Rekomendacija Tarybos Nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2007 m. Latvijos konvergencijos programos /* SEK/2005/0231 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 16.2.2005 SEK(2005) 231 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2007 m. Latvijos konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1] nustato, kad nedalyvaujančios valstybės narės, t. y. tos, kurios neįsivedė bendros valiutos, pateikia Tarybai ir Komisijai konvergencijos programas. Pagal šio reglamento 9 straipsnį Taryba, remdamasi Komisijos ir pagal Sutarties 114 straipsnį įsteigto Komiteto (Ekonomikos ir finansų komiteto) įvertinimu, turi patikrinti kiekvieną konvergencijos programą. Remdamasi Komisijos rekomendacija ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu bei patikrinusi programą, Taryba pateikia nuomonę. Pagal šį reglamentą valstybės narės privalo kasmet pateikti atnaujintas konvergencijos programas, kurias taip pat patikrina Taryba ta pačia tvarka. Dešimt šalių, į ES įstojusių 2004 m. gegužės 1 d., nėra įsivedusios bendros valiutos. Jos įsipareigojo pateikti savo konvergencijos programas iki 2004 m. gegužės 15 d., o pirmus atnaujintus jų variantus – iki 2004 m. pabaigos. Pirmoji 2004–2007 m. Latvijos konvergencijos programa buvo pateikta 2004 m. gegužės 14 d. ir Tarybos įvertinta 2004 m. liepos 5 d. 2004 m. gruodžio 30 d. Latvija pateikė atnaujintą savo konvergencijos programos variantą. Komisijos tarnybos atliko techninį šio varianto įvertinimą, atsižvelgdamos į Komisijos tarnybų 2004 m. rudens ekonominių prognozių rezultatus, Elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties apskaičiavimo metodiką, 2003–2005 m. bendrųjų ekonominės politikos gairių rekomendacijas ir principus, nustatytus 2002 m. lapkričio 27 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl biudžeto politikos koordinavimo stiprinimo[3]. Remiantis šiuo vertinimu teikiamas toks įvertinimas. - Pirmąjį 2004–2007 m. atnaujintos konvergencijos programos variantą Latvijos Ministrų kabinetas priėmė 2004 m. gruodžio 28 d. ir pateikė Europos Komisijai 2004 m. gruodžio 30 d. Programa pagrįsta 2005 m. biudžeto įstatymo, kuris 2004 m. gruodžio 13 d. buvo pateiktas Parlamentui ir jo priimtas gruodžio 20 d., ekonominėmis projekcijomis. Atnaujinta programa didžiąja dalimi atitinka „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“ reikalavimus duomenų pateikimui. Tačiau reikėtų pagerinti ESS95 duomenų apie valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų struktūrą klasifikavimą. - Atnaujintoje programoje 2004 ir 2005 m. prognozuojamas atitinkamai 8,1 % ir 6,7 % BVP augimas, toliau sparčiai augant vidaus paklausai, ypač investicijoms ir privačiam vartojimui. 2006 ir 2007 m. numatomas nežymus BVP augimo sumažėjimas (6,5 % ir vienais, ir kitais metais). Nors Latvijoje stipriai išaugo eksportas – tai atspindi teigiamą Latvijos stojimo į ES poveikį bei tai, kad ekonomika pradėjo atsigauti – dėl stipriai augančios vidaus paklausos eksporto didėjimą viršijo importo augimas. Grynojo eksporto poveikis augimui artimiausiu metu bus neigiamas, o didelis einamosios sąskaitos deficitas sumažės tik nežymiai. Prognozuojama, kad nedarbo lygis mažės laipsniškai, nepaisant spartaus ekonominės veiklos augimo. Apskritai, remiantis šiuo metu turima informacija, makroekonominis scenarijus yra tikėtinas ir iš esmės atitinka Komisijos tarnybų įvertinimą, taip pat 2004 m. rudens prognozes. - Siekiant Latvijos banko užsibrėžto tikslo išlaikyti stabilias kainas, nuo 1994 m. nacionalinė valiuta (latas) buvo susieta su SST, esant įprastiniams ±1 procento svyravimams ties centriniu kursu. Latvijos valdžia planuoja prisijungti prie VKM2 2005 m. pradžioje ir siekia įvesti eurą ne anksčiau kaip 2008 m. sausio 1 d. Įgyvendinant tą strategiją 2005 m. sausio 1 d. Latvijos latas rinkos kainomis buvo persietas nuo SST prie euro, taip pat esant įprastiniams ±1 procento svyravimams ties nauju centriniu kursu. Po persiejimo nacionalinės valiutos tarpbankinis kursas sumažėjo iki euro zonai artimesnio lygio. Ilgalaikių obligacijų pelningumas, palyginti su euro zona, 2004 m. svyravo ties 0,5–1 procentinio punkto priemoka. Iki 2003 m. SVKI infliacija buvo gana žema. Tačiau 2004 m. SVKI infliacijos augimo tempai žymiai paspartėjo ir aukščiausią 7,8 % lygį pasiekė rugpjūčio mėn. Infliacija kiek sumažėjo paskutinį metų ketvirtį, o vidutinis 2004 m. infliacijos lygis siekė 6,2 %. Latvijos valdžia mano, kad infliacijos padidėjimas 2004 m. buvo laikinas ir prognozuoja, kad VKI infliacija sumažės nuo 6,2 % 2004 m. iki 3,0 % 2006 m. Poveikį infliacijai 2005 m. ir toliau darys didėjančios reguliuojamos kainos ir netiesioginių mokesčių tarifų suderinimo priemonės. Tačiau, jei bus išvengta ekonomikos perkaitimo, dėl palankaus vykdomų priemonių poveikio infliacija turėtų laipsniškai mažėti, nors greičiausiai infliacija bus kiek didesnė, nei šalies valdžios institucijos yra numačiusios. - Atnaujintoje programoje visais programos metais siekiama išlaikyti deficitą mažesnį už 3 % BVP pamatinę ribą. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus biudžeto deficitas laipsniškai mažės nuo 1,7 % BVP 2004 m.[4] iki 1,4 % BVP 2007 m. Numatoma, kad dėl ES išmokų ir susijusių išlaidų poveikio tiek išlaidos, tiek pajamos 2005 m. padidės iki aukščiausio lygio – atitinkamai 39,3 % ir 37,7 % BVP, o vėliau laipsniškai mažės iki atitinkamai 36,5 % ir 35,1 % BVP 2007 m. Vidutinės trukmės valstybės finansų koregavimas yra pagrįstas tiek pajamų, tiek išlaidų santykių mažinimu. Pirminis balansas programos laikotarpiu pagerės: bendrų išlaidų santykis nukris dėl sumažėjusio pirminių išlaidų santykio bei iš dalies dėl sumažėjusių palūkanų mokėjimų. Pirminių išlaidų santykis mažės daugiausia dėl mažesnių pervedimų ir subsidijų santykių, tuo pačiu numatant investicijų santykio padidėjimą. Pajamų santykis mažės dėl mokesčių, ypač pajamų mokesčio, nežymiai sumažinsiančio mokesčių naštą, sumažinimo. Nors, palyginti su 2004 m. gegužės mėn. programa, bendra strategija nepakito, atnaujintoje programoje numatomos 2004 m. biudžeto deficito prognozės kiekvienais metais buvo sumažintos nuo ankstesnėse programos prognozėse pateikto maždaug 2 % BVP dydžio. - Programos biudžeto projekcijose numatyti pavojai didžiąja dalimi atrodo subalansuoti. Kita vertus, ekonominės veiklos apmokestinimo naštos prielaidos yra kiek pesimistiškos, todėl pajamos gali būti didesnės nei numatytos. Iš tiesų, jau kelerius pastaruosius metus Latvijos parengtos prognozės būdavo atsargios, o jos finansiniai rodikliai ne kartą buvo geresni, nei planuota. Be to, kalbant apie biudžeto kontrolę, yra parengta speciali procedūra, kuri sudaro sąlygas gana greitai pakoreguoti biudžetą biudžetiniais metais, jei biudžeto raida pakryptų netinkama linkme. Kita vertus, kadangi įsipareigojimai dėl išlaidų yra pagrįsti ES finansavimu, biudžeto tikslų pasiekimas priklauso nuo tų lėšų gavimo ir įtraukimo į vyriausybės pajamas. Atsižvelgiant į administracinių gebėjimų trūkumus, gali būti sunku užtikrinti griežtą išlaidų politikos drausmę (įskaitant iš dalies ES finansuojamų projektų valdymą). - Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, atrodo, kad programoje nepakanka suplanuotų biudžetinių priemonių, kad būtų pasiektas Stabilumo ir augimo pakte nurodytas vidutinės trukmės tikslas siekti beveik subalansuoto biudžeto arba biudžeto pertekliaus visu programos laikotarpiu. Be to, nors programoje numatytas gana ambicingas konsolidavimo planas, jų gali nepakakti, kad nebūtų viršyta nustatyta 3 % BVP biudžeto deficito riba esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams. Nepaisant to, tų priemonių pakanka išlaikyti labai žemą skolos ir BVP santykio lygį. - Numatoma, kad skolos santykis 2004 m. sieks 14,2 % BVP vertę – t. y. žymiai mažiau už Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP ribą. Nežymus skolos santykio padidėjimas programos laikotarpiu iki 15,0 % BVP 2007 m. daugiausia yra susijęs su nuolatiniu biudžeto deficitu, nors jį žymiai viršija nominalaus BVP augimas. - Programoje trumpai apžvelgiama vyriausybės struktūrinių reformų programa, kurioje daugiausia dėmesio skiriama priemonėms verslo aplinkai ir konkurencingumui gerinti, energetikos ir ryšių sektoriams vystyti, švietimo ir sveikatos priežiūros sistemoms stiprinti, aktyviai darbo rinkos politikai, naujovėms ir moksliniams tyrimams skatinti. Programoje taip pat pateikiamos priemonės toliau stiprinti biudžeto sudarymo procesą remiantis daugiamečio biudžeto planavimo metodu ir padidinti nominalių išlaidų ribų nustatymo skaidrumą ir patikimumą pritaikant sisteminius įvertinimo mechanizmus. Pagrįstai galima tikėtis, kad reformos, kurių dauguma jau vykdomos arba rengiami teisės aktai jų vykdymui, pagerins Latvijos ekonomikos augimo sąlygas ir tuo pačiu metu padidins produktyvumą, skatins dirbti, kurti naujas darbo vietas, kovoti su mokesčių vengimu ir pagerins tiek ministerijų, tiek savivaldybių fiskalinę drausmę. - Atrodo, kad Latvija yra palyginti palankioje padėtyje pagal ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, nepaisant numatomų biudžeto sąnaudų dėl senėjančios visuomenės. Palyginti mažas skolos santykis Latvijoje, įgyvendintos pensijų reformos priemonės, tarp jų pensijų kaupimo pakopos įvedimas, bei lėšų pensijų sistemoje kaupimas padės mažinti visuomenės senėjimo daromą poveikį biudžetui. Programoje išdėstyta strategija grindžiama ribojamu biudžeto deficitu vidutinės trukmės laikotarpiu ir pensijų reformos poveikiu biudžetui. Tačiau dėl reformų sveikatos priežiūros ir ilgalaikės slaugos srityse gali susidaryti didesnės išlaidos. Tolimesnėje ateityje Latvijoje gali kilti pavojų tvarumui. Tačiau palyginti nedidelis Latvijos mokesčių santykis turėtų sušvelninti tvarumo atotrūkį, jei tokia problema iškiltų. - Apskritai atnaujintoje programoje numatyta ekonominė politika iš esmės atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires (BEPG) valstybės finansų srityje. Siekiant išspręsti didelį einamosios sąskaitos deficitą, Latvijai buvo rekomenduota sumažinti valdžios sektoriaus deficitą patikimomis ir tvariomis priemonėmis pagal daugiametę programą. Atsižvelgiant į programoje numatomą einamosios sąskaitos deficito sumažinimą, mažesnis nei anksčiau numatytas biudžeto deficitas 2004 m. ir atnaujintoje programoje numatytas konsolidavimas atitinka BEPG rekomendaciją. Tačiau šis įvertinimas priklauso nuo palankios išorinio balanso raidos, todėl būtina vykdyti tolesnę jo stebėseną. Be to, kaip jau buvo pabrėžta Tarybos nuomonėje dėl 2004 m. gegužės mėn. programos, tinkamos fiskalinės būklės įvertinimas taip pat priklauso nuo paklausos spaudimo ekonomikai, nors ir sunku nustatyti šalies padėtį verslo cikle. Dėl to įvertinimas taip pat priklauso nuo tinkamos makroekonominės politikos siekiant konsoliduoti infliacijos sumažinimą po neseno jos pakilimo. *** Remdamasi šiuo vertinimu, Komisija priėmė pridedamą rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie atnaujintą Latvijos konvergencijos programą ir teikia ją Tarybai. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2007 m. Latvijos konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 1. [2005 m. kovo 8 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Latvijos konvergencijos programą, kuri apima 2004–2007 metus. Programa iš esmės atitinka pataisyto „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“ reikalavimus duomenų pateikimui. Tačiau reikėtų pagerinti ESS95 duomenų apie valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų struktūrą klasifikavimą. Todėl Latvija raginama patenkinti elgesio kodekso reikalavimus duomenų pateikimui. 2. Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realaus BVP augimas, 2004 m. siekęs 8,1 % BVP, visu programos laikotarpiu išliks didelis (vidutiniškai 6,6 % BVP per metus). Remiantis šiuo metu turima informacija, atrodo, kad šis scenarijus atspindi tikėtinas augimo prielaidas, tačiau infliacijos projekcijos programoje yra kiek sumažintos. 3. Atnaujintoje programoje visais programos metais siekiama išlaikyti deficitą mažesnį už 3 % BVP pamatinę ribą. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus biudžeto deficitas laipsniškai mažės nuo 1,7 % BVP 2004 m. iki 1,4 % BVP 2007 m. 2005 m. tiek pajamų, tiek išlaidų santykiai žymiai padidės dėl įstojimo į ES poveikio. Po to vidutinės trukmės valstybės finansų koregavimas yra pagrįstas tiek pajamų, tiek išlaidų santykių mažinimu. Pirminių išlaidų santykis mažės daugiausia dėl mažesnių išmokų ir subsidijų santykių, tuo pačiu numatant investicijų santykio padidėjimą. Pajamų santykis mažės dėl mokesčių, ypač pajamų mokesčio, nežymiai sumažinsiančio mokesčių naštą, sumažinimo. 4. Programos biudžeto projekcijose numatyti pavojai didžiąja dalimi atrodo subalansuoti Viena vertus, ekonominės veiklos apmokestinimo naštos prielaidos yra kiek pesimistiškos, todėl pajamos gali būti didesnės nei numatyta. Kita vertus, kadangi įsipareigojimai dėl išlaidų yra grindžiami paramos iš ES gavimu, biudžeto tikslų pasiekimas priklauso nuo to, ar vyriausybė tas lėšas gaus. Atsižvelgiant į administracinių gebėjimų trūkumus, gali būti sunku užtikrinti griežtą išlaidų politikos drausmę (įskaitant iš dalies ES finansuojamų projektų valdymą). 5. Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, atrodo, kad programoje nepakanka suplanuotų biudžetinių priemonių, kad būtų pasiektas Stabilumo ir augimo pakte nurodytas vidutinės trukmės tikslas programos laikotarpiu siekti beveik subalansuoto biudžeto arba biudžeto pertekliaus. Be to, jų gali nepakakti, kad nebūtų pažeista 3% BVP deficito riba esant įprastiems makroekonominiams svyravimams. Nepaisant to, tų priemonių pakanka išlaikyti labai žemą skolos ir BVP santykio lygį. 6. Numatoma, kad skolos santykis 2004 m. sieks 14,2 % BVP vertę – žymiai mažiau už Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP ribą. Nežymų skolos santykio padidėjimą programos laikotarpiu iki 15,0 % BVP 2007 m. daugiausia sąlygoja nuolatinis biudžeto deficitas, nors jį žymiai viršija nominalaus BVP augimas. 7. Atrodo, kad Latvija yra palyginti palankioje padėtyje pagal ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, nepaisant numatomų biudžeto sąnaudų dėl senėjančios visuomenės. Santykinai mažas skolos santykis, įgyvendintos pensijų reformos priemonės, taip pat pensijų kaupimo pakopos įvedimas bei lėšų pensijų fonde kaupimas padės mažinti visuomenės senėjimo daromą poveikį biudžetui. Programoje išdėstyta strategija grindžiama ribojamu biudžeto deficitu vidutinės trukmės laikotarpiu ir pensijų reformos poveikiu biudžetui. Tačiau dėl sveikatos priežiūros ir ilgalaikės slaugos sistemų reformos gali susidaryti didesnės išlaidos. Dėl to ilgainiui Latvijoje gali kilti pavojų tvarumui. Tačiau palyginti nedidelis mokesčių santykis Latvijoje turėtų sušvelninti tvarumo atotrūkį, jei tokia problema iškiltų. 8. Ekonominės politikos sritys, išdėstytos programoje, visiškai atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires (BEPG) valstybės finansų srityje. Siekiant išspręsti didelio einamosios sąskaitos deficito problemą, Latvijai buvo rekomenduota sumažinti valdžios sektoriaus deficitą patikimomis ir tvariomis priemonėmis pagal daugiametę programą. Atsižvelgiant į programoje numatytą mažėjantį einamosios sąskaitos deficitą, mažesnis nei prognozuotas biudžeto deficitas 2004 m. ir atnaujintoje programoje numatytas konsolidavimas atitinka BEPG pateiktas rekomendacijas. Tačiau toks įvertinimas priklauso nuo palankios išorinio balanso raidos, todėl būtina vykdyti tolesnę jo stebėseną. Be to, kaip jau buvo nurodyta Tarybos nuomonėje dėl 2004 m. gegužės mėn. programos, tinkamos fiskalinės būklės įvertinimas taip pat priklauso nuo vidaus paklausos daromo spaudimo ekonomikai, nors ir sunku nustatyti šalies padėtį verslo cikle. Dėl to įvertinimas taip pat priklauso nuo to, ar tinkama bus makroekonominė politika siekiant konsoliduoti infliacijos sumažinimą po neseno jos pakilimo. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Realus BVP (pokytis, % ) | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 8,1 | 6,7 | 6,5 | 6,5 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 7,5 | 6,7 | 6,7 | - | 2004 m. gegužės mėn. KP | 6,7 | 6,7 | 6,5 | 6,5 | VKI infliacija1 (%) | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 6,2 | 4,3 | 3,0 | 3,0 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 6,8 | 4,7 | 3,5 | - | 2004 m. gegužės mėn. KP | 4,5 | 3,7 | 3,0 | 3,0 | Valdžios sektoriaus balansas (BVP %) | 2004 m. gruodžio mėn. KP | -1,7 | -1,6 | -1,5 | -1,4 | 2004 m. spalio mėn. KOM | -2,0 | -2,8 | -2,9 | - | 2004 m. gegužės mėn. KP | -2,1 | -2,2 | -2,0 | -2,0 | Pirminis balansas (BVP %) | 2004 m. gruodžio mėn. KP | -0,9 | -0,9 | -0,8 | -0,7 | 2004 m. spalio mėn. KOM | -1,2 | -2,0 | -2,0 | - | 2004 m. gegužės mėn. KP | -1,2 | -1,3 | -1,2 | -1,2 | Bendroji valstybės skola (BVP %) | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 14,2 | 14,5 | 14,8 | 15,0 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 14,6 | 15,4 | 16,6 | - | 2004 m. gegužės mėn. KP | 16,2 | 16,8 | 17,3 | 17,7 | Pastaba: 1 Programoje pateiktos tik VKI, o ne SVKI infliacijos projekcijos. 2 Komisijos tarnybų apskaičiavimai pagal programoje pateiktą informaciją. Šaltiniai: Konvergencijos programa (KP); 2004 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM). Komisijos tarnybų apskaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997.8.2. Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Ekonomikos ir finansų komiteto pakeista nuomonė dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos, kurią ECOFIN taryba patvirtino 2001.7.10. [3] KOM (2002) 668, 2002.11.27. [4] Naujausi vyriausybės sąskaitų duomenys rodo, kad valdžios sektoriaus biudžeto deficitas gali būti dar mažesnis. [5] OL L 209, 1997.8.2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.