Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 41/2007 dėl Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos rekomenduojamo paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano /* KOM/2007/0074 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 27.2.2007 KOM(2007) 74 galutinis Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 41/2007 dėl Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos rekomenduojamo paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS | 110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šiuo pasiūlymu siekiama Bendrijos lygiu įgyvendinti Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (toliau – TATAK) priimtą 2007 m. skirtą paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą (vėliau turėtų būti priimtas Tarybos reglamentas, įgyvendinantis daugiametes paprastųjų tunų išteklių atkūrimo priemones). | 120 | Bendrosios aplinkybės Europos bendrija yra kelių regioninių žuvininkystės organizacijų, kurios užtikrina regioninį bendradarbiavimą siekiant išsaugoti ir valdyti toli migruojančių rūšių žuvų išteklius, narė. Šios organizacijos priima rekomendacijas, įskaitant bendrą sugauti leidžiamą kiekį (BSLK) ir kvotas, technines priemones versliniam žuvų dydžiui nustatyti, saugomus rajonus ir uždraustus žvejybos sezonus, žvejybos pastangos apribojimą ir kontrolės priemones. Rekomendacijos tampa privalomomis toms susitariančiosioms šalims, kurios pritaria rekomendacijoms. Bendrija – minėtų organizacijų susitariančioji šalis – privalo laikytis priimtų rekomendacijų, kurioms ji pritarė. Bendrija Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (TATAK) narė nuo 1997 m. lapkričio mėn. Dėl to TATAK priimtas rekomendacijas reikia perkelti į Bendrijos teisę siekiant užtikrinti tvarų minėtos organizacijos jurisdikcijai priskirtų išteklių valdymą. 2006 m. įvykusiame metiniame TATAK susirinkime buvo priimtas paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo planas, kuris bus įgyvendintas per 15 metų. Siekiant atkurti išteklius TATAK plane numatyta BSLK nuolatos mažinti iki 2010 m., drausti žvejoti tam tikruose rajonuose ir nustatytais laikotarpiais, nustatyti kitą verslinių žuvų dydį, sportinės ir pramoginės žvejybos veiklos priemones bei kontrolės priemones ir įdiegti TATAK Jungtinio tarptautinio tikrinimo sistemą, siekiant užtikrinti minėto plano veiksmingumą. Be to, TATAK nustatys, kaip taikant sužvejotinų išteklių paskyrimo tvarką susitariančiosios šalys pasidalys BSLK – šios dalybos vyks Tokijuje 2007 m. sauso 29–31 d. vyksiančiame TATAK posėdyje. Taryba, atsižvelgdama į Europos bendrijai TATAK paskirtą kvotą, turės persvarstyti laikiną kvotą ir su jas susijusias sąlygas, kurias 2006 m. gruodžio mėn. nustatė Žuvininkystės taryba, priimti sprendimą dėl 2007 metams nustatyto sužvejojamų žuvų kiekių apribojimo bei valstybėms narėms paskirstyti žvejybos galimybes ir su tais apribojimais susijusias sąlygas. Kadangi Bendrijos laivai paprastuosius tunus pradės žvejoti vasario mėn. ir kadangi šios žvejybos valdymo ir kontrolės priemonės, kaip susitarta su TATAK, bus nustatomos visam žvejybos sezonui, jas reikia taikyti nuo 2007 m. vasario mėn., o ne nuo jų įsigaliojimo pagal TATAK taisykles dienos, t. y. 2007 m. birželio 13 d., siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano, išskyrus nuo 2007 m. birželio 13 d. įsigaliojančias versliniam žuvų dydžiui skirtas nuostatas. Atsižvelgiant į minėtus dalykus reikia įgyvendinti šias priemones per 2007 m. iš dalies keičiant Tarybos reglamentą, nustatantį Bendrijos vandenyse ir vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, žvejojantiems Bendrijos laivams taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, kol remiantis 37 straipsniu bus priimtas Tarybos reglamentas, nustatantis daugiametes priemones nuolatiniam paprastųjų tunų išteklių atkūrimui. | 130 | Sričiai, kuriai skiriamas pasiūlymas, šiuo metu taikomos nuostatos Tam tikros paprastiesiems tunams skirtos techninės priemonės, kurias priėmė TATAK, šiuo metu yra perkeltos į Bendrijos teisę, t. y. 2001 m. gegužės 14 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 973/2001, nustatantį technines tam tikrų toli migruojančių rūšių žuvų išsaugojimo priemones (OL L 137, 2001 5 19) su paskutiniais pakeitimais,padarytais Reglamentu (EB) Nr. 831/2004 (OL L 127, 2004 4 29), ir laikinai taikomą Reglamentą (EB)Nr. 41/2007, nustatantį 2007 m. Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas. Techninės priemonės – verslinis paprastųjų tunų dydis, saugomi žvejybos rajonai ir uždrausti žvejybos sezonai – buvo pakeistos 2006 m. surengtame metiniame TATAK susirinkime, dėl to reikėtų iš dalies atnaujinti šiuo galiojančius teisės aktus. | 140 | Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pasiūlymas atitinka bendrą tausaus tunų išteklių naudojimo modelį, padedantį siekti bendros žuvininkystės politikos tikslų, ir prisideda užtikrinant tvarią plėtrą. | KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOMIS šALIMIS IR POVEIKIO įVERTINIMAS | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | 211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai sektoriai ,su kuriais konsultuojamasi ir bendras respondentų aprašymas Komisija, siekdama parengti Bendrijos poziciją, kurią rengdama atsižvelgia į metiniame TATAK susirinkime vykusias derybas, konsultuojasi su valstybėmis narėmis, suinteresuotomis sektoriaus šalimis ir nevyriausybinėmis organizacijomis (toliau – NVO). | 212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Pagrindiniai sektoriai, su kuriais buvo konsultuojamasi, pritarė Bendrijos pozicijai, t. y. reikia priimti daugiametį paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo planą. | Ekspertų žinių kaupimas ir naudojimas | 221 | Aptariamos mokslo ir (arba) ekspertizės sritys TATAK Mokslo komitetas | 222 | Naudota metodika Mokslo komitetas įvertina išteklius ir rekomenduoja priimtinas išteklių valdymo ir išsaugojimo priemones, užtikrinančias tausų tunų išteklių naudojimą, visų pirma priimant technines priemones. | 223 | Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais buvo konsultuojamasi TATAK Mokslo komitetas | 2244 | Pateiktų rekomendacijų ir tų rekomendacijų, į kurias buvo atsižvelgta, santrauka Buvo paminėta, kad yra iškilę galimų didelių rizikų, kurios, jeigu nebus pašalintos, gali sukelti neatitaisomų pasekmių. Visos šalys sutiko, kad minėtos rizikos iš tikrųjų kelia grėsmę. | 225 | Visuotinai pripažįstama, kad minėtos rizikos kelia grėsmę. TATAK Mokslo komitetas 2006 m. pateiktame išteklių įvertinime yra nurodęs, kad lytiškai subrendusios ir galinčios neršti paprastųjų tunų populiacijos dalies biomasė nesiliauja mažėjusi, o išžvejojama populiacijos dalis sparčiai didėja, ypač daug sužvejojama didelių žuvų. Mokslo komitetas yra nurodęs, kad artimiausioje ateityje minėtų išteklių sugebėjimas atsikurti gali būti neatitaisomai pažeistas, jeigu nebus imtasi reikiamų valdymo priemonių. TATAK Mokslo komitetas rekomendavo imtis priemonių, užtikrinsiančių tausų paprastųjų tunų išteklių naudojimą, t. y. pagrindinės priemonės būtų verslinio tunų dydžio nustatymas, saugomų rajonų ir draudžiamų žvejybos sezonų apibrėžimas. | 226 | Ekspertų rekomendacijų skelbimo priemonė Mokslo komiteto nuomonės skelbiamos TATAK svetainėje. | 230 | Poveikio vertinimas Paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planu siekiama užtikrinti tausų šių išteklių naudojimą ir pirmiausia sumažinti išžvejotas tunų jauniklių ir suaugusių tunų populiacijos dalis – šio tikslo bus siekiama nustatant žvejybos sezonus, per kuriuos draudžiama žvejoti, ir padidinant verslinių žuvų dydį. Bendrijos lygiu įgyvendintas išteklių atkūrimo planas bus taikomas rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje paprastuosius tunus žvejojantiems Bendrijos žvejams. | TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI | 305 | Siūlomų veiksmų santrauka TATAK priemonių, skirtų valdyti tunų rūšis, dėl kurių pasirašytų sutarčių susitariančiąja šalimi yra Bendrija, perkėlimas į Europos bendrijos teisę. | 310 | Teisinis pagrindas 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir tausaus naudojimo vykdant bendrą žuvininkystės politiką 20 straipsnis. | 329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priskiriamas išimtinei Bendrijos kompetencijai. Dėl to subsidiarumo principas netaikomas. | Proporcingumo principas | 331 | Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šių priežasčių. Regioninių žuvininkystės organizacijų priimtas rekomendacijas tiesiogiai įgyvendina Bendrija ir valstybės narės. Tačiau siekiant aiškumo ir skaidrumo tos rekomendacijos perkeliamos į Tarybos reglamentą, siekiant rekomendacijas išaiškinti taip, kad jas tinkamiau galėtų taikyti valstybės narės ir žvejai. | 332 | Nebus jokių finansinių pasekmių. | Priemonių parinkimas | 341 | Siūlomos priemonės: reglamentas. | 342 | Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl toliau nurodomos(-ų) priežasties(–ių). Regioninių žuvininkystės organizacijų priimtos rekomendacijos perkeliamos į Tarybos reglamentą. | POVEIKIS BIUDžETUI | 409 | Pasiūlymas neturi jokio poveikio Bendrijos biudžetui. | PAPILDOMA INFROMACIJA | 570 | Išsamus pasiūlymo paaiškinimas Šiuo pasiūlymu siekiama paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą, kurį priėmė TATAK, įskaitant inter alia BSLK ir kvotas, technines verslinio paprastųjų tunų dydžio, saugomų rajonų, žvejybos sezonų ir kontrolės priemonių nustatymo priemones perkelti į Bendrijos teisę. | 1. Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 41/2007 dėl Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos rekomenduojamo paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[1], ypač jo 20 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) Reglamentas (EB) Nr. 41/2007 nustato 2007 m. Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas[2]. (2) Bendrija nuo 1997 m. lapkričio 14 d. yra Tarptautinės Atlanto tunų išsaugojimo konvencijos susitariančioji šalis[3]. (3) 2006 m. lapkričio mėn. įvykusiame metiniame Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos susirinkime buvo priimtos rekomendacijos 2005[05] parengti paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo planą, kuris būtų įgyvendintas per 15 metų. (4) Reglamente (EB) Nr. 41/2007 bendrosios paprastųjų tunų žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos buvo nustatytos laikinai, laukiant kol pagal TAKAT konvenciją bus sudarytas susitarimas dėl galutinės minėtų išteklių dalies. (5) Siekiant atkurti paprastųjų tunų išteklius, TAKAT parengtame išteklių atkūrimo plane nustatyta bendrą sugauti leidžiamą kiekį laipsniškai mažinti 2007–2010 m., apriboti žvejybą tam tikruose rajonuose ir žvejybos laikotarpius, nustatyti naują verslinį paprastųjų tunų dydį, sportinei ir pramoginei žvejybos veiklai ir kontrolei skirtas priemones bei įdiegti TATAK parengtą Jungtinio tarptautinio tikrinimo tvarką, kad būtų užtikrinamas išteklių atkūrimo plano veiksmingumas. Siekiant prisidėti prie paprastųjų tunų išteklių išsaugojimo minėtas priemones reikia pradėti įgyvendinti jau 2007 m., kol bus priimtas Tarybos reglamentas, nustatantis daugiametes paprastųjų tunų išteklių atkūrimo priemones. (6) Kadangi paprastuosius tunus Bendrijos laivai pradės žvejoti 2007 m. vasario mėn., šiai žvejybai skirtas valdymo ir kontrolės priemones, dėl kurių buvo susitarta TATAK, kad būtų laikomasi paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano, reikia pradėti taikyti nuo 2007 m. vasario mėn., o ne nuo 2007 m. birželio 13 d. kaip nurodoma TATAK 2006[05] rekomendacijoje. (7) Todėl reikia atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 41/2007. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamentas (EB) Nr. 41/2007 iš dalies keičiamas taip: 1. Įterpiamas šis skyrius: „Xa SKYRIUS Daugiametis paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo planas 1 SKIRSNIS VALDYMO PRIEMONėS 80a straipsnis Taikymo sritis Šiame skyriuje nustatomos bendrosios taisyklės, pagal kurias Bendrija įgyvendins daugiametį Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (TATAK) nustatytą paprastųjų tunų ( Thunnus thynnus ) išteklių atkūrimo planą. Jis taikomas paprastųjų tunų ištekliams rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje. Minėto išteklių atkūrimo plano tikslas – užtikrinti, kad minėtų išteklių biomasė tausojamąją žvejybą užtikrinantį didžiausią sužvejotų žuvų kiekį atitiktų didesne nei 50 % tikimybe. 80b straipsnis Apibrėžtys Šiame skyriuje taikomos šios apibrėžtys: a) „SKŠ“ – Tarptautinės Atlanto tunų išsaugojimo konvencijos susitariančiosios šalys ir konvencijos nepasirašiusios bendradarbiaujančios šalys, bendrovės arba žvejybos bendrovės. b) „Žvejybos laivas“ – bet koks laivas, kuriuo komerciniais tikslais žvejojami tunų ištekliai arba kuris numatytas tokiai veiklai, įskaitant žuvų perdirbimo laivus ir perkrovimo operacijoms naudojamus laivus; c) „jungtinė žvejybos operacija“ – bet kokia dviejų arba daugiau su skirtingų TATAK SKŠ arba valstybių narių vėliavomis plaukiojančių laivų atliekama operacija, jeigu sužvejotų žuvų kiekis iš vieno laivo žvejybos įrankio perkraunamas į kitą laivą; d) „perkėlimo veikla“ – bet koks paprastųjų tunų perkėlimas i) iš žvejybos laivo į paprastųjų tunų galutinio tukinimo žuvininkystės ūkį, įskaitant vežant nugaišusias ar pasprukusias žuvis, ii) iš paprastųjų tunų žuvininkystės ūkių arba tunų gaudyklės į perdirbimo laivą, gabenimo laivą ar į krantą e) „tunų gaudyklė“ – statomasis prie dugno pritvirtinamas žvejybos įrankis su nukreipiamuoju tinklu, kuris žuvis nukreipia į aptvarą, f) „laikymas į vandenį panardintuose narvuose“ – t. y. paprastieji tunai nekeliami į laivą, o laikomi į vandenį panardintuose narvuose, kuriuose šeriami ir tukinami, g) „tukinimas“ – trumpalaikis (2–6 mėnesius) paprastųjų tunų laikymas į vandenį panardintuose narvuose siekiant, kad jų žuvienoje susikauptų daugiau riebalų, h) „tunų šėrimas“ – paprastųjų tunų laikymas į vandenį panardintuose narvuose ilgiau nei metus, kad tunai priaugtų svorio, i) „perkrovimas“ – visų žuvų arba bet kokio jų kiekio iš uoste stovinčio žvejybos laivo perkrovimas į kitą žvejybos laivą, j) „perdirbimo laivas“ – laivas, kuriame prieš supakuojant žuvininkystės produktus jiems taikoma viena arba daugiau iš išvardytų operacijų: filė gamyba arba pjaustymas gabalais, šaldymas ir (arba) perdirbimas k) „sportinė žūklė“ – nekormercinė žūklė, kurios dalyviai yra nacionalinės sporto organizacijos nariai arba kuriems išduota nacionalinė sporto licencija, l) „pramoginė žūklė“ – nekormercinė žūklė, kurios dalyviai nėra nacionalinės sporto organizacijos nariai arba kuriems neišduota nacionalinė sporto licencija, m) „II užduotis“ – Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (TATAK) „Lauko sąlygomis naudotiname žinyne renkant statistinius duomenis apie Atlanto tunus ir skumbrines (tik tunus) žuvis bei paimant jų imtis“ (Trečias leidimas, TATAK, 1990) nustatyta II užduotis. 80c straipsnis 1. Visos valstybės narės joms tekusią paprastųjų tunų kvotą gali paskirti savo žvejybos laivams, kuriems buvo leista žvejoti aktyviaisiais žvejybos įrankiais ir tunų gaudyklėms, kuriomis įmanoma žvejoti kaip aktyviaisiais žvejybos įrankiais. 2. Privatūs valstybės narės piliečių komerciniai susitarimai su SKŠ, pagal kuriuos su tos valstybės narės vėliava plaukiojančiu žvejybos laivu būtų žvejojami TATAK SKŠ paskirtos kvotos paprastieji tunai, sudaromi tik gavus atitinkamos valstybės narės, kuri apie tuos susitarimus praneša Komisijai, leidimą. 80d straipsnis Jungtinės žvejybos operacijos 1. Leidimas vykdyti jungtines žvejybos operacijas paprastiesiems tunams gaudyti, kuriose dalyvauja su valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai, išduodamas tik gavus atitinkamos laivo įregistravimo valstybės narės sutikimą. 2. Kiekviena valstybė narė imasi reikiamų priemonių, kad iš jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančio tos valstybės žvejybos laivo gautų išsamią informaciją apie jungtinės operacijos trukmę ir joje dalyvaujančių operatorių tapatybę. 3. Kiekviena valstybė narė šio straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją perduoda TATAK sekretoriatui ir Komisijai. 2 SKIRSNIS TECHNINėS PRIEMONėS 80e straipsnis Uždraustas žvejybos sezonas Valstybės narės, nukrypdamos nuo Reglamento (EB) Nr. 973/2001 5 straipsnyje nustatytųnustatytų nuostatų: a) už nacionalinės jurisdikcijos žvejybos rajonų ribų tunus pelaginėmis ūdomis žvejojančiais laivais (ilgesniais nei 24 m) paprastuosius tunus rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje draudžiama žvejoti nuo 2007 m. birželio 1 d. iki gruodžio 31 d., išskyrus žvejybos rajoną, kuris apibrėžiamas taip: į vakarus nuo 100 vakarų ilgumos ir šiaurę nuo 420 šiaurės platumos. b) paprastuosius tunus gaubiamaisiais tinklais rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje draudžiama žvejoti nuo 2007 m. liepos 1 d. iki gruodžio 31 d. c) paprastuosius tunus kartinėmis ūdomis žvejojančiais laivais rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje draudžiama žvejoti nuo lapkričio15 d. iki 2008 m. gegužės 15 d. d) paprastuosius tunus žvejoti traleriais, velkančiais pelaginį (įvairiagylį) tralą, rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje draudžiama žvejoti nuo lapkričio 15 d. iki 2008 m. gegužės 15 d. 80f straipsnis Lėktuvų naudojimas Valstybės narės, nukrypdamos nuo Reglamento (EB) Nr. 973/2001 5 straipsnyje nustatytųnuostatų, imasi reikiamų priemonių uždrausti Konvencijos akvatorijoje paprastųjų tunų paieškai naudoti lėktuvus arba sraigtasparnius. 80g straipsnis Verslinis žuvų dydis 1. Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 973/2001 IV priede nustatytų nuostatų, verslinis paprastųjų tunų dydis rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje nuo 2007 m. birželio 13 d. yra 30 kg. 2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies nuostatų ir nepažeidžiant 80i straipsnio nuostatų, nuo 2007 m. birželio 13 d. verslinis paprastųjų tunų ( Thunnus thynnus ) dydis –8 kg – taikomas šiems paprastiesiems tunams: a) kartinėmis ūdomis, velkamosiomis ūdomis pelaginių rūšių žuvis žvejojančių laivų ir pelaginiais tralais žvejojančių tralerių rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje sužvejotiems paprastiesiems tunams, b) Adrijos jūroje sužvejotiems paprastiesiems tunams, kurie bus auginami žuvininkystės ūkiuose. 3. Kartinėmis ūdomis, velkamosiomis ūdomis pelaginių rūšių žuvis žvejojančių laivų ir pelaginiais tralais žvejojančių tralerių rytinėje Atlanto dalyje sužvejotiems paprastiesiems tunams taikomos papildomos specialios sąlygos yra nustatytos XVIa priedo I dalyje. 80h straipsnis Paprastųjų tunų imčių ėmimo planas 1. Visos valstybės narės, nukrypdamos nuo Reglamento (EB) Nr. 973/2001 5a straipsnyje nustatytų nuostatų, parengia imčių ėmimo programą, kad būtų nustatytas sužvejotas kiekvienos dydžio kategorijos paprastųjų tunų kiekis. 2. Imtis, kad būtų nustatytas žuvų dydis, turi būti sudaryta iš 100 žuvų, paimtų iš 100 tonų gyvų žuvų, arba iš 10 % iš viso į vandenį panardintame narve laikomų žuvų skaičiaus. Imtis žuvų dydžiui nustatyti, jeigu dydis nustatomas atsižvelgiant į žuvų ilgį ar svorį, žuvininkystės ūkyje imama išaugintas žuvis pateikiant rinkai ir, jeigu tai gabenant negyvas žuvis imama imtis – pagal TATAK nustatytą metodą, kuris naudojamas pranešant duomenis, kuriuos reikia pateikti vykdant II užduotį. 3. Turi būti parengti papildomi metodai ir imtys, skirtos žuvims, kurios auginamos ilgiau nei metus. 4. Imtys iš kiekvieno į vandenį panardinto narvo imamos atsitiktinės atrankos būdu, kai žuvys paimamos iš narvų. Duomenis apie imtis, kurios buvo paimtos 2007 m., TATAK reikia pranešti iki 2008 m. gegužės 31 d. 80i straipsnis Priegauda 1. Akyviaisiais žvejybos įrankiais žvejojantiems laivams arba tiems laivams, kurie žvejoja ne paprastuosius tunus, leidžiama ne didesnė nei 8 % paprastųjų tunų (jų svoris mažesnis nei 30 kg, tačiau ne mažesnis nei 10 kg) priegauda. 2. Pirmoje šio straipsnio dalyje nurodyta procentinė dalis apskaičiuojama naudojant minėtų laivų viso sužvejotų paprastųjų tunų kiekio bendrą priegaudą arba procentais išreikštą priegaudos vertę. 3. Priegauda turi būti išskaičiuojama iš laivo registravimo valstybės narės kvotos. Išmesti į jūrą negyvas žuvis draudžiama – tos žuvys išskaičiuojamos iš laivo registravimo valstybės narės kvotos. 4. 80n straipsnis ir 80p straipsnio 3 dalis taikoma iškraunamiems paprastųjų tunų, kurie buvo sužvejoti kaip priegauda, kiekiams. 80j straipsnis Pramoginė žūklė 1. Vykdant pramoginę žūklę per kiekvieną jūros reisą draudžiama sugauti, laikyti laive, perkrauti ir iškrauti krante daugiau nei vieną paprastąjį tuną. 2. Draudžiama parduoti paprastuosius tunus, sugautus vykdant pramoginę žūklę, išskyrus tuo atveju, jeigu jie parduodami labdaros tikslais. 3. Visos valstybės narės renka duomenis apie pramoginę žūklę ir perduoda juos TATAK Tyrimų ir statistikos nuolatiniam komitetui. 4. Visos valstybės narės imasi reikiamų priemonių kiek įmanoma geriau užtikrinti, kad vykdant pramoginę žūklę sužvejoti gyvi paprastieji tunai būtų paleidžiami, ypač jų jaunikliai. 80k straipsnis Sportinė žūklė 1. Valstybės narės imasi reikiamų priemonių sportinei žūklei reguliuoti, visų pirma išduodamos žūklės leidimus. 2. Draudžiama parduoti paprastuosius tunus, sugautus vykdant sportinę žūklę, išskyrus tuo atveju, jeigu jie parduodami labdaros tikslais. 3. Visos valstybės narės renka duomenis apie sportinę žūklę ir perduoda juos TATAK Tyrimų ir statistikos nuolatiniam komitetui. 4. Viso valstybės narės imasi reikiamų priemonių kiek įmanoma geriau užtikrinti, kad vykdant sportinę žūklę sužvejoti gyvi paprastieji tunai būtų paleidžiami, ypač jų jaunikliai. 3 SKIRSNIS KONTROLėS PRIEMONėS 80l straipsnis Laivų, kuriems išduotas leidimas žvejoti paprastuosius tunus, registras 1. Visos valstybės narės iki 2007 m. balandžio 1 d. elektroninėmis priemonėmis Komisijai nusiunčia visų su jų vėliava plaukiojančių laivų, kuriems yra leista (t. y. jiems yra išduotas specialus žvejybos leidimas) aktyviaisiais žvejybos įrankiais paprastuosius tunus žvejoti rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje, sąrašus. 2. Komisija minėtą informaciją perduoda TATAK Vykdomajam sekretoriatui, kad tuos laivus būtų galima įrašyti į TATAK laivų, kuriems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, sąrašą. 3. Bendrijos laivams, neįrašytiems į TATAK sąrašą, rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje neleidžiama žvejoti paprastųjų tunų, laikyti jų laive, perkelti, gabenti, perduoti arba iškrauti jų į krantą. 4. Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 8a straipsnio 2, 4, 6, 7 ir 8 dalys taikomos mutatis mutandis . 80m straipsnis Tunų gaudyklių, kuriomis žvejoti paprastuosius tunus išduotas leidimas, registras 1. Visos valstybės narės iki 2007 m. balandžio 1 d. elektroninėmis priemonėmis Komisijai nusiunčia visų tunų gaudyklių, kuriomis žvejoti paprastuosius tunus rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje išduotas leidimas, sąrašus. Į sąrašą įrašomas gaudyklės pavadinimas ir registravimo numeris. 2. Komisija minėtą sąrašą TATAK Vykdomajam sekretoriatui perduoda iki 2007 m. balandžio 15 d., kad tas tunų gaudykles būtų galima įrašyti į TATAK tunų gaudyklių, kuriomis žvejoti paprastuosius tunus išduotas leidimas, sąrašą. 3. Bendrijos tunų gaudyklėmis, neįrašytomis į TATAK sąrašą, rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje neleidžiama žvejoti paprastųjų tunų, jų laikyti, perkrauti arba iškrauti jų į krantą. 4. Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 8a straipsnio 2, 4, 6, 7 ir 8 dalys taikomos mutatis mutandis . 80n straipsnis Nurodytieji uostai 1. Draudžiama, išskyrus SKŠ nurodytuose uostuose, iš 80l straipsnyje nurodytų laivų iškrauti į krantą ar perkrauti iš jų bet kokį rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje sužvejotų paprastųjų tunų kiekį. 2. Valstybės narės nurodo iškrovimui į krantą naudotiną vietą arba netoli kranto esančią vietą (nurodytieji uostai), kurioje leidžiama atlikti paprastųjų tunų iškrovimo į krantą arba perkrovimo operacijas. 3. Valstybės narės ne vėliau nei iki 2007 m. balandžio 1 d. Komisijai perduoda nurodytųjų uostų sąrašą. Komisija šią informaciją iki 2007 m. balandžio 15 d. nusiunčia TATAK vykdomajam sekretoriatui. Apie visus vėlesnius to sąrašo keitimus iki keitimo įsigaliojimo likus bent 15 dienų pranešama Komisijai, kad ji informaciją apie keitimus perduotų TATAK vykdomajam sekretoriatui. 80o straipsnis Perkrovimas iš laivo į laivą 1. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. Nr. 2847/93 11 straipsnio nuostatų, rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje paprastuosius tunus draudžiama perkrauti jūroje, išskyrus už nacionalinės jurisdikcijos žvejybos rajonų ribų ilgosiomis ūdomis tunus žvejojančius laivus, kurie veiklą vykdo pagal TATAK Rekomendacijas 2005[06], nustatančias perkrovimo iš už nacionalinės jurisdikcijos žvejybos rajonų ribų ilgosiomis ūdomis tunus žvejojančių laivų ir perkrovimo į tuos laivus programą , su pakeitimais. 2. Laivo, į kurį perkraunama žuvis (t. y. žvejybos arba perdirbimo laivą), kapitonas arba jo atstovas valstybės narės, kurios uostu kapitonas ketina naudotis, kompetentingoms institucijoms ar valstybės narės, kurioje yra atitinkamas žuvininkystės ūkis, kompetentingoms institucijoms pateikia šią informaciją bent prieš 48 valandas iki numatyto atvykimo laiko į uostą: a) numatytą atvykimo į uostą laiką, b) apskaičiuotą laive laikomą paprastųjų tunų kiekį, c) duomenis apie geografinį rajoną, kuriame buvo sužvejoti paprastieji tunai; d) žvejybos laivo pavadinimą ir laivo numerį, laivui suteiktą TATAK registre, kuriame nurodomi žvejybos laivai, turintys leidimą žvejoti paprastuosius tunus, e) laivo, į kurį perkraunama žuvis, pavadinimą, TATAK registre, kuriame nurodomi žvejybos laivai, turintys leidimą žvejoti paprastuosius tunus, laivui suteiktą numerį, f) perkrautiną paprastųjų tunų kiekį (tonomis), 3. Žvejybos laivams neleidžiama atlikti perkrovimo, jeigu jiems leidimo iš anksto nėra davusios jų registravimo valstybės. 4. Žvejybos laivo kapitonas, atlikdamas perkrovimo operaciją, laivo registravimo valstybei praneša: a) perkrautą paprastųjų tunų kiekį, b) perkrovimo operacijos datą ir uostą, kuriame perkrovimo operacija buvo atlikta, c) laivo, į kurį perkraunama žuvis, pavadinimą, registravimo numerį, laivo registravimo valstybę ir TATAK registre, kuriame nurodomi žvejybos laivai, turintys leidimą žvejoti paprastuosius tunus, laivui suteiktą numerį, d) duomenis apie geografinį rajoną, kuriame buvo sužvejoti paprastieji tunai. 5. Valstybės narės, kurios uoste buvo atlikta perkrovimo operacija, kompetentinga institucija arba valstybės narės, kurioje yra atitinkamas žuvininkystės ūkis, kompetentingos institucijos atplaukus laivui, į kurį buvo perkrauta žuvis, inspektuoja tą laivą, patikrina krovinį ir su perkrovimo operacija susijusius dokumentus. 6. Valstybės narės, kurios uoste buvo atlikta perkrovimo operacija, kompetentinga institucija arba valstybės narės, kurioje yra atitinkamas žuvininkystės ūkis, kompetentingos institucijos laivo, į kurį buvo perkrauta žuvis, registravimo valstybės institucijai per 48 valandas nuo perkrovimo operacijos pabaigos nusiunčia duomenis apie perkrovimo operaciją. 7. Bendrijos laivų, nurodytų 80l straipsnyje, kapitonai parengia TATAK perkrovimo operacijos deklaraciją ir perduoda ją tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms, su kurios vėliava laivai plaukioja. Deklaracija perduodama ne vėliau nei 15 dienų nuo uoste atliktos perkrovimo operacijos (deklaracija parengiama pagal XVIa priedo III dalyje nustatytą pavyzdį). 80p straipsnis Duomenų registravimo reikalavimai 1. Bendrijos laivų, nurodytų 80l straipsnyje, kapitonai turi laikytis ne tik Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6 ir 8 straipsnių reikalavimų, bet ir įrašyti į laivo žurnalą XVIa priedo II dalyje nurodytą informaciją. 2. Bendrijos laivų, nurodytų 80l straipsnyje, kapitonai, dalyvaujantys jungtinėje žvejybos operacijoje į laivų žurnalus įrašo šią informaciją: a) jeigu sužvejotos žuvys paimamos į laivą arba perkeliamos į vandenyje panardintus narvus: - datą ir laiką, - geografinę padėtį (geografinę ilgumą ir platumą), - į laivą paimtų arba į vandenyje panardintus narvus perkeltų žuvų kiekį, - žvejybos laivo, kurio žvejybos įrankiais buvo sužvejotos žuvys, pavadinimą ir tarptautinį radijo šaukinį, b) jeigu sužvejotos žuvys nepaimamos į laivą ar laikomos tinkluose prieš pradedant perkrovimo operaciją arba prieš perkeliant jas į vandenyje panardintus narvus: - datą ir laiką, - geografinę padėtį (geografinę ilgumą ir platumą), - kad joks sužvejotų žuvų kiekis nebuvo paimtas į laivą ar perkeltas į vandenyje panardintus narvus, - žvejybos laivo, kurio žvejybos įrankiais buvo sužvejotos žuvys, pavadinimą ir tarptautinį radijo šaukinį, 3. Bendrijos laivų, nurodytų šio reglamento 80l straipsnyje, kapitonai arba jų atstovai, nukrypdami nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 7 straipsnio nuostatų, valstybės narės, kurios uostais ir žuvų iškrovimo vietų infrastruktūra jie ketina naudotis, kompetentingai institucijai bent prieš 4 valandas iki apskaičiuoto atplaukimo į uostą laiko, praneša šią informaciją: a) numatytą atvykimo į uostą laiką, b) apskaičiuotą laive laikomą paprastųjų tunų kiekį, c) duomenis apie geografinį rajoną, kuriame žuvys buvo sužvejotos; 4. Atitinkama valstybės narės institucija duomenis apie į krantą iškrautą žuvų kiekį laivo registravimo valstybės institucijai perduoda per 48 valandas nuo žuvų iškrovimo į krantą pabaigos. 80q straipsnis Tikrinimas uoste arba žuvininkystės ūkyje 1. Valstybės narės imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad visi į TATAK registrą, kuriame nurodomi žvejybos laivai, turintys leidimą žvejoti paprastuosius tunus, įrašyti laivai, į nurodytuosius uostus įplaukiantys iškrauti rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje sužvejotų paprastųjų tunų ir (arba) juos perkrauti, būtų tikrinami uoste. 2. Valstybės narės imasi reikiamų priemonių patikrinti, kaip jų jurisdikcijai priklausančiuose žuvininkystės ūkiuose atliekama žuvų paleidimo į vandenyje panardintus narvus operacija. 3. Jeigu žuvininkystės ūkiai yra ne valstybių narių jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, šio straipsnio 2 dalies nuostatos mutatis mutandis taikomos toms valstybėms narėms, kuriose yra įsisteigę už žuvininkystės ūkį atsakingi fiziniai ar juridiniai asmenys. 80r straipsnis Ataskaitos apie sužvejotus žuvų kiekius 1. Bendrijos laivų, nurodytų 80l straipsnyje, kapitonai tų laivų registravimo valstybių narių kompetentingoms institucijoms siunčia „ataskaitą apie sužvejotų žuvį kiekį“, kurioje nurodo sužvejotą paprastųjų tunų kiekį, įskaitant privalomąją ataskaitą apie sužvejotą žuvų kiekį ir žvejybos pastangą net tuo atveju, jeigu žuvų nebuvo sužvejota. 2. Ataskaita pirmą kartą perduodama ne vėliau nei praėjus dešimčiai dienų nuo laivo įplaukimo į rytinę Atlanto dalį ir Viduržemio jūrą ar nuo žvejybos reiso pradžios. Kapitonas, jeigu atliekamos jungtinės operacijos, nurodo, kokiam laivui ar laivams priskirtini sužvejotų žuvų kiekiai turi būti išskaičiuojami iš laivo(-ų) registravimo valstybei skirtos kvotos. 3. Žvejybos laivų kapitonai nuo 2007 m. birželio 1 d. kas 5 dienas perduoda ataskaitą apie sužvejotą paprastųjų tunų kiekį, įskaitant privalomąją ataskaitą apie sužvejotą žuvų kiekį ir žvejybos pastangą net tuo atveju, jeigu žuvų nebuvo sužvejota. 4. Kiekviena valstybė narė, gavusi ataskaitą, ataskaitas apie sužvejotus žuvų kiekius elektroninėmis arba kitokiomis priemonėmis perduoda TATAK sekretoriatui. 5. Valstybės narės iki kiekvieno mėnesio penkioliktos dienos kompiuteriu nuskaitoma forma Komisijai praneša apie su jų vėliava plaukiojančių laivų per ankstesnį mėnesį rytinėje Atlanto dalyje ir Viduržemio jūroje sužvejotus paprastųjų tunų kiekius, kurie buvo iškrauti į krantą, perkrauti arba iš tų laivų suleisti į vandenyje panardintus narvus. 80s straipsnis Kryžminis patikrinimas 1. Valstybės narės tikrina, įskaitant tikrinimą, kuriam naudojami laivo stebėjimo sistemos (LSS) duomenys, ar buvo pateikti laivų žurnalai ir atitinkamą į tų laivų žurnalus, perkėlimo ir (arba) perkrovimo dokumentus ir į dokumentus apie sužvejotą žuvų kiekį įrašytą informaciją. 2. Valstybės narės administracinėmis priemonėmis atlieka kryžminius visų iškrautų į krantą, perkrautų arba į vandenyje panardintus narvus perkeltų žuvų kiekių ir į laivų žurnalus, perkrovimo deklaracijas, iškrovimo į krantą deklaracijas įrašytų kiekvienos rūšies žuvų kiekių arba žuvų perkėlimo į vandenyje panardintus narvus kiekių bei į bet kokius susijusius dokumentus, pvz., važtaraščius ir (arba) pranešimą apie pardavimą, įrašytų kiekių atitikties patikrinimus. 80t straipsnis Žuvų perkėlimo į vandenyje panardintus narvus operacijos 1. Valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso paprastųjų tunų žuvininkystės ūkis, per savaitę nuo žuvų perkėlimo į vandenyje panardintus narvus operacijos pabaigos valstybei narei arba susitariančiajai šaliai, su kurios vėliava plaukiojantys laivai žvejojo tunus, ir TATAK sekretoriatui, pateikia žuvų perkėlimo į vandenyje panardintus narvus ataskaitą, kurią patvirtina stebėtojas. Šioje ataskaitoje turi būti pateikiama informacija, kuri buvo įtraukta į žuvų perkėlimo į vandenyje panardintus narvus deklaraciją, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 4 straipsnio b dalyje. 2. Jeigu paprastųjų tunų tukinimo žuvininkystės ūkiai yra ne valstybių narių jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, šio straipsnio 1 dalies nuostatos mutatis mutandis taikomos toms valstybėms narėms, kuriose yra įsisteigę už paprastųjų tunų tukinimo žuvininkystės ūkius atsakingi fiziniai ar juridiniai asmenys. 3. Prieš pradedant bet kokią perkėlimo veiklą, valstybei narei, kurioje yra registruotas žvejybos laivas, tos valstybės narės, kurioje yra žuvininkystės ūkis, kompetentinga institucija praneša apie į vandenyje panardintus narvus perkeltą žuvų, kurias sužvejojo su jos vėliava plaukiojantis laivas, kiekį. Žvejybos laivo registravimo valstybė narė tos valstybės narės, kurioje yra žuvininkystės ūkis, kompetentingos institucijos prašo konfiskuoti sužvejotus žuvų kiekius ir žuvis paleisti į jūrą, jeigu gavusi minėtą informaciją ta valstybė narė laiko, kad a) žvejybos laivas deklaravo sužvejojęs žuvų, nors neturėjo pakankamos kvotos, kad paprastuosius tunus jam būtų leidžiama perkelti į vandenyje panardintus narvus, b) nebuvo tinkamai pranešta apie sužvejotą žuvų kiekį ir į jį nebuvo atsižvelgta apskaičiuojant bet kokią taikytiną kvotą, c) žvejybos laivas, kuris deklaravo pagavęs žuvų, neturėjo išduoto leidimo žvejoti paprastuosius tunus. 4. Bendrijos žvejybos laivų kapitonai pagal XVIa priedo III dalyje nustatytą pavyzdį parengia TATAK žuvų perkėlimo deklaraciją ir ją perduoda laivo registravimo valstybei narei ne vėliau nei per 15 dienų po žuvų perkėlimo į transportinį laivą arba į vandenyje panardintą narvą. Su perkeliamomis žuvimis, kai jos gabenamos perkelti į vandenyje panardintą narvą, turi būti pateikiama perkėlimo deklaracija. 80u straipsnis Žvejyba gaudyklėmis 1. Duomenys apie sužvejotą žuvų kiekį registruojami po kiekvienos tunų gaudyklėmis vykdytos žvejybos operacijos ir duomenys apie sužvejotą žuvų kiekį elektroninėmis arba kitokiomis priemonėmis kompetentingai institucijai perduodami ne vėliau nei per 48 valandas nuo kiekvienos žvejybos operacijos pabaigos. 2. Kiekviena valstybė narė, gavusi duomenis apie sužvejotą žuvų kiekį, elektroninėmis priemonėmis juos perduoda TATAK sekretoriatui. 80v straipsnis Stebėtojų programa 1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad ilgesniuose nei 15 m jos žvejybos laivuose stebėtojų veikla apimtų bent: a) 20 % valstybės narės gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų. Jei tai jungtinės žvejybos operacijos, stebėtojas turi dalyvauti atliekant žvejybos operaciją, b) 20 % valstybės narės tralerių, velkančių pelaginius tralus, c) 20 % ilgosiomis ūdomis žvejojančių valstybės narės laivų, d) 20 % kartinėmis ūdomis žvejojančių valstybės narės laivų, e) 100 % žvejybos laivų, dalyvaujančių paprastųjų tunų paėmimo iš tunų gaudyklių operacijose. Stebėtojo užduotys visų pirma turėtų būti: a) stebėti, ar laivas atitinka šio skyriaus reikalavimus, b) registruoti duomenis apie žvejybos veiklą ir teikti ataskaitas apie ją, c) stebėti ir apskaičiuoti sužvejotą žuvų kiekį bei tikrinti į laivo žurnalą įrašytus įrašus, d) nustatyti laivus, kuriuos būtų galima įtarti, kad žvejodami nesilaiko TATAK nustatytų išteklių išsaugojimo priemonių, ir registruoti duomenis apie tokius laivus. Be to, stebėtojas, atsižvelgdamas į TATAK Tyrimų ir statistikos nuolatinio komiteto nurodymus, turi vykdyti mokslinį darbą, pvz., rinkti duomenis pagal TATAK apibrėžtos II užduoties reikalavimus, jeigu to prašo Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija. 2. Kiekviena valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso paprastųjų tunų žuvininkystės ūkis, užtikrina, kad stebėtojas dalyvautų paprastuosius tunus perkeliant į vandenyje panardintus narvus ir kiekvieną kartą iš tų narvų paimant žuvis. Stebėtojo užduotys visų pirma turėtų būti: a) stebėti, ar žuvis auginant žuvininkystės ūkiuose laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 4a, 4b ir 4c straipsnių reikalavimų, ir kontroliuoti, kad minėtų reikalavimų būtų laikomasi. b) patvirtinti 80t straipsnyje nurodytą žuvų perkėlimo į vandenyje panardintus narvus ataskaitą, c) vykdyti, atsižvelgiant į TATAK Tyrimų ir statistikos nuolatinio komiteto nurodymus, tokį mokslinį darbą, pvz., paimti imtis, kokį vykdyti prašo Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija. 80w straipsnis Vykdymo užtikrinimas 1. Valstybės narės imasi vykdymą užtikrinančių priemonių, kurios laivui taikomos tuo atveju, jeigu remiantis valstybių narių įstatymais nustatoma, kad su valstybės narės vėliava plaukiojantis laivas nesilaiko 80e, 80g, 80n, 80o, 80p straipsnių nuostatų. Vykdymą užtikrinančios priemonės, atsižvelgiant į pažeidimo sunkumą ir remiantis susijusiomis nacionalinių įstatymų nuostatomis, visų pirma – tai: a) baudos, b) neteisėtų žvejybos įrankių ir sužvejoto žuvų kiekio konfiskavimas, c) laivo areštavimas, d) žvejybos leidimo galiojimo sustabdymas arba panaikinimas, e) žvejybos kvotos sumažinimas arba atšaukimas, jeigu reikia. 2. Kiekviena valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso paprastųjų tunų žuvininkystės ūkis, imasi žuvininkystės ūkiui taikomų vykdymą užtikrinančių priemonių, jeigu remiantis tos valstybės įstatymais nustatoma, kad minėtas žuvininkystės ūkis nesilaiko šio reglamento 80t straipsnio ir 80v straipsnio 2 dalies bei Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 4a, 4b ir 4c straipsnių nuostatų. Vykdymą užtikrinančios priemonės, atsižvelgiant į pažeidimo sunkumą ir remiantis susijusiomis nacionalinių įstatymų nuostatomis, visų pirma – tai: a) baudos, b) paprastųjų tunų tukinimo žuvininkystės ūkio dokumentų galiojimo sustabdymas arba jų atšaukimas. c) draudimas tam tikrus paprastųjų tunų kiekius perkelti į vandenyje panardintus narvus arba juos parduoti. 80x straipsnis Rinkai skirtos priemonės 1. Rytinės Atlanto dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų rūšių tunus, su kuriais nepateikiami tikslūs, išsamūs ir patvirtinti pagal šio skyriaus reikalavimus pateiktini dokumentai, draudžiama pateikti Bendrijos vidaus prekybai, iškrauti į krantą, importuoti, eksportuoti, perkelti į vandenyje panardintus narvus, kuriuose paprastieji tunai būtų laikomi, kad priaugtų svorio, eksportuoti naudojant grįžtamojo eksporto procedūrą ir perkrauti. 2. Paprastuosius tunus ( Thunnus thynnus ) draudžiama pateikti Bendrijos vidaus prekybai, juos importuoti, iškrauti į krantą, perkelti į vandenyje panardintus narvus, kuriuose tie tunai būtų auginami, perdirbti, eksportuoti, eksportuoti taikant grįžtamojo eksporto procedūrą ir perkrauti, jeigu Rytų Atlante ir Viduržemio jūroje jie buvo sugauti žvejybos laivais, kurių registravimo valstybė narė neturi taikant TATAK išteklių valdymo ir išsaugojimo priemones jai skirtos kvotos paprastuosius tunus žvejoti Rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, tai valstybei nenustatyti sužvejojamų žuvų kiekio apribojimai, jai nebuvo nustatyta žvejybos pastanga arba jeigu laivo registravimo valstybės bendrosios žvejybos galimybės jau buvo išnaudotos. 3. Draudžiama Bendrijos vidaus prekybai pateikti paprastuosius tunus iš TATAK „ Rekomendacijos 2006[07] dėl paprastųjų tunų auginimo žuvininkystės ūkiuose“ reikalavimų neatitinkančių žuvininkystės ūkių, tuos tunus importuoti, iškrauti į krantą, perdirbti ir eksportuoti. 80y straipsnis Perskaičiavimo koeficientai Apskaičiuojant lygiavertį suapvalintą perdirbtų paprastųjų tunų svorį taikomi TATAK Tyrimų ir statistikos nuolatinio komiteto nustatyti perskaičiavimo koeficientai. 80z straipsnis TATAK Tarptautinio jungtinio tikrinimo sistema 1. TATAK Ketvirtajame reguliariame susirinkime (Madride, 1975 m. lapkričio mėn.) priimta Jungtinio tarptautinio tikrinimo sistema taikoma Bendrijoje. Sistemą aprašantis tekstas yra pateiktas XVIa priedo IV dalyje. 2. Valstybės narės, kurių žvejybos laivams buvo išduotas leidimas Rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejoti paprastuosius tunus, paskiria inspektorius, kurie patikrinimus atlieka jūroje. 3. Komisija gali paskirti Bendrijos inspektorius, kurie dalyvautų įgyvendinant minėtą tikrinimo sistemą. 4. Komisija koordinuoja Bendrijos vykdomą priežiūros ir tikrinimo veiklą. Komisija, kartu su suinteresuotosiomis valstybėmis narėmis, minėtam tikslui gali parengti jungtines tikrinimo programas, kurias įgyvendindama Bendrija galėtų įvykdyti jai toje sistemoje nustatytus įpareigojimus. Valstybės narės, kurių laivai žvejoja reguliuojamus išteklius, parengia reikiamas priemones, kad būtų sudarytos sąlygos įgyvendinti minėtas programas, ypač susijusias su reikalingais žmogiškaisiais ir materialiniais ištekliais ir laikotarpiais, per kuriuos tie ištekliai turi būti naudojami, ir jų naudojimo zonomis. 5. Valstybės narės iki 2007 m. balandžio 1 d. praneša Komisijai inspektorių pavardes ir nurodo inspekcijos laivus, kuriuos kitais metais jos ketina skirti sistemai įgyvendinti. Komisija, remdamasi minėta informacija ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, parengia perspektyvinį planą, pagal kurį Bendrija dalyvaus įgyvendinant sistemą 2007 metais (Komisija tą planą nusiunčia TATAK sekretoriatui ir valstybėms narėms). (2) I D priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą. (3) Šio reglamento II priedo tekstas įterpiamas kaip XVIa priedas. 2 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas I priedas Reglamento (EB) Nr. 41/2007 I priede Atlanto vandenyno, į rytus nuo 450 vakarų ilgumos ir Viduržemio jūros paprastiesiems tunams skirti įrašai keičiami taip: Žuvų rūšys: | Paprastieji tunai Thunnus thynnus | Zona: | Atlanto vandenynas, į rytus nuo 45° vakarų ilgumos ir Viduržemio jūra BFT/AE045W | Kipras | 154,68 | Graikija | 287,23 | Ispanija | 5568,21 | Prancūzija | 5493,65 | Italija | 4336,31 | Malta | 355,59 | Portugalija | 523,88 | Visos valstybės narės | 60 | (1) | EB | 16.779,55 | BLSK | 29.500 | (1) Išskyrus Kiprą, Graikiją, Ispaniją, Prancūziją, Italiją, Maltą ir Portugaliją, ir tik kaip priegaudą. | II priedas Pridedamas XVIa priedas: XVIa PRIEDAS TATAK parengtas paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planas I dalis Rytų Atlante kartinėmis ūdomis, velkamosiomis ūdomis pelaginių rūšių žuvis žvejojantiems laivams ir pelaginiais tralais žvejojantiems traleriams taikomos specialios sąlygos 1. Visos valstybės narės kartinėmis ūdomis ir velkamosiomis ūdomis pelaginių rūšių žuvis žvejojančių laivų, kuriems išduotas leidimas žvejoti paprastuosius tunus, skaičių apriboja taip, kad jis neviršytų didžiausio minėtų rūšių laivų, kurie paprastuosius tunus žvejojo 2006 m., skaičiaus. 2. Visos valstybės apriboja didžiausią pelaginiais tralais žvejojančių tralerių, kuriems išduotas leidimas kaip priegaudą žvejoti paprastuosius tunus, skaičių. 3. Valstybės narės iki 2007 m. balandžio 1 d. TATAK sekretoriatui perduoda žvejybos laivų, kuriems leidžiama žvejoti pagal I dalies 1 ir 2 pastraipos nuostatas, skaičių. 4. a) Visos valstybės narės užtikrina, kad laivai, kuriems buvo išduoti I dalies 1 ir 2 pastraipose nurodyti specialūs žvejybos leidimai, būtų įrašomi į sąrašą, kuriame pateikiamas tų laivų pavadinimas ir Bendrijos laivyno registro numeris, kaip apibrėžta 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos laivyno registro I priede[4]. Valstybės narės specialų žvejybos leidimą išduoda tik tada, jeigu laivas buvo įrašytas į TATAK laivų, kuriems buvo išduotas leidimas žvejoti paprastuosius tunus, registrą. b) Visos valstybės narės šios pastraipos a punkte nurodytą sąrašą ir visus vėlesnius jo keitimus kompiuteriu nuskaitoma forma nusiunčia Komisijai. c) 4 pastraipos a punkte nurodyto sąrašo pakeitimai Komisijai perduodami bent prieš penkias dienas iki tos dienos, kai iš naujo į minėtą sąrašą įrašytas laivas įplaukia į Rytų Atlantą ir Viduržemio jūrą. Komisija pakeitimus nedelsdama persiunčia TATAK sekretoriatui. 5. Visos valstybės narės ne daugiau nei 10 % joms tekusios paprastųjų tunų kvotos paskirsto minėtus žvejybos leidimus turintiems laivams; iš tos kvotos ne daugiau nei 200 tonų ne mažesnio nei 6,4 kg svorio parastųjų tunų tenka kartinėmis ūdomis žvejojantiems laivams, kurių didžiausias ilgis trumpesnis nei 17 m. 6. Visos valstybės narės ne daugiau nei 2 % jai priklausančios paprastųjų tunų kvotos gali paskirti komercinei žvejybai tradiciniais arba riboto poveikio rankiniais žvejybos įrankiais pakrantės vandenyse, kad būtų sugaunama šviežių žuvų. 7.a) Paprastuosius tunus, sužvejotus Rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, iš šio priedo 1 ir 2 pastraipose nurodytų laivų draudžiama perkrauti arba iškrauti į krantą ne SKŠ nurodytuose uostuose, o kokioje nors kitoje vietoje. b). Valstybės narės nurodo vietą, kurioje žuvys iškraunamos į krantą, arba vietą netoli kranto (nurodytųjų uostų), kurioje leidžiama atlikti paprastųjų tunų perkrovimo arba iškrovimo į krantą operacijas. c). Valstybės narės ne vėliau nei iki 2007 m. balandžio 1 d. Komisijai perduoda nurodytųjų uostų sąrašą. Komisija šią informaciją iki 2007 m. balandžio 15 d. nusiunčia TATAK vykdomajam sekretoriatui. Apie visus vėlesnius to sąrašo keitimus iki keitimo įsigaliojimo likus bent 15 dienų pranešama Komisijai, kad ji informaciją apie keitimus perduotų TATAK vykdomajam sekretoriatui. 8. Bendrijos laivų, nurodytų 1 ir 2 pastraipoje, kapitonai arba jų atstovai, nukrypdami nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 7 straipsnio nuostatų, valstybės narės, kurios uostais arba žuvų iškrovimo vietų infrastruktūra jie ketina naudotis, kompetentingai institucijai bent prieš 4 valandas iki apskaičiuoto atplaukimo į uostą laiko, praneša šią informaciją: a) numatytą atvykimo į uostą laiką, b) apskaičiuotą laive laikomą paprastųjų tunų kiekį, c) duomenis apie geografinį rajoną, kuriame žuvys buvo sužvejotos. 9. Visos valstybės narės įgyvendina pranešimo apie sužvejotus žuvų kiekius sistemą, užtikrinančią reikiamą kiekvienam laivui skirtos kvotos panaudojimo stebėjimą. 10. Sužvejotų paprastųjų tunų neleidžiama pateikti į mažmeninę prekybą (nesvarbu, koks pardavimo metodas galėtų būti pasirinktas), kad jie būtų parduoti galutiniam vartotojui, jeigu tinkamu žymeniu arba etikete nėra nurodoma: a) žuvų rūšys, naudotas žvejybos įrankis, b) žvejybos rajonas ir žuvų sugavimo diena. 11. Valstybės narės tiems kartinėmis ūdomis žvejojantiems laivams, kuriems yra išduotas leidimas Rytų Atlante žvejoti paprastuosius tunus, nuo 2007 m. liepos 1 d. nustato šiuos reikalavimus dėl prie žuvies uodegos prisegamo įsago: a) prie žuvies uodegos prisegamais įsagais visi paprastieji tunai turi būti paženklinami nedelsiant, kai tik tunai iškraunami. b) Kiekvienas prie žuvies uodegos prisegamas įsagas turi būti paženklintas unikaliuoju identifikavimo numeriu, kuris įrašomas į paprastiesiems tunams skirtus statistinius dokumentus ir juo ženklinama bet kokia pakuotė, į kurią į įdėta tuno. II dalis Laivų žurnalų reikalavimai: Būtinieji laivo žurnalų reikalavimai 1. Laivo žurnalo puslapiai turi būti sunumeruoti. 2. Laivo žurnalas turi būti pildomas kiekvieną dieną (vidurnaktį) arba prieš atplaukiant į uostą. 3. Laivo žurnale daromas įrašas tuo atveju, jeigu atliekami patikrinimai jūroje. 4. Viena laivo žurnalo lapų kopija turi būti paliekama laivo žurnale. 5. Laive turi būti laikoma tiek laivo žurnalų, kad juose būtų aprašyta ta veikla, kurią laivas vykdė per metus. Būtinoji standartinė informacija, kuri pateikiama laivo žurnaluose: 1. Kapitono pavardė ir gyvenamosios vietos adresas 2. Uostai, iš kurių buvo išplaukta, išplaukimo datos, uostai, į kuriuos buvo įplaukta, įplaukimo datos. 3. Laivo pavadinimas, laivų registre laivui suteiktas numeris, TATAK numeris ir Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) laivui suteiktas numeris (jeigu buvo suteiktas). Jei tai jungtinės žvejybos operacijos, visų šiose operacijose dalyvaujančių laivų pavadinimai, laivų registre laivams suteikti numeriai, TATAK numeriai ir Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) laivams suteikti numeriai (jeigu buvo suteikti). 4. Žvejybos įrankis: a) Tipo kodas (taikant Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos kodus) b) Matmenys (ilgis, tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis, kabliukų skaičius …) 5. Operacijos jūroje — reiso dienai skiriama bent viena laivo žurnalo eilutė, kurioje nurodoma: a) Veikla (žvejyba, laivo buvimo vietos keitimas…) b) Laivo geografinė padėtis: Tiksliai nurodoma kasdieninė laivo geografinė padėtis (nurodoma laipsniais ir minutėmis), ta padėtis užregistruojama atliekant kiekvieną žvejybos operaciją arba užregistruojama vidurdienį, jeigu tą dieną nebuvo žvejojama. c) Duomenys apie sužvejotus žuvų kiekius: 6. Žuvų rūšys nurodomos: a) taikant Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos kodus b) pateikiant suapvalintą per dieną sužvejotų žuvų svorį 7. Laivo kapitono parašas 8. Stebėtojo parašas (jeigu stebėtojas dalyvavo) 9. Svorio nustatymo priemonės: apskaičiuojamas, sveriama laive. 10. Į laivo žurnalą įrašomas lygiavertis gyvasis žuvų svoris ir nurodomi perskaičiavimo koeficientai, kurie buvo naudoti apskaičiuojant. Būtinoji informacija, pateikiama iškraunant į krantą, perkraunant ir (arba) perkeliant 1. Iškrovimo, perkrovimo ir perkėlimo uostai ir šių operacijų atlikimo datos 2. Produktai a) pateikimas b) žuvų arba dėžių skaičius ir kiekis (kg) 3. Laivo kapitono arba laivo atstovo parašas. III dalis TATAK PERKĖLIMO IR (ARBA) PERKROVIMO DEKLARCIJA Dokumento Nr. TATAK PERKĖLIMO IR (ARBA) PERKROVIMO DEKLARCIJA Vilkikas ir (arba) transportinis laivas Laivo pavadinimas ir radijo šaukinys Vėliava: Laivo registravimo valstybės išduoto leidimo Nr. Nacionaliniame laivų registre laivui suteiktas Nr. TATAK laivų registre laivui suteiktas Nr. Tarptautinės jūrų organizacijos laivui suteiktas Nr. | Žvejybos laivas Laivo pavadinimas ir radijo šaukinys Vėliava: Laivo registravimo valstybės išduoto leidimo Nr. Nacionaliniame laivų registre laivui suteiktas Nr. TATAK laivų registre laivui suteiktas Nr. Išorinio atpažinimo priemonės Žvejybos žurnalo lapo Nr. | Diena Mėnuo Valanda Metai(2_(0_(__(__( Žvejybos laivo kapitono pavardė: Vilkiko ir (arba) transportinio laivo kapitono pavardė: PERKROVIMO OPERACIJOS VIETA: Išvykimas (__(__( (__(__( (__(__( iš (__________( Grįžimas (__(__( (__(__( (__(__( į (__________( Parašas: Parašas: Perkėlimas ir (arba) perkrovimas (__(__( (__(__( (__(__( (__________( Jei tai perkrovimas, nurodomas svoris (kg) arba naudoti vienetai (pvz., dėžės, krepšiai) ir iškrautas tų vienetų svoris (kg): (___( Kilogramų. Jei perkeliamos gyvos žuvys, nurodomas vienetų skaičius ir gyvasis svoris Uostas |Rajonas Geograf. platuma Geograf. ilguma |Žuvų rūšis |Vienetų skaičius Žuvų kiekis |Produkto gyvasis |Produkto tipasvisas produktas |Produkto tipasišskrostas produktas |Produkto tipasPašalintomis galvomis |Produkto tipasproduktas, iš kurio pagaminta filė |Produkto tipas |kitas perkėlimas ir (arba) perkrovimai Data:Vieta ir (arba) geografinė padėtis Susitariančiosios šalies išduoto leidimo Nr. Laivo, iš kurio perkeliama, kapitono parašas: Laivo, į kurį perkeliama, pavadinimas: Įregistravimo valstybė TATAK laivų registre laivui suteiktas Nr. Tarptautinės jūrų organizacijos laivui suteiktas Nr. Laivo kapitono parašas Data:Vieta ir (arba) geografinė padėtis Susitariančiosios šalies išduoto leidimo Nr. Laivo, iš kurio perkeliama, kapitono parašas: Laivo, į kurį perkeliama, pavadinimas: Įregistravimo valstybė TATAK laivų registre laivui suteiktas Nr. Tarptautinės jūrų organizacijos laivui suteiktas Nr. Laivo kapitono parašas | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | TATAK stebėtojo parašas (jeigu stebėtojas dalyvavo): Įsipareigojimai, jeigu atliekama perkėlimo ir (arba) perkrovimo operacija: 1. Perkėlimo ir (arba) perkrovimo operacijos deklaracijos originalas turi būti įteikiamas laivui, į kurį perkeliama ir (arba) perkraunama, vilkikui, perdirbimo laivui ir (arba) transportiniam laivui. 2. Perkėlimo ir (arba) perkrovimo operacijos deklaracijos kopija turi būti laikoma atitinkamame žvejybos laive. 3. Leidimą kitoms perkėlimo ir (arba) perkrovimo operacijoms išduoda atitinkama susitariančioji šalis, kuri išdavė leidimą laivui vykdyti veiklą. 4. Perkėlimo ir (arba) perkrovimo operacijos deklaracijos originalas turi būti laikomas laive, į kurį buvo perkrautos žuvys, tol, kol tas laivas atplaukia į žuvininkystės ūkį arba žuvų iškrovimo vietą. 5. Įrašas apie perkėlimo arba perkrovimo operaciją įrašomas į visų laivų, kurie vykdo operaciją, laivų žurnalus. IV DALIS TATAK JUNGTINIO TARPTAUTINIO TIKRINIMO SISTEMA Komisija dėl šios tikrinimo sistemos susitarė Ketvirtajame reguliariame susirinkime (1975 m. lapkričio mėn. šis susirinkimas įvyko Madride). Komisija, atsižvelgdama į konvencijos IX straipsnio 3 dalį, rekomenduoja, kad būtų nustatytos šios nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse taikomos tarptautinės kontrolės priemonės, kad būtų užtikrinamas konvencijos ir joje nustatytų priemonių taikymas: 1. Kontrolę atlieka susitariančiųjų vyriausybių žuvininkystės valdymo tarnybų inspektoriai. Atitinkamų vyriausybių paskirtų inspektorių pavardės pranešamos Komisijai. 2. Laivai, kuriuose dirba inspektoriai, turi plaukti su Komisijos patvirtinta specialia vėliava arba vimpelu, kad būtų žinoma, jog inspektorius vykdo tarptautinio tikrinimo veiklą. Atsiradus galimybei Komisijai pranešami laivų, kurie šiuo metu naudojami minėtai veiklai vykdyti ir kurie gali būti specialūs inspekcijos laivai arba žvejybos laivai, pavadinimai. 3. Kiekvienas inspektorius privalo turėti Komisijos patvirtintos formos ir laivo registravimo valstybės institucijų išduotą tapatybę patvirtinantį dokumentą bei paskyrimą eiti pareigas, kuriame patvirtinama, kad inspektorius turi įgaliojimus veikti pagal Komisijos patvirtintas nuostatas. 4. Laivas, kuriuo konvencijos akvatorijoje, tačiau už nacionalinei jurisdikcijai priklausančių vandenų, šiuo metu žvejojami tunai arba skumbrinės (tik tunai) žuvys, laikydamasis nuostatų, dėl kurių buvo susitarta pagal 9 pastraipą, turi sustoti, kai laivas, kuriame yra inspektorius, atitinkamu Tarptautinio signalų rinkinio signalu žvejybos laivui perduoda signalą, jeigu žvejybos laivas iš tikrųjų neatlieka žvejybos operacijų – priešingu atveju žvejybos laivas nedelsdamas turi sustoti užbaigęs žvejybos operacijas. Laivo kapitonas[5] turi leisti inspektoriui, kurį gali lydėti kviestinis, įlipti į laivą. Laivo kapitonas turi užtikrinti, kad inspektoriui būtų sudaryta galimybė sužvejotų žuvų kiekius, žvejybos įrankius ir bet kokius reikiamus dokumentus patikrinti taip, kaip inspektorius manys esant reikalinga, jog būtų nustatyta, ar laikomasi atitinkamo laivo registravimo valstybei taikomų galiojančių Komisijos rekomendacijų, bei inspektorius gali prašyti pateikti bet kokių paaiškinimų, kurie jam atrodys yra pateiktini. 5. Inspektorius, įlipęs į laivą, pateikia 3 pastraipoje aprašytą dokumentą. Patikrinimai atliekami taip, kad įprasta laivo veikla būtų sutrikdyta kuo mažiau, jie nesukeltų nepatogumų ir kad jais nebūtų padaryta įtakos žuvų kokybei. Inspektorius turi užduoti tik tokius klausimus, kurie padėtų nustatyti, ar laikomasi atitinkamo laivo registravimo valstybei taikomų galiojančių Komisijos rekomendacijų. Inspektorius, atlikdamas patikrinimą, laivo kapitono gali prašyti bet kokios pagalbos, kuri inspektoriui būtų reikalinga. Inspektorius, laikydamasis Komisijos patvirtinto pavyzdžio, parengia patikrinimo ataskaitą. Inspektorius ataskaitą pasirašo dalyvaujant laivo kapitonui, kuriam suteikiama teisė į ataskaitą įrašyti bet kokias pastabas, kurias kapitonas mano esant reikalinga įrašyti, ir, jeigu kapitonas įrašo kokias nors pastabas, jis turi jas pasirašyti. Viena ataskaitos kopija įteikiama laivo kapitonui, o kita – inspektoriaus vyriausybei, kuri kopijas perduoda atitinkamoms laivo registravimo valstybės institucijoms ir Komisijai. Jeigu nustatoma, kad rekomendacijos buvo kaip nors pažeistos, inspektorius, jeigu įmanoma, taip pat turėtų nusiųsti pranešimą laivo registravimo valstybės kompetentingoms institucijoms, apie kurias Komisijai buvo pranešta, kad jos buvo priskirtos kompetentingoms institucijoms, ir visiems laivo registravimo valstybės inspekcijos laivams, jeigu žinoma, kad jie yra netoli tikrinimo rajono. 6. Pasipriešinimą inspektoriui arba atsisakymą paklusti jo nurodymams laivo registravimo valstybė vertina panašiai, kaip ji vertintų pasipriešinimą bet kokiam savo inspektoriui arba atsisakymą paklusti jos inspektoriaus nurodymams. 7. Inspektorius pareigas eina pagal šias nuostatas, atsižvelgdamas į šioje rekomendacijoje nustatytas taisykles, tačiau inspektoriaus veiklą kontroliuoja jo nacionalinės institucijos ir jis yra atskaitingas toms institucijoms. 8. Susitariančiosios vyriausybės užsienio šalių inspektorių ataskaitas svarsto ir imasi veiksmų atsižvelgdamos į tas ataskaitas taikydamos tas pačias nuostatas, kurių vyriausybė laikytųsi pagal nacionalinius teisė aktus, galiojančius nacionaliniams inspektoriams. Šios pastraipos nuostatomis susitariančiajai vyriausybei nenustatoma jokio įpareigojimo, pagal kurį ji užsienio šalių inspektoriaus ataskaitai suteiktų svaresnę įrodomąją galią nei tai ataskaita tokia galia būtų suteikta inspektoriaus šalyje. Susitariančiosios vyriausybės turi bendradarbiauti, siekdamos sudaryti galimybes teisminiam nagrinėjimui arba kitokiems procesams, kurie galėtų būti pradėti atsižvelgiant į pagal šias nuostatas inspektoriaus parengtą ataskaitą. 9. i) Susitariančiosios vyriausybės Komisijai iki kiekvienų metų kovo 1-osios d. praneša apie parengtinius planus kitais metais dalyvauti įgyvendinant minėtas priemones ir Komisija susitariančiosioms vyriausybėms gali pasiūlyti koordinuoti nacionalines šios srities operacijas, įskaitant inspektorių ir laivų, kuriuose yra inspektorius, skaičių. ii) Šioje rekomendacijoje nustatytų nuostatų laikosi ir planus dėl dalyvavimo įgyvendina visos susitariančiosios vyriausybės, jeigu jos nesusitaria kitaip; apie minėtą susitarimą pranešama Komisijai: Tačiau sistemos įgyvendinimas netaikomas bet kokių dviejų susitariančiųjų vyriausybių atžvilgiu, jeigu bet kuri iš tų dviejų susitariančiųjų vyriausybių apie tai pranešė Komisijai dar nesudarius susitarimo. 10. i) Žvejybos įrankiai tikrinami laikantis parajonyje, kuriame buvo atliktas patikrinimas, galiojančių taisyklių. Inspektorius pažeidimo pobūdį nurodo ataskaitoje. ii) Inspektoriams turi būti suteikti įgaliojimai tikrinti bet kokius naudojamus žvejybos įrankius arba sudėtus ant denio ir parengtus naudoti žvejybos įrankius. 11. Inspektorius bet kokius patikrintus žvejybos įrankius, kurie atrodo neatitinką tam tikro laivo registravimo valstybei taikomų galiojančių Komisijos rekomendacijų, ženklina Komisijos patvirtinto pavyzdžio ženklu ir apie šią neatitiktį įrašo įrašą ataskaitoje. 12. Inspektoriui žvejybos įrankius leidžiama fotografuoti taip, kad būtų įmanoma nurodyti tas žvejybos įrankių ypatybes, kurios neatitinka galiojančių taisyklių, ir šiuo atveju nufotografuoti objektai turėtų būti išvardyti ataskaitoje, o fotonuotraukų kopijos turėtų būti pridedamos prie ataskaitos kopijos, kuri siunčiama laivo registravimo valstybei. 13. Inspektoriui turi būti suteikti įgaliojimai, tačiau atsižvelgiant į visus Komisijos nustatytus apribojimus, nustatyti sužvejotų žuvų ypatybes ir įvertinti, ar buvo laikomasi Komisijos rekomendacijų. Inspektorius išvadas kiek įmanoma greičiau turi pateikti patikrinto laivo registravimo valstybės institucijoms. Dvejų metų ataskaita, 1974–1975, II dalis). Pastabos Buvo susitarta, kad tarptautinio tikrinimo sistemos taikymo pradžios data nebus nustatoma tol, kol Komisija nenuspręs kitaip. TATAK vimpelas: [pic] [1] OL L 358. 2002 12 31, p. 59. [2] OL L 15, 2007 1 20, p. 1. [3] OL L 162, 1986 6 18, p. 33. [4] OL L 5, 2004 1 9, p. 25. [5] Laivo kapitonas – tai laivui vadovaujantis asmuo.