EUROPOS KOMISIJA Strasbūras, 2017 06 13 COM(2017) 323 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS VADOVŲ TARYBAI IR TARYBAI



Šeštoji pažangos, padarytos įgyvendinant ES ir Turkijos pareiškimą, ataskaita



Šeštoji pažangos, padarytos įgyvendinant ES ir Turkijos pareiškimą, ataskaita Įvadas Šioje šeštojoje ataskaitoje aptariamu laikotarpiu įgyvendinant 2016 m. kovo 18 d. ES ir Turkijos pareiškimą, toliau buvo užtikrinamas veiksmingas migracijos srautų valdymas palei rytinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutą ir įsivyravo ankstesnėse ataskaitose aprašyta tendencija. Neteisėtų sienos kirtimo atvejų skaičius išliko nedidelis (nuo penktosios ataskaitos paskelbimo – vidutiniškai 52 per dieną). Nepaisant neseniai įvykusių tragiškų įvykių, žūvančiųjų Egėjo jūroje skaičius taip pat labai sumažėjo. Vis dėlto iššūkių netrūksta – kadangi iš Graikijos salų į Turkiją vis dar grąžinama mažiau asmenų, nei jų naujai atvyksta, padėtis salose esančiuose migrantų antplūdžio valdymo centruose blogėja. Taigi tebėra svarbu pirmumo tvarka skubiai padidinti su prieglobsčio bylomis susijusių apeliacijų proceso veiksmingumą ir migrantų grąžinimo iš salų pajėgumus, ypač atsižvelgiant į tai, kad atėjus vasaros sezonui sienos kirtimo atvejų skaičius gali keistis. Pasiekta pažangos ir įgyvendinant visas kitas pareiškimo nuostatas, taip pat ir sparčiau perkeliant Sirijos pabėgėlius iš Turkijos į ES. Taip pat buvo toliau nepertraukiamai įgyvendinama Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonė. Iš 3 mlrd. EUR, skirtų 2016–2017 m. laikotarpiui, iš viso jau paskirstyta 2,9 mlrd. EUR (rengiant ankstesnę ataskaitą buvo 2,2 mlrd. EUR), pasirašytos sutartys dėl 47 projektų, kurių bendra vertė yra 1 572 mlrd. EUR (anksčiau buvo 1 495 mlrd. EUR), ir visi jie jau pradėti įgyvendinti. Mokėjimai pasiekė 811 mln. EUR sumą (buvo 750 mln. EUR). 2017 m. gegužės 25 d. įvykusiame susitikime pirmininkai J.-C. Junckeris ir D. Tuskas ir Prezidentas R.T. Erdoğanas pabrėžė, kad ES ir Turkijos pareiškimui tenka pagrindinis vaidmuo bendromis pastangomis dorojantis su migracijos iššūkiu, ir išreiškė bendrą ryžtą toliau dirbti, kad jis būtų sėkmingai įgyvendinamas. 1.Dabartinė padėtis Nuo tada, kai paskelbta penktoji ataskaita, iš Turkijos į Graikijos salas (nuo 2016 m. vasario 27 d. iki birželio 8 d.) atvyko iš viso 5 303 pabėgėliai, taigi kasdien vidutiniškai 52 asmenys. Tai daug mažiau nei ankstesniais metais tuo pačiu metu (nuo vasario 27 d. atvyko apie 40 000 asmenų) ir mėnesį iki pareiškimo paskelbimo (tada kasdien atvykdavo vidutiniškai per 1 700 asmenų). Vis dėlto gerėjant orams yra požymių, kad neteisėto migrantų gabenimo veikla gali suintensyvėti – tai rodo išaugę į Graikijos salas atvykusiųjų ir Turkijos valdžios institucijų žemyninėje dalyje sulaikytų asmenų skaičiai. Nuo tada, kai pradėtas taikyti ES ir Turkijos pareiškimas, užregistruota, kad Egėjo jūroje nuskendo ar dingo 105 asmenys. Tai yra labai liūdinantis skaičius, tačiau jis yra daug mažesnis, nei buvo – per metus iki pareiškimo paskelbimo apie 1 150 žmonių žuvo arba buvo paskelbti dingusiais.

Turkijos valdžios institucijų prioritetas ir toliau buvo trijų milijonų pabėgėlių iš Sirijos, Irako ir kitų šalių priėmimas. Dedamos didžiulės pastangos siekiant užtikrinti tinkamas jų priėmimo ir gyvenimo sąlygas. Tai taip pat padėjo sumažinti neteisėtai sieną kertančių sirų srautą. Geresnis koordinavimas ir bendradarbiavimas ES koordinatorius ir toliau glaudžiai bendradarbiauja su visais susijusiais partneriais ir stebi, kaip praktiškai taikomas pareiškimas ir bendrai su Graikijos valdžios institucijomis parengtas ES ir Turkijos pareiškimo įgyvendinimo bendras veiksmų planas. Bendrą veiksmų planą patvirtino gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba ir ji paragino Graikiją bei visas valstybes nares užtikrinti jo įgyvendinimą. Nuo praėjusios ataskaitos paskelbimo salose ypač stengtasi paspartinti prieglobsčio procedūras, visų pirma antrosios instancijos, ir didinti sulaikymo prieš išsiuntimą ir sulaikymo pajėgumus. Kartu Komisija padėjo Graikijos valdžios institucijoms salose užtikrinti geresnį koordinavimą, valdymą, saugą ir saugumą; gerinti salose priėmimo infrastruktūrą ir gyvenimo sąlygas; skubiau į specialius objektus žemyninėje Graikijos dalyje perkelti migrantus, kuriems taikoma įprastinė prieglobsčio procedūra, įskaitant pažeidžiamas asmenų grupes. Padidinti grąžinimo mastą padėjo ir Komisijos rekomendacijos dėl grąžinimo veiksmingumo padidinimo įgyvendinant Grąžinimo direktyvą taikymas. Ypatingas dėmesys skirtas priemonėms, kuriomis užtikrinama veiksminga pažeidžiamų asmenų grupių apsauga, pavyzdžiui, dar kartą pabrėžta, kad migrantų priėmimo vietose, įskaitant visus migrantų antplūdžio valdymo centrus, kuriuose yra vaikų, būtina paskirti vaikų apsaugos pareigūnus. Norint, kad ES agentūros galėtų veiksmingai remti ES ir Turkijos pareiškimo įgyvendinimą, ir toliau būtina, kad valstybės narės skubiai ir reikšmingai reaguotų į Europos prieglobsčio paramos biuro ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų nustatytus poreikius, tarp kurių – specifikacijas atitinkančių pareigūnų komandiravimas pakankamai ilgam laikui. Nepaisant to, ankstesnėse ataskaitose nurodyti trūkumai dar nėra visiškai pašalinti. Birželio 9 d. duomenimis, Europos prieglobsčio paramos biuras Graikijoje yra dislokavęs 101 vertėją žodžiu ir 100 valstybių narių ekspertų. Iš jų 99 dirba migrantų antplūdžio valdymo centruose, o 85 nagrinėja bylas. Tai reiškia, kad šiuo metu trūksta dar 50 ekspertų. 891 Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų pareigūnas dalyvauja bendroje operacijoje „Poseidon“, iš jų 88 pareigūnai prisideda prie pareiškime numatytos readmisijos. Bendros operacijos „Poseidon“ ir pagal ES ir Turkijos pareiškimą įgyvendinamos readmisijos reikmėms iki birželio pabaigos trūks 13, o nuo liepos mėn. iki rugpjūčio vidurio – 43 ekspertų. Neseniai valstybių narių komandiruotų ir Europolo parengtų kviestinių pareigūnų rezervas padidintas iki 278 pareigūnų. Rezervas sukurtas tam, kad prireikus jie galėtų padėti ten, kur reikia. Rotacijos principu jie siunčiami trims mėnesiams į penkis Graikijos migrantų antplūdžio valdymo centrus ir atlieka antrines saugumo patikras. Naudojamų kviestinių pareigūnų skaičius gali kisti kas savaitę; šiuo metu migrantų antplūdžio valdymo centruose jų dirba 15. Be to, du pareigūnai koordinavimo tikslais yra komandiruoti į Europos regioninę specialiosios paskirties grupę Pirėjuje. Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos ir toliau bendradarbiavo su NATO – vykdė išankstinio įspėjimo ir stebėjimo veiklą, keitėsi operatyvine informacija, taip pat ir su Graikijos bei Turkijos pakrančių apsaugos tarnybomis. Turkijos pakrančių apsaugos tarnyba savo pusėje toliau aktyviai patruliavo ir užkirto kelią išvykimui iš Turkijos. Be to, 2017 m. balandžio 29 d. Turkija į savo Įstatymą dėl užsieniečių ir tarptautinės apsaugos įtraukė priemones dėl neteisėtai žmonėms gabenti naudojamų transporto priemonių konfiskavimo. Faktai rodo, kad dabar neteisėtai žmones gabenantiems asmenims iš pirmo karto nebepavyksta perkelti žmonių per Egėjo jūrą. Informavimo iniciatyvos 2017 m. gegužės viduryje pradėjo veikti daugiakalbis internetinis informacijos portalas „InfoMigrants.net“. Jo tikslas – informuoti galimus migrantus visame pasaulyje apie migracijos keliamus pavojus ir jos tikrovę. Informacijos kioskai Chijo ir Lesbo salose toliau teikia informaciją migrantams ir prieglobsčio prašytojams apie jų teises, pareigas ir galimybes, taip pat ir susijusią su prieglobsčiu bei grąžinimu. Komisija Graikijos priėmimo ir tapatybės nustatymo tarnybai pabrėžė, kaip svarbu tokius informacijos kioskus pastatyti visuose migrantų antplūdžio valdymo centruose. Šiuo metu Priėmimo ir tapatybės nustatymo tarnyba stato tokį kioską Koso saloje. Kioskų darbuotojai ir visi informacijos teikėjai salose teikia informaciją naudodamiesi tuo pačiu šablonu. Bendradarbiaudama su Graikijos valdžios institucijomis, Europos prieglobsčio paramos biuru, Tarptautine migracijos organizacija ir Jungtinių Tautų vyriausiuoju pabėgėlių reikalų komisaru, Komisija ką tik baigė rengti informacinę medžiagą, skirtą dalyti neteisėtai į Graikijos salas atvykstantiems asmenims. Ši informacinė medžiaga perduota Priėmimo ir tapatybės nustatymo tarnybai, kad būtų naudojama migrantų antplūdžio valdymo centruose.

Pagrindiniai uždaviniai ir tolesni žingsniai ·Valstybės narės turi nedelsdamos skirti Europos prieglobsčio paramos biurui ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgoms reikiamus darbuotojus. ·Reikėtų toliau bendromis pastangomis įgyvendinti ES ir Turkijos pareiškimo įgyvendinimo bendrą veiksmų planą. 2.Visų naujų neteisėtų migrantų grąžinimas iš Graikijos į Turkiją Pareiškime numatyta, kad visi nauji po 2016 m. kovo 20 d. iš Turkijos į Graikijos salas atvykę neteisėti migrantai ir prieglobsčio prašytojai, kurių prašymai pripažinti nepriimtinais arba nepagrįstais, turi būti grąžinti atgal. Šios priemonės taikomos griežtai laikantis ES ir tarptautinės teisės reikalavimų ir visapusiškai paisant migrantų, kuriems gresia pavojus, negrąžinimo principo. Esama padėtis Nuo ankstesnės ataskaitos paskelbimo iki birželio 9 d. pagal ES ir Turkijos pareiškimą grąžinta 311 asmenų (tarp jų 42 sirai), atvykusių į Graikiją iš Turkijos. Kiti asmenys buvo iš Pakistano (163), Alžyro (37), Bangladešo (35), Maroko (8), Nepalo (7), Ganos (5), Nigerijos (3), Kamerūno (3), Irako (1), Afganistano (1), Egipto (1), Kongo (1), Dramblio Kaulo Kranto (1), Haičio (1), Senegalo (1) ir Palestinos (1). Iš viso nuo ES ir Turkijos pareiškimo paskelbimo į Turkiją grąžinti 1 798 migrantai. Iš Graikijos salų į Turkiją grąžintų asmenų skaičius tebėra gerokai mažesnis nei naujai atvykstančių, todėl salose esantys migrantų antplūdžio valdymo centrai nuolat yra perpildyti. Taip yra visų pirma todėl, kad Graikijos salose yra susikaupę labai daug antrosios instancijos neišnagrinėtų prieglobsčio prašymų ir trūksta bylas nagrinėjančių pareigūnų bei sulaikymo prieš grąžinimą pajėgumų, be to, yra ir toliau aprašytų teisinių problemų. Vis dėlto, lyginant su ankstesniu laikotarpiu, grąžinimo tempas pagreitėjo ir per artimiausius mėnesius turėtų greitėti dar labiau, nes padidintas prieglobsčio sistemos pajėgumas (dabar tikimasi daugiau antrosios instancijos sprendimų), vykdoma daugiau pakartotinio sulaikymo operacijų ir padidinti objektų, kuriuose migrantai laikomi prieš išsiuntimą, pajėgumai. Siekiant, kad grąžinimo operacijos būtų veiksmingesnės, gegužės 5 d. Atėnuose surengtas antras trišalis Komisijos, Graikijos ir Turkijos susitikimas. Be kitų klausimų, jame aptartas readmisijos operacijų racionalizavimas siekiant kuo didesnio efektyvumo, keitimasis informacija apie migrantus, teigiančius, kad jie yra nelydimi nepilnamečiai, ir apie siūlomus grąžinti arba nepriimtus grąžinamus asmenis, taip pat tartasi, kaip suvaldyti didėjantį grąžinimo operacijų skaičių ir įdiegti veiksmingus ryšių kanalus, kad būtų galima keistis informacija apie numatomus grąžinti asmenis, nepriimtus dėl visuomenės saugumo ir viešosios tvarkos priežasčių. Kitą susitikimą numatoma surengti 2017 m. liepos pradžioje. Reikia toliau dėti pastangas siekiant suteikti galimybes migrantams veiksmingai savanoriškai grįžti į Turkiją arba jų kilmės šalis. Nuo ankstesnės ataskaitos paskelbimo pagal remiamo savanoriško grįžimo ir reintegracijos programą 579 migrantai savanoriškai grįžo iš Graikijos salų (ir 1 147 iš žemyninės dalies) į savo kilmės šalį. Tai reiškia, kad iš viso nuo šios programos pradžios 2016 m. ja pasinaudojo apie 8 700 migrantų. Graikija raginama visapusiškai dalyvauti ES finansuojamose jungtinėse grąžinimo programose (visų pirma, Europos reintegracijos tinklo programoje), glaudžiai ir aktyviai bendradarbiauti su pagrindinėmis pareiškimą įgyvendinančiomis agentūromis ir kuo geriau pasinaudoti teikiama finansine ir technine parama. Migrantai iš kitų šalių nei Sirija grąžinami į Turkiją laivais ir perkeliami į užsieniečių išsiuntimo centrą Kaiseryje. Ten jie supažindinami su savo teisėmis, įskaitant teisę prašyti apsaugos statuso Turkijoje. Iki šiol Turkijos valdžios institucijoms tarptautinės apsaugos prašymus yra pateikę 56 asmenys: dviem asmenims buvo suteiktas pabėgėlio statusas, 38 prašymai dar nagrinėjami, o devyni asmenys gavo neigiamus atsakymus. 707 asmenys grąžinti į savo kilmės šalį. Neseniai centre lankęsi ES institucijų atstovai įsitikino, kad jame dirbama pagal reikiamus standartus. Sirai iš Graikijos salų grąžinami lėktuvu ir apgyvendinami netoli Sirijos sienos įrengtoje pabėgėlių stovykloje, antrajame Islachijės laikino apgyvendinimo centre. ES institucijų atstovai neseniai lankėsi šiame centre ir nustatė, kad jame dirbama pagal reikiamus standartus. Sirai turi teisę prašyti laikinosios apsaugos, o tada, kai įvykdoma greita išankstinė jų registracija dėl laikinosios apsaugos, jie gali palikti centrą ir apsigyventi bet kurioje norimoje provincijoje arba, jei nori, pasilikti centre. Iki šiol buvo iš anksto registruoti visi grąžinti sirai, išskyrus šešiolika asmenų, kurie nusprendė savanoriškai grįžti į Siriją. Aštuoni sirai nusprendė pasilikti gyventi Turkijos valdžios institucijų suteiktomis apgyvendinimo sąlygomis, o 168 pasirinko gyventi kitur. Teisiniai veiksmai

Šiuo metu sprendimus dėl apeliacinių skundų dėl Graikijos prieglobsčio tarnybos priimtų pirmosios instancijos sprendimų priima dvylika apeliacinių komitetų. Dar vienas apeliacinis komitetas yra pakaitinis – jis dirba vietoj kitų komitetų, kai jie negali vykdyti veiklos (pvz., jei dėl kokių nors priežasčių nebūtų narių daugumos). Kalbant apie Graikijos salose svarstomas bylas, dėl Prieglobsčio tarnybos priimtų 4 418 neigiamų pirmosios instancijos sprendimų dėl prašymų priimtinumo ir pagrįstumo kol kas pateikti 3 554 apeliaciniai skundai. Dėl 2 088 iš 3 554 apeliacinių bylų sprendimai priimti antrojoje instancijoje (t. y. 59 proc. atvejų). Iki šiol priimti 477 apeliaciniai sprendimai dėl priimtinumo: 57 atvejais apeliaciniais antrosios instancijos sprendimais pirmosios instancijos sprendimai dėl nepriimtinumo buvo patvirtinti, o 420 atvejų apeliaciniais antrosios instancijos sprendimais pirmosios instancijos sprendimai dėl nepriimtinumo buvo panaikinti. Dėl pagrįstumo priimta 1 416 apeliacinių sprendimų: 1 399 atvejų antrosios instancijos sprendimais neigiami pirmosios instancijos sprendimai buvo patvirtinti, o septyniolika atvejų tokie neigiami sprendimai buvo panaikinti. Per ataskaitinį laikotarpį 195 apeliacinės bylos buvo baigtos dėl kitų priežasčių nei sprendimas dėl apeliacinio skundo pagrįstumo, t. y. dėl neatšaukto tiesioginio ar netiesioginio atsiėmimo. 2017 m. kovo 15 d. Graikijos Parlamentas priėmė teisines nuostatas, leidžiančias apeliaciniams komitetams naudotis pranešėjų paslaugomis, o Europos prieglobsčio paramos biurui –komandiruoti tokius pranešėjus. Niekaip nepaveikdami apeliacinių komitetų narių nepriklausomumo, pranešėjai padeda jiems priimti sprendimus – surenka bylos faktus, apelianto argumentus ir informaciją apie jo kilmės šalį. Apeliaciniams komitetams jau padeda 22 pranešėjai. Įgyvendinant šias nuostatas siekta gerinti apeliacinių komitetų darbą ir sutrumpinti laiką, kurį apeliantai turi praleisti salose laukdami antrosios instancijos sprendimo priėmimo, todėl valdžios institucijos gali suteikti tarptautinę apsaugą tiems, kuriems jos reikia, o neteisėtus migrantus nukreipti į grąžinimo procedūrą. Vis dėlto, nepaisant didesnio apeliacinių komitetų skaičiaus ir naudojimosi pranešėjų paslaugomis, sprendimai apeliaciniuose komitetuose ir toliau priimami lėtai (nuo ankstesnės ataskaitos paskelbimo maždaug 47 per savaitę). Kol kas pagal ES ir Turkijos pareiškimą jie priėmė 1 447 sprendimus – 54 dėl priimtinumo ir 1 393 dėl pagrįstumo. Graikijos valdžios institucijos pripažįsta šio klausimo svarbą ir skubą. Ne tik užtikrinama, kad apeliacinė institucija būtų tinkamai aprūpinta (pvz., biuro prekėmis ir įranga) ir kad salose pateiktos apeliacijos būtų nagrinėjamos prioritetine tvarka, bet ir pati Graikijos apeliacinė institucija toliau tobulina savo darbo eigą, pavyzdžiui, įdiegė laiko planavimo IT priemonę, kuria paskiriamas laikas interesantams, taip pat nagrinėja, ar pranešėjai bei komitetai galėtų specializuotis pagal kilmės šalis, susijusias su nagrinėjamomis bylomis. Tokiomis priemonėmis tikimasi padidinti priimamų sprendimų skaičių ir taip pagreitinti veiksmingo migrantų grąžinimo iš Graikijos salų į Turkiją tempą. 2017 m. kovo 10 d. Graikijos Valstybės Tarybos plenarinėje sesijoje buvo svarstomos bylos dėl apeliacinių komitetų sudėties konstitucingumo ir dėl to, ar Turkija gali būti laikoma saugia trečiąja šalimi, į kurią galima grąžinti du prieglobsčio prašytojus iš Sirijos, pateikusius apeliacinį skundą dėl antrosios instancijos sprendimo, kuriuo patvirtintas pirmosios instancijos sprendimas, kad jų bylos yra nepriimtinos. 2017 m. gegužės 8 d. plenarinėje sesijoje priimtas sprendimas dėl dviejų iš keturių bylų. Juo patvirtinta, kad dabartinė apeliacinių komitetų sudėtis atitinka Konstituciją. Valstybės Tarybos plenarinės sesijos sprendimai dėl dviejų likusių bylų, susijusių su Turkijos kaip trečiosios šalies saugumu, dar nepriimti, o jų priėmimo data nenustatyta. Praktiniai veiksmai Graikijos valdžios institucijų duomenimis, šiuo metu salose yra 13 968 migrantai, tačiau oficialiuose priėmimo centruose yra tik 7 450 vietų ir dar 1 223 vietos nuomojamos pagal Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro nuomos programą. Dėl Graikijos valdžios institucijoms tekusios sunkios naštos suvaldyti padėtį migrantų antplūdžio valdymo centruose yra dar sudėtingiau. Komisijos padedamos, Graikijos valdžios institucijos toliau gerino sąlygas migrantų antplūdžio valdymo centruose ir salose – gerino patalpas ir didino procedūrų veiksmingumą, kaip numatyta ES ir Turkijos pareiškimo įgyvendinimo bendrame veiksmų plane. Siekiant aktyviau vykdyti migrantų grąžinimą, 2017 m. kovo 30 d. Koso saloje atidarytas naujas sulaikymo prieš išsiuntimą centras. Šiuo metu jame yra 224 vietos, o iki 2017 m. liepos mėn. jis pradės veikti visu pajėgumu ir jame bus galima apgyvendinti 500 asmenų. Birželio mėn. taip pat planuojama užbaigti įrengti sulaikymo iki išsiuntimo patalpas Lesbo ir Samo migrantų antplūdžio valdymo centruose ir iki liepos pabaigos juose bus iš viso 996 vietos. Chijo saloje nuspręsta tokį apgyvendinimo iki išsiuntimo centrą statyti už miesto. ES regioninei specialiosios paskirties grupei padedant sukurta nuolatinė saugumo darbo grupė. Ji sudaryta iš Komisijos ir ES agentūrų saugumo ekspertų ir skirta Graikijos valdžios institucijoms patarti pagrindiniais rizikos saugumui klausimais. Visose salose yra bendrų problemų, pavyzdžiui, vėluojama oficialiai paskelbti Graikijos valdžios institucijų jau parengtus patalpų evakuacijos planus ir darbuotojams surengti evakuacijos pratybas. Nuolatiniai Graikijos koordinatoriai, kurie nuo vasario mėn. pradėjo eiti pareigas visuose migrantų antplūdžio valdymo centruose, ir toliau lieka atsakingi už bendrą migrantų antplūdžio valdymo centrų valdymą ir ypatingą dėmesį skiria saugos ir viešosios tvarkos klausimams.

Siekdama sudaryti palankesnes sąlygas grąžinimo operacijoms, Graikijos vyriausybė nustatė galutinį terminą, iki kurio galima pateikti paraišką pagal remiamo savanoriško grįžimo ir reintegracijos programą. Taip siekiama išvengti bet kokio galimo piktnaudžiavimo šia programa, ypač prieš pat grąžinimo operaciją. Siekdama prisidėti prie veiksmingo programos įgyvendinimo ir užtikrinti, kad visi nepriimti prieglobsčio prašytojai būtų informuoti apie paraiškos pateikimo terminą, Tarptautinė migracijos organizacija išplatino migrantams tikslinę informacinę brošiūrą. Ji taip pat užtikrino, kad visose penkiose salose, kuriose migrantų antplūdis yra didžiausias, nuolat būtų darbuotojų, propaguojančių šią programą ir teikiančių individualias konsultacijas. Nepaisant jau nuveiktų darbų, padėtis salose turi būti gerinama toliau. Kaip jau rašyta ankstesnėse ataskaitose, be pirmiau išvardytų veiksmų, laikotarpis tarp prieglobsčio paprašymo ir prašymo pateikimo turėtų būti sumažintas pagal Prieglobsčio procedūrų direktyvos 6 straipsnio 2 dalį, kurioje reikalaujama, kad prieglobsčio paprašęs asmuo turėtų veiksmingą galimybę prašymą pateikti kuo greičiau. Taip pat pažymėtina, kad, nors Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos bendrai finansuoja 280 Graikijos policijos pareigūnų darbą migrantų antplūdžio valdymo centruose, jų veiksmai turi būti dar geriau koordinuojami ir veiksmingesni norint ir toliau užtikrinti saugumą centruose. ES finansinė parama Graikijai Graikija pasistūmėjo į priekį taikydama nacionalines programas, finansuojamas Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo lėšomis. Komisija ir toliau padeda Graikijos valdžios institucijoms dar labiau paspartinti šių savo programų įgyvendinimą, kad joms skirtas lėšas (509 mln. EUR 2014–2020 m. laikotarpiui) Graikija optimaliai išnaudotų migracijos valdymo reikmėms. Šiam tikslui Graikijos valdžios institucijos turėtų priimti visas reikiamas teisėkūros, administracines ir operatyvines priemones, taip pat gerinti įvairių atitinkamų subjektų veiklos koordinavimą, stiprinti operatyvinius pajėgumus ir gerinti įgyvendinimo mechanizmus, be kita ko, racionalizuodamos viešojo pirkimo procedūras. Be finansavimo, kuriuo Graikija gali pasinaudoti pagal nacionalines programas, nuo migracijos krizės pradžios 2015 m. jai suteikta didelė – iš viso maždaug 356,8 mln. EUR dydžio – skubi pagalba iš Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo, kad šalis galėtų sustiprinti savo priėmimo infrastruktūrą ir migracijos, prieglobsčio ir sienų valdymo pajėgumus. 2017 m. vasario mėn. Graikijos valdžios institucijos parengė lėšų, kurių reikės priėmimo infrastruktūrai įrengti ir pradėti ja naudotis, planą. Šiuo planu stengiamasi taip koordinuoti finansavimą, kad labiausiai neatidėliotini priėmimo poreikiai Graikijoje būtų patenkinti laiku, veiksmingai ir efektyviai ir būtų išnaudojama visa įmanoma lėšų šaltinių (įskaitant ES finansuojamas nacionalines programas, skubią pagalbą iš Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo, skubią paramą pagal Skubios paramos teikimo Sąjungoje priemonę ir iš valstybės biudžeto) sinergija. 2017 m. birželio 6 d. duomenimis, pabėgėlių ir migrantų Graikijoje humanitariniams poreikiams tenkinti pagal Skubios paramos teikimo Sąjungoje priemonę jau buvo sudaryta sutarčių už 249 mln. EUR su 14 humanitarinių partnerių. Kol kas ši parama daugiausia naudojama pastogei, gryniesiems pinigams maisto ir ne maisto prekėms, pagalbai nelydimiems nepilnamečiams ir švietimui, taip pat buvo paremta būtina su sveikata susijusi veikla. Su pabėgėlių reikmėmis susijusioms išlaidoms, atitinkančioms taikomus kriterijus, dar liko nepanaudoti 196 mln. EUR. Kalbant apie pastogę, šiuo metu vis daugiau pabėgėlių (iš viso iki 30 000 asmenų) apgyvendinami nebe stovyklose, o išnuomotuose būstuose. Kalbant apie grynuosius pinigus, nuo 2017 m. gegužės 1 d. žemyninėje šalies dalyje įgyvendinama daugiafunkcė grynųjų pinigų programa apima maisto ir ne maisto prekes, siekiant pagalbos reikalingiems asmenims suteikti orias gyvenimo sąlygas. Pagrindiniai uždaviniai ir tolesni žingsniai ·Nedelsiant paspartinti prieglobsčio prašymų nagrinėjimą ir padidinti kiekvieno apeliacinio komiteto priimamų sprendimų skaičių, pirmenybę teikiant salose pateiktiems apeliaciniams skundams, ir didesniu tempu grąžinti migrantus į Turkiją pagal ES ir Turkijos pareiškimą. ·Užtikrinti, kad salose būtų reikiami priėmimo ir sulaikymo prieš išsiuntimą pajėgumai. ·Kuo skubiau priimti visas reikiamas priemones, kad per nacionalines programas Graikijai skirtas ES finansavimas būtų naudojamas laiku, veiksmingai ir efektyviai. 3.Perkėlimas iš Turkijos į ES pagal schemą „vienas už vieną“ Esama padėtis Birželio 9 d. duomenimis, iš Turkijos į ES pagal schemą „1:1“ iš viso buvo perkelti 6 254 sirai. Ataskaitiniu laikotarpiu į dešimt valstybių narių (Austriją, Belgiją, Ispaniją, Italiją, Nyderlandus, Prancūziją, Rumuniją, Suomiją, Švediją ir Vokietiją) perkelti 2 689 sirai. Šiuo metu yra patvirtinti ir perkėlimo laukia iš viso 1 458 asmenys. Kaip ir anksčiau, perkėlimas į ES vyksta žymiai sparčiau nei grąžinimas iš Graikijos salų. Tolygus perkėlimo į ES tempas turėtų būtų išlaikytas.

Valstybės narės toliau sėkmingai rengiasi tolesnėms perkėlimo operacijoms, įskaitant apsilankymus Turkijoje siekiant apklausti į ES perkeltinus kandidatus. Turkijos valdžios institucijos stengiasi pateikti asmenų, kuriuos norima perduoti, sąrašus. Nuo metų pradžios jos Jungtinių Tautų vyriausiajam pabėgėlių reikalų komisarui pateikė naujus tokius sąrašus, į kuriuos įtraukta daugiau kaip 20 000 norimų perduoti asmenų. Tokie sąrašai yra svarbūs norint užtikrinti perkėlimo tempą. Savo ruožtu ES valstybės narės Jungtinių Tautų vyriausiajam pabėgėlių reikalų komisarui pranešė apie savo šių metų perkėlimo kvotas – 2017 m. įsipareigota priimti beveik 25 000 pabėgėlių. Praktiniai veiksmai Siekdama padėti vykdyti perkėlimą į ES pagal ES ir Turkijos pareiškimą, ES atstovybė Ankaroje toliau rengė savaitinius susitikimus su atitinkamomis Turkijos valdžios institucijomis, valstybėmis narėmis, Jungtinių Tautų vyriausiuoju pabėgėlių reikalų komisaru ir Tarptautine migracijos organizacija, kurių metu buvo lyginami statistiniai duomenys ir aptariama naujausia su perkėlimo operacijomis susijusi informacija. ES atstovybė parengė ir valstybėms narėms bei Jungtinių Tautų vyriausiajam pabėgėlių reikalų komisarui perdavė perkėlimo klausimyno projektą. Šiuo klausimynu siekiama sirams, kuriuos ketinama perkelti į ES, suteikti išsamios informacijos apie konkrečias priimančias valstybes nares. Tikimasi, kad tai padės sumažinti asmenų, vėliau atsisakančių persikelti, skaičių. Jungtinių Tautų vyriausiasis pabėgėlių reikalų komisaras ir dauguma valstybių narių klausimyną įvertino palankiai ir jis turėtų netrukus būti naudojamas per Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro rengiamus pokalbius su kandidatais sirais. Pagrindiniai uždaviniai ir tolesni žingsniai ·Išlaikyti tolygų perkėlimo į ES tempą. 4.Naujų neteisėtos migracijos jūra ar sausuma maršrutų susiformavimo prevencija Nėra įrodymų, kad pastangos kontroliuoti srautus rytinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrute lėmė naujų stambių maršrutų iš Turkijos susiformavimą. Tačiau, nors Turkija ir tęsė savo operacijas „Aegean Hope“ ir „Safe Med“, per laikotarpį nuo penktosios ataskaitos paskelbimo iš Turkijos į Italiją atvyko 20 laivų, kuriuose buvo iš viso 1 389 migrantai, o į Kiprą – du laivai su 116 migrantų. Visi jie buvo sirai. Per pastaruosius šešis mėnesius Bulgarijos ir Graikijos sausumos pasienyje su Turkija neteisėto sienos kirtimo atvejų nustatyta mažai: vidutiniškai per dieną buvo užregistruojami maždaug penki neteisėto Graikijos sienos ir du Bulgarijos sienos kirtimo atvejai. Šiuo metu Bulgarijos ir Turkijos pasienyje dirba 105 Europos sienų ir pakrančių apsaugos pareigūnai. 5.Savanoriška humanitarinio priėmimo programa

Komisija toliau deda pastangas, kad dalyvaujančios šalys ir Turkija greičiau patvirtintų Savanoriškos humanitarinio priėmimo programos standartines veiklos procedūras. ES ir Turkijos pareiškime nustatyta, kad programa bus pradėta įgyvendinti, kai baigsis neteisėtas Turkijos ir ES sienos kirtimas arba bent tokių atvejų žymiai ir ilgam laikui sumažės. Birželio 8 d. Ankaroje Komisija ir Turkija konstruktyviai aptarė naujausią standartinių veiklos procedūrų variantą, kuris buvo išsiųstas Turkijai gegužės pabaigoje; dėl daugelio procedūrų projekto aspektų jau susitarta. Greitai susitarus dėl standartinių veiklos procedūrų ir pradėjus jas taikyti, labai palengvėtų ES ir Turkijos pareiškimo įgyvendinimas, o sirams būtų suteikta saugi ir teisėta neteisėtos migracijos į ES alternatyva. 6.Vizų režimo liberalizavimas Kaip pažymėta ankstesnėse ataskaitose, liko dar septyni kriterijai, kuriuos reikia įvykdyti, kad Vizų režimo liberalizavimo veiksmų planas būtų įgyvendintas: ·visiškai ES standartus atitinkančių biometrinių kelionės dokumentų išdavimas; ·veiksmų plane numatytos priemonės, kuria būtų užkirstas kelias korupcijai, priėmimas; ·susitarimo su Europolu dėl operatyvinio bendradarbiavimo sudarymas; ·terorizmo srities teisės aktų ir praktikos persvarstymas pagal Europos standartus; ·asmens duomenų apsaugos teisės aktų suderinimas su ES standartais; ·veiksmingo teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose su visomis ES valstybėmis narėmis užtikrinimas; ·visų ES ir Turkijos readmisijos susitarimo nuostatų įgyvendinimas. Kaip jau buvo pranešta, Komisija toliau ragina Turkiją dėti pastangas kuo greičiau baigti įgyvendinti visus likusius Vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano kriterijus. Komisija ir Turkija toliau tęsė aktyvų dialogą ieškodamos sprendimų, įskaitant reikiamus su visais likusiais kriterijais susijusius teisėkūros ir procedūrinius pakeitimus. 2017 m. kovo 28 d. įsigaliojo daliniai Reglamento (EB) Nr. 539/2001 pakeitimai – jais sustiprintas esamas bevizio kelionės režimo sustabdymo mechanizmas, taikomas bet kurios šalies, kuriai taikomas vizų režimo liberalizavimas, piliečiams. 7.Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonė

Nuo tada, kai paskelbta ankstesnė ataskaita, Komisija toliau dėjo pastangas, kad patenkintų pačius būtiniausius pabėgėlių ir priimančiųjų bendruomenių Turkijoje poreikius. Paskelbus 2017 m. Humanitarinės pagalbos įgyvendinimo planą, iš 3 mlrd. EUR, skirtų 2016–2017 m. laikotarpiui, iš viso jau paskirstyta 2,9 mlrd. EUR (rengiant ankstesnę ataskaitą buvo 2,2 mlrd. EUR). Naudojant šiuos 2,9 mlrd. EUR jau pasirašytos sutartys dėl 47 projektų, kurių bendra vertė 1 572 mlrd. EUR (buvo 1 495 mlrd. EUR) ir kurie visi jau pradėti įgyvendinti. Bendra išmokėta humanitarinės ir nehumanitarinės pagalbos suma siekia 811 mln. EUR (buvo 750 mln. EUR) . Paskutiniame iniciatyvinio komiteto posėdyje 2017 m. kovo 31 d. pripažinta, kad pagal Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonę (toliau – Priemonė) koordinuojamas finansavimas ir toliau daro reikšmingą tiesioginį poveikį vietoje. Komisija glaudžiai bendradarbiauja su Turkijos valdžios institucijomis ir kitais partneriais siekdama dar paspartinti sutarčių sudarymą, projektų įgyvendinimą ir sumų išmokėjimą. Pagal Priemonę įgyvendinamais projektais remiamos vaikų teisės ir apskritai visų pabėgėlių žmogaus teisės, įskaitant lyčių lygybę. 2017 m. kovo mėn. baigta rengti Priemonės rezultatų sistema ir prasidėjo pagal Priemonę įgyvendinamų projektų stebėsena. Humanitarinė pagalba Komisija toliau įgyvendino Priemonėje numatytą savo humanitarinę strategiją . 35 humanitarinės pagalbos projektams, kurie bus įgyvendinami su 19 partnerių, skirtą sumą Komisija padidino iki 593 mln. EUR. Jie apima pagrindinių poreikių tenkinimą, apsaugą, švietimą, sveikatos priežiūrą, maistą ir pastogę. Iš sutartyse numatytų 593 mln. EUR iki šiol išmokėti 463 mln. EUR. Vis smarkiau įsivažiuoja pavyzdinės humanitarinės programos – neatidėliotinos minimalios socialinės apsaugos sistemos – įgyvendinimas. Pagal sutartį su Pasaulio maisto programos organizacija sudarytas pradinis programos biudžetas yra 348 mln. EUR. Iš šių pinigų pažeidžiamiausių pabėgėlių šeimos gauna tiesioginius pinigų pervedimus į debetines korteles. Iki 2017 m. gegužės pabaigos neatidėliotinos minimalios socialinės apsaugos sistema jau pasinaudojo daugiau kaip 600 000 pabėgėlių Turkijoje. Šiuo ataskaitiniu laikotarpiu Komisija susitarė dėl naujos pervedamų lėšų vertės ir tikslinių kriterijų, todėl teisę į šią pagalbą turinčios šeimos dabar kas mėnesį gaus po 120 Turkijos lirų vienam asmeniui ir papildomą sumą kas ketvirtį. Tai reiškia, kad daugiau pagalbos gavėjų ją gaus greičiau. Šiems pakeitimams įsigaliojus, kaip numatoma, 2017 m. birželio mėn., Komisija ketina dabar pagalbą gaunančių pabėgėlių skaičių padidinti iki 1,3 mln. 2017 m. gegužės mėn. pabėgėlių šeimos pradėjo gauti pirmąsias išmokas pagal Sąlyginio švietimui skirtų grynųjų pinigų pervedimo programą. Pagal šią neatidėliotinos minimalios socialinės apsaugos sistema grindžiamą programą pažeidžiamos šeimos gauna pinigų pervedimus tam, kad jų vaikai būtų įrašyti į mokyklą ir reguliariai ją lankytų. Sąlyginio švietimui skirtų grynųjų pinigų pervedimo programa įgyvendinama su Jungtinių Tautų pagalbos vaikams fondu pasirašius 34 mln. EUR vertės susitarimą ir yra didžiausia Komisijos iki šiol įgyvendinta švietimo ekstremaliosiose situacijose programa. Komisija tikisi, kad pirmaisiais šios programos įgyvendinimo metais ji tiesiogiai padės 230 000 vaikų. Su įvairiais partneriais Komisija ir toliau sudarė sutartis dėl apsaugos ir sveikatos priežiūros. Sutartys dėl apsaugos apima paramą pažeidžiamiausiems pabėgėliams, taip pat ir neįgaliesiems, pagalbą nukreipiant juos į apsaugos tarnybas ir integruojantis Turkijoje. Projektų dėl sveikatos priežiūros tikslas – nuo konflikto nukentėjusiems pabėgėliams sudaryti geresnes sąlygas gauti specializuotas paslaugas, suteikti gyvybiškai svarbią sveikatos priežiūrą, fizinę reabilitaciją, psichinės sveikatos priežiūrą, taip pat remti ir apsaugoti pažeidžiamus pabėgėlius, įskaitant smurto dėl lyties aukas. Naujausia 2017 m. gegužės 3 d. su Pasaulio sveikatos organizacija pasirašyta sutartimi remiamas Sirijos sveikatos priežiūros personalo mokymas siekiant juos integruoti į Turkijos sveikatos priežiūros sistemą. 2017 m. gegužės 3 d. Komisija paskelbė 2017 m. humanitarinės pagalbos Turkijai įgyvendinimo planą. Jame nustatyta, pagal kokius prioritetus bus įgyvendinama 714 mln. EUR humanitarinė pagalba. Humanitarinės pagalbos įgyvendinimo plane numatyta, kad Komisija ir toliau teiks pagalbą pažeidžiamiausiems pabėgėliams Turkijoje ir padės juos nukreipti į valstybines tarnybas. Tuo tikslu bus daugiausia naudojama neatidėliotinos minimalios socialinės apsaugos sistema, visų pirma pagrindiniams poreikiams tenkinti, sveikatos priežiūrai, švietimui ir apsaugai. Ir toliau pagrindinis dėmesys bus skiriamas ne stovyklose gyvenantiems pabėgėliams – tokių Turkijoje yra daugiausia ir jie yra pažeidžiamiausi.

Nehumanitarinė pagalba Pagal nehumanitarinį Priemonės segmentą jau paskirstyta 1 577 mlrd. EUR. Sutarčių sudaryta jau už 979 mln. EUR, o projektų įgyvendinimo partneriams jau išmokėti 348 mln. EUR. 2017 m. kovo 31 d. pasirašyta dar viena 33 mln. EUR vertės sutartis dėl finansavimo iš Europos Sąjungos regioninio patikos fondo, sukurto reaguojant į krizę Sirijoje (toliau – Europos Sąjungos regioninis patikos fondas), lėšų. Projektą įgyvendins Danijos Raudonasis Kryžius su Turkijos Raudonojo Pusmėnulio draugija. Įvairiuose miestuose bus įsteigta dešimt bendruomenių centrų ir juos lankyti galės per 200 000 Sirijos pabėgėlių vaikų. 2017 m. birželio 13 d. Europos Sąjungos regioninio patikos fondo valdybai turėtų būti pateikti dar trys veiksmų dokumentai (t. y. paraiškos dėl finansavimo iš Europos Sąjungos regioninio patikos fondo), kurių bendra vertė daugiau nei 120 mln. EUR. Projektų tikslai – Sirijos pabėgėliams sudaryti geresnes sąlygas naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, didinti jų ir priimančiųjų bendruomenių atsparumą ir ugdyti pabėgėlių ne iš Sirijos gyvenimo įgūdžius. Reikšmingų konkrečių rezultatų taip pat davė veikla, finansuojama pagal 2016 m. liepos mėn. priimtą 1,4 mlrd. EUR dydžio specialiąją priemonę. 2017 m. gegužės 23 d. Kilise atidaryta pirmoji pabėgėlių sveikatos klinika, skirta vietos sveikatos priežiūros sistemai tenkančiam krūviui palengvinti. Antrą tokią kliniką numatoma atidaryti Ankaroje birželio mėn., o iš viso planuojama įsteigti 220 migrantų sveikatos priežiūros centrų. Kalbant apie švietimo sritį, 23 provincijose įdarbinta iš viso apie 5 500 turkų kalbos mokytojų – jie padeda pabėgėliams išmokti kalbą ir integruotis. Papildomos pamokos mokslo spragoms užpildyti rengiamos beveik 44 000 mokinių, daugiau kaip 33 000 mokinių atrinkta mokyklinio transporto paslaugoms gauti, pagalbą mokiniams teikia beveik 500 konsultuojančių mokytojų bei vadovų. Pagal Priemonę taip pat remiamos Turkijos vyriausybės pastangos gerinti švietimo kokybę – maždaug 20 000 Sirijos savanorių mokytojų parengti taikyti geresnius mokymo metodus, 18 000 išlaikė egzaminą raštu ir gavo oficialius pažymėjimus. Pripažįstant specialius Sirijos vaikų poreikius, daugiau kaip 7 500 berniukų ir mergaičių gauna psichologinę ir socialinę pagalbą, beveik 5 000 paauglių ir jaunuolių dvidešimtyje provincijų pasinaudojo jaunimo lyderių teikiama tarpusavio parama. Priemonės lėšos taip pat naudotos tam, kad daugiau kaip 310 000 Sirijos vaikų galėtų lankyti mokyklą, 280 studentų galėtų mokytis universitete, 120 universitetinio amžiaus studentų gautų anglų kalbos pamokas ir 70 studentų gautų konsultacijas dėl tolesnio bei aukštojo mokslo galimybių. Kaip tartasi paskutiniame iniciatyvinio komiteto posėdyje, ši specialioji priemonė 2016 m. liepos mėn. buvo iš dalies pakeista ir jos bendras biudžetas padidintas 10 mln. EUR. Siekiant Priemonės lėšas naudoti operatyviai, veiksmingai ir efektyviai, dėl šių klausimų glaudžiai bendradarbiauta su Turkijos valdžios institucijomis ir remtasi 2016 m. birželio mėn. poreikių įvertinimu. Kadangi grąžinama mažiau asmenų, nei tikėtasi, specialioji grąžinimo priemonė taip pat iš dalies keičiama siekiant pagerinti Turkijos migracijos valdymo generalinio direktorato pajėgumą (visų pirma susijusį su žmogiškaisiais ištekliais ir infrastruktūra) valdyti, priimti ir apgyvendinti migrantus ir sugrąžintus asmenis. Iki šiol pagal šį projektą buvo padengiamos išlaidos, susijusios su sirų ir ne sirų kilmės migrantų grąžinimu, Migracijos valdymo generalinio direktorato perkama logistikos įranga ir 750 vietų išsiuntimo centro statybos darbais. Glaudžiai bendradarbiaudama su Turkijos valdžios institucijomis, Komisija rengia naujas intervencijas socialinės ir ekonominės pagalbos ir miesto infrastruktūros srityje. Sutartys dėl jų turėtų būti pasirašytos iki vasaros atostogų, o jas įgyvendinti padės tarptautinės finansų įstaigos. Pagrindiniai uždaviniai ir tolesni žingsniai ·Nedelsiant sudaryti sutartis dėl visų likusių veiksmų pagal specialiąsias priemones ir užtikrinti veiksmingą jų įgyvendinimą laikantis patikimo finansų valdymo principų. ·Nedelsiant sudaryti sutartis pagal 2017 m. Humanitarinės pagalbos įgyvendinimo planą. ·Iki vasaros atostogų patvirtinti pakoreguotas specialiąsias priemones dėl švietimo, sveikatos priežiūros, miestų infrastruktūros ir socialinės bei ekonominės paramos. 8.Muitų sąjungos modernizavimas Nuo ankstesnės ataskaitos paskelbimo Taryba toliau aktyviai svarstė Komisijos pasiūlymą pradėti derybas su Turkija dėl atnaujintos dvišalės prekybos sistemos . Komisija ragina Tarybą kuo greičiau baigti šiuos svarstymus, kad būtų galima pradėti derybas dėl šios svarbaus susitarimo. Jei jis būtų taikomas visose valstybėse narėse, atsivertų dar neišnaudotų ES ir Turkijos prekybos ir ekonominių santykių galimybių. 9.Stojimo procesas

Vykdant stojimo derybas jau atidaryta 16 skyrių, o vienas iš jų laikinai uždarytas. Dar praeitą pavasarį, nedarant poveikio valstybių narių pozicijoms pagal galiojančias taisykles, Tarybai buvo pateikti parengiamieji dokumentai dėl energetikos (15 skyrius), švietimo ir kultūros (26 skyrius), užsienio, saugumo ir gynybos politikos (31 skyrius). Buvo tęsiamas techninis darbas svarbiausiose teisminių institucijų ir pagrindinių teisių srityse, taip pat teisingumo, laisvės ir saugumo srityje (23 ir 24 skyriai). ES tikisi, kad Turkija tokiose srityse kaip demokratija, teisinė valstybė, pagrindinių laisvių, įskaitant saviraiškos laisvę, užtikrinimas taikys aukščiausius standartus. 10.Humanitarinės sąlygos Sirijoje Humanitarinė padėtis Sirijoje toliau kelia didžiulį susirūpinimą – 6,3 mln. žmonių yra perkelti šalies viduje (daugelis – ne vieną kartą) ir 13,5 mln. žmonių nedelsiant reikia pagalbos. 2017 m. Jungtinės Tautos prašė Sirijai skirti maždaug tris milijardus eurų, iš jų kol kas surinkta 20 proc. Per Briuselio konferenciją tarptautinė bendruomenė pažadėjo vien 2017 m. skirti rekordinio dydžio – 5,6 mlrd. EUR – finansavimą humanitarinėms ir nehumanitarinėms Sirijoje ir kaimyninėse priimančiosiose šalyse gyvenančių sirų reikmėms ir dar 3,5 mlrd. EUR 2018–2020 m. laikotarpiui. Pagrindinė problema teikiant pagalbą tebėra sunki prieiga – dėl tebevykstančių karo veiksmų ir įvairių kitų Sirijos konflikto šalių nustatytų apribojimų. Todėl pristatyti humanitarinę pagalbą maždaug 3,9 mln. žmonių sunkiai pasiekiamose vietovėse ir beveik 625 000 žmonių apsiaustose vietovėse yra nuolatinis iššūkis. Vietos valdžios institucijos per vėlai patvirtina pagalbą kurdų kontroliuojamose teritorijose šiaurės rytų Sirijoje, taip pat pranešama, kad apsunkinta per Turkijos sieną pagalbą gabenančių partnerių humanitarinė prieiga prie šiaurės vakarų Sirijos. Ginkluotos nevalstybinės opozicijos grupuotės ir Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos teroristinėmis įvardytos grupuotės kelia vis didesnius reikalavimus nevyriausybinėms organizacijoms ir kai kurioms iš jų teko sumažinti arba laikinai sustabdyti savo operacijas. 2017 m. balandžio ir gegužės mėn. Jungtinių Tautų konvojai galėjo pasiekti tik 10 proc. apsiaustose vietovėse gyvenančių žmonių, kuriems reikalinga pagalba. Todėl vis svarbesnė per sieną teikiama pagalba. Daugiausia pagalbos per sieną įvežama iš Turkijos ir Jordanijos. Šios šalys ir toliau konstruktyviai sudaro sąlygas pasiekti Siriją visais įmanomais maršrutais. ES per savo partneres humanitarines organizacijas remia gyvybes gelbstinčias pagalbos operacijas, vykdomas iš Turkijos į šiaurės Siriją. Jų metu labiausiai pagalbos reikalingi žmonės aprūpinami maistu ir vandeniu, suteikiama pastogė, sveikatos priežiūra, apsauga. Kadangi smurtas nesiliauja ir humanitariniai poreikiai yra didžiuliai, ES ir toliau ragina visas šalis laikytis tarptautinės humanitarinės teisės įpareigojimų ir užtikrinti, kad civilių gyventojų, atvykstančių per visus įvažiavimo punktus, taip pat iš Turkijos ir Jordanijos, apsauga būtų didžiausias prioritetas. Tas pats pasakytina apie deeskalavimo zonas visoje Sirijoje, dėl kurių susitarė Turkija, Iranas ir Rusija – 2016 m. gruodžio 30 d. sutarto ugnies nutraukimo laiduotojos. Susitarimo tikslas buvo sukurti zonas, kuriose nebūtų vykdomi karo veiksmai ir būtų užtikrintas civilių saugumas. ES palankiai vertina visas šioje srityje dedamas pastangas, kurios nepažeidžia tarptautinės humanitarinės teisės. 11.Išvada ES ir Turkijos pareiškimas ir toliau davė konkrečių rezultatų. Įsivyravo neteisėto ir pavojingo sienos kirtimo atvejų ir žūčių Egėjo jūroje smarkaus mažėjimo tendencija, be to, pagal Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonę finansuojami projektai padarė teigiamą poveikį Sirijos pabėgėliams ir priimančiosioms bendruomenėms Turkijoje. Tačiau, nepaisant nusistovėjusio mažo sienos kirtimo atvejų skaičiaus, migravimą į Europą skatinantys veiksniai nepašalinti. ES ir Turkijos pareiškimas toliau atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant, kad migracijos iššūkis rytinėje Viduržemio jūros dalyje būtų sprendžiamas veiksmingai ir bendromis ES ir Turkijos pastangomis, kaip pabrėžė pirmininkai J.-C. Junckeris ir D. Tuskas ir Prezidentas R.T. Erdoğanas gegužės 25 d. susitikime.