AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

Tiek ieškantiems galimybių įsidarbinti, tiek sprendžiantiems, ko ir kur mokytis, arba svarstantiems judumo perspektyvas asmenims reikia informacijos ir priemonių, kad galėtų įvertinti savo įgūdžius ir parodyti, ką žino ir sugeba. Darbdaviams ne mažiau svarbu rasti būdų efektyviau ir sėkmingiau nustatyti reikiamų įgūdžių turinčius asmenis ir juos įdarbinti. Siekiant, kad su įgūdžiais ir kvalifikacija susiję asmenų ir darbdavių poreikiai būtų veiksmingai tenkinami įvairiuose sektoriuose, regionuose ir valstybėse, šie poreikiai turi būti aiškiai nustatyti, išreikšti ir suprantami.

Įvairiomis ES priemonėmis ir paslaugomis galima padėti keistis informacija ir geriau suprasti įgūdžius ir kvalifikaciją, įskaitant tuos, kurie reikalingi judumui ir įsidarbinimo galimybėms. ES siekia pasiūlyti tokių priemonių ir paslaugų ir remti naudojimąsi jomis, taip palengvinant judumo sąlygas ir skatinant užtikrinti įgūdžių bei kvalifikacijos skaidrumą. Vis dėlto šių priemonių ir paslaugų teikiamos galimybės iki šiol dar nevisiškai išnaudojamos dėl keleto priežasčių. Jos daugiausia kuriamos pavieniais atvejais, esant tik minimaliai integracijai ir bendradarbiavimui. Toks požiūris turi įtakos kiekvienos priemonės taikymo sričiai, potencialui ir pridėtinės jos vertės supratimui. Yra įrodymų, kad nepaisant kelių sėkmės pavyzdžių (pvz., Europass CV), paprastai potencialūs jų naudotojai mažai težino apie teikiamas paslaugas, o kliūtys, trukdančios visiškai išnaudoti užsienyje įgytą kvalifikaciją ir įgūdžius, dar neišnyko – visa tai daro poveikį judumui ir Europos darbo rinkų integracijai. Be to, ilgainiui kuriant ES priemones ir paslaugas ne visada buvo atsižvelgiama į pasikeitusius dabartinius žmonių mokymosi, darbo ir bendravimo būdus; jomis nereaguojama į esamus arba būsimus poreikius ir neatsižvelgiama į besiformuojančias technologijas. Skaitmeninimas ir geresnė prieiga internetu yra minimalūs reikalavimai, kuriuos turėtų atitikti šiandienos priemonės, taikomos įgūdžiams ir kvalifikacijai; šie reikalavimai bus dar svarbesni ateityje.

Šiuo pasiūlymu siekiama modernizuoti ES priemones ir paslaugas ir užtikrinti, kad jos atitiktų kintančius visų potencialių naudotojų (darbo rinkos, švietimo bei mokymo sektorių) poreikius, būtų visada atnaujinamos atsižvelgiant į technologinę plėtrą, naujus keitimosi informacija būdus ir dalijimosi ekonomikos formas, taip pat kad jos galėtų padėti asmenims įvairiais etapais priimti sprendimus dėl mokymosi ir darbo.

Įgyvendinant naująją Europass sistemą bus laikomasi dvejopo požiūrio.

Pirma, naujoji Europass sistema bus visos Europos platforma; per intuityviai naudojamą ir nuoseklią paslaugą visi asmenys galės naudotis įvairiomis paslaugomis, pvz., susikurti e. portfelį arba įvertinti savo įgūdžius. Kartu su šiomis paslaugomis bus teikiama įvairi valstybėse narėse surinkta (be kita ko, naudojantis interneto naršymo robotais) informacija apie mokymosi galimybes, kvalifikacijas, pripažinimo praktiką, taip pat duomenys apie darbo rinką ir įgūdžių paklausą (pvz., profesijų tendencijas). Remdamiesi šia įvairia informacija, asmenys galės priimti kompetentingus sprendimus dėl karjeros, judumo ir mokymosi; ši informacija taip pat galėtų padėti, be kita ko, spręsti įgūdžių paklausos ir pasiūlos neatitikties problemas – kreipiant asmenis rinktis su geresnėmis perspektyvomis siejamas specialybes ir profesijas. Pateikiama informacija bus taip pat naudinga darbdaviams, švietimo ir mokymo įstaigoms, patarėjams profesinio orientavimo klausimais, užimtumo tarnyboms ir politikos formuotojams; pvz., geresni duomenys apie tai, kokie įgūdžiai yra reikalingi ir kur jie reikalingi, gali suteikti stimulą rengti mokymo kursus įvairiose srityse, kuriose trūksta kvalifikuotų darbuotojų. Ypatingas dėmesys bus skiriamas konkrečioms trečiųjų šalių piliečių reikmėms. Be to, profesionaliems subjektams, norintiems šią informaciją skelbti elektroniniu būdu, bus suteikta prieiga prie atvirųjų kvalifikacijos standartų, informacijos apie laisvas darbo vietas ir CV. Taip įgyvendinant Europass sistemą bus skatinama elektroninių priemonių, naudojamų informacijai apie įgūdžius ir kvalifikacijas teikti ir ja keistis, tarpusavio sąveika. Svarbu tai, kad ši Europos integruota platforma suteiks valstybėms narėms, siekiančioms tikslo padėti asmenims, svarbios pridėtinės vertės, nes joms nereikės nacionaliniu lygmeniu telkti atitinkamų su informacinėmis technologijomis (IT) susijusių pastangų.

Taigi šiuo pasiūlymu dokumentais pagrįsta priemonė Europass sistema paverčiama paslaugomis grindžiama platforma, juo išplečiama pagal sistemą įgyvendinamos veiklos apimtis ir užtikrinama, kad sistemos paslaugos būtų visų pirma skirtos naudotojų poreikiams tenkinti. Naujoji Europass sistema padės sujungti informaciją, kuri šiuo metu teikiama pagal priemones, kaip antai Mokymosi galimybių ir kvalifikacijų Europoje portalas (jame teikiama informacija apie mokymosi galimybes ir kvalifikacijas), ES įgūdžių panorama (šiame portale teikiama informacija apie su įgūdžiais susijusių žinių rinkimą, įskaitant nacionaliniu ir ES lygmenimis, taip pat su profesijomis ir konkrečiais sektoriais susijusi informacija) ir ESCO portalas (Europos įgūdžių, gebėjimų, kvalifikacijos ir profesijų klasifikatorius; jame užimtumo ir švietimo tikslais, vartojant bendrą terminiją, apibūdinami specifiniai įgūdžiai ir susijusios sąvokos). Kurti ir įgyvendinti šias priemones lig šiol savo kompetencija padėjo Sąjungos agentūra Europos profesinio mokymo plėtros centras (Cedefop). Antra, naujoji Europass sistema apims vietoje teikiamas paslaugas, kurių tikslas – užtikrinti, kad paslaugos būtų pasiekiamos plačiausiai tikslinei auditorijai, įskaitant asmenis, kuriems gali būti sunku gauti prieigą prie skaitmeninių paslaugų arba jomis naudotis.

Šiuo metu su įgūdžiais ir kvalifikacija susijusioms reikmėms skirtos ES priemonės bei paslaugos populiarinamos ir remiamos nacionaliniu lygmeniu per centrus ar ryšių punktus (nacionalinius Europass centrus, nacionalinius EKS ryšių punktus, Euroguidance centrus), ES finansiškai remiamus pagal programą „Erasmus+“. Kiekvienas iš jų turi savo atskirą administraciją ir ataskaitų teikimo procesus. Kiekvienas centras vykdo atskirą komunikacijos programą ir naudoja savus organizacijos ženklus. Valstybės narės jau ėmėsi reikiamų veiksmų koordinavimui užtikrinti, tačiau ne visos. Dėl to dažnai nėra prasmės kurti bendros įgūdžių ir kvalifikacijos reikmėms skirtos paslaugos nacionaliniu lygmeniu ir šie centrai nėra labai suinteresuoti strategiškai bendradarbiauti ir sistemingai palaikyti ryšius siekdami teikti nuoseklesnes paslaugas. Šie centrai nepasiekia visos galimos tikslinės auditorijos, taigi ES priemonės ir paslaugos prieinamos ne visiems tiksliniams naudos gavėjams.

Šiuo pasiūlymu siekiama suteikti valstybėms narėms daugiau galimybių strategiškai koordinuoti nacionaliniu lygmeniu teikiamas paslaugas. Užtikrinus geresnį koordinavimą ir informacijos mainus, teikiant paslaugas bus galima sistemingai reaguoti į naudotojų, t. y. tarpininkų (pvz., profesinio orientavimo specialistų) arba asmenų, kuriems gali būti tiesiogiai naudingos individualiai teikiamos paslaugos (informacijos teikimas ir konsultavimas apie mokymosi ir karjeros galimybes, asmenų nukreipimas, jei reikia, rinktis kitas paslaugas ir pagalba asmenims, kurie galbūt neturi galimybių naudotis skaitmeninėmis ir internetinėmis priemonėmis arba neturi tam reikalingų įgūdžių), poreikius.