Komisijos tarnybų darbinis dokumentas – Pridedamas dokumentas prie Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui - Mobiliosios televizijos vidaus rinkos stiprinimas - Poveikio vertinimo santrauka {KOM(2007) 409 galutinis} {SEK(2007) 980} /* SEK/2007/0981 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 18.7.2007 SEK(2007) 981 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS Pridedamas dokumentas prie KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Mobiliosios televizijos vidaus rinkos stiprinimas Poveikio vertinimo santrauka {KOM(2007) 409 galutinis}{SEK(2007) 980} SANTRAUKA 1. ĮVADAS Šiame poveikio vertinime aprašomos alternatyvos, kurias Komisija svarstė rengdama komunikatą „ Mobiliosios televizijos vidaus rinkos stiprinimas “. Pagrindinis komunikato tikslas – paremti atsirandančios mobiliosios televizijos rinkos kūrimą visoje ES. Komunikato pateikimo laikas buvo parinktas siekiant užtikrinti, kad būtų sudarytos visos sąlygos sėkmingam šių paslaugų įsisavinimui ES. Buvo plačiai konsultuojamasi su suinteresuotosiomis šalimis. Pirmiausia Komisijos tarnybos padėjo įsteigti sektoriaus koordinavimo grupę – Europos transliavimo judriojo ryšio tinklais tarybą (angl. European Mobile Broadcasting Council (EMBC ), sudarytą iš pagrindinių susijusių sektoriaus subjektų, įskaitant transliuotojus, gamintojus, turinio teikėjus ir telekomunikacijų operatorius. 2007 m. kovo mėn. EMBC pateikė rekomendacijas technologijų, spektro ir reguliavimo klausimais. 2. MOBILIOJI TELEVIZIJA ES LYGMENIU MOBILIOJI TELEVIZIJA YRA nauja konvergencinė technologija, pirmiausia suvienijanti du pagrindinius ES pramonės sektorius – judriojo ryšio ir garso bei vaizdo. Ji turi dideles augimo ir darbo vietų kūrimo ES galimybes – ir ne tik šiuose dviejuose pirmiausia dalyvaujančiuose pramonės sektoriuose, bet ir keliose kitose susijusiose srityse, pvz., turinio ir reklamos sektoriuose. Be to, tikimasi, kad mobilioji televizija duos didelės naudos ES vartotojams, nes ji sudaro galimybę žiūrėti televizijos programas bet kur ir bet kada, taip pat gauti gausaus, įvairaus ir asmeniniams poreikiams pritaikyto garso ir vaizdo turinio. Dėl to atsiras naujų garso ir vaizdo turinio naudojimo − taip pat ir sąveikiai − būdų, dėl kurių mobilioji televizija galėtų tapti nauju gyvenimo būdu, o ne tik nauja technologijų platforma. Tačiau iki šiol mobiliosios televizijos paslaugų diegimas ir įsisavinimas ES vyko lėtai, ir, jei Europoje nebus pasiektas pakankamas koordinavimas, rizikuojama prarasti konkurencinį pranašumą judriojo ryšio paslaugų srityje ir netekti labai svarbios augimo bei naujovių diegimo galimybės. Platų šių naujoviškų paslaugų įsisavinimą ES labiausiai lemtų tinkamų sąlygų nustatymas, kuriomis rinkos dalyviai galės išnaudoti ES vidaus rinkos, pirmiausia – reikiamos masto ekonomijos, teikiamas galimybes. Todėl Komisija nustatė, kad mobiliosios televizijos srityje reikia parengti ES strategiją , skirtą pagrindiniams reguliavimo klausimams ir padėsiančią formuoti sektoriaus, nacionalinių valdžios institucijų ir visų suinteresuotųjų šalių veiksmus. Komunikato ir susijusio poveikio vertinimo tikslai buvo nustatyti atsižvelgiant į Komisijos iniciatyvą i2010 [1] ir į ES elektroninių ryšių reguliavimo sistemą . Taigi šis komunikatas yra skatinimo įsisavinti naujas naujoviškas paslaugas pagrindas. 3. MOBILIOSIOS TELEVIZIJOS TECHNOLOGIJOS Paprastai tariant, „mobilioji televizija“ yra garso ir vaizdo turinio perdavimas į mobilųjį prietaisą . Galimos įvairios tokio perdavimo formos – nuo tiesioginio televizijos transliavimo iki transliavimo srauto valdymo arba užsakomojo transliavimo. Be to, mobiliosios televizijos paslaugas galima perduoti įvairiais tinklais, įskaitant korinio (judriojo) ryšio, antžeminio transliavimo, palydovinius ir interneto tinklus. Yra esminis skirtumas tarp individualaus transliavimo ( unicast ) (iš vieno taško į kitą) ir daugiaabonenčio transliavimo ( broadcast ) (iš vieno taško į daugelį taškų) mobiliosios televizijos paslaugų . Užsakomasis vaizdo perdavimas arba užsakomasis transliavimo srauto valdymas yra individualaus transliavimo pavyzdžiai, o įprastos televizijos programos paprastai yra daugiaabonenčio transliavimo pavyzdys. Šiandien individualus transliavimas yra labai įprastas, ir dauguma operatorių naudoja veikiančius korinius judriojo ryšio tinklus (2,5 arba 3G/UMTS) televizijos turiniui į mobiliuosius prietaisus siųsti. Daugiaabonenčio transliavimo mobiliosios televizijos paslaugos dar tik pradedamos teikti. Europoje pagrindinė bandomųjų ir pradedamų komercinių skaitmeninės antžeminės mobiliosios televizijos transliacijų technologija yra DVB-H (skaitmeninis vaizdo transliavimas į delninius galinius įrenginius, angl. Video Broadcast transmission to Handheld terminals ), pagrįsta DVB-T standartais. Iš kitų technologijų galima paminėti T-DMB (antžeminis skaitmeninis daugialypės terpės transliavimas, angl. Terrestrial Digital Multimedia Broadcasting , pagrįstas T-DAB standartais) ir MediaFLO (vienpusis daugialypės terpės ryšys, angl. Media Forward Link Only ). Taip pat yra mišrių palydovinių ir antžeminių sistemų , pvz., DVB-SH , veikiančių palydovų naudojamose dažnių juostose. Šiuo metu DVB-H yra ES plačiausiai naudojamas standartas, išbandomas ir (arba) kaip komercinė paslauga siūlomas penkiolikoje valstybių narių. DVB-H yra vienintelis standartas, užtikrinantis retrospektyvųjį suderinamumą su DVB-T – standartu, ES taikomu skaitmeninės antžeminės televizijos paslaugai teikti. 4. TAIKYMO SRITIS Komunikatas ir susijęs poveikio vertinimas yra skirtas klausimams, susijusiems su elektroninių ryšių reguliavimo sistema, pvz., technologija, standartai, leidimų išdavimo tvarka, spektro politika, ir dėmesys čia telkiamas tik į antžeminio transliavimo mobiliąją televiziją . Su turiniu susiję klausimai nenagrinėjami, nes jie jau išnagrinėti įvairiose specialiose politikos ir įstatymų leidybos iniciatyvose, susijusiose su ES garso ir vaizdo politika. Pažymėtina, kad naujos garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugų direktyvos pasiūlymas taip pat bus taikomas garso ir vaizdo turiniui, teikiamam naudojant mobiliąsias platformas. Judriojo ryšio , pvz., 3G/UMTS judriojo ryšio, tinklais teikiamos garso ir vaizdo paslaugos taip pat nepatenka į komunikato ir susijusio poveikio vertinimo taikymo sritį , nes, naudojant šiuos tinklus, nekyla naujų politikos klausimų, susijusių su technologija, spektru arba leidimų išdavimo tvarka. 5. PADėTIS ES RINKOJE Šiandien mobiliosios televizijos transliacijų rinka vis dar yra labai ankstyvame plėtros etape; komercinė veikla pradėta keturiose valstybėse narėse – Italijoje, Vokietijoje, Suomijoje ir Jungtinėje Karalystėje. Vis dėlto paslaugos diegiamos vis aktyviau. 2006 m. buvo esminiai metai bandomųjų transliacijų ir pranešimų apie jas požiūriu. Tikimasi, kad 2007 m. bus komercinių paslaugų teikimo pradžios metai, numatant pradėti transliacijas nacionaliniu mastu Vokietijoje, Prancūzijoje ir Ispanijoje. Sektoriuje iškeltas tikslas – 2008 m. pradėti teikti mobiliosios televizijos paslaugas, nes tais metai vyks svarbūs sporto renginiai, pvz., Europos futbolo čempionatas ir Olimpinės žaidynės, kurios taps svarbiu išbandymu šioms naujoms paslaugoms. 1 lentelė. M obiliosios televizijos padėtis 27 ES valstybėse Technologija | Valstybės narės, kuriose technologija yra taikoma | Bandymai | Pradėta teikti komercines paslaugas | DVB-H | AT, BE, CZ, DE, ES, FR, HU, IE, LT, LU, NL, PT, SE, SI, UK | IT, FI | DMB/DAB-IP | FR, IE, NL, UK | DE, UK | MediaFLO | FR, UK | 5.1. Nustatytos problemos Komisijos tarnybos nustatė tris pagrindines sritis , kurios svarbios, kad mobilioji televizija būtų pradėta sėkmingai diegti ES: 1) technologija ir standartai, 2) reguliavimo aplinka, pirmiausia leidimų išdavimo tvarka, ir 3) galimybė naudotis spektru ir derinimas. Visose srityse svarbus vidaus rinkos aspektas . 5.1.1. Technologija Šiandien ES situacijai būdinga tai, kad naudojama keletas mobiliosios televizijos perdavimo standartų. Problema, su kuria susiduriama, yra galimas rinkos susiskaidymas dėl mobiliosios televizijos techninių galimybių įvairovės. Praeityje panašūs klausimai buvo iškelti dėl judriojo ryšio, interaktyviosios televizijos ir didelės raiškos televizijos (angl. High Definition TV (HDTV)) sąveikos, ir šie klausimai buvo sprendžiami įvairiai, pradedant standartų (GSM, UMTS) derinimu ir baigiant pramonės susitarimų skatinimu („HD ready“ etiketė). Dėl susiskaidžiusios Europos rinkos gali būti netekta masto ekonomijos, paslauga gali būti lėčiau įsisavinama ir įranga gali brangiau kainuoti. Tokių naujų technologijų kaip mobiliosios televizijos atveju labai svarbu per tinkamą laiką pasiekti kritinę masę, kad šios technologijos būtų diegiamos ir įsisavinamos. Technologija: pagrindinis pveikio vertinime nagrinėjamas klausimas buvo, ką reikia daryti siekiant užtikrinti, kad kuo greičiau būtų pasiekta masto ekonomija (vidaus rinka) ir ES pramonė bei vartotojai galėtų turėti naudos iš mobiliosios televizijos paslaugų diegimo? 5.1.2. Leidimų išdavimo tvarka Nacionalini ai leidimų teikti mobiliosios televizijos paslaugas išdavimo metodai yra labai įvairūs. Tai buvo patvirtinta tyrime, kurį Komisijos tarnybos atliko 2006 m. Daugelyje valstybių narių mobiliajai televizijai taikoma ta pati bendra tvarka kaip ir transliavimui. Kai kuriose kitose valstybėse narėse nėra nustatyta specialių taisyklių arba dėl reguliavimo sistemos šioms naujoms paslaugoms tebediskutuojama. Dėl tokios padėties atsiranda didelis reguliavimo neapibrėžtumas , tam tikrais atvejais – ir teisinis vakuumas , o tai neigiamai veikia mobiliosios televizijos operatorių veiklą. Licencijų išdavimo tvarka turi būti prasminga vidaus rinkos požiūriu, o jos tikslas turėtų būti siekti nustatyti vienodas veiklos sąlygas , kad įvairūs rinkos dalyviai galėtų konkuruoti panašiomis sąlygomis. ES būtina užtikrinti tam tikro laipsnio reguliavimo metodų darną, kad būtų galima taikomus teisės aktus padaryti aiškesnius ir kad būtų sukurta investicijoms ir inovacijoms palanki reguliavimo aplinka. Leidimų išdavimo tvarka: pagrindinis pveikio vertinime nagrinėjamas klausimas buvo, ką reikia daryti, kad būtų užtikrinta, jog visoje ES mobiliosios televizijos paslaugoms būtų sukurta palanki reguliavimo aplinka? 5.1.3. Spektras Pagrindinis veiksnys, turintis įtakos sėkmingam mobiliosios televizijos diegimui, – laiku suteikta prieiga prie radijo spektro . Svarbiausias uždavinys yra užtikrinti, kad visuose Europos regionuose galėtų nedelsiant būti sudaryta galimybė naudotis reikiamų rūšių radijo spektro ištekliais. Norint pasiekti šį tikslą, reikia: 1) nedelsiant nustatyti būtiniausius spektro išteklius; 2) įvertinti visus derinimo arba koordinavimo ES lygmeniu poreikius, be kita ko, kad būtų pasiekta masto ekonomija; 3) numatyti būsimą šių nustatytų spektro išteklių paklausą kiekybiniu ir kokybiniu požiūriu, taip pat suderinti paklausą su nacionalinės ir Europos prieigos prie spektro raida. Šiame etape buvo nustatytos dvi pagrindinės spektro dažnių juostos, svarbios mobiliajai televizijai ir kurioms reikia ES lygmens sprendimo, – tai vadinamoji L dažnių juosta ir UHF spektras. Lemiamas prieigos prie UHF spektro veiksnys yra analoginės antžeminės televizijos transliavimo naudojant šią spektro dalį nutraukimas . Daugelis valstybių narių greičiausiai galės laikytis Tarybos ir Europos Parlamento patvirtinto analoginės antžeminės televizijos transliavimo nutraukimo ES termino – 2012 metų. Komisijos komunikate dėl papildomų skaitmeninių dažnių , kurį numatyta paskelbti 2007 m. ketvirtąjį ketvirtį, bus nustatyta Komisijos dėl nutraukimo atsilaisvinančio spektro naudojimo strategija, kurioje pirmiausia bus nagrinėjama UHF dažnių juosta. Dėl UHF spektro (470–862 MHz) techninių charakteristikų daugelis operatorių teikia pirmenybę šiam spektrui. Tačiau šio spektro naudojimą riboja šalių su papildomais skaitmeniniais dažniais susijusios politikos skirtumai ir koordinavimo ES lygmeniu stoka. Komisijos tarnybos paprašė valstybių narių iš papildomų skaitmeninių dažnių palikti dažnių juostos dalį mobiliajai televizijai . L dažnių juosta (1452–1492 MHz) gali būti atsarginis sprendimas keliose rinkose, kuriose nėra galimybės naudotis kitomis spektro juostomis. Šiuo metu šią juostą galima naudoti tik tam tikroms technologijoms. Komisija pateikė pasiūlymus leisti naudoti šią juostą įvairesnių technologijų taikymui[2]. Spektras: pagrindinis pveikio vertinimo klausimas buvo, ką reikia daryti siekiant užtikrinti, kad visoje ES mobiliajai televizijai būtų galima naudoti tinkamą spektrą? 6. POLITIKOS ALTERNATYVOS Svarstant kiekvieną iš trijų pagrindinių nustatytų politikos sričių (technologija, leidimų išdavimo tvarka ir spektras), poveikio vertinime nustatomos ir vertinamos trys pagrindinės politikos alternatyvos, kurių santrauka pateikiama toliau lentelėje. 2 lentelė. Politikos alternatyvos Klausimas (politikos sritis) | Technologija | Leidimų išdavimo tvarka | Spektras | Politikos alternatyvos | Pirmoji politikos alternatyva | Vieno privalomojo standarto nustatymas visai ES | Viena leidimų išdavimo tvarka visai ES | ES mastu suderintas paskirstymas | Antroji politikos alternatyva | Pramonės susitarimo dėl bendro standarto skatinimas; nepasiekus susitarimo, privalomu tampa bendras standartas | Neprivaloma sistema | Teisiškai neprivalomos priemonės | Trečioji politikos alternatyva | Išlaikoma dabartinė padėtis | Nieko nedaroma (t. y. nesiimama jokių konkrečių veiksmų) | Nieko nedaroma (t. y. nesiimama jokių konkrečių veiksmų) | 7. IšVADOS Toliau apibendrinamos pagrindinės išvados, padarytos atlikus išsamų kiekvienos alternatyvos vertinimą. Technologija Siekiant reaguoti į technologinius iššūkius, b endro standarto visai ES taikymo privalumai būtų šie: masto ekonomija, spartus mobiliosios televizijos įsisavinimas, pigesni terminalai ir ES konkurencingumas. Siekiant šio tikslo, atrodo, kad pramonės susitarimas dėl bendro standarto, paremtas galimybe imtis teisės aktų leidybos veiksmų, kad standartas taptų privalomas, ( antroji alternatyva ) būtų proporcingesnė priemonė nei dabar priimti administracinį sprendimą dėl specialaus standarto ( pirmoji alternatyva ). Procesas, į kurį įtraukiamas sektorius, būtų tinkamesnis prisitaikymo prie technologinių pokyčių požiūriu ir greičiausiai sumažintų „keitimo išlaidas“, t. y. sektoriaus dalyvių, kurie jau investavo į įvairių standartų arba daugelio standartų taikymą, išlaidas. Be to, tai sumažintų ES ir nacionalinių valdžios institucijų administracinę naštą. Prie to galėtų prisidėti ir rėmimo bei skatinimo veiksmai, kurių imtųsi Komisija, ir prireikus bendras reguliavimas, pvz., skelbiant standartą Standartų sąraše. Komisija nuolat stebėtų sektoriaus pažangą šioje srityje ir vertintų, ar pažanga siekiant bendro standarto yra patenkinama. Leidimų išdavimo tvarka Leidimų išdavimo tvarkos srityje teoriškai geriausia alternatyva būtų išduoti europinius mobiliosios televizijos leidimus ( pirmoji alternatyva ), siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas visoje ES. Tačiau šiuo metu nėra teisinio mechanizmo, sudarančio galimybę įgyvendinti tokią europinę leidimų išdavimo tvarką. Į Komisijos pasiūlymus, paskelbtus konsultacijoms dabartinės e. ryšių reguliavimo sistemos persvarstymo kontekste, inter alia buvo įtrauktos nuostatos dėl leidimų išdavimo teikti paslaugas ES lygmeniu. Tačiau jei šie pasiūlymai būtų patvirtinti, jie įsigaliotų per vėlai, kad juos būtų galima taikyti mobiliajai televizijai. Atrodo, kad šiuo metu, siekiant sudaryti vienodas veiklos sąlygas ir užtikrinti teisinį mobiliosios televizijos paslaugų teikimo Europoje apibrėžtumą, tinkamiausia yra antroji alternatyva , pagal kurią Komisija teisiškai neprivalomais aktais priimtų neįpareigojančias priemones, kurios būtų pagrindinės teisinės leidimų teikti mobiliosios televizijos paslaugas išdavimo nuostatos. Spektras ES mastu suderinto mobiliajai televizijai skirtų spektro dažnių juostų nustatymo ir paskirstymo metodo ( pirmoji alternatyva ) pranašumas būtų tas, kad jis visoje ES užtikrintų apibrėžtumą dėl prieigos prie spektro galimybių šioms paslaugoms, taigi ir sudarytų galimybę iš pat pradžių pasinaudoti didele rinka. Tai savo ruožtu gerokai sustiprintų komercinius argumentus mobiliosios televizijos naudai, nes spektras čia yra lemiamas veiksnys. Ten, kur yra derinimo galimybių, atrodo, kad geriausias sprendimas būtų ES lygmens veiksmai, kaip buvo laikoma L dažnių juostos atveju. Jei derinimo galimybių nebūtų, tuomet bent pradiniame etape, kaip UHF dažnių juostos atveju, būtų taikomos teisiškai neprivalomos priemonės ( antroji alternatyva ), siekiant paskatinti valstybes nares imtis koordinuotų veiksmų, jei ir kai tokios galimybės susidarytų UHF dažnių juostoje. Todėl atrodytų, kad siekti tikslo visoje Europoje užtikrinti, kad mobiliosios televizijos paslaugoms būtų galima naudoti tinkamą spektrą, labiausiai padėtų pirmosios ir antrosios alternatyvų derinys atsižvelgiant į spektro juostas. Kiekvienu atveju buvo siekiama rasti mažiausiai varžantį pageidaujamų tikslų įgyvendinimo metodą. [1] i2010 / KOM(2005) 229 (http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/communications/com_229_i2010_310505_fv_en.pdf). [2] Radijo spektro komitetas (2006 m.): Komisijos įgaliojimas dėl L dažnių juostos(http://ec.europa.eu/information_society/policy/radio_spectrum/docs/current/mandates/EC%20Mandate%20to%20CEPT%20on%20L_Band%20Oct%202006.pdf).