•Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

Šiuo pasiūlymu Baltijos jūroje žvejojančioms valstybėms narėms nustatomos 2023 m. tam tikrų žuvų išteklių ar išteklių grupių žvejybos galimybės.

2016 m. liepos 20 d. įsigaliojo Reglamentas (ES) 2016/1139, kuriuo nustatytas Baltijos jūrai skirtas daugiametis planas. Daugiamečiame plane numatytos žvejybos galimybės turi būti nustatomos pagal jo tikslus ir turi atitikti tikslinius mirtingumo dėl žvejybos intervalus, nurodytus turimose patikimiausiose mokslinėse rekomendacijose, pateiktose visų pirma ICES ar panašios nepriklausomos mokslo įstaigos. Daugiamečio plano 4 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad išteklių, dėl kurių pateikiama MSY rekomendacija, BLSK iš esmės neturi viršyti mirtingumo dėl žvejybos lygio, kuriam esant užtikrinamas MSY (t. y. atitinkamai FMSY taško vertės ir apatinio FMSY intervalo). Tačiau pagal daugiamečio plano 4 straipsnio 4 dalį BLSK visada gali būti nustatytas žemiau FMSY intervalo. Daugiamečio plano 4 straipsnio 5 dalyje nustatytomis sąlygomis geros būklės išteklių BLSK gali viršyti FMSY taško vertę (t. y. gali būti viršutiniame FMSY intervale). Dėl išteklių, kurių biomasė yra žemiau geros būklės ribų, t. y. neršiančių žuvų išteklių biomasės atskaitos taško, kurio nesiekiant reikia imtis priemonių ištekliams atkurti iki tokio lygio, kuris viršytų MSY užtikrinti reikiamą lygį (Btrigger), pagal daugiamečio plano 5 straipsnio 1 dalį turi būti imamasi tinkamų taisomųjų priemonių, skirtų užtikrinti, kad ištekliai greitai atsikurtų iki geros būklės lygio. Visų pirma, atsižvelgiant į biomasės sumažėjimą, turi būti nustatytas sumažintas žemiau viršutinio FMSY intervalo esantis BLSK. Pagal daugiamečio plano 5 straipsnio 2 dalį, jeigu išteklių biomasė nesiekia net saugių biologinių ribų, t. y. neršiančių žuvų išteklių biomasės atskaitos taško, kurio nesiekiant gali sumažėti išteklių reprodukcinis pajėgumas (Blim), reikia imtis papildomų taisomųjų priemonių. Taisomosios priemonės gali būti visų pirma atitinkamų išteklių specializuotosios žvejybos sustabdymas ir tinkamas tų išteklių žvejybos arba kitų tos pačios žvejybos metu žvejojamų išteklių žvejybos galimybių sumažinimas. Gali būti nustatomos ir kitokios taisomosios priemonės, tačiau jos turėtų būti funkciškai susietos su žvejybos galimybėmis. Priemonės turėtų būti pasirenkamos atsižvelgiant į situacijos pobūdį, sunkumą, trukmę ir pasikartojimą.

Pagal pagrindinį BŽP reglamentą išteklių, dėl kurių pateikiamos atsargumo principu grindžiamos rekomendacijos, žvejybos galimybės turi būti nustatomos tokio dydžio, kad būtų užtikrinamas bent panašus išteklių išsaugojimo lygis. Pagrindinio BŽP reglamento 8 konstatuojamojoje dalyje teigiama, kad priimant su mišriąja žvejyba susijusius valdymo sprendimus turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad mišriosios žvejybos rajone sunku tuo pačiu metu žvejoti visų rūšių išteklius laikantis MSY, visų pirma tais atvejais, kai mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad didinant naudojamų žvejybos įrankių selektyvumą labai sunku išvengti žvejybą stabdančių žuvų rūšių reiškinio.

Žvejybos galimybės siūlomos laikantis pagrindinio BŽP reglamento 16 straipsnio 1 dalies (kurioje nurodytas santykinio stabilumo principas) ir 16 straipsnio 4 dalies (kurioje nurodyti BŽP tikslai ir daugiamečiuose planuose numatytos taisyklės).

Siekiant nustatyti bendrai su Rusijos Federacija naudojamų išteklių Sąjungos kvotas, atitinkami šių išteklių kiekiai buvo išskaičiuoti iš BLSK, kuriuos rekomendavo ICES. Valstybėms narėms skirti BLSK ir kvotos pateikiami šio pasiūlymo priede.

ICES įvertintas vakarinės Baltijos jūros dalies silkių išteklių dydis šiek tiek padidėjo, tačiau tebesiekia tik 59 proc. Blim. ICES įvertino, kad biomasė bent iki 2025 m. nesieks Blim, net jei šie ištekliai visai nebus žvejojami. Išteklių pasipildymo lygis daugelį metų buvo žemas ir tebėra beprecedentiškai žemo lygio. Kadangi pagal jokius laimikio variantus biomasė artimiausiu metu neviršytų Blim, ICES penktus iš eilės metus pateikė rekomendaciją dėl nulinio laimikio. 2021 m. Taryba pagal daugiamečio plano 5 straipsnio 2 dalį ir 4 straipsnio 4 dalį nusprendė uždrausti specializuotąją žvejybą, išskyrus vien mokslinę žvejybą ir smulkiąją priekrantės žvejybą. Taryba taip pat nusprendė nustatyti neišvengiamai priegaudai taikomą BLSK, kad būtų išvengta kitų rūšių žuvų žvejybos sustabdymo. Kadangi, taikant šias taisomąsias priemones, dar nepakako laiko išteklių būklei pagerinti, Komisija siūlo toliau drausti specializuotąją žvejybą, o BLSK nekeisti.

Dėl rytinės Baltijos jūros dalies menkių ICES vis dar negali nustatyti FMSY intervalų verčių. Todėl 2023 metams ji pateikė atsargumo principu grindžiamą rekomendaciją. Ketvirtus metus iš eilės ICES pateikė rekomendaciją dėl nulinio laimikio. ICES įvertino, kad išteklių dydis vis dar nesiekia Blim ir nesieks vidutinės trukmės laikotarpiu, net jei šie ištekliai visai nebus žvejojami. Be to, ICES vertinimu, biomasė nuo 2021 m. beveik nepadidėjo, o išteklių pasipildymas tebėra kaip niekad mažas. Atsižvelgiant į tai, kad ištekliai išeikvoti, nuo 2019 m. imtasi griežtų priemonių. Rytinės Baltijos jūros dalies menkių specializuotoji žvejyba uždrausta, išskyrus vien mokslinę žvejybą, o siekiant išvengti daugumos kitų išteklių žvejybos Baltijos jūroje sustabdymo, BLSK taikomas tik neišvengiamai priegaudai. Patvirtintos papildomos su žvejybos galimybėmis funkciškai susietos taisomosios priemonės – žvejybos neršto metu neršto vietoje draudimas, taikomas aktyviausio neršto laikotarpiu galimose nerštavietėse. Išimtys taikomos vien mokslinei žvejybai, tam tikrai smulkiajai priekrantės žvejybai pasyviosios žvejybos įrankiais ir pelaginių žuvų, skirtų maistui, žvejybai, vykdomai už pagrindinių galimų nerštaviečių ribų. Be to, mėgėjų žvejyba pagrindiniame šių žuvų paplitimo rajone uždrausta nuo 2020 m., nes, palyginti su priegaudos BLSK, sužvejoti kiekiai būtų dideli. Kadangi, taikant šias taisomąsias priemones, dar nepakako laiko išteklių būklei pagerinti, Komisija siūlo toliau taikyti šias priemones, o BLSK nekeisti.

Dėl vakarinės Baltijos jūros dalies menkių ICES daugelį metų vertino, kad jų ištekliai yra pažeidžiami ir išteklių dydis nesiekia Btrigger. Todėl žvejybos galimybės buvo labai sumažintos ir patvirtintos papildomos priemonės, tokios kaip žvejybos neršto metu neršto vietoje draudimas ir mėgėjų žvejybos ribojimas. Kiekvienais metais prognozuota, kad ateinančiais metais ištekliai atsigaus, tačiau tai dar neįvyko. 2021 m. ICES pastebėjo, kad jos ankstesniuose vertinimuose buvo reikšmingų nenuoseklumų. Todėl ji atliko nuodugnesnį vertinimą. Šis vertinimas parodė, kad didžiąją praėjusių 10 metų laikotarpio dalį ištekliai iš tiesų net nesiekė Blim. Todėl ICES rekomendavo labai sumažinti bendrą sužvejojamą laimikį. Taryba nusprendė uždrausti specializuotąją žvejybą, išskyrus vien mokslinę žvejybą, ir nustatyti tik neišvengiamai priegaudai skirtą BLSK, kad būtų išvengta kitų rūšių žuvų žvejybos sustabdymo. Esamos papildomos su žvejybos galimybėmis funkciškai susietos taisomosios priemonės buvo paliktos galioti arba sugriežtintos. Paliktas galioti žvejybos neršto metu neršto vietoje draudimas, taikomas aktyviausio neršto laikotarpiu galimose nerštavietėse, išskyrus išimtis, taikomas vien mokslinei žvejybai, tam tikrai smulkiajai priekrantės žvejybai pasyviosios žvejybos įrankiais, pelaginių žuvų, skirtų maistui, žvejybai už pagrindinių galimų nerštaviečių ribų, taip pat dvigeldžių moliuskų žvejybai dragomis tam tikruose sekliuose vandenyse. Be to, žvejybos neršto metu neršto vietoje draudimo laikotarpis pratęstas, kad apimtų mėgėjų žvejybą. Mėgėjų žvejybos, vykdomos ne šiuo laikotarpiu, dienos riba sumažinta iki vienos žuvies vienam žvejui per dieną.

Šių metų rekomendacijoje ICES nurodė, kad įvertintas išteklių pasipildymas 2022 m. yra šiek tiek didesnis negu ankstesniais metais; tačiau išteklių biomasė toliau mažėja ir šiuo metu sudaro tik 38 proc. Blim. Vis dėlto rekomendacija dėl laimikio pagal FMSY taško vertę yra padidinti bendrą laimikio kiekį (kaip ir 2021 m., ICES negali pateikti atskirų rekomendacijų dėl verslinės ir mėgėjų žvejybos laimikių), ir įvertinta, kad 2024 m. biomasė viršys Blim. Tuo pat metu ICES pabrėžia, kad jos trumpalaikėje prognozėje yra kur kas daugiau neapibrėžtumo negu įprastai, nes pagal taikomą vertinimo modelį neatsižvelgiama į tam tikrus nežinomus (tikriausiai reikšmingus) mirtingumo veiksnius. Todėl ICES pabrėžia, kad, laimikio dydžiui atitinkant FMSY taško vertę, yra didelė rizika, kad 2024 m. biomasė iš tiesų vis dar nesieks Blim. Atsižvelgdama į labai mažą išteklių dydį, ICES svarstytus aspektus ir ankstesnį išteklių vertinimo neapibrėžtumą, Komisija siūlo laikytis apdairaus požiūrio ir nekeisti nustatyto BLSK lygio bei dabartinių taisomųjų priemonių.

2020 m. ICES įvertino, kad centrinės Baltijos jūros dalies silkių biomasė nebesiekė Btrigger. 2021 m. biomasės dydis dar labiau sumažėjo ir beveik pasiekė Blim. Žvejybos galimybės buvo labai sumažintos; ištekliai vėl padidėjo, bet vis dar nesiekia Btrigger. Nuo 2015 m. ištekliai nė karto gausiai nepasipildė, o pagrindinis dabartines žvejybos galimybes lemiantis veiksnys yra 2019 metų klasės dydis; tačiau tų metų klasės dydžio įverčiai skiriasi. 2020 m. ICES įvertino, kad 2019 m. klasė buvo didelė, praėjusiais metais – kad jos dydis buvo mažesnis už vidutinį, o šiais metais – kad jos dydis yra didesnis už vidutinį. Tuo remdamasi ICES rekomenduoja reikšmingai padidinti žvejybos galimybes, tačiau kartu pabrėžia, kad ištekliai yra priklausomi nuo vienų metų klasės, kurios dydis nėra tiksliai žinomas. Todėl Komisija siūlo laikytis apdairaus požiūrio ir nustatyti žvejybos galimybes ties apatiniu FMSY intervalo tašku pagal daugiamečio plano 5 straipsnio 1 dalį.

Kelerius pastaruosius metus Botnijos įlankos silkių būklės vertinime buvo tam tikro neapibrėžtumo. Nuo 2010 m. jų biomasė nuolat mažėja. 2019 m. ICES dėl didelio retrospektyvaus vertinimo netikslumo teko pakeisti savo rekomendaciją į ICES žemesnės 3 duomenų kategorijos atsargumo principu grindžiamą rekomendaciją. Atlikusi nuodugnesnį darbą, 2021 m. ICES dar kartą pakeitė rekomendaciją į ICES aukštesnės 1 duomenų kategorijos MSY rekomendaciją. Ji įvertino, kad biomasė pagaliau vėl didėja, ir rekomendavo reikšmingai padidinti žvejybos galimybes. Dabar ICES vertina, kad išteklių biomasė per kelerius praėjusius metus iš tiesų buvo kur kas mažesnė ir sumažėjo iki lygio, tik šiek tiek viršijančio Btrigger. ICES nurodo, kad šį pokytį tikriausiai lemia mažėjantis silkių dydis, – šį reiškinį jau kurį laiką pastebi ir kai kurie priekrantės žvejai. Svorio ir amžiaus santykis pastaruosius 15 metų buvo žemas, o 2021 m. toliau mažėjo. Vienintelis ICES rekomenduojamas laimikio variantas, pagal kurį ištekliai 2024 m. tebebūtų didesni nei Btrigger, yra ties apatiniu FMSY intervalo tašku. Atsižvelgdama į neigiamus išteklių pokyčius ir siekdama, kad išteklių dydis nenukristų žemiau Btrigger lygio, Komisija siūlo nustatyti žvejybos galimybes ties apatiniu FMSY intervalo tašku.

ICES rekomendacijoje dėl Rygos įlankos silkių nenustatyta jokių konkrečių apribojimų, todėl siūlomas BLSK atitinka FMSY taško vertę.

Pasak ICES, atlantinių šprotų (toliau – šprotai) biomasės būklė yra gera, tačiau praeityje žvejybos intensyvumas viršijo FMSY. Be to, ICES rekomenduoja apsvarstyti tarprūšinę sąveiką, nes šprotai yra svarbi žuvų, kuriomis minta menkės, rūšis. Todėl pagal daugiamečio plano 4 straipsnio 3 dalį Komisija siūlo nustatyti BLSK apatiniame FMSY intervale.

Jūrinių plekšnių (toliau – plekšnės) BLSK nustatytas derinant: i) MSY rekomendaciją dėl išteklių 21, 22 ir 23 pakvadračiuose ir ii) MSY rekomendaciją dėl išteklių 24–32 pakvadračiuose, kuri šiais metais pakeista į ICES aukštesnės 2 duomenų kategorijos MSY rekomendaciją. Abu ištekliai sėkmingai didėja, tačiau reikėtų atsižvelgti į tarprūšinę sąveiką. Menkės sudaro neišvengiamą plekšnių žvejybos priegaudą, o priegaudos dydis gali būti reikšmingas, ypač kai nenaudojami selektyvesni žvejybos įrankiai. Komisija siūlo palikti labai mažas abiejų Baltijos jūros menkių išteklių žvejybos galimybes. Taigi, Komisija siūlo nustatyti plekšnių BLSK apatiniame FMSY intervale pagal daugiamečio plano 4 straipsnio 3 dalį.

Daugelį metų ICES teigė, kad upių lašišų išteklių būklė Baltijos jūroje yra labai nevienoda, kai kurie iš jų yra geros, tačiau kiti – labai prastos būklės. Dėl pagrindinio baseino lašišų ICES anksčiau teikė MSY rekomendaciją, o dėl Suomijos įlankos lašišų – rekomendaciją, grindžiamą metodu, sukurtu ištekliams, apie kuriuos trūksta duomenų. Po nuodugnaus išteklių įvertinimo ICES nusprendė šį metodą 2020 m. taikyti ir pagrindiniam baseinui. Po tolesnio darbo ICES 2021 m. vėl pateikė MSY rekomendaciją; tačiau šioje rekomendacijoje pirmą kartą nurodyta, kad, siekiant apsaugoti nepakankamus upių išteklius, turėtų būti sustabdyta visa lašišų verslinė ir mėgėjų žvejyba pagrindiniame baseine, kuri yra iš esmės mišrioji žvejyba sužvejojant lašišų iš geros ir prastos būklės upių išteklių. Vis dėlto ICES taip pat manė, kad esamos specializuotosios žvejybos Botnijos įlankos ir Alandų jūros priekrantės rajonuose tąsa lašišų vasaros migracijos laikotarpiu vis dar atitiktų atsargumo principą. Todėl Taryba nusprendė uždrausti specializuotąją lašišų žvejybą pagrindiniame baseine ir nustatyti neišvengiamai priegaudai taikomą BLSK, darant išimtį vien mokslinei žvejybai, tačiau leisti vasaros laikotarpiu toliau vykdyti specializuotąją lašišų žvejybą tuose šiauriniuose priekrantės rajonuose. Taryba taip pat patvirtino papildomas taisomąsias priemones, funkciškai susietas su žvejybos galimybėmis. Uždrausta žvejoti ūdomis didesniu kaip keturių jūrmylių atstumu nuo bazinių linijų. Be to, vykdant mėgėjų žvejybą tose vietose ir tuo metu, kai specializuotoji verslinė žvejyba yra uždrausta, taikoma dienos riba – viena lašiša su nukirptu peleku vienam žvejui. Suomijos įlankos lašišoms Taryba nustatė BLSK pagal ICES atsargumo principu grindžiamą rekomendaciją. 2022 m. dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą atitinkama ICES darbo grupė negalėjo susitikti, ir ICES nusprendė perkelti į kitą laikotarpį savo rekomendaciją dėl pagrindinio baseino lašišų ir rekomendaciją dėl Suomijos įlankos lašišų. Tuo remdamasi Komisija siūlo palikti abu BLSK dydžius nepakeistus ir toliau taikyti dabartines taisomąsias priemones, kartu aiškiai nustatant, kad mėgėjų žvejybos sugaunant ir paleidžiant metodai draudžiami, nes ICES mano, kad mirtingumas po paleidimo yra per didelis, kad būtų galima apsaugoti silpnas populiacijas.

Tarybos reglamente (EB) Nr. 847/96 nustatytos papildomos metų sandūros BLSK valdymo sąlygos, įskaitant, pagal jo 3 ir 4 straipsnius, lankstumo nuostatas dėl išteklių, kuriems atitinkamai taikomi atsargumo principu pagrįsti ir analitiniu įvertinimu pagrįsti BLSK. Jo 2 straipsnyje nustatyta, kad nustatydama BLSK Taryba turi nuspręsti, kuriems ištekliams, visų pirma atsižvelgiant į biologinę išteklių būklę, 3 ir 4 straipsniai netaikytini. Neseniai pradėtas taikyti lankstumo mechanizmas visiems ištekliams, dėl kurių taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, pagal pagrindinio BŽP reglamento 15 straipsnio 9 dalį. Todėl, siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris pažeistų racionalaus ir atsakingo gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimo principą ir kliudytų pasiekti BŽP tikslus, reikėtų patikslinti, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai taikomi tik kai valstybės narės nesinaudoja pagrindinio BŽP reglamento 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis.

Komisija taip pat siūlo iš dalies pakeisti Tarybos reglamentą (ES) 2022/109 nustatant norveginių menkučių, kurių žvejybos metai prasideda 2022 m. lapkričio 1 d., BLSK. Laukiant, kol 2022 m. spalio mėn. pradžioje bus paskelbta numatoma ICES rekomendacija ir bus surengtos konsultacijos su Jungtine Karalyste, atitinkamas BLSK dydis žymimas „p. m.“ (pro memoria).