[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 5.3.2008 KOM(2008) 125 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Tiriamųjų derybų su kaimyninėmis šalimis dėl bendradarbiavimo transporto srityje pažanga KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Tiriamųjų derybų su kaimyninėmis šalimis dėl bendradarbiavimo transporto srityje pažanga (Tekstas svarbus EEE) TURINYS 1. Įžanga 3 2. Tiriamųjų derybų organizavimas 4 3. Preliminarios primojo derybų rato išvados 5 3.1. Tvirta parama Komisijos pasiūlytam metodui 5 3.2. Metodo pakeitimai 6 4. Dabartinė padėtis, pasiekimai ir tolesni veiksmai 7 4.1. Visos Europos transporto koridoriai ir regionai 7 4.2. Jūrų greitkeliai 7 4.3. Šiaurės magistralė 7 4.4. Centrinė magistralė 8 4.5. Pietryčių magistralė 9 4.5.1. Vakarų Balkanų pagrindinis regioninio transporto tinklas 9 4.5.2. Atšakos į Artimuosius Rytus, Kaukazą ir Vidurio Aziją 9 4.6. Transporto koridorius TRACECA 10 4.7. Viduržemio jūros regiono magistralės ir regioninis transporto veiksmų planas 10 5. Išvada 11 1. ĮžANGA Komisijos komunikate dėl Europos kaimynystės politikos stiprinimo [1] (EKP) pabrėžiami pagrindiniai Europos kaimynystės politikos temų arba sektorių aspektai ir poreikis stiprinti daugiašalį dialogą su šalimis partnerėmis energetikos, transporto, aplinkos ir sienų klausimais. Be to, jame iškelta daugiašalių susitarimų energetikos bei transporto srityse idėja ir atkreipiamas dėmesys į poreikį optimizuoti įvairias jau įgyvendinamas iniciatyvas. Ypač akcentuojama, kaip svarbu glaudžiau susieti politinį dialogą ir konkretų transporto koridorių kūrimą. Ši idėja toliau plėtojama neseniai paskelbtame Komunikate[2] „Ryžtinga Europos kaimynystės politika“ , kuriame Komisija paragino valstybes nares ir EKP partnerius glaudžiai bendradarbiauti, kad pagrindinės transeuropinės transporto magistralės būtų nutiestos į kaimynines šalis. Kaip pažymėta Komisijos komunikate „Vakarų Balkanai. Europos perspektyvos artinimas“ [3], pagrindinė reformų varomoji jėga visame regione yra Europos perspektyva, todėl ji yra vienas pagrindinių stabilumo ir pažangos veiksnių. Po pastarosios ES plėtros Vakarų Balkanai betarpiškai ribojasi su ES valstybių narių teritorijomis, todėl koordinuota transporto sektoriaus plėtra yra vienas iš pagrindinių klausimų. Be to, ES ir Rusijai strategiškai bendradarbiaujant pagal Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą ir pagal 2005 m. gegužės mėn. Maskvoje viršūnių susitikime priimtus veiksmų planus keturioms bendroms erdvėms, numatyta skatinti transporto sektorių papildomumą ir palaipsniui integruoti transporto tinklus, šalinti technines ir administracines pralaidumo kliūtis, užtikrinti transporto infrastruktūras ir sąveikumą derinant atitinkamus teisės aktus. Komisijos komunikate „Pagrindinių transeuropinių transporto magistralių pratęsimas į kaimynines šalis – Europos ir kaimyninių regionų transporto gairės“ [4] apibūdinti pirmieji veiksmai, kurių reikia imtis įgyvendinant glaudesnės ES ir kaimyninių šalių transporto sistemų integracijos politiką. Šioje politikoje daugiausiai dėmesio skiriama penkioms pagrindinėms tarptautinės prekybos transporto magistralėmis ir atitinkamiems standartams bei teisės aktams (vad. „horizontaliosioms priemonėms“), nuo kurių priklauso, kaip šiais keliais naudojamasi visomis transporto rūšimis[5]. Laikantis šio principo ilgainiui būtų suderintos viso transporto sektoriaus taisyklės ir reikalavimai, ir būtų sukurta ES ir jos kaimynes apimanti veiksminga transporto rinka. Poveikis turėtų būti ypač akivaizdus šalyse, kuriose dėl politinių priežasčių transporto sektoriuje bendradarbiauta palyginti nedaug. Komunikate Komisija paskelbė dviejų etapų metodą šiai politikai įgyvendinti. Su kaimyninėmis šalimis pirmiausia būtų pradėtos tiriamosios derybos, kuriose būtų įvertintas tų šalių suinteresuotumas ir pasiryžimas stiprinti esamas koordinavimo struktūras. Šiose derybose turėtų būti siekiama užtikrinti, kad bendradarbiavimo struktūros forma ir turinys kuo efektyviau atitiktų derybų šalių poreikius ir lūkesčius. Tuomet, atsižvelgiant į tiriamųjų derybų rezultatus, Komisija pateiktų konkrečias rekomendacijas ir (arba) pasiūlymą įgyvendinti politiką ir sukurti koordinavimo struktūrą (-as). 2007 m. birželio mėn. ES Transporto ministrų taryba palankiai įvertino platesnį magistralių principo taikymą, ir horizontaliųjų priemonių akcentavimą; ji paprašė, kad Komisija pateiktų pasiūlymų, kaip šį principą įgyvendinti praktiškai, ir kaip sustiprinti magistralių organizacinę struktūrą bei koordinavimo sistemą. Tiriamosios derybos pradėtos 2007 m. pavasarį, jau įvyko pirmasis derybų su kaimyninių šalių ir regionų atstovais ratas. Derybos vyksta sėkmingai, šiame Komunikate pateikiama jų ataskaita ir daromos preliminarios išvados. Derybos su Vakarų Balkanų regiono atstovais sėkmingai baigtos. Todėl Komisija su šiuo Komunikatu Tarybai pateikia pasiūlymą su gairėmis deryboms dėl Transporto bendrijos su Vakarų Balkanais steigimo sutarties. 2. TIRIAMųJų DERYBų ORGANIZAVIMAS Tiriamosios derybos pradėtos 2007 m. pavasarį, pirmajame rate susitikta su visų kaimyninių šalių atstovais, visos Europos transporto koridorių ir regionų sistemos dalyviais taip pat su keliomis suinteresuotosiomis šalimis. Įvyko keli darbo susitikimai ir toliau išvardyti pagrindiniai susitikimai: - per metus įvyko keli visos Europos transporto koridorių ir regionų atstovų susitikimai, įskaitant du transporto koridorių pirmininkų ir sekretorių susitikimus, pirmasis įvyko 2007 m. sausio mėn., o antrasis – 2007 m. spalio mėn.; - Remiantis ES ir Rusijos dialogu transporto srityje sudaryta Transporto strategijų, infrastruktūros ir viešojo bei privataus sektoriaus partnerystės darbo grupė susitiko du kartus – 2007 m. spalio mėn. Maskvoje ir 2008 m. sausio mėn. Briuselyje. Logistikos klausimų ad hoc darbo grupė, sudaryta ištirti padėtį ES ir Rusijos pasienyje ir pateikti rekomendacijų, kaip pagerinti pralaidumą, darbą baigė 2007 m. birželio mėn., kai Vokietija pirmininkavo ES, ir savo ataskaitą perdavė Komisijai ir Rusijos transporto ministerijai. Šias rekomendacijas turės įgyvendinti dialogo pagrindu sudarytos nuolatinės darbo grupės. Siūlomas infrastruktūros atnaujinimas ir procedūrinės priemonės bus įtrauktos į Šiaurės magistralės plėtrą ir į horizontaliuosius klausimus; - Nuo 2007 m. kovo mėn. Briuselyje ir Kijeve surengti keli rezultatyvūs derybų ratai dėl naujo išsamesnio susitarimo su Ukraina , kuriuo turi būti pakeistas Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas; - 2007 m. gegužės mėn. susitikęs Europos ir Viduržemio jūros regiono transporto forumas priėmė 2007–2013 m. Regioninio transporto veiksmų planą. Darbą šioje srityje tęsė 2007 m. lapkričio mėn. susitikusi Infrastruktūros darbo grupė, kuri patikrino magistrales ir atnaujino infrastruktūros projektų sąrašą. Po šių susitikimų 2007 m. gruodžio 3 d. Lisabonoje įvyko aukšto rango pareigūnų konferencija transporto sistemos Viduržemio jūros regione klausimais, kurią ES pirmininkaujančios Portugalijos remiama organizavo Komisija. Šioje konferencijoje Komisijos primininko pavaduotojas J. Barrot ir ES valstybių narių bei kitų Viduržemio jūros regiono valstybių ministrai pripažino, kad regione plėtojant pagrindines transeuropinių transporto tinklų magistrales ir perimant Bendrijos acquis svarbiausias vaidmuo tenka minėtam veiksmų planui; - Keli susitikimai surengti daugiašaliame TRACECA susitarime nustatytu regioninio bendradarbiavimo pagrindu: tai ir darbo grupių susitikimai, ir 2007 m. gruodžio 13–14 d. Astanoje įvykęs Tarpvyriausybinės komisijos susitikimas, kuriame oficialiai pradėtos tiriamosios derybos; derybininkai įgalioti 2008 m. vyksiančiam viršūnių susitikimui pateikti pasiūlymus, ar (ir kaip) šios magistralės būsima teisinė ir institucinė sistema gali būti sukurta TRACECA struktūrų pagrindu, ir tokiu būdu apibrėžti atnaujintą ilgalaikį mūsų bendradarbiavimo pagrindą. 3. PRELIMINARIOS PRIMOJO DERYBų RATO IšVADOS 3.1. Tvirta parama Komisijos pasiūlytam metodui Nors konkrečius pasiūlymus dėl koordinavimo sistemų stiprinimo Komisija galės pateikti tik po papildomų derybų su visomis kaimyninėmis šalimis, kelios preliminarios išvados jau aiškios. Apskritai derybose įsitikinta parama Komunikate išdėstytam Komisijos metodui; visų pirma sutariama visų pirma dėl toliau išvardytų dalykų: - magistralių principas yra tinkamas ES ir kaimyninių šalių bendradarbiavimo pagrindas; - būtina neapsiriboti infrastruktūros priemonėmis ir glaudžiau susieti transporto koridorių plėtrą ir bendrų politikos klausimų svarstymą; - reikia tvirtos ir privalomos koordinavimo sistemos, tai galėtų būti labiau įpareigojantis susitarimo memorandumas arba sutartis; - pagal Komisijos pasiūlymą (žr. apibrauktą tekstą) reikia organizuoti magistralių valdymo funkcijas pasinaudojus esamomis regioninėmis struktūromis ir techniniais sekretoriatais. Pagal magistrales arba regionus rengiami ministrų susitikimai, kuriuose priimami strateginiai sprendimai dėl magistralių, dalyvaujančių šalių ir subjektų sąrašo keitimo taip pat dėl koordinavimo struktūros finansavimo. Iš susijusių šalių aukšto rango atstovų sudaryta regioninė valdymo grupė magistralių tiesimui stebėti, ši grupė rengia generalinius magistralių planus, kuriuose nurodo pralaidumo kliūtis, pateikia pasiūlymus ir nustato priemonių prioritetus. Visos regioninės valdymo grupės turėtų reguliariai susitikti, kad užtikrintų nuoseklų sutartų priemonių įgyvendinimą ir susitartų dėl, pavyzdžiui, bendrų metodų, taikytinų vertinant strategijas ir projektus bei atliekant stebėseną. Regioninė valdymo grupė turėtų ne tik rengti ministrų susitikimus, bet ir teikti savo veiklos ataskaitas atitinkamam pakomitečiui, sukurtam įgyvendinant Europos kaimynystės ir partnerystės politiką, kad tiesiogiai susiję pasiūlymai būtų įtraukti į dvišalius ir regioninius veiksmų planus. Regioninė valdymo grupė gali nuspręsti sudaryti darbo grupes techniniams klausimams nagrinėti, kurioms priklausytų visi arba keli regioninės valdymo grupės nariai. Regioninė valdymo grupė taip pat organizuotų finansinių rėmėjų konferencijas ir įtrauktų socialinius partnerius bei kitas suinteresuotąsias šalis. Nuolatinis sekretoriatas administravimo ir techninei pagalbai teikti. Sekretoriatas sektų su atitinkama magistrale susijusius tyrimus, rengtų valdymo grupės susitikimus ir ministrų susitikimus, taip pat rūpintųsi logistiniais susitikimo aspektais. Valdymo grupė ir sekretoriatas turėtų bendradarbiauti su Europos koordinatoriais, visų pirma su vidaus vandens kelių ir jūrų greitkelių koordinatoriais arba transeuropinių transporto tinklų (TEN) koordinatoriais. | 3.2. Metodo pakeitimai Tiriamosiose derybos įsitikinta, kad metodui, kurį nuo pat pradžių pasiūlė Komisija, reikia tik nedidelių pakeitimų. Šie pakeitimai yra daugiausiai susiję su bendros veiklos geografine ir sektorių aprėptimi: - su Šveicarija turėtų būti bendradarbiaujama remiantis esamomis struktūromis, kadangi transporto sektoriuje jos jau gerai suderintos. Šis bendradarbiavimas pagrįstas ES ir Šveicarijos dvišaliais santykiais bei susitarimais ir visų pirma per Šveicariją einančiomis magistralėmis – šios Italiją ir Vokietiją, Prancūziją ir Austriją jungiančios magistralės jau yra transeuropinio transporto tinklo politikos sudedamoji dalis; - Atsižvelgdama į 2007 m. birželio mėn. Transporto ministrų tarybos išvadas Komisija sutinka, kad transporto magistralių principą naudinga taikyti ir Vidurio Azijos valstybėse , pastarosioms dalyvaujant TRACECA sistemoje, kadangi pasaulyje stiprėjant globalizacijos tendencijoms prekybos ryšiai – taigi ir transporto tinklai – turėtų būti suvokiami iš pasaulinės perspektyvos. - Bendro Europos dangaus iniciatyva sparčiai plėtojama kaimyniniuose regionuose, todėl Komisija kreipiasi Tarybos derybinių nurodymų, kad iki 2010 m. būtų sukurta platesnė Bendra aviacijos erdvė sudarant tolesnius išsamius aviacijos susitarimus su kaimyninėmis šalimis. Dėl šios priežasties aviacijos sektoriaus į Komisijos metodą siūloma neįtraukti. Tačiau investicijos į oro uostų infrastruktūrą galėtų būti laikomos viena iš priežasčių, dėl kurių išilgai magistralių galėtų susidaryti pralaidumo kliūčių. - Panašios pažangos pasiekta plėtojant ES palydovinės navigacijos sistemą „Galileo“ . Todėl Komisija siūlo ir toliau bendradarbiauti specialiai „Galileo“ skirtu pagrindu ir į magistralėms numatytas koordinavimo struktūras jo neįtraukti. Kai dėl Tarybos prašymo pagrindinių transeuropinių transporto magistralių plėtrą į kaimynines šalis susieti su Afrikos tinklais , Komisija pabrėžia jau remianti integruotų transafrikinių transporto tinklų ir paslaugų plėtrą, kuriai 2007 m. suteiktas naujas pagreitis pradėjus ES ir Afrikos bendradarbiavimą infrastruktūros srityje. 4. DABARTINė PADėTIS, PASIEKIMAI IR TOLESNI VEIKSMAI 4.1. Visos Europos transporto koridoriai ir regionai Susitikimuose su visos Europos transporto koridorių ir regionų atstovais nagrinėta, kuo skiriasi ES teritorijoje ir už jos esantys transporto koridoriai, kokia turėtų būti optimali magistralės geografinė aprėptis, kokias funkcijas turi atlikti efektyviai dirbanti valdymo grupė, ir koks yra horizontaliųjų priemonių vaidmuo. Nagrinėjant transporto koridorių pirmininkų ir sekretoriatų tiesioginę patirtį surinkta svarbios informacijos apie transporto koridorių veikimo stipriąsias vietas ir trūkumus. Nors visos Europos transporto koridorių koncepcija turi aiškių privalumų, akivaizdu, kad ją reikia persvarstyti. Visų pirma Komisija mano, kad ypač svarbu aiškiai skirti transporto koridorius, kurie po Europos Sąjungos plėtros tapo transeuropinio transporto tinklo prioritetų dalimi[6], bei ES ir kaimynines šalis jungiančius transporto koridorius. Kartu svarbu tinkamai integruoti transporto koridorių funkcijas ir su jais susijusią vertingą patirtį į esamas arba būsimas regionines struktūras. 4.2. Jūrų greitkeliai Aukšto lygio pareigūnų grupė pažymėjo, kad jūrų greitkeliai yra viena iš magistralių, kuri prilygsta keturiems sausumos transporto koridoriams. Nors visi jūrų greitkeliai yra panašūs, jie turi ir aiškių skirtumų, dėl kurių būtinas netipinis principas. Šie skirtumai įvairūs: pralaidumo kliūčių tipai, paslaugų periodiškumas ir jų kokybė, taikytini tarptautiniai teisės aktai ir faktinis tų teisės aktų taikymas. Todėl Komisija siūlo, kad jūrų greitkelių klausimus spręstų susijusios regioninės struktūros, kurios bus sukurtos atitinkamoms sausumos magistralėms. Visais atvejais būtina užtikrinti glaudų bendradarbiavimą su jūrų greitkelių projekto Europos koordinatoriumi. 4.3. Šiaurės magistralė Šiaurės magistralė iš esmės patenka į ES Šiaurės dimensijos politikos, apimančios valstybes nares ES šiaurėje, Rusiją taip pat Norvegiją ir Islandiją, taikymo sritį. Įgyvendinant Šiaurės dimensijos politiką siekiama spręsti regioninės plėtros Europos šiaurėje problemas, pavyzdžiui, transporto infrastruktūros ir sienos kirtimo punktų trūkumą. Pagrindinės regione veikiančios organizacijos: Baltijos jūros valstybių taryba, Barenco jūros ir Europos Arkties taryba, Arkties taryba ir Šiaurės ministrų taryba. 2006 m. lapkričio mėn. Šiaurės dimensijos viršūnių susitikime priimtoje politinėje deklaracijoje paraginta apsvarstyti, ar su Šiaurės magistrale susijusioms šalims būtų naudinga Šiaurės dimensijos partnerystė transporto ir logistikos srityse. Siūloma, kad remiantis tokia partneryste būtų koordinuojamos tarptautinių finansinių institucijų, valstybių ir privataus sektoriaus lėšos dideliuose regioninės (o ne vietinės) reikšmės transporto infrastruktūros projektuose. Po Šiaurės dimensijos šalių aukšto rango pareigūnų susitikimo, įvykusio 2007 m. lapkričio 21 d. Sankt Peterburge, sudaryta darbo grupė, kuriai pavesta išsiaiškinti naujosios partnerystės sudarymo galimybes ir aptarti tos partnerystės apimtį ir vaidmenį atsižvelgiant ir į veiksmingą Šiaurės magistralės ir jūrų greitkelių stebėseną ir tiesimą regione. 2008 m. birželio mėn. grupė pateiks ataskaitą, kuri bus svarstoma 2008 m. rudenį vyksiančiame Šiaurės dimensijos šalių ministrų susitikime. Nors tiriamosiose derybose pritarta darbo grupės sudarymui, atkreiptas dėmesys ir į tai, kaip svarbu partnerystę integruoti į koordinavimo struktūras, kurios bus sukurtos Šiaurės magistralės regionui, ir kaip svarbu užtikrinti nuoseklų principą be funkcijų dubliavimo. Antrajame derybų rate visų pirma reikėtų smulkiau išnagrinėti šiuos aspektus: - geografinė partnerystės apimtis pagal Šiaurės dimensijos politikos tikslus ir Šiaurės magistralės suderinimas; pasiūlyta į darbo grupę stebėtojos teisėmis pakviesti Baltarusiją, kad būtų užtikrintas tęstinumas palei visas magistralės atšakas; - partnerystės įgaliojimai, susiję su svarstytinų infrastruktūros projektų tipo, tinkamai atsižvelgiant į pokyčius ir pažangą kitose institucijose, kuriose sprendžiami susijusių standartų ir teisės aktų, įskaitant muitinės teisės aktus (horizontaliosios priemonės), turinčių įtakos logistikos procesams magistralėje, klausimai; - klausimas, ar Šiaurės magistralės regione partnerystė galėtų atlikti regioninės valdymo grupės ir (arba) sekretoriato funkcijas, ir kaip partnerystė būtų geriausiai integruota į koordinavimo ir stebėjimo struktūras, kurios bus sukurtos Šiaurės magistralės regionui (žr. apibrauktą tekstą 3.1 skyriuje). 4.4. Centrinė magistralė Išsamesniu susitarimu, dėl kurio dabar deramasi su Ukraina, siekiama plėtoti politinį bendradarbiavimą demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės klausimais, sukurti platesnę laisvos prekybos erdvę, didinti energijos vartojimo efektyvumą, stiprinti saugumą ir aplinkos apsaugą taip pat bendradarbiavimą pagrindinėse srityse, pavyzdžiui, transporto srityje. Dėl laisvos prekybos erdvės, kuri bus neatsiejama susitarimo dalis, sukūrimo bus deramasi Ukrainai užbaigus stojimo į Pasaulio prekybos organizaciją procedūrą. Derybose transporto klausimais dėmesys telkiamas įgyvendinti Komisijos komunikate patvirtintas Aukšto rango pareigūnų grupės rekomendacijas, susijusias su Centrinė magistrale, transporto koridoriumi TRACECA ir geresniu teisės aktų derinimu su ES teisės aktais. Komisija džiaugiasi galėdama pažymėti, kad derybos vyksta sėkmingai, o 2008 m. tikimasi konkrečių rezultatų. Antrajame derybų rate reikia apsvarstyti institucinės struktūros detales, visų pirma susijusias su daugiašale valdymo grupe ir sekretoriatu. Derybose turėtų būti apsvarstytos Centrinės magistralės jungtys su Šiaurės ir Pietryčių magistralėmis ir nagrinėjama, kaip į šį principą geriausiai integruoti Moldovos Respubliką. 4.5. Pietryčių magistralė 4.5.1. Vakarų Balkanų pagrindinis regioninio transporto tinklas Vakarų Balkanuose Kroatija ir Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija yra šalys kandidatės[7], o Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Juodkalnija, Serbija taip pat Kosovas[8] yra galimos šalys kandidatės stoti į ES. Todėl, palyginti su kitais regionais, labiau pažengta bendradarbiaujant transporto srityje ir perimant Bendrijos acquis . 2004 m. Europos Komisija ir Vakarų Balkanų šalys pasirašė susitarimo memorandumą dėl pagrindinio regioninio transporto tinklo plėtros; šioms šalims įstojus į ES šis tinklas taptų transeuropinių tinklų dalimi. 2007 m. gruodžio 4 d. trečiajame metiniame ministrų susitikime pasirašytas susitarimo memorandumo papildymas dėl patekimo į geležinkelių rinką ir jos atvėrimo, kuriuo žengtas dar vienas žingsnis įgyvendinant geležinkelių srityje taikomą Bendrijos acquis , įskaitant socialinę dimensiją. Siekiant iš pasirengimo narystei sistemos gauti kuo daugiau naudos, Komisija mano, kad bendradarbiaujant Vakarų Balkanų regione daugiausiai dėmesio turėtų būti skiriama pagrindiniam regioninio transporto tinklui, ir ragina šalis greičiau suderinti jų nacionalinės teisės aktus su transporto ir kitose susijusiose srityse taikomu Bendrijos acquis . Tiriamosios derybos sėkmingai baigtos, todėl Komisija su šiuo Komunikatu Tarybai pateikia pasiūlymą su gairėmis deryboms dėl Transporto bendrijos su Vakarų Balkanais steigimo sutarties. Sutartimi siekiama Vakarų Balkanų regione sukurti integruotą žemės, vidaus vandens kelių ir jūrų transporto rinką[9] bei suderinti susijusius teisės aktus su Bendrijos aqcuis . 4.5.2. Atšakos į Artimuosius Rytus, Kaukazą ir Vidurio Aziją Turkija taip pat yra šalis kandidatė, stojimo derybos pradėtos 2005 m. Netrukus bus pateiktas transporto infrastruktūros poreikių vertinimas (TINA), tai pirmas etapas apibrėžiant būsimą transeuropinį transporto tinklą Turkijai. Šios derybos, be abejonės, turėtų būti tęsiamos pagal stojimo deryboms nustatytą tvarkaraštį. Tačiau, atsižvelgiant į Turkijos, kaip kryžkelės tarp ES, Kaukazo, Vidurio Azijos ir Artimųjų Rytų, geostrateginę padėtį, Komisija ragina Turkiją aktyviai dalyvauti įgyvendinant magistralių principą. Nekeičiant magistralės apibrėžimo Komisija pasiūlė padalinti Pietryčių magistralę į dvi atšakas, iš kurių kiekviena būtų susijusi su Turkija: Turkijos ir Kaukazo jungtis patektų į TRACECA sistemą, o jungtis su Egiptu patektų į Europos Viduržemio jūros regiono struktūras ir kaip Viduržemio jūros regiono magistralių dalis būtų sujungta su Pietvakarių magistrale (žr. toliau atitinkamai 4.6 ir 4.7 skyrių). 4.6. Transporto koridorius TRACECA Iš penkių magistralių transporto koridorius TRACECA yra vienintelė magistralė, kurioje bendradarbiavimas organizuojamas remiantis susijusių šalių[10] pasirašytu susitarimu. Šiuo susitarimu įsteigtos institucijos yra Tarpvyriausybinė komisija, kurią sudaro aukščiausi vyriausybių pareigūnai arba įgaliotieji jų atstovai (paprastai, už transportą atsakingi ministrų pirmininkų pavaduotojai, transporto ministrai ir (arba) užsienio reikalų ministrai) taip pat nuolatinis sekretoriatas. Sudarytos kelios darbo grupės. 2006 m. Tarpvyriausybinė komisija priėmė ilgalaikę strategiją iki 2015 m., o 2007 m. – trumpalaikį veiksmų planą, kuris turi būti įgyvendintas iki 2010 m. TRACECA sistema turi tvirtą teisinį pagrindą, institucijų visumą ir yra koridoriaus įgyvendinimo strategijos pagrindinė grandis, todėl ji veikiausiai yra tinkamas pamatas tolesnei veiklai. Tačiau Europos Komisija mano, kad su TRACECA susijusius institucinius ir politinius aspektus būtina sustiprinti ir atnaujinti visų pirma siekiant tinkamai spręsti transporto koridoriaus plėtros klausimus ir tęsti bendros politikos aptarimą, kuris dabar vyksta remiantis Baku procesu. Kaip 2007 m. gruodžio mėn. patvirtino Tarpvyriausybinė komisija, antrajame tiriamųjų derybų rate turi būti išsiaiškinta, ar (ir kaip) būsima teisinė ir institucinė sistema gali būti sukurta TRACECA struktūrų pagrindu, kad būtų apibrėžtas atnaujintas ilgalaikis mūsų bendradarbiavimo pagrindas. Be to, būtina rasti optimalų Baku proceso vykdymo būdą, kadangi remiantis atnaujintais dokumentais ir struktūromis turėtų būti veiksmingai paremtos ir su transporto koridoriumi susijusios priemonės (infrastruktūra), ir regionuose taikomos teisės aktų suderinimo (horizontaliosios) priemonės. 4.7. Viduržemio jūros regiono magistralės ir regioninis transporto veiksmų planas Nuo Barselonos proceso pradžios 1995 m. Komisija aktyviai remia integruotos transporto sistemos kūrimą Viduržemio jūros regione. Todėl plėtojant transeuropinius transporto tinklus regione pasiekta turbūt didžiausia pažanga. Atitinkamos institucijos jau sukurtos, įskaitant strateginius sprendimus priimančias ministrų konferencijas, bendrus principus koordinuojantį ir integruotą regioninę transporto sistemą kuriantį Europos ir Viduržemio jūros regiono transporto forumą ir kelias darbo grupes, užsiimančias infrastruktūros ir horizontaliosiomis priemonėmis. 2007 m. gegužės mėn. Europos ir Viduržemio jūros regiono forume priimtame veiksmų plane išsamiai numatyta, kaip įgyvendinant teisės reformas ir taikant visapusišką horizontaliųjų priemonių kompleksą regione sukurti pagrindines magistrales. Be to, sudarytas techninis sekretoriatas (pranc. Centre d'Etudes des Transports pour la Méditerranée Occidentale , CETMO), kuris yra atsakingas už valstybes Viduržemio jūros regiono vakaruose; tačiau panašios struktūros Viduržemio jūros regiono rytams nėra. 2007 m. gruodžio 3 d. Lisabonos konferencijoje Komisijos primininko pavaduotojas J. Barrot padėkojo ministrams už jų aktyvų dalyvavimą kuriant ir įgyvendinant Viduržemio jūros regiono magistrales. Europos ir Viduržemio jūros regiono transporto forumas ir darbo grupės paragintos tęsti sėkmingą darbą ir antrajame tiriamųjų derybų rate išnagrinėti kelis likusius aspektus. Tokiems aspektams priskiriamas veiksmingas magistralių įgyvendinimo regione stebėjimas, techninio sekretoriato Viduržemio jūros regiono rytams sukūrimas ir koordinavimo stiprinimas pasirašant susitarimo memorandumą arba tarptautinį susitarimą. 5. IšVADA Pirmajame tiriamųjų derybų rate įsitikinta dideliu kaimyninių šalių ir kitų suinteresuotųjų šalių susidomėjimu glaudžiau susieti magistralių principą ir platesnį politinį dialogą. Po derybų šiek tiek pakeistos Komunikate „Europos ir kaimyninių regionų transporto gairės“ pateiktos rekomendacijos siekiant geriau atsižvelgti į pastaruoju metu pasiektą pažangą visų pirma Bendro Europos dangaus ir „Galileo“ iniciatyvų srityse taip pat pažangą kuriant būsimus transeuropinius transporto tinklus Vakarų Balkanuose ir Turkijoje. Kaimyninės šalys ir kitos suinteresuotosios šalys taip pat pritarė Komisijos pasiūlytai institucinei struktūrai. Visos kaimyninės šalys ir kitos suinteresuotosios šalys pabrėžė, kaip svarbu bendradarbiauti regionuose palei magistrales ir remtis esamomis struktūromis. Antrajame tiriamųjų derybų rate reikėtų apsvarstyti pirmesniuose skyriuose iškeltus su konkrečiomis magistralėmis susijusius klausimus ir toliau išvardytus dalykus: - reikėtų siekti tvirto kaimyninių valstybių pasiryžimo glaudžiau bendradarbiauti; - reikėtų pasiekti susitarimą su esamomis regioninėmis struktūromis dėl naujų užduočių, susijusių su veiksmingu magistralių stebėjimu; - tais atvejais, kai nėra magistralių regioninių struktūrų, turėtų būti sutarta dėl tokių struktūrų sukūrimo arba užbaigimo jas kurti. Komisija jau suplanavo kelis susitikimus 2008 m. pavasarį. 2008 m. rugsėjo mėn. bus pateikta dar viena tiriamųjų derybų pažangos ataskaita, į kurią prireikus bus įtraukta rekomendacija Tarybai pradėti derybas ir finansinių poreikių įvertinimas nepažeidžiant susijusių politikos sričių daugiamatės finansavimo sistemos. [1] KOM(2006) 726, 2006 12 4. [2] KOM(2007) 774, 2007 12 5. [3] Priimta 2008 m. kovo 5 d. [4] KOM(2007) 32, 2007 1 31. [5] Pagrindą politikai formuoti parengė aukšto lygio pareigūnų grupė, kuriai pirmininkavo buvusi Komisijos pirmininko pavaduotoja Loyola de Palacio, žr. ataskaitą „Transporto tinklai taikai ir plėtrai“ , skelbiamą svetainėje http://ec.europa.eu/ten/transport/external_dimension/index_en.htm. [6] I, IV, V, VI ir VII visos Europos koridorius dabar eina daugiausia ES teritorija. [7] Stojimo derybos su Kroatija pradėtos 2005 m. 2005 m. gruodžio mėn. Europos Taryba suteikė Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai šalies kandidatės statusą; stojimo derybos dar nepradėtos. [8] Pagal JT Saugumo Tarybos 1999 m. birželio 10 d. rezoliuciją Nr. 1244. [9] Aviacijos sektoriuje jau taikomas Europos bendrasis aviacijos susitarimas. [10] Susitarimą pasirašė: Afganistanas, Armėnija, Azerbaidžanas, Gruzija, Kazachstanas, Kirgizijos Respublika, Moldovos Respublika, Tadžikistanas, Turkija, Ukraina ir Uzbekistanas taip pat ES valstybės narės Rumunija ir Bulgarija. Dėl narystės kreipėsi Pakistanas ir Iranas.