Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl Liuksemburgo 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Liuksemburgo stabilumo programos /* COM/2012/0315 final - 2012/ () */





Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl Liuksemburgo 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Liuksemburgo stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją[2], atsižvelgdama į Europos Komisijos rezoliucijas[3], atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas, atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Europos Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; (2) 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių[4], kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką; (3) 2011 m. liepos 12 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl Liuksemburgo 2011 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl atnaujintos 2011–2014 m. Liuksemburgo stabilumo programos; (4) 2011 m. lapkričio 23 d. Komisija patvirtino antrąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas antras ex ante ir integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“. 2012 m. vasario 14 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą[5], kurioje nenurodė, kad Liuksemburgas yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; (5) 2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti krizės sukeltas socialines pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; (6) 2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Taryba taip pat paragino valstybes nares, prisijungusias prie pakto „Euro plius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad juos būtų galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas; (7) 2012 m. balandžio 27 d. Liuksemburgas pateikė savo 2012 m. stabilumo programą, apimančią 2012–2015 m. laikotarpį, ir savo 2012 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; (8) remdamasi 2012 m. stabilumo programos vertinimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Visų pirma, 2012 ir 2013 m. programos scenarijus labai panašus į Komisijos 2012 m. pavasario prognozę. Vidutinės trukmės laikotarpio deficito projekcijos pagrįstos gana optimistiniu augimo scenarijumi, didesniu už potencialų augimą, tačiau kur kas mažesniu už vidutinišką ankstesnį lygį. Programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – sumažinti deficitą nuo 1,5 % 2012 m. iki 0,9 % 2014 m., įgyvendinant maždaug 1,2 % BVP konsolidavimo priemonių paketą ir suteikiant daugiau galimybių veikti neigiamų sukrėtimų atveju. Programoje patvirtintas ankstesnis vidutinės trukmės laikotarpio tikslas – 0,5 % struktūrinis perviršis. Tačiau šis vidutinės trukmės laikotarpio tikslas negali būti laikomas patenkinamu atsižvelgiant į Stabilumo ir augimo pakto nuostatas, nes remiantis dabartine politika ir projekcijomis atrodo, kad šiuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslu nepakankamai atsižvelgiama į numanomus su visuomenės senėjimu susijusius įsipareigojimus, nors skolos lygis ir mažesnis už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Be to, remiantis Komisijos 2012 m. pavasario prognoze ir programoje (perskaičiuotu) struktūriniu biudžeto balansu, nuo 2012 m. Liuksemburgas turėtų smarkiai nutolti nuo savo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Planuojama, kad valdžios sektoriaus išlaidų augimas, neatsižvelgiant į diskrecines pajamų priemones, bus daug didesnis už Stabilumo ir augimo pakte nustatytą išlaidų kriterijų. Bendroji valdžios sektoriaus skola – 20 % BVP – yra mažesnė nei Sutartyje nustatyta pamatinė vertė. (9) 2012 m. sausio 20 d. Liuksemburgo vyriausybė priėmė privačiojo ir viešojo sektorių pensijų sistemos reformos įstatymo projektą. Reforma apims kai kuriuos taisomuosius mechanizmus, kurie būtų taikomi pablogėjus sistemos finansinei padėčiai, ir labai dosnaus išmokų apskaičiavimo metodo adaptacijas. Tačiau naujas apskaičiavimo metodas bus įvestas palaipsniui, per labai ilgą 40-ies metų laikotarpį. Be to, ankstyvo išėjimo į pensiją galimybės iš esmės lieka nepakitusios ir nebuvo pasiūlyta priemonių nustatytą pensinį amžių susieti su tikėtina gyvenimo trukme. Apskritai Liuksemburgas žengia teisinga kryptimi, tačiau neatrodo, kad siūloma reforma būtų pakankama ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo garantija; (10) 2012 m. sausio mėn. nacionalinis parlamentas priėmė įstatymą, kuriuo, siekiant padidinti Liuksemburgo ekonomikos konkurencingumą, 2012–2015 m. ribojamas automatinio darbo užmokesčio indeksavimo taikymas. Išskyrus galimą bazinio indekso pakeitimą, vyriausybė nepranešė apie jokius papildomus ketinimus atlikti nuolatinę darbo užmokesčio nustatymo sistemos peržiūrą. Nors šiuo metu Liuksemburgo našumas yra labai aukštas, našumo didėjimo galimybės tampa vis labiau ribotos. Siekiant neprarasti ilgalaikio Liuksemburgo ekonomikos konkurencingumo, konsultuojantis su socialiniais partneriais ir atsižvelgiant į nacionalinę praktiką reikia nuolatos peržiūrėti darbo užmokesčio nustatymo sistemą; (11) kovodamas su gana aukštu jaunimo nedarbu Liuksemburgas ėmėsi tam tikrų svarbių ir įtikimų priemonių. Tačiau siekiant palengvinti jaunimo integravimąsi į darbo rinką, reikalinga nuosekli strategija, kad, inter alia, stiprėtų savivaldybių bendradarbiavimas, o įdarbinimo tarnybos būtų veiksmingesnės. Didesnės investicijos į mokymą ir švietimą būtų naudingos jauniems darbo ieškantiems žmonėms, ypač tiems, kurių išsilavinimo lygis yra žemesnis; (12) numatoma, kad Liuksemburgas susidurs su sunkumais siekdamas 2020 m. šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) išmetimo mažinimo tikslo. Remiantis naujausiomis 2020 m. projekcijomis, parengtomis atsižvelgiant į taikomas priemones, numatoma, kad 2005–2020 m. Liuksemburgo sektoriuose, kuriems netaikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas padidės 9 %, tuo tarpu nustatytas tikslas – 20 % sumažėjimas. Didžiausias šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo šaltinis – kelių transporto sektorius, kuris turi didelį potencialą mažinti šių išmetamų dujų kiekį. Transporto degalų kaina išlieka viena iš mažiausių ES, o tai skatina „degalų turizmą“ ir neigiamus išorės veiksnius – taršą ir transporto grūstis. Norint sumažinti išmetamą ŠESD kiekį, reikalingos papildomos priemonės, jei ne, teks panaudoti brangiai kainuojančius lankstumo mechanizmus; (13) Liuksemburgas prisiėmė tam tikrų įsipareigojimų pagal paktą „Euro plius“. Šie įsipareigojimai, taip pat 2011 m. prisiimti ir įgyvendinami įsipareigojimai, yra susiję su konkurencingumo gerinimu, užimtumo didinimu ir finansinio stabilumo stiprinimu. Komisija įvertino, kaip įgyvendinami pagal paktą „Euro plius“ prisiimti įsipareigojimai. Į šio vertinimo rezultatus buvo atsižvelgta rengiant rekomendacijas; (14) atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Liuksemburgo ekonominės politikos analizę. Ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Liuksemburgo politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos rekomendacijų 1–5 punktuose toliau; (15) atsižvelgdama į šį vertinimą Taryba išnagrinėjo Liuksemburgo stabilumo programą ir savo nuomonę[6] visų pirma pateikė 1 rekomendacijoje, REKOMENDUOJA Liuksemburgui 2012–2013 m. imtis šių veiksmų: 1. Išlaikyti patikimą fiskalinę būklę, koreguojant bet kokį nukrypimą nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo, kuriuo užtikrinamas ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas, visų pirma atsižvelgiant į numanomus su visuomenės senėjimu susijusius įsipareigojimus. To siekiant sustiprinti ir griežtai įgyvendinti biudžeto strategiją, kartu imantis pakankamai tikslių priemonių 2013 ir vėlesniais metais, įskaitant išlaidų kriterijaus laikymąsi. 2. Didinti pasiūlytos pensijų reformos poveikį: greičiau įgyvendinti priemones, kuriomis būtų pažabotos su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos, imtis papildomų priemonių, kuriomis būtų padidintas vyresnio amžiaus darbuotojų dalyvavimas, visų pirma mažinant ankstyvą išėjimą į pensiją ir imantis veiksmų, kuriais teisės aktais nustatytas pensinis amžius būtų susietas su tikėtina gyvenimo trukme, kad būtų užtikrintas ilgalaikis pensijų sistemos tvarumas. 3. Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir atsižvelgiant į nacionalinę praktiką, imtis papildomų priemonių pertvarkyti derybų dėl darbo užmokesčio ir darbo užmokesčio indeksavimo sistemą, kad nebūtų prarastas ilgalaikis Liuksemburgo ekonomikos konkurencingumas, visų pirma po 2014 m. išlaikyti šiuo metu taikomą vienų metų indeksavimo intervalą ir mažinti energijos ir kitų kintamų elementų poveikį baziniam indeksui. 4. Toliau stengtis mažinti jaunimo nedarbą, skatinant aktyvesnį suinteresuotųjų šalių dalyvavimą ir stiprinant mokymo bei švietimo priemones, pirmiausia skirtas asmenims, kurių išsilavinimo lygis yra žemas, kuriomis būtų užtikrinta, kad jaunų darbuotojų įgūdžiai ir kvalifikacija geriau atitiktų darbo rinkos paklausą. 5. Užtikrinti, kad būtų įvykdyti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo tikslai sektoriuose, kuriems netaikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, pirmiausia, į mokesčių sistemą įtraukiant ekologijos klausimus. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. [2] COM(2012) 315 final. [3] P7_TA(2012) 0048 ir P7_TA(2012) 0047. [4] 2012 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimas 2012/238/ES. [5] COM(2012) 68 final. [6] Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.