Be to, šis pasiūlymas padeda siekti Europos žaliojo kurso ir Perėjimo prie tvarios ekonomikos finansavimo strategijos tikslų, nes sprendžiamas informacijos apie Europos subjektų veiklos tvarumą prieinamumo ir tinkamumo naudoti klausimas.

Komisijos paskelbtoje Perėjimo prie tvarios ekonomikos finansavimo strategijoje tvariam finansavimui tenka pagrindinis vaidmuo finansų sistemoje, be to, jis yra galimybių atveriančios sistemos, pagal kurią privačios investicijos bus nukreipiamos į tvarius projektus ir veiklą, sukūrimo išankstinė sąlyga.

Informacija apie subjektų veiklą ir produktus yra svarbi kapitalo teikėjams priimant sprendimus. ESAP padės tolesnei finansinių paslaugų ir kapitalo rinkų integracijai bendrojoje rinkoje, veiksmingesniam kapitalo pasiskirstymui visoje ES ir – padidinus mažesnių nacionalinių kapitalo rinkų ir ekonomikos matomumą – jų plėtros skatinimui. Be to, ESAP informaciją savanoriškai galės skelbti ir nebiržinės įmonės, kaip antai mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ). Tai pagerins jų galimybes pritraukti kapitalo.

Pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 50, 53, 62 ir 114 straipsniai. Ketinamų priimti ES priemonių, kuriomis bendrovių teisėje siekiama nustatyti įsisteigimo teisę bendrojoje rinkoje, teisinis pagrindas yra SESV 50 straipsnis. SESV 50 straipsniu Europos Parlamentas ir Taryba įgaliojami priimti direktyvas. Be to, SESV 114 straipsnis yra bendro pobūdžio teisės aktas, kuriuo siekiama sukurti bendrąją rinką arba užtikrinti jos veikimą, t. y. šiuo atveju – laisvą kapitalo judėjimą.

•Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

Veikdamos savarankiškai valstybės narės šioje iniciatyvoje numatytų tikslų negali deramai pasiekti. Šiuo metu valstybės narės turi tam tikros veikimo laisvės rengdamos įmonių atskaitomybės pareigų, išdėstytų ES teisės aktuose, mechanizmų ir formatų taisykles. Dėl to Sąjungoje vyrauja geografinis ir teminis informacijos atskleidimo mechanizmų ir formatų susiskaidymas, dėl kurio įmonių informacijos naudotojai patiria didesnių prieigos ir tvarkymo išlaidų. Tolesni atskiri valstybių narių veiksmai šio susiskaidymo nesumažintų, nebent jos visos siektų kurti bendrą prieigos punktą ir pašalinti keletą kliūčių, tačiau be koordinuoto požiūrio tai mažai tikėtina.

Todėl laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones.

•Proporcingumo principas

Pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą šia iniciatyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems šios iniciatyvos tikslams pasiekti. Šiuo pasiūlymu atskaitomybės pareigos turinio požiūriu nei papildytos, nei pakeistos nebus. Siekiant sumažinti subjektams ir nacionalinėms institucijoms tenkančią naštą, ESAP kuo labiau grindžiamas esamais duomenų teikimo kanalais ir infrastruktūra.

•Priemonės pasirinkimas

Tinkamiausia teisine priemone esamoms direktyvoms iš dalies pakeisti, kad būtų sukurtas ESVP, yra laikoma bendroji direktyva, nes daugumoje jos nuostatų nurodoma vieša informacija, kuri turėtų būti teikiama ESAP per duomenis renkančią įstaigą.

3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

•Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

Prie šio pasiūlymo pridedamas poveikio vertinimas, be kita ko, grindžiamas 2021 m. balandžio mėn. Komisijos paskelbtos ES subjektų viešos atskaitomybės sistemos tinkamumo patikrinimu. Remiantis pagrindine šio tinkamumo patikrinimo išvada, būtina pasinaudoti skaitmeninių priemonių potencialu ir pagerinti prieigą prie įmonių atskleidžiamos reglamentuojamos informacijos ir sudaryti geresnes sąlygas šia informacija (pakartotinai) naudotis. Visų pirma tinkamumo patikrinimas išryškino ES masto bendro prieigos prie reglamentuojamos informacijos punkto trūkumą ir per menkas galimybes subjektų atskleidžiamą informaciją skaityti kompiuteriu.

•Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

Konsultacijų procesas ir pagrindinės jo išvados, kuriomis grindžiamas šis pasiūlymas, yra apibendrinti poveikio vertinimo, kuris yra teikiamas kartu su pasiūlymu dėl reglamento, kuriuo sukuriamas ESAP, 2 priede. Konsultavimosi veikla apėmė tikslines konsultacijas internetu, praktinius seminarus su įvairių kategorijų svarbiais suinteresuotaisiais subjektais ir Komisijos suburtų atitinkamų ekspertų grupių, visų pirma Kapitalo rinkų sąjungos aukšto lygio forumo, pateiktas nuomones.

Apskritai, visos konsultacijose dalyvavusios suinteresuotųjų subjektų grupės Komisijos pasiūlytą ESAP iniciatyvą vertino palankiai ir išreiškė pritarimą laipsniškam įgyvendinimui, t. y. informaciją suskirstyti pagal prioritetus ir paskelbti ESAP keliais etapais. Be to, suinteresuotieji subjektai pabrėžė vienkartinio duomenų pateikimo principo svarbą. Viešai teiktinos informacijos rengėjai ir MVĮ taip pat pabrėžė būtinybę nekurti papildomos administracinės naštos, be kita ko, nenustatyti subjektams naujų atskaitomybės pareigų.

Dauguma suinteresuotųjų subjektų pritarė sumanymui į ESAP įtraukti plataus pobūdžio tiek finansinę, tiek su tvarumu susijusią informaciją. Absoliuti suinteresuotųjų subjektų dauguma yra įsitikinę, kad pagal bendrą atskaitomybės sistemą naudojant bendras schemas ir metaduomenis standartizuota informacija padėtų spręsti informacijos palyginamumo, patikimumo ir tinkamumo pakartotinai naudoti problemas. Be to, jie paminėjo, kad tokių bendrų standartų trūkumas yra viena iš pagrindinių kliūčių, trukdančių naudotojams ir visuomenei tvarkyti finansinę ir aplinkos, socialinę ir valdymo (ASV) informaciją.

Daugelis suinteresuotųjų subjektų laikosi panašios nuomonės apie infrastruktūros svarbą ir būdus, kuriais ESAP turėtų rinkti informaciją, ir siūlo grįsti ESAP jau veikiančiais nacionaliniais ir europiniais atskaitomybės kanalais. Suinteresuotieji subjektai taip pat paragino informaciją ESAP skelbti tuo pačiu metu, kai ji paskelbiama kitomis priemonėmis ar kanalais.

•Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

Prie šio pasiūlymo pridedamas poveikio vertinimas yra taip pat grindžiamas duomenimis, gautais atliekant tiriamąją analizę, kurią visų pirma sudarė šie tyrimai ir ekspertizės:

·tyrimas „Reglamentavimo sistemos analizė svarstant galimą integravimą į Europos elektroninės prieigos punktą“ (angl. Regulatory framework analysis for potential integration into the European Electronic Access Point (EEAP));

·„Didelės vertės duomenų rinkinių, kuriuos pagal Atvirųjų duomenų direktyvą turi pateikti valstybės narės, sąrašo poveikio vertinimo tyrimas“ (angl. Impact Assessment study on the list of High Value Datasets to be made available by the Member States under the Open Data Directive);