EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2022 06 29 COM(2022) 317 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje





Turinys 1. ĮVADAS 2. APLINKYBĖS 3. DARBO PLANO ĮVERTINIMAS. Prioritetinės sritys 3.1. A prioritetas. Kultūros paveldo tvarumas 3.2. B prioritetas. Sanglauda ir gerovė 3.3. C prioritetas. Menininkams, kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojams ir europiniam turiniui palanki ekosistema 3.4. D prioritetas. Lyčių lygybė 3.5. E prioritetas. Tarptautiniai kultūriniai ryšiai 3.6. F prioritetas. Kultūra – svarbiausias darnaus vystymosi veiksnys 3.7. Kultūros statistika 3.8. Skaitmeninimas 4. DARBO PLANO ĮVERTINIMAS. Darbo metodai 4.1. Atvirasis koordinavimo metodas (AKM) 4.2. Darbo plano rezultatų sklaida ir informavimas apie juos 4.3. Kultūros srities suinteresuotosios šalys 5. DARBO PLANO ĮVERTINIMAS. Politikos rezultatai 6. IŠVADOS. Patobulintos sistemos ir naujų prioritetų vertinimas

KOMISIJOS ATASKAITA DĖL 2019–2022 m. DARBO PLANO KULTŪROS SRITYJE 1.ĮVADAS Tarybos išvadose dėl 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje Komisija paraginta „ne vėliau kaip 2022 m. birželio mėn. patvirtinti <...> galutinę ataskaitą dėl jo įgyvendinimo, remiantis savanoriškai valstybių narių raštu pateiktomis nuomonėmis. Atsižvelgdama į tą ataskaitą, Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė gali svarstyti, ar vėlesniam laikotarpiui pasiūlyti naują darbo planą kultūros srityje“. Šioje ataskaitoje pateikiami nuo 2019 m. sausio mėn. įgyvendinant darbo planą pasiekti rezultatai, susiję su prioritetais, darbo metodais ir veiksmais, apibrėžtais atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją ir ekonomikos gaivinimo procesą. Ataskaitoje taip pat aptariama, kaip stiprinti politikos formavimą ir bendradarbiavimą kultūros srityje ES lygmeniu, ir pateikiami pasiūlymai dėl prioritetų, kurie turi būti įtraukti į naują darbo planą po 2022 m. Rengdama ataskaitą, Komisija atliko apklausą, siekdama sužinoti valstybių narių nuomonę apie 2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje aktualumą ir įgyvendinimą (žr. priedą). Jos vertinimas taip pat grindžiamas jos darbu ir reguliariu keitimusi informacija su kitomis ES institucijomis bei įvairiuose forumuose vykusiu dialogu su kultūros ir kūrybos sektoriais. Šiame dokumente daugiausia dėmesio skiriama veiklai, vykdytai pagal 2019–2022 m. darbo planą. Tai nėra išsami visų kultūros srities politikos veiksmų, šiuo laikotarpiu įgyvendintų Europos lygmeniu, analizė. 2.APLINKYBĖS Pastaraisiais metais ES politikos veiksmai kultūros srityje buvo grindžiami Komisijos Europos kultūros darbotvarke , Europos kultūros paveldo veiksmų programa , parengta po Europos kultūros paveldo metų (2018 m.), bendru komunikatu „ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimas“ ir daugiamečiais Tarybos darbo planais kultūros srityje . Nuo 2020 m. pradžios pražūtingas COVID-19 pandemijos poveikis kultūrai dar labiau padidino sunkumus, patiriamus kultūros ir kūrybos sektoriuose, visų pirma susijusius su menininkų ir kultūros specialistų gyvenimo ir darbo sąlygomis bei meno ir kultūros sričių pajamų formavimu. Valdžios institucijos daugiausia dėmesio skyrė krizės poveikio mažinimui ir pagalbai sektoriams atsigauti. Nacionaliniu ir ES lygmenimis imtasi tikslinių priemonių . Bendradarbiaudamos kultūros srityje, valstybės narės ir Komisija reguliariai stebėjo teikiamą paramą – tai buvo naudingas procesas, kuriam vadovavo ES pirmininkaujanti šalis. Komisija, reaguodama į COVID-19 krizę, taip pat sukūrė platformą „Creatives Unite“ , skirtą informacijai, susijusiai su ES kultūros ir kūrybos sektoriais, rinkti. Atsižvelgdama į kultūros ir kūrybos sektorių raginimus imtis daugiau ES mastu koordinuojamų priemonių, 2021 m. birželio mėn. Komisija paskelbė ES gaires dėl saugaus kultūrinės veiklos atnaujinimo kultūros ir kūrybos sektoriuose . ES pramonės strategijoje ir jos atnaujintoje redakcijoje , be kita ko, nustatyta kultūros ir kūrybinių industrijų ekosistema. Šis požiūris yra labai svarbus įtraukiam ir tvariam sektorių atsigavimui, jis padeda skatinti dvejopą visos ES ekonomikos pertvarką, atsižvelgiant į jos svarbą kitoms ekosistemoms (pavyzdžiui, turizmo ekosistemai). Siekiant padėti įveikti krizę, 2021 m. vasario mėn. buvo įdiegta ir įsigaliojo Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė . Kultūros ir kūrybos sektoriai ir industrijos daugiausia gauna paramą pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, tiesiogiai taikant nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose numatytas priemones, o netiesiogiai – kompleksines priemones. Komisija apžvelgė šias planuojamas investicijas ir reformas ir paskelbė Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės rezultatų suvestinės teminę kultūros ir kūrybos pramonės apžvalgą. Be to, kelios ES programos ir fondai pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą buvo pritaikyti siekiant teikti tikslingesnę paramą kultūros ir kūrybos sektoriams ekonomikos gaivinimo kontekste, įskaitant didesnį biudžetą programai „Kūrybiška Europa“ ir veiksmų grupei „Kultūra, kūrybiškumas ir įtrauki visuomenė“ pagal programą „Europos horizontas“ . 2021 m. lapkričio mėn. Komisija taip pat paskelbė pirmąjį interaktyvų ES kultūros srities finansavimo vadovą „CultureEU“ . Kalbant apie ES institucinius pokyčius, dabartinis darbo planas kultūros srityje pradėtas įgyvendinti beveik lygiagrečiai su Europos Vadovų Tarybos susitarimu dėl naujos 2019–2024 m. strateginės darbotvarkės ir 2019 m. gruodžio mėn. paskelbtais naujais Komisijos įgaliojimais, kuriais nustatyti šeši svarbiausi politikos tikslai. Formuojant politiką ir vykdant veiksmus kultūros srityje apskritai ir toliau daugiausia dėmesio buvo skiriama žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai ir jos tikslų įgyvendinimui, taip pat prisidėta prie europinės gyvensenos propagavimo. COVID-19 krizės metu buvo dar kartą įsitikinta, kokie svarbūs yra šie bendrieji prioritetai, paspartėjo jau egzistavusios kultūros tendencijos (kaip antai skaitmeninė pertvarka), taip pat imta daugiau dėmesio skirti klimato kaitai ir aplinkos būklės blogėjimui. Parodyta, kad kultūra atlieka neįkainojamą vaidmenį užtikrinant žmonių gerovę ir gerinant socialinę sanglaudą bei pertvarką . Šiomis naujomis aplinkybėmis pradėtos ir kitos svarbios ES iniciatyvos. Jos iš esmės grindžiamos kultūra arba jomis siekiama formuoti kultūros politiką, kaip antai naujasis europinis bauhauzas , 2022-ieji – Europos jaunimo metai arba Europos įgūdžių darbotvarkė. Nepaisant COVID-19 krizės – ir net dėl jos – pasauliniu mastu kultūra, kaip politikos sritis, tapo matomesnė ir labiau pripažįstama. 2021 m. spalio mėn. Romos deklaracijoje G20 vadovai pirmą kartą priminė esminę kultūros vertę ir kultūros vaidmenį užtikrinant darnų vystymąsi ir didinant ekonomikos ir visuomenės atsparumą bei atsigavimą. Be to, 2021 m. gruodžio mėn. JT rezoliucijoje dėl kultūros ir darnaus vystymosi dar kartą patvirtintas kultūros, kaip būtinosios sąlygos siekiant JT darnaus vystymosi tikslų ir kaip svarbiausio jų įgyvendinimo veiksnio, vaidmuo. 2022 m. rugsėjo mėn. Meksikoje planuojama surengti „Mondiacult 2022“ – pasaulinę UNESCO konferenciją kultūros ir darnaus vystymosi klausimais, kuri padės išlaikyti pagreitį šioje srityje. Nuo 2022 m. vasario mėn. vykdoma Rusijos karinė agresija prieš Ukrainą ir jos žmones kelia didelį susirūpinimą ir dėl politinio bendradarbiavimo kultūros srityje. Dėl Rusijos invazijos ne tik kyla grėsmė menininkų ir kultūros specialistų gyvybėms Ukrainoje, bet ir daroma didelė žala šios šalies turtingam ir įvairiam paveldui bei kultūros raiškai, todėl reikia vieningo ir koordinuoto ES atsako. 2022 m. kovo 7–8 d. Anžė vykusio susitikimo metu už kultūrą ir žiniasklaidą atsakingi Europos ministrai paskelbė deklaraciją , kurioje pareiškė solidarumą ir tvirtą įsipareigojimą padėti Ukrainai įveikti šiuos sunkumus. Komisija telkia savo priemones, siekdama paremti Ukrainos menininkus ir kultūros specialistus, bėgančius iš savo šalies, taip pat Ukrainos pabėgėlius priimančių šalių kultūros organizacijas, ir remti kultūros paveldo apsaugą, pavyzdžiui, pagal programą „Kūrybiška Europa“ arba taikydama Sąjungos civilinės saugos mechanizmą (žr. platformą „Creatives Unite“). 3.DARBO PLANO ĮVERTINIMAS. Prioritetinės sritys Nuo 2002 m. ES valstybės narės savo bendradarbiavimo kultūros politikos srityje prioritetus apibrėžia daugiamečiuose darbo planuose, kurie priimami Tarybos išvadomis. 2019–2022 m. darbo planas kultūros srityje (su pakeitimais, padarytais 2020 m. gegužės mėn.) yra pagrindinė strateginė priemonė, kuria grindžiamas politinis bendradarbiavimas ES lygmeniu. Nuo 2019 m. jame apibrėžiamos 6 prioritetinės veiksmų sritys ir 18 temų, numatant atitinkamus veiksmus, kuriuos turi įgyvendinti valstybės narės, Komisija ir ES pirmininkaujanti valstybė narė. Atlikusi apklausą Komisija nustatė, kad valstybės narės mano, jog svarbiausi politikos formavimo ES lygmeniu prioritetai yra „Kultūros paveldo tvarumas“, „Kultūra – svarbiausias darnaus vystymosi veiksnys“ ir „Menininkams, kultūros ir kūrybos specialistams ir Europos turiniui palanki ekosistema“. Nacionaliniu lygmeniu taip pat buvo pabrėžta sanglauda ir gerovė. Valstybės narės sutinka, kad kultūros statistika yra pagrindinis kompleksinis prioritetas. Apskritai visi darbo plano veiksmai buvo įgyvendinti taip, kaip planuota. Šis didelis trumpuoju ir COVID-19 laikotarpiu pasiektų suplanuotų rezultatų skaičius yra puikus pasiekimas. Kai kuriais atvejais, siekiant kuo labiau sumažinti poveikį rezultatams, reikėjo pritaikyti darbo formatą ar terminus. Siekiant išlaikyti skirtingų rezultatų tarpusavio ryšį įgyvendinant tęstinę darbotvarkę (pavyzdžiui, atlikus ES tyrimą taikomas grupės ir vėlesnių Tarybos išvadų atvirasis koordinavimo metodas (AKM), reikėjo papildomų koordinavimo pastangų, tačiau paaiškėjo, kad tai buvo naudinga siekiant nuosekliai formuoti politiką ES lygmeniu. Nustatyta, kad temos, dėl kurių susitarta 2019 m. pirmininkaujant Austrijai, bus labai tinkamos ir aktualios visą darbo plano laikotarpį – šiai nuomonei pritarė valstybės narės. Tolesniuose skirsniuose aprašomas darbo plano įgyvendinimas pagal kiekvieną prioritetą, įvertinant darbą ir rezultatus, susijusius su kiekviena iš 18 temų.

3.1.A prioritetas. Kultūros paveldo tvarumas Kultūros paveldo dalyvaujamasis valdymas 2019 m. pradėtas tarpusavio mokymosi projektas „Veiklus kultūros paveldas“. Šį Komisijos parengtą ir pagal programą „Kūrybiška Europa“ finansuojamą projektą valdo konsorciumas (EUROCITIES, „KEA European Affairs“, Europos regionų mokslinių tyrimų ir inovacijų tinklas, „Europa Nostra“ ir Europos architektų taryba). Tai vienas iš Europos kultūros paveldo metais (2018 m.) sukurtų projektų, įtrauktų į Europos kultūros paveldo veiksmų programą. Dalyvaudami šiame projekte daugiau kaip 100 vietos ir regionų politikos formuotojų gali keistis žiniomis apie kultūros paveldą. Daugiausia dėmesio skiriama dalyvaujamajam valdymui, pritaikomajam pakartotiniam naudojimui ir kultūros paveldo srityje taikomų intervencinių priemonių kokybės principams. 2020 m. lapkričio mėn. konsorciumas paskelbė 32 novatoriškus metodus . Įgyvendinant antrąjį projekto etapą iki 2023 m. sausio mėn. bus toliau dalijamasi žiniomis ir patirtimi, daugiausia dėmesio skiriant šioms trims tarpusavyje susijusioms temoms: 1) ekonomikos gaivinimas ir atsparumo didinimas pasitelkiant kultūros paveldą pasaulyje po pandemijos; 2) tvaresnis kultūros paveldas siekiant įveikti klimato krizę; 3) valdymas ir finansavimas. Nauji vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenys. Projektą labai vertina jame dalyvaujantys vietos ir regionų politikos formuotojai. Šia tema pirmininkavusi Kroatija 2020 m. vasario mėn. Dubrovnike surengė pirmininkaujančios valstybės narės konferenciją „Europos bendradarbiavimo kultūros paveldo, kuriam kyla pavojus, apsaugos srityje skatinimas“ . 2020 m. gegužės mėn. buvo priimtos susijusios Tarybos išvados dėl rizikos valdymo kultūros paveldo srityje. Kultūros paveldo pritaikymas atsižvelgiant į klimato kaitos AKM grupei „Kultūros paveldo atsparumo klimato kaitai stiprinimas“ pirmininkavo Vokietija. Ataskaita ir rekomendacijos bus baigtos rengti iki 2022 m. liepos mėn. Pagrindiniai šios grupės tikslai buvo nustatyti gerąją patirtį ir novatoriškas priemones, skirtas materialiam ir nematerialiam kultūros paveldui apsaugoti atsižvelgianti į klimato kaitą ir jais keistis. Be kita ko, reikia išnagrinėti, kaip kultūros paveldas gali būti naudojamas švelninant klimato kaitos poveikį ir su juo kovojant, atsižvelgiant į Europos žaliojo kurso tikslus. Grupės darbo metu daugiausia dėmesio skirta esamų ir naujų grėsmių ir poveikio nagrinėjimui, esamų tinkamų prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo priemonių aptarimui, taip pat kultūros paveldo vertybių atsparumo kintančioje aplinkoje didinimui, kartu išvengiant netinkamo prisitaikymo. Nepaisant skubumo, šis klausimas dar tik pradedamas nagrinėti. Galutinė šios grupės ataskaita ir rekomendacijos yra vertingas indėlis į labai reikalingas diskusijas šia tema ir planuojant su klimato kaita susijusias priemones kultūros paveldo srityje Europos ir nacionaliniu lygmenimis. ES finansuojamų intervencinių priemonių, kurios gali daryti poveikį kultūros paveldui, kokybės principai 2019 m., po Europos kultūros paveldo metų, Tarptautinė paminklų ir vietovių taryba (ICOMOS) paskelbė Europos kokybės principų dokumentą. Pirmininkavusi Rumunija 2019 m. balandžio mėn. Sigišoaroje surengė pirmininkaujančios valstybės narės konferenciją „Kultūros paveldo kokybės principai“. 2020 m. lapkričio mėn. Europos kokybės principai buvo dar kartą peržiūrėti. kokybės principai buvo nagrinėjami ir įgyvendinant tarpusavio mokymosi projektą „Veiklus kultūros paveldas“. Šio projekto metu buvo nustatyta geroji patirtis, susijusi su intervencinių priemonių kultūros paveldo srityje kokybe, kuri buvo įtraukta į gerosios patirties pavyzdžių sąrašą. Papildomas kultūros paveldo finansavimas 2021 m. sausio 25–26 d. Komisija surengė internetinį praktinį seminarą dėl papildomo kultūros paveldo finansavimo. Jame dalyvavo daugiau kaip 100 žmonių, įskaitant atstovus iš 22 valstybių narių. Buvo pristatyti viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių, sutelktinio finansavimo ir lėšų rinkimo, loterijų, dovanojimo ir mišrių šaltinių pavyzdžiai. Vienas iš aukšto lygio pranešėjų, Europos investicijų bankas, daugiausia dėmesio skyrė tam, kaip kultūros paveldą padaryti patrauklų privatiems investuotojams, o Europos kultūros fondas daugiausia dėmesio skyrė filantropijos ir fondų vaidmeniui. Dviejų ES finansuojamų projektų atstovai taip pat pasidalijo savo mokslinių tyrimų ir kai kurių atvejų tyrimų rezultatais. Buvo plačiai išplatinta šio praktinio seminaro ataskaita , į kurią įtraukta daugiau kaip 100 gerosios patirties pavyzdžių. 2021 m. gegužės 18 d. Kultūros taryba surengė politinius debatus šia tema. 3.2.B prioritetas. Sanglauda ir gerovė Socialinė sanglauda 2020 m. lapkričio 26–27 d. Komisija surengė internetinį praktinį seminarą apie kultūrą socialinės sanglaudos labui. Juo buvo pakeista AKM grupė, kuri, kaip planuota anksčiau, turėjo nagrinėti šią temą. Grupės nepavyko įsteigti taip, kaip planuota, nes buvo vėluojama įgyvendinti ankstesnio 2017–2018 m. AKM socialinės įtraukties srityje (kurį būtų kūrusi naujoji grupė) ir dėl suvaržymų, susijusių su COVID-19 protrūkiu. Šio renginio metu daugiau kaip 50 dalyvių iš 22 valstybių narių aptarė, kaip skatinti socialinę sanglaudą pasitelkiant kultūrą vietos ir regionų lygmenimis, ir nagrinėjo tvarius, atkartojamus ir įtraukius valdžios institucijų ir kultūros sektoriaus specialistų bendradarbiavimo modelius. Ekspertai taip pat pasikeitė nuomonėmis apie kultūros ir senėjimo, kultūros ir gerovės sąveiką, kultūros vaidmenį užkertant kelią gyventojų skaičiaus mažėjimui kaimo vietovėse ir įgalinant žmones grįžti į darbo rinką. Buvo paskelbti šio praktinio seminaro informaciniai dokumentai ir ataskaita . Keitimasis nuomonėmis šia tema buvo tęsiamas per 2021 m. gegužės 5–6 d. Porte vykusią pirmininkaujančios Portugalijos surengtą konferenciją „Kultūra, sanglauda ir socialinis poveikis“. Aukštos kokybės architektūra ir apstatyta aplinka Šia tema dirbusi AKM grupė, kuriai pirmininkavo Estija, 2021 m. spalio 6 d. paskelbė ataskaitą „Bendros architektūros kultūros kūrimas. Investavimas į visiems prieinamą aukštos kokybės apstatytą aplinką“ . Ši ataskaita grindžiama keliais valdymo lygmenimis visoje Europoje surinktais atvejų tyrimais, kuriuos 2020–2021 m. išnagrinėjo AKM grupė. Joje pateikiami geriausios patirties pavyzdžiai ir politikos rekomendacijos, kaip įgyvendinti architektūros ir apstatytos aplinkos kokybės kriterijus. Viena iš išvadų yra tokia, kad „kokybiškas dizainas ir gerai apgalvotos intervencinės priemonės gali padėti išlaikyti kultūros vertybes bei jų autentiškumą ir užkirsti kelią neigiamą poveikį turinčiam jų kultūrinės reikšmės praradimui“.

Kartu su ataskaita buvo parengtas priemonių rinkinys (pateikiamas visomis oficialiosiomis ES kalbomis), kurį naudodami vietos ir regionų lygmeniu veikiantys politikos formuotojai lengviau įvertinti vietų ir statybos projektų kokybę. Baigiamoji konferencija, kurios metu buvo pristatytas ir aptartas atliktas darbas, buvo surengta 2021 m. spalio 6–8 d. Grace ir Maribore. Ataskaita taip pat buvo remiamasi Tarybos išvadose dėl kultūros, aukštos kokybės architektūros ir apstatytos aplinkos kaip itin svarbių naujojo europinio bauhauzo iniciatyvos elementų, kurios buvo priimtos 2021 m. gruodžio mėn. Skaitmeninės auditorijos supratimas 2021 m. pabaigoje Komisijos ekspertai pradėjo ekspertų darbą šia tema per platformą „Kultūros balsai“ . Siekiama išnagrinėti galimybę parengti neprivalomas duomenų apie skaitmeninę auditoriją rinkimo ir valdymo gaires, ypatingą dėmesį skiriant scenos menui (teatrui, šokiui, gyvai muzikai) ir kultūros paveldui (muziejams, galerijoms, istoriniams pastatams, paveldo vietovėms, nematerialiems paveldo įvykiams ir veiklai). Ekspertai pasinaudojo patirtimi, įgyta taikant su COVID-19 protrūkiu susijusią praktiką, ir ataskaitoje , kuri turi būti pateikta 2022 m. viduryje, aptarė skaitmeninių auditorijos duomenų rinkimo ir tvarkymo galimybes ir uždavinius. Jaunosios kūrybiškos kartos Po pirmininkavusios valstybės narės konferencijos „Jaunosios kūrybiškos kartos“, kurią 2019 m. kovo mėn. Bukarešte surengė Rumunija, 2019 m. gegužės mėn. buvo priimtos Tarybos išvados. Pilietybė, vertybės ir demokratija Pirmininkavusi Suomija 2019 m. liepos mėn. Helsinkyje surengė pirmininkaujančios valstybės narės konferenciją „Pilietybė, vertybės ir demokratija“. 2021 m. gruodžio mėn. Komisija pradėjo nepriklausomą tyrimą „Piliečių dalyvavimo kultūroje svarba pilietiniam aktyvumui ir demokratijai. Politikos pamokos iš tarptautinių mokslinių tyrimų“. Jame bus apibendrinamos turimos žinios ir įrodymai šia tema, nustatomos pagrindinės politikai svarbios pamokos ir pateikiami sėkmingų veiksmų pavyzdžiai iš kelių ES valstybių narių. Tikimasi, kad šis tyrimas bus baigtas 2022 m. lapkričio mėn. 3.3.C prioritetas. Menininkams, kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojams ir europiniam turiniui palanki ekosistema Menininkų statusas ir darbo sąlygos 2020 m. gruodžio mėn. Komisija paskelbė menininkų ir kultūros bei kūrybos sektorių specialistų statuso ir darbo sąlygų tyrimą . Tyrimą parengė Europos kultūros ir audiovizualinių klausimų ekspertų tinklas, glaudžiai bendradarbiaudamas su sektorių suinteresuotųjų grupių organizacijomis. Jis buvo plačiai paskelbtas, be kita ko, ir tarpvyriausybiniame UNESCO 2005 m. konvencijos komitete 2021 m. vasario mėn. Komisija šį procesą pratęsė pradėjusi „Kultūros balsų“ dialogą ta pačia tema. 2021 m. birželio mėn. paskelbta protų talkos ataskaita „Menininkų, kultūros ir kūrybos sektorių specialistų statusas ir darbo sąlygos“ . AKM grupė „Menininkų ir kultūros bei kūrybos sektorių specialistų statusas ir darbo sąlygos“ pradėjo darbą 2021 m. rugsėjo mėn., pirmininkaujant Austrijai ir Airijai. Šiame darbe dalyvavo tiek kultūros, tiek užimtumo ir socialinių reikalų ministerijų ekspertai iš visų 27 ES valstybių narių. Grupės tikslas – spręsti menininkų ir kūrybinių profesionalų darbo sąlygų klausimus ir dalytis gerąja patirtimi, taip pat atsižvelgti į platesnę ekosistemą, kurioje remiami menininkai, kultūros ir kūrybos specialistai bei europietiškas turinys. Rekomendacijos šiomis temomis bus parengtos likusių grupės posėdžių metu. Numatoma, kad grupės ataskaita bus pateikta iki 2023 m. vidurio. Meninės laisvė 2021 m. spalio 21 d. Komisija surengė internetinį praktinį seminarą meninės laisvės klausimais, kuriame dalyvavo apie 60 dalyvių iš 20 valstybių narių. Jame pranešimus skaitė tarptautinių organizacijų (JT, UNESCO, Europos Tarybos), valstybių narių (Švedijos, Ispanijos), pilietinės visuomenės (tinklo „Culture Action Europe“, organizacijos „Freemuse“) ir Lodzės universiteto (Lenkija) atstovai. Trijose sesijose daugiausia dėmesio skirta a) dabartinei meninės raiškos laisvės padėčiai ES; b) geriausiai meninės raiškos laisvės įgyvendinimo, skatinimo ir apsaugos patirčiai ir c) teisinei sistemai, skirtai meninės raiškos laisvei apsaugoti, skatinti ir realizuoti. Buvo paskelbta šio praktinio seminaro ataskaita, kurios informacija taip pat bus remiamasi atliekant pirmiau minėtą pilietybės, vertybių ir demokratijos tyrimą. Bendros gamybos audiovizualiniai kūriniai 2019 m. kovo mėn. Bukarešte buvo surengta pirmininkaujančios Rumunijos konferencija „Europos bendradarbiavimo konsolidavimas pasitelkiant bendros gamybos kūrinius“ . Vėliau, 2019 m. gegužės mėn., buvo priimtos Tarybos išvados dėl geresnės Europos audiovizualinių kūrinių tarpvalstybinės sklaidos, daugiausia orientuojantis į bendros gamybos kūrinius . AKM grupei pirmininkavo Nyderlandai, o pirmininko pavaduotoja buvo Rumunija. Jos ataskaita „Sėkmingi bendros gamybos kūriniai“ buvo paskelbta 2022 m. kovo 10 d. Stebėtojų teisėmis dalyvavo tokios organizacijos kaip Europos kino agentūrų direktorių asociacija, „Cine-Regio“, Europos audiovizualinė observatorija ir fondas „Eurimages“. Grupė padarė išvadą, kad nors visi bendros gamybos kūriniai grindžiami tikslu suvienyti jėgas ir bendradarbiauti, „oficialios“ bendros gamybos statusas yra labai svarbus visuomenės paramai gauti. Bendros gamybos kūriniai geriau platinami ir pasiekia platesnę auditoriją nei vien nacionaliniu mastu kuriami kūriniai, o tai padeda skatinti tarptautinę talentingų kūrėjų karjerą. COVID-19 pandemija pakeitė audiovizualinės ekosistemos ir bendros gamybos kūrinių pobūdį, nes paspartėjo tendencijos ir imta daug labiau akcentuoti subalansuotų įvairių dalyvių santykių svarbą. Bendros gamybos kūriniai suteikia galimybę iš naujo apsvarstyti mūsų bendradarbiavimo būdus, kad galėtume spręsti aktualiausius šių laikų uždavinius, įskaitant būtiną audiovizualinio sektoriaus žalinimą. Muzika 2019 m. birželio mėn. Bukarešte Rumunija surengė pirmininkaujančios valstybės narės konferenciją „Iniciatyva „Music Moves Europe“. Muzikos sektoriaus galimybės ir iššūkiai skaitmeniniame amžiuje“. Į 2019–2022 m. darbo planą įtraukti du 2020 m. įvykę praktiniai seminarai muzikos klausimais. Jie buvo sujungti į vieną didelę internetinę konferenciją „Iniciatyva „Music Moves Europe“. Europos muzikos sektoriaus įvairovė ir konkurencingumas“, kurią Komisija surengė 2021 m. kovo 4–5 d. Konferencijoje dalyvavo beveik 100 dalyvių – daugiausia ES valstybių narių ekspertai ir muzikos sektoriaus atstovai. Plenarinės diskusijos su išorės pranešėjais apėmė sesijas, kuriose buvo diskutuojama apie COVID-19 poveikį, muzikos vaidmenį socialinės sanglaudos ir gerovės atžvilgiu, srautinį muzikos transliavimą ir kultūrų įvairovę bei iniciatyvą „Music Moves Europe“. Po šių keturių sesijų vyko politiniai debatai, kuriuose dalyvavo tik valstybių narių ekspertai. Rezultatai apibendrinti ataskaitoje, kuria taip pat buvo remiamasi specialioje pirmininkaujančios Portugalijos 2021 m. birželio mėn. konferencijoje vykusioje programos „Kūrybiška Europa“ pradžios sesijoje.

Daugiakalbystė ir vertimas Šia AKM grupę sudarė literatūros vertėjai, leidėjai, finansavimo institucijų ar kultūros ministerijų atstovai, o jai pirmininkavo Prancūzija. Grupės ataskaita buvo paskelbta 2022 m. vasario 3 d. . Daugiausia dėmesio buvo skiriama pagrindiniams sunkumams, kuriuos patiria vertėjai, pavyzdžiui, menkam šios profesijos patrauklumui (daugiausia dėl mažo darbo užmokesčio ir prastų darbo sąlygų) ir trapiai vertimo raštu rinkai, ypač retesnių kalbų atveju. Grupės ataskaitoje rekomenduotos priemonės, kurias taikant būtų galima padidinti vertimo profesijos patrauklumą, suteikti daugiau mokymosi galimybių ir sudaryti sąlygas šios profesijos atstovams derėtis dėl didesnio darbo užmokesčio ir geresnių darbo sąlygų. Ataskaitoje pasisakyta už didesnį viešąjį finansavimą, kuris turėtų būti skiriamas vertimo projektams ir sąžiningam darbo užmokesčiui skatinti laikantis plataus požiūrio, apimančio visą vertės grandinę – nuo autorių iki knygų pardavėjų. Skaitymo skatinimo priemonės taip pat turėtų būti grindžiamos tvirtu europietišku požiūriu. 2022 m. vasario mėn. pirmininkaujanti Prancūzija Lilyje surengė forumą „Innovation, technologies et plurilinguisme“. 2022 m. balandžio mėn. buvo priimtos Tarybos išvados dėl tarpkultūrinių mainų stiprinimo pasitelkiant menininkų ir kultūros bei kūrybos sektorių specialistų mobilumą ir daugiakalbystę skaitmeniniame amžiuje, kuriose taip pat buvo atsižvelgta į AKM grupės rekomendacijas. Kultūros ir kūrybos sektorių finansavimas ir inovacijos Pirmininkavimo laikotarpiu Rumunija Bukarešte surengė neoficialų kultūros ministrų susitikimą. Po jo 2019 m. balandžio 16 d. buvo priimta kultūros ministrų ir jų atstovų Bukarešto deklaracija dėl kultūros vaidmens kuriant Europos ateitį. Du pažangos įvertinimo seminarai, kuriuos iš pradžių buvo pasiūlyta vykdyti remiantis darbu, atliktu pagal ankstesnį šia tema parengtą darbo planą, buvo sujungti į vieną renginį „Kultūros ir kūrybos sektorių ekosistemos. Galimybės“. Šį renginį 2020 m. sausio 28–29 d. Briuselyje kartu organizavo Komisija ir projektas „Creative FLIP“ . Jame dalyvavo beveik 250 kultūros ir kūrybos sektorių suinteresuotųjų šalių atstovų iš visos Europos. Jame dalyvavo ES politikos formuotojai, platformos „Kultūros balsai“ atstovai ir Europos kūrybos centrų tinklas. Po šio renginio buvo užtikrinta projektų ir politikos formavimo sinergija, taip pat tai, kad darbas būtų vykdomas atsižvelgiant į įvairius principus ir disciplinas. Dalyviai taip pat aptarė, kaip įgyvendintos ankstesnių AKM grupių „Galimybė gauti finansavimą“ ir „Viešoji inovacijų ir verslumo politika kultūros ir kūrybos sektoriuose“ rekomendacijos ir kompleksinės Tarybos išvados bei ką dar reikia padaryti. Parengtos rekomendacijos buvo apibendrintos brošiūroje, kuri buvo plačiai paviešinta . 3.4.D prioritetas. Lyčių lygybė Lyčių lygybė Komisija pradėjo nepriklausomą tyrimą dėl lyčių nelygybės kultūros ir kūrybos sektoriuose, kuris buvo paskelbtas 2019 m. rugpjūčio mėn. Atnaujinta redakcija paskelbta 2020 m. rugsėjo mėn. . Tyrimą parengė Europos kultūros ir audiovizualinių klausimų ekspertų tinklas, glaudžiai bendradarbiaudamas su sektorių suinteresuotosiomis grupėmis. Ataskaita 2020 m. spalio mėn. buvo pateikta Tarybos Kultūros reikalų komitetui, o 2019 m. rugsėjo mėn. – lyčių lygybės kultūros ir kūrybos sektoriuose AKM grupei. Ši ataskaita buvo plačiai paviešinta. Be to, ja buvo remiamasi pirmininkaujančios Vokietijos surengtuose renginiuose lyčių lygybės klausimais. Padedant Komisijai 2019 m. rugsėjo 4–5 d. buvo surengtas „Kultūros balsų“ dialogas dėl lyčių lygybės, kurio metu buvo pristatyta „Kultūros balsų“ ataskaita . AKM grupė lyčių lygybės kultūros ir kūrybos sektoriuose klausimais, kuriai pirmininkavo Austrija, pasidalijo patirtimi, siekdama pateikti rekomendacijų, kaip panaikinti lyčių nelygybę kultūros ir kūrybos sektoriuose. 2021 m. birželio mėn. paskelbtoje grupės ataskaitoje daugiausia dėmesio skiriama svarbiausiems sunkumams, kaip antai lyčių stereotipai, seksualinis priekabiavimas, patekimas į darbo rinką ir vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas, galimybės gauti socialines išmokas, galimybės naudotis ištekliais, galimybės eiti vadovaujamas pareigas ir moterų verslumas, duomenų rinkimas, lyčių lygybė darbo vietoje, biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą ir lyčių aspekto integravimo metodai, taip pat lyties atžvilgiu jautri kalba. AKM grupės rezultatai pirmą kartą buvo pristatyti 2021 m. gegužės 5–6 d. pirmininkaujančios Portugalijos surengtoje konferencijoje socialinės sanglaudos klausimais. Jie sutapo su Komisijos priimta 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija. 2020 m. gruodžio mėn. Vokietija priėmė pirmininkaujančios valstybės narės išvadas dėl lyčių lygybės kultūroje, kuriose iš esmės atspindėtos ekspertų rekomendacijos. Siekiant nustatyti pažangą ir tobulintinas sritis, 2022 m. balandžio mėn. buvo atlikta padėties apžvalga. Taikant AKM įgyta patirtis buvo panaudota 2022 m. kovo 8–10 d. Anžė pirmininkaujančios Prancūzijos surengtame lyčių lygybės forume, kuris įvyko 2022 m. Prancūzijos ir Portugalijos pirmininkavimo sezono metu. 3.5.E prioritetas. Tarptautiniai kultūriniai ryšiai Strateginis požiūris 2019 m. balandžio 8 d. Užsienio reikalų taryba priėmė Tarybos išvadas dėl ES strateginio požiūrio į tarptautinius kultūrinius ryšius ir veiksmų programos . Išvadose pripažįstama, kad reikia laikytis kompleksinio požiūrio į kultūrą, kartu siekiant stiprinti ES užsienio politikos veiksmingumą ir poveikį integruojant tarptautinius kultūrinius ryšius į jos užsienio politikos priemones. Išvadose taip pat raginama užtikrinti geresnį politikos koordinavimą tarp Komisijos generalinių direktoratų, valstybių narių ir kultūros organizacijų, be kita ko, ES delegacijoms, ES valstybėms narėms ir Komisijai bendrai rengiant vietos strategijas. Bendradarbiaujant kultūros srityje buvo toliau skatinamos bendros vertybės ir unikali Europos kultūrų įvairovė kaip svarbiausias ES pasaulinės įtakos pasaulyje veiksnys, mezgant sąžiningos, lygiavertės ir ilgalaikės partnerystės ryšius. Pirmininkaujančios Slovėnijos renginyje „Išlaisvinta ateitis!“ buvo diskutuojama apie pokyčius skatinančius kultūros ir kūrybos sektorius. 2021 m. rugsėjo 12–15 d. Užsienio reikalų ministerijos surengtame renginyje buvo sujungta aukšto lygio konferencija kultūros užsienio santykių srityje klausimais, Liublianos kūrybos forumas, Europos kūrybinių industrijų aukščiausiojo lygio susitikimas ir vyresniųjų pareigūnų susitikimas tarptautinių kultūrinių ryšių klausimais. Renginyje dalyvavo taip pat dalyvavo Vakarų Balkanų, pietinių Viduržemio jūros regiono ir Afrikos šalių atstovai. 3.6.F prioritetas. Kultūra – svarbiausias darnaus vystymosi veiksnys Darnaus vystymosi kultūros aspektas AKM grupėje, kuriai bendrai pirmininkavo Suomija ir Vokietija, dalyvavo nacionalinių administracijų ekspertai, mokslo sričių specialistai, UNESCO atstovai ir kiti išorės ekspertai. Numatoma, kad šios grupės ataskaita bus pateikta 2022 m. rugsėjo mėn. Prieš grupei pradedant dirbti, 2021 m. vasario mėn., padedant Komisijai, buvo surengtas dialogas kultūros ir darnaus vystymosi tikslų klausimais. Vėliau buvo parengta „Kultūros balsų“ ataskaita . AKM grupė daugiausia dėmesio skyrė šioms trims temoms: 1) kultūros integravimo į nacionalines tvaraus vystymosi strategijas atliekant savanoriškas nacionalines peržiūras rėmimas ir gerinimas; 2) UNESCO ataskaitų teikimo priemones, kai kultūra išsiskiria kaip pagrindinis darnaus vystymosi tikslų veiksnys ir 3) principu „iš apačios į viršų“ grindžiami projektai, kuriems vadovauja suinteresuotosios šalys ir tinklai, kuriuose pagrindiniai kultūros subjektai bendradarbiauja siekdami tvarumo tikslų ir pasiekia teigiamų rezultatų. Kita svarbi grupės užduotis – prisidėti prie planuojamos Komisijos ataskaitos dėl kultūros ir darnaus vystymosi, kuri turėtų būti paskelbta 2022 m. antrąjį pusmetį, taip pat informuoti apie pozicijas ir rekomendacijas, kurios bus įtrauktos į 2022 m. rugsėjo mėn. Meksikoje įvyksiančio UNESCO renginio „Mondiacult“ galutinę deklaraciją. Šios AKM grupės darbas taip pat yra susijęs su didėjančiu poreikiu labiau integruoti kultūrą į strateginį viešosios politikos planavimą, atsižvelgiant į tai, kad visuomenės gyvenimo sistemoms labai didelį poveikį padarė pandemija, klimato krizė ir aplinkos būklės blogėjimas.

3.7.Kultūros statistika Reguliarus patikimų duomenų apie kultūrą rengimas yra labai svarbus formuojant įrodymais grindžiamą politiką. Darbo plane kultūros statistika pabrėžiama kaip kompleksinis prioritetas, į kurį reikia atitinkamai atsižvelgti. Eurostatas ES lygmeniu teikia suderintus duomenis ir atnaujina savo tinklalapį, kuriame skelbiama kultūros statistika, kai atlikus atitinkamas Europos apklausas atsiranda naujų duomenų. 2020–2021 m. Eurostatas paskelbė tris nacionaliniams statistikos institutams skirtus muzikos, kultūros paveldo ir knygų sektorių klausimynus. Buvo siekiama surinkti alternatyvius nacionaliniu lygmeniu naudojamus duomenų šaltinius. Eurostato kultūros statistikos darbo grupė reguliariai informuojama ir su ja konsultuojamasi siekiant gerinti kultūros statistikos kokybę ir ją toliau plėtoti. Siekdama įgyvendinti 2019 m. Europos Parlamento pasiūlytą bandomąjį projektą, 2020 m. viduryje Komisija paskelbė kvietimą teikti pasiūlymus dėl ES kultūros ir kūrybos sektorių vertinimo. Tikslas – sukurti šių sektorių vertinimo sistemą ir užpildyti duomenų spragas Eurostato lygmeniu. Numatoma, kad projektas bus baigtas 2022 m. gruodžio mėn. Tęsiant galimybių studiją dėl Europos muzikos observatorijos įsteigimo pagal iniciatyvą „Music Moves Europe“, tam tikra su duomenimis susijusi veikla buvo įtraukta į Europos intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų stebėsenos centro veiklą. Kitas šiame tyrime aprašytas statistinis darbas įtrauktas į 2022 m. specialų sektoriaus kvietimą teikti pasiūlymus muzikos srityje pagal programą „Europos horizontas“ („Konkurencingos, sąžiningos ir tvarios Europos muzikos ekosistemos kūrimas“). 3.8.Skaitmeninimas Kuriant, gaminant, kuruojant turinį ir juo dalijantis kultūros ir kūrybos sektoriuose ir industrijose vis dažniau naudojamos skaitmeninės priemonės, o tai suteikia sektoriui milžiniškų galimybių augti ir eksperimentuoti, persvarstyti, kaip geriau įtraukti tradicines ir sunkiau pasiekiamas auditorijas ir didinti dalyvavimą kultūriniame gyvenime. COVID-19 pandemija šią skaitmeninę pertvarką paspartino. Be to, dėl krizės dabartiniai uždaviniai, susiję su teisingu skaitmeninių technologijų panaudojimu, tapo dar akivaizdesni. Siekiant užtikrinti, kad skaitmeninė pertvarka būtų naudinga Europos kultūros veikėjams ir piliečiams, reikia spręsti šiuos klausimus: i) išlaidos, susijusios su galimybėmis naudotis technologijomis; ii) (skaitmeninių ir duomenų valdymo) įgūdžių trūkumas; iii) nesąžiningas pelno pasidalijimas skaitmeninėms reikmėms; iv) priklausomybė nuo išorės platformų; v) pagrindinių paslaugų teikėjų dominavimas; vi) kultūrinės įvairovės skatinimas ir išsaugojimas; vii) trūkstama tam tikrų sektorių infrastruktūra / paslaugos ir viii) skaitmeninė atskirtis. Kai kuriais iš šių klausimų buvo grindžiamas darbo planas kultūros srityje ir jie taip pat buvo Komisijos ir valstybių narių darbo skaitmeninės politikos srityje pagal atitinkamą jų kompetenciją dalis. 4.DARBO PLANO ĮVERTINIMAS. Darbo metodai Visų numatytų veiksmų atveju darbo plane taip pat nurodyti naudotini darbo metodai. Jie, be kita ko, yra: AKM grupės, konferencijos, tarpusavio mokymosi projektai, tyrimai, praktiniai seminarai, pažangos įvertinimo seminarai, ekspertų grupės, Tarybos išvados ir neoficialūs kultūros ministrų susitikimai . Darbo plane iš viso išvardytos aštuonios AKM grupės. Tačiau AKM grupė socialinės sanglaudos klausimais buvo pakeista internetiniu praktiniu seminaru. Dėl COVID-19 krizės teko atlikti nedidelius papildomus pakeitimus, įskaitant kai kurių iš 10 suplanuotų konferencijų, praktinių seminarų (du praktiniai seminarai buvo sujungti, keturi buvo atidėti) ir tarpusavio mokymosi renginių (du buvo sujungti) pakeitimus. Atsakymuose į Komisijos atliktos apklausos klausimus didžioji dauguma valstybių narių nurodė manančios, kad dabartiniai darbo metodai yra tinkami darbo plano užmojams pasiekti. Jų nuomone, AKM grupės yra tinkamiausias darbo metodas, o po jų – praktiniai seminarai. Buvo nurodyta kad konferencijos, tyrimai, pažangos įvertinimo seminarai ir tarpusavio mokymasis yra ne tokie populiarūs metodai. Atsižvelgiant į kiekvieno darbo metodo pranašumus ir ribotumus, buvo pateikta keletas pasiūlymų dėl kitų darbo formų, kurias būtų galima įtraukti ateityje (žr. šios ataskaitos 6 skirsnį). 4.1.Atvirasis koordinavimo metodas (AKM) AKM, kuris yra lanksti ir neprivaloma sistema, ir toliau buvo vienas iš pagrindinių darbo metodų, taikomų įgyvendinant darbo planą, kuris palengvino struktūrizuotą valstybių narių bendradarbiavimą. Kiekvienos AKM grupės darbas buvo suderintas su darbo plano prioritetu. Šio darbo plano naujovė buvo ta, kad grupėms suteikiamus įgaliojimus nustatė Komisija, o vėliau jiems pritarė Tarybos Kultūros reikalų komitetas. Taip buvo nustatyta aiški grupių darbo sistemą ir kryptis. Valstybės narės šį požiūrį vertina teigiamai. AKM grupės surengė vidutiniškai šešis oficialius posėdžius (daugiausia internetu), kuriuos visus organizavo Komisija. Kai kurios grupės surengė papildomus neoficialius posėdžius ir projektų rengimo sesijas. Kai kurios iš jų taip pat buvo suskirstytos į pogrupius, kad galėtų nagrinėti atitinkamas potemes. Taikant šį darbo metodą kiekvienoje grupėje vidutiniškai dirba 25–50 ekspertų iš maždaug 23 valstybių narių. Grupių darbas paprastai trunka 1–2 metus, įskaitant laiką, kurio reikia ataskaitai užbaigti. Į vieną AKM ataskaitą kaip naujovė buvo įtrauktas tinklalapis su atvejų tyrimais, parsisiunčiama medžiaga ir tinklalaidėmis. Tačiau dėl to padidėjo ekspertų ir Komisijos darbo krūvis. Trijose iš septynių AKM dalyvavo šalys partnerės, kaip antai Šveicarija, Norvegija ir Islandija. Valstybės narės mano, kad šis bendradarbiavimas su ES nepriklausančiomis šalimis AKM grupėse yra naudingas, ir taip pat nurodo, kad jos yra pasirengusios atitinkamose srityse bendradarbiauti su Vakarų Balkanų šalims. Tyrimo duomenimis, valstybės narės labai vertina AKM kaip darbo metodą, tačiau taip pat pripažįsta, kad šioms grupėms tenka prievolė teikti ataskaitas. Valstybės narės AKM ataskaitas ir pačius posėdžius laiko svarbiais. Tačiau atrodo, kad šios ataskaitos daro tik ribotą tiesioginį poveikį politikos formavimui ir suinteresuotųjų šalių praktikai. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad, formuodamos politiką nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmeniu, didžioji dauguma valstybių narių nepanaudojo daugiau kaip 5 iš 10 (išvardytų) AKM ataskaitų. Vis dėlto valstybės narės taip pat pateikė keletą konkrečių AKM ataskaitų, turėjusių poveikį politikos formavimui nacionaliniu lygmeniu, kaip antai rengiant strategijas ir reformas arba kuriant naujas organizacijas, pavyzdžių. 4.2.Darbo plano rezultatų sklaida ir informavimas apie juos Remiantis tyrimo duomenimis, dauguma valstybių narių nemano, kad darbo plane reikia nurodyti sklaidos veiklą, kuri būtų privaloma. Jau vykdoma įvairi veikla, kaip antai ataskaitų vertimas, informacijos skelbimas vyriausybės interneto svetainėse ir platformose, konferencijos, diskusijos ir praktiniai seminarai, kurių rezultatais grindžiamos viešos diskusijos su darbo plano rezultatais susijusiomis temomis. Patirtis rodo, kad įgyvendinant kitus darbo plano veiksmus įdėta daug darbo ir ekspertinių žinių. Siekiant padidinti šio darbo poveikį politikos formavimui ir suinteresuotųjų šalių praktikai, būtų naudingiausia tikslingai ir protingai didinti AKM rezultatų ir kitų darbo planų rezultatų sklaidą ir informavimą apie juos valstybėse narėse. Šie veiksmai turėtų apimti visus administracinius lygmenis, suinteresuotųjų šalių organizacijas, profesines asociacijas, spaudą ir pan. Šiuo tikslu AKM ir kiti darbo plano rezultatai turėtų būti aukšto lygio ir tinkami politikos formuotojams. Nors ataskaitose pateikiamas gausus turinys, jos gali būti sudėtingos, ilgos ir sunkiai įgyvendinamos. Siekiant kuo labiau išnaudoti jų potencialą, jose turi būti pateikiamos aiškios ir konkrečios atitinkamais įrodymais grindžiamos politikos rekomendacijos. Jos turi būti glaustos, parašytos vengiant žargono, vartojant neakademinę kalbą, kurią suprasti ir kuria vadovaudamiesi veikti galėtų nespecialistai. Reikėtų skatinti rengti trumpesnes, tikslingesnes ataskaitas, kuriose būtų pateikiamos pagrindinių išvadų santraukos. Tai taip pat padėtų paspartinti vertimo raštu ir komunikacijos procesus. 4.3.Kultūros srities suinteresuotosios šalys Kultūros srities organizacijos ir suinteresuotosios šalys aktyviau nei anksčiau dalyvavo įgyvendinant darbo planą kultūros srityje, ypač atsižvelgiant į pandemiją. Dėl to internete surengta daugiau renginių ir diskusijų, o kultūros ir kūrybos sektoriai pradėjo veikti kartu ES lygmeniu ir laikosi vieningos pozicijos, siekdami patenkinti sektorių poreikius (pavyzdžiui, skelbia bendrus viešus pareiškimus). Suinteresuotųjų šalių dalyvavimas aprašytas ir kitose šio dokumento dalyse.

Vadovaudamasi Naująja Europos kultūros darbotvarke, Komisija toliau stiprino struktūrinį dialogą su pilietine visuomene kultūros klausimais. Komisija paskelbė naują 2019–2022 m. „Kultūros balsų“ seriją aktualiomis temomis, kuri taip pat buvo suderinta su darbo plano prioritetais. Šios temos, be kita ko, yra: kultūros vaidmuo ES ne miesto vietovėse ; lyčių pusiausvyra kultūros ir kūrybos sektoriuose (susiejant su AKM); kultūros ir darnaus vystymosi tikslai (susiejant su AKM); menininkų ir kultūros bei kūrybos sektorių specialistų statusas ir darbo sąlygos (susiejant su AKM); tarptautiniai kultūriniai ryšiai (prisidedant prie vyresniųjų pareigūnų susitikimo pirmininkaujant Prancūzijai diskusijų) . Pagerėjo sinergija, įskaitant susitikimus, kuriuose kartu dalyvauja AKM grupių nariai ir „Kultūros balsų“ dalyviai, kurie dalijasi savo rezultatais ir ataskaitomis. Be to, Komisija toliau plėtojo tikslinius sektorių dialogus kultūros klausimais, visų pirma dėl kultūros paveldo (Kultūros paveldo ekspertų grupė) ir muzikos (iniciatyva „Music Moves Europe“). Be to, vadovaudamasi ES įgūdžių paktu ir ES pramonės strategija, Komisija sutelkė suinteresuotąsias grupes, siekdama, kad kultūros ir kūrybinių industrijų ekosistemoje būtų užmegzta plataus masto partnerystė įgūdžių srityje. Vis dar yra galimybių aktyviau bendradarbiauti suinteresuotosioms šalims ir pilietinei visuomenei ir pagerinti darbo plano įgyvendinimą, kaip nurodė ir tyrime dalyvavusios valstybės narės. 5.DARBO PLANO ĮVERTINIMAS. Politikos rezultatai Be kiekvienos ES pirmininkaujančios valstybės narės nustatytų kultūros srities prioritetų, darbo plane kultūros srityje jau buvo numatyta nuo pat pradžių priimti keletą (galimų) Tarybos išvadų, įskaitant išankstinį techninį darbą – AKM grupes, tyrimus ir praktinius seminarus (dinamiška tęstinė darbotvarkė). Valstybės narės savo atsakymuose į tyrimo klausimus laikėsi nuomonės, kad šis ryšys tarp darbo plano rezultatų ir rotacijos tvarka pirmininkaujančių valstybių narių darbo yra naudingas. Nustatyta, kad siekiant pagrindinių prioritetų buvo naudinga susieti ekspertų ir akademinį darbą su realiais politikos rezultatais. Ateityje tokia veikla turėtų būti stiprinama. Todėl buvo padarytos šios Tarybos išvados: -dėl jaunųjų kūrybiškų kartų, priimtos 2019 m. gegužės mėn. pirmininkaujant Rumunijai; -dėl geresnės Europos audiovizualinių kūrinių tarpvalstybinės sklaidos, priimtos 2019 m. gegužės mėn. pirmininkaujant Rumunijai; -dėl rizikos valdymo kultūros paveldo srityje, priimtos 2020 m. gegužės mėn. pirmininkaujant Kroatijai; -dėl lyčių lygybės kultūros ir kūrybos sektoriuose, priimtos 2020 m. gruodžio mėn. pirmininkaujant Vokietijai (pirmininkaujančios valstybės narės išvados) ; -dėl kultūros, aukštos kokybės architektūros ir apstatytos aplinkos kaip itin svarbių naujojo europinio bauhauzo iniciatyvos elementų, priimtos 2021 m. gruodžio mėn. pirmininkaujant Slovėnijai; -dėl tarpkultūrinių mainų stiprinimo pasitelkiant menininkų ir kultūros bei kūrybos sektorių specialistų mobilumą ir daugiakalbystę skaitmeniniame amžiuje, priimtos 2022 m. balandžio mėn. pirmininkaujant Prancūzijai. Be to, dėl naujų klausimų, kurie yra labai svarbūs kultūros politikos formavimui ir kurie daro poveikį Europos kultūros ir kūrybos sektoriams (pavyzdžiui, 2020 m. kovo mėn. Zagrebe įvykęs pražūtingas žemės drebėjimas, didėjantis Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. tempas, COVID-19 pandemija ir ekonomikos gaivinimo procesas), atitinkamos pirmininkaujančios valstybės narės ėmėsi veiksmų, susijusių su politinėmis priemonėmis ir rezultatais šiose srityse: -darnaus vystymosi kultūros aspektas, priimta 2019 m. lapkričio mėn. pirmininkaujant Suomijai (Tarybos rezoliucija) ; -2019–2022 m. darbo plano kultūros srityje pakeitimas, priimtas 2020 m. gegužės mėn. pirmininkaujant Kroatijai; -kultūros ir kūrybos sektorių atsigavimas, atsparumas ir tvarumas, priimta 2021 m. gegužės mėn. pirmininkaujant Portugalijai . Pirmininkaujančios valstybės narės organizavo įvairius aukšto lygio renginius, susijusius su darbo plano prioritetais ir politinės darbotvarkės formavimu, tačiau jie nebuvo įtraukti į darbo planą. Šie renginiai, be kita ko, buvo: -neformalūs kultūros ministrų susitikimai siekiant apsaugoti bendrą Europos kultūros paveldą, spręsti COVID-19 protrūkio padarinių ir Rusijos invazijos į Ukrainą poveikio klausimus; -vyresniųjų pareigūnų susitikimai tarptautinių kultūrinių ryšių klausimais, kurie 2020 m. rugsėjo mėn., 2021 m. rugsėjo mėn. ir 2022 m. balandžio mėn. buvo surengti Užsienio reikalų ministerijų ir (arba) su jomis bendradarbiaujant; -pirmininkaujančių valstybių narių konferencijos ir renginiai, pavyzdžiui, dėl kultūros paveldo apsaugos ir daugiašališkumo 2020 m. lapkričio mėn., dėl kultūrinės demokratijos 2021 m. balandžio mėn., dėl paveldui, muziejams, archyvams ir architektūrai kylančių grėsmių 2022 m. kovo mėn. Įvairūs politikos rezultatai, pasiekti įgyvendinant šį ir ankstesnius darbo kultūros srityje planus, rodo, kad formuojant nacionalinę ir Europos politiką reikia įvertinti pažangą, padarytą vykdant tolesnę veiklą vadovaujantis išvadomis, rekomendacijomis ir kvietimais.