[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 9.10.2007 KOM(2007) 571 galutinis 2007/0211 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS įsteigiantis Kuro elementų ir vandenilio bendrąją įmonę (pateikta Komisijos){SEK(2007) 1272}{SEK(2007) 1273} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS | 110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Septintojoje bendrojoje programoje (7BP)[1] Bendros technologijų iniciatyvos (BTI) pristatomos kaip būdas sukurti Europos lygmens viešojo ir privataus sektorių partnerystes mokslinių tyrimų srityje. BTI rodo Europos Sąjungos tvirtą pasiryžimą koordinuoti mokslinių tyrimų veiklą, stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir siekti Europos konkurencingumo tikslų. BTI dažniausiai sukuriamos dėl Europos technologijų platformų (ETP) veiklos. Kai kurios ETP yra tokio didelio masto ir plataus užmojo, kad, siekiant įgyvendinti svarbius jų Strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkių klausimus, reikės tam skirti dideles viešojo ir privataus sektorių investicijas bei nemažus išteklius moksliniams tyrimams. BTI siūlomos kaip veiksminga priemonė šių ETP poreikiams spręsti. Specialiojoje programoje „Bendradarbiavimas“[2] kuro elementai ir vandenilis minimi kaip viena iš šešių sričių, kuriose BTI galėtų atlikti ypač svarbų vaidmenį (kitos sritys – aeronautika ir oro transportas, naujoviški vaistai, įterptosios skaičiavimo sistemos, nanoelektronika bei pasaulinė aplinkos ir saugumo stebėjimo sistema (GMES)). Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė, įsteigta pagal Vandenilio ir kuro elementų technologijų platformą, padeda įgyvendinti Aplinkosaugos technologijų veiksmų planą (ATVP), kaip numatyta Komunikate KOM(2004) 38, kuriame ši technologijų platforma minima kaip vienas prioritetinių ATVP veiksmų. Kuro elementai yra labai tyliai veikiantys ir itin efektyvūs energijos keitikliai, kuriuos naudojant galima labai sumažinti bendrus šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) ir teršalų kiekius. Esamam energijos rūšių deriniui jie suteiktų lankstumo, nes gali būti varomi vandeniliu ir kitų rūšių kuru, pvz., gamtinėmis dujomis, etanoliu ar metanoliu. Vandeniliu varomi kuro elementai yra iš esmės švarūs energijos keitikliai, nes vienintelis jų išmetamas produktas yra garai; kitų rūšių kuro elementai, varomi gamtinėmis dujomis ir kitų rūšių iškastiniu kuru, taip pat mažina išmetamų teršalų kiekius, nes yra efektyvesni, taigi sunaudoja mažiau kuro. Pradėjus naudoti vandenilį kaip universalų energijos nešiklį (angl. energy carrier), įmanoma sustiprinti energijos tiekimo saugumą ir stabilizuoti energijos kainas, nes vandenilį galima išgauti iš bet kokio pirminio energijos šaltinio ir taip paįvairinti transporto sistemą, kurios 98 % šiuo metu yra priklausomi nuo naftos. Vandenilis gali būti naudojamas kuro elementuose arba deginamas, siekiant gaminti šilumą ar sukti turbinas arba vidaus degimo variklius (gaminant varomąją jėgą ir elektros energiją). Vandenilį taip pat galima naudoti kaip energijos kaupimo priemonę. Pvz., tuo atveju, kai iš atsinaujinančiųjų šaltinių pagaminama daugiau elektros energijos negu suvartojama, energijos likutį galima panaudoti vandenilio gamybai elektrolizės būdu, taip palengvinant atsinaujinančiosios elektros energijos integraciją į energijos rinką. Nors iki dabar jau nemažai ES viešųjų lėšų skirta kuro elementų ir vandenilio moksliniams tyrimams, kurie jau įtraukti į 7BP energijos ir transporto mokslinių tyrimų portfelį kaip svarbi mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos (MTTP+D) strategijos dalis, mažai tikėtina, kad šios technologijos pasirodys rinkoje taip greitai, kaip norėtųsi. Kuro elementų ir vandenilio pramoninei plėtrai gresia sąstingis ir dar didesnis atsilikimas nuo pasaulinės rinkos. Tai lemia šie veiksniai: dažnai reikalingi tokie sudėtingi moksliniai tyrimai, kad jokia atskira kuro elementų bendrovė ar viešoji mokslinių tyrimų institucija negali jų atlikti savarankiškai; nėra suderinto ilgalaikio biudžeto plano ir iškeltų strateginių techninių bei rinkos uždavinių, kurie paskatintų pramonę ir mokslo bendruomenę skirti daugiau išteklių; lėšos naudojamos ne pačiu geriausiu būdu, todėl nevientisoje mokslinių tyrimų aplinkoje tebėra veiklos spragų ir pasikartojimų; nepakankamai lėšų skiriama integruotai programai iš fundamentaliųjų mokslinių tyrimų srities per plataus masto ES lygmens demonstracinę veiklą; Europos kuro elementų sektorius yra išsklaidytas įvairiose valstybėse ir įtrauktas į skirtingas veiklos sritis (akademinių bendruomenių, naujų pramonės įmonių, aukštųjų technologijų MVĮ). Tai kliudo telkti žinias ir patirtį bei dalytis jomis; taip pat reikia didelių technikos laimėjimų, siekiant gerinti veiklos rezultatus, medžiagas, patikimumą bei patvarumą ir mažinti sistemos išlaidas, kad būtų patenkinti galimų klientų lūkesčiai. Neturint kryptingos ir nuoseklios pramonės MTTP+D programos, suteikiančios galimybę pasitelkti viešuosius ir privačius MTTP+D investicijų šaltinius visos Europos lygmeniu, pastangos įveikti mokslinių tyrimų kliūtis ir pasiekti technologinių laimėjimų ir toliau bus padrikos bei nesistemingos. Įgyvendinant viešojo ir privataus sektorių Bendrą technologijų iniciatyvą per bendrąją įmonę, įsteigtą pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 171 straipsnį, atsirastų galimybė visos ES, įskaitant naująsias valstybes nares, didelėms bendrovėms ir MVĮ bendradarbiauti tarpusavyje ir su kitomis suinteresuotosiomis šalimis, siekiant šių bendrų tikslų: sudaryti sąlygas rinkoje įsitvirtinti kuro elementų ir vandenilio technologijoms, kad komercinės rinkos jėgos galėtų atlikti lemiamą vaidmenį realizuojant didelę šių technologijų naudą visuomenei; paversti Europą kuro elementų ir vandenilio technologijų srities pasaulio lydere; pasiekti reikiamą mokslinių tyrimų „kritinę masę“, kad pramonė, viešieji bei privatūs investuotojai, sprendimų priėmėjai ir kitos suinteresuotosios šalys įgytų pasitikėjimą, reikalingą ilgalaikei programai vykdyti; sustiprinti papildomas pramonės, nacionalines ir regionines investicijas į MTTP+D; kurti Europos mokslinių tyrimų erdvę, glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalinio ir regioninio lygmenų mokslinių tyrimų vykdytojais ir kartu paisant subsidiarumo principo; integruoti mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą bei demonstracinę veiklą ir siekti ilgalaikio tvarumo bei pramonės konkurencingumo (išlaidų, veiklos rezultatų ir patvarumo) tikslų bei nugalėti esmines technologines kliūtis; skatinti naujovių diegimą ir naujų vertės grandinių, apimančių MVĮ, kūrimąsi; palengvinti pramonės, universitetų ir mokslinių tyrimų centrų sąveiką fundamentaliųjų mokslinių tyrimų srityje; skatinti dalyvauti naująsias valstybes nares ir valstybes kandidates; atlikti plataus masto socialinius, technologinius ir ekonominius tyrimus, siekiant vertinti bei stebėti technologinę pažangą ir kitokias nei techninio pobūdžio kliūtis patekti į rinką; atlikti mokslinius tyrimus, kurie padėtų parengti naujus ir persvarstyti esamus reglamentus bei standartus, siekiant pašalinti dirbtinai sukurtas kliūtis patekti į rinką ir remti sukeičiamumą, sąveiką, tarptautinę prekybą vandeniliu bei eksporto rinkas, kartu užtikrinant saugią veiklą ir nekliudant diegti naujovių; visuomenei teikti patikimą informaciją apie vandenilio naudojimo saugumą ir naujųjų technologijų teigiamą poveikį aplinkai, tiekimo saugumui, energijos išlaidoms ir užimtumui. Bendrosios aplinkybės Energija yra šiuolaikinės visuomenės ir jos tvarios plėtros pagrindas. Bet koks energijos trūkumas ar jos tiekimo nepatikimumas turėtų rimtų pasekmių pavieniams asmenims, bendruomenėms ir verslui, kurios būtų juntamos tiek iš karto, tiek turėtų įtakos jų ateities planus. Neseni naftos bei dujų tiekimo sutrikimai bei neužtikrinta ateitis ir dėl to prasidėjęs kainų svyravimas stabdo ekonomikos augimą, didina infliaciją bei nedarbą ir mažina finansinio bei kitokio turto vertę. Naftos ir dujų ištekliai senka; kai kurių ekspertų nuomone, greitai bus pasiektas gavybos pikas[3]; likę ištekliai akivaizdžiai lieka vis labiau sutelkti keliose šalyse, kurioms Europos politinė įtaka ribota, ir tiekimo saugumas ateityje bus svarbi problema daugeliui pramoninių valstybių ir ypač ES. Laipsniškai susiliejant konkurencingoms pasaulinėms transporto ir energijos rinkoms, sparčiai didėja didelių kylančios ekonomikos šalių energijos poreikiai. Kadangi didėja šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiai, visam pasauliui iškilo didžiulė klimato kaitos problema. Tebėra daug neatsakytų klausimų, tačiau dauguma mokslininkų sutaria, kad būtina skubiai, labai ir ilgam sumažinti į atmosferą išsiskiriančius šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekius[4]. Dabartinė Europos kuro elementų ir vandenilio pramonės struktūra nėra pakankamai gera, taip pat kyla abejonių, ar ją būtų galima pritaikyti prie pokyčių. Nors ES veikia vieni moderniausių pasaulyje mokslinių tyrimų centrų, be to, pvz., ES pirmauja kuro elementų naudojimo dideliuose povandeniniuose laivuose ir kuro elementų membranų technologijų srityse, iš esmės jos pramonė yra nepakankamai išvystyta: iki šiol nevyksta masinės gamybos procesai bei nediegiama kuro papildymo ir paramos paslaugų infrastruktūra, pvz., netenkinami kvalifikuoto personalo poreikiai. Viso pasaulio kuro elementų pramonei būdingos labai didelės korporacijos ir labai mažos bei labai pažangios MVĮ. Europoje daug pastarųjų įmonių, ir nepaprastai svarbu realizuoti jų naujovių diegimo potencialą, nes šios bendrovės gali sudaryti būsimos ES kuro komponentų tiekimo grandinės „stuburą“. Kuro elementų ir vandenilio pramonės šakos yra labai susijusios, bet ne visiškai priklausomos viena nuo kitos. Abiejų pramonės šakų konkurencija ir jos mastas yra labai sudėtingi reiškiniai. Vandenilis jau ilgą laiką ir pastoviai dideliais kiekiais naudojamas perdirbimo pramonėje, ir pramonės įmonės įžvelgia naujų energijos bei transporto rinkų atsivėrimo galimybių, plačiau naudojant, viena vertus, kuro elementų technologijas ir, kita vertus, vandeniliu varomus degimo variklius. Tačiau šiuo metu dar tik besisteigiantys kuro elementų gamintojai nėra visiškai priklausomi nuo vandenilio, nes kai kuriuose kuro elementuose galima naudoti alternatyvų kurą, įskaitant gamtines dujas, metanolį ir etanolį. Nauji kuro elementų ir vandenilio technologijas naudojantys rinkos dalyviai susiduria su kliūtimis, kuriamomis suinteresuotųjų šalių, kurių platūs ekonominiai interesai susieti su pramonės šakomis ir fizinėmis infrastruktūromis, kurioms kelia grėsmę energijos šaltinių derinio pasikeitimas. Patekti į rinką taip pat sunkiau dėl to, kad nėra sukurto kainų nustatymo mechanizmo, kuriuo būtų atlyginama už išorinio poveikio internalizavimą[5] (pvz., „anglies vertę“, angl. carbon value); norint pereiti prie naujos kartos produktų bei sukurti kuro elementų ir vandenilio infrastruktūrą, reikia ilgalaikių investicijų; patiriama sunkumų nustatant bendras taisykles, kodeksus bei standartus, palengvinsiančius pasaulinės rinkos plėtrą. Reikia integruotos strategijos, siekiant gauti daugiausia naudos iš tarpinių technologijų, pagal kurias kuro elementuose naudojamos gamtinės dujos, biodujos, metanolis ir etanolis, jei įmanoma, derinant jas su anglies dioksido surinkimu bei saugojimu (angl. carbon capture and storage – CCS) ir naudojantis strateginėmis rinkos nišomis pagal suplanuotą ir ištobulintą sistemą, nedarant žalos ekonomikai. Kuro elementų pramonės pasaulinė metinė apyvarta 2005 m. buvo maždaug 300 mln. EUR, užimamos rinkos dalys: 52 % – Šiaurės Amerika, 14 % – Japonija, 12 % – Europa ir 22 % – įvairios kitos pasaulio šalys. Palyginti su Šiaurės Amerika ir Japonija, Europoje yra mažiau bendrovių, savarankiškai kuriančių kuro elementų blokų ir komponentų technologiją, ypač kelių transporto sektoriuje. Privačios investicijos į MTTP+D vertinamos apie 700 mln. EUR per metus, iš kurių 78 % investuojama Šiaurės Amerikoje ir tik 10 % – Europoje. Siekiant didesnio konkurencingumo, Europos pramonę reikia papildomai skatinti investuoti į šias technologijas. Rimčiausios šalys konkurentės veržiasi į priekį, priimdamos ambicingas integruotų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programas, kuriomis siekiama pateikti produktus į rinką ir nustatyti de facto standartus, kurių atsiliekančios šalys privalės laikytis. Atliekant EK tyrimą[6] įvertinta, kad ES 5 metais atsilieka nuo Japonijos ir Šiaurės Amerikos kuro elementais varomų transporto priemonių demonstravimo srityje. JAV ir Japonijos programos strategiškai valdomos glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamomis pramonės šakomis. JAV Energetikos departamentas, rengdamas „Vandenilio ateities planą“ (angl. „Hydrogen Posture Plan“)[7], išsamiai konsultavosi su svarbiausiomis suinteresuotosiomis šalimis. Japonijos Ūkio, prekybos ir pramonės ministerija (METI) kryptingai remia fundamentaliuosius mokslinius tyrimus. Japonija taip pat remia ambicingą buitinių šilumą ir energiją kartu gaminančių (CHP) kuro elementų sistemų demonstravimo programą, vandenilio platinimo infrastruktūros plėtrą ir įvairių alternatyvių vandenilio gamybos būdų bandymus per savo „Japonijos kuro elementų komercializacijos konferenciją“ (FCCJ)[8]. Taigi, JAV ir Japonijos programose yra gerai išplėtoti mokslinių tyrimų bei technologijų patvirtinimo valdymo procesai. Dabartinėje nacionaliniu lygmeniu išsklaidytoje ES mokslinių tyrimų aplinkoje tai padaryti sunku. Įsteigusi bendrąją įmonę, ES susikurtų minėtosioms šalims prilygstantį veiklos pagrindą: vienas juridinis asmuo valdytų visas BTI lėšas, viešojo bei privataus sektorių skiriamas pagrindinių kuro elementų ir vandenilio technologijų plėtrai per mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos sutartis. Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Pasiūlymo srityje galiojančių nuostatų nėra. | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Europos Komisija kaip vieną iš iniciatyvų, pradėtų 2007 m. sausio mėn. komunikatu „Energija besikeičiančiam pasauliui: Europos energetikos politika“[9], šiuo metu rengia Europos strateginį energetikos technologijų planą (SET planą)[10], kuriuo siekiama nustatyti artimiausių dešimtmečių energetikos technologijų naujovių diegimo kryptį, įdiegti veiksmingas ir mažai anglies dioksido išskiriančias technologijas, įskaitant kuro elementų bei vandenilio technologijas, ir padidinti energetikos sistemos tvarumą. Europos Parlamentas 2007 m. gegužės mėn. priėmė rašytinę deklaraciją[11], kurioje paragino ES institucijas remti kuro elementų ir vandenilio technologijų pritaikymą judriesiems bei stacionariems objektams ir transportui, bendradarbiaujant su šių sričių veikla užsiimančiais regionais ir miestais, MVĮ ir pilietinės visuomenės organizacijomis. Siūlomas reglamentas dera su Bendrijos mokslinių tyrimų politika, taip pat su atnaujinta Lisabonos strategija[12] ir Barselonos tikslais, pagal kuriuos Europa iki 2010 m. 3 % savo BVP turėtų skirti moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai. Europai siekiant šių tikslų, svarbus vaidmuo tenka Septintajai bendrajai programai (7BP) (2007–2013 m.), kuri taip pat atspindi bendrą sutarimą, kad Europa, norėdama tapti konkurencinga ir dinamiška žiniomis grindžiama ekonomika, turi dvigubai labiau stengtis padidinti savo MTTP+D investicijų grąžą. Siūloma iniciatyva yra įtraukta į plataus masto ir ambicingą Bendrijos strategiją, kuria siekiama panaikinti ES atsilikimą naujovių diegimo srityje ir kuri apima pasiūlymą įsteigti Europos technologijų institutą. | KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir tiriamųjų duomenų naudojimas | 211 | Rengdama Bendrų technologijų iniciatyvų pasiūlymus, Komisija atsižvelgė į daugelio mokslo bendruomenės ir pramonės suinteresuotųjų šalių išreikštas nuomones, surengusi išsamią konsultaciją, kurioje dalyvavo valstybės narės ir Europos Parlamentas. Komisija taip pat atsižvelgė į Europos vandenilio ir kuro elementų technologijų platformą (VKP)[13], pagal kurią buvo parengta Strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkė, Įdiegimo strategija ir 2006 m. įgyvendinimo planas – pagrindinis informacinis dokumentas, kuriame nustatyti kuro elementų bei vandenilio technologijų techniniai ir rinkos tikslai pagal 2020 m. viziją „Snapshot 2020“. Šiame įgyvendinimo plane nustatomi išsamios ir integruotos MTTP+D programos prioritetai, įskaitant terminus ir rekomenduojamus biudžeto asignavimus artimiausiems septyneriems metams, siekiant paspartinti šių naujų technologijų komercializaciją. Su VKP valstybių narių „Mirror“ grupe taip pat buvo konsultuojamasi visuose proceso etapuose. Kartu su VKP organais informacija labai plačiai paskleista per VKP tinklavietę ir informacinius biuletenius, suteikiant galimybę diskusijoje dalyvauti visoms suinteresuotosioms šalims. Tarp šių suinteresuotųjų šalių buvo pirminės įrangos gamintojai (PĮG), kuro elementų ir energetikos įrangos bendrovės (tarp jų daug MVĮ)[14], komunalinių paslaugų teikėjai, pramoninių dujų bendrovės, energetikos bendrovės, universitetai ir mokslinių tyrimų centrai. Trejus metus trukusiame konsultavimosi procese dalyvavo keli šimtai suinteresuotųjų šalių, buvo surengta vieša konsultacija internetu dėl minėtų platformos dokumentų, prisidėjo EB mokslinių tyrimų projektai ir buvo atlikti vandenilio bei kuro elementų technologijų plataus socialinio ir ekonominio poveikio bei poveikio aplinkai ir jų įdiegimo ekonominio pagrįstumo tyrimai. Komisija taip pat surengė keturias dideles konferencijas (tris visuotinius susirinkimus ir techninės apžvalgos dienas) ir regionams bei mokslo bendruomenei skirtus seminarus. Sudaryta keturių nepriklausomų tarptautinio lygio ekspertų kolegialaus vertinimo grupė padėjo užbaigti poveikio vertinimą[15]. | 230 | Poveikio vertinimas Komisija atliko šio Tarybos reglamento pasiūlymo poveikio vertinimą, kuriame galimas BTI poveikis buvo palygintas su įvairiomis kitomis galimybėmis, visų pirma „įprasto verslo“ (angl. „Business as Usual“) scenarijumi (7BP) ir nacionaliniais bei regioniniais veiksmais. Jame pateiktos išvados, kad Bendra technologijų iniciatyva turi akivaizdžių pranašumų prieš „įprasto verslo“ scenarijų: 2–5 metais trumpesnis patekimo į rinką laikas – tapti pirmuoju naujoje rinkoje yra be galo svarbu; šios pastangos atsiperka, nes sumažinamos bendros investicijos, anksčiau peržengiamas rentabilumo slenkstis ir pagerėja konkurencinės sąlygos pirmiesiems rinkos dalyviams, tarp kurių galėtų būti daug MVĮ; ilgalaikis įsipareigojimas ir nustatytas tikslus biudžetas stiprina viešųjų bei privačių investuotojų pasitikėjimą; papildomumas: pagal bendro finansavimo principą bus skirta bent 600 mln. EUR daugiau nei pagal „įprasto verslo“ scenarijų – tai atitinka beveik 2,5 karto didesnes privačias investicijas į mokslinius tyrimus; atitinkamai anksčiau padidėja energijos efektyvumas bei sustiprėja tiekimo garantijos ir sumažėja šiltnamio efektą sukeliančių dujų išsiskyrimas bei tarša. Pagal BTI padidinus išlaidas MTTP+D, palyginti su „įprasto verslo“ scenarijumi, įmanoma 2–5 metais sutrumpinti laiką, reikalingą rentabilumo slenksčiui pasiekti, ir apie 20–30 % sumažinti bendrą išlaidų sumą. Kartu su teigiamu poveikiu ES konkurencingumui per trumpą, vidutinį ir ilgą laikotarpį, kaip parodyta modeliavimu, proporcingai didėtų nauda visuomenei, skaičiuojama dešimtimis milijardų eurų, dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų bei taršos mažėjimo, didesnio energijos tiekimo saugumo, tvaresnio transporto ir veiksmingesnės bei ekologiškesnės energijos gamybos bei galutinio vartojimo 2025–2050 m. laikotarpiu. | PASIūLYMO TEISINIS PAGRINDAS | 305 | Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlymą sudaro Tarybos reglamentas, įsteigiantis Kuro elementų ir vandenilio bendrąją įmonę. | 310 | Teisinis pagrindas Pasiūlymo teisinis pagrindas yra Europos bendrijos steigimo sutarties 171 straipsnis. | 320 | Subsidiarumas ir proporcingumas Taikomas subsidiarumo principas, nes pasiūlymas nepriklauso išimtinei Europos bendrijos kompetencijai. Valstybės narės negali tinkamai pasiekti pasiūlymo tikslų, nes dėl šio uždavinio dydžio nė viena valstybė narė nėra pajėgi įgyvendinti jo savarankiškai. Labiau tikėtina, kad jį pavyktų įgyvendinti sutelkiant ir koordinuojant mokslinius tyrimus bei technologinę plėtrą ES lygmeniu, atsižvelgiant į plėtotinos infrastruktūros bei technologijų tarptautinį pobūdį ir poreikį pasiekti reikiamo dydžio išteklius. Europos bendrijos intervencija padės racionalizuoti mokslinių tyrimų programas ir užtikrinti plėtojamų sistemų sąveiką ne tik bendrais ikinormatyviniais tyrimais, padedančiais rengti standartus, bet ir de facto standartizacija, kurios poreikis atsiras dėl glaudaus tyrėjų bendradarbiavimo ir tarptautinių demonstravimo projektų. Šis standartų kūrimas atvers platesnę rinką ir skatins konkurencingumą. Šio pasiūlymo užmojis turėtų paskatinti valstybes nares įgyvendinti papildomas iniciatyvas nacionaliniu lygmeniu, siekiant sustiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę; iš esmės pagrindinis BTI tikslas yra sustiprinti šias nacionalines ir regionines programas, siekiant geriausio bendrų pastangų poveikio. Pagal proporcingumo principą šio reglamento nuostatose nenumatoma jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant jame nustatytų tikslų. | Priemonės pasirinkimas | 341 | Siūloma priemonė: reglamentas. Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties. Įmonei, kurios veikloje dalyvauja Bendrija, įsteigti reikia Tarybos reglamento. | POVEIKIS BIUDžETUI | 401 | Prie šio reglamento projekto pridedamoje „finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje“ išdėstytas poveikis biudžetui ir žmogiškieji bei administraciniai ištekliai, taip pat nurodytos orientacinės sumos 2007–2013 m. laikotarpiu. EB biudžetas, lygus 470 mln. EUR, bus skirtas pagal šias 7BP specialiosios programos „Bendradarbiavimas“ biudžeto eilutes: „Energetika“; „Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagų ir naujos gamybos technologijos“; „Transportas (įskaitant aeronautiką)“; ir „Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“ – Mokslinių tyrimų GD, taip pat „Transportas“ – Energetikos ir transporto GD. Kuro elementų ir vandenilio (KEV) bendrosios įmonės einamąsias išlaidas nuo pradžių lygiomis dalimis (50:50) dengs EB ir Pramonės grupė (PG). Jeigu bus sukurta Mokslinių tyrimų grupė, kuri pareikš norą prisijungti prie KEV bendrosios įmonės, ši Mokslinių tyrimų grupė turės vieno valdybos nario mandatą ir dengs 1/12 einamųjų išlaidų. Mokslinių tyrimų veiklą bendrai finansuos EB, PG bei dalyvaujantieji universitetai, mokslinių tyrimų centrai ir t. t. EB teiks piniginį įnašą, o dalyviai – natūrinius įnašus atskiriems projektams. | PAPILDOMA INFORMACIJA | 510 | Pereinamasis laikotarpis | 511 | 2007 m. darbo programoje numatyta „Koordinavimo ir paramos veikla“ kaip „atotrūkį mažinanti“ veikla, siekiant per 2007–2008 m. nuodugniai pasiruošti BTI. | Persvarstymas | EK teiks KEV bendrosios įmonės pasiektos pažangos metinę ataskaitą. EK taip pat atliks tarpinį persvarstymą ir galutinį persvarstymą panaikinus BTI. KEV bendrosios įmonės biudžeto įvykdymo sprendimą, Tarybai rekomendavus, priima Europos Parlamentas, atsižvelgdamas į BTI kaip viešojo ir privataus sektorių partnerystės specifiškumą. Persvarstymo, pakeitimo, laikino galiojimo sąlyga Pasiūlyme yra numatyta persvarstymo sąlyga. Pasiūlyme yra numatyta laikino galiojimo sąlyga. | 1. 2007/0211 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS įsteigiantis Kuro elementų ir vandenilio bendrąją įmonę (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 171 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[16], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[17], atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[18], kadangi: (1) 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.)[19] (toliau – Septintoji bendroji programa) numatytas Bendrijos įnašas steigiant ilgalaikes viešojo ir privataus sektorių partnerystes kaip Bendras technologijų iniciatyvas (toliau – BTI), kurios įgyvendinamos per bendrąsias įmones, kaip apibrėžta Sutarties 171 straipsnyje. Šios BTI buvo sukurtos pagal Europos technologijų platformas (toliau – ETP), jau pirmiau įsteigtas pagal Šeštąją bendrąją programą, ir apima atrinktus atitinkamos srities mokslinių tyrimų aspektus. Jos turėtų būti bendrai finansuojamos privataus sektoriaus investicijomis ir Europos viešojo sektoriaus lėšomis, įskaitant finansavimą pagal Septintąją bendrąją programą. (2) 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendime Nr. 971/2006/EB dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.)[20], pabrėžiama, jog būtina sukurti plataus užmojo europines viešojo ir privataus sektorių partnerystes, siekiant paspartinti pagrindinių technologijų plėtrą ir plataus masto mokslinių tyrimų veiklą Bendrijos lygmeniu, visų pirma įtraukiant BTI. (3) Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje pabrėžiama, jog siekiant didinti konkurencingumą, skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, reikia sudaryti palankias sąlygas investicijoms į žinias ir naujoves Bendrijoje. (4) Taryba savo 2003 m. kovo 3 d., 2003 m. rugsėjo 22 d. ir 2004 m. rugsėjo 24 d. išvadose pabrėžė, kaip svarbu toliau plėtoti veiksmus pagal mokslinių tyrimų ir naujovių politikos „3 % veiksmų planą“[21], įskaitant naujų iniciatyvų, skirtų stiprinti pramonės ir viešojo sektoriaus bendradarbiavimą finansuojant mokslinius tyrimus, siekiant sustiprinti tarptautinius viešojo ir privataus sektorių ryšius, plėtotę. (5) 2003 m. lapkričio mėn. Europos Vadovų Taryba priėmė Europos augimo iniciatyvą, kuri išsamiai išdėstyta Komisijos komunikate[22]. Į šią iniciatyvą pagal „Greitos pradžios“ programą įeina projektų sritis „Vandenilio ekonomika“, kuriai 2004–2015 m. skirta bendra 2,8 mlrd. EUR suma ir gali būti skiriama lėšų pagal MTTP+D bendrąsias programas bei iš struktūrinių fondų. (6) 2003 m. gegužės mėn. Vandenilio ir kuro elementų aukšto lygio grupė pristatė pranešimą „Vandenilio energija ir kuro elementai: mūsų ateities vizija“, kuriame, inter alia , rekomendavo sukurti kuro elemento ir vandenilio technologijų partnerystę ir MTTP+D skirti kur kas didesnį biudžetą, taip pat parengti demonstracinę ir bandomąją programą, siekiant išplėsti technologijų patvirtinimo veiksmus į rinkos plėtros sritį. (7) 2003 m. gruodžio mėn., Komisija padėjo sukurti Europos vandenilio ir kuro elementų technologijų platformą, sutelkdama visas suinteresuotąsias šalis kartu stengtis šią aukšto lygio grupės viziją paversti tikrove. 2005 m. kovo mėn. pagal minėtąją technologijų platformą buvo priimta Strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkė ir Įdiegimo strategija, kuriomis siekiama paspartinti Bendrijos kuro elementų ir vandenilio technologijų plėtrą bei patekimą į rinką. (8) Su kuro elementais ir vandeniliu susijęs technologinis uždavinys yra be galo sudėtingas ir didelis, o techniniai gebėjimai labai išsklaidyti. Todėl, norint pasiekti veiklos apimties, kompetencijos ir gebėjimų diegti naujoves „kritinę masę“, šį uždavinį būtina kryptingai ir nuosekliai spręsti ES lygmeniu. Šiuo tikslu, taip pat dėl galimos įtakos Bendrijos politikai, visų pirma energetikai, aplinkosaugai, transportui, tvariai plėtrai ir ekonomikos augimui, šiame sektoriuje reikėtų taikyti BTI metodą. (9) Kuro elementų ir vandenilio BTI tikslas – Europoje įgyvendinti mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programą kuro elementų bei vandenilio srityse. Tai atliekant turėtų bendradarbiauti ir dalyvauti pramonės suinteresuotosios šalys, įskaitant MVĮ, mokslinių tyrimų centrus, universitetus ir regionus. (10) Atsižvelgiant į viešojo bei privataus sektorių partnerystę, kurioje dalyvauja svarbiausios suinteresuotosios šalys, ir jos ilgalaikę veiklą, teikiamą socialinę bei ekonominę naudą Europos piliečiams, Komisijos bei pramonės finansinių išteklių sutelkimą ir kuro elementų bei vandenilio MTTP+D veiklos sričių bendrą finansavimą, didelį mokslinių ir techninių žinių poreikį, taip pat susijusias pramoninės nuosavybės teises, būtina įsteigti Kuro elementų ir vandenilio bendrąją įmonę (toliau – KEV bendroji įmonė) pagal Sutarties 171 straipsnį. Šis juridinis asmuo turėtų užtikrinti Kuro elementų ir vandenilio BTI skirtų lėšų darnų naudojimą ir veiksmingą valdymą. Siekiant užtikrinti tinkamą veiklos, pradėtos, tačiau dar neužbaigtos pagal Septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.), valdymą, KEV bendrąją įmonę reikėtų įsteigti pradiniam 10 m. laikotarpiui iki 2007 m. gruodžio 31 d. Šis laikotarpis gali būti pratęstas. (11) Siekiant KEV bendrosios įmonės tikslų, reikėtų sutelkti viešojo ir privataus sektorių išteklius MTTP+D veiklai remti, siekiant padidinti bendrą Europos mokslinių tyrimų veiklos efektyvumą ir paspartinti kuro elementų bei vandenilio technologijų plėtrą ir diegimą. Šiuo tikslu KEV bendroji įmonė turėtų gebėti skelbti konkursinius kvietimus teikti projektų paraiškas mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinei veiklai įgyvendinti. Ši mokslinių tyrimų veikla turėtų atitikti Septintajai bendrajai programai taikomus pagrindinius bei etikos principus. (12) KEV bendrosios įmonės narėmis steigėjomis turėtų būti Europos bendrija ir Europos kuro elementų ir vandenilio bendros technologijų iniciatyvos pramonės grupė (toliau – pramonės grupė), kuri atstovauja pramonės interesams ir kurioje gali dalyvauti privačios bendrovės. KEV bendrosios įmonės nare gali tapti įsteigta mokslinių tyrimų grupė. (13) KEV bendrosios įmonės einamąsias išlaidas nuo pradžių lygiomis dalimis piniginiais įnašais turėtų dengti Europos bendrija ir pramonės grupė (PG). Jeigu įsteigiama mokslinių tyrimų grupė, ji turėtų dengti 1/12 einamųjų išlaidų. (14) MTTP+D skirtos veiklos išlaidos turėtų būti dengiamos iš Bendrijos ir privataus sektoriaus lėšų. (15) KEV bendroji įmonė turėtų būti Bendrijos įsteigta organizacija, dėl kurios biudžeto įvykdymo sprendimą priima Europos Parlamentas Tarybai rekomendavus. Tačiau reikėtų atsižvelgti į BTI kaip viešojo ir privataus sektorių partnerystės ir, visų pirma privataus sektoriaus įnašo į jos biudžetą specifiškumą. (16) KEV bendroji įmonė, prieš tai pasikonsultavusi su Komisija, turėtų priimti specialias finansines nuostatas, paremtas 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[23] principais. Šiose nuostatose turėtų būti atsižvelgta į konkrečius jos veiklos poreikius, visų pirma atsirandančius dėl poreikio derinti Bendrijos ir privatų finansavimą. (17) KEV bendrosios įmonės organizacijos ir veiklos taisyklės turėtų būti nustatytos KEV bendrosios įmonės įstatuose, išdėstytuose šio reglamento priede. (18) KEV bendroji įmonė turėtų būti atsakinga už įsipareigojimų, prisiimtų pagal tarptautinius susitarimus, vykdymą. Šiuo tikslu ji turėtų būti laikoma tarptautine organizacija, kaip apibrėžta 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo[24], 22 straipsnyje ir 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo[25] 15 straipsnyje. (19) Intelektinės nuosavybės teisių politikoje turėtų būti numatyta, kad projektų dalyviams priklauso pramoninės nuosavybės, sukurtos pagal KEV bendrą technologijų iniciatyvą, teisės, ir turėtų būti sudarytos sąlygos tinkamai naudotis šiomis teisėmis. (20) Reikėtų imtis tinkamų priemonių, siekiant išvengti pažeidimų bei sukčiavimo, ir būtinų veiksmų prarastoms, klaidingai sumokėtoms ar netinkamai panaudotoms lėšoms padengti pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[26], 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[27] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[28]. (21) KEV bendroji įmonė kaip juridinio asmens statusą turinti organizacija turėtų būti atskaitinga už savo veiksmus. Kai tinka, Europos Bendrijų Teisingumo Teismas turėtų būti kompetentingas spręsti visus ginčus, kylančius dėl šios bendrosios įmonės veiklos. (22) Kadangi valstybės narės negali pasiekti veiksmų, kurių ketinama imtis, tikslo, t. y. įsteigti KEV bendrosios įmonės, nes šis sudėtingas mokslinių tyrimų srities uždavinys yra tarpvalstybinio pobūdžio ir jam būtina sukaupti papildomas žinias ir finansinius išteklius įvairių sektorių bei valstybių lygmeniu, todėl jis gali būti geriau įgyvendintas Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali priimti priemones remdamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu. Pagal minėtame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiame reglamente nenumatoma jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant šio tikslo, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Įsteigimas 1. Siekiant įgyvendinti Kuro elementų ir vandenilio bendrą technologijų iniciatyvą (toliau – BTI), įsteigiama bendroji įmonė (toliau – KEV bendroji įmonė), kaip apibrėžta Sutarties 171 straipsnyje, laikotarpiui iki 2017 m. gruodžio 31 d. Šis laikotarpis gali būti pratęstas persvarsčius šį reglamentą. 2. KEV bendroji įmonė yra juridinis asmuo. Valstybėse narėse ji turi didžiausią teisinę galią, suteikiamą juridiniams asmenims pagal tų valstybių įstatymus. Visų pirma, ji gali įsigyti kilnojamojo ir nekilnojamojo turto arba disponuoti juo ir būti teismo proceso šalis. 3. KEV bendroji įmonė laikoma tarptautine organizacija, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/17/EB 22 straipsnio c punkte ir Direktyvos 2004/18/EB 15 straipsnio c punkte. 4. KEV bendrosios įmonės buveinė yra Briuselyje (Belgija). 5. KEV bendrosios įmonės įstatai pateikti priede. 2 straipsnis Tikslai ir uždaviniai 1. KEV bendroji įmonė padeda įgyvendinti Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) ir visų pirma specialiosios programos „Bendradarbiavimas“ temas „Energija“, „Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagų ir naujos gamybos technologijos“, „Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“ ir „Transportas (įskaitant aeronautiką)“. 2. Visų pirma vykdant šią programą: (a) nuosekliai remiami valstybėse narėse ir asocijuotose šalyse vykdomi moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir demonstracinė veikla (MTTP+D), siekiant įveikti rinkos nepakankamumą bei sukurti rinkai tinkamus produktus ir taip palengvinti sustiprintas pramonės pastangas sparčiai diegti kuro elementų ir vandenilio technologijas; (b) remiamas Kuro elementų ir vandenilio BTI mokslinių tyrimų prioritetų įgyvendinimas, ypač teikiant dotacijas konkursinių kvietimų teikti paraiškas nugalėtojams; (c) siekiama skatinti viešąjį ir privatų sektorius daugiau investuoti į kuro elementų bei vandenilio technologijų mokslinius tyrimus valstybėse narėse bei asocijuotose valstybėse; (d) sudaromos reikiamos paslaugų ir tiekimo sutartys, kad KEV bendroji įmonė galėtų atlikti savo funkcijas; (e) užtikrinamas Kuro elementų ir vandenilio BTI efektyvumas ir veiksmingumas. 3 straipsnis Narės 1. KEV bendrosios įmonės narės steigėjos (toliau – narės steigėjos) yra: (a) Europos bendrija, atstovaujama Komisijos, ir (b) Europos kuro elementų ir vandenilio bendros technologijų iniciatyvos pramonės grupė „Aisbl“, įsteigta pagal Belgijos teisę (toliau – pramonės grupė). 2. Taip pat nare (toliau – narė) gali tapti mokslinių tyrimų grupė, atstovaujanti pelno nesiekiančioms mokslinių tyrimų organizacijoms, universitetams ir mokslinių tyrimų centrams, jeigu įsteigiamas mokslo bendruomenei atstovaujantis subjektas. Įsteigta mokslinių tyrimų grupė turi vieną valdybos nario mandatą. 4 straipsnis Organai 1. KEV bendrosios įmonės vykdomieji organai yra šie: (a) valdyba, ir (b) programų biuras. 2. KEV bendrosios įmonės patariamieji organai yra šie: (a) valstybių narių aukšto lygio grupė[29], ir (b) mokslinis komitetas. 3. Suinteresuotųjų šalių visuotinis susirinkimas yra forumas, kuriame konsultuojamasi dėl pažangos, kompetencijos, būsimo mokslinių tyrimų veiklos derinimo ir krypties. Suinteresuotųjų šalių visuotiniame susirinkime galės dalyvauti visos viešosios ir privačios suinteresuotosios šalys, valstybių narių ir kitų trečiųjų šalių tarptautinės interesų grupės. Jis bus šaukiamas kartą per metus. 5 straipsnis Finansavimo šaltiniai 1. KEV bendrosios įmonės veikla bendrai finansuojama jos narių steigėjų ir narės įnašais. Be to, gali būti priimami valstybių narių, asocijuotų valstybių, regionų ar kitų suinteresuotųjų šalių, kurių tikslai atitinka BTI tikslus, įnašai, skirti konkretiems projektams. 2. KEV bendrosios įmonės einamąsias išlaidas nuo pradžių lygiomis dalimis piniginiais įnašais dengia Europos bendrija ir pramonės grupė (PG). Jeigu įsteigiama mokslinių tyrimų grupė, ji dengia 1/12 einamųjų išlaidų. Tokiu atveju atitinkamai sumažinamas Komisijos įnašas. 3. MTTP+D veiklos išlaidas bendrai finansuoja Bendrija savo finansinėmis lėšomis ir veikloje dalyvaujantys juridiniai asmenys natūriniais įnašais, kurių dydis prilygsta bent Bendrijos įnašų dydžiui. 4. Didžiausias Bendrijos įnašas į KEV bendrosios įmonės einamąsias ir veiklos išlaidas yra 470 mln. EUR. Remiantis vertinimais, einamosios išlaidos neturėtų viršyti 20 mln. EUR. Įnašai teikiami pagal specialiąją programą „Bendradarbiavimas“, kuria įgyvendinama Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintoji bendroji programa (2007–2013 m.)vykdant Bendrijos biudžetą pagal Reglamento (EB, Euratomas) 54 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatas (1605/2002). Bendrijos finansinio įnašo teikimo tvarka nustatoma Komisijos (Bendrijos vardu) ir KEV bendrosios įmonės pasirašomu bendruoju susitarimu ir metiniais finansiniais susitarimais. 5. Jeigu nesuteikiama finansavimo po 2013 m. (pasibaigus 7BP), 2014–2017 m. tęsiami tik tie projektai, kurių dotacijos susitarimas pasirašytas ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 31 d. 6 straipsnis Dalyvavimas projektuose 1. Projektuose gali dalyvauti pagrindines sąlygas tenkinantys juridiniai asmenys ir tarptautinės organizacijos, įsisteigę valstybėje narėje, asocijuotoje valstybėje ar bet kurioje trečiojoje šalyje. 2. KEV bendrosios įmonės finansuojami projektai turi atitikti šias pagrindines sąlygas: (a) juose turi dalyvauti bent trys juridiniai asmenys, kiekvienas iš jų įsisteigęs kurioje nors valstybėje narėje ar asocijuotoje valstybėje, tačiau du iš jų negali būti įsisteigę toje pačioje valstybėje narėje ar asocijuotoje valstybėje; (b) visi trys juridiniai asmenys turi būti nepriklausomi vienas nuo kito, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1906/2006, nustatančio įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.)[30], 6 straipsnyje; (c) bent vienas iš šių juridinių asmenų turi būti pramonės grupės arba mokslinių tyrimų grupės (jei tokia grupė yra įsteigta) narys. 3. Projekte norintys dalyvauti juridiniai asmenys sudaro konsorciumą, kurio koordinatoriumi paskiria vieną iš savo narių. Paprastai koordinatoriumi skiriamas pramonės grupės arba mokslinių tyrimų grupės (jei tokia grupė yra įsteigta) narys. Išimtis turi patvirtinti valdyba. 4. KEV bendrosios įmonės sudaromose paslaugų ir tiekimo sutartyse, finansuojamuose paramos veiksmuose, tyrimų ir mokymo veikloje turi dalyvauti bent vienas juridinis asmuo. 7 straipsnis Teisė gauti finansavimą 1. Bendrijos įnašas į KEV bendrąją įmonę MTTP+D veiklai finansuoti skiriamas paskelbus konkursinius kvietimus teikti paraiškas. 2. Išimtiniais atvejais KEV bendroji įmonė gali skelbti viešųjų pirkimų konkursus, jei manoma, kad to reikia mokslinių tyrimų tikslams veiksmingai pasiekti. 3. Teisę gauti tokį finansavimą turi privatūs juridiniai asmenys, tenkinantys visus toliau išvardytus kriterijus: (a) įsisteigę valstybėje narėje arba turintys savo registruotą buveinę, centrinę ar pagrindinę verslo vietą valstybėje, kuri yra Europos ekonominės erdvės susitarimo šalis, asocijuota valstybė arba valstybė kandidatė; (b) užsiimantys susijusia veikla kuro elementų ir (arba) vandenilio MTTP+D, pramoninio pritaikymo ar diegimo srityse ir (arba) turintys konkrečių planų netolimoje ateityje tuo užsiimti Europos Sąjungoje ar Europos ekonominėje erdvėje. 4. Teisę gauti finansavimą taip pat turi: (a) pelno nesiekiančios viešosios įstaigos, įsisteigusios valstybėje narėje, asocijuotoje valstybėje, valstybėje kandidatėje ar EEE, įskaitant vidurinio mokymo ir aukštojo mokslo įstaigas; (b) tarptautinės organizacijos, turinčios juridinio asmens statusą pagal tarptautinę viešąją teisę, taip pat tokių tarptautinių organizacijų įsteigtos specializuotos agentūros; (c) trečiųjų šalių juridiniai asmenys, jeigu valdyba mano, kad jų dalyvavimas būtų ypač naudingas atitinkamam projektui. 8 straipsnis Finansinės nuostatos 1. KEV bendrosios įmonės finansinės nuostatos yra paremtos Reglamento Nr. 1605/2002 principais. Ji gali nukrypti nuo Reglamento Nr. 1605/2002, kai to reikia pagal konkrečius KEV bendrosios įmonės veiklos poreikius, gavus išankstinį Komisijos sutikimą. 2. KEV bendroji įmonė turi savo vidaus audito tarnybą. 9 straipsnis Tarnybos nuostatai 1. KEV bendrosios įmonės personalui taikomi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai, Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos ir Europos bendrijos institucijų bendrai priimtos taisyklės siekiant taikyti šiuos Tarnybos nuostatus ir Įdarbinimo sąlygas. 2. Personalo atžvilgiu KEV bendroji įmonė turi įgaliojimus, kurie pagal Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus suteikiami paskyrimų tarnybai ir pagal Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas – darbo sutartis sudaryti įgaliotai tarnybai. 3. Valdyba, susitarusi su Komisija, priima reikiamas įgyvendinimo priemones Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų 110 straipsnyje ir Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygose nustatyta tvarka. 10 straipsnis Privilegijos ir imunitetai KEV bendrajai įmonei ir jos personalui taikomas Protokolas dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų. 11 straipsnis Atsakomybė 1. Sutartinė KEV bendrosios įmonės atsakomybė reglamentuojama atitinkamomis sutartinėmis nuostatomis ir konkrečiam susitarimui ar sutarčiai taikoma teise. 2. Deliktinės atsakomybės atveju KEV bendroji įmonė pagal bendrus valstybių narių teisės principus atlygina bet kokią žalą, kurią, eidami savo pareigas, padaro jos darbuotojai. 3. Bet koks KEV bendrosios įmonės atliktas mokėjimas, susijęs su 1 ir 2 dalyse nurodyta atsakomybe, ir patirtos su tuo susijusios išlaidos bei sąnaudos laikomi KEV bendrosios įmonės išlaidomis ir dengiami iš jos turimų išteklių. 12 straipsnis Teisingumo Teismo jurisdikcija ir taikoma teisė 1. Teisingumo Teismo jurisdikcijai priklauso: (a) visi kilę ginčai tarp narių steigėjų ir (arba) narės, susiję su šio reglamento dalyku ir 1 straipsnio 5 dalyje nurodytais įstatais; (b) visos arbitražinės išlygos, įtrauktos į bet kurį KEV bendrosios įmonės sudarytą susitarimą ar sutartį; (c) ieškiniai, pateikti prieš KEV bendrąją įmonę, įskaitant jos valdybos sprendimus, Sutarties 230 ir 232 straipsniuose nustatytomis sąlygomis; (d) ginčai, susiję su žalos, kurią padarė KEV bendrosios įmonės darbuotojai, eidami savo pareigas, kompensavimu. 2. Šiame reglamente ar kituose Bendrijos teisės aktuose nenumatytiems atvejams taikoma šalies, kurioje įsikūrusi KEV bendrosios įmonės buveinė, teisė. 13 straipsnis Ataskaitos, vertinimas ir tvirtinimas 1. Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai metines KEV bendrosios įmonės veiklos pažangos ataskaitas. 2. Praėjus dvejiems metams nuo KEV bendrosios įmonės įsteigimo, tačiau ne vėliau kaip 2010 m., Komisija, padedama nepriklausomų ekspertų, atlieka tarpinį KEV bendrosios įmonės įvertinimą. Jame vertinama KEV bendrosios įmonės veiklos kokybė bei efektyvumas ir pažanga siekiant užsibrėžtų tikslų. Įvertinimo išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai. 3. 2017 m. pabaigoje Komisija, padedama nepriklausomų ekspertų, atlieka galutinį KEV bendrosios įmonės įvertinimą. Šio galutinio įvertinimo rezultatai pateikiami Europos Parlamentui ir Tarybai. 4. KEV bendrosios įmonės biudžeto įvykdymą, Tarybai rekomendavus, tvirtina Europos Parlamentas pagal KEV bendrosios įmonės finansiniuose nuostatuose numatytą procedūrą. 14 straipsnis Persvarstymas 1. Įvertinamas bendras privačių organizacijų, neatsižvelgiant į tai, ar jos yra pramonės grupės narės, natūrinis įnašas ir patikrinama atitiktis reikalavimui, kad šio įnašo dydis būtų ne mažesnis už viešojo finansavimo dydį. Pirmasis įvertinimas atliekamas praėjus dviem metams nuo šio reglamento priėmimo. Vėliau vertinimai atliekami kiekvienų metų pabaigoje. Jeigu vertinant nustatoma, kad privačių šaltinių natūrinis įnašas yra mažesnis už nustatytą lygį, Komisija kitais metais sumažina savo įnašą. Jeigu vertinant nustatoma, kad privačių šaltinių natūrinis įnašas dvejus metus iš eilės yra mažesnis už nustatytą lygį, Komisija gali pasiūlyti Tarybai likviduoti KEV bendrąją įmonę. 2. Komisija pradeda ir atlieka tarpinį bei galutinį persvarstymus. Tarpinis persvarstymas atliekamas ne vėliau kaip 2012 m., o galutinis persvarstymas – likviduojant bendrąją įmonę. 15 straipsnis Narių steigėjų bei narės finansinių interesų apsauga ir kovos su sukčiavimu priemonės 1. KEV bendroji įmonė užtikrina, kad jos narių steigėjų ir narės finansiniai interesai būtų deramai saugomi atliekant arba pavedant atlikti tinkamą vidaus ir išorės kontrolę. 2. Tuo atveju, jei KEV bendroji įmonė ar jos darbuotojai padaro kokių nors pažeidimų, narės steigėjos ir narė pasilieka teisę atgauti bet kokią netinkamai išleistų lėšų sumą ar sumažinti arba sustabdyti tolesnį KEV bendrosios įmonės finansavimą. 3. Kovojant su sukčiavimu, korupcija ir kitais neteisėtais veiksmais taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999. 4. Komisija ir (arba) Audito Rūmai prireikus gali atlikti KEV bendrosios įmonės finansavimo gavėjų ir agentų, atsakingų už lėšų paskirstymą, patikrinimus vietoje. Šiuo tikslu KEV bendroji įmonė užtikrina, kad dotacijų susitarimuose ir sutartyse būtų numatyta Komisijos ir (arba) Audito Rūmų teisė KEV bendrosios įmonės vardu atlikti tinkamus patikrinimus, o nustačius pažeidimus – taikyti atgrasančias ir proporcingas sankcijas. 5. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) KEV bendrosios įmonės ir jos personalo atžvilgiu turi tokius pačius įgaliojimus kaip ir Komisijos padalinių atžvilgiu. Įsteigta KEV bendroji įmonė prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl OLAF atliekamų vidaus tyrimų[31]. Valdyba patvirtina šį prisijungimą ir priima būtinas priemones, kad OLAF galėtų atlikti reikiamus vidaus tyrimus. 16 straipsnis Konfidencialumas KEV bendroji įmonė užtikrina konfidencialios informacijos, kurios atskleidimas galėtų pakenkti jos narių steigėjų ir narės interesams, apsaugą. 17 straipsnis Intelektinės nuosavybės teisės KEV bendroji įmonė priima MTTP+D veiklos rezultatų naudojimą bei sklaidą reglamentuojančias taisykles, įskaitant, kai tinka, nuostatas dėl naudojimosi intelektinės nuosavybės teisėmis, atsiradusiomis vykdant MTTP+D veiklą pagal šį reglamentą. Šiomis taisyklėmis užtikrinamas MTTP+D rezultatų naudojimas ir sklaida. 18 straipsnis Parengiamieji veiksmai Narės steigėjos atlieka visus parengiamuosius veiksmus, reikalingus KEV bendrajai įmonei įsteigti, kol KEV bendrosios įmonės organai pradės vykdyti visas savo funkcijas. 19 straipsnis Priimančiosios valstybės parama KEV bendroji įmonė su Belgija sudaro susitarimą dėl priėmimo, kuriame numatomas biuro patalpų suteikimas, privilegijos bei imunitetas ir kita parama, kurią Belgija teiks KEV bendrajai įmonei. 20 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS KURO ELEMENTŲ IR VANDENILIO BENDROSIOS ĮMONĖS ĮSTATAI I.1 straipsnis Pavadinimas, buveinė, veiklos trukmė ir juridinio asmens statusas 1. Bendrosios įmonės pavadinimas yra „Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė“ (toliau – KEV bendroji įmonė). 2. Jos buveinė yra Briuselyje (Belgija). 3. KEV bendroji įmonė įsteigiama pradiniam laikotarpiui nuo šio reglamento paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje iki 2017 m. gruodžio 31 d. 4. Šis pradinis laikotarpis gali būti pratęstas iš dalies pakeičiant įstatus pagal I.23 straipsnio nuostatas, atsižvelgiant į KEV bendrosios įmonės pažangą siekiant užsibrėžtų tikslų ir su sąlyga, kad bus užtikrintas finansinis tvarumas. I.2 straipsnis Tikslai ir pagrindinės užduotys 1. KEV bendroji įmonė dirba pagal 7BP, siekdama padėti kuro elementų ir vandenilio technologijoms įsitvirtinti rinkoje ir taip sudaryti sąlygas komercinėms rinkos jėgoms atlikti lemiamą vaidmenį realizuojant šių technologijų potencialią didelę naudą visuomenei. 2. Jos tikslai yra: - paversti Europą kuro elementų ir vandenilio technologijų sričių pasaulio lydere; - pasiekti reikiamą mokslinių tyrimų veiklos „kritinę masę“, kad pramonė, viešieji bei privatūs investuotojai, sprendimų priėmėjai ir kitos suinteresuotosios šalys įgytų pasitikėjimą, reikalingą ilgalaikei programai pradėti; - stiprinti papildomas pramonės, nacionalines ir regionines investicijas į MTTP+D; - kurti Europos mokslinių tyrimų erdvę, glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalinio ir regioninio lygmenų mokslinių tyrimų vykdytojais ir kartu paisant subsidiarumo principo; - integruoti mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą bei demonstracinę veiklą ir siekti ilgalaikio tvarumo bei pramonės konkurencingumo (išlaidų, veiklos rezultatų ir patvarumo) tikslų bei nugalėti esmines technologines kliūtis; - skatinti naujovių diegimą ir naujų vertės grandinių, apimančių MVĮ, kūrimąsi; - palengvinti pramonės, universitetų ir mokslinių tyrimų centrų sąveiką, taip pat fundamentaliųjų mokslinių tyrimų srityje; - skatinti dalyvauti įvairias institucijas, įskaitant naujųjų valstybių narių ir šalių kandidačių institucijas; - atlikti plataus masto socialinius, technologinius ir ekonominius tyrimus, siekiant vertinti bei stebėti technologinę pažangą ir ne techninio pobūdžio kliūtis patekti į rinką; - atlikti mokslinius tyrimus, kurie padėtų rengti naujas ir persvarstyti esamas taisykles bei standartus, siekiant pašalinti dirbtinai sukurtas kliūtis patekti į rinką ir remti sukeičiamumą, sąveiką, tarptautinę prekybą vandeniliu bei eksporto rinkas, kartu užtikrinant saugią veiklą ir nekliudant diegti naujovių; - visuomenei teikti patikimą informaciją, siekiant, kad ji geriau suprastų ir pripažintų vandenilio naudojimo saugumą bei naujųjų technologijų teigiamą poveikį aplinkai, tiekimo saugumui, energijos išlaidoms ir užimtumui. 3. Pagrindinės KEV bendrosios įmonės užduotys yra užtikrinti Kuro elementų ir vandenilio bendros technologijų iniciatyvos sukūrimą bei efektyvų valdymą. 4. Tai apima užduotis: - parengti ir įgyvendinti daugiametį mokslinių tyrimų veiklos planą; - panaudoti Bendrijos lėšas ir sutelkti privataus sektoriaus bei kitus viešojo sektoriaus išteklius, kurių reikia MTTP+D veiklai įgyvendinti; - užtikrinti sklandžią MTTP+D veiklą ir darnų finansinį išteklių valdymą; - bendradarbiauti ir konsultuotis su valstybių narių aukšto lygio grupe; - bendradarbiauti ir konsultuotis su moksliniu komitetu; - organizuoti metinius suinteresuotųjų šalių visuotinius susirinkimus; - perduoti ir skleisti informaciją apie projektus, įskaitant projektų dalyvių pavadinimus, MTTP+D veiklos rezultatus ir KEV bendrosios įmonės finansinio įnašo sumą; - juridinius asmenis, su KEV bendrąja įmone sudariusius dotacijos sutartį, informuoti apie galimybes skolintis iš Europos investicijų banko ir visų pirma apie Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę, sukurtą pagal Septintąją bendrąją programą; - užtikrinti aukštą skaidrumo lygį ir sąžiningą konkurenciją, keliant vienodas dalyvavimo sąlygas visiems pareiškėjams, norintiems dalyvauti KEV bendrosios įmonės mokslinių tyrimų ir demonstracinėje veikloje, neatsižvelgiant į tai, ar jie yra mokslinių tyrimų grupės arba pramonės grupės nariai (visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms); - stebėti tarptautinius šios srities pokyčius ir, kai tinka, bendradarbiauti tarptautiniu mastu. I.3 straipsnis Narės ir interesų grupės 1. KEV bendrosios įmonės narės steigėjos (toliau – narės steigėjos) yra: - Europos bendrija, atstovaujama Europos Komisijos, ir - Europos kuro elementų ir vandenilio bendros technologijų iniciatyvos pramonės grupė „Aisbl“, įsteigta pagal Belgijos teisę (toliau – pramonės grupė). 2. Pramonės grupė: - yra pelno nesiekianti organizacija, kurios vaidmuo yra padėti įgyvendinti KEV bendrosios įmonės tikslus; - yra juridinis asmuo pagal Belgijos teisę ir veikia pagal registruotus įstatus, tinkamai priimtus pagal Bendrą technologijų iniciatyvą; - užtikrina, kad jos įnašas į KEV bendrosios įmonės išteklius, kaip nustatyta šio reglamento 5 straipsnyje , sumokamas kaip išankstinė piniginė įmoka, skiriamas padengti 50 % KEV bendrosios įmonės einamųjų išlaidų bei perkeliamas į KEV bendrosios įmonės biudžetą iki kiekvienų finansinių metų pradžios; - užtikrina, kad pramonės natūriniu įnašu, skirtu KEV bendrosios įmonės finansuojamai MTTP+D veiklai įgyvendinti, dengiama bent 50 % bendros kasmetinių projektų išlaidų sumos; - priima savo nariu bet kokį privatų juridinį asmenį (įskaitant mažąsias ir vidutines įmones), įsisteigusį pagal valstybės narės, asocijuotos valstybės ar EEE valstybės teisę, kurio registruota būstinė, centrinė administracija ar pagrindinė verslo vieta yra minėtos valstybės teritorijoje, jeigu jis Europoje užsiima kuro elementų bei vandenilio srities veikla ir įsipareigoja prisidėti prie KEV bendrosios įmonės tikslų bei išteklių. 3. Įsteigus KEV bendrąją įmonę jos nare gali tapti mokslinių tyrimų grupė, atstovaujanti pelno nesiekiančioms mokslinių tyrimų organizacijoms, universitetams ir mokslinių tyrimų centrams, su sąlyga, kad įsteigiamas mokslo bendruomenei atstovaujantis juridinis asmuo. Mokslinių tyrimų grupė narystės prašymą teikia valdybai, kuri priima sprendimą dėl šio prašymo patenkinimo. 4. Mokslinių tyrimų grupė: - yra pelno nesiekianti organizacija, kurios vaidmuo yra padėti įgyvendinti KEV bendrosios įmonės tikslus; - yra juridinis asmuo pagal Belgijos teisę ir veikia pagal savo įregistruotus įstatus, tinkamai priimtus pagal Bendrą technologijų iniciatyvą; - užtikrina, kad jos įnašas į KEV bendrosios įmonės išteklius sumokamas kaip išankstinė piniginė įmoka ir dengia 1/12 KEV bendrosios įmonės einamųjų išlaidų bei perkeliamas į KEV bendrosios įmonės biudžetą iki kiekvienų finansinių metų pradžios; - priima savo nariu bet kokią pelno nesiekiančią mokslinių tyrimų organizaciją, universitetą ar mokslinių tyrimų centrą, įsisteigusį valstybėje narėje, asocijuotoje valstybėje ar valstybėje kandidatėje. 5. KEV bendrosios įmonės narė steigėja gali nutraukti savo narystę. Tuomet KEV bendroji įmonė likviduojama I.22 straipsnyje nustatyta tvarka. 6. KEV bendrosios įmonės narė mokslinių tyrimų grupė gali nutraukti savo narystę. Narystės nutraukimas neatšaukiamai įsigalioja po šešių mėnesių nuo pranešimo narėms steigėjoms datos; po šio termino buvusi narė atleidžiama nuo visų įsipareigojimų, išskyrus įsipareigojimus, kuriuos KEV bendroji įmonė patvirtino iki narystės nutraukimo. I.4 straipsnis Organai KEV bendrosios įmonės vykdomieji organai yra valdyba ir programų biuras. KEV bendrosios įmonės patariamieji organai yra valstybių narių aukšto lygio grupė[32], suinteresuotųjų šalių visuotinis susirinkimas ir mokslinis komitetas. I.5 straipsnis Valdyba 1. Valdybą sudaro šeši pramonės grupės paskirti atstovai ir šeši Komisijos paskirti atstovai. 2. Jeigu įsteigiama mokslinių tyrimų grupė, Komisija perleidžia vieną nario mandatą jos atstovui. 3. Bent vienas pramonės grupės paskirtas atstovas atstovauja mažosioms ir vidutinėms įmonėms. 4. Valdyba išsirenka pirmininką. Pirmininkas renkamas 2 metams. 5. Valdyba rengia eilinius posėdžius du kartus per metus. Ji bet kada gali sušaukti neeilinį posėdį Komisijai, pramonės grupės atstovų daugumai arba pirmininkui paprašius. Paprastai posėdžiaujama KEV bendrosios įmonės buveinėje. Valdybos posėdžius sušaukia jos pirmininkas. 6. Pirmininkas sušaukia suinteresuotųjų šalių visuotinius susirinkimus. 7. Valdybos sekretoriaus pareigas eina vykdomasis direktorius. Vykdomasis direktorius dalyvauja svarstymuose, tačiau neturi balsavimo teisės. 8. Konkrečiais atvejais valdyba gali kviesti posėdžiuose dalyvauti stebėtojus, neturinčius balsavimo teisės, visų pirma regionų ir reguliavimo institucijų atstovus. 9. Vienas valdybos nario mandatas suteikia vieną balsavimo teisę. Valdybos nariai deda visas įmanomas pastangas susitarti. Nepavykus susitarti, valdyba priima sprendimus trijų ketvirtadalių balsų dauguma. 10. Bendrija turi veto teisę visiems valdybos priimamiems sprendimams dėl jos finansinio įnašo naudojimo, natūrinių įnašų vertinimo metodikos, visų KEV bendrosios įmonės įstatų bei finansinių nuostatų dalinių pakeitimų ir daugiamečių mokslinių tyrimų veiklos planų derinimo su 7BP. 11. Narių steigėjų ir narės atstovai nėra asmeniškai atsakingi už savo, kaip valdybos atstovų, veiksmus. 12. Valdyba nustato savo darbo tvarkos taisykles. 13. Valdyba prisiima visą atsakomybę už KEV bendrosios įmonės veiklą. 14. Tai apima: - atsakomybę už KEV bendrosios įmonės MTTP+D veiklos įgyvendinimą; - atsakomybę už tinkamą funkcijos, patikėtos Komisijos vidaus auditoriui pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnio 3 dalį, suteikimą. 15. Valdyba visų pirma: - tvirtina metinį bei daugiametį mokslinių tyrimų veiklos planus ir atitinkamas išlaidų sąmatas, atsižvelgdama į vykdomojo direktoriaus rekomendacijas, šiam prieš tai pasikonsultavus su valstybių narių aukšto lygio grupe ir moksliniu komitetu; - tvirtina metinį biudžetą, įskaitant personalo etatų planą; - tvirtina metinę veiklos ataskaitą, įskaitant atitinkamas išlaidas; - tvirtina metinę finansinę atskaitomybę ir balansą; - užtikrina KEV bendrosios įmonės vidaus audito tarnybos veikimą; - pagrindžia ir patvirtina bet kokį nuokrypį nuo KEV bendrosios įmonės finansinių nuostatų pagal 8 straipsnį ; - susitarusi su Komisija, pagrindžia ir patvirtina KEV bendrosios įmonės tarnybos nuostatų įgyvendinimo priemones; - skiria vykdomąjį direktorių, vadovauja jo darbui ir nurodo jo veiklos kryptis, stebi vykdomojo direktoriaus darbo rezultatus ir prireikus pakeičia vykdomąjį direktorių; - tvirtina vykdomojo direktoriaus pasiūlytą programų biuro organizacinę struktūrą; - tvirtina natūrinių įnašų vertinimo metodiką; - tvirtina vykdomojo direktoriaus pasiūlytas projektų paraiškų vertinimo ir atrankos gaires; - tvirtina išrinktų finansuoti projektų paraiškų sąrašą; - tvirtina dotacijos susitarimo pavyzdį; - tvirtina paslaugų ir tiekimo sutartis; - prieš pateikiant Komisijai tvirtina metinį nepriklausomą natūrinių įnašų lygio įvertinimą, - pritaria siūlomiems KEV bendrosios įmonės įstatų pakeitimams pagal įstatų I.23 straipsnį ; - paskiria bet kokią užduotį, kuri nėra konkrečiai paskirta vienam iš KEV bendrosios įmonės organų; - tvirtina KEV bendrosios įmonės procedūras, įskaitant intelektinės nuosavybės teisių politiką. I.6 straipsnis Programų biuras 1. Programų biurą sudaro vykdomasis direktorius ir pagalbinis personalas. 2. Programų biuras, už kurį atsakingas vykdomasis direktorius, įgyvendina visus KEV bendrosios įmonės prisiimtus įsipareigojimus. 3. Programų biuras atsako už KEV bendrosios įmonės veiklos, biudžeto ir finansų klausimus. 4. Programų biuras visų pirma: - vadovauja kvietimų teikti projektų paraiškas skelbimui, kaip numatyta metiniame mokslinių tyrimų veiklos plane, projektų paraiškų vertinimui bei atrankai, deryboms dėl atrinktų projektų paraiškų, dotacijų susitarimų priežiūrai bei administravimui, įskaitant jų koordinavimą; - atsako už tinkamos apskaitos sistemos, pagal kurią apskaičiuojami faktiniai viešieji ir privatūs įnašai į projektus, sukūrimą ir valdymą; - teikia valdybai ir kitiems pagalbiniams organams reikiamus dokumentus bei logistinę paramą; - rengia daugiametį mokslinių tyrimų veiklos planą ir atitinkamas išlaidų sąmatas; - rengia metinio biudžeto pasiūlymą, įskaitant personalo etatų planą; - rengia metinę veiklos ataskaitą, įskaitant atitinkamas išlaidas; - rengia metinę finansinę atskaitomybę ir balansą; - rengia visus tarpiniam ir galutiniam persvarstymams reikalingus dokumentus; - vadovauja prekių ir paslaugų viešųjų pirkimų konkursams pagal KEV bendrosios įmonės finansinius nuostatus; - atlieka visas kitas valdybos jai patikėtas ar skirtas užduotis. 5. Vykdomasis direktorius yra vykdomasis vadovas, atsakingas už įprastinį KEV bendrosios įmonės valdymą vadovaujantis valdybos sprendimais. Vykdydamas šias pareigas, jis reguliariai informuoja valdybą ir tenkina jos konkrečius ad hoc prašymus teikti informaciją. 6. Vykdomasis direktorius yra KEV bendrosios įmonės teisinis atstovas. Jis vykdo savo pareigas savarankiškai ir yra atskaitingas valdybai. 7. Vykdomasis direktorius personalo atžvilgiu turi įgaliojimus, nustatytus šio KEV bendrąją įmonę įsteigiančio reglamento 9 straipsnyje . 8. Vykdomąjį direktorių iš Komisijos pasiūlytų kandidatų sąrašo ne ilgesniam kaip trejų metų pradiniam laikotarpiui paskiria valdyba. Įvertinusi vykdomojo direktoriaus darbo rezultatus, valdyba gali vieną kartą pratęsti jo paskyrimą papildomam ne ilgesniam kaip 4 metų laikotarpiui. 9. Vykdomasis direktorius visų pirma: - teikia valdybai metinius ir daugiamečius mokslinių tyrimų veiklos planus bei atitinkamų išlaidų sąmatas; - teikia valdybai metinio biudžeto pasiūlymą, įskaitant personalo etatų planą; - teikia valdybai metinę veiklos ataskaitą, įskaitant atitinkamas išlaidas; - teikia valdybai metinę finansinę atskaitomybę ir balansą; - teikia valdybai patvirtinti projektų paraiškų vertinimo bei atrankos tvarką ir gaires, įskaitant mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos procedūras; - prižiūri, kaip vadovaujama kvietimams teikti projektų paraiškas; - teikia valdybai patvirtinti atrinktų finansuoti projektų paraiškų sąrašą; - teikia valdybai patvirtinti numatomų sudaryti dotacijų susitarimų sąrašą; - patvirtina ir pasirašo atskirus dotacijų susitarimus, parengtus pagal dotacijos susitarimo pavyzdį. Dotacijų susitarimai, kurių nuostatos ne visiškai atitinka dotacijos susitarimo pavyzdį, teikiami valdybai patvirtinti; - teikia valdybai patvirtinti numatomas sudaryti paslaugų ir tiekimo sutartis; - teikia valdybai pasiūlymus dėl programų biuro organizacinės struktūros, taip pat organizuoja, prižiūri KEV bendrosios įmonės darbuotojus ir jiems vadovauja; - šaukia valdybos posėdžius; - eina suinteresuotųjų šalių visuotinio susirinkimo sekretoriaus pareigas; - numatyta tvarka dalyvauja mokslinės tarybos posėdžiuose kaip stebėtojas; - prireikus suburia ad hoc ekspertų grupes, remdamasis valdybos sprendimu, siekdamas gauti ekspertų rekomendacijų; - stebi viešąjį bei privatų finansavimą ir atsako už bet kokių korekcinių veiksmų, reikalingų 50:50 finansavimo santykiui išlaikyti, pasiūlymus valdybai; - pradeda kasmetinį nepriklausomą natūrinių įnašų lygio vertinimą (pirmasis įvertinimas atliekamas antrųjų finansinių metų po KEV bendrosios įmonės įsteigimo pabaigoje) ir atsako už tai, kad šio vertinimo rezultatai būtų patvirtinti valdybos ir pateikti Komisijai per 4 mėnesius po kiekvienų finansinių metų pabaigos; - teikia valdybai visą kitą šios prašomą informaciją; - teikia Komisijai visą tarpiniam ir galutiniam persvarstymams reikalingą informaciją bei paslaugas; - atsako už rizikos vertinimą ir valdymą; - siūlo valdybai bet kokį draudimą, kuriuo turėtų apsidrausti KEV bendroji įmonė, kad galėtų vykdyti savo įsipareigojimus; - atsako už dotacijų susitarimų, kuriais įgyvendinama MTTP+D veikla, ir paslaugų bei tiekimo susitarimų, reikalingų, kad KEV bendroji įmonė galėtų atlikti savo funkcijas, rengimą, derybas bei sudarymą; - atsako už metinį biudžeto įvykdymo patvirtinimą, kurį teikia Europos Parlamentas. I.7 straipsnis Mokslinis komitetas 1. Mokslinis komitetas yra valdybos patariamasis organas. Mokslinis komitetas vykdo savo veiklą padedamas programų biuro. 2. Mokslinį komitetą sudaro pirmininkas ir [8] nariai. Pirmininkas yra valdybos narys, paprastai atstovaujantis mokslinių tyrimų grupei. 3. Valdyba nustato konkrečius mokslinio komiteto narių atrankos kriterijus ir atrankos procesą. Valdyba skiria narius atsižvelgdama į vykdomojo direktoriaus pasiūlymą. Nariai proporcingai atstovauja susijusioms mokslo sritims. Mokslinio komiteto nariai visi kartu turi reikiamą mokslinę kompetenciją, profesines žinias ir erudiciją kuro elementų ir vandenilio technologijų bei susijusiais socialiniais ir ekonominiais klausimais, kad galėtų teikti strategines moksliškai pagrįstas rekomendacijas dėl KEV Bendros technologijų iniciatyvos įgyvendinimo. 4. Mokslinis komitetas atlieka šias užduotis: - pateikia savo nuomonę dėl metinės MTTP+D veiklos aktualumo bei pažangos ir rekomenduoja bet kokius pakeitimus; - pateikia savo nuomonę dėl daugiamečio MTTP+D veiklos plano mokslinių prioritetų; - konsultuoja valdybą dėl metinėje veiklos ataskaitoje aprašytų mokslo laimėjimų. 5. Mokslinis komitetas posėdžiauja ne rečiau kaip kartą per metus. 6. Mokslinis komitetas gali kviesti posėdžiuose dalyvauti stebėtojus, nesuteikdamas jiems balsavimo teisės. I.8 straipsnis Finansavimo šaltiniai 1. Bendra Bendrijos įnašo suma, kuria dengiamos KEV bendrosios įmonės einamosios ir MTTP+D veiklos išlaidos, neviršija 470 mln. EUR pagal Septintąją bendrąją programą. Tikimasi, kad einamosios išlaidos neviršys 20 mln. EUR. 2. Visi KEV bendrosios įmonės ištekliai ir veikla yra skirti I.2 straipsnyje nustatytiems tikslams ir pagrindinėms užduotims įgyvendinti. 3. Bet koks kitas neeilinis finansinis įnašas pinigais, ištekliais ar įplaukomis gali būti priimtas patvirtinus valdybai. 4. Vertinimo ir atrankos proceso metu užtikrinama, kad KEV bendrosios įmonės viešojo finansavimo skyrimas būtų grindžiamas kompetencijos ir konkurencijos principais[33]. 5. Visos palūkanos, gautos už KEV bendrosios įmonės gautus įnašus, laikomos jos pajamomis. 6. Visos dėl išankstinio KEV bendrosios įmonės atliekamo dotacijų mokėjimo susidariusios palūkanos laikomos projekto konsorciumo pajamomis. 7. Privatus sektorius, visų pirma pramonės grupės nariai, natūriniais įnašais padeda dengti projektų veiklos išlaidas. Natūrinių įnašų dydis yra lygus bent jau viešojo finansavimo sumos dydžiui. Bendras natūrinių įnašų lygis, apskaičiuojamas metiniu pagrindu, vertinamas kartą per metus. Pirmasis vertinimas pradedamas antrųjų finansinių metų po KEV bendrosios įmonės įsteigimo pabaigoje. Vėliau kiekvienais finansiniais metais vertinimą atlieka nepriklausomas subjektas. Vertinimo rezultatai pateikiami Komisijai per 4 mėnesius po kiekvienų finansinių metų pabaigos. 8. KEV bendroji įmonė valdo visą savo sukauptą turtą arba turtą, jai perleistą jos tikslams įgyvendinti, kaip nurodyta I.2 straipsnyje . I.9 straipsnis Dalyvavimas projektuose 1. Projektuose gali dalyvauti juridiniai asmenys ir tarptautinės organizacijos, įsisteigę valstybėje narėje ar bet kurioje trečiojoje šalyje bei tenkinantys pagrindines sąlygas. 2. Pagrindinės sąlygos, kurias privalo tenkinti KEV bendrosios įmonės finansuojami projektai, yra šios: (a) juose turi dalyvauti bent trys juridiniai asmenys, kiekvienas iš jų įsisteigęs kurioje nors valstybėje narėje ar asocijuotoje valstybėje, tačiau du iš jų negali būti įsisteigę toje pačioje valstybėje narėje ar asocijuotoje valstybėje; (b) visi trys juridiniai asmenys turi būti nepriklausomi vienas nuo kito, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1906/2006, nustatančio įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (2007–2013 m.)[34], 6 straipsnyje; (c) bent vienas iš šių juridinių asmenų turi būti pramonės grupės arba mokslinių tyrimų grupės narys. 3. Projekte norintys dalyvauti juridiniai asmenys sudaro konsorciumą, kurio koordinatoriumi paskiria vieną iš savo narių. Paprastai koordinatoriumi skiriamas pramonės grupės arba mokslinių tyrimų grupės (jei tokia grupė yra įsteigta) narys. Išimtis turi patvirtinti valdyba. 4. KEV bendrosios įmonės sudaromose paslaugų ir tiekimo sutartyse, finansuojamuose paramos veiksmuose, tyrimų ir mokymo veikloje turi dalyvauti bent vienas juridinis asmuo. I.10 straipsnis Teisė gauti finansavimą 1. Bendrijos įnašas į KEV bendrąją įmonę MTTP+D veiklai finansuoti skiriamas paskelbus konkursinius kvietimus teikti paraiškas. 2. Išimtiniais atvejais KEV bendroji įmonė gali skelbti viešųjų pirkimų konkursus, jei manoma, kad to reikia, norint veiksmingai pasiekti mokslinių tyrimų tikslų. 3. Teisę gauti tokį finansavimą turi privatūs juridiniai asmenys, tenkinantys visus toliau išvardytus kriterijus: (a) įsisteigę valstybėje narėje arba turintys savo registruotą buveinę, centrinę ar pagrindinę verslo vietą valstybėje, kuri yra Europos ekonominės erdvės susitarimo šalis, asocijuota valstybė arba valstybė kandidatė; (b) užsiimantys susijusia veikla kuro elementų ir (arba) vandenilio MTTP+D, pramoninio pritaikymo ar diegimo srityse ir (arba) turintys konkrečių planų netolimoje ateityje tuo užsiimti Europos Sąjungoje ar Europos ekonominėje erdvėje. 4. Teisę gauti finansavimą taip pat turi: (a) pelno nesiekiančios viešosios įstaigos, įsisteigusios valstybėje narėje, asocijuotoje valstybėje, valstybėje kandidatėje ar EEE, įskaitant vidurinio mokymo ir aukštojo mokslo įstaigas; (b) tarptautinės organizacijos, turinčios juridinio asmens statusą pagal tarptautinę viešąją teisę, taip pat tokių tarptautinių organizacijų įsteigtos specializuotos agentūros; (c) trečiųjų šalių juridiniai asmenys, jeigu valdyba mano, kad jų dalyvavimas būtų ypač naudingas atitinkamam projektui. I.11 straipsnis Finansinės nuostatos 1. KEV bendrosios įmonės finansinės nuostatos yra paremtos Reglamento Nr. 1605/2002 principais. Įmonė gali nukrypti nuo Reglamento Nr. 1605/2002, kai to reikia pagal konkrečius KEV bendrosios įmonės veiklos poreikius, gavusi išankstinį Komisijos sutikimą. 2. KEV bendroji įmonė turi savo vidaus audito tarnybą. I.12 straipsnis Finansiniai įsipareigojimai 1. KEV bendrosios įmonės finansiniai įsipareigojimai neviršija išteklių, kuriais įmonė disponuoja, sumos. 2. Jeigu nesuteikiamas finansavimas po 2013 m. (pasibaigus 7BP), 2014–2017 m. tęsiami tik tie projektai, kurių dotacijos susitarimas pasirašytas vėliausiai iki 2013 m. gruodžio 31 d. I.13 straipsnis Finansiniai metai Finansiniai metai atitinka kalendorinius metus. I.14 straipsnis Finansinių ataskaitų teikimas ir tvirtinimas 1. Vykdomasis direktorius kiekvienais metais pateikia valdybai preliminarų biudžeto projektą, į kurį įtraukiama dvejų artimiausių metų metinių išlaidų prognozė. Toje prognozėje sudaromos pakankamai išsamios pirmųjų iš šių dvejų finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos, kad atitiktų kiekvienos narės steigėjos ir narės vidaus biudžeto procedūros poreikius, atsižvelgiant į jos finansinį įnašą į KEV bendrąją įmonę. Vykdomasis direktorius suteikia valdybai visą šiuo tikslu reikalingą papildomą informaciją. 2. Valdyba nedelsdama pateikia vykdomajam direktoriui savo pastabas dėl preliminaraus biudžeto projekto, visų pirma dėl kitų metų išteklių ir išlaidų sąmatos. 3. Atsižvelgdamas į valdybos pastabas, vykdomasis direktorius parengia kitų metų biudžeto projektą. Vykdomasis direktorius iki kiekvienų metų rugsėjo 1 d. pateikia metinį biudžetą valdybai patvirtinti. 4. Per du mėnesius nuo kiekvienų finansinių metų pabaigos vykdomasis direktorius pateikia valdybai patvirtinti praėjusių metų metinę finansinę atskaitomybę ir balansus. 5. Bendrosios įmonės laikinoji atskaitomybė pateikiama Komisijai ir Europos Bendrijų Audito Rūmams (toliau – Audito rūmai) per du mėnesius nuo kiekvienų finansinių metų pabaigos. Audito rūmai iki birželio 15 dienos, skaičiuojant nuo kiekvienų finansinių metų pabaigos, pateikia savo pastabas dėl bendrosios įmonės laikinosios atskaitomybės. Finansinių metų metinė atskaitomybė kitais metais, laikantis finansiniame pagrindų reglamente nustatytų terminų, nusiunčiama Komisijos apskaitos pareigūnui, kad jis galėtų ją įtraukti į EK metinę finansinę atskaitomybę. Bendrosios įmonės metinė finansinė atskaitomybė turi būti rengiama ir jos auditas atliekamas pagal Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas EK apskaitos taisykles. 6. Biudžeto įvykdymą, Tarybai rekomendavus, tvirtina Europos Parlamentas pagal KEV bendrosios įmonės finansiniuose nuostatuose numatytą procedūrą. I.15 straipsnis Metinis planavimas ir ataskaitų teikimas 1. Daugiamečiame mokslinių tyrimų veiklos plane aprašoma tęstinė KEV bendrosios įmonės MTTP+D veiklos programa. Į metinės mokslinių tyrimų veiklos planą įtraukiamas išsamus MTTP+D veiklos planas ir atitinkamos būsimųjų metų išlaidų sąmatos. 2. Metinėje veiklos ataskaitoje aprašoma praėjusiais metais vykdyta MTTP+D veikla ir kita veikla bei atitinkamos išlaidos. I.16 straipsnis Personalas 1. Personalo ištekliai nustatomi metiniame biudžete pateikiamame etatų plane. 2. KEV bendrosios įmonės darbuotojai yra laikinieji tarnautojai bei pagal sutartis dirbantys tarnautojai, dirbantys pagal terminuotas darbo sutartis, kurias galima vieną kartą pratęsti ne ilgesniam kaip 7 metų laikotarpiui. 3. Personalui skirtas išlaidas padengia KEV bendroji įmonė. I.17 straipsnis Atsakomybė ir draudimas 1. Už KEV bendrosios įmonės įsipareigojimų įvykdymą yra atsakinga tik pati KEV bendroji įmonė. 2. Narių steigėjų ir narės finansinė atsakomybė už KEV bendrosios įmonės skolas neviršija jų nustatyto įnašo į einamąsias išlaidas. 3. KEV bendroji įmonė apsidraudžia tinkamu draudimu ir moka draudimo įmokas. I.18 straipsnis Interesų konfliktas KEV bendroji įmonė ir jos organai vykdydami veiklą turi vengti bet kokio interesų konflikto. Visų pirma reikia saugotis, kad nekiltų valdybos nariais paskirtųjų atstovų interesų konflikto. I.19 straipsnis Dotacijos susitarimas ir konsorciumo susitarimas 1. KEV bendroji įmonė remia MTTP+D veiklą, prieš tai paskelbusi konkursinius kvietimus teikti paraiškas, atlikusi nepriklausomą įvertinimą ir kai sudaromas kiekvieno projekto dotacijos susitarimas bei konsorciumo susitarimas. 2. KEV bendroji įmonė nustato reikiamas sudarytų dotacijų susitarimų įgyvendinimo, priežiūros bei kontrolės procedūras ir mechanizmus. 3. Dotacijos susitarimu: - nustatoma atitinkama MTTP+D veiklos įgyvendinimo tvarka; - nustatomi atitinkami finansiniai susitarimai ir taisyklės dėl intelektinės nuosavybės teisių, remiantis I.24 straipsnyje nustatytais principais; - reguliuojami projekto konsorciumo ir KEV bendrosios įmonės santykiai. 4. Konsorciumo susitarimą: - sudaro projekto dalyviai prieš sudarydami dotacijos susitarimą; - jame nustatoma atitinkama dotacijos susitarimo įgyvendinimo tvarka; - juo reguliuojami projekto dalyvių santykiai, visų pirma intelektinės nuosavybės teisių nuostatos. I.20 straipsnis Paslaugų ir tiekimo sutartys KEV bendroji įmonė, remdamasi savo finansiniais nuostatais, nustato visas sudaromų paslaugų ir tiekimo sutarčių, būtinų KEV bendrosios įmonės veiklai, vykdymo, priežiūros ir kontrolės procedūras bei mechanizmus. I.21 straipsnis Finansinių interesų apsauga 1. KEV bendroji įmonė atlieka KEV bendrosios įmonės viešojo finansavimo gavėjų patikrinimus vietoje ir finansinį auditą. 2. Komisija arba Europos Audito Rūmai prireikus gali atlikti KEV bendrosios įmonės finansavimo gavėjų patikrinimus vietoje. Šiuo tikslu KEV bendroji įmonė užtikrina, kad jos dotacijų susitarimuose ir sutartyse būtų numatyta Komisijos ir Audito Rūmų teisė atlikti atitinkamus patikrinimus, o nustačius pažeidimus taikyti atgrasančias ir proporcingas sankcijas. 3. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), įsteigta Komisijos sprendimu 1999/352/EB (EAPB, Euratomas), KEV bendrosios įmonės ir jos personalo atžvilgiu turi tokius pačius įgaliojimus kaip ir Komisijos padalinių atžvilgiu. Įsteigta KEV bendroji įmonė prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl OLAF atliekamų vidaus tyrimų. Valdyba patvirtina šį prisijungimą ir priima būtinas priemones, kad OLAF galėtų atlikti reikiamus vidaus tyrimus. I.22 straipsnis Likvidavimas 1. KEV bendroji įmonė likviduojama pasibaigus I.1 straipsnyje nustatytam laikotarpiui arba Tarybos sprendimu. 2. Likvidavimo procedūra pradedama automatiškai, jeigu viena iš narių steigėjų nutraukia savo narystę, išskyrus tą atvejį, jeigu kartu su nutraukimo prašymu pateikiamas pasiūlymas perleisti narystę juridiniam asmeniui, su kurio kandidatūra sutinka likusi narė steigėja. 3. Siekdama likviduoti KEV bendrąją įmonę, valdyba paskiria vieną ar daugiau likvidatorių, kurie vykdo valdybos sprendimus. 4. Likviduojant KEV bendrąją įmonę, ji grąžina priimančiajai valstybei [Belgijai] visą pagal priėmimo susitarimą priimančiosios valstybės suteiktą materialią paramą. 5. Grąžinus materialią paramą, kaip nustatyta šio straipsnio 4 dalyje, kitas turtas naudojamas KEV bendrosios įmonės įsipareigojimams ir su jos likvidavimu susijusioms išlaidoms padengti. Bet koks perteklius ar deficitas paskirstomas arba padalijamas narėms steigėjoms proporcingai jų faktiniam įnašui į KEV bendrąją įmonę. 6. Likęs turtas, skolos ar įsipareigojimai paskirstomi narėms steigėjoms proporcingai jų faktiniam įnašui į KEV bendrąją įmonę. 7. Siekiant užtikrinti tinkamą bet kokio I.19 straipsnyje nurodyto dotacijos susitarimo ir I.20 straipsnyje nurodytos paslaugų ir tiekimo sutarties, kurių galiojimo trukmė ilgesnė už KEV bendrosios įmonės veiklos laiką, valdymą, pradedama ad hoc procedūra. I.23 straipsnis Įstatų keitimas 1. Bet kuri KEV bendrosios įmonės narė steigėja ar narė gali pateikti valdybai šių įstatų keitimo pasiūlymą. 2. Pasiūlymus iš dalies keisti šiuos įstatus pagal I.5 straipsnio nuostatas patvirtina valdyba ir pateikia Komisijai, kad ši priimtų sprendimą. 3. Nepaisant 2 dalies, bet kokie siūlomi I.1 straipsnio, I.8 straipsnio ar I.21 straipsnio pakeitimai laikomi esminiais, todėl, norint juos įgyvendinti, būtina persvarstyti Tarybos reglamentą, kuriuo įsteigta KEV bendroji įmonė. I.24 straipsnis Intelektinės nuosavybės teisių politika 1. KEV bendroji įmonė priima bendrąsias savo intelektinės nuosavybės teisių politikos taisykles; šios taisyklės įtraukiamos į dotacijų susitarimus ir konsorciumo susitarimus. 2. Nepažeidžiant konkurencijos taisyklių[35], KEV bendrosios įmonės intelektinės nuosavybės teisių politikos tikslas yra kaupti naujausias žinias; skatinti jų pritaikymą, naudojimą bei sklaidą, siekiant sparčios komercinių rezultatų duosiančios plėtros; siekti sąžiningo teisių suteikimo; remti naujoves ir siekti plataus privačių bei viešųjų subjektų dalyvavimo projektuose. 3. Intelektinės nuosavybės teisių politika paremta šiais principais: - kiekvienas projekto dalyvis naudojasi pirminių žinių, kurias jis įneša į projektą, nuosavybės teise ir vykdant projektą sukurtų naujų žinių nuosavybės teise, jeigu projekto dalyviai tarpusavyje nesusitaria kitaip. Projekto dalyvių pirminių ar naujų žinių nuosavybės naudojimosi teisių bei licencijų nuostatos ir sąlygos nustatomos dotacijos susitarime ir atitinkamo projekto konsorciumo susitarime. - Projekto dalyviai įsipareigoja skleisti ir leisti naudotis vykdant projektą sukurtomis žiniomis pagal dotacijos susitarime ir konsorciumo susitarime nustatytas sąlygas, atsižvelgiant į jų intelektinės nuosavybės teisių apsaugą, konfidencialumo įsipareigojimus ir, visų pirma, KEV bendrosios įmonės kaip viešojo ir privataus sektorių partnerystės, kurios privataus sektoriaus dalyviai skiria didelę dalį finansavimo ir yra teisėtai suinteresuoti ginti savo komercinius interesus, specifiškumą. I.25 straipsnis Taikoma teisė Tais atvejais, kurie nenumatyti šiuose įstatuose ar Bendrijos teisės aktuose, taikoma Belgijos teisė. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS: Tarybos reglamento, įsteigiančio Kuro elementų ir vandenilio (KEV) bendrąją įmonę, pasiūlymas. 2. VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMA Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys): Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra: 7-oji bendroji programa, specialiosios programos „Bendradarbiavimas“ temos: „Energija“; „Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagų ir naujos gamybos technologijos“ (NMP); „Transportas (įskaitant aeronautiką)“; ir „Aplinka (įskaitant klimato kaitą)“ – Mokslinių tyrimų GD, taip pat „Energijos“ ir „Transporto“ temos – Energetikos ir transporto GD. 3. BIUDŽETO EILUTĖS: 3.1 . Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės) su pavadinimais: 08.01 04 20 Bendroji įmonė – administracinės išlaidos[36]; 08.05 01 10 Energetika – Mokslinių tyrimų GD – veiklos išlaidos (181,9 mln. EUR); 08.04 01 10 NMP – Mokslinių tyrimų GD – veiklos išlaidos (47,9 mln. EUR); 08.07 01 30 Transportas – Mokslinių tyrimų GD – veiklos išlaidos (67 mln. EUR); 08.06 01 10 Aplinka – Mokslinių tyrimų GD – veiklos išlaidos (19,1 mln. EUR); 06.06 01 10 Energetika – Energetikos ir transporto GD – veiklos išlaidos (119,7 mln. EUR); 06.06 02 10 Transportas – Energetikos ir transporto GD – veiklos išlaidos (14,4 mln. EUR). Bendra administracinių išlaidų suma bus paskirstyta pagal kiekvieną biudžeto eilutę proporcingai bendrai įnašo sumai. Tema | Įvertintos administracinės išlaidos, mln. EUR | Energetika – Mokslinių tyrimų GD | 8,1 | NMP – Mokslinių tyrimų GD | 2,1 | Transportas – Mokslinių tyrimų GD | 3,0 | Aplinka – Mokslinių tyrimų GD | 0,9 | Energetika – Energetikos ir transporto GD | 5,3 | Transportas – Energetikos ir transporto GD | 0,6 | 3.2 . Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė: Kuro elementų ir vandenilio bendrąją įmonę tikimasi 2008 m. pradžioje Tarybos reglamentu įsteigti laikotarpiui, kuris tęsis iki 2017 m. gruodžio 31 d. Jos finansinis poveikis ES biudžetui baigsis po 2013 m. 3.3 . Biudžeto ypatybės: Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | 08.05 01 10 | NPI | DIF | TAIP | TAIP | TAIP | Nr. 1A | 08.01 04 20 | NPI | NDIF | TAIP | TAIP | TAIP | Nr. 1A | 08.04 01 10 | NPI | DIF | TAIP | TAIP | TAIP | Nr. 1A | 08.07 01 30 | NPI | DIF | TAIP | TAIP | TAIP | Nr. 1A | 08.06 01 10 | NPI | DIF | TAIP | TAIP | TAIP | Nr. 1A | 06.06 01 10 | NPI | DIF | TAIP | TAIP | TAIP | Nr. 1A | 06.06 02 10 | NPI | DIF | TAIP | TAIP | TAIP | Nr. 1A | 4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA 4.1 . Finansiniai ištekliai 4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Iš viso | Veiklos išlaidos[37] Įsipareigojimų asignavimai[38](ĮA) | 8.1 | a | 28,000 | 70,300 | 90,100 | 106,800 | 73,800 | 80,900 | 450,000 | Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 28,100 | 70,300 | 90,100 | 106,800 | 73,800 | 80,900 | 450,000 | Administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) Personalo išlaidos + 50 % | 8.2.4 | c | 1,900 | 2,700 | 3,400 | 4,190 | 3,705 | 4,105 | 20,000 | ORIENTACINĖ SUMA IŠ VISO Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 30,000 | 73,000 | 93,500 | 110,990 | 77,505 | 85,005 | 470,000 | Mokėjimų asignavimai | b+c | 30,000 | 73,000 | 93,500 | 110,990 | 77,505 | 85,005 | 470,000 | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | d | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 1,287 | Žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6 | e | 0 | 0,200 | 0,200 | 0 | 0,200 | 0,200 | 0,800 | Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 | Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 | Išsami informacija apie bendrą finansavimą KEV BĮ narės steigėjos yra: - Europos bendrija, atstovaujama Komisijos, ir - Europos kuro elementų ir vandenilio bendros technologijų iniciatyvos pramonės grupė (PG), įsteigta kaip pelno nesiekianti asociacija pagal Belgijos teisę. PG su Komisija lygiomis dalimis (50:50) dalijasi programų biuro einamąsias išlaidas (dengiama piniginiais įnašais), taip pat PG dengia bent 50 % bendrosios įmonės mokslinių tyrimų veiklos išlaidų (natūriniu įnašu). Vertinama, kad einamosios išlaidos neturėtų viršyti 4,5 % visų išlaidų. Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Bendrą finansavimą teikianti įstaiga | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Iš viso | Kuro elementų ir vandenilio BTI pramonės grupė | f | 30,117 | 73,434 | 93,934 | 111,224 | 77,939 | 85,439 | 472,087 | Iš viso ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a+c+d+e+f | 60,234 | 146,868 | 187,868 | 222,448 | 155,878 | 170,878 | 944,174 | 4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu ( Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. 4.1.3. Finansinis poveikis įplaukoms ( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms. 4.2. Žmogiškųjų išteklių visos darbo dienos ekvivalentas (įskaitant pareigūnus, laikinuosius ir išorės darbuotojus) – išsami informacija pateikta 8.2.1 punkte. Metų poreikiai | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Iš viso žmogiškųjų išteklių AD/AST kategorijos darbuotojams | 11 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | 5. YPATYBĖS IR TIKSLAI 5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai Šie poreikiai yra: - įsteigti KEV bendrąją įmonę kaip naują Komisijos ir pramonės partnerystės struktūrą, skirtą moksliniams tyrimams finansuoti; - organizuoti konkursinius kvietimus teikti paraiškas, projektų vertinimą ir atranką, pagal kuriuos pramonė bendrai finansuos atrinktus bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje projektus, vykdomus valstybėje narėje, valstybėje kandidatėje ar pagal Septintąją bendrąją programą asocijuotoje valstybėje, kartu su KEV bendrosios įmonės skiriamomis lėšomis; - stebėti ir prižiūrėti projektų, dėl kurių sudarytas dotacijos susitarimas su KEV bendrąja įmone, finansinius ir mokslinius aspektus; - organizuoti viešųjų pirkimų konkursus, būtinus KEV bendrosios įmonės veiklai vykdyti, - nustatyti ir įgyvendinti visas KEV bendrosios įmonės procedūras, įskaitant finansinį auditą; - organizuoti KEV bendrosios įmonės sklaidos veiklą; - organizuoti KEV bendrosios įmonės ryšių veiklą; - organizuoti bet kokią kitą su KEV bendrąja įmone susijusią veiklą. 5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija Šie klausimai aptariami prie šio pasiūlymo pridedamame poveikio vertinimo dokumente. Šis poveikio įvertinimas pagrįstas socialiniu ir ekonominiu tyrimu, Komisijos tarnybų darbo dokumentu ir pramonės grupės suteiktu įnašu „Pagridiniai sėkmės elementai“ (angl. „Keys to success“). Šį poveikio įvertinimą peržiūrėjo 4 nepriklausomų išorės aukšto lygio ekspertų grupė. 5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai, atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemą Pagrindinis tikslas yra sukurti ES lygmens politikos sistemą, siekiant paskatinti integruotą mokslinių tyrimų, technologinės plėtros bei demonstracinę veiklą kuro elementų ir vandenilio technologijų srityje, kuri sudarytų reikiamą „kritinę masę“ ir labai prisidėtų prie Europos energetikos viešosios politikos tikslų įgyvendinimo. Išsamūs tikslai ir jų pagrindimas pateikiami poveikio vertinime. Kai kurie konkretūs tikslai yra sudaryti sąlygas rinkoje įsitvirtinti kuro elementų ir vandenilio technologijoms ir taip suteikti galimybę komercinėms rinkos jėgoms atlikti lemiamą vaidmenį realizuojant šių technologijų didelę naudą visuomenei; pasiekti mokslinių tyrimų „kritinę masę“, kad pramonė, viešieji bei privatūs investuotojai, sprendimų priėmėjai ir kitos suinteresuotosios šalys įgytų pasitikėjimą, reikalingą ilgalaikei programai pradėti; palengvinti pramonės, universitetų ir mokslinių tyrimų centrų sąveiką fundamentaliųjų mokslinių tyrimų srityje ir paskatinti dalyvauti naująsias valstybes nares bei valstybes kandidates. Iš anksto nustatytas pakankamą „kritinę masę“ turintis biudžetas ir 6 metų ateities perspektyvos didina privataus sektoriaus investuotojų pasitikėjimą ir leidžia pramonei kurti ilgalaikius investicijų planus bei valdyti savo pinigų srautus. Prognozuojami rezultatai : - reikšmingas privačių investicijų į mokslinius tyrimus padidėjimas, palyginti su investicijų lygiais pagal „įprasto verslo“ scenarijų; - nuolat atnaujinama strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkė, siekiant užtikrinti optimalų lėšų naudojimą; - patekimo į rinką laikas trumpesnis 2–5 metais; - plačiai bendradarbiauja MVĮ ir naujųjų valstybių narių juridiniai asmenys. Siekiant stebėti KEV BTI įgyvendinimą, bus nustatyti kiekybiniai ir kokybiniai veiklos rezultatų rodikliai . Šiais veiklos rezultatų rodikliais bus matuojamas BTI poveikis ES konkurencingumui ir kuro elementų bei vandenilio mokslinių tyrimų aplinkai. Kiekybinių rodiklių matavimai apims platų spektrą ir bus palyginami bei sistemingi, o kokybinis metodas apims konkrečių atvejų analizę ir techninį auditą. Rodikliai turėtų būti vertinami lyginant juos su pradine padėtimi prieš pradedant BTI, siekiant įvertinti papildomumo poveikį BTI įgyvendinimo metu. BTI įgyvendinimo pažanga bus nuolat stebima remiantis objektyviai patikrinamais rodikliais, įskaitant: - viešojo (EB ir kt.) ir privataus finansavimo stebėseną; - tolesnius veiksmus dėl papildomumo; - projektų atranką ir lėšų skyrimą; - techninę stebėseną, paremtą tiksliomis konkrečiomis programų gairėmis; - terminų laikymąsi; - rinkos skverbties tiksliniuose sektoriuose kiekybinę stebėseną; - MVĮ ir naujųjų valstybių narių dalyvavimo lygį; - tvarumo rodiklius. Laikotarpiui įpusėjus BTI Komisijos vardu įvertins nepriklausomi ekspertai. Bus įvertinta bendrosios įmonės kokybė, efektyvumas bei pažanga siekiant jos tikslų ir pateikta rekomendacijų atlikti reikiamus programos pakoregavimus bei, prireikus, apsvarstyti likvidavimo strategiją. Komisija šias išvadas pateiks Tarybai. 2017 m. pabaigoje Komisija atliks galutinį įvertinimą, kurio rezultatus pateiks Europos Parlamentui bei Tarybai. 5.4. Įgyvendinimo metodas (orientacinis) ( Centralizuotas valdymas: ( netiesioginis, deleguojama: ( Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str. 6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS 6.1. Stebėsenos sistema Bendrosios įmonės stebėsena bus vykdoma jos įstatuose numatyta tvarka. 6.2. Vertinimas 6.2.1. Ex-ante vertinimas Šie klausimai aptariami poveikio vertinimo dokumente. Remiamasi pagal šį įvertinimą atliktu socialiniu ir ekonominiu tyrimu ir išsamiu pramonės įnašu jos parengtame dokumente „Pagrindiniai sėkmės elementai“. Jame suteikiama KEV bendrosios įmonės steigimo ex-ante įvertinimui reikalinga informacija. 6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis) Netaikoma. 6.2.3. Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumas Apibūdinta siūlomo reglamento 19 straipsnyje . 7. Kovos su sukčiavimu priemonės Apibūdintos siūlomo reglamento 21 straipsnyje . 8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 8.1 . Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidas Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Energetika – Mokslinių tyrimų GD | 1,900 | 1,100 | 1,800 | 1,900 | 0,400 | 1,000 | 8,100 | NMP – Mokslinių tyrimų GD | 0,000 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,500 | 2,100 | Transportas – Mokslinių tyrimų GD | 0,000 | 0,200 | 0,200 | 0,600 | 1,000 | 1,000 | 3,000 | Aplinka – Mokslinių tyrimų GD | 0,000 | 0,100 | 0,100 | 0,200 | 0,200 | 0,300 | 0,900 | Energetika – Energetikos ir transporto GD | 0,000 | 0,780 | 0,780 | 0,970 | 1,585 | 1,185 | 5,300 | Transportas – Energetikos ir transporto GD | 0,000 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,120 | 0,600 | IŠ VISO, mln. EUR | 1,900 | 2,700 | 3,400 | 4,190 | 3,705 | 4,105 | 20,000 | 8.2 . Administracinės išlaidos 8.2.1. Žmogiškųjų išteklių skaičius ir rūšis Pareigų rūšis | Darbuotojai, skiriami priemonei įgyvendinti iš esamų ir (arba) papildomų išteklių (darbo vietų arba visos darbo dienos ekvivalentų skaičius) | 8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas KEV bendrosios įmonės užduotys yra apibūdintos jos įstatų I.2 straipsnyje . Konkrečios vykdomojo direktoriaus ir programų biuro užduotys apibūdintos įstatų I.6 straipsnyje . 8.2.3 . Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai ( Komisijai nereikės skirti naujų pareigybių. 8.2.4 . Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos): Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | IŠ VISO | Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 1,900 | 2,700 | 3,400 | 4,190 | 3,705 | 4,105 | 20,000 | Apskaičiuota – (KEV bendrosios įmonės veiklos laikotarpiu) | Pirmiau pateiktoje lentelėje nurodytos orientacinės išlaidos yra Bendrijos įnašas į KEV bendrosios įmonės einamąsias išlaidas, atitinkantis 50 % bendros einamųjų išlaidų sumos. | Personalas: vidutinės išlaidos vienam visą dieną dirbančiam AD/ASD kategorijos darbuotojui – 117 000 EUR per metus, o vienam išorės darbuotojui – 63 000 EUR per metus. Kitos einamosios išlaidos apima: išorės ekspertų vertinimą, projektų stebėseną, ryšių veiklą, posėdžių organizavimą, keliones ir dienpinigius, IT plėtrą, projektų auditą ir t. t. Vertinama, kad šios išlaidos sudarys apie 50 % išlaidų žmogiškiesiems ištekliams. | 8.2.5 . Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą: Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,117 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai Apskaičiuojant žmogiškuosius išteklius pagal 8.2.1 skirsnį skiriama 117 000 EUR suma kiekvienam visą darbo dieną dirbančiam AD/AST kategorijos darbuotojui ir 63 000 EUR suma – išorės darbuotojui. Apskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą. Numatoma, kad išsamus BĮ etatų planas ir ilgalaikis bei trumpalaikis biudžetai bus parengti 2007–2008 m. pagal Koordinavimo ir paramos veiklą. Tačiau, norint įsteigti KEV bendrąją įmonę ir laipsniškai pradėti jos veiklą, reikia Komisijos paramos. Vertinama, kad, įsteigus BĮ, Komisijos interesų koordinavimui, mokslinių tyrimų temoms, koordinavimui su 7BP ir t. t. reikės 1 visą darbo dieną dirbančio AD kategorijos darbuotojo ir 1 AST kategorijos darbuotojo. Pagal Bendrijos finansinio reglamento 185 straipsnį Komisijos vidaus audito tarnyba atlieka KEV BĮ auditą. Tačiau šiame darbo jėgos tyrime atskiras etatas šiam darbui atlikti nenumatytas. 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Komandiruotės | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Posėdžiai ir konferencijos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Komitetai[42] | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Tyrimai ir konsultacijos | 0 | 0,200 | 0,200 | 0 | 0,200 | 0,200 | Informacinės sistemos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 Iš viso kitų valdymo išlaidų | 0 | 0,200 | 0,200 | 0 | 0,200 | 0,200 | 3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos | Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0 | 0,200 | 0,200 | 0 | 0,200 | 0,200 | Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą Konsultacijos, vertinimai, persvarstymai Komisija pradės du KEV bendrosios įmonės nepriklausomų ekspertų vertinimus ir du kartus persvarstys reglamentą, kuriuo įsteigta ši įmonė. Numatoma suma atitinkamais metais: […] 5. KITOS PASTABOS […] [1] OL L 412, 2006 12 30, p. 1. [2] OL L 400, 2006 12 30, p. 86. [3] Stern review on the economics of climate change , HM Treasury , 2006 m.; http://www.hm-treasury.gov.uk/independent_reviews/stern_review_economics_climate_change/sternreview_index.cfm. [4] Tarptautinės klimato kaitos komisijos ketvirtoji įvertinimo ataskaita, III darbo grupės įnašas. Klimato kaita 2007: klimato kaitos mažinimas. Patvirtinta IPPC III darbo grupės 9 sesijos metu, Bankokas, Tailandas, 2007 m. balandžio 30 d.–gegužės 4 d. [5] „ ExternE“ – Energijos išorinis poveikis, Mokslinių tyrimų generalinio direktorato JOULE projektas; žr. http://www.externe.info/. [6] Energetikos ir transporto GD „HyLights“ projektas – žr. http://www.hylights.org/. [7] Vandenilio ateities planas: integruotas mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos planas ; JAV Energetikos departamentas ir Susisiekimo departamentas; 2006 m. gruodžio mėn. (atnaujintas 2004 m. planas); žr.http://www.hydrogen.energy.gov/pdfs/hydrogen_posture_plan_dec06.pdf. [8] Japonijos kuro elementų komercializacijos konferencija (FCCJ); žr. http://fccj.jp/index_e.html. [9] „ Energija besikeičiančiam pasauliui: Europos energetikos politika “; KOM(2007) 1; 2007 m. sausio 10 d. [10] Dėl Europos strateginio energetikos technologijų plano sudarymo ; KOM(2006) 847; 2007 m. sausio 10 d. [11] Rašytinė deklaracija pagal Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnį dėl ekologiškos vandenilio ekonomikos sukūrimo ir trečios Europos pramoninės revoliucijos sudarant partnerystę su suinteresuotais regionais ir miestais, MVĮ ir pilietinės visuomenės organizacijomis , Europos Parlamentas 0016/2007, 2007 m. gegužės mėn. [12] KOM(2005) 24. [13] Europos vandenilio ir kuro elementų technologijų platforma – Strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkė, Plėtros strategijos įgyvendinimo planas ; žr. https://www.hfpeurope.org/hfp/keydocs; [14] Mikroįmonės, mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) Europos Komisijos apibrėžiamos kaip įmonės, kuriose dirba mažiau nei 250 darbuotojų ir kurių metinė apyvarta neviršija 50 mln. EUR ir (arba) metinė balanso suma yra mažesnė nei 43 mln. EUR. [15] Poveikio vertinimo gairės, SEK(2005) 791, Europos Komisija, 2005 m. [16] OL C […], […], p. […]. [17] OL C […], […], p. […]. [18] OL C […], […], p. […]. [19] OL L 412, 2006 12 30, p. 1. [20] OL L 400, 2006 12 30, p. 86. [21] KOM(2003) 226. [22] KOM(2003) 690. [23] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2006 m. gruodžio 13 d. Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1). [24] OL L 134, 2004 4 30, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/97/EB (OL L 363, 2006 12 20, p. 107). [25] OL L 134, 2004 4 30, p. 114. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/97/EB (OL L 363, 2006 12 20, p. 107). [26] OL L 312, 1995 12 23, p. 1. [27] OL L 295, 1996 11 15, p. 2. [28] OL L 136, 1999 5 31, p. 1. [29] Aukšto lygio valstybių narių grupėje dalyvaus ir asocijuotos valstybės. [30] OL L 391, 2006 12 30, p. 1. [31] OL L 136, 1999 5 31, p. 15. [32] Valstybių narių aukšto lygio grupei priklausys ir asocijuotos valstybės. [33] Vertinant ir atrenkant projektus visų pirma reikėtų laikytis kriterijų, nustatytų Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistemo