Santrauka Užtikrinant Portugalijos teisingumo sistemos veiksmingumą ir toliau patiriama sunkumų, ypač administraciniuose ir mokesčių teismuose. Vyriausybė imasi priemonių šiai problemai spręsti, visų pirma stiprindama administracinio arbitražo centrus ir steigdama greitojo reagavimo grupes. Taip pat imtasi priemonių, kuriomis siekiama spręsti žmogiškųjų išteklių trūkumo problemą ir investuoti į skaitmeninimą. Atsižvelgdama į tai, kad ne kartą buvo pareikštas susirūpinimas dėl bylų paskirstymo teismuose, Aukštoji teismų taryba imasi veiksmų bylų valdymui pagerinti, šiuo tikslu didindama paskirstymo sistemos skaidrumą. Įgyvendinamos profesinio sąžiningumo didinimo teisingumo sistemoje iniciatyvos, visų pirma rengiant teisėjų elgesio kodeksus. Tebediskutuojama dėl hierarchinių santykių prokuratūroje, šis klausimas svarstomas Aukščiausiajame administraciniame teisme. Svarstomos baudžiamojo proceso reformos, kurios turėtų padėti greičiau išnagrinėti sudėtingas bylas. Svarbu, kad šie klausimai būtų sprendžiami konsultuojantis su visais suinteresuotaisiais subjektais ir laikantis Europos standartų. Laukiama parlamento balsavimo dėl vyriausybės patvirtintos 2020–2024 m. kovos su korupcija strategijos. Šia strategija siekiama patenkinti jau seniai kilusį poreikį sukurti patikimą kovos su korupcija sistemą. Vyriausybė pasiūlė priemones, kuriomis siekiama užtikrinti veiksmingesnį sudėtingų korupcijos bylų sprendimą. Nors ir toliau dedamos pastangos gerinti korupcijos tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo rezultatus, baudžiamojo persekiojimo institucijų nuomone, policija ir prokuratūros susiduria su išteklių trūkumo problema. Nauju pakeitimu baigta įgyvendinti 2019 m. turto deklaravimo sistemos reforma, tačiau Skaidrumo užtikrinimo tarnyba, įpareigota tikrinti pateiktą informaciją apie turtą, dar neveikia. Nors 2019 m. atnaujintas taisykles dėl „sukamųjų durų“ reiškinio dar reikia įgyvendinti, parlamente svarstomas naujas teisės aktas dėl lobistinės veiklos ir ketinama peržiūrėti teisės aktus dėl pranešėjų. Korupcijos prevencijos tarybai vis dar skiriama nedaug išteklių. Siekiant padidinti prevencijos pajėgumus, sukurtas kovos su korupcija mechanizmas. Nacionaliniu lygmeniu pateikta keletas rekomendacijų dėl COVID-19 pandemijos metu kylančios korupcijos rizikos, įskaitant interesų konfliktų riziką. Žiniasklaidos reguliavimo tarnybos kompetencija išplėsta pagal peržiūrėtą Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą, įtraukiant nuostatas dėl dalijimosi vaizdo medžiaga platformų ir gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis bei naujus ataskaitų teikimo bei registravimo įpareigojimus. Vyriausybė įgyvendino specialiosios paramos žiniasklaidai priemones, kuriomis siekta sumažinti sunkumus, su kuriais žiniasklaida susiduria dėl COVID-19 pandemijos. Teisės aktų sistema užtikrinama žurnalistų apsauga. Nepaisant to, būta atvejų, kai žurnalistų profesinei veiklai buvo iškilusi grėsmė ir kai ta veikla buvo ribojama, įskaitant žurnalistų sekimo siekiant sužinoti žurnalistų šaltinius atvejį, dėl kurio Generalinė prokuratūra pradėjo tyrimą, kurį turės išnagrinėti Aukštoji prokuratūros taryba. Be to, suinteresuotieji subjektai nurodo, kad trūksta sistemingo duomenų apie grasinimus žurnalistams arba smurtą žurnalistų atžvilgiu, visų pirma internete, rinkimo. Imtasi teisėkūros skaidrumo ir teisės aktų kokybės gerinimo priemonių. Visų pirma pažymėtina, kad naujomis parlamento darbo tvarkos taisyklėmis siekiama didinti suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą teisėkūros procese. Vyriausybė gavo parlamento leidimą COVID-19 pandemijos metu naudotis nepaprastosios padėties įgaliojimais, parlamentas, teismai ir ombudsmenas vykdė naudojimosi tais įgaliojimais ex post kontrolę. COVID-19 pandemija ir neatidėliotinos priemonės turėjo poveikio pilietinės visuomenės organizacijų darbui, todėl joms buvo skirta specialioji parama. Nauju teisės aktu dėl komunalinių įmonių statuto siekiama supaprastinti teisės aktų sistemą. Nors laikoma, kad pilietinės visuomenės erdvė yra atvira, kyla naujų iššūkių, visų pirma dėl pasitaikančio priešiškumo pilietinės visuomenės organizacijų ir žmogaus teisių gynėjų atžvilgiu ir spaudimo jiems darymo.

I.Teisingumo sistema

Portugalijos teisingumo sistema pagrįsta teismų sistema, kurią sudaro Konstitucinis Teismas, Aukščiausiasis Teisingumo Teismas, pirmosios ir antrosios instancijų teismai, Aukščiausiasis Administracinis Teismas, pirmosios ir antrosios instancijų administraciniai ir mokesčių teismai bei Audito Rūmai. Aukštoji teismų taryba, Aukštoji administracinių ir mokesčių teismų taryba ir Aukštoji prokuratūros taryba taiko drausmines priemones atitinkamiems teisėjams, joms yra patikėtos susijusios valdymo funkcijos. Be to, jos kompetentingos skirti, perkelti ir paaukštinti teisėjus ir prokurorus. Teisėjus ir prokurorus atitinkama taryba skiria atviro konkurso tvarka, atsižvelgdama į vertinimo balus, gautus pabaigus privalomus mokymo kursus Teisėjų studijų centre. Prokuratūra yra nepriklausoma nuo teisminės valdžios ir veikia savarankiškai nuo vykdomosios valdžios. Ji turi savo valdymo sistemą, kurioje aukščiausias organas yra Generalinė prokuratūra. Portugalija dalyvauja Europos prokuratūros vykdomoje veikloje. Advokatų asociacija yra nepriklausomas viešąja teise reglamentuojamas juridinis asmuo, kuris, vykdydamas savo viešuosius įgaliojimus, atlieka reguliavimo funkcijas.

Nepriklausomumas

Portugalijos teismų nepriklausomumo vertinimas yra tarp vidutinio ir žemo, o per pastaruosius penkerius metus aiškios tendencijos šioje srityje nenustatyta. 2021 m. pablogėjo įmonių teismų nepriklausomumo vertinimas – tik 39 proc. jų teismus vertina kaip pakankamai arba visiškai nepriklausomus, taigi laikoma, kad teismų nepriklausomumas yra žemas. Plačiojoje visuomenėje teismų nepriklausomumo vertinimas pagerėjo, nors iš tebėra vidutiniškas – 48 proc. juos suvokia kaip pakankamai arba visiškai nepriklausomus. Tai rodo, kad nuo 2018 m. registruota vertinimo blogėjimo tendencija pasuko priešinga linkme.

Aukštoji teismų taryba tikrino bylų paskirstymo teismuose sistemą ir patvirtino jos skaidrumo gerinimo priemones. Nors bylos paskirstomos elektroniniu būdu, taikant sistemą, pagal kurią bylos paskirstomos atsitiktine tvarka, išskirtinėmis aplinkybėmis bylos gali būti paskirstomos ir rankiniu būdu. Siekdama užtikrinti skaidrumą tais atvejais, kai bylos paskirstomos rankiniu būdu, ir išvengti pažeidimų, Aukštoji teismų taryba priėmė Reglamentą Nr. 269/2021, kuriuo nustatomi bylų paskirstymo teismuose keitimo, mažinimo arba laikino nutraukimo principai, kriterijai, reikalavimai ir procedūros. Šiuo nauju reglamentu siekiama pagal Europos standartus užtikrinti teisingo teismo, teisėtumo, draudimo perduoti bylą, teismų nepriklausomumo ir nešališkumo principų laikymąsi. Kaip nurodyta 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, Aukštoji taryba, atsižvelgdama į įtarimus dėl kišimosi į teismuose atsitiktine tvarka atliekamą bylų paskirstymą, ėmėsi tirti galimus pažeidimus. 2020 m. liepos mėn., ištyrusi rankinio bylų paskirstymo aukštuosiuose teismuose 2017–2020 m. laikotarpiu atvejus, Aukštoji taryba nerado nepagrįsto rankinio paskirstymo įrodymų ir nutraukė tyrimą nepradėjusi jokių drausminių procedūrų. Tačiau, atlikusi tyrimą, kurio metu buvo nustatyti trys atvejai, kai buvo padaryta bylų paskirstymo Lisabonos apeliaciniame teisme pažeidimų ir buvo matyti piktnaudžiavimo įgaliojimais požymių, Aukštoji taryba nusprendė pradėti drausmines procedūras teisėjų atžvilgiu, įskaitant pirmininkaujantį teisėją ir anksčiau tam teismui pirmininkavusį teisėją. 2021 m. balandžio mėn., dar kartą kilus susirūpinimui dėl bylų paskirstymo Lisabonos centriniame nurodymų teisme, Aukštoji taryba pavedė atlikti naują tyrimą, tačiau, jį atlikus, nenustatyta jokių faktų, iš kurių būtų matyti, kad būtų buvę padaryta tvarkos pažeidimų.

Įgyvendinamos profesinio sąžiningumo teisingumo sistemoje didinimo iniciatyvos. Prokuratūros statute ir Bendrųjų teismų teisėjų statute išdėstytos taisyklės dėl prokurorų ir teisėjų pareigų ir nesuderinamų pareigų. Pagal atitinkamus statutus Aukštoji teismų taryba ir Aukštoji prokuratūros taryba yra kompetentingos vykdyti teisėjų pajamų ir turto deklaracijų kontrolę bei tvirtinti tam reikalingas teisines priemones. Atsižvelgdama į tai, 2021 m. sausio 12 d. Aukštoji teismų taryba patvirtino Deklaravimo prievolių reglamentą. Be to, 2020 m. spalio 20 d. Aukštoji prokuratūros taryba patvirtino elgesio kodekso projektą, dėl jo surengusi viešas konsultacijas. Galutinė elgesio kodekso redakcija dar nepatvirtinta. Taip pat laukiama, kol Aukštoji administracinių ir mokesčių teismų taryba patvirtins administracinės ir mokesčių jurisdikcijos teisėjų elgesio kodeksą, kuriuo siekiama nustatyti etikos normų, principų ir prievolių sistemą, susijusią su teisėjo pareigų vykdymu ir užtikrinimu, kad būtų laikomasi įpareigojimų dėl pajamų deklaravimo, interesų konfliktų ir dalykų, susijusių su institucinėmis dovanomis ir svetingumu. Be to, Aukštoji administracinių ir mokesčių teismų taryba patvirtino reglamento dėl administracinės ir mokesčių jurisdikcijos teisėjų pareigos pranešti apie pajamas, turtą, interesus, pareigų nesuderinamumą ir kliūtis, taip pat procedūras ir patikrinimus, projektą. Be to, 2020 m. lapkričio mėn. Teisėjų profesinė asociacija pateikė išsamų pasiūlymų rinkinį, kuriuo siekiama padidinti skaidrumą ir profesinį sąžiningumą teisingumo sistemoje, įskaitant, be kita ko, piliečiams ir teisėjams skirtų pranešimo kanalų, visų pirma skirtų pranešti apie nederamą poveikį arba mėginimą daryti tokį poveikį, tobulinimą. Aukštoji teismų taryba dar neatsižvelgė į pasiūlymus, kuriuos pateikė Teisėjų profesinė asociacija.

Atliekama teisminė hierarchinių nurodymų prokurorams teikimo tvarkos peržiūra. Kaip nurodyta 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, naujajame Prokuratūros statute, įsigaliojusiame 2020 m., yra nuostatų, kuriomis patikslinami hierarchinio kišimosi į baudžiamąjį procesą apribojimai. 2020 m. lapkričio mėn. nauja privaloma generalinio prokuroro direktyva įtvirtinta galimybė baudžiamojo proceso metu duoti konkrečius įsakymus pavaldžiam prokurorui. Pagal naująją direktyvą tokie įsakymai visada turėtų būti raštu registruojami pridedamuose administraciniuose dokumentuose, taip pat suteikiama galimybė atsisakyti vykdyti įsakymus. Teisminių institucijų suinteresuotieji subjektai pareiškė susirūpinimą, kad ši direktyva gali riboti vidinį prokurorų savarankiškumą ir tiesiogiai prieštarauja Prokuratūros statuto nuostatoms. Šiuo metu Aukščiausiajame administraciniame teisme nagrinėjama byla, Prokurorų sąjungai pateikus ieškinį.

Svarstomos baudžiamojo proceso sistemos reformos, kurios turėtų padėti greičiau nagrinėti sudėtingas baudžiamąsias bylas. Siekiant paspartinti itin sudėtingų baudžiamųjų bylų nagrinėjimą, pradėta diskusija dėl poreikio iš dalies pakeisti taisykles, kuriomis reglamentuojamas baudžiamasis procesas. Būta sudėtingų bylų, visų pirma susijusių su aukšto lygio korupcija, kai dėl vilkinimo tyrimo ir nurodymų etapu sueidavo nusikaltimų senaties terminas ir kaltinimai padarius baudžiamąjį nusikaltimą būdavo atmetami. Suinteresuotieji subjektai pareiškė susirūpinimą, kad dėl suvokimo, kad teisingumo sistema nėra pakankamai pajėgi spręsti didelio atgarsio susilaukusių bylų, visuomenė gali susidaryti neigiamą nuomonę apie sistemą. Todėl svarstomi keli pasiūlymai pakeisti taisykles, kuriomis reglamentuojamas baudžiamasis procesas. Visų pirma 2021 m. gegužės mėn. vyriausybė parlamentui pasiūlė priemones, kuriomis siekiama padidinti baudžiamojo persekiojimo ir baudžiamųjų bylų nagrinėjimo veiksmingumą. Jomis, be kita ko, numatyta galimybė organizuoti atskiras procedūrines priemones ir teismo proceso metu derėtis dėl didžiausios bausmės ribos, jei pripažįstami kaltinamajame akte išdėstyti faktai. Be to, vyksta diskusijos dėl nurodymų teismų, visų pirma – Centrinio nurodymų teismo, veiklos organizavimo. Dabar šis specializuotas teismas, kuriame yra tik du teisėjo pareigas einantys pareigūnai, yra kompetentingas duoti nurodymus sudėtingose bylose arba bylose, kuriose nagrinėjama organizuota nusikalstama veikla, įskaitant korupciją, o jo jurisdikcija apimą visą šalies teritoriją. Visų pirma kritikuojama plati jo kompetencija ir mažas teisėjų skaičius. Šiomis aplinkybėmis 2021 m. gegužės 4 d. Aukštoji teismų taryba pranešė, kad palankiai vertintų Centrinio nurodymų teismo dabartinio organizavimo ir struktūros pokyčius, tačiau atmetė galimybę didini teisėjų skaičių. Aukštoji teismų taryba vyriausybei pateiks atitinkamą oficialų pasiūlymą. 2021 m. birželio 17 d. vyriausybė patvirtino įstatymo projektą, kuris bus pateiktas parlamentui ir kuriame siūloma panaikinti Lisabonos nusikalstamų veikų tyrimo teismą, o jo įgaliojimus suteikti Centriniam nusikalstamų veikų tyrimo teismui. Pagal siūlomą priemonę numatoma padidinti į pastarąjį teismą skiriamų teisėjų skaičių (nuo dviejų iki devynių), taip užtikrinant protingesnį išteklių panaudojimą ir sustiprinant kovą su ekonominiais ir finansiniais nusikaltimais. Svarbu, kad teisinės reformos būtų vykdomos konsultuojantis su visais suinteresuotaisiais subjektais ir laikantis atitinkamų Europos standartų.

Kokybė

Teisingumo sistemai skirti žmogiškieji ištekliai buvo didinami, tačiau tebėra problemų. 2020 m. gruodžio mėn. buvo pradėtos 40-ies teisėjų ir 65-ių prokurorų įdarbinimo procedūros. Tačiau suinteresuotieji subjektai ir toliau nurodo, kad labai trūksta teisėjų ir prokurorų. Visų pirma mokesčių ir administraciniai teismai nurodo, kad bendras pirmosios instancijos mokesčių ir administraciniuose teismuose dirbančių teisėjų skaičius yra gerokai mažesnis, nei nustatyta teisinėje sistemoje, neužimta daugiau kaip 13 proc. darbo vietų. 2019 m. pabaigoje administracinių ir mokesčių teismų apeliacijų skyriuose tebebuvo neužimta 11 teisėjų darbo vietų. 2020 m. gruodžio mėn. pradėta jau kelerius metus laukta įdarbinimo procedūra, kuria siekta įsteigti patariamuosius kabinetus, kurie padėtų teisėjams. Numatoma, kad pirmieji patariamieji kabinetai bus įsteigti 2021 m. rugsėjo mėn., o patarėjai teiks techninę pagalbą ir dalysis teisės, psichologijos, apskaitos, finansų ir ekonomikos sričių ekspertinėmis žiniomis. Tačiau šie kabinetai bus steigiami tik pirmosios instancijos teismuose, nors suinteresuotieji subjektai pabrėžia, kad juos taip pat reikėtų steigti administraciniuose ir mokesčių teismuose, nes juose bylų nagrinėjimo trukmė yra ilgesnė, susikaupusių bylų yra daugiau ir nagrinėjant bylas dažnai reikalingos techninės ekspertinės žinios. Prokuratūra taip pat rengiasi įdarbinti techninių patarėjų, kurie padėtų prokurorams. Tačiau dėl biudžeto apribojimų įdarbinimo procesas stringa.

Toliau įgyvendinamos priemonės, kuriomis siekiama gerinti teisingumo sistemos kokybę, visų pirma – skaitmeninimo srityje. Informacinių ir ryšių technologijų diegimui teisingumo sistemoje skirtas biudžetas 2021 m. padidėjo 23,4 proc., taip pat yra specialus teisingumo sistemos modernizavimo projektų rėmimo fondas, jo biudžetas – 5,1 mln. EUR. Reaguojant į tai, kad vis daugiau procesinių veiksmų atliekama nuotoliniu būdu, teismuose taip pat įdiegta daugiau vaizdo konferencijų sistemų. Pagal procedūrines taisykles teismuose jau leidžiama naudoti skaitmenines technologijas nagrinėjant daugelį civilinių, komercinių, administracinių ir baudžiamųjų bylų. 2020 ir 2021 m. taip pat toliau įgyvendinta programa „Justiça + Próxima“, kuria siekiama modernizuoti teisingumo sistemą. Pagal projektą „Tribunal+“ numatytos priemonės, susijusios su aptarnavimo padalinio veiklos administraciniu supaprastinimu ir optimizavimu, diegiamos ir kituose teismuose; numatoma, kad iki 2021 m. pabaigos šios priemonės bus įdiegtos 300-uose bendrųjų teismų, pvz., bendrosios kompetencijos ir vietos teismų. Vis dar rengiamas projektas „Tribunal + 360º“, kurio tikslas – teismuose, įskaitant įrodymų teikimo sritį, užtikrinti visapusį skaitmeninimą ir įdiegti bepopierę sistemą. Pagal nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą Portugalija pristatė reformą „Skaitmeninė pertvarka teisingumo srityje“, kuria daugiausia bus siekiama didinti skaitmeninių priemonių naudojimą, ypatingą dėmesį skiriant administraciniams ir mokesčių teismams. Be to, Portugalija pateikė prašymą suteikti techninę pagalbą projektui, kuriuo siekiama padėti Teisingumo ministerijai daryti pažangą šalyje įgyvendinant į naudotojus orientuotą teisingumo sektoriaus modernizavimo darbotvarkę ir plėtoti pagrindines politikos strategijas.

COVID-19 pandemija turėjo nedaug poveikio teisingumo sistemos veikimui. 2020 m. kovo mėn. neskubių bylų terminai buvo laikinai sustabdyti, o neskubūs veiksmai – atidėti. Tačiau, Aukštosios teismų tarybos teigimu, bendrosios kompetencijos teismai tinkamai susidorojo su susikaupusių bylų skaičiumi, o išnagrinėjimo rodiklis per 2020 m. nepakito. Ir toliau taikytos dar pirmosios nepaprastosios padėties metu įdiegtos priemonės kaip antai 2020 m. kovo 19 d. priimtas įstatymas, kuriuo nustatoma išskirtinė teismo proceso tvarka. Tame įstatyme nustatyta, kad liudytojų apklausos ir teismo posėdžiai turėtų vykti fiziškai, laikantis Sveikatos ministerijos rekomendacijų dėl sveikatos saugumo priemonių. Parlamento pasiūlymas iš dalies pakeisti įstatymą, suteikiant galimybę naudoti iš teismų aktyvinamas tolimojo ryšio sistemas siekiant atlikti procesinius veiksmus, kuriems reikalingas fizinis šalių dalyvavimas, dar nėra priimtas.

Veiksmingumas

Teisingumo sistemos veiksmingumas didėja, tačiau administraciniuose ir mokesčių teismuose vis dar patiriama sunkumų. Portugalijoje ir toliau didėja teisingumo sistemos veiksmingumas, visų pirma sprendžiant civilines ir komercines bylas – jų nagrinėjimo pirmosios instancijos teismuose trukmė nuolat trumpėja. Taip pat toliau mažėja susikaupusių civilinių ir komercinių bylų. Tačiau administracinių bylų nagrinėjimo trukmė tebėra ilga, nors pastaraisiais metais ir nuolat trumpėjo, o išnagrinėjimo rodiklis buvo teigiamas ir pirmosios bei antrosios instancijos teismuose siekė 840 dienų. Nors neišnagrinėtų administracinių bylų skaičius pirmosios instancijos teismuose taip pat šiek tiek mažėja, jis tebėra palyginti didelis. Šis klausimas taip pat aptartas konkrečiai šaliai skirtoje rekomendacijoje dėl poreikio didinti mokesčių ir administracinių teismų darbo veiksmingumą, kuri parengta įgyvendinant 2020 m. Europos semestrą.