LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 13.6.2007 
KOM(2007) 323 galutinis 
2007/0109 (CNS)   
KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI 
dėl Suomijos patvirtintos pagalbos tam tikram s ėklų kiekiui  
ir javų sėklų kiekiui auginti rezultat ų 
Pasiūlymas 
TARYBOS REGLAMENTAS 
iš dalies kei čiantis Reglament ą (EB) Nr. 1947/2005 d ėl Suomijos nacionalin ės pagalbos 
sėkloms ir jav ų sėkloms auginti 
(pateikta Komisijos) 
  
{SEK(2007) 799} 
 
LT 2   LT TURINYS 
1. ĮVADAS ......................................................................................................................... 3 
2. N ACIONALIN ĖS PAGALBOS S ĖKLOMS AUGINTI SISTEMA ................................................ 3 
2.1. Pagalba jav ų sėkloms auginti....................................................................................... 3 
2.2. Pagalba žoli ų ir (arba) dobil ų sėkloms auginti............................................................. 4 
2.2.1. Auginimas ............................................................................................................... ..... 4 
2.2.2. Įgyvendinimas.............................................................................................................. 5 
2.2.3. Pagalbos dydžio pakeitimas ......................................................................................... 5 2.2.4. Pagalbos diferencijavimas pagal regionus ................................................................... 5 2.2.5. R ūšių, kurioms teikiama pagalba, veisl ės (V priedas) ................................................. 6 
2.2.6. Raudonieji dobilai ( Trifolium pratense L. ) VI priedo 1 lentel ė................................... 6 
2.2.7. Pašariniai motiejukai ( Phleum pratense L. ) VI priedo 2 lentel ė.................................. 6 
2.2.8. Tikrieji erai činai ( Festuca pratensis huds. ) VI priedo 3 lentel ė.................................. 6 
2.2.9. Paprastosios šunažol ės (Dactilis glomerata L. ) VI priedo 4 lentel ė............................ 7 
2.2.10. Svidr ės (Lolium perenne L. ) VI priedo 5 lentel ė......................................................... 7 
3. S
ĖKLŲ IMPORTAS Į SUOMIJĄ......................................................................................... 7 
3.1. Jav ų sėklų importas. VII pr iedo 1 ir 2 lentel ės ............................................................ 7 
3.2. Žol ės ir (arba) dobil ų sėklų importas. VII priedo 3 lentel ė.......................................... 8 
4. K ITOS PAGALBOS SCHEMOS SUOMIJOJE ........................................................................ 8 
5. Ž OLĖS IR (ARBA ) DOBILŲ SĖKLŲ AUGINIMO SUOMIJOJE IR 15 ES VALSTYBI Ų ASPEKTAI 9 
6. B ENDROSIOS IŠMOKOS SCHEMA .................................................................................... 9 
7. A PŽVALGA IR PASTABOS ............................................................................................. 10 
7.1. Teisinis pagrindas ...................................................................................................... 10  
7.2. Sistemos įgyvendinimas............................................................................................. 10 
7.3. Kitos pagalbos schemos ............................................................................................. 10 
7.4. Bendrosios išmokos schema ...................................................................................... 10 
7.5. S ėklų kiekio didinimas kitose šalyse ......................................................................... 10 
7.6. Jav ų sėklų auginimas ................................................................................................. 11 
7.7. Importas į Suomiją..................................................................................................... 11 
8. P ASIŪLYMAS ............................................................................................................... 11 
Pastaba: Šioje ataskaitoje nurodyti priedai yra pateikiami prie šios ataskaitos prid ėtame 
Komisijos tarnyb ų darbo dokumente  
(http://ec.europa.eu/agriculture /markets/seeds/index_en.htm ) 
 
LT 3   LT KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI 
dėl Suomijos patvirtintos pagalbos tam tikram s ėklų kiekiui  
ir javų sėklų kiekiui auginti rezultat ų 
1. ĮVADAS  
Remiantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2358/711 8 straipsniu, 2001 m. sausio 9 d. 
Komisijos sprendimu 2001/60/EB2 Suomija buvo įgaliota iki 2005 m. gruodžio 31 d. 
(žr. I pried ą) teikti pagalb ą javų sėkloms auginti, o 2001 m. sausio 9 d. Komisijos 
sprendimu 2001/61/EB3 Suomija buvo įgaliota iki 2005 m. gruodžio 31 d. teikti 
pagalbą raudonųjų dobilų, pašarini ų motiejuk ų, tikrųjų eraičinų, paprastosios 
šunažolės ir svidri ų sėkloms auginti (žr. II pried ą).  
Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1947/2005 8 straipsnio 2 dal į, Komisija 
remdamasi laiku Suomijos pateikta informacija, Tarybai iki 2006 m. sausio 1 d. perduos pagalbos, kuri ą buvo leista sute ikti tam tikram s ėklų kiekiui ir jav ų sėklų 
kiekiui, rezultat ų ataskaitą su reikiamais pasi ūlymais. 
Ši ataskaita yra pagr įsta Suomijos valdžios institucij ų nuolat pateikiama informacija.  
2. N
ACIONALIN ĖS PAGALBOS S ĖKLOMS AUGINTI SISTEMA  
Abu leidimai apima išskirtinai Suomijos kataloge išvardytas jav ų veisles ir žoli ų ir 
(arba) dobil ų veisles, kurios, išskyrus  su Suomija besiribojan čiuose plotuose 
auginamus mažus kiekius, yra auginamos tik šioje valstyb ėje narėje. 
Leidime suteikti pagalb ą javų sėkloms auginti nustatomas didžiausias pagalbos 
skyrimo reikalavimus atiti nkantis kiekis  (100 000 ton ų) ir didžiausias leistinas 
pagalbos dydis (2 523 EUR už 100 kilogram ų), o tai iš viso sudaro didžiausi ą leistiną 
2 523 milijon ų EUR pagalbos sum ą (žr. I pried ą).  
Leidime didžiausia leistina pagalba žoli ų ir (arba) dobil ų veislių sėkloms auginti 
nustatoma nurodant didžiausi ą dydį atskirai veislei už hektar ą ir reikalavimus 
atitinkančiam plotui – didžiausia leistina suma sudaro 1 814 milijon ų EUR (žr. 
II priedą).  
2.1. Pagalba jav ų sėkloms auginti  
2000–2005 m. išaugint ų javų sėklų kiekis padid ėjo 23 %: nuo 57 309 iki 
70 531 tonos.  
                                                 
1 OL L 246, 1971 11 5, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) 
Nr. 1782/2003 (OL L 270, 2003 10 21, p. 1). Panaikintas ir pakeistas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1947/2005 (OL L 312, 2005 11 29, p. 3). 
2 OL L 21, 2001 1 23, p. 17. 
3 OL L 21, 2001 1 23, p. 18. 
 
LT 4   LT Tuo pačiu laikotarpiu mieži ų sėklų išauginta 62 % daugiau, pavasarini ų kviečių – 
163 %, o rudenini ų kviečių – 70 %. Kita vertus, aviž ų sėklų auginimas sumaž ėjo 
32 %, rugi ų – 10 %.  
Į 1 lentelės duomenis yra įtraukta iš Suomijos valdžios institucij ų gauta informacija. 
Ji apima 2000–2005 m. laikotarp į.  
1 lentelė. Patvirtint ų javų sėklų auginimas (tonomis) Suomijoje 2000–2005 m.  
Javai 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Pasikeitimas% 
2000–2005 
Miežiai 24 638 24 206 25 578 26 074 36 551 39 912 62 % 
Avižos 27 510 24 889 25 635 24 209 20 431 18 665 –32 % 
Rugiai 660 569 887 1 394 315 592 –10 % 
Pavasariniai kvie čiai 3 976 4 909 7 023 11 362 10 252 10 471 163 % 
Rudeniniai kvie čiai 525 861 1 056 1 141 1 552 892 70 % 
Iš viso 57 309 55 434 60 179 64 180 69 101 70 531 23 % 
Šaltinis. Suomijos pateikta informacija  
Nors pagalbos dydis nustatomas 100 kg, apskai čiuota vidutin ė pagalba hektarui 
2000–2005 m. sudaro apie 68 EUR/ha ir, kaip matyti iš 2 lentel ės, ji didėja. 
2 lentelė. Apskaičiuotas jav ų sėkloms auginti skiriamos pa galbos dydis hektarui, 
pagrįstas vidutiniu įprastai užauginamu derliumi ir 2 523 EUR pagalba už 100 kg. 
 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Vidurkis 
2000–2005 m. 
Auginimas (kg) 57 308 772 55 434 443 60 178 667 64 179 629 67 723 135 70 531 482 62 559 355 
Plotas (ha) 27 324 24 436 20 639 21 379 21 699 23 341 23 136 
Derlius (kg/ha)1 2 097 2 269 2 916 3 002 3 121 3 022 2 704 
Pagalba (EUR/ha) 52,9 57, 2 73,6 75,7 78,7 76,2 68,2 
1 Mieži ų, avižų, rugių, rudenini ų ir pavasarini ų miežių derliaus vidurkis.  
2000–2005 m. vidutinis jav ų sėklų derlius padid ėjo 44 %, tod ėl ta linkme taip pat 
pakito ir už hektar ą skiriamos pagalbos dydis. 
Javų veislės, kurioms auginti teikiama pagalba 2000–2005 m., yra nurodytos III 
priede. Iš s ąrašo akivaizdžiai matyti, kad toki ų veislių, o ypač miežių veislių, 
skaičius smarkiai išaugo.  
2.2. Pagalba žoli ų ir (arba) dobil ų sėkloms auginti  
2.2.1. Auginimas 
Daugiausia d ėl oro sąlygų permainų 2000–2005 m. išaugint ų žolės ir (arba) dobil ų 
sėklų kiekis sumaž ėjo nuo 4 685 ton ų 2001 m. iki visai mažo kiekio – 1 654 ton ų 
2004 m. Ta čiau, kaip rodo 3 lentel ės duomenys, derlius 2004 m. buvo 3 163 tonomis 
mažesnis nei šešeri ų metų vidurkis. Pašariniai motiej ukai yra pati svarbiausia veisl ė.  
 
LT 5   LT 3 lentelė. Patvirtint ų žolių ir (arba) dobil ų sėklų auginimas (tonomis) Suomijoje 
2000–2005 m.  
Veislės 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Pasikeitimas% 
2000–2005 
Raudonieji dobilai 53 125 68 62 4 52 –2 % 
Pašariniai motiejukai 2 151 3 781 3 541 2 594 1 319 1 908 –11 % 
Tikrieji erai činai 423 732 468 454 318 700 66 % 
Paprastosios šunažol ės 6 3 0 2 0 0  
Svidrės 45 44 31 38 13 43 –6 % 
Iš viso 2 678 4 685 4 108 3 150 1 654 2 703 1 % 
Šaltinis: Suomijos pateikta informacija  
2.2.2. Įgyvendinimas  
2000–2005 m. Suomijos valdžios institucijos savo iniciatyva įgyvendino kai kuriuos 
pagalbos teikimo sist emos pakeitimus, b ūtent pakeit ė vienam hektarui skiriamos 
pagalbos dyd į, jei viršijamas didžiausias leistinas plotas, ir nustat ė pagalbos dydžio 
diferencijavim ą pagal regionus.  
2.2.3. Pagalbos dydžio pakeitimas 
Keletą kartų 2000–2005 m. Suomijos patvirtintas plotas, kuriame buvo auginamos 
sėklos, viršijo Komisijos sprendime 2001/61/EB nurodyt ą didžiausi ą leistiną plotą.  
Tokiu atveju skirstant pagalb ą buvo taikomi du metodai.  
Pirmiausia 2000–2002 m. padauginus didžiausi ą leistiną plotą iš didžiausios hektarui 
skiriamos leistinos pagalbos sumos, ka ip nurodyta Komisijos sprendime, buvo 
nustatytas finansinis paketas. Tada ši s paketas buvo padaly tas iš didžiausi ą leistiną 
plotą viršijančio nacionalinio ploto ir buvo gaut as sumažintas pagalbos dydis už 
hektarą.  
2003 m. buvo nustatytas pagalbos vieneto koeficientas ir apibr ėžtas kaip „vieneto 
dydžio dalis, kuri atitinka pagalbos teikimo kriterijus, ir kuri yra paraiškos gauti 
pagalbą, pagal kuri ą ji išmokama, subjektas“.  
Viršijus nacionalin į didžiausi ą leistiną plotą, plotas, kuriam gali b ūti suteikiama 
pagalba, buvo apskai čiuotas taikant pagal bos vieneto koeficient ą ir linijiniu b ūdu 
mažinant vis ų pareiškėjų patvirtint ą plotą.  
Praktiškai, jei pagalbos vieneto koeficientas yra mažesnis už vienet ą, atskiram 
ūkininkui pagalba suteikiama  tik kiekvieno hektaro, d ėl kurio jis kreip ėsi, daliai. 
2.2.4. Pagalbos diferencijavimas pagal regionus  
2004 ir 2005 m. s ėklų augintojams suteikto s pagalbos dydis skyr ėsi atsižvelgiant į 
regioną (žr. IV pried ą). Buvo išskirtos dvi pagalbos  dydžio kategorijos; viena 
kategorija A ir B regionams Suomijos piet uose, o kita kategorija C1–C4 regionams 
Suomijos šiaur ėje.  
Pagalbos regionams diferencijavimas atsirado ėmus papildomus nacionalinius 
mokėjimus mok ėti pagal tik A ir B regionuose taikom ą agrarinę aplinkosaugos 
schemą ir taip siekiant išvengti per dideli ų kompensacij ų. 
 
LT 6   LT 2.2.5. R ūšių, kurioms teikiama pagalba, veisl ės (V priedas)  
2000–2005 m. kiekvienos r ūšies, už kuri ą gali būti taikoma patvirtinta nacionalin ė 
pagalba, veisli ų skaičius smarkiai išaugo – daugiausia pašarini ų motiejuk ų ir 
raudonųjų dobilų.  
Rūšių, už kurias buvo teikiama pagalba, evoliucija, informacija apie s ėklų auginimą, 
po patikrinimo patvirtintas plotas, derlius, didžiausios leistinos pagalbos kriterijus 
atitinkantis plotas ir už vien ą hektarą suteiktos pagalb os dydis 2000–2005 m. 
nurodyti VI priede. Išanalizavus šiuos duomenis, tolesniuose skyriuose buvo 
pateiktos pastabos. Analiz ėje pateikiama nuoroda į 15 ES valstybi ų derliaus vidurk į, 
nurodytą VIII priedo 1 lentel ėje.  
2.2.6. Raudonieji dobilai (Trifolium pratense L.) VI priedo 1 lentel ė  
2000–2005 m. Suomijoje išaugint ų raudonųjų dobilų sėklų kiekis buvo labai 
nevienodas: 2001 m. – 125 tonos, 2004 m. – 4 tonos. Pagrindin ė kiekio sumaž ėjimo 
priežastis – smarkus derliaus sumaž ėjimas (nuo 188 iki 10 kg/ha), tam įtaką turėjo ir 
ploto sumaž ėjimas.  
2000–2005 m. 15 ES valstybi ų vidutinis derlius svyravo nuo 260 kg/ha 2004 m. iki 
380 kg/ha 2000 m. 
Be to, patikrinus paaišk ėjo, kad patvirtintas plotas du kartus viršijo didžiausi ą leistiną 
plotą – 2001 ir 2002 m., to padarinys – sum ažintas hektarui skiriamos pagalbos 
dydis.  
2.2.7. Pašariniai motiejukai (Phleum pratense L.) VI priedo 2 lentel ė  
Pašarinių motiejuk ų sėklų auginimas 2000–2005 m. taip pat svyravo nuo 3 781 tonos 
2001 m. iki 1 319 ton ų 2004 m. D ėl derliaus ir ploto poky čių susidarė išauginto s ėklų 
kiekio skirtumai. Derlius svyravo nu o 527 kg/ha 2001 m. iki 236 kg/ha 2004 m.  
Vidutiniškai derlius 15 ES valstybi ų 2000–2005 m. svyravo nuo 280 iki 530 kg/ha. 
Pašarinių motiejuk ų sėklų auginimo lygis Suomijo je yra labai panašus į 15 ES 
valstybių vidurkį tais pačiais metais.  
Be to, po patikrinimo patvirtintas pašarini ų motiejuk ų auginimo plotas viršijo 
Komisijos sprendimu 2001/61/EB patvirtint ą didžiausi ą leistiną plotą kiekvienais 
metais, ypa č 2001, 2002 ir 2003 m. – tada jis daugi au kaip 40 % viršijo didžiausi ą 
leistiną plotą.  
Kadangi buvo viršytas didžiausias leisti nas plotas, 2000–2002 m. pagalba už hektar ą 
buvo sumažinta. 2003 m. buvo prad ėtas taikyti pagalbos vieneto koeficientas, kuris 
2003 m. buvo 0,70, 2004 m. – 0,89, o 2005 m. – 0,97.  
2.2.8. Tikrieji erai činai (Festuca pratensis huds.) VI priedo 3 lentel ė  
Tikrųjų eraičinų sėklų buvo užauginta nuo 732 ton ų 2001 m. iki 318 ton ų 2004 m.  
Derlius 2000–2005 m. laikotarpiu buvo nepastovus: 2001 m. – 444 kg/ha, o 2004 m. 
– apie 200 kg/ha. 
2000–2005 m. vidutinis derlius 15 ES valstybi ų svyravo nuo 530 kg/ha iki 750 kg/ha.  
 
LT 7   LT Be to, patikrinus, paaišk ėjo, kad sėkloms auginti skirtas plotas kiekvienais metais 
viršijo didžiausi ą leistiną plotą – 2003 m. jis buvo itin daug  viršytas – daugiau kaip 
44 %.  
Dėl to 2000–2002 m. pagalba buvo sumažint a. 2003 m. pagalbos vieneto 
koeficientas buvo 0,68, 2004 m. – 0,75, o 2005 m. – 0,74.  
2.2.9. Paprastosios šunažol ės (Dactilis glomerata L.) VI priedo 4 lentel ė  
Jų auginimas svyravo nuo 6 ton ų 2000 m. iki 0 ton ų 2004 m. ir 2005 m.  
Paprastosios šunažol ės derlius svyravo nuo 339 kg/ha 2003 m. iki 23 kg/ha 2002 m.  
2000–2005 m. 15 ES valstybi ų vidutinis derlius svyra vo nuo 790 iki 1 020 kg/ha.  
2000–2003 m. po patikrinimo nustatytas paprastosios šunažol ės sėkloms auginti 
skirtas plotas neviršijo Komisijos sprendime 2001/61/EB nurodyto didžiausio 
leistino ploto, o 2004 ir 2005 m. toks plot as apskirtai nebuvo patvirtintas. Tod ėl 
2000–2003 m. pagalbos dydis už hektar ą išliko nepakit ęs.  
Akivaizdu, kad susidom ėjimas paprastosios šunažol ės sėklų auginimu maž ėja.  
2.2.10. Svidr ės (Lolium perenne L.) VI priedo 5 lentel ė  
Jų auginimas svyravo nuo 45 ton ų 2000 m. iki 13 ton ų 2004 m. 
Svidrių sėklų derlius Suomijoje svyravo nuo 651 kg/ha 2001 m. iki 180 kg/ha 
2004 m. 
15 ES valstybi ų vidutinis derlius 2000–2005 m. s vyravo nuo 1 090 iki 1 510 kg/ha.  
2000–2005 m. po patikrinimo nustatytas plot as neviršijo Komisijos sprendime 
nurodyto didžiausio leistino ploto. Už vien ą hektarą išmokama pagalba išliko 
nepakitusi ir buvo didžia usio leistino dydžio.  
3. S ĖKLŲ IMPORTAS Į SUOMIJĄ  
3.1. Jav ų sėklų importas. VII priedo 1 ir 2 lentel ės  
Javų sėklų importas išaugo nuo 39 ton ų 2000 m. iki 118 ton ų 2004 m., bet sumaž ėjo 
iki 5 tonų 2005 m. (VII priedo 1 lentel ė).  
Importuot ų ir išaugint ų sėklų santykis 2000 m. buvo 0,07 %, o 2005 m. šis rodiklis 
net mažesnis.  
Visas Suomijos rinkoje esan čių šalyje užaugint ų ir importuot ų (sėklos nebuvo 
eksportuojamos) patvirtint ų javų sėklų kiekis 2000 m. sudar ė 57 347 tonas, o 
2005 m. – 70 536 tonas (VII priedo 2 lentel ė).  
Jau keletą metų javų sėklų importas į Suomiją pamažu did ėjo; 2003 m. importas 
laikinai smarkiai išaugo, ta čiau net ir tada sudar ė labai maž ą (net ir 2003 m.) viso 
Suomijos rinkoje esan čio javų sėklų kiekio dal į.  
 
LT 8   LT 3.2. Žol ės ir (arba) dobil ų sėklų importas. VII priedo 3 lentel ė  
2000–2005 m. žol ės ir (arba) dobil ų sėklų importas smarkiai sumaž ėjo. Visas kiekis 
sumažėjo 79 %: nuo 712 ton ų 2000 m. iki 152 ton ų 2005 m. Mažiausiai importuota 
2002 m. – 142 tonos. Pagrindin ė tokio sumaž ėjimo priežastis – pašarini ų motiejuk ų 
ir tikrųjų eraičinų sėklų importo sumaž ėjimas.  
2000–2005 m. Suomijoje buvo užauginta 2 678 tonos patvirtint ų žolės sėklų 
2000 m., o 2005 m. – 2 703 tonos. 2000, 2003 ir 2005 m. žol ės ir (arba) dobil ų sėklų 
importas sudar ė atitinkamai 27 %, 5 % ir 6 % šalyje išauginto kiekio.  
Atsižvelgiant į VII priedo 4 lentel ėje pateiktus duomenis, iš importo padid ėjimo 
2004 m. tampa aišku, kad tais pa čiais metais šalyje išauginto kiekio tr ūkumą iš dalies 
kompensavo importas. Tokiomis aplinkyb ėmis galima b ūtų teigti, kad Suomijos 
rinkai skirtos s ėklos gali b ūti auginamos už Suomijos rib ų.  
Pagaliau, tas faktas, kad žol ės ir (arba) dobil ų auginim ą sėkloms šalyje galima 
pakeisti importu, jei j ų auginama nepakankamai, rodo, kad s ėklų auginimas šalyje ir 
importas konkuruoja d ėl tų pačių rinkų.  
4. K ITOS PAGALBOS SCHEMOS SUOMIJOJE  
Stojimo aktu pagr įstos pagalbos sistemos  
Remiantis Stojimo akto 142 straipsniu ir  siekiant suteikti Suomijai ir Švedijai 
kompensacij ą dėl nepalanki ų klimato s ąlygų, buvo sukurta ilgalaik ė nacionalin ė 
pagalbos schema (Šiaur ės šalių pagalba). Suomijoje ši schema yra taikoma C1–C4 
regionuose (žr. IV pried ą), pagalbos dydis yra tuo di desnis, kuo šiauriau yra 
regionas. Pagalba išmokama už galvij ą, hektarą, o C3 ir C4 regionuose – kaip 
priemoka už skerdim ą.  
Stojimo akto 141 straipsnis le idžia taikyti pagalbos schem ą, pagal kuri ą A ir B 
regionuose (žr. IV pried ą) gyvulininkyst ės ir sodininkyst ės sektoriams suteikiama 
pereinamojo laikotarpio ir maž ėjanti nacionalin ė pagalba. Pagalb ą sudaro didesn ė nei 
įprasta parama investavimui bei pajamoms.  
Kitos pagalbos schemos  
Be išvardyt ų schemų, Suomijoje taip pat buvo taikoma nacionalin ė agrarinės 
aplinkosaugos pagalbos schema. 141 straipsn į remiančiu sprendimu buvo suteikta 
teisė teikti papildom ą agrarinės aplinkosaugos pagalb ą skatinam ųjų išmokų, kurios 
gali siekti iki 130 % pagrindinio mok ėjimo, forma. Skatinamosios išmokos buvo 
papildoma priemon ė prie bendrai finansuojam ų agrarinės aplinkosaugos išmok ų, jų 
dydis priklaus ė nuo pasėlių rūšies.  
Be to, 2005 m. kov ą buvo patvirtinta nacionalin ė mažiau palanki ų ūkininkauti 
vietovių schema. Pagal j ą leidžiama suteikti bazin ę išmoką, o kai kuriais atvejais 
papildom ą išmoką už plotus teritorijose, ku rios atitinka kriterijus d ėl bendrai 
finansuojamos kompensacin ės išmokos. Šios išmokos yra suteikiamos papildomai 
prie bendrai finansuojam ų kompensacini ų išmokų.  
 
LT 9   LT XI priede pateikiama trumpa pagal įvairias programas teikiamos finansin ės paramos, 
išskyrus nacionalin ę pagalbą žolės ir (arba) dobil ų sėkloms ir jav ų sėkloms auginti, 
kurią augintojas gali gauti 2005 m., apžvalga.  
5. Ž OLĖS IR (ARBA ) DOBIL Ų SĖKLŲ AUGINIMO SUOMIJOJE IR 15 ES VALSTYBI Ų 
ASPEKTAI  
Sėklų auginimo, vidutini ų kainų ir vidutinio derliaus 15 ES valstybi ų 2000–2005 m. 
apžvalga pateikta VIII priede. Jame taip  pat pateikiamas palyginimas su Suomijos 
duomenimis.  
Remiantis min ėta apžvalga, galima teigti, kad:  
– Suomijos s ėklų derlius dažniausiai yra mažesnis už 15 ES valstybi ų vidurkį, 
išskyrus pašarinius motiejukus, kuri ų derlius yra daugiau ar mažiau panašus 
(VIII priedo 1 lentel ė); 
– vidutinės sėklų kainos Suomijoje paprastai yra didesn ės už 15 ES valstybi ų 
vidurkį, ypač raudonųjų dobilų (VIII priedo 2 lentel ė); 
– Suomijos rinkos iš s ėklų auginimo gaunamos pajamos paprastai mažesn ės už 
15 ES valstybi ų vidurkį (VIII priedo 3 lentel ė); 
– Suomijos vidutin ė pagalba, įskaitant ES bei nacionalin ę pagalbą 2000–
2004 m., už auginam ų sėklų hektarą smarkiai viršija 15 ES valstybi ų vidurkį, 
išskyrus paprast ąją šunažolę (VIII priedo 6 lentel ė); 
– 2000–2004 m. bendros Suomijos pajamos (iš rinkos ir pagalbos) iš vieno 
hektaro išaugint ų raudonųjų dobilų ir pašarini ų motiejuk ų sėklų beveik 
kiekvienais metais viršija 15 ES valstybi ų vidurkį, bet apskritai yra mažesn ės 
nei 15 ES valstybi ų pajamų iš tikrųjų eraičinų ir svidri ų sėklų vidurkis. 
Suomijos duomen ų apie paprast ąją šunažolę nepakanka norint palyginti ši ų 
sėklų auginimą Suomijoje ir 15 ES valstybi ų (VIII priedo 7 lentel ė).  
6. B ENDROSIOS IŠMOKOS SCHEMA  
2006 m. pradžioje Suomija, pasinaudoda ma mišriu regioniniu modeliu, ėmė taikyti 
bendrosios išmokos schem ą. Suomija yra suskirstyta į tris regionus ir apie 80 % 
BŽŪP paramos yra teikiama kaip regionin ė nustatyto dydžio išmoka. Be to, kai kurie 
mokėjimai ir toliau lieka susieti su gamybos ap imtimi ir išmokami kaip priedai prie 
nustatyto dydžio išmok ų. Taip siekiama, kad iki 2016 m. visuose sektoriuose b ūtų 
mokama tik visk ą apimanti nustatyto dydžio iš moka ir pamažu mažinamos 
papildomos išmokos.  
Visos išmokos už pas ėlius ir Bendrijos pagalba s ėkloms auginti yra visiškai atsietos 
nuo gamybos apimties, išskyrus pašarini ų motiejuk ų (Phleum Pratense L .) sėklų 
auginimą – šioms s ėkloms auginti pagalba toliau bus siejama su gamybos apimtimi 
laikantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003 99 straipsnio nuostat ų. Beveik 
nėra abejoni ų, kad išlaikant su gamybos apimtimi susiet ą pagalbą pašarini ų 
motiejukų sėkloms auginti, b ūtų užtikrintas aukštas pašarinio motiejuko s ėklų 
auginimo lygis Suomijoje.  
 
LT 10   LT 7. A PŽVALGA IR PASTABOS  
7.1. Teisinis pagrindas  
Panašu, kad remiantis Stojimo aktu į pagrindin į reglament ą įtraukta nuostata, 
leidžianti Suomijai teikti nacionalin ę pagalbą, yra pereinamojo pob ūdžio, nes jos 
tekstas nustato, kad Komisija gali  perduoti Tarybai ne tik ataskait ą, bet ir „visus 
reikalingus pasi ūlymus“ dėl nacionalin ės pagalbos schemos.  
7.2. Sistemos įgyvendinimas  
Suomijai yra suteikta teis ė teikti pagalb ą sėklų augintojams atsižvelgiant į nustatytas 
ploto ribas ir Sprendimuose 2001/60/EB ir 2001/61/EB nustatyt ą sumą.  
Atrodo, kad 2000–2002 m. pagalba buvo skirstoma visam s ėklų auginimo plotui, 
kuris kartais viršijo leistin ą, ir todėl pagalbos dydis buvo mažinamas. Nuo 2002 m. 
buvo prad ėtas taikyti pagalbos vieneto koeficientas.  
7.3. Kitos pagalbos schemos  
Dauguma 4 skyriuje išvardyt ų pagalbos schem ų, išskyrus Stojimo akto 141 straipsniu 
pagrįstą schemą, pirmiausia taikytinos kaip kom pensacija už nuostolius, Suomijos 
ūkininkų patirtus d ėl nepalanki ų klimato s ąlygų.  
Todėl motyvas taikyti daugel į šių schemų ir teikti nacionalin ę pagalbą sėkloms 
auginti yra tas pats, o bendras klimato nulemt ų pagalbos schem ų naudojimas yra 
akivaizdus. Kadangi pagalbos schemomis siekiama to paties tikslo, reikia iš naujo 
apsvarstyti nacionalin ės pagalbos schemos s ėkloms ir jav ų sėkloms auginti 
(galiojančios jau 12 met ų) santykį su kitomis pagalbos schemomis.  
7.4. Bendrosios išmokos schema  
Suomija nusprend ė nuo 2006 m. sausio 1 d. taikyti dinamišk ą mišrų regioninį modelį 
ir nuo gamybos apimties atskirti Bendrijos pagalbos išmokas už pas ėlius ir sėklas, 
išskyrus išmokas pašarini ų motiejuk ų sėkloms auginti – už jas teikiama pagalba liks 
susieta. Neribot ą laiką taikant nacionalin ę pagalbos schem ą sėkloms ir jav ų sėkloms 
auginti, sektorius ilgam laikui v ėl būtų susietas su gamybos apimtimi, o tai gal ėtų 
panaikinti 2003 m. reformos pr anašumus. Tai taip pat gal ėtų turėti padarini ų PPO.  
Be to, pašarini ų motiejuk ų sėklos Suomijoje yra auginamos beveik optimaliomis ir 
gana konkurencingomis s ąlygomis. Beveik n ėra abejoni ų, kad išlaikant su gamybos 
apimtimi susiet ą pagalbą pašarini ų motiejuk ų sėkloms auginti, b ūtų užtikrintas 
aukštas pašarinio motiejuko s ėklų auginimo lygis Suomijoje.  
7.5. S ėklų kiekio didinimas kitose šalyse  
Remiantis žol ės ir (arba) dobil ų sėklų importo did ėjimu 2004 m. (tais metais s ėklų 
auginimas šalyje smarkiai sumaž ėjo ir 2003 m. išaugo jav ų sėklų importas), atrodyt ų, 
kad atsirado galimyb ė padidinti Suomijos rinkoms ir šaliai b ūdingoms klimato 
sąlygoms skirt ų žolės ir (arba) dobil ų sėklų ir javų sėklų auginimą už Suomijos rib ų.  
 
LT 11   LT 7.6. Jav ų sėklų auginimas  
Javų sėklų auginimas 2000–2005 m. did ėjo. Be to, vidutinis jav ų sėklų derlius 
padidėjo 44 %, tod ėl už hektar ą skiriamos pagalbos dydis taip pat atitinkamai kito ta 
pačia linkme.  
Be to, 2000–2005 m. smarkiai išaugo r ūšių, už kurias teikiama nacionalin ė pagalba, 
kiekis.  
7.7. Importas į Suomiją 
2000–2005 m. buvo importuota labai nedaug jav ų sėklų. Šiuo laikotarpiu kiekis kiek 
padidėjo, tačiau labai smarkiai sumaž ėjo 2005 m.  
2000–2005 m. importuot ų žolės ir (arba) dobil ų sėklų kiekis sumaž ėjo 79 % ir sudar ė 
6 % šalyje išauginto kiekio.  
Pagaliau, tas faktas, kad žol ės ir (arba) dobil ų auginim ą šalyje galima pakeisti 
importu, jei auginamas kiekis yra nedidelis, rodo, kad s ėklų auginimas šalyje ir 
importas konkuruoja d ėl tų pačių rinkų.  
Todėl negalima atmesti fakto, kad nacionalin ė pagalba s ėkloms ir jav ų sėkloms 
auginti yra kli ūtis importui, nes Suomijos s ėklų auginimas dirbtinai laimi 
konkurencin ę kovą prieš import ą iš kitų valstybių narių.  
8. P ASIŪLYMAS  
Pridedamas Tarybos reglamento pasi ūlymas, kuris yra pagr įstas šios ataskaitos 
rezultatais.  
Siūlomos priemon ės Europos Bendrij ų bendrajam biudžetui įtakos nedaro.  
 
LT 12   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
Komisija, remdamasi Tarybos reglamento ((EB) Nr. 1947/2005 8 straipsnio  2 dalimi, pateikia 
Tarybai ataskait ą dėl Suomijos patvirtintos pagalbos tam tikram s ėklų kiekiui ir jav ų sėklų 
kiekiui auginti rezultat ų kartu su visais reikalingais pasi ūlymais.  
Suomijoje suteiktos pagalbos s ėkloms ir jav ų sėkloms auginti rezultatai yra aiškiai pateikiami 
ataskaitoje „D ėl Suomijos patvirtintos pagalbos tam tikram s ėklų kiekiui ir jav ų sėklų kiekiui 
auginti rezultat ų“. Ataskaitoje apib ūdinami poky čiai Suomijos s ėklų ir javų sėklų sektoriuje 
2000–2005 m.  
Pirmiausia, atsižvelgiant į kitas galiojan čias pagalbos programas, pagal kurias yra išmokamos 
kompensacijos Suomijos ūkininkams d ėl ūkininkavimui nepalanki ų klimato s ąlygų, būtinybę 
išvengti dvigubo kompensavimo ir į galimą konkurencijos iškraipym ą taikant toki ą 
nacionalin ės pagalbos schem ą, siūloma nuo 2011 m. panaikinti Suomijai galimyb ę teikti 
nacionalin ę pagalbą sėkloms ir jav ų sėkloms auginti, išskyrus pašarini ų motiejuk ų sėklas, 
kurioms pagalbos teikimas nutrauktas 2006 m. Atitinkamai iš dalies kei čiama Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1947/2005 d ėl bendro s ėklos rinkos organizavimo ir panaikinan čio 
Reglamentus (EEB) Nr. 2358/71 ir (EEB) Nr. 1674/72 8 straipsnio 2 dalis.  
 
LT 13   LT 2007/0109 (CNS) 
Pasiūlymas 
TARYBOS REGLAMENTAS 
iš dalies kei čiantis Reglament ą (EB) Nr. 1947/2005 d ėl Suomijos nacionalin ės pagalbos 
sėkloms ir jav ų sėkloms auginti 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA,  
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 36 straipsn į ir 37 straipsnio 
2 dalies tre čią pastraipą,  
atsižvelgdama į Komisijos pasi ūlymą,  
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomon ę4, 
kadangi: (1) Pagal 2005 m. lapkri čio 23 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1947/2005 d ėl bendro 
sėklų rinkos organizavimo ir panaikinan čio Reglamentus (EEB) Nr. 2358/71 ir (EEB) 
Nr. 1674/72
5 8 straipsnio 2 dal į, Suomija, gavusi Komisijos leidim ą, gali dėl šaliai 
būdingų klimato s ąlygų skirti nacionalin ę pagalbą tam tikram Suomijoje išaugint ų 
sėklų kiekiui ir jav ų sėklų kiekiui.  
(2) Komisija, remdamasi Suomijos atsi ųsta informacija, pateik ė Tarybai ataskait ą6 
laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1947/2005 8 straipsnio 2 dalies antros pastraipos 
nuostatų. Ataskaita rodo, kad Suomijoje s ėklų ir javų sėklų augintojams yra 
prieinamos kitos pagalbos schemos, kuriomis pasinaudoj ę Suomijos ūkininkai gali 
gauti kompensacijas už klimato s ąlygas, kuriomis jie dirba.  
(3) Iš ataskaitos taip pat matyti, kad jav ų sėklų auginimo apimtis Suomijoje did ėjo ir kad 
importuojamas jav ų sėklų kiekis, palyginti su šalyje išaugintu kiekiu, yra mažas. Be to, 
iš ataskaitos taip pat matyti, kad šalyje sumaž ėjus sėklų auginimo mastui padid ėjo 
importas ir atvirkš čiai, todėl galima daryti išvad ą, kad šalyje auginamas s ėklas galima 
pakeisti importuojamomis ir  kad Suomijos nacionalin ė pagalba gali iškreipti 
konkurencij ą su importuojamais produktais.  
(4) Pašarini ų motiejuk ų sėklų kiekis Suomijoje yra didinamas beveik optimaliomis ir 
konkurencingomis s ąlygomis. Toliau teikiama su ga mybos apimtimi susieta pagalba 
pašarinių motiejuk ų sėkloms auginti skatina ši ų sėklų auginimą Suomijoje. D ėl šios 
                                                 
4 OL C …, …, p. … 
5 OL L 312, 2005 11 29, p. 3. 
6 COM(2007) .... 
 
LT 14   LT priežasties turi b ūti nutraukta nacionalin ė pagalba pašarini ų motiejuk ų sėkloms 
auginti.  
(5) Dėl minėtų priežasčių ir dėl tinkamo bendrosios rinkos funkcionavimo, tikslinga 
panaikinti Suomijai galimyb ę teikti nacionalin ę pagalbą sėkloms ir jav ų sėkloms 
auginti. Ta čiau, siekiant Suomijos ūkininkams suteikti galimyb ę pamažu prisitaikyti 
prie padėties, kai nacionalin ė pagalba nebebus teikiama, b ūtų tikslinga pagalb ą 
sėkloms ir jav ų sėkloms, išskyrus pa šarinio motiejuko s ėklas, auginti Suomijoje 
nutraukti per paskutin į papildom ą pereinam ąjį laikotarp į, kuriam pasibaigus pagalbos 
teikimas bus visiškai panaikintas.  
(6) Atsižvelgiant į nacionalin ės pagalbos sistemos tarpin į svarstym ą, būtina reikalauti, kad 
Suomija pateikt ų išsamią suteiktos nacionalin ės pagalbos rezultat ų ataskaitą. 
(7) Tod ėl Reglamentas (EB) Nr. 1947/2005 tur ėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, 
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENT Ą: 
1 straipsnis 
Reglamento (EB) Nr. 1947/2005 8 straipsnio antra pastraipa pakei čiama taip:  
„2. Suomija, gavusi Komisijos leidim ą, gali skirti nacionalin ę pagalbą už tam tikr ą tik 
Suomijoje iki 2010 m., įskaitant t ų metų derlių, išaugint ų sėklų, išskyrus pašarinio 
motiejuko ( Phleum pratense L .) sėklas, kiek į ir javų sėklų kiekį.  
Vėliausiai iki 2008 m. gruodžio 31 d. S uomija pateikia Komisijai išsami ą ataskaitą 
apie pagalbos, kuri ą buvo leista teikti, rezultatus.“ 
2 straipsnis 
Šis reglamentas įsigalioja tre čią dieną nuo jo paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje.  
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstyb ėse narėse.  
Priimta Briuselyje, … 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas