Pakeistas pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas kuriuo sudaroma integruotą veiksmų programa mokymosi visą gyvenimą srityje - Suderinta su 2006 m. gegužės 17 d. susitarimu dėl finansinio pasiūlymo 2007–2013 m. (pateikė Komisija pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį) /* KOM/2006/0236 galutinis - COD 2004/0015 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 24.5.2006 KOM(2006) 236 galutinis 2004/0153 (COD) Pakeistas pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo sudaroma integruotą veiksmų programa mokymosi visą gyvenimą srityje Suderinta su 2006 m. gegužės 17 d. susitarimu dėl finansinio pasiūlymo 2007–2013 m. (pateikė Komisija pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Dokumento istorija 1.1. Komisijos pasiūlymas Europos Parlamentui ir Tarybai [COM(2004) 474] pagal Sutarties 175 straipsnio 1 dalį: 2004 m. liepos 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė: 2005 m. vasario 10 d. (CES0139/2005). Regionų komiteto nuomonė: 2005 m. vasario 23 d. (CDR0258/2004). Europos Parlamento teisinė nuomonė (pirmasis svarstymas): 2005 m. spalio 25 d. (T6-0395/2005) Tarybos dalinis politinis susitarimas: 2005 m. lapkričio 15 d. (14690/05) 2. Komisijos pasiūlymo tikslai 2.1. Remiantis Sutarties 149 ir 150 straipsniais buvo pasiūlyta sudaryti naują 2007–2013 m. integruotą mokymosi visą gyvenimą programą, pakeisiančią esamas Socrates, Leonardo da Vinci, eLearning ir susijusias programas, kurios baigia galioti 2006 m. pabaigoje. 2.2. Mokymosi visą gyvenimą programą sudarys keturios konkrečios programos – Comenius , bendrojo ugdymo veikla, skirta mokykloms ir apimanti aukštesnį vidurinio mokslo lygį; Erasmus , skirta švietimo ir tolesnei mokymo veiklai aukštojo mokslo lygiu; Leonardo da Vinci , skirta visiems kitiems profesinio švietimo ir mokymo aspektams ir Grundtvig , skirta suaugusiųjų švietimui. Be to, pasiūlyme numatyta „skersinė“ programa, apimanti keturias pagrindines veiklos rūšis, skirtas pirmiau nurodytoms politikos sritims, ir numatanti konkrečias nuostatas dėl kalbų mokymosi bei su IRT (informacinėmis ir ryšių technologijomis) susijusia veikla tais atvejais, kai šios sritys nepatenka į konkrečias programas; ji skirta aktyvesnei sklaidai; bei apima Jean Monnet programą, skirtą su Europos integracija ir Europos institucijomis bei asociacijomis švietimo ir mokymo srityse susijusioms priemonėms remti. 2.3. Pasiūlyme atsižvelgiama į svarbius poreikius, susijusius su valstybių narių švietimo ir mokymo sistemų modernizavimu ir pritaikymu, visų pirma turint omenyje strateginius Lisabonos tikslus. Jame numatyta Europos pridėtinė vertė, kurią tiesiogiai gauna mobilumo ir bendradarbiavimo priemonėse dalyvaujantys pavieniai piliečiai. 3. Biudžetas 3.1. Pradinis siūlomas biudžetas buvo 13,6 milijardų EUR (2004 m. kainomis – 12,0 milijardų EUR), kuriais būtų finansuojami veikla, skirta siekti keleto tikslų, norint padidinti teigiamą šios srities Europos bendradarbiavimo poveikį. Taip pat būtų finansuojamos naujos veiklos sritys, pvz., mobilumo stipendijos ES studentams, kurie lanko Erasmus-Mundus jungtinio magistro programos kursus. Sudarius tarpintitucinį susitarimą dėl 2007–2013 m. finansinio pasiūlymo, programos biudžetas buvo sumažintas iki 6,97 milijardų EUR (2004 m. kainomis – 6,2 milijardų EUR). Sprendime numatyti kiekybiniai tikslai buvo atitinkamai pakeisti. 3.2. Turimų lėšų nepakanka norint, kad būtų pradėta daug naujų veiklos krypčių, numatytų Komisijos pasiūlyme, išskyrus aukštesniosios pakopos vidurinių mokyklų moksleivių mobilumą, planuojamą pradėti palyginti nedidele apimtimi vykdant naująją programą. Be to, Komisija taip pat siūlo pradėti taikyti Europos Parlamento pasiūlytą „ Comenius-Regio “ schemą, kitą palyginti nedidelės apimties priemonę, skirtą tarpvalstybiniam pasienio regionų mokytojų bendradarbiavimui stiprinti. Todėl Komisija sprendime paliko nuorodas į visas veiklos sritis, kurios buvo pasiūlytos iš pradžių, bet šiuo etapu nenurodė jokių atitinkamų biudžeto asignavimų, kad būtų sudaryta galimybė pradėti tą veiklą vykdyti prieš 2013 m. tuo atveju, jei atsirastų lėšų – persiskirsčius esamų programų biudžetą arba peržiūrėjus bendrą finansinį pasiūlymą. 3.3. Norint atsižvelgti į biudžeto paketo sumažinimą, reikia taip pat peržiūrėti mažiausius asignavimus, nurodytus sprendimo priedo B.10 punkte ir skirtus kiekvienai iš keturių sektorių programų. 4. Pakeitimų apžvalga 4.1. Europos Parlamento pakeitimai 4.1.1. Pataisytame pasiūlyme atsižvelgta į redakcinius arba esminius 42 pasiūlymus (iš 71), už kuriuos balsavo Europos Parlamentas per pirmąjį svarstymą. Dauguma šių pakeitimų patobulina sprendimo projektą, nes pateikiamos nuorodos į atitinkamas politikos kryptis ar procesus. 4.1.2. Šiais priimtais pakeitimais labiau ir tiesiogiai keičiamas turinys arba programos įgyvendinimas: 47 ir 48 pakeitimai: įvedama nauja „ Comenius-Regio “ priemonė. 64 pakeitimas: į paskirtų institucijų, galinčių gauti dotacijas veiklai, sąrašą įrašoma Europos agentūra specialiųjų poreikių švietimo veiklai plėtoti. Ši agentūra atitinka Komisijos nustatytus sąrašo sudarymo kriterijus: programos srities institucijos, turinčios tarpvyriausybinę valdymo ir (arba) finansavimo sistemą. 67, 68, 69 ir 71 pakeitimai: jie visiškai sutampa su pakeitimais, padarytais Tarybos daliniame politiniame susitarime; jais aiškinamas Finansinis reglamentas siekiant paprastesnių ir lankstesnių programų įgyvendinimo priemonių nei galimos pagal šiuo metu taikomas Bendrijos programas, visų pirma taip, kaip siūlė Komisija teikdama pradinį pasiūlymą.[1] 4.2. Tarybos pakeitimai 4.2.1. Pakeistame Komisijos pasiūlyme vadovaujamasi Tarybos dalinio politinio susitarimo tekstu, išskyrus: (1) konstatuojamosios dalies 23, 24 ir 25 punktus bei 14 straipsnį, 17 straipsnio 2 dalies a ir b punktus, 19 straipsnį, 21 straipsnio 2 dalies a ir b punktus, 23 straipsnį, 25 straipsnio 2 dalies a ir b punktus, 27 straipsnį, 29 straipsnio 2 dalies a ir b punktus, 31 straipsnį, 37 straipsnį ir priedo B.10 punktą. Šios nuostatos tiesiogiai ar netiesiogiai susijusios su programos biudžeto paketu, jos nebuvo perimtos iš Tarybos teksto, nes nepriimtas susitarimas dėl ES biudžeto finansinio pasiūlymo; (2) 47, 48 ir 64 pakeitimus, kuriuos pasiūlė Europos Parlamentas ir priėmė Komisija, ir kuriais siūloma Comenius-Regio priemonė bei Specialiųjų poreikių švietimo plėtros agentūra. 4.2.2. Komisijos pasiūlyme yra du esminiai pakeitimai, įtraukti į Tarybos tekstą: (1) 9 straipsniu vėl įvedamos programų komiteto konsultacijos dėl pavienių atrankos sprendimų, susijusių su projektais ir tinklais tais atvejais, kai siūloma dotacija yra didesnė kaip 1 mln. EUR, bei su skersinės programos pagrindine veikla „Politikos kūrimas“ ir (2) decentralizuotų projektų idėjos perkėlimas iš Leonardo da Vinci bandomųjų projektų į Comenius, Erasmus ir Grundtvig programas (18 straipsnio 1 dalies c punktas, 22 straipsnio 1 dalies b punktas ir 30 straipsnio 1 dalies c punktas). 4.2.3. Atsižvelgiant į Tarybos pateiktą tekstą, visame Komisijos pakeistame pasiūlyme terminas „integruotoji programa“ keičiamas terminu „mokymosi visą gyvenimą programa“ bei terminas „konkrečios programos“ keičiamos terminu „dalinės programos“ norint nurodyti programų sudedamąsias dalis. Vadovaujantis Tarybos tekstu taip pat daroma nemažai struktūrinių pakeitimų, kurie padeda geriau suprasti sprendimo sandarą: (1) ankstesnis 3 straipsnis (naujasis 2 straipsnis) „Apibrėžtys“ yra perkeliamas prieš ankstesnį 2 straipsnį „Konkrečios programos“ (dabar 3 straipsnis „Dalinės programos“); (2) su kiekviena daline programa susiję konkretūs tikslai iš ankstesnio 2 straipsnio perkeliami į atitinkamus kiekvienos dalinės programos „Tikslų“ straipsnius, kurie pateikiami prieš veiklos tikslus; (3) 9 straipsnyje nurodomos visos programos ir dalinių programų įgyvendinimo priemonės. Buvo iš naujo perskirstytos nuostatos, kurios anksčiau buvo įtrauktos į papildomus kiekvienos dalinės programos įgyvendinimo priemonių straipsnius, ir dėl tos priežasties buvo išbrauktos. (4) Buvo išbrauktas ankstesnis 13 straipsnis „Bendri veiksmai“; jį pakeitė konkreti nuoroda į naują 13 straipsnį dėl atitinkamų Bendrijos politikos krypčių papildomumo. 4.3. Komisijos pakeitimai 4.3.1. 19 konstatuojamoji dalis yra nauja; joje daroma nuoroda į naują ir daug paprastesnę Nacionalinės agentūros veiklos išlaidų paramos sistemą – kai išmokama vienkartinė suma, nurodyta susitarime dėl decentralizuotų lėšų paskirstymo, o ne sudaromi keli susitarimai dėl dotacijų veiklai. 4.3.2. Taikant visiškai decentralizuotą projektų valdymo sistemą keturioms sektorinėms dalinėms programoms kaip numatyta Tarybos pateiktame tekste, reikėtų padidinti biudžetą bent jau papildomais 500 mln. EUR, nes kiekvienai valstybei narei reikėtų gauti biudžeto asignavimus konkursui ir atrankos procedūrai organizuoti – t. y. valstybėms narėms reikėtų turėti pakankamai pinigų, kad jos galėtų procesui pasibaigus finansuoti pagrįstą projektų skaičių. Atsižvelgiant į tai, kad biudžetas buvo gerokai sumažintas, tinkamas finansavimas užtikrinamas tik Leonardo programai, todėl neišvengiamai turėtų būti keičiamas požiūris į projektų valdymą. Dėl tos priežasties Komisija peržiūrėjo Nacionalinės agentūros 2 procedūrą, numatytą priedo A.1.2 punkte. Procedūra numato, kad paraiškų teikimo ir atrankos procesas yra valdomas centralizuotai, kokybės vertinimo etape įtraukiant valstybių narių ekspertus, o vėliau lėšos yra perduodamos atrinktų projektų koordinatorių nacionalinėms agentūroms, kurios valdo likusį procesą. 4.3.3. Komisija į priedą įtraukė naują B.5 punktą, leidžiantį pasinaudoti susitarimais dėl partnerystės dotacijų. Susitarimai galėtų būti atrenkami ir finansuojami ketverių metų laikotarpiu, juos būtų galima pratęsti taikant nesudėtingą procedūrą. 5. pakeistas pasiūlymas 5.1. Atsižvelgdama į Sutarties 250 straipsnio 2 dalį, Komisija taip keičia pasiūlymą: 2004/0153 (COD) Pasiūlymas Pakeistas pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo sudaroma integruotą veiksmų programa mokymosi visą gyvenimą srityje EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 149 straipsnio 4 dalį ir 150 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[2], atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[3], atsižvelgdamos į Regionų komiteto nuomonę[4], laikydamiesi Sutarties[5] 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, kadangi: (1) Tarybos sprendimu 382/1999/EB[6] buvo patvirtintas Bendrijos profesinio mokymo veiksmų programos „Leonardo da Vinci“ antrasis etapas. (2) Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 253/2000/EB[7] buvo patvirtintas Bendrijos veiksmų programos švietimo srityje „Socrates“ antrasis etapas. (3) Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2318/2003/EB[8] buvo patvirtinta daugiametė programa, skirta veiksmingam informacinių ir ryšių technologijų (IRT) integravimui į švietimo ir mokymo sistemas Europoje ( eLearning ). (4) Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 791/2004/EB[9] buvo patvirtinta Bendrijos veiksmų programa, skatinanti Europos lygiu veikiančias švietimo ir mokymo sričių institucijas, ir remianti konkrečią šios srities veiklą. (5) Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 2241/2004/EB [10] buvo patvirtinta bendra sistema kvalifikacijų ir kompetencijų skaidrumui ( Europass ) palaikyti. (6) Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 2317/2003/EB[11] buvo patvirtinta aukštojo mokslo kokybės ir tarpkultūrinio supratimo stiprinimo bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis programa ( Erasmus Mundus ) (2004–2008 m.). (67) Bolonijos deklaracija, kurią 1999 m. birželio 19 d. pasirašė 29 Europos šalių švietimo ministrai, pradėjo tarpvyriausybinį procesą, kurio tikslas – iki 2010 m. sukurti Europos aukštojo mokslo erdvę, ir kuriam reikalinga parama Bendrijos lygiu. (78) Nepaprastasis Europos Vadovų Tarybos susitikimas Lisabonoje 2000 m. kovo 23–24 d. iškėlė strateginį tikslą, kad Europos Sąjunga taptų pasaulyje konkurencingiausia ir dinamiškiausia žinių ekonomika, kurioje įmanomas tvarus ekonominis augimas, kuriama daugiau ir geresnių darbo vietų bei didesnė socialinė sanglauda, ir pakvietė Švietimo tarybą pradėti svarstyti konkrečius švietimo sistemų ateities tikslus, grindžiamus bendrais interesais ir prioritetais atsižvelgiant į nacionalinę įvairovę. (9) Pažangi žinių visuomenė yra didesnio ekonomikos augimo ir užimtumo pagrindas. Švietimas ir mokymas yra pagrindiniai Europos Sąjungos prioritetai siekiant Lisabonos tikslų. (810) 2001 m. vasario 12 d. Taryba patvirtino ataskaitą dėl konkrečių švietimo ir mokymo sistemų ateities tikslų. Vėliau, 2002 m. birželio 14 d., ji patvirtino išsamią darbo programą dėl šių tikslų tęstinumo, kuriai reikalinga parama Bendrijos lygiu. (911) Europos Vadovų Tarybos susitikimas Geteborge 2001 m. birželio 15–16 d. suderino darnaus vystymosi strategiją ir papildė Lisabonos užimtumo, ekonominių reformų ir socialinės sanglaudos procesą aplinkosauginėmis nuostatomis. (1012) Europos Vadovų Tarybos susitikimas Barselonoje 2002 m. kovo 15–16 d. iškėlė tikslą iki 2010 m. Europos Sąjungos švietimo ir mokymo sistemas padaryti kokybiniu orientyru pasauliui ir pakvietė veikti – tobulinti pagrindinių įgūdžių įsisavinimą visų pirma mokant mažiausiai dviejų užsienio kalbų nuo pat ankstyvos vaikystės. (1113) Komisijos komunikatas[12]ir Tarybos rezoliucija dėl visą gyvenimą trunkančio mokymosi[13] patvirtina, kad mokymasis visą gyvenimą turėtų būti stiprinamas šios srities Bendrijos programose plėtojamais veiksmais ir veiklos kryptimis. (1214) 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos rezoliucija dėl glaudesnio Europos bendradarbiavimo profesinio švietimo ir mokymo srityje skatinimo[14] buvo įtvirtintas Europos glaudesnio bendradarbiavimo profesinio švietimo ir mokymo procesas, kuriam reikalinga parama Bendrijos lygiu. 2002 m. lapkričio 30 d. trisdešimt vienos Europos valstybės švietimo ministrų suderintoje Kopenhagos deklaracijoje į šį procesą buvo įtraukti socialiniai partneriai ir šalys kandidatės. (1315) Komisijos komunikate dėl veiksmų plano, skirto įgūdžiams ir mobilumui[15], buvo pažymėtas nuolatinis veiksmų Europos lygiu poreikis, kad būtų pagerintas švietimo ir mokymo kvalifikacijų pripažinimas. (1416) Komisijos komunikate dėl veiksmų plano, skatinančio kalbų mokymąsi ir kalbinę įvairovę[16], buvo numatyti veiksmai, kurių 2004–2006 m. laikotarpiu turi būti imtasi Europos lygiu, ir reikalaujama imtis tolesnės veiklos. (17) Kalbų mokymosi ir mokymo bei kalbinės įvairovės skatinimas, įskaitant Bendrijos oficialias ir regionines bei mažumų kalbas, turėtų būti Bendrijos priemonių švietimo ir mokymo srityje prioritetas. Tokios priemonės yra ypač svarbios valstybių narių pasienio regionuose; jos sietinos su kalbomis, vartojamomis kitų valstybių narių kaimyniniuose regionuose. (1518) Tarpinės dabartinių Socrates ir Leonardo da Vinci programų vertinimo ataskaitos ir viešos konsultacijos dėl Bendrijos ateities veiklos švietimo ir mokymo srityse atskleidė didelį ir tam tikrais atžvilgiais augantį poreikį tęsti šių sričių bendradarbiavimą ir mobilumą Europos lygiu. Jose pabrėžiama glaudesnių Bendrijos programų ir politikos krypčių kūrimo švietimo ir mokymo srityje ryšių svarba, išreiškiamas pageidavimas Bendrijos priemones planuoti taip, kad būtų geriau atsižvelgiama į mokymosi visą gyvenimą sistemą, ir primygtinai reikalaujama paprastesnio, palankesnio vartotojui bei lankstesnio požiūrio į tokių priemonių įgyvendinimą. (19) Atsižvelgiant į patikimo finansų valdymo principą, programos įgyvendinimą galima supaprastinti taikant vienkartinės išmokos sistemą. Ją galima taikyti ir programos dalyviams suteiktai paramai, ir Bendrijos paramai, skiriamai nacionaliniu lygiu sukurtoms struktūroms, programai administruoti. (1620) Būtų labai naudinga Bendrijos paramą tarptautiniam bendradarbiavimui ir mobilumui švietimo ir mokymo srityse integruoti į bendrąją programą, kuri sudarytų galimybes spartesnei skirtingų veiklos sričių sąveikai ir pasiūlytų didesnius pajėgumus mokymosi visą gyvenimą plėtros paramai bei nuoseklesnius, geriau organizuotus ir veiksmingesnius administravimo būdus. Bendroji programa taip pat paskatintų glaudesnį įvairių lygių švietimo ir mokymo sričių bendradarbiavimą. (1721) Todėl turėtų būti parengta Integruotoji Mokymosi visą gyvenimą programa, kuri prisidėtų prie Europos Sąjungos, kaip pažangios žinių visuomenės su tvariu ekonominiu augimu, siūlančios daugiau ir geresnių darbo vietų bei didesnę socialinę sanglaudą, vystymosi. (1822) Atsižvelgiant į mokyklų, aukštojo mokslo, profesinio mokymo ir suaugusiųjų švietimo sektorių ypatumus ir dėl to atsirandantį poreikį Bendrijos veiksmus pagrįsti jiems pritaikytais tikslais, priemonių forma ir organizacine struktūra, Integruotojoje Mokymosi visą gyvenimą programoje reikia išsaugoti pavienes programas, skirtas kiekvienam iš šių keturių sektorių, maksimaliai didinant jų darną ir bendrumą. (1923) Komisija savo komunikate „Kuriant mūsų bendrą ateitį: išsiplėtusios Europos Sąjungos politikos iššūkiai ir biudžeto priemonės 2007–2013 m.“[17] iškėlė keletą kiekybiškai apibrėžtų tikslų, kurių turės siekti nauja Bendrijos švietimo ir mokymo programų karta ir kuriems reikia gerokai išplėsti mobilumo ir partnerystės priemones. (2024) Atsižvelgiant į įrodytą naudingą tarptautinio mobilumo poveikį asmenims ir švietimo bei mokymo sistemoms, taip pat į platų nepatenkinto mobilumo poreikio mastą visuose sektoriuose ir į šio poreikio svarbą Lisabonos tikslų kontekste, keturiose sektorių dalinėse programose būtina iš esmės padidinti paramą tarptautiniam mobilumui. (25) Nuo 1993 m. standartinė Erasmus studento mobilumo stipendija išliko vidutiniškai apie 150 EUR per mėnesį. Realiomis kainomis jos vertė sumažėjo 25 %, ir tai yra itin didelė kliūtis mažiau pasiturintiems studentams dalyvauti programoje. Siekiant kuo tinkamiau padengti užsienyje studijuojančių studentų realias papildomas išlaidas, standartinė studentų mobilumo stipendija turėtų būti vidutiniškai 200 EUR per mėnesį realiomis kainomis programos trukmės laikotarpiu. (26) Reikėtų labiau atsižvelgti į pavienių vidurinių mokyklų mokinių mobilumo poreikius, į kuriuos iki šiol nebuvo atsižvelgiama Bendrijos programose, ir į Comenius programą įvesti naują mobilumo priemonę. Taip pat reikėtų labiau išnaudoti pavienių mokytojų mobilumo galimybes siekiant plėtoti ilgalaikį kaimyninių regionų mokyklų bendradarbiavimą. (27) Mažos ir vidutinės įmonės vaidina svarbų vaidmenį Europos ekonomikoje. Tačiau iki šiol tokios įmonės Leonardo programoje dalyvavo nelabai aktyviai. Reikėtų imtis veiksmų siekiant, kad tokioms įmonėms Bendrijos priemonės taptų patrauklesnės, visų pirma užtikrinti, kad tokiomis mobilumo galimybėmis pasinaudotų praktikantai. Reikėtų imtis tinkamų priemonių, panašių į tas, kurias siūlo Erasmus programa, kad būtų pripažįstami tokio mobilumo rezultatai. (28) Atsižvelgiant į ypatingas su švietimu susijusias problemas, su kuriomis Europoje susiduria dėl profesinių priežasčių keliaujančių asmenų ir mobiliųjų darbuotojų vaikai, reikėtų labiau išnaudoti galimybes, kurias siūlo Comenius programa siekiant paremti į jų poreikius nukreiptą tarpvalstybinę veiklą. (29) Padidėjusiam mobilumui Europoje privalu taikyti vis aukštesnius standartus. (2130) Kad būtų atsižvelgiama į padidintą poreikį remti šiems politikos tikslams skirtą Europos lygio veiklą, aprūpinti priemonėmis, palaikančiomis sektorių veiklą kalbų ir IRT srityse, ir stiprinti programos rezultatų sklaidą ir naudojimą, keturias sektorių dalines programas reikia papildyti skersine programa. (2231) Atsižvelgiant į augantį žinių ir dialogo dėl Europos integracijos proceso ir raidos poreikį, svarbu skatinti šios srities mokymo, mokslinių tyrimų ir analizės pažangą ir remti aukštojo mokslo institucijas, kurios specializuojasi Europos integracijos proceso studijose, Europos asociacijas švietimo ir mokymo srityse bei Jean Monnet programą. (2332) Šį sprendimą reikia formuluoti gana lanksčiai, kad jis leistų daryti reikiamus pataisymus integruotos Mokymosi visą gyvenimą programos priemonėse ir kad 2007–2013 metų laikotarpiu būtų atsižvelgiama į besikeičiančius poreikius bei išvengta pernelyg detalių ankstesnių Socrates ir Leonardo da Vinci etapų nuostatų. (2433) Visoje savo veikloje Bendrija privalo šalinti nelygybę bei skatinti vyrų ir moterų lygybę, kaip numatyta Sutarties 3 straipsnyje. (2534) Vadovaudamasi Sutarties 151 straipsniu, Bendrija savo priemonėse pagal kitas Sutarties nuostatas privalo atsižvelgti į kultūrinius aspektus, visų pirma siekdama gerbti ir puoselėti kultūrų įvairovę. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas kultūros, švietimo ir mokymo sąveikai. Taip pat reikėtų skatinti tarpkultūrinį dialogą. (2635) Labai svarbu skatinti aktyvų pilietiškumą bei pagarbą žmogaus teisėms ir demokratijai ir stiprinti kovą su visomis atskirties formomis, įskaitant rasizmą ir ksenofobiją. (2736) Turėtų būti aktyviai imamasi žmonių su negalia specialiųjų mokymosi poreikių. Įgyvendinant visas programos dalis, taip pat išmokant didesnes dotacijas neįgaliesiems programos dalyviams, kad būtų padengiamos jų papildomos išlaidos, bei teikiant paramą mokantis gestų kalbos ir Brailio rašto, reikia sudaryti didesnes galimybes socialiai remtiniems asmenims ir aktyviai nagrinėti negalės žmonių mokymosi poreikius. (37) Reikėtų atsižvelgti į Europos švietimo metų, skirtų sportui, (2004 m.) pasiekimus ir galimą švietimo institucijų ir sporto organizacijų bendradarbiavimo naudą, kurią išryškino tie metai. (2838) Šalys kandidatės ir ELPA (Europos laisvosios prekybos asociacijos) šalys, kurios yra EEE (Europos ekonominės erdvės) narės, gali dalyvauti Bendrijos programose laikydamosi Bendrijos ir tų šalių susitarimų. (2939) 2003 m. birželio 19 ir 20 dienomis Salonikuose Europos Vadovų Taryba patvirtino birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl Vakarų Balkanų, tarp jų ir priedą „Salonikų darbotvarkė Vakarų Balkanams: žengiant Europos integracijos link“, kuriuose numatyta, kad Bendrijos programose gali dalyvauti stabilizacijos ir asociacijos proceso šalys, remdamosi pagrindų susitarimais, kuriuos turi pasirašyti Bendrija ir šios šalys. (3040) Bendrija ir Šveicarijos Konfederacija paskelbė apie savo ketinimą pradėti derybas dėl susitarimų sudarymo bendro intereso srityse, pavyzdžiui, Bendrijos švietimo, mokymo ir jaunimo programose. (3141) Integruotoji Bendradarbiaujant Komisijai ir valstybėms narėms reikėtų nuolatos stebėti ir vertinti, kaip vykdoma Mokymosi visą gyvenimą programa, kad būtų galima daryti pakartotines pataisas, ypač dėl priemonių įgyvendinimo prioritetų. Į vertinimą turėtų būti įtrauktas išorės vertinimas, kurį atlieka nepriklausomos, nešališkos institucijos. (3242) Europos Parlamento rezoliucijoje 2000/2315(INI) dėl Socrates programos įgyvendinimo[18] atkreipiamas dėmesys į ypač varginančias administracines procedūras besikreipiantiems dėl dotacijų antrajame programos etape. (3343) Atsižvelgiant į paprastumo ir nuoseklumo principus pasirenkant biudžeto vykdymo priemones ir į atvejų, kai Komisija yra tiesiogiai atsakinga už priemonių vykdymą ir valdymą, skaičiaus apribojimą bei į reikalaujamą proporcingumą tarp išteklių sumos ir su jos panaudojimu susijusios administracinės naštos, reikia taikyti Bendrijos finansinius interesus saugančius 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[19] ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles[20]. (44) Kad programa būtų sėkmingai įgyvendinta, būtina administraciniu požiūriu iš esmės supaprastinti paraiškų teikimo procedūras. Administraciniai ir atskaitomybės reikalavimai turėtų būti suderinti su dotacijos dydžiu. (3445) Tinkamų priemonių taip pat turėtų būti imamasi siekiant išvengti pažeidimų ir sukčiavimo, taip pat būtinų veiksmų turėtų būti imamasi siekiant susigrąžinti prarastas, klaidingai sumokėtas arba netinkamai panaudotas lėšas. (46) Reikia užtikrinti, kad programa būtų tinkamai užbaigta, visų pirma siejant su daugiamečių susitarimų tęstinumu, pvz., dėl techninės ir administracinės pagalbos finansavimo. Nuo 2014 m. sausio 1 d. prireikus techninė ir administracinė pagalba užtikrins, kad bus ir toliau taikomos iki 2013 m. pabaigos nebaigtos valdymo priemonės, tarp jų stebėjimo ir audito priemonės. (3547) Kadangi valstybės narės dėl daugiašalės partnerystės susitarimų, tarptautinio mobilumo ir pasikeitimo informacija Bendrijos mastu poreikio negali patenkinamai pasiekti siūlomų priemonių tikslų, susijusių su Europos bendradarbiavimo indėliu į kokybišką švietimą ir mokymą, ir todėl, dėl būtinųjų veiksmų ir priemonių pobūdžio, šie tikslai gali būti geriau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali imtis priemonių, vadovaudamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu. Pagal šiame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šis sprendimas apima tik tas priemones, kurios yra būtinos nustatytiems tikslams pasiekti. (3648) Šiame sprendime visai programos trukmei nustato finansinį pagrindąnumatytas biudžetas, kuris turi būti pagrindinis orientyras biudžetinei institucijai, kaip apibrėžta 19992006 m. gegužės 617 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir biudžetinės procedūros patikimo finansų valdymo gerinimo 3337 punkte [21] . (3749) Šio sprendimo įgyvendinimui reikalingos priemonės turėtų būti patvirtintos remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[22]. PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: I ANTRAŠTINĖ DALIS BENDROSIOS NUOSTATOS I skyrius Integruotoji Mokymosi visą gyvenimą programa 1 straipsnis Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos sudarymas 1. Šiuo sprendimu sudaroma integruota Bendrijos veiksmų programa (toliau – Integruotoji Mokymosi visą gyvenimą programa) visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje. 2. Bendras Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos tikslas yra įgyvendinant mokymosi visą gyvenimą programą prisidėti prie Bendrijos, kaip pažangios žinių visuomenės su tvariu ekonominiu augimu, siūlančios daugiau ir geresnių darbo vietų bei didesnę socialinę darną, plėtros, užtikrinant ateities kartoms gerą aplinkos apsaugą. Visų pirma ja siekiama puoselėti švietimo ir mokymo sistemų Bendrijoje mainus, bendradarbiavimą ir mobilumą taip, kad šios sistemos taptų pasaulinės kokybės orientyru. 3. Specialieji Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos tikslai yra šie: 1. prisidėti prie kokybiško visą gyvenimą trunkančio mokymosi plėtros ir skatinti gerus rezultatus , naujoves bei europinį požiūrį šios srities sistemose ir praktikoje; 2. remti Europos mokymosi visą gyvenimą erdvės sukūrimą; 3. padėti gerinti mokymosi visą gyvenimą kokybę, patrauklumą ir galimybes juo pasinaudoti valstybėse narėse; 4. didinti mokymosi visą gyvenimą indėlį į asmens savirealizaciją socialinę sanglaudą, aktyvų pilietiškumą, tarpkultūrinį dialogą, lyčių lygybę ir žmonių su specialiais poreikiais dalyvavimą asmenybės raišką; 5. padėti skatinti kūrybiškumą, konkurencingumą, užimtumą ir verslumo augimą; 6. prisidėti prie aktyvesnio visų amžiaus grupių žmonių dalyvavimo mokantis visą gyvenimą, įskaitant specialių poreikių asmenis ir socialiai remtinas grupes, neatsižvelgiant į jų socialinę ir ekonominę kilmę. 7. skatinti kalbų mokymąsi ir kalbinę įvairovę; 8. remti novatoriškų, IRT pagrįstų turinio, paslaugų, pedagogikos krypčių ir praktikos plėtrą mokymosi visą gyvenimą srityje; 9. stiprinti mokymosi visą gyvenimą vaidmenį formuojant Europos pilietiškumo jausmą, grindžiamą supratimu apie žmogaus teises, jų pagarba ir demokratija, ir skatinant toleranciją bei pagarbą kitoms tautoms ir kultūroms; 10. skatinti bendradarbiavimą, kad būtų užtikrinta kokybė visuose Europos švietimo ir mokymo sektoriuose; 11. naudoti skatinti geriausiai panaudoti rezultatus, novatoriškus produktus ir procesus bei keistis gerąja patirtimi tose srityse, kurias apima Integruotoji Mokymosi visą gyvenimą programa, siekiant gerinti švietimo ir mokymo kokybę; 4. Pagal priede išdėstytas administracines nuostatas Integruotoji Mokymosi visą gyvenimą programa remia ir papildo valstybių narių veiksmus ir kartu ja reiškiama visiška pagarba valstybių narių atsakomybei už švietimo ir mokymo sistemų turinį bei kultūrinei ir kalbinei įvairovei. 5. Kaip nustatyta 23 straipsnyje, IntegruotosiosMokymosi visą gyvenimą programos tikslų siekiama įgyvendinant keturias sektorių programas, vieną skersinę programą ir Jean Monnet programą (toliau visos kartu – Specialiosios dalinės programos). 6. Šis sprendimas įgyvendinamas laikotarpiu nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. Tačiau parengtinės priemonės, įskaitant Komisijos sprendimus pagal 9 straipsnį, gali būti įgyvendinamos nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos. 7. Su Integruotąja programa susijusios šio sprendimo nuostatos galioja ir Specialiosioms programoms, kurioms taip pat taikomos specialiosios nuostatos. 3 2 straipsnis Sąvokų apibrėžtys Šiame sprendime vartojamos šios apibrėžtys: 1. „ikimokyklinis“ – tai organizuota mokomoji veikla iki privalomo pradinio mokymo pradžios; 2. „mokinys“ – tai asmuo, įtrauktas į besimokančiųjų mokykloje sąrašą; 3. „mokykla“ – tai visų tipų institucijos, teikiančios bendrąjį ( vaikų darželio arba kitą ikimokyklinį, pradinį arba vidurinį) profesinį ir techninį mokymą ir, išskirtiniu atveju, tik kalbų mokymosi skatinimo būdų atžvilgiu – nemokyklinės institucijos, teikiančios gamybinės praktikos mokymą; 4. „mokytojai ir (arba) mokymo personalas“ – tai asmenys, kurie pagal savo tarnybines pareigas yra tiesiogiai įtraukti į valstybių narių mokomąjį mokymo procesą; 5. „dėstytojai“ – tai asmenys, kurie pagal savo tarnybines pareigas yra tiesiogiai įtraukti į valstybių narių profesinio švietimo ir mokymo procesą; 56. „studentas“ – tai aukštojo mokslo institucijoje registruotas, bet kurią studijų sritį pasirinkęs asmuo, siekiantis baigti aukštojo mokslo studijas, kad gautų pripažįstamą laipsnį arba diplomąkitą pripažįstamą aukštojo mokslo lygmens kvalifikaciją, tarp jų ir daktaro laipsnį; 7. „besimokantysis“ – asmuo, įgyjantis profesinį parengimą mokymo institucijoje ar mokymo organizacijoje arba darbo vietoje; 8. „besimokantis suaugęs“ – tai suaugusiųjų švietime dalyvaujantis asmuo; 9. „žmonės darbo rinkoje“ – tai darbuotojai, savarankiškai dirbantys asmenys arba žmonės, kuriuos galima įdarbinti; 610. „aukštojo mokslo institucija“ – tai: 12. visų tipų aukštojo mokslo institucijos, kurios pagal nacionalinės teisės aktus arba praktiką teikia to lygmens kvalifikacijas ar diplomus pripažįstamus laipsnius ar kitas aukštojo mokslo lygmens kvalifikacijas, nesvarbu, kaip tokios institucijos gali būti vadinamos valstybėse narėse; 13. bet kuri institucija, teikianti penkto ar šešto tarptautinės standartizuotos švietimo klasifikacijos (ISCED lygio profesinį mokymą, pagal nacionalinius teisės aktus ar praktiką vykdanti profesinį švietimą ar mokymą aukštojo mokslo lygiu; 711. „jungtinis magistras“ – tai magistro laipsnio aukštojo mokslo studijos, kurios: 14. apima mažiausiai tris aukštojo mokslo institucijas trijose skirtingose valstybėse narėse; 15. vykdo studijų programą, pagal kurią tam tikrą laikotarpį studijuojama bent dviejose iš tų trijų institucijų; 16. yra įdiegusios studijų laikotarpio institucijose partnerėse pripažinimo mechanizmus, paremtus arba suderintus su Europos kreditų pervedimo sistema; 17. baigiasi dalyvaujančiųjų institucijų suteikiamais jungtiniais, dvigubais arba trigubais laipsniais, pripažintais arba akredituotais valstybių narių; 8. „pirminis profesinis mokymas“ – tai bet kokia pirminio profesinio mokymo forma, įskaitant techninį ir profesinį mokymą, gamybinę praktiką ir profesiškai orientuotą švietimą, kuris padeda įgyti profesinę kvalifikaciją, pripažįstamą kompetentingų valstybės narės, kurioje ji įgyjama, institucijų; 9. „tęstinis profesinis mokymas“ – tai bet koks profesinis mokymas, kurį darbuotojas gauna savo darbinės veiklos Bendrijoje metu; 12. „profesinis mokymas“ – tai visų formų pradinis profesinis švietimas arba mokymas, įskaitant techninį ir profesinį mokymą ir gamybinę praktiką, kuriomis prisidedama prie profesinės kvalifikacijos, kurią pripažįsta valstybės narės, kurioje ji įgyta, kompetentingos institucijos, įgijimo, taip pat bet koks tęstinis profesinis švietimas ar mokymas, kuriame asmuo dalyvauja savo darbinės veiklos metu; 1013. „suaugusiųjų švietimas“ – tai visų formų formalaus, neformalaus arba neoficialaus pobūdžio neprofesinis suaugusiųjų mokymas; 1114. „mokomasis vizitas“ – tai trumpalaikis vizitas, skirtas studijuoti tam tikrą mokymosi visą gyvenimą aspektą kitoje valstybėje narėje; pasikeisti gerąja patirtimi arba mokytis naujos metodologijos ar įgūdžių; 1215. „mobilumas“ – tai fizinis persikėlimas į kitą šalį laikotarpis kitoje valstybėje narėje, kai išvykstama studijuoti, įgyti darbo patirties, užsiimti kita mokymosi ar mokymo veikla arba susijusia administracine veikla, taip pat atitinkami parengiamieji parengimu arba tobulinimosi kursai priimančios šalies arba darbo kalba; 1316. „stažuotė“ – tai laikotarpis, praleistas kitos valstybės narės įstaigoje ar organizacijoje, taip pat atitinkami parengiamieji ir tobulinimosi kursai priimančiosios šalies arba darbo kalba, siekiant padėti asmenims prisitaikyti prie visos Bendrijos darbo rinkos ir įgyti specialių įgūdžių arba bei daugiau sužinoti apie atitinkamos valstybės ekonominę ir socialinę kultūrą įgyjant darbo patirties; be to atitinkami parengimu priimančios šalies kalbai 1417. „vienašalis“ – įtraukiantis vieną instituciją; 1518. „dvišalis“ – įtraukiantis partnerius iš dviejų valstybių narių; 1619. „daugiašalis“ – įtraukiantis partnerius iš mažiausiai trijų valstybių narių. Daugiašalėmis Komisija gali laikyti asociacijas ar kitas įstaigas, kurių nariai yra iš trijų ar daugiau valstybių narių; 1720. „partnerystė“ – tai dvišalis arba daugiašalis skirtingų valstybių narių institucijų arba organizacijų grupės susitarimas vykdyti bendrą Europos veiklą mokymosi visą gyvenimą srityje; 1821. „tinklas“ – tai formalus arba neformalus įstaigų, veikiančių konkrečioje mokymosi visą gyvenimą srityje, disciplinoje arba sektoriuje, susiskirstymas į grupes; 1922. „projektas“ – tai organizacijų ar institucijų formalių arba neformalių grupių bendrai vykdoma bendradarbiavimo veikla siekiant numatyto rezultato; 2023. „projekto koordinatorius“ – tai organizacija arba institucija, atsakinga už tai, kad daugiašalė grupė įgyvendintų projektą; kuri su Komisija pasirašo susitarimą dėl subsidijos 2124. „projekto partneriai“ – tai organizacijos arba institucijos, sudarančios daugiašalę grupę, išskyrus koordinatorių; 2225. „įmonė“ – tai bet kuri viešojo arba privataus sektoriaus įmonė, vykdanti ekonominę veiklą, nesvarbu, koks jos dydis, teisinis statusas ar ekonominis sektorius, kuriame ji veikia, ir bet kurios rūšies ekonominė veikla įskaitant socialinę ekonomiką; 2326. „socialiniai partneriai“ – tai nacionaliniu lygiu – darbdavių ir darbuotojų organizacijos pagal nacionalinius teisės aktus ir (arba) praktiką, o Bendrijos lygiu – tai darbdavių ir darbuotojų organizacijos, dalyvaujančios socialiniame dialoge Bendrijos lygiu; 24. „mokymosi teikėjas“ – tai bet kuri institucija arba organizacija, teikianti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi pagal Integruotąją arba jos Specialiąją programą; 2527. „orientavimas ir konsultavimas“ – tai įvairaus pobūdžio veikla, pavyzdžiui, informavimas, vertinimas, orientavimas ir konsultavimas, padedanti besimokantiesiems, dėstytojams ir kitiems darbuotojams daryti pasirinkimus, susijusius su švietimo ir mokymo programomis arba užimtumo galimybėmis; 2628. „rezultatų sklaida ir naudojimas“ – tai veikla, užtikrinanti, kad Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos ir jos pirmtakių rezultatai būtų tinkamai pripažįstami, pristatomi ir įgyvendinami plačiu mastu; 2729. „mokymasis visą gyvenimą“ – tai bet koks bendrasis lavinimas, profesinis švietimas ir mokymas, neformalus švietimas ir neoficialus mokymasis, kurio imamasi visą gyvenimą, ir kurio rezultatas – patobulinamos žinios, įgūdžiai ir kompetencija asmeninėje, pilietinėje, socialinėje ir (arba) su užimtumu susijusioje srityse. Jis apima konsultavimo ir orientavimo paslaugų teikimą. 2 3 straipsnis Specialiosios Dalinės programos 1. Sektorių dalinės programos yra šios: 18. Comenius programa, skirta visų dalyvaujančiųjų ikimokykliniame ir mokykliniame ugdyme iki vidurinio lavinimo pabaigos mokymo bei mokymosi poreikiams ir teikiančioms tokį išsilavinimą institucijoms ir organizacijoms; 19. Erasmus programa, skirta visų dalyvaujančiųjų formaliajame aukštajame moksle ir aukštojo mokslo lygmens profesiniame švietime bei mokyme mokymo ir mokymosi poreikiams, nesvarbu, kokia jų kursų trukmė ar kvalifikacija, įskaitant doktorantūros studijas, ir tokį švietimą bei mokymą teikiančioms arba prie jo prisidedančioms institucijoms ir organizacijoms; 20. Leonardo da Vinci programa, skirta visų profesiniame švietime ir mokyme dalyvaujančiųjų mokymo ir mokymosi poreikiams, įskaitant pirminį ir tęstinį profesinį mokymą, išskyrus aukštojo mokslo lygmenį, taip pat teikiančioms tokį švietimą ir mokymą institucijoms bei organizacijoms arba prie jo prisidedančioms institucijoms bei organizacijoms; 21. Grundtvig programa, skirta dalyvaujančiųjų visų formų suaugusiųjų švietime mokymo ir mokymosi poreikiams ir tokį švietimą teikiančioms ir arba prie jo prisidedančioms institucijoms bei organizacijoms. 2. Skersinę programą sudaro šios keturios pagrindinės veiklos rūšys: 22. bendradarbiavimas politikos ir naujovių srityse mokymosi visą gyvenimą kontekste Bendrijoje; 23. kalbų mokymosi skatinimas; 24. novatoriškų, IRT pagrįstų turinio, paslaugų, pedagogikos krypčių ir praktikos plėtra mokymosi visą gyvenimą srityje; 25. pagal programą ir ankstesnes susijusias programas remiamų priemonių rezultatų sklaida ir naudojimas, keitimasis gerąja patirtimi. 3. Jean Monnet programa remia institucijas ir veiklą Europos integracijos srityje. Ją sudaro šios trys pagrindinės veiklos rūšys: (a) Jean Monnet priemonė; (b) dotacijos veiklai, remiančios konkrečias institucijas, kurios sprendžia su Europos integracija susijusius klausimus; (c) dotacijos veiklai, skirtos paremti kitas Europos institucijas ir asociacijas švietimo ir mokymo srityse. 4. Be 1 straipsnyje nustatytų tikslų, Specialiosios programos turi šiuos specialiuosius tikslus: 26. Comenius programa: i) plėsti Europos kultūrų įvairovės ir jos vertės supratimą jaunų žmonių ir mokymo personalo tarpe; ii) padėti jauniems žmonėms įgyti pagrindinius gyvenimo įgūdžius ir kompetencijas, būtinus jų asmeniniam tobulėjimui, užimtumui ateityje ir aktyviam Europos pilietiškumui; 27. Erasmus programa: i) remti Europos aukštojo mokslo erdvės įgyvendinimą; ii) didinti aukštojo mokslo ir aukštojo mokslo lygmens profesinio lavinimo svarbą naujovių diegimui; 28. Leonardo da Vinci programa: palengvinti prisitaikymą prie darbo rinkos pokyčių ir prie įgūdžių poreikių raidos; 29. Grundtvig programa: i) atsakyti į senėjančių Europos gyventojų ugdymo reikmes; ii) padėti sudaryti suaugusiesiems alternatyvias galimybes tobulinti žinias ir kompetenciją; 30. Skersinė programa: i) skatinti europinį bendradarbiavimą dvi ar daugiau sektorių programų apimančiose srityse; ii) skatinti valstybių narių švietimo ir mokymo sistemų konvergenciją; 31. Jean Monnet programa: i) skatinti mokymą, mokslinius tyrimus ir refleksiją Europos integracijos studijų srityje; ii) remti atitinkamos srities institucijas ir asociacijas, kurios koncentruojasi ties klausimais, susijusiais su Europos integracija, ties ateities švietimu ir mokymu Europoje. 4 straipsnis Galimybė dalyvauti Integruotojoje Mokymosi visą gyvenimą programoje Integruotoji Mokymosi visą gyvenimą programa pirmiausiai yra skirta: 32. mokiniams, studentams, besimokantiesiems ir besimokantiesiems suaugusiems; 33. mokytojams, dėstytojams ir kitiems darbuotojams, susijusiems su bet kuriuo mokymosi visą gyvenimą aspektu; 34. žmonėms darbo rinkoje; 35. institucijoms arba organizacijoms, sudarančioms mokymosi galimybės Mokymosi visą gyvenimą programos kontekste arba įgyvendinant dalines programas; 36. asmenims ir įstaigoms, vietos, regionų ir nacionaliniu lygiu atsakingiems už sistemas ir politikos kryptis, susijusias su bet kuriuo mokymosi visą gyvenimą aspektu; 37. visų lygmenų įmonėms, socialiniams partneriams ir jų organizacijoms, tarp jų prekybos organizacijoms bei prekybos ir pramonės rūmams; 38. įstaigoms, teikiančioms orientavimo, konsultavimo ir informavimo paslaugas, susijusias su bet kuriuo mokymosi visą gyvenimą aspektu; 39. asociacijoms, dirbančioms mokymosi visą gyvenimą srityje, įskaitant studentų, besimokančiųjų, mokinių, mokytojų, tėvų ir besimokančiųjų suaugusiųjų asociacijas; 40. mokslinių tyrimų centrams ir įstaigoms, susijusioms su mokymosi visą gyvenimą klausimais; 41. ne pelno organizacijoms, savanoriškoms įstaigoms, nevyriausybinėms organizacijoms (toliau – NVO). 5 straipsnis Bendrijos priemonės 1. Integruotoji Mokymosi visą gyvenimą programa teikia paramą šioms priemonėms: 42. Europos žmonių mobilumui, susijusiame su mokymusi visą gyvenimą; 43. dvišaliams ir daugiašaliams partnerystės susitarimams; 44. daugiašaliams projektams, visų pirma skirtiems nacionalinių švietimo ir mokymo sistemų tobulinimui švietimo ir mokymo sistemų kokybei tobulinti pasitelkiant tarptautinę naujovių sklaidą; 45. vienašaliams ir nacionaliniams projektams; 46. daugiašaliams projektams ir tinklams; 47. politikos krypčių ir sistemų mokymosi visą gyvenimą srityje stebėjimui ir analizei, informacinės medžiagos rengimui ir nuolatiniam atnaujinimui, įskaitant apklausas, statistinius duomenis, analizę ir rodiklius, kvalifikacijų ir ankstesnio mokymosi pripažinimą bei skaidrumą remiančias priemones ir priemones bendradarbiavimui kokybės užtikrinimo srityje remti; 48. dotacijoms veiklai, kurios skirtos tam tikroms organizacijų, veikiančių Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos srityje, veiklos ir administracinėms išlaidoms paremti; 49. kitoms iniciatyvoms, skirtoms prisidėti prie Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos tikslų (toliau – papildomos priemonės). 2. Bendrijos parama gali būti teikiama parengiamosioms kelionėms, susijusioms su bet kuriomis šiame straipsnyje numatytomis priemonėmis. 3. Komisija gali rengti tokius seminarus, kolokviumus ar susitikimus, kurie galėtų palengvinti Integruotąją Mokymosi visą gyvenimą programos įgyvendinimą, ir gali vykdyti atitinkamą informavimo, leidybos ir sklaidos veiklą bei naudoti priemones, padedančias daugiau sužinoti apie programą, taip pat gali vykdyti programos stebėseną ir vertinimą. 4. Šiame straipsnyje nurodytas priemones tiesiogiai įgyvendinti gali pati Komisija arba ji gali kviesti teikti projektų pasiūlymus ir organizuoti konkursus. 6 straipsnis Komisijos ir valstybių narių užduotys 1. Komisija užtikrina, kad Integruotoje Mokymosi visą gyvenimą programoje numatytos Bendrijos priemonės būtų veiksmingai ir efektyviai įgyvendinamos. 2. Valstybės narės 50. vadovaudamosi nacionaline praktika arba teisės aktais, imasi reikiamų veiksmų užtikrinti, kad valstybėje narėje būtų veiksmingai įgyvendinama Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programa, įtraukiant visas suinteresuotąsias šalis, susijusias su visais mokymosi visą gyvenimą aspektais; 51. pagal Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr 1605/2002[23] 54 straipsnio 2 dalies c punktą ir Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002[24] 38 straipsnio nuostatas įsteigia arba paskiria ir prižiūri atitinkamą struktūrą, skirtą suderintam Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos veiksmų įgyvendinimui valdyti valstybės narės lygmeniu (nacionalines agentūras), įskaitant biudžeto valdymą, vadovaujantis šiais kriterijais: (i) įsteigta organizacija arba paskirta nacionaline agentūra yra juridinis asmuo arba juridinio asmens statusą turinčio subjekto dalis, o jos veiklą reglamentuoja atitinkamos valstybės narės teisės aktai. Ministerija negali būti paskirta nacionaline agentūra; (ii) kiekviena nacionalinė agentūra privalo turėti tam tikrą tinkamą darbuotojų skaičių jos užduotims vykdyti. Darbuotojai turi turėti profesinių ir kalbinių sugebėjimų, reikalingų dirbti tarptautinio bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityse darbo aplinkoje. (iii) jos ji privalo turėti tinkamą infrastruktūrą, ypač susijusią su informatika ir ryšiais; (iv) jos ji privalo veikti administracinėje aplinkoje, leidžiančioje jai gerai atlikti savo užduotis ir išvengti interesų konfliktų; (v) jos ji privalo turėti galimybę taikyti Bendrijos lygmeniu nustatytas finansų valdymo taisykles ir sutartines sąlygas; (vi) jos ji privalo siūlyti reikiamas finansines garantijas, suteiktas pirmiausia valdžios institucijos, ir jų jos valdymo gebėjimai privalo atitikti Bendrijos lėšų, kurias jos ji bus įpareigota valdyti, dydį; 52. prisiima atsakomybę už pirmiau minėtame b papunktyje nurodytų nacionalinių agentūrų tinkamą nacionalinėms agentūroms pervestų projektams skirtų asignavimų valdymą, ir ypač už nacionalinių agentūrų skaidrumo, vienodo požiūrio principų laikymąsi, už dvigubo finansavimo iš kitų Bendrijos fondų vengimą bei už įsipareigojimą prižiūrėti projektus ir susigrąžinti bet kokias paramos gavėjų netinkamai panaudotas lėšas; 53. imasi reikiamų veiksmų, kad būtų užtikrintas tinkamas pirmiau minėtame b papunktyje nurodytų nacionalinių agentūrų auditas ir finansinė priežiūra, visų pirma: (i) prieš nacionalinei agentūrai pradedant dirbti, pateikia Komisijai reikiamas garantijas dėl jos buvimo, tinkamos ir teisingos jos veiklos laikantis patikimo finansų valdymo taisyklių, taikomų procedūrų, kontrolės sistemų, apskaitos sistemų, viešųjų pirkimų ir dotacijų suteikimo tvarkos; (ii) kiekvienais metais Komisijai pateikia patikinimo deklaraciją dėl nacionalinių agentūrų finansinių sistemų ir procedūrų patikimumo ir jų sąskaitų sąžiningumo; 54. pagal b papunktį įsteigtai arba paskirtai nacionalinei struktūrai priskiriamų pažeidimų, aplaidumo arba sukčiavimo atvejais, kai dėl to Komisija gali reikalauti, kad nacionalinė agentūra atlygintų nuostolius, kurie nėra iki galo atlyginti, atsako už nesugrąžintas lėšas; 55. Komisijos prašymu skiria institucijas arba organizacijas, kuriose galima mokytis ir mokymosi teikėjus arba mokymosi teikėjų kurios galėtų būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus dalyvauti Integruotojoje Mokymosi visą gyvenimą programoje savo teritorijose; 56. stengiasi patvirtinti visas reikiamas priemones, kad būtų pašalintos teisinės ir administracinės kliūtys Integruotajai Mokymosi visą gyvenimą programai tinkamai veikti; 57. imasi veiksmų, kad valstybėje narėje būtų įgyvendinama galima sąveika su kitomis Bendrijos programomis, finansinėmis priemonėmis ir kitomis konkrečioje valstybėje narėje vykdomomis programomis. 3. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina 58. pereinamąjį laikotarpį tarp priemonių, kurios buvo vykdomos pagal ankstesnes švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą sričių programas, ir priemonių, kurios bus įgyvendinamos pagal Integruotąją Mokymosi visą gyvenimą programą; 59. tinkamą Bendrijų finansinių interesų apsaugą, ypač taikydama veiksmingas, suderintas ir atgrasančias priemones, administracinius patikrinimus bei nuobaudas; 60. tinkamą informavimą, viešumą ir paskesnę veiklą pagal Integruotąją Mokymosi visą gyvenimą programą vykdomas priemones; 61. turimų duomenų, reikalingų programos rezultatams ir poveikiui vertinti, rinkimą, analizę ir tvarkymą bei 15 straipsnyje numatytos veiklos stebėjimą ir vertinimą; 62. ankstesnių švietimo ir mokymo programų bei Mokymosi visą gyvenimą programos rezultatų sklaidą. 7 straipsnis Trečiųjų šalių dalyvavimas 1. Integruotojoje Mokymosi visą gyvenimą programoje gali dalyvauti: 63. EEE narėmis esančios ELPA šalys pagal EEE susitarime nustatytas sąlygas; 64. Turkija ir Vidurio bei Rytų Europos Šalys kandidatės, kurios naudojasi pasirengimo narystei strategija, vadovaujantis Bendrajame susitarime ir Asociacijos tarybos sprendimuose nustatytais bendraisiais principais ir bendrosiomis sąlygomis bei reikalavimais, nustatytais šių šalių pasirašytuose pagrindų susitarimuose dėl jų dalyvavimo Bendrijos programose; 65. Vakarų Balkanų šalys, laikantis nuostatų, kurios su šiomis šalimis bus apibrėžtos sudarius pagrindų susitarimus, susijusius numatančius, kad jos gali dalyvauti Bendrijos programose; 66. Šveicarijos Konfederacija, remiantis dvišaliu susitarimu, kuris bus sudarytas su šia šalimi. 2. Jean Monnet programos 1 pagrindinėje veikloje, minimoje 23 straipsnio 3 dalies a punkte, taip pat gali dalyvauti bet kurios kitos trečiosios šalies aukštojo mokslo institucijos. 3. Integruotojoje Mokymosi visą gyvenimą programoje dalyvaujančios trečiosios šalys prisiima visus įsipareigojimus ir vykdo visus uždavinius, kurie šiame sprendime nustatyti valstybėms narėms. 8 straipsnis Tarptautinis bendradarbiavimas Vadovaudamasi Integruotąja Mokymosi visą gyvenimą programa ir pagal 9 straipsnį, Komisija gali bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis ir kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma su Europos Taryba, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) ir Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija (UNESCO). II skyrius Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos įgyvendinimas 9 straipsnis Įgyvendinimo priemonės 1. Komisija, laikydamasi 10 straipsnio 2 dalyje nustatytos valdymo procedūros, patvirtina Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos įgyvendinimui reikalingas priemones, susijusias su: 67. metiniu darbo planu, įskaitant prioritetus; 68. metiniu biudžetu ir lėšų paskirstymu Specialiosioms dalinėms programoms ir pačiose programose; 69. bendrosiomis gairėmis, skirtomis dalinių programų įgyvendinimui (įskaitant sprendimus dėl priemonių pobūdžio, jų trukmės ir finansavimo), atrankos kriterijais ir procedūromis; 70. Komisijos pasiūlymais dėl pasiūlymų daugiašaliams projektams ir tinklams, kaip numatyta 33 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose, atrankos kriterijų; 71. Komisijos pasiūlymais dėl paraiškų vykdyti 5 straipsnio 1 dalies c punkte ir 5 straipsnio 1 dalies e punkte numatytą veiklą, kuri nenumatyta ankstesniame punkte ir f, g ir h punktuose, ir kuriai siūloma Bendrijos parama viršija 1 mln. EUR; 72. atitinkamų Komisijos, valstybių narių ir nacionalinių agentūrų vaidmenų ir atsakomybės nustatymu dėl priede numatytų nacionalinės agentūros darbo procedūrų; 73. lėšų paskirstymu tarp valstybių narių veiklai, kuri bus valdoma pagal priede numatytą „nacionalinių agentūrų 1 procedūrą“; 74. Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos vidinės darnos užtikrinimu; 75. Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos stebėsenos ir vertinimo bei rezultatų sklaidos ir perdavimo tvarka. 2. Visų I antraštinėje dalyje sričių, išskyrus tas, kurios nurodytos šio straipsnio 1 dalyje, įgyvendinimui reikalingos priemonės priimamos laikantis 10 straipsnio 3 dalyje nurodytos konsultavimo tvarkos. 10 straipsnis Komitetas 1. Komisijai padeda komitetas (toliau – Komitetas). 2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra du mėnesiai. 3. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. 4. Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles. 5. Valstybėms narėms negali atstovauti asmenys, dirbantys arba pagal veiklą atsakingi 6 straipsnio 2 dalies b punkte minėtoms nacionalinėms agentūroms. 11 straipsnis Socialiniai partneriai 1. Kai su Komitetu yra konsultuojamasi bet kuriuo klausimu, susijusiu su šio sprendimo taikymu profesinio švietimo ir mokymo srityse, Komiteto darbe kaip stebėtojai gali dalyvauti socialinių partnerių atstovai, kuriuos, remdamasi Europos socialinių partnerių pasiūlymais, paskyrė Komisija. Tokių stebėtojų skaičius atitinka valstybių narių atstovų skaičių. 2. Stebėtojai turi teisę reikalauti, kad jų pozicija būtų įrašyta į Komiteto posėdžio protokolus. 12 straipsnis Horizontaliosios politikos kryptys klausimai Įgyvendinant Integruotąją Mokymosi visą gyvenimą programą reikia tinkamai užtikrinti, kad ji iš esmės prisidėtų prie tolesnės horizontaliųjų Bendrijos veiklos krypčių plėtros, visų pirma: 76. skatindama suvokti kultūrų ir kalbinės įvairovės ir daugiakultūriškumo Europoje, taip pat poreikio kovoti su rasizmu, išankstiniu nusistatymu ir ksenofobija svarbą; 77. aprūpindama specialiųjų poreikių turinčius besimokančiuosius, ypač padėdama skatinti jų integraciją į pagrindinės krypties švietimą ir mokymą; (c) skatindama suvokti įnašo į subalansuotą ekonominį augimą svarbą; 78. skatindama vyrų ir moterų lygybę ir prisidėdama prie kovos su diskriminacija dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar lytinės orientacijos. 13 straipsnis Jungtiniai projektai Kaip žinių Europos kūrimo proceso dalis Integruotojoje programoje patvirtinti veiksmai 10 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gali būti įgyvendinami kartu su susijusiomis Bendrijos programomis ir veiksmais, ypač kultūros, žiniasklaidos, jaunimo reikalų, mokslinių tyrimų ir plėtros, užimtumo, verslo, aplinkos ir informacijos ir ryšių technologijų srityse. 14 13 straipsnis Derėjimas ir papildomumas su kitomis politikos kryptimis 1. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina bendrą derėjimą ir papildomumą su darbo programa „Švietimas ir mokymas 2010 m.“ bei su kitomis atitinkamomis Bendrijos politikos kryptimis, priemonėmis ir veiksmais, visų pirma su Europos socialiniu fondu, su Bendrijos pamatinės mokslinių tyrimų ir plėtros programos žmogiškaisiais ištekliais bei mobilumo veiksmais ir su Bendrijos statistikos programa su kultūros, žiniasklaidos, jaunimo, mokslo ir mokslinių tyrimų, užimtumo, kvalifikacijų pripažinimo, įmonių, aplinkos, informacinių ir ryšių technologijų ir Bendrijos statistikos programos sričių priemonėmis. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina veiksmingą Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos ryšį su programomis ir priemonėmis švietimo bei mokymo srityse, pradėtomis remiantis Bendrijos pasirengimo narystei priemonėmis, kitu bendradarbiavimu su trečiosiomis šalimis ir kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis. 2. Komisija nuolatos informuoja Komitetą apie kitas susijusias Bendrijos iniciatyvas mokymosi visą gyvenimą srityje, įskaitant bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis. 3. Įgyvendindamos priemones pagal Integruotąją Mokymosi visą gyvenimą programą, Komisija ir valstybės narės atsižvelgia į Tarybos priimtose integruotose užimtumo gairėse nustatytus prioritetus, kaip į Lisabonos partnerystės ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui dalį. pirmenybes kaip suderintos užimtumo strategijos dalį. 4. Bendradarbiaudama su Europos socialiniais partneriais, Komisija stengiasi plėtoti tinkamą Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos ir socialinio dialogo koordinavimą Bendrijos lygmeniu įvairiuose ekonomikos sektoriuose.. taip pat ir sektorių lygmeniu. 5. Įgyvendindama Integruotąją Mokymosi visą gyvenimą programą, Komisija laikosi Tarybos reglamente (EEB) Nr. 337/75 nustatytos tvarkos[25] ir atitinkamai užtikrina Europos profesinio mokymo plėtros centro (Cedefop) pagalbą su jo kompetencija susijusiose srityse. Tam tikrais atvejais Komisija pagal savo įgaliojimus gali užtikrinti Europos mokymo fondo paramą pagal Tarybos reglamente (EEB) Nr. 1360/90[26] nustatytą tvarką. 6. Komisija nuolatos informuoja Profesinio mokymo patariamąjį komitetą apie atitinkamą Leonardo da Vinci programos pažangą pažangą profesinio švietimo ir mokymo srityse. III skyrius Finansinės nuostatos. Vertinimas 15 14 straipsnis Finansavimas 1. Orientacinis finansinis pasiūlymas Integruotosios šio sprendimo įgyvendinimui 7 metų laikotarpiui nuo 2007 m. sausio 1 d. yra 13,62066 970 mln. EUR. Iš šios sumos Šiame pasiūlyme Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci ir Grundtvig programoms skiriami sumos asignavimai nėra mažesni, nei nurodyta priedo B 0,810 punkte. Komisija gali koreguoti šių asignavimų sumas laikydamasi 10 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos. 2. Iki 1 % Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos biudžeto gali būti naudojama remti partnerių iš trečiųjų šalių, kurie pagal 7 straipsnio nuostatas nedalyvauja Integruotojoje Mokymosi visą gyvenimą programoje, dalyvavimą partnerystės susitarimų, projektų ir tinklo veikloje, parengtoje pagal Integruotąją Mokymosi visą gyvenimą programą. 3. Metinį lėšų paskirstymą tvirtina biudžeto valdymo institucija neviršydama finansinio perspektyvos pasiūlymo. 16 15 straipsnis Stebėsena ir vertinimas 1. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, nuolatos stebi ir vertina, kaip įgyvendinami Integruotąją Mokymosi visą gyvenimą programos tikslai. Stebėsena apima šio straipsnio 4 dalyje minėtas ataskaitas ir specialią veiklą. 2. Komisija rengia nuolatinius ir nepriklausomus Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos išorės vertinimus ir reguliariai skelbia statistinius duomenis apie stebimą pažangą. 3. Įgyvendinant programą reikėtų atsižvelgti į Mokymosi visą gyvenimą programos bei ankstesnių švietimo ir mokymo programų stebėsenos ir vertinimo rezultatus. 4. Valstybės narės atitinkamai iki 2010 m. birželio 30 d. ir 2015 m. birželio 30 d. Komisijai pateikia Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos įgyvendinimo ir poveikio ataskaitas. 5. Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Komisija pateikia: 79. iki 2011 m. kovo 31 d. – tarpinę pasiektų rezultatų ir Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos įgyvendinimo kokybinių bei kiekybinių aspektų vertinimo ataskaitą, taip pat pasiektų rezultatų analizę, 80. iki 2011 m. gruodžio 31 d. – komunikatą dėl Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos tęsimo, 81. iki 2016 m. kovo 31 d. – ex post vertinimo ataskaitą. II ANTRAŠTINĖ DALIS SPECIALIOSIOS DALINĖS PROGRAMOS I skyrius Comenius programa 17 16 straipsnis Galimybė dalyvauti Comenius programoje Atsižvelgiant į Integruotąją Mokymosi visą gyvenimą programą, Comenius programa yra skirta: 82. mokinių ikimokykliniam ir mokykliniam ugdymui iki aukštesniosios pakopos vidurinio mokymo pabaigos; 83. mokykloms, kaip jas apibrėžia valstybės narės; 84. tų mokyklų mokytojams ir kitiems darbuotojams; mokymo, pagalbiniam ir administracijos 85. dalyvaujančioms mokykliniame ugdyme asociacijoms, ne pelno organizacijoms, NVO ir jų atstovams; 86. valstybinėms ir privačioms organizacijoms asmenims ir įstaigoms, atsakingoms už ugdymo proceso organizavimą ir vykdymą vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu; 87. mokslinių tyrimų centrams ir įstaigoms, susijusioms su mokymosi visą gyvenimą klausimais; 88. aukštojo mokslo institucijoms; 89. įstaigoms, teikiančioms orientavimo, konsultavimo ir informavimo paslaugas. 18 17 straipsnis Veiklos tikslai Comenius programos tikslai 1. Be 1 ir 2 1 straipsnyje nustatytų Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos tikslų, konkretūs Comenius programos veiklos tikslai yra šie: 90. plėsti supratimą bei gilinti jaunų žmonių ir mokymo personalo žinias apie Europos kultūrų bei kalbų įvairovę ir jų vertę; 91. padėti jaunimui įgyti pagrindinių gyvenimo įgūdžių ir sugebėjimų, būtinų asmenybės tobulėjimui, užimtumui ateityje ir aktyviam Europos pilietiškumui. 2. Comenius programos veiklos tikslai yra šie: 92. didinti mokinių ir mokymo personalo mobilumo kokybę ir jo mastą įvairiose valstybėse narėse; daugiašalio bendradarbiavimo tarp Europos aukštojo mokslo institucijų mastą ir pagerinti jo kokybę 93. didinti mokyklų iš skirtingų valstybių narių partnerystės susitarimų mastą ir gerinti jų kokybę, įtraukiant 3 milijonus mokiniųkad programos laikotarpiu bent vienas mokinys iš dvidešimties būtų įtrauktas į bendrą ugdomąją veiklą; 94. skatinti antrosios šiuolaikinių užsienio kalbų mokymąsi; 95. remti novatoriškų, IRT pagrįstų turinio, paslaugų, pedagogikos krypčių ir praktikos plėtrą mokymosi visą gyvenimą srityje; 96. stiprinti tobulinti mokytojų rengimo kokybę ir europinį požiūrį; 97. gerinti remti pedagogikos metodų tobulinimą ir mokyklų valdymą. 19 18 straipsnis Comenius programos priemonės 1. Comenius programa gali remti šiuos veiksmus: 98. 5 straipsnio 1 dalies a punkte minimą asmenų mobilumą. Rengiant arba remiant tokio mobilumo organizavimą, patvirtinamos reikiamos parengiamosios priemonės ir rūpinamasi, kad jauni dalyvaujantys mobilumo procesuose žmonės gautų tinkamą priežiūrą ir paramą. Toks mobilumas gali apimti: (i) mokinių ir darbuotojų mainus; (ii) mokinių mobilumą siunčiant juos į mokyklas ir mokymo personalo stažuotes užsienio mokyklose ir įmonėse; (iii) mokytojų ir kito mokymo personalo dalyvavimą mokomuosiuose kursuose; (iv) mobilumo, partnerystės susitarimų, projektų ar tinklų veiklos mokomuosius vizitus ir parengiamąsias keliones; (v) mokytojų ir būsimų mokytojų mokymo praktiką. 99. 5 straipsnio 1 dalies b punkte minėtą partnerystės susitarimų rengimą tarp : i) ( Comenius partnerystės) mokyklų siekiant plėtoti jungtinius mokinių ir jų mokytojų mokymosi projektus (toliau – Comenius mokyklų partnerystės susitarimai); ii) organizacijų, atsakingų už bet kurį mokyklinio ugdymo aspektą, siekiant skatinti regioninį bendradarbiavimą (toliau – Comenius-Regio partnerystės susitarimai); 100. 5 straipsnio 1 dalies e punkte minėtus daugiašalius projektus, skirtus suaugusiųjų švietimo sistemoms tobulinti ir plėtoti bei perduoti naujoves ir gerąją patirtį; 101. 5 straipsnio 1 dalies e punkte minėtus daugiašalius bendradarbiavimo projektus. Jie gali apimti projektus, skirtus: (i) geriausios ugdymo patirties, taip pat naujų mokymo metodų ir medžiagos tobulinimui, skatinimui ir sklaidai; (ii) informavimo arba konsultavimo sistemų, ypač pritaikytų besimokantiesiems, mokytojams ir kitiems darbuotojams, susijusiems su Comenius programa, tobulinimui arba patirties mainams; (iii) naujų mokytojų rengimo kursų arba kursų turinio tobulinimui, skatinimui ir sklaidai; 102. 5 straipsnio 1 dalies e punkte minėtus tinklus. Jie gali apimti tinklus, skirtus: (i) tos srities ar mokomojo dalyko, kuriuose jie veikia, švietimo procesui jų pačių arba švietimo platesne reikšme labui; (ii) susijusiai gerajai patirčiai ir naujovėms įgyti bei skleisti; (iii) kitų parengtų projektų paramai ir partnerystės susitarimų turiniui; (iv) poreikių tyrimų plėtrai ir praktiniam jų taikymui mokykliniame ugdyme skatinti; 103. kitas iniciatyvas, siekiančias propaguoti Comenius programos tikslus, minėtus 5 straipsnio 1 dalies h punkte (papildomos priemonės). 2. Sprendimai dėl šio straipsnio 1 dalyje minėtų priemonių nuoseklesnio apibrėžimo i priimami pagal 10 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką. 20 19 straipsnis Comenius programos biudžetas Ne mažiau kaip 85%80 % Comenius programos lėšų skiriama 1918 straipsnio 1 dalies a punkte minėto mobilumo paramai ir 1918 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytiems Comenius partnerystės susitarimams. 21 straipsnis Įgyvendinimo priemonės 1. Laikydamasi 10 straipsnio 2 dalyje nustatytos valdymo tvarkos, Komisija patvirtina Comenius programos įgyvendinimui reikalingas priemones, susijusias su šiais klausimais: 104. metiniu darbų planu; 105. metiniu biudžetu ir lėšų paskirstymu įvairiems Comenius programos veiksmams; 106. bendrosiomis Comenius programos įgyvendinimo gairėmis, atrankos kriterijais ir tvarka; 107. lėšų paskirstymu tarp valstybių narių veiksmams, kurie bus valdomi pagal priede nustatytą „nacionalinių agentūrų darbo tvarką“; 108. programos stebėsenos ir vertinimo ir rezultatų sklaidos ir perdavimo tvarka. 2. Comenius programos įgyvendinimui reikalingos priemonės, susijusios su kitais, nei apibrėžta šio straipsnio 1 dalyje, klausimais, patvirtinamos laikantis 10 straipsnio 3 dalyje minėtos patariamosios procedūros. II skyrius Erasmus programa 22 20 straipsnis Galimybė dalyvauti Erasmus programoje Atsižvelgiant į Integruotąją Mokymosi visą gyvenimą programą, Erasmus programa yra skirta: 109. visų tipų aukštojo mokslo pakopos institucijų studentams ir besimokantiesiemskurie mokosi bet kurios formos aukštojo mokslo ir aukštojo mokslo lygmens profesinio mokymo bei rengimo įstaigoje (ISCED (Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija) 5 ir 6 lygiai); 110. aukštojo mokslo institucijoms, kaip jas apibrėžia valstybės narės; 111. mokymo ir administraciniam tų institucijų mokytojams, dėstytojams ir kitam personalui; 112. dalyvaujančiųjų aukštajame moksle asociacijoms ir atstovams, tarp jų ir susijusioms studentų, universitetų ir mokytojų ir (arba) dėstytojų asociacijoms; 113. įmonėms, socialiniams partneriams ir kitiems profesinės veiklos atstovams; 114. valstybinėms ir privačioms organizacijoms, taip pat ne pelno organizacijoms ir NVO, atsakingoms už mokymo proceso organizavimą ir vykdymą vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu; 115. mokslinių tyrimų centrams ir institucijoms, susijusioms su mokymosi visą gyvenimą klausimais; 116. įstaigoms, teikiančioms orientavimo, konsultavimo ir informavimo paslaugas. 23 21 straipsnis Veiklos tikslai Erasmus programos tikslai 1. Be 1 1 ir 2 straipsnyje nustatytų Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos tikslų, konkretūs Erasmus programos veiklos tikslai yra šie: 117. remti Europos aukštojo mokslo erdvės sukūrimą; 118. didinti aukštojo mokslo ir aukštesniojo lygmens profesinio švietimo svarbą naujovių diegimui. 2. Erasmus programos veiklos tikslai yra šie: 119. didinti studentų ir mokymo personalo mobilumo visoje Europoje mastą ir gerinti jo kokybę, kad iki 2011 2012 m. būtų pasiektas mažiausiai 3 milijonų asmenų dalyvavimas studentų mobilumo sistemoje pagal Erasmus ir prieš ją buvusias programas; 120. gerinti Europos aukštojo mokslo institucijų daugiašalio bendradarbiavimo kokybę ir didinti jo mastą; ir pagerinti jo kokybę; 121. didinti Europoje įgyjamų aukštojo mokslo ir aukštesniojo lygmens profesinio mokymo kvalifikacijų konvergencijos laipsn skaidrumą ir suderinamumą; 122. puoselėti gerinti aukštojo mokslo institucijų ir įmonių bendradarbiavimo kokybę ir didinti jo mastą; 123. palengvinti novatoriškos patirties aukštojo mokslo ir mokymo lygmeniu plėtrą bei jos perdavimą, įskaitant iš vienos dalyvaujančios šalies į kitas; 124. remti novatoriškų, IRT pagrįstų turinio, paslaugų, pedagogikos krypčių ir praktikos plėtrą mokymosi visą gyvenimą srityje. 24 22 straipsnis Erasmus programos priemonės 1. Erasmus programa gali remti šias priemones: 125. 5 straipsnio 1 dalies a punkte minimą asmenų mobilumą. Toks mobilumas gali apimti: (i) studentų mobilumą studijų arba lavinimosi užsienio valstybių narių aukštojo mokslo institucijose tikslais, taip pat stažuotes įmonėse, mokymo centruose, mokslinio tyrimo centruose arba kitose organizacijose; (ii) aukštojo mokslo institucijų mokymo personalo mobilumą mokymo arba lavinimosi užsienio institucijoje partnerėje tikslais; (iii) kito aukštojo mokslo institucijų personalo ir įmonių personalo mobilumą lavinimosi arba mokymo tikslais; (iv) intensyvias Erasmus programas, rengiamas daugiašaliu pagrindu. Parama taip pat gali būti teikiama šalies ir priimančių aukštojo mokslo institucijų arba įmonių priemonėms, užtikrinančioms kokybę visuose mobilumo etapuose, įskaitant kalbinį parengimą parengiamuosius ir tobulinimosi kalbų kursus. 126. 5 straipsnio 1 dalies c punkte minėtus daugiašalius projektus, visų pirma skirtus aukštojo mokslo sistemoms tobulinti perduodant naujoves ir gerąją patirtį; 127. 5 straipsnio 1 dalies e punkte minėtus jungtinius daugiašalius projektus, skirtus inter alia naujovėms, eksperimentavimui ir gerosios patirties mainams srityse, numatytose specialiuosiuose ir veiklos tiksluose; 128. 5 straipsnio 1 dalies e punkte minimus tinklus, kurių veiklą organizuoja aukštojo mokslo institucijų konsorciumai, ir kurie atstovauja vienos mokslo srities arba tarpdisciplininei sričiai (toliau – Erasmus teminiai tinklai), skirti naujoms mokymosi koncepcijoms ir sugebėjimams plėtoti. Į tokius tinklus taip pat gali būti įtraukti kitų viešųjų įstaigų, įmonių arba asociacijų atstovai; 129. Erasmus programos tikslų propagavimui skirtas kitas iniciatyvas, numatytas 5 straipsnio 1 dalies h punkte (papildomos priemonės). 2. Pagal 1 pastraipos a dalies i punktą asmenys, dalyvaujantys mobilumo sistemoje, (toliau – Erasmus studentai) yra: 130. aukštojo mokslo institucijų studentai, kurie pabaigę mažiausiai pirmuosius savo studijų metus, yra bent jau antrojo kurso studentai, tam tikrą laikotarpį studijuojantys kitoje valstybėje narėje pagal Erasmus programos mobilumo sistemą, neatsižvelgiant į tai, ar pagal tą programą jiems suteikta finansinė parama. Tokie studijų laikotarpiai visiškai pripažįstami remiantis tarpinstituciniais siunčiančios ir priimančios institucijų susitarimais. Priimančios institucijos iš tokių studentų neima mokesčių už mokslą; 131. studentai, dalyvaujantys jungtinio magistro programose ne toje pačioje šalyje, kurioje įgijo bakalauro laipsnį; bei mobilumo priemonėse. 132. besistažuojantys aukštojo mokslo institucijų studentai. besistažuojantys įstaigose arba mokymo centruose. 3. Sprendimai dėl šio straipsnio 1 dalyje minėtų priemonių nuoseklesnio apibrėžimo priimami pagal 10 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką. 25 23 straipsnis Erasmus programos biudžetas Ne mažiau kaip 85%80 % Erasmus programos lėšų skiriama 2422 straipsnio 1 dalies a punkte minėtam mobilumui remti. 26 straipsnis Įgyvendinimo priemonės 1. Laikydamasi 10 straipsnio 2 dalyje nustatytos valdymo tvarkos, Komisija patvirtina Erasmus programos įgyvendinimui reikalingas priemones, susijusias su šiais klausimais: 133. metiniu darbų planu; 134. metiniu biudžetu ir lėšų paskirstymu įvairiems Erasmus programos veiksmams; 135. bendrosiomis Erasmus programos įgyvendinimo gairėmis, atrankos kriterijais ir tvarka; 136. lėšų paskirstymu tarp valstybių narių veiksmams, kurie bus valdomi pagal priede nustatytą „nacionalinių agentūrų darbo tvarką“; 137. programos stebėsenos ir vertinimo ir rezultatų sklaidos ir perdavimo tvarka. 2. Erasmus programos įgyvendinimui reikalingos priemonės, susijusios su kitais, nei apibrėžta šio straipsnio 1 dalyje, klausimais, patvirtinamos laikantis 10 straipsnio 3 dalyje apibrėžtos konsultacinės tvarkos. III skyrius Leonardo da Vinci programa 27 24 straipsnis Galimybė dalyvauti Leonardo da Vinci programoje Atsižvelgiant į Integruotąją Mokymosi visą gyvenimą programą, Leonardo da Vinci programa yra skirta: 138. jauniems žmonėms, kurie mokosi bet kurio tipo profesinio švietimo ir mokymo institucijose, išskyrus aukštojo mokslo pakopą; ir rengime iki vidurinio lavinimo pabaigos (iki ISCED (Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija) 3 lygio); (b) besimokantiesiems tęstiniame profesiniame mokyme ir lavinime (ISCED (Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija) 4 lygis); 139. žmonėms darbo rinkoje; 140. institucijoms ar organizacijoms, suteikiančioms galimybes mokytis mokymo teikėjams tose srityse, kurias apima Leonardo da Vinci programa; 141. tų institucijų mokytojams, dėstytojams ir kitiems darbuotojams; mokymo ir administraciniam personalui 142. dalyvaujančių profesiniame švietime ir mokyme asociacijoms ir atstovams, tarp jų ir besimokančiųjų, tėvų ir mokytojų asociacijoms; 143. įmonėms, socialiniams partneriams ir kitiems profesinės veiklos atstovams, tarp jų ir prekybos rūmams ir kitoms prekybos organizacijoms; 144. įstaigoms, teikiančioms orientavimo, konsultavimo ir informavimo paslaugas, susijusias su bet kuriuo mokymosi visą gyvenimą aspektu; 145. asmenims ir įstaigoms, atsakingiems už sistemas ir politikos kryptis, susijusias su bet kuriuo visą gyvenimą trunkančio mokymosi profesinio švietimo ir mokymo aspektu vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu; 146. mokslinių tyrimų centrams ir įstaigoms, susijusioms su mokymosi visą gyvenimą klausimais; 147. aukštojo mokslo institucijoms; 148. ne pelno organizacijoms, savanoriškoms įstaigoms, NVO. 28 25 straipsnis Veiklos tikslai Leonardo da Vinci programos tikslai 1. Be 1 ir 2 straipsnyje nustatytų Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos tikslų, konkretūs Leonardo da Vinci programos veiklos tikslai yra šie: 149. remti mokymo proceso ir tolesnės mokymo veiklos dalyvius padedant jiems sužinoti ir panaudoti tas žinias, įgyjant įgūdžius ir kvalifikaciją, kad būtų prisidedama prie asmenybės tobulinimo, galimybių įsidarbinti ir dalyvauti Europos darbo rinkoje; 150. remti profesinio švietimo ir mokymo sistemos, institucijų ir praktikos kokybės gerinimą; 151. didinti profesinio švietimo ir mokymo bei darbuotojų ir pavienių asmenų mobilumo patrauklumą. 2. Leonardo da Vinci programos veiklos tikslai yra šie: 152. didinti pirminiame profesiniame švietime ir mokyme bei tęstiniame mokyme dalyvaujančių žmonių mobilumo Europoje mastą ir pagerinti jo kokybę, siekiant kad iki Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos pabaigos stažuočių įmonėse skaičius padidėtų mažiausiai iki 150 000 80 000 per metus. 153. gerinti institucijų ar organizacijų, teikiančių galimybes mokytis, įmonių, socialinių partnerių ir kitų atitinkamų visos Europos įstaigų bendradarbiavimo kokybę ir didinti jo mastą; Europos aukštojo mokslo institucijų mastą ir pagerinti jo kokybę; 154. palengvinti novatoriškos profesinio švietimo ir mokymo srities (išskyrus aukštojo mokslo pakopą) patirties pirminiame ir tęstiniame mokyme plėtrą ir jos perdavimą, įskaitant iš vienos dalyvaujančios šalies į kitas; 155. gerinti kvalifikacijų ir kompetencijų skaidrumą bei pripažinimą, įskaitant neformaliu ir neoficialiu mokymusi įgytas kvalifikacijas; 156. skatinti šiuolaikinių užsienio kalbų mokymąsi; 157. remti novatoriškų, IRT pagrįstų turinio, paslaugų, pedagogikos krypčių ir praktikos plėtrą mokymosi visą gyvenimą srityje; 29 26 straipsnis Leonardo da Vinci programos priemonės 1. Leonardo da Vinci programa gali remti šias priemones: 158. 5 straipsnio 1 dalies a punkte minėtą asmenų mobilumą. Rengiant arba remiant tokio mobilumo organizavimą, patvirtinamos reikalingos parengiamosios priemonės, taip pat kalbinis pasirengimas, ir rūpinamasi, kad mobilumo sistemoje dalyvaujantys žmonės gautų atitinkamą priežiūrą ir paramą. Toks mobilumas gali apimti: (i) tarptautines stažuotes įstaigose arba mokymo institucijose; (ii) dėstytojų ir orientavimo konsultantų, taip pat tų, kurie įstaigose atsakingi už mokymo institucijas ir mokymo planavimą bei profesinį orientavimą, stažuotes ir mainus, skirtus tolesniam profesiniam tobulėjimui; 159. 5 straipsnio 1 dalies b punkte minėtus partnerystės susitarimus, grindžiamus dalyvaujančiųjų organizacijų bendro intereso temomis; 160. 5 straipsnio 1 dalies c punkte minėtus daugiašalius projektus, ypač tuos, kuriais siekiama tobulinti mokymo sistemas ir perduoti naujoves, įskaitant skirtinguose kontekstuose sukurtų novatoriškų produktų ir procesų kalbinį, kultūrinį ir teisinį pritaikymą prie nacionalinių poreikių; 161. 5 straipsnio 1 dalies e punkte minėtus daugiašalius projektus, skirtus mokymo sistemoms tobulinti ir diegti ei perduoti naujoves bei gerąją patirtį; 162. ekspertų ir organizacijų, dirbančių konkrečiose su profesiniu švietimu ir mokymu susijusių klausimų srityse, teminius tinklus, minėtus 5 straipsnio 1 dalies e punkte; 163. Leonardo da Vinci programos tikslams skatinti skirtas kitas iniciatyvas, minėtas 5 straipsnio 1 dalies h punkte (papildomos priemonės). 2. Sprendimai dėl šių priemonių nuoseklesnio apibrėžimo priimami pagal 10 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką. 30 27 straipsnis Leonardo da Vinci programos biudžetas Ne mažiau kaip 75%60 % Leonardo da Vinci programos biudžeto skiriama 2926 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytų mobilumo ir parterystės susitarimų paramai. 31 straipsnis Įgyvendinimo priemonės 1. Laikydamasi 10 straipsnio 2 dalyje nustatytos valdymo tvarkos, Komisija patvirtina Leonardo da Vinci programos įgyvendinimui reikalingas priemones, susijusias su šiais klausimais: 164. metiniu darbų planu; 165. metiniu biudžetu ir lėšų paskirstymu įvairiems Leonardo da Vinci programos veiksmams; 166. bendrosiomis Leonardo da Vinci programos įgyvendinimo gairėmis, atrankos kriterijais ir tvarka; 167. lėšų paskirstymu tarp valstybių narių veiksmams, kurie bus valdomi pagal priede nustatytą „nacionalinių agentūrų darbo tvarką“; 168. programos stebėsenos ir vertinimo ir rezultatų sklaidos ir perdavimo tvarka. 2. Leonardo da Vinci programos įgyvendinimui reikalingos priemonės, susijusios su kitais, nei apibrėžta šio straipsnio 1 dalyje, klausimais, patvirtinamos laikantis 10 straipsnio 3 dalyje nustatytos patariamosios procedūros. IV skyrius Grundtvig programa 32 28 straipsnis Galimybė dalyvauti Grundtvig programoje Atsižvelgiant į Integruotąją Mokymosi visą gyvenimą programą, Grundtvig programa yra skirta: 169. besimokantiesiems suaugusiesiems; 170. tokio mokymosi teikėjų mokymo ir administraciniam personalui bei kitoms institucijoms ar organizacijoms, teikiančioms suaugusiesiems galimybes mokytis; 171. tokio mokymosi teikėjų mokymo ir administraciniam tų institucijų ar organizacijų mokytojams ir kitiems darbuotojams; bei kitoms organizacijoms, dalyvaujančioms suaugusiųjų švietime; 172. institucijoms, dalyvaujančioms pirminiame arba tęstiniame suaugusiųjų švietimo personalo mokyme; 173. dalyvaujančiųjų suaugusiųjų švietime asociacijoms arba atstovams, tarp jų ir besimokančiųjų bei mokytojų asociacijoms; 174. įstaigoms, teikiančioms orientavimo, konsultavimo ir informavimo paslaugas, susijusias su bet kuriuo suaugusiųjų švietimo aspektu; 175. asmenims ir įstaigoms, vietiniu, regioniniu ir nacionaliniu lygiu atsakingiems už su bet kuriuo suaugusiųjų švietimo aspektu susijusias sistemas ir politikos kryptis; 176. mokslinių tyrimų centrams ir įstaigoms, susijusiems su suaugusiųjų švietimu; 177. įmonėms; 178. ne pelno organizacijoms, savanoriškoms įstaigoms, NVO. 179. aukštojo mokslo institucijoms. 33 29 straipsnis Veiklos tikslai Grundtvig programos tikslai 1. Be 1 ir 2 1 straipsnyje nustatytų Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos tikslų, konkretūs Grundtvig programos veiklos tikslai yra šie: 180. rasti atsaką į senėjančių Europos gyventojų švietimo reikmes; 181. padėti sudaryti suaugusiesiems alternatyvias galimybes tobulinti žinias ir kompetenciją. 2. Grundtvig programos veiklos tikslai yra šie: 182. padidinti suaugusiųjų švietime dalyvaujančių žmonių galimybes dalyvauti mobilumo procesuose Europoje bei mobilumo mastą ir pagerinti jo kokybę, kad iki 2013 m. būtų pasiektas mažiausiai 25,000 7 000 tokių asmenų mobilumas per metus; 183. gerinti padidinti suaugusiųjų švietime dalyvaujančių organizacijų bendradarbiavimo kokybę ir didinti jo mastą Europoje; 184. palengvinti novatoriškos patirties suaugusiųjų švietime plėtrą ir jos perdavimą, įskaitant iš vienos dalyvaujančios šalies į kitas; 185. užtikrinti, kad padėti žmonėms iš pažeidžiamų socialinių grupių ir ribinių socialinių sąlygų, ypač vyresniojo amžiaus žmonėms ir tiems, kurie baigė mokytis neturėdami pagrindinių kvalifikacijų, yra suteikiamos suteikiant jiems alternatyvias galimybes dalyvauti suaugusiųjų švietime; 186. palengvinti novatoriškos patirties suaugusiųjų švietime plėtrą ir jos perdavimą, įskaitant iš vienos dalyvaujančios šalies į kitas; 187. remti novatoriškų, IRT pagrįstų turinio, paslaugų, pedagogikos krypčių ir praktikos plėtrą mokymosi visą gyvenimą srityje; 188. gerinti pedagogikos metodus ir suaugusiųjų švietimo organizacijų valdymą. 34 30 straipsnis Grundtvig programos priemonės 1. Grundtvig programa gali remti šias priemones: 189. 5 straipsnio 1 dalies a punkte minėtą asmenų mobilumą. Rengiant arba remiant tokio mobilumo organizavimą, patvirtinamos reikalingos parengiamosios priemonės ir rūpinamasi, kad dalyvaujantys mobilumo sistemoje žmonės gautų atitinkamą priežiūrą ir paramą. Toks mobilumas gali apimti formalaus ir neformalaus suaugusiųjų švietimo dalyvių apsilankymus, stažuotes, mokomąją praktiką ir mainus, įskaitant suaugusiųjų švietimo personalo mokymą ir profesinį tobulėjimą, visų pirma atsižvelgiant į partnerystės susitarimų ir projektų sąveiką. 190. 5 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytus partnerystės susitarimus, vadinamuosius Grundtvig mokymosi partnerystės susitarimus, skirtus dalyvaujančiųjų organizacijų bendro intereso temoms; 191. 5 straipsnio 1 dalies c punkte minėtus daugiašalius projektus, visų pirma skirtus tobulinti suaugusiųjų švietimo sistemas bei perduoti naujoves ir gerąją patirtį; 192. 5 straipsnio 1 dalies e punkte minėtus daugiašalius projektus, skirtus tobulinti suaugusiųjų švietimo sistemas ir plėtoti bei perduoti naujoves ir gerąją patirtį; 193. 5 straipsnio 1 dalies e punkte minimus teminius ekspertų ir organizacijų tinklus, vadinamuosius Grundtvig tinklus, ypač šiose srityse: (i) susijusios disciplinos, mokomojo dalyko srities arba valdymo aspekto suaugusiųjų švietimo plėtra; (ii) atitinkamos gerosios patirties ir naujovių nustatymas, tobulinimas ir sklaida; (iii) paramos teikimas tobulinant kitų parengtų projektų ir partnerystės susitarimų turinį bei tokių projektų ir partnerystės susitarimų sąveikos palengvinimas; (iv) poreikių raidos tyrimo ir kokybės užtikrinimo suaugusiųjų švietime skatinimas; 194. kitoms iniciatyvoms, siekiančioms skatinti Grundtvig programos tikslus, minėtus 5 straipsnio 1 dalies h punkte (papildomos priemonės). 2. Sprendimai dėl šių priemonių nuoseklesnio apibrėžimo priimami pagal 10 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką. 35 31 straipsnis Grundtvig programos biudžetas Ne mažiau kaip 60%55 % Grundtvig programos biudžeto skiriama 3430 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose minėtų mobilumo ir partnerystės susitarimų paramai. 36 straipsnis Įgyvendinimo priemonės 1. Laikydamasi 10 straipsnio 2 dalyje nustatytos valdymo tvarkos, Komisija patvirtina Grundtvig programos įgyvendinimui reikalingas priemones, susijusias su šiais klausimais: 195. metiniu darbų planu; 196. metiniu biudžetu ir lėšų paskirstymu įvairiems Grundtvig programos veiksmams; 197. bendrosiomis Grundtvig programos įgyvendinimo gairėmis, atrankos kriterijais ir tvarka; 198. lėšų paskirstymu tarp valstybių narių veiksmams, kurie bus valdomi pagal priede nustatytą „nacionalinių agentūrų darbo tvarką“; 199. programos stebėsenos ir vertinimo ir rezultatų sklaidos ir perdavimo tvarka. 2. Grundtvig programos įgyvendinimui reikalingos priemonės, susijusios su kitais, nei apibrėžta šio straipsnio 1 dalyje, klausimais, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 3 dalyje nustatytą patariamąją procedūrą. V skyrius Skersinė programa 37 32 straipsnis Veiklos tikslai Skersinės programos tikslai 1. Be bendrų Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos tikslų, išdėstytų 1 ir 2 1 straipsnyje, konkretūs skersinės programos veiklos tikslai yra šie: 200. skatinti europinį bendradarbiavimą dvi ar daugiau sektorių dalinių programų apimančiose srityse; 201. tobulinti valstybių narių švietimo ir mokymo sistemų konvergenciją kokybę ir skaidrumą; 2. Skersinės programos veiklos tikslai yra šie: 202. remti mokymosi visą gyvenimą politikos plėtrą Europos lygiu, ypač atsižvelgiant į Lisabonos procesą bei darbo programą „Švietimas ir mokymas 2010 m.“, taip pat į Bolonijos, Kopenhagos ir tolesnius procesus; 203. užtikrinti pakankamą palyginamųjų duomenų, statistikos ir tyrimų pasiūlą, kad būtų palaikoma visą gyvenimą trunkančio mokymosi politikos plėtra; 204. prižiūrėti visą gyvenimą trunkančio mokymosi tikslų ir užduočių siekimą ir nustatyti ypatingo dėmesio reikalaujančias sritis;. 205. užtikrinti tinkamą palyginamųjų duomenų, statistinių duomenų ir analizės teikimą siekiant pagrįsti mokymosi visą gyvenimą politikos plėtrą, taip pat stebėti pažangą siekiant mokymosi visą gyvenimą tikslų bei uždavinių ir nustatyti ypatingo dėmesio reikalaujančias sritis; 206. skatinti kalbų mokymąsi ir remti kalbinę įvairovę valstybėse narėse; 207. remti novatoriškų, IRT pagrįstų turinio, paslaugų, pedagogikos krypčių ir praktikos plėtrą mokymosi visą gyvenimą srityje; 208. užtikrinti, kad Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos rezultatai būtų tinkamai pripažįstami, pristatomi ir įgyvendinami plačiu mastu. 38 33 straipsnis Skersinės programos priemonės 1. Pagal 2 3 straipsnio 2 dalies a punkte apibrėžtą pagrindinę veiklą – bendradarbiavimas politikos ir mokymosi visą gyvenimą naujovių srityse – gali būti remiamos šios priemonės: 209. 5 straipsnio 1 dalies a punkte numatytas asmenų mobilumas, įskaitant nacionalinių, regionų ar vietos valdžios institucijų paskirtų ekspertų ir pareigūnų, švietimo bei mokymo įstaigų ir orientavimo bei patirties akreditavimo tarnybų direktorių ir socialinių partnerių mokomuosius vizitus; 210. 5 straipsnio 1 dalies e punkte nurodyti daugiašaliai projektai, skirti Bendrijos lygmeniu plėtojamiems strateginiams pasiūlymams bei mokymosi visą gyvenimą naujovėms rengti ir tikrinti; 211. 5 straipsnio 1 dalies e punkte nurodyti daugiašaliai bendradarbiavimo tinklai, kuriuos sudaro ekspertai ir (arba) institucijos, kartu sprendžiantys politikos klausimus. Tokie tinklai gali apimti: (i) teminius tinklus, skirtus klausimams, susijusiems su mokymosi visą gyvenimą turiniu arba mokymosi visą gyvenimą metodika ir politikos kryptimis. Tokie tinklai gali stebėti, nustatyti ir tirti gerąją patirtį bei naujoves ir jomis keistis, teikti pasiūlymus dėl geresnio ir platesnio tokios patirties naudojimo valstybėse narėse; (ii) mokymosi visą gyvenimą srities strateginius klausimus sprendžiančius forumus; reguliarias konferencijas politikos klausimais, skirtas strateginių visą gyvenimą trunkančio mokymosi klausimų politikos suderinimui Europos lygmeniu; 212. 5 straipsnio 1 dalies f punkte numatytų mokymosi visą gyvenimą politikos krypčių ir sistemų stebėjimas ir analizė, kurie gali apimti: (i) tyrimus ir lyginamuosius mokslinius tyrimus; (ii) rodiklių ir statistinių tyrimų rengimą, įskaitant paramą darbui kartu su Eurostatu (Europos Bendrijų statistikos tarnyba) mokymosi visą gyvenimą srityje; (iii) paramą Euridice tinklo veiklai ir Komisijos įsteigto Euridice Europos padalinio finansavimą; 213. 5 straipsnio 1 dalies f punkte numatyti veiksmai, remiantys kvalifikacijų ir sugebėjimų, tarp jų ir įgytų mokantis neformaliai ir neoficialiai, skaidrumą ir pripažinimą, informavimą ir orientavimą dėl mobilumo mokymosi tikslais bei bendradarbiavimą užtikrinant kokybę, kurie gali apimti: (i) palengvinančių mobilumą ir pripažinimą organizacijų, pavyzdžiui, Europos profesinio orientavimo ( Euroguidance ) ir Nacionalinio akademinio pripažinimo ir informacijos centrų (NARIC), tinklus; (ii) paramą tarptautinėms, internetinėms paslaugoms, tokioms kaip Ploteus ; (iii) Europass iniciatyva paremtą veiklą, vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 2241/2004/EB, patvirtinančiu bendrą kvalifikacijų ir kompetencijų skaidrumo sistemą; 214. 5 straipsnio 1 dalies h punkte numatytas kitas iniciatyvas (papildomos priemonės), įskaitant bendraamžių tarpusavio mokymosi veiklą, skirtas 23 straipsnio 2 dalies a punkte numatytos pagrindinės veiklos tikslams propaguoti. 2. Pagal 23 straipsnio 2 dalies b punkte numatytą pagrindinę kalbų mokymosi veiklą gali būti remiami toliau išvardyti strateginiai veiksmai, skirti daugiau nei vieno gyvenimo etapo mokymo ir mokymosi poreikiams, susijusiems su daugiau nei viena dalinės programos sritimi: 215. 5 straipsnio 1 dalies e punkte numatyti daugiašaliai projektai, kuriais inter alia siekiama: (i) kurti naujas kalbų mokomąsias medžiagas, tarp jų internetinius kursus bei kalbos testavimo priemones; (ii) tobulinti kalbų mokytojų, dėstytojų ir kitų darbuotojų rengimo priemones ir kursus; 216. 5 straipsnio 1 dalies e punkte numatyti tinklai kalbų mokymosi ir kalbinės įvairovės srityje; 217. 5 straipsnio 1 dalies h punkte nustatytos kitos iniciatyvos pagal Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos tikslus, įskaitant veiklą, žiniasklaidos ir (arba) rinkodaros priemonėmis darančią kalbos mokymąsi patrauklesnį besimokantiesiems, viešumo ir informavimo kampanijas, taip pat konferencijas, tyrimus ir statistinius rodiklius kalbų mokymosi ir kalbinės įvairovės srityje. 3. Pagal 23 straipsnio 2 dalies c punkte numatytą IRT pagrindinę veiklą gali būti remiami toliau išvardyti veiksmai, skirti daugiau nei vienos dalinės programos srities mokymo ir mokymosi poreikiams: 218. 5 straipsnio 1 dalies e punkte numatyti daugiašaliai projektai, skirti novatoriškiems metodams, turiniui, paslaugoms ir aplinkai kurti bei jų sklaidai; 219. 5 straipsnio 1 dalies e punkte numatyti tinklai, kuriais siekiama dalytis ir keistis žiniomis, patirtimi ir gerąja patirtimi; 220. 5 straipsnio 1 dalies f punkte numatyti kiti veiksmai, skirti mokymosi visą gyvenimą politikos ir praktikos tobulinimui, kurie gali apimti vertinimo, stebėjimo, lyginamosios analizės, kokybės gerinimo, technologinių ir pedagogikos tendencijų tyrimo mechanizmus. 4. Pagal 23 straipsnio 2 dalies d punkte numatytą pagrindinę sklaidos veiklą gali būti remiami šie veiksmai: 221. 5 straipsnio 1 dalies d punkte numatyti vienašaliai ir nacionaliniai projektai; 222. 5 straipsnio 1 dalies e punkte numatyti daugiašaliai projektai, kuriais inter alia siekiama: (i) remti novatoriškų produktų ir procesų diegimą ir naudojimą; (ii) skatinti tos pačios srities projektų bendradarbiavimą; (iii) plėtoti gerąją patirtį, atsižvelgiant į sklaidos būdus; 223. 5 straipsnio 1 dalies f punkte numatytas orientacinių duomenų nustatymas, kuris gali apimti susijusių statistinių duomenų rinkimą ir tyrimus sklaidos srityje, rezultatų naudojimą ir keitimąsi gerąja patirtimi. 39 straipsnis Skersinės programos įgyvendinimo priemonės 1. Laikydamasi 10 straipsnio 2 dalyje nustatytos valdymo tvarkos, Komisija patvirtina Skersinės programos įgyvendinimui reikalingas priemones, susijusias su šiais klausimais: 224. metiniu darbų planu, atrankos kriterijais ir procedūromis; 225. metiniu biudžetu ir lėšų paskirstymu įvairiems Skersinės programos veiksmams; 226. gairėmis Skersinės programos ir pagrindinių jos veiklų įgyvendinimui; 227. lėšų paskirstymu tarp valstybių narių veiksmams, kurie bus valdomi pagal priede nustatytą „nacionalinių agentūrų darbo tvarką“; 228. programos stebėsenos ir vertinimo ir rezultatų sklaidos ir perdavimo tvarka. 2. Skersinės programos įgyvendinimui reikalingos priemonės, susijusios su kitais, nei apibrėžta šio straipsnio 1 dalyje, klausimais, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 3 dalyje nustatytą patariamąją procedūrą. VI skyrius Jean Monnet programa 40 34 straipsnis Galimybė dalyvauti Jean Monnet programoje Atsižvelgiant į Integruotąją Mokymosi visą gyvenimą programą, ir priedą Jean Monnet programa yra skirta: 229. visų formų aukštojo mokslo (penktas ir šeštas ISCED (Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija) lygiai) Europos integracijos srities studentams ir mokslo darbuotojams Bendrijoje ir už jos ribų; 230. savo šalyse pripažintoms aukštojo mokslo institucijoms Bendrijoje ir už jos ribų 231. mokymo ir administraciniam tų institucijų dėstytojams ir kitam personalui; 232. dalyvaujančiųjų švietime ir mokyme asociacijoms ir jų atstovams Bendrijoje ir už jos ribų; 233. valstybinėms ir privačioms organizacijoms, atsakingoms už švietimo ir mokymo proceso organizavimą ir vykdymą vietos ir regionų lygmenimis; 234. Bendrijoje ir už jos ribų esantiems mokslinių tyrimų centrams ir įstaigoms, sprendžiantiems su Europos integracija susijusius klausimus. 41 35 straipsnis Veiklos tikslai Jean Monnet programos tikslai 1. Be 1 ir 2 1 straipsnyje nustatytų bendrųjų Integruotosios Mokymosi visą gyvenimą programos tikslų, konkretūs Jean Monnet programos veiklos tikslai yra šie: 235. skatinti mokymą, mokslinius tyrimus ir svarstymus Europos integracijos studijų srityje; 236. remti atitinkamos srities institucijas ir asociacijas, kurios sutelktų dėmesį klausimams, susijusiems su švietimu ir mokymu žvelgiant iš Europos požiūrio taško. 2. Jean Monnet programos veiklos tikslai yra šie: (a) Bendrijoje ir už jos ribų esančiose aukštojo mokslo institucijose skatinti siekti aukštos Europos integracijos studijų mokymo, mokslinių tyrimų ir svarstymų kokybės; (b) geriau informuoti specialistus, akademinio pasaulio atstovus ir apskritai Europos piliečius apie Europos integraciją ir padėti jiems su ta sritimi geriau susipažinti; (c) remti pagrindines Europos institucijas, sprendžiančias su Europos integracija susijusius klausimus; (d) remti aukštos kokybės Europos asociacijų ir institucijų, veikiančių švietimo ir mokymo srityse, buvimą. 42 36 straipsnis Jean Monnet programos priemonės 1. Remiantis 23 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta pagrindine veikla gali būti remiamos šios priemonės: 237. 5 straipsnio 1 dalies d punkte numatyti vienašaliai ir nacionaliniai projektai, kurie gali būti šie: (i) Jean Monnet katedros, pavyzdiniai centrai ir mokymo moduliai; (ii) profesorių, kitų aukštojo mokslo institucijų dėstytojų ir mokslo darbuotojų, kurie specializuojasi Europos integracijoje, asociacijos; (iii) parama jauniems mokslo darbuotojams, kurie specializuojasi Europos integracijos studijose; (iv) susijusi su Bendrija informavimo ir mokslinių tyrimų veikla, siekianti skatinti diskusijas, svarstymus ir domėjimąsi Europos integracijos procesu; 238. 5 straipsnio 1 dalies e punkte numatyti daugiašaliai projektai ir tinklai, kurie gali apimti paramą daugiašalėms Europos integracijos mokslinių tyrimų grupėms sudaryti. 2. 5 straipsnio 1 dalies g punkte numatytos dotacijos veiklai, remiančios toliau išvardytų institucijų, kurios siekia bendro Europos intereso, tam tikras veiklos ir administracines išlaidas, gali būti suteikiamos pagal 23 straipsnio 3 dalies b punkte numatytą pagrindinę veiklą: 239. Europos kolegijai (Briugės ir Natolino studentų miesteliai); 240. Europos universitetiniam institutui (Florencija); 241. Europos viešojo administravimo institutui (Mastrichtas); 242. Europos teisės akademijai (Tryras); 243. Europos specialiųjų poreikių švietimo plėtros agentūrai (Midelfartas). 3. Remiantis 23 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta pagrindine veikla, 5 straipsnio 1 dalies g punkte numatytos dotacijos veiklai gali būti suteikiamos švietimo ir mokymo srityse veikiančių Europos institucijų arba asociacijų tam tikroms veiklos ir administracinėms išlaidoms remti. 4. Pagal pagrindų partnerystės susitarimą su Komisija dotacijos gali būti teikiamos metinės dotacijos forma arba jos būti pratęsiamos. 43 37 straipsnis Jean Monnet programos biudžetas Ne mažiau kaip 28%16 % Jean Monnet programos biudžeto skiriama 23 straipsnio 3 dalies a punkte numatytai pagrindinei veiklai remti, ne mažiau kaip 44% 65 % – 23 straipsnio 3 dalies b punkte numatytai pagrindinei veiklai remti, ir ne mažiau kaip 18%19 % – 23 straipsnio 3 dalies c punkte numatytai pagrindinei veiklai remti. 44 straipsnis Įgyvendinimo priemonės 1. Laikydamasi 10 straipsnio 2 dalyje nustatytos valdymo tvarkos, Komisija patvirtina Jean Monnet programos įgyvendinimui reikalingas priemones, susijusias su šiais klausimais: 244. metiniu darbų planu, atrankos kriterijais ir procedūromis; 245. metiniu biudžetu ir lėšų paskirstymu įvairiems Jean Monnet programos veiksmams; 246. gairėmis Jean Monnet programai ir pagrindinei jos veiklai įgyvendinti; 247. programos stebėsenos ir vertinimo ir rezultatų sklaidos ir perdavimo tvarka. 2. Jean Monnet programos įgyvendinimui reikalingos priemonės, susijusios su kitais, nei apibrėžta šio straipsnio 1 dalyje, klausimais, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 3 dalyje nustatytą patariamąją procedūrą. III ANTRAŠTINĖ DALIS PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 45 38 straipsnis Pereinamojo laikotarpio nuostata 1. Priemonės, pradėtos įgyvendinti iki 2006 m. gruodžio 31 d. vadovaujantis Sprendimu 382/1999/EB[27] arba Sprendimu 253/2000/EB[28], arba Sprendimu 2318/2003/EB[29], arba Sprendimu 791/2004/EB[30], arba Sprendimu Nr. 2241/2004/EB[31], vykdomos laikantis tų sprendimų nuostatų, išskyrus tai, kad vadovaujantis tais sprendimais sudarytus komitetus pakeičia pagal šio sprendimo 10 straipsnį sudarytas komitetas. 2. Kaip numatyta Tarybos Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 18 straipsnyje, asignavimai, prilygstantys skirtoms pajamoms, susidarančioms dėl netinkamai sumokėtų sumų gražinimo pagal Sprendimą 382/1999/EB, Sprendimą 253/2000/EB, Sprendimą 2318/2003/EB, Sprendimą 791/2004/EB arba Sprendimą 2241/2004/EB, gali būti perduodami programai. 46 39 straipsnis Įsigaliojimas Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Priimta Briuselyje, […] Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas PRIEDAS ADMINISTRACINėS IR FINANSINėS NUOSTATOS A. Administracinės nuostatos Mokymosi visą gyvenimą programos pasiūlymų teikimo ir veiklos atrankos procedūra Integruotojoje yra tokia: 1. Nacionalinės agentūros procedūra 1.1. 1 procedūra Toliau išvardytoms priemonėms, dėl kurių atitinkamos nacionalinės agentūros priima atrankos sprendimus, taikoma „nacionalinės agentūros 1 procedūra“: 248. 5 straipsnio 1 dalies a punkte numatytas dalyvaujančių mokymesi visą gyvenimą žmonių tarptautinis mobilumas Europoje; 249. 5 straipsnio 1 dalies b punkte minėti dvišaliai ir daugiašaliai partnerystės susitarimai; 250. 5 straipsnio 1 dalies d punkte numatyti vienašaliai ir nacionaliniai projektai, jeigu jie finansuojami pagal 3833 straipsnio 4 dalies a punktą. Dėl šių priemonių pateikti finansinės paramos prašymai siunčiami į atitinkamas nacionalines agentūras, kurias, remdamosi 6 straipsnio 2 dalies b punktu, paskyrė valstybės narės. Nacionalinės agentūros daro atranką ir skirsto finansinę paramą paraiškų teikėjams, atrinktiems pagal bendrąsias gaires, nustatytas vadovaujantis9, 21, 26, 31, 36 ir 9 straipsniu. Nacionalinės agentūros paskirsto sumą savo valstybėje narėje esantiems gavėjams. Kiekvienas dvišalės arba daugiašalės partnerystės susitarimo partneris finansavimą gauna tiesiogiai iš savo nacionalinės agentūros. 1.2. 2 procedūra Toliau išvardytoms priemonėms, dėl kurių vertinimo ir atrankos sprendimus priima Komisija, o vertinimo ir sutarčių sudarymo procedūras vykdo atitinkamos nacionalinės agentūros, taikoma „nacionalinės agentūros 2 procedūra“: - 5 straipsnio 1 dalies c punkte numatyti daugiašaliai projektai. Dėl šių veiksmų pateikti finansinės paramos prašymai siunčiami į nacionalinę agentūrą, kurią, remdamasi 6 straipsnio 2 dalies b punktu, paskyrė projekto koordinatoriaus valstybė narė. Projekto koordinatoriaus valstybės narės nacionalinė agentūra paraiškas vertina ir pateikia Komisijai sutrumpintą paraiškų, kurias ji siūlo priimti, sąrašą. Komisija apsisprendžia dėl pasiūlyto sutrumpinto sąrašo. Tuo vadovaudamasi nacionalinė agentūra skiria atitinkamą finansinę pagalbą prašytojams, atrinktiems remiantis bendrosiomis gairėmis, nustatytomis pagal 31 straipsnį. Prieš pateikdama Komisijai sutrumpintą sąrašą, šalies, kurioje koordinuojamas projektas, nacionalinė agentūra palaiko ryšį su visų kitų projekto partnerių šalių nacionalinėmis agentūromis. Komisijai, kuri kartu su valstybių narių ekspertais vertina pasiūlymų kokybę. Komisija atlieka atranką ir skiria finansinę paramą paraiškų teikėjams pagal 9 straipsnyje nustatytas bendrąsias gaires. Komisija perduoda lėšas, reikalingas atrinktiems projektams remti, projektų koordinatoriaus nacionalinei agentūrai. Nacionalinės agentūros paskirsto dotacijas savo valstybėje narėje esantiems atrinktiems projektų koordinatoriams, kurie atsakingi už lėšų paskirstymą projektuose dalyvaujantiems partneriams. 2. Komisijos procedūra Toliau išvardytoms priemonėms, dėl kurių Komisijai teikiami projektų pasiūlymai ir Komisija priima atrankos sprendimus, taikoma „Komisijos procedūra“: 251. 5 straipsnio 1 dalies d punkte numatyti vienašaliai ir nacionaliniai projektai, išskyrus tuos, kurie finansuojami pagal 3833 straipsnio 4 dalies a punktą; 252. 5 straipsnio 1 dalies e punkte numatyti daugiašaliai projektai ir tinklai; 253. 5 straipsnio 1 dalies f punkte nustatytų politikos krypčių ir sistemų mokymosi vis