ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Siekdama padėti įgyvendinti šiuos tikslus, Komisija: §teiks paramą valstybėms narėms, be kita ko: ⁃stiprins Europos integracijos tinklą ir juo naudosis siekdama padėti valstybėms narėms rengti, atnaujinti ir įgyvendinti nacionalines integracijos strategijas ir veiksmų planus; ⁃siekdama skatinti pagrindinių nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis veikiančių integracijos proceso suinteresuotųjų subjektų veiksmų koordinavimą, valstybėms narėms skirs tikslinį finansavimą ir padės stiprinti gebėjimus; ⁃pasitelkdama „Europos socialinio fondo +“ tarptautinio bendradarbiavimo ir partnerystės krypties projektus, visoje Europoje perduos ir platesniu mastu taikys novatoriškus su užimtumu, įgūdžiais ir socialine įtrauktimi susijusius sprendimus; §teiks paramą vietos ir regioninėms valdžios institucijoms, be kita ko: ⁃siekdama pradėti politinį dialogą ir skatinti vietos ir regionines valdžios institucijas mokytis ir keistis patirtimi su integracija susijusiais klausimais, užmegs partnerystę su Regionų komitetu; ⁃Miestų akademijos integracijos klausimais projektą išplėtos į visapusišką vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis veikiantiems politikos formuotojams ir specialistams skirtą gebėjimų integracijos srityje stiprinimo programą; ⁃stiprins bendruomenių religijų dialogą ir padės miestams užkirsti kelią radikalizacijai, šiuo tikslu specialistams ir vietos subjektams skirdama finansavimą, teikdama rekomendacijas ir organizuodama mokymus, be kita ko, pasitelkdama Informacijos apie radikalizaciją tinklą ir iniciatyvą „ES miestai prieš radikalizaciją“ bei būsimus jos projektus; ⁃išnagrinės galimybes užmegzti kaimo vietovių partnerystę, kad kaimo vietovėse būtų užtikrinama migrantų įtrauktis ir integracija; §padės įgalėti priimančiosioms bendruomenėms, be kita ko: -stiprins vietos ir regioninių valdžios institucijų gebėjimus į integracijos priemonių ir programų rengimo ir įgyvendinimo procesus įtraukti vietos bendruomenes; -finansuos migrantų ir priimančiųjų bendruomenių kartu parengtus projektus, kuriais skatinama savanoriška veikla; -skatins vietos bendruomenių ir naujai atvykusių migrantų mentorystės ir bičiuliavimosi programas; §teiks paramą pilietinei visuomenei, be kita ko: -rengs reguliarias konsultacijas ir palaikys dialogą su pilietinės visuomenės ir išeivijos organizacijomis, be kita ko, kasmetiniame Europos migracijos forume; §teiks paramą socialiniams ir ekonominiams partneriams ir darbdaviams, be kita ko: -kartu su socialiniais ir ekonominiais partneriais įgyvendins Europos integracijos partnerystę ir teiks paramą darbdaviams (žr. veiksmus, išvardytus skyrelyje „Užimtumas“); §teiks paramą fondams ir kitoms socialinės ekonomikos organizacijoms, be kita ko: - pradės struktūrinį dialogą migrantų integracijos klausimu ir išnagrinės galimas bendradarbiavimo su fondais ir tinklo organizacijomis, dirbančiomis su fondais, priemones.
٠BG, CZ, DK, EL, FI, FR, HR, HU, LT, PL, SK. Privalomo (nemokamo) ikimokyklinio ugdymo įvedimas arba pratęsimas, ESI fondų lėšomis finansuojama vaikų darželių plėtra, vaikų darželių auklėtojų mokymas; ٠CY, EL, ES, IE, IT, HR, HU, LT, LV, NL, PL, PT, RO, SE, SI. Programos, kuriomis siekiama vykdyti romų (mergaičių) mokyklos nebaigimo prevenciją tokiomis priemonėmis kaip pagalba po pamokų, kuravimas, stipendijos, mentorystė, tarpininkavimas, asistentai, antra galimybė mokytis, mokytojų mokymas, parama šeimoms; ٠AT, CY, FI, HU, IE, IT, PT, RO. Romų istorijos (įskaitant holokaustą) ir (arba) kultūros įtraukimas į nacionalines mokymo programas; ٠IE, HR, RO. Vietų romams skyrimas vidurinio ugdymo ir tretinio mokslo sistemose; ٠LT. Mokyklų, kurias lanko romų tautybės vaikai, tinklas; skiriama gebėjimų stiprinimo ir kompetencijų tobulinimo pagalba; ٠SE. Mokytojų mokymas (Siodertiorno (šved. Södertörn) universitetas) ir vidurinio lygmens suaugusiųjų mokymas romų kalba.

٠įgyvendinant kompleksinės ankstyvosios intervencijos ir prevencijos programas, be kita ko, remti vaikų priežiūrą namuose ir ankstyvąjį ugdymą; ٠įvesti arba toliau plėtoti kokybišką, įtraukų, nemokamą ir privalomą ikimokyklinį ugdymą ir pašalinti finansines bei kitokias prieigos prie jo kliūtis; ٠skatinti siekti kokybės, įtraukumo ir rezultatų švietimo srityje per paskatas (finansuojant ir reformuojant mokytojų rengimą), į palankių sąlygų neturinčias mokyklas ir (arba) regionus pritraukiant geriausius mokytojus; ٠taikant ilgalaikes kompleksines, parengiamąsias ir papildomas paramos romų šeimoms priemones, sistemiškai stebėti mokyklų ir klasių segregaciją ir vykdyti jos prevenciją; ٠didinti visuomenės paramą ir skatinti suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą, taip papildant tiesiogines aktyvaus segregacijos naikinimo priemones; ٠siekiant vykdyti mokyklos nebaigimo prevenciją ir skatinti perėjimą nuo vieno mokymosi lygmens prie kito, derinti tokias priemones kaip stipendijos, kuravimas ir užklasinė veikla; ٠ypatingą dėmesį skirti romų tautybės mergaitėms, jų tėvams ir mokytojams, taip siekiant įveikti lyčių stereotipus ir užkirsti kelią mokyklos nebaigimui; ٠skatinti pereiti į vidurinio ugdymo ir aukštesnio mokslo sistemas (ir įgyti šių lygių išsilavinimą), be kita ko, romų tautybės mokiniams ir (arba) studentams užtikrinant profesinį orientavimą.
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis, 16.1.2020

COM(2019) 557 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM/2019/557 final of 31.10.2019.

Concerns all language versions.

Corrections to the following clerical mistakes have been made:

- Correction of the title of Directive 2003/87/EC on p. 6, footnote 3;

- Addition of Spain to the list of Member States which have EU ETS installations emitting PFCs and N2O on p. 8;

- Addition of reference to the OJ publication of Directive 2014/65/EU on p. 10, footnote 14;

- Correction of the inconsistent and incorrect use of decimal commas and points in Tables 4 and 7;

- Correction of the number of total cancelled auctions on p. 21;

- Correction of the publication date of Regulation (EU) No 600/2014 on p. 34, footnote 61;

- Correction of the title of DG Climate Action in Figures 2, 3, 4, and 5, in Tables 6 and 8, as well as in Tables 1.1., 1.2 and 1.3 of Annex 1, and Table 4.1. of Annex 4.

The text shall read as follows:

KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI

Europos anglies dioksido rinkos veikimo ataskaita
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis, 2018 03 02

COM(2018) 84 final

KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI

dėl likviduojamos EAPB turto, o užbaigus likvidavimą, Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo turto valdymo daugiamečių finansinių gairių penkerių metų peržiūros

Review of the Financial Guidelines for the five-year period 2012 – 2017
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis, 2019 01 30

COM(2018) 446 final/2

This document corrects document COM (2018) 446 final of 7.6.2018.



Concerns all language versions.



Replacement of figure 2a on page 7 and of figure 5 on page 12

The text shall read as follows:



KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI

PIRMOJI ŠVARAUS ORO APŽVALGA
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis,2018 06 27

COM(2018) 395 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2018) 395 final of 01.06.2018.

Concerns the Lithuanian language version.

Under point 2, the last priority inside the box was not visible.

The text shall read as follows:

KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI

ES iniciatyva dėl apdulkintojų

{SWD(2018) 302 final}



{SWD(2018) 303 final}
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis,2018 05 31

COM(2018) 413 final/ 2

CORRIGENDUM

This document corrects the COM (2018) 413 final of 23.5.2018

Concerns all languages versions

Level of sensibility removed from the cover page

The text should read as follows:



Rekomendacija

TARYBOS REKOMENDACIJA

dėl 2018 m. Latvijos nacionalinės reformų programos



su Tarybos nuomone dėl 2018 m. Latvijos stabilumo programos
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis, 2017 11 13

COM(2017) 667 final

KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI EMPTY

Prekyba ir investicijos klestėjimui užtikrinti.

Atnaujinama 2007 m. bendra ES pagalbos prekybai strategija

Updating the 2007 Joint EU Strategy on Aid for Trade
Socialinis ir ekonominis marginalizuotų bendruomenių, pvz., romų, integravimas

AT, BE, BG, CZ, ES, FR, EL, HU, IT, PL, RO, SK
Ketvirtoji pažangos, padarytos įgyvendinant ES ir Turkijos pareiškimą, ataskaita

Įvadas

Laikotarpiu, kuris yra aptariamas šioje ketvirtojoje ataskaitoje , pasitvirtino tendencija, kad, nepaisant daugelio sunkumų, ES ir Turkijos pareiškimo įgyvendinimas, kaip ir anksčiau, duoda rezultatų.

Įsigaliojus pareiškimui, sienos kirtimo atvejų reikšmingai sumažėjo – jų mažėjo ir šioje ataskaitoje aptariamu laikotarpiu. Aukų nebedaugėjo. Į Graikijos salas iš Turkijos ir toliau per dieną atvykdavo vidutiniškai 81 asmuo – daug mažiau nei per didžiausią pabėgėlių antplūdį tuo pačiu pereitų metų laikotarpiu. Kita vertus, pabėgėlių grąžinimas iš Graikijos į Turkiją yra pernelyg lėtas. To pasekmė – papildomas spaudimas jau ir taip visas galimybes išnaudojusiems Graikijos salų priėmimo centrams, o toks spaudimas buvo viena iš neseniai įvykusių viešosios tvarkos incidentų priežasčių. Nors bendras pabėgėlių srautų į Graikiją mastas išlieka daug mažesnis nei iki pareiškimo pasirašymo, padėtį reikia atidžiai stebėti, o dar svarbiau – dėti daugiau pastangų, kad padėtis Graikijos salose pagerėtų.

Pažanga padaryta ir įgyvendinant kitas pareiškimo nuostatas. Pavyzdžiui, nuolat spartėja Sirijos pabėgėlių perkėlimo iš Turkijos tempas. Iš Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės 3 mlrd. EUR biudžeto ES jau skyrė daugiau kaip 2,2 mlrd. EUR, o 677 mln. EUR jau yra išmokėta.

Šioje ketvirtojoje ataskaitoje apibūdinama nuolatinė pažangos tendencija, taip pat priemonės, kurių vis dar reikia imtis, kad įgyvendinamas pareiškimas taptų gerai įtvirtintu stabiliu ir tvariu ES politikos ramsčiu. Š. m. spalio 20 d. susirinkusi Europos Vadovų Taryba pažymėjo, jog tam, kad padėtis rytinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrute būtų stabilizuota ilgam, pareiškimas turi būti toliau įgyvendinamas. Jos išvadose raginama dar labiau spartinti pabėgėlių grąžinimą iš Graikijos salų į Turkiją; į Graikijos migrantų antplūdžio valdymo centrus skubiai skirti nuolatinius koordinatorius; valstybės narės turi visapusiškai reaguoti į atitinkamų ES agentūrų prašymus skirti išteklių, siekiant padėti Graikijai; turi būti siekiama tolesnės pažangos vykdant visus pareiškime nurodytus įsipareigojimus visoms valstybėms narėms, įskaitant įsipareigojimą dėl vizų liberalizavimo. Šioje ataskaitoje patvirtinama, kad reikia skubiai daryti pažangą visose čia nurodytose srityse.

1.Dabartinė padėtis

Nuo tada, kai 2016 m. rugsėjo 28 d. buvo paskelbta trečioji ataskaita, iš Turkijos į Graikijos salas atvyko 5 687pabėgėliai – t. y. vidutiniškai 81 asmuo per dieną. Nors kasdien atvykstančių pabėgėlių skaičius yra vis dar didesnis nei iki vasaros, jų yra daug mažiau, palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu (nuo 2015 m. rugsėjo 28 d. iki gruodžio 4 d. – apie 390 000) ir su mėnesiu iki pareiškimo paskelbimo (tada per dieną atvykdavo vidutiniškai daugiau kaip 1 700 asmenų). Nuo tada, kai buvo priimtas ES ir Turkijos pareiškimas, užregistruoti 63 Egėjo jūroje nuskendę ir dingę asmenys. Nors labai apgailestaujama dėl kiekvienos aukos, turint omenyje, kad tuo pačiu laikotarpiu 2015 m. žuvo daugiau kaip 592 asmenys, tai reiškia, kad aukų yra daug mažiau.
•Priemonės pasirinkimas

3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTAISIAIS SUBJEKTAIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

•Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

Komisija atliko Kovos su prekyba žmonėmis direktyvos vertinimą, kuris buvo vienas iš pagrindinių veiksmų, numatytų 2021–2025 m. ES kovos su prekyba žmonėmis strategijoje. Vertinimas buvo grindžiamas Eurostato surinktais 2013–2020 m. laikotarpio duomenimis, Kovos su prekyba žmonėmis direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę ir jos įgyvendinimo valstybėse narėse ataskaita, atviromis viešomis konsultacijomis, keitimusi informacija su ES agentūromis, valstybėmis narėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, tarptautinių ir regioninių organizacijų paskelbtomis arba pateiktomis ataskaitomis ir dokumentais.

Atlikus vertinimą nustatyta, kad Kovos su prekyba žmonėmis direktyva veiksmingai padėjo užkirsti kelią prekybai žmonėmis ir kovoti su ja, taip pat stiprinti šio nusikaltimo aukų apsaugą. Be to, direktyvos teikiamą naudą palyginus su jos priėmimo, perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo sąnaudomis, laikytina, kad direktyva yra efektyvi. Nuspręsta, kad direktyva gerai dera su visa atitinkama ES ir tarptautine veikla. Vertinime pabrėžiama ES pridėtinė vertė gerinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą, be kita ko, su ES agentūromis. Direktyvos tikslai tebėra aktualūs. Vis dėlto reikia toliau spręsti keletą uždavinių ir imtis tam tikrų pokyčių.

Vertinime pažymėta, kad keletas nuo direktyvos priėmimo įvykusių pokyčių turėjo didelių padarinių prekybos žmonėmis aplinkai. Technologinė pažanga ir socialinių tinklų plėtra suteikė naujų galimybių prekiautojams žmonėmis verbuoti aukas internete, vykdyti nuotolinę jų kontrolę ir pasiekti didelę naudotojų auditoriją plačiai dalijantis išnaudojimo medžiaga. COVID-19 pandemijos sukeltas ekonomikos nuosmukis ir energetikos krizė gali padidinti pigios darbo jėgos ir seksualinių paslaugų, kurios skatina išnaudojimą darbe ir seksualinį išnaudojimą, paklausą. Karai, visų pirma Rusijos karinė agresija prieš Ukrainą, didina prekiautojų žmonėmis galimybes pasinaudoti pažeidžiama žmonių, ypač iš savo šalies bėgančių moterų ir vaikų, padėtimi.

Atliekant vertinimą, dėl naujų pokyčių buvo nustatytos sritys, kuriose reikėtų tobulinti teisinę sistemą. Tai, be kita ko, apima Kovos su prekyba žmonėmis direktyvoje aiškiai nenurodytų išnaudojimo formų klausimo sprendimą, nusikaltimų internetinio aspekto klausimo sprendimą, baudžiamosios teisenos atsako į juridinių asmenų padarytus nusikaltimus didinimą, paklausos mažinimo gerinimą, ankstyvą aukų nustatymą ir duomenų rinkimą.
11 straipsnis. Prieiga, prieinamumas ir tinkamų sąlygų sudarymas

Kad galėtų teikti pagalbą visoms diskriminacijos aukoms, lygybės įstaigos būtinai turi būti prieinamos visiems žmonėms be kliūčių ir privalo skundą pateikusiems asmenims nemokamai teikti paslaugas visoje valstybių narių teritorijoje, be kita ko, kaimo ir atokiose vietovėse. Šia nuostata taip pat reikalaujama užtikrinti, kad visos paslaugos būtų prieinamos, ir sudaryti tinkamas sąlygas žmonėms su negalia.

Šia nuostata nustatomos lygybės įstaigų i) pareigos rinkti savo veiklos duomenis, ii) įgaliojimai vykdyti tyrimus, iii) galios gauti ir tvarkyti kitų viešųjų ar privačių subjektų renkamus statistinius duomenis ir iv) galimybė koordinuoti kitų viešųjų ar privačių subjektų vykdomą lygybės duomenų rinkimą. Taip lygybės įstaigos prisidės renkant lygybės duomenis, kuriais bus grindžiamos jų pačių ataskaitos, 16 straipsnyje nurodyta Komisijos stebėsenos ataskaita, taip pat visuomenės žinios apie vienodą požiūrį ir diskriminaciją valstybėse narėse.

Be to, šia nuostata lygybės įstaigoms užtikrinama galimybė teikti rekomendacijas dėl lygybės duomenų rinkimo valstybėse narėse. Rinkti lygybės duomenis labai svarbu siekiant didinti informuotumą, ugdyti žmonių sąmoningumą, kiekybiškai įvertinti diskriminaciją, nustatyti tendencijas per tam tikrą laiką, įrodyti diskriminacijos buvimą, įvertinti lygybės teisės aktų įgyvendinimą, įrodyti poreikį imtis pozityvių veiksmų ir prisidėti prie įrodymais grindžiamo politikos formavimo.

15 straipsnis. Ataskaitos ir strateginis planavimas
–UNECE WP.15 (ADR) posėdžiai, surengti per:

(8)108-ąją sesiją, vykusią 2020 m. lapkričio 10–13 d. Ženevoje;

(9)109-ąją sesiją, vykusią 2021 m. gegužės 4–7 d. Ženevoje;

(10)110‑ąją sesiją, vykusią 2021 m. lapkričio 8–12 d. Ženevoje;

(11)111-ąją sesiją, vykusią 2022 m. gegužės 9–13 d. Ženevoje;

–UNECE WP.15/AC.2 (ADN) posėdžiai, surengti per:

(12)37-ąją sesiją, vykusią 2021 m. sausio 25–29 d. Ženevoje;

(13)38-ąją sesiją, vykusią 2021 m. rugpjūčio 23–27 d. Ženevoje;

(14)39-ąją sesiją, vykusią 2022 m. sausio 24–28 d. Ženevoje;

ir ADN administracinio komiteto 27-ąją sesiją, vykusią 2022 m. sausio 28 d. Ženevoje.

Per šiuos posėdžius pirmiau minėtų komitetų ekspertai išnagrinėjo ir apsvarstė atskirus pasiūlymus dėl pakeitimų. Daugumai rekomenduotų veiksmų pritarta vieningai. Kai kurių pasiūlymų atveju rekomendacijoms pritarė dauguma ekspertų.

Jei siūlomi ADR priedų pakeitimai, apie kuriuos pranešė Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius, nebus atmesti pagal 14 straipsnio 3 dalį per tris mėnesius nuo pranešimo dienos, t. y. iki 2022 m. spalio 6 d., laikoma, kad atitinkami pakeitimai įsigalios 2023 m. sausio 1 d.

Jei siūlomi prie ADN pridėtų taisyklių pakeitimai nebus atmesti pagal 20 straipsnio 5 dalį per tris mėnesius nuo pranešimo dienos, t. y. iki 2022 m. spalio 1 d., laikoma, kad minėti pakeitimai įsigalios 2023 m. sausio 1 d.

3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi ES vardu

Europos Sąjunga nėra ADR ir ADN susitariančioji šalis. Vis dėlto tai, kad Europos Sąjunga nėra tarptautinio susitarimo šalis, neužkerta kelio jai naudotis savo kompetencija per savo institucijas nustatant poziciją, kuri turi būti priimta jos vardu tuo susitarimu įsteigtame organe, visų pirma per to susitarimo šalimis esančias valstybes nares, bendrai veikiančias jos interesais (žr. sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, 52 punktą ir jame nurodytą teismų praktiką).

Šiuo metu ADR susitariančiosios šalys yra 53 valstybės, įskaitant visas ES valstybes nares. ADN susitariančiosios šalys yra 18 valstybių, įskaitant 13 ES valstybių narių.

Nuo 1997 m. sausio 1 d. Europos Sąjunga taiko ADR nuostatas visų rūšių pavojingųjų krovinių vežimui keliais ES teritorijoje; iš pradžių jos buvo taikomos pagal 1994 m. lapkričio 21 d. Tarybos direktyvą 94/55/EB dėl valstybių narių teisės aktų, susijusių su pavojingų krovinių vežimu keliais, suderinimo. 2008 m Direktyvą 94/55/EB pakeitė Direktyva 2008/68/EB, kurioje laikomasi ankstesnės direktyvos principų ir kuri taip pat taikoma pavojingųjų krovinių vežimui vidaus vandenų keliais. Remdamasi ta direktyva, Europos Sąjunga taiko ADN nuostatas pavojingųjų krovinių vežimui vidaus vandenų keliais nuo 2009 m. liepos 1 d.
AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

i)Transporto koordinavimo poreikius atitinkanti pagalba

2008 m. Bendrijos gairėmis dėl valstybės pagalbos geležinkelio įmonėms (toliau – Geležinkelių gairės) buvo siekiama kodifikuoti ir atnaujinti Komisijos praktiką, susijusią su pagalbos geležinkelių transporto sektoriaus įmonėms suderinamumu su Sutartimi, atsižvelgiant į sektoriaus teisinės sistemos raidą. Tuo visų pirma norėta prisidėti prie laipsniško rinkos atvėrimo konkurencijai. 2020 m. atliktos valstybės pagalbos taisyklių, įskaitant Geležinkelių gaires, tinkamumo patikros rezultatai patvirtino, kad dėl didelių reguliavimo ir rinkos pokyčių nuo 2008 m. kilo būtinybė peržiūrėti valstybės pagalbos taisykles, taikomas geležinkelių, vidaus vandenų ir įvairiarūšiam transportui. Todėl Komisija svarsto galimybę ne tik peržiūrėti Geležinkelių gaires, bet ir priimti konkrečias bendrosios išimties taisykles, kurios padėtų pertvarkyti geležinkelių, vidaus vandenų ir daugiarūšį (tiek keleivių, tiek krovinių vežimo) transportą laikantis žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos principų.

Visų pirma Komisija siekia padidinti teisinį tikrumą ir sumažinti administracinę naštą, susijusią su tam tikromis nacionalinėmis pagalbos priemonėmis, padedančiomis krovinių ir keleivių vežimą perkelti iš kelių į mažiau taršių rūšių transportą ir naudoti mažiau taršius sprendimus. Tos priemonės remiantis didele Komisijos sprendimų priėmimo praktika parengtos taip, kad konkurencijos iškraipymai būtų riboti. Bendrosios išimties reglamentai valstybėms narėms ir pagalbos gavėjams padidina teisinį tikrumą dėl to, kaip priemonės turėtų būti rengiamos. Be to, jie supaprastina procedūras, nes atleidžia nuo SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatytos pareigos tam tikrų priemonių atveju pranešti Komisijai apie valstybės pagalbą prieš ją įgyvendinant, jei, remiantis Komisijos sprendimų priėmimo praktika, įmanoma nustatyti ex ante suderinamumo sąlygas, užtikrinančias, kad galimi konkurencijos iškraipymai būtų riboti.

Komisija sukaupė daug patirties, susijusios su transporto koordinavimo pagalba, kuriai taikomas Geležinkelių gairių 6.3 skirsnis, ir su transporto rūšių ir sprendimų, kurie mažiau taršūs ir tvaresni nei vien tik kelių transportas, rėmimo pagalba, įskaitant pagalbą įvairiarūšiam transportui ir vidaus vandenų transportui remti. Ši patirtis rodo, kad pagalba transporto koordinavimui padeda pereiti prie kitų transporto rūšių ir tam tikromis sąlygomis nesukelia didelių konkurencijos iškraipymų. Be to, bendrąją išimtį transporto koordinavimo pagalbai ragino taikyti nemažai valstybių narių. Todėl tikslinga suteikti Komisijai galimybę taikyti bendrąją išimtį pagalbai, kurią, remdamos tas priemones, teikia valstybės narės, jei tenkinamos tam tikros sąlygos.

Bendroji išimtis apimtų priemones, kurioms taikomas SESV 93 straipsnis, ir, laikantis Komisijos sprendimų priėmimo praktikos, ja būtų skatinama krovinius ir keleivius vežti ne tokiomis taršiomis priemonėmis kaip kelių transporto priemonės, naudojantis mažiau taršiomis ir tvaresnėmis transporto rūšimis ir sprendimais.
•Proporcingumo principas

Kadangi Prekybos ir bendradarbiavimo susitarime yra nustatytos teisės, kuriomis gali naudotis Bendrija, siūlomos priemonės neviršija to, kas išties būtina tikslui – užtikrinti galimybę greitai ir veiksmingai pasinaudoti tomis teisėmis – pasiekti. Be to, Susitarime nustatytomis vienašalių priemonių priėmimo sąlygomis užtikrinama, kad tos priemonės neviršytų to, kas išties būtina konkretiems tame susitarime nustatytiems tikslams pasiekti.
•Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

•Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

Rengiant šį paprastinimo pasiūlymą, be duomenų ir konsultacijų, susijusių su tinkamumo patikra, taip pat reikėjo techninių ir teisinių ekspertų pagalbos suformuluoti konkrečias technines apibrėžtis ir parengti aiškų teisės akto projektą. Ekspertinės žinios surinktos pačioje Komisijoje, bendradarbiaujant su Europos jūrų saugumo agentūra (EMSA) ir Keleivinių laivų saugos ekspertų grupe. Jos pateiktos prie šio pasiūlymo pridedamame tarnybų darbiniame dokumente.

•Poveikio vertinimas

Pasiūlymas yra tiesioginis tinkamumo patikros, per kurią nustatyta, kokius aspektus reikėtų suderinti ir supaprastinti, ir įvertintas paprastinimo potencialas, rezultatas. Kaip pabrėžta Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, šis pasiūlymas yra labai techninio pobūdžio. Jis grindžiamas techninio tyrimo, atlikto bendradarbiaujant su itin specializuotais ekspertais, turinčiais konkrečių žinių šioje srityje, rezultatais. Be to, šia iniciatyva numatomas suderinimas su IMO nustatytomis tarptautinėmis taisyklėmis. Laikantis Komisijos geresnio reglamentavimo gairių, visapusis poveikio vertinimas nebuvo atliktas.

Vis dėlto kartu su šiuo pasiūlymu teikiamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, kuriame atkartojamos tinkamumo patikros rekomendacijos ir siūlomi sprendimai paaiškinami techniniu bei teisiniu aspektais. Jame taip pat pateikiama Komisijos techninio tyrimo, atlikto šiai iniciatyvai pagrįsti, santrauka.