LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 17.12.2004 
KOM(2004) 808 galutinis 
2004/0281 (AVC)   
Pasiūlymas 
TARYBOS SPRENDIMAS 
dėl Europos bendrijos bei jos valstybi ų narių ir Sirijos Arab ų Respublikos Europos ir 
Viduržemio j ūros regiono šali ų asociacijos susitarimo pasirašymo Europos bendrijos 
vardu ir laikino tam tikr ų jo nuostat ų taikymo  
Pasiūlymas 
TARYBOS SPRENDIMAS 
dėl Europos ir Viduržemio j ūros regiono šali ų asociacijos susitarimo sudarymo tarp 
Europos bendrijos bei jos valstybi ų narių ir Sirijos Arab ų Respublikos 
 
(pateiktos Komisijos) 
 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. Pridedami pasi ūlymai – tai Europos bendrijos bei jos valstybi ų narių ir Sirijos Arab ų 
Respublikos Europos ir Viduržemio j ūros regiono šali ų asociacijos susitarimo 
pasirašymo ir sudarymo teis ės aktai. 
(a) Tarybos sprendimo pasi ūlymas dėl Susitarimo pasirašymo; 
(b) Tarybos sprendimo pasi ūlymas dėl Susitarimo sudarymo. 
2. Šiuo metu Sirijos santykius su Europos bendrija reglamentuoja 1977 m. liepos 18 d. 
pasirašytas Bendradarbiavimo susitarimas ( įsigaliojęs 1978 m. sausio 1 d.) su 
pakeitimais, padarytais v ėlesniais protokolais. Taryba savo deryb ų direktyvas 
patvirtino 1997 m. gruodžio 18 d., o Komisija oficialiai derybas d ėl Asociacijos 
susitarimo prad ėjo 1998 m. geguž ės 14–15 d. Pirmus ketverius metus deryb ų 
pažanga buvo labai l ėta. Deryb ų tempas pasikeit ė po Sirijos vyriausyb ės pertvarkos 
2001 m. gruodžio m ėn., ir 2002 m. birželio 5–6 d. vykus ioje aštuntojoje sesijoje 
buvo galima suderinti pirmuosius te ksto skyrius. Pateikus išsam ų Sirijos tarif ų 
sąrašą, 2003 m. rugs ėjo mėn. buvo galima prad ėti intensyvias derybas d ėl tarifų 
panaikinimo, o tai leido 2003 m. gruodžio 8–9 d. dvyliktajame ir paskutiniame rate 
derybas baigti, paskui buvo technini ų diskusijų ciklas, po kurio 2004 m. spalio 19 d. 
Briuselyje Komisija ir Sirijos vyriausyb ė parafavo tekst ą. 
3. Si ūlomas ES ir Sirijos asocia cijos susitarimas sukurs nauj us, glaudesnius santykius 
pagal Europos ir Viduržemio j ūros regiono šali ų partneryst ę, sukurtą 1995 m. 
Barselonos deklaracija. Jis prisid ės prie taikos ir saugumo palaikymo regione ir 
skatins Sirijos ir ES bei Sirijos ir jos Viduržemio j ūros regiono partneri ų prekybos ir 
ekonominius santykius. Si ūlomas susitarimas b ūtų paskutin ė trūkstama Europos ir 
Viduržemio j ūros regiono šali ų laisvosios prekybos zonos suk ūrimo 2010 m., kaip 
numatyta Barselonos deklaracijoje, dalis. Barselonos deklaracijoje pabr ėžiamas ES 
teikiamas prioritetas savo saugumo, ekonomini ų ir socialini ų santykių su pietiniais 
Viduržemio j ūros baseino partneriais stiprinimui.  Susitarimai su Tunisu, Maroku, 
Alžyru, Egiptu, Izraeliu, Palestinie čių teritorijomis (PLO), Jordanija ir Libanu jau 
pasirašyti. J į pasirašyti lieka tik su Sirija. 
4. ES ir Sirijos asociacijos susitarimas galios neribot ą laiką ir atvers keli ą santykiams 
įvairiausiose srityse stiprinti remiantis abipusiškumu ir partneryste. Pagarba 
demokratijos principams ir žmogaus teis ėms bus esmin ė susitarimo nuostata. 
Laikantis 2003 m. lapkri čio 17 d. Tarybos sprendimo d ėl kovos su masinio naikino 
ginklų platinimu, Susitarime taip pat numatyta esmin ė nuostata d ėl įsipareigojimo 
vykdyti dabartinius nusiginklavimo ir ginkl ų neplatinimo priemon ėmis numatytus 
reikalavimus.  
5. ES ir Sirijos asociacijos susitarimo strukt ūra panaši į kitų Europos ir Viduržemio 
jūros regiono šali ų asociacijos susitarim ų struktūrą, tačiau jame daugiau toli 
siekiančių ir svarbi ų kelių sričių nuostatų: ginklų neplatinimo, kovos su terorizmu, 
išsamiu žem ės ūkio produkt ų tarifų panaikinimu, technini ų kliūčių prekybai, 
sanitarijos ir fitosanitarijos priemoni ų, palankesni ų sąlygų prekybai sudarymo, 
įsisteigimo teis ės ir paslaug ų, vyriausyb ės viešųjų pirkimų, intelektin ės nuosavyb ės 
teisių ir prekybos gin čų sprendimo mechanizm ų. Taip pat yra numatytas prekybos ir 
su prekyba susijusi ų nuostatų laikinas taikymas.  
 
LT 3   LT 6. Susitarime daugiausia d ėmesio skiriama šiems pagrindiniams dalykams: 
– nuolatiniam politiniam dialogui, įskaitant bendradarbiavim ą dėl ginklų 
neplatinimo; 
– ekonominiam, socialiniam bei kult ūriniam dialogui ir bendradarbiavimui 
įvairiausiose srityse; 
– laipsniškam Europos bendrijos ir Si rijos laisvosios pr ekybos zonos suk ūrimui per 
ne ilgiau kaip dvylika met ų. Abi šalys pripaž įsta laisvosios prekybos, kaip 
garantuoja 1994 m. Be ndrasis susitarimas d ėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) ir 
kiti daugiašaliai susitarimai, prid ėti prie PPO steigimo sutarties, svarb ą;  
– yra dar kart ą patvirtinama 1978 m. Bendradarbiavim o susitarimu Sirijai suteikta 
galimybė į Bendriją laisvai eksportuoti pramon ės produktus. Abipusiškai Sirija 
liberalizuos savo Bendrijos produktams taikom ą importo režim ą, kad visi tarifai 
iki dvylikos met ų perėjimo laikotarpio nuo Susitarimo įsigaliojimo pabaigos b ūtų 
sumažinti iki nulio; 
– yra numatytos konkre čios abipus ės nuolaidos perdirbtiems žem ės ūkio 
produktams; 
– laikantis Barselonos proceso uždavini ų (laipsniško liberalizavimo, numa čius 
persvarstymo s ąlygą) bus liberalizuotas Sirijos žem ės ūkio produkt ų importas į 
Bendriją. Tarifų kvotos taikomos jautri ųjų prekių sąrašui. Iš Bendrijos į Siriją 
eksportuojam ų produktų tarifai bus mažinami palaip sniui, kad iki dvylikos met ų 
perėjimo laikotarpio nuo susitarimo įsigaliojimo pabaigos sumaž ėtų iki nulio; 
– prekyba iš Sirijos į Bendriją importuojamais žuvimi ir žuvininkyst ės produktais, 
išskyrus ribot ą skaičių produktų, bus liberalizuota per dvejus metus. Produkt ų, 
kurių liberalizavimas n ėra numatomas, tarif ų kvotos bus numatytos Susitarimu. Iš 
Bendrijos į Siriją eksportuojamos žuvies ir žuvininkyst ės produkt ų tarifai bus 
mažinami palaipsniui ne ilgiau kaip 12 met ų nuo susitarimo įsigaliojimo; 
– įsisteigimo ir paslaug ų teikimo teisei, suteikian čiai Europos investuotojams 
galimybę įsisteigti Sirijoje pagal MFN arba nacionalin į režimą (atsižvelgiant į tai, 
kuris iš j ų palankesnis) ir atverian čiai beveik visus sektorius j ų investicijoms, 
išskyrus kai kuriuos, šiuo metu skirtus tik valstyb ės monopoliui. 
Telekomunikacij ų sritis bus atverta ne v ėliau kaip po šešeri ų metų nuo jo 
įsigaliojimo; 
– ginčų sprendimo nuostatoms, skirtoms prekybos gin čams spręsti pagal PPO gin čų 
sprendimo mechanizm ą; 
– nuostatoms d ėl asmenų judėjimo; 
– dėl mokėjimų ir kapitalo jud ėjimo, konkurencijos, vyriausyb ės viešųjų pirkimų, 
intelektin ės, pramonin ės ir komercin ės nuosavyb ės teisių bei dėl standart ų, 
techninio reguliavimo ir atitikties vertinimo proced ūrų; 
 
LT 4   LT – įsipareigojimams ir bendradarbiavimui migracijos ( įskaitant readmisij ą), teisinės 
valstybės, kovos su narkotikais ir or ganizuotu nusikalstamumu, pinig ų plovimu ir 
pasipriešinimo terorizmui srityse;  
– institucinėms nuostatoms d ėl valdymo susitarimo, kuriuo bus numatytas 
ministerij ų lygmens Asociacijos tarybos , kuri rinksis susitarimo įgyvendinimui 
prižiūrėti, ir Asociacijos komiteto steigimui; 
– Asociacijos taryba imasi vis ų tinkamų priemoni ų, kad sudaryt ų sąlygas Europos 
Parlamento ir Sirijos Liaudies Susiri nkimo bendradarbiavimui ir ryšiams. 
Juo siekiama rem ti Sirijos ekonomin ę ir politin ę reformą rengiant Sirij ą integracijai į 
pasaulinę ekonomik ą ir remiant regionin ę integracij ą. Jis nuolatiniu politi niu dialogu taip pat 
leis ES įsitraukti į diskusijas su Sirija visomis abiem šalims r ūpimomis temomis, vis ų pirma 
apie žmogaus teises ir demokratijos principus, terorizm ą ir ginklų neplatinim ą. 
 
LT 5   LT Pasiūlymas 
TARYBOS SPRENDIMAS 
dėl Europos bendrijos bei jos valstybi ų narių ir Sirijos Arab ų Respublikos Europos ir 
Viduržemio j ūros regiono šali ų asociacijos susitarimo pasirašymo Europos bendrijos 
vardu ir laikino tam tikr ų jo nuostat ų taikymo  
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 310 straipsn į, siejamą su 300 
straipsnio 2 dalies pirmosio s pastraipos pirmu sakiniu, 
atsižvelgdama į Komisijos pasi ūlymą1, 
kadangi: (1) 1997 m. gruodžio 18 d. Taryba pa tvirtino nurodymus Komisijai prad ėti derybas d ėl 
Europos ir Viduržemio j ūros regiono šali ų asociacijos susitarimo tarp Europos 
bendrijos bei jos valstybi ų narių ir Sirijos Arab ų Respublikos; 
(2) Šios derybos buvo baigtos ir susitari mas buvo parafuotas 2004 m. spalio 19 d.; 
(3) Europos Komisija ir Sirijos Arab ų Respublika įsipareigojo tam tikras Asociacijos 
susitarimo nuostatas iki jo įsigaliojimo taikyti laikinai. 
(4) Laikinam susitarimo taikymui įgyvendinti b ūtinos priemon ės turėtų būti patvirtintos 
vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatan čiu 
Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvark ą
2. 
(5) Asociacijos susitarimas tur ėtų būti pasirašytas Bendrijos vardu ir tur ėtų būti 
patvirtintas laikinas jo nuostat ų taikymas. 
NUSPREND Ė: 
1 straipsnis 
Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmen į (-is), įgaliotą (-us) Europos bendrijos vardu 
pasirašyti Europos ir Viduržemio j ūros regiono šali ų asociacijos susitarim ą tarp Europos 
bendrijos bei jos valstybi ų narių ir Sirijos Arab ų Respublikos, sudarytin ą vėliau. 
                                                 
1 OL C 
2 OL L 184, 1999 7 17, p. 23. 
 
LT 6   LT 2 straipsnis 
Kol Asociacijos susitarimas įsigalios, šios jo nuos tatos taikomos laikin ai: 2 straipsnis, 7–42 
straipsniai, 61 straipsnis, 63–89 straipsniai, 97  straipsnis, 99–102 straip sniai, 107 straipsnis, 
120 straipsnis, 132–138 ir  140–141 straipsniai. 
3 straipsnis 
Laikinam Susitarimo taikymui b ūtinos priemon ės patvirtinamos vadovaujantis 4 straipsnyje 
nurodyta tvarka. 
4 straipsnis 
(1) Komisijai padeda Horizontali ųjų klausim ų dėl prekybos perdirbtais žem ės ūkio 
produktais, neišvardytais Sutartie s I priede, vadybos komitetas, įsteigtas 1993 m. 
gruodžio 6 d. Tarybos reglamen to (EB) Nr. 3448/1993, nustatan čio prekybos tvark ą, 
taikomą kai kurioms prek ėms, pagamintoms perdirbant žem ės ūkio produktus, 16 
straipsniu3, Cukraus vadybos komitetas, įsteigtas 2001 m. birželio 19 d. Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1260/2001 d ėl bendro cukraus rinkos organizavimo4 su 
pakeitimais, padarytais 2002 m. balandžio  19 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 
680/20025, 42 straipsniu, arba tam tikrais atvejais – komitetai, įsteigti atitinkamomis 
kitų reglament ų dėl bendro rinkos organizavimo nuostatomis, arba Muitin ės kodekso 
komitetas, įsteigtas 1992 m. spalio 12 d. Reglamento (EEB) Nr. 2913/92, įsteigiančio 
Bendrijos muitin ės kodeksą6, 248a straipsniu. Darant nuorod ą į šį straipsnį, taikomi 
Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai.  Sprendimo 1999/468/EB  4 straipsnio 3 
dalyje nustatytas la ikotarpis – vienas m ėnuo. 
(2) Komitetas patvirtina darbo tvarkos taisykles. 
Priimta Briuselyje,  
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas 
  
                                                 
3 OL L 318, 1993 12 20, p.18. 
4 OL L 178, 2001 6 30, p. 1. 
5 OL L 104, 2002 4 20, p. 26. 
6 OL L 302, 1992 10 19, p. 1, Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 
2700/2000 (OL L 311, 2000 12 12, p. 17). 
 
LT 7   LT 2004/0281 (AVC) 
Pasiūlymas 
TARYBOS SPRENDIMAS 
dėl Europos ir Viduržemio j ūros regiono šali ų asociacijos susitarimo sudarymo tarp 
Europos bendrijos bei jos valstybi ų narių ir Sirijos Arab ų Respublikos 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 310 straipsn į, siejamą su 300 
straipsnio antr ąja fraze, 2 dalimi ir 3 dalies antr ąja pastraipa, 
atsižvelgdama į Komisijos pasi ūlymą, 
atsižvelgdama į Europos Parlamento sutikim ą7, 
kadangi: (1) Europos ir Viduržemio j ūros regiono šali ų asociacijos susitarimas tarp Europos 
bendrijos bei jos valstybi ų narių ir Sirijos Arab ų Respublikos buvo pasirašytas 
Europos bendrijos vardu [… ] […], darant išlyg ą, kad, vadovaujantis …. Tarybos 
sprendimu …./………./EB, susitarimas galiausiai bus sudarytas v ėliau. 
(2) Susitarimas tur ėtų būti patvirtintas,  
NUSPREND Ė:  
1 straipsnis 
Europos ir Viduržemio j ūros regiono šali ų asociacijos susi tarimas tarp Europos bendrijos bei 
jos valstybi ų narių ir Sirijos Arab ų Respublikos, Susitarimo pr iedai ir protokolai, bendros 
deklaracijos ir Europos bendrijos deklaracijos, įtrauktos į galutinį aktą, yra patvirtinami 
Europos bendrijos vardu. 
Šio straipsnio 1 dalyje pamin ėti parafuoti tekstai yra šio sprendimo dalis.  
2 straipsnis 
Bendrijos pozicij ą Asociacijos taryboje ir Asociacijos komitete nustato Taryba Komisijos 
teikimu arba, jei pasitaikyt ų toks atvejis, Komisija, laikydamasi atitinkam ų Sutarčių nuostatų.  
                                                
 
7 OL C […], […], p. 
 
LT 8   LT Pagal Susitarimo 124 ir 127 straipsnius As ociacijos tarybai pirmininkauja Tarybos 
pirmininkas. Asociacijos komitetui, vadovauda masis suderintomis darbo tvarkos taisykl ėmis, 
pirmininkauja Komisijos atstovas.  
Sprendim ą skelbti Asociacijos tarybos ir Asociacijos komiteto sprendimus Europos S ąjungos 
oficialiajame leidinyje  kiekvienu atskiru atveju priima atitinkamai Taryba ir Komisija.  
3 straipsnis 
Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmen į (-is), įgaliotą (-us) Europos bendrijos vardu 
deponuoti Susitarimo 142 straipsnyje numatyt ą pranešimo akt ą.  
Priimta Briuselyje,  
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas 
 
LT 9   LT PRIEDAS  
EUROPOS IR VIDURŽEMIO J ŪROS REGIONO ŠALI Ų SUSITARIMAS, 
ĮSTEIGIANTIS EUROPOS BENDRIJ Ų  
BEI JŲ VALSTYBI Ų NARIŲ  
IR SIRIJOS ARAB Ų RESPUBLIKOS 
ASOCIACIJ Ą 
 
LT 10   LT BELGIJOS KARALYST Ė  
ČEKIJOS RESPUBLIKA 
DANIJOS KARALYST Ė 
VOKIETIJOS FEDERACIN Ė RESPUBLIKA 
ESTIJOS RESPUBLIKA  
GRAIKIJOS RESPUBLIKA 
ISPANIJOS KARALYST Ė  
PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA 
AIRIJA 
ITALIJOS RESPUBLIKA 
KIPRO RESPUBLIKA  
LATVIJOS RESPUBLIKA  
LIETUVOS RESPUBLIKA  
LIUKSEMBURGO DIDŽIOJI HERCOGYST Ė 
VENGRIJOS RESPUBLIKA 
MALTOS RESPUBLIKA 
NYDERLAND Ų KARALYST Ė 
AUSTRIJOS RESPUBLIKA 
LENKIJOS RESPUBLIKA  
PORTUGALIJOS RESPUBLIKA 
SLOVĖNIJOS RESPUBLIKA 
SLOVAKIJOS RESPUBLIKA 
SUOMIJOS RESPUBLIKA  
ŠVEDIJOS KARALYST Ė  
JUNGTIN Ė DIDŽIOSIOS BRITANIJOS IR ŠIAUR ĖS AIRIJOS KARALYST Ė, 
EUROPOS BENDRIJOS steigimo sutarties Susitarian čiosios Šalys, toliau – valstyb ės narės, 
bei 
 
LT 11   LT EUROPOS BENDRIJA, toliau – Bendrija, 
ir SIRIJOS ARAB Ų RESPUBLIKA , toliau – Sirija, 
ATSIŽVELGDAMOS į Bendrijos, jos valstybi ų narių ir Sirijos tradicini ų ryšių svarbą ir 
bendras jų vertybes, 
ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Bendrija, jos valstyb ės narės ir Sirija siekia stiprinti šiuos 
ryšius ir sukurti ilgalaikius abi pusiškumu, partneryste ir bendra pl ėtra grindžiamus santykius, 
ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Šalims svarb ūs Jungtini ų Tautų chartijos tikslai ir principai, 
pagarba žmogaus teis ėms, demokratiniams principams ir politin ėms bei ekonomin ėms 
laisvėms, kuriomis grindžiama asociacija, 
ATSIŽVELGDAMOS į politinius ir ekonominius poky čius, pastaraisiais metais įvykusius 
Europoje ir Sirijoje, ir suprasdamos, kad b ūtina sutelkti pastangas politiniam stabilumui ir 
ekonominiam vystymuisi stiprint i skatinant bendradarbiavim ą visame Europos ir Viduržemio 
jūros regione bei jo dalyse; 
SUPRASDAMOS Sirijos ryžt ą plėtoti savo ūkio sąveiką su pasaulio ekonomika ir jos 
bendradarbiavim ą šiame kontekste su Bendrija bei jos valstyb ėmis narėmis; 
SUPRASDAMOS šio Susitarimo, grindžia mo bendradarbiavimu ir dialogu, svarb ą norint 
pasiekti nuolatin į saugumą ir stabilum ą Europos ir Viduržemio j ūros regione;  
ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad valstybini ų ir nevalstybini ų subjektų vykdomas masinio 
naikinimo ginkl ų (MNG) platinimas ir j ų pristatymo b ūdai yra viena didžiausi ų grėsmių 
tarptautiniam stabilumui ir saugumui; 
SIEKDAMOS bendradarbiauti priešinant is nelegalaus su MNG susijusi ų prekių ir 
technologij ų naudojimo bei prekybos jomis gr ėsmei ir pripažindamos, kad suk ūrus 
veiksming ą nacionalin ę eksporto, tranzito ir galutinio naudojimo kontrol ės priemoni ų sistemą 
taip pat bus lengviau įsigyti preki ų ir technologij ų Sirijos vystymuisi; 
SUPRASDAMOS, kad tarptautinis nusik alstamumas ir terorizmas kelia gr ėsmę Susitarimo 
uždavinių vykdymui ir regiono stabilumui; 
SIEKDAMOS sukurti ir pl ėtoti nuolatin į politinį dialogą dvišaliais ir abiem šalims r ūpimais 
tarptautiniais klausimais; 
ATSIŽVELGDAMOS į Bendrijos nor ą veiksmingais bendradarbiavimo mechanizmais teikti 
paramą Sirijos pastangoms vykdyti ūkio reform ą ir siekti socialinio vystymosi;   
ATSIŽVELGDAMOS į skirtingą Bendrijos ir Sirijos ekonominio ir socialinio išsivystymo 
lygį ir siekdamos kartu dirbti, kad šie skirtumai b ūtų panaikinti ir šios asociacijos uždaviniai 
būtų įvykdyti taikant atitinkamas šio Susitarimo nuostatas; 
SIEKDAMOS stiprinti nuolat iniu dialogu grindžiam ą bendradarbiavim ą ekonomikos, mokslo, 
aplinkosaugos, technologij ų, kultūros, audiovizualin ėje, socialin ėje bei kult ūros srityse, kurio 
tikslas – geriau pažinti ir suprasti vienai kit ą; 
 
LT 12   LT ATSIŽVELGDAMOS į laisvosios prekybos, garantuotos 1994 m. Bendruoju susitarimu d ėl 
muitų tarifų ir prekybos (GATT) ir kitais daugiašaliais su sitarimais, prid ėtais prie Pasaulio 
prekybos organizacijos (PPO) st eigimo sutarties, svarb ą Bendrijai ir Sirijai; 
ĮSITIKINUSIOS, kad šiuo Asociacijos sus itarimu bus sukurta aplinka, tinkama j ų 
ekonominiams santykiams, ypa č prekybos, investicij ų, technologinio modernizavimo sri čių 
bendradarbiavimui, įskaitant tinkam ą ūkio pertvarkym ą, plėtoti; 
PATVIRTINDAMOS, kad šio Susita rimo nuostatos, priklausan čios Europos bendrijos 
steigimo sutarties IV antraštin ės dalies III dalies taikymo sri čiai, yra privalomos Jungtinei 
Karalystei ir Airijai, kaip atskiroms Susitarian čiosioms Šalims, o ne kaip daliai Europos 
bendrijos, kol Jungtin ė Karalystė ir Airija (kaip gali atsitikti)  Sirijai praneš, kad jis tapo jai 
privalomas kaip Europos bendrijos daliai, vadovaujantis Protokolu d ėl Jungtinės Karalyst ės ir 
Airijos pozicijos, prid ėtu prie Europos S ąjungos sutarties ir Eur opos bendrijos steigimo 
sutarties. Tas pats taikom a Danijai, vadovaujantis min ėtų Sutarčių protokolu d ėl Danijos 
pozicijos; 
susitarė: 
1 straipsnis 
1. Šiuo Susitarimu steigiam a Bendrijos bei jos valstybi ų narių ir Sirijos asociacija.  
2. Šio Susitarimo tikslai yra:  
a) suteikti šali ų politiniam dialogui tinkam ą pagrindą ir taip sudaryti s ąlygas 
plėtoti glaudžius politinius santykius visose srityse, kurias jos laiko 
dominančiomis tokiame dialoge; 
b) sudaryti s ąlygas palaipsniui liberalizuoti prekyb ą prekėmis, paslaugomis ir 
kapitalu; 
c) plėtoti mainus ir skatinti Šali ų subalansuot ų ekonomini ų ir socialini ų santykių 
plėtojimą palaikant dialog ą ir bendradarbiaujant, vis ų pirma dialogu ir 
bendradarbiavimu, kuriais siekiama didinti Sirijos gerov ę bei ekonomin į ir 
socialinį vystymąsi; 
d) skatinti viso Europos ir Viduržemio j ūros regiono bei atskir ų jo dalių 
bendradarbiavim ą integruojant Sirij ą ir jos regiono partnerius;  
e) remti bendradarbiavim ą ekonomikos, socialin ėje, kultūros, finans ų srityse ir 
kitose srityse, kurios gal ėtų dominti abi šalis. 
2 straipsnis 
Šalių vidaus ir užsienio politikos  kryptys grindžiamos pagarba demokratiniams principams ir 
Visuotinėje žmogaus teisi ų deklaracijoje nustatytoms pagrindin ėms žmogaus teis ėms, kuri yra 
esminė šio Susitarimo nuostata.  
 
LT 13   LT I ANTRAŠTIN Ė DALIS 
POLITINIS DIALOGAS IR  BENDRADARBIAVIMAS 
3 straipsnis 
Sukuriamas nuolatinis Šali ų politinis dialogas ir bendradarbiavimas, siekiant pl ėtoti 
nuolatinius j ų bendradarbiavimo santykius ir prisid ėti prie Viduržemio j ūros regiono 
klestėjimo, stabilumo ir saugumo bei sukurti supratimo ir tolerancijos tarp kult ūrų klimatą. 
4 straipsnis 
Šalys pakartoja savo bendr ą tikslą sukurti abipusiškai ir  veiksmingai patikrinam ą Artimųjų 
Rytų zoną be masinio naikinimo, branduolini ų, biologini ų ir chemini ų ginklų ir jų tiekimo 
sistemų. Jos susitaria drauge skatinti visus Viduržemio j ūros regiono partnerius pasirašyti, 
ratifikuoti ir įgyvendinti visas ginkl ų neplatinimo priemones, įskaitant Branduol inio ginklo 
neplatinimo sutart į (BGNS), Visuotinio branduolini ų bandymų uždraudimo sutart į (VBBUS), 
Biologini ų ginklų konvencij ą (BGK) ir Chemini ų ginklų konvencij ą (CGK). 
5 straipsnis 
1. Šalys susitaria bendradarbiauti ir prisid ėti prie priešinimosi masinio naikinimo, 
branduolini ų, biologini ų bei chemini ų ginklų platinimui ir j ų tiekimo priemon ėms, 
visiškai vykdydamos savo galiojan čius įsipareigojimus pagal tarptautines 
nusiginklavimo ir ginkl ų neplatinimo sutartis ir susitarimus, kitus galiojan čius 
atitinkamus savo tarptautinius įsipareigojimus bei Jungtini ų Tautų Saugumo Tarybos 
rezoliucijas ir užtikrindamos veiksming ą jų įgyvendinim ą. Šalys susitaria, kad ši 
nuostata – esmin ė šio Susitarimo nuostata. 
2. Jos taip pat susitaria bendradarbiauti ir prisid ėti prie šio tikslo: 
imdamosi veiksm ų, kad būtų atitinkamai pasirašyti ir ratifikuoti visi kiti svarb ūs 
tarptautiniai teis ės aktai arba kad b ūtų prie jų prisijungta ir jie b ūtų visiškai 
įgyvendinti; 
sukurdamos veiksmingas nacionalines su MNG susijusi ų, įskaitant dvejopos 
paskirties, preki ų ir technologij ų eksporto, tranzito ir galutinio naudojimo kontrol ės 
priemonių sistemas, numatan čias vykdymo tvark ą ir atitinkamas baudas. 
3. Politinis dialogas, kaip numaty ta 6 straipsnyje, papildys ir įtvirtins 4 ir 5 straipsni ų 
nuostatas. 
6 straipsnis 
1. Politinis dialogas apima bendr ąsias temas, vis ų pirma taikos, pagarbos tarptautinei 
teisei ir teritorinio vientisumo , regioninio stabilumo ir saugumo, žmogaus teisi ų, 
demokratijos ir regionin ės plėtros, juo siekiama atverti keli ą naujoms 
bendradarbiavimo šiose srityse formoms siekiant bendr ųjų tikslų. 
 
LT 14   LT 2. Politinis dialogas ir bendradarbiavimas vis ų pirma: 
a) padeda sudaryti s ąlygas draugišk ų Šalių santykių atkūrimo procesui didinant 
tarpusavio supratim ą ir remiant poži ūrio suart ėjimą nuolatin ėmis 
konsultacijomis abiem šalims r ūpimais tarptautiniais klausimais; 
b) leidžia kiekvienai Šaliai geriau suprasti kitos Šalies pozicij ą bei interesus  ir deramai į 
juos atsižvelgti; 
c) remia tarptautin į ginklų neplatinim ą, didina abipus į saugumą ir stabilum ą 
Europos ir Viduržemio j ūros regione; 
d) padeda kurti bendras iniciatyvas remi antis principais, kuriais grindžiamas šis 
Susitarimas. 
3. Politinis dialogas vyksta reguliari ai ir visais atvejais, kai b ūtina, ypač : 
a) ministr ų lygmeniu, daugiausia Asociacijos taryboje; 
b) Sirijos vyresni ųjų pareigūnų ir Tarybai pirmininkaujan čios šalies, kuriai 
padeda generalinis sekr etorius (vyriausiasis įgaliotinis), bei Europos 
Komisijos;  
c) išnaudojant visas galimybes, kuria s teikia diplomatiniai kanalai, įskaitant 
nuolatinius trumpus pareig ūnų pasitarimus, konsultacijas tarptautini ų 
susitikimų metu ir diplomatini ų atstovų trečiosiose šalyse ryšius; 
d) prireikus – bet kokiu kitu b ūdu, kuris pad ėtų stiprinti, pl ėtoti ir intensyvinti š į 
dialogą. 
II ANTRAŠTIN Ė DALIS 
LAISVAS PREKI Ų JUDĖJIMAS 
PAGRINDINIAI PRINCIPAI 
7 straipsnis 
Bendrijos ir Sirija perein amuoju laikotarpiu, trunkan čiu daugiausia 12 met ų nuo šio 
Susitarimo įsigaliojimo, laikydamosi šio Susita rimo ir Bendrojo susitarimo d ėl muitų tarifų ir 
prekybos (1994 m.) bei v ėlesnių jo pakeitim ų (toliau – GATT), nuostat ų, palaipsniui sukuria 
laisvosios prekybos zon ą. 
 
LT 15   LT I SKYRIUS 
MUITŲ PANAIKINIMAS 
8 straipsnis 
Muitas – tai bet koks mokestis arba rinkliava, kuriais apm okestinama importuojama arba 
eksportuojama prek ė, įskaitant bet kokios formos papildom ą mokestį arba rinkliav ą, susijusius su 
tokiu importu arba eksportu, bet ne įskaitant: 
a) vidaus mokes čių arba kit ų vidaus rinkliav ų, kuriais apmokestinama pagal 24 
straipsnio 1 dal į; 
b) antidempingo arba išlyginam ųjų mokesčių, kuriais apmokestinama pagal 28 ir 29 
straipsnius;  
c) mokes čių arba kitų rinkliavų, kuriais apmokestinama pagal GATT VIII straipsn į, 
daugelio iš ši ų mokesčių ir kitų rinkliavų suma ribojama apytikre suteikt ų paslaugų 
kaina, ir jie n ėra netiesiogin ė apsauga vietos produktams arba importo ar eksporto 
apmokestinimas fiskaliniais tikslai s. Jais apmokestinama pagal konkre čias normas, 
atitinkančias tikrąją suteiktos paslaugos vert ę. 
9 straipsnis 
1. Šali ų importo muitai panaikinami vadovaujantis tolesni ų 1 ir 2 skirsni ų nuostatomis. 
2. Šali ų eksporto muitai panaikinami nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos. 
3. Kiekvieno produkto bazinis muitas, kuriam taikytinos tarif ų panaikinimo nuostatos, – 
tai: 
a) Europos bendrijos bendrasis muit ų tarifas, iš ties ų taikomas erga omnes šio 
Susitarimo pasirašymo dien ą8; 
b) I priede pateiktas Sirijos tarifas. 
4. Jei Šalis sumažina savo taikom ą muito norm ą nuo pamin ėtosios šio straipsnio 3 
dalyje ir prieš baigiantis pereinamajam laikotarpiui, tos Šalies tarif ų panaikinimo 
nuostatos sumažintoms normoms taikomos nuo tokio sumažinimo dienos. 
5. Jei Sirija įstoja į PPO, bazinis muitas, kuriam turi b ūti taikomos tarif ų panaikinimo 
nuostatos, – tai pagal PPO privaloma norma arba kita erga omnes nuo stojimo dienos 
iš tikrųjų taikoma norma, jei ji mažesn ė. Jei įstojus į PPO tarif ų mažinimas yra 
taikomas erga omnes , sumažinta norma taikoma kaip bazinis muitas nuo to 
sumažinimo taikymo dienos. 
                                                 
8 Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 EBOL L256, 1987 9 7; Komisijos reglamentas (EB) 
Nr.1789/2003 L281, 2003 10 30 (kasmetinis I priedo papildymas nauja informacija: nomenklat ūra). 
 
LT 16   LT 10 straipsnis 
Nuo šio Susitarimo pasirašymo dienos ne įvedama nauj ų muitų ir nedidinami Šali ų prekybai 
jau taikomi muitai. 
1 skirsnis 
PRAMONINIAI PRODUKTAI 
11 straipsnis 
Šio skyriaus nuostatos taikomos produktams, kuri ų kilmės šalis yra Bendrija ir Sirija, 
priskiriamiems Kombinuotosios nomenklat ūros ir Sirijos muit ų tarifo 25–97 skyriams, 
išskyrus II priede išvardytus produktus. 
12 straipsnis 
Produktų, kurių kilmės šalis yra Sirija, importui į Bendriją netaikomi muitai, kaip apibr ėžta 8 
straipsnyje. 
13 straipsnis 
1) Muitai, kaip apibr ėžta 8 straipsnyje,  taikomi produkt ų, kurių kilmės šalis yra 
Bendrija, importui į Siriją, mažinami palaipsniui iki nulio pagal tok į planą ir grafiką: 
1. Visi I priede išvardyti 1 %, 1,5 %, 1,7 %, 3 % ir 3,5 % muitai panaikinami šio 
Susitarimo įsigaliojimo dien ą. 
2. Išskyrus produktus, kuriems taikomos šio straipsnio 7 ir 8 da lys, visi I priede 
išvardyti 5 % ir 7 % muitai panaikinami per trejus metus po šio Susitarimo įsigaliojimo dienos. 
3. Išskyrus produktus, kuriems taikomos šio straipsnio 7 ir 8 da lys, visi I priede 
išvardyti 10 %, 11,75 % ir 14,5 % pana ikinami per šešerius metus nuo šio 
Susitarimo įsigaliojimo dienos. 
4. Išskyrus produktus, kuriems taikomos šio straipsnio 7 ir 8 da lys, visi I priede 
išvardyti 20 % ir 23,5 % muitai panaikinami per devynerius metus nuo šio 
Susitarimo įsigaliojimo dienos. 
5.
 Išskyrus produktus, kuriems taikomos šio st raipsnio 7 ir 8 daly s, visi I priede 
išvardyti 29 %, 35 % ir 47 % muitai panaikinami per dvylika met ų nuo šio 
Susitarimo įsigaliojimo dienos. 
6. Išskyrus produktus 8703.23.91 ir 8703.23.92, vi si I priede išvardyti 50 % 
viršijantys muitai šio Susitarimo įsigaliojimo dien ą sumažinami iki 50 % ir per 
dvylika met ų nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos panaikinami. 
 
LT 17   LT 7. Visi muitai 8 protokole išvardytiems produktams, kuriems taikomas Pasaulio 
prekybos organizacijos Informacijos technologij ų susitarimas, panaikinami šio 
Susitarimo įsigaliojimo dien ą. 
8. Visi muitai SS 28, 29, 30, 31, 35, 36, 37 ir 38 kategorij ų produktams 
panaikinami šio Susitarimo įsigaliojimo dien ą. 
9. Mokestis produktui 8703.23.91, kaip nurodyt a I priede, per trejus metus nuo 
šio Susitarimo įsigaliojimo dienos palaipsniui sumažinamas nuo 145 % iki 65 
%, o po to per devyne rius likusius pereinam ojo laikotarpio metus 
panaikinamas.  
10.  Mokestis produktui 8703.23.92, kaip nurodyt a I priede, per trejus metus nuo 
šio Susitarimo įsigaliojimo dienos sumažinama s palaipsniui nuo 255 % iki 150 
%, o po to per devyne rius likusius pereinam ojo laikotarpio metus 
panaikinamas. 
2) Iškilus dideliems sunkumams d ėl tam tikro produkto, pagal šio straipsnio 1 dal į 
taikomą terminą Asociacijos komitetas bendru sutikimu gali persvarstyti, 
laikydamasis nuostatos, kad terminas  atitinkamam produktui negali b ūti pratęstas 
ilgesniam laikui negu ilgiausias 12 met ų pereinamasis laikotarpis. Jei Asociacijos 
komitetas nepriima sprendimo per trisdešimt dien ų nuo Sirijos prašymo persvarstyti 
tam tikro produkto termin ą, Sirija gali atitinkam ą terminą laikinai sustabdyti ne 
ilgesniam negu vieneri ų metų laikotarpiui.  
14 straipsnis 
Nuostatos d ėl importo muit ų panaikinimo taip pat taikomi fiskalinio pob ūdžio muitams.  
15 straipsnis 
1. Sirija gali imtis ribotos trukm ės išskirtini ų priemoni ų, nukrypstan čių nuo 12 
straipsnio nuostat ų, pereinamuoju laikotarpiu padi dindama arba pakartotinai 
įvesdama muitus. 
a) Tokios priemon ės gali būti taikomos tik naujoms pramon ės šakoms arba tam tikriems 
sektoriams, kurie pertvarkomi arba kuriuose atsiranda dideli ų sunkumų, ypač jeigu dėl 
tų sunkumų kyla dideli ų socialinių problemų. 
b) Produkt ų, kurių kilmės šalis yra Bendrija, importui į Siriją taikomi muitai, 
įvesti taikant šias priemone s, negali viršyti 25 % ad valorem  muitų ir juose turi 
būti numatytas preferencinis elementas produktams, kuri ų kilmės šalis yra 
Bendrija. Bendra metin ė vidutinė importuot ų produktų, kuriems taikomos šios 
priemonės, vertė negali viršyti 20 % bendros metin ės vidutinės importuot ų 
pramonini ų produktų, kurių kilmės šalis yra Bendrija, vert ės per paskutinius 
trejus metus, kuri ų statistiniai duomenys turimi.  
c) Šios priemon ės taikomos ne ilgiau kaip penke rius metus, nebent Asociacijos 
komitetas leidžia tai daryti ilgiau.  Jos nustojamos taikyti ne v ėliau kaip 
pasibaigus ilgiausiam 12 met ų pereinamajam laikotarpiui.  
 
LT 18   LT d) Produktui negali b ūti įvesta joki ų tokio pob ūdžio priemoni ų, jeigu pra ėjo 
daugiau kaip treji metai nuo vis ų tam produktui taikyt ų muitų ir kiekybini ų 
apribojim ų arba mokes čių ar priemoni ų, turinčių lygiavert į poveikį, 
panaikinimo.  
e) Sirija Asociacijos komitetui praneša apie bet kokias išskirtines priemones, 
kurių ji ketina imtis. Per trisdešimt dien ų nuo šio pranešimo Bendrija gali 
paprašyti konsultacij ų dėl tų priemoni ų ir sektori ų, kuriems jos taikomos, iki j ų 
įgyvendinimo. Imdamasi toki ų priemoni ų, Sirija Komitetui pateikia pagal š į 
straipsnį įvedamų muitų panaikinimo terminus. Šiais terminais numatomas 
palaipsnis muit ų panaikinimas vienodais met ų intervalais, pradedant ne v ėliau 
kaip po dvej ų metų nuo jų įvedimo. Asociacijos komitetas gali nustatyti kitus 
terminus.  
2. Nukrypdamas nuo šio straipsnio 1 dalies ketvirtosios pastraipos, Asociacijos 
komitetas, siekdamas atsižvelgti į naujos pramon ės kūrimo sunkumus, gali išimties 
tvarka leisti Sirijai priemones, kurios jau taikomos pagal šio straipsnio 1 dal į, taikyti 
ne ilgiau kaip trejus metus po dvylikos met ų pereinamojo laikotarpio.  
2 skirsnis 
ŽEMĖS ŪKIO, ŽUVININKYST ĖS IR PERDIRBTI ŽEM ĖS ŪKIO PRODUKTAI 
16 straipsnis 
Šio skirsnio nuostatos taikomos produktams, kuri ų kilmės šalys yra Bendrija ir Sirija, 
išvardytiems Kombinuotosios nomenklat ūros ir Sirijos muit ų tarifo 1–24 skyriuose, ir II 
priede išvardytiems produktams. 
17 straipsnis 
Bendrijos ir Sirija palaipsniui vis labiau  liberalizuoja savo  tarpusavio prekyb ą žemės ūkio, 
žuvininkyst ės ir perdirbtais žem ės ūkio produktais.  
18 straipsnis 
1. Į Bendriją importuojamiems žem ės ūkio produktams, kuri ų kilmės šalis yra Sirija, 
taikomos Protokolo Nr. 1 nuostatos. 
2. Į Siriją importuojamiems žem ės ūkio produktams, kuri ų kilmės šalis yra Bendrija, 
taikomos Protokolo Nr. 2 nuostatos. 
3. Į Bendriją importuojamiems žuvininkyst ės produktams, kuri ų kilmės šalis yra Sirija, 
taikomos Protokolo Nr. 3 nuostatos. 
4. Į Siriją importuojamiems žuvininkyst ės produktams, kuri ų kilmės šalis yra Bendrija, 
taikomos Protokolo Nr. 4 nuostatos. 
 
LT 19   LT 19 straipsnis 
Prekybai perdirbtais žem ės ūkio produktais, kuriems taikomas šis skirsnis, taikomos 
Protokole Nr. 5 išd ėstytos priemon ės. 
20 straipsnis 
1. Tre čiaisiais Susitarimo įgyvendinimo metais Bendrija ir Sirija įvertina pad ėtį, kad 
nustatytų priemones, kurias Bendrija ir Sirija turi taikyti nuo ketvirt ų metų po 
Susitarimo įsigaliojimo, vadovaudamosi 17 st raipsnyje nustatytu tikslu. 
2. Nepažeisdamos pirmesn ės šio straipsnio dalies nuostat ų ir atsižvelgdamos į Šalių 
tarpusavio prekybos žem ės ūkio produktais, žuvininkyst ės produktais ir perdirbtais 
žemės ūkio produktais mast ą bei ypating ą tų produktų jautrumą, Bendrija ir Sirija 
gali Asociacijos taryboje abipusiška i ir reguliariai svarstyti kit ų nuolaidų vienos kitai 
suteikimo atskiriems produktams galimybes.  
21 straipsnis 
1. Šalys bendradarbiauja sanitari jos ir fitosanitarijos priemoni ų srityje, siekdamos 
sudaryti s ąlygas prekybai. Šalims bus privalomi principai, išd ėstyti PPO Susitarime 
dėl sanitarijos ir fitosanitarijos priemoni ų taikymo, joms taikant sanitarijos ir 
fitosanitarijos priemones.  
2. Pareikalavus Šalys nustato ir sprendžia problemas, kurios gali iškilti d ėl konkrečių 
sanitarijos ir fitosanitarijos taikymo, siekiant rasti abiem šalims priimtinus 
sprendimus. 
22 straipsnis 
1. Jeigu įgyvendinant Šalies žem ės ūkio politik ą yra nustatomos konkre čios taisykl ės, 
keičiamos galiojan čios taisykl ės arba kei čiamos ar papildomos nuostatos, susijusios 
su jos žem ės ūkio politikos įgyvendinimu, atitinkama Šalis  gali pakeisti nuostatas, 
Susitarime numatytas atitinkamiems produktams. 
2. Tokiais atvejais atitinkama Šalis informuoja Asociacijos komitet ą. Kitos Šalies 
reikalavimu Asociacijos komite tas susirenka, kad tinkamai įvertintų kitos Šalies 
interesus.  
3. Jeigu Bendrija arba Sirija, taikydamos šio straipsnio 1 dal į, iš dalies pakei čia šiame 
Susitarime žem ės ūkio produktams nustatytas priemones,  jos suteikia importuotiems 
produktams, kuri ų kilmės šalis yra kita Šalis, lengvat ą, panašią į numatytąją šiame 
Susitarime.  
4. D ėl šio straipsnio taikymo tur ėtų būti konsultuojamasi Asociacijos taryboje. 
 
LT 20   LT 2 SKYRIUS 
BENDROSIOS NUOSTATOS 
23 straipsnis 
Visi Šalių tarpusavio prekybos importo ar eksporto  draudimai arba apribojimai, išskyrus 
muitus ir rinkliavas, įvesti kvotomis, importo arba eksporto licencijomis ar kitomis 
priemonėmis, šiam Susitarimui įsigaliojus yra panaikinami.  Naujos tokios priemon ės 
neįvedamos. Ši nuostata nep ažeidžia 28 ir 29 straipsni ų taikymo.  
24 straipsnis 
1. Importuotiems kitos Šalies teritorijos produktams tiesiogiai arba netiesiogiai 
netaikomi jokie vidaus mokes čiai arba kitos vidaus rinklia vos, viršijantys tuos, kurie 
tiesiogiai arba netiesiogiai taikomi panaši ems vietos produktams. Be to, Šalys kitaip 
netaiko vidaus mokes čių arba kitų vidaus rinkliav ų, kad apsaugot ų vietos gamyb ą. 
2. Importuotiems kitos Šalies teritorijos pr oduktams taikomas režimas yra ne mažiau 
palankus negu režimas, panašiems vi etos produktams suteiktas visais įstatymais, 
kitais teis ės aktais ir reikalavimais, taikomais j ų vidaus pardavimui, si ūlymui 
parduoti, pirkti, vež ti, platinti arba na udoti. Šio straipsnio šios dalies nuostatos 
netrukdo taikyti diferencijuot ų vidaus vežimo rinkliav ų, kuriomis apmokestinama 
vien pagal transporto priemon ės ūkinį naudojim ą, o ne pagal produkto kilm ę. 
3. N ė viena iš Šali ų nenustato arba neta iko vidaus kiekybini ų reikalavim ų dėl produktų 
maišymo, perdirbimo arba naudojimo nur odytais kiekiais ar dalimis, kuriais 
tiesiogiai arba netiesiogiai reikalaujama , kad nurodytas produkto kiekis ar dalis, 
kuriems taikomas reikalavimas, b ūtų tiekiami iš vietos šaltini ų. Be to, n ė viena iš 
Šalių kitaip netaiko vidaus kiekybini ų reikalavim ų, kad apsaugot ų vietos gamyb ą. 
4. Šio straipsnio nuostatos netaikomos įstatymams, kitiems teis ės aktams, proced ūroms 
arba tvarkoms, reglamentuojan čioms vyriausyb ės viešuosius pirkimus, kaip numatyta 
67–71 straipsniuose. 
25 straipsnis 
Bendradarbiavimas kovos su suk čiavimu srityje  
1. Šalys susitaria, kad administracinis bendradarbiavimas yra svarbus palankaus 
režimo, suteikiamo pagal ši ą antraštinę dalį, įgyvendinimui bei kontrolei, ir pabr ėžia 
savo įsipareigojim ą kovoti su pažeidimais bei suk čiavimu muit ų ir kitose susijusiose 
srityse. 
2. Jei remdamasi objektyvia informacija Šalis nustat ė, kad nebuvo užtikrintas 
administracinis bendradarbiavimas, ir (arba) pažeidimus arba suk čiavimą pagal šią 
antraštinę dalį, vadovaudamasi šiuo straipsniu atitinkama Šalis gali laikinai 
sustabdyti atitinkam ą atitinkamam (-iems) produktui (-ams) taikom ą palankų režimą. 
 
LT 21   LT 3. Šiame straipsnyje administracinio bendradarbiavimo neužtikrinimas – tai inter alia : 
a) pakartotinis įsipareigojim ų patikrinti atitinkamo (- ų) produkto (- ų) kilmę 
nesilaikymas; 
b) pakartotinis atsisakymas arba nederamas vilkinimas atlikti tolesn ę kilmės 
įrodymų patikrą ir (arba) pranešti jos rezultatus; 
c) pakartotinis atsisakymas arba nederamas vilkinimas gauti leidim ą vykdyti 
administracinio bendradarbiavimo keli ones atitinkamam palankiam režimui 
suteikti svarbi ų dokument ų autentiškumui arba informacijos tikslumui 
patikrinti. 
Šiame straipsnyje pažeidimai arba suk čiavimas inter alia  gali būti nustatomi,  jei pagal 
objektyvi ą informacija apie pažeidimus arba suk čiavimą prekių importas spar čiai ir be 
tinkamo paaiškinimo padid ėja ir viršija įprastą kitos Šalies gamybos bei eksporto paj ėgumo 
mastą. 
4. Laikinas sustabdymas taikomas tokiomis s ąlygomis: 
a) Jei Šalis, remdamasi objektyvia informacija, nustat ė, kad nebuvo užtikrintas 
administracinis bendradarbiav imas ir (arba) kad muit ų ir susijusiais klausimais 
yra pažeidim ų arba suk čiavimo, Šalis nederamai nedelsdama Asociacijos 
komitetui praneša savo išvadas kartu su  objektyvia informacija ir Asociacijos 
komitete pradeda konsultacijas, pagr įstas visa svarbia informacija bei 
objektyviomis išvadomis, siekdama priimti abiem Šalims priimtin ą sprendim ą. 
b) Jei Šalys prad ėjo konsultacijas Asocia cijos komitete, kaip pirma numatyta, ir 
per 3 mėnesius nuo pranešimo nesusitar ė dėl priimtino sprendimo, atitinkama 
Šalis gali laikinai sustabdyti atitinkam ą atitinkamam (-iems) produktui (-ams) 
taikomą palankų režimą. Apie laikin ą sustabdym ą nederamai nedelsiant 
pranešama Asociacijos komitetui. 
c) Laikinas sustabdymas pagal š į straipsnį apima tik tai, kas b ūtina finansiniams 
atitinkamos Šalies interesams apsaugoti. Jis neviršija šeši ų mėnesių laikotarpio, 
kuris gali b ūti pratęsiamas. Apie laikin ą sustabdym ą jį patvirtinus iškart 
pranešama Asociacijos komitetui. D ėl jo nuolat konsultuojamasi Asociacijos 
komitete, vis ų pirma siekiant j į nutraukti iškart, kai tik atsiranda tinkamos 
sąlygos. 
5. Kartu su pranešimu Asociacijos komite tui pagal šio straipsnio 4 dalies a punkt ą 
atitinkama Šalis savo Oficialiajame leidinyje  turėtų paskelbti pranešim ą 
importuotojams. Pranešime importuotojams tur ėtų būti nurodytas atitinkamas 
produktas, tai, kad remiantis objektyvia in formacija nustatyta, jog neužtikrinamas 
administracinis bendradarbiavimas ir (a rba) yra nustatyti pažeidimai arba 
sukčiavimas. 
 
LT 22   LT 26 straipsnis 
Šio Susitarimo nuostat ų taikymas nepažeidžia 1991 m. birželio 26 d. Tarybos reglamento 
(EEB) Nr. 1911/91 ir 2002 m. kovo 25 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 704/2002 d ėl 
Bendrijos teis ės nuostatų taikymo Kanar ų saloms. 
27 straipsnis 
1. Susitarimas netrukdo taikyti arba kurti muit ų sąjungų, laisvosios prekybos zon ų arba 
sudaryti susitarim ų dėl pasienio prekybos, jeigu tai nekei čia Susitarime numatyt ų 
prekybos priemoni ų. 
2. Bendrija ir Sirija Asociacijos taryboje konsultuojasi d ėl susitarim ų, kuriais įkuriamos 
muitų sąjungos arba laisvosios prekybos zonos, ir tam tikrais atvejais – kitais 
svarbiais klausimais, susijusiais su atitinkama j ų prekybos su tre čiosiomis šalimis 
politika. Tokios konsultacijos ypa č būtinos tais atvejais, kai prie S ąjungos prisijungia 
trečioji šalis, siekiant užtikrinti, kad b ūtų galima atsižvelgti į bendrus Bendrijos ir 
Sirijos interesus.  
28 straipsnis 
1. Jeigu viena iš Šali ų nustato, kad prekyboje su kita Šalimi taikomas dempingas, kaip 
apibrėžta Bendrojo susitarimo d ėl muitų tarifų ir prekybos VI straipsnyje, ji gali prieš 
šią praktiką imtis atitinkam ų priemoni ų pagal PPO Susitarim ą dėl Bendrojo 
susitarimo d ėl muitų tarifų ir prekybos VI straipsnio įgyvendinimo ir pagal susijusius 
vidaus teis ės aktus.  
2. Šiam straipsniui netaikomos šio Susitarimo V antraštin ės dalies (Gin čų sprendimas) 
nuostatos. 
29 straipsnis 
1. Šalims taikomas PPO Susitarimas d ėl subsidijų ir išlyginam ųjų priemoni ų. 
2. Jei viena iš Šali ų nustato, kad subsidijuojama prekyba su kita Šalimi, kaip apibr ėžta 
1994 m. GATT VI ir XVI straipsniuose,  ji vadovaudamasi PPO Susitarimu d ėl 
subsidijų ir išlyginam ųjų priemoni ų ir susijusiais vidaus teis ės aktais, prieš toki ą 
praktiką gali taikyti tinkamas priemones. 
3. Šiam straipsniui nebus taikomos šio Susitarimo V antraštin ės dalies (Gin čų 
sprendimas) nuostatos. 
 
LT 23   LT 30 straipsnis 
1. Šalims taikomos 1994 m. GATT XIX st raipsnio ir PPO Susitarimo d ėl apsaugos 
priemonių nuostatos. 
2. Prieš taikydama apsaugos priemone s pagal 1994 m. GATT XIX straipsn į ir PPO 
Susitarimo d ėl apsaugos priemoni ų nuostatas, tokias priemones ketinanti taikyti Šalis 
Asociacijos komitetui pateikia vis ą svarbią informacij ą, reikaling ą nuodugniam 
padėties nagrin ėjimui ieškant Šalims priimtino sprendimo. 
Siekdamos rasti tok į sprendim ą, Šalys nedelsdamos nuo prašymo gavimo iš 
prašančiosios šalies  dienos konsultuojasi Asociacijo s komitete. Jei konsultuodamosi 
Šalys per trisdešimt dien ų nuo konsultacij ų pradžios nesusitaria d ėl sprendimo 
išvengti apsaugos priemoni ų taikymo, ketinanti taikyti apsaugos priemones Šalis 
priemones gali taikyti pagal 1994 m. GATT XIX straipsnio ir PPO Susitarimo d ėl 
apsaugos priemoni ų nuostatas. 
3. Pasirinkdamos apsaugos priemones pagal š į straipsnį, Šalys pirmenyb ę teikia toms, 
kurios sukelia mažiausiai trukdži ų šio Susitarimo uždaviniams vykdyti. Tokiomis 
priemonėmis neviršijama tai, kas yra b ūtina didelei žalai ištaisyti, ir yra išlaikomas 
pagal šį Susitarim ą suteikiamo palankumo mastas. 
4. Apie apsaugos priemones nedelsiant pranešama Asociacijos komitetui, ir d ėl jų 
vyksta nuolatin ės konsultacijos Komitete, vis ų pirma siekiant jas panaikinti, kai tik 
tai leis aplinkyb ės. 
5. Šiam straipsniui netaikomos šio Susitarimo V antraštin ės dalies (Gin čų sprendimas) 
nuostatos. 
31 straipsnis 
1. Jeigu, laikantis šios antraštin ės dalies nuostat ų: 
atsiranda reeksportas į trečiąją šalį, kuriai eksportuojanti Šalis atitinkamo produkto 
atžvilgiu taiko kiekybinius eksporto apri bojimus, eksporto muitu s arba lygiavertes 
priemones,  
arba eksportuojan čiai Šaliai ima labai tr ūkti arba gali pritr ūkti būtinų produktų; 
ir tais atvejais, kai, susiklos čius pirmiau min ėtoms aplinkyb ėms, eksportuojan čiai 
Šaliai atsiranda arba gali atsirasti dideli ų sunkumų, ta Šalis gali imtis tinkam ų 
priemonių šio straipsnio 2 da lyje nustatytomis s ąlygomis ir tvarka.  
2. Renkantis tinkamas priemones pirmenyb ė turi būti teikiama toms priemon ėms, 
kurios mažiausiai trukdo taikyti šio Susitarimo priemones. Priemon ės turi būti 
nediskriminuojan čios, jos neturi b ūti užmaskuotas prekybos apribojimas ir yra 
panaikinamos, kai s ąlygos nebepateisina j ų taikymo. Be to, priemon ės, kurios gali 
būti patvirtintos, netaikomos taip, kad padid ėtų prekių, kurioms taikomos priemon ės, 
eksportas arba apsauga, suteikiama jas perdirban čiai vietos pramonei. 
 
LT 24   LT 3. Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytais atvejais arba kaip įmanoma grei čiau tais 
atvejais, kuriems taikoma šio straipsnio 4 dalis, prieš imdamasi juose nurodyt ų 
priemonių, atitinkamai Bendrija arba Sirija Asociacijos komitetui suteikia svarbi ą 
informacij ą, kad būtų priimtas Šalims priimtinas sprendimas. Sunkumai, atsirad ę dėl 
šio straipsnio 1 dalyje nurodyt ų situacijų, pateikiami nagrin ėti Asociacijos komitetui. 
Asociacijos komitetas gali priimti bet kok į sprendim ą dėl šių sunkumų pašalinimo. 
Jeigu jis per 30 dien ų nuo klausimo pateikimo neprii ma sprendimo, eksportuojanti 
Šalis atitinkamo produkto eksportui gali taikyti tinkamas priemones.  
4. Jeigu d ėl išskirtini ų ir pavojing ų aplinkybi ų, dėl kurių nedelsiant reikia imtis 
veiksmų, neįmanoma iš anksto informuoti arba  atlikti tyrimo (tai priklauso nuo 
atvejo), atitinkamai Bendrija arba Sir ija gali nedelsdama taikyti atsargumo 
priemones, b ūtinas padėčiai ištaisyti, ir nedelsdama praneša tai kitai Šaliai. 
5. Apie vadovaujantis šiuo straipsniu ta ikomas priemones nedelsiant pranešama 
Asociacijos komitetui, jo ms taikomas konsultacij ų toje institucijoje laikotarpis, vis ų 
pirma siekiant nustatyti j ų panaikinimo iškart, kai tai leis aplinkyb ės, terminus. 
32 straipsnis 
Nė viena šio Susitarimo nuostata ne trukdo uždrausti ar apriboti import ą, eksportą arba preki ų 
gabenimą tranzitu, jeigu kyla gr ėsmė visuomen ės dorovei, viešajai tvarkai ar visuomen ės 
saugumui, žmoni ų ir gyvūnų gyvybės ir sveikatos apsaugai, augal ų apsaugai, nacionalini ų 
vertybių, turinčių meninę, istorinę arba archeologin ę vertę, apsaugai, senkan čių gamtos 
išteklių apsaugai, intelektin ės, pramonin ės ir komercin ės nuosavyb ės apsaugai bei taisykl ėms, 
susijusioms su auksu ir sidabru. Ta čiau šie draudimai arba apriboj imai nesukelia savavališkos 
Šalių tarpusavio prekybos diskriminacijos arba užsl ėpto jos apribojimo.  
33 straipsnis 
Sąvoka „produkt ų kilmė“, reikalinga taikant šios antraštin ės dalies nuostatas, ir su jomis 
susiję administracinio bendradarbiavimo metodai yra apibr ėžti 6 protokole.   
34 straipsnis 
Klasifikuojant į Bendrij ą importuoti skirtas prekes  yra naudojama Kombinuotoji 
nomenklat ūra. Klasifikuojant į Siriją importuoti skirtas prekes yra naudojamas Sirijos muit ų 
tarifas.  
35 straipsnis 
Sirija siekia prad ėti derybas su šalimis, kurios su ES yra sudariusios muit ų sąjungą, siekdama 
su šiomis šalimis visoms sritims, kurioms taikoma muit ų sąjunga, nustatyti tok į pat prekybos 
režimą, koks yra nustatytas šiame Asociacijos susitarime. 
 
LT 25   LT 3 SKYRIUS 
MUITINĖ IR SUSIJ Ę KLAUSIMAI 
36 straipsnis 
Uždaviniai  
Šalys pripaž įsta, kad visišk ą prekybos nuostat ų įgyvendinim ą ir iš to gaut ą abipusę dėl tarifų 
liberalizavimo padid ėjusių prekybos sraut ų naudą turėtų papildyti veiksmingos muitini ų 
paslaugos. To siekdamos Šalys susitaria, kad muitin ės teisės aktai ir proced ūros bus 
paprastinami, derinami ir kompiuterizuojami be i grindžiami nediskriminavimo, skaidrumo ir 
poreikio išvengti neb ūtinų procedūrinių kliūčių prekybai principais. Šiomis priemon ėmis 
šalys įsipareigoja sudaryti s ąlygas teis ėtai prekybai ir veiksmingoms kovos su suk čiavimu ir 
nelegalios prekybos kontrol ės priemon ėms. 
37 straipsnis 
Muitinių ir administracinis bendradarbiavimas  
1. Siekdamos užtikrinti šios antraštin ės dalies nuostat ų laikymąsi ir veiksmingai spr ęsti 
1 straipsnyje nustatytus uždavinius, Šalys savo bendradarbiavim ą grindžia šiais 
principais ir įsipareigoja: 
a) keistis informacija apie muitini ų teisės aktus ir proced ūras; 
b) užtikrinti tinkam ą dvišaliu arba daugiašaliu lygiu Šali ų suderint ų muitinių 
taisyklių ir proced ūrų taikymą; 
c) bendradarbiauti d ėl teisės aktų leidybos ir veiklos iniciatyv ų, susijusi ų su 
importu, eksportu ir muitini ų procedūromis, bei siekiant užtikrinti veiksmingas 
paslaugas verslininkams; 
d) bendradarbiauti d ėl muitini ų procedūrų kompiuterizavimo ir tam tikrais 
atvejais bendradarbiauti siekiant nustatyti bendruosius standartus; 
e) vadovaujantis GATT (1994 m.) V straip sniu suteikti ir užtikrinti krovinio 
perkėlimo į kitos rūšies transport ą veiklos ir jud ėjimo tranzitu per atitinkam ą jų 
teritoriją laisvę ir įgyvendinti suderintus atitinka mus tarptautinius ir (arba) 
regioninius tranzitui taikomus  standartus bei priemones; 
f) vadovaujantis GATT (1994 m.) VIII st raipsniu užtikrinti, kad visi 
administravimo mokes čiai ir rinkliavos, kuriais ap mokestinamas importas ir 
eksportas, b ūtų paskelbti iš anksto ir atitikt ų suteiktas paslaugas; 
g) kiek tai įmanoma, nustatyti bendras pozicijas tarptautin ėse muitų srityje 
veikiančiose organizacijose, tokiose ka ip PPO, PMO, JT ir UNCTAD;  
h) ir tam tikrais atvejais bendradarbiauti d ėl technin ės pagalbos, įskaitant 
seminarų ir stažuočių organizavim ą. 
 
LT 26   LT 2. Neatsižvelgdamos į šio straipsnio 1 dal į, vadovaudamosi 7 protokolo nuostatomis, 
abiejų Šalių administracijos teikia savitarpio administracin ę pagalbą muitinių 
klausimais.  
38 straipsnis 
Muitinių ir teisėkūros proced ūros 
1. Šalys susitaria, kad atitinkamos j ų prekybos ir muitini ų nuostatos ir proced ūros yra 
grindžiamos: 
a) teis ėtos prekybos apsauga, veiksmingu teis ės aktų leidybos reikalavim ų 
vykdymu ir laikymusi; 
b) teis ės aktais, kuriais išvengiama neb ūtino ūkio subjekt ų apsunkinimo, 
apsaugoma nuo suk čiavimo ir numatoma toliau sudaryti s ąlygas kuo labiau j ų 
laikytis; 
c) tuo, kad kiekviena Šalis turi vien ą Muitinės kodeks ą, taikom ą visoje 
atitinkamoje jos teritorijoje; 
d) moderni ų muitinių darbo metod ų, įskaitant rizikos vertinim ą, supaprastintas 
prekių įvežimo ir išleidimo proced ūras, išleidus prekes vykdomas kontrol ės 
priemones, ir įmonių audito metod ų taikymu; 
e) proced ūromis, kurios yra skaidrios, veiksm ingos ir supaprastintos, siekiant 
sumažinti s ąnaudas ir padidinti galimyb ę ūkio subjektams, įskaitant mažas ir 
vidutines įmones, jas numatyti; 
f) informacin ėmis technologijomis grindžiam ų eksporto ir importo operacij ų 
sistemų kūrimu naudojantis tarptautiniais standartais, siekiant jomis pakeisti 
procedūras, kurias atliekant naudojami ra šytiniai dokumentai, ir suteikti 
galimybę prekybininkams ir muitini ų administracijoms bei muitin ėms ir kitoms 
institucijoms visais oficialiais duomenimis keistis elektroniniu b ūdu, kad b ūtų 
sudarytos s ąlygos taikyti greito preki ų išleidimo proced ūras. Tokios sistemos 
taip pat gali suteikti galimyb ę muitus, mokes čius ir kitas rinkliavas mok ėti 
elektroniniu pavedimu; 
g) taisykl ėmis ir proced ūromis, kuriomis numatomi išankstiniai privalomi 
sprendimai muitini ų klausimais, b ūtent dėl tarifų klasifikacijos ir kilm ės 
taisyklių. Sprendimas gali b ūti iš dalies pakeistas arba panaikintas bet kuriuo 
metu, bet tik pranešus subjektui, kuriam  jis taikomas, ir netaikomas atgaline 
data, jei nebuvo priimtas remiantis pate ikta neteisinga arba neišsamia 
informacija; 
h) supaprastintomis proced ūromis, įgaliotiems prekybininkams taikomomis 
remiantis objektyviais ir nediskriminuojan čiais kriterijais, kur ias gali atlikti 
reikalavimus atitinkan čios mažos ir vidutin ės įmonės bei didesni subjektai; 
i) importo nuostatomis, kuriomis nenumatoma reikalavim ų dėl patikrinimo prieš 
išsiuntimą, kaip apibr ėžta PPO Susitarime d ėl patikrinimo prieš išsiuntim ą;  
 
LT 27   LT j) ir taisykl ėmis, kuriomis užtikrinama, kad už nedidelius muitini ų taisyklių arba 
procedūrinių reikalavim ų pažeidimus vadovaujantis GATT (1994 m.) VIII 
straipsniu skirtos baudos b ūtų proporcingos ir nediskriminuojan čios, o jų 
taikymas neb ūtų nepateisinamo vilkinimo priežastimi. 
2. Siekdamos tobulinti darbo me todus, išvengti nereikaling ų procedūrinių kliūčių 
prekybai ir atliekant operacija s užtikrinti nediskriminavim ą, skaidrum ą, 
veiksmingum ą, vientisum ą ir atsiskaitomum ą, Šalys: 
a) supaprastina preki ų išleidimo ir muitini ų procedūrų reikalavimus bei 
formalumus; tai apima bendradarbiavim ą rengiant proced ūras, kuriomis 
sudaroma galimyb ė importo arba eksporto duomenis  pateikti vienai institucijai; 
ir muitini ų bei kitų kontrolės institucij ų veiksmų koordinavim ą, siekiant 
sudaryti galimyb ę oficialias importo ar ba eksporto kontrol ės priemones kiek 
įmanoma vykdyti vienai institucijai. 
b) imasi tolesni ų veiksmų, siekdamos sumažinti , supaprastinti ir standartizuoti 
muitinių ir kitų institucij ų reikalaujamus duomen is bei dokumentacij ą, įskaitant 
Bendrojo administracinio dokumento (SAD) ir duomen ų pranešimo naudojim ą, 
remiantis tarptautiniais standartais  ir kiek įmanoma daugiau remiantis turima 
prekybos informacija.  
c) muitin ės srityje taiko tarptautines taisykles ir standartus, įskaitant esmines 
patikslintos Kioto konvencijos d ėl muitini ų procedūrų supaprastinimo ir 
suderinimo nuostatas.  
d) numato veiksmingas, greitas ir nediskriminuojan čias proced ūras, suteikian čias 
teisę apskųsti muitini ų ir kitų institucij ų administracinius veiksmus, nutarimus 
ir sprendimus, turin čius įtakos preki ų importui arba eksportui, laikantis GATT 
(1994 m.) X straipsnio. 
e) užtikrina, kad taikant priemones, atspindin čias atitinkam ų tarptautini ų 
konvencij ų ir šios srities teis ės aktų principus, b ūtų taikomi griež čiausi 
sąžiningumo standartai. 
39 straipsnis 
Santykiai su verslo bendruomene  
Šalys susitaria: 1) d ėl poreikio su prekybos atst ovais laiku konsultuotis d ėl teisės aktų pasiūlymų ir 
bendrųjų procedūrų muitinių ir prekybos klausimais. To siekdamos, kiekviena Šalis 
sukuria tinkamus administracij ų ir verslo bendruomen ės konsultacij ų mechanizmus; 
2) kiek įmanoma daugiau elektronin ėmis priemon ėmis leisti ir viešai skelbti naujus 
teisės aktus ir bendr ąsias proced ūras muitini ų ir prekybos klausimais, prieš  pradedant 
taikyti tokius teis ės aktus ir proced ūras, bei toki ų teisės aktų ir proced ūrų pakeitimus 
ir aiškinimus. Jos taip pat viešai skelbia atitinkamus administracinio pob ūdžio 
pranešimus, įskaitant institucij ų reikalavimus ir patekimo į rinką procedūras, 
 
LT 28   LT uostuose ir pasienio punktuose esan čių muitinių darbo valandas, darbo tvark ą ir 
nurodo, į ką kreiptis su informacijos užklausomis; 
3) pl ėtoti subjekt ų ir atitinkam ų administracij ų bendradarbiavim ą, taikant 
nesavavališkus ir viešai prieinamus supratimo memorandumus, pagr įstus PMO 
paskelbtais memorandumais; 
4) užtikrinti, kad atitinkami j ų muitinių ir su jais susij ę reikalavimai bei proced ūros 
toliau atitikt ų prekybinink ų bendruomen ės poreikius, remt ųsi geriausia praktika ir, jei 
dėl pakitusi ų aplinkybi ų atsiranda galimyb ė tų reikalavim ų arba proced ūrų tikslus 
pasiekti mažiau apsunkinan čiu arba prekyb ą ribojančiu būdu, atitinkamai tikslinti tas 
procedūras. 
40 straipsnis 
Muitinis įvertinimas  
1. Muitinio įvertinimo taisykles, taikomas Šali ų tarpusavio prekybai, be išlyg ų ir 
pasirinkimo galimybi ų reglamentuoja PPO Susitarimas d ėl muitinio įvertinimo. 
2. Šalys, siekdamos suformuoti bendr ą požiūrį su muitiniu įvertinimu susijusiais 
klausimais, vis ų pirma bendradarbiauja kurdamos su darbo metodais ir veiklos 
klausimais, orientacini ų arba nuorod ų indeksų naudojimu, muitin ės vertės tikslumui 
patvirtinti tinkama dokumentacija ir garant ų naudojimu susijus į „geros praktikos 
kodeksą“. 
41 straipsnis 
Persvarstymas  
Asociacijos komitetas kasmet  persvarsto 38–40 straipsni ų nuostatas. 
42 straipsnis 
Specialusis muitini ų komitetas  
1. Šalys įsteigia Special ųjį muitinių bendradarbiavimo ir kilm ės taisyklių komitetą, kurį 
sudaro Šali ų atstovai. Komitetas pos ėdžiauja Šali ų iš anksto suderint ą dieną ir pagal 
jų iš anksto suderint ą darbotvark ę. Komitetui kiekviena Šalis pirmininkauja 
pakaitomis. Komitetas atsiskaito Asociacijos komitetui. 
2. Komiteto funkcijos yra šios: 
a) steb ėti šio skirsnio ir protokolo d ėl kilmės taisykli ų įgyvendinim ą ir 
administravim ą; 
b) būti forumu, kuriame konsultuojamasi visais muitini ų klausimais ir kuriame jie 
yra aptariami, vis ų pirma įskaitant muitini ų procedūras, muitin į įvertinimą, 
 
LT 29   LT tarifų režimus, muit ų nomenklat ūrą, muitinių bendradarbiavim ą ir savitarpio 
administracin ę pagalbą muitinių klausimais; 
c) būti forumu, kuriame konsultuojamasi klausimais, susijusiais su kilm ės 
taisyklėmis ir administraciniu bendradarbia vimu, ir kuriame jie yra aptariami; 
d) stiprinti bendradarbiavim ą dėl muitinių procedūrų, savitarpio administracin ės 
pagalbos muitini ų klausimais, kilm ės taisykli ų ir administracinio 
bendradarbiavimo pl ėtojimo, taikymo ir vykdymo. 
3. Šalys susitaria rengti ad hoc susitikimus d ėl muitinių bendradarbiavimo arba kilm ės 
taisyklių ir savitarpio administracin ės pagalbos .  
III ANTRAŠTIN Ė DALIS 
ĮSISTEIGIMO TEIS Ė IR PASLAUGOS  
1 SKYRIUS 
ĮSISTEIGIMO TEIS Ė 
43 straipsnis 
1. a) Bendrija ir jos valstyb ės narės Sirijos bendrovi ų įsisteigimui taiko ne mažiau 
palankų režimą negu panašioms bet kurios tre čiosios šalies bendrov ėms; 
b) nepažeisdama III priede išvardyt ų išlygų, Bendrija ir jos valstyb ės narės 
kurioje nors valstyb ėje narėje įsisteigusių Sirijos bendrovi ų dukterini ų įmonių 
veiklai taiko ne mažiau palank ų režimą negu bet kuriai panašiai Bendrijos 
bendrovei; 
c) Bendrija ir jos valstyb ės narės kurioje nors valstyb ėje narėje įsisteigusių Sirijos 
bendrovių filialų veiklai taiko ne mažiau palank ų režimą negu panašiems 
trečiosios šalies bendrovi ų filialams.  
2. a) nepažeisdama IV priede išvardyt ų išlygų, Sirija Bendrijos bendrovi ų 
įsisteigimui savo teritorijoje taiko ne mažiau palank ų režimą negu savo 
bendrovių arba bet kurios tre čiosios šalies bendrovi ų įsisteigimui, 
atsižvelgdama į palankesn į režimą; 
b) Sirija Bendrijos bendrovi ų dukterini ų įmonių, įsisteigusių jos teritorijoje, 
veiklai taiko ne mažiau palank ų režimą negu savo bendrov ėms; 
c) Sirijos Bend rijos bendrovi ų filialų, įsisteigusių jos teritorijoje, veiklai taiko ne 
mažiau palank ų režimą negu bet kurios tre čiosios šalies bendrovi ų filialams. 
3. Šio straipsnio 1 dalies b punktas  ir 2 dalies b punktas negali b ūti taikomi siekiant 
apeiti kurios nors Šalies įstatymus ir kitus teis ės aktus, taikomus kitos Šalies 
bendrovių dukterini ų įmonių arba filial ų, įsisteigusių pirmosios Šalies teritorijoje, 
patekimui į konkrečius sektorius arba j ų veiklai.  
 
LT 30   LT Šio straipsnio 1 dalies b punkte, c punkte ir 2 dalies b punkte nurodytas režimas 
taikomas bendrov ėms, dukterin ėms įmonėms ir filialams, Bendrijoje ir Sirijoje 
įsisteigusiems atitinkamai šio Susitarimo įsigaliojimo dien ą, ir po tos dienos 
įsisteigusioms bendrov ėms, dukterin ėms įmonėms bei filialams, kai jie yra 
įsteigiami.  
44 straipsnis 
1. 43 straipsnio nuostatos netaikomos  oro transportui, vidaus vanden ų transportui ir j ūrų 
transportui. 
2. Ta čiau tais atvejais, kai kalb ama apie laivybos kompanij ų, teikiančių tarptautinio 
jūrų transporto paslaugas, įskaitant transporto priemoni ų su kroviniais gabenim ą jūra, 
kiekviena Šalis leidžia kitos Šalies bendrov ėms savo teritorijoje vykdyti komercin ę 
veiklą, t. y. tur ėti dukterines įmones arba filialus, kuriems taikomos ne mažiau 
palankios įsisteigimo ir veiklos s ąlygos negu savo bendrov ėms arba bet kurios 
trečiosios šalies bendrovi ų dukterin ėms įmonėms ar filialams, atsižvelgiant į 
geresnes s ąlygas. Tokia veikla apima, bet ne tik: 
a) jūrų transporto ir susijusi ų paslaugų rinkodar ą ir pardavim ą naudojantis 
tiesioginiu ryšiu su klientais, pradedant kain ų pateikimu ir baigiant s ąskaitų 
išrašymu; šias paslaugas gali teikti arba si ūlyti pats paslaug ų teikėjas arba 
paslaugų teikėjai, su kuriais paslaug ų pardavėjas yra sudar ęs nuolatinius verslo 
susitarimus; 
b) bet koki ų transporto ir susijusi ų paslaug ų, apiman čių vidaus transporto 
paslaugas, teikiamas bet koki ų rūšių transportu, ypa č vidaus vanden ų kelių, 
sausumos keli ų ir geležinkeli ų, kurios yra reikalingos in tegruotoms paslaugoms 
teikti, pirkim ą ir naudojim ąsi jomis savo ar klient ų vardu (ir j ų perpardavim ą 
savo klientams); 
c) transporto dokument ų, muitinės dokument ų ar kitų su gabenam ų prekių kilme 
ir pobūdžiu susijusi ų dokument ų rengimą; 
d) verslo informacijos teikim ą bet kokiais b ūdais, įskaitant kompiuterizuotas 
informacijos sistemas ir keitim ąsi elektroniniais duom enimis (laikantis 
nediskriminacini ų apribojim ų telekomunikacij ų srityje); 
e) bet kokio verslo susitarimo sudarym ą, įskaitant dalyvavim ą bendrovės kapitale 
ir vietinio personalo pri ėmimą į darbą (arba užsienio personalo pri ėmimą į 
darbą pagal atitinkamas šio Susitarimo nuos tatas), su bet kokia vietine laivybos 
kompanija; 
f) veikim ą bendrovi ų vardu, organizuojant laivo įplaukimą į uostą arba, kai 
reikia, krovini ų perėmimą. 
 
LT 31   LT 45 straipsnis 
Šiame susitarime: 
a) „Bendrijos bendrov ė“ arba „Sirijos bendrov ė“ – tai bendrov ė, įsteigta 
atitinkamai pagal valstyb ės narės arba pagal Sirijos įstatymus, turinti 
registruot ą buveinę, centrinę administracij ą arba pagrindin ę veiklos viet ą 
atitinkamai Bendrijos arba Sirijos teritorijoje.  
 Tačiau jeigu atitinkamai pagal valstyb ės narės arba Sirijos įstatymus įsteigta 
bendrovė atitinkamai Bendrijos arba Sirijos te ritorijoje turi tik savo registruot ą 
buveinę, bendrov ė laikoma atitinkamai Bendrijos arba Sirijos bendrove, jeigu 
jos veikla turi real ų ir nuolatin į ryšį atitinkamai su vienos iš valstybi ų narių 
arba su Sirijos ūkiu.  
b) „bendrov ės dukterin ė įmonė“ – tai bendrov ė, kurią kontroliuoja pirmoji 
bendrovė; 
c) bendrov ės „filialas“ – tai verslo vieta, kuri neturi juridinio asmens statuso, bet 
yra pastovaus pob ūdžio, tokia kaip patronuojan čios bendrov ės atšaka, turinti 
valdymo strukt ūrą ir esanti materialiai apr ūpinta tam, kad gal ėtų derėtis dėl 
verslo su tre čiosiomis šalimis, kad jos, nors ir žinodamos, jog prireikus yra 
juridinis ryšys su patronuojan čia bendrove, kurios pagrindin ė buveinė yra 
užsienyje, neturi bendrauti ti esiogiai su tokia patronuojan čia bendrove, bet gali 
verslo reikalus tvarkyti su verslo vietoje esan čia patronuojan čios bendrov ės 
atšaka; 
d) „įsisteigimas“ – tai a punkte nurodyt ų Bendrijos ar Sirijos bendrovių teisė užsiimti 
ūkine veikla atitinkamai Sirijoje  arba Bendrijoje steigiant dukterines įmones ir 
filialus ; 
e) „veikla“ – tai ūkinės veiklos vykdymas; 
f) „ūkinė veikla“ – tai pramoninio, kom ercinio ir profesinio pob ūdžio veikla; 
g) „valstyb ės narės arba Sirijos pilietis“ – tai fizi nis asmuo, kuris yra atitinkamai 
vienos iš valstybi ų narių arba Sirijos pilietis; 
h) tarptautinio j ūrų transporto srityje, įskaitant transporto priemoni ų su kroviniais 
gabenimą jūra, valstybi ų narių arba Sirijos pilie čiams, įsisteigusiems 
atitinkamai už Bendrij os arba Sirijos rib ų, bei už Bendrijos arba Sirijos rib ų 
įsteigtoms laivybos kompanijoms, kuria s kontroliuoja atitinkamai valstyb ės 
narės arba Sirijos pilie čiai, taip pat taikomos šio skyriaus ir 2 skyriaus 
nuostatos, jei j ų laivai yra įregistruoti atitinkamai toje  valstybėje narėje arba 
Sirijoje pagal atitinkamus j ų teisės aktus. 
 
LT 32   LT 46 straipsnis 
1. Šalys stengiasi nesiimti joki ų priemoni ų ar veiksm ų, kurie labiau ribot ų bendrovi ų 
įsisteigimą tarpusavyje ir veikl ą, palyginti su ta pad ėtimi, kuri yra dien ą prieš 
Susitarimo pasirašymo dien ą. 
2. Šio straipsnio nuostatos nepažeidžia 57 straipsnio nuostat ų. 57 straipsnyje nurodyti 
atvejai reglamentuojami tik šio straipsnio nuostatomis, neatsižvelgiant į jokias kitas 
nuostatas. 
47 straipsnis 
1. Bendrijos arba Sirijos bendrov ė, įsisteigusi atitinkamai Si rijos arba Bendrijos 
teritorijoje, turi teis ę pagal priiman čiojoje įsisteigimo šalyje galiojan čius teisės aktus 
vienai iš savo dukterini ų įmonių ar filialų atitinkamai Sirijos ir Bendrijos teritorijoje 
įdarbinti arba leisti įdarbinti darbuotojus, kurie yra atitinkamai Bendrijos valstybi ų 
narių ir Sirijos pilie čiai, jei tie darbuotojai yra pagrindinis personalas, kaip apibr ėžta 
šio straipsnio 2 dalyje, ir jei juos įdarbino tik šios bendrov ės, dukterin ės įmonės arba 
filialai. Tiems darbuotojams leidimai gyven ti ir darbo leidimai išduodami tik tokio 
įdarbinimo laikotarpiui. 
2. Pagrindinis pirma min ėtų bendrovi ų (toliau – organizacijos) personalas yra 
„asmenys, perkeliami bendrov ės viduje“, jei atitinkami asmenys buvo joje įdarbinti 
arba buvo jos partneriai (išskyrus akcij ų daugumą turinčius akcininkus) ne trumpiau 
kaip metus iki prasidedant tokiam jud ėjimui: 
a) asmenys, kurie organizacijoje eina aukštesnes pareigas, vis ų pirma tiesiogiai 
vadovaujantys įmonei ir tie, kuriems bendr ąją veiklos krypt į dažniausiai 
nurodo arba kuri ų priežiūrą vykdo direktori ų valdyba arba bendrov ės 
akcininkai ar j ų atitikmuo, įskaitant: 
 vadovaujan čius įmonei arba įmonės departamentui ar padaliniui; 
 priži ūrinčius ir kontroliuojan čius kitų kontroliuojan čių, profesini ų ar 
vadovaujan čių darbuotoj ų darbą; 
 turin čius įgaliojimus asmeniškai įdarbinti, atleisti arba rekomenduoti 
įdarbinti, atleisti darbuotojus ar a tlikti kitus su personalu susijusius 
veiksmus; 
b) asmenys, dirbantys organizacijoje ir  disponuojantys ypatingomis žiniomis, 
turinčioms esmin ę svarbą įmonės paslaugoms, tyrimo įrenginiams, metodams 
ar valdymui. Toki ų žinių įvertinimas kartu su tai įmonei būdingomis žiniomis 
gali atspind ėti aukšto lygio kvalifikacij ą, susijusi ą su darbo r ūšimi arba 
profesija, kuri reikalauja speciali ų techninių žinių, įskaitant naryst ę pripažintos 
profesijos atžvilgiu;  
c) „asmuo, perkeliamas bendrov ės viduje“ – tai fizinis asmuo, dirbantis Šalies 
teritorijoje esan čioje įmonėje ir laikinai perkeltas įmonei siekiant vykdyti ūkinę 
veiklą kitos Šalies teritorijoje; tokios organizacijos pagrindin ė verslo vieta turi 
būti Šalies teritorijoje, o asmuo turi b ūti perkeliamas į tos organizacijos įmonę 
 
LT 33   LT (filialą, dukterin ę bendrovę), iš tikrųjų užsiiman čia panašia ūkine veikla kitos 
Šalies teritorijoje.  
3. Valstybi ų narių ir atitinkamai Sirijos pilie čiams leidžiama atvykti į Sirijos ir 
atitinkamai į Bendrijos teritorij ą ir laikinai b ūti joje, jeigu bendrovi ų atstovai 
bendrovėje eina aukštesnes pareigas, kaip apibr ėžta šio straipsnio 2 dalies a punkte, 
ir atsako už Sirijos arba Bendrijos bendrov ės steigimą Bendrijoje arba atitinkamai 
Sirijoje, kai: 
a) tie atstovai tiesiogiai neužsiim a pardavimu arba neteikia paslaug ų, 
b) ir bendrov ė neturi jokios kitos atstovyb ės, būstinės, filialo arba dukterin ės 
įmonės Bendrijos valstyb ėje narėje arba atitinkamai Sirijoje. 
48 straipsnis 
Siekdama sudaryti palankesnes s ąlygas Bendrijos ir Sirijos pilie čiams prad ėti reguliuojam ą 
profesinę veiklą ir verstis ja Sirijoje ir atitinkama i Bendrijoje, Asociacijos taryba svarsto, 
kokių veiksmų būtina imtis abipusiam kvalifikacij ų pripažinimui.  
49 straipsnis 
43 straipsnio nuostatos netr ukdo Šaliai taikyti tam tikr ų taisyklių, kurios reglamentuoja kitos 
Šalies bendrovi ų filialų, neįregistruot ų pirmosios Šalies teritorijoje, įsisteigimą ir veiklą jos 
teritorijoje ir kurias pateisina teisiniai ar techniniai skirtumai, egzistuojantys tarp toki ų filialų 
ir jos teritorijoje įregistruot ų filialų, arba finansini ų paslaugų atveju – d ėl riziką ribojančių 
priežasčių. Taikomas režimas skiriasi tik tiek, kiek b ūtina dėl tų teisinių arba technini ų 
skirtumų, o finansini ų paslaugų atveju – d ėl riziką ribojančių priežasčių.  
2 SKYRIUS 
TARPTAUTINIS PASLAUG Ų TEIKIMAS 
50 straipsnis 
1. Šalys stengiasi Bendr ijos ar Sirijos bendrov ėms, įsisteigusioms Šalyje, kitoje negu 
asmenys, kuriems tos paslaugos skirtos, palaipsniui leisti teikti paslaugas, 
atsižvelgiant į Šalių paslaugų sektoriaus pl ėtrą.  
2. Asociacijos tarybos teikia rekomendacijas d ėl šio straipsnio 1 dalyje minimo tikslo 
įgyvendinimo. 
51 straipsnis 
Siekiant užtikrinti Šali ų transporto koordinuot ą plėtrą, pritaikyt ą jų komerciniams poreikiams, 
abipusio rink ų prieinamumo s ąlygos ir keli ų, geležinkelio, vidaus vanden ų transporto ir 
prireikus – oro transporto paslaug ų teikimas gali b ūti aptartas konkre čiuose susitarimuose, 
kuriuos Šalys tam tikrais atvejais sudaro įsigaliojus šiam Susitarimui. 
 
LT 34   LT 52 straipsnis 
1. J ūrų transporto srityje Šalys įsipareigoja veiksmingai taikyti neribojamo tarptautin ės 
rinkos prieinamumo ir jud ėjimo princip ą, paremtą komerciniais tikslais. 
a) Šalys toliau veiksmingai taiko neribojamo tarptautin ės jūrų rinkos ir prekybos 
prieinamumo princip ą komercin ėmis ir nediskriminuojan čiomis sąlygomis; 
b) Šalys patvirtina savo įsipareigojim ą užtikrinti laisvos konkurencijos s ąlygas 
kaip pagrindin ę sąlygą prekiauti sausais ir skystais piltiniais kroviniais.  
2. Šalys, taikydamos šio straipsnio  1 dalyje nustatytus principus: 
a) nenumato krovini ų pasidalijimo tvarkos b ūsimuose dvišaliuose susitarimuose 
su trečiosiomis šalimis d ėl prekybos sausais ir skystais piltiniais kroviniais bei 
linijinės prekybos. Ta čiau dėl to nepanaikinama galimyb ė taikyti priemones d ėl 
linijinių krovinių tokiomis išskirtin ėmis aplinkyb ėmis, kai vienos ar kitos šio 
Susitarimo Šalies linijin ės laivybos bendrov ės neturi kitos galimyb ės užsiimti 
prekyba su atitinkama tre čiąja šalimi; 
b) įsigaliojus šiam Susitarimui, panaikina visas vienašales priemones, 
administracines, technines ir kitas kli ūtis, kurios gal ėtų riboti laisv ą paslaugų 
teikimą tarptautinio j ūrų transporto srityje arba tur ėtų jam diskriminacin į 
poveikį, ir susilaiko nuo j ų taikymo. 
Kiekviena Šalis laivams, naudojamiems preki ų, keleivių arba ir preki ų, ir keleivi ų vežimui ir 
plaukiantiems su kitos Šalies v ėliava arba valdomiems kitos Šalies pilie čių arba bendrovi ų, 
taiko inter alia  ne mažiau palank ų režimą negu savo laivams, kuris apima naudojim ąsi 
uostais, uost ų infrastrukt ūra ir papildomomis t ų uostų jūrų transporto paslaugomis, susijusius 
mokesčius ir rinkliavas, muitin ės priemones, laivo švartavimo vietos ir įrenginių suteikim ą 
kroviniui pakrauti ir iškrauti.   
3 SKYRIUS 
BENDROSIOS NUOSTATOS 
53 straipsnis 
1. Šalys įsipareigoja išpl ėsti šią antraštin ę dalį, siekdamos sudaryti „ekonomin ės 
integracijos susitarim ą“, kaip apibr ėžta Bendrojo susitarimo d ėl prekybos 
paslaugomis (GATS) V straipsnyje. 
2. Šio straipsnio 1 dalyje nustatyt ą tikslą Asociacijos taryba pirm ą kartą svarsto ne 
vėliau kaip po penkeri ų metų nuo šio Susitarimo įsigaliojimo.  
3. Asociacijos taryba, svarstydama š į klausimą, atsižvelgia į pažangą, padarytą derinant 
Šalių teisės aktus atitinkamos veiklos srityse.  
 
LT 35   LT 54 straipsnis 
1. Šios antraštin ės dalies nuostat ų taikymas ribojamas viešosios tvarkos, visuomen ės 
saugumo ar visuomen ės sveikatos sumetimais.  
2. Jos netaikomos veiklai, kuri bet kurios Šalies teritorijoje yra susijusi, nors ir retai, su 
valdžios institucij ų funkcijų vykdymu.  
55 straipsnis 
Šioje antraštin ėje dalyje n ė viena šio Susitarimo nuostata nedraudžia Šalims taikyti savo 
įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojan čių fizinių asmenų atvykimą ir buvim ą, darbą, 
darbo sąlygas, įsikūrimą ir paslaug ų teikimą, jei Šalys j ų netaiko taip, kad nauda, tenkanti 
kuriai nors Šaliai pagal Susitarimo konkre čios nuostatos s ąlygas, būtų panaikinta ar 
sumažinta. Ši nuostata nepažeidž ia 54 straipsnio taikymo.  
56 straipsnis 
Šios antraštin ės dalies nuostatos taip pat galioja bendrov ėms, kurias kartu kont roliuoja Sirijos 
ir Bendrijos bendrov ės ir kurios yra vienintel ės jų savininkės.  
57 straipsnis 
Režimas, kur į viena Šalis pagal š į Susitarim ą taiko kitai Šaliai GATS nurodyt ų sektorių ir 
priemonių atžvilgiu, jokiu b ūdu negali b ūti palankesnis už režim ą, kurį pirmoji Šalis pagal 
GATS nuostatas taiko kiekvienam paslaug ų sektoriui, sektoriaus daliai ir teikimo r ūšiai.  
58 straipsnis 
Šioje antraštin ėje dalyje neatsižvelgiama į režimą, kurį Bendrija, jos valstyb ės narės arba 
Sirija taiko vykdydamos įsipareigojimus, prisiimtus pagal ekonomin ės integracijos 
susitarimus, vadovaujantis GAT S V straipsnio principais. 
59 straipsnis 
1. Neatsižvelgiant į visas kitas Susitarimo nuostatas , Šaliai nedraudžiama taikyti 
priemonių dėl riziką ribojan čių priežas čių, įskaitant priemones, skirtas 
investuotojams, ind ėlininkams, draud ėjams arba asmenims, kuriems finansin ės 
paslaugos teik ėjas yra įsipareigoj ęs kaip patik ėtinis, apsaugoti arba finans ų sistemos 
vientisumui ir stabilumui užti krinti. Jeigu tokios priemon ės neatitinka Susitarimo 
nuostatų, jomis nesinaudojama kaip b ūdu Šalies įsipareigojimams pagal Susitarim ą 
išvengti.  
2. N ė viena Susitarimo nuostata nereiški a reikalavimo, kad Šalis atskleist ų su atskir ų 
klientų reikalais ir s ąskaitomis susijusi ą informacij ą arba bet koki ą valstybės 
institucijų turimą slaptą ar nuosavyb ės teise priklausan čią informacij ą.  
 
LT 36   LT 60 straipsnis 
Šio Susitarimo nuostatos netrukdo ki ekvienai Šaliai taikyti priemoni ų, kurios užkirst ų kelią 
priemonių, susijusių su trečiųjų šalių patekimu į rinką, apėjimui pasinaudojant šio Susitarimo 
nuostatomis.  
IV ANTRAŠTIN Ė DALIS 
MOKĖJIMAI, KAPITALO JUD ĖJIMAS IR KITI EKONOMINIAI KLAUSIMAI 
1 SKYRIUS 
MOKĖJIMAI IR KAPITALO JUD ĖJIMAS  
61 straipsnis 
Pagal 63 straipsnio nuostatas Šalys įsipareigoja leisti einamuosius mok ėjimus pagal 
einamuosius sandorius atlikti laisvai konvertuo jama valiuta.  
62 straipsnis 
1. D ėl sandorių dėl mokėjimų balanso kapitalo apskaitos įsigaliojus šiam susitarimui 
Bendrija ir Sirija užtikrina, kad kapitalas, susij ęs su tiesiogin ėmis užsienio 
investicijomis Sirijoje į įmones, įsteigtas pagal galiojan čius įstatymus, ir investicijos, 
padarytos pagal antraštin ės dalies d ėl įsisteigimo ir paslaug ų nuostatas, gali laisvai 
judėti ir kad iš toki ų investicij ų gautos pajamos ir pelnas gali b ūti laisvai sumok ėti ir 
repatrijuoti. 
2. Šalys viena su kita konsult uojasi, siekdamos sudaryti s ąlygas kapitalo jud ėjimo 
liberalizavimui ir labiau j į liberalizuoti.  
63 straipsnis 
Kai viena ar kelios Bendrijos valstyb ės narės arba Sirija susiduria arba gali susidurti su 
dideliais mok ėjimų balanso sunkumais, atitinkamai Be ndrija ir Sirija, vadovaudamosi GATT 
nustatytomis s ąlygomis ir Tarptautinio valiutos fondo su sitarimo VIII ir XIV straipsniais, gali 
imtis einamuosius mok ėjimus ribojan čių priemoni ų, jeigu tokios priemon ės yra tikrai b ūtinos. 
Atitinkamai Bendrija arba Sirija nedelsdamos apie tai informuoja kit ą Šalį ir kuo grei čiau 
nurodo terminus, kada tos priemon ės bus panaikintos. 
 
LT 37   LT 2 SKYRIUS 
KONKURENCIJA 
64 straipsnis 
1. Tai, kas nurodyta toliau, yra nesuderinama su tinkamu Susitarimo veikimu, nes gali 
turėti įtakos Bendrijos ir Sirijos tarpusavio prekybai: 
a) visi įmonių susitarimai, įmonių asociacij ų sprendimai ir įmonių suderinti 
veiksmai, kuri ų objektas arba padarinys yra konkurencijos trukdymas, 
ribojimas arba iškraipymas; 
b) vienos ar keli ų įmonių piktnaudžiavimas dominuojan čia padėtimi visoje 
Bendrijos arba Sirijos teritorijoje ar didel ėje jos dalyje. 
2. Šalys bendradarbiauja vykdydamos atitinkamus savo konkurencijos teis ės aktus ir 
keičiasi informacija, atsižvelgdamos į apribojimus, kuriuos nus tatyto profesinio ir 
verslo slaptumo reikalavimai. Ši o bendradarbiavimo ypatumai yra išd ėstyti V priede. 
3. Jeigu Bendrija arba Sirija mano, kad tam tikri veiksmai yra nesuderinami su šio 
straipsnio 1 dalies nuostatomis, ir jei toki e veiksmai daro arba gali daryti didel ę žalą 
kitai Šaliai, ši po konsultacij ų Asociacijos komitete arba po trisdešimt darbo dien ų 
nuo kreipimosi d ėl tokios konsultacijos gali imtis tinkam ų priemoni ų.  
65 straipsnis 
Valstybės narės ir Sirija, nepažeisdamos savo įsipareigojim ų, atitinkamai prisiimt ų arba 
prisiimsim ų pagal GATT, palaipsniui pertvarko valstyb ės komercinio pob ūdžio monopolius 
taip, kad užtikrint ų, jog iki penkt ų metų po šio Susitarimo įsigaliojimo pabaigos nebus 
valstybių narių ir Sirijos pilie čių diskriminacijos preki ų pirkimo ir pardavimo s ąlygų 
atžvilgiu. Asociacijos komitetas bus informuotas apie priemones, patvirtintas šiam tikslui 
pasiekti.  
66 straipsnis 
Asociacijos taryba už tikrina, kad nuo penkt ųjų metų po šio Susitarimo įsigaliojimo dienos 
valstybinėms bendrov ėms ir įmonėms, kurioms yra suteiktos specialios arba išimtin ės teisės, 
nebus įvesta arba taikoma jokia priemon ė, Bendrijos ir Sirijos tarpusavio prekyb ą iškraipanti 
taip, kad tai prieštaraut ų Šalių interesams. Ši nuostata nei te isiškai, nei faktiškai netur ėtų 
trukdyti tokioms įmonėms atlikti tam tikr ų joms patik ėtų uždavinių.  
 
LT 38   LT 3 SKYRIUS 
VYRIAUSYB ĖS VIEŠIEJI PIRKIMAI 
67 straipsnis 
Vyriausyb ės viešieji pirkimai  
1. Šalys nusistato tiksl ą iš tiesų abipusiškai ir palaipsniui atverti vyriausyb ės viešųjų 
pirkimų rinkas. 
2. Kiekviena Šalis užtikrina, kad jos subjekt ų, kuriems taikomas VII priedas, pirkimai 
vyksta skaidriai,  taikant pagr įstas ir nediskriminuojan čias sąlygas, pagal VII priede 
pateiktą apibrėžimą, bet kurios iš Šali ų teikėjui taikant vienodas s ąlygas ir užtikrinant 
atviros ir veiksmingos konkurencijos princip ą. 
3. Laikydamasi įstatymų, teisės aktų, procedūrų ir tvarkos, taikom ų vyriausyb ės 
viešiesiems pirkimams bei konkretiems pirkimams, kuriems taikomas šis Susitarimas, kiekviena Šalis kitos šalies prek ėms, paslaugoms ir teik ėjams taiko ne 
mažiau palank ų režimą negu jos savo prek ėms, paslaugoms ir teik ėjams taikomas 
režimas. 
4. Laikydamasi įstatymų, teisės aktų, procedūrų ir tvarkos, taikom ų vyriausyb ės 
viešiesiems pirkimams bei konkretiems pirkimams, kuriems taikomas šis Susitarimas, kiekviena Šalis užtikrina, kad VII priede išva rdyti jos subjektai: 
a) netaikyt ų vietoje įsisteigusiam teik ėjui mažiau palanki ų sąlygų negu kitam 
vietoje įsisteigusiam teik ėjas dėl to, kad jis yra užsienio bendrov ės filialas arba 
kad jo savininkas – kitos šalies asmuo;  
b) ir nediskriminuoja vietoje įsisteigusio teik ėjo dėl to, kad to teik ėjo konkre čiam 
pirkimui si ūlomos prek ės arba paslaugos yra kitos šalies prek ės arba paslaugos. 
5. Laikydamasi įstatymų, teisės aktų, procedūrų ir tvarkos, taikom ų vyriausyb ės 
viešiesiems pirkimams bei konkretiems pi rkimams, kuriuose leidžiama dalyvauti 
trečiųjų šalių prekėms, paslaugoms ir teik ėjams, Sirija kitos šalies prek ėms ir 
teikėjams taiko ne mažiau palank ų režimą negu tre čiosios užsienio šalies prek ėms, 
paslaugoms ir teik ėjams. 
Laikydamosi vis ų įstatymų, teisės aktų, procedūrų ir tvarkos, taikom ų vyriausyb ės 
viešiesiems pirkimams bei konkretiems pi rkimams, kuriems taikomas Vyriausyb ės 
viešųjų pirkimų susitarimas (VVPS), Europos Bendrijos nedelsdamos ir bes ąlygiškai 
Sirijos prek ėms, paslaugoms ir teik ėjams taiko ne mažiau palank ų režimą negu 
VVPS šali ų prekėms, paslaugoms ir teik ėjams. 
6. Šalys nuolat persvarsto faktin į pirkimų rinkų atvėrimą i r  n e  vėliau negu per trejus 
metus pradeda derybas, siekdamos išpl ėsti VII priede išvardyt ų subjektų sąrašą. 
 
LT 39   LT 7. N ė viena šio straipsnio nuostata neaiškinama: 
kaip reikalaujanti iš Šalies pateikti informacij ą, kurios atskleidim ą ji laiko 
prieštaraujan čiu jos esminiam saugumo interesui; 
kaip draudžianti Šaliai imtis veiksm ų, kuriuos ji laiko b ūtinus savo esminiam 
saugumo interesui, susijusiam su vyriausyb ės viešaisiais pirkimais, b ūtinai 
reikalingais nacionaliniam saugumui ar ba nacionalinei gynybai, apsaugoti. 
8. Šis straipsnis netaikomas sutartims, sudarytoms remiantis: 
tarptautiniu susitarimu, kuriuo Susitarian čiosios Šalys siekia bendrai įgyvendinti arba 
naudoti projekt ą; 
tarptautiniu susitarimu, susijusiu su karini ų pajėgų dislokavimu; 
tam tikromis tarptautin ės organizacijos proced ūromis; 
ne sutartiniu susitarimu arba pagal pagalbos ar bendradarbiavimo programas 
teikiama bet kokios formos vyriausyb ės pagalba ir vykdomais pirkimais. 
68 straipsnis 
Vyriausyb ės viešųjų pirkimų skaidrumas  
1. Kiekviena Šalis nedelsdama atitinkamuose VII priede nurodytuose leidiniuose, 
įskaitant oficialiai paskirtas elektronines  informavimo priemones, skelbia bendrojo 
taikymo ir tvarkos įstatymus, kitus teis ės aktus, teismo nutarimus ir administracinius 
sprendimus, įskaitant tipinius sutar čių straipsnius, d ėl pirkimų, kuriems taikoma ši 
antraštinė dalis. 
2. Kiekviena Šalis nedelsdama tokiu pat b ūdu skelbia visus toki ų priemoni ų pakeitimus. 
3. Kiekviena Šalis užtikrina, kad jo s subjektai veiksmingai platint ų informacij ą apie 
galimybes dalyvauti konkurse, kurias suteikia atitinkami vyriausyb ės viešųjų pirkimų 
procesai, suteikdami kitos šalies teik ėjams visą informacij ą, reikaling ą norint 
dalyvauti atliekant tokius pirkimus. 
4. Skelbiant apie pirkim ų galimybes yra nurodoma informacija, kaip išd ėstyta VII 
priede, ir ji skelbiama tinka mu laiku tokiomis priemon ėmis, kurios suteikt ų galimybę 
ją gauti kuo daugiau Šali ų teikėjų, kuriuos ji domina, ir kurios j ų nediskriminuot ų. 
Šios priemon ės yra nurodytos VII priede. 
69 straipsnis 
Vyriausyb ės viešųjų pirkimų terminai  
1. Visi subjekt ų nustatyti ų ir prašym ų dalyvauti konkurse gavi mo terminai turi b ūti 
pakankami, kad kitos Šalies teik ėjai bei savo valstyb ės teikėjai galėtų parengti ir 
pateikti pasi ūlymus ir tam tikrais atvejais – prašymus dalyvauti konkurse arba 
 
LT 40   LT paraiškas dalyvauti kvalifikacin ėje atrankoje. Nustatydami tokius terminus, 
subjektai, paisydami savo pa čių pagrįstų poreikių, atsižvelgia į tokius veiksnius kaip 
numatom ų pirkimų sudėtingumas ir laikas, papr astai reikalingas pasi ūlymams iš 
užsienio bei j ų šalies vietovi ų atsiųsti. 
2. Kiekviena Šalis užtikrina, kad, nustatydami paskutin ę pasiūlymų arba prašym ų 
dalyvauti konkurse arba dalyvauti kvalifikacin ėje atrankoje į teikėjų sąrašą gavimo 
dieną, jos subjektai ti nkamai atsižvelgt ų į paskelbimo v ėlavimą.  
3. Trumpiausi pasi ūlymų gavimo terminai yra nurodyti VII priede. 
70 straipsnis 
Kainos pasi ūlymų ginčijimas  
1. Kiekviena Šalis numato nediskriminuojan čias, laiku vykdomas, skaidrias ir 
veiksmingas proced ūras, suteikian čias teikėjams galimyb ę ginčyti įtariamus šio 
Susitarimo pažeidimus, susijusius su pirkim ais, kuriais jie yra ar buvo suinteresuoti. 
2. Gin čus nagrin ėja nešališka ir nepriklausoma gin čų nagrinėjimo institucija. Gin čų 
nagrinėjimo institucijai, kuri n ėra teismas, taikoma teismo prieži ūra arba ji turi 
procesines garantijas, panašias į teismo garantijas. 
71 straipsnis 
Bendradarbiavimas ir pagalba vyriausyb ės viešųjų pirkimų klausimais  
1. Šalys bendradarbiauja vyriausyb ės viešųjų pirkimų srityje keisdamosi patirtimi ir 
informacija apie geriausi ą praktiką ir normines sistemas. 
2. Šalys stengiasi bend radarbiauti siekdamos įgyti geresn į supratim ą apie atitinkamas j ų 
vyriausyb ės viešųjų pirkimų sistemas bei užtikrinti didesnes galimybes patekti į 
atitinkamas j ų rinkas. 
3. Technin ė pagalba teikiama pa teikus deramai pagr įstą prašymą, visų pirma bendrai 
rengiamomis mokymo programomis. 
 
LT 41   LT 4 SKYRIUS 
KITI EKONOMINIAI KLAUSIMAI 
72 straipsnis 
Intelektin ės, pramonin ės ir komercin ės nuosavyb ės teisės 
1. Vadovaudamosi šio straipsnio ir VI priedo nuostatomis, šalys suteikia ir užtikrina 
tinkamą ir veiksming ą intelektin ės, pramonin ės ir komercin ės nuosavyb ės teisių 
apsaugą∗, remdamosi aukš čiausiais tarptautiniais standartais, įskaitant  taisykles, 
nustatytas Susitarime d ėl intelektin ės nuosavyb ės teisių aspektų, susijusių su prekyba 
(TRIPS), Pasaulio prekybos organizacijos steigimo susitarimo IC priedu, bei 
veiksmingomis toki ų teisių užtikrinimo priemon ėmis. 
2. Šalys reguliariai persvarsto šio straipsnio ir VI priedo įgyvendinim ą. 
73 straipsnis 
Standartai, techniniai reikalavimai  ir atitikties vertinimo proced ūros 
1. Taikomi su standartais, techniniais reik alavimais ir atitikties vertinimo proced ūromis 
susijusios teis ės ir įsipareigojimai pagal PPO susitarim ą dėl technini ų kliūčių 
prekybai, įskaitant nuostat ą, pagal kuri ą „nariai užtikrina, kad n ėra rengiami, 
tvirtinami arba taikomi techniniai reikalav imai, kuriais siekiama sukurti arba kurie 
sukuria neb ūtinas kliūtis tarptautinei prekybai“. 
2. Šalys imasi tinkam ų veiksm ų skatinti Sirij ą pramoniniams produktams ir 
sertifikavimo proced ūroms taikyti Bendrijos technines taisykles ir Europos 
standartus. 
3. Kaip pagrindu remdamosi šio straipsnio 2 dalyje išd ėstytais principais, susidarius 
tinkamoms aplinkyb ėms Šalys sudaro susitarimus d ėl atitikties vertinimo. 
4. Bendradarbiavimu siekiama pad ėti Sirijai šioje srityje suartinti savo teis ės aktus su 
Bendrijos teis ės aktais. 
                                                 
∗ Šiame susitarime intelektin ės, pramonin ės ir komercin ės nuosavyb ės teisės apima autoriaus teises, 
įskaitant autoriaus teises į kompiuteri ų programas ir duomen ų bazes bei gretutines teises, teises, 
susijusias su patentais, pramoniniu dizainu, geografin ėmis nuorodomis, įskaitant kilm ės žymenis, 
šaltinio nuorodas, prek ės ženklus, paslaugos ženklus, preki ų pavadinimus, integruot ų grandini ų 
išdėstymo schemas (topografijos), augal ų rūšis, neatskleistos informacijos apsaug ą ir apsaug ą nuo 
nesąžiningos konkurencijos, kaip nurodyta Paryžiaus konvencijos d ėl pramonin ės nuosavyb ės apsaugos 
10 bis straipsnyje (1967 m. Stokholmo aktas) bei kitas teises, kurias gina daugiašal ės VI priede 
išvardytos konvencijos.  
 
LT 42   LT V ANTRAŠTIN Ė DALIS 
GINČŲ SPRENDIMAS 
I SKYRIUS 
TIKSLAS IR TAIKYMO SRITIS 
74 straipsnis 
Tikslas  
Šios antraštin ės dalies tikslas – spr ęsti Šalių prekybos gin čus, siekiant, jei įmanoma, 
tarpusavio sutarimu rasti sprendimus. 
75 straipsnis 
Taikymo sritis  
Šios antraštin ės dalies nuostatos taikomos nesutarimams d ėl II–V antraštini ų dalių aiškinimo 
ir taikymo, įskaitant atvejus, kai Šalis mano, kad kitos Šalies priemon ė pažeidžia šias 
antraštines dalis, išskyrus atvejus, kai aiškiai yra numatyta kitaip. 
II SKYRIUS 
GINČŲ VENGIMAS 
KONSULTACIJOS IR TARPININKAVIMAS 
76 straipsnis 
Konsultacijos  
1. Šalys stengiasi nesutarimus d ėl II–V antraštini ų dalių aiškinimo ir taikymo išspr ęsti 
pradėdamos sąžiningas konsultacijas, kuri ų tikslas – tarpusavio sutarimu rasti 
sprendimą. 
2. Šalis konsultacij ų prašo raštišku prašymu kitai Ša liai, kurio kopija pateikiama 
Prekybos komitetui, nurodydama, kok į neigiamą poveikį priemonė daro jos teis ėms. 
Svarbios ši ų antraštini ų dalių nuostatos taip pat turi b ūti cituojamos. 
3. Konsultacijos įvyksta per 30 dien ų nuo prašymo pateikimo ir , jei Šalys nesusitaria 
kitaip, jos vyksta Šalies atsakov ės teritorijoje. Konsultacijos laikomos baigtomis per 
60 kalendorini ų dienų nuo konsultacija prašymo dienos , jei abi Šalys nesusitaria t ęsti 
konsultacij ų. Visa konsultacij ų metu atskleista informacija laikoma slapta. 
4. Jei konsultacijos ne įvyksta per šio straipsnio 3 dalyje nustatyt ą terminą ir tarpusavio 
sutarimu nepasiekiama susitarimo d ėl sprendimo, Šalis ieškov ė gali tuojau pat prašyti 
vadovaujantis 78 straipsniu sudaryti arbitražo kolegij ą. 
 
LT 43   LT 77 straipsnis 
Tarpininkavimas  
1. Jei konsultacijose nepavyksta tarpusavio sutarimu rasti sprendimo, Šalys gali 
tarpusavio sutarimu d ėl tarpininkavimo pagalbos kreiptis į Prekybos komiteto 
paskirtą tarpinink ą. Prašymas tarpininkauti turi b ūti pateikiamas raštu, jame turi b ūti 
nurodyta priemon ė, dėl kurios vyko konsultacijos, bei tarpusavio sutarimu nustatyti 
tarpininkavimo įgaliojimai. 
2. Prekybos komiteto pirmininkas per 10 dien ų nuo prašymo gavimo paskiria 
tarpininką, burtais pasirinkt ą iš asmen ų, įrašytų į, 79 straipsnio 2 dalyje nurodyt ą 
sąrašą, kuris nėra nė vienos iš Šali ų pilietis. Tarpininkas ne v ėliau kaip per 30 dien ų 
nuo jo paskyrimo sušaukia pos ėdį su Šalimis. Abi Šalys ne v ėliau kaip 15 dien ų prieš 
posėdį tarpininkui pateikia dokumentus, ir jis ne v ėliau kaip per 45 dienas nuo jo 
paskyrimo pateikia nuomon ę. Tarpininko nuomon ėje gali b ūti pateikiama šias 
antraštines dalis atitinkanti rekomendacija d ėl veiksmų, kuriais b ūtų galima išspr ęsti 
ginčą. Tarpininko nuomon ė bus neprivaloma. 
3. Šio straipsnio 2 dalyje  nurodyti terminai abiej ų Šalių sutikimu gali b ūti iš dalies 
pakeisti, jei to prireikt ų dėl aplinkybi ų. Abi Šalys apie pakeitimus turi raštu pranešti 
Prekybos komitetui. 
4. Jei su tarpininko pagalba Šali ų tarpusavio sutarimu gin čas išsprendžiamas, abi Šalys 
apie tai turi raštu pran ešti Prekybos komitetui. 
III SKYRIUS 
GINČŲ SPRENDIMO TVARKA 
78 straipsnis 
Arbitražo kolegijos steigimo inicijavimas  
1. Jei Šalims nepavyko gin čo išspręsti pasinaudojant konsultac ijomis, kaip išsamiai 
numatyta 76 straipsnyje, arba jei Šalys kreip ėsi dėl tarpininkavimo pagalbos, kaip 
išsamiai numatyta 77 straipsnyje, ir jei apie tarpusavio sutarimu pasiekt ą sprendim ą 
nebuvo pranešta per 15 dien ų nuo tarpininko nuomon ės pateikimo arba jei Šalis 
nesilaiko tarpusavio sutarimu pasiekto sprendimo, Šalis ieškov ė gali prašyti sudaryti 
arbitražo kolegij ą, Šaliai atsakovei ir kartu komitetui pateikusi raštišk ą prašymą. 
2. Šalis ieškov ė savo prašymo rašte nurodo, kas, jos nuomone, pažeidžia šias 
antraštines dalis, ir svarbiomis laikomas nuostatas. 
 
LT 44   LT 79 straipsnis 
Arbitrų skyrimas  
1. Arbitražo kolegija sudaroma iš trij ų arbitrų. 
2. Prekybos komitetas ne v ėliau kaip per šešis m ėnesius nuo šio Susitarimo įsigaliojimo 
sudaro 15 asmen ų, pageidaujan čių ir galinčių būti arbitrais, s ąrašą. Kiekviena iš Šali ų 
gali pasirinkti 5 asmenis b ūti arbitrais. Abi Šalys susitaria d ėl 5 asmen ų, kurie nėra 
nė vienos iš Šali ų piliečiai. Prekybos komiteta s užtikrina, kad s ąraše visuomet b ūtų 
tiek asmen ų. 
3. Arbitrai tur ėtų turėti speciali ųjų teisės ir (arba) tarptautin ės prekybos žini ų arba 
patirties. Jie tur ėtų būti nepriklausomi, dalyvauti kaip asmenys, neb ūti susiję su jokia 
organizacija ar vyri ausybe arba gauti j ų nurodymus9 ir laikytis VIII priede pateikto 
Elgesio kodekso. 
80 straipsnis 
Arbitražo kolegijos sud ėtis 
1. Šalys per 10 dien ų nuo prašymo sudaryti kolegij ą pateikimo Prekybos komitetui 
konsultuojasi, kad pasiekt ų susitarim ą dėl arbitražo kolegijos sud ėties. Jei Šalys per 
šį terminą negali susitarti d ėl jos sudėties, bet kuri iš Šali ų arba jų atstovas gali 
prašyti Prekybos komiteto pirmininko visus tr is narius atrinkti bur tais, ištraukiant po 
vieną vardą iš kiekvienos iš trij ų kolegijos s ąrašo dalių (t. y. kiekvienos Šalies 
pateikto s ąrašo, sudaryto iš j ų pačių piliečių, ir bendro s ąrašo asmen ų, kurie nėra nė 
vienos iš Šali ų piliečiai). Jei Šalys susitaria d ėl vieno ar keli ų arbitražo kolegijos 
narių, likę nariai paskiriami iš atitinkamo s ąrašo burtais. Arbitražo kolegij ą visuomet 
sudaro kiekvienos iš Šali ų pilietis ir n ė vienos iš Šali ų piliečiu nesantis asmuo, kuris 
pirmininkauja kolegijai. 
2. Arbitražo kolegijos įsteigimo diena – tai diena, kuri ą yra atrenkami trys arbitrai. 
3. Jei Šalis mano, kad ar bitras neatitinka El gesio kodekso reikalavim ų, Šalys 
konsultuojasi ir, jei susitaria, pakei čia arbitrą bei vadovaudamosi šio straipsnio 4 
dalimi atrenka kit ą. Jei šalys nesusitaria d ėl poreikio pakeisti arbitr ą, klausimas 
perduodamas arbitražo kolegijos pirmininkui10, kurio sprendimas yra galutinis. 
4. Jei arbitras negali dalyvauti svarst yme, atsistatydina arba yra pakei čiamas pagal šio 
straipsnio 3 dal į, jį pakeičiantis arbitras per 5 dienas atrenkamas taikant atrankos 
                                                 
9 Tai nekliudo vyriausybei arba valstyb ės tarnautojams b ūti arbitrais. Ta čiau jie tur ėtų veikti griežtai ad 
personam, tod ėl jie turi nepriimti nurodym ų iš savo nacionalin ės vyriausyb ės arba jos institucij ų. Tas 
pats taikoma ir nurodymams iš kit ų šaltinių, neatsižvelgiant į tai, ar tai nevyriausybin ė organizacija, ar 
trečiosios šalies vyriausyb ė. 
10 Jei Šalis mano, kad arbitražo kolegijos pirmininkas nesilaiko Elgesio kodekso, klausimas perduodamas 
vienam iš likusi ų trečiųjų šalių piliečių grupės narių, jei Šalys nesusitaria kitaip, j ų pavardes burtais 
nustato Prekybos komitetas. 
 
LT 45   LT procedūras, kurių buvo laikomasi skiriant pirm ąjį arbitrą. Šios proced ūros vykdomo 
laikotarpiui Kolegijos svarstymas sustabdomas. 
81 straipsnis 
Darbo tvarkos taisykl ės 
1. Prekybos komitetas arbitražo kolegijos pos ėdžių eigai taiko darbo tvarkos taisykles, 
dėl kurių Šalys susitar ė ir kurios pridedamos prie šio Susitarimo. 
2. Arbitražo kolegijos pos ėdžiuose pagal darbo tvarkos taisykl ės gali dalyvauti 
visuomen ė, jei arbitražo kolegija savo si ūlymu arba Šali ų prašymu nenusprendžia 
kitaip. 
82 straipsnis 
Informacija ir technin ės konsultacijos  
Kolegija Šalies prašymu arba savo iniciatyva gali gauti informacij ą iš bet kurio šaltinio, kur į ji 
laiko tinkamu kolegijos svarstymui. Jei mano, kad tai tinkama, Kolegija taip pat turi teis ę 
prašyti ekspert ų nuomon ės. Taip gauta informacija turi b ūti atskleista abiem Šalims. 
Vadovaujantis darbo tvarkos taisykl ėmis suinteresuotoms šalims leidžiama arbitražo 
kolegijoms pateikti trump ą amicus curiae informacij ą. 
83 straipsnis 
Taikoma teis ė 
Arbitražo kolegija ši ų antraštini ų dalių nuostatas aiškina vadovaudamasi įprastomis 
tarptautin ės viešosios teis ės, įskaitant Vienos konvencij ą dėl tarptautini ų sutarčių teisės, 
aiškinimo taisykl ėmis. 
84 straipsnis 
Arbitražo kolegijos sprendimas  
1. Arbitražo kolegija savo sprendim ą Šalims ir Prekybos komitetui pateikia per 
devyniasdešimt dien ų nuo kolegijos įsteigimo. Jei ji mano, kad to padaryti iki šio 
termino negalima, kolegijos pirmininkas turi raštu apie tai pranešti Prekybos 
komitetui ir Šalims, nurodydamas užtrukimo priežastis. Jokiomis aplinkyb ėmis 
sprendimas netur ėtų būti pateikiamas v ėliau negu po šimto dvidešimties dien ų nuo 
kolegijos įsteigimo. 
2. Sprendime išd ėstomi nustatyti faktai, atitinkam ų šių antraštini ų dalių nuostatų 
taikomumas ir nustatyt ų faktų bei darom ų išvadų išdėstymas iš esm ės. 
3. Skubos atvejais, įskaitant su greitai gendan čiomis prek ėmis susijusius atvejus, 
arbitražo kolegija deda visas pastangas, kad sprendimas b ūtų priimtas per 
septyniasdešimt penkias dienas nuo kolegijos įsteigimo. Jokiomis aplinkyb ėmis tai 
 
LT 46   LT neturėtų trukti ilgiau negu vien ą šimtą dienų nuo kolegijos įsteigimo. Arbitražo 
kolegija per dešimt dien ų juo jos įsteigimo gali priimti preliminar ų sprendim ą, jei, 
jos nuomone, atvejis yra skubus. 
4. Visi arbitražo kolegijos sprendimai, įskaitant sprendimo tvirtinim ą, tvirtinami bals ų 
dauguma. 
5. Šalis ieškov ė bet kuriuo metu prieš sprendimo pateikim ą Šalims ir Prekybos 
komitetui gali atsiimti savo skund ą, Arbitražo kolegijos ir Prekybos komiteto 
pirmininkams bei kitoms Šalims pateikdama raštišk ą pranešim ą. Toks skundo 
atsiėmimas nepažeidžia jos teis ės vėliau pateikti nauj ą skundą tuo pačiu klausimu.  
6. Abiej ų Šalių reikalavimu arbitražo kolegija be t kuriuo metu gali sustabdyti savo 
darbą ne ilgesniam kaip dvylikos m ėnesių laikotarpiui. Viršijus dvylikos m ėnesių 
laikotarpį, įgaliojimas sudaryti kolegij ą netenka galios, nepažeidžiant Šalies ieškov ės 
teisės vėliau prašyti sudaryti kolegij ą dėl to paties objekto. 
85 straipsnis 
Sprendimo laikymasis  
1. Kiekviena Šalis imasi priemoni ų, būtinų laikytis arbitražo kolegijos sprendimo, ir 
Šalys stengiasi susitarti d ėl termino, reikalingo sprendimui įgyvendinti. 
2. Ne v ėliau kaip per 30 dien ų nuo sprendimo pateikimo Šalims Šalis atsakov ė Šaliai 
ieškovei praneša termin ą (toliau – pagr įstos trukm ės laikotarpis), kurio jai reikia 
sprendimui įgyvendinti. Abi Šalys tur ėtų siekti susitarti d ėl pagrįstos trukm ės 
laikotarpio. 
3. Jei Šalys nesutaria d ėl pagrįstos trukm ės laikotarpio arbitraž o kolegijos sprendimui 
įgyvendinti, Šalis ieškov ė Prekybos komiteto prašo v ėl sušaukti pirm ąją arbitražo 
kolegiją jo trukmei nustatyti. Prekybos kom iteto sušaukta arbitražo kolegija 
sprendimą priima per 20 dien ų nuo jos pakartotinio įsteigimo dienos. Jei pirmoji 
kolegija arba kai kurie iš jos nari ų negali toliau dirbti, taikomos 80 straipsnyje 
išsamiai nurodytos proced ūros. Tokiu atveju laikotarpis sprendimui priimti ir toliau 
yra 20 dien ų nuo kolegijos įsteigimo dienos. 
4. Atitinkama Šalis kitai Šaliai ir Prekybos komitetui iki pagr įstos trukm ės laikotarpio 
pabaigos praneša apie įgyvendinimo priemones, kuria s ji patvirtino arba numato 
patvirtinti siekdama laikytis arbitražo kolegijos sprendimo. 
5. Jei Šalys nesutaria d ėl su šiomis antraštin ėmis dalimis susijusi ų priemoni ų, apie 
kurias buvo pranešta pagal šio straipsnio 4 dal į, atitikties toms dalims, Šalis ieškov ė, 
pateikusi raštišk ą paraišką Prekybos komitetui, gali kreiptis į pirmąją arbitražo 
kolegiją su prašymu priimti spendim ą šiuo reikalu, nurodydama, kod ėl priemon ė 
neatitinka ši ų antraštini ų dalių. Prekybos komiteto suša ukta arbitražo kolegija 
sprendimą priima per 45 dienas nuo jos pakartotinio įsteigimo dienos. 
6. Jei pirmoji arbitražo kolegija arba kai kurie iš jos nari ų negali toliau dirbti, taikomos 
80 straipsnyje išsamiai nurodytos proced ūros. Tokiu atveju laikotarpis sprendimui 
priimti ir toliau yra 45 dienos nuo kolegijos įsteigimo dienos. 
 
LT 47   LT 7. Jei atitinkama Šalis apie įgyvendinimo priemones nepraneša iki pagr įstos trukm ės 
laikotarpio pabaigos, Šalis atsakov ė Šalis ieškov ės prašymu pateikia pasi ūlymą dėl 
laikinos kompensacijos. Jei d ėl kompensacijos nesusitariama per 30 dien ų nuo 
pagrįstos trukm ės laikotarpio pabaigos, Šalis ieškov ė įgyja teisę, apie tai pranešusi 
Prekybos komitetui, sustabdyti pagal II–V antraštines dalis suteikt ų palankių sąlygų 
taikymą, toks sustabdymas prilygsta palanki ų sąlygų panaikinimui ir pabloginimui 
dėl priemon ės, kuri, kaip buvo nustatyta, pažeidžia šias antraštines dalis. Pranešimas 
tuo pat metu pateikiamas kitoms Šalims. Šalis ieškov ė palankias s ąlygas gali 
sustabdyti po dešimties dien ų nuo pranešimo dienos, jei Šalis atsakov ė pagal šio 
straipsnio 8 dal į nepaprašo arbitraž o kolegijos nagrin ėjimo. 
8. Jei Šalis atsakov ė mano, kad palanki ų sąlygų sustabdymas neprilygsta palanki ų 
sąlygų panaikinimui ir pabloginimui d ėl priemon ės, Prekybos komitetui iki dešimties 
dienų laikotarpio pirmajai arbi tražo kolegijai sušaukti, nurodyto šio straipsnio 7 
dalyje, pabaigos pateikiamas raštiškas prašymas. Prekybos komitetas per 30 dien ų 
nuo prašymo j ą sudaryti dienos yra informuoj amas apie arbitražo kolegijos 
sprendimą dėl palankių sąlygų sustabdymo masto. Palankios s ąlygos nesustabdomos, 
kol arbitražo kolegijos nepateikia sprendi mo. Sustabdymas turi atitikti arbitražo 
kolegijos sprendim ą. 
9. Palankios s ąlygos sustabdomos laikinai ir tik tol, kol priemon ė, kuri, kaip buvo 
nustatyta, pažeidžia II–V antraštines dalis,  yra atšaukiama arba iš dalies pakei čiama 
taip, kad atitikt ų šias antraštines dalis, arba jei Šalys susitaria d ėl ginčo 
pernagrin ėjimo. Jei Šalis atsakov ė mano, kad ji ėmėsi priemoni ų sprendimui 
įgyvendinti, ta čiau palankios s ąlygos toliau lieka sustabdytos, šalis atsakov ė gali 
kreiptis į pirmąją arbitražo kolegij ą, prašydama priimti sprendim ą dėl to, ar toks 
sustabdymas tur ėtų būti nutrauktas arba iš dalies pa keistas. Sprendimas priimamas 
per 45 dienas nuo raštiško prašymo j ą pakartotinai sudaryti pateikimo. 
10. Jei pirmoji arbitražo kolegija  arba kai kurie iš jos nari ų negali toliau dirbti, taikomos 
80 straipsnyje išsamiai nurodytos proced ūros. Tokiu atveju laikotarpis sprendimui 
priimti ir toliau yra 45 dienos nuo kolegijos įsteigimo dienos.  
11. Visi šiame straipsnyje numatyti sprendima i yra galutiniai ir privalomi, jie yra 
pateikiami Prekybos komitetui, kuris juos  skelbia viešai, je i bendru sutarimu 
nenusprendžiama to nedaryti.  
12. Sirijos Arab ų Respublikai įstojus į Pasaulio prekybos organizacij ą, nė viena šio 
Susitarimo nuostata netrukdo šaliai sustabdyti palanki ų sąlygų, kurias sustabdyti 
leido Pasaulio prekybos  organizacijos Gin čų sprendimo institucija. 
IV SKYRIUS 
BENDROSIOS NUOSTATOS 
86 straipsnis 
1. Pagal ši ą antraštin ę dalį sudaryta arbitražo kolegija nenagrin ėja klausim ų, susijusių 
su kiekvienos Šalies teis ėmis ir įsipareigojimais pagal Pasaulio prekybos 
organizacijos (PPO) steigimo susitarim ą. 
 
LT 48   LT 2. Pasinaudojimas ši ų antraštini ų dalių nuostatomis gin čams spręsti nepažeidžia galimo 
ieškinio pagal PPO nuostatas, įskaitant ieškin į dėl ginčų sprendimo. Ta čiau jei Šalis 
pradėjo ginčo dėl tam tikros priemon ės sprendimo proces ą pagal šios antraštin ės 
dalies 78 straipsnio 1 dal į arba pagal PPO susitarim ą, ji nepradeda gin čo dėl tos 
pačios priemon ės sprendimo proceso kitame teisme, kol nebus baigtas pirmasis 
procesas. Pagal ši ą straipsnio dal į laikoma, kad gin čo sprendimo proces ą pagal PPO 
susitarimą Šalis pradeda prašymu sudaryti kolegij ą pagal PPO susitarimo d ėl ginčų 
sprendimo taisykli ų ir tvarkos 6 straipsn į. 
3. Kol Sirijos Arab ų Respublika įstos į Pasaulio prekybos organizacij ą, arbitražo 
kolegijos pateikia aiškinim ą, kuris visiškai atitinka tam tikrus Pasaulio prekybos 
organizacijos Gin čų sprendimo institucijos sprendimus, jei sprendime d ėl įtariamo 
šio Susitarimo II–V antraštini ų dalių nuostatos pažeidimo atsižvelgiama į Pasaulio 
prekybos organizacijos steigimo susitarimo nuostat ą arba į ją daroma nuoroda. 
Sirijos Arab ų Respublikai įstojus į Pasaulio pre kybos organizacij ą, arbitražo 
kolegijos sustabdo nagrin ėjimą, jei mano, kad jos sprendimo d ėl ginčo negali priimti 
nepateikdamos PPO nuost atos aiškinimo, jei į tokią nuostatą daroma nuoroda šio 
Susitarimo II–V antraštin ėse dalyse. Jei nagrin ėjimas sustabdomas, bet kuri iš šali ų 
gali pasinaudoti gin čų sprendimo pagal PPO nuostatas procesu. 
87 straipsnis 
1. Visi pagal ši ą antraštin ę dalį nustatyti terminai skai čiuojami kalendorin ėmis 
dienomis nuo kitos dienos po veiksmo arba  fakto, kurio atžvilg iu jie nustatyti. 
2. Kiekvienas šioje antraštin ėje dalyje minimas terminas gali b ūti pratęstas Šalių 
tarpusavio susitarimu. 
88 straipsnis 
Šioje antraštin ėje dalyje numatytam svarstymui pateikti  dokumentai laikomi slaptais, išskyrus 
arbitražo kolegijos sprendimus. 
89 straipsnis 
Sirijos Arab ų Respublikos informacij ą raštu ir žodžiu pateikia arab ų kalba, o Europos 
Bendrijos – bet kuria iš oficiali ų Europos S ąjungos kalb ų. 
 
LT 49   LT VI ANTRAŠTIN Ė DALIS 
EKONOMINIS BENDRADARBIAVIMAS  
90 straipsnis 
Uždaviniai  
1. Šalys įsipareigoja stiprinti ekonomin į bendradarbiavim ą abipusiai naudingu b ūdu ir 
laikydamosi bendr ų Susitarimo tiksl ų. 
2. Ekonominio bendradarbiavimo tikslas – remti Sirijos pasta ngas siekti tvaraus 
ekonominio ir socialinio vystymosi. 
91 straipsnis 
Taikymo sritis  
1. Bendradarbiavimas pirmiausia orientuotas į sektorius, kurie patiria vidaus sunkum ų 
arba kuriuos yra paveik ęs bendras Sirijos ekonomikos liberalizavimo procesas ir 
ypač Sirijos ir Bendrijos tarpusav io prekybos liberalizavimas. 
2. Bendradarbiaujant daugiausia d ėmesio taip pat skiriama sritims, kurios gal ėtų 
suartinti Bendrijos ir Sirijos ekonomik ą, ypač į tas jos sritis, kurios pl ėsis ir kuriose 
didės užimtumas. 
3. Šalys skatina ekonomin į Sirijos ir kit ų regiono šali ų bendradarbiavim ą. 
4. Atsižvelgiant į Šalių ekonominio ir socialinio išsivystymo lygio skirtum ą 
įgyvendinant ekonomin į bendradarbiavim ą įvairiuose sektoriuose, kuriems tai 
svarbu, atsižvelgiama į aplinkos išsaugojim ą ir ekologin ės pusiausvyros išlaikym ą 
5. Šalys gali susitarti d ėl ekonominio bendradarbiavimo taikymo kitiems sektoriams, 
nenurodytiems šios antraštin ės dalies nuostatose. 
92 straipsnis 
Metodai ir ypatumai  
Ekonominis bendradarbiavimas vis ų pirma įgyvendinamas tokiais b ūdais: 
a) palaikant nuolatin į Šalių ekonomin į dialogą, kuris apima visas makroekonomikos 
politikos sritis; 
b) nuolat kiekviename bendrad arbiavimo sektoriuje kei čiantis informacija ir id ėjomis, 
įskaitant pareig ūnų ir ekspert ų susitikimus; 
c) perduodant patarimus, žinias ir mokant; 
 
LT 50   LT d) įgyvendinant bendr ą veiklą, pavyzdžiui, rengiant seminarus ir praktinius 
užsiėmimus; 
e) teikiant technin ę, administracin ę ir reguliavimo pagalb ą; 
f) skatinant bendr ųjų įmonių kūrimą; naudojant mokslini ų tyrimų rezultatus taikant 
technologijas, diegiant j ų naujoves ir jas pl ėtojant. 
93 straipsnis 
Regionų bendradarbiavimas  
Remdamos region ų bendradarbiavim ą, Šalys skatina veiksmus, kurie daryt ų poveikį 
regionams arba susiet ų kitas regiono šalis. 
Tokie veiksmai gali apimti: a) prekyb ą tarp region ų; 
b) investicijas; c) aplinkosaugos klausimus; d) ekonomin ės infrastrukt ūros plėtrą; 
e) mokslinius ir technologinius tyrimus; f) kult ūrą; 
g) muitin ės reikalus; 
h) informacin ę technologij ą; 
i) vandentvarkos klausimus, įskaitant dr ėkinimą. 
94 straipsnis 
Švietimas ir mokymas
 
Šalių bendradarbiavimo tikslas – nustatyti veiksmingiausius b ūdus iš esm ės pagerinti pad ėtį 
Sirijos švietimo ir profesinio mokymo srityje ir juos pritaikyti pirmiausia valstyb ės ir 
privačioms įmonėms, su prekyba susijusioms paslaugoms, viešajam administravimui ir 
institucijoms, technin ėms agent ūroms, mokslo ir technologij ų akademin ėms įstaigoms , 
standartizacijos ir sertifikavimo įstaigoms, kitoms susijusiom s organizacijoms. Šiuo poži ūriu 
ypač daug dėmesio bus skiriama profesiniam, tec hniniam ir administraciniam mokymui 
pramonės pertvarkymo srityje.  
Bendradarbiavimu taip pat skatinama kurti Bendrijos ir Sirijos specializuot ų įstaigų ryšius, 
keistis informacija ir dalytis patirtimi, kaupti techninius išteklius.  
 
LT 51   LT 95 straipsnis 
Mokslinis ir technologinis bendradarbiavimas  
Bendradarbiavimo tikslas yra: a) skatinti kurti tvirtus Šali ų mokslini ų ir technologini ų bendruomeni ų ryšius, ypa č 
tokiais būdais: 
Sirijai naudojantis Bendrijos mokslini ų tyrimų ir taikomosios veiklos programomis 
pagal galiojan čias nuostatas d ėl trečiųjų šalių dalyvavimo; 
Sirijai dalyvaujant decentralizuoto bendradarbiavimo tinkluose; remiant mokym ą mokslini ų tyrimų ir taikomosios veiklos sektoriuose. 
b) skatinti Sirijos mokslini ų tyrimų ir taikomosios veiklos paj ėgumą stiprinant 
žmogiškųjų išteklių gebėjimus ir teikiant mokslin ę, techninę bei materiali ąją paramą 
mokslinių tyrimų įstaigoms. 
c) skatinti technologines naujoves, nauj ų technologij ų, naujausi ų žinių ir patirties 
perdavim ą, ypač siekiant remti aplink ą tausojan čią veiklą bei pagreitinti Sirijos 
pramonės pajėgumo plėtojimą.  
96 straipsnis 
Aplinka
 
1. Bendradarbiavimo tikslas – neleisti prast ėti aplinkos b ūklei, gerinti jos kokyb ę, 
kontroliuoti tarš ą, apsaugoti žmoni ų sveikatą ir užtikrinti racional ų gamtinių išteklių 
naudojim ą, siekiant užtikrinti tvar ų vystymąsi. 
2. Bendradarbiavimu, kuriuo taip pat remiam i regioniniai aplinkosaugos projektai, 
daugiausia d ėmesio skiriama šioms sritims, pabr ėžiant teis ės aktų suderinim ą, 
įskaitant  su JT susijusi ų susitarim ų įgyvendinim ą: 
a) kovai su dykum ėjimu; 
b) biologin ės įvairovės apsaugai; 
c) integruotam vandens ištekli ų tvarkymui, įskaitant dr ėkinimą ir paviršiaus bei 
gruntinių vandenų taršos arba drusk ėjimo kontrol ę; 
d) atsinaujinan čių energijos šaltini ų naudojim ą; 
e) švarios gamybos r ėmimui ir poveikio aplinkai ir gr ėsmės saugai d ėl pramonės 
veiklos prevencijai; 
f) prekybai ir aplinkai; g) oro kokyb ės kontrolei; 
 
LT 52   LT h) jūrų taršos prevencijai ir kontrolei; 
i) atliek ų tvarkymui; 
j) žem ės ūkio poveikiui dirvožemio ir vandens kokybei; 
k) ekologiniam švietimui ir s ąmoningumui; 
l) šiuolaikišk ų aplinkosaugos vadybos ir sprendim ų priėmimo, aplinkos 
stebėsenos priemoni ų naudojimui, ypa č Aplinkosaugos informacijos sistemos 
(EIS) ir poveikio aplinkai įvertinimo metodus; 
m) aplinkosaugos krizi ų valdymui. 
97 straipsnis 
Bendradarbiavimas pramon ės srityje  
Bendradarbiavimas pramon ės srityje remia ir skatina: 
a) Bendrijos ir Sirijos ūkio subjekt ų bendradarbiavim ą, ypač galimybi ų sudarym ą 
Sirijai naudotis Bendrijos tinklais, skirtais įmonių draugiškiems santykiams atkurti, ir 
decentralizuoto bendradarbiavimo metu sukurtais tinklais; 
b) Sirijos pramon ės modernizavim ą ir pertvarkym ą, įskaitant jos infrastrukt ūrą ir 
paramą atitinkam ų sričių, tokių kaip standartai, kokyb ės užtikrinimas arba 
pramoninis dizainas, institucijoms; 
c) priva čių įmonių plėtrai palanki ų sąlygų sudarym ą ir skatinim ą, siekiant tvaraus 
vystymosi poži ūriu skatinti pramonin ės gamybos augim ą ir įvairovę; 
d) Bendrijos ir Sirijos maž ų ir vidutini ų įmonių bendradarbiavim ą; 
e) naujoves bei mokslinius tyrimus ir taikom ąją veiklą bei technologij ų ir produkt ų 
įsigijimą siekiant prisid ėti prie Sirijos ekonominio vystymosi; 
f) Sirijos pramon ės produkcijos įvairovę; 
g) žmogišk ųjų išteklių gerinimą; 
h) geresnių sąlygų pasinaudoti investicij ų finansavimu sudarym ą;  
i) naujovi ų skatinimą; 
j) informacijos paslaug ų gerinimą; 
k) arba kitas bendradarbiavimo sritis, d ėl kurių susitaria Šalys. 
 
LT 53   LT 98 straipsnis 
Investicijos ir j ų skatinimas  
Bendradarbiavimo tikslas – sukur ti palankias ir stabilias s ąlygas investicijoms Sirijoje. 
Bendradarbiavimu vis ų pirma bus: 
a) sukurtos suderintos ir s upaprastintos administracin ės procedūros, bendr ų investicij ų 
mechanizmai (ypa č abiejų Šalių mažoms ir vidutin ėms įmonėms), taip pat 
investavimo galimybi ų nustatymo priemon ės ir kanalai, kuriais bus teikiama 
informacija apie jas; 
b) sukurtos teisin ės sąlygos, palankios Šali ų tarpusavio investicijoms, tam tikrais 
atvejais valstyb ėms narėms ir Sirijai sudarant investicij ų apsaugos susitarimus ir 
susitarimus d ėl dvigubo apmokestinimo išvengimo; 
c) sukurtos s ąlygos patekti į kapitalo rink ą, kad galima b ūtų finansuoti naudingas 
investicijas Sirijoje;  
d) sukurtos bendros Sirijos ir Bendrijos įmonės. 
99 straipsnis 
Standartai, techniniai reglamentai  ir atitikties vertinimo proced ūros 
Bendradarbiavimu šioje srityje pirmiausia siekiama: a) išpl ėsti Bendrijos taisykli ų taikym ą technini ų reglament ų, metrologijos, 
akreditavimo, standartizacijos ir atitikties vertinimo pripažinimo srityse; 
b) gerinti Sirijos laboratorij ų ir atitikties vertinimo įstaigų lygį, kad būtų laiku ir kiek 
tikslinga sudaryti susitarimai d ėl atitikties vertinimo; 
c) pl ėtoti Sirijos standa rtizacijos ir kokyb ės struktūras ir institucijas. 
100 straipsnis 
Intelektin ės, pramonin ės ir komercin ės nuosavyb ės teisės
 
Bendradarbiavimas intelektin ės, pramonin ės ir komercin ės nuosavyb ės teisių srityje 
pareikalavus ir pa gal tarpusavio sutarimu nustatytas s ąlygas bei nuostatas inter alia apima šias 
sritis: 
a) įstatymų ir kitų teisės aktų dėl intelektin ės, pramonin ės ir komercin ės nuosavyb ės 
teisių apsaugos ir vykdymo rengim ą; 
b) teisi ų turėtojų piktnaudžiavimo tokiomis teis ėmis ir konkurent ų daromų tokių teisių 
pažeidimų prevencij ą; 
 
LT 54   LT c) nacionalini ų organizacij ų, dalyvaujan čių vykdant kovos su klastojimu ir piratavimu 
teisės aktus ir apsaugant nuo j ų, steigimas ir stiprinimas, įskaitant personalo 
mokymą, informuotumo didinimo veikl ą ir žiniomis pagr įstą gebėjimų stiprinimo 
veiklą, siekiant stiprinti Sirijos geb ėjimą įgyvendinti intelektin ės, pramonin ės ir 
komercin ės nuosavyb ės teisių apsaugą. 
101 straipsnis 
Finansinės paslaugos  
Šalių bendradarbiavimu si ekiama suderinti j ų standartus ir taisykles, kad: 
a) sustipr ėtų ir būtų pertvarkytas Sirijos finansinis sektorius; 
b) pager ėtų bankų, draudimo ir kit ų Sirijos finansini ų sektorių apskaitos, prieži ūros ir 
reguliavimo sistemos. 
102 straipsnis 
Žemės ūkis ir žuvininkyst ė 
1. Šalys daugiausia bendradarbiauja d ėl: 
a) paramos j ų įgyvendinamai gamybos įvairinimo politikai; 
b) privataus sektoriaus pl ėtros skatinimo siekiant sumažinti priklausomyb ę nuo 
maisto; 
c) aplinkai nekenkian čio žemės ūkio skatinimo; 
d) žuv ų atsargų išsaugojimo ir racionalaus valdymo; 
e) glaudesni ų Sirijos ir Bendrijos įmonių, grupių ir profesini ų organizacij ų 
savanorišk ų santykių kūrimo; 
f) paramos ir priva čių investicijos skatinimo; 
g) technin ės pagalbos ir mokymo; 
h) agronomini ų tyrimų, naujų technologij ų taikymo; 
i) fitosanitarijos ir veterinarijos standart ų derinimo; 
j) infrastrukt ūros ir platinimo veiklos modernizavimo; 
k) integruotos kaimo pl ėtros, įskaitant pagrindini ų paslaugų gerinimą ir susijusios 
ekonomin ės veiklos k ūrimą; 
l) kaimo region ų bendradarbiavimo, dalijimosi patirtimi ir su kaimo pl ėtra 
susijusia pažangi ąja patirtimi; 
 
LT 55   LT m) arba kit ų bendradarbiavimo sri čių, dėl kurių susitaria Šalys. 
2. Bendradarbiaujama gali b ūti inter alia perteikiant praktin ę patirtį, steigiant bendras 
įmones arba kuriant mokymo programas. 
103 straipsnis 
Transportas  
Bendradarbiaujant ir teikiant technin ę paramą daugiausia d ėmesio skiriama šioms 
prioritetin ėms sritims: 
a) siekiant tvaraus vystymo si, pertvarkyti ir moderniz uoti bendrosios ir regionin ės 
svarbos abi Šalis dominan čią kelių, geležinkeli ų, uostų, oro uost ų infrastrukt ūrą, 
susijusią su transeuropinio ir Viduržemio j ūros regiono susisiekimo tinklo k ūrimu, 
visų pirma jo jung čių; 
b) sukurti ir taikyti veiklos standartus, panašius į Bendrijoje galiojan čiuosius; 
c) modernizuoti technin ę įrangą, kad ji atitikt ų Bendrijos standartus, taikomus vis ų 
rūšių transportui, vis ų pirma krovini ų vežimui konteineriais ir perkrovimui; 
d) palaipsniui sušvelninti tranzito reikalavimus; e) pagerinti institucinius geb ėjimus bei uost ų, oro uost ų, geležinkeli ų valdymą ir oro 
eismo kontrol ę, įskaitant atitinkam ų nacionalini ų institucij ų bendradarbiavim ą; 
f) stiprinti laivybos saugum ą ir jūrų taršos prevencij ą, ypač daug dėmesio skiriant 
angliavandenili ų gabenimui j ūra, bei su j ūrų saugumu susijusi ų priemoni ų 
įgyvendinim ą; 
g) pl ėsti miestų transporto r ūšis. 
104 straipsnis 
Informacin ė visuomen ė ir elektroniniai ryšiai  
Bendradarbiaujant daugiausia d ėmesio skiriama: 
a) dialogui klausimais, susijusiais su įvairiais informacin ės visuomen ės aspektais, 
įskaitant elektronin ę strategiją, elektronini ų ryšių politikos kryptis ir reguliavim ą; 
b) informacini ų ir ryšių technologij ų standartizavimui, atitikties bandymams ir 
sertifikavimui; 
c) Europos S ąjungos ir Sirijos tinkl ų ir paslaug ų tarpusavio ryšiui bei s ąveikai; 
d) radijo dažni ų spektro planavimui ir valdymui, siek iant suderinto ir veiksmingo radijo 
ryšių naudojimo Europos ir Viduržemio j ūros regione; 
 
LT 56   LT e) nauj ų informacini ų ir ryšių technologij ų, įskaitant palydovin ę technologij ą ir 
informacijos paslaugas, skleidimui; 
f) bendr ų elektronini ų ryšių ir informacin ės visuomen ės mokslini ų tyrimų, techninės 
taikomosios veiklos arba pritaikymo pramon ėje projekt ų rėmimui ir įgyvendinimui; 
g) Sirijos institucijoms suteikiamoms galimyb ėms dalyvauti bandomuosiuose 
projektuose ir Europos programose, atitinkamuose sektoriuose vykdant konkre čias 
joms taikomas priemones. 
105 straipsnis 
Energetika  
Bendradarbiaujant ir teikiant technin ę paramą daugiausia d ėmesio skiriama šioms 
prioritetin ėms sritims: 
a) nauj ų dujų ir elektros tinkl ų jungčių kūrimui siekiant padidinti tiekimo Mašreko 
regione saugum ą bei toliau pl ėtoti transeuropinius ir Viduržemio j ūros regiono 
energetikos tinklus; 
b) bendradarbiavimui siekiant didinti energetikos infrastrukt ūros ir perdavimo tinkl ų 
saugą ir saugum ą, įskaitant požemini ų naftos ir duj ų telkinių valdymą; 
bendradarbiavimui siekiant pl ėtoti pirmąsias naftos ištekli ų išgavimo grandin ės grandis; 
technologinio bendradarbiavimo na ftos perdirbimo sektoriuje pl ėtojimui ir naftos produkt ų 
kokybės normų suderinimui; 
c) energetikos rink ų atvėrimui ir veiksming ų normini ų sistemų kūrimui, įskaitant 
nepriklausom ų reguliavimo institucij ų išskaidym ą, siekiant užtikrinti gerai veikian čią 
rinką ir sąnaudomis pagr įstą energijos kainodar ą; 
d) technologinio bendradarbiavimo tarptautini ų standart ų ir proced ūrų, energetikos 
politikos analiz ės ir energijos balans ų bei energetikos duomen ų rinkimo ir tvarkymo 
gerinimo srityse pl ėtojimui; 
e) atsinaujinan čios energijos r ūšių ir vietos energijos šaltini ų bei energijos taupymo ir 
efektyvaus energijos naudojimo priemoni ų rėmimui, ypa č daug dėmesio skiriant 
statybos ir transporto sektoriams; 
f) bendradarbiavimui atnaujinant ener gijos gamybos, perdavimo ir platinimo 
technologijas siekiant sum ažinti techninius nuostolius ir padidinti efektyvum ą. 
 
LT 57   LT 106 straipsnis 
Turizmas  
Šioje srityje prioritetin ės bendradarbiavimo sritys yra tokios: 
a) žini ų apie turizmo pramon ę gerinimas ir nuoseklesnis turizmui įtakos turin čių 
politikos kryp čių įgyvendinimas; 
b) kaimynini ų šalių regionų ir miestų bendradarbiavimo skatinimas; 
c) turist ų informavimo ir j ų interesų apsaugos gerinimas; 
d) kult ūrinio paveldo svarbos turizmui akcentavimas; 
e) užtikrinimas, kad turizmo ir aplinkos s ąveika vykt ų tinkamai; 
f) turizmo darymas konkurencingesnio skatinant didesn į profesionalum ą, ypač 
viešbučių valdymo srityje; 
g) keitimasis informacija apie planuojam ą turizmo pl ėtrą ir rėmimas turizmo sektoriuje 
numatom ų pokyčių, įskaitant turizmo rinkodaros projek tus, turizmo muges, parodas, 
konvencijas ir leidinius.  
107 straipsnis 
Muitinė 
1. Šalys remia ir sudaro s ąlygas plėtoti atitinkam ų savo muitini ų bendradarbiavim ą, 
siekdamos užtikrinti, kad b ūtų įgyvendinti 36 straipsnyje išvardyti uždaviniai, vis ų 
pirma siekiant garantuoti muitini ų procedūrų supaprastinim ą ir sudaryti s ąlygas 
teisėtai prekybai, kartu paliekant veiksmingos kontrol ės galimybes. 
2. Nepažeidžiant šiuo Susitarimu numatyto bendradarbiavimo, Šali ų administracin ės 
institucijos teiks savitarpio pagalb ą muitinių klausimais pagal 7 protokol ą 
„Administracini ų institucijų savitarpio pagalba muitini ų klausimais“. 
3. Bendradarbiaujant, be kita ko, bus: 
a) teikiama technin ė pagalba, tam tikrais atvejais įskaitant seminar ų ir stažuo čių 
organizavim ą; 
b) plėtojama geriausia praktika ir ja dalijamasi;  
c) ir tobulinamas bei paprastinamas muitini ų darbas, susij ęs su patekimu į rinką 
bei kilmės taisyklėmis ir su jomis susijusiomis muitini ų procedūromis. 
 
LT 58   LT 108 straipsnis 
Bendradarbiavimas statistikos srityje  
Pagrindinis bendradarbiavimo tikslas šioj e srityje yra suderinti metodus, kad b ūtų galima 
sukurti patikim ą pagrindą, kuriuo remiantis b ūtų tvarkomi prekybos, gyventoj ų, migracijos 
statistiniai duomenys ir apskritai vis ų šiame Susitarime nurodyt ų sričių statistiniai duomenys, 
kuriuos galima surinkti. 
VII ANTRAŠTIN Ė DALIS 
BENDRADARBIAVIMAS SOCIALINIAIS IR KULT ŪROS KLAUSIMAIS 
1 SKYRIUS 
SOCIALINIS DIALOGAS 
109 straipsnis 
1. Sukuriamas nuolatinis Šali ų dialogas abi Šalis dominan čiais socialiniais klausimais. 
2. Šis dialogas – priemon ė, kuria ieškoma b ūdų ir priemoni ų labiau skatinti darbuotoj ų 
judėjimą, vienodų sąlygų taikymą Sirijos bei ES pilie čiams, teis ėtai gyvenantiems 
priimančiosiose šalyse, ir j ų socialinę integracij ą.  
3. Dialogas orientuotas į problemas, susijusias su: 
a) migrant ų bendruomeni ų gyvenimo ir darbo s ąlygomis; 
b) migracija; c) projektais ir programom is, susijusiomis su vienod ų sąlygų taikymu Sirijos ir 
Bendrijos pilie čiams, abipusiu kult ūrų ir civilizacij ų pažinimu, tolerancijos 
ugdymu ir diskriminacijos šalinimu.  
2 SKYRIUS 
SOCIALINIO BENDRADARBIAVIMO VEIKSMAI 
110 straipsnis 
1. Šalys pripaž įsta socialinio vystymosi, kuris tur ėtų vykti kartu su ekonominiu 
vystymusi, svarb ą. Išskirtin ę pirmenyb ę jos teikia pagarbai pagrindin ėms socialin ėms 
teisėms. 
 
LT 59   LT 2. Siekiant sustiprinti Šali ų socialinį bendradarbiavim ą bet kuriuo jas dominan čiu 
klausimu yra imamasi veiksm ų ir kuriamos programos. 
Pirmenyb ė teikiama tokiems veiksmams: 
a) spaudimo migruoti mažinimas kuriant darbo vietas ir organizuojant mokymus 
regionuose, kuriuose yra aukštas emigracijos lygis; 
b) repatrijuot ų nelegalių imigrantų reintegracija; 
c) moter ų vaidmens vykstant socialiniam ir  ekonominiam vystymuisi didinimas; 
d) Sirijos šeimos planavimo, mo tinos ir vaiko apsaugos program ų kūrimas; 
e) socialin ės apsaugos sistemos gerinimas; 
f) sveikatos apsaugos sistemos gerinimas; g) gyvenimo s ąlygų gerinimas neturtinguose tank iai gyvenamuose regionuose; 
h) main ų programos, skirt ų mišrioms Sirijos ir Europos jaunimo grup ėms, 
skatinančios tarpusavio kult ūrinį supratimą ir tolerancij ą. 
111 straipsnis 
Bendradarbiavimo projektai gali b ūti koordinuojami su valstyb ėmis narėmis ir atitinkamomis 
tarptautin ėmis organizacijomis. 
112 straipsnis 
Baigiantis pirmiesiems metams po šio Susitarimo įsigaliojimo Asociacijos taryba sudaro 
grupę. Jos funkcija – nuol at vertinti, kaip įgyvendinamos 1 ir 2 skyri ų nuostatos. 
3 SKYRIUS 
KULTŪRINIS BENDRADARBIAVIMAS 
113 straipsnis 
1. Siekdamos skatinti tarpusavio pažinim ą ir supratim ą, atsižvelgdamos į to siekiant jau 
parengtus projektus, Šalys įsipareigoja, gerbdamos viena kitos kult ūrą, sukurti tvirt ą 
pagrindą nuolatiniam kult ūriniam dialogui ir  skatinti ilgalaik į kultūrinį 
bendradarbiavim ą bet kokioje atitinkamoje veiklos srityje. 
2. Šalys, nustatydamos bendradarbiavimo proj ektus, programas ir bendrus veiksmus, 
ypač daug dėmesio skiria jaunimui, sa viraiškai ir bendravimo įgūdžiams naudojantis 
rašytinėmis ir audiovizualin ėmis priemon ėmis, paveldosaugos klausimams ir 
kultūros skleidimui. 
 
LT 60   LT 3. Šalys ieško b ūdų skatinti Sirij ą dalyvauti įgyvendinant Bendrijos šio sektoriaus 
iniciatyvas. 
4. Šalys skatina jas abi dominan čią veiklą informacijos ir ryši ų srityje.  
VIII ANTRAŠTIN Ė DALIS 
BENDRADARBIAVIMAS TEISINGUMO,  MIGRACIJOS IR KOVOS SU 
ORGANIZUOTU NUSIKALSTAMUMU SRITYSE 
114 straipsnis 
Institucijų ir teisinės valstybės stiprinimas  
Bendradarbiaudamos šioje antraštin ėje dalyje aptariamose srityse, Šalys teiks ypating ą svarbą 
teisinės valstybės įtvirtinimui ir institucij ų stiprinimui apskritai visais administravimo lygiais, 
visų pirma įstatymų vykdymui ir teisingumo sistemos pl ėtojimui. 
Bendradarbiaujant teisingu mo srityje daugiausia d ėmesio skiriama vis ų pirma teism ų 
nepriklausomumui, j ų veiksmingumui gerinti ir teisinink ų profesijų mokymui. 
115 straipsnis 
Bendradarbiavimas migracijos srityje  
1. Šalys dar kart ą patvirtina svarb ą, kurią jos teikia bendram migracijos sraut ų tarp jų 
teritorijų valdymui. Siekdamos stiprinti savitarpio bendradarbiavim ą, jos kuria 
visapusišk ą dialogą visais su migracija susijusiais klausimais, įskaitant nelegali ą 
migraciją, kontraband ą ir prekyb ą žmonėmis bei migracijos klausim ų įtraukimą į 
nacionalines strategijas, skirtas region ų, iš kurių migruoja gyventojai, ekonominiam 
ir socialiniam vystymuisi. 
2. Bendradarbiavimas grindžiamas konkre čių poreikių vertinimu, atliktu Šali ų 
tarpusavio konsultacijose, ir vykdomas vadovaujantis atitinkamais Bendrijoje, 
valstybėse narėse ir Sirijoje galiojan čiais teisės aktais. Bendradarbiaujant vis ų pirma 
daugiausia d ėmesio skiriama: 
a) pagrindin ėms migracijos priežastims; 
b) priėmimo taisykl ėms bei priimam ų asmenų teisėms ir statusui, tinkamam 
elgesiui su teis ėtai gyvenan čiais jų piliečiais nesan čiais asmenimis, švietimui ir 
mokymui bei rasizmo ir ksenofobijos panaikinimo priemon ėms; 
c) vizų srityje – klausimams, kurie laikomi r ūpimais abiem Šalims; 
d) sien ų kontrolės srityje – klausimams, susiju siems su organizavimu, mokymu, 
geriausia praktika ir kitomis operatyvin ėmis priemon ėmis vietoje ir, kai tinka, 
su įranga, atsižvelgiant į galimą dvejopą tokios įrangos naudojim ą; 
 
LT 61   LT e) kūrimu veiksmingos prevencin ės politikos, skirtos nelegaliai imigracijai, 
nelegaliam migrant ų gabenimui ir prekybai žmon ėmis likviduoti, įskaitant tai, 
kaip kovoti su kontrabanda ir neteis ėta prekyba žmon ėmis užsiiman čiais 
asmenimis ir kaip nuo to apsaugoti tokios neteis ėtos prekybos žmon ėmis 
aukas; 
f) nacionalini ų teisės aktų ir praktikos, susijusios  su asmenimis, kuriems 
reikalinga tarptautin ė apsauga, k ūrimui ir įgyvendinimui siekiant atitikti 
taikomų tarptautini ų teisės aktų nuostatas; 
g) nelegaliai gyvenan čių asmenų grąžinimui žmoniškomis ir oriomis s ąlygomis, 
įskaitant j ų skatinim ą savanoriškai gr įžti, ir toki ų asmenų readmisijai 
vadovaujantis šio straipsnio 3 dalimi. 
3. Bendradarbiaudamos nelegalios im igracijos prevencijos ir kontrol ės srityje, Šalys 
taip pat susitaria priimti atgal savo nelegalius migrantus. To siekdamos: 
Sirija visus nelegaliai Europos S ąjungos valstyb ės narės teritorijoje esan čius savo 
piliečius šiai pareikalavus ir be tolesni ų formalum ų priima atgal, atlikusi b ūtiną 
tapatybės nustatymo proced ūrą; 
ir kiekviena Europos S ąjungos valstyb ė narė visus nelegaliai Sirijos teritorijoje 
esančius savo pilie čius šiai pareikalavus ir be tolesni ų formalum ų priima atgal, 
atlikusi būtiną tapatybės nustatymo proced ūrą. 
Europos S ąjungos valstyb ės narės ir Sirija suteikia savo pilie čiams tinkamus asmens 
dokumentus ir tam b ūtinas administracines priemones. 
Šalys susitaria esant pareikalavimui kaip įmanoma grei čiau sudaryti susitarim ą, 
reglamentuojant į konkrečius reikalavimus Europos S ąjungos valstyb ėms narėms ir Sirijai d ėl 
readmisijos, įskaitant kit ų šalių piliečių ir asmenų be pilietyb ės readmisij ą. 
Čia sąvoka „Šalys“ – tai Bendrija, bet kuri jos valstyb ė narė ir Sirija. 
116 straipsnis 
Pinigų plovimas  
1. Šalys susitaria, kad b ūtina dėti visas pastangas ir bendrad arbiauti siekiant užkirsti 
kelią savo finansini ų sistemų naudojimui plauti l ėšoms, apskritai įgytoms 
nusikalstamu b ūdu, ypač lėšoms, įgytoms prekiaujant narkotikais ir psichotropin ėmis 
medžiagomis. 
2. Bendradarbiavimas šioje srityje gali apimti technin ę ir administracin ę pagalbą, kurios 
tikslas – sukurti kovos su pinig ų plovimu įgyvendinimo taisykles ir veiksming ą 
mechanizm ą, laikantis pripažint ų tarptautini ų standartų, įskaitant Finansini ų veiksmų 
darbo grup ės (FATF) rekomendacijas. 
 
LT 62   LT 117 straipsnis 
Bendradarbiavimas kovojant su narkotikais  
1. Naudodamosi atitinkamais savo įgaliojimais ir kompetencija , Šalys bendradarbiauja, 
kad užtikrint ų subalansuot ą metodą, pagrįstą veiksmingu kompetenting ų institucij ų, 
įskaitant sveikatos, teis ingumo ir vidaus reikal ų institucijas, veiksm ų koordinavimu 
siekiant sumažinti narkotik ų pasiūlą, nelegali ą prekyb ą bei paklaus ą ir 
veiksmingesn ę nelegalios prekybos cheminiais pirmtakais kontrol ę. 
2. Šalys susitaria bendradarbiaudamos pasi ekti šiuos tikslus. Veiksmai grindžiami 
principais, bendrai suderintais su atitinkamomis tarptautin ėmis konvencijomis, 
politine deklaracija ir Speciali ąja deklaracija d ėl narkotik ų paklausos mažinimo 
gairių, patvirtint ų 1998 m. Jungtini ų Tautų Generalin ės Asambl ėjos specialiojoje 
sesijoje d ėl narkotik ų. 
3. Šali ų bendradarbiavimas apima technin ę ir administracin ę pagalbą visų pirma šiose 
srityse: nacionalini ų teisės aktų ir politikos kryp čių kūrimas; nacionalini ų institucij ų 
ir informacijos centr ų steigimas; personalo mokymas; su narkotikais susij ę 
moksliniai tyrimai ir nelegaliai narkotik ų ir psichotropini ų medžiag ų gamybai 
naudojam ų pirmtakų naudojimo prevencija. Šalys gali susitarti įtraukti kitas sritis. 
118 straipsnis 
Bendradarbiavimas kovojant su organizuotu nusikalstamumu  
1. Šalys susitaria bendradarbia uti siekdamos užkirsti keli ą organizuotam 
nusikalstamumui ir su juo kovoti, vis ų pirma šiose srityse: prekybos žmon ėmis, 
dokument ų klastojimo, išnaudojimo sekso ti kslais; korupcijos; finansini ų priemoni ų 
klastojimo; nelegalios prekybos draudžia mais, padirbtais arba piratiniu b ūdu 
pagamintais produktais ir nelegali ų sandorių, ypač dėl pramonini ų šiukšlių arba 
radioaktyvi ųjų medžiag ų, prekybos šaunamaisiais ginklais ir sprogmenimis, 
kompiuteriniam nusikalstamumui, vogtiems automobiliams. 
2. Šalys glaudžiai bendradarbiauja, sie kdamos sukurti tinkamus mechanizmus ir 
standartus. 
3. Techninis ir administracinis bendra darbiavimas šioje srityje apima mokym ą ir 
veiksmingumo valdžios institucij ų ir struktūrų, atsaking ų už kovą su nusikalstamumu 
ir jo prevencij ą, stiprinim ą ir nusikalstamumo prevencijos priemoni ų parengim ą. 
 
LT 63   LT IX ANTRAŠTIN Ė DALIS 
BENDRADARBIAVIMAS PRIEŠINANTIS TERORIZMUI 
119 straipsnis 
Šalys susitaria bendradarbiauti užkertant keli ą teroristiniams veiksmams ir juos malšinant, 
vadovaudamosi tarptautin ėmis konvencijomis, atitinkamomis JT rezoliucijomis bei 
atitinkamais savo įstatymais ir kitais teis ės aktais. Jos tai daro vis ų pirma: 
1. visiškai įgyvendindamos JT Saugumo Tarybos rezoliucij ą Nr. 1373 ir kitas 
atitinkamas JT rezoliucijas bei taikomas  tarptautines konvencijas ir priemones; 
2. tarpusavio susitarimu ir  pagal tarptautin ę ir nacionalin ę teise keisdamosi informacija 
apie terorist ų grupuotes ir juos remian čius tinklus; 
3. keisdamosi nuomone d ėl priemoni ų ir metod ų, taikomų priešinantis terorizmui, 
įskaitant technini ų sričių ir mokymo priemones bei metodus, ir keisdamosi terorizmo 
prevencijos patirtimi. 
X ANTRAŠTIN Ė DALIS 
FINANSINIS BENDRADARBIAVIMAS 
120 straipsnis 
Siekiant šio Susitarimo tiksl ų ir remti Sirij ą įgyvendinant reformas, norint visiškai pasinaudoti 
šia nauja sistema, b ūtinas finansinis bendradarbiavimas su Sirija bus įgyvendinamas 
vadovaujantis atitinkamo mis Bendrijos finansin ėmis proced ūromis ir naudojantis atitinkamais 
finansiniais ištekliais. 
Abi Šalys d ėl šių procedūrų susitaria naudodamosi pa čiomis tinkamiausiomis priemon ėmis. 
Be sričių, numatyt ų Susitarimo VI ir VIII antraštin ėse dalyse, finansinis bendradarbiavimas 
daugiausia skiriamas: 
a) ekonomikos modernizavimo ir administravimo reform ų skatinimui ; 
b) ekonomin ės infrastrukt ūros modernizavimui; 
c) priva čių investicij ų ir darbo viet ų kūrimo skatinimui; 
d) atsakom ųjų priemoni ų taikymui reaguojant į laipsniško laisvosios prekybos zonos 
įkūrimo padarinius Sirijos ekonomikai, ypa č modernizuojant ir pertvarkant pramon ę; 
e) pagalbai socialiniame sektoriuje įgyvendinamai politikai. 
 
LT 64   LT 121 straipsnis 
Vadovaudamasi galiojan čiomis Bendrijos finansin ėmis priemon ėmis, skirtomis Viduržemio 
jūros šalių struktūrinių pertvarkym ų programoms remti, ir glaudžiai bendradarbiaudama su 
Sirijos valdžios institucijo mis ir kitais donorais, ypa č su kitomis tarptautin ėmis finansin ėmis 
institucijomis, Bendrija nagrin ėja, kokiais tinkamiausiais b ūdais galima paremti Sirijos 
įgyvendinam ą struktūrinę politiką, skirtą finansinei pusiausvyrai pagrindin ėse finansų srityse 
atkurti, ir skatins ekonomin ės aplinkos, palankios didesniam augimui, k ūrimą, kartu 
didindama socialin ę gyventojų gerovę. 
122 straipsnis 
Siekdamos užtikrinti, kad tuo atveju, jeigu įgyvendinant š į Susitarim ą atsirastų išskirtini ų 
makroekonomini ų ir finansini ų problem ų, jos būtų sprendžiamos koordinuotai, Šalys ypa č 
daug dėmesio skiria prekybos ir finansini ų tendencij ų Bendrijos ir Sirijos tarpusavio 
santykiuose steb ėsenai, naudodamosi V antraštin ėje dalyje numatytu nuolatiniu ekonominiu 
dialogu.  
XI ANTRAŠTIN Ė DALIS 
INSTITUCIN ĖS, BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 
123 straipsnis 
Šiuo Susitarimu įsteigiama Asociacija ta ryba, kuri paprastai pos ėdžiauja ministr ų lygmeniu 
kas dvejus metus ir, jeigu reikia, savo pirmini nko iniciatyva, laikydamasi savo darbo tvarkos 
taisyklėse nustatyt ų sąlygų.  
Ji svarsto pažang ą, padarytą įgyvendinant š į Susitarim ą ir bendradarbiaujant remiant Sirijos 
reformų ir plėtros pastangas. Ji taip pat nagrin ėja visus svarbius klausimus, susijusius su šiuo 
Susitarimu, ir visus kitus abi Šalis dominan čius dvišalius ar tarptautinius klausimus.  
124 straipsnis 
1. Asociacijos taryb ą sudaro Europos S ąjungos Tarybos nariai, Europos Bendrij ų 
Komisijos nariai ir Sirijos Vyriausyb ės nariai. 
2. Asociacijos tarybos nariai gali skirti sa vo atstovus pagal jos darbo tvarkos taisykli ų 
nuostatas. 
3. Asociacijos taryba nustato savo darbo tvarkos taisykles. 
4. Asociacijos tarybai paeili ui pirmininkauja Europos S ąjungos Tarybos narys ir Sirijos 
Vyriausyb ės narys pagal jos da rbo tvarkos taisykli ų nuostatas.  
 
LT 65   LT 125 straipsnis 
1. Siekdama Susitarimo tiksl ų, Asociacijos taryba turi įgaliojimus priimti sprendimus 
šiame Susitarime numatytais atvejais. 
2. Priimti sprendimai Šalims yra privalomi, ir jos imasi b ūtinų priemoni ų jiems 
įgyvendinti. Asociacijos taryba gali teik ti ir atitinkamas rekomendacijas. 
3. Bendru Šali ų sutarimu ji rengia sprendi mus ir rekomendacijas. 
126 straipsnis 
1. Šiuo Susitarimu įsteigiamas Asociacijos komiteta s, atsakingas už Susitarimo 
įgyvendinim ą pagal Tarybos įgaliojimus. 
2. Asociacijos taryba gali perduoti Asociacijos komitetui visus savo įgaliojimus arba 
dalį jų. 
127 straipsnis 
1. Asociacijos komitet ą, kuris pos ėdžiauja pareig ūnų lygmeniu, sudaro Europos 
Sąjungos Tarybos, Europos Bendrij ų Komisijos atstovai ir Sirijos Vyriausyb ės 
atstovai. 
2. Asociacijos komitetas nustato savo darbo tvarkos taisykles. 
3. Asociacijos komitetui paeiliui pirmininka uja Europos Komisijos atstovas ir Sirijos 
Vyriausyb ės atstovas.  
128 straipsnis 
1. Asociacijos komitetas turi teis ę priimti sprendimus, susijusius su Susitarimo 
valdymu, taip pat tose srityse, kur iose Taryba yra perdavusi jam savo įgaliojimus. 
2. Sprendimus jis rengia bendru Šali ų sutarimu. Priimti spendimai yra privalomi 
Šalims, ir jos imasi b ūtinų priemoni ų jiems įgyvendinti. 
129 straipsnis 
Asociacijos taryba gali įsteigti bet koki ą darbo grup ę arba įstaigą, būtiną Susitarimui 
įgyvendinti, ir ne v ėliau kaip per šešis m ėnesius nuo II–V antraštini ų dalių taikymo pradžios 
įsteigia įstaigą, kaip nurodyta V antraštin ės dalies II skyriaus 76 straipsnyje. 
130 straipsnis 
Asociacijos taryba imasi vis ų reikiamų priemoni ų, kad palengvint ų Europos Parlamento ir 
Sirijos Liaudies Susi rinkimo bendradarbiavim ą ir bendravim ą. 
 
LT 66   LT 131 straipsnis 
Kiekviena Šalis gali Asociacijos tarybai pateikti klausimus d ėl šio Susitarimo taikymo ar 
aiškinimo, išskyrus V antraštin ėje dalyje numatytus klausimus, susijusius su prekybos gin čų 
sprendimu pagal II–IV antraštines dalis. 
132 straipsnis 
Nė viena šio Susitarimo nuostata nedra udžia kuriai nors Šaliai imtis priemoni ų: 
a) kurias mano esant b ūtinas, kad neb ūtų atskleista informacija, prieštaraujanti 
pagrindiniams jos saugumo interesams; 
b) susijusi ų su ginkl ų, amunicijos arba karo medžiag ų gamyba ar prekyba, arba su 
moksliniais tyrimais, taikom ąja veikla ar gamyba, b ūtina gynybos tikslams, jeigu 
tokios priemon ės neblogina konkurencijos s ąlygų prekėms, kurios specialiai n ėra 
skirtos kariniams tikslams; 
c) kurias mano esant b ūtinas savo saugumui užtikrint i šalyje kilus dideliems 
neramumams, kurie sugriaut ų teisėtvarką, prasidėjus karui arba atsiradus didelei 
tarptautinei įtampai, kuri gal ėtų sukelti kar ą, arba būtinas tam, kad gal ėtų įvykdyti 
savo įsipareigojimus, prisiimtus taikai ir  tarptautiniam saugumui užtikrinti. 
133 straipsnis 
Šio Susitarimo galiojimo srityje ir nepriešt araujant jokioms specialioms jo nuostatoms: 
a) susitarimai, kuriuos Sirija tai ko Bendrijai, negali diskriminuoti valstybi ų narių, jų 
piliečių arba bendrovi ų ar firmų; 
b) susitarimai, kuriuos Bendrija taiko Sirijai, negali diskri minuoti Sirijos pilie čių arba 
jos bendrovi ų ar firmų. 
134 straipsnis 
Tiesiogini ų mokesčių srityje nė viena šio Susitarimo nuostata: 
a) neišple čia mokestini ų lengvatų, kurias kuri nors Šalis yra suteikusi pagal bet kok į 
tarptautin į susitarim ą arba jai privalom ą tvarką; 
b) netrukdo kuriai nors Šaliai patvirtinti ar ba taikyti priemone s, skirtas mokes čių 
vengimo arba ty činio vengimo mok ėti mokesčius prevencijai; 
c) neprieštarauja kurios nors Šalies teisei taikyti atitinkamas savo mokes čių teisės aktų 
nuostatas mokes čių mokėtojams, kuri ų padėtis nėra lygiavert ė, ypač dėl jų 
gyvenamosios vietos. 
 
LT 67   LT 135 straipsnis 
1. Šalis imasi bet koki ų bendro pob ūdžio ar konkre čių priemoni ų, kad įvykdytų savo 
įsipareigojimus, privalomus pagal Susitarim ą. Jos imasi priemoni ų, kad būtų pasiekti 
Susitarime išd ėstyti tikslai. 
2. Jei viena iš Šali ų mano, kad kita Šalis ne įvykdė Susitarime numatyto įsipareigojimo, 
ji gali imtis atitinkam ų priemoni ų. Išskyrus ypatingos skubos atvejus, prieš imdamasi 
priemonių ji pateikia Asociacijos tarybai vis ą svarbią informacij ą, būtiną išsamiai 
padėties analizei, kad b ūtų rastas abiem Šalims priimtinas sprendimas. 
Renkantis priemones pirmenyb ė teikiama toms, kurios mažiausiai trukdo taikyti 
Susitarim ą. Apie šias priemones nedelsiant pranešama Asociacijos tarybai, kurioje 
dėl jų konsultuojamasi, jei to prašo kita Šalis. 
136 straipsnis 
Įstatymų suderinimas  
Šalys deda visas pastangas, kad suderint ų atitinkamus teis ės aktus, siekdamos sudaryti s ąlygas 
įgyvendinti š į Susitarim ą. 
137 straipsnis 
1–8 protokolai ir I–VIII pr iedai yra neatskiriama šio Susitarimo dalis. 
Deklaracijos ir pasikeitimai laiškais pateikti Baigiamajame akte, kuris taip pat yra 
neatskiriama šio Susitarimo dalis. 
138 straipsnis 
Šiame Susitarime „Šalys“ – tai Sirija ir Bendrija arba valstyb ės narės, arba Bendrija ir 
valstybės narės pagal jų atitinkamus įgaliojimus. 
139 straipsnis 
Šis Susitarimas sudaromas neribotam laikui. 
Kiekviena Šalis gali denonsuoti Susitarim ą, pranešusi apie tai kitai Šaliai. Susitarimas 
baigiamas taikyti po šeši ų mėnesių nuo tokio pranešimo dienos. 
140 straipsnis 
Šis Susitarimas taikomas terito rijoms, kuriose taikomos Europos bendrijos steigimo sutartys, 
tose sutartyse nustatytomis s ąlygomis ir Sirijos teritorijai. 
 
LT 68   LT 141 straipsnis 
Šis Susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais arab ų, ispanų, čekų, danų, vokiečių, estų, 
graikų, anglų, prancūzų, italų, latvių, lietuvių, vengrų, maltiečių, olandų, lenkų, portugal ų, 
slovakų, slovėnų, suomių ir šved ų kalbomis. Visi tekstai yra autentiški. Susitarimas 
deponuojamas Europos S ąjungos Tarybos Generaliniame Sekretoriate. 
142 straipsnis 
1. Šalys patvirtina š į Susitarim ą pagal savo proced ūras. Šis Susitarimas įsigalioja antro 
mėnesio pirm ą dieną po tos dienos, kuri ą Šalys praneša viena kitai apie proced ūrų, 
nurodytų šio straipsnio 1 dalyje, užbaigim ą. 
2. Įsigaliojęs šis Susitarimas pakei čia Europos ekonomin ės bendrijos ir Sirijos 
susitarimą ir Europos angli ų ir plieno bendrijos ir Sirijos susitarim ą, pasirašyt ą 1977 
m. sausio 18 d. Briuselyje. 
143 straipsnis 
Laikinas taikymas  
1. Neatsižvelgdamos į 142 straipsn į, Bendrija ir Sirija susitaria nuo tre čio mėnesio 
pirmos dienos po tos dienos, kuri ą Bendrija ir Sirija pran eša viena kitai apie tam 
būtinų procedūrų užbaigim ą, taikyti 2 straipsn į, 7–42 straipsnius (II antraštin ė dalis 
„Laisvas preki ų judėjimas“), 61–63 straipsnius (Mok ėjimai ir kapitalo jud ėjimas), 
64–73 straipsnius (Konkurencija, vyriausyb ės viešieji pirkimai ir kiti ekonominiai 
klausimai), 74–89 straip snius (V antraštin ė dalis „Gin čų sprendimas“), 97 straipsn į 
(Bendradarbiavimas pramon ės srityje), 99 straipsn į (Standartai, techniniai 
reglamentai ir atitikties vertinimo proced ūros), 100 straipsn į (Bendradarbiavimas d ėl 
intelektin ės, pramonin ės ir komercin ės nuosavyb ės teisių), 101 straipsn į (Finansin ės 
paslaugos), 102 straipsn į (Žemės ūkis ir žuvininkyst ė), 107 straipsn į (Muitini ų 
bendradarbiavimas), 120 straipsn į, 132–138 straipsnius ir 140–141 straipsnius (XI 
antraštinė dalis „Institucin ės, bendrosios ir baigiamosios nuostatos“). Pranešimai 
siunčiami Europos S ąjungos Tarybos Generaliniam Se kretoriatui, kuris yra šio 
Susitarimo depozitaras. 
2. Bendradarbiavimo taryba, įsteigta 1977 m. sausio 18 d. pasirašytu Europos 
ekonomin ės bendrijos ir Sirijos Arab ų Respublikos bendradarbiavimo susitarimu, 
savo pareigas mutatis mutandis vykdo tol, kol bus įsteigta Asociacijos susitarimo XI 
antraštinėje dalyje numatyta Asociacijos taryba ir Asociacijos komitetas. 
Laikinai taikant pirma išvardytus straipsnius ir tam tikrais atvejais nuoroda į 
„Asociacijos taryb ą“ ir „Asociacijos komitet ą“ laikoma nuoroda į Bendradarbiavimo 
tarybą ir jos įsteigtus komitetus. 
3. Jei vadovaudamosi šio straipsnio 1 dalimi Šalys taiko šio Susitarimo nuostat ą prieš 
jam įsigaliojant, nuoroda tokioje nuostatoje į šio Susitarimo įsigaliojimo dien ą 
laikoma nuoroda į dieną, nuo kurios Šalys susitaria taikyti t ą nuostat ą 
vadovaudamosi šio straipsnio 1 dalimi. 
 
LT 69   LT Bendra deklaracija d ėl viso Susitarimo  
Plėtodamos tarpusavio santykius pagal š į Susitarim ą, Šalys pakartoja visišk ą savo 
įsipareigojim ą gerbti Jungtini ų Tautų chartijos principus ir tikslus ir susitaria kartu dirbti 
siekdamos teisingos ir visiškos taikos Ar timuosiuose Rytuose, vadovaudamosi Madrido 
įgaliojimais ir Jungtini ų Tautų Saugumo Tarybos 242 ir 338 rezoliucijomis, ir paversti region ą 
zona be vis ų masinio naikinimo, branduolini ų, biologini ų ir chemini ų ginklų, kartu ir stabiliu 
bei klestin čiu regionu. 
Europos bendrijos deklaracija d ėl 64 straipsnio  
Bendrija pareiškia, kad, aiškindama 64 straipsnio 1 dal į, įvertins visas tvarkas, 
prieštaraujan čias tam straipsniui remiantis kriterijais, nustat ytais pagal Europos bendrijos 
steigimo sutarties 81 ir 82 straipsniuose numatytas taisykles, įskaitant antrin ės teisės aktus. 
Bendra deklaracija d ėl 64 straipsnio  
Šalys pripaž įsta, kad Sirijos planuoj a parengti konkurencijos įstatymą. Rengdama įstatymą, 
Sirija atsižvelgs į Europos S ąjungoje sukurtas konkuren cijos taisykles. 64 st raipsnio 2 dalyje 
minimi administraciniai bendradarbiavimo metodai įgyvendinami, jei įsigalioja Sirijos 
konkurencijos įstatymas ir už jo taikym ą atsakinga institucija prisiima pareigas. 
Europos Komisijos ir Europos S ąjungos Tarybos deklaracija d ėl straipsnio d ėl 
bendradarbiavimo migracijos  srityje (115 straipsnis)  
115 straipsnis nepažeidžia vidinio Europos bendrijos bei jos valstybi ų narių įgaliojimų 
sudaryti readmisijos susitarimus padalijimo. 
Bendra deklaracija d ėl bendradarbiavimo migracijos sr ityje (115 straipsnio f dalis)  
Šalys susitaria, kad įgyvendindamos VIII antraštin ės dalies 115 straipsnio f dal į užtikrins 
„negrąžinimo“ principo laikym ąsi, nepažeisdamos Jungtini ų Tautų Generalin ės Asambl ėjos 
194 rezoliucijos (1948) nuostat ų. 
Bendra deklaracija d ėl 113 straipsnio  
Šalys pareiškia, kad ypa č kreips d ėmesį į archeologini ų vietovių ir paminkl ų išsaugojim ą, 
apsaugą ir atkūrimą. 
Šalys susitaria bendradarbiauti, si ekdamos užtikrinti archeologini ų vertybių, susijusių su iš 
Šalies neteis ėtai išvežtu Sirijos kult ūros paveldu, gr ąžinimą laikantis Tarptautin ės konvencijos 
dėl nelegalaus kult ūros vertybi ų įvežimo, išvežimo ir nuosavyb ės teisės perdavimo 
uždraudimo ir prevencijos priemoni ų (UNESCO, 1970 m.). 
 
LT 70   LT Bendra deklaracija d ėl EB bendrosios lengvat ų sistemos  
Pagal šį Susitarim ą suteikiamos lengvatos – tai lengva tos, suteikiamos pagal Europos 
bendrijos bendr ąją lengvatų sistemą (BLS), kaip numatyta 2001 m. gruodžio 10 d. Tarybos 
reglamente (EB) Nr. 2501/2001, numatan čiame bendr ųjų tarifų lengvatų sistemos taikym ą 
nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gruod žio 31 d., 2003 m. gruodžio 15 d. Tarybos 
reglamentu (EB) Nr. 2211/2003 prat ęstą iki 2005 m. Tod ėl Europos bendrija laiku imsis 
tinkamų priemoni ų, kad Sirija b ūtų išbraukta iš BLS šali ų gavėjų sąrašo. 
 
LT 71   LT PROTOKOL Ų IR PRIED Ų SĄRAŠAS 
1 protokolas: Priemon ės, taikomos į Bendrij ą importuojamiems žem ės ūkio 
produktams, kuri ų kilmės šalis yra Sirija. 
2 protokolas: Priemon ės, taikomos į Siriją importuojamiems žem ės ūkio produktams, 
kurių kilmės šalis yra Bendrija. 
3 protokolas: Priemon ės, taikomos į Bendrij ą importuojamiems žuvininkyst ės 
produktams, kuri ų kilmės šalis yra Sirija. 
4 protokolas: Priemon ės, taikomos į Siriją importuojamiems žuvininkyst ės produktams, 
kurių kilmės šalis yra Bendrija. 
5 protokolas: Priemon ės, taikomos perdirbtiems žem ės ūkio produktams. 
6 protokolas: S ąvokos „produkt ų kilmė“ apibr ėžimas ir administracinio 
bendradarbiavimo metodai. 
7 protokolas: Administracini ų institucijų savitarpio pagalba muitini ų klausimais. 
8 protokolas: Produkt ų, kuriems taikomas 13 straipsnio 7 dalis, s ąrašas. 
I priedas : Sirijos tarif ų terminai, nurodyti 9 straipsnio 3 dalyje. 
II priedas : 11 ir 16 straipsniuose nurodyt ų produktų sąrašas. 
III priedas : Bendrijos išlyg ų, nurodyt ų 43 straipsnio 1 dalies b punkte ( Įsisteigimo 
teisė), sąrašas. 
IV priedas : Sirijos išlyg ų, nurodytų 43 straipsnio 2 dalies a punkte ( Įsisteigimo teis ė), 
sąrašas. 
V priedas: Bendradarbiavimo ypatumai , nurodyti 64 straipsnio 2 dalyje 
(Konkurencija). 
VI priedas: Intelektin ės, pramonin ės ir komercin ės nuosavyb ės teisės. 
VII priedas: Vyriausyb ės viešieji pirkimai: darbo tvarkos taisykl ės, subjekt ų sąrašas ir 
kiti dokumentai. 
VIII priedas: Gin čų sprendimas (V antraštin ė dalis): darbo tvarkos taisykl ės ir elgesio 
kodeksas. 
 
 
LT 72   LT FINANCIAL STATEMENT (fichefin/04/32780) 
 DATE: 25/10/2004 
1. BUDGET HEADING: 
Chapter 10 – Agricultural Duties APPROPRIATIONS: 
Budget 2004: € 858,975 million 
2. TITLE: 
Euro-Mediterranean Agreement establishing an association between the European Community and its Member States of the one part, and the Sy rian Arab Republic of the other part 
3. LEGAL BASIS: 
Article 310 of the Treaty, in conjunction with Article 300 (2) and Article 300 (3) 
4. AIMS: 
To establish an association between the Community and the Syrian Arab Republic 
5. FINANCIAL IMPLICATIONS 12 MONTH 
PERIOD 
 
 
(EUR million) CURRENT 
FINANCIAL 
YEAR 
2004 
(EUR million) FOLLOWING 
FINANCIAL 
YEAR 
2005 
(EUR million) 
5.0 EXPENDITURE 
- CHARGED TO THE EC BUDGET (REFUNDS/INTERVENTIONS) - NATIONAL AUTHORITIES 
- OTHER 0,024 - 0,024 
5.1 REVENUE 
- OWN RESOURCES OF THE EC  (LEVIES/CUSTOMS DUTIES) - NATIONAL -1.336 - -1.336 
  2006 2007 2208  
5.0.1 ESTIMATED EXPENDITURE 0,024 0,024 0,024    
5.1.1 ESTIMATED REVENUE -1.336 -1.336 -1.336 […] 
5.2 METHOD OF CALCULATION: 
Expenditure: 12 man-missions per year x €2000 per mission Revenue: 
Revenue loss is based on current trade levels, and is estimated at an annual € 11.000 for processed 
agricultural products and at € 1,77 million for agricultural products. This amount will not be affected by increases in trade volumes within the tariff quotas, since this is unlikely to exceed quota levels in the coming few years. The amount is reduced by 25% for collection costs. 
6.0 CAN THE PROJECT BE FINANCED FROM APPROPRIATIONS ENTERED IN THE 
RELEVANT CHAPTER OF THE CURRENT BUDGET?  
YES  
6.1 CAN THE PROJECT BE FINANCED BY TRANSFER BETWEEN CHAPTERS OF 
THE CURRENT BUDGET?  
YES 
6.2 WILL A SUPPLEMENTARY BUDGET BE NECESSARY? NO 
6.3 WILL APPROPRIATIONS NEED TO BE ENTERED IN FUTURE BUDGETS? NO 
OBSERVATIONS: The yearly gross loss in own resources in 2005 and later is estimated at € 1,781 million (before deduction of 25% for collection costs) yearly.