EUROPOS KOMISIJA Strasbūras, 2018 05 29 COM(2018) 375 final 2018/0196(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio ir migracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinės taisyklės



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS 2018 m. gegužės 2 d. Komisija priėmė kitos 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos pasiūlymą. Diskusijoms skirtame dokumente dėl ES finansų, taip pat ex post vertinime ir viešose konsultacijose administracinis supaprastinimas nurodytas kaip vienas pagrindinių tikslų. Patirtis rodo, kad įvairių fondų ir finansavimo formų taisyklės yra pernelyg sudėtingos ir skirtingos, dėl to nereikalinga našta tenka programų valdytojams ir galutiniams paramos gavėjams. Šiame Bendrų nuostatų reglamento (BNR) pasiūlyme bus nustatytos septyniems pasidalijamojo valdymo fondams bendros nuostatos. Šiuo pasiūlymu nebus pakeistas dabartinis Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, juo bus toliau reglamentuojamos 2014–2020 m. patvirtintos programos. Pasiūlymu sumažinami taisyklių skirtumai ir užtikrinamas bendras šiems septyniems fondams taikomų pagrindinių taisyklių rinkinys: ·SF: Sanglaudos fondui ·EJRŽF: Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui ·ERPF: Europos regioninės plėtros fondui ·ESF+: „Europos socialiniam fondui +“ ·PMIF: Prieglobsčio ir migracijos fondui ·SVVP: Sienų valdymo ir vizų priemonei ·VSF: Vidaus saugumo fondui Atitinkamuose pasiūlymuose numatyta taikymo pradžios data – 2021 m. sausio 1 d., jie teikiami 27 valstybių narių Sąjungai, atsižvelgiant į 2017 m. kovo 29 d. Europos Vadovų Tarybos gautą Jungtinės Karalystės pranešimą apie jos ketinimą išstoti iš Europos Sąjungos ir Euratomo remiantis Europos Sąjungos sutarties 50 straipsniu. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 317 straipsnyje nustatyta, kad Komisija vykdo biudžetą bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, laikydamasi pagal SESV 322 straipsnį priimtų reglamentų nuostatų. SESV 322 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytas teisinis pagrindas, kuriuo remiantis priimamos finansinio pobūdžio taisyklės, pirmiausia nurodančios biudžeto sudarymo ir vykdymo bei sąskaitų pateikimo ir audito tvarką. Subsidiarumo principas finansinėms taisyklėms netaikomas, nes aišku, kad tik Sąjunga gali arba net turi imtis veiksmų. ES veikla, susijusi su Europos struktūriniais ir investicijų fondais, yra pagrįsta SESV 174 straipsnyje nustatytais tikslais. Teisė imtis veiksmų įtvirtinta SESV 175 straipsnyje, kuriame Sąjunga tiesiogiai raginama įgyvendinti politiką panaudojant struktūrinius fondus, kartu su 177 straipsniu, kuriame nustatomas Sanglaudos fondo vaidmuo. ESF, ERPF ir Sanglaudos fondo tikslai nustatyti atitinkamai SESV 162, 176 ir 177 straipsniuose. Su žuvininkyste susiję veiksmai grindžiami SESV 39 straipsniu. SESV 174 straipsnyje nurodyta, kad ypatingas dėmesys skiriamas kaimo vietovėms, pramonės pereinamojo laikotarpio vietovėms bei didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčioms vietovėms. Prie pastarųjų priskiriami labai retai apgyvendinti toliausiai į šiaurę esantys regionai bei salų, pasienio ir kalnuotos vietovės. SESV 349 straipsnyje nustatyta, kad reikia patvirtinti konkrečias priemones siekiant atsižvelgti į atokiausių regionų socialinės ir ekonominės struktūros padėtį, kurią sunkina jų tam tikri konkretūs ypatumai, labai ribojantys šių regionų plėtrą. Reglamentas, kuriuo sukuriamas Prieglobsčio ir migracijos fondas, grindžiamas SESV 78 straipsnio 2 dalimi ir 79 straipsnio 2 bei 4 dalimis. Reglamentas, kuriuo kaip Integruoto sienų valdymo fondo dalis sukuriama sienų valdymo ir vizų finansinės paramos priemonė, grindžiamas SESV 77 straipsnio 2 dalimi. Reglamentas, kuriuo sukuriamas Vidaus saugumo fondas, grindžiamas SESV 82 straipsnio 1 dalimi, 84 straipsniu ir 87 straipsnio 2 dalimi. SESV 317 straipsnyje nustatytas biudžeto vykdymo bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis bendro taisyklių rinkinio teisinis pagrindas. SESV 322 straipsnyje nustatyta jo taikymo sritis ir jo nustatymo procedūros.

Su nurodytais atskirais fondais susiję subsidiarumo ir proporcingumo principai išdėstyti kiekvieno fondo aiškinamajame memorandume. Tačiau BNR papildomai prisidedama prie šių principų įgyvendinimo. ·Prie subsidiarumo principo – nes skatinamas pasidalijamasis valdymas: Europos Komisija tiesiogiai nevaldo programų, jos pagal partnerystės principą įgyvendinamos kartu su valstybėmis narėmis. ·Prie proporcingumo principo – nes suvienijamos ir konsoliduojamos taisyklės (ir taip sumažinama suinteresuotųjų šalių našta). SESV 11 straipsnyje teigiama, kad nustatant ir įgyvendinant Sąjungos politikos ir veiklos kryptis turėtų būti atsižvelgiama į aplinkos apsaugos reikalavimus, visų pirma siekiant skatinti tvarią plėtrą, į tai šiame reglamente atsižvelgta. 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Atlikti atskiri įvairių fondų vertinimai, daugelis išvadų aktualiausios atitinkamiems konkretiems reglamentams. Toliau pateikiamos pagrindinės BNR taikytinos išvados. 1. Supaprastinimas. Poreikis mažinti administracinę naštą. Tokia buvo pagrindinė ir pasikartojanti visų fondų vertinimo išvada. ·Atlikus ERPF ir Sanglaudos fondo ex post vertinimą nustatyta, kad valdymo, kontrolės ir audito sistemos buvo pernelyg sudėtingos. Tai tapo administracinio netikrumo ir įgyvendinimo vėlavimo priežastimi. Sistemų sudėtingumas kėlė problemų visų pirma ES 15 šalyse, kuriose finansavimas buvo palyginti mažesnis, todėl atsirado poreikis užtikrinti jų proporcingumą. ·ESF vertinime nustatyta, kad reikia supaprastinti tiek finansavimo aplinką (t. y. priemonių mastą ir įvairovę), tiek įgyvendinimo procesą. ·Atlikus EJRŽF vertinimą taip pat nustatyta, kad administracinė našta pernelyg didelė. Tai atgrasė nuo paraiškų teikimo atitinkamame etape. Tam tikrų projektų sudėtingumas taip pat atgrasė potencialius paramos gavėjus, ypač tais atvejais, kai dalyvaudavo didelis partnerių tinklas. ·Atlikus tarpinį vertinimą taip pat paaiškėjo, kad reikia supaprastinti atitinkamus PMF, SVVP ir VSF komponentus. Itin rekomenduota taikyti supaprastintą išlaidų apmokėjimą. Į šį aspektą atsižvelgta visame BNR. Paminėtini tokie pavyzdžiai: V antraštinė dalis (pvz., supaprastintas išlaidų apmokėjimas, sąlygų įvykdymu grindžiami mokėjimai, specialių taisyklių didelės apimties projektams panaikinimas) ir VI antraštinė dalis (supaprastinta ir proporcingesnė kontrolė ir auditas). 2. Lankstumo būtinybė siekiant tenkinti naujus poreikius. ·Atlikus ERPF ir Sanglaudos fondo ex post vertinimą nustatyta, kad programų pritaikymas prie ekonomikos krizės sąlygų buvo viena iš 2007–2013 m. sėkmės istorijų; ja reikėtų remtis ir ateityje. ·ESF ex post vertinime nurodyta, kad vienas pagrindinių tobulintinų aspektų – lankstumas. ·Iš PMIF, SVVP ir VSF pirmtakų tarpinių vertinimų matyti, kad šiais fondais tinkamai atsižvelgta į migracijos ir saugumo krizes. Vis dėlto reikia lankstesnių paramos skirstymo mechanizmų. Šis klausimas aptariamas III antraštinėje dalyje (pagal kurią leidžiama atlikti palyginti nedidelius perkėlimus nereikalaujant iš dalies keisti programų) ir II antraštinėje dalyje (programos asignavimai nustatomi pirmiesiems 5 metams, o po to paskutiniuosius 2 metus lėšos paskirstomos remiantis peržiūros rezultatais). PMIF, SVVP ir VSF taikomos papildomumo taisyklės nustatytos konkretiems fondams skirtuose reglamentuose. Be to, valstybėms narėms daugiau lankstumo suteikia galimybė naudotis garantijų priemone „InvestEU“. 3. Finansinių priemonių (FP) galimybės. ·Atlikus ERPF ir Sanglaudos fondo ex post vertinimą nustatyta, kad FP gali būti veiksmingesnės investicijų į kai kurias politikos sritis finansavimo priemonės, tačiau įgyvendinimas vėluoja ir populiarinti jų naudojimą nelengva. ·Atlikus Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos (EaSI) laikotarpio vidurio vertinimą nustatyta, kad dėl skirtingų taisyklių sunku naudotis fondų tarpusavio papildomumu. Vertinime rekomenduota supaprastinti ir suderinti FP taisykles.

Į šį aspektą atsižvelgta V antraštinėje dalyje, kurioje supaprastinamas FP įgyvendinimas, daugelis nuostatų suderinamos su dotacijoms taikomomis nuostatomis. •Viešos konsultacijos Komisija surengė šias viešas konsultacijas: ·dėl ES lėšų sanglaudos politikos srityje (nuo 2018 m. sausio 10 d. iki 2018 m. kovo 9 d.); ·su suinteresuotosiomis šalimis, susijusias su EJRŽF ex post vertinimu (2016 m. vasario–gegužės mėn.); ·dėl ES lėšų migracijos politikos srityje (nuo 2018 m. sausio 10 d. iki 2018 m. kovo 9 d.); ·dėl ES lėšų saugumo politikos srityje (nuo 2018 m. sausio 10 d. iki 2018 m. kovo 9 d.). Per konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis gauta panašių pastabų į pateiktąsias ex post vertinimuose: pagrindinė svarbi išvada dėl BNR buvo ta, kad reikia siekti supaprastinimo (ypač audito ir kontrolės procedūrų) ir lankstumo. ·Per konsultacijas dėl sanglaudos politikos suinteresuotosios šalys teigė, kad sudėtingos procedūros yra pagrindinė sėkmingos veiklos kliūtis. Kitos kliūtys – griežti audito ir kontrolės reikalavimai, lankstumo trūkumas, sunkumai užtikrinti finansinį tvarumą ir mokėjimų vėlavimas. ·Kalbant apie EJRŽF, sudėtingas administracinis įgyvendinimas laikomas didžiausiu trūkumu, ir daugelis suinteresuotųjų šalių ragina iš esmės supaprastinti procedūras ir užtikrinti lankstumą. Laikoma, kad intervencinė logika yra pernelyg griežta ir neleidžia valstybėms narėms atsižvelgti į jų ypatumus. ·Per konsultacijas migracijos ir saugumo klausimais paaiškėjo, kad respondentai labai pritarė paprastesniam įgyvendinimui ir didesniam lankstumui (konkrečiai kalbant apie gebėjimą reaguoti į migracijos ir su saugumu susijusias krizes). Suinteresuotosioms šalims susirūpinimą keliantys klausimai sprendžiami įvairiomis supaprastinimo priemonėmis visame BNR (žr. toliau). •Ekspertų ir administracinės išlaidos Kalbant apie ekspertus, sanglaudos politikos supaprastinimo klausimui aptarti buvo sušaukta aukšto lygio ekspertų grupė. Padaryta išvada, kad reikia imtis toliau nurodytų veiksmų. ·Suderinti ES fondų taisykles. Šis susirūpinimą keliantis klausimas iš dalies sprendžiamas šio reglamento taikymo sritimi. ·Parengta mažiau, aiškesnių ir trumpesnių taisyklių. Kaip minėta, šiame reglamente numatyta įvairių supaprastinimų. ·Užtikrinti tikrą subsidiarumą ir proporcingumą: labiau pasikliauti nacionalinėmis valdymo ir kontrolės sistemomis ir procedūromis. Tai nustatyta VI antraštinėje dalyje (žr. toliau). ·Sukurti stabilią, tačiau lanksčią sistemą: kitam programavimo laikotarpiui institucijų dar kartą paskirti nereikia. Be to, turėtų būti įmanoma lengviau keisti programas. Tai nustatyta atitinkamai VI ir III antraštinėse dalyse. ·Vieno audito principas: plačiau taikyti vieno audito principą. Tai nustatyta VI antraštinėje dalyje. Iš tiesų yra įrodymų, kad patiriama didelių su ERPF ir Sanglaudos fondu susijusių administracinių išlaidų. Neseniai atliktame tyrime apskaičiuota, kad jos siekia 3 proc. vidutinių programos išlaidų ERPF atveju ir 2,2 proc. Sanglaudos fondo atveju. Administracinė našta paramos gavėjams (įskaitant MVĮ) yra didesnė.

Daugelį BNR supaprastinimų sunku finansiškai įvertinti iš anksto, tačiau tyrime pateikiami toliau nurodyti įverčiai. ·Platesnis supaprastinto išlaidų apmokėjimo (arba sąlygų įvykdymu grindžiamų mokėjimų) taikymas ERPF ir Sanglaudos fondo atveju galėtų padėti gerokai sumažinti visas administracines išlaidas: 20–25 proc., jeigu tai būtų taikoma visose srityse. ·Proporcingesnis požiūris į kontrolę ir auditą reikštų, kad labai sumažėtų patikrinimų ir audito našta mažos rizikos programų atveju, taigi visos ERPF ir Sanglaudos fondo administracinės išlaidos sumažėtų 2–3 proc., o susijusių programų išlaidos – daug daugiau. •Poveikio vertinimas Paties BNR poveikis nevertintas, nes jame nustatytos bendros kitų politikos sričių taisyklės ir įgyvendinimo mechanizmas. Atliktas atskiras kiekvieno susijusio fondo poveikio vertinimas. •E. sanglauda ir keitimasis duomenimis Pagal 2014–2020 m. programas, išskyrus PMIF, SVVP ir VSF pirmtakų atveju, buvo reikalaujama, kad paramos gavėjai ir vadovaujančiosios institucijos, taip pat įvairios valdymo ir kontrolės sistemų institucijos tarpusavyje duomenimis keistųsi elektroniniu būdu per atitinkamą sistemą. Šiame reglamente tuo remiamasi ir toliau plėtojami tam tikri duomenų rinkimo aspektai. Visi būtini programų įgyvendinimo pažangos stebėsenos duomenys, įskaitant programų veiklos rezultatus, dabar Komisijai bus perduodami elektroniniu būdu ir kas du mėnesius; taigi atvirųjų duomenų platforma bus naujinama beveik realiuoju laiku. Paramos gavėjo ir veiksmų duomenys taip pat bus skelbiami elektronine forma specialioje interneto svetainėje, kurią tvarko vadovaujančioji institucija. Taip bus užtikrintas didesnis pasiekimų matomumas ir sudarytos sąlygos geresnei komunikacijai. •Pagrindinės teisės Į šį reglamentą įtraukiama reikiama sąlyga – laikytis ES pagrindinių teisių chartijos, taigi visų septynių fondų valdymo srityje reglamentas turės teigiamą poveikį visų pagrindinių teisių laikymuisi ir apsaugai. Teisinės valstybės principo laikymasis numatytas atskirame reglamente, kuris grindžiamas SESV 322 straipsniu. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Komisijos pasiūlyme dėl daugiametės finansinės programos 2021–2027 m. ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos politikai numatyta skirti 330 mlrd. EUR. Iš viso sanglaudos politikai 330 624 Europos regioninės plėtros fondui (ERPF) 200 629 ·Investicijoms į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą 190 752 ·Europos teritoriniam bendradarbiavimui 8 430 ·Atokiausiems regionams ir retai apgyvendintoms vietovėms 1 447 Sanglaudos fondui (SF) 41 349 ·iš jo įnašas EITP transporto sektoriui 10 000 „Europos socialiniam fondui +“ (1) 88 646 1) Į šią suma neįtrauktos sveikatai, užimtumui ir socialinėms inovacijoms skirta suma (1 042 mln. EUR). Tai yra didžiausios finansinės išlaidų kategorijos, kurioms taikomas BNR. Komisijos pasiūlymas dėl EJRŽF, PMIF, SVVP ir VSF finansavimo bus įtrauktas į konkretiems fondams skirtus reglamentus. 5.REGLAMENTO TURINIO SANTRAUKA

Toliau išdėstyti pagrindiniai siūlomos BNR struktūros ir nuostatų tikslai. 1.Gerokai sumažinti nereikalingą paramos gavėjų ir vadovaujančiųjų institucijų administracinę naštą, kartu išlaikant aukštą teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo lygį. Tai pagrindinis reformos principas; įtraukta įvairių visų reglamentų supaprastinimų ir suderinimų, visų pirma šiose srityse: i.valdymo ir kontrolės sistemų (ir kitų priemonių, kurios padeda pradėti programą) pratęsimo. Platesnio proporcingos tvarkos, pagal kurią mažesnės rizikos programos gali būti labiau grindžiamos nacionalinėmis sistemomis, taikymo; ii.supaprastinto išlaidų apmokėjimo ir sąlygų įvykdymu grindžiamų mokėjimų taikymo; iii.finansinių priemonių. 2.Padidinti galimybes lanksčiau koreguoti programos tikslus ir išteklius atsižvelgiant į kintančias aplinkybes, taip pat suteikti daugiau lankstumo, kiek tai susiję su savanoriškais įnašais į tiesiogiai valdomas ES lygmens priemones. 3.Programas labiau suderinti su ES prioritetais ir padidinti jų rezultatyvumą. Tam reikia: i.intervencinę logiką ir ataskaitų teikimą suderinti su DFP išlaidų kategorijomis ir sustiprinti reikalavimą dėmesį telkti į prioritetines sritis; ii.stiprinti glaudesnę sąsają su Europos semestro procesu; iii.nustatyti reikšmingesnes reikiamas sąlygas, kurios turi galioti visą įgyvendinimo laikotarpį. I antraštinė dalis. Tikslai ir bendroji parama BNR aprėpia septynis Europos fondus, veikiančius pagal pasidalijamojo valdymo principą. Siekiama sukurti bendrą supaprastintų ir konsoliduotų taisyklių rinkinį ir taip sumažinti programos institucijų ir paramos gavėjų administracinę naštą. Didelis dėmesys skiriamas pasidalijamajam valdymui ir partnerystei; tai aktualu visuose reglamentuose. 5 straipsnis yra pasidalijamojo valdymo pagrindas, 6 straipsnis – partnerystės su regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, miesto ir viešojo sektoriaus institucijomis, ekonominiais ir socialiniais partneriais, pilietine visuomene ir įstaigomis, skatinančiomis socialinę įtrauktį, puoselėjančiomis pagrindines teises, lyčių lygybę, nediskriminavimą ir neįgaliųjų teises, pagrindas. Komisijos pasiūlyme dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos nustatytas platesnio užmojo bendras klimato aspekto integravimo į visas ES programas tikslas: numatyta 25 proc. ES išlaidų skirti klimato srities tikslams įgyvendinti. Šios programos indėlis siekiant šio bendro tikslo bus stebimas tinkamu suskirstymo lygmeniu pasitelkus ES klimato srities rodiklių sistemą, įskaitant tikslesnių metodikų taikymą, jei tokių bus. Komisija kasmet teiks informaciją apie įsipareigojimų asignavimus rengiant metinio biudžeto projektą. Siekdama padėti visapusiškai išnaudoti programos galimybes prisidėti prie klimato srities tikslų, Komisija atitinkamus veiksmus sieks nustatyti rengiant programą, ją įgyvendinant, peržiūrint ir vertinant. II antraštinė dalis Strateginis požiūris Vienuolika teminių tikslų, kurių siekta 2014–2020 m., buvo supaprastinti – šiame reglamente nustatyti penki aiškūs politikos tikslai: 1.Pažangesnė Europa – novatoriška ir pažangi ekonomikos pertvarka. 2.Žalesnė ir mažo anglies dioksido kiekio Europa.

3.Geriau sujungta Europa – judumas ir regionų IRT jungtys. 4.Socialiai atsakingesnė Europa – Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimas. 5.Piliečiams artimesnė Europa – tvari ir integruota miestų, kaimų ir pakrančių rajonų plėtra ir vietos iniciatyvos. Be to, PMIF, SVVP ir VSF politikos tikslai nustatyti konkretiems fondams skirtuose reglamentuose. Šis supaprastinimas leidžia užtikrinti įvairių vieno tikslo krypčių sąveiką ir lankstumą, nes pašalinamas dirbtinis skirtingų politikos sričių, kuriomis prisidedama prie to paties tikslo, atskyrimas. Jame taip pat nustatytas ERPF ir ESF paramos telkimo pagal temas pagrindas. 2014–2020 m. laikotarpio „ex ante sąlygos“ pakeičiamos „reikiamomis sąlygomis“. Jų mažiau, jos labiau orientuotos į atitinkamo fondo tikslus ir, priešingai nei 2014–2020 m. laikotarpiu, stebimos ir galioja visą laikotarpį. Šis principas bus stiprinamas: valstybės narės negalės deklaruoti su konkrečiais tikslais susijusių išlaidų, kol nebus įvykdyta reikiama sąlyga. Taip bus užtikrinta, kad visi bendrai finansuojami veiksmai atitiks ES politikos sistemą. Siekiant remtis gerąja orientavimosi į veiklos rezultatus praktika, siūloma užtikrinti, kad veiklos peržiūros planas būtų paprastesnis ir aiškesnis. Su Europos semestru susijusi sąlyga taip pat išlaikoma, tačiau supaprastinama. Visų pirma programavimo laikotarpiu bent du kartus bus atsižvelgiama į konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas: programavimo laikotarpio pradžioje ir laikotarpio vidurio peržiūroje. Išlaikomos patikimo ekonomikos valdymo skatinimo priemonės. Tačiau, siekiant nedidinti ekonomikos krizių, sustabdymas bus siejamas tik su įsipareigojimais, o ne su mokėjimais. BNR užtikrinamas ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo lankstumas. Iš pradžių bus programavimas apims tik pirmuosius penkerius metus. Asignavimai paskutiniams dvejiems metams bus skiriami remiantis esmine ir išsamia laikotarpio vidurio peržiūra, pagal kurią 2025 m. bus vykdomas atitinkamas perprogramavimas. Bus peržiūrimi pradiniai programų prioritetai ir tikslai, atsižvelgiant į: iki 2024 m. pabaigos siekiant tikslų padarytą pažangą; socialinės ir ekonominės padėties pokyčius; naujus uždavinius, nustatytus konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose. Tai grindžiama veiklos peržiūros plano ir veiklos lėšų rezervo koncepcija, be to, dar labiau sustiprinamas politikos veiklos rezultatų aspektas, be kita ko, vykdant perprogramavimą. Vis dėlto veiklos lėšų rezervas nebetaikomas. Vykdant strateginį planavimo procesą, pagal kurį bus nustatomi bendri tikslai ir bendros įvairių programų veiklos sritys, bus skatinama įvairių ES priemonių sąveika, pvz., su bendra žemės ūkio politika (BŽŪP); programa „Europos horizontas“; Europos infrastruktūros tinklų priemone (EITP); Skaitmeninės Europos programa (SEP); programa „Erasmus+“; fondu „InvestEU“; programa LIFE; programa „Erasmus+“ ir išorės priemone. III antraštinė dalis. Programavimas Programų turinys bus racionalesnis ir strategiškesnis. Siekiant suderinti ir paspartinti programavimo ir įgyvendinimo procesą laikotarpio pradžioje, prie šio reglamento pridedamas bendras ERPF, Sanglaudos fondo, ESF+ ir EJRŽF programų šablonas ir atskiras PMIF, SVVP ir VSF programų šablonas. Siekiant, kad programavimas būtų lankstesnis, prioritetų lygmeniu bus nustatyta 5 proc. riba, iki kurios bus galima koreguoti programai skirtus asignavimus ir nereikės formaliai iš dalies keisti programos. Siekiant spręsti konkrečius uždavinius subregioniniu ir vietos lygmeniu, BNR nustatytas supaprastintas požiūris į bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą (įskaitant galimybę paskirti pagrindinį fondą ir sumažinti paramos gavėjų administracinę naštą). BNR taip pat suderintas požiūris į kitas teritorines priemones, įskaitant esamas integruotas teritorines investicijas. Į BNR taip pat įtraukta nuostatų, pagal kurias siekiant pasinaudoti ES lygmens biudžeto garantijų mechanizmu leidžiama savanoriškai perkelti išteklių penkioms „InvestEU“ priemonių politikos linijoms. Be to, valstybės narės gali prašyti perkelti ne daugiau kaip 5 proc. programos finansinių asignavimų iš bet kurio fondo į bet kurį kitą pasidalijamojo valdymo fondą arba į bet kurią kitą tiesioginio ar netiesioginio valdymo priemonę. Tai turėtų padėti siekti programų tikslų jas įgyvendinant. Supaprastintas požiūris į valstybių narių techninę paramą. Nustatomas fiksuotųjų normų taikymo mechanizmas, pagal kurį kiekvieną tarpinį mokėjimą galima papildyti 2,5–6 proc. procentine dalimi priklausomai nuo fondo, taip ES mokėjimai techninei paramai susiejami su įgyvendinimo pažanga. Be to, administracinių pajėgumų stiprinimo veiksmai gali būti tęsiami sąlygų įvykdymu grindžiamų mokėjimų forma. IV ANTRAŠTINĖ DALIS Stebėsena, vertinimas, informavimas ir komunikacija Elektroniniai duomenys sudaro sąlygas drauge užtikrinti supaprastinimą ir skaidrumą. 2014–2020 m. laikotarpiu, išskyrus PMIF, SVVP ir VSF pirmtakų atveju, buvo reikalaujama, kad paramos gavėjai ir vadovaujančiosios institucijos, taip pat įvairios valdymo ir kontrolės sistemų institucijos tarpusavyje duomenimis keistųsi elektroniniu būdu per atitinkamą sistemą. Šiame reglamente tuo remiamasi ir toliau plėtojami tam tikri duomenų rinkimo aspektai. Visi būtini programų įgyvendinimo pažangos stebėsenos duomenys, įskaitant programų veiklos rezultatus, dabar bus perduodami elektroniniu būdu ir kas du mėnesius; tai reiškia, kad atvirųjų duomenų platforma naujinama beveik realiuoju laiku. Siūloma stebėsenos komitetams suteikti svarbesnį vaidmenį prižiūrint programos veiklos rezultatus ir visus jiems įtakos turinčius veiksnius. Siekiant skaidrumo bus reikalaujama, kad stebėsenos komitetams pateikti dokumentai būtų skelbiami viešai. Visų fondų metinė veiklos rezultatų peržiūra suteiks progą užmegzti politinį dialogą pagrindiniais programų įgyvendinimo ir veiklos rezultatų klausimais. Dažnas duomenų perdavimas padeda supaprastinti veiklos rezultatų peržiūros procesą. Taigi sanglaudos politikos fondų atveju tai leidžia atsisakyti metinės ataskaitos dokumento – metiniame peržiūros posėdyje bus peržiūrimi naujausi rezultatai ir nedidelis pateiktos kokybinės informacijos rinkinys. Padidinta tiek programos institucijų, tiek paramos gavėjų atsakomybė matomumo ir komunikacijos srityse. Bendri komunikacijos, skaidrumo ir matomumo reikalavimai užtikrina nuoseklesnius, rezultatyvesnius ir veiksmingesnius komunikacijos veiksmus.

Vertinimai bus atliekami pagal 2016 m. balandžio 13 d. tarpinstitucinio susitarimo 22 ir 23 punktus, kuriuose trys institucijos patvirtino, kad esamų teisės aktų ir politikos vertinimai turėtų būti tolesnių galimų veiksmų poveikio vertinimų pagrindas. Vertinimuose bus įvertintas programos poveikis vietoje remiantis programos rodikliais ir siektinomis reikšmėmis, taip pat išsamia programos svarbos, rezultatyvumo, veiksmingumo, ES pridėtinės vertės ir suderinamumo su kitomis ES politikos kryptimis analize. Bus vertinama įgyta patirtis, problemos ir galimybės toliau tobulinti veiksmus ir jų poveikį. V antraštinė dalis. Finansinė parama Siekiant sumažinti administracinę naštą, BNR susistemina ir padidina supaprastinto išlaidų apmokėjimo, t. y. atlyginimo taikant fiksuotąsias normas, fiksuotųjų vieneto įkainių ar fiksuotųjų sumų, naudojimą. Kad šį apmokėjimą būtų lengviau taikyti, BNR supaprastinamos taisyklės ir skaičiavimo metodai ir pateikiama daugiau jau parengtų galimybių, remiantis Komisijos pasiūlymu „Omnibus“. Sąlygų įvykdymu grindžiami mokėjimai taip pat padės orientuotis į veiklos rezultatus, nes mokėjimus bus galima atlikti, atsižvelgiant į pasiektus ir patikrintus veiklos rezultatus. Finansinės priemonės bus vienas pagrindinių 2021–2027 m. investicijų įgyvendinimo mechanizmų, padėsiantis gauti pajamų ar sutaupyti lėšų; jų naudojimo nuostatos supaprastintos ir atnaujintos, siekiant užtikrinti geresnį ir paprastesnį įgyvendinimą, taip pat greitesnį sukūrimą. ·Finansinės priemonės bus geriau integruotos į programavimo ir įgyvendinimo procesą nuo pat pradžių, o ex ante vertinimas bus atitinkamai supaprastintas; ·vadovaujančiosios institucijos turės tas pačias pagrindines lanksčias įgyvendinimo galimybes – valdymo, už kurį atsakinga vadovaujančioji institucija, arba vadovaujančiosios institucijos vykdomo tiesioginio valdymo – tačiau susijusios sąlygos supaprastintos; ·bus galima derinti ES išteklius, jiems taikant vieną taisyklių rinkinį; panašioms situacijoms nebebus taikoma daug skirtingų taisyklių; ·siūloma užtikrinti galimybę lanksčiai derinti dotacijas ir finansines priemones; ·patikslintos tinkamumo finansuoti taisyklės, supaprastintos valdymo išlaidų ir mokesčių taisyklės, tačiau, siekiant paskatinti veiksmingą valdymą, jos toliau grindžiamos veiklos rezultatais; ·mokėjimų taisyklės buvo gerokai supaprastintos, tačiau išsaugota itin svarbi mokėjimų finansinėms priemonėms ir atitinkamų išmokų galutiniams gavėjams sąsaja; ·Grįžtamosios lėšos ir antrinis lėšų panaudojimas paprastai kodifikuoti, kad būtų galima sklandžiau pereiti iš vieno laikotarpio į kitą. ·Papildomų atskirų ataskaitų apie finansines priemones nebus, nes jos įtrauktos į ataskaitų apie visų kitų formų finansavimą teikimo sistemą. Tarp kitų supaprastinimų: ·skirtingų fondų ir finansinių priemonių bei dotacijų derinimas kodifikuotas paprastomis taisyklėmis; ·investicijoms, iš kurių gaunama pajamų, nebebus taikomos specialios taisyklės; ·nebus didelės apimties projektų proceso (strateginių projektų įgyvendinimą stebės stebėsenos komitetas). ·Finansavimas bus supaprastintas, pavyzdžiui, taikant žymėjimo pažangumo ženklu metodą. Kad būtų išvengta lėšų švaistymą lemiančio varžymosi dėl subsidijų, sugriežtintos įmonių perkėlimo nuostatos. VI antraštinė dalis. Valdymas ir kontrolė

Aiškiau nustatytos įvairių valdymo ir kontrolės sistemos subjektų užduotys ir atsakomybė. Nereikalaujama atlikti skyrimo procedūros; nuostatomis skatinamas esamų sistemų pratęsimas ir paprastesnės naujų subjektų nustatymo taisyklės. Tinkamumo reikalavimai padės užtikrinti, kad siekiant gauti paramą būtų teikiami tik kokybiški veiksmai, labiausiai padedantys siekti sutartų tikslų ir padedantys užtikrinti geriausią išlaidų ir naudos santykį. Taip pat siūloma sistemingai tikrinti, ar veiksmas yra finansiškai tvarus ir ar jo patikra aplinkosaugos požiūriu buvo pagrįsta naujausiais reikalavimais. Patikrinimų ir auditų skaičius bus gerokai sumažintas. Tai sumažins programų institucijų ir paramos gavėjų administracinę naštą. Be pirmesnėse antraštinėse dalyse pateikiamų nuostatų, kuriomis sumažinama audito našta, šioje antraštinėje dalyje ji sumažina dar labiau, nes: ·plačiau taikomas vieno audito principas; ·taikoma mažiau kontrolės priemonių; ·atsižvelgiant į gerai veikiančią nacionalinę sistemą, programoms, kurių klaidų lygis yra žemas, taikomas proporcingesnių priemonių metodas; patikinimo tikslais pakanka taikyti būtiniausias audito nuostatas. Projektų pasiūlymams, kuriems pagal programą „Horizontas Europa“ suteiktas pažangumo ženklas, nereikės kito paraiškos ir atrankos proceso, jei jie atitiks programos pažangiosios specializacijos strategiją. Taigi sumažėja našta tiek valdytojams, tiek paramos gavėjams. Šis metodas galėtų būti taikomas ir kitoms ES priemonėms, kaip antai programai LIFE+ arba „Erasmus+“. VII antraštinė dalis. Finansų valdymas, sąskaitų pateikimas ir tikrinimas ir finansinės pataisos Išlaikoma metinių sąskaitų sistema, įskaitant 10 proc. nuo sumų, deklaruotų atliekant tarpinius mokėjimus, sulaikymą. Mokėjimų prašymai bus teikiami laikantis reguliaraus tvarkaraščio keturis kartus per metus. Nulinės vertės sąskaitų atveju atitinkama procedūra nebus atliekama. Šiame skirsnyje taip pat nustatytos įsipareigojimų panaikinimo taisyklės. Kadangi dėl supaprastinimo bus lengviau sumažinti programų vėlavimą, siekiant skatinti patikimą finansų valdymą ir įgyvendinimą laiku, BNR numatyta taisyklė „n+2“. Dėl tos pačios priežasties išankstinio finansavimo lygis sumažintas iki 0,5 proc. dydžio metinės išmokos, atsižvelgiant į visas fondų paramos lėšas. Todėl, siekiant užtikrinti pakankamus išteklius, gali prireikti peržiūrėti 2014–2020 m. metinę išankstinio finansavimo tvarką, taikomą ERPF, ESF+, Sanglaudos fondui ir EJRŽF. VIII antraštinė dalis. Finansinė programa Šioje antraštinėje dalyje nustatyti finansiniai asignavimai ir bendras finansavimas pagal regionų kategorijas, ji taikoma ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondui. Be to, BNR šių trijų fondų bendro finansavimo normos grąžintos iki lygio, kuris buvo taikomas iki finansų krizės. 2007–2013 m. laikotarpiu šių trijų fondų ES bendro finansavimo normos buvo padidintos. Taip buvo reaguojama į finansų krizę, siekiant išlaikyti esmines investicijas ribotų valstybės biudžeto išteklių laikotarpiu. Didelių ES bendro finansavimo normų nebereikia, o mažesnės normos didina atsakomybę. Mažesnės ES bendro finansavimo normos taip pat didina bendrą sanglaudos politikos biudžetą, atsižvelgiant į nacionalinius įnašus. Tai taip pat padeda didinti valstybių narių finansinį lankstumą, nes galima lanksčiai nustatyti bendro finansavimo normas programų ir prioritetų lygmeniu. IX antraštinė dalis. Deleguotieji įgaliojimai, įgyvendinimo, pereinamojo laikotarpio ir baigiamosios nuostatos Siekiant užtikrinti ankstyvą įgyvendinimo pradžią kitu laikotarpiu, į teisės aktų rinkinį (BNR arba konkretiems fondams skirtus reglamentus) bus įtrauktos visos būtinos teisės aktų nuostatos. Visų pirma gerokai (iki minimumo) sumažintas įgaliojimų skaičius. Taip bus išvengta galimo vėlavimo rengiant ir priimant antrinės teisės aktus. Tai taip pat padės suinteresuotosioms šalims užtikrinti teisės aktų nuostatų nuoseklumą ir nuspėjamumą, nes visos taikytinos ES taisyklės bus nustatytos vienoje vietoje. Siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo dėl sąlygų, kuriomis priimtinas veiksmų įgyvendinimas etapais, nustatytos įgyvendinimo etapais sąlygos. 2018/0196 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio ir migracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinės taisyklės EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 177 straipsnį, 322 straipsnio 1 dalies a punktą ir 349 straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Audito Rūmų nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1)Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174 straipsniu nustatyta, kad, norėdama stiprinti savo ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, Sąjunga turi siekti mažinti įvairių regionų išsivystymo lygio skirtumus ir nepalankiausias sąlygas turinčių regionų arba salų atsilikimą, ir kad ypatingą dėmesį reikia skirti kaimo vietovėms, pramonės pereinamojo laikotarpio vietovėms ir didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčioms vietovėms. SESV 175 straipsnyje nurodyta, kad Sąjunga šių tikslų turi siekti Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo, Orientavimo skyriaus, Europos socialinio fondo, Europos regioninės plėtros fondo, Europos investicijų banko veiksmais ir kitomis priemonėmis. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnyje nustatytas teisinis pagrindas, kuriuo remiantis priimamos finansinės taisykles, pagal kurias nustatoma priimtina biudžeto sudarymo ir vykdymo bei sąskaitų pateikimo ir audito, taip pat finansų pareigūnų atsakomybės patikros procedūra; (2)siekiant, kad pasidalijamojo valdymo Sąjungos fondai, būtent Europos regioninės plėtros fondas (toliau – ERPF), „Europos socialinis fondas +“ (toliau – ESF+), Sanglaudos fondas, pagal pasidalijamojo valdymo principą finansuojamos Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) priemonės, Prieglobsčio ir migracijos fondas (PMIF), Vidaus saugumo fondas (VSF) ir Integruoto sienų valdymo fondas (ISVF), būtų toliau įgyvendinami koordinuotai ir darniai, reikia nustatyti finansines taisykles, grindžiamas SESV 322 straipsniu, aiškiai nurodant atitinkamų nuostatų taikymo sritį; Be to, pagal SESV 177 straipsnį turėtų būti nustatytos bendros nuostatos, taikomos ERPF, ESF+, Sanglaudos fondo ir EJRŽF nustatytoms politikos įgyvendinimo taisyklėms; (3)atsižvelgiant į kiekvieno fondo ypatumus, konkrečios taisyklės, taikomos kiekvienam fondui ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui (INTERREG) pagal ERPF, turėtų būti nustatytos atskiruose reglamentuose (toliau – konkretiems fondams skirti reglamentai), siekiant papildyti šio reglamento nuostatas; (4)atokiausiems regionams ir retai apgyvendintiems šiauriniams regionams turėtų būti taikomos konkrečios priemonės ir papildomas finansavimas pagal SESV 349 straipsnį ir 1994 m. stojimo akto Protokolo Nr. 6 2 straipsnį; (5)įgyvendinant fondų paramą turėtų būti laikomasi horizontaliųjų principų, nustatytų Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 3 straipsnyje ir SESV 10 straipsnyje, įskaitant ES sutarties 5 straipsnyje nustatytus subsidiarumo ir proporcingumo principus, atsižvelgiant į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją. Valstybės narės taip pat turėtų laikytis JT neįgaliųjų teisių konvencijoje nustatytų įpareigojimų ir užtikrinti prieinamumą pagal jos 9 straipsnį ir Sąjungos teisės aktus, kuriais suderinami gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimai. Valstybės narės ir Komisija turėtų siekti šalinti vyrų ir moterų nelygybę ir skatinti jų lygybę, taip pat integruoti lyčių aspektą, kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Fondų lėšomis neturėtų būti remiami veiksmai, kuriais prisidedama prie bet kokios formos segregacijos. Fondų tikslų turėtų būti siekiama atsižvelgiant į darnų vystymąsi ir Sąjungos skatinamą siekį išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę, kaip nustatyta SESV 11 straipsnyje ir 191 straipsnio 1 dalyje, atsižvelgiant į principą „teršėjas moka“. Siekiant apsaugoti vidaus rinkos vientisumą, įmonėms naudingi veiksmai turi atitikti Sąjungos valstybės pagalbos taisykles, nustatytas SESV 107 ir 108 straipsniuose; (6)šiam reglamentui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį priimtos horizontaliosios finansinės taisyklės. Šios taisyklės išdėstytos Finansiniame reglamente ir visų pirma nustato biudžeto sudarymo ir įgyvendinimo tvarką, pasitelkiant dotacijas, viešuosius pirkimus, apdovanojimus, netiesioginį įvykdymą, taip pat reglamentuoja finansų pareigūnų atsakomybės patikras. Pagal SESV 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat yra susijusios su Sąjungos biudžeto apsauga, jei valstybėse narėse nustatoma visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų, nes teisinės valstybės principo laikymasis yra viena esminių išankstinių patikimo finansų valdymo ir rezultatyvaus ES finansavimo sąlygų; (7)jeigu nustatomas terminas, per kurį Komisija turi imtis veiksmų valstybių narių atžvilgiu, Komisija turėtų laiku ir veiksmingai atsižvelgti į visą būtiną informaciją ir dokumentus. Kai valstybių narių pateikta informacija yra neišsami arba neatitinka šio reglamento ir konkretiems fondams skirtų reglamentų reikalavimų ir todėl Komisija negali imtis tinkamai informacija pagrįstų veiksmų, tas terminas turėtų būti sustabdytas, kol valstybės narės pradės laikytis reguliavimo reikalavimų; (8)siekiant prisidėti prie Sąjungos prioritetų įgyvendinimo, fondų parama turėtų būti skiriama ribotam skaičiui politikos tikslų, atsižvelgiant į konkrečių fondų siekius pagal Sutartimi pagrįstus jų tikslus. PMIF, VSF ir SVVP politikos tikslai turėtų būti nustatyti atitinkamuose konkretiems fondams skirtuose reglamentuose; (9)atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą, remiantis Sąjungos įsipareigojimais įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, fondai padės integruoti klimato politikos veiksmus ir siekti bendro tikslo 25 proc. ES biudžeto išlaidų skirti klimato srities tikslams įgyvendinti; (10)dalį Sąjungos biudžeto, skirto fondams, turėtų vykdyti Komisija pagal pasidalijamojo valdymo principą su valstybėmis narėmis, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) [naujojo Finansinio reglamento numeris] (toliau – Finansinis reglamentas). Todėl Komisija ir valstybės narės, įgyvendindamos pasidalijamojo valdymo fondų paramą turėtų laikytis Finansiniame reglamente nurodytų principų, kaip antai patikimo finansų valdymo, skaidrumo ir nediskriminavimo;

(11)įgyvendinant fondų paramą labai svarbus partnerystės principas, grindžiamas daugiapakopiu valdymo principu ir užtikrinantis pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių dalyvavimą. Siekiant užtikrinti partnerystės organizavimo tęstinumą, turėtų būti toliau taikomas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 240/2014; (12)Sąjungos lygmeniu Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras yra pagrindas, padedantis nustatyti nacionalinius reformų prioritetus ir stebėti jų įgyvendinimą. Siekdamos įgyvendinti šiuos reformų prioritetus, valstybės narės rengia savo nacionalines daugiametes investicijų strategijas. Šios strategijos turėtų būti teikiamos kartu su metinėmis nacionalinėmis reformų programomis ir jose turėtų būti išdėstomi ir koordinuojami nacionalinėmis ir Sąjungos lėšomis remtini prioritetiniai investiciniai projektai. Jos taip pat turėtų padėti nuosekliai naudoti Sąjungos lėšas ir kuo labiau padidinti fondų, Europos investicijų stabilizavimo sistemos ir „InvestEU“ finansinės paramos pridėtinę vertę; (13)valstybės narės turėtų nustatyti, kaip rengiant programavimo dokumentus turėtų būti atsižvelgiama į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, priimtas pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį, ir atitinkamas Tarybos rekomendacijas, priimtas pagal SESV 148 straipsnio 4 dalį. 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu (toliau – programavimo laikotarpis) valstybės narės stebėsenos komitetui ir Komisijai turėtų reguliariai teikti programų, kuriomis atsižvelgiama į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, įgyvendinimo pažangos ataskaitas. Atlikdamos laikotarpio vidurio peržiūrą valstybės narės, be kita ko, turėtų apsvarstyti, ar reikia iš dalies pakeisti programą, atsižvelgiant į nuo programavimo laikotarpio pradžios priimtas arba iš dalies pakeistas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; (14)valstybės narės turėtų atsižvelgti į savo nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto, kuris turi būti parengtas pagal Reglamentą dėl energetikos sąjungos valdymo, turinį ir proceso, po kurio pateikiamos Sąjungos rekomendacijos dėl šių planų, poveikį jų programoms, taip pat finansiniams poreikiams, skirtiems investicijoms į mažo anglies dioksido kiekio technologijas; (15)kiekvienos valstybės narės parengta partnerystės sutartis turėtų būti strateginis dokumentas, kuriuo grindžiamos Komisijos ir atitinkamos valstybės narės derybos dėl programų rengimo. Siekiant sumažinti administracinę naštą, programavimo laikotarpiu iš dalies keisti partnerystės sutarčių neturėtų būti būtina. Siekiant palengvinti programavimą ir išvengti programavimo dokumentų dubliavimo, partnerystės sutartys gali būti įtraukiamos kaip programos dalis; (16)kiekviena valstybė narė turėtų turėti lanksčią galimybę skirti įnašą į „InvestEU“, kad investicijoms toje valstybėje narėje galėtų teikti biudžeto garantijas; (17)siekiant užtikrinti rezultatyviam ir veiksmingam iš fondų teikiamos Sąjungos paramos naudojimui būtinas išankstines sąlygas, reikėtų sudaryti ribotą reikiamų sąlygų sąrašą ir glaustą baigtinį objektyvių jų vertinimo kriterijų rinkinį. Kiekviena reikiama sąlyga turėtų būti susieta su konkrečiu tikslu ir turėtų būti automatiškai taikoma, kai atrenkamas konkretus remtinas tikslas. Jei tos sąlygos neįvykdytos, išlaidos, susijusios su veiksmais, numatytais pagal susijusius konkrečius tikslus, neturėtų būti įtraukiamos į mokėjimo paraiškas. Siekiant išlaikyti palankią investavimo sistemą, turėtų būti reguliariai stebima, ar vykdomos reikiamos sąlygos. Taip pat svarbu užtikrinti, kad atrinkti remtini veiksmai būtų įgyvendinami laikantis esamų strategijų ir planavimo dokumentų, kuriais grindžiamos įvykdytos reikiamos sąlygos, o drauge – kad visi bendrai finansuojami veiksmai atitiktų Sąjungos politikos sistemą; (18)valstybės narės turėtų parengti kiekvienos programos veiklos peržiūros planą, apimantį visus rodiklius, tarpines reikšmes ir siektinas reikšmes, skirtus programos veiklos rezultatams stebėti ir vertinti; (19)valstybė narė turėtų atlikti kiekvienos ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo lėšomis remiamos programos vidurio laikotarpio peržiūrą. Atliekant tą peržiūrą turėtų būti numatomas visapusiškas programų veiklos rezultatais pagrįstas programų patikslinimas, taip pat turėtų būti suteikiama galimybė atsižvelgti į naujus uždavinius ir atitinkamas 2024 m. pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas. Be to, 2024 m. Komisija, vykdydama techninį patikslinimą 2025 metams, turėtų peržiūrėti visus visų valstybių narių asignavimus pagal sanglaudos politikos investicijų į darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo tikslą 2025, 2026 ir 2027 metams, taikydama atitinkamame pagrindiniame teisės akte nustatytą asignavimo metodą. Atsižvelgiant į šią peržiūrą ir laikotarpio vidurio peržiūros rezultatus turėtų būti iš dalies pakeista programa – finansiniai asignavimai 2025, 2026 ir 2027 metams; (20)turėtų būti dar patobulinti mechanizmai, kuriais užtikrinamas Sąjungos finansavimo politikos ir Sąjungos ekonomikos valdymo ryšys, kad Komisija galėtų pateikti pasiūlymą Tarybai sustabdyti visų arba dalies įsipareigojimų dėl vienos ar daugiau atitinkamos valstybės narės programų vykdymą, jei ta valstybė narė nesiima rezultatyvių ekonomikos valdymo proceso veiksmų. Siekiant užtikrinti vienodą įgyvendinimą ir atsižvelgiant į nustatomų priemonių finansinio poveikio mastą, Tarybai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai ir ji turėtų imtis veiksmų remdamasi Komisijos pasiūlymu. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas priimti sprendimus, reikalingus siekiant užtikrinti rezultatyvius ekonomikos valdymo proceso veiksmus, turėtų būti taikoma atvirkštinės kvalifikuotos balsų daugumos taisyklė; (21)būtina nustatyti bendrus programų turinio reikalavimus, atsižvelgiant į kiekvieno fondo specifinį pobūdį. Tuos bendrus reikalavimus galima papildyti konkretiems fondams taikomomis taisyklėmis. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) [XXX] (toliau – ETB reglamentas) turėtų būti nustatytos konkrečios nuostatos dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG) programų turinio; (22)siekiant užtikrinti programų įgyvendinimo lankstumą ir sumažinti administracinę naštą, reikėtų leisti ribotą finansinį perkėlimą tarp tos pačios programos prioritetų, nereikalaujant Komisijos sprendimo, kuriuo būtų iš dalies keičiama programa. Tam, kad būtų užtikrinta naujausia informacija apie finansinius asignavimus kiekvienam prioritetui, Komisijai turėtų būti teikiamos patikslintos finansinės lentelės; (23)siekiant stiprinti integruoto teritorijos vystymo metodą, investicijos, teikiamos teritorinių priemonių forma, pavyzdžiui, integruotos teritorinės investicijos (toliau – ITI), bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (toliau – BIVP) ar bet kokios kitos teritorinės priemonės, vykdomos pagal piliečiams artimesnės Europos politikos tikslą, kuriomis remiamos valstybės narės iniciatyvos, susijusios su ERPF programoms, turėtų būti grindžiamos teritorinėmis ir vietos plėtros strategijomis. ITI ir valstybių narių sukurtų teritorinių priemonių reikmėms reikėtų nustatyti teritorinių strategijų turinio minimalius reikalavimus. Už tų teritorinių strategijų rengimą ir tvirtinimą turėtų būti atsakingos atitinkamos institucijos ir subjektai. Siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant teritorines strategijas dalyvautų atitinkamos valdžios institucijos ar subjektai, tos institucijos ar subjektai turėtų būti atsakingi už remtinų veiksmų atranką arba dalyvauti toje atrankoje; (24)siekiant geriau sutelkti vietos lygmens potencialą, būtina stiprinti ir lengvinti BIVP. Ją vykdant turėtų būti atsižvelgiama į vietos poreikius ir potencialą, taip pat į atitinkamas socialines ir kultūrines ypatybes. Turėtų būti numatyta struktūrinių pokyčių, didinamas bendruomenės pajėgumas ir skatinamos inovacijos. Vietos plėtros strategijų įgyvendinimo reikmėms turėtų būti stiprinamas glaudus bendradarbiavimas ir integruotas fondų naudojimas. Už BIVP strategijų rengimą ir įgyvendinimą turėtų būti iš esmės atsakingos vietos veiklos grupės, atstovaujančios bendruomenės interesams. Siekiant palengvinti koordinuotą skirtingų fondų paramą BIVP strategijoms ir palengvinti jų įgyvendinimą, turėtų būti užtikrinta galimybė lengviau taikyti pagrindinio fondo metodą; (25)siekiant sumažinti administracinę naštą, valstybės narės iniciatyva teikiama techninė parama turėtų būti įgyvendinama taikant fiksuotąsias normas, remiantis programos įgyvendinimo pažanga. Ta techninė parama gali būti papildoma tikslinėmis administracinių gebėjimų stiprinimo priemonėmis, taikant atlyginimo metodus, nesusijusius su išlaidomis. Dėl veiksmų ir rezultatų, taip pat atitinkamų Sąjungos mokėjimų gali būti sutariama veiksmų plane ir jais galima remtis atliekant mokėjimus už rezultatus vietoje; (26)tikslinga išaiškinti, kad tais atvejais, kai pagal valstybės narės pasiūlymą Komisijai programos ar jos dalies prioritetas remiamas pagal finansavimo sistemą, nesiejamą su išlaidomis, sutarti veiksmai, rezultatai ir sąlygos turėtų būti siejami su konkrečiomis investicijomis, vykdomomis pagal pasidalijamojo valdymo programas toje valstybėje narėje ar regione; (27)siekdama išnagrinėti programų rezultatus valstybė narė turėtų įsteigti stebėsenos komitetus. ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo atveju metinės įgyvendinimo ataskaitos turėtų būti pakeistos metiniu struktūriniu politiniu dialogu, grindžiamu naujausia programos įgyvendinimo informacija ir duomenimis, kuriuos pateikia valstybė narė; (28)remiantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti fondus remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus, kartu išvengiant pernelyg didelio reglamentavimo ir administracinės naštos, visų pirma tenkančios valstybėms narėms. Prireikus šie reikalavimai gali apimti išmatuojamus rodiklius, kuriais gali būti remiamasi vertinant fondų poveikį vietoje; (29)siekiant užtikrinti, kad būtų teikiama išsami naujausia informacija apie programos įgyvendinimą, turėtų būti reikalaujama dažniau teikti kiekybinių duomenų ataskaitas; (30)kad padėtų rengti susijusias programas ir kito programavimo laikotarpio veiklą, Komisija turėtų atlikti fondų vidurio laikotarpio vertinimą. Programavimo laikotarpio pabaigoje Komisija turėtų atlikti fondų retrospektyvius vertinimus, kuriuose didžiausias dėmesys turėtų būti skiriamas fondų poveikiui;

(31)programos institucijos, paramos gavėjai ir suinteresuotosios šalys valstybėse narėse turėtų didinti savo informuotumą apie Sąjungos finansavimo paskatintus laimėjimus ir atitinkamai informuoti plačiąją visuomenę. Siekiant, kad Sąjungos veiksmai būtų matomi vietoje, labai svarbu vykdyti skaidrumo, komunikacijos ir matomumo didinimo veiklą, grindžiamą tikra, tikslia ir atnaujinta informacija. Tam, kad būtų galima užtikrinti šių reikalavimų vykdymą, programos institucijos ir Komisija turėtų galėti taikyti taisomąsias priemones reikalavimų nesilaikymo atveju; (32)vadovaujančiosios institucijos turėtų skelbti susistemintą informaciją apie atrinktus veiksmus ir paramos gavėjus programos interneto svetainėje, kurioje teikiama veiksmo įgyvendinimo parama, kartu atsižvelgdama į asmens duomenų apsaugos reikalavimus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679; (33)siekiant supaprastinti fondų naudojimą ir sumažinti klaidų riziką, tikslinga nustatyti Sąjungos įnašo valstybėms narėms formas ir valstybių narių paramos gavėjams teikiamos paramos formas; (34)kalbant apie paramos gavėjams skiriamas dotacijas, valstybės narės turėtų vis dažniau naudotis supaprastintu išlaidų apmokėjimu. Su privalomu supaprastintu išlaidų apmokėjimu susijusi riba turėtų būti siejama su visomis veiksmo išlaidomis, kad visiems veiksmams, kuriais neviršijama viršutinė riba, būtų taikomos vienodos sąlygos, neatsižvelgiant į tai, ar parama yra viešoji, ar privati; (35)kad būtų galima nedelsiant taikyti fiksuotąsias normas, bet kokia 2014–2020 m. laikotarpiu valstybių narių nustatyta fiksuotoji norma, pagrįsta sąžiningu, teisingu ir patikrinamu apskaičiavimo metodu, turėtų būti toliau taikoma panašiems veiksmams, remiamiems pagal šį reglamentą, nereikalaujant naujo skaičiavimo metodo; (36)siekiant užtikrinti kuo optimalesnį bendrai finansuojamų investicijų į aplinką įsisavinimą, turėtų būti užtikrinta sąveika su Aplinkos ir klimato politikos programa LIFE, visų pirma įgyvendinant LIFE strateginius integruotuosius projektus ir strateginius gamtos projektus; (37)siekiant užtikrinti teisinį aiškumą, tikslinga nustatyti išlaidų, susijusių su veiksmais, kurie pagal šį reglamentą remiami fondų lėšomis, tinkamumo finansuoti laikotarpį ir apriboti paramą užbaigtiems veiksmams. Taip pat reikėtų išaiškinti, nuo kurios dienos išlaidoms galima skirti fondų paramą, kai tvirtinamos naujos programos arba keičiamos programos, įskaitant išskirtinę galimybę tinkamumo finansuoti laikotarpį pradėti skaičiuoti nuo gaivalinės nelaimės pradžios, jei reikia skubiai sutelkti išteklių, kad būtų galima reaguoti į tokią nelaimę; (38)siekiant užtikrinti fondų rezultatyvumą, teisingumą ir tvarų poveikį, reikėtų numatyti nuostatas, kurios garantuotų, kad investicijos į infrastruktūrą arba gamybinės investicijos būtų ilgalaikės ir neleistų naudojantis fondų parama įgyti nederamo pranašumo. Vadovaujančiosios institucijos atrinkdamos veiksmus turėtų atidžiai siekti neremti perkėlimo ir neteisėtą lėšų išmokėjimą už veiksmus, neatitinkančius tęstinumo reikalavimų, laikyti pažeidimais; (39)siekiant padidinti papildomumą ir supaprastinti įgyvendinimą, reikėtų numatyti galimybes derinti Sanglaudos fondo ir ERPF paramą su ESF+ parama bendrose programose pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą; (40)siekiant optimizuoti iš Sąjungos biudžeto visiškai arba iš dalies finansuojamų investicijų pridėtinę vertę, turėtų būti siekiama visų pirma fondų ir tiesiogiai valdomų priemonių, įskaitant reformų įgyvendinimo priemonę, sąveikos; tą sąveiką reikėtų pasiekti taikant pagrindinius mechanizmus, t. y. pripažįstant fiksuotąsias normas tinkamoms finansuoti programos „Horizontas Europa“ išlaidoms panašaus veiksmo reikmėms ir sudarant galimybę derinti finansavimą pagal skirtingas Sąjungos priemones to paties veiksmo reikmėms, jei išvengiama dvigubo finansavimo. Todėl šiame reglamente turėtų būti nustatytos papildomo finansavimo fondų lėšomis taisyklės; (41)finansinės priemonės neturėtų būti naudojamos refinansavimo veiklai remti (pavyzdžiui, esamoms paskolų sutartims pakeisti) arba kitaip finansuoti investicijų, kurios jau buvo fiziškai užbaigtos arba visiškai įgyvendintos sprendimo dėl investavimo dieną. Jos turėtų būti naudojamos bet kokios rūšies naujoms investicijoms, atitinkančioms pagrindinius politikos tikslus, remti; (42)sprendimas finansuoti paramos priemones naudojant finansines priemones turėtų būti priimamas remiantis ex ante vertinimu. Šiame reglamente turėtų būti nustatyti minimalūs privalomi ex ante vertinimo elementai, o valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė pasinaudoti prireikus atnaujintu 2014–2020 m. laikotarpio ex ante vertinimu, kad būtų išvengta administracinės naštos ir vėlavimų nustatant finansines priemones; (43)siekiant palengvinti tam tikrų rūšių finansinių priemonių įgyvendinimą, kai numatoma papildomai skirti paramą dotacija, finansinių priemonių taisykles galima taikyti jų deriniui viename finansinės priemonės veiksme. Reikėtų nustatyti konkrečias sąlygas, kad tokiais atvejais būtų užkirstas kelias dvigubam finansavimui; (44)visapusiškai laikydamosi 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu jau išaiškintų taikytinų valstybės pagalbos ir viešųjų pirkimų taisyklių, vadovaujančiosios institucijos turėtų galėti nuspręsti dėl tinkamiausių finansinių priemonių įgyvendinimo galimybių konkretiems tikslinių regionų poreikiams tenkinti; (45)pagal pasidalijamojo valdymo principą ir taisykles valstybės narės ir Komisija turėtų būti atsakingos už programų valdymą ir kontrolę ir užtikrinti teisėtą bei tvarkingą fondų naudojimą. Kadangi už tokį valdymą ir kontrolę pirmiausia turėtų būti atsakingos valstybės narės ir kadangi jos turėtų užtikrinti, kad fondų lėšomis remiami veiksmai atitiktų taikytiną teisę, turėtų būti nustatyti atitinkami jų įpareigojimai. Taip pat reikėtų nustatyti susijusius Komisijos įgaliojimus ir atsakomybės sritis; (46)siekiant paankstinti programos įgyvendinimo pradžią, reikėtų sudaryti palankias sąlygas pratęsti ankstesnio programavimo laikotarpio įgyvendinimo tvarką. Ankstesniu programavimo laikotarpiu jau sukurta kompiuterizuota sistema turėtų būti toliau naudojama (prireikus ją galima pritaikyti), nebent prireiktų naujų technologijų; (47)siekiant supaprastinti programų valdymo funkcijas, PMIF, VSF ir SVPVP lėšomis remiamų programų reikmėms apskaitos funkcijos ir vadovaujančiosios institucijos funkcijos turėtų toliau būti integruotos; ši galimybė turėtų būti numatyta ir kitiems fondams; (48)kadangi vadovaujančioji institucija prisiima pagrindinę atsakomybę už veiksmingą ir rezultatyvų fondų paramos įgyvendinimą ir todėl atlieka įvairiais esmines funkcijas, turėtų būti išsamiai išdėstytos jos funkcijos, susijusios su projektų atranka, programų valdymu ir parama stebėsenos komitetui. Atrinkti veiksmai turėtų atitikti horizontaliuosius principus; (49)siekiant optimizuoti fondų ir tiesiogiai valdomų priemonių sąveiką, reikėtų palengvinti paramos teikimą veiksmams, kuriems jau suteiktas pažangumo ženklas; (50) siekiant užtikrinti tinkamą rezultatyvaus bei veiksmingo fondų paramos įgyvendinimo ir susijusių administracinių išlaidų bei naštos pusiausvyrą, valdymo patikrinimų dažnumas, mastas ir aprėptis turėtų būti grindžiami rizikos vertinimu, kuriame atsižvelgiama į tokius veiksnius kaip įgyvendinamų veiksmų rūšis, paramos gavėjai ir rizikos lygis, nustatytas per ankstesnius valdymo patikrinimus ir auditus;

(51)audito institucija turėtų atlikti auditą ir užtikrinti, kad Komisijai teikiama audito nuomonė būtų patikima. Toje audito nuomonėje Komisija turėtų būti patikinama dėl trijų punktų, t. y. deklaruotų išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo, veiksmingo valdymo ir kontrolės sistemų veikimo ir sąskaitų išsamumo, tikslumo bei teisingumo; (52)turėtų būti įmanoma sumažinti patikrinimų ir audito reikalavimus, jei užtikrinama, kad programa pastaruosius dvejus metus iš eilės veikė rezultatyviai, nes tai rodo, kad fondai rezultatyviai ir veiksmingai įgyvendinami ilgą laiką; (53)siekiant sumažinti paramos gavėjų administracinę naštą ir administracines išlaidas, fondams turėtų būti nustatytas konkretus vieno audito principo taikymas; (54)siekiant pagerinti finansų valdymą, turėtų būti numatyta supaprastinta išankstinio finansavimo sistema. Išankstinio finansavimo sistema turėtų užtikrinti, kad valstybė narė turėtų priemonių teikti paramą paramos gavėjams nuo programos įgyvendinimo pradžios; (55)siekiant sumažinti valstybėms narėms ir Komisijai tenkančią administracinę naštą, turėtų būti nustatytas privalomas ketvirtinių mokėjimo paraiškų tvarkaraštis. Iki metinio sąskaitų balanso išmokėjimo, kai Komisija gali padaryti išvadą, kad sąskaitos yra išsamios, tikslios ir teisingos, Komisijos mokėjimams toliau reikėtų taikyti 10 proc. sulaikymą; (56)siekiant sumažinti administracinę naštą, metinio sąskaitų priėmimo procedūra turėtų būti supaprastinta numatant paprastesnes mokėjimų ir lėšų susigrąžinimo taisykles, kai Komisija ir valstybė narė sutaria; (57)siekiant apsaugoti finansinius interesus ir Sąjungos biudžetą, valstybių narių ir Komisijos lygmeniu reikėtų nustatyti ir įgyvendinti proporcingas priemones. Komisijai turėtų būti suteikta galimybė nutraukti mokėjimų atlikimo terminus, sustabdyti tarpinius mokėjimus ir taikyti finansines pataisas, jeigu įvykdomos atitinkamos sąlygos. Komisija turėtų laikytis proporcingumo principo, atsižvelgdama į pažeidimų pobūdį, sunkumą ir dažnumą bei jų finansinį poveikį Sąjungos biudžetui; (58)valstybės narės taip pat turėtų veiksmingai užkirsti kelią bet kokiems pažeidimams, įskaitant paramos gavėjų sukčiavimą, juos nustatyti ir imtis atitinkamų veiksmų. Be to, pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir reglamentus (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 bei Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant administracinius patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitos nusikalstamos veikos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Direktyvoje (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis, ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, kad bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, visapusiškai bendradarbiautų siekdamas apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteiktų būtinas teises ir prieigą Komisijai, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF), Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrintų, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises; Valstybės narės turėtų pranešti Komisijai apie nustatytus pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, ir apie atitinkamus savo tolesnius veiksmus, taip pat tolesnius veiksmus po OLAF tyrimų; (59)siekiant skatinti finansinę drausmę, tikslinga nustatyti biudžetinių įsipareigojimų panaikinimo programos lygmeniu tvarką; (60)siekiant propaguoti SESV įtvirtintus ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslus, pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą turėtų būti remiami visi regionai. Kad teikiama parama būtų subalansuota, laipsniška ir atitiktų ekonominio ir socialinio išsivystymo lygį, ERPF ir ESF+ išteklius pagal tą tikslą reikėtų skirti remiantis paskirstymo formule, kuri iš esmės grindžiama BVP vienam gyventojui. Valstybės narės, kurių vienam gyventojui tenkančios bendrosios nacionalinės pajamos (BNP) yra mažesnės kaip 90 proc. Sąjungos vidurkio, turėtų gauti paramą Sanglaudos fondo lėšomis pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą; (61)turėtų būti nustatyti objektyvūs kriterijai, pagal kuriuos būtų nustatomi fondų lėšomis tinkami finansuoti regionai ir vietovės. Todėl Sąjungos lygmeniu nustatant regionus ir vietoves reikėtų remtis bendra Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1059/2003, iš dalies pakeistu Komisijos reglamentu (ES) Nr. 868/2014, nustatyta regionų klasifikavimo sistema; (62)siekdama nustatyti tinkamą ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo finansinę programą, Komisija turėtų nustatyti kiekvienai valstybei narei skiriamų asignavimų metinį paskirstymą pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą drauge su tinkamų finansuoti regionų sąrašu, taip pat asignavimus Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui (INTERREG). Atsižvelgdama į tai, kad nacionaliniai asignavimai valstybėms narėms turėtų būti nustatomi remiantis 2018 m. turimais statistiniais duomenimis ir prognozėmis, taip pat atsižvelgdama į prognozavimo neapibrėžtumą, Komisija 2024 m. turėtų peržiūrėti visus visų valstybių narių asignavimus, remdamasi tuo metu prieinama naujausia statistika ir, jei bendras nuokrypis didesnis nei ± 5 proc., Komisija turėtų pakoreguoti 2025–2027 m. asignavimus, kad programos pakeitimuose drauge atsispindėtų ir laikotarpio vidurio peržiūros, ir techninio patikslinimo rezultatai; (63)transeuropinių transporto tinklų projektai pagal Reglamentą (ES) Nr. [naująjį EITP reglamentą] ir toliau bus finansuojami pagal pasidalijamojo valdymo principą iš Sanglaudos fondo ir tiesioginio valdymo principą pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP). Remiantis sėkmingu 2014–2020 m. programavimo laikotarpio metodu, šiuo tikslu 10 000 000 000 EUR iš Sanglaudos fondo turėtų būti perkelta EITP reikmėms; (64)tam tikra ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo išteklių suma turėtų būti skiriama Europos miestų iniciatyvai, kurią Komisija turėtų įgyvendinti pagal tiesioginio arba netiesioginio valdymo principą; (65)siekiant užtikrinti tinkamą asignavimų paskirstymą pagal regionų kategorijas, iš principo valstybėms narėms skiriamų visų asignavimų mažiau išsivysčiusiems, pereinamojo laikotarpio ir labiau išsivysčiusiems regionams neturėtų būti galima perkelti iš vienos kategorijos į kitą. Vis dėlto tam, kad valstybės narės turėtų galėti spręsti konkrečius uždavinius, jos turėtų turėti galimybę prašyti labiau išsivysčiusiems regionams arba pereinamojo laikotarpio regionams skirtus asignavimus perkelti mažiau išsivysčiusių regionų reikmėms; tokį pasirinkimą jos turėtų pagrįsti. Siekiant užtikrinti pakankamus finansinius išteklius mažiau išsivysčiusiems regionams, turėtų būti nustatyta labiau išsivysčiusiems regionams arba pereinamojo laikotarpio regionams perkeliamų asignavimų viršutinė riba. Perkelti išteklių tarp tikslų neturėtų būti įmanoma; (66)atsižvelgiant į ypatingas specifines Airijos salos aplinkybes ir siekiant remti Šiaurės ir Pietų bendradarbiavimą pagal Didžiojo penktadienio susitarimą, nauja pasienio programa „PEACE PLUS“ turėtų būti tęsiama tarp Airijos pasienio grafysčių ir Šiaurės Airijos ir turėtų būti grindžiama ankstesnėmis programomis „Peace“ ir INTERREG. Atsižvelgiant į šios programos praktinę svarbą, ją reikėtų remti skiriant specialų asignavimą, kad būtų galima toliau remti taikos ir susitaikymo veiksmus. Programai taip pat reikėtų skirti tinkamą dalį Airijos asignavimų pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą (INTERREG); (67)reikia nustatyti didžiausias bendro finansavimo normas sanglaudos politikos srityje pagal regionų kategoriją, siekiant užtikrinti, kad bendro finansavimo principo būtų laikomasi taikant tinkamą viešosios ar privačios nacionalinės paramos lygį. Tos normos turėtų atspindėti regionų ekonominio išsivystymo lygį pagal BVP vienam gyventojui, palyginti su ES 27 vidurkiu; (68)siekiant papildyti ir iš dalies pakeisti tam tikrus neesminius šio reglamento elementus, pagal SESV 290 straipsnį įgaliojimai priimti teisės aktus iš dalies keisti tam tikrus toliau nurodytus šio reglamento priedų elementus turėtų būti deleguoti Komisijai: intervencinių priemonių rūšių matmenis ir kodus, partnerystės sutarčių ir programų šablonus, duomenų perdavimo šablonus, Sąjungos emblemos naudojimą, finansavimo sutarčių ir strateginių dokumentų elementus, audito seką, elektronines keitimosi duomenimis sistemas, taip pat valdymo ir kontrolės sistemos aprašymo, valdymo pareiškimų, audito nuomonių, metinių kontrolės ataskaitų, audito strategijų, mokėjimo paraiškų, sąskaitų, taip pat finansinių pataisų dydžio nustatymo šablonus; (69)be to, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl pažeidimų atvejų, apie kuriuos turi būti pranešta, kriterijų nustatymo, vieneto įkainių, fiksuotųjų sumų, fiksuotųjų normų ir su išlaidomis visoms valstybėms narėms nesusijusio finansavimo, taip pat dėl standartizuotos jau parengtos imties sudarymo metodikos nustatymo; (70)ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

(71)siekiant užtikrinti vienodas partnerystės sutarčių patvirtinimo, programų patvirtinimo ir dalinio keitimo, taip pat finansinių pataisų taikymo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su pranešimų apie pažeidimus forma, registruotinais ir saugotinais elektroniniais duomenimis ir galutinės veiklos rezultatų ataskaitos šablonu, turėtų būti vykdomi pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (ES) Nr. 182/2011; Nors šie teisės aktai yra bendro pobūdžio, turėtų būti taikoma patariamoji procedūra, nes juose nustatomi tik techniniai aspektai, formos ir šablonai. Įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo finansinių asignavimų paskirstymo nustatymu, turėtų būti priimami be komitologijos procedūrų, atsižvelgiant į tai, kad jie tik atspindi iš anksto parengtos apskaičiavimo metodikos taikymą; (72)kadangi Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 arba bet kuris 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui taikytinas teisės aktas turėtų būti toliau taikomas 2014–2020 m. programavimo laikotarpio fondų lėšomis remiamoms programoms ir veiksmams. Kadangi numatoma, kad Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 įgyvendinimo laikotarpis tęsis ir programavimo laikotarpiu, kuriam taikomas šis reglamentas, ir siekiant užtikrinti tam tikrų tuo reglamentu patvirtintų veiksmų įgyvendinimo tęstinumą, reikėtų nustatyti laipsniško vykdymo nuostatas; Kiekvienas atskiras laipsniškai vykdomo veiksmo etapas, kuriuo siekiama to paties bendro tikslo, turėtų būti įgyvendinamas laikantis programavimo laikotarpio, pagal kurį jam suteikiamas finansavimas, taisyklių; (73)valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslų, t. y. stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir nustatyti bendrų Sąjungos biudžeto dalies, įgyvendinamos pagal pasidalijamojo valdymo principą, finansinių taisyklių, dėl, viena vertus, regionų išsivystymo lygio skirtumų ir nepalankiausias sąlygas turinčių regionų atsilikimo, taip pat valstybių narių ir regionų finansinių išteklių ribotumo ir, kita vertus, dėl poreikio sukurti nuoseklią įgyvendinimo sistemą, kuri apimtų kelis Sąjungos fondus, kuriems taikomas pasidalijamojo valdymo principas; Kadangi šių tikslų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; (74)šiuo reglamentu paisoma pagrindinių teisių ir principų, visų pirma pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I ANTRAŠTINĖ DALIS

Paramos tikslai ir bendrosios taisyklės I SKYRIUS

Dalykas ir apibrėžtys 1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis 1.Šiuo reglamentu nustatomos: (a)Europos regioninės plėtros fondui (ERPF), „Europos socialiniam fondui +“ (ESF+), Sanglaudos fondui, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui (EJRŽF), Prieglobsčio ir migracijos fondui (PMIF), Vidaus saugumo fondui (VSF) ir Sienų valdymo ir vizų priemonei (SVVP) (toliau — fondai) taikomos finansinės taisyklės; (b)ERPF, ESF+, Sanglaudos fondui ir EJRŽF taikomos bendros nuostatos. 2.Šis reglamentas netaikomas ESF+ užimtumo bei socialinių inovacijų ir sveikatos kryptims, taip pat EJRŽF, PMIF, VSF ir SVVP tiesioginio ar netiesioginio valdymo komponentams, išskyrus Komisijos iniciatyva teikiamą techninę paramą. 3.II antraštinės dalies III skyriaus 4 ir 10 straipsniai, III antraštinės dalies II skyrius ir VIII antraštinė dalis netaikomi PMIF, VSF ir SVVP. 4.VIII antraštinė dalis netaikoma EJRŽF. 5.II antraštinės dalies II skyriaus 11 straipsnis ir III skyriaus 15 straipsnis, III antraštinės dalies I skyrius, IV antraštinės dalies I skyriaus 33–36 straipsniai ir 38 straipsnio 1–4 dalys, II skyriaus 39 straipsnis, III skyriaus 45 straipsnis, VI antraštinės dalies II skyriaus 67, 71, 73 ir 74 straipsniai bei III skyrius netaikomi INTERREG programoms. 6.Toliau išvardytuose konkretiems fondams skirtuose reglamentuose gali būti nustatyta šį reglamentą papildančių ir jam neprieštaraujančių taisyklių. Jei kyla abejonių dėl šio reglamento ir konkretiems fondams skirtų reglamentų taikymo, šis reglamentas turi viršenybę: (a)Reglamentas (ES) [...] (toliau – ERPF ir SF reglamentas); (b)Reglamentas (ES) [...] (toliau – ESF+ reglamentas); (c)Reglamentas (ES) [...] (toliau – ETB reglamentas); (d)Reglamentas (ES) [...] (toliau – EJRŽT reglamentas);

(e)Reglamentas (ES) Nr. [...] (toliau – PMIF reglamentas); (f)Reglamentas (ES) [...] (toliau – VSF reglamentas); (g)Reglamentas (ES) [...] (toliau – SVVP reglamentas); 2 straipsnis

Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: (1)atitinkamos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos – pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį Tarybos priimtos rekomendacijos, susijusios su struktūrinėmis problemomis, kurias tikslinga spręsti pasitelkiant daugiametes investicijas, patenkančias į fondų taikymo sritį, kaip nustatyta konkretiems fondams skirtuose reglamentuose, ir atitinkamos rekomendacijos, priimtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) [naujojo Energetikos sąjungos valdymo reglamento numeris] [XX] straipsnį; (2)taikytina teisė – Sąjungos teisė ir su jos taikymu susijusi nacionalinė teisė; (3)veiksmas – (a)projektas, sutartis, veiksmas arba projektų grupė, atrinkti pagal atitinkamas programas; (b)finansinių priemonių atveju – programos įnašas finansinei priemonei, ir vėlesnė finansinė parama, pagal tą finansinę priemonę teikiama galutiniams gavėjams; (4)strateginės svarbos veiksmas – veiksmas, labai padedantis siekti programos tikslų, kuriam taikomos specialios stebėsenos ir komunikacijos priemonės; (5)prioritetas – PMIF, VSF ir SVVP atveju tai konkretus tikslas; EJRŽF atveju tai paramos sričių rūšis, nurodyta EJRŽF reglamento III priede pateiktoje nomenklatūroje; (6)konkretus tikslas – EJRŽF atveju suprantamas kaip EJRŽF reglamento III priede nurodytos paramos sritys; (7)tarpinė institucija – viešosios ar privatinės teisės subjektas, kuris yra pavaldus vadovaujančiajai institucijai arba atlieka funkcijas ir užduotis tokios institucijos vardu; (8)paramos gavėjas – (a)viešosios arba privatinės teisės subjektas, juridinio asmens statusą turintis ar jo neturintis subjektas arba fizinis asmuo, atsakingas už veiksmų inicijavimą arba jų inicijavimą ir įgyvendinimą; (b)viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės (VPSP) atveju – VPSP veiksmą inicijuojantis viešosios teisės subjektas arba tam veiksmui įgyvendinti pasirinktas privatusis partneris; (c)valstybės pagalbos schemų atveju – pagalbą gaunantis ūkio subjektas; (d)finansinių priemonių atveju – kontroliuojantįjį fondą valdantis subjektas arba, jeigu kontroliuojančiojo fondo struktūros nėra, specialųjį fondą valdantis subjektas, arba, jei finansinę priemonę administruoja vadovaujančioji institucija, ta vadovaujančioji institucija; (9)mažų projektų fondas – INTERREG programos veiksmas, kuriuo siekiama atrinkti ir įgyvendinti nedidelės finansinės apimties projektus;

(10)siektina reikšmė – iš anksto sutarta vertė, kuri, atsižvelgiant į rodiklį, susijusį su konkrečiu tikslu, turi būti pasiekta programavimo laikotarpio pabaigoje; (11)tarpinė reikšmė – tarpinė vertė, kuri, atsižvelgiant į rodiklį, susijusį su konkrečiu tikslu, turi būti pasiekta tam tikru programavimo laikotarpio momentu; (12)produkto rodiklis – rodiklis, pagal kurį matuojami pasiekti konkretūs intervencinių priemonių rezultatai; (13)rezultato rodiklis – rodiklis, pagal kurį matuojamas remiamų intervencinių priemonių poveikis trumpuoju laikotarpiu, visų pirma tiesioginiams adresatams, tikslinei grupei ar infrastruktūros naudotojams; (14)VPSP veiksmas – vykdant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę pagal VPSP sutartį įgyvendinamas veiksmas, kuriuo siekiama teikti viešąsias paslaugas dalijantis rizika, sutelkiant privačiojo sektoriaus kompetenciją arba papildomų kapitalo šaltinių; (15)finansinė priemonė – struktūra, kuria naudojantis teikiami finansiniai produktai; (16)finansinis produktas – investicijos į nuosavą arba kvazinuosavą kapitalą, paskolos ir garantijos, apibrėžtos Reglamento (ES, Euratomas) [...] (toliau – Finansinis reglamentas) 2 straipsnyje; (17)galutinis gavėjas – juridinis arba fizinis asmuo, gaunantis paramą iš fondų per mažų projektų fondo lėšų gavėją arba pagal finansinę priemonę; (18)programos įnašas – fondų parama ir bendras nacionalinis ir privatusis finansavimas, jei jis yra, teikiami finansinei priemonei; (19)finansinę priemonę įgyvendinantis subjektas – viešosios arba privatinės teisės subjektas, atliekantis kontroliuojančiojo fondo ar specialiojo fondo užduotis; (20)kontroliuojantysis fondas – pagal vieną ar kelias programas vadovaujančiosios institucijos įsteigtas fondas finansinėms priemonėms įgyvendinti naudojant vieną ar daugiau specialiųjų fondų; (21)specialusis fondas – vadovaujančiosios institucijos arba kontroliuojančiojo fondo įsteigtas fondas finansiniams produktams galutiniams gavėjams teikti; (22)sverto poveikis – galutiniams gavėjams suteikiama atlygintino finansavimo suma, padalyta iš fondų įnašo sumos; (23)dauginamasis koeficientas – garantijos priemonių atveju tai santykis tarp pagrindinių išmokėtų naujų paskolų, investicijų į nuosavą ar kvazinuosavą kapitalą vertės ir programos įnašo sumos, atidėtos, kaip susitarta garantijų sutartyse, dėl tų naujų paskolų ir investicijų į nuosavą ar kvazinuosavą kapitalą patirtiems numatytiems ir nenumatytiems nuostoliams padengti; (24)valdymo išlaidos – tiesioginės arba netiesioginės išlaidos, atlyginamos įrodžius, kad jos patirtos įgyvendinant finansines priemones; (25)valdymo mokesčiai – suteiktų paslaugų kaina, nustatyta vadovaujančiosios institucijos ir kontroliuojantįjį fondą arba specialųjį fondą valdančio subjekto ir, kai taikoma, kontroliuojantįjį fondą valdančio subjekto ir specialųjį fondą valdančio subjekto finansavimo sutartyje; (26)perkėlimas – tos pačios ar panašios veiklos arba jos dalies perkėlimas, kaip nustatyta Komisijos reglamento (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant SESV 107 ir 108 straipsnius, 2 straipsnio 61a punkte; (27)viešasis įnašas – įnašas veiksmams finansuoti, skiriamas iš nacionalinių, regioninių arba vietos viešojo sektoriaus institucijų biudžeto, Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG), įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1082/2006, biudžeto arba iš Sąjungos biudžeto, skirto fondams, viešosios teisės subjektų biudžeto arba viešojo sektoriaus institucijų ar viešosios teisės subjektų asociacijų biudžeto ir, siekiant nustatyti ESF+ programų ar prioritetų bendro finansavimo normą, gali apimti darbdavių ir darbuotojų bendrai sutelktus finansinius išteklius; (28)ataskaitiniai metai – laikotarpis nuo liepos 1 d. iki kitų metų birželio 30 d., išskyrus pirmuosius programavimo laikotarpio ataskaitinius metus, kurie yra laikotarpis nuo išlaidų tinkamumo finansuoti pradžios dienos iki 2022 m. birželio 30 d.; paskutiniai ataskaitiniai metai –laikotarpis nuo 2029 m. liepos 1 d. iki 2030 m. birželio 30 d.; (29)pažeidimas – įgyvendinant fondų paramą padarytas taikytinos teisės pažeidimas dėl ekonominės veiklos vykdytojo veiksmų ar neveikimo, kai nepagrįstas išlaidas įtraukus į Sąjungos biudžetą jam padaroma ar būtų padaryta žala;

(30)didelis trūkumas – programos valdymo ir kontrolės sistemos efektyvaus veikimo trūkumas, dėl kurio reikia labai pagerinti valdymo ir kontrolės sistemas, kai nustatoma, kad vienas iš pagrindinių X priede nurodytų 2, 4, 5, 9, 12, 13 ir 15 reikalavimų arba du ar daugiau iš kitų pagrindinių reikalavimų priskirtini prie to priedo 3 ir 4 kategorijų; (31)bendras klaidų lygis – prognozuojamų atsitiktinių klaidų ir, jei taikoma, sisteminių klaidų bei neištaisytų anomalių klaidų suma, padalyta iš aibės; (32)likutinis klaidų lygis – bendras klaidų lygis, atėmus valstybių narių taikomas finansines pataisas, kuriomis siekiama sumažinti audito institucijos atliekant veiksmų auditus nustatytą riziką; (33)užbaigtas veiksmas – fiziškai užbaigtas arba visiškai įgyvendintas veiksmas, dėl kurio paramos gavėjai yra atlikę visus susijusius mokėjimus ir gavę atitinkamą viešąjį įnašą; (34)imties vienetas – vienas iš vienetų, į kuriuos imties reikmėms dalijama aibė; tai gali būti veiksmas, veiksmo projektas arba paramos gavėjo mokėjimo prašymas; (35)sąlyginio deponavimo sąskaita – VPSP veiksmo atveju tai banko sąskaita, reglamentuojama rašytiniu paramos gavėjo, kuris yra viešojo sektoriaus subjektas, ir privačiojo partnerio, patvirtinto vadovaujančiosios institucijos arba tarpinės institucijos, susitarimu, naudojama mokėjimams tinkamumo finansuoti laikotarpiu ir (arba) jam pasibaigus; (36)dalyvis – fizinis asmuo, kuriam veiksmas naudingas, tačiau kuris negauna fondų finansinės paramos; (37)atsparumo klimato kaitai didinimas – procesas, kuriuo užtikrinama, kad infrastruktūra būtų atspari neigiamam klimato poveikiui pagal nacionalines taisykles ir gaires, jei tokių yra, arba pagal tarptautiniu mastu pripažintus standartus. 3 straipsnis

Terminų, per kuriuos Komisija turi imtis veiksmų, apskaičiavimas Jeigu nustatytas terminas, per kurį Komisija turi imtis veiksmų, tas terminas pradedamas skaičiuoti, kai valstybė narė pateikia visą informaciją, laikydamasi šiame reglamente arba konkretiems fondams skirtuose reglamentuose nustatytų reikalavimų. Tas terminas sustabdomas nuo kitos dienos po tos, kurią Komisija valstybei narei išsiunčia savo pastabas arba prašymą pateikti patikslintus dokumentus, iki valstybė narė pateikia atsakymą Komisijai. II SKYRIUS

Fondų paramos politikos tikslai ir principai 4 straipsnis

Politikos tikslai 1.ERPF, ESF+, Sanglaudos fondu ir EJRŽF remiami šie politikos tikslai: (a)pažangesnės Europos, skatinant novatorišką ir pažangią ekonomikos pertvarką; (b)žalesnės ir mažo anglies dioksido kiekio Europos, skatinant perėjimą prie švarios ir teisingos energetikos, žaliąsias ir mėlynąsias investicijas, žiedinę ekonomiką, prisitaikymą prie klimato kaitos ir rizikos prevenciją bei valdymą; (c)geriau sujungtos Europos, skatinant judumą ir regionų IRT jungtis; (d)socialiai atsakingesnės Europos, įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį; (e)piliečiams artimesnės Europos, skatinant tvarią ir integruotą miestų, kaimų ir pakrančių vietovių plėtrą ir vietos iniciatyvas. 2.ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondas padeda įgyvendinti Sąjungos veiksmus, kuriais stiprinama jos ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda pagal SESV 174 straipsnį ir siekiama šių tikslų:

(a)investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą valstybėse narėse ir regionuose – šis tikslas remiamas ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo lėšomis, ir (b)Europos teritorinio bendradarbiavimo (INTERREG) – šis tikslas remiamas ERPF lėšomis. 3.Valstybės narės teikia informaciją apie paramą aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita tikslams įgyvendinti, naudodamos metodiką, pagrįstą kiekvienam fondui nustatytomis intervencinių priemonių rūšimis. Pagal šią metodiką teikiamai paramai priskiriamas konkretus korekcinis koeficientas, kurio dydis atspindi mastą, kuriuo minėta parama padeda siekti aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita tikslų. ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo atveju korekciniai koeficientai susiejami su I priede nustatytais intervencinių priemonių rūšių matmenimis ir kodais. 4.Valstybės narės ir Komisija užtikrina fondų ir kitų Sąjungos priemonių, kaip antai reformų rėmimo programos, įskaitant reformų įgyvendinimo priemonę ir techninės paramos priemonę, veiklos koordinavimą, papildomumą ir suderinamumą. Jos optimizuoja atsakingų subjektų veiklos koordinavimą, kad būtų išvengta veiklos dubliavimo planavimo ir įgyvendinimo etapuose. 5 straipsnis

Pasidalijamasis valdymas 1.Valstybės narės ir Komisija vykdo Sąjungos biudžetą, skirtą pasidalijamojo valdymo fondams, vadovaudamosi Reglamento (ES, Euratomas) [naujojo Finansinio reglamento numeris] (toliau – Finansinis reglamentas) [63] straipsniu. 2.Tačiau Komisija įgyvendina Europos infrastruktūros tinklų priemonei (EITP) iš Sanglaudos fondo perkeltą paramą, Europos miestų iniciatyvą, tarpregioninės plėtros investicijas, iš ESF+ tarptautinio bendradarbiavimo reikmėms perkeltą paramą, įnašui į „InvestEU“ skirtas sumas ir techninę paramą savo iniciatyva pagal tiesioginio ar netiesioginio valdymo principą vadovaudamasi Finansinio reglamento [62 straipsnio 1 dalies a ir c punktais]. 3.Komisija atokiausių regionų bendradarbiavimą siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG) gali vykdyti taikydama netiesioginio valdymo principą. 6 straipsnis

Partnerystė ir daugiapakopis valdymas 1.Kiekviena valstybė narė užmezga partnerystę su kompetentingomis regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis. Partnerystė užmezgama bent su šiais partneriais: (a)miesto ir kitomis viešojo sektoriaus institucijomis; (b)ekonominiais ir socialiniais partneriais; (c)atitinkamomis įstaigomis, atstovaujančiomis pilietinei visuomenei, aplinkos apsaugos srities partneriais ir subjektais, atsakingais už socialinės įtraukties, pagrindinių teisių, neįgaliųjų teisių, lyčių lygybės ir nediskriminavimo skatinimą. 2.Pagal daugiapakopio valdymo principą valstybė narė tuos partnerius įtraukia rengiant partnerystės sutartis bei rengiant ir įgyvendinant programas, įskaitant jų dalyvavimą stebėsenos komitetuose pagal 34 straipsnį. 3.Partnerystė organizuojama ir įgyvendinama laikantis Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 240/2014. 4.Bent kartą per metus programų įgyvendinimo klausimais Komisija konsultuojasi su organizacijomis, kurios atstovauja partneriams Sąjungos lygmeniu. II ANTRAŠTINĖ DALIS

Strateginis požiūris I SKYRIUS

Partnerystės sutartis 7 straipsnis

Partnerystės sutarties rengimas ir teikimas 1.Kiekviena valstybė narė parengia partnerystės sutartį, kurioje nustatoma veiksmingo ir rezultatyvaus fondų naudojimo 2021 m. sausio 1 d. – 2027 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu tvarka.

2.Valstybė narė partnerystės sutartį Komisijai pateikia prieš pateikdama pirmąją programą arba jos teikimo metu. 3.Partnerystės sutartis gali būti teikiama kartu su atitinkama metine nacionaline reformų programa. 4.Valstybė narė partnerystės sutartį rengia pagal II priede pateiktą šabloną. Partnerystės sutartį ji gali įtraukti į vieną iš savo programų. 5.INTERREG programos Komisijai gali būti pateikiamos prieš pateikiant partnerystės sutartį. 8 straipsnis

Partnerystės sutarties turinys Į partnerystės sutartį įtraukiami šie elementai: (a)atrinkti politikos tikslai – nurodoma, kuriais fondais ir programomis bus naudojamasi jų siekiant, ir pateikiamas atitinkamas pagrindimas, taip pat prireikus pagrindimas, kodėl naudojamasi „InvestEU“, atsižvelgiant į atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; (b)apie kiekvieną iš a punkte nurodytų atrinktų politikos tikslų: i) kiekvieno fondo atveju pasirinktų politikos priemonių ir pagrindinių numatomų rezultatų, be kita ko, prireikus naudojantis „InvestEU“, santrauka; ii) fondų koordinavimas, atskyrimas ir papildomumas ir prireikus nacionalinių ir regioninių programų koordinavimas; iii) fondų ir kitų Sąjungos priemonių, įskaitant LIFE strateginius integruotuosius projektus ir strateginius gamtos projektus, tarpusavio papildomumas; (c)preliminarus finansinis asignavimas iš kiekvieno fondo pagal politikos tikslus nacionaliniu lygmeniu, atsižvelgiant į konkrečiam fondui taikomas paramos telkimo pagal temas taisykles; (d)prireikus pagal regionų kategoriją, nustatytą pagal 102 straipsnio 2 dalį, suskirstyti finansiniai ištekliai ir asignavimų sumos, kurias pagal 105 straipsnį siūloma perkelti tarp regionų kategorijų; (e)sumos, kurios turi būti skirtos įnašui į „InvestEU“, suskirstytos pagal fondą ir pagal regionų kategoriją; (f)planuojamų fondų programų sąrašas su atitinkamais preliminariais finansiniais asignavimais, suskirstytais pagal fondą, ir atitinkamu nacionaliniu įnašu pagal regionų kategoriją; (g)veiksmų, kurių atitinkama valstybė narė imasi, kad sustiprintų savo administracinius fondų paramos įgyvendinimo gebėjimus, santrauka. Nurodant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą (INTERREG), partnerystės sutartyje pateikiamas tik planuojamų programų sąrašas. 9 straipsnis

Partnerystės sutarties tvirtinimas 1.Komisija vertina partnerystės sutartį ir jos atitiktį šiam reglamentui ir konkrečiam fondui taikomoms taisyklėms. Savo vertinime Komisija visų pirma atsižvelgia į atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas. 2.Pastabas Komisija gali pateikti per tris mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė pateikia partnerystės sutartį.

3.Valstybė narė, atsižvelgdama į Komisijos pastabas, peržiūri partnerystės sutartį. 4.Komisija įgyvendinimo aktu sprendimą, kuriuo patvirtinama partnerystės sutartis, priima ne vėliau kaip per keturis mėnesius nuo dienos, kurią atitinkama valstybė narė pateikė tą partnerystės sutartį. Partnerystės sutartis nekeičiama. 5.Jeigu pagal 7 straipsnio 4 dalį partnerystės sutartis įtraukiama į programą, Komisija įgyvendinimo aktu sprendimą, kuriuo patvirtinama ta programa, priima ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo dienos, kurią atitinkama valstybė narė pateikė tą programą. 10 straipsnis

ERPF, ESF+, Sanglaudos fondo ir EJRŽF lėšų, skiriamų per „InvestEU“ fondą, naudojimas 1.Partnerystės sutartyje arba prašyme iš dalies pakeisti programą valstybės narės gali tam tikrą ERPF, ESF+, Sanglaudos fondo ir EJRŽF lėšų sumą skirti įnašui į „InvestEU“ ir ją panaudoti biudžeto garantijoms. Suma, skiriama įnašui į „InvestEU“, turi neviršyti 5 proc. viso kiekvieno fondo asignavimo, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus. Tokie įnašai nėra išteklių perkėlimas pagal 21 straipsnį. 2.Partnerystės sutarties atveju gali būti skiriami einamųjų ir būsimų kalendorinių metų ištekliai. Prašymo iš dalies pakeisti programą atveju gali būti skiriami tik ateinančių kalendorinių metų ištekliai. 3.1 dalyje nurodyta suma naudojama ES garantijos dalies atidėjiniams valstybės narės skyriuje suformuoti. 4.Jei [„InvestEU“ reglamento] [9] straipsnyje nustatytas susitarimas dėl įnašo, susijęs su 1 dalyje nurodyta ir partnerystės sutartyje skirta suma, nesudaromas iki 2021 m. gruodžio 31 d., valstybė narė pateikia prašymą iš dalies pakeisti programą arba programas, kad galėtų panaudoti atitinkamą sumą. Susitarimas dėl įnašo, susijęs su 1 dalyje nurodyta ir prašyme iš dalies pakeisti programą skirta suma, sudaromas tuo pačiu metu, kai priimamas sprendimas, kuriuo iš dalies keičiama programa. 5.Jei susitarimas dėl garantijos, kaip nustatyta [„InvestEU“ reglamento] [9] straipsnyje, nebuvo sudarytas per devynis mėnesius nuo susitarimo dėl įnašo patvirtinimo, atitinkamos sumos, sumokėtos į bendrą atidėjinių fondą kaip atidėjiniai, perkeliami atgal į programą ar programas ir valstybė narė pateikia atitinkamą prašymą iš dalies pakeisti programą. 6.Jei susitarimas dėl garantijos, kaip nustatyta [„InvestEU“ reglamento] [9] straipsnyje, nebuvo visapusiškai įgyvendintas per ketverius metus nuo susitarimo dėl garantijos pasirašymo, valstybė narė gali prašyti, kad susitarime dėl garantijos numatytoms sumoms, neapimančioms pagrindinių paskolų ar kitų rizikingų priemonių, būtų taikoma 5 dalis. 7.Ištekliai, gauti iš sumų, skirtų įnašui į „InvestEU“ ir suteiktų pasinaudojus biudžeto garantijomis, arba su jomis susiję ištekliai pateikiami valstybei narei ir panaudojami siekiant to paties tikslo ar tikslų finansinių priemonių forma teikiamai paramai. 8.Tais metais, kuriais patvirtintas atitinkamos programos pakeitimas, įnašui į „InvestEU“ skirtas, bet nepanaudotas sumas Komisija pakartotinai įtraukia į biudžetą. Sumos pakartotinai į biudžetą gali būti įtraukiamos tik iki 2027 m. Pakartotinai į biudžetą įtrauktos sumos panaikinimo terminas pagal 99 straipsnį pradedamas skaičiuoti nuo tų metų, kuriais įnašas buvo pakartotinai įtrauktas į biudžetą. II SKYRIUS

Reikiamos sąlygos ir veiklos peržiūros planas 11 straipsnis

Reikiamos sąlygos 1.Šiame reglamente nustatytos išankstinės kiekvieno konkretaus tikslo veiksmingo ir rezultatyvaus įgyvendinimo sąlygos (reikiamos sąlygos). III priede nustatytos horizontaliosios reikiamos sąlygos, taikytinos visiems konkretiems tikslams, ir jų įvykdymui įvertinti būtini kriterijai. IV priede nustatytos su ERPF, Sanglaudos fondu ir ESF+ susijusios teminės reikiamos sąlygos ir jų įvykdymui įvertinti būtini kriterijai. 2.Rengdama programą arba nustatydama naują konkretų tikslą, kai iš dalies keičia programą, valstybė narė įvertina, ar įvykdytos su atrinktu konkrečiu tikslu susijusios reikiamos sąlygos. Reikiama sąlyga įvykdoma, kai patenkinami visi susiję kriterijai. Valstybė narė kiekvieną kartą teikdama programą arba iš dalies keisdama programą nustato įvykdytas ir neįvykdytas reikiamas sąlygas, ir, kai mano, kad reikiama sąlyga įvykdyta, pateikia pagrindimą.

3.Jeigu tvirtinant programą arba iš dalies keičiant programą reikiama sąlyga dar neįvykdyta, valstybė narė Komisijai praneša, kai tik mano, kad reikiama sąlyga jau įvykdyta, ir pateikia pagrindimą. 4.Komisija per tris mėnesius nuo 3 dalyje nurodytos informacijos gavimo atlieka vertinimą ir praneša valstybei narei, jeigu sutinka, kad sąlyga įvykdyta. Jeigu Komisija nesutinka su valstybės narės vertinimu, ji apie tai informuoja valstybę narę ir suteikia jai galimybę per vieną mėnesį pateikti pastabų. 5.Išlaidos, susijusios su veiksmais, siejamais su konkrečiu tikslu, negali būti įtraukiamos į mokėjimo paraiškas, kol Komisija nepraneša valstybei narei, kad įvykdyta reikiama sąlyga pagal 4 dalį. Pirma pastraipa netaikoma veiksmams, kuriais prisidedama prie atitinkamų reikiamų sąlygų įvykdymo. 6.Valstybė narė užtikrina, kad reikiamos sąlygos būtų vykdomos ir taikomos visą programavimo laikotarpį. Ji praneša Komisijai apie visus pakeitimus, turinčius įtakos reikiamų sąlygų įvykdymui. Jeigu Komisija mano, kad reikiama sąlyga nebevykdoma, ji apie tai informuoja valstybę narę ir suteikia jai galimybę per vieną mėnesį pateikti pastabų. Jei Komisija padaro išvadą, kad reikiama sąlyga ir toliau nevykdoma, su konkrečiu atitinkamu tikslu susijusios išlaidos negali būti įtraukiamos į mokėjimo paraiškas nuo dienos, kurią Komisija atitinkamai apie tai praneša valstybei narei. 7.IV priedas netaikomas EJRŽF remiamoms programoms. 12 straipsnis

Veiklos peržiūros planas 1.Valstybė narė parengia veiklos peržiūros planą, kuris leidžia stebėti, teikti ataskaitas ir vertinti programos veiklos rezultatus ją įgyvendinant, taip pat padeda vertinti bendrus fondų veiklos rezultatus. Veiklos peržiūros planą sudaro: (a)produkto ir rezultato rodikliai, susiję su konkrečiais tikslais, nustatytais konkretiems fondams skirtuose reglamentuose; b) iki 2024 m. pabaigos pasiektinos produkto rodiklio tarpinės reikšmės ir c) iki 2029 m. pabaigos pasiektinos produkto ir rezultato rodiklių siektinos reikšmės. 2.Tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės nustatomos kiekvienam konkrečiam programos tikslui, išskyrus techninę paramą ir konkretų tikslą šalinti materialinio nepritekliaus problemą, nustatytą ESF+ reglamento [4 straipsnio c punkto vii papunktyje]. 3.Tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės turi būti tokios, kad Komisija ir valstybė narė galėtų įvertinti pažangą, padarytą siekiant konkrečių tikslų. Jie turi atitikti Finansinio reglamento [33 straipsnio 3 dalyje] nustatytus reikalavimus. 13 straipsnis

Veiklos peržiūros plano rengimo metodika 1.Veiklos peržiūros plano rengimo metodiką sudaro: (a)kriterijai, kuriuos valstybė narė taiko atrinkdama rodiklius; (b)naudojami duomenys ar įrodymai, duomenų kokybės užtikrinimo ir apskaičiavimo metodas;

(c)veiksniai, kurie gali turėti įtakos tarpinių reikšmių ir siektinų reikšmių pasiekimui; nurodoma, kaip į juos buvo atsižvelgta. 2.Valstybė narė Komisijos prašymu leidžia susipažinti su šia metodika. 14 straipsnis

Laikotarpio vidurio peržiūra 1.ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo lėšomis remiamų programų atveju valstybė narė peržiūri kiekvieną programą, atsižvelgdama į šiuos elementus: (a)2024 m. priimtose atitinkamose konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose nustatytus uždavinius; (b)atitinkamos valstybės narės ar regiono socialinę ir ekonominę padėtį; (c)siekiant tarpinių reikšmių padarytą pažangą; (d)kai taikoma, 104 straipsnio 2 dalyje nurodyto techninio patikslinimo rezultatus. 2.Valstybė narė iki 2025 m. kovo 31 d. pateikia Komisijai prašymą dėl kiekvienos programos dalinio pakeitimo pagal 19 straipsnio 1 dalį. Valstybė narė dalinį pakeitimą pagrindžia remdamasi 1 dalyje nurodytais elementais. Į peržiūrėtą programą įtraukiami: (a)finansinių išteklių asignavimai pagal prioritetus, įskaitant 2026 ir 2027 m. sumas; (b)peržiūrėtos arba naujos siektinos reikšmės; (c)patikslinti finansinių išteklių asignavimai, kuriuos lemia techninis patikslinimas, kaip nustatyta 104 straipsnio 2 dalyje, įskaitant, jei taikoma, sumas 2025, 2026 ir 2027 metams. 3.Jei po peržiūros pateikiama nauja programa, finansavimo plane pagal 17 straipsnio 3 dalies f punkto ii papunktį nurodomas visas kiekvieno fondo finansinis asignavimas nuo programos patvirtinimo metų. III SKYRIUS

Priemonės, susijusios su patikimu ekonomikos valdymu 15 straipsnis

Priemonės, kuriomis fondų rezultatyvumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu 1.Komisija gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti atitinkamas programas ir pasiūlyti jų pakeitimų, kai to reikia atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui palengvinti. Toks prašymas gali būti pateikiamas šiais tikslais: a)norint padėti įgyvendinti atitinkamai konkrečiai šaliai skirtą rekomendaciją, priimtą pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį, ir atitinkamai valstybei narei skirtą atitinkamą Tarybos rekomendaciją, priimtą pagal SESV 148 straipsnio 4 dalį; b)norint padėti įgyvendinti atitinkamai valstybei narei skirtas atitinkamas Tarybos rekomendacijas, priimtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1176/2011 7 straipsnio 2 dalį arba 8 straipsnio 2 dalį, jeigu tie pakeitimai būtini, siekiant padėti pašalinti makroekonominius skirtumus.

2.Komisijos prašymas valstybei narei pagal 1 dalį turi būti pagrįstas, nurodant būtinybę padėti įgyvendinti atitinkamas rekomendacijas, ir jame turi būti nurodytos programos arba prioritetai, kurie, jos manymu, turi būti peržiūrėti, ir numatomų pakeitimų pobūdis. 3.Valstybė narė savo atsakymą į 1 dalyje nurodytą prašymą pateikia per du mėnesius nuo jo gavimo, nurodydama atitinkamų programų pakeitimus, kurie, jos manymu, būtini, tokių pakeitimų priežastis, nurodydama atitinkamas programas ir apibūdindama pasiūlytų pakeitimų pobūdį ir numatomą jų poveikį rekomendacijų ir fondų paramos įgyvendinimui. Prireikus Komisija per vieną mėnesį nuo to atsakymo gavimo pateikia pastabų. 4.Valstybė narė pasiūlymą iš dalies pakeisti atitinkamas programas pateikia per du mėnesius nuo 3 dalyje nurodyto atsakymo pateikimo dienos. 5.Komisijai nepateikus pastabų arba jei Komisija mano, kad į visas pateiktas pastabas buvo tinkamai atsižvelgta, ji per [19 straipsnio 4 dalyje] nustatytą terminą priima sprendimą dėl atitinkamų programų pakeitimų patvirtinimo. 6.Jei valstybė narė nesiima rezultatyvių veiksmų atsiliepdama į prašymą, pateiktą pagal 1 dalį, per 3 ir 4 dalyse nustatytus terminus, Komisija pagal 91 straipsnį gali sustabdyti visus arba dalį atitinkamoms programoms ar prioritetams skirtų mokėjimų. 7.Komisija pateikia pasiūlymą Tarybai sustabdyti valstybės narės vienos ar daugiau programų visų arba dalies įsipareigojimų arba mokėjimų vykdymą, jeigu: (a)pagal SESV 126 straipsnio 8 dalį arba 126 straipsnio 11 dalį Taryba nusprendžia, kad valstybė narė nesiėmė rezultatyvių veiksmų perviršiniam deficitui panaikinti, (b)pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1176/2011 8 straipsnio 3 dalį per tą pačią disbalanso procedūrą Taryba priima dvi rekomendacijas iš eilės, remdamasi tuo, kad valstybė narė pateikė nepakankamą taisomųjų veiksmų planą, (c)pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 10 straipsnio 4 dalį per tą pačią disbalanso procedūrą Taryba priima du sprendimus iš eilės, kuriuose nurodoma, kad valstybė narė nesilaiko reikalavimų, nes nesiėmė rekomenduojamų taisomųjų veiksmų; (d)Komisija padaro išvadą, kad valstybė narė nesiėmė priemonių, nurodytų Tarybos reglamente (EB) Nr. 332/2002, ir todėl nusprendžia neleisti išmokėti tai valstybei narei skirtos finansinės paramos, (e)Taryba nusprendžia, kad valstybė narė neįgyvendina Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 472/2013 7 straipsnyje nurodytos makroekonominio koregavimo programos arba netaiko priemonių, kurių reikalaujama pagal Tarybos sprendimą, priimtą pagal SESV 136 straipsnio 1 dalį. Pirmenybė teikiama įsipareigojimų sustabdymui; mokėjimai sustabdomi tik tuo atveju, jei prašoma imtis neatidėliotinų veiksmų ir svarbaus nesilaikymo atveju. Mokėjimų sustabdymas taikomas mokėjimo paraiškoms, kurios dėl atitinkamų programų pateiktos po sprendimo dėl sustabdymo priėmimo datos. Komisija, atsižvelgdama į išskirtines ekonomines aplinkybes arba gavusi Komisijai skirtą pagrįstą atitinkamos valstybės narės prašymą, per 10 dienų nuo pirmesnėje pastraipoje nurodyto sprendimo ar rekomendacijos priėmimo, gali rekomenduoti Tarybai panaikinti toje pačioje pastraipoje nurodytą sustabdymą. 8.Laikoma, kad Taryba priėmė Komisijos pasiūlymą dėl įsipareigojimų vykdymo sustabdymo, išskyrus atvejus, kai Taryba, priimdama įgyvendinimo aktą, per vieną mėnesį nuo Komisijos pasiūlymo pateikimo kvalifikuota balsų dauguma nusprendžia atmesti tokį pasiūlymą. Įsipareigojimų vykdymo sustabdymas taikomas fondų įsipareigojimams atitinkamai valstybei narei nuo metų, kurie eina po sprendimo dėl sustabdymo priėmimo, sausio 1 d. Taryba įgyvendinimo aktu priima sprendimą dėl mokėjimų sustabdymo, remdamasi 7 dalyje nurodytu Komisijos pasiūlymu. 9.Įsipareigojimų arba mokėjimų vykdymo sustabdymo apimtis ir lygis yra proporcingi, juos nustatant užtikrinamas vienodas požiūris į valstybes nares ir atsižvelgiama į atitinkamos valstybės narės ekonomines ir socialines aplinkybes, ypač atitinkamos valstybės narės nedarbo, skurdo ar socialinės atskirties lygį palyginti su Sąjungos vidurkiu ir sustabdymo poveikį atitinkamos valstybės narės ekonomikai. Sustabdymo poveikis prog