Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „NAIADES III. Ateities iššūkiams parengto Europos vežimo vidaus vandenų keliais skatinimas“

(COM(2021) 324 final)

(2022/C 194/15)

Pranešėjas Mateusz SZYMAŃSKI

Konsultavimasis Europos Komisija, 2021 8 10 Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis Atsakingas skyrius Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius Priimta skyriuje 2021 12 17 Priimta plenarinėje sesijoje 2022 1 19 Plenarinė sesija Nr. 566 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 242 / 1 / 5

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Komitetas yra įsitikinęs, kad vežimas vidaus vandenų keliais vis dar turi neišnaudoto potencialo. Komunikate atsižvelgiama į daugelį problemų, susijusių su šios transporto rūšies vystymu, ir EESRK iš esmės remia jame siūlomus tikslus ir užduotis.

1.2. Atsižvelgiant į transporto paslaugų paklausos pokyčius ir jūrų uostų apyvartos didėjimo tendenciją, būtina Europos transportą nuolat pritaikyti prie esamų ir būsimų poreikių. EESRK ragina tai daryti remiantis transporto daugiarūšiškumo ir pažangiosios laivybos principu, pagal kurį reikia kuo geriau išnaudoti įvairių transporto rūšių privalumus, siekiant optimaliausių rezultatų, kartu didinant saugumą ir mažinant aplinkai tenkančią naštą.

1.3. Kalbant apie komunikatą, siūlomus pokyčius rekomenduojama išdėstyti pagal eiliškumą. EESRK yra įsitikinęs, kad tikslus pasiekti bus lengviau, jeigu bus nustatyti du pagrindiniai prioritetai: 1) ilgalaikis – vandenų kelių infrastruktūros vystymas bei priežiūra, ir 2) trumpalaikis – vežimo vidaus vandenų keliais vystymas miestuose.

1.4. EESRK nuomone, planuojami pokyčiai nebus veiksmingi, jeigu nebus tinkamos infrastruktūros, kuria būtų grindžiamas šios transporto rūšies vystymas bei priežiūra. Jeigu nebus gerinamos laivybos sąlygos vandens keliuose, laivų savininkai nerizikuos ir neinvestuos į šiuolaikišką laivyną, o atskirų šalių vietos valdžios institucijos nebus suinteresuotos kurti įvairiarūšiam transportui skirtų terminalų.

1.5. Trumpalaikio prioriteto dėl vežimo vidaus vandenų keliais vystymo miestuose įgyvendinimui reikalingos specialios sąlygos. Svarbiausios sąlygos yra: sukurti paskutinio kilometro infrastruktūrą vežimui vidaus vandenų keliais ir keleivių vežimui; keleivių vežimui vidaus vandenų keliais suteikti tokias pat lengvatas kaip ir kitoms miestų ar regioninio transporto rūšims, teikti pirmenybę netaršiam vežimui vidaus vandenų keliais miestuose ir skaitmeninimui. Be to, svarbu, kad plėtojant vežimą vidaus vandenų keliais miestuose būtų prisidedama prie gyvenimo kokybės gerinimo.

1.6. Svarbu užtikrinti, kad būtų sukurti adekvatūs finansinės paramos mechanizmai. Infrastruktūros ir novatoriškų technologijų finansavimas turėtų būti užtikrinamas pagal esamas ir būsimas ES programas. Šie instrumentai yra esminiai, atsižvelgiant į šio sektoriaus ypatumus, įskaitant MVĮ dominavimą. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į tai, kad aplinkai palanki politika kelia didelių iššūkių ir gali daryti poveikį šiam sektoriui.

1.7. Ypač didelį dėmesį reikėtų skirti klausimams, susijusiems su įgulomis. Naujoms technologijoms reikalingi nauji įgūdžiai. Reikia investuoti į įgūdžius ir kvalifikaciją. Tai, kad nesiimama veiksmų, kelia grėsmę darbuotojų, įgulų ir keleivių saugumui. Todėl EESRK pabrėžia, kad valstybės narės turi tinkamai įgyvendinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/2397 ( 1 ) dėl vidaus vandenų laivybos srities profesinių kvalifikacijų pripažinimo. Be to, šiame sektoriuje reikia gerinti darbo sąlygas, įskaitant darbo laiko taisykles, tobulinti socialinės apsaugos teisės aktus dėl darbuotojų komandiravimo ir užtikrinti deramą darbuotojų sveikatą ir saugą.

1.8. Šiame sektoriuje, ypač Vidurio ir Rytų Europoje, tebėra aktuali mažų atlyginimų problema, todėl darbas vežimo vidaus vandenų keliais srityje nėra patrauklus. Matome, kad įgulas sudaro vis vyresni darbuotojai, nes jauni žmonės šiame sektoriuje dirbti nenori. Darbas šiame sektoriuje nedomina ir moterų. Tai lemia personalo trūkumą ir riboja vystymo perspektyvas. Ieškant šios srities sprendimų, visų pirma reikėtų remtis tinkamai vykdomu ir valdžios institucijų remiamu šio sektoriaus daugiapakopiu socialiniu dialogu ir kolektyvinėmis derybomis.

1.9. EESRK taip pat pažymi, kad daugelis veiksmų, kurie buvo paskelbti ir planuoti, iki šiol dar nėra įgyvendinti. Todėl labai svarbu, kad, atsižvelgiant į atitinkamą ES, valstybių narių ir vietos valdžios institucijų kompetenciją, Europos, nacionalinės ir vietos valdžios institucijos visapusiškai dalyvautų ir būtų pasiryžusios siekti šių tikslų. Tai taip pat taikoma ir finansavimo šaltiniams, kurie turėtų apimti tiek Europos, tiek nacionalinį finansavimą. Deja, EESRK su nusivylimu pažymi, kad valstybių narių pateiktuose nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo planuose investicijos į vežimą vidaus vandenų keliais nurodomos labai retai.

2. Bendrosios pastabos

2.1. Komunikate Europos Komisija pabrėžia vežimo vidaus vandenų keliais svarbą siekiant Europos Sąjungoje sukurti mažo anglies dioksido pėdsako ir šiuolaikišką transporto sistemą. Ji pažymi, kad aplinką labiau tausojančio transporto plėtra yra įtraukta į Europos žaliąjį kursą ir nurodo su tuo susijusius tikslus: vežimo vidaus vandenų keliais ir trumpųjų nuotolių laivybos priemonėmis mastas iki 2030 m. turėtų padidėti 25 %, o iki 2050 m. – 50 % ( 2 )

2.2. Komunikate pažymima, kad Europos Sąjungoje didinant vežimo vidaus vandenų keliais dalį, palyginti su kitomis transporto rūšimis, padaryta nepakankama pažanga. Kartu pabrėžiamos neišnaudotos galimybės tiek TEN-T koridoriuose, tiek miestuose.

2.3. Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, siūlomos papildomos priemonės, kaip padidinti šio transporto sektoriaus patrauklumą. Komisijos manymu, reikėtų nustatyti du pagrindinius tikslus: pervežti daugiau krovinių vidaus vandenų keliais ir užtikrinti, kad laivybos sektorius neatšaukiamai pereitų prie poveikio klimatui neutralizavimo siekio, naudodamasis esminiu poslinkiu link tolesnio skaitmeninimo ir papildomomis esamos ir būsimos darbo jėgos rėmimo priemonėmis.

2.4. Šių tikslų bus siekiama aštuoniomis pavyzdinėmis iniciatyvomis, kurios numatytos 2021–2027 m. laikotarpiui. Plane numatomos iniciatyvos dėl infrastruktūros (1 ir 4 pavyzdinės iniciatyvos), daugiarūšio vežimo (2 ir 5), netaršių laivų (6, 3, 8) ir įgulų (7 pavyzdinė iniciatyva). Šiuo atžvilgiu EESRK mano, kad visos pavyzdinės iniciatyvos yra svarbios, tačiau reikėtų apsvarstyti galimybę nustatyti prioritetus, kurie būtini siekiant užsibrėžtų tikslų.

3. Bendrosios pastabos

3.1. EESRK norėtų pabrėžti, kad, kaip ir savo ankstesnėse nuomonėse, jis remia vežimo vidaus vandenų keliais skatinimo iniciatyvas, nes mano, jog tai yra viena tvariausių transporto rūšių su vis dar neišnaudotu potencialu. Deja, remiantis turimais duomenimis, vežimas vidaus vandenų keliais, kaip ir kitos transporto rūšys, nukentėjo nuo COVID-19 krizės ( 3 )

3.2. Atsižvelgiant į transporto paslaugų paklausos pokyčius ir jūrų uostų apyvartos didėjimo tendenciją, Europos transportą būtina nuolat pritaikyti prie esamų ir būsimų poreikių. Atsižvelgiant į poreikį sumažinti aplinkai tenkančią naštą ir užtikrinti saugumą, svarbu sumažinti kelių transporto sukeliamas eismo spūstis. EESRK ragina tai daryti remiantis transporto daugiarūšiškumo principu, pagal kurį reikia kuo geriau išnaudoti įvairių transporto rūšių privalumus, siekiant optimaliausių rezultatų. Taip pat bus svarbu išnaudoti galimybes, siejamas su pažangiosios laivybos sprendimais.

3.3. EESRK rekomenduoja siūlomus pokyčius išdėstyti pagal eiliškumą. Tikslų siekti būtų lengviau, jeigu būtų nustatyti du pagrindiniai prioritetai: i) ilgalaikis – vandenų kelių infrastruktūros vystymas ir priežiūra – tai suteiks tvarų pagrindą vystyti vežimą vidaus vandenų ir didinti jo konkurencingumą; ii) trumpalaikis – vežimo vidaus vandenų keliais vystymas miestuose.

3.4. EESRK nuomone, šie veiksmai nebus efektyvūs, jeigu nebus tinkamos infrastruktūros, kuria būtų grindžiamas šios transporto rūšies vystymas ir priežiūra. Vežimo vidaus vandenų keliais vystymas kiekvienoje šalyje priklauso ne tik nuo gamtinių sąlygų, bet ir nuo infrastruktūros. Jeigu nebus siekiama gerinti laivybos sąlygų vandenų keliuose, laivų savininkai nerizikuos ir neinvestuos į šiuolaikišką laivyną, o atskirų šalių vietos valdžios institucijos nebus suinteresuotos kurti įvairiarūšiam transportui skirtų terminalų. Nuo šio prioriteto priklauso visi kiti su vežimu vidaus vandenų keliais susiję veiksmai.

3.5. Norint įgyvendinti trumpalaikį prioritetą dėl keleivių ir krovinių vežimo paslaugų plėtros miestuose, reikia sudaryti specialias sąlygas. Svarbiausios sąlygos yra: sukurti paskutinio kilometro infrastruktūrą vežimui vidaus vandenų keliais ir keleivių vežimui; keleivių vežimui vidaus vandenų keliais suteikti tokias pat lengvatas kaip ir kitoms miestų ar regioninio transporto rūšims, teikti pirmenybę netaršiam vežimui vidaus vandenų keliais miestuose ir skaitmeninimui. Be to, svarbu, kad plėtojant vežimą vidaus vandenų keliais miestuose būtų prisidedama prie gyvenimo kokybės gerinimo, pavyzdžiui, būtų mažinamos spūstys, nelaimingų atsitikimų rizika, oro tarša ir triukšmas.

3.6. Taip pat svarbu užtikrinti atitinkamus finansinės paramos mechanizmus. Dėl šio sektoriaus struktūros, kurioje dominuoja MVĮ, galimybės gauti finansavimą yra mažesnės. Finansinė parama investicijoms į infrastruktūrą ir novatoriškas technologijas turėtų būti užtikrinama pagal esamas ir būsimas ES programas. Taip pat reikėtų apsvarstyti su sektoriaus apmokestinimu susijusius sprendimus. Tokios priemonės yra labai svarbios, atsižvelgiant į laivyno ilgaamžiškumą ir į ilgalaikius šio sektoriaus planus. Tai itin svarbu atsižvelgiant į tai, kad aplinkai palanki politika kelia didelių iššūkių ir gali daryti poveikį šiam sektoriui.

3.7. EESRK taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad reikia ne tik konkrečių veiksmų, bet ir atitinkamo Europos, nacionalinių ir vietos valdžios institucijų dalyvavimo ir ryžto įgyvendinti šias priemones. Reikia aiškios valstybių narių politikos, kuria būtų remiamas vežimo vidaus vandenų keliais vystymas.

3.8. EESRK supranta, kad valstybių narių vaidmuo ir įsipareigojimai vykdant konkrečius veiksmus ir įgyvendinant tikslus yra labai svarbūs. Valstybių narių dalyvavimas investuojant yra ypatinga jų visiško įsipareigojimo išraiška. Todėl EESRK ragina, atsižvelgiant į atitinkamą ES ir valstybių narių kompetenciją, vežimui vidaus vandenų keliais remti skiriamą ES finansavimą papildyti nacionalinėmis priemonėmis. Deja, EESRK su nusivylimu pažymi, kad valstybių narių pateiktuose nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo planuose investicijos į vežimą vidaus vandenų keliais nurodomos labai retai.

Konkrečios pastabos

3.9. Kaip jau nurodyta, infrastruktūros vystymas yra pagrindinis vežimo vidaus vandenų keliais vystymo veiksnys. Komunikate pripažįstama ši problema ir atkreipiamas dėmesys į TEN-T tinklą. Tačiau reikia atsižvelgti į tai, kad: 1) ne visi pagrindiniai ES vandenų keliai, kurie turi didelio potencialo, yra įtraukti į TEN-T tinklą; 2) kai kurie vandenų keliai, kurie šiuo metu neatitinka TEN-T pagrindinio tinklo reikalavimų, gali sudaryti svarbias daugiarūšio vežimo mazgų transporto koridoriuose jungtis; 3) kai kurios į TEN-T neįtrauktos vandenų kelių atkarpos galėtų būti vystomos ir taip būtų pašalintos kliūtys, kurios susidaro aplinkinėse transporto koridoriuose esančių jūrų uostų teritorijose.

3.10. Šio ilgalaikio prioriteto įgyvendinimas priklauso nuo to, ar bus sudarytos organizacinės ir finansinės vandenų kelių infrastruktūros vystymo rėmimo sąlygos. Visų pirma svarbu suderinti TEN-T vandenų kelių tinklą su Europos pagrindinių tarptautinės svarbos vidaus vandenų kelių susitarimu (AGN susitarimu, Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisija) ir pakoreguoti TEN-T, į TEN-T tinklą įtraukiant AGN vandenų kelius, kurie turi didelių vystymo galimybių ar tam tikrus vandenų kelius, kurie galėtų tapti svarbia tarptautinių daugiarūšio vežimo mazgų transporto koridoriuje dalimi.

3.11. Reikėtų sukurti daugiau galimybių, padėsiančių finansuoti vežimo vidaus vandenų keliais vystymą. Tai taikoma ne tik vandenų keliams, kurie jau dabar yra sėkmingai naudojami prekių vežimui TEN-T tinkle, bet ir tiems, kurie šiuo metu yra nereikšmingi ir nėra įtraukti į šį tinklą ( 4 ) . Vidaus vandenų keliai yra naudojami ne tik vežimui, todėl juos reikėtų vystyti visapusiškai. Siekiant vystymo procese atsižvelgti į visas vandenų kelių funkcijas, reikia skirti daugiau laiko infrastruktūros investicijų planavimui ir vykdymui bei padidinti investicines sąnaudas. Todėl koreguojant TEN-T tinklą, būtų galima įsteigti ir fondą, kuriuo būtų remiamas TEN-T tinklui nepriklausančių vandenų kelių vystymas. Be konkrečios paramos vandenų kelių vystymas Europos Sąjungoje būtų netolygus ir daugeliu atveju apsiribotų nedidelėmis modernizavimo investicijomis, kuriomis nebūtų suformuotas tvarus vystymo pagrindas šiems transporto keliams.

3.12. Ypač svarbu pabrėžti būtinybę koordinuoti visų su šiuo sektoriumi susijusių institucijų veiklas. EESRK pabrėžia, kad kai komunikate užsimenama apie valdymą, be kitų su vežimu vidaus vandenų keliais susijusių valdymo struktūrų nurodoma ir UNECE (Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisija). Tačiau kai kalbama apie subjektus, su kuriais Europos Komisija bendradarbiaus, ši institucija lieka nepaminėta. EESRK yra įsitikinęs, kad būtinas veiksmingas Europos Komisijos, UNECE ir kitų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas.

3.13. Siekiant pagerinti vežimo vidaus vandenų keliais vaidmenį miesto transporte, šią transporto rūšį reikėtų įtraukti į tiekimo sistemą, jei infrastruktūros poreikiai ir sąnaudos yra nereikšmingi, nes jie yra iš esmės susiję su jungčių infrastruktūra. Be to, būtų prasminga vežimą vidaus vandenų keliais pagal galimybes įtraukti į miestų viešojo transporto sistemą. EESRK pažymi, kad dėl miestų viešajam kelių transportui taikomų lengvatų, keleivių vežimas vidaus vandenų keliais kainos požiūriu yra nepatrauklus, todėl būtina suvienodinti sąlygas. Šiuo atveju nepaprastai svarbus vietos valdžios institucijų dalyvavimas.

3.14. EESRK norėtų pabrėžti, kad tiek keleiviniam, tiek krovininiam transportui miestuose nereikalingi aukščiausios klasės vandenų keliai, vadinasi, investicijos į vežimo vidaus vandenų keliais infrastruktūrą yra nedidelės ir apima jungčių infrastruktūrą, t. y. uostus ir perkrovimo įrenginius, ir šiuolaikiškiems netaršiems laivams skirto atsinaujinančiųjų išteklių kuro naudojimo infrastruktūrą.

3.15. EESRK taip pat įsitikinęs, kad vežimo vidaus vandenų keliais vystymas miestuose galėtų tapti puikia galimybe paskatinti naujų sprendimų, susijusių su netaršiais energijos ištekliais, išbandymą, atsižvelgiant į tai, kad vežimo vidaus vandenų keliais vystymui reikia mažesnių laivų, kuriems reikalingai infrastruktūrai keliami mažesni reikalavimai. Tačiau investicijoms reikia teigiamų paskatų.

3.16. Komisijos komunikate labai išsamiai išdėstytos skaitmeninimo problemos ir šios srities vystymo tendencijos. Į jį įtrauktas tik pasiūlymas dėl turizmui aktualių vandens kelių (Europos pramoginės vidaus vandenų laivybos tinklas – AGNP). Kadangi laivybos turizmas dinamiškai auga, reikėtų sukurti informacinę sistemą, skirtą laivybos sąlygoms rekreaciniuose vandenų keliuose. Tokios sistemos sukurtos daugelyje šalių. Vertėtų pasiūlyti, kad tokia veikla būtų koordinuojama arba jai būtų nustatyti bendri standartai.

3.17. EESRK pažymi, kad naujų energijos išteklių naudojimas vežimui vidaus vandenų keliais ir naujų technologijų, įskaitant skaitmenines, pritaikymas daro poveikį įgulų padėčiai. Reikia investicijų į įgūdžius ir kvalifikaciją. Tai, kad nesiimama veiksmų, kelia grėsmę įgulos ir keleivių saugumui. Todėl EESRK pabrėžia, kad valstybės narės iki 2022 m. sausio 17 d. turi tinkamai įgyvendinti Direktyvą (ES) 2017/2397 dėl vidaus vandenų laivybos srities profesinių kvalifikacijų pripažinimo.

3.18. Kalbant apie užimtumą, EESRK pritaria daugeliui Komisijos išvadų ir pasiūlymų. Teigiamai vertintina tai, kad atkreipiamas dėmesys į tikros verslo savininko / veiklos vykdytojo ir darbuotojo teisių sąsajos problemą. Komitetas mano, kad reikėtų išsamiai peržiūrėti šios srities teisinį pagrindą. Veiksmingas darbo laiko taisyklių įgyvendinimas, kaip numatyta Tarybos direktyvoje 2014/112/ES ( 5 ) , tebėra ypač svarbus. Be to, svarbu priimti tinkamus socialinės apsaugos teisės aktus, taikytinus darbuotojų komandiravimui, taip pat užtikrinti ir įgyvendinimo proceso metu apsvarstyti klausimus, susijusius su tinkama vidaus vandenų laivuose dirbančių darbuotojų sveikata ir sauga.

3.19. Vis dar neišspręsta mažo darbo užmokesčio šiame sektoriuje problema. EESRK atkreipia dėmesį į didelius šio sektoriaus darbo užmokesčio, mokamo Vakarų Europoje ir Vidurio bei Rytų Europoje, skirtumus. Tai lemia darbo jėgos migraciją į vakarus ir darbuotojų trūkumą Vidurio ir Rytų Europoje. Tačiau įdarbinimo sunkumų patiriama visoje Europoje. Jiems įtakos turi ir įgulų senėjimas. Darbas vidaus vandenų laivuose nepatrauklus jauniems žmonėms. Šis sektorius nedomina ir moterų. Be to, laivų savininkai ieško vis konkretesnių sričių specialistų, kurių nelengva rasti darbo rinkoje ( 6 ) . Visais šiais klausimais reikia imtis atitinkamų veiksmų, atsižvelgiant į atitinkamą ES ir valstybių narių kompetenciją.

3.20. EESRK palankiai vertina tai, kad Komisijos komunikate atkreipiamas dėmesys į šio sektoriaus socialinio dialogo mechanizmus. Komitetas pabrėžia socialinio dialogo ir kolektyvinių derybų potencialą, visų pirma didelių ekonominių problemų laikais ir vykstant dideliems struktūriniams pokyčiams, susijusiems su skaitmeninimu ir žaliąja pertvarka. Remiantis Europos sektorinio dialogo uostų klausimais komiteto atliktu darbu vežimo vidaus vandenų keliais srityje, galima daryti išvadą, kad socialiniai partneriai pripažįsta iššūkius, su kuriais susiduriama šiame sektoriuje. Siekiant visiškai išnaudoti socialinio dialogo galimybes, socialiniams partneriams įvairiais lygmenimis būtina suteikti atitinkamos paramos. Todėl Komisija ir valstybės narės yra raginamos visapusiškai įsipareigoti ir suteikti šalims vienodos paramos, kai jos to prašo.

Briuselis, 2022 m. sausio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG

(1) 2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2397 dėl vidaus vandenų laivybos srities profesinių kvalifikacijų pripažinimo, kuria panaikinamos Tarybos direktyvos 91/672/EEB ir 96/50/EB (OL L 345, 2017 12 27, p. 53).

(2) „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“ (COM(2020) 789 final).

(3) Centrinė laivybos Reinu komisija (CCNR), „Market Insight“, Vidaus vandenų laivyba Europoje, 2021 m. balandžio mėn.

(4) Europos Komisija, Assessment of the Potential of Maritime and Inland Ports and Inland Waterways and of Related Policy Measures, Including Industrial Policy Measures („Jūrų ir vidaus uostų ir vidaus vandenų kelių galimybių ir atitinkamų politikos priemonių, įskaitant pramonės politikos priemones, vertinimas“), galutinė ataskaita, 2020 m.

(5) 2014 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyva 2014/112/ES, kuria įgyvendinamas Europos baržų sąjungos (EBS), Europos laivavedžių organizacijos (ELO) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudarytas Europos susitarimas dėl tam tikrų vežimo vidaus vandens keliais sektoriaus darbo laiko organizavimo aspektų (OL L 367, 2014 12 23, p. 86).

(6) CCNR, „Europos vidaus vandenų laivybos sektorius“, „Labour Market“, 2021 m.