KAIP PASIMOKYTI IŠ PATIRTIES: KO APIE PASIRENGIMĄ KRIZĖMS IŠMOKĖ EKONOMINIS ATSAKAS? ES ėmėsi ryžtingų veiksmų, kad sušvelnintų ekonominius pandemijos padarinius. Ji daug rėmėsi patirtimi, taip pat priemonėmis, sukurtomis ankstesniems iššūkiams ir krizėms ekonomikos ir finansų srityje. Tačiau jau pradžioje buvo aišku, kad susidūrėme su unikaliu iššūkiu. Patikimas trijų etapų metodas -Pirmiausia ES ėmėsi neatidėliotinų veiksmų ES ištekliams, įskaitant 82 mlrd. EUR ES biudžeto lėšų (be kita ko, pagal Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvas (CRII ir CRII+)), sutelkti ir taikė Stabilumo ir augimo pakte numatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą bei laikinąją valstybės pagalbos sistemą, kad valstybės narės galėtų imtis plataus masto veiksmų – 2020 m. su fiskaline ir likvidumo parama susijusios nacionalinės priemonės sudarė 3 trilijonus EUR. Šias priemones papildė Europos Centrinio Banko veiksmai, skirti finansiniam stabilumui palaikyti. -Po to sekė taisomasis etapas, kuriame, siekiant sušvelninti krizės poveikį ekonomikai, remiantis solidarumo principu sutelkta 540 mlrd. EUR vertės ES priemonių, be kita ko, pasitelkiant laikinos paramos priemonę nedarbo rizikai mažinti (SURE). -Galiausiai šiuo metu išgyvename atsigavimo etapą: pagal priemonę „NextGenerationEU“ numatyta 750 mlrd. EUR, visų pirma kaip parama pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP) ir iniciatyvą „REACT-EU“, siekiant remti ateinančių šešerių metų investicijas ir reformas. Trys pagrindinės politinio atsako ypatybės -Greitis. Komisija visus sprendimus priėmė per rekordiškai trumpą laiką, kartu užtikrindama tinkamą demokratinį tikrinimą. CRII įsigaliojo praėjus vos mėnesiui nuo pasiūlymo pateikimo. Nauja 100 mlrd. EUR vertės Europos laikinos paramos priemonė nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE) taip pat priimta per mėnesį nuo pasiūlymo pateikimo ir pradėta taikyti 2020 m. vasarą. Politinis Europos Vadovų Tarybos susitarimas dėl priemonės „NextGenerationEU“ pasiektas praėjus mažiau nei dviem mėnesiams po Komisijos pasiūlymo pateikimo, o Sprendimas dėl nuosavų išteklių visiškai ratifikuotas praėjus vos penkiems mėnesiams nuo atitinkamos daugiametės finansinės programos pradžios. Palyginimui, paskutiniai trys sprendimai dėl nuosavų išteklių įsigaliojo praėjus daugiau nei dvejiems metams nuo atitinkamos daugiametės finansinės programos pradžios. -Užmojis. ES ekonominis atsakas suvienijo skirtingus požiūrius. Priemonė „NextGenerationEU“ buvo sukurta kaip laikina neeilinė priemonė, skirta visus paveikusiai neeilinei krizei suvaldyti. Tai rodo, kad ES yra pajėgi įveikti tokį iššūkį. -Nuoseklumas. ES ekonominį atsaką sudarė viena kitą stiprinančios remiamosios fiskalinės ir pinigų politikos priemonės. Svarbu ir tai, kad jomis užtikrinta pusiausvyra tarp trumpalaikio atsako ir ilgesnio laikotarpio poreikių patenkinimo. Komisijos prieškrizinės darbotvarkės prioritetai integruoti į priemonės „NextGenerationEU“ struktūrą ir ekonomikos gaivinimo aspektą, visų pirma orientuojantis į Europos žaliąjį kursą, skaitmeninę pertvarką ir socialinius atsigavimo siekius. Trys reagavimo į sveikatos krizę pamokos ateičiai -Lemiama ES lygmens koordinavimo svarba. Koordinuoti nacionalinės fiskalinės politikos atsakomieji veiksmai ir didelis ES biudžeto bei gaivinimo ir atsparumo planų vaidmuo padės atsverti nesimetrišką krizės poveikį ir sudarys sąlygas visai ES augti kartu. Šie bendri ekonomikai skirti ES veiksmai buvo tiek pat svarbūs kaip ir esminis bendrų ES veiksmų vaidmuo tokiose srityse kaip vakcinos, tačiau juos planuojant buvo galima pasinaudoti ankstesnių ekonominių ir fiskalinių iššūkių patirtimi bei priemonėmis, todėl jų nereikėjo greitosiomis kurti iš naujo. -ES politikos koordinavimo sistemos atsparumas. Pagrindinė politinio atsako dalis – didinti nacionalinės ekonomikos, bendrosios rinkos ir ES pramonės ekosistemų atsparumą. Tai, kad ES jau teko ieškoti atsako į ekonomikos ir finansų krizę praeityje, padėjo jai būti kur kas geriau pasirengusiai reaguoti į šį ekonominį nuosmūkį, nes jau buvo sukurta reikiamų priemonių, kaip antai bendroji nukrypti leidžianti išlyga ir bankų sąjunga. Tačiau ES sveikatos politikoje tokių jau parengtų priemonių, kurias būtų galima aktyvuoti krizės atveju, dar nebuvo. -ES vaidmuo pasaulinėje arenoje. ES ekonomikos ir euro svoris yra pagrindinis faktorius didinant ES atsparumą sukrėtimams, įskaitant pandemijos sukeltą ekonomikos krizę. Taip pat dar kartą išryškėjo didelė ekonominė ES ir likusio pasaulio šalių tarpusavio priklausomybė ir kaip niekada iki šiol pripažinta pasaulinių tiekimo grandinių svarba. Tam, kad bendradarbiaujant pasauliniu mastu sveikatos srityje būtų mobilizuotos efektyviausios reagavimo į sveikatos krizę priemonės, reikia naudotis ta pačia daugiašalių įsipareigojimų ir ES pasaulinės galios kombinacija ir nuolat laikytis Europos komandos principo.