2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento rezoliucija, su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl 2009 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį, III skirsnis – Komisija ir vykdomosios įstaigos



Oficialusis leidinys L 250 , 27/09/2011 p. 0033 - 0062



Europos Parlamento rezoliucija 2011 m. gegužės 10 d. su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl 2009 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį, III skirsnis – Komisija ir vykdomosios įstaigos EUROPOS PARLAMENTAS, atsižvelgdamas į 2009 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą [1], atsižvelgdamas į 2009 finansinių metų Europos Sąjungos galutines metines ataskaitas (SEC(2010)963 – C7–0211/2010) [2], atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą dėl tolesnių priemonių, susijusių su 2008 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimu (COM(2010) 650), ir į Komisijos tarnybų darbo dokumentus, pridėtus prie šios ataskaitos (SEC(2010)1437 ir SEC(2010)1438), atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą "Komisijos rezultatų valdymo srityje 2009 m. apibendrinimas" (COM(2010) 281), atsižvelgdamas į Komisijos metinę 2009 m. atlikto vidaus audito ataskaitą biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijai (COM(2010) 447), taip pat į Komisijos tarnybų darbo dokumentą, pridėtą prie šios ataskaitos (SEC(2010)994), atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą "Valstybių narių pastabos dėl Audito Rūmų 2009 m. metinės ataskaitos" (COM(2011) 104), atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2009 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su audituotų institucijų atsakymais [3] ir į Audito Rūmų specialiąsias ataskaitas, atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktą sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą [4], atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. gegužės 26 d. komunikatą, pavadinimu "Daugiau ar mažiau kontrolės? Administracinių kontrolės sąnaudų ir klaidų rizikos pusiausvyros užtikrinimas" (COM(2010) 261), ir į Komisijos tarnybų darbo dokumentus, pridedamus prie šio komunikato (SEC(2010)640 ir (SEC(2010)641), atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 15 d. Tarybos rekomendaciją dėl patvirtinimo, kad Komisija įvykdė 2009 finansinių metų bendrąjį biudžetą (05891/2011 – C7–0053/2011), atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 15 d. Tarybos rekomendaciją dėl patvirtinimo, kad vykdomosios įstaigos įvykdė 2009 finansinių metų bendrąjį biudžetą (05893/2011 – C7–0054/2011), atsižvelgdamas į EB sutarties 274, 275 ir 276 straipsnius, Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 1 dalį, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 317, 318 ir 319 straipsnius ir į Euratomo sutarties 179a ir 180b straipsnius, atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento [5] ("Finansinis reglamentas") su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 [6] ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1525/2007 [7], ypač į jo 55, 145, 146 ir 147 straipsnius, atsižvelgdamas į 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, nustatantį vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus [8], ypač į jo 14 straipsnio 2 ir 3 dalis, atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį ir VI priedą, atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į kitų suinteresuotų komitetų nuomones (A7–0134/2011), A. kadangi pirmą kartą pirmininkaujant J. M. Barroso, Komisija turėjo strateginį tikslą ne vėliau kaip 2009 m. gauti palankų Audito Rūmų patikinimo pareiškimą ir kadangi šis tikslas nepasiektas; B. kadangi pagal Lisabonos sutartį sustiprinamas Komisijos vaidmuo ir nustatoma, kad ji vykdo biudžetą ir vadovauja programoms (Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnis) bei daro tai savo pačios atsakomybe (Europos Sąjungos sutarties 317 straipsnis), neatsižvelgiant į taikomą įgyvendinimo metodą, ir kad valstybės narės bendradarbiauja su Komisija siekdamos užtikrinti, kad asignavimai būtų naudojami vadovaujantis patikimo finansų valdymo principais; C. kadangi Lisabonos sutartyje taip pat nustatyta, kad Komisija, teikia Sąjungos finansų įvertinimo pranešimą, pagrįstą pasiektais rezultatais (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 318 straipsnis); D. kadangi Europos piliečiai tikisi, jog mokesčių mokėtųjų pinigai naudojami teisingai, veiksmingai ir naudingai, ir kadangi klausimas dėl Sąjungos biudžeto turi būti aptariamas atsižvelgiant į siekiamus tikslus, taip pat remiantis pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo suteikta kompetencija ir atsakomybe; E. kadangi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnio 1 dalies antrąją pastraipą Audito Rūmai turi pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą, kuris gali būti papildomas konkrečiais kiekvienos svarbios Europos Sąjungos veiklos srities įvertinimais; F. kadangi ne tik Komisija, bet ir valstybės narės turi prisiimti atsakomybę už tai, kad Audito Rūmai iki šiol negalėjo pateikti besąlyginio patikinimo pareiškimo; G. kadangi siekiant pašalinti esamą atsakomybės trūkumą ir paplitusį įsitikinimą, kad lėšos Sąjungos lygiu valdomos netinkamai, reikalingos ir būtinos ministrų lygiu rengiamos ir pasirašomos bei nepriklausomo auditoriaus patikrintos privalomos nacionalinės valdymo deklaracijos; H. kadangi pagal esamą daugelio lygių kokybės užtikrinimo sistemą dar neužtikrinama, kad Sąjungos lėšos būtų naudojamos laikantis Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo ir Finansiniame reglamente nustatytų teisėtumo, tvarkingumo ir patikimo finansų valdymo principų; I. kadangi Sąjungos narės yra nepriklausomos valstybės, o ne regionai ir kadangi valstybės narės, net jei jų struktūra ir federalinė, yra atsakingos išoriniam pasauliui ir Sąjungai; J. kadangi atskaitingumo procesas, kuris padeda vykdyti gerą valdymą, pagerinti rezultatus ir analizę, sudaro sąlygas atlikti valdymo ir strategijos pakeitimus bei geriau naudoti ribotus išteklius ir, kaip pažymėjo Taryba, padeda kruopščiai ir atsakingai naudoti ES išteklius, yra viena iš pagrindinių priemonių, kuriomis siekiama sustiprinti Europos piliečių pasitikėjimą [9]; K. kadangi siekiant sustiprinti Sąjungos teisėtumą reikia atsisakyti vadinamosios teisių kultūros ir imtis ryžtingų priemonių siekiant pereiti prie atskaitingumo kultūros tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygiu bei spręsti nuostatų laikymosi ir rezultatyvumo klausimus; L. kadangi Komisijai ir Audito Rūmams turi būti teikiami patikinimo įrodymai pateikiant jiems Sąjungos paramą teikiančių tarptautinių organizacijų patikinimo pareiškimus; M. kadangi gerinant Sąjungos finansų valdymą kokybiškas lėšų naudojimas ir nuostatos, pagal kurias Komisija turi atsiskaityti už savo vykdomą lėšų valdymą, yra svarbus Parlamento prioritetas ir tikslas, kuris turi būti pasiektas vykdant Finansinio reglamento persvarstymą, rengiant naująją daugiametę finansinę programą ir atliekant biudžeto reformą; N. kadangi siekiant užtikrinti gerą Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendradarbiavimą turi būti parengti konkretūs pasiūlymai dėl reguliarių trišalių Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pirmininkų susitikimų, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 324 straipsnyje; O. kadangi supaprastintą ir geresnį reguliavimą reikia stiprinti vykdant veiksmingesnį valdymą Komisijoje ir valstybėse narėse; P. kadangi savo 2010 m. lapkričio 11 d. rezoliucijoje dėl mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo [10] Parlamentas išreiškė savo požiūrį į tam tikrus sunkumus, susijusius su tyrimų stebėjimu ir sertifikavimu; Q. kadangi Audito Rūmų užduotis – tikrinti informaciją ir kadangi Audito Rūmų gebėjimas veiksmingai vykdyti savo pareigas pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo jokiu būdu neturi būti varžomas; R. kadangi Audito Rūmų įgaliojimai tikrinti, kaip naudojamos Sąjungos lėšos, apima viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įstaigas; S. kadangi Audito Rūmai galėjo suteikti koordinavimo pagalbą, kurios reikėjo pristatant priemones, pvz., stabilumo priemonę, kurias reglamentuojančios taisyklės turėtų užtikrinti, kad numatytos tinkamos audito priemonės, o taip pat atskaitomybės ir visiško skaidrumo priemonės; T. kadangi valstybės narės turi atsižvelgti į esamų Sąjungos nuostatų dėl išorinio audito veiksmingumą; U. kadangi sektorių teisės aktų supaprastinimas, pavyzdžiui, standartizuojant ir nustatant vieną viešųjų pirkimų taisyklių rinkinį, ir jų racionalizavimas atsižvelgiant į finansinį reglamentą yra būtinas siekiant ženklaus pagerėjimo ir sudėtingos biurokratijos sumažinimo; V. kadangi Komisijos užduotis – taip pat teikti valstybėms narėms gaires ir nuolatos platinti nacionalinėms institucijoms gerąją praktiką; W. kadangi 2009 m. ir vėliau priemonės, dėl kurių sprendimai buvo priimti 2008 m., pvz., 1000000000 EUR maisto priemonė, struktūrinių fondų mokėjimų pagreitinimas pritaikius Europos ekonomikos atkūrimo planą, taip pat įvairių programų tinkamumo finansuoti laikotarpių pratęsimas 2009 m. sudarė biudžeto kontrolės problemų; Bendros išvados Ataskaitos 1. pažymi, kad Sąjungos metinės ataskaitos visais materialiniais aspektais teisingai atspindi 2009 m. gruodžio 31 d. Sąjungos finansinę poziciją ir operacijų rezultatus bei pinigų srautus; 2. apgailestauja, kad Taryba savo nuomonę pateikė pavėluotai; 3. mano, kad nėra normalu, jog metinės finansinės ataskaitos rodo neigiamą nuosavą 44700000000 EUR vertės kapitalą ir reiškia nusistebėjimą, ar iš valstybių narių reikalautinos sumos neturėtų būti įtrauktos kaip turtas atsižvelgiant į tai, kad darbuotojų pensijoms numatyta 37000000000 EUR suma yra aiškus įsipareigojimas; atkreipia dėmesį į Komisijos apskaitos pareigūno paaiškinimus, kad laikomasi viešajam sektoriui taikomų tarptautinių apskaitos standartų; siūlo apsvarstyti galimybę įsteigti Sąjungos pensijų fondą ir tokio pobūdžio su darbuotojais susijusius finansinius įsipareigojimus perkelti išorės įstaigoms; 4. primygtinai ragina Komisiją ateityje panaikinti klaidų ataskaitose riziką nedelsiant pašalinant Audito Rūmų nustatytus trūkumus; 5. ragina Audito Rūmus ateityje teikti bendrąją patikinimo pareiškimą dėl atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, pagal tą patį modelį, kaip dėl sąskaitų patikimumo; Teisėtumas ir tvarkingumas 6. pažymi, kad, nors Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 317 straipsnyje nurodyta, kad Komisija įgyvendina Sąjungos biudžetą savo pačios atsakomybe, pagal esamą pasidalijamojo valdymo termino supratimą daugelį valdymo funkcijų atlieka nacionalinės įstaigos, kurios nėra tiesiogiai atskaitingos Sąjungos lygiu ir kurių atžvilgiu Komisija turi ribotas vykdymo užtikrinimo galias; todėl mano, kad tos įstaigos turėtų būti tiesiogiai atskaitingos Komisijai Sąjungos lygiu, primygtinai tvirtina, kad dėl to Komisija neatleidžiama nuo atsakomybės vykdyti Sąjungos biudžetą, priešingai, ji turėtų laikytis griežtos politikos kiekvienos valstybės narės, kuri nevykdo įsipareigojimų pagal pasidalijamojo valdymo principą, atžvilgiu; 7. todėl, remdamasis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnio 3 dalimi, ragina vykdant pasidalijamojo valdymo kontrolę pagerinti nacionalinių audito įstaigų ir Audito Rūmų bendradarbiavimą; siūlo apsvarstyti, ar nacionalinės kontrolės institucijos, veikdamos kaip akredituotos ir nepriklausomos išorės auditorės, pagal tarptautinius audito standartus turi teisę išduoti Sąjungos lėšų valdymo nacionalinius audito sertifikatus, kurie būtų pateikiami valstybių narių Vyriausybėms ir kurie būtų parengti vykstant biudžeto įvykdymo tvirtinimo procesui, vadovaujantis atitinkama tarpinstitucine procedūra, kurią dar reikia įvesti; 8. primena, kad pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms tenka pagrindinė atsakomybė už kasdienį Sąjungos išlaidų valdymą ir kontrolę ir kad nacionalinės įstaigos pradeda ir tvarko bylas dėl Sąjungos finansinės paramos bei tvirtina Komisijos teikiamus kompensavimo prašymus; 9. atkreipia dėmesį į Audito Rūmų nuomonę dėl ataskaitose atspindimų sandorių teisėtumo ir patikimumo, kurioje teigiama, kad padaryta reikšmingų klaidų, susijusių su mokėjimais, skirtais politikos grupėms "Žemės ūkis ir gamtiniai ištekliai", "Sanglauda", "Moksliniai tyrimai, energetika ir transportas", "Išorės pagalba, vystymas ir plėtra" bei "Švietimas ir pilietybė", ir kad priežiūros ir kontrolės sistemos yra tik iš dalies veiksmingos užkertant kelią perdeklaruotų ar reikalavimų neatitinkančių išlaidų kompensavimui, taip pat tokias išlaidas aptinkant ir ištaisant (Patikinimo pareiškimas, X dalis); 10. pažymi, kad Audito Rūmų nustatytas labiausiai tikėtinas mokėjimų klaidų lygis, apskaičiuotas politikos grupėse "Žemės ūkis ir gamtiniai ištekliai" (56318000000 EUR), "Moksliniai tyrimai, energetika ir transportas" (7966000000 EUR), "Išorės pagalba, vystymas ir plėtra" (6596000000 EUR) ir "Švietimas ir pilietybė" (2153000000 EUR), siekia 2–5 %; 11. atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmų nustatytas labiausiai tikėtinas mokėjimų klaidų lygis, apskaičiuotas politikos grupėje "Sanglauda" (23081000000 EUR kompensuojamų patvirtintų išlaidų), siekia daugiau kaip 5 %, nors Parlamentas nežino tikslaus klaidų lygio; 12. taip pat atkreipia dėmesį į tai, jog Audito Rūmų audito rezultatai rodo, kad labai nedaug padidėjo jų įvertintas labiausiai tikėtinas klaidų lygis, susijęs su "Žemės ūkio ir gamtinių išteklių" politikos grupės mokėjimais, ir labai sumažėjo jų įvertintas labiausiai tikėtinas klaidų lygis, susijęs su "Sanglaudos" politikos grupės mokėjimais; 13. pažymi, kad labiausiai tikėtinas klaidų lygis galėjo sumažėti dėl Audito Rūmų pavyzdinės imties, kurią sudarė mažesnės valstybės narės, turinčios centralizuotas politines sistemas (Danija, Estija, Liuksemburgas ir Vengrija); įspėja, kad reikia vengti daryti pernelyg ankstyvas išvadas tol, kol valstybių narių priežiūros ir kontrolės sistemos yra tik iš dalies veiksmingos; apgailestauja, kad ši esminė problema vis dar neišspręsta; 14. ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinant Sąjungos biudžetą kasmet mažinti labiausiai tikėtiną klaidų lygį; mano, kad reikėtų užsibrėžti tikslą sumažinti šį lygį tiek, kad jis būtų žemesnis už reikšmingumo ribą, nes taip būtų užsitikrinta, kad Audito Rūmai pateiks palankų patikinimo pareiškimą; 15. primena savo pakartotinius raginimus, kad Komisija pateiktų pasiūlymą dėl privalomų nacionalinių valdymo deklaracijų (toliau – NVD), kurios būtų rengiamos ir pasirašomos ministerijų lygiu, skelbiamos viešai bei kurias tikrintų nepriklausomas auditorius, įvedimo, nes šios deklaracijos – reikalingas ir būtinas pirmasis žingsnis siekiant pagerinti nacionalinių sistemų veiksmingumą ir paskatinti valstybes nares atsiskaityti už Sąjungos lėšų naudojimą; pakartoja [11], kad federalines sistemas turinčios arba labai decentralizuotos valstybės narės tokias NVD visiškai arba iš dalies turėtų pateikti regioninių deklaracijų rinkinio forma su sąlyga, kad kiekvieną atskirą deklaraciją patikrintų auditoriai ir pasirašytų išrinktas politinis pareigūnas; primygtinai ragina, kad Komisija pateiktų tokį pasiūlymą ne vėliau kaip 2011 m. rugsėjo mėn. neatsižvelgiant į tai, kad kai kurios valstybės narės tokiai iniciatyvai dar gali būti nepritarusios; 16. pažymi, kad NVD turėtų būti pateikiama visa informacija apie tai, kaip naudojamos Sąjungos lėšos, ir kad po to, kai NVD pasirašomos ministerijų lygiu, jos turėtų būti viešai skelbiamos; 17. apgailestauja dėl to, kad turint minty pasidalijamojo valdymo programas valstybės narės iki galo nepripažįsta savo padidėjusios atsakomybės, kaip įtvirtinta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 317 straipsnyje; Išieškojimo ir pataisymų mechanizmai 18. primena, kad vykdant Sąjungos biudžetą Komisijai tenka galutinė atsakomybė už užtikrinimą, kad neteisingai išmokėtos sumos būtų grąžintos ir kad kuo skubiau būtų ištaisyti valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumai; 19. primena, kad nuo 2005 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros Parlamentas ragino Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų, būtinų užtikrinti, kad būtų teikiama išsami ir tiksli informacija siekiant pateikti patikimus įrodymus, pagal kuriuos Audito Rūmai galėtų įvertinti daugiamečių pataisymų mechanizmų veiksmingumą; 20. palankiai vertina tai, kad Komisija Europos Sąjungos Metinių ataskaitų 6-ajame aiškinamajame rašte (2009 finansiniai metai) sureagavo į Parlamento prašymus ir įtraukė išsamesnę nei praeityje informaciją apie grąžinimus ir finansinius pataisymus; 21. be to, atkreipia dėmesį į svarbų skirtumą tarp išieškojimo (gavėjas grąžina neteisingai gautas sumas) ir finansinio pataisymo (ištaisomos sistemos trūkumų finansinės pasekmės, kurias patiria nacionalinis mokesčių mokėtojas); pabrėžia, kad finansinio pataisymo mechanizmas neturėtų būti naudojamas kaip būdas lengvai išvengti išieškojimo procedūros ir kad, jeigu įmanoma, reikia taikyti išieškojimo procedūrą siekiant užtikrinti, jog neteisingai išmokėtomis lėšomis pasinaudoję gavėjai turėtų jas sugrąžinti; primena savo prašymą užtikrinti, kad visi su išieškomomis lėšomis susiję duomenys sudarytų neatskiriamą galutinių naudos gavėjų duomenų bazės dalį ir būtų į ją įtraukti; 22. apgailestauja dėl to, kad politikos grupėje "Sanglauda" buvo panaudota tik 20 % 2009 m. patvirtintų lėšų, ir 2009 m. pabaigoje vis dar liko bendrą 2332000000 EUR sumą atitinkančių atliktinų pataisymų (Metinė ataskaita, 1.44 punktas); 23. pritaria Audito Rūmų išvadai, kad Komisija pateikia išsamią informaciją apie išieškojimus ir finansinius pataisymus; tačiau, kita vertus, apgailestauja dėl to, kad Komisija ne visada gauna išsamią ir patikimą informaciją iš valstybių narių; 24. ragina valstybes nares pagerinti savo kontrolės, klaidų nustatymo ir pranešimų Komisijai apie pataisymus sistemas ir ragina Komisiją patobulinti finansinių ataskaitų gaires siekiant užtikrinti, kad visa susijusi informacija apie daugiamečius pataisymų mechanizmus būtų tinkamai atskleidžiama ataskaitose; taip pat prašo Komisijos nuolat informuoti Parlamentą apie savo pastangas tikrinti nacionalinių audito institucijų darbą; 25. pažymi, kad didžiąją dalį pataisymų pagal vertę sudaro ne išieškojimai iš atskirų naudos gavėjų, gavusių neteisėtą Sąjungos išmoką, o finansiniai pataisymai, taikomi valstybėms narėms arba trečiosioms šalims (Metinė ataskaita, 1.50 punktas); 26. mano, kad pagal Sąjungos biudžetui ir programoms ateityje taikytinas taisykles turėtų būti užtikrinama, jog nepanaudotos Sąjungos lėšos nebūtų grąžinamos valstybėms narėms, jeigu valstybė narė negrąžino Sąjungai neteisingai gautų sumų, ir ragina Komisiją prieš grąžinant nepanaudotus metinio biudžeto asignavimus valstybėms narėms atsižvelgti į visas valstybių narių dar negrąžintas finansinių pataisymų sumas; 27. susirūpinęs įtaria, kad pagal esamą sistemą, kuri neapima baudų ir pagal kurią galima pakeisti didesnę dalį išlaidų, kurias Komisija arba Audito Rūmai pripažino neatitinkančiomis finansavimo reikalavimų, valstybės narės nėra labai suinteresuotos plėtoti efektyvias kontrolės sistemas, kurias taikant galėtų sumažėti joms skiriamų Sąjungos lėšų dalis; todėl pakartoją savo nuomonę, pateiktą rezoliucijoje dėl 2008 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo, kad perskirstyti finansavimo reikalavimų neatitinkančias išlaidas turėtų būti galima tik tuo atveju, jei jas aptiko pati valstybė narė; be to, palankiai vertina tai, kad Komisija pasinaudojo nauja galimybe nedelsiant sustabdyti mokėjimus ir prašomų lėšų skyrimą, ir tai, kad mokėjimų sustabdymas ir toliau vykdomas ryžtingai ir nuolatos, o Parlamentui paaiškinami priimti sprendimai ir jų priežastys; ragina Komisiją sukurti sistemą, kurią taikant būtų baudžiamos nepakankamų rezultatų pasiekusios valstybės narės ir apdovanojamos tos, kurios pasiekia gerų rezultatų mažinant savo administracinę naštą; 28. ragina Komisiją pateikti Parlamentui analizę apie mokėjimų agentūrų gebėjimą pateikti patikimus duomenis (taip pat remiantis ex ante deklaracijomis ir patikromis vietoje ir atliekant šių deklaracijų ir patikrų bei Audito Rūmų pateiktos informacijos palyginimą) ir patikrinti šių įstaigų pastaruosius ketverius metus pateiktos informacijos teisingumą; 29. žino, kad mokėjimų sustabdymas kartais gali sulėtinti greitą įvykdymą, tačiau yra įsitikinęs, kad atvejais, kai jau nustatyta, jog esama didelės rizikos, pirmenybė turėtų būti teikiama spartai, o ne patikimumui; 30. taip pat nesutinka su Komisijos teiginiu, kad finansiniai pataisymai yra didelė paskata valstybėms narėms gerinti savo valdymo ir kontrolės sistemas ir išvengti neteisėto lėšų išmokėjimo gavėjams arba nustatyti ir išieškoti taip išmokėtas lėšas (Europos Sąjungos metinės ataskaitos, 2006 finansiniai metai, 6-asis pranešimas, p. 100); 31. pažymi, kad finansiniai pataisymai galėtų būti rodiklis, pagal kurį galima spręsti, ar tam tikra politika buvo vykdoma pagal nustatytas taisykles, ir kad reguliarus ir didėjantis finansinių pataisymų skaičius galėtų ne tik reikšti tai, kad Komisija griežčiau atlieka priežiūros užduotį, bet ir tai, kad finansiniai pataisymai, kaip prevencinė ir struktūrinė priemonė, darė tik ribotą poveikį; taip pat pažymi, kad valstybių narių pastangoms sukurti veiksmingas sistemas daro įtaką Komisijos priežiūros veiksmingumas; 32. palankia vertina Komisijos gaires ataskaitų apie išieškomas sumas klausimu; prašo Komisijos atidžiai išnagrinėti valstybių narių ataskaitas apie išieškomas sumas ir, prireikus, surengti tolesnius mokymus; Valstybių narių atsakomybė ir skaidrumas 33. susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad Sąjungos lėšų finansinis valdymas gerinamas lėtai; tuo pačiu metu atsižvelgia į ne kartą pateiktas Audito Rūmų ir Komisijos nuomones, kad valstybėse narėse ir vykdant įvairias programas labai skiriasi valdymo ir kontrolės sistemų kokybė; ragina Komisiją nuolat teikti paaiškinimus apie šių kontrolės sistemų skirtumus ir tikslius valstybių narių pastangų, dedamų siekiant nustatyti pažeidimus, vertinimus ir užtikrinti, kad tos valstybės narės, kurios aptinka didesnį pažeidimų skaičių, nes taiko sudėtingesnes kontrolės sistemas, nebūtų jokiu atveju diskredituojamos; 34. sutinka su Tarybos rekomendacija, kad informacija apie išieškomas sumas, finansinių klaidų taisymus ir mokėjimų sustabdymus turėtų būti lengviau prieinama visuomenei; 35. ragina Komisiją remiantis jos jau atliekamo audito darbo rezultatais ir kita susijusia turima informacija apibendrinamojoje ataskaitoje pateikti atskirų valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų privalumus ir trūkumus; taip ragina Komisiją įtraukti pažangos ataskaitą apie patobulinimus teikiant informaciją apie biudžeto įvykdymą; skatina Komisiją pagal toliau pateikiamą matricos modelį parengti kontrolės kokybės suvestinę, kurioje duomenys būtų pateikiami pagal valstybes nares ir politikos grupes: | A politikos sritis | B politikos sritis | C politikos sritis | Kita | A valstybė narė | | | | | B valstybė narė | | | | | C valstybė narė | | | | | Kita | | | | | 36. pažymi, kad žemi sukčiavimo ir klaidų atvejų lygiai galėtų reikšti, kad kontrolės sistemose yra trūkumų ir atvirkščiai; ragina Komisiją, remiantis konkrečiais duomenimis apie valstybę narę ir politikos sritį, pateikti Parlamentui ataskaitą apie valdymo ir kontrolės mechanizmų veiksmingumą ir kartu su Kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) įgyvendinti griežtesnę Sąjungos lėšų naudojimo kontrolę; 37. ragina Audito Rūmus, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnio 4 dalyje nurodyta tvarka, pateikti nuomonę dėl nacionalinių audito institucijų kokybės pasidalijamojo valdymo aspektu, ypač atkreipiant dėmesį į techninę patirtį ir savarankiškumą; 38. pažymi, kad dabartiniame patikinimo pareiškime bendrai parodomas Sąjungos finansinio valdymo reguliarumas ir teisėtumas ir kad jame nėra informacijos apie atskirų valstybių narių klaidų lygius; 39. mano, kad itin svarbu išnagrinėti, ar tam tikrų klaidų pasitaiko visose valstybėse narėse apytikriai tiek pat dažnai; pažymi toliau, kad tokiu atveju reikėtų imtis veiksmų Sąjungos mastu; tačiau taip pat nurodo, kad, jeigu tam tikrų klaidų daugiausiai pasitaiko konkrečiose valstybėse narėse ar regionuose, reikėtų numatyti kitus sprendimus; 40. mano, kad atliekant, kaip prašyta, tokią analizę kontrolės kokybės suvestinė, kurioje duomenys būtų pateikiami pagal valstybes nares ir politikos grupes, būtų svarbus elementas, ir ragina Komisiją įvykdyti šį prašymą jau rengiant savo 2011 m. apibendrinamąją ataskaitą ir atlikti tai laiku atsižvelgiant į 2010 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą; 41. siūlo, kad Audito Rūmai atliktų nereguliarius auditus pagal tą patį matricos modelį, kad būtų patikrintos visų 27 valstybių narių konkrečios politikos sritys ir būtų sudarytos galimybės vykdyti palyginamąjį kontrolės kokybės vertinimą; 42. be to, ragina Komisiją apibendrinamojoje ataskaitoje paskelbti aiškią ir nedviprasmišką informaciją apie sumų, kurias išieškoti iš atskirų valstybių narių prašoma vykdomuosiuose raštuose, dydį ir sistemiškai pateikti išieškojimo ir pataisymų mechanizmų rezultatus; 43. pažymi, kad daugelis valstybių narių savo biudžetams taiko sudėtingus mokestinius pataisymus ir kad ekonomiškumas, veiksmingumas ir skaidrumas tampa vis svarbesni valstybių narių biudžeto lėšų panaudojimo srityje; 44. mano, kad tokie mokestiniai pataisymai ir taupymas – svarbios priemonės siekiant susigrąžinti visuomenės pasitikėjimą nacionalinėmis ir Sąjungos institucijomis; 45. mano, kad užtikrinus patikimą finansinį valdymą ir gerai subalansuotą ir tinkamo dydžio biudžetą turėtų būti ekonomiškai naudojamos nacionalinių biudžetų ir Sąjungos biudžeto lėšos; taigi mano, kad vykdant visus veiksmus, kuriais siekiama pagerinti Sąjungos lėšų valdymą, ekonomiškumo ir skaidrumo principams turėtų būti skiriamas didžiausias dėmesys; 46. taip pat prašo Komisiją kitais metais, kai bus vykdoma biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra, viešai skelbti valstybių narių metines suvestines ataskaitas ir atnaujinti šiose suvestinėse ataskaitose pateikiamą informaciją siekiant pateikti išsamų valstybių narių finansinio rezultatyvumo vaizdą; pabrėžia, kad viešas valstybių narių suvestinių ataskaitų skelbimas turėtų būti laikomas pirmu žingsniu NVD link, o ne vien tik tikslas; 47. mano, kad Finansinio reglamento peržiūra turi būti grindžiama esamo reglamento įvertinimu, ir pažymi, kad peržiūra pati savaime nėra tikslas; Toleruotina klaidų rizika 48. mano, kad taikant kontrolės sistemas negali būti siekiama nulinio rizikos lygio visose išlaidų srityse – ne tik todėl, kad tai būtų labai brangu, bet ir todėl, kad vargu, ar nulinis rizikos lygis visose išlaidų srityse bus kada nors pasiektas; pripažįsta, kad įgyvendinant bet kokių išlaidų programas visada egzistuos tam tikro lygio rizika; pabrėžia, kad rizikos toleravimas nėra tas pats kaip klaidų toleravimas, ir pakartoja, kad Komisija turėtų laikytis požiūrio visai netoleruoti bet kokio netinkamo valdymo ir sukčiavimo atvejo; 49. pažymi, kad šis klausimas aptariamas tik Sąjungos lygiu ir primena, kad nacionalinių administracijų nacionalinių programų vykdymo klaidų lygiai nežinomi; 50. ragina Komisiją nustatyti dabartinių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumus ir atlikti įvairių galimų pokyčių sąnaudų ir naudos analizę; pabrėžia, kad tose srityse, kuriose sunku pasiekti pakankamą sistemos taisyklių laikymosi lygį, yra įvairių galimybių: supaprastinti taisykles, iš naujo parengti programą, sugriežtinti kontrolę ar nutraukti programą; 51. pabrėžia, kad visi prognozuojamų kontrolės naudos ir sąnaudų vertinimai turi būti grindžiami pagrįstu įsitikinimu, kad kontrolė vykdoma veiksmingai ir rezultatyviai; pažymi, kad šiuo metu nevisiškai taip yra, kaip daugelį metų įrodinėjo Audito Rūmai teigdami, kad valdymo ir kontrolės sistemos tebėra tik iš dalies veiksmingos; 52. apgailestauja, kad Komisija vartoja sąvoką "toleruotina klaidų rizika" išimtinai klaidų rizikai valdyti ir kaip pagrindą siekiant nuspręsti, koks netvarkingo lėšų naudojimo lygis turėtų būti laikomas priimtinu ex post; mano, kad, laikantis perspektyvaus požiūrio į galimą "toleruotinos klaidų rizikos" išsamios koncepcijos taikymą, į Finansinį reglamentą būtų įtrauktas Komisijai taikomas reikalavimas kartu su pasiūlymais dėl išlaidų pateikti klaidų rizikos vertinimą; 53. ragina atlikti tyrimą, kuris padėtų atskirti reikšmingumo ribą, kuri taikoma atliekant auditą, todėl ją vertina Audito Rūmai, nuo priimtino klaidų lygio, kuris išreiškiamas sąvoka, siejama su vidaus auditais, už kuriuos atsako Komisija; Komisijos Vidaus audito tarnyba 54. pažymi, kad Komisijoje vidaus auditą atlieka horizontalioji Vidaus audito tarnyba ir kiekviename generaliniame direktorate – vertikaliosios Vidaus audito struktūros; mano, kad šis modelis gali būti veiksmingas tik tuo atveju, jei vertikaliųjų Vidaus audito struktūrų darbas būtų patikimas; vis dėlto pažymi, kad Vidaus audito tarnybos atliekamas Vidaus audito struktūrų atlikto audito rezultatų auditas gali būti suprantamas kaip kontrolės veikla ir gali kenkti Vidaus audito tarnybos ir Vidaus audito struktūrų santykiams; 55. taigi ragina Komisiją atlikti visų Vidaus audito struktūrų išorinį kokybės vertinimą ir informuoti Parlamentą apie rezultatus; 56. siūlo Komisijai hierarchinę valdžią padalyti apskaitą vykdantiems darbuotojams ir darbuotojams, kurie atsakingi už lėšų pervedimą pagal įprastas iždo valdymo vidaus kontrolės saugumo ir įgaliojimų atskyrimo taisykles; 57. atkreipia dėmesį į Komisijos metinę ataskaitą biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijai (COM(2010) 447) dėl 2009 m. atliktų vidaus auditų ir į tai, kad Komisijos vidaus auditorius laikosi nuomonės, jog, norint, kad bendri procesai, pvz., rizikos analizė ir veiklos tęstinumo valdymas, būtų veiksmingi apsaugant visą instituciją, taip pat siekiant užtikrinti patikimą finansinį valdymą, būtina apžvalga institucijos lygiu; 58. ragina Komisiją atitinkamoms tarnyboms pavesti atlikti šią apžvalgą ir pateikti atitinkamas rekomendacijas bei pasirūpinti, kad nebūtų sumažinta atsakomybė už kiekvieno proceso vykdymą; rekomenduoja Komisijos valdymo sistemą pritaikyti taip, kad pagal ją būtų galima atlikti kruopštesnę institucinę apžvalgą; norėtų būti laiku informuojamas apie pokyčius šioje srityje; 59. ragina Vidaus audito tarnybą dalį savo išteklių skirti tyrimui, ar pagrindiniai GD lėšas naudoja veiksmingai, ekonomiškai ir rezultatyviai, ir šiuo tyrimu papildyti esamus finansų ir atitikties auditus; 60. toliau ragina Vidaus audito tarnybą patikrinti metodologiją, skirtą naudoti rengiant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 318 straipsnyje numatytą įvertinimo pranešimą, ir įvertinti atliktą darbą; Vienas bendras auditas 61. ragina pradėti taikyti vieną bendrą audito modelį, pagal kurį būtų vykdomi auditai ir jų rezultatai būtų įrašomi bei perkeliami į bendrą standartą, kaip pasiūlė Audito Rūmai Nuomonėje Nr. 2/2004 (šiam pasiūlymui ne kartą pritarė Parlamentas), taip pat pagal kurį kiekvienas kontrolės lygis būtų grindžiamas ankstesniu lygiu, siekiant sumažinti audituojamo subjekto naštą ir pagerinti audito veiklos kokybę, tačiau nepažeidžiant susijusių audito įstaigų nepriklausomumo; mano, kad vykdant vidaus kontrolę turėtų būti sudaromos sąlygos pagrįstai užtikrinti sandorių teisėtumą ir tvarkingumą bei ekonomiškumo, veiksmingumo ir rezultatyvumo principų laikymąsi, taip pat pabrėžia, kad kontrolė turėtų būti koordinuojama siekiant išvengti nereikalingo kartojimosi; atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmai yra Sąjungos išorės auditorius, taigi jie nėra vidaus kontrolės elementas; 62. ragina Komisiją pateikti pranešimą dėl galimybės pradėti Sąjungos biudžetui taikyti vieną bendrą audito modelį ir taip baigti paraleliai taikyti nacionalines ir Sąjungos vidaus kontrolės sistemas; ragina Komisiją patvirtinti rizika grindžiamą metodą atrenkant pavyzdžius auditui, o ne statistine atranka grindžiama metodą; 63. primena nuomonę, išdėstytą savo 2006 m. balandžio 27 d. rezoliucijos dėl 2004 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo [12] 65 dalyje, kurioje ragina "valstybių narių audito institucijas prisiimti atsakomybę ir kontroliuoti, kaip ES lėšos naudojamos vietose, kad svarstymai dėl Audito Rūmų biurų steigimo valstybėse narėse taptų nereikalingi"; mano, kad jei nacionalinės audito įstaigos kaip viešos institucijos nenori savo valstybėje narėje kontroliuoti, kaip išleidžiamos Sąjungos biudžeto lėšos, reikėtų apsvarstyti galimybę reorganizuoti Audito Rūmus taip, kad kai kurie Audito Rūmų nariai būtų atsakingi už nustatytas politikos sritis, o kiti nariai būtų atsakingi už valstybių narių grupes; pažymi, kad Audito Rūmų narių skaičius per pastaruosius metus faktiškai išaugo dvigubai, o politikos sričių skaičius tiek nepadidėjo, taigi Audito Rūmai turėtų būti pajėgus tai padaryti; Skaidrumas 64. atkreipia dėmesį į Teisingumo Teismo sprendimą sujungtose bylose Volker und Markus Schecke GbR C-92/09 ir Hartmut Eifert C-93/09 [13] ir atitinkamai į poreikį subalansuoti santykį tarp "viena vertus, Sąjungos intereso užtikrinti jos atliekamų veiksmų skaidrumą bei optimalų viešųjų fondų lėšų naudojimą ir, kita vertus, apribojimo, kylančio atitinkamų gavėjų teisei į jų privataus gyvenimo gerbimą apskritai bei konkrečiai jų asmens duomenų apsaugai" (sprendimo Volker und Markus Schecke GbR 77 punktas); vis dėlto pabrėžia, kad Teisingumo Teismas priminė, jog galioja skaidrumo principas (sprendimo Volker und Markus Schecke GbR 68 punktas), kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 1 ir 10 straipsniuose ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15 straipsnyje, ir taip pat pabrėžė, kad "su asmenvardžiais susietų duomenų apie atitinkamus gavėjus […] paskelbimas internetu […] stiprina visuomenės galimybes kontroliuoti atitinkamų sumų panaudojimą ir padeda optimaliai naudoti viešųjų fondų lėšas" (sprendimo Volker und Markus Schecke GbR 75 punktas); 65. ragina Komisiją vykdyti Teisingumo Teismo prašymą ir skubiai pasiūlyti kriterijus, pagal kuriuos pirmenybė būtų teikiama viešajam su skaidrumu susijusiam interesui, o ne Sąjungos lėšų gavėjų asmens duomenų apsaugai; primena, kad Teisingumo Teismas pasiūlė kriterijus, kaip antai laikotarpis, per kurį fizinis asmuo gauna Sąjungos lėšas, tokios paramos mokėjimo dažnis, rūšis ar dydis (sprendimo Volker und Markus Schecke GbR 89 punktas); 66. prašo Komisijos apibrėžti Teisingumo Teismo paminėtus kriterijus Finansiniame reglamente, sektoriniuose arba kitokiuose teisės aktuose taip, kad būtų garantuotas didelis skaidrumas ir užtikrinta, kad duomenys apie šiuos kriterijus atitinkančius paramos gavėjus galėtų būti skelbiami pakartotinai; primygtinai ragina Komisiją stebėti, kaip valstybės narės vykdo įsipareigojimą teisingai ir laiku skelbti duomenis, ir prašo Komisijos, kad ji Parlamentui pateiktų savo stebėsenos rezultatų apžvalgą kitoje apibendrinamojoje ataskaitoje; 67. primena savo rezoliucijoje dėl 2008 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo pateiktą Parlamento prašymą standartizuoti duomenų apie paramos gavėjus struktūrą ir pateikimą nacionalinėse, regioninėse ir tarptautinėse svetainėse, įskaitant su gavėjais ir jų projektais susijusias detales; 68. pakartoja, jog yra įsitikinęs, kad skaidrumas yra viena pagrindinių priemonių užtikrinant išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą, taip pat mano, kad reikėtų siekti sukurti bendrą išsamią internetinę sistemą (centrinę duomenų bazę), prie kurios galėtų lengvai prieiti kiekvienas asmuo, taip visuomenei suteikiant galimybę lengvai gauti visapusišką ir išsamią informaciją apie Sąjungos išlaidas, pateiktą pagal biudžeto eilutes ir gavėjus; primygtinai ragina Komisiją kaupti duomenis apie lėšų gavėjus toje centrinėje duomenų bazėje ir surinktus duomenis padaryti lengvai prieinamais ir suprantamais jų naudotojui; be to, prašo, kad duomenys būtų skelbiami palyginama, mašininiu būdu nuskaitoma, paieškai tinkama ir atvira duomenų forma viena iš Sąjungos oficialiųjų kalbų; 69. siūlo, kad, siekiant didinti skaidrumą, naudojant centrinę duomenų apie lėšų gavėjus bazę būtų galima matyti ne tik pinigų srautus, išreikštus skaičiais, bet ir skirtingų subjektų sąsajas projekte įvairiais lygiais, būtinai atsižvelgiant ir į privatumo apsaugą; 70. ragina Komisiją kuriant centrinę duomenų bazę vadovautis JAV ekonomikos atgaivinimo atskaitomybės ir skaidrumo valdybos (angl. "American Recovery Accountability and Transparency Board") ir jos svetainės (www.recovery.gov) pavyzdžiu; Vertinimai 71. pabrėžia, jog tam, kad visuomenė pasitikėtų Sąjungos biudžetu, reikia siekti trijų tikslų, t. y. kad: - sąskaitose būtų pateikiama tikra ir teisinga Sąjungos finansinė būklė, - visos išlaidos būtų teisėtos ir tvarkingos ir Audito Rūmai suteiktų teigiamą patikinimo pareiškimą, - visais atvejais išleidus lėšas būtų pasiekiama rezultatų, kuriems pasiekti jos buvo numatytos, ir pažymi, kad jei būtų pasiekta pirmų dviejų tikslų, iš tiesų dar galėtų būti išeikvojama daug lėšų, jei nebūtų pakankamai dėmesio skiriama trečiajam tikslui; 72. ragina Komisiją patikrinti išlaidų programų veiksmingumo vertinimo sistemas ir įvertinti, ar jos sukuria pridėtinę naudą, ar jos yra ekonomiškai naudingos ir ar jas taikant pasiekiama rezultatų, kurių siekiant jos buvo sukurtos; primygtinai ragina atlikti minėtus vertinimus nepriklausomai ir tada juos nepriklausomai patikrinti; taigi ragina nepriklausomus vertinimus pateikti Parlamentui ir atitinkamam komitetui patikrinti; Nuolatinė krizių valdymo sistema 73. atkreipia dėmesį į 2010 m. spalio 28– 29 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas (EUCO 25/1/10) ir į tai, kad "valstybių ar Vyriausybių vadovai susitaria, kad reikia, jog valstybės narės nustatytų nuolatinį krizių valdymo mechanizmą visos euro zonos finansiniam stabilumui apsaugoti"; 74. ragina Tarybą ir valstybes nares rengiant nuolatinę krizių valdymo sistemą tinkamai atsižvelgti į šiuos klausimus: - turi būti sudarytos tinkamos sąlygos nuolatinės krizių valdymo sistemos viešam išorės auditui ir atskaitingumui, taip pat visiškam skaidrumui, - turi būti užtikrintas duomenų ir statistikos patikimumas, - nuostatos dėl atsakomybės ir atsiskaitymo turi būti aiškios ir rengiant sistemą turi dalyvauti visi tie subjektai, kurių atsakomybę ši sistema apims, - turi būti apibrėžta Parlamento politinė kontrolė euroobligacijų klausimais apskritai ir nuolatinio krizių valdymo mechanizmo klausimu konkrečiai; Pranešėjai apie pažeidimus 75. ragina Komisiją persvarstyti darbuotojams surengtus informacinius posėdžius ir mokymus dėl Pareigūnų tarnybos nuostatų II antraštinės dalies "Pareigūnų teisės ir pareigos" siekiant užtikrinti, kad visi darbuotojai būtų iki galo susipažinę su joje nustatytomis sąlygomis ir ypač su 22a(96) straipsnio nurodytomis pareigomis; ragina Komisiją Parlamento kompetentingam komitetui pateikti išsamesnių duomenų apie šioje srityje vykdomą veiklą; Europos mokyklos 76. džiaugiasi tuo, kad Audito Rūmai nenustatė klaidų, kurios leistų suabejoti jų tikrintų finansinių ataskaitų patikimumu ir šiose ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumu ir tvarkingumu; 77. ragina Europos mokyklų Generalinio sekretoriaus biurą nedelsiant užtikrinti, kad būtų kruopščiai laikomasi Audito Rūmų 2008 ir 2009 m. rekomendacijų; 78. atkreipia dėmesį į bendrų išlaidų padidėjimą tais atvejais, kai valstybių narių paskirti mokytojai negalėjo eiti pareigų ilgą laiką ir juos turėjo pakeisti ne visu etatu dirbantys mokytojai; tikisi, kad mokyklos galės pateikti skaičius, susijusius su šiomis papildomomis išlaidomis; Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų reforma 79. pažymi, kad Sąjungos reputacija labai priklauso nuo to, kokia visuomenės nuomonė apie jos tarnautojus; pažymi, kad per paskutinę Pareigūnų tarnybos nuostatų reformą jų nuostatos nebuvo pritaikytos prie pasikeitusios darbo aplinkos ir nebuvo sudarytos sąlygos nustatyti tokią darbo užmokesčio politiką, pagal kurią būtų užtikrinamas vienodas užmokestis už vienodą darbą; pažymi, kad nuostatuose nustatytos pasenusios lengvatos ir privilegijos; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų siekiant išsamaus Pareigūnų tarnybos nuostatų modernizavimo, įskaitant pasenusių lengvatų ir privilegijų panaikinimą; Konkrečios išvados 80. džiaugiasi, kad numatytas konkrečios priemonės ir atitinkamas grafikas, kuriuos Komisija pateikė po konstruktyvių diskusijų, vykusių biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros metu; Žemės ūkis ir gamtiniai ištekliai – 56300000000 EUR 81. džiaugiasi, kad Komisijai pavyko per pastaruosius metus klaidų lygį sumažinti iki 2 %; vis dėlto pažymi, kad 2009 m. klaidų skaičius šiek tiek padidėjo; 82. ragina Komisiją imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad klaidų skaičiaus mažėjimas taptų daugiamete tendencija ir padėtų užtikrinti, kad nebūtų daroma pažeidimų; 83. primena, kad beveik visos žemės ūkio ir kaimo plėtros išlaidos yra atliekamos taikant pasidalijamąjį valdymą; 84. pažymi, kad remdamiesi savo audito rezultatais Audito Rūmai apskaičiavo, kad labiausiai tikėtinas klaidų lygis politikos grupėje "Žemės ūkis ir gamtiniai ištekliai", kuriai skiriama beveik pusė biudžeto, siekia 2–5 %; 85. taip pat pažymi, kad 2009 m. išnagrinėjus 241 operaciją, paaiškėjo, kad 66 (27 %) šių operacijų buvo padaryta klaidų ir kad 42 (64 %) šių operacijų buvo paveiktos kiekybiškai įvertinamų, t. y. atitikties finansavimo reikalavimams ir tikslumo, klaidų, padarytų dėl finansavimo reikalavimus atitinkančios žemės perdeklaravimo; 86. mano, kad vertinant bendrą klaidų tendenciją būtina vertinti ne tik individualius projektus, bet ir visų išlaidų sričių efektyvumą; 87. pažymi, kad Parlamentui nuolat atkreipiant dėmesį padaryta pažanga Graikijoje taikant integruotos valdymo ir kontrolės sistemos (IAKS) patobulinimus; 88. vis dėlto pažymi, kad Audito Rūmai pastaraisiais metais nustatė, kad integruotos valdymo ir kontrolės sistemos veiksmingumą neigiamai veikia duomenų bazėse esantys netikslūs duomenys, nepakankamos kryžminės patikros arba netinkamos ar nepakankamos priemonės šalinant nustatytas anomalijas; 89. pažymi, kad 2009 m. atlikę auditą aštuoniose mokėjimo agentūrose, Audito Rūmai pripažino, kad užtikrinant mokėjimų tvarkingumą sistemos buvo veiksmingos tik vienoje šių mokėjimo agentūrų, keturiose jos buvo iš dalies veiksmingos, o kitose trijose jos buvo neveiksmingos; 90. atkreipia dėmesį į Audito Rūmų išvadą, kad priežiūros ir kontrolės sistemos užtikrinant mokėjimų tvarkingumą Žemės ūkio ir gamtinių išteklių srityje geriausiu atveju buvo tik iš dalies veiksmingos; 91. be to, atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmai daro išvadą, jog IAKS būtina pagerinti padėti trijose iš aštuonių audituotų agentūrų; 92. taip pat pažymi, kad Audito Rūmai nustatė, jog Žemės ūkio generalinio direktoriaus metinėje veiklos ataskaitoje ir pareiškime pateikiamas tik iš dalies teisingas finansų valdymo įvertinimas mokėjimo tvarkingumo atžvilgiu; 93. apgailestauja dėl to, kad valstybės narės toliau vartoja naudojamos žemės ūkio paskirties žemės apibrėžtį neatsižvelgdamos į neteisingai paskirtas išmokas už plotą; tikisi, kad Komisija paskelbs vertinimo ataskaitą, kurioje apsvarstys šiuos faktus ir pateiks pavyzdžių; 94. prašo Komisijos: - pagerinti duomenų, užregistruotų Žemės sklypų identifikavimo sistemoje patikimumą ir išsamumą, - imtis veiksnių priemonių siekiant užtikrinti, kad visos IAKS duomenų bazės užtikrintų visišką visų padarytų pakeitimų audito seką, ypatingą dėmesį skiriant toms šalims, apie kurias sulaukta prastų atsiliepimų, - toliau daryti aiškesnes ir griežtesnes taisykles siekiant, kad Sąjungos tiesioginė pagalba nebūtų išmokama paraiškų teikėjams, kurie žemės nedirbo ir nepalaikė jos geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės, - persvarstyti ir patobulinti gaires dėl sertifikavimo įstaigų atliekamo darbo, visų pirma dėl darbo, susijusio su valstybių narių kontrolės ir patikrų vietoje statistikų patvirtinimu, pateikti Parlamentui esamų mokėjimo agentūrų skaičių, taip pat jų patikimumo vertinimą, - toliau mažinti biurokratiją, paprastinti procedūras ir vengti neigiamo poveikio ūkininkams, kurį sukelia taisyklių, kurios kartais prieštarauja viena kitai, perteklius, - reguliariai informuoti Parlamentą apie šio darbo eigą; 95. mano, kad trišaliai Audito Rūmų, Komisijos ir nacionalinių valdžios institucijų susitikimai, kurie svarbūs siekiant tarpusavio supratimo ir sprendžiant problemas, susijusias su metinio patikinimo pareiškimo (DAS) rengimu sanglaudos politikos srityje, turėtų būti rengiami taip pat ir žemės ūkio ir gamtinių išteklių politikos srityse siekiant, kad būtų lengviau darniai aiškinti ir taikyti taisykles, susijusias su išlaidų valdymu ir kontrole, taip pat siekiant taikyti koordinuotą Komisijos ir Audito Rūmų metodą; 96. pritaria Audito Rūmams, kad atitikties patvirtinime pernelyg daug dėmesio skiriama nustatyto dydžio korekcijoms ir su atitiktimi susijusiems pataisymams, kurie nėra susiję su galutiniu finansavimo gavėju; Sanglauda – 35500000000 EUR 97. primena, kad išlaidos sanglaudai valdomos bendrai su valstybėmis narėmis, kad išlaidos finansuojamos per daug daugiamečių veiklos programų (toliau – VP), kad Komisija VP tvirtina remdamasi valstybių narių pasiūlymais ir kad valstybės narės pasirenka atskirus į VP įtrauktinus projektus; 98. primena, kad valstybės narės bendrai finansuoja projektus, kurių įgyvendinimo išlaidos numatomos iš sanglaudos lėšų; pažymi, kad valstybės narės, kurios dalyvauja bendrai finansuodamos iš nacionalinių lėšų, suinteresuotos efektyvia valdymo ir kontrolės sistema; prašo Komisijos ryžtingai veikti siekiant pagerinti valdymo ir kontrolės sistemas ir pašalinti laikinus trūkumus; 99. atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmų apskaičiavimu labiausiai tikėtinas klaidų lygis sanglaudos politikos srityje siekia daugiau kaip 5 %; pažymi, kad paeiliui trečius metus mažėja klaidų dažnumas; 100. be to, pažymi, kad nustatyta 36 % mokėjimų, skirtų projektams, klaidų ir kad iki šiol tai vis dar sritis, kurioje daroma daugiausia klaidų; 101. mano, kad vertinant bendrą klaidų tendenciją būtina įvertinti ne tik individualius projektus, bet ir į bendrą tokių klaidų tendenciją; 102. pabrėžia, kad sanglaudos politikos teisinis pagrindas yra sudėtingas, nes ji turi atitikti ir nacionalinius, įskaitant regioninių ir vietos valdžios įstaigų, ir įvairių Sąjungos politikos sričių reikalavimus ir taisykles, pavyzdžiui, taisykles, susijusias su viešaisiais pirkimais ir valstybės pagalba, taip pat su daugybe valdžios institucijų, atsakingų už sanglaudos politikos įgyvendinimą valstybėse narėse, ir su dar didesniu skaičiumi besinaudojančių Sąjungos parama ir jos gavėjų; 103. mano, kad svarstant patobulinimus ir supaprastinimus svarbu atsižvelgti į tokio svarbaus klausimo sudėtingumą; 104. pabrėžia, kad didžioji apskaičiuoto klaidų lygio dalis yra susijusi su tinkamumo finansuoti klaidomis ir rimtais viešųjų pirkimų taisyklių pažeidimais; be to pabrėžia, kad vien viešųjų pirkimų taisyklių nesilaikymas sudaro 43 % visų kiekybiškai įvertinamų klaidų ir sudaro maždaug tris ketvirtadalius įvertinto klaidų lygio; 105. pažymi, kad viešųjų pirkimų procedūrų pažeidimai rodo nesėkmes kuriant Sąjungos vidaus rinką; prašo Komisijos ir Audito Rūmų parengti konsultacijų dėl metodikos, naudojamos viešųjų pirkimų srityje nustačius rimtų pažeidimų, proceso platformą; 106. be to, pažymi, kad interesų įvairovė, neabejotinai, turi įtakos valstybių narių kontrolės įsipareigojimų vykdymui tiek, kiek tai yra susiję su Sąjungos išlaidomis atitinkamoje valstybėje narėje ir atitinkamos valstybės narės nacionalinį indėlį į Sąjungos biudžetą; 107. prašo Komisijos išanalizuoti šių viešųjų pirkimų pažeidimų priežastis ir aktyviai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant įveikti nustatytus sunkumus; 108. teigiamai vertina Komisijos žaliąją knygą dėl ES viešųjų pirkimų politikos modernizavimo siekiant veiksmingesnės Europos pirkimų rinkos (COM(2011) 15); ragina Tarybą ir Komisiją ne vėliau kaip 2012 m. galutinai patvirtinti pagrindinių Sąjungos viešųjų pirkimų taisyklių (Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB [14] ir 2004/18/EB [15]) reformą; 109. reiškia susirūpinimą, kad Audito Rūmai taip pat nustatė daug trūkumų viešųjų konkursų rengimo ir sutarčių sudarymo procedūrose; 110. pabrėžia, kad bent 30 % visų Audito Rūmų nustatytų klaidų atveju valstybės narės valdžios institucijos, atsakingos už veiklos programų įgyvendinimą, turėjo pakankamai informacijos, kad galėtų, prieš patvirtinant išlaidas Komisijai, nustatyti ir ištaisyti klaidas; 111. mano, kad šios išvados sudaro pagrindą rimtai abejoti sistemos, kurioje valstybėms narėms tenka pagrindinė atsakomybė dėl deklaruotų išlaidų tikslumo, efektyvumu; 112. primena, kad valdymo patikrinimai yra pagrindinės kontrolės priemonės siekiant išvengti pažeidimų, ir apgailestauja, kad 11 iš 16 audituotų veiklos programų valstybių narių valdymo institucijų atliktos patikros tik iš dalies atitiko teisės aktų reikalavimus; 113. pabrėžia, kad bendrai 2007–2013 m. programavimo laikotarpio priežiūros ir kontrolės sistemos tik iš dalies atitiko pagrindines audituotas teisinio pagrindo nuostatas; 114. pažymi, kad gali būti nustatyti tik tų finansinių metų, kurie laikomi užbaigtais, galutiniai skaičiai, taigi, atsižvelgiant į tai, naujausi finansiniai metai, kurie laikomi užbaigtais, yra 2004 m.; 115. primena, kad Komisijos vaidmuo apima gairių teikimą valstybėms narėms ir nacionalinių institucijų pažangiosios patirties plėtojimą; ragina visus Komisijos generalinius direktoratus (GD) toliau pagerinti savo veiklos rezultatus šioje srityje; 116. pabrėžia, kad valstybių narių administracijos didele dalimi yra politikos krypčių, kurias įgyvendina bendrai valdydamos, suinteresuotieji subjektai; šiuo požiūriu pabrėžia, kad Komisijos ir valstybių narių bendras valdymas priklauso nuo atitinkamų administracijų tarpusavio pagarbos ir pripažinimo atmosferos; pabrėžia, kad ši atmosfera didele dalimi gali būti toliau stiprinama vykstant kasdieniam valdymui ir dėl to atsirandant Komisijos ir valstybių narių administracijų ryšiams; 117. reikalauja, kad Komisiją nustatytų ir platintų valstybėms narėms pažangiąją patirtį tam, kad, iš dalies pakeitus ir supaprastinus struktūrinių fondų įgyvendinimo nacionaliniu lygiu taisykles, būtų sudarytos galimybės geriau įsisavinti lėšas ir pagerinti gavėjams skirtų pinigų srautai; 118. reiškia susirūpinimą dėl to, kad remiantis Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) duomenimis daugėja įrodymų, kad struktūrinių fondų lėšų naudojimo pažeidimai daromi organizuotai ir suplanavus, o ne atsitiktinai; ragina visus suinteresuotus asmenis valstybėse narėse ir Sąjungos institucijose bendromis pastangomis kovoti su šiuo reiškiniu (OLAF metinė 2010 m. ataskaita, p. 41); 119. apgailestauja, kad valstybių narių metinės struktūrinių fondų suvestinės teikiamos pavėluotai, todėl jomis remiantis neįmanoma atitinkamai užtikrinti, kad regioninės programos būtų tinkamai įgyvendinamos; mano, kad tai yra pakankamas pagrindas sustabdyti mokėjimus valstybėms narėms iš struktūrinių fondų; 120. ragina Komisiją peržiūrint finansinį reglamentą atkreipti dėmesį į NVD veiksmingumą ir įvertinti paskatas ir (arba) atgrasomąsias priemones, taip pat naudą ir patobulinimus, kurių jos padėtų siekti patikimo finansų valdymo aspektu; mano, kad taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į tai, jog 2007–2013 m. laikotarpiu buvo padaryta esminių valdymo ir kontrolės sistemos pakeitimų ir kad prieš darant tolesnius patobulinimus reikia įvertinti gautus rezultatus; mano, kad pradėjus taikyti šią priemonę Komisija tikrai galės vykdyti savo pareigą prižiūrėti valstybes nares ir užtikrinti veiksmingą nacionalinių valdymo ir kontrolės sistemų funkcionavimą; 121. ragina Komisiją intensyvinti ryšius su valstybių narių administracijomis siekiant abipusio keitimosi informacija, kad būtų galima nedelsiant spręsti neišspręstus klausimus; 122. yra labai susirūpinęs dėl nuolatinio žemo kai kurių valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų standarto ir dėl lėto pažangos didėjimo tobulinant tas sistemas; 123. ragina Komisiją į finansinį reglamentą įtraukti reikalavimą dėl privalomų nacionalinių valdymo deklaracijų (NVD), kurios būtų rengiamos ir pasirašomos ministerijų lygiu bei kurias tinkamai tikrintų nepriklausomas auditorius, ir kad šios deklaracijos būtų esminis pirmasis žingsnis siekiant didesnės valstybių narių atskaitomybės dėl Sąjungos išlaidų; mano, kad nepradėjus taikyti šios priemonės Komisija negalės vykdyti savo pareigos prižiūrėti valstybes nares ir užtikrinti veiksmingą nacionalinių valdymo ir kontrolės sistemų funkcionavimą; 124. atkreipia dėmesį į Darbo tvarkos taisykles, ypač į jų VI priedą ir šio priedo 6 straipsnio 3 dalį, pagal kuriuos remdamasis "už biudžeto kontrolę atsakingo komiteto pranešimu ir veikdamas Parlamento vardu, Parlamento pirmininkas gali kreiptis pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 265 straipsnį į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą su ieškiniu atitinkamai institucijai dėl įsipareigojimų, kylančių iš pastabų, lydinčių sprendimą dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo arba kitas rezoliucijas dėl biudžeto išlaidų vykdymo, nevykdymo"; be to, primena, kad būtina užtikrinti veiksmingą reguliarių trišalių susitikimų įgyvendinimą pagal biudžeto sudarymo procedūrą, kaip minima Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 324 straipsnyje; 125. apgailestauja, kad sertifikavimo įstaigos pagal 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo [16], neturi nuoseklių ir aiškių audito standartų; ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis sukurti darbo grupę ir parengti vieningus audito standartus siekiant toliau stiprinti sertifikavimo ir (arba) auditavimo įstaigų atliekamą audito darbą; 126. ragina Komisiją pateikti Parlamentui esamų valdymo institucijų skaičių, taip pat jų patikimumo vertinimą; Moksliniai tyrimai, energetika ir transportas – 8000000000 EUR 127. primena, kad didžiąją šios politikos grupės išlaidų dalį Komisija įgyvendina taikydama tiesioginį centralizuotą valdymą, tačiau vis dažniau taikomas netiesioginis centralizuotas valdymas per agentūras ir bendrąsias įmones; 128. atkreipia dėmesį į tai, kad labiausiai tikėtinas klaidų lygis, Audito Rūmų apskaičiuotas šioje politikos grupėje, siekia 2–5 %; 129. toliau pažymi, kad Audito Rūmai nustatė, jog valdymo ir kontrolės sistemos buvo tik iš dalies veiksmingos užtikrinant operacijų tvarkingumą; 130. pabrėžia, kad pagrindinis klaidų tipas šioje politikos grupėje išlieka per didelių personalo ir netiesioginių išlaidų mokslinių tyrimų projektuose kompensavimas; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad visų pirma dėl sudėtingų tinkamumo kriterijų padaugėjo išlygų dėl tiesioginio valdymo (nuo 4 iki 9); 131. be to pažymi, kad, turint minty ypatingą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros svarbą Sąjungos ekonomikai, šios srities klaidos kelia itin didelį susirūpinimą; 132. primena, kad gaunantieji dotacijas pagal 6BP su naudos gavėjų išlaidų ataskaitomis, teikiamomis siekiant gauti kompensaciją, turi pateikti nepriklausomo auditoriaus išduotą audito sertifikatą, kuriame patvirtinama, kad nepriklausomas auditorius gali suteikti pagrįstą patikinimą, kad deklaruojamos išlaidos yra tinkamos finansuoti; atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos pripažinimo ir tinkamumo kriterijai, taikomi išduodant sertifikatus, yra per daug griežti; 133. reiškia susirūpinimą dėl to, kad 43 % atvejų Audito Rūmai nustatė klaidų išlaidų ataskaitose (ir 2009 m., ir 2008 m.), apie kurias sertifikuojantis auditorius pateikė besąlyginę nuomonę prieš pateikiant kompensavimo prašymą; 134. pažymi, kad nors Komisija 2009 m. išieškojo kur kas didesnę finansavimo reikalavimų neatitinkančių išlaidų sumą, likusios išieškotinos sumos taip pat padidėjo beveik tris kartus – iki 31500000 EUR; 135. mano, kad labai svarbus visuomenės pasitikėjimas mokslinių tyrimų, energetikos ir transporto srityje, nes ateityje tikimasi Sąjungos biudžete šioms sritims numatyti daugiau lėšų; 136. ragina Komisiją užtikrinti, kad nepriklausomi auditoriai, kurie neteisingai sertifikavo išlaidų ataskaitas, sužinotų apie deklaruotų išlaidų tinkamumo kriterijus ir esant reikalui atsakytų už savo veiksmus, patikrinti naudos gavėjų sąnaudų apskaičiavimo metodikų sertifikavimo sistemos veikimą, sumažinti vėlavimus išieškoti nepagrįstai išmokėtas sumas, prireikus taikant sankcijas, toliau paprastinti mokslinių tyrimų finansavimo taisykles, toliau patobulinti MVĮ prieigą prie tyrimams skirtų lėšų ir užtikrinti visišką atskaitomybę siekiant tinkamo Sąjungos pinigų naudojimo; 137. primena, kad jau prašė Komisijos taikyti teisinio aiškumo principą ir susilaikyti nuo taikymo atgaline data griežčiau apibrėžtų taisyklių, reglamentuojančių dalyvavimą, ir neprašyti gavėjų perskaičiuoti Komisijos tarnybų jau patvirtintas finansines ataskaitas, nes taip sumažėtų ex post audito ir korekcijų poreikis atgaline data; prašo Komisijos greitai spręsti šias problemas, kylančias dėl vykdomų patikrinimų, veikti rūpestingai ir gerbti patikimo finansinio valdymo principus; rekomenduoja ginčus dėl šių problemų spręsti šalių susitarimu, pagal, pavyzdžiui, nepriklausomo pakartotinio audito išvadas ir (arba) ad hoc įstojus nepriklausomam tarpininkui; 138. džiaugiasi, kad Komisija pradėjo taikyti sankcijas mokslinių tyrimų srityje (34 veiksmai, gauta 514330 EUR), vis dėlto pritaria Vidaus audito tarnybos (VAT) išvadai, kad reikalinga stipri sukčiavimų nustatymo sistema; 139. toliau ragina Komisiją užtikrinti, kad Komisijos Vidaus audito tarnyba Europos Sąjungos įsteigtų įstaigų, kurios turi teisinį subjektiškumą ir gauna išmokas iš biudžeto pagal Bendrojo finansinio reglamento 185 straipsnio 3 dalį, atžvilgiu turėtų tokius pačius įgaliojimus, kokias turi Komisijos departamentų atžvilgiu; 140. mano, kad dotacijos pagal 8BP turėtų būti pagrįstos radikalia požiūrio permaina, įskaitant pradedamą taikyti premijų sistemą, kuri iš dalies pakeistų dabartinę išankstinių mokėjimų sistemą, ir geresnėmis galimybėmis pasinaudoti rizikos kapitalu, kad būtų galima padidinti veiksmingumą; Išorės pagalba, vystymas ir plėtra – 6600000000 EUR 141. primena, kad didžioji išlaidų dalis įgyvendinama taikant Komisijos tarnybų tiesioginį centralizuotą valdymą, kurį vykdo Komisijos būstinė arba valdoma Sąjungos delegacijų (įsigaliojus Sutarčiai dėl Europos Sąjungos veikimo vadinamų Europos Sąjungos delegacijomis) lygiu; toliau pažymi, kad vis daugiau naudojamas bendras valdymas, pvz., maisto priemonė; 142. mano, kad vertinant bendrą klaidų tendenciją būtina įvertinti ne tik individualius projektus, bet ir atitinkamų išlaidų sričių efektyvumą; 143. atkreipia dėmesį į tai, kad labiausiai tikėtinas klaidų lygis, Audito Rūmų apskaičiuotas srityje, kuri audituota, siekia 2–5 %; 144. dar kartą pabrėžia, kad pagal bendrą Audito Rūmų atliktą priežiūros ir kontrolės sistemų vertinimą nustatyta, kad šios sistemos tik iš dalies veiksmingos; 145. taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmai nustatė, jog EuropeAid generalinio direktoriaus metinėje veiklos ataskaitoje ir pareiškime buvo pateiktas tik iš dalies teisingas finansų valdymo įvertinimas operacijų tvarkingumo atžvilgiu; 146. pažymi, kad valdymo ir kontrolės sistemų vertinimas šalyse kandidatėse ir potencialiose kandidatėse yra nuolatinis procesas, vykdomas pagal programą, nustatytą Pasirengimo narystei pagalbos priemonei (IPA) skirtame decentralizuoto valdymo proceso plane, kuriam vykstant Komisija gali suteikti valdymo įgaliojimus nurodytam IPA komponentui, programai arba priemonei; 147. prašo Komisijos glaudžiai bendradarbiauti su šalimis kandidatėmis ir potencialiomis kandidatėmis siekiant veiksmingai pagerinti valdymo ir kontrolės sistemas, skatinti geriausią kovos su sukčiavimu praktiką ir užtikrinti, kad jų praktika atitiktų visas Sąjungos taisykles ir standartus; 148. apgailestauja dėl to, kad tam tikrose šalyse, kurios yra potencialios kandidatės, skiriant į valstybės tarnybą vis dar pažeidžiamas valstybės tarnybos įstatymas; apgailestauja, kad daugeliu atvejų prastai veikia teismų sistemos; skatina Komisiją visoms šalims, kurios yra potencialios kandidatės, užtikrinti būtinas žinias ir institucijų patirtį, kad jos galėtų veiksmingai kovoti su korupcija ir tęsti reikiamas reformas; 149. reiškia susirūpinimą dėl didelio atmetimo rodiklio šalyse, kuriose taikoma decentralizuoto įgyvendinimo sistema, t. y. kuriose Sąjungos delegacijos ex ante kontroliuoja pirkimo bylas; pabrėžia, jog atrodo, kad nacionalinės valdžios institucijos tose šalyse turi sunkumų įgyvendinti esminius patobulinimus, kurie būtini norint atsisakyti Komisijos ex ante kontrolės; skatina Komisiją ir šalis kandidates pagerinti dialogą ir užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą; 150. atkreipia dėmesį į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 12/2009 dėl Vakarų Balkanams skirtų Komisijos teisingumo ir vidaus reikalų srities projektų veiksmingumo; 151. džiaugiasi, kad Audito Rūmai teigiamai įvertino priežiūros ir kontrolės sistemas, taikomas humanitarinės pagalbos srityje; vis dėlto ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti tolesnėms priemonėms, kurių imamasi po to, kai atlikus įgyvendinimo partnerių ir humanitarinių pirkimų centrų naudojimo apimties stebėsenos auditus, nustatoma trūkumų, ir naudotis šių priemonių privalumais; 152. ragina RELEX generalinio direktorato teisių perėmėją užbaigti savo ex post kontrolės metodiką ir kaip galima skubiau atsižvelgti į susijusias vidaus auditoriaus suformuluotas rekomendacijas; 153. ragina ELARG generalinį direktoratą sukurti ir įdiegti mechanizmus, skirtus palengvinti atliktų patikrinimų vizitų rezultatų analizę ir sudaryti geresnes sąlygas tolesniems veiksmams vykdyti ir skirti pakankamai išteklių siekiant išanalizuoti valstybių narių, kurios neseniai įstojo į Sąjungą, tačiau jų deklaracijos susijusios su buvimo kandidatėmis laikotarpiu, pateiktas neišnagrinėtas galutines deklaracijas; 154. ragina ECHO generalinį direktoratą pagerinti pasiūlymų dėl humanitarinės pagalbos teikimo veiksmų įvertinimų dokumentacijos kokybę (pvz., parengti standartizuotas vertinimo ataskaitas) ir savo 2010 m. metinėje veiklos ataskaitoje pateikti maisto priemonės įgyvendinimo ataskaitą; 155. pabrėžia, kad gali būti ir neigiamų pagalbos užsienio šalims teikimo aspektų, pvz., kai korumpuoti valdymo režimai pagalbą gaunančiose šalyse blogai tvarko lėšas, todėl reikia teikti pirmenybę veiksmams, kurie skirti užkirsti kelią tokiam poveikiui; 156. palankiai vertina tai, kad Komisija nuo 2007 iki 2010 m. išleido 396000000 EUR šalims kandidatėms, kurios dėjo pastangas pagerinti savo teismų sistemas ir kovoti su korupcija, remti; taip pat palankiai vertina šioje srityje padarytą pažangą; tačiau įspėja dėl per didelio optimizmo ir prašo Komisijos pateikti įrodymų, kad šie pinigai buvo išleisti veiksmingai ir kad pagerintos kontrolės struktūros tikrai prisidėjo prie padidėjusių sankcijų prieš korumpuotus veikėjus, įskaitant didelio atgarsio sulaukusias bylas; taip pat prašo pateikti įrodymų, kad visiškai įgyvendinami įstatymai ir palaikomos reformos; 157. nerimaudamas pabrėžia decentralizuoto įgyvendinimo sistemos (DIS) Kroatijoje ir Turkijoje trūkumus, kuriuos nustatė Audito Rūmai; prašo Komisijos nurodyti, kokių priemonių buvo imtasi šiai problemai spręsti, taip pat pateikti vertinimus, kokio dydžio suma rizikuojama; 158. prašo Komisiją, ypač ELARG generalinį direktoratą, dėti daugiau pastangų siekiant išnagrinėti susikaupusias su Phare ir CARDS programomis ir pereinamojo laikotarpio priemone susijusias deklaracijas, o po to tinkamai ir laiku užbaigti šias programas; 159. apgailestauja dėl to, kad Audito Rūmų metinėje ataskaitoje didelė pasirengimo stojimui pagalbos dalis įtraukta į 3 (žemės ūkis – 254000000 EUR) ir 4 (sanglauda – 65000000 EUR) skyrius; yra nustebęs, kad Audito Rūmų metinėse ataskaitose nepateikta informacijos apie Sąjungai nepriklausančiose šalyse atliktus auditus pagal šalis, skirtingai nei tai buvo daroma ankstesniais metais; 160. apgailestauja dėl to, kad Regioninės politikos (REGIO) generalinis direktoratas 2009 m. nevykdė audito Kroatijoje nepaisant to, kad šioje šalyje kilo didelių problemų dėl viešųjų pirkimų konkursų; 161. be to, ragina Komisiją informuoti tarptautines organizacijas, kad būsima Sąjungos pagalba bus teikiama tik jei bus teikiami patikinimo įrodymai pateikiant patikinimo pareiškimus; 162. prašo Audito Rūmų pateikti priežastis, kodėl vertinant į imtį įtrauktas operacijas pagal išorės pagalbos skyrių buvo nustatytas gana žemas klaidų lygis (13 %), nustatyta didelė kiekybiškai neįvertinamų klaidų dalis Sąjungos delegacijų lygyje ir nerasta jokių tikslumo įrodymų arba tikrumo klaidų srityje, kurioje, atsižvelgus į jos pobūdį, iškyla didelė netinkamo lėšų naudojimo grėsmė; prašo Komisijos, o ypač Sąjungos delegacijų nurodyti aiškią audito seką ir suteikti visą kitą informaciją, kurios reikia siekiant palengvinti Audito Rūmų tyrimą; Švietimas ir pilietybė – 2200000000 EUR 163. primena, kad didžioji išlaidų dalis šioje srityje valdoma taikant netiesioginį centralizuotą valdymą arba taikant pasidalijamąjį valdymą; 164. džiaugiasi teigiamu Komisijos vaidmeniu šioje srityje, nes Komisija teikia valstybėms narėms gaires, taip pat ragina Komisiją ir toliau nacionalinėms institucijoms platinti pažangiąją patirtį; 165. primena, kad Audito Rūmai nustatė, kad galutinių mokėjimų atvejais klaidų lygis siekia 2–5 % ir kad šios politikos srities priežiūros ir kontrolės sistemos buvo tik iš dalies veiksmingos užtikrinant 2009 m. baigimo procedūrų tvarkingumą; 166. reiškia susirūpinimą, kad 29 iš 120 audito metu tikrintų baigimo procedūrų (24 %) atveju buvo kiekybiškai įvertinamų klaidų; 167. reiškia susirūpinimą, kad 2009 m. Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemos paliko reikšmingą nenustatytų ir neištaisytų klaidų skaičių tais metais atliktuose baigiamuosiuose mokėjimuose; 168. ragina Komisiją ir toliau stiprinti baigiamųjų mokėjimų patikras, siekiant užtikrinti, kad būtų nustatomos ir ištaisomos klaidos bei būtų išvengta anksčiau nustatytų klaidų pasikartojimo; Ekonomikos ir finansų reikalai – 700000000 EUR 169. primena, kad pagrindinės šios politikos grupės programos yra Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros šeštoji ir septintoji bendrosios programos (BP) (222000000 EUR), susijusi Sąjungos agentūrų finansavimo programa (116000000 EUR), Išorės veiksmų garantijų fondas (92000000 EUR) ir Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa (KIBP), pateikta po Daugiametės įmonių ir verslininkystės programos (DĮVP) (175000000 EUR); 170. primena, kad dauguma veiksmų pagal 6BP, 7BP ir KIBP finansuojama pagal susitarimą su Komisija dėl dotacijų ir kad dotacijos mokamos šia tvarka: pirmiausia – avansas pasirašius susitarimą dėl dotacijų, po to atliekami tarpiniai ir galutinis mokėjimai, kuriais kompensuojamos finansavimo reikalavimus atitinkančios išlaidos remiantis naudos gavėjų pateiktomis išlaidų ataskaitomis; 171. primena, kad Parlamento rezoliucijose dėl 2007 ir 2008 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo Komisija raginama leisti naudos gavėjams taikyti vidutinių personalo išlaidų, skaičiuojamų pagal išlaidų centrus, metodiką ir nereikalauti nurodyti individualių sąnaudų, tenkančių konkrečiame mokslinių tyrimų projekte aktyviai dalyvaujantiems asmenims; šiuo klausimu džiaugiasi 2011 m. sausio 24 d. Komisijos sprendimu C(2011) 174 dėl trijų priemonių, kuriomis supaprastinamas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1982/2006/EB ir Tarybos sprendimo Nr. 970/2006/Euratomas įgyvendinimas; 172. primena, kad pagrindinė rizika tvarkingumui yra tai, kad išlaidų ataskaitose nurodomos per didelės finansavimo reikalavimus atitinkančios išlaidos, o Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemomis šios klaidos neaptinkamos, ir kad pagal išlaidų ataskaitas atliekamų mokėjimų tvarkingumo riziką Audito Rūmai vertina kaip didelę; 173. atkreipia dėmesį į pavyzdžius, kuriuos pateikė Audito Rūmai, susijusius su: - Šeštąja bendrąja programa, kai audito sertifikatą pateikusi įmonė neaptiko šių rimtų išlaidų ataskaitų trūkumų, be to, jie nebuvo aptikti ir per dvi ex post patikras, kurias Komisijos vardu atliko kita išorės audito įmonė, - Septintąja pagrindų programa, kai naudos gavėjas personalo išlaidoms apskaičiuoti taikė metodiką, kuri neatitiko nei 6BP, nei 7BP taisyklių ir, atitinkamai, vieno audituoto projekto atveju deklaruotos išlaidos buvo padidintos daugiau kaip 17 % ir ta pati metodika buvo taikyta 13 kitų projektų, - Europos kosmoso agentūra (angl. ESA) ir jungtiniu valdymu, kurio atžvilgiu Audito Rūmai pastebėjo, kad buvo įtrauktos išlaidos, kurių Bendrija neturėtų finansuoti, ir nepakankamai pagrįstos išlaidos – visos šios išlaidos sudarė beveik 10 % audituotos imties, ir atkreipė dėmesį į rimtus viešųjų pirkimų taisyklių ir procedūrų trūkumus; 174. susirūpinęs pažymi ir yra sunerimęs dėl to, kad Audito Rūmai ir toliau aptinka mokėjimų klaidų, kai patvirtintas auditorius pateikė besąlyginę nuomonę, ir kad Audito Rūmai mano, jog audito sertifikavimas yra tik iš dalies veiksmingas aptinkant deklaruojamų išlaidų klaidas; 175. pabrėžia, kad Audito Rūmai daro išvadą, jog šios politikos grupės mokėjimuose nenustatyta esminių klaidų, tačiau taip pat pažymi Audito Rūmų rekomendaciją atkreipti dėmesį į mokslinių tyrimų sistemos išlaidose nustatytų klaidų rūšį ir mastą; pabrėžia, kad nors dvejos priežiūros ir kontrolės sistemos iš trijų, skirtų šiai politikos grupei, įvertintos kaip veiksmingos, viena sistema buvo tik iš dalies veiksminga užtikrinant mokėjimų tvarkingumą; 176. prašo Komisijos: - nagrinėti esamus susitarimus dėl ex ante patikros siekiant nustatyti jų veiksmingumą, - atsižvelgus į patirtį svarstyti, ar naudos gavėjo paskirto išorės auditoriaus sertifikavimas yra veiksminga kontrolės priemonė, ir ieškoti alternatyvių patikros būdų, - didinti sertifikuojančių auditorių informuotumą apie išlaidų tinkamumą finansuoti, siekiant didinti jų išduodamų audito sertifikatų patikimumą ir, jei taikytina, nustatyti tokių auditorių atsakomybę, - toliau gerinti savo viešųjų pirkimų procedūrų ir tarpinių bei galutinių mokėjimų ex ante kontrolės kokybę ir užtikrinti, kad ex post kontrolės funkcijos būtų įtrauktos į darbo programas; Išsami išlaidų apžvalga 177. ragina Komisiją per 2011 m. skubiai atlikti išsamią visų veiklos sričių išlaidų apžvalgą, kad būtų užtikrinta, jog visos išlaidos būtų ekonomiškai naudingos, siekiant nustatyti taupymo galimybes, kurios padėtų sumažinti šiuo ekonominių sunkumų laikotarpiu biudžetui daromą spaudimą; 178. mano, kad poreikis didinti išlaidas svarbiausiose prioritetinėse srityse gali būti užtikrintas panaudojant lėšas, sutaupytas įgyvendinant šiuo metu vykdomas programas, ir kad atsižvelgiant į tai turėtų būti atidžiau tikrinamos pasenusios arba neveiksmingos programos siekiant perskirti joms skirtas lėšas; Prioritetiniai veiksmai 179. ragina Komisiją pateikti Parlamento kompetentingam komitetui planą, kuriame būtų nurodyti veiksmai, kurių Komisija ketina imtis dėl šiuo metu taikomos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros, NVD, Komisijos valdymo struktūros užbaigimo, sistemingo mokėjimų nutraukimo ir mokėjimų sustabdymo, taip pat šios priemonės panaikinimo ir taisomųjų mechanizmų tobulinimo; Dabartinės biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros reforma 180. ragina Komisiją surengti institucijų diskusijas, kurių pradiniame etape dalyvautų aukščiausio lygio Tarybos, Komisijos, Audito Rūmų ir Parlamento atstovai, o antrajame etape – valstybių narių, nacionalinių parlamentų ir aukščiausiųjų audito institucijų atstovai, siekiant pradėti išsamius debatus apie dabartinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros sistemą; 181. ragina Komisiją pateikti pasiūlymus, kaip būtų galima sutrumpinti biudžeto įvykdymo patvirtinimo terminus siekiant, kad balsavimas per plenarinį posėdį vyktų metais, kurie eina po ataskaitinių metų; ragina Audito Rūmus ir kitas institucijas trumpinti ir stiprinti biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, padaryti ją skaidresne ir suprantamesne Sąjungos mokesčių mokėtojams; Nacionalinės valdymo deklaracijos 182. pabrėžia, kad NVD reikėtų laikyti priemonėmis, palengvinančiomis didesnę nacionalinę atskaitomybę už Sąjungos išlaidas, nes ir nacionaliniams parlamentams, ir nacionalinėms audito institucijoms suteikiama galimybė dalyvauti užtikrinant Sąjungos išlaidų teisėtumą, tvarkingumą ir atlikimą; mano, kad NVD yra priemonė, kuri leidžia nacionalinėms institucijoms ir Sąjungos institucijoms dirbti kartu visapusiškai gerbiant viena kitos funkcijas ir atsakomybę; 183. primena, kad nuo 2005 m. Parlamentas yra prašęs Komisijos pateikti pasiūlymą dėl privalomų NVD įvedimo; 184. pabrėžia, kad ne tik Sąjungos valdytojas, bet ir nacionalinis valdytojas turėtų privalėti atsiskaityti už išlaidas, jei nacionalinės valdžios institucijos įvykdė maždaug 80 % biudžeto; 185. yra ne kartą prašęs, kad kiekvienos valstybės narės finansų ministras parengtų ir pasirašytų nacionalinę valdymo deklaraciją, susijusią su lėšų naudojimu, ir taip pat yra siūlęs, kad nacionalinė audito institucija arba kitas nepriklausomas auditorius turėtų atlikti finansų ministro nacionalinės valdymo deklaracijos auditą, nes atlikti deklaracijos, kurią parengė nacionalinė ministerija, auditą paprastai turėtų būti įgaliota bet kuri nepriklausoma nacionalinė audito institucija; 186. palankiai vertina tai, kad kai kurios valstybės narės (būtent Danija, Nyderlandai, Jungtinė Karalystė ir Švedija) teikia NVD, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad skiriasi jų kokybės ir aiškumo lygis; 187. mano, kad tai, jog šios valstybės narės teikia NVD, rodo pavyzdį kitoms valstybėms narėms, kad tai padaryti įmanoma; 188. pabrėžia, kad Komisijos pasiūlyme dėl finansinių taisyklių, taikomų Sąjungos metiniam biudžetui (COM(2010) 815, 56 straipsnis) numatyta pradėti taikyti valdymo deklaracijas vadovų lygiu; pažymi, kad Parlamentas mano, kad šis pasiūlymas būtų žingsnis link NVD, kurios būtų galutinis tikslas; 189. ragina Komisiją pateikti oficialų pasiūlymą dėl privalomų NVD, kurias tinkamai pasirašė visi nacionaliniai finansų ministrai, įvedimo laikantis toliau nurodytų etapų: - esamų nacionalinių valdymo deklaracijų kokybės, išbaigtumo, objektyvumo, atitikties ir naudingumo analizės, įskaitant pateiktos informacijos pridėtinės vertės ir galimų NVD trūkumų įvertinimo, - gairių dėl bendrų pagrindinių NVD aspektų apibrėžimo užtikrinant, kad šios deklaracijos bus naudingos Komisijai ir Audito Rūmams, - plano nustatymas, nurodant datą, kada valstybės narės įvykdo pagrindinius NVD įvedimo proceso etapus, taip pat ne vėliau kaip 2014 m. sausio 1 d., kai pradeda galioti naujosios finansinės perspektyvos, įtraukimas į finansinį reglamentą privalomų NVD; ir siūlo, kad NVD turinys atitiktų tarptautinius audito standartus ir palengvintų Audito Rūmams atlikti auditą; Komisijos valdymo struktūros užbaigimas 190. pabrėžia, kad ir generalinio direktoriaus metinė veiklos ataskaita, ir Komisijos narių kolegijos apibendrinamoji ataskaita yra svarbūs elementai, kad Komisija galėtų pateikti ataskaitą biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai; 191. pagal analogiją su raginimu nustatyti NVD politiniu lygiu ragina Komisiją užbaigti jos valdymo struktūrą pridedant atsakingo komisijos nario parašą prie generalinio direktoriaus metinės veiklos ataskaitos ir pateikiant apibendrinamąją ataskaitą, kurioje taip pat būtų kiekvienos valstybės narės ir kiekvienos politikos srities kokybės kontrolių suvestinė, kurią pasirašytų Europos Komisijos pirmininkas; 192. pažymi, kad siekiant užbaigti Komisijos valdymo struktūrą gali reikėti sustiprinti procedūras, kad kolegija galėtų patvirtinti apibendrinamąją ataskaitą ir leistų atskiriems Komisijos nariams dirbti ir dalyvauti rengiant generalinio direktoriaus metinę veiklos ataskaitą, o tai apimtų šias priemones, taikytinas 2010 finansiniais metais: - posėdžių, kuriuose kolegija patvirtina apibendrinamąją ataskaitą, protokolų perdavimą kompetentingam Parlamento komitetui ir šių protokolų paskelbimą, - generalinio direktoriaus deklaracijos apie jo susitikimą su atsakingu Komisijos nariu, kurioje aiškiai ir visapusiškai paaiškinamas jų svarstymų apie metinę veiklos ataskaitą bei galimų išlygų turinys, perdavimą kompetentingam Parlamento komitetui; 193. pabrėžia, kad dėl tų priemonių neturėtų sumažėti tiesioginė kiekvieno generalinio direktoriaus arba kitų įgaliotų leidimus suteikiančių pareigūnų atsakomybė; Sistemingai pradedama taikyti mokėjimų nutraukimą ir sustabdymą bei šios priemonės panaikinimą 194. pažymi, kad bendro finansinių klaidų taisymo suma 2009 m. patvirtinta struktūriniams fondams siekia 7719000000 EUR (Europos Sąjungos 2009 finansinių metų metinės finansinės ataskaitos, p. 112); tačiau pastebi, kad tik 5387000000 EUR (7719000000–2332000000) (p. 103) buvo įgyvendinta ir įrašyta į sąskaitas; mano, kad dėl skirtumo tarp sumų, kurios koreguotinos, ir sumų, kurios iš tiesų koreguotos, būtina pradėti taikyti savaiminį mokėjimų sustabdymą be Komisijos sprendimo, kai tik tampa akivaizdu, kad valdymo ir kontrolės sistemų veikime atsirado didelių trūkumų; 195. ragina Komisiją sistemingai pradėti taikyti mokėjimų nutraukimo ir jų sustabdymo sistemą, kai tik tampa akivaizdu, kad atsirado didelių valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų veikimo trūkumų; 196. mano, kad procesą, per kurį siekiama sistemingo mokėjimų nutraukimo ir sistemingo sustabdymo, sudaro: - informacijos, aiškiai atskleidžiančios jau pritaikytus mokėjimų nutraukimus ir sustabdymus, taip pat tokių sprendimų priežastis, perdavimas kompetentingam Parlamento komitetui, - aiškių, nedviprasmiškų kriterijų, taikomų visiems generaliniams direktoratams ir nepaliekančių galimybių būsimų mokėjimų nutraukimų (sustabdymų) bei šių nutraukimų (sustabdymų) panaikinimų aiškinimams aprašymas, ir tokiu būdu bus sukurtas sistemiškas mechanizmas be išankstinio sprendimo politiniu lygiu, - sistemingo mokėjimų nutraukimo ir mokėjimų sustabdymo, kuriuos nulėmė dideli valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų įgyvendinimo pažeidimai, principo įtraukimas į finansinį reglamentą, taip pat išsamių gairių valstybėms narėms parengimas siekiant padėti nacionalinėms valdžios institucijoms išvengti nesusipratimų ir pažeidimų, - Komisijos bet kokio pinigų išieškojimo laiško arba laiško, kuriame pranešama apie finansines korekcijas, kopijos perdavimas atitinkamų valstybių narių parlamentams ir aukščiausiosioms audito institucijoms, taip pat kompetentingam Parlamento komitetui; Taisomųjų mechanizmų tobulinimas 197. primygtinai reikalauja, kad Komisija tobulintų taisomuosius mechanizmus siekdama užtikrinti, kad neteisingai atliktų mokėjimų finansines pasekmes patirtų naudos gavėjai, o ne mokesčių mokėtojai; 198. mano, kad procesą, per kurį bus įgyvendintas šis tikslas, sudaro šių duomenų pateikimas kompetentingam Parlamento komitetui: - aiškų, išsamų ir visiškai teisingą visų finansinių taisymų, įgyvendintų nuo 2000 m, sąrašą, taip pat informaciją apie tai, ar neteisingai gautos išmokos grąžintos arba pakeistos kitais projektais (pastaruoju atveju taip pat būtina pristatyti šių pakeitimų kokybinį vertinimą), - priemonių, kurių reikia imtis vadovaujantis Audito Rūmų išvada, kad Komisija ne visada gauna patikimą informaciją iš valstybių narių (2009 m. metinė ataskaita, 1.49 punktas), pateikta su atitinkamų valstybių narių sąrašu ir klaidų suma, taip pat informacijos apie standartinės procedūros, pradėtos taikyti 2007–2013 m. laikotarpiu, rezultatus (Komisijos atsakymas jos 2009 m. metinėje ataskaitoje, 1.34 punktas), - veiksmų planą, kaip geriau integruoti ir suderinti Audito Rūmų išvadas dėl metinio klaidų rodiklio naudos gavėjų lygiu ir Komisijos darbą imantis tolesnių veiksmų, susijusių su šiomis išvadomis, taip pat vykdant finansinius ištaisymus ir išieškojimus per visą įvairių programų vykdymo procesą iki pat jų užbaigimo ir įskaitant mokėjimų, dėl kurių gali būti atliekamas papildomas tikrinimas ir sąskaitų patvirtinimo procedūros, nustatymą ir geriau stebint valstybių narių išieškojimo pastangas; Veiklos įvertinimas 199. ragina Komisiją paskirti veiklos vertintoją, atsakingą už vertinimo ataskaitos rengimą, kaip reikalaujama pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 318 straipsnį, kurią turės patvirtinti Komisijos narių kolegija, kad būtų galima nustatyti aiškų šios ataskaitos "savininką"; 200. mano, kad vertinimo ataskaita turi būti rengiama taip, kad santykiai tarp pagrindinių veiklos rodiklių, jų teisinio (politinio) pagrindo, išlaidų sumos ir pasiektų rezultatų būtų aiškūs ir skaidrūs, o metodiką, kuria bus naudojamasi rengiant šią ataskaitą, turėtų patikrinti VAT, atlikdama auditą, kuriuo taip pat turėtų būti įvertintas atliktas darbas, taip pat pagrindiniai veiklos rodikliai, kuriuos naudojo visi Komisijos departamentai, turi būti paskelbti viešai; 201. mano, kad ataskaitos vertinimas turėtų būti pateiktas plenariniame posėdyje ir turi vykti diskusija, į kurią pakviečiami ir Audito Rūmai, kad pateiktų savo nuomonę apie įvertinimo ataskaitą; Naujos išlaidų logikos įvedimas 202. ragina Komisiją įvesti nauja išlaidų logiką, kuria siekiama pagerinti išlaidų kokybę ir užtikrinti, kad Sąjungos mokesčių mokėtojų suteiktos lėšos būtų išleidžiamos teisingai ir išmintingai, įskaitant vadovavimąsi šiais principais: - Sąjungos biudžetas turi būti nustatytas remiantis pasiūlytų politikos krypčių nagrinėjimu, išlaidų pateikimu dalyvaujančios institucijoms ir naudos gavėjams, taip pat tikslais, kuriuos galima pasiekti naudojant turimas lėšas, - užtikrinimas, kad schemos ir programos yra realistiškos ir kuo paprastesnės, - visiškos ir susitartos išlaidų atskaitomybės užtikrinima, ir siūlo Komisijai bendradarbiaujant su Audito Rūmais išnagrinėti procedūrą dėl bendros kiekvienos finansinės programos garantijų deklaracijos pateikimo ir, kol neparengtas teisinis pagrindas dėl privalomo šios procedūros taikymo, taikyti ją savanoriškai; Pastabos iš nuomones teikiančių komitetų Vystymosi komitetas 203. reiškia susirūpinimą, nes Audito Rūmai nustatė, kad išorės pagalbos ir vystymosi priežiūros ir kontrolės sistemos iki šiol tik iš dalies veiksmingos užtikrinant mokėjimų tvarkingumą ir kad mokėjimuose aptikta esminių klaidų; reiškia susirūpinimą, kad Komisija neaptiko Audito Rūmų nustatytų klaidų kai kuriuose galutiniuose mokėjimuose ir kad Komisija neprižiūri, kokiu mastu partneriai naudojasi humanitariniais tikslais vykdomų viešųjų pirkimų centrų paslaugomis; džiaugiasi, kad operacijų, kuriose aptikta klaidų (13 %), buvo perpus mažiau, negu praėjusiais metais, tačiau pabrėžia, kad reikia dėti pastangas siekiant toliau sumažinti šį procentą; 204. pažymi, kad Europos Komisijos humanitarinės pagalbos generalinis direktoratas (toliau – ECHO GD) "ne visuomet laiku ištaiso partnerių sistemų reguliariųjų auditų metu nustatytus trūkumus" [17]; taigi ragina ECHO GD plėsti stebėsenos ir tolesnių priemonių taikymo gebėjimus; 205. ragina Komisiją visapusiškiau integruoti aplinkos apsaugos aspektus į vystymo projektus, įskaitant biudžeto paramos programas, ir įvertinti aplinkos klausimų įtraukimą į vystomąjį bendradarbiavimą; apgailestauja dėl galimos šių trūkumų priežasties – darbuotojų trūkumo ir įsteigus Europos išorės veiksmų tarnybą tikisi pažangos; 206. dar kartą skatina, kad rengiant ir persvarstant su vystomojo bendradarbiavimo priemone (toliau – VBP) susijusių šalių strategijų dokumentus aktyviau dalyvautų šalių partnerių parlamentai ir būtų konsultuojamasi su šių šalių vietos pilietine visuomene; 207. ragina Komisiją padėti šalims partnerėms kurti parlamentinės kontrolės ir audito pajėgumus, didinti skaidrumą ir užtikrinti viešą prieigą prie informacijos, ypač tais atvejais, kai šalims padedama teikiant biudžetinę paramą laikantis VBP reglamento [18] 25 straipsnio 1 dalies b punkto nuostatų, ir ragina Komisiją reguliariai teikti pasiektos pažangos ataskaitas; 208. dar kartą ragina Komisiją įrodyti, kad ji ne mažiau kaip 20 % pagalbos vystymuisi lėšų išleido pagrindiniam ir viduriniam lavinimui ir pagrindinei sveikatos apsaugai, įskaitant saugią prieigą prie vandens ir sanitarijos; taip pat siūlo, kad būtų atliktas išsamus šių išlaidų poveikio vertinimas siekiant kuo labiau padidinti vykdomų programų veiksmingumą; 209. ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti besivystančių šalių moterų sveikatos apsaugai bendrai ir ypač motinų sveikatos apsaugai gerinti, nes šioje srityje padaryta mažiausia pažanga siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų; 210. pabrėžia, kad pagalbos vystymuisi mechanizmai taip pat turėtų būti skirti gerovės kūrimo skatinimui ir paramai mažoms ir vidutinėms įmonėms, nes gerovės kūrimas ir toliau yra esminė skurdo mažinimo priemonė; primena, kad, apytiksliais skaičiavimais, dėl neteisėto kapitalo judėjimo besivystančios šalys per metus praranda 800000000000 EUR; tokio judėjimo prevencija galėtų būti lemiama mažinant skurdą ir siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų; 211. palankiai vertina tai, kad Jungtinių Tautų organizacijos turi kitur ne taip lengvai randamos patirties ir žinių; vis dėlto reiškia susirūpinimą dėl to, kad Komisija iš anksto įtikinamai neparodo, ar pasirinkus JT organizaciją iš tikrųjų pasirenkamas veiksmingesnis ir efektyvesnis pagalbos teikimo būdas nei kiti būdai [19]; ragina Komisiją taikyti skaidresnę ir objektyvesnę pagalbos teikimo būdų atrankos tvarką; 212. primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad apie Sąjungos finansuojamą veiklą užsienyje būtų žinoma plačiau; Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas 213. pažymi, kad buvo panaudota 97,1 % (1540000000 EUR) 2000–2006 m. finansinės programos mokėjimų asignavimų, skirtų Europos socialiniam fondui (toliau – ESF) 2009 m.; pažymi, kad tarpiniai mokėjimai ir išankstinis finansavimas pagal 2007–2013 m. finansinę programą sudarė 11300000000 EUR; teigiamai vertina Komisijos pastangas pagerinti finansų valdymą; apgailestauja, kad valstybės narės, nepaisant finansų krizės, nesinaudoja ESF lėšomis; 214. pažymi, kad klaidų dažnumas per pastaruosius trejus metus sumažėjo nuo 54 % (2007 m.) iki 36 % (2009 m.); pripažįsta, kad Komisija dėjo pastangas sumažinti klaidų lygį; ragina dėti daugiau pastangų visų pirma siekiant sumažinti išlaidų, kurios neatitinka finansavimo reikalavimų, kompensavimą; 215. ragina Komisiją prisidėti prie finansų valdymo gerinimo vykdant veiksmų programą, pagal kurią greitinamos sprendimų priėmimo procedūros, susijusios su finansiniu koregavimu; 216. palankiai vertina tai, kad 2009 m. įgyvendinant ESF programą dėmesys buvo sutelktas į Europos užimtumo strategiją, visų pirma į priemones, kurios skirtos įsidarbinimo galimybių gerinimui darbo rinkoje (30,6 % [20]) ir į veiksmus, kuriais plėtojamas švietimas ir profesinis mokymas (22,8 % [20]), socialinė įtrauktis (20,8 % [20]) ir lygios galimybės (6,5 % [20]); 217. teigiamai vertina Komisijos pastangas užtikrinti, kad visos valstybės narės išsamiai atsiskaitytų pateikdamos metines audito įstaigų kontrolės ataskaitas ir suvestines metines ataskaitas; Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas 218. pabrėžia, kad biudžeto eilutės 17 02 02 (veikla vartotojų labui) ir 17 01 04 03 (susijusi su administraciniu valdymu) svarbios norint veiksmingai įgyvendinti kiekvieną metinę darbo programą, kuri numatyta pagal 2007–2013 m. vartotojų programą, ir ragina Komisiją išsamiau viešinti informaciją apie prieinamas subsidijas (ypač kai tai susiję su bendrais veiksmais, vykdomais remiantis Reglamento dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje (Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 [21]) nuostatomis, dėl kurių negauta paraiškų); palankiai vertina tai, kad veiksmingai panaudoti papildomi ištekliai (2000000 EUR), kurie 2009 m. buvo skirti bandomajam stebėsenos priemonių, taikomų vartotojų politikos srityje, projektui; 219. teigiamai vertina tai, kad toliau leidžiama Vartotojų rinkos rezultatų suvestinė – svarbi stebėsenos gerinimo ir pažangaus rinkų vertinimo priemonė; mano, kad teikiant naujas Sąjungos ir nacionalinio lygio politikos įžvalgas turėtų būti remiamasi sukurtu empiriniu pagrindu, ir ragina Komisiją kuriant visų susijusių sričių politiką remtis Vartotojų rinkos rezultatų suvestinės rezultatais; 220. su dideliu susidomėjimu atkreipia dėmesį į tai, kad Visuomenės sveikatos vykdomoji įstaiga buvo pertvarkyta į Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomąją agentūrą, ir kad tai buvo jos pirmieji veiklos, pratęsus įgaliojimą, metai; sveikina Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomąją agentūrą, pasiekusią pagal vartotojų politikos veiksmų programą (Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1926/2006/EB [22]) nustatytus subsidijų ir sutarčių valdymo siekius; tačiau mano, jog problematiška yra tai, kad 3 % mokėjimų atlikta pasibaigus terminui; 221. teigiamai vertina patobulinimus, kuriuos atlikus užtikrintas 92 % kreditų mokėjimų vidaus rinkai įgyvendinti ir vystyti (biudžeto eilutė 12 02 01) rodiklis; atsižvelgdamas į kartu 2008, 2009 ir 2010 m. laikotarpiu atliktus mokėjimus į sąskaitas pažymi, jog tikisi, kad programos SOLVIT įvykdymo rodiklis (biudžeto eilutė 12 02 02) bus arti 92 %; pakartoja, kad būtina išsaugoti atskirą programos SOLVIT biudžeto eilutę; 222. pabrėžia mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) svarbą ir ragina Komisiją išanalizuoti dabartinių MVĮ skirtų finansavimo programų veiksmingumą ir, numatant Sąjungos biudžete pažangias finansavimo priemones, palengvinti MVĮ dalyvavimo Sąjungos mokslinių tyrimų programose sąlygas; 223. atkreipia dėmesį į Audito Rūmų pastabas dėl neteisėtai į Sąjungos teritoriją įvežtų prekių (metinės ataskaitos 2.22 punktas) ir į Komisijos atsakymą, kuriame pateikiamas pagal Modernizuotą muitinės kodeksą parengtas paaiškinimas; prašo Komisijos kuo greičiau informuoti apie tai, kaip vykdomi atitinkami Teisingumo Teismo sprendimai; 224. skatina valstybes nares taikyti tinkamus rizikos analizės metodus tam, kad vykdant muitinės kontrolę daugiausia dėmesio būtų skiriama prekybininkams arba prekių siuntoms, susijusiems su didele rizika; be to, ragina valstybes nares be patikrų, kurios atliekamos atsižvelgiant į riziką, papildomai atlikti daug atsitiktine atranka pagrįstų patikrų; prašo Komisijos ypač dėmesingai rengti Modernizuoto muitinės kodekso dėl prekių fizinių patikrų atlikimo fiskaliniais, saugos ir (arba) saugumo tikslais įgyvendinimo nuostatų projektą; taip pat prašo pagerinti išankstinio ir vėliau atliekamo audito patikras, susijusias su supaprastintomis procedūromis ir centralizuotu muitiniu įforminimu; Transporto ir turizmo komitetas 225. pažymi, kad galutinai priimtame 2009 m. biudžete, kuris per minėtuosius metus buvo iš dalies keičiamas, politikai, patenkančiai į Transporto ir turizmo komiteto veiklos sritį, iš viso buvo skirta 2427000000 EUR įsipareigojimų asignavimų ir 2103000000 EUR mokėjimų asignavimų; taip pat pažymi, kad iš tų sumų: - Transeuropiniams transporto tinklams (TEN-T) skirta 934582000 EUR įsipareigojimų asignavimų ir 830594000 EUR mokėjimų asignavimų, - transporto saugai skirta 17600000 EUR įsipareigojimų asignavimų ir 14500000 EUR mokėjimų asignavimų, - Marco Polo programai vykdyti skirta 64971000 EUR įsipareigojimų asignavimų ir 29054000 EUR mokėjimų asignavimų, - transporto agentūroms ir Europos GNSS priežiūros institucijai finansuoti skirta 146902000 EUR įsipareigojimų asignavimų ir 109257000 EUR mokėjimų asignavimų, - transportui, įskaitant prioritetinę tvaraus miestų judumo sritį, pagal Septintą bendrąją mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą skirta 427424000 EUR įsipareigojimų asignavimų ir 388859000 EUR mokėjimo asignavimų, - transporto saugumui skirta 2750000 EUR įsipareigojimų asignavimų, - turizmui skirta 3800000 EUR įsipareigojimų asignavimų ir 3600000 EUR mokėjimų asignavimų; 226. apgailestauja, kad nagrinėdamas, kaip įvykdytas 2009 finansinių metų biudžetas, Audito Rūmai vėl nusprendė dėmesį labiau sutelkti į energetikos ir mokslinių tyrimų politiką, o ne į transporto politiką; 227. džiaugiasi, kad ir toliau labai gerai panaudojami įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai (beveik 100 %), numatyti TEN–T projektams finansuoti; ragina valstybes nares užtikrinti, kad iš nacionalinių biudžetų būtų skiriamas reikiamas finansavimas, kuris atitiktų šį Sąjungos įsipareigojimą; primena, kad Parlamentas parėmė didesnį Sąjungos finansavimą; palankiai vertina 2007–2013 m. TEN–T daugiametės programos projektų laikotarpio vidurio ataskaitą, kuri buvo paskelbta 2010 m. spalio 27 d. ir kurioje numatytas TEN–T skirtų lėšų panaudojimo optimizavimas ir pabrėžiamas patikimas projektų finansinis programavimas; 228. nerimauja dėl to, kad vėl panaudota mažai saugai ir transporto sistemų gerinimui bei keleivių teisėms finansuoti skirtų mokėjimo asignavimų (73 %); apgailestauja, kad 100 % programai "Marco Polo II" skirtų mokėjimo asignavimų galėjo būti panaudota tik todėl, kad daugiau nei pusė iš anksto numatytų lėšų 2009 metais buvo perskirstyta; 229. palankiai vertina tai, kad, palyginti su 2008 metais, buvo panaudota ženkliai daugiau programai "Galileo" skirtų mokėjimų asignavimų ir pabrėžia didelę šios programos svarbą logistikos ir tvaraus transporto sektoriams; 230. pažymi, kad atliekant imtimi pagrįstą operacijų tikrinimą nustatyta, kad klaidų tikimybė siekia 2–5 %; ragina Komisiją dėti daugiau pastangų, kad klaidų būtų dar mažiau; 231. su malonumu pabrėžia, kad, Audito Rūmų nuomone, Transeuropinio transporto tinklo vykdomosios įstaigos metinės finansinės ataskaitos visais svarbiais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos; džiaugiasi, kad įstaigai pavyko užpildyti etatus, kurie 2008 m. pabaigoje dar buvo neužpildyti; 232. pabrėžia, kad ypač finansuojant TEN–T itin būtinas skaidrumas, kurį galima užtikrinti suteikiant tinkamą informaciją mokesčių mokėtojams ir biudžeto valdymo institucijoms, ir didesnis regioninės ir transporto politikos koordinavimas, nes šiuo metu mažai tikrinama galima projektų pridėtinė vertė Europos mastu, todėl lėšos, siekiant panaikinti eismo spūstis, išspręsti sienų kirtimo problemas arba sunkumus dėl trūkstamų jungčių nepanaudojamos optimaliai; 233. primygtinai ragina, kad vykdant sanglaudos politiką būtų patikimiau apibrėžiama transporto projektų atrankos ir leidimo jiems suteikimo procedūra; 234. palankiai vertina Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 8/2010 dėl ES geležinkelių infrastruktūros investicijų ir visų pirma tai, kad buvo konstatuota, jog dabartiniai TEN–T koordinatoriai atliko reikšmingą vaidmenį, be kita ko, palengvindami susijusių suinteresuotųjų subjektų bendravimą; remia rekomendaciją, kad Komisija turėtų apsvarstyti papildomų koordinatorių dalyvavimą vykdant kitus prioritetinius projektus; 235. atkreipia dėmesį į Audito Rūmų pastabą, kad prioritetiniai projektai buvo atrinkti nesiremiant tikrais ir numatytais eismo srautais, ir kad galėtų būti pagerintas ekonominės naudos analizės taikymas; vis dėlto pažymi, kad prioritetiniai projektai taip pat atitinka Sąjungos ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos sričių tikslus ir siekį kovoti su klimato kaita remiant aplinkos apsaugos požiūriu tinkamesnių rūšių transporto naudojimą; Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas 236. palankiai vertina didelę pažangą, kuri pasiekta vykdant biudžeto įsipareigojimus, susijusius su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve (97,7 %, palyginti su 87,5 % 2008 m.), taip pat pagerėjo ir mokėjimų vykdymas (89,6 %, palyginti su 80,9 % 2008 m.); 237. apgailestauja dėl to, kad buvo panaikinta tiek daug mokėjimų (8,5 %), visų pirma dėl agentūrų ir didelio masto IT sistemų (SIS II ir VIS) biudžetuose panaikintų mokėjimų; 238. palankiai vertina gerus keturių Solidarumo ir migracijos srautų valdymo fondų vykdymo rodiklius; pažymi, kad geri vykdymo rodikliai rodo šių fondų naudingumą, ir ragina į tai atsižvelgti planuojant biudžetą ateityje ir diskutuojant dėl kitos daugiametės finansinės programos, remiantis Komisijos parengta laikotarpio vidurio vertinimo ataskaita; 239. apgailestauja dėl to, kad mokėjimų vykdymo rodikliai žemesni kalbant apie programas "Pagrindinės teisės ir teisingumas" ir "Saugumas ir laisvių apsauga"; atsižvelgia į Komisijos pateiktas priežastis, t. y. kad kvietimų teikti pasiūlymus rezultatai buvo nepatenkinami ir kad dėl ekonomikos krizės paraiškų teikėjams buvo sunkiau užtikrinti saugų bendrą finansavimą; 240. apgailestauja dėl to, kad Audito Rūmai nustatė, jog kai kurios agentūros nepateikė jokių pareiškimų dėl konsoliduotų finansinių ataskaitų arba pateikė iš dalies pakeistą pareiškimą, ir dėl to, kad keletą metų nepateikiama reikalaujama informacija; 241. ragina Komisiją kuo skubiau paskelbti įvairių fondų ir programų laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitas; Kultūros ir švietimo komitetas 242. ragina Komisiją toliau dėti pastangų siekiant nuolat mažinti klaidų lygį atliekant galutinius mokėjimus ir atidžiai įvertinti ankstesnės kartos programas; pažymi, kad atsižvelgus į naujos kartos programų, palyginti su ankstesnės kartos programų, valdymo klaidų lygį matyti, jog klaidų mažėja, o tai parodo techninių pakeitimų, kurie įtraukti į dabartinių programų taisykles, naudą; 243. atkreipia dėmesį į tai, kad švietimo ir kultūros politikos srityje didžioji dalis visų sandorių įgyvendinama per nacionalines agentūras; atsižvelgdamas į tai, pritaria Komisijos pastangoms siekiant padėti nacionalinėms agentūroms tobulinti jų apskaitos sistemas ir ragina Komisiją imtis reikiamų veiksmų tuo atveju, kai nesilaikoma Sąjungos audito reikalavimų; 244. išreiškia savo pasitenkinimą tuo, kad plačiau naudojamos IT priemonės, nes jos mažina biurokratiją ir gali labai padėti siekiant palengvinti pareiškėjams skirtas procedūras ir sutrumpinti laiką, kurio reikia paraiškoms nagrinėti; 245. primygtinai ragina Komisiją, Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomąją įstaigą ir nacionalines agentūras toliau dirbti siekiant dar labiau sumažinti mokėjimų vėlavimą, nes paramos gavėjai turi teisę tikėtis, jog bus laikomasi programų vadovuose arba kituose oficialiuose pranešimuose nurodytų tvarkaraščių; Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas 246. mano, kad biudžetas, numatytas pagal aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos išlaidų kategorijas, panaudojamas gerai; 247. pabrėžia, kad bendras biudžeto vykdymo aplinkos srityje lygis yra 97,12 %, o tai geresnis rezultatas, palyginti su 95,15 % įsipareigojimų asignavimų panaudojimo lygiu praėjusiais metais; be to, atkreipia dėmesį į labai didelį mokėjimų panaudojimo lygį – 99,92 %; 248. džiaugiasi puikiu įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų visuomenės sveikatos srityje panaudojimo lygiu, kuris mokėjimų asignavimams pagal visas biudžeto eilutes siekia beveik 100 %; 249. pažymi, kad maisto saugos, gyvūnų sveikatos ir gerovės bei augalų apsaugos srityse išliko gana didelis, palyginti su praėjusiais metais, įsipareigojimų panaudojimo lygis – 98 %; pastebi, kad šiek tiek sumažėjo mokėjimų asignavimų panaudojimas (82 %); ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad Komisijai būtų pateikiamos tikslesnės ligų likvidavimo priemonių sąmatos; 250. džiaugiasi, kad įvykdyta 99,35 % programos LIFE+ veiklos biudžeto, ypač turint mintyje tai, kad biudžeto valdymo institucija padidino įsipareigojimų asignavimų 29000000 EUR, palyginti su pradiniu Komisijos pasiūlymu; pažymi, kad paskelbus trečią kvietimą teikti pasiūlymus dėl LIFE+ programos, atrinkta 210 projektų, apimančių veiksmus gamtos ir biologinės įvairovės (84), aplinkos politikos ir valdymo (115) bei informacijos ir ryšių (11) srityse; 251. pabrėžia, kad lėšos tarptautinei veiklai aplinkos srityje yra skirtos privalomų ir savanoriškų įnašų pagal tarptautines konvencijas, protokolus ir susitarimus išlaidoms padengti, o jų bendras panaudojimo lygis pasiekė 84,46 %, palyginti 76,12 % 2008 m.; žino, kad panaudojimo lygis taip pat priklauso nuo valiutos kurso kitimo, nes dauguma įnašų mokami JAV doleriais; 252. pažymi, kad panaudota 72,56 %, t. y. 15411000 EUR asignavimų, numatytų civilinės saugos finansinei priemonei, kuri apima reagavimą į nelaimes, parengties veiksmus ir nelaimių padarinių prevencijos ar mažinimo priem