EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2018 06 11 COM(2018) 440 final 2018/0230(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos solidarumo korpuso programos, kuriuo panaikinamas [Europos solidarumo korpuso reglamentas] ir Reglamentas (ES) Nr. 375/2014 (Tekstas svarbus EEE) {SWD(2018) 317 final}

{SWD(2018) 318 final}

{SWD(2018) 319 final}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pagrindimas ir tikslai Europos Sąjunga grindžiama solidarumu – bendra vertybe, labai puoselėjama visoje Europoje. Solidarumas yra vienas kertinių Europos projekto dalykų, suteikiantis Europos jaunuoliams aiškią kryptį kuriant geresnę ES. Romos sutarties pasirašymo 60-ųjų metinių proga parengtoje Romos deklaracijoje 27 valstybių narių vadovai, Europos Vadovų Taryba, Europos Parlamentas ir Europos Komisija dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą stiprinti vienybę ir solidarumą siekiant padaryti ES stipresnę ir atsparesnę. 2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Komisijos pirmininko kalboje apie Sąjungos padėtį pabrėžtas poreikis investuoti į jaunimą ir paskelbta Europos solidarumo korpuso idėja. Europos solidarumo korpuso idėja – suteikti visos ES jaunuoliams galimybes prasmingai prisidėti prie visuomenės, demonstruoti solidarumą, tobulinti savo įgūdžius ir taip „gauti ne tik darbo, bet ir neįkainojamos žmogiškosios patirties“. 2016 m. rugsėjo 16 d. aukščiausiojo lygio susitikime Bratislavoje nuskambėjo raginimas užtikrinti didesnį politinį postūmį siekiant paremti jaunuosius europiečius ir sukurti naujas daugiau galimybių jiems suteikiančias ES programas. 2016 m. gruodžio 7 d. Europos Komisijos komunikatu „Europos solidarumo korpusas“ pradėtas pirmasis Korpuso etapas ir dar kartą įtvirtintas tikslas, kad iki 2020 m. jo veikloje sudalyvautų 100 000 jaunų europiečių. Pirminiame etape pasitelktos aštuonios įvairios ES programos, pagal kurias jaunimui visoje ES pasiūlyta savanoriauti, stažuotis arba dirbti. Kadangi yra galimybių toliau plėtoti solidarumą su ES nepriklausančių šalių krizių ir nelaimių aukomis, šiame pasiūlyme numatoma išplėsti Europos solidarumo korpuso programos taikymo sritį ir į ją įtraukti paramą humanitarinės pagalbos operacijoms ES nepriklausančiose šalyse, įskaitant tas, kurios yra šalia ES atokiausių regionų. Kaip matyti iš prie šio pasiūlymo pridedamo ex ante vertinimo, toks išplėtimas būtų naudingas įvairiais aspektais – pavyzdžiui, būtų sukurtas vieno langelio principas įvairioms solidarumo veikloms vykdyti. Tai apims ir humanitarinės pagalbos savanorių vykdomą veiklą, šiuo metu remiamą pagal ES pagalbos savanorių iniciatyvą. Šia iniciatyva prisidedama prie pastangų stiprinti ES gebėjimą teikti poreikiais grindžiamą humanitarinę pagalbą ir pažeidžiamų ar nuo nelaimės nukentėjusių bendruomenių ES nepriklausančiose šalyse gebėjimus ir atsparumą. Šiuo pasiūlymu nustatoma Europos solidarumo korpuso teisinė sistema, kuria siekiama suteikti jaunimui daugiau galimybių dalyvauti solidarumo veikloje, išplečiant šios programos veiklos sritį ir geografinę aprėptį. Tai padės spręsti ne tik nepatenkintus visuomenės poreikius Europoje, bet ir humanitarinius uždavinius ES nepriklausančiose šalyse. Tai taip pat skatins jaunuolių asmeninį, mokymosi, socialinį, pilietinį ir profesinį tobulėjimą. Daug jaunuolių nori dalyvauti solidarumo veikloje, o bendruomenėse yra daug nepatenkintų poreikių, kuriuos būtų galima patenkinti geriau, įtraukus į tokias veiklas jaunuolius. Daugybė organizacijų ieško motyvuotų jaunuolių, kurios galėtų joms padėti; gavusios paramos, tokios organizacijos galėtų daugiau pasiūlyti bendruomenėms. Tačiau pasiūla neatitinka paklausos. Taip pat esama kliūčių, susijusių su išteklių prieinamumu, kokybės užtikrinimu ir įvairiais teisiniais aspektais. Kadangi nėra priemonių, kurios padėtų suartinti organizacijas ir jaunuolius ir taip skatinti solidarumą, kyla pavojus, kad didelis solidarumo veiklos potencialas bus neišnaudotas. Dėl to organizacijos, jaunuoliai ir visa visuomenė gali patirti beprasmių nuostolių. Be to, kaip rodo ex ante ir ankstesni programos „Erasmus+“ ir ES pagalbos savanorių vertinimai, dar daug ką galima tobulinti supaprastinant procesus ir didinant naudą pagerinus veiksmingumą, pasiekiamą dėl masto ekonomijos ir taikymo srities. Tokiomis aplinkybėmis Europos solidarumo korpuso tikslas – stiprinti jaunimo ir organizacijų dalyvavimą, užtikrinant prieinamą ir kokybišką solidarumo veiklą. Korpusas yra priemonė, kuria siekiama stiprinti sanglaudą, solidarumą ir demokratiją Europoje ir už jos sienų, spręsti socialinius ir humanitarinius uždavinius vietoje, ypatingą dėmesį skiriant socialinės įtraukties skatinimui. Siekiant šio tikslo Europos solidarumo korpusas suteiks jaunuoliams lengvai prieinamą galimybę savanoriauti, stažuotis arba dirbti su solidarumu susijusiuose sektoriuose, pavyzdžiui, socialinės ekonomikos, ir rengti bei plėtoti solidarumo projektus savo iniciatyva. Tokie projektai taip pat prisidės prie jaunų žmonių asmeninio, socialinio ir profesinio tobulėjimo, jų galimybių įsidarbinti didinimo, nes bus gerinami jų įgūdžiai ir gebėjimai. Korpuso programa taip pat bus remiama dalyvių ir organizacijų tinklų kūrimo veikla. Taip siekiama stiprinti Europos solidarumo korpuso dvasią ir priklausymo platesnei solidarumu pasižyminčiai visuomenės grupei jausmą, skatinti dalytis naudingos praktikos pavyzdžiais ir patirtimi. Korpuso programa taip pat siekiama užtikrinti, kad: ·jauniesiems dalyviams siūloma solidarumo veikla padėtų spręsti konkrečius visuomenės uždavinius, teikti poreikiais grindžiamą humanitarinę pagalbą bei stiprinti bendruomenes ir ·jaunuoliams dalyvaujant tokioje veikloje pasiekti mokymosi rezultatai būtų tinkamai patvirtinti. Šiame pasiūlyme nustatyta taikymo diena – nuo 2021 m. sausio 1 d. Pasiūlymas teikiamas 27 valstybių narių Sąjungai, atsižvelgiant į 2017 m. kovo 29 d. Europos Vadovų Tarybos gautą Jungtinės Karalystės pranešimą dėl jos ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos ir Euratomo remiantis Europos Sąjungos sutarties 50 straipsniu. •Suderinamumas su galiojančiomis politikos nuostatomis Europos solidarumo korpusas grindžiamas senomis gausiomis tradicijomis ir valstybių narių patirtimi imtis viešojo intereso veiklos, pavyzdžiui, pasitelkiant savanorišką veiklą. Vienose valstybėse narėse įgyvendinamos nacionalinės pilietinės programos, pagal kurias jaunuoliai gali dalyvauti tokioje veikloje, kitose remiama pilietinės visuomenės veikla. ES lygmeniu Europos savanorių tarnyba (EST) jau daugiau kaip 20 metų sudaro galimybę jaunuoliams dalyvauti savanoriškoje veikloje. Tokios programos kaip Jaunimo garantijų iniciatyva ir „Tavo pirmasis EURES darbas“ padeda jaunuoliams gauti stažuočių ir darbo. 2014 m. pradėta vykdyti ES pagalbos savanorių iniciatyva suteikiama galimybė įgyti savanoriškos veiklos patirties ES nepriklausančiose šalyse. Tokia patirtis padeda teikti humanitarinę pagalbą ten, kur jos labiausiai reikia. Šios iniciatyvos yra tvirtas pagrindas Europos solidarumo korpusui, kurį jis savo ruožtu dar išplės, kad būtų suteikta dar daugiau galimybių, kad apie įvairias programas būtų daugiau žinoma ir kad jos darytų dar didesnį poveikį. Korpusas suteiks naujų galimybių humanitarinės pagalbos srityje, kuri jau nebebus remiama pagal ES pagalbos savanorių iniciatyvą (ji bus baigta 2020 m.), o kartu bus sudarytos palankesnės sąlygos prisijungti tiek susidomėjusiems jaunuoliams, tiek organizacijoms. Korpusas ir toliau bus viena lengvai prieinama galimybė prisijungti, pasitelkiant jam skirtą portalą, ir sieks aprėpti kuo daugiau dalyvaujančių organizacijų ir jaunuolių. Korpusas taip pat rengs ir tobulins mokymą prieš pradedant veiklą, prireikus teiks paramą ir tvirtins per veiklą pasiektus mokymosi rezultatus. Siekdamas užtikrinti efektyvų ir veiksmingą įgyvendinimą, Europos solidarumo korpusas kuo labiau išnaudos jau galiojančius valdymo susitarimus. Taip bus galima sutelkti dėmesį į geriausių įmanomų rezultatų užtikrinimą kartu kuo labiau sumažinant administracinę naštą. Dėl šios priežasties Korpuso įgyvendinimas bus patikėtas egzistuojančioms struktūroms.

•Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Europos solidarumo korpuso veiksmai atitinka ir papildo įvairias susijusias ES politikos sritis ir programas. Tai apima, visų pirma, politikos sritis ir priemones, susijusias su: ·švietimu ir mokymu; ·užimtumu; ·lyčių lygybe; ·verslumu (visų pirma socialiniu verslumu); ·pilietiškumu ir demokratiniu dalyvavimu; ·aplinka ir gamtos apsauga; ·klimato politika; ·nelaimių prevencija, pasirengimu joms ir jų padarinių šalinimu; ·žemės ūkiu ir kaimo plėtra; ·maisto ir ne maisto produktų teikimu; ·sveikata ir gerove; ·kūrybiškumu ir kultūra; ·fiziniu lavinimu ir sportu; ·socialine parama ir apsauga; ·trečiųjų valstybių piliečių priėmimu ir integracija; ·teritoriniu bendradarbiavimu ir sanglauda; ·tarpvalstybiniu bendradarbiavimu ir ·humanitarine pagalba.

Pirmuoju ir antruoju Europos solidarumo korpuso programos etapu pasitelktos įvairios ES programos, pagal kurias jaunimui visoje ES pasiūlyta savanoriauti, stažuotis arba dirbti. Šis pasiūlymas bus pagrindas trečiajam Europos solidarumo korpuso programos etapui – aiškiai nustatytas konkrečiai šiai Programai skirtas finansinis paketas sudarys sąlygas visų rūšių veiklą plėtoti laikantis tų pačių solidarumo veikloms taikomų taisyklių ir sąlygų, nepriklausomai nuo politikos srities, kuriai skirta veikla. Kadangi į naują išplėstą taikymo sritį įtraukta veikla, kuria remiamos humanitarinės pagalbos operacijos, Europos solidarumo korpusui bus suteikti papildomi įnašai, skirti naujai į taikymo sritį įtrauktai veiklai remti. Šios veiklos įgyvendinimas bus glaudžiai koordinuojamas su atitinkamoms Komisijos tarnyboms. Komisijos pasiūlyme dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos užsibrėžtas didelių užmojų tikslas integruoti klimato aspektą į visas ES programas ir siekti, kad klimato politikos tikslams pasiekti būtų skiriama 25 proc. ES išlaidų. Programos indėlis siekiant šio bendro tikslo bus stebimas tinkamu suskirstymo lygmeniu pasitelkus ES klimato srities rodiklių sistemą, įskaitant tikslesnių metodikų taikymą, jei tokių yra. Rengiant metinio biudžeto projektą, Komisija toliau kasmet teiks informaciją apie įsipareigojimų asignavimus. Kad Programos potencialas siekiant klimato tikslų būtų visapusiškai išnaudotas, Komisija, rengdama, įgyvendindama, peržiūrėdama ir vertindama Programą, sieks nustatyti, kokių veiksmų reikėtų imtis. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Šį pasiūlymą sudaro dvi paprogramės: jaunuolių dalyvavimas solidarumo veikloje sprendžiant visuomenės uždavinius ir Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas. Todėl pasiūlymas grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 straipsnio 4 dalimi, 166 straipsnio 4 dalimi ir 214 straipsnio 5 dalimi. Pagal 165 straipsnio 4 dalį ES gali imtis veiksmų, kuriais skatinama „plėsti jaunimo <...> mainus ir skatinti jaunimą dalyvauti Europos demokratiniame gyvenime“. ES veiksmai pagal 166 straipsnio 4 dalį yra tinkamas teisinis pagrindas imantis tokių veiksmų, kaip šis pasiūlymas, kuriuo siekiama „tobulinti pradinį ir tolesnį profesinį mokymą siekiant palengvinti profesinę integraciją ir reintegraciją į darbo rinką“ ir „palengvinti profesinio mokymo prieinamumą ir skatinti instruktorių ir apmokomų asmenų, ypač jaunimo, judėjimą“. 214 straipsnio 5 dalyje nustatytas teisinis pagrindas: „siekiant sukurti struktūrą jauniesiems europiečiams bendrai prisidėti prie Sąjungos humanitarinės pagalbos veiksmų, įsteigiamas Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas“. •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju) Atsižvelgiant į pasiūlytų tikslų europinį mastą – solidarumo tikslais mobilizuoti jaunuolius visoje ES ir jaunus savanorius, norinčius prisidėti prie humanitarinės pagalbos teikimo ES nepriklausančiose šalyse, – reikėtų imtis veiksmų ES lygmeniu. Veiksmais per Europos solidarumo korpusą nebus keičiami panašūs valstybių narių jaunuoliams skirti veiksmai – jie bus jais papildomi ir remiami visiškai atsižvelgiant į subsidiarumo principą. Visose valstybėse narėse yra programų ir priemonių, kuriomis remiama visuomenei naudinga veikla, visų pirma vykdant įvairią savanorišką veiklą. Kai kuriose šalyse tokia veikla vykdoma prisidedant valstybei, kitose iniciatyvos imasi pilietinė visuomenė. Skiriasi su solidarumu ir savanoriška veikla susijusios sąvokos ir konotacijos, veiklos rūšys ir trukmė. Be to, skirtingai suvokiama, kaip socialinė apsauga siejasi su savanoriška veikla, skiriasi teisinio statuso laipsniai, mokymasis ir pripažinimas. Todėl ES lygmeniu stebimas susiskaidymas, o tai reiškia, kad jaunuoliai visoje ES turi nevienodas galimybes pasinaudoti pasiūlymais. ES veiksmais per Europos solidarumo korpuso programą padeda įveikti tokį susiskaidymą, kaip matyti iš kartu su šiuo pasiūlymu teikiamo ex ante vertinimo. Tačiau taip pat remiamasi įvairiose valstybėse narėse įgyta patirtimi. Jais taip pat skatinama savanoriška veikla tose valstybėse narėse, kuriose ji yra mažiau paplitusi, kaip siūlė suinteresuotosios šalys, su kuriomis buvo konsultuotasi rengiant [Europos solidarumo korpuso reglamentą]. Korpuso programa padeda gerinti Europos ir užsienio jaunuolių įvairios veiklos kokybę ir jų mokymosi rezultatų patvirtinimą. To pasiekiama taikant įvairias kokybės užtikrinimo priemones, pvz., dalyvaujančių organizacijų kokybės ženklą ir Stažuočių kokybės sistemoje išdėstytus principus. Be to, išplėtus taikymo sritį ir į ją įtraukus veiklą, kuria remiamos humanitarinės pagalbos operacijos, Europos solidarumo korpuso programa visiems jaunuoliams ES ir užsienyje suteiks bendrą prieigą prie aukštos kokybės savanoriškos ir profesinio solidarumo veiklos. Šiuo metu jos prieinamos tik per dvi atskiras sistemas. Todėl Programa bus užtikrinta, kad visi susidomėję jaunuoliai visoje ES turėtų lygias galimybes užsiimti įvairesne veikla ir kad jiems būtų lengviau jose dalyvauti. Savanoriškos veiklos, kuria remiama humanitarinė pagalba, vykdymas pagal esamą Europos solidarumo korpuso programą taip pat padės didinti informuotumą apie jaunuolių galimybes ir suteiks šiaip veiklai daugiau žinomumo. Pagal Europos solidarumo korpuso programą bus siūloma veikla ir kitoje šalyje, nei dalyviai gyvena (tarpvalstybinė veikla ir savanoriška veikla humanitarinei pagalbai remti), ir veikla jų gyvenamosios vietos šalyje (šalies viduje). Tarpvalstybinės veiklos srityje atskirų valstybių narių veiksmai negali pakeisti ES veiksmų. Taip yra dėl struktūrų ir programų, kuriose siūloma savanoriška veikla ir stažuotės, susiskaidymo ir įvairovės, ir dėl skirtingo solidarumo veiklos sektoriaus supratimo ir koncepcijos. Veikla šalies viduje Europos solidarumo korpusas padės spręsti vietines arba nacionalines problemas žiūrint iš platesnės europinės perspektyvos. ES veiksmais visų pirma galima padėti įveikti susiskaidymą siūlant dalyviams veiklą ir užtikrinti visų jaunuolių, įskaitant susiduriančius su kliūtimis dalyvauti tarptautinėje veikloje, įtrauktį. Jais taip pat suteikiamas europinis kontekstas, padedama rasti europinius konkrečių problemų, būdingų ne tik tam tikrai šaliai, sprendimus. Paskutinis, bet ne mažiau svarbus dalykas – esamų jau vertingai pasitarnavusių struktūrų naudojimas padeda užtikrinti veiksmingą ir efektyvų Europos solidarumo korpuso programos įgyvendinimą. Tokiu būdu taip pat užtikrinama, kad būtų maksimaliai išnaudota sąveika ir papildomumas su valstybių narių veiksmais jaunimo ir humanitarinės pagalbos srityje. Nors nacionalinės sistemos gali pasiekti panašių rezultatų, jos tai darytų dvigubai brangiau, kaip nustatyta per programos „Erasmus+“ (2014–2020 m.) laikotarpio vidurio vertinimą. •Proporcingumo principas Siūlomi patobulinimai bus integruoti į dabartinę Programos struktūrą, o jiems įgyvendinti bus naudojamasi esamais mechanizmais, taip užtikrinant kuo didesnį ankstesnių programų tęstinumą ir stabilumą. Pasiūlymu siekiama pašalinti nustatytus lengvai prieinamų galimybių jaunuoliams dalyvauti solidarumo veikloje trūkumus. Šiuo pasiūlymu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. •Priemonės pasirinkimas Siūloma priemonė – Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas. 3.RETROSPEKTYVINIO VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

•Galiojančių teisės aktų retrospektyvinis vertinimas / tinkamumo patikrinimas Buvo atliktas ES pagalbos savanorių iniciatyvos įgyvendinimo laikotarpio vidurio vertinimas, per kurį vertintas laikotarpis nuo 2014 m. vidurio iki 2017 m. vidurio. Atliekant vertinimą pateikta naudinga iniciatyvos įgyvendinimo analizė ir įžvalgos, be kita ko, nustatyti trūkumai ir sritys, kurias reikėtų toliau tobulinti. Visų pirma reikėtų atkreipti dėmesį į nedidelį savanorių skaičių, nes jų pradinis tikslas gali būti nepasiektas. Išorės vertinimo ataskaitoje išskirtinos kelios rekomendacijos. Pavyzdžiui, ataskaitoje rekomenduojama naudoti vieną pavadinimą ir komunikacijos veiklą – taip padidėtų veiklos, kuria remiamos humanitarinės pagalbos operacijos, žinomumas. Kitoje rekomendacijoje, kalbant apie atranką, nurodoma galimybė pereiti nuo laisvomis vietomis pagrįstų paraiškų (naudojamų ES pagalbos savanorių iniciatyvoje) prie sąrašu pagrįstos tvarkos (naudojamos Europos solidarumo korpuso programoje). Galiausiai vertinime taip pat pabrėžiama, kad svarbu toliau paprastinti procedūras, o tai būtų pasiekta suderinus procesą su esamais Europos solidarumo korpuso procesais. Be to, kadangi Europos solidarumo korpusas daugiausia grindžiamas ankstesniu Europos savanorių tarnybos programos, kuri buvo įgyvendinama pagal programą „Erasmus+“, rezultatais, programos „Erasmus+“ laikotarpio vidurio vertinime pateikiama vertingų įžvalgų. Pagrindiniai rezultatai rodo programos „Erasmus+“ veiksmingumą ugdant įgūdžius ir gebėjimus, neabejotiną Europos pridėtinę vertę, didelį nuoseklumą, visų pirma dėl programų sutelkimo ir vieno bendro pavadinimo, ir veiksmingumą bei paprastumą – pabrėžiamas judumo veiksmų ekonominis veiksmingumas ir mažesnės valdymo išlaidos (daugiau kaip dvigubai mažesnės nei panašių nacionalinių sistemų). Šie rezultatai rodo, kad Korpuso programos taikymo srities išplėtimas įtraukiant veiklą, kuri šiuo metu įgyvendinama pagal ES pagalbos savanorių iniciatyvą, reikštų didesnį veiksmingumą, aiškesnį bendrą pavadinimą bei poziciją ir daugiau galimybių jaunuoliams •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Neseniai surengtose viešose konsultacijose dėl ES lėšų vertybių ir mobilumo srityje pateikiama tam tikra informacija ir analizė, svarbi tiek ES pagalbos savanorių iniciatyvai, tiek dabartiniam Europos solidarumo korpusui. Gauta daug atsakymų į konsultacijų klausimus – atsakė 1 839 pavieniai respondentai, iš kurių 1 199 atstovavo organizacijoms. Nors išsami rezultatų analizė dar nepateikta, galima pateikti kai kurias preliminarias pastabas. Pavyzdžiui, daugiau kaip 75 proc. respondentų mano, kad svarbu skatinti solidarumą, socialinę įtrauktį ir įgūdžių ugdymą. Tačiau mažiau nei 40 proc. respondentų mano, kad šie klausimai yra visiškai arba tinkamai išspręsti. Vis dėlto respondentai aiškiai mato ES veiksmų šiame sektoriuje pridėtinę vertę: daugiau kaip 75 proc. jų mano, kad esamos programos yra vertingesnės, palyginti su tuo, ką valstybės narės galėtų pasiekti nacionaliniu, regioniniu ir (arba) vietos lygmenimis. Iš visų respondentų į klausimus dėl ES pagalbos savanorių ir (arba) į Europos solidarumo korpuso gauti 135 atsakymai. 82 proc. respondentų mano, kad biudžeto trūkumas palyginus su paklausa yra viena iš pagrindinių kliūčių, trukdančių bent iš dalies pasiekti dabartinių programų tikslų. Pabrėžtina, kad kalbant apie supaprastinimą, integruojant abi programas, daugiau kaip 68 proc. respondentų mano, kad supaprastinus formas ir dotacijų atrankos tvarką, būtų galima pagerinti programų rezultatus. •Poveikio vertinimas Poveikio vertinimas nebuvo atliktas, nes šio pasiūlymo turinys dera su esamu Europos solidarumo korpusu. Atsižvelgiant į tai, kad dėl pasiūlymo reikės didelių išlaidų, ir siekiant įvykdyti Finansinio reglamento reikalavimus, teikiamas ex ante vertinimas. Vertinime nagrinėti uždaviniai, kurių gali atsirasti išplėtus veiklos sritį ir geografinę aprėptį, taip pat uždaviniai, nustatyti įgyvendinant dabartines Europos solidarumo korpuso ir ES pagalbos savanorių programas. Atlikus vertinimą paaiškėjo, kad išplėtus Europos solidarumo korpuso veiklą, ES reikės spręsti toliau išvardytus didelius uždavinius. ·Komunikacija: pirmuoju Europos solidarumo korpuso programos etapu potencialiems dalyviams kilo neaiškumų dėl jo vaidmens. Tai visų pirma pasakytina apie pagrindines programas, kurios yra 1 etapo dalis, ir skirtumus palyginus su ES pagalbos savanorių iniciatyva. ·Derėjimas: dvi žinomiausios ES savanoriškos veiklos sistemos atskirtos. ·Lėtas profesinių veiklų gausėjimas: stažuočių ir siūlomų darbo vietų mažiau, nei tikėtasi. ·Bendradarbiavimas su nacionalinėmis sistemomis: siekiant išvengti galimo programų dubliavimosi, reikėtų padidinti bendradarbiavimą su nacionalinėmis sistemomis, iniciatyvomis ir schemomis, tokiomis kaip pilietinės tarnybos programos ar privačios iniciatyvos. ·Perdavimas tarp kartų: nėra ryšio tarp buvusių, dabartinių ir būsimų dalyvių. Tai reiškia, kad prarandama patirtis, kuri neperduodama iš vienos dalyvių kartos kitai. ·Bendruomenės kūrimas: Europos solidarumo korpuso veikloje įgyti įgūdžiai turėtų būti naudingi ne tik jau užbaigtiems projektams – jais reikėtų pasidalyti ir su jaunuoliais už šios Programos ribų. Korpuso programai trūksta žinių apie esamą patirtį ir dalijimosi ja. ·Žinių valdymo sistemos sukūrimas: siekiant pagerinti ataskaitų apie rezultatus teikimo kokybę, Programa turi geriau spręsti šį klausimą – pradedant duomenų rinkimu baigiant geriausios projektų valdymo patirties nustatymu ir sklaida. ·Programai taikomų procesų ir procedūrų supaprastinimas: dėl geresnės prieigos prie e. formų ir jų supaprastinimo pagausėtų organizacijų pasiūlymų. Galėtų kilti problemų dėl sudėtingo reglamento arba teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriems trūktų lankstumo prisitaikyti prie kintančių Programos poreikių. ·Savanorių įtraukimas į humanitarinės pagalbos veiklą: vienas iš pagrindinių uždavinių yra ilgas laikotarpis nuo kandidatų užsiregistravimo iki jų pakvietimo. Visi šie uždaviniai išsamiau paaiškinti prie šio pasiūlymo pridedamame vertinime. Šie uždaviniai išsprendžiami šiuo reglamentu.

•Supaprastinimas Šiuo pasiūlymu nustatomi keli supaprastinimai, taikomi trims plačioms kategorijoms. ·Fiziniams asmenims: išplėtus taikymo sritį visa savanoriška veikla ir kita su solidarumu susijusi veikla būtų vykdoma pagal vieną programą. Dėl to jaunuoliams bus žymiai paprasčiau gauti galimybę dalyvauti solidarumo veikloje. ·Organizacijoms: suderinus visas Programos taisykles nuo paraiškos dėl akreditacijos pateikimo iki ataskaitų teikimo reikalavimų pabaigoje, bus akivaizdžiai supaprastintas dalyvaujančių organizacijų darbas visais projekto ciklo etapais. Be to, sumažėtų kvietimų teikti paraiškas skaičius, o tai sumažins organizacijų darbo krūvį. ·Instituciniu lygmeniu: šiuo metu ES pagalbos savanorių įgyvendinamą veiklą integravus į Europos solidarumo korpuso programą, supaprastės kiekvienam Programos elementui reikalingas darbas. Pavyzdžiui, draudimui reikės paskelbti tik vieną atvirą konkursą, o ne du. Kitas pavyzdys – tiek nacionaliniu, tiek centralizuotu lygmeniu gautų pasiūlymų vertinimas, kuris būtų derinamas, kartu atsižvelgiant į kiekvienos veiklos ypatumus. Be to, svarstoma galimybė dar labiau supaprastinti galiojančias procedūras. Dar vienas geras pavyzdys yra elektroninės formos, kurias organizacijos turi užpildyti, kad galėtų prašyti lėšų, arba kokybės ženklas. Šios formos nuolat paprastinamos ir organizacijoms reikia įdėti mažiau darbo, tačiau kartu užtikrinama aukšta siūlomos veiklos kokybė. •Pagrindinės teisės Pasiūlymas visiškai atitinka ES pagrindinių teisių chartiją, kuria pripažįstama, kad solidarumas yra viena iš visuotinių vertybių, kuriomis grindžiama ES. Visų pirma šiuo pasiūlymu visapusiškai atsižvelgiama į teises ir draudimus, įtvirtintus šiuose Chartijos straipsniuose: ·5 (Vergijos ir priverčiamojo darbo uždraudimas); ·14 (Teisė į mokslą); ·15 (Laisvė pasirinkti profesiją ir teisė dirbti); ·21 (Nediskriminavimas); ·23 (Moterų ir vyrų lygybė); ·24 (Vaiko teisės); ·26 (Neįgaliųjų asmenų integravimas); ·31 (Tinkamos ir teisingos darbo sąlygos) ir ·32 (Vaikų darbo uždraudimas ir jaunų žmonių apsauga darbe). Be to, į taikymo sritį įtraukus paramą humanitarinės pagalbos operacijoms ES nepriklausančiose šalyse, bus prisidedama prie pagalbos, paramos ir apsaugos šiose šalyse teikimo nediskriminuojant. Tam tikra veikla gali būti siekiama paremti pažeidžiamas grupes ES nepriklausančiose šalyse, pavyzdžiui, pilietinės visuomenės organizacijas, dirbančias migracijos srityje, taip pat tiekiančias maisto ir ne maisto produktus po gaivalinės nelaimės. Bet kuriuo atveju humanitarinės pagalbos rėmimo veikla, neatsižvelgiant į jos tikslą, toliau skatintų ES vertybes, įskaitant pagrindinių teisių apsaugą, bendruomenėse, kuriose ji vykdoma. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Vadovaujantis Komisijos pasiūlymu dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos, Programos įgyvendinimo tuo pačiu laikotarpiu finansiniai asignavimai bus 1 260 000 000 EUR.

Daugiau informacijos apie poveikį biudžetui ir reikiamus žmogiškuosius bei administracinius išteklius pateikiama prie šio pasiūlymo pridedamoje finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje. 5.KITI ELEMENTAI •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka Europos solidarumo korpuso programai bus taikomos jau galiojančios valdymo ir įgyvendinimo taisyklės, patvirtintos pagal programą „Erasmus+“. Tai atitinka analizę, parengtą atliekant kartu su šiuo pasiūlymu teikiamą ex ante vertinimą. Tai taip pat padės užtikrinti veiksmingą ir efektyvų įgyvendinimą ir sąveiką ir kuo labiau sumažinti administracinę naštą. Europos solidarumo korpuso programos stebėseną ir vertinimo tvarką sudarys nuolatinė stebėsena, skirta įvertinti pažangą, ir vertinimas, skirtas įvertinti turimus pasiektų rezultatų veiksmingumo įrodymus. Stebėsenos tvarka bus grindžiama išsamia kiekybinių ir kokybinių Korpuso rezultatų analize. Kiekybiniai duomenys bus sistemingai renkami per IT sistemas, įdiegtas Korpuso veiksmams valdyti. Kokybiniai rezultatai bus stebimi reguliariai apžvelgiant dalyvaujančius asmenis ir organizacijas. Visų įgyvendinančių institucijų ataskaitų teikimo ir vertinimo tvarka bus užtikrinama visapusiška pasiūlymo įgyvendinimo stebėsena. Be to, praėjus 4 metams nuo Programos priėmimo dienos, siekiant įvertinti remiamų veiksmų kokybinius rezultatus, bus atliekamas nepriklausomas programos vertinimas. Jis apims tų veiksmų poveikį susijusiems jaunuoliams ir organizacijoms, taip pat per pirmuosius 4 metus pasiektą veiksmingumo padidėjimą. Atliekant vertinimą turėtų būti atsižvelgiama į turimus Korpuso rezultatų veiksmingumo ir poveikio įrodymus. Patikrinimas bus vykdomas remiantis stebėsenos duomenimis, į įgyvendinančių institucijų darbo planus ir ataskaitas įtraukta informacija, sklaidos rezultatais, įrodymais grindžiamais tyrimais, apklausomis ir kt. Vertinimas bus atliekamas vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo, kuriuo trys institucijos patvirtino, kad galiojančių teisės aktų ir politikos vertinimas turėtų būti tolesnių veiksmų galimybių vertinimo pagrindas, 22 ir 23 punktais. Programos poveikis vietos lygmeniu bus vertinamas remiantis Programos rodikliais ir tikslais ir išsamia Programos aktualumo, efektyvumo, veiksmingumo, ES pridėtinės vertės ir nuoseklumo su kitomis ES politikos sritimis analize. Taip pat bus įtraukiama įgytos patirties pavyzdžių, kad būtų galima nustatyti trūkumus, problemas ar tolesnio veiksmų ar jų rezultatų tobulinimo potencialą ir kad būtų galima kiek įmanoma padidinti jų panaudojimą ar poveikį. •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas Siūlomo reglamento I skyriuje „Bendrosios nuostatos“ nurodytas jo dalykas, išdėstytos tam tikrų pasikartojančių terminų apibrėžtys, bendrieji ir konkretūs Europos solidarumo korpuso veiklos tikslai. Korpusas siekia stiprinti jaunuolių ir organizacijų dalyvavimą kokybiškoje solidarumo veikloje, prieinamoje visiems jaunuoliams. Tai priemonė, kuria galima padėti padidinti sanglaudą ir solidarumą Europoje, remti bendruomenes ir spręsti visuomenės problemas. II skyriuje „Europos solidarumo korpuso veiksmai“ aprašoma veikla, kurią numatoma vykdyti siekiant įgyvendinti siūlomo reglamento tikslus. ES paramos priemonės apima savanorišką veiklą, stažuotes ir darbą, projektus ir tinklų veiklą, kurie skirstomi į dvi kryptis, taip pat kokybės ir paramos priemones, kurios yra bendros abiem kryptims. III skyriuje „Jaunuolių dalyvavimas solidarumo veikloje, sprendžiant visuomenės uždavinius“ apibūdinami veiksmai, kuriuos reikia įgyvendinti pagal pirmąją kryptį. Tai apima savanorišką veiklą, stažuotes ir darbą, taip pat solidarumo projektus. IV skyriuje „Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas“ aprašomi veiksmai, kurie turi būti įgyvendinami pagal antrąją kryptį, kurią sudaro tik savanoriška veikla. V skyriaus „Finansinės nuostatos“ išsamiai nurodomas Programai skiriamas biudžetas. VI skyriuje „Dalyvavimas Europos solidarumo korpuso veikloje“ nustatyti dalyvaujančioms šalims, asmenims ir organizacijoms taikomi kriterijai. Dalyvaujančios šalys yra ES valstybės narės, su Programa susijusios ES nepriklausančios šalys ir su Programa nesusijusios trečiosios valstybės. Europos solidarumo korpuso portale gali užsiregistruoti 17–30 metų jaunuoliai, tačiau pradėti dalyvauti veiklose galima tik sulaukus 18 m. Dalyvaujanti organizacija, galinti siūlyti solidarumo veiklą arba veiklą registruotiems asmenims yra bet koks solidarumo veiklą vykdantis ir kokybės ženklą gavęs viešasis ar privatusis subjektas arba tarptautinė organizacija. VII skyriuje „Programavimas, stebėsena ir vertinimas“ nurodomi šių sričių reikalavimai ir pateikiamas trijų stebėtinų rodiklių sąrašas. VIII skyriuje „Informavimas, komunikacija ir viešinimas“ nustatyti su komunikacija susiję reikalavimai. IX skyriuje „Valdymo ir audito sistema“ nustatytos Europos solidarumo korpuso programą įgyvendinančios institucijos. Kalbant apie valdymą, siūlomą įgyvendinimo metodą sudaro netiesioginio ir tiesioginio valdymo derinys. Toks valdymo priemonių derinimas grindžiamas teigiama patirtimi įgyvendinant programą „Erasmus+“ remiantis veikiančiomis tos programos struktūromis. X skyriuje „Kontrolės sistema“ nustatyta būtina priežiūros sistema, kuria užtikrinama, kad įgyvendinant pagal Europos solidarumo korpuso reglamentą finansuojamus veiksmus būtų tinkamai atsižvelgiama į ES finansinių interesų apsaugą. XI skyriuje „Papildomumas“ pabrėžiami su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir programomis susiję nuoseklumo ir papildomumo reikalavimai. Taip pat numatytos konkrečios taisyklės, kuriomis užtikrinamas Programos ir Europos struktūrinių ir investicijų fondų papildomumas.

XII skyriuje „Pereinamojo laikotarpio ir baigiamosios nuostatos“ nustatytos būtinos nuostatos, kuriomis Komisijai suteikiami tam tikri įgaliojimai įgyvendinimo aktais priimti darbo programas ir nustatoma siūlomo reglamento įsigaliojimo data. Jis privalomas visas ir turi būti tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse nuo 2021 m. sausio 1 d.



2018/0230 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos solidarumo korpuso programos, kuriuo panaikinamas [Europos solidarumo korpuso reglamentas] ir Reglamentas (ES) Nr. 375/2014 (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 165 straipsnio 4 dalį, 166 straipsnio 4 dalį ir 214 straipsnio 5 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros, kadangi: (1)Europos Sąjunga grindžiama piliečių ir valstybių narių solidarumu. Šia bendrąja vertybe grindžiami jos veiksmai ir užtikrinama vienybė, būtina kovojant su dabartinėmis ir būsimomis visuomenės problemomis, kurias jaunieji europiečiai nori padėti spręsti praktiškai parodydami solidarumą; (2)2016 m. rugsėjo 14 d. pranešime apie Sąjungos padėtį pabrėžtas poreikis investuoti į jaunimą ir skelbiama Europos solidarumo korpuso idėja (toliau – Programa), siekiant visoje Europos Sąjungoje suteikti galimybių jaunuoliams prasmingai prisidėti prie visuomenės, demonstruoti solidarumą, tobulinti savo įgūdžius ir taip gauti ne tik darbo, bet ir neįkainojamos žmogiškosios patirties; (3)2016 m. gruodžio 7 d. Komunikate „Europos solidarumo korpusas“ Komisija pabrėžė, kad reikia sutvirtinti solidarumo veiklos pagrindus visoje Europoje, sudaryti daugiau geresnių galimybių jaunuoliams dalyvauti solidarumo veikloje įvairiose srityse ir remti nacionalinius ir vietos subjektus jiems stengiantis spręsti įvairius uždavinius ir įveikti krizes. Komunikatu pradėtas pirmasis Europos solidarumo korpuso etapas – pasitelkus įvairias ES programas, pagal kurias jaunuoliams visoje Sąjungoje pasiūlyta savanoriauti, stažuotis arba dirbti; (4)Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje kaip vienas iš principų, svarbių Europos Sąjungai, nurodomas solidarumas. Šis principas taip pat nurodytas Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnio 1 dalyje kaip vienas iš ES išorės veiksmų pagrindų; (5)jaunuoliams turėtų būti sudaromos nesunkiai prieinamos galimybės dalyvauti solidarumo veikloje, kad jie galėtų išreikšti įsipareigojimą dirbti bendruomenių labui, kartu įgyti naudingos asmeninės, mokymosi, socialinės, pilietinės ir profesinės patirties, įgūdžių ir gebėjimų ir atitinkamai daugiau galimybių įsidarbinti. Tokia veikla taip pat turėtų būti remiamas jaunųjų savanorių, stažuotojų ir darbuotojų judumas;

(6)jaunuoliams siūloma solidarumo veikla turėtų būti kokybiška, t. y. ja turėtų būti tenkinami nepatenkinti visuomenės poreikiai, padedama stiprinti bendruomenes, suteikiama galimybė jaunuoliams įgyti vertingų žinių ir gebėjimų, ji turėtų būti įperkama jaunimui ir įgyvendinama saugiomis ir sveikomis sąlygomis; (7)Europos solidarumo korpusas yra viena bendra vieta, per kurią galima pradėti dalyvauti solidarumo veikloje visoje Sąjungoje ir už jos ribų. Reikėtų užtikrinti nuoseklumą ir papildomumą su kitomis svarbiomis Sąjungos politikos kryptimis ir programomis. Europos solidarumo korpusas turėtų būti grindžiamas jau įgyvendinamų programų, visų pirma Europos savanorių tarnybos ir ES pagalbos savanorių, pranašumais ir sąveika. Juo taip pat turėtų būti papildomos valstybių narių pastangos remti jaunuolius ir padėti jiems pereiti iš besimokančiųjų kategorijos į dirbančiųjų kategoriją pagal Jaunimo garantiją, suteikiant jiems papildomų galimybių patekti į darbo rinką organizuojant stažuotes arba sukuriant darbo vietas su solidarumu susijusiose srityse tam tikroje valstybėje narėje arba tarpvalstybiniu lygmeniu. Taip pat reikia užtikrinti papildomumą su jau veikiančiais Sąjungos lygmens tinklais, susijusiais su Europos solidarumo korpuso veikla, kaip antai Europos valstybinių užimtumo tarnybų tinklu, EURES ir „Eurodesk“. Be to, reikėtų užtikrinti papildomumą tarp jau veikiančių susijusių sistemų, visų pirma nacionalinių solidarumo sistemų ir jaunuolių judumo sistemų, ir Europos solidarumo korpuso, ir prireikus vadovautis gerąja patirtimi; (8)kalbant apie atitinkamų Sąjungos teisės aktų aiškinimą, ir tarpvalstybinė savanoriška veikla pagal Europos solidarumo korpuso programą, ir savanoriška veikla, kuri ir toliau remiama pagal Reglamentą (ES) Nr. 1288/2013, turėtų būti laikomos lygiavertėmis Europos savanorių tarnybos vykdomai veiklai; (9)Europos solidarumo korpusas sudaro naujų galimybių jaunuoliams savanoriauti, stažuotis arba dirbti su solidarumu susijusiose srityse, savo iniciatyva rengti ir įgyvendinti solidarumo projektus. Šios galimybės padeda jiems užsitikrinti asmeninį, mokymosi, socialinį, pilietinį ir profesinį tobulėjimą. Europos solidarumo korpusas taip pat remia jo dalyvių ir organizacijų tinklų kūrimo veiklą, taip pat priemones, kuriomis siekiama užtikrinti remiamos veiklos kokybę ir patikimesnį mokymosi rezultatų patvirtinimą. Tokiu būdu bus galima prisidėti prie Europos bendradarbiavimo jaunimo srityje ir skleisti informaciją apie tokio bendradarbiavimo teigiamą poveikį; (10)šiomis veiklomis turėtų būti tenkinami nepatenkinti visuomenės poreikiai bendruomenių naudai, kartu skatinant asmens asmeninį, mokymosi, socialinį, pilietinį ir profesinį tobulėjimą; tai gali būti daroma savanoriaujant, stažuojantis, dirbant, įgyvendinant projektus arba vykdant tinklų kūrimo veiklą įvairiose srityse, pavyzdžiui, susijusiose su švietimu ir mokymu, užimtumu, lyčių lygybe, verslumu (visų pirma, socialiniu verslumu), pilietiškumu ir demokratiniu dalyvavimu, aplinkos ir gamtos apsauga, klimato politika, nelaimių prevencija, pasirengimu joms ir jų padarinių šalinimu, žemės ūkio ir kaimo plėtra, maisto ir ne maisto produktų tiekimu, sveikata ir gerove, kūrybiškumu ir kultūra, fiziniu lavinimu ir sportu, socialine parama ir gerove, trečiųjų šalių piliečių priėmimu ir integravimu, teritoriniu bendradarbiavimu ir sanglauda, tarpvalstybiniu bendradarbiavimu. Tokia solidarumo veikla turėtų apimti aiškų mokymosi ir mokymo dėmenį per atitinkamą veiklą, kuri dalyviams gali būti siūloma prieš solidarumo veiklos laikotarpį, jo metu ir po jo; (11)savanoriška veikla (tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų) yra puiki neformaliojo ir savaiminio mokymosi patirtis, skatinanti jaunuolių asmeninį, socialinį, mokymosi ir profesinį tobulėjimą, aktyvų pilietiškumą ir galimybes įsidarbinti. Savanoriška veikla neturėtų daryti neigiamo poveikio galimam ar esamam apmokamam darbui, ar būti suvokiama kaip jo pakaitalas; Komisija ir valstybės narės, taikydamos atvirąjį koordinavimo metodą, turėtų bendradarbiauti jaunimo savanoriškos veiklos politikos srityje; (12)stažuotės ir darbas su solidarumu susijusiose srityse gali suteikti papildomų galimybių jaunuoliams patekti į darbo rinką ir kartu padėti spręsti pagrindines visuomenės problemas. Tai gali padidinti jaunuolių galimybes įsidarbinti ir jų našumą, kartu padėti jiems pereiti iš besimokančiųjų kategorijos į dirbančiųjų kategoriją, nes tai būtina norint sudaryti jiems geresnes galimybes darbo rinkoje. Pagal Europos solidarumo korpuso programą siūlomos stažuotės atitinka Tarybos rekomendacijoje dėl stažuočių kokybės sistemų išdėstytus kokybės principus. Siūlomos stažuotės ir darbas yra tarpinis etapas jaunuoliams patenkant į darbo rinką, todėl nuo jų neatsiejamas paramos teikimas pasibaigus veiklai. Tam tikri darbo rinkos dalyviai, visų pirma valstybinės ir privačios užimtumo tarnybos, socialiniai partneriai ir prekybos rūmai, sudaro palankias sąlygas stažuotėms ir darbui. Jie kaip dalyvaujančios organizacijos turėtų pateikti paraišką dėl finansavimo per kompetentingą Europos solidarumo korpuso įgyvendinančią instituciją, siekdami tarpininkauti tarp jaunųjų dalyvių ir stažuotes bei darbą solidarumo sektoriuose siūlančių darbdavių; (13)jaunuolių iniciatyvumas yra svarbus visuomenės ir darbo rinkos turtas. Europos solidarumo korpusas padeda jį skatinti, suteikdamas jaunuoliams galimybę rengti ir įgyvendinti savo projektus, kuriais siekiama spręsti konkrečias problemas vietos bendruomenių labui. Tokie projektai – galimybė išbandyti idėjas ir padėti jaunuoliams patiems skatinti solidarumo veiksmus. Jie taip pat yra atspirties taškas norint toliau dalyvauti solidarumo veikloje ir pirmasis žingsnis skatinant Europos solidarumo korpuso dalyvius dirbti savarankiškai arba burtis į asociacijas, nevyriausybines organizacijas ar kitas organizacijas, veikiančias solidarumo, ne pelno ir jaunimo sektoriuose; (14)Europos solidarumo korpuso veikloje dalyvaujantys jaunuoliai ir organizacijos turėtų jausti, kad priklauso solidarumą visoje Europoje siekiančių skatinti asmenų ir subjektų bendruomenei. Be to, dalyvaujančioms organizacijoms reikia paramos, kad jos galėtų stiprinti savo pajėgumus siūlyti kokybišką veiklą didėjančiam dalyvių skaičiui. Europos solidarumo korpusas remia tinklų kūrimo veiklą, kurios tikslas – stiprinti jaunuolių ir dalyvaujančių organizacijų dalyvavimą bendruomenės gyvenime ir Europos solidarumo korpuso dvasią, taip pat skatina keitimąsi naudingos praktikos ir patirties pavyzdžiais. Tokia veikla taip pat padedama veiksmingiau skleisti informaciją apie Europos solidarumo korpusą viešiesiems ir privatiesiems subjektams, rinkti dalyvių ir dalyvaujančių organizacijų atsiliepimus apie Europos solidarumo korpuso įgyvendinimą; (15)ypatingą dėmesį reikėtų skirti Europos solidarumo korpuse siūlomos veiklos ir kitokių galimybių kokybės užtikrinimui, visų pirma siūlant dalyviams mokymą, kalbinę paramą, draudimą, administracinę paramą ir paramą pasibaigus veiklai, taip pat patvirtinant per Europos solidarumo korpusą įgytas žinias, įgūdžius ir gebėjimus. Savanorių saugumui ir saugai turėtų ir toliau būti ypatingai svarbūs aspektai, savanoriai neturėtų būti dislokuojami operacijoms, kurios vykdomos per tarptautinius ir netarptautinius ginkluotus konfliktus, vykdyti; (16)siekiant užtikrinti Europos solidarumo korpuso veiklos poveikį asmeniniam, mokymosi, socialiniam, pilietiniam ir profesiniam dalyvių tobulėjimui, reikėtų tinkamai nustatyti ir dokumentuoti per tokią veiklą įgytas žinias, įgūdžius ir gebėjimus atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes ir ypatumus, kaip rekomenduojama 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacijoje dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo; (17)kokybės ženklas turėtų užtikrinti, kad dalyvaujančios organizacijos laikytųsi Europos solidarumo korpuso principų ir reikalavimų, susijusių su jų teisėmis ir pareigomis visais solidarumo veiklos etapais. Kokybės ženklas yra būtinoji dalyvavimo sąlyga, bet jo gavimas savaime neturėtų reikšti, kad bus skirtas finansavimas pagal Europos solidarumo korpuso programą; (18)bet kuris Europos solidarumo korpuso veikloje norintis dalyvauti subjektas turėtų gauti kokybės ženklą, jei tenkinamos atitinkamos sąlygos. Kokybės ženklo suteikimo procedūrą turėtų nuolat vykdyti Europos solidarumo korpuso programą įgyvendinančios institucijos. Suteiktą kokybės ženklą reikėtų reguliariai įvertinti iš naujo ir atšaukti, jeigu atliekant patikrinimą nustatoma, kad sąlygos, kuriomis jis buvo suteiktas, nebetenkinamos; (19)subjektas, norintis pateikti paraišką finansavimui gauti, kad galėtų siūlyti veiklą pagal Europos solidarumo korpuso programą, turėtų pirmiausia gauti kokybės ženklą, kuris yra būtinoji sąlyga. Šis reikalavimas netaikomas fiziniams asmenims, siekiantiems gauti finansinę paramą neoficialios Europos solidarumo korpuso dalyvių grupės vardu jos solidarumo projektams įgyvendinti; (20)dalyvaujančios organizacijos gali atlikti kelias funkcijas pagal Europos solidarumo korpuso programą. Atlikdamos priimančiojo subjekto funkciją, jos vykdys veiklą, susijusią su dalyvių priėmimu, įskaitant veiklos organizavimą ir, prireikus, vadovavimą bei paramos dalyviams vykdant solidarumo veiklą teikimą. Atlikdamos paramos funkciją, jos vykdys veiklą, susijusią su dalyvių siuntimu ir parengimu prieš išvykimą, solidarumo veiklos metu ir po jos, įskaitant dalyvių mokymą ir nukreipimą į vietos organizacijas pasibaigus veiklai; (21)turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos išplėsti Europos solidarumo korpuso projektus; turėtų būti nustatyta konkrečių priemonių, padedančių Europos solidarumo korpuso projektų vykdytojams teikti paraiškas dotacijai gauti ar siekti sąveikos naudojantis Europos struktūriniais ir investicijų fondais ir migracijos, saugumo, teisingumo ir pilietybės, sveikatos ir kultūros programomis; (22)Europos solidarumo korpuso išteklių centras turėtų padėti įgyvendinančioms institucijoms, Europos solidarumo korpuso veikloje dalyvaujančioms organizacijoms ir jaunuoliams gerinti korpuso veiklos įgyvendinimo kokybę, taip pat tobulinti vykdant tokią veiklą įgytų gebėjimų nustatymą ir patvirtinimą, be kita ko, parengiant „Youthpass“ sertifikatus; (23)Europos solidarumo korpuso portalą reikėtų nuolat tobulinti siekiant užtikrinti galimybę nesunkiai prisijungti prie Europos solidarumo korpuso ir sukurti vieno langelio sistemą ir susidomėjusiems asmenims, ir organizacijoms, be kita ko, registruojantis, nustatant ir derinant poreikius ir galimybes, kuriant tinklus ir vykdant virtualius mainus, rengiant mokymą internetu, teikiant kalbinę paramą ir paramą pasibaigus veiklai bei atliekant kitas naudingas funkcijas, kurių gali prireikti ateityje; (24)Europos solidarumo korpuso portalas turėtų būti toliau plėtojamas atsižvelgiant į Europos sąveikumo sistemą, kurioje pateikiamos konkrečios gairės, kaip sukurti sąveikias skaitmenines viešąsias paslaugas, ir diegiamas valstybėse narėse ir kitose Europos ekonominės erdvės valstybėse pasitelkiant nacionalines sąveikumo sistemas. Jame viešojo administravimo institucijoms pateikiamos 47 konkrečios rekomendacijos, kaip gerinti savo sąveikumo užtikrinimo veiklos valdymą, megzti organizacijų tarpusavio ryšius, racionalizuoti procesus, padedančius teikti integruotas skaitmenines paslaugas, ir užtikrinti, kad esami ir nauji teisės aktai nesudarytų kliūčių sąveikumo užtikrinimo veiksmams; (25)šiai Programai taikomas reglamentas [naujasis Finansinis reglamentas](toliau – Finansinis reglamentas). Jame nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu vykdymu, finansine parama, finansinėmis priemonėmis ir biudžeto garantijomis;

(26)visų pirma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitų nusikalstamų veikų atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371, ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises; (27)Europos solidarumo korpusas skirtas 18–30 m. jaunuoliams; norint dalyvauti Europos solidarumo korpuso siūlomoje veikloje, pirmiausia reikėtų užsiregistruoti Europos solidarumo korpuso portale; (28)reikėtų ypač siekti užtikrinti, kad Europos solidarumo korpuso remiamoje veikloje galėtų dalyvauti visi jaunuoliai, visų pirma turintys nepalankiausias sąlygas. Reikėtų įgyvendinti ypatingas priemones, kuriomis būtų skatinama socialinė įtrauktis, palankių sąlygų neturinčių jaunuolių dalyvavimas, atsižvelgiama į apribojimus, susijusius su daugybės kaimo vietovių ir atokiausių Sąjungos regionų ir užjūrio šalių ir teritorijų atokumu. Be to, dalyvaujančios šalys turėtų dėti pastangas, kad būtų priimtos visos tinkamos teisinių ir administracinių kliūčių šalinimo priemonės ir būtų užtikrintas sklandus Europos solidarumo korpuso veikimas. Tai turėtų padėti išspręsti, jei įmanoma, ir nepažeidžiant Šengeno acquis bei Sąjungos teisės aktų dėl trečiųjų valstybių piliečių atvykimo ir gyvenimo, vykdant tarpvalstybinę veiklą Europos Sąjungos viduje kylančias administracines problemas, dėl kurių kyla sunkumų gauti vizas, leidimus gyventi ir Europos sveikatos draudimo kortelę; (29)atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą, vadovaujantis Sąjungos įsipareigojimu įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir pasiekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, Programa padės integruoti klimato srities veiksmus ir prisidės prie siekio skirti 25 proc. Sąjungos biudžeto išlaidų veiklai, kuria siekiama klimato politikos tikslų. Rengiant ir įgyvendinant Programą bus nustatyti atitinkami veiksmai, kurie bus dar kartą vertinami atliekant vertinimą ar peržiūrą; (30)šiame reglamente 2021–2027 m. laikotarpiui nustatomas finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai yra svarbiausias orientacinis dydis metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 17 punkte; (31)finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir gauti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Kai skiriamos dotacijos, numatoma galimybė taikyti vienkartines išmokas, nustatyto dydžio išmokas ir standartinius vieneto įkainius; (32)trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Programoje pagal Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarime nustatytą bendradarbiavimo sistemą, pagal kurią dalyvavimas įgyvendinant Sąjungos programas nustatomas pagal tą susitarimą priimamu sprendimu. Trečiosios valstybės taip pat gali dalyvauti remdamosi kitomis teisinėmis priemonėmis. Reglamentu turėtų būti suteiktos reikiamos teisės ir prieiga atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus. Visapusiškas trečiųjų valstybių dalyvavimas Programoje turėtų priklausyti nuo sąlygų, nustatytų specialiuose susitarimuose dėl atitinkamos trečiosios valstybės dalyvavimo Programoje. Visapusiškas dalyvavimas galimas tik įvykdžius prievolę įsteigti nacionalinę agentūrą ir valdyti dalį Programos veiksmų decentralizuotai. Asmenims ir subjektams iš trečiųjų valstybių, kurios nėra Programos asocijuotosios valstybės, turėtų būti suteikta galimybė dalyvauti tam tikruose Programos veiksmuose, kaip nustatyta darbo programoje ir Komisijos skelbiamuose kvietimuose teikti pasiūlymus; (33)siekiant užtikrinti kuo didesnį Europos solidarumo korpuso poveikį, reikėtų parengti nuostatas, pagal kurias dalyvaujančios šalys ir kitos Sąjungos programos galėtų skirti papildomą nacionalinį finansavimą pagal Europos solidarumo korpuso taisykles; (34)pagal [naujo Tarybos sprendimo dėl UŠT asociacijos 88 straipsnį] įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi; (35)vadovaujantis Komisijos komunikatu „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“, Programoje turėtų būti atsižvelgta į ypatingą šių regionų padėtį. Bus imtasi priemonių atokiausių regionų dalyvavimui visuose veiksmuose paskatinti. Šios priemonės bus reguliariai stebimos ir vertinamos; (36)laikydamasi Finansinio reglamento, Komisija turėtų patvirtinti darbo programas ir pranešti apie jas Europos Parlamentui ir Tarybai. Darbo programose turėtų būti nustatytos priemonės, būtinos įgyvendinimui siekiant Bendrųjų ir konkrečiųjų Programos tikslų, dotacijų gavėjų atrankos ir skyrimo kriterijai, taip pat kiti būtini elementai. Darbo programos ir jų pakeitimai turėtų būti priimami įgyvendinimo aktais laikantis nagrinėjimo procedūros; (37)vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti Programą remiantis informacija, surinkta laikantis specialių stebėsenos reikalavimų, tačiau drauge vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybėms narėms. Į tuos reikalavimus reikėtų įtraukti specialius, išmatuojamus ir realistiškus rodiklius, iš kurių ilgainiui būtų matyti raidos tendencijos ir kurie būtų Programos poveikio vietos lygmeniu vertinimo pagrindas; (38)Europos, nacionaliniu ir vietos lygmenimis reikėtų užtikrinti tinkamą viešinimą, reklamavimą ir informavimą apie galimybes ir pagal Programą remiamų veiksmų rezultatus sklaidą. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas socialinėms įmonėms, skatinant jas remti Europos solidarumo korpuso veiklą. Viešinimo, reklamavimo ir informacijos sklaidos veiklą reikėtų vykdyti pasitelkiant visas Programos įgyvendinimo įstaigas, prireikus padedant kitoms svarbiausioms suinteresuotosioms šalims; (39)siekiant geriau įgyvendinti Programos tikslus, pageidautina, kad Komisija, valstybės narės ir nacionalinės agentūros glaudžiai bendradarbiautų su nevyriausybinėmis organizacijomis, jaunimo organizacijomis ir vietos suinteresuotosiomis šalimis, turinčiomis patirties solidarumo veiksmų srityje; (40)siekiant veiksmingesnio visuomenės informavimo ir Komisijos iniciatyva vykdomų komunikacijos veiksmų tvirtesnio ryšio, šiuo reglamentu komunikacijos veiklai skirti ištekliai taip pat turėtų būti naudojami koordinuotai komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus veiklai, jeigu ji susijusi su bendruoju šio reglamento tikslu; (41)siekiant užtikrinti efektyvų ir veiksmingą šio reglamento įgyvendinimą, Programa turėtų kuo labiau išnaudoti galiojančius valdymo mechanizmus. Tad Programos įgyvendinimas turėtų būti patikėtas egzistuojančioms struktūroms, t. y. Komisijai ir nacionalinėms agentūroms, paskirtoms valdyti [Naujojo Erasmus reglamento III skyriuje] nurodytus veiksmus; Komisija dėl Europos solidarumo korpuso įgyvendinimo turėtų nuolat konsultuotis su pagrindinėmis suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant dalyvaujančias organizacijas; (42)siekdama užtikrinti patikimą finansų valdymą ir teisinį tikrumą kiekvienoje dalyvaujančioje šalyje, kiekviena nacionalinė institucija turėtų paskirti nepriklausomą audito įstaigą. Jei įmanoma ir siekiant užtikrinti kuo didesnį veiksmingumą, nepriklausoma audito įstaiga galėtų būti ta pati įstaiga, kuri yra paskirta atsakinga už [Naujojo Erasmus reglamento] III skyriuje nurodytus veiksmus; (43)valstybės narės turėtų dėti pastangas, kad būtų priimtos visos deramos teisinių ir administracinių kliūčių šalinimo priemonės ir būtų užtikrintas sklandus Programos veikimas. Be kita ko, jei įmanoma ir nepažeidžiant Sąjungos teisės aktų dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir apsigyvenimo, reikia spręsti klausimus, dėl kurių kyla sunkumų gaunant vizas ir leidimus gyventi. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/801 valstybės narės raginamos nustatyti pagreitintą priėmimo tvarką; (44)atsiskaitymo už veiklą sistema turėtų būti užtikrinama, kad Programos įgyvendinimo stebėsenos ir vertinimo duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai, laiku ir tinkamu detalumo lygiu. Šie duomenys turėtų būti perduodami Komisijai laikantis atitinkamų duomenų apsaugos taisyklių; (45)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011;

(46)siekiant supaprastinti reikalavimus naudos gavėjams, reikėtų kuo labiau naudoti supaprastintas fiksuotomis sumomis, vieneto įkainiais ir fiksuotąja norma finansuojamas dotacijas. Nustatant supaprastintas dotacijas, kuriomis remiama judumo veikla pagal Programą, kaip nustatyta Komisijos, turėtų būti atsižvelgiama į gyvenimo lygį ir pragyvenimo išlaidas priimančioje šalyje. Vadovaujantis nacionaline teise valstybės narės taip pat turėtų būti skatinamos toms dotacijoms netaikyti jokių mokesčių, įskaitant socialinius. Nuo tokių mokesčių turėtų būti atleidžiami viešieji ar privatieji subjektai, teikiantys tokią finansinę paramą atitinkamiems asmenims; (47)pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95, Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Siekiant peržiūrėti ir (arba) papildyti Programos rezultatų rodiklius, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti su deleguotaisiais aktais susijusiame parengiamajame darbe, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turėtų gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; (48)šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, ypač pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija. Visų pirma šiuo reglamentu siekiama užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi teisės į lyčių lygybę ir teisės į nediskriminavimą dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos, ir skatinama taikyti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 ir 23 straipsnius; (49)šiam reglamentui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį priimtos horizontaliosios finansinės taisyklės. Šiomis Finansiniame reglamente nustatytomis taisyklėmis visų pirma reglamentuojama biudžeto nustatymo ir įgyvendinimo dotacijomis, viešaisiais pirkimais, apdovanojimais ir netiesioginiu vykdymu procedūra ir nustatoma su finansais susijusių asmenų atsakomybės kontrolė. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat yra susijusios su Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, nes teisinės valstybės principo laikymasis – būtina patikimo finansų valdymo ir veiksmingo Sąjungos finansavimo sąlyga; (50)kadangi šio reglamento tikslo, t. y. stiprinti jaunuolių ir organizacijų dalyvavimą kokybiškoje solidarumo veikloje, prieinamoje visiems jaunuoliams, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jo masto arba poveikio tų tikslų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; (51)[Europos solidarumo korpuso reglamentas] panaikinamas nuo 2021 m. sausio 1 d. (52)siekiant užtikrinti pagal Programą teikiamos finansavimo paramos tęstinumą, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d., PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS BENDROSIOS NUOSTATOS 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu sukuriamas Europos solidarumo korpusas (toliau – Programa). Jame nustatomi Programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės. 2 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: (1)solidarumo veikla – kokybiška laikina veikla, padedanti siekti Europos solidarumo korpuso tikslų; tai gali būti savanoriška veikla, stažuotės, darbas, solidarumo projektai ir tinklų kūrimo veikla įvairiose srityse, įskaitant 13 dalyje nurodytas veiklos sritis, užtikrinant Europos pridėtinę vertę ir sveikatos bei saugos taisyklių laikymąsi; (2)registruotas kandidatas – 17–30 m. asmuo, užsiregistravęs Europos solidarumo korpuso portale, kad išreikštų norą dalyvauti solidarumo veikloje, tačiau dar joje nedalyvaujantis; (3)dalyvis – 18–30 m. asmuo, užsiregistravęs Europos solidarumo korpuso portale ir dalyvaujantis solidarumo veikloje pagal Europos solidarumo korpuso programą;

(4)mažiau galimybių turintys jaunuoliai – jaunuoliai, dėl ekonominių, socialinių, kultūrinių, geografinių ar sveikatos priežasčių arba dėl negalios ar mokymosi sunkumų susiduriantys su kokiomis nors kliūtimis, kurios neleidžia jiems veiksmingai naudotis Programos teikiamomis galimybėmis; (5)dalyvaujanti organizacija – vietos, regioninis ar tarptautinis viešojo ar privačiojo sektoriaus subjektas, kuriam suteiktas Europos solidarumo korpuso kokybės ženklas; (6)savanoriška veikla – solidarumo veikla, vykdoma kaip savanoriška neatlygintina veikla iki 12 mėnesių; (7)stažuotė — solidarumo veikla nuo dviejų iki šešių mėnesių, kuri gali būti vieną kartą pratęsta ne ilgesniam kaip 12 mėnesių laikotarpiui ir kurią siūlo bei apmoka Europos solidarumo korpuso dalyvį priimanti dalyvaujanti organizacija; (8)darbas – 2–12 mėnesių trukmės solidarumo veikla, kurią apmoka Europos solidarumo korpuso dalyvį įdarbinanti dalyvaujanti organizacija; (9)solidarumo projektas – ne trumpesnės kaip 12 mėnesių trukmės nemokama solidarumo veikla šalies viduje, kurią vykdo ne mažiau kaip penkių Europos solidarumo korpuso dalyvių grupė ir kuria siekiama spręsti pagrindinius uždavinius jų bendruomenėse, kartu aiškiai turinti Europos pridėtinę vertę; (10)kokybės ženklas – dalyvaujančiai organizacijai, pareiškusiai pageidavimą vykdyti solidarumo veiklą pagal Europos solidarumo korpuso programą kaip priimantis subjektas ir (arba) paramą teikiantis subjektas, suteikiamas sertifikatas; (11)Europos solidarumo korpuso išteklių centrai – papildomos funkcijos, kurias atlieka paskirtosios nacionalinės agentūros, remdamos pagal Europos solidarumo korpuso programą vykdomos veiklos parengimą, įgyvendinimą ir kokybę, taip pat gebėjimų, kuriuos dalyviai įgijo vykdydami savo solidarumo veiklą, nustatymą; (12)Sąjungos skaidrumo ir pripažinimo užtikrinimo priemonės – priemonės, padedančios suinteresuotosioms šalims suprasti, įvertinti ir atitinkamai pripažinti neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatus visoje Sąjungoje. Baigę veiklą visi dalyviai gaus pažymėjimą, kuriame bus nurodyti vykdant veiklą įgyti mokymosi rezultatai ir įgūdžiai, tokį kaip Youthpass arba Europass; (13)humanitarinės pagalbos veikla – veikla trečiosiose šalyse, skirta skubiai pagalbai pagal poreikius suteikti, siekiant išsaugoti gyvybes, užkirsti kelią žmonių kančioms bei jas palengvinti ir išlaikyti žmogaus orumą žmogaus sukeltų krizių arba stichinių nelaimių atveju, be kita ko, pagalbos, paramos ir apsaugos operacijos per humanitarines krizes ar iš karto po jų, paramos priemonės, skirtos užtikrinti galimybę šia pagalba naudotis žmonėms, kuriems jos reikia, ir palengvinti laisvą pagalbos judėjimą, taip pat veiksmai, kuriais siekiama gerinti pasirengimą nelaimėms ir nelaimių rizikos mažinimą, susiejant pagalbą, atkūrimą ir vystymąsi, ir prisidedama prie atsparumo ir gebėjimo įveikti krizes bei gebėjimo po jų atsigauti didinimo; (14)trečioji valstybė – valstybė, kuri nėra Sąjungos narė; (15)Programos asocijuotoji trečioji valstybė – trečioji valstybė, kuri yra Susitarimo su Sąjunga, pagal kurį jai leidžiama dalyvauti Programoje, šalis, vykdanti visas šiame reglamente nustatytas pareigas, susijusias su valstybėmis narėmis; (16)trečioji valstybė, kuri nėra asocijuotoji Programos valstybė – trečioji valstybė, kuri Programoje visapusiškai nedalyvauja, tačiau kurios teisės subjektai Programoje dalyvauti gali išimties tvarka ir tinkamai pagrįstais Sąjungos interesus atitinkančiais atvejais. 3 straipsnis Programos tikslai 1.Bendrasis Programos tikslas – stiprinti jaunuolių ir organizacijų dalyvavimą prieinamoje ir kokybiškoje solidarumo veikloje siekiant padėti stiprinti sanglaudą, solidarumą ir demokratiją Sąjungoje ir už jos ribų, vietoje sprendžiant visuomenės ir humanitarinius uždavinius, ypatingą dėmesį skiriant socialinės sanglaudos skatinimui. 2.Konkretus Programos tikslas – suteikti jaunuoliams, įskaitant mažiau galimybių turinčius asmenis, lengvai prieinamų galimybių dalyvauti solidarumo veikloje Europoje ir užsienyje, kartu gerinant ir tinkamai patvirtinant jų gebėjimus, taip pat sudarant geresnes sąlygas jiems įsidarbinti ir patekti į darbo rinką. 3.Programos tikslų siekiama tokiomis kryptimis įgyvendinamais veiksmais: (a)jaunuolių dalyvavimas solidarumo veikloje sprendžiant visuomenės uždavinius, kaip nurodyta 6 straipsnyje; (b)jaunuolių dalyvavimas vykdant su humanitarine pagalba susijusioje solidarumo veikloje (Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas), kaip nurodyta 10 straipsnyje.

II SKYRIUS EUROPOS SOLIDARUMO KORPUSO VEIKSMAI 4 straipsnis Europos solidarumo korpuso veiksmai 1.3 straipsnyje nurodytų Programos tikslų siekiama šių rūšių veiksmais: (a)savanoriška veikla, kaip nurodyta 7 ir 11 straipsniuose; (b)stažuotėmis ir darbu, kaip nurodyta 8 straipsnyje; (c)solidarumo projektais, kaip nurodyta 9 straipsnyje; (d)tinklų kūrimo veikla, kaip nurodyta 5 straipsnyje; (e)kokybės ir paramos priemonėmis, kaip nurodyta 5 straipsnyje. 2.Programa remiama solidarumo veikla, aiškiai turinti Europos pridėtinę vertę, pavyzdžiui: (a)dėl tarpvalstybinio pobūdžio, visų pirma susijusio su judumu mokymosi tikslais ir bendradarbiavimu; (b)dėl galimo papildomumo su kitomis programomis ir politikos priemonėmis vietos, regioniniu, nacionaliniu, Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu; (c)dėl europinės dimensijos, susijusios su tokios solidarumo veiklos temomis, tikslais, taikomais metodais, laukiamais rezultatais ir kitais aspektais; (d)dėl taikomo principo įtraukti jaunuolius iš įvairios aplinkos; (e)dėl veiksmingo Sąjungos skaidrumo ir pripažinimo užtikrinimo priemonių naudojimo. 3.Solidarumo veikla įgyvendinama laikantis konkrečių reikalavimų, nustatytų kiekvienai pagal programą vykdomai veiklos rūšiai, kaip nurodyta 5, 7, 8, 9 ir 11 straipsniuose, taip pat atsižvelgiant į atitinkamas dalyvaujančiose šalyse taikomas reguliavimo sistemas. 4.Nuorodos į Europos savanorių tarnybą Sąjungos teisės aktuose suprantamos kaip apimančios savanorišką veiklą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1288/2013 ir šį reglamentą. 5 straipsnis Bendri abiem kryptims veiksmai

1.4 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyta tinklų kūrimo veikla siekiama: (a)stiprinti dalyvaujančių organizacijų gebėjimus pasiūlyti kokybiškų projektų vis didesniam Europos solidarumo korpuso dalyvių skaičiui; (b)pritraukti naujų dalyvių – tiek jaunuolių, tiek dalyvaujančių organizacijų; (c)suteikti galimybių teikti atsiliepimus apie solidarumo veiklą ir (d)tokia veikla prisidėti prie keitimosi patirtimi Europos solidarumo korpuse dalyvaujančių asmenų ir subjektų bendrumo jausmo stiprinimo ir taip prisidėti prie jo platesnio teigiamo poveikio. 2.4 straipsnio 1 dalies e punkte nurodytos kokybės ir paramos priemonės apima: (a)priemones, kuriomis siekiama užtikrinti savanoriškos veiklos, stažuočių ar darbo vietų kokybę, įskaitant mokymą, kalbinę paramą, papildomą draudimą, paramą prieš solidarumo veiklą ar jai pasibaigus, taip pat platesnį Youthpass, kuriuo nustatomi ir apibūdinami įgyti gebėjimai, naudojimą solidarumo veikloje dalyvaujantiems asmenims ir gebėjimų stiprinimą ir administracinę paramą dalyvaujančioms organizacijoms; (b)subjektų, norinčių tapti solidarumo veiklos teikėjais Europos solidarumo korpusui, kokybės ženklo sukūrimą ir palaikymą; (c)Europos solidarumo korpuso išteklių centrų veiklą siekiant remti ir gerinti Europos solidarumo korpuso veiksmų įgyvendinimo kokybę ir jų rezultatų patvirtinimą; (d)Europos solidarumo korpuso portalo ir kitų svarbių internetinių paslaugų, būtinų pagalbinių IT sistemų ir internetinių priemonių sukūrimą, palaikymą ir naujinimą. III SKYRIUS JAUNUOLIŲ DALYVAVIMAS SOLIDARUMO VEIKLOJE SPRENDŽIANT VISUOMENĖS UŽDAVINIUS 6 straipsnis Tikslas ir veiksmų rūšys 1.Pagal jaunuolių dalyvavimo solidarumo veikloje sprendžiant visuomenės uždavinius kryptį įgyvendinamais veiksmais visų pirma siekiama padėti stiprinti sanglaudą, solidarumą ir demokratiją Sąjungoje ir už jos ribų, kartu sprendžiant visuomenės uždavinius, ypač stengiantis skatinti socialinę įtrauktį. 2.Remiama 4 straipsnio 1 dalies a, b, c, d ir e punktuose nurodyta šios krypties veikla tokiomis formomis: (a)savanoriška veikla, kaip nurodyta 7 straipsnyje; (b)stažuotės ir darbas, kaip nurodyta 8 straipsnyje; (c)solidarumo projektai, kaip nurodyta 9 straipsnyje; (d)šioje veikloje dalyvaujančių asmenų ir organizacijų tinklų kūrimo veikla pagal 5 straipsnį;

(e)kokybės ir paramos priemonės pagal 5 straipsnį. 7 straipsnis savanoriška veikla solidarumo veikloje 1.4 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyta savanoriška veikla apima mokymosi ir mokymo dėmenį, bet nepakeičia stažuočių ar darbo, nėra prilyginama įdarbinimui ir grindžiama raštišku savanoriškos veiklos susitarimu. 2.Savanoriška veikla gali vykti kitoje nei dalyvio gyvenamoji šalis šalyje (kitoje valstybėje) arba dalyvio gyvenamojoje šalyje (šalies viduje). 8 straipsnis Stažuotės ir darbas 1.4 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyta stažuotė grindžiama raštiška stažuotės sutartimi, kuri atitinka atitinkamais atvejais taikomą dalyvaujančios šalies, kurioje vyksta stažuotė, reguliavimo sistemą ir kurioje atsižvelgiama į stažuočių kokybės sistemos principus (2014/C 88/01). Stažuotės neturi pakeisti darbo. 2.4 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytas darbas grindžiamas darbo sutartimi, atitinkančia dalyvaujančios šalies, kurioje įdarbinama, nacionalinę reguliavimo sistemą. Jei darbo sutarties trukmė viršija 12 mėnesių, finansinė parama darbą siūlančioms dalyvaujančioms organizacijoms neviršija 12 mėnesių. 3.Stažuotės ir darbas apima mokymosi ir mokymo dėmenį. 4.Stažuotės ir darbas gali vykti kitoje nei dalyvio gyvenamoji šalis šalyje (kitoje valstybėje) arba dalyvio gyvenamojoje šalyje (šalies viduje). 9 straipsnis Solidarumo projektai 4 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytas solidarumo projektas nepakeičia stažuočių ir (arba) darbo. IV SKYRIUS EUROPOS SAVANORIŠKOS HUMANITARINĖS PAGALBOS KORPUSAS 10 straipsnis Tikslas ir veiksmų rūšys 1.Pagal Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpuso kryptį įgyvendinamais veiksmais visų pirma siekiama padėti teikti poreikiais grindžiamą humanitarinę pagalbą, kuria siekiama išsaugoti gyvybę, užkirsti kelią žmonių kančioms ir jas palengvinti, išlaikyti žmogaus orumą ir stiprinti pažeidžiamų ar nuo nelaimės nukentėjusių bendruomenių gebėjimus ir atsparumą. 2.Veiksmai pagal šį skyrių vykdomi laikantis humanitarinės pagalbos principų – humaniškumo, neutralumo, nešališkumo ir nepriklausomumo.

3.Remiama 4 straipsnio 1 dalies a, d ir e punktuose nurodyta šios krypties veikla tokiomis formomis: (a)savanoriška veikla, kaip nurodyta 11 straipsnyje; (b)šioje veikloje dalyvaujančių asmenų ir organizacijų tinklų kūrimo veikla pagal 5 straipsnį; (c)kokybės ir paramos priemonės pagal 5 straipsnį, ypatingą dėmesį skiriant dalyvių saugai ir saugumui užtikrinti skirtoms priemonėms. 11 straipsnis Savanoriška veikla humanitarinės pagalbos operacijoms remti 1.4 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyta savanoriška veikla humanitarinės pagalbos operacijoms remti apima mokymosi ir mokymo dėmenį, bet nepakeičia stažuočių ar darbo ir grindžiama raštišku savanoriškos veiklos susitarimu. 2.Savanoriška veikla pagal šią kryptį gali būti vykdoma tik trečiosiose valstybėse, (a)kuriose vykdoma humanitarinės pagalbos veikla ir operacijos ir (b)kuriose tuo metu nevyksta nuolatinių tarptautinių ar netarptautinių ginkluotų konfliktų. V SKYRIUS FINANSINĖS NUOSTATOS 12 straipsnis Biudžetas 1.Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra 1 260 000 000 EUR dabartinėmis kainomis. 2.1 dalyje nurodyta suma gali būti panaudota teikiant Programai įgyvendinti skirtą techninę ir administracinę paramą, kaip antai parengiamąją, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiklą, įskaitant institucines informacinių technologijų sistemas. 3.Nedarant poveikio Finansiniam reglamentui, veiksmų, susijusių su projektais, įtrauktais į pirmąją darbo programą, išlaidos gali būti tinkamos finansuoti nuo 2021 m. sausio 1 d. 4.Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai valstybių narių prašymu gali būti perskirti Programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento [62 straipsnio 1 dalies a punktą] arba netiesiogiai pagal [to paties straipsnio c punktą]. Kai įmanoma, tie ištekliai panaudojami atitinkamos valstybės narės labui. 13 straipsnis ES finansavimo formos ir įgyvendinimo metodai

1.Programa įgyvendinama nuosekliai taikant tiesioginio valdymo principą, laikantis Finansinio reglamento, ir kartu su Finansinio reglamento [62 straipsnio 1 dalies c punkte] nurodytomis įstaigomis, taikant netiesioginio valdymo principą. 2.Pagal Programą gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas, visų pirma dotacijos, apdovanojimai ir viešieji pirkimai. 3.Įnašai į savidraudos mechanizmą gali apimti riziką, susijusią su gavėjų mokėtinų lėšų susigrąžinimu, ir yra laikomi pakankama garantija pagal Finansinį reglamentą. Taikomos Reglamento XXX [po Reglamento dėl garantijų fondo priimto teisės akto] [X straipsnio] nuostatos.] 4.Tiek tiesioginio, tiek netiesioginio valdymo atrankos tikslais vertinimo komitetą gali sudaryti išorės ekspertai. VI SKYRIUS DALYVAVIMAS EUROPOS SOLIDARUMO KORPUSO VEIKLOJE 14 straipsnis Dalyvaujančios šalys 1.5, 7, 8, 9 ir 11 straipsniuose nurodytose savanoriškos veiklos, stažuočių, darbo, solidarumo projektų, tinklų kūrimo ir kokybės bei paramos priemonių veiklose gali dalyvauti valstybės narės ir užjūrio šalys bei teritorijos. 2.5 ir 7 straipsniuose nurodytose savanoriškos veiklos, tinklų kūrimo ir kokybės bei paramos priemonių veiklose taip pat gali dalyvauti: (a)Europos laisvosios prekybos asociacijos narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, Europos ekonominės erdvės susitarime nustatytomis sąlygomis; (b)stojančiosios šalys, kandidatės ir potencialios kandidatės pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis; (c)šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis; (d)kitos trečiosios valstybės, konkrečiame susitarime dėl trečiosios valstybės dalyvavimo bet kurioje Sąjungos programoje nustatytomis sąlygomis, jeigu susitarimu: –užtikrinama sąžininga Sąjungos programose dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir gaunamos naudos pusiausvyra; –nustatomos dalyvavimo programose sąlygos, įskaitant finansinių įnašų į atskiras programas ir jų administracinių išlaidų apskaičiavimą. Pagal Finansinio reglamento [21 straipsnio 5 dalį] šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas; –trečiajai valstybei nesuteikiami sprendimų priėmimo įgaliojimai Programos atžvilgiu; –garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti savo finansinius interesus. 3.2 dalyje nurodytos šalys visapusiškai Programoje dalyvauja tiek, kiek jos vykdo visas šiuo reglamentu valstybėms narėms nustatytas pareigas. 4.5 ir 7 straipsniuose nurodytuose savanoriškos veiklos ir tinklų kūrimo veiksmuose gali dalyvauti bet kuri trečioji valstybė, kuri nėra susijusi su Programa, visų pirma kaimyninės valstybės.

15 straipsnis Asmenų dalyvavimas 17–30 metų jaunuoliai, norintys dalyvauti Europos solidarumo korpuso veikloje, registruojasi Europos solidarumo korpuso portale. Tačiau pradėdamas savanoriauti, stažuotis, dirbti ar dalyvauti solidarumo projekte jaunuolis turi būti ne jaunesnis nei 18 metų ir ne vyresnis nei 30 metų. 16 straipsnis Dalyvaujančios organizacijos 1.Europos solidarumo korpuso veikloje gali dalyvauti bet koks viešasis ar privatusis subjektas ir tarptautinės organizacijos, gavusios Europos solidarumo korpuso kokybės ženklą. 2.Subjekto, norinčio tapti Europos solidarumo korpuso programoje dalyvaujančia organizacija, paraišką vertina kompetentinga Europos solidarumo korpuso programą įgyvendinanti institucija, remdamasi vienodo požiūrio principu ir šiais principais: lygių galimybių ir nediskriminavimo; darbo pakeitimo išvengimo; kokybiškos veiklos, kuri apima mokymosi dėmenį, ypatingą dėmesį teikiant asmeniniam, socialiniam bei švietimo ir profesiniam tobulėjimui; tinkamos mokymo, darbo ir savanoriškos veiklos tvarkos; saugios ir derama aplinkos ir sąlygų ir pelno nesiekimo principo laikantis Finansinio reglamento. Pirmiau išvardytais principais nustatoma, ar veikla atitinka Europos solidarumo korpuso programos reikalavimus. 3.Atlikus vertinimą subjektui gali būti išduotas Europos solidarumo korpuso kokybės ženklas. Išduotas kokybės ženklas reguliariai vertinamas iš naujo ir gali būti atšauktas. 4.Bet kokiam subjektui, gavusiam Europos solidarumo korpuso kokybės ženklą, turi būti suteikta galimybė prisijungti prie Europos solidarumo korpuso portalo priimančiojo subjekto arba paramą teikiančio subjekto funkcijai arba abiem funkcijoms vykdyti ir teikti solidarumo veiklos pasiūlymus registruotiems kandidatams. 5.Europos solidarumo korpuso kokybės ženklas savaime nereiškia, kad bus skirtas finansavimas pagal Europos solidarumo korpuso programą. 6.Finansavimas dalyvaujančios organizacijos siūlomai solidarumo veiklai ir su ja susijusioms kokybės ir paramos priemonėms gali būti skiriamas pagal Europos solidarumo korpuso programą arba iš kitų finansavimo šaltinių, nepriklausančių Sąjungos biudžetui. 7.11 straipsnyje nurodytos veiklos srityje dalyvaujančios organizacijos pirmenybę teikia savanorių saugai ir saugumui. 17 straipsnis Galimybė gauti Europos solidarumo korpuso programos finansavimą Bet koks dalyvaujančioje šalyje įsteigtas viešasis ar privatusis subjektas ir tarptautinės organizacijos gali teikti paraišką finansavimui gauti pagal Europos solidarumo korpuso programą. 7, 8 ir 11 straipsniuose nurodytos veiklos atveju dalyvaujanti organizacija įgyja kokybės ženklą kaip būtinąją sąlygą finansavimui gauti pagal Europos solidarumo korpuso programą. Įgyvendinant 9 straipsnyje nurodytus solidarumo projektus fiziniai asmenys taip pat gali teikti paraiškas dėl finansavimo neoficialių Europos solidarumo korpuso dalyvių grupių vardu. VII SKYRIUS PROGRAMAVIMAS, STEBĖSENA IR VERTINIMAS 18 straipsnis Darbo programa Programa įgyvendinama vykdant Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas darbo programas. Be to, darbo programoje nurodomos skirtingiems veiksmams skirtos sumos ir lėšų, skirtų nacionalinių agentūrų valdytinai veiklai įgyvendinti, paskirstymas valstybėms narėms ir Programos asocijuotosioms trečiosioms valstybėms. Komisija darbo programą priima įgyvendinimo aktu. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 30 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

19 straipsnis Stebėsena ir ataskaitų teikimas 1.Rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų bendrųjų ir konkrečių tikslų, ataskaita, pateikti priede. 2.Siekiant veiksmingai įvertinti, kaip Programa siekiama jos tikslų, Komisijai pagal 29 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas priedas, kad prireikus rodikliai būtų peržiūrėti arba papildyti, ir kuriais reglamentas papildomas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo. 3.Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad Programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenis Sąjungos lėšų gavėjai rinktų veiksmingai, efektyviai, laiku ir reikiamu išsamumo lygiu pagal Finansinio reglamento [2 straipsnio 5 dalį]. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams ir valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai. 20 straipsnis Vertinimas 1.Vertinimai atliekami laiku, kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus. 2.Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios. Taip pat pridedamas galutinis ankstesnės programos vertinimas. 3.Nedarant poveikio IX skyriuje nustatytiems reikalavimams ir 23 straipsnyje nurodytiems nacionalinių agentūrų įsipareigojimams, valstybės narės ne vėliau kaip 2024 m. balandžio 30 d. pateikia Komisijai Programos įgyvendinimo ir poveikio jų atitinkamose teritorijose ataskaitą. 4.Baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Programos vertinimą. 5.Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. VIII SKYRIUS INFORMAVIMAS, KOMUNIKACIJA IR VIEŠINIMAS 21 straipsnis Informavimas, komunikacija ir viešinimas 1.Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą, visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus, teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. 2.Komisija vykdo su Programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 3 straipsnyje nurodytais tikslais. 3.23 straipsnyje nurodytos nacionalinės agentūros parengia nuoseklią veiklos viešinimo ir pagal Programą remiamos veiklos rezultatų veiksmingos sklaidos ir panaudojimo strategiją ir padeda Komisijai skleisti informaciją apie Programą, įskaitant informaciją apie nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis valdomus veiksmus ir veiklą, ir apie jos rezultatus bei informuoja atitinkamas tikslines grupes apie jų šalyje vykdomus veiksmus ir veiklą. IX SKYRIUS

VALDYMO IR AUDITO SISTEMA 22 straipsnis Nacionalinė institucija Kiekvienoje Europos solidarumo korpuso programoje dalyvaujančioje šalyje nacionalinės institucijos, paskirtos valdyti [Naujojo Erasmus reglamento] III skyriuje nurodytus veiksmus, taip pat veikia kaip nacionalinės institucijos Europos solidarumo korpuso programos tikslais. [Naujojo Erasmus reglamento] 23 straipsnio 1, 2, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 13 ir 14 dalys analogiškai taikomos Europos solidarumo korpuso programai. 23 straipsnis Nacionalinė agentūra 1.Kiekvienoje Europos solidarumo korpuso programoje dalyvaujančioje šalyje nacionalinės agentūros, savo šalyse paskirtos valdyti [Naujojo Erasmus reglamento] III skyriuje nurodytus veiksmus, taip pat veikia kaip nacionalinės agentūros Europos solidarumo korpuso programos tikslais. [Naujojo Erasmus reglamento] 24 straipsnio 1, 2, 3, 4, 5 ir 6 dalys analogiškai taikomos Europos solidarumo korpuso programai. 2.Nepažeidžiant [Naujojo Erasmus reglamento] 24 straipsnio 2 dalies, nacionalinė agentūra taip pat atsako už visų projekto ciklo etapų valdymą įgyvendinant Europos solidarumo korpuso programos veiksmus, išvardytus 18 straipsnyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, laikantis Finansinio reglamento [62 straipsnio 1 dalies c, v ir vi punktų]. 3.Šio reglamento 14 straipsnio 2 dalyje nurodytose šalyse, kuriose nacionalinė agentūra nepaskirta, ji nustatoma remiantis [Naujojo Erasmus reglamento] 24 straipsnio 1, 3, 4, 5 ir 6 dalimis. 24 straipsnis Europos Komisija 1.Komisijos ir nacionalinės agentūros santykiams taikomos taisyklės, vadovaujantis [Naujojo Erasmus reglamento] 24 straipsnio taisyklėmis, išdėstomos raštu parengtame dokumente, kuriuo: (a)nustatomi atitinkamos nacionalinės agentūros vidaus kontrolės standartai ir dotacijoms skirtų Sąjungos lėšų, už kurias atsako nacionalinės agentūros, valdymo taisyklės; (b)nustatoma nacionalinės agentūros darbo programa, kurioje išdėstomi Sąjungos remiami nacionalinės agentūros valdymo uždaviniai; (c)nustatomi ataskaitų teikimo reikalavimai, kurių turi laikytis nacionalinė agentūra. 2.Komisija nacionalinei agentūrai kasmet skiria tokias lėšas: (a)atitinkamos dalyvaujančios šalies dotacijoms skirtas lėšas Europos solidarumo korpuso veiksmams, už kurių valdymą atsako nacionalinė agentūra, įgyvendinti; (b)finansinį įnašą, skiriamą nacionalinei agentūrai nustatytiems valdymo uždaviniams įgyvendinti, kuris nustatomas vadovaujantis [Naujojo Erasmus reglamento] 25 straipsnio 3 dalies b punkte nurodytomis sąlygomis. 3.Komisija nustato nacionalinės agentūros darbo programos reikalavimus. Komisija nacionalinei agentūrai lėšų, skirtų Europos solidarumo korpuso programai įgyvendinti, skiria tik oficialiai patvirtinusi nacionalinės agentūros darbo programą.

4.Remdamasi nacionalinėms agentūroms keliamais atitikties reikalavimais, nurodytais [Naujojo Erasmus reglamento] 23 straipsnio 3 dalyje, Komisija įvertina nacionalines valdymo ir kontrolės sistemas, nacionalinės agentūros valdymo deklaraciją ir nepriklausomos audito įstaigos nuomonę apie ją, tinkamai atsižvelgdama į nacionalinės institucijos pateikiamą informaciją apie jos vykdomą Europos solidarumo korpuso programos stebėsenos ir priežiūros veiklą. 5.Įvertinusi metinę valdymo deklaraciją ir nepriklausomos audito įstaigos nuomonę, Komisija nacionalinei agentūrai ir nacionalinei institucijai pateikia savo nuomonę ir pastabas. 25 straipsnis Auditai 1.Asmenų ar subjektų, tarp jų ir Sąjungos institucijų ar įstaigų neįgaliotų asmenų ar subjektų, atliktais Sąjungos įnašo naudojimo auditais grindžiamas bendras užtikrinimas pagal Finansinio reglamento [127 straipsnį]. 2.Nacionalinė institucija skiria nepriklausomą audito įstaigą. Nepriklausoma audito įstaiga pateikia auditoriaus nuomonę apie valdymo deklaraciją, kaip nurodyta Finansinio reglamento [155 straipsnio 1 dalyje]. 3.Nepriklausoma audito įstaiga: (a)turi reikiamą profesinę kompetenciją, kad galėtų atlikti viešojo sektoriaus auditą; (b)užtikrina, kad atliekant auditą būtų vadovaujamasi tarptautiniais audito standartais, ir (c)neturi interesų konflikto, susijusio su juridiniu asmeniu, kurio dalis yra 23 straipsnyje nurodyta nacionalinė agentūra, ir vykdydama savo funkcijas nepriklauso nuo juridinio asmens, kurio dalis yra nacionalinė agentūra. 4.Nepriklausoma audito įstaiga teikia Komisijai ir jos atstovams bei Audito Rūmams visapusišką prieigą prie visų dokumentų ir ataskaitų, kurių reikia auditoriaus nuomonei apie nacionalinės agentūros valdymo deklaraciją parengti. X SKYRIUS KONTROLĖS SISTEMA 26 straipsnis Kontrolės sistemos principai 1.Komisija atsako už nacionalinių agentūrų valdomų Europos solidarumo korpuso programos veiksmų priežiūros kontrolę. Ji nustato būtiniausius reikalavimus, susijusius su nacionalinės agentūros ir nepriklausomos audito įstaigos vykdoma kontrole. 2.Nacionalinės agentūros atsako už pirminę dotacijų gavėjų joms patikėtiems Europos solidarumo korpuso programos veiksmams kontrolę. Tos kontrolės tikslas – pagrįstai patvirtinti, kad suteiktos dotacijos naudojamos numatytiems tikslams ir laikantis taikytinų Sąjungos taisyklių. 3.Įgyvendinimui skirtas lėšas pervedus nacionalinėms agentūroms, Komisija užtikrina tinkamą kontrolės koordinavimą su nacionalinėmis institucijomis ir nacionalinėmis agentūromis, remiantis bendro audito principu ir rizikos analize. Ši nuostata netaikoma Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (toliau – OLAF) atliekamiems tyrimams. 27 straipsnis Sąjungos finansinių interesų apsauga

Kai trečioji valstybė dalyvauja Programoje, kaip nustatyta sprendime, priimtame pagal tarptautinį susitarimą, arba kitoje teisinėje priemonėje, trečioji valstybė suteikia reikiamas teises ir prieigą atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus. OLAF atveju tokios teisės apima teisę atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, numatytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų. XI SKYRIUS PAPILDOMUMAS 28 straipsnis Sąjungos veiksmų papildomumas 1.Europos solidarumo korpuso veiksmai dera su svarbiomis Sąjungos lygmens politikos kryptimis, priemonėmis ir programomis, visų pirma su programa „Erasmus“ , ir veikiančiais Sąjungos lygmens tinklais, susijusiais su Europos solidarumo korpuso veikla, ir juos papildo. 2.Europos solidarumo korpuso veiksmai taip pat dera su atitinkamomis dalyvaujančių šalių nacionalinio lygmens politikos kryptimis, programomis ir priemonėmis ir jas papildo. Šiuo tikslu Komisija, nacionalinės institucijos ir nacionalinės agentūros keičiasi informacija apie esamas nacionalines sistemas ir prioritetus, susijusius su solidarumu bei jaunimu ir Europos solidarumo korpuso srityje vykdomais veiksmais, siekiant remtis tam tikrais gerosios patirties pavyzdžiais, užtikrinti veiksmingumą bei efektyvumą. 3.11 straipsnyje nurodyti Europos solidarumo korpuso veiksmai trečiosiose valstybėse visų pirma turi atitikti ir papildyti kitas Sąjungos išorės veiksmų sritis, visų pirma humanitarinės pagalbos politiką, vystomojo bendradarbiavimo politiką, plėtros politiką, kaimynystės politiką ir Sąjungos civilinės saugos mechanizmą. 4.Veiksmui, kuriam skirtas Programos įnašas, taip pat gali būti skirtas kitos Sąjungos programos įnašas, jei tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Kiekvienai Sąjungos finansavimo programai taikomos taisyklės taikomos atitinkamam jos įnašui, skirtam veiksmui. Kaupiamasis finansavimas neviršija visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, o skirtingų Sąjungos programų parama gali būti apskaičiuojama proporcingai, vadovaujantis dokumentais, kuriais nustatomos paramos sąlygos. 5.Jei pagal Programą ir Europos struktūrinius ir investicijų (ESI) fondus, nurodytus [Reglamento (ES) XX CPR] 1 straipsnyje, bendra finansinė parama teikiama vienam veiksmui, tas veiksmas įgyvendinamas pagal šiame reglamente nustatytas taisykles, įskaitant neteisėtai sumokėtų sumų susigrąžinimo taisykles. 6.Veiksmai, kurie yra tinkami finansuoti pagal Programą, buvo įvertinti pagal Programą paskelbtame kvietime teikti pasiūlymus ir atitinka būtiniausius to kvietimo teikti pasiūlymus kokybės reikalavimus, tačiau negali būti finansuojami dėl biudžeto apribojimų, gali gauti paramą iš Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo, „Europos socialinio fondo +“ arba Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, laikantis Reglamento (ES) XX [Bendrų nuostatų reglamento] [65] straipsnio 7 dalies ir Reglamento (ES) XX [Bendrosios žemės ūkio politikos finansavimas, valdymas ir stebėsena] 8 straipsnio, jei tokie veiksmai atitinka atitinkamos programos tikslus. Taikomos paramą teikiančio fondo taisyklės. XII SKYRIUS PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 29 straipsnis Įgaliojimų delegavimas 1.Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. 2.19 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami Programos įgyvendinimo laikotarpiui. 3.Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 19 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. 4.Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. 5.Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.Pagal 19 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. 30 straipsnis Komiteto procedūra 1.Komisijai padeda komitetas, apibrėžtas Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. 31 straipsnis Panaikinimas Reglamentas (ES) [Europos solidarumo korpuso reglamentas] ir Reglamentas (ES) Nr. 375/2014 panaikinami nuo 2021 m. sausio 1 d. 32 straipsnis Pereinamojo laikotarpio nuostatos 1.Šis reglamentas neturi poveikio susijusių veiksmų tęsimui ar keitimui iki jų užbaigimo pagal [Europos solidarumo korpuso reglamentą] arba pagal Reglamentą (ES) Nr. 375/2014. Šie reglamentai toliau taikomi tiems veiksmams tol, kol jie užbaigiami. 2.Programos finansinio paketo lėšomis taip pat gali būti finansuojamos techninės ir administracinės paramos išlaidos, būtinos perėjimui nuo priemonių, patvirtintų pagal [Europos solidarumo korpuso reglamentą] arba pagal Reglamentą (ES) Nr. 375/2014, prie šios Programos užtikrinti. 3.Prireikus asignavimai gali būti įtraukti į biudžetą po 2027 m. ir skirti 12 straipsnio 2 dalyje nurodytoms išlaidoms padengti, kad būtų galima valdyti iki 2027 m. gruodžio 31 d. nebaigtus vykdyti veiksmus ir veiklą. 4.Valstybės narės nacionaliniu lygmeniu užtikrina sklandų perėjimą nuo veiklos, vykdomos pagal Europos solidarumo korpuso programą (2018–2020 m.), prie naujos Programos įgyvendinimo veiklos. 33 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja [dvidešimtą] dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu

Pirmininkas Pirmininkas



FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) (programų grupė) 1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.Trukmė ir finansinis poveikis 1.6.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai) 2.VALDYMO PRIEMONĖS 2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės 2.2.Valdymo ir kontrolės sistema 2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) 3.2.Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka 3.2.2.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.3.Trečiųjų šalių įnašai

3.3.Numatomas poveikis pajamoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos solidarumo korpuso programos 1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) (programų grupė) 7. Investavimas į žmones, socialinę sanglaudą ir vertybes 1.3.Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su: ☑ nauja priemone ◻ nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus ◻ esamos priemonės galiojimo pratęsimu ◻ vienos ar daugiau priemonių sujungimu arba nukreipimu į kitą / naują priemonę 1.4.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.4.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai, įskaitant išsamų iniciatyvos įgyvendinimo pradinio etapo tvarkaraštį Sukurti motyvuotų jaunųjų europiečių, norinčių dalyvauti savanoriškoje veikloje, stažuotis arba dirbti solidarumo srityje savo šalyje ir užsienyje, korpusą. Tikimasi, kad iki 2027 m. Programa suteiks galimybių 350 000 jaunųjų europiečių. Remti organizacijas joms vykdant prieinamą kokybišką solidarumo veiklą, kuri, kaip tikimasi, padės patenkinti dar nepatenkintus visuomenės poreikius kartu skatinant jaunuolių asmeninį, mokymosi, socialinį, pilietinį ir profesinį tobulėjimą. 1.4.2.Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė (gali būti susijusi su įvairiais veiksniais, pvz., koordinavimo nauda, teisiniu tikrumu, didesniu veiksmingumu ar papildomumu). Šiame punkte „Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė“ – dalyvaujant Sąjungai užtikrinama vertė, papildanti vertę, kuri būtų užtikrinta vien valstybių narių veiksmais. Europos solidarumo korpusas stiprina solidarumo europinę dimensiją. Juo bus papildytos jau įgyvendinamos viešosios ir privačiosios politikos kryptys, programos ir veiklos; poveikio konkurencijai ar pakeitimo poveikio nebus. Toks papildomumo poveikis bus užtikrintas, kadangi korpusas tenkins nepatenkintus visuomenės poreikius, t. y. tais atvejais, kai, pvz., dėl išteklių stokos bendruomenių ir piliečių poreikiai nepatenkinami darbo rinkos priemonėmis arba vykdomomis savanoriškos veiklos ar kitokiomis solidarumo programomis. Be to, kaip paaiškinta ex ante vertinime, pasiūlymas turi pridėtinę ES vertę dėl siūlomų galimybių atitikties bendram kokybės standartui; dėl solidarumo, kuris laikomas bendra Europos vertybe; dėl masto ekonomijos ir taikymo srities, pasiektos integruojant abi programas, ir dėl nuoseklumo integruojant visas jaunimui skirtas su solidarumu susijusias galimybes į vieną programą.

1.4.3.Panašios patirties išvados Europos solidarumo korpusas grindžiamas senomis gausiomis tradicijomis ir valstybių narių patirtimi imtis viešojo intereso veiklos, pavyzdžiui, pasitelkiant savanorišką veiklą. Vienose valstybėse narėse įgyvendinamos nacionalinės pilietinės programos, pagal kurias jaunuoliai gali dalyvauti tokioje veikloje, kitose remiama pilietinės visuomenės veikla. ES lygmeniu Europos savanorių tarnyba (EST) jau 20 metų sudaro galimybę jaunuoliams dalyvauti savanoriškoje veikloje, o tokios programos kaip Jaunimo garantijų iniciatyva ir „Tavo pirmasis EURES darbas“ padeda jaunuoliams gauti stažuočių ir darbo. 2014 m. pradėta įgyvendinti ES pagalbos savanorių iniciatyva ES piliečiams suteikiama galimybė įgyti savanoriškos veiklos trečiojoje valstybėje patirties, remti ir padėti teikti humanitarinę pagalbą ten, kur jos labiausiai reikia. Europos solidarumo korpuso programa grindžiama tų iniciatyvų pranašumais ir patirtimi, tad kuriama ant jau esamo tvirto pagrindo, ir dar plečiama, kad būtų galima pasiūlyti naujų galimybių ir užtikrinti didesnį matomumą ir poveikį. Europos solidarumo korpusas suteiks naujų galimybių humanitarinės pagalbos srityje, kuri jau nebebus remiama pagal ES pagalbos savanorių iniciatyvą (kuri po 2020 m. nebus tęsiama), o kartu bus sudarytos palankesnės sąlygos prisijungti susidomėjusiems jaunuoliams ir organizacijoms. Europos solidarumo korpuso portalas ir toliau bus viena lengvai prieinama galimybė prisijungti ir sieks aprėpti kuo daugiau dalyvaujančių organizacijų ir jaunuolių. Pagal Programą taip pat bus rengiamas ir tobulinamas mokymas prieš veiklą, o po veiklos taip pat bus teikiama tinkama parama ir tvirtinami mokymosi rezultatai. Siekiant užtikrinti efektyvų ir veiksmingą įgyvendinimą, Europos solidarumo korpusas kuo labiau išnaudos jau galiojančius valdymo mechanizmus. Taip bus galima sutelkti dėmesį į geriausių įmanomų rezultatų užtikrinimą kartu kuo labiau sumažinant administracinę naštą. Dėl šios priežasties Europos solidarumo korpuso įgyvendinimas bus patikėtas egzistuojančioms institucijoms, t. y. Europos Komisijai, be kita ko, jos Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomajai įstaigai (EACEA) ir nacionalinėms agentūroms, atsakingoms už [Naujojo Erasmus reglamento], kuriuo sukuriama programa „Erasmus+“, jaunimo skyriuje išvardytų veiksmų valdymą. 1.4.4.Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Europos solidarumo korpuso veiksmai dera su įvairiomis ES politikos kryptimis ir programomis,