Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis galutinius kompensacinius muitus ir galutinai surenkantis laikinuosius muitus, nustatytus tam tikrų Indijoje pagamintų grafito elektrodų sistemų importui /* KOM/2004/0570 galutinis */





Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis galutinius kompensacinius muitus ir galutinai surenkantis laikinuosius muitus, nustatytus tam tikrų Indijoje pagamintų grafito elektrodų sistemų importui (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 2003 m. rugpjūčio 21 d. Komisija inicijavo antisubsidinį tyrimą, susijusį su tam tikrų Indijoje pagamintų grafito elektrodų sistemų įvezimu į Bendriją. 2004 m. geguzės 19 d. Komisija įvedė laikinąjį kompensacinį muitą tam tikroms Indijoje pagamintoms ir į Bendriją importuojamoms grafito elektrodų sistemoms. Pridėtas pasiūlymas dėl Tarybos reglamento yra pagrįstas galutinai nustatytais faktais, patvirtinančiais subsidijos taikymą ir zalą, taip pat ir priezastinį subsidijos bei zalos rysį. Istyrus visų salių, ypač Bendrijos pramonės, nenusijusių importuotojų ir vartotojų interesus, pasitvirtino isvada, jog galutinių priemonių taikymas nepriestarauja Bendrijos interesui. Todėl Tarybai siūloma priimti pridėtą pasiūlymą dėl reglamento, kuris ne vėliau kaip iki 2004 m. rugsėjo 20 d. turėtų būti paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis galutinius kompensacinius muitus ir galutinai surenkantis laikinuosius muitus, nustatytus tam tikrų Indijoje pagamintų grafito elektrodų sistemų importui EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsizvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsizvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo is Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [1] (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 15 straipsnį, [1] OL L 288,.1997 10 21, p. 1, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12.). atsizvelgdama į pasiūlymą, kurį Komisija pateikė pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, [2] [2] OL C [...] [...], p. [...] kadangi: A. LAIKINOSIOS PRIEMONĖS (1) Geguzės 19 d. Komisija Reglamentu (EB) Nr. 1008/2004 [3] (toliau - laikinasis reglamentas) įvedė laikinąjį kompensacinį muitą tam tikrų Indijoje pagamintų grafito elektrodų sistemų importui į Bendriją. [3] OL L 183, 2004 5 20, p. 35. B. TOLESNĖ PROCEDŪRA (2) Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo nuspręsta įvesti laikinąsias kompensacines priemones, kelios suinteresuotos salys rastu pateikė prasymą isreiksti savo nuomonę apie laikinąsias isvadas. Visiems to paprasiusiems buvo suteikta galimybė būti isklausytiems. (3) Komisija ir toliau ieskojo bei tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo būtina galutinėms isvadoms padaryti. (4) Visoms salims buvo pranesta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo ketinama rekomenduoti įvesti galutinį kompensacinį muitą tam tikrų Indijoje pagamintų grafito elektrodų sistemų importui ir galutinai surinkti sumas, uztikrintas laikinuoju muitu. Be to, jiems buvo suteiktas laikotarpis, per kurį po sių esminių faktų ir aplinkybių atskleidimo jos gali kreiptis su skundu ar protesto pareiskimu. (5) Buvo atsizvelgta į suinteresuotų salių zodziu ir rastu pateiktus argumentus ir prireikus buvo atitinkamai patikslintos isvados. C. APTARIAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS (6) Kadangi naujų pastabų apie minimą produktą ir panasų produktą negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 12-16 konstatuojamosios dalys. D. SUBSIDIJAVIMAS 1. Muito tarifo sumazinimo leidimo schema (MTSLS) (7) Po paskelbimo ėmus taikyti laikinąsias priemones ir vėliau po galutinio paskelbimo, is Indijos vyriausybės ir eksportuojančiųjų gamintojų gauta pastabų. Pirma, buvo tvirtinama, kad MTSLS po eksporto - tai grązinimo schema ir todėl pagal sią schemą gauta bet kokia nauda turėtų būti apribota perteklinių importo muitų grązinimu, kuris galėjo būti atliktas. Toliau tvirtinama, kad bet kokios naudos kiekybinis nustatymas turėtų remtis MTSLS licencijų gavimo data, o ne jų panaudojimo ar pardavimo data, kuria rėmėsi Komisija. Pagaliau buvo tvirtinama, kad naudos suma turėtų būti sumazinta, kadangi buvo teigiama, kad MTSLS norma siam produktui 2004 m. vasario mėn., t. y. po tyrimo laikotarpio, buvo sumazinta nuo 19 % iki 11 %. (8) Atsakant į pirmą teiginį, laikinojo reglamento 33 konstatuojamoje dalyje buvo pabrėzta, kad ,pagrindiniame reglamente numatoma inter alia isimtis I priedo i punkte, II priede (grązinimo sąvokos apibrėzimas ir grązinimo taisyklės) ir III priede (pakeičiamojo grązinimo sąvokos apibrėzimas ir pakeičiamojo grązinimo taisyklės) nustatytas grieztas taisykles atitinkančioms grązinimo ir pakeičiamojo grązinimo sistemoms". (9) Atsizvelgiant į siuos dalykus, reikia pabrėzti, kad Indijos Vyriausybė neįdiegė veiksmingos tikrinimo sistemos arba procedūros tam, jog būtų patvirtinta, ar eksportuojamo produkto gamyba pareikalavo sąnaudų ir kiek jų buvo (pagrindinio reglamento II priedo (II) 4 dalis) ir, jei tai yra pakeičiamoji grązinimo sistema - pagrindinio reglamento III priedo (II) 2 dalis. Be to, Indijos Vyriausybė nevykdė tikraisiais sąnaudų kiekiais pagrįsto po eksporto atliekamo patikrinimo, kad būtų nustatyta, ar buvo atliktas perteklinis mokėjimas, nors tą patikrinimą paprastai privaloma atlikti, jeigu netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo (II) 5 dalis ir III priedo (II) 3 dalis). Taip pat laikinojo reglamento 37 konstatuojamoje dalyje sakoma, kad ,po eksporto taikomos MTSLS pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a pastraipos ii punkto negalima laikyti leidziama grązinimo arba pakeičiamojo grązinimo sistema (III priedas)". Dėl sių priezasčių galutinai patvirtinama laikinojo reglamento 38 konstatuojamosios dalies isvada, kad ,kompensuotina nauda - tai bendro importo muito, kuris taikomas visam importui, grązinimas". (10) Kad įgytų teisę gauti ismokas pagal sią sistemą, kompanija turi eksportuoti prekes. Vykdant eksporto sandorį, Indijos institucijoms eksportuotojas turi įteikti deklaraciją, patvirtinančią, kad eksportas buvo vykdomas pagal MTSL schemą. Kad prekės būtų eksportuojamos, Indijos muitinė is anksto, pries eksportuojant prekes, isduoda formą prekių eksportui, kurioje inter alia nurodoma MTSLS kreditų suma, kuri turi būti skiriama uz tą eksporto sandorį. Šiame eksporto vykdymo etape kompanija zino, kokią ismoką ji gaus. Muitinei isdavus formą prekių eksportui, Indijos Vyriausybė neturi įgaliojimų skirti MTSLS kreditą. Taip pat buvo patikrinta, ar kaip nors pakeitus MTSLS tarifus tarp tikrojo eksporto ir MTSLS licencijos isdavimo nebūtų daroma įtaka skiriamos ismokos dydziui. Atitinkamas MTSLS tarifas - tai tarifas, taikomas pateikiant eksporto deklaraciją. Dėl to nėra galimybės atgaline data is dalies keisti ismokos dydį. Todėl, įvykdzius eksporto sandorį, Indijos Vyriausybė privalo mokėti muitus, kurie yra finansinis įnasas, kaip apibrėzta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a pastraipos i punkte. (11) Pagrindinio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje numatoma, kad ,islyginamąjį muitą galima nustatyti, kad būtų kompensuota bet kokia skirta subsidija [...], kurią isleidus laisvai cirkuliuoti Bendrijoje būtų daroma zala". Pagrindinė priezastis nustatyti tą muitą - importuojamų prekių kaina yra mazesnė, nes toms prekėms buvo skiriamos subsidijos, ir tokios mazos kainos daro zalą. Šiuo atveju, kai grafito elektrodų sistemų eksportuotojai derasi dėl pardavimo eksportui kainų, jie zino, kad parduodant bus naudojamasi subsidijomis pagal MTSL schemą. Atsizvelgiant į faktą, kad eksportuotojai zino, jog jie gaus tokią subsidiją ir jog is tikrųjų naudojasi kitomis schemomis, derantis dėl kainų, sių kompanijų padėtis konkurencijos atzvilgiu yra kur kas geresnė, t.y. naudodamos subsidijas, kompanijos gali siūlyti mazesnes kainas. (12) Indijos buhalterinės apskaitos standartai numato galimybę įrasyti kreditus kaip pajamas, pvz., gaunamus pagal MTSL schemą ir kuriuos skiriant atsizvelgiama į didėjimą, jeigu i) tos ismokos buvo uzdirbtos; ir ii) nėra jokios abejonės, kad galiausiai bus gauta pajamų is eksporto sandorio. Šiuo atveju svarbus yra teiginys, kad ,ismokos buvo uzdirbtos". Kaip sakyta pirmiau minėtoje 10 konstatuojamoje dalyje, muitinei isdavus formą prekių eksportui, kurioje inter alia nurodomas uz tą eksporto sandorį skirtinas MTSLS kredito dydis, Indijos Vyriausybė neturi įgaliojimų skirti subsidiją arba jos neskirti ar nustatyti subsidijos dydį. Taip pat, kaip sakyta toje pačioje konstatuojamoje dalyje, jeigu MTSLS tarifai būtų kaip nors keičiami tarp tikrojo eksporto ir MTSLS licencijos isdavimo, tas veiksmais neturi atgalinio poveikio suteikiamos ismokos dydziui. Galiausiai, kaip nurodyta pirmiau minėtoje 11 konstatuojamoje dalyje, eksporto sandorių kainos laikomos susijusiomis su subsidijomis (t.y. per mazesnes kainas), kuriomis galima naudotis sudarant eksporto sandorius. Šiomis aplinkybėmis manoma, kad ismokos yra uzdirbamos, jeigu įvykdomas eksporto sandoris. Remdamosi pirmiau isdėstytais dalykais, kompanijos, laikydamosi Indijos buhalterinės apskaitos standartų, paraiską MTSLS kreditui kaip pajamoms gali pateikti vykdydamos eksporto sandorį. (13) Pagal pagrindinio reglamento 2(2) ir 5 straipsnius kompensuotinų subsidijų dydis apskaičiuojamas atsizvelgiant į naudą, kuri per tyrimo laikotarpį buvo suteikta gavėjui. Atsizvelgiant į pirmiau isdėstytus dalykus, manoma esant tikslinga pagal sią schemą gautą naudą vertinti kaip per tyrimo laikotarpį pagal sią schemą uz visus įvykdytus eksporto sandorius gautų kreditų sumą. Šis siūlymas skiriasi nuo poziūrio, kurio buvo laikomasi laikinajame reglamente, kuriame buvo vertinama panaudotų kreditų suma. Pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a pastraipą mokesčiai, kuriuos buvo privaloma sumokėti subsidijai gauti, yra isskaitomi. (14) Dėl paskutinio argumento, susijusio su tariamu MTSLS tarifo sumazinimu, buvo pripazinta, kad buvo pateikta prima facie įrodymų, patvirtinančių, jog aptariamam produktui MTSLS tarifas nuo 2004 m. vasario 9 d. buvo sumazintas iki 11 %. Tačiau kadangi naudos suma nustatoma atsizvelgiant į per tyrimo laikotarpį uz visus eksporto sandorius gautos naudos dydį, MTSLS tarifo sumazinimas po sio laikotarpio neturės įtakos apskaičiuojamos subsidijos lygiui. (15) Atsizvelgiant į siuos pakeitimus, sių dviejų bendradarbiaujančių kompanijų nauda pagal sią schemą buvo pakeista atitinkamai į 16,6 % ir 14,4 %. 2. Gamybos priemonių eksporto skatinimo (EPCG) schema (16) Suinteresuotoms salims nepateikus jokių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 56-58 konstatuojamųjų dalių isvados. 3. Isankstinio leidimo schema (ALS) (17) Buvo manoma, kad laikinuoju etapu vienas eksportuojantis Indijos gamintojas yra gavęs kompensuotinos naudos pagal sią schemą. Šio eksportuotojo atstovai tvirtino, kad i) schemos negalima laikyti kompensuotina; ir ii) bet kokiu atveju visa gauta nauda buvo skirta komerciniam kompanijos skyriui, kuris negamina aptariamo produkto, kurį kompanija pardavė pasibaigus tyrimo laikotarpiui. Atitinkamai buvo tvirtinama, kad eksportuotojui neturėtų būtų priskiriama jokios naudos pagal ALS. (18) Dėl pirmojo teiginio nebuvo pateikta jokių naujų įrodymų, patvirtinančių, kad ALS nėra kompensuotina eksporto subsidija. Atsizvelgiant į tai, buvo prisiminta, kad Indijos Vyriausybė neįdiegė veiksmingos tikrinimo sistemos arba procedūros tam, jog būtų patvirtinta, ar eksportuojamo produkto gamyba pareikalavo sąnaudų ir kiek jų buvo (pagrindinio reglamento II priedo (II) 4 dalis) ir, jei tai yra pakeičiamoji grązinimo sistema - pagrindinio reglamento III priedo (II) 2 dalis. Be to, Indijos Vyriausybė nevykdė tikraisiais sąnaudų kiekiais pagrįsto po eksporto atliekamo patikrinimo, kad būtų nustatyta, ar buvo atliktas perteklinis mokėjimas, nors tą patikrinimą paprastai privaloma atlikti, jeigu netaikoma veiksminga tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo (II) 5 dalis ir III priedo (II) 3 dalis). Dėl sių priezasčių patvirtinamos laikinojo reglamento 64-70 konstatuojamųjų dalių isvados. (19) Dėl antrojo teiginio buvo nustatyta, kad aptariamas eksportuotojas tyrimo laikotarpiu pasinaudojo schema ir todėl gavo kompensuotinos naudos. Be to, faktas, kad sį produktą gaminantis skyrius vėliau, pasibaigus TL, buvo parduotas, nelaikomas svarbiu įvertinant, ar kompanija pasinaudojo subsidijomis per TL. Be to, vertinant kompanijos, kaip visumos, subsidijavimo laipsnį, nėra svarbu, ar subsidija buvo skirta kompanijos padaliniui, kuris pats negamina aptariamo produkto. Is tiesų tiriama visa kompanija kaip organinė visuma, ir todėl laikoma, kad pasipelno visa kompanija, jeigu naudą gauna vienas jos padalinys, Tuo tikslu patvirtinama, kad tyrimo laikotarpiu komercinis padalinys, kuris gavo naudos is ALS, ir komerciniai aptariamą produktą gaminantys padaliniai sudarė vieną juridinį ekonominį subjektą. Dėl to patvirtinamos laikinojo reglamento 71 konstatuojamosios dalies isvados. 4. Eksporto perdirbimo zonos (EPZ)/Į eksportą orientuotos bendrovės (EOU) (20) Suinteresuotoms salims nepateikus jokių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 72 konstatuojamosios dalies isvados. 5. Atleidimas nuo pajamų mokesčio (21) Suinteresuotoms salims nepateikus jokių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 74 konstatuojamosios dalies isvados. 6. Kompensuotinų subsidijų suma (22) Atsizvelgiant į pirmiau isdėstytas isvadas, galutinai tvirtinama toliau pateikiama kompensuotinų subsidijų suma: >TABELPOSITION> E. BENDRIJOS PRAMONĖ (23) Kadangi siuo atzvilgiu nebuvo pateikta jokios is esmės naujos informacijos arba argumentų, patvirtinamos laikinojo reglamento 76 - 79 konstatuojamosios dalys. F. ALA (24) Po laikinojo paskelbimo, Indijos eksportuotojai atkreipė dėmesį į vieno tam tikro aptariamo produkto tipo kainos mazinimo skirtumus, jeigu jie būtų lyginami su panasaus tipo kainų mazinimu. Prasymas buvo tinkamai istirtas ir nustatyta, kad nesutapimas atsirado dėl klaidos, įsivėlusios teikiant zinias apie vieno tam tikro Bendrijos gamintojo kredito avizų ir nuolaidų skaičių. Dėl to prasymas buvo priimtas ir sio tam tikro tipo ir, jeigu reikia, kitų tipų kainos mazinimo skirtumai buvo atitinkamai istaisyti. (25) Be to, buvo nustatyta, kad nemazai prekybos sandorių, kuriuos Bendrijos pramonė naudojo kalkuliacijoms sumazinti, buvo suskaičiuoti du kartus. Todėl reikėjo isbraukti tokius sandorius ir atitinkamai pakeisti kalkuliacijas sumazinta kaina. Tačiau nustatant skaičius, taikomus zalos rodikliams įvertinti, sandoriai dar nebuvo suskaičiuoti du kartus. Todėl zalos rodiklių pakeisti nereikėjo. (26) Todėl palyginimas parodė, kad per TL aptariamojo produkto, kurio kilmės salis yra Indija ir kuris parduodamas Bendrijoje, kainos numusa Bendrijos pramonės kainas 3 %-11 %. (27) Kadangi siuo atzvilgiu nebuvo pateikta jokios is esmės naujos informacijos arba argumentų, patvirtinamos laikinojo reglamento 80-116 konstatuojamosios dalys, isskyrus 86 konstatuojamąją dalį (zr. 1-26 konstatuojamąsias dalis). G. PRIEASTINGUMAS 1. Įprastų konkurencijos sąlygų taikymas panaikinus konkurenciją ribojantį susivienijimą (28) Indijos eksportuotojai pakartojo savo argumentą, kad subsidijuojamo importo siejimas su Bendrijos pramonės patiriama zala grindziamas duomenimis, kurie nėra patikimi, nes iki 1998 m. pradzios veikė konkurenciją ribojantis susivienijimas. Tačiau iki nustatyto galutinio termino įteikti pastabas siuo ypatingu atzvilgiu Indijos eksportuotojai nepateikė jokios naujos informacijos. (29) Kadangi siuo atzvilgiu nebuvo pateikta jokios is esmės naujos informacijos arba argumentų, patvirtinamos laikinojo reglamento 117 - 137 konstatuojamosios dalys. H. BENDRIJOS INTERESAI (30) Naudotojams atstovaujanti asociacija ir naudotojo kompanija pakartojo svarbiausią savo rūpestį, kad Indijos tiekėjus pasalinus is Bendrijos rinkos ir ėmus taikyti kokias nors priemones, to produkto konkurencija apskritai sumazėtų Bendrijos rinkoje, ir neisvengiamai didėtų kainos. Tačiau laikinojo reglamento 147 konstatuojamoje dalyje nustatyta, kad bet koks panasaus produkto kainos didėjimas galutiniams vartotojams būtų nedidelis. Be to, dar buvo priminta, kad jokia kompensacine priemone nesiekiama Indijos produktams uzkirsti kelio patekti į Bendriją - veikiau atkurti vienodas galimybes, kurias iskraipė nesązininga prekyba. Galiausiai, yra manoma, kad priemonės nėra tokios, kad Indijos gamintojams uzkirstų kelią į Bendrijos rinką. (31) Kadangi siuo atzvilgiu nebuvo pateikta jokios is esmės naujos informacijos arba argumentų, patvirtinamos laikinojo reglamento 138-151 konstatuojamosios dalys. I. ALOS PANAIKINIMO LYGIS (32) Paskelbus laikinąsias isvadas, kelios suinteresuotos salys pareiskė, kad 9,4 % pelno lygis, kuris, manoma, atitinka Bendrijos pramonės finansinę padėtį, jeigu Indija nevykdytų zalingo subsidijavimo, būtų pernelyg didelis. Buvo tvirtinama, kad įprasta praktika būtų pramoninių prekių sektoriui (plienui, tekstilei ir pagrindiniams chemikalams) nustatyti 5 % pelno normą. Tos pačios salys, be to, tvirtino, kad turėtų būti visiskai atskleista metodologija siam skaičiui apskaičiuoti. (33) Laikinojo reglamento 154 konstatuojamoje dalyje paaiskinta, kad 9,4 % pelno norma - tai pagrįstas įvertinimas, kuris buvo padarytas remiantis tam tikrais elementais, t.y. i) 1999 m. Bendrijos pramonės pasiekta pelno norma, kai subsidijuotam importui teko maziausia rinkos dalis; ii) to meto rinkos sąlygomis; ir iii) gamybos apimtimi, duomenys apie kurią surinkti is kompanijų atsiskaitymo dokumentų duomenų bazės. Ši duomenų bazė yra sudaryta is kompanijos ataskaitų duomenų, kuriuos pirmiausia ėmėsi rinkti didziųjų pramoninių salių, t.y. didesnės dalies Europos Sąjungos valstybių narių, JAV ir Japonijos, nacionaliniai centriniai bankai ir kuriuos Centrinių buhalterinio balanso duomenų įstaigų Europos komitetas ir Europos Komisija sugrupavo pagal sektorius. Duomenų bazė buvo atnaujinta tarp laikinojo ir galutinio nustatymo. Isanalizavus atnaujintus ES valstybių narių ir JAV bei Japonijos duomenis paaiskėjo, kad artimiausio esamo verslo sektoriaus kompanijų vidutinė pelno norma pries įtraukiant nenumatytas islaidas 2002 m. buvo 7,5 % (2002 m. - tai vėliausi metai, apie kuriuos bazėje prieinami duomenys). (34) Tačiau taip pat manoma, kad nustatant pelno normą, kurią būtų galima uztikrinti, jeigu nebūtų vykdomas subsidijavimas, reikėtų deramai atsizvelgti į visus kiekybinius ir kokybinius elementus, kurie yra svarbūs nustatant pelno normą. Visų pirma, zr. laikinojo reglamento 154 konstatuojamąją dalį, buvo tinkamai istirtos Bendrijos pramonės pelno normos, kai subsidijuojamas importas uzėmė maziausią rinkos dalį (t.y. 1999 m.), ir visos priezastys bei aplinkybės, kurios galėtų turėti įtakos paskutinio laikotarpio tipiskumui. Galiausiai buvo pabrėzta, kad aptariamas produktas naudojamas paklausioms taikymo sritims ir grieztai turi atitikti tam tikrus parametrus, visų pirma elektrinės varzos atzvilgiu. Tai apima ir intensyvaus kapitalo investavimo reikalaujantį gamybos procesą ir dideles islaidas, skirtas moksliniam tiriamajam darbui ir technikos plėtrai. Kadangi pasaulyje tik keli gamintojai naudoja sią technologiją - tai dar vienas įrodymas, kad sio produkto negalima laikyti pagrindine zaliavine preke. (35) Atsizvelgus į visas sias aplinkybes ir elementus, galutinai buvo nuspręsta, kad pelno marza, kurią pagrįstai būtų galima laikyti atitinkančia finansinę padėtį Bendrijos pramonėje, jeigu Indija nevykdytų zalingo subsidijavimo, ir kuri būtų naudojama zalos skirtumams apskaičiuoti, turėtų būti 8 %. (36) Atsizvelgiant į pirmiau isdėstytus dalykus ir isvadas dėl kainos mazinimo (zr. pirmiau minėtas 24-26 konstatuojamąsias dalis), nustatomi sie zalos skirtumai. Graphite India Limited (GIL) // 15,7 % Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited // 7,0 % J. GALUTINĖS PRIEMONĖS (37) Atsizvelgiant į isvadas, kurios buvo padarytos dėl subsidijavimo, zalos, priezastingumo ir Bendrijos intereso, manoma, kad galutinis kompensacinis muitas turėtų būti nustatytas, kad Bendrijos pramonei zalos nebedarytų subsidijuojamas importas. Turėtų būti taikomos tokio lygio galutinės priemonės, kad jos atitiktų nustatytą subsidijos skirtumą, tačiau nebūtų didesnės nei pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį apskaičiuotas zalos skirtumas. Atsizvelgiant į geranoriską Indijos bendradarbiavimą, visoms kitoms kompanijoms liekamasis subsidijos skirtumas buvo nustatytas toks, koks taikomas kompanijai, kurios yra didziausias tas atskirasis skirtumas, t.y. 16,7 %. K. GALUTINIS LAIKINOJO MUITO SURINKIMAS (38) Atsizvelgiant į eksportuojantiems Indijos gamintojams nustatyto subsidijos skirtumo dydį ir Bendrijos pramonei padarytos zalos lygį, būtina, kad laikinuoju kompensaciniu muitu, kurį nustatė laikinasis reglamentas, surenkamos sumos būtų galutinai surenkamos ne mazesnės nei galutiniu muitu nustatytieji kiekiai. Kadangi ,Graphite India Limited (GIL)" nustatytas galutinis kompensacinis muitas yra didesnis nei laikinasis kompensacinis muitas, laikinuoju kompensaciniu muitu, kuris buvo nustatytas laikinuoju reglamentu, uztikrinamos sumos turi būti surenkamos galutinai. Priesingai, kadangi galutinis kompensacinis muitas ,Hindustan Electro Graphite (HEG)" buvo nustatytas mazesnis nei laikinasis kompensacinis muitas, sumos, kurios laikinai buvo surinktos didesnės nei galutinis kompensacinis muito tarifas, turi būti grązintos. (39) Atskiri kompensacinio muito tarifai, nurodyti siame reglamente, buvo nustatyti atsizvelgiant į sio tyrimo isvadas. Dėl to juos būtina sieti su padėtimi, kuri, atliekant tyrimą, buvo nustatyta tų kompanijų atzvilgiu. Dėl to tie muitų tarifai (priesingai nei ,visiems kitiems" taikomi visos salies muitai) taikomi tik importuotiems produktams, kurių kilmės salis yra tam tikra konkreti salis ir kuriuos pagamino kompanijos ir konkretūs minėti juridiniai subjektai. Importuotiems produktams, kuriuos pagamino kokia nors kita, o ne sio reglamento juridinės galios turinčioje dalyje konkrečiai nurodyta kompanija, nurodant jos pavadinimą ir adresą, įskaitant su tomis konkrečiai nurodytosiomis susijusias įmones, negali naudoti tų tarifų ir joms galioja ,visiems kitiems" taikomas muito tarifas. (40) Visi prasymai taikyti tuos atskiruosius kompensacinio muito tarifus (pvz., pakeitus įmonės pavadinimą arba įsteigus naujas gamybos arba pardavimo įmones) nedelsiant įteikiami Komisijai su visa atitinkama informacija, ypač apie visus kompanijos veiklos pakeitimus, susijusius su gamyba, pardavimais vidaus rinkoje ir pardavimu eksportui, jeigu pardavimas siejasi, pvz., su tuo pavadinimo pakeitimu ar gamybos arba pardavimo įmonės pasikeitimu. Jeigu reikia, reglamentas būtų vėliau is dalies taisomas atnaujinant kompanijų, kurioms nustatomi atskirieji muitai, sąrasą. L. ĮSIPAREIGOJIMAI (41) Per tyrimą du Indijos gamintojai eksportuotojai, Graphite India Limited ir Hindustan Electro Graphite Limited, pasiūlė kainų įsipareigojimus pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalį. Vis dėlto buvo nustatyti reiksmingi zaliavos kastų skirtumai tarp tyrimo laikotarpio ir esamo laikotarpio rysium su bendru sios rinkos nepastovumu. To pasekoje, jei siuo atveju įsipareigojimai būtų priimti remiantis minimaliomis importo kainomis, nustatytomis tik pagal surinkta informacija tyrimo laikotarpiu, kaip ir siūlyta, tai sąlygotų neigiamus padarinius siems įsipareigojimams salinant subsidijavimo zalą. Be to, vienas is suinteresuotų eksportuojančių gamintojų, pasekoje savo pasiūlyto įsipareigojimo, įsigijo Bendrijoje esančią grafito elektrodus gaminančią kompanija, kas didina sio pasiūlyto įsipareigojimo apgavystės riziką. Atsizvelgiant į sias abi aplinkybes, buvo neįmanoma uzbaigti veiksmingo ir dėl to priimtino įsipareigojimo sio tyrimo laiko ribose, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1. Elektrinėse krosnyse naudojamų KN kodui ex 8545 11 00 (TARIC kodas 8545 11 00 10) priskiriamų 1,65 g/cmŗ arba didesnio tariamojo tankio ir 6.0 ?? ar mazesnės elektrinės varzos grafito elektrodų bei KN kodui ex 8545 90 90 (TARIC kodas 8545 90 90 10) priskiriamų su jais naudojamų įmovų, kurių kilmės salis yra Indija, importui, nepaisant, ar elektrodai ir įmovos importuojamos kartu ar atskirai, nustatomas galutinis kompensacinis muitas. 2. Produktams, pagamintiems toliau isvardytų kompanijų, nustatomas sis neto Bendrijos pasienyje siūlomai franko kainai, pries apmokestinant muitais, taikomas galutinis kompensacinio muito tarifas: >TABELPOSITION> 3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios nuostatos dėl muitų. 2 straipsnis Laikinuosius kompensacinius muitus taikant pagal Komisijos Reglamentą (EB) Nr. 1008/2004 dėl elektrinėse krosnyse naudojamų KN kodui ex 8545 11 00 (TARIC kodas 8545 11 00 10) priskiriamų 1,65 g/cmŗ arba didesnio tariamojo tankio ir 6.0 ?? ar mazesnės elektrinės varzos grafito elektrodų bei KN kodui ex 8545 90 90 (TARIC kodas 8545 90 90 10) priskiriamų su jais naudojamų įmovų, kurių kilmės salis yra Indija, importui uztikrinamos sumos surenkamos tokios, kokios nustatomos toliau. Sumos, kurios buvo uztikrintos virsijant galutinį kompensacinio muito tarifą, grązinamos. Jeigu galutiniai muitai didesni nei laikinieji muitai, galutinai turi būti renkamos tik nustatytu laikinųjų muitų lygiu uztikrinamos sumos. 3 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas