KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2013–2014 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai /* COM/2013/0700 final */





Kopenhagos kriterijai praėjus dvidešimčiai metų Pirmiausia esminiai dalykai – teisinė valstybė, demokratija ir ekonomika I. Plėtros darbotvarkė Prieš dvidešimt metų Vakarų Balkanus draskė konfliktai. Būtent tuo metu Europos Sąjunga susitarė dėl būsimų valstybių narių stojimo į ES sąlygų, dar žinomų kaip Kopenhagos kriterijai. Šie kriterijai atspindi vertybes, kuriomis pagrįsta ES: demokratija, teisinė valstybė, pagarba pagrindinėms teisėms ir veikiančios rinkos ekonomikos svarba. Taip sudarytos sąlygos istoriniams pokyčiams ir Vidurio bei Rytų Europos šalių stojimui į ES. Praėjus dešimčiai metų, 2003 m. Salonikų aukščiausiojo lygio susitikime ES Vakarų Balkanų šalims suteikė aiškią narystės ES perspektyvą, jeigu bus patenkintos būtinos sąlygos, visų pirma Kopenhagos kriterijai ir stabilizacijos ir asociacijos proceso (SAP) sąlygos. Kroatija šias sąlygas patenkino. Visoms valstybėms narėms ratifikavus Stojimo sutartį, 2013 m. liepos 1 d. Kroatija tapo 28-ąja Europos Sąjungos valstybe nare. Kroatija yra pirmoji šalis, užbaigusi stabilizacijos ir asociacijos procesą. Kroatijos įstojimas yra puikus ES švelniosios galios poveikio pavyzdys, taip pat rodantis, kad plėtros procesas skatina pokyčius ir padeda stabilizuoti padėtį. Balandžio mėn. Serbijos ir Kosovo* pasiektas susitarimas dar kartą įrodo, kokią galią turi narystės ES perspektyva ir kaip ji padeda užgydyti gilius praeities įvykių paliktus randus. Šis susitarimas taip pat rodo abiejų šalių politinių vadovų drąsą. Birželio mėn. Europos Vadovų Taryba priėmė sprendimą pradėti stojimo derybas su Serbija, o Taryba leido pradėti derybas dėl ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimo. Šie metai buvo svarbūs ir kitoms plėtros šalims. 2013 m. birželio mėn. Juodkalnija priėmė visapusišką veiksmų planą dėl dviejų skyrių (Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės, Teisingumas, laisvė ir saugumas), laikydamasi naujo požiūrio imtis šių skyrių nagrinėjimo derybų pradžioje. Albanijai netrukus gali būti suteiktas šalies kandidatės statusas, nes užtikrinta įvairių partijų parama vykdant pagrindines reformas, tinkamai surengti parlamento rinkimai ir dedamos tolesnės pastangos kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija įveikė metų pradžioje vyravusią politinę krizę, tačiau dar lieka neišspręstų klausimų, visų pirma susijusių su saviraiškos ir žiniasklaidos laisve. Šalis stengėsi gerinti kaimyninius santykius. Platesne prasme reikia ženklesnės pažangos tarpininkaujant JT vykstančiose derybose dėl šalies pavadinimo. Bosnijoje ir Hercegovinoje trūksta politinės valios įgyvendinti reformas ir vykdyti sprendimą, priimtą Sejdič ir Finci byloje, o tai stabdo šalies pažangą siekiant narystės ES ir blogina ekonomines perspektyvas. Turkijoje padaryta pažanga vykdant teismų sistemos ir kitas reformas; rugsėjo mėn. pristatytas ilgai lauktas demokratizacijos priemonių rinkinys. Siekiant užkirsti kelią terorizmui ir smurtui šalies pietryčiuose ir taip sudaryti sąlygas išspręsti kurdų klausimą, vykdytos taikos derybos su PKK (Kurdistano darbininkų partija). Tačiau atsakas į demonstracijas, susijusias su siūloma Gezi parko Stambule plėtra, kėlė didelį susirūpinimą ir dar kartą patvirtino, kad ES turi išlikti reformų varomoji jėga. Kalbant apie Islandiją, naujoji vyriausybė sustabdė stojimo derybas su ES ir pareiškė, kad jos nebus tęsiamos tol, kol nebus surengtas referendumas. Šiuo metu stojimo procesas yra daug griežtesnis ir visapusiškesnis negu anksčiau. Juo atsižvelgiama į ES politikos pokyčius ir per ankstesnius plėtros procesus įgytą patirtį. Procesas paremtas griežtomis, bet sąžiningomis sąlygomis, o pažanga siekiant narystės priklauso nuo to, kokių veiksmų kiekviena šalis imasi siekdama tenkinti nustatytus kriterijus. Vertingiausia įgyta patirtis – supratimas, kad pirmiausia turi būti išspręsti esminiai klausimai. Vykstant plėtros procesui dabar daugiausia dėmesio skiriama teisinei valstybei. Remiantis naujuoju požiūriu, kurį Taryba patvirtino 2011 m. gruodžio mėn., stojimo derybų pradžioje šalys turi išspręsti tokius klausimus kaip teismų sistemos reforma ir kova su organizuotu nusikalstamumu bei korupcija. Taip šalims suteikiama daugiau laiko pasiekti svarbių reformų įgyvendinimo rezultatų ir užtikrinti, kad reformos bus tvirtai įsišaknijusios ir negrįžtamos. Naujasis požiūris yra svarbiausias Juodkalnijos derybų programos elementas ir jo Komisija laikysis vykdydama derybas su kitomis plėtros šalimis. Pastarųjų penkerių metų visuotinė ekonomikos krizė parodė, kad visoms šalims būtina iš esmės peržiūrėti ir stiprinti ekonomikos valdymą. Tai visų pirma pasakytina apie Vakarų Balkanų šalis, kurių nė viena nėra veikiančios rinkos ekonomikos šalis. Visos šios šalys kenčia nuo didelio nedarbo, visų pirma jaunimo. Šios šalys turi aktyviau įgyvendinti reformas, kad būtų atkurtas tvarus augimas ir išspręstos problemos siekiant tenkinti ekonominius kriterijus ir didinti konkurencingumą. Šiame komunikate pateikti pasiūlymai, kaip padėti siekti šio tikslo, ir numatoma rengti nacionalines ekonominių reformų strategijas ir viešųjų finansų valdymo veiksmų planus. Įvykiai tam tikrose plėtros šalyse parodė, kad svarbu stiprinti demokratines institucijas ir užtikrinti įtraukius demokratinius procesus, kuriais remiamos tokios institucijos ir įtvirtinami pagrindiniai demokratiniai principai ir bendros ES vertybės. Svarbesnis vaidmuo turi tekti pilietinei visuomenei ir įvairias partijas jungiančioms su ES integracija susijusioms platformoms, taip pat būtina tolesnė rinkimų, parlamento ir viešojo administravimo reformų įgyvendinimo pažanga. Europos Sąjunga grindžiama bendromis vertybėmis ir principais, įskaitant pagarbą pagrindinėms teisėms. Visos Vakarų Balkanų šalys ir Turkija turi toliau vykdyti reformas, kad saviraiškos laisvė ir mažumoms priklausančių asmenų, įskaitant romų, teisių apsauga ne tik būtų įtvirtintos teisės aktuose, bet ir praktiškai garantuojamos. Siekiant nuo diskriminacijos, visų pirma susijusios su seksualine orientacija, apsaugoti kitas pažeidžiamas grupes, būtina taikyti griežtesnes priemones. Geri kaimyniniai santykiai ir regioninis bendradarbiavimas tebėra svarbiausi stabilizacijos ir asociacijos proceso elementai. Pasikeitusi padėtis Serbijoje ir visų pirma Kosove parodė, kad šalys, laikydamosi svarbiausio principo, kuriuo grindžiama Europos Sąjunga, gali pašalinti neseniai vykusio konflikto padarinius. Reikia toliau stiprinti regioninį bendradarbiavimą, kad jis būtų įtraukus ir skatinamas pačių regionų iniciatyva. Komisija visiškai palaiko Pietryčių Europos bendradarbiavimo proceso ir Regioninės bendradarbiavimo tarybos veiklą, įskaitant 2020 m. regioninę strategiją. Reikia naujomis pastangomis spręsti dvišalius ginčus tarp plėtros šalių ir ginčus su dabartinėmis valstybėmis narėmis. Dvišalius klausimus atitinkamos šalys turi spręsti kuo anksčiau ir jie neturėtų stabdyti stojimo proceso. 2014 m. bus pradėta taikyti antroji Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP II). Taikydama PNPP II ES toliau teiks didelę paramą stojimui besirengiančioms plėtros šalims: 2014–2020 m. numatyta skirti panašaus dydžio finansavimą (11,7 mlrd. EUR dabartinėmis kainomis), palyginti su dabartine finansine programa. PNPP II lėšomis taip pat bus remiamas regioninis ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas. Taikant PNPP II daugiausia dėmesio bus skiriama bendros svarbos sritims, visų pirma remti reformas ir jų ilgalaikį įgyvendinimą teisinės valstybės srityje, stiprinti demokratines institucijas ir gerą valdymą bei skatinti socialinį ir ekonominį vystymąsi. PNPP II taip pat suteiks galimybę dar glaudžiau susieti plėtros strategiją ir remiamas prioritetines sritis. PNPP II numatyta tam tikrų svarbių naujovių, pvz., parengti tam tikrų nustatytų prioritetinių sektorių ilgalaikę politiką ir strategijas, kurios būtų suderintos su kiekvienos šalies poreikiais ir pajėgumais. Bus nustatyti aiškūs tikslai ir realistiški rodikliai, kurie bus susieti su daugiamete sektorine pagalba. Jei šalys atitiks būtinus viešųjų finansų valdymo standartus, joms bus teikiama parama biudžetui – dar viena paskata vykdyti reformas. Skatinamos bus tos šalys, kurios daro pažangą vykdydamos reformas. Šaliai pasiekus prastų rezultatų, lėšos bus perskirstomos. PNPP programų valdymas bus dar labiau supaprastintas: bus įgyvendinama mažiau didesnės apimties projektų. Visos plėtros šalys turi aiškią europinę perspektyvą. Pažanga siekiant narystės priklauso nuo to, kokių veiksmų kiekviena šalis imasi siekdama tenkinti nustatytus kriterijus, paremtus nuopelnų principu. Taip užtikrinamas plėtros politikos patikimumas, o plėtros šalys skatinamos įgyvendinti plataus užmojo reformas. Taip pat svarbu, kad valstybės narės ir ES institucijos palaikytų informacija pagrįstas diskusijas apie plėtros politikos politinį, ekonominį ir socialinį poveikį. Valstybėms narėms tenka svarbiausias vaidmuo supažindinti piliečius su plėtros politikos faktais ir drauge informuoti apie plėtros naudą, visų pirma svarbiausią plėtros indėlį siekiant taikos, saugumo ir klestėjimo, taip pat spręsti susirūpinimą piliečiams keliančius klausimus. II. Pagrindiniai uždaviniai Šiame komunikate Komisija pabrėžia, kad Vakarų Balkanų šalims ir Turkijai kyla šie pagrindiniai uždaviniai: ekonominis valdymas ir konkurencingumas; teisinė valstybė; institucijų, užtikrinančių demokratiją, veikimas; pagrindinės teisės ir, Vakarų Balkanų atveju, praeities palikimo atsikratymas. Šiuos uždavinius būtina išspręsti siekiant tenkinti Kopenhagos kriterijus ir stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlygas. Priemonės, kuriomis siekiama spręsti šiuos uždavinius, taip pat stiprina vienos kitas. Pavyzdžiui, teisinės valstybės skatinimas ir pagrindinių teisių užtikrinimas padeda didinti teisinį tikrumą, o drauge palaikant glaudesnį regioninį bendradarbiavimą ženkliai remiamas ekonominis vystymasis ir konkurencingumas. a) Ekonominis valdymas ir konkurencingumas Per pastaruosius trejus metus labai sustiprintas ES ekonominis valdymas. Vykdydamos Europos semestro procedūras valstybės narės, prieš šalių parlamentams priimant nacionalinius biudžetus, koordinuoja fiskalinę ir struktūrinę politiką. Su plėtros šalimis palaikomo ekonominio dialogo priemonės laipsniškai pritaikomos prie naujų uždavinių ir koordinavimo mechanizmų ES. Šalių jau paprašyta daugiau dėmesio skirti išorės pozicijos tvarumo stiprinimui ir pagrindinių augimą stabdančių struktūrinių kliūčių šalinimui. Svarbu, kad su plėtros šalimis palaikant ekonominį dialogą būtų kuo griežčiau taikomos pagrindinės ES priemonės, atsižvelgiant į šių šalių ekonominės ir finansinės integracijos ES mastą. 60 proc. Vakarų Balkanų šalių eksporto tenka ES. ES taip pat yra didžiausia tiesioginių užsienio investicijų teikėja. Plėtros šalių, išskyrus Turkiją, finansų sektoriuje dominuoja ES bankai. Galimybė prekes ir paslaugas teikti ES bendrajai rinkai labai skatina augimą. ES ekonomikos atsigavimas taip pat teigiamai paveiks ir Vakarų Balkanų šalis. Remiantis naujosiomis Komisijos prognozėmis, Vakarų Balkanuose augimas turėtų būti 2 proc. Prognozuojamas augimas Turkijoje bus 3,2 proc.; tai rodo, kad po santykinio sulėtėjimo 2012 m., augimo rodiklis vėl bus aukštesnis. Nuosaikus atsigavimas Vakarų Balkanuose negarantuoja tvaraus augimo ir konvergencijos. Daug problemų visose plėtros šalyse kelia ekonominės reformos, konkurencingumas ir darbo vietų kūrimas: · nors Turkija yra veikiančios rinkos ekonomikos šalis, tokio statuso neturi nė viena Vakarų Balkanų plėtros šalis; · kad būtų sumažinta sukčiavimo ir korupcijos rizika, turi būti ženkliai sustiprintos viešųjų finansų valdymo sistemos; · kad ekonominės veiklos vykdytojams būtų užtikrintas didesnis teisinis tikrumas ir būtų didinamas investuotojų pasitikėjimas, turi būti ženkliai sustiprinta teisinė valstybė; · kad būtų remiamas fiskalinis konsolidavimas, mažinamas didelis išorės disbalansas, taip pat visose šalyse mažinamas nedarbas, kurio rodiklis Vakarų Balkanų šalyse yra daugiau kaip 20 proc., turi būti nustatyti struktūrinių reformų prioritetai ir stiprinamas konkurencingumas. Šalims būdingi dideli regioniniai skirtumai ir didesnis skurdas kaimo vietovėse. Naujo požiūrio siūloma laikytis tam, kad plėtros šalys galėtų pirmiausia spręsti esminius ekonomikos klausimus ir tenkinti ekonominius kriterijus. Šalių bus paprašyta stiprinti ekonomikos politiką ir valdymą koordinuotai rengiant nacionalinę ekonominių reformų strategiją, kurią sudarytų dvi pagrindinės programos: makroekonomikos bei fiskalinė programa ir struktūrinių reformų bei konkurencingumo programa. Jos bus aptartos su šalimis palaikant dvišalį ir daugiašalį dialogą. · Makroekonomikos ir fiskalinė programa bus vykdoma taikant galiojančias priemones, visų pirma šalių kandidačių pasirengimo narystei ekonomines programas ir galimų šalių kandidačių ekonomines ir fiskalines programas. Siekiant sustiprinti priežiūrą, bendrame ECOFIN Tarybos posėdyje, kuriame dalyvaus šalys kandidatės, bus paprašyta parengti tikslingesnes politikos gaires – konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, taip pat atlikti metinę peržiūrą ir įvertinti politikos įgyvendinimo rezultatus. · Nauja bus tai, kad šalių bus paprašyta parengti struktūrinių reformų ir konkurencingumo programas. Šios programos bus parengtos tuo pačiu metu kaip ir fiskalinės programos; jas peržiūrės stabilizacijos ir asociacijos susitarimais įsteigtos kompetentingos įstaigos, visų pirma tokiose srityse kaip pramonė, konkurencingumas, vidaus rinka, moksliniai tyrimai, švietimas, transportas, energetika ir aplinka. Be to, rudenį rengdama pažangos ataskaitas Komisija jose pateiks aiškių nurodymų, kokias reformas būtina įgyvendinti siekiant tolesnės ekonominių kriterijų tenkinimo pažangos. Komisija su plėtros šalimis taip pat palaikys dialogą viešųjų finansų valdymo klausimais, kuriuo, be kita ko, padės šalims, siekiančioms ekonominių kriterijų tenkinimo pažangos. Šalys turės parengti šios srities veiksmų planus, kurių įgyvendinimą stebės Komisija. Pažanga veiksmingo viešųjų finansų valdymo srityje taip pat atvers galimybių gauti sektorinę paramą biudžetui, kaip numatyta pagal PNPP II. Komisija skatins laikytis šio požiūrio glaudžiau bendradarbiaudama su atitinkamomis tarptautinėmis finansų įstaigomis ir tuo tikslu teiks visapusišką regioninę techninę pagalbą. Komisijos rekomendacijose dėl ekonominių kriterijų bus pateikta informacijos apie tokios techninės pagalbos apimtį. Kitos konkurencingumo, investicijų, augimo ir darbo vietų kūrimo skatinimo priemonės Remdama tvarų Vakarų Balkanų šalių ekonomikos vystymąsi, Komisija siekia ne tik stabilizuoti makroekonominę padėtį ir suteikti veikiančios rinkos ekonomikos šalies statusą. Nuo pat krizės pradžios Komisija primygtinai reikalauja dėti daugiau pastangų, kad būtų gerinama sudėtinga socialinė ir ekonominė padėtis, visų pirma sprendžiama nedarbo problema. Komisija taip pat pabrėžė, kad būtina remti investicijas į infrastruktūrą Vakarų Balkanų šalyse. Tarpvalstybiniai transporto, energetikos ir ryšių tinklai nepakankamai išvystyti. Atsižvelgiant į Vakarų Balkanų šalių ekonomikos dydį, labai svarbu glaudesnė integracija. Pripažįstama, kad regioninis ekonominis bendradarbiavimas atveria augimo galimybių ir yra politinio bendradarbiavimo bei gerų kaimyninių santykių pagrindas. Siekti šio tikslo taip pat padėtų numatytas paslaugų liberalizavimas Vidurio Europos laisvosios prekybos erdvėje. Žmogiškojo ir fizinio kapitalo plėtojimas kaimo vietovėse ir kitų ES standartų laikymasis žemės ūkio produktų sektoriuje padės didinti regiono žemės ūkio sektoriaus konkurencingumą. Komisija jau pradėjo naują dialogą su Turkija ir Serbija dėl užimtumo ir socialinių reformų programų. Vėliau tokie dialogai bus palaikomi su buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija ir Juodkalnija. Socialinė ir ekonominė padėtis galimose šalyse kandidatėse kelia didesnį susirūpinimą, nei padėtis šalyse kandidatėse, todėl būtina papildoma parama administraciniams gebėjimams stiprinti, kad tokioms šalims būtų lengviau dalyvauti naujame procese. Laipsniškai bus pradėtas naujas dialogas su galimomis šalimis kandidatėmis. Visapusiška techninė pagalba bus numatyta 2014 m. ir daugiausia jos bus skiriama galimoms šalims kandidatėms. Siekdama mažinti gebėjimų spragas ir tobulinti švietimo sistemas, Komisija toliau plėtos Vakarų Balkanų švietimo ir mokymo forumą. Prižiūrint Regioninio bendradarbiavimo tarybai, pagal Salonikų darbotvarkę sukurtos regioninės grupės pradėjo nagrinėti strategijos „Europa 2020“ prioritetus. Rengiama 2020 m. regioninė strategija. Būtina gerinti šiuo metu padrikai veikiančių regioninių grupių informuotumą ir stiprinti pajėgumus, kad jos galėtų reguliariai dalyvauti tarpusavio vertinimuose ir teikti rekomendacijas. Regioninio bendradarbiavimo taryba turės parengti viešo stebėjimo mechanizmą. Atsižvelgdama į grupių išvadas ir taikant stebėjimo mechanizmą gautus rezultatus, Komisija tolesnių veiksmų imsis palaikydama ekonominį dialogą ir atlikdama PNPP programavimą. Įgyvendinant Vakarų Balkanų investicijų programą taip pat bus remiamos reformos, padėsiančios laikytis ekonominių kriterijų. Vakarų Balkanų investicijų programai tenka vis svarbesnis vaidmuo padedant parengti ir paremti tas investicijas, kurių labiausiai reikia augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti. Pagal šią programą Komisija, dvišaliai paramos teikėjai ir tarptautinės finansų įstaigos kasmet teikia 4 mlrd. EUR vertės investicijas transporto, energetikos, aplinkos, kovos su klimato kaita srityse, socialiniame bei privačiame sektoriuose ir MVĮ plėtros srityje; Komisija šioje srityje bendrai finansuoja Vakarų Balkanų MVĮ platformą, kuria, teikiant garantijas ir rizikos kapitalą, siekiama pagerinti MVĮ galimybes gauti finansavimą. ES ir plėtros šalių transporto ir energetikos tinklų tarpusavio sujungimas bus vienas svarbiausių prioritetų siekiant skatinti tvarų ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą, prekybą ir kultūrinius mainus. Komisija pabrėžia, kad svarbu toliau plėtoti transeuropinę energetikos struktūrą ir bendradarbiauti su Energijos bendrija. Rengiama transporto bendrijos sutartimi bus skatinama sausumos transporto rinkų ir infrastruktūros integracija, sykiu padedant Vakarų Balkanų šalims laikytis ES sausumos transporto standartų. Komisija peržiūrėjo ES transeuropinių transporto (TEN-T) ir energetikos (TEN-E) tinklų projektus, kad su šalimis, kurios dalyvauja įgyvendinant plėtros ir kaimynystės politiką, būtų užtikrintas geresnis tarpusavio sujungimas. Komisija parengė bendro intereso projektų, kuriais bus plėtojama transeuropinė energetikos infrastruktūra, sąrašą. Energijos bendrijai svarbių projektų sąrašas turėtų būti parengtas kitame Energijos bendrijos ministrų tarybos posėdyje. Bus sustiprintas bendradarbiavimas su Turkija, ypač atsižvelgiant į jos strategiškai svarbią geografinę padėtį ir potencialą tapti energetikos centru. 2013 m. Turkija ratifikavo susitarimą dėl Transanatolijos dujotiekio, kuriuo šalį siekiama prijungti prie Transadrijos dujotiekio ir Kaspijos dujotiekiu per Turkiją tiekti gamtines dujas ES. Šiomis aplinkybėmis glaudesnis ES ir Turkijos bendradarbiavimas energetikos srityje ir atitinkama pažanga stojimo derybose padėtų siekti tolesnės pažangos sujungiant ir integruojant ES ir Turkijos energijos rinkas. Komisija laukia Pasaulio banko rengiamo ES ir Turkijos Muitų sąjungos įvertinimo. Šiame Komisijos užsakymu atliekamame įvertinime bus pateikta rekomendacijų, kaip gerinti tokios sąjungos veikimą ir ją plėsti. Remdama pastangas spręsti minėtus uždavinius, Komisija: - paragins plėtros šalis parengti nacionalinę ekonominių reformų strategiją, kurią sudarytų dvi programos – galiojanti makroekonomikos ir fiskalinė programa ir nauja struktūrinių reformų ir konkurencingumo programa. Taip bus parengtos konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos ir aiškios gairės dėl veiksmų, būtinų siekiant tolesnės pažangos tapti veikiančios rinkos ekonomikos šalimi ir gerinti konkurencingumą; - pradės dialogą su šalimis dėl būtinų reikalavimų, kad būtų laikomasi viešųjų finansų valdymo standartų ir būtų pasirengta pagal PNPP gauti galimą paramą biudžetui; teiks visapusišką techninę pagalbą glaudžiai bendradarbiaudama su kitomis tarptautinėmis organizacijomis. 2007–2013 m. iki 190 mln. EUR vertės pasirengimo narystei pagalbos skirta tam, kad būtų stiprinami vyriausybių instituciniai gebėjimai tokiose srityse kaip viešųjų lėšų valdymas, ekonomikos ir fiskalinė politika, statistika ir nacionalinių bankų instituciniai gebėjimai. Įgyvendindama PNPP II, Komisija toliau rems reformas, kurios padės tenkinti ekonominius kriterijus ir skatins socialinį ir ekonominį vystymąsi: taikys Vakarų Balkanų investicijų programą, kurios prioritetas – ES ir plėtros šalių energetikos ir transporto tinklų tarpusavio sujungimas, teiks techninę pagalbą ekonominiam valdymui gerinti, palaikys dialogą užimtumo ir socialiniais klausimais, padės siekti Regioninės bendradarbiavimo tarybos tikslų, nustatytų 2020 m. regioninėje strategijoje, taip pat skatins žemės ūkio ir kaimo plėtrą. b) Teisinė valstybė Teisinė valstybė yra pagrindinė vertybė, kuria pagrįsta ES. Nuo pat ES sukūrimo iki derybų dėl stojimo paskutinių etapų Europos Sąjungai tenka tokių vertybių kaip teisinė valstybė sergėtojos vaidmuo. Teisinė valstybė tebėra ES prioritetas ir svarbiausias stojimo proceso elementas – pagrindinis Kopenhagos politinis kriterijus. Įstoti į Sąjungą siekiančios šalys turi nuo pat pradžių sukurti ir skatinti tinkamai veikiančias pagrindines institucijas, būtinas teisinei valstybei užtikrinti. Teisinė valstybė padeda remti verslo aplinką, ekonominės veiklos vykdytojams užtikrinti teisinį tikrumą, skatinti investicijas, darbo vietų kūrimą ir augimą. Kova su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija itin svarbi užkertant kelią nusikaltėlių skverbimuisi į politikos, teisės ir ekonomikos sistemas. Daugelyje šalių būtinos įtraukios, skaidrios ir plataus užmojo teismų reformos, kurių tikslas – užtikrinti nepriklausomas, nešališkas, veiksmingas ir atskaitingas teismų sistemas. Ypatingą dėmesį reikia skirti teisėjų skyrimo, vertinimo ir drausminėms procedūroms. Taip pat būtina nustatyti griežtesnes kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu, kurie iki šiol kelia rimtą susirūpinimą daugelyje plėtros šalių, priemones. Būtina dėti pastangas siekiant ilgalaikių rezultatų šioje srityje vykdant veiksmingus, efektyvius ir nešališkus tyrimus, baudžiamąjį persekiojimą ir teismo sprendimus visų lygmenų bylose, įskaitant aukšto lygio pareigūnų korupcijos bylas. Vizų režimo liberalizavimo procesas paskatino Vakarų Balkanų šalis imtis veiksmų, kad būtų pertvarkyti glaudžiausiai su vizų režimo liberalizavimo procesu susiję elementai. Tokiomis reformomis sustiprintas vidaus valdymas. Šalys turi dėti daugiau pastangų įtvirtindamos tokias reformas ir įgyvendinti piktnaudžiavimo liberalizuotu vizų režimu prevencijos priemones, kaip nurodyta ir rekomenduojama Komisijos laikotarpio po vizų režimo liberalizavimo stebėjimo ataskaitose. Ketvirtą tokią ataskaitą Komisija pateiks iki 2013 m. pabaigos. Migracijos ir sienų valdymo klausimai toliau bus sprendžiami atitinkamuose forumuose, pvz., vykstant stabilizacijos ir asociacijos procesams, taip pat derantis dėl 24 skyriaus (Teisingumas, laisvė ir saugumas). Šiuo metu naujo požiūrio į stojimo derybas laikomasi dėl dviejų skyrių (Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės ir Teisingumas, laisvė ir saugumas). Remiantis įgyta patirtimi, laikantis naujojo požiūrio per visą derybų procesą turi būti siekiama konkrečių reformų įgyvendinimo rezultatų. Skirdamos dėmesio šioms sritimis nuo pat derybų pradžios, plėtros šalys turės daugiau laiko užtikrinti, kad reformos būtų tvirtai įsišaknijusios ir negrįžtamos. Naujojo požiūrio šiuo metu laikomasi per derybas su Juodkalnija, kuri parengė visapusiškus veiksmų planus, kuriais bus remiamasi pradedant derybas dėl šių skyrių. Atsižvelgiant į 2013 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos raginimą, naujasis požiūris visapusiškai įtraukiamas į Serbijos derybų programą ir šiuo metu tikrinami 23 ir 24 skyriai. Teisinė valstybė taip pat yra labai svarbus ES santykių su kitomis plėtros šalimis aspektas. Komisijai palaikant aukšto lygio dialogą stojimo klausimais su buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija toliau sprendžiami su teisine valstybe susiję klausimai. 2010 m. Komisijos nuomonėje, kurioje nurodytos stojimo derybų su Albanija pradžios sąlygos, pagrindiniai prioritetai yra daugiausia susiję su teisine valstybe. Komisija remia teismų reformą su Bosnija ir Hercegovina palaikydama struktūrinį dialogą teisingumo klausimais, o su Kosovu – struktūrinį dialogą teisinės valstybės klausimais, kuriuo daugiausia dėmesio skiriama kovai su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija ir teisminių institucijų reformai. Teisinė valstybė taip pat yra Turkijai skirtos konstruktyvios darbotvarkės prioritetas. Remdama pastangas spręsti minėtus uždavinius, Komisija: - laikysis naujo požiūrio su Juodkalnija ir Serbija derėdamasi dėl skyrių Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės, taip pat Teisingumas, laisvė ir saugumas, o palaikydama tikslinius dialogus su kitomis plėtros šalimis teisinę valstybę laikys prioritetu; - glaudžiau derins veiksmus su atitinkamomis Europos agentūromis, visų pirma Europolu, Eurojustu ir FRONTEX, taip pat skatins glaudesnį šių agentūrų ir plėtros šalių tarpusavio bendradarbiavimą, pvz., su Europolu sudarant operatyvinės veiklos susitarimus; - didins paramą su teisine valstybe susijusioms reformoms taikydama PNPP II nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu, kad būtų įtvirtintos reformos šiose svarbiausiose srityse ir kad būtų veiksmingai keičiamasi geriausios patirties kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija pavyzdžiais. 2007–2013 m. per 800 mln. EUR vertės pasirengimo narystei paramos skirta teisingumo sektoriui tobulinti, teisminių institucijų nepriklausomumui didinti, kovai su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, taip pat sienų valdymui ir saugumui. Įgyvendinant PNPP II, sektorinės strategijos bus rengiamos daugiausia dėmesio skiriant tam, kad būtų sukurtos nacionalinio ir regioninio lygmens nepriklausomos, efektyvios ir profesionalios teisminės institucijos ir pasiekta kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija įgyvendinimo rezultatų. Tam reikės taikyti prevencijos priemones ir suteikti galimybių teisėsaugos institucijoms naudotis veiksmingomis teisinėmis ir tyrimų priemonėmis, visų pirma užtikrinant jų gebėjimą atlikti finansinius tyrimus. c) Demokratiją užtikrinančių institucijų veikimas Kopenhagos politiniais kriterijais reikalaujama, kad šalyse kandidatėse veiktų stabilios demokratiją užtikrinančios institucijos. Labai svarbu, kad tinkamai veiktų tokios pagrindinės institucijos kaip nacionalinis parlamentas, vyriausybė ar viešojo administravimo įstaigos. Daugumoje plėtros šalių pirmiausia būtina užtikrinti institucijų ir viešojo administravimo įstaigų skaidrumą, atskaitomybę bei veiksmingumą, sykiu daugiau dėmesio skiriant piliečių ir įmonių poreikiams. Būtina dėti daugiau pastangų, kad būtų sustiprinta dalyvaujamoji demokratija ir sukurtos nacionalinės platformos, skirtos su ES susijusioms reformoms, kurioms pritaria įvairios partijos ir plačioji visuomenė, kad būtų remiamos reikalingos pagrindinės reformos. Šalys taip pat turi užtikrinti tinkamą centrinės, regioninės ir vietos valdžios institucijų pusiausvyrą, kuri geriausiai padėtų remti įgyvendinamas reformas ir teikti paslaugas piliečiams. Svarbus vaidmuo teisės aktus derinant su ES taisyklėmis ir juos įgyvendinant taip pat tenka regioninėms ir vietos valdžios institucijoms. Ne vienoje plėtros šalyje demokratinės institucijos tebėra silpnos. Sutarimo siekiama vangiai, o nacionalinių parlamentų vaidmuo yra silpnas. Demokratija – tai ne tik laisvi ir sąžiningi rinkimai. Jos esmė – tvirtos, atskaitingos institucijos ir įtraukūs procesai, pagrįsti nacionalinių parlamentų vaidmeniu. Atlikti parlamentinį tikrinimą dažnai kliudo tai, kad pernelyg dažnai įstatymai priimami skubos tvarka, parlamento komitetų sistemos ir procedūros yra silpnos, nepakankamai konsultuojamasi su suinteresuotaisiais subjektais ir iš ekspertų gaunama mažai informacijos. Rinkimai dažnai laikomi proga įgyti valstybinių institucijų politinę kontrolę, kuri gerokai viršija įprastą teisėtą politinės galios perdavimą keičiantis valdžiai. Daugeliu atvejų net santykinai žemos pareigos viešojo administravimo institucijose yra faktiškai politizuotos. Tai neigiamai veikia institucijų gebėjimus ir atskaitomybę. Būtina įgyvendinti viešojo administravimo reformas, taip pat didinti valstybės tarnautojų profesionalumą ir atskirti valstybės tarnybą nuo politikos. Labai svarbu, kad būtų įtvirtinti gabumais paremto įdarbinimo principai, kad būtų sprendžiama korupcijos problema ir užtikrinamos deramos administracinės procedūros, įskaitant susijusias su žmogiškaisiais ištekliais. Pilietinė visuomenė ir piliečiai, visų pirma jaunimas, yra pernelyg atskirti nuo kasdienio politinio gyvenimo. Būtina toliau stiprinti sprendimus priimančiųjų ir suinteresuotųjų subjektų dialogą. Pilietinė visuomenė, kuriai suteikta galių, yra svarbiausias bet kokios demokratinės sistemos elementas. Ji padeda sustiprinti politinę atskaitomybę ir socialinę sanglaudą, geriau suprasti reformas, susijusias su stojimu, ir užtikrinti, kad tokių reformų įgyvendinimo procesas būtų įtraukus, taip pat padeda konfliktų supriešintoms visuomenėms susitaikyti. Tam tikrais atvejais būtina kurti palankesnę aplinką, kad būtų sudaromos geresnės sąlygos palaikyti politinį dialogą ir skatinti nepartinių subjektų dalyvavimą sprendimų priėmimo procese. Šie procesai galėtų būti paskatinti, jeigu nepriklausomos nacionalinės statistikos įstaigos teiktų kokybiškus statistinius duomenis. Turi būti užtikrintas tokių pagrindinių įstaigų kaip ombudsmeno institucijos ir valstybinių audito tarnybų nepriklausomumas bei veiksmingumas ir tinkamai atsižvelgiama į jų rekomendacijas. Remdama pastangas spręsti minėtus uždavinius, Komisija: - glaudžiau bendradarbiaus su tokiomis tarptautinėmis organizacijomis kaip Europos Taryba, ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras ir EBPO Parama valdymui ir administravimui gerinti, kad būtų remiamos rinkimų ir parlamentų reformos, toliau skatins regiono nacionalinių parlamentų, ES valstybių narių ir Europos Parlamento tarpusavio bendradarbiavimą; - stojimo procese didesnę reikšmę teiks viešojo administravimo reformai, visų pirma įdarbinimo procedūrų skaidrumui, atskyrimui nuo politikos ir gabumais paremtų įdarbinimo principų taikymui; - daugiau dėmesio skirs pilietinei visuomenei, įskaitant gebėjimų stiprinimą ir paskatas kurti palankesnę aplinką jos plėtojimui, aktyvesniam suinteresuotųjų subjektų dalyvavimui reformose, įskaitant didesnį vyriausybės veiksmų ir išlaidų skaidrumą; - skatins aktyvesnį dalyvavimą stojimo procese, remdamasi teigiamu Juodkalnijos pavyzdžiu, ir ragins užtikrinti kuo didesnį skaidrumą tvarkant atitinkamus dokumentus. 2007–2013 m. laikotarpiu per 30 mln. EUR vertės pasirengimo narystei pagalbos skirta tam, kad būtų stiprinami, be kita ko, nacionalinių parlamentinių asamblėjų, ombudsmeno institucijų ir nacionalinių audito įstaigų gebėjimai. Per tą patį laikotarpį pilietinės visuomenės organizacijomis skirta beveik 190 mln. EUR vertės pasirengimo narystei pagalbos ir per 35 mln. EUR vertės pagalbos pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę. Taikydama PNPP II, Komisija teiks paramą tam, kad būtų stiprinamos demokratinės institucijos, geras valdymas, įskaitant ombudsmeno institucijų, taip pat įgyvendinama viešojo administravimo reforma, įskaitant porinius projektus minėtose srityse. Komisija taip pat nagrinės galimybes remti naują politikos formuotojų, valstybės tarnautojų ir vadovų kartą ir suteikti jiems daugiau teisių, be kita ko, rengdama tikslingesnes vizitų programas ir galimas ES stipendijų programas. Be to, Komisija toliau teiks paramą, taip pat įgyvendindama Pilietinės visuomenės priemonę, kad būtų stiprinami pilietinės visuomenės gebėjimai, ir užtikrins pilietinei visuomenei svarbesnį vaidmenį, atlikdama PNPP II programavimą. d) Pagrindinės teisės Pilietinės, politinės, socialinės ir ekonominės teisės, taip pat mažumų teisės kelia didelį susirūpinimą daugumoje plėtros šalių. Pagrindinės teisės apskritai įtvirtintos plėtros šalių teisės aktuose, tačiau daugeliu atvejų neužtikrinamas jų praktinis įgyvendinimas. Būtina dėti daugiau pastangų gerinant moterų padėtį ir užtikrinant lyčių lygybę, garantuoti vaikų teises ir remti neįgaliuosius. Ne vienoje plėtros šalyje saviraiškos laisvė tebekelia didelį susirūpinimą. Etninės mažumos, būtent romai, patiria daug sunkumų, nepaisant to, kad priimtos jų teises ginančios teisinės sistemos. Svarbu įtvirtinti nuoseklias kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis ir apraiškomis priemones, visų pirma tokiose srityse kaip audiovizualinė žiniasklaida, sportas, politika, švietimas ir internetas. Taip pat plačiai paplitusi diskriminacija dėl seksualinės orientacijos. Šios pažeidžiamos grupės patiria visuomenės priešiškumą, kuris gali prasiveržti kaip neapykantą kurstančios kalbos, smurtas ir bauginimas. Šių metų komunikate Komisija itin daug dėmesio skiria saviraiškos laisvei, romų padėčiai ir LGBTI asmenų padėčiai. Spręsdama su šiomis pagrindinėmis teisėmis susijusius klausimus Komisija glaudžiai bendradarbiauja su atitinkamomis tarptautinėmis ir regioninėmis organizacijomis, visų pirma su Europos Taryba ir EBPO. Komisija siūlo, kad šalys kandidatės stebėtojų teisėmis dalyvautų ES pagrindinių teisių agentūros veikloje, kad būtų remiamos jų pastangos visiškai garantuoti pagrindines teises. - Saviraiškos laisvė Saviraiškos ir žiniasklaidos laisvę Komisija laikė prioritetu vykstant stojimo į ES procesams ir teikdama finansinę ir techninę paramą. 2013 m. birželio mėn. drauge su Europos Parlamentu Komisija surengė konferenciją Speak-Up!2, kurioje dalyvavo šimtai svarbiausių žiniasklaidos, pilietinės visuomenės ir nacionalinių valdžios institucijos atstovų. Apskritai plėtros šalių žiniasklaidai būdingas pliuralizmas. Tačiau konferencijoje Speak-Up!2 patvirtinta, kad būtina nedelsiant spręsti nemažai svarbių uždavinių. Ir toliau susirūpinimą kelia smurto prieš žurnalistus ir jų bauginimo atvejai, skatinantys vidinę cenzūrą. Valdžios institucijos turi dėti daugiau pastangų tirti naujus ir ankstesnius tokius atvejus ir užtikrinti, kad kaltininkams būtų taikomos atgrasančios sankcijos. Nustačiusios, kad garbės ir orumo įžeidimas nelaikomas baudžiamuoju nusikaltimu, pietryčių Europos šalys žengė svarbų žingsnį apsaugodamos laisvą ir kritišką žurnalistiką. Tačiau tebevyksta žurnalistų baudžiamasis persekiojimas. Būtina stiprinti teismines institucijas ir mokyti jų darbuotojus, kad būtų užkirstas kelias piktnaudžiauti valdžia. Politinis kišimasis pažeidžiant žiniasklaidos laisvę tebėra rimta problema. Daugiau pastangų būtina dėti tam, kad Vakarų Balkanuose būtų užtikrintas politinis ir finansinis visuomeninių transliuotojų nepriklausomumas. Tai geriausiai galima pasiekti užtikrinus ilgalaikį finansavimą ir nustačius skaidrias valdybos narių skyrimo taisykles, taip pat užtikrinus tvirtą šalies įsipareigojimą vykdyti būtinas reformas. Daugumoje plėtros šalių reguliavimo agentūrų veiklos rezultatai nėra patenkinami. Be to, neužtikrinamas žiniasklaidos savireguliavimas ir žiniasklaidos bendrovės turi gerinti vidaus valdymą. Taip pat būtina spręsti neoficialaus ekonominio spaudimo žiniasklaidai problemą – didinti žiniasklaidos bendrovių nuosavybės skaidrumą, užkirsti kelią per dideliam žiniasklaidos koncentravimui ir nustatyti skaidrias taisykles, taikomas sutartims dėl vyriausybės reklamos. Žiniasklaidos bendrovės turi tinkamai taikyti darbą reglamentuojančius teisės aktus. Remdama pastangas spręsti minėtas problemas, Komisija: - skatins saviraiškos ir žiniasklaidos laisvę ir palaikydama reguliarius politinius dialogus su plėtros šalimis pabrėš, kad tokios laisvės svarbios siekiant ES narystės; - užtikrins, kad saviraiškos ir žiniasklaidos laisvės klausimai būtų sistemingai prioritetine tvarka sprendžiami derantis dėl 23 skyriaus (Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės) ir 10 skyriaus (Informacinė visuomenė ir žiniasklaida); - nuo 2014 m. įsteigs prizą už tiriamąją žurnalistiką. 2007–2013 m. laikotarpiu per 27 mln. EUR vertės pasirengimo narystei pagalbos skirta šalims, kad jos spręstų su saviraiškos laisve susijusias problemas. Taikydama PNPP II ir bendradarbiaudama su svarbiausiais partneriais (pvz., Europos Taryba, ESBO ir EBPO), Komisija parengs ilgalaikę ES finansinės paramos saviraiškos laisvei remti viziją. - Romai Europoje gyvena apie 10–12 mln. romų, iš kurių 4 mln. gyvena Turkijoje ir 1 mln. Vakarų Balkanuose. Visoje Europoje daugumos romų bendruomenių padėtis kelia rimtą susirūpinimą. Labai dažnai romai tampa rasizmo, diskriminacijos ir socialinės atskirties aukomis ir gyvena labai skurdžiai, neturi pakankamų galimybių naudotis sveikatos priežiūros, švietimo ir mokymo paslaugomis, neturi būsto ir darbo. Dėl sunkių gyvenimo sąlygų daug romų išvyksta ieškoti prieglobsčio įvairiose ES šalyse. Dauguma prieglobsčio prašymų galiausiai būna atmesti. Tokia padėtis yra be išeities. 2011 m. parengti ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendrieji pagrindai. Šių bendrųjų pagrindų, kuriais daugiausia dėmesio skiriama skurdo, romų socialinės atskirties ir diskriminacijos mažinimui, tikslai ir principai lygiai taip pat svarbūs plėtros šalims, kuriose būtina nuveikti itin daug, kad būtų užtikrinta socialinė ir ekonominė romų įtrauktis, būtų rengiamos ir tinkamai įgyvendinamos nacionalinės romų integracijos strategijos, kad pagal jas būtų imamasi tolesnių veiksmų ir kad būtų užtikrinamas jų stebėjimas. Romų įtrauktis turi būti nacionalinis prioritetas, ne tik įtrauktas į strategijos dokumentus, bet ir faktiškai įgyvendinamas taikant priemones, kuriomis gerinamos jų galimybės naudotis švietimo paslaugomis, skatinti užimtumą, gerinti sveikatą ir būsto sąlygas, visų pirma suteikti galimybes naudotis tokiomis komunalinėmis paslaugomis kaip vandens ir elektros tiekimas. Būtina išspręsti romų civilinių dokumentų ir registracijos problemą. Romų įtrauktis tebėra svarbiausias tikslas ir nesiėmus tvirtų veiksmų ateityje ši problema gali tapti vis svarbesniu politiniu uždaviniu. Šiai problemai spręsti būtinas koordinuotas požiūris, pagrįstas tvirta politine valia visais lygmenimis, visų pirma atitinkamų šalių savivaldos institucijų ir nacionalinių vyriausybių lygmeniu, taip pat reikia keisti daugumos gyventojų mąstyseną. Romų bendruomenių vadovams taip pat tenka svarbus vaidmuo skatinti gyventojų civilinę registraciją, užtikrinti dalyvavimą privalomojo švietimo procese ir riboti prieglobsčio prašytojų srautus. Vietos bendruomenės turi būti pasirengusios didinti pagalbą, įveikti daugelio gyventojų priešinimąsi bendroms švietimo paslaugoms ir socialines išmokas susieti su mokyklos lankymu. Komisija glaudžiai bendradarbiauja su kiekviena plėtros šalimi peržiūrėdama pažangą įgyvendinant svarbiausius įsipareigojimus, kurie prisiimti siekiant skatinti didesnę romų bendruomenės integraciją. Būtina užtikrinti, kad teikdamos paramą romams, plėtros šalys veiksmus derintų su ES lygmens veiksmais. Remdama pastangas spręsti minėtus uždavinius, Komisija: - rems ir skatins rengti nacionalinio lygmens susitikimus, kad būtų atsižvelgta į 2011 m. rengtus seminarus romų klausimais; pasitelkdama šalyse veikiančius stebėjimo komitetus griežtai stebės, kaip įgyvendinamos išvados dėl veiklos; - didins finansavimą pagal PNPP ir sieks jį tinkamiau orientuoti taikydama romams skirtas priemones, kuriomis finansuojami nacionaliniuose seminaruose romų klausimais sutarti veiksmai, taip pat gerins bendradarbiavimą su kitomis tarptautinėmis organizacijomis; - 2014 m. Briuselyje surengs konferenciją romų klausimais, skirs prizus NVO, įgyvendinančioms naujoviškus ir sėkmingus romų integracijos projektus. 2007–2013 m. per 100 mln. EUR vertės pasirengimo narystei paramos skirta romų socialinei įtraukčiai ir integracijai remti ir gyvenimo sąlygoms plėtros šalyse gerinti. Taikydama PNPP II, Komisija skirs tikslingesnį finansavimą ir stiprins strateginį bendradarbiavimą su išorės suinteresuotaisiais subjektais, nustatys geriausios praktikos pavyzdžius ir jais remsis. Pirmenybė bus teikiama tiems projektams, kuriais tiesiogiai daromas poveikis pavieniams romų bendruomenės nariams, ypatingą dėmesį skiriant švietimui ir socialinei įtraukčiai. - Lesbietės, gėjai, biseksualūs, translyčiai ir interseksualūs asmenys (LGBTI) Homofobija, diskriminacija ir neapykantos nusikaltimai, susiję su seksualine orientacija ir lytine tapatybe, tebėra paplitę reiškiniai Vakarų Balkanuose ir Turkijoje. Tai iš dalies lemia neišsamūs teisės aktai, taip pat nenuoseklus galiojančių teisinių nuostatų įgyvendinimas. Teisių pažeidimų pavyzdžiai – diskriminacija tokiose srityse kaip užimtumas ir švietimas, tam tikrų valdžios institucijų nepajėgumas užtikrinti žodžio ir susirinkimų laisvės, neapykantą kurstanti kalba, bauginimas, fizinis smurtas ir net žmogžudystės. 2013 m. birželio mėn. ES priėmė gaires dėl LGBTI asmenų visų žmogaus teisių skatinimo ir apsaugos, kuriomis bus remiamasi vykdant ES išorės veiksmus šioje srityje. Kad šios srities strategija būtų sėkmingai įgyvendinta plėtros šalyse, būtinas tvirtas vyriausybių, vietos valdžios institucijų, susijusių teisėsaugos institucijų ir ES politinis įsipareigojimas. Valdžios institucijos plėtros šalyse gali reikšmingai prisidėti skatindamos visuomenę pakeisti požiūrį į LGBTI asmenis, kuris geriausiu atveju yra prieštaringas, blogiausiu – priešiškas. Būtina nedelsiant išplėsti Turkijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos kovos su diskriminacija teisės aktų taikymo sritį, kad į ją būtų įtrauktos nuostatos dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės. Įstatymai dėl neapykantos nusikaltimų dar turi būti priimti daugelyje šalių. Būtina rengti teisėsaugos institucijų, ombudsmeno institucijų, teisėjų ir žiniasklaidos srityje dirbančių asmenų mokymą, kad didėtų informuotumas apie naujus įstatymus, būtų užtikrinimas tinkamas jų įgyvendinimas ir padedama geriau juos suprasti. Šalys turi vykdyti neapykantą kurstančių kalbų, smurto ir bauginimo visiško netoleravimo politiką ir prioritetine tvarka imtis priemonių, kad būtų nagrinėjami ankstesni atvejai ir būtų pasirengta griežtai reaguoti į tokius atvejus ateityje. Šalys turi imtis priemonių kovoti su stereotipais ir dezinformacija, taip pat švietimo sistemoje. Jokio pavidalo diskriminacija negali būti pateisinama religinėmis ar kultūrinėmis vertybėmis. Susirinkimų ir saviraiškos laisvės turėtų būti ginamos, sykiu tinkamai valdant gėjų paradus, įskaitant Serbijoje, kurioje, deja, šiemet toks paradas buvo trečią kartą iš eilės uždraustas saugumo sumetimais. Remdama pastangas spręsti minėtus uždavinius, Komisija: - didins politinę paramą ir regimumą, be kita ko, užtikrindama, kad šie klausimai būtų sistemingai sprendžiami atitinkamuose forumuose, kuriuose dalyvautų plėtros šalys, ir per stojimo derybas, nustatant aiškesnius politinius prioritetus ir tobulinant stebėjimą ir paskesnius veiksmus; - 2014 m. organizuos aukšto lygio konferenciją LGBTI klausimais, kurios tikslas – įvertinti dabartinę padėtį ir padarytą pažangą, dalytis geriausia patirtimi ir priimti išvadas dėl veiklos; - gerins strateginį bendradarbiavimą su išorės suinteresuotaisiais subjektais (tarptautinėmis organizacijomis ir pilietine visuomene). 2007–2013 m. per 2,5 mln. EUR specialios paramos pagal PNPP ir Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę teikta su LGBTI susijusiems klausimams spręsti. Taikydama PNPP II, Komisija skirs tikslingesnį finansavimą, pvz., rengdama mokymą atitinkamų valdžios institucijų darbuotojams, įskaitant teisėjus ir policijos pareigūnus, rengs tikslines kampanijas ir kitas iniciatyvas (praktinius seminarus ir renginius), kad būtų gerinamas suvokimas ir skatinama tolerancija. Komisija šioje srityje teikiamą pagalbą koordinuos su Europos Taryba ir EBPO. e) Dvišalių klausimų sprendimas ir praeities palikimo atsikratymas Balandžio mėn. pasiektas istorinis Belgrado ir Prištinos susitarimas sudaro sąlygas abiem šalims kurti bendrą ateitį Europoje. Tai privertė naujai pažvelgti į kitus dvišalius klausimus ir parodė, kad esant politinei valiai, drąsai ir ES paramai, galima daug nuveikti. Po daugybės aukšto lygmens Serbijos ir Kosovo susitikimų tarpininkaujant ES, šalys balandžio 19 d. pasiekė Pirmąjį susitarimą dėl santykių normalizavimo principų, gegužės mėn. papildytą visapusišku įgyvendinimo planu, kuriame nustatytas aiškus terminas – 2013 m. pabaiga. Atsižvelgdama į tai, Europos Vadovų Taryba priėmė sprendimą pradėti stojimo derybas su Serbija, o Taryba patvirtino derybinius nurodymus dėl stabilizacijos ir asociacijos susitarimo su Kosovu. Taip pat padaryta pažanga sprendžiant kitus dvišalius klausimus regione, sustiprinti geri kaimyniniai santykiai – svarbiausias stabilizacijos ir asociacijos proceso elementas. Serbija ir Bosnija ir Hercegovina palaikė glaudesnius ryšius, Serbijos prezidentas viešai atsiprašė už Bosnijoje ir Hercegovinoje padarytus nusikaltimus, Serbija ir Kroatija konstruktyviau palaikė santykius. Regiono šalys palaikė dvišalius ir daugiašalius santykius spręsdamos tokius sudėtingus klausimus kaip karo nusikaltimai, pabėgėlių sugrįžimas, organizuotas nusikalstamumas ir policijos bendradarbiavimas. Bosnijos ir Hercegovinos karo nusikaltimus tiriančios prokuratūros pasirašė keletą susitarimų su Kroatijos ir Serbijos prokuratūromis. Šalinamos asmenų išdavimo kliūtys. Bosnijos ir Hercegovinos, Kroatijos, Juodkalnijos, Serbijos ir Kosovo prezidentų atstovai susitiko rugsėjo mėn., kad pirmą kartą aptartų Tiesos ir susitaikymo komisijos (RECOM) statutą. Jie susitarė dėl šios iniciatyvos tikslų ir pagrindinio vaidmens. Kroatija, Serbija, Bosnija ir Hercegovina ir Juodkalnija pagal Sarajevo procesą įgyvendina regioninio masto aprūpinimo būstu projektą. Šioje srityje būtina didesnė pažanga. Liko neišspręsta daug dvišalių klausimų: mažumų padėtis ir dėl buvusios Jugoslavijos Respublikos žlugimo atsiradusios problemos, pvz., sienų demarkacija. Santykiams kenkia visiškai skirtingas požiūris į nesenus istorinius įvykius ir etninių grupių tarpusavio problemos. Politiniai ir kiti vadovai turi elgtis atsakingiau ir ryžtingiau pasmerkti neapykantą kurstančias kalbas ir kitas netolerancijos apraiškas. Būtina dėti daugiau pastangų, kad kaltininkai atsakytų už padarytus karo nusikaltimus, būtų išspręsti su pabėgėliais ir šalies viduje perkeltaisiais asmenimis susiję klausimai ir kad būtų normalizuoti santykiai mažumų padėties srityje. Nepakankama pažanga padaryta sprendžiant dingusių asmenų problemą. Etninių grupių tarpusavio santykiai ir ginčai dėl statuso toliau kliudo institucijų veikimui šalyse, visų pirma Bosnijoje ir Hercegovinoje, ir stabdo reformų procesus. Sudėtingi etninio pobūdžio klausimai gali būti sėkmingai išspręsti palaikant dialogą ir ieškant kompromiso, kaip matyti iš Serbijos ir Kosovo pasiekto susitarimo ir buvusioje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje įgyvendinamo Ohrido pagrindų susitarimo. Neišspręsti dvišaliai klausimai toliau neigiamai veikia stojimo procesą. Siekdamos gerų kaimyninių santykių, atitinkamos šalys turi nedelsdamos spręsti dvišalius klausimus. Būtina dėti visas pastangas, kad svarbūs dvišaliai ginčai būtų išspręsti iki stojimo į ES. Komisija ragina šalis dėti visas pastangas, kad būtų rastas neišspręstų ginčų sprendimo būdas taikant nusistovėjusius principus ir priemones, be kita ko, prireikus klausimus perduodant Tarptautiniam Teisingumo Teismui arba kitoms esamoms ar ad hoc ginčų sprendimo įstaigoms. Slovėnijos ir Kroatijos pavyzdys rodo, kad toks požiūris gali duoti teigiamų rezultatų. Dvišaliai klausimai neturėtų stabdyti stojimo proceso. Į Serbijos stojimo derybų programą ES ketina įtraukti reikalavimą normalizuoti Belgrado ir Prištinos santykius. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija turi stengtis palaikyti gerus kaimyninius santykius, vesti derybas ir nedelsiant rasti abipusiai priimtiną sprendimą dėl pavadinimo tarpininkaujant JT. Komisija yra pasirengusi padėti suteikti būtiną politinį akstiną ieškant sprendimų ir paremti susijusias iniciatyvas. Susitaikymas būtinas skatinant stabilumą regione, kuriame dar visai neseniai vyko konfliktai. Regiono šalys, valstybės narės ir ES turi aktyviau prisidėti pietryčių Europoje kurdamos palankias sąlygas, kurios padėtų atsikratyti praeities palikimo, ir taip mažinti pavojų, kad neišspręsti dvišaliai klausimai bus naudojami kaip politinės priemonės. Komisija pabrėžia, kad Kroatijos deklaracijai dėl Europos vertybių Pietryčių Europoje propagavimo tenka svarbus vaidmuo. Pagirtina, kad Kroatija nori pasinaudoti savo kaip pirmos į ES įstojusios šalies, kuri labai nukentėjo dėl praėjusio amžiaus paskutinio dešimtmečio konfliktų, unikalia padėtimi ir teikti politinę bei techninę pagalbą kaimyninėms šalims, siekiančioms narystės ES. Komisija pasirengusi padėti jai teikti tokią pagalbą, visų pirma taikydama TAIEX pasirengimo narystei priemonę. Regioninis bendradarbiavimas tęstas tokiuose regioniniuose forumuose kaip Energijos bendrija, Europos bendroji aviacijos erdvė, Vidurio Europos laisvosios prekybos erdvė ir Regioninė viešojo administravimo mokykla. Regioninė bendradarbiavimo taryba toliau stiprina savo kaip forumo, kuriame sprendžiami visam regionui svarbūs klausimai, pozicijas ir plėtoja savo ES perspektyvą, dar labiau įtraukdama regioninį bendradarbiavimą į šalių politines darbotvarkes. Juodkalnijos pasiūlymas suburti šešių Vakarų Balkanų šalių grupę (Albanija, Bosnija ir Hercegovina, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Kosovas, Juodkalnija ir Serbija) yra konstruktyvi iniciatyva, parengta remiantis teigiama Vyšegrado grupės patirtimi. Svarbu, kad tokios iniciatyvos papildytų vienos kitas ir duotų papildomos naudos taikomoms priemonėms, taip pat kad jos būtų vykdomos ir skatinamos regioniniu lygmeniu. Aktyvus dalyvavimas įgyvendinant strategiją dėl Dunojaus regiono ir rengiant Adrijos ir Jonijos jūrų makroregioninę strategiją taip pat gali paskatinti ekonominę ir socialinę plėtrą ir integraciją ES. Remdama pastangas spręsti minėtus uždavinius, Komisija: - skatins šalis, sudariusias stabilizacijos ir asociacijos susitarimus, kurti dvišalius susitarimus sudariusių šalių tinklus, kurie padėtų palaikyti glaudesnį politinį dialogą dėl svarbiausių klausimų; - toliau teiks politinę paramą ir padės visoms susijusioms šalims ieškoti būdų kuo greičiau spręsti dvišalius klausimus ir aktyviai rems pastangas ieškoti sprendimų kituose forumuose. 2007–2013 m. Komisija teikė didelę pasirengimo narystei pagalbą finansuodama projektus ir iniciatyvas, kuriais remiamas susitaikymas ir apskritai regioninis ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas. Pagal PNPP II susitaikymas bus pagrindinė tema ir Komisija toliau rems iniciatyvas, kuriomis siekiama spręsti karo palikimo klausimus (Sarajevo procesas, karo nusikaltimus tiriančių prokuratūrų tinklas, tiesos ir susitaikymo procesas (RECOM)). Bus skatinamas ir remiamas bendradarbiavimas tokiose srityse kaip švietimas, mokslas, kultūra, žiniasklaida, jaunimo klausimai ir sportas. Komisija toliau rems regionines iniciatyvas, pvz., Regioninę bendradarbiavimo tarybą ir Regioninę viešojo administravimo mokyklą. Svarbu užtikrinti, kad šalių bei regioninėms programoms ir atitinkamoms makroregioninėms strategijoms lėšos būtų skiriamos laikantis nuoseklumo ir suderinimo principų. *** III. Išvados ir rekomendacijos Remdamasi atlikta analize ir atsižvelgdama į priede pateiktose šalims skirtose išvadose nurodytus konkrečių šalių vertinimus, Komisija teikia šias išvadas ir rekomendacijas. I 1. Prieš dvidešimt metų Vakarų Balkanų šalis draskė konfliktai. Būtent tuo metu Europos Sąjunga susitarė dėl būsimų valstybių narių stojimo į ES sąlygų, dar žinomų kaip Kopenhagos kriterijai. Praėjus dešimčiai metų, 2003 m. Salonikų aukščiausiojo lygio susitikime ES Vakarų Balkanų šalims suteikė aiškią narystės ES perspektyvą, jeigu bus patenkintos būtinos sąlygos, visų pirma Kopenhagos kriterijai ir stabilizacijos ir asociacijos proceso (SAP) sąlygos. Kroatija šias sąlygas įvykdė ir 2013 m. liepos 1 d. tapo 28-ąja ES valstybe nare. Kroatijos įstojimas yra puikus pavyzdys, rodantis, kad plėtros procesas skatina pokyčius ir padeda stabilizuoti padėtį. Balandžio mėn. Serbijos ir Kosovo pasiektas istorinis susitarimas dar kartą įrodo, kokią galią turi ES perspektyva ir kaip ji padeda užgydyti gilius praeities įvykių paliktus randus. Kopenhagos kriterijai svarbos neprarado ir šiandien, nes jie atspindi pagrindines vertybes, kuriomis pagrįsta ES: demokratija, teisinė valstybė ir pagarba pagrindinėms teisėms. ES kylantys ekonominiai sunkumai patvirtina ekonomių kriterijų svarbą ir poreikį toliau konsoliduoti plėtros šalių ekonominį ir finansinį stabilumą, skatinti augimą ir konkurencingumą. 2. Stojimo procesas šiandien yra griežtesnis ir visapusiškesnis negu anksčiau, nes atsižvelgiama į ES politikos pokyčius ir per ankstesnius plėtros procesus įgytą patirtį. Procesas paremtas griežtomis, bet sąžiningomis sąlygomis, o pažanga siekiant narystės priklauso nuo to, kokių veiksmų kiekviena šalis imasi siekdama tenkinti nustatytus kriterijus. Taip užtikrinamas plėtros politikos patikimumas, o plėtros šalys skatinamos įgyvendinti plataus užmojo reformas. Vertingiausia įgyta patirtis – supratimas, kad pirmiausia turi būti išspręsti svarbiausi klausimai. 3. Svarbiausias plėtros proceso elementas – teisinė valstybė. Remiantis naujuoju požiūriu, kuriam Taryba pritarė 2011 m. gruodžio mėn., stojimo derybų pradžioje šalys turi išspręsti tokius klausimus kaip teismų sistemos reforma ir kova su organizuotu nusikalstamumu bei korupcija. Taip šalims suteikiama daugiau laiko pasiekti svarbių reformų įgyvendinimo rezultatų ir užtikrinti, kad reformos bus tvirtai įsišaknijusios ir negrįžtamos. Naujasis požiūris yra svarbiausias Juodkalnijos derybų programos elementas ir jo Komisija laikysis per derybas su kitomis plėtros šalimis. Vizų režimo liberalizavimo procesas davė Vakarų Balkanų šalių piliečiams didelės naudos ir paskatino šalis įgyvendinti reformas tokiose srityse kaip teisinė valstybė, sienų kontrolė ir migracija. Šalys turi dėti daugiau pastangų, kad būtų įtvirtintos reformos ir įgyvendinamos piktnaudžiavimo vizų režimo liberalizavimu prevencijos priemonės. 4. Pasaulinė ekonomikos krizė parodė, kad visos šalys turi stiprinti ekonominį valdymą. Nė viena Vakarų Balkanų šalis kol kas nėra veikiančios rinkos ekonomikos šalis. Visos šios šalys kenčia nuo didelio nedarbo, visų pirma jaunimo. Jos turi aktyviau įgyvendinti reformas, kad būtų atkurtas tvarus augimas ir išspręstos problemos siekiant tenkinti ekonominius kriterijus ir didinti konkurencingumą. Komisija pateikė įvairių pasiūlymų, kaip siekti šio tikslo; vienas iš jų – parengti nacionalines ekonominių reformų strategijas ir viešųjų finansų valdymo veiksmų planus. Komisija bendradarbiaus su pagrindinėmis tarptautinėmis finansų įstaigomis, kad būtų remiamos reformos, padėsiančios tenkinti ekonominius kriterijus. Pagal Vakarų Balkanų investicijų programą toliau bus remiamos investicijos, skatinančios darbo vietų kūrimą ir augimą. Būtina sukurti palankesnę aplinką, kuri padėtų pritraukti tiesioginių užsienio investicijų. 5. Įvykiai keliose plėtros šalyse parodė, kad svarbu stiprinti demokratines institucijas ir užtikrinti įtraukius demokratinius procesus. Komisija siekia, kad svarbesnis vaidmuo tektų pilietinei visuomenei ir įvairių partijų platformoms, skirtoms ES integracijai, ir tam teikia finansinę paramą. Ji taip pat ragina vykdyti rinkimų, parlamento ir viešojo administravimo reformas glaudžiai bendradarbiaujant su kitomis šiose srityse veikiančiomis tarptautinėmis organizacijomis. 6. Europos Sąjunga grindžiama bendromis vertybėmis ir principais, įskaitant pagarbą pagrindinėms teisėms. Visos Vakarų Balkanų šalys ir Turkija turi toliau vykdyti reformas, kad saviraiškos laisvės ir mažumoms priklausančių asmenų, įskaitant romų, teisių apsaugos principai būtų praktiškai įgyvendinami. Siekiant nuo diskriminacijos, visų pirma susijusios su seksualine orientacija, apsaugoti kitas pažeidžiamas grupes, būtina taikyti griežtesnes priemones. Vykstant stojimo procesui Komisija šiuos klausimus laikys prioritetiniais, taip pat teiks tikslingesnį finansavimą pagal PNPP ir taikydama romams skirtas priemones teiks didesnę pagalbą, kad būtų skatinama jų integracija. 7. Regioninis bendradarbiavimas ir geri kaimyniniai santykiai yra svarbiausi stabilizacijos ir asociacijos proceso elementai. Vakarų Balkanų stabilumui vis dar kenkia su praeities konfliktais susiję klausimai, įskaitant karo nusikaltimus, pabėgėlių grąžinimą, požiūrį į mažumas ir lygių teisių užtikrinimą visiems piliečiams. Šiuos klausimus reikia galutinai išspręsti. Šiuo tikslu Komisija toliau rems iniciatyvas, kuriomis siekiama atsikratyti praeities palikimo. Regioninis bendradarbiavimas turi būti toliau stiprinamas, kad jis būtų įtraukus ir skatinamas pačių regionų iniciatyva. Komisija visapusiškai remia Pietryčių Europos bendradarbiavimo procesą (PEBP) ir Regioninės bendradarbiavimo tarybos darbą, įskaitant 2020 m. regioninę strategiją. 8. Plėtros šalys turi atnaujinti pastangas spręsti tarpusavio dvišalius ginčus ir ginčus su dabartinėmis valstybėmis narėmis. Dvišalius klausimus atitinkamos šalys turi spręsti kuo skubiau ir jie neturėtų stabdyti stojimo proceso. Komisija ragina šalis dėti visas pastangas, kad būtų rastas neišspręstų ginčų sprendimas laikantis nustatytų principų ir priemonių. Stojimo derybos gali suteikti politinį postūmį išspręsti ginčus. Komisija toliau teiks politinę paramą ir padės visoms susijusioms šalims ieškoti būdų kuo greičiau spręsti dvišalius klausimus ir aktyviai rems pastangas ieškoti sprendimų kituose forumuose. Komisija skatins šalis, sudariusias stabilizacijos ir asociacijos susitarimus, kurti dvišalius susitarimus sudariusių šalių tinklus, kurie padėtų palaikyti glaudesnį politinį dialogą dėl svarbiausių klausimų. 9. 2014 m. bus pradėta taikyti antroji Pasirengimo narystei pagalbos priemonė, kuri galios iki 2020 m. Taikydama šią priemonę ES toliau teiks didelę paramą stojimui besirengiančioms plėtros šalims, taip pat rems regioninį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą. Daugiausia dėmesio bus skiriama bendros svarbos sritims, bus nustatyta mažiau prioritetų ir įgyvendinami didesnio masto projektai. Šalims kylančios pagrindinės problemos bus sprendžiamos laikantis strategiškesnio ir visapusiškesnio požiūrio ir įgyvendinant naujoves, pvz., laikantis sektorinio požiūrio, taikant paskatas, kad būtų siekiama geresnių rezultatų, didinant paramą biudžetui ir daugiau dėmesio skiriant rezultatams, kuriuos galima įvertinti. Kad būtų patenkinti dideli investicijų poreikiai ir būtų skatinamas augimas ir kuriamos darbo vietos, Komisija glaudžiau bendradarbiaus su tarptautinėmis finansų įstaigomis, kad PNPP lėšos taip pat padėtų pritraukti privataus kapitalo taikant naujoviškas finansines priemones. 10. Plėtros politikos sėkmė priklauso nuo ES piliečių palaikymo. Svarbu, kad valstybės narės sykiu su ES institucijomis palaikytų informacija pagrįstas diskusijas apie plėtros politikos politinį, ekonominį ir socialinį poveikį. Valstybėms narėms tenka svarbiausias vaidmuo supažindinti piliečius su plėtros politikos faktais ir drauge informuoti apie plėtros naudą, visų pirma didžiausią jos indėlį siekiant taikos, saugumo ir klestėjimo, taip pat sprendžiant susirūpinimą piliečiams keliančius klausimus. II 11. Juodkalnija. Pernai pradėtos stojimo derybos buvo svarbus Juodkalnijos žingsnis ES link. Šalims vykdant visapusiškas ir ilgalaikes politines reformas, visų pirma laikantis naujo požiūrio derantis dėl 23 skyriaus (Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės) ir 24 skyriaus (Teisingumas, laisvė ir saugumas), reikės tvirtos politinės valios ir didesnių administracinių gebėjimų. Stojimo procesas turi būti įtraukus ir visuose jo etapuose turi dalyvauti pilietinė visuomenė. Juodkalnija priėmė išsamius veiksmų planus, kuriuose nustatyta visapusiška reformų darbotvarkė teisinei valstybei stiprinti. Šių planų įgyvendinimas ir pažanga siekiant tarpinių orientacinių tikslų, susijusių su šiais skyriais, lems bendrą stojimo derybų tempą. Šiuo atžvilgiu labai svarbu, kaip bus įgyvendinamos liepos mėn. priimtos Konstitucijos pataisos, kuriomis stiprinamas teisminių institucijų nepriklausomumas, ir kokia pažanga bus padaryta kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, įskaitant aukšto lygio pareigūnų korupciją. Viešojo administravimo reforma laikoma prioritetu siekiant užtikrinti, kad Juodkalnija pajėgtų taikyti acquis, spręstų politizavimo problemą, didintų valstybės tarnybos skaidrumą ir valstybės tarnautojų profesionalumą. Pastarųjų mėnesių įvykiai, visų pirma tariamas viešųjų lėšų naudojimas politiniais tikslais, parodė, kad svarbu didinti piliečių pasitikėjimą valdžios institucijomis. Šiomis aplinkybėmis būtina sparčiai užbaigti nuodugnius tyrimus ir imtis tinkamų priemonių. Taip pat būtina imtis tolesnių veiksmų atsižvelgiant į parlamento grupės dėl rinkimų proceso darbą. Būtina stiprinti saviraiškos laisvę, be kita ko, tinkamai tiriant visus smurto prieš žurnalistus ir grasinimų jiems atvejus ir nuteisiant kaltuosius. Ekonomikos srityje būtina gerinti verslo aplinką ir spręsti didelio nedarbo problemą. Būtina nedelsiant restruktūrizuoti aliuminio gamintoją KAP. 12. Serbija. 2013-ieji Serbijai buvo istoriškai svarbūs metai siekiant narystės Europos Sąjungoje. Europos Vadovų Tarybos birželio mėn. priimtas sprendimas pradėti stojimo derybas yra svarbus naujas Serbijos ir Europos Sąjungos santykių etapas. Taip pripažinta pažanga, padaryta įgyvendinant svarbiausias reformas, ir didelės Serbijos pastangos normalizuoti santykius su Kosovu. Rugsėjo mėn. įsigaliojo stabilizacijos ir asociacijos susitarimas. Serbija aktyviai ir konstruktyviai bendradarbiavo siekdama regimo ir ilgalaikio santykių su Kosovu pagerėjimo. Balandžio mėn. Serbija, dalyvaudama dialoge, kuris vyko tarpininkaujant ES, su Kosovu pasiekė Pirmąjį susitarimą dėl santykių normalizavimo principų, kuris gegužės mėn. papildytas visapusišku įgyvendinimo planu. Toliau tęstas įgyvendinimas ir šalyse jau pasiekta negrįžtamų pokyčių. Šalys taip pat susitarė dėl energetikos ir telekomunikacijų. Serbija turi toliau tvirtai laikytis įsipareigojimo siekti normalizuoti santykius su Kosovu ir įgyvendinti visus susitarimus, pasiektus palaikant dialogą. Rugsėjo mėn. Komisija pradėjo acquis patikrinimą ir rengiasi pirmai tarpvyriausybinei konferencijai dėl Serbijos stojimo, kuri turi būti surengta vėliausiai 2014 m. sausio mėn., po to, kai Taryba priims derybų programą. Prasidėjus šiam naujam etapui, kuris pareikalaus daug pastangų, ypatingą dėmesį Serbija turės skirti svarbiausioms teisinės valstybės sritims, visų pirma teisminių institucijų reformos įgyvendinimui, kovai su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, viešojo administravimo reformai, svarbiausių institucijų nepriklausomumui, žiniasklaidos laisvei, kovai su diskriminacija ir mažumų apsaugai. Turi būti aktyviai įgyvendinama romų integracijos strategija. Serbija turi toliau gerinti verslo aplinką ir kurti konkurencingą privatųjį sektorių. Taip pat svarbu spręsti didelio nedarbo problemą. Serbija turi toliau remtis teigiamais rezultatais, pasiektais per pastaruosius metus regioninio bendradarbiavimo srityje, kurie, be kita ko, padėjo palaikyti glaudesnius ryšius su kaimyninėmis šalimis aukštų pareigūnų lygmeniu. 13. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija. Po praėjusių metų pabaigos įvykių parlamente prasidėjusi krizė parodė, kad politinės partijos yra labai susiskaldžiusios ir kad tai neigiamai veikia parlamento darbą, todėl nacionaliniams interesams ginti būtina konstruktyvi politika. Svarbu, kad būtų toliau įgyvendinamas kovo 1 d. politinis susitarimas. ES darbotvarkė tebėra šalies strateginis prioritetas. Aukšto lygio dialogas stojimo klausimais padėjo padaryti pažangą daugelyje prioritetinių sričių, pvz., sumažinti neišnagrinėtų bylų skaičių ir pasiekti kovos su korupcija rezultatų. Šalies teisės aktų suderinimo lygis, atsižvelgiant į stojimo proceso dabartinį etapą, yra tinkamas, toliau daryta pažanga stiprinant gebėjimus vykdyti narystės įsipareigojimus. Kitais metais svarbiausios reformos turėtų būti veiksmingas galiojančios teisinės sistemos ir politikos įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas. Ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas teisinei valstybei, be kita ko, teisminių institucijų nepriklausomumo didinimui ir geresnių kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu rezultatų užtikrinimui. Susirūpinimą toliau kelia saviraiškos laisvė ir apskritai žiniasklaidos padėtis. Turi būti užbaigta Ohrido pagrindų susitarimo, itin svarbaus etninių grupių tarpusavio santykiams, peržiūra ir atsižvelgta į jame pateiktas rekomendacijas. Turi būti aktyviai įgyvendinama romų integracijos strategija. Būtina spręsti nykstančios ribos tarp valstybės ir partijų problemą, kurią rinkimų srityje nurodė ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras. Turi būti sprendžiama didelio nedarbo problema ir tobulinamas viešųjų finansų valdymas. Komisija laikosi nuomonės, kad politiniai kriterijai toliau tinkamai tenkinami, ir rekomenduoja pradėti stojimo derybas. Perėjimas į kitus, sudėtingesnius plėtros proceso etapus būtinas siekiant konsoliduoti ir skatinti tolesnes reformas ir stiprinti etninių grupių tarpusavio santykius. Aukšto lygio dialogas stojimo klausimais yra naudinga priemonė, padėsianti sutelkti dėmesį į svarbiausius klausimus, be kita ko, gerus kaimyninius santykius, tačiau toks dialogas neprilygsta stojimo deryboms. Komisija ir toliau laikosi nuomonės, kad sprendimas pradėti stojimo derybas padėtų sukurti palankesnes sąlygas gerinti kaimyninius santykius ir visų pirma rasti abipusiai priimtiną sprendimą dėl pavadinimo tarpininkaujant JT. Praėjus beveik dviems dešimtmečiams, JT procese dalyvaujančios šalys turi stiprinti politinį įsipareigojimą, kad dalyvaujant tarptautinei visuomenei galiausiai būtų rastas sprendimas. Komisija jau penktą kartą rekomenduoja pradėti stojimo derybas su šia šalimi. Kol kas Taryba nepriėmė jokio sprendimo. Jei į šią rekomendaciją nebus atsižvelgta, buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai ir ES gali kilti didelių sunkumų. Tai skatina abejones plėtros proceso, pagrįsto aiškiomis sąlygomis ir nuopelnų principus, patikimumu. Patikimos ES perspektyvos nebuvimas kelia pavojų, kad šalis nustos dėti pastangas vykdyti reformas. Europos Vadovų Tarybos raginimu Komisija dar kartą pabrėžia ketinanti nedelsiant teikti pasiūlymą dėl derybų programos, kurioje atsižvelgiama į tai, kad derybų pradžioje būtina spręsti pavadinimo problemą, ir atliks ES acquis, pradedant tokiais skyriais kaip Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės ir Teisingumas, laisvė ir saugumas, analitinį patikrinimą. Komisija laikosi nuomonės, kad atliekamas patikrinimas ir Taryboje vykstančios diskusijos dėl derybų programos galėtų suteikti reikalingą postūmį ieškoti abipusiai priimtino pavadinimo problemos sprendimo būdo dar prieš atidarant derybinius skyrius. Laikantis naujojo požiūrio per derybas su buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija dėl 23 ir 24 skyrių taip pat būtų galima išspręsti ir valstybėms narėms susirūpinimą keliančius klausimus ir užtikrinti reformų ilgalaikiškumą. Praėjus beveik dešimčiai metų nuo SAS įsigaliojimo 2004 m. balandžio mėn., Komisija penktą kartą ragina Tarybą priimti jos 2009 m. pasiūlymą pradėti antrąjį asociacijos proceso etapą, atsižvelgiant į atitinkamas SAS nuostatas, kuriomis numatyta, kad asociacijos procesas užbaigiamas per ne ilgesnį kaip dešimties metų pereinamąjį laikotarpį. 14. Albanija. Praėjusių metų spalio mėn. Komisija rekomendavo Tarybai suteikti Albanijai šalies kandidatės statusą laikantis nuostatos, kad ji baigs įgyvendinti pagrindines priemones teismų sistemos ir viešojo administravimo reformų srityse ir peržiūrės parlamento darbo tvarkos taisykles. 2012 m. gruodžio mėn. Taryba, rengdamasi priimti sprendimą dėl šalies kandidatės statuso suteikimo, paprašė Komisijos nedelsiant parengti padarytos pažangos ataskaitą ir joje taip pat atsižvelgti į tolesnius Albanijos veiksmus kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, be kita ko, aktyviai vykdant tokių bylų tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą. Šioje srityje Albanija priėmė reikalingas svarbiausias teismų sistemos, viešojo administravimo ir parlamento reformų priemones, kurioms pritarė įvairios partijos. Birželio mėn. vykusius parlamento rinkimus ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro tarptautinė rinkimų stebėjimo misija įvertino kaip konkurencingus ir padarė išvadą, kad piliečių dalyvavimas buvo aktyvus per visą rinkimų kampaniją ir kad buvo iš tiesų gerbiamos pagrindinės laisvės. Kovodama su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, Albanija ėmėsi pradinių veiksmų siekdama efektyviau vykdyti tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą ir stiprinti teisėsaugos institucijų tarpusavio bendradarbiavimą. Apkaltinamųjų nuosprendžių korupcijos ir pinigų plovimo bylose skaičius išaugo, taip pat atlikta daugiau tyrimų, susijusių su prekyba žmonėmis ir narkotikais. Tinkamai atsižvelgta į visas Europos Tarybos neseniai parengtas rekomendacijas dėl politinių partijų finansavimo ir su korupcija susijusių teisinių nuostatų. Naujoji Albanijos vyriausybė tvirtai įsipareigojo kovoti su korupcija ir šį prioritetinį klausimą įtraukė į programą. Atsižvelgiant į tai, kad Albanija bus padariusi būtiną pažangą, Komisija rekomenduoja Tarybai suteikti jai šalies kandidatės statusą, laikantis nuostatos, kad Albanija toliau kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija. Atsižvelgiant į 2010 m. Komisijos nuomonę, prieš pradėdama stojimo derybas Albanija turi spręsti šiuos svarbiausius prioritetinius klausimus: 1. tęsti viešojo administravimo reformą, kad būtų didinimas viešojo administravimo institucijų darbuotojų profesionalumas ir užtikrintas atskyrimas nuo politikos; 2. imtis tolesnių veiksmų teisminių institucijų nepriklausomumui, efektyvumui ir atskaitomybei didinti; 3. toliau ryžtingai kovoti su korupcija, be kita ko, siekiant svarbių rezultatų aktyviai vykdant tyrimus, baudžiamąjį persekiojimą ir priimant apkaltinamuosius nuosprendžius; 4. toliau ryžtingai kovoti su organizuotu nusikalstamumu, be kita ko, siekiant svarbių rezultatų aktyviai vykdant tyrimus, baudžiamąjį persekiojimą ir priimant apkaltinamuosius nuosprendžius; 5. imtis veiksmingų priemonių žmogaus teisių, įskaitant romų, apsaugai stiprinti, vykdyti nediskriminavimo politiką ir paisyti nuosavybės teisių. Komisija yra pasirengusi padėti Albanijai spręsti šiuos prioritetinius klausimus palaikant aukšto lygio dialogą. Konstruktyvus ir tvarus vyriausybės ir opozicijos dialogas su ES susijusių reformų klausimais bus svarbus užtikrinant Albanijos ateitį ES. Taip pat svarbu, kad Albanija toliau konstruktyviai palaikytų regioninį bendradarbiavimą. 15. Bosnijoje ir Hercegovinoje Europos integracijos procesai sustojo. Siekdama narystės ES, šalis turi nedelsdama vykdyti Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimą, priimtą Sejdič ir Finci byloje. Šio sprendimo vykdymas ne tik svarbus siekiant narystės ES, bet ir užtikrinant Bosnijos ir Hercegovinos prezidento ir Liaudies rūmų, kurie bus renkami 2014 m., teisėtumą ir patikimumą. Bosnija ir Hercegovina taip pat turi skubiai sukurti koordinavimo dėl ES klausimų mechanizmą, kad šalis šiais klausimais laikytųsi bendros pozicijos. Nepasiekus bendro sutarimo, kuris būtinas siekiant narystės ES, kyla rimtas pavojus, kad pasirengimo narystei pagalba neduos laukiamų rezultatų. Atsižvelgiant į tai, kad kol kas neišspręsta sprendimo Sejdič-Finci byloje vykdymo problema ir kad iki šiol nesukurtas koordinavimo dėl ES klausimų mechanizmas, negali būti užtikrinta tokio paties dydžio ES pasirengimo narystei pagalbos suma. Komisija nusprendė atidėti tolesnes diskusijas dėl PNPP II, iki kol šalis pradės vykdyti įsipareigojimus, susijusius su siekiama integracija ES. Bosnija ir Hercegovina gali prarasti dideles PNPP sumas, jeigu nepadarys pastebimos pažangos. ES yra tvirtai įsipareigojusi padėti Bosnijai ir Hercegovinai ir jos piliečiams, kad būtų išpildyti jų lūkesčiai ir įgyvendinti užmojai daryti pažangą siekiant narystės ES. Tolesnė pažanga priklauso nuo politinių vadovų gebėjimo bendradarbiauti ir pasiekti kompromisą, kuris suteiktų galimybę siekti narystės ES. Susitarimas dėl tokio kompromiso padėtų atkurti piliečių pasitikėjimą vadovybės pajėgumu pasiekti integracijos ES. Taip būtų sudarytos sąlygos įsigalioti stabilizacijos ir asociacijos susitarimui, o vėliau – patikimai paraiškai dėl narystės pateikti. Įgyvendinant teismų sistemos reformą padaryta nedidelė pažanga, tačiau atsižvelgta į kai kurias Komisijos rekomendacijas, parengtas palaikant struktūrinį dialogą teisingumo klausimais. Šiuo dialogu atskleidžiamas plėtros darbotvarkės potencialas ir veiksmingo bendradarbiavimo nauda. Tam tikra pažanga taip pat padaryta mažinant neišnagrinėtų karo nusikaltimų bylų skaičių. Nuodugnus pasirengimas visais lygmenimis, talkinant ES ir kitoms tarptautinėms organizacijoms, taip pat padėjo atlikti ilgai lauktą gyventojų surašymą. Tačiau šaliai kyla svarbių uždavinių. Daugiau dėmesio reikia skirti teisinei valstybei, įskaitant teismų sistemos reformą ir kovą su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, viešojo administravimo reformai, saviraiškos laisvei, įskaitant žurnalistų bauginimo problemos sprendimą, ir kovai su diskriminacija, įskaitant romų. Gerinant prastą verslo aplinką ir šalyje kuriant bendrą ekonominę erdvę, būtinos tolesnės ekonominės reformos. Komisijai nepriimtina tai, kad Kroatijai įstojus į ES, Bosnija ir Hercegovina iki šiol atsisako priderinti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo laikinąjį susitarimą, kad būtų atsižvelgta į įprastą prekybą su Kroatija. Komisija ragina Bosniją ir Hercegoviną skubiai peržiūrėti savo poziciją, kad priderinimas atsižvelgiant į įprastus prekybos srautus būtų kuo greičiau užbaigtas. 16. Kosovas. 2013-ieji Kosovui buvo istoriškai svarbūs metai siekiant narystės Europos Sąjungoje. Birželio mėn. Tarybos priimtas sprendimas leisti pradėti derybas dėl stabilizacijos ir asociacijos susitarimo yra svarbus naujas ES ir Kosovo santykių etapas. Taip pripažinta pažanga, padaryta įgyvendinant svarbiausias reformas, ir didelės Kosovo pastangos normalizuoti santykius su Serbija. Derybos dėl susitarimo bus oficialiai pradėtos šį mėnesį. Komisija siekia užbaigti šias derybas 2014 m. pavasarį, vasarą parafuoti susitarimo projektą ir Tarybai pateikti pasiūlymus pasirašyti ir sudaryti susitarimą. Kosovas aktyviai ir konstruktyviai bendradarbiavo siekdamas regimo ir ilgalaikio santykių su Serbija pagerėjimo. Balandžio mėn. Kosovas, dalyvaudamas dialoge, kuris vyko tarpininkaujant ES, su Serbija pasiekė Pirmąjį susitarimą dėl santykių normalizavimo principų, kuris gegužės mėn. papildytas įgyvendinimo planu. Toliau tęstas įgyvendinimas ir šalyje jau pasiekta negrįžtamų pokyčių. Šalys taip pat susitarė dėl energetikos ir telekomunikacijų. Kosovas turi toliau tvirtai laikytis įsipareigojimo normalizuoti santykius su Serbija ir įgyvendinti visus susitarimus, pasiektus palaikant dialogą. Komisija teiks papildomą finansavimą pagal PNPP, kad balandžio mėn. pasiektas susitarimas būtų įgyvendinamas atitinkamose bendruomenėse. Pagrindinis Kosovo prioritetas tebėra teisinė valstybė. Tai yra ir svarbiausias stabilizacijos ir asociacijos proceso, kuriame Kosovas dalyvauja, elementas. Todėl bus tęsiamas struktūrinis dialogas teisinės valstybės klausimais siekiant padėti Kosovui šioje srityje, taip pat bus rengiamos diskusijos dėl Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos EULEX ateities. Kosovas toliau įgyvendina priemones, kad būtų įgyvendinami vizų veiksmų plane nustatyti prioritetai; su tuo susijusią ataskaitą Komisiją parengs 2014 m. pirmąjį pusmetį. Dabar Kosovas turi sutelkti dėmesį į reformų įgyvendinimą, kad laikytųsi įsipareigojimų pagal būsimą SAS. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas kovai su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, teismų sistemos ir viešojo administravimo reformų vykdymui, mažumoms priklausančių asmenų, įskaitant romus, teisių užtikrinimui ir su prekyba susijusių klausimų sprendimui. Kosovas turi nedelsdamas spręsti nedarbo problemą ir šalinti struktūrinius trūkumus, kurie neigiamai veikia jo darbo rinką. Komisija taip pat ragina visus balsavimo teisę turinčius rinkėjus dalyvauti lapkričio mėn. vyksiančiuose savivaldos rinkimuose. Tai svarbi proga šiaurės Kosovo vietos bendruomenei reikalauti pripažinti jos demokratines teises ir aktyviai dalyvauti kuriant Kosovo ateitį. Komisija tikisi, kad valdžios institucijos užtikrins, kad rinkimuose galėtų dalyvauti visi piliečiai ir kad būtų visiškai laikomasi demokratinių principų. 17. Turkija yra šalis kandidatė ir strateginė Europos Sąjungos partnerė. Didelę ir dinamišką ekonomiką turinti Turkija yra svarbi ES prekybos partnerė, kuri dalyvaudama Muitų sąjungoje padeda užtikrinti ES konkurencingumą. Turkijos geografinė padėtis strategiškai svarbi, taip pat energetinio saugumo požiūriu, ir šalis atlieka svarbų regioninį vaidmenį. Komisija pabrėžia, kad palaikomas bendradarbiavimas ir dialogas užsienio politikos klausimais yra labai svarbūs. 2012 m. pradėta konstruktyvia darbotvarke remiamos ir papildomos stojimo derybos su Turkija, tačiau ji negali pakeisti derybų. ES ir Turkijos santykių potencialas gali būti iki galo išnaudotas vykstant aktyviam ir patikimam stojimo procesui, per kurį ES ir toliau būtų pagrindinė Turkijos ekonominių ir politinių reformų varomoji jėga. Glaudesni aukšto lygmens Turkijos, ES ir valstybių narių pareigūnų ryšiai padėtų dar labiau stiprinti bendradarbiavimą. Per pastaruosius dvylika mėnesių padaryta derama reformų įgyvendinimo pažanga. Ketvirtuoju teismų sistemos reformos priemonių rinkiniu sustiprinta pagrindinių teisių apsauga, įskaitant saviraiškos laisvę, ir kova su nebaudžiamumu kankinimų ir netinkamo elgesio atvejais. Vyriausybė pradėjo istorinės reikšmės taikos procesą, kuriuo siekiama įveikti terorizmą ir smurtą šalies pietryčiuose ir rasti būdą išspręsti kurdų klausimą. 2013 m. rugsėjo mėn. pristatytame demokratizacijos priemonių rinkinyje numatyta tolesnių reformų, susijusių su svarbiais klausimais, pvz., kitų kalbų nei turkų kalbos vartojimas, mažumoms priklausančių asmenų teisės, atstovavimui parlamente nustatytų didelių ribų sumažinimas ir parama biudžetui, skiriama politinėms partijoms. Labai svarbu, kad būtų bendradarbiaujama su suinteresuotaisiais subjektais ir kad būtų laikomasi Europos standartų. Iš įvairių partijų atstovų sudarytas parlamentinis susitaikymo komitetas, kurio tikslas – parengti naują konstituciją, susitarė dėl įvairių straipsnių. Priėmus išsamų įstatymą dėl užsieniečių ir tarptautinės apsaugos žengtas svarbus žingsnis siekiant užtikrinti deramą prieglobsčio prašytojų apsaugą. Sukurta ir deramai veikia ombudsmeno institucija. Vyksta daugiau diskusijų temomis, kurios anksčiau laikytos opiomis. Turkija taip pat teikė gyvybiškai svarbią humanitarinę pagalbą daugybei pabėgėlių iš Sirijos. Kiti teigiami pokyčiai – Turkijos ratifikuotas susitarimas dėl Transanatolijos dujotiekio, kuriuo šalį siekiama prijungti prie Transadrijos dujotiekio ir Kaspijos dujotiekiu per Turkiją tiekti gamtines dujas ES. Didelį susirūpinimą kėlė tai, kad per gegužės ir birželio mėn. vykusius protestus policija pernelyg dažnai naudojo jėgą ir apskritai nebuvo palaikomas dialogas. Tai rodo, kad būtina nedelsiant vykdyti tolesnes reformas ir skatinti įvairaus politinio spektro jėgų ir apskritai visuomenės narių dialogą, taip pat praktiškai užtikrinti, kad būtų paisoma pagrindinių teisių. Pradėta administracinių ir teisminių tyrimų dėl policijos pareigūnų elgesio per protestus. Jie turėtų būti atliekami laikantis Europos standartų ir kaltininkai turėtų būti nubausti. Vidaus reikalų ministerija išplatino du aplinkraščius, kuriais siekiama tobulinti policijos intervencijų per demonstracijas procedūras. Būtina įgyvendinti planus sukurti įstatymų vykdymo užtikrinimo stebėjimo mechanizmą, kad būtų užtikrinta nepriklausoma policijos pareigūnų elgesio stebėsena. Būtini tolesni Turkijos teisinės sistemos pokyčiai, visų pirma tam, kad būtų sustiprinta saviraiškos ir žiniasklaidos laisvė, taip pat susirinkimų ir asociacijų laisvė; teismų praktika turėtų visiškai atitikti Europos standartus. Turėtų būti iki galo įgyvendintas ketvirtasis teismų sistemos reformos priemonių rinkinys. Birželio mėn. kilusią protestų bangą paskatino per praėjusį dešimtmetį įvykusios plataus masto demokratinės reformos ir susiformavusi gyvybinga bei įvairialypė pilietinė visuomenė, kuri turi būti gerbiama ir su kuria turi būti labiau konsultuojamasi visais sprendimų priėmimo lygmenimis, nepriklausomai nuo to, kokia partija parlamente turi daugumą. Visi šie įvykiai rodo, kad ES dalyvavimas yra svarbus ir kad Turkija ES ir toliau laiko sektinu pavyzdžiu. Todėl reikia stojimo deryboms suteikti naują akstiną, sykiu laikantis ES įsipareigojimų ir nustatytų sąlygų. Šiuo požiūriu svarbus žingsnis yra 22 skyriaus (Regioninė politika) atidarymas; Komisija laukia tarpvyriausybinės konferencijos, kuri bus surengta pirmai progai pasitaikius. Turkija padarė pažangą rengdamasi deryboms dėl kitų skyrių. Derybų tempas galėtų paspartėti, jeigu Turkija tenkintų nustatytus kriterijus ir derybų programos reikalavimus ir laikytųsi ES atžvilgiu prisiimtų sutartinių įsipareigojimų. Stojimo derybų pažanga ir politinių reformų Turkijoje pažanga yra glaudžiai susijusios. Abiem šalims – ir Turkijai, ir ES – svarbu, kad būtų susitarta dėl 23 skyriaus (Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės) ir dėl 24 skyriaus (Teisingumas, laisvė ir saugumas) atidarymo kriterijų ir kad jie kuo greičiau būtų pranešti Turkijai, kad būtų galima pradėti derybas dėl šių dviejų skyrių, siekiant stiprinti ES dialogą su Turkija abipusio intereso srityse ir remti pastangas vykdyti reformas. ES ir Turkijos readmisijos susitarimo pasirašymas ir tuo pačiu metu pradėtas dialogas vizų režimo liberalizavimo klausimais suteiktų naują postūmį ES ir Turkijos santykiams ir abiem šalims duotų konkrečios naudos. Svarbu tęsti šiuos du procesus ir užtikrinti, kad readmisijos susitarimas su Turkija būtų nedelsiant pasirašytas ir ratifikuotas. Glaudesnis ES ir Turkijos bendradarbiavimas energetikos srityje ir atitinkama pažanga stojimo derybose padėtų sujungti ir integruoti ES ir Turkijos energijos rinkas. Komisija pabrėžia, kad visos ES valstybės narės turi suverenias teises, be kita ko, sudaryti dvišalius susitarimus ir tirti bei eksploatuoti visus savo gamtos išteklius pagal ES acquis ir tarptautinę teisę, įskaitant JT jūrų teisės konvenciją. Atsižvelgiant į ne kartą ankstesniais metais Tarybos ir Komisijos išreikštas pozicijas, būtina, kad Turkija nedelsdama vykdytų savo įsipareigojimą iki galo įgyvendinti papildomą protokolą ir padarytų pažangą normalizuodama santykius su Kipro Respublika. Tai stojimo deryboms galėtų suteikti naują postūmį ir būtų galima daryti pažangą derantis dėl aštuonių skyrių, kurie nurodyti 2006 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadose. Komisija taip pat ragina vengti bet kokių grasinimų, nesutarimų ar veiksmų, kurie galėtų neigiamai paveikti gerus santykius su kaimyninėmis šalimis ir taikų ginčų sprendimą. Labai svarbu, kad Turkija ryžtingai ir konkrečiai prisidėtų ieškodama visapusiško Kipro klausimo sprendimo. 18. Kalbant apie Kipro klausimą, Komisija tikisi, kad Kipro graikų ir turkų bendruomenės prižiūrint Jungtinėms Tautoms atnaujins visavertes derybas dėl visapusiško susitarimo. Komisija tikisi, kad abi pusės greitai pereis prie esminių dalykų, kad nedelsiant būtų rastas tinkamas sprendimas. Visos šalys raginamos prisidėti kuriant palankią atmosferą tarp bendruomenių, imdamosi priemonių, kuriomis gerinamas kasdienis Kipro gyventojų gyvenimas, ir parengti visuomenę pritarti būtiniems kompromisams. Komisija laikosi nuomonės, kad Kipro suvienijimo nauda nusvers bet kokias išlygas, kurių gali prireikti šiuo tikslu. Visų pirma visi Kipro gyventojai galėtų pasinaudoti angliavandenilių išteklių eksploatacija. Komisija yra pasirengusi didinti paramą, jei šalys to paprašytų, ir jei JT sutiktų. 19. Islandija. Islandija buvo padariusi didelę pažangą stojimo derybose, tačiau naujoji vyriausybė nusprendė sustabdyti derybas, todėl stojimo procesas sustojo. Vyriausybė pareiškė, kad bus atliktas iki šiol vykusių derybų ir pokyčių Europos Sąjungoje vertinimas, kuris per ateinančius mėnesius bus pateiktas Islandijos parlamentui aptarti. Komisija sustabdė parengiamuosius darbus, susijusius su PNPP II. Bet kuriuo atveju Islandija išlieka svarbia ES partnere. PRIEDAS Išvados dėl Juodkalnijos, Serbijos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kosovo, Turkijos ir Islandijos Juodkalnija 2012 m. birželio mėn. pradėtos derybos dėl Juodkalnijos stojimo į ES buvo svarbus naujas šalies integracijos ES etapas. Šaliai vykdant visapusiškas ir ilgalaikes politines reformas, visų pirma laikantis naujo požiūrio derantis dėl 23 skyriaus (Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės) ir 24 skyriaus (Teisingumas, laisvė ir saugumas), reikės tvirtos politinės valios ir didesnių administracinių gebėjimų. Stojimo procesas turi būti įtraukus ir visuose jo etapuose turi dalyvauti pilietinė visuomenė. Ataskaitiniu laikotarpiu Juodkalnija daugiausia dėmesio skyrė tam, kad būtų parengti visapusiški veiksmų planai, kuriais remdamasi šalis vykdys su teisine valstybe susijusias reformas. Birželio mėn. vyriausybė priėmė šiuos veiksmų planus ir taip patenkino nustatytus 23 ir 24 skyrių atidarymo kriterijus. Priėmus šiuos veiksmų planus, Komisija rugpjūčio mėn. rekomendavo atidaryti šiuos skyrius, o rugsėjo mėn. Taryba paprašė Juodkalnijos pateikti derybines pozicijas. Darbas tęsiamas laikantis naujojo požiūrio į šiuos skyrius, kaip nustatyta Juodkalnijos derybų programoje. Tikrinimo posėdžiai dėl visų derybų skyrių baigti 2013 m. birželio mėn. pabaigoje. Jau preliminariai baigtos derybos dėl dviejų skyrių (Mokslas ir moksliniai tyrimai; Švietimas ir kultūra). Nustatyti šešių derybų skyrių (Laisvas asmenų judėjimas; Įsisteigimo teisė ir laisvė teikti paslaugas; Konkurencijos politika; Žemės ūkis ir kaimo plėtra; Maisto sauga, veterinarijos ir fitosanitarijos politika; Regioninė politika ir struktūrinių priemonių koordinavimas) atidarymo kriterijai. Viešojo administravimo reforma laikoma prioritetu siekiant užtikrinti, kad Juodkalnija pajėgtų taikyti acquis, spręstų politizavimo problemą ir didintų valstybės tarnybos skaidrumą bei valstybės tarnautojų profesionalumą. Pastarųjų mėnesių įvykiai, visų pirma tariamas viešųjų lėšų naudojimas politiniais tikslais, parodė, kad svarbu didinti piliečių pasitikėjimą valdžios institucijomis. Šiomis aplinkybėmis būtina sparčiai užbaigti nuodugnius tyrimus ir imtis tinkamų veiksmų. Taip pat būtina imtis tolesnių veiksmų atsižvelgiant į parlamento grupės dėl rinkimų proceso darbą. Juodkalnija taip pat turi užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro nuolat teikiamas rekomendacijas dėl rinkimų įstatymų, ir aiškiai visiems priimtinu būdu atskirti viešuosius ir partijų interesus. Juodkalnija ir toliau pakankamai atitinka narystės ES politinius kriterijus. Po parlamento ir prezidento rinkimų, vykusių atitinkamai 2012 m. spalio mėn. ir 2013 m. gegužės mėn., šalies strateginis prioritetas – tikslas įstoti į ES – nepasikeitė. Nors šiuos rinkimus ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras įvertino kaip surengtus profesionaliai ir veiksmingai, buvo užfiksuota tam tikrų trūkumų. Opozicija nepripažino prezidento rinkimų rezultatų, todėl didžiausia opozicijos grupė du mėnesius boikotavo parlamentą. Boikotas užbaigtas įvairioms partijoms pasiekus susitarimą sukurti dvi parlamentines komisijas, kurios tirtų tariamą viešųjų lėšų naudojimą politiniais tikslais ir parengtų rekomendacijas, kaip tobulinti rinkimų procesą. Parlamento komitetas, tiriantis tariamą viešųjų lėšų naudojimą, darbą užbaigė liepos mėn. Parlamentui nepavyko pasiekti susitarimo dėl išvadų, kuriomis, be kita, būtų nustatyta politinė atsakomybė, todėl parengta tik techninė ataskaita. Kol kas neužtikrinami tolesni teisminiai veiksmai. Darbo grupė, kuriai pavesta užduotis didinti pasitikėjimą rinkimo procesu, jau priėmė įstatymo dėl bendro rinkėjų sąrašo projektą, kuris pakeistų įstatymą dėl bendro rinkėjų registro, taip pat įstatymo dėl asmens tapatybės kortelių pataisų projektą. Teisinės valstybės srityje parlamentas pagaliau priėmė ilgai lauktas konstitucijos pataisas, kuriomis stiprinamas teisminių institucijų nepriklausomumas ir kurios iš esmės atitinka Venecijos komisijos rekomendacijas. Juodkalnija aktyviai palaiko regioninį ir tarptautinį policijos ir teisminį bendradarbiavimą. Nors paskelbti keli nuosprendžiai su narkotikų kontrabanda susijusiose bylose, vos kelios bylos buvo susijusios su tokiais nusikaltimais kaip prekyba žmonėmis ir pinigų plovimas. Panaikinti kai kurie pirmos instancijos teismų organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos bylose priimti nuosprendžiai. Didelį susirūpinimą kelią nebaudžiamumas už netinkamą elgesį su kalinamaisiais. Juodkalnija užėmė pirmaujančias pozicijas skatindama regioninį bendradarbiavimą, visų pirma pasiūliusi sukurti šešių Vakarų Balkanų šalių grupę. Kalbant apie Tarptautinį baudžiamąjį teismą, Juodkalnija toliau taiko 2007 m. su JAV sudarytą dvišalį susitarimą dėl imuniteto, pagal kurį suteikiamos išimtys netaikyti Teismo jurisdikcijos. Juodkalnija turi prisiderinti prie ES pozicijos. Ateityje Juodkalnija turi užtikrinti, kad būtų imtasi politinių ir tolesnių teisminių veiksmų dėl tariamo viešųjų lėšų naudojimo partijų politiniais tikslais. Šalis taip pat turi siekti, kad parlamento grupė dėl rinkimų proceso tinkamai atliktų jai pavestą užduotį, ir priimti teisines ir kitas priemones, kuriomis išplečiama politinė parama ir stiprinamas visuomenės pasitikėjimas rinkimų procesu ir valstybinėmis institucijomis. Visuomenės pasitikėjimo valstybe stiprinimas glaudžiai susijęs su tolesniu teisinės valstybės stiprinimu. Todėl itin svarbu, kad Juodkalnija veiksmingai ir laiku įgyvendintų veiksmų planus šiose srityse. Stiprinant sąžiningumo garantijas ir užtikrinant nuopelnais pagrįstas pareigūnų skyrimo procedūras, ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas reformoms, kuriomis didinamas teisminių institucijų nepriklausomumas, atskaitomybė ir profesionalumas. Šiuo atžvilgiu svarbu įgyvendinti konstitucijos pataisas. Juodkalnija taip pat turi siekti rezultatų sistemingai tirdama korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo bylas ir vykdydama baudžiamąjį persekiojimą, įskaitant su aukštais pareigūnais susijusiose bylose, taip pat taikyti sankcijas, kurios atitinka padarytų nusikaltimų sunkumą. Būtina stiprinti saviraiškos laisvę – tinkamai tirti visus žurnalistų patirto smurto ir grasinimų atvejus ir nuteisti kaltuosius. Daugiau dėmesio būtina skirti tam, kad būtų šalinami trūkumai, susiję su teisminių ir teisėsaugos institucijų užtikrinama žmogaus teisių apsauga, ypač pažeidžiamų grupių atvejais. Romai patiria diskriminaciją, visų pirma neužtikrinamos jų socialinės ir ekonominės teisės, jiems nepakankamai atstovaujama politiniu lygmeniu. Aktyvistai, ginantys lesbiečių, gėjų, biseksualų, translyčių ir interseksualių asmenų (LGBTI) interesus, vis dar patiria diskriminaciją, tokie išpuoliai dažnai neregistruojami, o bausmės turi būti griežtinamos. Teigiami pokyčiai – priimtas viešojo sektoriaus reorganizavimo planas ir įsigaliojęs naujas įstatymas dėl valstybės tarnautojų. Sąžiningas ir konkurencingas valstybės tarnautojų įdarbinimas – būtina profesionalios administracijos sąlyga. Susirūpinimą kelia atsistatydinimo pareiškimai, kuriuose nenurodyta data; tokie pareiškimai turėtų būti grąžinti juos pasirašiusiems tarnautojams. Vertinant pagal ekonominius kriterijus, Juodkalnija padarė tam tikrą tolesnę pažangą kurdama veikiančią rinkos ekonomiką. Šalis turėtų būti pajėgi atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas Sąjungoje vidutinės trukmės laikotarpiu, su sąlyga, kad ji toliau šalins esamus trūkumus vykdydama tinkamą makroekonominę politiką ir struktūrines reformas. 2012 m. šalyje prasidėjusi recesija baigėsi 2013 m. Turizmo sektoriaus atsparumas, tiesioginės užsienio investicijos ir išaugęs elektros energijos eksportas paskatino ekonomikos atsigavimą ir kompensavo silpną vidaus paklausą. Einamosios sąskaitos deficitas mažėja, tačiau tebėra labai didelis. Liepos mėn. pradėta aliuminio gamintojo KAP bankroto procedūra, kuri, atsižvelgiant į didelius neapibrėžtuosius įsipareigojimus, kelia pavojų viešiesiems finansams. Nedarbas išliko labai aukštas. Pirmą kartą po ketverių metų kredito augimas buvo teigiamas, tačiau aukštas neveiksnių paskolų lygis vis dar neigiamai veikia bankų kapitalizaciją ir sykiu kredito pasiūlą. Siekdama spręsti dabartinius ekonominius uždavinius ir sumažinti išorės disbalansą, Juodkalnija turi didinti konkurencingumą – gerinti našumą ir pritraukti tiesioginių užsienio investicijų kituose nei turizmo ir nekilnojamojo turto sektoriuose. Pastangoms kurti tinkamą verslo aplinką kenkia silpna teisinė valstybė ir korupcija. Siekiant mažinti aukštą nedarbo lygį, būtina spręsti darbo jėgos įgūdžių paklausos ir pasiūlos neatitikimo problemą ir leisti įmonėms savarankiškiau nustatyti darbo užmokesčio lygį. Taip pat būtina stiprinti valstybinę užimtumo tarnybą, kad būtų vykdoma aktyvi darbo politika ir kuriama įtrauki bei veiksminga darbo rinka. Valdžios institucijos turėtų objektyviai įvertinti aliuminio konglomerato gyvybingumą rinkos sąlygomis ir rasti geriausią sprendimą nedidinant neigiamo poveikio viešiesiems finansams. Turėtų būti tęsiamas fiskalinis konsolidavimas ir renkamos mokestinės nepriemokos. Susirūpinimą tebekelia labai didelė neveiksnių paskolų dalis, todėl būtina stiprinti bankų priežiūrą, kad būtų užtikrinti tinkami atidėjiniai. Neoficialus sektorius tebėra didelė problema. Kalbant apie gebėjimą prisiimti narystės ES įsipareigojimus, Juodkalnijos ir ES acquis suderinimo lygmuo yra nevienodas. Daugelyje sričių spręstinas uždavinys – administracinių gebėjimų stiprinimas. Su tokiais skyriais kaip viešieji pirkimai, bendrovių teisė, intelektinės nuosavybės teisė, informacinė visuomenė ir žiniasklaida, mokesčiai, įmonių ir pramonės politika, susijusiose srityse Juodkalnijos pažanga yra pakankama, todėl Komisija rekomendavo pradėti stojimo derybas. Kitose srityse, pvz., laisvo prekių judėjimo; įsisteigimo teisės ir laisvės teikti paslaugas; žemės ūkio ir kaimo plėtros; maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politikos; regioninės politikos ir struktūrinių priemonių koordinavimo, nustatyti derybų skyrių atidarymo kriterijai, taip pat – derinimo su acquis strategijos. Šiais kriterijais Juodkalnija turėtų remtis imdamasi veiksmų ateinančiais mėnesiais. Kalbant apie skyrių Konkurencijos politika, būtina skubiai parengti aliuminio gamintojo KAP restruktūrizavimo planą, kad Juodkalnija laikytųsi įsipareigojimų pagal stabilizacijos ir asociacijos susitarimą. Aplinkos ir kovos su klimato kaita srityje būtina dėti daugiau pastangų ir vykdyti strategiškesnį planavimą, kad būtų užtikrintas acquis suderinimas ir įgyvendinimas. Serbija 2013-ieji Serbijai buvo istoriškai svarbūs metai siekiant narystės Europos Sąjungoje. Serbija aktyviai ir konstruktyviai bendradarbiavo siekdama regimo ir ilgalaikio santykių su Kosovu pagerėjimo. Balandžio mėn. Serbija, dalyvaudama dialoge, kuris vyko tarpininkaujant ES, pasiekė Pirmąjį susitarimą dėl santykių normalizavimo principų, kuris gegužės mėn. papildytas visapusišku įgyvendinimo planu. Abi šalys visų pirma susitarė, kad nė viena pusė neblokuos ar kitų neragins blokuoti pažangos kelyje į ES. Tai esminis šių dviejų šalių santykių pokytis. Toliau tęstas Pirmojo susitarimo įgyvendinimas ir šalyje jau pasiekta negrįžtamų pokyčių. Šalys taip pat pasiekė susitarimų dėl energetikos ir telekomunikacijų. Taip pat padaryta pažanga įgyvendinant susitarimus, kurie pasiekti palaikant dialogą techniniais klausimais; Serbijos bendradarbiavimas su EULEX toliau gerėjo keliose srityse. Serbija suteikė reformoms naują postūmį ir aukštu lygiu palaikė daugiau ryšių su kaimyninėmis šalimis, siekdama teigiamai prisidėti prie regioninio bendradarbiavimo. Serbija ėmėsi tam tikrų priemonių fiskalinei padėčiai ir verslo aplinkai gerinti. Šalies teisės aktai toliau derinti su ES teisės aktų reikalavimais įvairiose srityse; šis procesas dabar stebimas pagal 2013–2016 m. nacionalinį acquis priėmimo planą. Rugsėjo 1 d. įsigaliojo ES ir Serbijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimas. Atsižvelgiant į padarytą didelę pažangą, pradėtas naujas Serbijos ir Europos Sąjungos santykių etapas. Birželio 28 d. Europos Vadovų Taryba, atsižvelgdama į balandžio 22 d. Komisijos rekomendaciją, priėmė sprendimą pradėti stojimo derybas su Serbija. Liepos 22 d. Komisija Tarybai pateikė pasiūlymą dėl derybų programos. Rugsėjo mėn. Komisija pradėjo analitinį ES acquis tikrinimą. Netrukus Taryba turi priimti derybų programą, kurią turi patvirtinti Europos Vadovų Taryba, kad vėliausiai 2014 m. sausio mėn. būtų surengta pirma tarpvyriausybinė konferencija dėl Serbijos stojimo. Prasidėjus šiam naujam ES ir Serbijos santykių etapui, kuris pareikalaus daug pastangų, šalis turės dar labiau stengtis visiškai tenkinti visus narystės kriterijus. Per visą stojimo procesą taip pat bus svarbu reguliariai informuoti visuomenę apie stojimo proceso naudą ir galimybes, atsiversiančias visiems Serbijos piliečiams. Spręsdama svarbiausius kylančius uždavinius, Serbija ypatingą dėmesį turės skirti svarbiausioms su teisine valstybe susijusioms sritims, visų pirma teisminių institucijų reformos įgyvendinimui, kovai su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, viešojo administravimo reformai, svarbiausių institucijų nepriklausomumui, žiniasklaidos laisvei, kovai su diskriminacija ir mažumų apsaugai. Serbija turi toliau tvirtai laikytis įsipareigojimo normalizuoti santykius su Kosovu ir įgyvendinti visus susitarimus, pasiektus palaikant dialogą, įskaitant tinkamą bendradarbiavimą su EULEX. Serbija turi užbaigti Pirmojo susitarimo įgyvendinimą, visų pirma su policija, teisingumu ir savivaldos rinkimais Kosove susijusias nuostatas. Svarbu, kad Serbija toliau skatintų aktyvų Kosovo serbų dalyvavimą būsimuose vietos rinkimuose Kosove. Dar nėra užtikrinama, kad visapusiškai būtų taikomas įtraukaus regioninio bendradarbiavimo principas, taip pat kad būtų vengiama tokių problemų, kokios kilo Pietryčių Europos šalių bendradarbiavimo proceso aukščiausio lygio susitikime. Tikimasi, kad Serbija toliau aktyviai prisidės prie regioninio bendradarbiavimo ir susitaikymo. Serbija pakankamai tenkina politinius kriterijus. Vyriausybė aktyviai laikėsi ES integracijos darbotvarkės; pasiektas sutarimas priimant svarbiausius politikos sprendimus ir stiprinamas konsultavimosi procesas. Parlamento veikla tapo skaidresnė, tinkamiau vyksta konsultacijų dėl teisės aktų procesas ir užtikrinama vykdomosios valdžios priežiūra. Tačiau parlamentas vis dar dažnai taiko skubos procedūras, dėl kurių sutrumpėja teisės aktų projektų tikrinimo laikas ir tam skirtos diskusijos. Serbija ypatingą dėmesį skyrė teisinės valstybės stiprinimui – svarbiausiam klausimui laikantis naujojo požiūrio į 23 skyrių (Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės) ir 24 skyrių (Teisingumas, laisvė ir saugumas). Po išsamių konsultacijų Serbija priėmė visapusiškas naujas strategijas svarbiausiose teisminių institucijų, kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir diskriminacija srityse. Regimai suaktyvėjo su korupcija susiję tyrimai, taip pat su aukšto rango pareigūnais susijusiose bylose. Regioninis ir tarptautinis bendradarbiavimas taip pat padėjo