Specialioji ataskaita  Ar ES investicinė ir 
skatinamoji parama vyno 
sektoriui yra tinkamai 
valdoma ir ar įrodyta, kad 
ji davė rezultatų siekiant 
didinti ES vynų 
konkurencingumą?LT 2014  Nr. 09
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2014
ISBN 978-92-872-0312-0
doi:10.2865/70476
© Europos Sąjunga, 2014
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
LT 2014  Nr. 09
Specialioji ataskaita Ar ES investicinė ir 
skatinamoji parama vyno 
sektoriui yra tinkamai 
valdoma ir ar įrodyta, kad 
ji davė rezultatų siekiant 
didinti ES vynų 
konkurencingumą?
(teikiamos pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
02
 Turinys
Dalys
 Santrumpos
 Žodynėlis
I–IX  Santrauka
1–11  Įvadas
1–11  ES vyno sektorius
12–15  Audito apimtis ir metodas
16–80  Pastabos
16–34  I dalis. Ar vyno BRO investicinė priemonė yra tinkamai suplanuota ir įgyvendinama deramai 
laikantis ekonomiškumo principo?
18–21  Neįrodytas poreikis pagal vyno BRO taikyti papildomas investicines priemones…
22–25  …o kai kuriose valstybėse narėse vyno BRO investicijų įgyvendinimas vėlinamas arba ribojamas…
26–29  Aplankytos valstybės narės suteikė ribotą patikinimą, kad remiami tik finansiškai perspektyvūs projektai…
30–34  …ir sistemingai nevertina projektų išlaidų pagrįstumo
35–64  II dalis. Ar skatinimo priemonė yra tinkamai suplanuota ir efektyviai įgyvendinama?
37–42  Skatinamoji parama teikiama ir didelėms, gerą vardą pelniusioms įmonėms, turinčioms savo eksporto 
tradicijas… 
43–47  …ir toms įmonėms, kurios, tikėtina, būtų įvykdžiusios skatinamuosius veiksmus ir be viešosios paramos 
(savaimingumo efektas)
48–51  Nebuvo aiškios iki 2013 m. naudotos tinkamų finansuoti sąnaudų apibrėžties
03 Turinys
52–54  Valstybės narės ne visada tikrina, ar nėra neteisėto dvigubo finansavimo
55–64  Dėl nepakankamos audito sekos aplankytose valstybėse narėse sunku veiksmingai vykdyti kontrolę 
siekiant užtikrinti, kad skatinamieji veiksmai būtų vykdomi ir tinkami finansuoti
65–80  III dalis. Ar šių priemonių poveikis yra tinkamai įrodytas?
65–70  Atliekant šių priemonių stebėseną ir vertinimą daugiausia dėmesio skiriama išdirbiams ir finansiniam 
įgyvendinimui, tačiau vis dar trūksta pakankamos informacijos apie pasiektus rezultatus
71–73  BRO investicijų poveikio neįmanoma lengvai atskirti nuo kaimo plėtros investicijų poveikio…
74–75  Išaugo valstybių narių vyno eksportas į trečiąsias šalis… 
76–80  …tačiau sudėtinga nustatyti, kiek šis augimas tiesiogiai priklauso nuo skatinimo priemonės poveikio
81–90  Išvados ir rekomendacijos
 I priedas.   ES-27 vyno pasiūlos balanso svarbiausi elementai
 II priedas.    Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 Xb priedas
 Komisijos atsakymai
04
 Santrumpos
ERPF : Europos regioninės plėtros fondas
ES: Europos Sąjunga
EŽŪFKP : Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai
EŽŪGF : Europos žemės ūkio garantijų fondas
ES-27 : Europos Sąjungos 27 valstybės narės
ha: hektaras
hl: hektolitras
KP: kaimo plėtra
NPP : nacionalinė paramos programa
SGN : saugoma geografinė nuoroda
SKVN : saugoma kilmės vietos nuoroda
USD : Jungtinių Amerikos Valstijų doleris 
Vyno BRO : bendras vyno rinkos organizavimas
05
 Žodynėlis
Bendrosios išmokos schema : pagalbos schema, kuri pakeitė didžiąją iki tol atliktų tiesioginės pagalbos mokėjimų 
dalį ir pagal kurią pagalba yra atsieta nuo bet kokios prievolės gaminti. Visi pagalbos mokėjimai atliekami su sąlyga, 
kad ūkininkai išlaikys visą jiems priklausančią žemę geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės (GAAB) bei laikysis 
teisės aktuose nustatytų valdymo reikalavimų (TANVR)  – kompleksinio paramos susiejimo reikalavimo. Valstybės 
narės gali teikti paramą vynmedžių augintojams skirdamos jiems teises į išmokas, kaip apibrėžta Reglamento (EB) 
Nr. 1782/2003 III antraštinės dalies 3 skyriuje, laikydamosi to reglamento VII priedo O punkto.
Derliaus draudimo priemonė : parama, kuria siekiama padėti apsaugoti gamintojų pajamas, kai joms poveikį daro 
gaivalinės nelaimės, nepalankios klimato sąlygos, ligos ar kenkėjų antplūdžiai.
Distiliavimas krizės atveju : iki 2012 m. liepos 31 d. savanoriškam arba privalomam vyno pertekliaus distiliavimui 
valstybės narės sprendimu pagrįstais krizinės padėties atvejais skirta parama siekiant sumažinti ar panaikinti 
perteklių ir kartu užtikrinti pasiūlos tęstinumą nuo vieno derliaus iki kito.
Efektyvumas : pagal efektyvumo principą siekiama geriausio panaudotų išteklių ir gautos produkcijos ar pasiektų 
rezultatų santykio.
Ekonomiškumas : pagal ekonomiškumo principą siekiama gauti reikiamą produkcijos kiekį ar rezultatą kuo 
mažesnėmis sąnaudomis.
Eksporto grąžinamosios išmokos : vykdydama bendrą žemės ūkio politiką Europos Sąjunga nustato minimalius 
tam tikrų žemės ūkio produktų kainų lygius. Šie minimalūs kainų lygiai daugeliu atvejų viršija tų pačių produktų 
kainų lygį pasaulio rinkose. Eksportuojant žemės ūkio produktus į trečiąsias šalis (už ES ribų) reikia panaikinti šių ES 
ir pasaulio rinkų lygių kainų skirtumą. Jis panaikinamas eksportuotojams mokant eksporto gražinamąsias išmokas. 
Šių išmokų dydis keičiasi laikui bėgant ir priklauso nuo gamybos sektoriaus bei jame gaminamų produktų.
Geriamojo alkoholio distiliavimo priemonė : iki 2012 m. liepos 31 d. gamintojams skirta parama už vyną, kuris 
distiliuojamas į geriamąjį alkoholį, mokant išmokas už hektarą.
Investicinė priemonė : parama materialioms ar nematerialioms investicijoms į perdirbimo įrenginius, vyno gamybos 
infrastruktūrą ir vyno pardavimą, kuriomis gerinami bendri įmonės veiklos rezultatai ir kurios yra susijusios su viena 
iš šių sričių: a) Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 XIb priede nurodytų produktų gamyba ar pardavimu; b) naujų 
produktų, procesų ir technologijų, susijusių su XIb priede nurodytais produktais, kūrimu.
06 Žodynėlis
Iš vienos veislės vynuogių pagaminti vynai : vynai be geografinės nuorodos, kurių gamintojams tam tikromis 
sąlygomis leidžiama nurodyti, iš kokios veislės vynuogių jie pagaminti. Šiems vynams gali būti taikoma skatinimo 
priemonė.
Kaimo plėtros programa : valstybės narės ar regiono administracijos parengtas ir Komisijos patvirtintas kaimo 
plėtros politikos įgyvendinimo planavimo dokumentas.
Kiti vynai : vynai, kuriems netaikomos skatinimo priemonės, pvz., stalo vynai, kai visiškai nenurodyta, iš kokių veislių 
vynuogių jie pagaminti.
Koncentruota vynuogių misa : vynuogių misa, iš kurios pašalinti karamelizacijos produktai ir kuri gaunama 
nevisiškai dehidratavus vynuogių misą bet kuriuo patvirtintu metodu, išskyrus tiesioginį kaitinimą.
Nacionalinė paramos programa (nacionalinis paketas) : vyną gaminančios valstybės narės naudoja ES vyno BRO 
lėšas pagal nacionalines paramos programas, skirtas specialioms paramos vyno sektoriui priemonėms finansuoti 
(Reglamento (EB) Nr. 1234/2007  103i straipsnis). Valstybės narės teikia Komisijai penkerių metų paramos programas, 
kuriose yra nustatytos atitinkamos priemonės pagal vyno sektoriaus taisykles (Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103k 
straipsnis).
Neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimo priemonė : neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimas  – visiškas 
neprinokusių vynuogių kekių sunaikinimas arba pašalinimas, tam tikrame plote sunaikinant visą derlių. Parama 
neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimui gali būti teikiama kaip vienodo dydžio kompensacinė išmoka už hektarą, 
kurios dydį nustato atitinkama valstybė narė.
Patikimas finansų valdymas : pagal Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (toliau  – 
Finansinis reglamentas, OL L 248, 2002 9 16) 27 straipsnį patikimo finansų valdymo sąvoka apima ekonomiškumo, 
efektyvumo ir rezultatyvumo principus.
Programavimo laikotarpis : nacionalinės paramos programos rengiamos penkerių metų laikotarpiui. Pirmasis 
programavimo laikotarpis yra 2009–2013 m., antrasis – 2014–2018 m.
Rezultatyvumas : pagal rezultatyvumo principą turi būti pasiekti konkretūs nustatyti tikslai ir planuoti rezultatai.
Savaimingumo efektas : reiškinys, kai subsidijuojamas projektas būtų buvęs visiškai ar iš dalies įgyvendintas ir be 
šios paramos.
07 Žodynėlis
Savitarpio investicinių fondų priemonė : iš savitarpio investicinių fondų teikiama parama gamintojams, 
pageidaujantiems apsidrausti nuo rinkos svyravimų. Savitarpio investiciniams fondams steigti skirta Bendrijos 
parama gali būti teikiama kaip laikina mažėjanti parama fondų administracinėms išlaidoms padengti. Šios 
priemonės nepasirinko nė viena valstybė narė.
Skatinimo priemonė : paramos informavimui apie Bendrijos vynus ar skatinamosios paramos jiems priemonė. 
Skatinimo priemonė skirta vynams, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos ar geografinė nuoroda, arba vynams 
su vynuogių veislių nuoroda. Ši priemonė gali apimti tik: a) viešųjų ryšių, skatinimo arba reklamos priemones; b) 
dalyvavimą tarptautinės reikšmės renginiuose, mugėse ar parodose; c) informacines kampanijas; d) naujų rinkų 
tyrimą, siekiant išplėsti pardavimo rinkas, ir e) tyrimus skatinimo ir informavimo priemonių taikymo rezultatams 
įvertinti. Bendrijos įnašas apmokant skatinimo veiklą neviršija 50 % tinkamų finansuoti išlaidų (Reglamento (EB) 
Nr. 1234/2007  103p straipsnis).
Šalutinių produktų distiliavimo priemonė : parama, skiriama savanoriškam arba privalomam vyno gamybos 
šalutinių produktų (vynuogių išspaudų ir vyno nuosėdų) distiliavimui pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 
XVb priedo D punkte nustatytas sąlygas.
Vyno metai : vyno produktų (nurodytų Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 I priedo XII dalyje) gamybos metai. Jie 
prasideda kiekvienų metų rugpjūčio 1 d. ir baigiasi kitų metų liepos 31 d.
Vynuogynų išnaikinimo išmoka : vynmedžių augintojams skiriama parama siekiant padėti visam laikui išnaikinti 
visus vynuogynus žemės sklype ar ūkyje.
Vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos priemonė : parama vynuogynų restruktūrizavimui ir konversijai 
gali apimti tik vieną ar kelias iš toliau nurodytų veiklos rūšių: a) veislių konversiją, įskaitant skiepijimo pagalbą; 
b) vynuogynų vietos keitimą; c) vynuogynų valdymo metodikos patobulinimus. Įprastas natūraliai pasenusių 
vynuogynų atnaujinimas nelaikomas restruktūrizavimo ir konversijos veikla. Parama vynuogynų restruktūrizavimui 
ir konversijai gali būti tik tokio pobūdžio: a) kompensacija augintojams už pajamų praradimą įgyvendinant 
priemonę; b) dalinis restruktūrizavimo ir konversijos išlaidų apmokėjimas.
08
 Santrauka
I
Europos Sąjunga (ES) yra didžiausia vyno gamintoja 
pasaulyje. 2008 m. Taryba pradėjo bendro vyno rinkos 
organizavimo (vyno BRO) reformą, kuria visų pirma 
siekė didinti ES vyno gamintojų konkurencingumą 
ir subalansuoti pasiūlą ir paklausą vyno sektoriuje, 
atsižvelgiant į ilgą laiką vyravusią struktūrinio pasiūlos 
perviršio ir mažesnės paklausos tendenciją. Pagrindi -
nės šios reformos finansinės priemonės yra laikinas 
vynuogynų išnaikinimo schemos taikymas ir naciona -
linių paramos programų (NPP) parengimas, suteikiant 
valstybėms narėms galimybę iš 11 priemonių pasirinkti 
tas, kurios yra tinkamiausios vietos sąlygomis.
II
Audito Rūmai per ankstesnį auditą1 patikrino vynuo -
gynų naikinimo priemonę, kuria siekiama visų pirma 
derinti pasiūlą su paklausa. Per šį auditą Audito Rūmai 
ištyrė, ar investicinė ir skatinamoji parama vyno sek -
toriui yra tinkamai valdoma ir ar įrodyta, kad ji davė 
rezultatų siekiant didinti ES vynų konkurencingumą. 
Audito Rūmai padarė išvadą, kad pradiniais schemos 
taikymo metais, kurie buvo nagrinėjami audito metu, 
vyno sektoriui teikiamos investicinės ir skatinamo -
sios paramos valdymui neigiamos įtakos turėjo šioje 
ataskaitoje akcentuoti jos koncepcijos ir įgyvendinimo 
trūkumai,o paramos poveikis ES vynų konkurencingu -
mui ne visuomet būdavo įrodomas.
III
Poreikis taikyti specialią papildomą investicinę prie -
monę vyno sektoriui nėra įrodytas, kadangi tokia 
priemonė jau buvo taikyta įgyvendinant kaimo plėtros 
politiką.Dėl šios papildomos priemonės sistema yra 
pernelyg sudėtinga, atsiranda administracinių kliūčių, 
kai kuriose valstybėse narėse vėluojama įgyvendinti 
arba pernelyg susiaurinamas požiūris į tai, kokios 
investicijos yra tinkamos finansuoti. Tuo metu, kai 
buvo atliekamas auditas, didelė iš pradžių šios inves -
ticinės priemonės finansavimui valstybių narių skirtų 
asignavimų dalis turėjo būti perskirstyta kitoms NPP 
priemonėms.
1 Specialioji ataskaita Nr. 7/2012 „Vyno rinkos bendro organizavimo 
reforma: pasiekta pažanga“ ( http://eca.europa.eu ).IV
Be to, įgyvendinant investicinę priemonę nebuvo 
deramai paisoma ekonomiškumo principo. Dauguma 
valstybių narių, kuriose atliktas auditas, neužtikrino, 
kad būtų remiami tik perspektyvūs projektai; yra pavo -
jus išleisti per daug, nes projektų išlaidų pagrįstumas 
nebuvo sistemingai vertinamas.
V
Skatinamieji veiksmai dažnai vykdomi siekiant kon -
soliduoti rinkas, užuot stengusis patekti į naujas ar 
susigrąžinti senas rinkas. Nors ketinta daugiausia remti 
MVĮ, buvo finansuojamos ir didelės įmonės.
VI
Įgyvendindamos skatinimo priemonę valstybės narės 
nepakankamai kruopščiai atliko atranką. Visų pirma 
Audito Rūmai aptiko akivaizdžių atvejų, kai paramos 
gavėjai skatinamųjų veiksmų išlaidas būtų padengę 
ir be ES paramos. Negana to, skatinamųjų veiksmų 
išlaidos, pridėtinės išlaidos ir vykdomųjų įstaigų išlai -
dos nebuvo pakankamai pagrįstos, jų patvirtinamieji 
dokumentai netinkamai parengti arba juose buvo 
klaidų. Tai trukdo valstybėms narėms veiksmingai 
tikrinti dokumentus siekiant užtikrinti, kad skatinamieji 
veiksmai būtų vykdomi ir tinkami finansuoti.
VII
2014–2018 m. programavimo laikotarpiu valstybės 
narės skatinimo priemonei numato skirti daugiau 
nei dvigubai biudžeto lėšų, palyginti su ankstesniu 
programavimo laikotarpiu išleistų lėšų kiekiu2. Turint 
omenyje, su kokiais sunkumais susidūrė valstybės 
narės, naudodamos pačioje pradžioje skatinamiesiems 
veiksmams numatytas 2009–2013 m. biudžeto lėšas 
e, rizikuojama, kad 2014–2018 m. biudžetas bus per 
didelis, todėl kils pavojus nesilaikyti patikimo finansų 
valdymo principų.
2 2009–2013 m. programavimo laikotarpiu skatinimo priemonei buvo 
išleisti 522 milijonai eurų. 2014–2018 m. programavimo laikotarpiu 
ES-27 valstybės narės skatinimo priemonei skyrė 1 156 milijonus eurų, 
o tai reiškia 121 % padidėjimą palyginti su lėšų, išleistų ankstesniu 
laikotarpiu, suma.
Santrauka 09
VIII
Komisija ir patikrintos valstybės narės dar neteikia 
pakankamai daug svarbios informacijos, kad iš jos 
būtų galima spręsti apie tiesioginius šių priemonių 
taikymo rezultatus. Investicinės priemonės atveju BRO 
investicijų poveikį sudėtinga atskirti nuo investicijų 
į kaimo plėtrą poveikio.Taikyti skatinimo priemonės 
vertinimo rezultatų rodikliai apima daugybę nuo ska -
tinamųjų veiksmų poveikio nepriklausomų kintamųjų, 
todėl šių priemonių taikymo rezultatai dar neįrodyti.
IX
Remdamiesi šiomis pastabomis Audito Rūmai 
rekomenduoja:
dėl investicinės priemonės:
a) Komisija, siekdama racionalizuoti paramos sche -
mos taikymą, turėtų prižiūrėti, kaip įsisavinamos 
lėšos, išanalizuoti priemonės poreikį ir įvertinti, 
ar reikia papildomos investicinės pagalbos vyno 
sektoriui, palyginti su kitais žemės ūkio sektoriais;
b) valstybės narės turėtų mažinti ekonominę riziką 
sistemingai vertinant projektų išlaidų pagrįstumą 
ir paramos prašytojų finansinį perspektyvumą. Šių 
vertinimų rezultatai turėtų būti tinkamai patvirtinti 
dokumentais.
Komisija turėtų užtikrinti, kad valstybės narės efekty -
viai atliktų šias patikras.
Dėl skatinimo priemonės:
a) taikomame reglamente turėtų būti apribotos 
galimybės paramos gavėjams kiekvienu programa -
vimo laikotarpiu teikti skatinimo programą, skirtą 
toms pačioms tikslinėms šalims. Komisija taip pat 
turėtų riboti šios priemonės taikymą, kad būtų 
labiau paisoma prekių ženklų reklamos tinkamumo 
finansuoti, ir skirti daugiau dėmesio tam, kad MVĮ 
būtų sudaromos palankios sąlygos pradėti naudo -
tis skatinimo priemone;b) Komisija, siekdama kiek įmanoma labiau sumažinti 
savaimingumo riziką, turėtų užtikrinti, kad vals -
tybės narės, vykdydamos atrankos procedūras, 
reikalautų, kad paramos gavėjai aiškiai įvardytų 
savo poreikį gauti ES lėšų ir kad įprastinės veiklos 
išlaidos nebūtų padengiamos iš ES biudžeto;
c) Komisija turėtų užtikrinti, kad papildomos išlaidos, 
pavyzdžiui, vykdomųjų įstaigų išlaidos ir pridėti -
nės išlaidos, būtų tinkamai pagrįstos ir neviršytų 
didžiausio leistino visų išlaidų procentinio dydžio;
d) valstybės narės turėtų užtikrinti pakankamą audito 
seką, susiejant kiekvieną skatinamosios paramos 
išmoką su konkrečiais, dokumentais tinkamai pa -
tvirtintais veiksmais;
e) Komisija turėtų reikalauti, kad valstybės narės 
atidžiau vertintų skatinamųjų projektų rezultatus. 
Skatinamųjų veiksmų rezultatus reikėtų vertinti ne 
tiek viso ES vyno sektoriaus mastu, kiek visų pirma 
paramos gavėjų lygmeniu. Valstybės narės turėtų 
geriau remtis ataskaitomis, kurias užbaigę skati -
namuosius veiksmus pateikia paramos gavėjai, 
įvertindamos ir apibendrindamos jų rezultatus;
f) praėjus pakankamam laiko tarpui, Komisija turėtų 
išnagrinėti 2014–2018 m. laikotarpio NPP skirto 
biudžeto atitiktį ES vyno sektoriaus poreikiams ir 
valstybių narių gebėjimui panaudoti gautas lėšas. 
Remdamasi šia analize Komisija, prireikus, turėtų 
patikslinti biudžetą siekdama užtikrinti, kad tai 
paskatins valstybes nares efektyviau taikyti šias 
priemones.
10
 Įvadas
ES vyno sektorius
01 
Europos Sąjunga yra didžiausia vyno 
gamintoja pasaulyje. Turėdama apie 
3 milijonus hektarų vynuogynų ES 
per metus vidutiniškai pagamina apie 
158 milijonus hektolitrų vyno, o jo per 
metus ES vidutiniškai suvartojama apie 
127 milijonus hektolitrų3. 2011–2012 
vyno metais į trečiąsias šalis ekspor -
tuota apie 23 milijonus hektolitrų 
(atitinkama rinkos vertė – 8,6 mili -
jardo  eurų) ir importuota maždaug 
14 milijonų hektolitrų (atitinkama 
rinkos vertė  – 2,4  milijardo  eurų) vyno4 
(žr. vyno pasiūlos balansą  I priede ).
02 
2005 m., Komisijai pradedant rengtis 
bendro rinkos organizavimo (BRO) re -
formai, įvertintas vyno gamybos struk -
tūrinis perviršis buvo 18,5 milijono hl.
03 
Savo komunikate Tarybai ir Europos 
Parlamentui5 Komisija pažymėjo, kad 
pagrindinė BRO reformos priežastis 
yra didėjantis pasiūlos ir paklausos ne -
atitikimas. 2007 m. Komisija paskelbė 
poveikio vertinimą6, kuriame įvertino 
ES vyno sektoriaus padėtį. Šiuo povei -
kio vertinimu patvirtinta, kad esama 
netvaraus rinkos disbalanso ir, palygin -
ti su likusio pasaulio vynais, mažėja ES 
vynų konkurencingumas.04 
Bendras vyno rinkos organizavimas 
2008 m. reformuotas Tarybos regla -
mentu (EB) Nr. 479/20087. Du iš pagrin -
dinių šiame poveikio vertinime nuro -
dytų vyno BRO reformos tikslų yra:
 –padidinti Europos vyno konkuren -
cingumą ir
 –užtikrinti geresnę pasiūlos ir pa -
klausos pusiausvyrą.
05 
Rinkos intervencijos – pavyzdžiui, disti -
liavimo, eksporto grąžinamųjų išmokų 
ir saugojimo  – priemonių taikymas nuo 
2008 m. rugpjūčio 1 d. buvo laipsniš -
kai mažinamas ir 2012 m. liepos 31 d. 
visiškai nutrauktas8. Likus metams 
iki vyno BRO reformos įgyvendinimo 
(2007–2008 vyno metais) rinkos inter -
vencijai skirtos išlaidos siekė 364  mili -
jonus eurų, o 2012–2013 vyno metais 
jos jau buvo lygios nuliui.3 Eurostato vyno pasiūlos 
balansas: vidutiniai penkerių 
pastarųjų vyno metų 
duomenys (2007–2008 ir 
2011–2012 vyno metai).
4 Duomenys paimti iš Eurostato 
Comext  duomenų bazės 
2013 m. liepos 24 d.
5 COM(2006) 319  final , 
2006 m. birželio 22 d.
6 SEC(2007) 893  final , 
2007 m. liepos 4 d.
7 2008 m. balandžio 29 d. 
Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 479/2008 dėl bendro 
vyno rinkos organizavimo, 
iš dalies keičiantis reglamentus 
(EB) Nr. 1493/1999, (EB) 
Nr. 1782/2003, (EB) 
Nr. 1290/2005, (EB) 
Nr. 3/2008 ir panaikinantis 
reglamentus (EEB) Nr. 2392/86 
bei (EB) Nr. 1493/1999 
(OL L 148, 2008 6 6, p. 1). 
2009 m. rugpjūčio mėn. 
šis reglamentas buvo 
panaikintas, o bendras vyno 
rinkos organizavimas įtrauktas 
į Tarybos reglamentu (EB) 
Nr. 1234/2007, nustatančiu 
bendrą žemės ūkio rinkų 
organizavimą ir konkrečias 
tam tikriems žemės ūkio 
produktams taikomas 
nuostatas, nustatytą bendrą 
rinkos organizavimą (OL L 299, 
2007 11 16 p. 1).
8 Palikta tik šalutinių produktų 
distiliavimo priemonė siekiant 
užtikrinti vyno produkcijos 
kokybę ir aplinką tausojančią 
vyno gamybą.
11 Įvadas
06 
Svarbiausios vyno BRO finansinės 
priemonės po reformos 2009–2013 m. 
programavimo laikotarpiu yra:
a) savanoriškas vynuogynų išnaikini -
mas siekiant, kad visai neliktų ma -
žiau konkurencingų vynuogynų, 
taigi būtų kuriamas geriau prie rin -
kos sąlygų prisitaikantis vyno sek -
torius. Ši pagalbos schema baigta 
taikyti 2010–2011 vyno metais, 
pagal ją išnaikintų vynuogynų plo -
tas – 161 166 ha, jai skirta ES lėšų 
suma – apie 1 025 milijonus eurų;
b) nacionalinės paramos programos 
(NPP), taip pat vadinamos „nacio -
naliniais paketais“: iš valstybėms 
narėms sudaryto specialaus 
biudžeto finansuojamos jų penke -
riems metams parengtos paramos 
programos, į kurias įtraukiamos 
kelios priemonės, pasirinktos iš 
paskelbto 11 priemonių sąrašo9. 
Šios paramos programos pateikia -
mos Komisijai patvirtinti. Sudaromi 
18 valstybių narių NPP metiniai 
biudžetai. Pirmojo penkerių metų 
programavimo laikotarpio bendras 
biudžetas  – 5,3  milijardo  eurų. 
Atitinkami metiniai valstybėms 
narėms skirti biudžetai parodyti 
II priede ;
c) skirtų lėšų sumų perkėlimas10 
į esamas kaimo plėtros programas 
siekiant didinti paramą kaimo plė -
trai vyndarystės regionuose.07 
Be bendrosios išmokos schemos11, 
kitos finansiniu požiūriu svarbiausios 
priemonės, valstybių narių įtrauk -
tos į 2009–2013 m. programavimo 
laikotarpio NPP , buvo vynuogynų 
restruktūrizavimas ir veislių konversija 
(43 % NPP biudžeto, t. y. daugiau kaip 
2 milijardai  eurų per penkerių metų 
laikotarpį), skatinimas ir investicijos 
(šiom dviem priemonėm teko po 10 % 
NPP biudžeto, t. y. atitinkamai 522 ir 
518 milijonų eurų) (žr.  1 diagramą ). 
Šiomis trim priemonėmis siekiama 
didinti vyno sektoriaus konkurencin -
gumą, jos padeda siekti naujojo vyno 
BRO tikslo nuo rinkos intervencijos 
priemonių pereiti prie rinkos orientavi -
mo priemonių.9 Tai tokios priemonės: 
vynuogynų restruktūrizavimas 
ir konversija, neprinokusių 
vynuogių derliaus nuėmimas, 
savitarpio investiciniai 
fondai, derliaus draudimas, 
bendrosios išmokos schema, 
skatinimas, investicijos, 
šalutinių produktų 
distiliavimas, taip pat trys iki 
2012 m. liepos 31 d. taikytos 
laikinos priemonės (geriamojo 
alkoholio distiliavimas, 
distiliavimas krizės atveju, 
koncentruotos vynuogių 
misos naudojimas).
10 Sumos, nustatytos 
Reglamento (EB) 
Nr. 1234/2007, 190 straipsnio 
a dalies 2 punkte, remiantis 
ankstesnėmis išlaidomis 
pagal 1999 m. gegužės 17 d. 
Tarybos reglamentą (EB) 
Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno 
rinkos organizavimo (OL L 179, 
1999 7 14, p. 1) intervencinėms 
rinkų reguliavimo 
priemonėms, kaip nurodyta 
2005 m. birželio 21 d. Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1290/2005 
dėl bendrosios žemės 
ūkio politikos finansavimo 
(OL L 209, 2005 8 11, p. 1) 
3 straipsnio 1 dalies b punkte.
11 Bendrosios išmokos schema 
yra viena iš galimų NPP 
priemonių, tačiau nemanoma, 
kad ji tiesiogiai prisideda 
prie vyno sektoriaus 
konkurencingumo. Šiai 
priemonei 2009–2013 m. 
laikotarpiu skirta 
510 milijonų  eurų suma.
12 Įvadas
08 
Investicinė priemonė – tai parama, tei -
kiama materialioms ar nematerialioms 
investicijoms į perdirbimo įrenginius, 
vyno gamybos infrastruktūrą ir vyno 
pardavimą. Šia parama siekiama gerinti 
bendrus įmonių veiklos rezultatus12. 
Valstybės narės turi nustatyti, kokia 
investavimo veikla yra tinkama finan -
suoti. Maksimalus paramos dydis  – 
40 %13 tinkamų finansuoti investicinių 
sąnaudų; Audito Rūmų atrinktų tikrinti 
projektų išlaidos buvo įvairaus dydžio, 
pvz., nuo 6 000 eurų naujam butelių 
užkimšimo įrenginiui įsigyti iki 10,3 mi -
lijono eurų naujo kooperatyvo, įkurto 
reorganizavus kelis kooperatyvus, 
patalpų statybai ir įrengimui.12 Reglamento (EB) 
Nr. 1234/2007  103u straipsnis.
13 Kiti paramos dydžiai: 50 % 
regionuose, kurie priskiriami 
konvergencijos regionams 
pagal 2006 m. liepos 11 d. 
Tarybos reglamentą (EB) 
Nr. 1083/2006, nustatantį 
bendrąsias nuostatas dėl 
Europos regioninės plėtros 
fondo, Europos socialinio 
fondo ir Sanglaudos fondo 
bei panaikinantį Reglamentą 
(EB) Nr. 1260/1999 (OL L 210, 
2006 7 31, p. 25), 75 % 
atokiausiuose regionuose 
pagal 2006 m. sausio 30 d. 
Tarybos reglamentą (EB) 
Nr. 247/2006, nustatantį 
specialias žemės ūkio 
priemones atokiausiems 
Sąjungos regionams (OL L 42, 
2006 2 14, p. 1), arba 65 % 
mažosiose Egėjo jūros salose, 
kaip apibrėžta 2006 m. rugsėjo 
18 d. Tarybos reglamente (EB) 
Nr. 1405/2006, nustatančiame 
konkrečias žemės ūkio 
priemones mažosioms Egėjo 
jūros saloms, ir iš dalies 
keičiančiame Reglamentą 
(EB) Nr. 1782/2003 (OL L 265, 
2006 9 26, p. 1).1 diagramaSvarbiausių į NPP įtrauktų priemonių procentinis santykis (2009–2013 m. programa -
vimo laikotarpiu)
Restruktūrizavimas 43 %
Skatinimas 10 %Kitos priemonės* 14 %
Bendrosios išmokos schema 10 % 
Investicijos 10 %Nebetaikomos priemonės** 13 %
* Šalutinių produktų distiliavimas, derliaus draudimas, neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimas, pagal Reglamentą Nr. 1493/1999 tebe -
vykdomi planai.
** Nuo 2012–2013 vyno metų nebetaikomos priemonės: geriamojo alkoholio distiliavimas ir distiliavimas krizės atveju, pagalba koncen -
truotos vynuogių misos naudojimui.
Šaltinis:  Komisija, valstybių narių perduota finansinė lentelė, 2013 m. spalio mėn.
13 Įvadas
09 
Skatinimo priemonė yra skirta remti 
„informavimo apie Bendrijos vynus 
trečiosiose šalyse ir jo rėmimo priemo -
nėms, tokiu būdu didinant jų konku -
rencingumą tose šalyse“14. Šią priemo -
nę sudaro:
 –viešųjų ryšių, skatinimo arba 
reklamos priemonės, kuriomis visų 
pirma pabrėžiami Bendrijos pro -
duktų pranašumai, ypač kokybės, 
maisto saugos arba aplinkosaugos 
požiūriu;
 –dalyvavimas tarptautinės svar -
bos renginiuose, mugėse arba 
parodose;
 –informavimo kampanijos, ypač dėl 
Bendrijos sistemų, taikomų kilmės 
vietos ir geografinėms nuoro -
doms bei ekologiškos produkcijos 
nuorodoms;
 –naujų rinkų tyrimai, reikalingi pre -
kybos rinkoms išplėsti;
 –tyrimai informavimo ir skatinimo 
priemonių taikymo rezultatams 
įvertinti15.10 
Maksimalus skatinimo priemonių pa -
ramos dydis – 50 % tinkamų finansuoti 
sąnaudų; Audito Rūmų atrinktų tikrinti 
projektų išlaidos buvo įvairaus dydžio, 
pvz., nuo 30 000 eurų viešųjų ryšių 
veiklai iki 32,6 milijono eurų visiems 
pirmesnėje dalyje nurodytiems skati -
namiesiems veiksmams.
11 
Investicinėms ir skatinimo priemo -
nėms pagal NPP taikoma Komisijos ir 
valstybių narių pasidalijamojo valdy -
mo sistema. Tai reiškia, kad bendra 
atsakomybė už šių priemonių valdymą 
tenka Komisijai, tačiau jas įgyvendinti 
pavesta valstybėms narėms, todėl 
valstybės narės apskritai atsako už 
investicinių bei skatinimo priemonių ir 
susijusių kontrolės sistemų įgyvendini -
mą16. Galutiniai šių priemonių paramos 
gavėjai turi laikytis privalomų sąlygų 
pagal ES ir nacionalinės ar regioninės 
teisės aktus.14 Pagal 2007 m. gruodžio 
17 d. Tarybos reglamentą 
(EB) Nr. 3/2008 dėl žemės 
ūkio produktams skirtų 
informavimo ir skatinimo 
priemonių vidaus rinkoje 
ir trečiosiose šalyse (OL L 3, 
2008 1 5, p. 1) Komisija gali 
tiesiogiai remti informacines 
kampanijas apie Europos 
Sąjungos vyno klasifikavimo 
sistemą. Tokios bendro 
pobūdžio informavimo 
kampanijos skiriasi nuo 
konkrečių paramos 
veiksmų, apie kuriuos 
rašoma šioje ataskaitoje. 
2013 m. lapkričio 21 d. Komisija 
pasiūlė panaikinti ir pakeisti 
Reglamentą Nr. 3/2008. Šiame 
pasiūlyme numatyta, kad 
parama turėtų būti teikiama 
informavimo ir skatinimo 
priemonei, susiejant vyną su 
kitais žemės ūkio produktais 
ir neteikiant daugiau jokios 
paramos pagal kitas ES 
priemones.
15 Reglamento (EB) 
Nr. 1234/2007 103p straipsnis.
16 2008 m. birželio 27 d. 
Komisijos reglamento 
(EB) Nr. 555/2008, kuriuo 
nustatomos išsamios Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 479/2008 
dėl bendro vyno rinkos 
organizavimo įgyvendinimo 
taisyklės, taikomos vyno 
sektoriaus paramos 
programoms, prekybai su 
trečiosiomis šalimis, gamybos 
potencialui ir kontrolei 
(OL L 170, 2008 6 30, p. 1) 
skirto pagrindiniam Tarybos 
reglamentui dėl vyno BRO 
įgyvendinti, 76 straipsnyje 
nustatyta: „Nepažeisdamos šio 
reglamento ir kitų Bendrijos 
teisės aktų specialiųjų 
nuostatų, valstybės narės 
atlieka būtinus patikrinimus 
ir imasi priemonių tinkamam 
Reglamento (EB) Nr. 479/2008 
ir šio reglamento taikymui 
užtikrinti. Šie patikrinimai 
ir priemonės turi būti 
veiksmingi, proporcingi ir 
atgrasantys, kad būtų tinkamai 
apsaugoti Bendrijų finansiniai 
interesai“.
14
 Audito apimtis  
ir metodas
12 
Paskutinė Audito Rūmų specialioji 
ataskaita dėl vyno BRO paskelbta 
2012 m.17 Šioje ataskaitoje nagrinėtos 
dvi finansiniu požiūriu svarbiausios pa -
galbos schemos per vyno BRO reformą 
(vynuogynų išnaikinimas; vynuogynų 
restruktūrizavimas ir veislių konversija) 
ir ypač tirta jų nauda siekiant vieno iš 
dviejų pagrindinių reformos tikslų  – su -
balansuoti pasiūlą ir paklausą ES vyno 
rinkoje (žr. 4 dalį). Atlikdami vyno BRO 
reformos auditą Audito Rūmai stengė -
si aprėpti konkurencingumui didinti 
svarbiausias priemones, kurias valsty -
bės narės pasirinko savo NPP , – inves -
ticijas ir skatinimą. Audito tikslas buvo 
atsakyti į klausimą „Ar ES investicinė ir 
skatinamoji parama vyno sektoriui yra 
tinkamai valdoma ir ar įrodyta, kad ji 
davė rezultatų siekiant didinti ES vynų 
konkurencingumą?“ .
13 
Atliekant auditą įvertinta, ar investicinė 
ir skatinimo priemonės buvo tinkamai 
suplanuotos. Audito Rūmai taip pat 
ištyrė turimus stebėsenos ir vertinimo 
duomenis siekdami įvertinti, ar Komisi -
ja ir valstybės narės norimus rezultatus 
pasiekė efektyviai. Kalbant apie inves -
ticinę priemonę pažymėtina, kad Audi -
to Rūmai jau patikrino panašių kaimo 
plėtros politikos investicinių priemonių 
efektyvumą per kitus auditus18, todėl 
per pastarąjį auditą daugiau dėmesio 
skyrė su šios priemonės ekonomišku -
mu susijusiems aspektams, pavyzdžiui, 
remiamų investicijų finansiniam per -
spektyvumui ir sąnaudų pagrįstumui. 
Šio audito apimtį atskleidžia toliau 
nurodyti papildomi klausimai:a) Ar vyno BRO investicinė priemonė 
yra tinkamai suplanuota ir įgyven -
dinama deramai laikantis ekono -
miškumo principo?
b) Ar skatinimo priemonė yra tin -
kamai suplanuota ir efektyviai 
įgyvendinama?
c) Ar šių priemonių poveikis yra tinka -
mai įrodytas?
14 
Per šį auditą tikrinti nuo 2008–2009 
iki 2010–2011 vyno metų, t. y. per pir -
mus trejus reformos vykdymo metus, 
finansuoti projektai. Audito Rūmai 
surengė vizitus atitinkamose Komisijos 
tarnybose ir šiose valstybėse narėse 
bei jų regionuose: Austrijoje, Prancūzi -
jos Akvitanijos ir Langedoko -Rusijono 
regionuose, Italijos Lacijaus ir Veneto 
regionuose, Portugalijoje ir Ispanijos 
Katalonijos regione. Penkiose aplan -
kytose valstybėse narėse per pirmąjį 
(2009–2013 m.) programavimo laiko -
tarpį patirta 95 % skatinimo ir 82 % 
investicinės priemonės išlaidų.17 Specialioji ataskaita Nr. 7/2012 
(http://eca.europa.eu ).
18 Specialiosios ataskaitos 
Nr. 8/2012, Nr. 1/2013 ir 
Nr. 6/2013 ( http://eca.europa.
eu).
15 Audito apimtis ir metodas 
15 
Atliktos iš viso 37 paramos gavėjų 
patikros vietoje; 23 iš jų gavę paramą 
vykdė skatinimo, 11  – investicinius ir 
3 – skatinimo ir investicinius projektus. 
Taip pat patikrinti 73 atrinktų projektų 
dokumentai. Iš viso patikrinta 113 pro -
jektų (79 iš jų skatinamieji ir 34 – inves -
ticiniai)19. Audito imtis sudaryta pagal 
projektų reikšmingumą ir paramos 
gavėjo rūšį, siekiant atrinkti įvairius 
būdingus atitinkamų valstybių narių 
finansuojamus projektus.19 Patikrinta daugiau 
skatinamųjų negu investicinės 
priemonės projektų, nes 
dviejose iš pasirinktų valstybių 
narių investicinės priemonės 
įgyvendinimas buvo atidėtas, 
o viena valstybė narė 
nusprendė šios priemonės 
neįgyvendinti.
16
 Pastabos
I dalis. Ar vyno BRO inves -
ticinė priemonė yra tinka -
mai suplanuota ir įgyven -
dinama deramai laikantis 
ekonomiškumo principo?
16 
Tinkamas planavimas yra būtina pa -
tikimo finansų valdymo sąlyga. Pagal 
investicinę priemonę valstybės parama 
skiriama tokioms įmonėms, kurios taip 
pat yra tinkamos finansuoti ES lėšomis 
pagal kaimo plėtros politiką. Vyno BRO 
priemonė laikoma tinkamai suplanuo -
ta tada, kai tenkina aiškiai nustatytą 
poreikį, kurio nepavyksta patenkin -
ti kitomis priemonėmis. Ji taip pat 
neturėtų be reikalo didinti vykdomųjų 
institucijų administracinės naštos.
17 
Kad valstybės narės įgyvendindamos 
investicines priemones deramai laiky -
tųsi ekonomiškumo principo, jos turėtų 
tinkamomis administracinėmis patikro -
mis ir procedūromis užtikrinti, kad:
a) parama būtų teikiama finansiškai 
perspektyviems projektams. Siek -
damos, kad viešosios lėšos nebūtų 
švaistomos projektams, kurių 
nepavyksta įgyvendinti iki galo, 
valstybės narės turėtų tinkamomis 
perspektyvumo patikromis ištirti 
paramos prašytojo finansinės pa -
dėties patikimumą, o šios analizės 
išvadas patvirtinti dokumentais;
b) paramos gavėjų prašomos kom -
pensuoti projektų išlaidos būtų 
pagrįstos. Ši patikra turėtų būti 
atliekama naudojant tinkamą ver -
tinimo sistemą, pvz., standartines 
sąnaudas, kelių pasiūlymų paly -
ginimą ar pasitelkiant vertinimo 
komitetą.Neįrodytas poreikis pagal 
vyno BRO taikyti papildomas 
investicines priemones…
18 
Nors vyno BRO investicinė priemonė 
yra konkrečiai skirta vyno sektoriui (o 
ne bendrai visiems žemės ūkio sekto -
riams), jos taikymo sritis yra iš esmės 
tokia pati kaip ir kaimo plėtros inves -
ticinės pagalbos priemonių Nr. 121 
(„Žemės ūkio valdų modernizavimas“) 
ir Nr. 123 („Žemės ūkio ir miškų ūkio 
produktų vertės didinimas“). Be to, 
kaip parodyta 1 langelyje , vyno BRO 
priemone siekiama to paties tikslo kaip 
ir abiem kaimo plėtros investicinėmis 
priemonėmis.
19 
Pagal naująjį vyno BRO teikiama dau -
giau paramos kaimo plėtrai vynda -
rystės regionuose, didinant biudžeto 
asignavimus tų regionų kaimo plėtros 
programoms. Pagal Reglamento (EB) 
Nr. 1234/2007 Xc priedą nuo 2011 m. 
tie asignavimai padidinti 121,4 milijo -
no eurų20 per metus.20 Atitinkami 2009 ir 2010 m. 
biudžeto asignavimai buvo 
40,5 ir 80,9 milijono eurų.
17 Pastabos
20 
2009–2013 m. laikotarpiu devynios 
valstybės narės (Čekija, Vokietija, Ispa -
nija, Prancūzija, Italija, Kipras, Vengrija, 
Austrija ir Slovakija) įtraukė investicinę 
priemonę į savo NPP , o kitos devynios 
(Bulgarija, Graikija, Lietuva, Liuksem -
burgas, Malta, Portugalija, Rumunija, 
Slovėnija ir Jungtinė Karalystė) to 
nepadarė22. Portugalija nusprendė ne -
įtraukti investicinės priemonės į savo 
NPP , nes manė, kad jau pakanka pa -
ramos pagal kaimo plėtros programą; 
ir iš tiesų kaimo plėtros 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu 13,5 % 
viso abiejų kaimo plėtros investicinės 
pagalbos priemonių biudžeto skirta 
Portugalijos vyno sektoriui.21 
Audito Rūmams neaišku, kodėl reikė -
jo papildomos investicinės pagalbos 
konkrečiai vyno sektoriui, nes tokia 
pagalba jau teikiama visuose žemės 
ūkio sektoriuose pagal kaimo plėtros 
politiką, be to, padidinti biudžeto asi -
gnavimai vyndarystės regionų kaimo 
plėtrai remti (žr. 19 dalį). Sprendimas 
teikti tokią papildomą paramą nebuvo 
pagrįstas jokiu tyrimu ar analize.22 Lietuva visą savo nacionalinį 
paketą skyrė skatinimui. 
Liuksemburgas (nuo 
2009–2010 vyno metų), Malta 
ir Jungtinė Karalystė savo 
nacionalinius paketus skyrė 
bendrosios išmokos schemai.Vyno BRO ir kaimo plėtros investicinėmis priemonėmis siekiama to paties tikslo
a) vyno BRO investicinė priemonė (Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103u straipsnio 1 dalis): „Parama gali būti 
teikiama investicijoms į perdirbimo įrenginių materialųjį ir nematerialųjį turtą, vyno gamybos infrastruktū -
rą ir vyno pardavimą, kurios gerina bendrus įmonės ekonominius rezultatus  <…>“;
b) kaimo plėtros 121 priemonė (Reglamento (EB) Nr. 1698/200521 26 straipsnio 1 dalis): „Parama, numatyta 
20 straipsnio b punkto i papunktyje, skiriama investicijoms į materialų ir (arba) nematerialų turtą, kurios: 
a) gerina bendrus žemės ūkio valdos veiklos rezultatus  <…>“;
c) kaimo plėtros 123 priemonė (Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 28 straipsnio 1 dalis): „Parama, numatyta 
20 straipsnio b punkto iii papunktyje, skiriama investicijoms į materialų ir (arba) nematerialų turtą, kurios:  
a) gerina bendrus įmonės veiklos rezultatus  <…>“.
21 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai 
(OL L 277, 2005 10 21, p. 1).1 langelis
18 Pastabos
…o kai kuriose valstybėse 
narėse vyno BRO investicijų 
įgyvendinimas vėlinamas 
arba ribojamas…
22 
Kadangi vyno BRO ir kaimo plėtros 
investicinės priemonės nuo 2008–2009 
vyno metų buvo taikomos lygiagrečiai, 
teko kiek įmanoma mažinti dvigubo 
finansavimo riziką. Todėl valstybės 
narės privalėjo pagal BRO priemones 
finansuoti kitus veiksmus nei tie, kurie 
finansuojami pagal kaimo plėtros 
programas23. Kilus būtinybei skirti šias 
labai panašias priemones ir užtikrinti, 
kad šios ribos tarp jų (ypač tarp kaimo 
plėtros 123 priemonės ir vyno BRO 
investicijų) būtų paisoma, padidėjo 
valstybių narių administracinė našta  – 
joms prieš įgyvendinant BRO investi -
cinę priemonę teko keisti savo kaimo 
plėtros programas.
23 
Italijoje ir Ispanijoje dėl reikalavimo 
nustatyti minėtą ribą tarp priemonių 
buvo labai vėluojama įgyvendinti vyno 
BRO investicinę priemonę24. Šiose 
valstybėse narėse kaimo plėtros pro -
gramos valdomos regioniniu lygmeniu, 
taigi tokią ribą teko atskirai nustatyti 
kiekviename regione. Atitinkama vyno 
BRO priemonė įgyvendinta pavėlavus 
trejus metus. Italijoje panaudota tik 
44 % iš pradžių numatytos skirti lėšų 
sumos.24 
Be to, pagal įvairias priemones tin -
kamų finansuoti veiksmų atskyrimas 
labai apribojo BRO priemonės taikymo 
sritį Ispanijoje. Kaimo plėtros inves -
ticinių priemonių aprėptis nesikeitė, 
tačiau vyno BRO parama tegalėjo būti 
teikiama Ispanijos paramos gavėjų 
investicijoms ES, bet tik ne Ispanijos 
valstybės teritorijoje. Todėl Ispanijoje 
panaudota tik 295 000 eurų vieninte -
liam pasiūlytam projektui, nors iš pra -
džių prognozuota visu 2009–2013 m. 
laikotarpiu išleisti 148  milijonus  eurų.
25 
Minėta riba Austrijoje ir Prancūzijoje 
buvo nustatyta centriniu lygmeniu, 
o investicinė priemonė nedelsiant įgy -
vendinta jau 2008–2009 vyno metais.
Aplankytos valstybės narės 
suteikė ribotą patikinimą, 
kad remiami tik finansiškai 
perspektyvūs projektai…
26 
Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 
103u straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad 
„parama neskiriama sunkumų turin -
čioms įmonėms25“. Nepaisant to, sunki 
įmonės finansinė padėtis, net kai ta 
įmonė nelaikoma sunkumų patiriančia 
įmone tuo metu, kai pateikia paraišką 
paramai gauti, gali kliudyti sėkmin -
gai įgyvendinti jos siūlomą projektą. 
Dabartiniuose teisės aktuose nėra nu -
statyta aiškaus reikalavimo, kad prieš 
suteikiant paramą valstybės narės 
atliktų perspektyvumo patikras.23 Reglamento (EB) 
Nr. 555/2008 20 straipsnio 
2 dalis: „Reglamento (EB) 
Nr. 479/2008 15 straipsnyje 
numatyta parama neskiriama 
valstybės narės ar regiono 
veiklai, įtrauktai į to 
reglamento II antraštinę 
dalį atitinkančią nacionalinę 
paramos programą, jei 
tai veiklai siekiama gauti 
Reglamente (EB) Nr. 1698/2005 
numatytą paramą pagal tos 
valstybės narės ar to regiono 
kaimo plėtros programą“.
24 COM(2012) 737 final , 
2012 m. gruodžio 10 d., 
4.3 skirsnyje rašoma: „Dėl 
panašių veiksmų pagal 
kaimo plėtros programas 
ribų nustatymo problemų ši 
priemonė buvo įgyvendinama 
pavėluotai, visų pirma Italijoje 
ir Ispanijoje“.
25 Bendrijos gairėse dėl 
valstybės pagalbos sunkumus 
patiriančioms įmonėms 
sanuoti ir restruktūrizuoti 
nustatyta: „Komisija laiko 
sunkumus patiriančia 
įmone tokią įmonę, kuri nei 
naudodamasi savo ištekliais, 
nei savininkų, akcininkų ar 
kreditorių lėšomis nesugeba 
sumažinti nuostolių, kurie, 
institucijoms neįsikišus, 
artimiausiu arba vidutinės 
trukmės laikotarpiu beveik 
neabejotinai priverstų ją 
nutraukti veiklą“.
19 Pastabos
27 
Komisija nepateikė valstybėms narėms 
jokių gairių, kokios turėtų būti projektų 
atrankos procedūros pagal investicinę 
priemonę. Atliekant auditą nustatyta, 
kad iš keturių aplankytų investicinę 
priemonę įgyvendinusių valstybių 
narių tik viename Italijos (Veneto) 
regione buvo atliktos reikšmingos 
perspektyvumo patikros; jame, be kita 
ko, tikrinta paramos gavėjų finansinė 
būklė (žr.  2 langelį ). Italijos Lacijaus 
regione taikyta ne tokio išsamaus 
vertinimo sistema, pagrįsta pareiškėjo 
vienų metų iki investicijos metinių 
finansinių ataskaitų palyginimu su 
numatytais investicijos rezultatais 
kitų metų po investicijos finansinėse 
ataskaitose.28 
Atrankos procedūros Austrijoje ir 
Prancūzijoje buvo pagrįstos principu 
„kas pirmas, tas laimi“. Nors sunkumų 
patiriančios įmonės negalėjo gauti 
paramos, dėl atrankos procedūrų 
trūkumo nepavyko užtikrinti, kad iš 
visų tinkamų finansuoti projektų būtų 
remiami tik tie, kurie yra perspektyvūs 
(žr.  2 langelį ).
Perspektyvumo patikros: gerosios patirties ir netinkamos praktikos pavyzdžiai
Italijos Veneto regione buvo nustatyti atrankos kriterijai, be kita ko, sukurta informacinių technologijų prie -
monė numatomai investicijos naudai vertinti remiantis paramos gavėjo pateiktais ekonominiais duomenimis. 
Finansuojami galėjo būti tik tie projektai, kurių ekonominis tvarumas buvo įrodytas, t. y. neperspektyvūs 
projektai iškart atmesti.
Austrijoje Audito Rūmai atrado investicinį projektą, kuriuo vienas kooperatyvas siekė įrengti išpilstymo 
į butelius konvejerį; šiam projektui 2009 m. suteikta parama, tačiau šiuo metu jis likviduojamas. Nebuvo jokio 
atrankos kriterijaus, pagal kurį būtų buvę įmanoma nustatyti, kad šio kooperatyvo projektas yra netvarus dėl 
jo finansinės būklės. Šiam kooperatyvui leista teikti pagalbą nepaisant jo neigiamų metinių rezultatų, kapitalo 
mažėjimo iki investicijos ir bent nuo 2006 m. nuolat mažėjusio narių skaičiaus.2 langelis
29 
Ispanijoje į atrankos procedūras įeina 
projekto perspektyvumo ir paramos 
gavėjo finansinės būklės vertinimas. 
Nepaisant to, nėra nustatyta, kokią ma -
žiausią balų sumą reikia surinkti, kad 
projektas būtų išrinktas finansuoti.
20 Pastabos
…ir sistemingai nevertina 
projektų išlaidų pagrįstumo
30 
Valstybės narės turėtų tikrinti pro -
jektų paraiškas siekdamos užtikrinti, 
kad iš ES lėšų finansuojamos išlaidos 
būtų pagrįstos, be kita ko, sutikrinti 
paraiškose pateiktus duomenis su 
standartinėmis sąnaudomis ir su kitais 
pateiktais pasiūlymais, kad atitinkamos 
priemonės tikslas būtų pasiektas priim -
tinomis sąnaudomis26, t. y. efektyviai. 
Per šį auditą patikrinta, ar valstybės 
narės sukūrė oficialią sistemą išlaidų 
pagrįstumui vertinti.
31 
Atliekant auditą nustatyta, kad tokių 
procedūrų ėmėsi tik dvi iš keturių 
aplankytų investicinę priemonę įgy -
vendinančių valstybių narių. Italijoje 
(Veneto ir Lacijaus regionuose) ir 
Ispanijoje prieš patvirtinant paraiškas 
įvertinamas išlaidų pagrįstumas pagal 
oficialiai nustatytas procedūras; visų 
pirma paraiškų teikėjai turi pateikti tris 
skirtingus savo investavimo veiklos pa -
siūlymus ir nurodyti, kurį iš jų renkasi. 
Šio pasirinkimo pagrįstumą gali įvertin -
ti nepriklausomas vertintojas.
32 
Vis dėlto Italijos (Veneto ir Lacijaus 
regionų) valdžios institucijoms vertinti 
išlaidų pagrįstumą trukdė tai, kad me -
dinių statinių vynui brandinti pirkimas 
buvo laikomas tinkamomis finansuoti 
investicinėmis sąnaudomis nepaisant 
to, kad dažniausiai po trejų metų jas 
reikia pakeisti. Prancūzijoje ir Austrijoje 
tokios investicijos nebuvo laikomos 
tinkama finansuoti veikla.33 
Nors neseniai paskelbtose gairėse27 
Komisija laiko statinių pirkimą viena iš 
galimai tinkamų finansuoti investicijų, 
reglamente nustatyta privaloma inves -
ticijos trukmė – bent penkeri metai28. 
Kadangi statinės paprastai naudoja -
mos tik trejus metus, tai jų įsigijimas 
neatitinka šio ES reikalavimo. Be to, 
kadangi tokios investicijos laikotarpis 
yra trumpas, iš tiesų rizikuojama, kad 
statinės gali būti perkamos siekiant ne 
didinti vyno brandinimo pajėgumą, 
o pakeisti pasenusias statines.
34 
Prancūzijoje ir Austrijoje išlaidų pagrįs -
tumas nebuvo vertinamas oficialiai; šį 
vertinimą, remdamasis savo žiniomis, 
atlikdavo paraiškos tikrintojas. Todėl 
Audito Rūmai neturi įrodymų, kad šios 
valstybės narės sistemingai vertina 
projektų išlaidų pagrįstumą. Taip pat 
nereikalauta, kad galimi pasiūlymų 
teikėjai pateiktų po kelis skirtingus 
pasiūlymus.26 2011 m. sausio 27 d. Komisijos 
reglamento (ES) Nr. 65/2011, 
kuriuo nustatomos išsamios 
Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1698/2005 kontrolės 
procedūrų įgyvendinimo 
ir kompleksinio paramos 
susiejimo įgyvendinimo 
taisyklės, susijusios su 
paramos kaimo plėtrai 
priemonėmis (OL L 25, 
2011 1 28, p. 8), 24 straipsnio 
2 dalyje, kuri taikoma 
BRO investicijoms pagal 
Reglamento Nr. 555/2008 
77 straipsnio 5 dalį, nustatyta: 
„[Atliekant administracinius 
paramos paraiškų 
patikrinimus, visų pirma 
tikrinama]: pateiktų išlaidų, 
įvertinamų naudojant tinkamą 
vertinimo sistemą, pvz., 
standartines išlaidas, skirtingų 
pasiūlymų palyginimą 
ar pasitelkiant vertinimo 
komitetą, pagrįstumas“.
27 2013 m. vasario 25 d. 
Nacionalinių paramos 
vyno sektoriui programų 
įgyvendinimo gairės 
pagal reglamentus (EB) 
Nr. 1234/2007 ir 555/2008.
28 Pagal Reglamento (EB) 
Nr. 1698/2005 72 straipsnį, 
į kurį daroma nuoroda 
Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 
103u straipsnyje.
21 Pastabos
II dalis. Ar skatinimo prie -
monė yra tinkamai supla -
nuota ir efektyviai 
įgyvendinama?
35 
Skatinamieji veiksmai skirti „vynams su 
saugoma kilmės vietos nuoroda arba 
saugoma geografine nuoroda, arba 
vynams su vyninės vynuogių veislės 
nuoroda“29. Visiems kitiems vynams 
skatinimo priemonė netaikoma.
36 
Skatinimo priemonė yra tinkamai 
suplanuota ir efektyviai įgyvendinama, 
kai ji:
 –skirta paramos gavėjams, kuriems 
reikia valstybės subsidijų, kad galė -
tų pasiekti šios priemonės tikslus  – 
sustiprinti ES gaminamo rūšinio 
vyno pozicijas, susigrąžinti senas ir 
užkariauti naujas rinkas30;
 –visų pirma skirta labai mažoms 
įmonėms, mažosioms ir vidutinėms 
įmonėms (MVĮ) remti31;
 –įgyvendinama užtikrinant pakanka -
mą audito seką, kad būtų pagrįstas 
skatinamųjų veiksmų vykdymas ir 
įrodytas jų tinkamumas finansuoti.Skatinamoji parama tei -
kiama ir didelėms, gerą 
vardą pelniusioms įmonėms, 
turinčioms savo eksporto 
tradicijas…
37 
Nors visų per šį auditą aplankytų 
valstybių narių, išskyrus Austriją, teisės 
aktų leidėjai teikė pirmenybę MVĮ, 
skatinamoji parama buvo teikiama ir 
didelėms vyno gamybos įmonėms, 
turinčioms ilgalaikes eksporto tradici -
jas32. Kai kurios iš jų jau vykdo veiklą 
trečiosiose šalyse bendradarbiauda -
mos su vietos partneriais arba per savo 
platintojus ir prekybos tinklus. Parama 
tokioms įmonėms iš ES biudžeto nėra 
akivaizdžiai reikalinga (žr.  3 langelį ). 
Be to, kai yra galimybė gauti ES pa -
ramą tokioms reikmėms, šios įmonės 
yra linkusios proporcingai sumažinti 
skatinimo priemonių finansavimą savo 
pačių lėšomis.
38 
Audito Rūmų manymu, tokiomis aplin -
kybėmis pagal vyno BRO skatinimo 
priemonę skirtos dotacijos nepadėjo 
efektyviai sustiprinti ES vyno pozicijų, 
užkariauti naujų ar susigrąžinti senų 
rinkų. Jos veikiau padėjo didelėms 
įmonėms, jau įsitvirtinusioms tose 
rinkose, išsaugoti ar padidinti savo 
užimamą rinkos dalį. Tokiais atvejais, 
kadangi norint įtvirtinti savo pozicijas 
atitinkamoje rinkoje, išsilaikyti ir būti 
žinomiems joje, reikia nuolatinių pa -
stangų, tai ES, remdama tokio pobū -
džio veiksmus, iš esmės padengia dalį 
tokių įmonių veiklos sąnaudų.29 Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 
103p straipsnio 2 dalis.
30 Reglamento (EB) Nr. 479/2008 
5 konstatuojamoji dalis.
31 Reglamento Nr. 555/2008 
4 straipsnis: „Pirmenybė 
teikiama labai mažoms 
įmonėms, mažosioms ir 
vidutinėms įmonėms <…>“.
32 Kai kurie Ispanijoje, 
Prancūzijoje, Italijoje ir 
Portugalijoje auditorių 
patikrinti paramos gavėjai 
jau buvo įtvirtinę savo 
patronuojamąsias įmones 
trečiųjų šalių rinkose, kuriose 
vykdė prekybą dar iki BRO 
finansavimo pradžios. Dvi 
didelės Ispanijos įmonės, 
kurioms skirta parama, 
vykdė skatinamąją veiklą kitų 
šalių rinkose, kuriose buvo 
įsitvirtinusios jau daugiau kaip 
60 metų.
22 Pastabos
39 
Tai patvirtina faktas, kad tokios didelės 
įmonės metai po metų prašo skati -
namųjų dotacijų savo veiksmams vis 
tose pačiose trečiųjų šalių rinkose, 
kurios yra jų įprastos tikslinės rinkos, 
pavyzdžiui, Jungtinių Valstijų rinka33. 
Taip taikomų skatinimo priemonių 
negalima laikyti skirtomis naujoms rin -
koms atverti ar prarastoms pozicijoms 
esamose rinkose susigrąžinti.40 
Įsigaliojus Reglamentui Nr. 555/2008, 
parama vieno gavėjo skatinamiesiems 
veiksmams konkrečioje trečiojoje šaly -
je nebegalėjo būti teikiama ilgiau kaip 
trejus metus. Tačiau šis reglamentas 
vėliau buvo du kartus iš dalies pa -
keistas, abu kartus suteikiant daugiau 
galimybių tiems patiems paramos 
gavėjams ilgiau gauti paramą. Pirmuo -
ju pakeitimu leista vienąkart pratęsti 
skatinamųjų veiksmų programas ne il -
gesniam kaip dvejų metų laikotarpiui34. 
Antruoju pakeitimu suteikta galimybė 
ankstesnio programavimo laikotarpio 
paramos gavėjus vėl remti toje pačioje 
tikslinėje trečiojoje šalyje35 ne ilgiau 
kaip penkerius metus. Todėl para -
mos gavėjai gali gauti dotacijas savo 
skatinamiesiems veiksmams vienoje 
tikslinėje rinkoje remti visu 2009–
2013 m. programavimo laikotarpiu ir 
pratęsti šiuos skatinamuosius veiksmus 
vėlesniais programavimo laikotarpiais 
(2014–2018 m. ir vėliau).33 COM(2011) 774  final , 
2011 m. lapkričio 18 d., p. 11.
34 2010 m. rugsėjo 1 d. Komisijos 
reglamento (ES) Nr. 772/2010, 
kuriuo iš dalies keičiamas 
Reglamentas (EB) Nr. 555/2008, 
kuriuo nustatomos išsamios 
Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 479/2008 dėl bendro 
vyno rinkos organizavimo 
įgyvendinimo taisyklės, 
taikomos vyno sektoriaus 
paramos programoms, 
prekybai su trečiosiomis 
šalimis, gamybos potencialui 
ir kontrolei (OL L 232, 2010 9 2, 
p. 1), 1 straipsnio 1 dalis.
35 2013 m. kovo 8 d. Komisijos 
įgyvendinimo reglamento 
(ES) Nr. 202/2013, kuriuo iš 
dalies keičiamos Reglamento 
(EB) Nr. 555/2008 nuostatos 
dėl vyno sektoriaus paramos 
programų teikimo ir prekybos 
su trečiosiomis šalimis (OL L 67, 
2013 3 9, p. 10), 1 straipsnio 
2 dalies a punktas: „kiekvienu 
programavimo laikotarpiu 
parama konkretaus paramos 
gavėjo rėmimo ir informavimo 
veiklai konkrečioje trečiojoje 
šalyje teikiama ne ilgiau kaip 
trejus metus, tačiau prireikus 
paramos teikimą galima 
vienąkart pratęsti ne ilgesniam 
kaip dvejų metų laikotarpiui“.Žinomiems ir dideliems vyno gamintojams skirtų dotacijų skatinamiesiems veiks -
mams pavyzdžiai
Šampano subsidijavimo skatinamieji veiksmai
Nuo 2009 iki 2012 m. šampano gamintojų skatinamiesiems veiksmams remti skirta 2,4 milijono eurų ES lėšų. 
Šampanas jau seniai yra pelnęs prestižinę saugomą kilmės vietos nuorodą (SKVN).
Ispanijoje (Katalonijoje) šeši paramos gavėjai gavo 88 % visų patvirtintų 2009–2011 m. laikotarpio finansavimo 
lėšų
Ispanijoje (Katalonijos regione) skiriant skatinamąją paramą pirmenybė aiškiai teikiama gavėjams, kurie jau 
yra įsitvirtinę tarptautinėse rinkose ir patyrę eksportuotojai. Todėl 2009–2011 m. laikotarpio skatinamosios 
paramos lėšų didžiąją dalį gavo kelios didelės įmonės. Per šį laikotarpį 79 pareiškėjams iš viso skirta 15,2 mili -
jono eurų vertės parama. 88 % šios sumos (13,4 milijono eurų) gavo šešios pareiškėjos – įmonės arba įmonių 
grupės, kurių kiekviena samdo daugiau kaip 750 darbuotojų, o jų metinė apyvarta viršija 200 milijonų eurų 
(tokios įmonės negali būti remiamos pagal investicinę priemonę).3 langelis
23 Pastabos
41 
Audito Rūmų manymu, šie du pakeiti -
mai tapo paskata konsoliduoti rinkas 
skatinamaisiais veiksmais, o tai nėra 
ES teisės aktuose nustatytas tikslas 
(žr. 38 dalį).
42 
Be to, skiriant finansavimą neatme -
tamos ir tokios reklamos priemonės, 
kuriomis siekiama populiarinti žinomą 
komercinį prekės ženklą. Audito Rūmai 
aptiko daug pavyzdžių, kai kaip pakai -
talas anksčiau įmonių vykdytam rekla -
mos išlaidų padengimui paprasčiausiai 
buvo naudojamas ES finansavimas. 
Audito Rūmų manymu, parama žinomo 
komercinio prekės ženklo reklamai, 
kurią teikiant vietoj anksčiau pačios 
įmonės vykdyto komercinio finansavi -
mo yra skiriamas ES finansavimas, ne -
atitinka pradinio šios priemonės tikslo 
remti vyno rinką, o ne žinomus prekių 
ženklus (taip pat žr. 44 dalį).
…ir toms įmonėms, kurios, 
tikėtina, būtų įvykdžiusios 
skatinamuosius veiksmus ir 
be viešosios paramos (savai -
mingumo efektas)
43 
2009–2013 m. programavimo laiko -
tarpiu skatinamiesiems projektams 
finansuoti skirtos sumos viršijo tokios 
paramos poreikį. Kadangi skatinimo 
priemonei skirta pakankamai lėšų, 
valstybės narės buvo linkusios rem -
ti visus tinkamus projektus, užuot 
griežtomis atrankos procedūromis užtikrinusios, kad viešoji parama būtų 
skiriama tik geriausiems iš jų. Susi -
klosčius tokioms aplinkybėms, atlie -
kant auditą nustatyta, kad nė viena iš 
atitinkamų valstybių narių netikrino, ar 
kandidatams iš tiesų reikėjo viešosios 
paramos. Skiriant dotacijas gavėjams, 
kurie būtų investavę į skatinamuosius 
veiksmus net ir tuo atveju, jei nebūtų 
gavę paramos (vadinamasis savaimin -
gumo efektas), mažėja ES lėšų nau -
dojimo efektyvumas, nes skatinimo 
priemonių tikslams pasiekti nereikia 
viešųjų išlaidų.
44 
Atliekant auditą, akivaizdžių savai -
mingumo atvejų aptikta keturiose iš 
penkių tikrintų valstybių narių; pa -
vyzdžiui, toliau pateiktoje lentelėje  
parodytas Prancūzijos, Austrijos ir 
Portugalijos paramos gavėjų skatina -
miesiems veiksmams skirtas biudžetas 
2007 ir 2008 metais (iki vyno BRO 
įgyvendinimo) ir 2009–2011 metais 
(įgyvendinant vyno BRO skatinimo 
priemones). Auditoriai nustatė, kad 
šiais atvejais ES lėšos pakeitė didelę 
įmonės iki tol patirtų skatinamųjų 
veiksmų išlaidų dalį. Portugalijos 
paramos gavėjo 2008 m. išlaidos buvo 
1,2 milijono eurų. 2009 m. išlaidos iš jo 
nuosavo biudžeto sumažėjo iki 0,3 mi -
lijono eurų, o likusius 0,3 milijono eurų 
finansavo ES. Panašiai elgėsi paramos 
gavėjai Austrijoje ir Prancūzijoje. Tai 
rodo, kad užuot didinus bendras skati -
nimo priemonėms skiriamas lėšas, ES 
lėšomis buvo pakeista didelė įmonės 
iki tol patirtų išlaidų dalis. Komisijos 
audito tarnybos savo audito ataskaito -
se jau yra tokį reiškinį užfiksavusios.
24 Pastabos
45 
Be to, Audito Rūmai nustatė kelis atve -
jus, kai ES dotacijos buvo panaudotos 
vidaus sąnaudoms, patirtoms dar iki 
skatinimo priemonės taikymo pra -
džios, padengti. Pavyzdžiui, Ispanijoje 
iš paramos lėšų buvo mokami atlygi -
nimai36 darbuotojams, kurie jau nuo 
2002 m. ėjo visiškai tas pačias pareigas, 
susijusias su to paties paramos gavėjo 
skatinamųjų veiksmų trečiosiose šalyse 
valdymu. Be to, išlaidų eilutėje „Ilga -
laikiai verslo uždaviniai“37 nurodytos 
vidaus sąnaudos, kurias būtų turėjęs 
padengti pats paramos gavėjas (pavyz -
džiui, biuro patalpų nuomos, sveikatos 
draudimo, dar dviejų atlyginimų dar -
buotojams), buvo priskirtos tinkamoms 
finansuoti sąnaudoms.46 
Kai ES subsidija padengia skatinamųjų 
veiksmų einamųjų išlaidų dalį arba jos 
lėšomis finansuojamos išlaidos, kurias 
paramos gavėjas neišvengiamai būtų 
patyręs, Audito Rūmų manymu, tokių 
ES biudžeto išlaidų savaimingumo 
efektas yra akivaizdus ir tai reiškia, kad 
ES lėšos neefektyviai naudojamos.36 Šio paramos gavėjo 
nurodyta 2008–2009 vyno 
metų „atlyginimų išlaidų“ 
suma – 90 761 euras.
37 2008–2009 vyno 
metais – 55 515 eurų.LentelėKai kurių paramos gavėjų ankstesnių skatinamųjų veiksmų išlaidų dalinis pakeitimas 
ES lėšomis
Paramos gavėjo 
šalisTikslinė šalisSkatinimui skirtas biudžetas 
(EUR)2007 m. 2008 m. 2009 m. 2010 m. 2011 m.
Portugalija JAVParamos gavėjo išlaidos 
skatinimui910 200 1 164 900 323 866 304 305 304 200
ES lėšų mokėjimo įsipareigoji -
mas pagal patvirtintą paraišką0 0 323 866 304 305 304 200
Iš viso 910 200 1 164 900 647 732 608 610 608 400
Prancūzija JAVParamos gavėjo išlaidos 
skatinimui1 045 000 1 186 000 725 000 743 500 797 500
ES lėšų mokėjimo įsipareigoji -
mas pagal patvirtintą paraišką0 0 725 000 743 500 797 500
Iš viso 1 045 000 1 186 000 1 450 000 1 487 000 1 595 000
AustrijaJAV
ŠveicarijaParamos gavėjo išlaidos 
skatinimui26 983 54 278 58 442 46 143 25 993
Išmokėtos ES lėšos 0 0 0 8 215 25 064
Iš viso 26 983 54 278 58 442 54 358 51 057
25 Pastabos
47 
Kaip pirmiau paaiškinta, kadangi 
skatinimo priemonėms valstybės narės 
iš pradžių skyrė daugiau lėšų negu iš 
tikrųjų reikėjo, jos nebuvo suinteresuo -
tos taikyti veiksmingų atrankos proce -
dūrų. Nors buvo sunku panaudoti lėšas 
iš sumažintų 2009–2013 m. laikotarpio 
asignavimų38, būsimu programavimo 
laikotarpiu (2014–2018 m.) asignavi -
mus skatinimo priemonei numatoma 
padidinti iki 1 161 milijono eurų39, 
nepaisant to, kad nebuvo atlikta jokios 
analizės, įrodančios, kad padidėjo 
tokios paramos poreikis. Atsižvelgdami 
į visus pirmesnėse dalyse aprašytus 
neefektyvaus paramos naudojimo 
atvejus, Audito Rūmai mano, kad sky -
rus per daug lėšų šiai priemonei, labai 
padidės rizika, kad jos bus neefektyviai 
panaudotos.
Nebuvo aiškios iki 2013 m. 
naudotos tinkamų finansuoti 
sąnaudų apibrėžties
48 
Tinkamos finansuoti sąnaudos ne -
buvo apibrėžtos nei Reglamente (EB) 
Nr. 1234/2007, nei Reglamente (EB) 
Nr. 555/2008. Tai, kad nėra teisiškai pri -
valomos tinkamų finansuoti sąnaudų 
apibrėžties, lėmė šios priemonės tai -
kymą reglamentuojančių nacionalinių 
nuostatų netikrumą ir nepastovumą. 
Reikėjo skirti laiko pasirengimui taikyti 
šią priemonę, per kurį valstybės narės 
paaiškino kai kuriuos savo teisės aktus 
ir priėmė jų pakeitimus40. Tai lėmė 
skirtingą praktiką valstybėse narėse. 
Kai kuriose valstybėse narėse tinkamų 
finansuoti sąnaudų sąvoką skirtingai 
aiškino įvairios kontrolės tarnybos.49 
Neseniai iš dalies pakeitus Reglamen -
tą (EB) Nr. 555/200841 buvo paaiškinti 
kai kurie tinkamų finansuoti sąnaudų 
aspektai. Šiuo pakeitimu nustatyta, 
kad personalo išlaidos yra tinkamos 
finansuoti. Tačiau Reglamento (EB) 
Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės 
ūkio politikos finansavimo 13 straipsny -
je nustatyta: „Valstybių narių ir išmokų 
iš EŽŪGF gavėjų patirtos administravi -
mo ir personalo išlaidos nefinansuoja -
mos iš fondo lėšų“. Taigi šiai priemonei 
taikomo Reglamento (EB) Nr. 555/2008 
nuostatos aiškiai prieštarauja atitinka -
moms Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 
nuostatoms.
50 
Personalo išlaidosneturėtų būti pripa -
žįstamos tinkamomis finansuoti, nes 
tai skatintų savaimingumą (žr. 45 dalį).
51 
Komisijos neseniai paskelbtose gai -
rėse42, nors jos nėra teisiškai priva -
lomos43, išaiškinti tam tikri tinkamų 
finansuoti sąnaudų aspektai.38 2008 m. birželio mėn. 
valstybių narių NPP skatinimo 
priemonei pirmą kartą skirta 
ES lėšų suma siekė beveik 
830 milijonų eurų, o 2013 m. 
spalio mėn. ji sumažinta 
37 % – iki 522 milijonų eurų. 
Visos valstybės narės, 
kurios pasirinko įgyvendinti 
skatinimo priemonę, išskyrus 
Rumuniją, sumažino savo 
2008 m. prognozuotus 
asignavimus ir joms teko 
perskirstyti turimas lėšas 
kitoms priemonėms.
39 2013 m. rugpjūčio mėn. 
Komisijai nusiųstų (ES-28) 
valstybių narių 
NPP duomenimis.
40 Pavyzdžiui, Prancūzija 
priėmė bent 8 teisės aktus 
dėl skatinimo priemonės 
įgyvendinimo.
41 2013 m. liepos 31 d. Komisijos 
įgyvendinimo reglamentas 
(ES) Nr. 752/2013, kuriuo iš 
dalies keičiamas Reglamentas 
(EB) Nr. 555/2008 dėl vyno 
sektoriaus nacionalinių 
paramos programų ir 
prekybos su trečiosiomis 
šalimis (OL L 210, 2013 8 6, 
p. 17).
42 Nacionalinių paramos 
vyno sektoriui programų 
įgyvendinimo gairės 
pagal reglamentus (EB) 
Nr. 1234/2007 ir (EB) 
Nr. 555/2008. Prekybos 
vynu trečiųjų šalių 
rinkose skatinimas. 
2013 m. balandžio 26 d.
43 Atsakomybės apribojimas 
pirmajame gairių puslapyje: 
„Tai pagalbinės gairės 
valstybėms narėms. Jos 
pateiktos tik susipažinti, 
naudojimasis jomis negali 
atstoti rėmimosi atitinkamais 
galiojančiais teisės aktais ar, 
kai tinka, reikalingos teisininko 
konsultacijos…“.
26 Pastabos
Valstybės narės ne visada 
tikrina, ar nėra neteisėto dvi -
gubo finansavimo
52 
Valstybės narės privalo užtikrinti, kad 
vyktų nustatyti tikrinimai siekiant 
išvengti neteisėto dvigubo priemonių 
finansavimo pagal vyno BRO taisykles 
ir kitas Bendrijos ar nacionalinės para -
mos schemas.
53 
Keturi iš šešių auditorių patikrintų 
paramos gavėjų Portugalijoje gavo ES 
paramą pagal vyno BRO priemonę ir 
iš Europos regioninės plėtros fondo 
(ERPF). Audito Rūmai dvigubo finansa -
vimo atvejų nenustatė, tačiau kadan -
gi nėra įrodymų, kad Portugalijos 
vadovaujančiosios institucijos atliko 
kryžminę patikrą su ERPF išlaidomis, 
tebėra rizika, kad tos pačios sąnaudos 
galėjo būti finansuojamos iš dviejų ES 
paramos šaltinių.54 
Nors kai kuriose valstybėse narėse taip 
pat taikomos kelios nacionalinės ir 
(arba) regioninės finansavimo priemo -
nės prekybai vynais trečiosiose šalyse 
skatinti, tai neužtikrina skatinamosios 
paramos ES vyno sektoriui skaidrumo. 
Nors pagal Prancūzijos nacionalinės 
teisės sistemą kitokios paramos nelei -
džiama sumuoti su vyno BRO parama, 
dvigubo finansavimo rizika nėra tin -
kamai valdoma. Audito Rūmai iš tiesų 
nustatė dvigubo finansavimo atvejų 
(žr.  4 langelį ).
Pavyzdys: dvigubas finansavimas iš ES ir nacionalinių paramos šaltinių Prancūzijoje
Tam pačiam paramos gavėjo skatinamajam veiksmui buvo skirta 2 000 eurų pagal ES vyno BRO priemonę 
ir 4 250 eurų pagal nacionalinės pagalbos schemą. Nors tai nedidelė suma, šis atvejis įrodo, kad Prancūzijos 
valdžios institucijos deramai netikrina neteisėto dvigubo finansavimo rizikos.4 langelis
27 Pastabos
Dėl nepakankamos audito 
sekos aplankytose valsty -
bėse narėse sunku veiksmin -
gai vykdyti kontrolę siekiant 
užtikrinti, kad skatinamieji 
veiksmai būtų vykdomi ir 
tinkami finansuoti
55 
Kontrolė turėtų būti veiksminga, 
proporcinga ir atgrasanti, kad būtų 
tinkamai apsaugoti Bendrijų finansiniai 
interesai. Kitaip negu taikant investici -
nę priemonę, pagal ES teisinę siste -
mą konkrečiai nėra privaloma atlikti 
skatinamųjų veiksmų kontrolės vietoje, 
tačiau joje pabrėžiama, kad kontrolė 
turi būti veiksminga ir atgrasanti44.
56 
Iš penkių aplankytų valstybių narių 
skatinamųjų veiksmų kontrolę vietoje 
trečiosiose šalyse atlieka tik Italija. 
Kitos valstybės narės trečiosiose 
šalyse vykdomų skatinamųjų veiksmų 
nekontroliuoja. Ispanijoje patikros 
vietoje atliekamos tik šalies teritorijoje 
ir tikrinamas tik skatinamasis veiksmas 
„Pažintinės (žurnalistų, importuotojų, 
rinkos koordinatorių ir kt.) kelionės 
į vyndarystės vietovę“.57 
Daugelis skatinamųjų veiksmų, pavyz -
džiui, vyno degustacijos, yra iš esmės 
trumpalaikiai ir neapčiuopiami, t. y. po 
jų nelieka jokių materialių pėdsakų, 
kuriais remiantis būtų galima juos vė -
liau patikrinti. Kadangi patikrų vietoje 
trūksta, turi būti nustatyta išsami 
audito seka, kad tam tikrą skatinamą -
jį veiksmą būtų galima visapusiškai 
sutik  rinti su dėl jo pateiktomis sąskai -
tomis faktūromis.
58 
Ispanijoje, Prancūzijoje, Italijoje ir 
Austrijoje auditorių patikrintose sąskai -
tose faktūrose dažnai trūko išsamios 
informacijos apie vykdytų skatinamųjų 
veiksmų pobūdį. Tokiose sąskaitose 
faktūrose paprastai būdavo nurodoma 
bendroji skatinimo paslaugų sutartis 
arba atliktas veiksmas, tačiau nepateik -
ta jokių duomenų apie konkrečias su 
tais skatinamaisiais veiksmais susijusias 
išlaidas.
59 
Italijoje kai kurie skatinimo paslaugų 
teikėjai sistemingai teikė tokias api -
bendrintas sąskaitas faktūras be jokių 
patvirtinamųjų dokumentų, iš kurių 
būtų galima atsekti prašomas finan -
suoti sąnaudas iki konkrečių skatina -
mųjų veiksmų (žr.  5 langelį ).44 Reglamento (EB) 
Nr. 555/2008 76 straipsnis: 
„<…> valstybės narės atlieka 
būtinus patikrinimus ir 
imasi priemonių tinkamam 
Reglamento (EB) Nr. 479/2008 
ir šio reglamento taikymui 
užtikrinti. Šie patikrinimai 
ir priemonės turi būti 
veiksmingi, proporcingi ir 
atgrasantys, kad būtų tinkamai 
apsaugoti Bendrijų finansiniai 
interesai“.
ES lėšomis buvo apmokėta apibendrinta, jokiais kitais dokumentais nepatvirtinta 
sąskaita faktūra
Italijoje prie prašymo paramai gauti buvo pridėta sąskaita faktūra su tokia informacija: „Prekybos Italijos vy -
nais skatinimo programa: 2011 m. vasario–balandžio mėn., 482 743,47 USD“; 50 % šios sumos apmokėta iš ES 
lėšų. Nepateikta jokių papildomų duomenų ar dokumentų, pagrindžiančių šioje sąskaitoje faktūroje nurody -
tą sumą (pavyzdžiui, dėl įvairių pavienių išlaidų, patirtų vykdant skatinamuosius veiksmus, išrašytų sąskaitų 
faktūrų kopijų).5 langelis
28 Pastabos
60 
2009–2013 m. programavimo laiko -
tarpio skatinimo priemonės Prancū -
zijoje paramos gavėjai galėjo kartu 
su mokėjimo prašymu pateikti tik 
suvestinę sąskaitų faktūrų, patvirtin -
tų audito įmonės, lentelę (nereikėjo 
pateikti jokių sąskaitų faktūrų šiam 
prašymui pagrįsti). Tokiose suvestinėse 
lentelėse nebuvo patvirtintas sąnaudų 
tinkamumas finansuoti, o jose pateikta 
informacija nepakankamai išsami, kad 
mokėjimo prašymą būtų galima tinka -
mai patikrinti. Tokiomis aplinkybėmis, 
remiantis šiomis suvestinėmis lentelė -
mis vykdoma administracinė kontrolė 
negali būti veiksminga, todėl labai 
padidėja rizika, kad pagal vyno BRO 
priemonę bus finansuojamos netinka -
mos finansuoti sąnaudos.61 
Lankydamiesi Prancūzijoje Audito 
Rūmų auditoriai aptiko tokiose len -
telėse pateiktų netinkamų finansuoti 
sąskaitų faktūrų, kuriomis remiantis 
buvo skirtas finansavimas pagal BRO 
priemonę (žr.  6 langelį ).
Vykdant vyno sektoriaus skatinamuosius veiksmus ES lėšomis buvo apmokėta 
50 % VIP bilietų į „Roland Garros“ teniso turnyrą kainos
Paramos gavėjo suvestinėje sąskaitų faktūrų lentelėje „pažintinėms (žurnalistų, importuotojų, rinkos koordina -
torių ir kt.) kelionėms į vyndarystės vietovę“ buvo priskirta 3 405 eurų suma. Remdamosi šia suvestine lentele 
Prancūzijos valdžios institucijos laikė joje nurodytą sumą tinkamomis finansuoti sąnaudomis. 50 % šios sumos 
(1 703 eurai) buvo padengta iš ES lėšų.
Prašoma apmokėti suma iš tiesų buvo trijų VIP bilietų į Prancūzijos „Roland Garros“ lauko teniso čempionatą 
pirkimo sąskaita faktūra; tai negalėjo būti vyno sektoriaus skatinamasis veiksmas.6 langelis
62 
Paminėtinas pavyzdys, kai paramos 
gavėjų išlaidos nebuvo tinkamai 
pagrįstos, yra vadinamųjų vykdomųjų 
įstaigų atvejis. Paramos gavėjas savo 
skatinamuosius veiksmus gali patikėti 
organizuoti ir koordinuoti vykdoma -
jai įstaigai. Tokių paramos gavėjui 
įgyvendinti priemonę padedančių vykdomųjų įstaigų sąnaudos laikomos 
tinkamomis finansuoti Italijoje, Portu -
galijoje ir Rumunijoje. Šiose valstybėse 
narėse vykdomosioms įstaigoms daž -
nai mokamas nustatyto dydžio atlygis 
(tam tikras procentas nuo skatinamųjų 
veiksmų bendrųjų sąnaudų) tinkamai 
nepagrindžiant jų suteiktų paslaugų 
reikalingumo.
29 Pastabos
Vienų metų atlygio vykdomajai įstaigai ir pridėtinių išlaidų bendra 
suma – 268 110 eurų
Italijoje vieno paramos gavėjo vykdomajai įstaigai sumokėtas atlygis siekė 208 530 eurų, t. y. 7 % nuo skatina -
mųjų veiksmų išlaidų, kurios siekė 3 milijonus eurų, pagal skatinimo projektą (2009–2010 vyno metais), o tos 
vykdomosios įstaigos suteiktos paslaugos nebuvo išsamiai nurodytos. Šiuo konkrečiu atveju skatinamuosius 
veiksmus vykdė paramos gavėjas. Be to, šiam paramos gavėjui skirta 59 580 eurų suma pridėtinėms išlaidoms 
(2 % visų skatinamojo veiksmo išlaidų). Audito Rūmų manymu, kadangi skatinamuosius veiksmus vykdė tik 
paramos gavėjas, tai atlygis vykdomajai įstaigai yra nepagrįstos ir perviršinės išlaidos.63 
Rumunijoje naudotis tokios vyk -
domosios įstaigos paslaugomis yra 
privaloma. Atlygiai šioms įstaigoms 
yra tinkami finansuoti kaip vienoda 
13 % dalis nuo visų projekto sąnau -
dų ir nereikalaujama įrodyti, kad 
jų suteiktos paslaugos buvo išties 
reikalingos. 2009–2012 m. Rumunijo -
je skatinamiesiems veiksmams buvo 
panaudota 1,5 milijono eurų ES lėšų, 
iš jų apie 200 000 eurų vykdomosioms 
įstaigoms. Portugalijoje ir Italijoje 
vykdomosioms įstaigoms taip pat gali 
būti skiriama iki 13 % visų skatinamųjų 
veiksmų išlaidų.64 
Pridėtinės išlaidos, konkrečiai apibrėž -
tos kaip „koordinavimo, administravi -
mo ir valdymo išlaidos“, yra tinkamos 
finansuoti visose auditorių aplankyto -
se valstybėse narėse, išskyrus Austriją. 
2013 m. Komisija leido45 finansuoti pri -
dėtines išlaidas iki 4 % tikrųjų projekto 
įgyvendinimo išlaidų sumos. Kai kurios 
(pvz., koordinavimo, valdymo ir kt.) 
pridėtinės išlaidos savo pobūdžiu bent 
iš dalies sutampa su vykdomųjų įstaigų 
pasirengimo skatinamiesiems veiks -
mams ir jų įgyvendinimo išlaidomis.45 Reglamentas (ES) Nr. 752/2013, 
kuriuo į Komisijos reglamentą 
(EB) Nr. 555/2008 buvo įtraukta 
5a straipsnio 2 dalis.7 langelis
30 Pastabos
III dalis. Ar šių priemonių 
poveikis yra tinkamai 
įrodytas?
Atliekant šių priemonių 
stebėseną ir vertinimą dau -
giausia dėmesio skiriama 
išdirbiams ir finansiniam 
įgyvendinimui, tačiau vis 
dar trūksta pakankamos 
informacijos apie pasiektus 
rezultatus
65 
Norint tinkamai valdyti viešosios 
paramos priemonę, visų pirma reikia 
žinoti konkrečius skaičiais išreikštus 
tos priemonės tikslus46. Taip pat reikia 
reguliariai tikrinti susijusias sąnau -
das, išdirbius ir rezultatus siekiant 
gauti naujausią informaciją apie tai, 
ar priemonė įgyvendinama taip, kaip 
numatyta. Taip pat reikėtų regulia -
riai vertinti suteiktą paramą, kartu su 
kitais šaltiniais naudojant stebėsenos 
informaciją. Tik turėdamos reikiamą 
ir patikimą stebėsenos ir vertinimo 
informaciją Komisija ir valstybės narės 
galės parodyti, ką pasiekė naudoda -
mos viešąsias lėšas.
66 
Audito Rūmai įvertino, ar penkių tikrin -
tų valstybių narių NPP pateikti reikiami 
tikslai ir pagrindiniai sąnaudų, išdirbių 
ir rezultatų rodikliai, kad būtų įmano -
ma stebėti ir vertinti jų pasiekimus.67 
Nė viena auditorių aplankyta valstybė 
narė 2009–2013 m. programavimo 
laikotarpio NPP nebuvo nustačiusi skai -
čiais išreikštų investicinės priemonės 
tikslų. Kalbant apie skatinimo priemo -
nę, iš aplankytųjų valstybių narių kai 
kuriuos vyno eksporto į trečiąsias šalis 
didinimo tikslus, išreikštus skaičiais, 
buvo nustačiusios tik Austrija, Ispanija 
ir Portugalija47. Kadangi trūksta tokių 
iš anksto nustatytų skaičiais išreikštų 
bendrųjų tikslų, tai nacionalinėms 
valdžios institucijoms yra sunku rasti 
tinkamų metodų skatinimo ir investi -
cinių priemonių poveikiui vertinti. Be 
to, tai trukdo apibendrinti taikomų 
priemonių poveikį ES lygmeniu.
68 
Kalbant apie investicinių ir skatinimo 
priemonių rodiklius, valstybių narių 
Komisijai teikiamose metinėse atas -
kaitose48 pateikta informacija tik apie 
sąnaudų, išdirbių ir biudžeto vykdymo 
aspektus. Iš šių ataskaitų akivaizdu, 
kad pastarieji aspektai (kiek paramos 
gavėjų finansuota, kiek lėšų išleista, 
kokio pobūdžio investicijų ar skatina -
mųjų veiksmų imtasi) iš tiesų atidžiai 
stebimi, tačiau trūksta informacijos 
apie pasiektus rezultatus. Komisijos ES 
lygmeniu paskelbtoje informacijoje49 
taip pat nėra jokių rezultatų rodiklių, 
pagal kuriuos būtų galima įvertinti 
vyno BRO priemonių poveikį. Be to, 
vieninteliai skatinimo priemonės 
valdymo plane pateikti rodikliai yra 
sąnaudų ar išdirbių rodikliai, pavyz -
džiui, atitinkamai „Vyno sektoriaus 
skatinimo pagal nacionalines paramos 
programas finansavimo dalis“ arba 
„Vyno sektoriaus nacionalinių paramos 
programų (NPP) įgyvendinimo lygis ir 
taikymo efektyvumas“50.46 Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 
103l straipsnis: „Paramos 
programas sudaro šie 
elementai: a) išsamus siūlomų 
priemonių aprašymas ir jų 
skaičiais išreikšti tikslai; <…> 
f) stebėsenai ir vertinimui 
taikytini kriterijai bei 
kiekybiniai rodikliai“.
47 Austrija iki programavimo 
laikotarpio pabaigos ketino 
padidinti vyno eksportą 
25 %, Ispanija – 767 000 hl 
ir 537,7 milijono eurų verte, 
o Portugalija per 2012 m. 
siekė užsitikrinti 1 milijono hl 
eksportą į trečiąsias šalis, kurio 
vertė – 250 milijonų eurų.
48 Reglamento (EB) 
Nr. 1234/2007 188a straipsnis: 
„Kiekvienais metais iki 
kovo 1 d. (pirmą kartą – iki 
2010 m. kovo 1 d.) valstybės 
narės Komisijai pateikia 
ataskaitą apie jų paramos 
programose <…> numatytų 
priemonių įgyvendinimą“.
49 COM(2012) 737  final  ir 
COM(2011) 774  final .
50 Žemės ūkio ir kaimo plėtros 
generalinio direktorato 
2013 m. valdymo planas.
31 Pastabos
69 
Auditorių aplankytose valstybėse 
narėse reikalaujama, kad įvykdžius 
subsidijuojamus skatinamuosius veiks -
mus paramos gavėjai pateiktų savo 
veiklos ataskaitas. Nors šios ataskaitos 
yra labai nevienodos kokybės, jomis iš 
tiesų nesiremiama vertinant skatinimo 
projektų poveikį (pvz., analizuojant ir 
apibendrinant duomenis). Apskritai 
trūksta išsamios informacijos apie 
šios priemonės rezultatus ir poveikį. 
Atliekant auditą iš tiesų nustatyta, kad 
duomenys apie investicinės ir skatina -
mosios paramos rezultatus pateikti tik 
kai kuriose valstybių narių nacionalinio 
lygmens vertinimo ataskaitose51 ar 
tyrimuose.
70 
Konkrečiau kalbant pažymėtina, kad 
Prancūzija ir Austrija investicijų rezul -
tatus vertino pagal „vyno pardavimo 
apimties ir vertės pokytį“. Italija rėmėsi 
„įmonių, kurios sukūrė naujus produk -
tus ar pradėjo taikyti naujus procesus 
arba metodus, skaičiumi“. Nors šie 
rezultatų rodikliai yra tinkami ir patiki -
mi, Audito Rūmai nustatė, kad teikiant 
dvigubą paramą investicijoms pagal 
vyno BRO ir kaimo plėtros priemones 
(žr. 18 dalį ir 1 langelį ) yra neįmanoma 
vienareikšmiškai priskirti nustatytų 
rezultatų vyno BRO paramai (žr. tolesnį 
skirsnį). Skatinamosios paramos rezul -
tatai vertinami pagal „vyno eksportą 
į tikslines trečiąsias šalis“. Audito Rūmų 
nuomone, toks rodiklis yra pernelyg 
bendro pobūdžio, neapsiriboja vien 
šios priemonės paramos gavėjais ir 
apima daugybę kintamųjų, kurie daro 
poveikį visam vyno sektoriui ir daž -
niausiai nepriklauso nuo skatinamųjų 
veiksmų poveikio (žr. 74–80 dalis).BRO investicijų poveikio 
neįmanoma lengvai atskirti 
nuo kaimo plėtros investicijų 
poveikio…
71 
Kaip jau minėta 1 langelyje , vyno BRO 
investicine priemone siekiama to pa -
ties tikslo kaip ir abiem kaimo plėtros 
investicinėmis priemonėmis. Be to, 
bendras vyno sektoriaus finansavimo 
pagal abi kaimo plėtros priemones 
dydis kai kuriose valstybėse narėse yra 
panašus į atitinkamą vyno BRO investi -
cinės priemonės finansavimo dydį52.
72 
Kadangi investicinės priemonės lygia -
grečiai taikomos pagal dvi skirtingas 
paramos schemas, vyno BRO investici -
jų rezultatus įvertinti yra ypač sunku. 
55 % per šį auditą patikrintų paramos 
gavėjų buvo gavę investicinę pagalbą 
pagal abi – vyno BRO ir kaimo plėtros–
paramos schemas. Net ir darant prie -
laidą, kad geresni rezultatai apskritai 
buvo pasiekti investicijomis pagal abi 
paramos schemas, neįmanoma nusta -
tyti, kokia šių geresnių rezultatų dalis 
tenka kiekvienai investicinei priemonei 
(žr.  8 langelį ).
73 
Todėl vien tik vyno BRO priemonės 
poveikį, taigi ir jos veiksmingumą, 
įvertinti yra sunku.51 Reglamento (EB) Nr. 555/2008 
V priedas.
52 Pavyzdžiui, Austrijoje 2009–
2012 m. 20,6 milijono eurų 
išleista vyno sektoriaus 
investicijoms pagal kaimo 
plėtros priemones ir 
21 milijonas eurų – pagal vyno 
BRO priemonę.
32 Pastabos
Investicinė pagalba vienam Prancūzijos paramos gavėjui pagal kaimo plėtros ir 
vyno BRO priemones 2009–2010 ir 2010–2011 vyno metais
Pagalbos rūšis InvesticijaTinkamos finansuoti 
sąnaudos (eurais)ES finansuota šios 
sumos dalis (eurais)
Vyno BRO Vyno gamybos įranga (pvz., talpyklos) 694 279 277 711
Kaimo plėtros 123 priemonėIšpilstymo į butelius konvejeris ir 
sandėlių įranga1 863 483 372 69753
53  Regioninės pagalbos suma taip pat buvo 372 697 eurai.
Šios investicijos viena kitą papildo.
Nuo 2008 iki 2011 m. apskritai pagerėjo įmonės veiklos rezultatai – padidėjo apyvarta ir grynosios pajamos. 
Nustatyti, kiek prie šio pagerėjimo prisidėjo kiekviena investicija, neįmanoma.8 langelis
Išaugo valstybių narių vyno 
eksportas į trečiąsias šalis…
74 
Nuo 2009 m. pastebimai išaugęs 
ES vyno eksportas į trečiąsias šalis 
pasiekė visų laikų rekordą: 2012 m. 
eksportuota 23 milijonai hl vyno, kurio 
vertė – 8,9 milijardo eurų (žr.  2a ir 2b 
diagramas ).75 
Kaip parodyta 2a diagramoje , nuo 
2005 iki 2008 m. ES-27 vyno eksportas 
išaugo 28 %, o nuo 2009 iki 2012 m. 
įgyvendinant skatinimo priemo -
nę – dar 64 % Šis augimas sutapo su 
skatinimo priemonių taikymo pradžia. 
2b diagramoje  taip pat parodyta, 
kad vyno eksporto į trečiąsias šalis 
tendencija teikia galimybę didinti ES 
vyno pardavimo rinką. Tokia teigiama 
prekybos vynu pačioje ES raida yra 
mažai tikėtina, nes vidaus rinka jau yra 
perpildyta (vyną importuojančiose 
valstybėse narėse tėra nedidelis augi -
mo potencialas).
33 Pastabos
…tačiau sudėtinga nustatyti, 
kiek šis augimas tiesiogiai 
priklauso nuo skatinimo prie -
monės poveikio
76 
Vis dėlto pastebėto augimo neįmano -
ma vienareikšmiškai priskirti skatini -
mo priemonės poveikiui. ES-27 vyno 
eksportui tiesioginę įtaką daro ir keli 
išorės veiksniai, tokie kaip trečiųjų 
šalių vartotojų perkamosios galios 
augimas, tarptautinės prekybos sąlygų 
kaita, vyno gamyba trečiosiose šalyse. 
Todėl, kaip jau minėta keliose Komisi -
jos ataskaitose54, neįmanoma nustatyti, 
kiek stiprus yra priežastinis ryšis tarp 
šios priemonės ir valstybių narių bei 
visos ES eksporto rezultatų.77 
Pastarąjį vyno eksporto augimą 
daugiausia skatina kelios valstybės, 
kuriose neseniai labai išaugo vyno 
vartojimas, pavyzdžiui, Kinija55. To-
liau pateiktose 3a ir 3b diagramose  
parodyta, kad vyno vartojimas Kinijoje 
nuo 2007 iki 2012 m. išaugo 3,9 milijo -
nų hl, o ES-27 vyno eksportas į Kini -
ją – 2,2 milijonų hl. Iš to galima spręsti, 
kad ES-27 eksporto į Kiniją augimui 
didelę įtaką darė tokie išorės veiksniai 
kaip ekonomikos augimas ir vartotojų 
perkamosios galios didėjimas šioje 
valstybėje. Vyno vartojimas auga net ir 
be skatinamųjų veiksmų.2a diagrama ir 2b diagramaES-27 vyno eksportas į trečiąsias šalis ir 
JAV (milijardais eurų)ES-27 vyno eksportas į svarbiausias 
trečiąsias šalis (milijonais eurų)
0246810
2005 m. 2006 m. 2007 m. 2008 m. 2009 m. 2010 m. 2011 m. 2012 m.Mlrd. EUR  
Į trečiąsias šalis
Į Jungtines Valstijas02004006008001 000
2007 m. 2008 m. 2009 m. 2010 m. 2011 m. 2012 m.Mln. EUR
Šveicarija
Kanada
JaponijaRusija
Kinija
Šaltinis:  Eurostato Comext duomenų bazė, duomenys paimti 2013 m. liepos 26 d.
54 SEC(2011) 1371 final . 
Galutinė ataskaita Evaluation 
des mesures appliquées au 
secteur vinicole dans le cadre de 
la Politique Agricole Commune , 
2012 m. spalio mėn. ( http://
ec.europa.eu/agriculture ).
55 Eksporto iš ES-27 į Kiniją vertė 
nuo 2009 iki 2012 m. išaugo 
280 %.
34 Pastabos
78 
Be to, nors absoliutieji eksporto 
dydžiai auga, eksportuojant vynus 
iš ES -27 buvo prarasta dalis rinkų 
svarbiausiose trečiosiose šalyse, 
kurioms skirti skatinamieji veiksmai (žr.  4 diagramą ). Iš ES-27 importuo -
jamo vyno rinkos dalys tepadidėjo 
Šveicarijoje ir Japonijoje. Šį rinkų dalies 
praradimą ketina ištirti Komisija.3a diagrama ir 3b diagrama 4 diagramaVyno vartojimas Kinijoje
Svarbiausių prekybos partnerių importo iš ES-27 dalis (%)1 Prognozė.
Šaltinis:  Vyno vartojimas. Tarptautinės vynuogių ir vyno organizacijos (OIV) pasaulio vynuogininkystės ir vynininkystės statistinė ataskaita. 
ES-27 vyno eksportas: Eurostato Comext  duomenų bazė, duomenys paimti 2013 m. rugsėjo 17 d.
Šaltinis:  Jungtinės Tautos, Comtrade  duomenų bazė, duomenys paimti 2013 m. rugsėjo 20 d.ES-27 vyno eksportas į Kiniją 
13 00014 00015 00016 00017 00018 000
2007 m. 2008 m. 2009 m. 2010 m. 2011 m. 2012 m.1Tūkst. hl 
020406080100
JAV Kinija Japonija Meksika Kanada Rusija Šveicarija
2007 m. 2012 m.05001 0001 5002 0002 5003 000
2007 m. 2008 m. 2009 m. 2010 m. 2011 m. 2012 m.Tūkst. hl 
35 Pastabos
79 
Pagal Reglamento (EB) 
Nr. 1234/2007 103p straipsnio 2 dalį ši 
priemonė gali būti taikoma ne visiems 
vynams. Ji netaikoma, pvz., stalo 
vynams, kurių vynuogių veislė nenu -
rodyta (žr. 35 dalį). Jeigu skatinamoji 
priemonė būtų veiksminga, tai pagal 
ją tinkamų remti ES-27 vynų eksporto 
į trečiąsias šalis rezultatai turėtų būti 
geresni nei kitų vynų eksporto.80 
Tačiau vynų, kuriems gali būti taikoma 
ši priemonė, eksporto rezultatai pagal 
vertę nėra akivaizdžiai geresni nei kitų 
vynų eksporto. Vynų, kuriems taiko -
ma ši priemonė, eksporto iki 2012 m. 
metinis augimo tempas buvo 14,8 %, 
pasiekta eksporto vertė (15,4 milijo -
nų hl) – 8 059 milijonai eurų, o vynų, 
kuriems ji netaikoma (kitų vynų), 
eksporto iki 2012 m. augimo tempas 
buvo 14,5 %56, pasiekta eksporto vertė 
(7,1 milijonų hl) – 806 milijonai eurų 
(žr.  5 diagramą ). Šis labai panašių 
pagal skatinimo priemonę tinkamų 
ir netinkamų remti vynų eksporto 
tendencijų palyginimas atskleidžia, 
kad esama stipraus priežastinio ryšio 
su kitais eksporto tendencijoms įtaką 
darančiais veiksniais.5 diagramaES vyno eksporto į trečiąsias šalis vertės 
pokytis (2010 m. = 100)
Šaltinis:  Eurostatas, Comext duomenų bazė, duomenys paimti 2013 m. liepos 25 d.100105110115120125130135
2010 m. 2011 m. 2012 m.
Tinkami remti vynai
(SKVN, SGN, vienos veislės vynuogių vynai) 
kiti vynai56 ES-27 eksporto į trečiąsias 
šalis vertės augimo metinis 
tempas 2010–2012 m. ( Comext  
duomenų bazės duomenys).
36
 Išvados ir  
rekomendacijos
81 
Vykdant vyno BRO reformą valstybės 
narės gali iš ES biudžeto lėšų finansuoti 
investicinius ir skatinimo projektus, ku -
riais siekiama didinti ES vyno gaminto -
jų konkurencingumą.
82 
Šiuo auditu siekta atsakyti į klausi -
mą „Ar ES investicinė ir skatinamoji 
parama vyno sektoriui yra tinkamai 
valdoma ir ar įrodyta, kad ji davė re -
zultatų siekiant didinti ES vynų konku -
rencingumą?“. Audito Rūmai padarė 
išvadą, kad pradiniais schemos taiky -
mo metais, kurie buvo nagrinėjami 
audito metu, vyno sektoriui teikiamos 
investicinės ir skatinamosios paramos 
valdymui neigiamos įtakos turėjo šioje 
ataskaitoje akcentuoti jos koncepcijos 
ir įgyvendinimo trūkumai, o paramos 
poveikis ES vynų konkurencingumui 
ne visuomet būdavo įrodomas.
83 
Atliekant auditą nustatyta, kad investi -
cinė priemonė nėra tinkamai suplanuo -
ta; visų pirma, poreikis taikyti specialią 
papildomą investicinę priemonę vyno 
sektoriui nėra įrodytas, kadangi tokia 
priemonė jau buvo taikyta įgyvendi -
nant kaimo plėtros politiką. Prielaida, 
kad vyno sektoriui reikėtų teikti kokią 
nors papildomą paramą, nėra pagrįsta 
jokiu tyrimu ar analize.84 
Dėl papildomos investicinės priemo -
nės sistema tampa dar sudėtingesnė ir 
atsiranda administracinių kliūčių, nes 
reikia dirbtinai nustatyti ribą tarp abie -
jų rūšių investicinės pagalbos, dėl to 
kai kuriose valstybėse narėse vėluoja -
ma įgyvendinti arba pernelyg susiauri -
namas požiūris į tai, kokios investicijos 
yra tinkamos finansuoti (18–25 dalys).
1 rekomendacija
Komisija, siekdama racionalizuoti para -
mos schemos taikymą, turėtų prižiūrė -
ti, kaip įsisavinamos lėšos, išanalizuoti 
priemonės poreikį ir įvertinti, ar reikia 
papildomos investicinės pagalbos 
vyno sektoriui, palyginti su kitais že -
mės ūkio sektoriais.
85 
Vyno BRO investicinė priemonė ne -
buvo įgyvendinama deramai laikantis 
ekonomiškumo principo. Dauguma 
valstybių narių, kuriose atliktas audi -
tas, neužtikrino, kad būtų remiami tik 
perspektyvūs projektai (26–29 dalys). 
Yra pavojus išleisti per daug, nes prieš 
suteikiant paramą projektų išlaidų pa -
grįstumas nebuvo sistemingai vertina -
mas (30–34 dalys).
37 Išvados ir rekomendacijos 
2 rekomendacija
Valstybės narės turėtų mažinti ekono -
minę riziką sistemingai vertindamos 
projektų išlaidų pagrįstumą. Šio ver -
tinimo rezultatai turėtų būti tinkamai 
patvirtinti dokumentais. Kai įmanoma, 
turėtų būti nustatyti bendrų išlaidų 
elementų orientaciniai dydžiai, kad 
būtų lengviau vertinti išlaidas projektų 
pasiūlymuose.
Valstybės narės turėtų tinkamomis 
perspektyvumo patikromis ištirti 
paramos prašytojo finansinės padėties 
patikimumą, o šios analizės išvadas 
patvirtinti dokumentais.
Komisija turėtų užtikrinti, kad valsty -
bės narės taikytų veiksmingas išlaidų 
pagrįstumo ir projektų finansinio pers -
pektyvumo tikrinimo sistemas.
86 
Auditoriai nustatė, kad skatinimo 
priemonė nėra tinkamai suplanuota ir 
efektyviai įgyvendinama. Skatinamieji 
veiksmai dažnai vykdomi siekiant kon -
soliduoti rinkas, užuot stengusis patek -
ti į naujas ar susigrąžinti senas rinkas. 
Vyno gamintojui, kuris siekia išlaikyti 
savo rinkos dalį, reikia nuolatinių rinkos 
konsolidavimo pastangų. Todėl kyla 
klausimas, ar tokie skatinamieji veiks -
mai gali turėti tvarų poveikį neskatin -
dami nederamos priklausomybės nuo 
tolesnio ES paramos teikimo. Be to, 
parama žinomų komercinių prekių žen -
klų reklamai neatitinka pradinio šios 
priemonės tikslo remti vyno rinką, o ne 
žinomus prekių ženklus (37–42 dalys).3 rekomendacija
a) Taikomame reglamente turėtų 
būti apribotos galimybės paramos 
gavėjams kiekvienu programavimo 
laikotarpiu teikti skatinimo progra -
mą, skirtą toms pačioms tikslinėms 
šalims.
b) Komisija taip pat turėtų riboti šios 
priemonės taikymą, kad būtų la -
biau paisoma prekių ženklų rekla -
mos tinkamumo finansuoti siekiant 
išvengti atvejų, kai paramos gavėjo 
veiklos išlaidų padengimą pakeičia 
ES finansavimas bei skirti daugiau 
dėmesio tam, kad MVĮ būtų suda -
romos palankios sąlygos naudotis 
skatinimo priemone.
87 
Skatinamiesiems veiksmams lėšų buvo 
skirta daugiau negu reikėjo, todėl 
valstybės narės vykdė nepakankamai 
griežtą atranką įgyvendindamos šią 
priemonę. Visų pirma, jos sistemingai 
netikrino, ar paraiškų teikėjams iš tiesų 
pagrįstai reikėjo viešosios paramos. 
Be to, nors ketinta daugiausia remti 
MVĮ, buvo finansuojamos ir didelės 
įmonės. Todėl atliekant auditą nusta -
tyta akivaizdžių savaimingumo atvejų, 
kai teikiant skatinamąją paramą buvo 
padengtos įprastos veiklos sąnaudos, 
kurias paramos gavėjas būtų patyręs 
įprastai vykdydamas veiklą ir be ES 
paramos (43–51 dalys).
38 Išvados ir rekomendacijos 
4 rekomendacija
Komisija, siekdama kiek įmanoma 
labiau sumažinti savaimingumo riziką, 
turėtų užtikrinti, kad valstybės narės, 
vykdydamos atrankos procedūras, 
reikalautų, kad paramos gavėjai aiškiai 
įvardytų savo poreikį gauti ES lėšų ir 
kad įprastinės veiklos išlaidos nebūtų 
padengiamos iš ES biudžeto.
88 
Skatinamųjų veiksmų išlaidos, pri -
dėtinės išlaidos ir vykdomųjų įstaigų 
išlaidos nebuvo pakankamai pagrįstos, 
jų patvirtinamieji dokumentai netinka -
mai parengti arba juose buvo klaidų. 
Patikrų vietoje ir patvirtinamųjų do -
kumentų trūkumas kliudo valstybėms 
narėms veiksmingai tikrinti dokumen -
tus siekiant užtikrinti, kad skatinamieji 
veiksmai būtų vykdomi ir tinkami 
finansuoti. Be to, valstybės narės 
nepakankamai sumažino to paties ska -
tinamojo veiksmo neteisėto dvigubo 
finansavimo riziką (52–64 dalys).
5 rekomendacija
a) Komisija turėtų užtikrinti, kad 
papildomos išlaidos, pavyzdžiui, 
vykdomosios įstaigos išlaidos ir 
pridėtinės išlaidos, būtų tinkamai 
pagrįstos ir neviršytų didžiausio 
leistino visų išlaidų procentinio 
dydžio.
b) Valstybės narės turėtų užtikrin -
ti pakankamą audito seką, kad 
kiekviena skatinamosios paramos 
išmoka būtų susieta su konkrečiais, 
dokumentais tinkamai patvirtin -
tais veiksmais. Jos taip pat turėtų 
sistemingai tikrinti, ar tam pačiam 
skatinamajam veiksmui neskirta 
neteisėto dvigubo finansavimo iš 
kitų ES ir nacionalinių finansavimo 
šaltinių.89 
Be to, neįrodyta, kad šios priemonės 
davė rezultatų didinant ES vynų konku -
rencingumą. Teikiama pakankamai 
stebėsenos ir vertinimo informacijos 
apie išteklius, išdirbius ir priemonių 
finansinį įgyvendinimą. Tačiau Komisija 
ir valstybės narės teikia nepakankamai 
daug svarbios informacijos, kad iš jos 
būtų galima spręsti apie tiesioginius 
šių priemonių taikymo rezultatus. 
Investicinės priemonės atveju, ka -
dangi vyno BRO parama derinama 
su investicijomis į kaimo plėtrą, vyno 
BRO poveikio atskirai vertinti neįma -
noma. Skatinimo priemonės vertinimo 
rezultatų rodikliai apima daugybę nuo 
skatinamųjų veiksmų poveikio nepri -
klausomų kintamųjų (65–80 dalys).
6 rekomendacija
Komisija turėtų reikalauti, kad valsty -
bės narės atidžiau vertintų skatinimo 
projektų rezultatus. Skatinamųjų veiks -
mų rezultatus reikėtų vertinti ne tiek 
viso ES vyno sektoriaus mastu, kiek 
visų pirma paramos gavėjų lygmeniu. 
Valstybės narės turėtų geriau remtis 
ataskaitomis, kurias užbaigę skatina -
muosius veiksmus pateikia paramos 
gavėjai, įvertindamos ir apibendrina -
mos jų rezultatus.
39 Išvados ir rekomendacijos 
90 
Galiausiai reikia pažymėti, kad 2014–
2018 m. programavimo laikotarpiu 
valstybės narės skatinimo priemonei 
numato skirti daugiau nei dvigubai 
biudžeto lėšų palyginti su ankstesniu 
programavimo laikotarpiu išleistų lėšų 
kiekiu57. Turint omenyje, su kokiais 
sunkumais dabar susiduria valstybės 
narės, naudodamos skatinamiesiems 
veiksmams lėšas iš dabartinio biu -
džeto, rizikuojama, kad 2014–2018 m. 
biudžetas bus per didelis, todėl kils 
pavojus nesilaikyti patikimo finansų 
valdymo principų (43–47 dalys).7 rekomendacija
Praėjus pakankamam laiko tarpui, Ko -
misija turėtų išnagrinėti 2014–2018 m. 
laikotarpio NPP skirto biudžeto ati -
tiktį ES vyno sektoriaus poreikiams ir 
valstybių narių gebėjimui panaudoti 
gautas lėšas. Remdamasi šia analize 
Komisija, prireikus, turėtų patikslinti 
biudžetą siekdama užtikrinti, kad tai 
paskatintų valstybes nares efektyviau 
taikyti šias priemones.57 2009–2013 m programavimo 
laikotarpiu skatinimo 
priemonei buvo išleisti 
522 milijonai eurų. 2014–
2018 m. programavimo 
laikotarpiu ES-27 valstybės 
narės skatinimo priemonei 
skyrė 1 156 milijonus eurų, 
o tai reiškia 121 % padidėjimą 
palyginti su lėšų, išleistų 
ankstesniu laikotarpiu, suma.
Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų narės  
Rasos BUDBERGYTĖS, 2014 m. balandžio 9 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
Audito Rūmų vardu
Pirmininkas
Vítor  Manuel  da SILVA  CALDEIRA

40
 Priedai I priedasES-27 vyno pasiūlos balanso svarbiausi elementai
tūkstančiais hektolitrų
2005–2006 2006–2007 2007–2008 2008–2009 2009–2010 2010–2011 2011–2012
Naudojama produkcija 171 015 174 483 159 416 160 154 160 208 153 121 156 845
Galutinės atsargos 173 359 167 578 168 314 170 776 167 441 162 444 159 304
Visa žmonių suvartota produkcija 138 255 134 541 130 354 127 086 127 417 121 290 127 886
Visa distiliuota produkcija130 663 30 452 15 890 19 606 19 982 16 339 17 413
Vyno eksportas į  trečiąsias šalis 15 547 19 633 17 763 15 829 18 802 21 968 23 352
Vyno importas iš trečiųjų šalių 13 279 13 993 13 672 13 985 15 039 14 961 14 895
1 Distiliavimas krizės atveju, geriamojo alkoholio ir šalutinių produktų distiliavimas ir rūšinio brendžio (pvz., konjako) distiliavimas.
Šaltinis:  Eurostatas, vyno pasiūlos balansas. Duomenys paimti 2013 m. rugsėjo 25 d.
41 Priedai
Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 Xb priedas
Xb priedas  
Paramos programų biudžetas  
(nurodytas Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103n straipsnio 1 dalyje)
tūkst. EUR
Biudžeto metai 2009 m. 2010 m. 2011 m. 2012 m. 2013 m.2014 m.  
ir vėliau
BG 15 608 21 234 22 022 27 077 26 742 26 762
CZ 2 979 4 076 4 217 5 217 5 151 5 155
DE 22 891 30 963 32 190 39 341 38 867 38 895
EL 14 286 19 167 19 840 24 237 23 945 23 963
ES 213 820 284 219 279 038 358 000 352 774 353 081
FR 171 909 226 814 224 055 284 299 280 311 280 545
IT1238 223 298 263 294 135 341 174 336 736 336 997
CY 2 749 3 704 3 801 4 689 4 643 4 646
LT 30 37 45 45 45 45
LU 344 467 485 595 587 588
HU 16 816 23 014 23 809 29 455 29 081 29 103
MT 232 318 329 407 401 402
AT 8 038 10 888 11 313 13 846 13 678 13 688
PT 37 802 51 627 53 457 65 989 65 160 65 208
RO 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100
SI 3 522 3 770 3 937 5 119 5 041 5 045
SK 2 938 4 022 4 160 5 147 5 082 5 085
UK 0 61 67 124 120 120
1  Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VIII priede nurodytos nacionalinės viršutinės ribos, skirtos Italijai 2008, 2009 ir 2010 m., sumažinamos 
20 milijonų eurų; šios sumos yra įtrauktos į biudžeto sumas, skirtas Italijai 2009, 2010 ir 2011 biudžetiniams metams, kaip išdėstyta šioje 
lentelėje.II priedas
42
1) Strateginis motyvas: vyno sektoriaus paramos pro -
gramomis siekiama padidinti sektoriaus konkuren -
cingumą, tuo tarpu kaimo plėtros programos yra 
skirtos užtikrinti kaimo vietovių tvarų vystymąsi. 
Vyno sektoriaus paramos prioritetai nebūtinai su -
tampa su kaimo plėtros politikos prioritetais. Para -
mos vynui programa užtikrinami Bendrijos investi -
cijų biudžeto tiesioginiai asignavimai sektoriui.
2) Finansinis motyvas: pagal paramos vynui programas 
nereikalaujama, kad valstybės narės teiktų finansinį 
įnašą nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu.
Visuotinai pripažįstama, kad produkto vartojimo 
skatinimas yra pagrindinis būdas pardavimams 
padidinti ir naujoms rinkoms atverti, net jei šį 
poveikį yra sunku įvertinti.
Komisija pripažįsta, kad įgyvendinant paramos pro -
gramas buvo susidurta su pradinio etapo proble -
momis, kaip nurodyta Audito Rūmų audito ataskai -
toje, apimančioje pirmuosius trejus programavimo 
metus (2009–2013 m.). Todėl Komisija padarė keletą 
Įgyvendinimo reglamento pakeitimų ir parengė gai -
res, siekdama paaiškinti ir patikslinti pagal progra -
mas finansuojamų priemonių atranką, tinkamumo 
kriterijus, paskesnius veiksmus ir kontrolę. Komisija, 
žinoma, yra pasirengusi padaryti visus reikalingus 
pakeitimus, atsižvelgdama į gautas pastabas.Santrauka
Bendras atsakymas į I–VII punktus
Komisija pabrėžia, kad vykdant Tarybos 2008 m. 
patvirtintą bendro vyno rinkos organizavimo 
reformą jau pasiektas vienas iš jos pagrindinių 
tikslų  – atkurta rinkos pusiausvyra; taip pat aki -
vaizdu, kad pasiekta didelė pažanga siekiant antrojo 
tikslo  – padidinti vyno sektoriaus konkurencin -
gumą. Iš Europos biudžeto finansuojamas didelio 
masto distiliavimas buvo nutrauktas nepakenkiant 
rinkai, o eksporto į trečiąsias šalis vertė ir apimtys 
išaugo, visų pirma, dėl taikomų reformos priemonių.
Be to, Taryba ir Parlamentas neseniai patvirtino 
vyno reformos naudingumą, palikdami galioti jos 
principus Reglamente (EB) Nr. 1308/20131 dėl naujo 
bendro rinkų organizavimo 2014–2020 m. laikotar -
piu. Tai rodo jų pasiryžimą leisti taikyti priemones 
užtenkamai laiko, kad jų poveikis būtų kuo didesnis, 
ir kartu pateikti kuo įvairesnių papildomų priemo -
nių, taikomų pagal pagalbos programas (pavyzdžiui, 
nauja inovacijų priemonė, skatinimo priemonių 
taikymas vietos rinkai skirtiems veiksmams, res -
truktūrizavimo priemonių taikymas atsodinimui dėl 
augalų sveikatos priežasčių).
Investicijos pagal vyno sektoriaus paramos pro -
gramas papildo investicijas pagal kaimo plėtros 
programas. Šių dviejų programų lygiagretus įgyven -
dinimas yra apgalvotas teisės aktų leidėjo veiksmas.
1  OL L 347, 2013 12 20.Komisijos  
atsakymai
Komisijos atsakymai 43
Dėl VII punkto, susijusio su skatinamiesiems veiks -
mams skirtais asignavimais, Komisija nesutinka su 
Audito Rūmų nuomone, kad esama pavojaus, jog 
valstybės narės buvo nustačiusios pernelyg didelį 
skatinimo priemonių biudžetą. Tarybos reglamento 
finansiniame priede nenumatytas joks konkrečiai 
skatinimui skirtas biudžetas. Valstybės narės savo 
pagalbos programą pristato nurodydamos preli -
minarų biudžetą, kurį jos gali keisti du kartus per 
metus, atsižvelgdamos į iškilusius poreikius. Šiame 
etape verta priminti Tarybos 2008 m. patvirtintos 
vyno reformos tikslus: 1) atkurti rinkos pusiaus -
vyrą (vienkartinė vynuogių išnaikinimo schema 
2009–2011 m.) ir 2) padidinti konkurencingumą 
(taikant struktūrines priemones). Pirmas etapas 
buvo užbaigtas ir vynmedžių išnaikinimui numatyta 
suma buvo perkelta pagalbos programoms, kaip 
numatyta reformoje, siekiant padidinti šioms prie -
monėms, kurios, skirtingai nuo skatinimo ir investa -
vimo priemonių, yra daugiau struktūrinio pobūdžio, 
skiriamą sumą. Taigi, buvo numatyta, kad valstybės 
narės toms priemonėms skirtų didesnes sumas. Kai 
2013 m. gruodžio mėn. buvo priimta BRO reforma, 
Taryba ir Parlamentas nenorėjo keisti vyno reformos 
metu priimto metodo (nei susijusių biudžeto asigna -
vimų). Jie taip pat sustiprino skatinimo priemonę, 
suteikdami galimybę ją taikyti vidaus rinkoje  – prie -
monėms, kuriomis daugiausiai dėmesio skiriama 
informavimui apie atsakingą vyno vartojimą ir SKVN 
ir (arba) SGN sistemas Sąjungoje.
Dėl VIII punkto, susijusio su priemonių rezultatais, 
reikėtų papildyti, kad visada yra sunku atskirti kon -
krečios politikos poveikį nuo veiksnių, nesusijusių 
su ta politika. Tačiau atskirų priemonių poveikį būtų 
galima įvertinti kruopščiai parengiant vertinimo 
metodiką (pavyzdžiui, naudojant statistinę informa -
ciją). Komisija, laikydamasi finansinio reglamento 
reikalavimų, nuolat (kas 6 metus) rengia politikos 
bendrojo poveikio vertinimus.Dėl III punkto, susijusio su abiejų schemų ribomis, 
Komisija nori pabrėžti, kad skiriamoji linija dabar 
yra labai aiški ir padeda išvengti dvigubo finansa -
vimo rizikos ir gremėzdiškos administracinės naštos. 
Nurodytas vėlavimas įgyvendinant priemones pra -
diniame programos etape taip pat gali būti paaiš -
kinamas kitomis priežastimis: pavyzdžiui, dėl krizės 
iškylančiais sunkumais gauti banko garantijas.
Dėl IV punkto, susijusio su ekonomiškumo principu 
įgyvendinant investicijos priemonę, Komisija pabrė -
žia, kad audito metu ji tikrina, ar valstybės narės 
įvertino įgyvendinat priemonę patirtų sąnaudų 
pagrįstumą. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 
nuostatas, vykdant auditą tikrinama, ar valstybės 
narės įgyvendino visas teisines ir administracines 
nuostatas ir visas kitas administracines ir priežiūros 
priemones, reikalingas užtikrinti tinkamą Sąjungos 
finansinių interesų apsaugą. Dėl to audito metu taip 
pat tikrinama, ar valstybės narės laikėsi patikimo 
finansų valdymo principų, kurie, be kita ko, apima 
sąnaudų pagrįstumo vertinimą.
Dėl V punkto, susijusio su rinkų konsolidavimu, 
Komisija mano, kad vienas iš tikslų, kurių siekiama 
vyno skatinimo trečiosiose šalyse priemone, yra 
vyno prekybos vietų skaičiaus padidinimas. To 
galima pasiekti imantis veiksmų nusistovėjusiose 
rinkose, taip pat naujose rinkose arba rinkose, 
kuriose buvo prarasta turėta pozicija. Jei įgyjama 
pozicija naujose rinkose, ji turi būti konsoliduojama. 
Bendrijos teisės aktuose tokia galimybė nėra atme -
tama2; be to, nors pirmenybė teikiama MVĮ, pagalba 
gali būti teikiama ir didelėms įmonėms, nes tai yra 
pirmenybės, o ne reikalavimų atitikties klausimas.
2  Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103p straipsnio 1 dalyje 
nurodoma, kad parama pagal šį straipsnį skiriama informavimo 
apie Bendrijos vynus trečiosiose šalyse ir jo rėmimo priemonėms, 
tokiu būdu didinant jų konkurencingumą tose šalyse.
Komisijos atsakymai 44
Atlikdama investicijų priemonės auditą Komisija 
tikrina, ar valstybės narės įvertino priemonės 
taikymo sąnaudų pagrįstumą. Pagal Reglamento 
(EB) Nr. 1290/2005 nuostatas, vykdant auditą 
tikrinama, ar valstybės narės įgyvendino visas 
teisines ir administracines nuostatas ir visas kitas 
administracines ir priežiūros priemones, reika -
lingas užtikrinti tinkamą Sąjungos finansinių 
interesų apsaugą. Dėl to audito metu taip pat 
tikrinama, ar valstybės narės laikėsi patikimo 
finansų valdymo principų, kurie, be kita ko, 
apima sąnaudų pagrįstumo vertinimą.
Bendri investicinių projektų atrankos klausimai, 
visų pirma, kai jie susiję su sąnaudų pagrįstumo ir 
perspektyvumo tikrinimu ( ex ante ), bus nagrinė -
jami BRO valdymo komiteto posėdžiuose.
Dėl skatinimo priemonės
a)  Komisija mano, kad, atsižvelgiant į aplinkybes, 
paramos gavėjai gali pasinaudoti priemone antru 
programavimo laikotarpiu, pavyzdžiui, siekdami 
sustiprinti savo padėtį tos pačios trečiosios šalies 
rinkoje. Nors priemonės tikslas  – pagerinti SKVN 
ir SGN vynų ir rūšinių vynų konkurencingumą, 
taisyklėmis nedraudžiama išskirti tam tikrus 
prekės ženklus. Paramoms gavėjams, padengian -
tiems 50 % projekto sąnaudų, gali būti svarbu 
atkreipti dėmesį į savo prekės ženklą, kad jis 
būtų atpažįstamas tikslinėse rinkose, ir atitinka -
mai padidinti savo pardavimus. Be to, iš dalies 
pakeitus Reglamentą (EB) Nr. 555/2008 ir 2013 m. 
priėmus gaires, sudarytos aiškesnės sąlygos teikti 
pirmenybę MVĮ.
b)  Tarybos reglamentu leidžiama teikti pagalbą, 
jei taikomos priemonės atitinka galiojančias 
taisykles. Atrankos procedūroje, kaip apibrėžta 
a) punkte nurodytame reglamente ir gairėse, 
numatyta, be kita ko, įvertinti priemonių poveikį 
paklausos augimui.  
Komisija su valstybėmis narėmis aptars, kaip 
būtų galima pakeisti gaires, siekiant užtikrinti, 
kad pagal ES finansuojamus skatinimo projektus 
vykdomi veiksmai papildytų esamus veiksmus ir 
padėtų išvengti galimo savaimingumo poveikio.IX
Dėl investicinės priemonės
a)  Visai neseniai, 2013 m. gruodžio mėn., Taryba ir 
Parlamentas patvirtino vyno reformos naudin -
gumą, palikdama galioti jos pagrindinius prin -
cipus Reglamente (EB) Nr. 1308/2013 dėl naujo 
bendro rinkų organizavimo 2014–2020 m. laiko -
tarpiu. Taip jie parodė savo pasiryžimą leisti tai -
kyti vyno reformos priemones užtenkamai laiko, 
kad jų poveikis būtų visapusiškas, ir kartu pateikti 
kuo įvairesnių pagalbos programų papildomų 
priemonių (nauja inovacijų priemonė, skatinimo 
priemonių taikymas vietos rinkai skirtiems veiks -
mams, restruktūrizavimo priemonių taikymas 
atsodinimui dėl augalų sveikatos priežasčių).
Kalbant apie lėšų įsisavinimą, Komisija stebi, 
kokios sumos kas mėnesį buvo suteiktos 
gavėjams.
Komisija, remdamasi Horizontaliojo reglamento 
Nr. 1306/2013 110 straipsniu, užtikrins, kad būtų 
išmatuotas ir įvertintas bendras visų BŽŪP prie -
monių poveikis siekiant bendrų BŽŪP tikslų. Tai 
apima BŽŪP priemonių sanglaudos vertinimą iki 
2018 m. (pirmieji rezultatai).  Šiuo tikslu 2018 m. 
Komisija išnagrinės, kaip įvertinti investicijų para -
mos pagal vyno BRO ir kaimo plėtros priemones 
papildomą vertę.  Reikėtų pažymėti, kad informa -
ciją apie politikos poveikį galima gauti tik praėjus 
pakankamai ilgam laikotarpiui.
b)  Komisija mano, kad ši rekomendacijos dalis yra 
skirta valstybėms narėms.
Bendrijos teisės aktais valstybėms narėms sutei -
kiama struktūra, užtikrinanti projektų tęstinumą 
ex‑post  (Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103u 
straipsnio 5 dalis).
Komisijos atsakymai 45
Trečią sąnaudų ir naudos analizę valstybės narės 
turi pateikti iki 2017 m. sausio 1 d.
Komisija pabrėžia, kad informacija apie stebėse -
nos priemonių įgyvendinimą (stebėsenos infor -
macija) turėtų būti atskirta nuo informacijos apie 
šių priemonių rezultatus ir poveikį (vertinimo 
informacija). Vertinimo duomenys gali būti gauti 
tik praėjus tam tikram laikotarpiui.
f)  Komisija, remdamasi Horizontaliojo reglamento 
Nr. 1306/2013 110 straipsniu, užtikrins, kad būtų 
išmatuotas ir įvertintas bendras visų BŽŪP prie -
monių poveikis siekiant bendrų BŽŪP tikslų. Tai 
apima BŽŪP priemonių veiksmingumo vertinimą 
iki 2018 m. (pirmieji rezultatai). Šiame kontekste 
2018 m. Komisija išnagrinės, kaip įtraukti biu -
džeto, skirto vyno paramos schemai, panaudo -
jimo ir jo poveikio vertinimą. Reikėtų pažymėti, 
kad informaciją apie politikos poveikį galima 
gauti tik praėjus pakankamai ilgam laikotarpiui.
Įvadas 
11
Finansiniame reglamente nustatyta, kad valstybės 
narės ir Komisija vykdo savo atitinkamus kontrolės 
ir audito įsipareigojimus ir prisiima su tuo susijusią 
atsakomybę. Visų pirma, vykdydamos įgyvendinimo 
užduotis, pvz., įgyvendindamos skatinimo ir inves -
tavimo priemones, valstybės narės imasi visų būtinų 
priemonių, kad apsaugotų Sąjungos finansinius 
interesus.c)  Komisija mano, kad į šią rekomendaciją atsi -
žvelgta 2014–2018 m. laikotarpio programavime.  
Į šį klausimą buvo atsižvelgta Tarybos regla -
mento (EB) Nr. 1308/2013 53 straipsnio b punkte, 
2013 m. liepos 31 d. Komisijos įgyvendinimo 
reglamente (ES) Nr. 752/2013, kuriuo į Komisijos 
reglamentą (EB) Nr. 555/2008  įtraukiamas 5a 
straipsnis, ir gairėse.
d) Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.
e)  Komisija mano, kad į šią rekomendaciją atsižvel -
giama 2014–2018 m. laikotarpio programavime. 
Komisija savo gairėse pasiūlė nauju progra -
mavimo laikotarpiu taikytinus rodiklius  – juos 
valstybės narės gali pasiūlyti gavėjams skatinimo 
priemonių rezultatų įvertinimo tikslais, priklauso -
mai nuo taikyto veiksmo.
Nagrinėdama projektus, patektus pagal 2014–
2018 m. laikotarpio programas, Komisija paprašė 
valstybes nares nurodyti atitinkamus kiekvienos 
priemonės rodiklius. Dabar į paramos progra -
mas įtrauktas skyrius, kuriame pateikta aiškesnė 
informacija apie stebėsenai ir vertinimui taikytus 
kriterijus ir kokybinius rodiklius. Valstybių narių 
buvo paprašyta nurodyti, koks yra ryšys tarp 
kiekvienai priemonei nustatytų tikslų ir rodiklių, 
naudojamų pažangai, kuri buvo pasiekta siekiant 
šių tikslų, išmatuoti.
2014 m. kovo 1 d. valstybės narės turi pateikti 
antrą paramos programų sąnaudų ir naudos ana -
lizę3. Joje turi būti susijusi informacija, kad būtų 
galima analizuoti programas, pateiktas pirmu 
2009–2013 m. programavimo laikotarpiu.
3  Pirma sąnaudų ir naudos analizė buvo pateikta 2011 m. kovo 1 d., 
todėl joje buvo apžvelgti tik dveji pirmieji programų 
įgyvendinimo metai.
Komisijos atsakymai 46
19
Sumos iš tiesų buvo pervestos kaimo plėtrai ir skir -
tos programoms, įgyvendinamoms vyno gamybos 
regionuose. Tačiau šios sumos nebuvo skirtos kon -
krečiai vyno sektoriui.
20
Rumunija pradėjo taikyti investicijų priemonę nuo 
naujo 2014–2018 m. programavimo laikotarpio.
21
Atsižvelgiant į konkurencingumo problemas šiame 
sektoriuje, kurios matyti iš didelės apimties distilia -
vimo naujojo tūkstantmečio pradžioje, ir atsižvel -
giant į tai, kad rinkos priemonių taikymas yra laips -
niškai nutraukiamas, Komisija laikė, kad galimybė 
teikti paramą investicijoms yra teigiamas pokytis 
šiame sektoriuje
Taip pat žr. atsakymus į 18 ir 19 punktus.
22
Svarbiose valstybėse narėse nei įgyvendinimo 
vėlavimų, nei apribojimų nebuvo. Atsižvelgdama 
į dviejų paramos schemų dubliavimosi riziką, 
Komisija laikė, kad yra svarbu nustatyti skiriamąją 
liniją, kuri užtikrintų patikimą biudžeto valdymą 
ir sumažintų Audito Rūmų keletą kartų pareikštus 
nuogąstavimus.
Valdymo komitetas pasiūlė trijų rūšių atskyrimą, kurį 
pritaikė programoms: 1) atskyrimas pagal veiksmą; 
šis atskyrimas pradėtas praktiškai taikyti pakeitus 
Reglamento (EB) Nr. 555/2008 20 straipsnio 2 ir 
3 dalis, 2) atskyrimas pagal finansinių įsipareigo -
jimų datą ir 3) priemonės arba kai kurių veiksmų 
pagal priemonę netaikymas įgyvendinant konkrečią 
programą.Pastabos
18
2013 m. gruodžio mėn. Taryba ir Parlamentas 
patvirtino vyno reformos naudingumą palikdama 
galioti jos principus Reglamente (EB) Nr. 1308/20134 
dėl naujo bendro rinkų organizavimo. Tai rodo jų 
pasiryžimą leisti taikyti vyno reformos priemones 
užtenkamai laiko, kad jų poveikis būtų kuo didesnis, 
o tai reiškė tolesnes investicijas pagal dvi paramos 
schemas.
Investicijos pagal vyno sektoriaus paramos pro -
gramas papildo investicijas pagal kaimo plėtros 
programas. Šių dviejų programų lygiagretus įgyven -
dinimas yra apgalvotas teisės aktų leidėjo veiksmas.
1) Strateginis motyvas: vyno sektoriaus paramos pro -
gramomis siekiama padidinti sektoriaus konkuren -
cingumą, tuo tarpu kaimo plėtros programos yra 
skirtos užtikrinti kaimo vietovių tvarų vystymąsi. 
Vyno sektoriaus paramos prioritetai nebūtinai su -
tampa su kaimo plėtros politikos prioritetais. Para -
mos vynui programa užtikrinami Bendrijos investi -
cijų biudžeto tiesioginiai asignavimai sektoriui.
2) Finansinis motyvas: pagal paramos vynui programas 
nereikalaujama, kad valstybės narės teiktų finansinį 
įnašą nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu.
1 langelis
Žr. atsakymą į 18 punkto pastabas.
4  OL L 347, 2013 12 20.
Komisijos atsakymai 47
Bendras Komisijos atsakymas į 26 ir 27 
punktų pastabas
Taryba ir Parlamentas, kaip ir Komisija, nustatė 
veiksmų patvarumo ex‑post  kontrolės taisykles. 
Reglamento (EB) Nr. 1234/2003 103u straips -
nio 5 dalyje nustatyta, kad Reglamento (EB) 
Nr. 1698/2005 (kaimo plėtra) 72 straipsnis tai -
komas mutatis mutandis  nacionalinės pagalbos 
programų (vynas) investicinei pagalbai5. Panašios 
nuostatos buvo nustatytos pagal Reglamento 
(EB) Nr. 1308/2013 50 straipsnio 5 dalį, kurioje 
daroma nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 1303/2013 
71 straipsnį, kuriuo pakeičiamas Reglamento (EB) 
Nr. 1698/2005 72 straipsnis.
Bendra problema  – atrinkti investicinius projek -
tus, visų pirma, siekiant patikrinti, ar sąnaudos yra 
pagrįstos ir projektai gyvybingi ( ex ante ), bus spren -
džiama BRO valdymo komiteto posėdžiuose.
28
Principo „pirmas atėjai, pirmas gavai“ taikymas 
nebūtinai reiškia, kad projekto perspektyvumas 
nėra tikrinamas. Atrankos procedūros Austri -
joje ir Prancūzijoje nesutrukdė, kad galutinai 
patvirtinti projektai būtų tikrinami ir skelbiami 
įgyvendinamais.
Jei Reglamente (EB) Nr. 555/2008 nėra konkrečios 
nuostatos dėl šio klausimo, taikomos patikimo 
finansų valdymo taisyklės (plg. Reglamento (EB) 
Nr. 1290/2005 9 straipsnį).
Žr. atsakymus į 26 ir 27 punktų pastabas.
5  Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 72 straipsnyje nurodyta, kad visi 
finansuojami projektai turi būti ilgalaikiai, t. y., valstybė narė turi 
užtikrinti, kad per penkerius metus nuo valdymo institucijos 
sprendimo skirti finansavimą nepadaromas joks esminis tos 
operacijos pakeitimas, įskaitant veiklos nutraukimą.Skiriamosios linijos, kuri iš pradžių įgyvendinimo 
reglamente nebuvo numatyta, nustatymas reiškė, 
kad turėjo būti pritaikytos abiejų paramos schemų 
programos. Nustačius aiškias skiriamąsias linijas, 
nacionalinių administracijų papildomos administra -
cinės sąnaudos buvo apribotos.
23
Skiriamąją liniją yra sunkiau nustatyti į regionus 
padalytose valstybėse narėse, kaip antai Ispanijoje 
ir Italijoje.
Vynas yra gaminamas visuose Italijos regionuose  – 
tai ekonominiu, aplinkos ir socialiniu požiūriu 
svarbus sektorius. Kiekvienas regionas turi savo 
ypatybes, todėl kai kuriose iš jų skiriamąją ribą buvo 
sunku nustatyti. Tačiau susijusiuose regionuose ši 
linija dabar yra aiškiai nustatyta. Ši priemonė yra 
laikoma viena svarbiausių siekiant padidinti konku -
rencingumą, visų pirma, po to, kai buvo panaikintos 
intervencinės priemonės. Sąnaudos šiai priemonei 
2013 m. turėtų siekti 55 mln. EUR (17 % šios priemo -
nės biudžeto 2013 m.).
Pirmaisiais programavimo laikotarpio metais paste -
bėti vėlavimai gali būti paaiškinti ir kitomis priežas -
timis: dėl finansinės krizės iškylančiais sunkumais 
gauti banko garantiją arba vėlavimu įgyvendinti šiai 
priemonei reikalingą teisinę sistemą nacionaliniu ir 
regioniniu lygiu.
Žr. atsakymus į 22 punkto pastabas.
24
Žr. atsakymus į 22 ir 23 punktų pastabas.
Komisijos atsakymai 48
33
Žr. atsakymus į 26 ir 32 punktų pastabas.
34
Žr. atsakymus į 30 ir 31 punktų pastabas.
37
Komisija laikosi nuomonės, kad Tarybos reglamentu 
leidžiama teikti pagalbą tokio pobūdžio gavėjams, 
jei veiksmai, kurių imtasi, atitinka Reglamente 
nustatytas sąlygas.
Reikėtų taip pat pabrėžti, kad pagal šią priemonę 
buvo galima suteikti pagalbą įvairioms įmonėms, 
įskaitant tarpšakines asociacijas ir vyndarių koo -
peratyvus, kurie apjungia daug vyno augintojų ir 
vyndarių.
Padarius Reglamento (EB) Nr. 555/2008 pakeitimus ir 
2013 m. priėmus gaires, sudarytos sąlygos pagerinti 
sąnaudų tinkamumą finansuoti, projekto atrankos ir 
įgyvendinimo kokybę, paskesnius veiksmus, atliktų 
veiksmų priežiūrą ir vertinimą. Atrankos procedū -
roje numatytas, pavyzdžiui, numatomo šių priemo -
nių poveikio ir naudingumo didinant atitinkamų 
produktų paklausą vertinimas (Reglamento (EB) 
Nr. 555/2008 5 straipsnio 2 dalies c punktas).29
Žr. atsakymus į 26–28 punktų pastabas.
2 langelis
Žr. atsakymus į 26–28 punktų pastabas.
Bendras atsakymas į 30 ir 31 punktų 
pastabas
Valstybės narės dažnai naudoja standartinius kaino -
raščius, kuriose nurodytos kainos atitinka tam tikrų 
veiksmų (pavyzdžiui, statybos darbų) rinkos kainą. 
Kadangi paramos gavėjas prie projekto prisideda 
finansiškai, jam taip pat yra svarbu gauti mažesnes 
kainas.
Atlikdama investicijų priemonės auditą, Komisija 
tikrina, ar valstybės narės įvertino susijusių sąnaudų 
pagrįstumą. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 
nuostatas, vykdant auditą tikrinama, ar valstybės 
narės įgyvendino visas teisines ir administracines 
nuostatas ir visas kitas priemones (valdymo ir kon -
trolės), reikalingas užtikrinti veiksmingą Sąjungos 
finansinių interesų apsaugą. Šiuo tikslu vykdant 
auditą taip pat tikrinama, ar valstybės narės laikėsi 
patikimo finansų valdymo principų, kurie, be kita 
ko, apima sąnaudų pagrįstumo vertinimą.
32
Gairėse nurodyta, kad medinių statinių pirkimas yra 
tinkamos finansuoti investicinės sąnaudos.
Komisija norėtų pabrėžti, kad daugeliu atvejų 
ąžuolo statinės yra naudojamos ilgiau nei trejetą 
metų, o kartais net iki dešimties.
Vien statinės pakeitimas paramos teikimo reika -
lavimų neatitinka (Reglamento (EB) Nr. 555/2008 
17 straipsnis). Iš tiesų, svarbu atskirti statinių atiti -
kimą reikalavimams ir statinių pakeitimo atitikimą 
reikalavimams. Statinės pirkimas atitinka paramos 
teikimo reikalavimus (jei ji yra naudojama ilgiau 
kaip penkerius metus); statinės pakeitimas paramos 
teikimo reikalavimų neatitinka.
Komisijos atsakymai 49
38
Komisija Audito Rūmų nuomonei nepritaria.
Vienas iš skatinimo priemonės trečiose šalyse tikslų 
yra padidinti vyno prekybos vietų skaičių ne tik 
konsoliduotose rinkose, bet ir naujose rinkose arba 
tose rinkose, kuriose turėta pozicija buvo prarasta. 
Jei patenkama į naujas rinkas, jos turi būti kon -
soliduojamos, iš dalies didinant užimamą rinkos 
dalį. Bendrijos taisyklės to nedraudžia6. Be to, nors 
pirmenybė teikiama MVĮ, pagalbos gali kreiptis ir 
didelės bendrovės. Didelės įmonės yra svarbiausios 
Europos vynų vartojimo skatinimo trečiosiose šalyse 
skatintojos7, o mažesnėms įmonėms imtis skatinimo 
iniciatyvų yra sunkiau. Pavyzdžiui, Italijoje didelės 
įmonės įgyvendina priemones, sukurdamos daugia -
lypį poveikį per laikinas bendrąsias įmones.
Iš dalies pakeitus Reglamento (EB) Nr. 555/2008 
5c straipsnį ir 2013 m. gaires, turėtų pagerėti atrankos 
kokybė ir, visų pirma, pirmenybė turėtų būti aiškiau 
suteikiama MVĮ, naujiems gavėjams, ir gavėjams, sie -
kiantiems vykdyti veiklą naujoje trečiojoje šalyje8.
Taip pat žr. atsakymą į 37 punkto pastabas.
6  Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103p straipsnio 1 dalyje nustatyta, 
kad pagalba teikiama informacijos ir skatinimo priemonėms, 
taikomoms trečiose šalyse, ir skirtoms Bendrijos vynams, siekiant 
padidinti jų konkurencingumą susijusiose šalyse.
7  Kalbant apie didelių įmonių savarankiško finansavimo pajėgumus, 
reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad skatinimo pastangos nėra 
tradicinės investavimo į produktą, kuris atitinka kruopščiai 
įvertintą poreikį, pastangos. Skatinimo kampanijų šalutinis 
poveikis naudingesnis kitoms įmonėms (įmonėms, kurios 
gamina tos pačios kategorijos ir tos pačios geografinės kilmės 
produktus), o ne toms, kurios investuoja. Taigi, didesnių įmonių 
finansinės pastangos siekiant paskatinti savo produktų vartojimą 
suteikia naudos visiems to paties sektoriaus ekonominės veiklos 
vykdytojams.
8  Gairėse, visų pirma, rekomenduojama nagrinėti projektus pagal 
atrankos skalę, skiriant balus pagal kiekvieną atrankos kriterijų, 
ir atrenkant projektus įvertinus kiekvieno iš jų privalumus. Todėl 
valstybė narė turėtų pasirinkti tuos projektus, kurių kokybės ir 
kainos santykis yra geriausias, o pirmenybę teikti MVĮ, naujiems 
paramos gavėjams ir naują rinką atveriantiems gavėjams.3 langelis
Taip pat žr. atsakymą į 37 punkto pastabas.
Subsidijuoti skatinamieji veiksmai šampano 
atžvilgiu
Komisija mano, kad šampano reputacija ES ir keliose 
trečiosiose šalyse yra puiki, tačiau šis gėrimas taip 
pat turi daug konkurentų, kurie, nors ir nėra dar 
įgiję tokio pat statuso, užima vis didesnę rinkos dalį, 
visų pirma, tam tikrose strateginės svarbos rinkose. 
Be to, dėl ekonominės krizės dažnai gali būti taip, 
kad vietoj šampano vartojamas kitų rūšių putojantis 
vynas ar panašūs produktai. Jei tam tikrus pro -
duktus reikėtų išbraukti dėl jų pakankamai geros 
reputacijos, toji su tais ar kitais produktais susijusi 
reputacija turėtų būti matuojama objektyviai ir 
turėtų būti pateiktas pateisinimas, kodėl kitų tos 
pačios kategorijos produktų skatinimas turėtų būti 
finansuojamas; tokioje situacijoje taikyti vienodas 
sąlygas būtų sudėtinga.
Ispanija (Katalonija): 2009–2011 m. 88 % viso 
patvirtinto finansavimo buvo suteikta šešiems 
gavėjams
Tokia padėtis konstatuota Katalonijoje, kur dau -
giausiai dėmesio skirta stambiai įmonei, gavusiai 
8,1 mln. EUR pagalbą (iš 15,2 mln. EUR suteiktų 
Katalonijos autonominiam regionui). Patikrinus ir 
Komisijos departamentams išnagrinėjus Ispanijos 
valdžios institucijų Reglamento (EB) Nr. 555/2008 
VIII priede pateiktą informaciją, nustatyta, kad 
Ispanijoje per tą patį laikotarpį buvo suteikta 
61 mln. EUR pagalba 350 įmonių, įskaitant „Con -
sejo Regulador DOC A Rioja“ ir „Fundación 
Viñedos Tierra de Castilla la Mancha“, kurios atsto -
vauja dideliam skaičiui įmonių.
Komisijos atsakymai 50
Dėl reglamento antrojo pakeitimo Komisija laikosi 
nuomonės, kad viena ir ta pati įmonė gali taikyti 
priemonę antru programavimo laikotarpiu, visų 
pirma, siekdama konsoliduoti rinką, jei ta įmonė 
atitinka reglamento sąlygas, visų pirma dėl veiksmų 
atitikimo kriterijams ir atrankos. Bet kuriuo atveju 
mums yra svarbus naujas projektas, o ne pirminio 
projekto pratęsimas. Projektas turi būti atrenkamas 
ad hoc  sąlygomis.
Taip pat žr. atsakymus į 38 ir 43–46 punktų 
pastabas.
41
Žr. atsakymus į 38–40 punktų pastabas.
42
Nors priemonės tikslas – didesnis SKVN ir SGN vynų 
ir rūšinių vynų konkurencingumas, taisyklėmis 
nedraudžiama išskirti konkrečius prekės ženklus. 
Paramoms gavėjams, padengiantiems 50 % projekto 
sąnaudų, gali būti svarbu atkreipti dėmesį į savo 
prekės ženklą, kad jis būtų atpažįstamas tikslinėse 
rinkose, ir atitinkamai padidinti savo pardavimus.
Taip pat žr. atsakymą į 37 punkto pastabas.
43
Žr. atsakymus į 37 punkto pastabas ir 46 išnašą.
44
Žr. atsakymus į 37 ir 43 punktų pastabas.
Komisija su valstybėmis narėmis aptars, kaip būtų 
galima pakeisti gaires, siekiant užtikrinti, kad pagal 
ES finansuojamus skatinimo projektus vykdomi 
veiksmai papildytų esamus veiksmus ir padėtų 
išvengti galimo savaimingumo poveikio.39
Remiantis valstybių narių pagal Reglamento (EB) 
Nr. 555/2008 V ir VIII priedus pateikta informacija, 
gavėjų veiksmai paprastai yra nukreipti daugiau nei 
vieną rinką.
Remiantis Komisijos parengta skatinimo priemonės 
įgyvendinimo ataskaita, į vieną rinką orientuota tik 
37 % finansuojamų projektų veiksmų, dažniausiai 
veiksmai orientuojami į 2–7 skirtingas rinkas. Taip 
pat pastebėta, kad veiksmai yra labai koncentruoti: 
75 % visų veiksmų vykdoma septyniose šalyse 
(Jungtinėse Amerikos Valstijose, Kinijoje / Hon -
konge, Japonijoje, Meksikoje, Kanadoje, Rusijoje ir 
Šveicarijoje).
Jungtinės Valstijos yra dažniausia tikslinė rinka – jos 
atžvilgiu vykdomi 22 % veiksmų.
JAV rinkoje konkurencija yra labai didelė. Todėl įmo -
nėms labai svarbu išlikti JAV rinkoje – siekiant užsi -
tikrinti naujas prekybos vietas ir išlaikyti esamas. 
Joms labai svarbu tapti žinomesnėmis, kad galėtų 
užsitikrinti pastovius prekybos srautus ateityje.
Taip pat žr. atsakymą į 38 punkto pastabas.
40
Valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse pastebėjus 
vėlavimų dėl administracinių formalumų, 2010 m. 
buvo nustatyta galimybė pratęsti paramą ne ilges -
niam nei dviejų metų laikotarpiui. Toks pratęsimas 
buvo įmanoma tik įvertinus veiksmus, kurių jau 
buvo imtasi.
Komisijos atsakymai 51
48
Siekdama pateikti daugiau tokių priemonių rodiklių, 
Komisija 2013 m. priėmė gaires, kad valstybės narės 
galėtų parengti savo 2014–2018 m. laikotarpio pro -
gramavimą, remdamosi pirmaisiais programavimo 
metais įgyta patirtimi (žr. Audito Rūmų 4 išnašą).
Taip pat žr. atsakymus į 37, 49 ir 51 punktus.
49
Į šį klausimą jau atsižvelgta Tarybos reglamento 
(EB) Nr. 1308/2013 53 straipsnio b punkte, 2013 m. 
liepos 31 d. Komisijos įgyvendinimo reglamente 
(ES) Nr. 752/2013, kuriuo į Komisijos reglamentą (EB) 
Nr. 555/2008  įtraukiamas 5a straipsnis, ir gairėse9.
Kol nebuvo priimtos šios nuostatos (2007 m.), admi -
nistracinių ir personalo sąnaudų atitikimą kriteri -
jams savo nuožiūra vertino Žemės ūkio generalinis 
direktoratas.10
50
Personalo ir bendrosios sąnaudos atitinka finansa -
vimo kriterijus, kai jos yra susijusios su veiksmu; bet 
turi būti nustatyta jų sistema, kas iš esmės ir buvo 
padaryta.
Žr. taip pat atsakymą į 49 punkto pastabas.
9  Reglamento (EB) Nr. 1308/2013 53 straipsnio b punkte numatytas 
teisinis pagrindas, pagal kurį Komisija įgaliojama priimti 
deleguotuosius aktus dėl taisyklių, susijusių su administravimo 
ir personalo sąnaudomis, kurios gali būti įtrauktos į paramos 
programas. Reglamento (EB) Nr. 555/2008 5a straipsnyje 
nustatyti rodikliai, taikomi personalo sąnaudoms ir bendrosioms 
sąnaudomis, kurie turi būti tiesiogiai susiję su susijusio veiksmo 
parengimu, įgyvendinimu ir tolesniais veiksmais. Susijusios 
išlaidos yra tiksliau apibrėžtos 2013 m. priimtose gairėse.
10 „Adonis“ 2007 m. kovo 1 d. raštas Nr. 005778; jame nurodyta, 
kad Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 13 straipsnis yra apskritai 
skirtas tam, kad EŽŪGF, įgyvendindama BŽŪP, personalo ir 
administracinių sąnaudų nefinansuotų; rašte taip pat nurodoma, 
kad tas pats straipsnis neužkerta kelio EŽŪGF finansuoti 
personalo, teikiančio specialias paslaugas, sąnaudas . Todėl, 
Komisijos nuomone, nekyla jokių prieštaravimų.45
Žr. atsakymus į 37–46 punktų pastabas.
Personalo sąnaudų ir bendrųjų sąnaudų atitikimas 
kriterijams yra aptariamas 49 punkte.
46
Reikėtų pažymėti, kad yra sunku užkirsti kelią atve -
jams, kai naudos gavėjai imasi tokių veiksmų be ES 
paramos. Priemone siekiama padidinti konkurencin -
gumą. Visų gamintojų galimybės taikyti priemonę 
turi būti vienodos.
Taip pat žr. atsakymus į 43, 44 ir 45 punktus.
Komisija su valstybėmis narėmis aptars, kaip būtų 
galima pakeisti gaires, siekiant užtikrinti, kad pagal 
ES finansuojamus skatinimo projektus vykdomi 
veiksmai papildytų esamus veiksmus ir padėtų 
išvengti galimo savaimingumo poveikio.
47
Skatinimo priemonei atskiras asignavimas nėra 
numatytas.
Komisija pažymi, kad valstybės narės, atsižvelgda -
mos į savo poreikius ir į priemonei pagal Tarybos ir 
Europos Parlamento reglamentą skirtą metinį biu -
džetą, turi nurodyti kiekvienai priemonei numatytas 
sumas. Šis kiekvienai priemonei skirtų lėšų nuro -
dymas savo pobūdžiu yra orientacinis, ir kiekvienai 
priemonei numatytas sumas valstybės narės gali 
keisti du kartus per metus. Taigi, valstybės narės 
nusprendžia, ar šią priemonę laikyti prioritetine.
Taip pat žr. atsakymą į 43 punkto pastabas.
Komisijos atsakymai 52
Komisija, siekdama sušvelninti kontrolės trūkumo 
trečiosiose šalyse padarinius, savo gairėse siūlo, kad 
kontrolės tikslais būtų pateikiamos sąskaitos faktū -
ros ir dokumentai11.
Komisija yra pasirengusi, prireikus, tobulinti su šia 
priemone susijusios kokybės kontrolę, visų pirma, 
pasinaudodama gairių pakeitimų galimybe.
56
Žr. atsakymą į 55 dalies pastabas.
57
Gairėse aptariami nematerialiųjų veiksmų, pavyz -
džiui, vyno degustacijos, kontrolės klausimas; 
tokių veiksmų atvejais dabar reikalaujama pateikti 
sąskaitas faktūras ir lydimuosius dokumentus. Tai 
gali būti, pavyzdžiui, nuotraukos, straipsnių kopi -
jos, dalyvių sąrašai, dalyvavimo prekybos mugėse 
pažymėjimai ir kt.
Taip pat žr. atsakymą į 55 punkto pastabas.
11  Gairių 8 punktas.  
Kartu su mokėjimo paraiškomis, siunčiamomis kompetentingai 
nacionalinei valdžios institucijai, turi būti pateikiami gavėjo 
sąskaitų faktūrų originalai ir patvirtinamieji dokumentai, 
suskirstyti pagal biudžeto eilutes.  
Visi šie dokumentai, taip pat sumos eurais, turi būti nurodytos 
suvestinėje lentelėje, o tais atvejais, kai valstybės narės nėra euro 
zonoje, sumos nurodomos ir jų nacionaline valiuta. Prireikus gali 
būti reikalaujama pateikti vertimą.  
Visuose patvirtinamuosiuose dokumentuose turi būti pateikta 
tokia informacija: tiekėjas, suteikta paslauga ir duomenys, ryšys su 
atitinkama priemone, data, suma (be PVM) ir registracijos numeris. 
Kartu turi būti pateiktas mokėjimą patvirtinantis dokumentas. 
Patvirtinamieji dokumentai gali būti, pavyzdžiui, pažyma, kuria 
patvirtinamas dalyvavimas mugėje, nuotraukos, straipsnių 
kopijos, dalyvių sąrašai ir kt. Tuo atveju, jeigu yra subrangovų, 
jų sąskaitose faktūrose turėtų būti aiškiai nurodyta, su kokia 
veiksmo dalimi yra susijusios atskiros sąnaudos. Jei yra tik viena 
sąskaita faktūra, turi būti atskirai nurodytas veiksmas ir sąnaudos; 
priešingu atveju turi būti pateikta su kiekvienu veiksmu susijusi 
atskira sąskaita faktūra.  
Jei atliekamas auditas patalpose, kompetentingai nacionalinei 
valdžios institucijai ir Komisijos inspektoriams turėtų būti suteikta 
galimybė patikrinti dokumentų originalus, suskirstytus pagal šias 
taisykles.51
Gairės yra naudinga priemonė valstybėms narėms, 
įgyvendinančioms skatinimo priemonę. Buvo būtina 
aiškiai apibrėžti reikalavimus atitinkančias išlaidas. 
Todėl tai buvo įtraukta į gaires. Reikėtų pažymėti, 
kad valstybės narės ypač palankiai įvertino šį doku -
mentą, kuris padėjo parengti 2014–2018 m. progra -
mavimo laikotarpį. Gairių pranašumas yra toks, kad 
jas galima pritaikyti prie konkrečių poreikių ir taip 
užtikrinti valstybėms narėms ir gamintojams didesnį 
saugumą įgyvendinant priemonę.
53
Komisija šiam klausimui skyrė ypač daug dėmesio, 
nagrinėdama 2014–2018 m. laikotarpio programas.
Komisija atsižvelgs į Audito Rūmų pastabas vėles -
niu laikotarpiu, atlikdama skatinimo ir investicijų 
priemonių auditą.
4 langelis
Komisija dėl šio klausimo imsis tolesnių veiksmų 
atlikdama sąskaitų patvirtinimo procedūrą.
55
Komisija pripažįsta problemą, susijusią su patikro -
mis vietoje trečiosiose šalyse, nors Bendrijos teisės 
aktais tokios kontrolės nereikalaujama atlikti.
Patikrų vietoje klausimas buvo iškeltas derantis su 
valstybėmis narėmis dėl naujojo programavimo 
laikotarpio. Kontrolę trečiosiose šalyse savo progra -
mose visų pirma numatė Rumunija, Italija, Ispanija 
ir Slovakija. Kitos valstybės narės teigia, kad tokio 
pobūdžio kontrolė trečiosiose šalyse būtų pernelyg 
varginanti ir ekonomiškai neefektyvi.
Komisijos atsakymai 53
64
Gairėse numatyta, kad sąnaudos gali būti laikomos 
atitinkančiomis reikalavimus, jei jos dar nebuvo 
įtrauktos į kitos kategorijos sąnaudas13.
Taip pat žr. atsakymą į 62 ir 63 punkto pastabas.
7 langelis
Žr. atsakymus į 55, 62, 63 ir 64 punktų pastabas.
65
Svarbu turėti patikimus stebėsenos duomenis. 
Tačiau galimi ir kiti informacijos šaltiniai, pvz., 
statistiniai duomenys ir tyrimai. Be to, turi būti 
rasta pusiausvyra tarp politikos reikmėms būtinos 
informacijos ir administracinių sąnaudų ir mokesčių, 
susijusių su duomenų rinkimu.
Komisija norėtų pabrėžti, kad informacija apie 
priemonių įgyvendinimą (informacija apie tolesnius 
veiksmus) turi būti atskirta nuo informacijos apie 
politikos rezultatus ir poveikį (informacijos apie 
vertinimą). Pastaroji informacija gali būti gauta tik 
praėjus tam tikram laikotarpiui.
67
Kai 2008 m. valstybių narių administracijos rengė 
savo programų projektus, jos buvo tik pradėjusios 
mokymosi procesą. Kelioms valstybėms narėms 
buvo sunku nustatyti tinkamus tikslus naujai įdieg -
toms priemonėms. Atitinkamai pirmuoju progra -
mavimo laikotarpiu dažnai pritrūkdavo kiekybinių 
tikslų.
13  Gairių 6 punktas.  
Reikalavimus atitinkančios sąnaudos apima tik paramos 
gavėjo atliktų ir finansuojamų veiksmų sąnaudas nuo sutarties 
įsigaliojimo pradžios iki pabaigos.  
Reikalavimus atitinkančios sąnaudos yra laikomos tokiomis, jei:  
– jas galima patikrinti;  
– jos neapima sąnaudų, jau įtrauktų į kitą sąnaudų kategoriją;  
– jos nėra dengiamos kito projekto lėšomis .58
Žr. atsakymus į 55 ir 57 punktų pastabas.
59
Žr. atsakymus į 55 ir 57 punktų pastabas.
5 langelis
Žr. atsakymus į 55 ir 57 punktų pastabas.
60
Žr. atsakymus į 55 ir 57 punktų pastabas.
6 langelis
Komisija dėl šio klausimo imsis tolesnių veiksmų 
atlikdama sąskaitų patvirtinimo procedūrą.
Bendras atsakymas į 62 ir 63 punktų 
pastabas
Reglamento (EB) Nr. 555/2008 5a straipsnyje apra -
šytos pagalbos gavėjo rengiant ir įgyvendinant 
veiksmą patirtos personalo ir pridėtines sąnaudos 
(pastaruoju atveju ne didesnės kaip 4 %). Skirtin -
gai nuo Reglamente (EB) Nr. 3/200812 nustatytos 
pagalbos schemos praktikos, susijusios su horizon -
taliuoju skatinimu, naudotis vykdomosios įstaigos 
paslaugomis nėra būtina. Jei realiai jomis nebuvo 
pasinaudota, susijusi paslauga yra ta, dėl kurios turi 
būti pateiktos įrodymui sąskaitos faktūros ir doku -
mentai, kaip apibūdinta gairėse (žr. Audito Rūmų 56 
išnašą).
Rumunijoje naudotis vykdomosios įstaigos pas -
laugomis jau neprivaloma. Naujos nuostatos buvo 
įtrauktos į 2014–2018 m. pagalbos programą. Naci -
onaliniuose teisės aktuose dabar aiškiai nustatyta, 
kad pagalbos gavėjas visą projektą gali įgyvendinti 
savarankiškai, jei yra laikomasi tam tikrų sąlygų.
Taip pat žr. atsakymus į 55 ir 64 punktus.
12  OL L 68, 2008 1 5.
Komisijos atsakymai 54
69
Komisija savo gairėse pasiūlė nauju programavimo 
laikotarpiu taikytinus rodiklius  – juos valstybės 
narės gali pasiūlyti gavėjams skatinimo priemonių 
rezultatų įvertinimo tikslais, priklausomai nuo tai -
kyto veiksmo.
Be to, Komisija, laikydamasi finansinio reglamento 
reikalavimų, nuolat (kas šešerius metus) organizuoja 
politikos bendrojo poveikio vertinimus.
Taip pat žr. atsakymą į 67 punkto pastabas.
70
Komisija sutinka su Audito Rūmų nuomone, kad 
visada yra sunku atskirti politikos poveikį nuo 
veiksnių, nesusijusių su politika. Vis dėlto atidžiai 
kuriant vertinimo metodiką (pavyzdžiui, naudojant 
statistinius duomenis) galima apytiksliai nustatyti 
įvairių priemonių poveikį. Tačiau verta priminti, kad 
vyno sektoriaus reforma turėtų būti išnagrinėta kaip 
papildomų priemonių rinkinys.
Taip pat žr. atsakymus į 69, 72 ir 75–80 punktų 
pastabas.
71
Žr. atsakymą į 18 punkto pastabas.
72
Kruopščiai parengus vertinimą, gali būti įmanoma 
apytiksliai nustatyti įvairiais lygmenimis taikytų 
priemonių poveikį. Stebėsenos ir vertinimo sistemos 
tikslas  – stebėti priemonių įgyvendinimą politikos ir 
(arba) programos lygmeniu, o ne atskirai kiekvieno 
gavėjo lygmeniu.
Kaip nurodyta 18 punkte, regioninis aspektas buvo 
įtrauktas į kaimo plėtros politiką dar ją formuojant, 
tuo tarpu vyno BRO dominuoja sektorių aspektas.Analizuodama 2014–2018 m. laikotarpio programų 
projektus Komisija primygtinai reikalavo, kad valsty -
bės narės nustatytų atitinkamus rodiklius kiekvienai 
priemonei. Į pagalbos programas dabar aiškesne 
forma įtrauktas skirsnis dėl kriterijų ir kiekybinių 
rodiklių, naudojamų tolesniuose veiksmuose ir ver -
tinime. Šiame skirsnyje valstybės narės raginamos 
parodyti ryšį tarp kiekvienai priemonei nustatytų 
tikslų ir rodiklių, skirtų išmatuoti, kokiu mastu šie 
tikslai bus pasiekti.
2014 m. kovo 1 d. valstybės narės turi pateikti antrą 
paramos programų sąnaudų ir naudos analizę14, kuri 
turės apimti elementus, susijusius su programų ana -
lize pirmu 2009–2013 m. laikotarpio programavimu.
Trečią sąnaudų ir naudos analizę valstybės narės turi 
pateikti iki 2017 m. kovo 1 d.
Taip pat žr. atsakymą į 65 punkto pastabas.
68
Metinėse ataskaitose turi būti pateikta informacija 
apie pagalbos programų įgyvendinimą. Tai reiškia, 
kad jose turi būti daugiau dėmesio skiriama infor -
macijai ir finansiniam įgyvendinimui, ir mažiau  – 
rezultatams ir poveikiui; iš tikrųjų, vertinimas gali 
būti atliktas tik praėjus tam tikram laikotarpiui.
Taip pat žr. atsakymus į 65 ir 67 punktus.
14  Pirma sąnaudų ir naudos analizė buvo pateikta 2011 m. kovo 1 d., 
ir todėl joje buvo apžvelgti tik dveji pirmieji programų 
įgyvendinimo metai.
Komisijos atsakymai 55
77
Kinijos rinka yra labai specifinė. Vienas gyventojas 
suvartoja vidutiniškai mažiau nei 1 litrą vyno (tuo 
tarpu Europoje vienas gyventojas suvartoja maž -
daug 30 litrų vyno). Nors vyno suvartojama vis dau -
giau, Europos vynai konkuruoja su Australijos, Čilės 
ir Pietų Afrikos vynais, kuriuos galima importuoti 
palankesniais tarifais.
Taip pat žr. atsakymus į 39 ir 75 punktų pastabas.
78
Jei nebūtų taikoma skatinimo priemonė, tikriausiai 
būtų buvusi prarasta dar didesnė rinkos dalis.
Komisija išnagrinėjo perspektyvas ir atkreipė 
dėmesį į pavojų netekti rinkos dalies kai kuriose 
trečiosiose šalyse. Rizika gali atsirasti dėl to, kad rin -
koje yra nedaug ES įmonių, sektorius yra susiskaidęs 
arba įvairiose valstybėse narėse rūšiniams vynams 
taikomi tam tikri apribojimai.
Turi būti kovojama, kad būtų išsaugota Europos 
vynų rinkos dalis. Skatinimas yra labai svarbi 
priemonė.
Reikia pažymėti, kad Komisija neseniai pradėjo 
Europos vynų konkurencingumo trečiosiose šalyse 
ir ES tyrimą; tyrime bus visų pirma nagrinėjami 
ES vynų konkurencingumo trečiųjų šalių atžvilgiu 
veiksniai ir jį pagerinti trukdančios kliūtys.
Bendras atsakymas į 79 ir 80 punktų 
pastabas
Net jei skatinimo veiksmai vykdomi tam tikrų 
rūšių vynų atžvilgiu, netiesiogiai tai yra naudinga 
ir kitų rūšių vynams, nes tokie skatinimo veiksmai 
turės teigiamą poveikį kitų rūšių vynų įvaizdžiui ir 
vartojimui.73
Žr. atsakymą į 72 dalies pastabas.
75
Komisija patvirtina Europos vyno prekybos duome -
nis, iš kurių matyti, kad skatinimo priemonės toles -
nis taikymas trečiosiose šalyse suteikia pranašumų.
Taigi 2a ir 2b diagramos aiškiai rodo, kad eksporto 
vertė auga, nors šiai tendencijai didelį poveikį daro 
aukštesnės vynuogių ir vyno kainos.
Kinijos rinkoje ES vynai susiduria su vietos vynų (jie 
sudaro 83 % Kinijoje suvartojamo vyno) ir Čilės vynų 
(jiems netaikomi muito mokesčiai), taip pat Australi -
jos ir Pietų Afrikos vynų konkurencija.
Atsižvelgiant į šią didelę konkurenciją, ypač svarbu 
skatinti vartoti Sąjungos vynus, kad būtų išsaugota 
jų užimama rinkos dalis.
76
Sunku atskirai nustatyti, kokį poveikį skatinimo 
priemonės turi sektoriaus konkurencingumui. Net 
jei atrankos ir vertinimo procedūros būtų optimi -
zuotos, tam tikras netikrumas visuomet išlieka.
Tačiau tai nėra pakankama priežastis abejoti prie -
monės naudingumu; priemonė yra visiškai patei -
sinama, nes ji yra būtina, atsižvelgiant į prekybos 
liberalizavimą ir stipresnę mūsų pagrindinių kon -
kurentų, pavyzdžiui, Jungtinių Amerikos Valstijų, 
kurios įgyvendina viešojo skatinimo politiką (JAV 
turi pakankamai biudžeto lėšų, kad finansuotų eks -
portui taikomas priemones), konkurenciją.
Tačiau turėtų būti galimybė pagerinti vertinimą, 
naudojant atitinkamus gavėjų lygmeniui rodiklius 
(žr. atsakymą į 69 punkto pastabas) ir valstybėms 
narėms išsamiau išnagrinėjant priemonę.
Žr. atsakymus į 69 ir 70 punktų pastabas.
Komisijos atsakymai 56
83
Komisija mano, kad specialios investavimo į vyno 
BRO priemonės yra svarbios, siekiant padidinti 
konkurencingumą.
2013 m. gruodžio mėn. Taryba ir Parlamentas 
patvirtino 2008 m. vyno reformos naudingumą 
palikdamos galioti jos principus Reglamente (EB) 
Nr. 1308/201317 dėl naujo bendro rinkų organiza -
vimo. Taip jie parodė savo pasiryžimą leisti taikyti 
vyno reformos priemones užtenkamai laiko, kad jų 
poveikis būtų kuo didesnis, įskaitant tolesnį investi -
cijų teikimą dviem pagalbos schemoms.
Žr. Komisijos atsakymą į 1 rekomendaciją.
84
Atsižvelgdama į abiejų pagalbos schemų dubliavi -
mosi riziką, Komisija laikė, kad yra būtina nustatyti iš 
pradžių nenumatytą skiriamąją liniją, nes tai padėtų 
griežčiau laikytis biudžeto reikalavimų. Dabar 
programų ribos yra aiškiai nustatytos ir turėtų būti 
įmanoma išvengti dvigubo finansavimo rizikos.
Vėlavimų pirmaisiais programavimo laikotarpio 
metais priežastis taip pat galima paaiškinti kitais 
veiksniais, pavyzdžiui, dėl ekonomikos krizės išky -
lančiais sunkumais gauti banko garantijas.
17  OL L 347, 2013 12 20.Išvados ir rekomendacijos
82
Auditas apėmė pirmuosius trejus 2009–2013 m. 
programavimo laikotarpio metus  – laikotarpį, nuo 
kurio pradėtos taikyti šios priemonės. Praėjus „įsibė -
gėjimo“ laikotarpiui valstybės narėms pavyko geriau 
įgyvendinti savo programos priemones, visų pirma, 
vykdyti biudžetą.
Komisija patvirtino priemones,, skirtas pagerinti 
programų priemonių įgyvendinimą, stebėjimą ir 
kontrolę (septyni Reglamento (EB) Nr. 555/200815 
pakeitimai, restruktūrizavimo, investavimo, ir skati -
nimo trečiose šalyse gairės16).
Kalbant apie konkurencingumą, žinoma, yra sudė -
tinga atskirai nustatyti, kokį poveikį tos dvi priemo -
nės turi vyno sektoriaus konkurencingumui  – tai yra 
antrasis 2008 m. vyno reformos tikslas, nes pirmasis 
tikslas (rinkos pusiausvyros atstatymas) jau buvo 
pasiektas. Vyno sektoriaus reforma turėtų būti 
nagrinėjama kaip papildomų priemonių rinkinys. 
Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad eksportas 
vertės ir apimties prasme ir vis stiprėjančios pasau -
linės konkurencijos kontekste nuolat auga, nepai -
sant po ekonominės krizės prasidėjusio nuosmukio 
2008 ir 2009 m.
15  Reglamentas (EB) Nr. 42/2009 (OL L 16, 2009 1 21), Reglamentas 
(EB) Nr. 702/2009 (OL L 202, 2010 8 4), Reglamentas (EB) 
Nr. 772/2009 (OL L 232, 2010 9 2), Reglamentas (EB) Nr. 568/2012 
(OL L 169, 2012 6 29), Reglamentas (EB) Nr. 202/2013 (OL L 67, 
2013 3 9) ir Reglamentas (EB) Nr. 752/2013 (OL L 2010, 2013 8 6).
16  2013 m. vasario 25 d. ir 2013 m. balandžio 26 d. Nacionalinių 
paramos programų įgyvendinimo vyno sektoriuje pagal 
reglamentus (EB) Nr. 1234/2007 ir Nr. 555/2008 gairės.
Komisijos atsakymai 57
Bendrijos teisės aktais valstybėms narėms sutei -
kiama struktūra, leidžianti patikrinti projektų 
tęstinumą ex‑post  (Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 
103u straipsnio 5 dalis).
Be to, Komisija tikrina, kad valstybės narės vertintų 
sąnaudų pagrįstumą, vykdydama investicijos prie -
monės auditą. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 
nuostatas, vykdant auditą, tikrinama, ar valstybės 
narės įgyvendino visas teisines ir administracines 
nuostatas ir visas kitas priemones (valdymo ir kon -
trolės), reikalingas užtikrinti veiksmingą Sąjungos 
finansinių interesų apsaugą. Šiuo tikslu vykdant 
auditą taip pat tikrinama, ar valstybės narės laikėsi 
patikimo finansų valdymo principų, kurie, be kita 
ko, apima sąnaudų pagrįstumo vertinimą.
Bendri investicinių projektų atrankos klausimai, visų 
pirma, kai jie susiję su sąnaudų pagrįstumo ir pers -
pektyvumo tikrinimu ( ex ante ), bus nagrinėjami BRO 
valdymo komiteto posėdžiuose.
86
Sėkminga ES vyno politika siekiant tikslų, įskaitant 
50 % išaugusį eksportą, yra tinkamas rodiklis, įro -
dantis, kad skatinimo priemonės poveikis buvo labai 
teigiamas.
Skatinimo priemone trečiosiose šalyse siekiama, 
be kita ko, didinti vyno prekybos vietų skaičių, 
o tai galima padaryti taikant atitinkamas priemo -
nes konsolidavimo rinkose, taip pat atitinkamomis 
priemonėmis naujose arba prarastose rinkose. Jei 
patenkiama į naujas rinkas, jos turi būti konsoliduo -
jamos. Bendrijos taisyklės to nedraudžia18. Be to, 
nors pirmenybė teikiama MVĮ, pagalbos gali kreiptis 
ir didelės bendrovės, nes tai pasirinkimo klausimas, 
o ne tinkamumo finansuoti kriterijus.
18  Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103p straipsnio 1 dalyje 
nurodoma, kad „parama pagal šį straipsnį skiriama informavimo 
apie Bendrijos vynus trečiosiose šalyse ir jo rėmimo priemonėms, 
tokiu būdu didinant jų konkurencingumą tose šalyse.“1 rekomendacija
Taryba ir Parlamentas neseniai, 2013 m. gruodžio 
mėn., patvirtino vyno reformos naudingumą, palik -
dami 2014–2020 m. laikotarpiu galioti jos pagrindi -
nius principus Reglamente (EB) Nr. 1308/2013 dėl 
naujo bendro rinkų organizavimo. Taip jie parodė 
savo pasiryžimą leisti taikyti vyno reformos priemo -
nes užtenkamai laiko, kad jų poveikis būtų visa -
pusiškas, ir kartu pateikti kuo įvairesnių pagalbos 
programų papildomų priemonių (nauja inovacijų 
priemonė, skatinimo priemonių taikymas vietos 
rinkai skirtiems veiksmams, restruktūrizavimo prie -
monių taikymas atsodinimui dėl augalų sveikatos 
priežasčių).
Kalbant apie lėšų įsisavinimą, Komisija stebi, 
kokios sumos kas mėnesį buvo suteiktos gavėjams. 
Komisija, remdamasi Horizontaliojo reglamento 
Nr. 1306/2013 110 straipsniu, užtikrins, kad būtų 
išmatuotas ir įvertintas bendras visų BŽŪP priemo -
nių poveikis siekiant bendrų BŽŪP tikslų. Tai apima 
BŽŪP priemonių sanglaudos vertinimą iki 2018 m. 
(pirmieji rezultatai). Šiame kontekste Komisija išna -
grinės, kaip įvertinti investicijų paramos pagal vyno 
BRO ir kaimo plėtros priemones papildomą vertę. 
Reikėtų pažymėti, kad informaciją apie politikos 
poveikį galima gauti tik praėjus pakankamai ilgam 
laikotarpiui.
85
Žr. Komisijos atsakymą į 2 rekomendaciją.
2 rekomendacija
Komisija mano, kad ši rekomendacijos dalis yra 
skirta valstybėms narėms.
Pagal subsidiarumo ir bendro valdymo principus 
projektus pasirenka valstybės narės, ir Komisija 
negali įvertinti sąnaudų pagrįstumo ex ante .
Komisijos atsakymai 58
Komisija su valstybėmis narėmis aptars, kaip būtų 
galima pakeisti gaires, siekiant užtikrinti, kad pagal 
ES finansuojamus skatinimo projektus vykdomi 
veiksmai papildytų esamus veiksmus ir padėtų 
išvengti galimo savaimingumo poveikio.
87
Komisijai ypač svarbu pagerinti projektų atrankos 
kokybę nauju 2014–2018 m. programavimo laiko -
tarpiu – to ji siekė iš dalies pakeisdama Reglamentą 
(EB) Nr. 555/2008 ir 2013 m. priimdama gaires.
Atrankos procedūroje numatyta, be kita ko, įvertinti 
numatomą veiksmų poveikį paklausos augimui.
Su valstybėmis narėmis derantis dėl naujojo pro -
gramavimo laikotarpio buvo iškeltas klausimas dėl 
patikrų vietoje. Kai kurios valstybės narės reikalauja, 
kad tokios patikros būtų vykdomos. Kitos teigia, kad 
tokios patikros būtų pernelyg varginančios ir nepro -
porcingos sąnaudų veiksmingumo prasme.
Siekdama kompensuoti tikrinimo trečiosiose šalyse 
trūkumą, Komisija pasiūlė gairėse nurodyti, kokios 
sąskaitos faktūros ir kokie dokumentai turi būti 
pateikti patikrų tikslais.
Taip pat žr. atsakymus į 43–51 punktų pastabas ir 
4 rekomendaciją.Iš dalies pakeitus Reglamentą (EB) Nr. 555/2008  ir 
2013 m. gaires, turėtų pagerėti atrankos kokybė ir, 
visų pirma, pirmenybė turėtų būti aiškiau ir veiks -
mingiau suteikiama MVĮ, naujiems gavėjams, ir 
gavėjams, siekiantiems vykdyti veiklą naujoje trečio -
joje šalyje.
Taisyklėmis netrukdoma išskirti prekių ženklų; 
priemonės tikslas – padidinti SKVN ir SGN vynų ir 
rūšinių vynų konkurencingumą. Paramos gavėjams, 
kurie finansuoja 50 % veiksmų sąnaudų, taip pat 
gali būti svarbu turėti galimybę išskirti prekių žen -
klus, kad jie būtų atpažįstami tikslinėse rinkose, ir 
atitinkamai padidinti pardavimų apimtis.
3 rekomendacija a)
Komisija mano, kad, atsižvelgiant į aplinkybes, para -
mos gavėjai gali pasinaudoti priemone antruoju 
programavimo laikotarpiu, pavyzdžiui, siekdami 
konsoliduoti savo rinką toje pačioje trečiojoje šalyje.
Be to, iš dalies pakeitus Reglamentą (EB) 
Nr. 555/2008 ir 2013 m. priėmus gaires, pagerėjo 
atrankos kokybė, visų pirma, todėl, kad aiškiau ir 
veiksmingiau suteikiama pirmenybė MVĮ, naujiems 
gavėjams, ir gavėjams, siekiantiems vykdyti veiklą 
naujoje trečiojoje šalyje.
3 rekomendacija b)
Nors priemonės tikslas – didesnis SKVN ir SGN vynų 
ir rūšinių vynų konkurencingumas, taisyklėmis 
nedraudžiama, kad konkretūs prekės ženklai būtų 
išskiriami. Paramos gavėjams, kurie finansuoja 50 % 
veiksmų sąnaudų, taip pat gali būti svarbu turėti 
galimybę išskirti prekių ženklus, kad jie būtų atpa -
žįstami tikslinėse rinkose, ir atitinkamai padidinti 
pardavimų apimtis. Be to, iš dalies pakeitus Regla -
mentą (EB) Nr. 555/2008 ir 2013 m. priėmus gaires, 
sudarytos aiškesnės sąlygos teikti pirmenybę MVĮ.
Komisijos atsakymai 59
5 rekomendacija a)
Komisija mano, kad į šią rekomendaciją atsižvel -
giama 2014–2018 m. programavimo laikotarpiu.
Į klausimą dėl gavėjo patirtų administravimo ir 
personalo sąnaudų jau atsižvelgta Tarybos regla -
mento (EB) Nr. 1308/2013 53 straipsnio b punkte, 
2013 m. liepos 31 d. Komisijos įgyvendinimo regla -
mente (ES) Nr. 752/2013, kuriuo į Komisijos regla -
mentą (EB) Nr. 555/2008 įtraukiamas 5a straipsnis, ir 
gairėse.
Kalbant apie vykdomąsias įstaigas, remiantis gairė -
mis, sąnaudos gali būti laikomos tinkamomis finan -
suoti, jei jos dar nebuvo priskirtos kitai sąnaudų 
kategorijai.
5 rekomendacija b)
Ši rekomendacijos dalis yra skirta valstybėms 
narėms.
Audito sekos pakankamumas yra tikrinamas auto -
matiškai, atliekant sąskaitų patvirtinimo auditą. 
Kai reguliavimo nuostatomis reikalaujama speciali 
kontrolė ir įrodyta, kad audito seka turi trūkumų, 
Komisija reikalauja taisomųjų priemonių, ir gali tai -
kyti finansinį koregavimą. Be to, siekdama kompen -
suoti tikrinimo trečiosiose šalyse trūkumą, Komisija 
pasiūlė gairėse nurodyti, kokios sąskaitos faktūros ir 
kokie dokumentai turi būti pateikti patikrų tikslais.4 rekomendacija
Remiantis Tarybos reglamentu, pagalbą galima 
suteikti tik tada, jei veiksmai, kurių imtasi, atitinka 
šiame reglamente nustatytas sąlygas. Taikant Regla -
mento (EB) Nr. 555/2008 5 straipsnyje ir gairėse 
apibrėžtą vertinimo procedūrą, vertinamas, be kita 
ko, tikėtinas priemonių poveikis paklausos augimui.
Komisija su valstybėmis narėmis aptars, kaip būtų 
galima pakeisti gaires, siekiant užtikrinti, kad pagal 
ES finansuojamus skatinimo projektus vykdomi 
veiksmai papildytų esamus veiksmus ir padėtų 
išvengti galimo savaimingumo poveikio.
88
Komisija pripažįsta, kad šios priemonės patikra 
vietoje trečiosiose šalyse, nors ir nereikalaujama 
Bendrijos teisės aktais, kelia problemų.
Su valstybėmis narėmis derantis dėl naujojo progra -
mavimo laikotarpio buvo iškeltas klausimas dėl prie -
monės patikrų vietoje. Konkrečiai, patikras vietoje 
trečiosiose šalyse reikalauja atlikti Rumunija, Italija, 
Ispanija ir Slovakija. Kitos valstybės narės teigia, kad 
tokios patikros būtų pernelyg varginančios ir nepro -
porcingos sąnaudų veiksmingumo prasme.
Siekdama kompensuoti tikrinimo trečiosiose šalyse 
trūkumą, Komisija pasiūlė gairėse nurodyti, kokios 
sąskaitos faktūros ir kokie dokumentai turi būti 
pateikti patikrų tikslais.
Komisija siekia pagerinti šios priemonės patikrų 
kokybę, visų pirma, galbūt iš dalies keičiant gaires ir 
taisykles.
Komisijos atsakymai 60
6 rekomendacija
Komisija mano, kad į šią rekomendaciją atsižvel -
giama 2014–2018 m. programavimo laikotarpiu.
Komisija savo gairėse pasiūlė nauju programavimo 
laikotarpiu taikytinus rodiklius, kad valstybės narės 
galėtų pasiūlyti paramos gavėjams įvertinti skati -
nimo priemonės rezultatus, atsižvelgiant į atliktus 
veiksmus.
Taip pat žr. 89 dalį.
90
Komisija nesutinka su Audito Rūmų nuomone, kad 
esama pavojaus, jog valstybių narių nustatytas 
skatinimo priemonių biudžetas yra pernelyg didelis. 
Tarybos reglamento finansiniame priede nenuma -
tytas joks konkrečiai skatinimui skirtas biudžetas. 
Valstybės narės savo pagalbos programą pristato 
nurodydamos preliminarų biudžetą, kurį jos gali 
keisti du kartus per metus, atsižvelgdamos į iškilu -
sius poreikius.
Šiame etape verta prisiminti Tarybos 2008 m. 
patvirtintos vyno reformos tikslus: 1) atkurti rinkos 
pusiausvyrą (vienkartinė vynuogių išnaikinimo 
schema 2009–2011 m.) ir 2) padidinti konkuren -
cingumą (taikant struktūrines priemones). Pirmas 
etapas buvo užbaigtas ir vynmedžių išnaikinimui 
numatyta suma buvo perkelta pagalbos progra -
moms, kaip numatyta reformoje, siekiant padidinti 
šioms priemonėms, kurios, skirtingai nuo skatinimo 
ir investavimo priemonių, yra daugiau struktūrinio 
pobūdžio, skiriamą sumą. Todėl buvo numatyta 
padidinti valstybių narių priemonėms skirtas sumas.89
Nagrinėdama 2014–2018 m. laikotarpio progra -
mos projektus, Komisija reikalavo, kad valstybės 
narės nurodytų atitinkamus kiekvienos priemonės 
rodiklius. Į pagalbos programas dabar yra aiškiau 
įtraukta dalis, susijusi su kiekybiniais kriterijais, 
taip pat stebėsenos ir vertinimo rodikliai. Valstybių 
narių buvo paprašyta nurodyti, koks yra ryšys tarp 
kiekvienai priemonei nustatytų tikslų ir rodiklių, 
naudojamų pažangai, kuri buvo pasiekta siekiant šių 
tikslų, įvertinti.
Be to, 2014 m. kovo 1 d. valstybės narės turi pateikti 
paramos programų sąnaudų ir naudos analizę19, 
kurioje turėtų būti informacijos, naudingos anali -
zuojant programas pirmuoju programavimo laiko -
tarpiu 2009–2013 m. Trečią sąnaudų ir naudos ana -
lizę valstybės narės turi pateikti iki 2017 m. kovo 1 d.
Komisija norėtų pabrėžti, kad informacija, susijusi su 
priemonių įgyvendinimu (informacija apie stebė -
seną) turi būti atskiriama nuo informacijos apie 
rezultatus ir priemonių poveikį (informacija apie 
vertinimą). Šiuos duomenis galima gauti tik po tam 
tikro laiko.
Vėlesnį sąnaudų ir pelno vertinimą valstybės narės 
turi pateikti iki 2017 m. kovo 1 d.
19  Pirma sąnaudų ir naudos analizė buvo pateikta 2011 m. 
kovo 1 d., todėl joje buvo apžvelgti tik dveji pirmieji programų 
įgyvendinimo metai. 
Komisijos atsakymai 61
Kai 2013 m. gruodžio mėn. buvo priimta BRO 
reforma, Taryba ir Parlamentas nenorėjo keisti 
vyno reformos metu priimtų pagrindinių politikos 
principų (taip pat biudžeto asignavimų lygmeniu). 
Jie dar labiau sustiprino skatinimo priemonę, atver -
dami vidaus rinką informavimo apie atsakingą vyno 
vartojimą ir SKVN ir (arba) SGN schemas Sąjungoje 
veiksmams.
7 rekomendacija
Komisija, remdamasi Horizontaliojo reglamento 
Nr. 1306/2013 110 straipsniu, užtikrins, kad būtų 
išmatuotas ir įvertintas bendras visų BŽŪP prie -
monių poveikis siekiant bendrų BŽŪP tikslų. Tai 
apima BŽŪP priemonių veiksmingumo vertinimą 
iki 2018 m. (pirmieji rezultatai).  Šiame kontekste 
2018 m. Komisija išnagrinės, kaip įtraukti biudžeto, 
skirto vyno paramos schemai, panaudojimą ir jo 
poveikį.  Reikėtų pažymėti, kad informaciją apie 
politikos poveikį galima gauti tik praėjus pakanka -
mai ilgam laikotarpiui.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
•  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu );
•  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse ( http://ec.europa.eu/represent_lt.htm ),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm ),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct  (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm ) 
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*) Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį,  
 taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu ).
Prenumeruoti leidinius galite:
•  susisiekę su Europos Sąjungos leidinių biuro platintojais  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm ).
QJ-AB-14-005-LT-C ISSN 1831-0885
ES lėšos skiriamos investicijoms į vyno gamybą 
paremti ir ES vynams ES nepriklausančiose 
šalyse skatinti. Šioje ataskaitoje Audito Rūmai 
nagrinėja, ar ši vyno sektoriui skiriama parama 
yra tinkamai valdoma ir ar ji pagerino ES vynų 
konkurencingumą. Audito Rūmai savo audito 
metu nustatė, kad be tos pagalbos, kuri jau yra 
teikiama įgyvendinant kaimo plėtros politiką, 
poreikis teikti investicinę pagalbą vyno sektoriui 
nebuvo įrodytas. Skatinamoji parama buvo 
dažnai naudojama padidinti savo užimamą 
rinkos dalį, o  ne užkariauti naujas rinkas. Be to, 
Audito Rūmai nustatė atvejų, kai skatinamieji 
veiksmai būtų buvę vykdomi net ir be viešojo 
finansavimo. Galiausiai, paramos poveikis ES 
vyno gamintojų konkurencingumui ne visuomet 
būdavo įrodomas. Audito Rūmai pateikė 
Komisijai ir valstybėms narėms rekomendacijų, 
kaip pašalinti ataskaitoje minimus trūkumus.
EUROPOS
AUDITORŪMAI