Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl Estijos 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Estijos stabilumo programos /* COM/2012/0311 final - 2012/ () */





Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl Estijos 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Estijos stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją[2], atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas, atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas[3], atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Europos Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; (2) 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių[4], kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką; (3) 2011 m. liepos 12 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl Estijos 2011 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl atnaujintos 2011–2014 m. Estijos stabilumo programos; (4) 2011 m. lapkričio 23 d. Komisija patvirtino antrąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas antras ex ante bei integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“. 2012 m. vasario 14 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą[5], kurioje nenurodė, kad Estija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; (5) 2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti krizės sukeltas socialines pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą. Ji paragino valstybes narės įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas 2011 m. Tarybos rekomendacijas, be to, šiuos prioritetus įgyvendinti konkrečiomis priemonėmis ir jas įtraukti į savo stabilumo arba konvergencijos programas ir į nacionalines reformų programas; (6) 2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Taryba taip pat paragino valstybes nares, prisijungusias prie pakto „Euro plius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad juos būtų galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas; (7) 2012 m. balandžio 26 d. Estija pateikė savo 2012–2015 m. stabilumo programą ir 2012 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; (8) remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalį, Taryba mano, kad programos biudžeto projekcijas pagrindžiantis 2012–2013 m. makroekonominis scenarijus tikėtinas, nes numatoma, kad BVP vidutiniškai didės apie 2,4 %. Komisijos 2012 m. pavasario prognozėje numatyta, kad 2013 m. BVP didės 3,8 %. Programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – užtikrinti tvarią fiskalinę politiką, kuri padėtų siekti subalansuoto augimo sukuriant struktūrinį perteklių ir užtikrinant pakankamas fiskalines atsargas bei mažesnę darbo apmokestinimo naštą. Strategija taip pat siekiama laikytis Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Programos tikslas – nuo 2012 m. viršyti struktūrinio pertekliaus vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslą. Vidutinės trukmės laikotarpio tikslas deramai atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu biudžeto balansu[6], valdžios sektoriaus išlaidų augimo norma, atsižvelgiant į diskrecines pajamų priemones, atitinka Stabilumo ir augimo pakte nustatytą išlaidų kriterijų visais metais, išskyrus 2013 m. (kai planuojama pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą) ir 2014 m. Be to, programoje nustatytas tikslas pasiekti nominalųjį biudžeto perteklių nuo 2014 m. Skolos santykis gerokai mažesnis nei 60 % BVP, ir, remiantis programa, greičiausiai nuo 2013 m. mažės iki maždaug 10 % 2015 m.; (9) 2011 m. Estijoje susidarė gerokas biudžeto perteklius. Komisijos 2012 m. pavasario prognozėse numatytas 2012 m. ekonomikos augimo tempas atrodo daug mažesnis nei 2011 m. (pokytis nuo 7,6 % iki 1,6 %), todėl būtina toliau kontroliuoti išlaidų efektyvumą. 2012 m. Estija numato pradėti taikyti struktūrinę biudžeto taisyklę, kuri padėtų kontroliuoti išlaidas. Įsigaliojusią biudžeto taisyklę reikėtų papildyti sustiprinant įpareigojamąjį daugiamečių išlaidų tikslų pobūdį. Taigi, šiai sričiai skirtą 2011 m. rekomendaciją Estija įgyvendino iš dalies; (10) darbo rinkoje imtasi daugelio veiksmų, susijusių su darbo apmokestinimu. Tačiau paskatas dirbti galima didinti, sprendžiant plintančios tendencijos naudotis negalios arba darbingumo netekimo išmokomis problemą ir užtikrinant, kad mažas ir dideles pajamas uždirbantiems asmenims, gaunantiems bedarbio ir tėvystės išmokas, dirbti būtų verta. Dėta daug žadančių pastangų aukštam nedarbo lygiui mažinti, tačiau ilgalaikis ir jaunimo nedarbas išlieka didelis. Todėl didėja namų ūkiuose, kuriuose nei vienas narys neturi darbo, augančių vaikų skurdo rizika, kurią reikia šalinti teikiant veiksmingas socialines paslaugas, be kita ko, skirtas šeimai. Šeimoms teikiama parama galėtų būti veiksmingesnė, nedarant poveikio biudžetui, jei tėvystės ir šeimos išmokos būtų skirstomos tikslingiau, o neefektyvios su vaikais susijusios mokesčių išlygos būtų panaikintos; (11) nacionaliniame efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plane numatytos priemonės tebėra nepakankamos, atsižvelgiant į vyraujančią tendenciją atsisakyti visuomeninio transporto. Nauji automobiliai Estijoje suvartoja daugiausia energijos visoje ES. Kuro akcizas nepakankamas, kad padėtų keisti vartotojų įpročius. Į nacionalinę teisę dar ne iki galo perkeltos kelios su energetikos sritimi susijusios ES direktyvos. Estija dar reikia įvairinti energijos tiekimą. Elektros energijos infrastruktūros galėtų būti tobulinama, aktyviau naudojant vėjo energiją; (12) profesinio rengimo kokybė ir prieinamumas labai pagerėjo, 2012–2013 m. numatyta įgyvendinti daugiau modernizavimo priemonių. Tačiau reikia dėti pastangų, kad perėjimas iš bendrojo lavinimo sistemos į profesinio rengimo sistemą vyktų sklandžiau, galima būtų apsvarstyti galimybę plačiau taikyti labiau į darbą orientuotas programas. Dalyvavimas mokymosi visą gyvenimą programose gerėja, tačiau nepakankamai dėmesio skiriama žemos kvalifikacijos darbuotojams. Tebėra neišspręstos problemos siekiant, kad švietimo rezultatai atitiktų darbo rinkos poreikius. Be to, būtina skubiai reformuoti vidurinį ugdymą ir toliau gerinti vietos institucijų teikiamas švietimo paslaugas. Verslo sektoriaus ir aukštojo mokslo institucijų bendradarbiavimas taip pat tebėra menkas, o žinioms imlią privačiojo sektoriaus dalį reikėtų toliau vystyti; (13) siekiant atsižvelgti į demografinę gyventojų skaičiaus mažėjimo tendenciją ir užtikrinti subalansuotą ir konkurencingą regioninę plėtrą, būtina užtikrinti, kad vietos valdžios institucijų ilgalaikė finansinė padėtis būtų tvari, vietos lygmens viešosios paslaugos būtų teikiamos geriau, o palyginti fragmentuoti ištekliai naudojami kuo veiksmingiau. Kadangi vietos valdžios institucijos nedidelės, dauguma jų patiria sunkumų teikdamos visuomenei būtinas socialines, sveikatos, darbo rinkos, transporto ir švietimo paslaugas; (14) Estija prisiėmė tam tikrų įsipareigojimų pagal paktą „Euro plius“. Šie įsipareigojimai ir 2011 m. prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimas susiję su užimtumo skatinimu, konkurencingumo gerinimu ir viešųjų finansų tvarumo stiprinimu. Komisija įvertino, kaip įgyvendinami pagal paktą „Euro plius“ prisiimti įsipareigojimai. Į šio vertinimo rezultatus buvo atsižvelgta rengiant rekomendacijas; (15) atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Estijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Estijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos rekomendacijų 1–5 punktuose; (16) atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Estijos stabilumo programą ir savo nuomonę[7] išdėsto visų pirma 1 rekomendacijoje, REKOMENDUOJA Estijai 2012–2013 m. imtis šių veiksmų: 1. Išsaugoti patikimą fiskalinę būklę, įgyvendinant numatytus biudžeto planus ir užtikrinant, kad iki 2013 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas ir būtų laikomasi išlaidų kriterijaus. Numatomą taikyti biudžeto taisyklę papildyti labiau įpareigojančiomis daugiamečių išlaidų taisyklėmis pagal vidutinės trukmės biudžeto programą, toliau didinti valstybės išlaidų efektyvumą ir aktyviau kovoti su šešėline ekonomika. 2. Didinti paskatas dirbti, racionalizuojant socialinių išmokų sistemą ir lanksčiau skirstant negalios, bedarbio ir tėvystės išmokas, kartu užtikrinant tinkamą socialinę apsaugą. Geriau teikti socialines paslaugas, tikslingiau skirstant šeimos ir tėvystės išmokas bei pašalinant su vaikais susijusias iškraipomąsias pajamų mokesčio išlygas. Didinti jaunimo ir ilgalaikių bedarbių dalyvavimą darbo rinkoje. 3. Mokymo ir švietimo programas veiksmingiau susieti su darbo rinkos poreikiais, skatinti verslo ir mokslo bendruomenių bendradarbiavimą. Didinti žemos kvalifikacijos darbuotojų galimybes dalyvauti mokymosi visą gyvenimą procese. Skatinti teikti pirmenybę mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemoms, taip pat remti jų internacionalizaciją. 4. Gerinti energijos vartojimo efektyvumą, visų pirma pastatų ir transporto, ir stiprinti aplinkos srities paskatas, susijusias su transporto priemonėmis ir atliekomis, be kita ko, apsvarstant kitas paskatas, pvz., transporto priemonių apmokestinimą. Skatinti naudoti atsinaujinančią energiją, be kita ko, tobulinant infrastruktūrą ir teisės aktus. Toliau plėtoti tarpvalstybines jungtis, kad rinka neliktų iš dalies izoliuota. 5. Stiprinti savivaldybių fiskalinį tvarumą, didinant vietos valdžios institucijų efektyvumą ir užtikrinant veiksmingą paslaugų teikimą, visų pirma nustatant didesnes paskatas jungtis arba skatinant savivaldybes bendradarbiauti. Per priimtiną laikotarpį turėtų būti pateikti atitinkami reformų pasiūlymai. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. [2] COM(2012) 311 final. [3] P7_TA(2012)0048 ir P7_TA(2012)0047. [4] 2012 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimas 2012/238/ES. [5] COM(2012) 68 final. [6] Pagal ciklą pakoreguotas balansas (atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones), Komisijos tarnybų perskaičiuotas remiantis programoje pateikta informacija ir taikant bendrai sutartą metodiką. [7] Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.