LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 383/34

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl TPIP ir jo poveikio MVĮ

(nuomonė savo iniciatyva)

(2015/C 383/06)

Pranešėja: Emmanuelle BUTAUD-STUBBS Bendrapranešėjis: Panagiotis GKOFAS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2014 m. gruodžio 11 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

TPIP susitarimo ir jo poveikio MVĮ.

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. birželio 11 d. priėmė savo nuomonę.

509-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. liepos 1–2 d. (liepos 2 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 187 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 2 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Atsižvelgiant į MVĮ svarbą Europos ekonomikai, EESRK mano, kad turint omenyje jų poveikį užimtumui ir profesinei etikai, svarbiausia būtų turėti galimybę atlikti tikslų poveikio vertinimą pagal sektorius ir valstybes nares, kuriame būtų numatomos TPIP susitarimo (dabartinėmis derybų sąlygomis) įsigaliojimo pasekmės Europos MVĮ.

1.2. Žinoma, du tyrimai, kuriuos atliko Prekybos generalinis direktoratas MVĮ klausimais (vienas bendresnio pobūdžio, dėl eksportuojančių MVĮ iššūkių ir galimybių (1), o kitas, paskelbtas visai neseniai, 2015 m. balandžio mėn., yra konkrečiai susijęs su MVĮ ir Transatlantinės prekybos ir investicijų partneryste (TPIP) (2)) yra naudingi, tačiau neapima visų aspektų. Jie yra svarbūs, nes parodo tam tikrus su MVĮ internacionalizavimu susijusius sunkumus ir iškylančias kliūtis prekybai ir reglamentavimui, tačiau juose nėra tikslaus, pagrįsto ir išsamaus galimo TPIP susitarimo poveikio eksportuojančioms ir neeksportuojančioms bendrovėms, dalyvaujančioms įvairiose vertės grandinėse, įvertinimo pagal sektorius ir valstybes nares.

1.3. Todėl EESRK ragina Europos Komisiją atlikti naują poveikio tyrimą dėl MVĮ ar labai mažų įmonių (LMĮ), mikroįmonių ir laisvųjų profesijų, neatsižvelgiant į tai, ar jos ketina eksportuoti, siekiant įvertinti galimą integruotos transatlantinės rinkos poveikį jų veiklos sektoriams (pvz., žemės ūkio, žemės ūkio maisto produktų, turizmo, amatų, viešbučių, maitinimo, pramonės, paslaugų ir kt.). Būtina iš anksto numatyti, kaip šias įmones paveiks labiau integruotos transatlantinės rinkos atvėrimas. Ar dėl TPIP teks įmonėms keisti savo verslo modelį, gamybos būdus, jų reglamentavimo pobūdį, paslaugų teikimo pobūdį ar strategijas investicijų ir užimtumo požiūriu naujoje konkurencijos erdvėje?

1.4. EESRK norėtų pasinaudoti galimybe, kurią suteikia derybos su JAV, ir palyginti MVĮ rėmimo politiką abejose Atlanto vandenyno pusėse taikydamas įrodymais pagrįstą požiūrį (visų pirma palygindamas viešuosius pirkimus ir MVĮ, galimybes gauti finansavimą ir kapitalo rinkos sąlygas, nelaimių valdymą, reikalavimus ir (arba) informaciją dėl patekimo į rinkas ir smulkiojo verslo standartus (Small Business Standards)). Šis palyginimas, be jokių abejonių, leis nustatyti, kokios naujos ir tinkamos priemonės galėtų padėti remti MVĮ siekiant sustiprinti praktinį Europos smulkiojo verslo akto įgyvendinimą. Komitetas šiuo metu rengia nuomonę šiuo klausimu (INT/755), kuri remiasi ankstesnėmis nuomonėmis šia tema. Mano, kad atėjo tinkamas metas Europos institucijoms atsižvelgti į Europos ir nacionalinių MVĮ organizacijų raginimą „Smulkiojo verslo aktą“ padaryti teisiškai privalomu ir labiau koordinuoti pramonės ir prekybos politiką. Taip pat būtina tinklą „SMEs envoys“ paversti veiksmingesne, tikra už MVĮ politikos koordinavimą, stebėseną ir vykdymo užtikrinimą vidaus rinkoje atsakinga institucija, remiančia atsirandančius MVĮ poreikius ir ieškančia joms tinkamų sprendimų.

1.4.1. Pati MVĮ kategorija Europos Sąjungoje yra labai nevienalytė: ją sudaro didelė dalis labai mažų įmonių, turinčių mažiau nei 9 darbuotojus. Be to, MVĮ pasiskirstymas pagal dydį taip pat labai skiriasi valstybėse narėse. Tą patį galima pasakyti ir apie reglamentuojamas ir nereglamentuojamas laisvąsias profesijas. Atsižvelgdamas į tai, kad mikroįmonių daugiausia prekybos, pramonės ir amatų sektoriuose, EESRK rekomenduoja, kad Europos Komisija, derindama veiksmus su labiausiai susijusių valstybių narių valdžios institucijomis (įskaitant viešuosius ir privačius mokslinių tyrimų institutus ir universitetus), kiek įmanoma arčiau vietos lygmens rengtų informuotumo didinimo kampanijas ir mokymo seminarus, kad piliečiai kuo geriau suprastų įvairius Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės skyrius, žinotų apie susijusius sektorius, galimybes ir klausimus, į kuriuos reikia atkreipti dėmesį.

1.4.2. Reglamentuojamos ir nereglamentuojamos laisvosios profesijos ES sudaro aktualių paslaugų klientams ir visuomenei sistemą, ir šioms paslaugoms skiriamas ypatingas vaidmuo.

1.5. EESRK teigiamai vertina tai, kad šiose derybose yra specialus MVĮ skyrius, tačiau norėtų, kad būtų patobulintas jo turinys ir pateikia su tuo susijusius pasiūlymus skyriuje „Konkrečios pastabos“. Dabartinį Europos Komisijos pasiūlytą turinį reikėtų papildyti keliais aspektais, visų pirma atstovavimo MVĮ būsimame MVĮ komitete sąlygomis ir šio komiteto užduotimis.

EESRK prašo Europos Komisijos, Europos Parlamento ir kitų kompetentingų valdžios institucijų „MVĮ skyrių“ nuolat įtraukti į dabartines ir būsimas prekybos derybas, kuriose bus atsižvelgiama į ES MVĮ interesus, kad įvairūs regionai ir rinkos pasinaudotų galimais privalumais.

Be to, principo „visų pirma galvokime apie mažuosius“ taikymas prekybos politikoje užtikrins, kad MVĮ galėtų ir turėtų būti paramos gavėjos ir svarbiausios globalizacijos proceso dalyvės.

1.6. EESRK prašo Europos Komisijos specialųjį MVĮ atstovą užtikrinti, kad mažosioms, mikroįmonėms ir laisvosioms profesijoms būtų atstovaujama derybų procese suteikiant bent vieną vietą TPIP patariamojoje grupėje (TPIP Advisory Board), siekiant pašalinti informacijos spragas, užtikrinti būtiną kompetenciją įvairių sektorių klausimais ir atitikti pagrindinius bendros svarbos informacijos/duomenų skaidrumo reikalavimus. Jis taip pat rekomenduoja parengti paramos priemonių MVĮ ekonominėms, profesinėms ir sektorinėms organizacijoms joms vykdant MVĮ ir mikroįmonių rėmimo ir konsultavimo veiklą, kartu su suinteresuotomis mokslo ir mokslinių tyrimų įstaigomis, bei, prireikus, finansavimo priemonių. EESRK ragina užtikrinti abipusį kvalifikacijų pripažinimą ir sertifikavimą visais valdžios veiksmų etapais ir sukurti vienodas sąlygas visais viešųjų pirkimų lygmenimis (įskaitant federacines valstijas, regionus ir savivaldybes).

2. Bendrosios pastabos

2.1. MVĮ reikšmė abejose Atlanto vandenyno pusėse

Nors Europoje ir JAV sąvokos apibrėžiama skirtingai, abejose Atlanto vandenyno pusėse „MVĮ“ vykdo didžiąją dalį ekonominės veiklos, kuria pridėtinę vertę ir darbo vietas. Tai reiškia, kad pridėtinės vertės ir ryšių kūrimo požiūriu didelis Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės (TPIP) susitarimo poveikis ekonomikai bus susiję su MVĮ ir jų gebėjimu išnaudoti galimybes užkariauti naujas rinkas ir prisitaikyti prie naujos padėties. Įvairūs tyrimai rodo, kad tarptautiniu mastu besivystančios MVĮ yra pažangesnės, greičiau auga ir sukuria daugiau ir geriau apmokamų darbo vietų.

2.1.1. MVĮ Europos Sąjungoje (iš tiesų dažniau LMĮ)

Europos Sąjungoje mažoji arba vidutinė įmonė yra įmonė, kurioje dirba mažiau nei 250 žmonių ir kurios apyvarta neviršija 50 mln. EUR. Remiantis Europos Komisijos duomenimis, ES yra daugiau kaip 20 mln. MVĮ. Tai sudaro 98 % visų ES įmonių, 67 % visų dirbančiųjų ir 58 % bendrosios pridėtinės vertės. 2002–2010 m. Europos MVĮ sukūrė 85 % visų naujų darbo vietų Sąjungoje.

Naujausios Europos Komisijos ataskaitos duomenimis, Europos MVĮ vykdo 28 % viso tiesioginio eksporto į JAV, o tai rodo, kad galima siekti tolesnės pažangos. Iš 7 90 000 Europos bendrovių, eksportuojančių į ES nepriklausančias šalis, 6 19 000 įmonių yra MVĮ, iš kurių 3 53 000 yra labai mažos įmonės, kuriose dirba mažiau kaip 9 darbuotojai, bet tai rodo, kad mažas įmonės dydis nėra kliūtis eksportui (3).

Tačiau yra palyginti nedaug Europos MVĮ, eksportuojančių į Jungtines Amerikos Valstijas: 1 50 000 įmonių, kaip teigiama pirmiau minėtoje atskaitoje, iš kurių 65 000 dirba mažiau kaip 9 darbuotojai. Ši dalis – mažiau nei 1 % Europos MVĮ, kurių yra daugiau kaip 20 mln. – atrodo labai nedidelė. Kai kurių šalių (pavyzdžiui, Italijos) didelis skaičius MVĮ ir labai mažų įmonių puikiai prekiauja su JAV rinkomis. Tačiau Eurostato duomenys atspindi informaciją tik apie tiesioginį eksportą, o ne apie netiesioginį eksportą, t. y. daugelis MVĮ ir LMĮ dirba subrangos metodu arba pagal principą „verslas verslui“ (B to B), gamina tarpines prekes arba teikia tarpines paslaugas, kurios vėliau bendrai pateikiamos eksportui į JAV. Šį nedidelį skaičių taip pat galima paaiškinti su vietos ekonomika susijusių MVĮ ir LMĮ (tiesioginė ekonomika), nesuinteresuotų eksportuoti arba investuoti užsienyje, reikšme Europos ekonomikai. Tačiau tikrai yra didelis įmonių, galinčių eksportuoti arba galbūt jau eksportuojančių į kitas trečiąsias šalis, potencialas.

2.1.2. JAV MVĮ yra labiau struktūruotos

JAV MVĮ yra įmonės, turinčios mažiau nei 500 darbuotojų, nors kai kuriuose sektoriuose jų skaičius gali siekti net 1 000 ar 1 500 darbuotojų (4). Šios bendrovės, kurios tokiu būdu gali būti keletą kartų didesnės nei Europos Sąjungos MVĮ, taip pat sudaro JAV ekonomikos stuburą. JAV yra 28 mln. MVĮ, kurios sudaro 99 % visų JAV įmonių. Jose dirba daugiau kaip 50 % privačiojo sektoriaus darbuotojų ir sukuriama 65 % naujų darbo vietų privačiajame sektoriuje.

2.2. TPIP reikšmė MVĮ

2.2.1. Dėl savo dydžio MVĮ dažnai nukenčia dėl neproporcingai didelių muito mokesčių ir sudėtingų transatlantinei prekybai taikomų reguliavimo reikalavimų: kadangi prekybai jų skiriamos sumos nėra didelės apimties ir vertės, MVĮ reikia daugiau išteklių ir kompetencijos negu didelėms įmonėms, kad įveiktų kliūtis prekybai. Dėl šių priežasčių joms bus naudingas transatlantiniame susitarime numatytas tarifų ir netarifinių prekybos priemonių liberalizavimas. Savo nuomonėje dėl Transatlantinės prekybos santykių ir EESRK požiūrio į tvirtesnį bendradarbiavimą ir būsimą ES ir JAV laisvosios prekybos susitarimą EESRK jau pateikė sąrašą galimybių ir punktų, į kuriuos reikia atkreipti dėmesį visais derybose svarstomais klausimais (5).

2.2.2. Didžiausios TPIP naudos MVĮ tikimasi iš bendradarbiavimo reguliavimo srityje, kurio rezultatas galėtų būti suvienodintos ir suderintos tam tikros taisyklės, abipusis tikrinimo ir sertifikavimo pripažinimas. Šia proga EESRK taip pat norėtų priminti aiškų abiejų šalių prisiimtą įsipareigojimą nesinaudoti TPIP dabartiniams techniniams standartams sumažinti. Todėl tikrai reikėtų įvertinti, kokią pridėtinę vertę suteikia ES smulkiojo verslo standartų asociacija, kurią remia Europos Komisija, bendradarbiaudama su iškiliausiomis MVĮ atstovaujančiomis organizacijomis. Bendradarbiavimas reguliavimo srityje turi būti skaidrus ir nepažeisti valstybių narių ir Europos Sąjungos reguliavimo autonomijos išsaugant jų gebėjimą priimti priemones, kurios joms atrodo reikalingos sveikatos apsaugos, vartotojų, darbuotojų ir aplinkos srityse.

2.3. MVĮ tarptautinė plėtra

Pagal Pasaulio prekybos organizaciją (PPO) MVĮ tarptautinę plėtrą galima suskirstyti į keturis etapus:

— tiesioginis eksportas į užsienio šalį,

— eksportas padedant nepriklausomiems užsienio specialistams,

— patronuojamųjų įmonių užsienyje kūrimas,

— infrastruktūros kūrimas užsienyje, kad būtų galima gaminti ir parduoti konkrečioje eksporto šalyje.

Kiekviename etape MVĮ turi pasirūpinti papildoma informacija, administracinės atitikties pajėgumais ir žmogiškaisiais bei finansiniais ištekliais, nes prieš pradedant eksportuoti prekes ir (arba) paslaugas jos turi gerai žinoti eksporto rinkos taisykles. Tada jos turi gebėti parengti ilgalaikę strategiją, kad galėtų įsisteigti eksporto šalyje ir, galiausiai, visiškai integruotis padedant vietos įmonėms, kuriose pagal vietos taisykles dirbs vietos žmogiškieji ištekliai. Žinoma, skaitmeninė ekonomika galėtų padėti MVĮ tarptautiniu mastu plėstis greičiau. Sparčiai plintanti e. prekyba suteikia didesnių verslo galimybių MVĮ, visų pirma vartojimo prekių sektoriuje pagal principą „verslas vartotojams“ (arba B to C), ir laisvosioms profesijoms, taip pat ir srityje „verslas verslui“ (arba B to B).

Europos Komisijos atlikta analizė taip pat rodo, kad esama ryšio tarp įmonės dydžio ir eksportuojamų prekių kiekio. MVĮ sudaro 81 % eksportuojančių įmonių, bet tik 34 % eksportuojamų prekių kiekio (6), tačiau tam tikrose nišinėse rinkose visame pasaulyje joms tenka daugiau kaip 50 % akcijų.

2.4. MVĮ internacionalizacijos lygis JAV ir ES

Kai kurie šaltiniai nurodo, kad Europos MVĮ internacionalizacijos lygis yra aukštesnis, nei JAV MVĮ. Iš esmės šį skirtumą galima paaiškinti tuo, kad Europos MVĮ dalyvauja Europos vidaus rinkoje, kurios plėtra vis dar tebevyksta: ši prekyba sudaro pirmąjį jų internacionalizacijos etapą, pagerina jų žinias apie užsienio rinkas, joms padeda ieškoti verslo galimybių už ES ribų. Neatrodo, kad įmonių dydis būtų kliūtis: kai kuriose valstybėse narėse 90 % eksportuojančių įmonių yra MVĮ, o tam tikruose sektoriuose, pavyzdžiui, mados, žemės ūkio maisto produktų, mašinų ar baldų pramonės, MVĮ yra itin orientuotos į eksportą.

Nors nėra daug statistinių duomenų šiuo klausimu ir kartais sunku informaciją nagrinėti dėl taikytų skirtingų metodų ir ne visuomet palyginamų duomenų, Europos Komisijos (7) užsakymu atliktų tyrimų rezultatai rodo, kad 42 % ES MVĮ vykdo vienokią ar kitokią veiklą tarptautiniu mastu.

Įmonės internacionalizacija dažnai yra susijusi su tokiais veiksniais, kaip:

— eksporto intensyvumas įmonės veiklos sektoriuje,

— vidaus rinkos dydis.

Europos MVĮ internacionalizacijos lygis yra aukštesnis tokiuose sektoriuose, kaip, pavyzdžiui, didmeninė prekyba, kasyba, apdirbamoji pramonė, moksliniai tyrimai ir lengvųjų automobilių pardavimas, ir palyginti nedidelė teisinių paslaugų, statybos, planavimo, plėtros ir žmonių sveikatos priežiūros paslaugų srityse, kurios dėl savo pobūdžio turi būti arčiau kliento ar paciento (8).

Remiantis šiam klausimui skirtu JAV tyrimu (9), MVĮ sudaro maždaug 30 % registruojamo JAV prekių eksporto. Pagrindinės eksporto rinkos buvo Kanada ir Meksika, kitaip tariant, Šiaurės Amerikos laisvosios prekybos susitarimo partnerių rinkos. Pagrindinės MVĮ eksportuojamų prekių kategorijos – elektros prietaisai, mašinos ir cheminės medžiagos. Duomenys apie JAV MVĮ paslaugų eksportą yra labai riboti, bet manoma, kad profesionalios paslaugos yra sektorius, kuriame JAV eksportas sudaro didelę dalį.

2.5. Dabartinis MVĮ vaidmuo transatlantinės prekybos ir investicijų rinkoje

Dvišalei transatlantinei prekybai būdinga didelė prekybos dalis tarp daugiašalių įmonių. Tai reiškia, kad didžiąją šios dvišalės prekybos dalį sudaro paslaugų ir prekių srautai grupės viduje, prekyba intelektinės nuosavybės licencijomis bei teisėmis ir kapitalo srautai tarp patronuojančiosios bendrovės ir jos dukterinių bendrovių.

Komisijos atliktas MVĮ ir TPIP tyrimas rodo, kad 2012 metais MVĮ teko 28 % ES eksporto apimties. Tai nesiekia vidutinio 32 % MVĮ eksporto į visas rinkas už ES ribų. Šis skaičius taip pat turėtų būti vertinamas pagal MVĮ tenkančią rinkos dalį tarp bendrovių, eksportuojančių į JAV, kuri sudaro 88 %, t. y. gerokai didesnė nei MVĮ, eksportuojančių už ES ribų vidurkis (78 %). Šie skaičiai patvirtina hipotezę, kad didelę dalį eksporto apimties sudaro grupės vidaus prekyba, todėl yra galimybė sudaryti transatlantinį susitarimą siekiant skatinti Europos MVĮ eksportą ir investicijas. Tačiau reikėtų pažymėti, kad šiuose skaičiavimuose neatsižvelgta į netiesioginį Europos MVĮ eksportą, kurį jos vykdo kaip subrangovės ir pusgaminių gamintojos, tokiu būdu dalyvaudamos galutinių į JAV eksportuojamų produktų gamyboje. Valstybių narių lygmeniu labai skiriasi eksportuojančių MVĮ skaičius ir jų eksporto apimtys.

Nėra tikslių duomenų, kiek JAV MVĮ eksportuoja į ES ar kokia jų eksporto apimtis. Tačiau MVĮ JAV sudaro 33 % JAV eksporto (10), t. y. labai panašiai kaip ir Europos Sąjungoje.

2.6. Pagrindinės kliūtys, su kuriomis susiduria MVĮ

Dėl savo dydžio MVĮ paprastai sunkiau patekti į užsienio rinkas, pakelti papildomas išlaidas, susijusias su prekyba nedideliais prekių kiekiais ir prisitaikymu prie vietos taisyklių. Pasak EBPO Verslo, MVĮ ir vietos plėtros centro direktoriaus Sergio Arzeni, „atitikties sąnaudos gali būti proporcingai nuo 10 iki 30 kartų didesnės MVĮ nei didelėms bendrovėms“ (11).

Apibendrinant galima pasakyti, kad plėsdamos tarptautinę veiklą MVĮ susiduria su sunkumais, patiriamais dėl jų mažo dydžio ir išteklių ribotumo, kuriuos jos turi išspręsti dar prieš pradėdamos šalinti konkrečias su prekyba ir investicijomis susijusias kliūtis. Šios konkrečios kliūtys yra:

— sunkumai gauti eksporto finansavimą,

— naujausios informacijos ir duomenų apie reikalavimus produktams ir (arba) paslaugoms stoka,

— nepakankamos žinios apie rinką, kuriai skirtos jų prekės ir paslaugos (rinkos tyrimas),

— sunkumai rasti potencialių klientų ir užmegzti su jais ryšius,

— darbuotojai, neturintys tinkamo išsilavinimo darbui tarptautinėje aplinkoje arba su investuotojais ar importuotojais,

— trūksta valdžios institucijų paskatų ir paramos arba valstybės paramos politika užkrauna didelę administracinę naštą,

— kultūriniai ir kalbos barjerai,

— nevienodos taisyklės, kvalifikacijų ir leidimų derinimo ir pripažinimo sistemos.

Atsižvelgiant į šiuos trūkumus, MVĮ pirmiausia reikia kuravimo paslaugų ir konkrečiai pritaikytų konsultacijų (individualūs tolesni veiksmai, mokymas pagal poreikius, kuravimas, konsultavimas ir pan.), kurias paprastai teikia jų profesinės ir sektorinės organizacijos.

Kalbant apie prekybos ir investicijų kliūtis, su kuriomis susiduria Europos įmonės JAV, sunku jas išdėstyti prioritetine tvarka, kadangi įmonės dažnai apibūdina kliūtis nebūtinai jas priskirdamos tam tikroms kategorijoms. Be to, yra skirtumas tarp neeksportuojančių įmonių įsivaizduojamų kliūčių ir realių kliūčių, su kuriomis susiduria eksportuojančios įmonės. Tačiau remiantis įvairiais tyrimais ir apklausomis (12), pagrindines kliūtis galima apibūdinti taip:

— labai įvairūs atsakomybės mastai ir jų draudiminės galimybės rinkos kaina,

— eksporto sąnaudos (išskyrus muitus), kurias sudaro transporto sąnaudos, muitinės formalumų trukmė ir sudėtingumas, būtinumas turėti muitinės tarpininką arba tokiam tarpininkui mokėti, ypač JAV, turėti atsakomybės draudimą,

— sunkumai gauti eksporto kreditą,

— mokesčiai ir muitai, kurie vis dar yra didelė kliūtis tam tikriems sektoriams, pavyzdžiui, tabako, tekstilės ir aprangos,

— kilmės taisyklių sudėtingumas ir kilmės sertifikavimo kaina,

— sanitarijos ir fitosanitarijos arba techninių taisyklių laikymasis, su šiomis taisyklėmis susijęs sertifikavimas ir tikrinimas,

— techninės ir sanitarijos taisyklės, reikalaujamos tik tam tikrose Valstijose, arba skirtingose Valstijose taikomos skirtingos taisyklės,

— įvairūs kvalifikacijos reikalavimai ir veiklos apribojimai atskirose federacinėse valstijose ir vietos reguliuojamose teritorijose,

— intelektinės nuosavybės teisių apsauga, ypač kilmės nuorodų nesilaikymas ir skirtingos prekių ženklų bei patentų taisyklės,

— teisinės apsaugos ir rinkos priežiūros sąnaudos, kurias patiria Europos įmonės geografinių nuorodų savininkės,

— viešųjų pirkimų suvaržymai, susiję su „Buy American Act“, ir dažni jo pakeitimai siekiant išplėsti jo taikymo sritį,

— sudėtingos vizų, leidimų gyventi, dirbti ir pradėti veiklą Jungtinėse Amerikos Valstijose išdavimo procedūros,

— kai kuriems paslaugų teikėjams taikomi federaliniu ar federacinių valstijų lygmeniu reikalaujami apribojimai arba licencijos.

Su šiomis kliūtimis susiduria ne tik MVĮ, bet jų poveikis MVĮ yra stipresnis ir labiau atgrasantis. TPIP daugumai jų bus skirti konkretūs skyriai, kurie bus taikomi be išimties visoms įmonėms. Taigi MVĮ skirto skyriaus TPIP tikslas bus gana ribotas: skatinti visas MVĮ dalyvauti transatlantinėje rinkoje suteikiant atitinkamą informaciją ir stiprinti už MVĮ atsakingų valdžios institucijų bendradarbiavimą.

2.7. Paramos MVĮ poreikiai

2.7.1. Atsižvelgiant į kliūtis, su kuriomis susiduria MVĮ, ir į jų ribotus išteklius, MVĮ, ypač mažoms ir labai mažoms įmonėms pirmiausia reikia kuravimo paslaugų ir konkrečiai pritaikytų konsultacijų, taip pat ir darbuotojų mokymo srityje (individualūs tolesni veiksmai ar ugdomasis vadovavimas, asmeninis mokymas ar stebėsena ir pan.), kurias paprastai teikia ekonominės, profesinės ir sektorinės organizacijos. Būtina imtis veiksmų, užtikrinančių šių organizacijų apsirūpinimą logistikos priemonėmis, sudarančiomis joms galimybę informuoti įmones ir jas konsultuoti bei teikti joms pritaikytą paramą, iš dalies per Europos struktūrinius ir investicijų fondus (ESIF).

2.7.2. Be kuravimo ir konsultavimo paslaugų, pritaikytų kiekvienai MVĮ pagal jos poreikius ir ypatumus, įmonės turi turėti galimybę naudotis ištekliais, būtinais investicijoms į materialųjį ir nematerialųjį turtą finansuoti. Šiuo tikslu, be ESIF, EESRK rekomenduoja, kad programos COSME finansinės priemonės, ypač rizikos kapitalas ir garantijų sistema, būtų lengvai prieinamos MVĮ, įskaitant tas, kurios pasirengusios investuoti JAV rinkose.

2.7.3. ES turėtų peržiūrėti draudimo paslaugas prekių ir paslaugų eksportui ir pritaikyti jas rinkos sąlygoms.

2.8. Dabartinis MVĮ skyrius Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarime

EESRK teigiamai vertina tai, kad šiose derybose yra specialus MVĮ skyrius, tačiau norėtų, kad būtų patobulintas jo turinys (žr. pasiūlymus skyriuje „Konkrečios pastabos“). Europos Sąjungos pasiūlymas įtraukti teisinį tekstą dėl „mažųjų ir vidutinių įmonių“ į Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimą buvo pateiktas svarstyti 2014 m. gegužės 19–23 d. derybų su JAV raunde. Europos Sąjungai tai bus pirmas kartas, kai toks skyrius įtraukiamas į laisvosios prekybos susitarimą. Tekstas buvo paskelbtas 2015 m. sausio 7 d. (13). Šis tekstas pateikiamas kaip X skyrius, skirtas mažosioms ir vidutinėms įmonėms, ir jame nagrinėjami įvairūs klausimai, siekiant padidinti MVĮ dalyvavimą prekyboje ir geriausios praktikos mainuose.

2.8.1. Su MVĮ susijęs bendradarbiavimas

Šalys turėtų keistis informacija, sukurti priemones ir sutelkti išteklius, susijusius su intelektinės nuosavybės teisėmis, ir leisti jais naudotis, dalytis geriausia reglamentavimo praktika, remti priemones, skirtas įmonėms ir skatinti naudotis rizikos kapitalu ir investuoti į mažas įmones, siekiant didinti MVĮ konkurencingumą tarptautinėje prekyboje.

2.8.2. Rinkos duomenys ir keitimasis informacija

Dabartinio pasiūlymo X straipsnio 2 dalyje kalbama apie keitimąsi informacija tarp šalių. Reikėtų sukurti interneto svetainę, kurioje būtų pateikta svarbiausia informacija (pvz., Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimo tekstas, muitų teisės aktai, galiojančių techninių reglamentų registras, sanitarinės ir fitosanitarinės priemonės, viešųjų pirkimų taisyklės ir įmonių registravimo tvarka). ES ir JAV ekspertų grupė turėtų atlikti bendrą Duomenų derinimo programos, susijusios su MVĮ aktualiomis sritimis, analizę.

Šalys turėtų parengti elektroninę duomenų bazę, kurioje visomis ES kalbomis būtų kaupiami visi muitinės nomenklatūros kodai ir muito normos, kilmės taisyklės, reikalavimai dėl kilmės šalies žymėjimo ir kt.

2.8.3. Pagalbos tarnyba

Europos Komisijos pasiūlyme kalbama apie vieną informacijos centrą (X straipsnio 2 dalies c pastraipa). Transatlantinė ekonomikos taryba taip pat prašo įsteigti šią tarnybą. Platus tokių informacijos centrų potinklis, remiamas patikimų MVĮ atstovaujančių organizacijų, užmezgusių įvairius ryšius ES ir JAV verslo aplinkoje, galėtų užtikrinti tinkamą poveikį ir aktyvesnį skirtingų institucijų bei įvairių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą.

2.8.4. MVĮ komiteto įsteigimas

Projekto X straipsnio 4 dalyje siūloma įsteigti Transatlantinį komitetą.

3. Konkrečios pastabos

3.1. MVĮ apibrėžčių skirtumų poveikio įvertinimas

Europiečiai ir amerikiečiai skirtingai supranta sąvoką „MVĮ“: ES ir JAV MVĮ darbuotojų skaičius daugiausia gali skirtis nuo 250 iki 1 000 darbuotojų. Be to, JAV MVĮ apibrėžtis skiriasi pagal veiklos sektorius (14); dažniausiai įmonėse dirba mažiau kaip 500 žmonių, bet kai kuriose veiklos srityse darbuotojų gali būti iki 750 ar net iki tūkstančio. Daugelyje sektorių MVĮ apibrėžiamos neatsižvelgiant į apyvartą ar bendrą metinį balansą.

EESRK ragina Europos Komisijos tarnybas parengti išsamią lentelę su JAV MVĮ apibrėžtimis pagal sektorius ir visų pirma atidžiai patikrinti, kad dėl apibrėžčių skirtumų nebūtų sudarytos nepalankios sąlygos Europos MVĮ, kurios yra mažesnės.

3.1.1. Reglamentuojamos ir nereglamentuojamos laisvosios profesijos yra visose ES šalyse egzistuojanti ypatinga įvairių formų ir pobūdžio MVĮ rūšis. Jos teikia specializuotomis žiniomis grindžiamas prekes ir paslaugas, kurioms reikalingas ypatingas jų klientų pasitikėjimas, o nepriklausomai jų veiklai taikomi ypatingi reikalavimai. Šių profesijų atstovai yra ne tik svarbūs ekonominiai partneriai, bet ir Europos visuomenės modelio dalyviai.

3.2. Išsiplėstos transatlantinės rinkos poveikio eksportuojančioms ir neeksportuojančioms įmonėms vertinimas ir stebėsena

Atsižvelgiant į MVĮ svarbą Europos ekonomikai, EESRK mano, kad turint omenyje jų poveikį užimtumui, svarbiausia būtų turėti galimybę pagal sektorius ir valstybes nares išnagrinėti galimybę atlikti tikslų poveikio vertinimą, kuriame būtų numatomos TPIP susitarimo (dabartinėmis derybų sąlygomis) įsigaliojimo pasekmės Europos MVĮ. Būtina a priori ir a posteriori atlikti poveikio MVĮ, LMĮ, mikroįmonėms ir laisvosioms profesijoms vertinimus, neatsižvelgiant į tai, ar jos ketina eksportuoti, siekiant įvertinti galimą transatlantinės rinkos sukūrimo poveikį.

Europos Parlamentas jau nagrinėjo Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimo poveikį apdirbamajai pramonei ir energijos rinkai ir priėjo prie išvados, kad jos poveikis teigiamas, bet skiriasi pagal veiklos sektorius (15). Tačiau poveikis kitiems veiklos sektoriams, glaudžiau susijusiems su vietos ekonomika (žemės ūkis, turizmas, amatai, viešbučiai, IRT, maitinimo paslaugos, pramonė, savarankiškas darbas, paslaugos, laisvosios profesijos ir t. t.) iki šiol nebuvo specialiai tirtas.

Per kitus derybų dėl Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės raundus reikia siekti plataus užmojo rezultatų žemės ūkio sektoriui, ypatingą dėmesį skiriant rinkos prieigai, geografinėms nuorodoms ir sanitarijos bei fitosanitarijos priemonėms. Būtina išsaugoti ES galiojančius aukšto lygio standartus maisto saugos ir žmonių bei gyvūnų sveikatos srityse.

Būtina iš anksto numatyti, kaip šias įmones paveiks labiau integruotos transatlantinės rinkos atvėrimas. Ar dėl TPIP teks įmonėms keisti savo verslo modelį, gamybos būdus, paslaugų teikimo pobūdį ar strategijas investicijų ir užimtumo požiūriu naujoje konkurencijos erdvėje? Taip pat būtina numatyti prisitaikymo priemones ir politiką, kurios sudarytų sąlygas visoms Europos MVĮ kuo geriau pasinaudoti TPIP.

3.3. Nauja de minimis riba, siekiant padėti MVĮ ir LMĮ „išbandyti“ rinką labai nedideliu mastu

De minimis ribos nustato limitą, žemiau kurio netaikomas joks muitas ar mokestis, o muitinio įforminimo procedūros, įskaitant reikalavimus pateikti duomenis, yra labai nedidelės.

Atlanto taryba paprašė, o JAV taip pat išreiškė pageidavimą padidinti dabartines de minimis ribas iki 800 JAV dolerių už mažų įmonių į Jungtines Amerikos Valstijas arba į Europos Sąjungą siunčiamas pakuotes (šiuo metu tai sudaro atitinkamai 200 JAV dolerių ir 150 EUR). Europos Sąjungoje, net jei prekės neapmokestinamos muitais, PVM turi būti mokamas už siuntas, kurių vertė didesnė negu 10 EUR arba 22 EUR (priklausomai nuo valstybės narės).

De minimis ribos padidinimas oro transportu atvykstantiems keliautojams ir įvežamoms siuntoms, visų pirma vartojimo prekių sektoriuje, galėtų padėti MVĮ, ypač naujiems startuoliams, imtis eksporto nedideliu mastu arba naudotis elektronine prekyba be muitų. EESRK prašo Europos Komisijos įvertinti galimybę įvykdyti šį prašymą (poveikis pajamoms, gaunamoms iš muitų, intelektinės nuosavybės teisėms ir t. t.). EESRK palankiai vertina Europos Sąjungos iniciatyvą sukurti duomenų bazę „10 dalykų, kuriuos būtina žinoti imantis prekybos internetu“ (16) Europos veiklos vykdytojams, eksportuojantiems savo prekes į kitas ES valstybes nares. Komitetas mano, kad tokia duomenų bazė gali būti pritaikyta ir transatlantinei prekybai.

3.4. Sudaryti sąlygas susipažinti su visa svarbia informacija daugiakalbiame portale

EESRK pritaria Europos Komisijos raginimui sukurti MVĮ skirtą portalą ir norėtų pateikti šiuos prašymus:

— visą informaciją pateikti 24 oficialiosiomis Europos Sąjungos kalbomis,

— naudoti kuo paprastesnę ir patogesnę naudotojui programinę įrangą,

— atrinktos ES MVĮ turi patikrinti duomenų bazės veikimą siekiant užtikrinti, kad ji atitiktų jų poreikius,

— duomenų bazėje taip pat turėtų veikti žmogiškoji sąsaja su darbo grupe, kuri atsakytų į klausimus abejose Atlanto pusėse.

Komisijos ataskaitoje dėl MVĮ ir transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės aiškiai pabrėžiama, kad didelė dalis įmonių, nors ir žino apie jų eksportui taikomas priemones, negali pasakyti ar jos yra federalinės, federacinės valstijos ar privatūs standartai. Todėl svarbu, kad valdžios institucijos galėtų reguliariai nustatyti, kokios procedūros ir taisyklės laikomos ypač sudėtingomis MVĮ, ir numatyti specialius žiniaraščius, kuriuose būtų paaiškinti ir aprašyti tvarka, kuria reikia vadovautis, kad būtų laikomasi reikalavimų.

3.5. MVĮ atstovaujantis ir aiškiai apibrėžtas teises turintis komitetas

EESRK palankiai vertina tai, kad jau vykstantį dialogą oficialiu lygmeniu plėtoja už MVĮ atsakingos Europos ir JAV institucijos. Tačiau jis mano, kad būtinas tinkamas atstovavimas MVĮ organizacijoms transatlantiniame jų klausimams skirtame dialoge, todėl būsimame MVĮ komitete turėtų būti ne tik nacionalinių institucijų, bet ir MVĮ, LMĮ ir mikroįmonėms atstovaujančių organizacijų abejose Atlanto vandenyno pusėse atstovai. Specialios MVĮ reguliavimo sąlygos taip pat darys didelį poveikį ir MVĮ darbuotojams bei vartotojams. Todėl būsimame MVĮ komitete narių teisėmis turėtų dalyvauti ir šių suinteresuotųjų subjektų atstovai, kad būtų galima dar pradžioje tinkamai atsižvelgti į jų interesus.

EESRK siūlo būsimam MVĮ komitetui pavesti šias užduotis: stebėti, kaip įgyvendinamos TPIP numatytos su MVĮ, LMĮ ir mikroįmonėmis susijusios nuostatos ir koks jų poveikis darbuotojams ir vartotojams, atlikti poveikio vertinimus, teikti pasiūlymus spręsti MVĮ, LMĮ ir mikroįmonių bei jų darbuotojų ir vartotojų problemas, teikti informaciją šioms įmonėms.

3.6. Informavimo kampanija nacionaliniu ir regionų lygmeniu

Labai svarbu, kad MVĮ būtų teikiama teisinga informacija, kad jos galėtų pasinaudoti naujomis TPIP suteikiamomis prekybos galimybėmis, pavyzdžiui, muitų panaikinimu, palankesnėmis prekybos sąlygomis ar bendradarbiavimu reglamentavimo srityje derinant arba abipusiai pripažįstant atitikties įvertinimą, kvalifikacijas ir darbo teisės taisykles.

Ši informacija negali būti teikiama tik interneto svetainėse. Kad MVĮ turėtų daugiau informacijos apie viešosios paramos priemones ir iniciatyvas ir geriau ją suprastų, turėtų būti vykdoma MVĮ skirta informavimo kampanija, kurioje dalyvautų tarptautinės prekybos specialistai ir eksporto ir investicijų Jungtinėse Valstijose ekspertai. MVĮ dar nepakankamai žino apie priemones, galinčias joms padėti vykdyti veiklą tarptautiniu lygmeniu, pavyzdžiui, duomenų apie patekimo į rinkas galimybių bazė ir Europos įmonių tinklas. Norėdamos sėkmingai vykdyti veiklą tarptautiniu lygmeniu ir plėsti veiklą užsienyje, MVĮ visų pirma turi negailėdamos pastangų vykdyti veiklą kilmės šalyje. Šiuo požiūriu tinkamą dėmesį reikia skirti ištekliams ir paramai, kuriuos joms galėtų skirti valstybės narės ir, jei įmanoma, Europos Sąjunga.

EESRK taip pat rekomenduoja sukurti JAV ir ES MVĮ asociacijų tinklą, kuris propaguotų TPIP, realiai taikydamas požiūrį „iš apačios į viršų“.

3.7. Stiprinti Europos MVĮ politiką

3.7.1. Svarbu, kad TPIP nebūtų laikoma priemone panaikinti lengvatines sąlygas, kurios taikomos MVĮ sudarant viešųjų pirkimų sutartis vietos ir regionų lygmeniu. TPIP turėtų išlaikyti tokias sąlygas, tačiau jos turi būti vienodai taikomos Europos ir JAV MVĮ.

3.7.2. Be to, labai svarbu, kad vykstant deryboms ir bendradarbiaujant reglamentavo srityje būtų laikomasi principo „visų pirma galvokime apie mažuosius“, kad mažųjų ir labai mažų įmonių prioritetams ir kasdieniams rūpesčiams būtų skiriamas dėmesys jau teisėkūros proceso pradžioje ir būtų ginami jų konkretūs interesai. Šiuo tikslu EESRK prašo, kad mažosioms ir labai mažoms įmonės būtų atstovaujama Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės patariamojoje taryboje (TTIP Advisory Board).

3.7.3. Kalbant apie bendradarbiavimą reglamentavimo srityje, MVĮ, visų pirma mažosioms ir labai mažoms įmonėms turėtų būti skiriama speciali parama, kad jos galėtų laikytis taisyklių.

3.7.4. Reikėtų pabrėžti, kad daugelis įmonių, kurios galėtų investuoti ar eksportuoti į transatlantines rinkas – tai įmonės, kurios diegia inovacijas, tad joms reikia aiškių ir griežtų intelektinės nuosavybės apsaugos taisyklių tiek JAV, tiek Europos Sąjungoje.

3.7.5. Žemės ūkio ir maisto sektoriuje ypatingą dėmesį reikia skirti įmonėms, kurios vykdydamos savo gamybą ir susijusių procesų metu laikosi etinių, kultūros bei aplinkosaugos principų. Labai svarbu toliau skatinti prekybą produktais, kuriuos gaminant prisidedama prie darnaus vystymosi. Taip pat būtina užtikrinti deramą geografinių nuorodų apsaugą, kurios vartotojams yra produkto kilmės ir gamybos metodų garantas. ES jau seniai vykdo savo produktų kokybės politiką: tai vienas didžiausių jos privalumų, suteikiančių ES gamintojams konkurencinį pranašumą, kuris svariai prisideda prie kultūros ir kulinarinių tradicijų išsaugojimo ir skatina kaimo vietovių vystymąsi bei rinkos paramos priemones ir gamintojų pajamas.

3.7.6. Kitoje savo nuomonėje EESRK nagrinėja Smulkiojo verslo akto (SVA) įgyvendinimo patirtį JAV ir ES siekdamas tinkamai įvertinti, kokius privalumus JAV SVA suteikia MVĮ kalbant, pavyzdžiui, apie galimybes dalyvauti viešuosiuose pirkimuose ar gauti finansavimą. Tai leis, atėjus laikui pateikti pasiūlymų dėl Smulkiojo verslo akto Europai tobulinimo ir veiksmingesnių darbo metodų, kad jis būtų palankesnis Europos MVĮ ir labiau privalomas.

Briuselis, 2015 m. liepos 2 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Henri MALOSSE

(1) Prekybos GD vyriausiojo ekonomisto pranešimas „MVĮ yra svarbesnės, nei jūs manote. Eksportuojančių ES MVĮ iššūkiai ir galimybės“ (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/september/tradoc_152792.pdf).

(2) „Mažosios ir vidutinės įmonės ir Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystė“ (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf).

(3) Taip pat žr. 1 išnašą.

(4) https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

(5) OL C 424, 2014 11 26, p. 9.

(6) Taip pat žr. 1 išnašą.

(7) MVĮ internacionalizacija – galutinė ataskaita, 2010 m. „Europos MVĮ metinė ataskaita 2013–2014 m.“ („Annual report on European SMEs 2013/2014“) (http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/performance-review/files/supporting-documents/2014/annual-report-smes-2014_en.pdf, p. 62).

(8) Žr. 7 išnašą.

(9) USITC, „Mažųjų ir vidutinio dydžio įmonių dalyvavimas JAV eksporte“, 2010 m. („Small and Medium-Sized Enterprises: Overview of Participation in U.S. Exports“), 2010 m. (http://www.usitc.gov/publications/332/pub4125.pdf).

(10) Atlantic Council, „Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystė. Didelės perspektyvos mažoms įmonėms“ („The Transatlantic Trade and Investment Partnership – Big Opportunities for Small Business“) (http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, p. 3).

(11) PPO, wt/COMTD/AFT/W/53, p. 23.

(12) Atlantic Council, „Big opportunities for small business“ (http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, p. 3); „The Transatlantic Trade and Investment Partnership – Small and Medium Sized Entreprises“ (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf); „Small companies in a big market“ (http://www.svensktnaringsliv.se/english/publications/small-companies-in-a-big-market-how-a-free-trade-agreement-betwee_611404.html).

(13) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153028.pdf

(14) https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

(15) „Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės poveikis Europos energetikos rinkoms ir apdirbamajai pramonei“ („TTIP impact on European Energy markets and manufacturing industries“), ITRE komitetas, 2015 m. (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/536316/IPOL_STU(2015)536316_EN.pdf).

(16) https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/dem/watify/selling-online?language=en