LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 01.12.2005 
KOM(2005) 615 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS 
ATASKAITA APIE AIŠKI Ą PAŽANG Ą PAGAL KIOTO PROTOKOL Ą 
 
(reikalaujama pagal Sprendimo 280/2004/EB d ėl šiltnamio efekt ą sukelian čių dujų 
emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir Kioto protokolo įgyvendinimo 5 
straipsnio 3 dal į 
   
{SEK(2005) 1564} 
 
LT 2   LT Turinys 
1. Pagrindiniai faktai ........................................................................................................ 3  
2. Kaip ES vykdo įsipareigojimus pagal Kioto protokol ą................................................ 3 
3. Išvada...................................................................................................................... ...... 7 
4. Nuorodos .................................................................................................................... .. 8 
 
LT 3   LT 1. P AGRINDINIAI FAKTAI  
Ataskaitos reikalaujama pagal Sprendimo 280/2004/EB d ėl šiltnamio efekt ą sukelian čių 
dujų emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir Kioto protokolo įgyvendinimo1 5 
straipsnio 3 dal į. Šios ataskaitos pagrindinis tikslas – supažindinti su Bendrijos pasiekta 
pažanga, atsižvelgiant į valstybių narių iki 2005 m. birželio 15 d. pateikt ą atnaujint ą 
informacij ą. 
Pasaulinės pastangos įveikti visuotin į atšilimą yra pagr įstos Jungtini ų Tautų bendrąja 
klimato kaitos konvencija (JTBKKK). Konvencij os tikslas – išvengti „pavojingo“ žmogaus 
kišimosi į klimato sistem ą. 
Kioto protokolas yra JTBKKK pagrindu suda rytas tarptautinis su sitarimas. Pagal š į 
protokolą nustatoma teisiškai įpareigojanti užduotis pramonin ėms šalims 2008–2012 m. 
sumažinti šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų emisiją, kuri yra apskai čiuojama kaip t ų metų 
vidurkis, bazini ų metų atžvilgiu. Šie 5 metai yra vadinami „pirmuoju įsipareigojim ų 
laikotarpiu“. Tikrov ėje, kai kalbama apie pažang ą, dažniausiai turimi omenyje 2010 m., 
nes tada yra pirmojo įsipareigojim ų laikotarpio vidurys. 
Kioto protokole numatyt a lanksti sistema šali ų tikslams įgyvendinti. Pavyzdžiui, jos gali iš 
dalies „kompensuoti“ duj ų emisijas padidindamos anglies sorbentus, t.y. miškus, kurie iš 
atmosferos pašalina anglies dioksid ą. Pasinaudodamos bendro įgyvendinimo ir švarios 
plėtros mechanizmais, kurie čia yra vadinami lanks čiais mechanizmais, šalys gali 
finansiškai remti užsienyje vykdomus šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų emisijai sumažinti 
skirtus projektus. 
Pagal Kioto protokol ą pirmuoju įsipareigojim ų laikotarpiu (2008–2012 m.) ES įsipareigojo 
sumažinti šiltnamio efekt ą sukelian čių dujų emisijas 8 %. Teisiškai įpareigojan čiame 
susitarime2 numatyta, kad šis tikslas yra bendras visoms 15 šali ų, kurios buvo ES 
valstybėmis narėmis protokolo ratifikavimo metu – 2001 m. geguž ės 31 d. Šiame 
susitarime, remiantis Kioto protokolo 4 straipsniu, yra numatyti atskiri emisij ų kiekio 
tikslai kiekvienai ES 15 valstybei narei, o tai leidžia sudaryti susitarim ą dėl bendro kiekio, 
kuris yra lygus dalyvaujan čių šalių numatytų kiekių sumai.  
Iš dešimties 2004 m. geguž ės 1 d. į ES įstojusių valstybių narių aštuonioms yra numatyti 
individual ūs kiekio sumažinimo tikslai pagal Kioto protokol ą, 6 iš jų (arba 8 % j ų) to tikslo 
turės siekti atskirai nuo ES 15 8 % tikslo. Kipro ir Maltos n ėra tarp JTBKKK I priede 
nurodytų šalių, todėl Kioto protokole joms nekeliamas joks tikslas. 
2. K AIP ES VYKDO ĮSIPAREIGOJIMUS PAGAL KIOTO PROTOKOL Ą 
Nepaisant to, kad ES 25 šiltnamio efekt ą sukelian čių dujų emisijos sudaro tik 14 % 
pasaulinio toki ų teršalų kiekio, ji deda daug pastang ų siekdama sustabdyti klimato 
pokyčius. ES įsipareigojim ą būti pavyzdžiu kitiems, kur į, pasinaudojant visapusiška 
politinių ir teisini ų priemoni ų sistema ES lygmeniu, įgyvendina Europos klimato kaitos 
programa3, papildo griežta šali ų vidaus politika. Kiekviena valstyb ė narė vykdo 
papildomus veiksmus – jie yra aptariami šali ų pateiktose ataskaitose. 
 
LT 4   LT Europos klimato kaitos programa apima įvairius ekonomikos sektorius, ja remiantis 
formuojamos buities, pramon ės, prekybos ir susisiekimo sektori ų politikos. Svarbiausios 
priemonės yra šios:  
• Šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų emisijos leidim ų sistema4, kuria ribojamas bendras 
anglies dvideginio emisij ų kiekis iš beveik 12000 įrenginių ES 25 valstyb ėse narėse. 
• Siejančioji direktyva5, kuri iš dalies pakei čia Direktyv ą dėl šiltnamio efekt ą sukeliančių 
dujų emisijos leidim ų sistemos, kad valstybi ų narių ekonominiai subjektai gal ėtų 
naudotis Kioto mechanizm ų suteikiamomis lengvatomis (patvirtintu emisij ų 
sumažinimu ir emisij ų sumažinimo vienetais) ir taip įgyvendint ų įsipareigojimus pagal 
ES dujų emisijos leidim ų sistemą. 
• Programa, „Pažangi energetika Europai“6,a kuria siekiama tvarios pl ėtros energijos 
sektoriuje skatinan t energijos efektyvum ą, atsinaujinan čios energijos šaltini ų 
naudojim ą, anglies dvideginio emisij ų sumažinim ą susisiekimo sektoriuje ir 
atsinaujinan čios energijos šaltini ų naudojim ą bei energijos efektyvumo didinim ą 
besivystan čiose šalyse. 
• Atsinaujinan čios elektros energijos direktyva7, kurioje nurodytas or ientacinis tikslas – 
pasiekti, kad 2010 m. ES pagaminamos elektros energijos iš atsinaujinan čiosios 
energijos šaltini ų dalis sudaryt ų 21 % (1997 m. 14 %), numata nt atskirus orientacinius 
tikslus kiekvienai valstybei narei. 
• Biokuro direktyva8, kurioje numatytas orientacinis tikslas – pasiek ti, kad biokuras 
sudarytų 5,75 % transportu i naudojamo kuro. 
• Pastatų energinio naudingumo direktyva9, kurioje reikalaujama, kad valstyb ės narės 
taikytų energinio naudingumo standartus; remiantis ja, ES bus įvestas pastat ų energinio 
naudingumo ženklinimas, taip  pat bus reikalaujama įvertinti galimybes įdiegti 
atsinaujinan čios energijos sistemas didesnio nei nustatyto dydžio pastatuose. 
• Direktyva d ėl bendros šilumos ir elektros energijos gamybos10 siekiama skatinti tokios 
energijos (dar vadinamos kombinuota šildymo ir elektros energijos gamyba) didinim ą. 
• Automobili ų gamintoj ų asociacij ų savanoriškas įsipareigojimas 2008–2009 m. pagerinti 
CO2 efektyvum ą naujuose automobiliuose 25 % lyginant su 1995 m.11 
• Direktyva d ėl atliekų sąvartynų12, kuri pad ės sumažinti į sąvartynus siun čiamų atliekų 
kiekį ir joms p ūnant susidarant į metano kiek į. 
Tarybos direktyva 2003/96/EB pakei čianti Bendrijos energetikos produkt ų ir elektros 
energijos mokes čių struktūrą13, kurioje skatinama veiksmingiau naudoti energij ą ir 
suteikiama galimyb ė taikyti CO2 emisijoms numatytas mokes čių priemones, papildomai 
paremia kai kurias iš pirmiau min ėtų direktyvų. Mokslini ų tyrimų ir plėtros srityje pagal 6-
ąją mokslini ų tyrimų ir technologij ų plėtros pamatin ę programą (2002–2006 m.)14 daugiau 
                                                 
a Programa yra ES instrumentas, kuris teikia finansin ę paramą projektams siekiant šios programos 
bendrųjų tikslų. Tinkamumas paramai gauti priklauso nuo programos, ta čiau paprastai apima plat ų 
spektrą. 
 
LT 5   LT kaip 3 milijardai eur ų skiriama su energija, transportu ir aplinka susijusi ų naujų 
technologij ų kūrimui ir demonstravimui. 
Tarp kitų svarbių priemoni ų yra Direktyva d ėl energiją naudojan čių produktų15, kurioje 
nustatomi minimal ūs energetinio naudingumo sta ndartai daugeliui energij ą naudojan čių 
produktų, ir Direktyva d ėl energijos galutinio vartojimo veiksmingumo ir energijos 
paslaugų16. Pastaroji direktyva pad ės pašalinti kli ūtis energijos efektyvumui, skatinti 
energijos paslaugas ir energijos efektyvumo program ų įgyvendinim ą. Be to, planuojama 
priimti reglament ą dėl fluorintų dujų 17 ir Direktyv ą dėl fluorintų dujų automobili ų oro 
kondicionavimo sistemose. 
ES klimato politika bus vykdoma ir po 2012 m. Daugelis jau vykdom ų ES politik ų bus 
labai reikšmingos ir pasiba igus Kioto protokolo pirmojo įsipareigojimo laikotarpiui. Po 
2012 m.ES šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų emisijos leidim ų sistema bus automatiškai 
pratęsta. 2005 m. spal į buvo prad ėtas antrasis Europos klimato kaitos programos etapas, 
apimantis anglies dvideginio surinkim ą ir saugojim ą, kelių transporto priemoni ų emisijas, 
aviaciją ir strategijas, kuriomis siekiama prisitaiky ti prie klimato kaitos poveiki ų. Taip pat 
bus išnagrin ėtas ES vaidmuo mažinant jautrum ą klimato poky čiams ir skatinant 
prisitaikym ą prie jų. Numatomos ir kitos politikos inic iatyvos energijos efektyvumo ir 
atsinaujinan čios energijos srityje. 7-ojoje mokslini ų tyrimų ir technologij ų plėtros 
pamatinėje programoje18 kartu su jau veikian čiomis ir naujomis technologij ų platformomis 
taip pat žvelgiama į ateitį – jų pagrindu bus įgyvendinamos priemon ės, leidžian čios pereiti 
į ilgalaikę ekonomik ą be CO2 (veiksmingi atsinaujinan tys šaltiniai, vandenilio ir kuro 
elementai, teršal ų neišskirian čios iškastiniu kuru paremtos en ergijos pavertimo sistemos, ir 
t. t.). 
Be to, Europos Komisija pri ėmė komunikat ą, kuriame nurodomi pagrindiniai strategijos 
elementai tolesniems veiksmams po 2012 m.19 Jame ne tik teigiama, kad ES yra 
pasiruošusi dalyvauti atvirame dialoge su šalimis d ėl tolesnio tarptautin ės sistemos 
vystymo po 2012 m., bet ir išskiriami keli svarbiausi elementai siekiant s ėkmingos 
pasaulinės klimato politikos: aktyvesnis šali ų ir sektori ų dalyvavimas; mažai anglies 
naudojančių technologij ų vystymas, nuolatinis ir  visapusiškas rinka pagr įstų priemoni ų 
naudojimas, poreikis prisitaikyti prie neišvengiam ų klimato poky čių. Šios politikos, 
kuriomis pranešama, kad ES yra pasiryžusi įveikti klimato poky čius ir tikisi, kad visos jos 
institucijos, verslo įstaigos ir pilie čiai atliks numatytas funkcijas, suteikia tvirta s, ilgalaikes 
gaires pramonei, valstybi ų narių vyriausyb ėms ir platesnei tarptautinei visuomenei. 
Europos Komisija yra įsipareigojusi įgyvendinti šias priemones siekdama įveikti klimato 
pokyčius ir tuo pa čiu metu atsižvelgia į tokių veiksmų įtaką ES ekonominiam vystymuisi ir 
jos piliečių gerovei. Konkre čiai, Komisija 2005 m. vasario m ėn. komunikate įsipareigojo, 
kad ji „perži ūrės pasiekt ą pažangą ir ištirs naujus veiksmus, kurie leist ų sistemingai 
naudotis nebrangiomis emisij ų sumažinimo galimyb ėmis jas derinant su Lisabonos 
strategija“. 
 
LT 6   LT ES vykdo veikl ą ir tarptautiniu mastu – ji padeda ES nepriklausan čioms šalims sumažinti 
šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų emisijas. Dabar ES dirba su 140 šali ų šešiuose pasaulio 
regionuose pad ėdama įdiegti atsinaujinan čių energijos šaltini ų ir energijos efektyvumo 
sistemas – taip siekiama tvaraus vystymosi ir geresn ės gyvenimo kokyb ės. ES prisideda 
finansiškai įgyvendinant įvairias programas, tarp j ų saulės energijos program ą, pagal kuri ą 
tiekiamas švarus geriamas vanduo Sahelio re gione, energijos efektyvumo gerinimo ir 
atsinaujinan čių išteklių naudojimo skatinimo programas Kinijoje, mišk ų sodinimo 
programas, kuriomis siekiama sukurti pajamas iš švaraus vystymosi mechanizm ų Pietų 
Amerikoje, veikla d ėl institucini ų pajėgumų didinimo klimato poky čių klausimais Indijoje. 
Nepaisant to, kad susisiekimo sekt oriuje buvo radikaliai sumažinti įvairūs teršalai, jo 
emisijos sudaro 20 % ES 25 emisij ų kiekio. Konkre čiai, būtent energijos naudojimas 
susisiekimo sektoriuje yra ta sritis, kurioje šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų emisijų kiekis 
toliau did ėja. Politikos, kuriomis siekiama sumažinti su  transportu susijusias emisijas, yra 
šios: nauj ų automobili ų emisijas ribojantis susitari mas [11] ir biokuro naudojim ą skatinanti 
direktyva [8]. Reikšminga ES pažanga – transporto priemon ės emisijų kiekio vienam 
kilometrui apribojimas. Deja, gaus ėjant transporto priemoni ų skaičiui ir augant transporto 
priemonių kilometrams, pasiektas sumažinimas tapo nereikšmingu, o emisij ų kiekis, nors ir 
lėčiau negu seniau, auga toliau . 
ES iki šiol vykdoma politika, o valstyb ės narės – kitais veiksmais kartu su vykdomu 
Europos pramon ės restrukt ūrizavimu, ypa č Vidurio ir Ryt ų Europoje, pasiek ė, kad ES iki 
2003 m. metin ės anglies dvideginio emisijos buvo sumažintos 350 milijon ų tonų (5,5 %).  
Pasinaudojant ES 15 galiojan čiomis priemon ėmis galima pasiekti, kad 2010 m. šiltnamio 
efektą sukeliančių dujų emisijų be LULUCF b ūtų 1,6 % mažiau negu nurodyt ų bazinių 
metų lygis. O pasinaudojant emisijas mažinan čiomis papildomomis vidaus politikomis ir 
priemonėmis būtų galima emisijas sumažinti 6,8 %. Be to, valstyb ės narės planuoja, kad 
pasinaudodamos Kioto mechanizmais jos kasm et sumažins emisijas daugiau kaip 100 
metrinių tonų anglies dvideginio ekvivalent ų. Panaudojus Kioto mechanizmus, 
planuojamos emisijos 2010 m. sumaž ės 9,3 % lyginant su baziniu met ų lygiu.  
Bendruose ES 25 valstybi ų narių planuose numatyta, kad jau įgyvendintos priemon ės leis 
2010 m. sumažinti šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų emisijas be LULUCF 5 % lyginant su 
bazinių metų lygiu. Planuojama, kad, įgyvendinus papildomas priemones iki 2010 m., bus 
galima ES 25 šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų emisijas sumažinti 9,3  % (lyginant su 1990 
m. lygiu), o panaudojus Kioto mechanizmus – 11,3%. 
 
LT 7   LT 1 grafikas: Dabartin ės ir numatomos emisijos (b e LULUCF) ES 15 ir ES 25b 
9095100105110
1990
1995
2000
2005
2010bazinių metų emisijos=10 0ES 25 emisijos
ES 25 esamos
priemonės
ES 25 papildomos
priemonės
ES 15 emisijos
ES 15 esamos
priemonės
ES 15 papildomos
priemonės
ES 15 tikslas (Kioto)
ES 15 tikslas + Kioto
mechanizmai
Verslas, kaip įprastai
Kioto mechanizmai
 
3. IŠVADA  
Atsižvelgiant į tai, kad Kioto protokolas įsigaliojo visai neseniai (2005 2 16), ES, 
įgyvendindama savo įsipareigojimus, pasiek ė žymios pažangos. Tolesn ė pažanga priklauso 
nuo to, kaip greitai ir kruopš čiai valstyb ės narės įgyvendins Bendrijos teis ės aktus ir vidaus 
priemones. Remiantis ES 15 valstyb ėms narėms sudarytu planu, Kioto protokole 
numatytas 8 % tikslas gali b ūti pasiektas, jei, kaip ir planuota, valstyb ės narės įgyvendins 
papildomas vidaus priemones ir naudosis lanks čiais mechanizmais.  
Tačiau ES pastangos nesibaigia vien tik įsipareigojim ų pagal Kioto protokol ą 
įgyvendinimu. ES skatina toliau mažinti šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų emisijas, kad 
būtų galima sustabdyti pasaulinius klimato poky čius. ES yra įsipareigojusi tiek kiek jai 
priklauso prisid ėti prie pasaulini ų pastangų mažinant žmogaus kišim ąsi į klimato sistem ą ir 
jau ėmėsi konkrečių žingsnių šiam tikslui pasiekti. 
                                                 
b y ašies rodiklis reiškia konkre čius bazinius metus. Tai beveik vis ų valstybių narių 1990 m. 
duomenys, kuriuose nurodomas CO2, metano (CH4) ir nitrito oksido (N2O) teršal ų kiekis, o 1995 
m. – fluorint ų dujų, išskyrus tai, kad: Vengrijos nurodytas bazini ų metų rodiklis CO2,CH4 ir N2O 
yra 1985-1987 m. vidurkis, Slov ėnijos – 1986 m., o Lenkijos – 1988 m. Pranc ūzijos ir Suomijos 
fluorintų dujų rodiklis yra 1990 m. vidurkis. Tai reiškia, kad ES 15 ir ES 25 1990 m. vert ė nėra 
tiksliai 100. Kaip jau įprasta, numatytuose verslo įmonių emisijų duomenyse neatsižvelgiama nei į 
politikas, nei į priemones susijusias su klimato kaita. 
 
LT 8   LT  
4. N UORODOS  
                                                 
1 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamen to ir Tarybos sprendimas 280/2004/EB d ėl 
šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir Kioto 
protokolo įgyvendinimo  
http://www.europa.eu.in t/eur-lex/pri/en/oj/d at/2004/l_049/l_04920040219en00010008.pdf  
2 2002 m. balandžio 25 d. Tarybos sprendimas 2002/358/EB d ėl Jungtini ų Tautų 
bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo patvirtinimo Europos bendrijos 
vardu ir bendro jame numatyt ų įsipareigojim ų vykdymo (OL L 130, 2002 5 15) 
http://europa.eu.int/scad plus/leg/en/lvb/l28060.htm  
3 KOM (2001) 580 galutinis, 2001 10 23 – Komisijos komunikatas d ėl Europos 
klimato kaitos programos pirmo etapo įgyvendinimo  
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/pdf/2001/com2001_0580en01.pdf  
4 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamen to ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, 
nustatanti šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų emisijos leidim ų sistemą Bendrijoje ir iš dalies 
keičianti Tarybos direktyv ą 96/61/EB (OL L, 2003 10 25)  
http://europa.eu.int/scad plus/leg/en/lvb/l28012.htm  
5 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento  ir Tarybos direktyva 2004/101/EB iš 
dalies kei čianti Direktyv ą 2003/87/EB, nustatan čią šiltnamio efekt ą sukelian čių dujų 
emisijos leidim ų sistemą Bendrijoje, d ėl Kioto protokolo projekt ų mechanizm ų (OL L 338, 
2004 11 13)  http://europa.eu.int/scad plus/leg/en/lvb/l28012.htm
 
6 2003 m. birželio 26 d. Europos Parl amento ir Tarybos sprendimas 1230/2003, 
patvirtinantis daugiamet ę veiksmų program ą energetikos srityje „Pa ˛angi energetika 
Europai“ (2003–2006) (OL L 176, 2003 07 15)   http://europa.eu.int/eur-lex/pri /en/oj/dat/2003 /l_176/l_17620030715en00290036.pdf
 
7 2001 m. rugs ėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/77/EB d ėl 
elektros, pagamintos iš atsinaujinan čiųjų energijos ištekli ų, skatinimo elektros energijos 
vidaus rinkoje (OL L 283, 2001 10 27)   http://europa.eu.int/eur-lex/pri /en/oj/dat/2001 /l_283/l_28320011027en00330040.pdf
 
8 2003 m. geguž ės 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/30/EB d ėl 
skatinimo naudoti biokur ą ir kitą atsinaujinant į kurą transporte (OL L 123, 2003 05 17)  
http://europa.eu.int/scad plus/leg/en/lvb/l21046.htm  
9 2002 m. gruod ˛io 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/91/EB d ėl 
pastatų energinio naudingumo (OL L 001, 2003 01 04)  
http://europa.eu.int/scad plus/leg/en/lvb/l27042.htm  
10 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamen to ir Tarybos direktyva 2004/8/EB d ėl 
termofikacijos skatinimo, remiantis naudingosio s šilumos paklausa vidaus energetikos 
rinkoje, ir iš dalies kei čianti Direktyv ą 92/42/EEB (OL L 052, 2004 02 21)  
http://europa.eu.int/scad plus/leg/en/lvb/l27021.htm  
11 http://europa.eu.int/comm/ environment/co2/co2_home.htm  
12 1999 m. balandžio 26 d. Tar ybos direktyva 1999/31/EB d ėl atliekų sąvartynų 
(OL L 182, 1999 07 16)  http://europa.eu.int/eur-lex/pri /en/oj/dat/1999 /l_182/l_18219990716en00010019.pdf
 
 
LT 9   LT                                                                                                                                                     
13 2003 m. spalio 27 d. Tarybos  direktyva 2003/96/EB, pakei čianti Bendrijos 
energetikos produkt ų ir elektros energijos mokes čių struktūrą (OL L 283, 2003 10 31)  
http://europa.eu.int/scad plus/leg/en/lvb/l27019.htm  
14 2002 m. birželio 27 d. Europos Parl amento ir Tarybos sprendimas Nr. 
1513/2002/EB d ėl Europos Bendrijos šeštosios pamatin ės mokslini ų tyrimų, technologij ų 
plėtros ir demonstravimo veiklos programos,  prisidedan čios prie Europos mokslini ų 
tyrimų srities kūrimo ir naujovi ų (2002–2006 m.) (OL L 232, 2002 08 29)  
http://europa.eu.int/scad plus/leg/en/lvb/i23012.htm  
15 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento  ir Tarybos direktyva 2005/32/EB, 
nustatanti ekologinio projektavimo reikalavim ų energiją vartojantiems gaminiams 
nustatymo sistem ą ir iš dalies kei čianti Tarybos direktyv ą 92/42/EEB bei Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyvas 96/57/ EB ir 2000/55/EB (OL L 191, 2005 07 22)  
http://europa.eu.int/comm/ente rprise/eco_design/dir2005-32.htm  
16 KOM (2003) 739 galutinis, 2003 12 10 – Pasi ūlymas dėl Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyvos d ėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetini ų paslaugų  
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/pdf/2003/com2003_0739en01.pdf  
17 KOM(2003)492 galutinis, 2003 8 11 – Pasi ūlymas dėl Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamento d ėl tam tikrų fluorintų šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų   
http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexU riServ/site/en/com/2003/com2003_0492en01.pdf  
18 KOM(2005) 119 galutinis, 2005 04 06 – Pasi ūlymas dėl Europos Parlamento ir 
Tarybos sprendimo d ėl Europos bendrijos septintosios mokslini ų tyrimų, technologij ų 
plėtros ir demonstravimo veiklos pagrind ų programos (2007 −2013 m.)  
http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexU riServ/site/en/com/2005/com2005_0119en01.pdf  
19 KOM(2005)35 galutinis, 2005 02 09 – Komi sijos komunikatas Tarybai, Europos 
Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetui ir Region ų komitetui 
„Kaip užkirsti keli ą pasaulio klimato kaitai“  
http://europa.eu.int/comm/envi ronment/climat/pdf/comm_en_050209.pdf