Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos bendradarbiavimo susitarimo dėl Europos palydovinės navigacijos programų sudarymo /* COM/2012/0470 final - 2012/0231 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS 1.1. Bendrosios aplinkybės Šveicarija yra viena artimiausių trečiųjų šalių, su kuria Sąjunga bendradarbiauja kaip Galileo programos partnerė nuo pat šios programos įgyvendinimo pradžios. Būdama Europos kosmoso agentūros (toliau – EKA) narė ir daug metų neoficialiai dalyvaudama ES Galileo valdymo sistemose, Šveicarija politiškai, techniškai ir finansiškai prisidėjo prie visų programos Galileo įgyvendinimo etapų. Susitarimu bus oficialiai įtvirtintas ir sustiprintas Šveicarijos dalyvavimas Europos GNSS programose. Be Susitarimo, būtų neaiškus bendradarbiavimo tokiose srityse, kaip antai saugumas, eksporto kontrolė, standartizavimas, sertifikavimas ir radijo dažnių spektras, pobūdis. Be to, Susitarimu ES suteikiama galimybė nustatyti bendrus principus, įskaitant ir apsaugos priemones saugumo ir eksporto kontrolės srityse. 1.2. Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Šveicarijos bendradarbiavimas Galileo programoje bus nustatytas pridedamame Susitarime, kuris bus taikomas visiems bendradarbiavimo aspektams, įskaitant būsimo bendradarbiavimo principus ir papildomas nuostatas dėl bendradarbiavimo saugumo, standartizavimo ir sertifikavimo srityse. 1.3. Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pasiūlymas atitinka trečiųjų šalių, kurios yra EKA narės ir todėl nuo pat pradžių dalyvauja Galileo ir EGNOS programose, integravimo į Europos GNSS programas politiką. Be to, jis padeda siekti Komisijos tikslų stiprinti Sąjungos aspektą bendradarbiaujant su ginklų neplatinimu susijusios politikos srityse. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI 2.1. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Su Tarybos specialiuoju komitetu bei valstybių narių ir Šveicarijos valdžios institucijomis konsultuotasi per dvišalius susitikimus tiek rengiant derybinius nurodymus, tiek vykstant deryboms. Respondentai – tai ES valstybių narių ir Šveicarijos valdžios institucijų, užsienio reikalų, gynybos ir vidaus reikalų ministerijų, EKA ir nacionalinių kosmoso agentūrų techninių reikalų, saugumo ir transporto ekspertai. Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta Šios suinteresuotosios šalys pritarė glaudžiam bendradarbiavimui su Šveicarija sprendžiant Europos GNSS programų reikalus ir pabrėžė, kad į Susitarimą svarbu įtraukti tokius klausimus kaip saugumas ir eksporto kontrolė. 2.2. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Susijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Kosmoso technologijos, antžeminė įranga, saugumas, pramonės ir valstybės valdymo saugumas, informacijos saugumas ir tarptautinė teisė, privilegijos ir imunitetai. Taikyti metodai Posėdžiai ir keitimasis informacija. Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasi ES valstybių narių ministerijos ir kosmoso agentūros, EKA, kosmoso pramonės atstovai. Gautų ir panaudotų rekomendacijų santrauka Apie galimus rimtus pavojus, kurių pasekmės būtų nepataisomos, neužsiminta. Bendrai sutarta dėl Susitarime numatytų bendradarbiavimo principų ir tikslo visapusiškai įtraukti Šveicariją į programą, įskaitant teises ir atitinkamas pareigas. Ekspertų rekomendacijų paskelbimas visuomenei Ekspertų išvados viešai neskelbtos. 2.3. Poveikio vertinimas Šiuo veiksmu siekiama užtikrinti, kad Šveicarija visapusiškai dalyvautų Galileo ir EGNOS programų rengimo ir taikymo etapuose. Šios dvi iniciatyvos yra susijusios su svarbiais pramoniniais, ekonominiais ir strateginiais aspektais. Europos GNSS programų valdymas pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 683/2008, kuriuo daugiau dėmesio skiriama ne viešojo ir privačiojo sektorių partnerystei, bet Sąjungos valdomoms programoms ir jai priklausančioms sistemoms. Atsižvelgiant į tokius pokyčius ir su saugumu susijusio bendradarbiavimo turinį, būtina imtis oficialių reguliavimo priemonių. Todėl apsvarstytos trys galimybės šiam tikslui pasiekti. Pirmoji galimybė – Šveicariją į programą įtraukti per specialią tarptautinę bendradarbiavimo instituciją (Galileo tarptautinę tarybą), į kurią susiburtų visos trečiosios šalys, kurias domina Galileo programa. Po ilgų diskusijų dėl šios institucijos su Šveicarija ir kitomis trečiosiomis šalimis, kaip antai Norvegija, tokia galimybė atmesta. Šveicarijos manymu, neteisinga ją traktuoti taip pat kaip šioje programoje gerokai mažiau dalyvaujančias ne Europos trečiąsias šalis, kurios lėšomis prie programos neprisidėjo. Antroji galimybė – sudaryti pridedamą Susitarimą. Pasirinkus šią galimybę būtų galima iš esmės sugriežtinti saugumo ir eksporto kontrolės nuostatas ir suformuluoti principus bei idėjas, kuriomis remiantis būtų plėtojamas abiem šalims naudingas ilgalaikis bendradarbiavimas ir teikiamas papildomas finansavimas. Trečioji galimybė – nesiimti jokių veiksmų. Pasirinkus šią galimybę, ryšiai su Šveicarija GNSS srityje liktų neaiškūs. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI 3.1. Siūlomų veiksmų santrauka Komisija siūlo Tarybai įgalioti pasirašyti ir laikinai taikyti ES bei jos valstybių narių ir Šveicarijos bendradarbiavimo Europos palydovinės navigacijos programose susitarimą. Laikinas Susitarimo dalių, kurios priklauso ES kompetencijai, taikymas – būtina priemonė siekiant paspartinti Susitarimo taikymą ir greičiau gauti programoms skirtą Šveicarijos finansinį įnašą. 3.2. Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 172 straipsnis kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu ir 8 dalies pirma pastraipa. 3.3. Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas tuomet, kai pasiūlymas nepriklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Valstybės narės negali deramai pasiekti pasiūlyme numatytų tikslų dėl toliau išvardytų priežasčių. Apskaičiuota, kad Galileo programos išlaidos sudaro kelis milijardus eurų, taigi šios Europos iniciatyvos nė viena valstybė nenorėtų finansuoti pati. Siūlomo susitarimo turinys negali būti siejamas tik su viena atskira valstybe nare ar valstybių narių grupe – jis daro poveikį visai Sąjungai, o kai kuriais atžvilgiais jo poveikis gali būti pasaulinis. Kosmoso sektoriaus pramoninių ir techninių žinių turi kelios Europos valstybės, taip pat ir Šveicarija, ir jokia valstybė negali jų visų valdyti viena. Jei nebūtų koordinuojami veiksmai ir dalijamasi informacija, padidėtų pavojus, kad su Šveicarija suderinti sprendimai nebus patys tinkamiausi. Dėl saugumo srityje padarytų klaidų galėtų kilti pavojus pirmiausia importuojamų Europos GNSS programų sudedamųjų dalių, kurių eksportas kontroliuojamas, tiekimo saugumui. Dėl to padidėtų programų išlaidos. Europos GNSS programos yra plataus masto ir sudėtingos, todėl joms reikia centralizuotų ir paprastų valdymo sistemų, taip pat aiškių Sąjungos ir trečiųjų šalių sąveikos užtikrinimo priemonių. Jei būtų palaikomas platus dvišalių ryšių su Šveicarija tinklas, kiltų rimtas pavojus, kad atsirastų trūkumų, būtų gaištamas laikas ir kiltų prieštaravimų, ir dėl to tuoj pat padidėtų tokio pramoninio projekto išlaidos, kurios apmokamos iš Sąjungos biudžeto. Be to, pavienėms valstybėms narėms gali būti sunkiau Šveicarijai nustatyti principus ir sąlygas, nei veikiant kartu. Susitarime nurodomi tik bendrieji bendradarbiavimo principai ir įsipareigojimai, taip pat konkretūs klausimai, kurie yra Sąjungai priklausančių GNSS programų dalis. Dėl daugumos Susitarimo nuostatų įgyvendinimo Susitarime remiamasi turimais valstybių narių pajėgumais (pvz., eksporto kontrolės, keitimosi neskelbtina informacija). Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. 3.4. Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. Susitarimas yra įprastinė pripažinta tarptautinių santykių priemonė, kuri nustatoma bendradarbiaujant su esamomis ekspertų darbo grupėmis ir turi būti patvirtinta veikiančių sprendimus priimančių institucijų. Naujų administracinių darinių juo nesukuriama. 3.5. Pasirinkta priemonė Tarptautinis susitarimas – tai vienintelė priemonė, kuria Sąjungos mastu užtikrinamas ryšių su Šveicarija palydovinės navigacijos srityje nuoseklumas. Vienodas taikymas ypač svarbus saugumo srityje, kuriai skirta didžioji Susitarimo dalis. Susitarimu taip pat numatoma galimybė lanksčiai rinktis įgyvendinimo priemones, ypač standartizavimo ir sertifikavimo srityje, kurioje valstybės narės atlieka labai svarbų vaidmenį dalyvaudamos tarptautinių organizacijų veikloje. Sutartyse nenumatyta kitų tinkamų santykių su trečiąja šalimi reguliavimo galimybių. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymas turi tik teigiamą poveikį Sąjungos biudžetui. Šveicarija finansiškai prisidės prie Europos GNSS programų pagal tą pačią formulę, kuri taikoma Šveicarijos dalyvavimui ES mokslinių tyrimų septintojoje bendrojoje programoje (7BP). Šveicarijos įnašas skaičiuojamas taikant proporcingumo koeficientą, gaunamą nustačius santykį tarp Šveicarijos bendrojo vidaus produkto rinkos kainomis ir Europos Sąjungos valstybių narių bendrojo vidaus produkto rinkos kainomis sumos. 5. NEPRIVALOMI DUOMENYS Į pasiūlymą įtraukta peržiūros sąlyga. 2012/0231 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos Konfederacijos bendradarbiavimo susitarimo dėl Europos palydovinės navigacijos programų sudarymo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą[1], kadangi: (1) 2010 m. birželio 29 d. Sprendimu Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Šveicarija dėl bendradarbiavimo susitarimo dėl palydovinės navigacijos sudarymo; (2) Komisija derėjosi su Šveicarija dėl bendradarbiavimo susitarimo dėl Europos palydovinės navigacijos programų (toliau – Susitarimas) laikydamasi Tarybos priimtų derybinių nurodymų; (3) šiuo bendradarbiavimo susitarimu numatomas Šveicarijos dalyvavimas Europos palydovinės navigacijos programose. Savo ruožtu Šveicarija prisidės prie programų finansiškai; (4) Susitarimas Sąjungos vardu pasirašytas [...], su sąlyga, kad jis gali būti sudarytas vėliau, o jo dalys, priklausančios Sąjungos kompetencijai, laikinai taikomos nuo [...] iki jo įsigaliojimo; (5) Susitarimas turėtų būti patvirtintas, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Sąjungos vardu patvirtinamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Šveicarijos bendradarbiavimo susitarimas dėl Europos palydovinės navigacijos programų. Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo. 2 straipsnis Tarybos pirmininkas paskiria asmenį, įgaliotą Europos Sąjungos vardu deponuoti Susitarime numatytą patvirtinimo dokumentą ir taip išreikšti Europos Sąjungos sutikimą laikytis Susitarimo. 3 straipsnis Remdamasi Komisijos pasiūlymu, Taryba nustato poziciją, kurios turi laikytis Sąjunga Jungtiniame komitete ir Susitarimo 20 straipsnio 4 dalyje nurodytose grupėse. 4 straipsnis Sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną. Sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO, KURIO POVEIKIS BIUDŽETUI SUSIJĘS TIK SU ĮPLAUKOMIS, PAŽYMA 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS EUROPOS SĄJUNGOS BEI JOS VALSTYBIŲ NARIŲ IR ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJOS BENDRADARBIAVIMO SUSITARIMAS DĖL EUROPOS PALYDOVINĖS NAVIGACIJOS PROGRAMŲ 2. BIUDŽETO EILUTĖS 66 skyrius 660 straipsnis 6600 punktas Atitinkamais metais biudžete numatyta suma: p. m. 3. FINANSINIS POVEIKIS Pasiūlymas neturi finansinio poveikio išlaidoms, bet turi tokį finansinį poveikį įplaukoms: (eurais) || || Biudžeto eilutė || Įplaukos || 12 mėnesių laikotarpis, prasidedantis || 2012 m. 660 straipsnis 6600 punktas || Kitos asignuotos įmokos ir grąžinamosios išmokos – Asignuotos įplaukos || 01/01/2012 || 20 000 000 Padėtis pradėjus taikyti priemonę || 2013 m. || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || … 660 straipsnis 6600 punktas || 40 000 000 || 20 050 870 || Bus apskaičiuota vėliau || Bus apskaičiuota vėliau || Bus apskaičiuota vėliau 4. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖS 5. KITOS PASTABOS (a) ES ir Šveicarijos bendradarbiavimo susitarimo dėl GNSS galiojimas neribotas. 2008–2013 m. Šveicarijos finansinis įnašas į Europos palydovinės navigacijos programas sudaro 60 000 000 EUR, o 2014 m. – 20 050 870 EUR. (b) Šveicarijos finansinis įnašas bus apskaičiuotas pagal Susitarimo 18 straipsnyje nurodytą proporcingumo koeficientą. 2008–2013 m. laikotarpiu šis proporcingumo koeficientas taikomas 3 005 mln. EUR sumai. Nuo 2014 m. tas pats proporcingumo koeficientas bus taikomas metiniams Europos palydovinės navigacijos programų biudžeto asignavimams. [1] Nuomonė pateikta [data].