[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |

Briuselis, 6.4.2005

KOM(2005) 115 galutinis

2005/0042 (COD)

KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI

Sveikesni, saugesni, labiau pasitikintys piliečiai: sveikatos ir vartotojų apsaugos strategija

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Bendrijos veiksmų programos sveikatos ir vartotojų apsaugos srityje 2007–2013 m. {SEC(2005)425}

(pateikta Komisijos)

1. ĮVADAS

1.1. Ko nori mūsų piliečiai?

ES piliečiai, kad ir kur jie gyventų ir kad ir kas jie bebūtų, nori gyventi sveikai ir saugiai bei pasitikėti savo vartojamais produktais ir paslaugomis. Jie taip pat pageidauja reikšti savo nuomonę dėl sprendimų, turinčių įtakos jų sveikatai ir vartotojiškiems interesams. ES, nacionalinės ir regioninės valdžios institucijoms, verslo įmonėms ir pilietinei visuomenei turi tekti savas vaidmuo reaguojant į minėtus poreikius, tačiau yra bendrų sveikatos ir vartotojų apsaugos politikos uždavinių, kuriuos išspręsti galima tik ES lygmens veiksmais.

Komunikate išdėstoma, kaip ES ketina pagerinti sveikatos priežiūrą ir padidinti vartotojų pasitikėjimą, remdamasi Sutarties nuostatomis[1]. Šia veikla jis padės suartinti Europą ir jos piliečius bei prisidės prie jos konkurencingumo didinimo. Geresnė piliečių sveikata didina Europos produktyvumą, darbo jėgos dalyvavimą rinkoje ir prisideda prie darnaus augimo. Dėl blogos sveikatos didėja sąnaudos ir nukenčia ekonomika. Taip pat, sukūrus vartotojų poreikius ir reikalavimus atitinkančių prekių ir paslaugų vidaus rinką, pagerės konkurencingumas.

1.2. Kodėl bendras metodas

Šiuo komunikatu ir pridedamu programos pasiūlymu visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos politikos ir programos sujungiamos į vieną sistemą, kad ES politika duotų daugiau naudos piliečiams. Keliama daug sveikatos ir vartotojų apsaugos veiklos tikslų , numatytų Sutarties 152 ir 153 straipsniuose: gerinti sveikatos apsaugą, skleisti informaciją ir plėtoti švietimą, didinti saugą ir sveikatos bei vartotojų poreikių įtraukimą į visas politikos kryptis. Sveikatos ir vartotojų politikoje taip pat pasitelkiama panašių rūšių veikla nustatytiems tikslams siekti, pvz., informacijos teikimas piliečiams, konsultacijos su suinteresuotomis šalimis, įtraukimo į pagrindinę veiklą veiksmai, rizikos vertinimas. Sujungiant abi šias sritis bus užtikrinta darnesnė politika, masto ekonomija ir didesnis matomumas.

Pagaliau, bendra programa leis sutaupyti ir daugiau pasiekti dėl supaprastintos administracinės ir biudžetinės tvarkos, bendrų darbo priemonių ir bendros vykdomosios įstaigos.

Nors ir išnaudodama bendros veiklos privalumus, programa išlaikys ir plėtos pagrindinę sveikatos ir vartotojų apsaugos veiklos specifiką, atsižvelgdama į suinteresuotų šalių poreikius.

2. Europos piliečių sveikatos, saugos ir pasitikėjimo gerinimas

ES sveikatos ir vartotojų apsaugos politikos tikslas yra pagerinti ES piliečių gyvenimo kokybę užtikrinant jų sveikatos ir vartotojų apsaugos interesus. Pažanga sveikatos srityje bus vertinama sveiko gyvenimo metų (HLY) struktūriniu rodikliu (metų, kuriuos asmuo gali tikėtis pragyventi būdamas geros sveikatos, skaičius) ir EB sveikatos rodikliais. Vartotojų apsaugos politikos srityje kuriami keli rodikliai.

2.1. Bendri sveikatos ir vartotojų apsaugos tikslai

Yra trys pagrindiniai bendri ES sveikatos ir vartotojų apsaugos politikos tikslai:

1. Apsaugoti piliečius nuo rizikos ir pavojų, kuriuos valdyti individualūs asmenys neturi galios, ir su kuriais atskiros valstybės narės negali pačios veiksmingai susidoroti (pvz., sveikatos pavojai, nesaugūs produktai, nesąžiningos prekybos būdai).

2. Padidinti piliečių sugebėjimą priimti geresnius sprendimus dėl savo sveikatos ir vartotojiškų interesų.

3. Sveikatos ir vartotojų apsaugos politikos tikslus įtraukti į pagrindinę visų Bendrijos politikos krypčių veiklą, siekiant, kad formuojant politiką sveikatos ir vartotojų apsaugos klausimams tektų didžiausias dėmesys.

2.2. Bendra veikla

Yra kelios ES sveikatos politikos ir vartotojų politikos bendros veiklos sritys, kuriose galima imtis tokių vienas kitą papildančių veiksmų:

( Gerinti bendravimą su piliečiais, siekiant teikti informaciją, kurios jiems reikia užsitikrinant savo sveikatos ir vartotojų apsaugos interesus, bei geriau atsižvelgti į jų poreikius formuojant politiką, pvz., steigiant interneto vartus, rengiant informuotumo didinimo kampanijas, tyrimus, konferencijas ir steigiant informavimo punktus.

( Plėtoti vartotojų ir sveikatos apsaugos organizacijų dalyvavimą formuojant ES politiką, pvz., skatinant jas jungtis į tinklus, skatinant platesnes konsultacijas su visuomene ir geresnį atstovavimą konsultacinėse įstaigose. Vartotojų ir sveikatos apsaugos organizacijoms reikia aktyvių, prityrusių ir aiškiai reiškiančių mintis atstovų. ES vartotojų judėjimas vis dar nepakankamas, jam trūksta patikimumo, taip pat reikia stiprinti sveikatos apsaugos tinklus.

( Gerinti Komisijos sveikatos ir vartotojų poreikių integravimo į kitas politikos kryptis metodą ir dalytis geriausia veiklos patirtimi su valstybėmis narėmis. Sveikatos srityje bus parengta poveikio sveikatai įvertinimo programa ir išplėtota sąveika su maisto saugos, socialinės politikos, aplinkos, muitinių, mokslinių tyrimų ir regionų politikos kryptimis. Vartotojų apsaugos srityje svarbiausios yra rinką ar piliečių teises (pvz., autorių teises, teisę kreiptis į teismą), konkurenciją, bendrų interesų paslaugas, standartizaciją ir informacinę visuomenę reguliuojančios politikos kryptys.

( Gerinti mokslinį konsultavimą ir kvalifikuotą rizikos vertinimą, pvz., skatinant ankstyvą rizikos nustatymą, galimo jos poveikio analizę, informacijos apie pavojus bei poveikį mainus bei skatinant kurti suderintus rizikos vertinimo metodus ir propaguojant vertintojų mokymą.

( Skatinti žmogaus kilmės produktų ir medžiagų (kraujo, audinių ir ląstelių) saugą, pvz., keičiantis geriausia praktine patirtimi, didinant informuotumą, rengiant įgyvendinimo gaires, organizuojant mokymą ir jungimąsi į tinklus, užtikrinant priežiūrą ir nustatant standartus.

( Skatinti tarptautinį bendradarbiavimą sveikatos ir vartotojų apsaugos srityje su tarptautinėmis organizacijomis ir trečiosiomis šalimis. ES turi prisiimti svarbesnį vaidmenį tarptautinėje sveikatos apsaugoje, pvz., stiprindama bendradarbiavimą su PSO ir EBPO bei remdama trečiąsias šalis pagrindiniais sveikatos klausimais, visų pirma šalis kandidates ir kaimynines valstybes bei Vakarų Balkanų šalis. Sprendžiant vartotojų reikalų klausimus, pvz., produktų saugos ir elgesio su sukčiaujančiais prekybininkais klausimus, reikalingas tarptautinis bendradarbiavimas reguliavimo srityje.

Siūlomas programos biudžetas yra 1203 mln. eurų – tai žymiai daugiau negu dabartinės išlaidos. Įsteigtai Visuomenės sveikatos programos vykdomajai įstaigai [2] bus papildomai pavesta remti šią naują programą (žr. 1 priedą).

3. Europos piliečių sveikatos gerinimas

3.1. Dabartinė padėtis

Sveikata yra viena iš pagrindinių žmogaus teisių. Padaryti taip, kad Europos piliečiai būtų sveikesni, yra didžiausias visos sveikatos apsaugos veiklos, atliekamos pagal Sutartį, uždavinys.

ES piliečiai gyvena ilgiau ir jų sveikata geresnė, negu kada nors anksčiau. Tačiau Europai yra iškilę rimti sveikatos apsaugos uždaviniai, kuriuos spręsti turi ES.

Atviros konsultacijos sveikatos klausimais paliudijo apie aktyvesnės ES veiklos poreikį[3], pvz., įtraukiant sveikatos klausimus į pagrindines politikos kryptis, imantis spręsti lemiamų veiksnių klausimus, užkertant kelią ligoms, investuojant į mokslinius tyrimus sveikatos srityje, gerinant informavimą, sprendžiant nevienodumo klausimus, gerinant tarptautinį bendradarbiavimą, įtraukiant suinteresuotas šalis į politikos formavimą, ir apie didesnių išteklių poreikį. 1996–2002 m. sveikatos programų įvertinimuose[4] taip pat buvo rekomenduota daugiau dėmesio skirti prevencijai, informacijos sklaidai ir keitimuisi žiniomis.

Pirmiausia, pačiose valstybėse narėse ir lyginant jas tarpusavyje, gyvenimo trukmė, sveikatos būklė ir galimybės gauti sveikatos priežiūros paslaugas yra labai nevienodos . Todėl jų augimas ir konkurencingumas yra nevienodas. Sveikata iš dalies lemia produktyvumą, dalyvavimą darbo rinkoje ir ekonomikos augimą. Todėl reikalingi rentabilūs veiksmai bei investicijos į prevenciją, kad bendra sveikatos būklė ir ekonomika pagerėtų. Tokia išvada buvo padaryta per Lisabonos procesą, kurio metu taip pat buvo pabrėžta, kad „svarbiausia užduotis – sumažinti reikšmingus valstybių narių gyvenimo trukmės, sergamumo pagrindinėmis ligomis ir sveikatingumo skirtumus. Sveikatos sektoriaus modernizavimas (...) gali žymiai pagerinti pastovų darbo jėgos tiekimą“ [5]. ES gali sukurti pridėtinę vertę padėdama panaikinti skirtumus sveikatos apsaugos srityje ir sveikatos būklę pateikdama kaip konkurencingumo veiksnį, t.y., didindama informuotumą, rinkdama ir skleisdama įrodomuosius duomenis ir skatindama keitimąsi gera praktine patirtimi.

Ataskaitoje pavasario Vadovų Tarybai pabrėžiama, kad Sveiko gyvenimo metų (HLY) rodiklio didinimas yra esminis veiksnys į darbo rinką pritraukti daugiau žmonių[6]. HLY didinimas užkertant kelią ligoms ir skatinant aktyvumą senyvame amžiuje yra svarbus išsaugant viešųjų finansų darną didėjančių sveikatos priežiūros ir socialinio draudimo išlaidų aplinkybėmis – šis spaudimas auga, kadangi gyventojai senėja ir darbingo amžiaus gyventojų dalis mažėja.

Užduotims, kylančioms dėl nevienodumų sveikatos srityje ir senėjimo, spręsti reikia tarpsektorinių veiksmų. Taip pat todėl, kad daugėja vaikų ligų, susijusių, pavyzdžiui, su nutukimu, reikia atkreipti ypatingą dėmesį į vaikams skirtą sveikatos propagavimo kampanijos dalį.

Todėl nevienodumai sveikatos srityje, senėjimas ir vaikų sveikata yra pagrindinės visos sveikatos apsaugos veiklos pagal esamą programą temos.

Antra, patirtis, įgyta susidūrus su visuotinėmis grėsmėmis sveikatai , pavyzdžiui, paukščių gripu, rodo, kad būtina didinti ES pajėgumą apginti savo piliečius nuo grėsmių, kovai su kuriomis būtinas koordinuotas atsakas. Tokioms grėsmėms priskirtinas ir biologinis terorizmas. Laikydamasi savo 2005–2009 m. strateginių tikslų[7], kuriuose pabrėžiama grėsmių piliečių sveikatai ir saugai atrėmimo ES lygmeniu svarba, Komisija siūlo, kad į programą būtų įtraukta nauja atsako į grėsmes kryptis.

Trečia, valstybėms narėms yra iškilę bendri uždaviniai, verčiantys propaguoti sveikatingumą ir užkirsti kelią ligoms . Auganti išvengiamų ligų, susijusių su gyvenimo būdu ir priklausomybėmis (pvz., tabako, alkoholio, narkotikų, taip pat piktnaudžiavimas maistu), ŽIV bei psichinių ligų našta reikalauja ES lygmens veiksmų. Padedant spręsti šias užduotis, lemiamų sveikatos veiksnių kryptis bus sustiprinta ir papildyta nauja ligų prevencijos kryptimi.

Ketvirta, ES gali padėti sveikatos priežiūros sistemoms spręsti joms iškilusias užduotis. Lisabonos proceso metu buvo padaryta išvada, kad ES parama sveikatos priežiūros sistemoms gali sukurti svarbią pridėtinę vertę. Todėl siūloma nauja sveikatos priežiūros sistemų bendradarbiavimo kryptis.

Penkta, sveikatos priežiūros politika turi būti paremta nuodugnia informacija . Esama sveikatos informacijos kryptis bus išplėsta, daugiau dėmesio skiriant tokios informacijos analizei ir sklaidai tarp piliečių.

Pagaliau, sveikatos politika bus formuojama glaudžiau bendradarbiaujant su piliečiais ir suinteresuotomis šalimis, pvz., teikiant paramą, kuri padėtų sukurti organizacijas, atstovaujančias pacientų interesams, ar kurios toliau plėtotų sveikatos priežiūros darbotvarkę.

Todėl programa sustiprina tris Visuomenės sveikatos programos kryptis (informacija, grėsmės ir lemiami veiksniai) ir įveda tris naujas: atsakas į grėsmes, ligų prevencija ir sveikatos priežiūros sistemų tarpusavio bendradarbiavimas.

3.2. Ką darome toliau

ES stengsis gerinti piliečių sveikatą per visą jų gyvenimą, propaguoti sveikatą kaip vieną iš žmogaus teisių ir skatinti sveikatos investicijas, siekdama toliau išvardytų tikslų.

Pirma, apsaugoti piliečius nuo grėsmių sveikatai.

Antra, propaguoti sveikesnį gyvenimo būdą užtikrinančią politiką.

Trečia, prisidėti sergamumo pagrindinėmis ligomis mažinimo ES.

Ketvirta, prisidėti prie veiksmingesnių ir našesnių sveikatos priežiūros sistemų kūrimo.

Penkta, remti pastangas siekti pirma išvardytų tikslų teikiant sveikatos informaciją ir jos analizės rezultatus.

Numatomos tokios veiksmų kryptys. Pridėto pasiūlymo dėl sprendimo II priede pateikiamas išsamus pagal kiekvieną kryptį numatytų veiksmų sąrašas.

3.2.1. Sustiprinti grėsmių sveikatai stebėjimą ir kontrolę

Sutartyje yra įsipareigota apsaugoti ES piliečius nuo grėsmių sveikatai. Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC)[8] sukūrimas yra esminis žingsnis. Jis analizuos ir vertins užkrečiamųjų ligų keliamą riziką, konsultuos apie jas bei gerins pajėgumus. Veiksmai pagal programą ir ECDC veikla vienas kitą papildys ir sustiprins valstybių narių pastangas. Centras taip pat rems tarptautinių organizacijų darbą užkrečiamųjų ligų kontrolės srityje.

Į programą bus įtraukta į ECDC kompetenciją nepatenkančių grėsmių kontrolė ir stebėjimas, atliekamas kartu su darbu pagal „informacijos kryptį“, ypač fizinių ir cheminių reagentų, perkels mokslinių tyrimų rezultatus į praktines metodikas ir įgyvendins sprendimą, kuriuo įkuriamas ES priežiūros tinklas[9], bei direktyvas dėl kraujo, audinių ir ląstelių bei vakcinavimo politikos. Siekiant plėtoti patogenų diagnostikos pajėgumus ES, reikia sukurti Europos etaloninių laboratorijų sistemą retiems ar labai pavojingiems patogenams tirti. Bus nustatyti šių laboratorijų veiklos vertinimo kriterijai. Pagaliau, šia veikla bus siekiama valstybėms narėms ir šalims kandidatėms padėti įdiegti tarptautines sveikatos taisykles.

3.2.2. Atremti grėsmes sveikatai (nauja kryptis)

ES galės veiksmingai apsaugoti savo piliečius tik tada, jei ji turės tinkamus techninius ir operatyvinius pajėgumus pasirengti grėsmėms sveikatai ir jas atremti. Reikia pajėgumų reaguoti į kokio nors įvykio (ES viduje ar už jos ribų) sukeliamus pavojus sveikatai, stengiantis iki minimumo sumažinti galimą poveikį ES.

Darbas pagal šią programos kryptį sustiprins nacionalinių sistemų ir išteklių veiksmingumą, taip pat pagerins rizikos valdymą ir veiksmų planus susidarius kritinei sveikatos padėčiai, palengvins įspėjamosios ir tolesnės informacijos teikimą ir veiksmų koordinavimą susidarius kritinei sveikatos padėčiai, pagerins pasirengimą kritinėms sveikatos situacijoms ir įsikišimo galimybes, sutelkiant dėmesį į konkrečius mechanizmus ir sveikatos vertybių teikimą, palengvins jungimąsi į tinklus bei keitimąsi geriausia praktine patirtimi.

Taigi, tai padės valstybėms narėms plėtoti savo infrastruktūrą, pajėgumus ir koordinavimo pasirengimus, reikalingus grėsmei atremti, pvz., steigiant tinklus, mokant ekspertus ir rengiant planus nenumatytiems atvejams. Be to, įvykus stichinėms ar žmogaus sukeltoms katastrofoms, dėl kurių nukenčia žmonių sveikata, gali būti būtina siųsti sveikatos priežiūros specialistus ir medicininę įrangą. Tam reikia parengti planus ir koordinavimo mechanizmus, kad susidarius kritinei sveikatos padėčiai ar kilus krizei, galima būtų mobilizuoti, pasitelkti ir naudoti sveikatos priežiūros išteklius.

3.2.3. Propaguoti sveikatingumą kovojant su žalingais veiksniais

Propaguojant sveikatingumą, reikia kovoti su sveikatai žalingais gyvenimo būdo veiksniais ir priklausomybėmis (pvz., rūkymu, piktnaudžiavimu alkoholiu, nesveiku maistu) bei su sveikatą lemiančiais platesniais socialiniais ekonominiais ir aplinkos veiksniais. Bendrą šio uždavinio sprendimo metodą sudaro kelios Bendrijos strategijos svarbiausių žalingų veiksnių – netinkamos mitybos ir nutukimo, piktnaudžiavimo alkoholiu, tabaku ir narkotikais[10], taip pat ŽIV ir AIDS[11] bei reprodukcinės sveikatos klausimams spręsti.

Socialinių ir ekonomikos veiksnių – skurdo ir darbo sąlygų – klausimai bus sprendžiami skleidžiant geriausią praktinę patirtį ir integruojant sveikatos priežiūros nevienodumų klausimus į kitas politikos kryptis. Veikla aplinkos srityje bus grindžiama 2004–2010 m. veiksmų planu aplinkos ir sveikatos srityje ir orientuota į patalpų oro kokybę, aplinkoje sklindančius tabako dūmus ir su aplinka susijusį poveikį sveikatai.

Kadangi daugelis problemų prasideda vaikystėje, bus pasitelktas gyvenimo būdo metodas dėmesiui į jaunų žmonių sveikatą sutelkti. Be to, bus pasiūlyti veiksmai dėl senėjimo įtakos sveikatai ir sveikatos priežiūros paklausos.

Pagaliau, Komisija parengs temines platformas, suburiančias valstybes nares ir suinteresuotas šalis, bei įvairius veiksmus dėl konkrečių žalingų veiksnių.

3.2.4. Ligų ir sužalojimų prevencija (nauja kryptis)

Kai kurios ligos, įskaitant psichinius susirgimus, vėžį ir širdies ir kraujagyslių ligas, sudaro pagrindinę ES tenkančios ligų naštos dalį. Veiksmus žalingų veiksnių klausimais turi papildyti kovos su tokiomis ligomis veiksmai, kai tai sukuria pridėtinę vertę arba kai tarptautinės pastangos didina tokių veiksmų efektyvumą, kaip yra retų ligų atvejais. Tokius veiksmus sudaro parama antrinei prevencijai, pvz., sveikatos patikrinimams ir ankstyvai diagnostikai, apsikeitimas geriausia praktine patirtimi, platformų, tyrimų ir tinklų darbo žiniomis. Numatytas bendradarbiavimas su 7-ąja mokslinių tyrimų pagrindų programa.

Siekiant sumažinti nelaimingų atsitikimų ir sužalojimų, bus pasiūlyti prevenciniai veiksmai, kampanijos ir strategija, didžiausią dėmesį skiriant atskiroms rizikos grupėms ir situacijoms.

3.2.5. Užtikrinti nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų bendradarbiavimą (nauja kryptis)

Už sveikatos priežiūros paslaugas visų pirma atsakingos valstybės narės, tačiau bendradarbiavimas ES lygiu gali būti naudingas pacientams ir sveikatos priežiūros sistemoms, sprendžiančioms bendras užduotis, pvz., medicininės pažangos, senėjimo, pacientų ir specialistų mobilumo. Komisija lengvina bendradarbiavimą rengdama Aukšto lygio grupės sveikatos priežiūros paslaugų ir medicininės priežiūros klausimais susirinkimus ir taikydama atvirąjį koordinavimo metodą[12]. Veiksmingam bendradarbiavimui reikalingi ištekliai, pvz., tinklams steigti ir eksploatuoti bei analizėms atlikti.

Bendrijos pagalba – tai tarptautinių sveikatos priežiūros paslaugų teikimas, keitimasis informacija, pacientų saugumo skatinimas, parama, skirta įsteigti ES informacijos centrų sistemą, ir informacijos apie sveikatos priežiūros paslaugas teikimas. Šie veiksmai papildys 7-ąją mokslinių tyrimų pagrindų programą ir veiksmų planą „e. Sveikata“.

3.2.6. Kurti ir skleisti piliečiams, sveikatos priežiūros specialistams ir politiką formuojantiems asmenims daugiau ir geresnės informacijos apie sveikatą

ES masto žinių bazė reikalinga tam, gal galima būtų rinkti, analizuoti ir skleisti piliečiams ir politiką formuojantiems asmenims palyginamą ir patikimą informaciją apie sveikatą. Kurti ir skleisti geresnę informaciją – tai plėtoti esamas pastangas sukurti ES sveikatos stebėjimo sistemą, teikiančią duomenis visai sveikatos priežiūros veiklai, jei reikia, pasinaudojant Bendrijos statistikos programa.

Įgyvendinti šį tikslą – tai išplėtoti esamus rodiklius ir naujas duomenų rinkimo priemones, atlikti Europoje sveikatos tyrimą, teikti daugiau informacijos piliečiams pasitelkus ES sveikatos interneto vartus, rengti jauniems žmonėms skirtas kampanijas, užtikrinti tinklų darbą ir informaciją apie retas ligas. Tai taip pat apima sveikatos būklės analizės gerinimą ir paramą e. sveikatos priemonėms.

4. Į EUROPOS RINKą EUROPOS VARTOTOJAMS

4.1. Dabartinė padėtis

Vartotojų pasitikėjimas, kaip vienas iš pagrindinių reikalavimų rinkoms, jau geriau suprantamas, tačiau jis nepakankamai atspindėtas visose politikos srityse.

Dabar valstybės narės teikia didesnę pirmenybę vartotojų apsaugai. Verslo įmonės pripažįsta Europos vartotojų apsaugos teisės aktų vertę plėtojant vidaus rinką, stiprinant vartotojų pasitikėjimą ir užkertant kelią nesąžiningiems prekybininkams. Taip pat pripažįstama tvirto, patikimo vartotojų atstovavimo svarba.

Kaip rodo poveikio įvertinimas, šiose srityse, pripažintose vartotojų politikos prioritetais, mums reikia daugiau pažangos. Dėl to dabartiniai mūsų tikslai – bendra aukšto lygio vartotojų apsauga, tinkamas teisės aktų įgyvendinimas ir stipresnis vartotojų balsas formuojant politiką – išlieka aktualūs, taip pat, kaip ir siekis įtraukti vartotojų interesus į kitas politikos kryptis. Panašiai, aktualus uždavinys tebėra ir duomenų plėtojimas siekiant suvokti vartotojų problemas ir poreikius, nepaisant to, kad šioje srityje neseniai padaryta pažanga.

Rinkos integracija vartotojams teikia ekonominę naudą (didesnis prekių ir paslaugų pasirinkimas, vertės konkurencija, mažesnės kainos, aukštesni pragyvenimo standartai). Vidaus rinkos politika turi užtikrinti, kad šie privalumai, įskaitant prekių ir paslaugų kokybę bei jų prieinamumą ir apimtį, būtų išnaudoti. Vidaus rinka negali tinkamai veikti be vartotojų pasitikėjimo. Augimui ir konkurencingumui reikalinga tinkama vartotojų apsauga.

4.2. Ką darome toliau

Vis dėlto, vartotojų politika turi ir toliau neatsilikti nuo įvykių raidos.

Vartotojų politikos uždaviniai ....

Pavyzdžiui:

( senėjantys gyventojai, taip pat įtraukties (ypač informacinės visuomenės aplinkybėmis) atsižvelgiant į specialius poreikius būtinybė. Tarp jų – problemos, susijusias su prekių ir paslaugų sauga, pažeidžiamumu prieš sukčiavimą ir nesąžiningus prekybininkus, lengva pagrindinių prekių ir paslaugų prieiga.

( kartu su užduotimis, kurias visiems vartotojams kelia sudėtingos ir painios šiuolaikinės rinkos, siūlančios didesnį pasirinkimą, bet taip pat keliančios didesnių pavojų, įskaitant nusikalstamumą.

( apsipirkimo kitose valstybėse galimybių įgyvendinimas pašalinant likusias kliūtis visapusiškai suformuoti vidaus rinkos mažmeninę prekybą.

( kompleksinė teisės aktų taikymo ir įgyvendinimo gerinimo, ypač tarptautiniu mastu, užduotis.

.... reikalauja papildomų pastangų ir naujų idėjų, kurios bus plėtojamos imantis veiksmų šiose dviejose prioritetinėse srityse:

( visų ES vartotojų, kad ir kur jie gyventų, keliautų ar iš ko pirktų ES, aukšto lygio apsaugos nuo jų saugumui ir ekonominiams interesams kylančių pavojų ir grėsmių užtikrinimas.

( vartotojų galimybių propaguoti savo interesus didinimas, t.y., vartotojų mokymas padėti sau patiems.

Be to, Europos vartotojų institutui, sukurtam vienintelėje programos vykdomojoje įstaigoje, teks kertinis vaidmuo įgyvendinant šiuos veiksmus (žr. 1 priedą).

Numatytos keturios veiksmų kryptys:

4.2.1. Geresnis vartotojų ir rinkų supratimas

Tai:

( Jos mokslinių žinių bazės bei cheminių medžiagų poveikio vartotojams įvertinimo priemonių plėtojimas ir atnaujinimas, taip pat atsižvelgiant į bendrą produktų kokybę bei indėlį į REACH taikymą.

( Palyginamų vartotojų politikos rodiklių ir lyginamųjų gairių kūrimas, siekiant išmatuoti, ar rinka yra naudinga vartotojams, pvz., kainų, tarptautinio pirkimo „verslas – vartotojui“ apimties, tarptautinės rinkodaros, kovos su vartotojų apgavystėmis, nelaimingais atsitikimais ir sužalojimais bei vartotojų skundų srityse, ypatingą dėmesį skiriant bendro intereso paslaugoms.

( Žinių apie vartotojų paklausą ir elgseną bei sąveiką su verslu, taip pat apie reguliavimo poveikį rinkai gilinimas, pvz., dirbant su vartotojams teikiama informacija ir duomenimis apie jų pasitenkinimą, jei reikia panaudojant Bendrijos statistikos programą.

Kai kurie iš šių darbų gali būti atlikti pagal 7-ąją mokslinių tyrimų pagrindų programą.

4.2.2. Geresnis vartotojų apsaugos reguliavimas

Tai:

( Direktyvų dėl vartotojų teisės aktų apžvalgos parengimas, kuriant Europos sutarčių teisės bendrą pagrindų sistemą.

( Augančios tarptautinės paslaugų rinkos saugos klausimų analizė, išsami Bendros gaminių saugos direktyvos analizė ir sistemingesnis standartų taikymas.

( Geresnis nacionalinių vartotojų politikų supratimas – nustatyti ir propaguoti geriausius praktinės veiklos metodus, nustatyti lyginamąsias gaires ir pateikti rekomendacijas, mokyti politikos formuotojus ir jos vykdytojus.

( Vartotojų interesų paisymo standartizacijoje ištyrimas, nustatant būtinus patobulinimus.

( Vartotojų balso formuojant ES politiką užtikrinimas, remiant veiksmingas vartotojų organizacijas ES lygiu bei jų dalyvavimą konsultacinėse įstaigose, forumų grupėse ir specialistų komisijose.

4.2.3. Geresnis teisės aktų taikymas, stebėsena ir žalos atlyginimas

Tai:

( Tarptautinio teisės aktų taikymo gerinimas – atitinkamų teisės aktų įgyvendinimas ir visų dalyvių, visų pirma muitinės, darbo koordinavimas, įskaitant bendrąją gaminių saugą, RAPEX, taip pat atsižvelgimas į tarptautinį matmenį.

( ES direktyvų perkėlimo į nacionalinius teisės aktus ir jų įgyvendinimo gerinimas, daugiau išteklių skiriant tokio perkėlimo ir įgyvendinimo kontrolei, kad būtų užtikrintas nuoseklus teisės aktų aiškinimas.

( Vartotojų organizacijų gebėjimo padėti vartotojams, atlikti išankstinio perspėjimo sistemos vaidmenį nustatant nesąžiningus prekybininkus ir stebėti šalies politiką gerinimas.

( Tobulinti priemones, kuriomis vartojai galėtų gauti kompensaciją už patirtą žalą, ypač pirkimo užsienyje atveju, įskaitant galimybę naudotis alternatyviu ginčų sprendimo mechanizmu, kurti Europos vartotojų centrų tinklą.

4.2.4. Geriau informuoti ir išsilavinę vartotojai

Tai:

( Vartotojų informavimas kartu su valstybėmis narėmis, pavyzdžiui, apie žalos atlyginimo teises ir priemones. Tai lyginamieji bandymai, kainų palyginimas ir geresnis informuotumas apie pasiūlymus visoje ES.

( Vartotojų švietimo plėtojimas, pasinaudojant iki šiol atliktu bandomuoju švietimo darbu, parama ES matmenį apimančiai vartotojų švietimo veiklai, padedant nacionalinės valdžios institucijoms, jauniems vartotojams skirta veikla.

( Užtikrinimas, kad vartotojai, pasinaudoję geresne informacija, galėtų kompetentingai bei aplinkos ir socialiniu atžvilgiu atsakingai rinktis maisto produktus, pranašiausius kitus produktus ir paslaugas bei produktus ir paslaugas, labiausiai atitinkančias jų gyvenimo būdo tikslus, taip didinant pasitikėjimą.

( Vartotojų organizacijų pajėgumo didinimas – mokymas įgūdžiams ugdyti, žinioms plėsti, jungtis į tinklus ir telkti pastangas.

Poveikio įvertinimas atskleidė, kad šiose srityse reikia daugiau ilgalaikės veiklos. Tam reikia daugiau išteklių, negu turima šiuo metu.

Plėtojant žinių bazę, pvz., apie žalą vartotojams, paslaugų saugą, vartotojų pasitenkinimą ir pasitikėjimą rinka, bendro intereso paslaugas ar apie informacinę visuomenę, reikia žymiai išplėsti iki šiol atliktų mokslinių tyrimų apimtį.

Mokant vartotojų organizacijas ir informuojant piliečius, reikia ilgalaikių pastangų, kurioms dabartinių išteklių nepakanka. Vykdymo bendradarbiavimas, įskaitant tinklų kūrimą ir vykdytojų mokymą, siekiant užtikrinti optimalų teisės aktų įgyvendinimą ir tarptautinį vykdymą vietoje, yra būtinas, tačiau nepigus. Nuolatinėms vartotojų organizacijų rėmimo pastangoms išsiplėtusioje ES reikia papildomų lėšų. Todėl vykdant 2002–2007 m. strategiją ir sprendžiant apibrėžtus uždavinius reikia daug didesnių nei dabartinių finansinių išteklių.

Programai įgyvendinti ir šiems papildomiems ištekliams valdyti reikia našios ir sistemingos organizacijos. Sveikatos priežiūros vykdymo įstaigos išplėtimas įtraukiant vartotojų padalinį yra rentabiliausias tolesnės veiklos kelias.

5. IšVADA

Pateikti pasiūlymai yra iš esmės naujas dalykas ES. Jie plėtoja sveikatos ir vartotojų srityje atliktą darbą ir leidžia sukurti naujus ryšius, užtikrinančius bendradarbiavimą. Tai padidins ES veiklos našumą ir veiksmingumą ir ją padarys pastebimesnę. Žvelgiant giliau, sveikata ir vartotojiški interesai užima centrinę padėtį kasdieniniame žmonių gyvenime. Suteikdama šiems klausimams didžiausią svarbą ir pasiūlydama konkrečius veiksmus piliečių poreikiams patenkinti, programa padės pilietiškumui tapti svarbiausiu dalyku formuojant politiką ir pagelbės iš naujo suvienyti Europą ir jos piliečius.

1 PRIEDAS: Sveikatos ir vartotojų bendros programos vykdomoji įstaiga

Įgyvendinti bendrą sveikatos ir vartotojų programą Komisijai padės viena vykdomoji įstaiga, kurią sudarys išplėsta dabartinė Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga, įtraukus į ją Vartotojų institutą.

Šiam tikslui Komisija pasiūlys keisti 2004 m. gruodžio 15 d. Komisijos sprendimą 2004/858, įsteigiantį Visuomenės sveikatos programos vykdomąją įstaigą, siekdama išplėsti jos veiklos sritį įtraukiant į ją paramą visiškai naujos bendros programos veiklai.

Nepažeidžiant šio būsimo sprendimo, numatyta, kad įstaigą sudarys du padaliniai – Sveikatos departamentas ir Vartotojų institutas. Bendrus veiksmus valdys abu šie padaliniai.

Sprendimu 2004/858 įsteigtos Visuomenės sveikatos programos vykdomosios įstaigos veiklos sritis apibrėžiama taip „užduočių, susijusių su Bendrijos pagalba pagal programą, vykdymas, išskyrus programos vertinimą, teisės aktų stebėseną ar kokius nors kitus veiksmus, kurie galėtų būti priskiriami išskirtinei Komisijos kompetencijai“ . Visų pirma įstaiga valdo konkrečius projektus, atlieka procedūras, susijusias su sutarčių skyrimu, ir teikia „logistinę, mokslinę ir techninę paramą, ypač organizuodama susirinkimus, parengiamuosius tyrimus, seminarus ir konferencijas“ .

Vartotojų institutas, kaip įstaigos dalis, turės padėti Komisijai atlikti finansinį ir administracinį darbą, susijusį su visais vartotojų politikos veiksmais, numatytais sveikatos ir vartotojų apsaugos strategijoje. Tai apimtų kvietimų teikti paraiškas organizavimą ir duomenų rinkimą bei atitinkamą darbą, skirtą moksliniams tyrimams ir duomenų rinkimui paremti, valstybių narių ekspertų, vartotojų organizacijų ir jų ekspertų švietimo ir mokymo programų organizavimą ir kasdieninio praktinio įgyvendinimo darbą bei duomenų ir informacijos sklaidą. Vartotojų institutas turėtų aktyviai stengtis užmegzti bendradarbiavimą su kitomis Bendrijos įstaigomis ir programomis, ypač su Jungtiniu tyrimų centru ir Europos Bendrijų statistikos tarnyba, kad padidintų bendro darbo naudą visose svarbiose vartotojų apsaugos srityse (pvz., poveikio, vartotojų saugos, metodų patvirtinimo).

Kaip ir visų vykdomųjų įstaigų atveju, Komisija išliks atsakinga už visus politinius sprendimus, susijusius su politikos prioritetų ir veiklos apibrėžimu ir valdymu, įskaitant ir metinio darbo plano sudarymą (pagal tvarką, nustatytą siūlomame Europos Parlamento ir Tarybos sprendime, nustatančiame Bendrijos veiklos programą sveikatos ir vartotojų apsaugos srityje (2007 – 2013 m.)). Tai leistų Komisijos tarnyboms susitelkti į politines užduotis.

2 PRIEDAS: Politikos sričių ir klausimų, kuriais gali būti toliau plėtojamas bendradarbiavimas su sveikatos ir vartotojų politika, pavyzdžiai

Politika | Klausimai ir programos, dėl kurių turėtų būti plėtojamas bendradarbiavimas |

Maisto grandinės sauga | Ženklinimas, įspėjimo mechanizmai, inspekcija ir kontrolė Bendradarbiavimas su mokslinių tyrimų, transporto, aplinkos, žemės ūkio, švietimo sritimis bei su mityba susijusia veikla |

Socialinė politika | Socialinės politikos darbotvarkė Socialinio draudimo nauda: Reglamentas 1408/71 ir susiję reglamentai, Europos sveikatos draudimo kortelė Socialinė apsauga: Sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugų koordinavimo atvirasis metodas (pagal socialinės įtraukties ir apsaugos AKM) Europos socialinio fondo (ESF) projektai sveikatos priežiūros specialistams mokyti Bendro intereso socialinės ir sveikatos priežiūros paslaugos Sveikata ir sauga darbe |

Moksliniai tyrimai | Sveikatos ir vartotojų srities moksliniai tyrimai pagal 7-ąją mokslinių tyrimų pagrindų programą (7 PP sveikatos tyrimų tema) Reikia išvystyti glaudesnį bendradarbiavimą su mokslinių tyrimų programa, visų pirma susijusį su šiomis sveikatos ir vartotojų programos kryptimis: „Sveikatingumo propagavimas šalinant įvairius veiksnius“, „Ligų ir sužalojimų prevencija“, „Nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų bendradarbiavimas“. |

Aplinka | Aplinkos ir sveikatos veiksmų planas 2004–2010 m. |

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida | e. Sveikatos veiksmų planas (e. Sveikatos taikymai, e. Sveikatos konferencijos) Elektroninės komunikacijos ir vartotojų teisės (bendro intereso paslaugos) e. Įtrauktis ir pilietiškumas i2010 – Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui e. Prieiga (politika ir mokslinių tyrimų veikla) |

Regionų politika | Solidarumo fondas Sveikata pagal naują struktūrinių fondų suartėjimo tikslą 2007–13 m. Sveikata, kaip regionų plėtros ir sveikatos priežiūros infrastruktūros projektų varomoji jėga |

Ekonomikos politika | Darbas su ilgalaikėmis sveikatos priežiūros išlaidų biudžeto prognozėmis Darbas su EBPO dėl sveikatos tyrimų Makroekonominės tendencijos, turinčios įtakos vartotojų pasitikėjimui Sveikatos ir vartotojų politika, kaip varomoji konkurencingumo jėga |

Įmonių politika | Tolesnis G10 vaistų proceso darbas ir G10 rekomendacijų įgyvendinimas Bendri veiksmai dėl medikamentų ir medicininių prietaisų REACH Pėsčiųjų sauga Kosmetika Vartotojų interesai standartizacijoje |

Vidaus rinka | Paslaugos vidaus rinkoje Profesinės kvalifikacijos pripažinimas Sveikatos draudimas Mažmeninės finansinės paslaugos Pašto paslaugos ir bendro intereso paslaugos Duomenys apie vartotojus vidaus rinkoje Žala vartotojams Elektroninės prekybos direktyva |

Transportas | Europos kelių saugos veiksmų programa Pavojingų krovinių vežimas Keleivių teisės |

Energetika | Radiacinės saugos politika Liberalizacija, vartotojų teisės ir sauga |

Konkurencija | Sveikatos priežiūros paslaugų rinkos Nauda ir žala vartotojams |

Prekyba | Sveikatos priežiūros paslaugų padėtis derybose dėl prekybos TRIPS, antiretrovirusiniai vaistai, prekyba tabako produktais Atsižvelgimas į vartotojų nuomonę PSO, įskaitant GATS reguliavimo dialogus |

Išorės politika | Bendradarbiavimas su kaimyninėmis šalimis |

Vystymosi ir pagalbos politika | Kovos su ŽIV ir AIDS, maliarija ir tuberkulioze veiksmai (išoriniai veiksmai) Sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumas besivystančiose šalyse Pilietinės visuomenės indėlio skatinimas |

Plėtra | Suartėjimo su ES sveikatos ir vartotojų apsaugos acquis skatinimas Ekonominės ir socialinės sanglaudos skatinimas Viešojo administravimo ir institucijų sveikatos ir vartotojų apsaugos srityse stiprinimas |

Mokesčiai ir muitų sąjunga | Mokesčiai ir muitai už ypatingus produktus, svarbius sveikatai ir vartotojams Muitinių politika (užtikrinanti nuostatas dėl sveikatos ir į ES įvežamų trečiųjų šalių produktų saugos) |

Žemės ūkis | Kokybės politika Kompleksinio paramos susiejimo kaimo plėtros programos |

Švietimas ir kultūra | Jaunimo programos, sportas ir fizinio aktyvumo skatinimas Mokymasis visą gyvenimą, vartotojų švietimas |

Statistikos programa | Sveikatos, sveikatą lemiančių veiksnių, sveikatos priežiūros paslaugų ir maisto saugos statistika Vartotojų apsaugos statistika, įskaitant pirkimo įpročius, kainų palyginimus ir prekių bei paslaugų kainų suartėjimą |

Teisingumas, laisvė ir saugumas | Teisė kreiptis į teismą Tarptautinė privatinė teisė ir tarpininkavimas Veiksmai dėl piktnaudžiavimo narkotikais: ES kovos su narkotikais strategija (2005–2012 m.) ir ES kovos su narkotikais veiksmų planas (2005–2008 m.) Vartotojų informuotumo apie nusikalstamumo pavojus, susijusius su produktais ir paslaugomis („nusikalstamumo nukenksminimas“) Biologinis terorizmas Prekyba žmonių organais Duomenų apsauga |

Horizontali politika

Geresnis reglamentavimas ES komunikacijos strategija Bendro intereso paslaugos | Visapusiškas sveikatos priežiūros darbuotojų ir vartotojų atstovų įtraukimas į ES politinius procesus Komunikacijos strategija apima sveikatos ir vartotojų interesus Vartotojų teisės BIP |

2005/0042 (COD)

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMO

dėl Bendrijos veiksmų programos sveikatos ir vartotojų apsaugos srityse (2007–2013 m.) sukūrimo

Tekstas svarbus EEE

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 152 ir 153 straipsnius,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[13],

atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[14],

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[15],

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[16],

kadangi:

1. Bendrija gali prisidėti prie visuomenės sveikatos, saugumo ir ekonominių interesų veiksmais visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos srityse.

2. Todėl reikėtų sukurti Bendrijos veiksmų programą sveikatos ir vartotojų apsaugos srityse, kuri pakeistų Europos Parlamento ir Tarybos 2002 m. rugsėjo 23 d. sprendimą Nr. 1786/2002/EB patvirtinantį Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programą (2003–2008 m.)[17] ir Europos Parlamento ir Tarybos 2003 m. gruodžio 8 d. sprendimą nustatantį Bendrijos veiksmų, kuriais remiama vartotojų politika, finansavimą 2004–2007 m[18]. Todėl šie sprendimai turėtų būti panaikinti.

3. Bendroje integruotoje programoje būtų palikti pagrindiniai veiksmų sveikatos ir vartotojų apsaugos srityse elementai ir ypatumai ir tai turėtų padidinti bendrų veiksmų naudą siekiant tikslų šiose srityse ir gerinant administravimo našumą. Sveikatos ir vartotojų apsaugos veiklos sujungimas į vieną programą padėtų pasiekti bendrų visuomenės apsaugos nuo rizikos ir pavojų tikslų, padidintų visuomenės sugebėjimą įgyti žinių ir suteiktų galimybę priimti sau naudingus sprendimus bei remtų sveikatos ir vartotojų tikslų įtraukimą į visas Bendrijos politikos ir veiklos sritis. Suderinus administracines struktūras ir sistemas, būtų galima efektyviau įgyvendinti programą ir geriau pasinaudoti turimais Bendrijos ištekliais sveikatos ir vartotojų apsaugai.

4. Sveikatos ir vartotojų apsaugos politika siekiama bendrų tikslų, susijusių su apsauga nuo pavojų, visuomenės sprendimų priėmimo gerinimu ir sveikatos ir vartotojų apsaugos interesų integravimu į visas Bendrijos politikos kryptis; jose taip pat naudojamos bendros priemonės – ryšiai, pilietinės visuomenės pajėgumų gerinimas sveikatos ir vartotojų apsaugos klausimais ir tarptautinio bendradarbiavimo tose srityse skatinimas. Mitybos ir nutukimo problemos, tabakas ir kiti su vartojimu ir sveikata susiję klausimai yra bendri tiek sveikatai, tiek ir vartotojų apsaugai. Jei šiems bendriems tikslams ir šioms priemonėms būtų taikomas bendras metodas, sveikatai ir vartotojų apsaugai bendri veiksmai būtų atliekami veiksmingiau ir efektyviau. Sveikatos ir vartotojų apsauga siekiama ir individualių tikslų, kurie turėtų būti įgyvendinami atskirais šioms dviems sritims veiksmais ir atskiromis priemonėmis.

5. Siekiant bendro tikslo – įtraukti sveikatos ir vartotojų apsaugos politiką į kitas sritis –svarbiausia yra koordinavimas su kita Bendrijos politika. Tinkamai panaudojamos kitos Bendrijos lėšos ir programos, įskaitant Bendrijos pagrindų mokslinių tyrimų programas ir jų rezultatus, struktūrinius fondus ir Bendrijos statistikos programas, padės skatinti bendradarbiavimą ir išvengti darbo dubliavimo.

6. Siekiant bendros visai Europai naudos, reikia, kad visuomenės sveikatos, saugos ir ekonominiai interesai bei vartotojų interesai kuriant produktų ir paslaugų standartus būtų atstovaujami Bendrijos lygmeniu. Pagrindiniai programos tikslai taip pat gali būti susiję su tuo, ar egzistuoja specializuoti tinklai, kuriems sukurti ir funkcionuoti taip pat reikalingos Bendrijos lėšos. Atsižvelgiant į konkretų susijusių organizacijų pobūdį ir išskirtinio naudingumo atvejais Bendrijos parama tokių organizacijų funkcionavimui atnaujinama netaikant laipsniško Bendrijos paramos mažinimo principo.

7. Programos įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas naudojamais veiksmais ir juos papildyti, bei struktūriniais susitarimais visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos srityse, taip pat ir Komisijos sprendimu Nr. 2004/858/EB įsteigta Visuomenės sveikatos programos vykdomąją įstaiga[19]. Programa turėtų būti įgyvendinama glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamomis organizacijomis ir agentūromis, ypač su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu Nr. (EB) 851/2004[20] įsteigtu Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru.

8. Šio sprendimo įgyvendinimui reikalingos priemonės turėtų būti pasirenkamos remiantis Tarybos 1999 m. birželio 28 d. sprendimu Nr. 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[21], atsižvelgiant į skaidrumo poreikį bei poreikį išlaikyti pagrįstą pusiausvyrą tarp skirtingų programos tikslų.

9. Europos ekonominės erdvės susitarimas (toliau – EEE susitarimas) numato glaudesnį Europos bendrijos ir jos valstybių narių bei Europos ekonominėje erdvėje dalyvaujančių Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalių (toliau – ELPA/EEE šalių) bendradarbiavimą sveikatos ir vartotojų apsaugos srityse. Reikia parengti priemones padedančias įtraukti į programą kitas šalis, ypač Bendrijos kaimynystėje esančias šalis, narystės prašančias šalis, narystės Bendrijoje siekiančias šalis, ypatingą dėmesį skiriant tiems potencialiems sveikatai pavojams kitose šalyse, kurie turėtų įtaką Bendrijoje.

10. Reikėtų palengvinti atitinkamus santykius su programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis, kas padėtų pasiekti programos tikslų, atsižvelgiant į visus susijusius tų šalių ir Bendrijos susitarimus. Abipusio intereso srityse trečiosios šalys gali imtis papildomos veiklos šalia šia programa finansuojamų veiksmų, tačiau pagal šią programą finansinė parama nebūtų teikiama.

11. Siekiant šios programos įgyvendinimo metu pagerinti veiksmų, susijusių su sveikata ir vartotojų apsauga, efektyvumą Bendrijos ir tarptautiniu lygmeniu, siūloma plėsti bendradarbiavimą su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis – Jungtinėmis Tautomis ir jos specializuotomis agentūromis, įskaitant Pasaulinę sveikatos organizaciją, bei su Europos Taryba ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija, atsižvelgiant į kiekvienos iš jų specifinius pajėgumus ir vaidmenį.

12. Siekiant pagerinti programos vertę ir poveikį, turėtų būti vykdoma sisteminga stebėsena ir vertinimas, taip pat panaudotų priemonių nepriklausomas išorės vertinimas.

13. Kadangi valstybės narės, veikdamos atskirai, negali tinkamai įgyvendinti sveikatos ir vartotojų apsaugos veiksmų tikslų dėl tos srities problemų tarpvalstybinio pobūdžio ir todėl Bendrijos veiksmai Bendrijos lygmeniu siekiant apsaugoti piliečių sveikatą, saugumą ir ekonominius interesus potencialiai būtų efektyvesni negu atskiri nacionaliniai veiksmai, Bendrija gali priimti priemones remdamasi Sutarties 5 straipsnyje nurodytu proporcingumo principu. Pagal proporcingumo principą, nustatytą tame straipsnyje, šis sprendimas neapima daugiau nei yra būtina siekiant šių tikslų.

14. Komisija turėtų užtikrinti tinkamą perėjimą nuo dviejų ankstesnių programų į šią, jas pakeičiančią programą, ypač tęsiant daugiametes priemones ir išlaikant tokias administracinės paramos struktūras kaip Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Programos sukūrimas

Šiuo straipsniu sukuriama Bendrijos veiksmų programa sveikatos ir vartotojų apsaugos srityse laikotarpiui nuo 2007 m. sausio 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d.

2 straipsnis

Tikslas ir uždaviniai

1. Programa papildo ir remia valstybių narių politikas, o taip pat prisideda prie piliečių sveikatos, saugumo ir ekonominių interesų.

2. 1 dalyje nurodyto tikslo siekiama vykdant bendrus ir specifinius uždavinius sveikatos ir vartotojų apsaugos srityse.

a) Šio sprendimo I priede nurodytais veiksmais ir priemonėmis siekiama šių bendrų sveikatos ir vartotojų apsaugos uždavinių:

- apsaugoti piliečius nuo tokių rizikų ir pavojų, kurių individualiai valdyti neįmanoma;

- pagerinti piliečių sugebėjimą priimti geresnius sprendimus dėl sveikatos ir vartotojų interesų;

- įtraukti sveikatos ir vartotojų politikos tikslus.

b) Šio sprendimo II priede nurodytais veiksmais ir priemonėmis siekiama šių specifinių sveikatos uždavinių:

- apsaugoti piliečius nuo sveikatos pavojų;

- skatinti sveikesnio gyvenimo būdo mokančias politikas;

- prisidėti prie dažniausiai pasitaikančių ligų mažinimo;

- gerinti sveikatos sistemų efektyvumą.

c) Šio sprendimo II priede nurodytais veiksmais ir priemonėmis siekiama šių specifinių vartotojų apsaugos uždavinių:

- geresnio vartotojų ir rinkų supratimo;

- geresnių vartotojų apsaugos įstatymų;

- geresnio teisės aktų įgyvendinimo, stebėsenos ir žalos atlyginimo;

- siekti, kad vartotojai turėtų daugiau informacijos, būtų labiau apsišvietę ir atsakingesni.

3 straipsnis

Įgyvendinimo metodai

1. Atliekant veiksmus, kuriais siekiama 2 straipsnyje nurodytų tikslų ir uždavinių, visapusiškai naudojami atitinkami įgyvendinimo metodai, ypač:

a) tiesioginis arba netiesioginis Komisijos centralizuotai atliekamas įgyvendinimas;

b) bendras su tarptautinėmis organizacijomis vadovavimas.

2. Anksčiau minėtos 1 a dalies tikslais Bendrijos finansinis įnašas negali viršyti šio lygio:

a) 60 % veiksmams, kuriais siekiama įvykdyti uždavinį, kuris yra Bendrijos politikos sveikatos ir vartotojų apsaugos srities dalis, išskyrus ypatingo naudingumo atvejus, kai Bendrijos indėlis neturi viršyti 80 %; ir

b) 60% išlaidų bendrų Europai tikslų siekiančios organizacijos funkcionavimui, kai tokia parama yra būtina siekiant užtikrinti sveikatos ir vartotojų interesų reprezentavimą Bendrijos lygmeniu arba siekiant įgyvendinti pagrindinius programos uždavinius, išskyrus ypatingo naudingumo atvejus, kai Bendrijos indėlis neturi viršyti 95%. Tokių finansinių įnašų atnaujinimui laipsniško mažėjimo principas gali būti netaikomas.

3. Anksčiau minėtos 1 dalies a punkto tikslais, prireikus ir atsižvelgiant į siekiamo uždavinio pobūdį, Bendrijos finansinį įnašą gali sudaryti bendras Bendrijos ir vienos ar daugiau valstybių narių finansavimas arba Bendrijos ir kitų dalyvaujančių šalių kompetetingų valdžios institucijų finansavimas. Tokiu atveju Bendrijos indėlis neturi siekti 50%, išskyrus ypatingo naudingumo atvejus, – tada Bendrijos indėlis neturi viršyti 70%. Bendrija gali suteikti finansinį įnašą valstybės narės nurodytai valstybinei organizacijai arba pelno nesiekiančiai organizacijai arba susijusiai kompetetingai institucijai, jei tam pritaria Komisija.

4. Anksčiau minėtos 1 dalies a punkto tikslais, Bendrijos finansiniai įnašai gali būti fiksuoto dydžio, jei tai tinka susijusių veiksmų pobūdžiui. Tokiems finansiniams įnašams anksčiau 2 ir 3 dalyje nurodytos procentų ribos nėra taikomos. Prireikus, tokių veiksmų atrankos, stebėsenos ir vertinimo kriterijai keičiami.

4 straipsnis

Programos įgyvendinimas

Komisija užtikrina, kad programa įgyvendinama remiantis 7 straipsnio reikalavimais.

5 straipsnis

Finansavimas

1. 1 straipsnyje nurodytam programos įgyvendinimo laikotarpiui finansavimo pagrindą sudaro 1203 milijonai eurų.

2. Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinių perspektyvų ribų.

6 straipsnis

Komitetas

1. 2. Komisijai padeda komitetas, toliau – „komitetas“.

2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į šio sprendimo 8 straipsnio nuostatas. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas terminas yra du mėnesiai.

3. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į šio sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

4. Komitetas nustato savo darbo tvarkos taisykles.

7 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1. Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės, susijusios su toliau išvardytais dalykais, priimamos laikantis 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos valdymo procedūros:

a) programos įgyvendinimo metinis darbo planas, nustatantis reikalingus prioritetus ir veiksmus, taip pat išteklių paskirstymą ir atitinkamus kriterijus;

b) 10 straipsnyje nurodyta programos vertinimo tvarka.

2. Komisija priima visas kitas šio sprendimo įgyvendinimui reikalingas priemones. Apie jas pranešama komitetui.

8 straipsnis

Trečiųjų šalių dalyvavimas

Programoje gali dalyvauti:

a) ELPA/EEE šalys EEE sutartyje nustatytomis sąlygomis;

b) ir trečiosios šalys, ypač Europos kaimynystėje esančios šalys, narystės prašančios šalys, narystės Bendrijoje siekiančios šalys ir stabilizavimo ir asociacijos procese dalyvaujančios Vakarų Balkanų šalys, laikantis sąlygų nustatytų abipusiuose arba daugiašaliuose susitarimuose, nustatančiuose tokių šalių dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus.

9 straipsnis

Tarptautinis bendradarbiavimas

Programos įgyvendinimo metu turi būti skatinami santykiai su programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis ir su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis.

10 straipsnis

Rezultatų stebėsena, vertinimas ir platinimas

1. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, stebi programos veiksmų įgyvendinimą atsižvelgdama į jos uždavinius. Ji apie tai informuoja komitetą, Tarybą ir Parlamentą.

2. Komisijos prašymu valstybės narės pateikia jai informaciją apie šios programos įgyvendinimą ir reikšmę.

3. Komisija užtikrina, kad programa bus įvertinta praėjus trims metams nuo jos pradžios ir pabaigos. Išvadas apie tai, kartu su pastabomis, Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

4. Komisija viešai skelbia veiksmų, atliktų pagal šį sprendimą, rezultatus ir pasirūpins tokios informacijos išplatinimu.

11 straipsnis

Panaikinimas

Sprendimai 1786/2002/EEB ir 20/2004/EEB panaikinami.

12 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

Komisija priima priemones reikalingas užtikrinant perėjimą nuo Sprendimu Nr. 1786/2002/EB priimtų priemonių prie priemonių priimtų pagal šią programą.

13 straipsnis

Baigiamosios nuostatos

Ši direktyva įsigalioja pirmą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje,

Europos Parlamento vardu Tarybos vardu

Pirmininkas Pirmininkas

1 PRIEDAS. Bendradarbiavimo naudos didinimas pasinaudojant bendrais veiksmais ir bendromis priemonėmis

Uždaviniai

1. Apsaugoti piliečius nuo tokios rizikos ir pavojų, kurių individualiai valdyti neįmanoma (pvz. nuo sveikatos pavojų, kurie pasireiškia visuomenėje apskritai, nuo nesaugių produktų, nesąžiningos komercinės praktikos).

2. Padidinti piliečių sugebėjimą priimti geresnius sprendimus sveikatos ir vartotojų interesų klausimais.

3. Įtraukti į kitas politikas sveikatos ir vartotojų politikos tikslus.

Veiksmai ir priemonės

1. PAGERINTI BENDRAVIMą SU ES PILIEčIAIS SVEIKATOS IR VARTOTOJų KLAUSIMAIS

1.1. Informacinės kampanijos.

1.2. Apklausos.

1.3. Konferencijos, seminarai, ekspertų ir susijusių subjektų susitikimai.

1.4. Leidiniai dominančiomis temomis sveikatos ir vartotojų politikos klausimais.

1.5. Informacijos teikimas internetu.

1.6. Informacijos taškų steigimas ir naudojimasis jais.

2. SUAKTYVINTI PILIETINėS VISUOMENėS IR SUSIJUSIų SUBJEKTų DALYVAVIMą SU SVEIKATA IR VARTOTOJų APSAUGA KONKREčIOS POLITIKOS KūRIME

2.1. Skatinti ir stiprinti Bendrijos lygmeniu veikiančias vartotojų ir sveikatos organizacijas.

2.2. Vartotojų ir sveikatos organizacijų lavinimas ir jų pajėgumų gerinimas.

2.3. Nevyriausybinių vartotojų ir sveikatos organizacijų ir kitų susijusių subjektų tinklo kūrimas.

2.4. Bendrijos lygmeniu veikiančių konsultacinių organizacijų ir mechanizmų stiprinimas.

3. SUKURTI BENDRą SVEIKATOS IR VARTOTOJų KLAUSIMų INTEGRAVIMO į KITAS BENDRIJOS POLITIKAS METODą

3.1. Metodų, skirtų Bendrijos sveikatos ir vartotojų interesų politikų ir veiklos įtakai vertinti, kūrimas.

3.2. Valstybių narių apsikeitimas geriausia nacionalinių politikų praktika.

3.3. Kitos sveikatos ir vartotojų apsaugos politikos įtakos analizė.

4. SKATINTI TARPTAUTINį BENDRADARBIAVIMą SVEIKATOS IR VARTOTOJų APSAUGOS KLAUSIMAIS

4.1. Bendradarbiavimo su tarptautinėmis organizacijomis priemonės.

4.2. Bendradarbiavimo su programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis priemonės.

4.3. Skatinti sveikatos ir vartotojų organizacijų dialogą.

5. PAGERINTI ANKSTYVą PAVOJų APTIKIMą, įVERTINIMą IR INFORMACIJOS APIE Jį PERDAVIMą

5.1. Remti mokslinius patarimus ir pavojų vertinimą, taip pat vykdant Komisijos sprendimu Nr. 2004/210/EB[22] įsteigtų nepriklausomų mokslinių komitetų užduotis.

5.2. Informacijos rinkimas ir lyginimas, profesionalų ir institutų tinklų kūrimas.

5.3. Pavojaus vertinimo metodologijų kūrimo ir derinimo skatinimas.

5.4. Informacijos apie gyventojų ir atskirų grupių susidūrimą su cheminiais, biologiniais ir fiziniais sveikatos pavojais rinkimo ir apdorojimo veiksmai.

5.5. Iškylančių pavojų ankstyvo aptikimo mechanizmų sukūrimas ir veiksmai naujai identifikuotų pavojų atveju.

5.6. Pranešimų apie pavojus gerinimo strategijos.

5.7. Apmokymai, kaip įvertinti pavojus.

6. žMOGAUS KILMėS PREKIų IR MEDžIAGų SAUGUMO SKATINIMAS

6.1. Informacijos apie sužalojimus analizė ir vartotojų produktų ir paslaugų geriausios praktikos gairių kūrimas.

6.2. Metodologijų kūrimas ir duomenų bazės priežiūra siekiant surinkti duomenų apie sužalojimus dėl nesaugių vartotojams produktų.

6.3. Žmogaus kilmės medžiagų, įskaitant kraują, sudėtines kraujo dalis ir kraujo prekursorius, saugumą ir kokybę padedanti pagerinti veikla.

6.4. Skatinti aukštos kokybės žmogaus kilmės organų ir medžiagų pasiūlą ir tiekimą bei medicininio gydymo saugumą Bendrijoje.

6.5. Techninė pagalba analizuojant su politikų ir teisės aktų kūrimu ir įgyvendinimu susijusius klausimus.

2 PRIEDAS. SVEIKATA

VEIKSMAI IR PAGALBOS PRIEMONĖS

Pirmas uždavinys: apsaugoti piliečius nuo sveikatos pavojų;

1. SUSTIPRINTI SVEIKATOS PAVOJų STEBėJIMą IR KONTROLę šIAIS BūDAIS:

1.1. Gerinant sugebėjimą susidoroti su užkrečiamomis ligomis, kai remiamas tolesnis Sprendimo Nr. 2119 dėl užkrečiamųjų ligų epidemiologinės priežiūros ir kontrolės tinklo Bendrijoje sukūrimo įgyvendinimas;

1.2. Sukuriant prevencijos, apsikeitimo informacija apie prevenciją ir reagavimo į neužkrečiamų ligų pavojus, strategijas ir mechanizmus;

1.3. Apsikeičiant informacija apie strategijas ir sukuriant bendras informacijos apie fizinius, cheminius arba biologinius sveikatos pavojus aptikimo ir gavimo strategijas, įskaitant sąmoningą išleidimą, ir prireikus kuriant Bendrijos metodus ir mechanizmus bei apsikeičiant jais;

1.4. Gerinant laboratorijų bendradarbiavimą, kai siekiama užtikrinti aukštos kokybės diagnostinius pajėgumus aptinkant patogenus Bendrijoje, taip pat gerinant Bendrijos etaloninės laboratorijos struktūrą darbe su didesnio Bendrijos bendradarbiavimo reikalaujančiais patogenais;

1.5. Kuriant naujas ir geresnes prevencijos, vakcinavimo ir imunizavimo politikas, partnerystes ir priemones bei kontroliuojant imunizavimo padėtį;

1.6. Kuriant ir įgyvendinant budrumo tinklus ir pranešimų apie nepageidaujamus reiškinius, kai yra naudojamos prevencinės sveikatos priemonės ir žmogaus kilmės medžiagos;

1.7. Techninė pagalba analizuojant su politikų ir teisės aktų kūrimu ir įgyvendinimu susijusius klausimus.

2. KOVA SU SVEIKATOS PAVOJAIS šIAIS BūDAIS:

2.1. Kuriant sveikatos krizių rizikos valdymo procedūras ir gerinant koordinuotų atsakomųjų veiksmų pajėgumus sveikatos krizių atvejais;

2.2. Kuriant ir palaikant pajėgumus, padedančius nustatyti pasirengimo ir reagavimo spragas ir pašalinti jas, taip pat greito ir patikimo ryšio ir konsultacijų apie atsakomąsias priemones pajėgumus;

2.3. Kuriant informavimo apie pavojų strategijas ir visuomenės ir sveikatos specialistų informavimo bei orientavimo priemones, gerinant susijusių veikėjų sąmoningumo formavimo ir tarpusavio sąveiką;

2.4. Kuriant bendrų nenumatytų atvejų ir konkrečių sveikatos krizių atvejų planų sudarymo, įvertinimo ir peržiūros strategijas ir procedūras bei jų sąveika valstybėse narėse, taip pat atliekant pratybas ir bandymus;

2.5. Kuriant priemonių (pvz. laboratorijų) ir įrangos (pvz. detektorių) pateikimo ir tinkamumo bei galimybės pasinaudoti jomis peržiūros ir gerinimo strategijas ir mechanizmus ir sveikatos sektoriaus greito reagavimo parengtį, pajėgumus ir infrastruktūrą;

2.6. Kuriant poreikio įvertinimo strategijas ir mechanizmus ir skatinant sukūrimą visuomenės sveikatos išteklių, kuriais galima būtų skubiai pasinaudoti ekstremalių situacijų atveju, ir kuriant sveikatos išteklių perdavimo pagalbos prašančioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms mechanizmus ir procedūras;

2.7. Sukuriant ir palaikant apmokytą ir nuolatinėje parengtyje esančią visuomenės sveikatos ekspertų grupę skubioms operacijoms bet kurioje pasaulio vietoje, kurioje iškyla didelė sveikatos krizė, kartu su mobiliomis laboratorijomis, apsaugos įranga ir izoliavimo patalpomis.

2 uždavinys: skatinti sveikesnio gyvenimo būdo mokančias politikas

3. PROPAGUOTI SVEIKATINGUMą šALINANT žALINGUS VEIKSNIUS

Tokiais veiksmais bus remiamas su žalingais veiksniais susijusių veiksmų, strategijų ir priemonių rengimas, tobulinimas ir įgyvendinimas, pagrindinį dėmesį skiriant:

3.1. Žalingų įpročių veiksniams, ypač tabakui, alkoholiui ir narkotikams bei kitoms žalingoms medžiagoms;

3.2. Žalingo gyvenimo būdo veiksniams, ypač mitybai ir fizinei veiklai, seksualinei sveikatai ir reprodukcinei sveikatai;

3.3. Žalingiems sveikatai socialiniams ir ekonominiams veiksniams, ypatingą dėmesį skiriant nelygioms galimybėms sveikatos apsaugos srityje ir sveikatai įtaką darantiems socialiniams bei ekonominiams faktoriams;

3.4. Žalingiems sveikatai aplinkosaugos veiksniams, ypatingą dėmesį skiriant sveikatai įtaką darantiems aplinkosaugos faktoriams;

3.5. Visuomenės sveikatos intervencijų kokybei, našumui ir ekonominiam efektyvumui;

3.6. Veiklai, remiančiai visuomenės sąmoningumo formavimą, su ankstesnėse dalyse nurodytais prioritetais susijusiems apmokymų ir pajėgumų didinimo veiksmams;

3.7. Techninei pagalba analizuojant su politikų ir teisės aktų kūrimu ir įgyvendinimu susijusius klausimus.

3 uždavinys: prisidėti prie dažniausiai pasitaikančių ligų mažinimo;

4. LIGų IR SUžALOJIMų PREVENCIJA

Koordinuodama su žalingais sveikatai veiksniais susijusį darbą, programa rems:

4.1. Veiksmų kovojant su ypatingai svarbiomis ligomis plėtrą ir įgyvendinimą, atsižvelgiant į bendrą ligos paplitimą Bendrijoje, kai Bendrijos veiksmais galima ženkliai prisidėti prie nacionalinių pastangų;

4.2. Ligos prevencijos, taip pat antrinės prevencijos, tikrinimo ir ankstyvo nustatymo, strategijų ir priemonių parengimą ir įgyvendinimą, ypač nustatant geriausią praktiką ir kuriant gaires bei rekomendacijas,

4.3. Apsikeitimą geriausia praktika ir žiniomis bei strategijos koordinavimą skatinant psichikos sveikatą ir siekiant išvengti psichikos ligų;

4.4. Sužeidimų prevencijos strategijų ir priemonių parengimą ir įgyvendinimą;

4.5. Pagalbą apsikeičiant žiniomis, su konkrečiomis gydomomis ligomis ir sužalojimų prevencija susijusius apmokymus ir pajėgumų didinimo veiksmus.

4 uždavinys: sveikatos sistemų efektyvumo gerinimas

5. SIEKTI NACIONALINIų SVEIKATOS PRIEžIūROS SISTEMų SINERGIJOS šIAIS BūDAIS:

5.1. Lengvinant tarpvalstybinį sveikatos priežiūros pirkimą ir suteikimą, taip pat informacijos rinkimą ir apsikeitimą ja, kad būtų galima bendrai tarp valstybių naudotis sveikatos priežiūros pajėgumais;

5.2. Bendrai naudojantis informacija apie sveikatos priežiūros darbuotojų mobilumą ir bendrai sprendžiant tokio mobilumo pasekmes;

5.3. Sukuriant Bendrijos informacijos centrų bendradarbiavimo sistemą ir kitas daugiau nei vienos valstybės narės sveikatos sistemų bendradarbiavimo struktūras;

5.4. Kuriant tinklą, skirtą informacijos bei sveikatos technologijų ir metodikos įvertinimo pajėgumui stiprinti ir dalintis;

5.5. Teikiant pacientams, profesionalams ir politikos kūrėjams informaciją apie sveikatos sistemas ir medicinos priežiūrą bei apie informacijos platinimo ir dalinimosi ja mechanizmus pagal Europos e.sveikatos veiksmų planą bendrų sveikatos informacijos akcijų metu;

5.6. Kuriant į sveikatos sistemas nukreiptas Bendrijos politikų įtakos įvertinimo sistemas;

5.7. Plečiant ir įgyvendinant veiksmus, skirtus pacientų saugumui ir aukštos kokybės priežiūrai skatinti;

5.8. Remiant į sveikatos sistemas orientuotų politikų kūrimą, ypač kai jos yra susijusios su atviru sveikatos apsaugos ir ilgalaikės slaugos koordinavimo metodu.

Veiksmai, padedantis siekti visų minėtų uždavinių:

6. PAGERINTI VISUOMENėS SVEIKATą SUTEIKIANT DAUGIAU INFORMACIJOS IR žINIų APIE SVEIKATą

6.1. Toliau gerinant tvarią sveikatos stebėsenos sistemą, kur ypač daug dėmesio skiriama nevienodumams sveikatos srityje, ir duomenų apie sveikatos būklę, žalingus sveikatai veiksnius ir sužalojimus rinkimą;

toliau plečiant šios sistemos statistinį elementą, prireikus pasinaudojant Bendrijos statistikos programa.

6.2. Suteikiant kitas, su sveikata susijusias žinias;

6.3. Nustatant susijusius papildomus rodiklius;

6.4. Sukuriant atitinkamus ataskaitos mechanizmus;

6.5. Organizuojant pastovų tokios informacijos rinkimą kartu su statistikos programa, tarptautinėmis organizacijomis, agentūromis ir dalyvaujant projektuose;

6.6. Remiant Bendrijos sveikatos klausimų nagrinėjimą nuolat teikiant ataskaitas apie sveikatos padėtį Bendrijoje, prižiūrint informacijos skleidimo mechanizmus, tokius, kaip sveikatos portalas, parama konsensuso konferencijoms ir susijusių šalių koordinuojamoms tikslinėms informacinėms kampanijoms;

6.7. Skiriant didžiausią dėmesį pastovaus ir patikimo informacijos šaltinio piliečiams, sprendimus priimantiems subjektams, pacientams, slaugytojams, sveikatos specialistams ir kitoms susijusioms šalims suteikimui;

6.8. Sukuriant prevencijos, apsikeitimo informacija apie prevenciją ir reagavimo į retas ligas strategijas ir mechanizmus;

3 PRIEDAS. Vartotojų politika: veiksmai ir paramos priemonės

I uždavinys. Geresnis vartotojų ir rinkų supratimas

1 veiksmas: Rinkos vystymosi ir jos įtakos vartotojų ekonominiams ir kitiems interesams stebėsena ir vertinimas, taip pat kainų apžvalgos, vartotojų skundų apžvalga, tarpvalstybinės prekybos ir verslo vartotojui pirkinių analizė, rinkos struktūros pokyčių apžvalga.

2 veiksmas: Duomenų ir informacijos, kurie suteikia įrodymų pagrindą vartotojų politikos plėtrai ir vartotojų interesų integracijai į kitas Bendrijos politikas, rinkimas ir apsikeitimas, taip pat vartotojų ir verslo požiūrio tyrimai, su vartotoju susiję ir kiti rinkos tyrimai finansinių paslaugų srityje, statistinių ir kitų susijusių duomenų rinkimas ir analizė, kurių statistikos sritis bus toliau plečiama prireikus pasinaudojant Bendrijos statistikos programa.

3 veiksmas: Duomenų rinkimas, analizė bei apsikeitimas jais ir įvertinimo priemonių, suteikiančių mokslinių faktų pagrindą apie produktų skleidžiamų chemikalų poveikį vartotojams, kūrimas.

II uždavinys: Geresnis vartotojų apsaugos reglamentavimas

4 veiksmas: Teisinių ir kitų reglamentacinių iniciatyvų ruošimas ir savireguliavimo iniciatyvų skatinimas, t.y.:

4.1. Lyginamoji rinkų ir reguliavimo sistemų analizė

4.2. Teisinė ir techninė politikos apie paslaugų saugumą kūrimo patirtis

4.3 Poreikio produkto saugumo standartams įvertinimo ir Europos standartizavimo komiteto produktų ir paslaugų standarto mandatų sudarymo techninė patirtis

4.4 Politikos apie ekonominius vartotojų interesus juridinė ir techninė patirtis

4.5 Seminarai su susijusiais subjektais ir specialistais.

III uždavinys: Geresnis teisės aktų taikymas, stebėsena ir žalos atlyginimas

5 veiksmas: Koordinavimas priežiūros ir priverstinio vykdymo veiksmų dėl vartotojų apsaugos teisės aktų taikymo, t.y.:

5.1 IT priemonių kūrimas ir priežiūra (pvz. duomenų bazių, informacijos ir ryšių sistemų)

5.2. Apmokymai, seminarai, konferencijos apie teisės aktų taikymą.

5.3. Bendrų teisės aktų taikymo veiksmų planavimas ir gerinimas

5.4. Bendri bandomieji įstatymų taikymo veiksmai

5.5. Teisės aktų taikymo problemų ir sprendimų analizė

6 veiksmas: Finansinė parama konkretiems bendriems priežiūros ir priverstinio vykdymo veiksmams siekiant pagerinti administracinį ir įstatymų vykdymo bendradarbiavimą Bendrijos vartotojų apsaugos teisės aktų srityje, taip pat taikant Direktyvą dėl bendros gaminių saugos, bei kitiems veiksmams administracinio bendradarbiavimo srityje.

7 veiksmas: Ne maisto produktų ir paslaugų saugos stebėsena ir vertinimas, t.y.:

7.1. Greito įspėjimo apie pavojų sistemos RAPEX apimties ir veiklos stiprinimas bei išplėtimas pasinaudojant apsikeičiama rinkos stebėjimo informacija

7.2. Greito įspėjimo apie pavojų sistemos pranešimų techninė analizė

7.3. Duomenų apie konkrečių vartotojų produktų ir paslaugų keliamus pavojus rinkimas ir įvertinimas

7.4. Tolesnė vartotojų produktų saugos tinklo plėtra, kaip tai nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/95/EB[23].

8 veiksmas: Alternatyvių vartotojų ginčų sprendimo būdų įtakos funkcionavimo ir vertinimo stebėsena.

9 veiksmas: Valstybių narių atliekamo Vartotojų apsaugos teisės aktų perkėlimo ir įgyvendinimo stebėsena, ypač perkeliant ir įgyvendinant Nesąžiningos komercinės praktikos direktyvą ir nacionalines vartotojų politikas.

10 veiksmas: Konkrečios techninės ir teisinės patirties suteikimas vartotojų organizacijoms jų teisės aktų taikymo ir stebėjimo veiksmuose.

IV uždavinys: Daugiau informacijos turintys, labiau apsišvietę ir atsakingesni vartotojai

11 veiksmas: Nesudėtingų ir viešai prieinamų duomenų bazių apie Bendrijos vartotojų apsaugos teisės aktų taikymą ir teismų praktiką kūrimas ir priežiūra.

12 veiksmas: Informavimo apie vartotojų apsaugos priemones akcijos ypač naujosiose valstybėse narėse, bendradarbiaujant su jų vartotojų organizacijomis.

13 veiksmas: Vartotojų švietimas, taip pat jaunus vartotojus lavinantys veiksmai bei interaktyvių vartotojų švietimo priemonių kūrimas.

14 veiksmas: Bendrijos vartotojų interesų atstovavimas tarptautiniuose susirinkimuose, taip pat tarptautinėse standartizavimo organizacijose ir tarptautinėse prekybos organizacijose.

15 veiksmas: Regioninių, nacionalinių ir Bendrijos vartotojų organizacijų darbuotojų lavinimas ir kiti pajėgumą didinantys veiksmai.

16 veiksmas: Finansinė pagalba bendriems veiksmams su valstybinėmis arba pelno nesiekiančiomis organizacijomis, kurios yra dalis vartotojams informaciją ir pagalbą teikiančių tinklų (Europos vartotojų centrų tinklas), kad jie galėtų geriau pasinaudoti savo teisėmis ir tinkamai išspręsti ginčus.

17 veiksmas: Finansinė pagalba Bendrijos vartotojų organizacijų, atstovaujančių vartotojų interesus kuriant produktų ir paslaugų standartus Bendrijos lygmeniu, funkcionavimui.

18 veiksmas: Finansinė pagalba Bendrijos vartotojų organizacijų funkcionavimui.

19 veiksmas: Konkrečios techninės ir teisinės patirties teikimas vartotojų organizacijoms remiant jų indėlį ir dalyvavimą konsultaciniame procese apie Bendrijos teisės aktų ir kitas politikos iniciatyvas susijusiose politikos srityse, tarkim, vidaus rinkos politikoje, visuotinio intereso paslaugų teikime, ir 10–ies metų struktūrinėje programoje dėl tvarios gamybos ir suvartojimo.

Bendri visiems uždaviniams

20 veiksmas: Finansinė pagalba konkretiems projektams Bendrijos arba nacionaliniu lygmeniu remiant kitus vartotojų politikos uždavinius.

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL :

Health and consumer protection programme 2007-2013

2. ABM / ABB FRAMEWORK

Policy area: Health and Consumer Protection (SANCO, Title 17)

Activities: Public health / Consumer protection:

3. BUDGET LINES

3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :

Current budget lines:

ABB 17 03 01 01 Public health (2003-2008)

ABB 17 01 04 02 : Public Health – Expenditure for Administrative management

ABB 17 01 04 30 : Public health –Operating subsidy to the Executive Agency for the Public Health Programme. This line should to be renamed and should receive appropriations from the lines ABB 17 01 04 02 : Public Health – Expenditure for Administrative management and ABB 17 01 04 03 : Community activities in favour of consumers – Expenditure for Administrative management.

ABB 17 02 01 : Community activities in favour of consumers

ABB 17 01 04 03 : Community activities in favour of consumers – Expenditure for Administrative management

A new budget structure will be defined after approval of the Interinstitutional Agreement on Financial Perspective 2007-2013.

3.2. Duration of the action and of the financial impact:

Total allocation for action : 1203 € million for commitment

Period of application:1 January 2007 – 31 December 2013

3.3. Budgetary characteristics:

Budget lines | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from associated countries | Heading in financial perspectives |

17 03 01 01 | Non-comp | diff | NO | YES | YES | No 3 |

17 01 04 02 | Non-comp | Non-diff | NO | YES | YES | No 3 |

17 01 04 30 | Non-comp | Non-diff[24] | YES | YES | YES | No 3 |

17 02 01 | Non-comp | diff[25] | NO | YES | YES | No 3 |

17 01 04 03 | Non-comp | Non-diff[26] | NO | YES | YES | No 3 |

4. SUMMARY OF RESOURCES

4.1. Financial Resources

4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places)

Total number of human resources* | 79 | 83 | 87 | 91 | 95 | 95 | 95 |

* of which 20 new posts with a breakdown of 4 new posts each year from 2007 to 2011

5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES:

5.1. Need to be met in the short or long term

The Communication and the programme proposal bring together Public Health and Consumer protection policies and programmes under one framework to make EU policy work better for citizens. Many objectives of health and consumer actions under Treaty articles 152 and 153 are shared: promoting health protection, information and education, safety and integration of health and consumer concerns into all policies. Health and consumer policies also use many similar types of actions to pursue their objectives e.g. information to citizens, consultation of stakeholders, mainstreaming activities, risk assessment. Bringing the two areas together will thus lead to greater policy coherence, economies of scale and increased visibility.

5.2. Value added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

The EU, national and regional authorities, citizens, businesses and civil society have a role to play in improving the health, wellbeing and welfare of European citizens. There are however several shared health and consumer policy challenges that only action at EU level can tackle. Greater mobility and more communication have benefited citizens. But they have also increased the risk of spreading health threats such as SARS and other communicable diseases (which cannot be addressed by individual Member States alone) and scams e.g. from bogus lotteries. The complexity of modern life has brought more choice for citizens. But it has also made it harder for them to make the best choices.

The proposed strategy and programme aim to implement articles 152 and 153 of the Treaty as regards Community action on health and consumer protection, by complementing national action with value-added measures which cannot be taken at national level .

Bringing health and consumer protection under a common framework will lead to important synergies in terms of objectives and actions, and enhance policy coherence . Merging the two programmes will also streamline administrative procedures (with a common set of tools and a unified budget) and increase visibility of policy actions vis-à-vis European citizens and within the EU institutions.

The joint Health and Consumer programme builds on the two existing programmes and maintains their core elements. It also expands health and consumer protection activities and builds bridges between the two in order to respond to stakeholders’ concerns.

Clearly, EU action on food safety also has an important contribution to making citizens healthier, safer and more confident. The Commission will build synergies with food safety policy which is not explicitly covered in this strategy, for example when working on nutrition.

Synergies will be ensured with other major instruments. One of the common objectives of the proposed health and consumer programme is to mainstream health and consumer interests in other policies to reflect the obligations of articles 152 and 153 of the Treaty. Actions will be developed building on and extending current activities.

For example health has been more closely associated to the Structural Funds and the research programme when designing the new legal bases. Particular attention has also been given to ensure synergies with the Solidarity Fund. Similarly, consumer interests have to be integrated into areas of policy such as the development of the internal market, competition or services of general interest.

5.3. Objectives and expected results of the proposal in the context of the ABM framework

The overall goal of the EU Health and Consumer Policy is to improve the quality of life for EU citizens, in terms of their health and their consumer interests. This will contribute to making Europe’s citizens healthier, safer and more confident, providing the means for economic and social inclusion, and thus giving substance to EU citizenship. As regards health, progress towards meeting this goal will be assessed with the Healthy Life Years Structural Indicator .

Protection and promotion of health and consumer interests depends on many factors. Citizens themselves, through their own choices, can improve their health and protect their interests as consumers. But much depends on external factors that public policy needs to address.

5.3.1. Core joint objectives

•EU Health and Consumer policies have three core joint objectives :

1. Protect citizens from risks and threats which are beyond the control of individuals and that cannot be effectively and completely tackled by individual Member States alone.

2. Increase the ability of citizens to take better decisions about their health and consumer interests. This means increasing the opportunities they have to exercise real choice and also equipping them with the knowledge they need.

3. Mainstream health and consumer policy objectives across all Community policies in order to put health and consumer issues at the centre of policy-making. The EU Treaty recognises this by requiring that all policies take health and consumer interests into account[27].

5.3.2. Areas of synergy

There are a number of areas of synergy between EU Health and Consumer policies. There is therefore much scope for complementary actions with common objectives to be undertaken as outlined below.

• Improve communication with EU citizens. The aim is to improve the delivery of information citizens need to manage their health and consumer interests and to listen better to their concerns and feed this into policy-making.

• Increase civil society and stakeholders’ participation in EU policy-making. The aim is to improve consultation to ensure their close participation in policy-making. Activities would include promoting civil society networking, wider public consultations and better representation in consultation bodies. Civil society needs active, expert and articulate voices for health and consumer interests at EU level. There is still a lack of a stable and credible EU consumer movement with grassroots, resources and voice, and this cannot be ignored in the Member States. Similarly, on health there is a need to increase stakeholders’ input into policy-making.

• Develop a common approach for integrating health and consumer concerns into other EU policies , i.e., to deliver within the Commission the integration of health concerns and consumer interests into other policies and to develop ideas and share best practice with Member States on how to develop this at national level. In the health area , there is a need to develop Health Impact Assessment as an evaluation tool. There is also much scope for achieving synergies with other policies, including social policy (Health Insurance card, health and safety at work); Information society (eHealth applications); Environment (Environment and health action plan); Research (health research in the framework programmes); Development (HIV/AIDS); Regional policy (health in the Structural Funds) and many others.

In the consumer area, most EU policies that regulate or intervene in markets or which affect citizens’ rights (data protection, copyright, access to justice) have a profound effect on consumer outcomes. The main current areas are competition policy, information society and essential services (or services of general interest), where core universal services need be established and maintained. Issues related to standardisation and developing of information society are also of key importance to consumers.

• Enhance scientific advice and risk assessment. Tackling problems that might impact on health and safety requires good independent scientific advice and thorough risk assessment. Risk assessment is therefore a fundamental element of the joint programme. Proactive risk management measures will be taken by encouraging the early identification of emerging risks; analysing their potential impact; promoting information exchange on hazards and exposure; fostering harmonised approaches to risk assessment across different sectors; promoting training and exchange schemes for assessors; and improving communication between risk assessors and stakeholders.

• Promote the safety of products and substances of human origin. Activities would include best practice exchange, awareness raising, implementation guidelines, training and networking, joint surveillance and enforcement projects and systematic development of product safety standards, as regards the following two categories:

• General product safety, which is a common thread running through consumer actions.

• Safety of products that impact directly on health, including those derived from substances of human origin (such as blood, tissues and cells) that are not tradable for profit. The aim is to support Member States’ implementation of Community legislation and to promote the accessibility of these products.

• To promote international cooperation, including co-operation with international organisations and third countries in the areas of health and consumer protection.

The EU must take a bigger role in international health and tackle global health issues more. Measures foreseen include taking steps to strengthen co-operation with the WHO and with the OECD. The EU must also support candidate countries as well as neighbouring countries on key public health issues and in developing their health systems. Measures foreseen include bilateral initiatives with enlargement and neighbouring countries, exchange of good practices and assistance in tackling health crises.

On consumer affairs , international regulatory cooperation is increasingly necessary in areas such as product safety and in dealing with rogue traders. At the multilateral level, the relationship between trade and consumer interests is growing. International Regulatory cooperation also needs to be complemented by dialogue between civil society and their involvement (e.g. in standardisation).

5.3.3. Public health objectives

First, to protect citizens against health threats .

Second, to promote policies that lead to a healthier way of life.

Third, to contribute to reducing the incidence of major diseases in the EU.

Fourth, to contribute to the development of more effective and efficient health systems .

Fifth, to support the objectives above by providing health information and analysis .

Progress towards these objectives will lead to enabling European citizens across the EU to enjoy healthier and longer lives and will contribute to reducing the gap in life expectancy and health status between Member States. Improvements will be monitored through the short list of Community health indicators[28] and the “healthy life years” structural indicator.

5.3.4. Consumer policy priority areas:

• Better understanding of consumers and markets,

• Better consumer protection regulation

• Better enforcement, monitoring and redress,

• Better informed and educated consumers

Actions will contribute to ensure an equally high level of protection for all EU consumers, wherever they live, travel to or buy from in the EU, from risks and threats to their interests. Action covers the safety of goods and services; the fairness of commercial practices and contractual rights for consumers; affordable access to essential services, protection from rogue traders and access to effective means of redress. This should result in reducing the lack of confidence of consumers in the internal market and enabling them to make free and informed choices from an appropriate range of products . This, in turn, will boost competition and make a significant contribution to the competitiveness of EU businesses .

Actions will also contribute to increase the capacity of consumers to promote their own interests, as individuals or though consumer organisations, i.e., helping consumers help themselves. This means equipping consumers with the tools they need to take better and more rational decisions in the internal market. This includes the provision of information to consumers about their rights, means of redress but also products and the opportunities of the internal market. This also implies a clear role for the representatives of consumers, properly resourced and with sufficient expertise.

5.4. Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[29] chosen for the implementation of the action.

X Centralised Management

X Directly by the Commission

ٱ Indirectly by delegation to:

X Executive Agency

ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

X Joint management with international organisations (relevant organisations in the areas of health and consumers)

6. MONITORING AND EVALUATION

6.1. Monitoring system

The Commission monitors the most pertinent indicators throughout the implementation of the new joint programme. The indicators hereunder listed are related to the objectives described under part 5.3 .

Objectives | Indicators |

Strengthening synergies for policy delivery |

Improve communication with EU citizens | number of campaigns number of conferences & participants number of publications satisfaction with portal, n. of users number information points’ users |

Increase civil society and stakeholders’ participation in EU policy-making | number of public consultations, meetings, number of conferences and participants number of responses to open consultations number of members of consultation bodies, number and regularity o meetings |

Develop a common approach for integrating health and consumer concerns into other EU policies | Number of joint measures with other DGs Number of ISC on which DG SANCO is consulted/Number of SANCO responses to other DGs Health Impact assessments undertaken Explicit references to health policy objectives in other policies |

Enhance scientific advice and risk assessment | Number of scientific opinions given Community guidelines or decisions embodying the scientific opinions |

Promote the safety of products and substances of human origin | Number of product safety standards developed |

Promote international cooperation | Number of initiatives with International organisations Number of initiatives with third countries |

Health |

protect citizens against health threats | ECDC becomes operational European co-ordination capacity for responding rapidly to threats is in place Number of projects in this area |

promote policies that lead to a healthier way of life | Number of new measures proposed and carried out in new strategies Number of projects in this area Number of events Number of thematic platforms created Number of information/awareness raising publications and target audience reached |

contribute to reducing the incidence of major diseases | Number of new measures proposed and carried out in new strategies Number of projects in this area Number of information/awareness raising publications and events and target audience reached |

improving effectiveness and efficiency in European health systems | Number of centres of reference identified Number of countries participating in HTA network Number of assessment reports |

For all health objectives : Health information and knowledge | Number of projects in this area Number of information/awareness raising publications and events and target audience reached Number of hits in health portal Number of Health reports |

Consumer policy |

A better understanding of consumers and markets | Level of knowledge-base activity (number of reports and data analysis) integration of the data and analyses into consumer-related Commission initiatives |

Better consumer protection regulation | Level of consumer satisfaction on legislation, opinions on infrigements. Businesses’ opinions on the impact of legislation |

Better enforcement, monitoring and redress | Measure of consumers’ satisfaction evaluation of the efficiency of the different tools, instruments and networks |

Better informed and educated consumers | Measure of knowledge and satisfaction of consumers on consumer policy and consumer protection |

The implementation of the Community programme entrusted to the executive agency is subject to the control of the Commission and this control is exerted according to the methods, the conditions, the criteria and the parameters which it lays down in the act of delegation defined by Council Regulation (EC) N° 58/2003 laying down the statute for executive agencies to be entrusted with certain tasks in the management of Community programmes[30], Article 6 (3).

6.2. Evaluation

6.2.1. Ex-ante evaluation

This programme proposal is built on a series of existing Community programmes and measures, some of which have been operational for many years, and which have been the subject of a comprehensive sequence of evaluations, as well as a substantial corpus of experience of administering and implementing the programmes in the Commission (and a former technical assistance office) and within the Member States and other participating countries (particularly the candidate countries).

The new programme was designed taking into account in particular the experience gained through implementing the programmes on public health 2003-2008 and the Consumer Policy Strategy 2002-2006.

The hypothesis of taking no action was considered:

• No action means failure to meet the provisions of articles 152 and 153 of the Treaty.

• No action means that the Commission would not meet the requirement of having a proper legal basis for consumer protection and for health actions during the period 2007-2013 as imposed by the new financial perspectives. (The Health Programme expires at the end of 2008; the consumer programme at the end of 2007). This would make it very difficult to fulfil various legal obligations.

• No action would mean that it would not be possible to take action to increase consumers’ confidence in goods and services from other Member States with consequent implications for the effectiveness of the single market. This would cause problems for business which would continue to be confronted with a fragmented market.

• No action would mean that the Commission would not fulfil its commitment to present a health strategy, following an open consultation in 2004, intended to help prepare the ground for a new strategy. In terms of effects on health, some serious negative impact would arise following the expiry of the current health programme. Health protection in Europe would be undermined as essential health threat surveillance systems and alert mecanisms would find it difficult to operate. There would be inadequate information about important health trends and developments as mechanisms to collect and analyse the data would not function effectively. This would make it harder for health authorities to plan and develop policies and for citizens to take decisions. There would also be a great reduction in actions against trans-frontier health threats eg HIV/AIDS and bioterrorism.

• No action would also mean that the Commission stopped work in areas of central concern to its citizens daily lives and thus lost the possibility to increase visibility and to demonstrate the relevance of its action to them.

Building a joint programme will:

• help bring citizens’ issues to the forefront of the EU agenda by providing a joint framework for two policies that impact on citizens’ day-to-day life.

• generate synergies , exploiting the common objectives of articles 152 (public health) and 153 (consumer protection) of the Treaty (e.g. health protection, citizens’ information and education, mainstreaming) and common elements of work under health and consumer policies (e.g. co-operation with Member States, contacts with civil society, risk assessment, international dimension).

• enhance the coherence of EU policies , in response to Treaty articles 152 and 153, which require the integration of health and consumer interests in other policy areas.

• streamline and simplify administrative and budgetary procedures making Community action more visible, transparent, operational, effective and also flexible (one single programme, one set of procedures, common set of tools, one budget line).

In addition the existing executive agency for the public health programme could have its current mandate adapted to be able to ensure the management tasks of the new programme, including budgetary tasks, which would constitute the best management instrument at the disposal of the Commission[31]. This will in particular ensure :

- Multiplier effect (leverage) enabling the Commission to concentrate on its core competencies;

- Effectiveness and flexibility in the implementation of outsourced tasks;

- Simplification of the procedures used;

- Proximity of the outsourced action to the final beneficiaries.

(a) In the public health area

The public health programme 2003-2008, adopted in September 2002,[32] represents a major step forward for the implementation of the provisions of Article 152 of the EC Treaty. It provides for the integrated development of a strategy aimed on the one hand at ensuring a high level of health protection in all Community policies and actions and, on the other, at supplementing and coordinating policies and actions carried out by the Member States in the field of health surveillance and information systems, combating transmissible diseases and disease prevention.

In designing the new joint programme proposal, special attention was given to building upon the experience acquired during the first years of operation of the 2003-2008 programme, as well as to integrating the work carried out in various consultations, fora and groups.

Preparatory work on the health strategy

An open consultation on the future Health Strategy was launched in July 2004. The consultation was carried out on the basis of a public consultation document published on the web-site. All interested parties from the public health area, public bodies, interest groups and individual citizens, were invited to participate in the consultation, by means of a written contribution. Almost 200 contributions from national and regional authorities, NGOs, universities, individual citizens and companies have reached the Commission, Following the analysis of the results, a number of policy priority areas have been identified making it necessary to re-orient existing work in order to refine the policy priorities. The result is available in the Commission website[33].

Approximately 1/4 of all respondents including Ireland, Sweden, the Netherlands, Germany, the UK, Lithuania Malta and Poland urged the EU to pro-actively promote health and prevent illness. Measures proposed include the need to focus on children and teenagers, to implement a nutrition/obesity strategy, to tackle smoking and alcohol, to address a wide range of issues affecting health and to act on important diseases including cancer, respiratory and cardiovascular diseases.

Approximately 1/5 of all respondents including France, Germany, Ireland, the Netherlands, Sweden, Finland and Lithuania asked the EU to mainstream health . Respondents urged the Commission to implement a comprehensive and coherent EU approach to health, encompassing policies as diverse as Education, Trade, Internal Market, Social, Environment, Agriculture, External, Transport and Regional development. Several respondents including France, Ireland, Sweden and Finland raised the need for a Health Impact Assessment system.

The need to position health as a driver of economic growth and to disseminate evidence was raised by Ireland, France, the Netherlands, Malta and the UK. Some NGOs and Germany, Ireland and Sweden asked for health to become part of the Lisbon agenda .

Many stressed the need to address health inequalities by increasing funding for health. Respondents also urged the EU to involve stakeholders more closely in policy-making , to support the civil society, to take a stronger role on international health and to step up efforts in the analysis and dissemination of data.

Finally, many respondents also urged the EU to increase resources allocated to health, for the Public Health Programme to better serve policy priorities, to improve dissemination of project results, to cover neighbouring countries and to increase co-funding.

Respondents raise a large number of additional specific issues including the need to focus more on mental health, the challenges posed by an ageing population, the need to increase quality in healthcare, to secure patients’ rights and safety, to set clear rules for patient and professional mobility, for health technology assessment and research.

Health systems

In 2003, a high level reflection process on patient mobility and healthcare developments in the EU was launched at ministerial level. Working groups composed of Member State health ministers or senior representatives, and stakeholders met throughout the year. In December 2003, a ministerial level meeting including ministers from acceding countries, adopted a report containing 19 recommendations for action at EU level. The Commission responded in presenting three Communications[34] in April 2004. To take forward these recommendations, a High Level Group on health services and medical care was established with working groups on the following areas : cross-border healthcare purchasing and provision, health professionals, centres of reference, health technology assessment, information and e-health, health impact assessment and health systems, patient safety. A report setting out progress at this stage and orientations for future work was endorsed by the Council in December 2004. The need to take forward work on the cooperation of health systems justifies the creation of a new action strand under the selected option.

Involvement of stakeholders

Health policy making must respond to the needs and concerns of citizens. It is necessary to build up the organisations representing patients and those developing the public health agenda so that civil society is able to make the constructive contribution needed to public health policy.

Currently, patient groups and non governmental organisations in the health field can find it difficult to develop initiatives at EU level and to stabilise their organisations because they have inadequate resources.

For example active participation in the EU Health policy forum, which brings stakeholders together to discuss policy issues, requires a level of organisational capacity and resources that many NGOs lack. Associations are not funded for their core work as such, because the legal basis of the Public Health Programme 2003-2008 does not allow such direct funding. The Commission is therefore proposing operational grants as well as project grants to provide core funding to certain NGOs, including patient groups, in order to help them develop their organisational capacity and put themselves on a sound basis.

Need for additional budget and added-value

The programme proposal reinforces the existing three strands of the Public Health Programme (Information, Health threats and promoting health through addressing health determinants). The programme also includes three new action areas which are essential to respond to the needs identified: response to health threats, prevention of diseases and co-operation between health systems. Below are the main reasons why an additional budget is needed and the added value of Community action:

First, the current health budget is too limited to fully comply with Treaty provisions . For example, the Community has a Treaty obligation to protect citizens against health threats . Threats such as SARS show the need for increased EU capacity to help Member States react to such threats and to co-ordinate a response in order to minimise the risk of spread of infection within the EU. The current budget does not enable the Community to effectively pursue this obligation. The Treaty also foresees Community action to encourage Members States’ co-operation on health. However, so far, co-operation has been limited to the High Level Group on health services which has no operational budget.

Second, the three new strands also reflect existing Commission engagements and policy developments. The Commission strategic objectives for 2005-2009 stress the importance of countering threats to citizens’ health and safety at EU level: hence a new strand on reaction to threats which requires substantial resources. The new strand on health systems co-operation responds to Member States’ requests and the Lisbon process conclusion that European support to improve health systems is “ envisaged and can provide important added value”. The strand on preventing specific diseases responds to repeated requests and to the outcome of the open consultation on health. In addition, the first two strands (reaction to threats and health systems co-operation) also correspond to two areas where the Community Health mandate would be expanded in the Constitution.

Third, as underlined in the Lisbon process , there is a need to reduce the major differences between Member States in terms of life expectancy, health status and health systems capability. Following enlargement, supporting in particular the new Member States to develop their health systems requires additional resources. In addition to infrastructure investment to which the Community Structural Funds can contribute, there is a need for the Community to help these countries in terms of training, expertise, capacity building, preparedness, prevention and promotion, as well as a need for analysis on their health investment needs.

Finally, the EU population ageing and its potential impact on the sustainability of public finances, not least from the relative decline in the working population, requires EU action to help Member States cope with this challenge.

Cost-effectiveness

Improving cost-efficiency is one of the main reasons for bringing together the existing Health and Consumer programmes into a single framework. The overall programme will benefit from economies of scale and from the streamlining of administrative and budgetary procedures, including common tools. Using the same tools and procedures on common actions will lead to savings in terms of organisation and management tasks and will therefore translate into a cost/input reduction. The extension of the existing Public Health Programme executive agency to support the whole of the proposed programme will also lead to savings in terms of input as rega