Pagal Konvencijos 20 straipsnio 5 dalį, WCPFC sprendimu priimtos išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės įsigalioja praėjus 60 dienų nuo priėmimo dienos. Prieš kiekvieną WCPFC susitikimą Europos Komisija ES vardu parengia derybų gaires, grindžiamas Tarybos sprendimu nustatytu penkerių metų trukmės įgaliojimu ir mokslinėmis rekomendacijomis. Remiantis įgaliojimu tos gairės pristatomos, svarstomos ir tvirtinamos Tarybos darbo grupėje. Vėliau, atsižvelgiant į tikralaikius pokyčius, jos koreguojamos per metinius WCPFC susitikimus vykstančiuose koordinaciniuose pasitarimuose su valstybėmis narėmis.

Šio pasiūlymo tikslas – įgyvendinti esamas WCPFC priemones, kurios yra privalomos susitariančiosioms šalims. Su ES šalių ekspertais ir pramonės atstovais konsultuojamasi tiek rengiantis WCPFC susitikimams, kuriuose šios išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės priimamos, tiek per derybas metiniuose WCPFC susitikimuose. Todėl nuspręsta, kad konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais dėl šio reglamento rengti nebūtina.

•Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

(h)žodžių junginiu „netinkamos žmonių maistui“, be kita ko, apibūdinamos žuvys, kurios:

6.Sąjungos žvejybos laivai draudimo laikotarpiu negali užmesti žvejybos įrankių arčiau nei per vieną jūrmylę nuo vietos, kurioje per 24 valandas iki užmetimo kitas laivas iškėlė ŽSĮ.

5.Be to, kas nurodyta 4 dalyje, Sąjungos žvejybos laivai vykdydami žvejybos veiklą negali bendradarbiauti vieni su kitais, kad sužvejotų suburtas žuvis.

3.Sąjungos žvejybos laivai nenaudojami žuvims suburti arba suburtoms žuvims perkelti, be kita ko, pasitelkiant povandenines šviesas ar iš žuvų pagamintą jauką.

2.Draudimo naudoti ŽSĮ laikotarpiais, nustatytais Sąjungos teisės aktais dėl žvejybos galimybių paskirstymo, gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems Sąjungos laivams, įskaitant visus jų žvejybos įrankius ir tenderius, draudžiama žvejybos įrankio užmetimo metu prie ŽSĮ priartėti arčiau nei per vieną jūrmylę.

3.Jei WCPFC sekretoriatas nebegauna per LSS perduodamų automatinių pranešimų apie Sąjungos žvejybos laivo koordinates, laivas nenukreipiamas grįžti į uostą tol, kol WCPFC sekretoriatas neišbando visų pagrįstų priemonių, kad vėl kaip įprasta galėtų automatiškai gauti LSS pranešimus apie koordinates.

4.Sąjungos žvejybos laivo, priimančio toli migruojančių žuvų išteklių, kuriems taikoma Konvencija ir kurie žvejojami Konvencijos rajone, žvejybos produktus, kai jie perkraunami uoste arba už WCPFC konvencijos rajono ribų, kapitonas kiekvienos Konvencijos rajone sužvejoto laimikio perkrovimo operacijos atveju užpildo WCPFC perkrovimo deklaraciją ir, be kita ko, pateikia CMM 2009-06 I priede nustatytą informaciją. WCPFC perkrovimo deklaracija siunčiama to laivo valstybės narės kompetentingai institucijai.

3.Sąjungos žvejybos laivo, iškraunančio toli migruojančių žuvų išteklių, kuriems taikoma Konvencija ir kurie žvejojami Konvencijos rajone, žvejybos produktus, kai jie perkraunami uoste arba už WCPFC konvencijos rajono ribų, kapitonas kiekvienos Konvencijos rajone sužvejoto laimikio perkrovimo operacijos atveju užpildo WCPFC perkrovimo deklaraciją ir, be kita ko, pateikia CMM 2009-06 I priede nustatytą informaciją. WCPFC perkrovimo deklaracija siunčiama laivo valstybės narės kompetentingai institucijai.

1.Rytinių tarptautinių vandenų anklave veiklą vykdančių Sąjungos žvejybos laivų kapitonai apie visus pastebėtus žvejybos laivus praneša savo vėliavos valstybei narei, Komisijai ir WCPFC sekretoriatui. Tokią informaciją turėtų sudaryti data ir laikas (UTC), koordinatės (tikrieji laipsniai), pelengas, žymenys, greitis (mazgais) ir laivo tipas. Žvejybos laivai užtikrina, kad ši informacija būtų perduota per šešias valandas nuo žvejybos laivo pastebėjimo.

4.Nepaisant 1 dalies, pagal mokslinių tyrimų programas, apie kurias pranešta Komisijai ir kurioms vykdyti Komisija suteikė leidimą, žvejybos laivai gali vykdyti veiklą arčiau kaip per vieną jūrmylę nuo duomenų plūduro, jei tarp jų ir to duomenų plūduro nevyksta 1 dalyje aprašyta sąveika.

1.Žvejyba arčiau nei per vieną jūrmylę nuo duomenų plūduro arba sąveika su juo draudžiama. Šis draudimas apima ir plūduro apsupimą žvejybos įrankiu, plūduro pririšimą ar pritvirtinimą prie laivo ar bet kurio žvejybos įrankio, laivo dalies ar segmento arba prie duomenų plūduro ar jo pritvirtinimo vietos arba duomenų plūduro inkaro lyno nukirtimą.

6.Ilgapelekių pilkųjų ryklių priegauda registruojama laivo žurnale pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnį ir, be kita ko, nurodoma ryklių būklė (negyvi ar gyvi) paleidimo į jūrą metu.

5.Taip sužvejotos raguotosios rajos registruojamos laivo žurnale pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnį ir, be kita ko, nurodoma jų būklė (negyvos ar gyvos) paleidimo į jūrą metu.

4.Nepaisant 3 dalies, tais atvejais, kai raguotosios rajos netyčia sugaunamos ir iškraunamos per gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo vykdomą operaciją, tas laivas privalo nepažeistas raguotąsias rajas iškrovimo arba perkrovimo vietoje perduoti atsakingoms institucijoms arba, jei įmanoma, jas išmesti atgal į jūrą. Taip perduotų raguotųjų rajų negalima parduoti ar mainyti, tačiau jas galima dovanoti žmonėms vartojimo namų ūkyje reikmėms.

3.Banginių būrio gyvūnų priegauda registruojama laivo žurnale pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnį ir, be kita ko, nurodoma gyvūnų būklė (negyvi ar gyvi) paleidimo į jūrą metu.

2.Jei banginių būrio gyvūnas netyčia apsupamas gaubiamuoju tinklu, Sąjungos žvejybos laivai užtikrina, kad būtų imtasi visų pagrįstų priemonių saugiam jo paleidimui į jūrą užtikrinti. Tuo tikslu, be kita ko, sustabdomas tinklo vyniojimas, o žvejybos operacijos neatnaujinamos tol, kol gyvūnas paleidžiamas ir nebėra pavojaus, kad jis vėl bus sugautas.

3.Floridinių šilkinių ryklių priegauda registruojama laivo žurnale pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnį ir, be kita ko, nurodoma ryklių būklė (negyvi ar gyvi) paleidimo į jūrą metu.

4.Bangininių ryklių priegauda registruojama laivo žurnale pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnį ir, be kita ko, nurodoma ryklių būklė (negyvi ar gyvi) paleidimo į jūrą metu.

(b)apie įvykį praneša atitinkamai vėliavos valstybės narės institucijai ir, be kita ko, nurodo individų skaičių, išsamią informaciją apie tai, kaip ir kodėl jie buvo apsupti, kur tai įvyko ir kokių priemonių buvo imtasi saugiam ryklių paleidimui į jūrą užtikrinti, taip pat pateikia vertinimą, kokios būklės buvo rykliai paleidimo į jūrą metu (įskaitant tai, ar jie buvo paleisti gyvi, bet vėliau nugaišo).

1.Sąjungos žvejybos laivas kuo greičiau paima į laivą bet kokius sugautus komos ištiktus ar nejudančius kietakiaučius jūrų vėžlius ir padeda jiems atsigauti, be kita ko, taiko gaivinimo priemones, prieš saugiai paleisdamas juos į vandenį. Sąjungos žvejybos laivų kapitonai ir operatoriai užtikrina, kad įgula žinotų ir taikytų tinkamus poveikio švelninimo ir elgesio su gyvūnais metodus, aprašytus WCPFC priimtose elgesio su jūrų vėžliais gairėse.

5.Tokia sąveika registruojama laivo žurnale pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnį ir, be kita ko, nurodoma banginių būklė (negyvi ar gyvi) paleidimo į jūrą metu.

(f)laivo ryšio sistemos tipus ir numerius (Inmarsat A, B ir C numerius ir palydovinio ryšio telefono numerį),

1.Nukrypstant nuo Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 6 straipsnio c punkto, Konvencijos rajone veiklą vykdantiems Sąjungos žvejybos laivams identifikavimo tikslu suteikiami Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos radijo šaukiniai (IRCS).

3.Valstybės narės pateikia Komisijai jos prašomą informaciją apie į žvejybos registrą įtrauktus žvejybos laivus ne vėliau kaip per 7 dienas nuo tokio prašymo pateikimo.

2.Valstybės narės praneša Komisijai apie visus pirmiau pateiktos 1 dalies pakeitimus ir apie bet kokį žvejybos laivo įtraukimą į registrą arba išbraukimą iš jo per 12 dienų po bet kokio pakeitimo ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip likus 7 dienoms iki atitinkamo laivo žvejybos veiklos Konvencijos rajone pradžios.

3.Kiekviena frachtuojanti valstybė narė per dvidešimt dienų arba bet kuriuo atveju ne vėliau kaip likus devyniasdešimt šešioms valandoms iki žvejybos veiklos pagal frachtavimo susitarimą pradžios Komisijai ir vėliavos valstybei praneša apie:

1.Frachtuojanti valstybė narė per dvidešimt dienų arba bet kuriuo atveju ne vėliau kaip likus devyniasdešimt šešioms valandoms iki žvejybos veiklos pagal frachtavimo susitarimą pradžios praneša Komisijai apie kiekvieną laivą, kuris turi būti laikomas frachtuojamu, t. y. elektroniniu būdu pateikia šią informaciją apie kiekvieną frachtuojamą laivą:

(f)užtikrina, kad iš Konvencijos rajono išplaukiantys laivai apie koordinates praneštų kartą per dieną.

(e)užtikrina, kad numatytasis pranešimo apie koordinates dažnis būtų 4 valandos, kol laivas yra Konvencijos rajone (6 pranešimai apie koordinates per dieną),

8.Valstybės narės naudoja stebėtojų surinktą informaciją galimiems reikalavimų nesilaikymo atvejams tirti ir bendradarbiaudamos ja keičiasi, be kita ko, iniciatyviai prašo stebėtojų ataskaitų kopijų, reaguoja į prašymus jas pateikti ir padeda juos įvykdyti pagal WCPFC priimtus standartus.

(h)būti susipažinus su laive taikomomis avarinėmis procedūromis, be kita ko, žinoti gelbėjimosi plaustų, gesintuvų ir pirmosios pagalbos rinkinių buvimo vietas,

(a)kai to reikalauja WCPFC, priima į laivą asmenis, kurie identifikuoti kaip RSP dalyvaujantys stebėtojai,

(o)užtikrina, kad RSP dalyvaujantis stebėtojas nebūtų verčiamas ar įtikinėjamas nevykdyti savo pareigų.

2.Žvejybos laivo įgula laikosi šių pareigų:

(a)netrukdo RSP dalyvaujančiam stebėtojui eiti pareigų ir jo negaišina, neverčia ir neįtikinėja nesilaikyti savo pareigų,

(b)laikosi šio reglamento, pagal Konvenciją nustatytų taisyklių bei procedūrų ir kitų valstybės narės, kurios jurisdikcijai priklauso laivas, nustatytų gairių, taisyklių ir sąlygų,

(c)leidžia ir padeda užtikrinti visapusišką prieigą prie laivo infrastruktūros ir įrangos, kurios stebėtojo gali būti laikomos būtinomis jo pareigoms vykdyti, įskaitant visapusišką prieigą prie kapitono tiltelio ir prie laive esančių žuvų ir vietų, kuriose žuvys gali būti laikomos, perdirbamos, sveriamos ir saugomos,

(d)leidžia ir padeda RSP dalyvaujančiam stebėtojui saugiai įvykdyti visas pareigas,

(e)leidžia ir padeda RSP dalyvaujančiam stebėtojui pašalinti ir saugoti laimikio ėminius,

(f)laikosi laivo kapitono nurodymų, susijusių su RSP dalyvaujančių stebėtojų pareigomis.

30 straipsnis

Stebėtojų saugumas

1.Jei RSP dalyvaujantis stebėtojas miršta, dingsta arba manoma, kad jis iškrito už borto, žvejybos laivo kapitonas:

(a)nedelsdamas nutraukia visas žvejybos operacijas,

(b)jei stebėtojas dingsta arba manoma, kad jis iškrito už borto, nedelsdamas pradeda paieškos ir gelbėjimo operacijas ir paiešką vykdo ne trumpiau kaip 72 valandas, išskyrus atvejus, kai force majeure atveju valstybės narės yra priverstos leisti savo laivams nutraukti paieškos ir gelbėjimo operacijas dar nepraėjus 72 valandoms arba kai vėliavos valstybė narė nurodo tęsti paiešką ilgiau nei 72 valandas,

(c)nedelsdamas praneša vėliavos valstybei narei,

(d)nedelsdamas visomis turimomis ryšio priemonėmis apie tai perspėja kitus netoliese esančius laivus,

(e)visapusiškai bendradarbiauja vykdant visas paieškos ir gelbėjimo operacijas,

(f)nepriklausomai nuo to, ar paieška sėkminga, grąžina laivą tolesniam tyrimui į artimiausią uostą, dėl kurio susitarė vėliavos valstybė narė ir RSP dalyvaujančio stebėtojo skyrėjas,

(g)stebėtojo skyrėjui ir atitinkamoms institucijoms pateikia incidento ataskaitą ir

(h)visapusiškai bendradarbiauja atliekant visus oficialius tyrimus ir saugo visus galimus įrodymus ir mirusio ar dingusio stebėtojo asmeninius daiktus bei patalpas.

2.Jei stebėtojas miršta, taikomi 1 dalies a, c ir h punktai. Be to, žvejybos laivo kapitonas užtikrina, kad kūnas būtų gerai išsaugotas autopsijos ir tyrimo tikslais.

3.Jei RSP dalyvaujantis stebėtojas suserga sunkia liga arba yra sunkiai sužalojamas ir dėl to kyla grėsmė jo sveikatai arba saugumui, žvejybos laivo kapitonas: