P9_TA(2022)0139

Moterų ekonominės nepriklausomybės užtikrinimas skatinant verslumą ir savarankišką darbą

2022 m. gegužės 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų ekonominės nepriklausomybės užtikrinimo skatinant verslumą ir savarankišką darbą (2021/2080(INI))

(2022/C 465/05)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 straipsnį,

— atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnio 1 dalį, 23 straipsnį ir 33 straipsnio 2 dalį,

— atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152),

— atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ (COM(2020)0103),

— atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 1 d. Komisijos komunikatą „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“ (COM(2020)0274),

— atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategija“ (COM(2021)0101),

— atsižvelgdamas į 2020 m. Komisijos Ryšių tinklų, turinio ir technologijų generalinio direktorato tyrimą „Moterys skaitmeniniame amžiuje“ (angl. Women in the Digital Age),

— atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 19 d. savo rezoliuciją dėl Europos moterų verslumui trukdančių išorės veiksnių (1),

— atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės ir moterų įgalinimo skaitmeniniame amžiuje (2),

— atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 3 d. rezoliuciją dėl moterų ekonominio įgalėjimo ES privačiajame ir viešajame sektoriuose (3),

— atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl moterų ir mergaičių įgalėjimo pasitelkiant skaitmeninį sektorių (4),

— atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją „Skaitmeninio lyčių atotrūkio panaikinimas: moterų dalyvavimas skaitmeninėje ekonomikoje“ (5),

— atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl lyčių aspektu grindžiamo požiūrio COVID-19 krizės metu ir pokriziniu laikotarpiu (6),

— atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl ES lyčių lygybės strategijos (7),

— atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 10 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės skatinimo įgyjant išsilavinimą ir dirbant gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) srityse (8),

— atsižvelgdamas į savo Vidaus politikos generalinio direktorato Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus 2019 m. gegužės mėn. paskelbtą tyrimą „Profesinis kaimo vietovėse gyvenančių moterų statusas ES“ (angl. The Professional Status of Rural Women in the EU),

— atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Užimtumo, darbo ir socialinių reikalų direktorato 2014 m. paskelbtą tyrimą „Moterų ekonominio įgalinimo stiprinimas per verslumą ir vadovaujamąsias pareigas verslo srityje EBPO šalyse“ (angl. Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries),

— atsižvelgdamas į EBPO 2020 m. paskelbtą tyrimą „Tarptautinis suaugusiųjų finansinio raštingumo kompetencijų tyrimas“ (angl. International Survey of Adult Financial Literacy),

— atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio mėn. EBPO paskelbto tyrimo „Trūkstami verslininkai 2019 m. Įtraukaus verslumo politika“ 2 skyrių,

— atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) lyčių lygybės indeksą,

— atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos 6 straipsnį,

— atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT),

— atsižvelgdamas į moterų dalyvavimo skaitmeninėje ekonomikoje rezultatų suvestinę,

— atsižvelgdamas į savo Vidaus politikos generalinio direktorato Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus 2020 m. gegužės mėn. paskelbtą tyrimą „Moterų verslumas ir savarankiškas darbas, įskaitant lyčių aspektu grindžiamos įmonių socialinės atsakomybės aspektus“ (angl. Women’s entrepreneurship and self-employment, including aspects of gendered Corporate Social Responsibility),

— atsižvelgdamas į Europos investicijų banko Inovacijų finansavimo konsultacinių paslaugų tarnybos parengtą 2020 m. birželio mėn. tyrimą „Moterų verslininkių finansavimas. Kaip skatinti augimą“ (angl. Funding women entrepreneurs – How to empower growth),

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

— atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A9-0096/2022),

A. kadangi lyčių lygybė yra ES pagrindinė vertybė ir pagrindinis tikslas, taip pat būtina sąlyga siekiant, kad moterys ir mergaitės galėtų visapusiškai naudotis žmogaus teisėmis, kuri yra nepaprastai svarbi suteikiant joms galių, plėtojant jų visapusišką potencialą ir kuriant tvarią bei įtraukią visuomenę; kadangi diskriminacija dėl lyties, grindžiama stereotipais ir nelygybe, kartu su tarpsektorine diskriminacija, be kita ko, dėl jų lyties, rasės, etninės ar socialinės kilmės ar negalios, seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės ar lytinės raiškos, turi neigiamų socialinių ir ekonominių pasekmių ir daro poveikį moterų reakcijai į sunkumus, be kita ko, ir tam, kaip jos siekia verslumo ir įsidarbina savarankiškai;

B. kadangi moterų verslumas skatina moterų emancipaciją ir įgalėjimą; kadangi 2014–2018 m. visą darbo dieną dirbančių verslininkų metinių pajamų mediana buvo vienoda vyrų ir moterų atžvilgiu (9); kadangi moterų ekonominė nepriklausomybė ir įgalėjimą labai svarbūs siekiant įgyvendinti moterų teises ir lyčių lygybę ir apima galimybę vienodomis sąlygomis dalyvauti esamose rinkose, naudotis gamybos ištekliais ir juos valdyti, priimti sprendimus dėl savo laiko, gyvenimo ir kūno, lavinti saviraišką ir prasmingai dalyvauti priimant ekonominius sprendimus visais lygmenimis; kadangi siekiant skatinti ekonominę nepriklausomybę reikia skatinti moterų verslumą ir savarankišką darbą, taip pat įgyvendinti politikos priemones, kuriomis būtų užtikrinti: lygus moterų dalyvavimas darbo rinkose, vienodas užmokestis už vienodą ar vienodos vertės darbą, galimybė gauti deramą darbą, vienodas namų ūkio ir priežiūros pareigų pasidalijimas ir pripažinimas;

C. kadangi moterys yra pats svarbiausias ir didžiausias neišnaudoto verslumo ir lyderystės potencialo šaltinis Europoje; kadangi 2014–2018 m. du kartus daugiau moterų visose EBPO narėse buvo nusiteikusios pradėti savo verslą nei ES (10); kadangi verslininkės ir savarankiškai dirbančios moterys yra tvaraus ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir inovacijų potencialo šaltinis, kuriuo naudojamasi nepakankamai, ir šio augimo šaltinio skatinimas yra svarbi priemonė skatinant moterų ekonominį įgalėjimą ir nepriklausomybę; kadangi moterų ekonominis įgalėjimas skatina našumą ir didina ekonomikos įvairinimą ir pajamų lygybę; kadangi savarankiškas darbas turi būti pripažintas darbo forma, padedančia kurti darbo vietas ir mažinti nedarbą; kadangi tyrimai rodo, kad moterų valdymo ir vadovavimo stilius dažnai skiriasi nuo vyrų ir kad lyčių įvairovė grupėse yra naudinga visuomenei ir ekonomikai (11); kadangi remiant verslininkes ir savarankiškai dirbančias moteris taip pat būtų stiprinamas ES konkurencingumas, todėl ES ir jos valstybės narės turėtų skatinti visą verslo veiklą, kuria kuriamos darbo vietos ir pajamos, taigi ir pridėtinę vertę verslui ir visuomenei;

D. kadangi kaimo vietovėse ir nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose gyvenančios moterys labiau linkusios užsiimti verslu ir savarankišku darbu nei miesto teritorijose ir ekonomiškai klestinčiuose regionuose gyvenančios moterys (12); kadangi moterų užimtumo galimybės kaimo vietovėse ES yra prastesnės nei vyrų kaimo vietovėse ir moterų miesto teritorijose; kadangi savarankiškai dirbančių moterų dalis kaimo vietovėse yra šiek tiek didesnė nei visose kitose teritorijose; kadangi 30 proc. ES ūkių valdo moterys, kurios yra savarankiškai dirbančios (13);

E. kadangi palyginti nedidelis verslininkių skaičius turėtų būti traktuojamas kaip nepanaudotas inovacijų ir vystymosi šaltinis, ypač atsižvelgiant į Europos žaliąją ir skaitmeninę transformacijas ir jos ekonomikos atsigavimą po COVID-19 krizės; kadangi COVID-19 krizė padarė neproporcingą poveikį moterims, visų pirma moterims, dirbančioms mažų garantijų darbą, taip pat sektoriuose, kuriuose daugiausia dirba moterys, ir neformalioje ekonomikoje; ir dėl padidėjusios priežiūros ir atsakomybės šeimoje, ribotų galimybių naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis ir teisėmis, taip pat smurto ir priekabiavimo dėl lyties moterys jautė didelį ekonominį ir užimtumo poveikį; kadangi skatinant, kad daugiau moterų dalyvautų skaitmeninių darbo vietų rinkoje, Europos ekonomika galėtų pasinaudoti 16 mlrd. EUR BVP augimu; kadangi lyčių lygybės didinimas ir moterų verslumo įgalėjimas yra labai svarbūs siekiant paspartinti ir paskatinti Europos ekonomikos atsigavimą;

F. kadangi Europos Sąjunga atsilieka nuo JAV ir Kinijos plėtojant technologijas, pvz., dirbtinio intelekto ir blokų grandinės technologijų, kūrimo srityse; kadangi 2021 m. balandžio mėn. labiausiai vertinami startuoliai pasaulyje daugiausia buvo Kinijos ir JAV įmonės; kadangi Europos Sąjunga turėtų pripažinti ir remti Europos moterų inovacines galimybes kuriant technologijas;

G. kadangi moterys sudaro tik 34,4 proc. ES savarankiškai dirbančių asmenų ir 30 proc. startuolių verslininkų, o tai patvirtina, kad didžiausia lyčių nelygybė verslumo srityje yra Europoje ir Šiaurės Amerikoje (14); kadangi tik 34 proc. vadovaujamųjų pareigų ES užima moterys (15); kadangi ankstesnė vadovaujamųjų pareigų patirtis suteikia asmenims reikalingų įgūdžių ir pasitikėjimo užsiimant savo verslu (16); kadangi kai kuriose valstybėse narėse savarankiškai dirbančioms moterims gali kilti problemų dėl socialinės apsaugos, pvz., ligos pašalpų, mokamų motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogų, trūkumo; kadangi labiau tikėtina, kad savarankiškai dirbančios moterys patirs skurdą;

H. kadangi pradėti ir valdyti verslą ES sudėtinga dėl skirtingų biurokratinių ir administracinių reikalavimų ir procedūrų, o tai trukdo skatinti daugiau moterų tapti verslininkėmis; kadangi moterys, siekdamos verslumo, susiduria su skirtingomis kliūtimis nei vyrai, ypač ekonominėmis, teisinėmis ir socialinėmis kliūtimis; kadangi šios kliūtys kyla dėl lyčių stereotipų, kurie prisideda prie lyčių segregacijos švietimo srityje, specialaus mokymo trūkumo, mažesniu pasitikėjimu plėtoti verslą, mažesnių galimybių gauti informaciją, finansinės ir vyriausybės paramos ir mažesnių priemonių socialiniams ir verslo tinklams, šališkumo dėl lyties ir sunkumų derinant darbą ir šeimos gyvenimą, nes trūksta priežiūros infrastruktūros, ypač vaikų priežiūros, ir dėl stereotipo, kad moterys atlieka daugiausia priežiūros ir namų ruošos darbų; kadangi moterys dažniau nei vyrai nurodo lanksčias darbo valandas kaip savo motyvaciją pradėti verslą ir savarankišką darbą (17); kadangi moterų verslumas ir savarankiškas darbas taip pat gali būti vertinga profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimo priemonė; kadangi nuo 2014 m. iki 2018 m. tik 34,5 proc. moterų ES ir 37,7 proc. moterų EBPO narėse manė turinčios reikalingų įgūdžių ir žinių, kad galėtų pradėti savo verslą; kadangi moterys beveik 10 proc. dažniau nei vyrai praneša apie nesėkmės baimę (18); kadangi vyrų ir moterų finansinis raštingumas skiriasi; kadangi šis lyties nulemtas skirtumas yra kliūtis moterims gauti finansavimą ir apskritai trukdo joms patikimai dalyvauti ekonominėje ir finansinėje veikloje (19);

I. kadangi dėl žalingų struktūrų ir stereotipų didėja nelygybė; kadangi tradiciniai lyčių vaidmenys ir stereotipai vis dar turi didelę įtaką pasidalijimui darbais namuose, švietimo sektoriuje, darbo vietoje ir visuomenėje; kadangi neapmokamas priežiūros darbas ir namų ruošos darbai, kuriuos daugiausia atlieka moterys, daro poveikį užimtumo ir karjeros siekimui bei didina vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą ir vyrų ir moterų pensijų skirtumą; kadangi valstybės narės turi skubiai tinkamai perkelti į nacionalinę teisę profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimo priemones, pvz., Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros direktyvą, ir jas papildyti tolesnėmis priemonėmis, kad į nemokamą darbą būtų įtraukta daugiau vyrų;

J. kadangi galimybės naudotis tinklais, mentorystė ir verslininkių kaip sektinų pavyzdžių populiarinimas yra svarbūs skatinant moteris apsvarstyti verslumo kaip karjeros galimybę ir didinant moterų ekonominį įgalėjimą; kadangi sektinų pavyzdžių įvairovė gali būti patraukli įvairios moterims;

K. kadangi kai kurios privačios bendrovės į savo įmonių socialinės atsakomybės (ĮSA) strategijas įtraukė tokius veiksmus kaip mentorystė, tinklų kūrimas ir parama, siekdamos padidinti moterų galimybes gauti finansavimą ir naudotis technologijomis, kad būtų remiamas moterų verslumas;

L. kadangi iš statistinių duomenų matyti, kad moterys verslininkės patiria daugiau sunkumų nei vyrai pritraukdamos finansavimą ir kapitalą; kadangi moterų vadovaujamos įmonės vis dar sudaro labai mažą investicijų gavėjų dalį; kadangi 2018 m. steigėjų grupėms, kurias sudarė vien vyrai, teko 93 proc. viso į Europos technologijas investuoto kapitalo (20); kadangi tik 32 proc. rizikos kapitalo lėšų skirta įmonėms, turinčioms bent vieną moterį vadovę (21); kadangi moterų inovacijos rečiau nurodomos ir pripažįstamos kaip inovacijos ir daug žadančios idėjos; kadangi, nepaisant to, kad moterų vadovaujamos įmonės gauna mažesnę finansinę paramą Vidurio ir Rytų Europos (CEE) regione, kapitalo produktyvumas viršija vyrų įsteigtas įmones 96 proc. (22);

M. kadangi duomenys rodo, kad verslininkės, nors ir gauna mažesnę finansinę paramą, sukuria daugiau pajamų;

N. kadangi moterys sudaro tik 10 proc. Europos neformalių investuotojų (23) ir joms itin menkai atstovaujama tarp privačiojo akcinio kapitalo investuotojų skaitmeninimo srityje; kadangi jos užima tik 10 proc. visų vadovų pareigų privačiojo akcinio kapitalo ir rizikos kapitalo įmonėse visame pasaulyje (24); kadangi keletas tyrimų rodo, kad investicijų valdytojai paprastai teikia kapitalą tiems, kurie yra į juos panašūs, todėl moterys, visų pirma skirtingos kilmės ir tarpsektorinę diskriminaciją patiriančios moterys, tarpe kitų priežasčių tai patiriančios dėl rasės, etninės ar ekonominės kilmės, atsiduria aiškiai nepalankioje padėtyje; kadangi rizikos kapitalo įmonės, kurių partneriai yra moterys, yra du ar tris kartus labiau linkusios investuoti į moterų vadovaujamas įmones (25); kadangi nustatyta, kad moterų trūkumas priimant sprendimus rizikos kapitalo įmonėse yra vienas iš pagrindinių nuolatinio finansavimo trūkumo moterų vadovaujamoms įmonėms šaltinių ES (26); kadangi kita svarbi priežastis, lemianti nuolatinį moterų vadovaujamų įmonių finansavimo trūkumą ES, yra ta, kad moterys rečiau nei vyrai ieško išorinio finansavimo, pvz., banko paskolų, rizikos kapitalo ar finansavimo pagal valstybės programas, ir vietoj to renkasi savarankišką finansavimą iš asmeninių santaupų arba šeimos narių teikiamą finansavimą (27); kadangi siekiant sukurti būtinas finansavimo sąlygas ir esminį moterų investuotojų tinklą, kad įmonės, kurioms vadovauja moterys, klestėtų, labai svarbu įgyvendinti priemones, kuriomis siekiama užtikrinti sąžiningą atstovavimą moterims ir sukurti lyčių požiūriu subalansuotą finansų ekosistemą, sukuriant palankesnę aplinką ES lygmeniu ir suteikiant pakankamai biudžeto išteklių;

O. kadangi šešios valstybės narės įsteigė 11 privačių fondų verslininkių finansavimo spragai pašalinti ir šie fondai, taikydami savo investicijų kriterijus, atsižvelgia į paramą moterims, remiant įvairovę; kadangi kai kuriems iš šių fondų skirta nacionalinė arba ES parama, o tai rodo svarbų viešosios politikos vaidmenį skatinant verslumą (28);

P. kadangi kyla iššūkių siekiant veiksmingai įvertinti verslumą ES;

Q. kadangi mažiau nei 8 proc. geriausių įmonių vadovų yra moterys;

R. kadangi 2018 m. 59 proc. ES mokslininkų ir inžinierių sudarė vyrai ir tik 41 proc. moterys, taigi atotrūkis siekia 18 proc. (29); kadangi socialinės normos, stereotipai, kultūrinis atgrasymas ir su lytimi susiję lūkesčiai dėl karjeros pasirinkimo, kuriuos dažnai sustiprina švietimo turinys ir mokymo programos, yra du pagrindiniai lyčių segregacijos aukštojo mokslo srityje ir darbo rinkoje veiksniai;

S. kadangi labai svarbu, kad Europoje būtų vienodas verslininkių ir verslininkų skaičius, siekiant užtikrinti turinio ir produktų įvairovę; kadangi nuo 2014 m. iki 2018 m. moterų vadovaujami startuoliai buvo taip pat pasiruošę pasiūlyti naujus produktus ir paslaugas kaip ir vyrų vadovaujami startuoliai ES (30), o tai įrodo, kad moterų ir vyrų galimybės dirbti inovacijų srityje turi būti vertinamos vienodai; kadangi moterų skatinimas tapti verslininkėmis gali pagerinti inovacijų, produktų ir paslaugų kokybę bei padidinti jų įvairovę;

T. kadangi Europos moterų verslo ambasadorių tinklas iki šiol surengė daugiau nei 650 nacionalinių susitikimų, kuriuose dalyvavo daugiau nei 61 000 būsimų moterų verslininkių; kadangi jo ambasadoriai parėmė daugiau nei 250 naujų moterų vadovaujamų įmonių steigimą ir dar kelis moterų tinklų kūrimo ir verslo paramos klubus (31);

U. kadangi 2020 m. buvo daugiau žmonių, kurie pažinojo verslą sustabdžiusius asmenis, o ne verslą įkūrusius asmenis (32), ir tai primena, kaip svarbu kurti tinkamas sąlygas bet kokios rūšies verslumui ir palaikyti ryšį su kitomis ekonomikos šalimis, išlikti atviriems naujoms galimybėms ir išsaugoti būsimas darbo vietas;

V. kadangi vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas ES sudaro 14,1 proc. ir per pastarąjį dešimtmetį pasikeitė tik minimaliai; kadangi 24 proc. vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo yra susiję su pernelyg dideliu moterų skaičiumi santykinai mažai apmokamuose sektoriuose, pvz., priežiūros, sveikatos priežiūros ir švietimo;

W. kadangi verslumas priklauso nuo žinių ir įgūdžių; kadangi moterų ir mergaičių išsilavinimo didinimas prisideda prie jų ekonominio įgalėjimo ir įtraukesnio ekonomikos augimo; kadangi mokymasis visą gyvenimą, kvalifikacijos kėlimas ir perkvalifikavimas, ypač siekiant neatsilikti nuo sparčios technologinės ir skaitmeninės transformacijos, didina jų profesines galimybes ir yra svarbus moterų ir mergaičių sveikatai, gerovei ir gyvenimo kokybei;

X. kadangi verslumas turėtų būti prieinamas visoms moterims, įskaitant neįgalias moteris, vyresnio amžiaus moteris ir rasinių ar etninių mažumų moteris; kadangi neįgalioms moterims gali kilti dar daugiau kliūčių kuriant savo verslus; kadangi vyresnio amžiaus moterų verslumas nėra skatinamas, nors jis turėtų būti vertinamas kaip vertingas ir neišnaudotas ekonomikos augimo potencialas; kadangi moterų migrančių verslumo skatinimas gali suteikti daug galimybių joms integruotis į darbo rinką ir skatinti jų ekonominę nepriklausomybę ir įgalėjimą;

Verslumo programos, švietimas ir kompetencijos ugdymas

1. pabrėžia, kad moterų verslumu prisidedama prie moterų ekonominės nepriklausomybės didinimo, o jų įgalėjimas yra esminė sąlyga norint pasiekti lyčių lygybės visuomenę, todėl jis turėtų būti skatinamas ir propaguojamas visoje ES; pažymi, kad moterų ekonominė nepriklausomybė sustiprina jų dalyvavimą vienodomis sąlygomis darbo rinkoje, galimybes valdyti gamybinius išteklius ir padidina jų dalyvavimą priimant ekonominius sprendimus visais lygmenimis, taip pat ekonominį įgalinimą ir savarankišką apsisprendimą, todėl ji labai svarbi siekiant įgyvendinti moterų teises ir lyčių lygybę; pabrėžia, kad kiekviena moteris, siekianti verslumo, turėtų būti skatinama žengti šį žingsnį, nes užsiėmimas verslu kuria darbo vietas ir pajamas, taigi ir pridėtinę vertę verslui ir visai visuomenei; ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant didinti moterų užimtumo lygį Europoje ir padėti joms patekti į darbo rinką, be kita ko, numatant daugiau moterų verslumo rėmimo paskatų; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl darbo užmokesčio skaidrumo direktyvos;

2. apgailestauja dėl to, kad moterys nekuria verslo ir jam nevadovauja taip pat kaip vyrai; primygtinai ragina valstybes nares įgyvendinti verslui palankias reformas siekiant skatinti lygybę ir didinti moterų verslumą; ragina ES lygmeniu atidžiai išnagrinėti moterų poreikius ir dalyvavimą darbo rinkoje, taip pat horizontaliąją ir vertikaliąją darbo rinkos segregaciją;

3. palankiai vertina Komisijos iniciatyvas, pvz., „Women TechEU“ ir Europos inovacijų tarybos moterų lyderystės programą, tai pat tai, kad kuriami įvairūs Europos moterų verslininkių tinklai; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviau skatinti tokias iniciatyvas, daugiausia dėmesio skiriant ES tvaraus augimo potencialui, ir remti verslininkių pasiekimus, nepaisant jų įvairovės; ragina Europos Komisiją stiprinti tinklus, kuriuose pagrindinis dėmesys būtų skiriamas moterų verslumui Europos lygmeniu, siekiant skatinti inovacijas ir nacionalinių, ES ir tarptautinių tinklų bendradarbiavimą; pažymi, kad tolesnis tarpvalstybinis verslininkių bendradarbiavimas gali sustiprinti Europos Sąjungos vidaus rinką;

4. ragina Komisiją ir valstybes nares į savo iniciatyvas įtraukti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, nes privačios įmonės gali atlikti vertingą vaidmenį patardamos ir suteikdamos svarbius bei specializuotus įgūdžius verslininkėms; primygtinai ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas visos Europos moterų verslininkių tinklų kūrimui ir remti jų bendradarbiavimą; prašo Komisijos parengti programas, kuriomis būtų skatinamas inovacinis kūrybingumas ir užtikrinti verslumą darbo rinkoje, taip pat kad moterys galėtų sukurti pridėtinę vertę;

5. pabrėžia, kad patyrusių ir pradedančiųjų verslininkių mentorystė ir santykiai gali būti naudingi abiem pusėms ir padėti didinti informuotumą apie verslumą, kovoti su abejonėmis dėl patekimo į verslo sektorių ir skatinti keitimąsi informacija ir patarimais tarp verslininkių;

6. pabrėžia, kad būtina ir svarbu pripažinti bei populiarinti verslininkes ir investuotojas kaip sektinus pavyzdžius bei mentores ir užtikrinti, kad šiais sektinais pavyzdžiais būtų atstovaujama moterims, nepaisant jų įvairovės; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į 2021 m. ES apdovanojimą moterims novatorėms ir į Europos moterų verslo ambasadorių tinklą, kuris skatina moteris apsvarstyti verslumo kaip karjeros galimybę; ragina Komisiją atkreipti dėmesį į žymias verslininkes ir investuotojas kaip sektinus pavyzdžius ir pradėti Europos masto kampaniją, kuria siekiama informuoti apie verslumo teikiamas galimybes, ir skirtą daugiausia moterims, taip pat atlikti verslininkių atvejų tyrimus;

7. ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis parengti strategiją, kad būtų užtikrintas prasmingas visų įvairios socialinės padėties moterų atstovavimas priimant sprendimus, ir konkrečiais veiksmais bei politika skatinti jų ekonominį įgalėjimą; ragina užtikrinti, kad visose moterų verslumui skirtose priemonėse būtų atsižvelgiama į tarpsektorinę perspektyvą, siekiant užtikrinti, kad visos moterys gautų atitinkamą pagalbą ir paramą ir kad nė viena moteris nebūtų palikta nuošalyje;

8. palankiai vertina viešąsias ir privačiąsias moterų verslumo programas valstybėse narėse, kurios apima tinklaveikos, mentorystės, mokymo, vadovavimo ugdymo ir konsultavimo paslaugų ir profesinių patarimų dėl teisinių ir mokesčių klausimų aspektus siekiant remti ir konsultuoti verslininkes, taip pat skatinti jų ekonominę nepriklausomybę; pažymi, kad, atsižvelgiant į septyniose valstybėse narėse viešai paskelbtas ataskaitas ir liudijimus, matomas teigiamas šių programų poveikis; primygtinai ragina Komisiją ir EIGE rinkti pagal lytį suskirstytus duomenis iš visų valstybių narių ir analizuoti moterų verslumo programų poveikį; ragina Komisiją ir valstybes nares dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais siekiant stiprinti ir didinti verslininkių ir savarankiškai dirbančių moterų dalį ES; ragina valstybes nares skatinti gerai išplėtotą mokymo strategiją, skirtą įvairaus lygio mokymams, nuo informuotumo didinimo ir informavimo iki specializuoto ir aukštesnio lygio mokymo, ir pripažinti įvairias konkrečios verslo aplinkos galimybes bei apribojimus, taip pat daugybę verslininkių ypatybių ir poreikių, ypač daug dėmesio skiriant jų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai; pabrėžia, kad reikia vieno langelio principu veikiančių sistemų, kuriose būtų siūlomi, pvz., kursai ir mokymai įvairiose srityse, pvz., apskaitos ir rinkodaros, verslininkams, turintiems mažai patirties ar neturintiems jokios patirties arba kvalifikacijos; pažymi, kad ši iniciatyva gali paskatinti daugiau moterų tapti verslininkėmis;

9. ragina Komisiją ir EIGE pateikti naujausius ir palyginamus statistinius duomenis, kad būtų galima analizuoti ekonominę verslininkų ir savarankiškai dirbančių asmenų svarbą, taip pat įvairias verslininkų ir savarankiškai dirbančių asmenų kategorijas, atsižvelgiant į pramonę ir lytį, kad būtų galima nustatyti verslininkių ir savarankiškai dirbančių moterų dalį; dar kartą ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti pagal lytį suskirstytų duomenų ir statistinių duomenų rinkimą, mokslinius tyrimus ir analizę, visų pirma susijusius su moterų dalyvavimu darbo rinkoje ir tokiose srityse kaip neoficialus darbas, verslumas, galimybės gauti finansavimą ir naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, neapmokamu darbu, skurdu ir socialinės apsaugos sistemų poveikiu; primena EIGE vaidmenį šiuo atžvilgiu ir ragina Komisiją naudoti šiuos duomenis siekiant veiksmingai įgyvendinti savo politikos ir programų bei kitų ES agentūrų ir institucijų politikos krypčių ir programų poveikio lytims vertinimus;

10. ypač ragina vykdyti labiau į moteris orientuotą ir jas informuojančią kompaniją apie gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykų, skaitmeninio švietimo ir finansinio raštingumo populiarinimą, siekiant kovoti su esamais stereotipais švietime, mokyme, mokyklų mokymo programose ir profesiniame orientavime; ypač ragina užtikrinti, kad daugiau moterų įsitrauktų į anksčiau minėtus sektorius, nes tai suteiktų galimybę taikyti įvairesnius valdymo ir vadovavimo stilius, kurie atneštų papildomos naudos šiems sektoriams ir prisidėtų prie jų plėtros; pabrėžia, kad svarbu išplėsti moterų verslumo aprėptį įtraukiant daugiau sektorių, ne tik gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos bei informacinių technologijų, ir skatinti įvairias verslumo formas; ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti priemones ir skirti konkrečius išteklius socialinėms ir kolektyvinėms moterų verslumo formoms skatinti; palankiai vertina specialų mokymą, mokslinius tyrimus ir studijas verslumo srityje; pabrėžia, kad svarbu skatinti moterų švietimą ir karjerą finansų srityje, kad būtų remiamas patikimo moterų investuotojų tinklo kūrimas, ir kartu pabrėžia, kad reikia suteikti moterims daugiau galimybių būti ekonomiškai nepriklausomoms ir klestėti kaip verslininkėms;

11. apgailestauja dėl nepakankamo moterų vadovaujamose pareigose skaičiaus ir pabrėžia, kad būtina skatinti vyrų ir moterų lygybę visais sprendimų priėmimo lygmenimis verslo ir valdymo srityse; ragina skubinti derybų procesą dėl direktyvos dėl moterų valdybose; pabrėžia, kad būtina teikti daugiau ir geresnės informacijos apie verslumą kaip patrauklią karjeros galimybę tiek jaunoms mokykloje besimokančioms, tiek ir nedarbingoms moterims, kurios svarsto galimybę pradėti dirbti ar grįžti į darbą; ragina Komisiją skatinti vyresnio amžiaus žmonių verslumo rėmimo programas ir pažymi, kad tai gali tapti prieinama moterims, kurios nedalyvauja darbo rinkoje; pabrėžia, kad būtina skatinti politiką, kuria būtų skatinamos sparčiai augančios įmonės, taip pat augimas ir plėtra vidutinėse ir didesnėse įmonėse, siekiant užtikrinti, kad daugiau moterų taptų verslininkėmis ir remti tvarų augimą; ragina valstybes nares ir Komisiją toliau didinti verslininkių informuotumą apie paramos politiką ir mažinti biurokratines ir administracines kliūtis, susijusias su programomis, kuriomis siekiama skatinti verslumą; palankiai vertina pastangas skatinti patikimų ekspertų ir konsultantų, kurie galėtų būti mentoriais teikti konsultacijas verslininkėms viso proceso metu, paramą, atsižvelgiant į visus su verslumu susijusius aspektus: reglamentavimo, mokestinius, administracinius, ekonominius, apskaitos, teisinius, formalius, darbinius, personalo atrankos;

12. ragina pripažinti moterų verslumo potencialą visuose sektoriuose ir švietimo srityse, įskaitant sritis, kuriose daugiausia dirba moterys, pvz., sveikatos priežiūros ir mokymo; pabrėžia, kad darbuotojams ir samdomo darbuotojo veiklą į savarankišką darbą keičiantiems asmenims reikia suteikti tolesnio mokymo ir perkvalifikavimo galimybių; ragina Komisiją skatinti mokymąsi visą gyvenimą visiems; pabrėžia, kad verslumo aspektas taip pat privalo būti pripažintas visose jaunimo programose Europos lygmeniu; ragina valstybes nares ir regionines bei vietos valdžios institucijas investuoti į perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo programas, skirtas savarankiškai dirbančioms moterims ir verslininkėms, ypač daug dėmesio skiriant finansinio raštingumo perkvalifikavimui;

Galimybė naudotis kapitalu

13. pabrėžia, kad reikia pripažinti, jog moterų verslumas ir savarankiškas darbas yra pelningi investavimo atvejai ir ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo šaltiniai;

14. ragina valstybes nares ir Komisiją didinti informuotumą ir sudaryti lengvesnes sąlygas verslininkėms ir savarankiškai dirbančioms moterims gauti finansavimą, įskaitant alternatyvias finansavimo formas, užtikrinant, kad finansavimas būtų prieinamas ir jas pasiektų; pažymi, kad verslininkės dažniau naudojasi alternatyviais šaltiniais, pvz., skolinimu grindžiamu sutelktiniu finansavimu ir finansavimo platformomis; pažymi, kad tam tikrais atvejais mikrokreditai buvo sėkmingi motyvuojant daugiau moterų pradėti savo verslą; pripažįsta finansavimo politikos poveikį ir teigiamą jo įtaką moterims; ragina valstybes nares ir regionines bei vietos valdžios institucijas pasinaudoti esamais Europos struktūriniais fondais siekiant suteikti daugiau galimybių verslininkėms ir savarankiškai dirbančioms moterims ir jas paskatinti; primygtinai ragina Komisiją sukurti Europos lyčiai atžvalgių investuotojų tinklą; mano, kad toks tinklas galės suteikti įmonėms, kurioms vadovauja moterys, atitinkamus ryšius, tinklus ir finansavimo galimybes; pabrėžia, kad reikia rengti informuotumo didinimo ir informavimo kampanijas apie dabartines ir būsimas ES finansavimo galimybes verslininkėms, siekiant teikti specialiai pritaikytą paramą įmonėms priklausančioms moterims ir verslininkėms ir didinti moterų lyderių matomumą, kad jos galėtų sukurti tvirtesnius sektinus pavyzdžius ir panaikinti esamus stereotipus; primygtinai ragina Komisiją, skiriant tinkamą finansavimą, parengti Moterų verslumo veiksmų planą, kuris būtų Europos iniciatyvos „Small Business Act“ dalis, ir kaip jo dalį – organizuoti visos Europos verslumo, inovacijų ir investicijų renginį, kuriame drauge dalyvautų mokslininkai, verslininkai, startuoliai ir, svarbiausia, privataus akcinio kapitalo investuotojai, siekiant paspartinti naujas moterų verslo galimybes;

15. palankiai vertina specialių privačių investicijų fondų, kurie į savo investicijų vertinimus įtraukia lyčių kriterijus, pastangas spręsti nepakankamo moterų vadovaujamų įmonių finansavimo problemą; ragina Komisiją remti bendro investavimo programas su rizikos kapitalo fondais ir neformaliais investuotojais, kurių investicijos orientuotos į moteris ir verslininkėms skirtas mentorystės programas; mano, kad tai būtų efektyvus veiksmas siekiant puoselėti ekosistemą nuo pat pamatų;

16. palankiai vertina viešuosius ir privačiuosius fondus, kurių lėšomis įgyvendinama lyčių lygybės, įvairovės ir įtraukties politika; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į įsipareigojimų dėl įvairovės iniciatyvą, kuri yra pirmoji iniciatyva pasaulyje, pagal kurią privatūs fondai įsipareigojo vertinti ir stebėti atstovavimą pagal lytį ir kasmet bei viešai teikti savo išvadų ataskaitas;

17. pabrėžia svarbų mikrokreditų vaidmenį gerinant moterų finansinę įtrauktį įveikiant rinkos ir socialines kliūtis finansų rinkose; pažymi, kad mikrofinansavimo pranašumas yra tas, kad jis suteikia verslininkėms galimybę turėti stiprių paskatų kurti tvarų verslą, nes jos turi grąžinti paskolą, o ši priemonė yra specialiai sukurta žmonių, kuriems sunku gauti įprastą kreditą, poreikiams tenkinti;

18. ragina Komisiją ir valstybes nares sistemingai sekti ir stebėti pagal lytį suskirstytus duomenis visoje Sąjungoje, siekiant užtikrinti kokybiškus duomenis apie ES ir nacionalines finansavimo programas; taip pat primena, kad svarbu rinkti duomenis apie lygybę, kad būtų galima turėti informacijos apie tarpsektorinę diskriminacijos patirtį, ir pabrėžia, kad tuo būtų galima remtis norint priimti labiau informacija pagrįstus politikos sprendimus ateityje ir skatinti moterų ekonominę nepriklausomybę; pažymi, kad moterų verslumo aspektas turi būti pripažintas formuojant su verslu ir MVĮ susijusią politiką, siekiant užtikrinti tinkamą politikos sistemą, kuria remiamas moterų verslumas ir įvairovę skatinančios inovacijos;

Geresnė sistema verslininkėms

19. ragina valstybes nares įgyvendinti 2019 m. Tarybos rekomendaciją dėl veiksmingų galimybių naudotis socialinės apsaugos sistemomis ir teisėmis, įskaitant teises į pensiją ir atostogas, užtikrinimo visiems savarankiškai dirbantiems asmenims ir įgyvendinti visus Europos socialinių teisių ramstyje nustatytus principus kaip būdą užtikrinti nediskriminavimą ir skatinti lyčių lygybę;

20. ragina valstybes nares ir Komisiją integruoti lyčių aspektą į visus paramos priemonių verslininkėms rengimo etapus ir konsultuotis su įvairia potencialių ir esamų verslininkių grupe siekiant užtikrinti, kad šios paramos priemonės būtų suderintos ir atitiktų jų lūkesčius bei poreikius;

21. pabrėžia, jog reikia pašalinti administracines kliūtis, trukdančias pradėti verslą, kad verslininko ar savarankiškai dirbančio asmens veikla taptų patrauklesnė moterims, įskaitant imigrantes; ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę parengti standartizuotus administracinius paketus, kuriais verslininkai galėtų vadovautis ankstyvais verslo steigimo etapais; mano, kad tai palengvintų administracinę naštą bendraujant su vietos valdžios institucijomis, pvz., mokesčių institucijomis, savivaldybėmis ir kt.;

22. pabrėžia, kad reikia plėtoti Europos inovacijų ekosistemą, kad daugiau moterų galėtų kurti tvarias ir pelningas įmones bei inovacijas, siekiant sustiprinti ES konkurencingumą, ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą;

23. ragina Komisiją nedelsiant įgyvendinti Komunikate dėl geresnio reglamentavimo ir MVĮ strategijoje nustatytas priemones;

24. pabrėžia, kad reikia gairių, supaprastintų formų, procedūrų ir procesų, kurie padėtų savarankiškai dirbančioms verslininkėms naudotis reglamentavimo sistema, pvz., siekiant eksportuoti; pažymi, kad labai mažos įmonėms ir visų pirma MVĮ jau šiuo metu patiria sunkumų dėl išteklių trūkumo, kad galėtų suprasti ir valdyti atitikties įsipareigojimus visose valstybėse narėse; ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti ir prireikus patobulinti gaires ir administravimą;

25. palankiai vertina Komisijos geresnio reglamentavimo darbotvarkę; mano, kad Komisijos pasiryžimas įgyvendinti principą „kiek plius, tiek minus“ yra svarbus žingsnis siekiant kuo labiau sumažinti įmonėms, įskaitant startuolius ir MVĮ, tenkančią administracinę naštą, kad moterims būtų patraukliau tapti verslininkėmis arba savarankiškai dirbančiomis moterimis;

26. ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę taikyti didesnes mokesčių paskatas arba lanksčias mokesčių struktūras siekiant pagerinti pagrindines verslumo ir savarankiško darbo sąlygas; kaip pavyzdį atkreipia dėmesį į verslininkų apmokestinimą ankstyvaisiais etapais, apmokestinant tik pajamas arba atidedant mokesčių mokėjimą siekiant užsitikrinti, kad kapitalas moterims suteiktų patrauklesnių galimybių tapti verslininkėmis arba savarankiškai dirbančiomis moterimis;

27. pabrėžia profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros ir geros kokybės bei įperkamų socialinių paslaugų kaip išankstinių sąlygų svarbą verslininkėms ir savarankiškai dirbančioms moterims; pripažįsta, kad moterų verslumas ir savarankiškas darbas suteikia lankstumo siekiant geresnės profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros; pripažįsta, kad svarbu sudaryti sąlygas vienoda, namų ir priežiūros pareigų pasidalijimui siekiant suderinti profesinį ir asmeninį gyvenimą, reikalingą moterims, kad jos galėtų užsiimti verslu ir dirbti savarankiškai; ragina Komisiją ir valstybes nares siekti geresnės profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros užtikrinant geresnes motinystės, tėvystės, vaikų priežiūros ir slaugos atostogas, lanksčias darbo valandas, vaiko priežiūros paslaugas darbo vietoje ir skatinant nuotolinį darbą; pabrėžia, kad darbo valandos ir darbo modeliai kaimo vietovėse labai skiriasi nuo miesto vietovių ir kad svarbu teikti vaikų priežiūros paslaugas, pritaikytas prie konkrečių moterų poreikių įvairiose vietovėse; ragina valstybes nares ir regionų bei vietos valdžios institucijas remti socialines sistemas, pvz., skirtas vyresnio amžiaus žmonėms, priklausomiems asmenims, ir teikti lankstesnes vaikų priežiūros paslaugas ir vaiko priežiūros atostogų galimybes, nes jos yra labai svarbios skatinant ir sudarant sąlygas daugiau moterų tapti verslininkėmis; ragina valstybes nares įgyvendinti Barselonos tikslus, užtikrinant šių poreikių tenkinimą investuojant į prieinamas ir įperkamas kokybiškas priežiūros paslaugas ir jas modernizuojant, kad moterims nereikėtų rinktis tarp šeimos ir dalyvavimo darbo rinkoje; pabrėžia, kad tolesnis moterų galimybių tapti verslininkėmis didinimas ir gerinimas gali atlikti esminį vaidmenį mažinant moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumus valstybėse narėse; palankiai vertina veiksmus, kurių kai kurios valstybės narės jau ėmėsi šiuo klausimu, ir primygtinai ragina jas užtikrinti galimybę naudotis kokybiškomis vaikų priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugomis, skatinti savarankiškai dirbančių asmenų galimybes ir skubiai bei visapusiškai į nacionalinę teisę perkelti ir įgyvendinti Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros direktyvą, ir ragina Komisiją tai veiksmingai stebėti; pripažįsta, kad nacionalinė socialinė politika skiriasi ir kad reikia paisyti subsidiarumo principo; pabrėžia, kad valstybės narės yra suinteresuotos skatinti šeimai palankius darbo modelius;

28. yra susirūpinęs dėl to, kad Audito Rūmai savo specialiojoje ataskaitoje Nr. 10/21 „Lyčių aspekto integravimas į ES biudžetą“ nustatė, kad Komisija netinkamai taikė lyčių aspekto integravimą ir nepakankamai panaudojo pagal lytį suskirstytus duomenis ir rodiklius; ragina Komisiją įgyvendinti biudžeto sudarymo procedūrą atsižvelgiant į lyčių aspektą, kad moterys ir vyrai galėtų vienodai naudotis viešosiomis lėšomis, be kita ko, įgyvendinant iniciatyvą „NextGenerationEU“ ir taikant visas ekonomikos gaivinimo priemones;

o

o o

29. paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

(1) OL C 11, 2018 1 12, p. 35.

(2) OL C 66, 2018 2 21, p. 44.

(3) OL C 346, 2018 9 27, p. 6.

(4) OL C 390, 2019 11 18, p. 28.

(5) OL C 456, 2021 11 10, p. 232.

(6) OL C 456, 2021 11 10, p. 191.

(7) OL C 456, 2021 11 10, p. 208.

(8) OL C 67, 2022 2 8, p. 137.

(9) EBPO, 2019 m. „Trūkstami verslininkai. Įtraukaus verslumo politika“. (angl. The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship).

(10) EBPO, 2019 m. „Trūkstami verslininkai. Įtraukaus verslumo politika“. (angl. The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship).

(11) Bajcar, B. and Babiak, J., „Lyties skirtumai vadovavimo stiliuose: kas destruktyviau vadovauja?“ (angl. „Gender Differences in Leadership Styles:Who Leads more Destructively?“), 34-oji IBIMA konferencija, Madridas, 2019 m. lapkritis. https://www.researchgate.net/publication/337534934_Gender_Differences_in_Leadership_Styles_Who_Leads_more_Destructively

(12) Europos Parlamento Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminis skyrius, „Kaimo moterų profesinis statusas ES“, Briuselis, 2019 m. gegužės mėn., https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608868/IPOL_STU(2019)608868_EN.pdf

(13) Ten pat.

(14) Pasaulinė verslumo stebėsenos ataskaita, „Moterų verslumas 2020–2021 m.: vystymasis nepaisant klasės (angl. Global Entrepreneurship Monitor, Women’s Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Class,), Londonas, 2021 m.

https://gemconsortium.org/report/gem-202021-womens-entrepreneurship-report-thriving-through-crisis

(15) Eurostatas, Women in Management, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2020 m.

(16) Foss, L., Henry, C., Ahl, H. ir Mikalsen, G., 2019 m. „Moterų verslumo politikos tyrimas: 30 metų įrodymų peržiūra“ (angl. Women’s entrepreneurship policy research: a 30-year review of the evidence), Small Business Economics, 53(2), 409-429 p.

(17) EBPO, „Trūkstami verslininkai. Įtraukaus verslumo politika“. (angl. The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship), 2019 m.

(18) Ten pat.

(19) EBPO, EBPO / INFE 2020 m. tarptautinis suaugusiųjų finansinio raštingumo kompetencijų tyrimas, EBPO leidinys, Paryžius, 2020 m.

(20) Skonieczna, A. ir Castellano, L. „Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe“, European Economy Discussion Papers, Nr. 129, 2020 m. liepos mėn., Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas.

(21) Europos Komisija ir Europos investicijų bankas, „Moterų verslininkių finansavimas: kaip skatinti augimą“ (angl. Funding women entrepreneurs: How to empower growth), 2018 m.

(22) „Moterys rizikos kapitalo, „Experior“ rizikos kapitalo fondo ir netradicinio rizikos kapitalo sektoriuje“ (angl. Women in VC, Experior Venture Fund and Unvconventional), „Finansavimas VRE regione atsižvelgiant į lyčių įvairovę ir teigiamą poveikį“ (angl. Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact), 2021 m.

(23) EBAN, Statistics Compendium – European Early Stage Market Statistics, EBAN, Briuselis, 2019 m.

(24) 10 International Finance Corporation, Moving Towards Gender Balance in Private Equity and Venture Capital, International Finance Corporation, Vašingtonas, 2019 m.

(25) „Moterys rizikos kapitalo, „Experior“ rizikos kapitalo fondo ir netradicinio rizikos kapitalo sektoriuje“ (angl. Women in VC, Experior Venture Fund and Unvconventional Ventures), pasiekiama internetu.

(26) Europos Komisija, „Lyčių lygybės aspektu grindžiamas pažangus finansavimas. Investavimas į moteris ir kartu su moterimis: galimybės Europai“ (angl. Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe), Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2020 m.

(27) EBPO, 2021 m. „Trūkstami verslininkai. Įtraukaus verslumo politika“. OECD Publishing, Paryžius, 2021 m.

(28) EUROFOUND, Female entrepreneurship: Public and private funding, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2019 m.

(29) Eurostatas, „Women in science and technology“, Products Eurostat News, 2020 m. spalio 2 d.

(30) EBPO, 2019 m. „Trūkstami verslininkai. Įtraukaus verslumo politika“. (angl. The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship).

(31) https://ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/women-entrepreneurs/support-tools-and-networks-women_en

(32) Global Entrepreneurship Monitor, 2021/2022 Global Report – Opportunity Amid Disruption, GEM, London, 2022. https://www.gemconsortium.org/reports/latest-global-report