinių išteklių sutelkimą ties apibrėžtu prioritetų skaičiumi siekiant didesnio politinio, ekonominio ir socialinio poveikio. Be to, atsižvelgus į viešųjų konsultacijų rezultatus, valstybių narių pateiktas pastabas ir Europos Parlamento nuomonę, galutinėje gairių versijoje išsamiau aprašyti dabartiniai prioritetiniai veiksmai. Poveikio analizė Šiame skirsnyje pateikiama analizė nėra išsami kiekybinė poveikio ekonomikai, aplinkai ir visuomenei analizė. Naujų sanglaudos fondo lėšų galimo poveikio ekonomikai, visuomenei ir aplinkai vertinimą galima rasti poveikio vertinime, kuris pridedamas prie Komisijos naujo reglamento pasiūlymo[6]. Dėl savo specifinio pobūdžio gairės negali turėti tiesioginio, išmatuojamo ir kiekybiškai įvertinamo poveikio vidaus rinkos veikimui, įmonių konkurencingumui arba naujų darbo vietų kūrimui. Gairės turėtų užtikrinti, kad Bendrijos finansiniai ištekliai sanglaudos politikai būtų skiriami Bendrijos prioritetams, visų pirma siekiant įgyvendinti ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkę, nes Sanglaudos politika yra galingas kitų Bendrijos politikos krypčių įgyvendinimo svertas. Tokiu būdu gairėse taip pat atkreipiamas dėmesys į tai, jog, jei galima, reikia kurti kiek įmanoma didesnę sąveiką ir papildomumą su kitomis Bendrijos politikos kryptimis. Kalbant apie ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, sanglaudos politika, kuria remiama Lisabonos strategija, turi būti įgyvendinama užtikrinant glaudų koordinavimą su nacionalinėmis reformų programomis. Daugumoje nacionalinių reformų programų dėmesys sutelkiamas ties šiuolaikiškos transporto infrastruktūros ir informacinių ir ryšių technologijų (pvz., plačiajuosčio ryšio naudojimo galimybės) svarba. Tai investicijų, kurios gali būti remiamos įgyvendinant sanglaudos politiką, pavyzdžiai. Pagaliau vadovaujantis Komisijos metine pažangos ataskaita, „daugelis valstybių narių taip pat turi užtikrinti, kad Bendrijos sanglaudos ir kaimo plėtros lėšos būtų skiriamos siekiant apskritai remti Lisabonos strategiją. Iš tiesų turėtų būti programuojama siekiant tiesiogiai remti nacionalines reformų programas“[7]. Stebėsena ir įvertinimas Lygiagrečiai Lisabonos procesui vykdomos procedūros ir pasirengimas sanglaudos politikos programoms bei jų įgyvendinimas reiškia, jog nuolat teikiamos ataskaitos; abiem atvejais numatytos galimybės atlikti kryžminį patikrinimą nuoseklumui užtikrinti. Teisinis kryžminių patikrinimų pagrindas yra numatytas sanglaudos politikos reglamentuose. Sanglaudos politikos atveju reglamentuose numatyta, kad 1) nuo 2008 m. valstybės narės rengs metines įgyvendinimo ataskaitas ir kad 2) 2009 m. ir 2012 m. valstybės narės pateiks programų strateginių pasiekimų ataskaitas. Strateginėse ataskaitose, be kita ko, turi būti pateikiama informacija apie tai, kaip programos padėjo siekti Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos tikslų. 2010 m. ir 2013 m. Komisija Tarybai ir Europos Parlamentui pateiks nacionalinių ataskaitų santrauką. Svarbiausias kiekybinis informacijos strateginėms ataskaitoms šaltinis bus informacija apie tai, kiek išteklių skirta pagal kiekvieną kategoriją, pažymėtą kaip susijusią su Lisabonos strategija. Lisabonos proceso atveju, svarbiausias klausimas yra susijęs su tuo, kad sanglaudos politikos reglamentuose yra aiški kryžminių patikrinimų vykdymo nuostata. 2007 m. valstybės narės metinėje Lisabonos strategijos įgyvendinimo ataskaitoje turės pirmą kartą pateikti informaciją apie sanglaudos politikos indėlį įgyvendinant savo nacionalinę reformų programą. Reglamentuose reikalaujama, kad Komisija metinėje pažangos ataskaitoje, įvertinusi šias metines ataskaitas, apibendrintų valstybių narių pateiktą informaciją. Trumpai tariant, naujuosiuose reglamentuose bus siekiama užtikrinti, kad, turint tokias patikimas atsiskaitymo ir kryžminių patikrinimų priemones, sanglaudos politika iš tiesų prisidėtų prie Lisabonos darbotvarkės įgyvendinimo. [1] KOM (2004) 492 galutinis, 23 straipsnis. [2] SEC (2004) 924, 2004 7 14. [3] EP nuomonė, A6-0175/2006, 2006 m. gegužės 10 d. [4] KOM (2004) 492 galutinis, 23 straipsnis. [5] Komunikatas Europos Vadovų Tarybos pavasario susitikimui „Dirbti kartu ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo labui. Nauja Lisabonos strategijos pradžia“, KOM (2005) 24 galutinis, 2005 m. vasario 2 d. [6] SEC(2004) 924 [7] COM (2006) 30 galutinis, 2006 1 25, p. 14.