EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2017 02 01 COM(2017) 48 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Europos anglies dioksido rinkos veikimo ataskaita



Turinys 1. ĮVADAS 2. ES ATLPS INFRASTRUKTŪRA 2.1. Veiklos rūšys, įrenginiai ir orlaivių naudotojai, kuriems taikoma sistema 2.2. Sąjungos registras 3. ANGLIES DIOKSIDO RINKOS VEIKIMAS 2015 M. 3.1. Pasiūla. Į apyvartą išleisti ATL 3.1.1. Didžiausias leidžiamas ATL kiekis 3.1.2. Išduoti ATL 3.1.2.1. Nemokamų ATL paskirstymas 3.1.2.2. Programa „NER 300“ 3.1.2.3. ATL pardavimas aukcione 3.1.2.4. Nuo visų ATL pardavimo aukcione principo nukrypti leidžiančios nuostatos taikymas elektros energijos sektoriui 3.1.3. Tarptautiniai kreditai 3.2. Paklausa. Iš apyvartos išimti ATL 3.3. Pasiūlos ir paklausos pusiausvyros užtikrinimas 4. AVIACIJA 5. RINKOS PRIEŽIŪRA

5.1. ATL teisinis pobūdis ir apmokestinimo tvarka 6. IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIEKIO STEBĖSENA, ATASKAITŲ APIE JĮ TEIKIMAS IR TIKRINIMAS 7. VALSTYBĖSE NARĖSE TAIKOMŲ ADMINISTRACINIŲ PRIEMONIŲ APŽVALGA 8. TAISYKLIŲ LAIKYMASIS IR JŲ VYKDYMO UŽTIKRINIMAS 9. IŠVADOS IR PERSPEKTYVA

1.ĮVADAS Nuo 2005 m. ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ES ATLPS) yra ES pramonės ir elektros energijos sektoriuose išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ekonomiškai efektyvaus mažinimo strategijos pamatas. Ši sistema labai padeda siekti ES 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslo, kurį ES sėkmingai įgyvendina ir gali netgi viršyti. Tačiau, norint pasiekti tikslą iki 2030 m. bent 40 proc. sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, dėl kurio 2014 m. spalio mėn., priimdami 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, susitarė ES vadovai, reikia užtikrinti tolesnę pažangą. Šį vidaus tikslą ES valstybės narės įgyvendins kartu ekonomiškai efektyviu būdu, mažindamos išmetamųjų teršalų kiekį ir ATLPS, ir ne ATLPS sektoriuose. Gerai veikianti, pertvarkyta ES ATLPS bus pagrindinis mechanizmas siekiant šio tikslo – palyginti su 2005 m., 43 proc. sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį sektoriuose, kuriems taikoma ES ATLPS. 2015 m. liepos mėn. Komisija pateikė pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto – peržiūrėti ateinančio dešimtmečio ES ATLPS. ES ATLPS reforma ir peržiūra yra būtinos siekiant sukurti atsparią energetikos sąjungą, kuri yra viena svarbiausių dabartinės Komisijos politikos sričių. Toliau išvardyti pagrindiniai 2015 m. liepos mėn. Komisijos pasiūlymo dėl ES ATLPS ketvirtojo etapo (2021–2030 m.) peržiūros aspektai. o pagal technologinę pažangą atnaujinami santykiniai taršos rodikliai; o tikslingiau sudaromos anglies dioksido nutekėjimo sektorių grupės; o nemokamų ATL kiekis geriau suderinamas su gamybos lygiu. Elektros energijos sektoriui modernizuoti šiose mažesnes pajamas gaunančiose valstybėse narėse toliau skiriami nemokami ATL. Bendras apyvartinių taršos leidimų (ATL) skaičius nuo 2021 m. turi kasmet mažėti po 2,2 proc., o ne po 1,74 proc. kaip dabar. Tikslingiau paskirstomi nemokami ATL, taip pat: Taikant kelis paramos mechanizmus, pramonei ir elektros energijos sektoriui padedama spręsti su inovacijomis ir investicijomis susijusius perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos uždavinius. oDu nauji fondai: Inovacijų fondas – jis bus įsteigtas siekiant užtikrinti, kad šiuo metu novatoriškoms technologijoms demonstruoti skiriama parama būtų teikiama ir pažangioms inovacijoms pramonėje diegti; Modernizacijos fondas – jis bus įsteigtas siekiant skatinti investicijas į elektros energijos sektoriaus bei plačiu mastu veikiančių energetikos sistemų modernizavimą ir didinti energijos vartojimo efektyvumą 10-yje mažesnes pajamas gaunančių valstybių narių. 2016 m. liepos mėn. Komisija paskelbė priemonių, kuriomis siekiama paspartinti perėjimą prie mažo išmetamo anglies dioksido kiekio visuose Europos ekonomikos sektoriuose, rinkinį.. Viename iš pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų valstybėms narėms 2021–2030 m. laikotarpiu nustatomi privalomi metiniai išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslai, kurie turi būti įgyvendinti sektoriuose, nereguliuojamuose pagal ES ATLPS. Apskritai naujoji sistema pagrįsta teisingumo, solidarumo, išlaidų efektyvumo ir aplinkosauginio naudingumo principais. Stipresnė, geriau veikianti Europos anglies dioksido rinka gali labai prisidėti pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos ir užtikrinant energijos tiekimo saugumą Europoje. ES ATLPS, kuri yra pirmoji pasaulyje plataus masto ir didžiausia anglies dioksido rinka, taip pat atlieka svarbų vaidmenį prisidėdama prie bendrų pastangų, dėl kurių susitarta praėjusių metų gruodžio mėn. Paryžiuje, siekiant įgyvendinti pirmąjį pasaulyje visuotinį susitarimą dėl klimato kaitos. Pirmoji ataskaita apie Europos anglies dioksido rinkos padėtį paskelbta 2012 m. lapkričio mėn. (2012 m. anglies dioksido rinkos padėties ataskaita). Jos tikslas buvo išnagrinėti anglies dioksido rinkos veikimą ir apsvarstyti, ar, atsižvelgiant į didėjantį ATL perteklių, reikia imtis reguliavimo veiksmų. Remdamasi pirmąja energetikos sąjungos būklės ataskaita, 2015 m. lapkričio mėn. Europos Komisija kaip Klimato politikos pažangos ataskaitos dalį priėmė antrąją Europos anglies dioksido rinkos veikimo ataskaitą (2015 m. anglies dioksido rinkos padėties ataskaitą). Ši ataskaita apėmė 2013 ir 2014 m., joje taip pat pateiktos tam tikros 2015 m. priimtos iniciatyvos. Ši Europos anglies dioksido rinkos veikimo ataskaita, kurią reikalaujama pateikti pagal Direktyvos 2003/87/EB (ES ATLPS direktyvos) 10 straipsnio 5 dalį ir 21 straipsnio 2 dalį, apima 2015 m., tačiau joje pateikiamos ir tam tikros 2016 m. pasiūlytos arba priimtos iniciatyvos. Jeigu nenurodyta kitaip, šioje ataskaitoje naudoti tie duomenys, kurie buvo viešai paskelbti ir kuriuos Komisija turėjo iki 2016 m. birželio mėn. Visoje ataskaitoje bendra informacija apie įvairius ES ATLPS aspektus, kuri jau buvo nurodyta ankstesnėse anglies dioksido rinkos padėties ataskaitose, pateikiama langeliuose.



2.ES ATLPS INFRASTRUKTŪRA 2.1.Veiklos rūšys, įrenginiai ir orlaivių naudotojai, kuriems taikoma sistema ES ATLPS veikia 28 ES valstybėse narėse, Islandijoje, Lichtenšteine ir Norvegijoje. Ji taikoma apie 11 000 jėgainių ir gamybos įrenginių, taip pat apie 520 oro vežėjų, vykdančių skrydžius tarp Europos oro uostų, išmetamiesiems teršalams. Sistema taikoma apie 45 proc. ES išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Nuo trečiojo etapo (2013–2020 m.) stacionarių įrenginių sektoriai, kuriems taikoma ES ATLPS, – tai daug energijos suvartojantys pramonės sektoriai, įskaitant jėgaines ir kitus kurą deginančius įrenginius, kurių vardinė šiluminė galia didesnė nei 20 MW (išskyrus pavojingų ar komunalinių atliekų deginimo įrenginius), naftos perdirbimo įmones, kokso krosnis, geležies ir plieno, cemento klinkerio, stiklo, kalkių, plytų, keramikos, celiuliozės, popieriaus ir kartono, aliuminio, naftos chemijos produktų, amoniako, nitrato, adipo, glioksalio ir glioksilo rūgšties gamybą, anglies dioksido surinkimą, transportavimą vamzdynais ir geologinį saugojimą. Aviacijos srityje ES ATLPS iki 2016 m. pabaigos taikoma tik EEE vidaus skrydžiams. ES ATLPS taikoma išmetamam anglies dioksidui (CO2), nitrato, adipo, glioksalio ir glioksilo rūgšties gamybos įrenginių išmetamam azoto suboksidui (N2O) ir aliuminio gamybos įrenginių išmetamiems perfluorangliavandeniliams (PFC). ES valstybės narės gali į ES ATLPS įtraukti daugiau sektorių ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (pasirinkimo procedūra).

Pagal 2016 metais pateiktas 2015 ataskaitinių metų 21 straipsnio ataskaitas dabar iš viso yra kiek mažiau nei 10 950 teisėtai veikiančių įrenginių, palyginti su maždaug 11 200 įrenginių praėjusiais metais ir maždaug 11 400 įrenginių dar ankstesniais metais. 2015 m. vykdant su ES ATLPS susijusią veiklą daugiausia buvo deginamas iškastinis kuras. Tačiau 27 valstybės narės taip pat pranešė, kad beveik 2 000 įrenginių (1966, t. y. 18 proc. visų įrenginių) buvo naudojama ir biomasė. Apie biomasės naudojimą nepranešė tik keturios valstybės narės (Lichtenšteinas, Lietuva, Malta, Prancūzija). Ne visų valstybių narių 21 straipsnio ataskaitose buvo pateikta išsami informacija apie išmetamuosius su biomase susijusius teršalus (tokių išsamių duomenų nepateikė Danija, Airija, Latvija, Portugalija, Rumunija), tačiau, remiantis faktiškai pateiktais duomenimis, deginant biomasę išmestų teršalų kiekis siekė apie 125 mln. tonų anglies dioksido (apie 7 proc., palyginti su nurodytu ES ATLPS išmetamųjų teršalų kiekiu). Tik dvi valstybės narės (Vokietija ir Švedija) nurodė, kad keturi orlaivių naudotojai panaudojo nedidelį biokuro kiekį. Pagal kategorijas, remiantis metiniu išmetamųjų teršalų kiekiu, 2015 m., kaip ir 2014 m., duomenys rodo, kad 72 proc. įrenginių tebepriklauso A kategorijai, 21 proc. – B kategorijai ir tik 7 proc. – C kategorijai. 2015 m. nurodyta, kad daugiau kaip 5 700 įrenginių (išskyrus Italiją) yra „mažai taršūs įrenginiai“ (57 proc. visų įrenginių, išskyrus Italiją). Didele mažai taršių ir A kategorijai priklausančių įrenginių procentine dalimi patvirtinamas stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistemos, sukurtos atsižvelgiant į proporcingumo principą, pakopinės struktūros ir kitų supaprastinimų aktualumas. Nors paprastai A, B ir C kategorijoms priklausančių ir mažai taršių įrenginių pasiskirstymas valstybėse narėse iš esmės yra panašus, didesni skirtumai yra susiję su tuo, kokiuose pramonės sektoriuose arba kokiai veiklai vykdyti jie naudojami. ES ATLPS įrenginių, kuriuose vykdoma deginimo veikla, yra visose valstybėse narėse. Kitos daugumos valstybių narių nurodomos veiklos rūšys yra naftos perdirbimas, plieno, cemento, kalkių, stiklo, keramikos ir celiuliozės bei popieriaus gamyba. Tik dvi šalys (Prancūzija ir Norvegija) praneša, kad buvo išduoti leidimai anglies dioksido surinkimo ir saugojimo veiklai vykdyti. Kalbant apie ES ATLPS veiklos rūšis, papildomai įtrauktas į sąrašą kaip kitų nei CO2 šiltnamio efektą sukeliančių dujų šaltiniai, nurodoma, kad pirminio aliuminio ir PFC gamybos veiklai vykdyti leidimai išduoti 13-oje šalių (Graikijoje, Islandijoje, Ispanijoje, Italijoje, Jungtinėje Karalystėje, Nyderlanduose, Norvegijoje, Prancūzijoje, Rumunijoje, Slovakijoje, Slovėnijoje, Švedijoje, Vokietijoje), o nitrato rūgšties ir N2O gamybos veiklai – 20-yje šalių (išskyrus Airiją, Daniją, Estiją, Islandiją, Kiprą, Latviją, Lichtenšteiną, Liuksemburgą, Maltą, Portugaliją, Slovėniją). Tik trys valstybės narės nurodo kitus N2O sektorius, įskaitant adipo rūgšties gamybos sektorių (Vokietija, Prancūzija, Italija) ir glioksalio bei glioksilo rūgšties gamybos sektorių (Vokietija, Prancūzija). Kaip pranešta 2015 m., tik nedaugelis valstybių narių pasinaudojo galimybe pagal ES ATLPS direktyvos 27 straipsnį neįtraukti į ES ATLPS mažųjų teršėjų. Pagal Direktyvą ši galimybė suteikiama mažųjų teršėjų administracinėms išlaidoms dar labiau sumažinti ir ja leidžiama pasinaudoti tais atvejais, kai taikomos lygiavertės išmetamo ŠESD kiekio mažinimo priemonės. Pagal 2016 m. pateiktas ataskaitas šia galimybe, ypač kurą deginančių ir keramikos gamybos įrenginių atžvilgiu, naudojasi aštuonios šalys (Islandija, Ispanija, Italija, Jungtinė Karalystė, Kroatija, Prancūzija, Slovėnija, Vokietija). 2015 m. bendras į ES ATLPS neįtrauktų išmetamųjų teršalų kiekis siekė apie 4 mln. tonų anglies dioksido (apie 0,22 proc. viso patvirtinto išmetamųjų teršalų kiekio); palyginti: 2014 m. – 3,9 mln. tonų, o 2013 m. – 4,7 mln. tonų anglies dioksido. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad, remiantis valstybių narių 2016 m. pateiktomis 21 straipsnio ataskaitomis, tik labai nedaugelis valstybių narių pasinaudojo Stebėsenos ir ataskaitų teikimo reglamento 13 straipsnio nuostata, pagal kurią nedidelės rizikos atvejais leidžiama naudoti supaprastintus stebėsenos planus. Tik Belgija (Flandrija), Kroatija, Lichtenšteinas, Lietuva, Prancūzija ir Vengrija praneša, kad tokie supaprastinti stebėsenos planai buvo taikomi įrenginiams, ir tik Islandija, Lenkija ir Suomija nurodo, kad jie buvo taikomi aviacijos srityje. Kalbant apie sistemos taikymą orlaivių naudotojams, nustatyta, kad 2015 m. orlaivių naudotojų, kurie taiko ES ATLPS stebėsenos planus, buvo mažiau nei 530, o 2014 m. buvo pranešta apie daugiau kaip 610. 2.2.Sąjungos registras Sąjungos registre registruojami ATL savininkai ir į banko operacijas panašūs su šiais leidimais susiję sandoriai: registruojami sąskaitose turimi ATL kiekiai ir tarp sąskaitų atliekamos operacijos. Šį bendrą registrą administruoja ir prižiūri Komisija, o ES ATLPS dalyvaujančios 31 šalies nacionalinių registrų administratoriai išlieka kontaktiniais asmenimis, su kuriais gali susisiekti daugiau kaip 20 000 sąskaitų turėtojų (įmonių arba fizinių asmenų) atstovai. Bendras registras – tai Europos teršėjams, anglies dioksidu prekiaujančioms įmonėms ir 31 nacionalinei institucijai siūloma priemonė su ES ATLPS susijusiai veiklai vykdyti: pvz., skirstyti nemokamus ATL stacionarius įrenginius eksploatuojantiems veiklos vykdytojams ir orlaivių naudotojams, registruoti teršėjų (stacionarių įrenginių ir orlaivių) išmetamųjų teršalų kiekį, leisti teršėjams, profesionalioms anglies dioksidu prekiaujančioms įmonėms ir fiziniams asmenims vykdyti sudarytus sandorius tarp sąskaitų pervedant ATL, leisti teršėjams savo išmetamųjų teršalų kiekį kompensuoti grąžinant ATL. Registras taip pat naudojamas Sprendimui dėl pastangų pasidalijimo* įgyvendinti ir ATL pardavimui aukcione vykdyti. Kartu Sąjungos registru dalyvaujančioms šalims sudaromos sąlygos laikytis Jungtinių Tautų Kioto protokolo taisyklių, pvz., Kioto protokolo vienetų nurašymo ar panaikinimo taisyklių. *2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, OL L 140, 2009 6 5, p. 136. 2016 m. per Sąjungos registrą Malta ir Kipras bus prijungti prie Jungtinių Tautų tarptautinių sandorių žurnalo (TSŽ), taip pat, bendradarbiaujant su Jungtinėmis Tautomis, bus įdiegtos Kioto protokolo šalių konferencijos sprendime 3/CMP.11 apibrėžtiems procesams vykdyti reikalingos funkcijos. Komisija, būdama pagrindinė Sąjungos registro administratorė, taip pat nuolat siekia, konsultuodamasi su nacionalinių registrų administratoriais, tobulinti registro funkcijas, saugumą ir patogumą naudotojams. Išsamesnę informaciją apie ES ATLPS galima rasti ATLPS vadove. 3.ANGLIES DIOKSIDO RINKOS VEIKIMAS 2015 M.

Šiame skyriuje pateikiama informacija apie ES ATLPS pasiūlos ir paklausos aspektus, įskaitant didžiausią leidžiamą ATL kiekį, nemokamų ATL paskirstymą, programą „NER 300“, pardavimą aukcione, nuo visų ATL pardavimo aukcione principo nukrypti leidžiančios nuostatos taikymą elektros energijos sektoriui tam tikrose valstybėse narėse ir tarptautinių kreditų naudojimą. Paklausos atžvilgiu šiame skyriuje pateikiama informacija apie patikrintą išmestų teršalų kiekį ir apie pasiūlos ir paklausos pusiausvyros užtikrinimą. 3.1.Pasiūla. Į apyvartą išleisti ATL 3.1.1.Didžiausias leidžiamas ATL kiekis

ES ATLPS veikia didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir apyvartinių taršos leidimų prekybos principu. Didžiausias leidžiamas kiekis yra bendras šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, kuris gali būti išmestas sistemoje, siekiant užtikrinti, kad išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslas būtų pasiektas ir atitiktų prekybos laikotarpiu į apyvartą išleistų ATL skaičių. Nuo trečiojo etapo visos ES didžiausias leidžiamas ATL kiekis nustatomas pagal ES ATLPS direktyvą. Didžiausias leidžiamas ATL kiekis kasmet mažinamas taikant linijinį mažinimo koeficientą – 1,74 proc. 2008–2012 m. laikotarpiu išduotų ATL vidutinio metinio bendro kiekio. 1 lentelėje nurodytas kiekvienų 2013–2020 m. laikotarpio metų (trečiasis etapas) didžiausias leidžiamas ATL kiekis. 1 lentelė. 2013–2020 m. laikotarpio didžiausias leidžiamas ATL kiekis



Metai



Metinis didžiausias leidžiamas ATL kiekis (išskyrus aviaciją)



2013



2 084 301 856



2014



2 046 037 610



2015



2 007 773 364



2016



1 969 509 118



2017



1 931 244 873



2018



1 892 980 627



2019



1 854 716 381



2020



1 816 452 135 3.1.2.Išduoti ATL 3.1.2.1.Nemokamų ATL paskirstymas Nors trečiajame etape ATL pardavimas aukcione yra numatytasis apyvartinių taršos leidimų paskirstymo ES ATLPS dalyvaujančioms įmonėms metodas, tam tikras nemokamų ATL kiekis toliau skirstomas iki 2020 m. ir vėliau. Taikomi šie principai: Siekiant spręsti galimos anglies dioksido nutekėjimo rizikos klausimą (dėl išlaidų, susijusių su klimato politika, įmonės perkelia gamybą į trečiąsias šalis, kuriose taikomi ne tokie griežti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio apribojimai, todėl gali padidėti bendras jų išmetamųjų teršalų kiekis), nemokami ATL skiriami pramoniniams įrenginiams. Sektoriai ir jų pošakiai, kuriems, kaip manoma, būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, įtraukiami į oficialų sąrašą, kuris šiuo metu apima 2014–2019 m. laikotarpį. elektros gamybai nemokamų ATL nebeišduodama (žr. 3.1.2.4 skirsnį); ATL skirstomi nemokamai pagal suderintas visoje ES taikomas taisykles; siekiant didinti motyvaciją mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir paskatinti našiausių įrenginių eksploatavimą, nemokamų ATL paskirstymas grindžiamas veiklos rodikliais; numatoma, kad ES masto naujiems rinkos dalyviams skirtas rezervas (NER) sudarys 5 proc. viso trečiajam etapui skirto ATL kiekio (programa „NER 300“ finansuota iš pajamų, gautų 300 mln. ATL iš šio rezervo pakeitus į pinigines lėšas, žr. 3.1.2.2 skirsnį). Per trečiąjį etapą 3,39 proc. viso turimų ATL kiekio bus nemokamai skirta pramoniniams ir elektros energijos gamybos įrenginiams dėl jų pagaminamos šilumos. Ši nemokamai išduodamų ATL dalis dar labiau padidės, nes ATL naujiems rinkos dalyviams bus skiriami iki 2020 m. Šiuo metu neįmanoma nustatyti, kokia naujiems rinkos dalyviams skirto rezervo dalis bus panaudota per kelerius ateinančius metus. Tačiau, atsižvelgiant į tendencijas, numatoma, kad iš NER papildomai gali būti nemokamai skirta ne daugiau kaip 2 proc. didžiausio leidžiamo ATL kiekio. Todėl numatoma, kad per trečiąjį etapą nemokamai skiriami ATL sudarys apie 41 proc. viso kiekio. Be to, apie 2 proc. didžiausio leidžiamo ATL kiekio panaudojama programai „NER 300“ finansuoti (žr. 3.1.2.2 skirsnį). Todėl per trečiąjį etapą aukcione parduodamų ATL dalis sudaro 57 proc. Trečiajame etape nauji įrenginiai, kuriems taikoma ES ATLPS, ir įrenginiai, kurių pajėgumai didinami, atitinka reikalavimus gauti papildomus nemokamus ATL iš naujiems rinkos dalyviams skirto rezervo. Atėmus 300 mln. programai „NER 300“ skirtų ATL, pradiniame naujiems rinkos dalyviams skirtame rezerve liko 480,2 mln. ATL. Iki 2016 m. liepos mėn. visam trečiajam etapui 492 įrenginiams atidėta 109,2 mln. ATL. NER likę 371 mln. ATL gali būti paskirstyti ateityje, jeigu atsirastų naujų įrenginių arba būtų didinami esamų įrenginių pajėgumai. Tačiau numatoma, kad didelė dalis šių ATL liks nepaskirstyta. Iki 2016 m. liepos mėn. paskirstyti numatytų ATL kiekis sumažintas apie 231,4 mln. ATL, nes kai kurie įrenginiai buvo uždaryti arba gamyba ar gamybos pajėgumai juose buvo sumažinti, palyginti su duomenimis, kuriais iš pradžių remtasi apskaičiuojant trečiajam etapui skirtą ATL kiekį. 2013 m. 2014 m. 2015 m. 2016 m. Nemokamų ATL paskirstymas

(28 ES valstybės narės ir EEE valstybės) 903,0 874,8 847,6 821,4 Iš naujiems rinkos dalyviams skirto rezervo paskirstyti ATL (plyno lauko investicijos ir pajėgumų didinimas) 11,0 14,2 14,9 14,5 Dėl įmonių uždarymo arba gamybos ar gamybos pajėgumų pokyčių likę nepaskirstyti nemokami ATL 40,7 58,4 68,6 63,7 Kadangi nemokamų ATL paklausa viršijo turimą jų kiekį, visiems įrenginiams, kuriems taikoma ES ATLPS, skirtų ATL kiekis sumažintas ta pačia procentine dalimi, taikant „tarpsektorinį korekcinį koeficientą“ (pagal ATLPS direktyvos nuostatas). Taikant korekcinį koeficientą, 2013 m. nemokamų ATL kiekis sumažinamas apie 6 proc. ir ši procentinė dalis kasmet didėja, kol 2020 m. ji pasieks apie 18 proc. Gavęs nemažai nacionalinių teismų prašymų priimti prejudicinį sprendimą, 2016 m. balandžio mėn. Europos Teisingumo Teismas savo sprendimu šiuo metu taikomas tarpsektorinių korekcinių koeficientų vertes pripažino negaliojančiomis nuo 2017 m. kovo 1 d. Tarpsektorinį korekcinį koeficientą reikės perskaičiuoti taikant Europos Teisingumo Teismo nurodytą metodą, kuriuo atsižvelgiama į išplėstą ES ATLPS taikymo sritį (į kurią nuo 2013 m. įtrauktos naujos veiklos ir dujų rūšys). Peržiūrėtos vertės nemokamiems ATL bus taikomos 2018–2020 m., tais metais taip pat bus sumažintas pramonės įmonėms skiriamų nemokamų ATL kiekis ir bus padidintas aukcione parduodamų ATL kiekis.



3.1.2.2.Programa „NER 300“

Programa „NER 300“ yra viena didžiausių pasaulyje novatoriškų mažo anglies dioksido kiekio energetikos parodomųjų projektų finansavimo programų. Ji finansuojama iš pajamų, gautų 300 mln. apyvartinių taršos leidimų iš trečiajam ES ATLPS etapui sukurto NER pakeitus į pinigines lėšas. Programos tikslas – komerciniu mastu Europos Sąjungoje pademonstruoti aplinką tausojančias anglies dioksido surinkimo ir saugojimo (CCS) ir novatoriškas atsinaujinančiųjų energijos išteklių (RES) technologijas. Pajamos, gautos pakeitus ATL į pinigines lėšas, skirtos projektams, atrinktiems per du kvietimo teikti paraiškas etapus, kurie vyko 2012 ir 2014 m. gruodžio mėn. Iš viso vienam CCS ir 37 atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektams 19-oje ES valstybių narių skirta 2,1 mlrd. EUR. Numatoma, kad šie projektai pritrauks 2,7 mlrd. EUR privačių investicijų. Šiuo metu pagal programą „NER 300“ vykdomi trys projektai: bioenergijos projektas „BEST“ Italijoje, bioenergijos projektas „Verbiostraw“ Vokietijoje ir projektas „Windpark Blaiken“ Švedijoje (išsamesnės informacijos rasite 2015 m. anglies dioksido rinkos padėties ataskaitoje). Neįvykdyti projektai 16 Vykdomi projektai 3 Atšaukti projektai 1 Iš viso 20



3.1.2.3.ATL pardavimas aukcione Pardavimas aukcione – tai skaidrus ATL paskirstymo metodas, kurį taikant rinkos dalyviai gali įsigyti ATL rinkos kaina. Nuo ES ATLPS trečiojo etapo ATL pardavimas aukcione pirminėje rinkoje tapo pagrindiniu ATL paskirstymo būdu; tai reiškia, kad daugiau kaip pusė ATL turi būti parduota aukcione ir ši santykinė dalis prekybos laikotarpiu nuolat didės. Aukcionai reglamentuojami Aukcionų reglamentu*, kuriame nurodomi terminai, taip pat administravimo ir kiti aspektai, susiję su tuo, kaip turėtų vykti aukcionai, kad būtų užtikrintas atviras, skaidrus, suderintas ir nediskriminacinis procesas. * 2010 m. lapkričio 12 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1031/2010 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcione pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje, terminų, administravimo ir kitų aspektų, OL L 302, 2010 11 18, p. 1. Ataskaitiniu laikotarpiu aukcionai buvo vykdomi šiose aukcionų platformose: Europos energetikos biržoje (European Energy Exchange AG) (toliau – EEX) – bendroje aukcionų platformoje, skirtoje 25 valstybėms narėms, dalyvaujančioms centralizuotuose viešuosiuose pirkimuose, ir Lenkijai, kuri nusprendė centralizuotuose viešuosiuose pirkimuose nedalyvauti, tačiau dar nepaskyrė savo aukcionų platformos; nuo 2016 m. rugsėjo 5 d. EEX aukcionus vykdo kaip antroji bendra aukcionų platforma, kuri buvo paskirta 2016 m. liepos 13 d.; EEX – atskiroje aukcionų platformoje, skirtoje Vokietijai; „ICE Future Europe“ (toliau – ICE) – atskiroje aukcionų platformoje, skirtoje Jungtinei Karalystei. Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija dar nepradėjo vykdyti ATL pardavimo aukcione. EEX, parduodanti ATL aukcione 27 valstybių narių (25 valstybių narių, bendradarbiaujančių bendroje aukcionų platformoje, Vokietijos ir Lenkijos) vardu, pardavė 88 proc. viso aukcionuose parduoto ATL kiekio, o ICE Jungtinės Karalystės vardu pardavė 12 proc. viso ATL kiekio. Iki 2016 m. birželio 30 d. trečiajame etape surengta daugiau kaip 820 aukcionų. Toliau pateiktoje lentelėje apžvelgiami 2012 m. (vadinamuosiuose ankstyvuosiuose aukcionuose), 2013, 2014, 2015 ir 2016 m. EEX ir ICE aukcionuose parduotų trečiojo etapo ATL kiekiai. Paprastųjų ATL kiekiai nustatyti atsižvelgiant į sprendimą 900 mln. ATL pardavimą aukcione 2014, 2015 ir 2016 m. atidėti iki 2019 ir 2020 m., priimtą pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 176/2014, o aviacijos ATL kiekiai nustatyti atsižvelgiant į Sprendime Nr. 377/2013/ES ir Reglamente (ES) Nr. 421/2014 nustatytas laikinai nukrypti leidžiančias nuostatas.

Metai



Aukcione parduotų paprastųjų ATL kiekis



Aukcione parduotų aviacijos ATL kiekis 2012 89 701 500 2 500 000 2013 808 146 500 0 2014 528 399 500 9 278 000 2015 632 725 500 16 390 500 2016 380 585 000 3 028 000 Dažniausiai aukcionai vyko sklandžiai, be didelių problemų ar incidentų, o galutinės aukcionų kainos paprastai atitiko antrinės rinkos kainas. Vienas aukcionas, kurį EEX surengė Lenkijos vardu, ataskaitiniu laikotarpiu buvo atšauktas. Šis atšaukimas įvyko po vos trijų atšaukimų, įvykusių 2013 m., vos prasidėjus trečiojo etapo aukcionams. Visų paprastųjų ATL aukcionų galutinių kainų apžvalga nuo 2013 m. iki 2016 m. birželio 30 d., įskaitant dalyvių skaičių ir pasiūlymų patenkinimo santykį, pateikta priedo 2 priedėlyje. Aukcionų platformos išsamius kiekvieno aukciono rezultatus skelbia tam skirtose svetainėse. Be to, Vokietija, Lenkija ir Jungtinė Karalystė, taip pat Komisija, valstybių narių vardu besinaudojanti bendra aukcionų platforma, skelbia mėnesines aukcionų ataskaitas, kuriose galima rasti išsamesnę informaciją apie aukcionų vykdymą, taip pat apie dalyvavimą, pasiūlymų patenkinimo santykį ir kainas. Bendros nuo 2012 m. iki 2016 m. birželio mėn. iš aukcionų gautos pajamos viršijo 14 mlrd. EUR. ES ATLPS direktyvoje numatyta, kad bent 50 proc. aukcione gautų pajamų, įskaitant visas pajamas, gautas iš ATL, paskirstytų siekiant solidarumo ir ekonomikos augimo, valstybės narės turėtų panaudoti su klimatu ir energetika susijusiems tikslams įgyvendinti. 2015 m. valstybės narės iš ATLPS apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcione gavo 4,9 mlrd. EUR pajamų. Remiantis Komisijai pateikta informacija, 2015 m. valstybės narės vidutiniškai išleido arba planavo išleisti 77 proc. šių pajamų nurodytiems su klimatu ir energetika susijusiems tikslams įgyvendinti. Daugiau informacijos apie aukcionuose gautų pajamų panaudojimą bus pateikta 2016 m. energetikos sąjungos būklės ataskaitoje. 2015 m. gruodžio mėn. Komisija pradėjo viešą konsultaciją dėl Aukcionų reglamento veikimo. Išskyrus kelis aspektus, kuriuos galbūt būtų galima techniškai patobulinti, iš aukcionų rezultatų ir per viešą konsultaciją gautų atsakymų matyti, kad dabartine Aukcionų reglamento struktūra paprastai užtikrinamas sklandus, veiksmingas ir efektyvus aukcionų vykdymas ir ATL paskirstymas, taip pat riboto išimties taikymo sistemos veikimas. 3.1.2.4.Nuo visų ATL pardavimo aukcione principo nukrypti leidžiančios nuostatos taikymas elektros energijos sektoriui Siekiant remti investicijas į elektros sektoriaus modernizavimą tam tikrose valstybėse narėse, ES ATLPS direktyvos 10c straipsnyje numatyta nuo bendros pardavimo aukcione taisyklės nukrypti leidžianti nuostata. Aštuonios iš dešimties reikalavimus atitinkančių valstybių narių* naudojasi šia nukrypti leidžiančia nuostata ir, jeigu atliekamos atitinkamos investicijos, elektros gamintojams skiria tam tikrą nemokamų ATL skaičių. Pagal 10c straipsnį nemokami ATL atimami iš ATL kiekio, kuriuos kitu atveju atitinkama valstybė narė parduotų aukcione. Atsižvelgiant į nacionalines nukrypti leidžiančios nuostatos įgyvendinimo taisykles, elektros gamintojams gali būti suteikiami nemokami ATL, kurių vertė yra lygi investicijų, atliekamų arba atliktų pagal nacionalinį investavimo planą, vertei arba į nacionalinį fondą, iš kurio tokios investicijos finansuojamos, atliktų mokėjimų vertei. Elektros gamintojams 2015 m. paskirstytų nemokamų ATL skaičius nurodytas 5 lentelėje. Didžiausias leidžiamas ATL kiekis per metus nurodytas priedo 1 priedėlyje. Jeigu paskirstytų ATL skaičius yra mažesnis nei didžiausias leidžiamas ATL skaičius, šie nepanaudoti ATL, atsižvelgiant į atitinkamos valstybės narės nacionalines taisykles, gali būti nemokamai paskirstyti kitais metais. Galiausiai pagal nukrypti leidžiančią nuostatą nepaskirstyti nemokami ATL bus parduoti aukcione. Pirmaisiais metais buvo galima nurodyti nuo 2009 m. birželio mėn. pagal nacionalinį planą vykdomas investicijas. 2013 ir 2014 m. nurodytos 500 investicijų išlaidos: iš jų 135 baigtos vykdyti, 22 investicijos, kaip nurodyta, atšauktos, o likusios dar nebaigtos vykdyti. Bendra nurodytos 2009–2015 m. paramos investicijoms vertė yra apie 9,49 mlrd. EUR. Apie 80 proc. šių investicijų skirta infrastruktūrai modernizuoti ir modifikuoti, o likusios investicijos buvo susijusios su švariomis technologijomis arba tiekimo įvairinimu. Investicijų pavyzdžiai: nauja kogeneracinė ir kondensacinė garo turbina Estijoje (infrastruktūros modernizavimas), centrinio šildymo tinklų rekonstrukcija Bulgarijoje (infrastruktūros modifikavimas), anglių pakeitimas atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais utilizuojant atliekas Čekijoje (švarios technologijos) ir jungiamosios gamtinių dujų tiekimo linijos statyba Vengrijoje (tiekimo įvairinimas). Nemokamų ATL, kurių paprašė valstybė narė, skaičius VN 2013 m. 2014 m. 2015 m. BG 11 009 416 9 779 243 8 259 680 CY 2 519 077 2 195 195 1 907 302 CZ 25 285 353 22 383 398 20 623 005 EE 5 135 166 4 401 568 3 667 975 HU 7 047 255 0 – LT 89 322 449 89 297 113 89 269 475 PL 65 992 703 52 920 889 43 594 320 RO 15 748 011 8 591 461 9 210 797 Iš viso 133 059 430 100 568 867 87 532 554 1 pav. Pagal 10c straipsnį išduoti nemokami ATL ES ATLPS direktyvoje reikalaujama, kad valstybės narės, kurios naudojasi nukrypti leidžiančia nuostata, skelbtų metines ataskaitas apie savo nacionaliniuose planuose numatytų investicijų įgyvendinimą. Taip pat turėtų būti skelbiamos paraiškos. Iš patirties matyti, kad esamos paskelbtos ataskaitos skiriasi savo forma ir turiniu. Kai kuriais atvejais valstybės narės apriboja apie investicijų išlaidas teikiamos informacijos sklaidą, remdamosi tuo, kad tai yra konfidenciali verslo informacija, arba ją kaupia. Paprastai ataskaitos skelbiamos atsakingosios ministerijos, pvz., Energetikos ministerijos (Bulgarija, Rumunija, Lietuva) arba Aplinkos ministerijos (Čekija, Kipras, Estija, Vengrija, Lenkija), svetainėje.

Visi nemokamai nepaskirstyti ATL parduodami aukcione. Toliau paveiksluose parodytas dabartinis ATL pasiskirstymas 2013, 2014 ir 2015 m. Pavyzdžiui, Lenkija turi apie 50 mln. nepanaudotų ATL, kurie atimti iš jos 2013 ir 2014 m. aukcione parduotų ATL dalies, tačiau dar nebuvo nemokamai paskirstyti. 2 pav. ATL pasiskirstymas (paskirti, parduoti aukcione, likę nepanaudoti) Paskirti ATL Aukcione parduoti ATL Likę nepanaudoti ATL





3.1.3.Tarptautiniai kreditai ES ATLPS dalyviams leidžiama naudoti kreditus pagal dvi Jungtinių Tautų lygmens kreditų programas – švarios plėtros mechanizmą (ŠPM) ir bendro įgyvendinimo (BĮ) mechanizmą – kad galėtų įvykdyti dalį savo ES ATLPS įsipareigojimų. Tai leidžiama daryti iki 2020 m. Trečiajame etape kreditai nebėra grąžinami tiesiogiai, kaip antrajame etape, tačiau bet kada per kalendorinius metus gali būti keičiami į ATL. Kad galėtų naudoti kreditus, ES ATLPS dalyviai turi laikytis tam tikrų taisyklių, pvz., laikytis kokybės standartų, nevykdyti branduolinių, miško įveisimo ir miško atkūrimo projektų, nenaudoti kreditų, gautų vykdant naujus projektus, registruotus po 2013 m. šalyse, kurios nėra mažiausiai išsivysčiusios šalys. Taip pat taikomi kiekybiniai reikalavimai dėl didžiausio kreditų skaičiaus, kurį gali panaudoti veiklos vykdytojai ir orlaivių naudotojai. * Ir už ŠPM, ir už BĮ projektus suteikiami Kioto anglies dioksido kreditai: atitinkamai – patvirtinti išmetamųjų teršalų mažinimo vienetai (PTMV) ir išmetamųjų teršalų mažinimo vienetai (TMV), kurių kiekvienas yra lygus vienai anglies dioksido tonai.

**2013 m. lapkričio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1123/2013 dėl teisių naudotis tarptautiniais kreditais nustatymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB (OL L 299, 2013 11 9, p. 32). Nors tikslus per antrąjį ir trečiąjį etapus suteiktų teisių naudoti kreditus skaičius iš dalies priklausys nuo būsimo patikrinto išmestų teršalų kiekio, rinkos analitikai apskaičiavo, kad jis sieks apie 1,6 mlrd. kreditų. Nuo 2016 m. balandžio 30 d. iš viso panaudota arba į ATL pakeista 1,468 mlrd. tarptautinių kreditų, t. y. daugiau kaip 90 proc. didžiausio leidžiamo kiekio. Europos Vadovų Taryba nustatė vidaus išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo po 2020 m. tikslą, o tai reiškia, kad tarptautinių kreditų naudojimas kitu ES ATLPS prekybos laikotarpiu nenumatomas. Toliau pateiktose diagramose pavaizduotas tarptautinių kreditų keitimas. Visa apžvalga pateikta priedo 3 priedėlyje.



3 pav. Tarptautinių kreditų keitimo iki 2016 m. spalio 31 d. suvestinė 3.2.Paklausa. Iš apyvartos išimti ATL Remiantis Sąjungos registro duomenimis, apskaičiuota, kad 2015 m. iš ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ES ATLPS) dalyvių įrenginių išmesta beveik 0,4 proc. mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD). Tai patvirtina tendenciją, kad per pastaruosius penkerius sistemos veikimo metus išmetamas ŠESD kiekis mažėjo.



Metai



2011



2012



2013



2014



2015



Patikrintas išmestų teršalų kiekis (mln. tonų anglies dioksido ekvivalento)



1886



1867



1895



1812



1800



Pokytis, palyginti su x-1 metais



–1,8 %



–2 %



–3 %



–4,5 %



–0,4 %



Realusis BVP augimo tempas ES 28



1,7 %



–0,5 %



0,2 %



1,5 %



2,2 % Šaltinis: Europos Sąjungos sandorių žurnalo (ESSŽ) viešoji svetainė (http://ec.europa.eu/environment/ets/).

BVP duomenys, pateikti adresu http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115 (duomenys gauti 2016 m. rugsėjo mėn.). Patikrintas išmestų aviacijos teršalų kiekis atskirai nurodytas 4 skirsnyje. Savanoriškai panaikintų (nepanaudotų atitikčiai užtikrinti) ATL skaičius 2015 m. siekia 69 627 ATL. Iš viso iki šiol įregistruoti 130 124 ATL panaikinimo atvejai. 3.3.Pasiūlos ir paklausos pusiausvyros užtikrinimas Trečiojo etapo pradžioje ES ATLPS buvo būdingas didelis ATL pasiūlos ir paklausos pusiausvyros sutrikimas, dėl jo 2013 m. atsirado apie 2,1 mlrd. ATL perteklius. 2014 m. jis truputį sumažėjo iki maždaug 2,07 mlrd. ATL, o 2015 m. gerokai sumažėjo iki 1,78 mlrd. ATL. Perteklius sumažėjo todėl, kad, pradėjus įgyvendinti atidėjimo priemonę, dėl kurios taikymo 2014 m. atidėtas 400 mln., 2015 m. – 300 mln., o 2016 m. – 200 mln. ATL pardavimas aukcione, sumažėjo aukcione parduodamų ATL kiekiai. Galiausiai šie ATL bus perkelti į rinkos stabilumo rezervą. Netaikant atidėjimo priemonės, ATL perteklius 2015 m. būtų daugiau kaip 40 proc. didesnis. 2015 m. išmetamųjų teršalų kiekis sumažėjo tik nedidele procentine dalimi, tačiau dėl to gerokai sumažėjo grynasis pasiūlos ir paklausos skirtumas. Šiam struktūriniam ATL pasiūlos ir paklausos disbalansui ištaisyti buvo pateiktas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto – sukurti rinkos stabilumo rezervą ir užtikrinti didesnį aukcione parduodamų ATL pasiūlos lankstumą. Dėl rinkos stabilumo rezervo susitarta 2015 m., o 2019 m. jis bus pradėtas įgyvendinti. Esminis rinkos stabilumo rezervo veikimo elementas yra bendras apyvartoje esančių ATL skaičius. Jeigu bendras apyvartoje esančių ATL skaičius viršys iš anksto nustatytą viršutinę ribą (833 mln. ATL), į rezervą bus įtraukiami papildomi ATL, o jeigu jų skaičius bus mažesnis už iš anksto nustatytą viršutinę ribą (jeigu ATL bus mažiau nei 400 mln. arba jeigu bus priimtos priemonės pagal ES ATLPS direktyvos 29a straipsnį), ATL iš rezervo bus išimami. Taigi ATL į rinkos stabilumo rezervą įtraukiami arba iš jo išimami, jeigu bendras apyvartoje esančių ATL skaičius nebepatenka į iš anksto nustatytą intervalą. Atidėti ir vadinamieji nepaskirstyti* ATL taip pat bus įtraukti į rezervą. Apyvartinių taršos leidimų pasiūlą sudaro iš antrojo etapo (2008–2012 m.) perkelti ATL, aukcione parduodami ATL, nemokamai paskirstomi ATL ir naujiems rinkos dalyviams skirtame rezerve sukaupti ATL, o paklausą formuoja įrenginių išmetamųjų teršalų kiekis ir panaikinti ATL. Daugiau informacijos rasite priedo 4 priedėlyje pateiktoje 1 lentelėje. Bendro apyvartoje esančių ATL skaičiaus nustatymo pradinis taškas yra bendras po antrojo ES ATLPS etapo likusių ATL, kurie nebuvo grąžinti arba panaikinti, skaičius.** Taigi šis bendras sukauptų ATL skaičius siekia 1 749 540 826 ATL (į šį skaičių neįtraukti trečiojo etapo ATL, kurie buvo parduodami 2012 m. vykusiuose ankstyvuosiuose aukcionuose, tačiau atsižvelgta į tarptautinių kreditų naudojimą iki trečiojo etapo pradžios. Bendras nuo 2008 m. panaudotų tarptautinių kreditų kiekis nurodytas 3.1.3 skirsnyje.) ir yra tikslus apyvartoje esančių ATLPS apyvartinių taršos leidimų skaičius trečiojo ES ATLPS prekybos laikotarpio pradžioje. Bendras apyvartoje esančių ATL skaičius, kuris yra svarbus sprendžiant, ar papildyti rinkos stabilumo rezervą arba išimti iš jo dalį ATL, apskaičiuojamas pagal šią formulę: Bendras apyvartoje esančių ATL skaičius = Pasiūla – (Paklausa*** + RSR esantys ATL) *** Tai taip pat apima panaikintus ATL. Metinėje anglies dioksido rinkos padėties ataskaitoje leidžiama konsoliduoti pasiūlos ir paklausos duomenis, kurie skelbiami laikantis ES ATLPS direktyvoje ir jos įgyvendinimo nuostatose nustatytų ataskaitų teikimo įsipareigojimų terminų. Šie terminai, atitinkami duomenys ir jų aprėptis pateikti priedo 4 priedėlio 4 lentelėje. 2019 m. pradės veikti rinkos stabilumo rezervas, o nuo 2017 m. Komisija gegužės mėn. viduryje reguliariai skelbs bendrą praėjusiais metais apyvartoje buvusių ATL skaičių. 4 pav. atitinkamai pateikti suvestiniai ATLPS pasiūlos ir paklausos iki 2014 m. pabaigos duomenys. Bendra pasiūla 2013 m. siekė apie 2,18 mlrd. ATL, o bendra paklausa – apie 1,96 mlrd. ATL. 2014 m. ir bendra pasiūla, ir paklausa sumažėjo iki maždaug 1,87 mlrd. ATL. 2015 m. pasiūla sumažėjo iki 1,58 mlrd. ATL, o paklausa truputį sumažėjo iki 1,85 mlrd. ATL. Taigi 2013 m. ATL perteklius padidėjo apie 220 mln. iki daugiau kaip 2 mlrd. ATL, 2014 m. išliko pastovus, o 2015 m. sumažėjo iki maždaug 1,78 mlrd. ATL. Todėl dabar pertekliaus lygis yra žemiausias nuo dabartinio prekybos laikotarpio pradžios. 2014 ir 2015 m. pasiūla sumažėjo todėl, kad, pradėjus įgyvendinti atidėjimo priemonę, sumažėjo aukcione parduodamų ATL kiekiai. 5 pav. parodyti 2013–2015 m. pasiūlos ir paklausos pokyčiai.



Pasiūla (bendra, mln. ATL) Paklausa (bendra, mln. ATL)

Nemokamai paskirstyti ATL Panaikinti ATL Pakeisti tarptautiniai kreditai Patikrintas išmestų teršalų kiekis Nemokamai paskirstyti ATL (NER) Nemokamai paskirstyti ATL (10c straipsnis) EIB į pinigines lėšas pakeisti ATL (iš NER 300 ) Aukcionuose parduoti ATL Ankstyvuosiuose aukcionuose parduoti ATL Sukaupti ATL

4.AVIACIJA Nuo 2012 m. pradžios į ES ATLPS įtraukiami visų skrydžių tarp Europos ekonominės erdvės (EEE) oro uostų, skrydžių iš EEE esančių oro uostų į trečiąsias šalis ir, jeigu deleguotuosiuose teisės aktuose nenumatyta atitinkama išimtis, skrydžių į EEE oro uostus iš trečiųjų šalių metu išmetami teršalai. Tačiau, reaguojant į ICAO asamblėjos susitarimą iki 2016 m. sukurti visuotinį rinka grindžiamą mechanizmą (RGM) (jis nuo 2020 m. bus taikomas siekiant mažinti tarptautinės aviacijos išmetamųjų teršalų kiekį), laikinai sumažinta ES ATLPS taikymo sritis – dabar ji taikoma tik 2013–2016 m. EEE vidaus skrydžių išmetamiesiems teršalams. Pagal 2016 m. pateiktas 21 straipsnio ataskaitas stebėsenos planą dabar turi 524 orlaivių naudotojai (palyginti su 611 orlaivių naudotojų, apie kuriuos pranešta praėjusiais metais). Iš jų 56 proc. (296) buvo komercinių orlaivių naudotojai, o kiti 44 proc. (228) buvo nekomercinių orlaivių naudotojai. Iš viso 274 (52 proc. bendro skaičiaus) orlaivių naudotojai laikomi mažaisiais teršėjais (palyginti su 329 (54 proc.) praėjusiais metais). 2015 m. vykdant aviacijos veiklą tarp EEE esančių oro uostų, išmesta 56,9 mln. tonų anglies dioksido, t. y. 3,6 proc. daugiau nei 2014 m. (54,9 mln.). Iš pradžių orlaivių naudotojams skirtų ATL kiekis taip pat buvo pakoreguotas atsižvelgiant į sumažintą taikymo sritį EEE viduje. Pakoreguotas nemokamai paskirtų ATL kiekis 2015 m. siekė 32,3 mln. ATL. 2015 m. aukcione parduotinas ATL kiekis nustatytas pagal numatomą metinį 5,7 mln. kiekį, pakoregavus aukcione parduodamų ATL kiekius pagal Reglamentą (ES) Nr. 421/2014. Šie ATL aukcione buvo parduoti 2015 m. gegužės–gruodžio mėn. Iš šių duomenų matyti, kad 2015 m. aviacijos srityje grynoji ATL paklausa siekė apie 19 mln. tonų anglies dioksido taršos leidimų.





5.RINKOS PRIEŽIŪRA Didelė dalis su ATL susijusių sandorių yra sudaryti kaip išvestinės finansinės priemonės (ateities, išankstiniai, pasirinkimo ir apsikeitimo sandoriai), kurioms jau taikomi ES finansų rinkas reglamentuojantys teisės aktai. Šiuo metu jie keičiami FPRD 2 teisės aktų rinkiniu, jis įsigalios nuo 2018 m. sausio mėn. Kad jį būtų galima taikyti, reikia patvirtinti nemažai įgyvendinimo priemonių. Pagal FPRD 2 ATL taip pat bus priskiriami prie finansinių priemonių. Tai reiškia, kad tradicinėms finansų rinkoms (toms, kurios apima ir prekybą anglies dioksido išvestinėmis finansinėmis priemonėmis pirmaujančiose platformose) taikytinos FPRD 2 taisyklės taip pat bus taikomos antrinės anglies dioksido rinkos neatidėliotinų sandorių segmentui (su ATL susijusiems sandoriams, sudaromiems siekiant šiuos ATL nedelsiant pristatyti antrinėje rinkoje, kuri šiuo metu nėra reguliuojama ES lygmeniu), ir taip šiame segmente ir išvestinių finansinių priemonių rinkoje bus sudarytos vienodos sąlygos užtikrinti skaidrumą, investuotojų apsaugą ir vientisumą.* Be to, pateikiant kryžmines nuorodas į FPRD 2 finansinių priemonių apibrėžtis, bus taikomos ir kitų finansų rinkos teisės aktų nuostatos. Ypač tai taikytina kalbant apie Piktnaudžiavimo rinka reglamentą (PRD); jis bus taikomas su ATL susijusiems sandoriams ir elgesiui tiek antrinėse rinkose, tiek pirminėje rinkoje vykdomuose ES ATLPS aukcionuose. Panašiai į Pinigų plovimo prevencijos direktyvą įtraukus kryžminę nuorodą į FPRD 2, pagal FPRD licencijuotos anglies dioksidu prekiaujančios įmonės antrinėje su ATL susijusių neatidėliotinų sandorių rinkoje turės privalomai atlikti išsamius savo klientų patikrinimus. * Pirminės rinkos priežiūra toliau bus reglamentuojama Aukcionų reglamentu, išskyrus su piktnaudžiavimu rinka susijusius klausimus, nes jiems bus tiesiogiai taikytina Piktnaudžiavimo rinka direktyva.

** Išsamūs patikrinimai jau yra privalomi pirminėje rinkoje ir antrinėje apyvartinių taršos leidimų išvestinių finansinių priemonių rinkoje. Ir FPRD 2, ir Piktnaudžiavimo rinka reglamente (PRR), kurie abu priimti 2014 m., numatyti tam tikri bendrosios tvarkos pakeitimai, kuriuos reikia atlikti, kad ji būtų pritaikyta anglies dioksido rinkos ypatumams (žr. 2015 m. anglies dioksido rinkos padėties ataskaita). 2015 ir 2016 m. patvirtintos kelios 2-ojo lygmens priemonės, kuriose išsamiai išdėstytos FPRD 2 ir PRR nuostatos. Be to, atsižvelgdama į Europos Audito Rūmų rekomendaciją, Komisija užtikrino, kad Komisijos tarnybos, dalyvaujančios rengiant Europos anglies dioksido rinkoms poveikį teisės turinčius aktus, aktyviau palaikytų tarpusavio ryšius. 5.1.ATL teisinis pobūdis ir apmokestinimo tvarka ATL teisinis pobūdis ir jų apmokestinimas nėra apibrėžti ES lygmeniu. Tačiau, nepaisant nesuderintų teisės aktų nuostatų, per pastarąjį dešimtmetį išsivystė brandi ir labai likvidi rinka. Dabartine reglamentavimo sistema užtikrinamas būtinasis skaidrios ir likvidžios anglies dioksido rinkos teisinis pagrindas, taip pat rinkos stabilumas ir vientisumas. Tik viena šalis (Islandija) nepateikė jokios informacijos apie ATL teisinį pobūdį jos teisės sistemoje. ATL įvairiai apibūdinami kaip finansinės priemonės, nematerialusis turtas, nuosavybės teisės ir biržos prekės. Bent trys šalys (Liuksemburgas, Norvegija, Vokietija) numato artimoje ateityje peržiūrėti savo teisės aktus. Kalbant apie ATL apmokestinimą, 2016 m. pateiktose 21 straipsnio ataskaitose tik nedaugelis valstybių narių (Danija, Portugalija, Jungtinė Karalystė) nurodo, kad pridėtinės vertės mokestis (PVM) taikomas ATL išdavimui. Ir priešingai, daugumoje valstybių narių (visose, išskyrus Estiją, Islandiją, Kiprą, ir Lichtenšteiną) PVM mokamas atliekant su ATL susijusius sandorius antrinėje rinkoje. Dauguma valstybių narių pranešė taikančios atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą su ATL susijusiems sandoriams. Akcinėms bendrovėms skirti ATL gali būti papildomai apmokestinami. Šešiolika valstybių narių pranešė, kad tokia apmokestinimo tvarka netaikoma. Atsižvelgdama į Europos Audito Rūmų rekomendaciją, 2016 m. rugsėjo mėn. Komisija pradėjo ES ATLPS apyvartinių taršos leidimų teisinio pobūdžio tyrimą. Šiame tyrime, remiantis dabartiniais ES teisės aktais, teismų praktika ir valstybių narių taikoma nacionaline tvarka, nurodyta pagal ATLPS direktyvos 21 straipsnį pateiktose ataskaitose, inter alia, bus apibrėžtos ATL teisinės ypatybės.

6.IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIEKIO STEBĖSENA, ATASKAITŲ APIE JĮ TEIKIMAS IR TIKRINIMAS Kad ES ATLPS veiksmingai veiktų, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėsena, ataskaitų apie jį teikimas ir tikrinimas (SATT) turi būti patikimi, skaidrūs, nuoseklūs ir tikslūs. Ši veikla papildoma patikima akreditavimo sistema, skirta tinkamai trečiųjų šalių tikrintojų kvalifikacijai užtikrinti. Suderinti SATT reikalavimai pateikiami Stebėsenos ir ataskaitų teikimo reglamente (SATR) ir Akreditavimo ir tikrinimo reglamente (ATR). ES ATLPS stebėsenos sistema sukurta kaip „sudedamųjų dalių“ sistema, todėl veiklos vykdytojai turi galimybę pakankamai lanksčiai užtikrinti išlaidų veiksmingumą, o kartu ir didelį duomenų apie stebimą išmetamųjų teršalų kiekį patikimumą. Šiuo tikslu leidžiama taikyti kelis stebėsenos metodus (skaičiavimais arba matavimais grindžiamą metodą, taip pat – išimties tvarka – alternatyvius metodus). Atskirose įrenginio dalyse skirtingi metodai gali būti derinami. Įrenginiams ir orlaivių naudotojams taikant SATR nustatytą reikalavimą turėti kompetentingos institucijos patvirtintą stebėsenos planą, užtikrinama, kad stebėsenos metodai nebūtų pasirenkami savavališkai ir kad nebūtų atliekami laikini jų pakeitimai. Trečiajam etapui ir tolesniam laikotarpiui skirtu Akreditavimo ir tikrinimo reglamentu pristatytas visoje ES taikytinas suderintas tikrintojų akreditavimo metodas. Kad tikrintojas, kuris yra juridinis asmuo arba juridinis subjektas, galėtų vykdyti tikrinimo veiklą pagal ATR reikalavimus, jį turi akredituoti nacionalinė akreditacijos įstaiga (NAĮ). Valstybė narė gali leisti, kaip alternatyvą akreditavimui, atlikti sertifikavimą, tik jeigu tikrintojas yra fizinis asmuo. Naujosios vienodos akreditavimo sistemos pranašumas yra tai, kad tikrintojams tarpusavio pripažinimo pagrindu leidžiama veikti visose valstybėse narėse, taigi išnaudojamos visos vidaus rinkos teikiamos galimybės ir apskritai padedama užtikrinti, kad tikrintojų netrūktų. 6.1.Bendrieji pokyčiai Komisija toliau siekia nuolat tobulinti savo teikiamas rekomendacijas ir šablonus, kad padėtų valstybėms narėms nuosekliai įgyvendinti SATR ir ATR. Viena nauja iniciatyva yra susijusi su „trumpųjų vadovų“ rengimu, siekiant padėti suinteresuotiesiems subjektams greičiau ir efektyviau suprasti ir nustatyti daugumą svarbiausių ES ATLPS aspektų. Kiekvieną trumpąjį vadovą sudaro maždaug 10 puslapių, o prireikus jame pateikiamos nuorodos į išsamesnes rekomendacijas ir šablonus. Atskiri trumpieji vadovai rengiami įrenginių operatoriams, orlaivių naudotojams, kompetentingoms institucijoms, tikrintojams ir NAĮ. Kita nauja iniciatyva yra susijusi su ES ATLPS tikrinimo rekomendacijų rengimu. Ja siekiama padėti koordinuoti veiksmus, kurių valstybės narės imasi atsižvelgdamos į Europos Audito Rūmų joms skirtą rekomendaciją įdiegti nuoseklesnes ir veiksmingesnes ES ATLPS įgyvendinimo kontrolės sistemas, įskaitant patikras. Komisija toliau stebi, kaip visose valstybėse narėse vykdoma stebėsena, ataskaitų teikimas, tikrinimas ir akreditavimas (SATTA). Siekiant parengti konkrečiai kiekvienai šaliai pritaikytus veiksmų planus, kuriuose joms būtų rekomenduojama, kaip jos galėtų patobulinti savo vykdomą ES ATLPS stebėseną, ataskaitų teikimą, tikrinimą ir akreditavimą, taip pat buvo įvertinti 2014 m. atitikties užtikrinimo ciklo vertinimo rezultatai, pagal 21 straipsnį pateiktos 2013 ir 2014 m. ataskaitos ir informacija, gauta paprašius pateikti papildomos informacijos. Prireikus rekomendacijos buvo paaiškintos, o kai kuriems klausimams, dažniau pasitaikantiems daugumoje veiksmų planų, aptarti surengti mokymo renginiai. Taip pat imtasi ir kitų tolesnių veiksmų: buvo organizuojami valstybių narių SATTA sistemų tarpusavio vertinimai, stiprinami regioniniai gebėjimai ir rengiami dvišaliai susitikimai. Pripažįstama, kad atitikties užtikrinimo sistema tapo veiksmingesnė, nes pagal SATR valstybėms narėms leista elektroninių pranešimų teikimą padaryti privalomą. Dauguma valstybių narių nurodo naudojančios pagal Komisijos leidiniuose nustatytus būtiniausius reikalavimus parengtus šablonus ar sukurtas sistemas. 2016 m. trylika valstybių narių nurodė taikančios kokią nors automatizuotą IT sistemą ES ATLPS ataskaitoms teikti (palyginti 2015 m. tokių valstybių narių buvo dešimt). Siekdama suteikti dar didesnę pagalbą valstybėms narėms, kad šios turėtų galimybę naudotis automatine sistema, 2016 m. gegužės mėn. Komisija įdiegė sistemą „DECLARE ETS MRVA“. Šios internetinės sistemos paskirtis – skatinti veiksmingą administravimą ir labiau suderinto metodo taikymą. Ji sukurta tam, kad valstybėms narėms būtų lengviau laikytis įsipareigojimų, susijusių su ES ATLPS stebėsenos planais, metinėmis išmetamųjų teršalų kiekio ataskaitomis ir patikrų bei tobulinimo ataskaitomis. Platformą sukūrė ir priglobė Europos Komisija, tačiau ja naudotis galima tik SATR ir ATR nustatytiems įpareigojimams vykdyti, t. y. prieiga suteikiama tik kompetentingoms institucijoms, veiklos vykdytojams ir prireikus veiklos vykdytojų pasirinktiems tikrintojams. Dalyvaujančioms valstybėms narėms sistemoje taip pat leidžiama gauti atitinkamus duomenis ir juos įtraukti į bendrąsias ataskaitas. 6.2.Taikoma stebėsena Remiantis valstybių narių Komisijai pateiktomis 21 straipsnio ataskaitomis, apimančiomis ATLPS direktyvos taikymą 2015 m., daugumos įrenginių operatoriai taiko skaičiavimais grindžiamą metodiką. Pranešta, kad tik 151 įrenginio (22 valstybėse narėse) operatoriai taikė nuolatinio išmetamųjų teršalų kiekio matavimo sistemas, daugiausia Vokietijoje (CO2 28, N2O 10, abu 1) ir Čekijoje (CO2 14, N2O 4). Tik 13 valstybių narių nurodė, kad alternatyvų metodą taiko iš viso 40 įrenginių, kurie išmeta apie 6,6 mln. tonų anglies dioksido ekvivalento (palyginti su 6,1 mln. tonų anglies dioksido praėjusiais metais), operatoriai. Daugiau kaip pusę šio bendro išmetamųjų teršalų kiekio išmetė 12 įrenginių Nyderlanduose. Suteikiant galimybę lanksčiai rinktis leistinas stebėsenos metodikas, padedama užtikrinti SATT sistemos išlaidų efektyvumą. Kitas svarbus šiam tikslui skirtas elementas yra pakopinis metodas. Vadinamosios visų išmetamųjų teršalų kiekio duomenims nustatyti reikalingų parametrų pakopos apibrėžiamos tam, kad pastangos arba neapibrėžties lygio reikalavimai būtų proporcingi įrenginio dydžiui. SATR reikalaujama, kad visi veiklos vykdytojai atitiktų tam tikrų būtiniausių pakopų reikalavimus, didesni išmetamųjų teršalų šaltiniai – aukštesnių pakopų reikalavimus (pagal kuriuos reikalaujama patikimesnių duomenų), o mažesniems taršos šaltiniams, vadovaujantis išlaidų efektyvumo motyvais, taikomi ne tokie griežti reikalavimai. Būtiniausius SATR nustatytus pakopų reikalavimus atitinka dauguma įrenginių. Pranešta, kad tik 113 C kategorijos įrenginių (palyginti su 118 įrenginių praėjusiais metais) – 14 proc. (kaip ir praėjusiais metais) bent pagal vieną parametrą nukrypo nuo reikalavimo taikyti aukščiausias pakopas didiesiems sukėlikliams (2013 m. buvo 137 tokie įrenginiai – iš viso 16 proc.). Šie nukrypimai leidžiami tik tuo atveju, jeigu veiklos vykdytojas įrodo, kad taikyti aukščiausią pakopą nėra techniškai įmanoma arba dėl to patiriamos nepagrįstai didelės išlaidos. Jeigu nustatoma, kad šios sąlygos pasikeitė, veiklos vykdytojai turi patobulinti savo stebėsenos sistemas. Panašiai valstybės narės nurodė ir B kategorijos įrenginių, neatitinkančių didiesiems sukėlikliams ar išmetamųjų teršalų šaltiniams keliamų aukščiausių pakopų reikalavimų, skaičių. Su tuo susijusios ataskaitos, kuriose nurodoma, kad iš viso 26 proc. B kategorijos įrenginių leista kokiu nors aspektu nukrypti nuo SATR numatytųjų reikalavimų (palyginti su 28 proc. praėjusiais metais), gautos iš 22 valstybių narių (tiek pat kiek ir praėjusiais metais). Tuo, kas išdėstyta, patvirtinama, kad tokiems nukrypimams (turint omenyje, kad veiklos vykdytojas turi juos deramai pagrįsti, o kompetentinga institucija – patvirtinti) taikytinos SATR nuostatos yra praktiškai pritaikomos, ir apskritai veiklos vykdytojai gerai užtikrina atitiktį reikalavimams. Orlaivių naudotojai turi mažiau galimybių rinktis išmetamųjų teršalų kiekio stebėsenos metodus. Galima taikyti tik skaičiavimais grindžiamus metodus, o kuro sąnaudos yra pagrindinis skrydžiams, kuriems taikoma ES ATLPS, nustatytinas parametras. 6.3.Akredituota tikrinimo veikla

Remiantis 2016 m. valstybių narių pateiktomis 21 straipsnio ataskaitomis, pagal tam tikrą akreditavimo sritį akredituotų tikrintojų skaičius visose akreditavimo srityse siekė 1 077. Dažniausiai atskiri tikrintojai akredituojami daugiau kaip vienoje srityje, todėl šis skaičius neatitinka viso tikrintojų skaičiaus. Bendras tikrintojų skaičius valstybių narių 21 straipsnio ataskaitose nenurodomas, tačiau, remiantis kuro deginimo srityje (pagrindinėje akreditavimo srityje) akredituotų tikrintojų skaičiumi, pagrįstai apskaičiuota, kad 2015 m. patikroms atlikti iš viso buvo akredituota bent 130 skirtingų tikrintojų. 2016 m. valstybių narių pateiktose 21 straipsnio ataskaitose nurodoma, kad 2015 m. su aviacija susijusioms patikroms atlikti akredituotas 51 atskiras tikrintojas. ATR reikalaujama, kad kiekviena NAĮ turėtų duomenų bazę, kurioje būtų saugoma naujausia informacija apie jų akredituotus tikrintojus, įskaitant akreditavimo sritis. Europos akreditacijos organizacija (EA) pateikia centrinę nuorodą į atitinkamas NAĮ ir jų akredituotų ES ATLPS tikrintojų sąrašus . Tikrintojų tarpusavio pripažinimo visose valstybėse narėse tvarka taikoma sėkmingai: dauguma valstybių narių (28 – visos, išskyrus Prancūziją, Latviją ir Slovėniją) pranešė, kad jų teritorijoje veikia bent vienas užsienio tikrintojas. Pirmus trejus ATR įgyvendinimo metus sistemoje nekilo jokių trukdžių dėl tikrintojų trūkumo. Nustatyta, kad tikrintojai deramai laikosi ATR reikalavimų, nes pranešimų apie valstybių narių taikytas administracines priemones gauta nedaug. Nė viena valstybė narė nepranešė apie akreditacijos sustabdymo ar panaikinimo atvejus (palyginti su vienu akreditacijos sustabdymo ir vienu akreditacijos panaikinimo atveju praėjusiais metais). Tik keturios valstybės narės (palyginti su trimis praėjusiais metais) pranešė apie vos penkių tikrintojų akreditacijos srities sumažinimą (palyginti su šešiais tokiais atvejais praėjusiais metais). Nors šiemet daugiau valstybių narių pranešė gavusios skundus dėl tikrintojų (devynios, palyginti su septyniomis praėjusiais metais), skundų gauta 20 proc. mažiau, be to, nurodoma, kad 96 proc. gautų skundų (palyginti su 99 proc. praėjusiais metais) buvo išspręsti. Vienuolika valstybių narių (palyginti su aštuoniomis praėjusiais metais) pranešė, kad, NAĮ ir kompetentingoms institucijoms keičiantis informacija, nustatyta tikrintojų neatitikties reikalavimams atvejų. 7.VALSTYBĖSE NARĖSE TAIKOMŲ ADMINISTRACINIŲ PRIEMONIŲ APŽVALGA Valstybės narės laikosi skirtingo požiūrio į kompetentingų institucijų, atsakingų už ES ATLPS įgyvendinimą, vaidmenį. Kai kuriose valstybėse narėse įgyvendinant ES ATLPS dalyvauja kelios vietos valdžios institucijos, o kitose jos įgyvendinimo metodas daug labiau centralizuotas. 21 straipsnio ataskaitose pateikiama aukšto lygio kiekvienos valstybės narės organizacinės struktūros apžvalga. Remiantis 2016 m. valstybių narių pateiktomis 21 straipsnio ataskaitomis, kiekvienoje valstybėje narėje vidutiniškai yra keturios skirtingos kompetentingos institucijos, dalyvaujančios įgyvendinant ES ATLPS. Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad kai kuriais atvejais valstybės narės kelias regionines ir (arba) vietos institucijas gali nurodyti kaip vieną kompetentingą instituciją. Kompetentingų institucijų veiksmų koordinavimas yra vienas svarbiausių klausimų, siekiant užtikrinti vienodą ir teisingą teisinių reikalavimų taikymą kiekvienoje valstybėje narėje, ir tai skatinama atitinkamomis SATR nuostatomis. Valstybės narės pranešė, kad prireikus atitinkamai taiko skirtingas kompetentingų institucijų veiksmų koordinavimo priemones. 2015 m. 12 valstybių narių (palyginti su dešimčia praėjusiais metais) pranešė, kad jose taikomos stebėsenos planų arba išmetamųjų teršalų kiekio ataskaitų centrinio valdymo teisinės priemonės. Dešimčia atvejų (palyginti su aštuoniais atvejais, apie kuriuos pranešta praėjusiais metais) privalomus nurodymus ir rekomendacijas teikia centrinė įstaiga. Keturiolika valstybių narių (palyginti su vienuolika praėjusiais metais) pranešė, kad centrinė kompetentinga institucija savanoriškai peržiūri stebėsenos planus, pranešimus ir išmetamųjų teršalų kiekio ataskaitas ir teikia dėl jų rekomendacijas. Keturiolika valstybių narių (palyginti su dvylika praėjusiais metais) taip pat pranešė, kad nuolat rengia darbo grupių posėdžius ar institucijų susitikimus, o devynios (palyginti su aštuoniomis praėjusiais metais) nurodė organizuojančios bendrus mokymus. Dešimt valstybių narių (palyginti su devyniomis praėjusiais metais) pranešė kaip dar vieną priemonę veiksmų koordinavimui užtikrinti naudojančios bendrą IT platformą. Tik septynios valstybės narės (Estija, Italija, Kipras, Lichtenšteinas, Liuksemburgas, Malta ir Vengrija) nurodė netaikančios nė vienos iš pirmiau minėtų priemonių; kai kuriose jų šioje veikloje nedalyvauja kelios ar sudėtinės kompetentingų institucijų struktūros. Kalbant apie valstybių narių taikomus administracinius mokesčius (susijusius su leidimų išdavimu ir stebėsenos planų patvirtinimu), 16 šalių (Airija, Estija, Graikija, Italija, Kipras, Latvija, Lichtenšteinas, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Prancūzija, Slovakija, Švedija ir Vokietija) pranešė, kad jos įrenginių operatoriams jokių mokesčių netaiko. Orlaivių naudotojai mokesčių nemoka 16-oje šalių (Belgijoje, Čekijoje, Estijoje, Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje, Kipre, Latvijoje, Lichtenšteine, Lietuvoje, Liuksemburge, Maltoje, Nyderlanduose, Slovakijoje, Švedijoje ir Vokietijoje). Tais atvejais, kai mokesčiai taikomi, jie skiriasi atsižvelgiant į valstybę narę ir konkrečią paslaugą. Pavyzdžiui, su leidimų įrenginiams išdavimu ir jų stebėsenos planų patvirtinimu susiję mokesčiai gali siekti nuo 10 iki 7 690 EUR, o už leidimo atnaujinimą – nuo 10 iki 2 481 EUR. Panašūs tarifai taikomi ir aviacijos srityje: mokesčiai už stebėsenos plano patvirtinimą siekia nuo 10 iki 2 400 EUR, o už stebėsenos plano atnaujinimą atnaujinimą – nuo 10 iki 827 EUR. Apibendrinant daroma išvada, kad valstybių narių sistemos iš esmės yra veiksmingos, nes yra suderintos su šalių administracine struktūra. Taikomas subsidiarumo principas. Reikėtų toliau stiprinti ir skatinti valstybių narių vietos valdžios institucijų tarpusavio ryšių palaikymą ir kompetentingų institucijų dalijimąsi geriausia patirtimi, taip pat vykdant veiklą ES ATLPS atitikties užtikrinimo forume. 8.TAISYKLIŲ LAIKYMASIS IR JŲ VYKDYMO UŽTIKRINIMAS ES ATLPS taisyklių labai gerai laikomasi: kasmet už maždaug 99 proc. išmetamųjų teršalų kiekio grąžinamas reikiamas ATL skaičius. Ataskaitiniu laikotarpiu ES ATLPS taisyklių taip pat buvo labai gerai laikomasi. Iki 2016 m. balandžio 30 d. galutinio termino visą išmestų teršalų kiekį atitinkančio ATL skaičiaus negrąžino mažiau kaip 1 proc. įrenginių operatorių, pateikusių 2015 m. išmetamųjų teršalų kiekio ataskaitas. Šie (paprastai nedideli) įrenginiai išmeta maždaug 0,5 proc. visų išmetamųjų teršalų, kuriems taikoma ES ATLPS, kiekio. Aviacijos sektoriuje taisyklių taip pat buvo labai gerai laikomasi: taisyklių tinkamai laikėsi orlaivių naudotojai, atsakingi už daugiau kaip 99 proc. aviacijos išmetamųjų teršalų, kuriems taikoma ES ATLPS, kiekio išmetimą. Į šį skaičių įtrauktos ir daugiau kaip 100 už ES ribų įsisteigusių komercinių oro transporto bendrovių, vykdžiusių skrydžius EEE. ES ATLPS direktyvoje numatyta 100 EUR (indeksuota) „bauda už viršytą taršos normą“ už kiekvieną išmestą anglies dioksido toną, už kurią laiku negrąžinta nė vieno leidimo. Kitos už ES ATLPS įgyvendinimo pažeidimus taikomos nuobaudos nustatomos pagal konkrečios valstybės narės nacionalines nuostatas. Valstybių narių kompetentingos institucijos ir toliau labai prisideda prie to, kad veiklos vykdytojai deramai laikytųsi reikalavimų, atlikdamos įvairias metinių išmetamųjų teršalų kiekio ataskaitų atitikties patikras. Remiantis 2016 m. pateiktose 21 straipsnio ataskaitose pateikiama informacija, visos valstybės narės (išskyrus Švediją ir Italiją) tikrino 100 proc. (išskyrus Prancūziją – 90 proc.) metinių išmetamųjų teršalų kiekio ataskaitų išsamumą ir vidinį nuoseklumą. Be to, esama duomenų, kad valstybės narės vidutiniškai tikrina daugiau kaip 80 proc. ataskaitų suderinamumą su stebėsenos planais ir 70 proc. ataskaitų suderinamumą su ATL paskirstymo duomenimis. Dvidešimt keturios valstybės narės pranešė, kad jos taip pat atlieka kryžmines patikras, lygindamos ataskaitų duomenis su kitais duomenimis.