EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.7.25 
SEK(2011) 938 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Poveikio vertinimo santrauka 
pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymas dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO 
Europinio s ąskaitos blokavimo įsakymo suk ūrimas siekiant palengvinti tarpvalstybin į 
skolų išieškojim ą civilinėse ir komercin ėse bylose  
 
{KOM(2011) 445 galutinis} 
{SEK(2011) 937 galutinis}  
 
LT 1   LT 1. ĮŽANGA  
Šia iniciatyva siekiama palengvinti tarpvalstybin į skolų išieškojim ą gerinant banko s ąskaitų 
Europos S ąjungoje blokavimo s ąlygas ir didinant jo veiksmingum ą. Ji padės stiprinti įmonių – 
visų pirma maž ųjų ir vidutini ų įmonių (MVĮ), vartotoj ų ir namų ūkių – pasitikėjimą, kad būtų 
visapusiškai išnaudojamos bendr osios rinkos teikiamos galimyb ės. Ji yra suderinta su 
Komisijos integruota Europos ekonomikos atgaivinimo stiprini mo strategija, išd ėstyta augimo 
strategijoje „Europa 2020“. 
1.1. Politiniai įgaliojimai ir galiojan čios priemon ės 
2009 m. Stokholmo programoje nustatyta, kad „Europos teismin ė erdvė turėtų būti naudinga 
ekonominei veiklai vienoje bendroje rinkoje remti“. Tod ėl Komisija raginama „pateikti 
tinkamų pasiūlymų, skirtų užtikrinti teismo sprendim ų, susijusi ų su banko s ąskaitomis ir 
skolininkų turtu, vykdymo S ąjungoje veiksmingum ą“. Taigi, Komisijos Stokholmo 
programos įgyvendinimo veiksm ų plane nurodoma Reglamento d ėl banko s ąskaitų arešto 
iniciatyva.  Galiojančiomis civilinio teisingumo priemon ėmis vykdymo klausimai 
nesprendžiami.  
1.2. Konsultacijos ir tiriamieji duomenys 
Rengdama ši ą iniciatyv ą, Komisija 2003 m. paskelb ė lyginamąją analizę ir 2006 m. spalio 
mėn. žaliąja knyga prad ėjo viešas konsultacijas. Empiriniai duomenys, kuriais remtasi 
rengiant poveikio vertinim ą, surinkti atlikus papildom ą išorės tyrimą ir Europos verslo 
nuomonės tyrimo grup ės apklaus ą. Komisija taip pat sureng ė viešą svarstym ą ir keletą 
susitikimų su vykdymo srities ekspertais. Papildom ų pastabų pateikė Komisijos tarpžinybin ė 
grupė. Šį poveikio vertinim ą peržiūrėjo Poveikio vertinimo valdyba  (toliau – PVV). Į PVV 
nuomonėje pateiktas rekomendacijas šioje persvarstytos ataskait os redakcijoje atsižvelgta 
taip: i) problemos analiz ė išplėsta aiškiau išd ėstant tarpvalstybinio skol ų išieškojimo etapus ir 
problemas, kurios liko neišspr ęstos persvars čius reglament ą „Briuselis I“, vis ų pirma 
paaiškinant prielaidas, kuriomis grindžiamas priemon ės ekonominio poveikio vertinimas; ii) 
išplėstas pagrindinio scenarijaus vertinimas ir išsamiau išd ėstyta tinkamiausios galimyb ės 
nauda; iii) geriau parengta s poveikio vertinimas, vis ų pirma įvertinant galimyb ės variantus, 
kuriais atsižvelgiama į svarbias teis ės akto pasi ūlymo sudedam ąsias dalis, ypating ą dėmesį 
skiriant nauj ąja iniciatyva si ūlomiems terminams; iv) gali ausiai, paaiškintos teisin ės sąvokos 
ir priede pateikta s aiškinamasis žodyn ėlis. 
1.3. Pagrindini ų teisių užtikrinimas 
Poveikis pagrindin ėms teisėms įvertintas siekiant užtikrinti, kad si ūlomomis sistemomis b ūtų 
visapusiškai užtikr inamos Pagrindini ų teisių chartijoje išd ėstytos teis ės ir principai. 
Pagrindin ės nuostatos, kurioms daromas poveikis Komisijos iniciatyva: teis ė į veiksming ą 
teisinę gynybą (47 straipsnio 1 pastraipa, teis ė į teisingą bylos nagrin ėjimą (47 straipsnio 
2 pastraipa), teis ė į žmogaus orum ą (1 straipsnis), teis ė į nuosavyb ę (17 straipsnis), teis ė į 
šeimos gyvenim ą (7 straipsnis) ir teis ė į duomenų apsaugą (8 straipsnis). 
 
LT 2   LT 2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
2.1. Tarpvalstybinio skol ų išieškojimo problema 
Šiuo metu kreditorius, siekiantis išieškoti skol ą kitoje valstyb ėje narėje, patiria dideli ų 
sunkumų. Šie sunkumai kyla tiek a) vykstant bylos nagrin ėjimo iš esm ės procesui, kai teismas 
paskelbia galutin į sprendim ą, remdamasis visapusiška vis ų faktinių ir teisinių bylos klausim ų 
analize, tiek b) vykstant laikin ųjų priemoni ų procedūroms, kai teismas paskelbia laikin ą 
sprendimą, pvz., banko s ąskaitos blokavimo įsakymą, remdamasis apibendrinta bylos analize. 
Atsižvelgiant į politinius įgaliojimus, šia iniciatyva daugi ausia siekiama palengvinti laikin ųjų 
skolininko turto blokavimo priemoni ų išdavimą ir pagerinti sprendim ų vykdymo Europos 
Sąjungoje veiksmingum ą. Šiuo metu naudodamasis vidaus rinkos  privalumais skolininkas gali 
beveik akimirksniu pervesti l ėšas iš vienos banko s ąskaitos į kitą, taigi, lengvai išvengti 
vykdymo. Ta čiau kreditorius turi labai mažai galimybi ų užblokuoti užsienyje esan čias 
skolininko banko s ąskaitas ir užtikrinti, kad jo reikalavimo suma b ūtų taip pat greitai 
sumokėta. Kreditoriui taip pat gali b ūti sunku išsiaiškinti, kur yra jo skolininko s ąskaita, vis ų 
pirma tarpvalstybinio pob ūdžio atvejais. Tod ėl daugeliui kreditori ų arba apskritai nepavyksta 
išieškoti skol ų užsienyje, arba jie mano, kad neverta toliau siekti j ų atgauti, ir tokias skolas 
nurašo. 
2.2. Skirtingi proced ūrų etapai 
Skirtingi blokavimo įsakymo išdavimo ir vykdymo etapai nurodyti toliau pateiktame 
paveikslėlyje. 
 
 
LT 3   LT Daugelyje valstybi ų narių kreditorius gali prašyti laikin osios skolininko turto blokavimo 
priemonės prieš prad ėdamas bylos nagrin ėjimo iš esm ės procesą. Jei laikinoji priemon ė turi 
būti įvykdyta kitoje valstyb ėje narėje nei ji išduota, kr editorius turi tur ėti sprendim ą, paskelbt ą 
vykdytinu toje valstyb ėje narėje (vadinamoji egzekvatūros procedūra). Pagal galiojant į 
reglament ą „Briuselis I“ egzekvat ūra gali būti taikoma kitoje valstyb ėje narėje išduotoms 
laikinosioms priemon ėms, nebent tos priemon ės išduotos prieš tai neišklausius skolininko 
(vadinamieji ex parte  įsakymai). Persvars čius reglament ą „Briuselis I“ egzekvat ūros 
reikalavimas tur ėtų būti panaikintas, t. y. vienoje valstyb ėje narėje priimti sprendimai, 
įskaitant tam tikrus ex parte  įsakymus, bus savaime vykdytini kitoje valstyb ėje narėje. Tačiau 
blokavimo įsakymų vykdymas toliau bus reglamentuojamas tik nacionalin ės teisės aktais. 
2.3. Dabartin ės problemos priežastys 
1 problema. Skirtingos ES valstybi ų narių blokavimo įsakymų išdavimo s ąlygos.  Taigi, kai 
kuriose valstyb ėse narėse kreditoriams sunkiau siekti, kad b ūtų išduotas blokavimo įsakymas, 
nei kitose. Skirtumai susij ę su, pvz., įsakymo išdavimui teismo reikalaujamu įrodinėjimo 
standartu (arba, pvz., su konkre čia didelės rizikos, kad galiausiai bus ne įmanoma įvykdyti 
teismo sprendimo, s ąlyga).  
2 problema. Sunkumai, susij ę su informacijos apie skolininko banko s ąskaitą gavimu.  
Daugelyje valstybi ų narių kreditoriui sunku gauti inform acijos apie jo skolininko banko 
sąskaitos buvimo viet ą. Be to, kai kuriose valstyb ėse narėse neįmanoma nustatyti 
įpareigojimo bankui atskleisti, ar skolininkas turi juose s ąskaitą. Tačiau kitose šalyse 
vykdymo institucijos turi galimyb ę naudotis mokes čių registrais. Šeimos išlaikymo prievoli ų 
srityje Išlaikymo reglamentu nustatyta centrin ės valdžios institucij ų teikiamos administracin ės 
pagalbos kreditoriams sistema, pagal kuri ą suteikiama galimyb ė naudotis valdžios institucij ų 
saugoma informacija. 
3 problema. Didesn ės blokavimo įsakymo išdavimo išlaidos tarpvalstybiniais atvejais.  
Persvarsčius reglament ą „Briuselis I“ kredito riai sutaupys apie 2 000 EUR – tokios yra 
vidutinės egzekvat ūros išlaidos. Ta čiau tarpvalstybiniais atvejais šiuo metu patiriama 
papildom ų išlaidų. Visų pirma dėl to, kad reikia samdyti dar vien ą advokatą, turintį licenciją 
užsiimti advokato praktika šalyje, kurioje vyksta procesas. Be to, l ėšų išleidžiama dokument ų 
vertimui į teismo oficiali ąją kalbą ir dokument ų įteikimui kitoje šalyje.  
4 problema. Skirtingos valstybi ų narių nacionalin ės vykdymo sistemos ir vykdymo proced ūrų 
trukmė. Netgi nacionaliniais atvejais Europoje teismo sprendimui d ėl skolos išieškojimo 
įteikti gali prireikti nuo 1 iki daugiau kaip 30  d. Tarpvalstybiniais atvejais paprastai tam 
prireikia dar daugiau laiko. D ėl nacionalini ų vykdymo sistem ų skirtumų vykdymas trunka dar 
ilgiau arba sprendimai netgi apskritai ne įvykdomi. Kai kuriose valstyb ėse narėse sprendimus 
vykdo teism ų sistemai nepriklausantys antstoli ai, kitose –teismai arba centrin ės 
administravimo agent ūros. 
2.4. Problemos mastas 
Tarpvalstybinio skol ų išieškojimo problem ų visų pirma patiria įmonės, prekiaujan čios arba 
teikiančios paslaugas kitoje valstyb ėje narėje. Tarpvalstybini ų blogų skolų, kurias būtų galima 
susigrąžinti, bendra suma, remiantis skirtingais informacijos šaltiniais, gali b ūti maždaug 
1,12–2 mlrd. EUR. Pagal naujausius Eurobarometro tyrimus vartotojai  vis dar dažnai vengia 
apsipirkin ėti kitoje šalyje. 14 % nuotoliniu b ūdu apsipirkin ėjančių vartotojų turėjo problem ų 
dėl sandori ų. Daugiau kaip pus ė iš jų mano, kad yra sud ėtinga pasinaudoti civilinio 
 
LT 4   LT teisingumo teise kitoje ES valstyb ėje narėje. Sunkum ų keliančių tarpvalstybini ų išlaikymo 
reikalavim ų piniginė vertė gali būti maždaug 268 mln. EUR per metus.  Išlaikymo kreditori ų 
padėtis turėtų kiek pager ėti pradėjus taikyti Išlaikymo reglament ą. 
2.5. Reikalingi ES lygmens veiksmai 
Nauja europin ė banko sąskaitų blokavimo priemon ė tarpvalstybiniais atvejais b ūtų susijusi su 
teismo sprendim ų pripažinimu ir vykdymu ir pad ėtų pašalinti tinkamo civilinio proceso 
veikimo kli ūtis. Jai b ūtų taikomi SESV 81 straipsnio a ir f punktai, kuriais, be kita ko, 
skatinamos vis ų pirma tinkamam vidaus rinkos veikimui b ūtinos priemon ės. Kalbant apie 
subsidiarum ą, reikėtų pažymėti, kad problemos (proced ūrų išlaidos, sunkumai, susij ę su 
skolininko turto atskleidimu, neveiksmingos  civilinio proceso normos) yra aiškiai 
tarpvalstybinio pob ūdžio ir vienos valstyb ės narės negali jų išspręsti. 
3. TIKSLAI  
Bendrieji iniciatyvos tikslai  – palengvinti tarpvalstybin į skolų išieškojim ą piliečiams ir 
įmonėms, visų pirma MV Į, padidinti prekybinink ų pasitikėjimą, pagerinti skolinink ų 
mokėjimo praktik ą, sumažinti tarpvalstybin ės prekybos rizik ą ir pagerinti teismo sprendim ų 
vykdymo veiksmingum ą. Konkretus tikslas – padidinti tarpvalstybinio vykdymo proced ūros 
veiksmingum ą, suteikiant galimyb ę kreditoriams siekti, kad blokavimo įsakymai b ūtų išduoti 
arba banko s ąskaitų areštas užtikrintas tokiomis pa čiomis sąlygomis, neatsižvelgiant į šalį, 
kurioje yra kompetentingas teismas, suteikiant kreditoriams galimyb ę gauti informacij ą apie 
skolininko banko s ąskaitų buvimo viet ą, sumažinant išlaidas tar pvalstybiniais atvejais ir 
informuojant apie galimyb ę pasinaudoti europine proced ūra. 
4. ATRINKTOS POLITIKOS GALIMYB ĖS 
Galimybė A. Persvarsčius reglament ą „Briuselis I“ išlaikomas status quo . Pagal šią galimybę, 
2010 m. gruodžio m ėn. priėmus persvarstyto reglamen to „Briuselis I“ pasi ūlymą, Komisija 
daugiau nesiimt ų jokių veiksmų.  
Galimybė B. Europinio s ąskaitos blokavimo įsakymo suk ūrimas. Pagal ši ą galimybę būtų 
sukurta nauja apsaugos poveik į turinti europin ė procedūra, kuria b ūtų papildomos esamos 
nacionalin ės teisės aktais nustatytos teisi ų gynimo priemon ės, nereikalaujant, kad valstyb ės 
narės pakeistų nacionalin ės civilinio proceso arba vykdymo teis ės aktus. Europine proced ūra 
būtų reglamentuojama banko s ąskaitų blokavimo įsakymo išdavimo proced ūra ir nuostatos, 
kuriomis vadovaudamasis bankas, kuriame yra atitinkama s ąskaita, tok į įsakymą įvykdo. 
Galimybė C. Nacionalini ų banko sąskaitų blokavimo nuostat ų derinimas. Pagal ši ą galimybę 
būtų priimama Europos direktyva ir ja remiantis derinamos nacionalin ės banko s ąskaitų 
blokavimo tarpvalstybiniais atveja is civilinio proceso nuostatos. 
 
LT 5   LT 5. POLITIKOS GALIMYBI Ų IR POVEIKIO VERTINIMAS  
5.1. Galimybė A. Persvars čius reglament ą „Briuselis I“ (jei bus priimtas) išlaikomas  
status quo  
a) Tikslai. Išlaikius status quo nebūtų daromas poveikis nustatytoms problemoms ir neb ūtų 
pasiekti pirmiau išd ėstyti konkret ūs politikos tikslai.  
b) Ekonominis poveikis. Išlaikius status quo , nacionaliniais atveja is 60 % daugiau bendrovi ų 
prašytų laikinųjų skolininko banko s ąskaitos blokavimo priemoni ų nei tarpvalstybiniais 
atvejais1. Taigi, tarpvalstybini ų sandorių atvejais bendrov ės mažiau naudojasi galimybe 
užsitikrinti skol ų sumokėjimą prašydamos įsakymų nei nacionaliniais atvejais, tod ėl nurašo 
daugiau tarpvalstybini ų nei nacionalini ų skolų. Ši suma gali b ūti 441 mln. EUR–
800 mln. EUR2. Dėl tarpvalstybinio skol ų išieškojimo sunkum ų bendrovės, visų pirma MV Į, 
ir vartotojai vengia visa pusiškai naudotis bendr ąja rinka. Persvars čius reglament ą „Briuselis 
I“, bendrovi ų, kurios tarpvalstybiniais atvejais grei čiausiai pasinaudot ų blokavimo įsakymais, 
padaugėtų 10 %, palyginti su dabartine pad ėtimi, taigi, bendra užblokuot ų skolos sum ų vertė 
padidėtų maždaug 68 mln. EUR–120 mln. EUR. 
c) Pagrindin ės teisės. Išlaikius status quo  Europos S ąjungos pagrindini ų teisių chartijos 
reikalavimai neb ūtų pažeidžiami, nes joje reikalaujama tik tai, kad valstyb ės narės užtikrint ų 
joje išdėstytas teises įgyvendindamos S ąjungos teis ės aktus, o civilini ų bylų teismo sprendim ų 
vykdymui ES teis ės aktai šiuo metu netaikomi. 
d) Suinteresuot ųjų šalių nuomonė. Prašymų tik išlaikyti status quo  nebuvo. 
5.2. Galimybė B. Europinis s ąskaitos blokavimo įsakymas 
a) Politikos tiksl ų pasiekimo veiksmingumas . Pasirinkus antr ąją galimybę bus pasiektas 
bendrasis politikos tikslas  – palengvinti tarpvalstybin į skolų išieškojim ą piliečiams ir 
įmonėms, sukuriant palankesnes s ąlygas siekti, kad b ūtų išduotas blokavimo įsakymas, kuriuo 
užtikrinamas tarpvalstybinis skolos išie škojimas. Be to, bus pasiekta dauguma konkrečių 
politikos tiksl ų. Kreditorius gal ės naudotis veiksminga bendra europine proced ūra tokiomis 
pačiomis sąlygomis visose ES valstyb ėse narėse, pvz., prieš tai neišklausius skolininko ir taip 
užtikrinant priemon ės netikėtumo poveik į, gauti informacijos apie skolininko s ąskaitų buvimo 
vietą nemokant už priva čių skolų išieškojimo ar tyrim ų agentūrų paslaugas. Sumaž ės išlaidos 
advokatui ir vertimui. Bank ų ir antstoli ų išlaidos taps skaidresn ės, nes valstyb ės narės turės 
nustatyti vienkartin į mokestį už atitinkamas bank ų ir antstoli ų paslaugas. Kreditorius gal ės 
siekti, kad b ūtų greičiau išduotas ir įvykdytas blokavimo įsakymas, nes bus nustatyti tam tikr ų 
pagrindini ų procedūros etapų terminai. 
b) Ekonominis poveikis.  Galimyb ė B turėtų teigiamo ekonominio poveikio ir pad ėtų 
sumažinti bendr ą 55 mlrd. EUR blog ų skolų sumą. Bendrov ės galėtų užtikrinti papildom ų 
373 mln. EUR–600 mln. EUR blog ų skolų išieškojim ą per metus, tod ėl ilgainiui blokavimo 
įsakymais užtikrinta bendra blog ų skolų suma  padidėtų nuo 679 mln. EUR–1,2 mlrd. EUR 
iki 1,12 mlrd. EUR–2 mlrd. EUR per metus . Bendrov ės, šiuo metu užsiiman čios 
                                                 
1 11,6 % bendrovi ų, prašančių areštuoti banko s ąskaitas kitoje šalyje, ir 19,2 % bendrovi ų, to prašan čių 
savo šalyje, skirtumas.  
2 Skai čiavimas remiantis banko institucij ų imtimi – iš 1,12 mlrd. EUR at ėmus 678 mln. EUR lieka 
440 mln. EUR ir antrasis skai čiavimas – iš 2 mlrd. EUR at ėmus 1,2 mlrd. EUR lieka 800 mln. EUR. 
 
LT 6   LT tarpvalstybine prekyba, turėtų sutaupyti  maždaug 81,9 mln. EUR–149 mln. EUR išlaid ų 
per metus3. Galimybė B bus ypa č naudinga MVĮ ir turėtų paskatinti daugiau bendrovi ų ir 
vartotojų visapusiškai išnaudoti bendrosios rinkos galimybes. Nusta čius veiksming ą sankciją 
už skolos nesumok ėjimą (be to, kad reikalavimo suma jau gali b ūti padidinta pagal Pav ėluotų 
mokėjimų direktyv ą), turėtų pagerėti skolinink ų mokėjimo praktika. Padid ėjęs blokavimo 
įsakymų skaičius gali tur ėti neigiamo ekonominio poveikio bankams šalyse, kuriose jiems 
neleidžiama imti priemon ės įvykdymo mokes čio. 
c) Socialinis poveikis. Pasirinkus galimyb ę B ir įgyvendinus Išlaikymo reglament ą, išlaikymo 
kreditoriams tur ėtų būti suteiktos galimyb ės iš įsipareigojim ų nevykdan čių skolinink ų 
išieškoti nemažai skol ų.  
d) Poveikis valstyb ėms narėms. Įgyvendinimo s ąnaudos yra gerokai mažesn ės nei su 
nacionalini ų nuostatų derinimu susijusios galimyb ės. Teisėjų ir vykdymo pareig ūnų 
supažindinimas su naujov ėmis kainuot ų nedaug ir išlaidos b ūtų vienkartin ės. Valstyb ės narės, 
kurių teismų sistema veikia palyginti l ėtai, gali patirti didesnes įgyvendinimo išlaidas, kad 
galėtų laikytis nustatyt ų procedūros termin ų. Galimybe B nepažeidžiamos valstybi ų narių 
teisės tradicijos. 
e) Pagrindin ės teisės. Galimybe B b ūtų geriau užtikrinama kreditoriaus teis ė į veiksming ą 
skolų išieškojim ą. Be to, nauj ąja proced ūra būtų užtikrinama skolininko teis ų apsauga 
laikantis vis ų Pagrindini ų teisų chartijos reikalavim ų, visų pirma suteikiant skubias ir 
tinkamas teisi ų gynimo priemones blokavimo įsakymo atžvilgiu ir užtikrinant, kad skolininko 
pragyvenimui b ūtinos sumos neb ūtų blokuojamos. Priemone tur ėtų būti užtikrinama, kad 
skolininko duomenys b ūtų tvarkomi teisingai, teis ėtai ir tik vieninte liu tikslu – užblokuoti 
reikalavimo sum ą, taip pat kad skolin inko duomenys neb ūtų saugomi ilgiau nei b ūtina ir 
skolininkas tur ėtų teisę pateikti skund ą dėl jo duomen ų tvarkymo. 
f) Suinteresuot ųjų šalių nuomon ė. Dauguma suinteresuot ųjų šalių ir Europos Parlamentas 
ragina parengti konkret ų Europos teis ės aktą dėl tarpvalstybinio skolos išieškojimo. 
5.3. Galimybė C. Nacionalini ų banko sąskaitų blokavimo nuostat ų derinimas.   
a) Tikslai.  Šia galimybe taip pat iš dalies b ūtų pasiekti pirmiau išd ėstyti politikos tikslai, bet 
ne taip veiksmingai kaip galimybe B. Vis d ėlto pasirinkus galimyb ę C, nacionalin ės 
procedūros negalėtų būti taikomos kartu su suderinta europine proced ūra. 
b) Ekonominis poveikis. Galimybė C turėtų šiek tiek kitokio ekonominio poveikio nei 
galimybė B. Nors b ūtų suderintos blokavimo įsakymo išdavimo s ąlygos, pvz., užtikrinant, kad 
blokavimo įsakymai b ūtų išduodami tokiomis pa čiomis sąlygomis visoje S ąjungoje, vis tiek 
galėtų išlikti proced ūrų skirtumų, jei derinimo teis ės akte (pvz., direktyvoje) neb ūtų išsamiai 
išnagrinėti visi valstybi ų narių proceso teis ės aspektai. Galiausiai, galimybe C neb ūtų 
pasiektas toks suderinamumo lygis kaip re glamentu nustatyta atskira europine proced ūra. Dėl 
valstybių narių nacionalin ės proceso ir vykdymo teis ės likusių skirtumų greičiausiai reik ėtų 
toliau samdyti advokatus, turin čius licencijas užsiimti advoka to praktika kiekvienoje 
valstybėje narėje, kurioje siekiama, kad b ūtų išduotas ir (arba) įvykdytas blokavimo įsakymas. 
Pasirinkus galimyb ę C nebūtų sutaupyta tiek išlaid ų kaip pasirinkus galimyb ę B. Todėl 
                                                 
3 Daroma prielaida, kad bendrov ės galėtų sutaupyti maždaug 10 advokato darbo valand ų išlaidas 
kiekvienoje tarpvalstybin ėje byloje, t. y. 2 410 EUR (ES vidurkis). Ši suma dauginama iš apytikrio 
dabartinio metinio tarpvalstybini ų blokavimo įsakymų skaičiaus, t. y. 34 000–61 828.  
 
LT 7   LT galimybė C greičiausiai tur ėtų mažiau teigiamo ekonominio poveikio MVĮ, kurios dažniausiai 
neturi savo teis ės skyriaus ir paprastai joms sunkiau padengti teisines iš laidas nei didel ėms 
bendrovėms. 
c) Valstyb ės narės. Pasirinkus galimyb ę C, valstyb ės narės turėtų perkelti direktyva 
suderintas nuostatas į nacionalin ę teisę. Todėl įgyvendinti galimyb ę C būtų brangiau, be to, 
būtų daromas didesnis poveikis nacionalin ės teisės tradicijoms.  
d) Pagrindin ės teisės. Galimyb ė C turėtų teigiamo poveikio užtik rinant kreditoriaus teis ę į 
veiksming ą vykdymą. Reikėtų taip pat laikytis Chartijos reikalavim ų dėl atsakovo apsaugos. 
6. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Paaiškinimas : ++ – labai teigia mas poveikis; 0 – jokio poveikio arba neutralus poveikis; - - – 
labai neigiamas poveikis. 
Politikos galimyb ės Tiksl ų 
pasiekimo veiksmingumas Ekonominis 
poveikis Poveikis 
valstybėms 
narėms Pagrindin ės 
teisės 
Galimybė A. Persvars čius 
reglament ą „Briuselis I“ 
išlaikomas status quo   0 0 0 0 
Galimybė B. Europinis 
sąskaitos blokavimo 
įsakymas  ++ ++ 1) įgyvendinimo 
išlaidos – 
2) teisės tradicijos 0  + 
Galimybė C. Blokavimo 
įsakymų nacionalini ų 
nuostatų derinimas + + 1) įgyvendinimo 
išlaidos – –  
2) teisės tradicijos – 
–  + 
Taigi, galimybe A  nėra veiksmingai pasiekiami politi kos tikslai, nes išlieka esama kli ūtis, 
susijusi su skirtingais banko s ąskaitų blokavimo įsakymų išdavimo kriterijais ir toki ų įsakymų 
poveikiu nacionalin ėms teisės sistemoms. Galimybe C  neužtikrinama tokia pati ekonomin ė ir 
socialinė nauda kaip galimybe B, be to, b ūtų daromas nereikalingas poveikis nacionalin ėms 
teisės sistemoms. Galimybe B si ūlomas optimalus sprendimas, tod ėl galimybė B yra 
tinkamiausia. 
Svarstyti galimyb ės B variantai : Pirma, europine proced ūra būtų suteikta galimyb ė 
kreditoriui siekti, kad b ūtų išduotas blokavimo įsakymas paprastai prie š tai neišklausius 
skolininko ( ex parte ), taigi, užtikrinant priemon ės netikėtumo poveik į. Antra, teismas, turintis 
bylos nagrin ėjimo iš esm ės jurisdikcij ą, taip pat tur ėtų būti kompetentingas išduoti blokavimo 
įsakymus. Reik ės nustatyti, ar kiti teismai, t. y. sko lininko gyvenamosios vietos teismai, yra 
kompetentingi nagrin ėti skolininko prieštaravimus d ėl įsakymo. Tre čia, nuostatomis 
suteikiama galimyb ė kreditoriui gauti informacij ą apie skolininko s ąskaitos buvimo viet ą: 
arba teismo įsakymu visi tam tikroje valstyb ėje narėje esantys bankai įpareigojami patikrinti, 
 
LT 8   LT ar skolininkas neturi juose s ąskaitos, arba teismui ar vykdymo institucijai b ūtų suteikta 
galimybė naudotis esamais viešaisiais registrais , kuriuose saugoma reikalinga informacija. 
Galiausiai, kalbant apie terminus, reik ėtų pažymėti, kad europin ė procedūra turėtų būti 
vykdoma taip pat greitai kaip ir nacionalini ų priemoni ų procedūros arba gali b ūti nustatyti 
konkretūs terminai, pvz., įsakymo išdavimo, jo įteikimo bankui ir skol ininkui ir sprendimo 
priėmimo dėl skolininko prašymo atlikti perži ūrą terminai.