Sutarties 126 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad, jei valstybė narė neatitinka reikalavimų pagal vieną ar abu tuos kriterijus, Komisija turi parengti pranešimą. Tame pranešime taip pat turi būti „atsižvelgiama, ar bendrojo šalies biudžeto deficitas yra didesnis už valstybės investicijų išlaidas, be to, įvertinami ir kiti svarbūs veiksniai, įskaitant valstybės narės vidutinės trukmės ekonomikos ir biudžeto būklę“.

Tie veiksniai išsamiau paaiškinti Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dalyje, kurioje taip pat nustatyta, kad būtina tinkamai atsižvelgti „į visus kitus veiksnius, kurie, atitinkamos valstybės narės nuomone, yra svarbūs siekiant visapusiškai įvertinti, ar laikomasi deficito ir skolos kriterijų, ir kuriuos valstybė narė nurodė Tarybai ir Komisijai“.

Dabartinėmis aplinkybėmis pagrindinis papildomas veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti vertinant 2020 m. duomenis, yra COVID-19 pandemijos, kuri labai veikia biudžeto būklę ir lemia labai neapibrėžtą perspektyvą, ekonominis poveikis. Dėl pandemijos taip pat pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga.

3.1. COVID-19 pandemija

COVID-19 pandemijos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas daro didelį neigiamą poveikį visoje Europos Sąjungoje. Poveikis BVP augimui priklausys tiek nuo pandemijos trukmės, tiek nuo to, kiek laiko bus reikalingos priemonės, kurių imamasi nacionalinių valdžios institucijų, Europos ir pasauliniu lygmeniu, siekiant sulėtinti viruso plitimą, apsaugoti gamybos pajėgumus ir paremti visuminę paklausą. Valstybės narės jau ėmėsi arba imasi biudžeto priemonių, kad padidintų sveikatos sistemų pajėgumą ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Taip pat imtasi svarbių likvidumo paramos priemonių ir suteiktos kitos garantijos. Remdamosi išsamesne informacija, kompetentingos statistikos institucijos turi išnagrinėti, ar tos priemonės turi tiesioginį poveikį valdžios sektoriaus balansui. Dėl tų priemonių ir ekonominės veiklos sulėtėjimo susidarys gerokai didesnės valdžios sektoriaus deficito ir skolos pozicijos.

3.2. Vidutinio laikotarpio ekonominė būklė

Prieš pat COVID-19 krizę Danijos ekonomikos pagrindai buvo tvirti ir didelio makroekonominio disbalanso nebuvo. Realusis BVP 2019 m. išaugo 2,4 %, t. y. viršijo potencialų prieaugį, o prie to teigiamai prisidėjo visi paklausos komponentai. 2020 m. šios palankios tendencijos tęsėsi, o 2020 m. kovo mėn. pradžioje staiga sustojo. Dėl COVID-19 pandemijos Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje numatoma, kad, atsižvelgiant į ekonominės veiklos sutrikdymą dėl karantino priemonių ir precedento neturinčio išorės paklausos sumažėjimo, 2020 m. BVP sumažės 5,9 %. Prognozuojama, kad dėl išaugusio nedarbo, sumažėjusio darbo užmokesčio augimo ir menko vartotojų pasitikėjimo labai nukentės privatus vartojimas. 2020 m. taip pat turėtų smarkiai sumažėti investicijos, nes didėja netikrumas ir daugelis įmonių atideda arba atšaukia investicinius sprendimus. Numatoma, kad per pirmąjį šių metų pusmetį gamybos apimtis labai sumažės, o nuo trečiojo ketvirčio palaipsniui atsigaus. Prognozuojama, kad 2021 m. BVP augs dėl spartaus namų ūkių vartojimo ir investicijų atsigavimo. Vis dėlto mažai tikėtina, kad BVP vėl pasieks 2019 m. lygį. Be to, ši perspektyva parengta vyraujant išimtinai dideliam neapibrėžtumui. Tai yra švelninamasis veiksnys vertinant, ar Danija 2020 m. laikysis deficito kriterijaus.

3.3. Vidutinio laikotarpio biudžeto būklė

Remiantis galutiniais duomenimis ir Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, 2019 m. Danija laikėsi vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo.

Konvergencijos programoje pateikiama informacijos apie esmines naujas priemones pandemijai suvaldyti ir ekonomikai remti. Joje apskaičiuota, kad 2020 m. šių tiesioginės paramos priemonių poveikis biudžetui bus 4,9 % BVP.

Pandemijos ir jos suvaldymo priemonių poveikis reiškia, kad Danijos ekonominę ir biudžeto būklę veikia itin didelis neapibrėžtumas.

3.4. Kiti valstybės narės nurodyti veiksniai

2020 m. gegužės 14 d. Danijos valdžios institucijos atsiuntė raštą, kuriame pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dalį nurodė svarbius veiksnius. Ankstesniuose skirsniuose pateikta analizė jau apima pagrindinius valdžios institucijų nurodytus veiksnius.

4. Išvados

Konvergencijos programoje planuojama, kad 2020 m. Danijos valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 8 % BVP, t. y. viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę ir nebus jai artimas. Planuojamas pamatinės vertės perviršis laikomas išimtiniu, o šiuo metu – ir laikinu.

Vadovaujantis Sutartimi ir Stabilumo ir augimo paktu, šiame pranešime taip pat išnagrinėti svarbūs veiksniai.

Apskritai, kadangi planuojamas deficitas gerokai viršija 3 % BVP, atsižvelgiant į visus svarbius veiksnius, analizė rodo, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas.