[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.11.18 KOM(2009)631 galutinis 2009/0175 (ACC) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos pagrindų susitarimo pasirašymo Europos bendrijos vardu ir laikino jo taikymo AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija (2007 m. gruodžio mėn.), 2008 m. gegužės mėn. įgaliojo Komisiją derėtis su Korėjos Respublika (toliau – Korėja) dėl naujo pagrindų susitarimo. Korėja vis aktyviau dalyvauja tarptautinėje arenoje kaip panašių pažiūrų šalis, remianti žmogaus teises, laisvas rinkas ir daugiašalį bendradarbiavimą. Santykiai su Korėja sėkmingai palaikomi prekybos ir investicijų srityse, taip pat plėtojamas bendradarbiavimas tokiose srityse kaip mokslas ir technologija, švietimas, klimato kaita ir parama vystymuisi. Pastaraisiais metais taip pat sustiprėjo politinis dialogas, ypač (bet ne tik) Šiaurės Korėjos klausimu. Šiuo nauju pagrindų susitarimu, dėl kurio derėtasi tuo pačiu metu kaip ir dėl visapusiško laisvosios prekybos susitarimo (LPS), bus sukurtas visiškai nuoseklus atnaujintas dvišalių santykių pagrindas. Sėkmingai užbaigę derybas, derybininkai 2009 m. spalio 14 d. parafavo pagrindų susitarimą. Šiuo pagrindų susitarimu, pagrįstu daugybe bendrų principų ir vertybių, grindžiami mūsų santykiai su Korėja. Susitarimo tikslas – suteikti Korėjai pagrindą glaudžiau bendradarbiauti su ES, įskaitant svarbiausius politinius ir visuotinės svarbos klausimus. Į jį įtrauktos šiuolaikiškos ir visapusiškos ekonominio bendradarbiavimo nuostatos. Pagal susitarimą numatyta bendradarbiauti teisingumo, laisvės ir saugumo (pvz., kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, narkotikais bei pinigų plovimu, migracijos, asmens duomenų apsaugos ir t. t.), taip pat gero mokesčių sistemos valdymo srityse. Susitarimu grindžiamas bendradarbiavimas sprendžiant visuotinės svarbos klausimus, kaip antai: klimato kaitos, energijos tiekimo saugumo, darbo santykių, švietimo ir kitų su struktūriniais pasaulio ekonomikos pokyčiais susijusių sričių klausimų, kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu, terorizmo; taip pat sutariama, kad būtina teisti asmenis, padariusius visai tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliančius sunkiausius nusikaltimus. Taip pat patikslintas pagrindų susitarimo ryšys su konkrečių sektorių susitarimais (dabartiniais ir būsimais), įskaitant LPS. Tokie susitarimai laikomi „neatsiejama bendrųjų dvišalių santykių, reglamentuojamų [pagrindų susitarimu], dalimi“ ir „bendros institucinės sąrangos dalimi“. Pagrindų susitarimas taps pirma tokio pobūdžio sutartine priemone, kurią ES priims kartu su kita išsivysčiusia šalimi. Įsigaliojęs pagrindų susitarimas, atsižvelgiant į 4-ojo ES ir Korėjos aukščiausiojo lygio susitikimo, vykusio 2009 m. gegužės 23 d. Seule, rezultatus, taps strateginės partnerystės su Korėja pagrindu. 2009/0175 (ACC) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos pagrindų susitarimo pasirašymo Europos bendrijos vardu ir laikino jo taikymo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 ir 181a straipsnius kartu su 300 straipsnio 2 dalimi, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1], kadangi: 1. Taryba 2008 m. gegužės 7 d. įgaliojo Komisiją derėtis su Korėjos Respublika dėl pagrindų susitarimo (toliau – susitarimas). 2. Atsižvelgiant į tai, kad susitarimas gali būti sudarytas vėliau, jis turėtų būti pasirašytas ir laikinai taikomas, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Bendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos pagrindų susitarimo pasirašymas su sąlyga, kad bus priimtas Tarybos sprendimas dėl šio susitarimo sudarymo. Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo. 2 straipsnis Susitarimas laikinai taikomas tol, kol bus baigtos visos reikiamos jo įsigaliojimo procedūros. Laikinai taikyti susitarimą pradedama kito mėnesio po to, kai šalys praneša viena kitai apie susitarimui laikinai taikyti reikalingų procedūrų užbaigimą, pirmą dieną. 3 straipsnis Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti susitarimą Bendrijos vardu. Priimta Briuselyje […] Tarybos vardu Pirmininkas […] PRIEDAS Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos PAGRINDŲ SUSITARIMAS EUROPOS BENDRIJA, toliau – Bendrija, ir BELGIJOS KARALYSTĖ, BULGARIJOS RESPUBLIKA, ČEKIJOS RESPUBLIKA, DANIJOS KARALYSTĖ, VOKIETIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA, ESTIJOS RESPUBLIKA, GRAIKIJOS RESPUBLIKA, ISPANIJOS KARALYSTĖ, PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA, AIRIJA, ITALIJOS RESPUBLIKA, KIPRO RESPUBLIKA, LATVIJOS RESPUBLIKA, LIETUVOS RESPUBLIKA, LIUKSEMBURGO DIDŽIOJI HERCOGYSTĖ, VENGRIJOS RESPUBLIKA, MALTOS RESPUBLIKA, NYDERLANDŲ KARALYSTĖ, AUSTRIJOS RESPUBLIKA, LENKIJOS RESPUBLIKA, PORTUGALIJOS RESPUBLIKA, RUMUNIJA, SLOVĖNIJOS RESPUBLIKA, SLOVAKIJOS RESPUBLIKA, SUOMIJOS RESPUBLIKA, ŠVEDIJOS KARALYSTĖ, JUNGTINĖ DIDŽIOSIOS BRITANIJOS IR ŠIAURĖS AIRIJOS KARALYSTĖ, Europos bendrijos steigimo sutarties ir Europos Sąjungos sutarties Susitariančiosios Šalys, toliau – valstybės narės, ir KORĖJOS RESPUBLIKA, kita šalis, (toliau – Šalys), ATSIŽVELGDAMOS į tradicinius draugystės ryšius ir istorinius, politinius bei ekonominius jas vienijančius santykius, PRIMINDAMOS Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos pagrindų susitarimą dėl prekybos ir bendradarbiavimo, pasirašytą 1996 m. spalio 28 d. Liuksemburge ir įsigaliojusį 2001 m. balandžio 1 d., SUVOKDAMOS spartėjantį Europos Sąjungos tapatybės formavimąsi užsienio politikoje, taip pat saugumo ir teisingumo srityje, ŽINODAMOS apie didėjantį Korėjos Respublikos vaidmenį ir atsakomybę tarptautinėje bendruomenėje, PABRĖŽDAMOS tarpusavio santykių visapusiškumą ir būtinybę nepaliaujamai stengtis išlaikyti bendrą nuoseklumą, PATVIRTINDAMOS savo norą palaikyti ir plėtoti nuolatinį politinį dialogą, pagrįstą bendromis vertybėmis ir siekiais, PAREIKŠDAMOS bendrą norą stiprinti partnerystės ryšius, taip pat politikos, ekonomikos, socialinių santykių ir kultūros srityse, PASIRYŽUSIOS šiuo tikslu įtvirtinti ir pagilinti santykius abi Šalis dominančiose srityse, taip pat padidinti jų įvairovę, dvišaliu, regioniniu bei pasauliniu lygmenimis, laikydamosi lygybės, pagarbos suverenumui, nediskriminavimo ir abipusės naudos principų, PATVIRTINDAMOS tvirtą Šalių nuostatą remti demokratijos principus ir žmogaus teises, kaip nustatyta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose taikytinuose tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose, taip pat remti teisinės valstybės ir gero valdymo principus, PATVIRTINDAMOS savo pasiryžimą kovoti su visai tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliančiais sunkiais nusikaltimais ir įsitikinimą, kad sunkiausius visai tarptautinei bendruomenei susirūpinimą sukėlusius nusikaltimus padariusių asmenų veiksmingą persekiojimą būtina užtikrinti imantis nacionalinių priemonių ir stiprinant pasaulinį bendradarbiavimą, ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad terorizmas kelia grėsmę pasauliniam saugumui, ir norėdamos stiprinti dialogą bei bendradarbiavimą kovojant su terorizmu pagal taikytinus tarptautinius dokumentus, visų pirma Jungtinių Tautų Organizacijos Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1373, taip pat patvirtindamos, kad pagarba žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principų laikymasis yra kovos su terorizmu pagrindai, PRITARDAMOS požiūriui, kad masinio naikinimo ginklų (MNG) ir jų pristatymo priemonių platinimas kelia didelę grėsmę tarptautiniam saugumui, pripažindamos tarptautinės bendruomenės įsipareigojimą kovoti su jų platinimu, prisiimtą priėmus atitinkamas tarptautines konvencijas ir Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas, visų pirma Rezoliuciją Nr. 1540, ir norėdamos stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą šioje srityje, PRIPAŽINDAMOS, kad reikia stiprinti bendradarbiavimą teisingumo, laisvės ir saugumo srityje, PRIMINDAMOS, kad atitinkamos susitarimo nuostatos, kurioms taikoma Europos bendrijos steigimo sutarties III dalies IV antraštinė dalis, yra privalomos Jungtinei Karalystei ir Airijai, kaip atskiroms Susitariančiosioms Šalims, o ne kaip Europos bendrijos daliai, tol, kol Jungtinė Karalystė arba Airija (pagal aplinkybes) praneša Korėjos Respublikai, kad susitarimo nuostatos joms yra privalomos kaip Europos bendrijos daliai pagal Protokolą dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridedamą prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties. Tas pats galioja ir Danijai pagal prie minėtų sutarčių pridedamą protokolą dėl Danijos pozicijos, PRIPAŽINDAMOS savo norą skatinti tvarų ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį vystymąsi, PAREIKŠDAMOS pasižadėjimą užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaugą ir pasiryžimą bendradarbiauti kovojant su klimato kaita, PRIMINDAMOS savo paramą sąžiningai globalizacijai ir tikslus siekti visiško bei našaus užimtumo ir tinkamo darbo visiems, PRIPAŽINDAMOS, kad Šalys sėkmingai išplėtojo prekybos ir investicijų srautus, pagrįstus Pasaulio prekybos organizacijos remiama prekybos sistema, pagrįsta visuotinėmis taisyklėmis , NORĖDAMOS užtikrinti palankias sąlygas ir remti tvarų Šalių prekybos bei investicijų didinimą ir plėtrą siekiant abipusės naudos, inter alia , sukuriant laisvosios prekybos zoną, SUTIKDAMOS, kad reikia bendromis pastangomis spręsti visuotines problemas, tokias kaip terorizmas, tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliantys sunkūs nusikaltimai, masinio naikinimo ginklų ir jų pristatymo priemonių platinimas, klimato kaita, energetinis ir išteklių nesaugumas, skurdas ir finansų krizė, PASIRYŽUSIOS stiprinti bendradarbiavimą bendro intereso srityse, ypač paramos demokratijos principams ir pagarbos žmogaus teisėms, kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu; kovos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais; priemonių prieš tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliančius sunkiausius nusikaltimus; kovos su terorizmu; bendradarbiavimo regioninėse ir tarptautinėse organizacijose; prekybos ir investicijų; ekonominės politikos dialogo; verslo bendradarbiavimo; mokesčių; muitų; konkurencijos politikos; informacinės visuomenės; mokslo ir technologijos; energetikos; transporto; jūrų transporto politikos; vartotojų politikos; sveikatos; užimtumo ir socialinių reikalų; aplinkos ir gamtos išteklių; klimato kaitos; žemės ūkio, kaimo plėtros ir miškų ūkio; jūrų aplinkos ir žuvininkystės; paramos vystymuisi; kultūros, informacijos, ryšių, garso ir vaizdo bei žiniasklaidos; švietimo; teisinės valstybės; teisinio bendradarbiavimo; asmens duomenų apsaugos; migracijos; kovos su narkotikais; kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija; kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu; kovos su elektroniniais nusikaltimais; teisėsaugos; turizmo; pilietinės visuomenės; viešojo administravimo ir statistikos, ATMINDAMOS, kad svarbu palengvinti tiesiogiai suinteresuotų fizinių ir juridinių asmenų, visų pirma ūkio subjektų ir jiems atstovaujančių organizacijų, dalyvavimą bendradarbiavime, PRIPAŽINDAMOS, kad reikėtų gerinti abiejų Šalių svarbą ir matomumą viena kitos regionuose ir skatinti abiejų Šalių žmonių tarpusavio ryšius, SUSITARĖ: I ANTRAŠTINĖ DALIS PAGRINDAS IR TAIKYMO SRITIS 1 straipsnis Bendradarbiavimo pagrindas 1. Šalys patvirtina savo ištikimybę demokratijos, žmogaus teisių bei pagrindinių laisvių ir teisinės valstybės principams. Pagarba demokratijos principams ir žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms, nustatytoms Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose svarbiuose tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose, atitinkančiuose teisinės valstybės principą, grindžiama abiejų Šalių vidaus bei tarptautinė politika ir yra esminė šio susitarimo dalis. 2. Šalys patvirtina, kad laikosi Jungtinių Tautų chartijos ir pritaria joje išdėstytoms bendroms vertybėms. 3. Šalys dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą skatinti visapusiškai tvarų vystymąsi, ekonomikos augimą, padėti siekti tarptautinių vystymosi tikslų ir bendradarbiauti sprendžiant pasaulio aplinkos, visų pirma klimato kaitos, problemas. 4. Šalys dar kartą patvirtina, kad jos, pirmiausia atsižvelgdamos į savo tarptautinius įsipareigojimus, laikosi gero valdymo principų ir kovoja su korupcija. 5. Šalys patvirtina savo bendrą siekį palaikyti visapusiškus dvišalius santykius ir užtikrinti bendrą veiksmų šioje srityje nuoseklumą. 6. Šalys susitaria stiprinti tarpusavio partnerystės ryšius ir plėtoti dvišalį, regioninį bei pasaulinį bendradarbiavimą. 7. Todėl šio Šalių, besivadovaujančių vienodomis vertybėmis ir pagarba, susitarimo įgyvendinimas grindžiamas dialogo, abipusės pagarbos, lygiateisės partnerystės, daugiašališkumo, sutarimo ir pagarbos tarptautinei teisei principais. 2 straipsnis Bendradarbiavimo tikslai 1. Siekdamos stiprinti bendradarbiavimą, Šalys įsipareigoja plėtoti politinį dialogą ir toliau stiprinti ekonominius tarpusavio santykius. Jos visų pirma stengsis: a) susitarti dėl būsimos partnerystės stiprinimo vizijos ir pradėti bendrus projektus šiai vizijai įgyvendinti; b) vesti reguliarius politinius dialogus; c) remti bendras pastangas spręsti visuotines problemas visuose svarbiuose regioniniuose ir tarptautiniuose forumuose bei organizacijose; d) siekdamos įvairinti prekybą ir iš to gauti abipusės naudos, remti ekonominį bendradarbiavimą bendro intereso srityse, įskaitant bendradarbiavimą mokslo ir technologijų srityje; e) sudarydamos palankias sąlygas abipusėms investicijoms ir skatindamos geresnį tarpusavio supratimą, remti įmonių bendradarbiavimą; f) stiprinti dalyvavimą viena kitos bendradarbiavimo programose, kuriose gali dalyvauti kita Šalis; g) įvairiomis priemonėmis, įskaitant kultūrinius mainus, informacinių technologijų naudojimą ir švietimą, didinti abiejų Šalių svarbą ir matomumą viena kitos regionuose; h) skatinti žmonių tarpusavio ryšius ir supratimą. 2) Remdamosi tvirtais partnerystės ryšiais ir bendromis vertybėmis, Šalys susitaria plėtoti bendradarbiavimą ir dialogą visose bendro intereso srityse. Jos visų pirma stengsis: a) stiprinti politinį dialogą ir bendradarbiavimą, ypač žmogaus teisių, masinio naikinimo ginklų neplatinimo, šaulių ir lengvųjų ginklų, tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliančių sunkiausių nusikaltimų ir kovos su terorizmu srityse; b) stiprinti bendradarbiavimą visose bendro intereso prekybos ir investicijų srityse ir, siekiant abipusės naudos, užtikrinti tinkamas sąlygas Šalių tarpusavio prekybai ir investicijoms tvariai plėtoti; c) stiprinti ekonominį bendradarbiavimą, ypač ekonominės politikos dialogą, įmonių bendradarbiavimą, bendradarbiavimą mokesčių, muitų, konkurencijos politikos, informacinės visuomenės, mokslo ir technologijos, energetikos, transporto, jūrų transporto politikos ir vartotojų politikos srityse; d) stiprinti bendradarbiavimą tvaraus vystymosi, visų pirma sveikatos, užimtumo ir socialinių santykių, aplinkos ir gamtos išteklių, klimato kaitos, žemės ūkio, kaimo plėtros ir miškų ūkio, jūrų aplinkos ir žuvininkystės bei paramos vystymuisi srityse; e) stiprinti bendradarbiavimą kultūros, informacijos, ryšių, garso ir vaizdo bei žiniasklaidos, taip pat švietimo srityse; f) stiprinti bendradarbiavimą teisingumo, laisvės bei saugumo ir visų pirma teisinės valstybės srityse, teisinį bendradarbiavimą, bendradarbiavimą asmens duomenų apsaugos, migracijos, kovos su narkotikais, kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu, kovos su elektroniniais nusikaltimais ir teisėsaugos srityse; g) stiprinti bendradarbiavimą kitose bendro intereso srityse, ypač turizmo, pilietinės visuomenės, viešojo administravimo ir statistikos srityse. II ANTRAŠTINĖ DALIS POLITINIS DIALOGAS IR BENDRADARBIAVIMAS 3 straipsnis Politinis dialogas 1. Korėjos Respublika ir Europos Sąjunga ves nuolatinį bendromis vertybėmis ir siekiais pagrįstą politinį dialogą. Šis dialogas vyks Korėjos Respublikos ir Europos Sąjungos sutarta tvarka. 2. Politiniu dialogu bus siekiama: a) patvirtinti Šalių įsipareigojimą laikytis demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms principų; b) skatinti taikiai spręsti tarptautinius arba regioninius konfliktus ir stiprinti Jungtines Tautas bei kitas tarptautines organizacijas; c) stiprinti politines konsultacijas tarptautinio saugumo, kaip antai ginklų kontrolės ir nusiginklavimo, masinio naikinimo ginklų neplatinimo ir tarptautinio įprastinių ginklų platinimo klausimais; d) svarstyti svarbiausius tarptautinius bendro intereso klausimus plėtojant keitimąsi svarbia informacija tarp abiejų Šalių ir tarptautiniuose forumuose; e) stiprinti konsultacijas Azijos bei Ramiojo vandenyno ir Europos regionams ypač svarbiais klausimais, siekiant remti taiką, stabilumą ir gerovę abiejuose regionuose. 3. Šalys ves dialogą palaikydamos tarpusavio ryšius, rengdamos mainus ir konsultacijas, visų pirma: a) Šalys prireikus rengs aukščiausiojo lygio vadovų susitikimus; b) Šalys susitarusios rengs metines konsultacijas ministrų lygiu; c) bus rengiami vyresniųjų pareigūnų pasitarimai svarbiausiais užsienio ir vidaus klausimais; d) konkrečiuose sektoriuose bus vedami dialogai bendro intereso klausimais; e) Europos Parlamentas ir Korėjos Respublikos Nacionalinė Asamblėja rengs abipusius delegacijų vizitus. 4 straipsnis Kova su masinio naikinimo ginklų platinimu 1. Šalys mano, kad masinio naikinimo ginklų ir jų pristatymo priemonių platinimas tiek valstybiniams, tiek nevalstybiniams subjektams kelia vieną didžiausių grėsmių tarptautiniam stabilumui ir saugumui. 2. Todėl Šalys susitaria bendradarbiauti ir dalyvauti kovoje su masinio naikinimo ginklų ir jų pristatymo priemonių platinimu vykdydamos visus savo prisiimtus teisinius įsipareigojimus nusiginkluoti bei neplatinti ginklų ir taikydamos kitas svarbias priemones, dėl kurių susitarė abi Šalys. Šalys susitaria, kad ši nuostata yra esminis šio susitarimo elementas. 3. Be to, Šalys susitaria bendradarbiauti ir dalyvauti kovoje su masinio naikinimo ginklų ir jų pristatymo priemonių platinimu: a) imdamosi veiksmų, kad būtų atitinkamai pasirašytos, ratifikuotos (arba prisijungta prie jų) ir visiškai įgyvendintos visos kitos susijusios tarptautinės priemonės;; b) įdiegdamos veiksmingą šalies eksporto kontrolės sistemą, padedančią užkirsti kelią masinio naikinimo ginklų ir susijusių prekių bei technologijų platinimui, įskaitant galutinių naudotojų kontrolę ir tinkamas civilines bei baudžiamąsias sankcijas už eksporto kontrolės taisyklių pažeidimus. 4. Šalys susitaria papildyti ir įtvirtinti šias nuostatas politiniu dialogu. 5 straipsnis Šaulių ir lengvieji ginklai 1. Šalys pripažįsta, kad neteisėta šaulių ir lengvųjų ginklų, įskaitant šaudmenis, gamyba, perdavimas ir platinimas, pernelyg didelių jų kiekių kaupimas, netinkamas tvarkymas, nepakankama atsargų apsauga ir nekontroliuojamas plitimas toliau kelia didelę grėsmę taikai ir tarptautiniam saugumui. 2. Šalys susitaria vykdyti savo atitinkamus įsipareigojimus kovoti su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais, įskaitant šaudmenis, pagal tarptautines priemones, įskaitant JT veiksmų programą dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visų aspektų prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo, Tarptautinę priemonę, įgalinančią valstybes laiku ir patikimai identifikuoti ir susekti neteisėtus šaulių ir lengvuosius ginklus (ITI), ir įsipareigojimus pagal JT Saugumo Tarybos rezoliucijas. 3. Šalys įsipareigoja bendradarbiauti ir užtikrinti veiksmų koordinavimą, papildomumą bei sąveiką kovodamos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais bei šaudmenimis pasauliniu, regioniniu, subregioniniu ir nacionaliniu lygmenimis. 6 straipsnis Tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliantys sunkiausi nusikaltimai 1. Šalys dar kartą patvirtina, kad asmenys, padarę visai tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliančius sunkiausius nusikaltimus, neturi likti nenubausti, o veiksmingą jų baudžiamąjį persekiojimą būtina užtikrinti nacionalinio lygmens priemonėmis ir tinkamai stiprinant tarptautinį bendradarbiavimą, įskaitant bendradarbiavimą su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu. Šalys susitaria visapusiškai remti Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto bei susijusių priemonių visuotinumą ir vientisumą. 2. Šalys sutinka, kad tarpusavio dialogas šiais klausimais būtų naudingas. 7 straipsnis Bendradarbiavimas kovos su terorizmu srityje 1. Šalys, dar kartą patvirtindamos kovos su terorizmu svarbą ir laikydamosi taikytinų tarptautinių konvencijų, įskaitant tarptautinę humanitarinę teisę, žmogaus teises ir pabėgėlių teisę, taip pat laikydamosi savo nacionalinių įstatymų bei kitų teisės aktų ir atsižvelgdamos į 2006 m. rugsėjo 8 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje Nr. 60/288 išdėstytą JT pasaulinę kovos su terorizmu strategiją, susitaria bendradarbiauti siekdamos užkirsti kelią teroro aktams ir neleisti jų įgyvendinti. 2. Šalys tai daro visų pirma: a) remdamosi įgyvendinamomis JT Saugumo Tarybos rezoliucijomis ir savo įsipareigojimais pagal kitas taikytinas tarptautines konvencijas ir priemones; b) pagal tarptautinę ir nacionalinę teisę dalydamosi informacija apie teroristų grupes ir jų paramos tinklus; c) keisdamosi nuomonėmis apie kovos su terorizmu priemones ir metodus, įskaitant techninių sričių ir mokymo priemones bei metodus, ir dalydamosi terorizmo prevencijos patirtimi; d) bendradarbiaudamos didinant tarptautinį sutarimą dėl kovos su terorizmu, įskaitant tinkamą teisinį teroro aktų apibrėžimą, ir visų pirma siekdamos susitarti dėl Bendrosios konvencijos dėl tarptautinio terorizmo; e) dalydamosi naudinga geriausia patirtimi žmogaus teisių apsaugos kovojant su terorizmu srityje. III ANTRAŠTINĖ DALIS BENDRADARBIAVIMAS REGIONINĖSE IR TARPTAUTINĖSE ORGANIZACIJOSE 8 straipsnis Bendradarbiavimas regioninėse ir tarptautinėse organizacijose Šalys įsipareigoja bendradarbiauti ir keistis nuomonėmis regioniniuose ir tarptautiniuose forumuose bei organizacijose, kaip antai Jungtinės Tautos, Tarptautinė darbo organizacija (TDO), Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), Pasaulio prekybos organizacija (PPO), Azijos ir Europos susitikimas (ASEM) ir ASEAN regioninis forumas (ARF). IV ANTRAŠTINĖ DALIS BENDRADARBIAVIMAS EKONOMINĖS PLĖTROS SRITYJE 9 straipsnis Prekyba ir investicijos 1. Šalys, siekdamos abipusės naudos, įsipareigoja bendradarbiauti užtikrindamos tarpusavio prekybai bei investicijoms tinkamas sąlygas ir skatindamos tvarų prekybos bei investicijų augimą ir plėtrą. Šalys veda dialogą ir stiprina bendradarbiavimą visose abi Šalis dominančiose prekybos ir investicijų srityse, siekdamos palengvinti tvarius prekybos bei investicijų srautus, užkirsti kelią prekybos bei investicijų kliūtims ir jas pašalinti, ir tobulinti daugiašalės prekybos sistemą. 2. Siekdamos šių tikslų, Šalys bendradarbiauja prekybos ir investicijų srityje vykdydamos susitarimą įkurti laisvosios prekybos zoną. Minėtas susitarimas yra specialus susitarimas, pagal kurį įgyvendinamos šio susitarimo nuostatos dėl prekybos taip, kaip nustatyta 43 straipsnyje. 3. Šalys praneša viena kitai ir keičiasi nuomonėmis apie dvišalės ir tarptautinės prekybos, investicijų ir susijusių politikos krypčių bei sričių raidą. 10 straipsnis Ekonominės politikos dialogas 1. Šalys susitaria stiprinti savo valdžios institucijų dialogą ir skatinti dalijimąsi informacija bei patirtimi makroekonominės politikos ir makroekonomikos tendencijų srityje. 2. Šalys susitaria stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą siekdamos tobulinti bankininkystės, draudimo ir kitų finansų sektoriaus dalių apskaitos, audito, priežiūros ir reguliavimo sistemas. 11 straipsnis Įmonių bendradarbiavimas 1. Šalys, atsižvelgdamos į savo atitinkamą ekonominę politiką ir tikslus, susitaria skatinti su pramonės politika susijusį bendradarbiavimą visose tam tinkamomis laikomose srityse, visų pirma siekdamos didinti mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) konkurencingumą, inter alia , šiais būdais: a) dalydamosi informacija ir patirtimi apie tai, kaip sudaryti pagrindines sąlygas mažosioms ir vidutinėms įmonėms didinti savo konkurencingumą, ir apie MVĮ kūrimo procedūras; b) skatindamos ūkio subjektų ryšius, bendras investicijas ir bendrų įmonių bei informacijos tinklų kūrimą, ypač pagal esamas programas; c) padėdamos gauti finansavimą ir patekti į rinką, teikdamos informaciją ir skatindamos inovaciją; d) palengvindamos abiejų šalių mažųjų ir vidutinių įmonių veiklą; e) skatindamos įmonių socialinę atsakomybę bei atskaitingumą ir atsakingą verslo praktiką, įskaitant tausų vartojimą ir gamybą. 2. Šalys palengvina abiejų šalių privačių sektorių susijusią bendradarbiavimo veiklą. 12 straipsnis Mokesčiai Šalys, siekdamos stiprinti ir plėtoti ekonominę veiklą ir kartu atsižvelgdamos į poreikį sukurti tinkamą reguliavimo sistemą, pripažįsta mokesčių srities skaidrumo, dalijimosi informacija ir sąžiningos konkurencijos principus ir įsipareigoja juos įgyvendinti. Šiuo tikslu Šalys pagal savo atitinkamą kompetenciją gerins tarptautinį bendradarbiavimą mokesčių srityje, palengvins teisėtų mokestinių pajamų surinkimą ir sukurs veiksmingas minėtųjų principų įgyvendinimo priemones. 13 straipsnis Muitai Šalys dvišaliu ir daugiašaliu pagrindu bendradarbiauja muitų srityje. Šiuo tikslu jos visų pirma dalijasi patirtimi ir tiria galimybes supaprastinti procedūras, padidinti skaidrumą ir plėtoti bendradarbiavimą. Jos taip pat siekia suderinti požiūrius ir imtis bendrų veiksmų pagal susijusias tarptautines programas. 14 straipsnis Konkurencijos politika 1. Šalys, visapusiškai įgyvendindamos savo konkurencijos įstatymus ir kitus teisės aktus, skatina sąžiningą ekonominės veiklos konkurenciją. 2. Siekdamos šio straipsnio 1 dalyje nustatyto tikslo ir remdamosi Korėjos Respublikos Vyriausybės ir Europos bendrijos susitarimu dėl bendradarbiavimo antikonkurencinės veiklos srityje Šalys įsipareigoja bendradarbiauti: a) pripažindamos konkurencijos teisės ir konkurencijos institucijų svarbą ir siekdamos veiksmingai užtikrinti teisės aktų vykdymą, kad būtų sukurta sąžiningai konkurencijai tinkama aplinka; b) dalydamosi informacija ir stiprindamos konkurencijos institucijų bendradarbiavimą. 15 straipsnis Informacinė visuomenė 1. Pripažindamos, kad informacinės ir ryšių technologijos yra pagrindinės šiuolaikinio pasaulio sudedamosios dalys, gyvybiškai svarbios ekonominiam ir socialiniam vystymuisi, Šalys susitaria keistis nuomonėmis apie atitinkamą šios srities politiką. 2. Bendradarbiaudamos šioje srityje, Šalys, inter alia , skiria dėmesio: a) keitimuisi nuomonėmis apie įvairius informacinės visuomenės aspektus, visų pirma elektroninių ryšių politiką ir reglamentavimą, įskaitant universaliąsias paslaugas, licencijavimą ir bendrus leidimus, privatumo bei asmens duomenų apsaugą ir reguliavimo institucijos nepriklausomumą bei veiksmingumą; b) mokslinių tyrimų tinklų ir paslaugų tarpusavio jungtims ir sąveikai, taip pat regioniniu lygmeniu; c) naujų informacinių ir ryšių technologijų standartizacijai ir sklaidai; d) Šalių bendradarbiavimo atliekant mokslinius tyrimus informacinių ir ryšių technologijų srityje skatinimui; e) informacinių ir ryšių technologijų saugumo klausimams (aspektams), įskaitant saugumo internete skatinimą, kovą su elektroniniais nusikaltimais ir netinkamu informacinių technologijų bei visų rūšių elektroninės žiniasklaidos naudojimu. 3. Skatinamas įmonių bendradarbiavimas. 16 straipsnis Mokslas ir technologija Šalys skatina, plėtoja ir palengvina bendradarbiavimo veiklą mokslo ir technologijų srityse taikiems tikslams pagal Europos bendrijos ir Korėjos Respublikos Vyriausybės mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimą. 17 straipsnis Energetika 1. Šalys pripažįsta energetikos sektoriaus svarbą ekonominei ir socialinei plėtrai ir pagal savo atitinkamą kompetenciją stengiasi stiprinti bendradarbiavimą šioje srityje, siekdamos: a) įvairinti energijos išteklius, kad galėtų didinti energetinį saugumą ir vystyti naujų, tvarių, naujoviškų ir atsinaujinančių formų energetiką, įskaitant, inter alia , biokurą ir biomasę, vėjo ir saulės energiją bei hidroenergetiką; b) remti politikos krypčių, didinančių atsinaujinančiųjų išteklių energetikos konkurencingumą, kūrimą; c) racionaliai naudoti energiją, prie to prisidedant pasiūlos ir paklausos pusėms, didinant energetinį efektyvumą energijos gamybos, transportavimo, paskirstymo ir galutinio vartojimo etapuose; d) skatinti technologijų, kuriomis siekiama tvariai gaminti ir efektyviai vartoti energiją, perdavimą; e) labiau ugdyti gebėjimus ir sudaryti palankias sąlygas investicijoms energetikos srityje, atsižvelgdamos į skaidrumo, nediskriminavimo ir suderinamumo su rinka principus; f) skatinti konkurenciją energijos rinkoje; g) keistis nuomonėmis apie pasaulio energijos rinkų pokyčius, įskaitant poveikį besivystančioms šalims. 2. Siekdamos šių tikslų, Šalys, visų pirma naudodamosi esamomis regioninėmis ir tarptautinėmis sistemomis, imasi tinkamų veiksmų šiai bendradarbiavimo veiklai skatinti: a) bendradarbiavimui kuriant energetikos politiką ir dalijantis energetikos politikai svarbia informacija; b) keitimuisi informacija apie energetikos rinkos, pramonės ir technologijos būklę ir tendencijas; c) bendrų studijų rengimui ir bendrų mokslinių tyrimų vykdymui; d) prekybos ir investicijų energetikos sektoriuje didinimui. 18 straipsnis Transportas 1. Šalys siekia bendradarbiauti visose atitinkamose transporto politikos srityse, įskaitant integruotą transporto politiką, siekdamos gerinti prekių ir keleivių judėjimą, gerinti laivybos ir aviacijos patikimumą bei saugumą, saugoti aplinką ir didinti transporto sistemų efektyvumą. 2. Bendradarbiaudamos šioje srityje Šalys siekia skatinti: a) keitimąsi informacija apie atitinkamą savo transporto politiką ir praktiką, ypač apie miesto, kaimo, vidaus vandenų, oro ir jūrų transportą, įskaitant logistiką ir daugiarūšio transporto tinklų sujungimą ir sąveiką, taip pat kelių, geležinkelių, uostų ir oro uostų valdymą; b) dialogą ir bendrus veiksmus abi Šalis dominančiose oro transporto srityse, įskaitant susitarimą dėl tam tikrų oro transporto paslaugų aspektų ir tolesnės ryšių plėtotės galimybių tyrimą, taip pat techninį ir reguliavimo bendradarbiavimą tokiose srityse kaip aviacijos sauga, saugumas, aplinka, oro eismo valdymas, konkurencijos teisės taikymas ir ekonominis oro transporto pramonės reguliavimas, siekiant derinti reguliavimą ir šalinti kliūtis verslui. Šiuo tikslu Šalys tirs galimybes visapusiškiau bendradarbiauti civilinės aviacijos srityje; c) bendradarbiavimą mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą transporto sektoriuje; d) bendradarbiavimą tarptautiniuose transporto forumuose; e) saugumo, saugos ir taršos prevencijos standartų, ypač skirtų jūrų ir oro transportui, įgyvendinimą pagal atitinkamas abiem Šalims galiojančias tarptautines konvencijas, įskaitant bendradarbiavimą atitinkamuose tarptautiniuose forumuose, siekiant užtikrinti geresnį tarptautinių taisyklių laikymąsi. 3. Civilinės pasaulinės palydovinės navigacijos srityje Šalys bendradarbiauja pagal Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos bendradarbiavimo susitarimą dėl civilinės pasaulinės navigacijos palydovinės sistemos (GNSS). 19 straipsnis Jūrų transporto politika 1. Šalys įsipareigoja siekti tikslo neriboti patekimo į tarptautinę jūrų rinką ir jūrų eismo, pagrįstų sąžininga konkurencija komerciniais pagrindais, pagal šio straipsnio nuostatas. 2. Siekdamos šio straipsnio 1 dalyje nustatyto tikslo Šalys: a) nenumato krovinių pasidalijimo tvarkos būsimuose dvišaliuose susitarimuose su trečiosiomis šalimis dėl jūrų transporto paslaugų, įskaitant prekybą sausais ir skystais piltiniais kroviniais bei linijinę prekybą, ir nesilaiko tokios krovinių pasidalijimo tvarkos tuo atveju, jei ji yra nustatyta ankstesniuose dvišaliuose susitarimuose; b) įsigaliojus šiam susitarimui, neįgyvendina jokių administracinių, techninių ir teisėkūros priemonių, pagal kurias savo piliečiai ar bendrovės ir kitos Šalies piliečiai arba bendrovės galėtų būti skirtingai vertinami teikiant tarptautinio jūrų transporto paslaugas; c) kitos Šalies piliečių arba bendrovių valdomiems laivams taiko ne mažiau palankų režimą negu savo laivams, kuris apima naudojimąsi tarptautinės prekybos uostais, uostų infrastruktūra ir papildomomis tų uostų jūrų transporto paslaugomis, susijusius mokesčius ir rinkliavas, muitinės priemones, laivo švartavimo vietos ir įrenginių suteikimą kroviniui pakrauti ir iškrauti; d) leidžia kitos Šalies laivybos kompanijoms savo teritorijoje turėti komercinę atstovybę, kad jos galėtų užsiimti laivybos agentūros veikla ne mažiau palankiomis įsisteigimo ir veiklos sąlygomis negu savo bendrovėms arba bet kurios trečiosios šalies bendrovių antrinėms įmonėms ar filialams, atsižvelgiant į tai, kurios sąlygos yra palankesnės. 3. Pagal šį straipsnį patekimas į tarptautinę jūrų rinką apima, inter alia , teisę kiekvienos Šalies tarptautinio jūrų transporto paslaugų teikėjams organizuoti transporto paslaugas „nuo durų iki durų“, kai dalis maršruto driekiasi jūra, ir šiuo tikslu tiesiogiai sudaryti sutartis su kitų transporto rūšių, kurios nėra jūrų transportas, vietos paslaugų teikėjais kitos Šalies teritorijoje, nepažeidžiant taikytinų nacionalinių apribojimų prekių ir keleivių vežimui kitų rūšių transportu. 4. Šio straipsnio nuostatos taikomos Europos bendrijos bendrovėms ir Korėjos bendrovėms. Šio straipsnio nuostatos taip pat naudingos laivybos kompanijoms, įsisteigusioms ne Europos bendrijoje ir ne Korėjos Respublikoje ir valdomoms valstybės narės arba Korėjos Respublikos piliečių, jei jų laivai yra užregistruoti toje valstybėje narėje arba Korėjos Respublikoje pagal jų atitinkamus teisės aktus. 5. Laivybos agentūrų veiklos Europos bendrijoje ir Korėjos Respublikoje klausimas prireikus sprendžiamas sudarant specialius susitarimus. 6. Šalys veda dialogą jūrų transporto politikos srityje. 20 straipsnis Vartotojų politika Šalys, stengdamosi užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą, siekia bendradarbiauti vartotojų politikos srityje. Šalys pritaria, kad bendradarbiaujant šioje srityje galima kuo labiau: a) didinti vartotojų teisės aktų suderinamumą, siekiant išvengti prekybos kliūčių ir kartu užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą; b) skatinti dalijimąsi informacija apie vartotojams skirtas sistemas, įskaitant vartotojų teisės aktus, vartojimo prekių saugą, vartotojų teisės aktų vykdymą, vartotojų švietimą ir didesnių galių suteikimą jiems, taip pat vartotojų patirtos žalos kompensavimą; c) skatinti nepriklausomų vartotojų asociacijų steigimąsi ir vartotojų atstovų tarpusavio ryšius. V ANTRAŠTINĖ DALIS BENDRADARBIAVIMAS TVARAUS VYSTYMOSI SRITYJE 21 straipsnis Sveikata 1. Šalys susitaria skatinti tarpusavio bendradarbiavimą ir dalijimąsi informacija sveikatos ir tarpvalstybinių sveikatos problemų veiksmingo valdymo srityse. 2. Šalys siekia skatinti dalijimąsi informacija ir abipusį bendradarbiavimą, inter alia : a) dalijimąsi informacija apie infekcinių ligų, įskaitant pandeminį gripą, stebėjimą, išankstinį įspėjimą ir atsakomąsias priemones; b) dalijimąsi informacija apie sveikatos strategijas ir visuomenės sveikatos planus; c) dalijimąsi informacija apie sveikatingumo gerinimo politiką, kaip antai kampanijas prieš rūkymą, nutukimo prevenciją ir ligų kontrolę; d) dalijimąsi informacija, kiek tai įmanoma, vaistų saugos ir leidimų jais prekiauti srityje; e) dalijimąsi informacija, kiek tai įmanoma, ir bendrus mokslinius tyrimus maisto saugos srityje, apimančioje, pavyzdžiui, maisto įstatymus ir kitus teisės aktus, skubaus įspėjimo sistemas ir t. t.; f) bendradarbiavimą su MTP susijusiais klausimais, kaip antai apie pažangius gydymo būdus ir naujoviškus retuosius vaistus; g) dalijimąsi informacija ir bendradarbiavimą e. sveikatos politikos srityje. 3. Šalys stengiasi remti tarptautinių sveikatos srities susitarimų, kaip antai Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių ir Tabako kontrolės pagrindų konvencijos, įgyvendinimą. 22 straipsnis Užimtumas ir socialiniai reikalai 1. Šalys susitaria stiprinti bendradarbiavimą užimtumo ir socialinių reikalų srityje, įskaitant globalizacijos ir demografinių pokyčių klausimus. Stengiamasi skatinti bendradarbiavimą ir dalijimąsi su užimtumu ir darbu susijusia informacija bei patirtimi. Toks bendradarbiavimas gali apimti regioninę ir socialinę sanglaudą, socialinę integraciją, socialinės apsaugos sistemas, visą gyvenimą trunkantį įgūdžių ugdymą, darbuotojų sveikatą ir saugą, lyčių lygybę ir geras darbo sąlygas. 2. Šalys dar kartą patvirtina, kad reikia remti visiems naudingą globalizacijos procesą ir kaip esminę tvaraus vystymosi ir skurdo mažinimo prielaidą skatinti visišką bei našų užimtumą ir geras darbo sąlygas. 3. Šalys dar kartą patvirtina savo įsipareigojimus laikytis tarptautiniu mastu pripažintų darbo ir socialinių standartų, juos remti ir įgyvendinti visų pirma taip, kaip nustatyta TDO Pagrindinių darbo teisių ir principų deklaracijoje. 4. Bendradarbiavimo formos gali apimti, inter alia , konkrečias programas ir projektus pagal abipusį susitarimą, taip pat dialogą, bendradarbiavimą ir iniciatyvas bendrų dvišalių ar daugiašalių interesų srityse. 23 straipsnis Aplinka ir gamtos ištekliai 1. Šalys susitaria, kad reikia tvariai saugoti bei valdyti gamtos išteklius ir biologinę įvairovę, kurie yra dabartinės ir būsimų kartų vystymosi pagrindas. 2. Šalys siekia tęsti ir stiprinti bendradarbiavimą saugodamos aplinką, visų pirma regioniniu lygmeniu ir ypač šiose srityse: a) klimato kaitos ir energijos vartojimo efektyvumo; b) ekologinio sąmoningumo; c) dalyvauti sudarant ir įgyvendinant daugiašalius susitarimus dėl aplinkos apsaugos, įskaitant biologinę įvairovę, biologinę saugą ir Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją (CITES); d) skatinti aplinkai nekenksmingas technologijas, produktus ir paslaugas, įskaitant aplinkosaugos vadybos sistemas ir aplinkosauginį ženklinimą; e) užkirsti kelią neteisėtam pavojingų cheminių medžiagų, pavojingų atliekų ir kitokių atliekų vežimui iš vienos valstybės į kitą; f) kontroliuoti pakrančių ir jūrų aplinką, aplinkos apsaugą, taršą ir degradaciją; g) kaip būtiną tvaraus vystymosi prielaidą užtikrinti vietos subjektų dalyvavimą aplinkos apsaugos veikloje; h) tvarkyti dirvožemį ir žemę; i) dalytis informacija, patirtimi ir praktika. 3. Prireikus atsižvelgiama į pasaulio vadovų susitikimo dėl tvaraus vystymosi rezultatus ir į taikytinų daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų įgyvendinimą. 24 straipsnis Klimato kaita 1. Šalys pripažįsta klimato kaitos keliamą grėsmę visam pasauliui ir poreikį sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą tiek, kad jų koncentracija atmosferoje stabilizuotųsi ir klimato sistema būtų apsaugota nuo pavojingo antropogeninio poveikio. Šalys pagal savo atitinkamą kompetenciją ir neprieštaraudamos diskusijoms apie klimato kaitą kituose forumuose, kaip antai pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), stiprina bendradarbiavimą šioje srityje. Taip bendradarbiaudamos jos siekia: a) kovoti su klimato kaita, nacionaliniu lygmeniu priimtinomis klimato kaitos mažinimo ir prisitaikymo priemonėmis siekdamos bendro tikslo – greitai sukurti mažai anglies dvideginio išmetančią visuomenę; b) skatinti tausiai naudoti išteklius, inter alia , plačiai taikydamos geriausias turimas ir ekonomiškai perspektyvias mažai anglies dvideginio į aplinką išmetančias technologijas ir klimato kaitos mažinimo ir prisitaikymo prie jos standartus; c) dalytis praktine patirtimi ir informacija apie šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų leidimų prekybos sistemų teikiamą naudą ir struktūrą; d) gerinti viešojo ir privačiojo sektorių finansavimo priemones, įskaitant rinkos mechanizmus ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerystės ryšius, kurie galėtų sėkmingai papildyti kovos su klimato kaita priemones; e) bendradarbiauti mažai anglies dvideginio į aplinką išmetančių technologijų mokslinių tyrimų, plėtros, sklaidos, diegimo ir perdavimo srityse, siekdamos mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir kartu išlaikyti ekonomikos augimą; f) prireikus dalytis patirtimi ir žiniomis, susijusiomis su šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikio stebėjimu ir analizavimu, taip pat su klimato kaitos mažinimo ir prisitaikymo prie jos programų rengimu; g) tinkamais atvejais, taip pat taikydamos lanksčius Kioto protokolo mechanizmus, remti besivystančių šalių klimato kaitos mažinimo ir prisitaikymo prie jos priemones. 2. Šiais tikslais Šalys susitaria stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą politiniu, strateginiu ir techniniu lygmenimis. 25 straipsnis Žemės ūkis, kaimo plėtra ir miškų ūkis Šalys susitaria stiprinti bendradarbiavimą žemės ūkio, kaimo plėtros ir miškų ūkio srityse. Šalys dalijasi informacija ir plėtoja bendradarbiavimą visų pirma šiose srityse: a) žemės ir miškų ūkio politikos ir bendrų tarptautinių žemės ir miškų ūkio perspektyvų; b) geografinių nuorodų registravimo ir apsaugos; c) ekologinės gamybos; d) žemės ir miškų ūkio srities mokslinių tyrimų; e) kaimo vietovių plėtros politikos ir visų pirma žemės ūkio sektorių įvairinimo bei pertvarkymo; f) tvaraus žemės ūkio, miškų ūkio ir aplinkosaugos reikalavimų įtraukimo į žemės ūkio politiką; g) žemės ūkio, miškų ūkio bei aplinkos apsaugos ir kaimo vietovių plėtros politikos susiejimo; h) žemės ūkio maisto produktų rėmimo veiklos; i) tvaraus miškų valdymo (TMV), siekiant išvengti miškų naikinimo ir skatinti apželdinti miškais naujus plotus, taip pat deramai atsižvelgdamos į besivystančių šalių, iš kurių gaunama mediena, interesus. 26 straipsnis Jūrų aplinka ir žuvininkystė Šalys skatina dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą jūrų aplinkos ir žuvininkystės srityje, visų pirma siekdamos remti tvarią ir atsakingą jūrų aplinkos ir žuvininkystės plėtrą bei valdymą. Toks bendradarbiavimas gali apimti: a) dalijimąsi informacija; b) paramą tvariai ir atsakingai ilgalaikei jūrų aplinkos ir žuvininkystės politikai, įskaitant pakrančių ir jūrų išteklių apsaugą ir valdymą; ir c) didesnes pastangas užkirsti kelią neteisėtai, neatskaitingai ir nereguliuojamai žvejybai ir kovoti su tokia praktika. 27 straipsnis Parama vystymuisi 1. Šalys susitaria dalytis informacija apie savo paramos vystymuisi politiką, siekdamos pradėti nuolatinį dialogą apie šios politikos tikslus ir savo atitinkamas paramos vystymuisi programas, įgyvendinamas trečiosiose šalyse. Jos sieks išsiaiškinti, kiek įmanoma sustiprinti bendradarbiavimą pagal savo atitinkamus teisės aktus ir šių programų įgyvendinimui taikytinas sąlygas. 2. Šalys patvirtina įsipareigojimą laikytis 2005 m. Paryžiaus deklaracijos dėl pagalbos veiksmingumo ir susitaria stiprinti bendradarbiavimą, siekdamos toliau tobulinti vystymosi procesą. VI ANTRAŠTINĖ DALIS BENDRADARBIAVIMAS ŠVIETIMO IR KULTŪROS SRITYJE 28 straipsnis Bendradarbiavimas kultūros, informacijos, ryšių, garso bei vaizdo ir žiniasklaidos srityse 1. Siekdamos didinti tarpusavio supratimą ir geriau pažinti viena kitos kultūrą, Šalys susitaria skatinti bendradarbiavimą. 2. Šalys siekia tinkamomis priemonėmis skatinti kultūrinius mainus ir imtis bendrų šios srities iniciatyvų. 3. Šalys susitaria glaudžiai bendradarbiauti atitinkamuose tarptautiniuose forumuose, kaip antai UNESCO ir Azijos ir Europos susitikime (ASEM), siekdamos bendrų tikslų ir skatindamos kultūrų įvairovę ir laikydamosi UNESCO konvencijos dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo nuostatų. 4. Šalys apsvarsto galimybes skatinti atitinkamų garso bei vaizdo ir žiniasklaidos sričių institucijų mainus, bendradarbiavimą ir dialogą. 29 straipsnis Švietimas 1. Šalys pripažįsta didžiulę švietimo ir mokymo reikšmę pasaulio žinių ekonomikoje gebančių dalyvauti žmogiškųjų išteklių ugdymui ir pripažįsta, kad švietimas bei mokymas yra jų bendras interesas. 2. Atsižvelgdamos į savo bendrus interesus ir švietimo politikos tikslus, Šalys įsipareigoja remti abiem Šalims priimtiną bendradarbiavimo veiklą švietimo, mokymo ir jaunimo srityje, ypač daug dėmesio skirdamos aukštajam mokslui. Šio bendradarbiavimo formos gali apimti visų pirma: a) paramą Europos Sąjungos ir Korėjos Respublikos švietimo ir mokymo institucijų jungtiniams bendradarbiavimo projektams, kuriais siekiama skatinti mokymo programų tobulinimą, bendras studijų programas ir studentų judumą; b) dialogą, tyrimus ir dalijimąsi informacija bei praktinėmis žiniomis švietimo politikos srityje; c) aukštųjų mokyklų studentų, dėstytojų bei administracijos darbuotojų ir jaunimo darbuotojų mainų skatinimą, visų pirma įgyvendinant programą Erasmus Mundus ; e) bendradarbiavimą abiem Šalims svarbiuose švietimo sektoriuose. VII ANTRAŠTINĖ DALIS BENDRADARBIAVIMAS TEISINGUMO, LAISVĖS IR SAUGUMO SRITYJE 30 straipsnis Teisinė valstybė Bendradarbiaudamos teisingumo, laisvės ir saugumo srityje, Šalys ypač didelę reikšmę teikia teisinės valstybės stiprinimui, įskaitant teismų sistemos nepriklausomybę, teisę kreiptis į teismą ir teisę į teisingą bylos nagrinėjimą. 31 straipsnis Teisinis bendradarbiavimas 1. Šalys susitaria plėtoti teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir komercinėse bylose, visų pirma ratifikuodamos ir įgyvendindamos daugiašales teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose konvencijas, įskaitant Hagos konferencijos tarptautinės privatinės teisės konvencijas tarptautinio teisinio bendradarbiavimo bei bylinėjimosi srityje ir vaiko teisių apsaugos konvencijas. 2. Šalys susitaria, kai tik įmanoma, palengvinti ir skatinti neteisminį civilinių ir privačių komercinių ginčų sprendimą pagal galiojančius šios srities tarptautinius dokumentus. 3. Teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje Šalys stengiasi stiprinti susitarimus dėl tarpusavio teisinės pagalbos ir ekstradicijos. Prireikus tai apima prisijungimą prie atitinkamų tarptautinių Jungtinių Tautų priemonių, įskaitant šio susitarimo 6 straipsnyje minimą Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą, ir jų įgyvendinimą. 32 straipsnis Asmens duomenų apsauga 1. Šalys susitaria bendradarbiauti siekdamos gerinti asmens duomenų apsaugą, kad jos lygis atitiktų aukščiausius tarptautinius standartus, pavyzdžiui, tuos, kurie pateikti JT kompiuterinių asmens duomenų bylų tvarkymo gairėse (1990 m. gruodžio 14 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija Nr. 45/95). 2. Bendradarbiavimas asmens duomenų apsaugos srityje, be kita ko, gali apimti dalijimąsi informacija ir žiniomis. 33 straipsnis Migracija 1. Šalys susitaria stiprinti ir plėtoti bendradarbiavimą neteisėtos migracijos, neteisėto žmonių gabenimo ir prekybos žmonėmis srityse, taip pat įtraukti migracijos klausimus į nacionalines regionų, iš kurių migruoja gyventojai, ekonominės ir socialinės plėtros strategijas. 2. Siekdamos bendradarbiauti kovodamos su neteisėta migracija ir ją kontroliuoti, Šalys susitaria leisti sugrąžinti kitos Šalies teritorijoje neteisėtai esančius savo piliečius. Šiuo tikslu Šalys suteiks savo piliečiams atitinkamus tapatybės dokumentus. Šalys susitaria, kad tais atvejais, kai kils abejonių dėl asmens pilietybės, Šalis nustatys, ar tas asmuo yra jos pilietis. 3. Šalys siekia prireikus sudaryti susitarimą, reglamentuojantį konkrečius Šalių įsipareigojimus dėl jų piliečių readmisijos. Pagal šį susitarimą taip pat bus atsižvelgta į kitų valstybių piliečiams ir asmenims be pilietybės keliamas sąlygas. 34 straipsnis Kova su narkotikais 1. Šalys pagal atitinkamus savo įstatymus ir kitus teisės aktus siekia mažinti narkotikų pasiūlą, neteisėtą prekybą jais ir jų paklausą, poveikį narkotikų vartotojams bei visuomenei ir užtikrinti veiksmingesnę neteisėto cheminių prekursorių naudojimo narkotinių ir psichotropinių medžiagų gamybai prevenciją. Bendradarbiaudamos Šalys užtikrina visapusišką ir suderintą požiūrį siekiant šio tikslo, pagrįstą teisiniu rinkos reguliavimu ir veiksmingu kompetentingų institucijų, įskaitant sveikatos, švietimo, socialines, teisėsaugos ir teisingumo institucijas, darbu ir jų veiksmų koordinavimu. 2. Šalys susitaria dėl bendradarbiavimo priemonių šiems tikslams pasiekti. Veiksmai grindžiami bendrai sutartais principais, suderintais su atitinkamomis tarptautinėmis konvencijomis, politine deklaracija ir Specialiąja deklaracija dėl narkotikų paklausos mažinimo gairių, patvirtintų 1998 m. birželio mėn. dvidešimtojoje Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos specialiojoje sesijoje dėl narkotikų. 35 straipsnis Kova su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija Šalys susitaria bendradarbiauti ir prisidėti prie kovos su organizuotais ekonominiais bei finansiniais nusikaltimais ir korupcija, klastojimu ir neteisėtais sandoriais, nuosekliai laikydamosi esamų abipusių tarptautinių įsipareigojimų šioje srityje, taip pat susijusių su veiksmingu bendradarbiavimu siekiant susigrąžinti iš korupcinės veiklos gautą turtą ar lėšas. Šalys remia JT konvencijos prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą bei jos papildomų protokolų ir JT konvencijos prieš korupciją įgyvendinimą. 36 straipsnis Kova su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu 1. Šalys susitaria, kad reikia dirbti ir bendradarbiauti siekiant užkirsti kelią naudoti jų finansų sistemas pinigams, gautiems iš bet kokios nusikalstamos veiklos, pavyzdžiui, iš nusikaltimų, susijusių su narkotikais ir korupcija, plauti ir terorizmui finansuoti. Šis bendradarbiavimas apima iš nusikalstamos veiklos gauto turto ar lėšų susigrąžinimą. 2. Šalys gali dalytis susijusia informacija pagal atitinkamus teisės aktus ir taikyti tinkamus kovos su pinigų plovimu bei terorizmo finansavimu standartus, lygiaverčius šioje srityje veikiančių susijusių tarptautinių organizacijų, kaip antai Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF), kovojančios su pinigų plovimu, taikomiems standartams. 37 straipsnis Kova su elektroniniais nusikaltimais 1. Šalys pagal savo kompetenciją ir nacionalinius teisės aktus stiprina bendradarbiavimą siekdamos užkirsti kelią aukštųjų technologijų ir elektroniniams nusikaltimams bei teroristinio turinio platinimui internetu ir kovoti su šiais nusikaltimais dalydamosi susijusia informacija ir praktine patirtimi. 2. Šalys dalijasi informacija elektroninių nusikaltimų tyrėjų švietimo ir mokymo, elektroninių nusikaltimų tyrimo ir skaitmeninės kriminalistikos srityse. 38 straipsnis Teisėsaugos institucijų bendradarbiavimas Šalys susitaria, kad bendradarbiaus jų teisėsaugos institucijos, agentūros ir tarnybos, ir susitaria padėti išaiškinti ir sužlugdyti abiem Šalims bendras tarptautinio nusikalstamumo grėsmes. Teisėsaugos institucijos, agentūros ir tarnybos gali bendradarbiauti teikdamos viena kitai pagalbą atliekant tyrimus, dalydamosi tyrimų metodais, bendrai organizuodamos teisėsaugos pareigūnų švietimą bei mokymą ir vykdydamos kitą bendrą Šalių tarpusavyje sutartą veiklą bei teikdamos savitarpio pagalbą. VIII ANTRAŠTINĖ DALIS BENDRADARBIAVIMAS KITOSE SRITYSE 39 straipsnis Turizmas Šalys įsipareigoja bendradarbiauti turizmo srityje, siekdamos didinti tarpusavio supratimą ir skatinti darnią bei tvarią turizmo plėtrą. Šis bendradarbiavimas gali būti visų pirma: a) dalijimasis informacija apie abiem Šalims svarbius turizmo srities klausimus; b) turizmo renginių organizavimas; c) turizmo srities mainai; d) bendradarbiavimas, siekiant išsaugoti ir tvarkyti kultūros paveldą; e) bendradarbiavimas turizmo valdymo srityje. 40 straipsnis Pilietinė visuomenė Šalys pripažįsta, kad organizuota pilietinė visuomenė gali dalyvauti dialoge ir bendradarbiavimo procese pagal šį susitarimą bei prie jų prisidėti, ir susitaria skatinti veiksmingą dialogą su organizuota pilietine visuomene ir naudingą jos dalyvavimą. 41 straipsnis Viešasis administravimas Šalys susitaria bendradarbiauti dalydamosi patirtimi ir geriausia praktika, remdamosi esamomis priemonėmis, siekdamos modernizuoti viešąjį administravimą šiose srityse: a) gerinti organizacinį veiksmingumą; b) didinti institucijų teikiamų paslaugų veiksmingumą; c) užtikrinti skaidrų viešųjų išteklių valdymą ir apskaitą; d) tobulinti teisinę ir institucinę sistemą; e) kurti ir įgyvendinti politiką. 42 straipsnis Statistika 1. Šalys plėtoja ir stiprina bendradarbiavimą statistikos srityje, taip padėdamos pasiekti ilgalaikį tikslą – laiku teikti tarptautiniu mastu palyginamus ir patikimus statistinius duomenis. Tvarios, veiksmingos ir profesiniu atžvilgiu nepriklausomos statistikos sistemos turėtų teikti svarbių duomenų Šalių piliečiams, įmonėms ir sprendimų priėmėjams ir taip padėti jiems priimti labiau pagrįstus sprendimus. Šalys, inter alia , dalijasi informacija bei praktinėmis žiniomis ir plėtoja bendradarbiavimą, atsižvelgdamos į jau sukauptą patirtį. Bendradarbiaujant siekiama: a) laipsniškai suderinti abiejų Šalių statistikos sistemas; b) tiksliai suderinti Šalių keitimąsi duomenimis, atsižvelgiant į atitinkamų tarptautinių metodikų taikymą; c) ugdyti statistikos darbuotojų profesinius gebėjimus siekiant, kad jie galėtų taikyti atitinkamus statistikos standartus; d) skatinti Šalių dalijimąsi patirtimi apie statistikos praktinių žinių kaupimą. 2. Bendradarbiavimo formos gali apimti, inter alia , konkrečias programas ir projektus, dėl kurių susitaria abi Šalys, taip pat dvišalį ar daugiašalį dialogą, bendradarbiavimą ir iniciatyvas abiem Šalims svarbiomis temomis. IX ANTRAŠTINĖ DALIS INSTITUCINĖ SĄRANGA 43 straipsnis Kiti susitarimai 1. Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos pagrindų susitarimas dėl prekybos ir bendradarbiavimo, pasirašytas 1996 m. spalio 28 d. Liuksemburge ir įsigaliojęs 2001 m. balandžio 1 d., panaikinamas. 2. Minėtas susitarimas atnaujinamas ir pakeičiamas šiuo susitarimu. Nuorodos į minėtą susitarimą visuose kituose Šalių susitarimuose laikomos nuorodomis į šį susitarimą. 3. Šalys gali papildyti šį susitarimą sudarydamos konkrečius susitarimus bet kurioje bendradarbiavimo srityje, kuriai skirtas šis susitarimas. Tokie konkretūs susitarimai yra neatsiejama bendrų dvišalių santykių, kuriuos reglamentuoja šis susitarimas, ir bendros institucinės sąrangos dalis. 4. Esami susitarimai konkrečiose bendradarbiavimo srityse, kurias apima šis susitarimas, taip pat laikomi bendrų dvišalių santykių, kuriuos reglamentuoja šis susitarimas ir kurie įeina į bendrą institucinę sąrangą, dalimi. 44 straipsnis Jungtinis komitetas 1. Šalys pagal šį susitarimą įsteigia Jungtinį komitetą, kurį sudaro Europos Sąjungos Tarybos narių bei Europos Komisijos atstovai ir Korėjos Respublikos atstovai. 2. Jungtiniame komitete vyksta konsultacijos, siekiant palengvinti susitarimo įgyvendinimą ir toliau tobulinti jo bendruosius tikslus, taip pat palaikyti bendrą santykių nuoseklumą ir užtikrinti tinkamą bet kokio kito Šalių susitarimo taikymą. 3. Jungtinis komitetas: a) užtikrina teisingą šio susitarimo taikymą; b) stebi visapusiškų Šalių santykių plėtotę; c) prireikus prašo komitetų ar kitų organų, įsteigtų pagal kitus tos pačios institucinės sąrangos susitarimus, suteikti informacijos ir svarsto bet kokius jų pateiktus pranešimus; d) keičiasi nuomonėmis ir teikia pasiūlymus bet kokiu abiem Šalims svarbiu klausimu, įskaitant būsimus veiksmus ir jiems atlikti turimus išteklius; e) nustato prioritetus siekiant šio susitarimo tikslų; f) ieško tinkamų metodų iš anksto užkirsti kelią problemų atsiradimui srityse, kurioms taikomas šis susitarimas; g) bet kokį ginčą, kylantį dėl šio susitarimo taikymo ar aiškinimo, sprendžia visų narių sutarimu pagal 45 straipsnio 3 dalį; h) išnagrinėja visą kurios nors Šalies pateiktą informaciją apie įsipareigojimų nevykdymą ir konsultuojasi su kita Šalimi, siekdamas atrasti abiem Šalims priimtiną sprendimą pagal 45 straipsnio 3 dalį. 4. Jungtinis komitetas paprastai posėdžiauja kartą per metus pakaitomis Briuselyje ir Seule. Ypatingieji komiteto posėdžiai sušaukiami kurios nors Šalies prašymu. Jungtiniam komitetui pakaitomis pirmininkauja kiekviena Šalis. Posėdžiuose paprastai dalyvauja vyresnieji pareigūnai. 45 straipsnis Įgyvendinimo būdai 1. Šalys imasi bet kokių bendro pobūdžio ar konkrečių priemonių, kurių reikia jų įsipareigojimams pagal šį susitarimą vykdyti, ir užtikrina Susitarime nustatytų tikslų laikymąsi. 2. Susitarimas įgyvendinamas bendru sutarimu ir dialogu. Tačiau jei skiriasi nuomonės dėl šio susitarimo taikymo ar aiškinimo, kiekviena Šalis kreipiasi į Jungtinį komitetą. 3. Jei bet kuri Šalis mano, kad kita Šalis nevykdo savo įsipareigojimų pagal šį susitarimą, ji gali imtis atitinkamų priemonių pagal tarptautinę teisę. Išskyrus ypatingos skubos atvejus, Šalis, prieš imdamasi priemonių, pateikia Jungtiniam komitetui visą išsamiai padėties analizei reikalingą informaciją. Šalys konsultuojasi Jungtiniame komitete ir, jei abi Šalys sutinka, joms konsultuotis gali padėti Jungtinio komiteto paskirtas tarpininkas. 4. Ypatingos skubos atvejais apie priemonę iškart pranešama kitai Šaliai. Kitai Šaliai prašant, konsultacijos vyksta ne ilgiau kaip dvidešimt (20) dienų. Šiam laikotarpiui pasibaigus priemonė pradedama taikyti. Šiuo atveju kita Šalis, siekdama ištirti bet kokį priemonės aspektą arba jos taikymo pagrindą, gali prašyti taikyti arbitražo procedūrą pagal 46 straipsnį. 46 straipsnis Arbitražo procedūra 1. Arbitražo instanciją sudaro trys (3) arbitrai. Gavus kurios nors Šalies prašymą taikyti arbitražo procedūrą, prireikus kiekviena Šalis per keturiolika (14) dienų paskiria po vieną arbitrą, o trečiąjį arbitrą paskiria Jungtinis komitetas. Apie Šalies paskirtą arbitrą kitai Šaliai iškart pranešama raštu diplomatiniais kanalais. Arbitrai priima sprendimą balsų dauguma. Arbitrai stengiasi priimti sprendimą kuo greičiau ir jokiu būdu ne vėliau kaip per 3 mėnesius nuo arbitrų paskyrimo dienos. Jungtinis komitetas išsamiai aptaria spartaus arbitražo darbo procedūras. 2. Kiekviena ginče dalyvaujanti Šalis turi imtis reikiamų veiksmų arbitrų sprendimui įvykdyti. Paprašyti arbitrai rekomenduoja, kaip reikėtų įvykdyti jų sprendimą, kad būtų atkurta tinkama teisių ir pareigų pusiausvyra pagal šį susitarimą. X ANTRAŠTINĖ DALIS GALUTINĖS NUOSTATOS 47 straipsnis Apibrėžtis Šiame susitarime „Šalys“ – Europos bendrija ar jos valstybės narės arba Europos bendrija ir jos valstybės narės, laikantis atitinkamų jų įgaliojimų, ir Korėjos Respublika. 48 straipsnis Nacionalinis saugumas ir informacijos atskleidimas Nė viena šio susitarimo nuostata nėra aiškinama kaip kurios nors Šalies įpareigojimas teikti informaciją, kurios atskleidimą ji laiko prieštaraujančiu esminiams jos saugumo interesams. 49 straipsnis Įsigaliojimas, trukmė ir nutraukimas 1. Šis susitarimas įsigalioja kito mėnesio po tos datos, kai Šalys viena kitai praneša apie šiam tikslui būtinų teisinių procedūrų užbaigimą, pirmą dieną. 2. Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, kol šis susitarimas įsigalios, jis taikomas laikinai. Jį laikinai taikyti pradedama kito mėnesio po tos datos, kai Šalys viena kitai praneša apie būtinų procedūrų užbaigimą, pirmą dieną. 3. Šis susitarimas galioja neribotą laiką. Bet kuri Šalis gali pateikti kitai Šaliai rašytinį pranešimą apie ketinimą denonsuoti šį susitarimą. Denonsavimas įsigalioja po šešių mėnesių nuo pranešimo apie jį dienos. 50 straipsnis Pranešimai Pranešimai pagal 49 straipsnį teikiami atitinkamai Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam sekretoriatui ir Korėjos Respublikos užsienio reikalų ir prekybos ministerijai. 51 straipsnis Deklaracijos ir priedai Pagal šį susitarimą parengtos deklaracijos ir priedai yra šio susitarimo dalis. 52 straipsnis Taikymas teritorijoms Šis susitarimas taikomas teritorijose, kurioms taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis, toje sutartyje nustatytomis sąlygomis ir Korėjos Respublikos teritorijoje. 53 straipsnis Autentiški tekstai Šis susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais korėjiečių, anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis. Visi tekstai yra autentiški. 45 ir 46 straipsnių bendra aiškinamoji deklaracija Susitarimo Šalys yra demokratinės valstybės. Jos nori bendradarbiauti propaguodamos savo bendras vertybes visam pasauliui. Jų susitarimas reiškia, kad jos abi yra pasiryžusios remti demokratiją, žmogaus teises, masinio naikinimo ginklų neplatinimą ir kovoti su terorizmu visame pasaulyje. Todėl šio Šalių, turinčių vienodas vertybes, susitarimo įgyvendinimas grindžiamas dialogo, abipusės pagarbos, lygiateisės partnerystės, daugiašališkumo, sutarimo ir pagarbos tarptautinei teisei principais. Šalys susitaria, kad norint teisingai aiškinti ir praktikoje taikyti šį susitarimą, „atitinkamos priemonės“ pagal 45 straipsnio 3 dalį yra priemonės, proporcingos pagal šį susitarimą prisiimtų įsipareigojimų nevykdymui. Priemonių gali būti imamasi pagal šį susitarimą arba pagal konkretų susitarimą, taikytiną pagal bendrąją institucinę sąrangą. Parenkant priemones pirmenybę reikia teikti toms, kurios mažiausiai pakenktų susitarimų taikymui, atsižvelgiant į galimybę taikyti nacionalines taisomąsias priemones (jei yra). Šalys susitaria, kad šio susitarimo teisingo aiškinimo ir praktinio taikymo tikslais 45 straipsnio 4 dalyje minimi „ypatingos skubos atvejai“ reiškia vienos iš Šalių esminį susitarimo pažeidimą. Esminis pažeidimas gali būti bendrosiomis tarptautinės teisės normomis nesankcionuotas šio susitarimo anuliavimas arba ypač rimtas ir esminis pagrindinės susitarimo dalies pažeidimas. Galimą esminį 4 straipsnio 2 dalies pažeidimą Šalys vertins atsižvelgdamos į atitinkamų tarptautinių agentūrų (jei yra) oficialią poziciją. Kalbant apie 46 straipsnį, kai imamasi priemonių pagal konkretų susitarimą, įtrauktą į bendrąją institucinę sąrangą, bet kokios susijusios dėl šio konkretaus susitarimo kilusių ginčų sprendimo procedūros taikomos pagal arbitrų grupės sprendimo vykdymo procedūrą, jei arbitrai nusprendžia, kad priemonė nebuvo pagrįsta ar proporcinga. Į Baigiamąjį aktą įtraukiama : Valstybių narių įgaliotieji asmenys ir Korėjos Respublikos įgaliotasis asmuo atsižvelgia į šias vienašales Europos bendrijos deklaracijas: Europos bendrijos vienašalė deklaracija dėl 12 straipsnio Bendrija pareiškia, kad jos valstybės narės pagal 12 straipsnį yra įsipareigojusios tik jei jos pritaria šiems Bendrijos lygmeniu taikomiems gero mokesčių valdymo principams. [1] OL C […], […], p. […].