/* KOM/2011/0419 galutinis - 2011/0182 (NLE) */ Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinis laikinojo muito, nustatyto tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams, surinkimas





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, kuriuo panaikinamas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas), 5 straipsnio taikymu ir ypač Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 9 straipsnio taikymu. | Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. | Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Laikinosios priemonės nustatytos 2011 m. vasario 10 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 118/2011 (OL L 37, 2011 2 11, p. 2). | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. | 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas. | Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | Vertinant gamybos procesą dalyvavo samdomas išorės ekspertas. | Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. | 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Siūlomų veiksmų santrauka 2010 m. gegužės 20 d. Komisija inicijavo antidempingo tyrimą dėl tam tikrų importuojamų Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad buvo vykdomas nagrinėjamojo produkto dempingas, daręs žalą Sąjungos pramonei. Taip pat nustatyta, kad antidempingo priemonių nustatymas neprieštarauja Sąjungos interesams. Todėl buvo nustatytos laikinosios priemonės. Toliau vykdant tyrimą pasitvirtino pagrindinės preliminarios išvados. Todėl siūloma, kad Taryba priimtų pridedamą reglamento pasiūlymą, kad tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams būtų nustatytos galutinės priemonės. | Teisinis pagrindas 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, kuriuo panaikinamas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas). | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. | Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. | Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. | Nuoroda apie Sąjungai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. | Pasirinkta priemonė | Siūloma priemonė – reglamentas. | Kitos priemonės būtų netinkamos, nes pagrindiniame reglamente kitų galimybių nenumatyta. | 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymas neturi poveikio ES biudžetui. 2011/0182 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinis laikinojo muito, nustatyto tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams, surinkimas EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, kuriuo panaikinamas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, kadangi: 1. LAIKINOSIOS PRIEMONĖS 2. Komisija 2011 m. vasario 10 d. Reglamentu (ES) Nr. 118/2011[2] (toliau – laikinasis reglamentas) tam tikriems importuojamiems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams nustatė laikinąjį antidempingo muitą. 3. Tyrimas inicijuotas 2010 m. balandžio 6 d. gavus Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (toliau − skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų tam tikrų žiedinių segtuvų mechanizmų (toliau – ŽSM) Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikta minėto produkto dempingo ir jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako tyrimo inicijavimui pagrįsti. 4. Primenama, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 7 konstatuojamojoje dalyje, atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2009 m. balandžio 1 d. – 2010 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – žalos tiriamasis laikotarpis). 5. PASKESNĖ PROCEDŪRA 6. Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones (toliau – pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabas dėl preliminarių išvadų. Šalims, kurios to pageidavo (konkrečiai – dviem importuotojams ir vienam Tailando gamintojui), buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. 7. Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, kaip ji manė, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų Be laikinojo reglamento 6 konstatuojamojoje dalyje minėtų patikrinimų, dar vienas patikrinimas atliktas vienintelio klausimyno atsakymus pateikusio ir taip bendradarbiavusio naudotojo – Rima Benelux Holding BV – patalpose. 8. Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta rekomenduoti tam tikriems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams nustatyti galutinį antidempingo muitą ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo muito sumas. Be to, joms nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. 9. Suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos išnagrinėtos ir prireikus į jas atsižvelgta. 10. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS 11. Kadangi jokių pastabų dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 8–11 konstatuojamosios dalys. 12. DEMPINGAS 13. Normalioji vertė 14. Primenama, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 14 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas Tailando eksportuojantis gamintojas ir kad jo eksportas į Sąjungą per TL sudarė visą Tailando eksportą į Sąjungą. Šis eksportuojantis gamintojas ir vienas nesusijęs bendradarbiaujantis importuotojas teigė, kad nepriklausomas išorės ekspertas, padėjęs Komisijai per tikrinamąjį vizitą eksportuojančio gamintojo patalpose, savo ataskaitoje padarė tam tikrų skaičiavimo klaidų. Viena iš eksperto užduočių buvo išnagrinėti padengimo nikeliu procesą ir nustatyti įvairiais gamybos etapais eksportuojančio gamintojo sunaudojamų žaliavų kiekį. Kaip minėta laikinojo reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nustatyta, kad pateikdamas informaciją apie savo gamybos ir kitų žaliavų sąnaudas eksportuojantis gamintojas nurodė neišsamius ir neteisingus duomenis. Komisija išnagrinėjo eksportuojančio gamintojo ir importuotojo tvirtinimą dėl skaičiavimo klaidų eksperto ataskaitoje ir priėjo prie išvados, kad jis nepagrįstas. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados. 15. Eksportuojantis gamintojas ir importuotojas taip pat nesutiko su laikinojo reglamento 19–20 konstatuojamosiose dalyse išdėstytomis preliminariomis išvadomis. Konkrečiai, jie teigė, kad metodas, taikytas preliminariai nustatant normaliąją tų rūšių produkto, kuriam nenustatyta specifinė normalioji vertė, normaliąją vertę buvo netinkamas, nes normalioji vertė buvo netinkamai apskaičiuota remiantis aritmetiniu normaliųjų verčių vidurkiu. Komisija pritarė šiam argumentui, pakoregavo metodą ir patikslino tų kitų rūšių produkto normaliųjų verčių skaičiavimą, atsižvelgdama į Tailando gamintojo produktų asortimentą, tokiu būdu tiksliau atspindėdama jo padėtį. 16. Be to, eksportuojantis gamintojas teigė, kad atitinkamai 16 ir 8 proc. pardavimo, bendrosios ir administracinės išlaidos (PBA išlaidos) bei pelno dydis yra per dideli. Eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad PBA išlaidų norma neturėtų viršyti 12,59 proc. ir atspindėti jo paties PBA išlaidas, atėmus transportavimo vidaus keliais išlaidas. 17. Primenama, kad, kaip nurodyta laikinojo reglamento 15–17 konstatuojamosiose dalyse, eksportuojantis gamintojas nebendradarbiavo atliekant tyrimą, todėl išsamių duomenų apie savo PBA išlaidas nepateikė. Tokiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į tai, kad daugiau informacijos apie visas bendrovės PBA išlaidas negauta, nutarta toliau remtis skunde pateikta informacija. Be to, įvertinus turimą informaciją ir tiek, kiek buvo galima ją patikrinti, 16 proc. PBA išlaidų norma laikyta pagrįsta. Todėl argumentas atmestas. 18. Eksportuojantis gamintojas teigė, kad atliekant preliminarius skaičiavimus naudotas 8 proc. pelno lygis buvo pernelyg didelis, todėl reikėjo naudoti 5 proc. pelno lygį. Pateikti šie argumentai: pirma, 5 proc. pelno lygis naudotas kaip tikslinis pelnas atliekant žalos analizę ir, antra, 5 proc. pelno lygis atitiktų ankstesniuose tyrimuose dėl to paties produkto naudotą pelno lygį. Atsakydama į pirmąjį argumentą Komisija pažymėjo, kad apskaičiuojant tikslinį Sąjungos pramonės pelną ir normaliajai vertei nustatyti reikalingą pelno lygį remiamasi skirtinga logika, todėl dydžiai neturi būti tokie patys. Reaguodama į antrąjį argumentą Komisija sutiko, kad esama priežasčių naudoti tą patį pelno lygį kaip ankstesniuose, dėl to paties produkto atliktuose tyrimuose, todėl nutarė pritarti šiam argumentui ir atitinkamai pakeisti pelno lygį, naudotą apskaičiuojant normaliąsias vertes. 19. Po galutinio nustatytųjų faktų atskleidimo Sąjungos pramonė ir eksportuojantis gamintojas pateikė komentarų. Sąjungos pramonė nepritarė tam, kad būtų koreguojamas pelno dydis, teigdama, kad 5 proc. pelno normos nepakaks trijų susijusių bendrovių, dalyvaujančių gaminant ir parduodama nagrinėjamąjį produktą, pelningumo poreikiams patenkinti, tačiau papildomų esminių argumentų nepateikė. Todėl argumentas atmestas. 20. Eksportuojantis gamintojas teigė, kad nusidėvėjimo, statybos ir draudimo sąnaudos, naudotos skaičiuojant vienos rūšies nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę, skyrėsi nuo sąnaudų, naudotų skaičiuojant kitų rūšių nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę, ir kad visoms rūšims reikėtų naudoti tą pačią vertę. Komisija patikrino minėtą argumentą ir nustatė, kad iš tiesų skaičiuojant padaryta klaida. Tačiau, kitaip nei teigė eksportuojantis gamintojas, nustatyta, kad klaida padaryta skaičiuojant kitų rūšių nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę. Taigi atitinkamai pakoreguota kitų rūšių nagrinėjamojo produkto normalioji vertė. 21. Eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad nustatant visų rūšių nagrinėjamojo produkto, kuriam nenustatyta specifinė normalioji vertė, normaliąsias vertes iki galo neatsižvelgta į tikrąjį eksportuojančio gamintojo produktų asortimentą. Šiuo atžvilgiu eksportuojantis gamintojas pakartojo argumentą, kad apskaičiuojant kitų rūšių nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę reikėtų naudoti svertinį nustatytų normaliųjų verčių vidurkį, tada bus atsižvelgta į tikrąjį eksportuojančio gamintojo produktų asortimentą. Kaip minėta 10 konstatuojamojoje dalyje, Komisija sutiko patikslinti tų kitų rūšių nagrinėjamojo produkto normaliųjų verčių skaičiavimą, kad būtų atsižvelgta į tikrąjį Tailando gamintojo produktų asortimentą, todėl buvo apskaičiuota mažų, vidutinių ir didelių ŽSM normalioji vertė, neatsižvelgiant į tikrąją kiekvienos rūšies produkto pardavimo apimtį. Vis dėlto, neradusi pagrįstų motyvų, Komisija atmetė argumentą, kad taip pat reikėtų atsižvelgti į svorinį koeficientą, pagrįstą eksportuotojo pardavimu Europos Sąjungoje. 22. Be to, eksportuojantis gamintojas teigė, kad Komisijos metodas, naudotas skaičiuojant normaliąją vertę remiantis žiedinių segtuvų mechanizmų ilgiu, yra netikslus ir neišsamus, todėl pasiūlė naują vidurkių skaičiavimo metodą, kuriuo galima labiau atsižvelgti į skirtingą mechanizmų ilgį. Kaip paaiškinta 16 konstatuojamojoje dalyje, Komisija apskaičiavo visų rūšių (išskyrus tas, kurioms nustatyta specifinė normalioji vertė) nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę, taip pat apskaičiavo normaliąsias vertes atsižvelgdama ŽSM dydį (mažus, vidutinius ir didelius ŽSM). Nustatyta, kad eksportuotojo skaičiavimas buvo netinkamas ir kad juo siekta tam tikro rezultato. Todėl argumentas atmestas. 23. Išskyrus minėtą koregavimą ir negavus jokių kitų pastabų, galutinai patvirtinamos laikinojo reglamento 15–20 konstatuojamųjų dalių nuostatos dėl normaliosios vertės nustatymo. 24. Eksporto kaina ir palyginimas 25. Eksportuojantis gamintojas teigė, kad apskaičiuojant transporto sąnaudas, reikalingas dempingui nustatyti, pasirinkta netinkama valiuta. Komisija tam pritarė. 26. Kadangi negauta jokių kitų pastabų, galutinai patvirtinamos laikinojo reglamento 21–24 konstatuojamųjų dalių nuostatos dėl eksporto kainos nustatymo ir eksporto kainų palyginimo su atitinkama normaliąja verte. 27. Dempingo skirtumas 28. Eksportuojantis gamintojas teigė, kad apskaičiuojant dempingo skirtumą neatsižvelgta į specifinę dviejų rūšių nagrinėjamojo produkto normaliąją vertę. Tam pritarta, o atitinkamos vertės pataisytos. 29. Pakoregavus, kaip minėta, normaliosios vertės skaičiavimą ir palyginimą ir ištaisius minėtas eksporto kainos skaičiavimo klaidas, galiausiai nustatytas toks procentais išreikštas CIF neto kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo dydis: Eksportuojantis gamintojas | Dempingo skirtumas | Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bankokas, Tailandas | 16,3 % | 30. Kadangi bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportavo visą iš Tailando į Sąjungą eksportuojamą nagrinėjamojo produkto kiekį, buvo nuspręsta kitoms bendrovėms nustatyti dempingo skirtumą, nustatytą šiam eksportuojančiam gamintojui, t. y. 16,3 proc. 31. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS 32. Pastabų dėl Sąjungos pramonės apibrėžties negauta, todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 28–32 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados. 33. ŽALA 34. Sąjungos suvartojimas ir importas iš Tailando 35. Tailando gamintojas ir keli importuotojai teigė abejojantys laikinajame reglamente pateiktomis išvadomis dėl Sąjungos suvartojimo. Konkrečiai, jie teigė, kad suvartojimas sumažėjo labiau nei preliminariai nustatyta (maždaug 30 proc.). Be to, jie prašė paaiškinti metodą, kurį Komisija naudojo suvartojimui nustatyti, nes ŽSM yra įtraukti į muitų tarifų poziciją, kuriai priskiriami kiti produktai. 36. Reikėtų paminėti, kad nors šios suinteresuotosios šalys nepritarė išvadoms dėl suvartojimo, savo argumentams pagrįsti jokių patvirtinamųjų įrodymų ar skaičių nepateikė. Nenurodė jos ir jokio su naudotu metodu susijusio trūkumo. 37. Dėl naudoto metodo reikėtų priminti, kad, kaip minėta laikinojo reglamento 33 konstatuojamojoje dalyje, suvartojimas nustatytas remiantis patikrintais pardavimo duomenimis, kuriuos bendradarbiaujančios šalys pateikė klausimyno atsakymuose (dviejų Sąjungos gamintojų ir Tailando eksportuotojo 2008–TL duomenys), ir Eurostato viso kito importo duomenimis. Atsižvelgiant į tai, kad ŽSM iš kitų šaltinių taikomos antidempingo priemonės, šių importuojamų (iš visų šaltinių) produktų duomenys registruojami muitų tarifų duomenų bazėje (TARIC) priskiriant jiems subpozicijų kodus, kurie iš esmės yra skirti specialiai tiriamajam produktui. Šios subpozicijos pasirinktos siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgta tik į nagrinėjamojo produkto importą, nepaisant nežymaus produkto apibrėžties patikslinimo šiame tyrime. 38. Be to, atsižvelgiant į tai, kad Eurostato duomenys pateikiami kilogramais, o suvartojimas apskaičiuotas vienetais, vienas importuotojas prašė paaiškinti metodą, kuriuo kilogramai buvo perskaičiuoti į vienetus. Todėl reikia patikslinti, kad, kaip ir per ankstesnius tyrimus, naudotas 50 gramų / vienetui perskaičiavimo koeficientas, ir, gautus duomenis palyginus su Tailando eksportuojančio gamintojo pateikta informacija, šis metodas laikytas pagrįstu. Be to, reikėtų paminėti ir tai, kad, jeigu Komisija būtų rėmusis Tailando eksportuojančio gamintojo informacija ir naudojusi tikslų vidutinį vieneto svorį, gauti rezultatai rodytų, kad importas iš Tailando per visą žalos tiriamąjį laikotarpį didėjo sparčiau vertinant tiek absoliučiąja apimtimi (25 proc., palyginti su laikinajame reglamente nustatytais 19 proc.), tiek rinkos dalimis (nuo 11,8 proc. iki 15,5 proc., palyginti su 12,0–15,0 proc., kaip nustatyta laikinajame reglamente). 39. Vienas importuotojas taip pat teigė, kad Tailando importas per žalos tiriamąjį laikotarpį faktiškai sumažėjo 40 proc., tačiau tokius duomenis jis grindė visų tam muitų kodui priskiriamų importuojamų produktų verte, o ne apimtimi, todėl įtraukė produktus, kurie nepatenka į tyrimo taikymo sritį. Šis argumentas turėjo būti atmestas. 40. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, patvirtinamos laikinojo reglamento 33–40 konstatuojamųjų dalių išvados dėl Sąjungos suvartojimo (kuris per 2008 m. – TL sumažėjo daugiau nei 15 proc.) ir importo iš Tailando. 41. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis 42. Vienas importuotojas teigė, kad žalos analizė atlikta šališkai, nes blogą finansinę Sąjungos pramonės padėtį reikėtų vertinti kartu su vienos iš jos susijusių bendrovių, kuri tariamai pelningai veikia ŽSM versle, padėtimi. Šiuo požiūriu pažymima, kad atliekant žalos analizę turėtų būti vertinamas tik Sąjungoje pagaminto nagrinėjamojo produkto Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje. Kadangi, kaip minėta laikinojo reglamento 69 konstatuojamojoje dalyje, aptariama susijusi bendrovė nėra Sąjungos gamintojas ir daugiausia prekiauja ne ES kilmės produktais, atliekant žalos analizę į jos padėtį neturėtų būti atsižvelgiama. 43. Nepažeidžiant to, kas išdėstyta, vis dėlto pabrėžiama, kad importuotojas nepateikė jokios informacijos, patvirtinančios gerą minėtos susijusios bendrovės finansinę padėtį. Priešingai, atliekant tyrimą gauti duomenys rodo, kad tiriamuoju laikotarpiu smarkiai sumažėjo ir šios bendrovės ŽSM pardavimo apimtis. 44. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir kadangi kitų pastabų dėl žalos analizės negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 41–57 konstatuojamosios dalys ir daroma išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinės žalos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. 45. PRIEŽASTINIS RYŠYS 46. Importo dempingo kaina poveikis 47. Nors kai kurios suinteresuotosios šalys nepritarė preliminarioms išvadoms dėl kitų veiksnių poveikio (žr. toliau), nei viena jų neginčijo preliminarios išvados, kad importas dempingo kainomis iš Tailando padarė žalos Sąjungos pramonei. Taigi patvirtinamos laikinojo reglamento 58–64 konstatuojamosios dalys. 48. Kitų veiksnių poveikis 49. Kai kurios suinteresuotosios šalys nepritarė preliminarioms išvadoms dėl kitų veiksnių poveikio teigdamos, kad pagrindinė žalos priežastis yra sumažėjusi paklausa, ES gamintojų konkurencija, importas iš Indijos ir savaiminė žala. 50. Dėl sumažėjusios pasiūlos žr. 25–30 konstatuojamąsias dalis, kuriose patvirtinama laikinajame reglamente nustatyta suvartojimo tendencija. Todėl argumentą, kad tariamai nepakankamai atsižvelgta į sumažėjusios paklausos poveikį, reikėtų atmesti. Vis dėlto, reikėtų priminti laikinojo reglamento 67 konstatuojamojoje dalyje pateiktą išvadą, kad sumažėjęs suvartojimas iš tikrųjų galėjo prisidėti prie Sąjungos pramonės patiriamos materialinės žalos, tačiau importo dempingo kainomis daromas poveikis minėtą poveikį gerokai sustiprino. Vis dėlto, sumažėjusio suvartojimo poveikis nebuvo toks, kad nutrauktų importo dempingo kainomis ir nustatytos žalos priežastinį ryšį. 51. Tailando eksportuotojas taip pat teigė, kad Sąjungos pramonė žalos patyrė ir dėl Sąjungos gamintojų konkurencijos. Taip yra daugiausia dėl to, kad tuo metu, kai Sąjungos pramonė prarado dalį rinkos, padidėjo kito ES gamintojo užimama rinkos dalis. 52. Reikia pripažinti, kad nors Tailando eksportuotojo pateikti skaičiavimai nėra visai tikslūs, apskritai antrojo gamintojo rinkos dalis per žalos tiriamąjį laikotarpį taip pat padidėjo. Vis dėlto, reikėtų priminti, kad, kaip minėta laikinojo reglamento 30 konstatuojamojoje dalyje, šis gamintojas reikšmingą ŽSM kiekį importuoja iš Tailando. Įdomu tai, kad tais metais, kai šis gamintojas sugebėjo padidinti ES pagamintų produktų pardavimą ir rinkos dalis, tuo pat metu žymiai padidėjo ir jo ŽSM iš Tailando pardavimas. Tiesą sakant, ji net tapo reikšminga Tailando ŽSM importuotoja, supirkdama tais metais didžiąją dalį šių iš Tailando eksportuojamų produktų. Todėl, net jeigu antrasis ES gamintojas iš tiesų sugebėjo iš ES pramonės perimti tam tikrą rinkos dalį, sunku nesutikti su tuo, kad šiai bendrovei tai pavyko dėl to, kad ir ji pasinaudojo iš Tailando dempingo kainomis vykdomu ŽSM importu. Primenama, kad šis gamintojas nebuvo įtrauktas į Sąjungos pramonės apibrėžtį, nes jo importo veikla, palyginti su gamyba, sudarė didesnę visos jo veiklos dalį. 53. Be to, suinteresuotosios šalys vėl pateikė argumentą, nagrinėtą laikinojo reglamento 69 konstatuojamojoje dalyje, kad Sąjungos pramonė patyrė žalos ir dėl iš Indijos importuojamų produktų. Argumentas grindžiamas tuo, kad Indija užima maždaug 50 proc. ES rinkos (t. y. tris kartus daugiau nei Tailandas) ir kad per 2009 m. – TL atitinkamos vidutinės kainos sumažėjo 3 proc., todėl ES kainos buvo priverstinai sumažintos 24 proc. Taip pat pabrėžta, kad žymią iš Indijos importuotų produktų dalį nupirko su Sąjungos pramone susijusi bendrovė. 54. Tačiau naujų argumentų nepateikta, o šie argumentai jau nagrinėti laikinajame reglamente. Nors apskritai iš Indijos, palyginti su Tailandu, importuota iš tikrųjų daugiau, laikinajame reglamente pateikta įrodymų, kad importo iš šių dviejų šalių raida buvo skirtinga: per žalos tiriamąjį laikotarpį importas iš Tailando apskritai išaugo vertinant ir absoliučiais, ir santykiniais skaičiais, o iš Indijos importuota mažiau (maždaug 10 proc.), šiek tiek sumažėjo ir importo iš Indijos rinkos dalis. Be to, vidutinis Indijos kainų lygis taip pat buvo didesnis nei importo iš Tailando kaina. Be to, nors su Sąjungos pramone susijusi bendrovė ŽSM importuoja iš Indijos, atliekant tyrimą nustatyta, kad, kaip minėta 32 konstatuojamojoje dalyje, per kelerius metus šio importo lygis žymiai sumažėjo. 55. Galiausiai, kelios suinteresuotosios šalys taip pat teigė, kad skundo pateikėjas prarado pirkėjus, nes per savo pagrindinę bendrovę Ring International Holding (RIH) ėmė veikti vartotojų rinkai skirtų produktų rinkoje, ir kad ŽSM pardavimą susijusioms bendrovėms reikėtų vertinti atsargiai, nes jis vykdomas ne rinkos sąlygomis. Vis dėlto, šie argumentai atmesti, nes nebuvo pagrįsti įrodymais, o tyrimas parodė, kad pardavimas susijusioms bendrovėms, palyginti su visu pardavimu, buvo nereikšmingas. 56. Išvada dėl priežastinio ryšio 57. Remiantis tuo, kas išdėstyta, patvirtinamos laikinojo reglamento 65–76 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos preliminarios išvados. Nors kiti nei importas veiksniai taip pat turėjo tam tikro poveikio Sąjungos pramonės padėčiai, daroma išvada, kad importas iš Tailando dempingo kainomis padarė materialinės žalos Sąjungos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje, kuri grindžiama analize, kurią atliekant tinkamai nustatytas ir atskirai nuo žalingo importo dempingo kainomis poveikio įvertintas visų žinomų veiksnių poveikis. 58. SĄJUNGOS INTERESAI 59. Du iš penkių atliekant tyrimą bendradarbiavusių importuotojų reagavo į atskleistas preliminarias išvadas ir raštu pateikė pastabų. Vienas iš šių importuotojų prašė būti išklausytas, kaip ir dar vienas importuotojas. Komisija taip pat nusprendė apsilankyti vienintelio tyrime dalyvavusio naudotojo patalpose. 60. Pastabų dėl laikinojo reglamento 79–90 konstatuojamosiose dalyse pateiktų išvadų dėl rinkos aprašymo ir Sąjungos pramonės interesų negauta. 61. Importuotojai ir prekiautojai 62. Pirmiausia primenama, kad laikinajame reglamente padaryta išvada, kad priemonių nustatymas gali turėti reikšmingo neigiamo poveikio tik vieno importuotojo, kuris Europos Sąjungoje taip pat gamina ŽSM, padėčiai. Šis importuotojas nereagavo į laikinųjų priemonių nustatymą. 63. Kitas importuotojas, kuris taip pat prašė būti išklausytas bylas nagrinėjančio pareigūno, daugiausia nesutiko su dempingo skirtumo skaičiavimu, žalos analize ir ES suvartojimo skaičiavimu. Vis dėlto, jis nepateikė jokių naujų komentarų dėl Sąjungos interesų analizės. 64. Trečiasis importuotojas, kurio importas sudaro 20 proc. viso Tailando importo, prašė būti išklausytas ir per klausymą paaiškino, kad, kitaip nei rodo per tyrimą pateikta informacija, jis nenutraukė visos su ŽSM susijusios veiklos, kaip minima laikinojo reglamento 92 konstatuojamojoje dalyje, bet perkėlė ją į kitą vietą. Per klausymą šis importuotojas paaiškino, kad jo su ŽSM susijęs verslas tik papildo pagrindinį, su kitais produktais susijusį verslą, ir teigė galbūt importuosiantis ŽSM iš Tailando net ir tuo atveju, jei bus nustatytos priemonės. Tačiau dėl pridėtinių išlaidų, susijusių su dideliu jo platinimo tinklu, tai priklausys nuo antidempingo muitų dydžio ir galimybės didinti kainą pirkėjams. Jei, priešingu atveju, šis importuotojas nutrauks su ŽSM susijusią veiklą, jis nepatirs žymių neigiamų pasekmių, nes ši veikla, palyginti su visu jo verslu, nėra reikšminga. 65. Naudotojai 66. Kaip minėta 5 konstatuojamojoje dalyje, vienintelio bendradarbiaujančio naudotojo klausimyno atsakymas buvo patikrintas per jo patalpose surengtą vizitą po to, kai buvo nustatytos laikinosios priemonės. Šis naudotojas įsigyja produktus iš įvairių šaltinių, įskaitant ES, Indiją ir Tailandą. Importavo jis ir iš Kinijos, tačiau nustačius antidempingo muitus tiekimo šaltinį pakeitė. 67. Importas iš Tailando sudaro maždaug 10 proc. visų šios bendrovės įsigyjamų ŽSM, ir, nustačius laikinąsias priemones, ji nusprendė nebeimportuoti produktų iš Tailando. Nors nepanašu, kad iki šiol priemonės būtų turėjusios reikšmingo poveikio šios bendrovės ekonominei padėčiai, vis dėlto, ji skundėsi tiekimo šaltinių trūkumu ir ypač tuo, kad dabar nebegali kliautis greitu ŽSM pristatymu. 68. Suinteresuotosios šalys pakartojo laikinajame reglamente jau aptartą argumentą, kad nustačius priemones ES rinkoje pritrūks tiekimo šaltinių. Todėl verta pakartoti, kad iš tiesų, kaip parodė tyrimas, Sąjungos rinkai būdingas ribotas dalyvių skaičius: šioje rinkoje veikia vienas Indijos, vienas Tailando, du ES ir keli Kinijos gamintojai. Antidempingo priemonėmis siekiama ne riboti importą, bet ES rinkoje atkurti sąžiningą konkurenciją. Dėl šių priemonių iš tikrųjų gali būti importuojama mažiau, tačiau jomis kompensuojamas tokio importo iškreipiamasis pobūdis. Tačiau tai nėra savaime pakankama priežastis kvestionuoti priemonių prieš importą dempingo kainomis nustatymą. Galima net teigti, kad ES rinkoje sąžininga konkurencija turėtų būti užtikrinta tam, kad ilgainiui išliktų visi tiekimo šaltiniai. 69. Manoma, kad taikant mažesnį nei laikinasis galutinį muitą, iš Tailando importuojami produktai vis dar galės patekti į ES rinką, be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad esama (nors ir nedaug) ir kitų tiekimo šaltinių. 70. Išvada dėl Sąjungos interesų 71. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ir kadangi kitų pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 77–110 konstatuojamosios dalys ir daroma išvada, kad, apskritai, remiantis turima su Sąjungos interesais susijusia informacija, nėra įtikinamų priežasčių, kodėl importuojamiems Tailando kilmės ŽSM neturėtų būti nustatytos galutinės priemonės. 72. GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS 73. Žalos pašalinimo lygis 74. Kadangi jokių kitų pastabų dėl žalos pašalinimo lygio negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 111–114 konstatuojamosios dalys. 75. Galutinės priemonės 76. Dėl muito dydžio, būtino pašalinti žalingo dempingo poveikį, pateikta komentarų, kad antidempingo muitas turėtų būti sumažintas iki 6 proc., nes produktai iš Indijos tariamai importuojami ne dempingo kainomis ir, palyginti su importu iš Tailando, jų importuojama 6 proc. daugiau. Šiuo požiūriu pažymima, kad antidempingo muitais nesiekiama suderinti visų šaltinių kainų, jų tikslas – pašalinti žalingo dempingo iškreipiamąjį poveikį. 77. Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų ir remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, turėtų būti nustatytas galutinis antidempingo muitas, kurio lygis turėtų būti toks, kaip nustatytas mažiausias dempingo ir žalos skirtumas pagal mažesniojo muito taisyklę. Šiuo atveju muito norma turėtų prilygti nustatytam dempingo dydžiui. Apskaičiuotas dydis – 16,3 proc.; jis gerokai sumažėjo, palyginti su pradiniu etapu. 78. Remiantis tuo, kas išdėstyta, bendradarbiaujančiam eksportuotojui nustatoma 16,3 proc. galutinio antidempingo muito norma. 79. GALUTINIS LAIKINOJO MUITO SURINKIMAS 80. Manoma, kad, atsižvelgiant į nustatytą dempingo skirtumą, taip pat į Sąjungos pramonei padarytos žalos lygį, būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinuoju reglamentu nustatytas laikinojo antidempingo muito sumas neviršijant šiuo reglamentu galutinai nustatyto muito sumos. Kadangi galutinis muitas yra mažesnis nei laikinasis muitas, galutinę muito normą viršijančios sumos nerenkamos, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1. Tam tikriems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8305 10 00 (TARIC kodai 8305 10 00 11, 8305 10 00 13, 8305 10 00 19, 8305 10 00 21, 8305 10 00 23, 8305 10 00 29, 8305 10 00 34, 8305 10 00 35 ir 8305 10 00 36) nustatomas galutinis antidempingo muitas. Šiame reglamente žiediniai segtuvų mechanizmai susideda iš ne mažiau kaip dviejų plieninių plokštelių ar vielų su ne mažiau kaip keturiais pritvirtintais plieninės vielos pusžiedžiais, prilaikomais plieniniu dangteliu. Juos galima atsegti patraukiant pusžiedžius arba mažu plieniniu spragtuko įtaisu, pritvirtintu prie žiedinio segtuvo mechanizmo. 2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 16,3 proc. 3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos. 2 straipsnis Reglamentu (ES) Nr. 118/2011 tam tikriems Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmams, kurių KN kodas šiuo metu yra ex 8305 10 00 (TARIC kodai 8305 10 00 11, 8305 10 00 13, 8305 10 00 19, 8305 10 00 21, 8305 10 00 23, 8305 10 00 29, 8305 10 00 34, 8305 10 00 35 ir 8305 10 00 36), nustatyto laikinojo antidempingo muito garantijomis užtikrintos sumos galutinai surenkamos taikant pagal 1 straipsnį nustatyto galutinio muito normą. Galutinio antidempingo muito normą viršijančios sumos nerenkamos. 3 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 343, 2009 12 22, p. 51. [2] OL L 37, 2011 2 11, p. 2.