LT   LT 
 
 
 EUROPOS  
KOMISIJA   
Briuselis, 2022 04 26  
COM(2022) 180 final  
 
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI  
dėl Tarnybos nuostatų XI priedo ir 66a straipsnio taikymo   
 
1 
 KOMISIJOS  ATASKAITA  EUROPOS  PARLAMENTUI  IR TARYBAI  
                  dėl Tarnybos nuostatų XI priedo ir 66a straipsnio taikymo  
 
1. ĮVADAS  
Tarnybos nuostatų (TN) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2013  m.1, XI priedo 15 
straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad iki 2022  m. kovo 31  d. Komisija Europos Parlamentui ir 
Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje atsižvelgiama į pagal šio priedo 2 straipsnį atliktą apžvalgą 
ir įvertinama, ar Sąjungos pareigūnų atlyginimų ir pensijų perkamosios galios pokyčiai 
atitinka valstybių narių centrinės valdžios sektoriuje dirbančių valstybės tarnautojų 
atlyginimų perkamosios galios pokyčius. Remdamasi šia ataskaita, Komisija prireikus 
pateikia pasiūlymą iš dalies pakeisti TN XI priedą ir 66a straipsnį remiantis Sutarties dėl 
Europos Sąjungos veikimo 336 straipsniu.  
Šia tarpine ataskaita įgyvendinama pirmiau minėta nuostata, t.  y. įvertinama, kaip tenkinami 
ES institucijų įdarb inimo poreikiai, aprašomas atlyginimų ir pensijų atnaujinimo pagal TN XI 
priedą taisyklių (toliau  – metodas) įgyvendinimo, taip pat solidarumo mokesčio taikymo 
pagal 66a straipsnį 2014 –2021  m. procesas ir rezultatas.  
2. ES INSTITUCIJŲ ĮDARBIN IMO POREIKIAI  
2.1. Teisės aktais nustatytas reikalavimas ištirti įdarbinimo poreikius  
TN XI priedo 2 straipsnyje nustatyta, kad Komisija reguliariai tiria institucijų įdarbinimo 
poreikius.  
Nors veiklos požiūriu įdarbinimo tikslas yra užpildyti laisvas darbo vietas ES institucijose, 
pagal TN 27 straipsnį ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 12 ir 82 straipsnius reikalaujama, 
viena vertus, kad pareigūnai ir darbuotojai atitiktų aukščiausius gebėjimų, našumo ir 
sąžiningumo standartus ir, kita vertus, kad jie būtų atrinkti  iš kuo didesnės geografinės 
teritorijos ES valstybių narių piliečių.  
2.2. Pastabos dėl įdarbinimo poreikių  
Už pareigūnų, kurie sudaro didžiausią ES darbuotojų dalį, atranką atsakinga Europos 
personalo atrankos tarnyba (EPSO). ES institucijos reguliariai praneš a apie savo įdarbinimo 
poreikius EPSO, kuri parengia metinį konkursų vykdymo planą ir apibrėžia atrankos metodus 
bei procedūras, įskaitant kiekvieno konkurso vertinimo taisykles. Kartu su įdarbinimo metu 
atliekamais patikrinimais užtikrinama, kad visi įdar binti darbuotojai atitiktų aukščiausius 
gebėjimų, našumo ir sąžiningumo standartus, kaip nustatyta TN 27 straipsnyje.  
2.2.1.  Paraiškų dalyvauti ES konkursuose skaičiaus mažėjimas  
Palyginus ES institucijų su kalbomis nesusijusių tarnybų administratorių įdarbinimo 
poreikius (išreikštus ieškomų darbuotojų skaičiumi) su faktiniais konkursų rezultatais, iš 1 
priedo matyti, kad daugeliu atvejų EPSO pavyko atrinkti reikiamą konkursą laimėjusių 
kandidatų skaičių.  
                                                 
1  2013  m. spalio 22  d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr.  1023/2013.  
 
2 
 Atsižvelgiant į tai, AD bendro pobūdžio konkursų dalyvių sk aičius sumažėjo visose valstybių 
narių grupėse (2 priedas). Valstybėse narėse, kurios į ES įstojo iki 2004  m., paraiškų skaičius 
pradėjo mažėti po 2004  m. TN reformos, o valstybėse narėse, kurios į ES įstojo po 2004  m. – 
po 2014  m. TN reformos (3 priedas)2. Tai turėjo įtakos ES institucijų gebėjimui patenkinti 
savo įdarbinimo poreikius ir užtikrinti geografiniu požiūriu proporcingą įdarbinimą.  
2.2.2.  Komisijos įgyvendintas pragmatiškas sprendimas siekiant patenkinti 
konkrečius įdarbinimo poreikius  
Siekdama patenk inti įdarbinimo poreikius, Komisija vis dažniau priima laikinuosius 
darbuotojus į nuolatines darbo vietas, kurias paprastai užima nuolatiniai pareigūnai. 
Komisijoje bendras jų skaičius (ne kalbos tarnybose) padidėjo nuo 461 (2013  m.) (iš jų 118 
administrat orių lygmens) iki 1672 (2020  m.) (iš jų 825 administratorių lygmens).  
2.2.3.  Geografiniu požiūriu neproporcingas įdarbinimas  
Komisijai kilo sunkumų įdarbinti darbuotojus iš kuo didesnės geografinės teritorijos. 2018  m. 
ataskaitoje, priimtoje pagal TN 27 straipsn į3, Komisija visų pirma nurodė patrauklumo 
klausimą, nes, palyginti su kai kurių valstybių narių atitinkamų gyventojų skaičiumi, 
dalyvavimo ES konkursuose lygis yra žemas. Todėl EPSO konkursą laimėjusių kandidatų 
sąrašuose nepakankamai atstovaujama kai kur ioms pilietybėms. 4 priede parodyta, kad nuo 
2018  m. paraiškų dalyvauti ES konkursuose skaičius ir toliau buvo netolygus4, todėl 
įdarbinimo lygis geografiniu požiūriu buvo neproporcingas. Visų pirma, aiškiai 
nepakankamai atstovaujamų pilietybių jaunesniųjų  administratorių grupėje skaičius padidėjo 
iki 13: Austrijos, Čekijos, Estijos, Vokietijos, Danijos, Suomijos, Kipro, Liuksemburgo, 
Maltos, Nyderlandų, Lenkijos, Slovakijos ir Švedijos5.  
2.3. ES institucijų patrauklumo ir įvairių makroekonominių bei socialinių  ir 
ekonominių veiksnių, įskaitant atlyginimą, koreliacija  
Toliau pateiktoje lentelėje pateikiama informacija apie kiekvienos valstybės narės 
dalyvavimo ES konkursuose lygį 2013 –2019  m. laikotarpiu. Į analizę buvo įtrauktos visos 
valstybės narės, išskyrus Belgiją, pagal gyventojų skaičių mažiausias valstybes nares ir 
valstybes nares, kuriose dalyvavimo lygis patenka į 80 –120 proc. intervalą, t.  y. beveik 
prilygsta idealiam norimam dalyvavimui6. Konkrečiau, neįtrauktos šios valstybės narės:  
                                                 
2  Tik Graikijos ir Kipro piliečių paraiškų s kaičius padidėjo arba liko toks pat.  
3  2018  m. birželio 15  d. Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai su pataisymais, padarytais 
2018  m. rugpjūčio 24  d. COM(2018)  377 final/2. 
4  Šioje ataskaitoje kiekvienos valstybės narės dalyvavimo lygis nus tatomas pagal kandidatų dalies ir ES 
gyventojų skaičiaus santykį 2013 –2019  m. laikotarpiu. Duomenims išlyginti naudojamas septynerių metų 
laikotarpis, nes ES konkursai rengiami nereguliariai. Be to, dėl pandemijos ir jos padarinių šių konkursų 
organizavimu i 2020 ir 2021  m. laikomi netipiniais metais, todėl jie į analizę neįtraukiami.  
5  Padėtis 2021  m. gruodžio 31  d. 
6  Kadangi siekis (100  proc. dalyvavimo lygis) niekada negali būti pasiektas dėl statistinių priežasčių, 
nuspręsta analizuoti tik tas valstybes nares, kuriose yra aiškus disbalansas. Nustatytas ribinis lygis buvo 
± 20 proc., palyginti su 100  proc. dalyvavimo lygiu. Tai atitinka principą, kurio Komisija laikėsi 
ataskaitoje, priimtoje pagal Pareigūnų tarnybos nuostatų 27 straipsnį ir Kitų Europos Sąjungos tarnautojų 
įdarbinimo sąlygų 12 straipsnį (geografinė pusiausvyra) (COM(2018)  377 final). 
 
3 
 - Belgija, nes pernelyg didelis Belgijos piliečių skaičius tarp EPSO kandidatų yra 
susijęs su Briuselio, kaip kelių ES institucijų būstinės, statusu7, 
- Kipras, Liuksemburgas ir Malta, nes, atsižvelgiant į jų mažą gyventojų skaičių, ES 
konkursuose dalyvaujančių kandidatų d alies, palyginti su šalies gyventojų 
skaičiumi, analizė nėra patikima statistiniu požiūriu, ir  
- Vengrija, Slovakija ir Suomija, nes jų dalyvavimo lygis (palyginti su ES 
gyventojų procentine dalimi) septynerius metus yra 80 –120 proc., taigi artimas 
siekiui.  
 
 
                                                 
7  Tas pats reiški nys pastebimas ir kitų tarptautinių organizacijų būstinėse. Pavyzdžiui, Europos Centriniame 
Banke dirba santykinai daugiau vokiečių.  
Vasltybė
narė
EL 362%
BG 244%
LT 277%
HR 201%
EE 193%
RO 184% Aukštesnis
SI 181%
LV 161%
PT 160%
IT 152%
ES 122%
AT 73%
IE 66%
FR 50%
DK 49% Žemesnis
NL 49%
CZ 47%
PL 47%
SE 36%
DE 33%
CY 286%
BE 279%
MT 268%
LU 168% Neįtraukta
SK 106%
HU 97%
FI 85%Dalyvavimo lygis atsižvelgiant į idealų siekį
(2013–2019 m.)
 
4 
 Siekiant įvertinti veiksnius, turinčius įtakos dalyvavimo ES konkursuose lygiui kiekvienoje 
valstybėje narėje, būtina išnagrinėti ES institucijų patrauklumą visoje Europos Sąjungoje. 
Kadangi pasirinkimas teikti paraišką ES konkursui galiausiai tebėra a smeninis ir gali būti 
grindžiamas įvairiais veiksniais, Komisija įvertino, ar esama galimų tam tikrų 
makroekonominių ir socialinių bei ekonominių veiksnių ir valstybėse narėse pastebėtų 
dalyvavimo lygio tendencijų sąsajų (5 –5.7 priedai). Visų pirma Komisij a įvertino santykinį 
grynąjį darbo užmokestį valstybėse narėse (5.1 ir 5.2 priedai), nedarbo lygį (5.3 priedas), 
nacionalinę užimtumo padėtį (5.4 priedas), ES įvaizdį (5.5 priedas), asmenines finansines 
perspektyvas (5.6 priedas) ir EBPO geresnio gyvenimo indeksą (5.7 priedas).  
Remdamasi šiais duomenimis, Komisija įvertino galimą mažo dalyvavimo ES konkursuose ir 
šių socialinių, ekonominių ir makroekonominių veiksnių koreliaciją. Būtų galima padaryti 
šias išvadas:  
- ES piliečių dalyvavimas ES konkursuose yr a pakankamai susijęs su grynuoju 
darbo užmokesčiu valstybėse narėse ir užimtumo perspektyvų suvokimu 
nacionaliniu lygmeniu,  
 
- jei analizė atliekama tik tose valstybėse narėse, kuriose darbo užmokestis yra 
didžiausias ir mažiausias, dalyvavimo ES konkursuose  lygis ir grynojo darbo 
užmokesčio lygis yra beveik visiškai susiję8. Tai ypač pasakytina apie Vokietiją, 
Prancūziją, Nyderlandus, Austriją, Daniją, Airiją, Švediją, Portugaliją, Slovėniją, 
Lietuvą, Rumuniją, Kroatiją, Latviją ir Bulgariją. Tačiau vidutini o darbo 
užmokesčio valstybių narių rezultatai yra labiau diferencijuoti, todėl reikia 
atsižvelgti į kitus socialinius ir ekonominius veiksnius,  
 
- dalyvavimo ES konkursuose lygis labai susijęs su EBPO geresnio gyvenimo 
indeksu,  
 
- dalyvavimo lygis yra beveik arba visiškai nesusijęs su nacionaliniu nedarbo lygiu, 
ES įvaizdžiu tarp piliečių ir suvokimu, kad ateinančiais metais gerės finansinė 
padėtis.  
3. TARNYBOS NUOSTATŲ 65 STRAIPSNIO ĮGYVENDI NIMAS  
3.1. Panašumo principas  
Perkamosios galios raidos  panašumo principas reiškia, kad ES darbuotojų perkamoji galia 
atitinka valstybių narių centrinės valdžios sektoriuje dirbančių valstybės tarnautojų vidutinės 
perkamosios galios pokyčius, t.  y. didėja arba mažėja. Vertinant panašumo principo 
įgyvendinimą st ebimu laikotarpiu, gali būti dar aiškiau nustatyti su ES institucijų įdarbinimo 
poreikiais susiję sunkumai.  
                                                 
8  Jungtinės Tautos (JT) sprendžia šį klausimą taikydamos vadinamąjį Noblemaire’o principą, t.  y. formulę, 
pagal kurią JT d arbo užmokesčio lygis iš esmės nustatomas atsižvelgiant į valstybės narės, kuri moka 
didžiausią darbo užmokestį (pastaraisiais metais tai nuolat buvo Jungtinės Amerikos Valstijos), valstybės 
tarnybos mokamo darbo užmokesčio dydį. Todėl JT gali užtikrinti v isų valstybių narių kandidatų 
susidomėjimą.  
 
5 
 Pagal TN 65 straipsnio 1 dalį atlyginimų ir pensijų atnaujinimas atitinka toliau pateiktų 
rodiklių metinę raidą laikotarpiu nuo ankstesnių metų lie pos 1  d. iki einamųjų metų liepos 
1 d.9: 
- centrinės valdžios sektoriuje dirbančių valstybės tarnautojų tikrojo darbo 
užmokesčio, vertinant pagal 10 valstybių narių, sudarančių bent 75  proc. ES 
bendrojo vidaus produkto (ES  BVP), imtį 10. Kiekvienos tos valstybės narės 
metinis tikrojo darbo užmokesčio kitimas apskaičiuojamas neatsižvelgiant į 
infliaciją ir vadinamas specifiniu rodikliu. Bendrasis specifinis rodiklis  yra visų 
specifinių rodiklių vidurkis, įvertintas pagal kiekvienos valsty bės narės 
atitinkamą BVP;  
- metinės infliacijos Briuselyje ir Liuksemburge (proporcingai pagal ES 
darbuotojų kiekviename iš tų miestų dalį). Šis elementas vadinamas jungtiniu 
indeksu .  
Atnaujinimo vertei apskaičiuoti bendrasis specifinis rodiklis padauginam as iš jungtinio 
indekso. Atnaujinimo vertė išreiškiama procentiniu dydžiu, nuo liepos 1  d. vienodai taikomu 
visų ES darbuotojų atlyginimams ir pensijoms grynąja verte11.  
Šiomis aplinkybėmis svarbu paminėti, kad taikant metodą negalimas dvigubas infliacijos  
skaičiavimas, bet užtikrinama panaši ES darbuotojų ir valstybių narių valstybės tarnautojų 
darbo užmokesčio raida, neatsižvelgiant į infliaciją. Taigi, bendrasis specifinis rodiklis, 
neatsižvelgiant į infliaciją, pirmiausia apskaičiuojamas pagal 10 valsty bių narių imtį ir tik 
antrajame etape sudedamas su jungtiniu indeksu. Išsamios informacijos apie bendrojo 
specifinio rodiklio ir jungtinio rodiklio raidą pateikta 3 dalyje.  
3.2. Specifiniai rodikliai  
Šiame skyriuje nagrinėjama, ar valstybių narių imtis, kuri ši uo metu naudojama 
apskaičiuojant bendrąjį specifinį rodiklį, tinkamai atspindi tikruosius visų valstybių narių 
valstybės tarnautojų perkamosios galios pokyčius ir ar dėl bendrų ir konkrečių šiam metodui 
būdingų panašumo principo išimčių labai sumažėjo ES v alstybės tarnautojų perkamoji galia.  
3.2.1.  Pagal 2013  m. metodą nustatyto bendrojo specifinio rodiklio apskaičiavimas  
Pagal 2013  m. patvirtintą metodą nuo 2015  m. liepos 1  d. bendrasis specifinis rodiklis 
skaičiuojamas pagal vienuolikos referencinių valstybių na rių imtį (atsižvelgiant į BVP): 
Belgijos, Vokietijos, Ispanijos, Prancūzijos, Italijos, Liuksemburgo, Nyderlandų, Austrijos, 
Lenkijos, Švedijos ir Jungtinės Karalystės.  
                                                 
9  Metodika yra pagrįsta valstybių narių nacionalinės atlyginimų sistemos einamųjų metų liepos  mėn. 
duomenų rinkinio ir tos pačios valstybės narės ankstesnių metų liepos  mėn. tokio pat duomenų rinkinio 
palyginimu .  
10  Belgijos, Vokietijos, Ispanijos, Prancūzijos, Italijos, Liuksemburgo, Nyderlandų, Austrijos, Lenkijos ir 
Švedijos. Nepaisant Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos, 10 valstybių narių imtis vis dar 
sudaro daugiau kaip 75  proc. ES bendrojo  vidaus produkto, kaip reikalaujama TN XI priedo 1 straipsnio 4 
dalyje.  
11  Siekiant atsižvelgti į esminius pragyvenimo išlaidų pokyčius Briuselyje ir Liuksemburge, sausio 1  d. gali 
būti atliekamas tarpinis atnaujinimas pagal TN XI priedo 4 –7 straipsnius.  
 
6 
 Nuo 2021  m. sausio 1  d. Jungtinė Karalystė nebelaikoma ES valstybe nare, todėl nuo tos  
dienos ji nėra įtraukta į imtį apskaičiuojant bendrąjį specifinį rodiklį. Iš 6 priedo matyti, kad 
Jungtinei Karalystei išstojus iš Europos Sąjungos, imtis vis dar atitinka TN XI priedo 1 
straipsnio 4 dalyje nustatytą 75  proc. ribą, todėl jos keisti nereik ia. Įgyvendindamas sutartą 
tarpinstitucinį požiūrį dėl nuorodų į Jungtinę Karalystę ES teisės aktuose, XI priedo 1 
straipsnio 4 dalies tikslais Eurostatas dabar naudoja imtį, sudarytą iš pirmiau minėtų 10 
likusių valstybių narių.  
Į taikytiną imtį įtrauktų valstybių narių metiniai ir suvestiniai duomenys  
7 priede pateikti į taikytiną imtį įtrauktų vienuolikos valstybių narių specifinių rodiklių 
chronologiniai duomenys nuo 2015  m. liepos 1  d., kartu pateikiant laikotarpio paprasto 
aritmetinio vidurkio vertę. 8 priede pateikti tie patys duomenys, išreikšti kaupiamuoju 
indeksu (2014  m. = 100).  
Bendrasis specifinis taikytinos imties rodiklis  
Bendras apskaičiuoto bendrojo specifinio rodiklio ir nuo 2015  m. liepos 1  d. taikomo 
bendrojo specifinio rodiklio poveikis nurodytas 9 priede. Apskaičiuotas bendrasis specifinis 
rodiklis atitinka į imtį įtrauktų valstybių narių valstybės tarnautojų perkamosios galios raidą 
tuo laikotarpiu (atsižvelgiant į BVP, išreikštą perkamosios galios standartais). Pagal 
panašumo principą (žr. 3.1 dalį) ES darbuotojų perkamoji galia kito taip pat kaip ir imtis, 
išskyrus nuo 2020  m. liepos 1  d. dėl išlygos dėl išimtinių atvejų įgyvendinimo (žr. 3.2.4 dalį).  
10 priede pateikti bendrojo specifinio rodiklio chronologiniai duomenys nuo 2015  m. liepos 
1 d., kartu pateikiant jungtinį indeksą ir atitinkamą metinį ES darbuotojams taikomą 
atnaujinimą. Taikomas bendrasis specifinis rodiklis, apskaičiuotas kaip paprastas septynerių 
metų laikotarpio vidurkis, yra 100,6, o nuo 2014  m. liepos  mėn. taikyto bendrojo specifinio 
rodiklio kaupiamasis poveikis (2014  m. = 100) yra 103,4.  
3.2.2.  Pagal ankstesnius metodus nustatytas bendrasis specifinis rodiklis  
Teisėkūros institucijos ne visada laikėsi požiūrio, kad apskaičiuojant bendrąjį specifinį rodiklį 
reikia remtis  10 valstybių narių imtimi. Iki 2004  m. bendrasis specifinis rodiklis buvo 
apskaičiuojamas remiantis visų valstybių narių statistiniais duomenimis (pvz., 2003  m. – 15 
valstybių narių), o 2004 –2012  m. laikotarpiu buvo naudojama aštuonių referencinių valstyb ių 
narių imtis.  
Teisėkūros institucijos sprendimas taikyti naująjį metodą buvo pagrįstas retrospektyvine 
duomenų analize, iš kurios buvo matyti, kad tos imties pokyčiai tiksliai atspindės vidutinę 
raidą visose valstybėse narėse. Tačiau reikia atkreipti dė mesį, jog vėlesne analize buvo 
nustatyta, kad po 2004  m. atrinktos imties valstybių faktinė perkamosios galios raida buvo 
lėtesnė nei visų valstybių narių vidurkio. 2013  m. teisėkūros institucijos paliko galioti 
valstybių narių imties principą, bet valstyb ių narių skaičių padidino nuo 8 iki 11.  
Siekiant įvykdyti teisės aktais nustatytą reikalavimą analizuoti, ar Sąjungos pareigūnų 
perkamosios galios raida atitiko visų valstybių narių centrinės valdžios sektoriuje dirbančių 
valstybės tarnautojų perkamosios g alios pokyčius, šiame skyriuje pateikiamas bendrojo 
specifinio rodiklio raidos modeliavimas tuo atveju, jei 2015 –2021  m. būtų naudojama 
aštuonių ES valstybių narių imtis arba nebūtų naudojama jokia imtis.  
 
7 
 Jeigu būtų remiamasi aštuonių valstybių narių imtimi12, paprastas metinio bendrojo specifinio 
rodiklio vidurkis 2015 –2021  m. būtų 100,4, o kaupiamasis poveikis (2014  m. = 100)  – 102,5. 
Jeigu būtų remiamasi visų valstybių narių imtimi, paprastas metinio bendrojo specifinio 
rodiklio vidurkis 2015 –2021  m. būtų 101,1, o kaupiamasis poveikis (2014  m. = 100)  – 106,5.  
Šios ataskaitos 11 priede palyginama bendrojo specifinio rodiklio, apskaičiuoto remiantis 
pirmiau minėtomis alternatyviomis imtimis, raida. Iš šių duomenų matyti, kad po to, kai 
2013  m. teisėkūros institucija nustatė valstybių narių imtį, ES darbuotojų perkamoji galia 
pasiekė tik pusę valstybių narių centrinės valdžios sektoriuje dirbančių valstybės tarnautojų 
atlyginimų perkamosios galios pokyčių, todėl galėjo sumažėti suvokiamas ES, kai p 
darbdavės, patrauklumas.  
3.2.3.  Specifinis rodiklis: tendencijos pavienėse valstybėse narėse   
Su specifiniais rodikliais valstybėse narėse susiję skaičiavimai ir skaičiai yra pagrįsti 
valstybių narių atsakingų statistikos institucijų pateiktais ir patvirtintais  duomenimis. Tuo 
tikslu buvo parengtas ir vėliau atnaujinamas metinis atlyginimų klausimynas. Be to, siekiant 
didinti skaidrumo lygį, viešai skelbiami konkrečioms šalims skirti metodikos vadovai ir 
vertinimo ataskaitos13. 
12 priede apibendrinti turimi kiekv ienos valstybės narės 2015 –2021  m. laikotarpio 
duomenys, kartu pateikiant paprasto aritmetinio to laikotarpio vidurkio vertę. 13 priede 
pateikti tie patys duomenys, išreikšti kaupiamuoju indeksu (2014  m. = 100). Kalbant apie į 
imtį įtrauktas valstybes nare s, didžiausias grynasis padidėjimas nuo 2015  m. nustatytas 
Lenkijoje (121), Vokietijoje (109,8), Austrijoje (109,6) ir Nyderlanduose (109). Šiek tiek 
padidėjo Liuksemburge (101,6) ir Belgijoje (101,8), o imtyje tik Prancūzijos centrinės 
valdžios sektoriuje  dirbančių valstybės tarnautojų grynoji perkamoji galia sumažėjo (97,9).  
Kadangi ES darbuotojų atlyginimų raida apskaičiuojama remiantis atrinktų valstybių narių 
svertiniu vidurkiu ir, kaip išsamiai aprašyta 3.2.1 dalyje, per tą patį laikotarpį, ES darbuo tojų 
atlyginimai padidėjo 103,4.  
Kalbant apie į imtį neįtrauktas valstybes nares, didžiausias grynasis atlyginimų padidėjimas 
nustatytas Slovakijoje (186,4), Čekijoje (167,1), Bulgarijoje (156,3) ir Rumunijoje (148,1). 
14 priede parodyta, kad daugumos į i mtį įtrauktų valstybių narių, kurių dalyvavimo EPSO 
organizuojamuose ES konkursuose lygis yra žemas, kaip parodyta 2 dalyje, specifiniai 
rodikliai buvo gerokai didesni už bendrąjį specifinį rodiklį, kuriuo remiantis buvo atnaujinti 
ES darbuotojų atlyginima i. Kitaip tariant, santykinis ES perkamosios galios patrauklumas 
šioms šalims sumažėjo.  
3.2.4.  Bendroji nukrypti nuo panašumo principo leidžianti nuostata: nuosaikumo nuostatos 
ir išlygos dėl išimtinių atvejų taikymas  
Nukrypstant nuo perkamosios galios raidos pan ašumo principo, nuosaikumo nuostata riboja 
didelį perkamosios galios padidėjimą ir sumažėjimą tam tikrais metais. Jeigu apskaičiuotas 
                                                 
12  Belgijos, Vokietijos, Ispanijos, Prancūzijos, Italijos, Liuksemburgo, Nyderlandų ir Jungtinės Karalystės.  
13  Eurostato svetainėje galima rasti Specifinių rodiklių apskaičiavimo bendrosios metodikos vadovą. Be to, 
2018  m. pabaigoje jau paskelbti 13 -ai ša lių skirti vertinimai ir tęsiamas darbas su kitomis nacionalinėmis 
institucijomis, kad paskelbtų vertinimų būtų daugiau (žr. saitą https:/ /ec.europa.eu/eurostat/web/civil -
servants -remuneration/specific -indicators/country -assessments ).  
 
8 
 perkamosios galios padidėjimas (bendrasis specifinis rodiklis) viršija 2  proc. arba jeigu 
perkamoji galia sumažėja daugiau  nei 2  proc., ES darbuotojų perkamosios galios pokytis 
ribojamas ir negali būti didesnis nei 2  proc. Perkamosios galios padidėjimo arba sumažėjimo 
dalis, viršijanti 2  proc., taikoma po devynių mėnesių, t.  y. nuo kitų metų balandžio 1  d. 
Antroji bendroji nu krypti leidžianti nuostata yra išlyga dėl išimtinių atvejų, kuria ribojamas 
ES darbuotojų perkamosios galios didėjimas esant ES ekonomikos nuosmukiui. Jei 
prognozuojama, kad ES  BVP realiąja verte mažės, o perkamoji galia, vertinant pagal bendrąjį 
specifinį  rodiklį, didės, atsižvelgiant į tiek, kiek sumažės BVP realiąja verte, dalis 
perkamosios galios padidėjimo atidedama. Jeigu ES  BVP realiąja verte sumažėja daugiau nei 
3 proc., perkamosios galios padidėjimo taikant metodą dalis sumokama, kai ES ekonomika 
atsigauna, t.  y. kai ES  BVP pasiekia iki nuosmukio buvusį lygį (atsigavimo sąlyga). Jeigu 
Komisijos pateikti galutiniai ES  BVP realiąja verte duomenys nuo prognozuotų duomenų 
skiriasi tiek, kad tuo padarytas poveikis išlygos dėl išimtinių atvejų taikymui, a tliekamos 
būtinos pataisos, įskaitant teigiamą arba neigiamą koregavimą atgaline data14. 
Nuosaikumo nuostata : 2015 –2021  m. Eurostatas tinkamai patikrino atnaujinimų duomenis 
pagal TN XI priedo 10 ir 11 straipsniuose nustatytus nuosaikumo nuostatos ir išlygo s dėl 
išimtinių atvejų kriterijus. Bendrasis specifinis rodiklis viršijo teisės aktais nustatytą ±  2 proc. 
ribą tik 2020  m., kai įvertintas bendrasis specifinis rodiklis (+  2,5 %) viršijo ribą, reikalingą 
nuosaikumo nuostatai taikyti. Atsižvelgiant į tai, kad tais pačiais metais (2020  m.) tuo pat 
metu buvo taikoma išlyga dėl išimtinių atvejų, ir vadovaujantis TN XI priedo 10 straipsniu, 
nuosaikumo nuostata nebuvo taikoma.  
Išlyga dėl išimtinių atvejų : rengiant kiekvieną metinę Eurostato ataskaitą turima meti nė 
ES BVP augimo prognozė buvo teigiama, išskyrus 2020  m., kai dėl COVID -19 pandemijos 
prognozuojama realioji Sąjungos BVP raida buvo neigiama ( –7,4 %)15. Todėl 2020  m. buvo 
taikoma TN XI priedo 11 straipsnio 1 dalyje nustatyta išlyga dėl išimtinių atvejų. Kadangi 
Sąjungos BVP sumažėjo daugiau nei 3  proc., atlyginimų ir pensijų atnaujinimo vertei 
apskaičiuoti nebuvo naudojamas bendrasis specifinis rodiklis. Taigi, pagal TN XI priedo 10 
straipsnį ir 11 straipsnio 4 dalį apskaičiuojant būsimą atnaujinimą bus r emiamasi visu 
bendruoju specifiniu rodikliu, į kurį būtų atsižvelgta 2020  m. metiniame atnaujinime 
(+ 2,5 proc.), kai Sąjungos BVP realiąja verte kaupiamasis padidėjimas taps teigiamas.  
Teisės aktais nustatytų bendrųjų nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo p anašumo principo, o 
konkrečiau  – išlygos dėl išimtinių atvejų, įgyvendinimas 2020  m. buvo užtikrinamas griežtai, 
sudarant sąlygas apriboti metinį atnaujinimą pagal metodą ekonomikos nuosmukio 
laikotarpiu ir taip sutaupyti ES biudžeto lėšų. Kita vertus, šis  išlygos dėl išimtinių atvejų 
taikymas turėjo įtakos panašiai ES valstybės tarnautojų perkamosios galios raidai, nes per tą 
patį laikotarpį į imtį įtrauktų valstybių narių valdžios sektoriuje dirbantys valstybės 
tarnautojai veiksmingai pasinaudojo vidutini škai 2,5  proc. didesne perkamąja galia, todėl nuo 
2020  m. sumažėjo ES patrauklumas.  
Be to, 2020  m. metinis atnaujinimas atskleidė automatinio nuosaikumo sąlygos, kuri taip pat 
buvo nustatyta 2014  m., veiksmingumą. Jei išlyga dėl išimtinių atvejų nebūtų pra dėta taikyti 
                                                 
14  TN 64 ir 65 straipsnių darbo grupė nusprendė, kad Komisijos teikiami galutiniai tam tikrų metų ES  BVP 
duomenys bus suprantami kaip duomenys, turimi iki kit ų metų rugsėjo 30  d. Šis paaiškinimas laikytas 
būtinu, nes BVP duomenys dažnai gali būti peržiūrimi nuo ataskaitinių metų praėjus daugeliui metų.  
15  2021  m. Eurostato apskaičiuotas galutinis 2020  m. ES  BVP realiąja verte sumažėjimas buvo –5,9 proc.  
 
9 
 tuo pat metu, nuosaikumo nuostata automatiškai ribotų bendrojo specifinio rodiklio 
padidėjimą iki 2021  m. balandžio  mėn.  
Apskritai galima daryti išvadą, kad automatinis metodas (t.  y. atlyginimų atnaujinimas pagal 
statistinius duomenis, kuris daro poveikį remiantis TN, neatsižvelgiant į jokį kitą teisės aktą) 
nuo 2014  m. veikė gerai. Automatinis metodas atitiko paskirtį ir leido atsižvelgti į 
ekonomines aplinkybes bei perkamosios galios pokyčius, kartu gerokai sumažinant 
administracinę naštą, p alyginti su metinėmis priemonėmis pagal įprastą teisėkūros procedūrą, 
kuri buvo taikoma iki 2014  m. 
3.2.5.  Konkreti nukrypti nuo bendrojo panašumo principo leidžianti nuostata  
Siekiant atsižvelgti į tuo metu Sąjungoje susiklosčiusias itin sudėtingas ekonomines ir  
socialines aplinkybes, vykdant 2014  m. reformą taip pat nuspręsta, kad 2013 ir 2014  m. bus 
sustabdytas visų Sąjungos institucijų, kitų įstaigų ir agentūrų darbuotojų atlyginimų ir pensijų 
atnaujinimas taikant metodą, o galimą naudą Europos Sąjungos pareig ūnams ir kitiems 
tarnautojams, gaunamą taikant metodą, atsvertų nuo 2014  m. sausio 1  d. vėl pradėtas taikyti 
didesnis solidarumo mokestis, išskaičiuojamas iš ES darbuotojų atlyginimų.  
3.2.5.1.  Darbo užmokesčio atnaujinimo sustabdymas dvejiems metams (2013 –2014  m.) 
Vykdydama 2013  m. TN reformą, Europos Vadovų Taryba paragino dvejiems metams 
sustabdyti visų Sąjungos institucijų darbuotojų atlyginimų ir pensijų koregavimą taikant 
metodą. Taigi, remiantis aiškiu TN tekstu, 2013 ir 2014  m. atlyginimai ir pensijos nebuvo  
atnaujinami16. Europos Audito Rūmų duomenimis, 2014 –2020 m. daugiametėje finansinėje 
programoje dėl šio dvejų metų įšaldymo sutaupyta 1,5  mlrd.  EUR17.   
Nors sustabdžius atnaujinimą panašumo principas 2013 –2014  m. laikotarpiu netaikytas, 
korekcinių koeficie ntų atnaujinimas buvo tęsiamas siekiant užtikrinti vienodą perkamąją 
galią įvairiose darbo vietose.  
3.2.5.2.  ES solidarumo mokesčio poveikis  
Solidarumo mokestis yra atskaitymas iš ES darbuotojų atlyginimo, kuris nuo 2014  m. sausio 
1 d. vėl nustatytas taikant padidi ntą tarifą. Solidarumo mokesčio tarifas, taikomas TN 66a 
straipsnio 3 dalyje apibrėžtai bazei, yra 6  proc. Nuo AD 15 lygio 2 pakopos pareigūnams 
taikomas 7  proc. tarifas. 2022  m. biudžeto projekte18 nustatyta, kad pajamos iš solidarumo 
mokesčio turėtų siekti 106  mln. EUR. 15 priede parodyta šių pajamų raida nuo 2012  m. 
3.2.5.3.  Konkrečių nukrypti nuo panašumo principo leidžiančių nuostatų vertinimas  
Dėl šių konkrečių nukrypti leidžiančių nuostatų ES darbuotoj ai patyrė didelių faktinės 
perkamosios galios nuostolių. ES darbuotojai neteko apie 10,3  proc. savo perkamosios galios, 
daugiausia dėl suminio 2004 ir 2013  m. TN reformų poveikio, darbo užmokesčio koregavimų 
sumažinimo ir išlygos dėl išimtinių atvejų įgyve ndinimo 2020  m. Per tą patį laikotarpį 
                                                 
16  Pagal TN 65 straipsnio 4 dalį.  
17  Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr.  15/2019 „2014  m. Tarnybos nuostatų reformos priemonių 
rinkinio įgyvendinimas Komisijoje. Sutaupyta daug, bet tai turėjo pasekmių darbuotojams“.  
18  2022 finansinių metų Europos Sąj ungos bendrojo biudžeto projektas, COM(2021)  300. 
 
10 
 valstybių narių centrinės valdžios sektoriuje dirbančių valstybės tarnautojų perkamoji galia 
padidėjo vidutiniškai 0,9  proc.19 
3.3. Jungtinis indeksas  
Jungtiniu indeksu vertinami ES darbuotojų pragyvenimo išlaidų Belgijoje ir Liuksemburge 
pokyčiai pagal darbuotojų pasiskirstymą tose dviejose valstybėse narėse, atsižvelgiant į 
Belgijai taikomą suderintą vartotojų kainų indeksą (SVKI) ir Liuksemburgui taikomą 
vartotojų kainų indeksą (VKI), kaip nustatyta TN XI priedo 1 straips nyje. Dėl specifinių 
vartojimo koeficientų, naudojamų apskaičiuojant jungtinį indeksą20, tam tikrais metais gali 
būti skirtumų tarp jo raidos ir Belgijai taikomo SVKI bei Liuksemburgui taikomo VKI raidos 
struktūros21.  
16 priede pateikti jungtinio indekso ch ronologiniai duomenys (metinis padidėjimas nuo 
birželio iki birželio  mėn., palyginti su praėjusiais metais), ir pateikiami Belgijai taikomo 
SVKI bei Liuksemburgui taikomo VKI duomenys. 2015 –2021  m. vidutinis jungtinis indeksas 
yra 101,4. Viso laikotarpio i ki 2021  m. birželio  mėn. (bazinis 2014  m. birželio  mėn. = 100) 
kaupiamasis indeksas yra 110,6. Palyginimui, vidutinis Belgijai taikomas SVKI per tą 
laikotarpį buvo 101,6, o to laikotarpio bendras kaupiamasis indeksas  – 111,4. Vidutinis 
Liuksemburgui taikom as VKI per tą laikotarpį buvo 101,2, o to laikotarpio bendras 
kaupiamasis indeksas  – 108,8.  
2014  m. atlikus TN reformą ir nustačius jungtinį indeksą, atnaujinimo dalis, atitinkanti 
Briuselyje ir Liuksemburge apskaičiuotą infliaciją, leido užtikrinti ES dar buotojams mokamų 
koregavimų ir Briuselyje bei Liuksemburge apskaičiuotos infliacijos derėjimą. 17 priede 
parodyta, kad tuo atveju, jei tarptautinis Briuselio indeksas ir toliau būtų naudojamas kaip 
atlyginimų atnaujinimo pagrindas, kaip buvo taikant ankste snį metodą, per ataskaitinį 
laikotarpį apskaičiuota bendra infliacija būtų beveik tokia pati, kaip ir apskaičiuota remiantis 
jungtiniu indeksu22. Taikant jungtinį indeksą, bendras kaupiamasis indeksas yra mažesnis už 
Belgijai taikomą SVKI ir didesnis už Liu ksemburgui taikomą VKI.   
4. TARNYBOS NUOSTATŲ 64 STRAIPSNIO ĮGYVENDI NIMAS  
4.1. Vienodos ES darbuotojų perkamosios galios principas. Korekciniai koeficientai  
Taikant korekcinį koeficientą, praktiškai taikomas bendrasis vienodo požiūrio principas, ir 
šiuo konkrečiu  atveju tai atitinka ES institucijų, įstaigų ir agentūrų visų darbuotojų vienodos 
perkamosios galios principą, neatsižvelgiant į jų darbo vietą. Nors visiems ES darbuotojams 
taikomos tos pačios darbo užmokesčio lentelės ir baziniai dydžiai, darbuotojams, k urių darbo 
                                                 
19  Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl duomenų, susijusių su metinio Europos Sąjungos 
pareigūnų ir kitų tarnautojų atlyginimų ir pensijų ir jiems taikomų korekcinių koeficientų atnaujinim o 
2021  m. poveikiu biudžetui, COM(2021)  729.  
20  Palyginti su įprastais korekciniais koeficientais, naudojamais kainų statistinių duomenų tikslais, pagrindinis 
jungtinio indekso apskaičiavimo skirtumas yra tas, kad naudojami nuomai taikomi korekciniai koef icientai, 
apimantys ir būste gyvenančius būsto savininkus (užuot atsižvelgus tik į nuomininkus).  
21  Pateiktos vertės taikomos bendram suvestiniam indeksui; faktiniai skaičiavimai atliekami remiantis 
detaliuoju lygiu.  
22  Pažymėtina, kad ataskaitiniu laikot arpiu visų komponentų subindeksų infliacijos lygis buvo istoriškai 
žemas. Taip pat pažymėtina, kad skaičiavimas atliekamas tik pagal Belgijos vartojimo modelį ir gali lemti 
šiek tiek kitokius rezultatus, jei būtų derinamas su konkrečiu Liuksemburgo vartoji mo modeliu.  
 
11 
 vieta yra ne Briuselis ir ne Liuksemburgas, yra taikomi korekciniai koeficientai, kad jie 
finansiškai nenukentėtų dėl darbo vietoje didesnių pragyvenimo išlaidų arba nepasipelnytų iš 
to, kad pragyvenimo išlaidos yra mažesnės23. 
Taigi korekcinis k oeficientas taikomas kaip procentinis darbo užmokesčio koregavimas, 
siekiant kompensuoti pragyvenimo išlaidų kiekvienoje darbo vietoje skirtumą (teigiamą arba 
neigiamą). Korekcinis koeficientas taikomas pagal šią formulę:  
 
 
  
 
Korekciniai koeficientai atnaujinami bent kartą per metus ir įsigalioja liepos 1  d.24 
Korekcinių koeficientų apskaičiavimo metodiką nustato ir reguliariai tobulina Eurostatas, 
bendradarbiaudamas su nacionalinėmis statistikos institucijomis. Kalbant apie nagrinėjamą 
laikotarpį, verta paminėti šiuos pokyčius:  
- labiau išplėtotos sveikatos priežiūros ir švietimo išlaidų palyginimo metodikos, 
kurioje atsižvelgiama į mokamas mokyklas visose valstybėse narėse, 
įgyvendinimas,  
- duomenų rinkimo darbas buvo pritaikytas atsižvelgiant į „Brexit’ą“ ir COVID -
19 pand emijos padarinius,  
- vis daugiau organizacijų yra pasirengusios bendradarbiauti su Eurostatu25 ir 
įvairiais tikslais naudoti Eurostato paskelbtus duomenis.  
18 priede pateiktos atskirų ES darbo vietų 2013 –2021  m. korekcinių koeficientų vertės26. Iš 
šios lentelė s matyti, kad įvairioms vietoms taikomų korekcinių koeficientų tendencijos laikui 
bėgant skyrėsi. Per šį laikotarpį 15 -oje vietų jie sumažėjo, o 16 -oje vietų  – padidėjo.  
Įsigaliojus iš dalies pakeistam TN XI priedui, pagal Tarnybos nuostatų 9 straipsnį gal ioja 
nauja korekcinių koeficientų už sostinės ribų nustatymo arba panaikinimo procedūra27. 
                                                 
23  Dirbti delegacijose paskirtų darbuotojų atveju pagal X priedo 11 straipsnį darbuotojai turi galimybę prašyti 
išmokėti atlyginimą eurais, taikant Briuselyje taikomą korekcinį koeficientą.  
24  Jeigu nuo birželio iki gruodžio  mėn. pragyvenimo i šlaidos pasikeičia iš esmės, gali būti atliekamas tarpinis 
atnaujinimas, įsigaliojantis sausio 1  d. 
25  Pavyzdžiui, „šeimos biudžeto tyrimai“, atlikti siekiant nustatyti vartojimo koeficientus, buvo visiškai 
suderinti su koordinuojamomis organizacijomis (pv z., EBPO, Europos Taryba) ir Jungtinės Tautos 2015  m. 
nusprendė naudoti Eurostato pirminius duomenis apie korekcinius koeficientus kaip įvesties duomenis 
koreguojant ES dirbančių darbuotojų atlyginimus (pavyzdžiui, Eurostatas naudoja JT duomenis daugelyje 
vietų už ES ribų).  
26  Pagal TN X priedo 12 ir 13 straipsnius specifiniai korekciniai koeficientai gali būti taikomi ir ne ES šalyse 
dirbančių darbuotojų atlyginimui. Šių korekcinių koeficientų atnaujinta vertė pateikiama teikiant Komisijos 
tvirtinamas meti nes ataskaitas dėl atnaujinimo poveikio biudžetui duomenų. Eurostatas, 
bendradarbiaudamas su nacionalinėmis statistikos institucijomis, parengė specialią metodiką.  Darbo 
užmokestis 
Briuselyje   
(eurais)  Valiutos kursas   
(= 1 euro zonos 
valstybėms)  Darbo užmokestis 
darbo vietoje   
(eurais euro zonos 
valstybėse)  Korekcinis 
koeficientas  
(= ekonominis 
paritetas  / valiutos 
kursas)  X X = 
 
12 
 Jungtinei Karalystei išstojus iš Europos Sąjungos, Jungtinėje Karalystėje taikytinas 
korekcinis koeficientas apskaičiuojamas pagal trečiosioms šalims nuo 2020  m. vasa rio 1  d. 
taikomą metodiką28. 
4.2. Problemos, su kuriomis susiduria Komisija dėl korekcinių koeficientų sistemos  
4.2.1.  Vyrauja nuomonė, kad korekciniai koeficientai turi neigiamą poveikį ES darbuotojų 
perkamajai galiai ir ES viešosios tarnybos patrauklumui  
Kaip nurodyt a 2018  m. Komisijos tarpinėje XI priedo įgyvendinimo ataskaitoje29, korekciniai 
koeficientai dažnai klaidingai suvokiami kaip ES darbuotojų perkamosios galios mažėjimo 
veiksnys. Suinteresuotieji subjektai, įskaitant darbuotojus, darbuotojų atstovus, priimančiųjų 
valstybių atstovus, dažnai teiraujasi Komisijos tarnybų apie korekcinių koeficientų vaidmenį 
ir jų apskaičiavimo metodiką. Šis klausimas visų pirma kyla tais atvejais, kai darbuotojų 
darbo vietai turi būti taikomas mažesnis nei 100 korekcinis koeficientas, ypač tada, kai, 
taikant šį specifinį koeficientą, atnaujinimo rezultatas būna sumažėjusios sumos30.  
Vienintelis korekcinių koeficientų tikslas yra nuolat išsaugoti skirtingose valstybėse narėse ir 
Briuselyje dirbančių darbuotojų perkamosios g alios lygiavertiškumą. Jais anaiptol 
nesiekiama, kad perkamoji galia išliktų konkretaus dydžio. Taigi, nuo 2004  m. sumažėjus 
Briuselio darbuotojų perkamajai galiai (3.2.5 dalis), darbuotojų perkamoji galia visose darbo 
vietose sumažėjo tokia pačia proporci ja. Taigi korekciniai koeficientai yra tik priemonė, per 
kurią koregavimas atliekamas už Briuselio ir Liuksemburgo ribų esančiose vietose.  
Kita problema  – pirmiau paminėta nuomonė apie korekcinius koeficientus, susijusi su ES 
valstybės tarnybos patrauklumu  keliose valstybėse narėse. Šiuo atžvilgiu kelios ES agentūros, 
esančios valstybėse narėse, kuriose taikomas mažesnis nei 100 korekcinis koeficientas, 
pranešė Komisijai apie akivaizdžiai neigiamą poveikį jų gebėjimui įdarbinti ir išlaikyti 
aukštos kvalifik acijos ir geografiniu požiūriu subalansuotą personalą. Panašiai agentūros, 
įsikūrusios valstybėse narėse, kuriose taikomi aukšti korekciniai koeficientai, taip pat pranešė 
apie panašius sunkumus, atkreipdamos dėmesį į tai, kad daugelyje darbo vietų sumažėj o ES 
darbuotojų grynoji perkamoji galia, nepriklausomai nuo taikomo korekcinio koeficiento.  
Šiomis aplinkybėmis Komisija, kaskart atnaujindama korekcinius koeficientus, užtikrina, kad 
kitoms institucijoms būtų teikiama išsami informacija apie atnaujinimo a plinkybes, ir pateikia 
                                                                                                                                                        
27  Ši procedūra pirmiausia susijusi su tuo, kad Komisija, gavusi atitinkamų valstybių narių atsakingų 
institucijų, Sąjungos institucijos administracijos arba Sąjungos pareigūnų, dirbančių konkrečioje vietoje, 
atstovų pateiktą oficialų prašymą, priima deleguotąjį aktą. Bonoje paskirtiems darbuotojams Vokietijos 
nacionalinė statistikos tarnyba 2021  m. nebeteikė duomenų šiam korekciniam koeficientui Bonoje 
apskaičiuoti. Kadangi atitinkama nacionalinė statistikos tarnyba nepateikė duomenų ir atsižvelgiant į labai 
ribotą atitinkamų darbuotojų skaičių, Bonoje taikomas korekcinis koeficientas nuo 2021  m. buvo 
sustabdytas ir pakeistas Vokietijoje taikomu korekciniu koeficientu.  
28  OL C 211/8, 2020  6 25 ir OL  C 501, 2021  12 13. 
29  Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Tarnybos nuostatų XI priedo ir 66a straipsnio 
taikymo, COM(2018)  830.  
30  Reguliariai pateikiamas klausimas dėl teritorijos, kuria remiantis apskaičiuojami korekciniai koeficientai. 
Korekciniai koeficientai apskaičiuojami remiantis pragyvenimo išlaidų valstybių narių sostinėse 
palyginimu, išskyrus atvejus, kai tam tikroms valst ybėms narėms apskaičiuojami vietiniai korekciniai 
koeficientai  – tokiu atveju atsižvelgiama į vietos išlaidas (šiuo klausimu žr. bylą T -618/20, FZ / Komisija ). 
 
13 
 išsamius įvairių korekcinių koeficientų svyravimo ir darbuotojų perkamosios galios pokyčių 
paaiškinimus.  
4.2.2.  Neatsižvelgiama į išlaidas, patiriamas už darbo vietos ribų  
Remiantis TN, Eurostatas ir nacionaliniai statistikos institutai yra  atsakingi už statistinės 
metodikos, taikomos korekciniams koeficientams apskaičiuoti, nustatymą ir jos 
įgyvendinimą. Dabartinė metodika, kurią Eurostatas parengė bendradarbiaudamas su 
nacionaliniais statistikos institutais, grindžiama prielaida, kad visos  darbuotojo išlaidos 
patiriamos darbo vietoje. Šis metodas analizuojamas, nes bendro darbuotojų vartojimo 
modeliai taip pat apima išlaidas už darbo vietos ribų (ne vietos išlaidas).  
Šiuo atžvilgiu Eurostatas ir nacionaliniai statistikos institutai susitar ė, kad reikia atnaujinti 
šeimos biudžeto tyrimus, kad būtų galima kiekybiškai įvertinti ne vietos išlaidų poveikį išorės 
ES darbuotojų vartojimui. Tuo remdamiesi Komisijos ir valstybių narių statistikos specialistai 
aptarė eksperimentų rezultatus. Visų pir ma Eurostatas pradėjo nagrinėti galimybę geriau 
atspindėti darbuotojų išlaidų modelius, įtraukiant išlaidas, patiriamas už darbo vietos ribų. 19 
priede pateikiami šio preliminaraus darbo rezultatai, visų pirma išlyginimo poveikis, 
atsirandantis dėl to, kad  į ES darbuotojų vartojimo modelius įtraukiamos ne vietos išlaidos.  
Kalbant apie ES darbuotojų vartojimo modelius, korekcinių koeficientų sistemoje daugiausia 
dėmesio skiriama dvišaliam Briuselio ir darbo vietos palyginimui, tačiau būtų galima 
numatyti, k ad pagal šią sistemą taip pat bus atsižvelgiama į ne vietos išlaidas. Tikimasi, kad 
dabartinis Eurostato eksperimentinis darbas, susijęs su ne vietos išlaidomis, artimiausiais 
metais bus subrandintas kaip statistinis rodiklis ir iš jo gali būti išrutuliota  taikytina statistinė 
metodika, kol statistikos specialistai darbo grupėje susitars dėl TN 64 ir 65 straipsnių. Tačiau 
nedaug šių pakeitimų galėtų būti įgyvendinti pagal dabartinę teisės aktų sistemą.  
4.2.3.  Pragyvenimo išlaidos Liuksemburge  
Per paskutinę 2014  m. TN reformą teisėkūros institucijos išlaikė nusistovėjusį teisėkūros 
sprendimą, kad Briuselyje ir Liuksemburge dirbančių darbuotojų atlyginimams nebūtų 
taikomas joks korekcinis koeficientas, atsižvelgiant į ypatingą orientacinį tų įdarbinimo vietų, 
kaip d augumos institucijų pagrindinių ir pradinių būstinių, vaidmenį. Kartu teisėkūros 
institucijos nusprendė tinkamai atsižvelgti į infliaciją Liuksemburge ir sukūrė jungtinį 
indeksą.  
Suinteresuotieji subjektai ir tam tikri darbuotojų atstovai nuogąstauja dėl to, kad 
Liuksemburge nėra korekcinio koeficiento pagal TN. Šiuo atžvilgiu, atsižvelgdama į savo 
tarpinę ataskaitą dėl XI priedo31, Komisija pavedė atlikti tyrimą dėl pragyvenimo išlaidų 
Liuksemburge, kad įvertintų, ar TN nustatytas teisėkūros sprendimas ir toliau atitinka 
paskirtį. Komisija sudarė sutartį su AIRINC, kad ji atliktų tyrimą.  
AIRINC duomenimis, 2019  m. apgyvendinimas Liuksemburgo mieste kainavo maždaug 
53 proc. daugiau nei Briuselyje. Nuoma buvo pagrindinė Liuksemburge dirbančių ir 
gyvenančių da rbuotojų perkamosios galios mažėjimo, palyginti su Briuselyje dirbančiais ir 
gyvenančiais darbuotojais, priežastis.  
                                                 
31  COM(2018)  830.  
 
14 
 Tačiau AIRNC padarė išvadą, kad Liuksemburgas yra išskirtinėje padėtyje, nes jame 
tūkstančiai Europos institucijų darbuotojų gyvena pasieni o regionuose, kur pragyvenimo 
išlaidos yra gerokai mažesnės nei Briuselyje. Vis dėlto šie darbuotojai ir toliau gyvena ne 
didesniu atstumu, nei tas, kuris suderinamas su tinkamu jų pareigų vykdymu32. Dėl šios 
Liuksemburgo geografinės ypatybės, nustačius kor ekcinį koeficientą, apskaičiuotą remiantis 
Liuksemburge pastebėtomis išlaidomis, gali būti nevisiškai atsižvelgta į Liuksemburgo, kaip 
ES darbo vietos, ypatumus33.  
Be to, iš 80 pozicijų, kurias Eurostatas naudoja darbo vietų skirtumams palyginti, būstas yr a 
pagrindinė išlaidų kategorija, kurioje pragyvenimo išlaidos Liuksemburge yra akivaizdžiai 
didesnės nei Briuselyje34. 
Be to, kai kurie darbuotojai galėjo įsigyti būstą tuo metu, kai būsto išlaidos Liuksemburge 
buvo mažesnės arba panašios, palyginti su Briu seliu, ir galėjo susidurti su turto kainų 
svyravimais, dėl kurių jie skiriasi nuo naujai atvykstančių ir  (arba) esamų darbuotojų, kurie 
nekilnojamojo turto anksčiau neturėjo35.  
Todėl manoma, kad šiame etape nustačius korekcinį koeficientą vienoda ES darbuo tojų 
perkamoji galia nebūtų užtikrinta. Be to, korekcinio koeficiento nustatymas remiantis 
skirtingu tik vieno komponento kainų lygiu ir  (arba) tendencija gali lemti nestabilumą, jei to 
atskiro komponento kainų lygis ir  (arba) tendencija ateityje nebesiski rs. 
Šiuo atžvilgiu Komisija kartu su kitomis susijusiomis institucijomis vertina priemones, 
leidžiančias veiksmingai spręsti didelių būsto išlaidų, kurias patiria kai kurie Liuksemburge 
gyvenantys darbuotojai, problemą. Tokiomis priemonėmis būtų galima ats ižvelgti į 
Liuksemburgo ypatumus, visų pirma į ES darbuotojų, paskirtų dirbti Liuksemburge, tačiau 
gyvenančių kaimyninėse šalyse, padėtį.  
ES institucijų administracijų atstovų darbo grupė su Liuksemburge dirbančiais darbuotojais 
šiuo metu svarsto galimybes spręsti problemas, su kuriomis susiduria pažeidžiamiausi 
darbuotojai, paskirti dirbti Liuksemburge ir ten gyvenantys36. 
Kartu Komisija nagrinėja metodinius pokyčius, susijusius su ne vietos išlaidomis, kurios 
galėtų būti papildomas veiksnys svarst ant korekcinio koeficiento nustatymą Liuksemburge.  
Nagrinėjant galimybę numatyti kokius nors dabartinės teisinės sistemos pokyčius, kuriais 
būtų siekiama ES darbuotojų perkamosios galios lygiavertiškumo, reikėtų įvertinti tikslinės 
socialinės priemonės po veikį Liuksemburgo, kaip darbo vietos, patrauklumui ir atlikti su ne 
vietos išlaidomis susijusį statistikos darbą.  
                                                 
32  Šis reikalavimas nustatytas TN 20 straipsnyje.  
33 
https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/study_on_the_cost_of_living_for_eu_staff_posted_in_lu xembou
rg_-_final_report_v26 -09-2019_0_0.pdf .  
34  Kadangi ES baigiasi ilgas istoriškai mažos infliacijos laikotarpis, o Liuksemburgo ir Belgijos ekonomika 
toliau vystosi, panašu, kad atsiranda tam tikrų kitų skirtumų, susijusių su prekėmis ir paslaugomis, 
pavyzdžiui, sveikatos priežiūra, švietimu, baldais, alkoholiniais gėrimais ir tabako produktais.   
35  Tai, be abejonės, galbūt galioja ir kitoms darbo vietoms, tačiau dėl kadrų kaitos daug mažesniu mastu.  
36  Pagal TN 1 straipsnio e punktą galėtų būti priimt a socialinė priemonė, taikoma tik žemiausio lygio 
darbuotojams, tinkamai atsižvelgiant į jų individualią padėtį.  
 
15 
 5. IŠVADOS  
TN XI priedo 15 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad metodas ir TN 66a straipsnis toliau 
taikomi po 2023  m., kol Europos Parlamentas ir  Taryba nepriėmė reglamento remdamiesi 
Komisijos pasiūlymu.  
Komisija pastebėjo, kad nuo 2014  m. kandidatų susidomėjimas EPSO bendro profilio 
konkursais yra nevienodas ir dėl to atsirado geografinis Komisijos darbuotojų disbalansas. 
Per tą patį laikotarpį ES darbuotojų atlyginimų raida (+  3,4) tesiekė pusę valstybių narių 
centrinės valdžios sektoriuje dirbančių valstybės tarnautojų atlyginimų perkamosios galios 
pokyčio (+  6,5).  
Kartu TN XI priede numatytas automatinis metodas:  
- leido pamiršti praeityje žin omas tarpinstitucines įtampas ir teismo bylas ir sykiu 
buvo nuolat tikrinamas Europos Parlamente ir Taryboje remiantis Komisijos 
teikiamomis metinėmis ataskaitomis;  
- pasirodė esąs efektyvus, be kita ko, 2020  m., kai dėl automatinio išlygos dėl 
išimtinių atv ejų įgyvendinimo ekonomikos nuosmukio laikotarpiu buvo 
apribotas darbo užmokesčio didėjimas ir tai padėjo sutaupyti ES biudžeto lėšų;  
- lėmė nuosaikesnį darbo užmokesčių didinimą ir nuo 2015  m. apsaugojo ES 
darbuotojus nuo tolesnio perkamosios galios praradi mo, užtikrindamas 
kaupiamąjį metinį atnaujinimą (114,3), beveik prilygstantį bendrai metinei 
infliacijai, apskaičiuotai pagal jungtinį indeksą Briuselyje ir Liuksemburge 
(110,6);  
- lėmė tai, kad 2021  m. ES darbuotojų perkamoji galia sumažėjo 0,2  proc.;  
- užtik rino, kad ES darbuotojai ir toliau prisidėtų prie viešųjų finansų 
konsolidavimo Sąjungoje, nes buvo vėl įvestas didesnis solidarumo mokestis;  
- buvo teisiškai patikrintas keliose atskirose bylose, dėl jo iškeltose Europos 
teismuose, ir buvo išvengta socialinės įtampos, nes per tą laikotarpį institucijose 
neįvyko jokių didelių streikų.  
Todėl šiame etape Komisija mano, kad prieš pateikiant pasiūlymą iš dalies pakeisti TN XI 
priedą būtina toliau vertinti galimus korekcinių koeficientų sistemos metodinius  
patobulinimus, taip pat įvertinti galimybę išplėsti valstybių narių imtį, naudojamą 
apskaičiuojant bendrąjį specifinį rodiklį.  
Todėl pagal TN XI priedo 15 straipsnio 3 dalį Komisija remsis laikinu dabartinio metodo 
taikymu po 2023  m., kartu užtikrindama,  kad Europos Parlamentui ir Tarybai būtų nuolat 
teikiamos metinės ataskaitos dėl duomenų, susijusių su atlyginimų ir pensijų poveikiu 
biudžetui.  
  
 
16 
  
PRIEDAI  
1 priedas. EPSO su kalbomis nesusiję AD lygio konkursai (visi profiliai) pagal paskelbimo 
metus  
AD ieškomi darbuotojai  konkursą laimėję 
kandidatai  Poreikių 
patenkinimas  
2013  m. 474 457 96 % 
2014  m. 340 359 106 % 
2015  m. 375 383 102 % 
2016  m. 351 361 103 % 
2017  m. 290 313 108 % 
2018  m. 423 435 103 % 
2019  m. 585 591 101 % 
 
2 priedas. Bendro profilio AD lygio atvirų konkursų dalyvių skaičius (šaltinis  – EPSO)  
  1998  m. 2005  m. 
rugsėjo  mėn.  2010  m. 
kovo  mėn.  2014  m. 
kovo  mėn.  2015  m. 
kovo  mėn.  2017  m. 
kovo  mėn.  2018  m. 
kovo  mėn.  2019  m. 
kovo  mėn.  2017 –
2019  m. 
vidurkis, 
palyginti 
su 1998 –
2005  m. 
vidurkiu  2014 –
2015  m. 
vidurkis, 
palyginti 
su 1998 –
2005  m. 
vidurkiu  2017 –
2019  m. 
vidurkis, 
palyginti 
su 2014 –
2015  m. 
vidurkiu  
AT 755 1 162 259 397 453 376 471 373 –58 % –56 % –4 % 
BE 2 735 3 905 1 745 2 036 2 111 1 635 1 537 1 423 –54 % –38 % –26 % 
DK 531 1 179 130 273 233 153 161 169 –81 % –70 % –36 % 
FI 795 538 298 258 265 304 223 330 –57 % –61 % 9 % 
FR 3 647 4 745 1 696 2 015 2 176 1 668 1 643 1 623 –61 % –50 % –22 % 
DE 2 836 3 573 1 418 1 947 2 115 1 473 1 521 1 464 –54 % –37 % –27 % 
EL 1 075 873 1 381 1 812 2 146 2 533 2 164 1 844 124 % 103 % 10 % 
IE 425 279 153 182 172 167 176 191 –49 % –50 % 1 % 
IT 8 918 7 212 3 676 4 608 6 982 5 071 4 712 5 331 –38 % –28 % –13 % 
LU 106 92 33 42 70 56 54 67 –40 % –43 % 5 % 
NL 662 750 252 584 530 602 642 622 –12 % –21 % 12 % 
PT 1 098 1 746 556 1 083 1 133 736 629 595 –54 % –22 % –41 % 
ES 4 335 3 397 1 786 3 602 3 818 3 108 3 050 3 356 –18 % –4 % –15 % 
SE 1 314 943 276 248 253 221 208 211 –81 % –78 % –15 % 
14 valstybių 
narių  29 232 30 394 13 659 19 087 22 457 18 103 17 191 17 599 –41 % –30 % –15 % 
CY  189 84 117 157 123 143 143   0 % 
CZ  420 319 283 348 214 235 404   –10 % 
EE  105 140 234 279 111 92 91   –62 % 
HU  667 572 747 673 459 442 380   –40 % 
LV  145 247 193 197 128 146 118   –33 % 
LT  342 447 377 468 290 302 267   –32 % 
MT  174 79 91 100 70 78 74   –23 % 
PL  1 097 1 086 1 146 1 300 855 838 778   –33 % 
SK  378 454 370 391 259 243 274   –32 % 
SI  201 209 237 318 201 196 162   –33 % 
10 valstybių 
narių  29 232 3 718 3 637 3 795 4 231 2 710 2 715 2 691   –33 % 
BG   1 078 1 065 1 142 773 734 656   –35 % 
RO   2 332 2 323 2 278 1 558 1 530 1 490   –34 % 
2 valstybės 
narės    3 410 3 388 3 420 2 331 2 264 2 146   –34 % 
HR    725 713 435 393 372   –44 % 
2010  m. kovo  mėn. konkursui įtakos turėjo  ypatingos aplinkybės ir jis įvyko tik 2013  m. 
Todėl palyginimo tikslais į jį neatsižvelgiama.  
 
 3 priedas. Bendro profilio AD lygio atvirų konkursų dalyvių skaičius (pagal grupes)  
 
 
 
 
 15000170001900021000230002500027000290003100033000
1998 2005 2014 2015 2017 2018 2019ES valstybės narės iki 2004 m.
1500200025003000350040004500
2005 2014 2015 2017 2018 2019Po 2 004 m. į ES įstojusios valstybės narės
EUR 10 EUR 2
300350400450500550600650700750
2014 2015 2017 2018 2019Kroatij a
 
 4 priedas. Paraiškos dalyvauti ES konkursuose pagal pilietybę  
2013 –
2019  m. 
konkursai  Paraiškos  
(skaičius)  Paraiškų 
skaičius 
tūkst. 
gyventojų  Paraiškos  
(dalis)  Gyventojai  
(dalis)  Orientacinė 
norma  Paraiškų 
skaičius,  
palyginti su 
gyventojų 
skaičiumi  Paraiškų 
skaičius,  
palyginti su  
orientacine 
norma  
EL 19 847 1 851 8,7 % 2,4 % 3,1 % 362 % 281 % 
CY 1 278 1 459 0,6 % 0,2 % 0,8 % 286 % 72 % 
BE 16 314 1 423 7,1 % 2,6 % 3,1 % 279 % 229 % 
MT 676 1 370 0,3 % 0,1 % 0,6 % 268 % 46 % 
BG 8 722 1 246 3,8 % 1,6 % 2,4 % 244 % 158 % 
LT 3 235 1 158 1,4 % 0,6 % 1,5 % 227 % 95 % 
HR 4 185 1 027 1,8 % 0,9 % 1,6 % 201 % 116 % 
EE 1 304 984 0,6 % 0,3 % 0,8 % 193 % 71 % 
RO 18 236 940 8,0 % 4,3%  4,5 % 184 % 177 % 
SI 1 927 926 0,8 % 0,5 % 1,0 % 181 % 88 % 
LU 524 856 0,2 % 0,1 % 0,8 % 168 % 31 % 
LV 1 577 821 0,7 % 0,4 % 1,0 % 161 % 72 % 
PT 8 397 817 3,7 % 2,3 % 3,1 % 160 % 120 % 
IT 47 460 777 20,8 % 13,6 % 11,2 % 152 % 186 % 
ES 29 352 625 12,8 % 10,5 % 8,9 % 122 % 144 % 
SK 2 963 544 1,3 % 1,2 % 1,8 % 106 % 73 % 
HU 4 862 498 2,1 % 2,2 % 3,0 % 97 % 71 % 
FI 2 402 436 1,1 % 1,2 % 1,8 % 85 % 59 % 
AT 3 296 373 1,4 % 2,0 % 2,6 % 73 % 56 % 
IE 1 656 338 0,7 % 1,1 % 1,6 % 66 % 45 % 
FR 17 009 254 7,4 % 15,0 % 11,6 % 50 % 64 % 
DK 1 459 252 0,6 % 1,3 % 1,8 % 49 % 36 % 
NL 4 338 249 1,9 % 3,9 % 3,9 % 49 % 49 % 
CZ 2 539 241 1,1 % 2,4 % 3,1 % 47 % 36 % 
PL 9 025 238 3,9 % 8,5 % 8,2 % 47 % 48 % 
SE 1 880 184 0,8 % 2,3 % 2,7 % 36 % 30 % 
DE 14 057 169 6,2 % 18,5 % 13,8 % 33 % 45 % 
 
 
 
 
 5 priedas. ES institucijų patrauklumo ir įvairių makroekonominių bei socialinių ir ekonominių veiksnių, įskaitant atlyginimą, koreliacij a 
Koreliacijos koeficientas yra tiesinės  koreliacijos  tarp dviejų duomenų rinkinių matas. Tai dviejų kintamųjų kovariacijos  ir jų standartinių 
nuokrypių  sandaugos santykis; taigi tai iš esmės yra normalizuotas kovariacijos matavimas, todėl rezultatas visada turi būti nuo –1 iki 1. Šioje 
ataskaito je bet koks skaičius nuo –0,7 iki –1 arba nuo 0,7 iki 1 laikomas stipria koreliacija.  
Kai kurios į analizę įtrauktos valstybės narės nebuvo įtrauktos, nes jų įtraukimas dėl toliau nurodytų priežasčių keltų pavoj ų koreliacijų 
statistiniam patikimumui. Belgi ja nebuvo įtraukta, nes pernelyg didelis Belgijos piliečių skaičius tarp EPSO kandidatų yra susijęs su Briuselio, 
kaip kelių ES institucijų būstinės, statusu. Kipras, Liuksemburgas ir Malta nebuvo įtraukti, nes, atsižvelgiant į jų mažą gyv entojų skaičių, E S 
konkursuose dalyvaujančių kandidatų dalies, palyginti su šalies gyventojų skaičiumi, analizė nėra patikima statistiniu požiūr iu. Vengrija, 
Slovakija ir Suomija nebuvo įtrauktos, nes jų dalyvavimo lygis (palyginti su ES gyventojų procentine dalimi) septyn erius metus yra 80 –
120 proc., taigi artimas siekiui.  
5.1 priedas. Grynojo darbo užmokesčio ir dalyvavimo ES konkursuose lygio koreliacija.  Eurostato duomenų bazė  
Metinis grynasis darbo užmokestis valstybėse narėse, t.  y. „grynasis darbo užmokestis namuose“ , gaunamas iš Eurostato duomenų bazės ir juo 
nurodomos bendrosios pajamos, iš kurių atskaitomi pajamų mokesčiai ir socialinės įmokos ir prie kurių pridedamos išmokos šeim ai. Analizėje 
nagrinėjamas 2019  m. metinis grynasis darbo užmokestis valstybėse narėse . Grynasis darbo užmokestis apskaičiuojamas remiantis keturiais 
tyrimais, atliktais tiek privačiajame, tiek viešajame sektoriuose. Siekiant panaikinti kainų lygio skirtumų valstybėse narėse  poveikį, perkamosios 
galios paritetai buvo naudojami siekiant paja mas išreikšti perkamosios galios standartais, laikantis Eurostato standartinės metodikos. 
Atsižvelgiant į tai, kad Europos institucijos siekia pritraukti ir vienišus kandidatus, ir šeimas turinčius kandidatus, buvo apsvarstyti du skirtingi 
duomenų rinkinia i, atspindintys dvi skirtingas situacijas. Pirma, vienišas vaikų neturintis asmuo, uždirbantis 167  proc. vidutinio darbuotojo 
darbo užmokesčio, ir, antra, dviejų pajamas gaunančių asmenų pora su dviem vaikais, abu suaugusieji uždirba 100  proc. vidutinio da rbuotojo 
darbo užmokesčio.  
Valstybės narės  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Kandidatų dalis, palyginti su 
gyventojų dalimi  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Nepakankamai atstovaujama = –1 
Per daug atstovaujama = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
 
 Vienišo vaikų neturinčio asmens, 
uždirbančio 167  proc. vidutinio 
darbo užmokesčio, grynasis darbo 
užmokestis 2019  m. (PGS). BG = 1  1 1,33 2,12 2,40 1,36 2,03 1,46 1,81 2,00 1,09 1,64 1,02 1,20 2,49 2,30 1,48 1,28 1,15 1,26 1,98 
Koreliacija  –0,76 
Poros, turinčios du vaikus, grynasis 
darbo užmokestis 2019  m., kai abu 
suaugusieji uždirba 100  proc. 
vidutinio darbo užmokesčio (PGS). 
BG = 1  1 1,48 2,43 2,80 1,54 2,44 1,76 1,99 2,29 1,29 1,93 1,12 1,32 2,99 2,79 1,69 1,46 1,18 1,44 2,41 
Koreliacija  –0,76 
 
5.2 priedas. Grynojo darbo užmokesčio valstybėse narėse, kuriose darbo užmokestis didžiausias ir mažiausias, ir dalyvavimo ES  konkursuose  
lygio koreliacija.  Eurostato duomenų bazė  
Kai analizė atliekama tik tose valstybėse narėse, kuriose darbo užmokestis yra didžiausias ir mažiausias, dalyvavimo ES konku rsuose lygis ir 
grynojo darbo užmokesčio lygis yra beveik visiškai susiję. Tai ypač pasakytina apie Vokietiją, Prancūziją, Nyderlandus, Austriją, Daniją, Airiją, 
Švediją, Portugaliją, Slovėniją, Lietuvą, Rumuniją, Kroatiją, Latviją ir Bulgariją. Tačiau vidutinio darbo užmokesčio valstyb ių narių rezultatai 
yra labiau diferencijuoti, todėl reikia atsižvelgti į kitus socialinius ir ekonominius veiksnius.  
Valstybės narės  BG DK DE IE FR HR LV LT NL AT PT RO SI SE 
Kandidatų dalis, palyginti su 
gyventojų dalimi  244 
% 49 % 33 % 66 % 50 % 201 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Nepakankamai atstovaujama = –1 
Per daug atstovaujama = 1  1 –1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 –1 1 1 1 –1 
 
 Vienišo vaikų neturinčio asmens, 
uždirbančio 167  proc. vidutinio 
darbo užmokesčio, grynasis darbo 
užmokestis 2019  m. (PGS). BG = 1  1 2,12 2,40 2,03 2,00 1,09 1,02 1,20 2,49 2,30 1,28 1,15 1,26 1,98 
Koreliacija  –0,96 
Poros, turinčios du vaikus, grynasis 
darbo užmokestis 2019  m., kai abu 
suaugusieji uždirba 100  proc. 
vidutinio darbo užmokesčio (PGS). 
BG = 1  1 2,43 2,80 2,44 2,29 1,29 1,12 1,32 2,99 2,79 1,46 1,18 1,44 2,41 
Koreliacija  –0,96 
 
5.3 priedas. Nedarbo lygio ir dalyvavimo ES konkursuose lygio koreliacija.  Eurostato duomenų bazė  
Šiame priede vertinama, ar valstybių narių ekonominė padėtis tam tikru mastu lemia norą dirbti užsienio šalyje ir Europos institucijose. 
Makroekonominis rodiklis, kuris gali turėti įtakos šiam pasirinkimui, yra nedarbo lygis, kurį taip pat pateikia Eurostatas. S iekiant suderinti EPSO 
kandidatų demografinę padėtį, į analizę buvo įtraukti tik 25 –49 m. bedarbiai 2019  m. antrąjį ketvirtį.  
Valstybės narės  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Kandidatų dalis, palyginti su 
gyventojų dalimi  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Nepakankamai atstovaujama = –1 
Per daug atstovaujama = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Nedarbo lygis  4,3 % 1,8 % 4,8 % 3,2 % 4,0 % 4,2 % 17,6 
% 12,7 
% 7,5 % 6,9 % 10,5 
% 6,1 % 6,0 % 2,5 % 4,5 % 2,9 % 5,3 % 3,2 % 3,9 % 5,3 % 
 
 Koreliacija  0,43 
 
5.4 priedas. Nacionalinės užimtumo padėties suvokimo ir dalyvavimo ES konkursuose lygio koreliacija.  2019  m. „Eurobarometro“ apklausa  
Iš daugiau kaip 200 „Eurobarometro“ apklausos klausimų37 vienas susijęs su tuo, kaip piliečiai vertina užimtumo padėtį savo šalyje.  
Valstybės narės  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Kandidatų dalis, palyginti su 
gyventojų dalimi  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Nepakankamai atstovaujama = –1 
Per daug atstovaujama = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Gyventojų, manančių, kad jų šalyje 
užimtumo padėtis yra gera, 
procentinė dalis  28 % 80 % 90 % 73 % 60 % 65 % 7 % 13 % 22 % 24 % 14 % 37 % 45 % 85 % 66 % 65 % 38 % 38 % 45 % 65 % 
Koreliacija  –0,73 
 
  
                                                 
37  „Eurobarometro“ apklausas naudoja ES institucijos, stebėdamos visuomenės nuomonę įvairiomis temomis. Atliekant šį tyrimą gaut i 2019  m. pabai goje visose ES 
valstybėse narėse atliktos standartinės „Eurobarometro“ apklausos Nr.  92 duomenys.  
 
 5.5 priedas. ES įvaizdžio ir dalyvavimo ES konkursuose lygio koreliacija.  2019  m. „Eurobarometro“ apklausa  
Daugelis „Eurobarometro“ klausimų susiję su tuo, kaip piliečiai įsivaizduoja visą Europos Sąjungą ir ypač ES institucijas. Nors EPSO kandidatai 
nebūtinai atstovauja ES piliečiams (visų pirma kalbant apie amžiaus grupes), gali būti manoma, kad valstybių narių, kurios da ugiausia dalyvauja 
Europos projekte, piliečiai yra tie, kurie labiau linkę teikti paraiškas ES konkursams.  
Valstybės narės  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Kandidatų dalis, palyginti su 
gyventojų dalimi  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Nepakankamai atstovaujama = –1 
Per daug atstovaujama = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Gyventojų, kurie teigiamai vertina 
ES, procentinė dalis  61 % 31 % 55 % 50 % 49 % 63 % 31 % 39 % 36 % 41 % 33 % 42 % 50 % 43 % 38 % 50 % 59 % 52 % 44 % 50 % 
Koreliacija  –0,04 
 
5.6 priedas. Asmeninių finansinių perspektyvų ir dalyvavimo ES konkursuose lygio koreliacija.  2019  m. „Eurobarometro“ apklausa  
„Eurobarometro“ apklausoje piliečių prašoma pateikti savo lūkesčius dėl savo namų ūkio finansinės padėties kitais metais. Lūkesčiai dėl 
asmeninės finansinės padėties priklauso nuo užimtumo perspektyvų pasaulyje, taip pat nuo asmeninių sumetimų, susijusių su num atomu darbo 
užmokesčio  dydžiu, darbo vietų stabilumu ir kt.  
Valstybės narės  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Kandidatų dalis, palyginti su 
gyventojų dalimi  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
 
 Nepakankamai atstovaujama = –1 
Per daug atstovaujama = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Gyventojų, manančių, kad jų 
finansinė padėtis per ateinančius 12 
mėnesių pagerės, procentinė dalis  26 % 24 % 21 % 17 % 31 % 18 % 23 % 20 % 24 % 29 % 23 % 31 % 25 % 15 % 16 % 23 % 27 % 31 % 20 % 27 % 
Koreliacija  –0,56 
 
5.7 priedas. EBPO geresnio gyvenimo indekso ir dalyvavimo ES konkursuose lygio koreliacija.  EBPO duomenys  
EBPO geresnio gyvenimo indeksas yra statistinių duomenų rinkinys, kuriuo siekiama palyginti šalių gerovę. Gerovė apima materi alines 
gyvenimo sąlygas, būsto sąlygas, užimtumą, švietimą ir kt. Palyginimo tikslais atliekant tyrimą pasirinktas rodiklis yra ben dras pasitenkinimas 
gyvenimu.  
Valstybės narės  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Kandidatų dalis, palyginti su 
gyventojų dalimi  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Nepakankamai atstovaujama = –1 
Per daug atstovaujama = 1  1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
EBPO geresnio gyvenimo indeksas   6,7 7,6 7,0 5,7 7,0 5,4 6,3 6,5  6,0 5,9 5,9 7,4 7,1 6,1 5,4  5,9 7,3 
Koreliacija  –0,84 
 
 
 
 6 priedas. Valstybių narių imties raida ir jų atitinkamas koeficientas (2014  m. = 100)  
 
  
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK 11 VN
2014 m. 2,6 19,6 8,2 14,1 11,8 0,3 4,5 2,2 5,0 2,4 13,8 84,5
2015 m. 2,6 19,9 8,2 13,9 11,5 0,3 4,3 2,2 5,1 2,4 14,0 84,4
2016 m. 2,6 19,7 8,2 13,8 11,3 0,3 4,3 2,2 5,2 2,4 14,0 84,0
2017 m. 2,6 19,9 8,3 13,7 11,5 0,3 4,2 2,2 5,1 2,4 13,8 84,0
2018 m. 2,6 19,9 8,3 13,5 11,4 0,3 4,3 2,2 5,2 2,4 13,7 83,8
2019 m. 2,6 19,8 8,2 13,5 11,3 0,3 4,3 2,2 5,3 2,4 13,6 83,5
2020 m. 2,6 19,4 8,2 13,8 11,1 0,3 4,3 2,2 5,4 2,4 13,5 83,2
2021 m. 3,0 22,5 9,1 15,7 12,4 0,4 5,2 2,5 6,5 2,8 80,1
 
 7 priedas. Imties valstybių narių metiniai specifiniai rodikliai (2014  m. = 100)  
 
8 priedas. Imties valstybių narių suvestiniai metiniai specifiniai rodikliai (2014  m. = 100)  
 
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11]
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2015 m. 99,6 102,9 101,2 100,3 100,4 101,2 100,7 100,7 101,7 101,9 100,5
2016 m. 101,2 100,8 105,9 100,1 100,2 99,2 106,2 104,3 107,7 102,9 100,6
2017 m. 100,5 102,2 99,3 101,5 99,5 102,3 97,5 99,1 101,7 98,6 98,8
2018 m. 99,2 100,7 96,8 97,6 102,4 98,6 101,3 99,6 99,2 100,6 98,7
2019 m. 102,1 101,3 102,3 99,1 99,5 101,5 100,8 100,9 98,5 102,2 100,6
2020 m. 101,6 101,5 102,5 100,1 104,3 102,2 102,3 105,7 107,2 101,2 103,2
2021 m. 97,7 100,1 99,5 99,2 98,7 96,7 100,2 99,1 103,8 100,0 :
paprastas vidurkis 100,3 101,4 101,1 99,7 100,7 100,2 101,3 101,3 102,8 101,1 100,4
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11]
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2015 m. 99,6 102,9 101,2 100,3 100,4 101,2 100,7 100,7 101,7 101,9 100,5
2016 m. 100,8 103,7 107,2 100,4 100,6 100,4 106,9 105,0 109,5 104,9 101,1
2017 m. 101,3 106,0 106,4 101,9 100,1 102,7 104,2 104,1 111,4 103,4 99,9
2018 m. 100,5 106,7 103,0 99,5 102,5 101,3 105,6 103,7 110,5 104,0 98,6
2019 m. 102,6 108,1 105,4 98,6 102,0 102,8 106,4 104,6 108,8 106,3 99,2
2020 m. 104,2 109,7 108,0 98,7 106,4 105,1 108,8 110,6 116,6 107,6 102,4
2021 m. 101,8 109,8 107,5 97,9 105,0 101,6 109,0 109,6 121,0 107,6 :
 
 9 priedas. Apskaičiuotas ir taikomas bendrasis specifinis rodiklis  
 
 
10 priedas. Bendrasis specifinis rodiklis, jungtinis indeksas ir metinis atnaujinimas (2014  m. = 100)  
  Bendrasis 
specifinis 
rodiklis  Kaupiamasis  
2014  m. = 
100 Jungtinis 
indeksas  Kaupiamasis  
2014  m. = 
100 Metinis 
atnaujinimas  Kaupiamasis  
2014  m. = 
100 
2015  m. 101,2  101,2  101,2  101,2  102,4  102,4  
2016  m. 101,9  103,1  101,4  102,6  103,3  105,8  
2017  m. 100,4  103,5  101,1  103,7  101,5  107,4  
2018  m. 99,6 103,1  102,1  105,9  101,7  109,2  
2019  m. 100,5  103,6  101,5  107,5  102,0  111,4  
2020  m. 102,5  103,6  100,7  108,3  100,7  112,2  
2021  m. 99,8 103,4  102,1  110,6  101,9  114,3  
  
100101102103104105106107
2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021Bendrasis specifinis rodiklis (perkamosios galios raida )
suvestiniai duomenys : 2014 m. =100
Taikomas bendrasis specifinis rodiklis Apskaičiuotas bendrasis specifinis rodiklis
 
 11 priedas. Alternatyvių bendrųjų specifinių rodiklių, apskaičiuotų remiantis skirtinga imtimi, palyginimas  
 
12 priedas. Visų valstybių narių metiniai specifiniai rodikliai (2014  m. = 100)  
 100101102103104105106107
2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021Alternatyvių bendrųjų specifinių rodiklių, apskaičiuotų 
remiantis skirtinga imtimi, palyginimas
EU8 EU11 All MS
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] [21] [22] [23] [24] [25] [26] [27] [28]
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
2015 m. 99,6 101,8 101,2 99,7 102,9 105,4 100,9 101,1 101,2 100,3 99,9 100,4 102,1 108,8 102,4 101,2 100,6 101,1 100,7 100,7 101,7 96,7 104,7 100,8 101,0 100,0 101,9 100,5
2016 m. 101,2 105,9 134,9 100,7 100,8 113,3 103,6 100,0 105,9 100,1 102,3 100,2 102,0 106,3 102,7 99,2 101,9 101,8 106,2 104,3 107,7 101,9 111,9 101,9 108,5 100,3 102,9 100,6
2017 m. 100,5 102,5 106,9 101,0 102,2 98,7 103,7 99,1 99,3 101,5 102,4 99,5 100,3 95,0 99,3 102,3 109,1 101,1 97,5 99,1 101,7 101,0 111,0 100,5 109,2 99,1 98,6 98,8
2018 m. 99,2 117,3 110,7 102,0 100,7 100,5 102,7 98,9 96,8 97,6 108,7 102,4 100,0 103,7 100,2 98,6 100,5 102,2 101,3 99,6 99,2 99,2 109,2 98,6 113,5 99,9 100,6 98,7
2019 m. 102,1 104,3 97,9 100,5 101,3 108,5 99,9 100,1 102,3 99,1 102,5 99,5 101,2 100,7 113,6 101,5 97,4 100,9 100,8 100,9 98,5 99,8 108,3 102,0 112,3 102,7 102,2 100,6
2020 m. 101,6 104,7 99,5 101,7 101,5 102,1 102,2 102,9 102,5 100,1 104,7 104,3 103,2 104,1 107,3 102,2 102,1 102,0 102,3 105,7 107,2 100,2 98,1 105,4 115,0 101,1 101,2 103,2
2021 m. 97,7 110,4 106,2 99,6 100,1 112,5 100,3 99,4 99,5 99,2 102,3 98,7 99,3 100,8 100,7 96,7 101,7 105,0 100,2 99,1 103,8 101,2 98,1 98,9 106,2 100,6 100,0 :
 
  
13 priedas. Visų valstybių narių suvestiniai metiniai specifiniai rodikliai (2014  m. = 100)  
 
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] [21] [22] [23] [24] [25] [26] [27] [28]
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
2015 m. 99,6 101,8 101,2 99,7 102,9 105,4 100,9 101,1 101,2 100,3 99,9 100,4 102,1 108,8 102,4 101,2 100,6 101,1 100,7 100,7 101,7 96,7 104,7 100,8 101,0 100,0 101,9 100,5
2016 m. 100,8 107,8 136,5 100,4 103,7 119,4 104,5 101,1 107,2 100,4 102,2 100,6 104,1 115,7 105,2 100,4 102,5 102,9 106,9 105,0 109,5 98,5 117,2 102,7 109,6 100,3 104,9 101,1
2017 m. 101,3 110,5 145,9 101,4 106,0 117,8 108,4 100,2 106,4 101,9 104,7 100,1 104,4 109,9 104,5 102,7 111,8 104,0 104,2 104,1 111,4 99,5 130,1 103,2 119,7 99,4 103,4 99,9
2018 m. 100,5 129,6 161,5 103,4 106,7 118,4 111,3 99,1 103,0 99,5 113,8 102,5 104,4 114,0 104,7 101,3 112,4 106,3 105,6 103,7 110,5 98,7 142,1 101,8 135,9 99,3 104,0 98,6
2019 m. 102,6 135,2 158,1 103,9 108,1 128,5 111,2 99,2 105,4 98,6 116,6 102,0 105,7 114,8 118,9 102,8 109,5 107,3 106,4 104,6 108,8 98,5 153,9 103,8 152,6 102,0 106,3 99,2
2020 m. 104,2 141,6 157,3 105,7 109,7 131,2 113,6 102,1 108,0 98,7 122,1 106,4 109,1 119,5 127,6 105,1 111,8 109,4 108,8 110,6 116,6 98,7 151,0 109,4 175,5 103,1 107,6 102,4
2021 m. 101,8 156,3 167,1 105,3 109,8 147,6 113,9 101,5 107,5 97,9 124,9 105,0 108,3 120,5 128,5 101,6 113,7 114,9 109,0 109,6 121,0 99,9 148,1 108,2 186,4 103,7 107,6 :
 
 
Commission européenne  / Europese Commissie, 1049 Bruxelles  / Brussel, BELGIQUE  / BELGIË  – Tel. +32  22991111  
Biuras  – L107 21/007  – Tiesioginė telefono linija  +32 229-90515  
 
Commission européenne, 2920 Luxembourg, LUXEMBOURG  – Tel. +352  43011 
 
Gertrud.Ingestad@ec.europa.eu   
14 priedas. Imties valstybių narių, kuriose dalyvavimas ES konkursuose yra nedidelis, 
suvestiniai specifiniai rodikliai  
 
 
15 priedas. 2012 –2022  m. pajamos iš solidarumo mokesčio  
 
 
 
 
 95,0100,0105,0110,0115,0120,0125,0
2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021Imties valstybių narių, kuriose dalyvavimas ES 
konkursuose yra nedidelis, suvestiniai specifiniai rodikliai
DE NL AT PL SE FR EU
€20.000.000,00 €30.000.000,00 €40.000.000,00 €50.000.000,00 €60.000.000,00 €70.000.000,00 €80.000.000,00 €90.000.000,00 €100.000.000,00 €110.000.000,00 
2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 20222012 –2022 m. pajamos iš solidarumo mokesčio
 
31 16 priedas. Jungtinis Belgijos ir Liuksemburgo indeksas, Belgijos SVKI  ir Liuksemburgo 
VKI 
 
17 priedas. Pragyvenimo išlaidų Briuselyje raida (tarptautinis Briuselio indeksas)  
 
101,3
101,6
101,1
102,1
101,3
100,7
102,0101,2
101,4
101,1
102,1
101,5
100,7
102,1100,9
100,0
101,3
101,6
102,3
100,3
101,7
98,59999,5100100,5101101,5102102,5
2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021
Metai (birželio mėn. t,pagrindas: birželio mėn. t-1 = 100)Jungtinis Belgijos ir Liuksemburgo indeksas, Belgijos SVKI (koeficientai, 
įskaitant gyventojus savininkus) ir Liuksemburgo VKI ( koeficientai, įskaitant 
gyventojus savininkus )
Belgijos SVKI
Jungtinis Belgijos ir Liuksemburgo indeksas
Liuksemburgo VKI
Metaibirželio mėn. t-1 
= 100Kaupiamasis birželio 
2014 = 100
2015 101,2 101,2
2016 101,4 102,6
2017 101,1 103,7
2018 102,1 105,9
2019 101,5 107,5
2020 100,7 108,3
2021 102,1 110,5Pragyvenimo išlaidų Briuselyje 
didėjimo matavimas*. Birželio 
mėn. t
 
32 18 priedas. Korekcinių koeficientų raida  
 
  
GEO/TIME 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021
BE/LU 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100 100,0 100,0 100,0
BG 58,4 57,5 55,1 52,1 51,1 53,4 55,2 57,5 59,1 61,7
CZ 80,6 80,0 75,0 73,4 73,2 78,3 83 85,5 85,2 88,1
DK 135,3 134,8 133,0 131,8 133,1 133,9 131,9 129,3 131,3 134,2
DE 95,8 96,8 97,2 96,6 96,1 97,5 99,3 99,4 101,9 101,4
Karlsruhe 93,8 92,8 95,0 93,8 93,0 94,6 96,7 96,5 98,0 96,9
München 106,4 108,2 107,7 106,0 105,5 107,5 110 110,3 113,9 113,4
Bonn 94,1 94,9 94,6 93,4 92,6 93,9 95,6 95,1 95,8
EE 77,6 78,9 78,6 78,0 77,6 80,3 82,2 83,3 82,3 86,3
IE 110,6 113,0 115,9 116,6 118,3 119,8 117,7 119,2 129,0 133,6
EL 90,5 91,2 86,8 79,9 79,3 79,9 81,8 81,8 81,4 85,2
ES 97,1 96,3 94,5 90,2 88,1 88,7 91,7 91,6 94,2 96,3
FR 117,7 117,4 116,8 114,6 113,8 114,8 116,7 117,7 120,5 119,9
HR : 80,0 77,6 74,6 73,5 74,9 76,4 75,9 75,8 78,3
IT 104,2 104,4 100,4 99,4 97,9 97,3 96,5 95,2 95,0 95,2
Varese 93,4 92,8 93,1 92,2 90,4 90,9 90,9 90,0 90,7 91,2
CY 84,1 83,7 81,2 77,3 74,3 74,4 77,9 78,9 78,2 82,2
LV 77,6 76,1 76,5 74,2 73,0 74,9 77,6 78,6 77,5 80,0
LT 71,5 71,9 71,4 69,0 69,7 74,3 73,6 75,1 76,6 80,1
HU 78,3 76,1 71,4 69,0 70,0 74,5 71,9 75,3 71,9 76,1
MT 83,3 84,4 83,4 84,5 85,7 86,5 90,2 92,0 94,7 94,0
NL 105,3 108,9 107,8 107,8 108,0 108,3 109,9 111,5 113,9 111,4
AT 106,4 108,3 107,2 105,9 104,7 106,3 106,3 106,0 107,9 109,6
PL 74,2 73,0 74,1 71,8 66,7 70,6 68,6 71,1 70,9 70,6
PT 83,5 83,1 82,2 79,2 80,6 82,4 85,7 88,6 91,1 91,4
RO 68,8 69,8 69,5 64,8 63,8 63,9 64 65,3 66,6 68,5
SI 85,3 85,4 84,7 81,2 80,7 81,5 84,6 84,6 86,1 84,9
SK 79,7 80,2 79,0 76,4 75,7 77,3 78,5 79,0 80,6 79,9
FI 122,1 123,7 123,0 119,7 118,6 119,9 118,5 118,1 118,4 118,6
SE 131,9 132,9 127,5 127,9 127,4 127,9 122 120,5 124,3 130,3
UK 147,8 139,2 150,7 166,9 141,8 133,5 134,7 132,9
Culham 112,5 107,6 116,7 127,7 107,3 100,5 102,6 102,0
 
33 19 priedas. ESTAT darbo, atlikto tiriant ne vietos išlaidas, rezultatai  
 Dabartiniai korekciniai 
koeficientai  –  
2021  m. liepos  mėn.  Apskaičiuotas korekcinis 
koeficientas,  
įskaitant ne vietos išlaidas  Pokytis  
BE 100 100 0,0 % 
BG 61,7 64,8 5,0 % 
CZ 88,1 89,4 1,5 % 
DK 134,2  129,8  –3,3 % 
DE 101,4  100,9  –0,5 % 
DE (Karlsrūhė)  96,9 96,8 –0,1 % 
DE 
(Miunchenas)  113,4  111,6  –1,6 % 
EE 86,3 87,7 1,6 % 
IE  133,6  128,7  –3,7 % 
EL 85,2 86,2 1,2 % 
ES 96,3 96,4 0,1 % 
FR  119,9  117,2  –2,3 % 
HR 78,3 80,3 2,6 % 
IT 95,2 95,3 0,1 % 
IT (Varezė)  91,2 91,8 0,7 % 
CY 82,2 83,7 1,8 % 
LV 80,0 82,1 2,6 % 
LT 80,1 81,8 2,1 % 
HU 76,1 78,6 3,3 % 
MT 94,0 94,5 0,5 % 
NL 111,4  109,6  –1,6 % 
AT 109,6  107,3  –2,1 % 
PL 70,6 73,7 4,4 % 
PT 91,4 91,9 0,5 % 
RO 68,5 71,2 3,9 % 
SI 84,9 86,1 1,4 % 
SK 79,9 81,6 2,1 % 
FI 118,6  115,7  –2,4 % 
SE  130,3  126,4  –3,0 %