C 132/12

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2021/C 132/09)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė per tris mėnesius nuo paskelbimo dienos pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Sel de Camargue“ / „Fleur de Sel de Camargue“

ES Nr. PGI-FR-02443 – 2018 12 5

SKVN ( ) SGN (X)

1. Pavadinimas

„Sel de Camargue“ / „Fleur de Sel de Camargue“

2. Valstybė narė arba trečioji šalis

Prancūzija

3. Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1. Produkto rūšis

2.6 klasė. Druska

3.2. Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Sel de Camargue“ ir „Fleur de Sel de Camargue“ yra jūros druska, gaunama natūraliai garuojant jūros vandeniui ir jo garams vėliau kristalizuojantis vien dėl saulės ir vėjo poveikio.

Jūros druskoje „Sel de Camargue“ ir „Fleur de Sel de Camargue“ yra daugiau nei 97 % NaCl (sausojoje medžiagoje). Ši druska yra balta, nes joje labai mažai netirpių medžiagų.

„Sel de Camargue“ gali būti įvairių formų:

— „Fin“ (smulki), kai 90 % kristalų dydis yra ne didesnis kaip 0,9 mm, netirpių medžiagų kiekis – ne didesnis kaip 500 ppm, o drėgnis – ne didesnis kaip 0,05 %,

— „Gros“ (stambi), kai 90 % kristalų dydis yra ne mažesnis kaip 0,9 mm, netirpių medžiagų kiekis – ne didesnis kaip 500 ppm, o drėgnis – ne didesnis kaip 0,05 %,

— „Gros essoré“ (stambi sausinta), kai 90 % kristalų dydis yra ne mažesnis kaip 0,4 mm, netirpių medžiagų kiekis – ne didesnis kaip 500 ppm, o drėgnis – ne didesnis kaip 2,8 %,

— „Brut“ (žaliavinė), kai 90 % kristalų dydis yra ne mažesnis kaip 0,9 mm, netirpių medžiagų kiekis – ne didesnis kaip 700 ppm, o drėgnis – ne didesnis kaip 5 %,

— draudžiama taikyti kitokį nei džiovinimas apdorojimą.

„Fleur de sel de Camargue“ būdingos šios savybės:

— kristalų dydis – ne didesnis kaip 5 mm,

— netirpių medžiagų kiekis – ne didesnis kaip 600 ppm,

— nėra didesnių nei 3 mm svetimkūnių,

— drėgnis – mažesnis kaip 4 %,

— druskos tankis (nesuslėgus) – ne didesnis kaip 0,90,

— draudžiama taikyti kitokį nei džiovinimas apdorojimą.

3.3. Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

—

3.4. Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Geografinėje vietovėje atliekami tokie veiksmai:

— jūros vandens pumpavimas,

— šio vandens cirkuliacijos palaikymas specialiuose baseinuose,

— vandens padavimas į kristalizavimo baseiną,

— druskos surinkimas,

— pirminis sandėliavimas (formuojant piramidės formą arba supylus į didmaišius).

3.5. Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6. Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

—

4. Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

„Sel de Camargue“ ir „Fleur de Sel de Camargue“ gamybos vietovė apibūdinama remiantis dirvožemio, klimato ir istoriniais kriterijais.

Geografinė vietovė apima:

— tris Garo departamento komunas: Aigues-Mortes, Le-Grau-du-Roi, Saint-Laurent-d’Aigouze,

— vieną Ronos deltos departamento komuną: Les-Saintes-Maries-de-la-Mer.

Vietovės ribos sutampa su fizinėmis ir gamtinėmis ribomis, t. y. kanalais ir Viduržemio jūra.

5. Ryšys su geografine vietove

„Sel de Camargue“ ir „Fleur de sel de Camargue“ ryšys su geografine vietove grindžiamas šio produkto geru vardu ir išskirtine jo kokybe.

„Sel de Camargue“ ir „Fleur de sel de Camargue“ gaminama tik Mažajame Kamarge esančioje geografinėje vietovėje. Visoje 18 000 ha užimančioje geografinėje vietovėje druskos gamybos veikla vykdoma 8 500 ha laukinės gamtos plote, kuriame jūros vandens cirkuliaciją iš vieno baseino į kitą prižiūri druskininkai.

Geografinei vietovei būdingas Viduržemio jūros klimatas dėl karštų vasarų ir šiaurės bei šiaurės vakarų vėjų yra palankus druskos kristalizacijai ir specifiniams druskos rinkimo metodams (druskos sluoksnio formavimas ir kasmetis druskos rinkimas). Gamyba vykdoma taip: jūros vanduo dėl natūralaus garavimo, vykstančio dėl saulės ir vėjo poveikio, palaipsniui koncentruojasi tekėdamas iš vieno baseino į kitą ir galiausiai kristalizavimo baseine susidaro druska.

Lemiamą reikšmę druskos susidarymui ir jos gamybos metodams turi klimato ir dirvožemio ypatumai.

Viduržemio jūros klimato zonoje esančiai geografinei vietovei būdingas didelis saulėtumas ir vasaros karščiai leidžia išgauti didelį druskos kiekį, be to, druską rinkti gerokai dažniau nei Atlanto vandenyno druskynuose. „Sel de Camargue“ gaunama kristalizavimo baseinuose, kurių dugną natūraliai dengia puri ir smėlinga žemė. Dėl smėlingo baseinų, kuriuose cirkuliuoja jūros vanduo, dugno ir dažno to vandens atnaujinimo gaunamame sūryme labai mažai netirpių medžiagų, todėl „Sel de Camargue“ ir „Fleur de sel de Camargue“ yra itin balta. Būtent ši balta spalva apibūdina produktą.

Šioje vietovėje, t. y. Eg Morto druskyne, pagal romėnų „inžinieriaus“, kuris buvo atsakingas už druskos gamybą, vardą iš pradžių vadintame Pekijaus druskynu, vėliau – Karališkuoju druskynu, „Sel de Camargue“ pradėta gaminti viduramžiais.

Itin balta spalva yra viena iš išskirtinių „Sel de Camargue“ ir „Fleur de sel de Camargue“ ypatybių. „Sel de Camargue“ ir „Fleur de sel de Camargue“ taip pat išsiskiria dėl NaCl kiekio (> 97 %). Toks jo kiekis susidaro todėl, kad dėl geografinės vietovės ypatumų, t. y. didelių karščių ir smėlingo kristalizavimo baseinų dugno, vanduo kristalizavimo baseinuose greitai išgaruoja ir jame yra mažai netirpių medžiagų.

Kristalizacijos metu susidaro dideli druskos kristalai (iki 1–2 cm skersmens), suformuojantys mažiausiai 4–5 cm storio druskos sluoksnį. Tuomet šis sluoksnis surenkamas.

Druskos formavimąsi skatina saulė ir vėjas. Dėl didelių vasaros karščių jūros vanduo garuoja ir koncentruojasi sparčiai, todėl gaunama nemažai druskos. Druskos surinkimo metodus taip pat lemia gamtinės vietovės ypatumai. Kamargo kristalizavimo baseinai yra dideli, todėl vėjo poveikis yra svarbiausias veiksnys norint tinkamai surinkti „Sel de Camargue“ ir „Fleur de Sel de Camargue“. Produkcijos kiekis kasmet skiriasi ir priklauso nuo klimato sąlygų.

„Fleur de Sel de Camargue“ gaunama vasarą, kai liaujasi pūtęs vėjas ir vandens paviršiuje susiformuoja milijonai kristalų. Dienos ir nakties temperatūros skirtumai sukelia sūrymo kristalizacijos reiškinį.

Tuomet vėjas mistralis dideliuose kristalizavimo baseinuose stumia susikristalizavusią „fleur de sel“ druską paviršiumi į pakraščius, ji ten kaupiasi ir glūdi natūraliame sūryme. „Fleur de sel“ visuomet laikosi prisotintame pirminiame sūryme, tačiau neištirpsta, o labai kietas ir storas apatinis sluoksnis apsaugo nuo kontakto su smėlingu dugnu, todėl druska išlieka švari.

„Fleur de sel de Camargue“ yra labai smulki, nes dėl meteorologinių sąlygų jūros vanduo garuoja labai sparčiai, o dėl to susiformuoja maži kristalai.

„Sel de Camargue“ ir „Fleur de sel de Camargue“ yra plačiai žinoma. Jai būdingos specifinės fizinės ir cheminės savybės.

„Sel de Camargue“ geras vardas žinomas jau nuo XVII a. Šio krašto druską pirkdavo Sardinijos ambasadorius, o nuo 1753 m. „Sel de Camargue“ naudojama Rokforo sūrio rūsiuose sūrymui gaminti. Nuo to laiko jos geras vardas plito vis labiau. Nuo 1995 m. „Sel de Camargue“ ir „Fleur de sel de Camargue“ labiausiai garsina restoranai.

Vietinės virtuvės patiekalus gaminantys garsūs virtuvės šefai, pvz., broliai Pourcel’iai, Roger’is Merlin’as ir Michel’is Kayser’is, receptus kuria naudodami pripažintus regioninius produktus, visų pirma „Sel de Camargue“ ir „Fleur de sel de Camargue“ (šaltiniai: Cuisine en Duo, les frères Pourcel, 1999; Saveurs salées de la Méditerranée, éditions Gallimard).

Nuo 1990 m. „Sel de Camargue“ ir „Fleur de sel de Camargue“ visuomenei pristatoma gastronominėse knygose ir turizmo vadovuose, o tai prisideda prie turizmo skatinimo Eg Morte (druskyną aplanko daugiau kaip 100 000 lankytojų per metus). Iš leidinių galima paminėti „Gallimard“ leidyklos 1999 m. išleistą knygą „Camargue, fleur de sel“ (Kamargo „fleur de sel“ druska), žurnalą „France Aéro“, kuriame 2001 m. Kamargo druskos, visų pirma „Fleur de sel de Camargue“, gamybai skirtas visas straipsnis, taip pat savaitraštį „La semaine de Nîmes“, kuriame 2001 m. rašoma, kad „virtuvėje Kamargo „fleur de sel“ druska geriausiai tinka patiekalams su druskos pluta ruošti. Tačiau jos subtilumas suteikia kilnumo net paprasčiausiam keptam kiaušiniui ar žalioms daržovėms. <…> Ji suteikia prašmatnumo visiems patiekalams, kuriuos gardina.“

„Sel de Camargue“ ir „Fleur de sel de Camargue“ svarbą rodo ir nuo 1990 m. regioninėje ir nacionalinėje spaudoje („Midi-Libre“, „L’Alsace“, „La Marseillaise“, „La Gazette“, „La Provence“, „Le Figaro“, „Le Point“, „Les Echos“) nuolat spausdinami straipsniai ir televizijoje („France Télévision“, TF1, „Arte“, BFM) rodomi reportažai.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-SelFdsCamargVNov2020.pdf

(1) OL L 343, 2012 12 14, p. 1.