1 veiksmas. Komisija bendradarbiaus su valstybėmis narėmis ir pramonės suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų savanoriškai sudarytas bendras ankstyvo 5G tinklų sukūrimo iki 2018 m. pabaigos ir gatavų komercinių 5G paslaugų pasiūlymo iki 2020 m. pabaigos grafikas. Bendrą grafiką reikėtų parengti kuo greičiau. ES grafike reikėtų orientuotis į šiuos pagrindinius uždavinius: -skatinti nuo 2017 m. vykdyti preliminarius bandymus laikantis 5G-PPP modelio, o nuo nuo 2018 m. – aiškų ES tarpvalstybinį pobūdį turinčius ikiprekybinius bandomuosius tyrimus; -raginti valstybes nares iki 2017 m. pabaigos parengti nacionalinius 5G diegimo veiksmų planus, kaip nacionalinių plačiajuosčio veiksmų gairių dalį. -užtikrinti, kad kiekviena valstybė narė nurodytų bent vieną didesnį miestą, kuriame 5G ryšys pradėtų veikti iki 2020 m. pabaigos, ir kad iki 2025 m. 5G ryšys nenutrūkstamai veiktų visose miestų teritorijose ir didžiausiuose sausumos transporto keliuose.

3.2.Kliūčių šalinimas. Radijo spektro suteikimas 5G reikmėms

Norint įdiegti 5G tinklus reikia, kad laiku atsirastų galimybė naudotis pakankamu kiekiu suderinto spektro. Konkrečiai 5G ryšiui būdingas naujas reikalavimas – jam reikia plačių (iki 100 MHz) ištisinių spektro juostų tinkamuose dažnių diapazonuose, siekiant užtikrinti didesnę belaidžio plačiajuosčio ryšio spartą. Tokį spektro juostų plotį galima užtikrinti tik aukštesnių nei 6 GHz dažnių srityje.

Todėl 2019 m. Pasaulinės radijo ryšio konferencijos (WRC-19) darbotvarkėje numatyta skirti naujas aukštesnių nei 6 GHz dažnių juostas remiantis WRC-15 nustatytų galimų juostų sąrašu, atsižvelgiant į ITU tyrimus ir siekiant kuo didesnio suderinimo pasaulyje.

Pradinės spektro juostos

Valstybės narės ir Komisija bendradarbiaudamos Radijo spektro politikos grupėje (RSPG) pripažino, kad svarbu iš anksto nustatyti bendras visos ES pirmines spektro juostas, kad 5G galėtų būti pateiktas rinkai jau 2018 m. Tai būtina, kad pramonė būtų tinkamai informuota ir galimybė naudotis spektru ES būtų tokia pat, kaip ir kituose pasaulio regionuose.

Siekiant atsižvelgti į įvairialypius 5G reikalavimus, šį pirmą tokių pradinių juostų komplektą turėtų sudaryti skirtingų charakteristikų spektro derinys. Atrenkant juostas reikėtų atsižvelgti, ar yra perspektyvų suderinti jas pasaulyje ir pasinaudoti nemaža suderinto spektro apimtimi, kuri Europos Sąjungoje jau paskirta žemesnių negu 6 GHz dažnių belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui. Spektro derinyje turėtų būti:

-žemesnių negu 1 GHz dažnių spektras, pirmiausia atkreipiant dėmesį į 700 MHz juostą, nes nuo galimybės ja naudotis užtikrinimo (Komisija siūlo tai padaryti iki 2020 m.) priklauso 5G sėkmė;

-1–6 GHz dažnių spektras, kuriame jau yra visoje ES suderintų ir technologiškai neutralia forma visoje Europoje licencijuotų juostų. Panašu, kad 3,5 GHz juosta turi ypač geras perspektyvas tapti strategine 5G diegimo Europoje juosta;

-aukštesnių nei 6 GHz dažnių spektras naujoms platesnėms juostoms, kurias reikės apibrėžti atsižvelgiant į WRC-19 orientyrą.

Šiam požiūriui pritaria pramonė, ir jis laikomas adekvačiu atsaku į konkuruojančiose šalyse rengiamus spektro planus.

2 veiksmas. Komisija bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, kad iki 2016 m. pabaigos nustatytų laikiną pirminiam 5G paslaugų diegimui skirtų pradinių spektro juostų sąrašą. Tinkamai atsižvelgiant į rengiamą RSPG nuomonę, į sąrašą reikėtų įtraukti bent trijų spektro diapazonų dažnius: žemesnių negu 1 GHz, 1–6 GHz ir aukštesnių negu 6 GHz dažnių spektro, siekiant atsižvelgti į skirtingus 5G taikomųjų programų reikalavimus.

Papildomos spektro juostos

Kitame etape pradinių spektro juostų komplektas turėtų būti papildytas, kad būtų atsižvelgta į 5G spektro reikalavimus per ilgesnį laikotarpį. Tai darant labiausiai reikėtų nustatyti aukštesnių nei 6 GHz dažnių 5G spektro juostas, pirmiausia svarstant į WRC-19 darbotvarkę įtrauktas juostas ir taip pat įvertinant tolesnes tarptautinio lygmens masto ekonomijos galimybes. Reikėtų kiek galima padidinti dalijimosi spektru galimybes (be kita ko, leidžiant naudotis be licencijų, nes tai paprastai padeda kurti inovacijas ir patekti į rinką), atsižvelgiant į pasiūlytame Europos elektroninių ryšių kodekse išdėstytus pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamo akto uždavinius. Ypač sunku bus numatyti įvairius 5G naudojimo atvejus, kad būtų tinkamai patenkinti visi pagrindiniai spektro reikalavimai.

3 veiksmas. Komisija bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, kad: -remiantis planuojama RSPG nuomone dėl 5G spektro, iki 2017 m. būtų susitarta dėl visų spektro juostų (žemesnių ir aukštesnių kaip 6 GHz dažnių), kurios turi būti suderintos pradinio 5G komercinių tinklų diegimo Europoje reikmėms. Sukūrus visus svarbius standartus, galutinis spektro suderinimas ES lygmeniu vyks pagal įprastinę reglamentavimo procedūrą; -būtų formuojamas rekomenduojamas požiūris į specialių leidimo dėl aukštesnių nei 6 GHz dažnių 5G spektro juostų suteikimą, tinkamai atsižvelgiant į Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos ir RSPG nuomones. Pirminės žinios apie techninius variantus ir įgyvendinamumą turėtų būti paskelbtos CEPT tyrimuose iki 2017 m. pabaigos.

3.3.Fiksuotojo ir belaidžio ryšio panaudojimas labai tankiam 5G prieigos punktų tinklui sukurti

Šviesolaidinio ir belaidžio ryšio diegimo reikalavimų sąsajų paisymas

Numatoma, kad planuojami 5G tinklai aptarnaus iki vieno milijono prijungtų įrenginių kvadratiniame kilometre. Tai maždaug tūkstantį kartų daugiau nei šiandien. Smarkiai pagausėjus įrenginių skaičiui taip pat padidės srautas per tinklo prieigos taškus: reikės vis mažesnių zonų, kad būtų užtikrinti planuoti junglumo rezultatai, ir tankesnio antenų išdėstymo.

Be to, mažos aprėpties zonos turės būti veiksmingai prijungtos prie likusio tinklo didelio pralaidumo tranzitiniu ryšiu, nes bendras duomenų srautas per šias mažos aprėpties zonas sieks kelis gigabitus per sekundę. Paprastai tai bus šviesolaidinės linijos, nors tranzitui galima naudoti ir kitą didelio pralaidumo belaidžio ryšio tinklą.

Taigi komunikate „Junglumas – bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindas. Kelias į Europos gigabitinę visuomenę“ nurodytų europinių 5G ir 2025 m. junglumo uždavinių įgyvendinimas priklausys nuo to, kaip didelio pralaidumo tinklai apskritai bus diegiami visame žemyne. Kuo anksčiau bus įdiegti pagrindiniai plačiajuosčio ryšio tinklai, tuo greičiau bus galima plačiau naudotis 5G.