LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 20.7.2010 
SEK(2010) 908 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie  
Pasiūlymo  
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
dėl teisės į informacij ą baudžiamajame procese 
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
{KOM(2010) 392 galutinis} 
{SEK(2010) 907}  
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS  
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
1. P
OLITINIS KONTEKSTAS IR PROCED ŪRA 
Siekdama sustiprinti abipus į pasitikėjimą ir kartu pagerinti abipus io pripažinimo principo 
veikimą, Europos Vadov ų Taryba 2009 m. lapkrit į priėmė procesini ų teisių veiksmų planą1, 
kuriuo laipsniškai stiprinamos įtariamųjų ir kaltinam ųjų teisės.  
Šiuo metu veiksm ų plane numatytos priemon ės 
A priemon ė: Vertimas raštu ir žodžiu  
B priemon ė: Informacija apie teises ir informacija apie kaltinimus  
C priemon ė: Teisinė konsultacija ir teisin ė pagalba  
D priemon ė: Giminių, darbdavi ų ir konsulini ų įstaigų informavimas  
E priemon ė: Pažeidžiam ų įtariamųjų ar kaltinam ųjų specialios apsaugos priemon ės  
Atliekamas B priemon ės, kuria siekiama pagerinti įtariamųjų padėtį užtikrinant, kad jie gaut ų 
informacij ą apie savo teises ir baudžiamajame procese jiems pareikštus įtarimus, poveikio 
vertinimas. 
Poveikio vertinimas iš esm ės grindžiamas empiriniais duomenimis: su suinteresuotosiomis 
šalimis konsultuotasi kelet ą kartų, pavyzdžiui, per 2008 ir 2009 m. vykusius teisingumo 
forumo susitikimus. Į poveikio vertinim ą taip pat buvo įtraukti naujausi ų mokslini ų tyrimų 
duomenys.  
2. PROBLEMA  
2.1. Informacijos stoka baudžiamajame procese  
Įtariamųjų ir kaltinam ųjų galimybė gauti informacij ą yra pagrindinis teising ą teismo proces ą 
užtikrinantis veiksnys. Nega lima daryti prielaidos, kad įtariamieji sulaikymo momentu turi 
pakankamai žini ų apie savo teises (pavyzdžiui, teis ę į teisinę konsultacij ą), kad gal ėtų jomis 
veiksmingai pasinaudoti. Informacijos apie teises pateikimas yra galimyb ės pasinaudoti 
visomis teis ėmis prielaida. Kad gal ėtų pasiruošti savo gynybai, kaltinamasis taip pat turi 
tiksliai žinoti, kuo ka ltinamas ir kokie įrodymai surinkti. 
Įtariamieji ir kaltinamieji ne visada gauna ši ą informacij ą. Valstybi ų narių informacijos 
pateikimo sistemos skiria si, o kai kuriose valstyb ėse narėse informacija apskritai 
nepateikiama. Pavyzdžiui, 4 valstyb ėse narėse nėra teisinės pareigos informuoti įtariamąjį 
apie jo teis ę į teisinę konsultacij ą, ir tik dešimtyje valstybi ų narių įtariamasis apie savo teises 
                                                 
1 2009/C 295/01. 
LT 3   LT informuojamas įteikiant rašytin į pranešim ą (pranešim ą apie teises). Labai skiriasi valstybi ų 
narių įstatymai ir praktika, kiek tai susij ę su informacija apie byl ą: gali būti pateikiama 
rašytinė santrauka arba kaltinamojo advokatui gali b ūti leidžiama susipažinti su bylos 
medžiaga ir daryti svarbi ų dokumento dali ų kopijas. 3 valstyb ėse narėse neleidžiama 
susipažinti su bylos medžiaga ir net tose valstyb ėse narėse, kuriose tokia galimyb ė 
suteikiama, su bylos medžiaga leidžiama susi pažinti labai skirtingos e proceso stadijose.  
2.1.1.  Neigiamas poveikis baudžiamajam procesui  ir teisminiam bendradarbiavimui  
Jei įtariamieji n ėra tinkamai informuojami, baudžiamasis procesas gali b ūti neteisingas, o d ėl 
užsitęsusio teismo proceso, sprendim ų apskundimo ir nutraukto baudžiamojo persekiojimo 
valstybėje narėje, kurioje vyksta teismo procesas, gali b ūti patiriamos bereikalingos s ąnaudos.  
Dėl informacijos stokos gali kilti problem ų ir atsirasti s ąnaudų kitose valstyb ėse narėse, kai 
valstybės narės, kurioje vyksta pradinis baudžia masis procesas, teismas prašo kit ų valstybių 
narių bendradarbiauti. ES priemon ės, kuriomis sudaromos geresn ės sąlygos valstybi ų narių 
teisminiam bendradarbiavimui (pavyzdžiui, Eu ropos arešto orderis), grindžiamas abipusio 
pripažinimo principu, t. y. teismo  sprendimas kitoje valstyb ėse narėje vykdomas jo 
neperžiūrint. Tokio beveik automatinio pripažinimo prielaida – teis ėjų ir teismų pasitikėjimas. 
Kai tokio pasitik ėjimo stokojama, abipusio pripažini mo principas neveikia; to pasekm ės: 
užsitęsę teismo procesai, v ėluojantis užsienio teism ų sprendim ų vykdymas ir su tuo susijusios 
sąnaudos. Aplinkyb ė, kad įtariamajam buvo pateikta nepakankamai informacijos valstyb ėje 
narėje, kuri išdav ė Europos arešto order į dėl to asmens perdavimo, vykstan čiame teismo 
procese, vienoje iš neseniai JK nagrin ėtų bylų veikiausiai l ėmė tai, kad perdavimo proced ūra 
užtruko ilgiau nei metus, sprendimai buvo kelet ą kartų apskųsti aukštesn ės instancijos 
teismams, buvo pateikta peticija Europos Žmogaus Teisi ų Teismui, o tai susij ę su didelėmis 
sąnaudomis. 
2.1.2.  Galiojantys teisinia i standartai neužtikrina tinkamos apsaugos  
Šiuo metu n ėra pakankamai aukšt ų ir tinkamai įgyvendinam ų standartų. Europos žmogaus 
teisių konvencijoje (EŽTK) įtvirtintos b ūtiniausios teis ės, tačiau suinteresuotosios šalys 
sutinka, kad EŽTK ir jos įgyvendinimo mechanizmas ne visada užtikrina pakakam ą apsaugą, 
visų pirma kiek tai susij ę su tinkamos informacijos apie teises ir kaltinimus pateikimu. Taip 
yra dėl to, kad teis ės į informacij ą pagal EŽTK 5 ir 6 straipsnius n ėra pakankamai pla čios, o 
kol Europos Žmogaus Teisi ų Teismas priima sprendim ą, užtrunka met ų metus ir ex post  teisės 
gynimo priemon ės turi tik ribot ą poveikį. 
2.2. ES teisingumo politikos pertvarka ir laisvo ES pilie čių judėjimo skatinimas stiprinant 
pagrindines teises 
ES lygmeniu buvo imtasi įvairių priemoni ų aukštam pilie čių saugumo laipsniui užtikrinti 
(pavyzdžiui, įvestas Europos arešto orderis), ta čiau iki šiol nepavyko susitarti d ėl priemoni ų 
teisingo teismo proceso standa rtams nustatyti. 2009 m. lapkri čio mėn. priimdama procesini ų 
teisių veiksmų planą, Taryba pripažino esant skubi ą būtinybę imtis priemoni ų įtariamųjų 
procesinėms teisėms ES stiprinti. Veiksm ų planu paruošiama dirva ES priemon ėms, kuriomis 
užtikrinama didesn ė pagrindini ų teisių apsauga, nei numato EŽTK. Taip ES pagrindini ų teisių 
chartijos 47 ir 48 straipsniuose įtvirtintoms teisingo teismo proceso garantijoms ES lygmeniu 
būtų suteikta ypatinga reikšm ė, o šios priemon ės padėtų pašalinti esamas ir numanomas laisvo 
piliečio judėjimo, užtikrinamo SESV 21 straipsnio 2 dalyje, kli ūtis. 
LT 4   LT 2.3. Dabartinis ir b ūsimas problemos mastas 
Duomenų apie tai, kiek vyko teismo proces ų, kuriuose buvo skundžiama informacijos stoka, 
nėra, vis dėlto nepakankamos informacijos problema, suinteresuot ųjų šalių nuomone, nors ir 
nėra tipinė, tačiau opi ir aktuali ne vien tam tikroms valstyb ėms narėms. Valstybi ų narių 
teisėsaugos institucij ų abipusis pasitik ėjimas veikiausiai ir toliau bus nepatenkinamas, nes 
tikėtini atvejai, kai valstybi ų narių institucijos įtariamiesiems arba kaltinamiesiems 
informacijos nepateiks. D ėl didesnio pilie čių judėjimo tarp valstybi ų narių išaugs teisminio 
bendradarbiavimo b ūtinybė, be to, artimiausiu metu tur ės būti įgyvendintos ir taikomos 
tolesnės ES teisminio bendradarbiavimo priemon ės, todėl dar labiau išaugs poreikis gerinti 
abipusį pasitikėjimą. 
2.4. ES įgaliojimas veikti 
Remiantis SESV 82 straipsnio 2 dalie s b punktu, priimant direktyvas gali b ūti nustatytos 
tokios minimalios taisykl ės, kokių reikia nuosprendži ų ir teismo sprendim ų tarpusavio 
pripažinimui ir teisminiam bendr adarbiavimui tarpvalstybinio pob ūdžio baudžiamosiose 
bylose palengvinti. Kadangi inform acijos pateikimo tvarka valstyb ėse narėse šiuo metu labai 
skiriasi, mažai tik ėtina, kad vienašališkais veiksmais valstyb ės narės visoje ES gal ės užtikrinti 
pakankamai aukšt ą informacijos pateikimo standart ą; tai gali b ūti pasiekta tik ES lygmens 
priemone. 
3. TIKSLAI  
Bendras 
tikslas  Gerinti teismin į bendradarbiavim ą stiprinant valstybi ų narių tarpusavio pasitik ėjimą tinkamu 
baudžiamosios teis ės sistemų veikimu  
Užtikrinti aukšt ą pagrindini ų teisių baudžiamajame procese apsaugos lyg į, kartu skatinant laisv ą ES 
piliečių judėjimą visoje ES.  
Konkretūs 
tikslai  Palengvinti teism ų sprendim ų 
baudžiamosiose bylose vykdym ą ir 
įgyvendinim ą užtikrinant, kad įtariamiesiems 
(geriausiai raštu) b ūtų pateikta pakankamai 
informacijos apie j ų teises , kad jie gal ėtų 
veiksmingai pasinaudoti savo gynybos teisėmis. 
 Palengvinti teism ų sprendim ų baudžiamosiose bylose 
vykdymą ir įgyvendinim ą užtikrinant, kad 
kaltinamiesiems b ūtų pateikta pakankamai išsamios 
informacijos  apie jiems pareikštus kaltinimus , kad jie 
galėtų tinkamai pasiruošti savo gynybai arba gin čyti per 
ikiteismin į tyrimą priimtus sprendimus.  
Veiklos tikslai  Informacija apie įtariamųjų teises, kuri jiems 
turi būti pateikta siekiant užtikrinti teising ą 
teismo proces ą, turėtų būti:  
• suformuluota aiškia, įtariamajam lengvai 
suprantama kalba,  
• pateikta per pirm ą policijos ir įtariamojo 
kontaktą, 
• apimti svarbiausias E ŽTK ir ES pagrindini ų 
teisių chartijos teises, taikytinas sulaikymui, 
pirmajai apklausai ir su ėmimui, 
• pateikiama taip, kad b ūtų galima patikrinti, 
ar informacija buvo perduota.  Kaltinamajam apie pareikštus kaltinimus pateikta informacija turėtų būti: 
• pakankamai išsami, kad b ūtų galima tinkamai pasiruošti 
gynybai arba gin čyti per ikiteismin į tyrimą priimtus 
sprendimus, 
• pateikiama laiku ir tokia forma, kad kaltinamasis suprast ų 
jam pareikštus kaltinimus, 
• pateikiama taip, kad b ūtų galima patikrinti, ar informacija 
buvo perduota.  
LT 5   LT 4. POLITIKOS PRIEMON ĖS IR JŲ POVEIKIS  
• Esamos pad ėties išlaikymas. Šiuo atveju ES lygmeniu neb ūtų imamasi joki ų priemoni ų.  
• A politikos priemon ės, kuriomis sprendžiama nepakankamai išsamaus įtariamųjų 
informavimo apie j ų teises problema  
Su teisėkūra nesusijusios priemon ės: 
• A1 politikos priemon ė. ES masto informacin ė kampanija apie b ūtinąsias gynybos 
teises 
• A2 politikos priemon ė. Tarybos rekomendacija d ėl gerosios patirties 
įtariamuosius ir kaltinamuosius informuojant apie j ų teises  
ES teisėkūros priemon ės: 
• A3 politikos priemon ė. ES masto pareiga valstybi ų narių pasirinktomis 
priemonėmis informuoti įtariamuosius apie j ų teises 
• A4 politikos priemon ė. ES masto pareiga informuoti sulaikytus įtariamuosius apie 
jų teises, jiems įteikiant valstybi ų narių parengtą pranešim ą apie teises, kuriame 
būtų išvardytos bendros b ūtiniausios teis ės (pagal EŽTK ir ES teis ę) ir nurodytos 
papildomos pagal valstybi ų narių teisę suteikiamos teis ės 
• A5 politikos priemon ė. ES masto pareiga informuoti sulaikytus įtariamuosius apie 
jų teises, jiems įteikiant pranešim ą apie teises, kuriame direktyvos priede 
pateiktomis standartin ėmis ES formuluot ėmis išvardijamos b ūtinosios teis ės 
 
B politikos priemon ės, kuriomis sprendžiama problema, kad ka ltinamieji ne visada nedelsiant 
gauna tinkam ą, išsamią ir jų mokama kalba suformuluot ą informacij ą apie pareikštus 
kaltinimus  
Su teisėkūra nesusijusios priemon ės: 
• B1 politikos priemon ė. Tarybos rekomendacija d ėl gerosios praktikos ir mokym ų, 
susijusių su kaltinam ųjų informavimu apie jiems pareikštus kaltinimus 
ES teisėkūros priemon ės: 
• B2 politikos priemon ė. ES masto pareiga valstybi ų narių pasirinktomis 
priemonėmis informuoti kaltinamuosius apie jiems pareikštus kaltinimus 
• B3 politikos priemon ė. ES masto pareiga informuoti kaltinamuosius apie jiems 
pareikštus kaltinimus, įskaitant leidim ą jiems (arba j ų advokatams) susipažinti su 
bylos medžiaga   
 
5. POLITIKOS PRIEMONI Ų PALYGINIMAS  
Toliau pateiktoje lentel ėje palyginamas politikos priemoni ų tarpusavio santykis įvertinus j ų konkrečius 
ir veiklos tikslus. Priemon ės suskirstytos pagal tai, kiek jomis galima pasiekti 3 dalyje apibr ėžtus 
tikslus. Galutinis rezultatas gautas taip pat įvertinus tikimyb ę sėkmingai pasiekti tikslus.  
LT 6   LT A5 ir B3 priemon ės veiksmingiausios, tod ėl laikomos tinkamiausiomis. 
5.1 lentel ė. A politikos priemoni ų įvertinimas   
Tikslai/sąnaudos  Esama 
padėtis  A1  A2   A3  A4   A5  
Užtikrinti, kad 
įtariamieji gaut ų 
pakankamai 
informacijos apie 
savo teises, kad 
galėtų 
veiksmingai 
pasinaudoti savo 
teisėmis 0 √ √√ √√√ √√√√ √√√√√  
Informacij ą 
pateikti aiškia, 
įtariamajam 
lengvai 
suprantama kalba  0 √ √√ √√√ √√√√ √√√√√  
Informacij ą 
pateikti nuo 
pirmo policijos ir 
įtariamojo 
kontakto ir 
įtraukti 
svarbiausias 
EŽTK ir ES 
chartijos teises, 
taikytinas, 
sulaikymui, 
pirmajai 
apklausai ir 
suėmimui  0 √ √√ √√ √√√√ √√√√√  
Užtikrinti 
galimybes 
patikrinti, ar 
informacija buvo 
perduota  0 √ √ √√ √√√√ √√√√√  
Gerinti valstybi ų 
narių pasitikėjimą 
tinkamu 
baudžiamosios 
teisės sistemų 
veikimu visoje 
ES 0 √ √ √√ √√√√ √√√√√  
Bendras 
rezultatas  0 5 8 12 20 25 
LT 7   LT 5.1 lentel ė. A politikos priemoni ų įvertinimas   
Tikslai/sąnaudos  Esama 
padėtis  A1  A2   A3  A4   A5  
Finansinė našta 
valstybei narei2 
 - 100 000 € – 10 
mln. € (bendros 
EU sąnaudos)  Vienkartin ės 
pradinės 
sąnaudos:  0 € – 
2,5 mln. €  
Metinės 
veiklos 
sąnaudos: 0 € – 
4,6 mln. €  Vienkartin ės 
pradinės 
sąnaudos:  0 € – 
2,5 mln. €  
Metinės 
veiklos 
sąnaudos:  
5 000 € – 4,6 
mln. €  Vienkartin ės 
pradinės 
sąnaudos:  
15 000 € – 2,5 
mln. €  
Metinės 
veiklos 
sąnaudos:  
5 000 € – 4,6 
mln. €  Vienkartin ės 
pradinės 
sąnaudos:  5 000 
€ – 2,5 mln. €  
Metinės veiklos 
sąnaudos:  5 000 
€ – 4,6 mln. €  
Galimybės 
sutaupyti l ėšų 
valstybėse narėse, 
kuriose vyksta 
baudžiamieji 
procesai  - mažai  mažai  mažai–
vidutiniškai  vidutiniškai  vidutiniškai–
daug 
 
5.2 lentel ė. B politikos priemoni ų įvertinimas   
Tikslai/sąnaudos  Esama 
padėtis B1  B2  B3    
Užtikrinti, kad 
kaltinamiesiems 
būtų pateikta 
pakankamai 
išsamios 
informacijos apie 
jiems pareikštus 
kaltinimus, kad 
jie galėtų 
tinkamai 
pasiruošti savo 
gynybai arba 
ginčyti per 
ikiteismin į tyrimą 
priimtus 
sprendimus  0 √√ √√√ √√√√√    
                                                 
2 S ąnaudų skalė grindžiama skai čiavimo modeliu toms valstyb ėms narėms, kuriose d ėl esamos praktikos, 
kuri skiriasi nuo numatytosios pasirinkt ąja priemone, labiausiai tik ėtina patirti s ąnaudas. Kadangi n ėra 
pakankamai statistini ų duomen ų, veiklos s ąnaudų duomenys neparodo dabartinio  veiklos 
sąnaudų dydžio, tod ėl negalima tiksliai apskai čiuoti papildomos finansinės naštos, susijusios su 
priemonės įgyvendinimu, ta čiau ji tur ėtų sudaryti nedidel ę nurodytos sumos dal į. 
LT 8   LT 5.2 lentel ė. B politikos priemoni ų įvertinimas   
Tikslai/sąnaudos  Esama 
padėtis B1  B2  B3    
Pateikti 
informacij ą laiku 
ir tokia forma, 
kad kaltinamasis 
suprastų jam 
pareikštus 
kaltinimus  0 √ √√√ √√√√   
Užtikrinti 
galimybes 
patikrinti, ar 
informacija buvo 
perduota  0 √ √√ √√√   
Gerinti valstybi ų 
narių pasitikėjimą 
tinkamu 
baudžiamosios 
teisės sistemų 
veikimu visoje 
ES 0 √ √√√ √√√√√    
Bendras 
rezultatas  0 5 11 17   
Finansinė našta 
valstybei narei3 
 - Vienkartin ės 
sąnaudos : 0 € – 
2,6 mln. €  
Veiklos 
sąnaudos: 
270 000 € – 21 
mln. €  Vienkartin ės 
sąnaudos : 0 € – 
2,6 mln. €  
Veiklos 
sąnaudos: 
100 000 € – 30 
mln. €  Vienkartin ės 
sąnaudos : 
9 000 € – 2,6 
mln. €  
Veiklos 
sąnaudos: 
270 000 € – 21 
mln. €    
Galimybės 
sutaupyti l ėšų 
valstybėse narėse, 
kuriose vyksta 
baudžiamieji 
procesai  - mažai  mažai  vidutiniškai    
6. TINKAMIAUSIA PRIEMON Ė 
Tinkamiausia priemon ė – A5 ir B3 priemoni ų derinys . 
                                                 
3 Taikoma 2 išnašoje nurodyta sąlyga. 
LT 9   LT Priimama direktyva, kuria valstyb ės narės įpareigojamos užtikrinti, kad  
• sulaikyti įtariamieji ir kaltinamieji b ūtų informuojami apie savo teises baudžiamajame 
procese, jiems įteikiant pranešim ą apie teises, kur į jų mokama kalba parengt ų valstybės 
narės ir kuriame b ūtų pateiktos direktyvos pr iede nurodytos standartin ės ES būtiniausių 
teisių, reikaling ų teisingam teismo procesui užtikrinti, formuluot ės, taip pat prireikus 
nurodytos kitos teis ės pagal atitinkamos valstyb ės narės teisę ir 
• įtariamieji ir kaltinamieji b ūtų informuojami apie jiems pareikštus įtarimus arba 
kaltinimus ir jiems (arba j ų advokatams) b ūtų leidžiama nemokamai susipažinti su bylos 
medžiaga. 
6.1. Tinkamiausios priemon ės pridėtinė vertė ES lygmeniu ir jos proporcingumas 
Tinkamiausia priemone sukuriamos naujos viso je ES vienodos pareigos (naudoti pranešim ą 
apie teises ir leisti susip ažinti su bylos medžiaga). Suvi enodinus taisykles, tinkamiausia 
priemone veiksmingai užtikrinama, kad bus pa teikta tinkama informacija ir skatinamas 
pasitikėjimas kitose valstyb ėse narėse vykstan čių teismo proces ų teisingumu. A5 ir B3 
priemonėmis sukuriamos naujos pareigos, ta čiau jos susijusios tik su pagrindiniu šios 
priemonės elementu – teise į informacij ą. Jomis nesukuriamos naujos teis ės, nesusijusios su 
informacijos pateikimu.  
Abu tinkamiausios priemon ės aspektai proporcingi: d ėl jų daugeliui valstybi ų narių 
veikiausiai reik ės keisti savo baudžiamojo proceso normas, ta čiau kitų veiksming ų priemoni ų 
užtikrinti, kad įtariamiesiems b ūtų pateikta išsami informacija, n ėra.  
6.2. Finansinis poveikis valstyb ėms narėms 
Pagrindinis A5 priemon ės finansinis poveikis yra vienkartin ės pradinės sąnaudos , susijusios 
su pranešim ą apie teises numatan čių nuostatų įvedimu. Tai vis ų pirma pranešimo rengimo, jo 
vertimo ir policijos pareig ūnų (prireikus prokuror ų ir teisėjų) mokymo s ąnaudos. Jos svyruoja 
nuo 10 000 iki 2,5 mln. eur ų vienai valstybei nare i (pagal Maltai skirt ą skaičiavimo model į 
sąnaudos svyruoja nuo 10 600 iki 70 000 eur ų, Prancūzijai – nuo 655 000 iki 2,5 mln. eur ų). 
Tikėtina, kad faktin ės sąnaudos pagal skal ę bus vienos iš mažesni ų. A5 priemon ės poveikis 
veiklos sąnaudoms  vienai valstybei narei pirmiausia pr iklausys nuo to, kokia informacija apie 
teises įtariamiesiems suteikiama dabar ir kiek laiko tam skiriama. Poveikis valstybi ų narių, 
kuriose jau veikia pranešim ą apie teises reglamentuojan čios normos, biudžetui tur ėtų būti 
minimalus. Poveikis valstybi ų narių, kurios šiuo metu įtariamuosius apie j ų teises informuoja 
žodžiu, sąnaudoms kiekvienu konkre čiu atveju priklausys nuo to, kaip išsamiai įtariamieji 
informuojami žodžiu.  
Kiek tai susij ę su B3 priemone , dauguma valstybi ų narių, įgyvendindamos direktyv ą, patirs 
nedideles vienkartines s ąnaudas , nes jos jau leidžia susipa žinti su bylos medžiaga. 
Vienkartini ų sąnaudų, susijusių su leidimo susipažinti su bylos medžiaga įvedimu, veikiausiai 
turės tik tos 3 valstyb ės narės, kurios šiuo metu tokios teis ės nenumato. Šios s ąnaudos 
daugiausia tur ėtų būti skirtos policijos pareig ūnų, prokuror ų ir teisėjų mokymui ir siekti 
9 000–2,6 mln. eur ų vienai valstybei narei.  Tikslaus šios priemon ės poveikio veiklos 
sąnaudoms  numatyti ne įmanoma, ta čiau tikėtina, kad net tose 3 valstyb ėse narėse, kurios t ą 
teisę turės numatyti, poveikis veiklos s ąnaudoms bus labai ribotas.  
LT 10   LT 7. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Nepaprastai svarbu sukurti patikim ą stebėjimo ir vertinimo mechanizm ą siekiant užtikrinti, 
kad tiek praktikoje, tiek teis ės aktuose b ūtų paisoma numatyt ų teisių. Komisija numato atlikti 
specialų empirin į tyrimą, skirtą 3–5 met ų laikotarpiu rinkt ų pasiūlymo įgyvendinimo 
duomenų analizei, kad gal ėtų surinkti išsamios kiekybin ės ir kokybin ės informacijos apie 
pasiūlymo veiksmingum ą. Įgyvendinus visas veiksm ų plano priemones, bus labai svarbu 
įvertinti kiekvien ą konkrečią priemonę ir viso veiksm ų plano veiksmingum ą.