Be to, lyginant su 2009 m. Kopenhagos konferencija, pasaulinė situacija visiškai pasikeitė – postūmis imtis veiksmų kilo iš apačios į viršų ir sutelkė tiek valstybinius, tiek nevalstybinius subjektus, pavyzdžiui, įmones, investuotojus, miestus ir pilietinės visuomenės atstovus. Reikia pripažinti klimato kaitos konferencijai pirmininkavusios Prancūzijos ir Jungtinių Tautų organizacijos nuopelnus kuriant pozityvią dinamiką prieš konferenciją ir jos metu.

Pasaulio kovoje su klimato kaita 2015 m. Paryžiaus susitarimas yra istoriškai svarbus pasiekimas. Kartu jis yra gelbėjimosi ratas, paskutinis šansas ateities kartoms palikti stabilesnį pasaulį, geresnės būklės planetą, teisingesnę visuomenę ir turtingesnę ekonomiką. Tai atitinka ir Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. siekius. Šiame susitarime nurodomas kelias, kuriuo pasaulio šalys pereis prie švarios energijos vartojimo. Tačiau reikės, kad keistųsi verslo ir investicijų kryptys ir kad visose politikos srityse būtų sukuriamos atitinkamos paskatos. Europos Sąjungai toks perėjimas atveria svarbių galimybių, visų pirma užimtumo ir ekonomikos augimo srityse. Taip pat jis paskatins investuoti į atsinaujinančiąją energiją ir kurti su ja susijusias naujoves, todėl ES bus lengviau įgyvendinti savo siekį tapti atsinaujinančiosios energijos srities lydere, be to, labiau augs ES gaminamų prekių ir teikiamų paslaugų, visų pirma susijusių su energijos vartojimo efektyvumu, rinkos.

Paryžiaus susitarime numatyta keletas orientyrų, kurie turi būti pasiekti vidutinės trukmės laikotarpiu. Turi būti aiškiai išdėstyta, ką konkrečiai politiškai reiškia 1,5 °C tikslas. Dėl nepakankamai tvirtos mokslinės analizės Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (angl. IPCC) 5-ojoje vertinimo ataskaitoje šiuo klausimu aiškių išvadų nėra. Todėl IPCC paprašyta 2018 m. parengti specialią ataskaitą. ES prisidės prie šio mokslininkų darbo, kuris tuo tikslu bus vykdomas tarptautiniu mastu. ES turėtų dalyvauti pirmajame 2018 m. vyksiančiame skatinamajame dialoge, kurio tikslas – įvertinti kolektyvinį užmojį ir įsipareigojimų įgyvendinimo pažangą. ES taip pat dalyvaus 2023 m. atliekant pirmąjį pasaulinės padėties vertinimą, kuris svarbus siekiant laipsniškai didinti visų Šalių užmojus laikotarpiu po 2030 m. Todėl ES, kaip ir kitos Šalys, raginama iki 2020 m. pateikti savo ilgalaikes, į amžiaus vidurį orientuotas vystymosi išmetant mažai šiltnamio efektą sukeliančių dujų strategijas. Kad rengti tokias strategijas būtų lengviau, Komisija parengs išsamią ekonominės ir socialinės kaitos analizę. Ji bus politinių diskusijų Europos Parlamente, Taryboje ir su suinteresuotosiomis šalimis pagrindas.

3 Kaip ES įgyvendins Paryžiaus susitarimą?

Norint pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir efektyvaus išteklių naudojimo ekonomikos, būtini esminiai technologijų, energetikos, ekonomikos, finansų ir galiausiai visos visuomenės pokyčiai. Paryžiaus susitarimas suteikia galimybę pertvarkyti ekonomiką, sukurti darbo vietų ir paskatinti ekonomikos augimą. Be to, jis yra esminis elementas įgyvendinant ne tik platesnius darnaus vystymosi tikslus, bet ir tokius ES prioritetus kaip investicijos, konkurencingumas, žiedinė ekonomika, moksliniai tyrimai, inovacijos ir energetikos pertvarka. Paryžiaus susitarimo įgyvendinimas ES teikia verslo galimybių, kuriomis naudodamasi ji galės išlaikyti ir išnaudoti pradininkės pranašumą puoselėdama atsinaujinančiųjų išteklių energetiką, efektyvų energijos vartojimą ir konkuruoti pasaulio mastu kuriant kitas mažo anglies dioksido kiekio technologijas. Norėdama pasinaudoti šiuo pranašumu, ES turės ir toliau rodyti pavyzdį kitiems savo veikla, susijusia su priimamomis reglamentavimo politikos priemonėmis, skatinančiomis mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, taip pat sudarydama sąlygas viešiesiems ir privatiesiems subjektams sparčiau investuoti į inovacijas ir vykdyti modernizaciją visuose pagrindiniuose sektoriuose ir kartu užtikrinti, kad kitos didžiosios ekonomiškai reikšmingos šalys nepaliautų vykdyti savo įsipareigojimų. Perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos turi būti tinkamai valdomas atsižvelgiant į visų ES valstybių narių energijos rūšių derinio ir ekonominės struktūros skirtumus. Be to, būtina nuspėti ir sušvelninti socialinį tokio perėjimo poveikį tam tikruose regionuose ir socialiniuose ekonominiuose sektoriuose.

3.1 Palankių sąlygų pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sudarymas

Perėjimas ir energetikos sąjunga

ES įsipareigojimas pereiti prie švarios energetikos yra nesustabdomas ir nediskutuotinas. Energetikos sąjungos prioritetas – nusigręžti nuo iškastiniu kuru grindžiamos ekonomikos, kurioje energijos tiekimas yra centralizuotas bei paremtas pasiūla, naudojamos senos technologijos ir pasenę verslo modeliai, turime duoti daugiau galių vartotojams ir (...) turime palaipsniui atsisakyti fragmentiškos sistemos, kuriai būdinga nekoordinuojama atskirų šalių politika, rinkos kliūtys ir energijos tiekimo požiūriu izoliuotos teritorijos. Energetikos sąjungos projektas, atsižvelgiant į visus jo aspektus, teikia platesnes galimybes, kuriomis naudodamasi ES gali sudaryti reikiamas sąlygas pertvarkyti energetiką. Tarptautinės energetikos agentūros duomenimis, visiškai įgyvendinus klimato srities veiksmų planus, 2015–2030 m. į energijos vartojimo efektyvumą ir mažo anglies dioksido kiekio technologijas bus investuota 13,5 trilijonų JAV dolerių, t. y. po 840 milijardų kasmet. Pagrindinis šių klimato srities veiksmų planų poveikis yra ne tik paskatinti investicijas, bet ir perskirstyti jas tarp sektorių bei kuro rūšių ir subalansuoti pasiūlą ir paklausą. Pavyzdžiui, į atsinaujinančiųjų išteklių energetiką bus investuojama beveik triskart daugiau negu į iškastinio kuro elektrines, o investicijų į energijos vartojimo efektyvumą (visų pirma transporto ir pastatų sektoriuose) mastas, kaip numatoma, atitiks investicijų į kitas energetikos sistemos dalis mastą.

Naujovės ir konkurencingumas

Paryžiaus susitarimu nurodyta aiški ir ryžtinga judėjimo mažo anglies dioksido kiekio inovacijų linkme kryptis. Per renginius, susijusius su Paryžiaus konferencija, 20-ies pasaulyje pirmaujančių ekonomikos šalių vadovai paskelbė bendrą pareiškimą „Misija – inovacijos“, kuriuo siekiama suaktyvinti privačiųjų ir viešųjų subjektų vykdomas švarios energijos srities inovacijas, paskatinti kurti ir diegti pažangiausias technologijas ir sumažinti jų išlaidas. Prie šios iniciatyvos nori prisijungti ir ES, juolab kad programoje „Horizontas 2020“ numatytas ES mažo anglies dioksido kiekio technologijų biudžetas 2014–2020 m. laikotarpiui jau padvigubintas ir ES yra įsipareigojusi į klimato srities veiklą investuoti bent 35 proc. „Horizonto 2020“ lėšų . Be to, būsimoje Europos Sąjungos mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo strategijoje numatoma išnaudoti energetikos, transporto, žiedinės ekonomikos, pramonės ir skaitmeninių inovacijų sinergiją. Todėl dabartinės ir dar ateityje sukursimos europinės mažo anglies dioksido kiekio ir efektyvaus energijos vartojimo technologijos turėtų tapti konkurencingesnės.

Investicijos ir kapitalo rinkos

Siekiant paskatinti perėjimą prie klimatui atsparios ekonomikos, pagrįstos mažo anglies dioksido kiekio technologijomis, būtina pasiekti, kad privatieji investuotojai perkeltų ir padidintų savo investicijas ir būtų išvengta susisaistymo su didelį šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį išmetančia infrastruktūra ir turtu. Mobilizuojant rinkas labai svarbus vaidmuo tenka ES fondams. Investicijas į išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą ir efektyvų energijos vartojimą bendrojoje rinkoje turėtų paskatinti parama investuotojams, numatyta „Investicijų plane Europai“, kuriuo siekiama šalinti kliūtis investicijoms Europos Sąjungoje, taip pat galimybė gauti finansavimą iš Europos strateginių investicijų fondo (ESIF). „Investicijų planas Europai“ jau padėjo šioje srityje pasiekti teigiamų rezultatų, tačiau dar reikia ištirti visą jo potencialą. Neseniai Komisija atvėrė naują Europos investicinių projektų portalą (EIPP). Netrukus jis veiks visu pajėgumu. Jo paskirtis – pritraukti investicijų į perspektyvius ir patikimus investicinius projektus Europoje. Energetikos subjektams siūloma savo projektus siųsti į EIPP, kad galimi investuotojai galėtų matyti visą projektų įvairovę. Komisija prioriteto tvarka numato paspartinti techninę pagalbą suinteresuotiesiems subjektams, kad jie 2016 m. galėtų sukurti schemas, į kurias sutelkiami mažesni efektyvaus energijos vartojimo projektai, taip sukuriant jų kritinę masę. Tokios schemos investuotojams turėtų suteikti geresnių investavimo į efektyvų energijos vartojimą galimybių, o nacionalinių, regioninių ir vietinių efektyvaus energijos vartojimo platformų ir programų dalyviams – geresnių galimybių pasinaudoti tuo kapitalu. Techninė ir projektų rengimo pagalba taip pat bus stiprinama per Europos investavimo konsultacijų centrą (EIKS), kurį įsteigė Komisija ir Europos investicijų bankas, kad padėtų viešiesiems projektų vykdytojams pagerinti projektų struktūrą ir skatintų taikyti finansavimo priemones su standartinėmis sąlygomis, ypač pastatų srityje.

Šiame pereinamajame procese finansų įstaigos yra labai svarbios partnerės. Be to, labai svarbu, kad tarp valstybių narių galėtų laisvai judėti kapitalo srautai ir veiktų integruotos bei tvarios kapitalo rinkos. Taigi šiuo atžvilgiu labai svarbios jau priimtos arba dar rengiamos kapitalo rinkų sąjungos kūrimo priemonės. Užtikrinti, kad ne tik bendrojoje rinkoje, bet ir už jos ribų būtų pereinama prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, gali padėti Europos Centrinis Bankas ir nacionaliniai centriniai bankai, Europos investicijų bankas, Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas, Žaliasis klimato fondas ir kitos tarptautinės finansų įstaigos, kaip antai Pasaulio Bankas, ir nacionaliniai plėtros bankai. Reaguodama į 2015 m. balandžio mėn. Didžiojo dvidešimtuko susitikimo metu pateiktą prašymą apsvarstyti, kaip finansų sektoriuje būtų galima atsižvelgti į klimato srities klausimus, Finansinio stabilumo taryba sukūrė su klimatu susijusios rizikos atskleidimo darbo grupę, kurios tikslas – padėti rinkos dalyviams geriau suprasti su klimatu susijusią riziką ir geriau ją valdyti. Didysis dvidešimtukas neseniai sukūrė tyrimo grupę, skirtą su žaliuoju finansavimu susijusioms problemoms analizuoti (angl. GFSG). Europos lygmeniu Europos sisteminės rizikos valdyba paskelbė perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos ir galimos su tuo susijusios rizikos finansų sektoriui ataskaitą.

Anglies dioksido apmokestinimas ir subsidijos iškastiniam kurui

Norint sukurti vienodas perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sąlygas pasaulio mastu, pagrindinis elementas yra išmetamo anglies dioksido apmokestinimas. Tai gali būti daroma prekybos apyvartiniais taršos leidimais forma, kaip, pavyzdžiui, yra Europos Sąjungoje, gali būti nustatomas mokestis arba taikomos kitos ekonominės ir (arba) fiskalinės priemonės. ES turėtų daugiau dalytis savo patirtimi šioje srityje su visomis šalimis, kurios turi pradėti apmokestinti išmetamą anglies dioksidą. Šiuo atžvilgiu bus toliau bendradarbiaujama su tokiomis šalimis kaip Kinija ir Pietų Korėja, kurios kuria savo apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemas, ir su kitomis šalimis, įskaitant visas didžiąsias ekonomiškai reikšmingas šalis, kurios diegia atsinaujinančiosios energijos technologijas ir tobulina savo efektyvaus energijos vartojimo politiką. Nors Paryžiaus susitarimas labai reikšmingas tuo, kad jis yra pasaulinis, tačiau jei šalių nacionaliniu mastu dedamų pastangų lygis skirsis, dėl nevienodų veiklos sąlygų išlieka rizika, kad pramonės sektoriai atsidurs nepalankioje konkurencinėje padėtyje. Šiuo metu strateginiu Europos Vadovų Tarybos sprendimu nemokamų apyvartinių taršos leidimų paskirstymo sistemą taikyti ir po 2020 m. ir pasiūlytomis ES prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemos nuostatomis dėl anglies dioksido nutekėjimo sukuriama tinkama pusiausvyra, tačiau per ateinantį dešimtmetį situacija turi būti stebima.

Anglies dioksido ir energijos apmokestinimo ateityje padėtį dar labiau apsunkina šiuo metu mažos naftos kainos. Tačiau tai gali būti gera proga ne tik pradėti apmokestinti anglies dioksidą, bet ir panaikinti iškastinio kuro subsidijas, kurios, Tarptautinės energetikos agentūros duomenimis, 2013 m. visame pasaulyje sudarė 548 mlrd. JAV dolerių. Tokios subsidijos yra didžiausia kliūtis švarių technologijų inovacijoms – tai pripažįstama ir Didžiojo dvidešimtuko bei Didžiojo septyneto raginimuose panaikinti iškastinio kuro subsidijas. Būsimoje ES energijos kainų ir sąnaudų ataskaitoje bus apžvelgiama naujausia padėtis šioje srityje .

Miestų, pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių vaidmuo

Kita būtina perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sąlyga – aktyvesnis įvairių suinteresuotųjų subjektų – piliečių, vartotojų, socialinių partnerių, MVĮ, inovacijų startuolių ir pasaulio mastu konkurencingos pramonės dalyvavimas. Paryžiaus konferencijos ir Limos ir Paryžiaus veiksmų darbotvarkės (Šalių konferencijai pirmininkavusių Peru ir Prancūzijos iniciatyvos) tikslas buvo bendrai veiklai pasaulio mastu suburti daugiau nei bet kada nevalstybinių subjektų ir taip paspartinti bendrą klimato srities veiklą ir sutelkti palaikymą naujajam susitarimui. Unikali ES situacija leidžia jai perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos įtraukti į visų sektorių veiklą ir visus valdymo lygmenis.

Didžioji dalis būsimos transformacijos įvyks pažangiuosiuose miestuose ir miesto bendruomenėse. Todėl 2016 m. bus daugiau veikiama miestų lygmeniu ir aktyviau vystoma miestų politika, be kita ko, susijusi su remiamais veiksmais, kuriuos parengė integruoto pasaulinio Merų pakto dalyviai, ir su vieno langelio principu veikiančio centro sukūrimu vietos valdžios institucijoms. Taip vietos valdžios institucijos galės daugiau prisidėti prie ES perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, o Europos įmonės galės sėkmingai konkuruoti pasaulio mastu dėl novatoriškų technologijų naudojimo pažangiuosiuose miestuose.

Pasaulinio masto diplomatija klimato srityje ir veiksmai

Kova su klimato kaita yra didelis strateginis užsienio politikos uždavinys, turintis įtakos ES vykdomai išorės politikai, pavyzdžiui, paramos vystymuisi ir bendradarbiavimo, kaimynystės ir plėtros, tarptautinio mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo, prekybos, ekonominės diplomatijos ir saugumo srityse. Norint išlaikyti teigiamą Paryžiuje pasiektą dinamiką, pasauliniu lygmeniu reikės nuolat dėti politines ir diplomatines pastangas.

Kaip sutarta Taryboje, 2016 m. diplomatija klimato srityje turės būti visų pirma siekiama: i) toliau remti kovą su klimato kaita kaip vieną iš strateginių prioritetų, ii) remti Paryžiaus susitarimo ir klimato srities veiksmų planų įgyvendinimą ir iii) intensyvinti pastangas siekiant spręsti klimato kaitos, gamtos išteklių, įskaitant vandenį, gerovės, stabilumo ir migracijos sąsajos klausimą.