Atrodo, kad 2015 ir 2016 m. rizika biudžeto perspektyvai, prognozuota atnaujintoje Komisijos pavasario prognozėje, apskritai yra subalansuota. Didesnis, nei tikėtasi, BVP augimas 2015 m. pirmajame ketvirtyje (0,6 %, palyginti su 0,4 % Komisijos pavasario prognozėje) rodo, kad ekonomika gali atsigauti greičiau nei tikėtasi. Be to, didesnis, nei tikėtasi, mokestinių pajamų elastingumas 2015 ir 2016 m. galėtų teigiamai paveikti nominalų deficitą. Priešingai, nuviliantys pokyčiai darbo rinkoje gali neigiamai paveikti viešuosius finansus. Panašiai dėl pastaruoju metu padidėjusio vyriausybės obligacijų pajamingumo galėtų padidėti palūkanų mokėjimai ir taip atsirastų papildomas spaudimas išlaidų mažinimo tikslams.

Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4a dalį Taryba nustatė Prancūzijai galutinį terminą – 2015 m. birželio 10 d., iki kurio reikia pateikti išsamią ataskaitą apie veiksmus, kurių imtasi dėl i) papildomų struktūrinių diskrecinių priemonių, kurios sudaro 0,2 % BVP ir yra priimtos, siekiant užtikrinti, kad rekomenduotas struktūrinio balanso pagerėjimas būtų pasiektas 2015 m. ir ii) numatytų pagrindinių biudžeto priemonių, skirtų tikslams pasiekti 2016 ir 2017 m. Kad būtų atsižvelgta į naują koregavimo planą, reikėtų atnaujinti „loi de programmation des finances publiques“. Be to, Prancūzijos buvo paprašyta iki galutinio termino pateikti pagrindinių priemonių, kuriomis grindžiamas 2016 ir 2017 m. koregavimas, ex ante įvertinimą.

Jei valstybė narė nepasiekė nominalaus deficito tikslo arba rizikuoja jo nepasiekti arba neužtikrino reikiamo struktūrinio balanso pagerėjimo, kruopščiai išnagrinėjamos to priežastys. Kruopščiai atliktoje analizėje įvertinama, ar valstybė narė veikė laikydamasi rekomendacijos, remiantis dviem papildomomis fiskalinių pastangų priemonėmis: i) principu „iš viršaus į apačią“, kuriuo įvertinamas struktūrinio balanso pokytis, pakoreguotas pagal patikslintą potencialios gamybos apimties augimą, neplanuotas pajamas ar pajamų trūkumą ir nenumatytus įvykius; ir ii) principu „iš apačios į viršų“, kuriuo vertinamas atskirų įgyvendintų diskrecinių fiskalinių priemonių ir vyriausybės kontroliuojamų išlaidų pokyčio poveikis biudžetui, palyginti su baziniu scenarijumi, kuriuo pagrįsta Tarybos rekomendacija. Kruopšti analizė taip pat papildoma kitų atitinkamų kokybinių aspektų vertinimu, suteikiančiu galimybę Komisijai pateikti kvalifikuotą nuomonę, ar valstybė narė ėmėsi pakankamų politikos priemonių siekdama laikytis PDP rekomendacijos. Jei iš kruopščios analizės matyti, kad susijusi valstybė narė įvykdė savo politinius įsipareigojimus, vertinant bus padaryta išvada, kad ji ėmėsi veiksmingų priemonių. Jei iš kruopščios analizės matyti, kad politiniai įsipareigojimai neįvykdyti ir manoma, kad nominalaus deficito tikslai bus nepasiekti, vertinant bus padaryta išvada, kad veiksmingų priemonių nebuvo imtasi. Tačiau jeigu numatoma, kad nominalaus deficito tikslai bus pasiekti, procedūrą reikia sustabdyti, netgi tuo atveju, kai nepasiekiamas rekomenduotas struktūrinio balanso pokytis. Kartu reikėtų atlikti kruopščią analizę, siekiant geriau suprasti susijusių biudžeto pokyčių pobūdį.

Struktūrinio balanso pagerėjimas, kurį lėmė atnaujinta Komisijos prognozė, siekia 0,3 % BVP 2015 m. ir 0,1 % 2016 m., t. y. atsilieka nuo Tarybos rekomenduotų 0,5 % ir 0,8 % BVP pastangų. Kalbant apie 2015 m., tikėtinas struktūrinio balanso pagerėjimas išlieka nepakitęs, palyginti su pavasario prognozėje nurodytu 0,3 % BVP dydžiu, ir yra panašus į tą, kurio tikėtasi Tarybos rekomendacijos pateikimo metu. Konkrečiau tariant, stabilumo programoje paskelbta, kad papildomas 4 mlrd. EUR finansinis paketas padidins struktūrines pastangas 2,8 mlrd. EUR (0,1 % BVP). Tačiau šį poveikį kompensuoja mokesčių elastingumo sumažinimas. Kalbant apie 2016 m., pavasario prognozėje buvo apskaičiuota, kad struktūrinio balanso pagerėjimas sieks 0,0 % BVP, o baziniame scenarijuje -0,4 % BVP. Atsižvelgiant į tolesnį išlaidų, nurodytų ataskaitoje apie veiksmus, kurių imtasi, mažinimą, šiuo metu prognozuojama, kad struktūrinis balansas pagerės 0,1 % BVP, t. y. gerokai mažiau nei 0,8 % BVP pagerėjimas, kurį rekomendavo Taryba.

Kaip numatyta veiksmingų priemonių vertinimo metodikoje (žr. 1 laukelį), dėl šios situacijos būtina atlikti kruopščią fiskalinių pastangų analizę, remiantis pakoreguotu struktūrinio balanso pagerėjimu (principu „iš viršaus į apačią“) ir priemonių, kurių imtasi, suma (principu „iš apačios į viršų“).

1 lentelė. Biudžeto projekcijų palyginimas

Kalbant apie 2015 m., kruopščiai atliktoje analizėje patvirtinama, kad manoma, jog fiskalinės pastangos nesieks Tarybos rekomenduoto lygio. Duomenis pakoregavus pagal potencialaus augimo pokyčius ir pajamų trūkumą nuo tada, kai buvo priimta Tarybos rekomendacija, numatoma, kad pakoreguoto struktūrinio balanso pagerėjimas 2015 m. bus 0,4 % BVP, palyginti su Tarybos rekomenduojamu 0,5 % dydžiu. Prognozuojama, kad principu „iš apačios į viršų“ pagrįstos fiskalinės pastangos liks nepasikeitusios ir sudarys 0,0 % BVP, kaip apskaičiuota Komisijos 2015 m. pavasario prognozėje, palyginti su Tarybos rekomenduotais 0,2 % BVP. Iš tikrųjų papildomų priemonių poveikis 2015 m., aprašytas ataskaitoje apie veiksmus, kurių imtasi, kompensuojamas duomenis pakoregavus atsižvelgiant į sutaupytas palūkanų mokėjimų lėšas, kurios laikomos vyriausybės nekontroliuojama sritimi, laikantis bendrai sutartos veiksmingų priemonių vertinimo metodikos, todėl į jas neatsižvelgiama apskaičiuojant principu „iš apačios į viršų“ pagrįstas 2015 m. fiskalines pastangas.

2016 m. kruopščiai atliktoje analizėje taip pat matyti trūkumas, palyginti su Tarybos rekomenduotomis fiskalinėmis pastangomis. Atsižvelgiant į priemones, nurodytas ataskaitoje apie veiksmus, kurių imtasi, ir duomenis pakoregavus pagal potencialaus augimo pokyčius ir neplanuotas pajamas nuo tada, kai buvo priimta Tarybos rekomendacija, prognozuojama, kad pakoreguotas struktūrinis balansas liks nepakitęs, palyginti su Tarybos rekomenduojamu 0,8 % BVP pagerėjimu. Panašiai manoma, kad dėl papildomai sutaupytų valstybės lėšų pagal principą „iš apačios į viršų“ apskaičiuotos fiskalinės pastangos nuo 0,3 % BVP, apskaičiuotų pavasario prognozėje, pakils iki 0,4 % BVP ir nepasieks 2015 m. kovo 10 d. Tarybos rekomenduoto 1,2 % BVP.

2015 m. kovo 10 d. Tarybos rekomendacijoje taip pat paraginta įvertinti 2016 ir 2017 m. planuotas pagrindines priemones. Šis vertinimas neįtrauktas į ataskaitą apie veiksmus, kurių imtasi. Visų pirma manoma, kad 2016 ir 2017 m. sutaupytas lėšas patvirtins išlaidų peržiūrų, kurios vykdomos arba dar bus pradėtos vykdyti, rezultatai. Be to, neatnaujintas „Loi de Programmation des Finances Publiques“, kaip rekomendavo Taryba.

2 lentelė. Pakoreguoto struktūrinio balanso pokyčio ir fiskalinių pastangų palyginimas, remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze

4.Išvados

2015 m. birželio 10 d. Prancūzijos pateiktoje ataskaitoje apie veiksmus, kurių imtasi, patvirtinta, kad Prancūzijos vyriausybė iki 2017 m., Tarybos nustatyto galutinio termino, planuoja panaikinti perviršinį deficitą ir pateikia papildomų paaiškinimų apie veiksmus, kuriomis grindžiama Prancūzijos stabilumo programoje išdėstyta biudžeto strategija. Tačiau papildomų priemonių, palyginti su tomis, kurios jau paskelbtos stabilumo programoje, nepateikta.

Apskritai remiantis šiuo etapu turima informacija, manoma, kad 2015 m. valdžios sektoriaus deficitas pasieks 3,8 % BVP, o 2016 m. – 3,4 %, t. y. atitiks 2015 m. kovo 10 d. Tarybos rekomenduotus tikslus. Atrodo, kad struktūrinio balanso pagerėjimas, apskaičiuotas Komisijos, remiantis birželio 10 d. turėta informacija, nesiekia 2015 ir 2016 m. rekomenduotų pastangų. Kruopščiai atliktoje analizėje, pagrįstoje pakoreguoto struktūrinio balanso pokyčio vertinimu (principu „iš viršaus į apačią“) ir priemonių, kurių imtasi, suma (principu „iš apačios į viršų“), taip pat daroma išvada, kad manoma, jog fiskalinės pastangos nesieks Tarybos rekomenduoto lygio. Be to, nors Tarybos rekomendacijoje buvo raginama įvertinti 2016 ir 2017 m. planuojamas pagrindines priemones, šis vertinimas neįtrauktas į ataskaitą apie veiksmus, kurių imtasi. Galiausiai neatnaujintas „Loi de Programmation des Finances Publiques“, kaip rekomendavo Taryba.

Prancūzijos konsoliduota strategija pirmiausiai grindžiama ciklinių sąlygų gerinimu ir tolesniu mažų palūkanų aplinkos užtikrinimu. Todėl, siekiant užtikrinti tvarų perviršinio deficito panaikinimą iki nustatyto termino, reikėtų papildomai sustiprinti biudžeto strategiją. Visų pirma reikia papildomai patikslinti 2016 ir 2017 m. planuojamas sutaupyti išlaidas, o nenumatytą pelną, ypač gautą iš didesnių nei tikėtasi mokestinių pajamų arba mažesnių palūkanų normų, reikėtų panaudoti deficitui mažinti. Be to, kad išlaidų peržiūra būtų veiksmingesnė, reikėtų padidinti pastangas ir visuose valdžios sektoriaus subsektoriuose, įskaitant socialinį draudimą ir vietos valdžią, nustatyti lėšų taupymo galimybes, kaip rekomendavo Taryba. Be to, siekiant užtikrinti fiskalinį konsolidavimą, bus svarbu įgyvendinti visapusiškas plataus užmojo struktūrines reformas, atitinkančias Prancūzijai skirtas Europos semestro Tarybos rekomendacijas, ypač susijusias su makroekonominio disbalanso procedūra.

Apibendrinant, manoma, kad nominalaus deficito tikslai bus pasiekti tiek 2015, tiek 2016 m., o fiskalinės pastangos pagal visus rodiklius nesiekia 2015 ir 2016 m. rekomenduotų pastangų. Todėl, remdamasi veiksmingų priemonių vertinimo metodika, Komisija mano, kad procedūrą reikia sustabdyti.



Su PDP susijusios lentelės