ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

pažymi, kad vienas iš pagrindinių Bendrosios įmonės pasiekimų – laisvų maršrutų nustatymas siekiant sumažinti skrydžių skaičių ir kuro išmetamųjų teršalų kiekį; mano, kad ją pakeisianti įmonė turėtų toliau prisidėti prie aviacijos sektoriaus tvarumo, atsižvelgiant į Žaliojo kurso tikslus; be to, mano, kad pakeisianti įmonė turėtų prisidėti prie to, kad aviacijos rinka taptų lankstesnė ir atsparesnė eismo svyravimams, sukuriant Bendrą Europos dangų kaip veiksmingiausią ir labiausiai aplinką tausojančią oro erdvę pasaulyje;
11.

palankiai vertina tai, kad 2018 m. Bendrosios įmonės programos bendras pasiektas sverto koeficientas, apskaičiuotas iš programos „Horizontas 2020“ išlaidų atėmus Sąjungos finansavimą, padalytą iš Sąjungos finansavimo, yra lygus 3 ir viršija tikslinį sverto koeficientą per visą 2014–2020 m. laikotarpį; be to, pažymi, kad bendras pasiektas sverto koeficientas yra 3,3, jei remiamasi nacionalinėmis išlaidomis;
FS prieš Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą (EESRK)

apgailestauja dėl to, kad kai kurie darbuotojai nepagrįstai ilgą laiką patyrė tuometinio I grupės pirmininko psichologinį priekabiavimą; apgailestauja, kad Komitete taikomomis kovos su priekabiavimu priemonėmis nepavyko greičiau išspręsti šio klausimo ir imtis taisomųjų veiksmų dėl to, jog atitinkamas narys ėjo aukšto lygio pareigas; apgailestauja, kad priemonės, kurių buvo imtasi siekiant apsaugoti aukas iki OLAF tyrimo pabaigos, be abejonės, buvo netinkamos ir nepakankamos, ypač atsižvelgiant į sprendimą byloje F-50/15 ( 1 ) – tai Komitetui turėtų būti pamoka; susirūpinęs pažymi, kad dėl vidaus procedūrų trūkumų Komiteto administracija nesiėmė veiksmų, todėl buvo pažeista rūpestingumo pareiga ir pareiga pranešti OLAF; ragina Komitetą į tai atsižvelgti atliekant atitinkamų sprendimų peržiūrą;
51.

primena, kad Darbo tvarkos taisyklių 11 straipsnyje nustatyta pranešėjų, šešėlinių pranešėjų ir komitetų pirmininkų pareiga skelbti informaciją apie su jų pranešimais susijusius susitikimus su interesų grupių atstovais; teigiamai vertina tai, kad nuo naujos kadencijos pradžios Parlamento interneto svetainėje suteikiama infrastruktūra, kurios reikia, kad Parlamento nariai galėtų skelbti suplanuotus susitikimus su suinteresuotaisiais atstovais; ragina sekretoriatą platinti išsamią informaciją ir rengti mokymus, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos Parlamento narių biurams visapusiškai laikytis šio įpareigojimo; apgailestauja dėl to, kad dabartinėje infrastruktūroje nesuteikiama galimybė Parlamento nariams ir akredituotiems padėjėjams teikti naudotojų patirtimi pagrįstų pasiūlymų ir grįžtamąją informaciją dėl patobulinimų; ragina Parlamento tarnybas kasmet parengti grįžtamosios informacijos klausimyną ir rezultatus įtraukti į šios priemonės naudojimo ataskaitą; palankiai vertina tai, kad Generalinis sekretorius pavedė Parlamento tarnyboms prijungti šią priemonę prie Skaidrumo registro ir Teisėkūros observatorijos, ir ragina dėti visas pastangas, kad ši priemonė būtų dar labiau patobulinta, be kita ko, suteikiant galimybę tvarkyti naudojantis Parlamento interneto svetainės infrastruktūra Parlamento narių pateiktus duomenis apie susitikimus su interesų grupių atstovais mašininio skaitymo formatu, suteikiant galimybę susieti susitikimą su naryste delegacijoje, nurodyti, kad susitikimas vyko darbuotojų lygmeniu, susieti įrašus Parlamento interneto svetainėje su Parlamento nario oficialia interneto svetaine ir užtikrinti, kad visa ši infrastruktūra būtų prieinama visomis oficialiosiomis Sąjungos kalbomis; be to, ragina Parlamentą pagerinti savo komunikaciją su Parlamento nariais dėl pranešėjų, šešėlinių pranešėjų ir komitetų pirmininkų pareigos skelbti tokius posėdžius;
21.

supranta, kad, kad 2018 m. pabaigoje Biuras neturėjo vidaus audito pajėgumų ir kad nuo 2018 m. sausio mėn. nebuvo paskelbta jokių išsamių vidaus audito tarnybos audito ataskaitų; be to, pažymi, kad ex post kontrolės, kuria siekiama patikrinti operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kūrimas buvo ankstyvojoje stadijoje. palankiai vertina Biuro atsakymą, kad jis sutiko su taisomosiomis priemonėmis, susijusiomis su vidaus kontrolės sistemomis, įskaitant audito pajėgumų sukūrimą iki 2019 m. ketvirtojo ketvirčio ir ex post vidaus kontrolės pajėgumų sukūrimą iki 2019 m. trečiojo ketvirčio, ir tas priemones įtvirtino dokumentuose; su pasitenkinimu pažymi, kad Biuras stiprina savo ex post kontrolės pajėgumus – pirmasis ex post kontrolės pareigūnas įdarbintas 2019 m. ketvirtajame ketvirtyje, o per pirmąjį 2020 m. pusmetį bus įdarbinti papildomi pareigūnai; pripažįsta, kad Biuras šiuo metu kuria vidaus audito pajėgumus ir tariasi su kita Sąjungos agentūra, kuri turi daug patirties šioje srityje, kad nustatytų geriausią Biurui tinkantį modelį; ragina Biurą biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai pateikti ataskaitą apie priemones, kurių buvo imtasi šiuo klausimu;
5.

atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą, apgailestaudamas atkreipia dėmesį į reikšmingus ir sistemingus mokėjimų neatitikties Biuro finansiniam reglamentui ir kitoms taikomoms taisyklėms bei nuostatoms atvejus, daugiausiai susijusius su viešaisiais pirkimais ir įdarbinimo procedūromis, kurių pagrindu atlikti mokėjimai; be to, apgailestauja dėl to, kad sistemingas neatitikties pobūdis rodo, kad taikoma netinkama vidaus kontrolės sistema; labai apgailestauja dėl to, kad su reikalavimų neatitinkančiais mokėjimais susijusių klaidų suma sudaro ne mažiau kaip 7,7 mln. EUR arba 10,3 proc. visų Biuro 2017 m. atliktų mokėjimų;
33.

mano, kad į migracijos ir pabėgėlių srautų valdymą ir sienų kontrolę įtrauktoms ar su jais susijusioms ES agentūroms, programoms ir politikos sritims turėtų būti suteikta pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių, kad būtų galima įveikti dabartinę pabėgėlių krizę, už kurią valstybės narės taip pat turėtų prisiimti atsakomybę pagal naštos pasidalijimo principą ir Ženevos konvencijas; yra įsitikinęs, kad ES, siekdama rasti ilgalaikį sprendimą, taip pat turėtų įrodyti savo į išorę nukreiptą solidarumą gerindama sąlygas taikai ir gerovei kilmės šalyse, daugiau dėmesio skirdama investicijų ir vystymosi politikai, visų pirma naudodama Europos darnaus vystymosi fondą (EDVF), Vystomojo bendradarbiavimo priemonę (VBP) ir humanitarinės pagalbos priemonę; pripažįsta vystymosi politikos, kurios prioritetai– skurdo mažinimas, švietimas, sveikata ir ekonominė plėtra, svarbą ir atskirą vertę; pabrėžia, kad reikia remti UNRWA veiksmus ir programas; pabrėžia, kad viena iš sąlygų siekiant išsaugoti stabilumą ir gerovę ES yra stabilumas ES kaimynystėje; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad pirmenybė būtų teikiama investicijoms į ES kaimynystės politiką siekiant remti pastangas, kuriomis sprendžiamos pagrindinės šios srities problemos, t. y. migracijos, pabėgėlių ir vystymosi problemos pietinėse kaimyninėse šalyse ir nestabilumas rytinėse kaimyninėse šalyse, iš dalies kylantis dėl to, kad Rusijos užsienio politika neatitinka tarptautinių demokratijos ir žmogaus teisių standartų; pabrėžia, kad nauji politiniai prioritetai ir būsimi uždaviniai, su kuriais susiduria ES, pvz., saugumo ir gynybos srityje, turėtų būti finansuojami iš naujų asignavimų, o ne sumažinant esamoms politikos kryptims ir programoms, kurios yra ir sėkmingos, ir svarbios, pavyzdžiui, vystymosi politikai ir humanitarinei pagalbai bei kaimynystės politikai, skiriamas lėšas; be to, pabrėžia, kad saugumo ir vystymosi politikos sritys daro abipusę įtaką viena kitai ir kad jos abi yra svarbios sąlygos norint sukurti veikiančią valstybę, taip pat veikiančias administracines struktūras be korupcijos bei nustatyti būtiniausius standartus socialiniame, sveikatos ir ekonomikos sektoriuose;
27.

atkreipia dėmesį į tai, kad 2016 m. gegužės mėn. Vidaus audito tarnyba Centre atliko viešųjų pirkimų proceso auditą; be to, yra susirūpinęs dėl to, kad galutinė ataskaita buvo paskelbta 2016 m. spalio mėn. ir kad joje buvo pateiktos 3 labai svarbios ir 2 svarbios pastabos; pripažįsta, kad Centras parengė veiksmų planą, kuris turėjo būti įgyvendintas per 2017 m.; ragina Centrą pateikti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai šio veiksmų plano įgyvendinimo ataskaitą;
17.

tvirtai remia iniciatyvas gynybos mokslinių tyrimų srityje siekiant skatinti geresnį valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ir pasiekti sąveikos rezultatus gynybos srityje; tačiau pabrėžia, kad ši veikla turėtų būti paremta naujais ištekliais, nes tai nauja politinė iniciatyva, daranti didelį poveikį ES biudžetui; be to, ragina išnagrinėti visas gynybos srities mokslinių tyrimų programos finansavimo panaudojant kito laikotarpio DFP skirtą biudžetą galimybes; primena, kad nors reikia laikytis Sutartyse įtvirtintų nuostatų, reikalingas sustiprintas bendradarbiavimas gynybos srityje, kad būtų galima išspręsti saugumo problemas, su kuriomis susiduria ES ir kurios kyla dėl ilgai trunkančios nestabilios padėties ES kaimynystėje ir netikrumo, susijusio su tam tikrų ES partnerių įsipareigojimais NATO tikslams; be to, pabrėžia, kad reikia didinti Europos gynybos pramonės konkurencingumą bei inovacijas – tai gali padėti skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą; ragina valstybes nares užtikrinti tinkamą finansavimą iš biudžeto siekiant išorines problemas spręsti nuosekliau; atkreipia dėmesį į Europos gynybos fondo įsteigimą ir jo mokslinių tyrimų ir pajėgumų finansavimo kryptis;
5.

pažymi, kad, palyginus su ankstesniais metais, Parlamentas ir Taryba sumažino Institucijos 2015 m. finansinius išteklius 6 %, nors darbuotojų skaičius ir buvo padidintas; pažymi, kad dėl šio sumažinimo Institucija turėjo susiaurinti savo darbo programą ir mažinti išlaidas tokiose srityse, kaip operatyvinės misijos ir susitikimai, operatyvinė IT veikla ir darbuotojų mokymai; be to, pripažįsta, kad per metus euro vertė svaro sterlingo atžvilgiu smarkiai sumažėjo; todėl tam, kad galėtų įgyvendinti savo finansinius įsipareigojimus, Institucija buvo priversta prašyti priimti 1,9 mln. EUR vertės taisomąjį biudžetą, kuris buvo patvirtintas 2015 m. rugpjūčio mėn.;
8.

vis dėlto pažymi, kad 2014 m. vien Komiteto narių ir pakaitinių narių kelionių ir susitikimo išmokoms buvo išleista 8 277 556 EUR, be to, dar 409 100 EUR buvo išleista darbuotojų komandiruotėms ir kelionių išlaidoms; mano, kad komandiruočių skaičius yra nepaprastai didelis (787), tą patį galima pasakyti apie narių kelionių ir susitikimų išmokoms skirtas išlaidas; mano, kad narių komandiruotės turėtų būti aiškiai aprašytos metinėje veiklos ataskaitoje (MVA), kurioje taip pat turi būti pateikiama išsami išlaidų bei sąnaudų ir naudos analizė; pabrėžia, kad nuorodos į narių komandiruotes yra neaiškios ir netikslios, be to, jose nepateikiama aiškių skaičių; ragina Komitetą visada į savo MVA įtraukti duomenis apie narių komandiruotes;
6.

atkreipia dėmesį į tai, kad perkėlimai daugiausia susiję su IT paslaugomis, dėl kurių sutartys buvo sudarytos metų pabaigoje ir kurios suteiktos 2013 m., tačiau už jas nesumokėta iki metų pabaigos, taip pat su IT viešųjų pirkimų vėlavimu ir dėl daugiamečio IT projektų pobūdžio; ragina Instituciją pranešti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai apie veiksmus, kurių buvo imtasi siekiant sumažinti perkėlimų į kitą laikotarpį lygį iki kiek įmanoma mažesnės sumos;
9.

džiaugiasi, kad Taryba pagaliau sutiko 2014 m. panaudoti nenumatytų atvejų rezervą, nors ir mažesnę negu reikia jo sumą; be to, džiaugiasi, kad iki 4,2 mlrd. EUR padidinti 2014 m. biudžeto daugelio biudžeto eilučių mokėjimų asignavimai, iš kurių 3 168,2 mln. EUR bus panaudota per 2014 m. nenumatytų atvejų rezervą, taip pat džiaugiasi, kad Taisomojo biudžeto Nr. 3/2014 projekte pateikti siūlymai padidinti 1a ir 4 išlaidų kategorijų mokėjimų asignavimus didele dalimi galutiniame kompromisiniame variante buvo priimti; pažymi, kad padidinimai daugiausiai susiję su 1b išlaidų kategorija, nes šiuo metu daugiausiai problemų dėl neapmokėtų sąskaitų metų pabaigoje kyla šioje srityje; primena, kad Parlamentas jau svarstydamas 2014 m. biudžetą numatė didesnį mokėjimų asignavimų poreikį (galutiniame susitarime buvo numatyta 983 mln. EUR mažesnė suma negu pagal patvirtintą Parlamento poziciją); ragina Tarybą nebandyti kasmet dirbtinai mažinti Sąjungos biudžeto;
5.

susirūpinęs pažymi, kad III antraštinės dalies į kitą laikotarpį perkeltų įsipareigotų asignavimų lygis buvo aukštas (85 %); pripažįsta, kad taip atsitiko daugiausia dėl dviejų IT viešųjų pirkimų procedūrų, kurios buvo atliktos pagal planą, sudėtingumo ir ilgos trukmės, dėl to, kad buvo vėluojama pradėti kitus tris IT projektus ir juos įgyvendinti ir tiekėjai už kai kurias IT paslaugas vėlai pateikė sąskaitas;
16.

patvirtina Agentūros pateiktas pastabas, kad 2012 m. Komisijos vidaus audito tarnyba Agentūroje atliko biudžeto planavimo ir sudarymo auditą, taip pat pakartotinį auditą, per kurį buvo tikrinama, ar atsižvelgta į rekomendacijas dėl vidaus kontrolės standartų, mokslinių konsultacijų teikimo, žmogiškųjų išteklių valdymo, pakartotinio 2010 m. audito ir Agentūros auditų veiklos vykdymo tęstinumo; pažymi, kad vykdant biudžeto planavimo ir sudarymo auditą nustatyta privalumų, susijusių su pajamų planavimu ir stebėjimu, ir kad buvo pateiktos septynios rekomendacijos: dvi iš jų klasifikuotos kaip „labai svarbios“, penkios – kaip „svarbios“; pripažįsta, kad visas rekomendacijas vadovybė priėmė ir kad Agentūra parengė veiksmų planą, kurį Vidaus audito tarnyba laiko tinkamu; pažymi, kad per pakartotinį auditą nustatyta, jog trys per ankstesnius auditus pateiktos rekomendacijos dar neįvykdytos, viena iš jų dabar priskiriama prie svarbių rekomendacijų;
9.

apgailestauja dėl to, kad į 2013 metus perkeltų įsipareigotų asignavimų lygis buvo labai aukštas atsižvelgiant į III antraštinę dalį (veiklos išlaidos) ir sudarė 79 % visų asignavimų; patvirtina, kad taip yra daugiausia dėl to, kad viena IT srities viešųjų pirkimų procedūra, pagal kurią, kaip ir planuota, 2012 m. gruodžio mėn., buvo pasirašyta 2 200 000 EUR sutartis, buvo sudėtinga ir ilgai užtruko; pažymi, kad 2013 metais iš 2012 metų perkeltų asignavimų pagal III antraštinę dalį panaudojimo lygis siekė 95 %;
3.

be to, yra susirūpinęs dėl to, kad neaišku, kaip vertinti Tarybos poziciją dėl 2011 m. biudžeto projekto (BP), kadangi jos patvirtintas lėšų sumažinimas neatitinka aiškiai nustatytų tikslų ir netgi atrodo, kad lėšos visame biudžete iš esmės sumažintos labai daug ir kaip pakliuvo; mano, kad arbitralinis asignavimų sumažinimas nesuderinamas su patikimo biudžeto valdymo principu;
1. 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, VI skirsnis - Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (C6-0469/2006 - 2006/2075(DEC))



Oficialusis leidinys 074 E , 20/03/2008 p. 0166 - 0167



1. 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, VI skirsnis - Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (C6-0469/2006 — 2006/2075(DEC)) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą [1], - atsižvelgdamas į 2005 finansinių metų Europos Bendrijų galutines metines ataskaitas (I tomas) (C6-0469/2006) [2], - atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2005 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą ir į Audito Rūmų specialiąsias ataskaitas kartu su audituotų institucijų atsakymais [3], - atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal EB sutarties 248 straipsnį pateiktą ataskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą [4], - atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnio 10 dalį, 274, 275 ir 276 straipsnius, - atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento [5] ir ypač į jo 50, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius, - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą, - atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A6-0110/2007), 1. suteikia patvirtinimą Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, kad Europos Sąjungos 2005 finansinių metų bendrasis biudžetas įvykdytas; 2. išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje; 3. paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, Europos Ombudsmenui ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje). [1] OL L 60, 2005 3 8. [2] OL C 264, 2006 10 31, p. 1. [3] OL C 263, 2006 10 31, p. 1. [4] OL C 263, 2006 10 31, p. 10. [5] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1). --------------------------------------------------
(4) Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V prieduose jau nustatytos šių cheminių medžiagų ar jų grupių koncentracijos ribos: a) tetrabromdifenileterio, pentabromdifenileterio, heksabromdifenileterio, heptabromdifenileterio ir dekabromdifenileterio (išskyrus pastarąjį, kuris nėra įtrauktas į to reglamento V priedą) koncentracijų suma; b) heksabromciklododekano; c) alkanų C10–C13, chloro (trumposios grandinės chlorintųjų parafinų) (SCCP) ir d) polichlorintųjų dibenzo-para-dioksinų ir dibenzfuranų (PCDD/PCDF). Pagal Reglamento (ES) 2019/1021 15 straipsnio 2 dalį tikslinga iš dalies pakeisti IV priede nurodytas tų cheminių medžiagų koncentracijos ribas, kad jų ribinės vertės būtų suderintos su mokslo ir technikos pažanga . Siekiant nuoseklumo su Reglamento (ES) 2019/1021 IV priede pateiktu polibromintų difenileterių (PBDE) sąrašu, cheminė medžiaga dekabromdifenileteris turėtų būti pridėta prie to reglamento V priedo trečioje skiltyje išvardytų PBDE;

(4) Reglamento (ES) 2019/1021 IV ir V prieduose jau nustatytos šių cheminių medžiagų ar jų grupių koncentracijos ribos: a) tetrabromdifenileterio, pentabromdifenileterio, heksabromdifenileterio, heptabromdifenileterio ir dekabromdifenileterio (išskyrus pastarąjį, kuris nėra įtrauktas į to reglamento V priedą) koncentracijų suma; b) heksabromciklododekano; c) alkanų C10–C13, chloro (trumposios grandinės chlorintųjų parafinų) (SCCP) ir d) polichlorintųjų dibenzo-para-dioksinų ir dibenzfuranų (PCDD/PCDF). Pagal Reglamento (ES) 2019/1021 15 straipsnio 2 dalį tikslinga iš dalies pakeisti IV priede nurodytas tų cheminių medžiagų koncentracijos ribas, kad jų ribinės vertės būtų suderintos atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą . Siekiant nuoseklumo su Reglamento (ES) 2019/1021 IV priede pateiktu polibromintų difenileterių (PBDE) sąrašu, cheminė medžiaga dekabromdifenileteris turėtų būti pridėta prie to reglamento V priedo trečioje skiltyje išvardytų PBDE;
(2a)

remiantis tyrimu „Study and Reports on the VAT Gap in the EU-28 Member States“ (3a) (liet. „Tyrimas ir ataskaitos dėl PVM atotrūkio 28 ES valstybėse narėse“) paremtos Komisijai parengtos 2019 m. galutinės ataskaitos duomenimis, PVM atotrūkis, t. y. skirtumas tarp numatomų PVM įplaukų ir faktiškai surinktos sumos, 2017 m. Sąjungoje siekė 137,5 mlrd. EUR ir atitinka prarastus 11,2 % visų planuotų PVM įplaukų ir 267 EUR prarastų įplaukų vienam asmeniui Sąjungoje. Tačiau padėtis valstybėse narėse labai skiriasi: PVM atotrūkio rodiklis svyruoja nuo 0,6 proc. iki 35,5 proc. Tai rodo, kad, norint geriau kovoti konkrečiai su sukčiavimu e. prekybos PVM ir apskritai su sukčiavimu PVM (įskaitant karuselinį sukčiavimą), reikia glaudesnio tarpvalstybinio bendradarbiavimo;
(15)

savanoriška biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų Europos užjūrio teritorijų (BEST) schema skatinama biologinės įvairovės, įskaitant jūrų biologinę įvairovę, išsaugojimas ir tausus ekosisteminių paslaugų, įskaitant ekosistemomis grindžiamą požiūrį į prisitaikymą prie klimato kaitos poveikio ir klimato kaitos švelninimą, naudojimas Sąjungos atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse bei teritorijose. 2011 m. patvirtinus parengiamosios veiklos iniciatyvą BEST, o vėliau – programą BEST 2.0 ir projektą BEST RUP , BEST padėjo geriau suvokti atokiausių regionų ir užjūrio šalių bei teritorijų svarbą ir esminį vaidmenį siekiant biologinę įvairovę išsaugoti visame pasaulyje. Komisijos mano, kad finansinės paramos šiose teritorijose vykdomiems vietos lygmens veiksmams poreikiai yra 8 mln. eurų per metus. Savo 2017 ir 2018 m. ministrų deklaracijose užsienio šalys ir teritorijos pareiškė esančios dėkingos už šią mažų dotacijų, skirtų biologinei įvairovei, schemą. Todėl tinkama, kad pagal programą LIFE būtų finansuojamos mažos dotacijos, skirtos biologinei įvairovei, įskaitant gebėjimų stiprinimą ir paspartinančiuosius veiksmus, tiek atokiausiuose regionuose, tiek užjūrio šalyse bei teritorijose;
(15)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio reglamento, Danija turi nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę;
(15)

savanoriška biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų Europos užjūrio teritorijų (BEST) schema skatinama biologinės įvairovės, įskaitant jūrų biologinę įvairovę, išsaugojimas ir tausus ekosisteminių paslaugų, įskaitant ekosistemomis grindžiamą požiūrį į prisitaikymą prie klimato kaitos poveikio ir klimato kaitos švelninimą, naudojimas Sąjungos atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse bei teritorijose. 2011 m. patvirtinus parengiamosios veiklos iniciatyvą BEST, o vėliau – programą BEST 2.0 ir projektą BEST RUP, BEST padėjo geriau suvokti atokiausių regionų ir užjūrio šalių bei teritorijų svarbą ir esminį vaidmenį siekiant biologinę įvairovę išsaugoti visame pasaulyje. Komisijos mano, kad finansinės paramos šiose teritorijose vykdomiems vietos lygmens veiksmams poreikiai yra 8 mln. eurų per metus. Savo 2017 ir 2018 m. ministrų deklaracijose užsienio šalys ir teritorijos pareiškė esančios dėkingos už šią mažų dotacijų, skirtų biologinei įvairovei, schemą. Todėl tinkama , kad pagal Programą toliau būtų finansuojamos mažos dotacijos , skirtos biologinei įvairovei , įskaitant gebėjimų stiprinimą ir finansuojamų veiksmų kapitalizavimą, tiek atokiausiuose regionuose, tiek užjūrio šalyse bei teritorijose;
sietinis tinklas – palei visą krevečių tralo apskritimo prie sijos ilgį tvirtinamas kūgio formos įtaisas, kurio viršūnė prikabinama prie krevečių tralo apatinės dalies. Sietinio tinklo ir tralo maišo susijungimo vietoje išpjaunama išėjimo anga, pro kurią gali išplaukti tam tikrų rūšių gyvūnai ar pavieniai gyvūnai, kurie yra per dideli, kad pralįstų per sietą, o krevetės gali pralįsti per sietą ir patekti į tralo maišą;
(13)

be to, atsižvelgiant į skirtingus finansų rinkų dydžius Sąjungoje, tikslinga suteikti valstybėms narėms galimybę nuspręsti, ar viešų vertybinių popierių siūlymų, kurių pardavimo vertė neviršija 5 000 000 EUR, atveju daryti šiame reglamente nustatytos pareigos rengti prospektą išimtį. Visų pirma, reikėtų, kad valstybės narės nacionalinės teisės aktuose galėtų laisvai 1 000 000–5 000 000 EUR intervale nustatyti vertybinių popierių siūlymo bendra pardavimo Sąjungoje per 12 mėnesių verte išreikštą ribą, nuo kurios reikėtų taikyti šią išimtį , atsižvelgdamos į, jų nuomone, reikalingą vidaus rinkos investuotojų apsaugos lygį. Valstybės narės turėtų pranešti Komisijai ir ESMA apie pasirinktą ribą. Viešų vertybinių popierių siūlymų, kuriems daroma tokia išimtis, atveju neturėtų būti galima pasinaudoti paso suteikimo mechanizmu pagal šį reglamentą. Be to, tokiuose siūlymuose turėtų būti aiškiai nurodyta, kad viešas siūlymas nėra tarpvalstybinio pobūdžio, ir jų atveju neturėtų būti aktyviai ieškoma investuotojų už tos valstybės narės ribų;