LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 23.9.2008 
SEK(2008) 2490  
  
KOMMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie 
Pasiūlymo dėl 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTO 
 
iš dalies kei čiančio Reglament ą (EB) Nr. 717/2007 d ėl tarptinklinio ryšio per viešuosius 
judriojo telefono ryšio tinkl us Bendrijoje, iš dalies kei čiantį Direktyv ą 2002/21/EB/EB 
dėl elektronini ų ryšių tinklų ir paslaug ų bendrosios reguliavimo sistemos 
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA   
{KOM(2008) 580 galutinis} 
{SEK(2008) 2489} 
 
LT 2   LT SANTRAUKA 
1. F AKTAI  
Europos Komisija turi persvarstyti Tarptinklinio ryšio reglamento veikim ą ir iki 2008 m. 
gruodžio 30 d. pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskait ą. Savo ataskaitoje Komisija 
turi įvertinti, ar pasiekti Tarptinklinio ryšio re glamente nustatyti tikslai, ar reikia prat ęsti jo 
galiojimą ir (arba) j į iš dalies pakeisti. Europos Parlamentas ir Taryba taip pat konkre čiai 
pavedė Komisijai apžvelgti tarptinklinio ryšio duomen ų perdavimo paslaug ų, įskaitant 
trumpųjų pranešim ų paslaugas (SMS) ir daugiaforma čių pranešim ų paslaugas (MMS), 
didmenini ų ir mažmenini ų kainų pokyčius ir prireikus pateikti rekomendacij ų dėl būtinybės 
reguliuoti šias paslaugas. 
Šioje poveikio vertinimo (PV) ataskaitoje nagrin ėjamos galimyb ės, Komisijai persvars čius 
Tarptinklinio ryšio reglamento veikim ą. Visų pirma nagrin ėjama galimyb ė pratęsti dabartin į 
jo galiojimo termin ą, kuris baigiasi 2010 m. birželio 30 d., tarptinklinio ry šio balso paslaug ų 
atžvilgiu ir galb ūt išplėsti jo taikymo srit į, įtraukiant į ją tarptinklinio ryšio SMS ir (arba) 
paketinių duomenų perdavimo paslaugas. Rugs ėjo 1 d. Poveikio vertinimo valdyba d ėl šio 
dokumento pateik ė pastabų, į kurias buvo atsižvelgta. 
2. P OKYČIAI PRIĖMUS TARPTINKLINIO RYŠIO REGLAMENT Ą  
2007 m. birželio 30 d. įsigaliojus Tarptinklinio ryši o reglamentui, 2007 m. ruden į Komisijos 
tarnybos jau prad ėjo rengtis jo veikimo persvarstymui. Reglamento įgyvendinimas, ypa č 
perėjimas prie Europos tarifo, vyko sklandžiai, ir nacionalin ės reguliavimo institucijos (NRI) 
nurodė tik keletą išimčių.  
Bendradarbiaudama su Komi sija, Europos reguliuotoj ų grupė (ERG) šešis m ėnesius rinko 
išsamius duomenis, kuriais remiantis parengtos dvi lyginamosios ataskaitos. Rengiant šias 
ataskaitas nustatyta, kad mažmeninio ir didmeninio lygmens kainos ne itin skyr ėsi nuo 
didžiausių leistinų ribų, tad buvo galima nuspr ęsti, kad šios rinkos dabar yra konkurencingos. 
Ataskaitoje taip pat iškeltas klausimas, kad dauguma operatori ų apmokestina tarptinklinio 
ryšio paslaugas remdamiesi minut ėmis, o ne tikr ąja tarptinklinio ryšio trukme.  
Ataskaitų duomenimis, kad daugumoje valstybi ų narių tarptinklinio ryšio SMS paslaug ų 
mažmeninio ir didmeninio lygmens kainos kito nedaug. Be to, duomen ų perdavimo paslaug ų 
padėtis, vertinant vidutin ę 1 MB duomen ų perdavimo kain ą, yra visiškai kitokia, nes kain ų 
skirtumai atskirose šalyse teb ėra dideli, o kai kuriose šalyse vis dar taikomos itin didel ės 
vidutinės kainos.  
2.1. Viešosios konsultacijos 
2008 m. geguž ės 7 d. prad ėjusi plataus masto vieš ąsias konsultacijas Eu ropos Komisija praš ė 
pateikti pastab ų dėl Tarptinklinio ryšio reglamento persvarstymo ir galimo tarptinklinio ryšio 
SMS ir duomen ų perdavimo paslaug ų įtraukimo į jo taikymo srit į. Nors dauguma operatori ų 
nepritaria tam, kad tarptinkl inio ryšio balso paslaugos b ūtų toliau reguliuojamos, dauguma 
 
LT 3   LT NRI ir valstyb ės narės bei kai kurie mažesni operatoriai ir vartotoj ų grupės mano, kad j į 
būtina tęsti.  
Dėl apmokestinimo minut ės ir sekund ės tikslumu operatoriai paprastai mano, kad tai tur ėtų 
nulemti rinka, o ERG ir vartotoj ų grupės tikina, jog b ūtina skubiai imtis priemoni ų ir išspręsti 
šį klausimą, kurį jos vadina „pasl ėptu apmokestinimu“.  
ERG pažym ėjo, kad iki 2008 m. balandžio m ėn. tarptinklinio ryšio SMS paslaug ų 
mažmenin ės kainos nedaug pakito. Tod ėl ji rekomendavo nustatyti tarptinklinio ryšio SMS 
paslaugų vidutinio didmeninio tarifo rib ą ir iš dalies pake isti Europos tarifo įpareigojim ą, 
papildant j į tarptinklinio ryšio SMS paslaugos si ūloma kaina, kurios mažmeninis tarifas 
neviršytų didžiausios nustatytos ribos. Vartotoj ų organizacijos ta ip pat pasisak ė už SMS 
paslaugos reguliavim ą ir didmeniniu, ir mažmeniniu lygmeniu. Kita vertus, GSM asociacija ir 
judriojo ryšio operatoriai, išs kyrus kelias išimtis, paprastai to kiam reguliavimui nepritaria.  
Dėl tarptinklinio ryšio duomen ų perdavimo paslaugos beveik vi suotinai sutarta, kad reikia 
užkirsti keli ą nelauktai didel ėms sąskaitoms. Vartotoj ų organizacijos taip pat pasisak ė už 
reguliavim ą ir didmeniniu, ir mažmeniniu lygmeniu. ERG mano, kad b ūtina nedelsiant imtis 
oficialaus reguliavimo siekiant daugiau skaidrumo ir vengiant nelauktai dideli ų sąskaitų. 
GSM asociacija ir dauguma operatori ų pasisakė prieš kain ų reguliavim ą, nors kai kurie 
operatoriai pritart ų didmeninio lygmens reguliavimui.  
2.2. Kiti poky čiai 
Komisijos tarnybos visos proced ūros metu noriai bendravo su suinteresuotosiomis šalimis. 
Komisija taip pat užsak ė nepriklausom ų konsultant ų tyrimą, kurio ataskait ą Komisija 
paskelbė 2008 m. birželio 27 d.  
2008 m. vasario m ėn. Pasauliniame GSM kongrese Bars elonoje šio sektoriaus atstovus 
Komisijos nar ė V. Reding įspėjo iki 2008 m. liepos m ėn. sumažinti tarptinklinio ryšio SMS ir 
duomenų perdavimo paslaug ų kainas, kad b ūtų išvengta reguliavimo. Be to, 2008 m. birželio 
4 d. Komisijos nar ė V. Reding taip pat išsiunt ė visų Europos S ąjungos judriojo ryšio 
operatorių vadovams rašt ą, kuriame papraš ė pranešti j ų 2008 m. liepos 1 d. si ūlomas 
tarptinklinio ryšio SMS ir duomen ų perdavimo paslaug ų ES kainas ir šioms paslaugoms j ų 
taikomas skaidrumo priemones.  
Visos NRI pateik ė konkrečių operatori ų duomenis, kuriuos surinko vykdydamos savo įprastą 
stebėjimo veikl ą. Remdamosi šiais išsamiais duome nimis Komisijos tarnybos pareng ė 
ekonomin į modelį, pagal kur į įvertintas galiojan čio reglamento poveikis, taip pat šioje 
ataskaitoje paaiškint ų politikos galimybi ų ekonominis poveikis.  
3. PROBLEMOS  APIBRĖŽIMAS 
3.1. Tarptinklinio ryšio balso paslaugos 
Nors vartotojams buvo naudingos mažesn ės tarptinklinio ryšio balso paslaug ų kainos, ta čiau 
sprendžiant iš įrodymų, surinktų priėmus šį reglament ą, struktūrinės tarptinklinio ryšio balso 
 
LT 4   LT paslaugų rinkos problemos nepakito. Komentuodama vieš ąsias konsultacijas, ERG patvirtino, 
kad prieš priimant š į reglament ą buvusios esmin ės problemos neišnyko. 
3.2. Balso paslaug ų apskaitomieji vienetai 
Reglamente nustatyti tarptinklinio ryšio balso paslaug ų Bendrijoje kain ų apribojimai, kurie 
išreikšti tam tikra „minut ės“ pagrindu skai čiuojama pinigine suma. Ta čiau atitinkamose 
reglamento nuostatose aišk iai nenurodyta, kokie tur ėtų būti mažiausi laiko vienetai, pagal 
kuriuos tur ėtų būti skaičiuojamos didmenini ų ir mažmenini ų tarptinklinio ryšio balso 
paslaugų kainos. 2007 m. rugs ėjo mėn.–2008 m. kovo m ėn. lyginamojoje ERG duomen ų 
ataskaitoje apskai čiuota, kad taikant Europos tarif ą paslaugas apskai čius minut ėmis tipinė 
mažmeninio lygmens s ąskaita už skambinim ą padidėjo vidutiniškai maždaug 24 %, o už 
priimtus skambu čius – 19 %. Judriojo ryšio operatori ų taikoma nevienoda apskaitom ųjų 
vienetų tvarka labai trukdo Europos tarif ą taikyti nuosekliai. 
3.3. SMS 
Panašiai kaip balso paslaug ų atveju, viena iš priežas čių, kodėl tarptinklinio ryšio SMS 
paslaugos kainuoja brangiai, yra ta , kad vartotojai neatsižvelgia į šias kainas, kai renkasi 
judriojo ryšio operatori ų. Apie taikomas dideles kain as jie dažnai sužino jau prad ėję naudotis 
paslaugomis. Bendrijoje tarpti nklinio ryšio SMS paslaug ų kainos daro poveik į milijonams ES 
piliečių. SMS paslaugomis ypa č aktyviai naudojasi jaunesn i vartotojai. Neatrodo, kad 
tarptinklinio ryšio SMS paslaug ų didmenin ės kainos Bendrijoje pagr įstos pagrindin ėmis 
sąnaudomis, ir panašu, kad operatoriams tr ūksta konkurencini ų paskatų mažinti kainas.  
3.4. Tarptinklinio ryšio paketinio duomen ų perdavimo paslaugos 
Tarptinklinio ryšio duomen ų perdavimo paslaug ų kainų lygmens klausimas iškeltas per 
politines diskusijas prieš reglamento pri ėmimą. Nors b ūta tam tikr ų teigiamų pokyčių, 
tarptinklinio ryšio duomen ų perdavimo paslaug ų didmeninio ir mažmeninio lygmens kainos 
Europos S ąjungoje nepagr įstai didel ės, palyginti su atitinkam ų vidaus rinkose teikiam ų 
paslaugų kainomis ir su pagrindin ėmis šių paslaugų teikimo s ąnaudomis, taigi dažnai kyla 
nelauktai dideli ų sąskaitų problema. D ėl inter alia ribotų galimybi ų valdyti srautus 
nustatomos nuolat didel ės tarptinklinio ryšio duomen ų perdavimo paslaug ų didmenin ės 
kainos (vis ų pirma ne tuose tinkluose, kuriais pageidaujama naudotis) lemia gerokus 
didmenini ų sąnaudų skirtumus. D ėl tokių pernelyg dideli ų didmenini ų kainų iškreipiamos 
konkurencijos s ąlygos trukdo vidaus rinka i sklandžiai veikti. 
4. TIKSLAI 
Bendras ES veiksm ų tikslas – skatinti tolesn ę bendrosios elektronini ų ryšių paslaugų (kurioms 
priskiriama balso telefonija, SMS ir duomen ų perdavimo paslaugos) rinkos pl ėtrą po Bendrij ą 
keliaujantiems vartotojams, besi naudojantiems viešaisiais judrio jo ryšio tinklais teikiamomis 
ES masto tarptinklinio ryšio paslaugomis.  Tiksliau pasakius, užtikrinti, kad vieš ųjų judriojo 
ryšio tinkl ų vartotojų, keliaujan čių Bendrijoje, už ES tarptinklin io ryšio paslaugas mokamos 
kainos neb ūtų nepagrįstai didesn ės už kainas, kurias tie vartotojai moka už skambinim ą, SMS 
arba duomen ų siuntimą savo šalyje.  
 
LT 5   LT 5. ALTERNATYVIOS  POLITIKOS  GALIMYB ĖS 
Šiame PV svarstomi alternatyv ūs požiūriai į tikslinį reguliavim ą, kaip antai savireguliavimas, 
bendras reguliavimas ir mažiausios galios teis ės aktai. Ta čiau atsižvelgus į ypatingą nustatytų 
problemų pobūdį nuspręsta, kad šios galimyb ės nėra įmanomos (žr. 5 skyri ų). 
Reguliavimo galimyb ės vertinamos pagal šiuos kriterijus: efektyvum ą, konkurencij ą, 
veiksmingum ą, nuoseklum ą ir darnum ą.  
6. TARPTINKLINIO  RYŠIO  BALSO  PASLAUG Ų POLITIKOS  GALIMYB ĖS  
Svarstomos kelios tarptinkl inio ryšio balso paslaug ų politikos galimyb ės. Viena iš j ų – 
galimybė nekeisti politikos, kuri šiuo atveju reikšt ų, kad reglamento galiojimas pasibaigt ų 
2010 m. birželio 30 d. Ta čiau padaryta išvada, kad be pakankam ų konkurencini ų paskatų 
tarptinklinio ryšio balso paslaug ų rinkoje kilt ų didelis pavojus, kad mažmenin ės ir didmenin ės 
kainos vėl padidėtų, jei reglamente nustatyt ų kainų įpareigojim ų neliktų jam netekus galios 
2010 m. D ėl šios priežasties manoma, kad reglamento galiojimo 2010 m. terminas tur ėtų būti 
pratęstas trejais metais – iki 2013 m. birželio 30 d.  
Tarptinklinio ryšio balso paslaug ų skaidrumo priemon ės – neatsiejama dabartinio reglamento 
dalis. Tačiau manoma, kad vien skaidrumo priemon ės nebūtų veiksmingos.  
Taip pat nustatyta, kad reguliavimo mastas tur ėtų būti padidintas ir didmeniniu, ir 
mažmeniniu lygmeniu. Be didmeninio reguliavimo kyla pavojus sutrikdyti tvarking ą 
tarptinklinio ryšio rinkos veikim ą, nes mažesni operatoriai atsidurt ų ypač nepalankioje 
padėtyje konkurencijos atžvilgiu. Kartu, jeigu reguliavimas b ūtų taikomas tik didmeniniu 
lygmeniu, tik ėtina, kad mažmenin ės kainos vartotojui nesumaž ėtų.  
Šiame PV taip pat nagrin ėjamos balso paslaug ų didesnio reguliavimo strukt ūros galimyb ės 
visų pirma ar reik ėtų numatyti dabartini ų didmenini ų ir mažmenini ų didžiausi ų kainų ribų 
mažinimo kreiv ę, ir jeigu taip, koks tur ėtų būti tokio mažinimo dydis. Nuspr ęsta, kad šios 
didžiausios ribos tur ėtų toliau maž ėti atsižvelgiant į numatom ą sąnaudų mažėjimą. Nuspręsta, 
kad veiksmingiausias poži ūris – nustatyti mažinimo kreiv ę, pagal kuri ą būtų tęsiamas pagal 
dabartinį reguliavim ą skatinamas linijinis kain ų mažinimas mažmeniniu lygmeniu ir kartu 
būtų sudaryta galimyb ė labiau mažinti kainas didmeniniu lygmeniu atsižvelgiant į 
prognozuojam ą sąnaudų mažėjimą. Šis poži ūris skatina konkurencij ą, nes užtikrina didesn į 
lankstumą konkuruoti.  
7. APSKAITOM ŲJŲ VIENET Ų POLITIKOS  GALIMYB ĖS  
Galima manyti, kad taikant skirtingus tarptinklinio ryšio skambu čių apskaitos principus 
sukuriamos skirtingos s ąlygos, vadinasi, trukdoma nuose kliai taikyti Europos tarif ą ir 
iškreipiamos konkurencijos bendroje rinkoje s ąlygos. Tod ėl vertėtų reglamentu suderinti su 
tuo susijusius judriojo ryšio operatori ų įpareigojimus.  
Šio klausimo sprendimo galimyb ės šios: politikos nekeisti, pe reiti prie griežtos sekundži ų 
apskaitos, pereiti prie modifikuotos sekundži ų apskaitos ir tikslinti didžiausias kain ų ribas. 
 
LT 6   LT Nuspręsta, kad modifikuota sekundži ų apskaita yra veiksmingiausias b ūdas, nes j į pritaikius, 
vartotojams paprastai reik ės mokėti tik už tai, k ą jie suvartoja, o operatoriai gal ės susigrąžinti 
pagrįstas sujungimo s ąnaudas ir gal ės lanksčiai skirstyti savo pasi ūlymus taikydami ne didesn į 
kaip 30 sekundži ų apmokestinimo interval ą skambučio pradžioje. Priimami skambu čiai ir 
didmeniniai skambu čiai turėtų būti griežtai apskaitomi sekundži ų tikslumu.  
8. SMS  POLITIKOS  GALIMYB ĖS  
Kaip ir tarptinklinio ryšio balso paslaug ų atveju, nagrin ėjamos įvairios galimyb ės spręsti 
iškeltas tarptinklinio ryšio SMS paslaug ų rinkos problemas. Ta čiau vidaus rinkos SMS ir 
tarptinklinio ryšio SMS kain ų skirtumas teb ėra nepagr įstai didelis. Nepaisant pastar ųjų 
atkaklių Europos Komisijos ir nacionalini ų reguliavimo institucij ų raginimų gerokai sumažinti 
kainas, kain ų pokyčiai rinkoje buvo palyginti nedideli.  
Manoma, jog b ūtina imtis priemoni ų užtikrinti tarptinklinio ryšio SMS paslaug ų skaidrum ą. 
Tačiau taip pat manoma, kad vien skaidrumo priemon ės nebus veiksmingos sprendžiant šias 
problemas.  
Reguliuojant tik didmeniniu lygmeniu reik ėtų pakankamai stipri ų rinkos j ėgų siekiant 
užtikrinti, kad sumažinus didmenines kainas mažmenin ės kainos taip pat b ūtų atitinkamai 
sumažintos per palyginti trump ą laiką. Ir atvirkš čiai, be didmeninio lygmens reguliavimo 
mažesni operatoriai gal ėtų nukentėti dėl kainų skirtumo mažinimo, nes jiems gali tekti mok ėti 
palyginti dideliais didmeniniais tarifais, o j ų mažmenin ės kainos b ūtų apribotos.  
Kaip ir balso paslaug ų atveju, manoma, kad veiksmingas rezultatas b ūtų užtikrintas derinant 
skaidrumo priemones ir mažmeninio bei didmeninio lygmens reguliavim ą. Šiai nuomonei 
pritaria ERG, mananti, kad didmenin ės SMS kainos nepagr įstos priiman čiojo tinklo 
operatoriaus s ąnaudomis.  
Komisijos tarnybos nusprend ė, kad reglamentas tur ėtų būti iš dalies pakeistas, įtraukiant į jį 
tarptinklinio ryšio SMS paslaug ų didmeninio ir mažmeninio lygmens reguliavimo priemones, 
taip pat skaidrumo priemones, kurios įsigaliotų 2009 m. liepos 1 d. ketveriems metams, iki 
2013 m. birželio 30 d.  
PV nagrin ėjamos trys didmenini ų ir mažmenini ų tarptinklinio ryšio SMS paslaug ų kainų 
reguliavimo galimyb ės. Pirmoji galimyb ė – tai Danijos nacionalin ės reguliavimo institucijos 
(NITA) pasi ūlytas sąnaudomis pagr įstas modelis. Kitas galimybes pasi ūlė ERG. Pagal NITA 
modelį siūloma taikyti 3,48 cento tarif ą mažmeniniu lygmeniu ir 0,8 cento didmeniniu 
lygmeniu. Pagal pirm ąją ERG galimyb ę siūloma taikyti 15 cent ų viršutinę ribą mažmeniniu 
lygmeniu ir 8 cent ų ribą didmeniniu lygmeniu. Pagal antr ąją ERG galimyb ę siūloma nustatyti 
11 centų ribą mažmeniniu lygmeniu ir 4 cent ų ribą didmeniniu lygmeniu. Nors NITA poži ūris 
turi daugiau pranašum ų, manoma, jog pagal j į didžiausios kain ų ribos būtų pernelyg didel ės, 
kad būtų praktiškai taikomos beveik visose valstyb ėse narėse. 
Didmeniniu lygmeniu teikiama pirmenyb ė antrajai iš dviej ų ERG pasi ūlytų galimybi ų, nes 
joje geriau atsižvelgiama į faktiškai patirtas didmenines s ąnaudas ir kartu užtikrinamas 
 
LT 7   LT didesnis lankstumas, palyginti su NITA pasi ūlyme numatytu principu. Mažmeniniu lygmeniu 
vartotojams aiškiai naudingesnis antrasis ERG pasi ūlymas.  
9. TARPTINKLINIO  RYŠIO  DUOMEN Ų PERDAVIMO  PASLAUG Ų 
POLITIKOS  GALIMYB ĖS  
Vidaus rinkos ir tarp tinklinio ryšio duomen ų perdavimo kain ų skirtumai teb ėra dideli ir labai 
įvairūs valstybėse narėse, taigi vartotojams gresia pa vojus gauti nelauktai dideles s ąskaitas. 
Skaidrumo stoka teb ėra pagrindin ė problema, ir visiškai  neaišku, ar priemon ėmis, kuri ų 
siekdami daugiau šios pasla ugos skaidrumo pastaruoju metu ėmėsi tam tikri operatoriai, bus 
užtikrinta, kad nelauktai dideli ų sąskaitų problema bus išspr ęsta visose valstyb ėse narėse. 
Taigi, nors reguliuotoj ų įsikišimo galimyb ė turėtų būti vertinama apdairiai, manoma, kad 
galimybė „politikos nekeisti“ n ėra įmanoma.  
Nustatyta, kad skaidrumo klausimui spr ęsti visų pirma reik ėtų imtis dviej ų priemoni ų: 
vartotojams ypa č svarbi teikiama pagrindin ė kainų informacija, tod ėl reikėtų pasiūlyti tokios 
informacijos teikimo reguliavimo priemon ę. Kartu galimyb ė vartotojui pasirinkti paslaug ų 
teikimo nutraukimo ribas b ūtų labai veiksminga priemon ė spręsti nelauktai dideli ų sąskaitų 
problemą, taigi tokia galimyb ė taip pat tur ėtų būti pasiūlyta. 
Šiame PV taip pat visapusiškai apsvarstyta regu liavimo mažmeniniu ir didmeniniu lygmeniu 
galimybė. Dėl didelių didmenini ų kainų (visų pirma ne tuose tinkluose, kuriais pageidaujama 
naudotis) ir d ėl sunkum ų valdyti tarptinklinio ryšio duomen ų srautą iškreipiamos 
konkurencijos s ąlygos, ir operatoriams sunku numatyti savo didmenines s ąnaudas. Apsauginis 
didmenin ės kainos apribojimas pašalint ų šiuos pernelyg didelius mokes čius ir kartu užtikrint ų 
konkurencij ą likusioje didmenin ės rinkos dalyje. Tokia didžiausia riba turi b ūti pakankamai 
maža, kad b ūtų išspręsta nelauktai dideli ų sąskaitų problema, ir pakankamai didesn ė už kai 
kuriuos šiuo metu rinkoje si ūlomus tarifus, kad b ūtų išvengta trukdymo konkurencijos 
jėgoms.  
Taigi manoma, kad reikia didmeninio re guliavimo (kartu su skaidrumo priemon ėmis). 
Reguliavimo laikotarpis suderina mas su balso ir SMS paslaug ų reguliavimo terminu, t. y. iki 
2013 m. birželio 30 d.  
Manoma, kad mažmenin ės kainos netur ėtų būti reguliuojamos tikintis, kad d ėl galimų 
pakaitinių pasiūlymų rinkoje atsiras konkurencini ų paskatų.  
10. ĮVERTINIMAS IR STEB ĖJIMAS  
NRI bei Komisija ateityje itin atidžiai vertins b ūtinybę pratęsti judriojo tarptinklinio ryšio 
reguliavim ą. Komisijos tarnybos mano, kad duomenys tur ėtų būti toliau renkami panašiu 
mastu ir dažnumu per vis ą siūlomą pratęsimo laikotarp į. NRI bus paprašytos rinkti duomenis 
apie mažmenines ir didmenines tarptinklinio ryšio balso, SMS ir duomen ų perdavimo 
paslaugas kart ą per šešis m ėnesius. Tarptinklinio ryšio regulia vimo veiksmingumas ir svarba 
bus įvertinti po trej ų metų – baigiantis nustatytam lai kotarpiui, kai bus  atliekamas 
persvarstymas.