Komisijos ataskaita - 2007-ųjų metinė ataskaita Europos Komisijos ir nacionalinių parlamentų santykiai /* KOM/2008/0237 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 6.5.2008 KOM(2008) 237 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA 2007-ŲJŲ METINĖ ATASKAITA EUROPOS KOMISIJOS IR NACIONALINIŲ PARLAMENTŲ SANTYKIAI KOMISIJOS ATASKAITA 2007-ŲJŲ METINĖ ATASKAITA EUROPOS KOMISIJOS IR NACIONALINIŲ PARLAMENTŲ SANTYKIAI 1. ĮVADAS 2007 m. imtas plačiai taikyti naujasis Komisijos santykių su nacionaliniais parlamentais stiprinimo metodas: Komisijos pirmininkas ir kiti jos nariai reguliariai (2007 m. daugiau nei 120 kartų) lankėsi nacionaliniuose parlamentuose, be to, nuo 2006 m. rugsėjo mėn. su šiais parlamentais konsultuotasi dėl visų – tiek teisinių, tiek kitokio pobūdžio – Komisijos komunikatų ir pasiūlymų. Iki 2007 m. gruodžio 31 d. iš nacionalinių parlamentų Komisija gavo 168 nuomones. Abiem atžvilgiais prabėgę metai buvo itin vaisingi, santykiai su nacionaliniais parlamentais klostėsi puikiai. Be to, pasirašyta Lisabonos sutartis – tai rodo dar aktyvesnį nacionalinių parlamentų dalyvavimą rengiant Bendrijos teisės aktus. Nacionalinių parlamentų vaidmuo buvo vienas svarbiausių institucijų susitarimo klausimų. Įsigaliojus naujajai sutarčiai, nacionaliniai parlamentai turės teisę pareikšti nuomonę dėl subsidiarumo principo taikymo visuose Komisijos teisės aktų pasiūlymuose ir galės prašyti Komisijos papildomų paaiškinimų („geltonosios kortelės“ principas) ar netgi pradėti procedūrą, kurią atlikus rengiamas specialus balsavimas kvalifikuota balsų dauguma Europos Parlamente ir Europos Sąjungos Taryboje („oranžinė kortelė“). Tačiau pirmiausia nacionaliniai parlamentai turi pareikšti nuomonę dėl Lisabonos sutarties, kuria gerokai sustiprinamas jų vaidmuo sprendžiant Europos klausimus, ratifikavimo. 26 iš 27 valstybių narių sutartį ratifikuos tik parlamentuose. 2. Iš NACIONALINIų PARLAMENTų GAUTų NUOMONIų APžVALGA Didžioji dauguma iš keturiasdešimties rūmų (keturiolikos valstybių narių parlamentai sudaryti iš vienerių rūmų, trylikos – iš dvejų), pakviestų dalyvauti politiniame dialoge, atsiuntė nuomones. 2.1. Nacionalinių parlamentų reakcija 168 nuomonės Nacionaliniai parlamentai toliau aktyviai dalyvavo taikant 2006 m. sukurtą politinio dialogo mechanizmą. Iki 2007 m. gruodžio 31 d. Komisija iš 19 valstybių narių 27 nacionalinių rūmų gavo 168 nuomones dėl 82 Komisijos dokumentų (žr. pridėtą sąrašą). Trisdešimt penkios nuomonės pateiktos dėl subsidiarumo principo, kurio koordinuotą svarstymą 2006 m. pabaigoje pradėjo ir dukart surengė Europos reikalų komitetų konferencija (COSAC). Kai kurie rūmai (iš viso devyniolika) išdėstė Komisijai savo poziciją dėl jurisdikcijos ir taikytinų taisyklių bylose, susijusiose su santuoka, pasiūlymo; gauta šešiolika nuomonių dėl visiško pašto paslaugų vidaus rinkos suformavimo pasiūlymo. Reikia pažymėti, kad 2007 m. COSAC surengė tik vieną tokį svarstymą. Svarstytas 2007 m. lapkričio 6 d. Tarybos pagrindų sprendimas dėl kovos su terorizmu[1]. Svarstyti įvairūs Komisijos pasiūlymai Dar 133 nuomonės pareikštos dėl įvairių Komisijos dokumentų. Bent po tris nuomones pareikšta dėl Europos technologijos instituto steigimo, bendro vyno rinkos organizavimo, dirvožemio apsaugos, sankcijų nelegaliai esančių trečiųjų šalių piliečių darbdaviams pasiūlymų, žaliųjų knygų dėl tabako, darbo rinkos modernizavimo, diplomatinės ir konsulinės apsaugos, galimybės visuomenei susipažinti su Europos bendrijos institucijų dokumentais, mokslinių tyrimų politikos ir būsimos Europos prieglobsčio sistemos, komunikato „Europos vandenynų ir jūrų vizija“ ir dėl 2008-ųjų metinės politikos strategijos. Reikia pažymėti, kad nacionaliniai parlamentai išreiškė ypatingą susidomėjimą 2008-ųjų metine politikos strategija. Nuomones pateikė penkeri Komisijos pradėtame politiniame dialoge dalyvaujantys rūmai. Tačiau šis dialogas įgavo kitų formų: asamblėjų iniciatyva rengiami klausymai, kuriuose gali dalyvauti Komisijos nariai, COSAC vyksta debatai. Asamblėjos – labai aktyvios Kai kurie žemieji rūmai, kaip antai Prancūzijos Senatas, Vokietijos Bundesratas, JK Lordų Rūmai ir Čekijos Senatas, buvo labai aktyvūs – vien iš jų gautos 92 nuomonės. Riksdagas (SE) ir Folketingas (DK) taip pat išdėstė savo poziciją dėl kelių konsultacinio pobūdžio dokumentų, o Portugalijos asamblėja keletą kartų pritarė subsidiarumui. Šie septyneri rūmai pateikė 138 nuomones. Komisijos pastabos Komisija pateikė pastabų dėl 109 nuomonių. Kelios dešimtys nacionalinių parlamentų nuomonių (iš viso 41) buvo teigiamos, tad teikti pastabų neprireikė (tik patvirtinti, kad nuomonės gautos). Pastabas Komisija teikia atitinkamų rūmų kalba. Jos susipažinti siunčiamos Europos Parlamentui ir Tarybai. Tam tikri komentarai Prancūzijos Senatas triskart komentavo Komisijos pastabas dėl draudimo naudoti šunų ir kačių kailius, greitkelių saugumo ir sankcijų nelegaliai esančių trečiųjų šalių piliečių darbdaviams pasiūlymų. Lordų Rūmai dukart komentavo Komisijos pastabas dėl Europos technologijos instituto steigimo pasiūlymą. 2007 m. Prancūzijos Senatas ir Vokietijos Bundesratas taip pat komentavo pirmąsias 2006 m. teiktas pastabas dėl dirvožemio apsaugos pasiūlymo. 2.2. Kintantis reiškinys Platesnis dalyvavimas Reikia pažymėti, kad nors iš pradžių nuomones daugiausia teikė labai aktyvūs nacionalinių parlamentų žemieji rūmai (išskyrus COSAC koordinuojamus svarstymus), Švedijos ir Danijos asamblėjos nusprendė teikti nuomones jau konsultacinio pobūdžio dokumentų paskelbimo etapu. Bendrosios politikos pastabos Reikia pastebėti, kad nors COSAC bandymai apsiribojo specifiniu subsidiarumo aspektu, apskritai nacionalinių parlamentų nuomonėse nagrinėti su Komisijos pasiūlymų turiniu susiję politiniai samprotavimai. Kai kurie rūmai, kaip antai Prancūzijos Senatas, Nyderlandų Parlamentas arba Portugalijos Asamblėja, didžiausią dėmesį skyrė subsidiarumo ir proporcingumo klausimams. Tačiau pastaroji taip pat priėmė bendrąją nuomonę dėl Komisijos komunikato, kuriame aptariami 2006 m. laimėjimai, ir kurioje be kitų dalykų, svarstyta Lisabonos strategija, bendroji rinka, socialinis solidarumas, energija ir kt. Geresni IPEX rezultatai Duomenų bazė IPEX veikia vis geriau ir sudaro Komisijai sąlygas būti geriau informuojamai apie parlamentų bendradarbiavimą, ypač apie tai, ar jai perduotos visos nacionalinių parlamentų nuomonės. 2008 m. numatyta šia duomenų baze naudotis aktyviau. 2.3. Poveikis politikos formavimui Pats pirmiausias nacionalinių parlamentų nuomonių poveikis – paskatinti Komisiją teikti pastabas ir paaiškinimus. Tai nauja skaidrumo forma, kurią Komisija norėtų skatinti, kad taip būtų prisidėta prie jos politikos formavimo ir vystymo. Pagal Sutartį ir savo nuostatas bei konstitucinę praktiką nacionaliniai parlamentai nedalyvauja priimant sprendimus Europos lygmeniu. Tačiau turint omenyje Komisijos 2006 m. rugsėjo mėn. pradėtą politinį dialogą, jų vaidmuo siekiant pagerinti Europos politikos formavimą gali būti svarbus. Nacionaliniai parlamentai ne kartą teikė nuomones dėl Komisijos konsultacinio pobūdžio dokumentų. Komisija į nuomones atsižvelgs rengdama šių dokumentų pagrindu teikiamus pasiūlymus. Be to, nagrinėdamos Komisijos teisės aktų pasiūlymus, Europos institucijos keliskart atsižvelgė į nacionalinių parlamentų iškeltas problemas, susijusias, pavyzdžiui, su visišku pašto paslaugų vidaus rinkos suformavimu, dirvožemio apsaugos, greitkelių saugumo arba Europos technologijos instituto steigimo pasiūlymais. Pagaliau reikia pažymėti, kad Komisija pritarė Prancūzijos Senato siūlymui iš dalies keisti pėsčiųjų ir kitų pažeidžiamų kelių eismo dalyvių apsaugos pasiūlymo pavadinimą. Apie tai Komisija praneš Europos Parlamentui ir Tarybai. Siekiant patikslinti Komisijos ketinimus, kartais verta papildyti dokumentą. Antai siekiant aiškiau apibrėžti su subsidiarumu ir proporcingumu susijusias priežastis, per debatus Taryboje buvo iš dalies pakeistos ir papildytos Vaisių ir daržovių pasiūlymo (COM(2007) 171) konstatuojamosios dalys. 3. 2007 M. KOMISIJOS NARIų DARBO VIZITAI IR KITI RYšIAI SU NACIONALINIAIS PARLAMENTAIS Vizitai nacionaliniuose parlamentuose Pagal naująjį Komisijos ir nacionalinių parlamentų santykių metodą[2] Komisijos veiksmais siekiama trijų bendrųjų tikslų: turėti abipusės naudos ir palaikyti nuolatinį atvirą dialogą, kurti konkrečius tinklus ir, padedant geresniems santykiams su išrinktais atstovais, artimiau bendrauti su piliečiais. Šiuo atžvilgiu reguliarių Komisijos narių darbo vizitų nacionaliniuose parlamentuose rengimas pripažintas pagrindiniu veiksmu. Per šią Parlamento kadenciją Komisijos pirmininkas ir už institucijų santykius atsakinga Komisijos pirmininko pavaduotoja ėmėsi lankyti visus nacionalinius parlamentus. Šių vizitų dažnumas – naujas aspektas, kuris aiškiai rodo, kad nuo šiol Komisija siekia kuo labiau atsižvelgti į nacionalinių parlamentų nuomonę ir kuo geriau jiems išaiškinti vykdomą politiką. Antai 2007 m. Komisijos Pirmininkas J. M. Barroso apsilankė Lietuvos, Portugalijos, Maltos, Rumunijos ir Estijos parlamentuose. Be to, 2007 m. spalio 15 d. dalyvavo Estorilyje vykusiame COSAC posėdyje ir Europos Sąjungos valstybių narių parlamentų užsienio reikalų komitetų pirmininkų posėdyje. 2007 m. Komisijos Pirmininko pavaduoja M. Wallström apsilankė Italijos ir Nyderlandų parlamentuose, taip pat JK Bendruomenių ir Lordų Rūmuose. M. Wallström dukart susitiko su Švedijos parlamento delegacija Briuselyje, 2007 m. vasario 12 d. dalyvavo COSAC delegacijų pirmininkų posėdyje ir 2007 m. gegužės 15 d. COSAC posėdyje. Be to, reikia pažymėti, kad 2007 m. Komisijos nariai apsilankė nacionaliniuose parlamentuose arba turėjo su jais ryšių daugiau nei 120 kartų. Dalyvavimas parlamentų atstovų posėdžiuose Komisija sutiko dalyvauti įvairiuose Europos Parlamento surengtuose posėdžiuose su nacionalinių parlamentų atstovais, taip pat Europos Parlamento ir pirmininkaujančios valstybės narės parlamento surengtuose – tiek parlamento komitetų, tiek ad hoc lygmens – posėdžiuose. Reikia paminėti Komisijos Pirmininko J. M. Barroso dalyvavimą 2007 m. birželio 4 d. bei gruodžio 4 d. parlamentų forumuose dėl Europos Sąjungos ateities ir 2007 m. vasario 6 d. Lisabonos strategijos forume. 2007 m. vasario 5 d. šį forumą atidarė Komisijos Pirmininko pavaduotojas G. Verheugen. J. Almunia dalyvavo 2007 m. vasario 28 d. parlamentų euro zonos forume. L. Kovacs dalyvavo 2007 m. gegužės 26 d. Bratislavoje vykusioje Europos Sąjungos parlamentų pirmininkų konferencijoje. Informacinio biuletenio rengimas Komisijos generalinis sekretoriatas parengė ir institucijoje, Europos Parlamente bei nacionaliniuose parlamentuose išplatino tris informacinius biuletenius. Nauja informavimo apie ES veiklą forma Komisijai ir nacionaliniams parlamentams plėtojant politinį dialogą, imta gerokai dažniau keistis informacija. Be to, atsižvelgusi į Europos Parlamento per 2007 m. biudžeto svarstymą išreikštą prašymą, Komisija ėmė kurti bandomuosius informacijos tinklus (angl. „Pilot Information Networks“). Tai EP ir nacionalinių parlamentų atstovų keitimosi informacija ir nuomonėmis forumas, kuriuo siekiama skatinti diskusijas įvairiomis temomis – taip platinama informacija apie Europos Sąjungą ir remiamos naujos idėjos bei politika. Forume pateikiamos nuorodos į interneto svetaines EUROPA ir IPEX. Nuolatiniai atstovai Komisija dalyvavo dvylikoje Briuselyje vykusių nacionalinių parlamentų nuolatinių atstovų posėdžių. 4. IšVADOS Nuo 2005 m. pradžios Komisija bendradarbiauja su nacionaliniais parlamentais, laikydamasi aiškaus glausto plano. Siekiant svarbiausių iš pradžių užsibrėžtų tikslų, Komisijai pavyko užmegzti tvirtus darbinius ryšius su nacionaliniais parlamentais, o vėliau ir dialogą, kurio tikslas – gerinti politikos formavimą. 2008 m. Komisijos ir nacionalinių parlamentų santykiai bus plėtojami paisant Europos Sąjungos institucijų prerogatyvų. Ypač reikės siekti glaudesnio politinio dialogo su nacionaliniais parlamentais ir ruoštis Lisabonos sutarties įsigaliojimui. Komisija numato toliau taikyti dabartinę dialogo su nacionaliniais parlamentais sistemą ir ją sustiprinti, viešai skelbdama pastabas dėl jų nuomonių ir tobulindama dokumentų perdavimo bei nuomonių priėmimo sistemą. Kartu Komisija imsis reikiamų priemonių Lisabonos sutarties nuostatoms įgyvendinti. PRIEDAS NACIONALINIŲ PARLAMENTŲ NUOMONĖS 2008 m. sausio 7 d. 2 | DE Bundesrat | 21 | 21 | - | - | 15 | 3 | UK House of Lords | 18 | 17 | 1 | - | 14 | 4 | SE Riksdagen | 17 | 16 | 1 | - | 9 | 5 | PT Assembleia da República | 19 | - | - | 13 | - | 6 | DK Folketing | 12 | 7 | 2 | 3 | 8 | 7 | CZ Sénát | 11 | 10 | - | 1 | 6 | 8 | NL Eerste Kamer / Tweede Kamer | 3 | 3 | - | - | 3 | Abeji rūmai* | 9 | DE Bundestag | 3 | 2 | 1 | 3 | 10 | LT Seimas | 3 | 1 | 1 | 1 | 2 | 11 | FR Assemblée nationale | 2 | 1 | - | 1 | 1 | 12 | BE Sénat / Senaat | 2 | 2 | - | - | 2 | 13 | JK Bendruomenių Rūmai | 2 | 1 | - | 1 | 2 | 14 | HU Országgyűlés | 2 | - | - | 2 | - | 15 | LUX Chambre des députés | 2 | 1 | 1 | - | 2 | 16 | EE Riigikogu | 2 | - | - | 2 | - | 17 | CZ Poslanecká sněmova | 1 | 1 | - | - | 1 | 18 | IT Camera dei Deputati | 1 | - | - | 1 | - | 19 | BE Chambre des Représentants / Kamer van Volksvertegenwoordigers | 1 | 1 | - | - | 1 | 20 | PL Sejm | 1 | - | - | 1 | - | 21 | PL Senat | 1 | - | - | 1 | - | 22 | FI Eduskunta | 1 | - | - | 1 | - | 23 | IE Oireachtas | 1 | 1 | - | - | 1 | Abeji rūmai* | 24 | SI Državni zbor | 1 | - | - | 1 | - | 25 | SK Národná rada | 1 | - | - | 1 | - | Iš viso: | 168 | 112 | 15 | 41 | 94 | * Nyderlandų ir Airijos parlamentų nuomonės išsiųstos abejų rūmų vardu. ** Įgaliojimas: Komisija įgaliojo už institucijų santykius atsakingą pirmininko pavaduotoją nacionaliniams parlamentams teikti pastabas dėl jų nuomonių Komisijos vardu, jei sutinka atitinkamos tarnybos ir kabinetai. *** Jei parlamento nuomonė teigiama, Komisija siunčia tik jos gavimo patvirtinimą. Kitais atvejais Komisija įgalioja už institucijų santykius atsakingą pirmininko pavaduotoją atitinkamiems rūmams teikti pastabas arba reaguoja supaprastinta tvarka. [1] Iki 2007 m. pabaigos Komisija negavo nacionalinių parlamentų nuomonių šiuo klausimu. [2] „Dešimt tikslinių veiksmų“, kuriuos 2005 m. vasario 9 d. M. Wallström pranešė Komisijos nariams.