LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.4.4 
SEK(2011) 381 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
 
 
 
 
KOMISIJOS KOMUNIKATO TARYBAI, EU ROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI  
 
 
PILIEČIAMS NAUDINGOS EUROPOS S ĄJUNGOS KOSMOSO STRATEGIJOS 
RENGIMAS 
Lydraštis 
SEK(2011) 380 galutinis 
KOM(2011) 152 galutinis 
LT 2   LT 1. ĮŽANGA  
Šis poveikio vertinimas bus prid ėtas prie Komunikato d ėl būsimos Europos S ąjungos veiklos 
kosmoso srityje. Komunikatas n ėra oficialus pasi ūlymas. Prie oficialaus pasi ūlymo turėtų būti 
pridėtas kitas poveikio vertinimas, kuriame b ūtų išsamiai išnagrin ėtas finansinis poveikis.  
Nors programos GALILEO ir GMES lieka svarbiausiais ES prioritetais kosmoso 
srityje, šiame poveikio vertinime pagrindinis d ėmesys skiriamas kitoms 
prioritetin ėms sritims, nustatytoms 2008 m. Kosmoso reikal ų tarybos rezoliucijoje 
„Europos kosmin ės erdvės politikos pl ėtojimas“1. 
Komunikato politikos sritis nustatyta Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 189 straipsnyje, 
kuriuo veikla kosmoso srityje pr iskiriama ES kompetencijai. 
2. PROBLEM Ų APIBŪDINIMAS  
2.1. Neužtikrintas svarbi ų kosmoso infrastrukt ūrų saugumas  
Šiuo metu ES neturi išsamios ir tikslios informacijos apie palydovus ir nuolaužas Žem ės 
orbitoje, kosmoso aplink ą (pvz., kosmin ės spinduliuot ės srautus) ir galimus pavojus kosmose 
(arti Žem ės skriejan čius objektus). Didžiausias pavojus kosmoso infrastrukt ūrai kyla d ėl šios 
informacijos tr ūkumo.  
2.2. Europos ilgalaik ės kosmoso tyrin ėjimo strategijos ir reikaling ų pajėgumų 
trūkumas 
Kosmoso tyrin ėjimą atliekančios šalys turi didel į politinį autoritetą tarptautin ėje arenoje. Be 
to, tyrinėjant kosmos ą diegiamos technologin ės inovacijos, kuri ų šalutinis padarinys – visiems 
piliečiams teikiama papildoma nauda, kurios svarbos visuomen ė dažnai ne įsivaizduoja. 
Šiuo metu Europai tr ūksta kosmoso tyrin ėjimui atlikti b ūtino politinio ryžto, vizijos ir tokio 
tyrinėjimo įgyvendinimo strategijos. Be to, kosmoso tyrin ėjimas yra nenuoseklus ir 
nesuderintas su veiksmais kitose, ne kosmoso srityse. Tod ėl Europos vaidmuo tarptautin ėje 
arenoje silpn ėja, neišnaudojamas kosmoso tyrin ėjimo potencialas, susij ęs su inovacijomis, 
mažėja konkurencingumas ir gali b ūti daromas neigiamas poveikis mokslui ir švietimui2. 
2.3. Su kosmoso politika ir investicijomis į šią sritį susiję sprendimai priimami 
nacionaliniu ir (arba) tarp vyriausybiniu lygmenimis  
Kosmoso sektorius daugiausia finansuojamas viešosiomis l ėšomis, kurios naudojamos 
tiesiogiai arba skiriamos Europos kosmoso agent ūrai (angl. European Space Agency , toliau – 
ESA)3. Todėl: 
                                                 
1 5-oji Kosmoso reikal ų tarybos rezoliucija „Europos kosmin ės erdvės politikos pl ėtojimas“, 2008 m. 
rugsėjo 26 d.  
2 Praktini ų seminarų „Kosmoso tyrin ėjimas ir inovacijos, pramon ės konkurencingumas ir technologij ų 
pažanga“ ir „Kosmoso tyrin ėjimas. Mokslas ir švietimas“ išvados, pateiktos 
http://ec.europa.eu/enterp rise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
3 Aktyviausiai kosmoso politik ą įgyvendinan čios Europos šalys (FR, DE, IT) maždaug pus ę nacionalinio 
su kosmosu susijusiai veiklai numatyto  biudžeto skiria Europos kosmoso agent ūrai. Daugelis kit ų šalių 
LT 3   LT – iniciatyvomis kosmoso sr ityje tik netiesiogiai įgyvendinami bendri Europos politikos 
tikslai;  
– nacionalin ė kosmoso politika skiriama tik atitinka mai nacionalinei pramonei, o tai gali 
turėti neigiamos įtakos Europos kosmoso pramon ės konkurencingumo vystymuisi; 
– yra rizikos, kad veiksmai Europos kosmoso se ktoriuje dubliuosis, bus fragmentiški ir 
nenuosekl ūs. 
2.4. Siekiant įgyvendinti ES politik ą ir priemones, nacionalini ų investicij ų į 
konkrečias kosmoso programas nepakanka  
Plačiai pripaž įstama, kad, atsižvelgiant į būsimus poky čius saugumo arba kosmoso tyrin ėjimo 
srityse ir kosmoso infrastrukt ūros bei kosmoso taikmen ų eksploatavim ą, būtinos suderintos 
finansinės priemon ės. 
Dėl nacionalini ų sprendim ų priėmimo nenuoseklumo, kosmoso valdymo program ų 
neišsamumo ir nepakankamo finansini ų priemoni ų koordinavimo, investicijos į pagrindin ę su 
kosmosu susijusi ą veiklą, kaip antai informavim ą apie pad ėtį kosmose4 arba kosmoso 
tyrinėjimą, yra nepakankamos. 
3. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
Šia iniciatyva nesiekiama pakeisti veiksm ų, kurių atskirai arba per ESA ėmėsi valstyb ės 
narės, pobūdžio, bet juos papildyti, ta ip pat stiprinti koordinavim ą, būtiną siekiant bendr ų 
tikslų. 
4. TIKSLAI  
Bendri tikslai  Konkretūs tikslai  
(1) skatinti mokslin ę ir technin ę pažangą; 
(2) skatinti inovacij ų diegim ą ir pramon ės 
konkurencingum ą; 
(3) užtikrinti pilie čių gerovę eksploatuojant 
kosmoso taikmenas; 
(4) stiprinti ES vaidmen į kosmoso srityje 
pasauliniu mastu. 
 (1) užtikrinti ilgalaik į Europos kosmoso 
infrastrukt ūros naudojim ą, paslaugų teikimą ir 
jų saugumą; 
(2) užtikrinti ES geb ėjimą koordinuoti su 
kosmoso tyrin ėjimu susijusi ą veiklą, nurodytą 
Sutarties 189 straipsnyje, ir išnaudoti 
kosmoso tyrin ėjimo potencial ą siekiant 
strategijos „Europa 2020“ tiksl ų; 
(3) sudaryti s ąlygas, būtinas užtikrinant Europos 
prieigą prie kosmoso erdv ės ir infrastrukt ūros 
orbitoje; 
(4) užtikrinti nacionalini ų ir ES politikos kryp čių 
                                                                                                                                                         
šią agentūrą laiko nacionaline institucija ir jai skiria didel ę dalį arba visas nacionalines l ėšas, numatytas 
su kosmosu susijusiai veiklai. 
4 Informavimas apie pad ėtį kosmose (angl. Space Situational Awareness , toliau – SSA) – išsamios žinios 
ir supratimas apie kosmoso objekt ų (erdvėlaivių, palydov ų arba nuolauž ų) visumą, kosmoso aplink ą ir 
kosmose atliekamiems veiksmams kylan čius pavojus ir (arba) rizik ą bei nuolatinis informavimas apie 
šiuos aspektus. SSA sistemos pagr įstos antžeminiais arba palydoviniais paieškos ir steb ėsenos jutikliais. 
LT 4   LT bei investavimo strategij ų SSA ir kosmoso 
tyrinėjimo srityse konvergencij ą, taip pat 
suderinti veiksmus šiose dviejose srityse su 
kitomis ES politikos kryptimis;  
(5) užtikrinti, kad kosmoso srityje ES pirmaut ų ir 
atliktų strategiškai svarb ų vaidmenį pasaulyje, 
ypač tarptautin ėse derybose, susijusiose su 
SSA ir kosmoso tyrin ėjimu. 
 
5. GALIMOS POLITIKOS KRYPTYS  
5.1. 1 variantas. Pagrindinis scenarijus  
ES neinvestuot ų į pagrindini ų Europos kosmoso infrastrukt ūrų saugum ą ir nevykdyt ų 
kosmoso tyrin ėjimo. Tai netur ėtų neigiamos įtakos kitų ES pavyzdini ų iniciatyv ų kosmoso 
srityje bei program ų GALILEO ir GMES įgyvendinimui, ta čiau galėtų pakenkti j ų ilgalaikiam 
saugumui ir tvarumui. Tik ėtina, kad 2 dalyje („Problem ų apibūdinimas“) aprašyta pad ėtis 
liktų tokia pati. 
5.2. 2 variantas. Saugumas kosmose  
Pagal šį variantą siūloma diegti Europos in formavimo apie pad ėtį kosmose sistem ą, sukurtą 
siekiant apsaugoti svarbiausias Europos kosmoso infrastrukt ūras nuo erdv ėlaivių susidūrimo 
arba atsitrenkimo į kosmines nuolaužas, arba į arti Žem ės skriejan čius objektus5 pavojaus, 
taip pat nuo kosmoso meteorologini ų sąlygų keliamos rizikos. Tai apima bendr ą esamų 
pajėgumų naudojim ą ir minėtos sistemos įdiegimui reikaling ų komponent ų įgijimą, taip pat 
antžemini ų ir palydovini ų SSA sistem ų priežiūrą ir eksploatavim ą. 
Įgyvendinant š į variantą labai svarbus b ūtų tarptautinis bendradarbiavimas, vis ų pirma su 
JAV.  
Atlikus pirminius orientacinius skai čiavimus matyti, kad siekiant nuo 2014 m. įdiegti šią 
Europos sistem ą, reikėtų 130 mln. EUR per metus (2009 m. kainomis).  
5.3. 3 variantas. 2 variante nurodyti veiksmai  kartu su ribota veikla kosmoso 
tyrinėjimo srityje  
Pagal šį variantą ES išplėstų veiklą kosmoso tyrin ėjimo srityje ir tokios veiklos koordinavim ą 
Europoje kartu su valstyb ėmis narėmis ir ESA. Š į variantą sudaro dvi pagrindin ės dalys: 
– dalyvavimas tarptautin ės kosminės stoties6 veikloje 
                                                 
5 Arti Žem ės skriejantys objektai (angl. Near-Earth Objects , toliau – NEO), kometos ir asteroidai, kuri ų 
orbitos yra arti Žem ės – mažai tik ėtini reiškiniai, ta čiau kelia labai didel į pavojų mūsų planetai. 
6 Tarptautin ė kosminė stotis (angl. International Space Station , toliau – ISS) – nuolat gyvenama taikiems 
tikslams naudojama kosmin ė stotis, kurios orbita nuo Žem ės nutolusi 400 km. Ji sukurta, pastatyta ir 
eksploatuojama remiantis 1998 m. 15 tarptautini ų partnerių pasirašytu tarpvyri ausybiniu susitarimu. 
Tarptautin ę kosminę stotį administruoja ESA (Europa), NASA (JAV), Roscosmos (Rusija), CSA 
(Kanada) ir JAXA (Japonija).  
LT 5   LT Tai užtikrint ų aktyvesn ę ES veiklą ISS, įkuriant ES astronaut ų korpusą vietoj dabartinio ESA 
korpuso, padidint ų galimybes vykdyti misijas, kurioms palaipsniui imt ų tiesiogiai vadovauti 
ES, ir galiausiai b ūtų įdiegta Europos įgulos skraidinimo sistema. Į šį variantą įtraukti 
bandymai, susij ę su ilgalaikiu žmogaus buvimu kosmose už žemutin ės Žemės orbitos7. 
Numatytos išlaidos – apie 300 mln. EUR per metus. 
– Paleidimo įrenginiai 
ES padėtų pritaikyti paleidimo įrenginius prie nešan čiosios raketos Ariane 5, taip pat pad ėtų 
pritaikyti Europos kosmodrom ą (Guyana Space Centre ) ir atlikti jo technin ę priežiūrą. 
Numatyta, kad vidutinis ES įnašas būtų apie 100 mln. EUR per metus. 
Veiksmus pagal abi šias dalis įgyvendint ų ESA. 
5.4. 4 variantas. 3 variante nurodyti veiksmai kartu su didel ėmis investicijomis į 
kosmoso tyrin ėjimą 
3 variante numatyti veiksmai papildomi šia veikla: žmoni ų patekimo į kosmosą galimybi ų 
plėtra ir Marso tyrin ėjimas pasitelkiant robotus. 
– Žmonių patekimas į kosmosą  
Įgyvendinant š į variantą būtų tobulinamas Europos krovininis erdv ėlaivis (angl. Automated 
transfer vehicle , ATV), kuriuo į Žemę galima b ūtų saugiai parskraidint i naudingus krovinius 
(t. y. kuriamas pažangus daugkartinio naudojimo erdv ėlaivis (angl. Advanced Re-entry 
Vehicle , ARV)). Taip b ūtų geriau išnaudojama Tarptautin ė kosminė stotis ir skatinami 
natūriniai mainai8. Antrame etape erdv ėlaivis ARV b ūtų tobulinamas ir pertvarkomas taip, 
kad juo į žemutinę Žemės orbitą ir iš jos b ūtų galima skraidinti įgulą (angl. ARV-Crew  – 
pažangus daugkartinis įgulos skraidinimo erdv ėlaivis). Finansinis ES įnašas sudaryt ų 
maždaug 800 mln. EUR per me tus 2014–2020 m. laikotarpiui. 
– Marso mėginių grąžinimo misija 
ES padės įgyvendinti pirm ąją Marso m ėginių grąžinimo misij ą, kuri bus prad ėta kito 
dešimtme čio viduryje. Tam bus reikalingas mažd aug 100 mln. EUR vidu tinis metinis ES 
įnašas 2014–2020 m. laikotarpiu. Šiomis l ėšomis būtų galima finansuoti technini ų įrenginių, 
kuriuose m ėginiai bus saugomi, k ūrimą. 
ESA būtų įgaliota vykdyti su kosmoso tyrin ėjimu susijusi ą ES veikl ą. Įgyvendinant 3 ir 
4 variantus labai svarbus b ūtų tarptautinis bendradarbiavimas. 
6. POVEIKIO VERTINIMAS  
6.1. 1 variantas. Pagrindinis scenarijus  
Pagal šį variantą ES nefinansuot ų nei SSA sistemos, nei kosmoso tyrin ėjimo. Su 
minėtos sistemos nebuvimu ir ES neveiklumu kosmoso tyrin ėjimo srityje susijusios 
problemos išliks. 
                                                 
7 Žemutin ė Žemės orbita (angl. Low Earth Orbit , toliau – LEO) yra 400–1000 km. nuo Žem ės nutolusi 
orbita.  
8 Partneryst ė su ISS paremta nesikeitimu l ėšomis; bet kokios ISS skirtos l ėšos yra įnašas nat ūra, kuris 
mainais suteikia galimyb ę atlikti skrydžius, naudotis įranga ir gauti paslaugas.  
LT 6   LT 6.2. 2 variantas 
6.2.1.  Ekonominis poveikis 
Šios veiklos rezultatai – sumaž ėjusi ekonomini ų nuostolių, susijusių su erdvėlaiviui padaryta 
žala (įskaitant visišk ą jo sunaikinim ą), rizika ir padid ėjęs saugumas – ir įgulos kosmose, ir 
žmonių Žemėje. Su kosmoso meteorologin ėmis sąlygomis susij ę veiksmai gal ėtų būti 
naudingi kitiems, pvz., aviacijos ir elektros energijos sektoriams.  
Su SSA ir kosmoso infrastrukt ūros apsauga susijusi veikla taip pat gali tur ėti įtakos Europos 
kosmoso pramon ės konkurencingumui. 
6.2.2.  Poveikis aplinkai 
Išsamesnė informacija apie kosmoso meteorologines s ąlygas suteiks daugiau žini ų apie 
klimato kait ą ir meteorologines s ąlygas Žem ėje. Turint daugiau tikslesn ės informacijos apie 
meteoritus sumaž ės neigiamas nuolauž ų ir meteorit ų kritimo į Žemę poveikis.  
6.2.3.  Socialinis poveikis 
Apsaugant kosmoso infrastrukt ūrą užtikrinamas nuolatinis svarbi ų paslaugų teikimas net 
rimto antžemini ų sistemų veiklos sutrikimo atveju. 
6.3. 3 variantas 
6.3.1.  Ekonominis poveikis 
• Įgyvendinant 3 variante numatytus veiksmus reik ės skirti lėšų daugeliui sri čių, įskaitant 
technologij ų demonstravim ą ir aparatin ės įrangos kūrimą arba proces ų rengimą. Šiuos 
produktus kuria ir pasla ugas teikia iš to peln ą gaunančios Europos viešosios ir priva čiosios 
įstaigos bei gamintojai. 
Tikėtina, kad ES išlaidos kosmoso tyrin ėjimo srityje tur ės tiesiogin ės įtakos kosmoso 
pramonės apyvartai, kuri did ės bent 2,3 kart ų (mažiausias numatytas koeficientas). Tai 
reiškia, kad investavus 100 mln. EUR į kosmoso tyrimus, bus gauta 230 mln. EUR pelno 
tiekimo ir nauj ų produktų gamybos sektoriuose. Manoma, ka d didžiausias šalutinis poveikis 
kitose srityse bus daromas gyvyb ės palaikymo, sveikatos ir gerov ės sektoriuose9. 
6.3.2.  Poveikis aplinkai 
• Atliekant kosmoso tyrin ėjimą padaugės žinių apie mūsų aplinką, o tai pad ės tiksliau 
formuoti aplinkosaugos politikos kryptis. Tai tur ės teigiamo poveikio oro kokyb ės 
valdymo ir jos atstatymo, energijos ga mybos, laikymo ir platinimo technologij ų, taip pat 
vandens valdymo srityse. 
                                                 
9 Praktinio seminaro „Kosmoso tyrin ėjimas ir inovacijos, pramon ės konkurencingumas ir technologij ų 
pažanga“ išvados ir rekome ndacijos (Harvelas, Jungtin ė Karalystė, 2010 m. balandžio 29–30 d.); 
 http://ec.europa.eu/ente rprise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
LT 7   LT 6.3.3.  Socialinis poveikis 
• Tikėtina, kad su kosmoso tyrin ėjimu susijusi ES veikla tur ės poveikio užimtumui, darbo 
rinkos strukt ūrai, švietimo bei sveikatos sektoriams. D ėl JAV kosminio kelto programos 
(angl. Space Shuttle programme ) bendras užimtumo lygis padid ėjo 2,8 kartus.  
• Atliekant kosmoso aplinkos tyrin ėjimą atsiranda unikali ų galimybi ų tirti su įvairiomis 
ligomis, sen ėjimu ar nejudumu susijusias sveikatos problemas. Taip pat teigiamas 
socialinis poveikis bus daromas en ergijos, sveikatos, biotechnologij ų, aplinkosaugos arba 
saugumo sektoriuose. 
6.4. 4 variantas  
6.4.1.  Ekonominis poveikis 
• 3 variante nurodyti argumentai ekonominiam poveikiui pagr įsti taikomi ir šiam variantui. 
Galimas ekonominis poveikis bus pro porcingas finansavimo didinimui. 
Kosmoso tyrin ėjimo programos labai svarbios siekiant išlaikyti dabartini ų ir būsimų Europos 
nešančiųjų raketų konkurencingum ą. 
• Dėl įvairių technologij ų poreikio, biotechnologijos ir farmacijos pramon ės sektoriuose 
numatyta diegti daug pažangi ųjų technologij ų, pvz., biologini ų medžiag ų saugojimo, 
nuotolinių veiksmų (įskaitant nuotolinius mikr orobotus), automatinio m ėginių tvarkymo 
bei laikymo ir mikroanalitines sistemas10. 
• ES vaidmuo pasaulyje taps daug svarbesnis.  
6.4.2.  Poveikis aplinkai 
Sprendžiant su lyginam ąja planetos klimatologija arba Žem ės stebėjimu iš ISS susijusius 
klausimus, mokslinis kosmoso tyrin ėjimas pad ės geriau suprasti klimato kait ą Žemėje. 
6.4.3.  Socialinis poveikis 
Kosmoso tyrin ėjimas pad ės Europai tapti pasauline lyde re mokslo srityje. Kosmoso 
tyrinėjimas didins visuomen ės susidom ėjimą kosmosu ir jo technologijomis bei skatins 
jaunuolius studijuoti tiksliuosius m okslus, technologijas, inžinerij ą ir matematik ą. 
• Didelis teigiamas poveikis bus daromas nauj ų darbo viet ų aukštos kvalifikacijos 
darbuotojams k ūrimui. ESA duomenimis11, 4 variante si ūlomo masto investicijomis b ūtų 
sukurta 3000 tiesiogini ų darbo viet ų labai aukštos kvalifikacijos darbuotojams. Tik ėtina, 
kad įgyvendinant pagal š į variantą numatytus veiksmus, užimtumo koeficientas b ūtų 2,812, 
t. y. bendras užimtumo lygis padid ėtų daugiau nei 8000 darbo viet ų. 
                                                 
10 Praktinio seminaro „Kosmoso tyrin ėjimas ir inovacijos, pramon ės konkurencingumas ir technologij ų 
pažanga“ išvados ir rekome ndacijos (Harvelas, Jungtin ė Karalystė, 2010 m. balandžio 29–30 d.); 
 http://ec.europa.eu/ente rprise/policies/space/esp/conferences_space_en.htm. 
11 Duomenis pateik ė Europos kosmoso agent ūra. 
12 „JAV kosmoso programos ekonominis poveik is“, Jerome Schnee, Rutgers University.  
 
LT 8   LT 7. GALIMŲ POLITIKOS KRYP ČIŲ PALYGINIMAS  
Variantai  Rezultatai  Veiksmingumas  Suderinamumas  
1 variantas  • Įgyvendinant 1 variante nurodytus 
veiksmus konkret ūs tikslai nebus pasiekti. 
Turimos l ėšos bus skirtos kitoms 
iniciatyvoms.  Nėra. Šis variantas nesuderinama s su augimo strategijos 
„Europa 2020“ tikslais. Min ėtoje strategijoje pabr ėžiama 
didelė inovacijų ir pramon ės konkurencingumo svarba, o 
kosmoso politikos pl ėtra laikoma strategijos tiksl ų 
įgyvendinimo priemone.  
2 variantas  Įgyvendinant 2 variante nurodytus veiksmus 
pasiekiamas 1 konkretus tikslas, susij ęs su 
ilgalaikiu Europos kosmoso infrastrukt ūros 
naudojimu, paslaug ų teikimu ir j ų saugumu. 
Taip pat iš dalies pasiekiamas 4 tikslas, susij ęs 
su nacionalini ų ir ES politikos kryp čių bei 
investicijų į SSA konvergencija ir šios ES 
politikos ir kit ų politikos kryp čių sąsaja. Įgyvendinant 2 variante nurodytus veiksmus patirtos išlaidos 
sudarytų 130 mln. EUR per metus . Naudojant SSA sistem ą 
būtų galima sutaupyti daugiau nei 240 mln. EUR per metus. 
Pagal šį variant ą atliekami veiksmai sumažint ų dėl 
erdvėlaivio sunaikinimo kilusio vadinamojo domino efekto 
pavojų. Visuomen ė gautų daug naudos išvengiant 
palydovinio ryšio paslaug ų sutrikimų ir užtikrinant geresn ę 
elektros tinkl ų gedimų, taip pat NEO poveikio prevencij ą. 
Gavus daugiau žini ų apie kosmoso meteorologines s ąlygas 
būtų daromas teigiamas poveikis aplinkai.  Šis variantas iš dalies, bet ne visiškai suderinamas su 
augimo strategijos „Europa 20 20“ tikslais. SSA sistemos 
naudojimas teikia tam tikr ą inovacij ų ir augimo 
potencialą, tačiau pagrindinis tikslas – kosmoso 
infrastrukt ūros apsauga. Su inovacijomis susij ęs kosmoso 
tyrinėjimo potencialas n ėra nagrinėjamas šiame variante.  
3 variantas  Įgyvendinant 3 variante nurodytus veiksmus 
pasiekiami 1, 2 ir 4 tikslai, ta čiau tik iš dalies 
– 3 ir 5 tikslai. Nepriklausoma prieiga prie 
infrastrukt ūros orbitoje n ėra visiškai 
užtikrinama. Pagal ši variant ą atliekamais 
veiksmais bus stiprinama ES pad ėtis kosmoso 
srityje, ta čiau tai nepad ės atlikti pirmaujan čio 
ir strategiškai svarbaus vaidmens, kaip 
nurodyta 5 tiksle.  Įgyvendinant 3 variante nurodytus veiksmus patirtos 
papildomos išlaidos sudaryt ų 400 mln. EUR per metus. Šiam 
variantui įgyvendinti iš viso reik ėtų 530 mln. EUR per 
metus . Atsargiausiais skai čiavimais nustatytas apyvartos d ėl 
investicijų į kosmoso tyrin ėjimą koeficientas yra 2,3, 
užimtumo koeficientas – 2,8. Taip pat didinamas Europos 
matomumas, daromas poveikis inovacij ų potencialui, darbo 
vietų aukštos kvalifikacijos darbuotojams k ūrimui ir 
atsiranda teigiamas vadinamasis papildomos naudos efektas.  3 variantas yra visiškai suderinamas su augimo strategijos 
„Europa 2020“ tikslais; j į įgyvendinant bus skatinamos 
inovacijos, teikiama papildoma nauda daugeliui sektori ų ir 
ES politikos kryp čių, įskaitant sveikatos ir aplinkosaugos 
politiką. 
4 variantas  Įgyvendinant 4 variante nurodytus veiksmus 
bus pasiekti penki nustatyti tikslai.  3 variante išd ėstyti argumentai taikomi ir 4 variantui. 
Įgyvendinant šiame variante nurodytus veiksmus reik ėtų 
papildom ų 900 mln. EUR per metus, iš viso – 1,43 mlrd. 
EUR per metus . 4 variantas – labai didelis technologinis 
iššūkis, kuris paspartins technologin į progresą, sustiprins Suderinamumo atžvilgiu šis variantas yra panašus į 3 
variantą. 
 
LT 9   LT vadinamąjį papildomos naudos efekt ą, išplės naudojimo 
paskirtis ir padidins teigiam ą poveikį mūsų ekonomikai ir 
piliečiams. 
 
 
LT 10   LT 8. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Šis poveikio vertinimas bus prid ėtas prie komunikato d ėl būsimos ES veiklos kosmoso srityje, 
kuris galb ūt suteiks galimyb ę parengti Europos kosmoso programos pasi ūlymą. Išsamios su 
stebėsena ir vertinimu susijusios nuostatos bus aptartos to pasi ūlymo poveikio vertinime. 
***