LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 185/15

Europos regionų komiteto nuomonė „Turizmas – regioninio bendradarbiavimo ES varomoji jėga“

(2017/C 185/03)

Pranešėjas Hans-Peter WAGNER (AT/EPP), Breitenvango meras

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Daugiapakopis valdymas

1. remia ES politiką, kuria siekiama išlaikyti pirmaujančią Europos – kaip turistų labiausiai lankomo pasaulio regiono – poziciją (2015 m. Europoje apsilankė 51,4 % visų užsienio turistų, t. y. apie 609 mln. žmonių (1)) ir užtikrinti, kad šis sektorius maksimaliai prisidėtų prie tvarumo, inovacijų, ekonomikos augimo ir užimtumo;

2. pabrėžia, kad remiantis SESV 195 straipsniu turizmas priklauso valstybių narių kompetencijai ir kad ES kompetencijai priklauso remti, koordinuoti ar papildyti valstybių narių veiksmus, taigi ir vietos ir regionų valdžios institucijų veiksmus, šioje srityje. Šioje srityje pagrindinis vaidmuo tenka regionų ir vietos valdžios institucijoms atsižvelgiant į jų kompetenciją, nes daugelis regionų šiame sektoriuje turi išskirtinę kompetenciją. Atsižvelgiant į turizmo svarbą vidaus rinkai būtinas valstybių narių, regionų ir vietos valdžios lygmenų bendradarbiavimas, laikantis subsidiarumo ir daugiapakopio valdymo principų, taip pat bendri Europos principai, kriterijai ir priemonės, turinčios Europos pridėtinę vertę;

3. ragina Europos Komisiją (EK) persvarstyti 2010 m. turizmo strategiją, parengti integruotą ES turizmo politiką, susijusią su visomis svarbiomis ES politikos sritimis, didinti turistų pasitikėjimą visu turizmo sektoriumi, laikytis ryžtingesnio požiūrio į sezoniškumą ir pateikti daugiametę darbo programą su aiškiais tikslais, rodikliais ir turizmui skirtomis priemonėmis;

4. prašo ES valstybių narių remiantis ES turizmo strategija vystyti nacionalinę turizmo politiką konsultuojantis su vietos ir regionų valdžios institucijomis;

5. ragina į visas makroregionines stategijas įtraukti turizmo skyrių (2). EK raginama kartu su RK parengti teminį katalogą, kuriame makroregionams būtų nustatyti galimi turizmo tikslai;

6. pabrėžia, kad šiuo metu turizmas yra vienas sparčiausiai augančių ekonomikos sektorių Europoje; tai sektorius, kuris skatina pasaulinį ekonomikos augimą ir vystymąsi, sukuria milijonus darbo vietų, didina eksportą ir investicijas bei keičia žmonių gyvenimus; tai sektorius, kuris leidžia patirti kultūrų įvairovę ir vertybes; ir aktyviai prisideda laipsniškai stiprinant jaunųjų kartų Europos tapatybę;

7. ragina regionus ir miestus ateityje parengti turizmo strategijas, derančias su Europos ir makroregioninėmis strategijomis, ir kurti viešojo sektoriaus subjektų bendradarbiavimą bei viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes naujai turizmo infrastruktūrai kurti, skatinti ir įgyvendinti, atsižvelgiant į senėjančios Europos visuomenės poreikius ir sudarant sąlygas vyresnio amžiaus piliečiams be kliūčių keliauti visoje Sąjungoje. Šios strategijos turėtų būti derinamos su turizmo skatinimo lankytinose vietose planų rengimu siekiant padidinti jų konkurencingumą skatinančius viešuosius ir privačius išteklius ir infrastruktūrą. Tai pat reikia skatinti tvarkyti pripažintas lankytinas vietas, kuriose laikui bėgant sumažėjo esamų išteklių pajėgumas pritraukti turistų srautus;

8. ragina valstybes nares ir Europos Komisiją sudaryti sąlygas vietos ir regionų valdžios institucijų tarpvalstybiniam bendradarbiavimui turizmo srityje ir aktyviai jį remti;

9. skatina kurti keletą sektorių apimančias vietos ir regionų platformas (3), skirtas turizmo vietovių jungimuisi į tinklus, strateginei plėtrai ir rinkodarai (4), tęsti dialogą ir keistis gerąja praktika bei praktinėmis žiniomis apie ES finansinių priemonių naudojimą;

10. primena, kad Europoje vykdomo tarpvalstybinio bendradarbiavimo požiūriu turizmas yra viena svarbiausių politikos sričių. Tarpvalstybinės bendradarbiavimo struktūros, įskaitant ETBG ir euroregionus, raginamos pasitelkus tarpvalstybines turizmo strategijas (pavyzdžiui, transporto arba rinkodaros strategijas) palengvinti tarpvalstybinį, tarptautinį ir tarpregioninį bendradarbiavimą ir taip padidinti pridėtinę vertę, užimtumą ir regioninę pasiūlą vartotojams. Šiuo tikslu jos turėtų naudotis visomis galimomis Europos paramos priemonėmis (pavyzdžiui, ESIF, ESI fondais, Interreg, „Horizontas 2020“), įtraukiant labai patyrusias organizacijas, grupes ar tinklus, susijusius su šiuo sektoriumi;

Turizmas ir infrastruktūra

11. ragina naudoti viešuosius ir privačius išteklius tvariam kelionių ir turizmo infrastruktūros (5), kuri daugelyje sričių užtikrina visuotinės svarbos paslaugų teikimą, pagerinimui atokiose vietovėse, kalnų regionuose, salose ir pakrančių vietovėse siekiant užtikrinti turizmo regionų pasiekiamumą, aprūpinimą ir konkurencingumą, ir primygtinai siūlo: — pagerinti Eurostato (ar kitų organizacijų, pavyzdžiui, Europos kelionių komisijos ar Jungtinių Tautų Pasaulio turizmo organizacijos) duomenų apie turistų srautus (vykimas tranzitu ir tikslingas turizmas) sistemą; — įtraukti Eurostatą teikiant daugiau pagal teritorijas suskirstytos informacijos (daugiau nei pagal NUTS 2(1)) ir prisitaikant prie naujų poreikių arba reikalavimų (pavyzdžiui, įtraukti prieinamumo kintamuosius, išmetamą CO2 kiekį). Tai suteiks galimybę lankytinoms vietovėms turėti patikimų ir palyginamų duomenų siekiant įvertinti ir pagerinti išteklių naudojimą tvarumo požiūriu; — atsižvelgiant į didžiulę transporto ir aplinkos apkrovą bei infrastruktūros turistiniuose regionuose perkrovą visais valdymo lygmenimis remti pajėgumų ir lankytinų vietų valdymą; — numatyti pinigines paskatas turistų srautams išsklaidyti ir jiems koordinuoti visoje Europoje (6) prisiimant aiškų įsipareigojimą sumažinti sezoniškumą; — persvarstyti EK baltąją knygą siekiant konkurencingos transporto sistemos visoje Europoje, visų pirma siekiant sumažinti tranzito daromą spaudimą pažeidžiamiems regionams (tarp jų miestų aglomeracijoms ir gamtos regionams), užtikrinti nenutrūkstamą kelionės grandinę nuo durų iki durų, informavimą apie viešąjį transportą ir esamą pasiūlą (7), taip pat priemones viešajam transportui, ypač kelionėms traukiniu (8) skatinti, informavimą apie esamus pasiūlymus bei priemones Europos ir nacionaliniams dviračių takams ir ilgiesiems pėsčiųjų takams propaguoti;

12. ragina į Europos, nacionalines ir regionų turizmo strategijas įtraukti kovos su terorizmu, saugumo, ypač viešosiose vietose, ir civilinės saugos klausimus; visų pirma tai pasakytina apie komunikaciją krizės metu ir krizių valdymą nacionalinėse, regionų ir vietos nenumatytų atvejų planuose ir procesuose;

Investicijos turizmo srityje

13. ragina Europos Komisiją, atliekant daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio vertinimą, iš esmės persvarstyti savo požiūrį į turizmą skirstant ESI fondų lėšas, nes šiuo metu šių fondų lėšomis neremiamas turizmas kai kuriose valstybėse, nors daugelyje šių šalių regionų yra mažiau išsivysčiusių vietovių, kuriose turizmas yra praktiškai vienintelė įmanoma vystymosi priemonė (pavyzdžiui, nacionaliniai parkai, aplinkos požiūriu saugomos teritorijos ir kt.);

14. pabrėžia, jog turi būti investuojama į Europos turizmo konkurencingumą. Visų pirma MVĮ turėtų geriau pasinaudoti bendrosios skaitmeninės rinkos strategija ir su ja susijusiais paramos priemonių rinkiniais (ESIF, ESI fondai, EJRŽF, Interreg, URBACT, programa LIFE, programa „Horizontas“, COSME, „Kūrybiška Europa“, „Erasmus+“, EaSI) (9). Todėl reikėtų numatyti MVĮ paramos ir mokymo priemones, kurios padėtų veiksmingiau naudoti lėšas;

15. pritaria raginimui į metinį ES biudžetą įtraukti Europos turizmo rėmimui skirtą biudžeto eilutę, pagal kurią būtų finansuojami novatoriški, konkurencingi, tvarūs tarpregioniniai ir tarpvalstybiniai projektai, ir remia skiriamą didesnį dėmesį turizmui svarbioms investicijoms ES regioninėje politikoje po 2020 m. ES parama turi užtikrinti palengvinimą MVĮ, o su finansavimo valdymo procesu susijusią biurokratinę naštą reikia gerokai sumažinti;

16. ragina valstybes nares ir jų regionų valdžios institucijas įtraukti turizmo prioritetus į savo veiklos programas po 2020 m., sudaryti sąlygas valdžios institucijoms ir privačiajam sektoriui gauti lėšų savo projektams finansuoti; atsižvelgdamas į demografinių pokyčių spartą, rekomenduoja pirmenybę teikti iniciatyvoms, kuriomis siekiama pritaikyti turizmo infrastruktūrą ir transportą prie senėjančios visuomenės poreikių;

17. ragina valstybes nares: — spartinti turizmo sektoriaus skaitmeninimą ir ypač prieigos prie sparčiojo plačiajuosčio interneto ryšio plėtrą atokiausiuose, nuošaliuose, retai apgyvendintuose ir kalnų regionuose; — rekomenduoja valdžios institucijoms išnaudoti Europos skaitmeninės darbotvarkės potencialą ir naudotis jos sukuriamomis galimybėmis skatinti e. sveikatos paslaugas, naudingas ir piliečiams, ir keliautojams; — imtis priemonių siekiant užtikrinti didelį lankytojų srautą ištisus metus; — skatinti ilginti vidutinę buvimo trukmę kelionės vietose; — gerinti šio sektoriaus specialistų gebėjimus ir didinti galimybes įsidarbinti; — siekti tvarumo, kaip vieno iš pagrindinių lankytinų vietų ir turistinių produktų valdymo kriterijų ir — kurti ekspertų forumus, skirtus geriausios praktikos, visų pirma MVĮ, sklaidai;

18. apgailestauja, kad dėl žinių trūkumo MVĮ nepakankamai naudojasi ESIF, ir pritaria regioninių investicijų platformų sukūrimui pagal ESIF, kad MVĮ galėtų naudotis informacija ir praktine patirtimi sekant regioninės plėtros pavyzdžiu (pavyzdžiui, „theALPS“ (10)). Įgyvendindamas savo 7-ajame regionų ir miestų vadovų susitikime Bratislavoje priimtą deklaraciją „Investuoti ir sujungti“ (11) RK siūlo EK ir EIB bendrai sukurti Europos investicijų platformą su turizmu susijusioms MVĮ ir pagal ESIF kartu organizuoti vietos turizmo investicijų forumus. Konkrečiai, iki 2018 m. turėtų būti įgyvendinti penki bandomieji projektai pavyzdiniuose regionuose (kaimo/atokiuose arba atokiausiuose regionuose, kalnų, pasienio, salų/pakrančių regionuose ir miestuose), galimai taip pat įtraukiant NECSTouR (Europos regionų tinklą tvariam ir konkurencingam turizmui skatinti), Europos pasienio regionų asociaciją, Europos teritorinio bendradarbiavimo grupes ar euroregionus;

19. ragina regionus ir ETBG kartu su ESIF valdančiąja taryba ir EIB motyvuoti savo regionų bankus pateikti investicijų programas, palengvinančias tarpvalstybines investicijas ir su turizmu susijusių MVĮ galimybes gauti ES finansavimą ir privačiojo sektoriaus išteklių (viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės modeliai);

20. ragina EK remti tarpvalstybinius labai mažus ir mažus projektus turizmo srityje, taip pat žmonių tarpusavio projektus, kurie ypač pasienio regionuose svariai prisideda prie europietiškumo suvokimo;

21. pakartoja savo raginimą padidinti valstybės pagalbos VESP, kurios dažnai yra naudingos ir su turizmu susijusiai infrastruktūrai, de minimis ribines vertes iki 1 mln. EUR kiekvienu konkrečiu atveju per trejus mokestinius metus; regionuose, kurių ekonominis ir socialinis stabilumas didžia dalimi priklauso nuo turizmo ir kuriuose didelis nedarbas, šios ribinės vertės turėtų galioti ir viešosioms investicijoms į su turizmu susijusią infrastruktūra, su sąlyga, kad ja reguliariai naudosis ir vietos gyventojai; kartu primena, kad iki 2020 m. gruodžio 31 d. taikomas dabartinis Bendrasis bendrosios išimties reglamentas (ES) Nr. 651/2014 jau apima pagalbą kultūrai ir paveldo išsaugojimui bei pagalbą sporto ir daugiafunkcinei laisvalaikio infrastruktūrai;

22. atkreipia dėmesį į tai, kad turizmas yra labai svarbus strategijos elementas daugelyje mažiau išsivysčiusių regionų, kurie turi didelį ir iki šiol nevisiškai išnaudotą ekonominį ir ekologinį potencialą;

Geresnė teisėkūra

23. atkreipia dėmesį į sunkumus, susijusius su reguliavimo sistema, ir rekomenduoja valstybėms narėms nesugriežtinti ES teisės aktų nacionalinėmis taisyklėmis (perteklinis reglamentavimas). Pagal programą REFIT RK rekomenduoja EK imtis šių konkrečiai su turizmu susijusių iniciatyvų: — supaprastinti plačiajuosčio interneto ryšio paslaugų teikėjams taikomas nuostatas, taip pat imtis priemonių, skirtų rinkos ekonomikos ir technologiniu požiūriu neutralios koncepcijos įgyvendinimui; — peržiūrėti perteklines ES vartotojų teisių direktyvoje nustatytas informavimo pareigas; — peržiūrėti ir, prireikus, persvarstyti Kelionių paketų direktyvą, reikėtų vengti pernelyg didelės biurokratinės naštos ir teisinio netikrumo; — supaprastinti Reglamento (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams nustatytas informavimo pareigas apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų sektoriuje; — supaprastinti galiojančias taisykles dėl skysčių vežimo keliaujant lėktuvu (12);

24. ragina miesto centrų atgaivinimo strategijose, nustatant būsimus investicijų į atgaivinimą ar infrastruktūrą poreikius, atidžiai išanalizuoti, koks būtų šių investicijų galimas poveikis išlaikant ar didinant vietos patrauklumą turizmo veiklai, ir gerinti prieinamumą riboto judumo piliečiams ir lankytojams;

Teminis turizmas

25. siūlo remti teminio turizmo projektus (13), grindžiamus pažangia specializacija (pažangieji regionai/miestai), siekiant kompensuoti neigiamą masinio turizmo poveikį, taip pat pradėti teikti Europos pažangiojo turizmo sostinės vardą, kurį kiekvienais metais turizmo pramonės, EK, EP ir RK atstovai suteiktų ne daugiau kaip trims ES miestams ir (arba) regionams. Šiuo tikslu ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas tvarių ir konkurencingų turizmo vietovių populiarinimui, suteikiant papildomos vertės Patraukliausių Europos turizmo vietovių (angl. EDEN) iniciatyvai. Už miestų centrų ir patogių miesto vietų įsisteigusiems traukos objektams reikia skirti dėmesio, kad naudos gautų ir didmiesčių periferijų transporto mazgai ar maži ir vidutinio dydžio miestai;

26. pabrėžia, kad miestų turizmas sukuria erdvinę dinamiką, kurią pasitelkus galima pertvarkyti miestų kraštovaizdį atnaujinant viešąsias erdves, infrastruktūrą ir jungtis, vystant vietos infrastruktūrą ir rekreacines vietas. Tai naudinga ne tik turistams, bet ir vietos bendruomenėms bei piliečiams;

27. ragina remti kultūrinį, gamtinį, istorinį ir religinį turizmą, prisidedantį prie užimtumo, kultūrų supratimo ir vietos, regionų bei kaimo plėtros, ir susieti turistams patrauklias vietas, pavyzdžiui, UNESCO žmonijos paveldu paskelbtus miestus ir vietoves, sukuriant teminius maršrutus Europos, nacionaliniu ir vietos lygmeniu. Šiuo tikslu Europos Sąjungoje reikia sukurti Pasaulio paveldo miestų Europos tinklą ir imtis konkrečių priemonių jiems išsaugoti ir apie juos informuoti;

28. primena, kad sveikatos ir sveikatingumo turizmas yra viena iš sparčiausiai augančių turizmo šakų, pritraukianti vyresnio amžiaus europiečius ir svečius iš trečiųjų šalių, ir rekomenduoja stiprinti turizmo ir senjorų ekonomikos darbotvarkės ryšį;

29. pabrėžia, kad kaimo turizmas išsaugo vietos bendruomenes, nes jis kuria darbo vietas, skatina plėtrą, tausoja aplinką ir remia kaimo kultūrą, meną ir amatus, ir ragina: — kaimo regionus, remiantis regioninės plėtros strategijomis, rengti integruotas, taip pat tarpvalstybines kaimo turizmo plėtros strategijas. Tokiomis strategijomis visų pirma turėtų būti siekiama užtikrinti sklandžias transporto jungtis, leidžiančias be kliūčių keliauti į kaimo vietoves ir po jas; — remti MVĮ partnerystes paslaugų teikimo srityje plačiu mastu numatant inovacijų konsultantus, kurie įmonėms patartų, kaip pritraukti miestų gyventojus; — plėtoti forumus ir platformas, kurios MVĮ suteikia galimybę kurti papildomus produktus ir didesnę naudą turistui; — kaimo vietoves savo vystymosi strategijose daugiau dėmesio skirti kultūros paveldui, nes jis padeda išsaugoti ir kurti darbo vietas, remia žemės ūkio įmones, saugo kultūrinį kraštovaizdį, remia kaimo menus ir amatus; — šiomis aplinkybėmis į bendrą žemės ūkio politiką po 2020 m. įtraukti konkrečią paramą su turizmu susijusioms MVĮ kaimo vietovėms, siekiant toliau populiarinti kaimo turizmą;

30. pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį atlieka kulinarinis turizmas kuriant naujas ir tvarias darbo vietas, ir atkreipia dėmesį į tai, kad vystant šį turizmo sektorių siekiama skatinti aukštos kokybės tradicinius ir vietos gaminius. Atsižvelgiant į tai, kad daugiau kaip trečdalis turistų išleidžiamų pinigų yra skirti maistui, kulinarijos menas yra užtikrintas ir esminis pajamų šaltinis;

31. pakartoja, kad remia Europos kultūros sostinės ir Europos paveldo ženklo iniciatyvas, taip pat Europos paveldo dienas ir Europos Sąjungos apdovanojimą už kultūros paveldą;

Klimato kaita ir tvarumas

32. primena, kad turizmas daugelyje regionų yra ekonomikos augimo, pajamų ir užimtumo garantas. RK ragina regionus savo turizmo strategijose (14) atkreipti dėmesį į tvarumą (15) pasitelkiant naujoviškas priemones, kurios padėtų stebėti ir stiprinti tris turizmo tvarumo aspektus: aplinkos, socialinį ir ekonominį (ETIS), kad būtų laikomasi holistinio požiūrio, leidžiančio iš anksto numatyti ir spręsti aplinkos apsaugos problemas, kurių daugėja dėl su turizmu susijusios veiklos. ES sanglaudos politika turėtų tikslingai remti šių koncepcijų plėtojimą;

33. primygtinai ragina surasti Europos lygmens teisinį sprendimą dėl dalijimosi ekonomikos tendencijos, kuri ne tik turi teigiamo poveikio, bet ir yra susijusi ir su rizika, pavyzdžiui, socialinio darbuotojų draudimo nebuvimas, klientų/turistų apgyvendinimo taisyklių nebuvimas, darbdavių rizikos perkėlimas darbuotojams, neigiamas fiskalinis poveikis ir kokybės kontrolės trūkumas lankytinoje vietoje;

34. pritaria tvaraus kultūrinio turizmo plėtrai miestuose, kuris gali labai paskatinti pajamų gavimą paveldo išsaugojimui ir valdymui reikalingai novatoriškai praktikai. Be to, miestų turizmas skatina inovacijas. Naudojimasis informacija, ryšių technologijomis ir pažangaus miesto koncepcija ne tik leidžia lankytojams patirti puikių įspūdžių, bet ir didina vietos gyventojų gyvenimo kokybę;

35. atsižvelgdamas į klimato kaitą, siūlo turistiniams regionams diversifikuoti savo ekonominius prioritetus, ypač kalnų ir pakrančių regionai turi palankias sąlygas išgauti atsinaujinančiąją energiją (vandens/vėjo, saulės, geoterminė, biomasės energija), ir kartu su sektoriumi investuoti į klimatui palankius projektus naudojantis tokiomis priemonėmis kaip Viešbučių energijos sprendimai (Hotel Energy Solutions, HES) (16) ir Energijos beveik nevartojantys viešbučiai (Nearly Zero Energy Hotels, neZEH) (17);

36. primygtinai ragina Komisiją remti kampanijas, skirtas didinti šio sektoriaus informuotumą apie tvarų gamtos išteklių valdymą (siekiant sumažinti vandens suvartojimą, maisto švaistymą ir valymo priemonių bei higienos reikmenų naudojimą);

Darbo rinka, švietimas ir moksliniai tyrimai

37. ragina EK ir valstybes nares toliau imtis priemonių dėl tarpvalstybinio formalaus kvalifikacijų pripažinimo turizmo srityje ir įvairiapusiško mokymo siekiant sumažinti sezoniškumo poveikį. Kvalifikacijų pripažinimas turi būti grindžiamas aukštais standartais (18);

38. pabrėžia, kad reikia kovoti su nedeklaruojamu arba netinkamai deklaruojamu darbu, kuris turizmo sektoriuje yra plačiai išplitęs (19);

39. primygtinai siūlo EK pagal EURES kartu su nacionalinėmis įdarbinimo agentūromis parengti turizmo sektoriaus programas, skirtas kvalifikuotos darbo jėgos įdarbinimui turistiniuose regionuose visoje Europoje;

40. ragina vietos ir regionų valdžios institucijas ir įdarbinimo agentūras glaudžiai bendradarbiauti su turizmo sektoriumi kvalifikacijos kėlimo srityje ir, vadovaujantis mokymosi visą gyvenimą principu, rengti mokymus, siekiant plėtoti kokybę (tvarumas, priežiūra, saugumas ir pan.) ir rinkodarą (skaitmeninimas) turizmo sektoriuje;

41. palankiai vertina tai, kad Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja savo 70-ojoje sesijoje priėmė naujus darnaus vystymosi tikslus (DVT) (20), ir pabrėžia, kad septyniolikoje DVT turizmas aiškiai nurodytas 8, 12 ir 14 tiksluose dėl savo gebėjimo skatinti ekonomikos augimą, įtrauktį ir deramą darbą visiems, skatinti tvarų vartojimą ir gamybą bei spartinti vandens išteklių išsaugojimą ir tvarią plėtrą, nurodant pagrindines veiklos kryptis: propagavimas ir informuotumo didinimas, žinių kūrimas ir sklaida, politikos formavimas ir gebėjimų stiprinimas ir švietimas;

42. pagal Europos švietimo kampaniją siūlo: — remti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes siekiant paspartinti sektoriaus profesionalizavimą mokymą susiejant su praktika (21); — jungti į tinklus profesines mokyklas, specializuotas aukštąsias mokyklas ir universitetus turizmo srityje ir įvertinti „Erasmus+“ poveikį turizmo sektoriui; — įsteigti Europos turizmo akademiją ir Jean Monnet katedrą Europos turizmo moksliniams tyrimams;

43. ragina valstybes nares, regionus ir miestus sparčiau integruoti migrantus ir prieglobsčio prašytojus į darbo rinką, išnaudoti migrantų kalbos ir dalykinius gebėjimus ir juos stiprinti;

Turizmas ir Europos pilietybė

44. pabrėžia, kad po ES keliaujančius Europos piliečius kaip vartotojus saugo ES teisė ir jie gali laisvai judėti ES vidaus rinkoje ir Šengeno erdvėje. Todėl turizmas, siekiant Europos pilietybės suvokimo ir abipusio supratimo skatinimo, yra labai svarbus. Dėl šios priežasties reikia paskatų, kad Europos piliečiai dažniau atostogautų Europoje. RK ragina EK ir valstybes nares, laikantis subsidiarumo principo ir taikant daugiapakopio valdymo principą, apsvarstyti šiuos pasiūlymus: — dovanoti jauniesiems europiečiams „InterRail“ bilietus, kai jiems sukanka 18 metų, kad jie galėtų keliauti ir geriau pažinti Europą, kaip pasiūlė Europos Parlamentas (22); — po ES keliaujantiems ES piliečiams pasiūlyti nemokamą Europos piliečio kelionės kortelę (įskaitant dviračio gabenimąsi ir dviračių nuomos punktus), prie kurios galėtų savanoriškai prisijungti valstybės narės, regionai ir miestai ir kuri leistų žemesne kaina naudotis viešojo transporto priemonėmis, lankyti muziejus ir pan.; šią kortelę turėtų būti galima užsisakyti RK, EK interneto svetainėse, visuose Europe Direct informaciniuose centruose ir dalyvaujančiose turizmo asociacijose, ir ji galiotų pateikus asmens tapatybę liudijantį dokumentą arba vienos iš ES šalių piliečio pasą; — sukurti elektroninį Europos keliautojo ženklelį (su socialine žiniasklaida susietą GPS mobiliąją programėlę „DiscoverYrope App“); — sukurti Europos keliautojo pasą, kuriame pateikiama ES piliečiui kelionėje naudinga informacija (vartotojo teisės, sveikatos priežiūra, ne Europoje esančių konsulatų adresai, pagalbos telefonai, informacija apie „Europos piliečio kelionės kortelę“);

45. pabrėžia svarbų turizmo sektorius indėlį į tautų tarpusavio supratimą ir geresnį kitų kultūrų suvokimą;

46. siūlo įsteigti EK, EP ir RK skiriamą žiniasklaidos apdovanojimą (turizmo „Oskarą“), kuris būtų teikiamas už spausdintinę ir vaizdo bei garso medžiagą, informuojančią apie Europos kultūros ir gamtos paveldą ir regionų bei vietos turistams patrauklias vietas Europoje ir stiprinančią europietiškumo suvokimą;

Turizmo išorės matmuo

47. pabrėžia vidaus rinkos ir Šengeno erdvės svarbą tarpvalstybiniam turizmui ir kaimyninėms rinkoms. RK primygtinai ragina ES valstybes nares užtikrinti Šengeno erdvę be sienų;

48. palankiai vertina 2014 m. balandžio mėn. EK priimtą vizų srities teisės aktų rinkinį (23) ir pabrėžia, kad vizų režimo supaprastinimas yra itin svarbi sąlyga paskatinti turistus aplankyti Europą (24). Reikėtų kruopščiai įvertinti saugumo klausimus atsižvelgiant į ekonominį turizmo indėlį; šiuo požiūriu Komitetas palankiai vertina sprendimą įsteigti Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemą (ETIAS) (25), kuria sustiprinamas kelionių į Šengeno erdvę pagal bevizio režimo susitarimus saugumas;

49. siūlo klausimus, susijusius su turizmu ir ypač su priemonėmis, skirtomis Europos turistų saugumui ES nepriklausančiose valstybėse gerinti, išnagrinėti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių regionų ir vietos valdžios asamblėjos (ARLEM) pranešime;

50. palankiai vertina naujai įsteigtas ES ir tarptautinių partnerių, pavyzdžiui, Kinijos, bendradarbiavimo platformas įgyvendinant tokias iniciatyvas, kaip ES ir Kinijos kultūros ir turizmo plėtros komitetas „Viena juosta, vienas kelias“ (OBOR) (26);

Turizmo propagavimas

51. visapusiškai remia sprendimą 2018-uosius metus paskelbti „Europos kultūros paveldo metais“, atsižvelgiant į tai, kad turizmas yra esminis veiksnys, leidžiantis kurti visas susijusias iniciatyvas, ragina paskelbti Europos turizmo metus;

52. ragina turizmo propagavimą trečiosiose šalyse derinti tarp bendrosios nacionalinio turizmo propagavimo organizacijos ir Europos kelionių komisijos;

53. rekomenduoja plėsti turizmo paslaugas ir pritaikyti jas konkrečioms šalims, tikslinėms grupėms, sektoriams ir kt., ypatingą dėmesį skiriant patraukliu ir suprantamu būdu visame pasaulyje skleidžiamai informacijai, kiek įmanoma naudojant naujausias komunikacijos priemones. Gerinant prieigą prie informacijos apie Europos turizmo paslaugas būtų galima padidinti turistų srautus iš Europos ir iš geografiniu požiūriu tolimesnių šalių;

54. ragina Komisiją aktyviau apsvarstyti turizmo ir migracijos ir (arba) migrantų srautų sąveiką, įvertinti kultūrines, ekonomines ir socialines pasekmes bei kartu su RK nustatyti susijusių regionų galimybes (pavyzdžiui, susijusias su darbo rinka ir kt.);

55. rekomenduoja EK: — pritarti Europos prekės ženklo (ES logotipo) kūrimui, keletą regionų bei keletą šalių apimančio ženklo pozicijos plėtojimui ir Europos rinkodaros platformų (ES rinkodaros programos, pavyzdžiui, Alpių ar Viduržemio jūros regionams) kūrimui siekiant propaguoti Europą tolimosiose rinkose kartu pabrėžiant ypatingą miestų ir regionų vaidmenį ir jų gamtos ir kultūros paveldo įvairovę (27); — imtis priemonių, skatinančių Europos piliečius dažniau atostogauti Europoje; turėtų būti apsvarstyta galimybė parengti Europos piliečio kelionės kortelės modelį. Ši kortelė suteiktų keliautojams bendro pobūdžio informacijos, kad būtų galima paprasčiau ir saugiau keliauti, ir suteikiančios nuolaidų keliaujantiems Europoje; — svetainėje www.visiteurope.com sukurti ES turizmo pristatymą ir Europos kultūros maršrutų atlasą (28); — apsvarstyti galimybę nustatyti standartinę Europos klasifikavimo ir kokybės užtikrinimo sistemą, papildančią nacionalinį ir (arba) regioninį viešbučių klasifikavimą (pavyzdžiui, įvertinant žvaigždutėmis) ir nacionaliniu lygmeniu nustatytus kokybės reikalavimus;

Institucijų bendradarbiavimas

56. ragina EK įtraukti RK į kasmet organizuojamą Europos turizmo forumą ir Europos turizmo dieną;

57. primygtinai siūlo, kad kiekvienais metais nuolatiniai EP komitetai ir organai su RK pasikeistų nuomonėmis turizmo klausimais; į diskusiją būtų galima įtraukti jungtinį klausymą, kuriame dalyvautų su šiuo sektoriumi susiję suinteresuotieji subjektai;

58. ragina ateityje ES Tarybai pirmininkausiančias šalis į darbotvarkę įtraukti Europos turizmo klausimus ir į šią veiklą įtraukti RK atstovus;

59. pritaria manifestui „Turizmas ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti“ (29), parengtam Europos viešųjų ir privačiųjų turizmo subjektų iniciatyva, ir siūlo jį pasirašyti, kad būtų sutelktos jėgos siekiant, kad Europa išliktų patrauklia kelionių vieta, ir užtikrinti, kad turizmo sektorius toliau prisidėtų prie Europos ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos;

60. kviečia PTO paremti jo iniciatyvą Europos turizmui plėtoti;

61. ragina Vyriausybes ir privatųjį sektorių skatinti atsakingo turizmo politiką ir praktiką, vadovaujantis Jungtinių Tautų Pasaulio turizmo organizacijos Pasauliniu turizmo etikos kodeksu, suteikiančiu išsamias gaires plėtoti tvarų, atsakingą ir visiems prieinamą turizmą, kuriuo atsižvelgiama į visus su juo susijusius ekonominius, socialinius, kultūrinius ir aplinkosaugos aspektus;

62. ypač pabrėžia socialinę turizmo atskaitomybę ir ragina Europos ir ne Europos šalių piliečius tapti informuotais ir atsakingais turistais ir keliautojais bei gerbti vietos papročius ir kultūrą.

Briuselis, 2016 m. gruodžio 7 d. Europos regionų komiteto pirmininkas Markku MARKKULA

(1) Jungtinių Tautų Pasaulio turizmo organizacijos (UNWTO) duomenys, cituojami 2016 m. Eurostato regionų statistikos metraštyje.

(2) COM(2009) 248 final, „Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategija“; COM(2014) 357, „Europos Sąjungos strategija Adrijos ir Jonijos jūrų regione“; COM(2010) 715, „Europos Sąjungos strategija dėl Dunojaus regiono“; COM(2015) 366 final, „Europos Sąjungos Alpių regiono strategija“.

(3) Vienas tokių platformų pavyzdys – Europos regionų tinklas tvariam ir konkurencingam turizmui skatinti (angl. NECSTouR).

(4) Pavyzdžiui, turizmo ir žemės ūkio, turizmo ir gerovės, turizmo ir SPA, turizmo ir sporto, turizmo ir vietos amatų, kultūros ir kūrybos pramonės, pramonės ir muziejų.

(5) Įskaitant atokiausius ir nutolusius regionus, kalnų regionus, salas, pakrančių vietoves, tarpvalstybinius regionus, su demografiniais iššūkiais susiduriančius regionus, kultūros ir gamtos vietoves, naujas ir pripažintas lankytinas vietas.

(6) „Žalieji maršrutai“, valdymas įvedant greitkelio mokestį tam tikromis valandomis ar savaitės dienomis, pigesnės kelionės laivu, žemesni tarifai turistams, besinaudojantiems viešojo transporto priemonėmis (ypač traukiniais).

(7) Įskaitant prieinamas įvairiarūšio transporto galimybes ir bilietų pardavimo paslaugas.

(8) Pavyzdžiui, automobilvežio traukinio paslaugos, dviračių gabenimas tarptautiniais traukiniais.

(9) „Guide on ES Funding for the tourism sector 2014–2020“ (ES finansavimo turizmo sektoriuje vadovas 2014–2020 m.). http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/18164/attachments/1/translations/en/renditions/pdf

(10) http://www.thealps.travel/en

(11) COR-2016-02559-00-00-DECL-REF.

(12) 2010 m. kovo 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 185/2010, kuriuo nustatomos išsamios priemonės bendriesiems pagrindiniams aviacijos saugumo standartams įgyvendinti (OL L 55, 2010 3 5, p. 1).

(13) Vyno turizmas, gastronomija, ekologinis turizmas, kalbų mokymasis, aktyvus turizmas, dviračių turizmas, gyvenimas kaime, tradicijos, religija, menas, švietimas, moksliniai tyrimai, įvairios populiarios sporto rūšys, verslo turizmas ir kongresų turizmas, MICE (angl. Meetings, Incentives, Conventions and Events (posėdžiai, skatinamosios kelionės, kongresai ir renginiai)) ir pan.

(14) Remiantis NECSTouR regionų pavyzdžiu.

(15) Pavyzdžiui, diversifikuota pasiūla sveikatingumo, kultūros ir sporto srityse, visus metus parduodami nuo sezono nepriklausantys produktai, įvairių atostogų formų ir veiklos poveikio klimatui nustatymo modeliai.

(16) http://hotelenergysolutions.net/

(17) http://www.nezeh.eu/home/index.html

(18) COM/2016, „Mapping and performance check of the supply side of tourism education and training“; COM(2014) 86 „ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo plėtojant pakrančių ir jūrų turizmą strategija“.

(19) ETUC rezoliucija dėl nedeklaruojamo darbo, 2014 m. kovo mėn. (https://www.etuc.org/documents/etuc-resolution-undeclared-work#.WA9SumeXCUk).

(20) https://sustainabledevelopment.un.org/

(21) Parlamento žurnalas Nr. 437, 2016 m. birželio 27 d., p. 28–29; pavyzdys „Jaunimui skirta speciali partnerystė turizmo srityje“.

(22) Pasiūlymas dovanoti „InterRail“ bilietus, su kuriais galima tam tikrą laikotarpį neribotai keliauti geležinkeliu visose dalyvaujančiose šalyse ir tarp jų, buvo svarstomas 2016 m. spalio 3–6 d. EP plenarinėje sesijoje Strasbūre.

(23) COM(2012) 649 final, „Bendros vizų politikos įgyvendinimas ir plėtojimas ekonomikos augimui ES paskatinti“.

(24) ETC (2015 m.) Improving the Visa Regimes of European Nations to Grow Tourism: A view from the European Travel Commission („Europos šalių vizų režimo gerinimas turizmui skatinti: Europos kelionių komisijos požiūris“).

(25) COM(2016) 731 final, Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos kelionių informacijos ir leidimų sistema (ETIAS) ir iš dalies keičiami Reglamentai (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/794 ir (ES) 2016/1624.

(26) Parlamento žurnalas Nr. 437, 2016 m. birželio 27 d., p. 28–29.

(27) Europos turizmo manifestas, 2016 m. „Turizmas ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti“ (http://www.tourismmanifesto.eu/).

(28) COM(2014) 477 final, Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą“.

(29) http://www.tourismmanifesto.eu/the-manifesto