Specialioji ataskaita Nuo 2011 m. Lietuvoje, 
Bulgarijoje ir Slovakijoje 
įgyvendinant ES branduolinių 
reaktorių eksploatavimo 
nutraukimo pagalbos 
programas padaryta tam 
tikros pažangos, tačiau dar 
laukia itin svarbūs neišspręsti 
uždaviniaiLT 2016  Nr. 22
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide de Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Užklausos:  eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx
Interneto svetainė:  eca.europa.eu
Tviteris: @EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016
Print ISBN 978-92-872-5477-1 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/003590 QJ-AB-16-020-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-5496-2 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/178388 QJ-AB-16-020-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-5451-1 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/399571 QJ-AB-16-020-LT-E
© Europos Sąjunga, 2016
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Norint dauginti arba kitaip naudoti 1, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15 diagramas ir diagramą VII priede, turi būti gautas autorių 
teisių turėtojo leidimas.
Nuo 2011 m. Lietuvoje, 
Bulgarijoje ir Slovakijoje 
įgyvendinant ES branduolinių 
reaktorių eksploatavimo 
nutraukimo pagalbos 
programas padaryta tam  
tikros pažangos, tačiau dar 
laukia itin svarbūs neišspręsti 
uždaviniai
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2016  Nr. 22
02
 Audito grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai šias audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų 
kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį 
bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Henri Grethen vadovaujama II audito kolegija, atsakinga už struktūrinių politi -
kų, transporto ir energetikos išlaidų sritis. Auditui vadovavo narys pranešėjas Phil Wynn Owen, padedamas audito grupės 
iš II kolegijos.
03
 Turinys
Dalis
 Žodynėlis
 Santrumpos
I–X Santrauka
1–28  Įvadas
4–10  ES branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programos
11–17  Kas yra branduolinio reaktoriaus eksploatavimo nutraukimas?
18–19  Radioaktyviųjų atliekų tvarkymas
20 ES ir tarptautinis principas „moka teršėjas“
21–27  ES branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programų dalyvių pareigos ir 
atsakomybė
28 Ankstesnė Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita dėl branduolinių reaktorių eksploatavimo 
nutraukimo
29–35  Audito apimtis ir metodas
36–106  Pastabos
36–71  Nuo 2011 m. padaryta tam tikros eksploatavimo nutraukimo pažangos, tačiau dar laukia itin 
svarbūs neišspręsti uždaviniai
37–58  Pažanga padaryta nekontroliuojamosiose zonose, tačiau reaktorių pastatų išmontavimas dar nepradėtas, 
o radioaktyviųjų atliekų tvarkymo infrastruktūra parengta tik iš dalies
59–71  Beveik visų pagrindinių eksploatavimo nutraukimo infrastruktūros projektų įgyvendinimas vėlavo
72–106  Eksploatavimo nutraukimo įvertintos išlaidos sudarys ne mažiau kaip 5,7  milijardo  eurų, 
o įtraukus galutinio šalinimo išlaidas – dukart tiek
73–74  Visos eksploatavimo nutraukimo įvertintos išlaidos nuo 2010 m. padidėjo 40 % iki 5,7 milijardo eurų
75–85  Valstybės narės, ypač Lietuva, susiduria su sunkiu finansiniu iššūkiu
86–88 Komisijos atliktas finansavimo ir eksploatavimo nutraukimo planų įvertinimas buvo nepakankamas
89–92  Iš ES biudžeto finansuojama dauguma visų trijų valstybių narių išlaidų
04 Turinys 
93–99  Įtraukus didelio radioaktyvumo atliekų galutinio šalinimo išlaidas, visos įvertintos išlaidos padvigubėtų
100–106  Su būsimomis išlaidomis susiję įsipareigojimai trijose valstybėse narėse nėra tinkamai apskaitomi
107–120  Išvados ir rekomendacijos
 I priedas.   Branduoliniai reaktoriai, kurių eksploatavimas nutraukiamas pagal ES branduolinių 
reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programą
 II priedas.   Branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programų teisinės bazės 
apžvalga
 III priedas.  Valstybių narių branduoliniai reaktoriai ir jų būklė 2015 m. gruodžio 31 d. 
duomenimis
 IV priedas.   Branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programos dalyvių 
apžvalga
 V priedas. Per auditą nagrinėti ES finansuoti projektai
 VI priedas.   Vėlavimas ir išlaidų viršijimas nuo 2001 m., įgyvendinant atrinktus aštuoniolika 
iš ES pagalbos programų finansuojamų pagrindinių eksploatavimo nutraukimo 
infrastruktūros ir rėmimo projektų
 VII priedas.   Giluminio geologinio kapinyno statyba Olkiluote, Suomijoje, panaudoto 
branduolinio kuro galutiniam šalinimui
 Komisijos atsakymai
05
 Terminų žodynėlis
Aktyvavimas  – procesas, per kurį dėl neutronų spinduliavimo sukeliamas nenumatytas lėtiklio, aušinimo skysčio ir 
struktūrinių bei apsauginių medžiagų radioaktyvumas.
Atidėjinys  – apskaitoje tai į balansą įrašytas įsipareigojimas, kurio terminas arba suma yra neaiškūs.
Atominė elektrinė  – elektrinė, kurioje kaip kuras naudojama dalioji branduolinė medžiaga.
Branduolinio reaktoriaus eksploatavimo nutraukimas  – procesas, per kurį atominė elektrinė išmontuojama, jos 
vieta sutvarkoma iki iš anksto apibrėžtos galutinės būklės.
Branduolinis reaktorius  – atominėje elektrinėje įrengta sistema, kurioje vyksta ir yra valdomos nepertraukiamos 
branduolinės grandininės reakcijos.
Branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programos  – ES programos, kurių paskirtis – 
teikti finansinę pagalbą Lietuvai, Bulgarijai ir Slovakijai, uždarant sovietinio modelio branduolinius reaktorius, 
kurių nebuvo galima ekonomiškai atnaujinti pagal vakarietiškus saugos standartus, ir nutraukiant jų eksploatavimą 
atitinkamai Ignalinos, Kozlodujaus ir Bohunicės elektrinėse pagal atitinkamas šių šalių stojimo sutartyse nustatytas 
sąlygas.
Daugiametė finansinė programa (DFP)  – DFP nustatomi išlaidų prioritetai ir maksimalios sumos, kurias ES gali 
išleisti tam tikrose srityse per fiksuotą septynerių metų laikotarpį. DFP reglamente nustatytos viršutinės išlaidų 
ribos nesutampa su ES biudžeto ribomis, kurios visada būna žemesnės. DFP taip pat nurodomi ES biudžeto pajamų 
šaltiniai, susijusio laikotarpio (šiuo atveju 2014–2020 m.) pataisų mechanizmai.
Eksploatavimo nutraukimo priemonės  – projektai, skirti padėti sumažinti dalį valstybėms narėms dėl elektrinių 
eksploatavimo nutraukimo tenkančios finansinės naštos.
Ex ante  sąlygos  – sąlygos tam, kad ES parama būtų panaudota veiksmingai ir efektyviai. Branduolinių reaktorių 
eksploatavimo nutraukimo pagalbos programų ex ante  sąlygos išdėstytos Tarybos reglamentuose Nr.  1368/20131 
ir 1369/20132. Lietuva, Bulgarija ir Slovakija turėjo imtis reikiamų priemonių, kad šias sąlygas įvykdytų iki Komisijos 
2014 m. metinės darbo programos finansavimo sprendimo priėmimo.
Galutinis eksploatavimo nutraukimo planas  – dokumentas, kurį parengia ir kartu su prašymu išduoti 
eksploatavimo nutraukimo licenciją pateikia atominės elektrinės operatoriaus, kai elektrinė yra uždaroma. 
Jame išdėstomi visi reikalingi darbai, jų tvarkaraštis, įvertintos išlaidos ir pateikiamas finansavimo planas. Per 
eksploatavimo nutraukimo procesą dokumentą galima iš dalies keisti.
1 2013 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1368/2013 dėl Sąjungos paramos Bulgarijos ir Slovakijos branduolinių reaktorių 
eksploatavimo nutraukimo pagalbos programoms, kuriuo panaikinami reglamentai (Euratomas) Nr. 549/2007 ir (Euratomas) Nr. 647/2010 (OL L 346, 
2013 12 20, p. 1).
2 2013 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1369/2013 dėl Sąjungos paramos Lietuvos branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo 
pagalbos programai, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1990/2006 (OL L 346, 2013 12 20, p. 7).
06 Terminų žodynėlis 
Galutinis šalinimas  – paskutinysis radioaktyviųjų atliekų tvarkymo proceso etapas. Galimybių yra keletas, tarp jų – 
didelio radioaktyvumo atliekų šalinimas giluminiame geologiniame kapinyne.
Giluminis geologinis kapinynas  – po žeme, stabiliame geologiniame sluoksnyje įrengtas galutinio šalinimo 
atliekynas, skirtas ilgaamžėms radioaktyviosioms atliekoms surinkti ir izoliuoti nuo gretimos biosferos ilgam 
laikui (tūkstančiams metų arba ilgau). Šalinimas reiškia, kad atliekų vėl paimti neketinama, tačiau tokia galimybė 
neatmetama. Geologinis šalinimas yra šalinimo metodas, taikomas, visų pirma, didelio radioaktyvumo atliekoms.
Įsipareigojimas  – apskaitoje tai dėl praeities įvykių atsiradusi esama prievolė.
Kontroliuojamoji zona  – kontroliuojamos prieigos zona, kurioje galioja specialios taisyklės, siekiant apsaugoti nuo 
jonizuojančiosios spinduliuotės ir neleisti plisti radioaktyviajai taršai.
Licencijos  – visa veikla, vykdoma per branduolinės elektrinės gyvavimo ciklą, įskaitant eksploatavimo nutraukimą, 
yra reglamentuota ir jai reikalinga nacionalinės valdžios institucijos išduota licencija. Darbui kontroliuojamojoje 
zonoje eksploatavimo licencija turi būti pakeista į eksploatavimo nutraukimo licenciją.
Neapibrėžtasis įsipareigojimas  – apskaitoje tai esama prievolė, kurios apmokėjimas nėra tikėtinas arba kurios 
sumos negalima patikimai apskaičiuoti, arba galima prievolė, priklausanti nuo to, ar ateityje nutiks tam tikras įvykis, 
kurio tikimybė nėra aiški.
Netiesioginis valdymas  – vienas iš trijų ES biudžeto vykdymo metodų. Pagal šį valdymo metodą bendra 
atsakomybė už biudžetą tenka Komisijai, tačiau Komisija perduoda vykdymo užduotis vienai arba kelioms šalims 
partnerėms, tarptautinėms organizacijoms, valstybių narių agentūroms arba kitoms institucijoms.
Padarinių mažinimo priemonės  – projektai, kurių paskirtis padėti sušvelninti kai kuriuos nacionalinių energijos 
gamybos pajėgumų praradimo dėl pirmalaikio elektrinės sustabdymo padarinius.
Panaudotas branduolinis kuras  – branduolinis kuras, kuris reaktoriuje buvo apšvitintas ir kurio naudingo 
tarnavimo laikas baigėsi.
Plynas laukas  – nors standartinės tarptautinės šios sąvokos apibrėžties nėra, šioje ataskaitoje reikėtų suprasti, kad 
tai – tokia galutinė atominės elektrinės, kurios eksploatavimas nutrauktas, vietos būklė, kai tos vietos žemės galima 
nebekontroliuoti pagal teisės aktus.
Principas „moka teršėjas“  – visuotinai pripažinta aplinkos apsaugos politikos praktika, kuria remiantis taršą sukėlę 
subjektai turėtų prisiimti taršos valdymo išlaidas.
Radioaktyviosios atliekos  – eksploatuojant elektrinę ir per eksploatavimo nutraukimo procesą susidariusios 
radioaktyviosios taršos paveiktos arba aktyvuotos medžiagos. Šią kategoriją galima suskirstyti smulkiau pagal 
atliekų radioaktyvumo lygį (neradioaktyvios, trumpaamžės, labai mažo, mažo, vidutinio arba didelio radioaktyvumo 
atliekos).
Reaktoriaus pastatas  – pastatas, kuriame yra reaktorius ir kiti pagrindiniai komponentai ir kuris sudaro 
kontroliuojamosios zonos dalį.
Sauso tipo panaudoto branduolinio kuro saugykla  – panaudotas branduolinis kuras patalpinamas į  specialiame 
įrenginyje laikomus konteinerius. Tai viena iš dviejų panaudoto kuro laikino saugojimo galimybių. Kita galimybė  – 
šlapio tipo saugykla.
07 Terminų žodynėlis 
Šlapio tipo panaudoto branduolinio kuro saugykla  – panaudotas branduolinis kuras saugomas baseinuose. Tai 
viena iš dviejų panaudoto kuro laikino saugojimo galimybių. Kita galimybė – sauso tipo saugykla.
Tarptautiniai eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondai  – ERPB valdomi fondai, iš kurių remiami eksploatavimo 
nutraukimo procesai Lietuvoje (per Ignalinos tarptautinį eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondą (toliau – TIENRF), 
Bulgarijoje (per Kozlodujaus tarptautinį eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondą (toliau – KIDSF) ir Slovakijoje (per 
Bohunicės tarptautinį eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondą (toliau – BIDSF).
Tarša  – nenumatytas, nepageidaujamas radioaktyviųjų medžiagų buvimas ant paviršių ar kietosiose medžiagose 
arba procesas, per kurį radioaktyviosios medžiagos patenka į tokias vietas.
Techninis eksploatavimo nutraukimas  – šioje ataskaitoje tai reikėtų suprasti kaip metodiką, technologijas ir 
darbus, susijusius su radiologiškai aktyvių ir (arba) užterštų struktūrų ir sistemų taršos pašalinimu, išmontavimu, 
atskyrimu ir tinkamu sutvarkymu.
Urbanistinė dykra  – nors standartinės tarptautinės šios sąvokos apibrėžties nėra, šioje ataskaitoje reikėtų suprasti, 
kad tai – galutinė plyno lauko būklės kriterijų neatitinkančios atominės elektrinės vietos būklė, nutraukus atominės 
elektrinės eksploatavimą. Urbanistinė dykra pagal teisės aktus yra toliau kontroliuojama, o  pakartotiniam žemės 
panaudojimui ir užstatymui nustatyti tam tikri apribojimai.
08
 Santrumpos
BAE  – Slovakijos Bohunicės atominė elektrinė
BRENPP  – branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programos
CPVA  – Lietuvos Centrinė projektų valdymo agentūra
ERPB  – Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas
IAE  – Lietuvos Ignalinos atominė elektrinė
„JAVYS a.s.“  – Slovakijos valstybinė įmonė, atsakinga už eksploatavimo nutraukimą ir radioaktyviųjų atliekų 
tvarkymą
KAE  – Bulgarijos Kozlodujaus atominė elektrinė
MDP  – metinė darbo programa
PVRR  – pagrindinis veiklos rezultatų rodiklis
RBMK-1500  – didelio galingumo kanalinio tipo reaktorius (kaip Lietuvoje)
SERAW  – Bulgarijos radioaktyviųjų atliekų tvarkymo valstybinė įmonė
TATENA  – Tarptautinė atominės energijos agentūra
VAT  – Europos Komisijos vidaus audito tarnyba
VVER 440/230 – vandens-vandens energetinis reaktorius (kaip Bulgarijoje ir Slovakijoje)
09
 Santrauka
I
Lietuvai, Bulgarijai ir Slovakijai, kaip šalims kandidatėms, rengiantis stoti į  Europos Sąjungą (ES), viena iš stojimo 
sąlygų buvo aštuonių sovietinio modelio pirmos kartos branduolinių reaktorių sustabdymas trijose atominėse elek -
trinėse, o vėliau – eksploatavimo nutraukimas.
II
Šių branduolinių reaktorių sustabdymas, o vėliau – eksploatavimo nutraukimas, nesibaigus eksploatavimo laiko -
tarpiui, minėtoms trims valstybėms narėms tapo didele finansine ir ekonomine našta. Todėl ES sutiko nuo 1999 m. 
teikti finansinę paramą. Iki 2020 m. visa ES parama sudarys 3,8 milijardo eurų, Lietuvai teks didžiausia jos dalis, antra 
pagal dydį dalis teks Bulgarijai, trečia  – Slovakijai.
III
Šio audito tikslas – nustatyti, ar Lietuva, Bulgarija ir Slovakija nuo 2011 m., kai buvo paskelbta ankstesnė mūsų atas -
kaita šia tema, pažengė įgyvendindamos ES branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo programas.
IV
Specialiomis ES branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo finansavimo programomis nesukurta tinkamų 
paskatų, kad eksploatavimas būtų nutrauktas laiku ir būtų ekonomiškai veiksmingas.
V
Nuo 2011 m. nutraukiant Lietuvos Ignalinos, Bulgarijos Kozlodujaus ir Slovakijos Bohunicės atominių elektrinių eks -
ploatavimą padaryta tam tikros pažangos. Pagrindiniai elektrinių nekontroliuojamųjų zonų komponentai išmon -
tuoti, tačiau visoms trims valstybėms narėms dar reikia išspręsti itin svarbius darbų kontroliuojamosiose zonose, 
įskaitant reaktorių pastatus, uždavinius. Nors valstybių narių institucijos tvirtina, kad elektrinės negrįžtamai sustab -
dytos, šios elektrinės pasiekė ne visus numatytus išdirbius, pagal kuriuos Komisija vertina, kiek pažengta negrįžtamo 
elektrinių sustabdymo procese.
VI
Trys valstybės narės padarė tam tikros pažangos įrengdamos atliekų tvarkymo infrastruktūrą, tačiau daugelį pagrin -
dinių infrastruktūros projektų 2011–2015 m. buvo vėluojama vykdyti. Didžiausias vėlavimas užfiksuotas Lietuvoje – 
galutinė eksploatavimo nutraukimo data, palyginti su nustatyta 2011 m., nukelta dar devyneriems metams iki 
2038 m. Neišspręstų uždavinių liko visose trijose valstybėse narėse: pavyzdžiui, priklausymas nuo išorės ekspertų ir 
techninių sprendimų, kurie įgyvendinami pirmą kartą, taikymas.
10 Santrauka 
1 rekomendacija . Visos trys valstybės narės turėtų:
a) toliau tobulinti savo projektų valdymo praktiką, kad reikalinga atliekų ir panaudoto kuro tvarkymo infrastruktū -
ra būtų sukurta tada, kada suplanuota;
b) imtis priemonių savo pačių techniniams gebėjimams stiprinti, kad būtų pasiektas geresnis vidaus ir išorės eks -
pertų panaudojimo balansas;
c) surasti geresnių būdų keistis geriausia patirtimi bei techninėmis žiniomis ir tarpusavyje, ir su platesne branduo -
linių reaktorių eksploatavimo nutraukimo srities bendruomene ES ir už ES ribų. Komisija turėtų padėti to siekti 
ekonomiškai veiksmingu būdu.
VII
Trijose valstybėse narėse diskusijos dėl galimų didelio radioaktyvumo atliekų ir panaudoto branduolinio kuro galu -
tinio šalinimo sprendimų, kurie gali būti nacionaliniai, regioniniai arba kiti ES lygmens sprendimai, vyksta dar tik 
koncepcijos formulavimo etape, nors tokius sprendimus įgyvendinti trunka dešimtmečius.
2 rekomendacija
a) Komisija kartu su visomis atitinkamomis ES valstybėmis narėmis turėtų ištirti panaudoto kuro ir didelio radio-  
aktyvumo atliekų šalinimo galimybes, įskaitant visus regioninius ir kitus ES lygmens sprendimus, deramai atsi -
žvelgdamos į  galimų sprendimų saugą, saugumą ir ekonominį veiksmingumą. Komisija į  pirmąją Radioaktyviųjų 
atliekų tvarkymo direktyvos įgyvendinimo ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų įtraukti šiuo klausimu 
parengtą apžvalgą.
b) Trys valstybės narės turėtų lygiagrečiai tęsti savo galutinio šalinimo planus, kad galėtų sudaryti išsamesnes pa -
naudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų šalinimo išlaidų sąmatas bei parengti finansavimo planus, kaip to reika -
laujama Radioaktyviųjų atliekų tvarkymo direktyvoje.
VIII
Trijų elektrinių eksploatavimo nutraukimo įvertintos išlaidos iš viso sudarys ne mažiau kaip 5,7 milijardo eurų, 
o įtraukus galutinio šalinimo išlaidas – dukart tiek. Eksploatavimo nutraukimo finansavimo trūkumas po mūsų pas -
kutiniojo audito Lietuvoje padidėjo, dabar išlaidos viršija finansavimą 1,6  milijardo  eurų. Apskaičiuota, kad šiuo metu 
Bulgarijoje ir Slovakijoje finansavimo trūkumas atitinkamai sudaro 28 ir 92 milijonus eurų. Nors galutinė atsakomybė 
už užtikrinimą, kad pakankamai finansinių išteklių būtų skirta ir eksploatavimo nutraukimui, ir atliekų galutiniam 
šalinimui, tenka šioms trims valstybėms narėms, jos vis dar labai nedaug bendrai finansuoja ES eksploatavimo 
nutraukimo programas. Komisija nėra parengusi aiškių bendro finansavimo reikalavimų gairių. Nuo to laiko, kai elek -
trinės veikė visu pajėgumu, darbuotojų skaičius sumažėjo visose trijose elektrinėse, tačiau dalis ES lėšų naudojama 
už saugų elektrinės išlaikymą atsakingų darbuotojų išlaidoms padengti. 2011 m. Komisija nurodė, kad ES finansinės 
paramos po 2020 m. nenumato tęsti.
3 rekomendacija . Trys valstybės narės turėtų pripažinti savo pačių vaidmenį užtikrinant, kad būtų laikomasi prin -
cipo „moka teršėjas“, ir būti pasirengusios panaudoti nacionalines lėšas siekiant padengti eksploatavimo nutrau -
kimo išlaidas ir galutinio šalinimo išlaidas, tiek dabartiniu, tiek paskesniais finansavimo laikotarpiais.
11 Santrauka 
4 rekomendacija . Komisija turėtų siekti, kad 2014–2020  m. finansavimo laikotarpiu nacionalinis bendras finansa -
vimas būtų didinamas. Pavyzdžiui, Komisija savo sprendime turėtų aiškiai apibrėžti, kokios yra „tinkamai pagrįstos 
išimtinės“ sąlygos, kuriomis projektus pagal branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programas 
būtų galima visiškai finansuoti iš ES lėšų.
5 rekomendacija . Specialios branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo programos Lietuvoje, Bulgarijoje 
ir Slovakijoje po 2020 m. nebeturėtų būti tęsiamos. Jeigu vienoje iš trijų arba visose trijose valstybėse narėse po 
2020 m. bus nustatytas aiškus poreikis naudoti ES lėšas, visais atvejais ateityje Komisijai pasiūlius skirti ES finan -
savimą ir teisėkūros institucijai tam pritarus, reikėtų nustatyti tinkamas paskatas tęsti eksploatavimo nutraukimą, 
įskaitant tai, kad finansavimas turėtų būti terminuotas ir skiriamas su sąlyga, kad valstybė narė skirs reikiamo lygio 
bendrą finansavimą. Vienas iš būdų tai padaryti būtų apsvarstyti galimybę išplėsti Europos struktūrinių ir inves -
ticijų fondų taikymo sritį ir, laikantis šių sąlygų, leisti jį naudoti branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo 
darbams.
6 rekomendacija . Komisija turėtų leisti ES lėšas, skiriamas pagal branduolinių reaktorių eksploatavimo nutrau -
kimo pagalbos programas, naudoti darbuotojų, atliekančių vien tik eksploatavimo nutraukimo darbus, išlaidoms 
padengti.
IX
Komisijos įvertinimas, ar finansavimo ir eksploatavimo nutraukimo planai atitinka ex ante  sąlygas, nepakankamas.
7 rekomendacija . Komisija turėtų užbaigti savo atliktą ex ante  sąlygų įvertinimą.
X
Būsimos išlaidos ne visais atvejais pripažintos kaip atidėjiniai ir (arba) įtrauktos į  finansinių ataskaitų aiškinamuosius 
raštus. Dėl to mažėja skaidrumas ir atitinkamoms institucijoms trukdoma tinkamai suplanuoti, kaip padengti būsi -
mas eksploatavimo nutraukimo ir panaudoto branduolinio kuro šalinimo išlaidas.
8 rekomendacija . Komisija turėtų bendradarbiauti su visomis atitinkamomis valstybėmis narėmis, kad visos būsi -
mos išlaidos, susijusios su branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimu ir panaudoto kuro galutiniu šalinimu, 
būtų apskaitytos tinkamai, skaidriai, laikantis atitinkamų apskaitos standartų.
12
 Įvadas 1 pav.Lietuvos, Bulgarijos ir Slovakijos atominės elektrinės, 
kurioms taikomos ES branduolinių reaktorių 
eksploatavimo nutraukimo pagalbos programos01 
Lietuvai, Bulgarijai ir Slovakijai , kaip šalims kandidatėms, rengiantis stoti 
į Europos Sąjungą (ES), viena iš stojimo sąlygų buvo aštuonių sovietinio modelio 
pirmos kartos branduolinių reaktorių sustabdymas trijose atominėse elektrinėse3, 
o vėliau – eksploatavimo nutraukimas (žr. 1 pav.  ir I priedą ). Kadangi moderniza -
vimo pagal vakarietiškuosius saugos standartus alternatyva laikyta neekonomiš -
ka, per derybas dėl stojimo susitarta, kad šie reaktoriai bus sustabdyti, nesibaigus 
jų eksploatavimo laikotarpiui4. Visas tris elektrines valdo valstybinės įmonės.3 Bulgarijos Kozlodujaus 
elektrinėje ir Slovakijos 
Bohunicės elektrinėje veikia 
reaktoriai, panašūs į tuos, kurių 
eksploatavimas nutraukiamas. 
Šioje ataskaitoje sąvoka 
„elektrinė“ žymimi tik 
reaktoriai, kurių 
eksploatavimas nutraukiamas.
4 DOC/97/8, Strasbūras/Briuselis, 
1997 m. liepos 15 d., 
„Darbotvarkė 2000“, Komisijos 
nuomonės dėl šalių 
kandidačių pateiktų narystės 
Europos Sąjungoje paraiškų 
santrauka ir išvados; 2000 m. 
spalio mėn. Vakarų Europos 
branduolinės energijos 
reguliavimo institucijų 
asociacijos (angl. WENRA) 
dokumentas „ES šalių 
kandidačių branduolinė 
sauga“.
Ignalinos atominė elektrinė Lietuvoje
1 ir 2 blokai, kiekviename jų – po vieną reaktorių. Reaktoriaus tipas: didelio galingumo kanalinio tipo reaktorius RBMK - 1500)
Bohunicės atominė elektrinė V1 Slovakijoje Du reaktoriai. Reaktoriaus tipas: vandens-vandens energetinis reaktorius (VVER 440/230)  
Kozlodujaus atominė elektrinė Bulgarijoje1–4 blokai, kiekviename jų – po vieną reaktorių Reaktoriaus tipas: vandens-vandens energetinis reaktorius (VVER-440/230)
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, pagal atominių elektrinių pateiktą informaciją. Nuotraukose © Bo -
hunicės atominė elektrinė (BAE), Kozlodujaus atominė elektrinė (KAE), Ignalinos atominė elektrinė 
(IAE).
13 Įvadas 
02 
Ir Slovakijos Bohunicės atominėje elektrinėje V1, ir Bulgarijos Kozlodujaus atomi -
nėje elektrinėje įrengti vandens-vandens energetiniai reaktoriai (VVER) priskiria -
mi prie suslėgto vandens reaktorių pakategorės (žr. 2 pav. ). Šio pobūdžio reakto -
rių eksploatavimas kitose Europos šalyse jau nutrauktas anksčiau. 2 pav.Atominės elektrinės su suslėgto vandens reaktoriumi iliustracija (VVER-440/230)
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai. Reaktorius
KurasSlėgio kompensatorius
Garo generatorius
Maitinimo
siurblys
KondensatoriusTurbinaGeneratorius
TransformatoriusTinklasAntrinis kontūras turbinų salėje Paskirstymo
stotis
Reaktoriaus pastate esantis reaktorius ir pirminio aušinimo kontūro komponentai sudaro aktyvintą ir užterštą pirminį kontūrą. Turbina ir kondensatorius sudaro antrinį kontūrą. Bohunicės V1 ir Kozlodujaus 1–4 blokuose nėra patvarios plieno ir betono sulaikomosios struktūros, kuri būtų galutinė užtvara, apsauganti, kad, įvykus reaktoriaus ir pirminio kontūro komponentų avarijai, radiacija masiškai nepasklistų.Aušinimo vanduo į
upę / ežerą iš upės / 
ežero aušinimo bokštųReaktoriaus
aušinimo siurblysPirminis kontūras
reaktoriaus salėje, kontroliuo-
jamosios  zonos dalyje
14 Įvadas 
03 
Lietuvoje Ignalinos elektrinėje įrengtas grafito branduolinis reaktorius (RBMK-
1500), priskiriamas prie verdančio vandens reaktorių pakategorės, dar dažnai 
vadinamas Černobylio tipo reaktoriumi (žr. 3 pav. ). Tokio grafito branduolinio 
rektoriaus eksploatavimas nutraukiamas pirmą kartą5.5 Nors Černobylio reaktoriaus 
blokai sustabdyti, jų 
eksploatavimas nenutrauktas. 
Po 1986 m. įvykusios avarijos 
reaktoriaus 4 blokas 
uždengtas „sarkofagu“.3 pav.Atominės elektrinės su grafito branduoliniu reaktoriumi pavyzdys (RBMK-1500)
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.Paskirstymo
stotisTurbinų salė
TurbinaGeneratoriusTinklas
Transformatorius
Kondensatorius
Pagrindinis cirkuliavimo
siurblysKuro
elementai
Reaktorius
Reaktoriaus pastate esantis reaktorius ir pagrindinio aušinimo kontūro komponentai sudaro aktyvintą ir užterštą kontūrą, o šis yra tiesiogiai sujungtas su turbinos salėje 
esančia turbina ir kondensatoriumi. Ignalinos elektrinės 1 ir 2 blokuose nėra patvarios plieno ir betono sulaikomosios struktūros, kuri būtų galutinė užtvara, apsauganti, kad, įvykus reaktoriaus ir pagrindinio aušinimo kontūro komponentų avarijai, radiacija masiškai nepasklistų.Pagrindinis
cirkuliavimo 
siurblysGra/f_ito kontrolės
elementaiAušinimo vanduo iš
ežero / į ežerąBūgno formos garo
separatoriusReaktoriaus salė / pastatas,
kontroliuojamosios zonos 
dalis
15 Įvadas 
ES branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo 
pagalbos programos
04 
Šių atominių elektrinių uždarymas ir vėlesnis eksploatavimo nutraukimas prieš 
pasibaigiant elektrinių eksploatavimo laikotarpiui trims aptariamoms valstybėms 
narėms tapo didele finansine ir ekonomine našta, juolab, kad jos nebuvo sukau -
pusios nacionalinių lėšų, iš kurių galėtų dengti visas eksploatavimo nutraukimo 
išlaidas, ir jose nebuvo reikalingos atliekų tvarkymo infrastruktūros6.
05 
ES sutiko nuo 1999 m. teikti finansinę paramą. Iš pradžių tam naudota PHARE 
programa – pasirengimo narystei programa, pagal kurią Vidurio ir Rytų Europos 
šalims kandidatėms buvo paskirstoma finansinė ir techninė pagalba. Kai šios trys 
šalys įstojo į ES, parama buvo tęsiama pagal branduolinių reaktorių eksploatavi -
mo nutraukimo pagalbos programas (BRENPP), vadovaujantis kiekvienos šalies 
stojimo sutarčių ir Tarybos reglamentų nuostatomis (žr. II priede  pateiktą apžval -
gą)7. Kiekvienai šaliai parengta atskira, speciali paramos programa.
06 
Nuo paramos programų įgyvendinimo pradžios 1999 m. iki 2013 m. pagal šias 
programas vykdytos:
 ο eksploatavimo nutraukimo priemonės, kuriomis siekta padėti sumažinti dalį 
šioms valstybėms narėms dėl pradėto elektrinių eksploatavimo nutraukimo 
tenkančios finansinės naštos;
 ο padarinių mažinimo priemonės, kuriomis siekta padėti sušvelninti nacio -
nalinių energijos gamybos pajėgumų praradimo dėl pirmalaikio elektrinių 
sustabdymo padarinius.
07 
Šiuo 2014–2020 m. laikotarpiu pagal ES branduolinių reaktorių eksploatavimo 
nutraukimo pagalbos programas galima finansuoti tik eksploatavimo nutraukimo 
priemones, kuriomis siekiama konkrečių 1 lentelėje  išvardytų tikslų8.6 Komisijos tarnybų darbinis 
dokumentas „Branduolinių 
reaktorių eksploatavimo 
nutraukimo pagalbos 
programos duomenys“ 
(SEC(2011)914  final ).
7 Lietuva ir Bulgarija gavo ne tik 
ES paramą, bet ir atskiras 
dotacijas branduolinės veiklos 
saugai užtikrinti iš Europos 
rekonstrukcijos ir plėtros 
banko (ERPB) valdomų 
branduolinės saugos sąskaitų.
8 Padarinių mažinimo 
priemonės, įskaitant 
energetikos efektyvumo ir 
atsinaujinančiosios energijos 
priemones, yra tinkamos 
finansuoti iš Europos 
struktūrinių ir investicijų 
fondų, kurių parama naudojasi 
visos trys valstybės narės.
16 Įvadas 1 lentelė2014–2020 m. konkretūs ES branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo 
pagalbos programų tikslai
Programa Konkretūs tikslai
Ignalina, LietuvaIškrauti kurą iš 2 bloko reaktoriaus aktyviosios zonos ir iš 1 ir 2 blokų kuro baseinų į panaudoto branduolinio kuro sauso tipo 
saugojimo įrenginius.
Saugiai eksploatuoti reaktoriaus blokus.
Atlikti išmontavimo darbus turbinų salėje ir kituose pagalbiniuose pastatuose.
Saugiai tvarkyti eksploatavimo nutraukimo atliekas pagal išsamų atliekų tvarkymo planą.
Kozlodujus, 
BulgarijaAtlikti išmontavimo darbus 1–4 blokų turbinų salėse ir kituose pagalbiniuose pastatuose.
Išmontuoti didelius komponentus ir įrenginius 1–4 blokų reaktorių pastatuose.
Saugiai tvarkyti eksploatavimo nutraukimo atliekas pagal išsamų atliekų tvarkymo planą.
Bohunicė, SlovakijaAtlikti išmontavimo darbus V1 reaktoriaus turbinų salėje ir pagalbiniuose pastatuose.
Išmontuoti didelius komponentus ir įrenginius V1 reaktoriaus pastatuose.
Saugiai tvarkyti eksploatavimo nutraukimo atliekas pagal išsamų atliekų tvarkymo planą.
Visose elektrinėseGalimos priemonės aukštam blokų, kurių eksploatavimas nutraukiamas, saugumo lygiui užtikrinti, įskaitant paramą branduolinių 
elektrinių personalui.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, pagal Tarybos reglamentus (Euratomas) Nr. 1368/2013 ir  Nr. 1369/2013.
08 
Iki 2020 m. visa ES parama sudarys 3,8 milijardo eurų (žr. 4 pav. ).4 pav.ES branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo 
pagalba Lietuvai, Bulgarijai ir Slovakijai nuo 1999 iki 2020 m.
0200
100400600
500
300800
700900(milijonais eurų)
1999-2006 m.
(8 metai)2007-2013 m.
(7 metai)2014-2020m.
(7 metai)340530
201837
510
423
225293451Ignalina, Lietuva
Kozlodujus, Bulgarija
Bohunicė, Slovakija
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, pagal Europos Komisijos pateiktus duomenis.
17 Įvadas 
09 
Didžiausia pagalbos dalis teko Lietuvai, po jos – Bulgarijai ir Slovakijai (žr. 5 pav. )9.9 Visoje ataskaitoje valstybės 
narės vardijamos eilės tvarka 
pagal atitinkamų programų 
dydį: Lietuva, Bulgarija, 
Slovakija.
10 Komisijos tarnybų darbinis 
dokumentas 
SEC(2011) 1387 final  „Poveikio 
vertinimas“.
11 2016 m. balandžio 4 d. 
komunikatas 
COM(2016) 177 final , 
„Branduolinė informacinė 
programa pagal Euratomo 
sutarties 40 straipsnį teikiama 
Europos ekonomikos ir 
socialinių reikalų komitetui, 
kad jis pareikštų nuomonę“, 
p. 7 (toliau vadinama – 
Komisijos 2016  m. branduolinė 
informacinė programa).5 pav.Vienai valstybei narei 1999–2020 m. tenkanti visos ES 
eksploatavimo nutraukimo pagalbos dalis
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, pagal Europos Komisijos pateiktus duomenis.Bohunicė, Slovakija
849 milijonai eurų
22 %Kozlodujus, Bulgarija
1 143 milijonai eurų
30 % Ignalina, Lietuva
1 818 milijonų eurų
48 %
10 
2014–2020  m. finansiniam laikotarpiui parengtame poveikio vertinime Komisija 
nurodė, kad po 2020 m. „ES finansinės paramos nenumato pratęsti“10.
Kas yra branduolinio reaktoriaus eksploatavimo 
nutraukimas?
11 
Branduolinio reaktoriaus eksploatavimo nutraukimas  – tai paskutinis atominės 
elektrinės eksploatavimo etapas. Europoje jau yra nutraukiamas arba bus nu -
trauktas artimiausiu metu ar vidutinės trukmės laikotarpiu vis didesnio skaičiaus 
atominių elektrinių eksploatavimas. 2015  m. pabaigoje ES veikė 129 branduoliniai 
reaktoriai, dar 91 reaktorius buvo sustabdytas, trijų iš jų eksploatavimas visiškai 
nutrauktas (žr. III priedą ). Įvertinta, kad iki 2025 m. bus sustabdyta daugiau kaip 
50 iš 129 veikiančių reaktorių11.
18 Įvadas 
12 
Branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimas susideda iš keleto specifinių 
procesų, kurių kai kurie vyksta lygiagrečiai. Procesas užbaigiamas, kai elektrinės 
vieta sutvarkoma iki tokios būklės, kad žemę būtų galima pakartotinai panaudoti 
arba užstatyti be jokių apribojimų („plyno lauko“ būklės) arba laikantis tam tikrų 
teisės aktuose nustatytų apribojimų („urbanistinės dykros“ būklės). Visų trijų  – 
Lietuvos, Bulgarijos ir Slovakijos – elektrinių eksploatavimas turi būti užbaigtas iki 
„urbanistinės dykros“ būklės.
13 
Visos trys valstybės narės nusprendė eksploatavimą nutraukti pagal „neatidė -
liotino išmontavimo“, o ne pagal „atidėto išmontavimo“ ar „ilgalaikio saugaus 
izoliavimo“ strategiją. Pagal neatidėliotino išmontavimo strategiją eksploatavimo 
nutraukimas pradedamas netrukus po galutinio veiklos nutraukimo. Pagal kitokią, 
atidėto išmontavimo strategiją, išėmus branduolinį kurą, visi įrenginiai, kuriuose 
yra radioaktyviųjų medžiagų, arba jų dalis yra perdirbami arba laikomi saugioje 
saugykloje, kol bus deaktyvuoti ir (arba) išmontuoti12.
14 
Eksploatavimo nutraukimas apima ir įprastus pramoninius eksploatavimo nutrau -
kimo darbus, pavyzdžiui, turbinų salės nugriovimą, ir itin specializuotus darbus, 
per kuriuos sutvarkomos elektrinės teritorijoje esančios radioaktyviosios medžia -
gos. Itin svarbu suplanuoti tinkamą darbų eilės tvarką, nustatyti, kokių procedūrų 
ir metodikos bus laikomasi. 6 pav.ES branduolinių reaktorių būklė 2015 m. gruodžio 31 d. 
duomenimis
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, pagal Europos Komisijos ir agentūros TATENA Energetinių reaktorių 
informacinės sistemos (PRIS) duomenis.Sustabdyta: 
91 reaktorius 
(3 iš jų eksploatavimas 
visiškai nutrauktas) Veikia: 
129 reaktoriaiVeikia: 
129 reaktoriaiStatoma:
4 reaktoriai12 2014 m. agentūros TATENA 
saugos standartai, „Elektrinių 
eksploatavimo nutraukimas. 
Bendrieji saugos reikalavimai 
Nr. GSR. 6 dalis“.
19 Įvadas 
15 
7 paveiksle  parodyti pagrindiniai atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo 
procesai. 7 pav.Pagrindiniai atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo procesai
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.Branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo procesai: 
Elektrinės teritorijoje vykdomos užduotys:
 parengiama įrenginių radiologinė inventorizacija ir aprašas, įrenginiai prižiūrimi
 įrengiamos, prižiūrimos, keičiamos surinkimo sistemos
 deaktyvavimas
Nekontroliuojamoji zona (daugiausia reaktoriaus pastato išorėje):
 deaktyvuojamos, išmontuojamos ir pašalinamos sistemos, struktūros, įrenginiai
 pašalinamos ir surenkamos užterštos/uni00A0//uni00A0aktyvintos medžiagos
 pašalinamos/uni00A0//uni00A0saugomos mažo–vidutinio radioaktyvumo atliekos
Kontroliuojamoji zona (daugiausia reaktoriaus pastato viduje):
 deaktyvuojamos, išmontuojamos ir pašalinamos sistemos, struktūros, įrenginiai
 pašalinamos ir surenkamos užterštos/uni00A0//uni00A0aktyvintos medžiagos
 pašalinamos ir saugomos mažo–vidutinio radioaktyvumo atliekosIšimamas kuras 
ir panaudotas kuras iš reaktoriausInstitucijų priežiūros nutraukimas
Teritorija 
paliekama urbanistinės dykros arba plyno lauko būklės, kaip iš anksto apibrėžta 
16 
Atominių elektrinių operatoriai privalo parengti ir atnaujinti galutinį eksploa-  
tavimo nutraukimo planą , kuriame būtų išdėstytas finansavimo planas, visi 
reikalingi darbai, jų tvarkaraštis ir įvertintos išlaidos13. ES parama turi būti įgyven -
dinama pagal šiuos planus, visą laiką išsaugant aukščiausią saugos lygį14.
17 
Visa veikla, vykdoma per atominės elektrinės eksploatavimo ciklą, įskaitant eks -
ploatavimo nutraukimą, yra reglamentuota, jai reikalinga nacionalinės valdžios 
institucijos išduota licencija.13 Agentūros TATENA saugos 
standartai „Bendrieji saugos 
reikalavimai, 6 dalis“, p. 15–16.
14 Tarybos reglamentų 
(Euratomas) Nr. 1368/2013 ir  
Nr. 1369/2013 2 straipsnio 
1 dalis.
20 Įvadas 
Radioaktyviųjų atliekų tvarkymas
18 
Visais branduolinio kuro naudojimo ciklo etapais susidaro radioaktyviosios atlie -
kos. Tarptautinės atominės energetikos agentūros (TATENA) klasifikavimo siste -
moje pagal atliekų radioaktyvumo lygį išskiriamos šešios radioaktyviųjų atliekų 
klasės, kaip parodyta 2 lentelėje .2 lentelėRadioaktyviųjų atliekų klasės, jų tvarkymas ir šalinimas
Klasė AprašasTvarkymas ir šalinimas
(požeminis gylis yra tik preliminarus)
NeradioaktyviosAtliekos, kuriose yra tokia maža radionuklidų kon -
centracija, kad apsaugos nuo radiacijos priemonės 
nėra reikalingos ir atliekas galima tvarkyti be 
reguliuojamosios kontrolės.Antžeminis lygmuo Laisvas išmetimas, sąvartynas
Labai trumpaamžėsAtliekos, kuriose yra tik radionuklidų, kurių pusėjimo 
trukmė labai trumpa, bet aktyvumo koncentracija 
yra didesnė už nereguliuojamų atliekų.Antžeminis lygmuo Skylančių medžiagų saugykla
Labai mažo 
radioaktyvumoAtliekos, kurios nebūtinai atitinka neradioaktyvių 
atliekų kriterijus, bet kurioms nėra reikalingas 
aukšto lygio surinkimas ir izoliavimas.Antžeminis lygmuo Sąvartynas
Mažo radioaktyvumoAtliekos, kuriose yra nedidelis kiekis ilgaamžių 
radionuklidų. Tokias atliekas reikia surinkti ir gerai 
izoliuoti laikotarpiui iki kelių šimtų metų.Požeminis lygmuo Paviršinis (< 30 metrų)
Vidutinio radioaktyvumoAtliekos, kurias dėl jų sudėties ir, ypač, dėl ilgaamžių 
radionuklidų, reikia labiau izoliuoti, bet dėl kurių ne -
reikia imtis arba reikia imtis labai nedaug priemonių 
dėl išskiriamo karščio.Požeminis lygmuo Vidutinio gylio (30–100 metrų)
Didelio radioaktyvumoAtliekos, kurių aktyvumo koncentracijos lygis yra 
pakankamai aukštas, kad išsiskirtų didelis kiekis 
šilumos, arba kurių sudėtyje yra didelis kiekis ilga -
amžių radionuklidų. Panaudotas branduolinis kuras 
priskiriamas prie šios kategorijos.Požeminis lygmuo Geologinis šalinimas (> 400 metrų)
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, pagal 2009 m. agentūros TATENA saugos standartus „Bendrasis saugos vadovas Nr. GSG-1. Radioaktyviųjų atliekų 
klasifikacija“.
21 Įvadas 
19 
Kiekvienos klasės atliekoms saugiai surinkti ir tvarkyti naudojamos skirtingos 
technologijos ir metodai. Žemiausios spektro dalies neradioaktyvias atliekas 
galima šalinti paprastai, kartu su buitinėmis atliekomis. Priešingos spektro dalies 
didelio radioaktyvumo atliekos, pavyzdžiui, panaudotas branduolinis kuras, 
yra tokios radioaktyvios, kad, siekiant užtikrinti ilgalaikį saugumą ir saugą, yra 
reikalingas aukščiausio laipsnio surinkimas ir izoliavimas. Šalinimas giluminiame 
geologiniame kapinyne, keleto šimtų metrų gylyje po žeme paprastai laikomas 
tinkamiausiu didelio radioaktyvumo atliekų galutinio šalinimo variantu15. Pa-
gal agentūros TATENA saugos standartus, pasibaigus branduolinio reaktoriaus 
eksploatavimo nutraukimo procesui, atliekų tvarkymas nebūna baigtas tol, kol 
didelio radioaktyvumo atliekos perkeliamos į  galutinio šalinimo atliekyną16.
ES ir tarptautinis principas „moka teršėjas“
20 
Panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymas Europos Sąjungoje regla -
mentuojamas Radioaktyviųjų atliekų tvarkymo direktyva17. Jos reikalavimai 
pagrįsti 1997 m. agentūros TATENA konvencija, prie kurios Lietuva, Bulgarija ir 
Slovakija yra prisijungusios18. Pagal šią konvenciją ją pasirašiusios šalys įpareigo -
jamos taikyti principą „moka teršėjas“, pagal kurį atliekas pagaminęs subjektas 
turėtų padengti atliekų tvarkymo išlaidas, kad nebūtų padaryta žalos žmogaus 
sveikatai ir aplinkai19. Dar vienas konvencijoje įtvirtintas principas yra tai, kad 
branduolinių atliekų tvarkymo naštos negalima nepagrįstai užkrauti būsimoms 
kartoms. Tai atspindėta Radioaktyviųjų atliekų tvarkymo direktyvoje, joje nusta -
tyta, kad „tai turėtų būti kiekvienos valstybės narės etikos įsipareigojimas, kuriuo 
ji privalėtų vengti ateities kartoms nepagrįstai užkrauti bet kokią naštą, susijusią 
su esamu panaudotu branduoliniu kuru ir radioaktyviosiomis atliekomis, įskaitant 
bet kurias radioaktyviąsias atliekas, kurios būtų išimamos iš esamų branduolinių 
įrenginių, kurių eksploatavimas nutraukiamas“20.
ES branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo 
pagalbos programų dalyvių pareigos ir atsakomybė
21 
Europos Komisija  nusprendė, kai tai leidžiama pagal atitinkamas teisines nuosta -
tas, branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programoms tai -
kyti netiesioginio valdymo metodą21. Pagal šį valdymo metodą Komisija biudžeto 
vykdymo užduotis patiki įgyvendinančiosioms institucijoms (žr. IV priedą ), bet 
pati išsaugo bendrą atsakomybę ir pareigą atsiskaityti už ES biudžeto vykdymą. 
Todėl Komisija turi užtikrinti, kad įgyvendinančiosios institucijos būtų sukūrusios 
pakankamas kontrolės ir stebėjimo struktūras. Europos rekonstrukcijos ir plė -
tros bankas  (ERPB) yra visų šių trijų programų įgyvendinančioji institucija.15 2009 m. agentūros TATENA 
saugos standartai, „Bendrasis 
saugos vadovas Nr.  GSG-1. 
Radioaktyviųjų atliekų 
klasifikacija“, p. 6.
16 2009 m. agentūros TATENA 
saugos standartai, „Bendrasis 
saugos vadovas Nr.  GSG-1. 
Radioaktyviųjų atliekų 
klasifikacija“, p. 3.
17 2011 m. liepos 19 d. Tarybos 
direktyva 2011/70/Euratomas, 
kuria nustatoma panaudoto 
branduolinio kuro ir 
radioaktyviųjų atliekų 
atsakingo ir saugaus tvarkymo 
Bendrijos sistema (OL L 199, 
2011 8 2, p. 48).
18 Agentūros TATENA Jungtinė 
panaudoto kuro tvarkymo 
saugos ir radioaktyviųjų 
atliekų tvarkymo saugos 
konvencija.
19 Agentūros TATENA Jungtinės 
panaudoto kuro tvarkymo 
saugos konvencijos ir 
radioaktyviųjų atliekų 
tvarkymo saugos konvencijos 
21 straipsnyje nurodyta: 
„Kiekviena Susitariančioji Šalis 
užtikrina, kad už panaudoto 
kuro ar radioaktyviųjų atliekų 
tvarkymo saugą pirmiausia 
būtų atsakingas atitinkamas 
licenciatas, ir imasi tinkamų 
priemonių užtikrinti, kad toks 
licenciatas vykdytų savo 
įpareigojimus“.
20 Tarybos direktyvos  
2011/ 70/EEB   
24 konstatuojamoji dalis.
21 2012 m. spalio 25 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 dėl Sąjungos 
bendrajam biudžetui taikomų 
finansinių taisyklių ir kuriuo 
panaikinamas Tarybos 
reglamentas (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/2002 (OL L 298, 
2012 10 26, p. 1), paskutinį 
kartą iš dalies pakeisto 2015 m. 
spalio 28 d. Reglamentu (ES, 
Euratomas) Nr. 2015/1929,  
58 straipsnio c punktas.
22 Įvadas 
22 
Be to, Lietuvos Centrinė projektų valdymo agentūra , nacionalinė viešojo sek -
toriaus institucija, yra antroji įgyvendinančioji institucija ir pagal valdyti pavestus 
projektus atlieka tas pačias funkcijas, kaip ERPB22. Tuo metu, kai buvo atliekamas 
auditas, visi nauji projektai buvo įgyvendinami per Centrinę projektų valdymo 
agentūrą. ERPB išliks atsakingas už projektus, kurie anksčiau buvo priskirti jo 
atsakomybės sričiai.
23 
Trys valstybės narės  yra įpareigotos sukurti reikiamas nacionalines struktūras 
programai įgyvendinti ir imtis visų reikalingų priemonių, kad pašalintų visas 
teisines ir administracines kliūtis, trukdančias tinkamai vykdyti jų atitinkamas eks -
ploatavimo nutraukimo programas23. Valstybės narės iš ministerijos, atsakingos 
už energetikos politiką, paskiria programos koordinatorių, kuris prisiima bendrą 
atsakomybę už atitinkamų eksploatavimo nutraukimo programų planavimą, 
koordinavimą ir stebėjimą nacionaliniu lygmeniu.
24 
Lietuva taip pat paskyrė Finansų ministeriją, kad ši atliktų finansų koordinatorės 
funkcijas ir būtų atsakinga už finansinę Centrinės projektų valdymo agentūros 
priežiūrą.
25 
Pagrindiniai naudos gavėjai  pagal programas yra atominių elektrinių operato -
riai ir (arba) eksploatavimo nutraukimo licencijų savininkai, kurie yra valstybinės 
įmonės. Patvirtinus pasiūlymus, jie tampa atsakingi už projektų vykdymą.
26 
Kiekvienais metais valstybės narės siūlo metinę darbo programą, kurioje išdėsto, 
kaip numato panaudoti finansavimą. Komisija, pasikonsultavusi su Branduolinių 
reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programos komitetu, sudarytu iš 
28 ES valstybių narių atstovų, tvirtina finansavimo sprendimus. Ji taip pat tvirti -
na atskirų įgyvendinančiosios institucijos atrinktų projektų, kuriuos numatoma 
finansuoti iš ES pagalbos lėšų, dokumentus. Atlikus koordinavimo procedūras na -
cionaliniu lygmeniu, programos koordinatorius teikia naujus projekto pasiūlymus 
tvirtinti ERPB, o  Lietuvoje  – ir Centrinei projektų valdymo agentūrai. Po patikrini -
mo įgyvendinančiosios institucijos projekto pasiūlymus teikia Komisijai.22 Slovakija oficialiai pasiūlė 
įsteigti antrą nacionalinę 
įgyvendinančiąją instituciją  – 
Slovakijos inovacijų ir 
energetikos agentūra dirbtų 
kartu su ERPB.
23 2014 m. rugpjūčio 7 d. 
Komisijos įgyvendinimo 
sprendimo C(2014)  5449 dėl 
2014–2020  m. Bulgarijos, 
Lietuvos ir Slovakijos 
branduolinių reaktorių 
eksploatavimo nutraukimo 
pagalbos programų taikymo 
taisyklių 4  straipsnis.
23 Įvadas 
24 Specialioji ataskaita 
Nr. 16/2011 „ES finansinė 
parama atominių elektrinių 
Bulgarijoje, Lietuvoje ir 
Slovakijoje eksploatavimo 
nutraukimui: pasiekimai ir 
ateities iššūkiai“ ( http://eca.
europa.eu ).27 
Tada Komisija perveda atitinkamas lėšas ERPB, o Lietuvoje – ir Centrinei projektų 
valdymo agentūrai pagal sutartines nuostatas. Tada šios įstaigos atlieka projektų 
įgyvendinimo stebėjimą.
Ankstesnė Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita 
dėl branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo
28 
2011 m. specialiojoje ataskaitoje Europos Audito Rūmai jau nagrinėjo ES finansinę 
pagalbą branduolinių reaktorių Bulgarijoje, Lietuvoje ir Slovakijoje eksploatavimo 
nutraukimui24.
24
 Audito apimtis ir metodas
25 Specialioji ataskaita 
Nr. 16/2011.29 
Šio audito tikslas buvo nustatyti, ar Lietuva, Bulgarija ir Slovakija nuo 2011 m., 
paskutiniosios mūsų ataskaitos25 šia tema paskelbimo, padarė ES branduolinių re -
aktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programų įgyvendinimo pažangos.
30 
Visų pirma, nagrinėjome, ar padaryta programų įgyvendinimo pažangos šiais 
aspektais:
- išmontuojant elektrines, rūpinantis reikalingomis licencijomis ir kuriant pa -
naudoto kuro ir atliekų tvarkymo infrastruktūrą;
- nustatant patikimą išlaidų vertinimo tvarką ir užtikrinant, kad būtų skirta 
reikalingų lėšų eksploatavimo nutraukimui užbaigti.
31 
Kiekvienoje iš trijų valstybių narių vykome į atitinkamas elektrines, analizavome 
programų ir projektų dokumentus, atlikome interviu su valstybių narių pareigū -
nais, atominių elektrinių operatoriais, nacionalinių radioaktyviųjų atliekų tvarky -
mo licencijų savininkais, reguliavimo institucijomis, įgyvendinančiųjų institucijų ir 
Europos Komisijos pareigūnais.
32 
Kad galėtume įvertinti projektų lygmeniu padarytą pažangą, trijose valstybėse 
narėse atrinkome 17 ES finansuotų branduolinių reaktorių eksploatavimo nutrau -
kimo infrastruktūros ir ne infrastruktūros projektų (žr. V priedą ). Atrinkome tuos 
projektus, dėl kurių ankstesnėje ataskaitoje nustatėme svarbiausių faktų, taip pat 
projektus, kurie itin svarbūs eksploatavimo nutraukimui. Taip pat surinkome duo -
menis apie 18 vykdomų pagrindinių infrastruktūros projektų vėlavimą ir išlaidų 
viršijimą ( VI priedas ).
33 
Taip pat, kur buvo įmanoma, pažymėjome trijų valstybių narių taikomos praktikos 
tobulinimo ir bendro perspektyvinio mąstymo pavyzdžius. Tuo tikslu vykome 
į pasaulyje pirmą kartą statomo giluminio geologinio kapinyno statybvietę Suo -
mijoje (žr. VII priedą ).
25 Audito apimtis ir metodas 
34 
Audito darbas vykdytas nuo 2015 m. balandžio mėn. iki 2016 m. balandžio mėn.
35 
Per auditą netikrinome, kaip projektų išlaidos atitinka konkretiems fondams 
taikomas taisykles, bei viešųjų pirkimų procedūrų. Įrenginių radioaktyviojo sau -
gumo arba saugos nevertinome, nes už tai atsakingos atitinkamos nacionalinės 
institucijos. Jokiais būdais nesiekiame nei palaikyti, nei peikti branduolinės ener -
getikos, taip pat nedarome išvadų dėl ES tiekiamos energijos rūšių; šie klausimai 
šioje ataskaitoje nenagrinėjami.
26
 Pastabos
26 2011 m. lapkričio 24 d. 
Komisijos tarnybų darbinis 
dokumentas 
SEC(2011) 1387 final  „Poveikio 
vertinimas. Pridedamas prie 
pasiūlymo dėl Tarybos 
reglamento dėl Sąjungos 
paramos Bulgarijos, Lietuvos ir 
Slovakijos branduolinių 
reaktorių eksploatavimo 
nutraukimo pagalbos 
programoms“.
27 Remiantis Ignalinos atominės 
elektrinės pateikta informacija, 
1 blokas iki negrįžtamo 
sustabdymo būklės 
sutvarkytas 2007 m., kai 
pakeista jo eksploatavimo 
licencija ir patvirtintos jo 
eksploatavimo nutraukimo 
sąlygos. 2014 m. birželio 16 d. 
panaikintas įstatymas, kuriuo 
buvo uždrausta negrįžtamai 
nutraukti 1 bloko veiklą, kol 
nebus užtikrintas visų darbų, 
susijusių su šia būkle arba 
įrenginių eksploatavimo 
nutraukimu, finansavimas. 2 
bloko licencija pakeista 2012 ir 
2014 m. Per Bulgarijos 
parlamento 2015 m. vasario 
6 d. sesiją Bulgarijos 
energetikos ministras 
pažymėjo, kad keturių 
atitinkamų blokų 
eksploatavimas nutrauktas 
negrįžtamai. Slovakijos 
institucijos teigia, kad 
eksploatavimo nutraukimo 
licencijos pakeitimas yra 
ženklas, kad pasiekta 
negrįžtamo sustabdymo 
būklė.Nuo 2011 m. padaryta tam tikros eksploatavimo 
nutraukimo pažangos, tačiau dar laukia itin svarbūs 
neišspręsti uždaviniai
36 
Šiame skirsnyje išdėstyti mūsų nustatyti faktai dėl pažangos, padarytos nuo 
2011 m. per ES pagalbos programų remiamą eksploatavimo nutraukimo proce -
są ir pažymėti visi vėlavimo atvejai, turėję įtakos pagrindiniams infrastruktūros 
projektams.
Pažanga padaryta nekontroliuojamosiose zonose, 
tačiau reaktorių pastatų išmontavimas dar nepradėtas, 
o radioaktyviųjų atliekų tvarkymo infrastruktūra parengta 
tik iš dalies
37 
Kiekvienoje iš trijų branduolinių elektrinių nagrinėjome:
- kokiu mastu atominės elektrinės sustabdymas yra negrįžtamas;
- padarytą pažangą išmontuojant įrenginius nekontroliuojamojoje ir kontro -
liuojamojoje zonose;
- ar yra panaudoto kuro ir atliekų tvarkymo infrastruktūra, kuri reikalinga nu -
traukiant eksploatavimą ir išmontuojant įrenginius.
Nacionalinės institucijos nurodo, kad dabar elektrinės sustabdytos 
negrįžtamai, tačiau Komisijos numatyti išdirbiai dar nebuvo 
pasiekti
38 
2011 m. Komisija nustatė keturis numatomus išdirbius, kuriuos sustabdyta atomi -
nė elektrinė turi pasiekti, kad jos sustabdymas būtų laikomas negrįžtamu26. 3 len -
telėje  pateiktas mūsų vertinimas, kokiu mastu šie numatomi išdirbiai Lietuvoje, 
Bulgarijoje ir Slovakijoje yra pasiekti.
39 
Lietuvos, Bulgarijos ir Slovakijos institucijos teigia, kad padaryta pažanga reiškia, 
kad dabar elektrinės sustabdytos tikrai negrįžtamai, nes veiklą atnaujinti techniš -
kai būtų neįmanoma ir ekonomiškai neveiksminga27.
27 Pastabos 
Europos Audito Rūmų įvertinimas, kokiu mastu 2015 m. gruodžio 31 d. duomenimis 
trys atominės elektrinės pasiekė negrįžtamo sustabdymo numatomus išdirbius
Numatomi išdirbiai Ignalina, Lietuva Kozlodujus, Bulgarija Bohunicė, Slovakija
1. Atominės elektrinės veikla 
nutraukta, ji saugiai išlaikoma, 
kol bus išimtas visas kurasIš dalies įvykdytas
Vykdomas saugus išlaikymas. Iš 1 reakto -
riaus kuras išimtas. Iš 2 reaktoriaus kuras 
dar neišimtas.Įvykdytas
Iš reaktorių ir kuro baseinų kuras 
išimtas.Įvykdytas
Iš reaktorių ir kuro baseinų kuras 
išimtas.
2. Gauta eksploatavimo 
nutraukimo licencijaNeįvykdytas
Licencija dar neišduota.Iš dalies įvykdytas
Licencija išduota dėl 1–2 blokų, li -
cenciją dėl 3–4 blokų planuojama 
gauti 2016 m.Įvykdytas
Licencija išduota 2015  m.
3. Užbaigtas reaktoriaus 
aktyviosios zonos / pirminio 
kontūro išmontavimo planasIš dalies įvykdytas
Išmontavimo proceso projektas neuž -
baigtas, vykdomas tyrimas (žr. V priedą , 
6 projektą).Iš dalies įvykdytas
Vykdomas išmontavimo proceso 
projektavimo viešasis pirkimas.Iš dalies įvykdytas
Išmontavimo proceso projekto 
rengimo projektas dar vykdomas 
(žr. V priedą , 16 projektą).
4. Pradėtas reaktoriaus pastato 
išmontavimasIš dalies įvykdytas
Kol kas reaktoriaus pastate atlikti tik 
smulkūs darbai.Iš dalies įvykdytas
Kol kas reaktoriaus pastate atlikti 
tik smulkūs darbai.Iš dalies įvykdytas
Kol kas reaktoriaus pastate atlikti 
tik smulkūs darbai.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, pagal iš nacionalinių institucijų gautą informaciją.3 lentelė
40 
Tačiau vienas iš numatytų išdirbių, pagal kuriuos vertinama, ar branduolinių 
reaktorių eksploatavimo nutraukimo procese pasiektas negrįžtamo sustabdymo 
etapas, yra tai, ar gauta eksploatavimo nutraukimo licencija, kuri yra būtina prieš 
pradedant darbą kontroliuojamojoje zonoje. Nuo 2011  m. Bulgarija ir Slovakija 
pažengė į priekį ir vietoj eksploatavimo licencijos gavo atitinkamų elektrinių eks -
ploatavimo nutraukimo licenciją, o Lietuva – ne.
- Lietuvos  Ignalinos elektrinė dar negavo eksploatavimo nutraukimo licencijos 
ir planuoja ją gauti ne anksčiau kaip 2022 m., 10 metų vėliau, negu planuota 
iš pradžių, ir praėjus 18 metų nuo elektros gamybos 1 bloke nutraukimo.
- Bulgarijos  Kozlodujaus elektrinė gavo 10 metų eksploatavimo nutraukimo 
licenciją pirmiesiems dviem blokams 2014 m. lapkričio 27 d. ir numato, kad 
3 ir 4 blokų eksploatavimo nutraukimo licencija bus išduota 2016 m. Tačiau 
didelės apimties darbams atlikti išmontuojant ypač svarbias reaktoriaus siste -
mas arba patį reaktorių dar gali būti reikalingi papildomi leidimai.
- Slovakijos  Bohunicės elektrinė dabartinę eksploatavimo nutraukimo licenci -
ją gavo 2014 m. gruodžio 23 d., ir pagal ją galėjo pradėti išmontavimo darbus 
reaktoriaus pastate. Eksploatavimo nutraukimo plane didelės apimties iš -
montavimo darbų nenumatyta pradėti iki 2015 m. pabaigos. Didelės apimties 
išmontavimo darbai dar nepradėti.
28 Pastabos 
Padaryta pažanga išmontuojant įrenginius nekontroliuojamojoje 
zonoje
41 
Kaip parodyta  3 lentelėje , nė viena iš trijų elektrinių dar nebaigė rengti aktyvio -
sios reaktoriaus zonos / pirminio kontūro išmontavimo projektų ir reaktoriaus 
pastate atliko tik smulkius darbus. Vadinasi, visoms trims valstybėms narėms dar 
reikia išspręsti itin svarbius darbų kontroliuojamosiose zonose, įskaitant reaktorių 
pastatus, uždavinius.
42 
Tačiau išmontuojant įrenginius nekontroliuojamojoje zonoje padaryta pažangos. 
Nuo to laiko, kai paskelbta mūsų paskutinioji ataskaita, visose trijose elektrinėse 
vykdant kai kurių pagrindinių komponentų, pavyzdžiui, nekontroliuojamojoje zo -
noje esančios turbinų salės, išmontavimo darbus pažengta į priekį (žr. 8 ir 9 pav.  
pateiktus pavyzdžius). Lietuvoje išmontavimas pradėtas vėliau negu planuota, 
tačiau nuo 2014 m. darbas vykdomas. 8 ir 9 pav.Pažangos, padarytos Slovakijos Bohunicės V1 atominėje elektrinėje išmontuojant 
pagrindinius komponentus turbinų salėje nuotraukos  
8 pav. Iki išmontavimo 9 pav. Po išmontavimo
2011  m. turbinų salė su turbinomis
© „Javys“.2015  m. turbinų salė be turbinų
© „Javys“.
29 Pastabos 
Padaryta tam tikros pažangos kuriant atliekų tvarkymo 
infrastruktūrą, tačiau panaudoto kuro galutinio šalinimo atliekyno 
įrengimas yra vis dar koncepcijos formulavimo etape
43 
Licencija tęsti eksploatavimo nutraukimo procesą bus išduota tik tada, jeigu, in-
ter alia , bus įdiegti tinkami atliekų tvarkymo sprendimai ir infrastruktūra. Kadangi 
įvairių rūšių atliekos tvarkomos skirtingai (žr. 2 lentelę ), reikia atlikti pakanka -
mai išsamią radiologinę inventorizaciją ir parengti įrenginio bei radioaktyviųjų 
atliekų aprašą, kad būtų galima tiksliai nustatyti, kokia metodika ir technologijos 
reikalingos sistemoms ir struktūroms deaktyvuoti, išmontuoti ir atskirti, ir pasi -
rinkti tinkamiausius atliekų tvarkymo sprendimus. Šioje srityje nuo paskutiniojo 
mūsų audito visos trys valstybės narės padarė tam tikros pažangos. Tačiau, nors 
iš esmės eksploatavimo nutraukimo planais vadovaujamasi, reaktoriaus pastatų 
radiologinis aprašas nė vienoje iš trijų elektrinių dar nėra išsamus.
44 
Kalbant apie labai mažo–vidutinio radioaktyvumo atliekas  (žr. 4 lentelę ), 
visos trys valstybės narės padarė tam tikros pažangos statydamos pagrindinę 
reikalingą atliekų tvarkymo infrastruktūrą. Įdiegta infrastruktūra atitinka esamus 
poreikius šiuo eksploatavimo nutraukimo proceso etapu. Dėl to nė vienoje iš trijų 
elektrinių, kurių eksploatavimas nutraukiamas, negresia rizika, kad dėl nepakan -
kamo atliekų tvarkymo infrastruktūros pajėgumo eksploatavimo nutraukimo pro -
cesą reikėtų stabdyti. Tačiau kelis didesnio radioaktyvumo atliekų arba atliekų, 
kurių kiekis ateityje didės, tvarkymo projektus vėluojama įgyvendinti, o pagal kai 
kuriuos projektus dar tęsiasi projektavimo etapas (žr. 4 lentelę  ir 60–71 dalis).
45 
Didelio radioaktyvumo atliekos  daugiausia yra dviejų formų: šalinamas panau -
dotas branduolinis kuras arba medžiagos, likusios perdirbus branduolinį kurą. 
Apskritai, panaudotas branduolinis kuras sudaro 95  % didelio radioaktyvumo 
atliekų kiekio, jis sukelia 95–99 % viso atominės elektrinės radioaktyvumo. Iš re -
aktoriaus išimti panaudoto branduolinio kuro elementai (žr. 10 pav. ) perdirbami 
arba perkeliami į laikiną saugyklą, kur saugomi maždaug penkiasdešimt metų.
30 Pastabos 
Labai mažo–vidutinio radioaktyvumo atliekų tvarkymo infrastruktūros statybos 
pažanga 2011 ir 2015 m.
2011  m. 2015  m.
Ignalina,
LietuvaLabai mažo radioaktyvumo atliekų kapinyno „tarpinės 
saugyklos“ įrengimo darbai.Tarpinė saugykla užbaigta, užpildyta 80 % jos tūrio.
Antžeminės saugyklos statyba dar nepradėta.Antžeminė saugyklos statyba dar nepradėta, nes dėl pakeisto techninio 
projekto vėluoja konkursas.
Paviršinio mažo ir vidutinio radioaktyvumo trumpa -
amžių radioaktyviųjų atliekų kapinyno projektavimo 
etapas.Dar nebaigtas paviršinio kapinyno projektavimo etapas, vėluojama 1 metais.
Ilgaamžių vidutinio radioaktyvumo kietųjų atliekų 
tvarkymo ir saugojimo kompleksą vėluojama įrengti 
3,5 metų.Kietųjų atliekų tvarkymo ir saugojimo kompleksą vėluojama įrengti 9 me -
tais. Perduoti eksploatuoti numatyta 2018 m. Atliekų, išmontavus reaktorių, 
saugojimo atliekyno nėra, nors su tuo susijęs projektas prasidėjo.
Kozlodujus, 
BulgarijaNaudojami elektrinės teritorijoje esantys saugojimo 
ir apdorojimo įrenginiai, tačiau tęsiant eksploatavimo 
nutraukimo darbus, ateityje bus reikalingi papildomi 
saugojimo ir apdorojimo pajėgumai.Remiantis eksploatavimo nutraukimo licencijos savininkės Valstybinės 
radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įmonės (SERAW) atliktu vertinimu, esamų 
radioaktyviųjų atliekų saugojimo įrenginių pakaks iki 2022 m.
Nacionalinį mažo ir vidutinio radioaktyvumo atliekų 
atliekyną ketinama pastatyti iki 2015 m. pabaigos.Nacionalinį mažo ir vidutinio radioaktyvumo atliekų atliekyną, pagrindinį 
trūkstamą elementą, įrengti vėluojama 6 metais. Numatoma užbaigti 
2021 m. (žr. 56 dalį).
Bohunicė, 
SlovakijaNaudojami elektrinės teritorijoje esantys saugojimo 
ir apdorojimo įrenginiai. Tęsiant eksploatavimo 
nutraukimo darbus, ateityje bus reikalingi papildomi 
saugojimo ir apdorojimo pajėgumai.Vykdomą projektą, kurio paskirtis – padidinti nacionalinį labai mažo radioa -
ktyvumo atliekų kapinyno pajėgumą, ketinama užbaigti 2018 m.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, pagal iš nacionalinių institucijų gautą informaciją.
VVER440/230 panaudoto 
branduolinio kuro elementų 
saugojimo krepšys4 lentelė 10 pav.
© „Javys“.
31 Pastabos 
46 
Bulgarijoje  ir Slovakijoje  kuras visiškai išimtas, o Lietuvoje  2 blokas dar iš dalies 
užpildytas kuru, 1 bloko saugojimo baseinai vis dar užpildyti panaudotu bran -
duoliniu kuru. Bulgarijoje  ir Slovakijoje  panaudoto branduolinio kuro elementai 
vis dar klasifikuojami kaip medžiaga, kurią galima panaudoti ateityje, nors dalį 
šios medžiagos neišvengiamai reikės pašalinti visam laikui. 5 lentelėje  apžvelgia -
ma panaudoto branduolinio kuro klasifikacija, dabartinė panaudoto branduolinio 
kuro saugojimo vieta ir priemonės, panaudoto branduolinio kuro laikino tvarky -
mo infrastruktūros būklė.
Panaudoto branduolinio kuro saugojimo ir klasifikavimo apžvalga
Ar iš aktyviosios 
reaktoriaus 
zonos išimtas 
kuras?Ar iš reaktoriaus 
ir saugojimo 
baseinų išimtas 
kuras?Panaudoto 
branduolinio 
kuro klasėDabartinė panaudoto 
branduolinio kuro 
laikymo vietaAr įrengtas panau -
doto branduolinio 
kuro galutinio lai -
dojimo kapinynas?
Ignalina, 
Lietuva1 blokas Taip NeDidelio radioakty -
vumo atliekos1 bloko reaktoriaus ba -
seinai ir laikina sauso tipo 
panaudoto kuro saugykla 
elektrinės teritorijojeNe
2 blokas Ne NeDidelio radioakty -
vumo atliekosAktyvioji 2 bloko 
reaktoriaus zona ir 2 bloko 
reaktoriaus baseinaiNe
Kozlodujus, Bulgarija Taip TaipMedžiagos, kurias 
galima panaudoti 
ateityjeElektrinės teritorijoje 
įrengta šlapio ir sauso tipo 
laikina panaudoto kuro 
saugykla, dalis siunčiama 
į RusijąNe
Bohunicė V1, Slovakija Taip TaipMedžiagos, kurias 
galima panaudoti 
ateityjeElektrinės teritorijoje įreng -
ta šlapio tipo panaudoto 
kuro saugyklaNe
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, pagal iš nacionalinių institucijų gautą informaciją.5 lentelė
47 
6 lentelėje  apžvelgiama nuo 2011 m. padaryta pažanga kuriant panaudoto 
branduolinio kuro laikino saugojimo infrastruktūrą.  Visų pirma pažymėtina, 
kad pažangą Lietuvoje stabdė tai, kad vėlavo laikinos panaudoto kuro saugyklos 
statyba.
32 Pastabos 
Pažanga, padaryta kuriant panaudoto branduolinio kuro laikino saugojimo 
infrastruktūrą, 2011 ir 2015 m.
2011  m. 2015  m.
Ignalina, LietuvaIš blokų kuro nebuvo galima išimti, kol neveikė laikina 
panaudoto kuro saugykla, tačiau šis projektas vėlavo 4 
metais.Laikinos panaudoto kuro saugyklos statyba atidėta dar 6 metams, dėl 
to nuo 2005 m. galutinio eksploatavimo nutraukimo plano atsiliekama 
10 metų. Saugyklą užbaigti yra būtina, kad būtų išduota eksploatavimo 
nutraukimo licencija.
Kozlodujus, 
BulgarijaDidelis vėlavimas ir išlaidų viršijimas turėjo padarinių 
laikinos sauso tipo panaudoto kuro saugyklos, kurioje 
panaudoto kuro rinklės būtų saugomos konteineriuose, 
projektavimui ir statybai.Perėmimo sertifikatas gautas 2013 m. kovo mėn. Iki 2015 m. iš planuotų 
34 konteinerių saugoti 6 pakrauti konteineriai. 2016 m. sausio 29 d. 
gauta 10 metų saugyklos eksploatavimo licencija.
Bohunicė, 
SlovakijaĮrengta laikina šlapio tipo panaudoto kuro saugykla.Panaudotas kuras iš V1 atominės elektrinės saugomas elektrinės 
teritorijoje, laikinoje panaudoto kuro saugykloje. Įskaitant panaudotą 
kurą iš kitų elektrinių, saugyklos tūrio pakaks iki 2024 m. Sprendimas 
dėl galutinio šalinimo dar nepriimtas, planuojama statyti laikiną sauso 
tipo panaudoto kuro saugyklą.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, pagal iš nacionalinių institucijų gautą informaciją.6 lentelė
48 
Laikina panaudoto branduolinio kuro saugykla yra laikinas sprendimas prieš 
galutinį šalinimą. Galutinis šalinimas giluminiame geologiniame kapinyne , 
dažniausiai keleto šimtų metrų arba didesniame gylyje po žeme, paprastai laiko -
mas tinkamiausiu didelio radioaktyvumo atliekų šalinimo sprendimu (pavyzdžiui, 
žr. VII priedą ). Iš esmės, kiekviena branduolinę programą vykdanti šalis turėtų 
parengti tinkamo kapinyno statybos programą28. Tačiau kai kurios šalys pagamina 
nedidelius kiekius radioaktyviųjų atliekų, jų finansiniai ištekliai riboti arba jose 
nėra reikiamų geologinių sąlygų29. Kaip parodyta  5 lentelėje , nė viena iš aptaria -
mų trijų valstybių narių kol kas neturi tokio kapinyno atliekų galutiniam šalinimui. 
Kitos ES valstybės narės susiduria su tokiais pačiais sunkumais.
49 
Galimybes naudotis galutinio šalinimo vieta būtų galima užtikrinti per tarptau -
tinį bendradarbiavimą. Jei būtų naudojamas „tarptautinis kapinynas“, bendrame 
kapinyne būtų šalinamos atliekos iš daugiau negu vienos šalies. Kai visos juo 
besinaudojančios šalys yra kaimyninės, kapinynas dažnai vadinamas „regioniniu 
kapinynu“30.28 2004 m. spalio mėn. agentūros 
TATENA ataskaita „Tarptautinių 
radioaktyviųjų atliekų 
kapinynų kūrimas: 
infrastruktūros modelis ir 
bendradarbiavimo scenarijai“. 
Agentūros TATENA Jungtinė 
panaudoto kuro tvarkymo 
saugos ir radioaktyviųjų 
atliekų tvarkymo saugos 
konvencija.
29 2004 m. spalio mėn. agentūros 
TATENA ataskaita „Tarptautinių 
radioaktyviųjų atliekų 
kapinynų kūrimas: 
infrastruktūros modelis ir 
bendradarbiavimo scenarijai“. 
Agentūros TATENA Jungtinė 
panaudoto kuro tvarkymo 
saugos ir radioaktyviųjų 
atliekų tvarkymo saugos 
konvencija.
30 2004 m. spalio mėn. agentūros 
TATENA ataskaita „Tarptautinių 
radioaktyviųjų atliekų 
kapinynų kūrimas: 
infrastruktūros modelis ir 
bendradarbiavimo scenarijai“, 
p. 5.
33 Pastabos 
50 
ES radioaktyviųjų atliekų tvarkymo direktyvoje numatytos regioninio bendradar -
biavimo šioje srityje galimybės ir tiesiogiai pripažįstama, kad „kai kurios valstybės 
narės mano, kad gali būti naudinga, saugu ir ekonomiškai veiksminga bendrai 
naudoti panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrengi -
nius, įskaitant atliekynus“31. Tačiau kai kurios ES valstybės narės savo nacionalinės 
teisės aktais riboja branduolinių atliekų importą. Pavyzdžiui:
- Lietuvoje  draudžiama importuoti radioaktyviąsias atliekas ir panaudotą 
branduolinį kurą, išskyrus a) radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto branduolinio 
kuro tranzitą per Lietuvą ir b) užsienyje perdirbtų radioaktyviųjų atliekų ir 
panaudoto kurio reimportą32.
- Bulgarijoje  draudžiama importuoti radioaktyviąsias atliekas, išskyrus a) po 
Bulgarijoje pagamintų panaudotų užsandarintų jonizuojančiosios spinduliuo -
tės šaltinių reimporto ir b) radioaktyviąsias atliekas, kurios buvo perdirbtos, 
teikiant paslaugas Bulgarijai33.
- Slovakijoje  draudžiamas radioaktyviųjų atliekų importas, išskyrus a) gabeni -
mą per šalį ir b) radioaktyviųjų atliekų importą perdirbimui ir apdorojimui34.
51 
Visoje ES šiuo metu statomas tik vienas giluminis geologinis kapinynas – Suomi -
joje (žr. VII priedą ). Nuo to laiko, kai Suomijos vyriausybė 1983 m. priėmė pirmąjį 
sprendimą dėl įgyvendinimo tvarkaraščio ir vietos atrankos pradžios, iki to laiko, 
kai bus galima pradėti šalinti atliekas, praeis beveik 40 metų ( 11 pav.  pateiktas 
projekto tvarkaraštis). Panaudotą kurą planuojama pradėti šalinti XXI  a. trečiojo 
dešimtmečio pradžioje.31 Tarybos direktyvos  
2011/ 70/Euratomas   
33 konstatuojamoji dalis.  
Dėl importo ir eksporto  
sąlygų žr. Radioaktyviųjų 
atliekų tvarkymo direktyvos  
4 straipsnio 4 dalį ir  
2006 m. lapkričio 20 d.  
Tarybos direktyvos  
2006/117/Euratomas dėl 
radioaktyviųjų atliekų ir 
panaudoto kuro vežimo 
priežiūros ir kontrolės 
(OL L 337, 2006 12 5, p. 21).
32 Žr. 1999 m. gegužės 20 d. 
Lietuvos Respublikos 
radioaktyviųjų atliekų 
tvarkymo įstatymo Nr.  VIII-
1190 24 straipsnį.
33 Žr. Bulgarijos įstatymo dėl 
saugaus branduolinės 
energijos naudojimo 
(paskutinį kartą iš dalies keisto 
2014 m. lapkričio 28 d.) 17 
straipsnį.
34 Žr. Slovakijos įstatymą 
541/2006 Coll dėl taikaus 
branduolinės energijos 
naudojimo ir jo 21 straipsnį 
„Radioaktyviųjų atliekų 
importas“.
34 Pastabos 
Suomijos giluminio geologinio kapinyno įrengimo tvarkaraštis11 pav.
 
Pradėti 
geologiniai tyrimai, ieškant galimų galutinio šalinimo vietų
Vyriausybės sprendi-mas dėl bendro tvarkaraščioVyriausybės ir Parlamento principinis sprendimasParaiška statybos licencijai gautiStatybos licencijaParaiška veiklos licencijai gauti Šalinimo vietos apibūdinimasOlkiluotas pasirinktas kaip galutinio šalinimo vietaONKALO statyba ir Olkiluote pradėti 
šalinimo vietos 
patvirtinimo 
tyrimaiGalutinio 
šalinimo atliekyno 
statybaTestai prieš 
eksploatavimo 
pradžią ir 
perdavimas 
eksploatuotiŠalinimo pradžia 
3-ojo dešimt-
mečio pradžioje
19781983200120122015
GALUTINIO ŠALINIMO LAIKO 
JUOSTA
© Posiva Oy.
52 
Kitos valstybės narės šiuo metu taip pat vykdo giluminių geologinių kapinynų 
paruošiamuosius darbus ir yra pasiekusios skirtingus šio proceso tvarkaraščio 
etapus.
- Švedijoje  Švedijos radiacinės saugos institucija nagrinėja paraišką dėl gilumi -
nio geologinio kapinyno statybos pasirinktoje vietovėje Forsmarke. Kapinyno 
statybą baigti ir kapinyną perduoti eksploatuoti numatyta 2028 m.35
- Prancūzijoje  2017–2018 m. galbūt bus pateikta statybos paraiška. Bandomąjį 
eksploatavimo etapą suplanuota vykdyti 2025–2035  m., o  komercinį eksploa -
tavimą pradėti po 2035 m.3635 2016 m. balandžio 4 d. 
Komisijos tarnybų darbinis 
dokumentas 
SWD(2016) 102 final , pridėtas 
prie Komisijos komunikato 
„Branduolinė informacinė 
programa, pagal Euratomo 
sutarties 40 straipsnį teikiama 
Europos ekonomikos ir 
socialinių reikalų komitetui, 
kad jis pareikštų nuomonę“.
36 http://www.developpement-
durable.gouv.fr/Calendrier-du-
projet.html -+.
35 Pastabos 
- Vokietijoje  Didelio radioaktyvumo atliekų saugojimo komitetui pavesta iki 
2016  m. pabaigos parengti ataskaitą; taip būtų pasirengta vietos pasirinkimo 
procesui. Pagal nacionalinės teisės aktus sprendimas dėl vietos pasirinkimo 
turėtų būti priimtas iki 2031 m. Atliekas šalinti būtų galima pradėti ne anks -
čiau kaip 2045–2050 m.37
53 
Pagal 2011  m. ES radioaktyviųjų atliekų tvarkymo direktyvą valstybės narės turėjo 
iki 2015 m. rugpjūčio mėn. parengti nacionalines programas, įskaitant galutinio 
šalinimo planus. Komisija įpareigota pateikti šios direktyvos įgyvendinimo atas -
kaitą Parlamentui ir Tarybai, tačiau to dar nepadarė38.
54 
Mes išnagrinėjome atitinkamas trijų valstybių narių nacionalines programas ir 
padarėme išvadą, kad Lietuva, Bulgarija ir Slovakija dar tik pradėjo svarstyti galu -
tinio šalinimo sprendimų galimybes, taigi diskusijos vyksta koncepcijos formula -
vimo etape.
55 
Bulgarijos  nacionalinėje programoje išvardytos trys didelio radioaktyvumo atlie -
kų, įskaitant panaudotą kurą, tvarkymo galimybės:
- perdirbimas kitose šalyse;
- dalyvavimas įgyvendinant regioninius arba tarptautinius galutinio šalinimo 
sprendimus, netrukdant įgyvendinti nacionalinę programą;
- didelio radioaktyvumo atliekų šalinimas Bulgarijoje.
 Bulgarijos institucijos, su kurių atstovais kalbėtasi per auditą, atsižvelgdamos 
į nedidelį šalies branduolinį pajėgumą, geologines ir klimato sąlygas, tei -
sės aktus, visuomenės nuomonę, finansines galimybes ir didelio aktyvumo 
radioaktyviųjų atliekų kiekį, pirmenybę teikia antrajai, regioninei galimybei. 
Galutinį sprendimą dėl to, kurią galimybę pasirinkti, numatyta priimti iki 
2030 m. Nacionalinėje programoje numatytas laikinas sprendimas – statyti 
atliekų saugojimo iki šalinimo saugyklą.37 Prozesswege zu einer sicheren 
Lagerung hoch radioaktiver 
Abfälle unter Aspekten der 
Rückholbarkeit/Bergbarkeit/
Reversibilität, Papier der 
Vorsitzenden unter 
Einbeziehung von 
Kommentaren weiterer 
Mitglieder der AG 3 , adresas 
internete www.
endlagerbericht.de , 
informacija paimta 2016  m. 
balandžio 11 d., p. 4.
38 Tarybos direktyvos  
2011/ 70/Euratomas   
14 straipsnio 1  dalis.
36 Pastabos 
56 
Lietuvos  nacionalinėje programoje, priimtoje 2015 m. gruodžio mėn., Lietuvoje 
numatyta statyti galutinio laidojimo kapinyną. Tačiau per pokalbius su Lietuvos 
institucijų atstovais buvo išreikštas susirūpinimas dėl aspektų, kuriuos paminėjo ir 
Bulgarijos institucijų atstovai, taip pat pažymėta, jog pirmenybę jie teiktų regio -
ninei schemai.
57 
Slovakijos  nacionalinėje programoje numatytos dvi galimybės:
- šalinimas giluminiame geologiniame kapinyne Slovakijoje; į  programą įtrauk -
ta jo išlaidų sąmata;
- tarptautinio kapinyno statybos stebėjimas ir rėmimas.
58 
Nė viena iš trijų valstybių narių nenurodė, kurie regionai arba šalys galėtų daly -
vauti įgyvendinant galimą regioninį arba kitą ES lygmens sprendimą.
Beveik visų pagrindinių eksploatavimo nutraukimo 
infrastruktūros projektų įgyvendinimas vėlavo
59 
Kad galėtume įvertinti nuo 2011 m. padarytą eksploatavimo nutraukimo pažan -
gą, surinkome duomenis apie 18 atrinktų trijų valstybių narių vykdomų ir pagal 
ES pagalbos programas finansuojamų eksploatavimo nutraukimo infrastruktūros 
ir rėmimo projektų (žr. VI priedą )39.
60 
Beveik visuose atrinktuose pagrindiniuose eksploatavimo nutraukimo infras -
truktūros projektuose 2011–2015  m. laikotarpiu pastebėta vėlavimų. Kaip matyti 
VI priede , nuo pat įgyvendinimo pradžios iki 2015 m. pabaigos susikaupęs vėlavi -
mas sudaro maždaug iki 10 metų. Šis vėlavimas yra viena iš pagrindinių priežas -
čių, dėl kurių po paskutiniosios mūsų 2011 m. ataskaitos Lietuva nukėlė galutinę 
eksploatavimo nutraukimo pabaigos datą dar devyneriems metams. Galutinė 
eksploatavimo nutraukimo data Lietuvoje dabar yra 2038 m.39 Šiems 18 projektų 
eksploatavimo nutraukimo 
darbams nuo 2011 m. skirta 
587 milijonai eurų ES lėšų, 
kurios sudaro 37 % ES 
finansavimo, dėl kurio 
sudarytos sutartys (išskyrus 
padarinių mažinimo 
priemones).
37 Pastabos 
61 
Mūsų 2011 m. ataskaitoje pažymėta, kad Lietuva , įgyvendindama laikinos 
panaudoto kuro saugyklos  projektą (žr. 12 pav. ) atsiliko daugiau kaip 4 me -
tais, kaip nurodyta 6 lentelėje . Nuo tada vėlavimas pailgėjo dar 6 metais. 2011–
2014 m. projektas buvo vykdomas ypač lėtai. Sprendimai paspartinti projektą 
priimti tik 2013 m. pradžioje. Dėl projekto vėlavimo užtruko kuro išėmimas iš 
reaktoriaus (žr. V priedą , 1 projektą).12 pav.Laikina panaudoto kuro saugykla Lietuvos Ignalinos atominėje elektrinėje
© IAE. © IAE.
62 
Dar vieno svarbaus Lietuvos projekto – kietųjų atliekų tvarkymo ir saugoji -
mo komplekso įrengimo – darbai nuo mūsų paskutiniojo audito vėluoja dar 5 
metais, iš viso 9 metais. Su tuo susiję komerciniai ginčai su rangovu išspręsti, iš ES 
pagalbos programos kaip kompensacija išmokėta 55 milijonai eurų; dar 17,9 mili -
jono eurų atidėta numatytai rizikai padengti.
63 
Pagrindinės vėlavimo Lietuvoje priežastys  – ginčai pagal sutartį, nepakankama 
informacija apie tai, kaip elektrinė buvo iš tikrųjų pastatyta, neišsamūs duomenys 
apie kompleksą ir apie panaudotą kurą, nepakankamas subrangovų darbo koor -
dinavimas ir priežiūra.

38 Pastabos 
64 
Nors Bulgarijoje ir Slovakijoje projektų darbai taip pat vėlavo, planuota galutinė 
eksploatavimo nutraukimo data dėl vėlavimo nenukelta. Slovakijoje galutinė data 
išliko 2025 m. Bulgarijoje ši data net paankstinta 5 metais, nuo 2035 iki 2030 m., 
tačiau taip padaryta pagal 2011 m. nacionalinę panaudoto kuro ir radioaktyviųjų 
atliekų tvarkymo strategiją, pagal kurią oficialiai nuspręsta teritoriją sutvarkyti iki 
galutinės urbanistinės dykros būklės, taigi, atsisakyta galimybės ją sutvarkyti iki 
plyno lauko būklės, kuriai įgyvendinti prireiktų daugiau laiko.
65 
Bulgarijoje , pavyzdžiui, vėlavo šie projektų darbai:
- Pagrindinio radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginio, nacionalinio mažo–
vidutinio radioaktyvumo atliekų atliekyno  statybą planuota baigti 
2015 m. (žr. 4 lentelę  ir 13 pav. ). Tačiau vykdant šiuos darbus atsiliekama 6 
metais daugiausia dėl to, kad atmestas poveikio aplinkai vertinimas, jį teko 
pradėti iš naujo ir vertinimas dar vyksta. Dabartinis šio įrenginio užbaigimo 
terminas yra 2021 m. (žr. V priedą , 11 projektą).
Vietovė Bulgarijoje, kurioje bus statomas nacionalinis 
mažo–vidutinio radioaktyvumo atliekų atliekynas13 pav.
© SERAW.
- Vykdant plazminio lydymo įrenginio , kietųjų atliekų tvarkymo ir galutinio 
apdorojimo, labai sumažinant jų tūrį (angl. High Volume Reduction Factor ), 
įrenginio statybos darbus, nuo grafiko atsiliekama beveik 5 metais. Taip 
nutiko dėl kilusių sunkumų, pasirenkant pirmą kartą taikomus tokio pobū -
džio technologinius sprendimus, reglamentavimo pokyčių, dėl kurių įren -
ginio projektas tikslintas tris kartus, ir dėl to, kad buvo apskųstas poveikio 
aplinkai vertinimas. Statybos leidimas išduotas 2015 m. gegužės 14 d., dabar 
statybą užbaigti planuojama 2017 m. birželio mėn. (žr. 14 pav.  ir V priedą , 11 
projektą).
39 Pastabos 
66 
Slovakijoje  pirminio kontūro deaktyvavimo projektą (žr. 15 pav. ), kurį reikia 
užbaigti prieš pradedant išmontuoti reaktoriaus pastato centrinę dalį, iš pradžių 
buvo numatyta užbaigti 2014 m. Kadangi vis dar neišspręsti kai kurie techniniai 
uždaviniai, galutinė projekto užbaigimo data 2016 m. sausio mėn. pabaigoje dar 
nebuvo žinoma, taip pat nebuvo žinoma, kokių padarinių šis vėlavimas turės išlai -
doms ir visam eksploatavimo nutraukimo tvarkaraščiui (žr. V priedą , 16 projektą).Parengiamieji plazminio lydymo įrenginio statybos 
darbai
VVER440/230 tipo reaktorius ir pagrindiniai pirminio 
aušinimo kontūro komponentai14 pav. 15 pav.© SERAW.
© Javys.

40 Pastabos 
67 
Iš pirmiau pateiktų pavyzdžių matyti, kad trijose valstybėse narėse vėlavimą lėmė 
įvairios priežastys, tarp jų:
- sunkumai pasirenkant ir įgyvendinant pirmą kartą įgyvendinamus tokio po -
būdžio technologinius sprendimus;
- neišsamūs istoriniai eksploatavimo duomenys, menka informacija apie tai, 
kaip elektrinė iš tikrųjų statyta;
- neišsami atliekų inventorizacija ir (arba) aprašas, ypač reaktorių pastatų.
68 
Kai kuriais atvejais projekto pažangą stabdė poreikis iš esmės keisti planus arba 
net visiškai nutraukti projektus, nepaisant to, kad pasiūlymai jau tikrinti keliais 
etapais. Iš to matyti, kad sunkumų kilo atrenkant ir rengiant projektus. Iš to taip 
pat matyti, kokių sunkumų patiria ministerijos, nacionalinės institucijos ir galu -
tiniai naudos gavėjai tęsiant eksploatavimo nutraukimo darbus ir artėjant ypač 
svarbiam reaktorių įrenginio išmontavimo etapui, kuriame norint atlikti išmonta -
vimą, iš kontroliuojamosios zonos perkelti ir saugoti struktūras ir komponentus, 
reikės specifinių žinių ir patirties.
69 
Kartu buvo kliaujamasi (tai ypač galioja eksploatavimo nutraukimo licencijų 
savininkams) išorės ekspertais: konsultantais, inžinieriais ir teisininkais (dėl išlaidų 
išorės ekspertams žr. 7 lentelę ). Nors pagal ERPB taisykles išorės ekspertų pas -
laugomis naudotis reikalaujama ir neišvengiama planavimo bei ankstyvaisiais 
įgyvendinimo etapais, ilgainiui, žinias perdavus vietos darbuotojams, ekspertų 
paslaugomis reikėtų naudotis mažiau.
Išlaidos išorės ekspertams 2001–2015 m. ir jų dalis, palyginti su eksploatavimo 
nutraukimui skirta ES parama
Ignalina, Lietuva
2001–2016  m.Kozlodujus, Bulgarija
2001–2015  m.1Bohunicė, Slovakija
2003–2016  m.
Milijonais eurųES paramos procen -
tinė dalisMilijonais eurųES paramos procen -
tinė dalisMilijonais eurųES paramos procen -
tinė dalis
75 9 99 20 45 9
1 Į Bulgarijos duomenis įtraukta viena 2016–2019 m. sutartis dėl projektų valdymo skyriaus.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, pagal projekto duomenis, kuriuos pateikė įgyvendinančiosios institucijos, ir branduolinių reaktorių eksploatavi -
mo nutraukimo projektų stebėjimo ataskaitas.7 lentelė
41 Pastabos 
70 
Be to, rizikos kelia tai, kad visoje ES trūksta kvalifikuotų, patyrusių inžinierių. Tai 
ypač aktualu Lietuvai, nes RBMK tipo reaktoriaus išmontavimo srityje trūksta 
tarptautinės patirties, tai pirmas tokio tipo reaktorius, kurio eksploatavimas nu -
traukiamas (žr. 2 dalį)40.
71 
Trys valstybės narės stengiasi stiprinti savo techninius gebėjimus ir skatina keistis 
žiniomis. Pavyzdžiui:
- Bulgarijoje  2013 m. balandžio mėn. du atskiri projektų valdymo skyriai, at -
sakingi už eksploatavimo nutraukimą ir nacionalinio mažo–vidutinio radio -
aktyvumo atliekų atliekyno statybą, sujungti ir integruoti į SERAW, turinčiai 
eksploatavimo nutraukimo licenciją. Išorės konsultantas, kuris padeda šiam 
integruotam projektų valdymo skyriui, įtrauktas į  SERAW organizacinę struk -
tūrą. Išorės konsultanto darbuotojai pagal kiekvieną projektą dirba vietoje 
kartu su vietos partneriais. Galutinio sprendimo priėmimo įgaliojimai tenka 
projektų valdymo skyriaus vadovui, kuris yra SERAW vietos darbuotojas. Taip 
padidinta atsakomybė ir įsipareigojimas.
- Slovakijos  valstybinė įmonė, atsakinga už eksploatavimo nutraukimą ir ra -
dioaktyviųjų atliekų tvarkymą, „JAVYS a.s.“ 2015 m. kovo mėn. surengė dviejų 
dienų dalijimosi žiniomis seminarą. Jame dalyvavo Ignalinos, Bohunicės ir 
Kozlodujaus atominių elektrinių, ERPB, Europos Komisijos ir Slovakijos ekono -
mikos ministerijos atstovai.40 Tai, kad trūksta kvalifikuotų 
inžinierių, Europos Komisija 
pažymėjo 2012 m. ataskaitoje 
„Branduolinės energetikos 
ekspertų pasiūlos ir paklausos 
perspektyvos iki 2020 m. 27 ES 
valstybėse narėse“ (angl. 
„Putting into perspective the 
supply of and demand for 
nuclear experts by 2020 within 
the EU-27 Nuclear Energy 
Sector“).
42 Pastabos 
Eksploatavimo nutraukimo įvertintos išlaidos sudarys 
ne mažiau kaip 5,7 milijardo eurų, o įtraukus galutinio 
šalinimo išlaidas – dukart tiek
72 
Ankstesnėje savo ataskaitoje pažymėjome, kad visi trys nacionaliniai eksploata -
vimo nutraukimo planai ir jų išlaidų sąmatos neišsamūs. Nustatyta žymių finan -
savimo trūkumų. Per šį auditą analizuota, kaip pakito eksploatavimo nutraukimo 
išlaidos ir skiriamas finansavimas ir ES, ir nacionaliniu lygmeniu. Taip pat stengė -
mės įvertinti visas išlaidas, įskaitant galutinį šalinimą, kurių visos trys valstybės 
narės patirs, ir analizavome, kokiais būdais apskaitomi su būsimomis išlaidomis 
susiję įsipareigojimai.
Visos eksploatavimo nutraukimo įvertintos išlaidos nuo 
2010 m. padidėjo 40 % iki 5,7 milijardo eurų
73 
Savo ankstesnėje ataskaitoje rekomendavome išsamiai įvertinti branduolinių 
reaktorių eksploatavimo nutraukimo išlaidas. 2014  m. valstybės narės atnaujino 
branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo išlaidų sąmatas, išdėstytas ga -
lutiniuose eksploatavimo nutraukimo planuose, kuriuos anksčiau buvo pateiku -
sios Komisijai. 2015 m. Slovakija įtraukė dar kelis nedidelius pakeitimus. Sąmatose, 
kurios buvo patikslintos, siekiant, kad duomenys būtų išsamesni, išlaidos padidė -
jo 40 % nuo 4,1 milijardo eurų 2010 m. iki 5,7 milijardo eurų 2015 m. Daugiausia 
išlaidos didėjo 2010 ir 2011 m. (žr. 16 pav. ). Tarp trijų valstybių narių yra didelių 
skirtumų. Daugiausia padidėjo Lietuvos išlaidų sąmata – 2010–2015 m. padidė -
jimas sudarė 67 %. Slovakijos Bohunicės elektrinės to paties laikotarpio išlaidų 
sąmata taip pat padidėjo 30 %. Bulgarijos Kozlodujaus elektrinės išlaidų sąmata 
iš esmės nepatiko. Po pradinio padidėjimo 2011 m., priėmus sprendimą nukelti 
terminą parengtoje išlaidų sąmatoje išlaidos sumažėjo 136 milijonais eurų (žr. 64 
dalį).
74 
Nuo 2011 m. visos trys valstybės narės patobulino galutiniuose eksploatavimo 
nutraukimo planuose naudojamą branduolinių reaktorių eksploatavimo nutrau -
kimo išlaidų apskaičiavimą. Dabar jos naudoja naujausią metodiką  – Tarptautinę 
branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimo išlaidų apskaičiavimo struk -
tūrą41. Tačiau liko neaiškumų dėl išsamaus darbų sąrašo ir atitinkamų reaktoriaus 
pastatų išmontavimo išlaidų, visų pirma, dėl to, kad nė vienoje iš elektrinių ne -
užbaigta išsami kontroliuojamosios zonos inventorizacija ir radiologinis aprašas 
(žr. 32 dalį).41 Parengė Europos Komisija, 
agentūra TATENA ir 
Ekonominio 
bendradarbiavimo ir plėtros 
organizacija, siekdamos labiau 
suderinti branduolinių 
reaktorių eksploatavimo 
nutraukimo veiklos išlaidų 
apskaičiavimą.
43 Pastabos 
Valstybės narės, ypač Lietuva, susiduria su sunkiu finansiniu 
iššūkiu
75 
Remdamiesi duomenimis, kuriuos turėjome per ankstesnį auditą, ir naujausiais, 
per šį auditą gautais duomenimis, palyginome visų trijų valstybių narių išlaidų 
sąmatas ir skirtą finansavimą. Šiuo metu ES finansavimą eksploatavimo nutrau -
kimo darbams numatyta skirti iki 2020 m. Tačiau sudėjus skirtą nacionalinį ir ES 
finansavimą, visai 5,7  milijardo  eurų išlaidų sąmatai (be galutinio šalinimo) pa -
dengti turima 4,0 milijardo eurų (žr. 8 lentelę  ir 17 pav. ). Todėl darbams užbaigti 
iki eksploatavimo nutraukimo trūksta 1,7 milijardo eurų. Lietuvai tenka 93 % šio 
finansavimo trūkumo. 16 pav.2010–2015 m. eksploatavimo nutraukimo įvertintos išlaidos
Šaltinis:  2010 m. duomenys: galutiniai eksploatavimo nutraukimo planai. 2011 m. duomenys: atnaujintos sąmatos, pateiktos Branduolinių reakto -
rių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programos komiteto 2011 m. kovo mėn. posėdžiui. 2015 m. duomenys: atnaujinti galutiniai eksploatavi -
mo nutraukimo planai, 2015 m. metinės darbo programos ir, kadangi Slovakija atnaujino duomenis, Slovakijos 2016 m. metinės darbo programos 
projektas.2 930 3 376 
1 118 1 243 
1 107 950 1 239 
5001 0001 5002 0002 5003 0003 500
2010 m. 2011 m. 2012 m. 2013 m. 2014 m. 2015 m.(milijonais eurų)
2 019 
1 146Ignalina, Lietuva
Kozlodujus, BulgarijaBohunicė, Slovakija
44 Pastabos 
Visos eksploatavimo nutraukimo įvertintos išlaidos ir finansavimo trūkumas, 2011 ir 
2015 m.
(milijonais eurų)
 Ignalina
LietuvaKozlodujus
BulgarijaBohunicė
SlovakijaIš viso
2011 m. 2015 m. 2011 m. 2015 m. 2011 m. 2015 m. 2011 m. 2015 m.
Įvertintos  
išlaidos2 930 3 376 1 243 1 107 1 146 1 239 5 319 5 722
Nacionalinis finansavimas, 
skirtas1 83 262 171 348 231 476 485 1 086
ES finansavimas, skirtas 1 367 1 553 493 731 489 671 2 349 2 955
Finansavimo trūkumas 1 480 1 561 579 28 426 92 2 485 1 681
1  Skirtą nacionalinį finansavimą galima sudaryti iš specialių eksploatavimo nutraukimui skirtų fondų, viešosioms išlaidoms dengti skirtų lėšų 
arba kitų nacionalinių šaltinių.
Šaltinis:  2011 m. duomenys: atnaujintos sąmatos, pateiktos Branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programos komiteto 
2011 m. kovo mėn. posėdžiui.  
2015  m. duomenys: atnaujinti galutiniai eksploatavimo nutraukimo planai, 2015  m. metinės darbo programos ir, kadangi Slovakija atnaujino 
duomenis, Slovakijos 2016 m. metinės darbo programos projektas.8 lentelė 17 pav.2011 ir 2015 m. finansavimo trūkumo kiekvienoje iš trijų valstybių narių iliustracija
Šaltinis:  Pagal 8 lentelę.51 %46 %
47 %3 %
37 %7 %
 01 0002 0003 000
2011 m. 2015 m. 2011 m. 2015 m. 2011 m. 2015 m.
Ignalina, Lietuva Kozlodujus, Bulgarija Bohunicė, Slovakija(milijonais eurų)
Nacionalinis /f_inansavimas
ES /f_inansavimas 
Finansavimo trūkumas
45 Pastabos 
Lietuvoje gerokai padidėjo išlaidos ir finansavimo trūkumas yra 
didelis
76 
2015 m. Lietuvos  visos eksploatavimo nutraukimo įvertintos išlaidos padidėjo 
15 %, palyginti su 2011 m., o palyginti su 2010 m. – 67 %, iki 3,4 milijardo eurų. Lie -
tuvos institucijos pažymėjo, kad išlaidos padidėjo dėl padidėjusių išlaidų darbo 
užmokesčiui, atidėtos galutinės eksploatavimo nutraukimo datos ir viršytų išlaidų 
pagal pagrindinius eksploatavimo nutraukimo infrastruktūros projektus. Infliaci -
jos išlaidų kategorija sudarė 26 % visų likusių eksploatacijos nutraukimo išlaidų 
iki 2038 m. arba 695 milijonus eurų. Jos apskaičiuotos, remiantis prielaida, kad 
metinė infliacija yra 3 %; tačiau tuo metu, kai valstybė narė rengė skaičiavimą, 
Lietuvos Respublikos centrinis bankas paskelbė, kad 2015  m. vidutinė infliacijos 
norma, apskaičiuota atsižvelgiant į 2013 ir 2014 m. duomenis, yra 1,5 %.
77 
Mes taip pat manome, kad toks išlaidų padidėjimas yra prasto pradinio planavi -
mo požymis. Pavyzdžiui, į 2014 m. atnaujintą galutinį eksploatavimo nutraukimo 
planą įtraukta 15 eksploatavimo nutraukimo darbų, kurie anksčiau nebuvo numa -
tyti; šių darbų išlaidos iš viso sudarė 318 milijonų eurų.
78 
Išanalizavę pagrindinius Lietuvos infrastruktūros projektus nuo įgyvendinimo 
pradžios iki 2015 m. pabaigos, patvirtinome prielaidą dėl didelio šių projektų 
išlaidų padidėjimo (žr. VI priedą ). Kai kurios iš šių papildomų išlaidų susidarė dėl 
projektų vėlavimo. Pavyzdžiui, vėlavimas įgyvendinti laikinos panaudoto kuro 
saugyklos projektą turėjo padarinių kuro išėmimo iš reaktoriaus pažangai – iki 
2014 m. pabaigos dėl to patirta 61,3 milijono eurų papildomų išlaikymo išlaidų 
(žr. 61 dalį), tai taip pat turėjo įtakos galutinės eksploatavimo nutraukimo datos 
atidėjimui.
79 
Apskritai, elektrinės, kurios eksploatavimas nutraukiamas, darbuotojų skaičius 
greičiausiai išliks panašaus lygio kaip veikiančioje elektrinėje tol, kol iš reaktoriaus 
bus išimtas kuras. Tada, keičiantis elektrinės eksploatavimo statusui, darbuotojų 
skaičius turėtų laipsniškai mažėti.
46 Pastabos 
80 
Darbuotojų skaičius sumažėjo visose elektrinėse (žr. 9 lentelę ). Tačiau Lietuvoje, 
Ignalinos elektrinėje, kurioje kuras išimtas tik iš vienos iš dviejų reaktorių aktyvių -
jų zonų ir kuri vis dar veikia pagal eksploatavimo licenciją, darbuotojų skaičius, 
taigi ir ES lėšomis dengiamos išlaidos, išlieka dideli. Vienas trečdalis darbuotojų 
atlieka saugaus elektrinės išlaikymo darbus. Ir Bulgarijoje, ir Slovakijoje darbuo -
tojai galėjo įsidarbinti kituose dar visu pajėgumu veikiančiuose branduoliniuose 
reaktoriuose toje pačioje elektrinėje. Lietuvoje, kuri branduolinės energijos nebe -
gamina, tokios galimybės nebuvo. 9 lentelėDarbuotojų skaičius sustabdant reaktorių ir 2015 m.
Darbuotojų skaičiusSkirta ES parama
(milijonais eurų)3 Kai veikla vykdyta 
visu pajėgumu1 2015  m.
Ignalina, Lietuva
(2 reaktoriaus blokai)3 517 2 1272171
Kozlodujus, Bulgarija
(4 reaktoriaus blokai)1 400 650 130
Bohunicė, Slovakija
(2 reaktoriaus blokai)1 060 239 45
Iš viso 5 977 3 016 346
1  Veikimo visu pajėgumu duomenys: Ignalinos elektrinės 2004 m. gruodžio 31 d., Kozlodu -
jaus elektrinės 2002 m. gruodžio 31 d., Bohunicės elektrinės 2006 m. balandžio 1 d.
2  Iš visų Ignalinos elektrinės darbuotojų 1 377 vykdė eksploatavimo nutraukimo, 701 – sau -
gaus išlaikymo darbus.
3  Ignalinos elektrinės duomenys apima ES paramą pirmo bloko sustabdymui nuo 2005 iki 
2016 m., Kozlodujaus elektrinės –nuo pirmo bloko sustabdymo 2003 m. iki 2017 m.; Bohu -
nicės elektrinės – nuo pirmo bloko sustabdymo 2008 m. iki 2016 m.
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, pagal valstybių narių institucijų pateiktą informaciją.
81 
Nuo paskutiniosios mūsų ataskaitos darbo jėgos valdymas Ignalinos elektrinėje 
pagerėjo. Pavyzdžiui, Ignalinos atominės elektrinės vadovai pradėjo įgyvendinti 
užsakomųjų paslaugų strategiją. Joje numatyta analizuoti keletą veiklos sričių, 
pavyzdžiui, įrangos išlaikymo ir neribotos prieigos pastatų deaktyvavimo, ir 
svarstyti, ar su tuo susijusias paslaugas būtų ekonomiškai veiksmingiau pirkti, ar 
pavesti šiuos darbus vykdyti saviems darbuotojams.
47 Pastabos 
82 
Tačiau nėra atlikta išorės analizė, ar dabartinis darbuotojų skaičius yra tinkamas, ir 
nėra išsamaus etatų plano, kuris apimtų visą eksploatavimo nutraukimo procesą. 
Turint galvoje bendro finansavimo trūkumą ir su Lietuvos Ignalinos atominės 
elektrinės eksploatavimo nutraukimu susijusius vietos ekonominius bei sociali -
nius iššūkius, yra rizikos, kad darbuotojų skaičius yra didesnis negu reikia pagal 
eksploatavimo nutraukimo programą ir ES skiriamą eksploatavimo nutraukimo 
finansavimą, naudojamą šių darbuotojų išlaidoms padengti.
83 
Kaip pažymėta 8 lentelėje  ir 76 dalyje, nuo mūsų paskutiniosios ataskaitos 
Lietuvoje finansavimo trūkumas reikšmingai padidėjo. Per pokalbius su Lietuvos 
atstovais paminėtas šalies stojimo į ES sutarties 4 protokolas ir tai, jog, Lietuvos 
aiškinimu, padidėjusios eksploatavimo nutraukimo projekto išlaidos ir toliau 
bus finansuojamos iš ES lėšų42. Komisija 2011  m. poveikio vertinime tvirtino, kad 
2014–2020 m. parama turėtų būti teikiama visoms trims valstybėms narėms pagal 
jų poreikius, tačiau po 2020 m. Komisija „ES finansinės paramos nenumato pratęs -
ti“ (žr. 10 dalį)43.
Bulgarijoje ir Slovakijoje nedidelis finansavimo trūkumas išliko, 
nors įvairiais laikotarpiais sąmatos labai keitėsi
84 
Skyrus 2014–2020 m. laikotarpio ES finansavimą, mūsų ankstesnėje ataskaitoje 
Bulgarijoje ir Slovakijoje pažymėti finansavimo trūkumai labai sumažėjo, atitinka -
mai iki 28 iki 92 milijonų eurų. Tačiau įvertintos išlaidos ir finansavimo trūkumas 
labai keitėsi. Pavyzdžiui:
- Bulgarijos  institucijų vertinimu, finansavimo trūkumas nuo 2014 m. rugsė -
jo mėn. iki 2015 m. pabaigos labai sumažėjo: nuo 230 iki 28 milijonų eurų. 
Tai daugiausia lėmė tai, kad buvo įtrauktos Kozlodujaus atominės elektrinės 
padengtos pasirengimo eksploatavimo nutraukimui išlaidos, į  kurias ankstes -
niuose skaičiavimuose neatsižvelgta. Iš Komisijos duomenų, priešingai, maty -
ti, kad 2015 m. pabaigoje finansavimo trūkumas sudarė 150 milijonų eurų.
- Remiantis Komisijos duomenimis, Slovakijoje  2015 m. birželio mėn. pabaigo -
je finansavimo trūkumas sudarė 193 milijonų eurų, o 2016 m. metinės darbo 
programos projekte nurodyta 92 milijonų eurų suma.42 Protokolo Nr. 4 dėl Ignalinos 
atominės elektrinės Lietuvoje 
(OL L 236, 2003 9 23) 
3 straipsnyje nurodyta: 
„Ignalinos atominės elektrinės 
eksploatavimo nutraukimas 
<…> yra ilgalaikė, šalies 
dydžio ir ekonominio 
pajėgumo neatitinkanti 
finansinė našta Lietuvai“ ir kad 
„Sąjunga, solidarizuodamasi 
su Lietuva, teikia adekvačią 
papildomą Bendrijos paramą 
eksploatavimo nutraukimui ir 
po 2006 metų“. Protokole taip 
pat nurodyta, kad „paskesnių 
Finansinių perspektyvų 
laikotarpiu tęsiamos Ignalinos 
programos bendri vidutiniai 
asignavimai turi būti tinkami“.
43 SEC(2011) 1387 final , 2011 m. 
lapkričio 24 d., p. 27. Komisijos 
tarnybų darbinis dokumentas 
„Poveikio įvertinimas“. 
Pasiūlymą dėl Tarybos 
reglamento dėl Sąjungos 
paramos branduolinių 
reaktorių eksploatavimo 
nutraukimo pagalbos 
programoms Bulgarijoje, 
Lietuvoje ir Slovakijoje lydintis 
dokumentas.
48 Pastabos 
85 
Kadangi valstybių narių ir Komisijos duomenys taip skiriasi, kyla klausimų dėl 
taikytos skaičiavimo metodikos patikimumo ir tvirtumo. Iš to, kad duomenys labai 
kito, taip pat matyti, kad į galutinį eksploatavimo nutraukimo planą įtrauktos są -
matos tuo metu, kai buvo atliekamas auditas, dar nebuvo nuodugniai patikrintos 
nei nacionalinių suinteresuotųjų subjektų, nei Komisijos.
Komisijos atliktas finansavimo ir eksploatavimo nutraukimo 
planų įvertinimas buvo nepakankamas
86 
Iš dalies reaguojant į mūsų ankstesnėje ataskaitoje pateiktą rekomendaciją, 
2014–2020 m. finansavimo laikotarpio teisės aktuose nustatytos trys ex ante  
sąlygos44 (žr. 1 langelį ). Šias sąlygas būtina įvykdyti, kad eksploatavimo nutrauki -
mo darbams pagal dabartinę daugiametę finansavimo programą būtų išmokėtos 
naujos lėšos, jomis siekiama užtikrinti, kad ES lėšos būtų panaudotos veiksmingai 
ir efektyviai.44 Žr. COM(2011) 783 final ; 
Tarybos reglamentus 
(Euratomas) Nr. 1368/2013 ir 
Nr. 1369/2013 ir Komisijos 
įgyvendinimo sprendimą 
C(2014) 5449.1 langelisEx ante  sąlygos
Iki 2014 m. sausio 1 d. trys valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad įvykdytų šias ex ante  sąlygas:
1. laikytųsi Euratomo sutarties acquis  branduolinės saugos srityje, visų pirma tai susiję su Direktyvos 
2009/71/Euratomas ir Direktyvos 2011/70/Euratomas perkėlimu į nacionalinę teisę;
2. nacionalinėje sistemoje patvirtintų finansavimo planą, kuriame būtų nustatyta bendra išlaidų suma ir 
numatyti finansavimo šaltiniai, reikalingi saugiai užbaigti branduolinių reaktorių blokų eksploatavimo 
nutraukimą, įskaitant panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą;
3. pateiktų Komisijai atnaujintą išsamų eksploatavimo nutraukimo planą, kuriame būtų atskirai išsamiai 
nurodyta eksploatavimo nutraukimo veikla, įskaitant grafiką ir atitinkamą išlaidų struktūrą remiantis tarp -
tautiniu mastu pripažintais eksploatavimo nutraukimo išlaidų sąmatos standartais.
Šaltinis:  Tarybos reglamentų (Euratomas) Nr. 1368/2013 ir Nr. 1369/2013 4 straipsnis.
49 Pastabos 
87 
Komisija iki 2014 m. spalio mėn., kai priėmė 2014 metinės darbo programos finan -
savimo sprendimą, turėjo įvertinti, ar valstybės narės ėmėsi reikiamų priemonių, 
kad įvykdytų šias sąlygas45. Tačiau nustatėme, kad Komisijos atliktas atitinkamų 
finansavimo planų, išsamių eksploatavimo nutraukimo planų, t.  y. atitinkamai an -
trosios ir trečiosios ex ante  sąlygų, įvertinimas buvo nepakankamas. Mūsų įverti -
nimą patvirtino 2015 m. rugsėjo mėn. Komisijos vidaus audito tarnybos ataskaita. 
Pavyzdžiui, mes nustatėme, kad visų įvertintų išlaidų ir finansavimo duomenys 
labai keitėsi (žr. 84 dalį), kai kuriais atvejais nėra išsamių kai kurių išlaidų arba vei -
klos planų (pavyzdžiui, žr. 79 dalį dėl darbuotojų išlaidų). Energetikos generalinio 
direktorato 2015  m. metinėje veiklos ataskaitoje46 buvo nustatyta išlyga, susijusi 
su Energetikos generalinio direktorato atlikto 2014 m. ex ante  sąlygų vertinimo 
tinkamumu.
88 
Komisijos energetikos generalinis direktoratas parengė veiksmų planą, skirtą 
pašalinti Komisijos vidaus audito tarnybos nustatytus trūkumus. Jame nustatytas 
ex ante  sąlygų įvertinimo terminas yra 2016 m. spalio mėn. Itin svarbu, kad Komi -
sija užbaigtų šį vertinimą ir nuodugniai išanalizuotų ir kiekvienos valstybės narės 
finansavimo, ir eksploatavimo nutraukimo planus, nes finansavimas ateityje bus 
skiriamas remiantis šiais dokumentais.
Iš ES biudžeto finansuojama dauguma visų trijų valstybių 
narių išlaidų
89 
Visos trys valstybės narės įsteigė specialius nacionalinius fondus, iš kurių finan -
suoja nacionalinę saugaus radioaktyviųjų atliekų tvarkymo ir šalinimo ir branduo -
linių įrenginių eksploatavimo nutraukimo politiką. Tačiau šių fondų ištekliai, ypač 
Lietuvoje, išlieka riboti.
- Į 1995 m. įsteigtą Lietuvos  nacionalinį eksploatavimo nutraukimo rėmimo 
fondą pajamų gauta iš atominės elektrinės eksploatavimo iki elektrinės su -
stabdymo 2009 m. Dabar fondo pajamas sudaro įplaukos iš nereikalingo turto 
pardavimo, išorės fondų ir už tas lėšas uždirbtos palūkanos. Praeityje fondo 
lėšomis taip pat finansuota ne eksploatavimo nutraukimo veikla, pavyzdžiui, 
lengvatiniai elektros energijos ir šildymo tarifai, papildomos socialinės garan -
tijos buvusiems darbuotojams. Remiantis Energetikos ministerijos pateikta 
sąmata, iki 2016 m. sausio 1 d. fonde sukaupta 4 milijonai eurų47.45 Žr. Tarybos reglamentų 
(Euratomas) Nr. 1368/2013 ir 
Nr. 1369/2013 4 straipsnį.
46 Energetikos generalinio 
direktorato 2015 m. metinė 
veiklos ataskaita, nuoroda 
Ares(2016)1667891, 2016  04 08.
47 SWD(2016) 102 final , p. 38, šis 
fondas nepaminėtas, bet 
nurodoma, kad visos turimos 
lėšos sudaro 0,5  milijardo  eurų. 
Neaišku, kas žymima šiuo 
skaičiumi.
50 Pastabos 
- 1999 m. Bulgarija  įsteigė nacionalinį radioaktyviųjų atliekų fondą ir branduo -
linių įrenginių eksploatavimo nutraukimo fondą. Abu fondai yra skirti visiems 
branduoliniams įrenginiams Bulgarijoje. Pirmasis fondas finansuojamas dau -
giausia iš radioaktyviąsias atliekas gaminančių subjektų įnašų; 92 % jų sudaro 
Kozlodujaus atominės elektrinės įnašai. Iš fondo 1–4 blokų radioaktyviųjų 
atliekų tvarkymo įrenginiams išleista 34,8 milijono eurų, 2015 m. pabaigoje 
fonde buvo 61  milijonas  eurų. Antrasis fondas finansuojamas iš branduolinių 
įrenginių operatorių įnašų. Iki 2015 m. pabaigos Kozlodujaus 1–4 blokams 
sukaupta 156  milijonai  eurų.
- 2010 m. Slovakija  nustatė galutinio elektros energijos vartojimo mokestį, 
iš kurio finansuojamas „istorinis deficitas“, kadangi iš privalomųjų atominės 
elektrinės operatorių įnašų, mokamų nuo 1995  m., surinkta nepakankamai 
lėšų branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo ir panaudoto kuro 
galutinio šalinimo išlaidoms padengti. 2014 m. pabaigoje iš nacionalinio 
fondo Bohunicės V1 atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimui skirta 
290  milijonų  eurų.
90 
Iš visų turimų nacionalinių išteklių, kuriuos sudaro specialūs fondai ir kiti nacio-  
naliniai šaltiniai, visų eksploatavimo nutraukimo išlaidų padengti nepavyks 
(žr. 67 dalį ir 8 lentelę ). Bulgarijoje iš nacionalinių išteklių būtų padengta tik 31 % 
apskaičiuotųjų išlaidų, Slovakijoje – 38 %, o iš Lietuvos nacionalinių išteklių pagal 
ES branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo programą būtų padengta 
mažiau negu 8 % visų eksploatavimo nutraukimo išlaidų. Iki šios dienos iš ES biu -
džeto trūkumas finansuotas per branduolinių reaktorių eksploatavimo nutrauki -
mo pagalbos programas.
91 
Šiuo metu teisinis reikalavimas, kad valstybės narės bendrai finansuotų pagalbą 
eksploatavimo nutraukimui, nekeliamas nei programos, nei atskirų projektų lyg-  
meniu. Pagal Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas48 valstybės na -
rės, priešingai, yra įpareigotos skirti – iš savo pačių išteklių – procentinę bendrai 
finansuojamoms programoms arba projektams skirtų lėšų dalį. Savo ankstesnėje 
ataskaitoje rekomendavome, kad jei Komisija siūlys finansavimą 2014–2020 m. 
finansiniu laikotarpiu, atsižvelgtų į kitus ES fondus, pavyzdžiui, struktūrinius fon -
dus, ir į lėšų išmokėjimo sąlygas. Komisija atsižvelgė į šią rekomendaciją tęsdama 
paramą padarinių mažinimo priemonėms pagal Europos struktūrinių ir investicijų 
fondų (ESIF) programas, tačiau nusprendė paramą eksploatavimo nutraukimui 
palikti atskirą ir nenumatė galimybės faktiniams eksploatavimo nutraukimo dar -
bams naudoti ESIF lėšų.48 Europos struktūriniai ir 
investicijų fondai,  inter alia , yra 
Europos regioninės plėtros 
fondas, Sanglaudos fondas ir 
Europos socialinis fondas. Iki 
2014 m. jie vadinti 
„struktūriniais fondais“.
51 Pastabos 
92 
Įpareigojimas skirti bendrą finansavimą yra svarbus, nes taip ES lėšų gavėjams 
sukuriama didesnė finansinė paskata siekti, kad valdant projektą pinigai būtų 
panaudoti naudingiau ir būtų daroma programos įgyvendinimo pažanga. Atitin -
kamuose Tarybos reglamentuose dėl šių branduolinių reaktorių eksploatavimo 
nutraukimo pagalbos programų pripažįstama bendro finansavimo svarba ir nuro -
doma, kad visas projektų išlaidas iš ES lėšų turėtų būti leista dengti tik „tinkamai 
pagrįstais išimtiniais atvejais“49. Tačiau Komisija dar neparengė aiškių gairių, kas 
būtų laikoma tokiu atveju. Tai patvirtina ir 2015 m. rugsėjo mėn. Komisijos vidaus 
audito tarnybos ataskaita. Todėl Komisija kol kas nepasinaudojo galimybe paska -
tinti skirti kuo didesnį bendrą finansavimą.
Įtraukus didelio radioaktyvumo atliekų galutinio šalinimo 
išlaidas, visos įvertintos išlaidos padvigubėtų
93 
Nė vienas galutiniuose eksploatavimo nutraukimo planuose pateiktas finansa -
vimo trūkumo įvertis neatskleidžia viso vaizdo apie išlaidas, kurios bus patirtos 
po elektrinės sustabdymo, nes į juos nėra įtrauktos panaudoto kuro galutinio 
šalinimo išlaidos.
94 
Remiantis tarptautiniu principu „moka teršėjas“, būtent valstybė narė yra atsakin -
ga už tai, kad operatorius, kaip teršėjas, laikytųsi įsipareigojimų ir atidėtų pakan -
kamai finansinių išteklių, kad galėtų padengti visas eksploatavimo nutraukimo 
išlaidas, įskaitant panaudoto kuro galutinio šalinimo išlaidas (žr.  20 dalį).
95 
Šis principas atspindėtas 2011  m. Radioaktyviųjų atliekų tvarkymo direktyvo -
je. Direktyvoje iš valstybių narių reikalaujama užtikrinti, kad būtų išvardyti visi 
radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto branduolinio kuro tvarkymo darbai, įskaitant 
galutinį šalinimą, būtų apskaičiuotos visos jų išlaidos ir, kai prireiks, būtų skirta 
pakankamai finansinių išteklių50.
96 
Be to, viena iš finansavimo sąlygų pagal branduolinių įrenginių eksploatavimo 
nutraukimo programas (žr. 86–88 dalis) yra tai, kad valstybės narės turi „nacio -
nalinėje sistemoje patvirtinti finansavimo planą, kuriame būtų nustatyta bendra 
išlaidų suma ir numatyti finansavimo šaltiniai, reikalingi saugiai užbaigti branduo -
linių reaktorių blokų eksploatavimo nutraukimą, įskaitant panaudoto branduoli -
nio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą“51.49 Tarybos reglamento 
(Euratomas) Nr. 1368/2013  
17 konstatuojamoji dalis ir 
Tarybos reglamento 
(Euratomas) Nr. 1369/2013 
15 konstatuojamoji dalis.
50 Visų pirma, žr. Tarybos 
direktyvos 2011/70/Euratomas 
12 straipsnį.
51 Žr. Tarybos reglamentų 
(Euratomas) Nr. 1368/2013 ir 
Nr. 1369/2013 4 straipsnį.
52 Pastabos 
97 
Tam, kad matytume išsamesnį atitinkamų elektrinių eksploatavimo nutraukimo 
išlaidų vaizdą, mes įvertinome, kokios būtų galutinio šalinimo išlaidos.
98 
Kaip parodyta 10 lentelėje , remiantis mūsų skaičiavimu, jeigu būtų atsižvelgta 
į išlaidas, susijusias galutiniu šalinimu, visa eksploatavimo nutraukimo išlai -
dų suma galėtų padvigubėti ir, paėmus visas tris valstybes nares, sudarytų iki 
11,4  milijardo  eurų.10 lentelėEksploatavimo nutraukimo išlaidų sąmata, įskaitant didelio radioaktyvumo atliekų 
ir panaudoto branduolinio kuro šalinimo išlaidas
(milijonais eurų)
Ignalina, LietuvaKozlodujus, 
BulgarijaBohunicė, 
SlovakijaIš viso
2015 m. sąmata neįskaitant didelio radioaktyvumo 
atliekų ir panaudoto branduolinio kuro šalinimo išlaidų3 376 1 107 1 239 5 722
Didelio radioaktyvumo atliekų ir panaudoto šių aštuonių 
reaktorių1 branduolinio kuro galutinio šalinimo išlaidų 
sąmata2 610 1 590 1 466 5 666
Išlaidų sąmata, įskaitant didelio radioaktyvumo atliekų ir 
panaudoto branduolinio kuro šalinimo išlaidas5 986 2 697 2 705 11 388
Nacionalinis finansavimas 262 348 476 1 086
ES finansavimas 1 553 731 671 2 955
Finansavimo trūkumas 4 171 1 618 1 558 7 347
1 Pastaba dėl galutinio šalinimo išlaidų sąmatų
Lietuvos Ignalinos  atominės elektrinės 2 610 milijonų eurų poreikį nustatėme, remdamiesi nacionalinėje programoje ir Komisijos 2016 m. 
branduolinėje informacinėje programoje pateiktais duomenimis.
Bulgarijos nacionalinėje programoje Bulgarijos Kozlodujaus  atominės elektrinės duomenys nepateikti. 1,59 milijardo eurų poreikį nusta -
tėme, remdamiesi 3  milijardų  eurų bendra išlaidų suma, reikalinga įrengti nacionaliniam atliekynui, remiantis audito metu vykusiomis disku -
sijomis su Bulgarijos nacionalinėmis institucijomis dėl Suomijos pavyzdžio. 3 milijardus eurų padalijome per pusę, vieną dalį priskyrėme 1–4 
blokams, kitą – veikiantiems 5 ir 6 blokams. Neįtraukėme jokių planų dėl būsimų blokų arba elektrinių, nes jie dar nebuvo konkretūs.
Slovakijos Bohunicės  atominės elektrinės 1,46  milijardo  eurų poreikį nustatėme, remdamiesi Slovakijos institucijų sudaryta 4,4  milijar -
do eurų nacionalinių galutinio šalinimo išlaidų sąmata ir vadovaudamiesi konservatyvesniu scenarijumi, pagal kurį likusių Slovakijos atominių 
elektrinių eksploatavimo laikotarpis yra 60 metų. 4,4 milijardo eurų padalijome į tris dalis, po lygiai dviem blokams, kurių eksploatavimas 
nutraukiamas, ir keturiems šiuo metu veikiantiems blokams. Kitaip negu Slovakijos nacionalinėje programoje, Mochovce planuojamų 2 
blokų neįtraukėme, nes jų statyba vėluoja. Jeigu būtume įtraukę, blokams, kurių eksploatavimas nutraukiamas, būtų tekę 16,3 % iš 4,4 mi -
lijardo eurų, t. y. 717 milijonų eurų. Komisijos 2016 m. branduolinėje informacinėje programoje nurodyta 3,7 milijardo eurų suma. Regis, šis 
skaičius nurodytas remiantis ne tokiu konservatyviu scenarijumi, pagal kurį elektrinės eksploatavimo laikotarpis yra 40 metų.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, pagal Komisijos 2015 ir 2016 m. MDP ir nacionalinių suinteresuotųjų subjektų informaciją.
53 Pastabos 
99 
Susumavus ir eksploatavimo nutraukimą, ir galutinį šalinimą, Lietuvai tenka 
didžiausia viso 7,4 milijardo eurų finansavimo trūkumo dalis. Tačiau nemažų trū -
kumų susidarytų ir Bulgarijoje bei Slovakijoje (žr. 18 pav. ).18 pav.Finansavimo trūkumai, įtraukus ir eksploatavimo 
nutraukimo, ir galutinio šalinimo išlaidas
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, pagal 10 lentelę. 01 0002 0003 0004 0005 0006 000
Ignalina, Lietuva Kozlodujus, Bulgarija Bohunicė, Slovakija58 %70 %
60 %(milijonais eurų)
Nacionalinis /f_inansavimas
ES /f_inansavimas 
Finansavimo trūkumas52 37-asis TFAS „Atidėjiniai, 
neapibrėžtieji įsipareigojimai ir 
neapibrėžtasis turtas“ ir 19 
TVAS. Specialaus tarptautinio 
standarto dėl branduolinių 
reaktorių eksploatavimo 
nutraukimo nėra. Europos 
sąskaitų sistemoje (ESS) yra 
standartas, parodantis, kaip 
turi būti apskaičiuojama 
eksploatavimo nutraukimo 
išlaidų statistinė informacija, ir 
jis nereikalauja į  apskaitą 
įrašyti įsipareigojimus, 
susijusius su būsimomis 
išlaidomis.
53 Pagal 37-ojo TFAS 10 punktą 
įpareigojantis įvykis yra teisinę 
arba konstruktyvią prievolę 
(pavyzdžiui, pastačius atominę 
elektrinę, atsiranda prievolė 
nutraukti branduolinių 
reaktorių eksploatavimą) 
sukuriantis įvykis, dėl kurio 
ūkio subjektas neturi jokio kito 
pasirinkimo, kaip tik įvykdyti 
šią prievolę.
54 Pagal 37-ojo TFAS 40 punktą 
vienkartinių įvykių 
(rekonstrukcijos, aplinkos 
sutvarkymo, bylos 
nagrinėjimo) išlaidos 
apskaičiuojamos pagal 
labiausiai tikėtiną sumą.
Su būsimomis išlaidomis susiję įsipareigojimai trijose 
valstybėse narėse nėra tinkamai apskaitomi
100  
Pagal tarptautinius apskaitos standartus52 įsipareigojimai, kurie, kaip numatoma, 
susidarys ateityje, turėtų būti nurodyti kaip atidėjiniai ir pripažinti organizacijos, 
kuriai teks pareiga juos apmokėti, balanse, jeigu:
- esama teisinė arba konstruktyvi prievolė susidarė dėl praeities įvykio53;
- mokėjimas yra tikėtinas, t. y. labiau tikėtinas, negu netikėtinas;
- sumą galima patikimai apskaičiuoti54.
54 Pastabos 
101  
Jeigu šių trijų sąlygų nėra, įsipareigojimai vadinami „neapibrėžtaisiais“ ir atsklei -
džiami balanse, pavyzdžiui, sąskaitų aiškinamajame rašte, nebent mokėjimas 
laikomas tolimu ir tokiu atveju jo atskleisti nebūtina55.
102  
Todėl, atitinkamai branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo išlaidas ir 
panaudoto kuro galutinio šalinimo išlaidas (jei mokėjimas yra tikėtinas ir jei jo 
sumą galima patikimai apskaičiuoti) organizacija, kuriai tenka pareiga jas apmo -
kėti, pripažįsta kaip įsipareigojimus. Išlaidų sąmatos gali būti sudaromos, pavyz -
džiui, remiantis branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo planu. Tai, 
kokia tiksliai tvarka jie bus apskaitomi, priklauso nuo teisinės padėties – to, kokia 
mokėjimo įsipareigojimų ir apskaitos praktika taikoma valstybėje narėje arba 
organizacijoje56.
103  
Paprašėme atitinkamų valstybių narių institucijų pateikti informacijos, kaip aps -
kaitomos su eksploatavimo nutraukimu ir panaudoto branduolinio kuro galutiniu 
šalinimu susijusios išlaidos.
104  
Kaip parodyta 11 lentelėje , visose trijose valstybėse narėse išlaidos apskaitomos 
skirtingai; tai priklauso nuo to, ar išlaidos susijusios su branduolinių reaktorių 
eksploatavimo nutraukimu, ar su galutiniu šalinimu. Lietuvoje branduolinių 
reaktorių eksploatavimo nutraukimo išlaidos nepripažįstamos kaip atidėjiniai 
jokioje balanso ataskaitoje ir atskleidžiami tik smulkūs neapibrėžtieji įsipareigoji -
mai. Eksploatavimo nutraukimo išlaidos nepripažįstamos Bulgarijos Kozoldujaus 
atominės elektrinės sąskaitose ir tik iš dalies pripažįstamos Slovakijos Bohunicės 
atominės elektrinės sąskaitose.
105  
Dėl galutinio šalinimo išlaidų pažymėtina, kad atitinkamos organizacijos Lietu -
voje ir Bulgarijoje neturi pripažintų šių išlaidų atidėjinių balanse, taip pat neat -
skleidžia jokios informacijos finansinių ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose. Tik 
Slovakijoje atitinkamos organizacijos pripažino galutinio šalinimo išlaidų atidėjinį 
nacionalinio branduolinio fondo subsąskaitoje.55 Pagal 37-ąjį TFAS duomenų 
atskleisti nebūtina, jeigu 
mokėjimas yra tolimas.
56 Vienos organizacijos privalo 
taikyti Tarptautinius apskaitos 
standartus, kitos gali taikyti 
nacionaliniu lygmeniu 
nustatytus apskaitos 
standartus.
55 Pastabos 
106  
Dėl to, kad būsimos išlaidos nėra sistemiškai pripažįstamos kaip atidėjiniai ir 
(arba) nėra įtraukiamos į  finansinių ataskaitų aiškinamuosius raštus, mažėja 
skaidrumas ir atitinkamoms institucijoms yra sunkiau tinkamai suplanuoti, kaip 
padengti būsimas eksploatavimo nutraukimo ir šalinimo išlaidas. 11 lentelėSu branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimu susijusių įsipareigojimų ir 
panaudoto branduolinio kuro galutinio šalinimo apskaita
Atominės elektrinės sąskaitos (neįskaitant panaudoto 
branduolinio kuro galutinio šalinimo)Fondo, ministerijos, vyriausybės sąskaitos
(Įskaitant panaudoto branduolinio kuro galutinį šalinimą)
Ignalina, 
LietuvaPripažintų atidėjinių nėra.
Aiškinamajame rašte paaiškinta, kad patikimos išmontavi -
mo sąmatos nėra. Todėl jokie neapibrėžtieji įsipareigojimai 
neatskleisti.Pripažintų atidėjinių nėra.
Smulkūs neapibrėžtieji įsipareigojimai, susiję su branduolinių 
reaktorių eksploatavimo nutraukimu, atskleisti nebalansinėse 
sąskaitose (13 milijonų eurų) prie papildomų socialinių garantijų 
buvusiems AE darbuotojams.
Kozlodujus, 
BulgarijaNepripažįstami nei eksploatavimo nutraukimo, nei panaudoto 
kuro saugojimo, nei tvarkymo išlaidų atidėjiniai. Dėl to nepriklau -
somas auditorius dėl 2014 m. sąskaitų pateikė sąlyginę nuomonę.Nacionalinių eksploatavimo nutraukimo ir radioaktyviųjų atliekų 
fondų pajamos ir išlaidos įtrauktos į Energetikos ministerijos 
metines biudžeto sąskaitas. Visa nepanaudota sukauptų finansinių 
išteklių dalis, įskaitant ankstesnių metų išteklius, atskleidžiama 
nebalansinėse sąskaitose.
Bohunicė, 
SlovakijaIš dalies pripažįstama, bet neskirta Bohunicės V1 elektrinei.Preliminari informacija apie galutinį šalinimą įtraukta į nacionalinio 
branduolinio fondo subsąskaitą.
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, pagal iš nacionalinių institucijų gautą informaciją.
56
 Išvados ir rekomendacijos
107  
Specialiomis ES branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo finansavimo 
programomis nesukurta reikiamų paskatų, kad eksploatavimas būtų nutrauktas 
laiku ir būtų ekonomiškai veiksmingas. Nuo to laiko, kai 2011 m. paskelbėme pas -
kutiniąją ataskaitą, padaryta tam tikros Lietuvos Ignalinos, Bulgarijos Kozlodujaus 
ir Slovakijos Bohunicės atominių elektrinių eksploatavimo nutraukimo pažangos. 
Pagrindiniai elektrinių nekontroliuojamųjų zonų komponentai išmontuoti. Tačiau 
beveik visų pagrindinių eksploatavimo nutraukimo infrastruktūros projektų 
darbai vėlavo ir visoms trims valstybėms narėms dar reikia išspręsti itin svarbius 
darbų kontroliuojamosiose zonose uždavinius. Valstybių narių institucijos tvirtina, 
kad elektrinės negrįžtamai sustabdytos, tačiau jos pasiekė ne visus numatytus 
išdirbius, pagal kuriuos Komisija vertina, kiek pažengta negrįžtamo elektrinių 
sustabdymo procese. Nuo mūsų paskutiniojo audito finansavimo trūkumas Lietu -
voje padidėjo ir dabar išlaidos viršija finansavimą 1,6 milijardo eurų. Trijų elektri -
nių eksploatavimo nutraukimo įvertintos išlaidos iš viso sudarys ne mažiau kaip 
5,7 milijardo  eurų, o  įtraukus galutinio šalinimo išlaidas  – 11,4  milijardo  eurų.
Nuo 2011 m. padaryta tam tikros eksploatavimo nutraukimo 
pažangos, tačiau dar laukia itin svarbūs neišspręsti 
uždaviniai.
108  
Nuo 2011 m. trys valstybės narės nekontroliuojamosiose zonose išmontavo tam 
tikrus pagrindinius komponentus ir, išskyrus Lietuvą, jau gavo atitinkamas licen -
cijas darbams kontroliuojamojoje zonoje atlikti. Lietuvoje tokia licencija dar turi 
būti išduota; dabar numatoma, kad licencija bus išduota 2022 m., 10 metų vėliau, 
negu planuota iš pradžių (žr. 40 ir 42 dalis).
109  
Pasak nacionalinių institucijų, padaryta pažanga reiškia, kad sustabdymas dabar 
tikrai yra negrįžtamas. Tačiau nė viena iš trijų elektrinių dar iki galo nepasiekė visų 
numatytų išdirbių, pagal kuriuos Komisija vertina negrįžtamo sustabdymo pažan -
gą. Reaktoriaus aktyviųjų zonų ir (arba) pirminių kontūrų išmontavimo projektai 
dar nebaigti, reaktorių pastatuose kol kas atlikti tik smulkūs darbai. Vadinasi, 
visoms trims valstybėms narėms dar reikia išspręsti itin svarbius uždavinius kon -
troliuojamosiose zonose, įskaitant reaktorių pastatus (žr. 38–42 dalis).
110  
Padaryta tam tikros pažangos kuriant atliekų tvarkymo infrastruktūrą, tačiau 
daugelį pagrindinių infrastruktūros projektų 2011–2015  m. buvo vėluojama 
vykdyti (žr. 43 ir 59–71 dalis). Didžiausias vėlavimas užfiksuotas Lietuvoje – galu -
tinė eksploatavimo nutraukimo data, palyginti su nustatyta 2011 m., nukelta dar 
devyneriems metams iki 2038 m. (žr. 59–63 dalis).
57 Išvados ir rekomendacijos 
111 
Neišspręstų uždavinių liko visose trijose valstybėse narėse: pavyzdžiui, kliauja -
masi išorės ekspertais (žr. 69 dalį), stengiamasi įgyvendinti pirmą kartą taikomus 
tokio pobūdžio techninius sprendimus (žr. 67–68 dalis). Rizikos kelia tai, kad visoje 
ES, ypač Lietuvoje, trūksta kvalifikuotų, patyrusių inžinierių (žr. 70 dalį).
1 rekomendacija. Užtikrinti eksploatavimo nutraukimo 
pažangą
Trys valstybės narės turėtų:
a) toliau tobulinti savo projektų valdymo praktiką, kad reikalinga atliekų ir pa -
naudoto kuro tvarkymo infrastruktūra būtų sukurta tada, kada suplanuota;
b) imtis priemonių savo pačių techniniams gebėjimams stiprinti, kad būtų pa -
siektas geresnis vidaus ir išorės ekspertų panaudojimo balansas;
c) surasti geresnių būdų keistis geriausia patirtimi bei techninėmis žiniomis ir 
tarpusavyje, ir su platesne branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo 
srities bendruomene ES ir už ES ribų. Komisija  turėtų padėti to siekti ekono -
miškai veiksmingu būdu.
Siektinas įgyvendinimo terminas: iki 2017  m. pabaigos.
112  
Pagal ES branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos progra -
mas finansuojami projektai yra susiję tik su laikinu panaudoto branduolinio kuro 
saugojimu, o  ne su galutiniu šalinimu. Panaudoto branduolinio kuro galutinio 
šalinimo vietai įrengti gali prireikti keleto dešimtmečių ir didžiulių finansinių 
įsipareigojimų. Kai kurioms šalims, kurios pagamina nedidelius kiekius radioakty -
viųjų atliekų, turi ribotus finansinius išteklius arba kuriose nėra reikiamų geolo -
ginių sąlygų, tai padaryti gali būti sunku. Trijose valstybėse narėse vykstančios 
diskusijos dėl galimų (nacionalinio arba regioninio lygmens) didelio radioaktyvu -
mo atliekų ir panaudoto branduolinio kuro galutinio šalinimo sprendimų vis dar 
vyksta koncepcijos formulavimo etape (žr. 48–58 dalis). Komisija privalo pranešti 
apie valstybių narių planus šioje srityje, tačiau to dar nepadarė (žr. 53 dalį).
58 Išvados ir rekomendacijos 
2 rekomendacija. Panaudoto branduolinio kuro galutinio 
šalinimo sprendimai
a) Komisija  kartu su visomis atitinkamomis ES valstybėmis narėmis turėtų 
ištirti panaudoto kuro ir didelio radioaktyvumo atliekų šalinimo galimybes, 
įskaitant visus regioninius ir kitus ES lygmens sprendimus, deramai atsižvelg -
damos į  alternatyvų saugą, saugumą ir ekonominį veiksmingumą. Komisija 
į pirmąją ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl radioaktyviųjų atliekų 
direktyvos įgyvendinimo turėtų įtraukti šiuo klausimu parengtą apžvalgą.
Siektinas įgyvendinimo terminas: pradėti nedelsiant; ataskaitą paskelbti ne 
vėliau kaip iki 2017 m. vidurio.
b) Trys valstybės narės  turėtų lygiagrečiai tęsti savo galutinio šalinimo planus, 
kad galėtų sudaryti išsamesnes panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų ša -
linimo išlaidų sąmatas bei parengti finansavimo planus, kaip to reikalaujama 
Radioaktyviųjų atliekų tvarkymo direktyvoje.
Siektinas įgyvendinimo terminas: iki 2017  m. vidurio.
Eksploatavimo nutraukimo įvertintos išlaidos sudarys 
ne mažiau kaip 5,7 milijardo eurų, o įtraukus galutinio 
šalinimo išlaidas – dukart tiek.
113  
Bendros eksploatavimo nutraukimo įvertintos išlaidos pagal tris programas 
2010–2015 m. padidėjo 40 % nuo 4,1 milijardo eurų iki 5,7 (žr. 73–74 dalis). Priskai -
čiavus panaudoto branduolinio kuro galutinio šalinimo išlaidas, bendra išlaidų 
suma galėtų padvigubėti iki 11,4 milijardo eurų (žr. 93–99 dalis).
114  
Sudėjus dabartinį skirtą nacionalinį ir ES finansavimą, visoms 5,7 milijardo eurų 
įvertintoms išlaidoms (be galutinio šalinimo išlaidų) padengti turima 4,0  milijar -
do eurų. Todėl darbams užbaigti iki eksploatavimo nutraukimo trūksta 1,7 mi -
lijardo eurų. Lietuvai tenka 93 % šio bendro finansavimo trūkumo, t. y. 1,6 mili -
jardo  eurų (žr.  73–85  dalis). Apskaičiuotasis finansavimo trūkumas Bulgarijoje ir 
Slovakijoje šiuo metu sudaro atitinkamai 28 ir 92 milijonus eurų (žr. 84 dalį).
59 Išvados ir rekomendacijos 
115  
Remiantis tarptautiniu principu „moka teršėjas“, būtent valstybė narė yra at -
sakinga už tai, kad atominės elektrinės operatoriai, kaip teršėjai, laikytųsi savo 
įsipareigojimų ir atidėtų pakankamai finansinių išteklių, kad galėtų padengti visas 
eksploatavimo nutraukimo išlaidas, įskaitant panaudoto kuro galutinio šalinimo 
išlaidas (žr. 20 ir 93 dalis). Visas tris elektrines valdo valstybinės įmonės. Visos 
trys valstybės narės įsteigė specialius nacionalinius fondus, iš kurių finansuoja 
nacionalinę saugaus radioaktyviųjų atliekų tvarkymo ir šalinimo ir branduolinių 
įrenginių eksploatavimo nutraukimo politiką. Tačiau kol kas nacionaliniais fondais 
pagal tris branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo programas naudota -
si menkai, šių fondų ištekliai išlieka riboti, ypač Lietuvoje (žr. 89–92 dalis).
116  
Dėl to bendras projektų finansavimas iš nacionalinių fondų buvo reta išimtis, o ne 
įprasta tvarka. Nors, kitaip negu kitų ES fondų atveju pagal šias programas teisi -
nio reikalavimo bendrai finansuoti projektus nėra, teisės aktuose pripažįstama, 
kad projektus visiškai finansuoti ES lėšomis turėtų būti leidžiama tik „tinkamai 
pagrįstais išimtiniais atvejais“57. Tačiau Komisija dar neparengė aiškių gairių, kas 
būtų laikoma tokiu atveju. Jeigu būtų parengusi, būtų galėjusi efektyviau sukurti 
tinkamas paskatas į  eksploatavimo nutraukimą investuoti didesnę dalį nacionali -
nio bendro finansavimo (žr. 92 dalį).
117  
Galutinė atsakomybė už užtikrinimą, kad pakankamai finansinių išteklių būtų 
skirta ir eksploatavimo nutraukimui, ir galutiniam šalinimui, tenka trims valsty -
bėms narėms (žr. 20 ir 95 dalis). 2011 m. poveikio vertinime Komisija, remdamasi 
valstybių narių poreikių įvertinimu, padarė išvadą, kad ES finansinės paramos po 
2020 m. nebereikėtų tęsti (žr. 10 dalį). Šiuo atžvilgiu Lietuvos atstovai atkreipė 
mūsų dėmesį į savo Stojimo sutarties protokolus (žr. 83 dalį ir 43 išnašą).
3 rekomendacija. Laikytis principo „moka teršėjas“, 2014–
2020 m. ir vėlesniais laikotarpiais didinant nacionalinį 
finansavimą
Trys valstybės narės  turėtų pripažinti savo pačių vaidmenį užtikrinant, kad būtų 
laikomasi principo „moka teršėjas“, ir būti pasirengusios panaudoti nacionalines 
lėšas siekiant padengti eksploatavimo nutraukimo išlaidas, įskaitant galutinio 
šalinimo išlaidas, tiek dabartiniu, tiek paskesniais finansavimo laikotarpiais.
Siektinas įgyvendinimo terminas: nacionalinį bendrą finansavimą pradėti 
didinti nuo 2017 m. metinių darbo programų.57 Tarybos reglamento 
(Euratomas) Nr. 1368/2013 
17 konstatuojamoji dalis ir 
Tarybos reglamento 
(Euratomas) Nr. 1369/2013 
15 konstatuojamoji dalis.
60 Išvados ir rekomendacijos 
4 rekomendacija. 2014–2020 m. finansavimo laikotarpiu 
padidinti nacionalinį bendrą finansavimą
Komisija  turėtų siekti, kad 2014–2020  m. finansavimo laikotarpiu nacionalinis 
bendras finansavimas būtų didinamas. Pavyzdžiui, Komisija savo sprendime 
turėtų aiškiai apibrėžti, kokios yra „tinkamai pagrįstos išimtinės sąlygos“, kurio -
mis projektus pagal branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos 
programas būtų galima visiškai finansuoti iš ES lėšų.
Siektinas įgyvendinimo terminas: iki 2017 m. gruodžio mėn. pabaigos.
5 rekomendacija. Specialios branduolinių reaktorių 
eksploatavimo nutraukimo programos Lietuvoje, Bulgarijoje 
ir Slovakijoje po 2020 m. nebetęsti
Po 2020  m. specialios branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo progra -
mos Lietuvoje, Bulgarijoje ir Slovakijoje nebeturėtų būti tęsiamos. Jeigu vienoje iš 
trijų arba visose trijose valstybėse narėse po 2020 m. bus nustatytas aiškus porei -
kis naudoti ES lėšas, visais atvejais ateityje Komisijai pasiūlius skirti ES finansavi -
mą ir teisėkūros institucijai tam pritarus, reikėtų nustatyti tinkamas paskatas tęsti 
eksploatavimo nutraukimą, įskaitant tai, kad finansavimas turėtų būti terminuo -
tas ir skiriamas su sąlyga, kad valstybė narė skirs reikiamo lygio bendrą finansa -
vimą. Vienas iš būdų tai padaryti būtų apsvarstyti galimybę išplėsti galimybes, 
laikantis šių sąlygų, naudotis Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis ir 
leisti jas naudoti branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo darbams.
Siektinas įgyvendinimo terminas: iki 2018 m. pabaigos, jei reikia.
118  
Darbuotojų skaičius sumažėjo visose trijose elektrinėse. Tačiau Lietuvoje, Igna -
linos elektrinėje, kurioje kuras išimtas tik iš vienos iš dviejų reaktorių aktyviųjų 
zonų ir kuri vis dar veikia pagal eksploatavimo licenciją, darbuotojų skaičius, taigi 
ir ES lėšomis dengiamos išlaidos, vis dar yra didelis. Vienas trečdalis darbuotojų 
atlieka saugaus elektrinės išlaikymo darbus. Turint galvoje bendro finansavimo 
trūkumą ir su Lietuvos Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimu 
susijusius vietos ekonominius bei socialinius iššūkius, yra rizikos, kad darbuotojų 
skaičius yra didesnis, negu reikia pagal eksploatavimo nutraukimo programą ir 
ES skiriamą eksploatavimo nutraukimo finansavimą, naudojamą šių darbuotojų 
išlaidoms padengti (žr. 80–81 dalis).
61 Išvados ir rekomendacijos 
6 rekomendacija. ES lėšomis dengti tik eksploatavimo 
nutraukimo išlaidas
Komisija  turėtų leisti naudoti ES lėšas, skiriamas pagal branduolinių reaktorių 
eksploatavimo nutraukimo pagalbos programas, darbuotojų, atliekančių vien tik 
eksploatavimo nutraukimo darbus, išlaidoms padengti.
Siektinas įgyvendinimo terminas: nuo 2017 m. metinių darbo programų ir 
vėliau.
119  
Komisijos įvertinimas, ar finansavimo ir eksploatavimo nutraukimo planai atitinka 
ex ante  sąlygas, nepakankamas (žr. 86–88 dalis).
7 rekomendacija. Gerinti Komisijos vykdomą priežiūrą
Komisija  turėtų užbaigti savo atliktą ex ante  sąlygų įvertinimą.
Siektinas įgyvendinimo terminas: iki 2016 m. spalio mėn. pabaigos.
120  
Įsipareigojimų ir neapibrėžtųjų įsipareigojimų, susijusių su būsimomis bran -
duolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo ir panaudoto branduolinio kuro 
galutinio šalinimo išlaidomis, apskaita trijose valstybėse narėse yra skirtinga. Dėl 
to, kad būsimos išlaidos ne visada pripažįstamos kaip atidėjiniai ir (arba) nėra 
įtraukiamos į  finansinių ataskaitų aiškinamuosius raštus, mažėja skaidrumas ir ati -
tinkamoms institucijoms yra sunkiau tinkamai suplanuoti, kaip padengti būsimas 
eksploatavimo nutraukimo ir šalinimo išlaidas (žr. 100–103 dalis).
62 Išvados ir rekomendacijos 
8 rekomendacija. Apskaitos tvarka
Komisija  turėtų bendradarbiauti su visomis atitinkamomis valstybėmis narėmis, 
kad visos būsimos išlaidos, susijusios su branduolinių reaktorių eksploatavimo 
nutraukimu ir panaudoto kuro galutiniu šalinimu, būtų apskaitytos tinkamai, 
skaidriai, laikantis tarptautinių apskaitos standartų.
Siektinas įgyvendinimo terminas: iki 2017 m. gruodžio mėn. pabaigos.
Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Henri GRETHEN, 
2016 m. liepos 14 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

63
 Priedai
Branduoliniai reaktoriai, kurių eksploatavimas nutraukiamas pagal ES branduolinių 
reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programas
TWhKomercinis eksploatavimasPlanuojama komercinio 
eksploatavimo nutraukimo 
užbaigimo data
Pradėtas Nutrauktas Metai% nuo 
30 metų eks -
ploatavimo 
laikotarpioPagal Europos 
Audito Rūmų 
2011 m. 
ataskaitą2015 m. 
gruo -
džio mėn. 
duomenimis
LietuvaIgnalinos 
elektrinės 
1 reaktorius861985 m. 
gegužės mėn.2004 m. 
gruodžio  mėn.20 65
2029  m. 2038  m.Ignalinos 
elektrinės 
2 reaktorius1551987 m. 
gruodžio  mėn.2009 m. 
gruodžio  mėn.22 73
BulgarijaKozlodujaus 
elektrinės 
1 reaktorius611974 m. 
spalio mėn.2002 m. 
gruodžio  mėn.28 94
2035  m. 2030  m.Kozlodujaus 
elektrinės 
2 reaktorius631975 m. 
lapkričio mėn.2002 m. 
gruodžio  mėn.27 90
Kozlodujaus 
elektrinės 
3 reaktorius631981 m. 
sausio mėn.2006 m. 
gruodžio  mėn.26 86
Kozlodujaus 
elektrinės 
4 reaktorius611982 m. 
birželio  mėn.2006 m. 
gruodžio  mėn.25 82
SlovakijaBuhunicės 
V1 elektrinės 
1 reaktorius721980 m. 
balandžio mėn.2006 m. 
gruodžio  mėn.27 89
2025  m. 2025  m.Buhunicės 
V1 elektrinės 
2 reaktorius771981 m. 
sausio mėn.2008 m. 
gruodžio  mėn.28 93
Šaltinis:  TATENA, PRIS duomenų bazė.I priedas
64 Priedai 
Branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programų teisinės 
bazės apžvalga
Ignalina, Lietuva Kozlodujus, Bulgarija Bohunicė, Slovakija
Pasirengimas 
narystei1989 m. gruodžio 18 d. Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 3906/19891999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1266/1999 (PHARE programa)
Stojimo sutartysProtokolas Nr. 4 dėl Ignalinos 
atominės elektrinės Lietuvoje, 
pridedamas prie Akto dėl Lietuvos 
Respublikos stojimo sąlygų ir Eu -
ropos Sąjungos steigimo sutarčių 
pakeitimai (OL L 236, 2003 9 23, 
p. 944–945)Aktas dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumu -
nijos Respublikos stojimo sąlygų (OL L 157 , 
2005 6 21, p. 203)Protokolas Nr. 9 dėl Slovakijos Respublikos 
stojimo sąlygų ir Europos Sąjungos steigimo 
sutarčių pakeitimai (Bohunicės V1 AE) (OL L 236, 
2003 9 23, p. 954)
Po įstojimo2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 1990/2006 
dėl Protokolo Nr. 4 dėl Ignalinos AE 
įgyvendinimo2010 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentas 
(Euratomas) Nr. 647/20102007 m. gegužės 14 d. Tarybos reglamentas 
(Euratomas) Nr. 549/2007 dėl Akto dėl Čekijos 
Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respubli -
kos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, 
Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, 
Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir 
Slovakijos Respublikos stojimo į Europos Sąjungą 
sąlygų Protokolo Nr. 9 dėl Bohunice V1 atominės 
elektrinės Slovakijoje I  ir II blokų įgyvendinimo
2013 m. gruodžio 13 d. Tary -
bos reglamentas (Euratomas) 
Nr. 1369/2013 dėl Sąjungos 
paramos Lietuvos branduolinių 
reaktorių eksploatavimo nutrau -
kimo pagalbos programai, kuriuo 
panaikinamas Reglamentas (EB) 
Nr. 1990/20062013 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1368/2013 dėl Sąjungos paramos 
Bulgarijos ir Slovakijos branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos progra -
moms, kuriuo panaikinami reglamentai (Euratomas) Nr. 549/2007 ir (Euratomas) Nr. 647/2010II priedas
65 Priedai 
Valstybių narių branduoliniai reaktoriai ir jų būklė 2015 m. gruodžio 31 d. 
duomenimisIII priedasBūklė
Abgeschaltet
Eksploatuojama
Statoma91
129
2244Jungtinė Karalystė
SustabdytaEksploatuojamaStatoma3015
45-
NyderlandaiSustabdytaEksploatuojamaStatoma
11
2-
Belgija
SustabdytaEksploatuojamaStatoma
17
8-
Vokietija
SustabdytaEksploatuojamaStatoma
28
8
36-
PrancūzijaSustabdytaEksploatuojamaStatoma
1258
711
IspanijaSustabdytaEksploatuojamaStatoma
37
10-
ItalijaSustabdytaEksploatuojamaStatoma
4-
4-Suomija
Sustabdyta
Eksploatuojama
Statoma-
4
51
Švedija
SustabdytaEksploatuojamaStatoma3
10
13-
LietuvaSustabdytaEksploatuojamaStatoma
2
-
2-
ČekijaSustabdytaEksploatuojamaStatoma
-
6
6-
RumunijaSustabdytaEksploatuojamaStatoma
-
2
2-
BulgarijaSustabdytaEksploatuojamaStatoma
4
2
6-SlovakijaSustabdytaEksploatuojama
Statoma3
4
92
Vengrija
SustabdytaEksploatuojamaStatoma-
4
4-Slovėnija (kartu su Kroatija)SustabdytaEksploatuojamaStatoma
-
1
1-
Iš visoIš visoIš visoIš visoIš visoIš visoIš viso
Iš viso Iš viso Iš visoIš visoIš visoIš visoIš visoIš visoIš viso Iš viso
Pastaba. Dviem Ignalinos reaktoriaus blokams Lietuvoje vis dar taikoma eksploatavimo licencija (žr. 40 dalį).
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, pagal Europos Komisijos ir agentūros TATENA Energetinių reaktorių informacinės sistemos (PRIS) duomenis.
66 Priedai 
Branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programų dalyvių 
apžvalga
Branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo programa, dvi įgyvendinančio -
sios institucijos LietuvojeIV priedas
ERPB kanalas Nacionalinės agentūros kanalas
Programos 
stebėjimo 
komitetasLietuva
Naudos gavėjasNaudos gavėjas
Rangovas 
ProjektasRangovas
ProjektasBendrasis susitarimas
Metinis įgaliojimo 
susitarimasBendrasis susitarimas
Metinis įgaliojimo susitarimas 
Susitarimas dėl lėšų pervedimo
Stebėjimas StebėjimasStebėjimasBendrasis susitarimas
Susitarimų dėl dotacijų
patvirtinimas
SutartisIšmokėjimasIšmokėjimasSutartisFinansavimo susitarimas
Priežiūra PriežiūraLietuva
PaskyrimasStebėjimas
Finansų ministerija
Finansinis 
koordinavimasUžtikrinti 
audit ir 
ﬁnansinę 
priežiūrąIgnalinos tarptautinis 
eksploatavimo nutraukimo 
rėmimo fondas
– jį valdo paramos teikėjų 
asamblėja
– jį administruoja ERPB 
(įgyvendinančioji  institucija)Nacionalinė
agentūra (CPVA)
Programos 
koordinavimasEuropos Komisija,
jai padeda Branduolinių 
įrenginių eksploatavimo 
nutraukimo  paramos 
programos  komitetas
2015 m. ERPB buvo atsakingas už šiuos 
vykdomus eksploatavimo nutraukimo 
projektus:ES finansavimas 
(milijonais 
eurų)
IAE laikina panaudoto kuro saugykla 205,97
Kietųjų atliekų tvarkymo ir saugojimo kompleksas 184,02
Projektų valdymo skyrius, 1–5 etapai
(2001–2015  m.)51,81
Paviršinis mažo–vidutinio radioaktyvumo trumpa -
amžių radioaktyviųjų atliekų kapinynas (projektas)10,63
Iš viso 2015 m. 452,43
Iš viso ERPB užbaigti ir vykdomi eksploatavimo 
nutraukimo projektai nuo 1999 m. pabaigos iki 
2015 m. pabaigos522,912015 m. CPVA buvo atsakinga už šiuos vykdomus 
eksploatavimo nutraukimo projektus:ES finansavimas  
 (milijonais  
 eurų)
IAE eksploatavimo nutraukimo metinė veikla ir su ja 
susijusios išlaidos 2015  m.50,50
Labai mažo radioaktyvumo atliekų kapinyno statyba 
(kapinyno 3 etapas)8,42
Techninė pagalba VATESI (6 etapas) 1,80
Atliekų cementavimo konteineriai 1,00
Metalo apdorojimo įrenginio įdiegimas 0,96
Iš viso 2015 m. 62,68
Iš viso CPVA užbaigti ir vykdomi eksploatavimo nutrauki -
mo projektai nuo 1999 m. pabaigos iki 2015 m. pabaigos465,97
67 Priedai 
Branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programos, po vieną 
įgyvendinančiąją instituciją Bulgarijoje ir SlovakijojeIV priedas
ERPB kanalas
Naudos gavėjasStebėjimasStebėjimas
Stebėjimas
Priežiūra
IšmokėjimasSutartisBendrasis susitarimas
Metinis įgaliojimo susitarimas
Susitarimų dėl dotacijų 
patvirtinimas
Rangovas 
ProjektasKozlodujaus ir Bohunicės tarptautinis 
eksploatavimo nutraukimo rėmimo 
fondas
– jį valdo  paramos teikėjų asamblėja
– jį administruoja ERPB (įgyvendi-
nančioji institucija)Bulgarija 
Slovakija
Kozlodujaus ir 
Bohunicės programos 
stebėjimo komitetaiEuropos Komisija,
jai padeda Branduolinių 
įrenginių eksploatavimo 
nutraukimo  paramos 
programos komitetas
68 Priedai 
Per auditą nagrinėti ES finansuoti projektai
Ignalina, Lietuva
Projektas Europos Audito Rūmų įvertinimas
1. Laikina panaudoto kuro rinklių 
saugykla
Pradinis biudžetas: 165 milijonai eurų
Paskiausias biudžetas: 206 milijonai eurų
Pradinis terminas: 2008 m. 
rugpjūčio mėn.
Paskiausias terminas: 2017 m. spalio mėn.2011 m. Europos 
Audito Rūmų 
ataskaitaDidelis vėlavimas turės svarbių padarinių branduolinei saugai, kol visi panaudoto kuro 
elementai nebus sudėti į  konteinerius, ir elektrinės veiklos išlaidoms.
2015 m. 
gruodžio mėn. 
duomenimisSaugyklos statyba atidėta dar 6 metams, dėl to, palyginti su 2005 m. galutiniu eks -
ploatavimo nutraukimo planu, vėluojama 10 metų. Papildomos saugyklos išlaikymo 
išlaidos, susijusios su B1 projektu, viršytos 61 milijonu eurų.
2. Kietųjų atliekų tvarkymo ir sau -
gojimo kompleksas
Pradinis biudžetas: 120  milijonų  eurų
Paskiausias biudžetas: 184 milijonai eurų
Pradinis terminas: 2009 m. lapkričio mėn.
Paskiausias terminas: 2018 m. 
lapkričio mėn.2011 m. Europos 
Audito Rūmų 
ataskaitaDideli projekto vėlavimai yra itin svarbūs, nes tam, kad būtų galima tęsti išmontavimo 
ir eksploatavimo nutraukimo projektus, reikalingi atliekų tvarkymo kanalai. Tikėtina, 
kad prireiks papildomų TIENRF lėšų.
2015 m. 
gruodžio  mėn.
duomenimisProjektas vėluoja 9 metais, iš jų 5 metai susidarė 2011–2014 m. laikotarpiu. IAE ir 
Lietuvos energetikos ministerija išsprendė su tuo susijusius komercinius ginčus su ran -
govu, sumokėdamos 55 milijonų eurų kompensaciją, ir atidėjo dar 17 ,9 milijono eurų 
numatytai rizikai padengti.
3. Išmontavimo ir eksploatavimo 
nutraukimo inžineriniai projektai, 
planavimas ir licencijos
Pradinis biudžetas: 8  milijonų  eurų
Projekto biudžeto arba tvarkaraščio dar 
nėra.2011 m. Europos 
Audito Rūmų 
ataskaitaSprendimas veiklą perduoti išorės rangovams nebuvo pagrįstas tinkamu įvertinimu, 
ar elektrinėje yra reikalingų techninių išteklių, ir ar šis variantas yra ekonomiškai 
veiksmingas.
2015 m. 
gruodžio  mėn.
duomenimisDėl pernelyg optimistinio rangovo išteklių įvertinimo ir dėl dokumentams patvirtinti 
elektrinėje ir reguliavimo institucijose reikalingo laiko dokumentus parengti vėluoja -
ma 30 mėnesių. Treji vėlavimo metai susidarė dėl įrankių pirkimo projekto perdavimo 
iš TIENRF kanalo CPVA kanalui.
4. Projektų valdymo skyriaus (PVS) 
valdymas ir inžinerinė parama
Pradinis biudžetas: 45 milijonai eurų
Paskiausias biudžetas: 54 milijonai eurų2011 m. Europos 
Audito Rūmų 
ataskaitaPVS konsultantas labai prisidėjo prie pažangos, bet valdymo ir administravimo išlaidos 
yra didelės ir nepakankamai išplėtota elektrinės organizacinė struktūra.
2015 m. 
gruodžio  mėn.
duomenimisPVS konsultanto darbuotojų skaičius nuo 2010 m. sumažėjo. Jie daugiau dalyvavo 
vykdant eksploatavimo nutraukimo darbus, valdė pagrindinius infrastruktūros 
projektus ir padėjo ugdyti elektrinės personalą. Tačiau didelę konsultanto veiklos dalį 
vis dar sudaro bendra projekto valdymo ir pirkimo veikla, o ne branduolinių reaktorių 
eksploatavimo nutraukimo darbas.
5. Projektai, susiję su tiesiogine 
parama IAE darbuotojų darbui, 
išorės ištekliai
Biudžetas: 198 milijonai eurų
Terminas: vykdomas metinis projektas2011 m. Europos 
Audito Rūmų 
ataskaitaNenagrinėta.
2015 m. 
gruodžio  mėn.
duomenimisProblemas, susijusias su darbo jėga, sudarė tai, kad sunku pateisinti darbuotojų 
skaičių, neaiški valdymo apskaita ir personalo išlaidos neaiškiai paskirstomos pagal 
užduotis. IAE įdiegė naują IAE darbuotojams skirtą skaičiavimo modelį, parengė darbų 
išlaidų struktūrą ir pradėjo laikytis uždirbtos vertės valdymo principo. Tačiau patei -
sinant darbuotojų skaičių ir įgyvendinant užsakomųjų paslaugų strategiją padaryta 
mažai pažangos.
6. Reaktoriaus išmontavimo studija
Pradinis biudžetas: 5 milijonai eurų
(Tik galimybių studija)
Paskiausias biudžetas: 70 milijonų eurų
(Projektas ir techninis inžinerinis 
projektas)2011 m. Europos 
Audito Rūmų 
ataskaitaNenagrinėta.
2015 m. 
gruodžio  mėn.
duomenimisReaktoriaus išmontavimo galimybių studija pradėta iš TIENRF lėšų 2009 m., bet 
2010 m. buvo nutraukta ir perduoda CPVA. Nuo tada naujas CPVA vadovaujamas 
projektas vėluoja. Išmontuojant tokio tipo reaktorius trūksta patirties, tai gali toliau 
trukdyti siekti pažangos. Todėl vis dar neaišku, ar 2038 m. reaktoriaus išmontavimo 
terminą įmanoma įgyvendinti.V priedas
69 Priedai V priedasKozlodujus, Bulgarija
Projektas Europos Audito Rūmų įvertinimas
7 . Konsultavimo paslaugos projektų 
valdymo skyriui. Bendros paslaugos
2006–2013  m. laikotarpis
Pradinis biudžetas: 8 milijonai eurų
Paskutinis biudžetas: 45 milijonai eurų
Pradinis terminas: 2009 m. gruodžio mėn.
Paskiausias terminas: 2013 m. liepos mėn.
2014–2016  m. laikotarpis
Pradinis biudžetas: 14  milijonų  eurų
Paskiausias biudžetas: 32 milijonai eurų
Pradinis terminas: 2009 m. sausio mėn.
Paskiausias terminas: 2009 m. sausio mėn.2011 m. Europos 
Audito Rūmų 
ataskaitaKonsultantai padėjo pakeisti eksploatavimo nutraukimo strategiją, tačiau kilo 
problemų dėl projekto vėlavimo, išlaidų sąmatų, reikalingų eksploatavimo nutrauki -
mo darbų nustatymo, atliekų inventorizavimo. Konsultantai daugiau dėmesio skyrė 
valdymui negu eksploatavimo nutraukimui.
2015 m. 
gruodžio  mėn.
duomenimis2013 m. PVS tapo vieninteliu už eksploatavimo nutraukimą ir nacionalinio atliekyno 
statybą atsakingu subjektu. Konsultantai dabar integruoti į organizacinę struktūrą, 
o joje sprendimų priėmimo įgaliojimai perduoti SERAW. Konsultantai vis aktyviau 
dalyvavo darbe, nėra jokių požymių, kad jų dalyvavimas laipsniškai mažėtų.
8. Sauso tipo panaudoto kuro saugy -
klos projektas ir statyba
Pradinis biudžetas: 49 milijonai eurų
Paskiausias biudžetas: 73 milijonai eurų
Pradinis terminas: 2008 m. gruodžio mėn.
Paskiausias terminas: 2013 m. kovo mėn.2011 m. Europos 
Audito Rūmų 
ataskaitaSaugyklą užbaigti vėluojama 2,5 metų. Pakeitus pradinius reikalavimus, išaugo kainos 
ir buvo pakeistas sutarties kainų nustatymo pagrindas, todėl išlaidos 19 % viršijo 
biudžetą.
2015 m. 
gruodžio  mėn.
duomenimisProjektas suskirstytas į  du etapus: įrenginių ir 34 kuro rinklių konteinerių saugyklos 
statybos ir įrenginių išplėtimo iki 72 konteinerių. 1–4 blokų panaudotam branduo -
liniam kurui laikyti bus panaudotas ne visas planuojamas saugyklos tūris. Norint 
saugyklą naudoti kitoms medžiagoms saugoti, reikės gauti reguliavimo institucijos 
patvirtinimą.
9. Kietųjų atliekų tvarkymo ir galu -
tinio apdorojimo plazminio lydymo 
įrenginys
Pradinis biudžetas: 21  milijonas  eurų
Paskiausias biudžetas: 21 milijonas eurų
Paskiausias terminas: 2013 m. kovo mėn.
Paskiausias terminas: 2017 m. birželio mėn.2011 m. Europos 
Audito Rūmų 
ataskaitaPasirinkta naujoviška technologija, tinkamai neišbandžius, ar ji veiksminga, ir deramai 
neapsvarsčius išlaidų. Yra rizikos, kad išlaidos bus viršytos.
2015 m. 
gruodžio  mėn.
duomenimisDėl reglamentavimo pokyčių reikia tikslinti projektą. Įrenginio statyba vėluoja, paly -
ginti su tvarkaraščiu, daugiausia dėl skundo, susijusio su poveikio aplinkai vertinimu 
ir įvairių komercinių ir administracinių klausimų, įskaitant tai, kad nėra susitarimo dėl 
branduolinės žalos atlyginimo. Įrenginys neišbandytas, taigi, tai, kad sistema veikia, 
dar nepademonstruota. Šiuo metu numatomas užbaigimo terminas yra 2017 m. 
birželio  mėn.
10. Efektyvaus žmogiškųjų išteklių 
naudojimo skatinimas
Laikotarpis iki 2009 m.
Pradinis biudžetas: 20  milijonų  eurų
Paskiausias biudžetas: 84 milijonai eurų
Pradinis terminas: 2009 m. rugsėjo mėn.
Paskiausias terminas: 2014 m. kovo mėn.
Laikotarpis iki 2015 m .
Pradinis biudžetas: 35  milijonų  eurų
Paskiausias biudžetas: 46 milijonai eurų
Pradinis terminas: 2015 m. gruodžio mėn.
Paskiausias terminas: 2017 m. gruodžio mėn.2011 m. Europos 
Audito Rūmų 
ataskaitaNepadaryta organizacinių pokyčių, kad būtų galima aiškiai išskirti personalą, dirbantį, 
kad atominės elektrinės organizacija virstų jos eksploatavimo nutraukimą vykdančia 
organizacija. Nebuvo užtikrinta centralizuotas ir pakankamas pasirengimo nutraukti 
eksploatavimą veiklos stebėjimas.
2015 m. 
gruodžio  mėn.
duomenimisIr toliau kliautasi tuo, kad KIDSF ir toliau finansuos eksploatavimo nutraukimo darbus 
vykdančius darbuotojus. Teigiamas pokytis nuo 2011 m. yra tai, kad visi 650 SERAW 
darbuotojų vykdo tik eksploatavimo nutraukimo darbus.
11. Nacionalinio mažo–vidutinio radio -
aktyvumo atliekų atliekyno statyba
Pradinis biudžetas: 66 milijonai EURŲ
Pradinis terminas: 2015 m. gruodžio mėn.
Paskiausias terminas: 2021 m. sausio mėn.2011 m. Europos 
Audito Rūmų 
ataskaitaNenagrinėta.
2015 m. 
gruodžio  mėn.
duomenimisIš pradžių planuota, kad atliekyno statyba bus užbaigta iki 2015 m. Tačiau šis procesas 
atsilieka 6 metais daugiausia dėl to, kad poveikio aplinkai vertinimas atmestas ir 
turėjo būti pradėtas iš naujo. Dabartinis terminas yra 2021 m.
70 Priedai V priedasBohunicė, Slovakija
Projektas Europos Audito Rūmų įvertinimas
12. Konsultavimo paslaugos pro -
jektų valdymo skyriui. Projektų 
įgyvendinimas
2003–2007  m. laikotarpis
Pradinis biudžetas: 11  milijonų  eurų
2015–2016  m. laikotarpis
Paskiausias biudžetas: 45 milijonai eurų2011 m. Europos 
Audito Rūmų ataskaitaKonsultantai padėjo pakeisti eksploatavimo nutraukimo strategiją, tačiau 
rengiant ir įgyvendinant eksploatavimo nutraukimo strategiją pažanga buvo 
nepakankama.
2015 m. gruodžio mėn.
duomenimisNors konsultantų paslaugomis intensyviai naudotasi, projektas vėlavo, dėl to 
viršytos išlaidos. Nuo 2015 m. naujo konsultanto darbo mastas sumažėjo.
13. Naujų labai mažo ir mažo radioak -
tyvumo atliekų iš V1 AE atliekynų pro -
jektavimas ir statyba nacionaliniame 
radioaktyviųjų atliekų kapinyne 
Mochovce
Biudžetas: 22 milijonai eurų
Terminas: 2018 m. birželio mėn.2011 m. Europos 
Audito Rūmų ataskaitaGalimybių studiją parengti buvo vėluojama, nes AE nepateikė reikalingos 
informacijos.
2015 m. gruodžio mėn.
duomenimisKapinynas statomas, bendrai finansuojamas iš nacionalinių lėšų. Bus pridėta trečia 
dviguba eilė, visos išlaidos bus finansuotos iš BIDSF. Neaišku, kaip paskirstomos 
atliekų iš V1 AE ir iš kitų įrenginių šalinimo išlaidos.
14. Eksploatavimo nutraukimo 
programos įgyvendinimas, naudojant 
esamus žmogiškuosius išteklius
1 etapo biudžetas: 1,5 milijono eurų
9 etapo biudžetas: 50 milijono eurų2011 m. Europos 
Audito Rūmų ataskaitaNepadaryta organizacinių pokyčių, kad būtų galima aiškiai išskirti personalą, 
dirbantį, kad atominės elektrinės organizacija virstų jos eksploatavimo nutrauki -
mą vykdančia organizacija. Neužtikrintas tinkamas pasirengimo eksploatavimo 
nutraukimui veiklos stebėjimas.
2015 m. gruodžio mėn.
duomenimisPagal projektą finansuojami 246 visu etatu dirbantys ir eksploatavimo nutraukimo 
darbus atliekantys JAVYS darbuotojai. JAVYS pertvarkyta iš operatoriaus į eksploa -
tavimo nutraukimo organizaciją.
15. Bohunicės elektrinės radioakty -
viųjų atliekų laikina saugykla
Biudžetas: 11  milijonų  eurų
Pradinis terminas: 2013 m. kovo mėn.
Paskiausias terminas: 2017 m. 
rugpjūčio mėn.2011 m. Europos 
Audito Rūmų ataskaitaNenagrinėta.
2015 m. gruodžio mėn.
duomenimisIš pradžių numatyta, kad šis projektas bus įgyvendinamas nuo 2013 m. kovo mėn. 
iki 2016 m. kovo mėn. Statybos darbai pradėti 2015 m. Dabar numatoma užbai -
gimo data yra 2017 m. rugpjūčio mėn. Priėmus sprendimą pakeisti vietą, reikėjo 
parengti naują poveikio aplinkai vertinimą ir iš dalies pakeisti dotacijos sutartį. Dėl 
šio projekto vėlavimo išmontavimo projektų vėlavimas nebekils, nes išmontavimo 
projektai bus valdomi taip, kad vidutinio radioaktyvumo atliekos susidarytų tik 
tada, kai bus užbaigta laikina saugykla.
16. Pirminio kontūro deaktyvavimas
Pradinis biudžetas: 6 milijonai eurų
Paskiausias biudžetas: 5 milijonai eurų
Pradinis terminas: 2014 m. rugsėjo mėn.
Paskiausias terminas: 2016 m. rugsėjo mėn.
(Radioaktyviųjų atliekų tvarkymo dalis 
perduota JAVYS)2011 m. Europos 
Audito Rūmų ataskaitaNenagrinėta.
2015 m. gruodžio mėn.
duomenimisDarbus planuota pradėti 2013 m., o užbaigti iki 2014 m. pabaigos. Dėl vėlavimo 
ir neišspręstų techninių uždavinių projektai sustabdyti. Sutartis su dabartiniu 
tiekėju nutraukta. Šį projektą reikia užbaigti prieš pradedant išmontavimo darbus 
kontroliuojamojoje zonoje, todėl šio projekto vėlavimai gali turėti įtakos galutinei 
eksploatavimo nutraukimo datai.
17 . Eksploatavimo nutraukimo duo -
menų bazė, įskaitant inventorizavimo 
duomenis ir radiologinį aprašą
Pradinis biudžetas: 2,48  milijono  eurų
Paskiausias biudžetas: 3,5 milijono eurų
Pradinis terminas: 2012 m. gegužės mėn.
Paskiausias terminas: 2012 m. 
gruodžio  mėn.2011 m. Europos 
Audito Rūmų ataskaitaNenagrinėta.
2015 m. gruodžio mėn.
duomenimisNors projektas užbaigtas 2012  m., aprašą ir inventorizavimo duomenis vis tiek 
reikia reguliariai atnaujinti. Dėl neišsamios inventorizavimo informacijos ir (arba) 
atliekų aprašo keletas paprojekčių vėlavo, viršytos jų išlaidos.
71 Priedai VI priedasVėlavimas ir išlaidų viršijimas nuo 2001 m., įgyvendinant atrinktus aštuoniolika iš 
ES pagalbos programų finansuojamų pagrindinių eksploatavimo nutraukimo infras -
truktūros ir rėmimo projektų
ProjektasProjekto 
išlaidos 
(milijonais 
eurų)Finansavimas, dėl kurio 
sudarytos sutartysBendras 
vėla -
vimas 
iki šios 
dienos
(metai)Išlaidų 
padidė -
jimas 
iki šios 
dienos
(%)ES (mi -
lijonais 
eurų)Nacionalinis
(milijonais 
eurų)
Ignalina, 
LietuvaPanaudoto kuro rinklių laikina saugykla
(Žr. IV priedą, 1 projektą).211 206 5 9,2 25 %
Kietųjų atliekų tvarkymo ir saugojimo kompleksas
(Žr. IV priedą, 2 projektą).184 184 9,0 53 %
Labai mažo radioaktyvumo atliekų kapinynas (1 etapas, tarpinė 
saugykla)7 6 1 2,8 0 %
Labai mažo radioaktyvumo atliekų kapinyno statyba (3 etapas) 8 8 1,0 12 %
Paviršinis mažo–vidutinio radioaktyvumo trumpaamžių 
radioaktyviųjų atliekų kapinynas (projektas)11 11 1,0 3 %
Iš viso šių penkių projektų 421 415 6
ES eksploatavimo nutraukimo finansavimas, dėl kurio 
sudarytos sutartys, 2001–2014/2015  m.989
Kozlodujus, 
BulgarijaJonų mainų dervos surinkimo ir galutinio apdorojimo įrangos 
tiekimas, įrengimas ir perdavimas eksploatuoti
(pradinis mastas padidintas)6 5 1 10,9 132 %
Sauso tipo panaudoto kuro saugyklos projektas ir statyba 
(Žr. IV priedą, 8 projektą)73 73 4,3 50 %
Sukietintų atliekų iš garintuvo koncentravimo bakų surinkimo ir 
apdorojimo įrenginys (1 etapas užbaigtas, 2 etapas nutrauktas)10 10 4,6 nėra
Plazminio lydymo įrenginys (Žr. IV  priedą, 9 projektą). 30 21 9 4,2 0 %
Dydžio mažinimo ir deaktyvavimo dirbtuvės 19 19 2,8 0 %
Radiologinio inventorizavimo įvertinimas 1 1 1,3 nėra
Iš viso šių šešių projektų 139 129 9
ES eksploatavimo nutraukimo finansavimas, dėl kurio 
sudarytos sutartys, 2001–2014  m.360
72 Priedai VI priedasProjektasProjekto 
išlaidos 
(milijonais 
eurų)Finansavimas, dėl kurio 
sudarytos sutartysBendras 
vėla -
vimas 
iki šios 
dienos
(metai)Išlaidų 
padidė -
jimas 
iki šios 
dienos
(%)ES (mi -
lijonais 
eurų)Nacionalinis
(milijonais 
eurų)
Bohunicė, 
SlovakijaAnkstesnių laikotarpių atliekų dumblo ir sorbentų apdorojimas 
(užbaigtas)11 11 3,0 38 %
Pirminio kontūro deaktyvavimas
(Žr. IV priedą, 16 projektą) (sustabdytas).4 4 2,0 0 %
JAVYS elektros energijos tiekimo schemos modifikavimas, 
galutinai uždarius V111 11 1,5 21 %
Esamų atskyrimo ir deaktyvavimo įrenginių pajėgumo 
didinimas2 2 1,2 13 %
Ankstesnių laikotarpių atliekų apdorojimas 6 4 2 0,4 7 %
Techninės įrangos išmontavimas V1 turbinų salėje 8 8 - 6 %
Laisvas eksploatavimo nutraukimo medžiagų išleidimas 3 3 - 20 %
Iš viso šių septynių projektų 45 43 2
ES eksploatavimo nutraukimo finansavimas, dėl kurio 
sudarytos sutartys, 2001–2014  m.228
Iš visoIš viso šių 18 projektų 605 587 17
ES eksploatavimo nutraukimo finansavimas, dėl kurio 
sudarytos sutartys, 2001–2014  m.1 577
Šaltinis:  Komisija, 2016 m. MDP projektas, 2016 m. stebėjimo ataskaitų projektas. Duomenis pateikė ERPB ir CPVA.
73 Priedai VII priedasGiluminio geologinio kapinyno statyba Olkiluote, Suomijoje, galutiniam panaudoto 
branduolinio kuro šalinimui
Vakarinėje Suomijos pakrantėje, greta esamos atominės elektrinės, Olkiluote ketinama įkurti pirmą pasaulyje gi -
luminį geologinį kapinyną civilinėms reikmėms naudoto branduolinio kuro galutiniam šalinimui. Pagal projektą 
jame bus laidojamos dviejų Suomijos atominių elektrinių atliekos.
Jo plėtojimo procesas – ilgos tokio pobūdžio projekto trukmės pavyzdys. 1983 m. Suomijos vyriausybė priė -
mė principinį sprendimą dėl bendro branduolinių atliekų tvarkymo tvarkaraščio ir strategijos ir buvo pradėti 
geologiniai tyrimai, ieškant galimos vietos. Olkiluotas kaip galutinio šalinimo vieta pasirinktas 2000  m. Pradėti 
intensyvūs kasimo ir tyrimų darbai, kad panaudotą branduolinį kurą būtų galima laidoti 400–450 metrų gylyje 
pamatinėje uolienoje. Šiam darbui išleista apie 150 milijonų eurų. Panaudotą kurą planuojama pradėti šalinti 
XXI a. trečiojo dešimtmečio pradžioje.
Visa išlaidų suma sudarys apie 3,5 milijardo eurų, iš jų apie 1 milijardas eurų statybos etapu ir apie 2,5 milijar -
do eurų kapinyną eksploatuojant maždaug 100 metų. Lėšos kaupiamos Valstybiniame branduolinių atliekų 
tvarkymo fonde iš mokesčių už pagamintą elektros energiją.
© Posiva Oy.
74 Komisijos  
atsakymas
Santrauka
I
Per derybas dėl stojimo į Europos Sąjungą Bulgarija, Lietuva ir Slovakija įsipareigojo sustabdyti aštuonis sovietinio 
modelio pirmos kartos branduolinius reaktorius ir vėliau nutraukti jų eksploatavimą, nes jų ekonomiškai moderni -
zuoti pagal vakarietiškuosius saugos standartus neįmanoma.
II
ES įsipareigojo padėti šioms šalims pakelti šią itin didelę finansinę naštą, patiriamą dėl eksploatavimo nutraukimo 
proceso.
IV
Komisija mano, kad ES finansinė parama padėjo veiksmingai sumažinti pirmalaikio elektrinių sustabdymo ekono -
mines pasekmes ir kad eksploatavimo nutraukimo procesas gerai įsibėgėjo. Tačiau ji pažymi, kad eksploatavimo 
nutraukimas yra sudėtingas ir ilgas procesas, netelpantis į septynerių metų daugiametę finansinę programą ir dau -
geliu atveju trunkantis ilgiau nei du dešimtmečius.
Pagal 2014–2020  m. daugiametę finansinę programą patvirtinti atnaujinti eksploatavimo nutraukimo planai ir susiju -
sios išlaidų sąmatos yra programavimo pagrindas visose trijose valstybėse narėse. Laikydamasi šios tvarkos, Komisija 
atidžiai stebi, kaip judama link eksploatavimo nutraukimo pabaigos išlaikant aukščiausią saugos lygį.
V
Eksploatavimo nutraukimą paprastai sudaro du pagrindiniai etapai: i) laikotarpis po sustabdymo (kai dar galioja 
eksploatavimo licencija, nes tebėra panaudoto kuro) ir ii) eksploatavimo nutraukimas / išmontavimas.
Slovakija ir Bulgarija jau antrajame etape, o Lietuva dar neužbaigė laikotarpio po sustabdymo, nes viename iš reak -
torių tebėra panaudoto branduolinio kuro.
Komisija, kaip ir valstybės narės, mano, kad nė viena elektrinė, kuriai taikoma branduolinių reaktorių eksploatavimo 
nutraukimo pagalbos programa (toliau – BRENPP), negali būti ekonomiškai vėl pradėta eksploatuoti. Remdamasi 
kitos panašios eksploatavimo nutraukimo veiklos stebėjimu, Komisija pripažįsta, kad dar laukia itin svarbūs techni -
niai reaktorių išmontavimo uždaviniai.
VI
Trijose valstybėse narėse eksploatavimo nutraukimo programų įgyvendinimo pažanga skiriasi, o  jos rezultatai  – 
nevienodo lygio.
Bohunicės (Slovakija) ir Kozlodujaus (Bulgarija) programų įgyvendinimas pažengęs toliausiai ir jį užbaigti numatyta 
atitinkamai 2025 m. ir 2030 m. Kozlodujaus programa po 2011 m. atliktos peržiūros sutrumpinta penkeriais metais.
Ignalinos (Lietuva) reaktoriai yra Černobilio reaktorių modelio ir jų eksploatavimo nutraukimas yra pirmas tokio 
pobūdžio procesas, tas jis kelia daugiausia sunkumų.
Komisija pripažįsta, kad nepaisant jau padarytos pažangos eksploatavimo nutraukimo programos turi būti nuolat 
tobulinamos.
Komisijos atsakymas 75
1 rekomendacija
Komisija pažymi, kad 1 rekomendacijos a ir b punktai skirti valstybėms narėms.
Komisija pritaria 1 rekomendacijos c punktui, kiek tai susiję su ja. Ji pritaria minčiai gerinti keitimąsi geriausia patir -
timi bei techninėmis žiniomis ir skatins tris valstybes nares tai daryti.
a) Komisija jau patobulino dabartinę daugiametę finansavimo programą, nustatydama visapusišką programavimo, 
projektų valdymo ir stebėjimo sistemą, kuria remdamosi veikia valstybės narės.
b) Komisijos sutinka, kad reikia nuolat didinti praktinę patirtį ir kompetenciją, tačiau pažymi, kad tam tikros specia -
lizacijos srityse išorės ekspertai yra naudingi.
c) Siekdama, inter alia , didinti konkurencingumą ir stiprinti saugą, Komisija jau ėmėsi veiksmų, kurie padeda skatin -
ti atvirą ir skaidrią aplinką, lengvinti keitimąsi geriausia patirtimi bei žiniomis ir spartinti standartizavimą.
VII
Komisija pripažįsta panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo svarbą. 
Ji pateiks nuomones apie nacionalines programas ir 2016 m. Europos Parlamentui ir Tarybai pateiks Direktyvos 
2011/70/Euratomas įgyvendinimo ataskaitą.
Be to, Komisija pažymi, kad su didelio radioaktyvumo atliekų galutiniu šalinimu ir panaudoto branduolinio kuro 
tvarkymu susiję klausimai nepatenka į branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programos sritį.
2 rekomendacija
a) Komisija šiai rekomendacijai pritaria. Orientyrus Komisija nustatys nuomonėje apie nacionalines programas, 
parengtas pagal Direktyvą 2011/70/Euratomas, kurią ji pateiks 2016–2017 m.. Taip bus duota pradžia 2017 m. 
vyksiantiems debatams apie atliekų šalinimo galimybes, įskaitant regioninius ir kitus ES lygmens sprendimus. Po 
šių debatų Komisijai bus lengviau iki 2018 m. suformuluoti politikos galimybes ir veiksmų planą.
b) Komisija pažymi, kad ši rekomendacija skirta valstybėms narėms, į ją jau atsižvelgta vertinant nacionalines pro -
gramas ir rengiant nuomonę, kurią Komisija skirs valstybėms narėms.
VIII
Komisija pripažįsta, kad bendras finansavimas individualių projektų lygmeniu vykdomas nesistemingai. Ji pažymi, 
kad galiojančiuose pagrindiniuose teisės aktuose bendras finansavimas nėra aiškiai apibrėžtas ir nenustatyta 
siektina minimali procentinė riba. Komisija pažymi, kad, kaip nurodė Audito Rūmai, bendras Lietuvos, Bulgarijos ir 
Slovakijos įnašas į savo eksploatavimo nutraukimo programas siekia 1,09 mlrd. EUR.
3 rekomendacija
Komisija pažymi, kad ši rekomendacija skirta valstybėms narėms. Komisija rems Audito Rūmų rekomenduotus 
veiksmus stengdamasi nustatyti tiksliai apibrėžtą bendro finansavimo pagal branduolinių reaktorių eksploatavimo 
nutraukimo pagalbos programą lygį ir taip palaikyti principą „teršėjas moka“. Šiuo klausimu ji ves diskusijas su vals -
tybėmis narėmis ir kritiškai išnagrinės 2017 m. metinėse darbo programose jų siūlomą bendro finansavimo lygį.
Komisijos atsakymas 76
4 rekomendacija
Komisija šiai rekomendacijai pritaria.
Ji pripažįsta, kad bendras finansavimas padeda našiai ir veiksmingai įgyvendinti programą ir padidina valstybių 
narių įsipareigojimą. Ji imsis veiksmų, kad išaiškintų šiuo metu reglamentuose nurodomos frazės „tinkamai pagrįstos 
išskirtinės aplinkybės“ reikšmę ir kritiškai išnagrinės 2017  m. metinėse darbo programose valstybių narių siūlomą 
bendrojo finansavimo lygį.
5 rekomendacija
Komisija šiai rekomendacijai iš dalies pritaria. Laikydamasi Finansinio reglamento ir geresnio reglamentavimo dar -
botvarkės reikalavimų, ji atliks su naujų iniciatyvų pasiūlymais susijusį poveikio vertinimą. Šiuo poveikio vertinimu 
bus siekiama išsiaiškinti, ar reikia tęsti finansavimą ir, jei reikia, kokie finansiniai mechanizmai būtų tinkamiausi. Jei 
vertinime būtų padaryta išvada, kad finansavimą reikia tęsti ir kitos daugiametės finansinės programos (po 2020 m.) 
laikotarpiu, Komisija atsižvelgs į Audito Rūmų rekomendaciją ir užtikrins, kad finansavimo mechanizme būtų numa -
tytos paskatos tęsti eksploatavimo nutraukimą, įskaitant tai, kad finansavimas turėtų būti terminuotas ir skiriamas 
su sąlyga, kad valstybės narės skirs reikiamo lygio bendrą finansavimą.
6 rekomendacija
Komisija šiai rekomendacijai iš dalies pritaria.
Komisija šiuo metu siekia identifikuoti su eksploatavimo nutraukimu nesusijusias išlaidas. Šis procesas bus užbaigtas 
laikotarpio vidurio vertinimu ir 2018  m. bus pasiūlyti galimi veiksmai šioms išlaidoms palaipsniui panaikinti.
Tačiau Komisija mano, kad ES lėšomis finansuojamos turi būti ir kai kurios esminės funkcijos, kaip antai sauga.
7 rekomendacija
Komisija rekomendacijai pritaria ir pažymi, kad veiksmų jau imtasi. Vertinimas atliekamas ir bus užbaigtas iki 2016 m. 
spalio mėn.
8 rekomendacija
Komisija šiai rekomendacijai pritaria. Ji pripažįsta šio klausimo svarbą.
Ji jau pradėjo vykdyti šią rekomendaciją įgyvendindama Atliekų direktyvą. Komisija šiuo metu peržiūri pagal Atliekų 
direktyvą pateiktas nacionalines programas ir darbotvarkėje numatė kelias studijas, kuriomis bus siekiama rinkti 
informaciją ir tęsti tvirtinimo procesą.
Komisijos atsakymas 77
Įvadas
20
ES branduolinė energetika pastarąjį dešimtmetį patyrė didelių pokyčių, nes priimti esminiai Europos lygmens teisės 
aktai dėl branduolinės saugos, radioaktyviųjų atliekų bei panaudoto branduolinio kuro tvarkymo ir radiacinės 
saugos. Be to, 2016 m. Komisija priėmė naują branduolinę informacinę programą (PINC), kuri pirmą kartą apima su 
atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimu ir radioaktyviųjų atliekų bei panaudoto kuro tvarkymu susijusius 
finansinius poreikius, įskaitant poreikį finansuoti ilgalaikius sprendimus, kaip antai giluminio geologinio šalinimo 
įrenginius.
Radioaktyviųjų atliekų tvarkymo direktyva (Tarybos direktyva 2011/70/Euratomas) nustatyta Bendrijos sistema atsa -
kingam ir saugiam panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymui užtikrinti, kad ateities kartoms 
nebūtų nepagrįstai užkrauta našta. Direktyvos užmojis didesnis nei Jungtinės konvencijos, nes pagal ją valstybės 
narės turi parengti nacionalinę panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo programą.
PINC ir Atliekų direktyva Komisija siekia pirmą kartą sudaryti išsamią visų su eksploatacijos nutraukimu ir atliekų 
tvarkymu susijusių išlaidų apžvalgą ir parodyti, kaip valstybės narės užtikrina, kad išlaidos būtų finansuojamos pagal 
principą „teršėjas moka“.
Pastabos
Bendras Komisijos atsakymas į 38–40 punktus
Komisija, kaip ir valstybės narės, mano, kad nė viena elektrinė, kuriai taikoma BRENPP , negali būti ekonomiškai vėl 
pradėta eksploatuoti.
40 Pirma įtrauka
Nors Komisija pripažįsta, kad Ignalinos atveju lauktų su licencija susijusių rezultatų dar nėra, nes įrenginyje yra 
panaudoto branduolinio kuro, ji taip pat pažymi, kad išmontavus šios elektrinės turbinos bloką veiksmingai užtikrin -
tas proceso negrįžtamumas.
40 Antra įtrauka
Dėl Kozlodujaus (Bulgarija) elektrinės Komisija pažymi, kad papildomi leidimai, kurių vis dar gali prireikti, yra susiję 
su darbais, kurių atsiras peržengus negrįžtamumo ribą.
40 Trečia įtrauka
Dėl Bohunicės (Slovakija) elektrinės dabartinis etapas atitinka eksploatavimo nutraukimo planą ir darbotvarkėje 
numatytą užbaigimo datą 2025 m.
Bendras Komisijos atsakymas į 41–42 punktus
Komisija pripažįsta, kad pagrindiniai uždaviniai dar laukia, vis dėlto ji pažymi, kad 3 lentelėje parodyta padėtis 
visose trijose valstybėse narėse atitinka eksploatavimo nutraukimo planus ir darbotvarkėje numatytas užbaigimo 
datas. Pagrindinės išmontavimo operacijas reaktoriaus pastate galima atlikti tik besibaigiant eksploatavimo nutrau -
kimo procesui.
Komisijos atsakymas 78
Bendras Komisijos atsakymas į 43–46 punktus
BRENPP apima eksploatavimo nutraukimą ir atliekų tvarkymo infrastruktūrą, įskaitant saugų ilgalaikį atliekų saugo -
jimą ir mažo radioaktyvumo atliekų šalinimą. Mažo radioaktyvumo atliekos paprastai sudaro daugiau kaip 90 proc. 
atliekų kiekio ir jau esama subrandintų jų šalinimo sprendimų. Panaudoto branduolinio kuro ir didelio radioakty -
vumo atliekų šalinimas yra dalis valstybės narės atsakomybės pagal Radioaktyviųjų atliekų tvarkymo direktyvą ir 
apima visas valstybėje narėje susidariusias tokias atliekas.
48
Pagal Direktyvą 2011/70/Euratomas kiekviena valstybė narė užtikrina, kad būtų įgyvendinama jos nacionalinė 
panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo programa, kuri taikoma jos jurisdikcijoje esančiam 
visų rūšių panaudotam branduoliniam kurui ir radioaktyviosioms atliekoms bei visiems panaudoto branduolinio 
kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo etapams nuo jų susidarymo iki šalinimo.
Komisija pirmą kartą rengia išsamią valstybių narių planų, susijusių su šalinimu ir jo išlaidomis, apžvalgą.
Bendras Komisijos atsakymas į 49–52 punktus
Komisija tirs bendrų kapinynų ekonominį, teisinį ir socialinį poveikį turėdama omenyje, kad bendrai naudoti panau -
doto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginius, įskaitant atliekynus, gali būti naudinga, saugu 
ir ekonomiškai veiksminga.
53
Valstybės narės savo nacionalinių programų turinį Komisijai pirmą kartą turi pateikti iki 2015 m. rugpjūčio mėn. Per 
šešis mėnesius nuo pateikimo dienos Komisija gali paprašyti paaiškinimo ir (arba) pareikšti savo nuomonę, ar naci -
onalinės programos turinys atitinka direktyvą. Jei Komisija to prašo, valstybės narės per šešis mėnesius jai pateikia 
prašomus paaiškinimus ir  (arba) informuoja ją apie bet kokią nacionalinės programos peržiūrą.
Valstybės narės turi taip pat pateikti Komisijai šios pirmąją direktyvos įgyvendinimo ataskaitą iki 2015 m. rugpjūčio 
mėn., o paskesnes ataskaitas – kas trejus metus.
Remdamasi valstybių narių ataskaitomis, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia:
a) šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą ir
b) Bendrijos teritorijoje esančių radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto branduolinio kuro aprašą ir ateities 
perspektyvas.
Toks procesas vykdomas pirmą kartą ir Komisija ketina iš jo pasisemti patirties ir suderinti būsimo ataskaitų teikimo 
reikalavimus. Šio konkretaus proceso tikslais Komisija turėjo atsižvelgti į visų 28 valstybių narių nacionalines pro -
gramas ir nacionalines ataskaitas. Šiuo tikslu ir norėdama turėti išsamų vaizdą Komisija sudarydama savo ataskaitos 
Parlamentui ir Tarybai tvarkaraštį atsižvelgė į nacionalinių programų vertinimo procesą. Ataskaita numatyta 2016 m. 
paskutiniam ketvirčiui.
Komisijos atsakymas 79
Bendras Komisijos atsakymas į 60–68 punktus
Komisija pripažįsta, kad yra pasitaikęs ne vienas eksploatavimo nutraukimo projektų vėlavimo atvejis, ypač per 
ankstesnę daugiametę finansinę programą. 2014–2020  m. laikotarpiui Komisija sustiprino planavimo, stebėjimo ir 
ataskaitų teikimo reikalavimus ir atidžiai stebi projektų įgyvendinimą tikrindama dokumentus ir atlikdama peržiūras 
vietoje.
Reikėtų pažymėti, kad vėlavimai Bulgarijoje ir Slovakijoje šiuo metu neturi įtakos užbaigimo datai.
69
Komisija mano, kad itin svarbu, jog branduolinių elektrinių operatoriai ir (arba) eksploatavimo nutraukimo licencijų 
savininkai didintų praktinę patirtį ir profesines žinias, visų pirma projektų valdymo srityje. Tačiau tam tikros speciali -
zacijos srityse išorės ekspertų pagalba yra naudinga.
Bendras Komisijos atsakymas į 73–74 punktus
Per pastarąjį dešimtmetį branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimas smarkiai evoliucionavo. Komisija padėjo 
pagerinti eksploatavimo nutraukimo programų išlaidų sąmatą ir drauge su Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros 
organizacijos (EBPO) Branduolinės energijos agentūra 2012  m. rengė Tarptautinę branduolinių įrenginių eksploata -
vimo nutraukimo išlaidų apskaičiavimo struktūrą (ISDC). Eksploatavimo nutraukimo išlaidų sąmatą reikia dar tobu -
linti. Šis klausimas aktualus visame pasaulyje, nes EBPO Branduolinės energijos agentūra ir Tarptautinė atominės 
energijos agentūra vis dar gana aktyviai sprendžia išlaidų sąmatos klausimus ir susijusius neaiškumus. Komisija šią 
veiklą visapusiškai remia.
Komisija pažymi, kad iki 2011 m. pagrindinės išlaidos didėjo, kaip parodyta 16 pav. Didėjimo tempą sulėtino po anks -
tesnio audito atlikti programų, ypač Bulgarijos ir Slovakijos, valdymo patobulinimai.
75
2014–2020  m. laikotarpiu finansavimo trūkumas nėra tikėtinas, nes Komisija sustiprino programų stebėseną ir 
tikrinimą. Komisija taip pat pradėjo išsamų finansavimo planų patikimumo vertinimą, kurį tikisi užbaigti iki 2016  m. 
spalio pabaigos.
Be to, Komisija naudojo makroekonomikos politikos analizės ir mokslinių tyrimų modelį QUEST (kurį naudoja reng -
dama prognozes),kad galėtų patikrinti įvairius programų po 2020 m. scenarijus. Pagrindinis rezultatas parodė, kad 
net pagal blogiausią scenarijų valstybių narių skiriamas eksploatavimo nutraukimo programų finansavimas turėtų 
tik nereikšmingą arba mažą poveikį jų makroekonomikos parametrams.
Svarstydama laikotarpio po 2020  m. finansinę programą Komisija, laikydamasi Finansinio reglamento ir geresnio 
reglamentavimo darbotvarkės reikalavimų, atliks su naujų iniciatyvų pasiūlymais susijusį poveikio vertinimą, tačiau 
šiuo metu neprisiims jokių finansavimo po 2020 m. įsipareigojimų. Šiuo poveikio vertinimu bus siekiama išsiaiškinti, 
ar reikia tęsti finansavimą ir, jei reikia, kokie finansiniai mechanizmai būtų tinkamiausi. Žr. Komisijos atsakymą į 5 
rekomendaciją.
77
Be to, Komisija sustiprino programavimą pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą kaip išankstinę sąlygą 
įtraukdama reikalavimą pateikti eksploatavimo nutraukimo ir finansavimo planus. Šių planų išsamumą ir patiki -
mumą vertina nepriklausomas išorės ekspertas.
Komisijos atsakymas 80
80
Komisija paprašė išsamios darbuotojų skaičiaus Ignalinos elektrinėje analizės atsižvelgdama į būtinybę užtikrinti 
saugą teritorijoje, nes reaktoriuje tebėra panaudoto branduolinio kuro ir išlikęs santykinai padidintas pavojus.
82
Komisija pripažįsta, jog esama rizikos, kad dėl nepakankamų paskatų išlaikyti tik griežtai būtiną darbuotojų skaičių 
gali padidėti išlaidos. Jau kelerius metus imamasi įvairių priemonių šiai rizikai sumažinti, įskaitant sistemingą veiklos 
perkėlimo į išorę naudos vertinimą ir kasmet rengiamą kiekybinį etatų planą, grindžiamą planuojama veikla. Vyksta 
diskusijos dėl praktinių būdų toliau naudoti bendro finansavimo schemas siekiant suderinti vietos suinteresuotųjų 
subjektų ir Komisijos interesus.
84
Komisija pažymi, kad tiek Bulgarijoje, tiek Slovakijoje finansavimo trūkumas užpildomas. Komisijos vertinimai grin -
džiami eksploatavimo nutraukimo planu ir turimais ištekliais. Jie bus atlikti pakartotinai, atsižvelgiant į  laikotarpio 
vidurio vertinimo rezultatus.
85
Komisija žino, kad reikalingas tolesnis su eksploatavimo nutraukimo sąmata susijęs darbas. Tai pripažįsta ir kitos 
tarptautinės organizacijos, kaip antai EBPO Branduolinės energijos agentūra ir Tarptautinė atominės energijos agen -
tūra. Komisija atidžiai stebi šios srities pokyčius ir yra subūrusi eksploatavimo nutraukimo finansavimo ekspertų 
grupę, per kurią ketina telkti pastangas šioje srityje.
Aptariamoms programoms Komisija taiko konservatyvesnį ir atsargesnį principą, nei valstybės narės. Tačiau Bulgari -
jos ir Slovakijos atveju stebima bendra finansavimo trūkumo mažėjimo tendencija.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 75 punktą ir 5 rekomendaciją.
87
Komisijos vidaus audito tarnyba jau aptiko šias valdymo ir kontrolės sistemos silpnąsias vietas. Todėl nuo 2015 m. 
galioja veiksmų planas, kuris šiuo metu įgyvendinamas. Pagrindiniai veiksmai, skirti Audito Rūmų iškeltam klausimui 
spręsti, bus užbaigti iki 2016 m. spalio pabaigos, o tolesnis sutartų veiksmų rinkinys turi būti pateiktas iki šių metų 
pabaigos.
Bendras atsakymas į 89–90 punktus
Atsižvelgiant į tai, kad šios elektrinės turi būti uždarytos prieš laiką dėl politinio sprendimo, logiška, kad lėšos negali 
padengti visų eksploatavimo nutraukimo išlaidų. Vienas iš ES finansinės paramos motyvų buvo sumažinti atitinka -
moms valstybėms narėms tenkančią finansinę naštą.
Komisijos atsakymas 81
91
Pagrindiniuose teisės aktuose nenustatytas joks nacionalinio bendro finansavimo lygis. Juose tik nurodyta, kad 
reikia tęsti pirmiau nustatytą bendro finansavimo praktiką. Apskritai bendras finansavimas netaikomas atskirų pro -
jektų lygmeniu, tačiau visos programos lygmeniu jis bus taikomas.
Komisija pažymi, kad bendras Lietuvos, Bulgarijos ir Slovakijos įnašas į jų atitinkamas eksploatavimo nutraukimo 
programas siekia 1,09 mlrd. EUR.
92
Komisijos nuomone, nacionalinio bendro finansavimo stiprinimo tikslas yra svarbus. Tačiau šiame etape Komisija 
negali tvirtai įsipareigoti įgyvendinti Audito Rūmų rekomendaciją – iki 2016 m. padidinti valstybių narių skiriamą 
bendrą finansavimą. Įvairios galimybės bus nagrinėjamos per programos laikotarpio vidurio vertinimą, numatytą 
atlikti 2017  m.
93
Pagal 2014–2020  m. daugiametę finansinę programą patvirtinti eksploatavimo nutraukimo planai ir išlaidų sąmatos 
yra programavimo pagrindas visose trijose valstybėse narėse. Panaudoto branduolinio kuro ir didelio radioakty -
vumo atliekų šalinimas yra dalis valstybės narės atsakomybės pagal Radioaktyviųjų atliekų tvarkymo direktyvą ir dėl 
šios priežasties nebuvo įtrauktas į BRENPP .
94
Direktyvoje 2011/70/Euratomas teigiama, kad panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo 
išlaidas dengia tie subjektai, dėl kurių veiklos tos medžiagos susidarė (4 straipsnio 3 dalies e punktas), kad turi būti 
paskirstyta skirtinguose panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo etapuose dalyvaujančių 
organų atsakomybė (5 straipsnio 1 dalies f punktas) ir kad, deramai atsižvelgdamos į subjektų, dėl kurių veiklos susi -
darė panaudotas branduolinis kuras ir radioaktyviosios atliekos, atsakomybę, valstybės narės užtikrina, kad taikant 
nacionalinę sistemą būtų reikalaujama [..,] visų pirma panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarky -
mui, prireikus skirti pakankamai finansinių išteklių (9 straipsnis).
95
Atliekų direktyvos įgyvendinimas valstybėse narėse yra Komisijos prioritetas. Šiuo metu atliekama valstybių narių 
programų peržiūra, kurioje bus atsižvelgiama į visus šiuos klausimus.
96
Į eksploatavimo nutraukimo planus įtrauktos panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo 
išlaidos, kaip nurodyta BRENPP taisyklėse. Šalinimo projektų, kurie bus pradėti tolimesnėje ateityje, išlaidos į juos 
neįtrauktos. Tačiau įtrauktos saugojimo įrenginių, skirtų šiai spragai užpildyti, išlaidos.
Komisijos atsakymas 82
Išvados ir rekomendacijos
107
Nuo 2011 m. audito Komisija padarė įvairių reikšmingų programavimo ir projektų valdymo patobulinimų. Į 2014–
2020  m. pagrindinius teisės aktus įtraukti svarbiausiais veiklos rezultatų rodikliais išmatuoti specialūs tikslai ir nauja 
stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistema.
Komisija mano, kad tokiu būdu ES finansinė parama padėjo veiksmingai sumažinti pirmalaikio elektrinių sustab -
dymo ekonomines pasekmes ir kad eksploatavimo nutraukimo procesas gerai įsibėgėjo. Tačiau ji pažymi, kad 
eksploatavimo nutraukimas yra sudėtingas ir ilgas procesas, netelpantis į septynerių metų daugiametę finansinę 
programą ir daugeliu atveju trunkantis ilgiau nei du dešimtmečius.
Pagal 2014–2020  m. daugiametę finansinę programą patvirtinti atnaujinti eksploatavimo nutraukimo planai ir susiju -
sios išlaidų sąmatos yra programavimo pagrindas visose trijose valstybėse narėse. Laikydamasi šios tvarkos, Komisija 
atidžiai stebi, kaip judama link eksploatavimo nutraukimo pabaigos išlaikant aukščiausią saugos lygį.
Bendras Komisijos atsakymas į 108–111 punktus
Komisija aktyviai stebi, kaip vyksta įgyvendinimas siekiant Tarybos reglamentuose nustatytų tikslų, ir kasmet teikia 
ataskaitą Parlamentui ir Tarybai.
Eksploatavimo nutraukimą paprastai sudaro du pagrindiniai etapai: i) laikotarpis po sustabdymo (kai dar galioja 
eksploatavimo licencija, nes tebėra panaudoto branduolinio kuro) ir ii) eksploatavimo nutraukimas / išmontavimas.
Slovakija ir Bulgarija jau antrajame etape, o  Lietuva dar neužbaigė laikotarpio po uždarymo, nes viename iš reakto -
rių tebėra panaudoto branduolinio kuro.
Komisija, kaip ir valstybės narės, mano, kad nė viena elektrinė, kuriai taikoma BRENPP negali būti ekonomiškai vėl 
pradėta eksploatuoti. Remdamasi kitos panašios eksploatavimo nutraukimo veiklos stebėjimu, Komisija pripažįsta, 
kad dar laukia itin svarbūs techniniai reaktorių išmontavimo uždaviniai.
1 rekomendacija. Užtikrinti eksploatavimo nutraukimo pažangą
Komisija pažymi, kad 1 rekomendacijos a ir b punktai skirti valstybėms narėms.
Komisija pritaria 1 rekomendacijos c punktui, kiek tai susiję su ja. Ji pritaria minčiai gerinti keitimąsi geriausia patir -
timi bei techninėmis žiniomis ir skatins tris valstybes nares tai daryti.
a) Dabartinėje daugiametėje finansinėje programoje Komisija skyrė pirmenybę bendros programavimo, projektų 
valdymo ir stebėjimo sistemos sukūrimui, kuria remdamosi veiktų valstybės narės. Be to, Komisija įvedė uždirb -
tos vertės valdymo sistemą, skirtą projektų rezultatams ir pažangai objektyviai matuoti. Viso šių pokyčių povei -
kio tikimasi ateinančiais keleriais metais.
b) Komisija mano, kad itin svarbu, jog branduolinių elektrinių operatoriai ir (arba) eksploatavimo nutraukimo licen -
cijų savininkai didintų praktinę patirtį ir profesines žinias, visų pirma projektų valdymo srityje, ir nustatytų sritis, 
kuriose paslaugų užsakymas iš išorės subjektų suteiktų pridėtinės vertės. Tam tikros specializacijos srityse išorės 
ekspertų pagalba yra naudinga.
c) Siekdama, inter alia , didinti konkurencingumą ir stiprinti saugą Komisija bando skatinti atvirą ir skaidrią aplinką, 
lengvinti keitimąsi geriausia patirtimi bei žiniomis ir spartinti standartizavimą.
Komisijos atsakymas 83
Šiam tikslui paremti Komisija 2015 m. iš naujo subūrė eksploatavimo nutraukimo finansavimo ekspertų grupę, kurią 
sudaro nacionaliniai ekspertai, tiekiantys naujausias žinias apie eksploatavimo nutraukimo išlaidas ir finansavimo 
valdymą.
Be to, Komisija pasinaudos dalyvio teisėmis tarptautiniuose forumuose ir darbo grupėse, kad pasidalytų patirtimi, 
sukaupta valdant eksploatavimo nutraukimo programas. Visų pirma bus tęsiama veikla, vykdoma bendradarbiaujant 
su Tarptautine atominės energijos agentūra ir EBPO Branduolinės energijos agentūra.
112
Dėl ataskaitos apie valstybių narių planus žr. Komisijos atsakymą į 53 punktą.
Komisija šiuo metu vertina visų 28 valstybių narių nacionalines programas. Toks procesas vykdomas pirmą kartą ir 
Komisija ketina iš jo pasisemti patirties ir suderinti būsimo ataskaitų teikimo reikalavimus. Šio konkretaus proceso 
tikslais Komisija turėjo atsižvelgti į visų 28 valstybių narių nacionalines programas ir nacionalines ataskaitas. Šiuo 
tikslu ir norėdama turėti išsamų vaizdą Komisija atsižvelgė į nacionalinių programų vertinimo procesą, rengdama 
savo ataskaitos Parlamentui ir Tarybai tvarkaraštį.Ataskaita numatyta 2016 m. paskutiniam ketvirčiui.
2 rekomendacija. Panaudoto branduolinio kuro galutinio šalinimo sprendimai
a) Komisija šiai rekomendacijai pritaria. Komisija teikia daug reikšmės saugiam ir atsakingam panaudoto branduoli -
nio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymui, kad ateities kartoms nebūtų nepagrįstai užkrauta našta. Todėl orien -
tyrus Komisija nustatys nuomonėje apie nacionalines programas, parengtas pagal Direktyvą 2011/70/Eurato -
mas, kurią ji pateiks 2016–2017 m. Taip bus duota pradžia 2017 m. vyksiantiems debatams apie atliekų šalinimo 
galimybes, įskaitant galimus regioninius ir kitus ES lygmens sprendimus. Po šių debatų Komisijai bus lengviau iki 
2018 m. suformuluoti politikos galimybes ir veiksmų planą.
b) Komisija pažymi, kad ši rekomendacija skirta valstybėms narėms. Komisija taip pat pažymi, kad į ją jau atsižvelg -
ta vertinant nacionalines programas, o savo nuomonę jį pateiks valstybėms narėms. Komisija ketina 2017 m. 
pradėti tyrimą, kuriuo įvertintų valstybių narių atliekų valdymo išlaidų sąmatas.
113
Pagal 2014–2020 m. DFP patvirtinti eksploatavimo nutraukimo planai yra planavimo pagrindas visose trijose valsty -
bėse narėse. Panaudoto branduolinio kuro ir didelio radioaktyvumo atliekų galutinio šalinimo išlaidos nelaikomos 
tinkamomis finansuoti pagal BRENPP ir nėra bazinių išlaidų dalis. Panaudoto branduolinio kuro ir didelio radioak -
tyvumo atliekų šalinimas yra dalis valstybės narės atsakomybės pagal Radioaktyviųjų atliekų tvarkymo direktyvą. 
BRENPP turėtų būti užtikrinamas atitinkamos Sąjungos intervencijos papildomumas ir nuoseklumas, kad būtų 
laikomasi proporcingumo principo.
114
Komisija pabrėžia, kad pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą sutartų tikslų įgyvendinimo finansavimo 
trūkumo nėra.
3 rekomendacija. Laikytis principo „teršėjas moka “, 2014–2020 m. ir vėlesniais 
laikotarpiais didinant nacionalinį finansavimą
Komisija pažymi, kad ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.
Komisijos atsakymas 84
Ji rems Audito Rūmų rekomenduotus veiksmus stengdamasi užtikrinti tiksliai apibrėžtą bendro finansavimo lygį ir 
taip palaikyti principą „teršėjas moka“. Šiuo klausimu ji ves diskusijas su valstybėmis narėmis ir kritiškai išnagrinės 
2017 m. metinėse darbo programose jų siūlomą bendro finansavimo lygį.
4 rekomendacija. 2014–2020 m. finansavimo laikotarpiu padidinti nacionalinį bendrą 
finansavimą
Komisija šiai rekomendacijai pritaria.
Ji pripažįsta, kad bendras finansavimas padeda našiai ir veiksmingai įgyvendinti programas ir padidina valstybių 
narių įsipareigojimą. Tačiau dabartinėje teisinėje bazėje nenustatytas konkretus tokio bendro finansavimo lygis. 
Todėl Komisija pirmiausia imsis veiksmų siekdama išaiškinti reglamentuose nurodomos frazės „tinkamai pagrįstos 
išskirtinės aplinkybės“ reikšmę ir kritiškai išnagrinės 2017  m. metinėse darbo programose jų siūlomą bendrojo finan -
savimo lygį.
5 rekomendacija. Specialios branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo 
programos Lietuvoje, Bulgarijoje ir Slovakijoje po 2020 m. netęsti
Komisija šiai rekomendacijai iš dalies pritaria. Laikydamasi Finansinio reglamento ir geresnio reglamentavimo dar -
botvarkės reikalavimų, ji atliks su naujų iniciatyvų pasiūlymais susijusį poveikio vertinimą. Šiuo poveikio vertinimu 
bus siekiama išsiaiškinti, ar reikia tęsti finansavimą ir, jei reikia, kokie finansiniai mechanizmai būtų tinkamiausi. Jei 
vertinime būtų padaryta išvada, kad finansavimą reikia tęsti ir kitos daugiametės finansinės programos (po 2020 m.) 
laikotarpiu, Komisija atsižvelgs į Audito Rūmų rekomendaciją ir užtikrins, kad finansavimo mechanizme būtų numa -
tytos paskatos tęsti eksploatavimo nutraukimą, įskaitant tai, kad finansavimas turėtų būti terminuotas ir skiriamas 
su sąlyga, kad valstybės narės skirs reikiamo lygio bendrą finansavimą.
118
Komisija paprašė išsamios darbuotojų skaičiaus Ignalinos elektrinėje analizės atsižvelgdama į būtinybę užtikrinti 
saugą teritorijoje, nes reaktoriaus pastatuose tebėra likę panaudoto branduolinio kuro, kuris kelia pavojų ir dėl kurio 
reikia išlaikyti pagrindines saugos funkcijas.
6 rekomendacija. ES lėšomis dengti tik eksploatavimo nutraukimo išlaidas
Komisija šiai rekomendacijai iš dalies pritaria.
Komisija šiuo metu siekia identifikuoti su eksploatavimo nutraukimu nesusijusias išlaidas. Šis procesas bus užbaigtas 
laikotarpio vidurio vertinimu ir 2018  m. bus pasiūlyti galimi veiksmai šioms išlaidoms palaipsniui panaikinti.
Tačiau Komisija mano, kad ES lėšomis finansuojamos turi būti ir kai kurios esminės funkcijos, kaip antai sauga.
7 rekomendacija. Gerinti Komisijos vykdomą priežiūrą
Komisija rekomendacijai pritaria ir veiksmų jau imtasi. Ex ante  sąlygų vertinimas bus užbaigtas iki 2016 m. spalio 
mėn.
8 rekomendacija. Apskaitos tvarka
Komisija šiai rekomendacijai pritaria. Ji pripažįsta šio klausimo svarbą.
Ji jau pradėjo vykdyti šią rekomendaciją įgyvendindama Atliekų direktyvą. Komisija šiuo metu peržiūri pagal Atliekų 
direktyvą pateiktas nacionalines programas ir darbotvarkėje numatė kelias studijas, kuriomis bus siekiama rinkti 
informaciją ir tęsti tvirtinimo procesą.
KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapas Data
APM patvirtinimas / audito pradžia 2015 3 25
Oficialus ataskaitos projekto siuntimas Komisijai (arba kitam audituojamam subjektui) 2016 5 2
Galutinės ataskaitos patvirtinimas po prieštaravimų procedūros 2016 7 14
Komisijos (ar kito audituojamo subjekto) oficialių atsakymų gavimas visomis kalbomis 2016 7 15
Aštuonių sovietinio modelio branduolinių reaktorių 
eksploatavimo nutraukimas Lietuvoje, Bulgarijoje ir 
Slovakijoje buvo šalių įstojimo į ES sąlyga. Mes nustatėme, 
kad ES finansavimo programos, kuriomis buvo siekiama 
padėti įvykdyti šį reikalavimą, nesukūrė tinkamų paskatų, 
kad eksploatavimas būtų nutrauktas laiku ir būtų 
ekonomiškai veiksmingas. Nežiūrint į tai, kad buvo 
padaryta pažanga, pagrindinių infrastruktūros projektų 
įgyvendinimas vėlavo, o  kritinės svarbos uždaviniai, susiję 
su darbu kontroliuojamoje zonoje, dar turės būti atlikti 
ateityje. Iki 2020 m. ES parama turėtų pasiekti 
3,8 milijardo eurų. Įvertintos bendros eksploatavimo 
nutraukimo išlaidos sudarys ne mažiau kaip 
5,7 milijardo eurų. Įtraukus didelio radioaktyvumo atliekų 
galutinį šalinimą, šios bendros išlaidos gali padidėti du 
kartus.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI