Ataskaitoje taip pat atsižvelgiama į rezultatus, pasiektus per Vakarų Balkanų ekspertų susitikimus; operatyvinius teisėsaugos susitikimus ir Vakarų Balkanų šaulių ginklų komisijų susitikimus.

ES ėmėsi ryžtingų veiksmų saugumo sąjungoje siekdama neleisti teroristams ir nusikaltėliams veikti. Dėl to jiems tapo sunkiau: i) gauti ginklų ir sprogstamųjų medžiagų pirmtakų, ii) finansuoti savo veiklą ir iii) keliauti be galimybės būti susektiems. Svarbus šio darbo aspektas yra priemonės: i) kontroliuoti ginklų įsigijimą ir laikymą ir ii) apriboti neteisėtų ginklų tiekimą nusikaltėliams ir teroristams. Neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais ir šaulių bei lengvaisiais ginklais (ŠLG, toliau – šaulių ginklai) yra organizuotų nusikalstamų grupių pagrindinės veiklos dalis ir yra glaudžiai susijusi su terorizmu, todėl būtinas tinkamas ir stiprus atsakas. Vakarų Balkanai yra pagrindinis į ES kontrabanda įvežamų šaunamųjų ginklų ir kitų ginklų šaltinis, todėl jiems skiriama daug dėmesio stiprinant ES ir jos partnerių bendradarbiavimą saugumo klausimais šiame regione. Šis bendradarbiavimas vyksta plėtojant politinį dialogą ir teikiant operatyvinę bei techninę pagalbą.

2.Veiksmų plano įgyvendinimas

Pagal 1 veiksmą ES valstybės narės ir regiono šalys dirbo siekdamos sukurti nacionalinius šaunamųjų ginklų ryšių punktus. Pagalbą suteikė Tarpininkavimo mechanizmas, kuris teikė specialią įrangą, rengė mokymus ir teikė konsultacijas. Tuo pat metu ES priėmė geriausios praktikos gaires, skirtas šaunamųjų ginklų ryšių punktams kurti . 2018 m. gruodžio 31 d. Vakarų Balkanuose buvo keturi ryšių punktai (Kosove esantis ryšių punktas* veikė visu pajėgumu, o ryšių punktai Albanijoje, Šiaurės Makedonijoje ir Serbijoje buvo įsteigti, bet dar neveikė visu pajėgumu).

Pagal 2 veiksmą Tarpininkavimo mechanizmas parengė regioniniams šaulių ginklų apžvalgos mechanizmams skirtą metodiką. Taip buvo siekiama skatinti: i) teisėsaugos institucijų pajėgumų stiprinimą ir ii) geresnį duomenų judėjimą siekiant atlikti suderintą vertinimą. Visos šešios partnerės prisidėjo ir šiuo metu naudoja šią metodiką. Siekdama įgyvendinti šį veiksmą, 2016 m. Europos Komisija iš Vidaus saugumo fondų skyrė UNODC 1,5 mln. EUR duomenims rinkti ir atitinkamoms vertėms, skirtoms su Vakarų Balkanų partnerėmis susijusiems rodikliams nustatyti, kurti.

Pagal 3 veiksmą Tarpininkavimo mechanizmas atliko galimybių studiją dėl šaulių ginklų ir lengvųjų ginklų registracijos sistemų Pietryčių Europoje susiejimo. Atliekant studiją buvo siekiama patobulinti strateginę ir operatyvinę informacijos apie šaunamuosius ginklus analizę ir užkirsti kelią nukreipimui.

Siekdama 2 tikslo padidinti abipusį pasitikėjimą, 2016–2018 m. Komisija surengė keturis koordinuotus susitikimus siekdama įvertinti taikomas operatyvines priemones ir valdyti įvairią veiklą, kad būtų užtikrinti geriau koordinuojami intervenciniai veiksmai regione.

Pagrindinis operatyvinis bendradarbiavimas buvo vykdomas ES politikos ciklo šaunamųjų ginklų platformoje. Kasmet buvo rengiami ir Europolo remiami koordinuoti tolimojo susisiekimo autobusų ir prekiautojų šaunamaisiais ginklais patikrinimai pasienyje ir šalių viduje. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (FRONTEX) taip pat rėmė pasienio kontrolę regione ir aplink jį, nes neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais patenka į tarpvalstybinio nusikalstamumo apibrėžties sritį, už kurią ji atsakinga. FRONTEX nustatė, kad Vakarų Balkanai yra svarbus regionas veiklos požiūriu, ir pritaria koordinuotam duomenų apie neteisėtą prekybą šaunamaisiais ginklais rinkimui naudojant rodiklius, dėl kurių susitarta įgyvendinant Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros sukurtą Vakarų Balkanų rizikos analizės tinklą.

Sudaryti Europolo ir Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Juodkalnijos, Šiaurės Makedonijos ir Serbijos bendradarbiavimo susitarimai. Šie susitarimai suteikia galimybę keistis informacija ir žvalgybos informacija, taip pat bendradarbiauti vykdant operacijas. Penkios Vakarų Balkanų partnerės dalyvavo vykdant šešiolika iš devyniolikos operatyvinių veiksmų pagal šaunamųjų ginklų platformą.

Pagal 3 tikslą CEPOL parengė su mokymais ir pajėgumų stiprinimu susijusią darbo tvarką su visomis Vakarų Balkanų partnerėmis (išskyrus Šiaurės Makedoniją, su kuria derybos dėl darbo tvarkos dar vyksta). Ji surengė 2–4 mokymus ir internetinius seminarus per metus, taip pat parengė internetinių mokymo modulių ir mainų programą. Be to, Tarpininkavimo mechanizmas sukūrė specializuotus su šaunamųjų ginklų ryšių punktais susijusius mokymo modulius, skirtus operatyviniams analitikams, nusikalstamų veikų tyrėjams, kriminalinės žvalgybos analitikams ir teismo medicinos tyrėjams. Jis taip pat padėjo valdžios institucijoms koordinuoti šaulių ginklų kontrolės veiklą ir suderinti savo nacionalinės teisės aktus su ES standartais bei atitinkamais nacionaliniais veiksmų planais.

3.Vertinimo išvados

3.1.Aktualumas

Neteisėtai į Vakarų Balkanus ir iš jų gabenami šaunamieji ginklai bei neteisėta prekyba jais šiame regione tebekelia grėsmę visam Europos žemynui. Nustatyta, kad 2,3 mln. Vakarų Balkanų civilių gyventojų turimų ginklų yra registruoti, o 3,8 mln. – neregistruoti.

Neteisėtai į tikrus šaunamuosius ginklus perdirbti garsiniais šoviniais šaudantys ar dujiniai ginklai yra nauja tendencija ir regionas yra prekiautojų tokiais ginklais tranzito vieta.

1 diagrama.Veiksmų plano aktualumas atsižvelgiant į dabartinius poreikius

Apskritai Vakarų Balkanų partnerės labiau nei ES valstybės narės mano, kad veiksmų planas ir bendradarbiavimas su ES yra aktualesni ir svarbesni.

Suinteresuotosios šalys, su kuriomis buvo konsultuojamasi, teigiamai įvertino veiksmų planą, nes jame daugiausia dėmesio skiriama struktūroms, teisėsaugos bendradarbiavimui ir techninei pagalbai bei mokymams. Tačiau jos teigė, kad reikėtų plėtoti bendradarbiavimą su kitomis šalimis, kaip antai Moldova ir Ukraina, kuriose šaunamųjų ginklų kontrolė nėra tokia griežta. Šaunamųjų ginklų platforma taip pat pritarė dabartinių operatyvinių veiksmų plėtrai tose šalyse. Suinteresuotosios šalys, su kuriomis buvo konsultuojamasi, teigė, kad veiksmų plane nepakankamai dėmesio skiriama baudžiamosios teisės politikai ir baudžiamųjų sankcijų bei baudžiamojo proceso griežtinimui. Šios temos buvo pagrindinės problemos, nes Vakarų Balkanuose baudžiamosios sankcijos dažnai nėra tinkamai taikomos sprendžiant neteisėtos prekybos šaunamaisiais ginklais kaip atskiro nusikaltimo problemą, todėl nacionalinės valdžios institucijos retai vykdo baudžiamąjį persekiojimą už šią veiką. Suinteresuotosios šalys taip pat pabrėžė, kad nepakankamai dėmesio skiriama informuotumo didinimo veiklai, susijusiai su ginklų atsargų valdymu, pertekliaus mažinimu ar lyčių aspektu (nepakankamu moterų atstovavimu, smurtu dėl lyties).

Apskritai suinteresuotosios šalys teigė, kad veiksmų planas atliko svarbų vaidmenį gerinant bendradarbiavimą kovos su neteisėta šaunamųjų ginklų prekyba srityje, tačiau vis dar reikia jį tobulinti ir atnaujinti.

Pagrindinės išvados ·Veiksmų plane daugiausia dėmesio skirta pagrindiniams kovos su neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais klausimams: apsvarstytos bendros administracinės struktūros, suderinti darbo metodai ir bendri mokymo poreikiai. ·Veiksmų plane buvo skatinamas koordinuotas su grėsmių vertinimu susijusių duomenų rinkimas ir nustatytos bendros grėsmės. ·Jame buvo skatinama vykdyti ES agentūrų remiamą koordinuotą tikslinę kontrolę. ·Veiksmų plane nepakankamai dėmesio skirta baudžiamosios teisės politikai ir baudžiamųjų sankcijų bei baudžiamojo proceso griežtinimui. ·Juo nepakankamai veiksmingai sprendžiamos galimos būsimos grėsmės, susijusios su ginklų gabenimu į Ukrainą ir Moldovą ar iš jų. ·Vakarų Balkanų partnerės apskritai aktyviau dalyvauja nei ES valstybės narės. ·Veiksmų plane nepakankamai atsižvelgta į baudžiamųjų sankcijų ir baudžiamosios teisės politikos bei ginklų atsargų mažinimo klausimus.

3.2.Europos pridėtinė vertė ir tvarumas

Negalima nustatyti tiesioginio priežastinio ryšio tarp veiksmų plane nurodytos veiklos ir dabartinių neteisėtos prekybos šaunamaisiais ginklais tendencijų, kurioms įtakos turi įvairūs kiti veiksniai ir individualiai vykdomos arba dvišalės iniciatyvos. Tai, kad veiksmų plane trūksta veiklos rezultatų rodiklių, ir nevienodas ataskaitų išsamumas taip pat iš dalies lėmė tai, kad buvo sunku kiekybiškai įvertinti veiksmų plano Europos pridėtinę vertę.