LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 181/143

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos aukštojo mokslo sistemų modernizavimo darbotvarkė. Ekonomikos augimo ir užimtumo rėmimas“

(COM(2011) 567 final)

2012/C 181/25

Pranešėjas Joost P. VAN IERSEL

Bendrapranešėjis Juraj STERN

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2011 m. rugsėjo 20 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos aukštojo mokslo sistemų modernizavimo darbotvarkė. Ekonomikos augimo ir užimtumo rėmimas“

COM(2011) 567 final.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. vasario 29 d. priėmė savo nuomonę.

479-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. kovo 28–29 d. (kovo 28 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 100 narių balsavus už, 1 – prieš ir 8 susilaikius.

1. Išvados

1.1 Tinkamai sukurta aukštojo mokslo sistema yra ypač svarbi Europos ekonomikos ir intelektinių išteklių ateičiai, ji sustiprina socialinės ir ekonominės veiklos pagrindą, gerina būsimos (-ų) kartos (-ų), gyvenimo ir darbo sąlygas. Tai yra būtina Europos visuomenės ateities vertybių kūrimo prielaida.

1.2 EESRK iš esmės sutinka su dauguma Komisijos analizės aspektų bei Komisijos ir Tarybos (1) pasiūlymais ir rekomendacijomis, kurie turėtų būti įgyvendinami artimiausiais metais, – daugelis jų yra susiję su EESRK 2009 m. nuomone dėl universitetų Europai (2). EESRK pabrėžia, kad ES darbotvarkę reikia užbaigti ir tikisi, kad Taryba sieks platesnių užmojų tikslų.

1.3 Nepaisant didėjančio informuotumo ir nuomonių konvergencijos, laukia dar ilgas kelias. Popieriuje išdėstyti patobulinimai dažnai įgyvendinami nenoriai. Tam tikri interesai, (netiesioginis) protekcionizmas ir vis dar dideli aukštojo mokslo sistemų skirtumai ir susiskaldymas (nepaisant Bolonijos proceso) užkerta kelią spartiems pokyčiams. Tai toli gražu ne techninis klausimas, nes dažnai norint įgyvendinti pokyčius reikia pertvarkyti esamas struktūras, iš naujo apibrėžti atsakomybę, metodus, programas ir prioritetus. Šiems aspektams modernizavimo procese reikia skirti nuolatinį dėmesį ir tai daryti kruopščiau ir išsamiau.

1.4 Savaime aišku, kad yra reikalinga veiksminga ir įvairi aukštojo mokslo sistema, kurioje veiktų klasikiniai universitetai, suderinantys mokymą ir mokslinius tyrimus, kitos aukštojo mokslo, pavyzdžiui, aukštojo profesinio mokymo, institucijos, švietimo, kuriame daug dėmesio skiriama regioniniams (taip pat ir tarpvalstybiniams) aspektams, institucijos ir institucijos, kuriose organizuojamas nedidelis mokymo programų skaičius. Bendriau tariant, yra reikalinga pažangi specializacija ir savitumas. EESRK primygtinai ragina veiksmingai išnaudoti įvairių mokslo rūšių sąveiką, ieškoti lanksčių mokymosi būdų visais švietimo lygmenimis.

1.5 Strategija „Europa 2020“ turėtų būti deramai įgyvendinama ir turinio, ir organizaciniu požiūriu. Komisija, Taryba, valstybės narės ir aukštojo mokslo institucijos turėtų pasidalyti atsakomybę ir veiksmingai koordinuoti savo veiklą. Strategijoje „Europa 2020“ aukštasis mokslas susiejamas su pavyzdinėmis iniciatyvomis, pavyzdžiui, „Inovacijų Sąjunga“, „Pramonės politika“, „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“, „Judus jaunimas“. Į konkrečioms šalims semestro metu teikiamas rekomendacijas reikėtų įtraukti ir aukštojo mokslo sistemų bei politikos klausimus.

1.6 Institucijų autonomija (3), atskaitomybė ir skaidrumas yra svarbiausios sąlygos jų uždaviniams įgyvendinti ir užtikrinti veiksmingesnį lėšų panaudojimą. Šios sąlygos taip pat labai svarbios norint pasiekti, kad aukštasis mokslas taptų svarbiausiu darbo vietų kūrimo, galimybių įsidarbinti ir inovacijų veiksniu. (Nacionalinėse) darbotvarkėse reikia užtikrinti profesionalesnį valdymą, modernias mokymo programas, ugdymą, garantuoti mokymo ir mokslinių tyrimų kokybę, specializaciją, taip pat tarptautinį patrauklumą. Ypatingą dėmesį reikia skirti universitetų verslumui.

1.7 Finansavimas yra gyvybiškai svarbus. Neramina ir įgyvendinti strategiją „Europa 2020“ ir Europos poziciją pasaulyje įtvirtinti kliudo tai, kad aukštasis mokslas finansuojamas nepakankamai, o dėl biudžeto suvaržymų viešųjų finansų padėtis išlieka įtempta. Turėtų būti užtikrintas tinkamas aukštojo mokslo finansavimas, nesvarbu, iš kokių šaltinių. Turėtų būti skleidžiama patirtis.

1.8 Studentų skaičius vis dar sparčiai auga. Būtina visose srityse ir visais lygmenimis užtikrinti vienodas lyčių galimybes. Ekonomikos ir plačiosios visuomenės raidai reikalingos ir netrukdomos galimybės mokytis, ir tinkama mokslo kokybė. Jeigu būtų įvedami (arba didinami) nacionaliniai mokesčiai už mokslą, kartu turėtų būti įgyvendinama pagalbinė stipendijų ir paskolų politika ir užtikrinamos galimybės jomis pasinaudoti.

1.9 Techninėse srityse reikia daugiau studentų, žinių sektoriaus darbuotojų (angl. knowledge workers) ir mokslo darbuotojų; techninį mokymą reikia pateikti patraukliau. Socialinių partnerių indėlis ir darbo rinkos patirtis turi būti aiškiai susisteminti. Įmonėms, nepaisant jų dydžio, turėtų būti suteikta galimybė daug prisidėti prie mokymo programų rengimo, mokymo ir verslumo skatinimo.

1.10 Universitetai ir įmonės, toliau išsaugodami savo nepriklausomumą ir prisiimdami atsakomybę, turėtų kartu plėtoti strateginių inovacijų darbotvarkes. Aukštojo mokslo institucijų ir įmonių bendradarbiavimas paprastai labai padeda vykdant mokslinius tyrimus, perduodant žinias, ugdant perduodamus įgūdžius ir plėtojant idėjas. Turėtų būti skleidžiama geroji patirtis.

1.11 Reitingavimo ir kokybės vertinimo sistemos būtinumą vargu ar galima nuvertinti, jei norima užtikrinti veiksmingą lėšų panaudojimą ir sėkmingai pasiekti tarptautinio judumo tikslus. EESRK palankiai vertina kruopščiai parengtos „U-Multirank“ priemonės įgyvendinimą. Kartu su šia reitingavimo priemone reikia gerinti kitas studentų ir mokslo darbuotojų judumo sąlygas, stiprinti internacionalizaciją.

1.12 Aukštojo mokslo sistemų konvergencija teigiamai veikia tarpvalstybinį studentų ir mokslo darbuotojų judumą, naudingą ir asmeniniams rezultatams, ir Europos darbo rinkai bei Europos integracijai. Į „Erasmus“ programą reikėtų įtraukti bandomąjį „judumo semestrą“.

1.13 EESRK tvirtai pritaria „Modernizavimo darbotvarkės“, „Horizontas 2020“, „Erasmus visiems“ ir struktūrinių fondų sąsajoms.

2. Įžanga

2.1 Švietimas visais lygmenimis yra svarbiausias prioritetas. Laikantis subsidiarumo principo aukštasis mokslas Europoje plėtojamas nacionaliniu lygmeniu. Lisabonos sutartyje ES veiksmų sritims priskiriamas tik profesinis mokymas ir perkvalifikavimas (4).

2.2 1999 m. Bolonijos konferencijoje žengtas ryžtingas žingsnis – po šios konferencijos visoje Europoje įvesta bakalauro, magistro ir daktaro laipsnių sistema. Bolonijos susitarimas padėjo siekti Europos aukštojo mokslo sistemų konvergencijos.

2.3 Kartu ES pradėjo įgyvendinti sėkmingas tarptautines studentams ir mokslo darbuotojams skirtas programas, pavyzdžiui, „Erasmus“, „Erasmus Mundus“, „Marie Curie“ ir kitas. Pagal viena po kitos įgyvendinamas bendrąsias programas ji sistemingai skatino vykdyti tarpvalstybinius mokslinių tyrimų projektus.

2.4 Europos universitetuose ir tarp jų vykdomos reformos ir iniciatyvos, įgyvendinamos pagal principą „iš apačios į viršų“. Pagal šias iniciatyvas taip pat kuriamos panašios pakraipos universitetų grupės, pavyzdžiui, Europos mokslinius tyrimus atliekančių universitetų lyga, COIMBRA grupė ir kitos, skatinant specializaciją įvairiose srityse, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų arba socialinių mokslų.

2.5 2009 m. EESRK padarė išvadą, kad „esant dabartinei nevisiškai tinkamai universitetų sistemai, didelis universitetų potencialas nėra pakankamai išvystytas“ (5). Komisija savo modernizavimo darbotvarkėje (6) laikosi tos pačios nuomonės. Taryba daro išvadą, kad „švietimo ir mokslinių tyrimų kokybė yra vienas iš pagrindinių modernizavimo veiksnių“ ir kad„žinių trikampio (švietimas – moksliniai tyrimai – inovacijos) stiprinimas yra svarbi sąlyga siekiant <…> prisidėti prie darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo“ (7).

2.6 Aukštąjį mokslą reikia modernizuoti labai skirtingomis sąlygomis, labai skirtingoje nacionalinėje ir regioninėje socialinėje ir ekonominėje aplinkoje. Klasikiniai universitetai ir kitokio pobūdžio institucijos turi konkrečius uždavinius. Klasikinio universiteto koncepcija apima ir švietimą, ir mokymą, ir mokslinius tyrimus.

2.7 Siekiant tvaraus socialinio ir ekonominio atsigavimo ypač svarbu ryžtingai gerinti aukštojo mokslo kokybę.

2.8 Prie komunikato pridėtame darbo dokumente (8) analizuojamos net tik įvairios reikalingos reformos, bet ir apibendrinamos valstybių narių priemonės modernizavimui skatinti. Tačiau dar reikia pašalinti nemažą atotrūkį, kurį lemia šie itin svarbūs veiksniai:

— ekonominis šalies našumas – aukštąjį išsilavinimą įgijusių asmenų skaičius ir ekonominiai rodikliai vienam gyventojui,

— kvalifikacija, atsižvelgiant į galimybes įsidarbinti,

— skirtumai siekiant užsibrėžto tikslo, kad aukštąjį mokslą įgijusių asmenų skaičius ES sudarytų 40 proc., nors aukštojo mokslo siekiančių asmenų skaičius visoje Europoje sparčiai auga,

— investicijų į aukštąją mokslą dydžio skirtumai, finansavimo skirtumai, nevienodas viešojo ir privačiojo sektorių lėšomis finansuojamo aukštojo mokslo vystymas,

— finansinio ir administracinio savarankiškumo bei atskaitomybės skirtumai, kurių vis dar esama nepaisant plačiai vykdomos ir plataus užmojo aukštojo mokslo valdymo reformos.

2.9 Savo bendroje analizėje Komisija taip pat nurodo, kad tendencijos kinta – visame žemyne kuriami žinių trikampiai, universitetai užmezga glaudesnius ryšius su verslo sektoriumi, daugiau dėmesio skiriama daug gilių profesinių žinių reikalaujančiai veiklai, pavyzdžiui, MTTP, rinkodarai, pardavimams, vertės grandinės valdymui ir finansinėms paslaugoms, paslaugoms apskritai, IRT, nepakankamai atstovaujamoms visuomenės grupėms, kinta lyčių pusiausvyra (Europoje moterys sudaro daugiau kaip pusę visų bakalauro ir magistro studijų dalyvių, o doktorantūros studijų srityje pastebima atvirkštinė tendencija) ir pastebimas įspūdingo masto judumas mokymosi tikslais tarp Europos valstybių ir visame pasaulyje.

2.10 EESRK pritaria tam, kad būtų rengiamos išsamesnės šalių ataskaitos, analizės ir rekomendacijos, kartu sistemingai būtų taikomi konkrečioms šalims skirti metodai, pavyzdžiui, kaip pagal Bolonijos pažangos ataskaitas, ir vykdomi tikslūs OECD aukštojo mokslo ir kokybės vertinimo tyrimai. Konkrečioms šalims skirti metodai virs gerąja patirtimi.

2.11 EESRK pažymi, kad analizėje, kuri iš esmės yra bendro pobūdžio, neaptarti kai kurie svarbūs aspektai, pavyzdžiui, politinis kišimasis į aukštojo mokslo sistemą nacionaliniu ir regionų lygiu, tai, kaip valstybėse narėse atsižvelgiama į poreikį skatinti dalyvavimą ir gerinti kokybę, valdžios institucijų požiūris į konkrečius reikalavimus dėstytojams, mokytojams, mokslo darbuotojams ir studentams, valstybių narių įvairių aukštojo mokslo institucijų tarpusavio ryšiai, bendrų sąlygų švietimui ir moksliniams tyrimams kūrimas universitetuose ir galiausiai, nors ne mažiau svarbu, patikimi statistiniai duomenys.

2.12 Komisija ir Taryba labai pabrėžia aukštojo mokslo ir ekonomikos ryšį. Jos konkrečiai neišskiria sveikatos, socialinių ar humanitarinių mokslų. Tai suprantama, kadangi reikalingi prioritetai, ypač krizės laikotarpiu. Kita vertus, kadangi kiekvienoje švietimo srityje siekiama užtikrinti optimalų išsilavinimo ir darbo santykį, taip pat labai reikėtų aptarti, kaip turėtų būti modernizuojamos profesinės arba akademinės sritys, kurios nėra glaudžiai susijusios su ekonomika, tačiau yra svarbios.

2.13 Reikalingas pramonės ir sveikatos specialistų bendradarbiavimas, nes norint diegti ekonomiškas diagnostikos ir gydymo technologijas reikalingas brangus, daug lėšų reikalaujantis praktinis mokymas, aukštos kokybės švietimas ir mokymasis visą gyvenimą. Tai padės sumažinti mirtingumo ir neįgalumo rodiklius.

3. Strategija „Europa 2020“ ir aukštasis mokslas

3.1 2009 m. EESRK nurodė, kad Lisabonos strategija ir Europos aukštasis mokslas gali tapti svarbiausiais modernizavimo proceso katalizatoriais. Kartu Komisija teisingai nurodo universitetų ir strategijos „Europa 2020“ tikslų bei uždavinių ryšį.

3.2 Svarbi naujovė, diegiama pagal strategiją „Europa 2020“, yra valdymas: glaudesnis koordinavimas Komisijoje, tarp valstybių narių ir ES, taip pat ir tose srityse, kurios Sutartimi nėra reglamentuojamos arba yra reglamentuojamos tik iš dalies.

3.3 Aukštajam mokslui labai svarbios pavyzdinės iniciatyvos, ypač „Pramonės politika“, „Inovacijų sąjunga“, „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“ ir „Judus jaunimas“.

3.4 Intensyvesnė Komisijos stebėsena, įskaitant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas per Semestrą, turėtų paremti reikalingas universitetų reformas.

3.5 Aukštojo mokslo modernizavimo darbotvarkė turi visapusiškai atitikti strategiją „Europa 2020“. EESRK palankiai vertina tai, kad Komisijos strateginėje darbotvarkėje švietimui skirtas svarbus vaidmuo ir remiamasi strategija „Europa 2020“.

3.6 EESRK yra įsitikinęs, kad strategijos „Europa 2020“ ir aukštojo mokslo ryšys reiškia, kad:

— pagal strategiją „Europa 2020“ aukštasis mokslas susiejamas su inovacijomis, pramonės politika ir judumu;

— taip sukuriamos papildomos sąlygos Komisijai, valstybėms narėms bei švietimo institucijoms keistis nuomonėmis ir bendradarbiauti;

— tai suteikia naujų impulsų modernizavimui nacionaliniu lygmeniu;

— aukštojo mokslo plėtojimas turi būti viena iš rekomendacijų, per kasmetinį Semestrą skiriamų konkrečioms šalims;

— pagal strategiją „Europa 2020“ bus sukurti nauji bendradarbiavimo forumai, didės tarpvalstybinių tinklų veiksmingumas;

— norint užtikrinti pramonės politikos ir inovacijų ryšį, reikalingas intensyvesnis konsultavimasis su privačiuoju sektoriumi. Konsultacijos su MVĮ ir labai mažomis įmonėmis vis dar nepakankamai vertinamos. EESRK primygtinai siūlo aukštojo mokslo institucijoms, vyriausybėms ir Komisijai rengiant mokymo ir kitas programas realiai naudotis praktine įmonių patirtimi.

3.7 Komisija nurodo, kuriuos pagrindinius klausimus turi spręsti valstybės narės (ir švietimo institucijos), o kuriuos – Europos Sąjunga. EESRK pirmenybę teiktų valstybių narių ir Komisijos „bendrai atsakomybei“ pagal strategiją „Europa 2020“.

4. Klausimai, kuriuos turėtų spręsti valstybės narės, Taryba ir aukštojo mokslo institucijos

4.1 Nustačius pagrindinius klausimus, valstybės narės turėtų imtis konkrečių veiksmų. Reikalingas stipresnis postūmis. Taryba turėtų nustatyti prioritetus, remdamasi Komisijos, kuri vėliau vykdo įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu stebėseną, pasiūlymu.

4.2 Ypatingą dėmesį reikėtų skirti „lankstesnėms valdymo ir finansavimo sistemoms, kuriose didesnė švietimo institucijų autonomija būtų derinama su atskaitomybe visoms suinteresuotosioms šalims“, taip būtų sudaromos sąlygos specializacijai, šviečiamajai ir mokslinių tyrimų veiklai bei diversifikacijai (9).

4.3 Kaip EESRK nurodė 2009 m., tinkama sistema ir autonomija yra ypač svarbios (10). Nepaisant to, kad už organizacinę struktūrą, įskaitant autonomiją ir finansavimą, iš esmės yra atsakingos valstybės narės, EESRK mano, kad šiuos aspektus turi aptarti ir valstybės narės tarpusavyje, ir Taryba, nes nuo jų labai priklauso poveikis dėstytojams ir studentams.

4.4 EESRK pritaria politiniams tikslams, kurie pateikti modernizavimo darbotvarkės 2.5 punkte, pagrindinių politinių klausimų intarpe. Šie tikslai aprėpia daugiau nei tik techninius dalykus. Jie yra labai glaudžiai susiję su nacionalinėmis politinėmis sąlygomis. Pirma, juos reikėtų kelti vyriausybėms, ne aukštojo mokslo institucijoms. Politinis atkaklumas, teisėkūra ir reglamentavimas, kuriuos reikia aptarti su visais suinteresuotaisiais subjektais, yra labai svarbūs klausimai.

4.5 Vyriausybė ir institucijos taip pat turėtų būti skatinamos didesnio savarankiškumo teikiamą naudą palyginti tarptautiniu lygiu.

4.6 Priešingai bendrai praktikai, pagal kurią sėkmingai vykdytas aukštojo mokslo „atvėrimas masėms“ (11), atsižvelgiant į vykstančias diskusijas dėl aukštojo mokslo daugiausia dėmesio reikėtų skirti perėjimui prie pažangios specializacijos, strateginių sprendimų įvairovės ir kompetencijos centrų plėtojimo. Galima remtis sėkmingais valstybių narių pavyzdžiais.

4.7 EESRK pripažįsta, kad norint pasiekti tuos tikslus gali prireikti iš esmės pakeisti valstybių narių aukštojo mokslo filosofiją. Šį klausimą, įskaitant planus ir grafikus, reikia aptarti su Taryba.

4.8 Per šią krizę išryškėjo akivaizdus ryšys tarp švietimo modernizavimo ir ekonomikos. Tačiau procesas turėtų būti platesnis. EESRK taip pat nurodo, kad reikalingi naujausi profesionalumo didinimo, mokymo programų, laipsnių ir judumo standartai socialinių ir humanitarinių mokslų, kurie yra svarbūs Europos intelektualiniam gyvenimui, vertybėms ir identitetui, srityse. Be to gerai valdomi sveikatos, socialiniai ir humanitariniai mokslai taip pat prisideda prie ekonomikos vystymo.

4.9 EESRK pritaria glaudiems aukštojo mokslo institucijų ir verslo sektoriaus ryšiams. Jis sutinka su nuomone, kad glaudus, veiksmingas švietimo, mokslinių tyrimų institucijų ir verslo sektoriaus ryšys, įskaitant perėjimą prie atvirųjų inovacijų, bus ypač svarbus žinių trikampiui.

4.10 EESRK taip pat pritaria tiesiogiai arba netiesiogiai su ekonomika susijusių institucijų partnerystei su įvairiais verslo sektoriais, tai „esminis aukštojo mokslo institucijų veiklos aspektas“ (12). Reikėtų daug dėmesio skirti studentų verslumui, kūrybiškumui ir novatoriškumui, taip pat interaktyviai mokymosi aplinkai bei žinių perdavimo infrastruktūrai. Reikia būti atviriems „versliam universitetui“.

4.11 Būtina sudaryti tokias sąlygas, kad studentai galėtų laisvai pereiti iš vieno pobūdžio švietimo institucijos į kitą, įskaitant lanksčius būdus, kaip pereiti iš profesinio švietimo baigus vidurinę mokyklą į aukštojo mokslo sistemą ir kelti kvalifikaciją (13). Tokios sąlygos taip pat yra labai naudingos mokymuisi visą gyvenimą.

4.12 Regionų vystimuisi reikia skirti yaptingą dėmesį. Daugelyje regionų, ypač metropolinėse zonose, aukštojo mokslo, darbo rinkos, mokslinių tyrimų, inovacijų ir verslo ryšys yra ypač svarbus. Šiuose regionuose vis dažniau vystoma tarptautinė ar net pasaulinė specializacija. Sisteminis aukštojo mokslo institucijų dalyvavimas paprastai skatina vietos ir regionų vystymąsi ir didina ekonominį atsparumą. Nacionalinės valdžios institucijos turi būti raginamos skatinti tokius procesus regionuose (14).

4.13 EESRK atkreipia dėmesį į tarpvalstybinį regionų bendradarbiavimą aukštojo mokslo srityje. ETBG gali padėti kaimyniniams regionams bei ekonominiu požiūriu panašiems regionams (15).

4.14 Finansavimas yra gyvybiškai svarbus klausimas. Krizė taip pat veikia aukštajam mokslui skiriamą valstybės finansavimą. Aukštasis mokslas patiria bendrą struktūrinę nepakankamo finansavimo riziką. Išlaidos šioje srityje sudaro 1,2 proc. BVP, o JAV 1,5 proc., Japonijoje 1,5 proc. BVP. Be to privačiojo sektoriaus išlaidos palyginti su JAV ir Japonija yra labai nedidelės. Tuo tarpu BRIK valstybės taip pat daro didelę pažangą. EESRK pažymi, kad strategijoje „Europa 2020“ neatsižvelgta į ankstesnį ES tikslą aukštajam mokslui skirti 2 proc. BVP.

4.15 Reikiamas finansavimas ir tikslai, pavyzdžiui, rengti aukštos kvalifikacijos absolventus, didinti valdymo profesionalumą ir veiksmingiau naudoti lėšas, turėtų padėti įgyvendinti strategiją „Europa 2020“.

4.16 Valstybių narių finansavimas labai skiriasi. Vienos šalys yra pažengusios daug toliau už kitas. Dėl sąveikos tarp aukštojo mokslo ir užimtumo būtina išsaugoti tinkamą finansavimą: tam būtina skatinti finansavimą iš įvairesnių šaltinių, tarp jų – naudoti valstybės lėšas ir jomis papildyti privačiojo sektoriaus finansavimą bei skirti kitų valstybės investicijų (bendrasis finansavimas).

4.17 Aiškios struktūros kvalifikuotų švietimo institucijų ir verslo bendruomenės ryšys tikrai gali padėti sustabdyti finansavimo mažėjimo tendenciją. Aukštajam mokslui turėtų būti naudingi novatoriški verslo procesai. Tačiau verslo arba privačiojo sektoriaus finansavimas niekada neturėtų daryti nepagrįstos įtakos mokymo programoms ar fundamentiniams moksliniams tyrimams.

4.18 Universitetai ir įmonės, toliau išsaugodami savo nepriklausomumą ir prisiimdami atsakomybę, turėtų kartu plėtoti strateginių inovacijų darbotvarkes. Universitetų ir įmonių sąveiką galima stiprinti žinių sąjungomis. Šiuo požiūriu gali būti labai naudinga Europos inovacijų platforma, apimanti ES numatomas didelio poveikio technologijas.

4.19 Aukštojo mokslo institucijų ir įmonių bendradarbiavimas ir keitimasis patirtimi paprastai labai padeda vykdant mokslinius tyrimus, perduodant žinias, ugdant perduodamus įgūdžius, taip pat plėtojant idėjas. Turėtų būti skleidžiama geroji patirtis.

4.20 Modernizavimo darbotvarkėje nepareikšta nuomonė dėl mokesčių už mokslą, nes už tai atsakingos pačios valstybės. Europoje esama įvairių sistemų. Vyrauja bendra tendencija laipsniškai didinti metinius mokesčius. Mokesčiai už mokslą yra prieštaringas klausimas.

4.21 EESRK atkreipia dėmesį į aštrėjančias dilemas: studentų skaičius auga, reikia gerinti kokybę, norint užtikrinti galimybes įsidarbinti, reikia aukštesnių mokymosi standartų, tačiau valstybių narių finansavimas išlieka toks pat ar net mažėja. Tai didžiuliais iššūkis. EESRK pabrėžia, kad jeigu įvedami (arba padidinami) nacionaliniai mokesčiai už mokslą, kartu visada turėtų būti įgyvendinama pagalbinė stipendijų ir paskolų politika ir aiškiai užtikrinama galimybė jomis pasinaudoti.

4.22 Nebaigusiųjų aukštojo mokslo skaičius yra pernelyg didelis. Į aukštojo mokslo institucijas taip pat reikia pritraukti įvairesnių visuomenės sluoksnių atstovų. Ypač reikia gerinti socialines ir kultūrines sąlygas atsiliekančiose šalyse.

4.23 Tačiau vien didesni skaičiai savaime nėra tinkamas kriterijus. Svarbiau turėtų būti ne kvalifikacijų skaičius, o objektyviai vertinama kokybė.

4.24 Kvalifikacijų srityje turėtų vyrauti tam tikri principai:

— siekiant didesnių įsidarbinimo galimybių reikia konsultuotis su socialiniais suinteresuotaisiais subjektais ir atsižvelgti į darbo rinkos patirtį;

— konsultavimasis su verslo sektoriumi yra gyvybiškai svarbus: reikia ne tik konsultuotis su didelėmis įmonėmis, bet ir nuolat tartis su MVĮ (labai mažomis, ir mažosiomis įmonėmis); tai labai svarbu, nes vis labiau ryškėja pramonės procesų suskaidymo arba patikėjimo trečiosioms šalims tendencijos;

— su darbo vietų kūrimo dinamika susijusios kvalifikacijos turi būti plėtojamos pagal mokymosi ir ugdymo programas, reikalaujančias įmonių prisiimti įsipareigojimus ir bendradarbiauti;

— turėtų būti ugdomi tarpdalykiniai ir horizontalūs gebėjimai;

— kvalifikacijos turėtų prisidėti prie pažangios specializacijos, kuri didintų (tarptautinį) patrauklumą arba išryškintų regioninius ypatumus;

— nepaisant aukštojo mokslo įvairovės, kvalifikacijų apibrėžtis turėtų supaprastinti Europos (ir tarptautinius) mainus ir suteikti karjeros galimybių.

4.25 EESRK labai pritaria komunikate išdėstytiems pasiūlymams dėl kvalifikacijų ir kokybės užtikrinimo bei tam, kad geresnė aukštojo mokslo kokybė yra susijusi su mokslo darbuotojais. Jis taip pat pritaria nuomonei, kad švietimo modernizavimas priklauso nuo dėstytojų ir mokslo darbuotojų kompetencijos ir kūrybiškumo (16) – tai dažnai pamirštama. Atsižvelgiant į tai, visos administracinės kliūtys, trukdančios karjerai akademiniame sektoriuje – pavyzdžiui, papildomi moksliniai laipsniai, kurie egzistuoja kai kuriose šalyse (tarp jų Lenkija) – turėtų būti pašalintos.

4.26 Kadangi studentų skaičius sparčiai didėja, nerimą kelia kompetentingų dėstytojų trūkumas. Mokymo ir mokslinių tyrimų kokybei užtikrinti reikalingos tinkamos darbo sąlygos, patrauklios karjeros švietimo sektoriuje ir profesinio tobulinimosi galimybės, mokymo priemonės ir atlygis už pasiektus puikius rezultatus. Tai savaime aišku, tačiau daugumoje valstybių narių šiuo metu padėtis yra priešinga. Todėl Taryba turėtų nustatyti politikos gaires.

4.27 Komisija teisingai pabrėžia, kad reikia įvairesnių studijų būdų. Techninis mokymas turi tapti patrauklesnis. Nacionalinio ir regionų lygmens socialiniai partneriai gali labai prisidėti prie techninių studijų įvaizdžio gerinimo. Daug prisidėti gali ir atskiros įmonės. EESRK pabrėžia MVĮ, visų pirma labai mažų ir mažųjų įmonių, įsipareigojimus, ypač regionų lygmeniu.

4.28 Per Europoje vykstančias diskusijas būtina daug dėmesio skirti tam, kaip aukštasis mokslas galėtų tapti pagrindiniu inovacijų, darbo vietų kūrimo ir galimybių įsidarbinti aspektu (17). Tai turėtų būti svarbiausias visų suinteresuotųjų subjektų tikslas, už tai bendrai turėtų būti atsakingos Komisija, Taryba, valstybės narės ir, žinoma, pačios aukštojo mokslo institucijos.

4.29 Kadangi šios srities iššūkiai yra labai dideli, Komisijos ir Tarybos aukštojo mokslo darbotvarkė dar nebaigta ir nepakankamai veiksminga. EESRK pabrėžia, kad dabartinės krizės sąlygomis reikia tikslingesnių ir įtikinamesnių Tarybos, valstybių narių ir aukštojo mokslo institucijų veiksmų. Pokyčiai galbūt vyksta, bet juos reikia paspartinti.

4.30 Visi subjektai privalo prisiimti vienodą atsakomybę už profesionalumo didinimą, mokymo programas, kokybės užtikrinimą, specializaciją ir t. t. Vis dar reikia, kad Taryba parengtų veiksmų planą, kaip susieti aukštąjį mokslą, inovacijas ir galimybes įsidarbinti, ir jo įgyvendinimo grafiką. Aukštojo mokslo institucijos turėtų remti šį procesą ir pačios kurti savo vaidmenį propaguodamos kokybę, socialines ir produktų inovacijas.

4.31 Neatskiriama darbotvarkės dalimi turėtų tapti EMTEK nuomonė dėl labai aktualių tikslų, susijusių su universitetų valdymu ir institucine reforma, ir dėl sąsajos tarp inovacijų, mokslinių tyrimų ir švietimo. Tai turėtų atverti duris pokyčiams daugelyje Europos universitetų (18).

5. Klausimai, kuriuos turi spręsti Komisija

5.1 EESRK palankiai vertina tikslus, kuriuos Komisija užsibrėžė aukštojo mokslo modernizavimo srityje, derindama naujausius metodus, kurie pabrėžiami praėjusių metų lapkričio mėn. parengtose Tarybos išvadose.

5.2 EESRK pritaria tam vaidmeniui, kurį Komisija gali ir turėtų atlikti sutelkdama dėmesį į politikos formavimui reikalingą informacijos bazę, įskaitant veiklos rezultatus ir skaidrumą. Sistemoje, kurioje visų pirma vadovaujamasi dažniausiai politinio pobūdžio valstybių atlikta analize ir užsibrėžtais tikslais, labai svarbus Komisijos iniciatyvumas ir objektyvūs vertinimai, įskaitant Tarybos svarstomus įgaliojimus.

5.3 Tokie europiniai vertinimai turėtų paskatinti valstybes nares, universitetus ir mokslinių tyrimų centrus imtis atitinkamų priemonių stiprinant bendrą sistemą ir, reikia tikėtis, skatinant siekti bendrų tikslų.

5.4 Todėl EESRK palankiai vertina tai, kad įdiegta „U-Multirank“, daugialypė veiklos rezultatais grindžiama reitingavimo sistema ir informacinė priemonė. Ji turėtų padidinti įvairų institucijų uždavinių skaidrumą ir padėti objektyviai palyginti Europos aukštojo mokslo institucijų rezultatus. Bet kuriuo atveju naudinga ne tik naudotis vieno aspekto kriterijais pagrįsta Šanchajaus reitingavimo sistema ir kitomis reitingavimo sistemomis, bet ir sukurti europinę sistemą.

5.5 Kaip EESRK tvirtino 2009 m., negalima nuvertinti būtinybės sukurti itin reikalingą reitingų ir kokybės vertinimo sistemą, kurioje būtų vertinamos labai įvairios institucijos ir labai įvairūs klausimai (19). Skaidrumas, kurį užtikrintų patikima, objektyvi, nepriklausoma institucija, padės nacionalinėms valdžios institucijoms ir aukštojo mokslo institucijoms daugiau dėmesio skirti kokybei, diferencijavimui, pažangiai specializacijai. Komisija pažymi: „taikant šią nepriklausomą priemonę <…> visoms švietimo suinteresuotosioms šalims bus lengviau rinktis ir priimti sprendimus“ (20).

5.6 Be to „žymėjimas“ (angl. k. mapping) gali paskatinti studentų, lektorių, mokslo darbuotojų ir dėstytojų judumą ir, tiksliau tariant, padėti modernizuoti mokslinius tyrimus kuriant naujus tinklus, Europos aukštojo mokslo institucijų partnerystę ir skatinant jų konkurenciją.

5.7 Taryba nepakankamai vertina studentų ir mokslo darbuotojų judumą – laisvą žinių judėjimą – kaip penktąją laisvę. ES programos, kuriomis skatinamas studentų ir mokslo darbuotojų judumas, jau sėkmingai įgyvendinamos. Vis dėlto, dar reikia ištaisyti likusius sisteminius trūkumus. Norint įveikti mokymosi judumo kliūtis, reikėtų parengti judumo suvestinę.

5.8 Pagal „Erasmus“ programą iš studentų būtina reikalauti daugiau atsakomybės. EESRK rekomenduoja įgyvendinti bandomąją „judumo semestro“ (bakalauro studijų 5-asis semestras) iniciatyvą. Programa neturi būti per brangi nei vienam kandidatui. EESRK pritaria galimų studentų judumo srautų analizei, Komisijos pasiūlymams dėl Europos kreditų perdavimo ir kaupimo sistemos ir dėl „Erasmus“ magistrantūros judumo programos.

5.9 SESV 179 straipsnio 1 dalyje išdėstytos labai aiškios nuostatos dėl mokslinių tyrimų ES (21). Svarbiausias veiksnys – tarptautinis mokslo darbuotojų judumas. Dėl paslėpto protekcionizmo mokslo darbuotojams pernelyg dažnai kuriamos kliūtys. Tai kenkia Europos mokslui ir konkurencingumui. Be to, nacionalinėms institucijoms tai trukdo išnaudoti visą Europos intelektinės įvairovės teikiamą naudą. EESRK labai pritaria Komisijos pasiūlymui pasinaudoti Europos karjeros mokslo srityje sistema mokslo darbuotojų judumui skatinti.

5.10 EESRK taip pat palankiai vertina Komisijos kartu su švietimo ir verslo ekspertais sukurtą Europos mokslo darbuotojų keturių karjeros kategorijų sistemą. Ji turi tapti atvira sistema, kuria būtų sukurta kuo daugiau galimybių.

5.11 EESRK pabrėžia, kad pagal bendrą Europos sistemą reikia suderinti finansines ir socialines mokslo darbuotojų veiklos sąlygas siekiant pašalinti likusias kliūtis laisvam judėjimui. Turėtų būti sukurtos visos Europos profesinės kvalifikacijos, o institucijos turėtų būti skatinamos profesionaliau valdyti savo žmogiškuosius išteklius.

5.12 Europos inovacijų ir technologijų instituto (EIT) veiklą reikėtų išplėsti jau vien tam, kad būtų kuriamos paskatos kurti tolesnes verslo sektoriaus ir atitinkamų universitetų žinių sąjungas. Tą patį galima pasakyti ir apie „Marie Curie“ iniciatyvų bei stažuočių kokybės sistemos stiprinimą.

5.13 Pasaulio mastu ES turi tapti aukštos kvalifikacijos konkurentu ir partneriu. Šiame procese aukštajam mokslui tenka svarbus vaidmuo. Todėl EESRK visiškai pritaria Tarybos sprendimui pasiūlyti Komisijai parengti „konkrečią aukštojo mokslo internacionalizavimo strategiją“ (22).

5.14 EESRK palankiai vertina numatomas bendras sąlygas ryšiams su partneriais už ES ribų plėsti, judumo partnerystę, ketinimus pasinaudoti ES direktyvomis ir judumo suvestine, kad būtų pagerintos sąlygos studentams ir mokslo darbuotojams iš trečiųjų šalių (23). Reikėtų sumažinti suvaržymus studentams ir mokslo darbuotojams iš trečiųjų šalių, siekiant pritraukti talentų ir kūrybinių išteklių iš svetur.

5.15 EESRK pritaria Tarybos pastaboms dėl Europos aukštojo mokslo padėties pasaulio lygmeniu, kuriose taip pat nurodoma, ko reikia norint sėkmingai konkuruoti ir būti partneriu. Tai gali padėti švietimo institucijoms sukurti reikiamas sąlygas.

5.16 Keliose nuomonėse EESRK nurodė pritariąs tam, kad rengiant 2014–2020 m. finansinę perspektyvą daug dėmesio būtų skiriama inovacijoms ir visiems pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo aspektams. EESRK pabrėžia, kad reikia siekti Europos fondais kurti didesnę pridėtinę vertę.

5.17 Todėl EESRK palankiai vertina konkretų Komisijos pasiūlymą 2014–2020 m. biudžete 73 proc. padidinti „Erasmus“ programai numatomą finansavimą, o struktūriniuose fonduose tiesiogiai nurodyti (aukštąjį) mokslą.

5.18 Nesigilindamas į konkrečius skaičius EESRK pritaria bendrai nuomonei, kad išlaidos švietimui, moksliniams tyrimams, inovacijoms ir sanglaudos politikai padeda kurti toliaregišką europinę sistemą. Atitinkamais atvejais pramonės restruktūrizavimui skiriamą finansavimą taip pat būtų galima panaudoti šiam tikslui įgyvendinti.

5.19 EESRK labai pritaria Komisijos ketinimui 2012 m. sudaryti aukšto lygio grupę, kuri paeiliui analizuotų svarbiausius aukštojo mokslo modernizavimo aspektus. Ši aukšto lygio grupė iš esmės turi būti sudaryta iš švietimo institucijų atstovų, akademikų, verslo sektoriaus atstovų ir socialinių partnerių.

6. Papildomi pasiūlymai

6.1 Būtų naudinga imtis tikslinių profesinio tobulinimosi iniciatyvų aukštojo mokslo institucijose, pavyzdžiui, rengti europinius universitetų administravimo ir vadybos kursus.

6.2 Rekomenduojama tarp konkrečių universitetų užmegzti ypatingus ryšius – universitetai partneriai Europoje, kad universitetai galėtų dalytis praktine profesine ir valdymo patirtimi. Ne mažiau naudingas būtų pasienio universitetų grupių keitimasis patirtimi, specializuotos konferencijos ir seminarai.

6.3 Universitetų fakultetų arba įstaigų mokslinius ir švietimo rezultatus reguliariai vertina išorės komisijos. EESRK rekomenduoja, kad tokias komisijas visada sudarytų labai kvalifikuoti nariai iš įvairių šalių.

6.4 Kad įvertintų aukštojo mokslo sąnaudų ir rezultatų santykį, EESRK rekomenduoja Europos lygmeniu atlikti esamų administracinių reikalavimų sistemų analizę. Pasiūlymai, kaip tobulinti sistemą, turėtų būti pagrįsti gerąja patirtimi.

2012 m. kovo 28 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Staffan NILSSON

(1) 2011 m. lapkričio 28–29 d. Tarybos išvados dėl modernizavimo darbotvarkės.

(2) OL C 128, 2010 5 18, p. 48–55.

(3) Žr. naujausią analizę „Universitetų autonomija Europoje II. Rezultatų suvestinė“ (University Autonomy in Europe II - the Scoreboard), Europos universitetų asociacija, 2011 m. Nuveikti dar reikia daug.

(4) XII antraštinė dalis. Švietimas, profesinis mokymas, jaunimas ir sportas, 165 ir 166 straipsniai.

(5) OL C 128, 2010 5 18, p. 48-55, 1.1 punktas.

(6) COM(2011) 567 final, p. 2.

(7) Tarybos išvados dėl aukštojo mokslo modernizavimo, 2011 m. lapkričio 28–29 d.

(8) SEC (2010) 1063 final, p. 48.

(9) COM(2011) 567 final, p. 9, OL C 128, 2010 5 18, p. 48-55, 1.4 punktas.

(10) OL C 28, 2010 5 18, p. 48–55, 1.4., 3.5.1 ir 3.5.2 punktai.

(11) 2000–2009 m. aukštojo mokslo studentų skaičius ES išaugo 22,3 proc. ir sudarė daugiau kaip 19,4 mln., Europos Komisijos tarnybų darbo dokumentas „Europos aukštojo mokslo sistemų raida“, SEC(2011) 1063 final, p. 16. Tačiau tai nereiškia, kad kvalifikacija tapo aukštesnė.

(12) COM(2011) 567, p. 8. Taip pat žr. 2011 m. lapkričio 28–29 d. Tarybos išvadas, kuriose pabrėžiama partnerystė ir bendradarbiavimas su verslo sektoriumi ir kitais privačiaisiais ir viešaisias subjektais.

(13) OL C 68, 2012 3 6, p. 1, kurioje Komisija taip pat raginama laikantis integruoto požiūrio susieti Bolonijos ir Kopenhagos procesus, ir OL C 68, 2012 3 6, p. 11.

(14) OL C 376, 2011 12 22, p. 7.

(15) Žr. ten pat, 5.7 ir 5.8 punktai.

(16) COM(2011) 567 final, p. 5.

(17) COM(2011) 567 final, p. 12, 3.3 punktą.

(18) Žr. 2011 m. birželio 24 d. Europos mokslinių tyrimų erdvės komiteto išvadas.

(19) OL C 128, 2010 5 18, p. 48–55, 1.5, 5.2.4, 5.2.5 ir 5.2.6 punktus.

(20) COM(2011) 567 final, pagrindinių klausimų intarpą, p. 11.

(21) Žr. įtikinamą pasiūlymą „Europos karjeros mokslo srityje sistemos kūrimas“, Europos Komisija, 2011 m. liepos 21 d.

(22) Tarybos išvados dėl aukštojo mokslo internacionalizavimo, 2010 m. gegužės 11 d.

(23) COM(2011) 567 final, pagrindinių klausimų intarpas, p. 14.