Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai - Vandens trūkumo ir sausrų Europos Sąjungoje problemos sprendimas - Poveikio vertinimo santrauka {KOM(2007) 414 galutinis} {SEK(2007) 993} /* SEK/2007/0996 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 18.7.2007 SEK(2007) 996 KOMISIJOS PERSONALO DARBINIS DOKUMENTAS lydimasis dokumentas KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Vandens trūkumo ir sausrų Europos Sąjungoje problemos sprendimas Poveikio vertinimo santrauka {KOM(2007) 414 galutinis}{SEK(2007) 993} SANTRAUKA Šį poveikio vertinimą paruošė Komisijos tarnybos, kad parengtų komunikatą apie vandens trūkumą ir sausras. 1. PROCEDūRINIAI KLAUSIMAI - 2006 m. kovo 9 d. Aplinkos taryboje keletas valstybių narių paragino vandens stygiaus ir sausrų klausimą spręsti Europos lygiu. 2006 m. birželio 27 d. Aplinkos taryboje Komisija pateikė preliminarų tyrimą ir pranešė apie ketinimą iki 2007 m. paskelbti komunikatą apie vandens trūkumą ir sausras. - Komunikato procedūra visiškai atitiko minimalius konsultacijoms taikomus standartus. Komisija organizavo tris susitikimus su visomis suinteresuotomis šalimis; tai joms suteikė galimybę aktyviai dalyvauti šiame procese. - Kad būtų galima toliau plėtoti kovos su vandens trūkumu ir sausra politiką ir priemones, būtina papildomai išsamiai įvertinti kai kurių priemonių poveikį. - Todėl šis vertinimas komunikatui apie vandens trūkumą ir sausras bus atliekamas proporcingai, remiantis preliminaria informacija ir iki šiol sukaupta patirtimi. - 2007 m. pradžioje Komisija pradėjo tyrimą, kad galėtų apskaičiuoti, kiek vandens galima sutaupyti visoje Europoje. Kitame tyrime bus vertinamos skirtingos regionų galimybės taupyti vandenį. Scenarijais, išbandančiais įvairių priemonių ekonominį efektyvumą, bus gauta vertingos informacijos tolimesniam vertinimui iki 2007 m. pabaigos. - 2007 m. birželio 5 d. Poveikio vertinimo valdyba priėmė nuomonę dėl komunikato poveikio vertinimo projekto. Visos rekomenduotos pataisos įtrauktos į poveikio vertinimą. 2. KOKIE KLAUSIMAI IšKELIAMI šIUO KOMUNIKATU? - Kol kas nustatyti 33 upių baseinai, kuriuos paveikė vandens trūkumas. Iš viso jie užima 460 000 km² plotą (apie 10 % viso ES ploto) ir juose gyvena 82 milijonai gyventojų (apie 16,5 % visų ES gyventojų). - Dauguma valstybių narių praneša apie sausras, patirtas nuo 1976 metų. 2000–2006 metais sausros paveikė vidutiniškai 15 % viso ES ploto ir vidutiniškai 17 % visų ES gyventojų. - Europos vandens išteklių pasiskirstymas erdvėje ir laike yra viena iš pagrindinių vandens trūkumo ir sausrų sąlygų. - Vandens kainodaros politikoje taip pat dažniausiai neatsižvelgiama į vietos vandens išteklių pažeidžiamumą. Principas „naudotojas moka“ įgyvendinamas labai prastai. Šie trūkumai lemia netinkamą vandens išteklių tvarkymą, nors vandens pagrindų direktyvoje (VPD) pateikti efektyvių ekonominių priemonių diegimo principai. - Dėl netinkamo žemės naudojimo planavimo ir vandens paskirstymo įvairiems ūkio sektoriams sutrinka pusiausvyra tarp vandens poreikio ir esamų vandens išteklių. - Didžiausi vandens vartotojai yra žemės ūkis (64 %), energetika (20 %), viešasis vandens tiekimas (12 %) ir pramonė (4 %). Turizmui vandens ėmimas tampa vis svarbesnė problema, ypač Pietų Europoje ir pakrantėse, kur maža gėlo vandens išteklių. - Europa turi daug galimybių taupyti vandenį, tačiau dėl neefektyvumo ji ir toliau praranda ne mažiau kaip 20 % savo vandens atsargų. - Apskritai galima teigti, kad trūksta nuoseklumo, o kartais vandens išteklių apsaugai daromas poveikis yra visai priešingas nei tikėtasi dėl to, kad vandens trūkumo klausimas nepakankamai iškeliamas su vandeniu susijusiose sektorių politikoje. - Tuo tarpu su sausromis kovojama pasitelkus krizių valdymą, kadangi ekstremaliems įvykiams nepasirengiama laiku. - Vandens trūkumas upių baseinuose jau padarė pastebimą poveikį ekonomikai, visuomenei ir aplinkai, o atitinkamai ir kainoms. - Sausros turi didelį tiesioginį ekonominį bei socialinį poveikį ir poveikį aplinkai, kuris gali trukti ilgiau už pačią sausrą. - Apskaičiuota, kad pastarųjų trisdešimties metų sausros padarė bent 100 mlrd. EUR tiesioginių ekonominių nuostolių. Politikos nekeitimo scenarijus - Tikėtina, kad Europos upių baseinų, kuriuose ypač trūksta vandens, dalis iki XXI a. aštuntojo dešimtmečio padidės nuo 19 iki 34–36 %. - Ekonominės ir socialinės raidos poveikis vandens ištekliams gali būti toks pat reikšmingas, kaip ir vandens išteklių pokyčiai dėl klimato kaitos. - Pietryčių šalyse vandens ištekliai artimiausiais dešimtmečiais gali tapti vis didesnė problema. - VPD suteikia visas priemones, skirtas pasiekti tikrai tvarią vandens ūkio tvarkybą. Tačiau efektyvus šių priemonių, ypač susijusių su vandens kainodara ir sąnaudų susigrąžinimu, įgyvendinimas vis dar lieka tikras iššūkis. Jeigu niekas nesikeis, šios problemos raida gali būti tokia: - Išlieka plačiai paplitęs netinkamas žemės planavimas kai kuriuose upių baseinuose, kuriuose labiausiai trūksta vandens. - Namų ūkiuose ir daugelyje ūkio sektorių vanduo toliau netausojamas ir naudojamas neefektyviai. 3. TIKSLAI Šiuo pasiūlymu siekiama tokių bendrų politinių tikslų: - spręsti didėjančio vandens trūkumo ir sausrų poveikio problemą Europos Sąjungoje, - užtikrinti ilgalaikę turimų vandens išteklių apsaugą, - užtikrinti tvarius vandens išteklius visoje Europoje ir skatinti tvarius vandens naudojimo būdus. Konkretūs tikslai: - gerinti pasirengimą vis dažnesnėms sausroms, - mažinti vandens trūkumo ir sausrų poveikį aplinkai, ekonomikai ir visuomenei, - sukurti sąlygas tvariai Europos ekonominei ir socialinei raidai, atsižvelgiant į klimato kaitą, vandens išteklių mažėjimą ir dažnesnes sausras. Veiklos tikslai: - nustatyti tinkamiausias ir turinčias didžiausią ekonominį efektyvumą priemones vandens trūkumo ir sausros problemoms spręsti, - įvertinti galimus politikos formavimo prioritetus arba hierarchiją, atsižvelgiant į vandens išteklius upių baseinuose. 4. KOKIOS PAGRINDINėS POLITINėS ALTERNATYVOS PADėTų PASIEKTI NUSTATYTų TIKSLų? Šalia „politikos nekeitimo“ scenarijaus, galimos dar trys pasirinktys. - A pasirinktis „Tik vandens tiekimas“ Su šia pasirinktimi susijusios priemonės: - stiprinti naujos vandens tiekimo sistemos plėtrą, remiantis esamais ES teisės aktais, - remti plačiai paplitusią naujų vandens tiekimo būdų plėtrą, pirmenybę teikiant ES ir nacionalinių fondų skyrimui. - B pasirinktis „Tik vandens kainodaros politika“ Su šia pasirinktimi susijusios priemonės: - tikslinga vandens kainodara, - sąnaudų susigrąžinimas. - C pasirinktis Kompleksinis požiūris Su šia pasirinktimi susijusios priemonės: - užkirsti kelią sausroms, - remti efektyvų vandens paskirstymą ir tvarią žemėtvarką, - skatinti vandenį tausojančių technologijų ir veiklos metodų taikymą, - ugdyti vandens taupymo kultūrą Europoje, - skirtos naujai vandens tiekimo sistemai. 5. POVEIKIO ANALIZė 5.1. A pasirinktis „Tik vandens tiekimas“ Poveikis aplinkai - Talpyklos yra labai svarbios centralizuotam vandens tiekimui, drėkinimui ir pramoniniams tikslams. Tačiau užtvankų statyba ir vandens išteklių perkėlimas gali turėti rimtų pasekmių esamų gėlo vandens ekosistemų funkcionavimui upių baseinuose ir neigiamai paveikti vandens telkinių ekologinę būklę. - Atsižvelgiant į tai, kad dar iki galo neaiškus visų alternatyvių sprendimų, pvz. nudruskinimo, ekologinis poveikis, bei jiems sunaudojamos energijos kiekis, ir jo suderinamumas su Europos energetikos politika, Komisija, prieš priimdama galutinę nuomonę, privalo tęsti rizikos vertinimą. Ekonominis poveikis - Manoma, kad trumpalaikis poveikis ekonomikai bus teigiamas. Plėtojant naujus vandens tiekimo būdus naujos infrastruktūros teritorijoje gali būti prisidedama prie veiksmų plėtros. - Tačiau užtvankos ir vandens išteklių perkėlimas turi trūkumų, kuriuos ypač akcentavo Pasaulinė užtvankų komisija. Keliuose egzistuojančiuose projektuose išryškinami ir kiti alternatyviųjų sprendimų trūkumai. - Europoje nėra daug galimybių naujam ir dideliam vandens tiekimui, nebent jau dabar senkančių vandens šaltinių naudojimas būtų didinamas iki galutinio jų išsekimo. Reikės ieškoti naujų galimybių už Europos ribų – kaimyninėse šalyse, kuriose vis dar pakaks vandens, pavyzdžiui, Rusijoje. - Manoma, kad kai kurių ūkio sektorių įmonės dėl sumažėjusio savo veiklos pelningumo ir pigesnio vandens poreikio gali nuspręsti iš dalies ar visiškai persikelti už Europos ribų. Socialinis poveikis - Manoma, kad trumpalaikis poveikis visuomenei bus teigiamas, jeigu vienas iš naujos infrastruktūros tikslų būtų viešasis vandens tiekimas. Nauja ekonominė veikla gali steigti ir remti naujų darbo vietų steigimą. Tačiau nauda gali būti ribota, jeigu naujo vandens tiekimo vystymas būtų tik sąnaudų perkėlimas vietoje kai kurių ūkio sektorių – namų ūkiams arba, kalbant apie vandens išteklių perkėlimą, jei kyla socialinių ir politinių konfliktų tarp vandens duodančio ir jį gaunančio vandens baseinų. 5.2. B pasirinktis „Tik vandens kainodaros politika“ - Vandens kainodaros politikos poveikis skiriasi priklausomai nuo socialinio bei ekonominio konteksto ir gamtos sąlygų. - Vien vandens kainodaros politikos neužtenka, kad būtų nuodugniai sprendžiama vandens trūkumo ir sausrų problema, tačiau ji gali būti efektyvi, jei ji derinama su papildomomis pasirinktimis. Poveikis aplinkai - Taikant vandens kainodarą žemės ūkyje, linkstama pakeisti žemės paskirtį į vertingesnę. Tačiau dabartinės kainos dažniausiai yra gerokai žemiau tos ribos, kad ūkininkui finansiškai apsimokėtų taupyti vandenį. - Turimi duomenys rodo, kad, įdiegus apskaitos prietaisus, vandens suvartojimas buityje sumažėja. Žinoma, įmanoma apskaičiuoti tam tikrą ribą, iki kurios keliamos kainos neturi poveikio vartojimo lygiui. - Taip pat turima įrodymų, kad pramoninio vandens poreikis yra lankstus. Visų svarbiausia – galimų alternatyvų spektras. Ekonominis poveikis - Taikant vandens kainodaros politiką, kurioje būtų atsižvelgiama ir į aplinkosaugos, ir į vandens trūkumo sąnaudas, lėšos gali būti skiriamos tinkamai, atitinkamai padidėtų socialinė gerovė. Makroekonominio poveikio tvariam žemės ūkiui atvejų tyrimai keliose valstybėse narėse rodo, kad ariamąją žemę paversti tvariosios žemdirbystės žeme, vykdant vietinę politiką, yra ekonomiškai naudinga. Socialinis poveikis - VPD 9 straipsnyje nurodomos sąnaudų, patirtų teikiant vandens paslaugas, susigrąžinimo sąlygos. Inter alia nurodyta, kad valstybės narės privalo atsižvelgti į sąnaudų susigrąžinimo socialinį, ekologinį ir ekonominį poveikį. Valstybėms narėms turėtų būti leidžiama socialiniais sumetimais pritaikyti savo vandens kainodarą. 5.3. C pasirinktis „Kompleksinis požiūris“ Vandens taupymo ir tausaus jo naudojimo potencialas - Vandens taupymo pajėgumų Europoje tyrimas parodė, kad įdiegus tinkamas priemones, galima sutaupyti bent 20 % vandens. - Sumažinti vandens poreikį įmanoma, nepaveikiant esamos ūkinės veiklos, tai gali atnešti ekonominę bei socialinę naudą bei naudą aplinkai. - Vandens netausojimas, kartu su eksploatacija, tiekimu bei gamyba, galėtų būti priskiriamas papildomoms išlaidoms, ir galima finansinė nauda yra didžiulė. - Labai dažnai vandens poreikio valdymas pasirodo ekonomiškai žymiai veiksmingesnis už vandens tiekimo didinimą. Atlikus kelis tyrimus, kuriuose buvo daromi tokie palyginimai, paaiškėjo, kad kainų skirtumas tarp „sutaupyto“ ir „tiekto“ kubinio metro vandens gali būti 1–3 ar net 1–10 kartų. Ekonominis poveikis Būtina pabrėžti, kad kai kurių konkrečių priemonių įgyvendinimui reikės nurodyti atitinkamas papildomas priemones, įvertinant specifines regionų, sektorių bei socialines aplinkybes. Šias priemones reikės papildomai įvertinti. - Sektorių politika suteikia galimybę spręsti vandens trūkumo ir sausrų problemą. Tačiau galimi ir nauji pakeitimai, leidžiantys padidinti šios politikos efektyvumą, sprendžiant vandens išteklių klausimus. - Viena po kitos atliktos BŽŪP reformos ir ypač kaimo plėtros rėmimas jau davė gerų rezultatų. Tačiau vandens išteklių eikvojimo problemą taip pat lemia ir tai, kad kai kurios valstybės narės paramos nuo gamybos iki galo neatsiejo. Darant kitus BŽŪP pakeitimus ir 2008 m. atliekant BŽŪP patikrinimą, būtų galima apsvarstyti, kaip nederėtų dar labiau įtraukti vandens išteklių prieinamumo klausimus į atitinkamas BŽŪP priemones, pavyzdžiui, apsvarstyti, kaip būtų galima paskatinti labiau naudotis visišku paramos atsiejimu nuo gamybos ir labiau remti vandens ūkio tvarkybą pagal kaimo plėtros programas. - Taip pat svarbu ateityje struktūriniuose fonduose atkreipti didesnį dėmesį į sritis, kurioms vandens išteklių prieinamumo klausimas taip pat yra svarbus. Papildžius šiuos biudžetus ir išsiaiškinus galimas skirtingos politikos sąveikas, neturėtų atsirasti daugiau alternatyvių išlaidų kitokioms Europos aplinkosaugos sritims. - Svarstant nacionalinių iniciatyvų poveikį, energetikoje naudojamų priemonių įvertinimas suteikia įdomios informacijos apie tikėtiną jų taikymą vandens srityje. - Aišku tai, kad skatinant vandenį tausojančių technologijų ir paslaugų vystymą, paskatinama rinka ir didinamas Europos pramonės konkurencingumas, kaip tai yra energetikos srityje. Socialinis poveikis - Vandens taupymo politika turi teigiamą socialinį poveikį, ypač tvarių darbo vietų kūrimui viešajame sektoriuje. Poveikis aplinkai - Sutaupytas vanduo nebus iššvaistytas; jis nepateks tiesiai į nuotekų sistemą. Apskritai, sumažinus vandens ėmimą iš natūralios aplinkos, pagerės vandens telkinių būklė ir bus labiau saugomos ekosistemos. Svarbu atkreipti dėmesį į papildomas galimybes, kurios gali labai padėti, gerinant vandens poreikio valdymą. Įvertinus bendrą vandens taupymo ir tausaus jo naudojimo potencialą Europoje, būtent dabar būtina nustatyti aiškią vandens trūkumo problemos sprendimo būdų hierarchiją, kuria remiantis turėtų būti formuojama politika. Galimybė naudoti naują vandens tiekimo sistemą turėtų būti svarstoma tik išnaudojus kitas galimybes, įskaitant vandens apmokestinimo politiką ir kitas ekonomiškai efektyvias priemones. 6. GALIMYBIų PALYGINIMAS A pasirinktis Tik vandens tiekimas | B variantas Tik vandens kainodaros politika | C variantas Kompleksinis požiūris | Trumpalaikis | Ilgalaikis | Trumpalaikis | Ilgalaikis | Ekonominis poveikis | ++ | - | + | ++ | +++ | Socialinis poveikis | + | - | +/- | +/- | + | Poveikis aplinkai | - | - | + | ++ | +++ | - Šioje lentelėje apibendrinami įvairių ankstesnėje dalyje aptartų galimybių ekonominis ir socialinis poveikis bei poveikis aplinkai. - A pasirinktis gali teikti tam tikros, bet trumpalaikės ekonominės ir socialinės naudos, tačiau poveikis aplinkai gali būti neigiami. Ilgalaikio poveikio įvertinimas atskleidžia, kad jis bus neekonomiškas tiek ekonomikai, tiek visuomenei, tiek ir aplinkai. - Įdiegus tikslingą vandens kainodaros politiką ir sąnaudų, patirtų teikiant vandens paslaugas, susigrąžinimo sąlygas, B pasirinktis turėtų teigiamą poveikį ekonomikai ir aplinkai. Poveikis visuomenei priklausytų nuo vandens kainodaros; jis gali pasirodyti neigiamas tam tikroms ūkio sektoriams ar tam tikriems visuomenės sluoksniams. - C pasirinkties rezultatai paaiškėtų palaipsniui. Poveikis ekonomikai turėtų būti teigiamas nuo pat pradžių ir ilgainiui tik gerėti. Poveikis visuomenei ilgainiui turėtų būti teigiamas. Ši pasirinktis turėtų stipriai ir vis geriau veikti aplinką. Lyginant su kitomis galimybėmis, ši pasirinktis aplinkai naudinga labiausiai. Remiantis šiuo įvertinimu, C pasirinktis yra perspektyviausia. Ji garantuoja ilgalaikį poveikio ekonominį efektyvumą. - Kad būtų galima toliau plėtoti kovos su vandens trūkumu ir sausra politiką bei priemones, būtina papildomai išsamiai įvertinti kai kurių priemonių poveikį. Kituose etapuose reikėtų išsamiau išnagrinėti duomenų rinkimą ir iš Komunikate pateikiamo plataus galimybių spektro pasirinktų metodų kiekybinę analizę. - Būtina pabrėžti, kad kai kurių konkrečių priemonių įgyvendinimui reikės nurodyti atitinkamas lydimąsias priemones, įvertinant specifines regionų, sektorių bei socialines aplinkybes. Šias priemones taip pat reikės papildomai įvertinti. 7. STEBėJIMAS IR VERTINIMAS Vandens trūkumo ir sausrų problema turi būti vertinama ir kaip svarbi aplinkosaugos problema, ir kaip tvaraus Europos ekonomikos augimo prielaida. Komisija apsvarstys pažangą, padarytą įgyvendinant nustatytus tikslus, ir Tarybai bei Europos Parlamentui pateiks atitinkamą ataskaitą. Ataskaita bus pateikta suinteresuotųjų šalių forume, kuris įvyks 2008 m. Komisija apsvarstys tolesnes iniciatyvas ir numatys veiksmus atsižvelgdama į šio komunikato aptarimo Ministrų Taryboje bei Europos Parlamente rezultatus.