c) Operatyvinio tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimas padedant ES agentūroms

Radikalizacijos prevencija, tiek vietos lygmeniu, tiek internetu, yra Sąjungos kovos su terorizmu pastangų pagrindas. 2016 m. birželio mėn. Komisija pateikė išsamų komunikatą apie tai, kaip ES lygmeniu galima padėti valstybėms narėms užkirsti kelią radikalizacijai, dėl kurios kyla smurtinio ekstremizmo pavojus. ES institucijos turėtų kuo greičiau įgyvendinti siūlomas priemones. 2016 m. gegužės mėn. priėmus Elgesio kodeksą, Komisija stebėjo, kaip IT bendrovės vykdo savo įsipareigojimus, ypač įsipareigojimą greičiau nei per 24 valandas pašalinti turinį, kuriuo kurstoma neapykanta. Komisija 2016 m. gruodžio 8 d. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdyje pateiks pažangos ataskaitą. Po 2015 m. spalio mėn. surengtos aukšto lygio konferencijos dėl atsako radikalizacijai baudžiamosios teisenos priemonėmis ir paskelbus 2015 m. lapkričio 20 d. Tarybos išvadas, valstybės narės šiuo metu teikia pasiūlymus pagal kvietimą teikti projektus, skirtus kovai su radikalizacija kalėjimuose. Kartu valstybės narės ir jų vietos valdžios institucijos turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias paramos ir bendradarbiavimo priemones siekdamos užkirsti kelią radikalizacijai ir kovoti su ja, visų pirma – pasinaudoti Informacijos apie radikalizaciją tinklo (RAN) teikiama parama. 2016 m. rugsėjo mėn. RAN pradėjo kampaniją „Exit Hate“, pagal kurią, kaip atsvara ekstremistinei propagandai, teikiami alternatyvūs asmeniniais liudijimais pagrįsti pasakojimai. Neseniai RAN buvo sustiprintas ir dabar gali užmegzti ryšius su trečiosiomis šalimis. RAN surengė vietos darbuotojų, dirbančių su jaunimu, ir akademinės bendruomenės atstovų keliones į Turkiją ir Jordaniją, siekiant parengti konkrečių priemonių, kurios bus įgyvendinamos kartu su vietos bendruomenėmis, sąrašą. 2016 m. lapkričio 9 d. Komisija surengs RAN aukšto lygio konferenciją radikalizacijos klausimams spręsti, per kurią nacionalinės ir vietos politikos formuotojai bei vietoje dirbantys asmenys aptars, kaip veiksmingai kovoti su radikalizacija. Be to, Komisija numatė 2016 m. gruodžio 8 d. surengti antrąjį aukšto lygio ES interneto forumo posėdį, per kurį valstybės narės, pramonės atstovai ir pilietinės visuomenės veikėjai galės apžvelgti padarytą pažangą ir suteikti gaires tolesniam darbui, siekiant užkirsti kelią internetu plintančiai radikalizacijai ir kovoti su teroristų propaganda internete. Bratislavos veiksmų gairėse pabrėžiama, kaip svarbu, kad ES remtų valstybių narių veiksmus, skirtus radikalizacijos prevencijai.

Be to, Komisija imasi veiksmų užtikrinti, kad šis reglamentas būtų visapusiškai įgyvendintas valstybėse narėse. 2016 m. rugsėjo 29 d. Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš Kiprą, Prancūziją, Liuksemburgą ir Ispaniją, nes šios valstybės narės dar ne visas nuostatas įgyvendino visapusiškai. Komisija 2017 m. pradžioje pateiks Europos taisyklių įgyvendinimo ataskaitą ir įvertins, ar jas reikia dar labiau griežtinti.

Teroristai išpuoliams Europoje naudojo savadarbius sprogmenis. Komisija aktyviai siekia sumažinti prieigą prie pirmtakų, kurie gali būti naudojami savadarbiams sprogmenims gaminti, ir sustiprinti teisėsaugos pareigūnų ir kitų darbuotojų, užtikrinančių viešosios erdvės, viešojo transporto sistemų ir svarbiausių infrastruktūros objektų saugumą, atskleidimo pajėgumus. Komisija, be kita ko, finansuoja mokslinių tyrimų projektą, kuriuo siekiama neutralizuoti statybinių medžiagų parduotuvėse laisvai parduodamų produktų sprogiąsias savybes. Dėl šio projekto buvo pateikta paraiškų išduoti patentų, kurie gali būti naudojami pramonėje. Komisija kartu su valstybėmis narėmis turėtų kuo greičiau apsvarstyti, kaip būtų galima pritaikyti šių tyrimų rezultatus, siekiant neleisti teroristams pasinaudoti šiuo bomboms gaminti naudojamų sudedamųjų dalių šaltiniu.

2015 m. lapkričio 18 d., po išpuolių Paryžiuje, Komisija priėmė įgyvendinimo reglamentą dėl šaunamųjų ginklų deaktyvacijos bendrų būtiniausių standartų. Įgyvendinimo reglamentas įsigaliojo 2016 m. balandžio 8 d.; jame nustatyta, kad deaktyvuoti šaunamieji ginklai būtų visiškai netinkami naudoti. 2016 m. rugsėjo mėn. įvyko už šaunamųjų ginklų deaktyvaciją atsakingo komiteto posėdis, per kurį buvo vertinama, ar reikia dar kartą peržiūrėti deaktyvacijos standartus. Komisija taip pat pateikė pasiūlymą peržiūrėti direktyvą dėl šaunamųjų ginklų (Direktyva 477/91) siekiant apriboti civilių gyventojų galimybes įsigyti pavojingiausių kategorijų šaunamųjų ginklų. Taryba 2016 m. birželio 10 d. susitarė dėl bendro požiūrio į Komisijos pasiūlymą, o Europos Parlamento vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas dėl pasiūlymo balsavo 2016 m. liepos 19 d. 2016 m. rugsėjo 27 d. prasidėjo teisėkūros institucijų politinio lygmens diskusijos, o šiuo metu vyksta techninio pobūdžio diskusijų ciklas. Svarbu, kad susitarimas būtų pasiektas iki metų pabaigos. Komisija toliau ragins abi teisėkūros institucijas laikytis plataus užmojo tikslų, visų pirma – uždrausti pavojingiausius pusiau automatinius šaunamuosius ginklus.

Komisija ėmėsi sparčiau įgyvendinti savo 2015 m. gruodžio mėn. veiksmų planą, kuriame numatyta sustiprinti ES lygmens operatyvinį bendradarbiavimą kovojant su neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais ir sprogmenimis ir jų naudojimu. Dauguma veiksmų plane numatytų priemonių buvo įgyvendintos arba yra įgyvendinamos. Tebevyksta darbas, kuriuo siekiama paspartinti ir sustiprinti keitimąsi informacija apie šaunamuosius ginklus, tiek Europos, tiek tarptautiniu lygiu. Be to, prasidėjo dialogai su Artimųjų Rytų, Šiaurės Afrikos regiono ir Vakarų Balkanų šalimis, siekiant pagerinti informacijos mainus ir operatyvinį bendradarbiavimą kovojant su neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais šiais dviem pagrindiniais maršrutais.

Komisijos direktyvos dėl kovos su terorizmu pasiūlymas pateiktas siekiant sparčiai įgyvendinti tarptautinius standartus ir įsipareigojimus, kartu užtikrinant, kad persvarstytoje ES lygmens baudžiamosios teisės sistemoje būtų tinkamai atsižvelgta į naujus uždavinius, tarp jų – grįžtančių užsienio teroristų kovotojų keliamos problemos. Būsto, transporto ar materialinės pagalbos teikimas teroristams arba viešas provokavimas atlikti teroristinį nusikaltimą taip pat yra su terorizmu siejami nusikaltimai, už kuriuos turėtų būti griežtai baudžiama. Nuo 2016 m. rugsėjo mėn. įvyko trys trišaliai dialogai dėl šio pasiūlymo, per kuriuos susitarta dėl bendro pagrindo sprendžiant keletą svarbių klausimų. Komisija palankiai vertina teisėkūros institucijų bendrą tikslą – pasiekti susitarimą dėl siūlomos direktyvos iki metų pabaigos.

Šioje ataskaitoje apžvelgiama, kas pasiekta priėmus 2016 m. balandžio mėn. komunikatą. Būsimose ataskaitose daugiausia dėmesio bus skiriama rezultatams, be to, bus kalbama apie įvairių Sąjungos politikos sričių saugumo aspektus, pabrėžiant tai, kaip tos politikos sritys padėjo kurti tikrą veiksmingą saugumo sąjungą.

Saugumas – nuolatinė svarbi tema nuo pat šios Komisijos kadencijos pradžios. Apie saugumą kalbėta dar 2014 m. liepos mėn. Pirmininko J.-C. Junckerio politinėse gairėse, ši tema gvildenta ir 2016 m. rugsėjo mėn. paskelbtame naujausiame pranešime apie Sąjungos padėtį. Ši tema buvo įtraukta ir į 2016 m. rugsėjo mėn. Bratislavos deklaraciją bei veiksmų gaires, pabrėžiant, koks svarbus Europos Sąjungos vaidmuo užtikrinant savo žmonių saugumą, be to, Sąjunga buvo paraginta imtis visų būtinų veiksmų, kuriais valstybėms narėms padedama užtikrinti vidaus saugumą ir kovoti su terorizmu. Pastaraisiais mėnesiais buvo daroma nuolatinė pažanga įgyvendinant 2015 m. balandžio mėn. Europos saugumo darbotvarkę ir siekiant sukurti tikrą veiksmingą saugumo sąjungą, kaip pasiūlyta 2016 m. balandžio mėn. Komisijos komunikate. Atsižvelgdamas į tai, Komisijos Pirmininkas J.-C. Junckeris įsteigė už saugumo sąjungą atsakingo Komisijos nario pareigybę, o jam padės kompleksinė darbo grupė, kuri, skatindama veiklą ir siekdama užtikrinti susijusių priemonių įgyvendinimą, vadovausis visos Komisijos praktine patirtimi.

Valstybės narės, labiau remiamos ES agentūrų, turėtų visapusiškai išnaudoti ES lygmens mechanizmus, kad užtikrintų operatyvinį bendradarbiavimą tarpvalstybiniu mastu. Svarbus vaidmuo tenka Eurojustui: po pastarojo meto teroristinių išpuolių Prancūzijoje ir Belgijoje Eurojustas konsultavo Prancūzijos ir Belgijos prokuratūrų darbuotojus ir koordinavo sudėtingus tyrimus.

Dabartinis 2013–2017 m. politikos ciklas, kuriuo siekiama nuosekliai kovoti su didžiausiomis nusikalstamumo grėsmėmis bendradarbiaujant atitinkamoms valstybių narių tarnyboms, ES institucijoms ir agentūroms, taip pat susijusioms trečiosioms šalims ir organizacijoms, artėja prie pabaigos. Kadangi per šį ciklą teisėsaugos institucijos ėmė glaudžiau bendradarbiauti tarpvalstybiniu mastu, jis turėtų būti atnaujintas ir sustiprintas. Pavyzdžiui, valstybių narių ir šalių partnerių teisėsaugos institucijoms pavyko sulaikyti įtariamuosius, kurie turėjo lėktuvų bilietus, įsigytus naudojant vogtų arba suklastotų kreditinių kortelių duomenis. Taip pat nustatyta, kad dauguma iš tų įtariamųjų buvo susiję su kitokio pobūdžio nusikaltimais, įskaitant prekybą žmonėmis, prekybą narkotikais, elektroninius nusikaltimus ir terorizmą. Sunkių formų ir organizuoto tarpvalstybinio nusikalstamumo vykdytojai nuolat ieško naujų galimybių, ar tai būtų potencialių migrantų išnaudojimas vykdant prekybą žmonėmis, ar neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais, ar nusikaltimai aplinkai. Todėl turime atitinkamai pritaikyti ir savo atsakomąsias strategijas.

Tam, kad ES galėtų ir toliau veiksmingai kovoti su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, ji turi būti pasirengusi prisitaikyti prie naujų nusikalstamumo tendencijų ir prie to, kad nusikaltimams vykdyti vis dažniau naudojamos elektroninės priemonės. Europole įsteigtas Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centras jau remia tarpsektorinį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą kovojant su elektroniniu nusikalstamumu. 2016 m. liepos mėn. Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centras kartu su Nyderlandų nacionaline policija ir bendrovėmis „Intel Security“ bei „Kaspersky Lab“ paskelbė kampaniją „NoMoreRansom“. Šios viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės tikslas – kovoti su užkodavimo programomis, t. y. tam tikra kenkimo programine įranga, kuri užkrečia kompiuterius ir užšifruoja rinkmenas, o jos iššifruojamos tik sumokėjus išpirką. Iki šiol pagelbėta 2 400 naudotojų iššifruoti savo rinkmenas nesumokėjus išpirkos. Kadangi elektroniniai įrodymai tampa vis svarbesni vykdant baudžiamuosius tyrimus, Komisija didina esamų tarpvalstybinės prieigos prie elektroninių įrodymų (pavyzdžiui, savitarpio teisinės pagalbos) mechanizmų veiksmingumą. Atsižvelgdama į 2016 m. birželio mėn. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos išvadas, Komisija pradėjo konsultacijas su ekspertais dėl bendro ES požiūrio į tyrimo priemonių naudojimą internete. 2016 m. liepos – spalio mėn. įvyko trys ekspertų grupės posėdžiai, kuriuose dalyvavo teisėsaugos specialistai, akademinės bendruomenės atstovai ir interneto paslaugų teikėjai. Ketvirtas seminaras įvyks 2016 m. lapkričio mėn. Per jį bus aptarta, ar esama galimybių įdiegti elektroninių įrodymų prašymų perdavimo platformą. Šių ekspertų susitikimų rezultatai bus aptarti laikotarpio vidurio ataskaitoje, kuri turi būti pateikta per 2016 m. gruodžio mėn. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdį.

III. SĄJUNGOS APSAUGOS IR ATSPARUMO STIPRINIMAS

a) Informacijos mainų gerinimas

Norint geriau apsaugoti Sąjungą nuo terorizmo, būtina dalytis informacija. Pirmas uždavinys – kuo geriau pasinaudoti esamomis priemonėmis ir sistemomis, jas visapusiškai įgyvendinti ir taikyti.

Atkreiptinas dėmesys į Priumo sutartį dėl keitimosi DNR, pirštų atspaudais ir nacionaliniais transporto priemonių registracijos duomenimis. Ji buvo sėkmingai taikoma ir padėjo nustatyti tarpvalstybiniu mastu veikiančius nusikaltėlius. Tačiau dar ne visos valstybės narės ją įgyvendino, o tai gali sumažinti naudą stiprinant saugumą. Siekdama pašalinti šį trūkumą, Komisija pradėjo pažeidimų nagrinėjimo procedūras prieš Airiją, Graikiją, Italiją, Kroatiją ir Portugaliją dėl Priumo sprendimų nevykdymo. Tai pirmosios pažeidimų nagrinėjimo procedūros dėl vadinamojo buvusio trečiojo ramsčio priemonės policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje. Be to, Komisija ir toliau rems valstybes nares, kad jos visapusiškai įgyvendintų Priumo sutartį, ir 2017 m. sausio mėn. surengs konferenciją, per kurią bus galima pasidalyti geriausios praktikos pavyzdžiais.

Įgyvendinti tai, dėl ko susitarta, – dar vienas svarbus ES uždavinys, susijęs su Keleivio duomenų įrašo (PNR) direktyva. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija bendradarbiavo, kad priimtų direktyvą, o dabar kyla pavojus, kad pažanga užstrigs, nes daugumoje valstybių narių stinga pajėgumų surinktiems duomenims apdoroti. Dabar valstybės narės turi skubiai steigti savo informacijos apie keleivius skyrius (PIU). Iki šiol tik viena valstybė narė (Jungtinė Karalystė) įsteigė visiškai veikiantį PIU, dar dvi valstybės narės (Prancūzija ir Vengrija) turėtų juos įsteigti iki 2016 m. pabaigos, o kitos šiuo metu įgyvendina projektus. Vis dėlto, remiantis valstybių narių Komisijai pateikta informacija, vienuolika valstybių narių dar nepradėjo dirbti. Komisija yra pasirengusi toliau teikti teisinę pagalbą, dalykinių žinių ir finansinę paramą šiam tikslui pasiekti. Iki 2016 m. lapkričio mėn. Komisija pateiks įgyvendinimo planą ir nurodys tarpinius orientyrus, kurių valstybės narės turės laikytis, kad jų informacijos apie keleivius skyriai būtų sukurti ir veiktų iki visiško direktyvos įgyvendinimo termino, t. y. 2018 m. gegužės mėn. Siekdama remti informacijos apie keleivius skyrių steigimą, Komisija pasiūlė biudžeto valdymo institucijoms skirti papildomą 70 mln. EUR finansavimą 2017–2020 m. laikotarpiui. Be to, Komisija skirs 3,8 mln. EUR keitimuisi PNR duomenimis tarp valstybių narių ir Europolo palengvinti. Po konsultacijų su valstybėmis narėmis ir oro transporto bendrovių asociacijomis, Komisija taip pat pateiks PNR duomenų perdavimo formato ir perdavimo protokolų įgyvendinimo taisykles. Komisija yra pasirengusi priimti šias įgyvendinimo taisykles iki šių metų pabaigos. Tada oro vežėjai turėtų pradėti naudoti šiuo įgyvendinimo sprendimu nustatytus standartinius duomenų formatus ir perdavimo protokolus per metus nuo šio sprendimo priėmimo.

ES agentūroms tenka svarbus vaidmuo remiant nacionalinių institucijų informacijos mainus. Ši parama turėtų būti padidinta. Atsižvelgiant į 2016 m. gegužės mėn. priimtą ir 2017 m. gegužės mėn. įsigaliosiantį naują Europolo teisinį pagrindą, agentūrai bus skirta iki 90 papildomų etatų. Be to, 2016 m. pranešime apie Sąjungos padėtį paskelbus, kad Europolas bus sustiprintas, Komisija, remdamasi Europolo patiekta informacija, šiuo metu kruopščiai vertina poreikius. Remdamasi šio vertinimo rezultatais, Komisija imsis būtinų veiksmų, kad Europos kovos su terorizmu centras Europole teiktų reikiamą paramą valstybėms narėms visą parą 7 dienas per savaitę.

Bratislavos veiksmų gairėse valstybių narių saugumo tarnybos raginamos intensyviau bendradarbiauti ir keistis informacija. Tai atitinka 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikato, kuriame pabrėžta, kaip svarbu rasti praktinį sprendimą, kad teisėsaugos bendruomenė ir žvalgybos bendruomenė glaudžiau bendradarbiautų, nuostatas. Komisija paragino valstybes nares dalytis savo nacionalinio lygmens geriausia patirtimi kuriant teisėsaugos institucijų ir nacionalinių saugumo tarnybų informacijos mainų struktūras. Pirmasis pasikeitimas nuomonėmis įvyko 2016 m. rugsėjo 28 d. Tarybos operatyvinio bendradarbiavimo vidaus saugumo srityje nuolatinio komiteto posėdyje. Siekdama paskatinti tokius mainus, Komisija kreipsis į atskiras valstybes nares.

b) Informacinių sistemų stiprinimas ir informacijos spragų šalinimas

Įgyvendinant esamas sistemas būtina tobulinti bendrą saugumo srities informacijos struktūrą. ES saugumo duomenų valdymo sistemos yra labai susiskaidžiusios. Todėl nusikaltėliai ir teroristai galėjo naudotis skirtingomis tapatybėmis ir išlikti nepastebėti. Buvo svarstomos galimybės, kaip geriau panaudoti turimą informaciją ES lygmeniu ir pagerinti tapatybės duomenų valdymą, visapusiškai laikantis duomenų apsaugos principų, ypač tikslų apribojimo.

Komisija subūrė aukšto lygio ekspertų grupę, kuriai pavesta spręsti skirtingų galimybių teisinius, techninius ir operatyvinius aspektus, kad būtų užtikrintas informacinių sistemų sąveikumas sienų valdymo ir saugumo srityje. Po pirmojo aukšto lygio ekspertų grupės susitikimo birželio 20 d., rugsėjo 20 d. įvyko posėdis, kuriame dalyvavo Pagrindinių teisių agentūros atstovai ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas. Grupė aptarė, kaip valstybės narės galėtų geriau įgyvendinti ir naudoti esamas sistemas, o ypač – kaip veiksmingiau naudoti bendrą paieškos sąsają. Grupė taip pat aptarė Komisijos darbą, susijusį su ES kelionių informacijos ir leidimų sistema (ETIAS), taip pat jos pagrindimą ir tikslą bei teisines, technines ir praktines problemas. Komisija naujausią informaciją apie šių diskusijų rezultatus pateiks spalio 13 d. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdyje ir lapkričio 8 d. Europos Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų (LIBE) komiteto posėdyje.

Atsižvelgiant į saugumo problemas ir į tai, kad joms spręsti be galo svarbu geriau keistis informacija, grupė turėtų dirbti sparčiau. Komisija iki 2016 m. gruodžio mėn. pateiks preliminarias išvadas, daugiausia dėmesio skirdama tam, kaip geriau įgyvendinti ir naudoti esamas sistemas ir kaip tam gali padėti Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo Europos agentūra (EU-LISA). Be to, kaip paskelbta pranešime apie Sąjungos padėtį ir numatyta Bratislavos veiksmų gairėse, Komisija iki lapkričio mėn. pateiks teisės akto pasiūlymą dėl ETIAS sukūrimo, kad būtų nustatyti išankstiniai į Šengeno erdvę vykstančių trečiųjų šalių piliečių, kuriems netaikomas vizos reikalavimas, patikrinimai.

c) Saugumo prie išorės sienų didinimas

2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikate aiškiai pareikšta, kad siekiant sustiprinti vidaus saugumą Sąjungoje, turi būti geriau valdomos išorės sienos. Svarbus žingsnis stiprinant išorės sienų valdymą žengtas spalio 6 d., sukūrus Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas ir daug sienos apsaugos pareigūnų bei techninės įrangos dislokavus prie Bulgarijos išorės sienų. Tam, kad būtų didinamas saugumas prie išorės sienų, Europolas turėtų toliau stiprinti savo pozicijas migrantų antplūdžio valdymo centruose ir dislokuoti ten pakviestuosius pareigūnus atlikti saugumo patikrinimus.

Patikrinimai prie išorės sienų yra pagrindinis būdas nustatyti grįžtančius užsienio teroristus kovotojus. Siekiant šio tikslo, visi ES išorės sienas kertantys asmenys turi būti tikrinami atitinkamose duomenų bazėse. 2015 m. gruodžio mėn. Komisija pateikė pasiūlymą iš dalies pakeisti Šengeno sienų kodeksą ir nustatyti sistemingus išorės sienas kertančių ES piliečių patikrinimus. Taryba dėl bendro požiūrio susitarė 2016 m. vasario 25 d. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdyje, o Europos Parlamento LIBE komitetas 2016 m. birželio 21 d. priėmė savo ataskaitą. Iki šiol įvyko vienas trišalis dialogas (2016 m. liepos 13 d.) ir keletas techninių posėdžių, bet Europos Parlamente dar nesusitarta dėl sistemingų patikrinimų principo. Abi teisėkūros institucijos dabar turi dar labiau pasistengti ir paspartinti diskusijas dėl šio pasiūlymo, kad pasiektų susitarimą iki 2016 m. pabaigos.

Komisijos 2016 m. balandžio mėn. pasiūlyta ES atvykimo ir išvykimo sistema padės dar veiksmingiau vykdyti pasienio kontrolę, nes joje bus registruojama, kur ir kada trečiosios šalies pilietis atvyksta į ES arba išvyksta iš jos. Nors techninės diskusijos vyksta tiek Europos Parlamente, tiek Taryboje, kol kas nė viena institucija nepriėmė trišaliams dialogams skirtos pozicijos. Su šiuo pasiūlymu susijusį darbą svarbu paspartinti ir užbaigti.

d) Piliečių ir svarbiausių infrastruktūros objektų apsauga