LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 29.6.2005 
KOM(2005) 290 galutinis 
  
KOMISIJOS KUMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
ES ir šali ų kandida čių pilietinės visuomen ės dialogas  
{SEK(2005) 891} 
 
LT 2   LT 1. K ODĖL REIKALINGAS ES IR ŠALI Ų KANDIDA ČIŲ „PILIETIN ĖS VISUOMEN ĖS 
DIALOGAS “? 
1.1. Įvadas 
ES plėtra, 2004 m. geguž ės 1 d. prisijungus dešim čiai naujų valstybių narių, dar labiau 
sutvirtino Europos žemyno vienyb ę. Tačiau remiantis neseniai įvykusio pl ėtros proceso metu 
sukaupta patirtimi galima daryti išvad ą, kad ES valstybi ų narių piliečiai buvo nepakankamai 
informuoti apie š į plėtros proces ą ir nebuvo jam tinkamai pasiruoš ę. Kiekvien ą ateityje 
vyksiantį ES plėtros proces ą turėtų lydėti aktyvus, išsamus ir ilgalaikis šali ų kandidačių bei 
ES valstybi ų narių visuomeni ų dialogas, taip pat dialogas su ES institucijomis. Tai pad ėtų 
užpildyti informacijos sprag ą, sudaryti s ąlygas šalims geriau pažinti vienai kit ą, suartinti 
piliečius, įvairias kult ūras, politines ir ekonomines sist emas ir taip užtikrinti gilesn į supratim ą 
apie atsiverian čias galimybes bei ateities pl ėtros proces ų keliamus išš ūkius. 
1.2. Su b ūsima plėtra susijęs dialogas 
Šiomis aplinkyb ėmis Komisija 2004 m. spalio m ėnesio rekomendacijoje d ėl Turkijos 
pažangos rengiantis narystei ES1 pasiūlė plėtoti ES valstybi ų narių ir Turkijos dialog ą, 
skatinantį „nuoširdžiai ir atvira i diskutuoti apie susir ūpinimą keliančius klausimus ir išsakyti 
nuomones“.  Komisija pažym ėjo, kad „vedant tok į dialogą, pagrindin į vaidmen į turėtų atlikti 
pilietinė visuomen ė, o ES tur ėtų jį palengvinti“. 
Komisija pripažino, kad ypa č svarbu pl ėtoti dialog ą su Turkija, kuris padidint ų abipusį 
pažinimą ir skatint ų abiejų pusių diskusijas visuomeniniais ir politiniais klausimais. Turkijos 
visuomen ė tvirtai remia Turkijos naryst ę ES, tačiau ji yra nepakankamai informuota apie 
Europos S ąjungos istorij ą, veikimo mechanizm ą, taisykles ir politik ą. ES viešoji nuomon ė 
šiuo klausimu yra susiskaldž iusi – kiekvienoje valstyb ėje narėje pastebimos skirtingos 
tendencijos. Šiuo metu vykstan čiose gyvose diskusijose d ėl Turkijos naryst ės ES aptariami 
įvairūs klausimai – kult ūriniai, religiniai, taip pat labiau praktinio pob ūdžio. Viena, yra 
tvirtinama, kad Turkijos valstyb ės ir visuomen ės vertybės bei praktika yra nesuderinamos su 
Europos standartais. Kita vertus, Tu rkija yra aprašoma kaip kitokio kult ūrinio konteksto šalis, 
siekianti laikytis demokratijos princip ų tokiu pa čiu būdu kaip ES valstyb ės narės. Taip pat 
plačiai diskutuojama apie galim ą Turkijos įstojimo į ES poveik į, atsižvelgiant į šalies dyd į, 
pajamas ir geografin ę padėtį2.  
2004 m. gruodžio 17 d. Europos Vadov ų Taryba pritar ė Europos Komisijos rekomendacijai ir 
praplėtė ją teiginiu, kuriame numatyta, kad „vykstant deryboms d ėl narystės, Sąjunga su 
                                                 
1 Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parl amentui, Europos Komisijos rekomendacija d ėl 
Turkijos pažangos rengiantis naryst ei ES, KOM(2004) 656. 2004 m. gruodžio 17 d. Europos Vadov ų 
Taryba nusprend ė pradėti derybas su Turkija d ėl narystės ES 2005 m. spalio 3 d., jei ji bus pasirašiusi 
protokolą dėl Ankaros susitarimo patvirtinimo ir priims Komisijos nustatytus šešis teis ės aktus 
(Briuselio Europos Vadov ų Taryba, 2004 m. gruodžio 16–17 d. Pirmininkavusios valstyb ės išvados, 
2004 12 17, Nr. 16238/1/04 Rev1). 
2 Šiuo klausimus taip pat žr. Komisijos tarnyb ų darbo dokument ą, Klausimai, susij ę su galima Turkijos 
naryste ES, SEK(2004) 1202. 
 
LT 3   LT kiekviena valstybe kandidate vykdys aktyv ų politinį ir kultūrinį dialogą3. Siekiant padidinti 
abipusį supratim ą suartinant žmones, į šį dialogą taip pat bus įtraukta pilietin ė visuomen ė.“ 
Taip pat bus pl ėtojamas pilietin ės visuomen ės dialogas4 su Kroatija5. Jo pobūdis vis dėlto šiek 
tiek skirsis nuo pilietin ės visuomen ės dialogo su Turkija. Dialogu su  Kroatija labi au siekiama 
skatinti šalyje vieš ąsias diskusijas naryst ės ES klausimais ir taip pad ėti jos pilie čiams geriau 
suprasti bei priimti ES vertybes ir standartus. Šios diskusijos yra labai svarbios ne tik d ėl jose 
svarstomų bendrųjų politikos klausim ų, bet ir dėl tam tikr ų ES acquis sričių, pvz., aplinkos, 
maisto saugos ir vartotoj ų apsaugos, klausim ų.  
2003 m. birželio m ėn. Salonik ų Europos Vadov ų Taryba pabr ėžė, kad Vakar ų Balkanų šalių 
ateitis yra Europos S ąjungoje. Atsižvelgdama į kiekvienos šalies padaryt ą pažangą siekiant 
atitikti Kopenhagos kriterijus bei stab ilizacijos ir asociacijos proceso s ąlygas, Europos 
Vadovų Taryba, remdamasi Europos Komisijos nuomone, gali nuspr ęsti pradėti derybas d ėl 
narystės ES. Tokiomis aplinkyb ėmis dalis šiuo metu dabartin ėms šalims kandidat ėms taikom ų 
ir būsimų veiksm ų gali b ūti pradėti taikyti atitinkamoms kitoms Vakar ų  
Balkanų šalims. 
Pagrindinis pilietin ės visuomen ės dialogo, kuris tur ės būti plečiamas su Turkija ir Kroatija, 
tikslas – geriau informuoti ES ir šali ų kandidačių visuomen ę apie su ateities pl ėtra susijusias 
galimybes ir išš ūkius. Dialogu su Turkija siekiama skatinti diskusijas apie tai, k ą abiejų pusių 
visuomen ė ir valstyb ė mano apie kasdien ę kultūrą ir vertybes. Siekiant ši ų tikslų dialogas 
padidins dvišalius mainus ir taip pad ės skatinti didesn į pilietinės visuomen ės dalyvavim ą šalių 
kandidačių politiniame, kult ūriniame ir ekonominiame vystymesi. Taip bus remiamas tolesnis 
šalių kandidačių gyvybingos ir dinamiškos visuomen ės vystymasis – pagrindin ė žmogaus 
teisių ir demokratijos konsolidacijos s ąlyga – atsižvelgiant į politinius stojimo kriterijus. 
Pilietinės visuomen ės dialogo tikslus galima apibendrinti taip: 
– Stiprinti ryšius ir abipus į pasikeitim ą patirtimi tarp vis ų valstybių narių ir šalių kandidačių 
pilietinės visuomen ės sektorių. 
– Užtikrinti geresn į atitinkam ų šalių kandidačių, įskaitant j ų istorijos ir kult ūros, pažinim ą 
bei supratim ą ir taip sudaryti s ąlygas geriau suvokti ateities pl ėtros proces ų teikiamas 
galimybes ir su jais susijusius išš ūkius. 
                                                 
3 Politinis dialogas su Turkija vyksta reguliariai stebint Turkijos padaryt ą pažangą įgyvendinant politinius 
kriterijus, t. y. nuolat stebima Turkijos pažanga siekia nt atitikti su demokratija, teisine valstybe, pagarba 
žmogaus teis ėms ir mažumoms susijusius politinius Kopenhagos kriterijus. Komisija reguliariai 
susitinka su Turkijos valdžios institucijomis aptarti šiuos klausimus. 
4 Tai, kas Komisijos rekomendacijoje apibr ėžiama kaip „pilietin ės visuomen ės dialogas“, buvo Turkijai 
skirtos trij ų ramsčių politikos tre čiasis ramstis. Pirmasis rams tis buvo skirtas Turkijos politini ų reformų 
procesui stiprinti, antrasis – deryboms vesti remiantis perži ūrėtu metodologiniu poži ūriu, o trečiasis – 
ES ir Turkijos dialogui. 
5 Remdamasi 2004 m. birželio 17–18 d. Europos Vadov ų Tarybos sprendimu Kroatijai suteikti šalies 
kandidatės statusą, 2004 m. gruodžio 16–17 d. Europos Vadov ų Taryba nusprend ė pradėti derybas d ėl 
Kroatijos naryst ės ES 2005 m. kovo 17 d. su s ąlyga, kad Kroatija visapusiškai bendradarbiaus su 
Hagoje įkurtu JT tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ). Kadangi ši s ąlyga 
nebuvo įvykdyta, 2005 m. kovo 16 d. Bendr ųjų reikalų ir išorės santyki ų taryba deryb ų pradžią 
nusprendė atidėti iki to laiko, kol Taryba patvirtins, kad Kroatija visapusiškai bendradarbiauja su 
TBTBJ. 
 
LT 4   LT – Užtikrinti, kad šalys kandidat ės geriau pažint ų ir suprast ų Europos S ąjungą, jos vertybes, 
kuriomis remiantis ji buvo įkurta, jos veikimo mechanizm ą ir politiką.  
1.3. Pilietin ės visuomen ės apibrėžimas 
Pilietinės visuomen ės sąvoką galima apibr ėžti įvairiai. Išsamiausiai ši s ąvoka apib ūdinama 
kalbant apie pilietin ės visuomen ės dialogą6. Pilietinė visuomen ė yra sudaryta iš darbo rinkos 
dalyvių, t. y. socialini ų partnerių (profesin ės sąjungos ir darbdavi ų federacijos);  organizacij ų, 
atstovaujan čių socialiniams ir ekonominiams veik ėjams (pvz., vartotoj ų organizacijos); 
nevyriausybini ų organizacij ų (NVO) ir Bendrijos organizacij ų, pvz., pagrindini ų organizacij ų, 
kurios sudaro s ąlygas pilie čiams dalyvauti vietos ir savivaldybi ų gyvenime (pvz., jaunimo ir 
šeimos organizacijos); religini ų bendruomeni ų ir žiniasklaidos.  
Visos vyriausyb ės ir viešojo administravimo sri čiai nepriklausan čios visuomen ės 
organizacijos, kuriose naryst ė yra savanoriška arba privalomoji (kaip, pvz., tam tikr ų šalių 
prekybos r ūmai), skatinamos dalyvauti dialoge. Į dialogą bus įtraukiamos vietin ės 
bendruomen ės ir savivaldyb ės; pagrindinis d ėmesys tur ėtų būti skiriamas švietimo, 
žiniasklaidos ir kult ūros sektoriams. Be to, ka ip paaiškinta toliau, dialogo metu nacionalini ų ir 
Europos institucij ų nuomonės formuotojai keisis nuomon ėmis. 
Šiame komunikate išd ėstomi ES ir šali ų kandidačių pilietinės visuomen ės dialogo vystymo 
politikos pagrindai. Pirmojoje komunikato dalyje pagrindinis d ėmesys skiriamas šiuo metu 
tiek nacionaliniu, tiek ES lygiu vykdomai veiklai.  Pabaigoje pateikiami naujos veiklos, kuria 
siekiama toliau vystyti dialog ą, pasiūlymai.  
2. Š IUO METU VYKDOMOS VEIKLOS STIPRINIMAS  
2.1. Kroatija 
Kroatijos pilietin ė visuomen ė vystėsi, žinoma, šaliai b ūdingomis ypatingomis s ąlygomis. ES 
dirbo su Kroatijos pilietine visuomene įgyvendindama konkre čią Vakarų Balkanų politiką – 
stabilizacijos ir asociacijos proces ą. Šiame pilietin ės visuomen ės dialoge dalyvauja keli 
subjektai, įskaitant parlament ą, žiniasklaid ą, švietimo institucijas, mažumas, profesines 
organizacijas ir įvairias kitas NVO. Ši s dialogas sustipr ėjo 2005 m. vasario 1 d. įsigaliojus ES 
ir Kroatijos Stabilizac ijos ir asociacijos susitarimui (SAS ). Taip, pavyzdžiui, Zagrebe 2005 m. 
kovo 3–4 d. vyko pirmasis ES ir Kroatijos jungtinio parlamentinio komiteto pos ėdis.  
Be to, pilietin ės visuomen ės dialogas puosel ėjamas Kroatijai vis aktyviau dalyvaujant 
Bendrijos programose, pvz., Jaunimo, Ly čių lygybės, Tempus , Užimtumo, Life – trečiosios 
šalys, kurios yra remiamos pagal SAS ir iš pasirengimo narystei l ėšų. Be to, Kroatijos statusas 
mokslinių tyrimų ir technologij ų plėtros srityje, jai 2006 m. sausio  1 d. tapus pilnateise 6-
osios pamatin ės programos dalyve (kar tu su pradiniu veiksm ų planu), bus toks pats kaip 
valstybių narių. Tai suteiks unikali ą galimyb ę plėsti Kroatijos mokslin ės pilietin ės 
visuomen ės integracij ą į ES mokslini ų tyrimų sritį. Pavyzdžiui, pagal Tempus program ą 
Komisija kasmet skiria 4 mln. EUR, siekdama skatinti ES ir Kroatijos aukštojo mokslo 
institucijų projektus, į kuriuos taip pat įtraukiami pilietin ės visuomen ės subjektai. Be to, kai 
                                                 
6 Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetas (EESK) pilietin ės visuomen ės organizacijas 
apibrėžia kaip „visas organizacines strukt ūras, kurių narių tikslai ir įsipareigojimai yra susij ę su 
bendrais interesais ir kurios veikia kaip tarpinink ės tarp vieš ųjų valdžios institucij ų ir piliečių.“ 
 
LT 5   LT kurios valstyb ės narės taip pat dalyvauja skatinant dvišalius ryšius, veikl ą ir kitokias 
bendradarbiavimo formas su Kroatija kult ūros bei švietimo srityje. 
2.2. Turkija 
Glaudūs politiniai ir ekonominiai Turkijos ryšiai su Europos institucijomis buvo užmegzti 
1963 m., pasirašius Asociacijos susitarim ą, padėjusį pagrindus 1995 m. įkurtai Muit ų 
sąjungai. Glaudus dvišalis bendradarbiavimas tiek  instituciniu, tiek ne instituciniu lygiu buvo 
vykdomas nuo 7-ojo dešimtme čio pradžios ir sustipr ėjo 1999 m. Turkij ą oficialiai pripažinus 
šalimi kandidate. Kaip nurodyta toliau, nacionalin ės ir Europos institucijos pl ėtojo su Turkija 
įvairią dvišalę veiklą, kuri priklauso p ilietinio dialogo sri čiai. Šią veiklą reikės tęsti toliau, j ą 
stiprinti, kai kuriais atvejais labiau  racionalizuoti ir aktyviau skatinti. 
2.2.1. Nacionalin ės viešosios institucijos 
2.2.1.1. Dvišaliai santykiai Valstybės narės gana aktyviai skatina abipusius mainus, įskaitant mobilumo programas, 
stipendijas, žiniasklaidos vystym ą, finansin ę paramą NVO kūrimui, profesini ų organizacij ų 
mainus, mokykl ų partneryst ę ir t. t. Be to, valstyb ės narės ir Turkija r ūpinasi ypa č aktyviais 
kultūriniais santykiais, kuriuos kai kuriais atvejais papildomai remia Turkijoje įsteigti 
valstybių narių kultūros institutai. Kult ūrinius renginius, vieš ųjų ryšių veiklą ir parlamentinius 
ryšius iki šiol aktyviai r ėmė ir Turkijos vyriausyb ė. Tikimasi, kad ateity je visa ši veikla 
tebesitęs, aktyvės ir įvairės bei taip skatins tolesn į pilietinės visuomen ės dialogo vystym ąsi. 
2.2.1.2. Turk ų bendruomen ės valstybėse narėse 
Valstybės narės ir Turkijos valdžios institucijos, bendradarbiaudamos su NVO ir pilietin ės 
visuomen ės organizacijomis, taip pat ak tyviai dalyvavo lengvindamos turk ų bendruomeni ų 
integracij ą jas priiman čiose šalyse. Turk ų tautybės žmonės sudaro didžiausi ą piliečių iš 
trečiųjų šalių dalį ES, ir tokios bendruomen ės padeda kurti Turkijos įvaizdį ES
7. Šioje srityje 
reikėtų toliau stiprinti veikl ą, kuri skatint ų valstybėse narėse gyvenan čias turkų bendruomenes 
aktyviau dalyvauti ES ir Turkijos dialoge. Valstyb ės narės, bendradarbiaudamos su 
įvairiausiais partneriais – vietos asociacijomis, įžymiais turk ų kilmės asmenimis priiman čioje 
šalyje, akademiniais ekspertais – tur ėtų toliau atlik ti vadovaujant į vaidmen į projektų 
įgyvendinimo procese. 
2.2.2. Parlamentai, Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetas (EESK), 
Regionų komitetas (RK) 
Tarpparlamentiniai santykiai, politini ų partijų ryšiai ir ilgalaikia i asmeniniai parlament ų narių 
ryšiai padeda skatinti abipus į supratim ą ir yra labai svarb ūs pilietinės visuomen ės dialogo 
veiksniai. Europos ir Turkijos Parlamentas atlieka labai svarb ų vaidmen į vystant dialog ą. 
Daugelį metų išrinktieji abiej ų pusių nariai turi galimyb ę ES ir Turkijos jungtiniame 
parlamentiniame komitete pasikeisti nuomon ėmis. Našūs mainai vyksta ir tarp nacionalini ų 
parlament ų. Tikimasi, kad tokio pob ūdžio veikla išaugs. Be to, tur ėtų būti sudaryta daugiau 
                                                 
7 Komisijos tarnyb ų darbo dokumentas, Klausimai, susij ę su galima Turkijos naryste ES : „2002 m. ES-15 
iš viso oficialiai užregistruota apie 3 milijonus turk ų tautybės žmonių. Pagrindin ė priimančioji šalis yra 
Vokietija (77,8 % migruojan čių dirbančių asmenų arba 2,3 mln. žmoni ų), Prancūzija (7,9 % arba 
230 000 asmen ų), Austrija (4,7 %, 135 000 asmen ų) ir Nyderlandai (4,4 % arba 128 000 asmen ų)“. 
 
LT 6   LT galimybių Turkijos parlamento pad ėjėjams atlikti stažuot ę valstybių narių parlamentuose ir 
Europos Parlamente. Taip pat reik ėtų skatinti mainus tarp Turkijos ir ES politini ų partijų 
jaunimo ir moter ų organizacij ų. 
ES institucijos, pvz., Ek onomikos ir socialini ų reikalų komitetas (EESK), aktyviai dalyvavo 
kuriant ryšius su Turkija. Jau prieš dešimt met ų EESK su Turkija įkūrė Jungtinį konsultacin į 
komitetą (JKK), kurio tikslas – skatinti abiej ų pusių ekonomini ų ir socialini ų interesų grupių 
dialogą ir bendradarbiavim ą. JKK pastebimai skatina pilietini ų visuomeni ų dialogą ir numato 
imtis konkre čių iniciatyvų, padėsiančių toliau vystyti š į dialogą. Panašų vaidmenį turėtų atlikti 
ir Region ų komitetas, ypa č skatinant Turkijos ir valstybi ų narių vietinių bendruomeni ų 
dialogą.  
2.2.3. Šiuo metu vykdoma ES finansuojama veikla 
2.2.3.1. Pilietin ės visuomen ės kūrimas 
Per pastaruosius kelet ą metų Turkijos pilietin ė visuomen ė vystėsi ypatingai spar čiai. Įvairiose 
srityse veikian čių NVO balsas laipsniškai stipr ėjo, ir jos siek ė tapti socialin ės bei politin ės 
įtakos centrais. Nuo 2001 m. ES įgyvendina Pilietin ės visuomen ės vystymo program ą, kurios 
vienas pagrindini ų tikslų – stiprinti Turkijos NVO vystym ąsi8. Be to, įgyvendinant Europos 
iniciatyvą demokratijai ir žmogaus teis ėms remti pagrindinis d ėmesys buvo skiriamas 
Turkijai, o mikro bei makro projektais buvo remiamos NVO. Ateityje programuojant ES 
įgyvendinam ą finansin ės paramos Turkijos pasirengimui narystei ES program ą ir toliau 
labiausiai bus siekiama stiprinti asociacij ų laisvę bei kurti pilietin ę visuomen ę. Šios srities 
tikslams įgyvendinti 2005 m. skirta 8 mln. EUR. 
2.2.3.2. Socialinis dialogas, užimtumas ir socialiniai reikalai 
Socialiniai partneriai ir socialin ės NVO atlieka pagrindin į vaidmenį rengiant bei įgyvendinant 
ES teisės aktus, susijusius su darbo teis ės, sveikatos ir saugos darbe, ly čių lygybės bei 
nediskriminavimo sritimis9. Jie taip pat aktyvi ai dalyvauja kuriant, įgyvendinant ir 
kontroliuojant užimtumo, socialin ės įtraukties ir socialin ės apsaugos strategijas bei politikas. 
Dėl šios priežasties Komi sija skiria ypating ą dėmesį tam, kad b ūtų vystomi ryšiai su 
socialinių reikalų srityje Turkijoje veikian čiais socialiniais partneriais ir pilietin ės visuomen ės 
organizacijomis, ypa č siekdama juos priartinti prie ES standart ų ir užtikrinti visapusišk ą 
pagarbą Tarptautin ės darbo organizacijos (TDO) apibr ėžtoms profesini ų sąjungų teisėms.  
Komisija tebevykdys savo politik ą, kuria siekiama sukurti glaudžius ryšius ir 
bendradarbiavimo tinklus su tokiomis Turkijoje veikian čiomis organizacijomis. Be to, ji 
stiprins Turkijos dalyvavim ą šios srities Bendrijos progra mose. Turkija jau dalyvauja 
Bendrijos programose ly čių lygybės, nediskriminavimo, kovos su socialine atskirtimi ir 
užimtumą skatinan čių priemoni ų srityje. Šiomis aplinkyb ėmis Turkija tur ėtų visapusiškai 
dalyvauti visose tarptautinio bendradarbiavimo srityse. Taip b ūtų sudarytos s ąlygos Turkijos 
                                                 
8 Šiomis aplinkyb ėmis buvo įkurtas, pvz., pilietin ės visuomen ės vystymo centras (PVVC), kurio tikslas – 
remti ir teikti pagalb ą NVO, taip pat buvo finansuojamos kelios mikro projekt ų programos, pvz., vietos 
pilietinė iniciatyva bei Graikijos ir Turkijos pilietinis dialogas. 
9 Socialinis dialogas yra ES acquis  sudėtinė dalis socialin ėje srityje, ir socialiniai partneriai, dalyvaudami 
Sutarties 138 straipsnyje numatytame privalom ųjų konsultacij ų procese bei tur ėdami galimyb ę sudaryti 
susitarimus, kurie gali b ūti įgyvendinti remiantis Tarybos direktyvomis, atlieka ypating ą vaidmen į 
teisėkūros procese ES lygiu. Be to, socialiniai partneriai ir pilietin ės visuomen ės organizacijos taip pat 
yra pagrindiniai veik ėjai koordinuojant užimtumo, socialin ės įtraukties ir socialin ės apsaugos politik ą. 
 
LT 7   LT subjektams tiesiogiai dalyvauti atviruose kvietimuose teikti pasi ūlymus ir geriau išnaudoti 
programų teikiamas su pilietin ės visuomen ės dialogo skatinimu susijusias galimybes. Reik ėtų 
skirti pasirengimo narystei l ėšas, kad b ūtų padengtas susij ęs Turkijos finansinio įnašo 
padidėjimas. 
2.2.3.3. Bendrijos programos Socrates, Jaunimo, Leonardo da Vinci  
Veiksmai mokymo ir švietimo sr ityje – ko gero geriausia priemon ė piliečiams suartinti, 
pažinimui ir abipusiam supratimui skat inti. Nuo 2004 m. Turkija, kaip visateis ė narė, 
dalyvauja Bendrijos programose Socrates, Jaunimo  ir Leonardo da Vinci . Socrates  programa, 
vykdant tarptautinius projektus ir visose šv ietimo pakopose (mokyklose, universitetuose, 
suaugusiųjų švietimo srityje) skatinant mokinan čio personalo bei besimokan čiųjų mobilum ą 
programoje dalyvaujan čiose šalyse, stiprinamas europinis švietimo srities aspektas. Jaunimo  
programa suteikia galimyb ę jauniems žmon ėms, jauniems dirbantiems asmenims ir jaunimo 
organizacijoms pl ėtoti tarptautinius mainus ir neformali ą švietimo veikl ą. Leonardo da Vinci 
profesinio mokymo programa skatinamas švietimo srityje veikian čių institucij ų tarptautinis 
bendradarbiavimas siek iant didinti mobilum ą, remti naujoves ir geri nti profesinio mokymo 
kokybę.  
Didelis pateikt ų paraiškų bei dalyvi ų skaičius per pirmuosius metus ir žymus pateikt ų 
paraiškų dalyvauti 2005 m. programoje skai čiaus padid ėjimas byloja apie didelius visuomen ės 
lūkesčius, susijusius su šia programa. Per pi rmuosius metus trijose programose iš viso 
dalyvavo apie 9000 asmen ų iš Turkijos. Turkijos nacionalin ė agentūra šį skaičių sieks 
dvigubai padidinti iki 2006 m. Šios program os yra labai svarbios ir turi pla čias galimybes 
Turkijoje – šalyje, kurio je yra 17 mln. student ų. Tačiau daug kas dar turi b ūti padaryta 
siekiant užtikrinti programos abipusiškum ą, nes 2004 m. student ų, vykstančių studijų iš kitų 
šalių į Turkiją, skaičius buvo gana ribotas. Bendras biudžet as, skirtas Turkijos dalyvavimui 
trijose programose, sudaro apie 30 mln. EUR 2005 m. (beveik du tre čdalius šios sumos sudaro 
Bendrijos skirtos pasirengimo narystei paramos l ėšos, o vien ą trečdalį – Turkijos nacionalinio 
biudžeto l ėšos). Komisija skatins didesn į Turkijos dalyvavim ą programose, pvz., ištirdama 
galimybę padidinti programos l ėšas iš pasirengimo narystei l ėšų.  
2.2.3.4. Kita šiuo metu vykdoma veikla akademini ų reikalų srityje 
Jean Monnet stipendij ų programa, kuriai vadovauja EB delegacija Ankaroje, teikia l ėšas 
pobakalaurin ėms studijoms, kuri ų tikslas – pagerinti jaun ų Turkijos žmoni ų žinias Europos 
integracijos srityje ir sutvirtinti Turkijos bei ES pilie čių ryšius. Programa buvo vykdoma 
maždaug 15 met ų ir sudarė sąlygas keliems šimtams Turkijos student ų susipažinti su Europos 
integracijos ir civilizacijos reikalais. Programa taip pat pad ėjo stiprinti ES ir Turkijos 
akademini ų institucij ų ryšius. Ateityje Komisija stiprins program ą didindama jos biudžeto 
lėšas. Bus svarstomos ir kitos iniciatyvos, pvz., įkurti Jean Monnet alumn ų asociacij ą bei 
išplėsti program ą taip, kad b ūtų sudarytos s ąlygos ES studentams mokytis Turkijoje. 
Jean Monnet programos projektas „Europos integracija universitetin ėse studijose“, kuriai 
vadovauja Europos Komisija (švietimo ir kult ūros GD), yra tiek valstyb ėms narėms, tiek 
trečiosioms šalims atvira iniciatyva. Ja siekiama skatinti akademin ę kompetencij ą Europos 
integracijos studij ų srityje ir remti akademinius svar stymus apie daba rtinius Europos 
integracijos politikos prioritetus. Ši iniciatyva remia aukšto lygio konferencijas, temines grupes, suburian čias Jean Monnet programos profesoriu s, politikos formuotojus ir pilietin ę 
visuomen ę. Šiuo metu Turkijos universi tetuose yra 7 Jean Monnet katedros ir 26 Jean Monnet 
moduliai arba kursai. Siekdama stiprinti Tu rkijos akademinio pa saulio ir Europos S ąjungos 
 
LT 8   LT akademik ų dialogą Europos integracijos klausimais, Europos Komisija kvie čia Turkijos 
universitetus toliau dalyvauti šioje programoje.  
2.2.3.5. Žmogiškieji ištekliai ir mobilumo veiksmai mokslini ų tyrimų srityje (Marie Curie 
veiksmai) 
Turkija, b ūdama visateis ė mokslini ų tyrimų, technologij ų plėtros ir demonstravimo pamatin ės 
programos dalyv ė, gali dalyvauti Marie Cu rie veiksmuose, kurie si ūlo nuosekl ų mokslo 
darbuotoj ų struktūrinių judėjimo program ų rinkinį, skirtą kompetencijai mokslini ų tyrimų 
srityje vystyti ir pe rduoti, mokslinink ų karjeros perspektyvoms konsoliduoti ir didinti visais 
etapais bei kompetencijai Europos mokslini ų tyrimų srityje skatinti.  
3. N AUJOJI VEIKLA  
Toliau apibr ėžta naująja veikla siekiama papildyti šiuo metu vykdom ą veiklą. Pilietinės 
visuomen ės dialogo vystymas yra ilgas procesas, kuris lyd ės ateityje vyksian čias derybas d ėl 
narystės. Atitinkamai negalima iš anksto visiškai apibr ėžti šio dialogo apimties, nes jis 
vystysis atsižvelgiant į pilietinės visuomen ės poreikius ir pasi ūlymus. 
Visos veiklos įgyvendinimo metu Europos Komi sija sudarys geresnes s ąlygas pilietin ės 
visuomen ės dialogo kontekste vykdomiems projektams įgyvendinti ir juos rems. Ji taip pat 
padės skelbti projekt ų rezultatus. Vis d ėlto pilietin ės visuomen ės subjektai tur ės patys imtis 
iniciatyvos, pasirinkti ir toliau pl ėtoti konkre čias temas bei aktyviai pl ėtoti dialog ą. 
3.1. Kroatija 
Pilietinės visuomen ės dialogo su Kroatija vystymuisi tur ės įtakos daugelis veiksni ų, pvz., 
glaudesni ES ir Kroatijos santykiai, dide snis regioninis bendradarbiavimas, tolesn ė regiono 
susitaikymo eiga. Dalis šiuo metu vykdomos arba b ūsimos su Turkija susijusios veiklos, kuri 
buvo prieš tai išsamiau apibr ėžta, galėtų būti pradėta vykdyti arba toliau pl ėtojama Kroatijos 
atžvilgiu. Pavyzdžiui, b ūtų naudinga, jei pilietin ės visuomen ės dialogas su Kroatija toliau 
vystytųsi tose srityse, kurios yra tiesiogiai susijusios su ES pl ėtros proceso praktiniu poveikiu. 
Tai turėtų padėti geriau suvokti ES integracijos teikiam ą naudą ir iššūkius, taip pat skatinti 
debatus apie pagrindines ES vertybes. Tod ėl reikėtų skatinti ES ir Kroatijos ekonomini ų ir 
socialinių partnerių, NVO, profesini ų ir verslo organizacij ų, žiniasklaidos ryšius, taip pat kit ų 
svarbių pilietinės visuomen ės veikėjų, pvz., religini ų bendruomeni ų, dalyvavim ą dialoge. 
3.2. Turkija 
3.2.1. NVO, socialiniai partneriai ir profesin ės organizacijos 
3.2.1.1. Ilgalaik ės partneryst ės 
Remdamasi su Turkijos pilietin ės visuomen ės vystymu susijusia įgyta patirtimi, Komisija 
parengs pilietin ės visuomen ės dialogui remti skirt ą paramos program ą. Jos tikslas – suteikti 
NVO ir kitoms pilietin ės visuomen ės organizacijoms reikiam ą pagalbą, kad jos gal ėtų 
kofinansuoti su ES šalimis partner ėmis vykdomus dvišalius main ų projektus. Šiais projektais 
siekiama, ypa č pasikeičiant geriausios praktik os patirtimi, gerinti tarpusavio pažinim ą ir 
skatinti bendradarbiavim ą.  
 
LT 9   LT Turkijos įtraukimas į tarptautin į lygmenį turėtų sustiprinti Turkijos NVO ir pad ėti joms 
aktyviai dalyvauti ES diskusijose. Ypa č reikėtų skatinti jaunimo, ly čių lygybės, aplinkos, 
vartotojų teisių, kultūrinių teisių, pilietinių ir žmogaus teisi ų srityse veikian čias ir su socialine 
atskirtimi bei diskriminacija kovojan čias organizacijas užmegzti dialog ą su jų ES partneriais. 
Pirmenyb ė bus teikiama projektams, kuriais siekiama sukurti ilgalaikius, tvarius ES ir 
Turkijos NVO grupuo čių santykius. Be to, bus stengiamasi užtikrinti, kad į projektų rengėjų ir 
partnerių ratą būtų įtrauktos ir tos NVO, kurios yra įsteigtos atokiose vietov ėse arba kurios iki 
šiol buvo mažai įtrauktos į ES finansuojamus projektus. 
Į pilietinės visuomen ės dialogą taip pat bus įtraukta abiej ų šalių verslo sektorius, profesin ės 
organizacijos ir socialiniai partneriai. Šiuo atžvilgiu Komisija rems ilgalaikes atitinkam ų 
Turkijos ir Europos organizacij ų partnerystes. Taip pat bus skatinamos abiej ų pusių sektorini ų 
organizacij ų partneryst ės bei Turkijos nacionalini ų organizacij ų partneryst ės su jų partneriais 
ES valstyb ėse narėse. ES ir Turkijos mainai tur ėtų būti ypač išplėsti, pvz., žem ės ūkio srityje, 
tarp teisėjų, advokatų ir atitinkam ų jų asociacij ų, taip pat tarp lygyb ės institucij ų. 
3.2.1.2. Ly čių lygybė 
Kuriant glaudžius ryšius tarp ES ir Turkijos moter ų teisių ir lygių galimybi ų organizacij ų, 
pilietinės visuomen ės dialogas pad ės stiprinti moter ų padėtį ir dalyvavim ą visose Turkijos 
visuomen ės gyvenimo srityse, taip pat kovoti su kito mis problemomis, pvz., smurtu šeimoje, 
kaip pabr ėžta neseniai paskelbto Eur opos Parlamento pranešimo d ėl moterų vaidmens 
Turkijos socialiniame, ekonominiame ir politiniame gyvenime10 rekomendacijose. Ypating ą 
dėmesį reikės skirti moter ų dalyvavimui darbo rinkoje, politini ų sprendim ų priėmimo procese 
nacionaliniu, regioniniu ir vi etos lygiu. Komisija sieks į visas šiame komunikate išvardytas 
veiklos sritis įtraukti lyčių lygybės ir lygių galimybi ų aspektą. 
3.2.2. ES ir Turkijos verslo taryba 
Per paskutini ąsias derybas verslo sektorius atliko pagrindin į vaidmen į skatinant dvišalius 
prekybos ir investicij ų srautus, sudarant palankesnes s ąlygas mainams ir didinant abipus į 
pažinimą. Remiantis panašiais s ėkmingais Centrin ės Europos šalyse kandidat ėse derybų dėl 
narystės metu įvykdytais projektais, bus ištirta galimyb ė įsteigti ES ir Turkijos verslo taryb ą. 
Ši taryba gal ėtų būti pagrindini ų ES kompanij ų, veikiančių Turkijoje, ir j ų Turkijos partneri ų 
forumas – tolesn į prekybos ir investicij ų vystymąsi remianti bei Europos institucijas ir vietos 
verslo asociacijas jungianti grandis.  
3.2.3. Vietin ės bendruomen ės ir poriniai miest ų projektai 
Tarptautinis vietini ų bendruomeni ų bendradarbiavimas yra pagri ndinis veiksnys stiprinant 
taiką, stabilum ą ir demokratij ą. Nuo Antrojo pasaulinio karo pabaigos porini ų projektų 
skaičius smarkiai išaugo; šie projektai padeda kaimynin ėms šalims užmiršti praeities 
nuoskaudas, suartina žmones ir stiprina abip usius ryšius. Iki šiol beveik 13 000 ES 
savivaldybi ų, įskaitant esan čias naujosiose valstyb ėse narėse, dalyvauja poriniuose 
projektuose.  
Per pastaruosius metus keli Turkijos miestai sudar ė porinių projektų susitarimus su ES 
miestais, ta čiau vis dar tr ūksta bendrojo veiklos pagrindo, sudaran čio sąlygas išpl ėsti 
                                                 
10 Europos Parlamento pranešimo projektas (A6-0175/2005) galutinis. 
 
LT 10   LT galimybes toliau vystyti ši ą veiksming ą bendradarbiavimo priemon ę. Plėtodama pilietin ės 
visuomen ės dialogą, Komisija išanalizuos b ūdus, kaip paremti ES ir Turkijos miest ų porinius 
projektus, siekia nt gerinti abipus į pažinimą, kurti bendrus projektus,  organizuoti seminarus 
bendros svarbos klausimais ir skatinti pilie čių dalyvavim ą. Kalbant apie kit ą šiame 
komunikate įvardytą veiklą, ypatingos pastangos bus dedamos siekiant į šią veiklą įtraukti 
atokių ir nepalankiose s ąlygose esan čių regionų vietines bendruomenes.  
2007–2013 m. laikotarpiui Komisija pasi ūlė Bendrijos program ą „Aktyvių piliečių Europa“, 
kurios tikslas – skatinti aktyv ų europinį pilietiškum ą. Ji skatins įvairių šalių piliečių ir 
pilietinės visuomen ės organizacij ų bendradarbiavim ą. Programoje pagrindinis d ėmesys bus 
skiriamas tarptautiniams mainams, ypa č dabartini ų ir būsimųjų valstybių narių piliečių bei 
organizacij ų. Apie 40 % šios programos l ėšų bus skirta poriniams miest ų ir piliečių 
projektams remti. Šioje programoje gali  dalyvauti ir Turk ija pagal pagrind ų susitarime 
nustatytus su Turkijos dalyvavimu Bendrijos progr amose susijusius bendruosius reikalavimus 
ir sąlygas. Turkijos dalyvavimas yra iš dalies finansuojamas iš pasirengimo narystei l ėšų. 
3.2.4. Jaunimo, universitet ų ir dirban čiųjų mainai 
Komisija ypating ą dėmesį skirs ES ir šali ų kandidačių mainams šioje srityje, stiprindama j ų 
dalyvavim ą atitinkamose šiuo metu vykdomose ES main ų programose, kaip nurodyta 
pirmiau. Be to, siekdama šioje srityje imtis nauj ų iniciatyv ų, Komisija prad ės plačias 
konsultacijas su ES ir Turkijo s mokyklomis bei universitetais. 
Komisija įvertins, ar šiuo metu veikian čių švietimo srities mechanizm ų pakanka visoms 
tikslinėms grupėms pasiekti. Pavy zdžiui, taip gal ėtų būti teikiama didesn ė parama vidurini ų 
mokyklų mokinių mainams arba projektams, kuriais siekiama pagilinti abipuses žinias apie 
abiejų pusių istoriją, skatinti. Gal ėtų būti apsvarstyti ir jaunesniems nei 18 met ų mokiniams 
skirti elektroniniai projektai, pvz ., dalyvavimas elektroniniuose deryb ų dėl narystės ES 
debatuose.  
Komisija ketina skatinti glaudesn į ES ir Turkijoje įsteigtų universitet ų institucin į 
bendradarbiavim ą, sudarant į sąlygas ne tik keistis patirtimi ir rengti studij ų programas, bet 
taip pat įkurti bendras nepriklausomas akad emines institucijas, kuriose gal ėtų studijuoti 
Turkijos ir ES studentai. Tokios institucijos tur ėtų vykdyti mokslini ų tyrimų ir mokom ąją 
veiklą, susijusią su ES ir Turkijos identitetu, istorija  ir civilizacija, taip pat rengti mokymo 
programas apie ES integracij ą. Šiomis aplinkyb ėmis Komisija gal ėtų remti aukštos reputacijos 
ES ir Turkijos akademini ų institucij ų diplomini ų ir podiplomini ų studijų vietos padalini ų 
įkūrimą. Kita vertus, Komisija gal ėtų remti Turkijos akademini ų institucij ų, 
besispecializuojan čių ES studij ų srityje, ir panaši ų ES įsteigtų diplomini ų ir podiplomini ų 
studijų lygio institucij ų sustiprint ą bendradarbiavim ą, kurio tikslas – įkurti bendrus fakultetus 
arba institutus.  
Be to, Komisija skatins tiesiogin į ES ir Turkijos akademini ų institucij ų bendradarbiavim ą, 
ypač teisės, ekonomikos, socialini ų mokslų ir istorijos srityse, susijusiose su ES ir Turkijos 
dialogu. Bus remiami Turkijos ir ES akademik ų visose šiose srityse vykdomi bendri 
akademiniai tyrimai ir leidiniai. Taip pat bus remiamas intelektini ų diskusijų, pvz., seminar ų, 
konferencij ų ir mokom ųjų seminar ų, rengimas. Bus skatinami s ąmoningum ą keliantys 
veiksmai, kuri ų tikslas – kuo pla čiau skleisti mokslini ų tyrimų rezultatus. Be to, Komisija 
įvertins galimyb ę parengti trumpalaiki ų stažuočių programą, sudarančią sąlygas įvairių sričių 
jaunų specialist ų mainams.  
 
LT 11   LT 3.2.5. Kult ūriniai mainai 
Tarpkultūrinių mainų plėtojimas yra labai svarbus pilietin ės visuomen ės dialogo veiksnys, 
kuriam bus teikiama pirmenyb ė. Vykdydama naujas programas European Horizons  ir Mosaic , 
kurios šiuo metu  yra sujungtos į vieną program ą, vadovaujam ą EB delegacijos Ankaroje, 
Komisija sudarys s ąlygas tarptautiniam Turkijos NVO ir j ų ES partneri ų, veikiančių kultūros 
ir menų sektoriuje, bendradarbiavimui. Pagal ši ą program ą, pavyzdžiui, bus finansuojami 
mokomieji seminarai ir elektroniniai kult ūriniai forumai. Veikl ą būtų galima padalinti į dvi 
dalis: pirma, vaikams skirta veik la (pvz., jau šiuo metu param ą gaunantis Turkijos ir Europos 
vaikų orkestras) ir, antra, platesn ė, suaugusiesiems skirta veikla, apimanti įvairias sritis – nuo 
vaizduojamojo meno iki mokymo kult ūros sektoriuje, nuo pavel do iki populia riosios kult ūros. 
Be to, Komisija rems eilinius kult ūrinius renginius, pvz., parodas,  festivalius, konferencijas, 
meninink ų mainų programas, siekdama ES skleis ti žinias apie Turkijos men ą ir vice versa , 
įsteigs menininkams skirt ą Europos ir Turkijos kult ūros premij ą bei skatins Turkijos kult ūros 
sektoriaus dalyvavim ą dabartinėje Europos bendrijos premijavimo  sistemoje. Komisija taip 
pat aktyviai skatins, kad Turkijos kult ūrinės NVO dalyvaut ų ES tinklų veikloje ir palaikyt ų 
ryšius su ES partneriais, bei informuos ši as organizacijas apie esamas tarptautinio 
bendradarbiavimo galimybes.  
3.2.6. Dalyvavimas Bendrijos kult ūros ir žiniasklaidos programose 
Šiuo metu Turkija nedalyvauja dviejos e Bendrijos programose, t. y. „Kult ūra 2000“ ir 
„MEDIA Plus“, kurios gal ėtų padėti skatinti abipusius ES ir Turkijos santykius šiose dviejose 
pagrindin ėse srityse. Pagal program ą „Kultūra 2000“ teikiamos l ėšos bendradarbiavimo 
projektams visose meno ir kult ūros srityse (scenos meno, plastini ų ir vaizduojam ųjų menų, 
literatūros, kultūros paveldo, kult ūros istorijos ir t. t.) remti. Programos „MEDIA Plus“ tikslas 
– stiprinti Europos ga rso ir vaizdo pramon ės konkurencingum ą įgyvendinant paramos 
priemones, įskaitant garso ir vaizdo pramon ės specialistams skirtas mokymo iniciatyvas, 
gamybos projekt ų (meninių filmų, televizijos dram ų, dokumentini ų filmų, animacini ų filmų ir 
naujosios žiniasklaidos) vystym ą, taip pat aktyviau platinti bei skatinti Europos garso ir 
vaizdo darbus.  
Komisija pritart ų Turkijos dalyvavimui programoje „Kult ūra 2000“ ir j ą pratęsiančiose 
programose, ypa č siekdama skatinti ES ir Turkijos tarpkult ūrinį dialogą bei abipus į pažinimą. 
Komisija taip pat skatina Turkijos dalyvavim ą programoje „MEDIA Plus“, ypa č siekdama 
remti europietiško turinio ki no ir televizijos produkcij ą. Tačiau, remiantis MEDIA programos 
teisine baze, prieš šalims dalyvaujant šioje programoje turi b ūti ištirta, ar šali ų kandidačių 
nacionaliniai teis ės aktai yra suderinti su Bendrijos acquis  garso ir vaizdo produkcijos srityje. 
Komisija ragina Turkijos valdžios institucijas kaip galima grei čiau derinti teis ės aktus, kad 
Turkija gal ėtų pasinaudoti MEDIA programos teikiamomis galimyb ėmis.  
3.2.7. Kalb ų mokymas 
Pagrindin ė Turkijos pilietin ės visuomen ės organizacij ų, ypač atokiausiose Turkijos 
provincijose įsteigtų organizacij ų, ir jų ES partneri ų glaudesnio bendradarbiavimo kli ūtis yra 
užsienio kalb ų nežinojimas. Su šia problema su siduria daugelis NVO visose šiame 
komunikate aptariamose srityse, ypa č kultūros. Todėl Komisija rems veikl ą, susijusią su kalbų 
mokymu ir remian čią vertimą žodžiu bei raštu į turkų kalbą ir iš jos. Komisija bendradarbiaus 
su valstybi ų narių kultūros organizacijomis, siekdama sudaryti s ąlygas kalb ų mokymuisi, ir 
nustatys prioritetines sritis. 
 
LT 12   LT 3.2.8. Vieš ųjų debatų skatinimas, įskaitant elektroninius debatus 
Komisija visais b ūdais stengsis skatinti atvirus vi ešuosius debatus, kuriuose dalyvaut ų abiejų 
pusių veikėjai ir būtų svarstomi pl ėtros proceso, Turkijos galimybi ų įstoti į ES ir visi kiti su 
pilietinės visuomen ės dialogu susij ę kultūriniai, politiniai ir instituciniai klausimai. Ši ų debatų 
tikslas – gerinti abipus į supratim ą. Pagrindiniai šali ų kandidačių ir ES nuomon ės vadovai bus 
pakviesti dalyvauti į ES valstyb ėse narėse vyksian čius debatus daugialyp ės terpės klausimais. 
Debatuose tur ėtų taip pat dalyvau ti NVO ir eiliniai žmon ės. Debatais siekiama sukelti platesn į 
visuomen ės susidom ėjimą svarstomais klausimais ir skatinti dialog ą. 
Taip pat bus remiamas interneto platform ų, skirtų virtualiems debatams pilietin ės visuomen ės 
dialogo klausimais, k ūrimas. Bus parengta interneto svetain ė, kurioje bus pateikiama 
informacija apie Turkij ą ir plėtros proces ą, taip pat su pilietin ės visuomen ės dialogu susijusi ą 
veiklą, pateikiant nuorodas į NVO, mokyklas, universitetus, mokslini ų tyrimų centrus. Nuolat 
bus organizuojami pokalb iai internete stojimo į ES klausimais. Šiuose pokalbiuose dalyvaus 
pagrindiniai veik ėjai ir kitos suinteresuotosios šalys. 
3.2.9. Žiniasklaida 
Teikiant pirmenyb ę garso ir vaizdo informavimo priemon ėms, bus sustiprinta ir aktyviau 
vykdoma su Turkija susijusi nuolatin ė ES informavimo ir komunikacijos veikla, ypa č siekiant 
geriau supažindinti su pilietin ės visuomen ės dialogo kontekste kitose srityse vykdoma veikla. 
Komisija rems ir iš dalies finansuo s televizijos programas, supažindinan čias su įvairiais 
Turkijos ir ES šali ų gyvenimo bei visuomen ės aspektais, taip pat informuojan čias Turkijos 
žiūrovus apie ES, jos taisykles ir politik ą. Šios programos skirtos ES ir Turkijos pla čiajai 
visuomenei, įskaitant Turkijos migrant ų bendrijas Europos S ąjungoje. Ypatingas d ėmesys bus 
skiriamas regionini ų ir vietos žini asklaidos grupi ų parengtoms programoms. Taip pat bus 
remiami abiej ų pusių televizijos kompanij ų partneryst ės projektai, kuriais siekiama rengti 
bendras programas. 
3.2.10. Žurnalist ų mainai ir s ąmoningumo skatinimas 
Bus parengta ES ir Turkijos žurnalistams skirta seminar ų programa, kuria siekiama suteikti 
galimybę Turkijos ir ES žurnalistams geri au susipažinti su Turkijos stojimo į ES klausimais, 
plėtoti abipus į supratimą ir sudaryti s ąlygas pasikeisti geriausios  praktikos pavyzdžiais.  
Programą parengti gal ėtų padėti žurnalistams atstovaujan čios organizacijos ir kitos ES 
lygmens nepelno siekian čios organizacijos. Komisija, si ekdama užtikrinti kuo didesn į 
mokymo programos poveik į valstybėse narėse, pirmiausia stengsis pl ėtoti Turkijos ir ES 
valstybių narių žurnalist ų profesini ų organizacij ų tiesioginius ryšius, ypa č organizuojant 
abipusius vizitus ir bendrus seminarus. Ši ą program ą galima suskirstyti į dvi dalis: viena 
skirta jauniems žurnalistams, o kitoje didesnis d ėmesys bus skiriamas abiej ų pusių 
pagrindini ų redaktori ų ir garsių politikos formavimo veik ėjų nuolatiniams aukšto lygio 
susitikimams ES ir valstyb ėse narėse. 
3.2.11. Religin ės bendruomen ės ir asociacijos 
Kaip pažym ėta 2004 m. spalio m ėn. Komisijos rekomendacijoje, pl ėtojant pilietin ės 
visuomen ės dialogą dėmesį reikėtų skirti ir religiniams reikalams. Tod ėl reikėtų skatinti 
atvirą, skaidrų ir nuolatin į dialogą su bažny čiomis ir kitomis religin ėmis asociacijomis arba 
bendruomen ėmis ir organizacijomis, visapusiškai gerbiant j ų ypatingą identitetą bei įnašą.  
 
LT 13   LT Nuo 1980 m. Europos Komisija skatino šali ų kandidačių ir ES valstybi ų narių bažnyčių bei 
religinių bendruomeni ų, taip pat Europos institucij ų dialogą Europos integracijos klausimais. 
Vis daugiau religini ų organizacij ų jau yra paskyrusios savo atstovus atlikti ši ą užduotį 
Briuselyje. Jie gal ėtų padėti vystyti pilietin ės visuomen ės dialogą šioje srityje. 
4. ĮGYVENDINIMO ASPEKTAI  
4.1. Vadovaujan čių asmenų patarimai 
Komisija nuolat konsultuosis su vadovaujan čiais ES ir Turkijos asmenimis, kurie bus 
pasirinkti atsižvelgiant į jų kompetencij ą ES ir Turkijos santyki ų srityje bei į jų dalyvavim ą 
kuriant pilietin ę visuomen ę. Šių konsultacij ų tikslas – pasinaudoti vadovaujan čių asmenų 
patarimu rengiant pasi ūlymus dėl ateities veiksm ų. Be to, šie asmenys gali b ūti kviečiami 
tiesiogiai dalyvauti konferencijose, seminaruos e ir kituose renginiuose, organizuojamuose 
pilietinės visuomen ės dialogo kontekste. 
4.2. Finansin ė parama 
Šiame komunikate pasi ūlyta veikla bus iš esm ės kofinansuojama iš atitinkamai šaliai 
kandidatei skirto pasirengimo narystei paramos biudžeto pagal šiuo metu taikomas taisykles ir 
procedūras. Be to, renginius ir veikl ą gali finansuoti žiniasklaidos grup ės, verslo asociacijos, 
socialiniai partneriai, kult ūrinės institucijos, taip pat įvairios viešosios arba priva čios 
institucijos. Komisija tokius renginius gali remti siekdama pilietin ės visuomen ės dialogo 
tikslų. Ateityje bus t ęsiama ir stiprinama dvišal ė bei daugiašal ė ES ir šali ų kandidačių 
vyriausybi ų remiama bei finansuojama veikla.  
ES finansuojamiems su Turkija susijusiems veiksmams ES naudos Turkijos pasirengimo 
narystei paramos programos l ėšas, kurios 2006 m. išaugs ik i 500 mln. EUR palyginti su 
300 mln. EUR 2005 m. Komisija stengsis skirti reikalingas l ėšas su pilietin ės visuomen ės 
dialogu susijusiai numatytai veiklai finansuoti, taip išpl ėsdama veiklos sritis, šiuo metu 
finansuojamas pagal pasirengimo narystei finansin ės paramos planavimo dokumento antrašt ę 
„Politinis ir kult ūrinis dialogas“. Galima preliminar iai numatyti, kad nuo 8 % iki 10 % 
kasmetinės bendrosios sumos bus reikalinga su pilietin ės visuomen ės dialogu susijusiai 
veiklai, įskaitant dalyvavim ą Bendrijos programose, finansuoti. 2006 m. programavimo 
metams numatyta 40 mln. EUR bendra suma.  
Šalys kandidat ės prisideda prie Bendrijos program ų biudžeto l ėšų. Šis indėlis yra sudarytas iš 
šalių kandidačių nacionalinio biudžeto ir pasirengimo narystei l ėšų. Komisija, siekdama 
stiprinti šali ų kandidačių dalyvavim ą šiuo metu vykdomose programose, ateityje tam tikr ą 
pasirengimo narystei paramos l ėšų dalį skirs šali ų kandidačių dalyvavimui šiose programose. 
Gali būti numatytos kitos papildomos trumpalaik ės finansavimo priemon ės. Komisija skatins 
šalis kandidates dalyvauti programose, kuriose  jos šiuo metu dar nedalyvauja, ir teiks 
reikalingą paramą, siekdama užtikrinti, kad programos vykt ų sklandžiai ir b ūtų veiksmingos. 
Kalbant apie kit ą konkrečią veiklą, Komisija, siekdama konkre čių pilietinės visuomen ės 
dialogų tikslų ir remdamasi Finansiniu reglamentu bei jo įgyvendinimo taisykl ėmis, taip pat 
gali teikti tiesiogines dotacijas tam tikriems pareišk ėjams.  
Plėtros proceso komunikacijos strategijos tikslas sutampa su pilietin ės visuomen ės dialogo 
tikslu – ES ir šalyse kandidat ėse skatinti viešuosius debatus ateities pl ėtros proces ų 
klausimais. Tod ėl ši strategija daugeliu atžvilgiu remia pilietin ės visuomen ės dialogą. Šiam 
 
LT 14   LT tikslui įgyvendinti gali b ūti naudojamos šalyse kandidat ėse esančių delegacij ų komunikacinei 
ir informacinei veiklai skirtos biudžeto l ėšos, taip pat pl ėtros procesui numatytos PRINCE 
programos l ėšos, skirtos veiksmams Europos S ąjungos viduje finansuoti. 
Siekdama valdyti ir įgyvendinti su pilietin ės visuomen ės dialogu susijusius projektus, 
Komisija remsis Briuselyje ir šalyse kandidat ėse esančiose EB delegacijose turimomis 
struktūromis ir ištekliais, taip pat atitinkamomis šali ų kandidačių institucijomis. Galimyb ė 
sukurti papildomas konkre čias struktūras bus svarstoma tik tuomet, jei ateities įvykių raidos 
metu tai pasirodyt ų reikalinga. Toki ų struktūrų pavyzdžiu gal ėtų būti šiuo metu veikiantys 
fondai, kuri ų tikslas – skatinti ES ir kit ų pasaulio region ų abipusį pažinimą bei kultūrinius 
mainus. 
4.3. Viz ų problematika 
Šiuo metu Turkijos pilie čiams taikomas viz ų režimas, kuris gali trukdyti Turkijos pilie čiams 
dalyvauti tam tikroje šiame komu nikate aptartoj e veikloje, ypa č jei vizų prašymų skaičius 
sparčiai išauga per gana trump ą laikotarp į. Todėl būtų pageidautina pilietin ės visuomen ės 
dialogo dalyvi ų labui supaprastinti viz ų išdavimo proced ūras. Siekiant užtikrinti, kad 
pilietinės visuomen ės dialogas vykt ų sklandžiai, už vis ų išdavimą atsakingos valstyb ės narės 
turės visapusiškai bendra darbiauti ir pasir ūpinti, kad dalyviai, nereikalaujant pateikti 
daugybės patvirtinam ųjų dokument ų, galėtų laiku gauti vizas. 
5. MONITORINGAS IR ATASKAIT Ų TEIKIMAS  
Šis komunikatas yra tik pirmasis etapas stip rinant Turkijos, Kroatijos ir ES pilietin ės 
visuomen ės dialogą. Kadangi šis dialogas vyks tuo pa čiu metu kaip derybos d ėl narystės, 
laikui bėgant keisis poreikiai ir tiks lai, ir gali prireikti dialog ą pakreipti kita linkme. 
Komisija reguliariai tikrins atlikt ą veiklą ir pasiektus rezultatus. Reguliariai leidžiam ų 
kasmetini ų ataskaitų apie Turkij ą atskirame skyriuje bus pateikiama informacija apie 
pagrindin ę su pilietin ės visuomen ės dialogu susijusi ą veiklą ir jos rezultatus. Be to, ES 
tinklalapio portale Europa bus parengtas specialus puslapis, kuriame bus platinama 
informacija apie su pilietin ės visuomen ės dialogu susijusius vykdomus projektus ir 
iniciatyvas.  
Nežiūrint plačiai vykdomos apklausos apie visuomen ės pritarim ą ES plėtrai, ypač trūksta 
faktinės informacijos apie ES ir Turkijos kult ūrinius santykius ir apie tai, k ą šios pusės mano 
viena apie kit ą. Siekdama ištaisyti ši ą padėtį, Komisija stengsis veiksmingiau ir reguliariai 
stebėti ES ir Turkijos pilietines visuomenes bei j ų abipuses paži ūras. Tai tur ėtų padėti kurti 
tolimesnę dialogo politik ą. Taip pat gal ėtų būti svarstoma galimyb ė atlikti konkret ų tyrimą 
apie tai, k ą ES ir Turkija mano viena apie kit ą.