Santraukos lentelė

ES teisės aktų dėl autorių teisių modernizavimo poveikio vertinimas

A. Būtinybė imtis veiksmų

Kokia tai problema ir kodėl ji yra ES masto?

Šiame poveikio vertinime nagrinėjami keli klausimai, susiję su ES teisės aktų dėl autorių teisių veikimu bendrojoje skaitmeninėje rinkoje. Jame aptariamas esamų taisyklių koregavimas arba naujų taisyklių nustatymas trijose skirtingose srityse: i) prieigos prie turinio internete; ii) pagrindinių išimčių taikymo skaitmeninėje ir tarpvalstybinėje aplinkoje ir iii) autorių teisių rinkos veikimo. Poveikio vertinime nagrinėjamos pirmojoje srityje kylančios problemos yra tiesiogiai susijusios su transliuotojams, retransliavimo paslaugų teikėjams, užsakomųjų vaizdo programų paslaugų teikėjams ar kultūros paveldo įstaigoms įsigyjant internetines teises kylančiais sunkumais. Transliuotojams visų pirma kyla sunkumų įsigyjant teises televizijos ir radijo programas padaryti tarptautiniu mastu viešai prieinamas internete; įsigyti teises panašiai gali būti sudėtinga kitų valstybių narių kanalų programas siūlantiems retransliavimo paslaugų teikėjams, išskyrus kabelinės televizijos operatorius. Vertinant šių problemų mastą ir galimus sprendimus, atsižvelgta į atliekant Palydovinio transliavimo ir kabelinio perdavimo direktyvos (Direktyva 93/83/EEB) veikimo vertinimą nustatytus pagrindinius faktus. Be to, įsigyjant internetines teises kylantys sunkumai yra vienas iš veiksnių, lemiančių ribotas galimybes užsakomųjų vaizdo programų platformose pasinaudoti Europos audiovizualiniais kūriniais. Galiausiai, kultūros paveldo įstaigoms didelių sunkumų kyla įsigyjant jų turimoms kolekcijoms priklausančių kūrinių, kuriais nebeprekiaujama, skaitmeninimo ir sklaidos visuomenei teises. Viena iš pagrindinių antrojoje srityje nustatytų problemų, trukdančių veikti bendrajai skaitmeninei rinkai, – teisinis netikrumas, susijęs su veiksmais, kuriuos leidžiama atlikti taikant galiojančias autorių teisių išimtis, visų pirma susijusias su skaitmenine aplinka. Teisinis netikrumas kyla mokytojams ir mokiniams, naudojantiems medžiagą skaitmeniniais metodais grindžiamoje ir tarpvalstybinėje mokymo veikloje. Mokslininkams teisinis netikrumas kyla dėl galimybės panaudoti medžiagoje, prie kurios jie turi teisėtą prieigą, esantį tekstą ir duomenis. Teisinis netikrumas ir neproporcingos sandorių sąnaudos taip pat gali trukdyti kultūros paveldo įstaigoms apsaugoti kūrinius, visų pirma laikomus skaitmeniniu formatu. Poveikio vertinime nagrinėjant trečiąją sritį dėmesys sutelkiamas į klausimus, susijusius su vertės internetinėje aplinkoje paskirstymu; išskiriamos aukštesniojoje grandyje teisių subjektams, bandantiems suteikti licenciją naudotis jų medžiaga teikiant tam tikrų rūšių internetines paslaugas, kylančios problemos ir žemesniojoje grandyje kūrėjams, besiderantiems dėl jų kūrinių naudojimo sutarčių, kylančios problemos. Teisių subjektams kyla sunkumų bandant kontroliuoti ir pinigais įvertinti internetinių paslaugų teikėjų, saugančių galutinių naudotojų įkeltą turinį ir suteikiančių prieigą prie jo, naudojimąsi jų medžiaga. Sunkumų iškilo ir spaudos leidėjams, siekiantiems suteikti licenciją naudotis jų leidiniais ir užtikrinti, kad internetinių paslaugų teikėjai nesinaudotų jais neteisėtai. Be to, visiems leidėjams kyla teisinis netikrumas dėl galimybės gauti kompensacijos už naudojimąsi kūriniais, kuriems taikoma išimtis, dalį. Galiausiai, autoriai ir atlikėjai (kūrėjai) ne visada gali turėti pakankamai informacijos apie jų kūrinių naudojimą, kuria remdamiesi jie galėtų derėtis dėl tinkamo atlygio už naudojimąsi jų teisėmis.

Ką reikėtų pasiekti?

Nustatyti trys pagrindiniai tikslai: i) visoje ES sudaryti platesnės internetinės prieigos prie saugomo turinio sąlygas, pagrindinį dėmesį skiriant televizijos ir radijo programoms, Europos audiovizualiniams kūriniams ir kultūros paveldui; ii) sudaryti palankesnes sąlygas skaitmeniniam saugomo turinio naudojimui bendrojoje rinkoje švietimo, mokslinių tyrimų ir išsaugojimo tikslais; iii) užtikrinti, kad internetinė autorių teisių rinka būtų veiksminga visiems rinkos dalyviams ir teiktų tinkamas paskatas investuoti į kūrybinį turinį ir sklaidą.

Kokia yra ES lygmens veiksmų papildoma nauda (subsidiarumo principas)?

Šiame poveikio vertinime sutelkiant dėmesį į ES teisės aktų dėl autorių teisių veikimą skaitmeninėje ir internetinėje aplinkoje, sprendžiamos svarbų tarpvalstybinį aspektą turinčios problemos. Pirmojoje srityje minėtų problemų, susijusių su internetine (įskaitant tarpvalstybinę) prieiga prie turinio, sprendimas nacionaliniu mastu galėtų lemti dar didesnį bendrosios skaitmeninės rinkos susiskaidymą. Todėl siekiant aiškios naudos reikėtų ES lygmeniu taikyti bendrą požiūrį ir imtis bendrų veiksmų. Antrojoje srityje esamas suderinimo lygis riboja valstybių narių galimybę veikti autorių teisių srityje, nes jos negali vienašališkai keisti suderintų teisių ir išimčių taikymo srities. Be to, ES lygmens priemonės būtinos siekiant užtikrinti teisinį tikrumą tarpvalstybiniais atvejais. Trečiojoje srityje ES veiksmų pagrindą sudaro jau atliktas suderinimas (visų pirma, teisių atžvilgiu) ir tarpvalstybinis internetinio turinio platinimo pobūdis. Nacionalinio lygmens priemonės nebūtų pakankamai veiksmingos sprendžiant nustatytas problemas (visų pirma dėl to, kad jos būtų sprendžiamos nepakankamu mastu) ir galėtų sudaryti naujų kliūčių ir lemti rinkos susiskaidymą. Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą kūrėjams ir į turinį investuojantiems subjektams, taip pat platintojams ir naudotojams, reikia imtis ES lygmens veiksmų. Tokiais veiksmais būtų sudarytos sąlygos teisių subjektams geriau pasinaudoti savo teisėmis internetinėje aplinkoje, o bendrojoje skaitmeninėje rinkoje būtų užtikrintos vienodos veiklos sąlygos.

B. Sprendimai

Kokiais būdais galima pasiekti tikslus? Ar yra tinkamiausia galimybė, ar ne? Jeigu ne, kodėl?

Išnagrinėtos kiekvienos srities galimybės apima bazinį scenarijų, daugeliu atvejų su teisėkūra nesusijusią politikos galimybę (Komisijos gaires ar rekomendaciją ir (arba) suinteresuotųjų subjektų dialogą) ir vieną ar kelias teisėkūros galimybes. Kiekvienoje srityje nustatyta tinkamiausia galimybė. Prieigos prie internetinio turinio srityje viena iš išnagrinėtų teisėkūros galimybių – skirtinga licencijų suteikimo tvarka, kuri laikoma didelio poveikio priemone siekiant sudaryti palankesnes sąlygas įsigyti autorių teises. •Tinkamiausia galimybė, susijusi su internetinėmis transliuojančiųjų organizacijų transliacijomis, – kilmės šalies principo taikymas šioms organizacijoms įsigyjant teises teikti internetines paslaugas, kurios papildo jų pirminio transliavimo paslaugas. •Tinkamiausia galimybė, susijusi su skaitmenine televizijos / radijo programų retransliacija, – privalomo kolektyvinio teisių administravimo priemonės taikymas retransliavimo paslaugoms, teikiamoms uždaraisiais elektroninio ryšio tinklais. •Tinkamiausia galimybė, susijusi su licencijų teikti užsakomąsias vaizdo programas suteikimu, apima Europos suinteresuotųjų subjektų dialogą ir derybų mechanizmą, kurie padėtų pašalinti dėl sutarčių kylančias kliūtis ir taip padėtų sudaryti licencijų susitarimus dėl audiovizualinių kūrinių naudojimo internete. •Galiausiai, tinkamiausia galimybė, susijusi su kūriniais, kuriais nebeprekiaujama, – ES lygmens teisės aktas, kuriuo valstybėms narėms būtų sudarytos sąlygos įdiegti konkrečius teisinius mechanizmus, kuriais remiantis būtų sudaromi kolektyvinio licencijų suteikimo susitarimai dėl kultūros paveldo įstaigų naudojimosi kūriniais, kuriais nebeprekiaujama, ir į kuriuos būtų įtraukiama nuostata dėl tarpvalstybinio susitarimų poveikio. Su išimtimis susijusios teisėkūros galimybės yra parengtos taip, kad būtų papildytos galiojančios išimtys (išsaugojimo ir mokymo atvejais) arba būtų nustatytos naujos, su konkrečiu naudojimu (pvz., teksto ir duomenų gavyba) susijusios išimtys. Pagal numatomas įvairias galimybes nustatytos skirtingos išimčių taikymo sritys, naudos gavėjai ir (arba) ryšiai su licencijų suteikimo rinkos subjektais. •Tinkamiausia galimybė, susijusi su mokymo veikla, – skaitmeniniam turinio naudojimui iliustraciniais mokymo tikslais privalomai taikoma išimtis, numatant galimybę valstybei narei nuspręsti išimtį taikyti tik jei galima įsigyti tam pačiam naudojimui (skaitmeniniam ir tarpvalstybiniam) skirtas tinkamas licencijas. •Tinkamiausia galimybė, susijusi su teksto ir duomenų gavyba, – viešajam interesui atstovaujančioms mokslinių tyrimų organizacijoms, kaip antai universitetams ar mokslinių tyrimų institutams, privalomai taikoma išimtis. Pagal išimtį šios organizacijos galės mokslinių tyrimų tikslais naudoti medžiagoje, prie kurios jos turi teisėtą prieigą, esantį tekstą ir duomenis. •Tinkamiausia galimybė, susijusi su kultūros paveldo išsaugojimu, – išsaugojimo tikslais kultūros paveldo įstaigoms privalomai taikoma išimtis. Išnagrinėtų teisėkūros galimybių, susijusių su autorių teisių rinkos veikimu, tikslas – užtikrinti sąžiningą vertės pasidalijimą internetinėje aplinkoje, visų pirma nustatant konkrečias pareigas tam tikrų rūšių internetinių paslaugų teikėjams arba sutartis su autoriais ir atlikėjais sudarantiems subjektams. •Tinkamiausias sprendimas, susijęs su naudotojų įkeliamo turinio paslaugų teikėjų naudojimusi turiniu, – įpareigoti internetinių paslaugų teikėjus, saugančius didelį kiekį jų paslaugų naudotojų įkelto turinio ir suteikiančius prieigą prie jo, įdiegti tinkamas bei proporcingas technologijas ir padidinti skaidrumą teisių subjektų atžvilgiu. •Tinkamiausias sprendimas, susijęs su teisėmis į leidinius, – ES teisės aktuose nustatyti leidėjams skirtą gretutinę teisę, taikomą skaitmeniniam jų spaudos leidinių naudojimui, ir nuostatą, pagal kurią valstybėms narėms būtų sudarytos sąlygos leisti visiems leidėjams (informacinių ar mokslinių leidinių, knygų ir pan.) gauti kompensacijos už turinio naudojimą, kuriam taikoma išimtis, dalį. •Sprendžiant skaidrumo, susijusio su kūrėjų atlyginimu, trūkumo klausimą, tinkamiausia galimybė – ES teisės aktuose nustatyti kūrėjų sandorių šalims (visų pirma, gamintojams ir leidėjams) skirtus su skaidrumu susijusius įpareigojimus ir sutarčių koregavimo bei ginčų sprendimo mechanizmus.





Kokios yra įvairių suinteresuotųjų subjektų nuomonės? Kas kuriai galimybei pritaria?

Šiame poveikio vertinime išnagrinėtos galimybės turėtų poveikį plačiam suinteresuotųjų subjektų ratui, visų pirma: autoriams ir atlikėjams, kolektyvinio administravimo organizacijoms, gamintojams, leidėjams, transliuotojams, retransliavimo paslaugų teikėjams, platintojams, internetinių paslaugų teikėjams, instituciniams naudotojams, tyrėjams ir vartotojams. Suinteresuotųjų subjektų nuomonė glaudžiai susijusi su kiekvienu konkrečiu klausimu, todėl poveikio vertinime ji pateikta prie kiekvienos galimybės. 2 priede pateikiami 2013–2016 m. vykusių viešų konsultacijų rezultatai; jais pagrįsta šiame poveikio vertinime atlikta analizė.

C. Tinkamiausios galimybės poveikis

Kokia tinkamiausios galimybės nauda (jei tokia yra, jei nėra – pagrindinės galimybės nauda)?

Įgyvendinus nustatytas tinkamiausias galimybes, susijusias su televizijos ir radijo programų internetine transliacija ir retransliacija, sumažėtų sandorių sąnaudos, kurias patiria transliuotojai, įsigydami teises teikti tarpvalstybines internetines transliacijas, ir retransliavimo paslaugų uždaraisiais elektroninio ryšio tinklais (pvz., IPTV) teikėjai. Be to, tikimasi, kad įgyvendinus šias galimybes transliuotojų televizijos ir radijo programos bus aktyviau platinamos tarpvalstybiniu mastu ir pagerės prieiga prie jų. Įgyvendinus tinkamiausią galimybę, susijusią su licencijų teikti užsakomąsias vaizdo programas suteikimu, būtų pašalintos dėl sutarčių kylančios kliūtys ir taip užsakomųjų vaizdo programų platformose būtų galima naudotis didesniu skaičiumi Europos audiovizualinių kūrinių. Įgyvendinus tinkamiausią galimybę, susijusią su kūriniais, kuriais nebeprekiaujama, sumažėtų sandorių sąnaudos ir būtų sudarytos sąlygos įvesti kultūros paveldo įstaigoms reikalingas konkrečias licencijas, kad jos visose valstybėse narėse (be kita ko, tarpvalstybiniu mastu) galėtų skaitmeninti ir skleisti visų rūšių kūrinius, kuriais nebeprekiaujama. Nauja išimtis, taikoma skaitmeniniam saugomo turinio naudojimui iliustraciniais mokymo tikslais, suteiks visišką teisinį tikrumą švietimo įstaigoms ir mokytojams; tikimasi, kad dėl to pagerės skaitmeninių technologijų bei naujoviškų metodų diegimas švietimo sektoriuje ir kokybė, taip pat bus praturtinta mokymo aplinka ir pagerės mokinių rezultatai. Numačius valstybėms narėms galimybę taikyti išimtį tik jei galima įsigyti tam pačiam naudojimui skirtas licencijas, būtų užtikrintas būtinas lankstumas, tačiau nesumažėtų teisinis tikrumas naudotojams ir nebūtų sudaryta kliūčių tarpvalstybiniam naudojimui. Nauja teksto ir duomenų gavybai taikoma išimtis padidintų teisinį tikrumą ir sumažintų mokslinių tyrimų organizacijų patiriamas teisių įsigijimo sąnaudas, įskaitant atvejus, kai vykdomi mokslinių tyrimų projektai (pvz., pagal viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės iniciatyvas) gali duoti komercinių rezultatų. Įgyvendinus tinkamiausią galimybę, susijusią su išsaugojimu, būtų užtikrintas visiškas teisinis tikrumas kultūros paveldo įstaigoms, kurios išsaugojimo tikslais ir, be kita ko, pasinaudodamos skaitmeninėmis technologijomis, daro jų nuolatinių kolekcijų kūrinių reprodukcijas. Trečiojoje šiame poveikio vertinime nagrinėjamoje srityje nustatytos tinkamiausios galimybės turėtų sudaryti sąlygas teisės subjektams geriau pasinaudoti savo internetiniu turiniu ir kontroliuoti jo sklaidą. Įpareigojus naudotojų įkeliamo turinio paslaugų teikėjus įdiegti technines priemones, bus sudarytos geresnės sąlygos teisės subjektui nuspręsti dėl galimybės šiose paslaugų platformose naudotis jo medžiaga. Tikėtina, kad toks įpareigojimas skatins sudaryti turinio naudojimo susitarimus ir suteiks papildomų pajamų teisių subjektams. Įgyvendinus tinkamiausią galimybę, susijusią su spaudos leidėjais, padidėtų jų teisinis tikrumas, sustiprėtų jų derybinė pozicija, padidėtų jų galimybės suteikti licencijas naudotis jų medžiaga ir būtų užtikrintos jų teisės į savo spaudos leidinius. Be to, įgyvendinus tinkamiausią galimybę padidėtų visų leidėjų teisinis tikrumas, susijęs su jų galimybe gauti kompensacijos už turinio naudojimą, kuriam taikoma išimtis, dalį. Nustačius skaidrumo įpareigojimus kūrėjų sandorių šalims, kūrėjai gautų informacijos, reikalingos jų atlygio tinkamumui įvertinti, o norėdami prireikus pareikalauti atlygį pakoreguoti jie galėtų pasinaudoti teisinėmis priemonėmis (sutarčių koregavimo mechanizmu).

Kokios yra tinkamiausios politikos galimybės sąnaudos (jei yra, arba pagrindinės)?

Kilmės šalies principo taikymas, transliuotojams įsigyjant teises teikti papildomas paslaugas internete, teisių subjektams suteiktų naują galimybę išduoti transliuotojams licencijas transliuoti jų medžiagą internetu. Tačiau tai – tikslinė priemonė (ji būtų taikoma tik transliuotojų papildomoms internetinėms paslaugoms ir neturėtų poveikio transliuotojų ir teisių subjektų sutarties laisvei), kuri, kaip tikimasi, sudarytų palankesnes sąlygas rinkai vystytis, netrikdydama dabartinių verslo modelių bei platinimo strategijų veikimo. Tam tikrų rūšių skaitmeninėms retransliavimo paslaugoms taikant privalomo kolektyvinio administravimo priemonę, teisių subjektų pasirinkimas suteikti licenciją būtų paveiktas nedaug. Reikalavimų laikymosi sąnaudos būtų nedidelės, nes retransliavimo kitomis nei kabelinio transliavimo priemonėmis licencijos galėtų būti suteikiamos naudojantis tuo pačiu kolektyvinio administravimo organizacijų tinklu, kuris naudojamas kabelinio retransliavimo licencijoms teikti. Derybų mechanizmo, kurio tikslas – palengvinti licencijų teikti užsakomąsias vaizdo programas išdavimą, įgyvendinimo sąnaudos būtų ribotos, nes valstybės narės galėtų pasinaudoti reikalingų dalykinių žinių turinčiomis esamomis struktūromis. Tam tikrų sąnaudų galėtų patirti derybų mechanizme dalyvaujantys suinteresuotieji subjektai (teisių subjektai, platintojai, užsakomųjų vaizdo programų platformų administratoriai). Tačiau šias sąnaudas kompensuotų sėkmingai baigus derybas užtikrintas didesnis efektyvumas. Pasinaudojus tinkamiausia galimybe, susijusia su kūriniais, kuriais nebeprekiaujama, nebūtų patirta jokių tiesioginių sąnaudų. Jei būtų naudojami teisiniai mechanizmai, kolektyvinio administravimo organizacijos patirtų tam tikrų sąnaudų, susijusių su skaidrumo reikalavimais, taip pat pasirinktų galimybių ir licencijų administravimu. Manoma, kad išimčių taikymo srityje tinkamiausios galimybės reikšmingo poveikio teisių subjektų licencijų išdavimo pajamoms neturėtų. Atsižvelgiant į naujas išimtis, labai nedidelės reikalavimų laikymosi sąnaudos galėtų būti patirtos dėl poreikio priderinti esamų licencijų taikymo sritį. Nemanoma, kad nauja su mokymu susijusi išimtis turėtų poveikį pirminei teisių subjektų rinkai, visų pirma, dėl išimtį grindžiančių tikslų ir sąlygų (iliustravimas mokymo tikslais, skaitmeninis naudojimas saugiais elektroniniais tinklais). Su šia išimtimi susijusių reikalavimų laikymosi sąnaudų galėtų patirti valstybės narės, nusprendusios išimtį taikyti su sąlyga, kad būtų galima įsigyti tam pačiam naudojimui skirtas licencijas, nes tuomet jos turėtų užtikrinti galimybę įsigyti tokių licencijų ir jų matomumą. Tačiau tokios sąnaudos padėtų gerokai sumažinti švietimo įstaigų administracinę naštą. Numačius, kad naudojantis su teksto ir duomenų gavyba susijusia išimtimi būtų taikoma teisėtos prieigos sąlyga, būtų užtikrinta, jog tinkamiausia galimybė nedarytų poveikio teisės subjektų abonementų rinkai. Pasinaudojus tinkamiausia galimybe, susijusia su kultūros paveldo išsaugojimu, ypatingų reikalavimų laikymosi sąnaudų nebūtų patirta; poveikis teisių subjektų pajamoms būtų minimalus ir net nereikšmingas, nes ši išimtis būtų taikoma tik nuolatinėms kultūros paveldo įstaigų kolekcijoms jau priklausantiems kūriniams ir nebūtų susijusi su kolekcijai papildyti skirtų nuolatinių kopijų įsigijimu. Internetinių paslaugų teikėjai, platinantys galutinių naudotojų įkeltą turinį, patirtų reikalavimų laikymosi sąnaudų, susijusių su poreikiu įdiegti technologijas. Šios sąnaudos priklausytų nuo nustatytino turinio kiekio ir tipo. Manoma, kad šios sąnaudos būtų ribotos, nes įdiegtinos technologijos turi būti proporcingos, o teikiant didžiąją dalį susijusių paslaugų jau naudojamos tam tikros turinio identifikavimo technologijos. Nemanoma, kad nustačius skaitmeniniam spaudos leidinių naudojimui taikytinas gretutines teises internetinių paslaugų teikėjams, kurie jau sudaro licencijų sutartis dėl konkretaus skaitmeninės informacinės medžiagos naudojimo, tektų mokėti didesnius licencijų mokesčius. Sąnaudas patirtų tik tie internetinių paslaugų teikėjai, kurie šiuo metu licencijų sutarčių dėl pakartotinio leidėjų medžiagos panaudojimo nesudaro, nors iš esmės pagal teisės aktus dėl autorių teisių jie tai turėtų daryti. Numačius valstybėms narėms galimybę leisti visiems leidėjams gauti kompensacijos už turinio naudojimą, kuriam taikoma išimtis, dalį, sąnaudų greičiausiai nebūtų patirta, nes už kompensacijos leidėjams surinkimą atsakingos kolektyvinio administravimo organizacijos jau veikia daugelyje valstybių narių. Nustačius su atlygiu kūrėjams susijusį skaidrumo įpareigojimą, reikalavimų laikymosi sąnaudų patirtų kūrėjų sandorių šalys, tačiau manoma, kad šios sąnaudos būtų pagrįstos. Turint labai mažai duomenų, šių sąnaudų bendrai kiekybiškai įvertinti neįmanoma, tačiau poveikio vertinime pateikiami keliais suinteresuotųjų subjektų pateiktais pavyzdžiais grindžiami apskaičiavimai. Manoma, kad taikant sutarčių koregavimo mechanizmą patiriamos sąnaudos (pvz., pakartotinių derybų sąnaudos) būtų nedidelės, nes derybose šis mechanizmas greičiausiai būtų naudojamas kaip finansinis svertas. Siekdamos sumažinti galimas sąnaudas, susijusias su ginčų sprendimo mechanizmo nustatymu, valstybės narės galėtų pasinaudoti esamomis struktūromis.

Koks bus poveikis MVĮ ir konkurencingumui?

Vertinant politikos galimybes atsižvelgta į didelę dalį kūrybos sektoriuje veikiančių MVĮ. Manoma, kad tinkamiausios galimybės prieigos prie turinio srityje būtų naudingos MVĮ (televizijos / radijo transliuotojams, paslaugų teikėjams ar teisių subjektams), nes pagal jas būtų sumažinta administracinė našta, susijusi su teisių įsigijimu ar licencijų naudotis teisėmis suteikimu. Išimčių taikymo atveju tinkamiausios galimybės – tai sprendimai, kurie, kaip tikimasi, neturėtų reikšmingo poveikio licencijų rinkai ar MVĮ (teisių subjektų) pajamoms. Manoma, kad labai mažų įmonių išskirti nedera, nes dėl to galėtų kilti didesnis teisinis netikrumas naudotojams. Šiame poveikio vertinime aptariamoje trečiojoje srityje įgyvendinant tinkamiausias galimybes būtų padedama MVĮ (teisių subjektams) sudaryti sutartis su internetinių turinio paslaugų teikėjais. Laikoma, kad taikyti išimtis ar švelninimo priemones tuo atveju, kai pagal tinkamiausias galimybes MVĮ tektų vykdyti naujus įpareigojimus, nėra tinkama, nes taip įmonės galėtų įgyti galimybių vengti įpareigojimų ir nebūtų pasiekti norimi tikslai.

Ar bus labai paveikti nacionaliniai biudžetai ir valdžios įstaigos?

Tinkamiausios galimybės jokio reikšmingo poveikio nacionaliniams biudžetams ar valdžios įstaigoms neturės. Kita vertus, tam tikros galimybės apima konkrečius įpareigojimus valstybėms narėms, pvz., nustatyti arba įsteigti nešališką instanciją, kuri padėtų susijusioms šalims vesti derybas dėl licencijų teikti užsakomąsias vaizdo programas suteikimo; imtis priemonių, skirtų licencijų, naudojamų švietimo tikslais, matomumui užtikrinti; rengti suinteresuotųjų subjektų dialogus dėl ataskaitų autoriams ir atlikėjams teikimo ir nustatyti autorių / atlikėjų ir jų sandorių šalių ginčų sprendimo mechanizmą. Informacija apie sąnaudas, jei žinoma, pateikta atitinkamuose poveikio vertinimo skirsniuose.





Ar bus kitoks reikšmingas poveikis?

Netaikoma.

Ar taikomas proporcingumo principas?

Tinkamiausios galimybės parengtos taip, kad padėtų veiksmingai išspręsti pirmines problemas, neviršijant to, kas būtina tikslams pasiekti. Kitos galimybės (kai kuriais atvejais turinčios platesnę taikymo sritį) atmestos, nes jomis nebūtų galima užtikrinti subalansuoto ir proporcingo atsako į šiame poveikio vertinime išdėstytas problemas.

D. Tolesni veiksmai

Kada politika bus peržiūrėta?