Specialioji ataskaita Valdymas Europos 
Komisijoje – geriausia 
patirtis?LT 2016  Nr. 27
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide de Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Užklausos:  eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx
Interneto svetainė:  eca.europa.eu
Tviteris: @EUAuditors
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016
Print ISBN 978-92-872-6068-0 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/26479 QJ-AB-16-027-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-6086-4 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/328215 QJ-AB-16-027-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-6058-1 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/602202 QJ-AB-16-027-LT-E
© Europos Sąjunga, 2016
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Dėl leidimo naudoti arba kopijuoti 30 puslapyje 10 langelyje pateiktą diagramą būtina tiesiogiai kreiptis į autorių teisių 
subjektą. Visos teisės saugomos.
Valdymas Europos 
Komisijoje – geriausia 
patirtis?
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2016  Nr. 27
02
 Audito grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai šias audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos 
turėtų kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius 
ir politinį bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko V audito kolegija, nagrinėjanti Sąjungos finansavimo ir administravimo sritis. Auditui vadova -
vo Audito Rūmų narys, V kolegijos seniūnas, Lazaros S. Lazarou, jam padėjo kabineto vadovas Andreas Antoniades 
ir atašė Adriaan Lok, direktorius Peter Welch, pagrindinis vadybininkas Mariusz Pomienski, užduoties vadovė Bogna 
Kuczynska, auditoriai Rogelio Abarquero Grossi, Erik De Bruyne, Daria Bochnar, Andreas Dürrwanger, Mehmet Ergün, 
Paul Sime, Michael Tatianos ir Carl Westerberg.
Iš kairės į dešinę: E. De Bruyne, A. Dürrwanger, J. A. Lok, P . Sime, D. Bochnar, L. S. Lazarou,  
B. Kuczynska, A. Antoniades, P . Welch, M. Pomienski, C. Westerberg, R. Abarquero Grossi.
03
 Turinys
Dalis
 Santrumpų sąrašas
I–IX  Santrauka
1–10  Įvadas
1–10  Valdymo teisės suteikimas yra viešojo ir privačiojo sektoriaus institucijų prioritetas
11–14  Audito apimtis ir metodas
15–57  Pastabos
15–31  Valdymo struktūrų pokyčiai ir vidaus audito tarnybos ir audito pažangos komiteto sukūrimas
15–22  Komisija atskiria savo pačios politinę atsakomybę ir jos generalinių direktorių valdymo atsakomybę
23–24  Komisija panaikino finansų kontrolieriaus funkciją ir įsteigė vidaus audito funkciją
25 Vidaus audito tarnyba pradžioje buvo labiau orientuota į aukšto lygio valdymo klausimus institucijos 
lygmeniu…
26 … o šiuo metu daugiau dėmesio skiria Komisijos vidaus kontrolės sistemai
27–29  Komisijos vienas pirmųjų reformos proceso etapų yra audito pažangos komiteto įsteigimas
30–31  Audito pažangos komiteto apžvalga praktikoje apsiriboja vidaus audito tarnybos darbu
32–41  Vidaus kontrolės ir finansinės atskaitomybės suderinimas su tarptautiniais standartais
32–34  Komisija pasirinko COSO sistemą kaip pagrindą savo vidaus kontrolės standartams …
35–39  … tačiau pereiti prie atnaujintos COSO sistemos bus sudėtinga
40–41  Metinių finansinių ataskaitų rengimas pagal tarptautinius standartus pagerino finansinę atskaitomybę
04 Turinys 
42–57  Nefinansinės informacijos teikimas vidaus ir išorės suinteresuotosioms šalims
42–44  Komisija teikia nefinansinę informaciją kartu su finansinėmis ataskaitomis …
45–47  … tačiau mažiau nei daugelis kitų organizacijų
48–51  Nuo 2013 m. Komisija pranešė apie reikšmingą klaidų savo išlaidose lygį
52–53  Geriausia patirtis – rizikos veikiamų sumų įverčius pagrįsti nuoseklia metodika
54–57  Prodžio reformos metu įdiegtos ataskaitos vis dar yra Komisijos vidaus atskaitomybės pagrindas
58–66  Išvados ir rekomendacijos
 I priedas. GGPS sistema ir COSO 2013
 II priedas.  Pagrindiniai atrinktų organizacijų ataskaitų teikimo sistemų elementai
 III priedas.  Atrinktų viešojo sektoriaus institucijų metinių ataskaitų ir finansinių ataskaitų 
apžvalga
 Santrumpų sąrašas
05
 Santrumpų sąrašas
AAI : Aukščiausioji audito institucija
ABM : Veikla grindžiamas valdymas
AMPR : Metinė valdymo ir veiksmingumo ataskaita
APK : Audito pažangos komitetas
Audito Rūmai : Europos Audito Rūmai
CFO : Vyriausiasis finansininkas
CFS : Centrinė finansų tarnyba
CIE: Nepriklausomų ekspertų komitetas
CIPFA : Sertifikuotas viešųjų finansų ir apskaitos institutas
CONT : Biudžeto kontrolės komitetas
COSO : Tredvėjaus komisijos rėmimo organizacijų komitetas ( The Committee of Sponsoring Organisations of the 
Treadway Commission )
DG AGRI : Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas
DG BUDG : Biudžeto generalinis direktoratas
DG DEVCO : Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi generalinis direktoratas
DG DIGIT : Informatikos generalinis direktoratas
DG REGIO : Regioninės ir miestų politikos generalinis direktoratas
DG RTD : Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinis direktoratas
EBPO : Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija
ES: Europos Sąjunga
ESS : Europos Sąjungos sutartis
FEE : Fédération des Experts-comptables Européens  (Europos apskaitininkų federacija)
FSD&A : Finansinės ataskaitos aptarimas ir analizė
GAO : Vyriausybės atskaitomybės biuras
GD: Generalinis direktoratas
GGPS : Geras valdymas viešajame sektoriuje
GS: Generalinis sekretoriatas
IFAC : Tarptautinė buhalterių federacija
06 Santrumpų sąrašas 
IIA: Vidaus auditorių institutas
IPERIA : Netinkamų mokėjimų panaikinimo ir susigrąžinimo pagerinimo teisės aktas ( Improper Payments Elimination 
and Recovery Improvement Act)
IRC: Tarptautinė integruotų ataskaitų teikimo taryba
ISSB : Informacijos saugumo valdančioji taryba
MVA : Metinė veiklos ataskaita
MVP : Metinis valdymo planas
OLAF : Europos kovos su sukčiavimu tarnyba
PG: Parengiamoji grupė
RPG : Rekomenduojamos praktikos gairės
SESV : Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo
SPP : Strateginis planavimas ir programavimas
SR: Apibendrinamoji ataskaita
TASV : Tarptautinių apskaitos standartų valdyba
TFAS : Tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai
TVSAS : Tarptautiniai viešojo sektoriaus apskaitos standartai
TVSASV : Tarptautinių viešojo sektoriaus apskaitos standartų valdyba
VAS : Vidaus audito skyrius
VAT : Vidaus audito tarnyba
VP: Valdymo planas
VVK : Viešoji vidaus kontrolė
07
 Santrauka
I
Po J. Santero Komisijos atsistatydinimo ir atsižvelgiant į nepriklausomų ekspertų komiteto ataskaitą, 2000 m. kovo 
mėn. Komisija patvirtino Baltąją knygą „Komisijos reforma“, kuria siekiama modernizuoti Komisijos valdymą. Pasiū -
lytos reformos apėmė prioritetų nustatymą ir išteklių paskirstymą, žmogiškųjų išteklių politikos pokyčius ir audito, 
finansų valdymo ir kontrolės sričių išsamią peržiūrą. Baltoji knyga ir nepriklausomų ekspertų komiteto ataskaita ir 
toliau turi įtakos sprendimų priėmimui ir valdymui Komisijoje.
II
Spaudimas turėti puikų valdymą išlieka. Kaip teigiama neseniai paskelbtame Komisijos dokumente: „mes gyvename 
didelio spaudimo viešiesiems finansams visais ES lygmenimis laikais. […] Tokiomis sąlygomis svarbiausia užtikrinti, 
kad pažangios sistemos ir standartai būtų įgyvendinti viešajame sektoriuje.“1 Geras valdymas yra susijęs ne tik su 
ryšiais, be ir su rezultatų siekimu, o sprendimus priimantiems asmenims suteikiamos priemonės atlikti savo darbą. 
Be to, jis turėtų skatinti efektyvų išteklių naudojimą, stiprinti atskaitomybę už išteklių valdymą, skatinti griežtą 
tikrinimą, gerinti organizacinį vadovavimą, valdymą ir priežiūrą. Kad šie tikslai būtų pasiekti, turėtų būti taikomos 
veiksmingesnės intervencijos priemonės2.
III
Nors Komisijos sukurtos taisyklės ir struktūros iš esmės atspindėjo tuometinę geriausią patirtį, ji ir toliau buvo plėto -
jama. Taigi mes nagrinėjome dabartinę Komisijos valdymo tvarką, ypatingą dėmesį skirdami auditui, finansų valdy -
mui ir kontrolei, siekdami įsitikinti, ar ji atitinka geriausią patirtį ir ar vis dar atitinka institucijos poreikius.
IV
Geriausia patirtis buvo plėtojama nuo 2000 m. reformų. Nors buvo imtasi tam tikrų veiksmų3, mes darome išvadą, 
kad kai kuriose srityse Komisija nesiremia ar ne iki galo remiasi geriausia patirtimi, nustatyta standartuose arba pri -
taikyta tarptautinių ir viešųjų institucijų, kurias pasirinkome palyginimui.
1 Europos Komisija, viešoji vidaus kontrolės sistema: http://ec.europa.eu/budget/pic/index_en.cfm .
2 Žr. Sertifikuotas viešųjų finansų ir apskaitos institutas (CIPFA) / Tarptautinė buhalterių federacija (IFAC), „Tarptautinė sistema: geras valdymas viešajame 
sektoriuje“, 2014 m., p. 6.
3 Įskaitant su kaupimo principu parengtomis ES finansinėmis ataskaitomis paskelbtą skyrių „Finansinės ataskaitos aptarimas ir analizė“, veiksmingumo 
ataskaitų rengimą (dėl to 2015 m. į metinę valdymo ir veiksmingumo ataskaitą buvo įtraukta informacija apie valdymą) ir perėjimą prie atnaujintos COSO 
2013 integruotos vidaus kontrolės sistemos.
08 Santrauka 
V
Atskiriant „Komisijos narių politinę atsakomybę“ ir generalinių direktorių veiklos atsakomybę ne visuomet aišku, ar 
„politinė atsakomybė“ apima generalinių direktoratų atsakomybę, ar ji yra atskirta. Neseniai vykdytos organizacinės 
reformos ima spręsti kai kurią uždaros kultūros riziką. Tačiau siekdama toliau spręsti su pagrindine rizika susijusius 
klausimus, Komisija turės dar labiau sustiprinti valdymo struktūrą institucijoje.
VI
Vidaus audito tarnyba daugiausia dėmesio skiria Komisijos vidaus kontrolės sistemoms. Pastaraisiais metais jos 
nagrinėjami institucijos valdymo klausimai apėmė organizacijų informacijos saugumą. Už išlaidas už Komisijos ribų 
(už kurias atsakinga Komisija) atsako audito direktoratai ir padaliniai išlaidas patiriančiuose generaliniuose direkto -
ratuose. Tai turi įtakos Komisijos audito komitetui pateikiamai informacijai. Audito pažangos komiteto vaidmuo (ir 
nepriklausomų, išorės narių dalyvavimas) yra labiau ribotas nei audito komitetų ir tarptautinių organizacijų, kurias 
pasirinkome savo pavyzdžiu.
VII
Komisija neseniai pradėjo finansines ataskaitas teikti su nefinansine informacija. Tačiau nepaisant neseniai padary -
tos pažangos, su finansinėmis ataskaitomis ji vis dar pateikia mažiau nefinansinės informacijos nei mūsų geriausios 
patirties pavyzdžiu pasirinktos organizacijos.
VIII
Mes rekomenduojame Komisijai:
 ο kaip reikalaujama Europos viešojo intereso įmonių atveju, kai ji nusprendžia nesivadovauti geriausios patirties 
pavyzdžiais, paaiškinti tokio sprendimo priežastis;
 ο paraginti VAT vykdyti daugiau audito darbo, susijusio su aukšto lygio valdymo klausimais;
 ο užbaigti procesą suderinant savo vidaus kontrolės sistemą su COSO 2013 principais;
 ο paankstinti metinių finansinių ataskaitų paskelbimą;
09 Santrauka 
 ο sutelkti jau esamose įvairiose ataskaitose pateikiamą informaciją ir parengti vieną bendrą atskaitomybės ataskai -
tą ar ataskaitų rinkinį, kuriame būtų pateiktos finansinės ataskaitos, bei taip pat:
- valdymo ataskaita,
- pirmininko ataskaita,
- veiklos ir strateginės rizikos nagrinėjimas,
- ataskaita dėl nefinansinio veiksmingumo,
- informacija apie veiklą per metus ir politikos tikslų pasiekimą,
- ataskaita dėl audito komiteto funkcijų ir išvadų ir
- vidutinės trukmės ir ilgalaikio fiskalinio tvarumo ataskaita, jei reikia, kartu su nuorodomis į informaciją, pa -
teiktą kitose ataskaitose;
 ο pateikti šią vieną bendrą atskaitomybės ataskaitą ar ataskaitų rinkinį finansinių ataskaitų auditui ir auditoriaus 
atliekamoms patikroms, kad kita ataskaitoje ar rinkinyje pateikta informacija atitinka apskaitos informaciją;
 ο metinėse finansinėse ataskaitose ar su jomis pateikiamos informacijos dalyje paskelbti klaidų lygio įvertį, re -
miantis suderinta metodika;
 ο reguliariai atnaujinti ir skelbti savo valdymo tvarką ir paaiškinti savo struktūrų ir procesų, susijusių su jos pasiren -
kama sistema, pasirinkimą; ir
 ο audito pažangos komitetą pakeisti audito komitetu, kurio dauguma narių būtų nepriklausomi, išorės nariai, iš -
plėsti jo įgaliojimus, apimant rizikos valdymą, finansinių ataskaitų teikimą bei ex post  patikrų padalinių ir audito 
direktoratų darbą ir rezultatus.
10
 Įvadas
Valdymo teisės suteikimas yra viešojo ir privačiojo 
sektoriaus institucijų prioritetas
01 
Dėl XX amžiaus 10-ajame dešimtmetyje nemažai įvykusių įmonių bankrotų visuo -
menės dėmesį atkreipė įmonių valdymo klausimas ir valdymo tvarkos privačia -
jame sektoriuje gerinimas tapo pagrindiniu politiniu prioritetu. Paprastai dėl šių 
nesėkmių susidarė padėtis, kai apie visos rizikos mastą arba apie netinkamą elgesį 
nežinojo valdymo institucijos nariai arba apie tai žinojo tik nedidelė pagrindi -
nių valdybos narių (paprastai vykdančiųjų) grupė. Dėl nesėkmių privačiajame 
sektoriuje buvo pakeisti ES teisės aktai, kuriuose reikalaujama, kad visos viešojo 
intereso institucijos4 atitiktų valdymo kodeksą5 ir tai patvirtintų jų skelbiamoje 
metinėje ataskaitoje ir finansinės būklės ataskaitose.
02 
Paskata priimti gero valdymo tvarką išplėsta į viešąjį sektorių. CIPFA/IFAC doku -
mentas „Geras valdymas viešajame sektoriuje“6 (GGPS) yra nauja šios temos ana -
lizė, kaip ir ES VVK7 iniciatyva, skirta tinkamai valdymo ir kontrolės tvarkai šalyse, 
siekiančiose įstoti į ES.
03 
Geras valdymas (žr.  1 langelį ) yra susijęs ne tik su ryšiais, be ir su rezultatų sie -
kimu, o sprendimus priimantiems asmenims suteikiamos priemonės atlikti savo 
darbą.4 Pavyzdžiui, į biržos sąrašus 
įtrauktos įmonės (2004 m. 
balandžio 21 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2004/39/EB dėl 
finansinių priemonių rinkų, iš 
dalies keičianti Tarybos 
direktyvas 85/611/EEB, 93/6/
EEB ir Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyvą 2000/12/EB 
bei panaikinanti Tarybos 
direktyvą 93/22/EEB (OL L 145, 
2004 4 30, p. 1).
5 2013 m. birželio 26 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2013/34/ES dėl tam 
tikrų rūšių įmonių metinių 
finansinių ataskaitų, 
konsoliduotųjų finansinių 
ataskaitų ir susijusių 
pranešimų (OL L 182, 
2013 6 29, p. 19) (iš dalies 
pakeista Direktyva 2014/95/ES 
(OL L 330, 2014 11 15, p. 1) 
(Apskaitos direktyva).
6 Sertifikuotas viešųjų finansų ir 
apskaitos institutas 
(CIPFA) / Tarptautinė 
buhalterių federacija (IFAC), 
„Tarptautinė sistema: geras 
valdymas viešajame 
sektoriuje“, 2014 m.
7 Viešoji vidaus kontrolė yra 
platforma, skirta keistis 
informacija ir gerąja patirtimi 
tarp ES viešojo administravimo 
institucijų.
Geras valdymas
„Geras valdymas viešajame sektoriuje skatina geriau informuotą sprendimų priėmimą ir efektyvų išteklių 
naudojimą. Tai stiprina geresnę atskaitomybę už šių išteklių valdymą. Geras valdymas apibūdinamas griežtu 
tikrinimu, didelį dėmesį skiriant viešojo sektoriaus rezultatų gerinimui ir kovai su korupcija. Geras valdymas 
gali pagerinti organizacinį vadovavimą, valdymą ir priežiūrą, vykdant veiksmingesnes intervencijas ir, galiau -
siai, gaunant geresnius rezultatus.“8
8 Sertifikuotas viešųjų finansų ir apskaitos institutas (CIPFA) / Tarptautinė buhalterių federacija (IFAC), „Tarptautinė sistema: geras valdymas 
viešajame sektoriuje, 2014 m., p. 6.1 langelis
11 Įvadas 
04 
Susirūpinimas dėl valdymo Europos Komisijoje pasiekė kulminaciją 1999 m. atsi -
statydinus J. Santero vadovaujamai Komisijai ir, svarbiausia, Parlamento paskir -
tam nepriklausomų ekspertų komitetui (CIE), kuris turėjo tirti su atsistatydinimu 
susijusias problemas ir siūlyti rekomendacijas dėl situacijos ateityje, paskelbus 
ataskaitą. Komiteto skundas, kad jis negali rasti nė vieno „pasirengusio prisiim -
ti atsakomybę“ yra pagrindinė valdymo Komisijoje kritika (žr.  2 langelį ). Po šių 
įvykiu ir CIE ataskaitos R. Prodžio vadovaujama Komisija 2000 m. susitarė dėl 
išsamaus reformų paketo, skirto modernizuoti Komisijos valdymą („Prodžio refor -
ma“). Baltoji knyga, Komisijos atsistatydinimas ir CIE ataskaita iki šiol daro poveikį 
sprendimų priėmimui Komisijoje. 2 langelisValdymas ir atskaitomybės sistemos
Remiantis „Geru valdymu viešajame sektoriuje“ , valdymas susijęs su tvarka, kuria siekiama užtikrinti, kad 
numatyti rezultatai suinteresuotosioms šalims būtų apibrėžti ir įgyvendinti.
Remiantis COSO  20139 principais, valdymo institucija rodo nepriklausomumą nuo vadovybės ir prižiūri vidaus 
kontrolės plėtojimą ir veiksmingumą10 (žr.  10 langelį ).
Atskaitomybė yra pagrindinis valdymo elementas, ypač viešajame sektoriuje.  IFAC tai apibrėžia kaip „procesą, 
kai valdžios sektoriaus institucijos ir joms priklausantys asmenys yra atsakingi už savo sprendimus ir veiksmus, 
įskaitant viešųjų lėšų valdymą ir visus veiklos aspektus, ir pateikia save tinkamai išorės peržiūrai. Tai pasie -
kiama visoms šalims turint aiškų supratimą apie šią atsakomybę ir aiškiai apibrėžtas funkcijas pagal griežtą 
struktūrą. Iš tikrųjų, atskaitomybė yra pareiga atsakyti už patikėtą atsakomybę“11.
Komisija dalyvauja skatinant gerą valdymą ES valstybėse narėse per VVK tinklą . Jis pabrėžė patikimos kon -
trolės ir geriausios patirties standartų naudojimo svarbą, teigdama, kad mes gyvename didelio spaudimo 
viešiesiems finansams visais ES lygmenimis laikais. Labiau nei bet kada kiekvienoje valstybėje narėje mokesčių 
mokėtojai tikisi racionalaus lėšų panaudojimo ir kad viešasis sektorius būtų atsakingas už patikimą ir efekty -
vų jam patikėtų lėšų valdymą. Viešasis sektorius turi parodyti, kad ištekliai naudojami efektyviai, o išdirbiai ir 
rezultatai yra veiksmingi. Tokiomis sąlygomis būtina užtikrinti, kad būtų įgyvendintos pažangios sistemos ir 
standartai viešajame sektoriuje12.
Tai yra geriausios patirties pavyzdžiai, paimti iš susijusių kodeksų ir gairių. Šioje ataskaitoje mes naudojame 
simbolį Gero 
valdymo 
gairės
GERIAUSIA
PATIRTIS, nurodydami langelius, kuriuose tokie pavyzdžiai pateikti.
9 Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission (COSO), integruota vidaus kontrolės sistema, 2013 m.
10 Šaltinis:  Integruota vidaus kontrolės sistema, santrauka; © Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission (COSO).
11 IFAC viešojo sektoriaus komitetas, „Valdymas viešajame sektoriuje: valdymo institucijos perspektyva“, 2001 m. p. 12.
12 Europos Komisija, viešoji vidaus kontrolės sistema: http://ec.europa.eu/budget/pic/index_en.cfm .
12 Įvadas 
05 
Komisijos reformos programa pagrįsta trimis ramsčiais: reformų, skirtų prioritetų 
ir biudžeto nustatymui, žmogiškųjų išteklių politikos modernizavimo ir audito 
bei finansų valdymo ir kontrolės pagerinimo ( 1 diagrama ). Komisija teigė, kad 
penki pagrindiniai principai turėtų būti susiję su „kultūrinių pokyčių“ laikotarpiu: 
Komisijos nepriklausomumu, atsakomybe, atskaitomybe, rezultatų pasiekimo 
efektyvumu ir skaidrumu. 1 diagramaTrys Prodžio reformos (Baltosios knygos) ramsčiai
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai (Audito Rūmai), remiantis COM(2000) 200 final /2 „Komisijos reforma, Baltoji knyga. I dalis“.
Politinių prioritetų 
nustatymas 
ir išteklių 
paskirstymas
Patobulinti 
ﬁnansų valdymą, 
efektyvumą ir 
atskaitomybęModernizuoti 
žmogiškųjų išteklių 
politiką nuo įdarbinimo 
iki išėjimo į pensiją 
[…] visų kategorijų 
darbuotojų naudaiNustatyti 
veiksmingesnį 
prioritetų nustatymo 
ir jiems skirtų išteklių 
paskirstymo metodąAuditas, ﬁnansų 
valdymas ir 
kontrolėŽmogiškųjų išteklių
 politika
TikslaiRamsčiai2000 m. Baltosios knygos reforma
13 Įvadas 
06 
Su pirmuoju reformos ramsčiu įvestos naujos planavimo ir stebėjimo priemonės 
kiekviename Komisijos departamente (valdymo planai (VP) ir metinės veiklos 
ataskaitos). Trečiasis ramstis ( 3 langelis ) supaprastino taisykles dėl išlaidų patvir -
tinimo. Vienas intensyvių diskusijų klausimas buvo įvairių įgaliojimo Komisijoje 
valdymas ir suderinimas. Pagrindiniai vaidmenys buvo Komisijos kaip kolegi -
jos, atskirų Komisijos narių, finansų kontrolieriaus ir generalinių direktoratų 
(GD) (ir generalinių direktorių, kurie savo viduje turi pagrindinį administravimo 
vaidmenį).
Trečiasis Prodžio reformos ramstis: finansų valdymo, kontrolės ir audito sistemos 
modernizavimas13
Išsami finansų valdymo, kontrolės ir audito sistemos peržiūra remiantis geriausia patirtimi:
 οfinansų kontrolieriaus atsakomybės tikrinant išlaidas perdavimas generaliniams direktoratams;
 οkiekvieno generalinio direktoriaus deklaracija metinėje veiklos ataskaitoje (MVA), kad buvo įdiegtos tinka -
mos vidaus kontrolės sistemos ir kad ištekliai buvo naudojami pagal numatytą paskirtį;
 οfinansų padalinių sukūrimas generaliniuose direktoratuose teikti konsultacijas ir pagalbą veiklos 
padaliniams;
 οcentrinės finansų tarnybos sukūrimas teikti konsultacijas veiklos departamentams;
 οvidaus audito tarnybos (VAT), kuri būtų pavaldi už reformą atsakingam pirmininko pavaduotojui ir padėtų 
vadovavimui Komisijoje, sukūrimas;
 οspecializuotų „audito skyrių“, tiesiogiai atskaitingų generaliniam direktoriui sukūrimas kiekviename GD;
 οaudito pažangos komiteto (APK) sukūrimas stebėti Komisijos kontrolės procesus, audito rekomendacijų 
įgyvendinimą ir audito darbo kokybę;
Įgaliojimus suteikiančių pareigūnų ir tiesioginių vadovų įgaliojimų nustatymas:
 οsupaprastintų ir lengvai prieinamų taisyklių, apibrėžiančių darbuotojų su pagrindinėmis finansų funkcijo -
mis įgaliojimus, nustatymas.
13 Šaltinis : Audito Rūmai, remiantis COM(2000) 200 final /2.3 langelis
14 Įvadas 
07 
Kita reforma, kuri nebuvo Baltosios knygos dalis, bet kuri buvo aptarta diskusi -
jos apie Komisijos pasiūlymą dėl Finansinio reglamento naujos redakcijos metu, 
buvo skirta pertvarkyti ES finansinių ataskaitų rengimo pagrindą. Atsižvelgdama 
į Tarybos spaudimą, Komisija sutiko iššūkiui iki 2005 m. įdiegti kaupimo principu 
vykdomą apskaitos sistemą, remiantis tarptautiniais standartais14.
08 
Komisija paskubėjo įgyvendinti Prodžio reformas: APK susirinko 2000 m. gruodžio 
mėn. (žr. 27 dalį); kitą dieną buvo paskirtas iš išorės įdarbintas vidaus audito vado -
vas; naujas Finansinis reglamentas buvo pasiūlytas 2002 m. birželio 25 d., o nauji 
Tarnybos nuostatai – 2004 m. kovo 22 d. 2005 m. Komisija parengė pirmąsias 
kaupimo principu paremtas, IPSAS15 pagrįstas metines finansines ataskaitas.
09 
Savo 2005 m. gruodžio mėn. pažangos ataskaitoje dėl Komisijos reformos Ko -
misija nurodė, kad pagrindiniai su reformos priemonėmis susiję principai išliko 
patikimi ir kad Komisija buvo įsteigta tobulinti savo pasiekimus ir užtikrinti, kad 
jos ištekliai, finansiniai ir žmogiškieji, būtų naudojami veiksmingai ir efektyviai 
remiantis aiškiais ir skaidriais principais, siekiant palengvinti kontrolę ir sukurti 
Europos piliečių pasitikėjimą16.
10 
Nuo to laiko praėjo dešimt metų. Nors Komisijos priimtos taisyklės ir struktūros iš 
esmės atspindėjo tuometinę geriausią patirtį, valdymo taisyklės viešajame ir pri -
vačiajame sektoriuose buvo plėtojamos toliau. Komisijos nariams reikia veiksmin -
gų priemonių, kad jie būtų visiškai atsakingi už ES biudžeto valdymą.14 Audito Rūmai rekomendavo šį 
žingsnį nuo 1978 m. Žr. 
Eduardo Ruiz García, „Audito 
Rūmų vaidmuo 
modernizuojant Europos 
institucijų apskaitos sistemą“, 
Revista Española de Control 
Externo , 2013 m. gegužės mėn.
15 Tarptautiniai viešojo 
sektoriaus apskaitos 
standartai.
16 2005 m. gruodžio 21 d. 
COM(2005) 668 final 
„Pažangos ataskaita dėl 
Komisijos reformos. Padėtis po 
reformos“.
15
 Audito apimtis ir metodas
11 
Mūsų pagrindinis audito klausimas, susijęs su darbu, kurį atlikome, kad parengtu -
me šią ataskaitą, daugiausiai dėmesio skiriant auditui, finansų valdymui ir kontro -
lei, buvo:
Ar valdymo tvarka Komisijoje atitinka pripažįstamą geriausią17 patirtį ir 
institucijos poreikius?
12 
Daugiausiai dėmesio skyrėme šiems klausimams (žr.  1 diagramą  ir 3 langelį ):
 ο valdymo struktūros pakeitimams ir VAT ir APK sukūrimui (15–31 dalys),
 ο vidaus kontrolės ir finansinės atskaitomybės suderinimui su tarptautiniais 
standartais (32–41 dalys),
 ο nefinansinės informacijos teikimui vidaus ir išorės suinteresuotosiomis šalimis 
(42–56 dalys).
13 
Pagrindiniu atskaitos tašku pasirinkome gerą valdymą viešajame sektoriuje 
(GGPS) ( 2 langelis ). Mes taip pat atsižvelgiame į ankstesnį IFAC tyrimą „Valdymas 
viešajame sektoriuje: valdymo institucijos perspektyva“ ( Governance in the Public 
Sector: A Governing Body Perspective) , visų pirma norėdami suprasti geriausią 
patirtį Prodžio reformos metu18. Pagrindinis šaltinis Komisijos veiksmams vidaus 
kontrolės srityje reformos metu buvo COSO sistema (tai paaiškinta 32–39 dalyse). 
Paskutinė COSO sistemos peržiūra (2013 m.) pagrįsta principais, o vidaus kontrolė 
nagrinėjama gero valdymo kontekste. Mes lyginome GGPS turinį su COSO 2013 
(žr. I priedą ), norėdami patikslinti mūsų diskusiją apie geriausią valdymo patirtį. 
Taip pat atsižvelgėme į ES direktyvų reikalavimus dėl viešojo intereso organizaci -
jų ir į Komisijos rekomendacijas šioje srityje19.
14 
Mes atlikome auditą peržiūrėdami Komisijos dokumentus (Baltąją knygą, vidaus 
ir išorės ataskaitas), atitinkamų tarptautinių institucijų (CIPFA, FEE, TASV, IFAC, 
EBPO20 ir t. t.), mokslo ir pan. dokumentus. Susitikome su pagrindiniais subjektais 
Komisijoje, įskaitant APK narius, APK parengiamosios grupės narius, VAT, gene -
ralinį sekretoriatą (GS) ir Biudžeto generalinį direktoratą (DG BUDG). Aptarėme 
geriausios patirties temą su tiksline ekspertų grupe iš svarbiausių tarptautinių 
organizacijų, viešojo sektoriaus auditorių, nepriklausomų ekspertų ir universi -
tetų bei reformų procesą su žmonėmis, kurie jame atliko svarbų vaidmenį. Mes 
atlikome apklausą ES valstybių narių aukščiausiose audito institucijose dėl viešojo 
sektoriaus valdymo jų jurisdikcijoje. Mes pasinaudojome savo audito rezultatais ir 
ataskaitomis nuo 2001 m.17 Šioje ataskaitoje mes 
naudojame terminą „geriausia 
patirtis“, apimantį patirtį, kuri 
konkrečiuose susijusiuose 
dokumentuose aprašyta kaip 
„geriausia“, „vyraujanti“ ar 
„gera“.
18 IFAC, „Valdymas viešajame 
sektoriuje: valdymo 
institucijos perspektyva“, 
2001 m.
19 Apskaitos direktyva 
(žr. 4 išnašą), 2014 m. balandžio 
9 d. Komisijos rekomendacija 
dėl įmonių valdymo ataskaitų 
kokybės (vadovaujamasi 
principu „laikykis arba 
paaiškink“) (OL L 109, 
2014 4 12, p. 43). 2014 m. 
balandžio 16 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2014/56/ES, kuria iš 
dalies keičiama Direktyva 
2006/43/EB dėl teisės aktų 
nustatyto metinės finansinės 
atskaitomybės ir 
konsoliduotos finansinės 
atskaitomybės audito 
(OL L 158, 2014 5 27, p. 196) 
(Teisės aktų nustatyto audito 
direktyva) ir 2014 m. balandžio 
16 d. Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamentas (ES) 
Nr. 537/2014) dėl konkrečių 
viešojo intereso įmonių teisės 
aktų nustatyto audito 
reikalavimų, kuriuo 
panaikinamas Komisijos 
sprendimas 2005/909/EB 
(OL L 158, 2014 5 27, p. 77).
20 Žr. santrumpų sąrašą.
16
 Pastabos
Valdymo struktūrų pokyčiai ir vidaus audito tarnybos 
ir audito pažangos komiteto sukūrimas
Komisija atskiria savo pačios politinę atsakomybę ir jos 
generalinių direktorių valdymo atsakomybę
15 
Europos Komisija yra ES vykdomoji institucija. Jos valdymo institucija (žr.  4 lan -
gelį ) – Komisijos narių kolegija (kolegija) – yra galutinė Komisijos sprendimų 
priėmimo institucija. Komisija pagal Sutartį yra bendrai atsakinga už biudžeto 
vykdymą. Tačiau Komisijos atsakomybė apima daug daugiau nei biudžeto vykdy -
mą. Praktiškai ji vienintelė siūlo ES teisės aktus21, parengia taisykles dėl teisės aktų 
įgyvendinimo ir atlieka svarbų vaidmenį kontroliuojant ES teisės įgyvendinimą22.
16 
Atskiriems Komisijos nariams yra pavestos pareigos konkrečiose politikos srityse. 
Tai reiškia, kad daugumos jų funkcijos susijusios su vadovavimu vienam ar ke -
liems generaliniams direktoratams (GD)23. GD vadovauja generalinis direktorius24. 
Komisijos teisė patvirtinti ES išlaidas iš tikrųjų suteikiama generaliniams direkto -
riams (įgaliotų leidimus duodančių pareigūnų kompetencija).21 Pagal SESV 17 straipsnio 2 dalį 
„ES teisės aktai gali būti 
priimami tik remiantis 
Komisijos pasiūlymu, išskyrus 
atvejus, kai Sutartyse 
nustatyta kitaip“.
22 Pavyzdžiui, konkurencijos 
politikos atveju.
23 Šioje ataskaitoje vartojame 
terminą „generalinis 
direktorius“, kuris apima 
generalinį direktorių ir 
departamento vadovą.
24 Šioje ataskaitoje vartojame 
terminą „generalinis 
direktoratas“, kuris apima 
generalinį direktoratą ir 
departamentą.
Valdymo institucija
„Valdymo institucija yra asmuo (asmenys) ar grupė, visų pirma atsakinga už organizacijos strateginį vadovavi -
mą, veiklą ir atskaitomybę. Valdymo institucija atlieka esminį vadovaujantį vaidmenį, įgyvendinant, vertinant ir 
gerinant organizacijos valdymą“.25
25 Sertifikuotas viešųjų finansų ir apskaitos institutas (CIPFA) / Tarptautinė buhalterių federacija (IFAC), „Tarptautinė sistema: geras valdymas 
viešajame sektoriuje, 2014 m., p. 9.4 langelisGero 
valdymo 
gairės
GERIAUSIA
PATIRTIS
17 Pastabos 
17 
Savo pranešime dėl Komisijos darbo metodų 2014 m. lapkričio mėn. Komisijos 
pirmininkas J.-C. Junckeris pabrėžė, kad Komisijos nariai turėtų prisiimti visišką 
politinę atsakomybę už jiems atskaitingų tarnybų atliktą darbą26. Jis taip pat 
sukvietė kolegiją, kad ji dirbtų kartu kaip stipri, vieninga komanda, bendradar -
biaudama s įvairiose atsakomybės srityse […] siekiant įveikti uždarą mąstymą 
bendrai vykdant veiklą tose srityse, kuriose mes (kolegija) iš tiesų galime pasiekti 
pokyčių“27 (žr.  2 diagramą ).
18 
Nuo tada, kai buvo pradėta reforma, Komisijai padeda valdymo grupės 
(žr.  3 diagramą ):
 ο ABM28 priežiūros grupė, sukurta koordinuoti politikos ir strategijos klausimus, 
susijusius su trimis reformos sritimis (strateginiu planavimu ir programavimu, 
personalo politika, finansų valdymu ir auditu). Nuo 2015 m. ji taip pat nagri -
nėja visos Komisijos IT valdymo klausimus. Ji sudaryta iš generalinių direkto -
rių ir kabinetų29, kurie yra atsakingi už centrines tarnybas, jai pirmininkauja 
generalinis sekretorius.
 ο generalinių direktorių grupė, sukurta įgyvendinti reformą, šiuo metu ji pri -
žiūri įgyvendinimo politikos koordinavimą ir rengia diskusijų forumą aptarti 
horizontaliųjų interesų klausimus.
 ο išteklių direktorių grupė, sukurta ištirti konkrečias problemas, susijusias su 
reformos įgyvendinimu, yra išteklių direktorių30 patariamoji institucija, kurios 
tikslas – skatinti nuoseklų ir optimalų Komisijos išteklių valdymą ir užtikrinti, 
kad būtų atsižvelgiama į veiklos departamentų poreikius. Ji rengia diskusi -
jų forumą ir keitimąsi geriausios patirties pavyzdžiais tarp horizontaliųjų ir 
veiklos departamentų.26 Pirmininko pranešimas 
Komisijai: 2014–2019 m. 
Europos Komisijos darbo 
metodai. C(2014) 9004, p. 7.
27 Pirmininko pranešimas 
Komisijai: 2014–2019 m. 
Europos Komisijos darbo 
metodai. C(2014) 9004, p. 2.
28 Veikla grindžiamas valdymas.
29 Jie taip pat vadinami privačiais 
biurais.
30 Komisija išteklių direktorių 
apibrėžia kaip valdybos 
asmenį, atsakingą už išteklių 
valdymą GD lygmeniu, 
įskaitant programavimo, 
žmogiškųjų išteklių ir 
finansinių išteklių valdymą“, 
(SEC(2003) 59 final ).
18 Pastabos 2 diagrama2014 m. lapkričio mėn.–2016 m. birželio mėn. Komisijos narių kolegija1

Dombrovskis
Ansip
Katainen
Šefčovič








Pirmininkas JunckerTimmermansGeorgievaMogherini
Pirmininko pavaduotojų (PP) atsakomybės sritis pagal
spalvas 
PP: biudžetas ir žmogiškieji ištekliai
PP: energetikos sąjunga
PP: darbo vietų kūrimas, ekonomikos augimas,
investicijos ir konkurencingumas
PP: euras ir socialinis dialogasPP: bendroji skaitmeninė rinka

Sritys, į kurias jie atsižvelgia labiausiai.


Komisijos nariai yra projektų, kuriems vado-
vauja pirmininko pavaduotojai, grupių nariai. Komisijos narių kolegiją sudaro Komisijos pirmininkas, 
septyni jo pavaduotojai (PP), įskaitant pirmąjį pirmin-inko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį (VĮ) užsienio reikalams ir saugumo politikai bei 20 už konk-rečias sritis atsakingų Komisijos narių.
Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis (VĮ) bendrai 
užsienio ir saugumo politikai / PPPirmasis PP: geresnis reglamentavimas, 
institucijų ryšiai, teisinės valstybės principai ir Pagrindinių teisių chartijaStylianides: humanitarinė pagalba ir krizių valdymas
Hahn: Europoskaimynystės politikair plėtros derybos 
Avramopoulos: migracija, vidaus reikalai irpilietybė
Thyssen:užimtumas,socialiniaireikalai,gebėjimai ir darbo jėgos judumas
Moscovici: ekonomika ir /f_inansų reikalai, mokesčiaiir muitai
Hill: /f_inansinis stabilumas, /f_inansinės paslaugos ir kapitalo rinkų sąjunga
Jourová: teisingumas, vartotojų reikalai ir lyčių lygybė
Oettinger: skaitmeninė ekonomika ir visuomenėNavracsics: švietimas, kultūra, jaunimas ir sportasBie
ńkowska : vidaus rinka, pramonė, verslumas ir MVĮVestager: konkurencija
Moedas: Moksliniai tyrimai ir inovacijosCreţu:regioninėpolitikaHogan:Ažemės ūkisIr kaimo plėtraBulc:transportasArias Cañete: klimatopolitika irenergetika Vella: aplinka, jūrų reikalai ir 
žuvininkystėAndriukaitis: sveikata ir maisto saugaMalmström: prekybaMimica: tarptautinis bendradarbiavimas 
ir vystymasis
1 Komisijos narys Hill atsistatydino 2016 m. liepos 15 d., jo portfelį perėmė pirmininko pavaduotojas Dombrovskis ir Komisijos narys Moscovici.
Šaltinis:  Audito Rūmai, remiantis 2014–2019 m. Europos Komisijos darbo metodų 3 priedu, C(2014) 9004.
19 Pastabos 
Informacijos teikimo apie vidaus kontrolę kolegijai srautai3 diagrama
Šaltinis: Audito Rūmai.
Generalinis
direktoratas
Generalinių direktorių
grupė
ABM priežiūros grupė
Centrinė ﬁnansų tarnyba
OLAF
Vidaus audito tarnybaGeneralinis sekretoriatas
bbbbbbbbb
b
b
b
b
bccccc
c Audito pažangos 
komitetasIšteklių direktorių 
grupė
Generalinis direktorius
Išteklių direktoriusValdymo
grupės
Komisijos
narių kolegija
20 Pastabos 
19 
Generalinis sekretoriatas (GS) yra atsakingas už daugelį organizacijos procesų, 
pavyzdžiui, sprendimų priėmimą, dokumentų valdymą, veiklos tęstinumo tvarką, 
strateginį planavimą ir programavimą. Jis vadovauja kolegijos sprendimų pri -
ėmimo procesui ir teikia pagalbą pirmininkui ir pirmininko pavaduotojams. Jis 
koordinuoja veiklą įvairiose politikos srityse bei Komisijos padaliniuose, veikia 
kaip Komisijos jungiamoji grandis ir vadovauja ryšiams su kitomis Europos insti -
tucijomis, nacionaliniais parlamentais, nevyriausybinėmis organizacijomis ir kitais 
subjektais.
20 
CIE siekė generalinių direktorių nepalikti „likimo valiai“31. Todėl jis pasiūlė sukurti 
centrinę finansų tarnybą (CFS). Šis departamentas, įsikūręs Biudžeto generalinia -
me direktorate, teikia pagalbą ir konsultacijas finansų valdymo, finansinių taisy -
klių ir teisės aktų interpretavimo, vidaus kontrolės ir rizikos valdymo srityse.
21 
Iki reformos Komisijos finansų kontrolierius buvo atsakingas už visų išlaidų patvir -
tinimą. Ši funkcija buvo kritikuojama, kadangi generaliniai direktoratų atsakomy -
bė už ES išlaidas iš esmės apsiribojo finansų kontrolieriaus leidimo (vizos) gavimu 
(žr. 4 dalį). Komisija panaikino finansų kontrolieriaus funkciją ir atsakomybę už 
patikrinimus perdavė generaliniams direktoratams. Perėjimas nuo centralizuo -
tos ex ante  patvirtinimo sistemos prie decentralizuotos atsakomybės sistemos ir 
ex post  atskaitomybės buvo pagrindinis reformos elementas. Tačiau tai reiškia, 
kad ne visuomet buvo aišku, ar Komisijos atsakomybė apima atsakomybę už visą 
jos generalinių direktorių veiklą, ar jos generalinių direktorių atsakomybė yra 
atskira (žr.  4 diagramą ).31 Nepriklausomų ekspertų 
komitetas, antroji ataskaita dėl 
Komisijos reformos, 1999 m., 
p. 118.
21 Pastabos 
Komisijos atskaitomybė4 diagrama






 




28 Komisijos nariai
DEVCO:
JRC:
DGT:
NEAR:
RTD:
OIB:
GROW:
COMM:
AGRI:
CONNECT:






0 1000 2000 3000„Bendra politinė atsakomybė“ /one.superior
„Atsakomybė už visą valdymo procesą“ /one.superior
Kiti GD (33)Generalinių direktoratų / tarnybų personalas/three.superiorGD / ĮLSP /two.superior„Komisijos narių kolegija prisiima bendrą politinę atsakomybę, tačiau praktiškai nevykdo jai suteiktų biudžeto vykdymo 
įgaliojimų. Kiekvienais metais ji šias užduotis perduoda atskiriems ES institucijų tarnautojams.“/one.superior.
„Leidimus suteikiančių pareigūnų atsakomybė apima visą valdymo procesą, pradedant tuo, ką reikia padaryti, norint 
įvykdyti institucijos nustatytus politikos tikslus, ir baigiant veiklos valdymu, kiek tai susiję su biudžetu ir pačia veikla.“/one.superior
10 didžiausių GD valdo apie 50/uni00A0% iš 33 tūkstančių 
Komisijoje dirbančių tarnautojų. 
Apie16,5 tūkstančiotarnautojų
1  2015 m. liepos 23 d. COM(2015) 377 final  „2014 m. Europos Sąjungos konsoliduotos metinės finansinės ataskaitos“, p. 11. Atitinkami valstybės 
tarnautojai, paprastai generaliniai direktoriai ir tarnybų vadovai, yra vadinami įgaliotaisiais leidimus duodančiais pareigūnais (ĮLSP) arba, 
sutrumpintai kaip šioje diagramoje, – leidimus duodančiais pareigūnais;
2  Komisijos leidimus duodantis subjektas yra 28 Komisijos narių kolegija. Kolegija specialiais sprendimais paveda finansų valdymo užduotis 
generaliniams direktoriams, kurie tampa „įgaliotaisiais leidimus duodančiais pareigūnais“. Toliau generaliniai direktoriai užduotis paveda 
direktoriams, skyrių vadovams ir t. t., kurie tampa „perįgaliotaisiais leidimus duodančiais pareigūnais“ pagal Finansinio reglamento 56, 65 ir 
66 straipsnius;
3 Komisijos 2016 m. Žmogiškieji ištekliai. Personalas (išskyrus vykdomųjų įstaigų darbuotojus).
Šaltinis:  Audito Rūmai, remiantis Komisijos informacija ir duomenimis.
22 Pastabos 
22 
Tačiau teisinė padėtis yra aiški. Pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo 
(Sutartį) Komisija yra bendrai atsakinga už biudžeto vykdymą32. Tai atsispindi 
Finansiniame reglamente, kuriame nustatyta, kad „kiekviena institucija vykdo lei -
dimus duodančio pareigūno pareigas“33. Komisijai tenka ši atsakomybė, nepaisant 
jos įgaliojimų perdavimo generaliniams direktoriams (žr.  5 langelį ), o leidimus 
duodantis pareigūnas (Komisija) yra atsakingas „už įplaukų ir išlaidų vykdymą, 
vadovaujantis patikimo finansų valdymo principais, ir už tai, kad būtų laikomasi 
teisėtumo bei tvarkingumo reikalavimų“34.32 Sutarties dėl Europos 
Sąjungos veikimo (SESV) 
234 straipsnis.
33 2012 m. spalio 25 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 dėl Sąjungos 
bendrajam biudžetui taikomų 
finansinių taisyklių ir kuriuo 
panaikinamas Tarybos 
reglamentas (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/2002 65 straipsnio 
1 dalis (OL L 298, 2012 10 26, 
p. 1).
34 Reglamento (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 66 straipsnio 
1 dalis.
Komisijos atsakomybė
1999 m. CIE pabrėžė, kad „Komisijoje pagrindinė valdžia yra Komisijos narių kolegija. Todėl atsakomybė už vi -
sus administravimo veiksmus tenka atskiriems Komisijos nariams ir per juos – kolegijai. […] Įgaliojimų grandi -
nė prasideda Komisijos lygmeniu per Komisijos narius. Taigi, kaip kolegijos narys, jis prisiima galutinę atsako -
mybę už visus finansinius klausimus, įskaitant vidaus kontrolę“.
2007 m. CONT35 darbo dokumente dėl „Valdymo Europos Komisijoje“36 pateikiama kritiška nuomonė apie kai 
kuriuos reformos elementus. Jame nurodyta, kad „atsižvelgiant į uždarą Komisijos struktūrą ir, atitinkamai, 
į informacijos ir galios koncentraciją generaliniuose direktoratuose, turėtų visiems būti aišku, kad nebus jokio 
rimto valdymo be funkcinių atskaitomybės ryšių tarp susijusių tarnybų generaliniuose direktoratuose. To ne -
buvo pasiekta. […] Kainą, kiekvieną generalinį direktoratą laikant nepriklausoma valda su savo kontrolieriais, 
savo apskaitininkais ir savo vidaus auditoriais, atsiskaitančiais tik generaliniam direktoriui, moka visa instituci -
ja, tai nesuderinama su Sutartimi, kurioje numatyta bendra kolegijos atsakomybė“.
Šioje ataskaitoje mes naudojame simbolį PARLAMENTO
SPAUDIMAS, nurodydami langelius su Parlamento spaudimo pavyzdžiais.
35 Europos Parlamento biudžeto kontrolės komitetas.
36 PE 393.916v01-00, 2007 09 03, p. 2 ir 3.5 langelis
23 Pastabos 
Vidaus audito vaidmuo viešajame sektoriuje
„Vidaus audito funkcija – teikti nepriklausomą, objektyvų patikinimą ir konsultavimo paslaugas, skirtas 
padidinti vertę ir pagerinti organizacijos veiklą. Vidaus audito veikla padeda organizacijai pasiekti jos tikslus 
suteikiant sistemingą, metodišką požiūrį, skirtą įvertinti ir pagerinti valdymo veiksmingumą, rizikos valdymą ir 
kontrolės procesus. Vidaus audito vertinimai gali apimti daug temų, įskaitant tas, kurios susijusios su ekonomi -
nės naudos pasiekimu bei sukčiavimo ir korupcijos prevencija ir nustatymu.“40
Ši apibrėžtis atitinka IIA pagrindą: „vidaus auditas yra nepriklausoma, objektyvi patikinimo ir konsultavimo 
veikla, skirta padidinti vertę ir pagerinti organizacijos operacijas. Ji padeda organizacijai pasiekti jos tikslus 
suteikiant sistemingą, metodišką požiūrį, skirtą įvertinti ir pagerinti rizikos valdymo, kontrolės ir valdymo pro -
cesų veiksmingumą.“
40 CIPFA/IFAC, „Tarptautinė sistema: geras valdymas viešajame sektoriuje“, 2014, p. 29.6 langelisKomisija panaikino finansų kontrolieriaus funkciją ir įsteigė 
vidaus audito funkciją
23 
Centralizuoto ex ante  finansų kontrolieriaus panaikinimas ir „šiuolaikinės vidaus 
audito tarnybos“ sukūrimas37 (žr.  6 langelį ) buvo pagrindinis Prodžio reformos 
elementas. Komisija įsteigė VAT 2001 m. balandžio mėn.38 (ji jau buvo paskyrusi 
vidaus auditorių (žr. 8 dalį). Buvo aktyviai diskutuojama, koks turėtų būti vidaus 
auditas (visos institucijos ar atskirų GD). Galiausiai Komisija įsteigė specializuotą 
audito skyrių (VAS), tiesiogiai pavaldų kiekvienam generaliniam direktoriui centri -
nėje vidaus audito tarnyboje. 2015 m. Komisija VAS panaikino.
24 
Generaliniai direktoratai, patiriantys dideles išlaidas, ir toliau turi ex post  tikrinimo 
padalinius ir audito direktoratus, kurie tikrina išlaidas. Pavyzdžiui, šiuose pada -
liniuose DG DEVCO dirba apie 180 darbuotojų, DG AGRI – 130, mokslinių tyrimų 
srityje – 100 ir DG REGIO – 90 darbuotojų 2016 m. VAT dirbo 147 darbuotojai39.
Gero 
valdymo 
gairės
GERIAUSIA
PATIRTIS37 Nauja išteklių valdymo ir 
vidaus audito Komisijoje 
sistema, planavimo ir 
koordinavimo grupės „Vidaus 
auditas“ galutinė ataskaita, 
2000 m. vasario mėn., p. 2.
38 Komisijos sprendimas, 
SEC(2000) 560.
39 Iš visų VAT darbuotojų 31 dirbo 
decentralizuotų agentūrų ir 
kitų savarankiškų įstaigų 
srityje. Jų darbo rezultatai nėra 
pateikiami Komisijos APK.
24 Pastabos 
Vidaus audito tarnyba pradžioje buvo labiau orientuota 
į aukšto lygio valdymo klausimus institucijos lygmeniu…
25 
Valdymo tvarka buvo labai svarbi Komisijai, nes ji įgyvendino Baltąją knygą. Todėl 
pradžioje VAT buvo labiau orientuota į aukšto lygio valdymo klausimus instituci -
jos lygmeniu41. Pastaraisiais metais VAT darbas buvo susijęs su abiem klausimais – 
vidaus procesais atskiruose GD ir valdymu. Pastaraisiais metais valdymo klausimai 
institucijos lygmeniu apėmė organizacijos informacijos saugumą (žr.  7 langelį ). 
Mes pažymime, kad VAT rekomendavo42 „imtis priemonių centriniu organiza -
cijos lygmeniu, siekiant užtikrinti nuoseklų, patikimą ir išsamų metodą veiklos 
lygmeniu ir nagrinėti Komisijos klausimus“, pavyzdžiui, susijusius su sukčiavimo 
prevencija ir nustatymu. Išorės vertintojo atliktas generalinių direktoratų tyrimas 
parodė, kad bendras VAT veiklos vertinimas buvo neabejotinai teigiamas, tačiau 
jos poveikis organizacijos valdymui buvo įvertintas žymiai blogiau.
Nebuvo laikomasi kai kurių svarbių VAT rekomendacijų dėl valdymo
Savo 2006 m. metinėje ataskaitoje VAT rekomendavo Komisijai parengti metinę valdymo ataskaitą: „kad valdy -
mo struktūra būtų visiškai baigta ir kad apie ją ir jos raidą sužinotų suinteresuotosios šalys, Komisija turėtų pa -
teikti savo valdymo politikos ir praktikos aprašymą, geriausia tai būtų padaryti generalinių direktorių metines 
veiklos ataskaitas apibendrinančioje ataskaitoje, ir pateikti šį aprašymą savo tinklalapyje ir numatyti, kad būtų 
reguliariai atnaujinama jame esanti informacija“43.
Komisijos valdymo tvarka paskutinį kartą buvo paskelbta 2007 m. (žr. 45 dalį).
Savo 2009 m. metinėje ataskaitoje, VAT pateikė rekomendaciją, kad yra būtina bendrųjų procesų apžvalga 
institucijos lygmeniu: „rizikos valdymo apžvalga – būtina reikšmingai sustiprinti dabartinį Generalinio sekreto -
riato ir Biudžeto generalinio direktorato vaidmenį, siekiant užtikrinti veiksmingą rizikos valdymo įgyvendinimo 
Komisijoje apžvalgą, skatinti geriausią rizikos valdymo patirtį ir nustatyti riziką, su kuria susiduria Komisija“44.
Komisijos centriniai departamentai nepritarė visoms šios rekomendacijos nuostatoms, nes, jų manymu, tai 
prieštarauja Komisijos požiūriui dėl generalinių direktoratų galutinės atsakomybės45.
2015 m. VAT atliko auditą dėl organizacijos informacijos saugumo valdymo. Ji testavo valdymo struktūros 
tinkamumą ir įdiegtas priemones, skirtas užtikrinti, kad Komisijos informacijos sistemose ir procesuose būtų 
įgyvendintos tinkamos saugumo nuostatos.
Remiantis VAT rekomendacija, Komisija įsteigė Informacijos saugumo valdančiąją tarybą (ISSB) ir naujų IT sau -
gumo direktoratą.
43 COM(2007) 280 final , 2007 m. gegužės 30 d. „2006 m. atlikto vidaus audito metinė ataskaita biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijai“, p. 12.
44 VAT, „Galutinė audito ataskaita dėl rizikos valdymo Komisijoje“ (IAS.B1-2009-4 COMM-001).
45 VAT audito ataskaita: galutinė audito ataskaita dėl rizikos valdymo Komisijoje, IAS.B1-2009-Y COMM-001, 2 priedas, GS ir DG BUDG pastabos: 
1 rekomendacija.7 langelis41 Pavyzdžiui, 2002 m. 
„Verstehen“ konferencijos 
metu VAT vadovas atkreipė 
dėmesį į „vieno bendro 
audito“ koncepciją.
42 VAT visų pirma šią 
rekomendaciją pateikė darbo 
dokumente, pridedamame 
prie 2010 m. Bendrosios 
nuomonės.
25 Pastabos 
… o šiuo metu daugiau dėmesio skiria Komisijos vidaus 
kontrolės sistemai
26 
Pagrindinė rizika Komisijai yra susijusi su jos išlaidų teisėtumu ir tvarkingumu. 
Mūsų darbas parodė reikšmingą teisėtumo ir tvarkingumo klaidų poveikį per 
visą laikotarpį nuo Komisijos reformos. VAT daugiausiai pastangų skiria Komisijos 
vidaus kontrolės sistemoms. Nors šios pastangos yra suprantamos kitų institucijų 
reikšmingo darbo kontekste (auditorių valstybėse narėse, audito direktoratų su 
išlaidomis susijusiuose generaliniuose direktoratuose, Audito Rūmų), ši ribota 
aprėptis turi įtakos APK pateiktai medžiagai. VAT neapima operacijų ne Komisi -
joje – tai yra ex post  tikrinimo padalinių su išlaidomis susijusiuose direktoratuose 
atsakomybė (žr. 24 dalį). Į šių padalinių ir direktoratų nustatytus faktus neatsižvel -
gia Komisijos audito komitetas – APK.
Komisijos vienas pirmųjų reformos proceso etapų yra audito 
pažangos komiteto įsteigimas
27 
Audito pažangos komitetas (APK) pirmąjį posėdį surengė 2000 m. gruodžio mėn. 
Jis yra vienas ilgiausiai išlikusių reformuotos valdymo struktūros elementų. APK iš 
pradžių sudarė už biudžetą atsakingas Komisijos narys (pirmininkas), pirmininko 
pavaduotojas, atsakingas už administravimą ir reformą, ir du Komisijos nariai.
28 
Geriausia patirtis – turėti daugumą nepriklausomų išorės audito komiteto narių 
(žr.  8 langelį ). Komisija paskyrė pirmąjį APK išorės narį 2001 m. gegužės mėn., 
o antrąjį – 2004 m. Šios sudėties komitete nepriklausomi išorės nariai sudarė 
didžiausią dalį (du iš šešių APK narių). 2005 m. vidaus narių skaičius padidėjo iki 
penkių, o 2007 m. – iki septynių, taigi išorės narių dalis sumažėjo (du iš devynių). 
Tokia komiteto sudėtis išliko ir audito metu. Komisijos pirmininko pirmasis pava -
duotojas pirmininkauja dabartiniam APK (2014–2019 m.), o kiti trys Komisijos na -
riai yra APK nariai visai kadencijai. Dar trys Komisijos nariai pasikeis praėjus pusei 
kadencijos laikotarpio. Tarp vidaus narių jaučiama didelė generalinių direktoratų 
su didžiausiu išlaidų lygiu įtaka. Komisijos nariai, kurie yra APK nariai atsakingi 
už maždaug 80 % ES biudžeto išlaidų nuo jų kadencijos iki 2017 m. liepos mėn. 
ir už maždaug 60 % ES biudžeto išlaidų nuo 2017 m. rugpjūčio mėn. iki kadenci -
jos pabaigos. Be to, APK įstatuose nustatytos taisyklės, skirtos geriau apsaugoti 
atskirų jo narių nepriklausomumą, juos įpareigojant deklaruoti savo interesus ir 
susilaikyti nuo bet kokių pastabų, kai APK nagrinėja su jo tarnybomis susijusią 
audito ataskaitą.
26 Pastabos 
Audito komitetai
„Viešojo sektoriaus valdymo institucijų gera patirtis – įsteigti audito komitetą arba lygiavertę grupę arba funk -
ciją. Audito komitetas teikia kitą patikinimo šaltinį organizacijos rizikos valdymo tvarkai, išlaikant veiksmingą 
kontrolės aplinką ir teikiant ataskaitas dėl finansinio ir nefinansinio veiksmingumo. Komiteto veiksmingumas 
priklauso nuo jo nepriklausomumo nuo vykdomosios valdžios. Jis gali atlikti svarbų vaidmenį:
 οpadedant gerinti rizikos valdymo  ir vidaus kontrolės  tinkamumą ir veiksmingumą;
 οskatinant gero valdymo  principus ir jų taikymą priimant sprendimus;
 οprižiūrint vidaus audito  vykdymą ir palaikant jo veiklos kokybę, visų pirma paremiant organizacinį 
nepriklausomumą;
 οstiprinant išorės auditų  objektyvumą ir svarbą bei audito funkcijos veiksmingumą;
 οgerinant supratimą apie patikimo rizikos valdymo  ir vidaus kontrolės  poreikį ir vidaus ir išorės audito 
rekomendacijų įgyvendinimą; ir
 οpadedant organizacijai įtvirtinti etišką valdymą , įskaitant veiksmingas nuostatas, skirtas kovoti su sukčia -
vimu ir korupcija.
Siekiant padidinti audito komiteto veiksmingumą, dauguma jo narių turėtų būti nepriklausomi  valdymo 
institucijos nariai . Taip pat svarbu, kad dėl viešojo sektoriaus institucijos metinėse ataskaitose būtų pateikia -
ma tinkama informacija apie audito komiteto įgaliojimus, veiklą ir rezultatus.“46
46 CIPFA, IFAC „Tarptautinė sistema: geras valdymas viešajame sektoriuje“, 2014 m., p. 29 ir 30.8 langelisGero 
valdymo 
gairės
GERIAUSIA
PATIRTIS
27 Pastabos 
29 
APK atsakomybė apima vidaus audito darbo kokybės stebėjimą ir užtikrinimą, 
kad būtų tinkamai atsižvelgta į audito rekomendacijas ir Komisijos generaliniai 
direktoratai ir departamentai taikytų tolesnes priemones47. Prieš kiekvieną APK 
posėdį rengiami parengiamosios grupės (PG) posėdžiai, šią grupę sudaro du APK 
išorės nariai ir Komisijos narių, dirbančių APK, kabinetų nariai (žr.  1 lentelę ). Nuo -
latinis kvietimas dalyvauti posėdyje siunčiamas VAT, DIGIT, BUDG generaliniams 
direktoratams ir GS direktorių lygmeniu.47 C(2015) 3014 galutinis 
„Europos Komisijos audito 
pažangos komiteto įstatai, 
C(2015) 3014.“1 lentelėAudito pažangos komiteto ir jo parengiamosios grupės 
posėdžių skaičius 2011–2016 m.
Metai APK posėdžiai PG posėdžiai
2011 4 (įskaitant 1 taikant rašytinę procedūrą) 12
2012 4 (įskaitant 1 taikant rašytinę procedūrą) 9
2013 4 (įskaitant 1 taikant rašytinę procedūrą) 9
2014 3 (įskaitant 2 taikant rašytinę procedūrą) 6
2015 2 (įskaitant 1 taikant rašytinę procedūrą) 6
2016 – iki dabar (gegužės 
24 d.)3 4
Šaltinis:  Audito Rūmai, remiantis Komisijos dokumentais.
Audito pažangos komiteto apžvalga praktikoje apsiriboja 
Vidaus audito tarnybos darbu
30 
Iš 2 lentelės  matyti, kad APK daugiausia dėmesio skiria vidaus audito ataskai -
toms. APK nariai planuoja apimti klausimus, susijusius su išorės auditoriaus (Au -
dito Rūmų) metinėmis ataskaitomis ir specialiosiomis ataskaitomis ateityje. APK 
nenagrinėja audito direktoratų ir ex post  tikrinimo padalinių išlaidas turinčiuose 
direktoratuose nustatytų faktų (žr. 26 dalį).
28 Pastabos 2 lentelėAudito pažangos komiteto ir atrinktų audito komitetų vaidmens / sudėties 
palyginimas su geriausia patirtimi, kuri rekomenduojama pagal gero valdymo 
viešajame sektoriuje sistemą
Geriausia patirtis, 
rekomenduojama pagal 
gero valdymo viešajame 
sektoriuje sistemąKomisijos 
audito pažangos 
komitetas2Atrinktų audito komitetų vaidmuo1
Pasaulio maisto 
programos  
audito komitetasEuropos investicijų 
banko  
audito komitetasPasaulio banko 
grupės  
audito komitetasJungtinių Tautų 
nepriklausomas 
patariamasis 
komitetas
Teikia patikinimą dėl rizikos 
valdymo nuostatųx √ √ √ √
Teikia patikinimą dėl vidaus 
kontrolės nuostatųx √ √ √ √
Teikia patikinimą dėl finansinio 
ir nefinansinio veiksmingumo 
ataskaitų teikimo nuostatųx √ √ √ √
Prižiūri vidaus auditą √ √ √ √ √
Stiprina išorės audito 
veiksmingumąx √ √ √ x
Nepriklausomų narių dauguma x √ √ √ √
1  Šaltiniai:  Pasaulio maisto programa: Pasaulio maisto programos audito komiteto įgaliojimai (2011 m. lapkričio mėn.), Europos investicijų 
bankas: audito komiteto įstatai (2007 m. birželio mėn.), Pasaulio banko grupė: Pasaulio banko sprendimas dėl nuolatinių komitetų (2009 m.), 
audito komiteto įgaliojimų A priedas, Jungtinės Tautos: nepriklausomo patariamojo audito komiteto įgaliojimai ir Vidaus priežiūros tarnybų 
biuro stiprinimas (2007 m. birželio mėn.).
2 Šaltinis:  Audito Rūmai. APK įstatai taip pat paremti išorės auditu (žr. 30 dalį).
31 
Kaip teigiama Komisijos komunikate dėl APK įstatų, „audito komitetai vaidina vis 
svarbesnį vaidmenį, atsakydami į pagrįstą piliečių ir kitų suinteresuotųjų šalių, 
kurios tikisi, kad viešosios institucijos įrodys savo skaidrumą ir atsiskaitys už savo 
veiksmus, reikalavimą“48. APK šiuo metu yra Komisijos audito komitetas. Mes išna -
grinėjome APK, atsižvelgdami į geriausios patirties kriterijus ( 8 langelis ) ir į paly -
ginimui pasirinktų tarptautinių institucijų patirtį ( 2 lentelė ). Visi auditų komitetų 
nariai šiose tarptautinėse institucijose yra nepriklausomi. Komisijos atveju septyni 
iš devynių APK narių yra vidaus nariai.48 C(2015) 3014 galutinis 
„Europos Komisijos audito 
pažangos komiteto įstatai“, 
p. 2.
29 Pastabos 
Vidaus kontrolės ir finansinės atskaitomybės 
suderinimas su tarptautiniais standartais
Komisija pasirinko COSO sistemą kaip pagrindą savo vidaus 
kontrolės standartams …
50 Reglamento (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 32 straipsnio 
2 dalis.Vidaus kontrolė
„Vidaus kontrolė – tai procesas, kurį vykdo organizacijos direktorių valdyba, vadovybė ir kitas personalas, 
skirta suteikti pakankamą patikinimą, kad bus pasiekti tikslai, susiję su veiklos, ataskaitų teikimo ir atitikties 
reikalavimais49.“
49 COSO apibrėžtis, Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission , 2013 m. COSO integruota vidaus kontrolės sistema. © 
Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission (COSO). Visos teisės saugomos. Naudojama gavus leidimą.9 langelis
32 
Komisija pakeitė savo vidaus kontrolės nuostatas (žr.  9 langelį ) vykdant Prodžio 
reformą (žr.  1 diagramą  ir 3 langelį ). Naujos nuostatos reikšmingai skyrėsi nuo 
ankstesnės sistemos, pagrįstos centralizuotu finansų kontrolieriaus tvirtinimu 
(viza). Komisija kontrolės nuostatas grindė 1992 m. COSO sistema (žr.  10 langelį ) 
ir į Finansinį reglamentą įtraukė COSO vidaus kontrolės apibrėžtį50.
33 
2001 m. Komisija įdiegė 24 kontrolės standartus su pagrindiniais reikalavimais, 
apibrėžiančiais specialius praktinius veiksmus, kuriais turėtų būti pagrįsta kie -
kvieno departamento vidaus kontrolės sistema. Ji reikalavo generalinių direkto -
ratų kasmet atlikti vertinimą ir pateikti ataskaitas dėl jų atitikties pagrindiniams 
reikalavimams. Šios ataskaitos paremtos vidaus peržiūromis, vadovybės savo 
pačių vertinimais ir susijusiais auditais, kuriuos atliko VAT ir Audito Rūmai. Mes pa -
teikėme ataskaitas dėl šių standartų įgyvendinimo pažangos savo 2002–2008 m. 
metinėse ataskaitose.
30 Pastabos 
COSO sistema10 langelis34 
2007 m. Komisija peržiūrėjo savo vidaus kontrolės sistemą, sumažindama stan -
dartų skaičių iki 16. Ji paprašė generalinių direktoratų pateikti ataskaitą tik 
išimtiniais atvejais (tik tada, kai jie netaikė standarto). 2014 m. ji taip pat sumažino 
reikalavimų skaičių. 2014 m. generaliniai direktoratai įvertino savo pačių pažangą 
ir pranešė, kad visoje Komisijoje jie įgyvendino 98 % vidaus kontrolės standartų51. 
2016 m. Komisija ketina atnaujinti savo vidaus kontrolės sistemą, kad ji atitiktų 
COSO 201352.51 2014 m. vidaus kontrolės 
padėties Komisijos tarnybose 
apžvalga, ARES (2015) 
1930721 – 2015 05 07, p. 21.
52 2015 m. ES biudžeto metinė 
valdymo ir veiksmingumo 
ataskaita.
Veikla
AtskaitingumasAtitiktis
Rizikos vertinimas
Institucijos lygmuo
Padalinys
Veiklos skyrius
Funkcija
Informavimas ir komunikacija
Stebėjimo veiklaKontrolės veiklaKontrolės aplinkaGero 
valdymo 
gairės
GERIAUSIA
PATIRTIS
Šaltinis:  2013 m. COSO integruota vidaus kontrolės sistema. © Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission (COSO). 
Visos teisės saugomos. Naudojama gavus leidimą.
COSO yra 1992 m. Jungtinėse Valstijose sukurta sistema, kuri iš pradžių buvo skirta privačioms įmonėms. Šiuo 
metu ji plačiai taikoma pasaulyje privačiame ir viešajame sektoriuose. 2013 m. gegužės mėn. COSO pateikė 
atnaujintą sistemą. COSO manė, kad 1992 m. sistema turėjo būti pakeista po 2013 m. peržiūrų, po pereinamo -
jo laikotarpio, kuris baigėsi 2014 m. gruodžio mėn.
2013 m. sistema apima 17 naujų principų, kurie visi yra reikalingi veiksmingai vidaus kontrolei. Vadovybė gali 
nustatyti, kad, atsižvelgiant į aplinkybes, principas nėra svarbus. Jei principas yra svarbus, tačiau nėra taiko -
mas ir neveikia, vidaus kontrolės sistema turi didelį trūkumą.
Nauji COSO reikalavimai labiau susiję su valdymo koncepcijomis, įskaitant būtinybę sukurti priežiūros įga -
liojimus valdybai ir jo komitetams kiekvieno vidaus kontrolės komponento atveju ( I priede  mes lyginame 
COSO 2013 reikalavimus ir GGPS reikalavimus).
31 Pastabos 
… tačiau pereiti prie atnaujintos COSO sistemos bus 
sudėtinga
35 
I priede  pateikiami COSO 2013 ir GGPS reikalavimai. Komisijos vidaus kontrolės 
standartai apima daugumą COSO 2013 principų. Tačiau perėjimas prie naujos 
COSO sistemos yra sunkus uždavinys, kadangi jos reikalavimai susiję su organi -
zacijų valdymo struktūrų lygmeniu, pabrėžiant valdymo institucijų atsakomybę 
prižiūrėti visų vidaus kontrolės sistemos komponentų veiksmingumą (žr.  11 lan -
gelį , COSO 2 principą), ir reikalaujama, kad būtų įdiegti visi  kontrolės elementai ir 
veiktų iki tol, kol organizacija atitiks COSO standartus (žr. I priedą ). 36–39 dalyse 
aptariame tris COSO sistemos elementus, kuriuos sudėtinga įgyvendinti.
Naujos COSO sistemos elementai, kuriuos sudėtinga įgyvendinti
COSO 2 principas
„Direktorių valdyba rodo nepriklausomumą nuo vadovybės ir prižiūri vidaus kontrolės plėtojimą ir 
veiksmingumą.“
COSO 5 principas
„Organizacija turi asmenis, atsakingus už savo vidaus kontrolės atsakomybę siekiant tikslų.“
COSO 8 principas
„Organizacija atsižvelgia į galimą sukčiavimą, vertindama tikslų įvykdymo riziką53.“
53 Šaltinis : 2013 m. COSO integruota vidaus kontrolės sistema. © Committee of Sponsoring Organisations of the Treadway Commission (COSO). 
Visos teisės saugomos. Naudojama gavus leidimą.11 langelis
32 Pastabos 
54 VAT apie panašų klausimą 
buvo užsiminęs darbo 
dokumente, pagrindžiančiame 
2015 m. Bendrąją nuomonę: 
„apžvalga institucijos 
lygmeniu yra būtina, kad 
bendri procesai, pavyzdžiui, 
sukčiavimo atvejų prevencija ir 
nustatymas, būtų efektyvūs 
apsaugant visą instituciją. VAT 
rekomenduoja imtis visų 
priemonių centriniu 
organizacijos lygmeniu, 
siekiant užtikrinti nuoseklų, 
patikimą ir išsamų metodą 
veiklos lygmeniu ir bendrai 
nagrinėti Komisijos klausimus 
ir taikytų priemonių 
ekonominį veiksmingumą. 
Centrinės tarnybos turėtų 
patobulinti savo gaires, skirtas 
generaliniams direktoratams / 
tarnyboms, siekiant pagerinti 
patikrų veiksmingumą veiklos, 
generalinių direktoratų / 
tarnybų lygmeniu. Į visas 
rekomendacijas atsižvelgiama 
veiksmų planuose.“
55 Dokumento rengimas 2015 m. 
buvo sustabdytas.
56 VAT pateikia „ribotą išvadą dėl 
vidaus kontrolės“, pateikiamą 
su MVA, o ne „metinę 
nuomonę“.
57 COM(2000) 358 final,  2000 m. 
birželio 28 d. „Bendrijų 
finansinių interesų apsauga. 
Kova su sukčiavimu. Bendrasis 
strateginis metodas“.
58 COM(2011) 376 final , 2011 m. 
birželio 24 d., „Komisijos kovos 
su sukčiavimu strategija“. 
Pagrįsta Komunikatu dėl 
sukčiavimo prevencijos 
(COM(2007) 806 final ).36 
Kad Komisijos kontrolės sistema atitiktų COSO 2013 (COSO 2 principą) reikėtų, kad 
centrinio lygmens funkcija vykdytų vidaus kontrolės priežiūrą. Komisija mums 
sakė, kad šios funkcijos neturėjimo priežastis yra ta, kad norima išlaikyti aiškią at -
sakomybės ir atskaitomybės apibrėžtį generalinių direktoratų lygmeniu. Komisija 
mano, kad pagal dabartinę struktūrą atsakomybė už vidaus kontrolės sistemos 
veikimą tenka tik atskiriems įgaliotiems leidimus duodantiems pareigūnams ir 
kad centrinė priežiūros funkcija gali būti susijusi su atsakomybės perdavimu54. 
Nors CFS kasmet iki 2014 m. skelbė dokumentą „Vidaus kontrolės padėties Komi -
sijoje apžvalga“55, tai nebuvo nepriklausomas patikinimo šaltinis, bet aprašomojo 
pobūdžio santrauka.
37 
Komisija panaikino finansų kontrolieriaus funkciją, siekdama, kad generaliniai di -
rektoriai būtų atsakingi už savo GD išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą. Generaliniai 
direktoratai metinėse veiklos ataskaitose kasmet pateikia ataskaitą dėl jų valdy -
mo (žr. 55 dalį). Tačiau mechanizmai, kai atskiri asmenys atsiskaito už savo indėlį 
į vidaus kontrolę (COSO 5 principas) iš esmės yra neišvystyti. Komisija neįdiegė 
darbuotojų vertinimo kriterijų, susijusių su šiuo tikslu. Metinėje veiklos ataskaitoje 
pateikiamas potencialus mechanizmas, siekiant šios sąsajos generalinių direkto -
rių lygmeniu. Tačiau iš tiesų Komisija neįdiegė pagrindo, skirto nustatyti, ar MVA 
pateiktos deklaracijos yra pagrįstos56 ar nenustatė kriterijų, pagal kuriuos turėtų 
būti atskaitingi generaliniai direktoratai.
38 
2001 m. priėmus pirmąją bendrą kovos su sukčiavimu strategiją57 (COSO 8 princi -
pas) ir atsižvelgiant į Baltąją knygą dėl administracinės reformos, Komisija prane -
šė, kad vienas padalinys OLAF „parengs bendrą strateginį metodą dėl sukčiavimo 
prevencijos. Tai turėtų būti orientuota į naujų teisės aktų projektus, turinčius 
didelį finansinį poveikį sukčiavimo rizikos srityse.“ 2011 m. Komisija parengė naują 
kovos su sukčiavimu strategiją58, apimančią visą „kovos su sukčiavimu ciklą“ – nuo 
sukčiavimo prevencijos ir nustatymo iki tyrimų, sankcijų taikymo ir netinkamai 
panaudotų lėšų susigrąžinimo bei patikslino įvairių subjektų atsakomybę.
39 
Komisijos rizikos valdymo gairėse atsižvelgiama į sukčiavimo riziką, o generaliniai 
direktoratai privalo kasmet teikti ataskaitas dėl sukčiavimo prevencijos ir nustaty -
mo specialiame savo MVA skirsnyje. Pagal dabartinius Komisijos vidaus kontrolės 
standartus į sukčiavimo riziką neatsižvelgiama tiesiogiai, kaip reikalaujama pagal 
COSO 8 principą (žr. I priedą ). Komisija mums sakė, kad ji į šį klausimą atsižvelgs 
atlikdama naują vidaus kontrolės standartų peržiūrą.
33 Pastabos 
40 
Kaip matyti iš 5 diagramos , kaupiamoji apskaita buvo taikoma dviem etapais. 
Komisija pirmiausia perėjo prie kaupiamosios apskaitos 2001 m. atlikdama kai ku -
riuos finansinės atskaitomybės pakeitimus. Daug didesnis pakeitimas buvo atlik -
tas 2005 m. (žr. 8 dalį), kai Komisija nusprendė savo finansinę atskaitomybę grįsti 
tarptautiniais standartais. Šių pokyčių poveikis buvo tas, kad iki 2000 m. pateikia -
mas dalinis balansas buvo pakeistas išsamiu turto ir įsipareigojimų pateikimu.
41 
Komisijos nauja apskaitos sistema pirmą kartą pradėta taikyti 2005 m. ir mes pir -
mą kartą galėjome pateikti besąlyginę nuomonę dėl 2007 m. metinių finansinių 
ataskaitų patikimumo. Tai buvo sėkmingas Komisijos apskaitos modernizavimo 
projekto užbaigimas. Rengiant finansinės būklės ataskaitas kaupiamuoju principu 
ir laikantis tarptautinių standartų ( 12 langelis ), Komisija pagerino skaidrumą ir 
įgyvendino gerąjį finansinės atskaitomybės standartą.TVSAS
Tarptautiniuose viešojo sektoriaus apskaitos standartuose (TVSAS), kuriuos paskelbė Tarptautinių viešojo 
sektoriaus apskaitos standartų valdyba (TVSASV) „pateiktas išsamiausias kaupiamosios tarptautinės finansinės 
atskaitomybės standartų, specialiai skirtų viešajam sektoriui, rinkinys59“.
59 CIPFA) / IFAC), „Tarptautinė sistema: geras valdymas viešajame sektoriuje“, 2014 m., p. 31.12 langelisMetinių finansinių ataskaitų rengimas pagal tarptautinius 
standartus pagerino finansinę atskaitomybę
34 Pastabos 
Nefinansinės informacijos teikimas vidaus ir išorės 
suinteresuotosioms šalims
Komisija teikia nefinansinę informaciją kartu su finansinėmis 
ataskaitomis …
42 
Nors po reformos metinės finansinės ataskaitos labai pagerėjo, ES teikė atskirą 
valdymo ataskaitą ar aprašymą iki 2014 m., kai kartu su 2014 m. konsoliduoto -
mis metinėmis finansinėmis ataskaitomis ji savanoriškai teikė Finansinės būklės 
ataskaitos aptarimą ir analizę (FSD&A). Tai buvo tam tikra informacija ir analitinė 
medžiaga vartotojams60. Tačiau diskusija apie ES tikslus buvo labiau orientuota 
į Komisijos pirmininko61 praneštus, o ne į ES 2020 strategijoje patvirtintus tiks -
lus62. Vienintelė diskusija apie valdymo klausimus FSD&A buvo trumpas pagrindi -
nių institucijų funkcijų išvardijimas63.60 Dalis informacijos, kurią 
panašios organizacijos 
pateikia su finansinėmis 
ataskaitomis metinėje 
ataskaitoje, buvo prieinama 
apibendrinamojoje ataskaitoje 
(žr. 57 dalį ir  8 diagramą ).
61 COM(2015) 377 final , p. 6.
62 2010 m. kovo 3 d. 
COM(2010) 2020  final  
„Pažangaus, tvaraus ir 
integracinio augimo strategija 
„Europa 2020“.
63 Taryba yra forumas, kuriame 
„vyriausybės gina savo šalių 
nacionalinius interesus“, o „ES, 
kaip visumos, interesus gina 
Europos Komisija“. 
COM(2015) 377 final , p. 7.5 diagramaEuropos Sąjungos turto ir įsipareigojimų pateikimas 1997–2015 m.
- 225- 175- 125- 75- 252575125175
1997199819992000200120022003200420052006200720082009201020112012201320142015Milijardai eurųkaupimo principu vykdoma apskaita
Visas turtas 
Visi įsipareigojimai 
Grynasis turtasVisas turtas pagal kaupimo principą
Visi įsipareigojimai pagal kaupimo principą
Šaltinis:  Audito Rūmai (remiantis pateikta vaizdine Prancūzijos Audito Rūmų medžiaga „La comptabilité générale de l’État, dix ans après“, 2016 m. 
vasario mėn.).
35 Pastabos 
43 
Pagrindiniai geriausios patirties teiginiai pateikti 13 langelyje . Mes palyginome 
kelių sistemų64 turinį ir vertinimo kriterijus ir nustatėme, kad kai kurie geriausios 
patirties elementai bendri daugeliui sistemų (žr. II priedą ). Visos mūsų palygi -
nimui pasirinktos organizacijos apėmė metinę valdymo ataskaitą (kaip GGPS), 
rizikos aptarimą ir finansinį ir nefinansinį veiksmingumą. Visos, išskyrus vieną, 
reikalauja parengti aprašomąją ataskaitą, apimančią tikslus ir strategijas bei soci -
alinius ir personalo klausimus. Trys reikalauja aprašyti veiklos modelį. 13 langelisMetinių ataskaitų teikimo principai
GGPS:  „Viešojo sektoriaus institucijos turėtų įrodyti, kad jie laikėsi nustatytų įsipareigojimų, reikalavimų bei 
prioritetų ir veiksmingai panaudojo viešuosius išteklius. Šiuo tikslu jos turi bent kartą per metus laiku viešai 
pateikti ataskaitą, kad suinteresuotosios šalys galėtų suprasti ir įvertinti, kaip ši institucija veikia, ar ji racio -
naliai panaudoja išteklius ir patikimai juos valdo. Taip pat svarbu, kad renkant informaciją ir rengiant metinę 
ataskaitą būtų užtikrinta, kad valdymo institucija ir vyresnioji vadovybė pripažintų pateiktus rezultatus.
Valdymo institucijos turėtų įvertinti, kokiu mastu jos taiko gero valdymo principus, kaip nustatyta šioje siste -
moje, ir viešai pranešti apie šį įvertinimą, įskaitant tobulinimo veiksmų planą.
Viešojo sektoriaus institucijų skelbiama informacija apie veiksmingumą ir su ja pateikiamos finansinės būklės 
ataskaitos turėtų būti nuoseklios ir parengtos laiku. Finansinės būklės ataskaitos turėtų būti parengtos re -
miantis tarptautiniu mastu pripažintais aukštos kokybės standartais ir turėtų būti palyginamos su kitų panašių 
institucijų ataskaitomis.“65
Komisija rekomendavo išvardintoms įmonėms:  valdymo informacija turėtų būti pakankamai aiški, tiksli 
ir išsami, kad akcininkai, investuotojai ir kitos suinteresuotosios šalys galėtų gerai suprasti įmonės valdymo 
būdą. Taip pat šią informaciją įmonės turėtų reguliariai skelbti savo interneto svetainėse ir šios svetainės nuo -
rodą pateikti savo valdymo ataskaitoje66.
65 CIPFA / IFAC, „Tarptautinė sistema: geras valdymas viešajame sektoriuje“, 2014 m., p. 31.
66 2014 m. balandžio 9 d. Komisijos rekomendacija dėl įmonių valdymo ataskaitų kokybės (principas „laikykis taisyklių arba paaiškink“) (OL L 109, 
2014 4 12, p. 43).64 2014 m. spalio 22 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2014/95/ES, kuria iš 
dalies keičiamos Direktyvos 
2013/34/ES nuostatos dėl tam 
tikrų didžiųjų įmonių ir grupių 
nefinansinės ir įvairovės 
informacijos atskleidimo  
(OL L 330, 2014 11 15, p. 1), 
Integruotų ataskaitų teikimo 
taryba (IRC), „Building Public 
Trust Awards“ skyrimo 
kriterijai, TVSASV 
rekomenduojamos praktikos 
gairės ir EBPO gairės.
Gero 
valdymo 
gairės
GERIAUSIA
PATIRTIS
36 Pastabos 
44 
ES valstybėse narėse67:
 ο 21 iš 28 valstybių narių reikalauja viešųjų institucijų paskelbti ataskaitą dėl 
vidaus kontrolės ir (arba) valdymo ataskaitą;
 ο 18 valstybių narių paskelbia finansinės būklės ataskaitas per šešis mėnesius 
nuo metų pabaigos (devynios finansines ataskaitas parengia remdamosi 
kaupimo principu);
 ο 12 valstybių narių finansinės būklės ataskaitas, apimančias centrinio valdymo 
aparatą, pasirašo finansų ministras;
 ο 12 valstybių narių parengia finansines ataskaitas remdamosi kaupimo prin -
cipu, o kitos keturios orientuojasi į kaupimo principu pagrįstą pristatymą 
(paprastai atitinkantį TVSAS);
 ο septynios valstybės narės reikalauja paskelbti audito komiteto ataskaitą.
… tačiau mažiau nei daugelis kitų organizacijų
45 
Palyginę audituotas ES metines finansines ataskaitas (įskaitant FSD&A) su kitur 
taikomomis gairėmis ir praktika (žr.  6 diagramą  ir 43 ir 44 dalis), nustatėme:
 ο finansinių ataskaitų rengimas remiantis kaupimo principu:  kaip aprašyta 
40 dalyje, Komisija ES finansines ataskaitas nuo 2005 m. rengė remdamasi 
TVSAS pagrįstu kaupimo principu;
 ο pagrindinių duomenų santrauka:  FSD&A apžvelgiami pagrindiniai duo -
menys iš ekonominių rezultatų ataskaitos ir balanso, išankstinių mokėjimų ir 
finansinių priemonių;
 ο nepriklausomo auditoriaus nuomonė:  finansinės ataskaitos (paskelbtos 
Oficialiajame leidinyje) pateikiamos su nepriklausomo auditoriaus nuomone. 
(Kiti dokumentai, kurie atrodo turintys metinės atskaitomybės informacijos 
požymių (pavyzdžiui, SR ir finansinė ataskaita) neapteikiami su nepriklauso -
ma audito nuomone);
 ο biudžeto ir finansinių rezultatų palyginimas:  Komisija į metines finansines 
ataskaitas įtraukia išsamų biudžeto ir finansinių rezultatų palyginimą;67 Mes kreipėmės 
į aukščiausiąsias audito 
institucijas (AAI) 28 valstybėse 
narėse, kad suprastume, kaip 
yra parengtos finansinės 
ataskaitos, kaip teikiama 
nefinansinė informacija ir kas 
yra atsakingas už finansinių 
ataskaitų pasirašymą.
37 Pastabos 
 ο valdymo struktūrų ir klausimų analizė:  Komisija nerengia metinės ataskai -
tos dėl valdymo ar dėl vidaus kontrolės, remiantis geriausia ir bendra valsty -
bių narių patirtimi (žr. 44 dalį)68. Toks dokumentas buvo parengtas 2007 m., 
atsižvelgiant į vidaus auditoriaus69 rekomendaciją, tačiau mes neradome jokių 
įrodymų, kad jį patvirtino Komisija. Mus informavo, kad šiuo metu Komisija 
atnaujina 2007 m. valdymo ataskaitą ir ji bus pateikta Komisijos narių kole -
gijai. Nuo 2014 m. Komisija į FSD&A įtraukia institucinių funkcijų, finansinių 
dalyvių atsakomybės Komisijoje ir biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedū -
ros apžvalgą;
 ο pirmininko / vyresniojo pareigūno pratarmė (ar ataskaita):  su ES finan -
sinėmis ataskaitomis nėra pateikiama primininko (ar kito Komisijos nario) 
aiškinamoji pratarmė. Komisijos valdymo institucija nepatvirtina savo meti -
nių finansinių ataskaitų nuosavybės, parengdama pratarmę ar aprašomąją 
pirmininko ar už biudžetą atsakingo Komisijos nario ataskaitą. Tačiau atskirai 
skelbiamos finansinės ataskaitos (žr.  7 diagramą ) pradžioje pateikiama už 
biudžetą atsakingo pirmininko pavaduotojo pratarmė;
 ο diskusija apie netvarkingų operacijų ar veiklos riziką:  ES finansinėse 
ataskaitose ir su jomis pateikiamoje informacijoje nėra beveik jokių nuorodų 
apie netvarkingų operacijų riziką. 2015 m. Komisija į FSD&A įtraukė atskirą 
skirsnį apie riziką ir neaiškumus bei taikytas priemones, skirtas „prisiimti ar 
sumažinti“ riziką pagal TVSASV RPG2 (taip pat žr. 42 dalį). Jame nagrinėjama 
tik finansinė rizika: jis neapima veiklos ir strateginės rizikos;
 ο pažeidimų lygio vertinimas:  Komisija netvarkingų operacijų rizikos kieky -
binį įvertinimą pateikia apibendrinamojoje ataskaitoje (ji šiuo metu įtraukta 
į AMPR), bet ne su audituotomis metinėmis finansinėmis ataskaitomis;
 ο informacinė ataskaita dėl metų veiklos:
- ES finansinėse ataskaitose pateikiama informacija apie finansinį veiks -
mingumą , tačiau nėra informacijos apie nefinansinį veiksmingumą70;
- nėra ES veiklos modelio aprašymo  (žr. II priedą ) ir ataskaitos dėl pa-
grindinių veiklos rūšių ;
- FSD&A dėmesys skiriamas naujam Komisijos planui, o ne ES tikslams ir 
strategijai , remiantis „Europa 2020“ strategija;
 ο ilgalaikė prognozė / tvarumo ataskaita:  Komisija su finansinėmis ataskai -
tomis nepateikia jokios ilgalaikės / vidutinės trukmės ES finansų tvarumo 
prognozės;
 ο audito komiteto darbo ir funkcijų aprašymas ir išvados:  metinės finansi -
nės ataskaitos nėra pateikiamos su tekstu, kuriame būtų apibendrintos APK 
funkcijos ir išvados.68 Į biržos sąrašus įtrauktos ES 
įmonės pagal ES direktyvą 
į savo valdymo ataskaitą turi 
įtraukti įmonės valdymo 
pareiškimą.
69 2006 m. atlikto vidaus audito 
metinė ataskaita biudžeto 
įvykdymo patvirtinimo 
institucijai, COM(2007) 280 
final , p. 12, 5 išvada.
70 Komisijos atsakyme nurodyti 
dokumentai prieinami tik 
atlikus metinių finansinių 
ataskaitų auditą.
38 Pastabos 
Šaltinis:  Audito Rūmai.6 diagramaAtrinktų viešojo sektoriaus institucijų metinių ataskaitų ir finansinių ataskaitų 
apžvalga (žr. III priedą )
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11Įtraukti elementai:
Taip
Ne
⁽*⁾   Apibendrinta
Skelbiami atskirai
⁽**⁾   Apibendrinta (žr. 45/uni00A0dalį)
⁽***⁾   Netaikoma
7
8
9
6
5
3
2
1
 1
2
3
4
5
6
7
8
9
11
10
4
11
9
3
2
1
 1
2
4
10
9
5
4
2
1
7
6
10
6
4
7
8
 8
7
10
11
1
3
5**
8
9
36
11*
10
11
5***
***
2015/uni00A0m. JAV /f_inansinė 
ataskaita2015/uni00A0m. Europos 
investicijų fondo 
metinė ataskaita2015/uni00A0m. Europos 
investicijų banko 
/f_inansinė 
ataskaita2014/uni00A0m.
Comptes
de l’État 
(Prancūzija)
Kaupimo principu vykdoma apskaita.
Pagrindinių duomenų santrauka.Kartu su nepriklausomo auditoriaus nuomone.Biudžeto ir /f_inansinių rezultatų palyginimas.Valdymo struktūrų ir klausimų analizė.Pirmininko / vyresniojo pareigūno pratarmė (ar ataskaita).Diskusija apie netvarkingų operacijų ar veiklos riziką.Įvertintas pažeidimų lygis.Informacinė ataskaita dėl metų veiklos.Ilgalaikės perspektyvos / tvarumo ataskaita.Audito komiteto vaidmens aprašymas ir išvados.2014/uni00A0m. ES metinės /f_inansinės ataskaitos
39 Pastabos 
46 
ES metinėse finansinėse ataskaitose nepateikiama bendra Komisijos valdymo, 
veiksmingumo ir strategijos, atsižvelgiant į tikslų pasiekimo riziką, apžvalga. Pa -
grindinė informacija išsklaidyta per metus pateikiamuose atskiruose institucijos ir 
GD lygmens dokumentuose (todėl dažnai ją per vėlu nagrinėti atliekant metinių 
finansinių ataskaitų auditą). Kai kurie elementai, kurių nėra metinėse finansinėse 
ataskaitose (45 dalis) pateikiami kitose ataskaitose ( 7 diagrama ). Finansinės atas -
kaitos pradžioje pateikiama už biudžetą atsakingo Komisijos nario pratarmė, ku -
rioje jis pateikia informaciją apie metų veiklą. Veiklos ir strateginė rizika tam tikru 
mastu nagrinėjama planavimo dokumentuose (GD strateginiai ir valdymo planai). 
Netvarkingų operacijų rizika aprašyta valdymo ir veiksmingumo ataskaitoje. Do -
kumentas dėl Europos Komisijos darbo metodų, priimtas netrukus po dabartinės 
Komisijos kadencijos patvirtinimo, apėmė kai kuriuos Komisijos valdymo tvarkos 
elementus71. Tačiau Komisijos narių kolegija nerengia metinės ataskaitos, kurioje ji 
prisiimtų atsakomybę už vidaus kontrolę ir rizikos valdymą Komisijoje.
47 
2016 m. liepos 19 d., praėjus keturioms savaitėms po to, kai šios ataskaitos pro -
jektą nusiuntėme Komisijai, ir praėjus savaitei po to, kai baigėme savo metinių 
finansinių ataskaitų auditą, Komisija paskelbė „Integruotą finansinių ataskaitų 
paketą“, kuriame pateiktos keturios ataskaitos72. Dvi jų buvo paskelbtos anksčiau. 
Nors mes palankiai vertiname šį žingsnį, siekiant anksčiau išsamiau paaiškinti ES 
veiklą ir finansus, šių ataskaitų rinkinio, išskyrus metines finansines ataskaitas, 
auditas nebuvo atliekamas. Nuo 2014 m pradėjus rengti FSD&A, šis rinkinys yra 
naujas žingsnis rengiant vieną bendrą atskaitomybės ataskaitą (ar kelias ataskai -
tas), kuriai galėtų būti gautas išorės patikinimas.
Nuo 2013 m. Komisija praneša apie reikšmingą klaidų 
išlaidose lygį
48 
Kai yra didelė pažeidimų rizika, taikoma geriausia patirtis būtų aptarti riziką ir 
kiekybiškai įvertinti jos lygį ir numatomą poveikį. Kaip aptarėme pirmiau, Komisija 
turi daug darbuotojų, dirbančių audito ir kontrolės srityje, o pagal ES teisės aktus 
taip pat reikalaujama, kad ES lėšas valdančios įstaigos atliktų išsamias išlaidų 
patikras. Pateikdama susijusią informaciją Komisija labai daug dėmesio skiria 
„gebėjimui ištaisyti klaidas“ (galimybei atmesti išlaidų deklaraciją, kai ją iš pradžių 
priėmė Komisija), o ne jos nustatytų klaidų kiekybiniam įvertinimui ir jų pobū -
džio analizei. Pagrindiniame dokumente šiuo klausimu („ES biudžeto apsauga“, 
žr. 7 diagramą ) nepateikiamas joks pažeidimų lygio pradinėse ar kompensavimui 
patvirtintose deklaracijose įvertis.71 Pavyzdžiui, pirmininko 
pranešimas Komisijai: 
2014–2019 m. Europos 
Komisijos darbo metodai. 
C(2014) 9004.
72 Metinė valdymo ir 
veiksmingumo ataskaita, 
finansinė ataskaita, 
Komunikatas dėl ES biudžeto 
apsaugos, metinės finansinės 
ataskaitos.
40 Pastabos 
Komisijos pagrindinių periodinių ataskaitų apžvalga (taikomas laikotarpis yra 
2015 m. ir ankstesni metai (žr. 47 dalį))7 diagrama
1  2016 m. Komisija sujungė savo rezultatų valdymo srityje apibendrinimą ir Sąjungos finansų vertinimą remiantis pasiektais rezultatais į vieną 
bendrą dokumentą, kurį ji patvirtino ir liepos 5 d. pateikė Audito Rūmams.
Šaltinis: Audito Rūmai.Paskelbimo data
1 „n+1“ kovo 31/uni00A0d.:
2 „n+1“ birželio mėn.:
3 „n+1“ birželio mėn.:
4 „n+1“ liepos mėn.:
5
6„n+1“ liepos 31/uni00A0d.:
„n+1“ liepos 31/uni00A0d.:
7 „n+1“ liepos 31/uni00A0d.:
8 „n+1“ rugsėjo mėn.:
9 „n+1“ rugsėjo 30/uni00A0d.:
10„n+1“ spalio /
lapkričio mėn.:3
„N+1“ metai
1 3 9
5
 6
 7
2
 4
 8
 10
Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl ﬁnansinių priemonių, remiamų iš bendrojo biudžeto pagal Finansinio reglamento 140 straipsnio 8 dalį. „N“ gruodžio 31/uni00A0d.ES biudžetas „n“ /f_inansinė ataskaita. Europos Sąjungos leidinių biuras.Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai. Metinė ataskaita 
biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai dėl „n“ metais atliktų vidaus auditų (Finansinio reglamento 99/uni00A0straipsnio 5/uni00A0dalis).Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams. 
Konsoliduotos Europos Sąjungos metinės ﬁnansinės ataskaitos „n“ .Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams. 
Europos Komisijos metinės ﬁnansinės ataskaitos „n“ .Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams.
ES biudžeto apsauga. „N“ metų pabaigoje.Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai. Europos Sąjungos 
ﬁnansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu. „N“ metinė ataskaita.Finansinio skaidrumo sistema (FTS) „n“ .Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai ir Audito Rūmams. 
Apibendrinamoji ataskaita/one.superior.Finansinių „n“ metų biudžeto ir /f_inansų valdymo ataskaita Ataskaita 
pagal Finansinio reglamento 142/uni00A0straipsnį./uni00A0Ataskaitos, susijusios su „n“ ﬁnansiniais metaisarba Komisijos 
kolegijos arba pagal PP /
įgaliojimoprocedūrąPatvirtinta 
pagal vidinę procedūrą
Skirta biudžeto 
įvykdymo
patvirtinimo procedūrai
Skirta išorės 
auditui
41 Pastabos 14 langelis49 
2013 m. Komisija pirmą kartą SR pripažino, kad ES išlaidos yra paveiktos reikšmin -
go klaidų lygio (žr.  3 lentelę ). Komisijos metodika, taikoma įvertinti jos klaidų lygį, 
ilgainiui po truputį buvo tobulinama, iš dalies reaguojant į Parlamento spaudimą 
(14 langelis ).
Parlamento spaudimas: rizikos veikiamos sumos nurodymas
Europos Parlamento 2013 m. rezoliucijoje dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo Komisijos buvo paprašyta 
„toliau tikslinti rizikos veikiamų sumų skaičiavimą paaiškinant įvertintą taisomųjų mechanizmų poveikį šioms 
sumoms“73.
73 P8_TA-(2015)0118, 27 dalis.
50 
Nėra jokio mechanizmo, kurį taikant būtų galima stebėti su šiuo klausimu susijusį 
audito direktoratų darbą, išskyrus ribotas VAT peržiūras (žr. 26 dalį), atliekamas 
nuo 2013 m. ir apimančias 11 generalinių direktoratų ir vykdomųjų įstaigų. Komi -
sijai reikia kokybiškos informacijos, kad ji galėtų pateikti patikimus klaidų lygio 
įverčius. Anksčiau mes pateikdavome ataskaitas dėl veiksmų, kurių reikia imtis 
siekiant pagerinti Komisijos duomenų patikimumą74.
51 
Manome, kad geros patirties pavyzdys yra DG DEVCO75 metodas, jis skiriasi nuo 
įprastų nuostatų, DG DEVCO naudojamas modelis turi tam tikrų panašumų76 su 
JAV modeliu, skirtu vertinti išlaidų klaidų lygį (IPERIA) ( 15 langelis  ir 3 lentelė ).74 Žr. 2010 m. metinės ataskaitos 
(OL C 326, 2011 11 10) 1.20 dalį, 
2011 m. metinės ataskaitos 
(OL C 344, 2012 11 12) 
1.22 dalis, 1.23 ir 1.25 dalys, 
2012 m. metinės ataskaitos 
(OL C 331, 2013 11 14) 1.41 ir 
1.42 dalys, 1.44 ir 1.45 dalys, 
2013 m. metinės ataskaitos 
(OL C 398, 2014 11 12) 1.29, 
1.30 ir 1.32 dalys, 2014 m. 
metinės ataskaitos (OL C 373, 
2015 11 10) 1.50, 1.53, 1.54 ir 
1.65 dalys. 2015 m. metinės 
ataskaitos (OL C 373, 
2015 11 10), 1.35 ir 1.48 dalys, 
„Žemės ūkis ir sanglauda: ES 
išlaidų 2007–2013 m. apžvalga“ 
61–63, 69, 70, 81–88, 113 ir 
114 dalys, ( http://www.eca.
europa.eu/Lists/
ECADocuments/PL14_AR13/
PL14_AR13_EN.pdf ).
75 Taip pat žr. skirsnį dėl 2015 m. 
likutinio klaidų lygio (LKL) 
tyrimo metinėje iš 8-ojo, 9-ojo 
ir 10-ojo ir 11-ojo Europos 
plėtros fondų (EPF) 
finansuojamos veiklos 
ataskaitoje.
76 Šis skaičiavimas pagrįstas 
tinkamu statistiniu metodu.PARLAMENTO
SPAUDIMAS
42 Pastabos 15 langelisIPERIA
Pagal JAV Kongreso teisės aktą reikalaujama, kad visos valstybinės agentūros atliktų pakankamai savo mokėji -
mų testų, siekiant apskaičiuoti statistiškai pagrįstą metinės netinkamų mokėjimų sumos įvertį tose programo -
se, kuriose rizikos analizė rodo, kad tokie mokėjimai gali viršyti 1,5 % visos sumokėtos sumos. Agentūros priva -
lo paskelbti rezultatus kaip bendrą ekstrapoliuotą visumą ir kaip atliktų mokėjimų procentinę dalį. Valstybinių 
agentūrų auditoriai privalo pateikti ataskaitą apie tai, ar šių duomenų rengimo ir skelbimo procesas atitinka 
Kongreso teisės aktą77.
Netinkami mokėjimai apibrėžiami kaip:
 ο neteisingos sumos, mokamos tinkamiems finansuoti naudos gavėjams;
 ο mokėjimai netinkamiems finansuoti naudos gavėjams;
 ο mokėjimai už negautas prekes ar paslaugas;
 ο besidubliuojantys mokėjimai; arba
 ο mokėjimai, su kuriais susiję dokumentai buvo nepakankami arba jų nebuvo.
77 Šiuo metu – 2012 m. Netinkamų mokėjimų panaikinimo ir susigrąžinimo pagerinimo teisės aktas ( Improper Payments Elimination and Recovery 
Improvement Act ) (IPERIA). Kai kurios agentūros apie netinkamus mokėjimus pradėjo pranešti 2003 m. kaip reikalaujama pagal 2012 m. 
Informacijos apie netinkamus mokėjimus teisės aktą ( Improper Payments Information Act ) (IPIA).PARLAMENTO
SPAUDIMAS
43 Pastabos 3 lentelėSkirtumai ir panašumai tarp JAV ir ES modelių vertinant klaidų lygį biudžeto 
išlaidose
JAV vyriausybė Europos Komisija
Atsakomybė už įvertinto klaidų 
lygio apskaičiavimąFondų valdytojai privalo pateikti statistinį klaidų lygių įvertį √ iš dalies1
ApimtisVisiems mokėjimams iš biudžeto taikomas imčių sudarymas x x
Sudaromos imtys programų išlaidoms, kurios, lėšų valdytojų 
nuomone, gali būti veikiamos rizikos√ x
Klaidų skaičiavimo pagrindasOperacijų, atrinktų taikant statistinius metodus, imties 
testavimas√ iš dalies
Taisomieji veiksmai (kuriuos vykdo lėšų valdytojai) gali suma -
žinti įvertintą klaidų lygįx √
Įvertinto klaidų lygio 
pateikimasĮvertintas klaidų lygis pateiktas pinigine išraiška √ √2
Įvertintas klaidų lygis pateiktas procentine dalimi √√2  
2013 and 2015
Valdymo rezultatai2013–2015 m. klaidų lygio vidurkis 4,0 % Nuo 2,6 % iki 3,1 %3
2015 m. klaidų lygis 4,4 % nuo 2,3 % iki 3,1 %
1 Tačiau Komisija reikalauja, kad valdytojai valstybėse narėse parengtų statistinius įverčius kai kuriose išlaidų srityse.
2 Komisija į savo SR (AMPR) įtraukia „rizikos veikiamos sumos“ kiekybinį įvertinimą, kurį mes laikome tolygiu klaidų lygiui.
3  Palyginti su ankstesniais metais, Komisija pakeitė savo įverčio skaičiavimo 2015 m. AMPR metodą. Vidurkis skaičiuojamas remiantis paskelbtais 
duomenimis.
44 Pastabos 
Geriausia patirtis – rizikos veikiamų sumų įverčius pagrįsti 
nuoseklia metodika
52 
Išlaidų ex post nagrinėjimas organizacijoje gali būti naudojamas įvairiais tikslais. 
Jis gali:
 ο įspėti valdytojus apie elgsenos modelius;
 ο atskleisti ypatingą riziką, susijusią su galiojančiais teisės aktais;
 ο suteikti pagrindą rizikos mažinimo veiksmams78;
 ο padėti valdymo institucijai įvertinti vyresniosios vadovybės pastangas kovo -
jant su rizika.
Kad būtų pasiekti visi šie tikslai reikia, kad organizacija nustatytų klaidų įverčius 
atskirai nuo taisomųjų veiksmų įverčių. Taip pat svarbu, kad organizacija įvertintų dėl 
įvairių priežasčių atsirandančių klaidų poveikį.
53 
JAV Prezidento vykdomasis biuras (Valdymo ir biudžeto biuras) federalinėms 
agentūroms pateikia instrukcijas, kaip atlikti statistinius netinkamų mokėjimų 
lygio įverčius. Visų pirma jis neleidžia federalinėms agentūroms remtis mažesnių 
agentūrų ar mokėjimų gavėjų pateikiama informacija kaip vieninteliu šaltiniu 
nustatant netinkamų mokėjimų įverčius79 ar atlikti kompensaciją iš visų netinka -
mų mokėjimų sumos atėmus sumą, atitinkančią susigrąžinimo priemonių poveikį. 
Valstybinių agentūrų auditoriai (generaliniai inspektoriai) turi įvertinti, ar agen -
tūros atitinka IPERIA teisės aktą. Agentūros, kurių programos laikomos netinka -
momis trejus metus iš eilės turi teikti pasiūlymus Kongresui, kad jis leistų iš naujo 
teikti programas ar pakeistų jas nustatančias teisines nuostatas80.78 Rizikos mažinimo sistema 
pagrįsta keturių T metodu: 
Treat, Tolerate, Transfer, 
Terminate  (nagrinėti, toleruoti, 
perduoti, baigti).
79 Tačiau agentūra gali 
koordinuoti šį darbą su kitų 
auditorių atliktu darbu. 
Prezidento vykdomoji tarnyba, 
Valdymo ir biudžeto tarnyba, 
aplinkraščio Nr. A-123 
C priedas „Netinkamų 
mokėjimų veiksmingo 
vertinimo ir susigrąžinimo 
reikalavimai“, 2014 m. 
(Rrequirements for effective 
estimation and remediation of 
improper payments).
80 NETINKAMI MOKĖJIMAI: CFO 
(vyriausiojo finansininko) akto 
agentūros turi dėti daugiau 
pastangų sprendžiant 
atitikties klausimus, GAO, 
2016 m. birželio mėn.
45 Pastabos 
Prodžio reformos metu įdiegtos ataskaitos vis dar yra 
Komisijos vidaus atskaitomybės pagrindas
54 
Vykdant reformą Komisijoje buvo įdiegtos planavimo ir stebėjimo priemonės. 
Kiekvienas generalinis direktoratas parengė valdymo planą (VP) ateinantiems 
metams, skirtą politikos tikslus Komisijos programoje pakeisti konkrečiais veiklos 
tikslais. 2016 m. Komisija pakoregavo šias nuostatas, pakeisdama VP penkerių 
metų strateginiais planais (SP) ir metiniais valdymo planais (MVP)81.
55 
MVA yra generalinio direktoriaus valdymo ataskaita (vidaus ataskaita) Komisijos 
nariams82. MVA apima valdymą ir vidaus kontrolę bei pagrindinių tikslų įgyvendi -
nimą ir VP nustatytą veiklą. MVA pateikiama generalinio direktoriaus ar departa -
mento vadovo deklaracija dėl MVA pateiktos finansinės informacijos.
56 
Jei generalinis direktorius negali pateikti išsamios deklaracijos, jis pateikia „išlygą“ 
(t. y. pateikia sąlyginį patikinimą).
57 
Komisija pateikia apibendrinimus ir pastabas dėl metinių veiklos ataskaitų meti -
nėje ataskaitoje, iki 2015 m. vadinamoje apibendrinamąja ataskaita (SR) (ją rengia 
SG ir DG BUDG). Nepaisant Parlamento prašymų (žr.  16 langelį ) Komisija šiame 
dokumente nepateikia aiškaus patikinimo: kaip aprašyta pirmiau ( 4 diagrama ), 
ji pateikia pareiškimą, kad patvirtindama SR ji prisiima „politinę atsakomybę“ už 
Komisijos veiksmus. Įvairūs SR pavadinimai ir formos, kuriomis Komisija išreiškia 
savo pareigas, pateikti 8 diagramoje .81 Strateginis planas grindžiamas 
siektinais tikslais palaikant 
Komisijos prioritetų 
įgyvendinimą visą jos 
kadenciją (t. y. 2016–2019 m. 
šiam planavimo ciklui) ir 
nustatantis įgyvendinimo 
taisyklių, kurios turi būti 
patikslintos kitame metiniame 
valdymo plane, sistemą.
82 Metinės veiklos ataskaitos yra 
viešos paskelbus AMPR. Nors 
GS, DG BUDG ir VAT peržiūri 
metines veiklos ataskaitas 
(„tarpusavio peržiūra“) ir VAT 
kasmet atlieka keletą „ribotos 
peržiūros“ auditų, generalinis 
direktorius priima galutinį 
sprendimą dėl ataskaitos 
turinio.
46 Pastabos 16 langelisParlamento spaudimas suteikti patikinimą
Europos Parlamentas ne kartą ragino Komisiją pateikti aiškesnę ataskaitą.
2003 m.  jis paragino Komisiją „metinę apibendrinamąją ataskaitą pakeisti konsoliduotu patikinimo pareiškimu 
dėl bendro Komisijos valdymo ir finansų kontrolės“83.
2010 m.  jis paragino Komisiją toliau gerinti savo organizacijos valdymą ir informuoti biudžeto įgyvendinimą 
tvirtinančią instituciją apie veiksmus ir priemones, kurių buvo imtasi:
 οįtraukiant tuos organizacijų valdymo aspektus, kurių reikalaujama arba kurie siūlomi Sąjungos instituci -
joms taikytinuose Sąjungos įmonių įstatymuose;
 οimantis priemonių, leidžiančių pirmininkui pasirašyti ataskaitas ir kartu su jomis pateikti:
- rizikos ir neapibrėžtumų, kurie galėtų turėti neigiamą įtaką siekiant politinių tikslų, aprašymą, taip 
pat pareiškimą, kuriame pirmininkas kartu su Komisijos narių kolegija prisiima atsakomybę už rizikos 
valdymą;
- oficialią įmonių valdymo deklaraciją, kurioje aiškiai parodoma, kokių tarptautinių įmonių valdymo 
standartų laikosi Komisija, taip pat objektyvius ir išsamius paaiškinimus, jeigu būtina nukrypti nuo 
įmonių valdymo kodekso rekomendacijų (principas „laikykis taisyklių arba pasiaiškink“)84.
Komisija rekomendaciją atmetė.
2013 m.  Parlamentas paragino Komisiją „savo apibendrinamojoje ataskaitoje pateikti tinkamą patikinimo 
pareiškimą, pagrįstą generalinių direktorių metinėmis veiklos ataskaitomis“85.
83 P6_TA(2005)0092, 62 dalis.
84 P7_TA(2012)0153, 35 dalis.
85 Žr. 74 išnašą.PARLAMENTO
SPAUDIMAS
47 Pastabos 
Nuo apibendrinamosios ataskaitos iki metinės valdymo ir veiksmingumo ataskaitos8 diagrama
2015Nėra
Nėra
„2004/uni00A0m. apibendrinamoji ataskaita“
2014201120102006200520042002
20032001Valdymo ataskaitos Veiksmingumo ataskaitos
Komisijos 
„deklaracijos“Komisija 
nepateikė 
deklaracijos
„Metinė valdymo ir veiksmingumo ataskaita“
[„Remdamasi patikinimais ir išlygomis metinėse veiklos ataskaitose, Kolegija 
patvirtina šią 2015/uni00A0m. metinę ES biudžeto valdymo ir veiksmingumo ataskaitą ir 
prisiima bendrą politinę atsakomybę už ES biudžeto valdymą.“]„318 straipsnio
vertinimo ataskaita“/one.superior„Politikos rezultatų
apibendrinamoji ataskaita“
„Patvirtindama šią apibendrinamąją 
ataskaitą, Komisija prisiima visą 
politinę atsakomybę už ES biudžeto 
valdymą, remdamasi generalinių 
direktorių ir tarnybų vadovų metinėse 
veiklos ataskaitose pateiktais patikini-
mais ir išlygomis.“„Priimdama šią apibendrinamąją 
ataskaitą, Komisija prisiima politinę 
atsakomybę už generalinių direktorių ir 
tarnybų vadovų vykdomą valdymą, 
remdamasi jų metinėse veiklos ataskai-
tose pateiktais patikinimais ir išlygomis.“„Komisijos valdymo [metų] 
rezultatų apibendrinamoji 
ataskaita“„GD ir tarnybų MVA suvestinė“„MVA suvestinė bei GD ir tarnybos 
vadovo deklaracijos“
1  SESV 318 straipsnyje reikalaujama, kad Komisija pateiktų Europos Parlamentui ir Tarybai pasiektais rezultatais pagrįstą Sąjungos finansų įverti -
nimo ataskaitą, kuri šioje ataskaitoje nenagrinėjama.
Šaltinis:  Audito Rūmai.
48
 Išvados ir rekomendacijos
58 
Komisija – sudėtinga organizacija, atsakinga už metinį, didesnį nei 140 milijar -
dų eurų, biudžetą. Pirmąjį tūkstantmečio dešimtmetį jai pavyko reikšmingai 
reformuoti savo valdymo tvarką, sukuriant VAT86, APK87, taikant tarptautinius 
vidaus kontrolės88 ir apskaitos89 standartus. Tačiau geriausia patirtis ir toliau buvo 
plėtojama. Nors buvo imtasi kai kurių veiksmų90, mes nustatėme sričių, kuriose 
Komisijos valdymo tvarka, susijusi su auditu, finansų valdymu ir kontrole skiriasi 
ar ne visiškai atitinka geriausią patirtį, nustatytą standartuose arba įdiegtą tarp -
tautinių ir viešųjų organizacijų, kurias pasirinkome palyginimui.
59 
Skirtumas tarp „Komisijos narių politinės atsakomybės“ ir generalinių direktorių 
veiklos atsakomybės reiškia, kad ne visuomet buvo aišku, ar „politinė atsako -
mybė“ apima generalinių direktoratų atsakomybę už veiksmus, ar ji yra atskirta 
(žr. 21 ir 22 dalis). Neseniai vykdytos organizacinės reformos ima spręsti kai kurią 
uždaros kultūros riziką91. Tačiau siekdama toliau spręsti su pagrindine rizika 
susijusius klausimus, Komisija turės dar labiau sustiprinti valdymo struktūrą 
institucijoje.
60 
VAT daugiausiai pastangų skiria Komisijos vidaus kontrolės sistemoms. Už opera -
cijas ne Komisijoje, už kurias ji yra atsakinga, atsako ex post  tikrinimo padaliniai 
išlaidas patiriančiuose generaliniuose direktoratuose (žr. 25 ir 26 dalis). Tai turi 
įtakos Komisijos audito komitetui (APK) pateikiamai informacijai. APK vaidmuo (ir 
nepriklausomų išorės narių dalyvavimas) yra labiau ribotas nei audito komitetų 
tarptautinėse organizacijose, kurias pasirinkome palyginimui (žr. 30 ir 31 dalis).
61 
Vidaus kontrolės srityje, po COSO 1992 įgyvendinimo, Komisija pereina prie COSO 
2013 sistemos. Nors Komisija parengė du komunikatus dėl sukčiavimo ir kovos su 
sukčiavimu strategijos (AFS), ši rizika neatsispindi dabartinėje tarptautinėje kon -
trolės sistemoje (39 dalis). Tai gali turėti neigiamos įtakos generalinių direktoratų 
atliekamo sukčiavimo rizikos vertinimo veiksmingumui92 ir todėl sukčiavimo rizika 
gali iškilti Komisijai.86 Žr. 23 ir 24 dalis.
87 Žr. 27–29 dalis.
88 COSO, žr. 32–34 dalis.
89 TVSAS, žr. 40 ir 41 dalis.
90 Įskaitant su kaupimo principu 
parengtomis ES finansinėmis 
ataskaitomis paskelbtą skyrių 
„Finansinės ataskaitos 
aptarimas ir analizė“, 
veiksmingumo ataskaitų 
rengimą (dėl to 2015 m. 
į metinę valdymo ir 
veiksmingumo ataskaitą buvo 
įtraukta informacija apie 
valdymą) ir perėjimą prie 
atnaujintos COSO 2013 
integruotos vidaus kontrolės 
sistemos.
91 Žr. 17 dalį.
92 „[…] generalinių direktoratų 
atliekami sukčiavimo rizikos 
vertinimai nėra tinkamai 
koordinuojami su metine 
rizikos valdymo veikla ar yra 
per daug aukšto lygio, kad 
būtų atsižvelgiama į esamą 
vidaus kontrolės struktūrą. 
Juose nenagrinėjami visi 
sukčiavimo ciklo elementai ir 
jie neapima visų valdymo 
būdų. Be to, nėra AFS 
nustatyta rizika nėra 
vertinama pagal svarbumą ir 
negali būti atskirai suderinta ar 
priskirta veiksmams AFS 
veiksmų plane“ (VAT darbo 
dokumentas, pagrindžiantis 
2015 m. bendrą nuomonę, 
2016 m. gegužės mėn.).
49 Išvados ir rekomendacijos 
62 
Nuo 2005 m. Komisija rengia metines finansines ataskaitas pagal tarptautinius 
standartus. Tačiau, nepaisant neseniai įdiegtų naujovių, apimančių bendradar -
biavimą su Audito Rūmais, Komisija juos vis dar skelbia vėliau nei dauguma ES 
valstybių narių (žr. 44 dalį ir 7 diagramą ).
63 
Komisija neseniai pradėjo teikti finansines ataskaitas su nefinansine informacija. 
Tačiau nepaisant patobulinimų, ji vis dar yra teikia mažiau nefinansinės informaci -
jos su finansinėmis ataskaitomis nei kitos mūsų vertintos organizacijos. Informaci -
ja išsklaidyta keliuose institucijos ir GD lygmens dokumentuose (žr. 45–47 dalis).
64 
Nuo 2013 m. Komisija pripažino, kad ES išlaidos yra paveiktos reikšmingo klaidų 
lygio. Atskirų generalinių direktoratų netinkamų išlaidų lygio įverčiai nėra pagrįsti 
suderinta metodika (žr. 50–53 dalis).
65 
Geriausia patirtis buvo plėtojama nuo 2000 m. Prodžio reformų. Nors buvo imtasi 
tam tikrų veiksmų, mes darome išvadą, kad Komisija nesiremia ar ne iki galo 
remiasi geriausia patirtimi šiose srityse:
 ο VAT aukšto lygio valdymo klausimų aprėpties (25 ir 26 dalys);
 ο APK sudėties (31 dalis) ir
 ο APK aprėpties:
- išorės audito rezultatų,
- rizikos valdymo,
- finansinių ir veiksmingumo ataskaitų teikimo ir
- Komisijos audito direktoratų ir ex post  tikrinimo padalinių darbo (26, 30 ir 
31 dalys);
 ο sukčiavimo rizikos įvertinimo vidaus kontrolės sistemoje (39 dalis);
 ο finansinės būklės ataskaitų skelbimo tvarkaraščio (44 dalis);
50 Išvados ir rekomendacijos 
 ο finansinės būklės ataskaitų pateikimo su:
- valdymo ataskaita,
- pirmininko ataskaita,
- veiklos ir strateginės rizikos nagrinėjimas,
- ataskaita dėl nefinansinio veiksmingumo,
- informacija apie veiklą per metus ir politikos tikslų pasiekimą,
- ataskaita dėl audito komiteto funkcijų ir išvadų ir
- vidutinės trukmės ir ilgalaikio fiskalinio tvarumo ataskaita ( 7 diagrama  ir 
45 dalis);
 ο netvarkingų išlaidų skaičiavimo nuoseklumo ir rezultatų analizės visuose 
generaliniuose direktoratuose (53 dalis).
66 
Komisija arba turėtų laikytis geriausios patirties, arba paaiškinti, kodėl ji mano, 
kad nedera daryti (žr. 19 išnašą):
1 rekomendacija. Paaiškinti, kodėl nesilaikoma geriausios 
patirties nuostatų
Komisija turėtų, kaip reikalaujama Europos viešojo intereso organizacijų atveju, 
kai ji nusprendžia nesivadovauti geriausios patirties pavyzdžiais, paaiškinti šio 
nesivadovavimo priežastis.
Tikslinė įgyvendinimo data: 2017 m. balandžio mėn.
51 Išvados ir rekomendacijos 
2 rekomendacija. Laikytis geriausios patirties nuostatų
Komisija turėtų:
a) paraginti VAT vykdyti daugiau audito darbo, susijusio su aukšto lygio valdy -
mo klausimais;
b) užbaigti procesą suderinant savo vidaus kontrolės sistemą su COSO 2013 
principais;
c) dar labiau paankstinti metinių finansinių ataskaitų paskelbimą;
d) sutelkti jau esamose įvairiose ataskaitose pateikiamą informaciją ir parengti 
vieną bendrą atskaitomybės ataskaitą ar ataskaitų rinkinį , kuriame būtų 
pateiktos finansinės ataskaitos o taip pat:
 ο valdymo ataskaita;
 ο pirmininko ataskaita;
 ο veiklos ir strategijos rizikos nagrinėjimas;
 ο ataskaita dėl nefinansinio veiksmingumo;
 ο informacija apie veiklą per metus ir politikos tikslų pasiekimą;
 ο ataskaita dėl audito komiteto funkcijų ir išvadų ir
 ο vidutinės trukmės ir ilgalaikio fiskalinio tvarumo ataskaita, jei reikia, su 
nuorodomis į kitose ataskaitose pateiktą informaciją;
e) pateikti šią vieną bendrą atskaitomybės ataskaitą ar ataskaitų rinkinį  finan -
sinių ataskaitų auditui ir auditoriaus atliekamoms patikroms, kad kita pateikta 
informacija atitinka apskaitos informaciją;
f) metinėse finansinėse ataskaitose ar su jomis pateikiamos informacijos dalyje 
paskelbti klaidų lygio įvertį, remiantis suderinta metodika;
g) atnaujintų ir reguliariai skelbtų apie savo valdymo tvarką  ir paaiškintų struk -
tūrų ir procesų, susijusių su jos pasirenkama sistema, pasirinkimą;
h) APK pakeisti audito komitetu su dauguma nepriklausomų išorės narių ir 
išplėsti jo įgaliojimus, kad jie apimtų rizikos valdymą, finansinių ataskaitų 
teikimą bei ex post  patikrų padalinių ir audito direktoratų darbą ir rezultatus.
Tikslinė įgyvendinimo data: 2018 m. balandžio mėn.
52 Išvados ir rekomendacijos 
Šią ataskaitą priėmė V kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Lazaros 
S. LAZAROU, 2016 m. rugsėjo 20 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

53
 Priedai
GGPS sistema ir COSO 2013I priedas
A. 
(A-1)
B. 
(B-15)
C. 
(C-6)
D. 
E.
(E-3 ir 4)(D-6)
F.
(F-7, 9, 10, 11 ir 12)
G.
(G-13, 14, 16 ir 17)COSO 2013 vidaus kontrolės principai
1.
2. 
3. 
4.
5.
6.
7. 
8.
9.
10.
11. 
12. 
13.
14.
15.
16.
17.Įgyvendinti gerąją patirtį 
skaidrumo, ataskaitų teikimo ir audito srityse, siekiant veiksmingos atskaitomybės.Valdyti riziką ir veiksmin-
gumą vykdant griežtą vidaus kontrolę ir rimtą viešųjų /f_inansų valdymą.Plėtoti institucijos gebėjimus, įskaitant jos vadovų ir 
asmenų joje gebėjimus.Nustatyti intervencijas, būtinas optimizuoti 
numatytų rezultatų pasiekimą.Nustatyti rezultatus, atsižvelgiant į tvarią ekonominę, socialinę ir aplinkosauginę naudą.Užtikrinti atvirumą ir visapusišką suinteresuotosios šalies įsipareigojimą.Būti sąžiningam, 
demonstruoti stiprias 
moralines vertybes ir laikytis teisinės valsty-bės principo.Gero valdymo viešajame 
sektoriuje principai 
(GGPS) Sistema
(CIPFA/IFAC) 
Organizacija įvertina ir laiku praneša apie vidaus kontrolės trūkumus šalims, atsakingoms už taisomųjų veiksmų taikymą, įskaitant vyresniąją vadovybę ir, atitinkamai, direktorių valdybą.Organizacija atrenka, plėtoja ir atlieka reguliarius ir/uni00A0(arba) atskirus įvertini-mus, skirtus nustatyti, ar yra vidaus kontrolės komponentai ir ar jie veikia.Organizacija bendrauja su išorės šalimis dėl dalykų, turinčių įtakos vidaus kontrolei.Organizacija dalijasi informacija viduje, įskaitant su vidaus kontrole susijusius 
tikslus ir atsakomybę, vidaus kontrolei palaikyti./uni00A0Organizacija gauna ar turi ir naudoja tinkamą ir kokybišką informaciją vidaus 
kontrolei palaikyti.Organizacija vykdo kontrolės veiklą, atsižvelgdama į politikas, kurios nustato, 
ko tikimasi, ir procedūras, pagal kurias šios politikos įgyvendinamos.Organizacija atrenka ir plėtoja bendrąją kontrolės veiklą pasitelkdama technologijas, skirtas tikslų įvykdymui.Organizacija atrenka ir plėtoja kontrolės veiklą, kuria prisidedama prie tikslų 
siekimo rizikos mažinimo priimtinu lygiu.Organizacija nustato ir įvertina pokyčius, kurie galėtų turėti didelės įtakos 
vidaus kontrolės sistemai.Organizacija atsižvelgia į galimą sukčiavimą, vertindama tikslų įvykdymo 
riziką.Organizacija nustato riziką siekiant savo tikslų ir ją analizuoja riziką kaip 
pagrindą nustatant, kaip ji galėtų būti valdoma.Organizacija pakankamai tiksliai nustato tikslus, kad būtų galima nustatyti su 
tikslais susijusią riziką ir atlikti jos vertinimą.Organizacija turi asmenis, atsakingus už savo vidaus kontrolės atsakomybę 
siekiant tikslų.Organizacija demonstruoja įsipareigojimą pritraukti, tobulinti ir išlaikyti 
kompetentingus asmenis, atsižvelgiant į tikslus.Vadovybė, prižiūrima valdybos, nustato struktūras, ataskaitų teikimo prievo-
les ir atitinkamus įgaliojimus ir atsakomybę siekiant tikslų.Direktorių valdyba rodo nepriklausomumą nuo vadovybės ir prižiūri vidaus 
kontrolės plėtojimą ir veiksmingumą.Organizacija demonstruoja sąžiningumą ir moralines vertybes.
Šaltinis: Audito Rūmai.
54 Priedai 
Pagrindiniai atrinktų organizacijų ataskaitų teikimo sistemų elementai
Direktyva  
2014/95/ESIIRCBuilding Trust Award  
(JK)TVSASV rekomen -
duojama praktikos 
gairė Nr. 2EBPO gairės daugia -
šalėms įmonėms
(III leidimas)
Valdymas Įmonių valdymas ValdymasTekstas, aiškiai atspin -
dis valdymo struktūrą 
ir vadovybės valdymo 
stilių.
Skaidri informacija apie 
tai, kaip veiksmingai 
dirba valdyba, vadovau -
dama organizacijaiValdymas Valdymo struktūros ir 
politikos
RizikosPagrindinė rizika šiais 
aspektais, susijusi su 
tomis įmonės opera -
cijomis, įskaitant, jei 
tinkama ir proporcinga, 
jos verslo santykius, 
produktus ar pas -
laugas, dėl kurių gali 
kilti tikėtinų neigiamų 
padarinių šiose srityse, 
ir tai, kaip įmonė tą 
riziką valdo.PerspektyvaRizikų, strateginių tiks -
lų ir metinės ataskaitos 
teksto sąsaja
Kiekybiškai įvertintos 
rizikos.
Diskusija apie tai, kaip 
su laiku keitėsi rizikos 
profilio dinamikaRizikos ir neaiškumai: 
rizikos ir neaiškumai, 
susiję su finansiniu po -
veikiu, rizikos mažinimo 
priemonės, vidaus ir 
išorės rizikosInformacija apie rizikų 
valdymo ir atitikties 
įstatymams sistemas 
ir apie organizacijos 
elgesio deklaracijas ar 
kodeksus.
Numatomi rizikos 
veiksniai
Finansinis ir 
nefinansinis 
veiksmingumasReikalaujama, kad 
informacija būtų pa -
teikta pagal pripažintą 
sistemą (nacionalinę, 
Sąjungos, tarptautinę).
Paskelbimas su finan -
sinėmis ataskaitomis 
arba atskirai (vėliausiai 
po šešių mėnesių).
Nefinansinėje atas -
kaitoje pateikiamos 
nuorodos ir papildomi 
paaiškinimai apie 
sumas, apie kurias 
pranešama metinėse 
finansinės būklės 
ataskaitose.
Nefinansiniai pagrin -
diniai veiksmingumo 
rodikliai susiję su 
atitinkama veiklaPerspektyvaSuprantama ir patikima 
informacija apie finan -
sinį veiksmingumą, 
suderinta su finansinės 
būklės ataskaitomis.
Faktinio veiksmin -
gumo nagrinėjimas, 
lyginant su numatomu 
(į biudžetą įrauktu) 
veiksmingumu.
Kiekybiškai įvertinti pa -
grindiniai veiksmingu -
mo rodikliai, suderinti 
su strateginiais tikslais. 
Subalansuotas pasiektų 
tikslų ir veiksmingumo, 
palyginus su numaty -
tais tikslais, vertinimasInformacija apie 
finansinės būklės 
ataskaitas bei pokyčius 
ir tendencijas.
Biudžeto ir faktinių 
sumų finansinės būklės 
ataskaitose palyginimasĮmonės finansiniai ir 
veiklos rezultataiII priedas
Visose sistemose esantys elementai 4 iš 5 sistemų esantys elementai 3 iš 5 sistemų esantys elementai 
55 Priedai II priedasDirektyva  
2014/95/ESIIRCBuilding Trust Award  
(JK)TVSASV rekomen -
duojama praktikos 
gairė Nr. 2EBPO gairės daugia -
šalėms įmonėms
(III leidimas)
Socialiniai 
ir personalo 
klausimaiSocialiniai ir personalo 
klausimai.
Žmogaus teisių 
laikymasisKapitalai: finansinis, 
pramoninis turtas, in -
telektinis, žmogiškasis, 
socialinis ir santykių, 
gamtinis Diskusija ir kiekybinė 
organizacijos žmogiš -
kųjų veiksnių analizė.
Išsami informacija apie 
lygias galimybes ir 
įvairovę.-Klausimai, susiję su 
darbuotojais ir kitomis 
suinteresuotosiomis 
šalimis
Tikslai ir strategijos -Strategija ir išteklių 
paskirstymas. IštekliaiAiškus tikslo siekimas.
Subalansuota pažan -
gos, lyginant su tikslais, 
apžvalgaInformacija apie tikslus 
ir strategijas.
Misija ir vizijaĮmonės tikslai
Veiklos modelisTrumpas veiklos mode -
lio aprašymas.
Įmonės taikomos 
politikos aprašymas, 
įskaitant įgyvendintus 
išsamių patikrinimų 
procesus.
Šių politikų rezultataiVeiklos modelis 
(veikla, sukurianti vertę 
trumpuoju, vidutinės 
trukmės ir ilguoju 
laikotarpiu).
Vertės sukūrimo proce -
sas: suinteresuotųjų ša -
lių grupės, pagrindiniai 
reikšmingi klausimai, 
rizikos, strateginiai 
tikslai, vertę didinantys 
veiksniai, pagrindiniai 
veiksmingumo rodikliai, 
tikslai, poveikisĮvairūs pateikimo 
modeliai.
Tekstas apie tai, kaip 
veiklos operacijomis 
remiami platesni 
parlamentinio lygmens 
nustatyti tikslai. 
Kapitalo investicijų ir 
racionalaus lėšų panau -
dojimo vertinimas- -
Visose sistemose esantys elementai 4 iš 5 sistemų esantys elementai 3 iš 5 sistemų esantys elementai 
Šaltinis:  Audito Rūmai.
56 Priedai III priedasAtrinktų viešojo sektoriaus institucijų metinių ataskaitų ir finansinių ataskaitų 
apžvalga
2014 m. ES konsoli -
duotos finansinės 
ataskaitos12015 m. Europos 
investicijų fondo 
metinė ataskaita2015 m. Euro -
pos investicijų 
banko finansinė 
ataskaita2015 m. JAV 
finansinė 
ataskaitaComptes 
de l’État  
(Prancūzija)
Kaupimo principu vykdoma apskaita Taip Taip Taip Taip Taip
Pagrindinių duomenų santrauka Taip Taip Taip Taip Taip
Kartu su nepriklausomo auditoriaus 
nuomoneTaip Taip Taip TaipSkelbiami 
atskirai
Biudžeto ir finansinių rezultatų palyginimas Taip Skelbiami atskirai Skelbiami atskirai Taip Taip
Valdymo struktūrų ir klausimų analizė Apibendrinta2Taip Taip Taip Taip
Pirmininko / vyresniojo pareigūno pratarmė 
(ar ataskaita)Skelbiami atskirai Taip Skelbiami atskirai TaipSkelbiami 
atskirai
Netvarkingų operacijų ar veiklos rizikos 
aptarimasSkelbiami atskirai Ne3Ne3Taip Ne
Pažeidimų lygio įvertinimas Skelbiami atskirai Ne Ne Taip Ne
Informacinis pranešimas apie metų veiklą Skelbiami atskirai Taip Taip Taip Taip
Ilgalaikės perspektyvos / tvarumo ataskaita Ne Skelbiami atskirai Skelbiami atskirai Taip Taip
Audito komiteto vaidmens aprašymas ir 
išvadosNe Taip Taip Ne Apibendrinta
Šaltinis:  Audito Rūmai.
1 Žr. 45 ir 46 dalis.
2 Žr. 45 dalį.
3 Netaikoma* Šios ataskaitos neapima netvarkingų operacijų ar veiklos rizikos aptarimo. Tačiau manome, kad reikšmingo pažeidimų lygio nėra.
57 Komisijos  
atsakymas
Santrauka
Bendras Komisijos atsakymas į I–IV dalių pastabas
Komisija pripažįsta pažangios valdymo sistemos svarbą. Komisija stengiasi laikytis plėtojamos jai aktualios geriau -
sios patirties, kuri išdėstoma standartuose arba kurią diegia tarptautinės arba viešosios institucijos, ir toliau kore -
guos savo valdymo struktūrą.
Bendrieji Komisijos valdymo sistemos principai (t. y. įgaliojimų, atskaitomybės, pareigų ir atsakomybės, Komisijos ir 
jos narių skyrimo ir atsistatydinimo, skaidrumo) įtvirtinti ES sutartyse.
Kolegija paveda veiklos užduotis savo padaliniams. Siekdama užtikrinti, kad kiekviename Komisijos padalinyje būtų 
sukurta tinkamiausia organizacinė struktūra ir vidaus kontrolės sistemos, užtikrinančios, kad to padalinio tikslai būtų 
pasiekti, Komisija institucijos lygmeniu apibrėžė būtinuosius jų kriterijus, o tai darydama rėmėsi tarptautiniu lygiu 
pripažinta COSO sistema. 2015 m. metinėje valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje (MVVRA) Komisija pateikė infor -
maciją apie veiksmingą šių standartų įgyvendinimą.
Europos Komisijoje taikytina valdymo tvarka yra specialiai pritaikyta pagal viršnacionalinį institucijos pobūdį arba 
konkrečią jos struktūrą, t.y. tai, kad Komisijos narių kolegijai talkina nuolatiniai administraciniai padaliniai. Būtent 
tais kriterijais remtasi 2000 m. priimant sprendimus dėl Komisijos valdymo struktūros. Sprendimuose taip pat atsi -
žvelgta ir į Nepriklausomų ekspertų komiteto ataskaitas ir į Audito Rūmų nuomones Nr. 4/97 ir Nr. 1/2000. Komisijos 
kontrolės ir audito tvarka yra patikima, visapusiška, o šiuo metu yra dar tobulinama, kad visiškai atitiktų COSO 2013 
vidaus kontrolės principus. Be to, kaip pažymėjo išorės kokybės vertintojas, VAT visiškai atitinka vidaus audito profe -
sijos standartus. Dėl tokios tvarkos Komisija gali patikimai prižiūrėti, kaip valdymo struktūra veikia.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į VI dalies pastabas.
V
Bendrieji Komisijos valdymo sistemos principai (t. y. įgaliojimų, atskaitomybės, pareigų ir atsakomybės) įtvirtinti ES 
sutartyse. Kolegija priima metinę ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitą ir prisiima bendrą politinę atsa -
komybę už ES biudžeto valdymą. Komisijos nuomone, tai apima atskaitomybę už Komisijos tarnybų darbą.
Kalbant apie veiklos aspektus, priežiūra vykdoma, visų pirma, nustatant praktinę Komisijos narių, kabinetų ir tar -
nybų darbo santykių tvarką. Antra, APK reguliariai nagrinėja visas VAT rekomendacijas. Trečia, įgaliotieji leidimus 
duodantys pareigūnai (ĮLDP) aiškiai atsiskaito Komisijai: teikia metines veiklos ataskaitas (MVA), įgaliotojo leidimus 
duodančio pareigūno patikinimo pareiškimus ir vidaus auditoriaus bendrą nuomonę. Taip pat žr. Komisijos atsaky -
mus į 55 ir 57 dalių pastabas.
Spręsti uždaros kultūros klausimą buvo naujosios Komisijos prioritetas. Komisija sukūrė naują struktūrą, kurioje pir -
mininko pavaduotojai prižiūri platesnes politikos sritis ir tobulina Generalinio sekretoriato ir kitų centrinių tarnybų 
koordinuojamąjį vaidmenį, taip pat įvairių priežiūros grupių, įskaitant Veikla grindžiamo valdymo (ABM) priežiūros 
grupę ir Išteklių direktorių grupę.
Komisijos atsakymas 58
VI
VAT, vadovaudamasi geriausia patirtimi, Finansiniu reglamentu ir savo įstatais, dėmesį būtinai sutelkia į GD, atsa -
kingų už operacijų teisėtumo ir tvarkingumo užtikrinimą, valdymo ir kontrolės sistemas, taip pat į šių GD ex post  
tikrinimo ir (arba) audito funkcijas. Auditas apėmė ne tik informacijos saugumo valdymą, bet ir kitas valdymo sritis, 
pavyzdžiui:
ο tikslų nustatymo procesą rengiant valdymo planą;
ο metinių veiklos ataskaitų rengimo procesą;
ο kovos su sukčiavimu strategijų valdymą.
APK yra tik viena iš daugelio esamų priemonių, padedančių Kolegijai vykdyti Komisijos valdymo, rizikos valdymo ir 
vidaus kontrolės praktikos priežiūrą. Pagrindinis kanalas – Komisijos narių, jų kabinetų ir Komisijos tarnybų darbo 
tvarkoje nustatyti oficialūs komunikacijos mechanizmai (reguliarūs posėdžiai, strateginių, valdymo planų, metinių 
veiklos ataskaitų aptarimas ir pan.), kuriais pirmiausia informuojamas Komisijos narys, paskui – Kolegija.
Už rizikos valdymo, finansinių ataskaitų rengimo, ex post  tikrinimo ir (arba) audito funkcijų rezultatus yra atsakinga 
ABM priežiūros grupė, GS, BUDG GD ir atitinkami ĮLDP .
VII
Vadovaudamasi TVSAS valdybos BPFA koncepcine sistema1, kurioje numatyta, kad BPFA „veikiausiai apima keletą 
ataskaitų“, kurių kiekviena konkrečiau tenkina tam tikrus įvairių suinteresuotųjų subjektų poreikius, Komisija teikia 
vieną finansinių ataskaitų rinkinį. Į jį įeina metinė valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita (MVVRA), finansinė ataskaita, 
komunikatas dėl ES biudžeto apsaugos ir ES metinės ataskaitos. Šiame dokumentų rinkinyje informacija teikiama 
tokiu pačiu lygmeniu, kaip organizacijų, kurias Audito Rūmai pasirinko savo pavyzdžiu. Be to, išsamesnė informacija 
teikiama tokiuose dokumentuose kaip EK pirmininko kalba apie Sąjungos padėtį, metinis bendrasis pranešimas apie 
Europos Sąjungos veiklą, tolesnių veiksmų po biudžeto įvykdymo patvirtinimo rekomendacijų ataskaita ir pan.
VIII Pirmas punktas
Komisija sutinka su šia rekomendacija. Komisija stengiasi laikytis plėtojamos atitinkamos geriausios patirties, kuri 
išdėstoma standartuose arba kurią diegia tarptautinės arba viešosios institucijos (žr. atsakymą į I–IV, VIII, 24–26, 
44–49 dalių pastabas) ir toliau koreguos savo valdymo struktūrą.
VIII Antras punktas
Komisija sutinka su šia rekomendacija, remdamasi Finansinio reglamento taikymo taisyklių 116 straipsnio 2 dalimi 
(taip pat žr. Komisijos atsakymą į 2 rekomendacijos h punktą).
VIII Trečias punktas
Komisija sutinka su šia rekomendacija. Komisijos kontrolės tvarka (įskaitant VAT) yra patikima, visapusiška ir yra dar 
tobulinama, kad visiškai atitiktų COSO 2013 vidaus kontrolės principus. Dėl tokios tvarkos Komisija gali tinkamai 
prižiūrėti, kaip valdymo struktūra veikia.
1 2014 m. spalio mėn. Tarptautinių viešojo sektoriaus apskaitos standartų valdybos (TVSASV) patvirtinta „Viešojo sektoriaus subjektų bendrosios 
paskirties finansinių ataskaitų koncepcinė sistema“ (BPFA koncepcinė sistema).
Komisijos atsakymas 59
VIII Ketvirtas punktas
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Žr. atsakymą į 62 dalies pastabas.
VIII Penktas punktas
Komisija sutinka su rekomendacija rengti vieną ataskaitų rinkinį, kad papildoma informacijos prieinamumo ir koky -
bės rizika būtų kuo mažesnė. Taip pat žr. atsakymą į 2 rekomendacijos e punktą.
Komisija jau ėmėsi veiksmų šiuo tikslu ir 2016 m. liepos 19 d. paskelbė vieną finansinių ataskaitų rinkinį.
Vienos atskaitomybės ataskaitos nepakaktų, tai neatitinka TVSAS valdybos BPFA koncepcinės sistemos, kurioje aiš -
kiai pažymėta, kad BPFA, kurių paskirtis – pateikti informacijos, kuri būtų naudinga atsiskaitant ir priimant sprendi -
mus, „veikiausiai apima keletą ataskaitų, kurių kiekvienoje konkrečiau aptariami tam tikri finansinių ataskaitų tikslų 
aspektai“. Laikydamasi šios koncepcinės sistemos Komisija teikia arba teiks toliau nurodytus dokumentus, kurie 
apima ir Audito Rūmų paminėtus elementus:
VIII Penktas punktas. Pirma įtrauka
Komisija šiuo metu atnaujina valdymo ataskaitą.
VIII Penktas punktas. Antra įtrauka
Kalbant apie Komisiją, rugsėjo mėnesį skelbiamas pranešimas apie Sąjungos padėtį prilygsta pirmininko ataskaitai.
VIII Penktas punktas. Trečia įtrauka
Be MVVRA pateikiamos informacijos, Komisija daug informacijos apie operacinę ir strateginę riziką teikia ir viešina 
kalboje apie Sąjungos padėtį ir kiekvieno GD strateginiuose ir valdymo planuose.
VIII Penktas punktas. Ketvirta įtrauka
Informacija apie nefinansinį veiksmingumą pateikiama MVA ir MVVRA.
VIII Penktas punktas. Penkta įtrauka
Bendrajame pranešime apie Europos Sąjungos veiklą ir MVVRA teikiama informacija apie per metus vykdytą veiklą ir 
politikos tikslų pasiekimą.
VIII Penktas punktas. Šešta įtrauka
APK metinėje ataskaitoje apibendrinamos APK išvados dėl to, ar įvykdyta jo misija, ir pabrėžiami klausimai, į kuriuos 
APK atkreipė Kolegijos dėmesį. 2015 m. APK darbas aptartas apibendrinamosiose ataskaitose ir MVVRA. Ateityje 
į MVVRA bus įtrauktas specialus skirsnis, kuriame bus aprašytas APK vaidmuo ir išvados.
VIII Penktas punktas. Septinta įtrauka
Visų pirma, kadangi skolos aspektas (t. y. pajėgumas įvykdyti finansinius įsipareigojimus arba refinansuoti ar didinti 
skolą) ir pajamų aspektas (t. y. pajėgumas keisti esamus mokesčių dydžius arba įvesti naujus pajamų šaltinius) ski -
riasi, ES biudžeto negalima lyginti su valstybių biudžetais.
Komisijos atsakymas 60
ES lygmeniu būtent DFP yra priemonė, kuria vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais užtikrinamas būsimų mokė -
jimo reikalavimų bei biudžeto prioritetų stabilumas ir nuspėjamumas. Komisija teikia informaciją apie šiuos aspektus 
MVVRA, finansinėje ataskaitoje, ataskaitose ir, kai reikia, kitose specialiose ataskaitose.
VIII Šeštas punktas
Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies.
Informacija, naudojama rengiant naująjį vieną finansinių ataskaitų rinkinį ir papildomas ataskaitas, kiek galima (t. y. 
visų pirma, laikantis atitinkamų valstybėms narėms nustatytų terminų reikalingiems duomenims pateikti), bus tei -
kiama Audito Rūmams, kad būtų galima atlikti nuoseklumo patikras.
VIII Septintas punktas
Komisija sutinka su šia rekomendacija. Informaciją apie bendrą rizikos sumą Komisija ir toliau teiks MVVRA.
VIII Aštuntas punktas
Komisija sutinka su šia rekomendacija. Komisija reguliariai atnaujins ir skelbs valdymo tvarką bei paaiškins, kaip ji 
dera su tarptautiniais standartais ir gerąja patirtimi.
VIII Devintas punktas
Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies. Kadencijos viduryje atnaujinant APK narystę, Komisija svarstys 
klausimą dėl išorės narių, kurie turėtų patvirtintos profesinės patirties audito ir su tuo susijusiose srityse ir kuriuos 
pagal atvirą ir skaidrią procedūrą skirtų Komisija, skaičiaus padidinimo. Už rizikos valdymą, finansinių ataskaitų 
rengimą, ex post  tikrinimo ir (arba) audito funkcijas yra atsakinga ABM priežiūros grupė, GS, BUDG GD ir atitinkami 
ĮLDP . Komunikacijos kanalais, įskaitant, visų pirma MVA, valdymo ir strateginius planus ir pan., užtikrinama, kad 
ĮLDP informuotų atitinkamus Komisijos narius ir Kolegiją, o ši galėtų vykdyti reikiamą priežiūrą. Be to, VAT reguliariai 
atlieka atitinkamų GD ex post  tikrinimo ir (arba) audito funkcijų auditą, ypač tokiose svarbiose srityse, kaip pasidali -
jamasis valdymas, o jos išvadas nagrinėja APK. Komisija svarstys galimybę siūlyti VAT atlikti valdymo ir (arba) priežiū -
ros tvarkos auditą ir vertinti rizikos valdymą, finansinių ataskaitų rengimą, taip pat ex post  tikrinimo ir (arba) audito 
funkcijas, ypač antrojo lygmens tikrinimą, kad būtų galima nustatyti, ką reikėtų tobulinti, kad šiais mechanizmais 
būtų pasiekta dar geresnių rezultatų.
Pastabos
15
Pirmas unikalus Komisijos valdymo ypatumas yra tai, kad atsakomybės sritys ir atskaitomybės eiliškumas yra nusta -
tyti Sutartyje (317 straipsnyje) ir Finansiniame reglamente (66 straipsnyje), taip pat aprašyti 2000 m. baltojoje kny -
goje, kurioje buvo atsižvelgta į Nepriklausomų ekspertų komiteto rekomendacijas.
Antras Komisijos ypatumas yra tai, kad kaskart, kai Kolegija pradeda naują kadenciją, vidaus organizacinės struktū -
ros, valdymo ir atskaitomybės tvarkos aspektus galima tikslinti. Tai daroma Komisijos narių įgaliojamaisiais raštais, 
Europos Komisijos darbo metodų aprašais (žr. C(2014) 9004) ir rašytine Komisijos narių ir tarnybų darbo tvarka.
Komisijos atsakymas 61
21
Bendri Komisijos valdymo sistemos principai (t. y. įgaliojimų, atskaitomybės, pareigų ir atsakomybės) įtvirtinti ES 
sutartyse. Kolegija tvirtina metinę ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitą ir prisiima bendrą politinę atsa -
komybę už ES biudžeto valdymą. Komisijos nuomone, tai apima atskaitomybę už Komisijos tarnybų darbą.
Kalbant apie veiklos aspektus, priežiūra vykdoma, visų pirma, nustatant praktinę Komisijos narių, kabinetų ir tar -
nybų darbo santykių tvarką. Antra, APK reguliariai nagrinėja visas VAT rekomendacijas. Trečia, ĮLDP aiškiai atsiskaito 
Komisijai: teikia MVA, ĮLDP patikinimo pareiškimus ir vidaus auditoriaus bendrą nuomonę.
5 langelis. Komisijos atsakomybė
2007–2016 m. Komisija dar pakeitė savo valdymo ir ataskaitų rengimo tvarką.
23
Komisija panaikino VAS, nes ilgainiui tapo vis svarbiau, kad vidaus audito funkcijos neapsiribotų vienu GD. Daug 
veiksmingiau, kai šias funkcijas atlieka visiškai centralizuota vidaus audito tarnyba. Be to, centralizuota VAT yra 
visiškai nepriklausoma, o tai padeda užtikrinti gerą audito kokybę. VAT veiklos problemų nenustatęs išorės koky -
bės vertintojas pažymėjo, kad VAS atliekamas vertinimas yra nepakankamai nepriklausomas ir kad esama rizikos jo 
nepriklausomumui.
Dabar VAT generaliniams direktoriams taip pat teikia riboto patikinimo ataskaitą, kuria remiamasi rengiant metines 
veiklos ataskaitas (MVA), kaip tai darydavo VAS (pirmą kartą ją teikė 2016 m. dėl 2015 m.)
24
Audito Rūmų paminėtų padalinių darbuotojai atlieka ne vien audito arba kontrolės veiklą.
Ex post  tikrinimo ir (arba) audito funkcijos daugelyje daug išlaidų patiriančių GD (dažnai vadinamos „audito funk -
cija“) yra įgaliotojo leidimus suteikiančio pareigūno vidaus kontrolės sistemos dalis. Jos turi būti aiškiai atskirtos nuo 
vidaus audito funkcijos.
25
Be informacijos saugumo valdymo audito, auditas vykdytas ir kitose valdymo srityse, visų pirma per keleto GD 
auditą, pavyzdžiui, šiose srityse (bet ne tik tais atvejais):
ο tikslų nustatymo proceso rengiant valdymo planą;
ο metinių veiklos ataskaitų rengimo proceso;
ο kovos su sukčiavimu strategijų valdymo;
ο per Europos semestrą vykdomo darbo valdymo;
ο prie Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD veikiančio Bendro paramos centro valdymo;
ο ES patikos fondų valdymo;
ο decentralizuotų agentūrų priežiūros;
ο IT domeno valdymo.
Komisijos atsakymas 62
7 langelis. Nebuvo laikomasi kai kurių svarbių VAT rekomendacijų dėl valdymo
Komisija šiuo metu tikslina valdymo ataskaitą.
26
VAT sutinka su Audito Rūmų vertinimu, kad išlaidų tvarkingumo ir teisėtumo rizika yra svarbi. Būtent dėl to apie 
40–50 % viso auditui skirto laiko VAT skiria darbui, per kurį vertinamos valdymo ir kontrolės sistemos, skirtos pažei -
dimų prevencijai ir pažeidimams nustatyti ir (arba) ištaisyti.
Tai, be kita ko, yra svarbus GD kontrolės strategijų auditas (įskaitant ex post  tikrinimo ir (arba) audito funkcijas), api -
mantis pagrindines politikos išlaidų sritis. Visos šio audito ataskaitos rengiamos ir siunčiamos APK.
VAT, vadovaudamasi geriausia patirtimi, Finansiniu reglamentu ir savo įstatais, dėmesį būtinai sutelkia į GD, atsa -
kingų už operacijų teisėtumo ir tvarkingumo užtikrinimą, valdymo ir kontrolės sistemas.
APK yra tik viena iš daugelio esamų priemonių, padedančių Kolegijai vykdyti Komisijos valdymo, rizikos valdymo ir 
vidaus kontrolės praktikos priežiūrą. Pagrindinis kanalas – Komisijos narių, jų kabinetų ir Komisijos tarnybų darbo 
tvarkoje nustatyti oficialūs komunikacijos mechanizmai (reguliarūs posėdžiai, strateginių, valdymo planų, metinių 
veiklos ataskaitų aptarimas ir pan.), kuriais pirmiausia informuojamas Komisijos narys, paskui – Kolegija.
30
Komisija patvirtina, kad APK 2015 m. įgaliojimai apima tolesnių veiksmų po EAR rekomendacijų griežtinimą. APK 
analizuoja EAR ataskaitas ir atitinkamus per temines diskusijas dėl VAT audito ataskaitų grupių nustatytus faktus.
VAT atlieka ex post  tikrinimo ir (arba) audito funkcijų veiksmingumo auditą daugelyje dideles išlaidas patiriančių GD. 
Tokiu būdu ji apima šį svarbų ĮLDP vidaus kontrolės sistemos, skirtos pažeidimų prevencijai ir pažeidimams aptikti 
ir (arba) ištaisyti, aspektą (žr. atsakymą į 26 dalies pastabas). APK nagrinėja šiuos kausimus tiek, kiek jie nagrinėti per 
VAT auditą.
Atsakymas į 2 lentelės pastabas
APK gauna ir nagrinėja visas VAT audito ataskaitas, kuriose aptariamos rizikos valdymo, vidaus kontrolės ir atsiskai -
tymo už finansinį ir nefinansinį veiksmingumą sritys. Taip palengvinama Komisijos vykdoma priežiūra, nes užtikrina -
mas VAT nepriklausomumas, vykdoma jos darbo kokybės stebėsena ir imamasi tolesnių veiksmų po rekomendacijų. 
Be to, jis nagrinėja pagrindinius vidaus kontrolės sistemos dokumentus.
Komisijos atsakymas 63
31
Už rizikos valdymą, finansinių ataskaitų rengimą, ex post  tikrinimo ir (arba) audito funkcijas yra atsakinga ABM prie -
žiūros grupė, GS, BUDG GD ir atitinkami ĮLDP . Komunikacijos kanalais, įskaitant, visų pirma MVA, valdymo ir strate -
ginius planus ir pan., užtikrinama, kad ĮLDP informuotų atitinkamus Komisijos narius ir Kolegiją, o ši galėtų vykdyti 
reikiamą priežiūrą. Be to, VAT reguliariai atlieka atitinkamų GD ex post  tikrinimo ir (arba) audito funkcijų auditą, ypač 
tokiose svarbiose srityse, kaip pasidalijamasis valdymas, o jos išvadas nagrinėja APK.
Kitos tarptautinės organizacijos (Pasaulio maisto programa, Europos investicijų bankas, Pasaulio bankas ir JT) turi 
kitokias valdymo struktūras.
35
Per naują vidaus kontrolės sistemos peržiūrą, kurią Komisija atlieka šiuo metu, bus atsižvelgta į visas Audito Rūmų 
pastabas.
36
Atsižvelgiant į Komisijos specifiką, COSO 2 principą reikia suprasti dvejopai. GD lygmeniu kiekvienas generalinis 
direktorius vykdo nepriklausomą vidaus kontrolės plėtojimo ir veiksmingumo priežiūrą – tai atlieka vidaus kontrolės 
koordinatorius. Komisijos lygmeniu Kolegija, t. y. COSO 2 principe paminėtai direktorių valdybai prilygstantis orga -
nas, vykdo nepriklausomą vidaus kontrolės plėtojimo ir veiksmingumo priežiūrą (žr. atsakymą į 21 dalies pastabas).
Centrinė finansų tarnyba buvo sukurta tam, kad teiktų pagalbą ir patartų finansų valdymo, teisės aktų aiškinimo, 
vidaus kontrolės ir rizikos valdymo klausimais, bet ne tam, kad prižiūrėtų, kaip vidaus kontrolės sistema yra faktiškai 
įgyvendinama.
37
Dabartinėje per Komisijos reformą nustatytoje ir Finansiniame reglamente išdėstytoje sistemoje yra aiškiai api -
brėžtos atsakomybės sritys ir atskaitomybė. Iš GD reikalaujama sukurti organizacinę struktūrą ir vidaus kontrolės 
sistemas, įskaitant perįgaliojimo aktus ir su tuo susijusias pakopines atsiskaitymo sistemas, iš kurių kiekviename GD 
renkami duomenys patikinimo tikslais.
Dėl to, kuo remiantis nustatoma, ar MVA pateiktos deklaracijos yra pakankamai pagrįstos, pažymėtina, kad MVA 
rengimo instrukcijose (ir gairėse) išdėstytas pakankamas pagrindas patikinimo pareiškimui parengti ir nustatyti aiš -
kūs GD atskaitomybės kriterijai. Be to, MVA yra skirsnis apie vidaus auditoriaus ataskaitas ir išvadas dėl GD kontrolės 
būklės. Pabaigoje reikėtų pažymėti, kad MVA peržiūros procesu yra užtikrinama MVA kokybė, kad politiniu lygmeniu 
būtų galima remtis valdymo patvirtinimais ir patikinimu.
Vis dėlto Komisija analizuos, ar tam tikrus aspektus būtų galima padaryti dar aiškesnius.
Komisijos atsakymas 64
38
Komisija kasmet nuo 2013 m. atsiskaito už Komisijos kovos su sukčiavimu strategijos įgyvendinimą metinėje ES 
finansinių interesų apsaugos ataskaitoje (ataskaitoje pagal 325 straipsnį).
39
Nors Komisija mano, kad sukčiavimo rizika yra pakankamai aptariama GD kovos su sukčiavimu strategijų metodi -
koje ir gairėse, Komisija šiuo metu rengia pasiūlymą į naująją vidaus kontrolės sistemą specialiai įtraukti sukčiavimo 
riziką.
42
Finansinės būklės ataskaitos aptarimo ir analizės (FSDA), remiantis TVSASV 2 rekomenduojamos praktikos gaire 
(2 RPG), tikslas yra „paaiškinti reikšmingus subjekto finansinių ataskaitų rinkinio straipsnius, operacijas ir įvykius ir 
jiems įtaką darančius veiksnius“.
Todėl logiška, kad FSDA dėmesys sutelkiamas į 10 EK pirmininko prioritetų, nes jais „toliau įgyvendinama strategija 
„Europa 2020““ ir jie šiuo metu yra pagrindiniai Komisijos politiką ir tai, kaip leidžiamos ES lėšos, lemiantys veiksniai. 
Be to, FSDA taip pat apima informaciją apie strategiją „Europa 2020“. Tačiau FSDA yra nuolat kintantis dokumentas. 
Todėl Komisija išlieka atvira diskusijoms, kaip tobulinti jo turinį ir dalyką.
44 Trečias punktas
ES ataskaitas priima Komisija.
44 Ketvirtas punktas
Komisija pažymi, kad, vadinasi, jos kaupimo principu pagrįsta apskaitos ir atsiskaitymo sistema yra labai pažangi, 
palyginti su daugeliu valstybių narių.
45 Antras punktas
Komisijos parengta FSDA atitinka TVSASV 2 rekomenduojamos praktikos gairėje (2 RPG) siūlomą struktūrą ir turinį.
45 Trečias punktas
Kaip pažymi Audito Rūmai, ataskaitos kartu su patikinimo pareiškimu skelbiamos Oficialiajame leidinyje. Komisija 
džiaugtųsi galėdama ataskaitų dokumente pateikti Audito Rūmų nuomonę apie ataskaitas, kai tik tas dokumentas 
priimamas, kaip tai daroma privačiajame sektoriuje.
45 Penktas punktas
FSDA Komisija taip pat teikia informaciją apie įvairius valdymo režimus, finansinių ataskaitų rengimą ir atskaitomybę.
Komisija šiuo metu tikslina valdymo ataskaitą.
Komisijos atsakymas 65
45 Šeštas punktas
ES metines ataskaitas priima Komisija. Kadangi pratarmė pateikiama finansinėje ataskaitoje, ataskaitose ji nebebuvo 
kartojama. Komisija apsvarstys galimybę ateityje įtraukti ir pratarmę.
45 Septintas punktas
Be metinių ataskaitų ir kartu su jomis teikiamos informacijos, Komisija taip pat rengia, visų pirma, metinę valdymo ir 
veiklos rezultatų ataskaitą (MVVRA), komunikatą dėl ES biudžeto apsaugos ir finansinę ataskaitą, bendrąjį pranešimą 
apie ES veiklą ir Europos Komisijos pirmininko pranešimą apie Sąjungos padėtį. Šiuose dokumentuose pateikiama 
daug nefinansinės informacijos, nagrinėjama operacinė ir strateginė rizika.
ES metinėse ataskaitose laikomasi atitinkamuose tarptautiniuose apskaitos standartuose (TVSAS) ir ES apskaitos 
taisyklėse nustatytų informacijos reikalavimų.
Komisija teikia informaciją apie bendras rizikos veikiamas sumas, susijusias su operacijų teisėtumu ir tvarkingumu 
(rizikos veikiamas sumas atliekant mokėjimus ir rizikos veikiamas sumas užbaigiant programą) MVVRA. Ataskaitoje 
taip pat aptariama, kuriose išlaidų srityse klaidos daromos dažniausiai.
45 Aštuntas punktas
Kadangi MVVRA pateikiama kiekybinė informacija apie netvarkingų operacijų riziką (rizikos veikiamas sumas 
atliekant mokėjimus ir rizikos veikiamas sumas užbaigiant programą), Komisija mano, kad informaciją kartoti nėra 
reikalo. Žr. pirmiau pateiktą atsakymą.
45 Devintas punktas. Pirma įtrauka
Be metinių ataskaitų ir kartu su jomis teikiamos informacijos, Komisija taip pat rengia, visų pirma, metinę valdymo ir 
veiklos rezultatų ataskaitą (MVVRA), komunikatą dėl ES biudžeto apsaugos ir finansinę ataskaitą, bendrąjį pranešimą 
apie ES veiklą ir Europos Komisijos pirmininko pranešimą apie Sąjungos padėtį, kuriuose pateikiama informacija apie 
nefinansinius veiklos rezultatus.
45 Devintas punktas. Antra įtrauka
Be metinių ataskaitų ir kartu su jomis teikiamos informacijos, Komisija taip pat rengia, visų pirma, metinę valdymo ir 
veiklos rezultatų ataskaitą (MVVRA), komunikatą dėl ES biudžeto apsaugos ir finansinę ataskaitą, bendrąjį pranešimą 
apie ES veiklą ir Europos Komisijos pirmininko pranešimą apie Sąjungos padėtį.
45 Devintas punktas. Trečia įtrauka
Informacija apie pažangą, įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ pagrindinius tikslus yra reguliariai atnaujinama ir 
skelbiama Eurostato interneto svetainėje, taip pat teikiama per Europos semestrą. Taip pat žr. atsakymą į 42 dalies 
pastabas.
Komisijos atsakymas 66
45 Dešimtas punktas
Visų pirma, kadangi skolos aspektas (t. y. pajėgumas įvykdyti finansinius įsipareigojimus arba refinansuoti ar didinti 
skolą) ir pajamų aspektas (t. y. pajėgumas keisti esamus mokesčių dydžius arba įvesti naujus pajamų šaltinius) ski -
riasi, ES biudžeto negalima lyginti su valstybių biudžetais.
ES lygmeniu būtent DFP yra priemonė, kuria vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais užtikrinamas būsimų mokė -
jimo reikalavimų bei biudžeto prioritetų stabilumas ir nuspėjamumas. Komisija teikia informaciją apie šiuos aspektus 
įvairiose ataskaitose.
45 Vienuoliktas punktas
Apie APK vaidmenį rašyta 2015 m. apibendrinamosiose ataskaitose ir MVVRA. Ateityje į MVVRA bus įtrauktas specia -
lus skirsnis, kuriame bus aprašytas APK vaidmuo ir išvados.
Bendras atsakymas į 46–47 dalių pastabas
Komisija pirmą kartą šiais metais pateikė išsamų vieną finansinių ataskaitų rinkinį. Jame Komisija vienoje vietoje 
pateikia visą svarbiausią 2015 m. finansinę informaciją. Dokumentų rinkinį sudaro:
a) MVVRA, kurioje, remiantis iki 2015 m. pabaigos pasiektais ES biudžeto rezultatais, teikiama informacija apie ES biu -
džeto vykdymo rezultatus. Joje taip pat teikiama informacija apie Komisijos 2015 m. vykdytą ES biudžeto valdymą, 
t. y. apžvelgiamas vidaus kontrolės sistemų, kurias Komisijos padaliniai įdiegė, siekdami užtikrinti, kad būtų pasiekti 
politikos ir veiklos tikslai, veikimas ir pagrindinė su tuo susijusi rizika, jei jos yra. Ataskaitoje taip pat pateikiamas 
teisėtumo bei tvarkingumo rizikos, kontrolės priemonių ekonominio naudingumo įvertinimas ir kovos su sukčia -
vimu strategijos; 
b) finansinė ataskaita, kurioje, visų pirma, išsamiai apžvelgiamos pajamos ir lėšų pasiskirstymas pagal valstybes nares 
ir DFP antraštines dalis;
c) komunikatas dėl ES biudžeto apsaugos, kuriame aptariama, kokių veiksmų imtasi, kad neteisėtos ir netvarkingos 
išlaidos nebūtų dengiamos iš ES biudžeto, taip pat nurodoma, kaip įtraukiamos valstybės narės ir koks poveikis 
joms daromas;
d) 2015 m. pabaigos ES metinės ataskaitos (t. y. turtas ir įsipareigojimai, pajamos ir išlaidos).
Vieno finansinių ataskaitų rinkinio pradžioje pateikiama už biudžetą atsakingo komisijos nario pratarmė. 
Patvirtindama metinę valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitą Komisijos narių kolegija prisiima bendrą atsakomybę už 
Komisijos vidaus kontrolės sistemas ir rizikos valdymą.
48
Komisija nurodo rizikos veikiamų sumų įvertį MVVRA, o prevencinius veiksmus apžvelgia komunikate dėl ES biu -
džeto apsaugos. Metinėje veiklos ataskaitoje atsakingas ĮLDP nurodo vykdytos kontrolės rezultatus ir pateikia 
rizikos veikiamos sumos, susijusios su netvarkingais mokėjimais, įvertį. Be to, MVA taip pat aptariamas nustatytų 
klaidų pobūdis. Per biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą Komisija Europos Parlamento prašymu taip pat teikė 
informaciją apie tai, kokių veiksmų imtasi dažniausiai pasitaikančio pobūdžio klaidoms šalinti tam tikrose politikos 
srityse.
Komisijos atsakymas 67
49
Nuo 2013 m. Komisija patobulino informaciją apie rizikos veikiamas sumas, palyginti su tuo, kas buvo daroma anks -
tesniais metais, visų pirma, pradėjo teikti informaciją apie bendrą rizikos veikiamą sumą atliekant mokėjimus ir ben -
drą rizikos veikiamą sumą užbaigiant programą. Teikiant pastaruosius duomenis atsižvelgiama į finansines pataisas 
ir susigrąžintas sumas, kurios išsamiau išdėstomos komunikate dėl ES biudžeto apsaugos.
Iki 2013 m. Komisija apibendrinamojoje ataskaitoje skaidriai teikė informaciją apie padarytas išlygas ir išlaidų sritis, 
kuriose jos darytos, taip pat teikė rizikos veikiamos sumos, dėl kurios darytos išlygos, įvertį. Išsamesnė informacija 
buvo pateikta atitinkamose MVA.
50
VAT nemažai savo išteklių (apie 40–50 %) skiria darbui, per kurį vertina valdymo ir kontrolės sistemas, skirtas pažei -
dimų prevencijai ir pažeidimams nustatyti ir (arba) ištaisyti, ir atlieka ribotas likutinio klaidų lygio apskaičiavimo 
peržiūras.
Remiantis šiuo VAT darbu padaryta realių patobulinimų, ypač AGRI GD; juos palankiai įvertino ir Audito Rūmai, ir 
biudžeto įvykdymo tvirtinanti institucija.
51
DEVCO GD savo biudžetą vykdo daugiausia pagal tiesioginio valdymo principą, o tokiu atveju taikomas kitoks pati -
kinimo modelis negu pasidalijamojo valdymo (kuris apima 80 % ES biudžeto) atveju.
Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 2015 m. EAR metinės ataskaitos 1.35 dalies pastabas.
Komisija mano, kad statistinės metodikos, kurią taiko JAV už federalinių lėšų valdymą atsakingos institucijos, pavyz -
dys nėra tinkamas, kai kalbama apie lėšas, kurioms taikomas pasidalijamojo valdymo principas. Pagal pasidalija -
mojo valdymo tvarką Komisija kliaunasi ne savo pačios agentūrų ES lygmeniu atliktais išlaidų auditais, o suverenių 
valstybių narių audito institucijų atliktais tų valstybių narių išlaidų, kurios dažnai apima nacionalinį bendrą finan -
savimą, auditais. Todėl Komisija mano, kad tais atvejais, kai išlaidoms taikomas pasidalijamojo valdymo principas, 
pačiai rengiant ES lygmens statistiniu požiūriu pagrįstą klaidų lygio įvertį per paramos gavėjų auditą pridėtinė vertė 
nebūtų kuriama.
Laikydamasi teisinės bazės reikalavimų Komisija toliau bendradarbiaus su valstybių narių audito institucijomis, 
drauge apibrėš statistiniu požiūriu pagrįstą metodą klaidų lygio įverčiui apskaičiuoti ir naudos tokius klaidų lygius, 
juos patvirtinus. Taigi Komisija taiko vieno bendro audito principą ir audituoja valstybių narių auditorius bei tvir -
tina jų audito darbą. Taip daroma remiantis Audito Rūmų nuomone Nr. 2/2004 dėl vieno bendro audito modelio ir 
pasiūlymu dėl Bendrijos vidaus kontrolės sistemos. Ši metodika visiškai dera su tikslu sumažinti administracinę naštą 
paramos gavėjams, pagal ją taip pat sumažėja poreikis Europos Komisijoje turėti su auditu susijusių etatų.
Komisijos atsakymas 68
53
Komisija pažymi, kad JAV generalinis atskaitomybės biuras, t. y. išorės auditorius, nustatė didelių trūkumų ir padarė 
tokią išvadą: „Kol federalinė vyriausybė neįdiegė veiksmingų procesų, kad visapusiškai nustatytų, kiek netinkamų 
mokėjimų atliekama, ir nesiėmė reikiamų veiksmų visuose subjektuose ir visose programose, kad veiksmingai suma -
žintų netinkamų mokėjimų mastą, ji neturės pakankamo patikinimo, kad naudojamos federalinės lėšos yra pakanka -
mai apsaugotos“.
Komisija taip pat pažymi, kad JAV prezidento vykdomasis biuras į 2014 m. spalio 20 d. instrukcijas įtraukė šias nuos -
tatas: „Darbas su kitais subjektais. Agentūros turėtų apsvarstyti galimybę bendradarbiauti su subjektais, tokiais, kaip 
dotacijų gavėjai, kuriuose atliekamas atskiras auditas, kad pasinaudojant vykdomais auditais būtų lengviau įvertinti 
netinkamų mokėjimų mastą ir sumą“.
Komisija pabrėžia, kad ji MVVRA pateikia rizikos veikiamos sumos atliekant mokėjimą įvertį (jame neatsižvelgiama 
į netinkamai sumokėtų lėšų susigrąžinimo veiksmus). Komisija šią informaciją papildo rizikos veikiamos sumos užbai -
giant programą įverčiu (jame atsižvelgiama į daugiamečių taisomųjų sistemų poveikį).
57
Komisija prašo atkreipti dėmesį į jos atsakymus į ankstesnius Parlamento prašymus ir dar kartą patvirtina savo pozi -
ciją, kurią paminėjo Audito Rūmai, dėl patikinimo teikimo (žr. Komisijos atsakymą į Audito Rūmų 2012 m. metinės 
ataskaitos 1.40 dalies pastabas).
Taip pat žr. atsakymą į santraukos V dalies pastabas.
Išvados ir rekomendacijos
58
Komisija ir toliau stengsis užtikrinti, kad jos valdymo tvarka, pagal kurią dėmesys sutelkiamas į auditą, finansinį 
valdymą ir kontrolę, atitiktų standartuose išdėstytą arba tarptautinių ir viešųjų institucijų įdiegtą aktualią geriausią 
patirtį (žr. išsamius Komisijos atsakymus į I–IV, IX, 24–26, 44–46 dalių pastabas).
59
Bendri Komisijos valdymo sistemos principai (t. y. įgaliojimų, atskaitomybės, pareigų ir atsakomybės) įtvirtinti ES 
sutartyse. Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 21, 55 ir 57 dalių pastabas.
60
APK yra tik viena iš daugelio esamų priemonių, padedančių Kolegijai vykdyti Komisijos valdymo, rizikos valdymo ir 
vidaus kontrolės praktikos priežiūrą. Pagrindinis kanalas – Komisijos narių, jų kabinetų ir Komisijos tarnybų darbo 
tvarkoje nustatyti oficialūs komunikacijos mechanizmai (reguliarūs posėdžiai, strateginių, valdymo planų, metinių 
veiklos ataskaitų aptarimas ir pan.), kuriais pirmiausia informuojamas Komisijos narys, paskui – Kolegija.
Komisijos atsakymas 69
61
Žr. Komisijos atsakymą į 39 dalies pastabas.
62
Metinių ataskaitų priėmimo terminas nustatytas Finansiniame reglamente ir yra liepos 31 d. Tačiau šiais metais, 
dirbdama drauge su Audito Rūmais, Komisija jau daugiau negu dviem savaitėmis paankstino 2015 m. metinių atas -
kaitų priėmimą. Nors Komisija yra labai priklausoma nuo valstybių narių duomenų pateikimo terminų, ji nagrinės, ar 
priėmimą įmanoma dar labiau paankstinti.
63
Nėra taip, kad Komisija teikia mažiau nefinansinės informacijos nei kitos institucijos – informacija teikiama ne tik 
metinėse ataskaitose, bet ir BPFA. Be to, nuo 2016 m. Komisija rengs vieną šių ataskaitų rinkinį, o tose ataskaitose 
teiks ir finansinę, ir nefinansinę informaciją. Žr. pirmiau pateiktus atsakymus.
Kaip nurodyta pirmiau, TVSASV koncepcinėje sistemoje (8.6 dalis) konkrečiai numatyta galimybė naudoti keletą 
BPFA, kurios apimtų ataskaitas arba finansinių ataskaitų rinkinį, FSDA ir kitas ataskaitas, kuriomis tenkinami naudo -
tojų papildomos informacijos poreikiai.
64
Komisija nesutinka su Audito Rūmų nuomone, kad klaidų lygio įverčiai nėra pagrįsti suderinta metodika. Iš GD reika -
laujama ataskaitas teikti pagal centrinių tarnybų parengtas MVA gaires. Įvairios sąvokos ir rodikliai apibrėžti pakan -
kamai lanksčiai, kad būtų galima atsižvelgti į konkrečias įvairių GD aplinkybes ir kartu užtikrinti, kad duomenys būtų 
pakankamai nuoseklūs ir juos būtų galima konsoliduoti2.
65
Toliau pateiktos nuorodos į atsakymus dėl konkrečių išvadų.
65 Pirmas punktas
Žr. atsakymus į 24–26 dalių pastabas.
65 Trečias punktas. Pirma įtrauka
Žr. atsakymą į 30 dalies pastabas.
Komisija patvirtina, kad APK 2015 m. įgaliojimai apima tolesnių veiksmų po EAR rekomendacijų griežtinimą.
65 Trečias punktas. Antra įtrauka
Žr. atsakymus į 30 ir 31 dalių pastabas.
2 Taip pat žr. Komisijos atsakymus į Audito Rūmų 2010 m. metinės ataskaitos 1.19–1.20 dalių pastabas, Audito Rūmų 2011 m. metinės ataskaitos 1.22, 
1.23 ir 1.25 dalių pastabas, Audito Rūmų 2012 m. metinės ataskaitos 1.41–1.42 ir 1.44–1.45 dalių pastabas, Audito Rūmų 2013 m. metinės ataskaitos 
1.29–1.30 ir 1.32 dalių pastabas, Audito Rūmų 2014 m. metinės ataskaitos 1.50, 1.53–1.54 ir 1.65 dalių pastabas ir Audito Rūmų 2015 m. metinės 
ataskaitos 1.35 ir 1.48 dalių pastabas.
Komisijos atsakymas 70
65 Trečias punktas. Trečia įtrauka
Žr. atsakymus į VIII ir 30, 31, 45 dalių pastabas. Atsiskaitymas už veiksmingumą yra ABM priežiūros grupės, GS, Biu -
džeto GD ir atitinkamų ĮLDP atsakomybės sritis.
65 Trečias punktas. Ketvirta įtrauka
Žr. Komisijos atsakymus į 26, 30 ir 31 dalių pastabas.
65 Ketvirtas punktas
Žr. atsakymą į 39 dalies pastabas.
65 Penktas punktas
Žr. atsakymą į 62 dalies pastabas.
65 Šeštas punktas. Pirma įtrauka
Komisija šiuo metu atnaujina valdymo ataskaitą.
65 Šeštas punktas. Antra įtrauka
Komisijos lygmeniu pirmininko pranešimas apie Sąjungos padėtį yra priemonė, kuria pirmininkas praneša apie 
pasiektus rezultatus ir iššūkius.
Be to, Europos Komisijos kasmet skelbiamame bendrajame pranešime apie Sąjungos veiklą apžvelgiamos praėju -
siųjų metų pagrindinės ES iniciatyvos ir laimėjimai. Jame aprašoma Komisijos padaryta pažanga įgyvendinant priori -
tetus (aptariami daug platesni aspektai negu finansinė informacija). Jame taip pat pateikiama pirmininko pratarmė.
65 Šeštas punktas. Trečia įtrauka
Komisijoje rizikos valdymas daugiausia yra kiekvieno Komisijos padalinio strateginio planavimo ir programavimo 
(SPP), ypač strateginių planų (SP) ir valdymo planų (VP) rengimo, ciklą sudarančio planavimo etapo dalis. Kritinės 
svarbos rizika nurodoma VP 4 priede, galimą horizontalią kritinės svarbos riziką vertina centrinės tarnybos. Svarbi 
pasireiškusi rizika aptariama metinėse veiklos ataskaitose (MVA) ir metinėje valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje.
Be MVVRA pateikiamos informacijos, Komisija teikia ir viešina daug informacijos apie politikos tikslus, iššūkius ir 
riziką keletu būdų. Pirmininko pranešimas apie Sąjungos padėtį yra viena pagrindinių priemonių, kuria pranešama 
apie iššūkius ir galimybes politiniu lygmeniu. Išsamesnė informacija apie konkrečius kiekvienos politikos srities klau -
simus taip pat įtraukiama į kiekvieno generalinio direktorato rengiamus strateginius ir valdymo planus.
65 Šeštas punktas. Ketvirta įtrauka
Informacija apie nefinansinį veiksmingumą pateikiama MVA ir MVVRA.
Komisijos atsakymas 71
65 Šeštas punktas. Penkta įtrauka
Tokia informacija teikiama MVVRA, finansinėje ataskaitoje ir kasmetiniame bendrajame pranešime apie Sąjungos 
veiklą.
65 Šeštas punktas. Šešta įtrauka
APK įstatuose reikalaujama, kad APK kasmet atsiskaitytų Kolegijai už savo veiklą. APK metinėje ataskaitoje apiben -
drinamos APK išvados dėl to, ar įvykdyta jo misija, ir pabrėžiami klausimai, į kuriuos APK atkreipė Kolegijos dėmesį. 
Tai dalis informacijos, kuria remdamasi Komisija priima ES biudžeto MVVRA. 2015 m. APK darbas aptartas apiben -
drinamosiose ataskaitose ir MVVRA. Ateityje į MVVRA bus įtrauktas specialus skirsnis, kuriame bus aprašytas APK 
vaidmuo ir išvados.
65 Šeštas punktas. Septinta įtrauka
Visų pirma, kadangi skolos aspektas (t. y. pajėgumas įvykdyti finansinius įsipareigojimus arba refinansuoti ar didinti 
skolą) ir pajamų aspektas (t. y. pajėgumas keisti esamus mokesčių dydžius arba įvesti naujus pajamų šaltinius) ski -
riasi, ES biudžeto negalima lyginti su valstybių biudžetais.
ES lygmeniu būtent DFP yra priemonė, kuria vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais užtikrinamas būsimų mokė -
jimo reikalavimų bei biudžeto prioritetų stabilumas ir nuspėjamumas. Komisija teikia informaciją apie šiuos aspektus 
įvairiose ataskaitose.
TVSAS rekomenduojamos praktikos gairėse nėra siūloma informaciją apie fiskalinį tvarumą įtraukti į metines ataskai -
tas arba skelbti kartu su metinėmis ataskaitomis.
65 Septintas punktas
Komisija nesutinka su Audito Rūmų nuomone, kad klaidų lygio įverčiai nėra pagrįsti suderinta metodika. Iš GD reika -
laujama ataskaitas teikti pagal centrinių tarnybų parengtas MVA gaires. Įvairios sąvokos ir rodikliai apibrėžti pakan -
kamai lanksčiai, kad būtų galima atsižvelgti į konkrečias įvairių GD aplinkybes ir kartu užtikrinti, kad duomenys būtų 
pakankamai nuoseklūs ir juos būtų galima konsoliduoti.
Komisija mano, kad joks „JAV agentūrų“ pavyzdys nėra tinkamas kalbant apie ES biudžetą (žr. atsakymą į 53 dalies 
pastabas).
1 rekomendacija. Paaiškinti, kodėl nesilaikoma geriausios patirties nuostatų
Komisija sutinka su šia rekomendacija. Komisija stengiasi laikytis plėtojamos jai aktualios geriausios patirties, kuri 
išdėstoma standartuose arba kurią diegia tarptautinės arba viešosios institucijos (žr. atsakymą į I–IV, VIII, 24–26, 
44–49 dalių pastabas) ir toliau koreguos savo valdymo struktūrą.
2 rekomendacija. Laikytis geriausios patirties nuostatų
Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies (žr. tolesnius išsamius atsakymus dėl įvairių veiksmų, kurių reikalau -
jama imtis).
Komisijos atsakymas 72
2 rekomendacija. a)
Komisija sutinka su šia rekomendacija, remdamasi Finansinio reglamento taikymo taisyklių 116 straipsnio 2 dalimi. 
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 2 rekomendacijos h punktą).
2 rekomendacija. b)
Komisija sutinka su šia rekomendacija. Komisijos kontrolės tvarka (įskaitant VAT) yra patikima, visapusiška ir yra dar 
tobulinama, kad visiškai atitiktų COSO 2013 vidaus kontrolės principus. Dėl tokios tvarkos Komisija gali tinkamai 
prižiūrėti, kaip valdymo struktūra veikia.
2 rekomendacija. c)
Komisija sutinka su šia rekomendacija. Žr. atsakymą į 62 dalies pastabas.
2 rekomendacija. d)
Komisija sutinka su rekomendacija rengti vieną ataskaitų rinkinį, kad papildoma informacijos prieinamumo ir koky -
bės rizika būtų kuo mažesnė. Taip pat žr. atsakymą į 2 rekomendacijos e punktą.
Komisija jau ėmėsi veiksmų šiuo tikslu ir 2016 m. liepos 19 d. paskelbė vieną finansinių ataskaitų rinkinį.
Vienos atskaitomybės ataskaitos nepakaktų, tai neatitinka Tarptautinių viešojo sektoriaus apskaitos standartų 
valdybos BPFA koncepcinės sistemos, kurioje aiškiai pažymėta, kad BPFA, kurių paskirtis – pateikti informacijos, kuri 
būtų naudinga atsiskaitant ir priimant sprendimus, „veikiausiai apima keletą ataskaitų, kurių kiekvienoje konkrečiau 
aptariami tam tikri finansinių ataskaitų tikslų aspektai“. Laikydamasi šios koncepcinės sistemos Komisija teikia arba 
teiks toliau nurodytus dokumentus, kurie apima ir Audito Rūmų paminėtus elementus:
ο Komisija šiuo metu atnaujina valdymo ataskaitą.
ο Kalbant apie Komisiją, rugsėjo mėnesį skelbiamas pranešimas apie Sąjungos padėtį prilygsta pirmininko ataskaitai.
ο Be MVVRA pateikiamos informacijos, Komisija daug informacijos apie operacinę ir strateginę riziką teikia ir viešina 
kalboje apie Sąjungos padėtį ir kiekvieno GD strateginiuose ir valdymo planuose.
ο Informacija apie nefinansinį veiksmingumą pateikiama MVA ir MVVRA.
ο Bendrajame pranešime apie Sąjungos veiklą ir MVVRA teikiama informacija apie per metus vykdytą veiklą ir politikos 
tikslų pasiekimą.
ο APK metinėje ataskaitoje apibendrinamos APK išvados dėl to, ar įvykdyta jo misija, ir pabrėžiami klausimai, į kuriuos 
APK atkreipė Kolegijos dėmesį. 2015 m. APK darbas aptartas apibendrinamosiose ataskaitose ir MVVRA. Ateityje 
į MVVRA bus įtrauktas specialus skirsnis, kuriame bus aprašytas APK vaidmuo ir išvados.
ο Visų pirma, kadangi skolos aspektas (t. y. pajėgumas įvykdyti finansinius įsipareigojimus arba refinansuoti ar didinti 
skolą) ir pajamų aspektas (t. y. pajėgumas keisti esamus mokesčių dydžius arba įvesti naujus pajamų šaltinius) 
skiriasi, ES biudžeto negalima lyginti su valstybių biudžetais.
ο ES lygmeniu būtent DFP yra priemonė, kuria vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais užtikrinamas būsimų mokėji -
mo reikalavimų bei biudžeto prioritetų stabilumas ir nuspėjamumas. Komisija teikia informaciją apie šiuos aspektus 
MVVRA, Finansinėje ataskaitoje, ES metinėse ataskaitose ir, kai to prireikia, kitose ataskaitose.
Komisijos atsakymas 73
2 rekomendacija. e)
Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies.
Informacija, naudojama rengiant naująjį vieną finansinių ataskaitų rinkinį ir papildomas ataskaitas, kiek galima (t. y. 
visų pirma, laikantis atitinkamų valstybėms narėms nustatytų terminų reikalingiems duomenims pateikti), bus tei -
kiama Audito Rūmams, kad būtų galima atlikti nuoseklumo patikras.
2 rekomendacija. f)
Komisija sutinka su šia rekomendacija. Komisija ir toliau teiks informaciją apie bendrą rizikos sumą metinėje valdymo 
ir veiklos rezultatų ataskaitoje.
2 rekomendacija. g)
Komisija sutinka su šia rekomendacija. Komisija reguliariai atnaujins ir skelbs valdymo tvarką bei paaiškins, kaip ji 
dera su tarptautiniais standartais ir gerąja patirtimi.
2 rekomendacija. h)
Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies. Kadencijos viduryje atnaujinant APK narystę, Komisija svarstys 
klausimą dėl išorės narių, kurie turėtų patvirtintos profesinės patirties audito ir su tuo susijusiose srityse ir kuriuos 
pagal atvirą ir skaidrią procedūrą skirtų Komisija, skaičiaus padidinimo. Už rizikos valdymą, finansinių ataskaitų 
rengimą, ex post  tikrinimo ir (arba) audito funkcijas yra atsakinga ABM priežiūros grupė, GS, BUDG GD ir atitinkami 
ĮLDP . Komunikacijos kanalais, įskaitant, visų pirma MVA, valdymo ir strateginius planus ir pan., užtikrinama, kad 
ĮLDP informuotų atitinkamus Komisijos narius ir Kolegiją, o ši galėtų vykdyti reikiamą priežiūrą. Be to, VAT reguliariai 
atlieka ex post  tikrinimo ir (arba) audito funkcijos atitinkamuose GD auditą, ypač tokiose svarbiose srityse, kaip pasi -
dalijamasis valdymas, o jos išvadas nagrinėja APK. Komisija apsvarstys galimybę siūlyti VAT atlikti valdymo ir (arba) 
priežiūros tvarkos auditą ir vertinti rizikos valdymą, finansinių ataskaitų rengimą, taip pat ex post  tikrinimo ir (arba) 
audito funkcijas, ypač antrojo lygmens tikrinimą, kad būtų galima nustatyti, ką reikėtų tobulinti, kad šiais mechaniz -
mais būtų pasiekta dar geresnių rezultatų.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapas Data
APM patvirtinimas / audito pradžia 2015 12 15
Oficialus ataskaitos projekto siuntimas Komisijai (arba kitam audituojamam subjektui) 2016 06 21
Galutinės ataskaitos patvirtinimas po prieštaravimų procedūros 2016 09 20
Komisijos (ar kito audituojamo subjekto) oficialių atsakymų gavimas visomis kalbomis 2016 10 14
Valdymas susijęs su tvarka, kuria siekiama užtikrinti, kad 
suinteresuotosioms šalims numatyti rezultatai būtų 
apibrėžti ir įgyvendinti. Geras valdymas yra susijęs ne tik 
su ryšiais, bet ir su rezultatų siekimu bei sprendimus 
priimančių asmenų darbui reikalingų priemonių suteikimu. 
Kai kuriose srityse Komisija nesiremia ar ne iki galo remiasi 
geriausia patirtimi, nustatyta standartuose arba pritaikyta 
tarptautinių organizacijų, kurias pasirinkome palyginimui. 
Siekdama pašalinti pagrindines rizikas, Komisija turės dar 
labiau sustiprinti valdymo struktūrą institucijoje.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI