1. SIEKIAME TVARAUS SUSISIEKIMO

Transporto istorija Europoje ilga ir verta pasididžiavimo. Europa sukūrė pasauliui naujų technologijų ir inovacijų. Europos orlaiviai, traukiniai ir automobiliai yra pasaulinės klasės kokybės sinonimas.

Norime, kad Europa toliau tuo garsėtų ir pirmautų netaršaus, konkurencingo ir susietojo susisiekimo srityje. Trumpai tariant, siekiame, kad Europoje būtų kuriami, siūlomi ir gaminami geriausi mažataršio, susietojo ir automatizuoto susisiekimo sprendimai, įranga ir automobiliai ir kad turėtume moderniausią jiems naudotis skirtą infrastruktūrą.

Reikia tokio didelio užmojo, nes susisiekimo sektorius labai svarbus ES ekonomikai ir visuomenei. Sektoriuje dirba labai daug asmenų, ir jis yra esminis veiksnys siekiant platesnės ekonomikos konkurencingumo pasaulyje. Laisvas asmenų ir prekių judėjimas ES vidaus rinkoje ir ekonominė, socialinė ir kultūrinė „Europos be sienų“ nauda priklauso nuo susisiekimo patogumo ir transporto tinklo prieinamumo bendroje Europos transporto erdvėje. Moderni susisiekimo sistema taip pat yra būtina sąlyga, kad ekonomika sėkmingai pereitų prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir kad šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir oro teršalų išmetimas dėl transporto, užuot didėjęs, imtų mažėti, nepaisant augančių susisiekimo poreikių.

Vyksta esminės žmonių susisiekimo būdų permainos. Tradicinį susisiekimą keičia dalijimosi transporto priemonėmis paslaugos ir didesnės galimybės keisti transporto rūšis. Technologijų ir visuomenės poreikiai toliau skatina pokyčius. Skaitmeninimas, automatizavimas ir alternatyvūs energijos šaltiniai verčia abejoti tradicinėmis funkcijomis ir atveria naujų galimybių, susijusių su išteklių naudojimo efektyvumu ir bendradarbiaujamąja bei žiedine ekonomika. Tačiau tokie pokyčiai gali trikdyti. Jiems vykstant kuriamos naujos darbo vietos, tačiau kitos gali tapti nebereikalingos. Pokyčiams reikia naujų įgūdžių ir gerų darbo sąlygų, būtina jiems iš anksto ruoštis, prie jų prisitaikyti ir į juos investuoti.

ES turi aktyviausiai formuoti šiuos pokyčius pasauliniu lygmeniu. Todėl reikia pereiti nuo šiuo metu suskaidytų transporto tinklų prie integruoto ir tvaraus ateities susisiekimo. Komisija kuria darbotvarkę, kad netaršus, konkurencingas ir susietasis susisiekimas visiems taptų tikrove. Savo veiksmais siekiame sustiprinti Europos susisiekimo sektoriaus konkurencingumą, kad būtų kuriama daugiau darbo vietų, sparčiau vyktų ekonomikos augimas ir būtų daugiau investuojama, kartu tobulindami labai aktualų socialinį susisiekimo aspektą ir užtikrindami aukšto lygio saugą ir saugumą keliaujantiems asmenims. Mūsų veiksmai labai padės siekti Komisijos užmojo sukurti saugančią, galių teikiančią ir ginančią Europą ir įvykdyti ES 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslus. Jie padės gerinti visuomenės sveikatą ir visų ES piliečių gyvenimo kokybę. Tam tikslui reikės visapusio ir integruoto požiūrio, ir visi subjektai skirtingais lygmenimis turės veikti išvien – ES institucijos, valstybės narės, miestai ir kitos vietos valdžios institucijos, pramonė, socialiniai partneriai ir visi kiti suinteresuotieji subjektai. Europos Parlamento pasiūlymas dėl rezoliucijos dėl Europos Sąjungos kelių transporto patvirtina, kad mūsų pasiūlymai skelbiami pačiu laiku ir mūsų vizija yra bendra.

Pradedame ne nuo nulio. ES jau yra patvirtinusi kelis pamatinius elementus. Suplanuota, kaip kurti bendrą Europos transporto erdvę, ir nustatyta, kas trukdo teikti saugias, veiksmingas ir įperkamas tarpvalstybines sausumos, jūros ir oro susisiekimo paslaugas visoje Sąjungoje. Aviacijos ir geležinkelių sektoriuose jau imtasi daugelio priemonių. Be to, ES strateginiai transeuropinės transporto infrastruktūros projektai ir ES mokslinių tyrimų programos, konkrečiai „Horizontas 2020“, padeda kurti infrastruktūrą ir transporto inovacijas.

Šiame komunikate daugiausia dėmesio skiriama kelių transportui. Kartu pateikiami keletas sektoriui skirtų pasiūlymų, kuriais, be kita ko, siekiama remti kelių apmokestinimo, alternatyviųjų degalų ir junglumo infrastruktūros kūrimą, geresnį vartotojų informavimą, vidaus rinkos stiprinimą ir darbo sąlygų gerinimą krovinių vežimo keliais sektoriuje ir toliau dedamas pamatas sąveikiajam, susietajam ir automatizuotajam susisiekimui. Per ateinančius 12 mėnesių bus priimta ir kitų pasiūlymų, įskaitant pasiūlymą dėl lengvųjų automobilių ir furgonų, taip pat sunkiųjų transporto priemonių, išmetamųjų teršalų kiekio standartų po 2020 m.

Susisiekimo apskritai ir konkrečiai kelių transporto reikšmė parodyta daugelio kitų ES politikos krypčių, kurioms jis daro didelę įtaką, pamatiniuose dokumentuose. Visi sėkmingai įgyvendinami J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos prioritetai – energetikos sąjunga, bendroji skaitmeninė rinka, darbo vietų kūrimas bei ekonomikos augimas ir investicijų darbotvarkė – yra susiję su transportu ir susisiekimu. 2015 m. vasario mėn. Energetikos sąjungos strategijoje, kaip vienas pagrindinių veiklos barų, nurodyta transporto sektoriaus transformacija, kuriai įvykus jis nebebūtų priklausomas nuo iškastinio kuro ir efektyviai vartotų energiją, o 2016 m. lapkričio mėn. dokumentų rinkinyje „Švari energija visiems europiečiams“ numatyta veikti, kad greičiau išpopuliarėtų mažataršis kuras ir sulauktų paramos elektromobilumas. 2016 m. liepos mėn. priimtoje Mažataršio judumo strategijoje numatytos priemonės jau įgyvendinamos. Investicijos į infrastruktūrą pagal Investicijų planą Europai suteikia stiprų akstiną formuoti netaršų, konkurencingą ir susietąjį ateities susisiekimą Europoje. Kaip nurodyta Europos socialinių teisių ramsčio dokumente, teisingesnės Europos kūrimas ir jos socialinio aspekto stiprinimas yra vienas svarbiausių šios Komisijos kadencijos prioritetų. Susisiekimo sektorius taip pat turi siekti šių tikslų ir prisidėti prie teisingumo darbo rinkoje ir jos sklandaus veikimo.

2. PAGRINDINĖS TENDENCIJOS IR PROBLEMOS

Tvarumo užtikrinimas toliau augant paklausai

Visoje Europoje prognozuojama, kad transportas intensyvės. Apskaičiuota, kad 2010–2050 m. keleivinis transporto sektorius išaugs maždaug 42 proc., o krovinių vežimo – 60 proc. Todėl užtikrinti susisiekimo sistemos tvarumą tampa dar sunkiau.

Susisiekimas dabar yra didžiausias ekonomikos sektorius pasaulyje. Europos Sąjungoje transporto ir saugojimo sektoriuje įdarbinta daugiau kaip 11 mln. asmenų, o tai daugiau nei 5 proc. visų darbuotojų, ir sukuriama beveik 5 proc. ES bendrojo vidaus produkto . Šiam sektoriui tenka maždaug 20 proc. ES eksporto į pagrindines ES prekybos partneres. Kelių transportas yra pagrindinė transporto rūšis ES: jam tenka beveik pusė visos krovinių vežimo veiklos (ir beveik trys ketvirtadaliai sausumos transporto) ir juo naudojasi didžioji dalis piliečių asmeninėms kelionėms. Apskaičiuota, kad ES kelių transporto bendrovės, kurių yra maždaug 915 000, dauguma – mažos ir vidutinės, tiesiogiai įdarbina maždaug 5 mln. asmenų.

Kelių transporto spūstys labai sumažina veiksmingumą: apskaičiuota, kad dėl jų prarandama 1 proc. ES bendrojo vidaus produkto (100 mlrd. EUR) ir nuostoliai didėja. Kelių transportas taip pat labiausiai kelia oro taršą, kuri kelia rimtą grėsmę visuomenės sveikatai. Kęsti jos pasekmes tenka transporto naudotojams, ypač gyvenantiesiems Europos miestuose, kurie dažnai neatitinka ES oro kokybės standartų. Padariniai skaudūs: dėl transporto sukeliamos taršos įvyksta triskart daugiau ankstyvų mirčių negu dėl eismo įvykių , ir milijonai žmonių kenčia dėl visą gyvenimą trunkančių kvėpavimo ir širdies ir kraujagyslių ligų.

Be to, transporto sektoriuje išmetama didelė dalis šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir jį lenkia tik energetikos sektorius. Vien kelių transportas išmeta beveik penktadalį ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Todėl susisiekimo sektorius turi ypač didelės įtakos ES pastangoms toliau siekti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos tikslo. Augant transporto veiklos apimčiai, išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis turi mažėti – tai itin svarbu siekiant ES 2030 m. energetikos ir klimato tikslų. Be to, Komisija pasiūlė ES užmojį sumažinti transporto sektoriuje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 60 proc. iki 2050 m. Iki šiol pasiekti rezultatai menki ir reikia sparčiau dėti pastangas, kad ši trajektorija keistųsi. Tai pirmiausia pasakytina apie kelių transportą, kuriame reikia pereiti prie visai netaršių transporto priemonių.

Tvarus susisiekimas taip pat reiškia, kad ribotus išteklius reikia naudoti geriau. Žiedinė ekonomika vis labiau plėsis: retos žaliavos bus perdirbamos ir mažės žaliavų sąnaudos. Pavyzdžiui, baterijų perdirbimas galėtų tapti pagrindu kurti naujus verslo modelius Europos automobilių pramonėje.

Kintančios vartotojų elgsenos ir paklausos tendencijos