2011 M. BENDROJO BIUDŽETOTAISOMOJO BIUDŽETO NR. 7 PROJEKTAS IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III skirsnis – Komisija /* KOM/2011/0796 galutinis */





2011 M. BENDROJO BIUDŽETO TAISOMOJO BIUDŽETO NR. 7 PROJEKTAS IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III skirsnis – Komisija Atsižvelgdama į: – Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį, ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį, – 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[1], ypač į jo 37 straipsnį, – 2010 m. gruodžio 15 d. patvirtintą Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrąjį biudžetą[2], – 2011 m. balandžio 6 d. patvirtintą taisomąjį biudžetą Nr. 1/2011[3], – 2011 m. liepos 5 d. patvirtintą taisomąjį biudžetą Nr. 2/2011[4], – 2011 m. liepos 14 d. patvirtintą taisomąjį biudžetą Nr. 3/2011[5], – 2011 m. rugsėjo 28 d. patvirtintą taisomąjį biudžetą Nr. 4/2011, – 2011 m. spalio 25 d. patvirtintą taisomąjį biudžetą Nr. 5/2011, – 2011 m. spalio 18 d. patvirtintą taisomojo biudžeto Nr. 6/2011 projektą[6], Europos Komisija biudžeto valdymo institucijai pateikia 2011 m. biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 7 projektą. ĮPLAUKŲ IR IŠLAIDŲ SUVESTINĖS PAGAL SKIRSNIUS PAKEITIMAI Įplaukų ir išlaidų suvestinės pagal skirsnius pakeitimai pateikiami svetainėje EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). Informacijai skirtas šios suvestinės pakeitimų tekstas anglų kalba pateikiamas biudžeto priede. TURINYS 1. Įvadas............................................................................................................................................................................................. 3 2. ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas........................................................................................................... 3 2.1. Ispanija................................................................................................................................................................................ 3 2.2 Italija................................................................................................................................................................................... 5 3. Finansavimas............................................................................................................................................................................. 7 4. Suvestinė lentelė pagal finansinės programos išlaidų kategorijas............................................. 9 1. Įvadas 2011 m. biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 7 projekte numatyta iš ES solidarumo fondo skirti 37 979 875 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų dėl žemės drebėjimo Mursijoje, Ispanijoje (21 070 950 EUR) ir dėl potvynio Venete, Italijoje (16 908 925 EUR). 2. ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas 2.1. Ispanija 2011 m. gegužės 11 d. Lorkos miestą sudrebino du vienas po kito įvykę 5,2 balo stiprumo žemės drebėjimai, per kuriuos žuvo 9 ir sužeista apie 300 žmonių. Dar 10 000 žmonių evakuota ir apie 30 000 žmonių pirmą naktį turėjo praleisti gatvėse. Be to, dėl šios nelaimės padaryta didelė žala gyvenamiesiems namams, įmonėms, viešiesiems pastatams, kultūros paveldo objektams, kelių ir pagrindinėms infrastruktūroms. (1) Paraišką Komisija gavo liepos 20 d., nepasibaigus 10 savaičių galutiniam terminui po pirmosios žalos, kuri buvo užfiksuota 2011 m. gegužės 11 d. Atnaujinta paraiška gauta 2011 m. rugpjūčio 1 d. (2) Tai – stichinė nelaimė, todėl ji patenka į Solidarumo fondo taikymo sritį. (3) Nukentėjusi vietovė – visa Lorkos savivaldybė, kuri priklauso Mursijos autonominei sričiai. Visą žalą Ispanijos valdžios institucijos įvertino 843 mln. EUR. Tačiau į šią sumą įtraukta 162 000 EUR kompensacijų suma, kurią valstybė sumokėjo nukentėjusiųjų šeimoms ir kuri negali būti laikoma tiesiogine žala. Todėl, Komisijos nuomone, visa tiesioginė žala yra 842,838 mln. EUR. (4) Visa žalos suma yra tik 23,8 % įprastos ribos (3,535 mlrd. EUR[7]), taikytinos Ispanijai 2011 m., todėl Ispanijos valdžios institucijos pateikė paraišką pagal Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 2 straipsnio 2 dalies paskutinėje pastraipoje nurodytus ypatingos nelaimės regione kriterijus, kuriais nustatomos sąlygos, kuriomis galima mobilizuoti fondo lėšas „esant išskirtinėms aplinkybėms“. Pagal šią nuostatą regionas gali išskirtinai pasinaudoti fondo pagalba, jei jis nukentėjo nuo ypatingos nelaimės, dažniausiai nuo stichinės, kuri padarė žalos daugumai jo gyventojų ir kurios padariniai labai dideli ir ilgai atsilieps gyvenimo sąlygoms regione bei regiono ekonominiam stabilumui. Reglamente raginama ypatingą dėmesį skirti atokiems ir izoliuotiems regionams, tokiems kaip salos ir atokiausieji regionai, apibrėžti SESV 349 straipsnyje. Reglamente raginama labai atidžiai nagrinėti paraiškas, kurios pateikiamos remiantis „ypatingos nelaimės“ regione kriterijumi. Mursijos autonominės srities negalima laikyti atokiu ar izoliuotu regionu. (5) Kaip nurodyta Solidarumo fondo metinėje ataskaitoje (2002–2003 m.)[8], Komisijos nuomone, siekiant, kad regionines nelaimes apibūdinantys konkretūs kriterijai būtų prasmingi nacionaliniu požiūriu, reikia atskirti svarbius regioninius įvykius nuo tiesiog vietinės reikšmės įvykių. Pagal subsidiarumo principą už vietinės reikšmės įvykius yra atsakingos nacionalinės valdžios institucijos, o paramos iš Solidarumo fondo galima tikėtis esant svarbiems regioniniams įvykiams. Nuo žemės drebėjimo smarkiai nukentėjo visa Lorkos savivaldybė, tačiau nuo gegužės 11 d. įvykusių dviejų žemės drebėjimų nukentėjo didžioji Mursijos regiono dalis, įskaitant Kartacheną, Agilasą, Mursiją, Masaroną ir nemažai miestų Albasetėje, Chaene, Almerijoje ir Alikantėje. Lorka yra trečias pagal dydį Mursijos regiono miestas. (6) Viena iš Reglamente (EB) Nr. 2012/2002 nustatytų sąlygų Solidarumo fondo lėšoms mobilizuoti esant išskirtinėms aplinkybėms – padaryta žala didžiajai daliai regiono, dėl kurio teikiama paraiška, gyventojų. Ispanijos paraiškoje nurodytą teritoriją sudaro visa Mursijos autonominės srities Lorkos savivaldybė, kurioje iš viso yra 92 694 gyventojų (bendras Mursijos gyventojų skaičius – 1 461 979). Nuo šios stichinės nelaimės nukentėjo visi Lorkos (ir ne tik) gyventojai: devyni žmonės žuvo, apie 300 žmonių sužeista, apytikriai 10 000 gyventojų evakuota ir apie 30 000 gyventojų pirmą naktį turėjo praleisti gatvėse. Likę miesto gyventojai rado prieglobstį nuošaliuose rajonuose arba pakrantėje. „Raudonojo kryžiaus“ organizacija parūpino tris lauko ligonines, trijose stovyklose suteikta pastogė daugiau nei 5 000 žmonių, išdalinta 15 000 patalynės komplektų. Be to, paraiškoje nurodyta, kad žala padaryta maždaug 80 % pastatų ir kad įmonės bei mokyklos laikinai nutraukė veiklą. Remiantis paraiškoje pateikta informacija, galima daryti išvadą, kad aiškiai tenkinama minėta sąlyga – žala padaryta daugumai gyventojų. (7) Kalbant apie reikalavimą, kad žalos padariniai turi būti labai dideli ir ilgai atsiliepti gyvenimo sąlygoms regione bei regiono ekonominiam stabilumui, paraiškoje ypač pabrėžiama didelė žala pagrindinėms infrastruktūroms ir komunalinių paslaugų tinklui, privatiems būstams, įmonėms ir pramonės bendrovėms, taip pat negalėjimas naudotis vietos kelių insfrastruktūra. Dėl žemės drebėjimo taip pat padaryta žala daugeliui valstybinių mokyklų, viešajai bibliotekai ir muzikos konservatorijai. Iš pateiktos informacijos matyti, kad, nepaisant to, kad studentai yra svarbus regiono ekonominis veiksnys, nepakanka galimybių Lorkos sveikatos mokslų studentų miestelyje apgyvendinti naujų studentų, atvyksiančių rugsėjo mėn., kai prasidės nauji akademiniai mokslo metai. Miesto istoriniams architektūros paminklams padaryta žala taip turi didelės įtakos svarbiam regiono sektoriui – turizmui. Padaryta žala maždaug 708 parduotuvėms, 50 amatų įmonių, 482 paslaugų bendrovėms ir 210 viešbučių bei restoranų. Turizmo veiklos sumažėjimas – didžiulė šio regiono problema. Be to, iki žemės drebėjimo Lorka buvo regiono centras ir pagrindinis verslo, sveikatos priežiūros, švietimo bei kultūros centras, pritraukiantis gyventojus iš platesnio regiono, kuriame gyvena daugiau nei ketvirtis milijono žmonių, miestų. Todėl nelaimė labai paveikė ne tik Lorkos, bet ir daug platesnio regiono socialinę ir ekonominę padėtį, o ekonominė veikla smarkiai sumažėjo arba visai sustojo. Paraiškoje pateikta išsami žemės drebėjimo poveikio analizė ir visos įvertintos žalos išskaidymas pagal sektorius. (8) Pagal Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį tinkamos finansuoti operacijos, kurių numatomos išlaidos yra 104 mln. EUR, skirstomos į 4 kategorijas: A) skubiai atkurti infrastruktūros veikimą, B) suteikti laikinas patalpas ir gelbėjimo tarnybų paslaugas, C) pasirūpinti kultūros paveldo prevencine infrastruktūra ir neatidėliotinos apsaugos priemonėmis, D) išvalyti nelaimės ištiktas vietoves ir gamtos zonas. (9) Nukentėjęs regionas atitinka regiono, kuriam laipsniškai panaikinama pagalba, reikalavimus pagal struktūrinių fondų (2007–2013 m.) nuostatas. Ispanijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie ketinimą naudoti kitus Bendrijos finansavimo šaltinius žemės drebėjimo padariniams šalinti. (10) Ispanijos valdžios institucijos nurodė, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nepadengs. 2.2 Italija Per laikotarpį nuo 2010 m. spalio 31 d. iki lapkričio 2 d. šiaurės rytų Italijos Veneto regioną nusiaubė liūtys. Liūčių poveikį dar labiau sustiprino šiltas Viduržemio jūros vėjas sirocco, kuris tirpdė sniegą netoliese esančiuose kalnuose. Dėl šių meteorologinių sąlygų išsiliejusios upės užtvindė dideles teritorijas, padarė žalos kelių ir infrastruktūros tinklams, žemės ūkiui, įmonėms bei gyvenamiesiems namams. Visame Venete padaryta didžiulė žala, tačiau ypač smarkiai nukentėjo Bakiljonės upės baseinas, įskaitant Vičencos ir Paduvos miestų teritorijas. (11) Paraišką Komisija gavo 2011 m. sausio 7 d., nepasibaigus 10 savaičių galutiniam terminui po pirmosios žalos, kuri buvo užfiksuota 2010 m. spalio 31 d. 2011 m. rugpjūčio 11 d. gauta smarkiai pakeista paraiška su atnaujintu ir patikslintu žalos įvertinimu bei iš esmės naujais skaičiais. (12) Tai – stichinė nelaimė, todėl ji patenka į Solidarumo fondo taikymo sritį. (13) Pradinė paraiška sausio mėn. pateikta remiantis Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 2 straipsnio 2 dalies paskutinėje pastraipoje nurodytu „ypatingos nelaimės“ regione kriterijumi, todėl joje susikoncentruota tik į pagrindinę nelaimės zoną prie Bakiljonės upės, kurioje bendra padaryta žala įvertinta 994,9 mln. EUR. Tačiau paraiška neišsami, joje nepateikta didesnės dalies šios žalos įrodymų. Todėl nebuvo galima užbaigti paraiškos vertinimo. (14) Atsakydamos į Komisijos tarnybų prašymą, Italijos valdžios institucijos rugpjūčio 11 d. pateikė atnaujintą paraišką, kurioje buvo daug naujos informacijos ir naujai įvertinta žala. Pateikti nauji žalos visame Veneto regione duomenys – žala iš viso siekia 3,717 mlrd. EUR. Ši suma 182 mln. EUR viršija 2011 m. Italijai nustatytą 3,536 mlrd. EUR ribą, kuri taikoma siekiant mobilizuoti Solidarumo fondą (t. y. 3 mlrd. EUR 2002 m. kainomis). Remiantis šiais skaičiais, būtų galima skirti pagalbą, kadangi nelaimė atitinka didelės stichinės nelaimės kriterijus, kaip nustatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 2012/2002. (15) Rugpjūčio 11 d. pakeistoje paraiškoje kaip didelės nelaimės scenarijaus alternatyva taip pat pateikta atnaujinta informacija, remiantis vadinamuoju „ypatingos nelaimės“ regione kriterijumi. Nors konkrečiai to nenurodyta, atrodo, kad ši informacija pateikta tam atvejui, jeigu paraiška nebūtų patvirtinta pagal didelės nelaimės kriterijus. (16) Žalos duomenys, kuriuos Italijos valdžios institucijos pateikė pagal didelės nelaimės scenarijų, yra keturių pagrindinių kategorijų: 1) viešųjų įstaigų (savivaldybių, provincijų, prefektūrų, regiono miškų tarnybos ir kt.) nurodyta žala – 588 mln. EUR; 2) vėlesnių nuošliaužų padaryta žala – 124 mln. EUR; 3) hidraulinės apsaugos sistemos atkūrimo išlaidos – 2 732 mln. EUR; 4) papildomos vykdymo išlaidos – 273 mln. EUR. Nors 1 ir 2 punktuose nurodyta žala atrodo tikėtina, remiantis paraiškoje pateikta informacija, akivaizdu, kad didžiąją dalį 3 ir 4 punktuose nurodytų išlaidų sudaro vandens valdymo sistemos atnaujinimo išlaidos didesniam saugumui užtikrinti (šis poreikis tapo akivaizdus po potvynio). Tik mažesnė šių išlaidų dalis susijusi su potvynių tiesiogiai padarytos žalos padarinių šalinimu. Tačiau vertinant Solidarumo fondo paraiškas, į prevencinių priemonių išlaidas atsižvelgti negalima. Kadangi remiantis pateiktais duomenimis neįmanoma tiksliai nustatyti žalos dydžio, negali būti abejonių, kad paraiškoje nurodytos išlaidos, daugiau susijusios su prevencija, o ne su atkūrimu, yra gerokai didesnės nei 182 mln. EUR. Todėl visa tiesioginės žalos suma yra mažesnė už pirmiau nurodytą ribą ir, Komisijos nuomone, Veneto potvynis neatitinka didelės nelaimės kriterijų. (17) Visos žalos dydis yra mažesnis už įprastą ribą, todėl paraiška išnagrinėta remiantis Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 2 straipsnio 2 dalies paskutinėje pastraipoje nurodytu „ypatingos nelaimės“ regione kriterijumi, kuriuo nustatomos sąlygos, kuriomis galima mobilizuoti Solidarumo fondo lėšas „esant išskirtinėms aplinkybėms“. Pagal šiuos kriterijus regionas gali išskirtinai pasinaudoti fondo pagalba, jei jis nukentėjo nuo ypatingos nelaimės, dažniausiai nuo stichinės, kuri padarė žalos daugumai jo gyventojų ir kurios padariniai labai dideli ir ilgai atsilieps gyvenimo sąlygoms regione bei regiono ekonominiam stabilumui. Reglamente raginama ypatingą dėmesį skirti atokiems ir izoliuotiems regionams, tokiems kaip salos ar atokiausieji regionai, apibrėžti SESV 349 straipsnyje. Veneto regionas nepatenka į šią kategoriją. Reglamente raginama labai atidžiai nagrinėti paraiškas, kurios pateikiamos remiantis „ypatingos nelaimės“ regione kriterijumi. (18) Kaip nurodyta pirmiau, kaip didelės nelaimės scenarijaus alternatyvą Italijos valdžios institucijos taip pat pateikė įrodymų, susijusių tik su labiausiai nukentėjusia zona prie Bakiljonės upės baseino, kad paraiška atitiktų nelaimės regione kriterijus. Italijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad nurodytoje zonoje potvynio padaryta bendra tiesioginė žala siekia 1 156,86 mln. EUR. Šią bendros žalos sumą sudaro: 1) savivaldybių nurodyta žala (įskaitant žalą, padarytą privačiajai nuosavybei, įmonėms, žemės ūkiui, laikinajam būstui, kultūros paveldui ir gelbėjimo operacijoms) – 178,612 mln. EUR; 2) žala komunalinių paslaugų tinklui – 2,035 EUR; 3) vietos civilinės inžinerijos operacijos – 50,562 mln. EUR; 4) žala greitkeliui A4 – 1,308 mln. EUR; 5) žmonių ir gyvūnų sveikatos operacijos – 0,639 mln. EUR; 6) mokėjimai civilinės saugos savanoriams – 1,800 mln. EUR ir 7) išlaidos, susijusios su saugumo užtikrinimo priemonėmis nukentėjusiose teritorijose – 921,912 mln. EUR. 1–6 punktuose nurodyti žalos duomenys atrodo tikėtini, tačiau 7 punkte, panašiai, kaip ir pagal didelės nelaimės scenarijų, nurodomos priemonės, skirtos ne tik tiesioginės žalos padariniams pašalinti, bet ir padidinti bendrą vandens valdymo sistemos (įskaitant miškus ir apsaugą nuo nuošliaužų) saugumo standartą. Vis dėlto pateikti duomenys skirstytini į susijusius su neatidėliotinomis, labai skubiomis, skubiomis ir būtinomis operacijomis. Galima daryti prielaidą, kad tos operacijos, kurios priskiriamos prie neatidėliotinų ir labai skubių, atitinka skubaus potvynių sukeltos žalos padarinių šalinimo kriterijus. Su šiomis kategorijomis susijusi nurodyta suma yra 492,506 mln. EUR (įskaitant 51,105 mln. EUR civilinės inžinerijos išlaidų, kurios jau tenka savivaldybėms ir kurias reikia išskaityti). Remdamasi šiuo pagrindu, Komisija mano, kad bendrą tiesioginę žalą galima įvertinti 676,357 mln. EUR. Ši suma sudaro 19 % įprastinės ribos, taikomos Italijai 2011 m., kad būtų mobilizuotos Solidarumo fondo lėšos. (19) Viena iš Reglamente (EB) Nr. 2012/2002 nustatytų sąlygų Solidarumo fondo lėšoms mobilizuoti esant išskirtinėms aplinkybėms – padaryta žala didžiajai daliai regiono, dėl kurio teikiama paraiška, gyventojų. Nurodytą zoną sudaro 14 savivaldybių, priklausančių tam tikrai administracinei sričiai, dalys. Šiose 14 savivaldybių gyvena 28 391 registruotas gyventojas, o nuo potvynių smarkiai nukentėjo 20 068 žmonės (t. y. 70,6 % gyventojų). Nurodyta, kad yra apie 2 800 laikinai perkeltųjų asmenų. Potvyniai padarė žalos daugiau kaip 2 000 namų, apgadinta daug garažų ir 450 automobilių. Paraiškoje paaiškinta, kad gyventojai patyrė žalą dėl asmeninių nuostolių, nutrauktos ekonominės veiklos, sutrikusio pagrindinių komunalinių paslaugų, telekomunikacijų paslaugų teikimo ir eismo. Taigi, galima daryti išvadą, kad nuo potvynių nukentėjo didžioji dalis gyventojų. (20) Kiek tai susiję su potvynio poveikiu ir pasekmėmis, taip pat reikalavimu pagrįsti svarbias ir ilgalaikes pasekmes gyvenimo sąlygoms ir regiono ekonominiam stabilumui, paraiškoje pirmiausia nurodomas gamtinės aplinkos sutrikdymas ir viso Veneto regiono ekonominio stabilumo praradimas. Ekonominė Veneto struktūra pagrįsta mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis, dauguma jų valdomos šeimos ir jų veikla daugiausia susijusi su eksportu. Nurodyta, kad daugiau kaip 2 500 MVĮ prarado savo infrastruktūrą, įrenginius ir darbo priemones. Visame Venete dėl potvynio grėsmė iškilo 40 400 įmonių, iš kurių 9 900 yra mažosios įmonės, kuriose dirba apie 250 000 žmonių. Kiek tai susiję su žemės ūkiu, nurodyta, kad prarasta gyvulių, o dirbamoji žemė padengta purvo sluoksniu. (21) Kaip nurodyta Solidarumo fondo metinėje ataskaitoje (2002–2003 m.)[9], Komisijos nuomone, siekiant, kad regionines nelaimes apibūdinantys konkretūs kriterijai būtų prasmingi nacionaliniu požiūriu, reikia atskirti svarbius regioninius įvykius nuo tiesiog vietinės reikšmės įvykių. Pagal subsidiarumo principą už vietinės reikšmės įvykius yra atsakingos nacionalinės valdžios institucijos, o paramos iš Solidarumo fondo galima tikėtis esant svarbiems regioniniams įvykiams. Iš Italijos valdžios institucijų pateiktų įrodymų matyti, kad potvynio nelaimė labai paveikė Veneto regioną, o labiausiai nukentėjo Bakiljonės upės baseino zona. (22) Pagal Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį tinkamos finansuoti operacijos, kurių numatomos išlaidos yra 779,06 mln. EUR, skirstomos į 4 kategorijas: A) skubiai atkurti infrastruktūros veikimą, B) suteikti laikinas patalpas ir gelbėjimo tarnybų paslaugas, C) iškart pasirūpinti kultūros paveldo prevencine infrastruktūra ir neatidėliotinos apsaugos priemonėmis, D) iškart išvalyti nelaimės ištiktas vietoves ir gamtos zonas. Atsižvelgiant į tai, kad tik dalis nurodytos žalos gali būti laikoma tiesiogine žala (plg. 18 punktą), tinkamų finansuoti operacijų suma privalo būti pakoreguota ir neviršyti 573,225 mln. EUR sumos. (23) Nukentėjęs regionas atitinka konkurencingumo ir užimtumo regiono reikalavimus pagal struktūrinių fondų (2007–2013 m.) nuostatas. Italijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie ketinimą naudoti kitus Bendrijos finansavimo šaltinius potvynių padariniams šalinti. (24) Italijos valdžios institucijos nurodė, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nepadengs. 3. Finansavimas Bendras metinis Solidarumo fondo biudžetas – 1 000 mln. EUR. Pagrindinė fondo įsteigimo priežastis – solidarumas, todėl Komisija laikosi požiūrio, kad pagalba iš šio fondo turėtų būti laipsniška. Tai reiškia, kad, remiantis ankstesne praktika, nustatytą ribą (0,6 % BNP arba 3 mlrd. EUR 2002 m. kainomis, atsižvelgiant į mažesniąją iš šių sumų) viršijančiai žalai padengti reikėtų skirti didesnę pagalbą nei žalai, kuri nesiekia tos ribos, padengti. Anksčiau nustatant asignavimus didelėms nelaimėms buvo taikomas toks koeficientas: 2,5 % visos tiesioginės žalos, jei ji nesiekia ribos fondo lėšoms mobilizuoti, ir 6 %, jei riba viršyta. Pagalbos iš Solidarumo fondo apskaičiavimo metodika nustatyta 2002–2003 m. Solidarumo fondo metinėje ataskaitoje ir patvirtinta Tarybos bei Europos Parlamento. Siūloma perskirstyti 05 04 05 01 biudžeto punkto „Kaimo plėtros programos“ mokėjimų asignavimus, atsižvelgiant į valstybių narių 2011 m. rugsėjo mėn. atnaujintų mokėjimo prognozių ir 2011 m. lapkričio mėn. pateiksimų mokėjimų deklaracijų skirtumus. Šiuo atveju siūloma taikyti tokias pačias procentines normas ir skirti tokio dydžio pagalbą: || || || || || (EUR) || Patvirtinta tiesioginė žala || Riba || Suma, pagrįsta 2,5 % koeficientu || Suma, pagrįsta 6 % koeficientu || Bendra siūlomos ES pagalbos suma Žemės drebėjimas Lorkoje, Ispanijoje || 842,838 mln. || 3 536 mln. || 21 070 950 || - || 21 070 950 Potvynis Veneto regione || 676,357 mln. || 3 536 mln. || 16 908 925 || - || 16 908 925 Iš viso || || || || || 37 979 875 4. Suvestinė lentelė pagal finansinės programos išlaidų kategorijas Finansinė programa Išlaidų kategorija, išlaidų subkategorija || 2011 m. finansinė programa || 2011 m. biudžetas (įskaitant TB 1-5 ir TBP 6) || TBP 7/2011 || 2011 m. biudžetas (įskaitant TB 1-5 ir TBP 6-7/2011) ĮA || MA || ĮA || MA || ĮA || MA || ĮA || MA 1. TVARUS AUGIMAS || || || || || || || || 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti || 12 987 000 000 || || 13 520 566 270 || 11 523 944 758 || || || 13 520 566 270 || 11 523 944 758 1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti || 50 987 000 000 || || 50 983 843 784 || 42 060 394 626 || || || 50 983 843 784 || 42 060 394 626 Iš viso || 63 974 000 000 || || 64 504 410 054 || 53 584 339 384 || || || 64 504 410 054 || 53 584 339 384 Marža[10] || || || -30 410 054 || || || || -30 410 054 || 2. GAMTOS IŠTEKLIŲ IŠSAUGOJIMAS IR VALDYMAS || || || || || || || || Iš jų su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos || 47 617 000 000 || || 42 868 061 900 || 42 788 499 841 || || || 42 868 061 900 || 42 788 499 841 Iš viso || 59 688 000 000 || || 58 659 248 389 || 56 378 918 184 || || -37 979 875 || 58 659 248 389 || 56 340 938 309 Marža || || || 1 028 751 611 || || || || 1 028 751 611 || 3. PILIETYBĖ, LAISVĖ, SAUGUMAS IR TEISINGUMAS || || || || || || || || 3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas || 1 206 000 000 || || 1 180 030 263 || 857 199 845 || || || 1 180 030 263 || 857 199 845 3b. Pilietybė || 683 000 000 || || 879 831 486 || 842 903 486 || 37 979 875 || 37 979 875 || 917 811 361 || 880 883 361 Iš viso || 1 889 000 000 || || 2 059 861 749 || 1 700 103 331 || 37 979 875 || 37 979 875 || 2 097 841 624 || 1 738 083 206 Marža[11] || || || 26 072 737 || || || || 26 072 737 || 4. ES KAIP PASAULINIO MASTO VEIKĖJA[12] || 8 430 000 000 || || 8 759 300 431 || 7 242 528 574 || || || 8 759 300 431 || 7 242 528 574 Marža || || || -70 439 377 || || || || -70 439 377 || 5. ADMINISTRAVIMAS[13] || 8 144 000 000 || || 8 172 839 289 || 8 171 544 289 || || || 8 172 839 289 || 8 171 544 289 Marža || || || 53 160 711 || || || || 53 160 711 || IŠ VISO || 142 125 000 000 || 133 440 000 000 || 142 155 659 912 || 127 077 433 762 || 37 979 875 || 0 || 142 193 639 787 || 127 077 433 762 Marža || || || 1 112 135 628 || 6 544 566 238 || || || 1 112 135 628 || 6 544 566 238 [1] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. [2] OL L 68, 2011 3 15, p. 1. [3] OL L 172, 2011 6 30, p. 1. [4] OL L 213, 2011 8 19, p. 1. [5] OL L 251, 2011 9 27, p. 1. [6] COM(2011) 674 galutinis. [7] T. y. 3 mlrd. EUR 2002 m. kainomis. [8] 2002–2003 m. metinė ataskaita ir Patirties, įgytos per vienerius metus taikant naująją priemonę, ataskaita, COM(2004) 397 galutinis, 2004 5 26. [9] 2002–2003 m. metinė ataskaita ir Patirties, įgytos per vienerius metus taikant naująją priemonę, ataskaita, COM(2004) 397 galutinis, 2004 5 26. [10] Skaičiuojant 1a išlaidų kategorijos maržą (500 mln. EUR), į Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (EGF) neatsižvelgta. Viršutinę ribą viršijanti 34 mln. EUR suma padengiama mobilizuojant lankstumo priemonę. [11] Europos Sąjungos solidarumo fondo (ESSF) suma įtraukiama viršijant atitinkamas išlaidų kategorijas, kaip numatyta 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstituciniame susitarime (OL C 139, 2006 6 14). [12] Skaičiuojant 2011 m. 4 išlaidų kategorijos maržą, neatsižvelgta į asignavimus, susijusius su Neatidėliotinos pagalbos rezervu (253,9 mln. EUR). Viršutinę ribą viršijanti 71 mln. EUR suma padengiama panaudojant lankstumo priemonę. [13] Skaičiuojant 5 išlaidų kategorijos maržą iki viršutinės ribos, atsižvelgiama į 2007–2013 m. finansinės programos 1 išnašą – 82 mln. EUR darbuotojų įnašų į pensijų sistemą.