Bendroji rinka yra vienas didžiausių Europos laimėjimų. Pastaruosius 50 metų veikiančios bendrosios rinkos nauda akivaizdi: Europos įmonėms atsivėrė naujų verslo galimybių ir jos pasinaudojo masto ekonomija, dėl kurios išaugo pramonės konkurencingumas, taip pat sukurta naujų darbo vietų, vartotojai turi didesnį pasirinkimą mažesnėmis kainoms, piliečiai gali gyventi, mokytis ir dirbti bet kur Europoje. Be to, užtikrinta geresnė ES įmonių integracija į tarptautines vertės grandines ir sustiprintas Europos bendrovių konkurencingumas pasaulyje.

Šios kliūtys taip pat neigiamai veikia kitų svarbių sričių, pvz., transporto, telekomunikacijų ir energetikos, politiką. Dėl jų mažėja ES patrauklumas vidaus ir išorės investuotojams. Be to, stringa inovacijų diegimas, įmonėms trūksta paskatų kurti naujus produktus ir paslaugas Europoje, įdarbinti papildomus darbuotojus ir plėstis naujose rinkose.

2.3.Praktinis paslaugų rinkos be sienų diegimas

Veiksmai. Komisija pateiks pasiūlymą dėl teisės akto, kuriuo būtų reglamentuojamas įmonių nemokumas, ankstyvas restruktūrizavimas ir „dar viena galimybė“, šalinama verslo žlugimo baimė ir užtikrinama, kad verslininkai turėtų dar vieną galimybę. Bus siekiama mažinti administracinę naštą, susijusią su įmonės veiklos pradžia ir veiklos plėtimu, be kita ko, skaitmeninių technologijų naudojimą, tarpvalstybinius susijungimus ir skaidymą skatinančiomis iniciatyvomis. Komisija pradės Naujai įsteigtų įmonių iniciatyvą – išsamų naujai įsteigtoms įmonėms taikomų reikalavimų

Taip pat esama inovacijas stabdančių kliūčių. Komisijos geresnio reglamentavimo programoje nustatyta priemonė, kuria vertinamas galimas naujų politikos pasiūlymų poveikis inovacijoms, nustatomos kliūtys ir galimi jų šalinimo būdai. Per REFIT platformą galima pateikti siūlymų dėl nustatytų probleminių klausimų. Šiomis aplinkybėmis Komisija taip pat sieks nustatyti novatoriškas rinkas, kuriose būtų galima pabandyti pritaikyti novatoriškas reglamentavimo strategijas, kad būtų patikrintas novatoriškų sprendimų tinkamumas, tvarumas ir jų nauda skatinant investicijas ir kuriant naujas darbo vietas.

Be to, pagal kelias ES finansavimo programas, pvz., programą „Horizontas 2020“, COSME, Europos struktūrinius ir investicijų fondus, numatytos MVĮ ir naujai įsteigtų įmonių rėmimo iniciatyvos. Pagal ES programas MVĮ ir naujai įsteigtoms įmonėms teikiamos konsultacijos dėl finansavimo galimybių ir tarpvalstybinės veiklos, taip pat teikiama susijusi parama. Komisija COSME lėšomis rengs veiklą pradedančioms novatoriškoms MVĮ skirtas informacines kampanijas, kad jas paskatintų plėsti tarpvalstybinę veiklą ir pasinaudoti galimybėmis.

MVĮ ir naujai įsteigtoms įmonėms dažnai sunku gauti finansavimą. Investicijų plane Europai MVĮ jau skiriama itin daug dėmesio. Pavyzdžiui, ketvirtadalis Europos strateginių investicijų fondo teikiamų garantijų bus naudojamos novatoriškoms MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms remti, taip pat užtikrinti, kad naujai įsteigtos įmonės galėtų greičiau ir dažniau pasinaudoti rizikos finansais. Be to, kuriant kapitalo rinkų sąjungą bus parengtos priemonės, kuriomis remiamas rizikos kapitalas ir rizikos kapitalo finansavimas ES. Komisija pateiks pasiūlymų dėl Europos rizikos kapitalo fondų fondo, kuris būtų finansuojamas ES biudžeto lėšomis ir prie kurio galėtų prisidėti kiti dalyviai, kad būtų pritraukta privataus kapitalo, kaip numatyta Investicijų plane. Fondo lėšomis būtų skatinama kurti naujas įmones ir didinti jų veiklos bendrojoje rinkoje mastą.

Naujai įsteigtoms įmonėms taip pat nelengva išsiaiškinti norminius reikalavimus ir jų laikytis. Todėl Komisija, svarstydama politikos priemones arba vertindama teisės aktus, ypatingą dėmesį pagal principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“ skiria MVĮ poveikio turinčioms taisyklėms. Valstybės narės pradėjo kurti vieno langelio principu veikiančius portalus, kuriuose būtų pateikta informacija apie visus norminius reikalavimus, kurių turi laikytis bet kuriame ekonomikos sektoriuje verslą pradedantis subjektas. Siekdama papildyti šias pastangas Komisija pradės Naujai įsteigtų įmonių iniciatyvą, į kurią bus įtraukti visi susiję dalyviai, įskaitant verslininkus, naujai įsteigtų įmonių bendruomenes, socialinius partnerius ir regionines bei nacionalines institucijas, ir kuria siekiama Europoje gerinti sąlygas naujai įsteigtoms įmonėms. Įgyvendinant iniciatyvą bus surengtos viešos konsultacijos, kad verslininkai galėtų pateikti idėjų. Prieš priimdama sprendimus, Komisija taip pat gali susipažinti su per REFIT platformą pateiktais siūlymais. Kartu su suinteresuotaisiais subjektais ji nagrinės, kaip pagal Bendrąją skaitmeninės rinkos strategiją kuriami Bendrieji skaitmeniniai vartai galėtų geriausiai padėti naujai įsteigtoms įmonėms laikytis reikalavimų. Kartu su Naujai įsteigtų įmonių iniciatyvos dalyviais Komisija parengs konkrečius minėtų vartų elementus, kurie padėtų naujai įsteigtoms įmonėms vykdyti tarpvalstybinę veiklą ir didinti veiklos Europoje mastą.

Verslininkai taip pat skundžiasi tuo, kad trūksta aiškumo dėl bendrovių teisės. Komisijos pasiūlymu dėl vienanarės bendrovės, kurį teisėkūros institucijos turėtų nedelsdamos priimti, bus sumažintos bendrovės registravimo išlaidos ir supaprastintos procedūros. Vadovaudamasi šia iniciatyva, Komisija toliau svarstys, kaip supaprastinti ir nustatyti kuo mažiau apsunkinančias bendrovėms taikomas taisykles, ir toliau kovos su priedangos įmonėmis, be kita ko, visais bendrovės gyvavimo etapais siūlydama skaitmeninius sprendimus, visų pirma susijusius su bendrovės registracija, bendrovės dokumentų teikimu ir informacija. Atsižvelgdama į mažoms bendrovėms kylančius didelius sunkumus, visų pirma vykdant tarpvalstybines operacijas, Komisija taip pat svarstys, ar reikia atnaujinti dabartines tarpvalstybiniam bendrovių susijungimui taikomas taisykles, ir ar reikia jas papildyti taisyklėmis dėl tarpvalstybinio skaidymo. Tai galėtų padėti MVĮ išsirinkti joms tinkamiausią verslo strategiją ir geriau prisitaikyti prie kintančių rinkos sąlygų, nesilpninant socialinės ir užimtumo apsaugos.

Daug verslininkų, ketinančių pradėti tarpvalstybinę veiklą, skundžiasi PVM reglamentavimo sudėtingumu. Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje Komisija paskelbė apie PVM supaprastinimo teisėkūros priemonę, kuri visų pirma turėtų padėti nedidelėms elektronine prekyba užsiimančioms įmonėms vykdyti tarpvalstybinę veiklą. Be to, įgyvendindama veiksmų planą dėl nuo sukčiavimo apsaugoto PVM sistemos, Komisija parengs išsamų MVĮ skirtą paprastinimo priemonių rinkinį, kuriuo siekiama sumažinti tokioms įmonėms tenkančią administracinę naštą. Taip bus skatinamas jų augimas ir tarpvalstybinės prekybos plėtotė.

Paslaugų teikėjo pasas, išduodamas laikantis principo „tik vieną kartą“, padės užtikrinti, kad informacijos ir dokumentų, jau pateiktų buveinės valstybės narei, nebūtų prašoma kelis kartus, nes paslaugų teikėjo prašymu buveinės šalies administracija sukurs bendrą elektroninę dokumentų saugyklą. Kartu naudojamos suvienodinta pranešimo forma ir elektroninė dokumentų saugykla padėtų laikytis dabartinių ex ante pranešimų ir kontrolės reikalavimų.

Tačiau peržiūrint Profesinių kvalifikacijų direktyvą, per pastaruosius dvejus metus buvo atliktas tarpusavio vertinimas, kuris parodė, kad panašių profesijų reglamentavimas ir ribojamos veiklos sritys valstybėse narėse smarkiai skiriasi.

Šiuo metu Europoje yra per 5 000 reglamentuojamųjų profesijų ir per 50 mln. jų atstovų. Nors taisyklėmis dėl naudojimosi reglamentuojamųjų profesijų paslaugomis ir jų teikimo buvo siekta apsaugoti tiek viešąjį interesą, tiek teikiamos paslaugos naudotoją, daugelis šių taisyklių dabar tapo neproporcingomis ir jomis kuriamos nereikalingos specialistų judumo reglamentavimo kliūtys ir mažinamas našumas.

Be to, iki šiol neišnaudotas didelis savanoriškų Europos paslaugų standartų sukūrimo ir naudojimo potencialas, atsižvelgiant į augančią paslaugų reikšmę ir kuriant integruotą Europos paslaugų rinką. Dėl tokių standartų galėtų sumažėti sąnaudos ir rinkos susiskaidymas, tačiau šiuo metu jie tesudaro 2 proc. visų Europos standartų. Pasinaudodama įgyta sėkminga patirtimi produktų srityje, Komisija paskelbs specialias rekomendacijas dėl šių klausimų ir užtikrins, kad tokie standartai būtų grindžiami paklausa ir taikomi ten, kur jų labiausiai reikia.

Standartai yra gyvybiškai svarbūs inovacijoms ir pažangai bendrojoje rinkoje: dėl jų padidėja saugumas, sąveikumas ir konkurencija ir sumažėja kliūčių prekybai. Konkurencingai Europai standartai itin svarbūs. Pastaraisiais dešimtmečiais prie laimėjimų šioje srityje labai prisidėjo Europos standartizacijos sistema. Neseniai atlikus tyrimą Jungtinėje Karalystėje paaiškėjo, kad daugiau kaip 28 proc. našumo padidėjimo šioje šalyje pasiekta dėl standartų naudojimo, o bendrovių dėl to gautos naudos įvertis – iki 5 proc. jų metinės apyvartos. Tokius laimėjimus sąlygojo unikali viešojo ir privačiojo sektorių – Europos reguliuotojo ir Europos standartizacijos bendruomenės – partnerystė.

Veiksmai. Vykdydama Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje nurodytą iniciatyvą dėl kovos su geografiniu blokavimu ir apskritai siekdama sąžiningesnės bendrosios rinkos, Komisija imsis tiek teisėkūros, tiek vykdymo užtikrinimo veiksmų, kad būtų kovojama su neteisėta vartotojų diskriminacija dėl jų gyvenamosios vietos ar pilietybės, susijusia su galimybe naudotis prekėmis ir paslaugomis, kainomis arba kitomis pardavimo sąlygomis. Numatyti šie veiksmai: nustatyti ir drausti konkrečias diskriminacijos dėl gyvenamosios vietos formas, nepagrįstas objektyviais ir patikrinamais veiksniais; padėti vartotojams ir vartotojų asociacijoms sužinoti apie diskriminacijos atvejus ir būdus, be kita ko, pasitelkiant skaidresnes priemones; keisti Reglamentą dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje, kad būtų tobulinamas nacionalinių valdžios institucijų vykdomas užtikrinimas.

Tačiau ES gali ir privalo padaryti daugiau. Viešieji pirkimai dažnai tebevykdomi neturint būtinų verslo įgūdžių ir techninių žinių arba neišmanant procedūrų, todėl nesilaikoma reikalavimų ir tiek įmonės, tiek mokesčių mokėtojai patiria neigiamų padarinių.

Viena didžiausių problemų – prieinamų duomenų ir analizės priemonių, kurios leistų užkirsti kelią problemoms ar pažeidimams arba juos nustatyti, trūkumas. Be to, nacionalinių peržiūros sistemų veikimas gali gerokai skirtis, ypač procedūros trukmės atžvilgiu. Taip pat esama didelių mokesčių ir bylinėjimosi išlaidų skirtumų. Galiausiai nėra struktūriškai renkama informacija apie skundus.

Kita problema – visų pirma vykdant stambius infrastruktūros projektus – viešųjų pirkimų proceso sudėtingumas ir trukmė taip pat dažnai lemia vėlavimus. Devyni iš dešimties stambių infrastruktūros projektų nevyksta kaip planuota: neretai planuota išlaidų sąmata viršijama iki 50 proc. Taip pat dažnai visais proceso etapais – nuo planavimo iki projekto įgyvendinimo ir sutarties vykdymo – vėluojama.

Remiantis turimais duomenimis, sudaryti sutartis dėl projektų, kurių vertė viršija 700 mln. EUR, paprastai užtrunka gerokai ilgiau nei kitos procedūros, ir to priežastis nėra ilgesnis paraiškų teikimo parengimo laikotarpis. Jeigu vidutinė tipinės procedūros (nuo kvietimo pateikti pasiūlymą išsiuntimo iki pirkimo sutarties skyrimo) trukmė yra trys su puse mėnesio, stambių infrastruktūros projektų atveju ji vidutiniškai trunka 25 mėnesius, o procedūrų, kuriose vykdomos derybos, atveju – net 35 mėnesius.

Todėl Komisija imsis keleto iniciatyvų. Remdama valstybių narių pastangas geriau valdyti viešuosius pirkimus, ji sieks palengvinti viešųjų pirkimų duomenų rinkimą, sujungimą, tvarkymą ir analizę. Remdamasi jau esamomis politikos priemonėmis, kaip antai e. viešasis pirkimas, Komisija skatins kurti priemones, kuriomis užtikrinama geresnė duomenų kokybė ir prieinamumas, supaprastindama esamus duomenų rinkimo mechanizmus ir remdama sutarčių registrų sukūrimą. Ji taip pat skatins duomenų analizės priemonių kūrimą, pirmiausia – viešojo pirkimo proceso anomalijoms nustatyti.

Komisija taip pat sieks gerinti teisių gynimo viešųjų pirkimų srityje sistemos veiksmingumą, efektyvumą ir skaidrumą, vadovaudamasi Teisių gynimo priemonių direktyvomis. Šiomis direktyvomis siekiama užtikrinti veiksmingą ir kuo spartesnę viešojo pirkimo sprendimų peržiūrą. Peržiūros procedūros numatytos visose valstybėse narėse ir ekonominės veiklos vykdytojai jomis plačiai naudojasi.

Komisija skatins pirmąja instancija peržiūrą vykdančias institucijas bendradarbiauti ir palaikyti ryšius, kad gerėtų keitimasis informacija ir gerąja patirtimi. Ypatingas dėmesys bus skiriamas pirmąja instancija peržiūrą vykdančių specializuotų administracinių institucijų sustiprinimui. Komisija taip pat tobulins nacionalinių peržiūros sistemų veiksmingumo stebėseną reguliariai jas vertindama, taip pat naudodamasi Vidaus rinkos rezultatų suvestine. Visa tai papildys Teisių gynimo priemonių direktyvų REFIT vertinimo ataskaita.

Be to, Komisija valstybių narių pageidavimu teiks pagalbą ir konsultacijas dėl jų planuojamų projektų viešojo pirkimo aspektų teisėtumo. Ši pagalba bus grindžiama savanorišku infrastruktūros projektų, kurių bendra vertė siekia ar viršija 700 mln. EUR, ex ante vertinimo mechanizmu.

Bus parengta speciali procedūra, pagal kurią viešųjų pirkimų institucijos, pranešusios apie projektą, galės gauti Komisijos nuomonę apie numatomos konkurso procedūros atitiktį ES pirkimo taisyklėms. Panešime turėtų būti pateikta informacija apie projektą ir visi susiję dokumentai, įskaitant konkurso dokumentų projektą. Komisija savo nuomonę pareikš per laikotarpį, kuris iš principo neturėtų viršyti trijų mėnesių nuo pranešimo apie projektą. Vėliau Komisija šią patirtį įvertins, kad nustatytų, ar pasiekta reikalingų ir laukiamų rezultatų.

Veiksmai. Komisija sukurs tam tikrų stambių infrastruktūros projektų viešojo pirkimo aspektų savanoriško ex ante vertinimo mechanizmą. Ji ragins valstybes nares gerinti viešojo pirkimo sprendimų peržiūrą, skatindama pirmąja instancija peržiūrą vykdančių institucijų tarpusavio ryšių palaikymą, teikdama specializuotą teisinę ir techninę pagalbą valstybėms narėms, kurios siekia sukurti ar sustiprinti specializuotas pirmąja instancija peržiūrą vykdančias administracines institucijas, ir tobulindama įprastinio vertinimo stebėsenos veiksmingumą, taip pat naudodamasi Bendrosios rinkos suvestine. Komisija bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, kad nacionalinės viešųjų pirkimų sistemos būtų skaidresnės ir kokybiškesnės: tam bus naudojami geresni duomenys, kuriami sutarčių registrai, apimantys visą sutarčių galiojimo ciklą, ir remiamas duomenų analizės ir anomalijų nustatymo priemonės sukūrimas ir įdiegimas, kad būtų galima geriau atskleisti esamus ar būsimus viešųjų pirkimų pažeidimus.

3.3.Įtvirtinti Europos intelektinės nuosavybės sistemą

Sektoriuose, kuriuose didelę reikšmę turi intelektinė nuosavybė, sukuriama 39 proc. ES BVP ir 35 proc. darbo vietų; jie taip pat yra inovacijų variklis. Intelektinės nuosavybės apsaugos srityje Europoje padaryta nemenka pažanga, ypač neseniai priėmus Bendrąją patento sistemą ir modernizavus prekės ženklų acquis.

Bendroji patentų sistema reikšmingai prisidės sudarant sąlygas inovacijoms dalyvaujančiose valstybėse narėse. Nedaug trūksta, kad ši sistema pagaliau būtų įdiegta ir kad būtų įsteigtas specializuotas Europos patentų teismas, kurio verslo atstovai reikalavo dešimtmečiais. Tačiau pagrindinis uždavinys šiuo metu – tinkamai užbaigti paskutinį etapą, be kita ko, pašalinant neaiškumus dėl to, kaip bendrasis patentas bus taikomas kartu su nacionaliniais patentais ir nacionaliniais papildomos apsaugos liudijimais (PAL), suteiktais pagal PAL režimą, ir galbūt sukuriant bendrąjį PAL dokumentą.

Papildomos apsaugos liudijimas gyvybiškai reikalingas vaistų, medicinos įrangos, gyvūnų sveikatos priežiūros produktų ir pasėlių apdorojimo produktų gamintojams, taip pat naujiems sektoriams, kurių produktams, tikėtina, reikės leidimų tiekti rinkai.

Bendras PAL dokumentas suteiktų daugiau tikrumo pramonės sektoriams, kurių produktams turi būti išduoti leidimai tiekti rinkai. Konkrečiai bendras PAL dokumentas padidintų skaidrumą ir tikrumą vaistų apsaugos srityje. Tai paskatintų naujoviškų ir generinių (biologiškai panašių) vaistų gamintojus investuoti, o valstybes nares – optimizuoti savo sveikatos apsaugos biudžetus, todėl būtų užtikrintas didesnis vaistų prieinamumas.

Kad sustiprintų pramonės sektorių, kurių gaminiams turi būti išduoti leidimai teikti rinkai, gamybą ES ir konkurencingumą, Komisija ištirs galimybę pakoreguoti tam tikrus patentų ir PAL apsaugos aspektus. Atsisakius gamybos sektoriaus PAL, Europos generinių ir biologiškai panašių vaistų pramonė galėtų sukurti ES tūkstančius aukštųjų technologijų darbo vietų ir įkurti daug naujų įmonių. Atnaujinus ES išimties patentų moksliniams tyrimams taikymo sritį, be kita ko, visoje bendrojoje rinkoje būtų užtikrintas sklandus vaistų veikliųjų medžiagų tiekimas.

ES ir jos valstybėms narėms taip pat reikia padidinti paramą MVĮ, kad jos galėtų visiškai pasinaudoti savo investicijų apsauga. Neseniai Vidaus rinkos derinimo tarnybai (OHIM) atlikus tyrimą paaiškėjo, kad tik 9 proc. Europos MVĮ turi intelektinės nuosavybės teisių, bet tokių teisių turinčios MVĮ sukuria vidutiniškai 32 proc. daugiau pajamų vienam darbuotojui, palyginti su tokių teisių neturinčiomis įmonėmis. Užtikrindama tolesnį 2014 m. veiksmų plano dėl intelektinės nuosavybės teisių (INT) užtikrinimo įgyvendinimą, Komisija padės mažesnėms įmonėms veiksmingiau apsaugoti ir valdyti intelektinės nuosavybės teises ir užtikrinti, kad šios teisės būtų gerbiamos, geriau koordinuodama informacijos prieinamumą ir finansinės pagalbos programas. Komisija taip pat toliau sieks išsiaiškinti, kaip geriausiai išnaudoti tradicinę Europos praktinę patirtį, ir atsižvelgs į viešosios konsultacijos dėl ne žemės ūkio geografinių nuorodų apsaugos rezultatus.

Galiausiai, kaip paskelbta Europos Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje, Komisija peržiūrės INT gynimo sistemą, atsižvelgdama į tai, kad vis daugiau pažeidimų yra tarpvalstybinio pobūdžio. Ji teiks pirmenybę „pinigų sekimo“ požiūriui, kad komercinio masto pažeidėjai netektų pajamų srautų, nes būtent tokie INT pažeidimai daro didžiausią žalą ES ekonomikai. Vadovaujantis šios strategijos tikslais, ypatingas dėmesys bus skiriamas MVĮ, siekiant joms padėti ginti savo intelektinės nuosavybės teises.

Veiksmai. Komisija pateiks iniciatyvų, skirtų intelektinės nuosavybės sistemai sutvirtinti ir modernizuoti, įskaitant priemones, kuriomis būtų remiamas intelektinės nuosavybės naudojimas MVĮ. Ji rengs konsultacijas, svarstys ir siūlys ir kitas Europos patentų sistemos tobulinimo priemones, pirmiausia skirtas vaistų ir kitiems pramonėms sektoriams, kurių gaminiams turi būti išduoti leidimai teikti rinkai. Kaip paskelbta pagal Bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją, 2016 m. Komisija peržiūrės ES intelektinės nuosavybės gynimo sistemą ir komercinio masto pažeidimų atveju laikysis „pinigų sekimo“ požiūrio.

4.Konkrečių rezultatų užtikrinimas