Dauguma atsakymus pateikusių kompetentingų institucijų nepateikė pastabų dėl B dalies gyvūnų rūšių ir neišdėstė pozicijų dėl to, ar Komisija turėtų vykdyti jai suteiktus įgaliojimus ir priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų nustatomas vienu metu nekomerciniais tikslais leidžiamas vežti didžiausias B dalies rūšių gyvūnų augintinių skaičius.

Komisija taip pat pažymi, kad kelios kompetentingos institucijos, kurios pritaria taisyklės atšaukimui arba apribojimui, mano, kad minėta taisykle skatinama neteisėta praktika. Jų manymu, kai kurie veiklos vykdytojai aiškina taisyklę taip, kad pagal ją bet koks iki penkių A dalies rūšių gyvūnų augintinių vežimas yra laikomas vežimu nekomerciniais tikslais. Atsižvelgdama į šiuos argumentus, Komisija mano, kad būtina priminti visuomenei ir įgaliotiems veterinarijos gydytojams Gyvūnų augintinių reglamento 3 straipsnio a ir b punktuose pateiktas „vežimo nekomerciniais tikslais“ ir „gyvūno augintinio“ apibrėžtis. Visų pirma, Komisija mano, kad itin svarbu paaiškinti tai, jog jei gyvūno vežimo priežastis nėra jo savininko judėjimas, toks vežimas iš esmės negali būti laikomas vežimu nekomerciniais tikslais. Tokia nuostata reikėtų vadovautis neatsižvelgiant į su vežimu susijusių gyvūnų augintinių skaičių.

4.2.B dalies rūšys

Komisija pažymi, kad nedaug atsakymus pateikusių kompetentingų institucijų išreiškė pageidavimą, kad Komisija vykdytų jai suteiktus įgaliojimus ir priimtų deleguotuosius aktus, kuriais būtų nustatomas vienu metu nekomerciniais tikslais leidžiamas vežti didžiausias B dalies rūšių gyvūnų augintinių skaičius. Tačiau Komisija, neturėdama pakankamo pagrindimo tokiam veiksmui atlikti, dabar negali pradėti parengiamojo darbo, kad šiuo tikslu priimtų deleguotąjį aktą.

Komisija taip pat pažymi, kad nacionalinių taisyklių įgyvendinimas padėjo geriau kontroliuoti B dalies rūšių gyvūnų augintinių judėjimą. Tačiau Komisija turi tam tikrų abejonių dėl šių taisyklių pobūdžio, susijusio su proporcingumu ir griežtumu, ir dėl to, ar jos atitinka Gyvūnų augintinių reglamento 9 ir 14 straipsnius. Iš tiesų, kai Direktyvoje 92/65/EEB nustatomos taisyklės, kuriomis reglamentuojama prekyba Sąjungoje tam tikrų B dalies rūšių gyvūnais augintiniais, pavyzdžiui, paukščiais ir triušiais, arba jų įvežimas į Sąjungą, šiose taisyklėse nenurodomas didžiausias leidžiamas gyvūnų skaičius.

4.3.Bendroji išvada

ES valstybių narių ir Norvegijos kompetentingų institucijų per konsultacijas pateiktuose pranešimuose nepateikta svarių įrodymų, kad didžiausias Gyvūnų augintinių reglamento 5 straipsnyje nustatytas A dalies rūšių gyvūnų augintinių skaičius (ir galimybė nukrypti nuo šio skaičiaus), taip pat tai, kad nėra ES taisyklių, kuriomis būtų nustatomas didžiausias B dalies rūšių gyvūnų augintinių skaičius, yra nepagrįsta našta vežant gyvūnus augintinius nekomerciniais tikslais. Be to, pranešimuose nepateikiama įrodymų, kad šiomis taisyklėmis būtų skatinama sukčiaujant pateikti prekybą tam tikrų rūšių gyvūnais Sąjungoje arba tokių gyvūnų įvežimą į Sąjungą kaip vežimą nekomerciniais tikslais.

Todėl būtina per ilgesnį laiką sukaupti daugiau Gyvūnų augintinių reglamento 5 straipsnio praktinio taikymo patirties tam, kad Komisija galėtų apsvarstyti galimybę siūlyti esamų taisyklių, taikomų A dalies rūšių gyvūnams augintiniams, pakeitimus arba priimti B dalies rūšių gyvūnams augintiniams skirtas ES taisykles.

Be to, pažymėtina, kad Reglamento (ES) 2016/429 246 straipsniu nustatomos taisyklės dėl didžiausio vienu metu nekomerciniais tikslais leidžiamo vežti gyvūnų augintinių skaičiaus. Šios taisyklės yra panašios į Gyvūnų augintinių reglamento 5 straipsnyje nustatytas taisykles. Reglamentu (ES) 2016/429 nuo 2021 m. balandžio 21 d. panaikinamas Gyvūnų augintinių reglamentas. Tačiau vadovaujantis Reglamento (ES) 2016/429 277 straipsniu, „iki 2026 m. balandžio 21 d. nekomerciniam gyvūnų augintinių perkėlimui vietoj šio reglamento VI dalies toliau taikomas“ Gyvūnų augintinių reglamentas.

Todėl nerealu, kad Komisija galėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą pakeisti Reglamento 5 straipsnio 1–4 dalis dėl A dalies rūšių gyvūnų augintinių ir kad tokį pasiūlymą būtų galima priimti pagal įprastą teisėkūros procedūrą iki 2021 m. balandžio 21 d. ir taikyti iki 2026 m. balandžio 21 d. Bet koks šioje srityje daromas pakeitimas turėtų taip pat apimti atitinkamas Reglamento (ES) 2016/429 nuostatas, įskaitant pereinamojo laikotarpio priemones.

Dėl galimo taisyklių, kuriomis būtų nustatomas didžiausias B dalies rūšių gyvūnų augintinių skaičius, priėmimo pažymėtina, kad Komisijai pagal Gyvūnų augintinių reglamento 5 straipsnio 5 dalį suteikti įgaliojimai priimti tokias taisykles baigs galioti 2021 m. balandžio 21 d. Bet koks didžiausias šių rūšių gyvūnų augintinių skaičius, patvirtintas vadovaujantis Reglamento (ES) 2016/429 246 straipsnio 3 dalimi, būtų taikomas tik nuo 2026 m. balandžio 21 d. Komisija, atsižvelgdama į konsultacijas su ES valstybėmis narėmis ir Norvegija ir į būtinybę teikti pirmenybę parengiamajam darbui siekiant priimti pagrindinius deleguotuosius aktus, išvardytus Reglamento (ES) 2016/429 274 straipsnyje, neketina pasinaudoti jai pagal Gyvūnų augintinių reglamento 5 straipsnio 5 dalį suteiktais įgaliojimais.

Vis dėlto Komisija ir toliau stebės situaciją ir skatins valstybes nares imtis veiksmų siekiant tinkamai įgyvendinti ir vykdyti taikomus teisės aktus, kurie, jos manymu, yra būtini kovojant su nesąžininga praktika. Komisija taip pat ėmėsi kelių iniciatyvų siekdama padėti valstybėms narėms padidinti jų oficialių tarnybų informuotumą ir palengvinti nacionalinių institucijų tarpusavio informacijos ir žvalgybos informacijos mainus. Minėtos iniciatyvos apima valstybių narių pareigūnų mokymą pagal programą „Geresnis mokymas rūpinantis maisto sauga“, nuolatinį keitimąsi nuomonėmis per Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto posėdžius ir „gyvūnų augintinių nacionalinių ryšių punktų“ tinklo kūrimą.