ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
9.

patvirtina, kad siekiant padidinti atsparumą reikia skatinti nacionalinių, regioninių ir vietos rizikos valdymo strategijų ir planų įgyvendinimą ir pasirūpinti, kad jie būtų peržiūrėti laikantis Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programos 2015–2030 m. (1); be to, pabrėžia, kad reikėtų išplėsti miestų ir regionų bendradarbiavimą ir kad to siekiant svarbus vaidmuo tenka Jungtinių Tautų Nelaimių rizikos mažinimo biurui ir jo atsparesnių miestų kampanijai;
5.

ragina EK paskatinti visus subjektus – valstybes nares, ES institucijas ir pagrindines trečiąsias šalis – dirbti išvien kaip partneres, kad migracijos srautuose būtų daugiau tvarkos ir būtų užkirstas kelias prieglobsčio prašytojų ir dokumentų neturinčių ekonominių migrantų pavojingoms kelionėms jūra, kurias organizuoja neteisėtą žmonių gabenimo ir prekybos žmonėmis veiklą vykdantys asmenys. Be to, RK supranta, kad reikia skubiai šalinti pagrindines neteisėtos migracijos ir priverstinio gyventojų persikėlimo priežastis kilmės šalyse. Be bendradarbiavimo tarptautiniu, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu bendra Europos migracijos politika, atitinkanti Europos migracijos darbotvarkę, netaps realybe;
3.

Be to, visuomenei kylantys uždaviniai tampa vis sudėtingesni: jų nebegalima priskirti vienai konkrečiai politinės veiklos sričiai, jie turi būti sprendžiami ne tik administraciniu lygmeniu ir nebesutampa su administraciniais įgaliojimais. Jiems spręsti būtini ir neatidėliotini veiksmai, ir ilgalaikė vizija bei požiūris, taip pat ES politikos, be kita ko, ekonominės ir pinigų sąjungos, socialinio aspekto paradigmos pokytis, kad būtų įtraukti visi piliečiai ir stiprinamas žmonių ir valstybių narių solidarumas.
13.

nuogąstauja, kad Europos Komisijos pasiūlytas reikalavimas dėl naujai įsteigtų skatinamojo finansavimo bankų ir naujų, jų siūlomų finansų produktų ex ante vertinimo gerokai sumažina jų operacinius pajėgumus ir netgi kliudo tokių bankų steigimui nacionaliniu ir regionų lygmeniu. Be to, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad mažiau išsivysčiusiuose regionuose dažnai sunku įrodyti rinkos nepakankamumą, nes viso regiono socialinė ir ekonominė padėtis gali būti rinkos nepakankamumo išraiška palyginti su geriau išsivysčiusiomis teritorijomis;
25.

Be to, Regionų komitetas mano, kad deramą dėmesį skiriant kokybei, patvirtinimo proceso taisyklės turėtų būti aiškios ir ne pernelyg sudėtingos, kad neatgrasytų asmenų, norinčių oficialiai įtvirtinti savo mokymosi rezultatus, ir mokymasis visą gyvenimą taptų realybe. Be to, kokybės užtikrinimo mechanizmai pripažįstant ir patvirtinant neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatus yra nepaprastai svarbūs siekiant užtikrinti, kad toks mokymasis būtų traktuojamas lygiai taip pat, kaip ir formalusis mokymasis.
9.

pažymi, kad, pasikeitus darbo metodams, dėl skaitmeninimo kai kurios darbo vietos neišvengiamai paseno ir tai reiškia, kad įmonės ir viešasis sektorius turi sugebėti stiprinti ir naudoti išsilavinusią darbo jėgą papildomai vertei kurti. Be to, skaitmeninimas žmonėms suteikia galimybę kurti mikroįmones ir taip užsitikrinti pragyvenimo šaltinį. Be to, pasitelkus skaitmeninimą reikėtų siekti į augimą orientuoto verslumo, nes jis laiko ir vietos požiūriu neriboja produktų ir paslaugų kūrimo ir teikimo. Netgi atokių vietovių veiklos vykdytojai turi tokias pat galimybes pasinaudoti skaitmeninimu;
28.

pabrėžia, kad yra pasirengęs prisidėti įgyvendinant naują tiesioginės demokratijos priemonę – ES piliečių iniciatyvą; be kita ko, siūlo naudoti savo paties ir savo narių informacijos kanalus ir tinklus siekiant didinti informuotumą apie EPI ir visapusiškai padėti Komisijai, pavyzdžiui, atliekant siūlomų iniciatyvų priimtinumo ex ante patikrą norint įvertinti jų poveikį subsidiarumo ir proporcingumo principams; be to, jis galėtų padėti rinkti ir skleisti informaciją apie planuojamas arba vykdomas Europos piliečių iniciatyvas ir rengti dalyvaujamąsias diskusijas Briuselyje ir kitur (10); galiausiai, Komitetas norėtų visapusiškai dalyvauti Europos Parlamento rengiamuose klausymuose dėl sėkmingų EPI ir padėti juos rengti;
70.

pažymi, kad be investicijų į fizinę infrastruktūrą būtina toliau plėsti veikiančią ir integruotą, žiniomis paremtą infrastruktūrą, t.y. pirmenybę reikia teikti IKT. Tokios investicijos bus ypač svarbios būsimam konkurencingumui ir vystymuisi, jos pareikalaus investuoti tiek į programinę, tiek į techninę įrangą. Pastarajai kategorijai priskirtina tolesnė plačiajuosčio interneto ryšio plėtra regione, tai turėtų būti pirmaeilės svarbos projektas. Reikėtų sukurti regioninio lygmens kontrolę, kad būtų užtikrintas skaidrumas ir koordinavimas. Labai svarbu, kad paslaugų teikėjas būtų neutralus, kad plačiajuostis ryšys nebūtų siejamas su paslaugų teikėju ir dėl to neatsirastų vietos ar regiono lygmens monopolijos. Nematerialią infrastruktūrą sudaro, pvz., bendri standartai, kaip pavyzdį galima pateikti elektroninį identifikavimą visame Baltijos jūros regione. Tai viena iš sąlygų, kurios būtinos vykdant prekybą IT paremtomis paslaugomis;
24.

palankiai vertina Europos Komisijos ketinimą imtis papildomų veiksmų netaršiam judumui užtikrinti. Reikėtų apsvarstyti galimybę visoje Europoje suderinti mažos taršos zonas ir, dar svarbiau, nulinės taršos zonas. Suprasdami, kad dėl COVID-19 izoliuotose vietovėse taršos sumažėjimas yra laikinas, miestai jau ėmėsi veiksmų eismo poveikiui mažinti: jie išplėtė šaligatvius, pažymėjo mikromobilumo juostas, padidino greičio apribojimus ir kt. Be to, tapo akivaizdu, kad viešojo transporto įmonėms turėtų būti skubiai skirtas (ES) finansavimas, kad jos galėtų toliau veikti, atnaujinti savo transporto priemonių parką įsigyjant mažiau taršių transporto priemonių ir užkirsti kelią perėjimui prie privataus motorinio transporto; pabrėžia, kad, svarstant ir siūlant griežtesnes išmetamųjų teršalų normas benzinu bei dyzelinu varomoms transporto priemonėms, reikia atsižvelgti į ES gamintojų konkurencingumą ir ragina pamažu atsisakyti vidaus degimo variklių kelių transporte; palankiai vertina valstybes nares, regionus ir miestus, kurie jau nustatė galutinę leidimo įvažiuoti automobiliams su vidaus degimo varikliais datą. RK nepritaria priemokoms įsigyjant transporto priemones su šiais varikliais; be kita ko, siūlo toliau skatinti netaršių transporto priemonių technologijas ir spartinti investicijas į Europos geležinkelių tinklą, nes tai gali būti viena iš perspektyvių alternatyvų į darbą važinėjantiems asmenims;
siekiant programos tikslų ir norint palengvinti piliečių ir verslo subjektų gyvenimą turi būti pradedamos teikti vartotojams pritaikytos aukštos kokybės viešosios paslaugos. Kitaip tariant, viešosios administracijos turi pertvarkyti savo veiklą, panaikinti įvairių jų administracinių padalinių atskirumą ir iš naujo kurti šias viešąsias paslaugas drauge su piliečiais ir verslo subjektais. Be to, norint nuolat ir iš esmės plėtoti su vidaus rinka susijusią tarpvalstybinę veiklą reikia teikti ne tik naujausią informaciją apie verslo subjektų ir piliečių teises, bet taip pat administracinius formalumus aiškinančią informaciją. Be to, reikia teikti teisines konsultacijas ir padėti spręsti kylančius tarpvalstybinio lygio klausimus. Taip pat būtina paprastu ir veiksmingu būdu susieti nacionalines administracijas ir vertinti, kaip vidaus rinka veikia vietoje. Todėl programa turėtų būti remiamos šios esamos vidaus rinkos valdymo priemonės: portalas „Jūsų Europa“, kuris iš numatomų bendrųjų skaitmeninių vartų, portalo „Jūsų Europa“, Vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo (SOLVIT), Vidaus rinkos rezultatų suvestinės ir Vidaus rinkos informacijos sistemos, turėtų būti pagrindinė sudedamoji dalis siekiant gerinti kasdienį piliečių gyvenimą ir didinti verslo subjektų galimybes vykdyti tarpvalstybinę prekybą;

siekiant programos tikslų ir norint palengvinti piliečių ir verslo subjektų gyvenimą turi būti pradedamos teikti vartotojams pritaikytos aukštos kokybės viešosios paslaugos. Kitaip tariant, viešosios administracijos turi pertvarkyti savo veiklą, panaikinti įvairių jų administracinių padalinių atskirumą ir iš naujo kurti šias viešąsias paslaugas drauge su piliečiais ir verslo subjektais. Be to, norint nuolat ir iš esmės plėtoti su vidaus rinka susijusią tarpvalstybinę veiklą reikia teikti ne tik naujausią informaciją apie verslo subjektų ir piliečių teises, bet taip pat administracinius formalumus aiškinančią informaciją. Be to, reikia teikti teisines konsultacijas ir padėti spręsti kylančius tarpvalstybinio lygio klausimus. Taip pat būtina paprastu ir veiksmingu būdu susieti nacionalines administracijas ir vertinti, kaip vidaus rinka veikia vietoje. Todėl programa turėtų būti remiamos šios esamos vidaus rinkos valdymo priemonės: portalas „Jūsų Europa“, kuris iš numatomų bendrųjų skaitmeninių vartų, portalo „Jūsų Europa“, Vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo (SOLVIT), Vidaus rinkos rezultatų suvestinės ir Vidaus rinkos informacijos sistemos, turėtų būti pagrindinė sudedamoji dalis siekiant gerinti kasdienį piliečių gyvenimą ir didinti verslo subjektų galimybes vykdyti tarpvalstybinę prekybą. Siekiant užtikrinti, kad būtų išnaudojamas visas šių valdymo priemonių potencialas, taip pat turėtų būti imtasi veiksmų, kuriais siekiama didinti vietos ir regionų valdžios institucijų ir kitų organizacijų, kurios remia piliečius ir įmones vietoje, informuotumą, visų pirma apie portalą „Jūsų Europa“;
kaip jau minėta, norint išsaugoti europinį EGF pobūdį, paraiška dėl paramos turėtų būti teikiama, kai didelio masto restruktūrizavimo atvejis padaro didelį poveikį vietos ar regiono ekonomikai. Tas poveikis turėtų būti apibrėžtas kaip minimalus per tam tikrą ataskaitinį laikotarpį prarastų darbo vietų skaičius. Atsižvelgiant į laikotarpio vidurio vertinimo išvadas, minimalus per keturių (sektoriaus atvejais – šešių) mėnesių ataskaitinį laikotarpį atleistų darbuotojų skaičius turėtų būti 250 . Tuo pačiu metu vykstančios atleidimų skirtinguose to paties regiono sektoriuose bangos taip pat gali padaryti labai didelį poveikį vietos darbo rinkai, todėl turėtų būti suteikta galimybė teikti regionines paraiškas. Mažose darbo rinkose, pavyzdžiui, mažose valstybėse narėse ar atokiuose regionuose, įskaitant atokiausius regionus, kaip nustatyta SESV 349 straipsnyje, arba išskirtinėmis aplinkybėmis paraiškas galima teikti ir esant mažesniam atleistų darbuotojų skaičiui;

kaip jau minėta, norint išsaugoti europinį ETSF pobūdį, paraiška dėl paramos turėtų būti teikiama, kai didelio masto restruktūrizavimo atvejis padaro didelį poveikį vietos ar regiono ekonomikai. Tas poveikis turėtų būti apibrėžtas kaip minimalus per tam tikrą ataskaitinį laikotarpį prarastų darbo vietų skaičius. Atsižvelgiant į laikotarpio vidurio vertinimo išvadas, minimalus per devynių mėnesių ataskaitinį laikotarpį atleistų darbuotojų skaičius turėtų būti 150 . Tuo pačiu metu vykstančios atleidimų skirtinguose to paties regiono sektoriuose bangos taip pat gali padaryti labai didelį poveikį vietos darbo rinkai, todėl turėtų būti suteikta galimybė teikti regionines paraiškas. Mažose darbo rinkose, pavyzdžiui, mažose valstybėse narėse ar atokiuose regionuose, įskaitant atokiausius regionus, kaip nustatyta SESV 349 straipsnyje, arba išskirtinėmis aplinkybėmis , pavyzdžiui, regionuose, kuriems aukštas nedarbo lygis jau daro didelį poveikį, paraiškas galima teikti ir esant mažesniam atleistų darbuotojų skaičiui;
plėtoja ir tobulina savo nelaimių rizikos valdymo planavimą nacionaliniu arba atitinkamu subnacionaliniu lygiu, remdamosi a punkte nurodytais rizikos vertinimais ir atsižvelgdamos į c punkte nurodytą savo rizikos valdymo gebėjimų vertinimą bei 5 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytą rizikos apžvalgą;“

plėtoja ir tobulina savo nelaimių rizikos valdymo planavimą nacionaliniu arba atitinkamu subnacionaliniu lygiu, remdamosi a punkte nurodytais rizikos vertinimais ir atsižvelgdamos į c punkte nurodytą savo rizikos valdymo gebėjimų vertinimą bei 5 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytą rizikos apžvalgą.“;

„Ne vėliau kaip 2019 m. sausio 31 d., o vėliau – kas trejus metus Komisijai pateikiama atitinkamų rizikos valdymo planavimo elementų santrauka, įskaitant informaciją apie pasirinktas prevencijos ir pasirengimo priemones. Be to, Komisija gali reikalauti valstybių narių pateikti konkrečius prevencijos ir pasirengimo planus, kuriuose aprašomi trumpalaikiai ir ilgalaikiai veiksmai. Sąjunga tinkamai apsvarsto valstybių narių padarytą pažangą nelaimių prevencijos ir pasirengimo joms srityje įgyvendinant bet kokį būsimą ex ante sąlygų mechanizmą pagal Europos struktūrinius ir investicijų fondus.
9.

pažymi, kad dėl to, kas išdėstyta pirmiau, intelektinės nuosavybės teisės į tyrimus ir jų turinį, naudojamus per rizikos vertinimus, priklauso pramonei, todėl atsižvelgiant į MTABP reglamento naują 38 straipsnio 1a dalį, kurioje teigiama, kad „1 dalies c punkte nurodytos informacijos atskleidimas visuomenei nelaikomas aiškiu arba numanomu leidimu arba licencija atitinkamus duomenis ir informaciją ir jų turinį naudoti, dauginti arba kitaip naudoti“, gali būti neįmanoma vykdyti nepriklausomos mokslinės priežiūros;
18.

dėl tos pačios priežasties mano, kad šis reglamento projektas nekelia proporcingumo problemų, nes yra tinkama priemonė siekiant reglamento tikslo ir pritaikant tam tikrus pagrindinius teisės aktus prie SESV 290 ir 291 straipsnių, be to, jis neviršija to, kas yra būtina;
pratęsus ESIF veiklos laikotarpį ir padidinus jo pajėgumą, turėtų būti toliau sprendžiamos likusios rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos problemos, taip pat toliau telkiamas privačiojo sektoriaus finansavimas investicijoms, kurios labai svarbios Europos darbo vietų – be kita ko, jaunimui – kūrimui, ekonomikos augimui ir konkurencingumui ateityje. Tai, be kita ko, yra investicijos energetikos, aplinkos, klimato politikos srityse, investicijos į socialinį ir žmogiškąjį kapitalą ir susijusią infrastruktūrą, sveikatos priežiūrą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, tarpvalstybinį ir tvarų transportą, taip pat į skaitmeninę transformaciją. Visų pirma reikia, kad ESIF remiamomis operacijomis būtų labiau padedama siekti Sąjungos plataus užmojo tikslų, nustatytų per Paryžiaus klimato konferenciją (COP 21). Taip pat turėtų būti vis daugiau remiami prioritetiniai energetikos tinklų jungčių projektai ir energijos vartojimo efektyvumo projektai. Be to, reikėtų vengti ESIF paramą skirti greitkeliams , nebent jos reikia siekiant paremti privačiąsias investicijas į transporto sektorių sanglaudos šalyse arba į tarpvalstybinius transporto projektus , kuriuose dalyvauja bent viena sanglaudos šalis . Aiškumo sumetimais reikėtų aiškiai išdėstyti, kad žemės ūkio, žuvininkystės ir akvakultūros srities projektai (nors jie jau atitinka paramos skyrimo reikalavimus) yra priskiriami prie bendrųjų tikslų, kuriems gali būti skiriama ESIF parama;

pratęsus ESIF veiklos laikotarpį ir padidinus jo pajėgumą, turėtų būti toliau sprendžiamos likusios rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos problemos, taip pat toliau telkiamas privačiojo sektoriaus finansavimas investicijoms, kurios labai svarbios Europos darbo vietų – be kita ko, jaunimui – kūrimui, ekonomikos augimui ir konkurencingumui ateityje. Tai, be kita ko, yra investicijos energetikos, aplinkos, klimato politikos srityse, investicijos į socialinį ir žmogiškąjį kapitalą ir susijusią infrastruktūrą, sveikatos priežiūrą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, tarpvalstybinį ir tvarų transportą, taip pat į skaitmeninę transformaciją. Visų pirma reikia, kad ESIF remiamomis operacijomis būtų labiau padedama siekti Sąjungos plataus užmojo tikslų, nustatytų per Paryžiaus klimato konferenciją (COP 21), taip pat turėtų būti sustiprintos įgyvendinimo priemonės, dėl kurių nuspręsta COP 22, o ESIF finansuojami projektai turi būti atsparūs nelaimėms. Taip pat turėtų būti vis daugiau remiami prioritetiniai energetikos tinklų jungčių projektai ir energijos vartojimo efektyvumo projektai. Be to, reikėtų vengti ESIF paramą skirti anglingesnio transporto projektams ir iškastinei energijai , nebent jos reikia siekiant paremti privačiąsias investicijas į transporto sektorių sanglaudos šalyse arba į tarpvalstybinius transporto projektus. Aiškumo sumetimais reikėtų aiškiai išdėstyti, kad žemės ūkio, žuvininkystės ir akvakultūros srities projektai (nors jie jau atitinka paramos skyrimo reikalavimus) yra priskiriami prie bendrųjų tikslų, kuriems gali būti skiriama ESIF parama;
Ištekliai, skirti valstybėms narėms pagal pasidalijamojo vykdymo principą, jų prašymu gali būti perkelti priemonėms, nustatytoms pagal šį reglamentą arba konkretiems sektoriams taikomus reglamentus. Komisija skiria šiuos išteklius pagal 61 straipsnio 1 dalies a arba c punktus, jei įmanoma, atitinkamai valstybei narei. Be to, ištekliai, skirti valstybėms narėms pagal pasidalijamojo vykdymo principą, jų prašymu gali būti naudojami ESIF rizikos prisiėmimo pajėgumui didinti. Tokiais atvejais taikomos ESIF taisyklės.

Ištekliai, skirti valstybėms narėms pagal pasidalijamojo vykdymo principą, jų prašymu ir gavus aiškų vietos ir regionų valdžios institucijų bei atitinkamų vadovaujančiųjų institucijų sutikimą gali būti perkelti priemonėms, nustatytoms pagal šį reglamentą arba konkretiems sektoriams taikomus reglamentus. Komisija skiria šiuos išteklius pagal 61 straipsnio 1 dalies a arba c punktus, jei įmanoma, konkrečioms atitinkamos valstybės narės vietovėms (regionams ir (arba) vietos lygmeniui) . Be to, ištekliai, skirti valstybėms narėms pagal pasidalijamojo vykdymo principą, jų prašymu gali būti naudojami ESIF rizikos prisiėmimo pajėgumui didinti. Tokiais atvejais taikomos ESIF taisyklės.
pagrindinė ilgalaikė šios direktyvos paskata, teikiama anglies dioksido surinkimo ir saugojimo, taip pat naujų atsinaujinančiosios energijos technologijų ir radikalių inovacijų, susijusių su mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir procesais, srityse yra jos sukuriamas kainos signalas ir tai, kad už CO2, kuris neišmestas arba surinktas ilgalaikiam saugojimui, ATL grąžinti nereikia. Be to, siekiant papildyti komercinių anglies dioksido surinkimo ir saugojimo įrenginių ir novatoriškų atsinaujinančiosios energijos technologijų demonstravimui paspartinti jau naudojamus išteklius, ES ATLPS apyvartiniai taršos leidimai turėtų būti naudojami tam, kad subjektams, kurie, naudodami anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijas, naujas atsinaujinančiosios energijos technologijas ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir procesų pramonines inovacijas, neišmeta arba saugo pakankamą CO2 kiekį, būtų suteiktas garantuotas atpildas su sąlyga, kad sudaromas dalijimosi žiniomis susitarimas. Didžioji šios paramos dalis turėtų būti teikiama po to, kai patvirtinamas neišmestas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, tačiau tam tikra jos dalis, atsižvelgiant į taikomą technologiją, gali būti skiriama pasiekus tam tikrus iš anksto nustatytus etapus. Didžiausia remtina projekto išlaidų procentinė dalis gali skirtis priklausomai nuo projekto kategorijos;

pagrindinė ilgalaikė šios direktyvos paskata, teikiama anglies dioksido surinkimo ir saugojimo ( visų rūšių surinkimas ir saugojimas ), taip pat naujų atsinaujinančiosios energijos technologijų, energijos vartojimo efektyvumo ir radikalių inovacijų, susijusių su mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir procesais (pavyzdžiui, anglies dioksido surinkimo ir panaudojimo (CCU)) , srityse yra jos sukuriamas kainos signalas ir tai, kad už CO2, kuris neišmestas arba surinktas ilgalaikiam saugojimui, ATL grąžinti nereikia. Be to, siekiant papildyti komercinių anglies dioksido surinkimo ir saugojimo įrenginių ir novatoriškų atsinaujinančiosios energijos technologijų demonstravimui paspartinti jau naudojamus išteklius, ES ATLPS apyvartiniai taršos leidimai turėtų būti naudojami tam, kad subjektams, kurie, naudodami anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijas, naujas atsinaujinančiosios energijos technologijas ir ekonomiškai efektyvių CCU ar mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir procesų pramonines inovacijas Sąjungoje, neišmeta arba saugo pakankamą CO2 kiekį, būtų suteiktas garantuotas atpildas su sąlyga, kad sudaromas dalijimosi žiniomis susitarimas. Didžioji šios paramos dalis turėtų būti teikiama po to, kai patvirtinamas neišmestas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, tačiau tam tikra jos dalis, atsižvelgiant į taikomą technologiją, gali būti skiriama pasiekus tam tikrus iš anksto nustatytus etapus. Didžiausia remtina projekto išlaidų procentinė dalis gali skirtis priklausomai nuo projekto kategorijos;
8.

sutinka su Komisijos bendru vidaus vandenų kelių sektoriaus vertinimu: dominuoja veiklos vykdytojai savininkai, o pasiūla yra susiskaidžiusi; jo padėtis kitų transporto sektoriaus veiklos vykdytojų atžvilgiu silpnėja ir ši transporto rūšis jau seniai ir nepaliaujamai patiria nuosmukį lyginant su kelių transportu; pertekliniai pajėgumai ir iš to kylanti kainų konkurencija; šiame sektoriuje nesugebama reinvestuoti ir diegti inovacijų; be to, padaryta maža pažanga šalinant esminius infrastruktūros trūkumus ir kliūtis, o dėl lėtesnio ES ekonomikos augimo sumažėjo sektoriaus konkurencingumas;
24.

pažymi, kad pieno klausimus nagrinėjanti aukšto lygio ekspertų grupė rekomendavo stebėti Šveicarijos kvotų panaikinimo eigą, atsisakius kvotų, pieno gamyba šioje šalyje padidėjo 7 proc., ir dėl to vidutinės kainos sumažėjo 20-30 proc. Struktūros ir gamybos sąlygos Šveicarijoje gerokai skiriasi nuo sąlygų ES. Be to, pasirengimas panaikinti kvotas ir pats panaikinimo procesas Šveicarijoje vyko skirtingai nei ES. Tačiau savo ataskaitoje Komisija, regis, neatsižvelgė į šią patirtį, kurią reikėtų daug nuodugniau išanalizuoti;
57.

Regionų komitetas pabrėžia, kad planuojant įvairių programų koordinavimą svarbu įsiklausyti į regionų nuomonę. Kad regionų lygmeniu būtų imamasi veiksmų ir skatinama inovacinė veikla, labai svarbu, kad Komisijos generaliniai direktoratai, spręsdami, kuriose srityse reikia mokslinių tyrimų, išklausytų tuos, kurie kalba regionų vardu, pavyzdžiui, Regionų komitetą. Be to, programos „Horizontas“ projektų įgyvendinimo ir lėšų panaudojimo taisyklėse, be įprastinės pareigos dalytis rezultatais, turėtų būti numatyta ir materialinė bei metodinė pagalba sanglaudos fondų finansavimą gaunančiuose regionuose įgyvendinamiems projektams. Šis bendradarbiavimas galėtų vykti taip: — vieni iš programos „Horizontas“ projektų galėtų būti iš sanglaudos fondų finansuojami regionų poriniai projektai, kurių mokslinių tyrimų rezultatai būtų perduodami ir taikomi praktinėje inovacinėje veikloje. Taip būtų sukurta didelė ES masto partnerystės projektų sistema, pagrįsta bendradarbiavimu ir pasitikėjimu ir orientuota, visų pirma, į programos „Horizontas“ ramsčius „Pramonės pirmavimas“ ir „Visuomenės uždaviniai“; joje regionai, pasinaudodami sanglaudos fondų lėšomis, siektų taikyti naujausių mokslinių tyrimų rezultatus strateginio vystymosi srityse; — tokios projektų sistemos aktualiausios tada, kai kuriama praktinė patirtis ir metodai, kurių reikia dinamiškoms regioninėms inovacijų ekosistemoms, kad būtų užtikrinta, jog jos veiktų ir kaip Europos inovacinės veiklos vietos lygmens centrai, ir kaip viso regiono inovacijų tarpininkai. Paremtos regioniniais sprendimais, jos taip pat naudingos įvairių tikslinių grupių, pavyzdžiui, moksleivių, universitetų ir kolegijų studentų, pensininkų inovacinei veiklai; — šios regioninės inovacijų ekosistemos orientuotos į temas, parinktas atsižvelgiant į regioninius strateginius sprendimus; be to, jos veikia kaip permainų tarpininkų inovacinės veiklos regionuose struktūra. Į veiklą įeina ir įvairios „gyvųjų laboratorijų“ schemos bei panašūs bandomieji projektai. Tokios pagal programą „Horizontas 2020“ numatytos priemonės, kaip poriniai projektai ir „Europos mokslinių tyrimų katedra“ taip pat galėtų labai paturtinti šių ekosistemų veiklą.