Eiropas Parlamenta rezolūcija par Komisijas ieteikumu par dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm saskaņā ar integrētajām pamatnostādnēm attiecībā uz izaugsmi un darbavietām (laika posmam no 2005. līdz 2008.gadam) (KOM(2005)0141 - 2005/2017(INI))



Oficialusis leidinys 117 E , 18/05/2006 p. 0248 - 0255



P6_TA(2005)0209 Bendrosios ekonominės politikos gairės Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių ir Bendrijos ekonominės politikos bendrųjų gairių atsižvelgiant į integruotas augimo ir užimtumo gaires (2005-2008 m.) (KOM(2005)0141 — 2005/2017(INI)) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į Komisijos rekomendaciją (KOM(2005)0141), - atsižvelgdamas į EB sutarties 99 straipsnio 2 dalį, - atsižvelgdamas į Komisijos 2005 m. pavasario prognozes euro zonai ir Europos Sąjungai (2005-2006 m.), - atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos susitikimų 2000 m. kovo 23- 24 d. Lisabonoje, 2001 m. birželio 15- 16 d. Geteborge ir 2002 m. kovo 15- 16 d. Barselonoje pirmininkavimo išvadas, - atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos susitikimų 2003 m. kovo 20- 21 d., 2003 m. spalio 16- 17 d., 2004 m. kovo 25- 26 d., 2004 m. lapkričio 4- 5 d. ir 2005 m. kovo 22- 23 d. Briuselyje pirmininkavimo išvadas, - atsižvelgdamas į savo 2005 m. vasario 22 d. rezoliuciją dėl Europos ekonominės padėties: parengiamasis pranešimas dėl bendrųjų ekonominės politikos gairių [1], - atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 107 straipsnį, - atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A6-0150/2005), A. kadangi augimas euro zonoje ir 25 Europos Sąjungos valstybėse narėse nesiekia potencialaus lygio ir vis dar yra per mažas, ypač keturiose svarbiausiose euro zonos šalyse; kadangi namų ūkių vartojimo lygis vis dar yra menkas, o ekonominės 2005 ir 2006 metų perspektyvos vis dar yra nepatenkinamos ir toliau lemia aukštą nedarbo lygį, kuris mažės labai lėtai; kadangi nepaisant mažiausių nuo Antrojo pasaulinio karo palūkanų normų noras investuoti yra menkas; B. kadangi produktų, energijos ir darbo rinkų bei mokesčių sistemų struktūrinės reformos ir vidaus rinkos tikslai nebuvo pakankamai rūpestingai įgyvendinti visose valstybėse narėse ir kadangi Bendrijos lygmens reformos įgyvendinamos lėtai; C. kadangi Stabilumo ir augimo paktas padeda išlaikyti žemą infliacijos lygį ir istoriškai žemiausias palūkanų normas, D. kadangi stabiliai didėja pasaulinė konkurencija; kadangi prieaugio požiūriu Europos Sąjunga atsilieka nuo daugelio kitų pasaulio regionų ir kyla grėsmė jos daliai trečiųjų šalių rinkose; kadangi vidutinis Sąjungos ekonomikos augimas yra mažesnis už JAV ir kai kurių svarbiausių Azijos šalių ekonomikos augimą; E. kadangi siekiant įgyvendinti Lisabonos strategiją reikia sutelkti visas esamas priemones, ypač ekonominės politikos bendrąsias gaires, ES 7-ąją mokslinių tyrimų pagrindų programą (2007-2013 m.) bei konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą (2007-2013 m.), ir pagal 2007-2013 metų finansinę perspektyvą nukreipti išlaidas augimą skatinančioms ir darbo vietas kuriančioms veiklos sritims; F. kadangi Lisabonos procesas yra ES tvarios plėtros strategijos dalis ir kadangi aplinkos apsaugos aspektas turi būti neatskiriama Europos strategijos didinti užimtumą dalis; G. kadangi Sąjunga dabar yra darinys, kurį sudarančiose 25 labai skirtingose šalyse gyvena 455 mln. vyrų ir moterų; kadangi tarp valstybių narių, o dažnai ir jų viduje, esama didelių ekonominių ir socialinių skirtumų;kadangi ne vienoje valstybėje narėje prieaugis dabar yra daug didesnis nei kitose; kadangi pernelyg bendroms gairėms gali nebūti atsižvelgta į kylančių problemų įvairovę; H. kadangi ekonomikos augimas yra ne savitikslis, o integruoto požiūrio, kuriuo didžiausias dėmesys skiriamas piliečių gerovei ir gyvenimo kokybei, dalis; kadangi tvaraus augimo siekis turi būti pagrįstas socialinės, užimtumo, aplinkos apsaugos ir biudžeto politikos priemonėmis, kurios rodytų atsakomybę prieš ateities kartas ir kuriomis būtų atsižvelgiama į skirtingas pradines sąlygas valstybėse narėse; I. kadangi nedarbas yra didžiausia socialinė neteisybė; kadangi socialinė sanglauda gali stiprėti tik augant ekonomikai visoje Sąjungoje, padėdama sukurti aukšto lygio socialinę apsaugą ir užimtumą remiantis Sutartyje nustatytais tikslais; J. kadangi augimą gali užtikrinti tik didesnis konkurencingumas ir didesnės investicijos; kadangi Sąjunga labai atsilieka nuo savo svarbiausių konkurentų mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos bei naujovių ir investicijų į naujų įmonių steigimą srityse; 1. džiaugiasi, kad buvo pateiktos integruotos bendrosios ekonomikos politikos ir užimtumo gairės, kuriomis didžiausias dėmesys skiriamas augimui ir užimtumui, tačiau vadovaujantis 2005 m. kovo 22- 23 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo Briuselyje pirmininkavimo išvadomis neatsisakoma įsipareigojimo išlaikyti pusiausvyrą tarp trijų Lisabonos strategijos ramsčių, nes toks integruotas požiūris rodo tai, kad ekonomikos ir socialinė politika viena kitą papildo, ir ryžtą toliau siekti pažangos, kad Sąjungoje sukurta makroekonominė sistema taptų paprastesnė ir ją būtų lengviau suprasti; remia Tarybos ir Komisijos ryžtą skirti didesnį dėmesį į augimui ir užimtumui didinant konkurencingumą, išplečiant vidaus rinkos nuostatų taikymą į paslaugų sektorių, padidinant viešųjų paslaugų veiksmingumą bei ilgainiui padidinant vidaus paklausą; 2. apgailestauja dėl to, kad Komisijos rekomendacijose mažai dėmsio skiriama aplinkosaugos dimensijai pagreitinant augimą ir užimtumą; primena, kad aplinkos apsaugos reikalavimai padės sukurti į ateitį orientuotą, dinamišką ir veiksmingą ekonomiką, kuri leistų piliečiams pasiūlyti aukštą gyvenimo kokybę; 3. pabrėžia darbo vietų kūrimo svarbą paslaugų asmenims ir bendruomenei sektoriuje, visuomenėje, kurioje yra aukštas moterų užimamų darbo vietų lygis, ir senėjančioje bei urbanizuotoje visuomenėje; pabrėžia įvairinimo ir didesnės konkurencijos svarbą sektoriuje, kuriame yra svarbu, kad piliečiai galėtų gauti kuo aukštesnio lygio paslaugas ir turėtų pasirinkimo galimybių, nes tokie tikslai taip pat sukurs galimybes tiek moterims, tiek vyrams pradėti verslą; 4. apgailestauja dėl pernelyg bendro integruotų gairių pobūdžio, dėl kurio nepakankamai atsižvelgiama į valstybių narių skirtumus; ragina Komisiją įgyvendinti savo ketinimą pateikti komunikatą, kuriame būtų nurodyti svarbiausi iššūkiai, kylantys kiekvienai valstybei narei, ypač struktūrinių reformų ir investicijų srityse, bei tam, kad būtų sparčiau keičiamasi pažangiomis žiniomis rengiant ekonomikos politikos priemones; 5. primena, kad sveika makroekonomikos aplinka reiškia atitinkamą sąveiką tarp koordinuotos biudžeto ir nepriklausomos pinigų politikos, kuris palaiko kainų stabilumo tikslą ir toliau remia tikslą siekti bendrųjų Sutarties puoselėjamų Sąjungos tikslų siekiant geresnių gyvenimo kokybės standartų ir tvarios plėtros tikslų; ragina valstybes nares vykdyti struktūrines reformas, padedančias skatinti investicijas, bei naudotis žemų palūkanų paskolomis, kurias garantuoja ECB, ir pasinaudoti pataisyto Stabilumo ir augimo pakto suteikiamomis veikimo galimybėmis paskatinti kokybiškesį Europos ekonomikos augimą; visa tai pabrėžia galimybes ir poreikį intensyvesnei prekybai visuose sektoriuose ir būtinybę užbaigti bendrosios rinkos kūrimą; 6. atkreipia dėmesį į europinio modelio patrauklumą ir Sąjungos bei valstybių narių vaidmens svarbą pasaulio prekyboje; pabrėžia būtinybę sukurti darbo rinką, kuri būtų atvira visiems piliečiams ir pakankamai lanksti, kad žmonės galėtų į ją patekti, o norintys dirbti vyresniojo amžiaus žmonės neprarastų darbo vietų; 7. akcentuoja būtinybę peržiūrėti ekonomikos politiką sutelkiant dėmesį į veiksnius, susijusius su našumo didinimu (pavyzdžiui, į ekonomikos, žinių, socialinės apsaugos sistemos ir institucijų sistemos modernizavimą), siekiant įveikti neseniai įvykusios plėtros iššūkius, atitikti šiuolaikinės ekonomikos reikalavimus ir atsispirti trečiojo pasaulio šalių daromam defliaciniam spaudimui; 8. atkreipia dėmesį į tai, kad didesnis darbo našumas bei pastangos padidinti konkurencingumą, investicijas ir augimą sukuria prielaidas didesniam darbo užmokesčiui, teisingam augimo rezultatų paskirstymui, užimtumui ir socialinei sanglaudai; akcentuoja, kad tokia plėtra turėtų vykti įmonėms prisiimant įsipareigojimus vadovautis savo socialine atsakomybe; 9. laikosi nuomonės, kad padidėjusiam ir tvariam ekonomikos augimui reikia, kad visos valstybės narės veiktų vienalaikiškai, koordinuotai, įskaitant vidaus rinkos kūrimą, aukštesnį investicijų lygį ir naujoviškas darbo rinkos reformas; 10. apgailestauja dėl sąlygų (ypač darbotvarkės), kuriomis Parlamentas privalo reikšti nuomonę apie integruotas gaires; atsižvelgiant į Lisabonos strategijos peržiūrėjimo pasekmes, ragina iki 2005 m. birželį vyksiančio Europos Vadovų Tarybos susitikimo patikslinti tarpinstitucinio bendradarbiavimo dėl integruotų gairių sąlygas, kad tokia padėtis nepasikartotų; 11. ragina Tarybą atsižvelgti į šias pataisas: KOMISIJOS REKOMENDACIJA | PARLAMENTO PATAISOS | 1 pataisa A dalies A.1 skyriaus 4 pastraipa Gairė. Siekdamos užtikrinti ekonominį stabilumą, valstybės narės verslo ciklo metu turėtų ir toliau laikytis savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslų bei, jei jų dar neįgyvendino, imtis visų reikiamų priemonių trūkumams šalinti pagal Stabilumo ir augimo paktą. Atsižvelgdamos į tai, valstybės narės turėtų vengti cikliškos mokesčių politikos. Valstybės narės, kuriose fiksuojamas netvarus einamosios sąskaitos deficitas, turėtų siekti jį sumažinti, įgyvendindamos išorinį konkurencingumą didinančias struktūrines reformas ir pasinaudodamos mokesčių politika (Integruota gairė Nr. 1). | Gairė. Siekdamos užtikrinti ekonomikos stabilumą, kad paskatintų ekonomikos augimą, ir įvairaus kultūros paveldo ir intelektinio kapitalo konkurencinį pranašumą paverstų naujovių skatinamu našumo augimu, valstybės narės verslo ciklo metu turėtų ir toliau laikytis savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslų bei, jei jų dar neįgyvendino, imtis visų reikiamų priemonių trūkumams šalinti pagal Stabilumo ir augimo paktą. Atsižvelgdamos į tai, valstybės narės turėtų vengti cikliškos mokesčių politikos. Valstybės narės, kuriose fiksuojamas netvarus einamosios sąskaitos deficitas, turėtų siekti jį sumažinti, įgyvendindamos išorinį konkurencingumą didinančias struktūrines reformas ir pasinaudodamos mokesčių politika, ypač augimo rezultatais; be to, valstybės narės turėtų nukreipti valstybės išlaidas toms biudžeto sritims, kuriomis remiami Lisabonos strategijos tikslai, ypač investicijoms, kuriomis siekiama plėtoti žmogiškuosius išteklius, žinias, naujoves ir infrastruktūrą norint prisidėti prie ekonomikos plėtros; (Integruota gairė Nr. 1). | 2 pataisa A dalies A.1 skyriaus 7 pastraipa Gairė. Siekdamos garantuoti ekonomikos tvarumą, valstybės narės, atsižvelgdamos į gyventojų senėjimo išlaidų prognozes, turėtų garantuoti užtektinai spartų vyriausybės skolos mažėjimą, kad stiprintų valstybės finansus, pensijų ir sveikatos apsaugos sistemų reformą, užtikrinti, kad tos sistemos būtų finansiškai gyvybingos ir kartu socialiniu požiūriu pakankamos ir prieinamos, ir taikyti užimtumo lygio bei darbo jėgos pasiūlos didinimo priemones (Integruota gairė Nr. 2). Taip pat žiūrėti integruotą gairę "Propaguoti požiūrį į darbą visą gyvenimą" (Nr. 17). | Gairė. Siekdamos garantuoti ekonomikos tvarumą kaip keliamo užimtumo lygio pagrindą, valstybės narės, atsižvelgdamos į gyventojų senėjimo išlaidų prognozes ir ekonomikos ciklinį pobūdį, turėtų garantuoti užtektinai spartų vyriausybės skolos mažėjimą, mokesčių sistemos reformą siekiant sumažinti mokesčių naštą mažai uždirbantiems žmonėms, toliau vykdyti pensijų ir sveikatos apsaugos sistemų reformą, užtikrinti, kad tos sistemos būtų finansiškai gyvybingos ir kartu socialiniu požiūriu pakankamos ir prieinamos, įskaitant piliečių skatinimą atsakingiau žiūrėti į pensijų sistemas, ir taikyti užimtumo lygio bei aukštos kokybės darbo jėgos pasiūlos didinimo priemones (Integruota gairė Nr. 2). Taip pat žiūrėti integruotą gairę "Propaguoti požiūrį į darbą visą gyvenimą" (Nr. 17). | 3 pataisa A dalies A.1 skyriaus 9 pastraipa Gairė. Siekdamos skatinti efektyvų išteklių skirstymą, valstybės narės, nepažeisdamos ekonomikos stabilumo ir tvarumo gairių, valstybės išlaidų struktūrą turėtų nukreipti į augimą skatinančias veiklos rūšis, pritaikyti mokesčių struktūras augimo potencialui stiprinti, ir užtikrinti, kad būtų taikomi mechanizmai santykiui tarp valstybės išlaidų ir politikos tikslų įgyvendinimo, įvertinti bei garantuoti bendrą reformų paketų suderinamumą (Integruota gairė Nr. 3). | Gairė. Siekdamos skatinti efektyvų išteklių skirstymą, valstybės narės, nepažeisdamos ekonomikos stabilumo ir tvarumo gairių, valstybės išlaidų struktūrą turėtų nukreipti į potencialų augimą ir darbo vietų kūrimą skatinančias veiklos rūšis, ir pritaikyti mokesčių struktūras privačioms investicijoms skatinti, visų pirma sukuriant iniciatyvią mokesčių sistemą įmonėms, ypač MVĮ, kurios kuria darbo vietas; valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad būtų taikomi mechanizmai santykiui tarp valstybės išlaidų ir politikos tikslų įgyvendinimo įvertinti bei garantuoti bendrą reformų paketų suderinamumą (Integruota gairė Nr. 3). | 4 pataisa A dalies A.1 skyriaus 11 pastraipa Gairė. Siekdamos didinti makroekonominės ir struktūrinės politikos suderinamumą, valstybės narės turėtų vykdyti makroekonominę sistemą palaikančias reformas, didinti lankstumą, mobilumą ir gebėjimą prisitaikyti prie globalizacijos, technologinių pasiekimų ir cikliškų pokyčių (Integruota gairė Nr. 4). Taip pat žiūrėti integruotą gairę "Skatinti lankstumą, derinant jį su saugiu užimtumu, ir mažinti darbo rinkos susiskaidymą" (Nr. 20). | Gairė. Siekdamos didinti makroekonominės ir struktūrinės politikos suderinamumą, valstybės narės turėtų vykdyti makroekonominę sistemą palaikančias reformas išlaikant griežtas mokesčių procedūras, skatinant investicijas ir įmones, skatinant vartotojų pasitikėjimą ir toliau didinant lankstumą, gebėjimą prisitaikyti, mobilumą, kūrybiškumą ir gebėjimą reaguoti į globalizacijos iššūkius, technologinius pasiekimus ir cikliškus pokyčius; ypatingas dėmesys turi būti kreipiamas į darbo rinkos lankstumą ir saugumą. (Integruota gairė Nr. 4). Taip pat žiūrėti integruotą gairę "Skatinti lankstumą, derinant jį su saugiu užimtumu, ir mažinti darbo rinkos susiskaidymą" (Nr. 20). | 5 pataisa A skyriaus A.1 dalies 14 pastraipa Gairės. Siekiant užtikrinti, kad darbo užmokesčio didėjimas prisidėtų prie makroekonomikos stabilumo ir plėtros, bei padidinti adaptacijos pajėgumus, valstybės narės turėtų skatinti minimalaus darbo užmokesčio ir darbo jėgos kainos didinimą derinant tai su kainų pastovumu ir produktyvumu vidutinės trukmės laikotarpyje, atsižvelgiant į įgūdžių ir vietinių darbo rinkų sąlygų skirtumus (Sudėtinė gairė Nr. 5). Taip pat žr. sudėtinę gairę "užtikrinti darbuotojams palankų darbo užmokestį ir kitą išlaidų darbo jėgai plėtrą" (Nr. 21). | Gairės. Siekiant užtikrinti, kad darbo užmokesčio didėjimas prisidėtų prie makroekonomikos stabilumo, plėtros ir užimtumo, bei padidinti adaptacijos pajėgumus, valstybės narės ir socialiniai partneriai turėtų skatinti minimalaus darbo užmokesčio ir darbo jėgos kainos didinimą derinant tai su produktyvumu vidutinės trukmės laikotarpyje, atsižvelgiant į įgūdžių ir vietinių darbo rinkų sąlygų skirtumus; bendros rinkos sukūrimas, darbo rinkos reformos ir socialinių partnerių atsakomybė dėl mažo užimtumo vykdant derybas dėl darbo užmokesčio decentralizavimo yra ypač svarbūs didinant darbo užmokestį ir mažinant pajamų skirtumus, tuo pat metu nuosekliai didinat produktyvumą ir stiprinant konkurencingumą. (Sudėtinė gairė Nr. 5). Taip pat žr. sudėtinę gairę "užtikrinti darbuotojams palankų darbo užmokestį ir kitą išlaidų darbo jėgai plėtrą" (Nr. 21). | 6 pataisa A skyriaus A.2 dalies 6 pastraipa Gairės. Siekiant prisidėti prie dinamiškos ir gerai veikiančios Ekonominės ir pinigų sąjungos, euro zonai priklausančios valstybės narės ypatingą dėmesį turi atkreipti į mokestinę tvarką o tie, kurie dar nepasiekė vidutinės trukmės laikotarpyje numatytų biudžeto tikslų, turėtų siekti kasmet savo cikliškai koreguojamą galutinį biudžeto deficitą be vienkartinių ar laikinų priemonių sumažinti 0.5 proc. nuo BVP, toliau tęsti struktūrines reformas, kurios padidintų euro zonos konkurencingumą ir ekonominę korekciją asimetrinių (netolygių) sukrėtimų atvejais; užtikrinti, kad euro zonos įtaka visai ekonomikos sistemai būtų proporcinga jos ekonominei svarbai (Sudėtinė gairė Nr. 6). | Gairės. Siekiant prisidėti prie dinamiškos ir gerai veikiančios Ekonominės ir pinigų sąjungos, euro zonai priklausančios valstybės narės ypatingą dėmesį turi atkreipti į mokestinę tvarką, siekdamos užtikrinti geresnį ekonominės ir biudžeto politikos koordinavimą, iš pradžių suderindamos biudžeto grafikus; ryšium su tuo, tos valstybės narės, kurios dar nepasiekė vidutinės trukmės laikotarpyje numatytų biudžeto tikslų, turėtų siekti kasmet savo cikliškai koreguojamą galutinį biudžeto deficitą be vienkartinių ar laikinų priemonių sumažinti 0.5 proc. nuo BVP, užtikrinant didesnes korekcijos pastangas palankesniu metu; toliau tęsti struktūrines reformas, kurios padidintų euro zonos konkurencingumą ir ekonominę korekciją asimetrinių (netolygių) sukrėtimų atvejais; turint omenyje, kad ateityje nustatant vidutinės trukmės laikotarpio tikslams įgyvendinti reikalingas pertvarkas bus atsižvelgta į struktūrines reformas, o laikini nukrypimai nuo šio tikslo bus leidžiami toms šalims kurios jį jau pasiekė; toliau tęsti struktūrines reformas, kurios padidintų euro zonos konkurencingumą, investuojant į naujoves, pramonės politiką, taip pat švietimą ir profesinį mokymą, ir ekonominę korekciją asimetrinių (netolygių) sukrėtimų atvejais; valstybės narės turėtų baigti vykdyti stabilumo ir plėtros pakto reformą ir prižiūrėti griežtą jo vykdymą, siekiant atkurti pasitikėjimą. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti išorinį euro zonos reprezentavimą laikydamosi įsipareigojimų, prisiimtų Europos Vadovų Tarybos Vienoje, 1998 m. gruodžio 11- 12 d., kad vis didėjantis euro vaidmuo visoje ekonomikos sistemoje būtų proporcinga jo ekonominei svarbai. Naujosiose valstybėse narėse nominali konvergencija turėtų būti lydima realios konvergencijos. (Sudėtinė gairė Nr. 6) | 7 pataisa B dalies B.1 skyriaus 4 pastraipa Gairė. Siekdamos plėsti ir gilinti vidaus rinką, valstybės narės turėtų paspartinti vidaus rinkos direktyvų perkėlimą į nacionalinę teisę, pirmumą teikdamos griežtesniam ir veiksmingesniam vidaus rinkos teisės aktų įgyvendinimui, greičiau integruoti finansų rinkas, pašalinti mokesčių kliūtis tarptautinėms verslo rūšims ir veiksmingai taikyti ES viešųjų pirkimų taisykles (Integruota gairė Nr. 7). | Gairė. Siekdamos plėsti ir gilinti vidaus rinką, valstybės narės turėtų paspartinti vidaus rinkos direktyvų perkėlimą į nacionalinę teisę, pirmumą teikdamos griežtesniam ir veiksmingesniam vidaus rinkos teisės aktų įgyvendinimui, greičiau integruoti finansų rinkas, pašalinti biurokratines ir mokesčių kliūtis tarptautinėms verslo rūšims vesdamos derybas dėl mokesčių bazės suderinimo ir veiksmingai taikyti ES viešųjų pirkimų taisykles (Integruota gairė Nr. 7). | 8 pataisa B dalies B.1 skyriaus 9 pastraipa Gairė. Siekdamos užtikrinti rinkų atvirumą ir konkurencingumą, valstybės turėtų teikti pirmenybę norminių ir kitokių kliūčių, trukdančių konkurencijai pagrindiniuose sektoriuose, panaikinimui, veiksmingesniam ekonomikos politikos įgyvendinimui; pasirinktiniam rinkos ir kitų reguliavimo institucijų vykdomos rinkos peržiūrėjimui siekiant identifikuoti ir panaikinti kliūtis konkurencijai ir patekimui į rinką; valstybės pagalbos, trukdančios konkurencijai, mažinimui; likusios valstybės pagalbos dalies panaudojimui tam tikriems horizontaliems tikslams, tokiems kaip tyrimai ir inovacijos bei žmogiškųjų išteklių panaudojimo optimizavimas, remti. Valstybės narės taip pat turėtų visiškai įgyvendinti sutartas priemones, skirtas tinklinių pramonės šakų atvėrimui konkurencijai, tokiu būdu siekiant užtikrinti efektyvią konkurenciją Europos lygiu integruotose rinkose, tokiu būdu leidžiant garantuoti pakankamą aukštos kokybės paslaugų pateikimą bendram ekonominiam interesui (Integruota gairė Nr. 8). | Gairė. Siekdamos užtikrinti atviras ir konkurencingas rinkas, valstybės narės turėtų visų pirma pašalinti normines ir kitas kliūtis, trukdančias konkurencijai pagrindiniuose sektoriuose; veiksmingiau įgyvendinti konkurencijos politiką; konkurencijos ir reguliavimo tarnybos turėtų pasirinktinai tikrinti rinkas siekdamos nustatyti ir panaikinti kliūtis, konkurencijai ir patekimui į rinką ir kurios neatitinka vartotojų interesų; atsisakyti valstybės pagalbos, kuri iškreipia konkurenciją vidaus rinkoje; pertvarkyti valstybės pagalbą siekiant remti tam tikrus horizontalius tikslus, pavyzdžiui, tyrimus, inovacijas ir optimalų žmogiškųjų išteklių panaudojimą. Valstybės narės taip pat turėtų visiškai įgyvendinti sutartas priemones, skirtas atverti tinklines pramonės šakas konkurencijai ir taip užtikrinti efektyvią konkurenciją Europos lygmeniu integruotose rinkose bei tuo pačiu metu leisti užtikrinti, kad teikiamos bendros ekonominės svarbos aukštos kokybės paslaugos.(Integruota gairė Nr. 8). | 9 pataisa B skyriaus B.1 dalies 14 pastraipa Gairės. Siekiant sukurti verslui palankesnę aplinką, valstybės narės turėtų gerinti savo nuostatas sistemingai ir kruopščiai įvertinant jų įtaką ekonomikai, socialinei būklei ir aplinkai, bei tokių nuostatų įgyvendinimo administracines išlaidas. Be to, valstybės narės turėtų tartis dėl jų iniciatyvų derinimo srityje išlaidų ir privalumų, ypač kai jos reikalauja skirtingų politikos tikslų kompromisų (Sudėtinė gairė Nr. 9) | Gairės. Siekiant sukurti verslui palankesnę aplinką ir paskatinti privačias iniciatyvas valstybės narės turėtų gerinti savo nuostatas sistemingai ir kruopščiai įvertinant jų įtaką ekonomikai, socialinei būklei ir aplinkai, bei tokių nuostatų įgyvendinimo administracines išlaidas. Be to, valstybės narės turėtų tartis dėl jų reglamentavimo ir teisės aktų leidybos iniciatyvų išlaidų ir privalumų plėtros ir užimtumo aspektais, ypač kai jos reikalauja skirtingų politikos tikslų kompromisų (Sudėtinė gairė Nr. 9). | 10 pataisa B dalies B.1 skyriaus 16 pastraipa Gairė. Siekdamos stiprinti verslininkystės kultūrą ir sukurti MVĮ palankią aplinką, valstybės narės turėtų lengvindamos galimybes gauti finansavimą, pritaikyti mokesčių sistemas, stiprinti MVĮ inovacinį potencialą ir teikti atitinkamas informavimo bei rėmimo paslaugas, narių įmonių steigimui ir augimui skatinti, vadovaujantis MVĮ chartija. Be to, valstybės narės turėtų stiprinti verslumo ugdymą ir profesinį mokymą (Kryžminė nuoroda į atitinkamą užimtumo gairę). Jos taip pat turėtų lengvinti nuosavybės perleidimą, keisti savo bankroto įstatymus ir tobulinti įmonių gelbėjimo bei restruktūrizavimo procedūras (Integruota gairė Nr. 10). | Gairė. Siekdamos stiprinti verslumo kultūrą ir sukurti MVĮ palankią aplinką, valstybės narės turėtų lengvinti galimybes finansavimui gauti, ypač rizikos kapitalo ir mikrokreditų forma, reformuoti ir pritaikyti mokesčių sistemas siekdamos skatinti investicijas iš pradžių suderinant mokesčių bazę, stiprinti MVĮ inovacinį potencialą ir teikti atitinkamas informavimo bei rėmimo paslaugas siekiant skatinti steigti naujas įmones ir jas vystyti vadovaujantis MVĮ chartija. Be to, valstybės narės turėtų stiprinti verslumo ugdymą ir profesinį mokymą (kryžminė nuoroda į atitinkamą užimtumo gairę) ir imtis priemonių, kad nebūtų smerkiami jauni verslininkai, kuriems nepasisekė, bei padėti jiems vėl pradėti iš naujo. Jos taip pat turėtų lengvinti nuosavybės perleidimą, keisti savo bankroto įstatymus ir tobulinti įmonių gelbėjimo bei restruktūrizavimo procedūras, kartu gerindamos įmonių valdymo ir vadovavimo atsakomybės taisykles (Integruota gairė Nr. 10). | 11 pataisa B dalies B.2 skyriaus 4 pastraipa Gairė. Siekdamos didinti ir gerinti investicijas į tyrimus ir taikomąją veiklą, valstybės narės turėtų toliau vystyti keletą skirtingų priemonių, skirtų skatinti verslo tiriamąją ir taikomąją veiklą: gerinant reguliavimo sistemos sąlygas ir užtikrinant, kad bendrovės veiktų pakankamai konkurencingoje aplinkoje; didesnės ir efektyvesnės valstybės išlaidos į tyrimus ir taikomąją veiklą; kompetencijos centrų stiprinimas; geresnis paramos mechanizmų, tokių kaip finansinės priemonės privačiai tyrimų ir taikomajai veiklai paremti, panaudojimas; pakankamos kvalifikuotų tyrinėtojų pasiūlos užtikrinimas pritraukiant daugiau studentų į mokslines, technines ir inžinierines disciplinas bei išplečiant karjeros galimybes ir tarptautinį bei tarpsektorinį tyrinėtojų mobilumą (Integruota gairė Nr. 12). Taip pat žiūrėti integruotą gairę "Didinti ir gerinti investicijas į žmogiškuosius išteklius" (Nr. 22). | Gairė. Siekdamos didinti ir gerinti investicijas į tyrimus ir taikomąją veiklą, valstybės narės turėtų toliau vystyti keletą skirtingų priemonių, skirtų skatinti verslo tiriamąją ir taikomąją veiklą: gerinant reguliavimo sistemos sąlygas ir užtikrinant, kad bendrovės veiktų pakankamai konkurencingoje aplinkoje; numatant didesnės ir veiksmingesnes valstybės išlaidas tyrimams ir taikomajai veiklai ir plėtojant viešą bei privačią partnerystę; stiprinant kompetencijos centrus geriau panaudojant paramos mechanizmus, pavyzdžiui, finansines priemones privačiai tyrimų ir taikomajai veiklai remti; užtikrinant reikiamą kvalifikuotų tyrinėtojų pasiūlą pritraukiant daugiau studentų į mokslines, technines ir inžinerines disciplinas bei išplečiant karjeros galimybes ir tarptautinį bei tarpsektorinį tyrinėtojų mobilumą, ypač iš Europos emigravusių tyrinėtojų; stiprinant ryšį tarp mokslo, tyrimų, inovacijų; užtikrinant valstybės finansavimą, kuris stiprina kompetencijos centrus (angl. centres of excellence); didinant konkurenciją mokslinių tyrimų srityje. Valstybės narės turėtų labiau stengtis skatinti ateities mokslo šakas, pavyzdžiui, informacinę visuomenę, prevencinę visuomenės sveikatos priežiūrą, biotechnologijas, visų pirma skleisdamos objektyvesnę informaciją apie su kontraversiškesniais moksliniais tyrimais, pavyzdžiui, genetiškai modifikuotų organizmų tyrimais arba embrionų ląstelių tyrimais susijusius pranašumus ir pavojus. (Integruota gairė Nr. 12). Taip pat žiūrėti integruotą gairę "Didinti ir gerinti investicijas į žmogiškuosius išteklius" (Nr. 22). | 12 pataisa B dalies B.2 skyriaus 7 pastraipa Siekdamos skatinti inovacijas ir IRT įsisavinimą, valstybės narės pagrindinį dėmesį turėtų sutelkti į paramos inovacijoms paslaugas, visų pirma į technologijų perleidimą, inovacijų centrų ir tinklų, suvedančių universitetus ir įmones, kūrimą, žinių perdavimo skatinimą per tiesiogines užsienio investicijas, finansavimo prieinamumo gerinimą ir aiškiai apibrėžtas intelektinės nuosavybės teises. Jos turėtų skatinti IRT taikymą ir susijusius darbo organizavimo pokyčius ekonomikoje (Integruota gairė Nr. 13). | Siekdamos skatinti inovacijas ir IRT įsisavinimą, valstybės narės pagrindinį dėmesį turėtų sutelkti į paramos inovacijoms paslaugų gerinimą, visų pirma į technologijų perkėlimą, inovacijų centrų ir tinklų, siejančius universitetus ir įmones, kūrimą, sudarydamos geresnes sąlygas kurti centrus, skatinti žinių perdavimą per tiesiogines užsienio investicijas, gerinti galimybes finansavimui gauti ir aiškiai apibrėžti intelektinės nuosavybės teises. Jos turėtų sudaryti sąlygas taikyti IRT ir susijusius darbo organizavimo pokyčius ekonomikoje (Integruota gairė Nr. 13). | 13 pataisa B dalies B.2 skyriaus 9 pastraipa Gairės. Siekiant skatinti nuolatinį išteklių panaudojimą ir sustiprinti aplinkos apsaugos ir plėtros sąveiką, valstybės narės pirmenybę turėtų suteikti išorinių išlaidų aplinkos apsaugai internacionalizavimui; didinti energijos panaudojimo efektyvumą ir vystyti bei taikyti technologijas, kurios nekenkia aplinkai. Įgyvendinant šiuos prioritetus reikėtų atitikti esančius Europos įsipareigojimus ir veiksmus bei instrumentus, siūlomus Aplinkos Technologijų Veiksmų Plane (ETAP), naudojant į rinką orientuotas priemones, rizikos fondus ir tyrimų bei plėtros finansavimą, didinant ekologinį viešųjų pirkimų aspektą ir pašalinant aplinkai kenkiančius asignavimus kituose politikos įgyvendinimo instrumentuose (Sudėtinė gairė Nr. 14). | Gairės. Siekiant skatinti nuolatinį išteklių panaudojimą ir sustiprinti aplinkos apsaugos ir plėtros sąveiką, valstybės narės pirmenybę turėtų suteikti išorinių išlaidų aplinkos apsaugai, ypač energetikos, transporto ir žemės ūkio srityse, internacionalizavimui; didinti energijos panaudojimo efektyvumą ir vystyti bei taikyti technologijas, kurios nekenkia aplinkai. Be to, valstybės narės turėtų aktyviau panaudoti aplinkosaugos politikos krypti, siekdamos paskatinti plėtrą ir užimtumą kuriant ekologiškas technologijas ir inovacijas, ypač didinant investicijas, reikalingas norint pasiekti Kioto protokolo tikslų, įskaitant efektyvų tradicinių energijos rūšių naudojimą, ypač tų, kurios nesukelia pavojaus Kioto protokolo tikslams; Įgyvendinant šiuos prioritetus reikėtų atitikti esančius Europos įsipareigojimus ir veiksmus bei instrumentus, siūlomus Aplinkos Technologijų Veiksmų Plane (ETAP), naudojant į rinką orientuotas priemones, rizikos fondus ir tyrimų bei plėtros finansavimą, didinant ekologinį viešųjų pirkimų aspektą ir pašalinant aplinkai kenkiančius asignavimus kituose politikos įgyvendinimo instrumentuose (Integruota gairė Nr. 14). | 14 pataisa B dalies B.2 skyriaus 11 pastraipa Gairė. Siekdamos stiprinti Europos pramonės bazę, valstybės narės turėtų sutelkti dėmesį į naujų technologijų ir rinkų kūrimą. Tai visų pirma reiškia bendrų Europos technologijų iniciatyvų nustatymą ir valstybinių ir privačių partnerysčių, padedančių spręsti rinkos problemas, steigimą bei regioninių arba vietinių partnerių grupių kūrimą (Integruota gairė Nr. 15). | Gairė. Siekdamos stiprinti Europos pramonės bazę, valstybės narės turėtų sutelkti dėmesį į naujų technologijų ir rinkų kūrimą, taip pat už Europos ribų, tam, kad globalizacija taptų ne kliūtimi, o nauja galimybe pirmaujantiems eksportuotojams pasaulyje. Jos turi sukurti komunikacijos strategiją, kurios tikslas būtų pašalinti piliečių nesaugumo jausmą, susijusį su globalizacija, rinkų atvėrimu ir konkurencija. Tai visų pirma reiškia bendrų Europos technologijų iniciatyvų nustatymą ir valstybinių bei privačių partnerysčių, padedančių spręsti rinkos problemas, steigimą bei regioninių arba vietinių partnerių grupių kūrimą (Integruota gairė Nr. 15). | 12. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. [1] Priimti tekstai, P6_TA(2005)0034. --------------------------------------------------