KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Programos MEDIA 2007 tarpinio vertinimo ataskaita /* KOM/2010/0777 galutinis */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.12.20 KOM(2010) 777 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Programos MEDIA 2007 tarpinio vertinimo ataskaita KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Programos MEDIA 2007 tarpinio vertinimo ataskaita ĮVADAS Šioje ataskaitoje pateikiamas programos MEDIA 2007 tarpinis vertinimas. Vadovaujantis 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1718/2006/EB dėl Europos audiovizualinio sektoriaus rėmimo programos (MEDIA 2007) įgyvendinimo[1] 14 straipsnio 2 dalimi, joje pateikiamas pasiektų rezultatų ir šios programos įgyvendinimo kiekybinių bei kokybinių aspektų tarpinis vertinimas. Be to, pagal 19 straipsnį reikalaujama, kad Sąjungos dalyvavimo Europos audiovizualinės observatorijos veikloje stebėsena ir įvertinimas būtų atliekami vykdant programos MEDIA stebėseną ir įvertinimą pagal 14 straipsnį. Šioje ataskaitoje pateikiami svarbiausi rezultatai, pasiekti per pirmus trejus įgyvendinimo metus, ir rekomendacijos dėl galimų pakeitimų. Ataskaitoje nagrinėjamas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2009 m. gruodžio 31 d., joje remiamasi konsorciumo EUREVAL – Media Consulting Group (MCG) atlikto tarpinio vertinimo[2] išvadomis. PROGRAMA MEDIA 1991 m. Europos Parlamentui ir Tarybai priėmus programą MEDIA I, vykdoma nuosekli ilgalaikė finansinių intervencijų politika, kad Europos audiovizualinė pramonė būtų remiama visose Europos šalyse. Šios politikos buvo laikomasi ir vykdant programas MEDIA II, vėliau MEDIA Plus ir MEDIA Mokymas (2001–2006 m.). Laikantis subsidiarumo ir papildomumo principų, Bendrijos veiksmų imamasi prieš pradedant gamybos procesą ir po jo, o nacionalinėms institucijoms paliekama atsakomybė remti gamybą. Todėl pagal programą remiamas specialistų mokymas, parengiamieji darbai, kūrinių platinimas ir reklama. Programos MEDIA 2007 biudžetas 7 metams (2007–13 m.) – 755 mln. eurų, trys bendrieji programos tikslai yra šie: - saugoti ir stiprinti Europos kultūrų įvairovę, kinematografinį ir audiovizualinį paveldą, užtikrinti jo prieinamumą visuomenei ir skatinti kultūrų dialogą; - gerinti Europos audiovizualinių kūrinių apyvartą Europos Sąjungoje ir už jos ribų; - stiprinti Europos audiovizualinio sektoriaus konkurencingumą atviroje ir konkurencingoje rinkoje. Remiant įvairias sritis nustatyti šie prioritetai: - skatinti audiovizualinio sektoriaus atstovų kūrybiškumą ir didinti Europos kinematografinio ir audiovizualinio paveldo kultūrinę vertę; - stiprinti Europos audiovizualinio sektoriaus struktūrą, ypač MVĮ; - mažinti skirtumus tarp Europos šalių, kuriose išvystyta audiovizualinė gamyba, ir šalių, kurių gamybinis pajėgumas mažesnis arba kurios priklauso ribotos kalbinės erdvės šalims; - stebėti ir remti su skaitmeninimu susijusius rinkos pokyčius. Kas naujo programoje MEDIA 2007 Programoje MEDIA 2007 bendrai supaprastintos administracinės procedūros – į finansines ir administracines taisykles įtrauktas straipsnis dėl proporcingumo. Taip siekiama mažinti administracinę naštą ir užtikrinti, kad ji būtų proporcinga dotacijos dydžiui ir paramos gavėjų tipui. Be to, užmegztas ilgalaikis bendradarbiavimas mokymo, reklamos ir salių tinklų srityse. Dauguma veiklos krypčių (išskyrus paramą kūrinių platinimui VHS ir DVD formatais) vykdomos toliau. Siekiant prisitaikyti prie kintančių pramonės reikmių, į programą MEDIA 2007 įtraukta naujų veiklos krypčių, kaip antai parengiamasis mokymas, sąveikiųjų kūrinių kūrimas, užsakomosios vaizdo programų paslaugos ir skaitmeninio kino filmų platinimas, internetiniai tinklai ir visiems prieinama žiniasklaida. Programos MEDIA nuolat vertinamos. 1998 m. atlikus išankstinį vertinimą ir du tarpinius vertinimus, atliktas 2000–2006 m. vykdytų programų MEDIA Plus ir MEDIA Mokymas galutinis vertinimas. Šiais įvertinimais patvirtinta, kad programos tinkamos ir veiksmingos, rekomenduota šią veiklą tęsti. Be to, rengiantis programai MEDIA 2007, 2004 m. atliktas poveikio tyrimas taikant išankstinio vertinimo elementus. PROGRAMOS MEDIA 2007 TARPINIS VERTINIMAS Duomenys Pagal bendrąjį susitarimą su Komisija[3] vertinimui atlikti atrinktas konsorciumas EUREVAL – MCG. Veikla prasidėjo tik praėjus dvejiems metams nuo programos vykdymo pradžios, todėl nedaug projektų buvo baigta, o dauguma jų buvo tik pradėti. Todėl vertinant daugiausia dėmesio skirta veiksmingumo, rezultatyvumo ir tinkamumo klausimams. Pavyzdžiui, vertintas programos pajėgumas duoti rezultatų naudojant turimus išteklius ir rezultatų ir programos tikslų sąsajos. Be to, vertinant atkreiptas dėmesys į pradinių tikslų aktualumą atsižvelgiant į sektoriaus reikmes ir pasiūlyti tolesni pakeitimai. Įvertinimo rezultatais taip pat bus grindžiamas komunikatas dėl tolesnio programos vykdymo, kuris pagal Sprendimo dėl programos MEDIA 2007 14 straipsnio 2 dalies b punktą turi būti parengtas iki 2010 m. pabaigos, ir poveikio tyrimas, kuris turi būti atliktas prieš atnaujinant programą po 2013 m. Vertinimo tikslai Bendras tikslas – pateikti nepriklausomą išorės ekspertų nuomonę apie 2007–2009 m. vykdytos programos rezultatus bei kokybinius ir kiekybinius aspektus. Šiuo tikslu nustatyti šie konkretūs tikslai: - įvertinti tikslų, susijusių su Europos audiovizualinės pramonės reikmėmis, aktualumą ir programos pridėtinę vertę Europai; - įvertinti jos vykdymo našumą ir rezultatų veiksmingumą bendrųjų tikslų požiūriu; - pateikti pasiūlymų dėl pakeitimų ir suformuluoti tolesnio programos vykdymo rekomendacijas; - išnagrinėti sektoriaus reikmių raidą ir konkrečiai įvertinti naują nuo 2007 m. vykdomą veiklą. Metodika Vertinimas pradėtas 2009 m. rugsėjo mėn., baigtas 2010 m. gegužės mėn. Surinkti statistiniai ir dokumentais pagrįsti duomenys, be to, kalbėtasi su už programą atsakingais pareigūnais Komisijoje ir Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomojoje įstaigoje (EACEA). Be kita ko, vertintojas atliko išsamią paramos pagal programą MEDIA prašiusių organizacijų ir programos MEDIA biurų visose valstybėse narėse apklausą. Išklausyta daugiau nei 550 asmenų nuomonė. Po to, siekdamas atsakyti į vertinimo klausimus, vertintojas išsamiai išnagrinėjo šiuos duomenis, taikydamas trianguliacijos metodą – visų surinktų duomenų kryžminę analizę. Todėl kiekvienas ataskaitos teiginys pagrįstas daugeliu šaltinių, jeigu nenurodyta kitaip. TECHNOLOGINėS, EKONOMINėS IR TEISINėS APLINKYBėS Šiandien vykdant valstybės politiką filmų pramonės srityje ir audiovizualiniame sektoriuje kyla didelių sunkumų, susijusių su technologiniais pokyčiais ir jų įtaka vartojimo ir ekonomikos modeliams bei vertės kūrimo grandinei. Technologiniai pokyčiai Šių pokyčių atsiradimą iš dalies lėmė sparčiojo interneto plitimas Europoje. Anksčiau televizija buvo linijinė žiniasklaidos priemonė, o šiandien – nelinijinė priemonė, leidžianti žiūrovui rinktis programas ir jų žiūrėjimo laiką (internetinė televizija, skaitmeninė televizija per IP tinklus). Internetas taip pat yra platinimo priemonė – per ją teikiamos užsakomosios vaizdo programų paslaugos. Mobilieji telefonai irgi turi įtakos šiems pokyčiams, jais platinama garso ir vaizdo medžiaga. Atsižvelgiant į platinimo būdus kinas tradiciškai siejamas su geografine vieta (sale), tačiau atsirado naujų filmų rodymo galimybių ir palaipsniui 35 mm juostos keičiamos skaitmeninėmis kopijomis. Atrodo, kad programavimo galimybės bus dar lankstesnės, todėl skaitmeninės technologijos taip pat gali pagyvinti šį sektorių (pavyzdžiui, pradėti rodyti 3D filmai). Neseniai Europos rinkoje atsirado HD DVD diskai, tačiau dar neaišku, ar ši technologija liks rinkoje ir ar ją bus galima paversti ilgalaikiu turtu, išliksiančiu naudojimo grandinėje. Vartojimo modelių pokyčiai Tobulėjant technologijoms keitėsi ir žiūrovų įpročiai. Garso ir vaizdo įrašus lengva pritaikyti savo poreikiams, įrašyti ir transportuoti. Šiandieninė platinimo aplinka yra daugialypė, sudaryta iš įvairių tarpusavyje susietų priemonių. Kadangi įrašus patogu nešioti, fizinė aplinka sudaro daugiau galimybių nei kliūčių. Šiandien kūrinius lengviau platinti iš vienos laikmenos ar teritorijos į kitą. Ekonomikos modeliai Ekonomikos požiūriu pokyčiai vyksta palaipsniui, todėl poveikis rinkoms yra nevienodas, atsižvelgiant į sektorius ir šalis. Ekonomikos modelių pokytis priklauso nuo televizijos ir kino santykio. 30 metų nacionalinė laidas hercų dažniu transliuojanti televizija buvo ypač svarbi Europos kino finansuotoja. Gerokai sumažėjus pajamoms iš televizijos reklamos, šiandien kinas tapo ne toks svarbus, o kino filmai ir toliau perkeliami į skaitmeninės televizijos ir mokamų filmų kanalus. Teisių valdymas Teisių valdymo problema taip pat kyla Europos audiovizualinės pramonės atstovams. Rinkos gamybos ir platinimo srityse atsiradus naujiems veikėjams, ji tapo ypač aktuali. Atsižvelgiant į teisių valdymą, „kanibalizmo“ požymių matyti visoje vertės kūrimo grandinėje. Kai kurie stebėtojai prognozuoja, kad ilgainiui vertės kūrimo grandinė taps tokia paprasta, kad ją sudarys ne daugiau kaip dvi didelės dalys: privatus vartojimas ir viešasis vartojimas kino salėse. FAKTAI IR SKAIčIAI Per pirmus trejus vykdymo metus pagal programą MEDIA 2007 paremta virš 5 000 projektų. Šiems projektams skirta Europos bendrojo finansavimo suma sudaro apie 296 mln. eurų, arba 39 % programos viso laikotarpio biudžeto. Paramos pagal programą MEDIA 2007 per pirmus trejus metus prašė virš 3 000 organizacijų (palyginti su mažiau nei 2 000 pareiškėjų, prašiusių paramos pagal programą MEDIA Plus per visą jos vykdymo laikotarpį), o atrinkta virš 1 400 organizacijų. Pagal programą MEDIA 2007 paramos prašė daugiau organizacijų iš naujųjų valstybių narių. Pagal programą MEDIA 2007 atrinkti subjektai – gamintojai (56 %), platintojai (31 %) ir reklamuotojai (11 %). Dažniausiai tai labai mažos įmonės (66 % įmonių apyvarta mažesnė nei 1,5 mln. eurų, o 80 % įmonių apyvarta nesiekia 4 mln. eurų). Paramos pagal programą MEDIA 2007 gavėjai išsibarstę po visą Europą (98 regionuose iš 105). Penkios didžiausios šalys (Ispanija, Italija, Jungtinė Karalystė, Prancūzija, Vokietija) gauna apie du trečdalius programai MEDIA skirtų lėšų, proporcingai santykinei šių rinkų svarbai Europoje. Likusios dešimt ES 15 šalių, taip pat Šveicarija, Islandija ir Norvegija gauna vidutiniškai 25 % visų skirtų lėšų, tačiau ši dalis mažėja. Naujosioms valstybėms narėms skirtų lėšų dalis nesikeičia ir sudaro apie 8 %. VERTINIMO IšVADOS Išvados dėl programos aktualumo atsižvelgiant į sektoriaus reikmes Programa MEDIA 2007 atitinka sektoriaus reikmes, nes, be kita ko, yra nuosekli, gerai įsitvirtinusi Europos audiovizualinėje erdvėje ir skirta pokyčiams šiame sektoriuje palaikyti. Daugeliu atvejų programa MEDIA laikoma esamą nacionalinę paramą papildančia priemone, nes pagal šią programą remiami darbai, kuriems valstybės skiria nedideles dotacijas arba jų iš visko neskiria. Kadangi ši programa vykdoma visoje Europoje ir jos europietiškumas atsispindi pagal ją remiamuose projektuose, ji taip pat padeda kurti nemažą pridėtinę vertę ir sudaro sąlygas kūrėjams siekti didesnių tikslų. Galiausiai atrodo, kad ši programa turi įtakos formuojant nacionalinę politiką. Tam tikrų pokyčių matyti įvairiose šalyse. Pavyzdžiui, Vengrijoje, Italijoje, Lietuvoje, Norvegijoje ir Slovėnijoje šiuo metu rengiami arba neseniai įsigaliojo nauji teisės aktai. Tokios institucijos kaip nacionaliniai kinematografijos fondai ar institutai įkurti siekiant sukurti audiovizualinio sektoriaus struktūrą (Kroatijoje, Slovakijoje, Maltoje) arba padidintas tų institucijų biudžetas (Austrijoje, Kipre ir Čekijoje). Išvados dėl programos vidinio nuoseklumo Nepaisant to, kad turėtų būti dedama daugiau pastangų didinti Europoje sukurtų kūrinių paklausą visuomenėje, patvirtinama, kad programa yra visais požiūriais nuosekli. Padidėjęs pareiškėjų, siekiančių gauti įvairią paramą pagal šią programą, skaičius rodo, kad programa gerai pritaikyta sektoriaus reikmėms. Tačiau dėl to vyksta didesnė atranka ir dėl to neatrenkami dalyvaujantieji pirmą kartą ir mikroįmonės[4], didėja valdymo išlaidos ir atgrasomi galimi dalyviai. Saugojant ir propaguojant Europos kūrinių kultūrinę įvairovę ypač daug dėmesio skiriama veiklai, kuria mažinami „mažųjų“ ir „didžiųjų“ Europos audiovizualinio sektoriaus šalių skirtumai. Šiuo tikslu programoje numatytos teigiamos diskriminacijos priemonės šalims, kurių gamybos pajėgumas ir (arba) kalbinė erdvė yra riboti. Galutinis programos MEDIA Plus vertinimas parodė, kad teigiamos diskriminacijos, kuria didžiųjų šalių gamintojai skatinami bendradarbiauti su „mažesniųjų“ šalių partneriais, kriterijai iš tikrųjų turėjo teigiamos įtakos šių veikėjų jungimuisi į tinklus ir jų kūrinių apyvartai Europos platinimo tinkluose. Atrodo, kad šis teiginys pasitvirtina, nes su teigiama diskriminacija susijusiomis nuostatomis didinama galimybė pasiekti įvairovės tikslą, visų pirma pagal eilutes „Patekimas į rinką“, „Parengiamieji darbai“ ir „Festivaliai“. Vykdant programą MEDIA 2007, daug pastangų įdėta siekiant patenkinti naujas reikmes, ypač susijusias su skaitmeninimu. Atlikus du ankstesnius vertinimus taip pat padaryta išvada, kad programos tikslai iš esmės aktualūs, bet nepakankamai atsižvelgta į naujų technologijų naudojimą ir perėjimą prie skaitmeninių technologijų. Į programą MEDIA įtraukus naujų veiksmų, šis trūkumas tapo nebe toks ryškus. Kvietimų teikti paraiškas projektų finansavimui gauti sėkmė rodo, kad vykdoma veikla atitinka tikrąsias sektoriaus reikmes. Nepaisant to, kai kurias sritis ir metodus dar reikia ištirti, kad kintančias sektoriaus reikmes būtų galima tenkinti dar geriau. Vis dėlto naujieji veiksmai buvo skirti tik tam tikroms sritims, o būtų naudinga susidaryti bendrą visos vertės kūrimo grandinės vaizdą ir suvokti visas su teisėmis ir naujais ekonomikos modeliais, kuriuos siūlo specialistai, susijusias problemas. Išvados dėl programos rezultatų, pasiektų per pirmuosius trejus jos vykdymo metus (rezultatyvumas) Galutinio programų MEDIA Plus ir MEDIA Mokymas vertinimo išvados, susijusios su tradicinėmis veiklos kryptimis, iš esmės patvirtintos. „Pagrindinės programos MEDIA priemonės padeda stiprinti profesinius gebėjimus (mokymas), sudaryti sąlygas nuo pat parengiamųjų darbų kūrinius kurti Europos šalyse (parengiamieji darbai), užtikrinti geresnį sektoriaus konkurencingumą (ypač platinimo srityje, mažinant riziką ir didinant paramos gavėjų finansinį pajėgumą) ir užtikrinti tarpvalstybinę kūrinių apyvartą (platinimas ir propagavimas).“ Teikiant paraiškas pagal programą MEDIA sudaromos galimybės labai pagerinti teikiamų projektų kokybę (finansavimo plano konsolidacija, partnerystės stiprinimas ir tarptautinis mastas). Be to, labai naudinga, kad kuriami specialistų tinklai, o programa MEDIA pripažįstama kaip kokybės ženklas. Pagal programą MEDIA 2007 teikiama parama kūrinių platinimui, propagavimui (patekimas į rinką ir festivaliai) ir parengiamiesiems darbams iš esmės yra veiksminga ir svarbi gerinant platinimo sąlygas (automatinis platinimas), skleidžiant informaciją apie Europos kūrinius, sudarant daugiau profesinių galimybių (propagavimas), stiprinant profesinius tinklus (selektyvusis platinimas ir propagavimas) ir rengiant geresnės struktūros projektus, kurie yra konkurencingesni tarptautinėje rinkoje (parengiamieji darbai). Vis dėlto vertintojas nurodė būdų, kaip būtų galima gerinti tam tikrus veiksmus: - parama sąveikiesiems kūriniams galėtų būti veiksmingesnė, ypač jei būtų daugiau aiškumo ją skirstant; - pagal programą MEDIA 2007 teikiama parama televizijos transliacijai yra nuolatinė, nes taip tenkinamas didelis šio sektoriaus poreikis. Tam tikrose šalyse ši parama labai padeda užtikrinti gamintojų teises. Tačiau jos veiksmingumas ne visiškai užtikrinamas dėl įvairių priežasčių, kaip antai kūrinių, kuriems kurti teikiama parama, ir Europos kanalų programų skirtumai; prieštaravimas tarp reikalaujamo didelio transliuotojų skaičiaus ir platintojo teikiamos minimalios garantijos; rinkos kainų raidos ir pagal programą MEDIA reikalaujamų investicijų atotrūkis; geografiniai paramos skirstymo skirtumai. Be to, tam tikrų veiksmų poveikis yra ribotas dėl su programa nesusijusių priežasčių ir dėl priežasčių, susijusių su rinka, kurioje tie veiksmai vykdomi. - Parama pagal programą „i2i“[5] leidžia veiksmingai mažinti pinigines išlaidas, bet jos apimtis nepakankama, kad būtų galima valdyti matomą poveikį, susijusį su galimybe gauti finansavimą. - Parama užsakomosioms vaizdo programų paslaugoms kol kas nepakankama, kad būtų skatinama Europos kūrinių apyvarta, nes rinka vis dar silpna. - Siekiant saugoti ir propaguoti kultūrų įvairovę ir taikant 6.2 punkte minėtus teigiamos diskriminacijos mechanizmus, dėl nedidelės programos apimties sunku labai sumažinti skirtumus tarp „didžiųjų“ ir „mažųjų“ audiovizualinės gamybos šalių. Nors naujųjų valstybių narių organizacijų daugėja, joms skiriama biudžeto dalis nesikeičia (ji sudaro apie 8 %). Todėl vienai organizacijai tenkanti vidutinė paramos suma vis mažėja. Išvados dėl programos pajėgumo laiku užtikrinti numatytą poveikį Teikiant paramą specialistų mokymui, projektų struktūra ir veikėjų įtraukimas į tinklus bei parama pagal programą MEDIA yra veiksniai, kuriais Europos audiovizualiniame sektoriuje sudaromos geresnė konkurencingumo sąlygos. Programa MEDIA 2007, kuria tęsiami pagal programą MEDIA Plus pradėti darbai, sudaromos sąlygos Europos kūriniams aktyviau platinti ir kultūrų įvairovei saugoti. Rinkos rodikliai, susiję su tarpvalstybine Europos kūrinių apyvarta, nuteikia optimistiškai, o įvertinimas rodo, kad šie filmai didžia dalimi rodomi įvairiose šalyse dėl to, kad jiems skirta parama pagal programą MEDIA. Išvados dėl programos vykdymo veiksmingumo Iš esmės programos biudžetas ir ištekliai naudojami veiksmingai. Programos valdymo būdų veiksmingumas labai pagerėjo (supaprastintos procedūros, pritaikytas tvarkaraštis, užmegztas ilgalaikis organizacijų bendradarbiavimas), bet administracinė našta galėtų būti dar mažesnė. EUROPOS AUDIOVIZUALINėS OBSERVATORIJOS INDėLIS Išsamaus vertinimo tikslai Nuo 1999 m. Europos Sąjungos, kuriai atstovauja Europos Komisija, dalyvavimas oficialiai patvirtintas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimais[6]. Rengiant programą MEDIA 2007 ir siekiant laikytis Komisijos administravimo paprastinimo politikos, Europos Sąjungos dalyvavimas Europos audiovizualinės observatorijos veikloje įtrauktas į naujosios programos teisinę bazę pagal sprendimo vykdyti šią programą nuostatas. Lėšos šiam dalyvavimui numatytos programos MEDIA biudžete (2010 m. skirta 257 577 EUR, arba 11,5 % Observatorijos veikloje dalyvaujančių 37 narių įnašų). Komisija yra vykdomojo komiteto narė, turinti tokį patį statusą kaip ir valstybės narės. Vykdomasis komitetas tvirtina Europos audiovizualinės observatorijos biudžetą, skirtą jos planų ir veiklos programų įgyvendinimui. Atlikdamas programos MEDIA 2007 tarpinį vertinimą, vertintojas išnagrinėjo Europos audiovizulainės observatorijos indėlį siekiant programos tikslų, tenkinant jos reikmes ir skleidžiant teisinę ir ekonominę informaciją apie šį sektorių specialistams ir institucijoms. Europos audiovizualinė observatorija ir programos MEDIA 2007 tikslai Observatorijai keliami du uždaviniai: užtikrinti didesnį Europos audiovizualinio sektoriaus skaidrumą ir tenkinti audiovizualinio sektoriaus specialistų informacijos poreikius. Šie uždaviniai įgyvendinami rengiant ir teikiant informaciją specialistams ir visuomenei įvairia forma, kaip antai duomenų bazės (LUMIERE, KORDA, MAVISE, IRIS MERLIN ir PERSKY), teisiniai straipsniai, informacija apie Europos konvencijas ir kitas tarptautines sutartis, parduodamas statistikos žinynas, kuriame pateikti svarbiausi duomenys apie sektorių. Atrodo, kad Observatorijos veikla neturi tiesioginės įtakos siekiant programos MEDIA tikslų. Iš tikrųjų Observatorija neturi jokių įsipareigojimų dėl programos MEDIA, be to, konstatuota, kad tam tikrais atvejais turimi duomenys yra labai skirtingi ir neišsamūs, todėl sunku juos palyginti ir iš jų atrinkti reikiamus, kad būtų galima užtikrinti konkrečias programos reikmes ir tikslus atitinkančią stebėseną. Žinoma, žinynas kasmet truputį keičiamas, ne visada pateikiamos tokios pačios lentelės su tokiais pačiais duomenimis, sąvokomis ir rodikliais kaip ankstesniais metais. Kita vertus, Europos audiovizualinės observatorijos veiklos teritorija skiriasi nuo programos MEDIA vykdymo teritorijos. Šis sąlyginis vienodumo trūkumas ir tai, kad nenustatyti konkretūs programos MEDIA rodikliai, gali būti kliūtis naudoti šiuos duomenis. Vis dėlto Europos audiovizualinė observatorija kol kas yra vienintelė įstaiga, teikianti tokius ES masto statistinius duomenis, kokių nacionalinės įstaigos nerenka ir neteikia. Kad Observatorija galėtų labiau prisidėti prie programos MEDIA tikslų įgyvendinimo, yra galimybė su Observatorija sudaryti tiesioginę sutartį ne tik dėl metinių ar trejų metų planų, bet ir dėl kitokių konkrečių projektų. PAGRINDINėS REKOMENDACIJOS Vertintojai suformulavo penkias strategines rekomendacijas. Kai kurių iš jų negalima įgyvendinti pagal programą MEDIA 2007, todėl į jas bus atsižvelgta rengiant naujos kartos programas po 2013 m. Kitose rekomendacijose nurodomi pakeitimai, kuriuos reikėtų padaryti toliau vykdant dabartinę programą. Komunikacija ir informacijos mainai Specialistams būtų lengviau nustatyti savo tikslus ir veiklos sritį, jei komunikacija būtų aiškesnė ir geriau atspindėtų programos realijas (taikoma labiau programai MEDIA nei programai MEDIA 2007; programos „I2i“ eilučių pavadinimo („Sąveikieji kūriniai“) peržiūra). Be to, siūloma geriau išnaudoti programos MEDIA Desk ir jo biurų tinklo galimybes, pavyzdžiui, galima parengti bendradarbiavimo veiksmų planą. Programos valdymo optimizavimas Programos valdymo tvarkai paprastinti ir gerinti siūlomi keli būdai: - peržiūrėti komiteto procedūrą (nustatyti Bendrijos finansavimo sumos dydį, kurio nepasiekus komiteto procedūra netaikoma); - nustatyti griežtesnius tinkamumo ir (arba) atrankos kriterijus, siekiant riboti didėjantį pareiškėjų, prašančių paramos pagal „Parengiamųjų darbų“ eilutę, skaičių ir gerinti gaunamų projektų kokybę; - gausinti ekspertų grupę, kad būtų gerinama atrankos tvarka. Toliau mažinti administracinę naštą - Spartinti paraiškų teikimo internetu tvarką – duomenys turėtų patekti tiesiai į programos MEDIA duomenų bazę. Programos vykdymo būdų įvairinimas Įvesti naujų programos vykdymo būdų ar papildomų priemonių, išnaudojant tokias galimybes kaip išklausymas (teminiai tinklai, bandomieji projektai); bendras sutarimas (pavyzdžiui, bendra nuomonė dėl teisių). Skatinti sąveiką, jungimąsi į tinklus ir teritorijų bendradarbiavimą, parengti bendros informacijos apie gebėjimus (pirminiam mokymui). Peržiūrėti teigiamos diskriminacijos taikymo būdus: peržiūrėti šalių grupavimą pagal tipą; išsamiau nagrinėti tinkamiausius tikslus. Ryžtingiau veikti atsižvelgiant į vartotojų, televizijos naudotojų ir transliuotojų reikmes, rengti mokymą žiniasklaidos priemonių klausimais. Turtinti žinias apie rinką ir geriau analizuoti programos poveikį. Optimizuoti Europos audiovizualinės observatorijos indėlį, visų pirma siekiant gauti statistinių duomenų ir tinkamai juos išanalizuoti, kad būtų galima geriau suprasti rinkos procesus ir palengvinti programos poveikio analizę. Atlikti išsamius audiovizualinio sektoriaus tyrimus, kad būtų lengviau prognozuoti būsimus pokyčius. Atlikti konkrečius vertinimus, daugiausia dėmesio skiriant tam tikriems veiklos sektoriams ir (arba) kryptims, kad būtų galima susidaryti tikslesnį programos rezultatų vaizdą. Prisitaikymas prie rinkos Televizijos transliacija - Numatyti paramą televizijos platintojams ir transliuotojams, įsipareigojusiems propaguoti kitų Europos šalių kūrinius. - Teikti paramą dubliavimui, kad būtų galima patekti į didžiąsias trečiųjų šalių rinkas (Pietryčių Aziją, Lotynų Ameriką). - Propaguoti projektus, į kuriuos įtraukiamos naujos žiniasklaidos priemonės. - Galimybė gauti finansavimą. Skatinti bankus teikti daugiau paskolų gamybai, pavyzdžiui, taikant garantijų priemonę. - Skaitmeninis kinas. Numatyti paramą salių skaitmeninimui ir skaitmeninių kūrinių originalų gamybai. IŠVADOS. KOMISIJOS POZICIJA Nors programos MEDIA 2007 tarpinis vertinimas atliktas tik pradėjus ją vykdyti, juo patvirtinama, kad Europos audiovizualiniam sektoriui programos veiklos rezultatai yra teigiami. Įvertinime dar kartą patvirtinamas programos tikslų aktualumas ir jos veiksmų rezultatyvumas, ypač didinant šio sektoriaus konkurencingumą. Be to, patvirtinama nacionalinėms priemonėms teikiama programos pridėtinė vertė. Kita vertus, iš rinkos rodiklių matyti, kad Europos audiovizualinį sektorių toliau veikia jo tradiciniai trūkumai – rinkos susiskaldymas ir nepakankamas europinių kūrinių platinimas ne jų gamybos šalyse. Todėl veiklą reikia tęsti, prisitaikant prie kintančių rinkos reikmių. Komisija toliau gerins programą MEDIA 2007 visą likusį jos vykdymo laikotarpį, kad didėtų programos veiksmingumas ir rezultatyvumas ir kad ji geriau atitiktų rinkos reikmes laikantis galiojančių teisės aktų ir vertintojų suformuluotų rekomendacijų. Rengiami ir kiti patobulinimai, jie bus pritaikyti antruoju programos vykdymo laikotarpiu. Šie pakeitimai bus nagrinėjami kitame Komunikate dėl tolesnio programos vykdymo. Be to, į vertintojo pateiktas ilgalaikes strategines rekomendacijas Komisija atsižvelgs rengdama kitą programą, kuri bus pradėta 2013 m. Veikos kryptys bus išnagrinėtos poveikio tyrime, kuris turės būti atliktas rengiant šią programą. [1] OL L 327, 2006 11 24. [2] Visas vertinimo ataskaitos tekstas pateiktas adresuhttp://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#cultureHeader. [3] Bendrasis susitarimas INFSO/SMART 2007/0035 Lot 1. [4] Labai mažos įmonės. [5] Pagal programą „i2i audiovisual“ teikiamos paramos tikslas – sudaryti palankesnes sąlygas gauti finansavimą iš bankų ir finansų įstaigų. [6] 1999 m. lapkričio 22 d. Sprendimas 1999/784/EB (OL L 307, 1999 12 2). 2004 m. lapkričio 17 d. Sprendimas Nr. 2239/2004/EB (OL L 390, 2004 12 31).