LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2004 07 14 
KOM(2004) 486 galutinis 
2004/0155 (COD) 
2004/0159 (COD)  II tomas 
  
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVOS 
išdėstančios naujas redakcija 2000 m. kovo 20 d.  Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyvą 2000/12/EB d ėl kredito įstaigų veiklos prad ėjimo ir vykdymo ir 1993 m. kovo 
15 d. Tarybos direktyv ą dėl investicini ų įmonių ir kredito įstaigų kapitalo 
pakankamumo 
(pateikta Komisijos) 
  
{SEK(2004) 921} 
 
LT 2   LT  
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
2004/0159 (COD) 
Pasiūlymas 
TARYBOS  ⌦ EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS ⌫ DIREKTYVA 
dėl investicini ų įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo 
(išdėstyta naujas redakcija) 
⌦EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, ⌫ 
atsižvelgdami į Europos ekonomin ės bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 57  ⌦ 47 ⌫ 
straipsnio 2 dal į pirmąjį ir trečiąjį sakinius , 
atsižvelgdami į Komisijos pasi ūlymą1, 
bendra darbiaudama su Europos Parlamentu2, 
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę3, 
⌦atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomon ę4, ⌫ 
⌦laikydamiesi Sutarties 251 st raipsnyje nustatytos tvarkos5, ⌫ 
kadangi:  
 
Ønaujas 
(1) 1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyva 93/6/EEB d ėl investicini ų įmonių ir kredito 
įstaigų kapitalo pakankamumo6 buvo kelis kartus iš esm ės keičiama. Kadangi ji turi 
būti keičiama dar kart ą, reikėtų, siekiant aiškumo, j ą išdėstyti naujas redakcija. 
 
Ð 93/6/EEB 1 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(2) kadangi pagrindinis  ⌦ Vienas iš ⌫ tikslasų, keliamas ų 1993 m. geguž ės 10 d.  
Tarybos  ⌦ 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos ⌫ direktyvoje 
                                                 
1 OL C […], […], p. […]. 
2 OL C 
3 OL C […], […], p. […]. 
4 OL C […], […], p. […]. 
5 OL C , , p. . 
6 OL L Nr. 141, 1993 6 11, p. 1. Su paskutiniais pa keitimais, padarytais Direkt yva 2004/xx/EB, OL [...] 
 
LT 3   LT 93/22/EEB d ėl investicini ų paslaugų vertybini ų popierių srityje7  2004/39/EB d ėl 
finansinių priemoni ų rinkų, iš dalies kei čiančioje Tarybos direktyvas 85/611/EEB, 
93/6/EEB ir Europos Parlam ento ir Tarybos direktyv ą 2000/12/EB d ėl kredito įstaigų 
veiklos prad ėjimo ir vykdymo8 bei panaikinan čioje Tarybos direktyv ą 93/22/EEB9 , 
yra leisti investicin ėms įmonėms, kurioms leidimus veiklai išduoda ir kurias priži ūri 
buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos, lais vai steigti filial us bei teikti 
paslaugas kitose valstyb ėse narėse;. kadangi m Minėtoje direktyvoje atitinkamai 
numatyta derinti taisykles d ėl leidimų veiklai suteikimo tokioms investicin ėms 
įmonėms ir dėl jų verslo prieži ūros;. 
 
Ð 93/6/EEB 2 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(3) kadangi v Vis dėlto toje direktyvoje nenustatyti  nei bendrieji standartai d ėl investicin ės 
įmonės nuosavų lėšų, nei toki ų įmonių pradinio kapitalo dydis; kadangi  direktyvoje 
taip pat nenustatyta bendra ši ų įmonių prisiimamos rizikos valdymo sistema; . kadangi 
kai kuriose šios direktyvos nuostatose nur odoma kita Bendrijos iniciatyva, kurios 
tikslas būtent ir yra priimti suderint as priemones šiose srityse;  
 
Ð 93/6/EB 3 konstatuojamoji dalis 
(pritaikytas) 
(4) kadangi  priimta nuostata, kad reikia  ⌦ Reikia ⌫ suderinti tik tas priemones, kurios 
būtinos ir kuri ų pakanka tarpusavyje pripažinti leidim ų veiklai išdavimo ir rizik ą 
ribojančios prieži ūros sistemas; kadangi  ⌦ Kad vidaus finans ų rinkos sistemoje b ūtų 
įdiegtas tarpusavio pripažinimo principas, reik ėtų nustatyti ⌫ priemoni ųes, skirtųas 
investicini ų įmonių nuosavų lėšų apibrėžimui suderinti, pri ėmimas,  šių įmonių 
pradinio kapitalo dydžio iui nustatymas ti bei bendros ai sistemos ai, reikalingos ai 
investicini ų įmonių prisiimamai rizikai reguliuoti, suk ūrimas urti yra esminiai derinimo 
aspektai, b ūtini tam, kad vidaus finans ų rinkos sistemoje b ūtų įdiegtas tarpusavio 
pripažinimo princi pas;. 
 
Ønaujas 
(5) Kadangi valstyb ės narės siūlomo veiksmo tikslo negali deramai pasiekti ir tod ėl 
minėtą tikslą dėl to veiksmo mast o ir poveikio b ūtų lengviau pasiekti Bendrijos lygiu, 
Bendrija gali priimti priemones pagal subsidiarumo princip ą, nustatyt ą Sutarties 5 
straipsnyje. Pagal tame straipsnyje nustatyt ą proporcingumo princip ą ši direktyva 
apsiriboja tuo, kas b ūtina siekiant ši ų tikslų, ir neviršija to, kas b ūtina šiam tikslui 
pasiekti. 
                                                 
7 OL L Nr. 141, 1993 06 11, p. 0027. Su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva [2004 /…/EB (OL 
………..)]  
8 OL L Nr. 145, 2004 04 30, p. 1 
9 OL Nr. 126, 2000 5 26, p.1 
 
LT 4   LT  
Ð 93/6/EEB 4 konstatuojamoji 
dalis 
(6) kadangi r Reikia nustatyti skirtingo dydžio pradin į kapitalą, priklausomai nuo veiklos, 
kuria užsiimti investicin ėms įmonėms išduotas leidimas, masto; . 
 
Ð 93/6/EB 5 konstatuojamoji dalis 
(7) kadangi e Egzistuojan čioms investicin ėms įmonėms, esant tam tikroms s ąlygoms, 
turėtų būti leidžiama t ęsti savo veikl ą net ir tuo atveju, je igu jos nevykdo naujoms 
investicin ėms įmonėms nustatyto minimalaus pradinio kapitalo dydžio reikalavimo; . 
 
Ð 93/6/EEB 6 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(8)  kadan gi v Valstybės narės taip pat  gali  ⌦ turėtų galėti ⌫ nustatyti griežtesnes 
taisykles negu tos, kurios num atytos šioje direktyvoje; . 
 
Ð 93/6/EB 7 konstatuojamoji dalis 
(pritaikytas) 
kadangi ši direktyva yra dalis pla tesnių tarptautini ų pastangų, kurių tikslas - suderinti 
galiojančias taisykles d ėl investicini ų įmonių bei kredito įstaigų (toliau - įstaigos) prieži ūros; 
 
Ønaujas 
(9) Kad vidaus rinka funkcionuot ų sklandžiai, reika lingos ne tik teisin ės normos, bet ir 
glaudus bei reguliarus valstybi ų narių kompetenting ų institucij ų bendradarbiavimas ir 
daug didesnis reguliavimo ir prieži ūros praktikos suart ėjimas. 
 
Ð 93/6/EEB 8 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
kadangi bendrieji pagrindiniai stand artai dėl kredito įstaigų nuosavų lėšų yra pagrindinis 
vidaus rinkos investicini ų paslaugų sektoriaus bruožas; kadangi nuosavos l ėšos tar naujas  
įstaigų tęstinumo užtikrinimui bei investuotoj ų apsaugai;  
 
Ønaujas 
(10) Kadangi investicini ų įmonių rizika, susijusi su j ų prekybos knygoje apskaitoma veikla, 
yra tokia pat, kaip kredito įstaigų, tikslinga atitinkamas Direktyvos 2000/12/EB 
nuostatas taikyti ir investicin ėms įmonėms. 
 
LT 5   LT  
Ð 93/6/EEB 9 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
Önaujas 
(11)  kadangi bendroje finans ų rinkoje įstaigos nepriklausomai  nuo to, ar jos yra 
Ö Investicini ų įmonių ar kredito įstaigų (toliau − įstaigos) nuosavos l ėšos gali pad ėti 
padengti nuostolius, kuriems pade ngti nepakanka pelno, užtikrinti įstaigų veiklos 
tęstinumą bei apsaugoti investuotojus. Nuosavos l ėšos yra svarbus kriterijus ir 
kompetentingoms institucijoms pirmiausia vertinant įstaigų mokumą, taip pat kitais 
rizikos ribojimo tikslais. Be to, vidaus rinkoje įstaigos, nepriklausomai nuo to, ar jos 
yra investicin ės įmonės ar kredito įstaigos,  tiesiogiai tarpusavyje konkuruoja. 
ÖTodėl, siekiant sustiprinti Bendrijos finans ų sistemą ir užkirsti keli ą konkurencijos 
iškraipymui, tikslinga nustatyti bendruosius pagrindinius nuosav ų lėšų standartus.  
 
Ð 93/6/EB 10 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
kadangi tod ėl pageidautina užtikrinti vienod ą kredito įstaigų bei investicini ų įmonių 
traktavim ą; 
 
Ønaujas 
(12) Dėl to tikslinga remtis nuosav ų lėšų apibrėžimu, pateiktu Direktyvoje 2000/12/EB, ir 
numatyti papildomas konkre čias taisykles, kuriomis b ūtų atsižvelgta į skirtingą 
kapitalo reikalavim ų, susijusių su rinkos rizika, apimt į. 
 
Ð 93/6/EEB 11 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(13) kadangi k Kredito įstaigoms ⌦ Direktyva 2000/12/EB ⌫ 1989 m. gruodžio 18 d. 
Tarybos direktyvoje 89/647/EEB d ėl kredito įstaigų mokumo normatyvo10 jau 
nustatyti bendrieji kredito  ⌦ įvairių rūšių ⌫ rizikos prieži ūros ir kontrol ės 
standartai; . 
 
Ønaujas 
(14) Todėl nuostatas d ėl minimali ų kapitalo reikalavim ų reikėtų svarstyti kartu su kitomis 
specifinėmis priemon ėmis, kuriomis taip pat derinami svarbiausi įstaigų priežiūros 
metodai. 
 
Ð 93/6/EEB 12 konstatuojamoji 
dalis 
(15) kadangi b Būtina parengti bendruosius standartus d ėl kredito įstaigų prisiimamos 
rinkos rizikos bei papildom ą sistemą, reikaling ą įstaigų prisiimamos rizikos, 
                                                 
10 OL L 386, 1989 12 30, p. 14. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 92/30/EEB (OL L 110, 
1992 4 28, p. 52).  
 
LT 6   LT pirmiausia rinkos rizikos, o ypa č − pozicijos rizikos, sandorio šalies (atsiskaitym ų) 
rizikos bei užsienio valiutos kurso  rizikos prieži ūrai vykdyti; . 
 
Ð 93/6/EB 13 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(16) kadangi b Būtina įvesti  ⌦ numatyti ⌫ sąvoką «prekybos knyga», kuri ą sudaro 
vertybinių popierių ir kitų finansini ų priemoni ų, laikomų prekybos tikslais ir kurioms 
labiausiai gresia rinkos rizika bei su tam tikromis klientams teikiamomis finansin ėmis 
paslaugomis susijusi rizika, pozicijos; . 
 
Ð 93/6/EEB 14 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(17) kadangi pageidautina, kad  ⌦ Siekiant sumažinti administracin ę naštą, tenkančią ⌫ 
įstaigos oms, kurių veikla, fiksuojama  apskaitoma  prekybos knygoje, yra nedidel ė tiek 
absoliučia, tiek santykine prasme, ⌦ tokios įstaigos ⌫ turėtų galėtųi taikyti 
Direktyvą 89/647/EEB  ⌦ [2000/12/EB] ⌫ , o ne šios direktyvos I ir II prieduose 
išdėstytus reikalavimus; . 
 
Ð 93/6/EB 15 konstatuojamoji 
dalis 
(18) kadangi s Svarbu, kad valdant atsiskaitym ų (pristatymo) rizik ą būtų atsižvelgiama į 
veikiančias sistemas, kurios sukuria pakankam ą apsaugą, sumažinan čią tokią riziką;. 
 
Ð 93/6/EEB 16 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(19) kadangi b Bet kuriuo atveju įstaigos privalo  ⌦ turėtų ⌫ laikytis šios direktyvos 
nurodymų ir atsižvelgti į užsienio valiutos keitimo  kurso  riziką visoje savo veikloje;  
⌦ . ⌫ kadangi m Mažesni kapitalo reikalavimai tur ėtų būti nustatyti glaudžiai 
tarpusavyje susijusi ų valiutų pozicijoms, nepriklausomai nuo to, ar tai patvirtinta 
statistiškai, arba numatyta teisiškai saistan čiose tarpvyriausybin ėse sutartyse, vis ų 
pirma atsižvelgiant į kuriamą Europos pinig ų sąjungą;. 
 
Ð 93/6/EB 17 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(20) kadangi  visose įstaigose  vVidaus sistemos, skirtos pal ūkanų normųos rizikai valdyti ir 
kontroliuoti visose ⌦ įstaigų ⌫ veiklos srityse, yra ypa č svarbi priemon ė šiai rizikai 
sumažinti;  ⌦ . ⌫ kadangi k Kompetentingos institucijos privalo  ⌦ turėtų ⌫ 
prižiūrėti tokias sistemas; . 
 
LT 7   LT  
Ð 93/6/EEB 18 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(21) kadangi 1992 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 92/121/EEB d ėl kredito įstaigų 
didelių paskol ų valdymo ir kontrol ės11 ⌦ Kadangi Direktyva 
[2000/12/EB] ⌫ nesiekiama nustatyti  ⌦ nenustato ⌫ bendrų taisyklių dėl didelių 
paskolų pozicijų valdymo ⌦ ir kontrol ės ⌫ tose veiklos srityse, kurios daugiausia 
susijusios su rinkos rizika ⌦ , tikslinga numatyti tokias taisykles ⌫ ; kadangi 
minėtoje direktyvoje nurodyt a kita Bendrijos inic iatyva, kurioje si ūloma patvirtinti 
metodų, naudojam ų šioje srityje, privalomo derinimo tvark ą;. 
 
Ð 93/6/EEB 19 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
kadangi b ūtina priimti bendras taisykles d ėl investicini ų įmonių didelių paskolų stebėjimo bei  
kontrolės; 
 
Ønaujas 
(22) Operacinė rizika yra reikšminga ri zika, su kuria susiduria įstaigos ir kuri ą reikia 
padengti nuosavomis l ėšomis. Būtina atsižvelgti į ES įstaigų įvairovę ir numatyti 
alternatyvius metodus. 
 
Ð 93/6/EEB 20 −22 
konstatuojamosios dalys 
(pritaikytas) 
kadangi kredito įstaigų nuosavų lėšų apibrėžimas jau yra pateiktas 1989 m. balandžio 17 d. 
Tarybos direktyvoje 89/299/EEB d ėl kredito įstaigų nuosavų lėšų12; 
kadangi apib ūdinant įstaigų nuosavas l ėšas turėtų būti vadova ujamasi min ėtu apibrėžimu;  
tačiau kadangi yra priežas čių, dėl kurių šioje direktyvoje pateikiamas įstaigų nuosavų lėšų 
apibrėžimas gali skirtis nuo apibr ėžimo, pateikto anks čiau minėtoje direktyvoje, kad b ūtų 
atsižvelgta į specifines toki ų įstaigų, kurioms  visų pirma gali iškilti rinkos rizika, vykdomos 
veiklos ypatybes;  
 
Ð 93/6/EEB 23 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(23) kadangi  1992 m. balandžio 6 d. Tar ybos direktyvoje 92/30/EEB d ėl kredito įstaigų 
konsoliduotos prieži ūros13 ⌦ Direktyvoje [2000/12/EB] ⌫ yra nurodytas 
konsolidavimo principas;  ⌦ . ⌫ kadangi j Joje nėra nustatyt ų bendrų taisyklių dėl 
finansų įstaigų, užsiiman čių veikla, kuriai labiausiai gresia rinkos rizika, 
                                                 
11 OL L 29, 1993 2 5, p. 1.  
12 OL L 124, 1989 5 5, p. 16. Di rektyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 92/30/EEB (OL 
L 110, 1992 9 24, p. 52).  
13 OL L 110, 1992 4 28, p. 52.  
 
LT 8   LT konsolidavimo; . kadangi min ėtoje direktyvoje nurodyta ki ta Bendrijos iniciatyva, 
kuria siekiama priimti suderi ntas priemones šioje srityje;  
 
Ønaujas 
(24) Siekiant užtikrinti pakankam ą grupei priklausan čių įstaigų mokumą, minimalius 
kapitalo reikalavimus b ūtina taikyti remiantis tos grup ės konsoliduota finansine 
padėtimi. Siekiant užtikrinti, kad nuosavos l ėšos būtų tinkamai paskirstytos grup ėje ir, 
kai reikia, gal ėtų būti panaudotos investicijoms ap saugoti, minimalius kapitalo 
reikalavimus reik ėtų taikyti atskiroms grupei priklausan čioms įstaigoms, jei šio tikslo 
negalima veiksmingai pasiekti kitaip. 
 
Ð 93/6/EEB 24 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(25) kadangi  Direktyva 92/30/EEB  ⌦ [2000/12/EB] ⌫ netaikoma toms grup ėms, kurias 
sudaro viena ar daugiau investicini ų įmonių ir kuriose n ėra kredito įstaigų;. tačiau 
kadangi paaišk ėjo, jog pageidautina sukurti  ⌦ Todėl reikėtų numatyti ⌫ bendrą 
sistemą, kad būtų galima prad ėti įvesti konsoliduot ą investicini ų įmonių priežiūrą;. 
 
Ønaujas 
(26) Įstaigos tur ėtų pasirūpinti, kad tur ės kapitalo, kuris, atsižvelgiant į riziką, su kuria jos 
susiduria arba gal ėtų susidurti, bus pakankamo dydžio ir kokyb ės bei deramai 
paskirstytas. Tod ėl įstaigos tur ėtų taikyti strategijas ir procesus savo kapitalo 
pakankamumui įvertinti ir palaikyti. 
(27) Kompetentingos institucijos tur ėtų vertinti įstaigų nuosavų lėšų pakankamum ą 
atsižvelgdamos į riziką, su kuria susiduria min ėtos įstaigos. 
(28) Kad vidaus rinka funkcionuot ų veiksmingai, b ūtinas daug didesnis suderint ų Bendrijos 
teisės aktų nuostatų įgyvendinimo ir taikymo suart ėjimas. 
(29) Dėl tos pačios priežasties ir siekiant užtikrinti, kad Bendrijos įstaigų, veikiančių 
keliose valstyb ėse narėse, našta netapt ų neproporcinga d ėl to, jog atsakomyb ė už 
leidimų išdavimą ir priežiūrą ir toliau tenka atskiros valstyb ės narės kompetetingoms 
institucijoms, b ūtina, kad šios institucijos bendradarbiaut ų daug glaudžiau. Tod ėl 
reikėtų stiprinti konsoliduot ą priežiūrą atliekančių institucij ų vaidmenį. 
(30) Kad vidaus rinka funkcionuot ų vis veiksmingiau ir kad Bendrijos pilie čiams būtų 
užtikrintas pakankamas skaidrumas, b ūtina, kad kompetetingos institucijos viešai ir 
taip, kad b ūtų įmanoma prasmingai lyginti, pranešt ų, kaip įgyvendinama ši direktyva. 
(31) Siekiant stiprinti rinkos drausm ę ir skatinti įstaigas gerinti savo rinkos strategij ą, 
rizikos kontrol ę ir vidaus valdymo organizavim ą, turėtų būti numatyta, kad įstaigos 
tinkamai skelbt ų informacij ą.  
 
LT 9   LT  
Ð 93/6/EEB 25 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
Önaujas 
(32) kadangi retkar čiais gali prireikti atlikti  šioje direktyvoje pateikt ų išsamių taisyklių 
techninio pob ūdžio pakeitimus, kad b ūtų atsižvelgta į naujoves investicini ų paslaugų 
srityje; kadangi prireikus Komisija atitinkamai pasi ūlys tokius pakeitimus  
Ö Priemonės, būtinos šiai direktyvai įgyvendinti, tur ėtų būti priimamos pagal 1999 m. 
birželio 28 d. Tarybos sprendim ą 1999/468/EB, nustatant į Komisijos naudojimosi jai 
suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvark ą14. ; 
 
Ð 93/6/EEB 26 konstatuojamoji 
dalis 
kadangi v ėlesniame etape Taryba tur ėtų priimti nuostatas d ėl šios direktyvos suderinimo su 
technine pažanga, kaip numatyta 1987 m.  liepos 13 d. Tarybos sprendime 87/373/EEB, 
nustatančiame Komisij ai suteikt ų įgyvendinimo įgaliojimų vykdymo tvark ą15; kadangi tuo 
pačiu metu Taryba, atsižvelgdama į Komisijos pasi ūlymą, turėtų pati patvirtinti tokius 
pakeitimus;  
 
Ð 93/6/EEB 27 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
kadangi tur ėtų būti numatyt a, kad ši direktyva bus perži ūrėta praėjus trejiems metams po jos 
įsigaliojimo atsižvelgiant į įgytą patirtį, poslinkius finans ų rinkose bei kontroliuojan čių 
institucijų tarptautini ų forumų darbą; kadangi atliekant toki ą peržiūrą taip pat reik ėtų 
peržiūrėti sąrašą sričių, kurioms gali prireikti techninio patikslinimo;  
 
Ð 93/6/EEB 28 konstatuojamoji 
dalis 
kadangi ši direktyva ir  Direktyva 93/22/EEB d ėl investicini ų paslaugų vertybini ų popierių 
srityje yra taip glaudžiai susijusios, kad j ų įsigaliojimas skirtingu laiku gal ėtų pakenkti 
konkurencijai,  
 
Ønaujas 
(33) Siekiant išvengti rinkos tri kdymo ir užtikrinti bendro nuosav ų lėšų lygio tolygum ą, 
tikslinga numatyti konkre čias pereinamojo laikotarpio priemones. 
(34) Šia direktyva gerbiamos pagrindin ės teisės ir laikomasi princip ų, kurie Europos 
Sąjungos pagrindini ų teisių chartijoje pripaž įstami kaip bendri Bendrijos teis ės 
principai. 
                                                 
14 OL L 184, 1999 7 17, p. 23. 
15 OL L 197, 1987 7 18, p. 33.  
 
LT 10   LT (35) Pareiga perkelti ši ą direktyv ą į nacionalin ę teisę turėtų būti apribota tomis 
nuostatomis, kuriomis iš esm ės keičiamos pirmesn ės direktyvos. Pareig ą perkelti 
nepakeistas nuostatas nustato ankstesn ės direktyvos. 
(36) Ši direktyva netur ėtų pažeisti valstybi ų narių pareigų, susijusių su direktyv ų, nurodytų 
VIII priedo B dalyje, perk ėlimo į nacionalin ę teisę terminais. 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYV Ą: 
⌦I SKYRIUS ⌫ 
⌦Dalykas, taikymo sritis ir apibr ėžimai ⌫ 
⌦1 SKIRSNIS ⌫ 
⌦DALYKAS IR TAIKYMO SRITIS ⌫ 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
1 straipsnis 
1. ⌦Ši direktyva nustato investicin ėms įmonėms ir kredito įstaigoms taikomus kapitalo 
pakankamumo reikalavimus, taip pat j ų apskaičiavimo ir prieži ūros, pagr įstos rizik ą 
ribojančiais principais, taisykles. ⌫ Valstybės narės šioje direktyvoje išd ėstytus reikalavimus 
taiko 2 straipsnyje apib ūdintoms investicin ėms įmonėms bei kredito įstaigoms. 
2. Valstyb ė narė gali taikyti papildomus arba griežtesnius reikalavimus toms 
investicin ėms įmonėms ir kredito įstaigoms, kurioms ji yra išdavusi leidimus veiklai. 
 
Ønaujas 
2 straipsnis 
1. Atsižvelgiant į šios direktyvos 18, 20, 28 to 32, 34 ir 39 straipsnius, Direktyvos 
[2000/12/EB] 68 −73 straipsniai mutatis mutandis  taikomi investicin ėms įmonėms. 
Be to, toliau nurodytais atvejais taikomi Direktyvos [2000/12/EB] 71 −73 straipsniai: 
a) investicin ės įmonės patronuojanti įmonė yra patronuoja nti kredito įstaiga 
valstybėje narėje;  
b) kredito įstaigos patronuojanti įmonė yra patronuojanti investicin ė įmonė 
valstybėje narėje. 
 
LT 11   LT Tuo atveju, kai finans ų kontroliuojan čiosios (holdingo) bendrov ės dukterin ės įmonės 
yra kredito įstaiga ir investicin ė įmonė, kredito įstaigai taikomi reikalavimai, pagr įsti 
finansų kontroliuojan čiosios (holdingo) bendrov ės konsoliduota finansine pad ėtimi. 
 
Ð 93/6/EEB 7 straipsnio 1 ir 2 
dalis (pritaikytas) 
7 straipsnis  
Bendrieji principai  
1. Šios direktyvos 4 ir 5 straipsniuose numatyti kapitalo reikalavimai  įstaigoms, kurios 
nėra patronuoj ančios įmonės ar patronuojan čių įmonių dukterin ės įmonės, yra taikomi 
individualiai.  
2. Reikalavimai, kurie nustatyti šios  direktyvos 4 ir 5 straipsniuose:  
– visoms įstaigoms, turin čioms kredito įstaigas, kaip numatyta  Direktyvoje 92/30/EEB, 
investicin ėms įmonėms ar kitoms  finansų įstaigoms, kurios yra dukterin ės įmonės, 
arba tokioms  įmonėms, kurios turi tokio s ubjekto kapitalo dal į, bei 
– visoms įstaigoms, kuri ų patronuojan čios įmonės yra  finansinės kontroliuojan čios 
bendrovės, 
yra taikomi konsoliduotai pagal anksčiau nurodytoje direktyvoje  bei šio straipsnio 7 -14 dalyse 
išdėstytus metodus.  
 
Ð 93/6/EEB 7 straipsnio 3 dalis 
(pritaikytas) 
Î1 2004/xx/EB 1 straipsnis 
Önaujas 
2. Jeigu kredito įstaiga nepriskiriama ši o straipsnio 2 dalyje  ⌦ 1 dalyje ⌫ nurodytai 
grupei, jai taikoma Direktyva 92/30/EEB  ⌦ [2000/12/EB] ⌫ ir tokie pakeitimai , laikantis 
šių nuostatų: 
– finansų holdingo bendrov ė tai finans ų įstaiga, kurios visos a rba beveik visos 
dukterinės įmonės yra investicin ės firmos arba kitos finans ų įstaigos, iš kuri ų bent 
viena yra investicin ė firma, ir kuri n ėra mišrią veiklą vykdanti finans ų holdingo 
bendrovė, apibrėžta 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos  
direktyvoje 2002/87/EB d ėl finansiniam konglomeratui priklausan čių kredito įstaigų, 
draudimo įmonių ir investicini ų firmų papildomos prieži ūros16, 
– mišrią veiklą vykdanti holdingo bendrov ė tai patronuojanti įmonė, kitokia nei finans ų 
holdingo bendrov ė arba investicin ė firma ar mišri ą veiklą vykdanti finans ų holdingo 
bendrovė, apibrėžta Direktyvoje 2002/87/EB, kur ios bent viena iš dukterini ų 
bendrovių yra investicin ė firma,  
                                                 
16 OL L 35, 2003 2 11, p. 1  
 
LT 12   LT – - kompetentingos instit ucijos yra nacionalin ės institucijos, kurioms  pagal 
įstatymus a r kitus teis ės aktus suteikti įgaliojimai atlikti  investicini ų įmonių 
priežiūrą, 
– Direktyvos 92/30/EEB 3 straipsn io 5 dalies antra pastraipa  netaikoma,  
Öa) visos nuorodos į kredito įstaigas  laikomos nuorodomis į investicines įmones ; 
 
b) kiekviena nuoroda į ⌦ kitus ⌫ Direktyv ąos 77/780/EEB  ⌦ [2000/12/EB] 
straipsnius ⌫, pateikta Direktyvos 92/30/EEB  ⌦ [2000/12/EB] ⌫ 4 
⌦ 125 ⌫ straipsnio yje 1 ir 2 dalyse  bei 7  ⌦ 140 ⌫ straipsnio 5  ⌦ 2 ⌫ 
dalyje, pakei čiama  ⌦ laikoma ⌫ nuoroda į Direktyv ą 93/22/EEB  
⌦ 2004/39/EB ⌫; 
c) Direktyvos 92/30/EEB  ⌦ [2000/12/EB] ⌫ 3 ⌦ 39 ⌫ straipsnio 9  
⌦ 3 ⌫dalyje bei 8 straipsnio 3 dalyje  pateiktos nuorodos į Î1 Europos 
bankininkyst ės komitetą  pakeičiamos  ⌦ laikomos ⌫ nuorodomis į Tarybą 
ir Komisij ą; 
d) ⌦taikant išlyg ą Direktyvos [2000/12/EB] 140 straip snio 1 daliai, jeigu kredito 
įstaiga nepriskiriama grupei, ⌫ ⌦ to ⌫ 7 straipsnio pirmasis sakinys 
pakeičiamas tokiu sakiniu: «Tais atvejais, kai investicin ė įmonė, finansin ėų 
kontroliuojanti čioji (holdingo)  bendrov ė arba mišria veikla užsiimanti 
kontroliuojanti čioji (holdingo)  bendrov ė kontroliuoja vien ą arba daugiau 
dukterinių įmonių, kurios yra draudimo bendrov ės, kompetentingos institucijos 
bei institucijos, kurioms patik ėta valstyb ės užduotis vykdyti draudimo įmonių 
priežiūrą, glaudžiai tarpusavyj e bendradarbiauja». 
 
Ð 93/6/EEB 7 straipsnio 4 dalis 
4. Kompetentingos inst itucijos, iš kuri ų reikalaujama arba kur ioms pavesta vykdyti šio 
straipsnio 3 dalyje nurodyt ų įstaigų grupių priežiūrą konsoliduotai tol, kol ši prieži ūra bus vėl 
derinama,  ir tais atvejais, kai leidžia aplinkyb ės, gali laikinai nevykdyti šio reikalavimo, jeigu 
kiekviena tokiai grupei priklausanti investicin ė įmonė: 
i) nuosavas l ėšas apibrėžia taip, kaip nurodyta šios direktyvos  V priedo 9 dalyje;  
ii) individualiai vykdo šios di rektyvos 4 ir 5 straipsniuose numatytus reik alavimus;  
iii) sukuria sistemas, reikal ingas kapitalo šaltini ų bei visų kitų tai grupei priklausan čių 
finansų įstaigų finansavimo valdymui bei  kontrolei užtikrinti.  
 
Ð 93/6/EB 7 straipsnio 5 ir 6 dalys 
(pritaikytas) 
5. Kompetentingos instituc ijos reikalauja, kad investicin ės įmonės, priklausan čios atitinkamai 
grupei, kuriai netaikomas šio straipsnio 4 dalyje pateiktas reikalavimas, informuot ų jas apie 
riziką, įskaitant su j ų kapitalo šaltiniais bei finansavimu susijusi ą riziką, kuri gali pablo ginti jų 
finansinę būklę. Jeigu kompetentingos  institucijos, remdamosi gauta informacija, 
nusprendžia, jog min ėtų investicini ų įmonių finansinė padėtis nėra pakankamai apsaugota, 
 
LT 13   LT tuomet jos reikalauja, kad investicin ės įmonės imtųsi priemoni ų, o prireikus taikytų ir 
atitinkamus apribojimus toki ų įmonių kapitalo pervedimui tai grupei priklausan čioms 
įstaigoms.  
6. Jeigu kompetentingos institucijos netaiko šio straipsnio 4 dalyje nurodyto reikalavimo 
atlikti konsoliduot ą priežiūrą, jos imasi kit ų reikiamų priemonių visos įstaigų grupės, įskaitant 
ir visų už valstyb ės narės ribų esančių įmonių, rizikai, pirmiausia dideli ų paskolų rizikai, 
valdyti.  
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
⌦2 SKIRSNIS  ⌫ 
APIBRĖŽIMAI 
 
Ð 93/6/EEB 2 straipsnio 1 dalis 
(pritaikytas) 
Önaujas 
3 straipsnis 
1. Šioje direktyvoje Ö taikomi šie apibr ėžimai:  
a)1. kredito įstaigos  yra ⌦ − kredito įstaigos, apibr ėžtos Direktyvos [2000/12/EB] 4 
straipsnio 1 dalyje; ⌫ ;visos įstaigos, kurios atitinka apibr ėžimą, pateiktą 1997 
m. gruodžio 12 d. Pirmosios Tarybos direktyvos (77/780/EEB) d ėl įstatymų ir 
kitų teisės aktų, susijusių su kredito įstaigų veiklos prad ėjimu ir vykdymu, 
derinimo17 1 straipsnio pirmojoje įtraukoje, ir kurioms taikomi Direktyvoje 
89/647/EEB išd ėstyti reikalavimai;  
 
Ð 2004/39/EB 67 straipsnio 2 
dalis (pritaikytas) 
Önaujas 
b) investicin ės įmonės yra ⌦ − ⌫ visos  įstaigos, kurios atitinka apibr ėžimą, 
pateiktą ⌦ apibrėžtos Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalyje ⌫ 
Direktyvos 93/22/EEB 1 straipsnio 2 punkte , ir kurioms taikomi toje pa čioje 
direktyvoje išd ėstyti reikalavimai, išskyrus: 
a)i) kredito įstaigas; 
b)ii) vietines įmones, kurios apibr ėžtos ⌦ šio straipsnio 1 dalies p punkte ⌫ 
20 dalyje , ir 
                                                 
17 OL L 322, 1977 12 17, p. 30. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 89/646/EEB (OL L 386, 
1989 12 30, p. 1).  
 
LT 14   LT c)iii) įmones, kuriom s tik Ö leidžiama teikti konsultacijas investicij ų 
klausimais ir (arba)  priima ti ir perduoda ti investuotoj ų pavedimus, 
nesaugodamos ant jų klientams priklausan čių pinigų ar vertybini ų 
popierių, ir kurios d ėl šios priežasties jokiai s atvejais negali tur ėti 
piniginių įsipareigojim ų savo klientams;  
 
Ð 93/6/EEB 2 straipsnio 3 −4 dalys 
(pritaikytas) 
3. c) įstaigos  yra ⌦ − ⌫ kredito įstaigos ir investicin ės įmonės; 
4. d) pripažintos tre čiųjų šalių investicin ės įmonės yra ⌦ − ⌫ tokios įmonės, 
⌦ kurios atitinka šias s ąlygas: ⌫ 
⌦i) įmonės ⌫, kurioms, jeigu jos b ūtų įsteigtos Bendrijoje, b ūtų taikomas 
šio straipsnio 2 dalyje pateiktas  investicin ės įmonės apibrėžimas;  
⌦ii) įmonės, ⌫ ir kurioms leidimai veiklai išduoti tre čiojoje šalyje;  
⌦iii) įmonės, ⌫ bei  kurios privalo laikytis veiklos rizik ą ribojančių 
taisyklių, kompetenting ų institucij ų nuomone, savo griežtumu 
atitinkančių bent jau šioje direkt yvoje pateiktas taisykles;  
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
Önaujas 
5. e) finansinės priemon ės yra ⌦ − ⌫ Direktyvos 93/22/EEB priedo B skirsnyje 
išvardytos priemon ės Ö visi sandoriai, d ėl kurių viena sandorio šalis įgyja 
finansinį turtą, o kita − finansinį įsipareigojim ą arba nuosavyb ės finansin ę 
priemonę ; 
 
Ð 93/6/EEB 2 straipsnio 6 ir 7 
dalys (naujas) 
6. įstaigos prekybos knyg ą sudaro:  
a) savo sąskaita įgytų finansini ų priem onių, biržos preki ų ir biržos preki ų 
išvestinių priemoni ų, kurios laikomos perparduoti ir (arba) kurias įstaiga 
įsigyja tik ėdamasi per trump ą laiką gauti pelno d ėl jų pirkimo ir pardavimo 
kainų realių ir (arba) numatom ų skirtumų arba dėl kitų kainų ar palūkanų 
normų pasikeitim ų, pozicijos, taip pat finansini ų priemoni ų, biržos preki ų ir 
biržos preki ų išvestinių priemoni ų pozicijos, atsirandan čios atliekant sandorius 
savo sąskaita, arba pozicijos, įgyjamos siekiant nuo rizikos apsaugoti kitus 
prekybos knygos  elementus;  
b) pozicijos, susijusios su dar neapmok ėtais sandoriais, pristatymais be 
atsiskaitymo ir nebiržin ėmis išvestin ėmis finansin ėmis priemon ėmis, kurios 
nurodytos II priedo 1, 2, 3 ir 5 dalyse, II priedo 4 dalyje nurodytos pozicijos, 
susijusios su a tpirkimo sandoriais ir vertybini ų popierių bei biržos preki ų, kurių 
pagrindą sudaro vertybiniai popie riai arba biržos prek ės, įtrauktos į prekybos 
 
LT 15   LT knygą, kaip apibr ėžta a punkte, skolinimu, taip pat pozicijos, susijusios su toje 
pačioje dalyje apib ūdintais  atvirkštiniais atpirkimo sandoriais bei vertybini ų 
popierių ir biržos preki ų skolinimosi operacijomis, jeigu tam pritaria 
kompetentingos institucijos ir jeigu jos atitinka i, ii, iii ir v arba iv ir v 
punktuose pateiktas s ąlygas:  
i) pozicijos kiekvien ą dieną įvertinamos pagal rinkos kainas remiantis II 
priede nustatyta tvarka;  
ii) užstatas yra koreguojamas, kad b ūtų atsižvelgiama į atitinkamoje 
sutartyje ar sandoryje naudojam ų vertybini ų popierių arba biržos preki ų 
vertės esminius pasikeitimus, vadovaujant is kompetentingoms 
institucijoms priimtina taisykle;  
iii) sutartyje arba sandoryje numatoma, jog įstaigos pretenzijos yra 
nedelsiant ir automatiškai tarpusavyje užskaitomos su kitos sandorio 
šalies pretenzijomis, jeigu pastaroji nesilaiko įsipareigojim ų; 
iv) atitinkam ą sutartį ar sandor į tarpusavyje sudaro profesionalai;  
v) tokios sutartys ir sandoriai apsiriboja patvirtinimu ir tinkamu j ų 
naudojimu, o dirbtiniai sandoriai, ypa č netrumpalaikiai, ne įtraukiami; ir  
c) tokios pozicijos kaip mokes čiai, komisinia i, palūkanos, dividendai bei 
privalomi įnašai, prekiaujant išvestin ėmis finansin ėmis priemon ėmis biržoje, 
tiesiogiai susijusios su prekybos knygos pozicijomis, nurodytomis šios 
direktyvos II priedo 6 dalyje.  
 Tam tikros pozicijos įtraukiamos arba ne įtrauki amos į prekybos knyg ą vadovaujantis 
objektyviomis proced ūromis, kurioms prireikus priskiriami atitinkamos įstaigos 
apskaitos standartai, o šias proced ūras bei nuosekl ų jų laikymąsi tikrina 
kompetentingos institucijos;  
 
Ð 93/6/EEB 2 straipsnio 7 dalis 
(pritaikytas) 
7. patronuojanti įmonė, dukterin ė įmonė ir finans ų įstaiga yra apibr ėžiamos pagal 
Direktyvos 92/30/EEB 1 straipsn į; 
 
Ð 93/6/EEB 2 straipsnio 8 dalis 
(pritaikytas) 
8. finansinė kontroliuojanti bendrov ė yra finans ų įstaig a, kurios visos dukterin ės 
įmonės arba didžioji j ų dalis yra kredito įstaigos, investicin ės įmonės arba kitos 
finansų įstaigos, iš kuri ų bent viena yra kredito įstaiga arba investicin ė įmonė; 
 
Ønaujas 
f) „ patronuojanti investicin ė įmonė valstybėje narėje“ – investicin ė įmonė, turinti 
dukterinę įmonę – įstaigą arba kitą finansų įstaigą – arba dalyvaujanti valdant 
šių subjektų kapitalą ir kuri pati n ėra dukterin ė įmonė kitos įstaigos, turin čios 
 
LT 16   LT leidimą veiklai toje pa čioje valstyb ėje narėje, arba finans ų kontroliuojan čiosios 
(holdingo) bendrov ės, įsisteigusios toje pa čioje valstyb ėje narėje, ir kurios 
kapitalą valdant nedalyvauja jokia kita įstaiga, turinti leidim ą veiklai toje 
pačioje valstyb ėje narėje; 
g) ES patronuojanti investicin ė įmonė – patronuojanti investicin ė įmonė 
valstybėje narėje, kuri nėra kitos įstaigos, gavusios leidim ą veiklai bet kurioje 
valstybėje narėje, arba finans ų kontroliuojan čiosios (holdingo) bendrov ės, 
įsisteigusios bet kurioje valstyb ėje narėje, dukterin ė įmonė ir kurios kapital ą 
valdant nedalyvauja jokia kita įstaiga, gavusi leidim ą veiklai bet kurioje 
valstybėje narėje; 
 
Ð93/6/EEB 2 straipsnio 9 dalis 
(pritaikytas) 
9. rizikos koeficientai yra kredito rizikos laip sniai, kurie taikomi atitinkamoms sandorio 
šalims pagal Direktyv ą 89/647/EEB. Ta čiau turtui, kur į sudaro pretenzijos 
investicin ėms įmonėms arba pripažintoms tre čiosios šalies investicin ėms įmonėms, 
kitoms su šiomis įmonėmis susijusioms pozicijoms bei pozicijai, atsirandan čiai dėl 
sandorių su pripaž intais kliringo r ūmais arba biržomis, taikomas toks pat rizikos 
koeficientas, kaip ir koeficientas, nustatytas tam atvejui, kai atitinkama sandorio šalis 
yra kredito įstaiga;  
 
Ð 98/33/EB 3 straipsnio 1 dalis 
(pritaikytas) 
10h) nebiržinės išvestin ės finansin ės priemon ės − nebalansiniai  straipsniai, ⌦ 
įtraukti į Direktyvos [2000/12/EB] IV priedo s ąrašą, išskyrus straipsnius, 
kuriems pagal tos dire ktyvos III priedo 2 dal į priskiriama nulin ė rizikos vert ė; 
⌫ kuriems pag al Direktyvos 89/647/EEB 6 straipsnio 3 dalies pirm ą pastraipą 
yra taikomi min ėtos direktyvos II priede išd ėstyti metodai;  
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
11.i) reguliuojama rinka  yra ⌦ − ⌫ rinka, kuri atitinka Direktyvo s 93/22/EEB 1 
straipsnio 13 dalyje pateikt ą apibrėžimą ⌦ apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 
straipsnio 14 dalyje ⌫ ; 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
12. pripažįstamos pozicijos - tai ilgosios ir trumposios turto pozicijos , nurodytos 
Direktyvos 89/647/EEB 6 straipsnio 1 dalies b punkte, ir investicini ų įmonių arba 
pripažintų trečiųjų šalių investicini ų įmonių išleistų skolos finansini ų priemoni ų 
ilgosios ir trumposios pozicijos. Pripaž įstamos pozicijos taip pat reiškia ilg ąsias ir 
trumpąsias skolos finansini ų priemoni ų pozicijas, jeigu tokios finansin ės priemon ės 
atitinka šias s ąlygas: pirma, jos turi b ūti įregistruotos bent vienoje reguliuojamoje 
valstybės narės rinkoje arba vertybini ų popierių biržoje, esan čioje trečiojoje  šalyje, 
jeigu min ėtą biržą pripažįsta atitinkamos valstyb ės narės kompetentingos institucijos; 
antra, atitinkamos įstaigos nuomone, abi pozicijos turi b ūti laikomos pakankamai 
likvidžiomis ir, atsižvelgiant į emitento mokumo b ūklę, joms turi b ūti nustatyt as tam 
 
LT 17   LT tikras įsipareigojim ų neįvykdymo rizikos laipsnis, kuris atitinka rizik ą, nustatyt ą 
turtui, nurodytam Direktyvos 89/647/EEB 6 st raipsnio 1 dalies b punkte, arba yra už 
šią riziką mažesnis; finansini ų priemoni ų įvertinimo b ūdą turi atidžiai išanalizu oti 
kompetentingos institucijos, kurios atmeta įstaigos sprendim ą, jeigu, jų nuomone, su 
atitinkamomis finansin ėmis priemon ėmis susijęs įsipareigojim ų nevykdymo rizikos 
laipsnis yra per didelis, kad jas b ūtų galima priskirti pripaž įstamoms pozicijoms.  
 Nep aisant pirmiau min ėtų sąlygų ir iki tolesnio derinimo, kompetentingos institucijos 
turi teisę laikyti pripaž įstamomis pozicijomis tas priemones, kurios yra pakankamai 
likvidžios ir kurioms d ėl atitinkamos emitento mokumo b ūklės priskiriamas toks 
įsipareigo jimų nevykdymo rizikos laipsnis, kuris atitinka turto, nurodyto Direktyvos 
89/647/EEB 6 straipsnio 1 dalies b punkte, rizik ą arba yra už j ą mažesnis. Tokio 
masto įsipareigojim ų, susijusių su šiomis priemon ėmis, nevykdymo rizik ą turi būti 
nustačiusios mažia usiai dvi kompetenting ų institucij ų pripažintos kredito reitingo 
agentūros arba tik viena toki a kredito reitingo agent ūra, jeigu jokia kita 
kompetenting ų institucij ų pripažinta reitingo agent ūra nėra blogiau įvertinusi min ėtų 
priemonių. 
 Ta čiau kompetentin gos institucijos gali nesilaikyti ankstesniame sakinyje numatytos 
sąlygos, jeigu jos nusprendžia, kad tai n ėra tinkama, pavyzdžiui, atsižvelgiant į 
rinkos, emitento arba emisijos ypatybes ar į kurį nors šių ypatybių derinį. 
 Be to, kompetentingos instituci jos reikalauja, kad įstaigos taikyt ų maksimal ų rizikos 
koeficient ą, nurodytą šios direktyvos I priedo 14 dalies 1 lentel ėje, toms finansin ėms 
priemonėms, kurios susijusios su ypatinga rizika d ėl nepakankamo j ų emitento 
mokumo ar d ėl jų likvidumo.  
 Kiekvien os valstyb ės narės kompetentingos institucijos re guliariai pateikia Tarybai ir 
Komisijai informacij ą apie pripaž įstamų pozicijų įvertinimui naudojamus metodus, 
ypač apie tuos metodus, kurie naudojami įvertinti emisijos likvidum ą bei emitento 
mokumą; 
13. centrinės valdžios pozicijos yra Direktyvos 89/647/EEB 6 straipsnio 1 dalies a 
punkte nurodytos turto ilgosios ir trumposio s pozicijos, taip pat turto pozicijos, 
kurioms taikomas 0 % rizikos  koeficientas pagal tos pa čios direktyvos 7 straipsn į; 
 
Ð93/6/EEB 2 straipsnio 14 dalis 
(pritaikytas) 
14.j) konvertuojamas vertybinis popierius  yra ⌦ − ⌫ toks vertybinis popierius, 
kuris, savininko pasirinkimu, gali b ūti pakeistas į kitą vertybin į popierių, 
paprastai į emitento akc ijas; 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 1 dalies b 
punktas (pritaikytas) 
15.k) varantas  − garantija, kuri  suteikianti  jos turėtojui teisę pirkti pagrindinius 
vertybinius popier ius už nustatyt ą kainą iki varanto galiojimo termino pabaigos 
⌦ ir ⌫ už ją kurią galima atsiskaity ti pristatant pa čius pagrindinius 
vertybinius popierius arba sumokant j ų vertę atitinkančią grynųjų pinigų sumą; 
 
LT 18   LT 16. l) finansavimas parduodam ų atsargų sąskaita  − pozicijos, pagal kurias realios 
atsargos parduodamos pagal išankstin į sandorį, o finansavimo kaina įšaldoma 
iki išankstinio pardavimo sandorio datos; 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 1 dalies c 
punktas 
17.m) atpirkimo sandoris  ir atvirkštinis atpirkimo sandoris  − bet koks sandoris, pagal 
kurį įstaiga arba įstaigos sandorio šalis perduoda vertybinius popierius, biržos 
prekes ar garantuotas teises į vertybinius popierius ar biržos prekes, jeigu toki ą 
garantiją suteikia pripažinta birža, turinti teises į minėtus vertybinius popierius 
ar biržos prekes, ir pagal kur į įstaiga negali perduoti ar ba užstatyti tam tikr ų 
vertybinių popierių arba biržos preki ų daugiau kaip vienai sandorio šaliai vienu 
metu, įsipareigodama juos (arba tos pa čios rūšies vertybini ų popierių ar biržos 
prekių pakaitalus) atpirkti už nustatyt ą kainą tam tikrą datą, kurią pardavėjas 
jau yra nurod ęs arba dar nurodys. Vertybinius popierius arba biržos prekes 
parduodan čiai įstaigai tai yra atpirkimo sandoris, o juos perkan čiai įstaigai − 
atvirkštinis atpirkimo sandoris. ; 
 
Ð93/6/EEB 2 straipsnio 17 dalies 
2 pastraipa 
 Atvirkštinio atpirkimo sandor is yra laikomas profesional ų tarpusavio sandoriu, kai 
sandorio šaliai Bendrijos mastu taikoma rizikos ribojimo principais pagr įsta 
priežiūra, kai sandorio šalis yra A zonai prik lausanti kredito įstaiga, kaip nurodyta 
Direktyvoje 89/647/EEB, kai ji yra pripažinta tre čiosios šalies investicin ė įmonė arba 
kai sandoris yra sudarytas su  pripažintais kliringo r ūmais arba birža;  
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 1 dalies d 
punktas 
18.n) vertybinių popierių arba biržos preki ų skolinimas  ir vertybinių popierių arba 
biržos preki ų skolinimasis  − bet koks sandoris, kurio metu įstaiga arba jos 
sandorio šalis perduoda vertybinius popieriu s arba biržos prekes už atitinkam ą 
užstatą užtikrinimo priemon ę, skolininkui įsipareigojant gr ąžinti lygiaver čius 
vertybinius popierius arba bi ržos prekes nustatytu laiku ateityje arba tada, kai 
to pareikalauja perdav ėjas; toks sandoris vertybin ius popierius arba biržos 
prekes perduodan čiai įstaigai yra vertybini ų popierių arba biržos preki ų 
skolinimas, o įstaigai, kuriai tokie vertybin iai popieriai arba biržos prek ės 
perduodami − vertybini ų popierių arba biržos preki ų skolinimasis;  
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 1 dalies d 
punktas 
 Vertybini ų popie rių arba biržos preki ų skolinimasis yra laikomas profesional ų 
tarpusavio sandoriu, kai sandorio šaliai atžv ilgiu Bendrijos lygiu yr a taikomas rizikos 
ribojimo principais pagr įstas veiklos koordinavimas arba kai sandorio šalis yra A 
zonai priklausanti kredi to įstaiga, kaip nurodyta Direkt yvoje 89/647/EEB, arba kai ji 
 
LT 19   LT yra pripažinta tre čiosios šalies investicin ė įmonė, arba kai sandoris yra sudarytas su 
pripažintais kliringo namais arba birža;  
 
Ð93/6/EEB 2 straipsnio 19 dalis 
(pritaikytas) 
19.o) kliringo narys  yra  ⌦ − ⌫ biržos ar kliringo r ūmų narys, palaikantis 
tiesioginius sutartinius santykius su  pagrindine sandorio šalimi (rinkos 
garantu); ne kliringo na riai privalo savo prekyb ą vykdyti per kliringo nar į; 
 
Ð93/6/EEB 2 straipsnio 20 dalis 
(pritaikytas) 
Ö naujas20. p)  
vietinė įmonė yra ⌦ − ⌫ įmonė, tik savo sąskaita veikianti finansini ų būsimųjų 
ateities  ir pasirinktini ųimo sandorių biržoje  Ö arba kitų išvestini ų finansini ų 
priemonių rinkose, taip pat pinig ų rinkose, tur ėdama vienintel į tikslą apdrausti 
pozicijas išvestini ų finansini ų priemoni ų rinkose,  arba tokia, kuri veikia kit ų 
tos pačios biržos  Ö tų rinkų  narių sąskaita arba nustato jiems kain ą ir 
Ö kuri  turi tos ų pačiosų biržos  Ö rinkų  kliringo nario ų suteiktas 
garantijas. , Ö kai  Aatsakomyb ę už tokios ų įmonėsių sudarytų sutarčių 
vykdymą turi prisiimti  ⌦ prisiima ⌫ tosų pačiosų biržos  Ö rinkų  kliringo 
narys iai ir į tokias sutartis turi b ūti atsižvelgiama, apskai čiuojant kliringo nario 
bendrojo kapitalo rod iklius, jeigu vietin ės įmonės pozicijos visiškai skiriasi nuo 
atitinkam ų kliringo nario pozicij ų; 
 
Ð93/6/EEB 2 straipsnio 21 dalis 
(pritaikytas) 
21.q) delta  koeficientas  (delta ) yra  ⌦ − ⌫ planuojamas pasirinktinio imo sandorio 
kainos pasikeitimas, proporcing as nedideliam pasirinktinio imo sandorio 
pagrindin ės finansin ės priemon ės kainos pasikeitimui; 
 
Ð93/6/EEB 2 straipsnio 22 dalis 
(pritaikytas) 
22.  
Šios direktyvos I priedo 4 dalyje nurodyta ilgoji poz icija yra tokia pozicija, kuriai įstaiga yra 
nustačiusi palūkanų normą, kurią ji gaus tam tikru laiku ateityje, o trumpoji pozicija 
yra tokia pozicija, kuriai įstaiga nustato pal ūkanų normą, kurią ji mokės tam tikru 
metu ateityje;  
 
Ð93/6/EEB 2 straipsnio 23 dalis 
(pritaikytas) 
23.r) nuosavos l ėšos yra ⌦ − ⌫ nuosavos l ėšos, kurios apib ūdintos Direktyvoje 
89/299/EEB  ⌦ [2000/12/EB] ⌫. Šis apibr ėžimas gali b ūti pakeistas atsiradus 
šios direkt yvos V priede nurodytoms aplinkyb ėms; 
 
LT 20   LT  
Ð 93/6/EB 2 straipsnio 24 ir 25 
dalys (pritaikytas) 
24. pradinį kapitalą sudaro Direktyvos 89/299/EEB 2 st raipsnio 1 dalies 1 ir 2 punktuose 
nurodytas kapitalas;  
25 pirminės nuosavos l ėšos yra Direktyvos  89/299/EEB 2 straipsnio 1 dalies 1, 2 ir 3 
punktuose nurodyta suma, at ėmus 9, 10 ir 11 punkt ų sumą; 
 
Ð 93/6/EEB 2 straipsnio 26 dalis 
26.s) kapitalas  yra nuosavos l ėšos;. 
 
Ð93/6/EEB 2 straipsnio 27 dalis 
(pritaikytas) 
27. modif ikuota trukm ė apskaičiuojama pagal formul ę, pateiktą šios direktyvos I 
priedo 26 dalyje.  
 
Ø naujas 
Konsoliduotos prieži ūros tikslais s ąvoka investicin ė įmonė apima pripažintas tre čiųjų 
šalių investicines įmones. 
Taikant pirmos dalies e punkt ą, finansini ų priemoni ų sąvoka apima ir pirmin ės 
rinkos finansines priemones arba pinig ų rinkos priemones, ir išvestines finansines 
priemones, kuri ų vertė nustatoma remiantis pagrindin ės finansin ės priemon ės kaina 
arba kitų pagrindini ų straipsni ų norma, indeksu arba kaina, ir b ūtinai apima 
Direktyvos 2004/39/EB I priedo C sk irsnyje nurodytas priemones. 
 
Ð 93/6/EEB 2 straipsnio 7 ir 8 
dalys (pritaikytas) 
2. ⌦Sąvokos ⌫ patronuojanti įmonė, dukterinė įmonė, ⌦ turto valdymo bendrov ė ⌫ 
ir finansų įstaiga  yra apibr ėžiamos  ⌦ apima įmones, kaip apibr ėžta Direktyvos 
[2000/12/EB] 4 straipsnyje ⌫ pagal Direktyvos 92/30/EEB 1 straipsn į. 
⌦Sąvokos ⌫ finansų hodingo  kontroliuojan čioji (holdingo)  bendrovė ⌦, patronuojanti 
finansų kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė valstybėje narėje, ES patronuojanti finans ų 
kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė ir papildomas paslaugas teikianti įmonė ⌫ yra 
finansų įstaiga, kurios visos dukterin ės įmonės arba didžioji j ų dalis yra kredito įstaigos, 
investicin ės įmonės arba kitos finans ų įstaigos, iš kuri ų bent viena yra kredito įstaiga arba 
investicin ė įmonė ⌦ apima įmones, kaip apibr ėžta direktyvos [2000/12/EB ] 4 straipsnyje, jei 
visos nuorodos į kredito įstaigas pakei čiamos nuorodomis į įstaigas. ⌫ 
 
Ø naujas 
3. Direktyv ą [2000/12/EB] taikant grup ėms, nurodytoms 2 straipsnio 1 dalyje, kuri ų 
sudėtyje nėra kredito įstaigų, taikomi šie apibr ėžimai: 
 
LT 21   LT  
Ð 2002/87/EB 26 straipsnis 
(pritaikytas) 
1.a) finansų holdingo  kontroliuojan čioji (holdingo)  bendrov ė − finansų įstaiga, 
kurios visos arba beveik visos dukterin ės įmonės yra investicin ės firmos arba 
kitos finans ų įstaigos, iš kuri ų bent viena yra investicin ė firma, ir kuri n ėra 
mišrią veiklą vykdanti finans ų kontroliuojan čioji (holdingo)  bendrov ė, 
apibrėžta 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos  dDirektyvoje 
2002/87/EB d ėl finans iniam konglomeratui priklausan čių kredito įstaigų, 
draudimo įmonių ir investicini ų firmų papildomos prieži ūros18,; 
2. b) mišrią veiklą vykdanti holdingo  kontroliuojan čioji (holdingo)  bendrov ė − 
patronuojanti įmonė, kitokia nei finans ų holdingo  kontroliuojan čioji (holdingo)  
bendrovė arba investicin ė firma ar mišri ą veiklą vykdanti finans ų holdingo  
kontroliuojan čioji (holdingo)  bendrov ė, apibrėžta Direktyvoje 2002/87/EB, 
kurios bent viena iš dukterini ų bendrovi ų yra investicin ė firma, ; 
3. c) kompetentingos institucijos  yra  − nacionalin ės institucijos, kurioms pagal 
įstatymus ar kitus teis ės aktus suteikti įgaliojimai atlikti investicini ų įmonių 
priežiūrą,. 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
⌦II SKYRIUS ⌫ 
PRADINIS KAPITALAS 
 
Ð93/6/EEB 2 straipsnio 24 dalis 
(pritaikytas) 
4 straipsnis 
1. Pradinį kapitalą sudaro Direktyvos 89/299/EEB  ⌦[2000/12/EB] ⌫ 2 ⌦ 57 ⌫ straipsnio 
1 dalies 1 ir 2  ⌦ a ir b ⌫ punktuose nurodytas kapitalas. 
 
Ð 93/6/EEB 3 straipsnio 1 ir 2 
dalys (pritaikytas) 
5 straipsnis 
1. Pradin į kapitalą, kurį sudaro 125 000 ekiu  ⌦ EUR ⌫, privalo tur ėti investicin ės 
įmonės, ⌦ kurios nevykdo veiklos, susijusios su finansin ėmis priemon ėmis, savo s ąskaita 
arba negarantuoja finansini ų priemoni ų emisijų išplatinimo bes ąlyginių įsipareigojim ų 
                                                 
18 OL L 35, 2003 2 11, p. 1 
 
LT 22   LT pagrindu, bet ⌫ kurios  saugančioso klientų pinigus ir (arba) vertybinius popierius ir 
siūlančioso vieną arba daugiau iš toliau išvardyt ų paslaugų: 
a) priimti ir persi ųsti investuotoj ų pavedimus d ėl finansini ų priemoni ų; 
b) vykdyti investuotoj ų pavedimus d ėl finansini ų priemoni ų; 
c) valdyti investicij ų į finansines priemones individualius portfelius.  
su sąlyga, kad jos nevykdo veiklos, susijusios su finansin ėmis priemon ėmis, savo 
sąskaita arba negarantuoja finansini ų priemoni ų emisijų išplatinimo bes ąlyginių 
įsipareigojim ų pagrindu.  
Ne prekybos knygos finansini ų priemoni ų pozicijų turėjimas, norint investuoti 
nuosavas l ėšas, nelaikomas šio straipsnio 1 arba 2 dalyse nurodyta veikla.  
2. Tačiau kKompetentingos institucijos gali leisti investicinei įmonei, vykdan čiai 
investuotoj ų pavedimus d ėl finansini ų priemoni ų, laikyti tokias finansines priemones savo 
sąskaitoje, jeigu ⌦ įvykdomos šios s ąlygos ⌫ : 
a) tokios pozicijo s atsiranda tik d ėl to, kad įmonei nepavyko tiksliai suderinti 
investuotoj ų pavedimų; 
b) visų tokių pozicijų bendroji rinkos vert ė negali būti didesnė kaip 15 % įmonės 
pradinio kapitalo;  
c) įmonė vykdo šios direktyvos 4 ir 5  ⌦ 18, 20 ir 28 ⌫ straipsniuose numatytus  
⌦ nustatytus ⌫ reikalavimus;  ir 
d) tokios pozicijos yra at sitiktinio ir laikino pob ūdžio ir yra griežtai apribotos 
laikotarpiu, kuris reikalingas įvykdyti atitinkam ą sandorį. 
Ne prekybos knygos finansini ų priemoni ų pozicijų turėjimas, norint investuoti 
nuosavas l ėšas, nelaikomas šio straipsnio 1 arba 3 dalyse nurodyta veikla. 
3.2 Valstyb ės narės gali sumažinti šio stra ipsnio 1 dalyje nurodyt ą sumą iki 50 000 ekiu  
⌦ EUR ⌫ tais atvejais, kai įmonė neturi leidimo laikyti klient ų pinigų arba vertybini ų 
popierių, taip pat neturi leidimo veikti savo s ąskaita arba garantuoti naujos vertybini ų 
popierių emisijos išplatinimo. 
 
Ð93/6/EEB 3 straipsnio 3 dalis 
(pritaikytas) 
3. Visos kitos investicin ės įmonės privalo tur ėti 730 tūkstančių ekiu pradin į kapitalą. 
 
LT 23   LT  
Ð 2004/39/EB 67 straipsnio 2 
dalis (pritaikytas) 
6 straipsnis 
4. Šios direktyvos 2  straipsnio 2  dalies b punkte nurodytos įmonės ⌦ Vietinės įmonės ⌫ 
privalo tur ėti 50 000 EUR pradin į kapitalą, jeigu jos naudojasi įsisteigimo arba paslaug ų 
teikimo laisve, nurodyta Direktyvos 2004/ 39/EB 31 arba 32 straipsniuose. 
 
Ð 2004/39/EB 67 straipsnio 3 
dalis (pritaikytas) 
7 straipsnis 
Iki Direktyvos 93/6/EB pakeitimo,  2 ⌦ 3 ⌫ straipsnio 1 dalies  b punkto iii papunktyje 
nurodytos įmonės privalo tur ėti: 
a) 50 000 EUR pradin į kapitalą; arba 
b) profesin ės civilinės atsakomyb ės draudim ą, galiojant į visoje Bendrijos teritorijoje ar 
kitą panašią garantiją, numatan čią atsakomyb ę už profesin į aplaidum ą, siekiančią 
mažiausiai 1 000 000 EUR sum ą kiekvienam ieškiniui ir 1 500 000 EUR per metus 
bendrai visiems ieškiniams; arba 
c) pradinio kapitalo ir profesin ės civilinės atsakomyb ės draudimo kombinacij ą, 
atitinkančią a ar b punkte nurodyt ą dydį. 
Komisija periodiškai patikslina šioje dalyje  nurodytas sumas, siekdama atsižvelgti į Eurostato 
skelbiamus Europos vartotoj ų kainų indekso poky čius, atitinkan čius tuo pat metu 
vadovaujantis Europos Parlamento  ir Tarybos direktyvos 2002/92/EB19 (*) 4 straipsnio 7 
dalimi padarytus pakeitimus. 
⌦8 straipsnis ⌫ 
Jeigu 2  ⌦ 3 ⌫ straipsnio 1 dalies b punkto iii papunktyje nurodyta investicin ė įmonė 
įregistruojama taip pat vadovauj antis Direktyva 2002/92/EB, ji turi  atitikti tos direktyvos 4 
straipsnio 3 dal į ir turėti: 
a) 25 000 EUR pradin į kapitalą; arba 
b) profesin ės civilinės atsakomyb ės draudim ą, galiojant į visoje Bendrijos teritorijoje ar 
kitą panašią garantiją, numatan čią atsakomyb ę už profesin į aplaidum ą, siekiančią 
mažiausiai 500 000 EUR sum ą kiekvienam ieškiniui ir 750 000 EUR per metus 
bendrai visiems ieškiniams; arba 
                                                 
19 OL L 9, 2003 1 15, p. 3. 
 
LT 24   LT c) pradinio kapitalo ir profesin ės civilinės atsakomyb ės draudimo kombinacij ą, 
atitinkančią a ar b punkte nurodyt ą dydį. 
 
Ð93/6/EEB 3 straipsnio 3 dalis 
(pritaikytas) 
9 straipsnis 
Visos kitos investicin ės įmonės privalo tur ėti 730 000 ekiu  ⌦ EUR ⌫ pradinį kapitalą. 
 
Ð 93/6/EEB 3 straipsnio 5 −8 dalys 
(pritaikytas) 
10 straipsnis 
1. ⌦Taikydamos išlyg ą 5 straipsnio 1 ir 3 daliai bei 6 ir 9 straipsniams, ⌫ Nepaisant 
šio straipsnio 1 -4 dalyse nurodyt ų sąlygų, valstybės narės gali ir toliau leisti veikti 
investicin ėms įmonėms bei šio straipsnio 4 dalyje  ⌦ 6 straipsnyje ⌫ nurodytoms įmonėms, 
veikusioms prieš ⌦ 1995 m. gruodžio 31 d. ⌫ pradedant taikyti ši ą direktyvą, net jei toki ų 
įmonių nuosavos l ėšos mažesn ės už šio straipsnio 1 −4 dalyse  ⌦ 5 straipsnio 1 ir 3 dalyse bei 
6 ir 9 straipsniuose ⌫ nustatytą pradinio kapitalo dyd į. 
Tokių įmonių nuosavos l ėšos negali b ūti mažesn ės negu didžiausias bazinis dydis, 
apskaičiuotas po šios  dDirektyvos ⌦ 1993/6/EEB ⌫ paskelbimo dienos. Min ėtas bazinis 
dydis yra lygus vidutiniam nuosav ų lėšų dydžiui, esan čiam kiekvien ą dieną, kuris 
apskaičiuojamas šeši ų mėnesių laikotarpiu iki apskai čiavimo dienos. Jis apskai čiuojamas kas 
pusę metų atsižvelgiant į atitinkam ą praėjusį laikotarp į. 
2. Jeigu šio straipsnio 5  ⌦ 1 ⌫ dalyje nurodytos įmonės kontrolę perima kitas nei 
anksčiau ją kontroliav ęs fizinis arba juri dinis asmuo, tokios įmonės nuosavos l ėšos turi siekti 
bent jau šio straipsnio 1 -4 dalyse  ⌦ 5 straipsnio 1 ir 3 dalyje bei 6 ir 9 straipsniuose ⌫ 
nustatytą dydį, išskyrus toliau išvardytus atvejus:  pirmojo perdavimo pagal paveld ėjimo 
teisę, atliekamo prad ėjus taikyti ši ą direktyvą ⌦ po 1995 m. gruodžio 31 d. ⌫, atveju, gavus 
kompetenting ų institucijų pritarimą, tačiau ne ilgiau kaip 10 met ų po tokio perdavimo.;  
ii) keičiantis bendrijos strukt ūrai, jeigu tuo metu, kai prad edama taikyti ši direktyva, 
bent vienas iš partneri ų lieka bendrov ėje, ne ilgiau kaip 10 met ų pradėjus taikyti ši ą 
direktyvą. 
3. Ta čiau, eEsant specialioms aplinkyb ėms ir gavus kompetenting ų institucij ų sutikimą, 
dviejų arba daugiau investicini ų įmonių ir (arba) šio straipsnio 4 dalyje  ⌦ 6 straipsnyje ⌫ 
nurodytų įmonių susijungimo atveju, po susijungimo susik ūrusios įmonės nuosavos l ėšos 
nebūtinai turi siekti šio straipsnio 1 -4 dalyse  ⌦ 5 straipsnio 1 ir 3 dalyse bei 6 ir 9 
straipsniuose ⌫ nustatytą dydį. Vis dėlto per bet kur į laikotarp į, kurio metu nebuvo pasiekti 
1-4 dalyse  ⌦ 5 straipsnio 1 ir 3 dalyse bei 6 ir 9 straipsniuose ⌫ nurodyti dydžiai, naujos 
įmonės, susikūrusios po susijungimo, nuosavos l ėšos negali b ūti mažesn ės už įmonių nuosavų 
lėšų, buvusių susijungimo metu, bendr ą dydį. 
 
LT 25   LT 4. Investicini ų įmonių bei šio straipsnio 4 dalyje  ⌦ 6 straipsnyje ⌫ nurodytų įmonių 
nuosavos l ėšos negali b ūti mažesn ės negu šio straipsnio 1 -5 dalyse bei 7 dalyje  ⌦ 5 
straipsnio 1 ir 3 dalyse, 6 ir 9 straip sniuose bei 10 straipsnio 1 ir 3 dalyse ⌫ nustatyti 
dydžiai. 
Tačiau jeigu nuosavos l ėšos nesiekia nustatyt ų dydžių, kompetentingos institucijos gali, jeigu 
leidžia aplinkyb ės, nustatyti tokioms įmonėms ribotos trukm ės laikotarp į, per kurį jos turi 
ištaisyti savo pad ėtį arba nutraukti veikl ą. 
 
Ø naujas 
III SKYRIUS 
PREKYBOS KNYGA 
11 straipsnis 
1. Įstaigos prekybos knyg ą sudaro visos finansini ų priemoni ų ir biržos preki ų pozicijos, 
kurios laikomos prekybos tikslais arba siekia nt nuo rizikos apdrausti kitas prekybos knygos 
pozicijas, kurios turi arba neb ūti susaistytos jokiais prekyb ą jomis ribojan čiais susitarimais, 
arba būti apdraustos. 
2. Prekybos tikslais laikomos pozicijos − tai pozicijos, kurios specialiai laikomos 
ketinant per trump ą laiką jas perparduoti ir (arba) tikintis gauti pelno d ėl dabartini ų ir (arba) 
tikėtinų pirkimo ir pardavimo kain ų skirtumų arba dėl kitų kainų ar palūkanų normų 
pasikeitim ų. Sąvoka „pozicijos“ apima savo s ąskaita įgytas pozicijas, pozicijas, atsiradusias 
dėl klientų aptarnavimo ir rinkos formavimo. 
3. Prekybin ė veikla apibr ėžiama įstaigos strategijoje, politikoje ir proced ūrose, kurios 
parengiamos pozicijos ar portfelio  valdymo pagal VII priedo A dal į tikslais. 
4. Įstaigos sukuria ir tai ko sistemas bei kontrol ę, skirtą jų prekybos knygai tvarkyti pagal 
VII priedo B dal į. 
5. Į prekybos knyg ą gali būti įtrauktos vidinio apsidraudimo  pozicijos, ir šiuo atveju 
taikoma VII priedo C dalis. 
 
LT 26   LT  
Ønaujas 
IV SKYRIUS 
NUOSAVOS L ĖŠOS 
 
Ð 93/6/EEB 2 straipsnio 25 dalis 
(pritaikytas) 
12 straipsnis 
Pirminės nuosavos l ėšos yra Direktyvos 89/299/EEB  ⌦ [2000/12/EB] ⌫ 2 straipsnio 1 
dalies 1, 2 ir 4 punktuose  ⌦ 57 straipsnio a −c punktuose ⌫ nurodyta suma, at ėmus 9, 1 0 ir 
11 ⌦ i−k ⌫ punktų sumą. 
 
Ønaujas 
Komisija ne v ėliau kaip iki 2009 m. sausio 1 d. Eur opos Parlamentui ir Tarybai pateikia 
atitinkam ą pasiūlymą dėl šio skyriaus dalinio pakeitimo. 
 
Ð93/6/EEB V priedo pirma ir 
antra dalys (pritaikytas) 
Önaujas 
13 straipsnis 
1. ÖAtsižvelgiant į šio straipsnio 2 −5 dalis ir 14 −17 straipsnius  , Iinvesticini ų įmonių 
bei kredito įstaigų nuosavos l ėšos apibr ėžiamos  ⌦ nustatomos ⌫ pagal Direktyv ą 
89/299/EEB ⌦ [2000/12/EB] ⌫. 
Be to, pirma pastraipa taikoma investicin ėms įmonėms, kurių teisinė forma n ėra 
viena iš išvardyt ų Ketvirtosios Tarybos direktyvos 78/660/EEB 1 straipsnio 1 dalyje. 
 
Ð 93/6/EEB V priedo 1 dalies 2 
pastraipa, 2 −5 dalys (pritaikytas) 
Î1 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 4 dalies a ir b punktai 
Önaujas 
2. Î1 Nepaisydamos  ⌦ Taikydamos išlyg ą ⌫ 1 dalies nuostat ųoms, kompetentingos 
institucijos gali leisti, kad įstaigos, privalan čios vykdyti ⌦ pagal 21 ir 28 −32 straipsnius bei I 
ir III−VI priedus ⌫ apsakičiuotus I, II, III, IV, VI, VII ir VIII priedu ose nustatytus nuosav ų 
lėšų ⌦ kapitalo ⌫ reikalavimus, naudot ų alternatyv ų nuosavų lėšų nustatymo b ūdą, bet tik 
tam tikslui apibr ėžimą naudotų tik įgyvendindamos min ėtus reikalavimus . Jokia ⌦ tam 
 
LT 27   LT tikslui naudojama ⌫ nuosavų lėšų dalis,  numatyta reikalavimams vykdyti,  tuo pačiu metu 
negali būti naudojama kitiems ⌦ kapitalo ⌫ nuosavų lėšų reikalavimams vykdyti. 
Išskyrus šios dalies d punkt ą, kurį atimti kompeten tingos institucijos gali leisti savo 
nuožiūra, aAlternatyvus nuosav ų lėšų apibrėžimas  ⌦ nustatymas − tai ⌫ apima  
toliau pateikiamuose šios dalies a, b ir c punktus  a−c punktuose nurodyt ų elementų 
suma, atėmus d punkte nurodyt ą elementą, kurį atimti kompetentingos institucijos 
gali leisti savo nuoži ūra: 
a) nuosavos l ėšos, apib ūdintos Direktyvoje 89/299/EEB  ⌦ [2000/12/EB] ⌫, 
išskyrus tik pastarosios direktyvos  2 straipsnio 1 dalies 12 ir 13 punkt ų ⌦ 57 
straipsnio l −p punktų ⌫ taikymą toms investicin ėms įmonėms, iš kuri ų 
reikalaujama iš šios dalies a, b ir c punkt ų sumos atimti d punkt ą; 
b) įstaigos grynasis prek ybos knygos pelnas, at ėmus visus galimus mokes čius ar 
dividendus, ir gryn ąjį nuostolį, susidarius į dėl įstaigos kitos veiklos, su s ąlyga, 
kad nė viena iš ši ų sumų nepriskirta šios dalies a punktui pagal Direktyvos 
89/299/EEB  ⌦ [2000/12/EB] 57 straipsnio b arba k punktus ⌫ 2 straipsnio 1 
dalies 2 arba 11 punktus ; 
c) subordinuotos paskolos  ir (arba) šio priedo  5 dalyje nurodyti punktai, kuriems 
taikomos šio priedo  3-7 ⌦ ir 4 ⌫ dalyse ⌦ bei 14 straipsnyje ⌫ išdėstytos 
sąlygos; 
d) šio priedo  8 dalyje  ⌦ 15 straipsnyje ⌫ apibūdintą ⌦ nurodytas ⌫ 
nelikvidus turtas. 
3. Šio priedo  2 dalies c punkte nurodyto subordinuot ų paskolų kapitalo pradinis terminas 
yra ne mažiau kaip dveji metai. Šis kapitalas turi b ūti visiškai apmok ėtas, o į subordinuotos 
paskolos sutart į neturi būti įtraukta jokia s ąlyga, numatanti, jog esant tam tikroms nurodytoms 
aplinkybėms, išskyrus įstaigos likvidavim ą, paskola turi b ūti grąžinta prieš nustatyt ą 
grąžinimo dien ą, išskyrus atvejus, kai tokiam paskolos gr ąžinimui pritaria kompetentingos 
institucijos. Tuo atveju, jeigu, gr ąžinus paskol ą, atitinkamos įstaigos nuosavos l ėšos sudaryt ų 
mažiau kaip 100 % vis ų tos įstaigos reikalavim ų, kuriuos turi vykdyti įstaiga, dydžio, negali 
būti grąžinama nei pagrindin ė subordinuotos paskolos suma, nei jos pal ūkanos. 
Be to, jeigu įstaigos nuosavos l ėšos pasidaro mažesn ės kaip 120 % bendro 
⌦ kapitalo ⌫ reikalavimo, kur į turi vykdyti įstaiga, dydžio, ji apie bet kok į 
subordinuot ų paskolų kapitalo gr ąžinimą informuoja kompetentingas institucijas. 
4. 2 dalies c punkte minimas subordinuot ų paskolų kapitalas negali viršyti didžiausios 
150 % pirmini ų nuosavų lėšų sumos, laikomos I, II, III, IV, VI, VII ir VIII  ⌦ pagal 21 ir 
28−32 straipsnius bei I −VI priedus apskai čiuotiems ⌫ prieduose nustatytiems  reikalavimams 
įvykdyti, ir gali priart ėti prie šio maksimalaus dydžio tik tam tikromis aplinkyb ėmis, kurios 
yra priimtinos atitinkamoms institucijoms. 
5. Kompetentingos inst itucijos gali leisti įstaigoms pakeisti šio priedo  3 ir 4 dalyse  ⌦ 2 
dalies c punkte ⌫ nurodytą subordinuot ų paskolų kapitalą elementais, kurie nurodyti 
Direktyvos 89/299/EEB 2 straipsnio 1 dalies 3 ir  5-8 punktuose  ⌦ [2000/12/EB] 57 
straipsnio d −h punktuose ⌫ . 
 
LT 28   LT  
Ð 98/31/EB priedo 4 dalies c 
punktas (pritaikytas) 
14 straipsnis 
1. Kompetentingos institucijo s gali leisti investicin ėms įmonėms viršyti 4 dalyje 
nustatytą ⌦ 13 straipsnio 4 dalyje nurodyt ą ⌫ subordinuot ų paskolų kapitalo maksimal ų 
dydį, jeigu, jų nuomone, toks viršijimas rizikos ribojimo poži ūriu yra leistinas ir jeigu tokio 
subordinuot ų paskolų kapitalo ir 5 dalyje  ⌦ 13 straipsnio 5 dalyje ⌫ minimų punktų bendra 
suma neviršija 200 % pirmini ų nuosavų lėšų, laikomų I, II, III, IV, VI, VII ir VIII prieduose 
nustatytiems  ⌦ pagal 21 ir 28 −32 straipsnius bei I ir III −VI priedus apskai čiuotiems 
reikalavimams vykdyti ⌫ , arba 250 % tos pa čios sumos, jeigu investicin ės įmonės, 
skaičiuodamos nuosavas l ėšas, atima ⌦ 13 straipsnio ⌫ 2 dalyje nurodyt ą d punktą. 
2. Kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigai viršyti 4 dalyje nustatyt ą ⌦ 13 
straipsnio 4 dalyje nurodyt ą ⌫ subordinuot ų paskolų kapitalo maksimal ų dydį, jeigu, j ų 
nuomone, toks viršijimas rizikos ribojimo poži ūriu yra leistinas, ir jeigu tokio subordinuot ų 
paskolų kapitalo ir 5 dalyje minim ų ⌦ Direktyvos [2000/12/EB] 57 straipsnio d −h 
punktų ⌫ bendra suma neviršija 250 % pirmini ų nuosavų lėšų, laikomų ⌦ pagal 28 −32 
straipsnius ir I bei III −VI priedus apskai čiuotiems ⌫ I, II, III, VI, VII ir VIII prieduose 
nustatytiems  reikalavimams vykdyti. 
 
Ð 93/6/EEB V priedo 8 dalis 
(pritaikytas) 
15 straipsnis 
Nelikvidus turtas ⌦ , kaip nurodyta 12 straipsn io 2 dalies d punkte, apima: ⌫ 
a) ilgalaikis į materialus ų turtasą, (išskyrus žem ę bei pastatus, kuriuos gali b ūti 
leista laikyti už jais apdraustas paskolas), ; 
b) turtas ą, turimas ą kredito bei finans ų įstaigose, įskaitant subordinuotas 
pretenzijas šioms įstaigoms, kurios gali b ūti priskirtos toki ų įstaigų nuosavoms 
lėšoms, jeigu jos nebuvo atskai čiuotos pagal Direktyvos ⌦ [2000/12/EC] 57 
straipsnio l −p punktus ⌫ 89/299/EEB 2 straipsnio  1 dalies 12 ir 13 punktus  
arba pagal šio prie do 15 dalies iv punkt ą ⌦ šios direktyvos 15 straipsnio d 
punktą ⌫ ; 
c) turtas ą, turimas ą kitose įmonėse ir investicijos as į kitas įmones, išskyrus 
kredito bei kitas finans ų įstaigas, jei negali b ūti iš karto realizuojamas, ; 
d) trūkumai us dukterinėse įmonėse,; 
e) indėliaius, išskyrus tuos, kurie gali b ūti grąžinami per 90 dien ų, neįskaitant 
mokėjimų, susijusių su būsimaisiais  ateities  arba pasirinktiniais imo sandoriais, 
kuriems nustatytas privalomas įnašas, ; 
 
LT 29   LT f) paskolos as ir kitos as gautinos as sumos as, išskyrus tas, kurios turi b ūti grąžintos 
per 90 dien ų,; 
g) realios as atsargos as, jeigu joms ⌦ jau ⌫ netaikomi šios  direktyvos 4 
straipsnio 2 dalyje numatyti  kapitalo reikalavimai ⌦ , kurie yra ne mažiau 
griežti už tuos, kurie nurodyti 18 −20 straipsniuose ⌫ ir jeigu tokie 
reikalavimai n ėra griežtesni už 4 straipsn io 1 dalies iii punkte nurodytus 
reikalavimus . 
 
Ð93/6/EEB V priedo 8 dalies 
antros įtraukos antra pastraipa 
(pritaikytas) 
⌦Taikydamos b punkt ą, ⌫ Kkompetentingos instituc ijos gali šios nuostatos 
netaikyti, jeigu investicin ė įmonė yra laikinai įsigijusi kredito ar finans ų įstaigos 
akcijų ir jeigu tai traktuojama kaip finansin ė parama, skirta atitinkamai įstaigai 
reorganizuoti ir išgelb ėti. Kompetentingos institucijos ga li netaikyti ši os nuostatos ir 
tuo atveju, jeigu akcijos yra įtrauktos į investicin ės įmonės prekybos knyg ą,. 
 
Ð 93/6/EEB V priedo 9 dalis 
(pritaikytas) 
16 straipsnis 
9. Investicin ės įmonės, priskiriamos įstaigoms, kurioms ⌦ suteikta teis ė ⌫ netaikomi yti 
šios direktyvos 7 straipsnio 4 dalyje  apibūdinti ⌦ 22 straipsnyje numatyt ų ⌫ reikalavimai ų, 
savo nuosavas l ėšas apskai čiuoja pagal šio priedo  1-8 dalis  ⌦ 13−15 straipsnius ⌫ 
taikydamos toliau pateikiamus as pakeitimus  nuostatas : 
a)i) atimamas šio priedo 2 dalies  ⌦ 13 straipsn io 2 dalies ⌫ d punkte nurodytas 
nelikvidus turtas;  
b)ii) šio priedo 2 dalies  ⌦ 12 straipsnio 2 dalies ⌫ a punkte nurodyta išimtis 
neapima t ų Direktyvos 89/299/EEB 2 straipsnio  1 dalies 12 ir 13 punktuose  
⌦ [2000/12/EB] 57 straipsnio l −p punktuose ⌫ nurodytų investicin ės įmonės 
turto dalių įmonėse, kurioms taikoma šios dire ktyvos 7 straipsnio 2 dalyje  ⌦ 2 
straipsnio 1 dalyje ⌫ apibūdinta konsoliduota prieži ūra; 
c)iii)  apribojimai, nurodyti Direktyvos 89/299/EEB  ⌦ [2000/12/EB] ⌫ 6 
⌦ 66 ⌫ straipsnio 1 dalies a ir b punktuose, apskai čiuojami iš pirmini ų 
nuosavų lėšų atimant šios da lies ii punkte apib ūdintus Direktyvos 89/299/EEB 
2 straipsnio 1 dalies 12 ir 13 punkt ų ⌦ b punkte nurodyt ų Direktyvos 
[2000/12/EB] 57 straipsnio l −p punktų komponentus ⌫, kurie priskiriami 
įmonių pirminėms nuosavoms l ėšoms; 
d)iv)  Direktyvos 89/299/EEB 2 straipsnio 1 dalies 12 ir 13  ⌦ [2000/12/EB] 57 
straipsnio l −p ⌫ punktų elementai, apib ūdinti c punkte, yra atimami iš 
pirminių nuosavų lėšų, o ne iš bendros vis ų elementų sumos, kaip nurodyta  
⌦ nustatyta ⌫ tos pačios direktyvos 6  ⌦ 66 ⌫ straipsnio 1 dalies c punkte, 
 
LT 30   LT ypač kai tai susij ę su reikalavim ų, išdėstytų šio priedo 4 -7 dalyse  ⌦ šios 
direktyvos 13 straipsnio 4 ir  5 dalyse bei 14 straipsnyje ⌫, vykdymu. 
 
Ønaujas 
17 straipsnis 
1. Jeigu įstaiga, taikydama II pried ą, pagal rizik ą įvertintas pozicijas apskai čiuoja pagal 
Direktyvos [2000/12/EB] 84 −89 straipsni ų nuostatas, apskai čiavimo, numatyto Direktyvos 
[2000/12/EB] VII priedo 1 dalies 4 punkte, tikslais taikomos šios nuostatos: 
a) vert ės koregavimai, atlikti atsižvelgiant į sandorio šalies kredito kokyb ę, gali 
būti įtraukti į vertės koregavim ų ir atidėjinių, atliekam ų dėl II priede nurodyt ų 
pozicijų, sumą; 
b) jei kompetentingos institucijos le idžia, tuo atvej u, kai, vertinant į prekybos 
knygą įtrauktą poziciją, deramai atsižvelgiama į sandorio šalies kredito rizik ą, 
sandorio šalies rizikos pozicijos tik ėtinas nuostolis yra lygus nuliui. 
Taikant a punkt ą, tokie vert ės koregavimai ne įtraukiami į minėtų įstaigų nuosavas 
lėšas, išskyrus atvejus, ka i tai daroma pagal a punkt ą. 
2. Taikant š į straipsnį, taikomi Direktyvos [2000/12/ EB] 153 ir 154 straipsniai. 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
⌦V SKYRIUS ⌫ 
⌦1 SKIRSNIS ⌫ 
NUOSTATOS  DĖL RIZIKOS 
 
Ð93/6/EEB 4 straipsnio 1 dalies 1 
pastraipa (pritaikytas) 
Önaujas 
18 straipsnis 
1. Kompetentingos instit ucijos reikalauja, kad  įĮstaigos Ö privalo tur ėti  turėtų 
nuosavų lėšų, kurios visais atvejais viršyt ųija arba būtų yra lygios bendrai sumai, gaunamai 
sudėjus toliau išvardyt ų punktų sumas : 
 
LT 31   LT  
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 2 dalis 
(pritaikytas) 
i) a) jų prekybos knygos je apskaitomai  veiklai nustatyt ų kapitalo reikalavim ų sumą, 
kuri skai čiuojama pagal ⌦ metodus ir pasirinkimo galimybes, nustatytus 
28−32 straipsniuose ⌫ bei I, II ir VI priedus uose ir prireikus pagal  VIII  
priedąe; 
ii) b) visoms j ų veiklos r ūšims nustatyt ų kapitalo reikalavim ų sumą, kuri 
skaičiuojama pagal ⌦ metodus ir pasirinkimo galimybes, nustatytus ⌫ III ir 
VII ⌦ IV ⌫ priedus uose ir prireikus pagal  VIII  priedąe;. 
 
Ð 93/6/EEB 4 straipsnio 1 dalies 
iii ir iv punktai (pritaikytas) 
iii) Direktyvoj e 89/647/EEB visoms j ų veiklos r ūšims nustatyt ų kapitalo reikalavim ų 
sumą, išskyrus j ų prekybos knygos veikl ą bei jų nelikvid ų turtą, jeigu jis yra 
atimamas iš nuosav ų lėšų pagal šios direktyvos  V priedo 2 dalies d punkt ą; 
iv) šio straipsnio 2 dalyje nusta tytų kapitalo reikalavim ų sumą. 
 
Ð 93/6/EEB 4 straipsnio 1 dalies 
iii−iv punktai, antra pastraipa 
Nepriklausomai nuo i -iv punktuose nurodytos kapitalo reikalavim ų sumos, investicini ų 
įmonių nuosavoms l ėšoms keliamas kapitalo reikalavimas nega li būti mažesnis už šios 
direktyvos IV priede nustatyt ą sumą. 
 
Ð 93/6/EEB 4 straipsnio 2 −5 dalys 
2. Kompetentingos institucijos reikalauja, kad įstaigos padengt ų riziką, atsirandan čią 
užsiimant veikla, kuri nenumatyta nei šioje direktyvoje, n ei Direktyvoje 89/647/EEB ir kuri 
laikoma panašia į minėtose direktyvose nurodyt ą riziką, pakankamo dydžio nuosavomis 
lėšomis.  
3. Jeigu įstaigos turimos nuosavos l ėšos nesiekia šio straipsnio  1 dalyje nustatyto nuosav ų 
lėšų reikalavimo dydžio, kompetenting os institucijos užtikrina, kad atitinkama įstaiga kuo 
greičiau imtųsi priemoni ų ištaisyti toki ą padėtį. 
4. Kompetentingos institucijos reikalauja, kad įstaigos sukurt ų palūkanų normos rizikos 
valdymo ir kontrol ės sistemas, kurios b ūtų taikomos visoms j ų veiklos rūšims ir kurias 
tikrintų kompetentingos institucijos.  
5. Įstaigos turi įvykdyti kompetenting ų institucij ų reikalavimus d ėl sistemų, kurios pad ėtų bet 
kuriuo metu pakankamai tiksliai apskai čiuoti jų finansines pozicijas, įdiegimo.  
 
LT 32   LT  
Ð93/6/EEB 4 straipsnio 6 dalis 
(pritaikytas) 
2. Nepaisant  ⌦ Taikydamos išlyg ą ⌫ šio straipsnio 1 dalies reikalavim ųams, 
kompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms apskai čiuoti jų prekybos knygosj e 
apskaitomai  veiklai taikomus kapitalo reikalavimus pagal Direktyv ą 89/647/EEB  
⌦ Direktyvos [2000/12/EB] 75 straipsnio a punkt ą ir šios direktyvos II  priedo 6, 7, 8 ir 10 
dalis ⌫, o ne pagal šios direktyvos I ir II pried ų reikalavimus, jeigu ⌦ prekybos knygos je 
apskaitomos  veiklos apimtis atitinka šiuos reikalavimus ⌫ : 
i) a) tokių įstaigų prekybos knygos je apskaitoma  veikla paprastai neviršija 5 % 
visos įstaigų veiklos; 
ii) b) visos jų prekybos knygos pozicijos paprastai neviršija 15 milijon ų ekiu  
⌦ EUR ⌫ ; ir 
iii)c) tokių įstaigų prekybos knygos je apskaitoma  veikla jokiais atvejais neviršija 6 
% visos įstaigų veiklos, o j ų prekybos knygos visos pozicijos jokiais atvejais 
neviršija 20 milijon ų ekiu  ⌦ EUR ⌫ . 
 
Ð93/6/EEB 4 straipsnio 7 dalis 
(pritaikytas) 
3. Siekdamos apskai čiuoti prekybos knygos je apskaitomos  veiklos santyk į su visa veikla, 
kaip nurodyta šio straipsnio 6  ⌦ 2 ⌫ dalies i ir iii  ⌦ a ir c ⌫ punktuose, kompetentingos 
institucijos gali remtis balansin ės ir nebalansin ės veiklos bendra apimtimi, pelno ir nuostolio 
ataskaita arba atitinkam ų įstaigų nuosavomis l ėšomis, arba visais min ėtais vertinimais kartu. 
Apskaičiavus balansin ės ir nebalansin ės veiklos apimtis, skolos finansin ės priemon ės 
įvertinamos pagal j ų rinkos kainas arba pagal j ų nominalias vertes, akcijos įvertinamos pagal 
jų rinkos kain ą, o išvestin ės priemon ės − pagal jų pagrindini ų priemoni ų nominalias arba 
rinkos vertes. Ilgosios ir trumposios pozicijos yra susumuojamos nepaisant j ų ženklo. 
 
Ð93/6/EEB 4 straipsnio 8 dalis 
(pritaikytas) 
4. Tuo atveju, jeigu įstaiga ilgesn į laikotarp į viršija šio straipsnio 6 dalies i ir ii 
punktuose  ⌦ 2 dalies a ir b punktuose ⌫ nustatytą vieną arba abu apribojimus arba jeigu ji 
viršija 6 dalies iii punkte  ⌦ 2 dalies c punkte ⌫ nustatytus vien ą arba abu apribojimus, iš 
jos reikalaujama įvykdyti šios direktyvos 4 stra ipsnio 1 dalies i punkte  ⌦ 1 dalies a 
punkte ⌫ išdėstytus reikalavimus, susijusius su jos prekybos knygos je apskaitoma  veikla, o 
ne reikalavimus, kurie numatyti Direktyvoje 89/647/EEB  ⌦ Direktyvos [2000/12/EB] 75 
straipsnio a punkte ⌫ , ir apie tai informuoti kompetenting ą institucij ą. 
 
LT 33   LT  
Ønaujas 
19 straipsnis 
1. Taikant I priedo 14 dal į, atitinkam ų subjektų išleistiems skolos vertybiniams 
popieriams, išreikštiems ir finansuo tiems nacionaline va liuta, nacionalini ų institucij ų nuožiūra 
gali būti taikomas 0 % rizikos koeficientas. 
 
Ð93/6/EEB 11 straipsnio 2 dalis 
(pritaikytas) 
2. Nepaisant  ⌦ Taikydamos išlyg ą ⌫ šios direktyvos I priedo ⌦ 13 ir ⌫ 14 dalies 
reikalavim ųams, valstyb ės narės gali nustatyti specifin ės rizikos reikalavim ą visoms 
obligacijoms, kurioms, kaip numatyta Direktyvos 89/647/EEB 11  straipsnio 2  dalyje, 
taikomas 10  % rizikos koef icientas,  ⌦ kurioms taikomi Direktyvos  [2000/12/EB] VI priedo 
1 dalies 65 −67 punktai ⌫ , lygų pusei  specifinės rizikos reikalavimo, numatyto pripaž įstamai 
pozicijai, kurios lik ęs išpirkimo terminas yra toks pat, kaip ir lik ęs iki šios obligacijos 
išpirkimo ⌦, sumažint ą direktyvos [2000/12/EB] VI priedo 1 dalies 68 punkte nurodytais 
procentiniais dydžiais ⌫. 
 
Ønaujas 
3. Jeigu, kaip nurodyta I priedo 52 dalyje, viena kompetentinga institucija pripaž įsta, kad 
trečiosios šalies kolektyvinio inve stavimo subjektas atitinka reikalavimus, kitos valstyb ės 
narės kompetentinga institucija gali pasinaudoti šiuo pripažinimu ir pati vertinimo neatlikti. 
20 straipsnis 
1. Atsižvelgiant į šio straipsnio 2, 3 ir 4 dali s bei šios direktyvos 34 straipsn į, 
investicin ėms įmonėms taikomi Direktyvos [2000/12/EB] 75 straipsnio reikalavimai.  
2. Taikydamos išlyg ą 1 daliai, kompetentingos institucijos gali leisti, kad investicin ės 
įmonės, neturinčios leidimo teikti Direktyvos 2004/39/EB  I priedo A skirsnio 3 ir 6 punktuose 
išvardytas investicines paslaugas, tur ėtų nuosavų lėšų, kurios visais atvejais b ūtų didesnės už 
didesniąją iš toliau nurodyt ų sumų arba jai lygios: 
a) Direktyvos [2000/12/EB] 75 straipsnio a −c punktuose nurodyt ų kapitalo 
reikalavim ų sumą(-ai); 
b) šios direktyvos 21 straipsnyje nustatyt ą(-ai) sumą(-ai). 
3. Taikydamos išlyg ą 1 daliai, kompetentingos institucijos gali leisti, kad investicin ės 
įmonės, turinčios 9 straipsnyje nurodyt ą pradinį kapitalą, bet priskiriamos toliau nurodytoms 
kategorijoms, tur ėtų nuosavų lėšų, kurios visais atvejais b ūtų didesnės už tas, kurios 
gaunamos sud ėjus kapitalo reikalavimus, apskai čiuotus pagal Direktyvos [2000/12/EB] 75 
straipsnio a −c punktų nuostatas, ir šios direkt yvos 21 straipsnyje nustatyt ą sumą, arba joms 
lygios: 
 
LT 34   LT a) investicin ės įmonės, veikian čios savo s ąskaita tam, kad įvykdytų kliento 
užsakymą, arba siekdamos galimyb ės naudotis kliringo ir atsiskaitymo sistema 
arba pripažinta birža, kai veikia kaip tarpinink ės arba vykdo kliento užsakym ą; 
b) investicin ės įmonės: 
i) kurios nelaiko klient ų pinigų ar vertybini ų popierių; 
ii) kurios veikia tik savo s ąskaita; 
iii) kurios neturi išor ės klientų; 
iv) už kuri ų sandorių įvykdymą ir apmok ėjimą atsako kliringo įstaiga ir už 
kurių sandorius garantuoja ta kliringo įstaiga. 
4. Visos kitos Direktyvos [2000/12/EB] V prie do nuostatos, susijusios su operacine 
rizika, 2 ir 3 dalyse nurodytoms investicin ėms įmonėms taikomos ir toliau. 
 
Ð 93/6/EEB IV priedas 
21 straipsnis 
Investicini ų įmonių nuosavos l ėšos turi sudaryti vien ą ketvirtadal į jų praėjusių metų nustatytų 
pridėtinių išlaidų. 
Kompetentingos institucijos gali š į reikalavim ą patikslinti tuo at veju, jeigu nuo pra ėjusių metų 
įmonės veikloje įvyko esmini ų pokyčių. 
Jeigu įmonė dar nėra baigusi vieneri ų metų veiklos, įskaitant ir t ą dieną, kai ji prad ėjo veikti, 
tuomet reikalavimas yra lygus vienam ketvirtadaliui nustatyt ų pridėtinių išlaidų, kurios 
nurodomos jos verslo plane, jeigu komp etentingos institucijo s nereikalauja š į planą patikslinti. 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
⌦2 SKIRSNIS KONSOLIDUOTAS REIKALAVIM Ų TAIKYMAS  ⌫ 
 
Ønaujas 
22 straipsnis 
1. Kompetentingos institucijos, iš kuri ų reikalaujama arba kurioms pavesta vykdyti 
konsoliduot ą 2 straipsnyje nurodyt ų grupių priežiūrą, gali, įvertinusios kiekvien ą atvejį 
atskirai, kapitalo reikalavim ų netaikyti visai grupei, jeigu: 
a) kiekviena tokiai grupei  priklausanti investicin ė įmonė taiko 16 straipsnyje 
pateiktą nuosavų lėšų apibrėžimą; 
 
LT 35   LT b) visos tokiai grupei priklausan čios investicin ės įmonės gali būti priskirtos 20 
straipsnio 2 ir 3 dalyse minimoms kategorijoms; 
c) tokiai grupei priklausan čios investicin ės įmonės kiekviena atskir ai atitinka 18 
ir 20 straipsni ų reikalavimus ir tuo pat metu iš savo nuosav ų lėšų atima visus 
įsipareigojimus investicin ėms įmonėms, finans ų įstaigoms, turto valdymo 
bendrovėms ir papildomas paslaugas teikian čioms įmonėms, kurie kitaip b ūtų 
konsoliduoti; 
d) bet kuri finans ų kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė, kuri yra bet kurios 
tokiai grupei priklausan čios investicin ės įmonės patronuojanti įmonė, turi ne 
mažiau kapitalo, apibr ėžiamo kaip Direktyvos [2000/12/EB] 57 straipsnio a −h 
punktų suma, už t ą, kuris gaunamas sud ėjus visą turtą, subordinuotas 
pretenzijas ir finansines priemones buhalterine verte, nurodytas Direktyvos 
[2000/12/EB] 57 straipsnyje, investicin ėse įmonėse, finans ų įstaigose, turto 
valdymo bendrov ėse ir papildomas paslaugas teikian čiose įmonėse, kurios 
kitaip būtų konsoliduotos, ir visus galimus įsipareigojimus investicin ėms 
įmonėms, finans ų įstaigoms, turto valdymo bendrov ėms ir papildomas 
paslaugas teikian čioms įmonėms, kurie kitaip b ūtų konsoliduoti; 
Jeigu įvykdomos pirmoje pastraipoje nustatytos s ąlygos, kiekviena investicin ė įmonė 
privalo tur ėti sistemas, reikalingas kapitalo šaltini ų bei visų tai grupei priklausan čių 
finansų kontroliuojan čiųjų (holdingo) bendrovi ų, investicini ų įmonių, finansų įstaigų, 
turto valdymo bendrovi ų ir papildomas paslaugas teikian čių įmonių finansavimo 
valdymui bei kontrolei užtikrinti. 
2. Taikydamos išlyg ą 1 daliai, kompetentingos institucij os gali leisti, kad bet kuri finans ų 
kontroliuojan čioji (holdingo) bendrov ė, kuri yra tokiai grupei priklausan čios investicin ės 
įmonės patronuojanti įmonė, naudotų mažesnę vertę nei ta, kuri apskai čiuojama pagal 1 dalies 
d punktą, tačiau jokiu atveju ne mažesn ę už tą, kuri gaunama sud ėjus reikalavimus, taikomus 
pagal 18 ir 20 straipsnius atskirai kiekvienai investicinei įmonei, finans ų įstaigai, turto 
valdymo bendrovei ir papil domas paslaugas teikian čiai įmonei, kurie kitaip b ūtų konsoliduoti, 
ir visus galimus įsipareigojimus investicin ėms įmonėms, finans ų įstaigoms, turto valdymo 
bendrovėms ir papildomas paslaugas teikian čioms įmonėms, kurie kitaip b ūtų konsoliduoti. 
Taikant ši ą dalį, finansų įstaigoms, turto valdymo bendrov ėms ir papildomas paslaugas 
teikiančioms įmonėms taikomi kapitalo reikalavimai yra s ąlyginiai kapitalo reikalavimai. 
 
Ð 93/6/EEB 7 straipsnio 5 ir 6 
dalys (pritaikytas) 
23 straipsnis 
Kompetentingos institucijos reikalauja, kad investicin ės įmonės, priklausan čios atitinkamai 
grupei, kuriai netaikomas šio straipsnio 20 dalyje  ⌦ 22 straipsnyje ⌫ pateiktas 
reikalavimas, informuot ų jas apie rizik ą, įskaitant su j ų kapitalo šaltiniais bei finansavimu 
susijusią riziką, kuri gali pabloginti j ų finansinę būklę. Jeigu kompetenti ngos institucijos, 
remdamosi gauta informacija, nusprendžia, jog min ėtų investicini ų įmonių finansinė padėtis 
nėra pakankamai apsaugota, tuomet  jos reikalauja, kad investicin ės įmonės imtųsi priemoni ų, 
o prireikus taikyt ų ir atitinkamus apribojimus toki ų įmonių kapitalo pervedimui tai grupei 
priklausan čioms įstaigoms. 
 
LT 36   LT Jeigu kompetentingos institucijos netaiko šio straipsnio 22 dalyje  ⌦ 22 straipsnyje ⌫ 
nurodyto reikalavimo atlikti konsoliduot ą priežiūrą, jos imasi kit ų reikiamų priemoni ų visos 
įstaigų grupės, įskaitant ir vis ų už valstyb ės narės ribų esančių įmonių, rizikai, pirmiausia 
didelių paskolų pozicijų rizikai, valdyti. 
 
Ønaujas 
Jeigu kompetentingos institucijos netaiko 22 straipsnyje nurodyto reikalavimo atlikti 
konsoliduot ą priežiūrą, kiekvienai įmonei atskirai toliau taik omi Direktyvos [2000/12/EB] V 
antraštinės dalies 5 skyriaus reikalavimai, o investicini ų įmonių priežiūrai, kuri atliekama 
kiekvienai įmonei atskirai, toliau taikomi Di rektyvos [2000/12/EB ] 124 straipsnio 
reikalavimai. 
 
Ð 93/6/EB 7 straipsnio 7 −9 dalys 
7. Valstyb ės narės gali netaikyti 4 ir 5 straipsniuose nustat ytų individuali ų ar pusiau 
konsoliduot ų reikalavim ų tai įstaigai, kuri,  kaip patronuojanti įmonė, yra priži ūrima 
konsoliduotai, taip pat  ir bet kuriai leidim ą veiklai gavusiai ir priži ūrimai tokios įstaigos  
dukterinei įmonei, kuriai taikoma konsoliduota pr iežiūra atliekant  patronuojan čios įmonės 
konsoliduot ą priežiūrą. 
Teisė nevykdyti anks čiau minėtų reikalavim ų taip pat yra suteikiama tais atvejais, kai 
patronuojanti įmonė yra finansin ė kontroliuojanti bendrov ė, kurios pagrindin ė buveinė yra 
toje pačioje v alstybėje narėje kaip ir įstaiga, jeigu holdingo be ndrovei taikoma tokia pati 
priežiūra kaip ir kredito įstaigoms arba investicin ėms įmonėms, pirmiausia - šios direktyvos 4 
ir 5 straipsni ų reikalavimai.  
Abiem atvejais, jeigu yra naudojamasi teise nenustaty ti anksčiau nurodyto reikalavimo, turi 
būti imamasi priemoni ų, užtikrinan čių patenkinam ą nuosavų lėšų paskirstym ą įstaigų grupėje. 
8. Jeigu įstaigos patronuojanti įmonė yra įstaiga, gavusi leidim ą veiklai ir veikianti kitoje 
valstybėje narėje, šiai įstaiga i leidimą išdavusios kompetentingos institucijos taiko šios 
direktyvos 4 ir 5 straipsniuose nurodytas ta isykles individualiai arba, kur tinka, pusiau 
konsoliduotai.  
9. Nepaisant šio straipsnio 8 dalies reikalavim ų, kompetentingos institucijos, kurios atsak o už 
leidimų išdavimą patronuojan čios įmonės dukterinei įmonei, kuri yra įstaiga, gali pagal 
dvišalį susitarim ą perduoti savo atsakomyb ę už dukterin ės įmonės kapitalo pakankamumo bei 
didelių paskolų priežiūrą toms kompetentingoms  institucijoms, kurios leid imą veiklai išdav ė 
patronuojan čiai įmonei ir vykdo jos prieži ūrą. Apie tokius susitarimus ir j ų turinį būtina 
informuoti Komisij ą. Šią informacij ą (išskyrus informacij ą apie įstaigų grupes, kurios 
nurodytos šio straipsnio 3 da lyje) Komisija perduoda kit ų valstybių narių kompetentingoms 
institucijoms, Bankininkyst ės patariamajam komitetui ir Tarybai.  
 
LT 37   LT  
Ønaujas 
24 straipsnis 
Taikydamos išlyg ą 2 straipsnio 2 dalies nuostatoms, kompetentingos institucijos 
investicin ėms įmonėms gali netaikyti toje dalyje nustaty to konsoliduoto kapitalo reikalavimo, 
jeigu visos grupei priklausan čios investicin ės įmonės gali būti priskirtos 20 stra ipsnio 2 dalyje 
nurodytoms investicin ėms įmonėms ir jeigu grup ėje nėra kredito įstaigų. 
Jeigu įvykdomos pirmos pastraipos s ąlygos, reikalaujama, kad patronuojan čios investicin ės 
įmonės nuosavos l ėšos visais atvejais b ūtų didesnės už didesn įjį iš toliau nurodyt ų dviejų 
konsoliduot ų reikalavim ų, apskaičiuotų pagal šio skyriaus 3 skirsn į, arba jam lygios: 
(a) Direktyvos [2000/12/EB] 75 straipsnio a −c punktuose nurodyt ų kapitalo 
reikalavim ų sumą(-ai); 
(b) 21 straipsnyje nustatyt ą(-ai) sumą(-ai). 
25 straipsnis 
Taikydamos išlyg ą 2 straipsnio 2 dalies nuostatoms, kompetentingos institucijos 
investicin ėms įmonėms gali netaikyti toje dalyje nustaty to konsoliduoto kapitalo reikalavimo, 
jeigu visos grupei priklausan čios investicin ės įmonės gali būti priskirtos 20 straipsnio 2 ir 3 
dalyse nurodytoms investicin ėms įmonėms ir jeigu grup ėje nėra kredito įstaigų. 
Jeigu įvykdomos pirmos pastraipos s ąlygos, reikalaujama, kad patronuojan čios investicin ės 
įmonės nuosavos l ėšos visais atvejais b ūtų didesnės už tas, kurios gaunamos sud ėjus 
konsoliduotus kapitalo reikalavimus, apskai čiuotus pagal šio skyriaus 3 skirsn į, t. y. 
reikalavimus, nurodytus Direktyvo s [2000/12/EB] 75 straipsnio a −c punktuose, ir šios 
direktyvos 21 straipsnyje nustatyt ą sumą, arba joms lygios. 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
⌦3 SKIRSNIS ⌫ 
KONSOLIDUOT Ų REIKALAVIM Ų APSKAI ČIAVIMAS  
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 4 dalis 
(pritaikytas) 
26 straipsnis 
1. Jeigu nesinaudojama 20 ir 22 dalyse  ⌦ 22 straipsnyje ⌫ numatytomis teis ėmis 
netaikyti nustatyt ų reikalavim ų, kompetentingos institucijos, nor ėdamos konsoliduotai 
skaičiuoti I ir VIII  prieduose nustatytus kapitalo reikalavimus ir ⌦ 28−32 straipsniuose 
bei ⌫ VI priede nurodytas paskolas  pozicijas  klientams, gali leisti tarpusavyje įskaityti 
 
LT 38   LT vienos įstaigos prekybos knygos gryn ąsias pozicijas ir kitos įstaigos prekybos knygos 
pozicijas pagal ⌦ 28−32 straipsniuose bei ⌫ I, VI  ir VIII  prieduose nustatytas taisykles. 
Be to, jos gali leisti tarpusavyje įskaityti vienos įstaigos užsienio vali utos pozicijas ir 
kitos įstaigos užsienio valiutos pozicijas pagal III ir (arba) VIII  priede nustatytas 
taisykles. Kompetentingos institucijos taip pat gali leisti tarpusavyje įskaityti vienos 
įstaigos biržos preki ų pozicijas ir kitos įstaigos biržos preki ų pozicijas pagal VII  
⌦ IV ⌫ ir (arba) VIII  priede nustatytas taisykles. 
 
Ð93/6/EEB 7 straipsnio 11 dalis 
(pritaikytas) 
2. Kompetentingos institucijos taip pat  gali leisti atitinkamai tarpusavyje įskaityti 
įmonių, esančių trečiosiose šalyse, prekybos knygos pozicija s ir užsienio valiutos bei biržos 
prekių pozicijas, jeigu tuo pa čiu metu įvykdomos toliau išvardytos s ąlygos: 
i) a) minėtos įmonės yra gavusios leidimus veiklai tre čiojoje šalyje ir atitinka 
Direktyvos 77/780/EEB 1 straipsnio pirmojoje įtraukoje  ⌦ [2000/12/EB] 4 
straipsnio 1 dalyje ⌫ pateiktą kredito įstaigų apibrėžimą arba yra pripažintos 
trečiosios šalies investicin ės įmonės; 
ii) b)  tokios įstaigos individualiai vykdo kapita lo pakankamumo reikalavimus, 
atitinkančius šios direktyvos reikalavimus; 
iii)c) aptariamosiose šalyse n ėra priimtų teisės aktų, kurie gal ėtų turėti rimtos įtakos 
nuosavų lėšų perdavimui grup ėje. 
 
Ð93/6/EEB 7 straipsnio 12 dalis 
(pritaikytas) 
3. Kompetentingos institucijos taip pat gali le isti atlikti ta rpusavio užskaitymus, kurie 
nurodyti šio straipsnio 10  ⌦ 1 ⌫ dalyje, tarp atitinkamai grupei priklausan čių įstaigų, 
kurioms leidimai veiklai išduoti atitinkamoje valstyb ėje narėje, jeigu: 
i) a) tokios grup ės įstaigų kapitalas yra tinkamai paskirstomas; 
ii) b) įstatymų, teisinė ir sutarčių sistema, kuria vadovaujasi įstaigos, gali užtikrinti 
finansinę tarpusavio param ą grupėje. 
 
Ð93/6/EEB 7 straipsnio 13 dalis 
(pritaikytas) 
4. Be to, kompetentingos institucijos gali leis ti atlikti tarpusavio užskaitymus, kaip 
nurodyta šio straipsnio 10  ⌦ 1 ⌫ dalyje, tarp atitinkamos grup ės įstaigos, kuri atitinka šio 
straipsnio 12  ⌦ 3 ⌫ dalies sąlygas, ir bet kurios tai pa čiai grupei priklausan čios įstaigos, 
kuriai leidimas veiklai buvo išduotas kitoje valstyb ėje narėje, tada, kai tokia įstaiga privalo 
individualiai vykdyti kapitalo reikalavim us, numatytus šios direktyvos 4 ir 5  ⌦ 18, 20 ir 
28 ⌫ straipsniuose. 
 
LT 39   LT  
Ð 93/6/EEB 7 straipsnio 14 ir 15 
dalys (pritaikytas) 
27 straipsnis 
1. Konsoliduotai apskai čiuojant nuosavas l ėšas, vadovaujamasi Direktyvos 89/299/EEB 
⌦ [2000/12/EB] ⌫ 5 ⌦ 65 ⌫ straipsniu. 
2. Kompetentingos institucijos, at sakingos už konsoliduotos prieži ūros vykdym ą, gali 
pripažinti galiojan čiais IV skyriuje nurodytoms atitinkamoms įstaigoms taikomus tam tikrus 
nuosavų lėšų apibrėžimus, kai skai čiuojamos min ėtų įstaigų konsoliduotos nuosavos l ėšos. 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
⌦4 SKIRSNIS ⌫ 
⌦DIDELIŲ PASKOL Ų POZICIJ Ų STEBĖJIMAS  IR KONTROL Ė ⌫ 
 
Ð93/6/EEB 5 straipsnio 1 dalis 
(pritaikytas) 
28 straipsnis 
1. Įstaigos stebi ir kontroliuoj a savo dideles paskolas  pozicijas  pagal Direktyvos 
92/121/EEB  ⌦ Direktyvos [2000/12/EB] 106 −118 straipsni ų ⌫ reikalavimus. 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 3 dalis 
(pritaikytas) 
2. Nepaisant  ⌦ Taikant išlyg ą ⌫ 1 dalies reikalavim ųams, tos įstaigos, kurios 
skaičiuoja kapitalo reikalavimus savo prekybos knygos je apskaitomai  veiklai pagal I ir II 
priedus ir prireikus pagal VIII  priedą, stebi ir kontroliuoja savo dideles paskolas  pozicijas  
pagal Direktyv ą 92/121/EEB  ⌦ Direktyvos [2000/12/EB] 106 −118 straipsnius ⌫, 
atsižvelgdamos į šios direktyvos VI priede  ⌦ 29−32 straipsniuose ⌫ nustatytus pakeitimus. 
 
Ønaujas 
3. Komisija iki 2007 m. gruodžio 31 d. pateik ia Europos Parlamentui ir Tarybai šio 
skirsnio veikimo ataskait ą ir atitinkamus pasi ūlymus.  
 
LT 40   LT  
Ð 93/6/EEB VI priedo 2 dalis 
(pritaikytas) 
Önaujas 
29 straipsnis 
1. Prekybos knygos pozicija atskir ų klientų atžvilgiu apskai čiuojama sudedant toliau 
apibūdintus i, ii ir iii  punktus: 
i) a) perviršį, kuriuo įstaigos ilgosios pozicijos, sudaran čios visas atitinkamo kliento 
išleistas finansines priemones, viršija jos trump ąsias pozicijas,  jeigu toks 
perviršis yra teigiamas ⌦ , o ⌫ (visų atskirų finansini ų priemoni ų grynoji 
pozicija apskai čiuojama pagal šios direktyvos I priede išd ėstytus metodus) ; 
ii) b) grynąją poziciją, jeigu įstaiga organizuoja skolos ar nuosavyb ės finansini ų 
priemonių platinimą;, įstaigos pozicija yra jos grynoji pozicija (apskai čiuojama 
atimant tas platinamas pozicijas, kurias yra pasirašiusios ar kuri ų nupirkim ą 
oficialiais susitarimais patvirtino tre čiosios  šalys), sumažinta šios direktyvos I 
priedo 39 dalyje nurodytais koeficientais.  
iii)c) pozicij ą, atsirandan čią su atitinkamu klientu sudara nt šios direktyvos II priede 
nurodytus sandorius, susitarimus bei sutartis, kuri apskai čiuojama min ėtame 
priede nurodytu Ö pozicijų vertės apskaičiavimo  būdu sandorio šalims 
netaikant rizikos koeficient ų. 
⌦Taikant b punkt ą, grynoji pozicija apskai čiuojama atimant tas platinamas 
pozicijas, kurias yra pasirašiusios ar kuri ų nupirkim ą oficialiais susitarimais 
patvirtino tre čiosios šalys, ir sumažinama šios  direktyvos I priedo 41 dalyje 
nurodytais koeficientais. ⌫ 
⌦Taikant b punkt ą, ⌫ Ttol, kol bus imtasi tolimesni ų koordinavimo veiksm ų, 
kompetentingos institucijos reikalauja, kad įstaigos sukurt ų sistemas, padedan čias 
stebėti bei kontroliuoti j ų pozicijas, susijusias su gara ntavimu išplatinti vertybinius 
popierius laikotarpiu nuo pradinio įsipareigojimo ir pirmosios darbo dienos, 
atsižvelgiant į prisiimamos rinkos rizikos pob ūdį. 
ÖTaikant c punkt ą, Direktyvos [2000/12/EB] 84 −89 straipsniams netaikoma šios 
direktyvos II priedo 5 dalyje pateikta nuoroda.  
 
Ð 93/6/EEB VI priedo 3 dalis 
(pritaikytas) 
2. Po to  pPrekybos knygos pozicija susijusi ų klientų grupių atžvilgiu apskai čiuojama 
susumuojant pozicijas pagal kiekvien ą grupei priklausant į klientą, kaip nurodyta 12  dalyje. 
 
LT 41   LT  
Ð 93/6/EEB VI priedo 4 dalis 
(pritaikytas) 
30 straipsnis 
1. Bendroji pozicija kiekvieno atskiro kliento ar susijusi ų klientų grupių atžvilgiu 
apskaičiuojama sudedant prekybos knygos ir ne  prekybos knygos pozicijas atsižvelgiant į 
Direktyvos 92/121/EEB 4 straipsnio 6 -12 dalis  ⌦ [2000/12/EB] 112 −117 straipsnius ⌫ . 
Norėdamos apskai čiuoti ne prekybos knygos pozicij ą, įstaigos vadovaujasi tuo, jog 
pozicija, atsirandanti d ėl turto, apskai čiuojamo iš j ų nuosavų lėšų pagal šios 
direktyvos V priedo 2 dalies d punkt ą ⌦ 13 straipsnio 2 dalies d punkt ą ⌫, yra lygi 
nuliui. 
 
Ð 93/6/EEB VI priedo 5 dalis 
(pritaikytas) 
Önaujas 
2. Įstaigos teikia atas kaitas apie bendr ąją poziciją atskirų klientų arba susijusi ų klientų 
grupių atžvilgiu, apskai čiuojamą pagal šio priedo  4 dalį, Direktyvos 92/121/EEB 3 straipsnyje  
⌦ [2000/12/EB] 110 straipsnyje ⌫ nustatyta tvarka. 
ÖIšskyrus atpirkimo sandorius ir vertybini ų popierių arba biržos preki ų skolinimo ar 
skolinimosi sandorius, apskai čiuojant dideles pozicijas klient ų ir susijusi ų klientų 
grupių atžvilgiu pranešimo apie tas poz icijas tikslais neatsižvelgiama į kredito rizikos 
mažinimo pripažinim ą.  
 
Ð 93/6/EEB VI priedo 6 dalis 
(pritaikytas) 
3. Pozicij ų, susijusių su ⌦ 1 dalyje min ėtais ⌫ atskirais klientais arba susijusi ų klientų 
grupėmis, suma ribojama pagal Di rektyvos 92/121/EEB 4 straipsn į ⌦ [2000/12/EB] 
111−117 straipsnius ⌫ laikantis tos pačios direktyvos 6 straipsnyje išd ėstytų pereinam ųjų 
nuostatų. 
 
Ð 93/6/EEB VI priedo 7 dalis 
(pritaikytas) 
4. Nepaisant  ⌦ Taikydamos išlyg ą ⌫ šio priedo  6 ⌦ 3 ⌫ dalies reikalavim ųams, 
kompetentingos institucijos gali leisti, kad turtas, kur į sudaro pretenzijos investicin ėms 
įmonėms, pripažintoms tre čiųjų šalių investicin ėms įmonėms bei pripažintiems kliringo 
rūmams ir biržoms bei kitos su jais susijusios pozicijos, b ūtų traktuojamas kaip pretenzijos 
kredito įstaigoms arba su jomis susijusios pozic ijos, vadovaujantis Direktyvos 92/121/EEB 4 
straipsnio 7 dalies i punktu, 9 ir 10 dalimis  ⌦ [2000/12/ EB] 113 straipsnio 2 dalies i punktu, 
115 straipsnio 2 dalimi ir 116 straipsniu ⌫ .  
 
LT 42   LT  
Ð 93/6/EEB VI priedo 8 dalis 
(pritaikytas) 
31 straipsnis 
Kompetentingos institucijos gali leisti vi ršyti Direktyvos 92/121/EEB 4 straipsnyje  
⌦ [2000/12/EB] 111 −117 straipsniuose ⌫ nurodytas ribas, jeigu tuo pa čiu metu  vykdomos 
toliau išvardytos s ąlygos: 
1. a) prekybos knygos pozicija atitinkamam klientui arba susijusi ų klientų grupei neviršija 
Direktyvoje 92/121/EEB  ⌦ Direktyvos [2000/12/EB] 111 −117 straipsniuose ⌫ 
nustatytų dydžių, apskai čiuotų atsižvelgiant į nuosavas l ėšas, apib ūdintas  
⌦ nurodytas ⌫ Direktyvoje 89/299/EEB  ⌦ [2000/12/EB] ⌫ taip, kad perviršis 
būtų susijęs tik su prekybos knyga; 
2.b) įmonė ⌦ įstaiga ⌫ įvykdo papildomo kapitalo reikalavim ą dėl Direktyvos 
92/121/EEB  [2000/12/EB] 4  ⌦ 111 ⌫ straipsnio 1 ir 2 dalyse numatyto dydžio 
perviršio ⌦ , apskaičiuotą pagal šios direktyvos VI pried ą ⌫ ; 
3.c) jeigu nuo perviršio atsiradimo pra ėjo 10 arba mažiau dien ų, prekybos knygos 
pozicija, susijusi su atitinkamu klientu arba susijusi ų klientų grupe, negali viršyti 500 
% įstaigos nuosav ų lėšų; 
4.d) bet kuris bendras perviršis, eg zistuojantis daug iau kaip 10 dien ų, negali viršyti 600 % 
įstaigos nuosav ų lėšų; 
5 .e) įstaigos privalo kas tris m ėnesius pateikti kompetentingoms institucijoms ataskaitas 
apie visus Direktyvos 92/121/EEB  ⌦ [2000/12/EB] ⌫ 4 ⌦ 111 ⌫ straipsnio 1 ir 
2 dalyse nustatyt ų dydžių viršijimo atvejus per pra ėjusius tris m ėnesius. 
⌦ Taikant e punkt ą, ⌫ Kkiekvienu dydži ų viršijimo atveju turi b ūti nurodoma perviršio 
suma ir atitinkamo kliento pavard ė (pavadinimas). 
 
Ð 93/6/EEB VI priedo 9 ir 12 
dalys (pritaikytas) 
32 straipsnis 
1. Kompetentingos institu cijos nustato proced ūras, apie kurias jos informuoja Taryb ą ir 
Komisiją, kad būtų užkirstas kelias s ąmoningam įstaigų bandymui išvengti papildomo 
kapitalo reikalavim ų, kuriuos joms tekt ų įvykdyti d ėl pozicijų, viršijan čių Direktyvos 
92/121/EEB  ⌦ [2000/12/EB] ⌫ 4 ⌦ 111 ⌫ straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytus dydžius, 
jeigu šios pozicijos išlieka ilgiau kaip 10 dien ų, laikinai atitinkamas poz icijas perduodant kitai 
bendrovei, kuri neb ūtinai turi priklausyti tai pa čiai grupei, ir (arba) sudarant dirbtinius 
sandorius, kuri ų tikslas − panaikinti pozicij ą per 10 dien ų ir sukurti nauj ą poziciją. Įstaigos 
privalo tur ėti sistemas, kurios užtikrint ų, kad kompetentingos institucijos b ūtų iš karto 
informuojamos apie visus tokio pob ūdžio perdavimus.  
 
LT 43   LT Kompetentingos institucijos praneša ⌦ Tarybai ir ⌫ Komisijai apie šias 
procedūras. 
Įstaigos privalo tur ėti sistemas, kurios užtikrint ų, kad kompetentingos institucijos 
būtų iš karto informuojamos apie visus tokio pob ūdžio perdavimus, turin čius pirmoje 
pastraipoje nurodyt ą poveikį. 
2. Kompetentingos instituc ijos gali leisti toms  įstaigoms, kurios, kaip numatyta šios 
direktyvos V priedo 2 dalyje  ⌦ 13 straipsnio 2 dalyje ⌫ , gali naudoti alternatyv ų nuosavų 
lėšų apibrėžimą ⌦ nustatym ą ⌫, šį apibrėžimą ⌦ nustatym ą ⌫ naudoti įgyvendinant šio 
priedo 5, 6 ir 8 dali ų ⌦ 30 straipsnio 2 ir 3 dali ų bei 31 straipsnio ⌫ reikalavimus, jeigu iš 
atitinkam ų įstaigų, be kita ko,  reikalaujama įvykdyti visus Direktyvos 92/121/E EB 3 ir 4  
⌦ [2000/12/EB] 110 −117 ⌫ straipsniuose išd ėstytus įpareigojimus, kurie susij ę su ne 
prekybos knygos pozicija, naudojant nuosavas l ėšas, kaip nurodyta Direktyvoje 89/299/EEB  
⌦ [2000/12/EB] ⌫ . 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
⌦5 SKIRSNIS ⌫ 
POZICIJ Ų VERTINIMAS  DĖL ATSKAITOMYB ĖS 
33 straipsnis 
 
Ønaujas 
1. Visoms prekybos knygos pozicijoms taikom os vertinimo, kuriuo siekiama riboti 
riziką, taisyklės, kaip nurodyta VII priedo B dalyje. Laikydamosi ši ų taisyklių, įstaigos turi 
užtikrinti, kad kiekvien a prekybos knygos pozicija b ūtų atvaizduota rinkos verte. Ši vert ė turi 
būti pakankamai tiksli, atsižvelgiant į dinamišk ą prekybos knygos pozicij ų pobūdį, rizikos 
taisyklių kokybės poreikį ir kapitalo reikalavim ų veikimo b ūdą bei tikslą prekybos knygos 
pozicijų atžvilgiu. 
2. Pozicijos vertinamos ne re čiau kaip kart ą per dieną. 
 
Ð 93/6/EEB 6 straipsnis 
(pritaikytas) 
1. Įstaigos kiekvien ą dieną įvertina savo prekybos knygos pozic ijas pagal rinkos kainas, 
išskyrus tuos atvejus, kai joms taikomi šios direktyvos 4 straipsnio 6 dalies reikalavimai.  
23. Jeigu rinkos kainos n ėra nustatytos, pavyzdžiui, prekiaujant naujos emisijos 
finansinėmis priemon ėmis pirmin ėse rinkose , kompetentingos institucijos gali laikinai atid ėti 
šio straipsnio 1 ⌦ ir 2 ⌫ dalyje se nustatyto reikalavimo vykdym ą ir reikalauti  
⌦ reikalauja ⌫, kad įstaigos naudot ų alternatyvius įvertinimo metodus, jeigu pastarieji yra 
pakankamai pagr įsti ir buvo patvirtinti kompetenting ų institucijų. 
 
LT 44   LT  
Ð93/6/EEB 
KONSOLIDUOTA  PRIEŽIŪRA 
 
Ønaujas  
TAIKYMO  APIMTIS   
 
Ð96/3/EEB 
7 straipsnis  
Bendrieji principai  
 
Ð 98/31/EB 7 straipsnio 10 dalis 
(pritaikytas) 
10. Jeigu nesinaudojama 7 ir 9 dalyse numatytomis teis ėmis netaikyti nustatyt ų reikalavim ų, 
kompetentingos institucijos, nor ėdamos konsoliduotai skai čiuoti I ir VIII prieduose nustatytus 
kapita lo reikalavimus ir VI priede nurodytas pa skolas klientams, gali leisti tarpusavyje 
įskaityti vienos įstaigos prekybos knygos gryn ąsias pozicijas ir kitos įstaigos prekybos knygos 
pozicijas pagal I, VI ir VIII prieduose nustatytas taisykles.  
Be to, jos gali  leisti tarpusavyje įskaityti vienos įstaigos užsienio valiutos pozicijas ir kitos 
įstaigos užsienio valiutos pozicijas pagal III ir (arba) VIII priede nustatytas taisykles. 
Kompetentingos institucijos taip pat gali leisti tarpusavyje įskaityti vienos įstaigos biržos 
prekių pozicijas ir kitos įstaigos biržos preki ų pozicijas pagal VII ir (arba) VIII priede 
nustatytas taisykles.  
 
Ønaujas 
6 SKIRSNIS  
RIZIKOS VALDYMAS IR KAPITALO VERTINIMAS  
34 straipsnis 
Kompetentingos institucijos reikal auja, kad kiekviena investicin ė įmonė atitiktų ne tik 
Direktyvos 2004/39/EB 13 straipsnio reikalavimus , bet ir Direktyvos [2000/12/EB] 22 ir 123 
straipsnių reikalavimus. 
 
LT 45   LT  
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
⌦7 SKIRSNIS ⌫ 
ATSKAITOMYB ĖS REIKALAVIMAI 
 
Ð 93/6/EEB 8 straipsnis 
(pritaikytas) 
35 straipsnis 
1. Valstyb ės narės reikalauja, kad investicin ės įmonės ir kredito įstaigos pateikt ų savo 
valstybių narių kompetentingoms institucijoms vis ą informacij ą, kuri reikalinga vertinant, 
kaip laikomasi taisykli ų, priimtų pagal šią direktyvą. Valstybės narės taip pat užtikrina, kad 
įstaigų vidaus kontrol ės mechanizmai, administracin ės ir apskaitos proced ūros leistų bet 
kuriuo metu patikrinti, kaip jos laikosi toki ų taisyklių reikalavim ų. 
2. Investicin ės įmonės privalo pateikti  ⌦ pateikia ⌫ kompetentingoms institucijoms 
ataskaitas pastar ųjų nustatyta tvarka, b ūtent: šios direktyvos 3 straipsnio 3 dalyje  ⌦ 9 
straipsnyje ⌫ nurodytos įmonės atsiskaito kompetentingoms institucijoms mažiausiai kart ą 
per mėnesį, 3 ⌦ 5 ⌫ straipsnio 1 dalyje nurodytos įmonės − mažiausiai kart ą per tris 
mėnesius, o įmonės, nurodytos 3  ⌦ 5 ⌫ straipsnio 2 dalyje, ataskaitas kompetentingoms 
institucijoms turi pateikti ne re čiau kaip kart ą per pusę metų. 
3. Nepaisant šio straipsn io 2 dalies reikalavim ų, šios direktyvos 3 straipsnio 1 ir 3 dalyse  
⌦ 5 straipsnio 1 dalyje ir 9 straipsnyje ⌫ nurodytos investicin ės įmonės, privalo pateikti 
konsoliduot ą ar iš dalies konsoliduot ą informacij ą tik kartą per pusę metų. 
4. Kredito įstaigos privalo teikti ataskaitas kompetenting ų institucij ų nustatyta tvarka ir 
Direktyvoje 89/647/EEB  ⌦ [2000/12/EB] ⌫ numatytu dažnumu. 
 
Ð98/31/EB 1 straipsnio 5 dalis 
5. Kompetentingos institucijos įpareigoja įstaigas nedelsiant pr anešti apie bet kur į atvejį, 
kai šių įstaigų sandorio šalys, su kuriomis sudaryti atpirkimo ir atvirkštiniai atpirkimo 
sandoriai arba vertybini ų popierių ir biržos preki ų skolinimo ir skolinimosi operacijos, 
nevykdo savo įsipareigojim ų. Komisija pateikia Tarybai ataskait ą apie tokius atvejus ir j ų 
reikšmės tokių sandorių ir operacij ų traktavimui šioje direktyvoje pra ėjus ne daugiau kaip 
trejiems metams po 12 straips nyje nurodytos datos. Tokioje at askaitoje taip pat nurodoma, 
kaip įstaigos vykdo joms taikomas 2 straipsnio 6 dalies b punkto  i-v papunkčiuose, ir ypa č v 
papunktyje, s ąlygas. Be to, ata skaitoje turi b ūti smulkiai išd ėstyti visi įstaigų tradicinio 
skolinimo bei skolinimo naudojant atvirk štinius atpirkimo sandorius ir vertybini ų popierių 
skolinimosi arba biržos preki ų skolinimosi operacij ų sąlyginės apimties pasikeitimai. Jeigu 
Komisija, r emdamasi tokia ataskaita ir  kita informacija, nustato, kad reikalingos papildomos 
apsaugos priemon ės, padedan čios užkirsti keli ą piktnaudžiavimui, ji pateikia atitinkamus 
pasiūlymus.  
 
LT 46   LT  
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
⌦VI skyrius ⌫ 
⌦1 SKIRSNIS  ⌫ 
KOMPETENTINGOS  INSTITUCIJOS 
 
Ð 93/6/EEB 9 straipsnis 
(pritaikytas) 
36 straipsnis 
1. Valstyb ės narės paskiria institucijas, kurios turi  ⌦ kompetentingas ⌫ vykdyti šioje 
direktyvoje numatytas pareigas. Valstyb ės narės apie paskirtas institucijas ir apie bet kok į 
pareigų paskirstym ą informuoja Komisij ą. 
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos  ⌦ Kompetentingos ⌫ institucijos turi b ūti 
⌦ yra ⌫ valstybin ės institucijos, kurios nacionalin ės teisės aktais arba valstybini ų 
institucijų oficialiai yra pripažintos kaip atitinkamoje valstyb ėje narėje veikian čios priežiūros 
sistemos dalis. 
3. Atitinkamoms ⌦ kompetentingoms ⌫ institucijoms turi b ūti suteikti  
⌦ suteikiami ⌫ visi įgaliojimai, kurie reikalingi j ų užduočių įvykdymui, ypa č tų, kurios 
susijusios su prekybos knygos sud ėties prieži ūra. 
1. 4. Įvairių valstybi ų narių kom petentingos institucijos artimai bendradarbiauja, 
vykdydamos šioje direktyvoje numatytas pareigas, ypa č tais atvejais, kai investicin ės 
paslaugos yra teikiamos kaip paslaugos arba  steigiant filialus vienoje ar keliose 
valstybėse narėse. Paprašius, jos sute ikia vienos kitoms informacij ą, kuri gali pad ėti 
vykdyti investicini ų įmonių bei kredito įstaigų kapitalo pakankamumo prieži ūrą, o 
ypač tikrinant, kaip jos lai kosi šioje direktyvoje išd ėstytų taisyklių. Kiekvienu 
pasikeitimo informacija tarp kompetenting ų institucijų atveju, kuris numatytas šioje 
direktyvoje ir kuris susij ęs su investicin ėmis įmonėmis, turi b ūti laikomasi profesini ų 
paslapčių saugojimo reikalavimo, kuris numatytas Direktyvos 93/22/EEB 25 
straipsnyje, o kredito įstaigų atveju - įsipareigojim o, numatyto Direktyvos 
77/780/EEB, kuri iš dalies pakeista Di rektyva 89/646/EEB, 12 straipsnyje.  
 
LT 47   LT  
Ønaujas 
2 SKIRSNIS 
PRIEŽIŪRA 
37 straipsnis 
1. Direktyvos [2000/12/EB] 124 −132, 136 ir 144 straipsniai mutatis mutandis  taikomi 
investicini ų įmonių priežiūrai laikantis ši ų nuostatų: 
a) nuorodos į Direktyvos [2000/12/EB] 6 straipsn į laikomos nuorodomis į 
Direktyvos 2004/39/EB 5 straipsn į; 
b) nuorodos į Direktyvos [2000/12/EB] 22 ir 123 straipsnius laikomos 
nuorodomis į šios direktyvos 34 straipsn į; 
c) nuorodos į Direktyvos [2000/12/EB] 44 −52 straipsnius la ikomos nuorodomis į 
Direktyvos 2004/39/EB 54 ir 58 straipsnius. 
Tuo atveju, kai ES patronuojan čios finans ų kontroliuojan čiosios (holdingo) 
bendrovės dukterin ės įmonės yra kredito įstaiga ir investicin ė įmonė, viena 
kompetentinga institucija , atsakinga už kredito įstaigos prieži ūrą, paskiriama 
atsakinga už min ėtos patronuojan čios įmonės kontroliuojam ų subjektų konsoliduot ą 
priežiūrą. 
2. Direktyvos [2000/12/EB] 129 straipsnio 2 da lyje nustatyti reikalavimai taip pat 
taikomi įstaigų vidaus modeli ų pripažinimui pagal šios direktyvos V pried ą. 
Pirmoje pastraipoje nurodyto prip ažinimo terminas yra šeši m ėnesiai. 
 
Ð 93/6/EEB 9 straipsnio 4 dalis 
(pritaikytas) 
38 straipsnis 
1. Įvairių vValstybių narių kompetentingos institucijos artimai bendradarbiauja, 
vykdydamos šioje direktyvoje numatytas pareigas, ypa č tais atvejais, kai investicin ės 
paslaugos yra teikiamos kaip paslaugos arba steigiant filialus vienoje ar keliose valstyb ėse 
narėse.  
Paprašius, jos suteikia vienos kitoms informacij ą, kuri gali pad ėti vykdyti 
investicini ų įmonių bei kredito  įstaigų kapitalo pakankamumo prieži ūrą, o ypač 
tikrinant, kaip jos laikos i šioje direktyvoje išd ėstytų taisyklių. 
 
LT 48   LT 2. Kiekvienu pasikeitimo informacija tarp kompetenting ų institucij ų atveju, kuris 
numatytas šioje direkt yvoje ir kuris susij ęs su investicin ėmis įmonėmis, turi b ūti laikomasi 
⌦ šių ⌫ profesini ų paslapčių saugojimo reikalavimo  ⌦ ų ⌫ ⌦ : ⌫ 
a) ⌦investicini ų įmonių atveju − ⌫ reikalavimo ų, kuris ie numatytas i 
Direktyvos 93/22/EEB 25 straipsnyje  ⌦ 2004/39/EB 54 ir 58 
straipsniuose ⌫ ; 
b) o  kredito įstaigų atveju − įsipareigojimo ų, numatyto ų Direktyvos 77/780/EEB, 
kuri iš dalies pakeista Direktyva 89/646/EEB, 12 straipsnyje  ⌦ Direktyvos 
[2000/12/EB] 44 −52 straipsniuose ⌫ . 
 
Ønaujas 
VII skyrius 
Informacijos atskleidimas 
39 straipsnis 
Investicin ėms įmonėms taikomi Direktyvos [2000/12/EB] V antraštin ės dalies 5 skyriuje 
nustatyti reikalavimai. 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
⌦VIII skyrius ⌫ 
⌦1 SKIRSNIS  ⌫ 
 
Ønaujas 
40 straipsnis 
Apskaičiuojant šioje direktyvoje numatytus minimaliu s kapitalo reikalavim us, susijusius su 
sandorio šalies rizika, ir Direktyvoje [20 00/12/EB] numatytus minimalius kapitalo 
reikalavimus, susijusius su kredito rizika, ta ip pat nepažeidžiant Direktyvos [2000/12/EB] III 
priedo antros − šeštos dali ų nuostatų, pozicijos tre čiųjų šalių investicini ų įmonių atžvilgiu ir 
pozicijos pripažint ų kliringo r ūmų bei birž ų atžvilgiu vertinam os kaip pozicijos įstaigų 
atžvilgiu. 
41 straipsnis 
Komisija iki 2008 m. gruodžio 31 d. išnagrin ėja ir, jei reikia, perži ūri sąlygų II priede 
nustatytai sandorio ša lies rizikai taikym ą. 
 
LT 49   LT  
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
⌦2 SKIRSNIS  ⌫ 
⌦VYKDYMO ĮGALIOJIMAI ⌫ 
 
Ð 93/6/EEB 10 straipsnis 
(pritaikytas) 
Önaujas 
42 straipsnis 
1. Iki tol, kol bus priim ta kita direktyva, išd ėstanti nuostatas d ėl šios direktyvos 
priderinimo prie technin ės pažangos toliau išvardyt ose srityse, Taryba, atsižv elgdama į 
Komisijos pasi ūlymą ir vadovaudamasi Sprendimu  87/373/EEB, kvalifikuota bals ų dauguma 
prireikus gali priimti tokius pakeitimus:  ⌦ Komisija priima sprendim ą dėl toliau išvardyt ų 
pakeitimų laikydamasi 43 straipsnio 2 dalyje nurodytos proced ūros. ⌫ 
a) paaiškinti šios direktyvos 2  ⌦ 3 ⌫ straipsnyje pateiktus apibr ėžimus, kad 
būtų užtikrintas vienodas šios direkt yvos taikymas visoje Bendrijoje, ; 
b) paaiškinti šios direktyvos 2  ⌦ 3 ⌫ straipsnyje pateiktus apibr ėžimus, kad 
būtų atsižvelgta į poslinkius finans ų rinkose, ; 
c) pakeisti šios direktyvos 3  ⌦ 5−9 ⌫ straipsnyje iuose  bei 4  ⌦ 18 ⌫ 
straipsnio 6  ⌦ 2 ⌫ dalyje nurodytas pradinio  kapitalo sumas, kad b ūtų 
atsižvelgta į pasikeitimus ekonomikos bei pinig ų srityse, ; 
Öd) iš dalies pakeisti 20 straipsnio  2 ir 3 dalyse nurodytas investicini ų įmonių 
kategorijas, kad b ūtų atsižvelgta į pokyčius finans ų rinkose;  
Öe) paaiškinti 21 straipsnyje nustatyt ą reikalavim ą, kad būtų užtikrintas vienodas 
šios direktyvos taikymas visoje Bendrijoje;  
f) suderinti terminologij ą ir patikslinti apibr ėžimus pagal v ėliau priimtus 
dokumentus, reguliuojan čius institucinius ir panašius dalykus. ; 
Ög) iš dalies pakeisti I −VII pried ų technines nuostatas, kad b ūtų atsižvelgta į 
pokyčius finans ų rinkose, rizikos valdym ą, apskaitos standartus arba Bendrijos 
teisės aktuose nustatytus reikalavimus.  
 
Ønaujas 
43 straipsnis 
1. Komisijai padeda komitetas. 
 
LT 50   LT 2. Kai daroma nuoroda į šią straipsnio dal į, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 5 
straipsnyje nustatyta proced ūra, laikantis jo 7 straipsnio  3 dalies ir 8 straipsnio.  
Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 daly je numatytas laikotarpis yra trys 
mėnesiai. 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
⌦3 SKIRSNIS  ⌫ 
PEREINAMOJO  LAIKOTARPIO  NUOSTATOS 
 
Ð93/6/EEB 11 straipsnis 
11 straipsnis  
1. Valstyb ės narės gali išduoti leidimus veiklai investicin ėms įmonėms, kurioms taikoma 
Direktyvos 93/22/EEB 30 stra ipsnio 1 dalis ir kuri ų nuosavos l ėšos šios direktyvos taikymo 
dieną nesiekia šios direktyvos 3 straipsn io 1-3 dalyse nustatyto dydžio. Ta čiau vėliau 
investicini ų įmonių nuosavos l ėšos turi atitikti s ąlygas, išd ėstytas šios direktyvos 3 straipsnio 
5-8 dalyse.  
2. Nepaisant šios direktyvos I priedo 14 dalies reikalavim ų, valstybės narės gali nustatyti 
specifinės rizikos reikalavim ą visoms obligacijoms, kurioms, kaip numatyta Direktyvos 
89/647/EEB 11 straipsnio 2 dalyje, tai komas 10 % rizikos koeficientas, lyg ų pusei specifin ės 
rizikos reikalavimo, numatyto pripaž įstamai pozicijai, kurios lik ęs išpirkimo termina s yra toks 
pat, kaip ir lik ęs iki šios obligacijos išpirkimo.  
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 6 dalis 
(pritaikytas) 
1 straipsnis  
Iki 2006 m. gruodžio 31 d. valstyb ės narės gali leisti savo įstaigoms naudoti minimalius 
pirkimo pardavimo kain ų skirtum o, gabenimo ir ties ioginio sandorio kain ų koeficientus pagal 
toliau pateikt ą lentelę vietoj VII priedo 13, 14, 17 ir 18 dalyse išvardyt ųjų, jeigu, 
kompetenting ų institucijų nuomone:  
i) įstaigos užsiima reikšmingu biržos preki ų verslu;  
ii) įstaigų portfelį sudaro įvairios biržos prek ės ir 
iii) įstaigos dar negali naudoti vidaus modeli ų, skirtų apskaičiuoti kapitalo reikalavimus 
biržos preki ų rizikai padengti pagal VIII pried ą. 
Lentelė 
 
LT 51   LT  Brangieji metalai 
(išskyrus auks ą) Pagrindi
niai 
metalai  Žemės ūkio 
produ ktai 
(neperdirbti)  Kita, įskaitant 
energetikos 
produktus  
Pirkimo 
pardavimo 
kainų 
skirtumo 
koeficientas 
(%) 1.0 1.2  1.5  1.5  
Gabenimo 
kainų 
koeficientas 
(%) 0.3 0.5  0.6  0.6  
Tiesioginio 
sandorio 
kainų 
koeficientas 
(%) 8 10  12  15  
 
Tiesioginio sandorio kain ų koeficientas (%) Valstyb ės narės informuoja Komisij ą apie šio 
straipsnio taikym ą. 
 
Ønaujas 
44 straipsnis 
Atsižvelgus į šios direktyvos 2 straipsn į ir V skyriaus 2 ir 3 skirsnius, Direktyvos 
[2000/12/EB] 152 straipsnio 1 −6 dalys taikomos investicin ėms įmonėms, kurios, taikydamos 
šios direktyvos II pried ą, pagal rizik ą įvertintas pozicijas skai čiuoja pagal Direktyvos 
[2000/12/EB] 84 −89 straipsnius arba kurios, skai čiuodamos operacin ės rizikos kapitalo 
reikalavimus, naudoja direktyvos 105 straipsnyje numatyt ą Pažangųjį vertinimo metod ą. 
45 straipsnis 
Valstybės narės iki 2012 m. gruodžio 31 d. investicini ų įmonių, kurių atitinkamas verslo 
linijos „prekyba ir pardavimas“ rodik lis sudaro ne mažiau kaip 50 % vis ų tų įmonių verslo 
linijų atitinkam ų rodiklių, apskaičiuotų pagal šios direktyvos 20 straipsn į ir Direktyvos 
[2000/12/EB] X priedo 2 dalies 1 −8 dalis, verslo linijai „prekyba ir pardavimas“ gali taikyti 
15 % procentin į dydį. 
 
LT 52   LT  
Ð 93/6/EEB 12 straipsnis 
(pritaikytas) 
Önaujas 
⌦4 SKIRSNIS  ⌫ 
BAIGIAMOSIOS  NUOSTATOS 
46 straipsnis 
1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teis ės aktus, kurie, įsigalioję iki Direktyvos 
93/22/EEB 31 straipsnio antroje dalyje nurodytos dienos, įgyvendina ši ą direkt yvą. Apie tai 
jos nedelsdamos praneša Komisijai.  
1. Valstyb ės narės ne vėliau kaip iki 2006 m. gruodžio  31 d. priima ir paskelbia 
įstatymus ir kitus teis ės aktus, kurie įgyvendina 2, 3, 11, 13, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 24, 25, 29, 
30, 33, 34, 35, 37, 39, 40, 42, 44, 45, 47 straipsniu s ir I, II, III, V, VII priedus. Jos 
nedelsdamos pateikia Komisijai ši ų nuostatų tekstus ir t ų nuostatų bei šios direktyvos 
koreliacin ę lentelę.  
Jos taiko šias nuostatas nuo 2006 m. gruodžio 31 d. Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorod ą į šią direktyvą arba 
tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. ⌦Jose taip pat nurodoma, kad 
nuorodos galiojan čiuose įstatymuose ir kituose teis ės aktuose į minėtas direktyvas, 
panaikintas šia direktyva, laikomos nuorodomis į šią direktyv ą. ⌫ Nuorodos 
darymo tvark ą nustato valstyb ės narės. 
2. Valstyb ės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimt ų pagrindini ų 
įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų tekstus. 
 
Ønaujas 
47 straipsnis 
1. Taikant ši ą direktyv ą, mutatis mutandis taikomos Direktyvos [2000/12/EB] 152 
straipsnio 7 −12 dalys, atsižvelgiant į toliau pateiktas nuostatas, kurios taikomos tuo atveju, 
kai pasinaudojama Direktyvos [2000/12/EB] 152 straipsnio 7 dalyje numatyta galimybe: 
a) Direktyvos [2000/12/EB] II priedo 6 dalyje esan čios nuorodos laikomos 
nuorodomis į Direktyv ą 2000/12/EB, galiojusi ą iki 46 straipsnyje nurodytos 
datos; 
b) II priedo 4.1 dalis ta ikoma tokia, kokia ji buvo iki 46 straipsnyje nurodytos 
datos. 
 
LT 53   LT 2. Taikant 18 ir 20 straipsnius, mutatis mutandis taikoma Direktyvos [2000/12/EB] 157 
straipsnio 2 dalis. 
 
Ð93/6/EEB 13 straipsnis 
13 straipsnis  
Komisija nedelsdama pateikia Tarybai pasi ūlymus dėl kapitalo r eikalavim ų, susijusi ų su 
prekyba prek ėmis, preki ų išvestinėmis priemon ėmis bei kolektyvinio investavimo subjekt ų 
investiciniais vienetais.  
Taryba priima sprendim ą dėl Komisijos pasi ūlymų ne vėliau kaip likus šešiems m ėnesiams iki 
šios direktyvos taikymo di enos.  
 
Ønaujas 
48 straipsnis 
Direktyva 93/6/EEB su pakeitimais, padary tais VIII priedo A da lyje išvardytomis 
direktyvomis, yra panaikinama nepažeidžiant valstybi ų narių įsipareigojim ų dėl VIII priedo B 
dalyje išvardyt ų direktyvų perkėlimo į nacionalin ę teisę terminų. 
Nuorodos į panaikintas direktyvas laikomos nuorodomis į šią direktyv ą ir skaitomos 
vadovaujantis IX priede pate ikta koreliacine lentele. 
49 straipsnis 
Ši direktyva įsigalioja dvidešimt ą dieną po jos paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje . 
 
Ð93/6/EEB 14 straipsnis 
PERŽIŪRĖJIMO  SĄLYGA  
14 straipsnis  
Taryba per trejus metus nuo šios direktyvos 12 straipsnyje nurodytos dienos, remdamasi 
Komisijos pasi ūlymu, patikrina ir prireikus perži ūri šią direktyvą, atsižv elgdama į jos taikymo 
metu įgytą patirtį, rinkos naujoves ir pirmiausia į priežiūros institucij ų tarptautini ų forumų 
sprendimus.  
 
LT 54   LT  
Ð93/6/EEB 15 straipsnis 
50 straipsnis 
Ši direktyva skirta valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje, [...] 
Europos Parlamento vardu Tarybos vardu 
Pirmininkas Pirmininkas […] […] 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
Önaujas 
I PRIEDAS  
POZICIJ Ų RIZIKAOS  Ö KAPITALO REIKALAVIM Ų APSKAI ČIAVIMAS   
ĮVADAS  ⌦ BENDROSIOS  NUOSTATOS ⌫ 
Užskaita 
1. Įstaigos ilg ųjų (trumpųjų) pozicijų perviršis, palyginti su trumposiomis (ilgosiomis) tos 
pačios emisijos akcij ų, skolos finansini ų priemoni ų ar konvertuojam ų finansini ų priemoni ų 
pozicijomis bei identiškais finansiniais b ūsimaisiais  ateities  sandoriais, pasirinktiniais imo 
sandoriais, varantais ir padengtais varantais, yra kiekvienos iš ši ų atskirų finansini ų priemoni ų 
įstaigos grynoji pozicija. Apskai čiuojant gryn ąją poziciją, kompetentingos institucijos leidžia 
išvestinių finansini ų priemoni ų pozicijas vertinti pagal šio priedo 4 −7 dalis kaip pagrindinio 
(arba sąlyginio) vertybinio popi eriaus pozicijas. Apskai čiuojant specifin ę riziką pagal šio 
priedo 14 dal į, neatsižvelgiama į įstaigos turimas nuosavas skolos finansines priemones. 
2. Neleidžiama tarpusavyje užskaityti konvertuojamos finansin ės priemon ės ir pagrindin ės ją 
sudarančios finansin ės priemon ės priešing ų pozicijų, išskyrus atvejus, kai kompetentingos 
institucijos vadovaujasi nuostata, pagal kuri ą atsižvelgiama į tikimyb ę, kad tam tikra 
konvertuojama finansin ė priemon ė bus konvertuojama, arba jeigu šios institucijos yra 
nustačiusios kapitalo reikalavim ą, pagal kur į reikia padengti bet kokius nuostolius, galin čius 
atsirasti atliekant konvertavim ą. 
3. Prieš susumuojant gryn ąsias pozicijas, visos jos turi b ūti konvertuojamos kiekvien ą dieną į 
valiutą, naudojam ą įstaigos ataskaitose, pagal vyraujant į dabartinį kursą nepaisant j ų ženklo. 
 
LT 55   LT Konkrečios priemon ės 
 
Ð 93/6/EB (pritaikytas) 
Î1 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 1 dalies a punktas 
4. Būsimieji  Ateities  palūkanų normos sandoriai, išankstiniai pal ūkanų normos sandoriai bei 
išankstiniai įsipareigojimai pirkti ar parduoti skol os finansines priemones yra laikomi 
atitinkam ų ilgųjų ir trump ųjų pozicijų kombinacijomis. Tod ėl ilgoji b ūsimojo  ateities  
palūkanų normos sandorio pozicija yra laikoma skolinimosi, kurio terminas baigiasi b ūsimojo  
ateities  sandorio pristatymo  įvykdymo  dieną, ir turimo turto, kurio terminas sutampa su 
atitinkamu pagrindin ės finansin ės priemon ės arba sąlyginės pozicijos, kuria paremtas min ėtas 
būsimasis  ateities  sandoris, terminu, kombinacija. Pana šiai parduotas IPS laikomas ilgosios 
pozicijos, kurios terminas sutampa su atsi skaitymo diena prided ant sandorio laikotarp į, ir 
trumposios pozicijos, kurios terminas sutampa su atsiskaitymo diena, kombinacija. Ir skolinimasis, ir turimas turtas įtraukiami į šio priedo 14 dalyje pateiktos 1 lentel ės centrinės 
vyriausyb ės skiltį ⌦ pirmąją kategorij ą ⌫ norint apskai čiuoti kapital ą, kuris reikalingas 
padengti specifin ę riziką, susijusią su būsimaisiais  ateities  palūkanų normos sandoriais ir 
išankstiniais pal ūkanų normos sandoriais. Išankstinis įsipareigojimas pirkti skolos finansin ę 
priemonę yra laikomas skolinimosi, kurio terminas baigiasi pristatymo dien ą, ir pačios skolos 
finansinės priemon ės ilgosios (dabarties) pozicijo s kombinacija. Skolinimasis įtraukiamas į 
šio priedo ⌦ 14 dalies ⌫ 1 lentelės centrinės vyriausyb ės skiltį ⌦ pirmąją kategorij ą ⌫ , 
kad būtų galima įvertinti specifin ę riziką, o skolos finansin ė priemonė įrašoma į atitinkam ą 
tos pačios lentelės skiltį.Î1 ---  
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 1 dalies a punktas 
(pritaikytas) 
Kompetentingos institucijos gali leis ti, kad kapitalo reikalavimas b ūsimajam  ateities  
sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, b ūtų lygus biržos nustatytam privalomam įnašui, jeigu 
jos yra visiškai tikro s, kad privalomas įnašas teisingai atspindi b ūsimojo  ateities  sandorio 
riziką, ir kad jis yra bent jau lygus b ūsimojo  ateities  sandorio kapitalo re ikalavimui, kuris b ūtų 
gautas skai čiuojant pagal toliau šiame priede nustatyt ą metodą arba pagal VIII  priede 
apibūdintą vidaus modeli ų metodą.  
Iki 2006 met ų gruodžio 31 d.  kKompetentingos institucijos taip pa t gali leisti, kad šioje dalyje 
nurodytos r ūšies nebiržini ų išvestini ų finansini ų priemoni ų sandorių, kurių kliringą vykdo 
minėtų institucij ų pripažinti kliringo namai, kapitalo reikalavimas b ūtų lygus kliringo nam ų 
reikalaujamam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas 
teisingai atspindi išvestini ų finansini ų priemoni ų sandorio rizik ą, ir kad jis yra bent jau lygus 
atitinkamo sandorio kapitalo reikalavimui, skai čiuojamam pagal toliau šiame priede nustatyt ą 
metodą arba taikant VIII  priede apib ūdintą vidaus modeli ų metodą. 
 
Ð 93/6/EEB 2 straipsnio 22 dalis 
Šioje dalyje nurodyta ilgoji pozicija  yra tokia pozicija, kuriai įstaiga yra nusta čiusi palūkanų 
normą, kurią ji gaus tam tikru laiku ateityje, o trumpoji pozicija  yra tokia pozicija, kuriai 
įstaiga nustato pal ūkanų normą, kurią ji mokės tam tikru metu ateityje. 
 
LT 56   LT  
Ð93/6/EEB 
5. Pasirinktiniai imo sandoriai, susij ę su palūkanų normomis, skolos priemon ėmis, akcijomis, 
akcijų indeksais, finansiniais b ūsimaisiais  ateities , apsikeitimais o sandoriais  ir užsienio 
valiuta, yra traktuojami kaip pozicijos, lygios pagrindin ės pasirinktinio imo sandorio 
finansinės priemon ės vertei, padaugintai iš šio pasirinktinio imo sandorio delta koeficiento, 
kaip nurodoma šiame priede. Pastarosios pozicijos gali b ūti tarpusavyje užskaitomos su 
visomis identišk ų pagrindini ų vertybini ų popierių arba išvestini ų pagrindini ų finansini ų 
priemonių priešingomis pozicijomis. Gali b ūti naudojamas atitinkamos biržos taikomas delta 
arba tas, kur į apskaičiuoja kompetentingos institucijos,  o tais atvejais, kai delta n ėra 
nustatytas, arba nebiržini ų sandorių atveju, naudojamas pa čios įstaigos apskai čiuotas delta, 
jeigu kompetentingos institucijos mano, kad įstaigos taikomas delta skai čiavimo modelis yra 
priimtinas. 
Vis dėlto kompetentingos institucijos taip pat gali reikalauti, kad įstaigos skai čiuotų savo 
deltas pagal kompetenting ų institucijų nustatytą metodologij ą. 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 1 dalies b punktas 
(pritaikytas) 
Kompetentingos institucijos reikalauja, kad b ūtų aApsisaugoma ne tik nuo delta rizikos, bet ir 
nuo visos kitos su pasirinkimo sandoriais susiju sios rizikos. Kompetentingos institucijos gali 
leisti, kad pasirašytam pasirinkimo sandoriu i, kuriuo prekiaujama biržoje, nustatytas 
reikalavimas b ūtų lygus biržos reikalaujamam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, 
kad privalomas įnašas teisingai atspindi su  atskiru sandoriu susijusi ą riziką ir kad jis yra bent 
jau lygus pasirinkimo sandorio kapitalo reikalavimui, skai čiuojamam pagal toliau šiame 
priede nustatyt ą skaičiavimo metod ą arba taikant VIII  priede apib ūdintą vidaus modeli ų 
metodą. Iki 2006 m.  gruodžio 31 d. k Kompetentingos institucijos taip pat gali leisti, kad 
kapitalo reikalavimas, skai čiuojamas nebiržiniams biržos preki ų pasirinkimo sandoriams, 
kurių kliringą atlieka min ėtų institucij ų pripažinti kliringo namai, b ūtų lygus kliringo nam ų 
nustatytam privalomam įnašui, jeigu jos yra visišk ai tikros, kad privalomas įnašas teisingai 
atspindi su pasirinkimo sandoriu susijusi ą riziką ir kad jis yra bent jau lygus nebiržinio 
pasirinkimo sandorio kapitalo reikalavimui, kuris b ūtų gautas pagal toliau šiame priede 
nustatytą skaičiavimo metod ą arba taikant VIII  priede apib ūdintą vidaus modeli ų metodą. Be 
to, kompetentingos institucijos gali leisti, ka d reikalavimas nupirktam pasirinkimo sandoriui, 
kuriuo prekiaujama biržoje,  arba nebiržiniam pasi rinkimo sandoriui atitikt ų pagrindinei 
finansinei priemonei nustatyt ą reikalavim ą, jeigu gautas reikalavim as neviršija pasirinkimo 
sandorio rinkos vert ės. Reikalavimas pasirašytam nebiržiniam pasirinkimo sandoriui 
nustatomas atsižvelgiant į pagrindin ę pasirinkimo sandorio finansin ę priemonę. 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 1 dalies c punktas 
6. Varantai, susij ę su skolos finansin ėmis priemon ėmis ir nuosavyb ės vertybiniais popieriais, 
vertinami taip pat kaip ir pa sirinkimo sandoriai pagal 5 dal į. 
 
LT 57   LT  
Ð93/6/EEB 
7. Vertinant pal ūkanų normos rizik ą, apsikeitimo sandoriai vertinami taip pat kaip ir balanse 
apskaitomos finansin ės priemon ės. Todėl palūkanų normos apsikeitimo sandoriai, kuri ų metu 
įstaiga gauna kintan čios normos pal ūkanas ir moka fiksuotos normos pal ūkanas, vertinami 
kaip ekvivalentiški kintan čios palūkanų normos finansin ės priemon ės, kurios terminas 
sutampa su laikotarpiu iki kito pal ūkanų nustatymo, ilgosios pozicijos ir fiksuotos normos 
palūkanų finansin ės priemon ės trumposios pozicijos kombinacijai, kai tokios finansin ės 
priemonės terminas sutampa su paties apsikeitimo sandorio terminu. 
 
Ønaujas 
8. Jei nenurodyta kitaip, kredito išvestini ų finansini ų priemoni ų atveju turi b ūti naudojama 
nominali kredito išvestini ų finansini ų priemoni ų sutarties suma. Skai čiuojant šalies, kuri 
prisiima kredito rizik ą („apsaugos pardav ėjo“), rinkos rizikos kapitalo reikalavim ą, pozicijos 
nustatomos taip: 
Apsikeitimo gr ąžomis sandoris sukuria ilg ąją poziciją referentin ės pozicijos ir trump ąją 
poziciją vyriausyb ės obligacijos, kuriai pagal Di rektyvos [2000/12/EB] VI pried ą priskiriamas 
0 % rizikos koeficientas, skai čiuojant bendr ąją rinkos rizik ą. Jis taip pat sukuria ilg ąją 
referentin ės pozicijos pozicij ą, skaičiuojant specifin ę riziką. 
Kredito įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo sandoris nesukuria pozicijos skai čiuojant 
bendrąją rinkos rizik ą. Vertindama specifin ę riziką, įstaiga turi atvaizduoti sintetin ę ilgąją 
poziciją. Jei už min ėtą produktą mokamos įmokos ar pal ūkanos, šie pinig ų srautai turi b ūti 
atvaizduoti kaip faktin ė vyriausyb ės obligacijos fiksuota arba kintama pal ūkanų norma. 
Su kreditu susij ęs vekselis yra pal ūkaninis produktas, kuris sukuria ilg ąją poziciją skaičiuojant 
paties vekselio bendr ąją rinkos rizik ą. Vertindama specifin ę riziką, įstaiga turi atvaizduoti 
sintetinę ilgąją poziciją. Be to, ilgoji pozicija atvaizduojama ir skai čiuojant vekselio emitento 
specifinę riziką. 
Pirmojo įsipareigojim ų neįvykdymo kredito išvestin ė finansinė priemonė sukuria kiekvienos 
pagrindinio įsipareigojimo sud ėtinės dalies pozicij ą nominalia verte. Jeigu didžiausias 
mokėjimas įsipareigojim ų neįvykdymo atveju yra mažesnis už kapitalo reikalavim ą, 
apskaičiuotą pagal šios pastraipos pirmajame sakinyje nurodyt ą metodą, didžiausia mok ėjimo 
suma gali b ūti laikoma specifin ės rizikos kapitalo reikalavimu. 
Antrojo įsipareigojim ų neįvykdymo kredito išvestin ė finansinė priemonė sukuria kiekvienos 
pagrindinio įsipareigojimo sud ėtinės dalies pozicij ą nominalia verte, at ėmus vien ą poziciją 
(tą, kurios specifin ės rizikos kapitalo reikalavimas yr a mažiausias). Jeigu didžiausias 
mokėjimas įsipareigojim ų neįvykdymo atveju yra mažesnis už kapitalo reikalavim ą, 
apskaičiuotą pagal šios pastraipos pirmajame sakinyje nurodyt ą metodą, ši suma gali b ūti 
laikoma specifin ės rizikos kapitalo reikalavimu. 
Jei su kreditu susijusio vekselio  krepšelio produktas turi išorin į reitingą ir atitinka 
reikalavimus, taikomus pripaž įstamoms skolos pozicijoms, viet oje kiekvienos pagrindinio 
įsipareigojimo sud ėtinės dalies pozicij ų, vertinant specifin ę riziką, gali būti atvaizduota tik 
viena ilgoji vekselio emitento pozicija. 
 
LT 58   LT Krepšelio produktas, su teikiantis proporcing ą apsaugą, sukuria pozicij ą kiekvienai 
pagrindinio įsipareigojimo sud ėtinei daliai skai čiuojant specifin ę riziką, o bendra nominali 
sutarties suma paskirstoma vi soms pozicijoms proporcingai. Je i galima pasirinkti daugiau nei 
vieną atitinkamo pagrindinio įsipareigojimo sud ėtinę dalį, skaičiuojant specifin ę riziką visam 
pagrindiniam įsipareigojimui taikomas sud ėtinės dalies, turin čios didžiausi ą rizikos 
koeficient ą, koeficientas. Kredito išvestin ės finansin ės priemon ės sutarties terminas taikomas 
vietoje įsipareigojimo termino. 
Pozicijos kredito rizik ą perleidžian čiai šaliai („apsaugos pirk ėjui“) nustatomos pagal apsaugos 
pardavėjo pozicijas, išskyrus su kreditu susijus į vekselį (kuris emitentui nesukuria trumposios 
pozicijos). Jeigu tam tikru metu kartu su  pasirinkimo pirkti sandoriu numatomas vert ės 
padidėjimas, šis terminas laikomas  apsaugos terminu. N-osios eil ės kredito išvestini ų 
finansinių priemoni ų atveju apsaugos pirk ėjams leidžiama tarpusavyje užskaityti n-1 
pagrindinio turto specifin ę riziką (t. y. n-1 turtas, kurio kapitalo  poreikis specifinei rizikai yra 
mažiausias). 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
89. Tačiau įĮstaigos, kurios išvestini ų finansini ų priemoni ų, nurodytų šio priedo 4 −7 dalyse, 
palūkanų riziką įvertina ir valdo pagal rinkos kainas diskontuot ų pinigų srautų pagrindu, 
apskaičiuodamos anks čiau nurodytas pozicijas gali naudotis jaut rumo modeliais ir  juos taikyti 
bet kuriai obligacijai, kuri išperkama ne  vienu kartu sumokant nominalo vert ę termino 
pabaigoje, o mokant dalimis per likus į terminą. Įstaigos pasirinkt ą modelį bei jo naudojim ą 
turi patvirtinti kompetentingos institucijos. Tokie modeliai turi imituoti pozicijas, kurios į 
palūkanų normos pasikeitimus reaguot ų taip pat jautriai, kaip  ir pagrindiniai gryn ųjų pinigų 
srautai. Šis jautrumas pal ūkanų normos pasikeitimams turi b ūti įvertintas atsižvelgiant į 
nepriklausomus bazini ų palūkanų normų pokyčius visoje pelningumo kreiv ėje numatant bent 
po vieną jautrumo tašk ą kiekvienoje termin ų grupėje, pateiktoje šio priedo 18  ⌦ 20 ⌫ 
dalies 2 lentel ėje. Pozicijos įtraukiamos skai čiuojant kapitalo rodikl į pagal šio priedo 15 -30 
⌦ 17−32 ⌫ dalyse išd ėstytas nuostatas. 
910. Įstaigos, kurios nesi naudoja šio priedo 8  ⌦ 9 ⌫ dalyje apib ūdintais modeliais, 
gavusios kompetenting ų institucij ų pritarim ą, gali traktuoti kaip visiškai tarpusavyje 
užskaitytas tas šio priedo 4 −7 dalyse išvardytas išvestini ų finansini ų priemoni ų pozicijas, 
kurios atitinka bent tokias s ąlygas: 
i)a) pozicij ų vertės yra vienodos ir išreikštos ta pa čia valiuta; 
ii)b) bazinė norma (kintan čių palūkanų normos pozicijoms) ir atkarpos (fiksuotos 
palūkanų normos pozicijoms) pal ūkanų norma atitinka viena kit ą; 
iii)c) kita pal ūkanų normos nustatymo diena arba fiksuot ų atkarpų pozicijų atveju 
laikotarpis, liekantis iki termino pabai gos, atitinka toliau nurodytas ribas: 
i) trumpesnis kaip vienas m ėnuo − tą pačią dieną,; 
ii) nuo vieno m ėnesio iki vieneri ų metų − septynias dienas, ; 
iii) ilgiau kaip vieneri metai − 30 dienų. 
 
LT 59   LT 1011. Jeigu vertybiniai popieriai arba garantuotos teis ės į vertybini ų popierių nuosavyb ę 
perduodami atpirkimo sandorio b ūdu arba jeigu vertybiniai popi eriai skolinami skolinimo 
operacijos b ūdu, jų perdavėjas arba skolintojas įtraukia šiuos vertybinius popierius į savo 
kapitalo apskai čiavimus vadovaudamasis šiuo priedu tada , kai tokie vertybiniai popieriai 
atitinka šios direktyvos 2 straipsnio 6 dalies a punkte  ⌦ 11 straipsnyje ⌫ išdėstytus 
reikalavimus. 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
11. Kolektyvinio investavimo subjekt ų investicini ų vienetų pozicijoms taikomi ne šio priedo 
reikalavimai, susij ę su pozicijos rizika, o Direktyvoje 89/647/EEB išd ėstyti reikalavimai d ėl 
kapitalo.  
Specifinė ir bendroji rizika 
12. Skolos finansini ų priemoni ų arba akcij ų (arba skolos ar akcij ų išvestini ų finansini ų 
priemonių), kuriomis prekiaujama, pozic ijos rizika yra suskirstoma į du komponentus siekiant 
apskaičiuoti, kiek kapitalo reikia j ų rizikai padengti. Vienas iš j ų − jos specifin ė rizika, t. y. 
atitinkamos finansin ės priemon ės kainos pasikeitimo rizika d ėl veiksnių, susijusių su jos 
emitentu, arba (išvestin ės finansin ės priemon ės atveju) rizika, susijusi su pagrindin ės 
finansinės priemon ės emitentu. Antrasis pozicijos rizikos komponentas apima bendr ąją 
pozicijos rizik ą, t. y. toki ą finansinės priemon ės (parduodamos skolos finansin ės priemon ės 
arba skolos finansin ės priemon ės išvestin ės finansin ės priemon ės atveju) kainos pasikeitimo 
riziką, kuri priklauso nuo pal ūkanų normos lygio pasikeitimo arba (akcij ų ar akcijų išvestinių 
finansinių priemoni ų atveju) nuo bendr ų visos akcij ų rinkos svyravim ų, nesusijusi ų su jokiais 
specifiniais atskir ų vertybini ų popierių požymiais. 
SKOLOS  FINANSIN ĖS PRIEMON ĖS, KURIOMIS  PREKIAUJAMA 
13. Įstaiga suskirsto savo  gGrynąsiasosios  pozicijas os ⌦ suskirstomos ⌫ pagal valiut ą, 
kuria jos yra išreikštos, ir apskai čiuoja kapitalo reikalavimus bendrajai ir specifinei rizikai 
pagal kiekvien ą valiutą atskirai. 
Specifinė rizika 
 
Ð93/6/EB 
Önaujas 
14. Įstaiga priskiria savo prekybos knygos gryn ąsias pozicijas, apskai čiuotas pagal šio priedo 
1 dalį, atitinkamoms 1 lentel ėje nurodytoms kategorijoms pa gal likusius terminus ir įvertina 
jas pagal rizik ą. Po to, nor ėdama apskai čiuoti savo kapital ą, reikaling ą apsisaugoti nuo 
specifinės rizikos, įstaiga susumuoja po zicijas, padaugintas iš rizikos koeficiento, 
nepriklausomai nuo to, ar jo s ilgosios, ar trumposios. Öapskaičiuotas pagal 1 dal į, 
atitinkamoms 1 lentel ėje nurodytoms kategorijoms pagal j ų emitentą (įsipareigojant įjį 
asmenį), išorinį arba vidin į kredito vertinim ą ir likusį iki išpirkimo termin ą, tuomet jas 
padaugina iš nurodyt ų koeficient ų. Po to, nor ėdama apskai čiuoti kapitalo reikalavim ą 
specifinei rizikai, įstaiga sudeda pagal rizik ą įvertintas pozicijas, nesvar bu, ar jos ilgosios, ar 
trumposios.  
 
LT 60   LT  
Ð93/6/EEB 
1 lentelė 
Centrinės 
vyriausyb ės pozicijos  Pripažįstamos pozicijos  Kitos 
nuosavų 
lėšų 
pozicijos  
 iki 6 mėn. nuo 6 iki 24 m ėn. virš 24 m ėn.  
0,00 % 0,25 % 1,00 % 1,60 % 8,00 % 
 
Ønaujas 
1 lentelė 
Finansinės priemon ės Specifinės rizikos kapi talo poreikio 
koeficientas 
Skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia 
arba už kuriuos garantuoja centrin ė valdžia, 
taip pat kuriuos išleidžia centriniai bankai, 
tarptautin ės organizacijos, daugiašaliai 
plėtros bankai arba valstybi ų narių regioninės 
ar vietos valdžios inst itucijos ir kuriems pagal 
standartin į metodą arba vidaus reitingais 
pagrįstą vertinimo metod ą būtų suteiktas 0 % 
rizikos koeficientas. 0 % 
Skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia 
arba už kuriuos garantuoja centrin ė valdžia, 
taip pat kuriuos išleidžia centriniai bankai, 
tarptautin ės organizacijos, daugiašaliai 
plėtros bankai arba valstybi ų narių regioninės 
ar vietos valdžios inst itucijos ir kuriems pagal 
standartin į metodą būtų suteiktas 20 % arba 
50 % rizikos koeficientas.  
Kitos pripaž įstamos pozicijos, kaip apibr ėžta 
15 dalyje. 0,25 % (lik ęs terminas iki išpirkimo − šeši 
mėnesiai arba mažiau) 
1,00 % (lik ęs terminas iki išpirkimo − 
daugiau kaip šeši m ėnesiai ir ne daugiau kaip 
24 mėnesiai, įskaitant 24 m ėnesius) 
1,60 % (lik ęs terminas iki išpirkimo − 
daugiau kaip 24 m ėnesiai) 
Visos kitos 8,00 % 
15. Taikant 14 dal į, pripažįstamos pozicijos  apima: 
a) ilgąsias ir trump ąsias pozicijas turto, kuriam suteiktas ne žemesnis nei 
investicinis kredito kokyb ės žingsnis, nustatomas priskyrimo proceso, aprašyto 
Direktyvos [2000/12/EB] V antraštin ės dalies, 2 skyriaus 3 skirsnio 1 
poskirsnyje, metu; 
 
LT 61   LT b) ilgąsias ir trump ąsias pozicijas turto, kurio įsipareigojim ų neįvykdymo 
tikimybė dėl emitento mokumo yra ne didesn ė už a punkte nurodyto turto pagal 
Direktyvos [2000/12/EB] V antraštin ės dalies 2 skyriaus 3 skirsnio 2 
poskirsnyje aprašyt ą metodą; 
c) ilgąsias ir trump ąsias pozicijas turto, kurio n ėra įvertinusi išorin ė kredito 
vertinimo institucija ir kuris atitinka toliau nurodytas s ąlygas:  
i) atitinkamos įstaigos jį laiko pakankamai likvidžiu; 
ii) jo investicin ė kokybė, įstaigos vertinimu, bent jau prilygsta a punkte 
nurodyto turto investicinio reitingo kokybei; 
iii) jis yra įregistruotas bent vienoje reguliuojamoje valstyb ės narės rinkoje 
arba vertybini ų popierių biržoje, esan čioje trečiojoje šalyje, jeigu t ą biržą 
pripažįsta atitinkamos valstyb ės narės kompetentingos institucijos; 
d) kompetentingos institucijos š į turtą laiko ilgosiomis ir trumposiomis turto, 
kurio emitentas yra įstaigos, kurioms taikomi Direktyvoje [2000/12/EB] 
nustatyti kapitalo pakankamum o reikalavimai, pozicijomis. 
Skolos finansini ų priemoni ų įvertinimo b ūdą turi nuodugniai išnagrin ėti kompetentingos 
institucijos, kurios atmeta įstaigos sprendim ą, jeigu, j ų nuomone, su atitinkamomis 
finansinėmis priemon ėmis susijęs rizikos laipsnis yra per didelis, kad jas b ūtų galima priskirti 
pripažįstamoms pozicijoms. 
16. Kompetentingos institucijos reikalauja, kad įstaiga taikyt ų maksimal ų kapitalo poreikio 
koeficient ą, nurodytą 1 lentelėje, toms finansin ėms priemon ėms, kurios susijusios su ypatinga 
rizika dėl nepakankamo j ų emitento mokumo ar d ėl jų likvidumo. 
 
Ð93/6/EEB 
Bendroji rizika 
a) Kapitalo reikalavim ų apskaičiavimas pagal terminus 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
1517. Kapitalo reikalavim ų, kurie susij ę su apsisaugojimu nuo bendrosios rizikos, 
apskaičiavimas apima du pagrindinius etapus. Pirm a, visos pozicijos yra padauginamos iš 
rizikos koeficiento priklausomai nuo te rmino (kaip paaiškinta šio priedo 16  ⌦ 18 ⌫ dalyje), 
kad būtų galima apskai čiuoti kapitalo kiek į, reikaling ą jų rizikai padengti. Antra, š į reikaling ą 
kapitalą leidžiama sumažinti, jeigu iš rizikos ko eficiento padauginta po zicija turi priešing ą iš 
rizikos koeficiento padaugint ą poziciją, kuri patenka į tą pačią terminų grupę kaip ir pirmoji 
pozicija. Sumažinti reikaling ą kapitalą leidžiama ir tuo atveju, kai priešingos iš rizikos 
koeficiento padaugintos pozicijos termin ų ribos skiriasi, o šio sumažinimo dydis priklausys 
nuo to, ar abi min ėtos pozicijos priklauso tai pa čiai zonai, ar ne, taip pat nuo pa čių zonų. Iš 
viso yra trys zonos, sudarytos iš keli ų terminų grupių. 
1618. Įstaiga priskiria savo gryn ąsias pozicijas atitinkamoms termin ų grupėms, nurodytoms 
šio priedo 18  ⌦ 20 ⌫ dalyje pateikiamos 2 lentel ės 2 arba 3 skiltyje. Priskirdama fiksuotos 
 
LT 62   LT palūkanų normos finansines priemones, ji remiasi likusiu iki išpirkimo terminu, o priskirdama 
finansines priemones, kuri ų palūkanų norma prieš galutin į išpirkimo termin ą keičiasi, − 
laikotarpiu, likusiu iki naujo pal ūkanų normos nustatymo. Įstaiga taip pat išskiria skolos 
finansines priemones su 3 % arba didesn ėmis atkarpos pal ūkanomis bei tas finansines 
priemones, kuri ų atkarpos pal ūkanos nesiekia 3 %, ir kiekvien ą iš jų įrašo į 2 lentelės 2 arba 3 
skiltį. Po to kiekvien ą jų padaugina iš 2 lentel ės 4 skiltyje nurodyto  koeficiento pagal 
atitinkam ą termino grup ę. 
 
Ð93/6/EEB 
1719. Po to įstaiga atskirai susumuoja ilg ąsias pozicijas, padaugintas iš rizikos koeficiento, ir 
trumpąsias pozicijas, padaugintas iš ri zikos koeficiento pagal kiekvien ą termino grup ę. Iš 
rizikos koeficiento padaugintos pirmosios pozicijo s suma, kuri atitinka iš rizikos koeficiento 
padaugintos antrosios pozicijos sum ą toje pačioje termin ų grupėje, yra suderinta ir pagal 
riziką įvertinta vienos termin ų grupės pozicija, o likusi ilgoji ar ba trumpoji pozicija yra tos 
pačios termin ų grupės nesuderinta pagal rizik ą įvertinta pozicija. Po to apskai čiuojama bendra 
visų suderintų ir pagal rizik ą įvertintų terminų grupių pozicija. 
1820. Įstaiga apskai čiuoja nesuderint ų pagal rizik ą įvertintų ilgųjų pozicijų sumas kiekvienos 
2 lentelėje nurodytos zonos termin ų grupėje, kad gal ėtų apskaičiuoti nesuderint ą pagal rizik ą 
įvertintą ilgąją poziciją kiekvienai zonai. Panašiai, norint apskai čiuoti atitinkamos zonos 
nesuderint ą pagal rizik ą įvertintą trumpąją poziciją, apskaičiuojama nesuderint ų pagal rizik ą 
įvertintų trumpųjų pozicijų suma kiekvienoje konkre čios zonos termin ų grupėje. Ta 
atitinkamos zonos nesuderintos ilgosios pozicijos, įvertintos pagal rizik ą, dalis, kuri yra 
suderinta su tos pa čios zonos nesuderinta pagal rizik ą įvertinta trump ąja pozicija, yra 
suderinta pagal rizik ą įvertinta tos zonos pozicija. Ta da lis atitinkamos zonos nesuderintos 
pagal rizik ą įvertintos ilgosios arba ne suderintos pagal rizik ą įvertintos trumposios pozicijos, 
kuri negali b ūti suderinta, kaip nurodyta anks čiau, laikoma nesuderinta pagal rizik ą įvertinta 
tos zonos pozicija. 
2 lentelė 
Terminas Zona 
Atkarpos 
palūkanų norma 3 
% ar daugiau Atkarpos pal ūkanų 
norma < 3 % Rizikos 
koeficientas 
(%) Tikėtinas palūkanų 
normos pasikeitimas 
(%) 
0 mėn. ≤ 1 mėn. 0 m ėn. ≤ 1 mėn. 0,00 —
>1 mėn. ≤ 3 mėn. >1 m ėn. ≤ 3 mėn. 0,20 1,00
>3 mėn. ≤ 6 mėn. > 3 m ėn. ≤ 6 mėn. 0,40 1,00Pirmoj
i zona 
> 6 mėn. ≤ 12 
mėn. > 6 mėn. ≤ 12 
mėn. 0,70 1,00
Antroji 
zona > 1 mėn. m. ≤ 2 
mėn. m. > 1,0 mėn. m. ≤ 
1,9 mėn. m. 1,25 0,90
 
LT 63   LT > 2 mėn. m. ≤ 3 
mėn. m. > 1,9 mėn. m. ≤ 
2,8 mėn. m. 1,75 0,80
> 3 mėn. m. ≤ 4 
mėn. m. > 2,8 mėn. m. ≤ 
3,6 mėn. m. 2,25 0,75
> 4 mėn. m. ≤ 5 
mėn. m. > 3,6 mėn. m. ≤ 
4,3 mėn. m. 2,75 0,75
> 5 mėn. m. ≤ 7 
mėn. m. > 4,3 mėn. m. ≤ 
5,7 mėn. m. 3,25 0,70
> 7 mėn. m. ≤ 10 
mėn. m. > 5,7 mėn. m. ≤ 
7,3 mėn. m. 3,75 0,65
> 10 mėn. m. ≤ 
15 mėn. m. > 7,3 mėn. m. ≤ 
9,3 mėn. m. 4,50 0,60
> 15 mėn. m. ≤ 
20 mėn. m. > 9,3 mėn. m. ≤ 
10,6 mėn. m. 5,25 0,60
> 20 m. > 10,6 m ėn. m. ≤ 
12,0 mėn. m. 6,00 0,60
 > 12,0 mėn. m. ≤ 
20,0 mėn. m. 8,00 0,60Trečioj
i zona 
 > 20 m. 12,50 0,60
 
Ð 93/6/EB (pritaikytas) 
1921. Po to apskai čiuojama nesuderintos pagal rizik ą įvertintos ilgosios (trumposios) 
pozicijos pirmoje zonoje, kuri deri nama su nesuderinta pagal rizik ą įvertinta ilg ąja (trumpąja) 
pozicija antroje zonoje, suma. Šio priedo 23  ⌦ 25 ⌫ dalyje tai vadinama pagal rizik ą 
įvertinta pirmosios ir antrosios zon ų suderinta pozicija. Tokiu pat b ūdu apskai čiuojama 
nesuderintos pagal rizik ą įvertintos likusios dalies antroje zo noje ir nesuderintos pagal rizik ą 
įvertintos pozicijos tre čioje zonoje suderinta pagal rizik ą įvertinta antrosios ir tre čiosios zon ų 
pozicija. 
2022. Įstaiga gali, jeigu ji to pageidauja, pakeisti šio priedo 19  ⌦ 21 ⌫ dalyje nurodyt ą 
tvarką pirmiausia apskai čiuodama pagal rizik ą įvertintą antrosios ir tre čiosios zon ų suderintą 
poziciją, o vėliau pirmosios ir antrosios zon ų suderintą poziciją. 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
2123. Po to nesuderintos pagal rizik ą įvertintos pozicijos likusi dalis pirmoje zonoje yra 
suderinama su nesuderinta pozicijos dalimi tre čioje zonoje, kuri liek a po pastarosios zonos 
pozicijos suderinimo su antros ios zonos pozicij a, taip apskai čiuojant pagal rizik ą įvertintą 
pirmosios ir tre čiosios zon ų suderintą poziciją. 
 
LT 64   LT 2224. Atlikus šio priedo 19, 20 ir 21  ⌦ 21, 22 ir 23 ⌫ dalyse nurodytus atskirus suderinimo 
apskaičiavimus, likusios pozicijos yra susumuojamos. 
2325. Įstaigos kapitalo reikalavimas apskai čiuojamas susumuojant: 
a) 10 % vis ų terminų grupių pagal rizik ą įvertintų suderintų pozicijų sumos; 
b) 40 % pirmosios zonos pagal rizik ą įvertintos suderintos pozicijos; 
c) 30 % antrosios zonos pagal rizik ą įvertintos suderintos pozicijos; 
d) 30 % tre čiosios zonos pagal rizik ą įvertintos suderintos pozicijos; 
e) 40 % pirmosios ir antrosios bei antrosios ir tre čiosios zon ų pagal rizik ą įvertintos 
suderintos pozicijo s (žr. šio priedo 19  ⌦ 21 ⌫ dalį); 
f) 150 % pirmosios ir tre čiosios zon ų pagal rizik ą įvertintos suderintos pozicijos; 
g) 100 % pagal rizik ą įvertintų nesuderint ų pozicijų likusios dalies. 
b) Kapitalo reikalavim ų apskaičiavimas pagal trukm ę 
2426. Valstyb ės narės kompetentingos institucijos  visoms arba kai kurioms įstaigoms gali 
leisti naudoti skolos finansini ų priemoni ų, kuriomis prekiaujama, be ndrosios rizikos kapitalo 
reikalavimo apskai čiavimo sistem ą pagal trukm ę, kuri, skirtingai nuo šio priedo 15 -23 
⌦ 17−25 ⌫ dalyse nurodytos sistemos, atspindi trukm ę, su sąlyga, kad įstaiga šią sistemą 
taiko nuosekliai. 
 
Ð 93/6/EB (pritaikytas) 
2527. Naudodama ši ą ⌦ 26 dalyje nurodyt ą ⌫ sistemą, įstaiga pagal kiekvieno fiksuotos 
palūkanų normos skolos finansin ės priemon ės rinkos vert ę apskaičiuoja savo pelningum ą iki 
išpirkimo termino, kuris yra teorin ė to vertybinio popieriaus diskonto norma. Skai čiuodama 
kintančios palūkanų normos finansini ų priemoni ų pelningum ą, įstaiga pagal kiekvienos 
finansinės priemon ės rinkos vert ę apskaičiuoja savo pelningum ą vadovaudamasi prielaida, jog 
pagrindin ė suma bus gr ąžinta tada, kai bus galima iš naujo nustatyti pal ūkanas. 
 
Ð93/6/EEB 
2628. Po to įstaiga apskai čiuoja kiekvienos skolos finansin ės priemon ės modifikuot ą trukmę 
pagal formul ę: modifikuota trukm ė = ((trukm ė (T))/(1 + r)), čia: 
D = (( ∑t = 1m((t C t)/((1 + r)t)))/(∑t = 
1m((C t)/((1 + r)t)))) 
 
čia: 
r = pelningumas (žr. šio priedo 25 dal į), 
 
LT 65   LT Cl = atsiskaitymas grynaisiais per 
laikotarpį ,l, 
m = visas terminas (žr. šio priedo 25 
dalį). 
2729. Atlikusi šiuos apskai čiavimus, įstaiga kiekvien ą skolos finansin ę priemon ę priskiria 
atitinkamai zonai, nurodytai šio priedo 3 lentel ėje. Ji tai daro vadovaudamasi modifikuota 
kiekvieno vertybinio popieriaus trukme. 
3 lentelė 
Zona Modifikuota trukm ė 
(metais) Tikėtina palūkanų norma 
(pasikeitimas %) 
Pirmoji 
zona > 0 ≤ 1,0 1,0 
Antroji 
zona > 1,0 ≤ 3,6 0,85 
Trečioj
i zona > 3,6 0,7 
 
2830. Tuomet įstaiga apskai čiuoja kiekvienos finansin ės priemon ės pagal trukm ę įvertintą 
poziciją, padaugindama šios finansin ės priemon ės rinkos kain ą iš jos modifikuotos trukm ės 
bei iš tokios modifikuotos trukm ės priemonei taikomo tik ėtino palūkanų normos pasikeitimo 
(žr. šio priedo 3 lentel ės 3 skiltį). 
2931. Įstaiga apskai čiuoja kiekvienos zonos pagal trukm ę įvertintas ilg ąsias ir trump ąsias 
pozicijas. Ilg ųjų pozicijų suma, kuri ą atitinka trump ųjų pozicijų suma kiekvienoje zonoje, 
laikoma tos zonos suderinta pagal trukm ę įvertinta pozicija. 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
Po to įstaiga apskai čiuoja kiekvienos zonos nesuderintas pagal trukm ę įvertintas pozicijas. Tai 
darydama, ji vadovaujasi nesuderint ų pozicijų apskaičiavimo tvarka, išd ėstyta šio priedo 19 -
22 ⌦ 21−24 ⌫ dalyse. 
 
Ð93/6/EB 
3032. Įstaigos kapitalo reikalavimas apskai čiuojamas susumuojant: 
a) 2 % kiekvienos zonos suderintos ir pagal trukm ę įvertintos pozicijos; 
b) 40 % suderint ų ir pagal trukm ę įvertintų pirmosios ir antrosios bei antrosios ir 
trečiosios zon ų tarpusavio pozicij ų; 
 
LT 66   LT c) 150 % suderintos ir pagal trukm ę įvertintos pirmosios ir tre čiosios zon ų tarpusavio 
pozicijos; 
d) 100 % likusios nesuderint ų ir pagal trukm ę įvertintų pozicijų dalies. 
NUOSAVYB ĖS VERTYBINIAI  POPIERIAI 
3133. Įstaiga susumuoja visas savo gryn ąsias ilgąsias ir gryn ąsias trump ąsias pozicijas taip, 
kaip nurodyta šio priedo 1 dalyje. Abiej ų šių pozicijų suma yra įstaigos visa bendroji pozicija. 
Skirtumas tarp ši ų dviejų pozicijų yra įstaigos visa grynoji pozicija. 
Specifinė rizika 
 
Ð93/6/EEB 
Önaujas 
32.34ÖĮstaiga susumuoja visas savo gryn ąsias ilgąsias ir trump ąsias pozicijas taip, kaip 
nurodyta šio priedo 1 dalyje.  Norėdama apskai čiuoti kapitalo reikalavim ą apsisaugojimui 
nuo specifin ės rizikos, įstaiga padaugina savo vis ą bendrąją poziciją iš 4 %. 
 
Ð 93/6/EB (pritaikytas) 
3335. Nepaisant šio priedo 35  ⌦ Taikydamos išlyg ą šio priedo 34 ⌫ dalies reikalavim ųams, 
kompetentingos institucijos gali numaty ti ne 4 %, bet 2 % kapitalo reikalavim ą specifinei 
rizikai padengti tiems įstaigos turimiems akcij ų portfeliams, kurie tenkina tokias s ąlygas: 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 1 dalies d punktas 
(pritaikytas) 
i)a) tai negali b ūti tik skolos finansines priemones,  kuriomis prekiaujama ir kurioms 
pagal 14 dalyje pateikt ą 1 lentel ę šiuo metu taikomas 8 % arba mažesnis 
reikalavimas, išleidusi ų emitentų nuosavyb ės vertybiniai popieriai tik d ėl to, kad jie 
yra garantuoti arba apdrausti; 
 
Ð93/6/EEB 
ii)b) laikantis objektyvi ų kriterijų, atitinkamos akcijos turi b ūti kompetenting ų institucij ų 
laikomos labai likvidžiomis; 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
iii)c) jokia atskira pozicija negali sudaryti daugiau kaip 5 % viso įstaigos akcij ų portfelio 
vertės. Tačiau 
⌦Taikydamos c punkt ą, ⌫ kompetentingos institucijos gali leisti, kad atskiros 
pozicijos sudaryt ų iki 10 %, jeigu bendra toki ų pozicijų suma neviršija 50 % viso 
portfelio. 
 
LT 67   LT  
Ð93/6/EEB 
Bendroji rizika 
3436. Įstaigos kapitalo reikalavimas bendrajai ri zikai padengti yra jos visa grynoji pozicija 
padauginta iš 8 %. 
Būsimieji  Ateities  akcijų indekso sandoriai 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
3537. Būsimieji  Ateities  akcijų indekso sandoriai (pagal delta koeficient ą įvertinti sandoriai, 
ekvivalentiški b ūsimiesiems  ateities  akcijų indekso pasirinktiniams imo sandoriams bei akcij ų 
indekso pasirinktiniams imo sandoriams, kurie toliau tekste bendrai vadinami «b ūsimaisiais  
ateities  akcijų indekso sandoriais», gali b ūti suskirstyti į pozicijas pagal visas juos sudaran čias 
akcijas. Šios pozicijos gali b ūti traktuojamos kaip pagrindin ės bazinės pozicijos, išreikštos 
atitinkamomis akcijomis. , Todėl ⌦ ir ⌫, kurios, gavus kompetenting ų institucij ų pritarimą, 
jos gali būti tarpusavyje užskaito mos su priešingomis t ų pagrindini ų akcijų pozicijomis. 
 
Ð93/6/EEB 
3638. Kompetentingos institucij os užtikrina, kad visos įstaigos, kurios yra tarpusavyje 
užskaičiusios vienos ar keli ų akcijų, sudaran čių būsimąjį ateities  akcijų indeksų sandorį, 
pozicijas su viena ar keliomis pozicijomis, kurias sudaro pats b ūsimasis  ateities  akcijų 
indeksų sandoris, turi pakankama i kapitalo padengti nuostoli ų riziką, galinčią atsirasti d ėl to, 
kad tokių būsimųjų ateities  sandorių vertė keisis taip, kad šie poky čiai nesutaps su juos 
sudarančių akcijų vertės pokyčiais; kompetentingos institucijos š į reikalavim ą taiko ir tada, 
kai įstaigos turi priešing ų būsimųjų ateities  akcijų indeksų sandorių pozicijas, kurios skiriasi 
savo terminais arba sud ėtimi arba ir terminais, ir sud ėtimi. 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
3739. Nepaisant  ⌦ Taikant išlyg ą ⌫ šio priedo 35 ir 36  ⌦ 37 ir 38 ⌫ dalių 
reikalavim ųams, tiems būsimiesiems  ateities  akcijų indeksų sandoriams, kuriais prekiaujama 
biržoje ir kuri ų indeksai, kompetenting ų institucij ų nuomone, yra pla čiai diversifikuoti, 
taikomas 8 % kapitalo reikalavimas bendrajai rizikai padengti, ta čiau specifinei rizikai 
kapitalo reikalavimas netaikomas. Tokie b ūsimieji  ateities  akcijų indeksų sandoriai įtraukiami 
į šio priedo 31  ⌦ 33 ⌫ dalyje nurodytus visos grynosios pozicijos apskai čiavimus, ta čiau 
neįtraukiami į toje pačioje dalyje nurodytus visos bendrosios pozicijos apskai čiavimus. 
 
Ð93/6/EEB 
3840. Jeigu būsimasis  ateities  akcijų indeksų sandoris neskirstomas į pagrindines  bazines  jį 
sudarančias pozicijas, tuomet jis traktuojamas kaip atskira akcija. Ta čiau šios atskiros akcijos 
specifinės rizikos galima nepaisy ti, kai atitinkamu b ūsimuoju  ateities  akcijų indeksų sandoriu 
yra prekiaujama biržoje, o jo indeksas, kompetenting ų institucij ų nuomone, yra pla čiai 
diversifikuotas. 
 
LT 68   LT FINANSINI Ų PRIEMONI Ų EMISIJOS  PLATINIMAS 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
3941. Jeigu įstaiga organizuoja skolos ir nuosavyb ės finansini ų priemoni ų platinim ą, 
kompetentingos institucijos gali leisti jai naudoti toliau nurodyt ą kapitalo reikalavim ų 
apskaičiavimo tvark ą. Pirmiausia įstaiga apskai čiuoja savo gryn ąsias pozicijas atimdama 
platinamas pozicijas, kurias  yra pasirašiusios ar kuri ų nupirkim ą oficialiais susitarimais 
patvirtino tre čiosios šalys. Antra, įstaiga sumažina savo gryn ąsias pozicijas tokiais  ⌦ 4 
lentelėje nurodytais ⌫ koeficientais. 
4 lentelė 
— 0 darbo diena: 100 % 
— 1 darbo diena: 90 % 
— 2−3 darbo dienos: 75 % 
— 4 darbo diena: 50 % 
— 5 darbo diena: 25 % 
— po 5 darbo dienos: 0 %. 
 
Ð93/6/EEB 
Nulinė (0) darbo diena yra ta darbo diena, kuri ą įstaiga bes ąlygiškai įsipareigoja nupirkti 
žinomą kiekį vertybini ų popierių už sutartą kainą. 
Trečia, įstaiga apskai čiuoja savo kapitalo reikalavimus pagal sumažintas platinamos emisijos 
pozicijas. 
Kompetentingos institucijos užtikrina, kad įstaiga tur ėtų pakankam ą kapitalą padengti 
nuostolių rizikai, kuri yra la ikotarpiu nuo pradinio įsipareigojimo iki 1 darbo dienos. 
 
Ønaujas 
SPECIFIN ĖS RIZIKOS KAPITALO REIKALAVIM Ų APSKAI ČIAVIMAS 
KREDITO IŠVESTIN ĖMIS FINANSIN ĖMIS PRIEMON ĖMIS APDRAUSTOMS 
PREKYBOS KNYGOS POZICIJOMS 
42. Apsauga, kuri ą suteikia kredito išvestin ės finansin ės priemon ės, pripažįstama pagal 43 −46 
dalyse išd ėstytus principus. 
43. Minėta apsauga visiškai pripaž įstama tuomet, kai dviej ų pozicijos dali ų vertė visada juda 
priešinga kryptimi ir daugiau ar mažiau tokiu pa čiu mastu. Taip yra šiais atvejais: 
a) abi dalis sudaro vi siškai vienodos priemon ės; arba 
 
LT 69   LT b) ilgoji pinig ų srauto pozicija yra apdrausta apsikeitimo gr ąžomis sandoriu (arba 
atvirkščiai) ir yra visiškas at itikimas tarp referentin ės pozicijos ir bazini ų 
pozicijų (t. y. pinig ų srauto pozicijos). Apsikeitimo sandorio terminas gali 
skirtis nuo bazin ės pozicijos termino. 
Šiais atvejais specifin ės rizikos kapitalo reikalavimas netur ėtų būti skaičiuojamas nei vienai 
pozicijos daliai. 
44. Bus taikoma 80 % tarpusavio užskaita, kai abiej ų pozicijos dali ų vertė visada juda 
priešinga kryptimi ir kai tiksliai atitinka referentin ė pozicija, referentin ės pozicijos ir kredito 
išvestinės finansin ės priemon ės terminas ir bazin ės pozicijos valiuta. Be to, d ėl pagrindini ų 
kredito išvestin ės finansin ės priemon ės sutarties savybi ų kredito išvestin ės finansin ės 
priemonės kaina netur ėtų keistis taip, ka d realiai nukrypt ų nuo pinig ų srauto pozicijos kain ų 
pasikeitimo. Jeigu sandoriu perkeliama rizika, bus taikoma 80 % specifin ės rizikos užskaita 
tai sandorio daliai, kurios kapitalo reikalavimas yra didesnis, tuo tarpu specifin ės rizikos 
reikalavimas kitai daliai yra lygus nuliui. 
45. Apsauga iš dalies pripaž įstama tuo atveju, kai dviej ų pozicijos dali ų vertė dažniausiai juda 
skirtinga kryptimi. Taip yra šiais atvejais: 
a) pozicija atitinka 43 dalies b punkte aprašyt ą atvejį, tačiau yra neatitikimas tarp 
referentin ės pozicijos ir bazin ės pozicijos turto. Ta čiau pozicijos atitinka šiuos 
reikalavimus: 
i) palyginti su bazine  pozicija referentin ė pozicija yra to paties arba 
žemesnio rango;  
ii) bazin ės pozicijos ir referentin ės pozicijos tas pats įsipareigojantysis 
asmuo ir joms taikomos priešpriešinio įsipareigojim ų neįvykdymo ir 
priešpriešinio išankstinio nutraukimo s ąlygos, kuri ų vykdymas 
užtikrinamas teisin ėmis priemon ėmis; 
b) pozicija atitinka 43 dalies a punkte arba 44 dalyje aprašyt ą atvejį, bet yra 
neatitikimas tarp kredito užtikrinimo ir  pagrindinio turto va liutos arba termino 
(informacija apie valiut ų neatitikimus tur ėtų būti teikiama kartu su informacija 
apie užsienio valiutos kurso rizik ą, teikiama pagal III pried ą); 
c) pozicija atitinka 44 dalyje aprašyt ą atvejį, tačiau yra neatitikimas tarp pinig ų 
srauto pozicijos ir kredito išvestin ės finansin ės priemon ės turto. Ta čiau 
atvaizduojant kredito išvestin ę finansin ę priemon ę pagrindinis turtas 
priskiriamas įsipareigojimams. 
Kiekvienu iš ši ų atvejų kiekvienos sandorio dalies specifin ės rizikos kapitalo reikalavimai ne 
sudedami, o taikomas tik didesnysis iš dviej ų kapitalo reikalavim ų. 
46. Visais atvejais, kuriems netaikoma 45 dalis, specifin ės rizikos kapitalo reikalavimas bus 
apskaičiuotas abiem pozicijos dalims. 
KAPITALO REIKALAVIM Ų APSKAI ČIAVIMAS KOLEKTYVINIO INVESTAVIMO SUBJEKT Ų 
PREKYBOS KNYGOS POZICIJOMS  
 
LT 70   LT 47. Kapitalo reikalavimai kolektyvinio investavimo subjekt ų (KIS), atitinkan čių 11 
straipsnyje nustatytas s ąlygas, prekybos knygos pozicijoms apskai čiuojami taikant 48 −56 
dalyse nurodytus metodus. 
48. Nepažeidžiant kit ų šio skirsnio nuostat ų, KIS pozicijoms taikomas 32 % pozicijos rizikos 
(specifinės ir bendrosios) kapitalo reikalavimas. Nepažeidžiant III priedo 3 dalies i punkto 
arba V straipsnio 13 dalies v punkto, kai taikomas  tose dalyse nustaty tas modifikuotas aukso 
traktavimas, KIS pozicijoms taikomas ne dide snis kaip 40 % pozicijos rizikos (specifin ės ir 
bendrosios) ir užsienio valiutos kur so rizikos kapitalo reikalavimas. 
49. Kapitalo reikalavim ą, taikomą 51 dalyje nustatytus kriterijus atitinkan čių KIS pozicijoms, 
įstaigos gali nustatyti taikydamos 53 −56 dalyse nustatytus metodus. 
50. Jeigu nenurodyta kitaip, neleidžiam a tarpusavyje užskaityti pagrindini ų KIS investicij ų ir 
kitų įstaigos turim ų pozicijų. 
BENDRIEJI KRITERIJAI 
51. Bendrieji kriterijai, kuri ų pagrindu įgyjama teis ė į KIS pozicijas, kuri ų emitentai yra 
Bendrijoje priži ūrimos ar įsisteigusios bendrov ės, taikyti 53 −56 dalyse nustatytus metodus, 
yra šie: 
a) KIS prospekt e ar lygiaver čiame dokumente pateikta ši informacija: 
i) turto, į kurį KIS leidžiama investuoti, kategorijos; 
ii) jeigu KIS investicijoms taikomi apribojimai, − santykiniai apribojimai ir 
jų apskaičiavimo metodai; 
iii) jeigu KIS leidžiama skolintis, − didžiausias įsiskolinimo lygis; 
iv) jeigu KIS leidžiama investuoti į nebiržines išvestines finansines 
priemones arba vykdyti atpirkimo pob ūdžio operacijas, − priemon ės, 
skirtos riboti sandor io šalies rizik ą, atsirandan čią dėl tokių sandorių 
vykdymo; 
b) KIS teikia pus ės metų ir metines verslo (finansines) ataskaitas, kuri ų pagrindu 
galima įvertinti jos turt ą ir įsipareigojimus, pajamas ir operacijas per ataskaitin į 
laikotarpį; 
c) investicinio vieneto tur ėtojo prašymu, KIS investiciniai vienetai (arba akcijos) 
kiekvieną dieną iš KIS turto gali b ūti paversti grynaisiais pinigais; 
d) investicijos KIS atskiria mos nuo KIS valdytojo turto; 
e) investuojan čioji įstaiga atlieka tinkam ą KIS rizikos vertinim ą. 
52. Trečiųjų šalių KIS gali įgyti minėtą teisę, jeigu įvykdomi 51 dalies a −e punktuose 
nustatyti reikalavimai ir jeigu tam pritaria atitinkamos įstaigos kompetentinga institucija. 
SPECIFINIAI METODAI 
 
LT 71   LT 53. Jeigu įstaiga turi galimyb ę kiekvien ą dieną susipažinti su informacija apie KIS 
pagrindines investicijas, ji į tas investicijas gali atsižvelgti skai čiuodama pozicijos rizikos 
(bendrosios ir specifin ės) kapitalo reikalavimus šiame priede nustatytais metodais arba, jei 
turi leidim ą, V priede nustatytais metodais. Taikant š į metodą, KIS pozicijos vertinamos kaip 
KIS pagrindini ų investicij ų pozicijos. Tarpusavyje užskaityti KIS pagrindini ų investicij ų 
pozicijas ir kitas įstaigos laikomas pozicijas leidžiama tuo atveju, jeigu įstaiga turi 
pakankamai investicini ų vienetų, kad galėtų išpirkit (sukurti) pagr indines investicijas. 
54. Įstaigos gali skai čiuoti pozicijos rizikos (b endrosios ir specifin ės) kapitalo reikalavimus, 
taikomus KIS pozicijoms, šiame priede nustatytais metodais arba, jei turi leidim ą, V priede 
nustatytais metodais tariamoms pozicijoms, atitinkan čioms tas, kurios b ūtinos, norint atkurti a 
punkte nurodyt ų nuosavyb ės vertybini ų popierių arba skolos vertybini ų popierių išorėje 
sukurtą indeksą arba fiksuot ą krepšelį, jeigu laikomasi ši ų sąlygų: 
a) KIS mandato tikslas yra atkurti nuosavyb ės vertybini ų popierių arba skolos 
vertybinių popierių išoriškai sukurto indekso arba fiksuoto krepšelio sud ėtį ir 
veikimą;  
b) mažiausiai 0,9 KIS ir nuosavyb ės vertybini ų popierių arba skolos vertybini ų 
popierių indekso ar krepšelio kain ų pasikeitimo koreliacijos koeficient ą galima 
aiškiai nustatyti ne mažesniam kaip šeši ų mėnesių laikotarpiui. Koreliacija 
šiame kontekste reiškia koreliacijos tarp kiekvien ą dieną gaunamo pelno iš 
KIS, kuriomis prekiaujama biržoje, ir nuosavyb ės vertybini ų popierių ar skolos 
vertybinių popierių indekso ar krepšelio koeficient ą. 
55. Jeigu įstaiga neturi galimyb ės kiekvien ą dieną susipažinti su informacija apie KIS 
pagrindines investicijas, pozicijos rizikos (bendrosios ir specifin ės) kapitalo reikalavimus ji 
gali skaičiuoti šiame priede nustatytais metodais, jei įvykdomos šios s ąlygos: 
a) bus laikoma, kad KIS pirmiausia didžiausiu jos mandatui leistinu lygiu 
investuoja į turto klases, kurioms nustatyta s didžiausias pozicijos rizikos 
(bendrosios ir specifin ės) kapitalo reikalavimas, ir tuomet t ęsia investicijas 
mažėjančia tvarka tol, kol pasiekia didžiausi ą bendrą investavimo apribojim ą. 
KIS pozicija bus vertinama kaip tiesiogi nis dalyvavimas tariamojoje pozicijoje; 
b) apskai čiuodamos pozicijos rizikos  kapitalo reikalavim ą, įstaigos atsižvelgia į 
didžiausią netiesiogin ę poziciją, su kuria jos gali su sidurti per KIS proporcingai 
didindamos savo KIS pozicij ą iki didžiausios jos investicinio mandato 
leidžiamos pozicijos, susijusios su pa grindiniais investiciniais vienetais; 
c) jeigu šiuo metodu apskai čiuotas pozicijos rizikos (bendrosios ir specifin ės) 
kapitalo reikalavimas viršyt ų 48 dalyje nustatyt ą lygį, kapitalo reikalavimas 
paliekamas to lygio. 
56. Jei bus tinkamai užtikrintas skai čiavimo ir pateikiam ų duomenų tikslumas, įstaigos gali 
pasitelkti tre čiąją šalį, kad ši pagal šiame priede  nustatytus metodus apskai čiuotų ir pranešt ų 
pozicijos rizikos (be ndrosios ir specifin ės) kapitalo reikalavimus, taikomus 53 ir 55 dalyse 
nustatytoms KIS pozicijoms. 
 
LT 72   LT  
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
II PRIEDAS  
ATSISKAITYM Ų BEI SANDORIO ŠALI ŲIES RIZIKA OS ⌦ KAPITALO 
REIKALAVIM Ų APSKAI ČIAVIMAS  ⌫  
ATSISKAITYM Ų (PRISTATYMO)  RIZIKA 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 2 dalies a punktas 
1. Tokiais atvejais, kada sudarius sandorius, kuri ų metu už skolos finansines priemones, 
nuosavyb ės vertybinius popierius ir birž os prekes (išskyrus atpirkim o sandorius, atvirkštinius 
atpirkimo sandorius ir vertybini ų popierių arba biržos preki ų skolinim ą bei vertybini ų 
popierių arba biržos preki ų skolinim ąsi) neatsiskaitoma po j ų pristatymo datos, įstaiga privalo 
apskaičiuoti kain ų skirtumą, kurio ji negali gauti. Tai yra suta rtos atsiskaitymo už atitinkamas 
skolos finansines priemones, nuosavyb ės vertybinius popierius arba biržos prekes kainos ir 
dabartinės jų rinkos vert ės skirtumas, d ėl kurio įstaiga gali patirti nuostoli ų. Norėdama 
apskaičiuoti savo kapitalo reikalavim ą, įstaiga turi padauginti š į skirtumą iš atitinkamo 
koeficiento, kuris nurodytas 2 dalyje pateiktos lentel ės A skiltyje. 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
2. Nepaisant  ⌦ Taikydama išlyg ą ⌫ šio priedo 1 dalies reikalavim ųams, įstaiga gali, jeigu 
tam pritaria kompetentingos institucijos, apskai čiuoti reikaling ą kapitalą, padaugindama 
atsiskaitymo kain ą, nustatytą kiekvienam sandoriui, už kur į nebuvo atsiskaityta per laikotarp į 
nuo 5 iki 45 darbo dien ų po nustatytos atsiskaitymo di enos, iš atitinkamo koeficiento, 
nurodyto pateiktos  1 lentelės B skiltyje. Po nustatytos atsiskaitymo dienos pra ėjus 46 darbo 
dienoms, įstaiga taiko 100 % kain ų skirtumo, kurio ji gali negauti, koeficient ą, kaip nurodyta 
⌦ 1 ⌫ lentelės A skiltyje. 
⌦1 lentelė ⌫ 
Darbo dien ų skaičius po numatytos atsiskaitymo 
dienos A skiltis 
(%) B skiltis 
(%) 
5 — 15 8 0.5
16 — 30 50 4.0
31 — 45 75 9.0
46 arba daugiau 100 žr. 2 dal į 
 
LT 73   LT SANDORIO  ŠALIŲIES  RIZIKA 
 
Ønaujas 
3. Įstaiga privalo tur ėti kapitalo, reikalingo siekiant apsi drausti nuo sandorio šalies rizikos, 
atsirandan čios dėl pozicijų, susijusių su: 
a) pristatymais be atsiskaitymo; 
b) išvestin ėmis finansin ėmis priemon ėmis, kuriomis prekiaujama ne biržoje, ir 
kredito išvestin ėmis finansin ėmis priemon ėmis;  
c) atpirkimo sandoriais, atvirkštiniais atpirkim o sandoriais, vertybini ų popierių 
arba biržos preki ų skolinimo ir skolinimosi sandoriais, pagr įstais į prekybos 
knygą įtrauktais vertybiniais pop ieriais arba biržos prek ėmis; 
d) tokiomis pozicijomis, kaip mokes čiai, komisiniai, pal ūkanos, dividendai bei 
privalomi įnašai, prekiaujant išvestiniais sando riais biržoje, kurios nenumatytos 
nei šiame, nei I pr iede ir kurios n ėra atimamos iš nuosav ų lėšų pagal 13 
straipsnio 2 dalies d punkto reikalavimus, t. y. kurios tiesiogiai susijusios su 
prekybos knygos pozicijomis. 
4. Laikoma, kad pristatymas be atsiskaitymo įvyko, jeigu įstaiga sumok ėjo už vertybinius 
popierius arba biržos prekes iki j ų gavimo arba pristat ė vertybinius popierius ar biržos prekes 
prieš gaudama užmokest į už juos, o tarptautini ų sandorių atveju − jeigu po min ėto 
atsiskaitymo arba pristatymo pra ėjo viena arba daugiau dien ų. 
5. Atsižvelgiant į 6−9 dalis, pozicij ų vertė ir pagal rizik ą įvertintos pozicijos skai čiuojamos 
laikantis Direktyvos [2000/12/EB] V antraštin ės dalies 2 skyriaus 3 skirsnio nuostat ų, o tame 
skirsnyje esan čios nuorodos į „kredito įstaigas“ laikomos nuorodomis į „įstaigas“, nuorodos į 
„patronuojan čias kredito įstaigas“ laikomos nuorodomis į „patronuojan čias įstaigas“, ir 
atitinkamai aiškinamos susijusios s ąvokos. 
6. Taikant 5 dal į: 
laikoma, kad Direktyvos [2000/12/EB] IV prieda s yra iš dalies pakeistas po 3 dalies d punkto 
įrašant žodžius „ir kredito išvestin ėmis finansin ėmis priemon ėmis“; 
laikoma, kad Direktyvos [2000/12/EB] III prie das yra iš dalies pakeistas po 1a lentel ės įrašius 
šį tekstą: 
Potenciali ateities kredito pozicija apsikeitimo gr ąžomis sandori ų ir kredito 
įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo sandori ų atveju apskai čiuojama nominali ą 
kredito išvestin ės finansin ės priemon ės sumą dauginant iš ši ų procentų: 
kai referentin ė pozicija yra tokia, kad taikant I pried ą ji būtų laikoma pripažinta 
pozicija, jei d ėl jos įstaigai grėstų tiesioginė rizika − 5 %; 
kai referentin ė pozicija yra tokia, kad taikant I pried ą, ji nebūtų laikoma pripažinta 
pozicija, jei d ėl jos įstaigai grėstų tiesioginė rizika − 10 %. 
 
LT 74   LT Tačiau kredito įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo sandori ų atveju įstaigai, 
kurios pagrindin ė pozicija, atsiradusi d ėl apsikeitimo sandorio, yra ilgoji pozicija, 
leidžiama naudoti 0 % koeficient ą skaičiuojant potenciali ą ateities kredito rizik ą, 
išskyrus atvejus, kai kredito įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo sandoris buvo 
sudarytas d ėl subjekto, kurio pozicija, susijusi su apsikeitimo sandoriu, yra trumpoji 
pozicija, nemokumo net ir tada, kai įsipareigojimai buvo įvykdyti.“ 
Kai kredito išvestin ė finansinė priemon ė apsaugo „n- ąjį iki įsipareigojimo ne įvykdymo“ 
įsipareigojim ą tarp keli ų bazinių pozicijų, taikytin ą procentin į dydį lemia pozicija, kurios 
kredito kokyb ė yra mažiausia ir kuri, jei įstaiga tiesiogiai j ą prisiimtų, taikant I pried ą būtų 
laikoma pripaž įstama pozicija.“ 
7. Taikant 5 dal į, kai įstaigos skai čiuoja pagal rizik ą įvertintas pozicijas, finansin ės 
užtikrinimo priemon ės poveikiui pripažinti joms neleidžiama naudoti Paprastojo finansin ės 
užtikrinimo priemon ės metodo, nustatyto Direktyvos [2000/12/EB] VIII priedo 3 dalies 
25−30 dalyse. 
8. Taikant 5 dal į, atpirkimo sandori ų ir vertybini ų popierių arba biržos preki ų skolinimo ar 
skolinimosi sandori ų atveju visos finansin ės priemon ės ir biržos prek ės, kurios gali b ūti 
įtrauktos į prekybos knyg ą, gali būti laikomos reikalavimus atitinkan čia užtikrinimo 
priemone. Kalbant apie pozicijas, susijusias su nebiržin ėmis išvestin ėmis finansin ėmis 
priemonėmis, įtrauktomis į prekybos knyg ą, biržos prek ės, kurios gali b ūti įtrauktos į 
prekybos knyg ą, taip pat gali b ūti laikomos reikalavimus atitinkan čia užtikrinimo priemone. 
Kintamumo korekcijai apskai čiuoti, kai pirmiau min ėtos finansin ės priemon ės ar biržos 
prekės yra skolinamos ar pasiskolinamos, pa rduodamos ar perkamos, pateikiamos ar 
gaunamos kaip užtikrinimo priemon ė arba kitu b ūdu pagal tok į sandorį, toms priemon ėms ir 
biržos prek ėms taikomos tokios pa čios sąlygos kaip ir nuosavyb ės vertybiniams popieriams, 
neįtrauktiems į pagrindin į indeksą, bet kuriais prekiaujama pripaž įstamoje biržoje. 
9. Taikant 5 dal į, pripažįstant pagrindinius įskaitymo sandorius, apiman čius atpirkimo 
sandorius ir (arba) vertybini ų popierių ar biržos preki ų skolinimo ar skolinimosi sandorius ir 
(arba) kitus sandorius kapitalo rinkoje, prekybos knygos pozicij ų ir kitų pozicijų užskaita 
nepripažįstama, išskyrus atveju s, kai pagrindiniai įskaitymo sandoriai atitinka šias s ąlygas: 
a) visi sandoriai kiekvien ą dieną perkainojami rinkos kainomis; 
b) visi pagal min ėtus sandorius paskolinti, pasiskolin ti, parduoti, pirkti, pateikti ar 
gauti vienetai pagal Direkt yvos [2000/12/EB] V antraštin ės dalies 2 skyriaus 3 
skirsnio 3 poskirsn į gali būti laikomi reikalavimus atitinkan čia finansine 
užtikrinimo priemone neta ikant šio priedo 8 dalies. 
10. Jeigu kredito išvestin ė finansin ė priemon ė, įtraukta į prekybos knyg ą, yra vidinio 
apsidraudimo pozicijos dalis, o kredito užtikrinimas yra pripaž įstamas pagal Direktyv ą 
[2000/12/EB], laikoma, kad sandorio šalies rizikos, susijusios su kredito išvestin ės finansin ės 
priemonės pozicija, n ėra. 
11. Kapitalo reikalavimas yra 8 % vis ų pagal rizik ą įvertintų pozicijų. 
 
LT 75   LT  
Ð93/6/EEB 
Pristatymai be atsiskaitymo  
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 2 dalies b punktas 
3.1. Įstaiga privalo tur ėti kapitalo rizikai, susijusiai su sandorio šalim, padengti, jeigu:  
i) ji sumokėjo už vertybinius popierius arba biržos prekes iki j ų gavimo arba pristat ė 
vertybinius popieriu s ar biržos prekes prieš gaudama užmokest į už juos;  
 ir 
ii) tarptautini ų sandorių atveju po min ėto atsiskaitymo arba pristatymo pra ėjo viena arba 
daugiau dien ų. 
3.2. Kapitalo reikalavimas yra 8 % vertybini ų popierių ar biržos preki ų ar grynųjų pinigų, 
kurie turi būti sumokėti įstaigai, vert ės dauginama iš atitinkamai sandorio šaliai taikomo 
rizikos koeficiento.  
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 2 dalies c punktas 
Atpirkimo ir atvirkštiniai at pirkimo sandoriai, vertybini ų popierių arba  biržos preki ų 
skolinimas ir skolinimasis  
4.1. Sudarydama atpirkimo sandorius ir vertybini ų popierių ar biržos preki ų skolinimo 
sandorius, pagr įstus į prekybos knyg ą įtrauktais vertybiniais popi eriais arba biržos prek ėmis, 
įstaiga skai čiuoja skirtum ą tarp vertybinių popierių arba biržos preki ų rinkos vert ės ir įstaigos 
pasiskolintos sumos arba užstato rinkos vert ės, jeigu šis skirtumas yra teigiamas. Sudarydama 
atvirkštinius atpirkimo sandorius ir skolindama si vertybinius popierius arba biržos prekes, 
įstaiga skaičiuoja skirtum ą tarp sumos, kuri ą ji yra pasiskolinusi, arba užstato rinkos vert ės ir 
jos gautų vertybini ų popierių arba biržos preki ų rinkos vert ės, jeigu min ėtas skirtumas yra 
teigiamas.  
 
Ð93/6/EEB 
Kompetentingos institucijos imasi p riemonių, kad užtikrint ų, jog pateiktas užstato perviršis 
būtų priimtinas.  
Be to, kompetentingos in stitucijos gali leisti įstaigoms ne įtraukti užstato perviršio sumos į 
apskaičiavimus, apib ūdintus šios dalies pirmuose dviej uose sakiniuose, jeigu užstato pe rviršio 
suma garantuojama taip, kad perdav ėjas bet kuriuo atveju yra tik ras, jog, sandorio šaliai 
neįvykdžius įsipareigojim ų, užstato perviršis jam bus gr ąžintas.  
Į paskolint ų ar pasiskolint ų sumų bei užstato rinkos vert ės apskaičiavimus įtraukiamos 
sukaup tos palūkanos.  
 
LT 76   LT 4.2. Reikalingas kapitalas lygus 8 % skai čiaus, gaunamo atlikus šio priedo 4 dalies 1 punkte 
nurodytus apskai čiavimus ir j į padauginus iš atitinkamai sa ndorio šaliai taikomo rizikos 
koeficiento.  
Išvestinės finansin ės priemon ės, kuriomis prek iaujama ne biržoje  
 
Ð98/33/EB 3 straipsnio 2 dalis 
5. Skaičiuodamos kapitalo reikalavim ą savo nebiržin ėms išvestin ėms finansin ėms 
priemonėms, įstaigos taiko Direktyvos 89/647/EEB II pried ą. Rizikos koeficientai, taikytini 
atitinkamoms sutarti es šalims, nustatomi vadovaujantis šios direktyvos 2 straipsnio 9 dalimi.  
Iki 2006 m. gruodžio 31 d. valstybi ų narių kompetentingos institucijos gali leisti netaikyti II 
priede išvardyt ų metodų nebiržiniams sandoriams, kuri ų kliringą atlieka kliringo r ūmai, jeigu 
pastarieji veikia kaip juridin ė sandorio šalis ir jei gu visi dalyviai kiekvien ą dieną užstatu 
visiškai apdraudžia rizik ą, kurią dėl jų prisiima kliringo r ūmai, tokiu b ūdu apsisaugant nuo 
esamos rizikos ir potencialios ateities rizikos. Kompetenting os institucijos privalo užsitikrinti, 
kad pateiktas užstatas garant uoja tokio pat lygio apsaug ą kaip Direktyvos 89/647/EEB 6 
straipsnio 1 dalies a punkto 7 papunkt į atitinkantis užstatas, ir kad yra pašalinta rizika, jog 
kliringo r ūmų rizikų padidėjimas vi ršys pateikto užstato rinkos vert ę. Valstyb ės narės 
informuoja Komisij ą apie tai, kaip jo s naudojasi šia galimybe.  
 
Ð93/6/EEB 
KITOS  SĄLYGOS  
6. Direktyvoje 89/647/EEB nurodyti kapitalo reikal avimai taikomi tokioms pozicijoms, kaip 
mokesčiai, k omisiniai, pal ūkanos, dividendai bei privalomi įnašai, prekiaujant b ūsimaisiais 
arba pasirinktiniais sandoriais biržoje, kurio s nenumatytos nei šiame, nei šios direktyvos I 
priede ir kurios n ėra atimamos iš nuosav ų lėšų pagal šios direktyvos V priedo 2 dal ies d 
punkto reikalavimus, taip pat toms rizikos r ūšims, kurios yra tiesiogiai susijusios su prekybos 
knygos punktais.  
Atitinkamoms sandorio šalims taikomi rizikos koeficientai yra nustatomi pagal šios 
direktyvos 2 straipsnio 9 dal į. 
 
LT 77   LT  
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
III PRIEDAS  
UŽSIENIO VALIUTOS KURSO  RIZIKA OS ⌦ KAPITALO REIKALAVIM Ų 
APSKAI ČIAVIMAS  ⌫  
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 3 dalies a punktas 
(pritaikytas) 
1. Jeigu pagal toliau  ⌦ šio priedo 2 dalyje ⌫ nustatytą tvarką įstaigos bendros grynosios 
užsienio valiutos pozicijos ir jos grynosios auks o pozicijos suma sudaro daugiau kaip 2 % jos 
nuosavų lėšų, norėdama apskai čiuoti, kiek nuosav ų lėšų reikės užsienio valiut ųos kurso  
rizikai padengti, įstaiga savo grynosios užsienio valiu tos pozicijos ir jos grynosios aukso 
pozicijos sum ą daugina iš 8 %. 
Iki 2004 m. gruodžio 31 d. kompetentingos ios institucijos gali leisti, kad įstaigos savo 
nuosavų lėšų reikalavim ą skaičiuotų, daugindamos iš 8 % sum ą, kuria jos bendros grynosios 
užsienio valiutos pozicijos ir jos grynosio s aukso pozicijos suma viršija 2 % vis ų įstaigos 
nuosavų lėšų. 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
2. ⌦ Kapitalo reikalavimai, reikalingi siekia nt apsisaugoti nuo užsienio valiutos kurso 
rizikos, ⌫ Sskaičiuojama i dviem etapais. 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 3 dalies b punktas 
(pritaikytas) 
32.1. Pirmiausia skai čiuojama įstaigos kiekvienos valiutos ( įskaitant valiut ą, kuri nurodoma 
ataskaitose) ir aukso gr ynoji atviroji pozicija. 
Ši ⌦ atvira ⌫ pozicija apima toliau išvardyt ų elementų (teigiamų arba neigiam ų) sumą: 
-a) grynoji neatid ėliotino keitimo sandori ų pozicija (t. y. vis ų turto straipsni ų 
atėmus visus įsipareigojim ų straipsnius, įskaitant atitinkama valiuta sukauptas 
palūkanas arba, aukso atveju, gryn ąsias aukso neatid ėliotino keitimo sandori ų 
pozicijas), 
-b) grynoji išankstini ų sandorių pozicija (t. y. visos gautinos sumos at ėmus visas 
sumas, kurios turi b ūti sumokėtos pagal išankstinius valiut ų keitimo ir aukso 
sandorius, įskaitant valiutos ir aukso b ūsimuosius  ateities  sandorius bei valiutos 
apsikeitimo sandori ų pagrindin ę sumą, neįtrauktą į neatidėliotino keitimo 
sandorių poziciją), 
-c) neatšaukiamos garantijos (bei panašios finansini ų priemon ės), kurias tikrai 
reikės įvykdyti, ir kurios gali b ūti neatšaukiamos, 
 
LT 78   LT -d) grynosios b ūsimosios pajamos (išlaidos), kurios dar nesukauptos, ta čiau jau 
visiškai apdraustos (atsiskaitan čios įstaigos nuoži ūra ir gavus išankstin į 
kompetenting ų institucijų sutikimą, minėtosioms pajamoms (išlaidoms) taip pat 
gali būti priskirtos grynosios b ūsimosios pajamos (išlaidos), kurios dar n ėra 
įtrauktos į apskaitos dokumentus, bet jau visi škai apdraustos išankstiniais 
užsienio valiutos sandoriai s). Tokio savo pasirinkimo įstaigos privalo laikytis 
nuosekliai, 
-e) visos užsienio valiutos ir aukso pasirinkimo sandori ų knygos grynojo delta 
koeficiento (ar pagr įsto delta koeficientu) ekvivalento, 
-f) kitų pasirinkimo sandori ų (t. y. ne užsienio valiutos ir ne aukso sandori ų) 
rinkos vert ės,. 
- bBet kurių pozicijų, kurias įstaiga sąmoningai prisi ėmė, kad apsidraust ų nuo 
neigiamo keitimo kurso poveikio jos kapitalo pakankamumo normatyvui, galima neįtraukti į grynųjų atvirųjų valiutos pozicij ų skaičiavimą. Tokios pozicijos tur ėtų 
būti neprekybinio arba strukt ūrinio pob ūdžio, o jų neįtraukimą arba bet kur į tokio 
neįtraukimo s ąlygų pakeitim ą turi patvirtinti kompetentingos institucijos. Tokios pat 
pirmiau išd ėstytos sąlygos gali b ūti taikomos vertinant įstaigos turimas pozicijas, 
kurios yra susijusios su sud ėtinėmis dalimis, jau atimtomis, skai čiuojant nuosavas 
lėšas. 
 
Ønaujas 
Kalbant apie KIS, pirmoj e pastraipoje nurodyto skai čiavimo tikslais atsižvelgiama į 
faktines j ų užsienio valiut ų pozicijas. Įstaigos gali remtis tre čiųjų šalių skelbiamais 
duomenimis apie KIS užsienio valiut ų pozicijas tuo atveju, kai tinkamai užtikrinamas 
skelbiamų duomen ų tikslumas. Jeigu įstaiga neturi duomen ų apie KIS užsienio 
valiutų pozicijas, laikoma, kad KIS investicijos siekia didžiausi ą pagal jos 
įgaliojimus leistin ą lygį; skaičiuodama užsienio valiutos ku rso rizikos, susijusios su 
jos prekybos knyga, kapitalo reikalavim ą, įstaiga atsižvelgia į didžiausi ą netiesiogin ę 
riziką, su kuria ji gal ėtų susidurti per KIS. Tai daroma  proporcingai padidinant KIS 
poziciją iki didžiausios pozicijos, kuri ą leidžia investicinis mandatas, pagrindini ų 
investicini ų vienetų atžvilgiu. Tariama KIS užsienio valiutos pozicija vertinama kaip 
atskira valiuta pagal investavimui į auksą taikomą tvarką, atsižvelgiant į tai, kad 
jeigu KIS investicij ų kryptis yra žinoma, ilgoji atvira pozicija gali b ūti pridėta prie 
ilgosios atviros užsienio valiutos pozicij os, o trumpoji atvira pozicija gali b ūti pridėta 
prie trumposios atviros užsienio va liutos pozicijos. Prieš atliekant skai čiavimą tokių 
pozicijų tarpusavyje užskaityti neleidžiama. 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 3 dalies b 
punktas(pritaikytas) 
3.2. Kompetentingos institucijos savo nuoži ūra gali leisti, kad įstaigos, skai čiuodamos 
kiekvienos valiutos ir aukso gryn ąją atvirąją poziciją, naudotų grynąją dabartinę vertę. 
 
LT 79   LT  
Ð93/6/EEB 
Î1 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 3 dalies c punktas 
Î1 42.2. Antra, kiekvienos valiutos,  išskyrus ataskaitose nurodom ą valiutą, grynosios 
trumposios ir atvirosios pozicijos ir grynoji ilgoji arba grynoji trum poji aukso pozicija į 
ataskaitose nurodom ą valiutą konvertuojamos pagal neatid ėliotino keitimo kursus.  Po to 
jos atskirai sudedamos norint gauti atitinkamas bendr ąsias gryn ųjų trumpųjų pozicijų bei 
grynųjų ilgųjų pozicijų sumas. Didesnioji iš ši ų dviejų gautų sumų yra įstaigos visa grynoji 
užsienio valiutos pozicija. 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
53. Nepaisant  ⌦ Taikydamos išlyg ą ⌫ šio priedo 1- 4 ⌦ ir 2 ⌫ dalių reikalavim ųams ir 
iki tolesnio derinimo, kompetentingos institucijos gali nustatyti arba leisti įstaigoms taikyti 
alternatyvias  ⌦ toliau nurodytas ⌫ procedūras vykdant šio priedo reikalavimus. 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
63.1. Pirmiausia  kKompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms numatyti artimai 
tarpusavyje susijusi ų valiutų pozicijoms mažesnius kapitalo reikalavimus negu tie, kuriuos 
reikėtų vykdyti pagal šio priedo 1- 4 ⌦ ir 2 ⌫ dalis. Kompetentingos institucijos gali 
traktuoti dvi valiutas kaip artimai tarpusavyje susijusias tik tuomet, kai nuostolio, sudaran čio 
4 % arba mažiau atitinkamos suderintos pozicijos vert ės (įvertinus ataskaitose nurodoma 
valiuta), tikimyb ė (apskaičiuota remiantis pastar ųjų trejų ar penkeri ų metų kiekvienos dienos 
keitimo kursu) toki ų valiutų vienodose ir priešingos e pozicijose per ateinant į 10 darbo dien ų 
laikotarpį yra maždaug 99 % (taikant trej ų metų stebėjimo laikotarp į) arba 95 % (taikant 
penkerių metų stebėjimo laikotarp į). Nuosavos l ėšos, reikalingos apsaugoti dviej ų artimai 
susijusių valiutų suderint ą poziciją, yra 4 %, padauginti iš suderintos pozicijos vert ės. 
Kapitalas, reikalingas artimai susijusi ų valiutų nesuderintoms pozicijoms bei visoms kit ų 
valiutų pozicijoms apsaugoti, yra 8 %, padauginti iš didesn ės grynųjų trumpųjų arba gryn ųjų 
ilgųjų pozicijų sumos tomis valiutomis po to, kai iš ši ų sumų atimamos suderintos artimai 
tarpusavyje susijusi ų valiutų pozicijos. 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 3 dalies d punktas 
(pritaikytas) 
7. Antra, iki 2004 m. gruodžio 31  d. kompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms taikyti 
metodą, alternatyv ų šio priedo 1 -6 dalyse išvardytiesiems. Kapitalo reikalavimas, 
skaičiuojamas pagal š į metodą, turi būti pakankamas, kad viršyt ų 2 % grynosios atvirosios 
pozicijos, skai čiuojam os pagal 4 dal į, ir, remiantis pastar ųjų trejų metų visų pasikartojan čių 
10 darbo dien ų laikotarpi ų valiutų kursų pokyčių analize, b ūtų didesnis už min ėto laikotarpio 
galimus įstaigos nuostolius 99 % arba daugiau.  
Pirmoje pastraipoje apib ūdintą alternatyv ų metodą galima naudoti tik toliau išvardytomis 
sąlygomis:  
 
LT 80   LT i) skaičiavimo formul ę ir koreliacijos koeficientus nusta to kompetentingos institucijos, 
remdamosi j ų atlikta valiut ų kursų pokyčių analize;  
ii) kompetentingos institucijos nuolat perži ūri koreliaci jos koeficientus, atsižvelgdamos 
į pokyčius užsienio valiut ų rinkose.  
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
83.2. Trečia, kKompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms, taikan čioms bet kur į šio 
priedo 1- 7, ⌦ 2 ir 3.1 ⌫ dalyse nurodyt ą metodą, atimti pozicijas bet kuriomis valiutomis, 
kurioms taikomi teisiškai saistantys tarpvyriausybiniai susitarimai, skirti apriboti j ų kursų 
kitimą kitų tuose pa čiuose susitarimuose numatyt ų valiutų atžvilgiu. Įstaigos apskai čiuoja 
tokių valiutų suderintas pozicijas ir reikaling ą kapitalą, kuris negali b ūti mažesnis negu pus ė 
atitinkamame tarpvyriausybi niame susitarime numatyto maksimalaus valiutos kurso poky čio 
atitinkam ų valiutų atžvilgiu. Ši ų valiutų nesuderintos pozicijos vertinamos kaip ir kit ų valiutų 
nesuderintos pozicijos. 
Nepaisant  ⌦ Taikydamos išlyg ą ⌫ šios dalies pirmosios pastraipos reikalavim ųams, 
kompetentingos institucijos ga li leisti, kad Europos pinig ų sąjungos antrajame etape 
dalyvaujan čių valstybių narių valiutų suderintų pozicijų reikalingas kapitalas b ūtų 1,6 % 
padaugintas iš toki ų suderintų pozicijų vertės. 
 
Ð 93/6/EEB (pritaikytas) 
9. Kompetentingos institucijos informuoja Taryb ą ir Komisij ą apie bet kuriuos metodus, 
kuriuos jo s nustato arba leidžia taikyti, kad b ūtų įvykdyti šio priedo 6 -8 dalyse išd ėstyti 
reikalavimai.  
10. Komisija pateikia Tarybai ataskait ą apie šio priedo 9 dalyje  nurodytus metodus ir, 
prireikus iš esm ės atsižvelgdama į tarptautines aplinkybes, pasi ūlo labia u suderint ą požiūrį į 
užsienio valiut ų riziką. 
 
Ð93/6/EEB 
114. Sudėtinių valiutų grynosios pozicijos gali b ūti suskirstytos į jas sudaran čias valiutas 
pagal dalis, kurios joms tenka sud ėtinėje valiutoje. 
 
LT 81   LT  
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 punktas (pritaikytas) 
VIII  ⌦ IV ⌫ PRIEDAS  
BIRŽOS PREKI Ų RIZIKA OS ⌦ KAPITALO REIKALAVIM Ų 
APSKAI ČIAVIMAS  ⌫ 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis 
1. Kiekviena biržos preki ų arba biržos preki ų išvestini ų priemoni ų pozicija išreiškiama 
standartiniais mato vienetai s. Kiekvienos biržos prek ės neatidėliotino pristatymo sandorio 
kaina išreiškiama ataskaitose nurodoma valiuta. 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis (pritaikytas) 
2. Laikomasi nuomon ės, kad aukso ir aukso išvestini ų priemoni ų pozicijos susiduria su tokia 
pat rizika kaip užsienio valiuta ir j ų rinkos rizika prireikus skai čiuojama pagal III arba VIII  
priede nustatytas s ąlygas. 
3. Pagal š į priedą pozicijos, kurios yra tik finansavimo parduodam ų atsargų sąskaita pozicijos, 
gali būti neįtraukiamos tik skai čiuojant biržos preki ų riziką. 
4. Palūkanų normų rizika ir užsienio valiutos kurso  rizika, kuri ų neapima kitos šio priedo 
nuostatos, yra įtraukiamos į skolos finansini ų priemoni ų, kuriomis prekiaujama, bendrosios 
rizikos ir užsienio valiutos rizikos skai čiavimus. 
5. Kai trumposios pozicijos turi b ūti įvykdytos prieš įvykdant ilg ąsias pozicijas, įstaigoms taip 
pat reikia apsisa ugoti nuo nepakankamo likvidumo, galin čio egzistuoti kai kuriose rinkose. 
6. Pagal 19 dal į suma, kuria įstaigos ilgosios (trumposios) pozicijos viršija įstaigos tos pa čios 
biržos prek ės ir tapačių būsimųjų ateities , pasirinkimo ir ilgalaik ės pirkimo teis ės biržos 
prekių sandorių trumpąsias (ilgąsias) pozicijas, yra įstaigos kiekvienos biržos prek ės grynoji 
pozicija. 
Kompetentingos institucijos leidžia, kad išvestini ų finansini ų priemoni ų pozicijoms 8, 9 ir 10 
dalyse nustatyta tvarka b ūtų taikomos tokios pat s ąlygos kaip pagrindin ės biržos prek ės 
pozicijoms. 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis 
7. Kompetentingos institucijos toliau iš vardytas pozicijas gali laikyti tos pa čios biržos prek ės 
pozicijomis: 
-a) įvairių subkategorij ų biržos preki ų pozicijas tais atvejais, kai min ėtos subkategorijos 
gali vienos kitas pakeisti; 
 
LT 82   LT  ir  
-b) panaši ų biržos preki ų pozicijas, jeigu jos yra artimi pakaitalai ir jeigu mažiausiai 0,9 
kainų pasikeitimo koreliacijos koeficient ą galima aiškiai nustatyti ne mažesniam kaip 
vienerių metų laikotarpiui. 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis 
KONKREČIOS PRIEMON ĖS 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis (pritaikytas) 
8. Biržos preki ų būsimieji  ateities  sandoriai ir išankstiniai įsipareigojimai pirkti arba parduoti 
atskiras biržos prekes į matų sistemą įtraukiami kaip nominalios sumos, išreikštos 
standartiniais matavimo vienetais, nustatant j ų terminą pagal galutin ę datą. 
Kompetentingos institucijos gali leis ti, kad kapitalo reikalavimas b ūsimajam  ateities  
sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, b ūtų lygus biržos nustatytam privalomam įnašui, jeigu 
jos yra visiškai tikro s, kad privalomas įnašas teisingai atspindi b ūsimojo  ateities  sandorio 
riziką, ir kad jis yra bent jau lygus b ūsimojo  ateities  sandorio kapitalo re ikalavimui, kuris b ūtų 
gautas skai čiuojant pagal toliau šiame priede nustatyt ą metodą arba pagal VIII  priede 
apibūdintą vidaus modeli ų metodą.  
Iki 2006 met ų gruodžio 31 d. k Kompetentingos institucijos taip pa t gali leisti, kad šioje dalyje 
nurodytos r ūšies nebiržini ų išvestini ų finansini ų priemoni ų sandorių, kurių kliringą vykdo 
minėtų institucij ų pripažinti kliringo namai, kapitalo reikalavimas b ūtų lygus kliringo nam ų 
reikalaujamam privalomam įnašui, jeigu jos yra visiškai tikros, kad privalomas įnašas 
teisingai atspindi išvestini ų finansini ų priemoni ų sandorio rizik ą, ir kad jis yra bent jau lygus 
atitinkamo sandorio kapitalo reikalavimui, skai čiuojamam pagal toliau šiame priede nustatyt ą 
metodą arba taikant VIII  priede apib ūdintą vidaus modeli ų metodą. 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis (pritaikytas) 
9. Biržos preki ų apsikeitimo sandoriai, kai iš vienos pus ės operacija atliekama nustatyta 
kaina, o iš kitos pus ės − dabartine rinkos kaina, yra skir stomi naudojant klasifikavimo pagal 
terminus metod ą ⌦ , pateiktą šio priedo 13 −18 dalyse, ⌫ kaip serija sandorio nominaliai 
sumai lygi ų pozicijų, kai viena pozicija  atitinka kiekvien ą atsiskaitym ą pagal apsikeitimo 
sandorį, ir yra skirstomi pagal 13 dalyje pateikt ą terminų ⌦ 1 ⌫ lentelę. Įstaigos pozicijos 
yra ilgosios, jeigu ji moka fiksuot ą kainą, o gauna kintam ą kainą, ir trumposios, jeigu įstaiga 
gauna fiksuot ą kainą, o moka kintam ą kainą. 
Biržos preki ų apsikeitimo sandoriai, kai sandorio pus ėse yra skirtingos biržos prek ės, 
atitinkamuose apskaitos dokumentuose turi b ūti nurodomi naudojant kl asifikavimo pagal 
terminus metod ą. 
 
LT 83   LT  
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis (pritaikytas) 
10. Biržos preki ų arba biržos preki ų išvestini ų priemoni ų pasirinkimo sandoriai laikomi 
pozicijomis, kuri ų vertė lygi atitinkamo pasirinkimo sandorio pagrindin ės finansin ės 
priemonės vertei, padaugintai iš jo delta koeficient o, kaip nustatyta šiam e priede. Pastarosios 
pozicijos gali b ūti tarpusavyje įskaitomos su bet kuriomis tapa čios pagrindin ės biržos prek ės 
arba biržos prek ės išvestin ės priemon ės priešpriešin ėmis pozicijomis. Gali b ūti naudojamas 
atitinkamos biržos taikomas delta arba tas, kur į apskaičiuoja kompetentingos  institucijos, o 
tais atvejais, kai n ė vienas iš pirmiau nurodyt ų delta koeficient ų nėra nustatytas, arba 
nebiržinių pasirinkimo sandori ų atveju naudojamas pa čios įstaigos apskai čiuotas delta, jeigu 
kompetentingosios institucijos yra užsitikrinusios, kad įstaigos taikomas delta skai čiavimo 
modelis yra priimtinas. 
Vis dėlto kompetentingos institucijos taip pat gali reikalauti, kad įstaigos skai čiuotų savo 
deltas pagal kompetenting ų institucijų nustatytą metodologij ą. 
Kompetentingos institucijos reikalauja  aApsisaugoti ma ne tik nuo delta rizikos, bet ir nuo 
visos kitos su biržos preki ų pasirinkimo sandoriais  susijusios rizikos. 
Kompetentingos institucijo s gali leisti, kad reikalavimas, nus tatytas pasirašytam biržos preki ų 
pasirinkimo sandoriui, kuri uo prekiaujama biržoje, b ūtų lygus biržos reikalaujamam 
privalomam įnašui, jeigu jos visiškai tikros, kad privalomas įnašas teisingai atspindi su 
pasirinkimo sandoriu susijusi ą riziką, ir yra bent jau lygus pa sirinkimo sandorio kapitalo 
reikalavimui, kuri b ūtų gautas pagal toliau šiame priede apib ūdintą skaičiavimo metod ą arba 
taikant VIII  priede nustatyt ą vidaus modeli ų metodą.  
Iki 2006 m. gruodžio 31 d.  kKompetentingos institucijos taip pat gali leisti,  kad kapitalo 
reikalavimas, skai čiuojamas nebiržiniams biržos preki ų pasirinkimo sandoriams, kuri ų 
kliringą atlieka min ėtų institucij ų pripažinti kliringo namai, b ūtų lygus kliringo nam ų 
nustatytam privalomam įnašui, jeigu jos yra visišk ai tikros, kad privalomas įnašas teisingai 
atspindi su pasirinkimo sandoriu susijusi ą riziką ir kad jis yra bent jau lygus nebiržinio 
pasirinkimo sandorio kapitalo reikalavimui, kuris b ūtų gautas pagal toliau šiame priede 
nustatytą skaičiavimo metod ą arba taikant VIII  priede apib ūdintą vidaus modeli ų metodą. 
Be to, kompetentingos institucijo s gali leisti, kad reikalavimas , nustatytas nupirktam biržos 
prekių pasirinkimo sandoriui, kuriuo prekiaujama biržoje, arba nebiržiniam biržos preki ų 
pasirinkimo sandoriui atitikt ų pagrindinei biržos  prekei nustatyt ą reikalavim ą, jeigu 
apskaičiuotas reikalavimas n ėra didesnis už pasirinkimo sandorio rinkos vert ę. Reikalavimas 
pasirašytam nebiržiniam pasirinkimo sandoriui nustatomas atsižvelgiant į pagrindin ę sandorio 
biržos prek ę. 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis 
11. Su biržos prek ėmis susijusiems varantams taikomos biržos preki ų pasirinkimo sandoriams 
nustatytos s ąlygos, nurodytos 10 dalyje. 
 
LT 84   LT  
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis 
12. Biržos preki ų arba garantuot ų nuosavyb ės teisių į biržos prekes perdav ėjas pagal 
atpirkimo sandor į ir biržos preki ų skolintojas pagal biržos preki ų skolinimo sutart į tokias 
biržos prekes įtraukia skai čiuodami kapitalo reikalavim ą pagal šį priedą. 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis (pritaikytas) 
a) Klasifikavimo pagal terminus metodas 
13. Įstaiga visas biržos prekes su klasifikuoja pagal terminus, kaip  nustatyta toliau pateiktoje  1 
lentelėje. Visos tos biržos prek ės pozicijos ir visos pozicijos, kurios pagal 7 dal į laikomos tos 
pačios biržos prek ės pozicijomis, priskiriamos atitinkamoms termin ų grupėms. Fizin ės 
atsargos priskiriamos pirmajai termin ų grupei. 
⌦1 lentelė ⌫ 
Terminas 
(1) Pirkimo pardavimo 
kainų skirtumo 
koeficientas 
(procentais) 
(2) 
0 mėn. ≤ 1 mėn. 1,50
>1 mėn. ≤ 3 mėn. 1,50
>3 mėn. ≤ 6 mėn. 1,50
>6 mėn. ≤ 12 
mėn. 1,50
> 1 m. ≤ 2 m. 1,50
> 2 m. ≤ 3 m. 1,50
> 3 m. 1,50
14. Kompetentingos institucijo s gali leisti tarpusavyje įskaityti pozicijas, kurios yra arba pagal 
7 dalį laikomos tos pa čios biržos prek ės pozicijomis, ir priskirti jas atitinkamoms termin ų 
grupėms grynųjų pozicijų pagrindu, jeigu jos yra: 
- a) sandori ų, kurie turi b ūti įvykdyti tuo pa čiu metu, pozicijos; 
ir 
 
LT 85   LT - b) sandori ų, kurie turi b ūti įvykdyti per 10 dien ų, pozicijos, jeigu sandoriais 
prekiaujama rinkose, kuriose yra nustatytos  kiekvienos dienos pristatymo datos. 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis 
15. Po to įstaiga skai čiuoja kiekvienos termin ų grupės ilgųjų ir trump ųjų pozicijų sumas. 
Pirmųjų (pastarųjų) pozicijų suma, kuri yra suderinta su pastar ųjų (pirmųjų) pozicijų suma 
nustatytoje termin ų grupėje, yra suderintos tos termin ų grupės pozicijos, o likusi ilgoji arba 
trumpoji pozicija yra nesuderinta tos pa čios termin ų grupės pozicija. 
16. Nustatytos termin ų grupės nesuderintos ilgosios (trumpos ios) pozicijos dalis, kuri yra 
suderinta su kitos termin ų grupės nesuderinta trump ąja (ilgąja) pozicija, yra suderinta dviej ų 
terminų grupių pozicija. Nesuderintos ilgosios arba nes uderintos trumposios pozicijos dalis, 
kuri negali b ūti tokiu būdu suderinta, yra nesuderinta pozicija. 
17. Įstaigos kapitalo reikalavimas kiekvienai biržos prekei skai čiuojamas klasifikuojant pagal 
atitinkamus terminus susumavus toliau išvardytus elementus: 
i)a) suderint ų ilgųjų ir trump ųjų pozicijų sumą, padaugint ą iš atitinkamo pirkimo 
pardavimo kain ų skirtumo koeficiento, nurodyt o 13 dalyje pateiktos lentel ės antroje 
skiltyje kiekvienai termin ų grupei, ir iš atitinkamos biržos prek ės neatidėliotino 
pristatymo sandorio kainos; 
ii)b) dviej ų terminų grupių tarpusavyje suderint ą poziciją kiekvienai termin ų grupei, į 
kurią perkeliama nesuderinta pozicija, padauginus j ą iš 0,6 % (gabenimo kain ų 
koeficiento) ir iš atitinkamos biržos prek ės neatidėliotino pristatymo sandorio kainos; 
iii)c) likusias nesuderintas pozicijas, pada uginus iš 15 % (išankstinio sandorio kain ų 
koeficiento) ir iš biržos prek ės neatidėliotino pristatymo sandorio kainos. 
18. Įstaigos bendras kapitalo reikalav imas apsisaugoti nuo biržos preki ų rizikos skai čiuojamas 
sudedant kapitalo reikalavimus, apskai čiuotus kiekvienai birž os prekei pagal 17 dal į. 
b) Supaprastintas metodas 
19. Įstaigos kapitalo reikalavim as kiekvienai prekei skai čiuojamas sudedant: 
i)a) 15 % grynosios, ilgosios arba trumposios, pozicijos, padauginus iš biržos prek ės 
neatidėliotino pristatymo sandorio kainos; 
ii)b) 3% bendrosios, ilgosios ir trumposios,  pozicijos, padauginus iš biržos prek ės 
neatidėliotino pristatymo sandorio kainos. 
20. Įstaigos bendras kapitalo reikalav imas apsisaugoti nuo biržos preki ų rizikos skai čiuojamas 
sudedant kapitalo reikalavimus, apskai čiuotus kiekvienai birž os prekei pagal 19 dal į. 
 
Ð 93/6/EEB 11a straipsnis 
(pritaikytas) 
⌦ c) Išplėstas klasifikavimo p agal terminus metodas  ⌫ 
 
LT 86   LT Iki 2006 m. gruodžio 31 d. valstyb ės narės ⌦ Kompetentingos institucijos ⌫ gali leisti savo  
įstaigoms naudoti minimalius pirkimo pardavimo kain ų skirtumo, gabenimo ir tiesioginio 
sandorio kain ų koeficientus pagal toliau pateikt ą lentelę vietoj VII priedo  13, 14, 17 ir 18 
dalyse išvardyt ųjų, jeigu, kompetenting ų institucijų nuomone: 
a) įstaigos užsiima reikšmingu biržos preki ų verslu; 
b) įstaigų portfelį sudaro įvairios biržos prek ės; ir 
c) įstaigos dar negali naudoti vidaus modeli ų, skirtų apskaičiuoti kapitalo 
reikalavimus biržos preki ų rizikai padengti pagal VIII  ⌦ V ⌫ priedą. 
2 lentelė 
 Brangieji metalai 
(išskyrus auks ą) Pagrindi
niai 
metalai Žemės ūkio 
produktai 
(neperdirbti) Kita, įskaitant 
energetikos 
produktus 
Pirkimo 
pardavimo 
kainų 
skirtumo 
koeficientas 
(%) 1,0 1,2 1,5 1,5 
Gabenimo 
kainų 
koeficientas 
(%) 0,3 0,5 0,6 0,6 
Tiesioginio 
sandorio 
kainų 
koeficientas 
(%) 8 10 12 15 
 
LT 87   LT  
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis (pritaikytas) 
Î1 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis su pakeitimais, 
padarytais klaid ų atitaisymu, OL L 
248, 1998 9 8, p. 20 
VIII  PRIEDAS  
VIDAUS MOD ĖLIAIŲ ⌦ TAIKYMAS KAPITALO REIKALAVIMAMS 
APSKAI ČIUOTI  ⌫ 
1. Kompetentingos institucijos, vadova udamosi šiame priede nustatytomis s ąlygomis, gali 
leisti, kad įstaigos, skai čiuodamos savo kapitalo reikalavimus, kuri ų reikia siekiant 
apsisaugoti nuo pozicijos ri zikos, užsienio valiutos kurso ri zikos ir (arba) biržos preki ų kainos 
rizikos, vietoj I, III ir VII  ⌦ IV ⌫ prieduose apib ūdintų metodų taikytų savo vidaus rizikos 
valdymo modelius arba derint ų juos su min ėtais metodais. Kiekvienu atveju kompetentingos 
institucijos turi aiškiai patvirtinti modeli ų naudojim ą kapitalo prieži ūros tikslais. 
2. Patvirtinimas suteikiamas, jeigu kompetentinga institucija įsitikina, kad įstaigos rizikos 
valdymo sistema yra iš esm ės patikima ir nuosekliai įgyvendinta, ir kad pirmiausia įvykdomi 
toliau išvardyti kokyb ės reikalavimai: 
i)a) vidaus rizikos įvertinimo modelis yra glaudžiai integruotas į kasdienin į įstaigos 
rizikos valdymo proces ą ir tarnaujas kaip pagrindas teikiant įstaigos 
vyresniesiems administracijos pareig ūnams vadovybei  ataskaitas d ėl pozicijų, 
susijusių su rizika; 
ii)b) įstaigoje veikia rizikos kontrol ės skyrius, kuris yra nepriklausomas nuo verslu 
užsiimančių skyrių ir atsiskaito tiesiogiai vyresniesiems administracijos 
pareigūnams vadovybei . Skyrius turi b ūti atsakingas už įstaigos rizikos 
valdymo sistemos k ūrimą ir įgyvendinim ą. Jis rengia ir analizuoja kiekvienos 
dienos rizikos valdymo modelio gaunam ų rezultatų ataskaitas ir atitinkam ų 
priemonių, kurias reikia taikyti sandori ų apribojim ų srityje; 
iii)c) įstaigos direktori ų valdyba ir administracijos vyresnieji pareig ūnai vadovyb ė 
aktyviai dalyvauja rizikos kontrol ės procese. Rizikos kontrol ės skyriaus 
parengtas kiekvienos dienos ataskaitas perži ūri vadovai, pakankamai įtakingi 
sumažinti atskir ų prekybinink ų prisiimamas pozicijas ir bendr ą įstaigos rizikos 
poziciją; 
iv)d) įstaigoje dirba pakankamai darbuotoj ų, kurie turi sud ėtingų modelių naudojimo 
įgūdžius prekybos, rizikos kontrol ės, audito ir operacij ų vykdymo srityse; 
v)e) įstaiga yra nusta čiusi proced ūras, skirtas steb ėti ir užtikrinti, kad b ūtų laikomasi 
dokumentuose išd ėstytos vidaus polit ikos ir kontrol ės, susijusios su bendru 
rizikos įvertinimo sistemos veikimu; 
vi)f) įstaigos modeliai turi pakankamai tiksl ų rizikos įvertinimą patvirtinan čius 
įrašus; 
 
LT 88   LT vii)g) įstaiga dažnai vykdo griežt ą tikrinimo nepalankiausiomis s ąlygomis program ą. 
Tokių testų rezultatai perži ūrimi vyresni ųjų administracijos pareig ūnų 
vadovybės ir atspindimi jos nustatomoje politikoje ir apribojimuose; 
viii)h) įstaiga privalo atlikti nepriklausom ą savo rizikos įvertinimo sistemos 
patikrinim ą kaip dalį jos nuolatinio vidaus audito proceso. 
Jo ⌦ Pirmos pastraipos h punkte nurodyto patikrinimo ⌫ metu turi b ūti tikrinama 
verslu užsiiman čių skyrių ir nepriklausomo rizikos kontrol ės skyriaus veikla. Ne 
rečiau kaip kart ą per metus įstaiga privalo tikrinti savo bendr ą rizikos valdymo 
procesą. 
Tikrinimas apima: -
 a) rizikos valdymo sistemos ir proceso dokumentacijos pakankamum ą ir rizikos 
kontrolės skyriaus organizavim ą; 
- b) rinkos rizikos vertinimo priemoni ų integravim ą į kasdienės rizikos valdym ą ir 
vadovybės informavimo sistemos vientisum ą; 
- c) įstaigos taikom ą rizikos įvertinimo modeli ų ir vertinimo sistem ų, kuriuos 
naudoja sandorius sudarantys ir operacija s atliekantys darbuotojai, tvirtinimo 
procesą; 
- d) rinkos rizikos, kuriai taikomas rizikos įvertinimo modelis, apimt į ir bet kuri ų 
reikšming ų rizikos įvertinimo proceso pakeitim ų patvirtinim ą; 
- e) pozicijų duomenų tikslumą ir išbaigtum ą, svyravim ų ir koreliacijos prielaid ų 
tikslumą ir tinkamum ą ir vertinimo bei jautrumo rizikai skai čiavimų tikslumą; 
- f) tikrinimo proces ą, kurį įstaiga naudoja, kad įvertintų duomen ų šaltinių, 
naudojam ų vidaus modeliams, nuoseklum ą, pateikim ą laiku ir patikimum ą, 
įskaitant toki ų duomenų šaltinių objektyvum ą; 
 ir  
- g) grįžtamojo patikrinimo, kuris atliekamas modelio tikslumui nustatyti, 
patvirtinimo proces ą. 
3. Įstaiga stebi savo modelio tikslum ą ir veikim ą, taikydama gr įžtamojo patikrinimo 
programą. Atliekant gr įžtamąjį patikrinim ą, kiekvien ą darbo dien ą Î1 įstaigos modeliu 
apskaičiuotas vienos dienos portfelio pozicij ų dienos pabaigoje rizikos vert ės matas  
palyginamas su vienos dienos portfelio vert ės pokyčiu kitos darbo dienos pabaigoje. 
Kompetentingos inst itucijos tikrina įstaigos sugeb ėjimą atlikti faktini ų ir spėjamų portfelio 
vertės pokyčių grįžtamąjį patikrinim ą. Spėjamų portfelio vert ės pokyčių grįžtamasis 
patikrinimas yra pagr įstas portfelio vert ės dienos pabaigoje palyginimu su jo verte kitos 
dienos pabaigoje darant prielaid ą, kad pozicijos nepasikeit ė. Kompetentingos institucijos 
reikalauja, kad įstaigos imt ųsi atitinkam ų priemoni ų patobulinti savo gr įžtamojo patikrinimo 
programą, jeigu, kompetenting ų institucijų nuomone, ji nepakankama. 
 
LT 89   LT 4. Kompetentingos institucijos ga li leisti, kad skolos priemoni ų, kuriomis prekiaujama, ir 
nuosavyb ės vertybini ų popierių pozicijų specifin ės rizikos kapitalo reikalavimus įstaiga 
skaičiuotų naudodama vidaus model į, jeigu jis atitinka likusioje šio priedo dalyje nustatytas 
sąlygas ir ⌦ šias sąlygas ⌫ : 
- a) paaiškina istorini us portfelio kain ų pokyčius; 
- b) apima koncentracij ą, kalbant apie portfelio dyd į ir sudėties pasikeitimus; 
- c) yra atsparus neigiamai aplinkos įtakai; 
- d) yra patvirtintas, taikant gr įžtamąjį patikrinim ą, skirtą specifin ės rizikos 
įvertinimo tikslumui nusta tyti. Jeigu kompetentingos  institucijos leidžia š į 
grįžtamąjį patikrinim ą taikyti atitinkamoms portfelio dalims, jas reikia rinktis 
nuosekliai. 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis 
5. Įstaigoms, naudojan čioms modelius, kurie n ėra patvirtinti pagal 4 dal į, yra nustatomas 
atskiras kapitalo mokestis už specifin ę riziką, skaičiuojamą I priede nustatyta tvarka. 
6. Pagal 10 dalies ii punkt ą, įstaigos atlikt ų skaičiavimų rezultatai proporcingai didinami 
dauginant juos iš multiplikatoriaus koef iciento, kuris yra ne mažesnis kaip 3. 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis (pritaikytas) 
7. Multiplikatoriaus koeficientas didinamas taikant padid ėjimo koeficient ą nuo 0 iki 1 pagal 
toliau pateikt ą ⌦ 1 ⌫ lentelę atsižvelgiant į pastarųjų 250 darbo dien ų nukrypim ų skaičių, 
patvirtintą įstaigos atlikto gr įžtamojo patikrinimo metu. Kompetentingos institucijos 
reikalauja, kad įstaigos nuosekliai skai čiuotų nukrypimus, atsižvelgdamos į grįžtamuosius 
portfelio vert ės faktinių arba spėjamų pokyčių tikrinimus. Nukrypimas yra vienos dienos 
portfelio vert ės pokytis, kuris viršija atitinkam ą vienos dienos rizikos vert ės matą, 
apskaičiuotą pagal įstaigos model į. Norint nustatyti padid ėjimo koeficient ą, nukrypim ų 
skaičius įvertinamas ne re čiau kaip kart ą per ketvirt į. 
⌦1 lentelė ⌫ 
Nukrypim ų skaičius Padid ėjimo 
koeficientas 
Mažiau negu 5 0,00
5 0,40
6 0,50
7 0,65
8 0,75
 
LT 90   LT 9 0,85
10 arba daugiau 1,00
Atskirais atvejais ir atsižvelgdamos į išskirtinę situaciją, kompetentingos institucijos gali 
nereikalauti pa didinti daugikl į padidėjimo koeficientu pagal pirmiau pateikt ą ⌦ 1 ⌫ lentelę, 
jeigu įstaiga kompetentingoms institucijoms įrodė, kad toks padidinimas yra nepagr įstas ir 
kad modelis iš esm ės yra patikimas. 
Jeigu didelis nukrypim ų skaičius rodo, kad modelis n ėra pakankamai tikslus, kompetentingos 
institucijos atšaukia modelio patvirtinim ą arba taiko atitinkamas priemones, užtikrinan čias, 
kad modelis bus nedelsiant patobulintas. 
Kad kompetentingos institucijos gal ėtų nuolat steb ėti padidėjimo koeficiento tinkamum ą, 
įstaigos iš karto ir be t kuriuo atveju ne v ėliau kaip per penkias darbo dienas praneša 
kompetentingoms institucijoms apie nukrypimu s, kuriuos jos nustato, taikydamos savo 
grįžtamojo patikrinimo program ą, ir kurie pagal pirmiau pateikt ą lentelę galėtų reikšti 
padidėjimo koeficiento padidinim ą. 
8. Jeigu kompetentingos in stitucijos patvirtina įstaigos model į pagal 4 dal į kaip tinkam ą 
kapitalo, reikalingo specifinei ri zikai padengti, reikalavimams skai čiuoti, įstaiga prideda prie 
savo kapitalo reikalavimo, kuris skai čiuojamas pagal 6, 7 ir 10 dalis, papildom ą sumą, kuri 
lygi: 
i)a) rizikos vert ės mato specifin ės rizikos daliai, kuri ą reikėtų atskirti pagal prieži ūros 
nuostatas; arba, įstaigos nuoži ūra; 
ii)b) skolos ir nuosavyb ės vertybini ų popierių pozicijų portfelio sud ėtinių dalių, susijusių 
su specifine rizika, rizikos vert ės matams. 
Įstaigos, kurios renkasi ii  ⌦ b ⌫ variantą, turi iš anksto nur odyti savo portfelio sud ėtinių 
dalių sandarą ir neturėtų jos keisti be kompetenting ų institucijų sutikimo. 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis 
9. Kompetentingos institucijos ga li netaikyti 8 dalyje nustatyt os priemokos reikalavimo, jeigu 
įstaiga įrodo, kad pagal nustaty tus tarptautinius standartus jos modelis taip pat tiksliai apsaugo 
nuo įvykių rizikos ir įsipareigojim ų nevykdymo rizikos, susijusios su jos skolos priemoni ų, 
kuriomis prekiaujama, ir nuosavyb ės vertybini ų popierių pozicijomis. 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis 
10. Kiekviena įstaiga privalo įvykdyti kapitalo  reikalavim ą, kuris yra didesnis už: 
i)a) jos pra ėjusios dienos rizikos vert ės skaičių, apskaičiuotą pagal šiame priede 
nustatytus parametrus; 
 
LT 91   LT ii)b) kiekvienos iš pra ėjusių 60 darbo dien ų kasdieni ų rizikos vert ės matų vidurkį, 
padaugint ą iš 6 dalyje nustatyto koeficiento ir patikslint ą 7 dalyje nustatytu 
koeficientu. 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis 
11. Rizikos vertei skai čiuoti taikomi toliau išvardyti minimal ūs reikalavimai: 
i)a) rizikos vert ė skaičiuojama bent jau kiekvien ą dieną; 
ii)b) 99 % pasikliautinasis intervalas; 
iii)c) 10 dien ų laikymo laikotarpio ekvivalentas; 
iv)d) ne mažiau kaip vieneri ų metų efektyvus istorinis steb ėjimo laikotarpis, išskyrus tuos 
atvejus, kai gali b ūti taikomas trumpesnis steb ėjimo laikotarpis d ėl labai išaugusio 
kainų svyravimo; 
v)e) trijų mėnesių duomenų grupės patikslinimai. 
12. Kompetentingos institucijos reikalauja, kad rizikos įvertinimo modelis tiksliai padengt ų 
visas reikšmingiausias pasirinkimo sandori ų arba panaši ų į pasirinkimo sandorius pozicij ų 
kainų rizikas ir kad bet kuri kita ri zika, kurios modelis neapima, b ūtų atitinkamai padengta iš 
nuosavų lėšų. 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis (pritaikytas) 
13. Kompetentingos institucijos reikalauja, kad  rRizikos vertinimo modelis apimt ųa 
pakankamai rizikos veiksni ų, atsižvelgiant į įstaigos veiklos lyg į atitinkamose rinkose ⌦ , o 
ypač toliau nurodytus veiksnius ⌫ . 
Turi būti laikomasi bent jau ši ų toliau išvardyt ų nuostatų: 
⌦Palūkanų normos rizika ⌫ 
i) palūkanų normos rizikos srityje  rRizikos įvertinimo sistem ą sudaro visuma rizikos 
koeficient ų, atitinkan čių kiekvienos valiutos, kurios pozicijos įstaigos balansiniuose arba 
nebalansiniuose straipsn iuose yra jautrios pal ūkanų normų pasikeitimams, pal ūkanų normas. 
Įstaiga modeliuoja pelningumo kreives pagal vien ą iš visuotinai pripažint ų metodų. 
Reikšmingos pagrindini ų valiutų ir rinkų palūkanų normųos rizikos atveju, pelningumo kreiv ė 
dalijama į ne mažiau kaip šešias dalis pa gal terminus, siekiant apimti pal ūkanų normų 
svyravimų kaitą išilgai visos pelningumo kreiv ės. Rizikos įvertinimo sistema taip pat turi 
apimti rizik ą, susijusią su ne visai vienas kit ą atitinkan čiais skirting ų pelningumo kreivi ų 
tarpusavio jud ėjimais; . 
⌦Užsienio valiutos kurso rizika ⌫ 
 
LT 92   LT ii) užsienio valiutos rizikos srityje  rRizikos įvertinimo sistem ą sudaro rizikos 
koeficientai, atitinkantys aukso pozicijas ir atskiras užsienio valiutas, kuriomis yra išreikštos 
įstaigos pozicijos; . 
 
Ønaujas 
Kalbant apie KIS, atsižvelgiama į faktines j ų užsienio valiut ų pozicijas. Įstaigos gali remtis 
trečiųjų šalių skelbiamais duomenimis ap ie KIS užsienio valiut ų pozicijas tuo atveju, kai 
tinkamai užtikrinamas skelbiam ų duomenų tikslumas. Jeigu įstaiga neturi duomen ų apie KIS 
užsienio valiut ų pozicijas, laikoma, kad KIS i nvesticijos siek ia didžiausi ą pagal jos 
įgaliojimus leistin ą lygį; apskaičiuodama užsienio valiutos rizikos , susijusios su jos prekybos 
knyga, kapitalo reikalavim ą, įstaiga atsižvelgia į didžiausi ą netiesiogin ę riziką, su kuria ji 
galėtų susidurti per KIS. Tai daroma proporcingai padidinant KIS pozicij ą iki didžiausios 
pozicijos, kuri ą leidžia investicinis mandatas, pagrindini ų investicini ų vienetų atžvilgiu. 
Tariama KIS užsienio valiutos pozicija vertinam a kaip atskira valiuta pagal investavimui į 
auksą taikomą tvarką. Tačiau jeigu KIS investicij ų kryptis yra žinoma, ilgoji atvira pozicija 
gali būti pridėta prie ilgosios atviros užsienio valiutos  pozicijos, o trumpoji atvira pozicija gali 
būti pridėta prie trumposios atviros užsienio valiutos pozicijos. Prieš atliekant skai čiavimą 
tokių pozicijų tarpusavyje užskaityti neleidžiama. 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis (pritaikytas) 
⌦Nuosavyb ės vertybini ų popierių rizika ⌫ 
iii) nuosavyb ės vertybini ų popierių rizikos srityje  rRizikos įvertinimo sistema taiko 
atskirą rizikos koeficient ą bent jau kiekvienai nuosavyb ės vertybini ų popierių rinkai, kurioje 
įstaiga turi reikšmingas pozicijas; . 
⌦Biržos preki ų rizika ⌫ 
iv) biržos preki ų rizikos srityje  rRizikos įvertinimo sistema atskir ą rizikos koeficient ą 
taiko bent jau kiekvienai biržos  prekei, jeigu tos biržos prek ės įstaigos pozicijos yra 
reikšmingos. Rizikos įvertinimo sistema taip pat turi apimti ne visai vienas kit ą atitinkan čiais 
judėjimų tarp panaši ų, bet ne tapa čių biržos preki ų riziką ir išankstini ų sandorių kainų 
pasikeitim ų riziką, kylančią dėl terminų neatitikim ų. Taip pat reikia atsižvelgti į rinkos 
charakteristikas, ypa č į pristatymo datas ir prekybininkams suteikiam ą galimyb ę uždaryti 
pozicijas; . 
 
Ð 98/31/EB 1 straipsnio 7 dalis ir 
priedo 5 dalis 
14. Kompetentingos institucijos gali leisti, kad įstaigos naudot ų empirines koreliacijas tarp 
rizikos kategorij ų ir jų viduje, jeigu jos įsitikina, kad įstaigos koreliacij ų skaičiavimo sistema 
yra patikima ir nuosekliai įgyvendinama. 
 
LT 93   LT  
Ð 93/6/EEB VI priedo 8 dalies 2 
punkto antras sakinys (pritaikytas) 
VI PRIEDAS  
DIDELĖSIŲ PASKOLOS Ų POZICIJ Ų ⌦ KAPITALO REIKALAVIM Ų 
APSKAI ČIAVIMAS  ⌫ 
1. 29  ⌦ 31 ⌫ straipsnio b punkte nurodytas perviršis apskai čiuojamas atrenkant tokius su 
vienu klientu arba susijusi ų klientų grupe susijusios pozicijos  komponentus, kuriems taikomi 
aukščiausi (specialiosios) specifin ės rizikos reikalavimai, pateikti  šios direktyvos I priede, ir 
(arba) šios direktyvos II  priedo reikalavimai, kuri ų suma yra lygi 29  ⌦ 31 ⌫ straipsnio a 
dalyje nurodyto perviršio dydžiui. 
2. Jeigu perviršis išlieka daugiau kaip 10 dien ų, šiems komponentams taikomas papildomo 
kapitalo reikalavimas, kuris  lygus 200 % 1 dalyje min ėtų reikalavim ų.  
3. Praėjus 10 dien ų po apribojimo viršijimo, pagal 1 dal į atrinkti perviršio komponentai 
įrašomi į atitinkam ą I lentel ės 1 skilties eilut ę didėjančia tvarka pagal (specialiosios) 
specifinės rizikos reikalavimus, išd ėstytus šios direktyvos I prie de ir (arba) II priede. 
Papildomo kapitalo reikalavimas, taikomas ši ems komponentams, yra lygus šios direktyvos I 
priede išd ėstytų specialiųjų reikalavim ų ir (arba) II priedo reikalavim ų sumai, padaugintai iš 
atitinkamo koeficiento, kuris nurodytas I lentel ės 2 skiltyje. 
⌦1 lentelė ⌫ 
Ribų perviršis 
(skaičiuojama nuosav ų lėšų proc.) Koeficie
ntai 
iki 40 % 200 % 
nuo 40 % iki 60 % 300 % 
nuo 60 % iki 80 % 400 % 
nuo 80 % iki 100 % 500 % 
nuo 100 % iki 250 % 600 % 
per 250 % 900 % 
 
Ï 
 
LT 94   LT  
Ønaujas 
VII PRIEDAS  
PREKYBA 
A DALIS − PREKYBOS TIKSLAI  
1. Prekybos tikslais laikomos pozicijos ( portfelis) atitinka šiuos reikalavimus: 
a) turi b ūti aiškiai dokumentuota ir vadovyb ės patvirtinta prekybin ės veiklos 
strategija, kurioje tur ėtų būti tiksliai nurodyta numatoma prekybini ų pozicijų 
laikymo trukm ė; 
b) turi b ūti nustatyta ir aiškiai apibr ėžta prekybin ės pozicijos valdymo politika ir 
procedūros, kurias taikant: 
i) pozicijos įrašomos į prekybini ų operacijų registracijos s ąrašą; 
ii) nustatomi pozicij ų limitai ir priži ūrima, kad j ų būtų laikomasi ir jie b ūtų 
tinkami; 
iii) prekybin ėje veikloje dalyvaujanty s darbuotojai turi teis ę savarankiškai 
prisiimti (valdyti) pozicij ų riziką, neviršydami jiems nustatyt ų limitų ir 
laikydamiesi patvirtintos strategijos; 
iv) informacijos apie pozicijas teikimas vadovybei yra neatsiejama įstaigos 
rizikos valdymo proceso dalis; 
v) prekybin ės pozicijos yra nuolat stebimos pasitelkiant rinkos informacijos 
šaltinius, ir vertinama pozicijos ar j ą sudarančios rizikos sudedam ųjų 
dalių paklausa rinkoje arba galimyb ė jas apdrausti; taip pat, svarbiausia, 
įvertinama galimyb ė vertinant naudotis rinkos informacija ir jos kokyb ė, 
rinkos apimtis ir pozicij ų, kuriomis prekiaujama rinkoje, dydis; 
c) turi b ūti parengta aiškiai apibr ėžta politika ir proced ūros, skirtos įvertinti, ar 
pozicija atitinka įstaigos prekybin ės veiklos strategij ą, įskaitant apyvartumo ir 
prekybai skirt ų įstaigos prekybos knygos pozicij ų stebėjimą. 
B DALIS − SISTEMOS IR KONTROL Ė 
1. Įstaigos sukuria ir taiko sistemas bei kontrol ės mechanizmus, leidžian čius vertinimo tikslais 
gauti tikslius ir patikimus duomenis. 
2. Sistemos ir kontrol ė apima bent jau šiuos aspektus: 
a) reglamentuot ą vertinimo politik ą ir proced ūras. Ši politika ir proced ūros turi 
aiškiai apibr ėžti įvairių padalini ų, dalyvaujan čių nustatant vertinim ą, 
atsakomyb ę, rinkos informacijo s šaltinius ir j ų tinkamumo įvertinimą, 
 
LT 95   LT nepriklausomo vertinimo periodiškum ą, kainų uždarymo laik ą, įverčių 
koregavimo proced ūras, ad-hoc  ir mėnesio pabaigoje atliekamo tikrinimo 
procedūras. 
b) aiškius ir nepriklausomus (t. y. nepriklausomus nuo sandorius sudaran čių 
padalinių) už vertinim ą atsakingo padalinio atskaitomyb ės ryšius. 
Atskaitomyb ės ryšys veda iki pagrindinio valdybos vykdomojo direktoriaus. 
Rizikos ribojimo principais pagr įsto vertinimo metodai  
3. Pozicij ų vertinimas rinkos kainomis atliekamas ne re čiau kaip kart ą per dieną remiantis iš 
nepriklausom ų šaltinių gautais duomenimis apie kainas. Pavyzdžiui, biržos kainas, 
elektronines kainas arba keli ų nepriklausom ų geros reputacijos makleri ų kotiruotas kainas. 
4. Vertindama pozicijas rinkos kainomis, įstaiga remiasi labiausiai rizik ą ribojančiomis 
pirkimo (pardavimo) kainomis, išskyrus atvejus, kai įstaigos vaidmuo formuojant tam tikros 
rūšies finansin ės priemon ės ar biržos prek ės rinkos kain ą yra labai svarbus ir  ji gali uždaryti 
savo pozicij ą dar neužsidarius rinkai. 
5. Kai įvertinti pozicij ų rinkos kainomis ne įmanoma, įstaigos, prieš skai čiuodamos prekybos 
knygos kapitalo poreik į, turi savo poz icijas (portfel į) įvertinti pagal tam tikr ą modelį. 
Vertinimas pagal model į − tai vertinimas, kur į atliekant vert ė nustatoma taikant palyginam ąją 
analizę, ekstrapoliacij ą arba apskai čiuojama kitu b ūdu remiantis rinkos kaina. 
6. Atliekant vertinim ą pagal model į turi būti laikomasi ši ų reikalavim ų: 
a) vadovyb ė žino, kurios prekybos knygos sud ėtinės dalys vertinamos pagal model į, ir 
suvokia taip sukuriamo netikrumo d ėl duomen ų apie rizik ą (veiklos rezultatus) 
svarbą; 
b) naudojami rinkos duomenys, jei įmanoma, atitinka rinkos kainas, o rinkos duomen ų, 
susijusių su tam tikra vertinama pozicija, tinkamumas ir modelio parametrai 
vertinami kiekvien ą dieną; 
c) jei yra, naudojami vertinimo metodai, kurie yra pripažinti praktikoje vertinant tam 
tikrą finansinę priemonę ar biržos prek ę; 
d) jei model į sukūrė pati įstaiga, jis turi b ūti pagrįstas tinkamomis prielaidomis, kurias 
įvertino ir patikrino kvalifikuoti asmenys, nedalyvav ę jį kuriant; 
e) yra nustatytos formalios poky čių kontrolės procedūros, o vertinimams patikrinti 
laikoma ir periodiškai naudojama patikima modelio kopija; 
f) už rizikos valdym ą atsakingas padalinys žino naudojam ų modelių trūkumus ir 
vertinimo rezultatus aiškina atsižvelgdamas į tuos trūkumus; 
g) modelis periodiškai perži ūrimas, kad b ūtų nustatyta jo veikimo kokyb ė (pvz., 
įvertinama, ar visada pasitvirtina hipotez ės, atliekama pelno ir nuostolio palyginti su 
rizikos veiksniais analiz ė, tikrosios uždarymo vert ės palyginamos su rezultatais, 
gautais naudojant model į). 
 
LT 96   LT Taikant d punkt ą, modelį kuria ir tvirtina asmenys, nesusij ę su sandorius sudaran čiais 
darbuotojais. Atliekamas nepriklausomas  modelio tikrinimas. Tikrinimo metu 
patvirtinamas matematini ų skaičiavimų, hipotezi ų ir programin ės įrangos 
tinkamumas. 
7. Be kiekvien ą dieną atliekamo įvertinimo rinkos kainomis arba įvertinimo pagal kit ą modelį, 
turėtų būti atlikta nepriklausoma kain ų patikra. Tai procesas, kurio metu reguliariai tikrinamas 
rinkos kain ų ar taikant model į naudojam ų duomen ų tikslumas ir nepriklausomumas. 
Kasdienin į įvertinimą rinkos kainomis gali atlikti prekybin ėje veikloje dalyvaujantys 
darbuotojai, ta čiau rinkos kain ų ir taikant model į naudojam ų duomenų tikslumo patikr ą turėtų 
atlikti su prekyba nesusij ę darbuotojai ir ne re čiau kaip kart ą per mėnesį (arba dažniau, 
atsižvelgiant į rinkos (prekybin ės veiklos) pob ūdį). Jei nėra nepriklausom ų duomenų apie 
kainas šaltini ų arba jei jie yra subjektyv ūs, gali būti pasitelktos tokios rizikos ribojimo 
principais pagr įstos priemon ės, kaip vertinimo rezultat ų koregavimas. 
Vertinimo rezultat ų koregavimas arba rezervai  
8. Įstaigos sukuria ir taiko proced ūras, leidžian čias koreguoti vertinimo rezultatus arba 
sudaryti vertinimo rezerv ą. 
Bendrieji standartai  
9. Kompetentingos institucijos reik alauja, kad vertinimo rezultat ų koregavimas (rezervo 
sudarymas) b ūtų formaliai numatytas vertinant neuždirbt ų palūkanų iš paskol ų paskirstym ą, 
uždarymo išlaidas, operacin ę riziką, išankstin į sutarties nutraukim ą, investavimo ir 
finansavimo išlaidas, b ūsimąsias administracines išlaid as ir, prireikus, pavyzdin ę riziką. 
Mažiau likvidiems straipsn iams taikomi standartai  
10. Mažiau likvidžios pozi cijos gali atsirasti d ėl pasikeitusios pad ėties rinkoje ir d ėl pačios 
įstaigos nulemt ų aplinkybi ų, pavyzdžiui, koncentruot ų pozicijų ir (arba) ilgai laikom ų pozicijų 
atveju. 
11. Priimdamos sprendim ą, ar mažiau likvidiems straipsniams  reikalingas vertinimo rezervas, 
įstaigos įvertina kelis veiksnius. Įvertinamas laikas, kurio prireikt ų šiai pozicijai arba su ja 
susijusiai rizikai apdraus ti, pardavimo pirkimo kain ų skirtumo svyravimas ir vidurkis, 
kotiruotų rinkos kain ų buvimas (rinkos formuotoj ų skaičius ir tapatyb ė) ir prekybos apim čių 
svyravimas bei vidurkis. 
12. Įstaigos, kurios vertinimui atlikti pasitelkia tre čiąsias šalis arba kurios atlieka vertinim ą 
naudodamos model į, nusprendžia, ar taikyti vert ės rezultat ų koregavim ą. Be to, įstaigos 
apsvarsto, ar reikia nustatyti rezervu s mažiau likvidžioms pozicijoms ir j ų tinkamum ą nuolat 
persvarsto. 
13. Jeigu d ėl vertinimo rezultat ų koregavimo (rezerv ų nustatymo) einamaisiais finansiniais 
metais patiriami reikšmingi nuostoliai, jie atimami iš įstaigos nuosav ų lėšų pagal Direktyvos 
[2000/12/EB] 57 straipsnio k punkt ą. 
14. Pelnas (nuostolis), atsirad ęs dėl vertinimo rezultat ų koregavimo (rezerv ų nustatymo), 
įtraukiamas į „grynojo prekybos knygos pelno“, mi nimo 13 straipsnio 2 dalies b punkte, 
skaičiavimą ir pridedamas prie (atimamas iš) papildom ų nuosavų lėšų, galinčių padengti 
rinkos rizikos kapitalo reikalavimus pagal min ėto punkto nuostatas. 
 
LT 97   LT C DALIS − VIDINIS APSIDRAUDIMAS  
1. Vidinis apsidraudimas yra pozicija, kuri didži ąja dalimi arba visiškai padengia rizik ą, 
susijusią su ne prekybos knygos pozicija arba pozicij ų grupe. Pozicijoms, atsirandan čioms dėl 
vidinio apsidraudimo, gali b ūti taikoma prekybos knygos pozicijoms galiojanti tvarka, jeigu 
jos laikomos prekybos tikslais ir je igu laikomasi A ir B dalyse nustatyt ų bendrųjų kriterijų, 
kuriuos turi atitikti prekybos tikslais laikomos pozicijos ir rizikos ribojimo principais 
pagrįstas vertinimas. Vis ų pirma: 
a) vidinio apsidraudimo  pozicijomis neturi b ūti siekiama išvengti kapitalo 
reikalavim ų ar juos sumažinti; 
b) vidinio apsidraudimo pozicij ų taikymas yra tinkamai reglamentuotas, ir joms 
taikomos konkre čios vidinio tvirtinimo ir audito proced ūros; 
c) vidiniai sandoriai sudaromi rinkos s ąlygomis; 
d) didžioji rinkos rizikos dalis d ėl vidinio apsidraudimo pozicijos turi b ūti 
valdoma prekybos knygoje, neviršijant leistin ų ribų;  
e) vidiniai sandoriai atidžiai stebimi.  
Šių sandorių stebėjimas (monitoringas) užtikrinamas tinkamomis proced ūromis. 
2. 1 punkto nuostatos taikomos nepažeidžiant kapitalo reikalavim ų, nustatyt ų vidinio 
apsidraudimo pozicijos „ne pre kybos knygos sudedamajai daliai“. 
 
LT 98   LT VIII PRIEDAS  
PANAIKINAMOS DIREKTYVOS 
A DALIS 
PANAIKINAMOS DIREKTYVOS IR J Ų PAKEITIMAI 
(minimos 48 straipsnyje) 
1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyva 93/6/EEB d ėl investicini ų įmonių ir kredito įstaigų 
kapitalo pakankamumo 
1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/31 /EB, iš dalies kei čianti 
Tarybos direktyv ą 93/6/EEB d ėl investicini ų įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo 
1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/33 /EB, iš dalies kei čianti 
Tarybos direktyvos 77/780/EEB d ėl kredito įstaigų veiklos prad ėjimo ir vykdymo 12 
straipsnį, Tarybos direktyvos 89/647/EEB d ėl kredito įstaigų mokumo normatyvo 2, 5, 6, 7, 8 
straipsnius ir II bei III priedus ir Tarybos direktyvos 93/6/EEB d ėl investicini ų įmonių ir 
kredito įstaigų kapitalo pakankamumo 2 straipsn į bei II pried ą 
2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamen to ir Tarybos direktyva 2002/87/EB d ėl finansiniam 
konglomeratui priklausan čių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicini ų firmų 
papildomos prieži ūros, ir iš dalies kei čianti Tarybos direktyva s 73/239/EEB, 79/267/EEB, 
92/49/EEB, 92/96/EEB, 93/6/EEB ir 93/22/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyvas 98/78/EB ir 2000/12/EB, 
Tik 26 straipsnis 
2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamen to ir Tarybos direktyva 2004/39/EB d ėl finansini ų 
priemonių rinkų, iš dalies kei čianti Tarybos direktyvas 85/ 611/EEB, 93/6/EEB ir Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyv ą 2000/12/EB bei panaikinanti Tarybos direktyv ą 93/22/EEB  
Tik 67 straipsnis 
B DALIS 
GALUTIN ĖS ĮGYVENDINIMO DATOS 
(minimos 48 straipsnyje) 
Direktyva  Galutinis įgyvendinimo 
terminas 
Tarybos direktyva 93/6/EEB  1995 7 1 
Direktyva 98/31/EB  2000 7 21 
Direktyva 98/33/EB  2000 7 21 
 
LT 99   LT Direktyva 2002/87/EB  2004 11 8 
Direktyva 2004/39/EB  Dar nenustatyta 
Direktyva 2004/xx/EB  Dar nenustatyta 
 
LT 100   LT  
Ønaujas 
IX PRIEDAS  
STRAIPSNI Ų ATITIKIMO LENTEL Ė 
Ši direktyva  Direktyva 
93/6/EEB  Direktyva 
98/31/EB  Direktyva 
98/33/EB  Direktyva 
2002/87/EB  Direktyva 
2004/39/EB  
1 straipsnio 1 
dalies pirmas 
sakinys       
1 straipsnio 1 
dalies antras 
sakinys ir 2 dalis  1 straipsnis      
2 straipsnio 1 
dalis      
2 straipsnio 2 
dalis 7 straipsnio 3 dalis      
3 straipsnio 1 
dalies a punktas  2 straipsnio 1 dalis      
3 straipsnio 1 
dalies b punktas  2 straipsnio 2 dalis     67 straipsnio 1 
dalis 
3 straipsnio 1 
dalies c−e punktai  2 straipsnio 3 −5 
dalys     
3 straipsnio 1 
dalies f ir g 
punktai       
3 straipsnio 1 
dalies h punktas  2 straipsnio 10 
dalis     
3 straipsnio 1 
dalies i punktas  2 straipsnio 11 
dalis  3 straipsnio 1 dalis    
3 straipsnio 1 
dalies j punktas  2 straipsnio 14 
dalis     
3 straipsnio 1 
dalies k ir l 
punktai  2 straipsnio 15 ir 
16 dalys  1 straipsnio 1 
dalies b punktas     
3 straipsnio 1 
dalies m punktas  2 straipsnio 17 
dalis 1 straipsnio 1 
dalies c punktas     
3 straipsnio 1 
dalies n punktas  2 straipsnio 18 
dalis 1 straipsnio 1 
dalies d punktas     
3 straipsnio 1 
dalies o−q punktai  2 straipsnio 19 −21 
dalys     
      
 
LT 101   LT Ši direktyva  Direktyva 
93/6/EEB  Direktyva 
98/31/EB  Direktyva 
98/33/EB  Direktyva 
2002/87/EB  Direktyva 
2004/39/EB  
3 straipsnio 1 
dalies r punktas  2 straipsnio 23 
dalis     
3 straipsnio 1 
dalies s punktas  2 straipsnio 26 
dalis     
3 straipsnio 2 
dalis 2 straipsnio 7 ir 8 
dalys     
3 straipsnio 3 
dalies a ir b 
punktai  7 straipsnio 3 dalis    26 straipsnis   
3 straipsnio 3 
dalies c punktas  7 straipsnio 3 dalis      
4 straipsnis  2 straipsnio 24 
dalis     
5 straipsnis  3 straipsnio 1 ir 2 
dalys     
6 straipsnis  3 straipsnio 4 dalis     67 straipsnio 2 
dalis 
7 straipsnis  3 straipsnio 4a 
dalis    67 straipsnio 3 
dalis 
8 straipsnis  3 straipsnio 4b 
dalis    67 straipsnio 3 
dalis 
9 straipsnis  3 straipsnio 3 dalis      
10 straipsnis  3 straipsnio 5 −8 
dalys     
11 straipsnis  2 straipsnio 6 dalis      
12 straipsnio 
pirma pastraipa  2 straipsnio 25 
dalis     
12 straipsnio antra 
pastraipa       
13 straipsnio 1 
dalies pirma 
pastraipa  V priedo 1 dalies 
pirma pastraipa      
13 straipsnio 1 
dalies antra 
pastraipa ir 2 −5 
dalys V priedo 1 dalies 
antra pastraipa ir 
2−5 dalys  1 straipsnio 7 dalis 
ir priedo 4 dalies a 
ir b punktai     
14 straipsnis  V priedo 6 ir 7 
dalys 4 straipsnio c 
punktas     
15 straipsnis  V priedo 8 dalis      
16 straipsnis  V priedo 9 dalis      
 
LT 102   LT Ši direktyva  Direktyva 
93/6/EEB  Direktyva 
98/31/EB  Direktyva 
98/33/EB  Direktyva 
2002/87/EB  Direktyva 
2004/39/EB  
17 straipsnis       
18 straipsnio 1 
dalies pirma 
pastraipa  4 straipsnio 1 
dalies pirma 
pastraipa      
18 straipsnio 1 
dalies a ir b 
punktai  4 straipsnio 1 
dalies i ir ii punktai  1 straipsnio 2 dalis     
18 straipsnio 2 −4 
dalys 4 straipsnio 6 −8 
dalys     
19 straipsnio 1 
dalis      
19 straipsnio 2 
dalis 11 straipsnio 2 
dalis     
19 straipsnio 3 
dalis      
20 straipsnis       
21 straipsnis  IV priedas      
22 straipsnis       
23 straipsnio 
pirma ir antra 
pastraipos  7 straipsnio 5 ir 6 
dalys     
23 straipsnio 
trečia pastraipa       
24 straipsnis       
25 straipsnis       
26 straipsnio 1 
dalis 7 straipsnio 10 
dalis 1 straipsnio 4 dalis     
26 straipsnio 2 −4 
dalys 7 straipsnio 11 −13 
dalys     
27 straipsnis  7 straipsnio 14 ir 
15 dalys      
28 straipsnio 1 
dalis 5 straipsnio 1 dalis      
28 straipsnio 2 
dalis 5 straipsnio 2 dalis  1 straipsnio 3 dalis     
28 straipsnio 3 
dalis      
29 straipsnio 1 
dalies a−c punktai VI priedo 2 dalis      
 
LT 103   LT Ši direktyva  Direktyva 
93/6/EEB  Direktyva 
98/31/EB  Direktyva 
98/33/EB  Direktyva 
2002/87/EB  Direktyva 
2004/39/EB  
ir kitos dvi 
pastraipos  
29 straipsnio 1 
dalies paskutin ė 
pastraipa       
29 straipsnio 2 
dalis VI priedo 3 dalis      
30 straipsnio 1 
dalis ir 2 dalies 
pirma pastraipa  VI priedo 4 ir 5 
dalys     
30 straipsnio 2 
dalies antra 
pastraipa       
30 straipsnio 3 ir 
4 dalys  VI priedo 6 ir 7 
dalys     
31 straipsnis  VI priedo 8 dalies 
1 punktas, 2 
punkto pirmas 
sakinys, 3 −5 dalys      
32 straipsnis  VI priedo 9 ir 10 
dalys     
33 straipsnio 1 ir 
2 dalys       
33 straipsnio 3 
dalis 6 straipsnio 2 dalis      
34 straipsnis       
35 straipsnio 1 −4 
dalys 8 straipsnio 1 −4 
dalys     
35 straipsnio 5 
dalis 8 straipsnio 5 
dalies pirmas 
sakinys  1 straipsnio 5 dalis     
36 straipsnis  9 straipsnio 1 −3 
dalys     
37 straipsnis       
38 straipsnis  9 straipsnio 4 dalis      
39 straipsnis       
40 straipsnis  2 straipsnio 9 dalis      
41 straipsnis       
42 straipsnio 1 
dalies a−c punktai  10 straipsnio 
pirma, antra ir     
 
LT 104   LT Ši direktyva  Direktyva 
93/6/EEB  Direktyva 
98/31/EB  Direktyva 
98/33/EB  Direktyva 
2002/87/EB  Direktyva 
2004/39/EB  
trečia įtraukos  
42 straipsnio 1 
dalies d ir e 
punktai       
42 straipsnio 1 
dalies f punktas  10 straipsnio 
ketvirta įtrauka     
42 straipsnio 1 
dalies g punktas       
43 straipsnis       
44 straipsnis       
45 straipsnis       
46 straipsnis  12 straipsnis      
47 straipsnis       
48 straipsnis       
49 straipsnis       
50 straipsnis  15 straipsnis      
      
I priedo 1 −4 dalys  I priedo 1 −4 dalys      
I priedo 4 dalies 
paskutinė 
pastraipa  2 straipsnio 22 
dalis     
I priedo 5 −7 dalys  I priedo 5 −7 dalys      
I priedo 8 dalis       
I priedo 9 −11 
dalys I priedo 8 −10 
dalys     
I priedo 12 −14 
dalys I priedo 12 −14 
dalys     
I priedo 15 ir 16 
dalys 2 straipsnio 12 
dalis     
I priedo 17 −41 
dalys I priedo 15 −39 
dalys     
I priedo 42 −56 
dalys      
II priedo 1 ir 2 
dalys II priedo 1 ir 2 
dalys     
 
LT 105   LT Ši direktyva  Direktyva 
93/6/EEB  Direktyva 
98/31/EB  Direktyva 
98/33/EB  Direktyva 
2002/87/EB  Direktyva 
2004/39/EB  
II priedo 3 −11 
dalys      
III priedo 1 dalis  III priedo 1 dalies 
pirma pastraipa  1 straipsnio 7 dalis 
ir priedo 3 dalies a 
punktas     
III priedo 2 dalis  III priedo 2 dalis      
III priedo 2.1 
dalies 
pirma−trečia 
pastraipos  III priedo 3.1 dalis  1 straipsnio 7 dalis 
ir priedo 3 dalies b 
punktas     
III priedo 2.1 
dalies ketvirta 
pastraipa       
III priedo 2.1 
dalies penkta 
pastraipa  III priedo 3.2 dalis  1 straipsnio 7 dalis 
ir priedo 3 dalies b 
punktas     
III priedo 2.2, 3 ir 
3.1 dalys  III priedo 4 −6 
dalys 1 straipsnio 7 dalis 
ir priedo 3 dalies c 
punktas     
III priedo 3.2 
dalis III priedo 8 dalis      
III priedo 4 dalis  III priedo 11 dalis      
IV priedo 1 −20 
dalys VII priedo 1 −20 
dalys 1 straipsnio 7 dalis 
ir priedo 5 dalis     
IV priedo 21 dalis  11a straipsnis  1 straipsnio 6 dalis     
V priedo 1 dalis − 
13 dalies tre čia 
pastraipa  VIII priedo 1 dalis 
− 13 dalies ii 
punktas  1 straipsnio 7 dalis 
ir priedo 5 dalis     
V priedo 13 dalies 
ketvirta pastraipa       
V priedo 13 dalies 
penkta pastraipa − 
14 dalis  VIII priedo 13 
dalies iii punktas − 
14 dalis  1 straipsnio 7 dalis 
ir priedo 5 dalis     
VI priedas  VI priedo 8 dalies 
2 punktas, tekstas 
po pirmo sakinio      
VII priedas       
VIII priedas       
IX priedas