KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedama prie EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO PASIŪLYMO kuriuo sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema, kurioje registruojami Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienas kertančių trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir išvykimo duomenys /* SWD/2013/048 final */





KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedama prie EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO PASIŪLYMO kuriuo sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema, kurioje registruojami Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienas kertančių trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir išvykimo duomenys 1. Problemos apibūdinimas 1.1. Pagrindiniai faktai 2008 m. vasario 13 d. komunikate „Pasirengimas kitiems Europos Sąjungos sienų valdymo etapams“[1] Komisija pasiūlė sukurti atvykimo ir išvykimo sistemą (AIS). Tokioje sistemoje būtų registruojami kiekvieno trečiosios šalies piliečio, kuriam leista atvykti trumpai pabūti, asmens duomenys ir atvykimo bei išvykimo, kai asmenys kerta išorės sienas, datos. Prie 2008 m. komunikato buvo pridėta poveikio vertinimo ataskaita[2]. 2011 m. birželio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose raginama kuo skubiau vykdyti su pažangiu sienų valdymu susijusį darbą. Atsakydama į šį raginimą, Komisija 2011 m. spalio 25 d. priėmė naują Komunikatą dėl įvairių galimybių ir perspektyvos[3]. Jame padaryta išvada, kad įdiegus atvykimo ir išvykimo sistemą Sąjunga gautų tikslius duomenis apie keliautojų srautus į Šengeno erdvę ir iš jos per visas išorės sienas, taip pat duomenis apie užsibuvusius asmenis. 1.2. AIS kūrimo nagrinėjimo priežastys 2008 m. poveikio vertinime kaip pagrindinės problemos nurodytos ir nagrinėtos neteisėta imigracija, įskaitant duomenų apie užsibuvusius asmenis trūkumą, ir terorizmas bei sunkūs nusikaltimai; šios problemos turėtų būti sprendžiamos sukuriant AIS. 2011 m. komunikate paaiškinta, kad: „Pagal atvykimo ir išvykimo sistemą būtų galima tiksliai ir patikimai nustatyti leidžiamo buvimo trukmę ir atliekant pirminį rizikos vertinimą patikrinti vizos turėtojų ir asmenų, kuriems nereikia vizos, keliavimo istoriją. Dabartinė pasų antspaudavimo tvarka būtų pakeista elektroniniu registru, kuriame būtų įvedama informacija apie trečiųjų šalių piliečių, kuriems leista trumpam atvykti, atvykimo ir išvykimo datas ir vietą. Pagrindinis sistemos tikslas – stebėti, kaip trečiųjų šalių piliečiai paiso leidžiamo buvimo trukmės, tačiau ši sistema taip pat padės optimizuoti pasienio kontrolės procedūras ir didinti saugumą, kai kertamos išorės sienos. “[4] 2008 m. poveikio vertinime įvertintos įvairios politikos galimybės ir nustatyta, kad tinkamiausia galimybė – sukurti atvykimo ir išvykimo sistemą. Šiame poveikio vertinime, atsižvelgiant į nuo 2008 m. įvykusius pokyčius, susijusius su sienos kontrolės aspektais, neteisėta migracija ir technologine plėtra tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmenimis, dar kartą svarstomas bendras problemos apibūdinimas, kuriuo remiantis padaryta minėta išvada. 1.3. Bendrų su sienų kontrole ir neteisėta migracija susijusių problemų santrauka · Nėra jokių elektroninių priemonių trečiųjų šalių piliečių, kuriems leista atvykti trumpai pabūti, judėjimui registruoti. · Erdvėje, kurią sudaro 26 šalys ir kurioje nėra vidaus sienų kontrolės, šiuo tikslu naudojamų nacionalinių sistemų nauda labai ribota. · Nėra priemonių asmenų, aptiktų valstybių narių teritorijoje ir neturinčių kelionės dokumentų, tapatybei nustatyti, kai jos negalima nustatyti naudojant VIS. · Nėra informacijos apie ES teritorijoje esančius asmenis ir apie tai, ar jie atitinka ilgiausio leidžiamo buvimo, t. y. trijų mėnesių per šešių mėnesių laikotarpį, reikalavimą. · Sudėtinga ir lėta dabartinė pasų antspaudavimo tvarka, kuria neužtikrinama, kad sienos apsaugos pareigūnas, tikrindamas keliautoją šiam kertant sieną, galėtų įvertinti leidžiamo buvimo trukmę. · Nėra informacijos apie užsibūnančių asmenų pilietybę ir apie tai, kokiai keliautojų grupei jie priklauso (asmenys, kuriems vizos reikalavimas netaikomas arba taikomas). · Nėra informacijos, kuria remiantis valstybių narių teritorijoje būtų galima atlikti patikrinimus, siekiant nustatyti neteisėtai būnančius asmenis. 1.4. Bendrų su teisėsaugos aspektais susijusių problemų santrauka · Trūksta informacijos apie įtariamų asmenų keliones ir tarpvalstybinį judėjimą per sienas. · Kyla sunkumų nustatant asmenis, dėl kurių paskelbtas perspėjimas ir kurie kirsdami sienas naudojasi skirtingomis tapatybėmis. · Kyla sunkumų nustatant įtariamo asmens, sunaikinusio savo kelionės dokumentus, tapatybę. 1.5. Su pagrindinėmis teisėmis susiję klausimai Dėl naudojamų asmens duomenų AIS visų pirma darytų poveikį teisei į asmens duomenų apsaugą, kuri įtvirtinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnyje. AIS turėtų būti užtikrinama teisė į veiksmingą gynybą teisme (Chartijos 47 straipsnis) siekiant užginčyti pranešimą apie užsibuvimą, pavyzdžiui, kai asmuo priverčiamas užsibūti, kai padaroma klaida arba kai migrantas turi teisę būti teritorijoje. Direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[5] ir Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 būtų taikomi asmens duomenų tvarkymui, kurį AIS tikslais atitinkamai vykdo susijusios valstybės narės, ES institucijos, įstaigos ir agentūros. Neigiamas dalijimosi asmens duomenimis poveikis turi būti kiek įmanoma sumažinamas taikant atitinkamas technines apsaugos nuo netinkamo naudojimo priemones, aiškiai apribojant prieigos teises, įskaitant tikslo ir duomenų saugojimo laikotarpio, kuris turi būti kuo trumpesnis, apribojimą. 2010 m. liepos mėn. Komisijos komunikate dėl informacijos valdymo[6] nustatyta, kad duomenų apsaugos taisyklės turėtų būti įtvirtintos visose naujose priemonėse, kurios grindžiamos informacinių technologijų naudojimu. Tai reiškia, kad turi būti įtrauktos tinkamos nuostatos, pagal kurias duomenų tvarkymas apsiriboja veiksmais, būtinais konkrečiam tos priemonės tikslui pasiekti, o prieiga suteikiama tik tiems subjektams, kuriems tokia informacija reikalinga. Tai taip pat reiškia, kad reikia rinktis ribotus duomenų saugojimo laikotarpius, kurie nustatomi tik atsižvelgiant į priemonės tikslus, ir patvirtinti mechanizmus, kuriais užtikrinamas tikslus rizikos valdymas ir veiksminga duomenų subjektų teisių apsauga. Sistema turėtų atitikti ES duomenų apsaugos principus ir būtinumo, proporcingumo, tikslo ribojimo bei duomenų kokybės reikalavimus. Turėtų būti parengtos visos apsaugos priemonės ir mechanizmai veiksmingai keliautojų pagrindinių teisių apsaugai, ypač jų privataus gyvenimo ir asmens duomenų apsaugai, užtikrinti. Trečiųjų šalių piliečiai turi būti informuoti apie šias teises. 1.6. Subsidiarumas Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 74 straipsnį ir 77 straipsnio 2 dalį Sąjunga gali priimti priemones, susijusias su valstybių narių išorės sienų kirtimu. Pagal SESV 82 straipsnio 1 dalies d punktą ir 87 straipsnio 2 dalies a punktą Sąjunga taip pat gali priimti policijos ir teismų bendradarbiavimo stiprinimo priemones, susijusias su atitinkamos informacijos rinkimu, laikymu, tvarkymu, nagrinėjimu ir keitimusi ja. Nė viena valstybė narė negali pati kovoti su neteisėta imigracija ir tarptautiniu terorizmu bei sunkiais nusikaltimais. Asmuo į Šengeno erdvę gali atvykti per valstybės narės, kurioje naudojamas nacionalinis atvykimo ir išvykimo duomenų registras, sienos perėjimo punktą, bet išvykti per sienos perėjimo punktą, kuriame tokia sistema nenaudojama. Todėl valstybės narės veikdamos atskirai negali stebėti, ar laikomasi ES taisyklių dėl leidžiamo buvimo. Į Šengeno erdvę atvykę trečiųjų šalių piliečiai gali laisvai po ją keliauti. Erdvėje be vidaus sienų kovos su neteisėta imigracija veiksmų iš esmės turėtų būti imamasi bendrai. Atsižvelgiant į visus šiuos faktus ES tinkamų priemonių gali imtis geriau nei atskiros valstybės narės. 2. Atvykimo ir išvykimo sistemos tikslai Bendrieji politikos tikslai eilės tvarka: · Kovoti su neteisėta imigracija. · Prisidėti prie kovos su terorizmu bei sunkiais nusikaltimais ir užtikrinti aukštą vidaus saugumo lygį. Konkretūs tikslai: · Didinti tikrinimo kertant sienas veiksmingumą – asmenims atvykstant ir išvykstant tikrinti jų teises į leidžiamą buvimą, ir gerinti užsibuvimo rizikos vertinimą. · Stebėti, ar asmenys laikosi leidžiamo buvimo valstybių narių teritorijoje reikalavimo. · Rinkti patikimą informaciją, kad ES ir valstybės narės politinius sprendimus dėl vizų ir migracijos galėtų priimti remdamosi išsamia informacija. · Nustatyti neteisėtų imigrantų, pirmiausia užsibuvusių asmenų, tapatybę ir buvimo vietą, be kita ko, valstybių narių teritorijoje, ir užtikrinti daugiau galimybių juos grąžinti; · Nustatyti teroristų ir įtariamų nusikaltėlių, kertančių išorės sienas, tapatybę ir juos sulaikyti; · Rinkti informaciją, kad būtų galima identifikuoti ir patikrinti daugiau trečiųjų šalių piliečių, kurių duomenų nėra Vizų informacinėje sistemoje (VIS), ir kuria remiantis būtų galima sulaikyti teroristus bei įtariamus nusikaltėlius. Veiklos tikslai: · Sukurti išorės sienas kertančių trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir išvykimo įrašus. · Automatizuotai apskaičiuoti leidžiamo buvimo trukmę ir paskelbti perspėjimą, jeigu pasibaigus trečiosios šalies piliečio leidžiamo buvimo laikotarpiui nėra išvykimo įrašo. · Ištrinti AIS duomenis pasibaigus jų saugojimo laikotarpiui. · Rinkti informaciją apie judėjimo per išorės sienas mastą ir tendencijas, visų pirma susijusią su neteisėta imigracija. · Informuoti trečiųjų šalių piliečius apie jų teises ir vykdyti veiksmingas apeliacines procedūras. 3. Politikos galimybės Iš problemų apibūdinimo ir konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais matyti, kad svarbiausia apsispręsti dėl sistemoje tvarkytinų duomenų rūšių ir konkretaus jų tvarkymo tikslo. Duomenų saugojimo laikotarpį reikia pasirinkti atsižvelgus į su šiais dviem klausimais susijusius sprendimus, t. y. reikia pasirinkti trumpiausią laikotarpį, per kurį galima pasiekti tikslą. Todėl galimos šios keturios politikos galimybės: 1) atvykimo ir išvykimo sistema, kurioje laikomi raidiniai skaitmeniniai duomenys ir kuri naudojama sienų kontrolės ir migracijos valdymo tikslais; 2) tokia pati kaip 1 politikos galimybė, papildyta biometriniais duomenimis; 3) tokia pati kaip 1 politikos galimybė, pagal kurią numatytas platesnis sistemos tikslas, siekiant įtraukti ir kovą su terorizmu bei sunkiais nusikaltimais; 4) 1 politikos galimybė, kuri papildyta biometriniais duomenimis ir pagal kurią numatytas platesnis sistemos tikslas, siekiant įtraukti ir kovą su terorizmu bei sunkiais nusikaltimais (t. y. 2 ir 3 politikos galimybių derinys). Nustačius tinkamiausią politikos galimybę, t. y. nustačius sistemos funkciją, reikės pasirinkti, kaip įgyvendinti techninius sistemos aspektus. Atsižvelgiant į politikos galimybes būtų galima nustatyti tokį duomenų saugojimo laikotarpį: · jeigu atvykimo ir išvykimo sistema bus kuriama pagal 1 arba 2 politikos galimybę – paprastai 6 mėnesiai, tačiau keliautojų, kurie neišvyko iš valstybių narių teritorijos per leidžiamą buvimo laiką, atveju – 5 metai, o RKP dalyvaujančių asmenų atveju – toks pat laikotarpis, kaip ir laikotarpis, kuriam jiems suteikta teisė dalyvauti programoje; · jeigu atvykimo ir išvykimo sistema bus kuriama pagal 3 arba 4 politikos galimybę – visiems keliautojams būtų taikomas penkerių metų laikotarpis. 4. Galimybių palyginimas ir tinkamiausios politikos galimybės nustatymas 4.1. Galimybių palyginimas 1 lentelė. Lyginamasis politikos galimybių vertinimas Tikslas / politikos galimybė || Įprastos veiklos scenarijus 0-oji politikos galimybė || 1 politikos galimybė || 2 politikos galimybė || 3 politikos galimybė || 4 politikos galimybė Politikos tikslas – kovoti su neteisėta migracija || 0 || √√ || √√√ || √√ || √√√ Politikos tikslas – kovoti su terorizmu ir sunkiais nusikaltimais || 0 || 0 || 0 || √√ || √√√ Poveikis pagrindinėms teisėms || 0 || -√ || -√√ || -√√ || -√√√√ Poveikis sienų valdymui || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 1 lentelėje apibendrinti poveikio vertinimai. Lyginant politikos galimybes ir nustatant tinkamiausią politikos galimybę bus atsižvelgiama ir į šiuos kriterijus: · veiksmingumą – kokiu mastu pagal galimybes galima įgyvendinti pasiūlymo tikslus; · našumą – kokiu mastu galima pasiekti tikslus mažiausiomis sąnaudomis; · suderinamumą – kokiu mastu politikos galimybės suderinamos su pagrindiniais ES politikos tikslais. Atlikus kiekvienos iš politikos galimybių poveikio vertinimą nustatyta, kad sunkumų kyla dėl duomenų trūkumo ir tai daro didelį poveikį galimybei palyginti 1–4 politikos galimybių veiksmingumą. Prielaidai, kad sistemos, kurioje naudojami biometriniai duomenys, poveikis kovai su neteisėta imigracija bus didesnis ir kad dėl to 2 ir 4 politikos galimybės bus veiksmingesnės, įtakos turi užsibūnančių asmenų, kuriems netaikomas vizos reikalavimas, dalis; tikslus tokių asmenų skaičius nežinomas. Neigiamą poveikį sienų valdymo procesui, atsirandantį dėl šios grupės keliautojų biometrinių duomenų tikrinimo, visapusiškai įvertinti bus galima tik visiškai įdiegus VIS. Taip pat kol kas negalima įvertinti prieigos suteikimo teisėsaugos tikslais poveikio, nes trūksta išsamių duomenų – valstybių narių ekspertų iki šiol pateikta informacija iš esmės yra bendro pobūdžio, be to, neturima patirties, susijusios su prieiga prie VIS teisėsaugos tikslais. Galima pažymėti, kad atvykimo ir išvykimo duomenų gali prireikti siekiant užkirsti kelią teroristiniams ar kitiems sunkiems nusikaltimams, padėti juos nustatyti arba tirti tais atvejais, kai jie susiję su tarptautinėmis kelionėmis. Be to, naudojantis sistema, kurioje laikomi biometriniai duomenys, geriau pasiekiami tikslai nustatyti teroristų bei įtariamų nusikaltėlių buvimo vietą ir jų tapatybę. Vertinant pasirinktą galimybę pagal tai, ar reikia įtraukti biometrinius duomenis, pirmiausia turi būti įvertinti esminiai sistemos tikslai, susiję su sienų kontrole bei migracijos valdymu. Todėl 2 galimybė turi didžiausia teigiamą poveikį kovai su neteisėta migracija. Galimą neigiamą poveikį sienų valdymui būtų galima sumažinti pereinamuoju laikotarpiu, kai pirmuosius trejus metus sistema veiktų naudojant raidinius skaitmeninius duomenis, o vėliau būtų naudojami raidiniai skaitmeniniai ir biometriniai duomenys. Todėl, kalbant apie prieigą teisėsaugos tikslais, bendras neigiamas 4 galimybės poveikis pagrindinėms teisėms galėtų būti laikomas neproporcingu, be kita ko, reikėtų nustatyti daug ilgesnį duomenų saugojimo laikotarpį. Po 2 metų atlikus vertinimą, kuriame, be kita ko, būtų atsižvelgta į su prieiga teisėsaugos tikslais susijusią patirtį, įgytą diegiant VIS, ir į bendrą patirtį, susijusią su AIS veikimu, remiantis išsamesniais duomenis ir informacija būtų galima vėl svarstyti prieigos teisėsaugos tikslais klausimą ir nuodugniau įvertinti poveikį. Todėl po 2 metų vertinant atvykimo ir išvykimo sistemą būtų galima iš naujo svarstyti poreikį suteikti prieigą prie sistemos teisėsaugos tikslais, taip pat duomenų saugojimo laikotarpio klausimą. Todėl, apibendrinant, tinkamiausia yra 2 politikos galimybė, pagal kurią numatoma vertinimą atlikti praėjus dvejiems metams nuo veikimo pradžios ir vėliau dar kartą įvertinti, ar reikėtų pereiti prie 4 politikos galimybės. Dėl bet kokio pokyčio (t. y. perėjimo prie 4 politikos galimybės), susijusio su teisėsaugos tikslais, ir (arba) duomenų saugojimo laikotarpio keitimo Komisija turės pateikti naują pasiūlymą dėl teisės akto. 4.2. Techninis įgyvendinimas Apskritai centralizuotas metodas yra veiksmingiausias ir ekonomiškiausias sprendimas. Jis taip pat suderinamas su kitų migracijos srities IT sistemų, pavyzdžiui, EURODAC, VIS, SIS ir SIS II, kūrimu ir valdymu. 4.3. Tinkamiausia galimybė Tinkamiausias sprendimas dėl AIS būtų, jeigu ji pradėtų veikti kaip 2 politikos galimybe pagrįsta sistema, o po dvejų veikimo metų būtų įvertintas poreikis pereiti prie 4 politikos galimybės: · AIS pirmiausia veiktų kaip centralizuota duomenų bazė, kurioje laikomi tik raidiniai skaitmeniniai duomenys ir prie kurios teisėsaugos institucijos negali prieiti. Duomenų saugojimo laikotarpis įprastais atvejais būtų 6 mėnesiai, o ilgesnio nei leidžiama buvimo atveju – 5 metai. · Po trejų veikimo metų AIS būtų naudojami ir raidiniai skaitmeniniai, ir biometriniai duomenys (pastarieji būtų renkami iš žmonių, kuriems netaikomas vizos reikalavimas). · AIS vertinimas būtų atliktas po dvejų sistemos veikimo metų. Atliekant vertinimą būtų iš naujo svarstomi prieigos teisėsaugos tikslais ir duomenų saugojimo laikotarpio klausimai. · Vis dėlto, kad antruoju etapu teisėsaugos institucijoms būtų suteikta prieiga prie atvykimo ir išvykimo sistemos parengtų duomenų, pateikiant rimtų įrodymų turės būti aiškiai įrodyta šių duomenų naudojimo būtinybė ir proporcingumas, o prieigai turės būti nustatytos atitinkamos apsaugos priemonės ir apribojimai. 4.4. Tinkamiausios galimybės įgyvendinimo išlaidos 2 lentelė. Tinkamiausios galimybės įgyvendinimo išlaidos || Vienkartinės kūrimo sąnaudos centriniu ir nacionaliniu lygmenimis (3 kūrimo metai) (milijonais EUR) || Metinės veiklos sąnaudos centriniu ir nacionaliniu lygmenimis (5 veiklos metai) (milijonais EUR) || Bendros sąnaudos centriniu ir nacionaliniu lygmenimis (milijonais EUR) Centralizuota sistema, biometriniai duomenys pradedami naudoti vėliau || 183 (VN 146 ES 37) || 88 (VN 74 ES 14) || 623 Komisijos pasiūlyme dėl kitos daugiametės finansinės programos pasiūlyta Vidaus saugumo fondui (VSF) 2014–2020 m. skirti 4,6 mlrd. EUR. Pasiūlyme numatyta atidėti 1,1 mlrd. EUR kaip orientacinę sumą AIS ir RKP kūrimui, numatant, kad sukūrimo sąnaudos bus patiriamos nuo 2015 m. ir apims 4 sistemos veikimo metus. Be to, atskira 822 mln. EUR suma, nepatenkanti į VSF taikymo sritį, atidedama dabartinių didelės apimties IT sistemų (antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos, Vizų informacinės sistemos ir EURODAC) valdymui. Komisija numato šių sistemų diegimo užduotis patikėti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1077/2011 įsteigtai Didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūrai[7]. Finansine parama nacionalinio lygmens kūrimo sąnaudoms būtų užtikrinta, kad dėl nacionaliniu lygmeniu susidariusių sudėtingų ekonominių aplinkybių nekiltų pavojaus projektams arba nebūtų vėluojama juos įgyvendinti. Sąnaudos taip pat būtų mažesnės, jeigu atvykimo ir išvykimo sistema ir registruotų keliautojų programa būtų kuriamos kartu, o ne visiškai atskirai viena nuo kitos. Daugiausia sąnaudų centriniu (ES) lygmeniu būtų galima sutaupyti dėl mažesnių sąnaudų aparatinei bei programinei įrangai ir infrastruktūrai, o valstybių narių lygmeniu – dėl mažesnių administracinių sąnaudų ir sąnaudų patalpoms. 5. Stebėjimas ir vertinimas Komisija užtikrina, kad veiktų atvykimo ir išvykimo sistemos veiklos stebėjimo priemonės, ir jas vertina, atsižvelgdama į svarbiausius politikos tikslus. Praėjus dvejiems metams nuo sistemos veikimo pradžios, o vėliau kas dvejus metus, valdymo institucija turėtų pateikti Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai sistemos techninio veikimo ataskaitą. Be to, praėjus trejiems metams nuo atvykimo ir išvykimo sistemos veikimo pradžios, o vėliau kas ketverius metus, Komisija turėtų atlikti bendrą sistemos vertinimą, kuris apimtų poveikį pagrindinėms teisėms ir rezultatų, pasiektų įgyvendinant tikslus, vertinimą ir sistemos pagrindo tolesnio tinkamumo bei galimo poveikio būsimoms galimybėms vertinimą. Pirmajame vertinime daugiausia dėmesio turėtų būti skirta klausimui, ar turėtų būti suteikta prieiga prie sistemos teisėsaugos tikslais ir ar turėtų būti pratęstas duomenų saugojimo laikotarpis. Prireikus prie šio vertinimo turėtų būti pridėtas pasiūlymas dėl teisės akto. Komisija vertinimo ataskaitas turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai. [1] COM(2008) 69 galutinis. [2] SEC(2008) 153 ir Parengiamasis tyrimas renkant informaciją poveikio vertinimui, susijusiam su automatizuotos atvykimo ir išvykimo sistemos prie ES išorės sienų sukūrimu ir sienos kirtimo tvarkos bona fide keliautojams nustatymas (Registruotų keliautojų programa), kurį atliko GHK, ir Atvykimo ir išvykimo sistemos techninių galimybių tyrimas, kurį atliko Unisys. Tyrimai paskelbti internete adresu http://ec.europa.eu/home-affairs/doc_centre/borders/borders_schengen_en.htm. [3] COM(2011) 680 galutinis. [4] COM(2011) 680 galutinis. [5] OL L 281, 1995 11 23, p. 31. [6] COM(2010) 385 galutinis. [7] OL L 286, 2011 11 1, p. 1.