LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Briuselis, 2014 12 02  
COM(2014) 717 final 
  
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PA RLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
2013 m. stabilumo priemon ės metinė ataskaita 
{SWD(2014) 344 final}  
LT 2   LT TURINYS 
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPO S PARLAMENTUI, TARYBAI, 
EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI 
IR REGION Ų KOMITETUI 
2013 m. stabilumo priemon ės metinė ataskaita 
Turinys 
1. Įžanga .......................................................................................................................... .3 
2. Stabilumo priemon ės struktūra .................................................................................... 3  
3. Stabilumo priemon ės įgyvendinimas ........................................................................... 4  
4. SP įgyvendinimo 2007–2013 m. apžvalga................................................................... 4  
5. SP padėtis 2013 m........................................................................................................ 5  
6. Reagavimas į krizes arba kylan čias krizes (SP reglamento 3 straipsnis)..................... 6  
6.1. SP taikymo reaguojant į krizes 2013 m. pavyzdžiai .................................................... 6  
6.2. SP reagavimo į krizes veiksm ų dalyviai ...................................................................... 8  
7. Pagalba esant stabilioms bendradarbiavimo s ąlygoms (SP reglamento 4 straipsnis).. 9  
7.1. Grėsmė saugumui ir saugai (SP reglamento 4 straipsnio 1 dalis).............................. 10  
7.2. Su chemin ėmis, biologin ėmis, radiologin ėmis ir branduolin ėmis (ChBRB) 
medžiagomis susijusios rizikos mažinimas (SP reglamento 4 straipsnio 2 dalis) ..... 12  
7.3. Pajėgumų prieš kriz ę ir po jos stiprinimas (SP reglamento 4 straipsnio 3 dalis)....... 14  
8. Išvada ......................................................................................................................... 18 
LT 3   LT 1. ĮŽANGA  
Ši septintoji stabilumo priemon ės metinė ataskaita – paskutin ė, rengiama pagal galiojant į 
teisinį pagrindą1, – teikiama Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialini ų 
reikalų komitetui bei Region ų komitetui laikantis Reglamento, nustatan čio stabilumo 
priemonę, 23 straipsnyje nustatyto reikalavimo teikti ataskaitas2. 
Stabilumo priemon ė (SP) yra svarbi priemon ė, už kuri ą atsakingi S ąjungos vyriausiasis 
įgaliotinis ir Komisijos pirmininko pavaduotojas, taip pat už vystym ąsi atsakingas Komisijos 
narys; pagal ši ą priemon ę finansuojamos visa apiman čios ES strategijos, kuriomis 
užtikrinama krizi ų ir ilgesnės trukmės grėsmės saugumui visame pasaulyje prevencija, sukelt ų 
padarinių švelninimas ir šalinimas. Ataskaitoje apžvelgiama, kaip SP buvo taikyta 2013 m. 
Prie šios ataskaitos prid ėti trys Komisijos tarnyb ų darbiniai dokumentai, kuriuose pateikta 
atnaujinta išsami informacija apie: i) skubias SP reagavimo į krizes priemones pagal 
Reglamento 3 straipsn į, kurios buvo prad ėtos ir (arba) t ęstos 2013 m. (tarnyb ų darbinio 
dokumento 1 ir 2 dalys), ir ii) ilgesn ės trukmės SP programuojamuosius veiksmus pagal 
Reglamento 4 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis. 
2. S TABILUMO PRIEMON ĖS STRUKT ŪRA 
SP reglamento 3 ir 4 straipsniuose nustatyta, kokiems veiksmams ši priemon ė gali būti 
pasitelkiama. 
3 straipsnyje  numatyta „pagalba, kuri teikiama krizi ų arba kylan čių krizių metu“. 
SP reglamento 4 straipsnyje numatytas programuojamasis priemon ės komponentas, 
apimantis ilgesn ės trukmės SP programas šiose trijose pagrindin ėse srityse: 
• tarpregionin ės grėsmės saugumui ir saugai (4 straipsnio 1 dalis); 
• su chemin ėmis, biologin ėmis, radiologin ėmis ir branduolin ėmis (ChBRB) 
medžiagomis susijusios rizikos m ažinimas (4 straipsnio 2 dalis); 
• pajėgumų prieš kriz ę ir po jos stiprinimas (4 straipsnio 3 dalis)3. 
                                                 
1 SP buvo taikoma nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. Nauja priemon ė, kuria 
prisidedama prie stabilumo ir taikos (2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas 
(ES) Nr. 230/2014, kuriuo nustatoma priemon ė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos), kurios 
būsimos metin ės ataskaitos bus teikiamos Europos Parlamentui ir Tarybai, kaip nustatyta bendr ų 
įgyvendinimo taisykli ų (BĮT), taikom ų Sąjungos išor ės veiksm ų finansavimo priemon ėms, IV 
antraštinės dalies 13 straipsnyje, taikoma nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. 
2 2006 m. lapkri čio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1717/2006 (OL L 327/1, 
2006 11 24). 
3 Taip pat žinomas kaip SP taikos stiprinimo partneryst ė (TSP). 
LT 4   LT 3. S TABILUMO PRIEMON ĖS ĮGYVENDINIMAS  
Komisijos Užsienio politikos priemoni ų tarnyba (angl. FPI) glau džiai bendradarbiauja su 
Europos išor ės veiksmų tarnyba (EIVT) – funkciniu poži ūriu savarankiška Europos S ąjungos 
įstaiga4. Abi tarnybos yra atskaitingos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko 
pavaduotojai Catherine Ashton; FPI ji vado vauja kaip Europos Komisijos pirmininko 
pavaduotoja. Darbas, atliekamas pagal 4 straipsnio 1 ir 2 dalis, patenka į už vystom ąjį 
bendradarbiavim ą atsakingo Komisijos nario veiklos srit į. 
EIVT teik ė politines gaires d ėl pagal 3 straipsn į taikomos Stabilumo priemon ės ir rengiant 
priemones bendradarbiavo su FPI , kuri buvo atsakinga už sutart ų veiksmų įgyvendinim ą. 
Remdamasi strategijos dokumentais ir daugiamet ėmis orientacin ėmis programomis, EIVT 
taip pat atliko pagal 4 straipsn į vykdomų priemoni ų strategin į programavim ą. Atitinkamas 
metines veiksm ų programas (MVP) nustato ir įgyvendina Vystymosi ir bendradarbiavimo 
generalinis direktoratas (veiksmai pagal 4 stra ipsnio 1 ir 2 dalis) ir FPI (veiksmai pagal 
4 straipsnio 3 dal į). 
4. SP  ĮGYVENDINIMO 2007–2013 M. APŽVALGA  
Per septynerius SP įgyvendinimo metus pagal ši ą priemonę pagalba teikta siekiant užtikrinti 
įvairių konfliktų ir krizių prevencij ą, reagavim ą į juos ir pad ėties atkūrimą visame pasaulyje, 
šalinti gr ėsmę saugumui nacionaliniu, regioniniu ir ta rpregioniniu lygmenimis ir stiprinti 
konfliktų prevencijos ir reagavimo į krizes paj ėgumus. 
1 diagrama. SP finansavimas 2007–2013 m., skirtas veiksmams pagal 3 straipsn į ir 
4 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis; iš vi so 1,57 mlrd. EUR (pagal paskirtas l ėšas) 
3 straipsnis
68 %
4 straipsnio 1 
dalis
9%4 straipsnio 2 
dalis
17 %4 straipsnio 3 
dalis
6%
 
2007–2013 m. pagal trumpalaikio reagavimo į krizes SP komponent ą (3 straipsnis) 288 
reagavimo į krizes veiksmams daugiau kaip 70 šali ų ar region ų visame pasaulyje skirta 
1,08 mlrd. EUR . Šiuo laikotarpiu įgyvendint ų veiksmų geografin ė aprėptis nurodyta 
2 diagramoje. 
                                                 
4 Remiantis 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimu 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išor ės 
veiksmų tarnybos strukt ūra ir veikimas (OL L 201). 
LT 5   LT 2 diagrama. SP reagavimo į krizes priemoni ų geografin ė aprėptis 2007–2013 m. (pagal 
paskirtas l ėšas) 
Afrika
34 %
Azijos ir 
Ramiojo 
vandenyno
regionas
17 %Lotynų 
Amerikos ir 
Karibų jūros 
regionas 9 %Artimieji Rytai 
ir Šiaurės Afrika
34 %Rytų Europa ir 
Vakarų Balkanai
1 %Pietų Kaukazas 
ir Vidurin ė Azija
5 %Pasaulyje
0%
 
Tuo pačiu laikotarpiu maždaug 502,45 mln. EUR skirta ilgalaikiam programuojamajam  
SP komponentui, apiman čiam veiksmus pagal 4 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis. 1 diagramoje 
parodyta, kaip šiuo laikotarpiu l ėšos paskirstytos reagavimo į krizes priemon ėms (3 straipsnis) 
ir ilgesnės trukmės programoms (4 straipsnis). 
5. SP  PADĖTIS 2013 M. 
Visos 2013 m. SP skirto 309,3 mln. EUR  biudžeto5 lėšos panaudotos taip: 
• 210,7 mln. EUR skirta kriz ėms arba kylan čioms kriz ėms (3 straipsnis); 
• 30,3 mln. EUR skirta reagavimo į tarpregionin ę grėsmę veiksmams 
(4 straipsnio 1 dalis); 
• 44,3 mln. EUR skirta su ChBRB medžia gomis susijusiai rizikai mažinti 
(4 straipsnio 2 dalis); 
• 24 mln. EUR skirta paj ėgumams prieš kriz ę ir po jos stiprinti (4 straipsnio 
3 dalis). 
Tarybos Politiniam ir saugumo komitetui reguliariai buvo siun čiami raštai, kuriais Taryba 
buvo informuojama apie naujas pagal 3 straipsn į planuojamas reagavimo į krizes priemones ir 
apie esam ų priemoni ų įgyvendinimo pažang ą. Vykdant demokratin ę SP kontrol ę, įsteigta 
Europos Parlamento Užsienio reikal ų komiteto Konflikt ų, saugumo ir vystymosi darbo grup ė 
per metus sureng ė 6 politinius trišalius dialogus, kur iuose dalyvavo Komisijos ir EIVT 
atstovai, taip pat 15 techninio pob ūdžio posėdžių. 
                                                 
5 Žr. „Stabilumo priemon ė. 2013 m. įsipareigojim ų ir mokėjimų apžvalga“ (angl. „Instrument for 
Stability: Overview 2013 commitments and payments“) prie šios ataskaitos prid ėtame Komisijos 
tarnybų darbiniame dokumente. 
LT 6   LT Kalbant apie geografin ę aprėptį, iš 3 diagramos matyti, kad kriz ėms Artimuosiuose Rytuose 
ir Šiaurės bei Užsachario Afrikoje spr ęsti toliau skirta nemaža SP parama. 
3 diagrama. Nauj ų SP reagavimo į krizes priemoni ų geografin ė aprėptis 2013 m. (pagal 
paskirtas l ėšas) 
Afrika
34 %
Azijos ir 
Ramiojo 
vandenyno 
regionas
14 %Lotynų 
Amerikos ir 
Karibų jūros 
regionas
10 %Artimieji Rytai 
ir Šiaurės 
Afrika
38 %Rytų Europa ir 
Vakarų 
Balkanai
1 %Pietų 
Kaukazas 
ir 
Vidurinė 
Azija
2 %Pasaulyje
<1 %
 
Konkretūs 2013 m. SP projekt ų pavyzdžiai pateikiami tolesn iuose dviejuose skirsniuose. 
6. R EAGAVIMAS Į KRIZES ARBA KYLAN ČIAS KRIZES (SP  REGLAMENTO 3 STRAIPSNIS ) 
6.1. SP taikymo reaguojant į krizes 2013 m. pavyzdžiai 
2013 m. 216,6 mln. EUR6 SP lėšų skirta 45 trumpalaik ėms reagavimo į krizes 
priemonėms. Reaguojant į užsitęsusią krizę Sirijoje ir jos šalutin į poveikį kaimynin ėms 
šalims, parama toliau buvo teikiama Artim ųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (ARŠA) regione. Taip 
pat aiškiai matoma parama Užsachario  Afrikai – tai rodo, kad ES reaguoja į šio regiono 
nestabilią politinę padėtį ir kylančią grėsmę saugumui. Siekiant įtvirtinti taikos procesus ir 
teisinės valstybės principus, toliau buvo skiriama parama Pietry čių Azijoje. 
Išsami informacija apie visas 2013 m. įgyvendintas SP priemones pateikta prie šios metin ės 
ataskaitos prid ėtame Komisijos tarnyb ų darbiniame dokumente. Toliau trumpai aprašyti kai 
kurie 2013 m. įvairiose pasaulio vietos e vykdyti veiksmai, iš kuri ų matyti, kad SP pasitelkta 
sprendžiant daug įvairių krizių skirtingose pasaulio vietose: 
                                                 
6 Į šią sumą įeina 6 mln. EUR – l ėšos, perkeltos iš 2012 m. arba susigr ąžintos iš 2013 m. 
LT 7   LT Sirija. Dėl Sirijoje besit ęsiančios krizės toliau buvo teikiama SP pa rama šiai šaliai ir 
kaimynin ėms valstyb ėms. SP pad ėjo suteikti param ą Turkijos, Irako, o daugiausia – 
Jordanijos ir Libano institucijoms, priiman čioms vis daugiau pab ėgėlių iš Sirijos ir 
teikiančioms jiems prieglaud ą. Pabėgėliams buvo teikiama ir tiesiogin ė pagalba, pavyzdžiui, 
skiriant subsidijas grynai siais pinigais nuomos mokes čiui sumok ėti ir gerinant gyvenimo 
sąlygas, įskaitant stovykl ų valdymo strukt ūrą, teikiant alternatyv ų mokym ą, taip pat 
psichologin ę ir socialin ę pagalbą. SP lėšomis skiriama svarbi parama Libano vietos lygmens 
sveikatos prieži ūros sektoriui, patirian čiam didel į spaudim ą, nes, esant dideliam pab ėgėlių 
skaičiui, reikia patenkinti daugiau poreiki ų. 
Nėra abejonės, kad patekimas į Siriją ir kitos s ąlygos, susijusios su nehumanitarin ės paramos 
teikimu, yra rizikingesn ės. Nepaisant to, SP l ėšomis vis tiek pavyko suteikti tam tikr ą 
tiesioginę pagalbą: teikti pirmin ės sveikatos prieži ūros paslaugas, užtikrinti apr ūpinimą 
maistu ir pagrindin į ugdymą. 
Malis.  SP buvo viena pirm ųjų priemoni ų, kurias ES gal ėjo taikyti 2013 m. pradžioje 
vykdydama platesnio masto reagavimo į Malio kriz ę veiksmus. 20 mln. EUR vert ės SP 
pagalbos priemoni ų paketas daugiausia panaudotas paramai saugumo ir teisingumo srityse, 
pagalbai siekiant šiaurin ėje šalies dalyje atkurti Malio valstyb ę ir pagalbai pirmiesiems 
rinkimų proceso etapams pareng ti. Ši pagalba papild ė paramą, kuri buvo teikiama pagal kitas 
ES priemones, pirmiausia pagal SP ilgalaik į projektą „Kova su terorizmu Sahelyje“ (angl. 
Counter-Terrorism Sahel ), dvi bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijas: ES 
karinę misiją siekiant prisid ėti prie Malio ginkluot ųjų pajėgų mokymo („EUTM Mali“) ir ES 
BSGP misij ą Sahelyje („EUCAP Sahel“), taip pat ES param ą Afrikos vadovaujamai 
tarptautinei paramos misijai Malyje (angl. AFISMA), suteikt ą įgyvendinant Europos pl ėtros 
fondo (EPF) Afrikos taikos priemon ę. 
Nigeris.  2013 m. Nigeryje padid ėjo grėsmė saugumui d ėl šiaurinėje Malio dalyje įvykusio 
maišto ir karinio konflikto. Pad ėtį dar labiau pablogino tai, kad pastaraisiais metais vien iš 
Libijos į Nigerį sugrįžo apytikriai 250 000 ekonomini ų migrantų, įskaitant buvusius karius ir 
samdinius. Remiantis esama SP parama, kuri skirta saugumui šiauriniuose Nigerio ir Malio regionuose užtikrinti ir pad ėčiai stabilizuoti, buvo susitarta d ėl tolesnės paramos, kuria 
siekiama suteikti pagalb ą municipalinei viešosios tvarkos palaikymo sistemai, remti pajam ų 
duodančią veiklą, taip pat region ų ir nacionalini ų institucij ų įgyvendinamas taikos ir 
susitaikymo iniciatyvas. Šios priemon ės padeda siekti ES Sahelio strategijos tiksl ų, papildo 
ES param ą vystymuisi ir humanitarin ę pagalbą, taip pat formuoja s ąsają su Nigeryje vykdoma 
BSGP misija „EUCAP Sahel“. 
Centrinės Afrikos Respublika (CAR). Siekiant  atsižvelgti į naują padėtį, susiklos čiusią po 
2013 m. kovo m ėn. įvykusio valstybinio perversmo, buvo išpl ė
sta įgyvendinant SP priemones 
CAR vykdoma veikla. Tai padaryta šiais b ūdais: parengti paramos priemoni ų rinkiniai 
civilinėms saugumo paj ėgoms – ši parama taip pat pad ėjo sudaryti galimyb ę vėliau sutelkti 
visapuses pastangas vykdyti saugumo sektoriaus reform ą; skirta parama žiniasklaidai, kad jos 
atstovai Bangyje ir jo provincijose tur ėtų objektyvi ą informacij ą ir tikslią su konfliktais 
susijusią informacij ą; surengtos žmogaus teisi ų užtikrinimo steb ėjimo misijos; pasitelkiant 
pilietinę visuomen ę skatinta palaikyti bendruomeni ų dialogą. 
Dramblio Kaulo Krantas. Po to, kai buvo pa skirta nacionalin ė institucija vyriausyb ės 
2012 m. nusiginklavimo, demobilizacijos ir  reintegracijos (angl. DDR) politikai įgyvendinti, 
ES suteik ė pagalbą pagal SP priemones – ji ap ėmė pajėgumų stiprinimo ir technin ę pagalbą, 
LT 8   LT įskaitant demobilizuot ų buvusių kovotoj ų, kuriuos reik ėjo reintegruoti, orientavim ą ir 
rengimą; paramą, skirtą maždaug 5 000 anks čiau demilitarizuot ų ir demobilizuot ų buvusių 
kovotojų ekonominiam ir socialiniam re integravimui, ir greta teikiam ą pagalbą 
priimančiosioms bendruomen ėms, kad b ūtų galima sukurti tokiam reintegravimui palanki ą 
aplinką; nuodugni ą, reguliariai atliekam ą DDR programos steb ėseną, siekiant užtikrinti, kad 
šis dalyvavimu pagr įstas požiūris padėtų patenkinti priiman čiųjų bendruomeni ų ir buvusi ų 
kovotojų poreikius. 
Mianmaras / Birma.  Be anksčiau pradėtos teikti ir toliau teikiamos paramos taikos procesui, 
įskaitant param ą 2012 m. Mianmaro taikos centrui steigt i, ir prezidento bi uro bei Daw Aung 
San Suu Kyi pasi ūlytų priemoni ų, vadovaudamasi Užsienio reikal ų tarybos 2013 m. balandžio 
mėn. išvadomis, ES taip pat prad ėjo teikti pagalb ą Mianmaro policijos paj ėgoms stiprinti, 
siekdama užtikrinti, kad policija labiau gerbt ų žmogaus teises, taip pat siekdama stiprinti jos 
atskaitomyb ę ir didinti profesionalum ą minios valdymo ir bendruomen ės viešosios tvarkos 
palaikymo srityse. 
6.2. SP reagavimo į krizes veiksm ų dalyviai 
Priemonės buvo rengiamos glaudžiai bendradarbiaujant ES institucijoms, taip pat 
bendradarbiaujant su ES valstyb ėmis narėmis ir įvairiais partneriais: pilietine visuomene, 
viešojo administravimo institucijomis, tre čiosiomis šalimis ir kitais veik ėjais. ES 
delegacijoms tenka svarbus vaidm uo: jos teikia ankstyvuosius persp ėjimus, kuria pradines 
koncepcijas ir numato galimus reagavimo veiksmus. 2013 m. dauguma nauj ų priemoni ų toliau 
buvo perduodamos7 vykdyti vietos lygmeniu ES delegacijoms, kurios, išmanydamos vietos 
poreikius ir reikalavimus, užtikrina, kad veikla b ūtų vykdoma s ėkmingai. Taip sudaromos 
galimybės su įgyvendinimo institucijomis laiku užbaigti derybas d ėl sutarčių ir nuodugniai 
stebėti, kaip įgyvendinami šie dažnai rizikingi projek tai. Taigi 2013 m. ES delegacijos buvo 
atsakingos už 62 proc. įsipareigojim ų asignavim ų ir 80 proc. mok ėjimų pagal SP. 
Toliau pateiktose 4a ir 4b diagramose nurodyti įvairūs partneriai, kurie 2007–2013 m. 
įgyvendino SP reglamento 3 straip snyje nustatytas reagavimo į krizes priemones. Priemoni ų 
įgyvendinimo partneri ų pasirinkim ą dažnai lemia tai, ar šalyse esama organizacij ų ir subjekt ų, 
turinčių praktinę patirtį ir stiprius paj ėgumus, leidžian čius jiems, remiantis tvirtais vietos 
ryšiais, spar čiai imtis veiksm ų nestabiliomis aplinkyb ėmis, kuriomis įgyvendinami SP 
reagavimo į krizes veiksmai. JT sistemai priklausan čios įstaigos ir nevyriausybin ės 
organizacijos išliko svarbios priemoni ų įgyvendinimo partner ės, o 2013 m. suintensyv ėjo 
bendradarbiavimas su valstybi ų narių agentūromis. 
                                                 
7 Briuselyje esanti Europos Komisijos b ūstinė atitinkamai ES delegacijai perduoda teisin ę ir finansin ę 
atsakomyb ę už ES lėšų naudojim ą, įskaitant įgaliojimus prireikus pasirašyti ir iš dalies keisti sutartis. 
LT 9   LT 4a diagrama. SP reagavimo į krizes priemoni ų įgyvendinimo 2007–2013 m. partneriai 
(pagal paskirtas l ėšas) 
JT agentūros
46 %
Tarptautin ės ir 
vietos NVO
25 %Kitos 
tarptautin ės 
organizacijos
19 %Privatusis 
sektorius
2%ES valstybi ų 
narių įstaigos
8 %
 
4b diagrama. SP reagavimo į krizes priemoni ų įgyvendinimo 2013 m. partneriai (pagal 
paskirtas l ėšas) 
JT agentūros
41 %
Tarptautin ės ir 
vietos NVO
22 %Kitos 
tarptautin ės 
organizacijos
13 %Privatusis 
sektorius
3%ES valstybi ų 
narių įstaigos
20 %Trečiųjų šalių 
valdžios 
institucijos ir 
agentūros
1 %
 
7. P AGALBA ESANT STABILIOMS BENDRADARBIAVIMO S ĄLYGOMS (SP  REGLAMENTO 4 
STRAIPSNIS ) 
Pagal 4 straipsn į teikiamos pagalbos esant stabilioms bendradarbiavimo s ąlygoms metini ų 
programų rengimą ir valdym ą užtikrina Komisija. 2013 m. SP metin ės veiksmų programos 
(MVP) buvo priimtos šia tvarka: vykdomos pagal 4 straipsnio 1 ir 2 dalis – 2013 m. liepos 
LT 10   LT mėn.8, o pagal 4 straipsnio 3 dal į – 2013 m. kovo m ėn. Išsami atnaujinta informacija apie 
veiklą, vykdom ą pagal kiekvien ą straipsnio dal į, pateikta prie šios metin ės ataskaitos 
pridėtame antrajame Komisijos tarnyb ų darbiniame dokumente. 
7.1. Gr ėsmė saugumui ir saugai (SP regl amento 4 straipsnio 1 dalis) 
Su tarpregionine gr ėsme susijusi ų program ų tikslas – paj ėgumų stiprinimas glaudžiai 
konsultuojantis su pagalb ą gaunančiomis šalimis. Paprastai saugumo paj ėgumai stiprinami 
nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, siekiant sudaryti galimyb ę veiksmingai 
bendradarbiauti pasauliniu ir tarpregioniniu mastu. 
2013 m. skirta 74 mln. EUR, iš viso bendrai išmok ėta apie 44 mln. EUR. Iki 2013 m. 
pabaigos pagal ekspert ų paramos priemon ę9 įdarbinta daugiau nei 100 ekspert ų iš 
specializuot ų viešųjų arba pusiau vieš ųjų ES valstyb ėse narėse veikian čių organizacij ų, 
siekiant sutelkti paj ėgumus ir pasinaudoti j ų turimomis konkre čiomis žiniomis bei patirtimi, 
taip pat konsultuotis techniniai s klausimais nustatant ir išsamiai planuojant SP veiksmus. Be 
kita ko, rengta 2013 m. metin ė veiksmų programa ir siekta sudaryti s ąlygas visapusiškai 
įgyvendinti veiksmus, d ėl kurių nuspręsta ankstesn ėse MVP. Toliau šiame dokumente 
nurodomos pagrindin ės sritys, kuriose pasiekta laim ėjimų. 
• Kokaino maršruto programa  (35 mln. EUR nuo 2009 m.) įgyvendinama 38 
Afrikos (iš esm ės – Vakar ų Afrikos), Lotyn ų Amerikos ir Karib ų regiono šalyse; 
pagal ją teikiama parama šali ų partnerių pajėgumams stiprinti, kad jos gal ėtų kovoti 
su organizuotu nusikalstamumu bei narkotik ų prekyba vietov ėse, per kurias driekiasi 
vadinamasis kokaino maršrutas, daugiausia d ėmesio skirdamos pastangoms užkirsti 
kelią neteisėtų narkotikų srautams, kovai su pinig ų plovimu ir pastangoms stiprinti 
informacijos mainus. Pasirašytos dvi naujos sutartys: d ėl AIRCOP projekto 
geografin ės aprėpties išplėtimo per ateinan čius trejus metus įtraukiant naujas Afrikos 
ir Lotynų Amerikos šalis ir d ėl paramos Vakar ų Afrikos policijos informacinei 
sistemai (VAPIS) diegti pirmose penkiose Vakar ų Afrikos šalyse , kuriose ji bus 
išbandoma. 
• Toliau buvo remiama kova su organizuotu nusikalstamumu vietov ėse, per kurias 
driekiasi vadinamasis heroino marš rutas, ir 15-oje Azijos, Vidurin ės Azijos, 
Kaukazo, Juodosios j ūros bei Vakar ų Balkanų šalių tęsiama veikla pagal Heroino 
maršruto program ą, susidedan čią iš dviejų dalių; šiuo metu jos yra įgyvendinamos 
lygiagrečiai: pirmąją sudaro keturi ų dalių projektas – didžioji jo veiklos dalis yra 
susijusi su Afganistanu ir Pakistanu; antr ąją sudaro trys atskir i projektai. Pagal 
programos antr ąją dalį 2013 m. prad ėtos įgyvendinti dvi nauj os intervencin ės 
priemonės – projektai: vieno iš j ų tikslas yra stiprinti teis ėsaugos institucij ų 
bendradarbiavim ą operatyviniu lygmeniu, ypa č Vidurinėje Azijoje, o antro – užkirsti 
kelią prekybai žmon ėmis šalyse, per kurias driekiasi heroino maršrutas; vykdant 
veiklą pagal šį projektą siekiama stiprinti Azerbaid žano, Bosnijos ir Hercegovinos, 
Moldovos ir Turkijos paj ėgumus, susijusius su duomen ų ir (arba) žvalgybos 
informacijos rinkimu, analize ir sistemingais informacijos mainais. 
                                                 
8 Patikslinta MVP buvo patvirtinta 2013 m. gruodžio 23 d. 
9 Ekspert ų paramos priemon ės bendrasis susitarimas sudaromas su ES vieš ųjų arba pusiau vieš ųjų 
organizacij ų specialistais. Nuo 2008 m. 17 valstybi ų narių ekspertai, atstovaujantys maždaug 60 
organizacij ų, įvykdė daugiau nei 100 misij ų. 
LT 11   LT • 25-iose platesnio Indijos vandenyno regiono ( įskaitant Pietry čių Aziją) ir Gvinėjos 
įlankos pakrant ės šalyse vykdoma 22 mln. EUR vert ės Svarbiausi ų svarbos j ūrinių 
kelių programa . Programa padeda stiprinti ši ų valstybių keitimosi informacija 
pajėgumus ir teis ėsaugos funkcij ų jūrų laivininkyst ės teisės srityje vykdym ą, kad 
būtų užtikrinta saugesn ė laivyba, daugiausia d ėmesio skiriant kovai su piratavimu bei 
ginkluotais apipl ėšimais jūroje ir kitiems laivybos saugumo aspektams. 
• 2013 m. pagal Europos S ąjungos kovos su terorizmu strategij ą toliau remti 
nacionalinio ir regioninio lygmens kovos su terorizmu projektai. Malyje uoliai 
imtasi įgyvendinti Nigeriui, Maliui ir Mauritanijai skirt ą projektą „Kova su terorizmu 
Sahelyje“ – rengti mokyma i šiose srityse: atsako į teroristinius iš puolius, tyrimo 
metodų, žvalgybos informacijos rinkimo ir naudojimosi ja, kovos su terorizmu 
procesinių veiksmų. Naują projektą, kuriuo bus prisidedama prie kovos su terorizmo 
finansavimu Somalio pusiasalyje ir Jemene, numatyta prad ėti įgyvendinti 2014 m. 
pradžioje; taip pat pasirašyta sutartis d ėl naujo projekto „Kova su smurtiniu 
ekstremizmu Somalio pusiasalyje“. Bendradarbiavim ą su Pakistanu sustiprino nauja 
parama kovai su smurtiniu ekstremizmu – ji bus prad ėta teikti 2014 m. ir papildys 
esamą paramą Pandžabo baudžiamosios teisenos sistemai. Pietry čių Azijoje SP buvo 
pasitelkta jungtinei ES ir Jungtini ų Tautų Narkotik ų kontrolės ir nusikalstamumo 
prevencijos biuro (UNODC) kovos su terorizmu iniciatyvai įgyvendinti. Parama 
pagal SP taip pat skirta Maltoje įsikūrusiam Teisingumo ir įstatymo viršenyb ės 
institutui – jam pavesta užduotis pare ngti kartogramas, kuriomis ateityje bus 
naudojamasi vykdant kovos su terorizmu veik smus. Bendradarbiaujant su Nigerijos 
patarėjo nacionalinio saugumo klausimais biuru, atliktas tyrimas apie organizacij ą 
„Boko Haram“. Galiausiai numat yta rengti ES ir valstybi ų narių delegacij ų bei 
ambasadų personalui skirtus Komisijos mokymu s apie tai, kaip rengti kovos su 
smurtiniu ekstremizmu projektus. Pirmieji mokymai surengti 2013 m. gruodžio m ėn. 
Nairobyje, o kiti mokymai bus surengti 2014 m. Afrikoje ir Azijoje. 
• Bendradarbiaujant su Europos Taryba, 2013 m. pabaigoje prad ėta įgyvendinti nauja 
kovos su elektroniniais nusikaltimais  intervencin ė priemonė. Visuotini ų kovos su 
elektroniniais nusikaltimais veiksm ų (angl. GLACY) tikslas – skatinti prisijungti prie 
Budapešto konvencijos d ėl elektronini ų nusikaltim ų i r  s u d a r y t i  s ąlygas 
baudžiamosios teisenos institucijoms, remiantis šia sutartimi, prad ėti tarptautin į 
bendradarbiavim ą kovos su elektroniniais nu sikaltimais ir elektronini ų įrodymų 
srityje. 
• Parengtas bandomasis kibernetinio saugumo srities projektas – j į pradėti 
įgyvendinti numatyta 2014 m. pradži oje, siekiant padidinti atrinkt ų šalių ypatingos 
svarbos IT infrastrukt ūros atsparum ą ir skatinti jas užtikrinti,  kad, derinant ir rengiant 
nacionalin ės teisės aktus, būtų laikomasi tarptautini ų standartų. 
• Siekiant pad ėti nacionalin ėms teismin ėms, kontrol ės ir teisėsaugos institucijoms 
veiksmingai reaguoti į falsifikuot ų vaistų gamybą ir jų prekybą, parengta nauja 
intervencin ė priemonė, kuria siekiama pašalinti gr ėsmę visuomen ės sveikatai, taip 
pat susitarta d ėl šios priemon ės įgyvendinimo – j ą numatyta prad ėti 2014 m. 
Užtikrinus reikiam ą teisinį pagrindą ir pajėgumus, b ūtinus šioms operacijoms 
veiksmingai atlikti atitinkamu lygmeniu (n acionaliniu ir subregioniniu ir (arba) 
tarpregioniniu) ir atsižvelgiant į šalių politinį įsipareigojim ą, kurį jos rodo 
spręsdamos d ėl falsifikuot ų vaistų gamybos ir prekybos kylan čius uždavinius, 
LT 12   LT tikslinės šio projekto įgyvendinimo šalys bus Gana, Sene galas, Jordanija, Marokas ir 
Kamerūnas. 
• Siekiant užkirsti keli ą neteisėtam šauli ų ir lengv ųjų ginklų (ŠLG) kaupimui ir 
prekybai jais , taip pat pašalinti tokios veiklos darom ą destabilizuojam ąjį poveikį, 
atlikta keletas svarbi ų veiksmų įgyvendinant UNODC iniciatyv ą, kuria skatinama 
ratifikuoti ir įgyvendinti JT konvencij ą prieš tarptautin į organizuot ą nusikalstamum ą 
ir Šaunam ųjų ginklų protokol ą . Taip pat prad ėtas antrasis Interpolo įgyvendinamo 
projekto „iARMS“ etapas (2012– 2013 m.); pirmasis etapas s ėkmingai užbaigtas 
2011–2012 m. 2013 m. birželio m ėn. Afrikoje baigtas paramos Nairobio (Kenija) 
regioniniam šauli ų centrui pirmasis etapas ir prad ėtas antrasis 3 met ų trukmės etapas. 
Centrinės Amerikos integracijos sistemos  (CAIS) Saugumo komisija prad ėjo 
antruosius Centrin ės Amerikos šauli ų ir lengv ųjų ginklų kontrolės programos 
(CASAC) įgyvendinimo Centrin ėje Amerikoje metus pagal antr ąjį paramos teikimo 
šiai programai etap ą. 
7.2. Su chemin ėmis, biologin ėmis, radiologin ėmis ir branduolin ėmis (ChBRB) 
medžiagomis susijusios rizikos mažinima s (SP reglamento 4 straipsnio 2 dalis) 
ChBRB medžiag ų programa apima atsitiktinius, gamtinius arba piktavališkus ChBRB 
medžiagų naudojimo pavojus, ja siekiama stiprinti saugos ir saugumo standartus dalijantis 
geriausios patirties pavyzd žiais ir didinant bendr ą informuotum ą apie saugum ą ir saugą. Iki 
2010 m. skirtingose srityse vykdyti atskiri veiksmai10. ChBRB medžiag ų programa yra 
regioninio pob ūdžio ir tik išskirtiniais atvejais apima vienoje valstyb ėje įgyvendinamus 
dvišalius projektus (išimtys – Afgani stano ir Pakistano projektai, susij ę su chemin ėmis 
medžiagomis, biologine sauga  ir biologiniu saugumu). 
ChBRB medžiag ų kompetencijos centrai (KC) pamažu tampa bendra integruota platforma, 
vykdančia veiksmus visose šiose srityse – sien ų stebėjimo ir (arba) neteis ėtos prekybos, 
eksporto kontrol ės, biologin ės saugos, biologinio saugumo ir kt., įskaitant civilin ės saugos 
priemones (ekstremali ųjų situacijų valdymo planus, pasirengimo kriz ėms ir reagavimo į jas 
priemones). Iniciatyva įgyvendinama glaudžiai bendradarbiaujant su Europos išor ės veiksmų 
tarnyba (EIVT), taip pat padedant Jungtini ų Tautų tarpregioninio nusikal stamumo ir justicijos 
mokslinių tyrimų institutui (UNICRI). Europos Komisijos Jungtinis tyrim ų centras užtikrina 
techninę paramą šiai iniciatyvai. Šie kompetencijo s centrai, kurdami specialius pagalbos 
priemonių rinkinius, siekia s tiprinti ChBRB medžiag ų keliamos rizikos mažinimo politik ą. 
Šie rinkiniai bus pagrindin ė priemon ė, padėsianti stiprinti paj ėgumus, pl ėtoti nuosekli ą 
regioninę politiką ir gerinti nacionalini ų ir regionini ų subjektų bendradarbiavimo galimybes 
šioje srityje. 2012 m. ES įsteigė KC Pietry čių Azijoje (Filipinuose), Pietry čių Europoje / Piet ų 
Kaukaze / Ukrainoje (Gruzijoje), Šiaur ės Afrikoje (Alžyre), Atlanto vandenyno pakrant ėje 
(Maroke), Artimuosiuose Ryt uose (Jordanijoje) bei Ryt ų ir Centrin ėje Afrikoje (Kenijoje). 
2013 m. penki vietos KC regioni niai sekretoriatai jau veik ė, o keturi buvo ofic ialiai atidaryti. 
Be to, užmegzti ryšiai su Vidurine Azija ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos šalimis. 
2013 m. Komisija kartu su KC iniciatyv ą įgyvendinan čiomis šalimis partner ėmis ėmėsi atlikti 
poreikių ir grėsmės vertinim ą, siekdama nustatyti pagrindinius ši ų šalių poreikius, susijusius 
su ChBRB medžiagomis. Atlikus šiuos vertin imus, bus sudaryti su ChBRB medžiagomis 
                                                 
10 Pavyzdžiui, dvejopo naudojimo preki ų eksporto kontrol ė, neteisėta prekyba, buvusi ų ginklų pramonės 
mokslinink ų perkvalifikavimas, saugos ir saugumo standartai. 
LT 13   LT susiję nacionaliniai veiksm ų planai, pad ėsiantys atitinkamose šalyse nustatyti prioritetinius 
veiksmus. Ateityje, apibr ėžiant KC region ų projektus, bus remiam asi šiais prioritetais. 
Pagrindiniai ChBRB medžiag ų kompetencijos centr ų pradėti įgyvendinti projektai. 
Artimuosiuose Rytuose Amano KC pareng ė projektą, skirtą pirmojo reagavimo į su ChBRB 
medžiagomis susijusias nelaimes civilinio personalo mokymams („Hazmat“). Rabate įsikūręs 
Afrikos Atlanto vandenyno pakrant ės (AAVP) KC prad ėjo įgyvendinti pavojing ų biologini ų 
ir chemini ų atliekų srities projekt ą. Jis apima septynias AAVP šalis partneres ir Tunis ą. 
Antrasis projektas, kur į bendrai vykdo Rabato ir Nairobio KC, pad ės šalims partner ėms 
parengti ir sugriežtinti teis ės aktus, taip pat sukurti ve iksmingas vykdymo užtikrinimo 
priemones, kurios pagelb ėtų vykdant tarptautinius įsipareigojimus. Šiame projekte dalyvauja 
devynios šalys, dar devynios  yra pareiškusios pageidavim ą dalyvauti panašiame projekte. 
Kitos sritys, kuriose teikta parama, apima įvairią kartu su KC tinklu vykdom ą veiklą. 
• Išplėsta su dvejopo naudojimo preki ų eksporto kontrole susijusi veikla –  dėl to 
daugiau nei 23 valstyb ės visame pasaulyje s ėkmingai įgyvendino įvairias programas. 
Sustiprintas bendradarbiavimas pagal JAV eksporto kontrol ės program ą (angl. 
EXBS)11. 2013 m. birželio m ėn. Briuselyje įvyko dialogas suvienodintos tarptautin ės 
eksporto kontrol ės taikymo klausimais. Siekiant išvengti su eksporto kontrole 
susijusios veiklos dubliavimo, nuspr ęsta įsteigti bendr ą darbo grup ę JAV ir ES 
veiklos koordinavimui stip rinti. 2013 m. antrojoje pus ėje, atsižvelgus į esamus 
pokyčius, išplėsta ir suaktyvinta Artimuosiuose Rytuose bei Vidurin ėje Azijoje 
vykdoma veikla. Nustatytas naujas poži ūris į eksporto kontrol ės veiklą, siekiant 
užtikrinti, kad už kontrol ę atsakingi vietos veiklos vykdytojai gal ėtų ją geriau 
įgyvendinti. 
• Pasitelkus Mokslo ir technologij ų centrą (MTC), kurio veikla grindžiama tvirtesne 
sutarties šali ų partneryste ir bendro veiklos fina nsavimo schema, taip pat Tarptautin į 
mokslo ir technologij ų centrą (TMTC), buvo toliau remiamas buvusių Sovietų 
Sąjungos šali ų kilmės buvusi ų ginklų srities mokslinink ų ir inžinieri ų 
perkvalifikavimas ir alternatyvus įdarbinimas , vykdoma reforma, t. y. yra 
atnaujinami tikslai ir ple čiama geografin ė paramos teikimo sritis. Komisijai ir EIVT 
Taryba suteik ė įgaliojimus vesti derybas d ėl susitarimo su TMTC atnaujinimo. Šis 
centras bus perkeltas į Astaną (Kazachstanas). 2013 m. TMTC Dušanb ėje atidarė 
Regioninį biologin ės saugos ir biologinio saugumo centr ą, kuriam parama skirta 
pagal ES projekt ą, taip pat TMTC prad ėjo rengti Tadžikijos ir Afganistano 
specialistų mokymus, kuriais siekiama j ų veiklą nukreipti kitiems – taikiems tikslams 
įgyvendinti. 2013 m. taip pat vykdyta mokslinink ų perkvalifikavimo veikla Irake. 
Surengtas 98 radiologini ų ir branduolini ų medžiag ų srities specialist ų mokymas, 
siekiant j ų veiklą nukreipti kita linkme – branduolini ų įrenginių eksploatacijai 
nutraukti. 
• Vykdant veikl ą Vidurinės Azijos, Pietry čių A zi jo s ir Š iau r ės Afrikos šalyse, toliau 
kovojama su neteis ėta prekyba ChBRB medžiagomis  ir apgaulinga finansine 
veikla . Su Tarptautine atomin ės energijos agent ūra (TATENA) pasirašyta antra 
sutartis d ėl naujos Zeibersdorfe (Aus trija) kuriamos branduolini ų medžiag ų 
                                                 
11 Pagalba eksporto kontrol ės ir susijusio sien ų saugumo srityje. 
LT 14   LT laboratorijos, kuria naudosis TATENA saugumo kontrol ės priemoni ų analizės 
tarnybos. Taip pat skirta parama Tailando, Kambodžos, Laoso, Filipin ų ir Kongo 
Demokratin ės Respublikos veiklai, susijusiai su radiologini ų ir branduolini ų 
medžiagų aptikimu.  
• Pietinėse ir rytin ėse ES kaimynin ėse šalyse prad ėta vykdyti ES kaimynyst ės politikos 
Biologinės saugos ir biologinio  saugumo strategija – įgyvendinami projekto 
„EpiSouth“ (jame dalyvavo 17 ES nepriklausan čių šalių partnerių ir 10 valstybi ų 
narių) rezultatai. Į „EpiSouth“ tinkl ą, kurį iš pradži ų sudarė Viduržemio j ūros 
baseino šalys, taip pat įtrauktos Arm ėnija, Gruzija, Moldova ir Ukraina. Pagal ši ą 
strategiją, pasinaudojant „EpiSouth“ šali ų tinklu, parengti keturi svarb ūs projektai ir 
visus juos prad ėta įgyvendinti 2013 m. pabaigoje. Pirm asis ir pats didžiausias yra 
projektas „MediPIET“, pagal kur į tęsiamas intervencin ės epidemiologijos specialist ų 
mokymas siekiant bendro tikslo – kaimynin ėse šalyse gerinti sveikat ą ir didinti 
biologinį saugumą. Šio projekto tikslas – stiprinti geb ėjimus vykdyti nat ūralios arba 
su žmogaus veikla susijusios užkre čiamųjų ligų keliamos gr ėsmės sveikatai 
prevenciją ir kontrol ę. Įgyvendinant antr ąjį biologijos srities projekt ą, kuriam 
vadovauja Pasaulio sveikatos organizaci ja (PSO), tiriamos naujos bakterin ės ligos ir 
siekiama gerinti visuomen ės sveikatą, didinant atsparum ą patogenin ėms bakterijoms 
(juodligės, tuliaremijos, maro, tuberkulioz ės ir kt.), taip pat stiprinant mikrobini ų 
medžiagų stebėjimo tinklus, kad b ūtų išvengta galim ų protrūkių. Tuo pat metu 
vykdant tre čiąjį – Pasteuro instituto vadovaujam ą projektą „Medilabsecure“ – 
stebima naujai ir pakartotinai išplitusi ų žmonėms ir gyv ūnams kenksming ų virusų 
keliama gr ėsmė ir tuo tikslu kuriamas entomolog ų tinklas. Ketvirtojo, PSO 
vadovaujamo, projekto paskirtis – visa me pasaulyje didinti sveikatos saugum ą, 
padedant šalims ugdyti ir stiprinti geb ėjimus užkirsti keli ą visuomen ės sveikatai 
poveikį darantiems įvykiams, susijusiems su j ūros, oro ir sausumos įvežimo 
punktuose vykdoma veikla, su tarptautin ėmis kelion ėmis bei tarptautiniu vežimu, 
taip pat juos nustatyti, kontroliuoti ir reaguoti į juos. Šis poži ūris apima daugel į 
sektorių ir juo siekiama sumažinti patogen ų savaiminio patekimo arba s ąmoningo 
išleidimo į aplinką riziką. 
• 2013 m. pagal SP programos ChBRB medžiag ų iniciatyv ą suteikta finansin ė parama 
Sirijos chemini ų medžiag ų atsargoms pašalinti ir sunaikinti . ES, 2013 m. 
pakeitusi MVP, skyr ė 12 mln. EUR Cheminio ginklo uždraudimo organizacijai 
(CGUD), kad, bendradarbiaujant su tarptautine bendruomene, b ūtų neutralizuotos ir 
sudegintos Sirijos chemin ės medžiagos. 
7.3. Paj ėgumų prieš kriz ę ir po jos stiprinimas (SP reglamento 4 straipsnio 3 dalis) 
2007–2013 m. maždaug 140- čiai projekt ų, kuriais nacionaliniu, region ų ir pasaulio 
lygmenimis stiprinami ES ir jos partneri ų pajėgumai prieš kriz ę ir po jos, skirta 103 mln. EUR 
parama. 5 diagramoje matyti pagrindin ės teminės 2007–2013 m. paramos sritys o 6 
diagramoje nurodyti priemoni ų įgyvendinimo partneriai. 
LT 15   LT 5 diagrama. 2007–2013 m. paramos paj ėgumams didinti temin ės sritys (SP reglamento 4 
straipsnio 3 dalis; pagal paskirtas l ėšas) 
2%3%5%8%8%12 %12 %14 %17 %18 %
ŽiniasklaidaDDR ir SSRJaunimo užimtumasKonfliktų prevencija, taikos stiprinimas ir pažeidžiamumasSkubus atk ūrimas, PPKV / PPNVGamtos ištekliai ir klimato kaitaKrizių valdymo civiliniai paj ėgumaiMoterys, taika, saugumas; vaikaiAnkstyvasis persp ėjimas ir informuotumas apie pad ėtįTarpininkavimas, dialogas ir susitaikymas
 
6 diagrama. Priemoni ų įgyvendinimo 2007–2013 m. partneriai (4 straipsnio 3 dalis 
„Pajėgumų didinimas“; pagal paskirtas l ėšas) 
53 %28 %19 %
Pilietinės visuomen ės organizacijos
Tarptautin ės ir subregionin ės organizacijos
Valstybės narės
 
24 mln. EUR skirta pagal 2013 m. MVP; toliau pateikiama 2013 m. t ęstų projektų svarbiausi ų 
laimėjimų ir rezultat ų apžvalga. 
Konfliktų prevencija, taikos stipri nimas ir pažeidžiamumas. Pilietinės visuomen ės 
dialogo tinklas (PVDT) yra svarbus ES ir pilietin ės visuomen ės subjekt ų dialogo taikos 
LT 16   LT stiprinimo klausimais forumas, suteikiantis pastariesiems galimyb ę prisidėti prie ES politikos 
formavimo proces ų. 2013 m. – tretieji šios platformos metai, iki kuri ų pabaigos buvo surengta 
40 dialogo pos ėdžių; jais prisid ėta prie tre čiųjų šalių pilietinės visuomen ės ir jų Europos 
partnerių ilgalaikių pajėgumų stiprinimo, siekiant geriau pasirengti krizi ų prevencijai. 
Tarpininkavimas, dialogas ir susitaikymas.  SP parama JT Politini ų reikalų departamento 
Tarpininkavimo pagalbos skyriui pad ėjo suteikti ypa č svarbią pagalbą kilus plataus masto 
krizėms CAR, Malyje ir Somalyje. Skatinta į taikos procesus įtraukti daugiau moter ų: 
parengtos šešios moterys kandidat ės eiti tarpininko pareigas, į kurias skiria Jungtini ų Tautų 
generalinis sekretorius, taip pat surengtas aukšto lygio seminaras ly čių lygybės ir įtraukaus 
tarpininkavimo proces ų klausimais. Bendradarbiaujant su Jungtini ų Tautų vystymo programa 
(JTVP), pasitelkus SP taip pat prisid ėta devyniose šalyse12, sutikusiose įgyvendinti 
bandomuosius projektus, kuriant vida us tarpininkavimo ir konflikt ų valdymo paj ėgumus bei 
tvarias nacionalines priemones. 
Sukurta nauja įvairiapusė SP priemon ė „Paramos tarpininkavimui Europos ištekliai“ (EITR), 
siekiant pad ėti lanksčiau ir grei čiau teikti technin ę tarpininkavimo pagalb ą trečiosioms šalims, 
dalyvaujan čioms integraciniuose taikos pr ocesuose tarptautiniu, region ų ir (arba) vietos 
lygmenimis, sukuriant s ąlygas moterims, jaunimui ir kitoms pažeidžiamoms asmen ų grupėms 
pareikšti savo nuomon ę kilus konflikto gr ėsmei. 
Moterys, taika, saugumas (MTS) ir vaikai. Toliau teikta SP parama JT ST rezoliucijoje 
1325 numatytoms priemon ėms įgyvendinti – kartu su padaliniu „JT moterys“ įgyvendintas 
bendras projektas „Moter ų dalyvavimo planuojant taikos stiprinimo ir pad ėties po konflikto 
valdymo Kosove13, Liberijoje ir Ryt ų Timore priemones didinimas“. Šimtai vyr ų, moterų ir 
jaunimo dalyvavo Kosove surengtuose susitaikymo dialoguose, po kuri ų pateikta konkre čių 
rekomendacij ų lyčių lygybės teisės, moterų užimtumo ir mergai čių švietimo klausimais. Taip 
pat pasirašyti susitarimai su pagrindin ėmis Kosovo žiniasklaidos priemon ėmis dėl MTS 
klausimų įtraukimo į jų veiklos planus. Be to, 17 šali ų ir 3 regionuose14 vietos lygmeniu 
skelbiant kvietimus teikti paraiškas MT S buvo laikoma prioritetine sritimi, apiman čia įvairius 
lyčių klausimus.  
Ankstyvasis persp ėjimas ir informuotumas apie pad ėtį. SP parama pad ėjo Rytų Timoro 
pilietinės visuomen ės organizacijai „Bel un“ sukurti ir išpl ėsti ankstyvojo persp ėjimo ir 
ankstyvojo reagavimo sistem ą (APARS) – ji laikoma vienu geriausi ų APARS pavyzdži ų – ir 
padėjo sumažinti bendr ą vietos konflikt ų potencial ą bei įtampą. „Saferworld“ ir ICG 
organizacijoms skirta parama pad ėjo sustiprinti šalies ir region ų subjektų gebėjimus 
išanalizuoti gr ėsmių riziką 32 rajonuose, kuriuose galim as konfliktas, ir politik ą 
formuojantiems asmenims bei pilietinei visuomenei pateikti kokybišk ą konflikto analiz ę bei 
rekomendacijas d ėl ankstyvojo reagavimo priemoni ų. 
Sustiprinti regionini ų ir subregionini ų organizacij ų ankstyvojo persp ėjimo ir atsigavimo po 
nelaimių pajėgumai, įskaitant tai, kad sustiprintas Arab ų Valstybių Lygos paj ėgumas reaguoti 
į krizes, sukurtos s ąlygos Amerikos valstybi ų organizacijos (AVO) se kretoriatui atlikti 
žiniasklaidos steb ėseną, toliau teikta parama Afrikos S ąjungos žemyninei ankstyvojo 
                                                 
12 Bolivijoje, Čade, Ganoje, Gajanoje, Maldyvuose, Mauritanijoje, Nepale, Toge ir Jemene. 
13 Šis pavadinimas nekei čia pozicij ų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliucij ą 1244 bei Tarptautinio 
Teisingumo Teismo nuomon ę dėl Kosovo nepriklausomyb ės deklaracijos. 
14 Afganistane, Bolivijoje, Bosnijoje ir Hercegovinoje, Brazilijoje, Čade, Kongo Demokratin ėje 
Respublikoje, Salvadore, Bisau Gvin ėjoje, Indijoje, Kirgizijoje, Liberijoje, Nepale, Nikaragvoje, Peru, 
Senegale, Saliamono Salose, Jemene, Centrin ės Amerikos regione, Piet ų Azijoje ir pietiniame Centrin ės 
Afrikos regione. 
LT 17   LT perspėjimo sistemai. SP parama skirta Pietry čių Azijos valstybi ų asociacijos (ASEAN) ir jos 
valstybių narių gebėjimams reaguoti į ekstremali ąsias situacijas stiprinti. Šiomis aplinkyb ėmis 
2013 m. lapkri čio mėn. buvo surengti pirmieji Mian maro nacionalinio krizi ų centro būsimo 
personalo mokymo kursai; kaip tik tuo metu šiame centre apsilank ė vyriausioji įgaliotinė ir 
Komisijos pirmininko pavaduotoja Catherine Ashton. 
Krizių valdymo civiliniai paj ėgumai.  2012 m. s ėkmingai užbaigus pirm ąjį etapą, 2013 m. 
balandžio m ėn. vėl imtasi įgyvendinti Europos nauj ąją civilinio krizi ų valdymo mokymo 
iniciatyvos program ą (angl. ENTRi). Per šiuos metus su rengti devyni specialiai pritaikyti 
mokymo kursai (maždaug kart ą per mėnesį) padėjo sustiprinti 210 darbuotoj ų (ES šalių ir ES 
nepriklausan čių šalių piliečių), kurie yra arba gali b ūti siunčiami į Europos S ąjungos, 
Jungtinių Tautų, Afrikos S ąjungos ir Europos saugumo ir be ndradarbiavimo organizacijos 
(ESBO) tarptautines civilini ų krizių valdymo misijas, geb ėjimus. Šie kursai ap ėmė mokymą 
prieš išvykim ą į vietą, rengiantis tarptautin ėms misijoms Libijoje, Gruzijoje ir Kosove, taip 
pat specializavimosi kursus, apiman čius tokias sritis kaip žmogaus teis ės, teisinė valstybė, 
tarpininkavimas ir konsultavimas.  Be to, 13 ENTRi konsorciumo nari ų paskatinti laikytis 
tarpusavio s ąveikumo principo ir taikyti suderi ntus mokymo metodus, o 2013 m. rugs ėjo mėn. 
išleistas praktinis vadovas civiliams, siun čiamiems į tarptautines krizi ų valdymo misijas („In 
Control“). 
2013 m. pagal Europos policijos tarnyb ų mokymo program ą (EPTMP) tris pagrindines 
mokymo sesijas sureng ė atitinkamai Ispanijos civilin ė gvardija, Pranc ūzijos nacionalin ė 
žandarmerija ir Italijos kara binieriai – šis mokymas pad ėjo sustiprinti 1 019 policijos 
pareigūnų, atstovaujan čių 42 šalims, įskaitant 19 Afrikos šali ų, gebėjimus dalyvauti 
tarptautin ėse policijos misijose. 
Gamtos ištekliai ir klimato kaita. Remiantis  ES ir JT partneryste žem ės, gamtos ištekli ų ir 
konfliktų prevencijos srityje, buvo toliau  stiprinami Afrikos Didži ųjų ežerų regiono vietos 
pilietinės visuomen ės organizacij ų pajėgumai, siekiant suprasti konflikt ų dinamik ą ir, 
atsižvelgiant į su konfliktais susijusius aspektus, parengti su gamtos ištekli ų valdymu 
susijusių ginčytinų klausimų sprendimus. Įgyvendinant aplinkos ir sa ugumo iniciatyvos (angl. 
ENVSEC) projekt ą „Klimato kaita ir saugumas Ryt ų Europoje, Vidurin ėje Azijoje ir Piet ų 
Kaukaze“, parengta strategin ė prisitaikymo prie klimato kaitos Dniestro baseino rajone 
programa. 
Spartus atk ūrimas, PPKV ir PPNV. Rugsėjo mėn. surengta poreiki ų po konflikto vertinimo 
(PPKV) ir poreiki ų po nelaim ės vertinimo (PPNV) mokymo sesija „Bendradarbiavimo 
nestabiliose ir nuo konflikt ų nukentėjusiose valstyb ėse stiprinimas“, – šiame mokyme 
dalyvavo ES ir JT b ūstinių personalas ir vietos lygmens personalas. 
Nusiginklavimas, demobilizacija ir reintegracija, saugumo sektoriaus reforma.  Afrikos 
Sąjungos paj ėgumai vykdant saugumo sektoriaus reform ą (SSR) buvo sustiprinti Jungtini ų 
Tautų projektų paslaugų biurui (UNOPS) įgyvendinus bendr ą ES ir JT projekt ą. Lapkričio 
mėn. Adis Abeboje surengtame praktiniam e seminare, kuriame dalyvavo Regionini ų 
ekonomini ų bendrijų ir pilietin ės visuomen ės atstovai, buvo aptarti trys rekomendaciniai 
dokumentai d ėl veiklos SSR srityje. 
SP reglamentu nustatyto septyneri ų metų programavimo ciklo pabai goje buvo užsakyta atlikti 
projektų, kuriais 2007–2013 m. buvo įgyvendinamos priemon ės pagal SP reglamento 
4 straipsnio 3 dal į (pasirengimo kriz ėms komponentas), rezultat ų išorės vertinim ą. Vertinimo 
išvadoje teigiama, kad SP pasirengimo kriz ėms komponentas yra b ūtinas visapus ės ES taikos, 
saugumo ir vystymosi proces ų struktūros elementas, kuris turi b ūti visiškai integruotas į šią 
LT 18   LT struktūrą. Nustatyta, kad šis komponentas padeda ES spr ęsti įvairiausius su konfliktais 
susijusius klausimus ir kad atskiri įgyvendinti projektai padidino arba sustiprino organizacij ų 
gebėjimą prisidėti prie taikos stiprinimo pastang ų ir įtvirtinti specialist ų bendruomen ės 
koncepcij ą. Nors biudžetas buvo ribotas, įgyvendinant veiksmus, kuriems buvo skiriama 
parama, prisid ėta prie ES įsipareigojim ų, susijusių su moterimis, taika ir saugumu, taip pat 
tarpininkavimu ir dialogu, įgyvendinimo. Investicijos į pilietinę visuomen ę pačios visuomen ės 
lygmeniu 26 konflikt ų apimtose šalyse ir (arba) regionuose pad ėjo įgyvendinti apie 80 
projektų, parengtų atsižvelgiant į padėtį šalyje, ir užtikrinti, kad jie atitikt ų prioritetus bei 
patenkintų poreikius ne tik šalies , bet ir vietos lygmen iu. SP pasirengimo kriz ėms 
komponentu buvo labai pla čiai naudojamasi kuriant strategines partnerystes, ypa č 
įgyvendinant JT projektus daugiaš aliu lygmeniu, ir tai padar ė didelį poveikį ES santykiams su 
keletu specializuot ų JT agentūrų. 
8. I ŠVADA  
2013 m. įgyvendintomis SP priemon ėmis, papildžiusiomis kitus ES veiksmus, kurie buvo 
vykdomi taikant geografines ir temi nes vystymo priemones, humanitarin ės pagalbos ir 
bendros saugumo ir gynybos politikos misijas, reikšmingai prisid ėta prie Europos S ąjungos 
pastangų užtikrinti konflikt ų prevencij ą, reaguoti į krizes ir išsaugoti taik ą. Taigi įvairios 
pagal stabilumo priemon ę įgyvendintos intervencin ės priemon ės padėjo ES veiksmingai ir 
matomu b ūdu reaguoti į daugelį pasaulyje kilusi ų krizių. 
Atsižvelgiant į daugelyje pasaulio viet ų besitęsiantį politinį nestabilum ą ir vis did ėjantį 
gaivalinių nelaimių skaičių, būtina toliau siekti naudingiau ir veiksmingiau taikyti esamas ES 
priemones. Taigi ES turi užtikrinti, kad SP veiksmai b ūtų vykdomi atsižvelgiant į visą krizių 
prevencijos, reagavimo į jas ir taikos stiprinimo priemoni ų ciklą. Įgyvendindama SP, Europos 
Sąjunga tur ėjo išskirtin ę galimyb ę reaguoti, daugeliu atvej ų imdamasi iniciatyvos taikyti 
įvairias ES reagavimo priemones, kuriomis bendrai suformuojamas ES strateginis ir 
visapusiškas poži ūris į konfliktų prevencij ą bei reagavim ą į krizes. Kaip teigiama bendrame 
komunikate d ėl ES visapusiško poži ūrio, „ilgalaikis įsipareigojimas palaikyti taik ą ir kurti 
valstybę bei užtikrinti ilgalaik į tvarų vystymąsi yra esminis dalykas norint spr ęsti klausimus, 
susijusius su pamatin ėmis konflikt ų priežastimis, ir kurti taikias, tvirtas visuomenes. Bendrieji 
tvarios taikos ir vystymosi tikslai iš pat pradži ų turi būti ES atsako ašis – ES privalo tur ėti 
savo trumpalaikio dalyvavimo ir veiksm ų ilgalaikę viziją“15. 
2014 m. stabilumo priemon ę pakeis nauja priemon ė, kuria prisidedama prie stabilumo ir 
taikos. Konsultacijos d ėl šios naujosios priemon ės dar kart ą patvirtino, kad Europos S ąjungai 
būtina išlaikyti ir sustiprinti paj ėgumus skubiai ir tikslingai reaguoti į krizes kitose pasaulio 
vietose, taip pat į visuotines ir tarp region ų kylančias grėsmes, naujo pob ūdžio grėsmes 
(kovoti su organizuotu nusikalstamum u, apsaugoti ypatingos svarbos infrastrukt ūrą, kovoti su 
terorizmu, mažinti su ChBRB medžiagomis susijusi ą riziką). Be to, įgyvendinant nauj ąją 
priemonę, vėl bus telkiamas d ėmesys į konfliktų prevencij ą, taikos stiprinim ą ir pasirengim ą 
krizėms, pripaž įstant, kad ES ankstyvojo reagavimo veiksmai dažnai gali b ūti veiksminga 
priemonė, padėsianti išvengti, kad įtampa nevirst ų krize. 
                                                 
15 Bendras komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „ES visapusiškas poži ūris į išorės konfliktus ir krizes“. Briuselis, 2013 12 11, JOIN(2013) 30 final.