Komisijos komunikatas dėl 2001 m. spalio 8 d. Tarybos direktyvos 2001/86/EB, papildančios Europos bendrovės įstatus dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus, persvarstymo /* KOM/2008/0591 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 30.9.2008 KOM(2008)591 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS dėl 2001 m. spalio 8 d. Tarybos direktyvos 2001/86/EB, papildančios Europos bendrovės įstatus dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus, persvarstymo KOMISIJOS KOMUNIKATAS dėl 2001 m. spalio 8 d. Tarybos direktyvos 2001/86/EB, papildančios Europos bendrovės įstatus dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus, persvarstymo ĮVADAS Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2157/2001[1] (toliau – reglamentas) nustatytas Europos bendrovės (toliau – SE) statutas, siekiant sukurti vientisą teisės sistemą, kuria vadovaudamosi įvairių valstybių narių bendrovės galėtų planuoti savo verslo reorganizavimą ir jį vykdyti Bendrijos lygiu. Tarybos direktyva 2001/86/EB[2] (toliau – direktyva) papildo su darbuotojų dalyvavimu priimant sprendimus[3] susijusias nuostatas, siekiant užtikrinti, kad įsteigus SE nemažėtų dabartinis darbuotojų dalyvavimas priimant sprendimus bendrovėse, kurios dalyvauja kuriant SE. Laikydamasi direktyvos 15 straipsnio šiame komunikate Komisija persvarsto minėtos direktyvos taikymą, siekdama pasiūlyti būtinų pakeitimų. Rengdamasi persvarstyti direktyvą, Komisija nurodė nepriklausomiems ekspertams parengti ataskaitą, o valstybėms narėms ir Europos socialiniams partneriams kartu su ataskaitos projektu pateikė klausimyną. DIREKTYVOS PERKėLIMAS į NACIONALINę TEISę Tarybos prašymu Komisija įsteigė iš nacionalinių ekspertų ir patarėjų socialiniais klausimais sudarytą ekspertų grupę, kad būtų sudarytos sąlygos aptarti direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę tvarką. Grupės posėdžiai vyko nuo 2001 gruodžio mėn. iki 2003 m. birželio mėn.; per šį laikotarpį išsamiai aptarti pagrindiniai direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę klausimai[4]. Nors parengiamieji darbai buvo atlikti, tik šešios valstybės narės perkėlė direktyvą į nacionalinę teisę, laikydamosi direktyvoje nustatyto termino (2001 m. spalio 8 d.), o parengti būtinas priemones visose valstybėse narėse užtruko ilgiau nei dvejus metus[5]. Dėl įgyvendinimo kokybės minėtoje nepriklausomų ekspertų parengtoje ataskaitoje[6] nurodoma, kad kai kuriuos klausimus Komisija turėtų patikslinti arba patikrinti (plg. 3.6 punktą). DIREKTYVOS TURINYS Pagrindinis principas Svarbiausias šios direktyvos principas ir joje nustatytas tikslas – saugoti darbuotojų įgytas dalyvavimo priimant bendrovės sprendimus teises. Darbuotojų teisės, galiojusios prieš įsteigiant SE, turėtų būti darbuotojų teisių dalyvauti priimant sprendimus SE pagrindas („prieš ir po“ principas). Šio tikslo visų pirma siekiama susitarimu, dėl kurio derasi susijusių bendrovių vadovai ir darbuotojų atstovai. Nepasiekus susitarimo per šešių mėnesių laikotarpį (kuris susitarus gali būti pratęstas iki 12 mėnesių), direktyva nustatomos papildomos taisyklės. Be to, darbuotojų atstovai gali nuspręsti nepradėti naujų derybų arba nutraukti pradėtąsias ir veikti pagal darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais taisykles, galiojančias valstybėse narėse, kuriose yra SE darbuotojų. Derybų tvarka Derybų tvarkai taikomi tos valstybės narės, kurioje bus įsteigta registruota SE buveinė, teisės aktai. Pradedant derybas, steigiant SE dalyvaujančių bendrovių vadovai turi nedelsdami imtis reikalingų veiksmų, kai tik priimamas sprendimas steigti SE. Derybų tikslais turi būti įsteigtas darbuotojams atstovaujantis specialusis derybų organas (toliau – SDO). SDO nariai renkami arba skiriami proporcingai kiekvienoje valstybėje narėje dalyvaujančiose bendrovėse ir jų dukterinėse bendrovėse bei įmonėse įdarbintų darbuotojų skaičiui. Valstybės narės pačios nusprendžia, kokius metodus taikyti jų teritorijoje renkant ar skiriant narius. Direktyvoje numatytos derybų pradžios aplinkybės, tačiau nenumatyti atvejai, kai pirminės aplinkybės pasikeičia, deryboms dar nepasibaigus. Nepaisant to, kai kurios valstybės narės priėmė nuostatas, kuriomis siekiama atsižvelgti į tokius pasikeitimus[7]. Pagrindinis SDO vaidmuo – derėtis su dalyvaujančių bendrovių kompetentingais organais dėl SE darbuotojų teisės dalyvauti priimant sprendimus turinio. Tačiau jis taip pat gali nuspręsti nepradėti derybų arba nutraukti jau pradėtąsias. Nors SDO sprendimai priimami laikantis dvigubos absoliučios daugumos principo (absoliuti jo narių dauguma, jeigu ši dauguma taip pat atstovauja absoliučiai darbuotojų daugumai), tačiau tuo atveju, jei SDO nusprendžia nepradėti derybų arba nutraukti pradėtąsias, būtina triguba kvalifikuotoji dauguma (du trečdaliai narių, atstovaujančių mažiausiai dviem trečdaliams darbuotojų, įskaitant ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse dirbantiems darbuotojams atstovaujančių narių balsus). Ši triguba dauguma taip pat būtina (su tam tikromis papildomomis sąlygomis), jei derybose nusprendžiama sumažinti teises dalyvauti priimant sprendimus. Derybų išlaidas padengia dalyvaujančios bendrovės. Dauguma valstybių narių numatė šių išlaidų pagrįstumo tikrinimą, kitos – orientacinį išlaidų, kurias turi padengti dalyvaujančios bendrovės, sąrašą. Derantis SDO gali pasitelkti savo nuožiūra pasirinktus ekspertus. Daugumoje nacionalinių teisės aktų nurodyta, kad dalyvaujančios bendrovės padengs tik vieno eksperto išlaidas, kaip leidžiama pagal direktyvą; tik kai kurių valstybių narių teisės aktuose[8] toks ribojimas nenumatytas. Susitarimo turinys Vienas pagrindinių direktyvos principų – leisti šalims savarankiškai apibrėžti privalomas darbuotojų dalyvavimą nustatančias taisykles. Vienintelis šalių autonomijos apribojimas yra nustatytas tuo atveju, kai SE steigiama reorganizuojant, kaip nustatyta 4 straipsnio 4 dalyje: visi susitarime nurodomi darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus elementai turi būti bent jau tokio pat lygio kaip į SE reorganizuojamos bendrovės. Siekiant padėti derybų šalims, direktyvoje pateikiamas į susitarimą trauktinų temų sąrašas. Tačiau direktyvos 4 straipsnio 3 dalyje aiškiai nustatyta, kad susitarimui standartinės taisyklės netaikomos, jeigu jame nėra to reikalaujančios nuostatos. Pagal valstybės narės, kurioje registruojama SE, taisykles tinkamai sudarytas susitarimas privalomas visai SE bendrovių grupei, visoms vietos valdymo institucijoms ir visiems bendrovių grupės darbuotojams. Standartinės taisyklės Standartinių taisyklių taikymo sąlygos Standartinės taisyklės taikomos tik subsidiariai, t. y. jei a) taip susitaria derybų šalys, arba b) iki šešių mėnesių (tam tikromis aplinkybėmis – vienerių metų) laikotarpio pabaigos nepasiekiamas susitarimas ir jei kiekvienos dalyvaujančios bendrovės kompetentingas organas nusprendžia tęsti SE registraciją, o darbuotojams atstovaujantis SDO nenusprendžia nepradėti derybų arba nutraukti pradėtąsias. Be to, kalbant apie darbuotojų dalyvavimą priimant sprendimus reglamentuojančias standartines taisykles, direktyvoje nustatyta mažiausia darbuotojų, kurių bendrovės dalyvauja, procentinė dalis (25 % – bendrovių susijungimo atveju ir 50 % – kontroliuojančiosios bendrovės arba dukterinės bendrovės atveju), reikalinga, kad būtų taikomos standartinės taisyklės. Tačiau net jei ta procentinė dalis nepasiekta, kad būtų taikomos standartinės taisyklės, pakanka SDO sprendimo. Darbuotojams atstovaujančio organo sudėtis Pagal priedo, kuriame išdėstytos standartinės taisyklės, 1 dalį atstovaujantįjį organą (toliau – AO) sudaro darbuotojų atstovų išrinkti arba paskirti SE ir jos dukterinių bendrovių bei įmonių darbuotojai, kurių skaičius proporcingas kiekvienos valstybės narės dalyvaujančiose bendrovėse ir jų dukterinėse bendrovėse bei įmonėse dirbančių darbuotojų skaičiui. Būtent atstovaujančio organo darbuotojai naudosis savo teise dalyvauti priimant sprendimus SE. Iš esmės atstovaujantysis organas yra laikinas, nes praėjus ketveriems metams po įsteigimo jis turi nuspręsti, ar pradėti derybas dėl susitarimo sudarymo, ar toliau taikyti standartines taisykles. Informavimas ir konsultavimasis Informavimo ir konsultavimosi klausimu atstovaujančiojo organo kompetencijai priklauso tik tarpvalstybiniai klausimai. Pasinaudodamas šia kompetencija, atstovaujantis organas turi teisę bent vieną kartą per metus surengti posėdį su kompetentingu SE organu, remdamasis kompetentingo organo parengtomis reguliariomis ataskaitomis dėl SE veiklos plėtros. Posėdyje nagrinėjami klausimai, susiję su struktūra, ekonomine ir finansine padėtimi, galimu verslo, gamybos ir pardavimo augimu, užimtumo būkle ir galimomis jo tendencijomis, investicijomis, esminiais organizacijos pokyčiais, naujų darbo metodų arba gamybos procesų taikymu, gamybos perdavimu, įmonių arba svarbių jų dalių jungimusi, mažinimu arba uždarymu ir kolektyviniu atleidimu iš darbo. Be minėtame posėdyje teikiamų reguliarių ataskaitų ir informacijos atstovaujantysis organas turi teisę a) gauti informaciją esant išimtinėms aplinkybėms, darančioms itin didelį poveikį darbuotojų interesams, b) prašyti surengti neeilinį posėdį informavimo bei konsultavimosi tikslais ir c) pareikšti nuomonę; jei SE šios nuomonės nepaiso, galima prašyti surengti dar vieną posėdį. Darbuotojų dalyvavimas Dėl darbuotojų dalyvavimo standartinėse taisyklėse nustatyta, kad iš esmės darbuotojų dalyvavimas priimant sprendimus SE yra nulemtas dalyvavimo lygio dalyvaujančiose bendrovėse prieš įsteigiant SE. Todėl, jei iki SE registravimo dalyvavimo taisyklės nebuvo taikomos jokiai dalyvaujančiai bendrovei, ši neprivalo priimti nuostatų dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus. Išlygos ir konfidencialumas, bendradarbiavimas ir darbuotojų atstovų apsauga Direktyvoje nustatyta specialiojo derybų organo ir atstovaujančiojo organo narių bei jų paskirtų ekspertų prievolė neatskleisti jokios jiems suteiktos konfidencialios informacijos. Šis įsipareigojimas galioja ir pasibaigus jų kadencijai. Direktyvoje taip pat nustatyta, kad konkrečiais atvejais SE valdymo organas neprivalo perduoti informacijos, jeigu, remiantis objektyviais kriterijais, ją perdavus būtų labai pakenkta SE veiklai, arba padarytų jai žalos. Pagrindinis direktyvoje nustatytas principas – darbuotojų dalyvavimo klausimais darbuotojų atstovų ir kompetentingo SE organo santykiai grindžiami bendradarbiavimu. Kaip ir kitose direktyvose, kuriomis nustatomas darbuotojų dalyvavimas bendrovėms priimant sprendimus, darbuotojų atstovams, vykdantiems savo funkcijas, suteikiama tokia pati, kaip ir darbuotojų atstovams numatyta pagal valstybės, kurioje jie dirba, teisės aktus, apsauga ir garantijos. Visų pirma garantija yra susijusi su dalyvavimu posėdžiuose ir atlyginimų mokėjimu per laikotarpį, kurį jie vykdys savo pareigas. Netinkamas tvarkos taikymas Pagal direktyvą valstybės narės įpareigotos nustatyti būtinas priemones, kad būtų išvengta tokių SE steigimo atvejų, kai siekiama atimti iš darbuotojų teises dalyvauti priimant sprendimus arba neleisti jomis pasinaudoti. Remiantis minėta nepriklausomo eksperto ataskaita, kai kurios valstybės narės tokių priemonių nesiėmė. Tai Komisijai kelia susirūpinimą. KONSULTACIJų METU VALSTYBIų NARIų IR EUROPOS SOCIALINIų PARTNERIų IšKELTI KLAUSIMAI Bendrosios pastabos Dauguma valstybių narių ir Europos socialinių partnerių mano, kad šiuo metu direktyvos nebūtina iš dalies keisti ar patikslinti. Atsižvelgiant į akivaizdų patirties trūkumą taikant direktyvą perkeliančias nacionalines nuostatas, reikia daugiau laiko, kad būtų galima nustatyti, ar būtini jos pakeitimai. Tačiau buvo iškelti keli klausimai, kuriuos, Komisijos nuomone, verta panagrinėti atidžiau. Darbuotojų dalyvavimas bendrovių grupės lygmeniu Kai kurios valstybės narės ir Europos profesinių sąjungų konfederacija paprašė patikslinti direktyvos nuostatas dėl darbuotojų dalyvavimo bendrovių grupės lygmeniu. Iš tikrųjų, kai kuriose valstybėse narėse darbuotojų dalyvavimo teisės taikomos ir bendrovių grupės lygmeniu, t. y. dukterinių bendrovių darbuotojai turi teisę dalyvauti kontroliuojančiajai bendrovei priimant sprendimus. Direktyvos 3 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje ir 7 straipsnio 2 dalyje bei priedo 3 dalies b punkte nustatyta, kad darbuotojų dalyvavimu dalyvaujančiose bendrovėse (t. y. bendrovėse, kurios tiesiogiai prisideda steigiant SE, kaip nustatyta 2 straipsnio b dalyje) yra remiamasi kaip gaire darbuotojų dalyvavimui taikant „prieš ir po“ principą. Tai reiškia, kad taikyti „prieš ir po“ principą būtų galima tik šių dalyvaujančių bendrovių organuose taikomoms dalyvavimo sistemoms. Todėl pažodžiui aiškinant minėtas nuostatas, dalyvavimo grupės lygmeniu teises turinčių bendrovių darbuotojai netektų šių dalyvavimo teisių įsteigus SE, nes bendrovė, kurioje jie dirba, pagal direktyvos nuostatas nėra dalyvaujančioji bendrovė, o tik dalyvaujančios bendrovės dukterinė bendrovė. Be to, direktyvoje nurodoma, kad nustatant darbuotojus, kuriuos reikia įtraukti apskaičiuojant procentines dalis pagal 3 straipsnio 4 dalį ir 7 straipsnio 2 dalį, taip pat reikia atsižvelgti į dalyvavimo sistemą taikančių dalyvaujančiųjų bendrovių darbuotojus. Todėl dukterinės bendrovės darbuotojai, turintys dalyvavimo priimant sprendimus teises kontroliuojančiojoje bendrovėje, gali būti neįtraukti į procentinės dalies skaičiavimus. Įsteigtos SE pokyčiai Kai kurios valstybės narės pažymėjo, kad direktyvoje nėra nuostatų, reglamentuojančių įsteigtoje SE atsiradusius pokyčius. Pirmiausia išreikštas susirūpinimas dėl tokių atvejų, kai įregistruojama darbuotojų neturinti arba veiklos nepradėjusi SE[9], ir dėl darbuotojų dalyvavimo teisių, SE pradėjus veiklą ir įdarbinus darbuotojus. Pagal 18 konstatuojamąją dalį „prieš ir po“ principas turėtų būti taikomas „ne tik steigiant naują SE, bet ir struktūriniams veikiančios SE pokyčiams ir jų proceso paveiktoms bendrovėms“. Iš tiesų, direktyvos priedo 1 dalies b punkte nustatyta, kad valstybės narės privalo „užtikrinti, kad atstovaujančiojo organo narių skaičius ir vietų jame paskyrimas būtų pritaikyti prie pokyčių, įvykusių SE ir jos dukterinėse bendrovėse bei įmonėse“. Be to, derybose dalyvaujančių šalių autonomija suteikia joms galimybę nustatyti priemones, kuriomis siekiama atsižvelgti į SE pokyčius. Tačiau, kalbant apie darbuotojų dalyvavimo teises, direktyvoje nenumatyta jokio panašaus mechanizmo, kuris būtų taikomas tuo atveju, kai, pvz., steigimosi metu SE, turinti kelis arba neturinti nė vieno darbuotojo, vėliau didina darbuotojų skaičių, arba kai SE, kurioje galioja darbuotojų dalyvavimo teisės, perkelia registruotą buveinę ir yra perimama kitos rūšies bendrovės, kurioje netaikomos dalyvavimo teisės (arba jos yra ribojamos). Tokiais atvejais darbuotojai gali prarasti dalyvavimo teises arba jos gali būti apribotos. Bendrijos teisės praktikoje jau susidurta su vėlesnių jungimųsi šalies viduje atvejais (Direktyvos 2005/56/EB[10] 16 straipsnio 7 dalis), kai po susijungimo susikūrusi bendrovė privalo imtis priemonių, užtikrinančių, kad darbuotojų teisės dalyvauti priimant sprendimus būtų apsaugotos trejus metus. Todėl darbuotojų dalyvavimą priimant sprendimus po tarpvalstybinio susijungimo susikūrusioje bendrovėje nustatančios taisyklės turėtų būti taikomos mutatis mutandis . Darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus teisės, SE tapus akcine bendrove Vokietija ir Europos profesinių sąjungų konfederacija pažymėjo, kad kadangi direktyva nenustatoma jokių apribojimų, SE tapus akcine bendrove (tai įmanoma pagal SE reglamento 66 straipsnį), dalyvavimo priimant sprendimus teisės gali būti prarastos arba apribotos tuo atveju, jei naujos formos bendrovėje netaikomos darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus teisės arba jei darbuotojų dalyvavimas joje yra apribotas. Bendrijos teisės praktikoje jau susidurta su panašia problema (Direktyvos 2005/56/EB 16 straipsnio 6 dalis), bendrovė buvo priversta pasirinkti tokią teisinę formą, kuri leistų naudotis dalyvavimo priimant sprendimus teisėmis. Darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus tvarkos sudėtingumas Kai kurios valstybės narės pabrėžė būtinybę supaprastinti ir suderinti įvairiomis direktyvomis nustatytą darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir jų dalyvavimo tvarką. BusinessEurope mano, kad pernelyg sudėtingos ir painios darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus nuostatos ir specialiojo derybų organo įsteigimas yra esminė kliūtis, neleidžianti bendrovėms pasinaudoti visomis Europos bendrovių statuto teikiamais privalumais. BusinessEurope nuomone, siekiant stiprinti derybinę socialinių partnerių autonomiją bendrovės lygmeniu ir taip sudaryti galimybes priimti bendrai sutartus, prie bendrovės ir jos darbuotojų poreikių pritaikytus sprendimus, būtinas didesnis lankstumas. Kiti klausimai Vokietijos nuomone, terminas „visi darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus elementai“, kaip nustatyta 4 straipsnio 4 dalyje ir priedo 3 dalies a punkte, turėtų būti aiškinamas plačiau ir į jo aprėptį reikėtų įtraukti, pvz., darbuotojų atstovų skaičių priežiūros ar administracinėje valdyboje. Europos profesinių sąjungų konfederacija, manydama, kad persvarstyti direktyvą dar ankstoka, atkreipia dėmesį į šiuos klausimus: a) derybose reikėtų aptarti dalyvavimo priimant sprendimus organo dydį, b) siekiant nustatyti tokį dalyvavimo lygį, kad būtų galima taikyti „prieš ir po“ principą, reikėtų atsižvelgti ne tik į praktiškai taikomas dalyvavimo priimant sprendimus teises, bet ir į nacionaliniais teisės aktais nustatytas, tačiau praktiškai netaikomas dalyvavimo priimant sprendimus teises, c) SE darbuotojų atstovams turėtų būti taikoma vienoda apsauga, d) į atstovaujantįjį organą turėtų būti kreipiamasi bent jau tuo pačiu metu, kai pagal nacionalinę teisę būtinas informavimas ir konsultavimasis, e) Europos lygmeniu reikėtų užtikrinti jaunesnio amžiaus darbuotojų ir neįgalių darbuotojų, turinčių ypatingų poreikių, atstovavimą. IšVADOS Direktyva buvo taikoma ES tik nuo 2007 m. Oficialiais duomenimis[11], iki 2008 m. birželio vidurio užregistruotos 146 SE. Tik 13 valstybių narių teritorijoje buvo įregistruotos SE, o iš jų tik dviejose (Vokietijoje ir Čekijoje) buvo įregistruota daugiau nei 10 SE. Daugumos valstybių narių ir Europos socialinių partnerių nuomone, trūksta praktinės direktyvos taikymo patirties. Komisija pritaria, kad persvarstyti direktyvą kol kas yra per anksti. Komisija pripažįsta, kad direktyvoje nustatyta darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus tvarka yra sudėtinga. Tačiau reikėtų pažymėti, kad direktyva buvo priimta kaip subtilus valstybių narių kompromisas, kuriam pasiekti prireikė daugiau nei 30 metų trukusių derybų. Šiame komunikate išvardytos problemos, kurioms reikės skirti daugiau dėmesio. Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad direktyva papildomas reglamentas, ir į tai, kad reglamentas bus persvarstytas 2009 m. pabaigoje, Komisija tada aptars galimybę persvarstyti abi teisines priemones bei tokio persvarstymo mastą. Iki tol Komisija stebės, ar direktyva įgyvendinama tinkamai ir skatins gerosios patirties mainus bei stiprins visų suinteresuotųjų šalių gebėjimų ugdymą, rengdama seminarus, mokymus, tyrimus ir teikdama finansinę paramą darbdavio ir darbuotojų atstovų[12] pateiktiems projektams. [1] 2001 m. spalio 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2157/2001 dėl Europos bendrovės (SE) statuto, OL L 294, 2001 11 10, p. 1. [2] 2001 m. spalio 8 d. Tarybos direktyva 2001/86/EB, papildanti Europos bendrovės įstatus dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus. OL L 294, 2001 11 10, p. 22. [3] „Darbuotojų dalyvavimas priimant sprendimus“ – tai bet koks būdas, įskaitant informavimą, konsultavimą ir dalyvavimą, kuriuo darbuotojų atstovai gali daryti poveikį bendrovėje priimtiniems sprendimams (direktyvos 2 straipsnio h dalis). [4] Grupės darbo dokumentus galima rasti: http://ec.europa.eu/employment_social/labour_law/docs/2007/merged_working_papers_en.pdf [5] http://ec.europa.eu/employment_social/labour_law/docs/new_general_table_en.pdf. [6] Ataskaitą rasite: http://ec.europa.eu/employment_social/labour_law/docs/2008/synthesis_report86_en.pdf. [7] BE, CZ, ES, LV, MT, PL, SI, SE, UK. [8] DE, IE, LV, SE. [9] Daugiau nei pusė SE, apie kurias pateikti duomenys, registruodamosi neturėjo darbuotojų. Šaltinis: http://www.worker-participation.eu/european_company/se_companies. [10] 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/56/EB dėl ribotos atsakomybės bendrovių jungimųsi, peržengiančių vienos valstybės ribas (OL L 310, 2005 11 25, p. 1). [11] Europos Sąjungos oficialiojo leidinio priedas. http://www.ted.europa.eu/ [12] Komisija skatina kelis veiksmus, kuriais siekiama šių tikslų, ypač pagal biudžeto eilutę 04.030303 — informavimas, konsultacijos ir įmonių atstovų dalyvavimas.