LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2004 7 14 
KOM(2004) 486 galutinis 
2004/0155 (COD) 
2004/0159 (COD)  Techniniai priedai 
.
 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVOS 
išdėstančios nauja redakcija 2000 m. kovo 20 d.  Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyvą 2000/12/EB d ėl kredito įstaigų veiklos prad ėjimo ir vykdymo ir 1993 m. kovo 
15 d. Tarybos direktyv ą 93/6/EEB d ėl investicines paslaugas teikian čių įmonių ir kredito 
įstaigų kapitalo pakankamumo 
(pateiktas Komisijos) 
  
[SEK(2004) 921] 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
- 
LT 3   LT Pasiūlymas 
TARYBOS DIREKTYVA 
dėl [...] 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos [...] straipsn į, 
atsižvelgdama į Komisijos pasi ūlymą1, 
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomon ę2, 
atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę3, 
atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomon ę4, 
kadangi: (1) Prad ėti didžiąja raide... 
(2) Prad ėti didžiąja raide... 
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYV Ą: 
1 straipsnis 
. 
[…] straipsnis 
Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teis ės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki [...], 
įgyvendina ši ą direktyvą. Jos nedelsdamos apie tai praneša Komisijai. 
Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorod ą į šią direktyv ą arba tokia 
nuoroda daroma jas oficialiai sk elbiant. Nuorodos darymo tvark ą nustato valstyb ės narės. 
[…] straipsnis 
Ši direktyva įsigalioja kit ą dieną nuo jos paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje. 
                                                
 
1 OL C[…], […], p. […]. 
2 OL C[…], […], p. […]. 
3 OL C[…], […], p. […]. 
4 OL C[…], […], p. […]. 
LT 4   LT […] straipsnis 
Ši direktyva skirta valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje, 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas   
LT 5   LT PRIEDAS   
 
Ø naujas 
V priedas. Rizikos valdymo ir tr aktavimo techniniai kriterijai  
1. V ALDYMAS  
1. 11 straipsnyje nurodytas vald ymo organas užtikrina funkcij ų atskyrim ą 
organizacijoje ir interes ų konflikto prevencij ą. 
2. R IZIKOS TRAKTAVIMAS  
2. 11 straipsnyje nurodytas valdymo orga nas tvirtina ir reguliariai perži ūri rizikos, kuri ą 
kredito įstaiga prisiima arba gali patirti, įskaitant makroekonomin ės aplinkos, kurioje 
veikia ta kredito įstaiga, rizik ą, susijusi ą su verslo ciklo pad ėtimi, prisi ėmimo, 
valdymo, steb ėjimo ir mažinimo strategij ą ir politiką. 
3. KREDITO  IR SANDORIO  ŠALIES  RIZIKA 
3. Kreditas suteikiamas pagal pagr įstus ir aiškius kriterijus. Kredito patvirtinimo, 
pakeitimo, atnaujinimo ir perfinansa vimo procesas yra aiškiai apibr ėžtas. 
4. Įvairūs su kredito rizika susij ę portfeliai ir pozicijos, taip pat siekiant identifikuoti ir 
valdyti problematiškus kreditus bei atlikti tinkamus vert ės koregavimus ir atid ėjinius, 
nuolat administruojami ir stebim i taikant veiksmingas sistemas. 
5. Kredito portfeli ų diversifikavimas yra pakankamas atsižvelgiant į kredito įstaigos 
tikslinę rinką ir bendrąją kreditavimo strategij ą. 
4. L IKUTINĖ RIZIKA  
6. Rizika, kad kredito įstaigos taikomos pripažintos kredito rizikos mažinimo 
priemonės gali būti mažiau veiksmingos nei tik ėtasi, vertinama ir kontroliuojama 
rašytine politika ir proced ūromis. 
5. K ONCENTRACIJOS RIZIKA  
7. Koncentracijos ri zika, atsirandanti d ėl sandorio šali ų, susijusių sandorio šali ų grupių, 
tam pačiam ekonomikos sektoriui ar geografiniam regionui priklausan čių sandorio 
šalių, panašios veiklos arba biržos preki ų pozicijų, vertinama ir kontroliuojama, o 
kredito rizikos, įskaitant rizik ą, susijusi ą su didel ėmis netiesiogin ėmis kredito 
pozicijomis (pvz., vienintelio užtikrinimo priemon ės davėjo), mažinimo priemon ės 
taikomos, remiantis rašytine politika ir proced ūromis. 
. 
LT 6   LT 6. P AKEITIMO VERTYBINIAIS POPIERIAIS RIZIKA  
8. Rizika, atsirandanti d ėl pakeitimo vertybinia is popieriais sandori ų, kurių atžvilgiu 
kredito įstaiga yra iniciator ė arba rėmėja, vertinama ir kontroliuojama taikant 
tinkamas proced ūras ir politik ą, siekiant užtikrinti, kad vertinant ir valdant rizik ą, 
būtų visapusiškai atsižvelgta į ekonomin į sandorio turin į.  
9. Kredito įstaigose, kurios yra atnaujinam ų pakeitimo vertybiniais popieriais sandori ų 
su ankstyvos amortizacijos galimybe iniciator ės, yra parengti likvidumo planai, 
kuriuose įvertinamos tiek planuotos, tiek ankstyvos amortizacijos pasekm ės. 
7. P ALŪKANŲ NORMOS RIZIKA IŠ NEPREKYBIN ĖS VEIKLOS  
10. Įdiegiamos galimo pal ūkanų normų pasikeitimo rizikos vertinimo ir valdymo 
sistemos, kai pal ūkanų normų svyravimai turi įtakos kredito įstaigos neprekybinei 
veiklai. 
8. O PERACIN Ė RIZIKA  
11. Įdiegiama politika ir procesai, kuriais vertinama ir valdoma patiriama operacin ė 
rizika, įskaitant retai pasitaikan čius didelio poveikio įvykius. Nepažeisdamos 4 
straipsnio 22 dalyje pateikto apibr ėžimo, visos kredito įstaigos aiškiai nurodo, kas 
toje politikoje ir proced ūrose sudaro operacin ę riziką. 
12. Parengiami nepaprastosios pad ėties ir veiklos t ęstinumo planai, siekiant užtikrinti 
nepertraukiam ą kredito įstaigos veikl ą ir apriboti nuostolius rimt ų veiklos sutrikim ų 
atveju. 
9. L IKVIDUMO RIZIKA  
13. Parengiama grynosios finansavimo pozicijos bei reikalavim ų nenutrūkstamo ir 
išankstinio vertinimo bei valdymo politik a ir procesai. Yra numatyti alternatyv ūs 
scenarijai, reguliariai perži ūrimos sprendim ų dėl grynosios finansavimo pozicijos 
prielaidos. 
14. Yra parengti nepaprastosios pad ėties planai likvidumo kriz ėms spręsti. 
LT 7   LT VI PRIEDAS  
 
Standartizuotas metodas  
 
1 dalis. Rizikos koeficientai  
 1. C ENTRIN ĖS VALDŽIOS IR CENTRINI Ų BANKŲ POZICIJOS  
 1.1. Traktavimas 
 1. Nepažeidžiant 2–8 punkt ų, centrinės valdžios ir centrini ų bankų pozicijoms 
priskiriamas 100 % rizikos koeficientas. 
 2. Centrin ės valdžios ir centrini ų bankų, kurių kredito rizika gali b ūti įvertinta 
pripažintos išorin ės kredito rizikos vertinimo institucijos (IKVI), pozicijoms rizikos 
koeficientas priskiri amas pagal 1 lentel ę, atsižvelgiant į šiuos reikalavimus 
atitinkančių IKVI kredito rizikos vertinimus, kompetenting ų institucij ų paskirstytus į 
šešis kredito kokyb ės skalės žingsnius. 
1 lentelė 
Kredito 
kokybės 
žingsnis 1 2 3 4 5 6
Rizikos 
koeficientas 0
%2
0
%5
0
%1
0
0
%1
0
0
%1
5
0
%
 3. Europos centrinio banko pozicijoms pr iskiriamas 0 % rizikos koeficientas. 
 1.2. Pozicijos nacionalin e skolininko valiuta 
 4. Kompetenting ų institucij ų nuožiūra, centrin ės valdžios ir centrinio banko 
pozicijoms, išreikštoms ir finansuojamoms nacionaline valiuta, gali b ūti priskiriamas 
mažesnis rizikos koeficientas, nei nurodyta 2 punkte. 
 5. Kai vienos valstyb ės narės kompetentingos institucijos jau nusprend ė dėl 4 
punkto, kitos valstyb ės narės kompetentingos institucijos ta ip pat gali leisti savo 
kredito įstaigoms taikyti t ą patį rizikos koeficient ą ta valiuta išreikštoms ir 
finansuojamoms centrin ės valdžios ar centrinio banko pozicijoms. 
 6. Kai tre čiosios šalies kompetentingos institucijos, kurios atlieka prieži ūros ir 
reglamentavimo funkcijas, bent jau anal ogiškas toms, kurios taikomos Bendrijoje, 
vietos valiuta išreikštoms ir  finansuojamoms savo centrin ės valdžios ir centrinio 
banko pozicijoms priskiria rizikos koeficient ą, kuris yra mažesnis už 1 ir 2 punktuose 
nurodytą koeficient ą, valstybės narės gali leisti savo kredito įstaigoms taikyti rizikos 
koeficientus tokioms pozicijoms tokiu pa čiu būdu. 
LT 8   LT  1.3. Eksporto kredit ų agentūrų pateikt ų kredito rizikos vertinim ų 
panaudojimas 
 7. Eksporto kredit ų agentūros pateiktas kredito rizikos vertinimas gali b ūti 
pripažintas tik tada, jei tenkinama kuri nors iš ši ų sąlygų: 
a) kredito rizikos vertinimas yra susi tarimo pagrindu pasiekta rizikos vert ė, kurią 
pateikė Eksporto kredit ų agentūra (EKA), dalyvaujanti Ekonominio 
bendradarbiavimo ir pl ėtros organizacijos (OECD) susitarime d ėl 
rekomendacij ų oficialiai remiamiems eksporto kreditams; 
b) Eksporto kredit ų agentūra skelbia savus kredito rizi kos vertinimus ir laikosi 
OECD patvirtintos metodikos, o kredito rizi kos vertinimas siejamas su viena iš 
septynių minimali ų eksporto draudimo įmokų (toliau – MEIP), kurias nustato 
OECD patvirtinta metodika. 
 8. Vertinant rizik ą, pozicijoms, kurioms pripaž įstamas Eksporto kredit ų agentūros 
pateiktas kredito rizikos vertinimas, rizikos  koeficientas priskiriamas pagal 2 lentel ę. 
2 lentelė 
MEIP 1 2 3 4 5 6 7 
Rizikos 
koeficien
tas  0% 20% 50% 100% 100% 100% 150% 
 
 2. REGIONIN ĖS VALDŽIOS  IR VIETOS  VALDŽIOS  POZICIJOS 
 9. Nepažeidžiant 10–12 punkt ų, regionin ės valdžios ir vietos valdžios pozicij ų 
rizika vertinama kaip institucij ų pozicijų rizika. Ši kompetenting ų institucij ų 
pasirinkimo teis ė nepriklauso nuo 80 straip snyje nurodytos kompetenting ų institucij ų 
pasirinkimo teis ės. Trumpalaik ėms pozicijoms, išvardytoms 30, 31 ir 36 punktuose, 
lengvatinis traktavimas netaikomas. 
 10. Kompetenting ų institucij ų nuožiūra, regionin ės valdžios ir vietos valdžios 
pozicijos gali b ūti traktuojamos kaip centrin ės valdžios, kurios jurisdikcijoje jos yra 
įsteigtos, pozicijos, jeigu toki ų pozicijų rizika nesiskiria d ėl pirmųjų pozicijų 
(regioninės valdžios ir vietos valdžios pozicij ų) specifini ų pajamų generavimo 
galimybių ir dėl egzistuojan čių tam tikrų institucini ų susitarim ų, kurių poveikis turi 
sumažinti įsipareigojim ų neįvykdymo rizik ą.  
 11. Kai vienos valstyb ės narės kompetentingos institucijos jau nusprend ė dėl 10 
punkto, kitos valstyb ės narės kompetentingos institucijos ta ip pat gali leisti savo 
kredito įstaigoms taikyti t ą patį rizikos koeficient ą tos regionin ės valdžios ir vietos 
valdžios pozicijoms. 
 12. Kai tre čiosios šalies jurisdikcijos kompet entingos institucij os, kurios atlieka 
priežiūros ir reglamentavimo funk cijas, bent jau panašias į tas, kurios taikomos 
Bendrijoje, regionin ės valdžios ir vietos valdžios  pozicijas traktuoja kaip j ų centrinės 
LT 9   LT valdžios pozicijas, valstyb ės narės gali leisti savo kredito įstaigoms tuo pa čiu būdu 
vertinti toki ų regioninės valdžios ir vietos valdžios pozicij ų riziką. 
 3. ADMINISTRACINI Ų VIENET Ų IR PELNO  NESIEKIAN ČIŲ 
ORGANIZACIJ Ų POZICIJOS 
 3.1. Traktavimas 
 13. Nepažeidžiant 14–18 punkt ų, administracini ų vienetų ir pelno nesiekian čių 
organizacij ų pozicijoms priskiriamas 100 % rizikos koeficientas. 
 3.2. Valstybinio sektoriaus subjektai 
 14. Nepažeidžiant 15–17 punkt ų, valstybinio sektoriaus subjekt ų pozicijoms 
priskiriamas 100 % rizikos koeficientas. 
15. Kompetenting ų institucij ų nuožiūra, valstybinio sektoriaus subjekt ų pozicijos gali 
būti traktuojamos kaip institucij ų pozicijos. Ši kompetenting ų institucij ų pasirinkimo 
teisė nepriklauso nuo 80 straip snyje nurodytos kompetenting ų institucij ų pasirinkimo 
teisės. Trumpalaik ėms pozicijoms, nurodytoms 30, 31 ir 36 punktuose, lengvatinis 
traktavimas netaikomas. 
16. Kai vienos valstyb ės narės kompetentingos institucijos jau nusprend ė valstybinio 
sektoriaus subjekt ų pozicijas traktuoti kaip institucij ų pozicijas, kitos valstyb ės narės 
kompetentingos institucijos gali leisti savo kredito įstaigoms vertinti toki ų 
valstybinio sektoriaus subjekt ų pozicijų riziką tokiu pačiu būdu. 
17. Kai tre čiosios šalies jurisdikcijos kompeten tingos institucijos, kurios atlieka 
priežiūros ir reglamentavimo funk cijas, bent jau panašias į tas, kurios taikomos 
Bendrijoje, valstybinio sektoriaus subjekt ų pozicijas traktuoja kaip institucij ų 
pozicijas, valstyb ės narės gali leisti savo kredito įstaigoms toki ų valstybinio 
sektoriaus subjekt ų pozicijų riziką vertinti tokiu pa čiu būdu. 
 3.3. Bažny čios ir religin ės bendruomen ės 
18. Bažny čių ir religini ų bendruomeni ų, kurios pagal vieš ąją teisę yra įsteigtos kaip 
juridiniai asmenys ir kurios renka mokes čius pagal teis ės aktus, suteikian čias joms 
tokią teisę, pozicijos traktuojamos kaip valstybinio sektoriaus subjekt ų pozicijos. 
 4. DAUGIAŠALI Ų PLĖTROS  BANKŲ POZICIJOS 
 4.1. Taikymo sritis 
19. 78–83 straipsniuose Amerikos investicij ų korporacija laikom a daugiašaliu pl ėtros 
banku.  
 4.2. Traktavimas 
20. Nepažeidžiant 21 ir 22 punkt ų, daugiašali ų plėtros bank ų pozicijos traktuojamos tuo 
pačiu būdu kaip ir kredito įstaigų pozicijos, remi antis 28–31 punktais. 
LT 10   LT Trumpalaik ėms pozicijoms, nurodytoms 30, 31 ir 36 punktuose, lengvatinis 
traktavimas netaikomas. 
21. Ši ų daugiašali ų plėtros bankų pozicijoms priskiriamas 0 % rizikos koeficientas: 
a) Tarptautinis rekonstrukcijos ir pl ėtros bankas; 
b) Tarptautin ė finansų korporacija; 
c) Amerikos pl ėtros bankas; 
d) Azijos pl ėtros bankas; 
e) Afrikos pl ėtros bankas; 
f) Europos Tarybos pl ėtros bankas; 
g) Šiaurės šalių investicij ų bankas; 
h) Karibų jūros baseino pl ėtros bankas; 
i) Europos rekonstrukcijos ir pl ėtros bankas; 
j) Europos investicij ų bankas, 
k) Europos investicij ų fondas; 
l) Daugiašal ė investicij ų garantijų agentūra. 
22. Pasirašyto, bet į Europos investicij ų fondą dar neapmok ėto kapitalo daliai 
priskiriamas 20 % ri zikos koeficientas. 
 5. TARPTAUTINI Ų ORGANIZACIJ Ų POZICIJOS 
23. Ši ų tarptautini ų organizacij ų pozicijoms priskiriamas 0 % rizikos koeficientas: 
a) Europos bendrija; 
b) Tarptautinis valiutos fondas; 
c) Tarptautini ų atsiskaitym ų bankas. 
 6. INSTITUCIJ Ų POZICIJOS 
 6.1. Traktavimas 
24. Nustatant rizikos koeficient ą institucij ų pozicijoms, taikomas vienas iš dviej ų 
metodų, aprašytų 26–27 ir 28–31 punktuose. 
LT 11   LT  6.2. Nereitinguot ų institucij ų pozicijų rizikos koeficient ų apatinė riba 
25. Nereitinguotos institucijos pozicijoms pr iskiriamas rizikos koeficientas negali b ūti 
mažesnis už jos centrin ės valdžios pozicijoms priskiriam ą koeficient ą. 
 6.3. Centrin ės valdžios rizikos koeficientu pagr įstas metodas 
26. Institucij ų pozicijoms rizikos koeficientas  priskiriamas atsižvelgiant į kredito 
kokybės žingsnį, kuriam pagal 3 lentel ę priskiriamos centrin ės valdžios, kurios 
jurisdikcijos ta institucija įsteigta, pozicijos. 
3 lentelė 
Kredito kokyb ės 
žingsnis, kuriam 
priskiriama 
centrinės valdžios 
pozicija 1 2 3 4 5 6 
Pozicijos rizikos 
koeficientas 20% 50% 100% 100% 100% 150% 
 
27. Institucij ų, įsteigtų šalyse, kuri ų centrinė vyriausyb ė nereitinguota, pozicijoms 
priskiriamas ne didesnis ka ip 100 % rizikos koeficientas. 
 6.4. Kredito rizikos vertinimu pagr įstas metodas 
28. Institucij ų, kurios turi pripažintos IKVI suteikt ą kredito rizikos vertinim ą, 
pozicijoms, kuri ų efektyvusis terminas nuo sandorio sudarymo pradžios yra daugiau 
kaip trys m ėnesiai, rizikos koeficientas priskiriamas pagal 4 lentel ę, atsižvelgiant į 
šiuos reikalavimus atitinkan čių IKVI kredito rizikos vertinimus, kompetenting ų 
institucijų paskirstytus į šešis kredito kokyb ės vertinimo skal ės žingsnius. 
4 lentelė 
Kredito kokyb ės 
žingsnis 1 2 3 4 5 6 
Rizikos koeficientas 20% 50% 50% 100% 100% 150% 
 
29. Nereitinguot ų institucij ų pozicijoms priskiriamas 50 % rizikos koeficientas. 
30. Institucij ų, kurios turi pripažintos IKVI suteikt ą kredito rizikos vertinim ą, 
pozicijoms, kuri ų efektyvusis terminas nuo sandorio  sudarymo pradžios neviršija 
trijų mėnesių, rizikos koeficientas priskiriamas pagal 5 lentel ę, atsižvelgiant į šiuos 
reikalavimus atitinkan čių IKVI kredito rizikos vertinimus, kompetenting ų institucij ų 
paskirstytus į šešis kredito kokyb ės vertinimo skal ės žingsnius. 
LT 12   LT 5 lentelė 
Kredito kokyb ės 
žingsnis 1 2 3 4 5 6 
Rizikos koeficientas 20% 20% 20% 50% 50% 150% 
 
31. Nereitinguot ų institucij ų pozicijoms, kuri ų efektyvusis terminas nuo sandorio 
sudarymo pradžios neviršija trij ų mėnesių, priskiriamas 20 % rizikos koeficientas. 
 6.5. S ąveika su trumpalaikiais kredito rizikos vertinimais 
32. Jei institucij ų pozicijoms įvertinti taikomas 28–31 punktuose aprašytas metodas, 
sąveika su konkre čiu trumpalaikiu vertinimu bus tokia, kaip aprašoma toliau. 
33. Jei n ėra trumpalaikio pozicijos ve rtinimo, visoms institucij ų pozicijoms, kuri ų 
terminas nuo sandorio sudarymo pradžios neviršija trij ų mėnesių, taikomas bendrasis 
trumpalaiki ų pozicijų lengvatinis traktavimas, kaip nurodyta 30 punkte. 
34. Jei yra trumpalaikis vertinimas ir jei toks vertinimas numato palankesnio arba 
lygiaverčio rizikos koeficiento taikym ą, palyginti su bendruoju trumpalaiki ų pozicijų 
lengvatiniu traktavimu, kaip nurodyta 30 punkte, tai trumpalaikis vertinimas 
taikomas tik tai konkre čiai pozicijai. Kitoms trumpalaik ėms pozicijoms taikomas 
bendrasis trumpalaiki ų pozicijų lengvatinis traktavimas, kaip nurodyta 30 punkte. 
35. Jei yra trumpalaikis vertinimas ir jei t oks vertinimas numato taikyti mažiau palank ų 
rizikos koeficient ą, nei bendrojo trumpalaiki ų pozicijų lengvatinio traktavimo, kaip 
nurodyta 30 punkte, tai bendrasis trumpalaiki ų pozicijų lengvatinis traktavimas 
neturi būti naudojamas, ir visoms nereitinguotoms trumpalaik ėms pretenzijoms 
priskiriamas rizikos koeficientas, kur į nulėmė tas trumpalaikis vertinimas. 
 6.6. Trumpalaik ės pozicijos nacionaline skolininko valiuta 
36. Kai kompetentingos institucijos centrin ės valdžios ir centrini ų bankų pozicijoms yra 
priėmusios 4–6 punktuose aprašyt ą metodą, tai – jų nuožiūra – institucij ų pozicijoms, 
kurių efektyvusis terminas nuo sandorio sudarymo pradžios neviršija trij ų mėnesių ir 
kurios yra išreikštos ir finansuojamos n acionaline valiuta, remiantis abiem 26–27 ir 
28–31 punktuose aprašytais metodais, gali b ūti priskiriamas rizikos koeficientas, 
kuris yra viena kategorija mažiau palankus už lengvatin į rizikos koeficient ą, 
priskiriam ą centrinės valdžios pozicijoms, kaip aprašyta 4–6 punktuose. 
37. Pozicijoms, kuri ų efektyvusis terminas  nuo sandorio sudarymo  pradžios neviršija 
trijų mėnesių ir kurios finansuojamos nacionaline skolininko valiuta, negali b ūti 
priskiriamas mažesnis kaip 20 % rizikos koeficientas. 
6.7 Investicijos į reguliuojamojo kapitalo priemones 
38. Investicijoms į institucij ų akcijas arba re guliuojamojo kapitalo priemones 
priskiriamas 100 % rizikos koeficientas, išskyr us atvejus, kai jie atimami iš kapitalo. 
LT 13   LT  7. ĮMONIŲ POZICIJOS 
 7.1. Traktavimas 
39. Pozicijoms, kurios turi pripažintos išorin ės kredito rizikos vertinimo institucijos 
(IKVI) kredito rizikos vertinim ą, rizikos koeficientas taikomas pagal 5 lentel ę, 
atsižvelgiant į šiuos reikalavimus atitinkan čių IKVI kredito rizikos vertinimus, 
kompetenting ų institucij ų paskirstytus į šešis kredito kokyb ės vertinimo skal ės 
žingsnius. 
5 lentelė 
Kredito kokyb ės 
žingsnis 1 2 3 4 5 6 
Rizikos koeficientas 20% 50% 100% 100% 150% 150% 
 
. 
40. Pozicijoms, kurios neturi t okio kredito rizikos vertinimo, priskiriamas didesnysis iš 
šių dviejų koeficient ų: 100 % rizikos koeficientas arba centrin ės valdžios pozicijoms 
taikomas rizikos koeficientas. 
 8. MAŽMENIN ĖS POZICIJOS 
41. Pozicijoms, kurios atitinka 79 straipsnio 2 dalyje išvardytus kriterijus, kompetenting ų 
institucijų nuožiūra, gali būti priskiriamas 75 % ri zikos koeficientas. 
 9. NEKILNOJAMUOJU  TURTU  UŽTIKRINTOS  POZICIJOS 
42. Nepažeidžiant 43–57 punkt ų, pozicijoms, visiškai užtikr intoms nekilnojamuoju turtu, 
priskiriamas 100 % rizikos koeficientas. 
9.1. Pozicijos, užtikrintos gyvenamosios pa skirties nekilnojamojo turto hipoteka 
43. Pozicijoms, visiškai ir visapusiškai užtikrintoms kompeten tingas institucijas 
tenkinančia gyvenamosios paskirties turt o, kuriame savininkas apsigyveno ar 
apsigyvens arba kur į jis išnuomojo, hipoteka, priskiri amas 35 % rizikos koeficientas. 
44. Pozicijoms, visiškai ir visapusiškai užtikrintoms kompeten tingas institucijas 
tenkinančiu užstatu įkeičiant Suomijos gyvenam ųjų namų statybos bendrovi ų, 
veikiančių pagal 1991 m. Suomijos gyvenam ųjų namų statybos bendrovi ų įstatymą 
ar vėliau priimtus lygiaver čius teisės aktus, akcijas, susijusias su gyvenamosios 
paskirties turtu, kuriame savininkas apsigyveno ar apsigyvens arba kur į jis 
išnuomojo, priskiriamas 35 % rizikos koeficientas. 
45. Priimdamos sprendim ą, kompetentingos institucijos yra įsitikinusios, kad įvykdytos 
šios sąlygos: 
LT 14   LT a) turto vert ė reikšmingai nepriklauso nuo įsipareigojan čiojo asmens kredito 
kokybės. Šis reikalavimas neužkerta kelio situacijoms, kai vien tik 
makroekonominiai veiksniai lemia tiek turto vert ę, tiek skolininko 
įsipareigojim ų vykdymą; 
b) skolininko rizika reikšmingai nepr iklauso nuo turto ar projekto veiklos 
rezultatų, o labiau priklauso nuo skolininko geb ėjimo grąžinti skol ą iš kitų 
šaltinių. Taigi kredito gr ąžinimas reikšmingai nepriklauso nuo joki ų pinigų 
srautų, sugeneruojam ų iš turto, naudojamo kaip užtikrinimo priemon ė; 
c) yra įvykdyti VIII priedo 2 dalies 8 punkte išd ėstyti minimal ūs reikalavimai ir 
laikomasi VIII priedo 3 dalies 63–66 punktuose išd ėstytų vertinimo taisykli ų; 
d) turto vert ė reikšmingu skirtumu viršija pozicijas. 
46. Pozicijoms, visiškai ir visapusiškai užtikrintoms j ų teritorijoje esan čio gyvenamosios 
paskirties turto nekilnojamojo hipoteka, ko mpetentingos institucijos gali atsisakyti 45 
punkto b papunktyje numatytos s ąlygos, jei jos turi įrodymų, kad gyvenamosios 
paskirties nekilnojamojo turto rinka j ų teritorijoje yra tvirta ir turi ilgalaikes tradicijas 
ir kad nuostoli ų lygis joje yra pakankamai žemas, kad b ūtų galima pateisinti tok į 
traktavim ą.  
47. Kai vienos valstyb ės narės kompetentingos institucijos jau nusprend ė dėl 46 punkto, 
kitos valstyb ės narės kompetentingos institucijos gali leisti savo kredito įstaigoms 
taikyti 35 % ri zikos koeficient ą tokioms pozicijomis, vi siškai ir visapusiškai 
užtikrintoms gyvenamosios paskirties  nekilnojamojo turto hipoteka. 
9.2. Pozicijos, užtikrintos komercin ės paskirties nekilnoj amojo turto hipoteka 
48. Kompetenting ų institucij ų nuožiūra, pozicijoms, visiškai ir visapusiškai užtikrintoms 
kompetentingas institucijas tenkinan čia biurų ar kitos komercin ės paskirties 
nekilnojamojo turto, esan čio jų teritorijoje, hipoteka, gali b ūti priskiriamas 50 % 
rizikos koeficientas. 
49. Kompetenting ų institucij ų nuožiūra, pozicijoms, visiškai ir visapusiškai užtikrintoms 
kompetentingas institucijas tenkinan čiu užstatu įkeičiant Suomijos gyvenam ųjų 
namų statybos bendrovi ų, veikiančių pagal 1991 m. Suomijos gyvenam ųjų namų 
statybos bendrovi ų įstatymą ar vėliau priimtus lygiaver čius teisės aktus, akcijas, 
susijusias su biurais ar kitu komercin ės paskirties nekilnojamuoju turtu, gali b ūti 
priskiriamas 50 % rizi kos koeficientas.  
50. Kompetenting ų institucij ų nuožiūra, pozicijoms, susijusioms su turto nuomos 
sandoriais, apiman čiais biurus ar kit ą komercin ės paskirties nekilnojam ąjį turtą, kuris 
yra jų teritorijoje ir kuriam taikomos teis ės aktų nuostatos, pagal kurias nuomotojas 
išsaugo visišk ą nuosavyb ės teisę į nuomojam ą turtą tol, kol nuomin inkas pasinaudoja 
galimybe j į išpirkti, gali b ūti priskiriamas 50 % ri zikos koeficientas;  
51. 48–50 punktai taikomi, jei įvykdytos šios s ąlygos: 
a) turto vert ė neturi reikšmingai priklausyti nuo įsipareigojan čiojo asmens kredito 
kokybės. Šis reikalavimas neužkerta kelio situacijoms, kai vien tik 
LT 15   LT makroekonominiai veiksniai lemia tiek turto vert ę, tiek skolininko 
įsipareigojim ų vykdymą; 
b) skolininko rizika neturi reikšmingai priklausyti nuo turto ar projekto veiklos 
rezultatų, o nuo skolininko geb ėjimo grąžinti skol ą iš kitų šaltinių. Taigi 
kredito gr ąžinimas neturi reikšmi ngai priklausyti nuo joki ų pinigų srautų, 
sugeneruot ų iš turto, naudojamo kaip užtikrinimo priemon ė; 
c) įvykdyti VIII priedo 2 dalies 8 punkte išd ėstyti minimal ūs reikalavimai ir 
laikomasi VIII priedo 3 dalies 63–66 punktuose išd ėstytų vertinimo taisykli ų. 
52. 50 % rizikos koeficientas taikomas tai paskolos daliai, kur i neviršija ribos, 
apskaičiuotos pagal bet kuri ą iš šių sąlygų: 
a) 50 % atitinkamo turto rinkos vert ės; 
b) mažesniojo iš ši ų dviejų dydžių: 50 % turto rinkos vert ės arba 60 % 
hipotekin ės vertės tose valstyb ėse narėse, kurios įstatymais ar kitais teis ės 
aktais yra nusta čiusios griežtus kriterijus, pa gal kuriuos vertinama hipotekin ė 
vertė. 
53. 100 % rizikos koeficientas taikomas ta i paskolos daliai, kuri viršija 52 punkte 
nustatytas ribas. 
54. Kai vienos valstyb ės narės kompetentingos institucijos jau nusprend ė dėl 48–50 
punktų, kitos valstyb ės narės kompetentingos institucijo s gali leisti savo kredito 
įstaigoms taikyti 50% rizikos koeficient ą tokioms pozicijomis, visiškai ir 
visapusiškai užtikrintoms komercin ės paskirties nekilnojamojo turto hipoteka. 
55. Pozicijoms, visiškai ir visapusiškai užtikrintoms j ų teritorijoje esan čio komercin ės 
paskirties nekilnojamojo turto hipoteka, kompetentingos inst itucijos gali atsisakyti 51 
punkto b papunktyje numatytos s ąlygos, jei jos turi įrodymų, kad komercin ės 
paskirties nekilnojamojo turto rinka j ų teritorijoje yra tvirta ir turi ilgalaikes tradicijas 
ir kad nuostoli ų lygis joje yra pakankamai žemas ir neviršija ši ų ribų: 
a) iki 50 % rinkos vert ės (arba, jei taikytina ir yra mažesn ė, 60 % hipotekin ės 
vertės) bet kuriais nustatytais metais neturi viršyti 0,3 % negr ąžintos paskolos 
sumos; 
b) bendrasis nuostolis, patiriamas iš komercin ės paskirties nekilnojamojo turto 
nuomos, bet kuriais nustatytais metais neturi viršyti 0,5 % negr ąžintos paskolos 
sumos. 
56. Jei tam tikrais metais nesilai koma bet kurios iš 55 punkte nurodyt ų ribų, prarandama 
galimybė taikyti tok į traktavim ą, o norint v ėl pradėti taikyti tok į traktavim ą, prieš tai 
reikia įvykdyti antr ąją 51 punkto b papunktyje nurodyt ą sąlygą.  
57. Kai vienos valstyb ės narės kompetentingos institucijos jau nusprend ė dėl 55 punkto, 
kitos valstyb ės narės kompetentingos institucijos gali leisti savo kredito įstaigoms 
taikyti 50 % ri zikos koeficient ą tokioms pozicijomis, vi siškai ir visapusiškai 
užtikrintoms komercin ės paskirties nekilnojam ojo turto hipoteka. 
LT 16   LT 10. PRADELSTOS  POZICIJOS 
58. Nepažeidžiant 59–62 punktuose išd ėstytų nuostatų, bet kurios pozicijos neužtikrintai 
daliai, pradelstai daugiau kaip 90 dien ų, priskiriamas toks rizikos koeficientas: 
a) 150 % rizikos koeficientas, jei vert ės koregavimai yra mažesni kaip 20 % 
neužtikrintos pozicijos dalies iš jos neat ėmus vertės koregavim ų; 
b) 100 % rizikos koeficientas, jei vert ės koregavimai yra ne mažesni kaip 20 % 
neužtikrintos pozicijos dalies iš jos neat ėmus vertės koregavim ų; 
c) 50 % rizikos koeficientas – kompetenting ų institucij ų nuožiūra – jei vert ės 
koregavimai yra ne mažesni kaip 50 % ne užtikrintos pozicijos dalies iš jos 
neatėmus vertės koregavim ų; 
59. Apibr ėžiant užtikrint ą pradelstos pozicijos dal į, tinkama užtikrinimo priemon ė ir 
garantijos yra tokios, kokios yra tinkamos kredito rizikai mažinti. 
60. Ta čiau, jei pradelsta pozicija yra visapus iškai užtikrinta kitomis užtikrinimo 
priemonių formomis, kurios nepripaž įstamos kredito rizikai mažinti, kompetenting ų 
institucijų nuožiūra, galima taikyti 100 % rizikos koeficient ą, remiantis griežtais 
operaciniais kriterijais, siekiant užtikrinti ger ą užtikrinimo priemon ės kokybę, kai 
vertės koregavimai pasiekia 15 % pozicijos iš jos neat ėmus vertės koregavim ų. 
61. 43–47 punktuose nurodytoms pozicijoms gali b ūti priskirtas 100 % rizikos 
koeficientas be vert ės koregavim ų, jei jų terminas pradelstas daugiau kaip 90 dien ų. 
Jei vertės koregavimai yra ne mažesni ka ip 20 % pozicijos iš jos neat ėmus vertės 
koregavim ų, likusiai pozicijos daliai taikytinas rizikos koeficientas kompetenting ų 
institucijų nuožiūra gali būti sumažintas iki 50 %. 
62. 48–57 punktuose nurodytoms pozicijoms priskiriam as 100 % rizikos koeficientas, jei 
jų terminas pradelstas daugiau kaip 90 dien ų. 
11. REGULIUOJAMOS  DIDELĖS RIZIKOS  KATEGORIJOMS  
PRIKLAUSANTYS  STRAIPSNIAI 
63. Kompetenting ų institucij ų nuožiūra, pozicijoms, susijusioms su ypa č didele rizika, 
kaip antai investicijos į rizikos kapitalo įmones arba privataus kapitalo akcijas, 
priskiriamas 150 % rizikos koeficientas. 
64. Kompetentingos institucijos gali leisti, kad pozicijoms, kuri ų terminas nebuvo 
pradelstas, kurioms priskiriamas 150 % rizi kos koeficientas remiantis ankstesniuose 
punktuose išd ėstytomis nuostatomis ir kurioms buvo atlikti vert ės koregavimai, b ūtų 
priskiriami tokie ri zikos koeficientai: 
a) 100 % rizikos koeficientas, jei vert ės koregavimai yra ne mažesni kaip 20 % 
pozicijos vert ės iš jos neat ėmus vertės koregavim ų; 
b) 50% rizikos koeficientas, jei vert ės koregavimai yra ne mažesni kaip 50 % 
pozicijos vert ės iš jos neat ėmus vertės koregavim ų. 
LT 17   LT 12. PADENGT Ų OBLIGACIJ Ų POZICIJOS 
65. „Padengtos obligacijos" – tai Direkt yvos 85/611/EEB 22 straipsnio 4 dalyje 
apibrėžtos obligacijos, už tikrintos bet kuriuo  toliau nurodytu įkeitimui tinkamu 
(pripažįstamu) turtu: 
a) centrin ės valdžios, centrini ų bankų, daugiašali ų plėtros bank ų, tarptautini ų 
organizacij ų arba šių subjektų garantuotos pozicijos, ku rios atitinka 1 kredito 
kokybės žingsnį, kaip aprašoma šiame priede; 
b) valstybinio sektoriaus subjekt ų, regionin ės valdžios ir vietos valdžios arba j ų 
šių subjektų garantuotos pozicijos, jei tokiom s pozicijoms rizikos koeficientai 
suteikiami kaip institucij ų ar centrin ės valdžios bei centrini ų bankų pozicijoms 
atitinkamai pagal 15, 9 arba 10 punktus ir jei jos atitinka 1 kredito kokyb ės 
žingsnį, kaip aprašoma šiame priede; 
c) institucij ų pozicijos, kurios a titinka 1 kredito kokyb ės žingsnį, kaip aprašoma 
šiame priede. Tokios r ūšies pozicij ų bendra suma negali viršyti 10 % 
obligacijas išleidžian čios kredito įstaigos dar neapmok ėtų padengtų obligacij ų 
nominalios sumos. Pozicijoms, atsirandan čioms dėl to, kad įkeistu 
nekilnojamuoju turtu užtikrint ų paskolų gavėjai mokėjimą perleidžia padengt ų 
obligacijų turėtojams, 10 % riba netaikoma; 
d) paskolos, užtikrintos įkeičiant gyvenamosios paskirties nekilnojam ąjį turtą arba 
Suomijos gyvenam ųjų namų statybos bendrovi ų akcijas, kaip nurodyta 44 
punkte, tik jeigu kreditorini o reikalavimo pirmumo teis ės, susietos su 
ankstesnėmis kreditorinio reikalavimo pirmumo teis ėmis, neviršija 80 % 
įkeisto turto vert ės; 
e) paskolos, užtikrintos įkeičiant komercin ės paskirties nekilnojam ąjį turtą arba 
Suomijos gyvenam ųjų namų statybos bendrovi ų akcijas, kaip nurodyta 49 
punkte, tik jeigu kreditorini o reikalavimo pirmumo teis ės, susietos su 
ankstesnėmis kreditorinio reikalavimo pirmumo teis ėmis, neviršija 60 % 
įkeisto turto vert ės. Kompetentingos institucijos gali pripažinti tinkamomis 
komercin ės paskirties nekilnojamuoju tu rtu užtikrintas paskolas, kai 
nustatytasis 60 % paskolos ir vert ės santykis pasiekia ne daugiau kaip 70 % 
lygį, jei viso įkeisto turto, naudo jamo kaip padengt ų obligacij ų užtikrinimo 
priemonė, vertė bent 10 % viršija padengt ų obligacij ų neapmok ėtą nominali ą 
vertę ir jei obligacij ų turėtojo pretenzijos atitinka IX priede išd ėstytus teisinio 
tikrumo reikalavimus. Obligacij ų turėtojo pretenzija turi b ūti viršesnė už visas 
kitas pretenzijas į užtikrinimo priemon ę. 
66. Nekilnojamam turtui, kuriuo užtikrina mos padengtos obligacijos, kredito įstaigos 
atitinka VIII priedo 2 dalies 8 punkte išd ėstytus minimalius reikalavimus ir VIII 
priedo 3 dalies 63–66 punktuose išd ėstytas taisykles. 
67. Neatsižvelgiant į 65 ir 66 punktus, padengtoms obligacijoms, atitinkan čioms 
Direktyvos 85/611/EEB 22 stra ipsnio 4 dalies apibr ėžimą ir išleistoms iki 2007 m. 
gruodžio 31 d., kol sueis j ų terminas, taip pat gali b ūti taikomas lengvatinis 
traktavimas. 
LT 18   LT 68. Rizikos koeficientas padengtoms obligacijoms priskiriamas pagal didesnio prioriteto 
neužtikrintoms pozicijoms priskirt ą rizikos koeficient ą, kuris taikomas jas 
išleidusioms kredito įstaigoms. Rizikos koefici entai tarpusavyje susij ę taip: 
a) jei institucijos pozicijoms suteikiamas 20 % rizikos koeficientas, padengtai 
obligacijai suteikiamas 10 % rizikos koeficientas; 
b) jei institucijos pozicijoms suteikiamas 50 % rizikos koeficientas, padengtai 
obligacijai suteikiamas 20 % rizikos koeficientas; 
c) jei institucijos pozicijoms suteikiama s 100 % rizikos koeficientas, padengtai 
obligacijai suteikiamas 50 % rizikos koeficientas; 
d) jei institucijos pozicijoms suteikiama s 150 % rizikos koeficientas, padengtai 
obligacijai suteikiamas 100 % rizikos koeficientas. 
13. PAKEITIMO  VERTYBINIAIS  POPIERIAIS  POZICIJAS  ATITINKANTYS  
STRAIPSNIAI 
69. Pagal rizik ą įvertintų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicij ų sumos nustatomos 
pagal 94–101 straipsni ų nuostatas. 
14. TRUMPALAIK ĖS KREDITO  ĮSTAIGŲ IR ĮMONIŲ POZICIJOS 
70. Trumpalaik ėms institucij ų ar įmonių, kurios turi pripažintos išorin ės kredito rizikos 
vertinimo institucijos (IKVI) suteikt ą kredito rizi kos vertinim ą, pozicijoms rizikos 
koeficientas priskiri amas pagal 6 lentel ę, atsižvelgiant į šiuos reikalavimus 
atitinkančių IKVI kredito rizikos vertinimus, kompetenting ų institucij ų paskirstytus į 
šešis kredito kokyb ės vertinimo skal ės žingsnius. 
6 lentelė 
Kredito kokyb ės 
žingsnis 1 2 3 4 5 6 
Rizikos 
koeficientas 20% 50% 100% 150% 150% 150% 
 
15. KOLEKTYVINIO  INVESTAVIMO  SUBJEKT Ų POZICIJOS 
71. Nepažeidžiant 72–78 punkt ų, kolektyvinio investavimo subjekt ų (KIS) pozicijoms 
priskiriamas 100 % rizikos koeficientas. 
72. KIS, kurie turi pripažintos išorin ės kredito rizikos vertinimo institucijos (IKVI) 
suteiktą kredito rizikos vertinim ą, pozicijoms rizikos koeficientas priskiriamas pagal 
7 lentelę, atsižvelgiant į šiuos reikalavimus atitinkan čių IKVI kredito rizikos 
vertinimus, kompetenting ų institucij ų paskirstytus į šešis kredito kokyb ės vertinimo 
skalės žingsnius. 
LT 19   LT 7 lentelė 
Kredito kokyb ės 
žingsnis 1 2 3 4 5 6 
Rizikos koeficientas 20% 50 100% 100% 150% 150% 
 
73. Jei kompetentingos institucijos laiko,  kad KIS pozicija yra susijusi su ypa č didele 
rizika, jos reikalauja , kad tai pozicijai b ūtų priskiriamas 150 % rizikos koeficientas. 
74. Kredito įstaigos gali nustatyti KIS rizikos koeficient ą, kaip nurodyta 76–78 
punktuose, jei laikomasi ši ų atitikties kriterij ų: 
a) kolektyvinio investavimo subjekt ą valdo įmonė, prižiūrima valstyb ės narės, 
arba – gavus kompetentingo institucijos patvirtinim ą – jei: 
i) juos valdo priži ūrima įmonė, jei ta prieži ūra laikoma analogiška numatytajai 
pagal Bendrijos įstatymus, ir 
ii) bendradarbiavimas tarp kompetenting ų institucijų yra pakankamai užtikrintas; 
b) KIS prospekte arba lygiaver čiame dokumente pateikiama tokia informacija: 
– turto, į kurį KIS turi teis ę investuoti, kategorijos, 
– santykinės investicij ų ribos, jei tokios taikomos, ir j ų apskaičiavimo metodika; 
c) KIS veiklos ataskaita pateikiama bent kart ą per metus, kad b ūtų galima įvertinti 
ataskaitinio laikotarpio turt ą ir įsipareigojimus, pajamas ir veikl ą. 
75. Jei kompetentinga institucija patvirtina tre čiosios šalies KIS kaip tinkam ą pagal 74 
punkto a papunk čio reikalavimus, tai kitos valstyb ės narės kompetentinga institucija 
gali pasinaudoti šiuo pripažinimu  be savo atskiro vertinimo. 
76. Kai kredito įstaiga žino apie KIS bazines pozicijas, ji gali atsižvelgti į šias bazines 
pozicijas, 78–83 straipsniuose išd ėstytais metodais skai čiuodama vidutin į KIS rizikos 
koeficient ą. 
77. Kai kredito įstaiga nežino apie KIS bazines pozicijas, vidutin į KIS rizikos 
koeficient ą ji gali suskai čiuoti 78–83 straipsniuose išd ėstytais metodais, laikydamasi 
šių taisyklių: bus daroma prielaida, kad KIS pirmiausia maksimaliai, kiek jam 
leidžiama pagal suteiktus įgaliojimus, investuoja į pozicijų klases, pritraukian čias 
didžiausius kapitalo reikalavim us, o toliau investuoja maž ėjančia tvarka, kol 
pasiekiama maksimali bendra investicij ų riba. 
78. Nor ėdamos 76 ir 77 punktuose išd ėstytais metodais apskai čiuoti ir paskelbti KIS 
rizikos koeficient ą, kredito įstaigos gali remtis tre čiąja šalimi su s ąlyga, kad tinkamai 
užtikrinamas apskai čiavimo ir ataskaitos teisingumas. 
LT 20   LT 16. KITI  STRAIPSNIAI 
16.1. Traktavimas 
79. Direktyvos 86/635/EEB 4 straipsnio 10 dalyje apibr ėžtam materialiajam turtui 
priskiriamas 100 % rizikos koeficientas. 
80. Išankstiniams mok ėjimams ir sukauptoms pajamoms, kuri ų atžvilgiu institucija 
negali nustatyti sandori o šalies pagal Direktyv ą 86/635/EEB, priskiriamas 100 % 
rizikos koeficientas. 
81. Pinigams kelyje priskiriamas 20 % rizi kos koeficientas. Pinigams kasoje ir 
lygiaverčiams pinig ų straipsniams priskiriamas  0 % rizikos koeficientas. 
82. Valstyb ės narės gali leisti taikyti 10 % rizikos koeficient ą institucij ų, kurios 
specializuojasi buvein ės valstybės narės tarpbankin ėje ir valstyb ės skolų rinkoje ir 
kurias kompetentingos inst itucijos atidžiai priži ūri, pozicijoms, jeigu šie turto 
straipsniai yra visapusiškai ir visiškai apdrausti atsižvelgiant į buveinės valstybės 
narės kompetenting ų institucij ų reikalavimus, įkeičiant turto vienetus, kuriems 
priskirtas 0 % arba 20 % ri zikos koeficientas ir kuriuos  kompetentingos institucijos 
pripažįsta tinkama užtikrinimo priemone.  
83. Akcij ų paketams ar kitoms dalyvavimo r ūšims, išskyrus kai atimama iš nuosavo 
kapitalo, priskiriamas mažiausi ai 100 % rizikos koeficientas. 
84. Aukso lydiniams, laikomiems nuosavose sa ugyklose, arba pozicijoms, užtikrintoms 
lydinių įsipareigojimais, priskiriamas  0 % rizikos koeficientas. 
85. Sudarant turto pirkimo ir at pirkimo sandorius ar vienakryp čio išankstinio pirkimo 
sandorius, atsižvelgiama į rizikos koeficientus, priski riamus šiam turtui, o ne 
sandorių šalims. 
86. Kai kredito įstaiga numato kredito užtikrinim ą tam tikram pozicij ų skaičiui su sąlyga, 
kad n-tasis įsipareigojim ų, susijusių su tomis pozicijomis, ne įvykdymo atvejis yra 
mokėjimo priežastis ir kad d ėl tokio kredito įvykio sutartis nutraukiama ir jei 
produktas turi reikalavimus atitinkan čios IKVI suteikt ą išorinį kredito rizikos 
vertinimą, taikomi 78–83 straipsniuose numa tyti rizikos koeficientai. Jei 
reikalavimus atitinkanti IKVI n ėra suteikusi reitingo produktui, apskai čiuojant pagal 
riziką įvertinto turto vert ę, bus sudedami į krepšelį įtrauktų pozicijų rizikos 
koeficientai, neskaitant n-1 pozicijų, tačiau neviršijant 1 250 %, ir gauta suma 
dauginama iš kredito išvestin ės priemon ės suteikto užtikrinimo nominalios sumos. n-
1 pozicijos, kurios neturi b ūti sumuojamos, nustatomos remiantis principu, kad 
įtraukiamos tos pozicijos, kuri ų kiekviena sukuria mažesn ę pagal rizik ą įvertintą 
poziciją nei bet kuri į sumavim ą įtraukta pagal rizik ą įvertinta pozicija. 
LT 21   LT 2 dalis. IKVI pripažinimas ir j ų pateiktų kredito rizikos vertinim ų priskyrimas 
(mapping ) 
1. M ETODIKA  
1.1. Objektyvumas 
1. Kompetentingos institucijos tikri na, ar kredito rizikos vertinim ų priskyrimo metodika 
yra tiksli, sisteminga, tolydi ir ar j ą galima patvirtinti galiojan čia remiantis ankstesni ų 
laikotarpi ų patirtimi. 
1.2. Nepriklausomumas 
2. Kompetentingos institucijo s tikrina, kad metodika b ūtų nepriklausoma nuo išorin ės 
politinės įtakos ar suvaržym ų ir nuo ekonominio spaudimo, kuris gali veikti kredito 
rizikos vertinim ą. 
3. IKVI metodikos nepriklausomum ą kompetentingos institucijos vertina pagal tokius 
veiksnius: 
a) IKVI nuosavyb ės ir organizacin ė struktūros; 
b) IKVI finansiniai ištekliai; 
c) IKVI darbuotojai ir patirtis; 
d) IKVI bendrasis valdymas. 
1.3. Nuolatin ė peržiūra 
4. Kompetentingos institucijos tikrina, ar IKVI  pateikti kredito rizi kos vertinimai nuolat 
peržiūrimi ir ar atsižvelgiama į finansini ų sąlygų pasikeitimus. Perži ūrima po vis ų 
svarbių įvykių bent kart ą per metus. 
5. Prieš pripažindamos IKVI, kompetentingos institucijos tikrina, ar kiekvieno rinkos 
segmento vertinimo metodika nusta toma pagal tokius standartus: 
a) grįžtamasis patikrinimas turi b ūti atliekamas bent kart ą per metus; 
b) kompetentingos institucijos turi steb ėti IKVI atliekamo perži ūros proceso 
reguliarum ą;  
c) kompetentingos institucijos turi tur ėti galimyb ę iš IKVI gauti informacijos apie 
pastarosios kontaktus su subjekt ų, kuriems ji suteikia reitingus, vadovybe.  
6. Kompetentingos institu cijos imasi reikiam ų priemoni ų, siekdamos užtikrinti, kad 
IKVI jas nedelsdamos informuot ų apie bet kokius esminius metodikos, kuri ą jos 
taiko priskirdamos kredito rizikos vertinimus, pasikeitimus.  
LT 22   LT 1.4. Skaidrumas ir atskleidimas 
7. Kompetentingos institu cijos imasi reikiam ų priemoni ų, siekdamos užtikrinti, kad 
IKVI taikomos kredito rizikos vertinim ų formulavimo metodikos principai b ūtų 
viešai prieinami, kad visi galimi vartotojai gal ėtų spręsti, ar jie pagr įstai 
suformuluoti.  
2. INDIVIDUAL ŪS KREDITO  RIZIKOS  VERTINIMAI 
2.1. Patikimumas ir rinkos pri ėmimas 
8. Kompetentingos institucijos ti krina, ar IKVI suteiktus individualius kredito rizikos 
vertinimus j ų vartotojai pripaž įsta rinkoje kaip patikimus. 
9. Kompetentingos in stitucijos patikimum ą vertina pagal šiuos veiksnius: 
a) IKVI rinkos dal į; 
b) IKVI uždirbtas pajamas ir – bendresniai s atvejais – IKVI finansinius išteklius; 
c) ar kainodara paremta reitingais. 
2.2. Skaidrumas ir atskleidimas 
10. Kompetentingos institucijo s tikrina, ar individual ūs kredito rizikos vertinimai 
vienodomis s ąlygomis prieinami visoms šalims, turin čioms teisėtų interesų į šiuos 
individualius kredito rizikos vertinimus. 
11. Kompetentingos institucijos b ūtent tikrina, ar individual ūs kredito rizikos vertinimai 
ne vietos šalims prieinami tokiomis pa čiomis sąlygomis kaip ir vietos šalims, 
turinčioms teisėtų interesų į šiuos individualius kred ito rizikos vertinimus. 
3. PRISKYRIMAS 
12. Siekdamos atskirti skirti ngus santykinius rizikos laip snius, kurie išreiškiami 
kiekvienu kredito rizikos vertinimu, ko mpetentingos institucijos atsižvelgia į 
kiekybinius veiksnius,  kaip antai ilgalaik į įsipareigojim ų neįvykdymo santyk į, 
susijusį su visais straipsniais, kuriems pris kiriamas toks pats kredito rizikos 
vertinimas. Kompetentingos instit ucijos reikalauja, kad neseniai įsteigtos IKVI ir tos, 
kurios sukaup ė tik nedaug duomen ų apie įsipareigojim ų neįvykdymą, įvertintų tai, ką 
jos laiko ilgalaikiu įsipareigojim ų neįvykdymo santykiu, susijusiu su visais 
straipsniais, kuriems priskiriamas t oks pats kredito rizikos vertinimas. 
13. Siekdamos atskirti skirti ngus santykinius rizikos laip snius, kurie išreiškiami 
kiekvienu kredito rizikos vertinimu, ko mpetentingos institucijos atsižvelgia į 
kokybinius veiksnius, kaip antai emitent ų, kuriuos apima IKVI, grup ė, IKVI 
priskiriam ų kredito rizikos vertinim ų diapazonas, kiekvieno kr edito rizikos vertinimo 
reikšmė ir IKVI pateiktas įsipareigojim ų neįvykdymo apibr ėžimas. 
14. Kompetentingos institucijos lygina įsipareigojim ų neįvykdymo santykius kiekvieno 
tam tikros IKVI kredito rizikos vertinimo atžvilgiu ir su palyginimo dydžiu, 
LT 23   LT nustatytu remiantis įsipareigojim ų neįvykdymo santykiais, kuriuos kitos IKVI 
užregistravo emitent ų grupėms, kurioms – kompetenting ų institucij ų įsitikinimu – 
būdingas lygiavertis kredito rizikos lygis.  
15. Jei kompetentingos institucijos yra įsitikinusios, kad tam tikros IKVI užregistruoti 
įsipareigojim ų neįvykdymo santykiai kredito rizikos vertinimui yra reikšmingai ir 
sistemingai didesni už palyginimo dyd į, kompetentingos institucijos IKVI pateiktam 
kredito rizikos vertinimui priskiria aukštesn į rizikos žingsn į pagal kredito kokyb ės 
vertinimo skal ę. 
16. Jei kompetentingos institucijos tam tikros IKVI kredito rizikos vertinimui padidino 
susijusį rizikos koeficient ą ir jei IKVI įrodo, kad su jos pateiktu kredito rizikos 
vertinimu susij ę įsipareigojim ų neįvykdymo santykiai neb ėra reikšmingai ir 
sistemingai didesni už palyginimo dyd į, kompetentingos institucijos gali nuspr ęsti 
IKVI pateiktam kredito rizikos vertinimui atkurti pradin į rizikos žingsn į pagal 
kredito kokyb ės vertinimo skal ę.  
LT 24   LT 3 dalis. IKVI kredito rizikos vertinim ų taikymas rizikos ko eficientams nustatyti  
1. TRAKTAVIMAS  
1. Įstaiga gali pasi ūlyti vieną ar kelias reikalavimus atitinkan čias IKVI, kad j ų kredito 
rizikos vertinimus b ūtų galima panaudoti nustatant  turto ir nebalansini ų straipsni ų 
rizikos koeficientus. 
2. Kredito įstaiga, kuri nusprendžia reikalavimus atitinkan čios IKVI kredito rizikos 
vertinimus naudoti tam tikrai straipsni ų klasei, turi nuosekliai taikyti tuos kredito 
rizikos vertinimus visoms tai klasei priskiriamoms pozicijoms. 
3. Įstaiga, kuri nusprendžia naudot i reikalavimus atitinkan čios IKVI pateiktus kredito 
rizikos vertinimus, turi juos nepert raukiamai ir nuosekliai taikyti vis ą laiką. 
4. Kredito įstaiga gali taikyti tik tuos IKVI kredito  rizikos vertinimus, kurie apima visas 
sumas: tiek pagrindin ę, tiek ir su ja siejamas pal ūkanas. 
5. Jei reitinguojamas stra ipsnis turi tik vien ą pripažintos I KVI kredito rizikos vertinim ą, 
šis kredito rizikos vertinimas  taikomas nustatant to straipsnio rizikos koeficient ą. 
6. Jei reitinguojamas straip snis turi du pripažint ų IKVI kredito rizikos vertinimus ir jie 
siejami su skirtingais rizikos koeficientais , taikomas didesnis rizikos koeficientas. 
7. Jei reitinguojamas straipsnis  turi daugiau nei du pripažint ų IKVI kredito rizikos 
vertinimus, remiamasi dviem vertinimais, kuriais nustatomi mažiausi rizikos 
koeficientai. Jei du mažiausieji rizikos koefi cientai skiriasi, tai komas didesnysis. Jei 
du mažiausieji rizikos koeficientai sutamp a, taikomas tas rizikos koeficientas. 
8. Kredito įstaigos taiko užsakytus kredito ri zikos vertinimus. Kompetentingos 
institucijos gali leisti kredito įstaigoms taikyti neužsakytus kredito rizikos 
vertinimus. 
2. E MITENTO IR EMISIJOS KREDITO RIZIKOS VERTINIMAS  
9. Kai egzistuoja tam tikros emisijos programos ar priemon ės, kuriai priklauso pozicij ą 
sudarantis straipsnis, kredito rizikos vertinimas, nustatant tam straipsniui taikom ą 
rizikos koeficient ą, naudojamas tas kredito rizikos vertinimas. 
10. Jei n ėra tam tikram straipsniui tiesiogiai taikytino kredito rizikos vertinimo, ta čiau 
yra kredito rizikos vertinimas tam tikrai emisijos programai ar priemonei, kuriai 
poziciją sudarantis straipsnis nepriklauso, arba jei yra bendras kredito rizikos 
vertinimas emitentui, tai naudojamas tas kred ito rizikos vertinimas, jei juo remiantis 
nustatomas rizikos koeficientas yra didesnis nei nustatomas kitais atvejais, arba jei 
juo nustatomas mažesnis rizikos koeficientas,  o minima pozicija klasifikuojama kaip 
visais aspektais esanti pari passu  ar viršesn ė už konkre čią emisijos program ą, 
priemonę arba to emitento viršesnes neuž tikrintas pozicijas, atsižvelgiant į konkrečią 
situaciją. 
11. 9 ir 10 punktai neturi trukdyti ta ikyti šio priedo 1 dalies 65–68 punktus. 
LT 25   LT 12. Įmonių grupei priklausan čių emitent ų kredito rizikos vertinimai negali b ūti 
naudojami kaip kito tai pa čiai įmonių grupei priklausan čio emitento kredito rizikos 
vertinimas. 
3. I LGALAIKIAI IR TRUMPALAIKIAI KREDITO RIZIKOS VERTINIMAI  
13. Trumpalaikiai kredito rizikos vertinimai gali b ūti taikomi tik trumpalaikiam turtui ir 
nebalansiniams straipsniams, sudarantiems institucij ų ir įmonių pozicijas. 
14. Bet kuris trumpalaikis kredit o rizikos vertinimas taikomas tik straipsniui, su kuriuos 
jis yra susij ęs, ir negali b ūti naudojamas bet kuri ų kitų straipsni ų rizikos 
koeficientams nustatyti. 
15. Neatsižvelgiant į 14 punkt ą, jei trumpalaikei reitinguotai priemonei priskiriamas 150 
% rizikos koeficientas, tai visoms nereitinguotoms neužtikrintoms tiek 
trumpalaik ėms, tiek ilgalaik ėms to įsipareigojan čiojo asmens pozicijoms taip pat 
priskiriamas 150 % rizikos koeficientas. 
16. Neatsižvelgiant į 14 punkt ą, jei trumpalaikei reitinguotai priemonei priskiriamas 50 
% rizikos koeficientas, joki ai nereitinguotai trumpalaikei  pozicijai nepriskiriamas 
mažesnis nei 100 % rizikos koeficientas. 
4. S TRAIPSNIAI VIETOS IR UŽSIENIO VALIUTOMIS  
17. Įsipareigojan čiojo asmens šalies valiuta išreikštam straipsniui taikomas kredito 
rizikos vertinimas negali b ūti naudojamas kitos to paties įsipareigojan čiojo asmens 
pozicijos, išreikštos užsienio va liuta, rizikos ko eficientui skai čiuoti. 
18. Neatsižvelgiant į 17 punkt ą, kai pozicija atsiranda d ėl banko dalyvavimo paskoloje, 
suteiktoje Daugiašalio pl ėtros banko, kurio privilegijuot o kreditoriaus statusas 
pripažįstamas rinkoje, kompetentingos institucijos gali leisti, kad rizikos koeficientui 
nustatyti b ūtų naudojamas straipsnio įsipareigojan čiojo asmens šalies valiuta kredito 
rizikos vertinimas. 
LT 26   LT VII PRIEDAS  
Vidaus reitingais pagr įstas metodas  
1 dalis. Pagal rizik ą įvertintos pozicijos ir tik ėtinų nuostolių sumos  
1. P AGAL RIZIK Ą ĮVERTINT Ų POZICIJ Ų APSKAI ČIAVIMAS KREDITO RIZIKAI ĮVERTINTI  
1. Jei nenurodyta kitaip, įsipareigojim ų neįvykdymo tikimyb ės (PD), nuostolio 
įsipareigojim ų neįvykdymo atveju (LGD) ir termino (M) įvesties parametrai 
nustatomi taip, kaip nurodyta 2 dalyje, o pozicijos vert ė – taip, kaip nurodyta 3 
dalyje.  
2. Pagal rizik ą įvertinta pozicija kiekvienai pozicijai apskai čiuojama pagal šias 
formules: 
1.1. Pagal rizik ą įvertintos įmonių, institucij ų, centrinės valdžios ir centrini ų bankų 
pozicijos 
3. Atsižvelgiant į 4–8 punktus, pagal rizik ą įvertintos pozicijos įmonių, institucij ų, 
centrinės valdžios ir centrini ų bankų pozicijoms apskai čiuojamos pagal šias 
formules: 
Koreliacija (R) = ( ) ( ) () ( )
()() ( ) () [] 50 1/ *50 11*24.0 50 1/ *50 1 12.0
−− −−−+−− −−×
EXP PD EXPEXP PD EXP
 
Termino veiksnys (b) = () ()2ln* 05478.0 11852.0 PD − 
Rizikos koeficientas (RW) = 
() ( ) ()()() [ ] ( )
() ( ) () 06.1*5.12**5.2 1* *5.11* * 999.0* 1/ * 1 *
15.0 5.0
b M bLGD PD G R R PDG R N LGD
−+ −− −+ −
−−
 
N(x) žymi kumuliatyvin ę pasiskirstymo funkcij ą standartiniam normaliajam 
atsitiktiniam kintamajam (t. y. tikimyb ę, kad normalusis atsitiktinis kintamasis, kurio 
vidurkis lygus nuliui, o variacija – vienetui, yra mažesnis arba lygus x). )(zG žymi 
atvirkštin ę kumuliatyvin ę pasiskirstymo funkcij ą standartiniam normaliajam 
atsitiktiniam kintamajam (t. y. toki ą x vertę, kad )(xN= z).  
Pagal rizik ą įvertinta pozicija = RW * pozicijos vert ė 
4. Įmonių pozicijoms, kai konsoliduotos įmonių grupės, kurios nare yra ta įmonė, 
bendra metini ų pardavim ų suma yra mažesn ė kaip 50 mln. eur ų, kredito įstaigos gali 
taikyti šią koreliacijos formul ę įmonių pozicijų rizikos koeficientams apskai čiuoti. 
Šioje formul ėje S reiškia bendr ą metinių pardavim ų sumą milijonais eur ų: 5 mln. 
eurų <= S <= 50 mln. eur ų. Kai apskaityt ų metinių pardavim ų suma yra mažesn ė už 
5 mln. eur ų, laikoma, kad ji lygi 5 mln. eur ų. Įsigytoms gautinoms sumoms bendra 
metinių pardavim ų suma laikoma lygia svertiniam vidurkiui, apskai čiuotam pagal 
individualias grup ės pozicijas. 
LT 27   LT Koreliacija (R) =( ) () () ( )
()() ( ) () []
()() 45/5 1*04.050 1/ *50 11*24.0 50 1/ *50 1 12.0
−− −−− −−−+−− −−×
SEXP PD EXPEXP PD EXP
 
Kai bendra metini ų pardavim ų suma nėra prasmingas įmonės dydžio rodiklis, o 
bendra turto suma yra prasmi ngesnis rodiklis už bendr ą metinių pardavim ų sumą, 
kredito įstaigos vis ą metinių pardavim ų sumą pakeičia konsoliduotos įmonių grupės 
bendra turto suma.  
5. Specializuoto skolinim o pozicijoms, kai kredito įstaiga negali įrodyti, kad pozicij ų 
PD įverčiai atitinka 4 dalyje numatytus minima lius reikalavimus, rizikos koeficientai 
priskiriami pagal 1 lentel ę.  
1 lentelė 
Terminas iki 
sandorio 
galiojimo 
pabaigos 1 
kategorij
a 2 
kategorij
a 3 
kategorij
a 4 
kategorij
a 5 
kategorij
a 
Mažiau kaip 2,5 
metų 50% 70% 115% 250% 0% 
2,5 met ų ir 
daugiau 70% 90% 115% 250% 0% 
 
Kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigai paprastai pr iskirti lengvatinius 
50 % rizikos koeficientus 1 kategorijos pozicijoms ir 70 % rizikos koeficient ą 2 
kategorijos pozicijoms, jeigu kredito įstaigos kreditavimo ir kitos rizikos 
charakteristikos atitinkamoje kategorijoje yra pakankamai tvirtos.  
Priskirdamos rizikos koeficientus specializuoto skolinimo pozicijoms, įstaigos 
atsižvelgia į šiuos veiksnius: finansin į stiprumą, politinę ir teisinę aplinką, sandorio ir 
(arba) turto ypatybes, r ėmėjo ir vykdytojo stiprum ą, įskaitant bet kurio viešojo ir 
privačiojo sektori ų partneryst ės subjekto pajam ų srautą, užtikrinimo priemoni ų 
visumą.  
6. Įsigytos įmonių gautinos sumos traktuojamos kaip įmonių pozicijos, jei jos atitinka 4 
dalies 104–108 punktuose išd ėstytus minimalius reikalavimus. Jei įsigytoms įmonių 
gautinoms sumoms, kurios papildomai atitinka 12 punkte išd ėstytas sąlygas, kredito 
įstaigai būtų pernelyg sunku taikyti kiekybinio rizi kos vertinimo standartus, taikomus 
įmonių pozicijoms, kaip nurodyta 4 dalyje, gali b ūti taikomi kiekybiniai mažmenini ų 
pozicijų rizikos vertinimo standartai, kaip nurodyta 4 dalyje. 
7. Vidaus reitingais pagr įstoje pakeitimo vertybini ais popieriais sistemoje įsigytoms 
įmonių gautinoms sumoms gr ąžintini pirkimo diskontai , užtikrinimo priemon ės ar 
dalinės garantijos, kurios suteikia pirmojo nuostolio apsaug ą įsipareigojim ų 
neįvykdymo nuostoli ų atvejais, arba visos min ėtosios priemon ės gali b ūti 
traktuojamos kaip pirmojo nuostolio pozicijos. 
LT 28   LT 8. Kai įstaiga numato kredito užtikrinim ą kelioms pozicijoms su s ąlyga, kad n-tasis 
pozicijų įsipareigojim ų neįvykdymo atvejis yra mok ėjimo priežastis ir kad d ėl tokio 
kredito įvykio sutartis nutraukiama ir jei pr oduktas turi reikal avimus atitinkan čios 
IKVI suteikt ą išorinį kredito rizikos vertinim ą, taikomi 94–101 straipsniuose 
numatyti rizikos koeficientai. Jei reikalavimus atitinkanti IKVI n ėra suteikusi 
reitingo produktui, į krepšelį įtrauktų pozicijų rizikos koeficientai sudedami, 
neįtraukiant n-1 pozicijų, kai tikėtinų nuostolių sumos, padaugintos iš 12,5, ir pagal 
riziką įvertintos pozicijos suma neviršija kredito išvestin ės finansin ės priemon ės 
suteikto užtikrinimo nominalios sumos, padaugintos iš 12,5. n-1 pozicijos, kurios 
neturi būti sumuojamos, nustatomos remiantis principu, kad įtraukiamos tos 
pozicijos, kuri ų kiekviena sukuria mažesn ę pagal rizik ą įvertintą poziciją, nei bet kuri 
į sumavim ą įtraukta pagal rizik ą įvertinta pozicija. 
1.2. Mažmenini ų pozicijų pagal rizik ą įvertintos pozicijos 
9. Remiantis 10 ir 11 punktais, mažmenini ų pozicijų pagal rizik ą įvertintos pozicijos 
apskaičiuojamos pagal tokias formules: 
Koreliacija (R) =( ) () () ( )
()() ( ) () [] 35 1/ *35 11*16.0 35 1/ *35 1 03.0
−− −−−+−− −−×
EXP PD EXPEXP PD EXP
 
Rizikos koeficientas: 
() ( ) ()()() [ ] ( ) 06.1*5.12* * 999.0* 1/ * 1 *5.0 5.0LGD PD G R R PDG R N LGD − −+ −−
 
N(x) žymi kumuliatyvin ę pasiskirstymo funkcij ą standartiniam normaliajam 
atsitiktiniam kintamajam (t. y. tikimyb ę, kad normalusis atsitiktinis kintamasis, kurio 
vidurkis lygus nuliui, o variacija – vienetui, yra mažesnis arba lygus x). )(zG žymi 
atvirkštin ę kumuliatyvin ę pasiskirstymo funkcij ą standartiniam normaliajam 
atsitiktiniam kintamajam (t. y. toki ą x vertę, kad )(xN= z).  
Pagal rizik ą įvertinta pozicija = RW * pozicijos vert ė. 
10. Nekilnojamuoju turtu užtikrintoms mažmenin ėms pozicijoms 0,15 koreliacija (R) 
pakeičia skaičių, gaunamą pagal koreliacijos formul ę, pateiktą 9 punkte.  
11. Mažmenin ėms atnaujinamoms pozicijoms, kaip apibr ėžta a–e papunk čiuose, 0,04 
koreliacija (R) pakei čia skaičių, gaunam ą pagal koreliacijos formul ę, pateiktą 9 
punkte. 
Pozicijos laikomos atnaujinamomis mažmenin ėmis pozicijomis, jei atitinka šias 
sąlygas: 
a) pozicijos yra fiziniams asmenims; 
b) pozicijos yra atnaujinamos, ne užtikrintos ir joms taikoma s ąlyga, kad jos n ėra 
panaudojamos iš karto ir bes ąlygiškai atšaukiamos kredito įstaigų (Šiame 
kontekste atnaujinamos pozicijos apibr ėžiamos kaip pozicijos, kai klient ų 
neapmokėtiems liku čiams leidžiama svyruoti atsižvelgiant į jų sprendim ą 
skolintis ir gr ąžinti, laikantis kredito įstaigos nustatyto limito.). Nepanaudoti 
įsipareigojimai gali b ūti laikomi bes ąlygiškai atšaukiamais, jei s ąlygos leidžia 
LT 29   LT kredito įstaigai juos visiškai atšaukti, laikantis vartotoj ų apsaugos ir susijusi ų 
teisės aktų; 
c) subportfelyje maksimali pozicija vienam fiziniam asmeniui yra ne daugiau kaip 
100 000 eur ų; 
d) kredito įstaigos gali įrodyti, kad šiame punkte pate ikta koreliacijos formul ė 
taikoma tik tiems portfeliams, kurie pasižym ėjo mažu nuostoli ų lygio 
nepastovumu, palyginti su j ų vidutiniu nuostoli ų lygiu, ypa č mažų PD 
intervaluose. Už prieži ūrą atsakingi asmenys perži ūri santykin į nuostolių lygio 
nepastovum ą kriterijus atitinkan čiuose atnaujinamuose mažmeniniuose 
subportfeliuose bei vis ą kriterijus atitinkant į atnaujinam ą mažmenin į portfelį ir 
numato su kitomis jurisdikcijomis pasidalyti informacija apie kriterijus 
atitinkančių atnaujinam ų mažmenini ų portfeli ų nuostoli ų lygių tipines 
ypatybes; 
e) Kompetentinga institucija sutinka, kad pozicijos traktavimas kaip kriterijus 
atitinkančios atnaujinamos mažmenin ės pozicijos yra suderinamas su 
subportfelio pagrindin ėmis rizikos ypatyb ėmis. 
12. Įsigytos gautinos sumos tr aktuojamos kaip mažmenin ės pozicijos, jei jos atitinka 4 
dalies 104–108 punktuose išd ėstytus minimalius reikalavimus ir šias s ąlygas: 
a) gautinas sumas kredito įstaiga įsigijo iš nesusijusi ų, trečiosios šalies pardav ėjų, 
o jos įsipareigojan čiojo asmens pozicija gautin ų sumų atžvilgiu neapima 
pozicijų, kurias tiesiogiai ar netiesiogiai inicijuoja pati kredito įstaiga; 
b) įsigytos gautinos sumos sugeneruojamos rinkos sandori ų tarp pardav ėjo ir 
įsipareigojan čiojo asmens principu. Tod ėl įmonių grupei priklausan čių įmonių 
tarpusavyje gautinos sumos bei su mos, gautinos pagal tarpusavio įskaitos 
principus tarp įmonių, kurios perka ir par duoda viena kitai, ši ų kriterijų 
neatitinka; 
c) įsigyjančioji kredito įstaiga turi pretenzij ų į visas įplaukas iš įsigytų gautinų 
sumų arba proporcing ą jų dalį; 
d) įsigytų gautinų sumų portfelis yra pakankamai diversifikuotas.  
13. Vidaus reitingais pagr įstoje pakeitimo vertybini ais popieriais sistemoje įsigytoms 
gautinoms sumoms gr ąžintini pirkimo diskontai , užtikrinimo priemon ės ar dalin ės 
garantijos, kurios suteikia pirmojo nuostolio apsaug ą įsipareigojim ų neįvykdymo 
nuostolių atvejais, arba visos min ėtosios priemon ės gali būti traktuojamos kaip 
pirmojo nuostolio pozicijos. 
14. Mišrioms įsigytų mažmenini ų gautinų sumų grupėms, kai įsigyjančios kredito 
įstaigos negali atskirti nekilnojamojo turto įkeitimu užtikrint ų pozicijų ir kriterijus 
atitinkančių atnaujinam ų mažmenini ų pozicijų nuo kit ų mažmenini ų pozicijų, 
pasitelkiama mažmenin ės rizikos koeficiento funkcija, nustatanti didžiausius kapitalo 
reikalavimus toms pozicijoms.  
LT 30   LT 1.3. Akcij ų pozicijų pagal rizik ą įvertintos pozicijos: 
15. Gavusi kompetenting ų institucij ų patvirtinim ą, kredito įstaiga skirtingiems 
portfeliams gali taikyti skirti ngus metodus, jei pati kredito įstaiga taiko skirtingus 
vidaus metodus. Kai kredito įstaigai leidžiama taikyti skirtingus metodus, kredito 
įstaiga įrodo kompetentingoms institucijoms, kad jos pasirinkimas daromas 
nuosekliai ir kad n ėra nulemtas reglamentuojan čių arbitražo aplinkybi ų.  
16. Neatsižvelgiant į 15 punkt ą, kompetentingos institucijos gali leisti, kad papildom ų 
paslaugų įmonių akcijų pozicijoms b ūtų priskirtos pagal rizik ą įvertintos pozicijos, 
atsižvelgiant į tai, kaip traktuojamas kitas nekreditinio įsipareigojimo turtas.  
1.3.1. Paprastasis rizikos koeficient ų metodas 
17. Pagal rizik ą įvertintos pozicijos apskai čiuojamos pagal šias formules: 
Rizikos koeficientas (RW) = 190 % priv ataus kapitalo pozicijoms pakankamai 
diversifikuotuose portfeliuose.  
Rizikos koeficientas (RW) = 290 % akcij ų pozicijoms, kuriomis prekiaujama biržoje. 
Rizikos koeficientas (RW) = 370 % visoms kitoms akcij ų pozicijoms. 
Pagal rizik ą įvertinta pozicija = RW * pozicijos vert ė. 
18. Bankin ėje knygoje apskaitomomis trumpalaik ėmis pinigin ėmis pozicijomis ir 
išvestinėmis priemon ėmis leidžiama įskaityti ilgalaikes pozicijas tomis pa čiomis 
individualiomis akcijomis su s ąlyga, jei šios priemon ės aiškiai yra tam tikr ų akcijų 
pozicijų apdraudimo priemon ės ir jei jos suteikia apsaug ą dar bent vieneriems 
metams. Kitos trumpalaik ės pozicijos traktuotinos kaip ilgalaik ės pozicijos, taikant 
atitinkam ą rizikos koeficient ą kiekvienos pozicijos absoliu tinei vertei. Jei nesutampa 
pozicijų terminai, taikomas įmonių pozicijų metodas.  
19. Kredito įstaigos gali pripažinti netiesiogin į kredito užtikrinim ą, gautą akcijų 
pozicijai, remiantis 90–93 straipsn iuose aprašytais metodais.  
1.3.2. PD/LGD metodas 
20. Pagal rizik ą įvertintos pozicijos apskai čiuojamos pagal 3 punkte pateiktas formules. 
Jei įstaigos neturi pakankamai informacijos, leidžian čios taikyti 4 dalies 44–48 
punktuose pateikt ą įsipareigojim ų neįvykdymo apibr ėžimą, rizikos koeficientams 
taikomas 1,5 padidinimo daugiklis.  
21. Atskir ų pozicijų lygmenyje, tik ėtinų nuostolių sumos, padaugintos iš 12,5, ir pagal 
riziką įvertintos pozicijos suma ne turi viršyti pozicijos vert ės, padaugintos iš 12,5. 
22. Kredito įstaigos gali pripažinti netiesiogin į kredito užtikrinim ą, gautą akcijų 
pozicijai, remiantis 90–93 straipsni uose aprašytais metodais. Tai įmanoma tik esant 
90 % LGD apdraudimo priemon ės teikėjo pozicijos atžvilgiu. Privataus kapitalo 
akcijų pozicijoms pakankamai diversifikuotuose portfeliuose gali b ūti taikomas 65 % 
LGD. Šiems tikslams M yra penkeri metai.  
LT 31   LT 1.3.3. Vidaus modeli ų metodas 
23. Pagal rizik ą įvertinta pozicija lygi galimam nuostoliui iš įstaigos akcij ų pozicijų, 
nustatytam pagal vert ės pokyčio rizikos ( Value-at-risk ) modelius pagal 99 proc. 
kvantilio pasikliautin ąjį interval ą, taikomą skirtumui tarp ketvir čio pajam ų ir 
atitinkamo nerizikingo lygio, apskai čiuoto per ilgalaik ės imties laikotarp į, 
padaugintam iš 12,5. Pagal rizik ą įvertintos pozicijos individuali ų pozicijų lygmenyje 
yra ne mažesn ės už minimali ų pagal rizik ą įvertintų pozicijų, reikalaujam ų pagal 
PD/LGD metod ą, ir atitinkamos tik ėtinų nuostolių sumos, padaugintos iš 12,5, sum ą.  
24. Kredito įstaigos gali pripažinti netiesiogin į kredito užtikrinim ą, gautą akcijų 
pozicijai.  
1.4. Pagal rizik ą įvertintos pozicijos kitam nekreditinio įsipareigojimo turtui 
25. Pagal rizik ą įvertintos pozicijos apskai čiuojamos pagal šias formules: 
Pagal rizik ą įvertinta pozicija = 100 % * pozicijos vert ė. 
2. P AGAL RIZIK Ą ĮVERTINT Ų POZICIJ Ų APSKAI ČIAVIMAS ĮSIGYTŲ GAUTIN Ų SUMŲ 
SUMAŽĖJIMO RIZIKAI  
26. Rizikos koeficientai įsigytų įmonių ir mažmenini ų gautinų sumų sumažėjimo rizikai: 
Rizikos koeficientai apskai čiuojami pagal 3 punkte pateikt ą formulę. Įvesties 
parametrai PD ir LGD nustatomi taip, kaip aprašyta 2 dalyje, pozicijos vert ė 
nustatoma taip, kaip aprašyta 3 dalyje, o M yra vieneri metai. Jei kredito įstaigos gali 
įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad sumaž ėjimo rizika yra nereikšminga, jos 
nereikia pripažinti.  
3. T IKĖTINŲ NUOSTOLI Ų SUMŲ APSKAI ČIAVIMAS  
27. Jei nenurodyta kitaip, įvesties parametrai PD ir LGD nustatomi taip, kaip aprašyta 2 
dalyje, o pozicijos vert ė nustatoma taip, kaip aprašyta 3 dalyje.  
28. Tik ėtinų nuostolių sumos įmonių, institucij ų, centrinės valdžios ir centrini ų bankų 
pozicijoms ir mažmenin ėms pozicijoms apskai čiuojamos pagal šias formules: 
Tikėtinas nuostolis (EL) = PD × LGD. 
Tikėtinų nuostolių suma = EL × pozicijos vert ė. 
Įsigytų pozicijų priemokos traktuojamos kaip tik ėtinas nuostolis (EL). 
29. EL vert ės specializuoto skolinimo pozicijoms, kai kredito įstaigos taiko 5 punkte 
aprašytus rizikos koeficient ų priskyrimo metodus, pris kiriamos pagal 2 lentel ę.  
2 lentelė 
LT 32   LT Terminas iki 
sandorio galiojimo 
pabaigos 1 
kategorij
a 2 
kategorij
a 3 
kategorij
a 4 
kategorij
a 5 
kategorij
a 
Mažiau kaip 2,5 
metų 0% 5% 35% 100% 625% 
2,5 metų ir daugiau 5% 10% 35% 100% 625% 
 
Kai kompetentingos inst itucijos leido kredito įstaigai paprastai priskirti lengvatin į 50 
% rizikos koeficient ą 1 kategorijos pozicijoms ir 70 % rizikos koeficient ą 2 
kategorijos pozicijoms, EL vert ė 1 kategorijos pozicijoms yra 0 %, o 2 kategorijos 
pozicijoms – 5 %.  
30. Tik ėtinų nuostoli ų suma akcij ų pozicijoms, kai pagal rizik ą įvertintos pozicijos 
apskaičiuojamos pagal 17–19 punktuose aprašytus metodus, apskai čiuojama pagal 
tokią formulę: 
Tikėtinų nuostolių suma = EL × pozicijos vert ė. 
EL vertės bus tokios: 
Tikėtinas nuostolis (EL) = 10 % privataus kapitalo akcij ų pozicijoms pakankamai 
diversifikuotuose portfeliuose. 
Tikėtinas nuostolis (EL) = 10 % akcij ų pozicijoms, kuriomis prekiaujama biržoje. 
Tikėtinas nuostolis (EL) = 30 % visoms kitoms akcij ų pozicijoms. 
31. Tik ėtinų nuostoli ų suma akcij ų pozicijoms, kai pagal rizik ą įvertintos pozicijos 
apskaičiuojamos pagal 20–22 punktuose aprašytus metodus, apskai čiuojama pagal 
šias formules: 
Tikėtinas nuostolis (EL) = PD × LGD. 
Tikėtinų nuostolių suma = EL × pozicijos vert ė. 
32. Tik ėtinų nuostoli ų suma akcij ų pozicijoms, kai pagal rizik ą įvertintos pozicijos 
apskaičiuojamos pagal 23–24 punktuose ap rašytus metodus, yra 0 %.  
33. Tik ėtinų nuostolių suma įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai apskai čiuojama 
pagal šią formulę: 
Tikėtinas nuostolis (EL) = PD × LGD. 
Tikėtinų nuostolių suma = EL × pozicijos vert ė. 
LT 33   LT 4. T IKĖTINŲ NUOSTOLI Ų SUMOS TRAKTAVIMAS  
34. Tik ėtinų nuostolių suma, apskai čiuojama pagal 28, 29 ir 33 punktus, atimama iš 
vertės koregavim ų ir su šiomis pozicijomis susijusi ų atidėjinių sumos. Diskontai 
įsigytoms pozicijoms pagal 3 dalies 1 punkt ą traktuojami tokiu pat b ūdu kaip vert ės 
koregavimai, o įsigytų pozicijų priemokos pagal 3 dalies 1 punkt ą pridedamos prie 
tikėtinų nuostolių sumos. Tik ėtinų nuostolių sumos užtikrintoms pozicijoms, vert ės 
koregavimai bei su šiomis pozicijomis susij ę atidėjiniai į šį skaičiavimą neįtraukiami.  
LT 34   LT 2 dalis. PD, LGD ir terminas  
1. Įvesties parametrai: įsipareigojim ų neįvykdymo tikimyb ė (PD), nuostolis 
įsipareigojimo ne įvykdymo atveju (LGD) ir termino reikšm ė (M), reikalingi pagal 
riziką įvertintoms pozicijoms ir tik ėtinų nuostolių sumoms, nurodytoms 1 dalyje, 
apskaičiuoti, yra kredito įstaigos dydžiai, nu statyti pagal 4 dal į, laikantis toliau 
nurodytų sąlygų.  
1. ĮMONIŲ, INSTITUCIJ Ų, CENTRIN ĖS VALDŽIOS IR CENTRINI Ų BANKŲ POZICIJOS  
1.1. Įsipareigojim ų neįvykdymo tikimyb ė (PD) 
2. Įmonės ar institucijos pozicijos PD yra mažiausiai 0,03 %.  
3. Kalbant apie įsigytas įmonių gautinas sumas, kai kredito įstaiga negali įrodyti, kad 
jos PD įverčiai atitinka 4 dalyje išd ėstytus minimalius reikalavimus, ši ų pozicijų PD 
nustatomi pagal šiuos metodus: dide snio prioriteto pretenzijoms į įsigytas įmonių 
gautinas sumas PD lygus kredito įstaigos tik ėtino nuostolio (EL) įverčiui, padalytam 
iš LGD toms gautinoms sumoms . Subordinuotoms pretenzijoms į įsigytas įmonių 
gautinas sumas PD lygus kredito įstaigos tik ėtino nuostolio (EL) įverčiui. Jei kredito 
įstaigai leidžiama taikyti savus LGD įverčius įmonių pozicijoms ir jei ji patikimu 
būdu gali išskaidyti savo tik ėtino nuostolio (EL) įverčius įsigytoms įmonių 
gautinoms sumoms į PD ir LGD, galima naudoti PD įvertį.  
4. Įsipareigojan čiųjų asmenų PD įsipareigojimo ne įvykdymo atveju yra 100 %.  
5. Kredito įstaigos gali pripažinti netiesiogin į kredito užtikrinim ą PD vertėje pagal 90–
93 straipsni ų nuostatas. 
6. Kredito įstaigos, naudojan čios savus LGD įverčius, gali pripažinti netiesiogin į 
kredito užtikrinim ą, pakoreguodamos PD pagal 11 punkt ą.  
7. Įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai PD nustatomas lygus EL įverčiui sumos 
sumažėjimo rizikai. Kai kredito įstaigai leidžiama taikyti savus LGD įverčius įmonių 
pozicijoms ir jei ji  gali patikimu b ūdu išskaidyti savo EL įvertį įsigytų įmonių 
gautinų sumų sumažėjimo rizikai į PD ir LDG, galima naudoti PD įvertį. 
1.2. LGD 
8. Kredito įstaigos taiko šias LGD vertes: 
a) didesnio prioriteto pozicijoms  be tinkamos užtikrinimo priemon ės – 45 %,  
b) subordinuotoms pozicijoms be tinkamos užtikrinimo priemon ės – 75 %;  
c) kredito įstaigos gali pripažinti tiesiogin į ir netiesiogin į kredito užtikrinim ą 
LGD pagal 90–93 straipsni ų nuostatas; 
d) padengtoms obligacijoms, kurios apibr ėžtos VI priedo 1 dalies 65–67 
punktuose, gali b ūti priskirta 12,5 % LGD vert ė; 
LT 35   LT e) didesnio prioriteto įsigytoms įmonių gautinoms sumoms, kai kredito įstaiga 
negali įrodyti, kad jos PD įverčiai atitinka minimalius reikalavimus, išd ėstytus 
4 dalyje, – 45 %; 
f) subordinuotoms įsigytoms įmonių gautinoms sumoms, kai kredito įstaiga 
negali įrodyti, kad jos PD įverčiai atitinka minimalius reikalavimus, išd ėstytus 
4 dalyje, – 100 %; 
g) įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai – 75 %. 
9. Neatsižvelgiant į 8 punktą, gautinų sumų sumažėjimo ir įsipareigojim ų neįvykdymo 
rizikai, jei kredito įstaigai leidžiama taikyti savus įmonių pozicijų LGD įverčius ir jei 
ji patikimu b ūdu gali išskaidyti savo tik ėtino nuostolio (EL) įverčius įsigytoms 
įmonių gautinoms sumoms į P D  i r  L G D ,  įsigytoms įmonių gautinoms sumoms 
galima naudoti LGD įvertį.  
10. Neatsižvelgiant į 8 punktą, jei kredito įstaigai leidžiama taikyti savus LGD įverčius 
įmonių, institucij ų, centrinės valdžios ir centrini ų bankų pozicijoms, netiesioginis 
kredito užtikrinimas gali b ūti pripažintas pakoreguojant PD arba LGD įverčius pagal 
minimalius reikalavimus, kaip nurodyta 4 dalyje, ir gavus kompetenting ų institucij ų 
patvirtinim ą. Kredito įstaiga garantuotoms pozicijoms negali priskirti pakoreguoto 
PD ar LGD taip, kad pakoreg uotas rizikos koeficientas b ūtų mažesnis už 
palyginamos tiesiogin ės garanto pozicijos gara nto rizikos koeficient ą.  
1.3. Terminas 
11. Atsižvelgiant į 12 punkt ą, kredito įstaigos pozicijoms, kurios atsiranda d ėl atpirkimo 
sandorių, vertybini ų popierių arba biržos preki ų skolinimo arba skolinimosi sandori ų, 
gali priskirti 0,5 met ų terminą (M), o visoms kitoms pozicijoms M = 2,5 met ų. 
Kompetentingos institucijos gali reikalauti, kad visos j ų jurisdikcijai priklausan čios 
kredito įstaigos kiekvienai poz icijai taikyti tok į M, kaip nurodyta 12 punkte.  
12. Kredito įstaigos, kurioms leidžiama taikyti savus LGD įverčius arba savus 
konvertavimo veiksnius įmonių, institucij ų, centrinės valdžios ir centrini ų bankų 
pozicijoms, kiekvienai iš ši ų pozicijų apskaičiuoja M taip, kaip nurodyta a–e 
papunkčiuose ir laikydamosi 13–15 punkt ų. Visais atvejais M neviršija 5 met ų. 
a) Priemonei pagal pinig ų srautų planą M apskai čiuojamas pagal ši ą formulę: 
M = MAX{1; MIN{∑∑
tt t
tCF CFt / *
 ; 5}}, 
kur CF t žymi pinig ų srautus (pagrindinius, pal ūkanų mokėjimus ir įmokas),  
kuriuos įsipareigojantysis asmuo įsipareigoja mok ėti t laikotarpiu. 
b) Išvestin ėms priemon ėms, kurioms taikomas pagrindinis įskaitymo sandoris, M 
lygus pozicijos termino iki sandorio galio jimo pabaigos svertiniam vidurkiui ir 
yra bent vieneri metai. Įvertinant termin ą, naudojama kiekvienos pozicijos 
sąlyginė suma.  
c) Pozicijoms, kurios atsiranda d ėl atpirkimo sandori ų, vertybini ų popierių arba 
biržos preki ų skolinimo arba skolinimosi sandori ų, kuriems taikomas 
LT 36   LT pagrindinis įskaitymo sandoris, M lygus sando rio termino iki jo galiojimo 
pabaigos svertiniam vidurki ui ir yra bent 5 dienos. Įvertinant termin ą, 
naudojama kiekvieno sandorio s ąlyginė suma.  
d) Jei kredito įstaigai leidžiama taikyti savus PD įverčius įsigytoms įmonių 
gautinoms sumoms, panaudotoms sumoms M lygus įsigytų gautinų sumų 
pozicijos termino svertiniam vidurkiui ir yra bent vieneri metai. Ta pati M 
vertė taip pat taikoma nepanaudotoms sumoms pagal įsipareigot ą pirkimo 
priemonę su sąlyga, kad ta priemon ė numato galiojan čias sutarties s ąlygas, 
priežastis taikyti ankstyv ą amortizacij ą ar kitas ypatybes, kurios apsaugo 
įsigyjančiąją kredito įstaigą nuo reikšmingo b ūsimų gautinų sumų kokybės 
pablogėjimo, kai reikalaujama įsigyti per priemon ės terminą. Jei nėra tokio 
veiksmingo užtikrinimo, nepanaudotoms sumoms M apskai čiuojamas kaip 
anksčiausios datos pagal pirkimo sutart į galimos gautinos sumos termino ir 
pirkimo priemon ės likusio termino suma ir negali b ūti mažesnis kaip 1 metai.  
e) Bet kuriai kitai, nei pamin ėta šiame punkte, priem onei arba kai kredito įstaiga 
negali apskai čiuoti M, kaip nurodyta a pap unktyje, M lygus didžiausiam 
likusiam laikotarpiui (metais), per kur į įsipareigojan čiajam asmeniui leidžiama 
visiškai įvykdyti savo sutartinius įsipareigojimus, ir negali b ūti mažesnis kaip 1 
metai.  
13. Neatsižvelgiant į 12 punkto a, b, d ir e papunk čius, kompetenting ų institucij ų 
nurodytoms trumpalaik ėms pozicijoms, kuri ų terminas iki sandorio galiojimo 
pabaigos yra mažiau kaip vien eri metai ir kuriomis kredito įstaigos nuolat 
nefinansuoja įsipareigojan čiojo asmens, M lygus mažiausiai 1 dienai.  
14. Kompetentingos institucijos ga li leisti, kad Bendrijoje esan čių įmonių, kurių 
konsoliduoti pardavimai ir konsoliduotas turtas yra mažiau kaip 500 mln. eur ų, 
pozicijoms M b ūtų taikomas taip, kaip  nurodyta 11 punkte.  
15. Termin ų nesutapimai traktuojami 90–93 punktuose aprašytu b ūdu.  
2. M AŽMENIN ĖS POZICIJOS  
2.1. Įsipareigojim ų neįvykdymo tikimyb ė (PD) 
16. Pozicijos PD yra ne mažesn ė kaip 0,03 %.  
17. Įsipareigojan čiųjų asmenų PD arba kai pozicijoms įsipareigojim ų neįvykdymo atveju 
taikomas įsipareigojim ų metodas, PD lygus 100 %.  
18. Įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai PD nustatomas lygus EL įverčiui sumos 
sumažėjimo rizikai. Jei kredito įstaiga patikimu b ūdu gali išskaidyti savo tik ėtino 
nuostolio (EL) įverčius įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai į PD ir LGD, galima 
naudoti PD įvertį.  
19. Netiesioginis kredito  užtikrinimas gali b ūti pripažintas pagal 11 punkt ą 
pakoreguojant įsipareigojim ų neįvykdymo tikimybes (PD).  
LT 37   LT 2.2. LGD 
20. Kredito įstaigos pateikia savus LGD įverčius atsižvelgdamos į minimalius 
reikalavimus, kaip nurodyta 4 da lyje, ir gavusios kompetenting ų institucij ų 
patvirtinim ą. Įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai naudojama 75 % LGD vert ė. 
Jei kredito įstaiga patikimu b ūdu gali išskaidyti savo tik ėtino nuostolio (EL) įverčius 
įsigytų gautinų sumų sumažėjimo rizikai į PD ir LGD, galima naudoti PD įvertį. 
21. Netiesioginis kredito užtikrinimas gali b ūti pripažintas, pako reguojant PD ar LGD 
įverčius, kad jie atitikt ų minimalius reikalavimus, kaip nurodyta 4 dalies 95–103 
punktuose, ir gavus kompetenting ų institucij ų patvirtinim ą dėl atskiros pozicijos arba 
dėl pozicijų grupės. Kredito įstaiga garantuotoms pozicijoms negali priskirti 
pakoreguoto PD ar LGD taip, kad pa koreguotas rizikos koeficientas b ūtų mažesnis 
už palyginamos tiesiogin ės garanto pozicijos rizikos koeficient ą.  
3. A KCIJŲ POZICIJOS , KURIOMS TAIKOMAS PD/LGD  METODAS  
3.1. Įsipareigojim ų neįvykdymo tikimyb ė (PD) 
22. PD nustatomos pagal įmonių pozicijų metodą.  
Taikomos šios minimalios PD vert ės: 
a) 0,09 % akcij ų pozicijoms, kuriomis prekiaujama biržoje, kai investicija yra 
ilgalaikio bendradarbiavimo su klientu rezultatas; 
b) 0,09 % akcij ų pozicijoms, kuriomis neprekiauj ama biržoje, kai investicij ų 
grąža grindžiama reguliariais ir periodiniais pinig ų srautais, kuri ų šaltiniai yra 
kiti, nei kapitalo prieaugis;  
c) 0,40 % akcij ų pozicijoms, kuriomis prekiaujama biržoje, įskaitant kitas 
trumpalaikes pozicijas, kaip nurodyta 1 dalies 17 punkte; 
d) 1,25 % visoms kitoms akcij ų pozicijoms, įskaitant kitas trumpalaikes pozicijas, 
kaip nurodyta 1 dalies 17 punkte.  
3.2. LGD 
23. Privataus kapitalo akcij ų pozicijoms pakankamai diversif ikuotuose portfeliuose gali 
būti priskiriamas 65 % LGD. 
24. Visoms kitoms pozicijoms priskiriamas 90 % LGD.  
3.3. Terminas 
25. Visoms pozicijoms priskiriamas M lygus 5 metams. 
LT 38   LT 3 dalis. Pozicijos vert ė 
1. ĮMONIŲ, INSTITUCIJ Ų, CENTRIN ĖS VALDŽIOS IR CENTRINI Ų BANKŲ POZICIJOS IR 
MAŽMENIN ĖS POZICIJOS  
1. Jei nenurodyta kitaip, balansini ų pozicijų vertė nustatoma iš jos neatimant vert ės 
koregavim ų. Ši taisykl ė taip pat taikoma turtui, įsigytam už kitoki ą kainą, nei 
grąžintina suma. Įsigytam turtui gr ąžintinos sumos ir kredito įstaigų balanse 
parodytos grynosios vert ės skirtumas yra laikomas diskontu, jei gr ąžintina suma yra 
didesnė, ir priemoka, jei ta suma yra mažesn ė.  
2. Kai kredito įstaigos atpirkimo ir vertybini ų popierių arba biržos preki ų skolinimo 
arba skolinimosi sandoriams taiko pagrindinio įskaitymo sandorio principus, 
pozicijos vert ė apskaičiuojama pagal 90–93 straipsnius. 
3. Balansiniam paskol ų ir indėlių įskaitymui kredito įstaigos taiko 90–93 straipsniuose 
nurodytus pozicijos vert ės apskaičiavimo metodus. 
4. Pozicijos vert ė išperkamajai nuomai lygi diskontuot ų nuomos įmokų srautui.  
5. Bet kuriam IV priede pamin ėtam straipsniui pozicijos vert ė nustatoma taikant vien ą 
iš dviejų metodų, aprašytų III priede. 
6. Apskai čiuojant įsigytų gautinų sumų pagal rizik ą įvertintas pozicijas, pozicijos vert ė 
lygi neapmok ėtai sumai, at ėmus kapitalo reikalavimus sumos sumaž ėjimo rizikai 
prieš kredito rizikos mažinim ą. 
7. Neatsižvelgiant į 5 punktą, sandoriams, kuriais prekiaujama pripažintose biržose, ir 
užsienio valiutos keitimo sa ndoriams (išskyrus su auksu susijusius sandorius), kuri ų 
terminas nuo sandorio sudarymo pradžios neviršija 14 kalendorini ų dienų, III priede 
aprašyti metodai netaikomi, ir jiems priskiriama nulin ė pozicijos vert ė.  
8. Neatsižvelgiant į 5 punktą, kompetentingos institucijos gali  leisti netaik yti III priede 
aprašytų metodų ir priskirti nulin ę pozicijos vert ę nebiržiniams (OTC) sandoriams, 
už kuriuos atsiskaitoma per kliringo r ūmus, jei pastarieji veikia kaip teis ėta sandorio 
šalis ir jei visi dalyviai kiekvien ą dieną visiškai užtikrina kliringo r ūmams pateikt ą 
poziciją, taip užtikrindami tiek dabartin ę atkūrimo vertę, tiek galim ą ateities pozicij ą.  
Į apskaitos knygas įtraukta užtikrinimo priemon ė: 
a) yra tokia, kad jai galima taikyti 0 % rizikos koeficient ą; 
b) yra piniginiai ind ėliai skolinan čioje kredito įstaigoje; 
c) yra ind ėlių arba panaši ų priemoni ų, kuriuos pastaroji įstaiga išleido arba kurie 
yra joje saugomi, pažym ėjimai. 
Kompetentinga institucija yra įsitikinusi, kad kliringo r ūmų pozicijos padid ėjimo, 
viršijančio į apskaitos knygas įtraukto įkeisto turto rinkos vert ę, rizika yra 
eliminuota. 
LT 39   LT 9. Atnaujinam ų įsigytų įmonių gautin ų sumų nepanaudotiems įsigytiems 
įsipareigojimams pozicij ų vertė apskaičiuojama kaip įsipareigota, bet nepanaudota 
suma, padauginta iš 75 %.  
10. Kai pozicija yra vertybini ų popierių, parduot ų, įtrauktų į apskaitos knygas ar 
paskolintų pagal atpirkimo sandorius, vertybini ų popierių arba biržos preki ų 
skolinimo arba skolinimosi sa ndorius, formos, pozicijos vert ė lygi vertybini ų 
popierių arba biržos preki ų vertei, nustatoma i pagal 74 straipsn į. Kai taikomas 
išsamusis finansin ės užtikrinimo priemon ės metodas, aprašytas VIII priedo 3 dalyje, 
pozicijos vert ė padidinama tuos vertybinius popier ius arba biržos prekes atitinkan čia 
nepastovumo korekcija, kaip aprašyta toje dalyje. 
11. Pozicijos vert ė šiems straipsniams apskai čiuojama kaip įsipareigota, bet nepanaudota 
suma, padauginta iš konvertavimo veiksnio.  
Kredito įstaigos taiko šiuos konvertavimo veiksnius: 
a) kredito linijoms, kurios n ėra įsipareigotos ir kurios yra bes ąlygiškai 
atšaukiamos arba kurios veiksmingai numato, kad įstaiga gali jas bet kuriuo 
metu atšaukti automatiniu b ūdu be išankstinio persp ėjimo, taikomas 0 % 
konvertavimo veiksnys. Kad gal ėtų taikyti 0 % konvertavimo veiksn į, kredito 
įstaiga aktyviai stebi įsipareigojan čiojo asmens finansin ę padėtį, o jos vidaus 
kontrolės sistemos užtikrina jai galimyb ę iš karto pasteb ėti įsipareigojan čiojo 
asmens kredito kokyb ės pablog ėjimą. Nepanaudotos mažmenin ės kredito 
linijos gali b ūti laikomos bes ąlygiškai atšaukiamomis, jei s ąlygos leidžia 
kredito įstaigai jas visiškai atšaukti, laikantis vartotoj ų apsaugos ir susijusi ų 
teisės aktų;  
b) trumpalaikiams akredityvams, atsirandantiems d ėl prekių judėjimo, tiek juos 
išduodančios, tiek patvirtinan čios institucijos taiko 20 % konvertavimo veiksn į;  
c) kitoms kredito linijoms, skolinimosi vekseli ų išleidimo galimyb ėms (NIF) ir 
vidutinės trukmės skolinimosi euroobligacij ų rinkoje galimyb ėms (RUF) 
taikomas 75 % konvertavimo veiksnys;  
d) kredito įstaigos, kurios atitinka 4 dalyje aprašytus minimalius reikalavimus, 
taikomus konvertavimo veiksni ų savų įverčių naudojimui, gavusios 
kompetenting ų institucij ų patvirtinim ą, savus įverčius gali taikyti įvairioms 
produktų grupėms. 
12. Kai įsipareigojimas remiasi kito įsipareigojimo prat ęsimu, taikomas mažesnysis iš 
dviejų konvertavimo veiksni ų, siejamų su individualiu įsipareigojimu. 
13. Visiems kitiems 1–11 punktuose nepamin ėtiems nebalansiniams straipsniams 
pozicijų vertė nustatoma laikantis II priedo. 
2. A KCIJŲ POZICIJOS  
14. Pozicij ų vertė lygi finansin ėje atskaitomyb ėje pateiktai vertei. Leistini akcij ų pozicijų 
vertinimai: 
LT 40   LT a) investicijoms, parodytoms tikr ąja verte nurodant vert ės pokyčius, kurie 
tiesiogiai atsiranda per pajam ų srautą ir nuosavuose fonduose, pozicijos vert ė 
yra tikroji vert ė, parodyta balanse.  
b) investicijoms, parodytoms tikr ąja verte nurodant vert ės pokyčius, kurie 
atsiranda ne per pajam ų srautą, bet pagal mokes čius pakoreguotame akcij ų 
komponente, pozicijos vert ė yra tikroji vert ė, parodyta balanse;  
c) investicijoms, parodytoms įsigijimo verte arba žemesni ąja iš įsigijimo ir rinkos 
verčių, pozicijos vert ė yra balanse parodyta įsigijimo arba rinkos vert ė. 
3. K ITAS NEKREDITINIO ĮSIPAREIGOJIMO TURTAS  
15. Kito nekreditinio įsipareigojimo turto pozicij ų vertė lygi finansin ėje atskaitomyb ėje 
parodytai vertei.  
LT 41   LT 4 dalis. Minimal ūs reikalavimai vidaus reitingais pagr įstam metodui  
1. R EITINGŲ SISTEMOS  
1. Reiting ų sistemą sudaro visi kredito rizikos vertinim ą užtikrinantys metodai, 
procesai, kontrol ės proced ūros, duomen ų surinkimo ir IT sistemos, pozicij ų 
priskyrimas rangams ar grup ėms (reitingai) ir įsipareigojim ų neįvykdymo ir 
nuostolių įverčių kiekybinis įvertinimas tam tikram pozicijos tipui.  
2. Jei kredito įstaiga taiko daugialypes reiting ų sistemas, įsipareigojan čiojo asmens ar 
sandorio priskyrimo reiting ų sistemai pagrindimas turi b ūti dokumentuojamas ir 
taikomas geriausiai rizikos lyg į atspindin čiu būdu.  
3. Priskyrimo kriterijai ir procesai reguliariai perži ūrimi, siekiant nustatyti, ar jie teb ėra 
tinkami dabartiniam portfeliui ir išor ės sąlygoms.  
1.1. Reiting ų sistemų struktūra 
4. Jei kredito įstaiga taiko tiesiogini us rizikos parametr ų įverčius, jie gali b ūti laikomi 
tolydžios reiting ų skalės rangų rezultatais.  
1.1.1. Įmonių, institucij ų, centrinės valdžios ir centrini ų bankų pozicijos 
5. Reiting ų sistema atsižvelgia į įsipareigojan čiojo asmens ir sandorio rizikos ypatybes.  
6. Reiting ų sistema apima įsipareigojan čiojo asmens reiting ų skalę, pagal kuri ą 
kiekybiškai vertinama tik įsipareigojan čiojo asmens įsipareigojim ų neįvykdymo 
rizika. Įsipareigojan čiojo asmens reiting ų skalę sudaro mažiausiai 7 rangai 
įsipareigojim ų nepažeidžiantiems įsipareigojantiesiems asmenims ir 1 rangas 
įsipareigojim ų nevykdantiems įsipareigojantiesiems asmenims.  
7. Įsipareigojan čiojo asmens rangas – tai ri zikos kategorija reiting ų sistemos 
įsipareigojan čiojo asmens reiting ų skalėje, kuriai priskiriami įsipareigojantieji 
asmenys remiantis konkre čiai nurodyta ir aiškia reiting ų kriterijų aibe, pagal kuri ą 
apskaičiuojami PD įverčiai. Kredito įstaiga dokumentuoja ryš į tarp įsipareigojan čiojo 
asmens rang ų atsižvelgdama į įsipareigojim ų neįvykdymo rizik ą pagal kiekvien ą 
rangą ir kriterij ų, naudojamus tiems įsipareigojim ų neįvykdymo rizikos lygiams 
atskirti.  
8. Kredito įstaigos, kuri ų portfeliai koncentruo ti tam tikrame rinkos segmente ir tam 
tikrame įsipareigojim ų neįvykdymo rizikos intervale, yra numa čiusios pakankamai 
įsipareigojan čiųjų asmenų rangų tame intervale, kad tam tikrame range išvengt ų 
įsipareigojan čiųjų asmenų, vėluojančių vykdyti savo įsipareigojimus, koncentracijos. 
Reikšmingos koncentracijos viename range pagrindžiamos empiriniais įrodymais, 
kad įsipareigojan čiojo asmens rangas apima pagr įstai siaurą PD interval ą ir kad vis ų 
tam rangui priskiriam ų įsipareigojan čiųjų asmenų įsipareigojim ų neįvykdymo rizika 
patenka į tą intervalą.  
9. Kad kompetentingos institucijos pripažint ų savų LGD įverčių taikymą kapitalo 
reikalavimui apskai čiuoti, reiting ų sistema apima aiški ą priemoni ų reitingų skalę, 
kurioje išskirtinai atsispindi su  LGD susijusios sandorio ypatyb ės.  
LT 42   LT 10. Kad kompetentingos institucijos pripažint ų konvertavimo veiksni ų savų įverčių 
taikymą kapitalo reikalavimui apskai čiuoti, reiting ų sistema apima aiški ą priemoni ų 
reitingų skalę, kurioje išskirtinai atsispindi su  konvertavimo veiksn iais susijusios 
sandorio ypatyb ės.  
11. Priemon ės rangas – tai rizikos kategorija reiting ų sistemos priemoni ų reitingų 
skalėje, kuriai pozicijos priski riamos remiantis konkre čiai nurodyta ir aiškia reiting ų 
kriterijų aibe, pagal kuri ą apskaičiuojami LGD arba konvertavimo veiksni ų savi 
įverčiai. Rango apibr ėžimą sudaro aprašymas, kaip pozicijos priskiriamos rangui, bei 
kriterijų, taikomų rizikos pagal rangus lygi ams atskirti, aprašymas.  
12. Reikšmingos koncentracijos viename priemon ės range turi b ūti pagrindžiamos 
empiriniais įrodymais, kad priemon ės rangas apima pagr įstai siaurą atitinkam ą LGD 
arba konvertavimo veiksni ų intervalą ir kad vis ų tam rangui priskiriam ų pozicijų 
sukeliama rizika patenka į tą intervalą.  
13. Kredito įstaigoms, taikan čioms 1 dalies 5 punkte aprašytus rizikos koeficient ų 
priskyrimo specializuoto skolinimo pozicijoms metodus, atleidžiamos nuo 
reikalavimo tur ėti įsipareigojan čiųjų asmenų reitingų skalę, pagal kuri ą kiekybiškai 
vertinama tik įsipareigojan čiojo asmens įsipareigojim ų šių pozicijų atžvilgiu 
neįvykdymo rizika. Neatsižvelgiant į 6 punkt ą, tokioms pozicijoms šios įstaigos 
numato bent 4 rangus įsipareigojim ų nepažeidžiantiems įsipareigojantiesiems 
asmenims ir bent vien ą rangą įsipareigojim ų nevykdantiems įsipareigojantiesiems 
asmenims.  
1.1.2. Mažmenin ės pozicijos 
14. Reiting ų sistemos atspindi ir įsipareigojan čiojo asmens, ir sandorio rizik ą bei apima 
visas susijusias įsipareigojan čiojo asmens ir sandorio ypatybes. 
15. Rizikos diferenciacijos lygis užtikrina, kad pozicij ų skaičius tam tikrame range ar 
grupėje yra pakankamas, kad b ūtų galima prasmingai kiekybiškai įvertinti ir 
pripažinti galiojan čiomis nuostolio ypatybes rango ar grup ės lygmenyje. Pozicij ų ir 
įsipareigojan čiųjų asmenų pasiskirstymas pagal rangus ar grupes yra toks, kad b ūtų 
išvengta per dideli ų koncentracij ų.  
16. Kredito įstaigos įrodo, kad pozicij ų priskyrimo rangams ar grup ėms procesas numato 
prasmingą rizikos diferenciacij ą, pakankamai vienar ūšių pozicijų grupavim ą ir 
leidžia tiksliai ir nuosekliai įvertinti nuostolio ypatybes rango ar grup ės lygmenyje. 
Įsigytoms gautinoms sumos grupavimas atspindi pardav ėjo apdraudimo nuo rizikos 
praktiką ir jų klientų įvairiapusiškum ą.  
17. Priskirdamos pozicijas rangams ar grup ėms, kredito įstaigos atsižvelgia į šiuos 
rizikos veiksnius: 
Įsipareigojan čiojo asmens ypatyb ės; 
a) sandorio rizikos ypatyb ės, įskaitant produkto arba užtikrinimo priemon ės tipus 
arba abu šiuos dalykus. Kredito įstaigos aiškiai nurodo atvejus, kai kelioms 
pozicijoms naudojama ta pati užtikrinimo priemon ė; 
LT 43   LT b) prasižengimai, nebent kredito įstaiga įrodo kompetentingoms institucijoms, kad 
prasižengimas n ėra reikšmingas riziko s veiksnys pozicijai. 
c) Priskyrimas rangams ar grup ėms 
18. Kredito įstaiga nustato specialius apibr ėžimus, procesus ir kriterijus, kuriais 
remiantis pozicijos priskiriamos reiting ų sistemos rangams ar grup ėms.  
a) rango ar grup ės apibrėžimai yra pakankamai išsam ūs, kad už reiting ų 
priskyrim ą atsakingi asmenys gal ėtų ta pačia rizika pasižymin čius 
įsipareigojan čiuosius asmenis arba priemone s nuosekliai priskirti tam pa čiam 
rangui arba grupei. Nuoseklumo principo laikomasi verslo linij ų, departament ų 
ir geografini ų vietovių lygyje;  
b) reiting ų proceso dokumentavimas tre čiosioms šalims leidžia suprasti pozicij ų 
priskyrim ą rangams arba grup ėms, atkartoti priskyrim ą rangams ar grup ėms bei 
įvertinti priskyrimo rangui arba grupei tinkamum ą; 
c) kriterijai taip pat yra nuosekliai suderinti su kredito įstaigos vidaus skolinimo 
standartais ir jos politika problematišk ų įsipareigojan čiųjų asmenų ir priemoni ų 
atžvilgiu. 
19. Priskirdama įsipareigojan čiuosius asmenis arba priemones rangams ar grup ėms, 
kredito įstaiga atsižvelgia į visą susijusią informacij ą. Informacija atitinka dabartin ę 
padėtį ir kredito įstaigai leidžia prognozuoti b ūsimą pozicijos situacij ą. Kuo mažiau 
informacijos turi kredito įstaiga, tuo konservatyvesnis jos atliekamas 
įsipareigojan čiųjų asmenų arba priemoni ų priskyrimas rangams ar grup ėms. Jei 
kredito įstaiga išor ės reitingu remiasi kaip pagrindiniu vidaus reiting ų priskyrimo 
veiksniu, kredito įstaiga užtikrina, kad ji atsižvelgia į kitą tinkamą informacij ą.  
1.2. Pozicij ų priskyrimas 
1.2.1. Įmonių, institucij ų, centrinės valdžios ir centrini ų bankų pozicijos 
20. Kaip kredito patvirtinimo proceso dalis, kiekvienas įsipareigojantysis asmuo 
priskiriamas įsipareigojan čiojo asmens rangui.  
21. Kredito įstaigoms, kurioms leidžiama naudoti savus LGD ar konvertavimo veiksni ų 
įverčius, kiekviena pozicija taip pat priskiriama priemon ės rangui, kaip kredito 
patvirtinimo proceso dalis. 
22. Kredito įstaigos, taikan čios 1 dalies 5 punkte aprašytus rizikos koeficient ų 
priskyrimo specializuoto skolin imo pozicijoms metodus, kiekvien ą šių pozicijų 
priskiria rangui pagal 13 punkt ą.  
23. Kiekvienas atskiras juridinis asmuo, d ėl kurio kredito įstaiga patiria rizik ą, 
reitinguojamas atskirai. Kredito įstaiga įrodo kompetentingoms institucijoms, kad ji 
yra parengusi priimtin ą individuali ų įsipareigojan čiojo asmens klient ų ir susijusi ų 
klientų grupių traktavimo politik ą.  
24. Atskiros įsipareigojan čiojo asmens pozicijos priskiriamos tam pa čiam 
įsipareigojan čiojo asmens rangui neatsižvelgiant į kiekvieno konkretaus sandorio 
LT 44   LT pobūdžio skirtumus. Numatytos tokios išimtys, kai to pa čio įsipareigojan čiojo 
asmens skirtingoms pozicijoms leid žiamas suteikti kelis rangus: 
a) šalies perleidimo rizika, kuri priklaus o nuo to, ar pozicijos išreikštos vietos ar 
užsienio valiuta; 
b) kai susijusi ų garantijų traktavimas gali atsispind ėti pakoreguotame priskyrime 
įsipareigojan čiojo asmens rangui. 
1.2.2. Mažmenin ės pozicijos 
25. Kiekviena pozicija priski riama rangui ar grupei kaip kredito patvirtinimo proceso 
dalis.  
1.2.3. Priešingo sprendimo pri ėmimas įsiterpus į automatizuot ą procesą 
26. Atlikdamos priskyrimus rangui ar grupei, kredito įstaigos dokument uoja situacijas, 
kada žmogaus sprendimas gali b ūti viršesnis už priskyrimo proceso įvesties 
duomenis ar rezultatus, bei nurod o asmenis, atsakingus už toki ų viršesnių sprendim ų 
priėmimą. Kredito įstaigos dokumentuoja tokius vi ršesnius sprendimus ir nurodo 
atsakingus asmenis. Kredito įstaigos analizuoja pozicij ų, kurių priskyrimui buvo 
taikyti viršesni sprendimai, situacij ą. Ši analiz ė apima pozicij ų, dėl kurių reitingų tam 
tikras asmuo pri ėmė viršesnį sprendim ą, situacijos įvertinimą, nurodant visus 
atsakingus asmenis.  
1.3. Priskyrimo proceso vientisumas 
1.3.1. Įmonių, institucij ų, centrinės valdžios ir centrini ų bankų pozicijos 
27. Nepriklausoma šalis, kuri tiesiogiai  neturi jokios naudos iš sprendim ų pratęsti ar 
suteikti kredit ą, užbaigia ir patvirtina priskyrimus ir reguliariai juos perži ūri. 
28. Bent kart ą per metus kredito įstaigos atnaujina priskyrimus. Didele rizika 
pasižymintys įsipareigojantieji asmenys ir problematiškos pozicijos perži ūrimi 
dažniau. Kredito įstaigos pradeda nauj ą priskyrimo proces ą, jei paaišk ėja 
reikšmingos informacijos apie įsipareigojant įjį asmenį arba pozicij ą.  
29. Kredito įstaiga taiko veiksming ą procesą, kuriuo gauna ir atnaujina susijusi ą 
informacij ą apie įsipareigojan čiojo asmens ypatybes, kurios turi įtakos įsipareigojim ų 
neįvykdymo tikimyb ėms (PD), ir sandorio yp atybes, kurios turi įtakos LGD ir 
konvertavimo veiksniams.  
1.3.2. Mažmenin ės pozicijos 
30. Kredito įstaiga bent kart ą per metus atnaujina įsipareigojan čiojo asmens ir priemoni ų 
priskyrimus arba perži ūri kiekvienos nustatytos rizikos grup ės nuostolio ypatybes bei 
prasižengimo status ą, kai tai taikytina. Kredito įstaiga taip pat bent kart ą per metus 
peržiūri kiekvienos grup ės atskirų pozicijų reprezentatyvios imties pad ėtį, siekdama 
užtikrinti, kad pozicijos teb ėra priskirtos teisingai grupei.  
LT 45   LT 1.4. Modeli ų taikymas 
31. Jei kredito įstaiga taiko statistinius modelius ar  kitus mechaninius modelius, kuriais 
remdamasi pozicijas priskiria įsipareigojan čiųjų asmenų ar priemoni ų rangams ar 
grupėms, tai: 
a) kredito įstaiga įrodo kompetentingoms institucijoms, kad modelis pasižymi 
geru prognozavimo laipsniu  ir kad taikant tok į modelį kapitalo reikalavimai 
nėra iškraipomi. Įvesties kintamieji sudaro pagr įstą ir veiksming ą prognozės 
pagrindą. Modelis neturi reikšming ų nuokrypi ų; 
b) kredito įstaiga yra numa čiusi į modelį įvedamų duomenų patikrinimo proces ą, 
kuris apima duomen ų tikslumo, išsamumo ir tinkamumo įvertinimą; 
c) kredito įstaiga įrodo, kad modelio k ūrimui naudojami duomenys yra 
reprezentatyv ūs kredito įstaigos faktini ų įsipareigojan čiųjų asmenų ar pozicij ų 
populiacijos duomenys; 
d) kredito įstaiga yra numa čiusi reguliar ų modelio pripažinimo galiojan čiu ciklą, 
kurį sudaro modelio veiklos ir stabilumo steb ėsena, modelio specifikacij ų 
peržiūra ir modelio rezultat ų patikrinimas lyginant juos su jo pasekm ėmis; 
e) perži ūrėdama modeliu pagr įstus priskyrimus ir siekdama užtikrinti, kad 
modeliai b ūtų tinkamai taikomi, kredito įstaiga statistin į modelį papildo 
žmonių sprendimais, jo veikl ą taip pat priži ūri žmogus. Perži ūros proced ūromis 
siekiama aptikti su modelio tr ūkumais siejamas klaidas ir sumažinti j ų skaičių. 
Žmogaus sprendimas atsižvelgia į visą svarbią informacij ą, į kurią 
neatsižvelgia modelis. Kredito įstaiga dokumentuoja, kaip derinami žmogaus 
sprendimai ir modelio rezultatai. 
1.5. Reiting ų sistemų dokumentavimas 
32. Kredito įstaigos dokumentuoja savo reiting ų sistemų sandaros ir veiklos elementus. 
Šie dokumentai įrodo atitikt į minimaliems reikalavimams, nurodytiems šioje dalyje, 
ir apima tokias temas, kaip antai portfelio diferencijavimas, reiting ų kriterijai, 
įsipareigojan čiuosius asmenis ir pozicijas reitinguojan čių šalių atsakomyb ė, 
priskyrimo perži ūrų dažnumas, reiting ų nustatymo proceso valdymo prieži ūra.  
33. Kredito įstaiga dokumentuoja savo reiting ų kriterijų pasirinkimo pagrind ą ir pateikia 
jį pagrindžian čią analizę. Kredito įstaiga dokumentais pagrindž ia visus pagrindinius 
pokyčius rizikos reiting ų suteikimo procese, o tokie dokumentai sudaro galimyb ę 
identifikuoti poky čius, atliktus rizikos reiting ų suteikimo procese nuo paskutiniosios 
kompetenting ų institucij ų atliktos perži ūros. Reiting ų priskyrimo organizavimas, 
įskaitant reiting ų priskyrimo proces ą ir vidaus kontrol ės struktūrą, taip pat aprašomi 
dokumentais.  
34. Kredito įstaigos dokumentuoja specifiniu s savo vidaus vartojimo įsipareigojim ų 
neįvykdymo ir nuostolio apibr ėžimus ir parodo, kad jie yra suderinami su šioje 
direktyvoje vartojamais apibr ėžimais.  
35. Jei reiting ų procese kredito įstaiga taiko statistinius metodus, ji aprašo savo 
metodikas. Tokia aprašomoji medžiaga: 
LT 46   LT a) išsamiai pateikia teorijos, prielaid ų ir (arba) matematinio ir empirinio įverčių 
priskyrimo rangams, individualiems įsipareigojantiesiems asmenims, 
pozicijoms arba grup ėms ir duomen ų šaltinio(-i ų), naudojam ų modeliui 
įvertinti, pagrind ą; 
b) nustato tiksl ų statistinį procesą (įskaitant nereglamentuoto laiko ir im čiai 
nepriskiriamos veiklos patikrinimu s) modelio pripažinimui galiojan čiu; 
c) nurodo aplinkybes, kuriomis m odelis neveikia efektyviai. 
36. Iš tre čiųjų šalių tiekėjų gautų modelių, kurie – kaip teigiama – yra parengti taikant 
patentuotas technologijas, taikym as neatleidžia nuo atitinkam ų dokument ų 
parengimo ar nuo bet kuri ų kitų reitingų sistemoms galiojan čių reikalavim ų taikymo. 
Kredito įstaigos pareiga – įrodyti kompetentingoms institucijoms, kad laikomasi vis ų 
reikalavim ų.  
1.6. Duomen ų tvarkymas 
37. Kredito įstaigos renka ir kaupia duomenis, susijusius su įvairiais jų vidaus reiting ų 
aspektais, 145–149 straipsn iuose nustatyta tvarka. 
1.6.1. Įmonių, institucij ų, centrinės valdžios ir centrini ų bankų pozicijos 
38. Kredito įstaigos renka ir kaupia: 
a) įsipareigojan čiųjų asmenų ir pripažint ų garantų užbaigtas reiting ų bylas, 
b) reiting ų priskyrimo datas, 
c) pagrindinius duomenis ir metodikas, kuriais remiamasi nustatant reiting ą, 
d) už reiting ų priskyrim ą atsakingų asmenų duomenis, 
e) įsipareigojim ų neįvykdžiusi ų įsipareigojan čiųjų asmenų ar pozicij ų tapatybės 
duomenis, 
f) duomenis apie tokio įsipareigojim ų neįvykdymo datas ir aplinkybes, 
g) duomenis apie įsipareigojim ų neįvykdymo tikimybes (PD) ir realizuotus 
įsipareigojim ų neįvykdymo lygius, susijusius su reiting ų rangais ir reiting ų 
perkėlimu, 
h) kredito įstaigos, kurios netaiko sav ų LGD ir (arba) kon vertavimo veiksni ų 
įverčių, renka ir kaupia duomenis apie realizuot ų LGD palyginimus su 2 dalies 
8 punkte nurodytomis vert ėmis ir apie realizuot ų konvertavimo veiksni ų 
palyginimus su 3 dalies 11 punkte nurodytomis vert ėmis.  
39. Kredito įstaigos, kurios taiko savus LGD ir (arba) konvertavimo veiksni ų įverčius, 
renka ir kaupia tokius duomenis: 
a) užbaigtas duomen ų apie priemoni ų reitingus ir LGD bei konvertavimo veiksni ų 
įverčius, susijusius su kiekviena reiting ų skale, bylas, 
LT 47   LT b) reiting ų priskyrimo ir įverčių nustatymo datas, 
c) pagrindinius duomenis ir metodikas,  kuriais remiamasi nustatant priemon ės 
reitingą ir LGD bei konvertavimo veiksni ų įverčius, 
d) priemon ės reitingą priskyrusio asmens ir LGD bei konvertavimo veiksni ų 
įverčius pateikusio asmens duomenis, 
e) duomenis apie įvertintus ir realizuotus L GD ir konvertavimo veiksnius, 
susijusius su kiekviena įsipareigojim ų nevykdan čia pozicija,  
f) duomenis apie pozicijos LGD prieš garantijos (arba) kredito išvestin ės 
priemonės įtakos įvertinimą ir po tokio įvertinimo toms kredito įstaigoms, 
kurios per LGD parodo garantij ų ar kredito išvestini ų priemoni ų kredito rizikos 
mažinimo įtaką, 
g) duomenis apie nuostolio komponentus kiekvienai įsipareigojim ų nevykdan čiai 
pozicijai.  
1.6.2. Mažmenin ės pozicijos 
40. Kredito įstaigos renka ir kaupia: 
a) duomenis, naudojamus pozicij ų priskyrimo rangams ar grup ėms, procese, 
b) duomenis apie įsipareigojim ų neįvykdymo tikimybi ų (PD), LGD ir 
konvertavimo veiksni ų, susijusių su pozicij ų rangais ar grup ėmis, įverčius, 
c) įsipareigojim ų neįvykdžiusi ų įsipareigojan čiųjų asmenų ar pozicij ų tapatybės 
duomenis,  
d) įsipareigojim ų neįvykdžiusi ų pozicijų atvejais – duomenis apie rangus arba 
grupes, kurioms pozicijos buvo priskirtos metais iki įsipareigojim ų 
neįvykdymo, ir realizuotus L GD bei konvertavimo veiksni ų rezultatus, 
e) kriterijus atitinkan čioms atnaujinamoms mažmenin ėms pozicijoms – duomenis 
apie nuostolio ir pelno lygius.  
1.7. Testavimas nepalankiausiomis s ąlygomis vertinant kapitalo pakankamum ą 
41. Kredito įstaigoje parengti patikimi testavimo nepalankiausiomis s ąlygomis procesai, 
taikytini vertinant jos kapitalo pakankamum ą. Testavimas nepalankiausiomis 
sąlygomis apima galim ų įvykių ar būsimų ekonomini ų sąlygų pokyčių, galinčių 
daryti nepalanki ą įtaką kredito įstaigos pozicijoms, nustatym ą ir kredito įstaigos 
sugebėjimo susidoroti su tokiais poky čiais įvertinimą.  
42. Kredito įstaiga reguliariai atliek a kredito rizikos testavim ą nepalankiausiomis 
sąlygomis, siekdama įvertinti tam tikr ų konkrečių sąlygų poveikį jos bendriesiems 
kapitalo reikalavimams kredito rizikai. Taikytin ą testavimo tip ą pasirenka kredito 
įstaiga, atsižvelgdama į priežiūrinį tikrinim ą. Taikytinas testavimas turi b ūti 
prasmingas ir pagr įstai konservatyvus, at sižvelgiantis bent jau į nedidelio nuosmukio 
scenarijų poveikį. Kredito įstaiga įvertina savo reiting ų perkėlimą pagal testavimo 
LT 48   LT nepalankiausiomis s ąlygomis scenarijus. Į nepalankiausias s ąlygas atsižvelgiantys 
portfeliai apima didži ąją visų kredito įstaigos pozicij ų dalį.  
2. K IEKYBINIS RIZIKOS VERTINIMAS  
43. Nustatydamos rizikos parametrus, sietinus su reiting ų rangais ar grup ėmis, kredito 
įstaigos taiko šiuos reikalavimus: 
2.1. Įsipareigojim ų neįvykdymo apibr ėžimas 
44. Kalbant apie konkret ų įsipareigojant įjį asmenį, laikoma, kad yra „ įsipareigojim ų 
neįvykdymas", jei įvyko vienas arba abu iš ši ų dviejų įvykių: 
a) kredito įstaiga mano, kad tik ėtina, jog įsipareigojantysis asmuo galutinai 
neįvykdys savo kreditini ų įsipareigojim ų kredito įstaigai, patronuojan čiai 
įmonei ar bet kuriai iš jos dukterini ų įmonių, jeigu kredito įstaiga nesiims 
atgręžtinių veiksmų, kaip antai vertybini ų popierių realizavimas (jei toki ų yra); 
b) įsipareigojantysis asmu o daugiau kaip 90 dien ų vėluoja įvykdyti bet kur į 
reikšming ą įsipareigojim ą kredito įstaigai, patronuojan čiai įmonei ar bet kuriai 
iš jos dukterini ų įmonių.  
Vėlavimo dienos pradedamos skai čiuoti, kai įsipareigojantysis asmuo pažeid ė 
nurodytą ribą, kai jam buvo nurodyta mažesn ė už šiuo metu neapmok ėtas sumas riba 
arba jei jis be įgaliojimo pasinaudojo kreditu. 
Nurodyta riba – tai riba, apie kuri ą buvo pranešta įsipareigojan čiajam asmeniui. 
Mažmenin ėms pozicijoms ir valstybinio sektoriaus subjekt ų pozicijoms 
kompetentingos institucijos nustato tam tikr ą vėlavimo dien ų skaičių, kaip nurodyta 
48 punkte.  
Įmonių pozicijoms kompetentingos institucijos gali nustatyti tam tikr ą vėlavimo 
dienų skaičių, kaip nurodyta 154 straipsnio 4 punkte. 
Mažmenini ų pozicijų atveju kompetentingos institucijos š į apibrėžimą gali taikyti 
priemonių lygmenyje.  
45. Elementai, laikytini tik ėtinumo ne įvykdyti įsipareigojim ų (mokėti) požymiais, yra 
tokie: 
a) kredito įstaiga kreditiniam įsipareigojimui suteikia nesukaupto status ą; 
b) kredito įstaiga atlieka vert ės koregavimus d ėl reikšmingo pasteb ėto kredito 
kokybės pablogėjimo po to, kai kredito įstaiga prisi ėmė šią poziciją;  
c) kredito įstaiga parduoda kreditin į įsipareigojim ą patirdama reikšming ą su 
kreditu susijus į ekonomin į nuostolį; 
d) kredito įstaiga pritaria b ūtinam kreditinio įsipareigojimo restrukt ūrizavimui, kai 
tikėtina, kad finansinis įsipareigojimas sumaž ės dėl reikšmingo pagrindin ės 
skolos sumos, pal ūkanų arba (kur taikytina) įmokų dovanojimo ar atid ėjimo. 
LT 49   LT Akcijų pozicijų, vertinam ų pagal PD/LGD metod ą, atveju tai apima ir b ūtiną 
pačių akcijų restruktūrizavimą;  
e) kredito įstaiga prašo skelbti įsipareigojant įjį asmenį nemokiu ar reikalauja 
panašaus jo statuso ryšium su įsipareigojan čiojo asmens kreditiniu 
įsipareigojimu kredito įstaigai, patronuojan čiai įmonei ar bet kuriai iš jos 
dukterinių įmonių; 
f) įsipareigojantysis asmuo praš ė arba jam buvo suteiktas bankrutuojan čio asmens 
statusas ar panaši apsauga, kad jis gal ėtų išvengti arba atid ėti kreditinio 
įsipareigojimo gr ąžinimą kredito įstaigai, patronuojan čiai įmonei ar bet kuriai 
iš jos dukterini ų įmonių. 
46. Kredito įstaigos, naudojan čius išorės duomenis, kurie neatitinka įsipareigojim ų 
neįvykdymo apibr ėžimo, kompetentingoms institucijoms įrodo, kad buvo atlikti 
reikiami koregavimai, siekiant bendrosios atitikties įsipareigojim ų neįvykdymo 
apibrėžimui.  
47. Jei kredito įstaiga mano, kad pozicija, kurios atžvilgiu praeityje yra buv ę 
įsipareigojim ų neįvykdymo atvej ų, nebėra įsipareigojim ų neįvykdymo priežastimi, 
kredito įstaiga įsipareigojant įjį asmenį arba priemon ę reitinguoja taip, kaip ji 
reitinguot ų poziciją, kurios atžvilgiu n ėra buvę įsipareigojim ų neįvykdymo atvej ų. 
Jei vėliau įsipareigojim ų neįvykdymo apibr ėžimas būtų taikytinas, b ūtų laikoma, kad 
įvyko kitas įsipareigojim ų neįvykdymo atvejis.  
48. Mažmenin ėms pozicijoms ir valstybinio sektoriaus subjekt ų pozicijoms kiekvienos 
valstybės narės kompetentingos institucijos toki ų sandorio šali ų, esančių tos 
valstybės narės teritorijoje, pozicijoms nustato tiksl ų vėlavimo dien ų skaičių, kurio, 
remiantis 44 punkte pateiktu įsipareigojim ų neįvykdymo apibr ėžimu, laikosi visos 
jos jurisdikcijoje esan čios kredito įstaigos. Konkretus dien ų skaičius patenka į 90–
180 dienų intervalą ir gali skirtis atsižvelgiant į produktų tipus. Toki ų sandorio šali ų, 
esančių kitų valstybi ų narių teritorijose, pozicijoms kompetentingos institucijos 
nustato v ėlavimo dien ų skaičių, kuris neviršija atitinkamos valstyb ės narės 
kompetentingos institucijos nustatyto skai čiaus.  
2.2. Bendrieji įverčių nustatymo reikalavimai 
49. Kredito įstaigos savi rizikos parametr ų PD, LGD, konvertavimo veiksnio ir tik ėtino 
nuostolio (EL) įverčiai atsižvelgia į visus reikiamus duomenis, informacij ą ir 
metodus. Įverčiai nustatomi remiantis ankstesni ų laikotarpi ų patirtimi ir empiriniais 
įrodymais ir n ėra grindžiami vien tik subjektyvi ų nuomoni ų vertinimais. Įverčiai yra 
tikėtini ir intuityv ūs bei pagr įsti reikšmingais atitinkam ų rizikos parametr ų lemiamais 
veiksniais. Kuo mažiau duomen ų turi kredito įstaiga, tuo konservatyviau ji nustato 
įverčius. 
50. Kredito įstaiga gali pateikti savo nuostoli ų patirties analiz ę pagal įsipareigojim ų 
neįvykdymo dažn į, LGD, konvertavimo veiksnius arba nuostolius, kai taikomi EL 
įverčiai, ir pagal veiksnius, kuriuos ji laiko atitinkam ų rizikos parametr ų lemiamais 
veiksniais. Kredito įstaiga įrodo, kad jos įverčiai yra ilgalaik ės patirties 
reprezentatyv ūs rezultatai.  
LT 50   LT 51. Atsižvelgiama į bet kuriuos skolinimo praktikos ar pastang ų susigrąžinti sumas 
proceso poky čius per 66, 71, 81, 85, 92 ir 94 punktuose nurodytus steb ėjimo 
laikotarpius. Kredito įstaigos įverčiai atsižvelgia į techninės pažangos, nauj ų 
duomenų ir kitos informacijos, kai ti k jie pasidaro prieinami, poveik į. Kredito 
įstaigos perži ūri savo įverčius, kai paaišk ėja naujos informacijos, ta čiau ne re čiau 
kaip kartą per metus.  
52. Pozicij ų, kuriomis remiamasi atrenkant įverčiams naudojamus duomenis, grup ė, 
skolinimo standartai, naudoti duomen ų sukūrimo metu, ir kitos atitinkamos ypatyb ės 
palyginamos su atitinkamomis kredito įstaigos pozicij ų ir standart ų ypatybėmis. 
Kredito įstaiga taip pat įrodo, kad ekonomikos ir rinkos s ąlygos, kuriomis grindžiami 
duomenys, atitinka esamas ir numatomas s ąlygas. Pozicij ų skaičiaus imtyje ir 
duomenų laikotarpio, naudojamo kiekybiniam  vertinimui, pakanka, kad kredito 
įstaiga gal ėtų būti įsitikinusi savo įverčių tikslumu ir tvirtumu. 
53. Įsigytoms gautinoms sumoms įverčiai atsižvelgia į visą reikiamą, įsigyjančiai kredito 
įstaigai prieinam ą informacij ą apie bazini ų gautinų sumų kokybę, įskaitant pirk ėjo, 
įsigyjančios kredito įstaigos arba išor ės šaltinių pateiktus duomenis apie panašias 
grupes. Įsigyjančioji kredito įstaiga įvertina visus iš pirk ėjo gautus duomenis, kuriais 
ji remiasi.  
54. Kredito įstaiga prie savo įverčių prideda konservatyvumo atsarg ą, kuri siejama su 
tikėtinu vertinimo klaid ų intervalu. Kai metodai ir duomenys yra nepakankamai 
patenkinami, o tik ėtinas klaid ų intervalas yra didesnis, konservatyvumo atsarga yra 
didesnė.  
55. Jei kredito įstaigos rizikos koeficientams apskai čiuoti ir vidaus tikslams taiko 
skirtingus įverčius, tai dokumentuojama, o tokio sprendimo pagr įstumas įrodomas 
kompetentingai institucijai.  
56. Jei kredito įstaigos kompetentingoms institucijoms gali įrodyti, kad iki šios 
direktyvos įgyvendinimo dienos surinktiems duomenims buvo atlikti tinkami 
koregavimai siekiant bendro atitikimo įsipareigojim ų neįvykdymo arba nuostolio 
apibrėžimams, kompetentingos institucijos gali suteikti kredito įstaigoms šiek tiek 
lankstumo taikant duomenims reikalaujamus standartus.  
57. Jei kredito įstaiga taiko keli ų kredito įstaigų bendrus duomenis, ji įrodo, kad: 
a) kitų kredito įstaigų taikomos bendros reiting ų sistemos ir kriterijai yra panaš ūs 
su jos reiting ų sistemomis ir kriterijais; 
b) bendri duomenys yra reprezentatyv ūs portfelio, kuriam jie naudojami, 
duomenys; 
c) kredito įstaiga tam tikr ą laikotarp į nuosekliai naudoja bendrus duomenis savo 
nuolatiniams įverčiams nustatyti. 
58. Jei kredito įstaiga naudoja duomenis, kurie  yra bendri kelioms kredito įstaigoms, ji 
atsako už savo reiting ų sistemų vientisum ą. Kredito įstaiga įrodo kompetentingoms 
institucijoms, kad ji turi pakankamai sav ų išteklių, išmanan čių jos reiting ų sistemas, 
įskaitant veiksmingus geb ėjimus steb ėti reitingų procesą ir atlikti jo audit ą.  
LT 51   LT 2.2.1. PD vertinimui b ūdingi reikalavimai 
Įmonių, institucij ų, centrinės valdžios ir centrini ų bankų pozicijos 
59. Kredito įstaigos vertina PD pagal įsipareigojan čiojo asmens rang ą pagal ilgalaikius 
metinių įsipareigojim ų neįvykdymo lygi ų vidurkius.  
60. Įgytoms įmonių gautinoms sumoms kredito įstaigos gali nustatyti EL įverčius pagal 
įsipareigojan čiojo asmens rang ą pagal ilgalaikius metini ų realizuoto įsipareigojim ų 
neįvykdymo lygi ų vidurkius.  
61. Jei įgytoms įmonių gautinoms sumoms ilgalaikius PD ir LGD įverčius kredito įstaiga 
nustato iš EL įverčio ir atitinkamai PD arba LGD įverčio, bendr ųjų nuostoli ų 
vertinimo procesas atitinka bendruosius šioje dalyje išd ėstytus PD ir LGD vertinimo 
standartus, o rezultatas atitinka LGD koncepcij ą, kaip aprašyta 73 punkte.  
62. Kredito įstaigos PD įverčių nustatymo metodus taiko tik kartu su juos pagrindžian čia 
analize. Kredito įstaigos pripaž įsta subjektyvi ų nuomoni ų svarbą derinant metod ų 
rezultatus ir atliekant koregavimus d ėl metodų ir informacijos apribojim ų.  
63. Jei PD įverčiams nustatyti kredito įstaiga naudoja duomenis apie savo patirt į 
įsipareigojim ų neįvykdymo srityje, savo analiz ėje ji įrodo, kad įverčiai atitinka 
apdraudimo nuo rizikos standartus ir atsp indi bet kuriuos skirtumus tarp duomenis 
sukūrusios reiting ų sistemos ir dabartin ės reitingų sistemos. Jei pasikeit ė apdraudimo 
nuo rizikos standartai arba reiting ų sistemos, savo PD įvertyje kredito įstaiga prideda 
didesnę konservatyvumo atsarg ą. 
64. Jei kredito įstaiga sieja arba pris kiria savo vidaus rangus pagal IKVI arba panaši ų 
organizacij ų taikomą skalę ir po to pagal išor ės organizacijos rangus nustatyt ą 
įsipareigojim ų neįvykdymo lyg į taiko kredito įstaigos rangams, tokie priskyrimai 
grindžiami vidaus reiting ų kriterijų palyginimu su išor ės organizacijos taikomais 
kriterijais bei bet kuri ų bendrų įsipareigojan čiųjų asmenų vidaus ir išor ės reitingų 
palyginimu. Vertinim ų priskyrimo metode ar j į pagrindžian čiuose duomenyse 
vengiama nuokrypi ų ar nesuderinamum ų. Išorinės organizacijos kriterijai, kuriais 
grindžiami kiekybiniam vertinimui  naudojami duomenys, orientuoti tik į 
įsipareigojim ų neįvykdymo rizik ą ir neatspindi sandorio ypatybi ų. Kredito įstaigos 
analizė apima taikom ą įsipareigojim ų neįvykdymo apibr ėžimą, vadovaujantis 44–48 
punkto reikalavimais. Kredito įstaiga dokumentuoja vertinim ų priskyrimo pagrind ą.  
65. Kiek kredito įstaiga taiko statistinius įsipareigojim ų neįvykdymo prognozavimo 
modelius, jai leidžiama nustatyti PD įverčius kaip paprast ą įsipareigojim ų 
neįvykdymo tikimybi ų įverčių vidurk į tam tikro rango individualiems 
įsipareigojantiesiems asmenims. Kredito įstaigos įsipareigojim ų neįvykdymo 
tikimybių modelių taikymas šiam tikslui atitinka  31 punkte nurodytus standartus.  
66. Neatsižvelgiant į tai, ar savo PD įverčiams nustatyti kredito įstaiga taiko išorinius, 
vidinius, bendr ų duomenų šaltinius arba vis ų šių trijų šaltinių derinį, naudojamas 
stebėjimo laikotarpis, kur į stebimi duomenys, bent vienam šaltiniui yra bent penkeri 
metai. Jei turimas steb ėjimo laikotarpis kuriam nors šaltiniui yra ilgesnis ir jei šie 
duomenys tinkami, naudojamas tas ilgesnis la ikotarpis. Šis punktas taip pat taikomas 
PD/LGD metodui akcijoms.  
LT 52   LT Mažmenin ės pozicijos 
67. Kredito įstaigos vertina PD pagal įsipareigojan čiojo asmens rang ą arba grup ę pagal 
ilgalaikius metini ų įsipareigojim ų neįvykdymo lygi ų vidurkius.  
68. Neatsižvelgiant į 67 punkt ą, PD įverčiai taip pat gali b ūti nustatomi pagal realizuotus 
nuostolius ir atitinkamus LGD įverčius.  
69. Kredito įstaigos vidaus duomenis, naudojamus poz icijas priskiriant rangams arba 
grupėms, laiko pagrindiniu informacijos šaltiniu nuostoli ų ypatybėms vertinti. 
Kredito įstaigoms kiekybiniam vertinimui leidžiama taikyti išor ės duomenis 
(įskaitant bendrus duomenis) arba statistinius mode lius, jei galima įrodyti tvirt ą ryšį 
tarp: 
a) kredito įstaigos pozicij ų priskyrimo rangams ar grup ėms proceso ir išor ės 
duomenų šaltinių taikomo proceso; 
b) kredito įstaigos vidaus rizikos  profilio ir išor ės duomen ų sandaros.  
Įsigytoms gautinoms sumoms kredito įstaigos gali taikyti išor ės ir vidaus 
referentinius duomenis. Kredito įstaigos remiasi visais ti nkamais duomenimis kaip 
palyginimo dydžiais.  
70. Jei mažmenin ėms pozicijoms ilgalaikius PD ir LGD įverčius kredito įstaiga nustato 
iš bendrųjų nuostolių įverčio ir atitinkamai PD arba LGD įverčio, bendrųjų nuostolių 
vertinimo procesas atitinka bendruosius šioje dalyje išd ėstytus PD ir LGD vertinimo 
standartus, o rezultatas atitinka LGD koncepcij ą, kaip aprašyta 73 punkte.  
71. Neatsižvelgiant į tai, ar savo nuostoli ų charakteristik ų įverčiams nustatyti kredito 
įstaiga taiko išorinius, vidinius, bendr ų duomenų šaltinius arba visus ši ų trijų šaltinių 
derinį, naudojamas steb ėjimo laikotarpis, kur į stebimi duomenys, bent vienam 
šaltiniui yra bent penkeri metai. Jei turimas steb ėjimo laikotarpis kuriam nors 
šaltiniui yra ilgesnis ir jei šie duomenys ti nkami, naudojamas tas ilgesnis laikotarpis. 
Kredito įstaiga neturi teikti vienodos svarbos ankstesni ų laikotarpi ų duomenims, jei ji 
gali įtikinti kompetenting ą institucij ą, kad naujesni duomenys padeda geriau 
prognozuoti nuostoli ų lygius. 
72. Kredito įstaigos nustato ir analizuoja tik ėtinus rizikos parametr ų pokyčius per vis ą 
kredito pozicij ų laikotarp į (sezoninis poveikis). 
2.2.2. Saviems LGD įverčiams būdingi reikalavimai 
73. Kredito įstaigos vertina LGD pagal priemon ės rangą arba grup ę remdamosi 
realizuotų LGD vidurkiu pagal priemon ės rangą arba grup ę atsižvelgiant į visus 
duomenų šaltiniuose nurodytus pasteb ėtus įsipareigojim ų neįvykdymo atvejus 
(įsipareigojim ų neįvykdymo svertinis vidurkis).  
74. Kredito įstaigos taiko LGD įverčius, kurie tinka ekonominio nuosmukio atveju, jei 
jie yra konservatyvesni už ilgalaik į vidurkį. Kai tikėtina, kad reiting ų sistema leis 
nustatyti laike nekintan čius realizuotus LGD pagal rang ą arba grup ę, kredito įstaigos 
atlieka koregavimus savo rizikos parametr ų įverčiams pagal rang ą arba grup ę, 
siekdamos apriboti pagrindin ę ekonominio nuosmukio įtaką.  
LT 53   LT 75. Kredito įstaiga atsižvelgia į bet kurios įsipareigojan čiojo asmens rizikos 
priklausomyb ės nuo užtikrinimo priemon ės arba jos teik ėjo laipsnį. Reikšmingo 
priklausomyb ės laipsnio atvejai sprendžiami konservatyviu b ūdu.  
76. Kredito įstaigai vertinant LGD, bazin ės pozicijos ir jos užtikrinimo priemon ės 
valiutų nesutapimai traktuojami konservatyviu b ūdu.  
77. Jei, nustatant LGD įverčius, atsižvelgiama į užtikrinimo priemon ės egzistavim ą, tie 
įverčiai atitinkamai n ėra grindžiami vien ti k užtikrinimo priemon ės įvertinta rinkos 
verte. Nustatant LGD įverčius, atsižvelgiama į galimą kredito įstaigų nesugebėjimą 
operatyviai perimti užtikrinimo priemoni ų kontrolę ir jas likviduoti.  
78. Jei kredito įstaiga neatitinka minimali ų užtikrinimo priemon ėms taikom ų 
reikalavim ų, išdėstytų VIII priede, nustatant LGD įvertį, neatsižvelgiama į bet kurią 
sumą, kurią tikimasi atgauti iš tokios užtikrinimo priemon ės.  
79. Specialiais pozicij ų, kurių atžvilgiu įsipareigojimai jau nevykdo mi, atvejais kredito 
įstaiga kiekvienai pozi cijai taiko savo geriausi ą tikėtino nuostolio įvertį, 
atsižvelgdama į esamas ekonomikos aplinkybes ir pozicijos status ą.  
80. Jei nesumok ėtos vėluojančios įmokos kapitalizuotos kredito įstaigos pelno 
(nuostolio) atskaitoje, jos pridedamos prie kredito įstaigos pozicijos ir nuostolio 
įvertinimo.  
Įmonių, institucij ų, centrinės valdžios ir centrini ų bankų pozicijos 
81. LGD įverčiai grindžiami bent vieno šaltin io ne mažiau kaip septyneri ų metų 
duomenimis. Jei turimas steb ėjimo laikotarpis kuriam nors šaltiniui yra ilgesnis ir jei 
šie duomenys tinkami, naudojamas tas ilgesnis laikotarpis.  
Mažmenin ės pozicijos 
82. Neatsižvelgiant į 73 punkt ą, LGD įverčiai taip pat gali b ūti nustatomi pagal 
realizuotus nuostolius ir atitinkamus PD įverčius.  
83. Neatsižvelgiant į 88 punkt ą, savo konvertavimo veiksni ų arba savo LGD įverčiuose 
kredito įstaigos gali atsižvelgti į būsimą kredito panaudojim ą.  
84. Įsigytoms mažmenin ėms gautinoms sumoms kredito įstaigos gali taikyti išor ės ir 
vidaus referentinius duomenis LGD įverčiams nustatyti. 
85. LGD įverčiai grindžiami mažiausiai penkeri ų metų duomenimis. Neatsižvelgiant į 73 
punktą, kredito įstaiga neturi teikti vi enodos svarbos ankstesni ų laikotarpi ų 
duomenims, jei ji gali įtikinti kompetenting ą institucij ą, kad naujesni duomenys 
padeda geriau prognozuoti nuostoli ų lygius.  
2.2.3. Saviems konvertavimo veiksni ų įverčiams būdingi reikalavimai 
86. Kredito įstaigos vertina konvertavimo veiksnius pagal priemon ės rangą arba grup ę, 
remdamosi realizuot ų konvertavimo veiksni ų vidurkiu pagal priemon ės rangą arba 
grupę, atsižvelgiant į visus duomen ų šaltiniuose nurodytus pasteb ėtus įsipareigojim ų 
neįvykdymo atvejus ( įsipareigojim ų neįvykdymo svertinis vidurkis).  
LT 54   LT 87. Kredito įstaigos taiko konvertavimo veiksni ų įverčius, kurie tinka ekonominio 
nuosmukio atveju, jei jie yra konservatyvesni už ilgalaik į vidurkį. Kai tikėtina, kad 
reitingų sistema leis nustatyti laike nekintan čius realizuotus konvertavimo veiksnius 
pagal rang ą arba grup ę, kredito įstaigos pakoreguoja savo rizikos parametr ų įverčius 
pagal rang ą arba grup ę, siekdamos apriboti pagrindin ę ekonominio nuosmukio įtaką.  
88. Kredito įstaigos konvertavimo veiksni ų įverčiai atsižvelgia į galimyb ę, kad 
įsipareigojantysis asmuo iki įsipareigojim ų neįvykdymo atvejo ir po jo gali 
papildomai pasinaudoti kreditu.  
Nustatant konvertavimo veiksnio įvertį, numatoma didesn ė konservatyvumo atsarga, 
kai galima pagr įstai tikėtis stipresn ės teigiamos koreliacijos tarp įsipareigojim ų 
neįvykdymo dažnio ir konvertav imo veiksnio dydžio.  
89. Darydamos išvadas ap ie konvertavimo veiksni ų įverčius, kredito įstaigos atsižvelgia 
į savo konkre čią apskaitos steb ėsenos ir mok ėjimo apdorojimo politik ą ir strategij ą. 
Kredito įstaigos taip pat atsižvelgia į savo geb ėjimą ir pasirengim ą užkirsti keli ą 
tolesniam kredito panaudojim ui dar nesusidarius mok ėjimo ne įvykdymo 
aplinkybėms, kaip, pavyzdžiui, pažeidus sutarties s ąlygas arba kitais techninio 
pobūdžio įsipareigojim ų neįvykdymo atvejais.  
90. Kredito įstaigos turi tinkamas sistemas ir yra nusta čiusios tinkamas proced ūras, 
skirtas steb ėti priemoni ų sumas, dabartiniu metu nesumok ėtas sumas palyginant jas 
su įsipareigotomis kredito linijomis ir negr ąžintų sumų pokyčius pagal 
įsipareigojusiuosius asmenis ir rangus. Kredito įstaiga gali kasdien steb ėti 
neapmokėtų sumų likučius.  
91. Jei kredito įstaigos pagal rizik ą įvertintoms pozicijoms apskai čiuoti ir vidaus 
tikslams taiko skirtingus konvertavimo veiksni ų įverčius, tai dokumentuojama, o 
tokio sprendimo pagr įstumas įrodomas kompetentingai institucijai.  
Įmonių, institucij ų, centrinės valdžios ir centrini ų bankų pozicijos 
92. Konvertavimo veiksni ų įverčiai grindžiami bent vieno šaltinio ne mažiau kaip 
septynerių metų duomenimis. Jei turimas steb ėjimo laikotarpis kuriam nors šaltiniui 
yra ilgesnis ir jei šie duomenys tinkami , naudojamas tas ilgesnis laikotarpis. 
Mažmenin ės pozicijos 
93. Neatsižvelgiant į 88 punkt ą, savo konvertavimo veiksni ų arba savo LGD įverčiuose 
kredito įstaigos gali atsižvelgti į būsimą kredito panaudojim ą.  
94. Konvertavimo veiksni ų įverčiai grindžiami mažiausiai penkeri ų metų duomenimis. 
Neatsižvelgiant į 86 punkt ą, kredito įstaiga neturi teikti vienodos svarbos ankstesni ų 
laikotarpi ų duomenims, jei ji gali įtikinti kompetenting ą institucij ą, kad naujesni 
duomenys padeda geriau prognozuoti panaudojimo lygius.  
2.2.4. Minimal ūs reikalavimai, taikomi garantij ų ir kredito išvestini ų priemoni ų poveikio 
vertinimui 
Įmonių, institucij ų, centrinės valdžios ir centrini ų bankų pozicijos, kurioms taikomi 
savi LGD įverčiai, ir mažmenin ės pozicijos 
LT 55   LT 95. 96–103 punkt ų reikalavimai netaikomi įmonių, institucij ų, centrinės valdžios ir 
centrinių bankų suteiktoms garantijoms, jei kredito įstaiga gavo patvirtinim ą, kad ji 
gali taikyti 78–83 straipsni ų taisykles toki ų subjektų pozicijoms. Šiuo atveju taikomi 
90–93 straipsni ų reikalavimai.  
96. Mažmenin ėms garantijoms šie reikalavimai taip pat taikomi priskiriant pozicijas 
rangams ar grup ėms bei nustatant PD įverčius. 
Reikalavimus atitinkantys  garantai ir garantijos 
97. Kredito įstaigos turi aiškiai suformuluotus kriterijus garant ų, pripažįstamų 
skaičiuojant pagal rizik ą įvertintas pozicijas, tipams nustatyti.  
98. Pripažintiems garantams taikomos tos pa čios taisykl ės kaip ir įsipareigojantiesiems 
asmenims, kaip nurodyta 18–30 punktuose. 
99. Garantija sudaroma raštu, garantas jos ne gali atšaukti, ji galioja tol, kol galutinai 
įvykdomas įsipareigojimas (atsižvelgiant į garantijos sum ą ir pradin į terminą), ir yra 
teisiškai įvykdoma garanto atžvilgiu toje jurisdikcijoje, kur garantas turi turto, kur į 
galima susieti su sprendimo vykdymu. Garantijos, numatan čios sąlygas, pagal kurias 
garantas gali neb ūti įpareigotas veikti (s ąlyginės garantijos), gali b ūti pripažįstamos 
gavus kompetenting ų institucij ų patvirtinim ą. Kredito įstaigos įrodo, kad priskyrimo 
kriterijai tinkamai atsižvelgia į bet kuriuos galimus rizikos mažinimo poveikio 
sumažinimus.  
Koregavimo kriterijai 
100. Kredito įstaiga turi aiškiai suformuluotus rang ų, grupių ar LGD įverčių, o – 
mažmenini ų ir pripaž įstamų įsigytų gautinų sumų atvejais – pozicij ų priskyrimo 
rangams arba grup ėms proceso kriterijus, kurie jai leidžia atsižvelgti į garantijų 
poveikį apskaičiuojant pagal rizik ą įvertintą turtą. Šie kriterijai atitinka minimalius 
reikalavimus, aprašytus 18–30 punktuose.  
101. Kriterijai yra tik ėtini ir intuityv ūs. Jie atsižvelgia į garanto galimyb ę ir pasirengim ą 
veikti pagal garantij ą, bet kuri ų garanto mokam ų įmokų tikėtiną mokėjimo grafik ą, 
garanto sugeb ėjimo veikti pagal garantij ą laipsnio ryš į su garanto mok ėjimo 
galimybėmis ir garantui liekan čios likutin ės rizikos laipsn į.  
Kredito išvestin ės priemon ės 
102. Minimal ūs šioje dalyje išd ėstyti reikalavimai garantijoms taip pat taikomi vieno 
pavadinimo kredito išvestin ėms priemon ėms. Esant nesutapimui tarp bazin ės 
pozicijos ir kredito išvestin ės priemon ės referentin ės pozicijos arba įsipareigojimo, 
naudojamo siekiant nustatyti, ar įvyko kredito įvykis, taikomi VIII priedo 2 dalies 20 
punkto reikalavimai. Mažmenin ėms pozicijoms ir reikalavimus atitinkan čioms 
įsigytoms gautinoms sumoms šis punktas taikomas pozicij ų priskyrimo rangams ar 
grupėms procesui.  
103. Kriterijai atsižvelgia į kredito išvestin ės priemon ės išmokėjimo strukt ūrą ir 
konservatyviai įvertina jos poveik į grąžinimų lygiui ir grafikui. Kredito įstaiga 
įvertina kit ų likutinės rizikos form ų išlikimo laipsn į.  
LT 56   LT 2.2.5. Minimal ūs reikalavimai įsigytoms gautinoms sumoms 
Teisinis tikrumas 
104. Priemon ės struktūra užtikrina, kad visomis iš anksto numatomomis aplinkyb ėmis 
kredito įstaiga yra faktin ė visų piniginių pervedim ų iš gautin ų sumų savinink ė ir 
kontrolier ė. Kai įsipareigojantysis asm uo moka tiesiai pardav ėjui arba valdymo 
organui, kredito įstaiga reguliariai tikrina, kad mok ėjimai būtų persiunčiami užbaigti 
ir laikantis sutartini ų terminų. Valdymo organas – tai subjektas, kuris kasdien valdo 
įsigytų gautinų grupę arba bazines kredito pozicijas. Kredito įstaigos turi proced ūras, 
užtikrinan čias, kad gautin ų sumų ir pinigini ų įplaukų nuosavyb ė yra apsaugota nuo 
bankroto situacij ų ar teisinio užgin čijimo atvej ų, galinčių reikšmingai atid ėti 
skolintojo galimyb ę parduoti ar perleisti gautinas  sumas arba sulaikyti pinigini ų 
įplaukų kontrolę.  
Stebėsenos sistem ų veiksmingumas 
105. Kredito įstaiga stebi įsigytų gautinų sumų kokybę ir pardav ėjo bei valdymo organo 
finansinę padėtį. Būtent: 
a) kredito įstaiga vertina koreliacij ą tarp įsigytų gautinų sumų kokybės ir 
pardavėjo bei valdymo organo finansin ės padėties, taip pat turi vidaus politik ą 
ir proced ūras, numatan čias veiksmingas apsaugos priemones, galin čias 
apsaugoti nuo tokios nepaprastosios pad ėties, įskaitant vidaus rizikos reiting ų 
priskyrim ą kiekvienam pardav ėjui ar valdymo organui;  
b) kredito įstaiga turi aiški ą ir veiksming ą politiką ir proced ūras, leidžian čias 
nustatyti pardav ėjo ir valdymo organo tinkamum ą. Kredito įstaiga ar jos 
atstovas reguliariai atlieka pardav ėjų ir valdymo organ ų peržiūrą, siekdama 
patikrinti pardav ėjo ir valdymo organo ataskait ų tikslumą, aptikti apgaul ės 
atvejus ir veiklos tr ūkumus bei patikrinti pardav ėjo kredito politikos kokyb ę ir 
valdymo organo išieškojimo politik ą ir proced ūras. Šių peržiūrų rezultatai 
aprašomi dokumentuose;  
c) kredito įstaiga vertina įsigytų gautinų sumų grupių ypatybes, įskaitant viršytus 
išankstinius mok ėjimus, pardav ėjo pradelst ų skolų istoriją, blogas skolas ir 
lengvatas blog ų skolų atvejais; mok ėjimo sąlygas ir galimas priešpriešines 
sąskaitas;  
d) kredito įstaiga turi aiški ą ir veiksming ą politiką ir proced ūras, leidžian čias 
stebėti kaupimo pagrindu vieno įsipareigojan čiojo asmens koncentracijas tiek 
įsigytų gautinų sumų grupių viduje, tiek tarp grupi ų;  
e) kredito įstaiga užtikrina, kad iš valdymo organo ji gauna laiku parengtas ir 
pakankamai išsamias ataskaitas apie gautin ų sumų senėjimą ir sumažėjimą, taip 
užtikrinant atitikt į kredito įstaigos tinkamumo kriterijams ir išankstini ų 
mokėjimų formavimo politikai, kuria reglamentuojamos įsigytos gautinos 
sumos, ir pateikia veiksmingas priemones, kuriomis stebimos ir tvirtinamos 
pardavėjo pardavimo s ąlygos ir sumos sumaž ėjimas.  
Sukurtų sistemų veiksmingumas 
LT 57   LT 106. Kredito įstaiga turi sistemas ir proced ūras, leidžian čias ankstyvame etape aptikti 
pardavėjo finansin ės padėties ir įsigytų gautinų sumų kokybės pablogėjimą ir 
aktyviai spr ęsti iškylan čias problemas. Kalbant konkre čiai, kredito įstaiga turi aiški ą 
ir veiksming ą politiką, procedūras ir informacines sistemas sutarties s ąlygų 
pažeidimas steb ėti, aiškią ir veiksming ą politiką ir proced ūras teisiniams veiksmams 
pradėti ir problematišk ų įsigytų gautinų sumų klausimams spr ęsti.  
Užtikrinimo priemon ės, kredito priein amumo ir pinig ų kontrol ės sistem ų 
veiksmingumas 
107. Kredito įstaiga turi aiški ą ir veiksming ą politiką ir proced ūras, reglamentuojan čias 
įsigytų gautinų sumų, kredito ir pinig ų kontrolę. Konkrečiai kalbant, rašytin ė vidaus 
politika apibr ėžia visus gautin ų sumų pirkimo programos reikšmingus elementus, 
įskaitant išankstini ų mokėjimų normas, reikalavimus atitinkan čias užtikrinimo 
priemones, reikiamus dokumentus, koncentracijos ribas ir pinigini ų įplaukų 
tvarkymo b ūdą. Šie elementai tinkamai atsižvelgia į visus aktualius ir reikšmingus 
veiksnius, įskaitant pardav ėjo ir valdymo organo finansin ę padėtį, rizikos 
koncentracijas ir įsigytų gautinų sumų kokybės tendencijas bei pardav ėjo klientų 
bazę, o vidaus sistemos užtikrina, kad l ėšos išmokamos tik esant konkre čioms jas 
užtikrinan čioms užtikrinimo priemon ėms ir dokumentams. 
Atitiktis kredito įstaigos vidaus pol itikai ir proced ūroms 
108. Kredito įstaiga turi veiksming ą vidaus proces ą, skirtą vertinti atitikt į visai vidaus 
politikai ir visoms proced ūroms. Procesas apima reguliariai atliekam ą visų kredito 
įstaigos gautin ų sumų pirkimo programos kritini ų etapų auditą; patikrinim ą, kaip 
atskiriamos pareigos atliekant – pirma – pardav ėjo (valdymo organo) vertinim ą ir 
įsipareigojan čiojo asmens vertinim ą ir – antra – atliekant pardav ėjo (valdymo 
organo) vertinim ą ir pardav ėjo (valdymo organo) a udito srities vertinim ą; taip 
netiesioginio aptarnavimo padalinio operacij ų įvertinimą, ypatingą dėmesį kreipiant į 
darbuotoj ų kvalifikacij ą, patirtį, darbuotoj ų skaičių ir jų veiklą užtikrinan čias 
automatizuotas sistemas.  
3. V IDAUS ĮVERČIŲ PRIPAŽINIMAS GALIOJAN ČIAIS 
109. Kredito įstaigos turi tvirtas sistemas, leidžian čias pripažinti reiting ų sistemų, procesų 
ir visų tinkamų rizikos parametr ų tikslumą ir nuoseklum ą. Kredito įstaiga įrodo 
kompetentingoms institucijoms, kad vidaus pripažinimo procesas leidžia jai 
nuosekliai ir prasmingai vertinti vidaus reiting ų ir rizikos vertinimo sistem ų veiklą.  
110. Kredito įstaigos reguliariai  lygina realizuot ų įsipareigojim ų neįvykdymo atvej ų 
lygius su įsipareigojim ų neįvykdymo tikimybi ų (PD) įverčiais kiekvienam rangui; o, 
kai realizuot ų įsipareigojim ų neįvykdymo lygis nepatenka į tam rangui tik ėtiną 
intervalą, kredito įstaigos konkre čiai analizuoja tokio nuokrypio priežastis. Savus 
LDG ar konvertavimo veiksni ų įverčius naudojan čios kredito įstaigos šiems 
įverčiams atlieka analogišk ą analizę. Tokie palyginimai remiasi ankstesni ų 
laikotarpi ų duomenimis, apiman čiais kuo ilgesn į laikotarp į. Kredito įstaiga 
dokumentais aprašo tokiuose palyginimuos e naudotus metodus ir duomenis. Ši 
analizė ir dokumentai atnaujinami bent kart ą metuose.  
LT 58   LT 111. Kredito įstaigos taiko kitas kiekybinio pripaž inimo priemones ir palyginimus su 
atitinkamais išoriniais duomen ų šaltiniais. Analiz ė grindžiama portfeliui tinkamais, 
reguliariai atnaujinamais ir atitinkam ą stebėjimo laikotarp į apimančiais duomenimis. 
Kredito įstaigų atliekami j ų reitingų sistemų veiklos vidaus ver tinimai grindžiami 
kuo ilgesniu laikotarpiu.  
112. Kiekybiniam pripažinimui naudojami metodai ir duomenys taikomi nuosekliai laikui 
bėgant. Vertinimo ir pripažinimo metod ų ir duomen ų (ir duomen ų šaltinių, ir 
apimamų laikotarpi ų) pokyčiai dokumentuojami.  
113. Kredito įstaigos turi tvirtus vidaus standart us tokioms situacijoms, kai realizuot ų PD, 
LGD ir konvertavimo veiksni ų bei bendr ųjų nuostolių, kai taikomas prognostinis EL, 
nuokrypiai tampa pakankamai reikšmingi, kad tenka abejoti įverčių tikrumu. Šie 
standartai atsižvelgia į veiklos ciklus ir panaš ų sisteminio pob ūdžio kintamum ą 
įsipareigojim ų neįvykdymo praktikoje. Ka i realizuotos vert ės išlieka didesn ės už 
tikėtinas vertes, kredito įstaigos perži ūri įverčius juos padidindamos, siekdamos 
atsižvelgti į savo įsipareigojim ų neįvykdymo ir nuostoli ų patirtį.  
4. P AGAL RIZIK Ą ĮVERTINT Ų POZICIJ Ų APSKAI ČIAVIMAS AKCIJ Ų POZICIJOMS PAGAL 
VIDAUS MODELI Ų METOD Ą 
4.1. Kapitalo reikalavimas ir ki ekybinis rizikos vertinimas 
114. Apskai čiuojant kapitalo reikalavimus, kredito įstaigos atitinka šiuos standartus: 
a) Galimo nuostolio įvertis yra atsparus nepalankiems rinkos poky čiams, 
susijusiems su kredito įstaigos specifini ų akcijų paketų ilgalaikės rizikos 
profiliu. Duomenys, kuriais parodomas pelno paskirstymas, apima ilgiausi ą 
imties laikotarp į, kuriam turima duomen ų, prasmingai parodan čių kredito 
įstaigos specifini ų akcijų pozicijų ilgalaik ės rizikos profil į. Naudojam ų 
duomenų pakanka, kad b ūtų galima nustatyti konservatyvius, statistiškai 
patikimus ir tvirtus nuostoli ų įverčius, kurie pagr įsti ne vien tik subjektyviais 
svarstymais ar nuomon ėmis. Kredito įstaigos įrodo kompetentingoms 
institucijoms, kad taikomas šokas numato konservatyv ų galimų nuostolių per 
atitinkam ą ilgalaikį rinkos ar veiklos cikl ą įvertį. Siekdama modeli ų rezultatų, 
pateikiančių reikiamą realumo ir konservatyvumo lyg į, kredito įstaiga turim ų 
duomenų empirinę analizę derina su koregavimais, grindžiamais veiksni ų 
įvairove.  
Kurdamos vert ės pokyčio rizikos (VaR) modelius, kuriais įvertinami galimi ketvir čio 
nuostoliai, kredito įstaigos gali remtis ketvir čio duomenimis arba trumpesnio 
laikotarpio duomenis perskai čiuoti į ketvirčio duomenis, taikydamos analitiškai 
tinkamą, empiriniais įrodymais pagr įstą metodą ir pasitelkdamos gerai 
parengtus ir dokumentuotus  procesus bei analiz ę. 
Toks metodas konservatyviai ir nuosekliai taikomas laikui b ėgant. Kai turimi 
duomenys yra ribotos apimties, kredito įstaiga prideda tinkam ą 
konservatyvumo atsarg ą.  
b) Taikomi modeliai gali tinkamai apr ėpti visas reikšmingas rizikos r ūšis, 
būdingas pelnui iš akcij ų, įskaitant kredito įstaigos akcij ų portfelio tiek 
bendrąją rinkos rizik ą, tiek specifin ę riziką. Vidaus modeliai tinkamai 
paaiškina kain ų svyravimus ankstesniais laikotarpiais, apr ėpia galim ų 
LT 59   LT koncentracij ų sudėties dydį ir pokyčius ir yra atspar ūs nepalankiai rinkos 
aplinkai. Rizikos pozicij ų, kuriomis remiamasi atrenkant įverčiams 
naudojamus duomenis, grup ė, yra glaudžiai suderint a arba yra bent jau 
palyginama su kredito įstaigos akcij ų pozicijomis.  
c) Vidaus modelis at itinka rizikos profil į ir kredito įstaigos akcij ų portfelio 
sudėtingumą. Kai kredito įstaiga turi reikšming ų akcijų paketų, kurių vertės yra 
nelinijinio pob ūdžio, vidaus modeliai kuriami taip, kad tinkamai apr ėptų su 
tokiomis priemon ėmis siejam ą riziką.  
d) Individuali ų pozicijų priskyrimas įgaliotiniams, rinkos rodikliams ir rizikos 
veiksniams yra patikimas, intuit yvus ir konceptua liai tvirtas.  
e) Pasitelkdamos empirin ę analizę, kredito įstaigos įrodo rizikos veiksni ų 
tinkamum ą, įskaitant jų galimybę aprėpti tiek bendr ąją, tiek ir specifin ę riziką.  
f) Akcij ų pozicijų pelno nepastovumo įverčiai atsižvelgia į reikiamus ir turimus 
duomenis, informacij ą ir metodus. Naudojami nepriklausomai perži ūrėti vidaus 
duomenys arba iš išor ės šaltinių gauti duomenys ( įskaitant grupi ų duomenis).  
g) Įstaigoje parengiama tiksli ir išsa mi testavimo nepalankiausiomis s ąlygomis 
programa.  
4.2. Rizikos valdymo procesas ir kontrol ės procedūros 
115. Kai d ėl vidaus modeli ų kūrimo ir naudojimo kapitalo reikalavimo tikslams, kredito 
įstaigos nustato politik ą, procesus ir kontrol ės procedūras, kuriomis siekia užtikrinti 
modelių ir modeliavimo proceso vientisum ą. Ši politika, procesai ir kontrol ės 
procedūros apima: 
a) visišk ą vidaus modelio integravim ą į kredito įstaigos bendr ąsias valdymo 
informacijos sistemas ir bankin ės knygos akcij ų portfelio valdym ą. Vidaus 
modeliai yra visiškai integruoti į kredito įstaigos rizikos valdymo 
infrastrukt ūrą, jei jie yra taikomi ypa č: nustatant ir vertinant akcij ų portfelio 
situaciją (taip pat ir pagal rizik ą pakoreguot ą situaciją); paskirstant ekonomin į 
kapitalą pagal akcij ų pozicijas ir vertinant bendr ą kapitalo pakankamumo bei 
investicijų valdymo proces ą; 
b) žinomas valdymo sistemas, proced ūras ir kontrol ės funkcijas, užtikrinan čias 
visų vidaus modeliavimo proceso element ų reguliari ą ir nepriklausom ą 
peržiūrą, įskaitant modeli ų pakeitim ų patvirtinim ą, kruopštų modelio įvesties 
duomenų patikrinim ą ir modelio rezultat ų peržiūrą, kaip antai tiesiogin į rizikos 
apskaičiavimų patikrinim ą. Tokių peržiūrų metu vertinamas modelio įvesties 
duomenų tikslumas, išsamumas ir tinkamumas ir skiriamas d ėmesys galim ų 
klaidų, susijusių su žinomais tr ūkumais, aptikimui ir j ų skaičiaus sumažinimui 
bei dar nežinom ų modelio tr ūkumų nustatymui. Tokias perži ūras gali atlikti 
nepriklausomas vidaus padalinys arba nepriklausoma išor ės trečioji šalis.  
c) tinkamas sistemas ir proced ūras investicij ų riboms ir akcij ų rizikos pozicijoms 
stebėti;  
LT 60   LT d) už modelio k ūrimą ir taikym ą atsakingi padaliniai f unkciškai nepriklauso nuo 
padalinių, atsaking ų už individuali ų investicij ų valdymą;  
e) už bet kur į modeliavimo proceso aspekt ą atsakingos šalys yra tinkamos 
kvalifikacijos. Modelia vimo funkcijai vadovyb ė skiria pakankamai reikiam ų 
įgūdžių turinčių ir kompetenting ų išteklių. 
4.3. Pripažinimas ir dokumentavimas 
116. Kredito įstaigos turi patikim ą sistemą savo vidaus modeli ų ir modeliavimo proces ų 
tikslumui ir nuoseklumui pripažinti . Visi reikšmingi vidaus modeli ų ir modeliavimo 
procesų bei jų pripažinimo elementai dokumentuojami.  
117. Kredito įstaigos taiko vidaus pripažinimo proces ą, kad gal ėtų prasmingai ir 
nuosekliai įvertinti savo vidaus modeli ų ir procesų veiklą.  
118. Kiekybiniam pripažinimui naudojami metodai ir duomenys nuosekliai taikomi laikui 
bėgant. Vertinimo ir pripažinimo metod ų ir duomen ų (tiek duomen ų šaltinių, tiek 
apimamų laikotarpi ų) pokyčiai dokumentuojami.  
119. Kredito įstaigos reguliariai lygina faktin į pelną iš akcijų (apskaičiuotą remiantis 
realizuotu ir nerealizuotu pelnu bei nuostoliais) su sumodeliuotais įverčiais. Tokie 
palyginimai remiasi ankstesni ų laikotarpi ų duomenimis, apiman čiais kuo ilgesn į 
laikotarpį. Kredito įstaiga dokumentuoja tokiuose pa lyginimuose naudotus metodus 
ir duomenis. Ši analiz ė ir dokumentai atnaujinami bent kart ą per metus.  
120. Kredito įstaigos naudojasi kitomis ki ekybinio pripažinimo priemon ėmis ir 
palyginimais su atitinkamais išoriniais duomen ų šaltiniais. Analiz ė grindžiama 
portfeliui tinkamais, reguliariai atnaujinamais ir atitinkam ą stebėjimo laikotarp į 
apimančiais duomenimis. Kredito įstaigų atliekami j ų modelių veiklos vidaus 
vertinimai grindžiami kuo ilgesniu laikotarpiu.  
121. Kredito įstaigos turi tvirtus vidaus standartus tokioms situacijoms, kai faktinio pelno 
iš akcijų palyginimas su modeli ų įverčiais verčia abejoti įverčių arba pačių modelių 
pagrįstumu. Šie standartai atsižvelgia į veiklos ciklus ir panaš ų sisteminio pob ūdžio 
pelno iš akcij ų kintamum ą. Visi koregavimai, vidaus modeliams atlikti reaguojant į 
modelių peržiūras, yra dokumentuojami ir atitinka kredito įstaigos modeli ų peržiūros 
standartus.  
122. Vidaus modelis ir modeliavimo pro cesas dokumentuojami, taip pat aprašant 
modeliavime dalyvaujan čių šalių atsakomyb ę ir modelio patvirtinimo bei modelio 
peržiūros procesus.  
5. ĮSTAIGŲ VALDYMAS IR PRIEŽI ŪRA 
5.1. Įstaigų valdymas 
123. Kredito įstaigos direktori ų valdyba ar jos paskirtas komitetas ir vadovyb ė tvirtina 
visus reikšmingus reiting ų suteikimo ir vertinimo proces ų aspektus. Šios šalys turi 
bendrą supratim ą apie kredito įstaigos reiting ų sistemas ir išsam ų supratim ą apie jos 
susijusias vadovyb ės ataskaitas. 
LT 61   LT 124. Vadovyb ė direktori ų valdybai arba jos paskirtam kom itetui praneša apie bet kuriuos 
reikšmingus poky čius ar žinomos politikos išimtis, kurie gali tur ėti reikšming ą 
poveikį kredito įstaigos reiting ų sistemų veiklai.  
125. Vadovyb ė gerai išmano reiting ų sistemų sandarą ir veiklą. Vadovyb ė nenutrūkstamai 
užtikrina, kad reiting ų sistemos tinkamai veikia . Kredito rizikos kontrol ės padaliniai 
reguliariai informuoja vadovyb ę apie reiting ų procesų veiklą, tobulintinas sritis ir 
pastangų ištaisyti anks čiau nustatytus tr ūkumus situacij ą.  
126. Kredito įstaigos kredito rizikos profilio vidaus reitingais pagr įsta analiz ė yra 
pagrindin ė vadovyb ės atskaitingumo šios šalims da lis. Ataskaitos apima bent jau 
rizikos profil į pagal rang ą, judėjimą tarp rang ų, tinkamų parametr ų pagal rangus 
įvertinimą ir realizuoto įsipareigojim ų neįvykdymo lygi ų, savų LGD bei 
konvertavimo veiksni ų palyginim ą su prognoz ėmis ir testavimo nepalankiausiomis 
sąlygomis rezultatais. Ataskait ų pateikimo dažnumas priklauso nuo informacijos 
svarbos bei tipo ir gav ėjo lygio.  
5.2. Kredito rizikos kontrol ė  
127. Kredito rizikos kontrol ės padalinys yra nepriklausomas nuo personalo ir valdymo 
funkcijų, atsaking ų už pozicij ų inicijavim ą ar atnaujinim ą, ir yra tiesiogiai pavaldus 
vadovybei. Šis padalinys yr a atsakingas už reiting ų sistemų kūrimą arba parinkim ą, 
įdiegimą, priežiūrą ir veikl ą. Jis reguliariai rengia ir analizuoja ataskaitas apie 
reitingų sistemų veiklos rezultatus.  
128. Kredito rizikos kontrol ės padalinio(-i ų) atsakomyb ės sritys apima: 
a) rang ų ir grupių testavimą ir stebėseną; 
b) suvestini ų ataskaitų iš kredito įstaigos reiting ų sistemų parengim ą ir analizę; 
c) proced ūrų, kuriomis siekiama patikrinti, ar rango ir grup ės apibrėžimai 
nuosekliai taikomi departamentuos e ir geografiniuose regionuose, įdiegimą; 
d) bet kuri ų reitingų proceso poky čių, įskaitant poky čių priežastis, perži ūrėjimą ir 
dokumentavim ą; 
e) reiting ų kriterijų peržiūrėjimą, siekiant įvertinti, ar jie teb ėra prognozuojantis 
rizikos rodiklis. Reiting ų proceso, kriterij ų ar individuali ų reitingų parametr ų 
pokyčiai dokumentuojami ir išsaugomi; 
f) aktyv ų dalyvavim ą kuriant ar parenkant, įdiegiant ir pripaž įstant galiojan čiais 
reitingų suteikimo procese naudojamus modelius; 
g) reiting ų procese naudojam ų modelių priežiūrą ir stebėjimą; 
h) nuolatin ę reitingų procese naudojam ų modelių peržiūrą ir pakeitimus.  
129. Neatsižvelgiant į 128 punkt ą, bendrus duomenis pagal 57 ir 58 punktus naudojan čios 
kredito įstaigos gali pasitelkti kitas įmones tokioms užduotims atlikti: 
a) rang ų ir grupių testavimui ir steb ėsenai reikiamos informacijos parengimas; 
LT 62   LT b) suvestini ų ataskaitų iš kredito įstaigos reiting ų sistemų parengimas ir analiz ė; 
c) informacijos, susijusios su reiting ų kriterijų peržiūrėjimu, siekiant įvertinti, ar 
jie tebėra prognozuojantis rizikos rodiklis, parengimas; 
d) reiting ų proceso, kriterij ų ar individuali ų reitingų parametr ų pokyčių 
dokumentavimas; 
e) informacijos, susijusios su nuolatine reiting ų procese taikom ų modelių peržiūra 
ir pakeitimais, parengimas. 
Šį punktą taikančios kredito įstaigos užtikrina, kad kompetentingoms institucijoms 
būtų suteikta prieiga prie visos reikiamos iš tre čios šalies gautos informacijos, 
būtinos tikrinant, kaip laikomasi minimali ų reikalavim ų, ir kad kompetentingos 
institucijos gal ėtų atlikti patikrinimus  vietoje, kurie b ūtų tokios pat apimties kaip ir 
kredito įstaigoje.  
5.3. Vidaus auditas 
130. Vidaus audito funkcija bent kart ą per metus perži ūri kredito įstaigos reiting ų sistemas 
ir jų veiklą, įskaitant kredito funkcijos operacija s bei PD, LGD, EL ir konvertavimo 
veiksnių vertinimą. Žiūrima, kaip laikomasi vis ų taikytinų minimali ų reikalavim ų. 
LT 63   LT VIII PRIEDAS. Kredito rizikos mažinimas  
1 dalis. Tinkamumas  
1. Šioje dalyje išvardijamos tinkamos kred ito rizikos mažinimo formos, atitinkan čios 
92 straipsnio nuostatas. 
2. Šiame priede: 
Užtikrintas skolinimo sandoris – tai bet kuris sandoris, d ėl kurio atsiranda 
užtikrinimo priemone užtikrinta pozicija, ne įtraukiant nuostatos, kad kredito įstaigai 
suteikiama teis ė dažnai gauti peln ą. 
Kapitalo rinkos veikiamas sandoris – tai bet kuris sandoris, d ėl kurio atsiranda 
užtikrinimo priemone užtikrinta pozicija, įtraukiant nuostat ą, kad kredito įstaigai 
suteikiama teis ė dažnai gauti peln ą.  
1. T IESIOGINIS KREDITO UŽTIKRINIMAS  
1.1. Balansiniai įskaitymo sandoriai 
3. Gali b ūti pripažįstami kredito įstaigos ir jos sandorio ša lies tarpusavio pretenzij ų 
balansiniai įskaitymo sandoriai.  
4. Nepažeidžiant 5 punkto, tinkamumo prin cipas taikomas tik abipusiams kredito 
įstaigos ir jos sandorio šalies pinig ų likučiams. Remiantis balansini ų įskaitymo 
sandorių sutartimi, pagal rizik ą įvertintas pozicijas ir – kur tai taikytina – tik ėtinų 
nuostolių sumas galima pakoreguoti tik skolinan čios kredito įstaigos paskoloms ir 
indėliams.  
1.2. Pagrindiniai įskaitymo sandoriai, apimantys at pirkimo sandorius ir (arba) 
vertybini ų popierių arba biržos preki ų skolinimo arba skol inimosi sandorius ir 
(arba) kitus kapitalo ri nkos veikiamus sandorius 
5. Kredito įstaigoms, pagal šio priedo 3 dal į taikančioms išsam ųjį finansin ės 
užtikrinimo priemon ės metodą, gali būti pripažinti dvišali ų įskaitymo sandori ų 
sutarčių, apimančių atpirkimo sandorius ir (arba) vertybini ų popierių arba biržos 
prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius ir (arba) kitus kapitalo rinkos veikiamus 
sandorius su sandorio šalimi,  rezultatai. Nepažeidžiant  Direktyvos [93/6/EEB] II 
priedo, prisiimta užtikrinimo priemon ė ir pagal tokias sutartis pasiskolinti vertybiniai 
popieriai arba biržos prek ės pripažįstami, jei jie atitinka  7–11 punktuose aprašytus 
užtikrinimo priemon ėms taikomus reikalavimus. 
1.3. Užtikrinimo priemon ės 
6. Kai kredito įstaigos taikomas rizikos mažinimo metodas yra pagr įstas kredito įstaigos 
teise parduoti ar išlaikyti turt ą, tinkamumas priklauso nuo to, ar pagal rizik ą 
įvertintos pozicijos ir – kai taikytina – tik ėtinų nuostolių sumos apskai čiuojamos 
pagal 78–83 arba 84–89 straipsn ius. Tinkamumas dar priklaus o ir nuo to, ar taikomas 
paprastasis finansin ės užtikrinimo priemon ės metodas ar išsamusis finansin ės 
užtikrinimo priemon ės metodas pagal 3 dal į. Kalbant apie atpirkimo sandorius ir 
vertybinių popierių arba biržos preki ų skolinimo arba skolinimosi sandorius, 
LT 64   LT tinkamum ą taip pat lemia ir tai, ar sandoris yra įtrauktas į bankinę ar į prekybos 
knygą. 
1.3.1. Tinkamumas pagal visus b ūdus ir metodus 
7. Pagal visus b ūdus ir metodus šie finansiniai straipsniai gali b ūti pripažįstami tinkama 
užtikrinimo priemone: 
a) indėliai arba gryn ųjų pinigų atitikmens priemon ės skolinan čioje kredito 
įstaigoje; 
b) centrin ės valdžios arba centrini ų bankų išleisti skolos vertybiniai popieriai, jei 
tokiems vertybiniams popieriams I KVI ar eksporto kredito agent ūra suteikė 
kredito rizikos vertinim ą, kuris pripaž įstamas tinkamu 78–83 straipsni ų 
tikslams, ir jei kompetentinga institucija nustat ė, kad toks vertinimas sietinas su 
4 ar aukštesniu kredito kokyb ės žingsniu pagal centrin ės valdžios ir centrini ų 
bankų pozicijų rizikos vertinimo taisykles, nustatytas 78–83 straipsniuose; 
c) institucij ų išleisti skolos vertybiniai popieriai, jei tokiems vertybiniams 
popieriams reikalavimus atitinkanti IKVI suteik ė kredito rizikos vertinim ą, kurį 
kompetentinga institucija nustat ė sietinu su 3 ar aukštesniu kredito kokyb ės 
žingsniu pagal kredito įstaigų pozicijų rizikos vertinimo taisykles, nustatytas 
78–83 straipsniuose; 
d) kitų emitentų išleisti skolos vertybiniai pop ieriai, jei tokiems vertybiniams 
popieriams reikalavimus atitinkanti IKVI suteik ė kredito rizikos vertinim ą, kurį 
kompetentinga institucija nustat ė sietinu su 3 ar aukštesniu kredito kokyb ės 
žingsniu pagal įmonių pozicijų rizikos vertinimo taisykles, nustatytas 78–83 
straipsniuose; 
e) skolos vertybiniai popieriai, kuriems  reikalavimus atitinkanti IKVI suteik ė 
trumpalaik į kredito rizikos vertinim ą, kurį kompetentinga institucija nustat ė 
sietinu su 3 ar aukštesniu kredito kokyb ės žingsniu pagal trumpalaiki ų pozicijų 
rizikos vertinimo taisykles, nustatytas 78–83 straipsniuose; 
f) į pagrindin į indeksą įtrauktos akcijos arba konvertuojamos obligacijos; 
g) auksas. 
b papunktyje laikoma, kad centrin ės valdžios arba centrini ų bankų išleisti skolos 
vertybiniai popieriai apima: 
i) regionin ės valdžios arba vietos valdžios iš leistus skolos vert ybinius popierius, 
kurių pozicijos pagal VI pried ą traktuojamos kaip centrin ės valdžios, kurios 
jurisdikcijoje jos yra įsteigtos, pozicijos; 
ii) daugiašali ų plėtros bank ų išleistus skolos vertybinius popieri us, kuriems pagal 
78–83 straipsnius taikomas 0 % rizikos koeficientas; 
iii) tarptautini ų organizacij ų išleistus skolos vertybini us popierius, kurioms pagal 
78–83 straipsnius taikomas 0 % rizikos koeficientas. 
LT 65   LT c papunktyje laikoma, kad institucij ų išleisti skolos vert ybiniai popieriai apima: 
i) kitus regionin ės valdžios arba vietos valdžios  išleistus vertybinius popierius, 
kai jų pozicijos netraktuojamos pa gal 78–83 straipsnius kaip centrin ės valdžios, 
kurios jurisdikcijoje jos yra įsteigtos, pozicijos; 
ii) valstybinio sektoriaus subjekt ų išleistus skolos vert ybinius popierius, kuri ų 
pozicijos pagal 78–83 straipsnius traktuojamos kaip kredito įstaigų pozicijos; 
iii) kitus daugiašali ų plėtros bank ų išleistus skolos vertyb inius popierius, jei jiems 
pagal 78–83 straipsnius netaikom as 0 % rizikos koeficientas. 
8. Institucij ų išleisti skolos vertybiniai popieriai, kurie neturi reikalavimus atitinkan čios 
IKVI kredito rizikos vertinimo, gali b ūti pripažįstami tinkama užtikrinimo priemone, 
jei jie atitinka šiuos kriterijus: 
a) jie yra listinguojami pripažintose biržose; 
b) jie gali b ūti vertinami kaip pirmos eil ės skola; 
c) visos kitos įstaigos išleistos tos pa čios eilės reitinguotos emisijos, kurioms 
pripažinta IKVI suteik ė kredito rizikos vertinim ą, turi reikalavimus 
atitinkančios IKVI suteikt ą kredito rizikos vertinim ą, kurį kompetentinga 
institucija nustat ė sietinu su 3 ar aukštesniu kredito kokyb ės žingsniu pagal 
institucijų pozicijų arba trumpalaiki ų pozicijų rizikos vertinimo taisykles, 
nustatytas 78–83 straipsniuose; 
d) skolinan čioji kredito įstaiga neturi informacijos, kuri leist ų manyti, kad 
straipsniui tur ėtų būti suteikiamas mažesnis, ne i nurodyta c papunktyje, kredito 
rizikos vertinimas; 
e) kredito įstaiga kompetentingoms institucijoms gali įrodyti, kad priemon ės 
rinkos likvidumas yra pakankamas šiems tikslams. 
9. Kolektyvinio investavimo subjekt ų vienetai gali b ūti pripaž įstami tinkama 
užtikrinimo priemone, jei tenkinamos šios s ąlygos: 
a) jų kaina kasdien viešai kotiruojama; 
b) kolektyvinio investavimo subjektas investuoja tik į priemones, kurios 
pripažįstamos tinkamomis pagal 7 ir 8 punktus. 
Jei kolektyvinio investavimo subjektas taiko (a rba gali taikyti) išvestines priemones, 
kad apdraust ų leidžiamas investicijas, to subjekto vienetai gali b ūti pripažinti 
tinkamais. 
10. Kai 7 punkto b–e papunk čiuose išvardyti vertybiniai popieriai turi du reikalavimus 
atitinkančių IKVI kredito rizikos vertinimus, ta ikomas mažiau palankus vertinimas. 
Kai vertybiniai popieriai turi daugiau negu du re ikalavimus atitinkan čių IKVI kredito 
rizikos vertinimus, taikomi du patys palank iausi vertinimai. Je igu du palankiausi 
kredito rizikos vertinimai skiriasi , taikomas mažiau palankus iš j ų.  
LT 66   LT 1.3.2. Papildomos tinkamos priemon ės pagal išsam ųjį finansinės užtikrinimo priemon ės 
metodą 
11. Be 7–10 punktuose išvardyt ų užtikrinimo priemoni ų, kai kredito įstaigos taiko 
išsamųjį finansin ės užtikrinimo priemon ės metodą pagal 3 dal į, šie finansiniai 
straipsniai gali b ūti pripažįstami tinkama užtikrinimo priemone: 
a) akcijos arba konvertuojamos obligacijos, kurios ne įtrauktos į pagrindin į 
indeksą, tačiau kuriomis prekiaujama pripažintoje biržoje;  
b) kolektyvinio investavimo subjekt ų vienetai, jei tenkinamos šios s ąlygos: 
i) jų kaina kasdien viešai kotiruojama ir jei 
ii) kolektyvinio investavimo subjektas investuoja tik į priemones, pripaž įstamas 
tinkamomis pagal 7 ir 8 punktus, ir į šio punkto a pap unktyje išvardytus 
straipsnius. 
Jei kolektyvinio investavimo subjektas taiko (a rba gali taikyti) išvestines priemones, 
kad apdraust ų leidžiamas investicijas, to subjekto vienetai gali b ūti pripažinti 
tinkamais. 
1.3.3. Apskai čiavimams pagal 84–89 straipsnius tinkamos papildomos priemon ės 
12. Be pirmiau išvardyt ų užtikrinimo priemoni ų, 13–22 punkt ų nuostatos taikomos tada, 
kai kredito įstaiga pagal rizik ą įvertintas pozicijas ir tik ėtinų nuostoli ų sumas 
apskaičiuoja pagal 84–89 stra ipsniuose aprašyt ą metodą: 
a) įkeistas nekilnojamasis turtas 
13. Gyvenamosios paskirties nekilnojamas is turtas, kuriuo jo savininkas naudojasi, 
naudosis pats arba išnuomos, ir komercin ės paskirties nekilnojamasis turtas, t. y. 
biurai ir kitos komercin ės paskirties patalpos, gali b ūti pripažįstamas tinkama 
užtikrinimo priemone, jei tenkinamos šios s ąlygos: 
a) turto vert ė reikšmingai nepriklauso nuo įsipareigojan čiojo asmens kredito 
kokybės. Šiuo reikalavimu nesiekiama užkirs ti kelio situacijoms, kai tiek turto 
vertę, tiek skolininko įsipareigojim ų vykdym ą lemia vien tik 
makroekonominiai veiksniai; 
b) skolininko rizika reikšmingai neprikla uso nuo užtikrinamojo turto ar projekto 
veiklos rezultat ų, o labiau priklauso nuo skolininko geb ėjimo grąžinti skol ą iš 
kitų šaltinių. Taigi kredito gr ąžinimas reikšmingai nepriklauso nuo pinig ų 
srautų, kuriuos sugeneruoja turtas, naudoj amas kaip užtikrinimo priemon ė. 
14. Kredito įstaigos gali pripažinti tink ama užtikrinimo priemone įkeistas Suomijos 
gyvenamųjų namų statybos bendrovi ų, veikiančių pagal 1991 m. priimt ą Suomijos 
gyvenamųjų namų statybos bendrovi ų įstatymą ar vėliau priimtus lygiaver čius teisės 
aktus, akcijas, susijusias su gyvenamosios paskirties ne kilnojamuoju turtu, kuriame 
savininkas apsigyveno ar apsigyvens arba kur į jis išnuomojo, jei tenkinamos šios 
sąlygos. 
LT 67   LT 15. Kompetentingos institucijos taip pat gali leisti kredito įstaigoms pripažinti tinkama 
užtikrinimo priemone įkeistas Suomijos gyvenam ųjų namų statybos bendrovi ų, 
veikiančių pagal 1991 m. priimt ą Suomijos gyvenam ųjų namų statybos bendrovi ų 
įstatymą ar vėliau priimtus lygiaver čius teisės aktus, akcijas, susijusias su įkeičiant 
komercin ės paskirties nekilnojamuoju tu rtu, jei tenkinamos šios s ąlygos. 
16. Kompetentingos institucijos ga li atsisakyti reikalavimo kredito įstaigoms laikytis 13 
punkto b s ąlygos gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrintoms 
pozicijoms, kai tas turtas yra tos valstyb ės narės teritorijoje, jei kompetentingos 
institucijos turi įrodymų, kad tokio turto rinka yra gerai išvystyta, turi ilgalaikes 
tradicijas ir pasižymi  pakankamai mažu nuostoli ų lygiu, kad b ūtų galima pateisinti 
tokį veiksmą. Tai nedraudžia valstyb ės narės kompetentingoms institucijoms, kurios 
netaiko šio reikalavimo atsisakymo, prip ažinti tinkamu gyvenamosios paskirties 
nekilnojam ąjį turtą, kuris kitoje valstyb ėje pripažintas tinkamu pagal atsisakymo 
principą. Valstybės narės viešai atskleidžia, kaip jos taiko š į atsisakym ą. 
17. Valstybi ų narių kompetentingos institucijos gali atsisakyti reikalavimo j ų įstaigoms 
laikytis 13 punkto b s ąlygos komercin ės paskirties nekilnojamajam turtui, esan čiam 
tos valstyb ės narės teritorijoje, jei kompet entingos institucijos turi įrodymų, kad 
tokio turto rinka yra gerai išvystyta, turi ilgalaikes  tradicijas ir kad nuostoli ų, 
patiriamų dėl skolinimo, užtikrinto komercin ės paskirties nekilnoj amuoju turtu, lygis 
atitinka šias s ąlygas: 
a) nuostoliai iki 50 % rinkos vert ės (arba, jei taikytina, 60 % hipotekin ės vertės, 
jei pirmoji vert ė mažesnė už antrąją) bet kuriais nustatytais metais neviršija 0,3 
% komercin ės paskirties nekilnojam uoju turtu užtikrint ų negrąžintų paskolų 
sumos; 
b) bendrieji nuostoliai, patiriami iš skolinimo, užtikrinto komercin ės paskirties 
nekilnojamuoju turtu, bet kuriais nustatytais metais neviršija 0,5 % negr ąžintų 
paskolų sumos.  
18. Jeigu tam tikrais metais ne įvykdoma kuri nors iš ši ų sąlygų, šio traktavimo 
nebegalima taikyti tol, kol kitais metais nebus įvykdytos s ąlygos.  
19. Valstyb ės narės kompetentingos institucijos, kurios netaiko 17 punkte minimo 
atsisakymo, gali pripažinti tinkamu komercin ės paskirties nekilnojam ąjį turtą, kuris 
kitoje valstyb ėje pripažintas tinkamu pagal atsisakymo princip ą.  
b) Gautinos sumos 
20. Kompetentingos institucijos gali prip ažinti tinkamomis užtikrinimo priemon ėmis 
gautinas sumas, susijusias su komerciniu sandoriu arba sandoriais, kuri ų terminas 
nuo sandorio sudarymo pradžios yra ne daugiau kaip vieneri metai. Tinkamos 
gautinos sumos neapima gautin ų sumų, susijusių su pakeitimo vert ybiniais popieriais 
sandoriais, daliniu dalyvavi mu ar kredito išvestin ėmis priemon ėmis arba sumomis, 
kurias skolingos kontroliuojamos šalys. 
c) Kitos fizin ės užtikrinimo priemon ės 
21. Kompetentingos institucijos gali prip ažinti tinkamomis užtikrinimo priemon ėmis 
kitų, nei išvardyta 13–19 punktuose, tip ų fizinius objektus, jei laikomasi ši ų sąlygų:  
LT 68   LT a) egzistuoja užtikrinimo priemoni ų perleidimo naudingu ir ekonomiškai 
veiksmingu b ūdu likvidi rinka ir 
b) egzistuoja gerai nusistov ėjusios, viešai prieinamos užtikrinimo priemoni ų 
rinkos kainos. Įstaiga turi sugeb ėti įrodyti, kad n ėra jokių požymių, kad 
grynosios kainos, kurias ji gauna re alizavusi užtikrinimo priemon ę, reikšmingai 
skirtųsi nuo rinkos kain ų. 
d) Išperkamoji nuoma 
22. Remiantis 3 dalies 73 punkto nuostatomis, jei įvykdomi 2 dalies 11 punkte išd ėstyti 
reikalavimai, pozicijos, atsirandan čios iš sandori ų, kai kredito įstaiga nuomoja turt ą 
trečiajai šaliai, traktuojamos kaip paskolos, užtikrintos įkeistu atitinkamos tipo 
išnuomotu turtu.  
1.4. Kitas tiesioginis kredito užtikrinimas 
1.4.1. Ind ėliai arba gryn ųjų pinigų atitikmens priemon ės trečiosios šalies įstaigoje 
23. Tre čiosios šalies įstaigose pagal įkeitimo nenumatan čius susitarimus laikomi ir 
skolinančiai kredito įstaigai įkeisti indėliai arba gryn ųjų pinigų atitikmens priemon ės 
gali būti pripažįstami tinkamu kredito užtikrinimu.  
1.4.2. Gyvyb ės draudimo polisai, įkeisti skolinan čiai kredito įstaigai 
24. Skolinan čiai kredito įstaigai įkeisti gyvyb ės draudimo polisai gali b ūti pripažįstami 
tinkamu kredito užtikrinimu.  
1.4.3. Pagal pareikalavim ą atperkamos institucij ų priemonės 
25. Tre čiųjų šalių institucij ų išleistos priemon ės, kurios bus atperkamos pagal tos 
institucijos pareikalavim ą, gali būti pripažįstamos tinkamu kredito užtikrinimu. 
2. N ETIESIOGINIS KREDITO UŽTIKRINIMAS  
2.1. Užtikrinimo teik ėjų pripažinimas pagal visus metodus 
26. Šios šalys gali b ūti pripažįstamos tinkamomis netiesioginio užtikrinimo teik ėjomis: 
a) centrin ės valdžios ir centriniai bankai; 
b) regionin ė valdžia ir vietos valdžia; 
c) daugiašaliai pl ėtros bankai; 
d) tarptautin ės organizacijos, kai j ų pozicijoms suteikiamas 0 % rizikos 
koeficientas pagal 78–83 straipsnius; 
e) valstybinio sektoriaus s ubjektai, kai pretenzijas j ų atžvilgiu kompetentingos 
institucijos traktuoja kaip  pretenzijas institucijoms pagal 78–83 straipsnius; 
f) institucijos; 
LT 69   LT g) kitos įmonės, įskaitant kredito įstaigos patronuojan čią įmonę, dukterin ę įmonę 
ar susijusias įmones, kurios: 
i) turi pripažintos IKVI  kredito rizikos vertinim ą, kurį kompetentingos 
institucijos nustat ė sietinu su 2 ar aukštesniu kredito kokyb ės žingsniu pagal 
įmonių pozicijų rizikos vertinimo taisykles, nu statytas 78–83 straipsniuose; 
ii) kredito įstaigų, pagal rizik ą įvertintas pozicijas ir tik ėtinų nuostolių sumas 
skaičiuojančių pagal 84–89 straipsnius, atveju – neturi pripažintos IKVI kredito 
rizikos vertinimo ir jei reitinguojamos kaip pasižymin čios įsipareigojim ų 
neįvykdymo tikimybe, kuri lygiavert ė tikimybei, siejamai su IKVI pateiktu 
kredito rizikos vertinimu, kur į kompetentingos institucijos nustat ė sietinu su 2 
ar aukštesniu kredito kokyb ės žingsniu pagal įmonių pozicijų rizikos vertinimo 
taisykles, nustatytas  78–83 straipsniuose. 
27. Kai pagal rizik ą įvertintos pozicijos ir tik ėtinų nuostolių sumos apskai čiuojamos 
pagal 84–89 straipsnius, kad garantas b ūtų pripažintas tinkamu, jam turi b ūti 
nustatytas vidinis kredito įstaigos reitingas pagal VII priedo 4 dalies nuostatas.  
28. Taikydamos išlyg ą 26 punktui, valstyb ės narės taip pat gali pripažinti tinkamomis 
netiesioginio užtikrinimo teik ėjomis kitas finans ų įstaigas, kurioms įgaliojimus 
suteikia ir kurias priži ūri kompetentingos institucijo s, atsakingos už kredito įstaigų 
priežiūrą ir įgaliojimų suteikimą, laikantis prieži ūros reikalavim ų, lygiaver čių kredito 
įstaigoms taikomiems reikalavimams. 
3. K REDITO IŠVESTINI Ų PRIEMONI Ų TIPAI  
29. Toliau išvardijami kredito išvestini ų priemoni ų tipai ir priemon ės, kurios gali b ūti 
sudarytos iš toki ų kredito išvestini ų priemoni ų, arba pagal ekonomin į veiksmingum ą 
lygiavertės priemon ės gali būti pripažintos tinkamomis: 
a) kredito įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai; 
b) apsikeitimo gr ąžomis sandoriai; 
c) su kreditu susij ę vekseliai neviršijant j ų apsaugos pinigais dydžio. 
30. Kai kredito įstaiga įsigyja kredito užtikrinim ą apsikeitimo gr ąžomis sandorio keliu ir 
iš sandorio gautas gryn ąsias įmokas apskaito kaip gryn ąsias pajamas, ta čiau 
neapskaito turto vert ės sumažėjimo tarpusavio įskaitos b ūdu (sumažinant tikr ąją 
vertę arba pridedant prie rezerv ų), kredito užtikrinimas nepripaž įstamas.  
3.1. Vidaus apsidraudimo sandoriai 
31. Kai kredito įstaiga vykdo vidaus apsidraudimo sandor į naudodama kredito išvestines 
priemones, t. y. į prekybos knyg ą įtrauktomis kredito išvestin ėmis priemon ėmis 
apsaugo pozicijos kredito rizik ą bankinėje knygoje, kad užtikrinimas b ūtų pripažintas 
šio priedo tikslams, į prekybos knyg ą perkelta kredito rizi ka perleidžiama tre čiajai 
šaliai ar šalims. Tokiais atvejais, jei toks perk ėlimas atitinka šiame priede išd ėstytus 
kredito rizikos mažinimo pripažinimui ta ikomus reikalavimus, taikomos 3–6 dalyse 
LT 70   LT aprašytos pagal rizik ą įvertintų pozicijų ir tikėtinų nuostolių sumų, kai įsigyjamas 
netiesioginis kredito užtikrinimas, apskai čiavimo taisykl ės. 
LT 71   LT 2 dalis. Minimal ūs reikalavimai  
1. Kredito įstaiga turi įtikinti kompetentingas institucij as, kad ji turi tinkamus rizikos 
valdymo procesus, leidžian čius kontroliuoti rizik ą, kurią kredito įstaiga gali patirti 
taikydama kredito rizikos mažinimo praktik ą.  
2. Nepaisant taikom ų kredito rizikos mažinimo priemoni ų, į kurias buvo atsižvelgta 
skaičiuojant pagal rizik ą įvertintas pozicijas ir, jei tai taikytina, tik ėtinų nuostolių 
sumas, kredito įstaigos ir toliau atlieka visapusišk ą bazinės pozicijos kredito rizikos 
vertinimą ir kompetentingoms institucijoms gali įrodyti šio reikalavimo laikym ąsi. 
Atpirkimo sandori ų ir (arba) vertybini ų popierių arba biržos preki ų skolinimo arba 
skolinimosi sandori ų atveju tik šio punkto tikslams bazin ė pozicija laikoma lygia 
grynajai pozicijos sumai.  
1. T IESIOGINIS KREDITO UŽTIKRINIMAS  
1.1. Kiti balansiniai įskaitymo sandoriai (n eapimantys pagrindini ų įskaitymo 
sandorių, apiman čių atpirkimo sandorius ir (arba) vertybini ų popierių arba 
biržos preki ų skolinimo arba skolinimosi sando rius ir (arba) kitus kapitalo 
rinkos veikiamus sandorius) 
3. Kad kiti balansiniai įskaitymo sandoriai (neapimantys pagrindini ų įskaitymo 
sandorių, apimančių atpirkimo sandorius ir (arba) vertybini ų popierių arba biržos 
prekių skolinimo arba skolinimosi sandorius ir (arba) kitus kapitalo rinkos veikiamus 
sandorius) b ūtų pripažinti 90–93 straipsni ų tikslams, turi b ūti įvykdytos šios s ąlygos: 
a) jie turi b ūti gerai teisiškai pagr įsti ir teisiškai įgyvendinami pagal taikytinus 
įstatymus, įskaitant sandorio šalies nem okumo ar bankroto atvejais; 
b) kredito įstaiga turi tur ėti galimyb ę bet kuriuo metu nustatyti turt ą ir 
įsipareigojimus, kuriems taikoma įskaitymo sandori ų sutartis; 
c) kredito įstaiga turi steb ėti ir kontroliuoti rizik ą, susijusią su kredito užtikrinimo 
nutraukimu; 
d) kredito įstaiga turi steb ėti ir kontroliuoti vis ų susijusių pozicijų grynąją vertę. 
1.2. Pagrindiniai įskaitymo sandoriai, apimantys at pirkimo sandorius ir (arba) 
vertybini ų popierių arba biržos preki ų skolinimo arba skol inimosi sandorius ir 
(arba) kitus kapitalo ri nkos veikiamus sandorius 
4. Kad pagrindiniai įskaitymo sandoriai, apimantys atpirkimo sandorius ir (arba) 
vertybinių popierių arba biržos preki ų skolinimo arba skolinim osi sandorius ir (arba) 
kitus kapitalo rinkos veikiamus sandorius, b ūtų pripažinti 90–93 straipsni ų tikslams, 
jie: 
a) yra gerai teisiškai pagr įsti ir teisiškai įgyvendinami pagal taikytinus įstatymus, 
įskaitant sandorio šalies nem okumo ar bankroto atvejais; 
LT 72   LT b) įsipareigojim ų neįvykdymo atveju, įskaitant sandorio ša lies bankroto ar 
nemokumo atvejus, įsipareigojim ų nepažeidžian čiai šaliai suteikia teis ę 
nutraukti ir laiku užbaigti visus pagal sutart į numatytus sandorius; 
c) pagal pagrindin ę sutartį užbaigto sandorio atveju numatyti pajam ų ir nuostoli ų 
tarpusavio įskaitymą, kad viena šalis b ūtų skolinga kitai šaliai tik vien ą gryną 
sumą. 
5. Be to, yra įvykdyti 6 punkte išd ėstyti minimal ūs reikalavimai finansini ų užtikrinimo 
priemonių pripažinimui pagal išsam ųjį finansinės užtikrinimo priemon ės metodą. 
1.3. Finansin ės užtikrinimo priemon ės 
1.3.1. Minimal ūs reikalavimai finansini ų užtikrinimo priemoni ų pripažinimui pagal visus 
požiūrius ir metodus  
6. Kad finansin ės užtikrinimo priemon ės ir auksas b ūtų pripažinti, turi b ūti įvykdytos 
šios sąlygos: 
a) maža koreliacija; 
Įsipareigojan čiojo asmens kredito kokyb ė ir užtikrinimo priemon ės vertė negali tur ėti 
reikšmingos teigiamos koreliacijos.  
Įsipareigojan čiojo asmens arba bet kurio su juo susijusios grup ės vieneto išleisti 
vertybiniai popieriai netinkami. 
b) Teisinis tikrumas 
Kredito įstaigos įvykdo bet kuriuos sutartinius arba teis ės aktų nustatytus 
reikalavimus, taikomus susitarimams d ėl užtikrinimo priemoni ų, ir imasi vis ų 
reikiamų žingsnių, kad užtikrint ų susitarim ų dėl užtikrinimo priemoni ų įvykdymą, 
laikantis įstatymų, taikytinų jų interesams užtikrinimo priemoni ų atžvilgiu. 
Kredito įstaigos yra atlikusios pakankamai teisini ų patikrinim ų, kurie patvirtina toki ų 
susitarimų dėl užtikrinimo priemoni ų įvykdomum ą visose susijusiose jurisdikcijose. 
Prireikus jos pakartotin ai atlieka tokius patik rinimus, kad užtikrint ų įvykdomumo 
tęstinumą. 
c) Veiklai taikomi reikalavimai 
Susitarimai d ėl užtikrinimo priemoni ų tinkamai dokumentuojami, yra numatyta aiški 
ir patikima užtikrinimo priemon ės likvidavimo laiku proced ūra. 
Kredito įstaigos taiko patikimas ri zikos kontroliavimo proced ūras ir procesus iš 
užtikrinimo naudojimo atsirandan čiai rizikai kontroliuoti, įskaitant nepavykusio arba 
sumažėjusio kredito užtikrinimo rizik ą, vertinimo rizik ą, su kredito užtikrinimo 
nutraukimu susijusi ą riziką bei koncentracijos rizik ą, atsirandan čią dėl užtikrinimo 
naudojimo ir s ąveikos su bendruoju kredito įstaigos rizikos portfeliu. 
Kredito įstaiga turi dokumentuot ą politiką ir praktik ą pripažįstamų užtikrinimo 
priemonių tipų ir vertės atžvilgiu. 
LT 73   LT Kredito įstaigos apskai čiuoja užtikrinimo priemon ės rinkos vert ę ir atitinkamai 
perkainoja j ą ne rečiau kaip kart ą per šešis m ėnesius ir kai tik kredito įstaiga turi 
pagrindo tik ėti, kad jos rinkos vert ė reikšmingai sumaž ėjo.  
Kai užtikrinimo priemon ė yra trečiųjų šalių rankose, kredito įstaigos turi imtis 
pagrįstų žingsnių, siekdamos užtikrinti, kad tre čioji šalis t ą užtikrinimo priemon ę 
atskirtų nuo savo turto. 
1.3.2. Papildomi minimal ūs reikalavimai, taikomi finansini ų užtikrinimo priemoni ų 
pripažinimui pagal paprast ąjį finansinės užtikrinimo priemon ės metodą 
7. Be 6 punkte išd ėstytų reikalavim ų, kad finansin ė užtikrinimo priemon ė būtų 
pripažinta pagal paprast ąjį finansinės užtikrinimo priemon ės metodą, užtikrinimo 
terminas iki sandorio gali ojimo pabaigos turi b ūti bent jau tokios pa čios trukm ės kaip 
ir likęs pozicijos terminas. 
1.4. Minimal ūs reikalavimai įkeisto nekilnojamojo turto pripažinimui 
8. Kad įkeistas nekilnojamasis turtas b ūtų pripažintas, turi b ūti įvykdytos šios s ąlygos: 
a) Teisinis tikrumas 
Hipoteka arba įkeitimas yra teisiškai įvykdomi visose atitinkamose  jurisdikcijose ir 
yra tinkamai ir laiku pateikiami. Susitarimai numato galiojan čią kreditorinio 
reikalavimo pirmumo teis ę (t. y. yra įvykdyti visi teisiniai reikalavimai turto 
įkeitimui). Užtikrinimo sutartis ir j ą pagrindžiantis teisinis procesas kredito įstaigai 
suteikia galimyb ę per proting ą laikotarp į atgauti užtikrinimo vert ę. 
b) Turto ver čių stebėsena 
Turto vert ė stebima reguliariai, ne re čiau kaip kart ą kiekvienais metais. Steb ėsena 
atliekama dažniau, kai žymiai pasikei čia rinkos s ąlygos. Turto vertei steb ėti ir turtui, 
kurį reikia perkainoti, nustatyti gali b ūti taikomi statistiniai metodai. Kai informacija 
rodo, kad turto vert ė galėjo reikšmingai sumaž ėti palyginti su bendromis rinkos 
kainomis, turto vertinim ą atlieka nepriklausomas vertintojas. Kai paskolos vert ė 
viršija 3 milijonus eur ų arba 5 % kredito įstaigos nuosav ų lėšų, nepriklausomas 
vertintojas įvertina turt ą bent kart ą per trejus metus.  
Nepriklausomas vertintojas – tai asmuo, turintis reikiam ą kvalifikacij ą, sugebėjimus 
ir patirtį, kad gal ėtų atlikti vertinim ą, ir nepriklausomas nuo kredito sprendim ų 
proceso. 
c) Dokumentavimas 
Kredito įstaigos pripaž įstamo įkeisto gyvenamosios ir komercin ės paskirties 
nekilnojamojo turto tipai ir jos skolinimo politika šiais klausimais yra aiškiai 
dokumentuoti. 
d) Draudimas 
Kredito įstaigos turi proced ūras, kuriomis stebi, kad turtas, įkeistas kaip užtikrinimas, 
būtų tinkamai apdraustas žalos atvejais. 
LT 74   LT 1.5. Minimal ūs reikalavimai įkeistų gautinų sumų pripažinimui 
9. Įkeistos gautinos sumos pripaž įstamos, jei įvykdytos šios s ąlygos: 
a) Teisinis tikrumas 
i) Teisinis mechanizmas, kuriuo remiantis suteikiama užtikrinimo priemon ė, yra 
patikimas ir veiksmingas bei užtikrina, kad skolintojas turi aiškias teises į 
įplaukas.  
ii) Kredito įstaigos turi imtis vis ų žingsnių, kad įvykdytų vietos reikalavimus, 
taikomus kreditoriaus teis ėms į turtą, kurio įkeitimu užtikrinama prievol ė, 
įgyvendinamumui. Aukš čiausias prioritetas teikiamas skolintojo pretenzijoms į 
užtikrinimo priemon ę, atsižvelgiant į nacionalin ę nuožiūros teisę leisti, kad 
tokios pretenzijos b ūtų laikomos pirmenyb ę turinčių kreditori ų pretenzijomis, 
numatytomis įstatymų arba jų įgyvendinimo nuostatose. 
iii) Kredito įstaigos yra atlikusios pakankamai teisini ų patikrinim ų, kurie patvirtina 
tokių susitarim ų dėl užtikrinimo priemoni ų įvykdomum ą visose susijusiose 
jurisdikcijose. 
iv) Susitarimai d ėl užtikrinimo priemoni ų tinkamai dokumentuojami, yra numatyta 
aiški ir patikima užtikrinimo priemon ės atsiėmimo laiku proced ūra. Kredito 
įstaigų procedūros užtikrina, kad laikomasi vis ų sąlygų, kurios keliamos 
kliento įsipareigojim ų neįvykdymo paskelbimui ir užtikrinimo priemon ės 
savalaikiam atsi ėmimui. Skolininko finansini ų sunkum ų ar įsipareigojim ų 
neįvykdymo atveju kredito įstaiga gali teis ėtai parduoti ar pe rleisti gautinas 
sumas kitoms šalims be įsipareigojan čiųjų asmenų, kuriems priskiriamos 
gautinos sumos, sutikimo.  
b) Rizikos valdymas 
i) Kredito įstaiga privalo tur ėti pagrįstą procesą su gautinomis sumomis siejamai 
kredito rizikai nustatyti. Toks procesas, be kita ko, apima skolininko veiklos ir 
ūkio šakos bei klient ų, su kuriais skolininkas turi verslo ryši ų, tipų analizę. Kai 
kredito įstaiga pasitiki skolininku nustatant klient ų kredito rizik ą, kredito 
įstaiga turi perži ūrėti skolininko kreditavimo praktik ą, kad išsiaiškint ų jos 
tvirtumą ir patikimum ą.  
ii) Skirtumas tarp pozicijos sumos ir gautin ų sumų vertės turi būti nustatytas 
atsižvelgiant į visus lemiamus veiksnius, įskaitant išieškojimo s ąnaudas, 
koncentracij ą atskiro skolininko įkeistų gautinų sumų grupėje ir galim ą 
koncentracijos rizik ą visų kredito įstaigos pozicij ų, kurių neapima bendroji 
kredito įstaigos metodika, atžvilgiu. Kredito įstaiga turi užtikrinti gautinoms 
sumoms tinkam ą nenutrūkstamą stebėsenos proces ą. Stebima, kad b ūtų 
laikomasi kredito įstaigos bendr ųjų koncentracijos rib ų. Be to, reguliariai 
peržiūrima, kaip laikomasi pas kolos sutartyje numatyt ų sąlygų, aplinkosaugos 
apribojim ų ir kitų teisinių reikalavim ų. 
iii) Skolininko įkeistos gautinos sumos yr a diversifikuojamos ir n ėra per daug 
susijusios su skolininku. Esant reikšm ingai teigiamai koreliacijai, nustatant 
LT 75   LT skirtumą visai užtikrinimo priemoni ų grupei, atsižvelgiama į susijusios rizikos 
rūšis.  
iv) Iš su skolininku susijusi ų įmonių (įskaitant pavaldžias įmones ar darbuotojus) 
gautinos sumos nepripaž įstamos rizikos mažinimo priemon ėmis.  
v) Kredito įstaiga turi dokumentuot ą procesą gautinų sumų mokėjimui išieškoti 
kritinėse situacijose. Kredito įstaiga turi reikiamas s ąlygas išieškojimui, net jei 
ir ji paprastai pasitiki skolininku šiuo aspektu. 
1.6. Minimal ūs reikalavimai kit ų fizinių užtikrinimo priemoni ų pripažinimui  
10. Kitos fizin ės užtikrinimo priemon ės pripažįstamos, jei įvykdytos šios s ąlygos: 
a) Susitarimai d ėl užtikrinimo priemoni ų yra teisiškai įgyvendinami pagal 
taikytinus įstatymus ir suteikia kredito įstaigai galimyb ę per proting ą laikotarp į 
atgauti turto vert ę. 
b) Išskyrus tik 9 punkto a papunk čio ii įtraukoje pamin ėtas leidžiamas ankstesnes 
pretenzijas, leidžiamos tik pirmos kreditorinio reikalavimo pirmumo teis ės į 
užtikrinimo priemon ę arba užtikrinimo priemon ės įkeitimas. Taigi kredito 
įstaiga turi prioriteto teis ę visų kitų skolintoj ų atžvilgiu į pajamas iš realizuotos 
užtikrinimo priemon ės.  
c) Turto vert ė stebima reguliariai, ne re čiau kaip kart ą kiekvienais metais. 
Stebėseną reikia atlikti dažniau, kai žymiai pasikei čia rinkos s ąlygos.  
d) Į paskolos sutart į įtraukti išsam ūs užtikrinimo priemon ės aprašymai bei 
detalios perkainojimo atlikimo b ūdo ir dažnumo instrukcijos.  
e) Kredito įstaigos pripaž įstamų fizinių užtikrinimo priemoni ų tipai bei jos 
taikoma politika ir praktika sum ų, atitinkan čių kiekvieno tipo užtikrinimo 
priemones atsižvelgiant į pozicijos sum ą, atžvilgiu yra aiškiai dokumentuojama 
jos vidaus kredito politikoje ir proced ūrose, kurias galima patikrinti. 
f) Kredito įstaigos taikoma sandori ų struktūros kredito politika numato 
reikalavimus užtikrinimo priemon ėms atsižvelgiant į pozicijos sum ą, gebėjimą 
lengvai likviduoti užtikrinimo priemon ę, gebėjimą objektyviai nustatyti kain ą 
arba rinkos vert ę, dažnum ą, kokiu galima nesunkiai nustatyti vert ę (įskaitant 
specialisto vertinim ą), ir užtikrinimo priemon ės vertės nepastovum ą. 
g) Atliekant vertinim ą ir perkainojim ą, visapusiškai atsižvelgiama į bet kurį 
užtikrinimo priemon ės pablogėjimą ar nusid ėvėjimą. Atliekant vertinim ą ir 
perkainojim ą, ypatingas d ėmesys turi b ūti kreipiamas į laiko poveik į 
užtikrinimo priemon ėms, kurios kinta atsižvelgiant į tendencijas ir laik ą. 
h) Kredito įstaiga turi tur ėti teisę fiziškai tikrinti turt ą. Kredito įstaiga turi politik ą 
ir procedūras, kuriais įgyvendinama tokia jos teis ė atlikti fizin į patikrinim ą. 
i) Kredito įstaiga turi tur ėti proced ūras, leidžian čias stebėti, kad užtikrinimui 
naudojamas turtas yra tinkamai apdraustas žalos atvejais. 
LT 76   LT 1.7. Minimal ūs reikalavimai, kad nuomos pozicijas b ūtų galima laikyti 
užtikrintomis 
11. Iš nuomos sandori ų atsirandan čios pozicijos laikomos užtikrintomis atitinkamu 
įkeistu išnuomotu turtu, jei įvykdytos šios s ąlygos: 
a) įvykdomos 8 arba 10 punkte – atitinkamai pagal situacij ą – išdėstytos 
išnuomoto turto pripažinimo užtikrinimo priemone s ąlygos; 
b) nuomotojas patikimai valdo rizik ą, susijusi ą su turto vieta, panaudojimu, 
amžiumi ir planuojamu sen ėjimu; 
c) yra tvirtas teisinis pagrindas, nustatantis skolintojo teis ėtą nuosavyb ės teisę į 
turtą ir gebėjimą laiku pasinaudoti savo, kaip savininko, teis ėmis; 
d) skirtumas tarp fizinio turto vieneto nusid ėvėjimo normos ir nuomos įmokų 
amortizacijos normos neturi b ūti toks didelis, kad pernelyg padidint ų 
išnuomotam turtui priskiriam ą kredito rizikos maž ėjimą. 
1.8. Minimal ūs reikalavimai kito tiesioginio k redito užtikrinimo pripažinimui  
1.8.1. Ind ėliai arba gryn ųjų pinigų atitikmens priemon ės trečiosios šalies įstaigose 
12. 1 dalies 23 punkte minimas užtikrinimas traktu ojamas taip, kaip aprašyta 3 dalies 80 
punkte, jei įvykdytos šios s ąlygos: 
a) skolininko pretenzija tre čiosios šalies institucijai yra atvirai įkeista arba 
perleista skolinan čiajai kredito įstaigai; 
b) trečiosios šalies institucijai yra pranešta apie įkeitimą arba perleidim ą; 
c) gavusi pranešim ą, trečiosios šalies institucija gali mok ėti įmokas tik 
skolinančiajai kredito įstaigai arba kitoms šalims, gavusi skolinan čiosios 
kredito įstaigos sutikim ą. 
d) Įkeitimas arba perleidimas yra bes ąlyginis ir neatšaukiamas. 
1.8.2. Gyvyb ės draudimo polisai, įkeisti skolinan čiajai kredito įstaigai 
13. Skolinan čiajai kredito įstaigai įkeisti gyvyb ės draudimo polisai pripaž įstami, jei 
įvykdytos šios s ąlygos: 
a) įmonė, teikianti gyvyb ės draudimo paslaugas, gali b ūti pripažinta tinkama 
netiesioginio užtikrinimo teik ėja pagal 1 dalies 26 punkt ą; 
b) gyvyb ės draudimo polisas yra atvirai įkeistas arba perleistas skolinan čiajai 
kredito įstaigai; 
c) įmonei, teikian čiai gyvyb ės draudimo paslaugas, yra pranešta apie įkeitimą 
arba perleidim ą, ir todėl be skolinan čiosios kredito įstaigos sutikimo ji negali 
atšaukti sutarties arba mok ėti pagal sutart į mokėtinų sumų; 
d) polisas turi tur ėti nurodyt ą išperkam ąją sumą, kurios negalima sumažinti; 
LT 77   LT e) skolininkui nevykdant įsipareigojim ų, skolinan čioji kredito įstaiga turi tur ėti 
teisę atšaukti polis ą ir laiku gauti išperkam ąją sumą; 
f) skolinan čiajai kredito įstaigai pranešama apie bet kuriuos atvejus, kai poliso 
turėtojas nemoka įmokų pagal polis ą; 
g) kredito užtikrinimas turi b ūti numatytas visam paskolos terminui; 
h) įkeitimas turi b ūti teisiškai įgyvendinamas visose atiti nkamose jurisdikcijose. 
2. N ETIESIOGINIS KREDITO UŽTIKRINIMAS IR SU KREDITU SUSIJ Ę VEKSELIAI  
2.1. Bendri reikalavimai garant ijoms ir kredito išvestin ėms priemon ėms 
14. Remiantis 16 punktu, kredito užtikrinima s, kylantis iš garantijos arba kredito 
išvestinės priemon ės, pripažįstamas, jei įvykdytos šios s ąlygos: 
a) kredito užtikrinimas yra tiesioginis;  
b) kredito užtikrinimo apimtis yra aiškiai apibr ėžta ir negin čijama; 
c) kredito užtikrinimo sutartyje n ėra nė vienos s ąlygos, kurios įvykdymo 
skolintojas negal ėtų tiesiogiai kon troliuoti, kuri: 
i) užtikrinimo teik ėjui leistų vienašališkai at šaukti užtikrinim ą; 
ii) padidint ų galiojan čią užtikrinimo savikain ą dėl užtikrintos pozicijos 
mažėjančios kredito kokyb ės; 
iii) galėtų trukdyti užtikrinimo teik ėjui būti įsipareigojusiam laiku išmok ėti 
išmoką, jei pradinis įsipareigojantysis asmuo laiku nesumoka bet kuri ų 
mokėtinų įmokų; arba 
iv) galėtų leisti, kad užtikrinimo teik ėjas sumažint ų kredito užtikrinimo termin ą. 
d) Ji turi b ūti teisiškai įgyvendinama visose atitinkamose jurisdikcijose. 
2.1.1. Veiklai taikomi reikalavimai 
15. Kredito įstaiga įtikina priži ūrinčią institucij ą, kad ji turi sistemas, leidžian čias valdyti 
galimą rizikos, atsirandan čios dėl kredito įstaigos naudojam ų garantijų ar kredito 
išvestinių priemoni ų, koncentracij ą. Kredito įstaiga turi sugeb ėti pademonstruoti, 
kaip jos garantij ų ar kredito išvestini ų priemoni ų naudojimo strategija yra susijusi su 
jos bendrojo rizikos portfelio valdymu.  
2.2. Aukš čiausiosios valdžios ir kitos valstybinio sektoriaus sandorio šalies 
garantijos 
16. Kai pozicij ą užtikrina garantija, kuri pa ti yra garantuota centrin ės valdžios arba 
centrinio banko, regionin ės ar vietos valdžios, kai pretenzijos j ų atžvilgiu 
traktuojamos kaip pretenzijos aukš čiausiajai valdžiai, kurios jurisdikcijoje jie yra 
įsteigti pagal 78–83 straipsnius, daugiašalio pl ėtros banko, kuriam taikomas 0 % 
LT 78   LT rizikos koeficientas pagal 78–83 straipsnius, ar ba valstybinio sektoriaus subjekto, kai 
pretenzijos jo atžvilgiu traktuojamos kaip pretenzijos kredito įstaigoms pagal 78–83 
straipsnius, pozicija gali b ūti laikoma užtikrinta to subjek to suteikta garantija su 
sąlyga, kad įvykdytos šios s ąlygos: 
a) garantijos garantija apima visus pr etenzijos kredito rizikos elementus; 
b) ir bazin ė garantija, ir garantijos garantija  atitinka 14, 15 ir 17 punktuose 
išdėstytus reikalavimus garantijoms, išs kyrus tai, kad garantijos garantija n ėra 
tiesioginė; 
c) kompetentingai institucijai įrodyta, kad draudimas yra patikimas ir kad n ėra 
jokių ankstesni ų laikotarpi ų įrodymų, kad garantijos garantijos draudimo suma 
yra mažesn ė už lygiavert ę to subjekto tiesiogin ės garantijos sum ą. 
2.3. Papildomi reikalavimai garantijoms 
17. Garantija pripaž įstama, jei įvykdytos ir šios s ąlygos: 
a) tam tikro nustaty to sandorio šalies įsipareigojim ų neįvykdymo arba 
nemokėjimo atveju skolinan čioji kredito įstaiga turi teis ę atitinkamu laiku 
reikalauti, kad garantas sumok ėtų bet kurias sumas, mok ėtinas pagal pretenzij ą, 
kuriai suteiktas užtikrinimas. Neatsižvelgiant į tai, ar garantas sumok ėjo, 
skolinančioji kredito įstaiga turi teis ę pirmiausia reikalauti, kad 
įsipareigojantysis asmuo įvykdytų savo įsipareigojimus. 
b) Garantija yra aiškiai dokum entuotas garanto prisiimtas įsipareigojimas.  
c) Remiantis kitu sakiniu, garantija apima vis ų mokėjimų, kuriuos 
įsipareigojantysis asmuo turi sumok ėti ryšium su pretenzija, r ūšis. Kai į 
garantiją neįtraukiami tam tikri mok ėjimų tipai, pripažinta garantijos vert ė 
koreguojama, kad atspind ėtų užtikrinimo priemon ės sumos limit ą.  
18. Jei garantijos teikiamos pagal abipusi ų garantijų schemas, kurias šiam tikslui 
pripažįsta kompetentinga institucija, arba jei tokias garant ijas arba toki ų garantijų 
garantijas suteikia 16 punkte minimi subjekta i, a papunktyje minimi reikalavimai gali 
būti laikomi įvykdytais, kai tenkinama kuri nors iš ši ų sąlygų: 
a) kompetentingos institucijos yra įsitikinusios, kad skolinan čioji kredito įstaiga 
turi teisę laiku gauti išankstin į mokėjimą iš garanto, apskai čiuotą taip, kad 
atspindėtų patikimą ekonomini ų nuostolių sumos įvertį, įskaitant nuostolius, 
kurie atsiranda d ėl palūkanų ar kitų įmokų, kurias skolininkas yra įsipareigoj ęs 
mokėti, nemok ėjimo, kai tik ėtina, kad tokius nuostolius gali patirti 
skolinančioji kredito įstaiga, proporcingai garantijos draudimo sumai; 
b) kitais atžvilgiais kompe tentingos inst itucijos yra įsitikinusios garantijos 
teikiama apsauga nuostoli ų atvejais, įskaitant nuostolius, atsirandan čius dėl 
palūkanų ar kitų įmokų, kurias skolininkas yra įsipareigoj ęs mokėti, 
nemokėjimo.  
LT 79   LT 2.4. Papildomi reikalavimai kredito išvestin ėms priemon ėms 
19. Kredito išvestin ės priemon ės pripažįstamos, jei įvykdytos šios s ąlygos: 
a) remiantis b papunk čiu, kredito įvykiai, nurodyti kaip  kredito išvestin ė 
priemonė, apima bent jau tokius atvejus: 
i) nesugeb ėjimas sumok ėti sumų, mokėtinų pagal tokio nesugeb ėjimo metu 
galiojančių bazinių pozicijų sąlygas (numatant lengvatin į laikotarp į, kuris 
beveik lygus arba trumpesnis už bazin ės pozicijos lengvatin į laikotarp į); ir 
ii) įsipareigojan čiojo asmens bankrutavimas, nemokumas ar negal ėjimas sumok ėti 
savo skol ų ar jo veiklos sutrikimai arba raštiškas prisipažinimas, kad jis iš 
esmės negali sumok ėti savo skol ų, kai jos tampa mok ėtinos, ir panaš ūs įvykiai; 
iii) bazin ės pozicijos restrukt ūrizavimas, apimantis pagrindin ės sumos, pal ūkanų 
arba įmokų dovanojim ą ar atidėjimą kredito nuostolio atveju (t. y. pelno 
(nuostolio) ataskaitoje nurodytos vert ės koregavimo ar panašaus debeto 
atveju).  
b) Kai kredito įvykiai, nurodyti kaip kredito išvestin ė priemonė, neapima bazin ės 
pozicijos restrukt ūrizavimo, kaip aprašyta a papunk čio trečiojoje įtraukoje, 
kredito užtikrinimas vis tiek gali b ūti pripažintas sumažinus jo vert ę, kaip 
nurodyta 3 dalies 84 punkte.  
c) Jei kredito išvestin ės priemon ės numato atsiskaitym ą pinigais, nuostoli ų 
patikimumui vertinti yra numatytas pa tikimas vertinimo procesas. Aiškiai 
nurodomas laikotarpis, per kur į galima gauti bazin ės pozicijos vertinimus po 
kredito įvykio.  
d) Jei atsiskaitymui reikalaujama, kad b ūtų numatytos užtikrinimo pirk ėjo teisės ir 
galimybės perleisti bazin ę poziciją užtikrinimo teik ėjui, bazin ės pozicijos 
sąlygos numato, kad negalima nepagr įstai sulaikyti jokio tokiam perleidimui 
reikiamo sutikimo.  
e) Aiškiai nurodoma šali ų, atsaking ų už nustatym ą, ar įvyko kredito įvykis, 
tapatybė. Šis nustatymas n ėra vien tik užtikrinimo pardav ėjo atsakomyb ė. 
Užtikrinimo pirk ėjas turi teis ę (galimyb ę) informuoti užtikrinimo teik ėją apie 
kredito įvykio atsiradim ą. 
20. Kredito išvestin ės priemon ės atveju nesutapimas tarp bazin ės pozicijos ir referentin ės 
pozicijos (t. y. įsipareigojimo, naudojamo nustatyti atsiskaitymo vert ę pinigais arba 
perduodam ą įsipareigojim ą) arba tarp bazin ės pozicijos ir įsipareigojimo, naudojamo 
nustatyti, ar įvyko kredito įvykis, leistinas tik tada, jei įvykdomos šios s ąlygos: 
a) referentin ė pozicija arba įsipareigojimas, naudojamas nustatyti, ar įvyko 
kredito įvykis – ži ūrint pagal situacij ą – vertinami vienodai ( pari passu ) arba 
žemiau nei bazin ė pozicija; 
b) bazin ės pozicijos ir referentin ės pozicijos arba įsipareigojimo, naudojamo 
nustatyti, ar įvyko kredito įvykis – ži ūrint pagal situacij ą – įsipareigojantysis 
asmuo yra tas pats (t. y. tas pats juridinis asmuo), taip pat yra numatyti teisiškai 
LT 80   LT įgyvendinami sutarties straipsniai, numatantys kryžminio ne įvykdymo arba 
pagreitinimo atvejus.  
LT 81   LT 3 dalis. Kredito rizikos mažinimo poveikio apskai čiavimas  
1. Vadovaujantis 4–6 dalimis, kai tenkinamos 1 ir 2 dali ų nuostatos, pagal rizik ą 
įvertintų pozicijų apskaičiavimas pagal 1 poskirsnio 78–83 straipsnius ir pagal rizik ą 
įvertintų pozicijų ir tikėtinų nuostolių sumų apskaičiavimas pagal 84–89 straipsnius 
gali būti pakeistas pagal šios dalies nuostatas. 
2. Pinigai, vertybiniai popieriai ar biržos prek ės, įsigyti, pasiskolinti arba gauti pagal 
atpirkimo sandor į arba pagal vertybini ų popierių arba biržos preki ų skolinimo arba 
skolinimosi sandorius, laikomi užtikrinimo priemon ėmis.  
1. T IESIOGINIS KREDITO UŽTIKRINIMAS  
1.1. Su kreditu susij ę vekseliai 
3. Investicijos į skolinan čios kredito įstaigos išleistus su kreditu susijusius vekselius 
gali būti laikomos pinigin ėmis užtikrinimo priemon ėmis. 
1.2. Balansiniai įskaitymo sandoriai 
4. Paskolos ir ind ėliai skolinan čioje kredito įstaigoje, kuriems taikomi balansiniai 
įskaitymo sandoriai, turi b ūti laikomi pinigin ėmis užtikrinimo priemon ėmis. 
1.3. Pagrindiniai įskaitymo sandoriai, apimantys at pirkimo sandorius ir (arba) 
vertybini ų popierių arba biržos preki ų skolinimo arba skol inimosi sandorius ir 
(arba) kitus kapitalo ri nkos veikiamus sandorius 
1.3.1. Visiškai koreguotos pozicijos vert ės apskaičiavimas 
a) Taikant „standartini ų“ nepastovumo korekcij ų arba „sav ų įverčių“ nepastovumo 
korekcijų metodus, 
5. remiantis 12–22 punktais, apskai čiuojant visiškai koreguot ą pozicijos vert ę (E*) 
pozicijoms, kurioms taikoma atitinkama pagrindinio įskaitymo sandorio sutartis, 
apimanti atpirkimo sandorius ir (arba) vertybini ų popierių arba biržos preki ų 
skolinimo arba skolinimosi sandorius ir (arba) kitus kapita lo rinkos veikiamus 
sandorius, taikytinos nepastovumo korekcijos apskai čiuojamos remiantis toliau 
išdėstytu būdu taikant arba standartini ų nepastovumo korekcij ų, arba sav ų įverčių 
nepastovumo korekcij ų metodus, kaip aprašoma 35–60 punktuose išsamiajam 
finansinės užtikrinimo priemon ės metodui. Taikant sav ų įverčių metodą, galioja tos 
pačios sąlygos ir reikalavimai kaip ir pagal išsam ųjį finansin ės užtikrinimo 
priemonės metodą. 
6. Kiekvienam vertybini ų popierių tipui grynoji pozicija apskai čiuojama iš to tipo 
paskolintų, parduot ų arba pagal pagrindin į įskaitymo sandor į pateiktų vertybini ų 
popierių bendrosios vert ės atimant vis ą to tipo vertybini ų popierių, paskolint ų, 
įsigytų ar gautų pagal sutart į, vertę. 
7. 6 punkte vertybini ų popierių tipas – tai vertybiniai popieria i, kuriuos išleido tas pats 
emitentas, kuri ų emisijos datos yra tokios pa čios, kurių terminai yra tokie patys, 
LT 82   LT kuriems taikomi tie patys terminai ir s ąlygos bei kuriems taikomas tas pats 
likvidavimo laikotarpis, kaip nurodyta 35–60 punktuose. 
8. Grynoji pozicija bet kuria va liuta, išskyrus pagrindinio įskaitymo sandorio 
atsiskaitymo valiut ą, apskaičiuojama iš visos ta valiuta išreikštos paskolint ų, 
parduotų ar pagal pagrindin į įskaitymo sandor į perleistų vertybini ų popierių 
bendrosios vert ės, prie jos prid ėjus ta valiuta išreikšt ą paskolint ą arba pagal sutart į 
perduotą sumą, atimant visos ta valiuta išreikštos vertybini ų popierių, pasiskolint ų, 
įsigytų ar pagal sutart į gautų, vertės ir ta valiuta išreikštos  pasiskolintos arba pagal 
sutartį gautos sumos sum ą. 
9. Tam tikro tipo vertybiniams popieriams arba pinig ų pozicijai tinkama nepastovumo 
korekcija taikoma teigiamai arba neigiamai to tipo vertybini ų popierių grynajai 
pozicijai. 
10. Užsienio valiutos kurso rizikos (fx) nepastovumo korekcija taikoma grynajai 
teigiamai arba neigiamai pozicijai kie kviena valiuta, išsk yrus pagrindinio įskaitymo 
sandorio atsiskaitymo valiut ą. 
11. E* apskai čiuojamas pagal ši ą formulę: 
E* = max {0, [( ∑(E) - ∑(C)) + ∑(|grynoji pozicija kiekvi eno tipo vertybiniams 
popieriams| x H sec) + + (∑|Efx| x Hfx)]} 
Kai pagal rizik ą įvertintos pozicijos apskai čiuojamos pagal 78–83 straipsnius, E yra 
pozicijos vert ė kiekvienai atskirai pozicijai pagal sutart į, kuri būtų taikoma nesant 
kredito užtikrinimo. 
Kai pagal rizik ą įvertintos pozicijos ir tik ėtinų nuostolių sumos apskai čiuojamos 
pagal 84–89 straipsnius, E yra pozicijos vert ė kiekvienai atskirai pozicijai pagal 
sutartį, kuri būtų taikoma nesant kredito užtikrinimo. 
C yra pasiskolint ų, įsigytų arba gaut ų vertybini ų popierių arba biržos preki ų vertė 
arba kiekvienos tokios pozi cijos atžvilgiu pasiskolint ų ar gautų pinigų suma. 
∑(E) – tai vis ų E pagal sutart į suma. 
∑(C) – tai vis ų C pagal sutart į suma. 
Efx yra grynoji (teigiama arba neigiama) poz icija tam tikra valiuta , išskyrus sandorio 
sutarties atsiskaitymo valiut ą, kaip apskai čiuojama pagal 8 punkt ą. 
Hsec yra nepastovumo korekcija, taikytina tam tikro tipo vertybiniams popieriams. 
Hfx yra užsienio valiutos kur so nepastovumo korekcija. 
E* yra visiškai koreguota pozicijos vert ė. 
b) Taikant vidaus modeli ų metodą 
12. Kaip alternatyv ą standartini ų nepastovumo korekcij ų metodui arba sav ų įverčių 
nepastovumo korekcij ų metodui, apskai čiuojant visiškai koreguot ą pozicijos vert ę 
(E*), atsirandan čią taikant atitinkam ą pagrindinio įskaitymo sandorio sutart į, 
LT 83   LT apimančią atpirkimo sandorius ir (arba) vertybini ų popierių arba biržos preki ų 
skolinimo arba skolinimosi sandorius ir (arba) kitus kapita lo rinkos veikiamus 
sandorius, išskyrus išves tinius sandorius, kredito įstaigoms gali b ūti leidžiama taikyti 
vidaus modeli ų metodus, kurie atsižvelgia į koreliacijos tarp vertybini ų popierių 
pozicijų, kurioms taikytina pagrindinio įskaitymo sandorio sutartis, poveik į bei į 
susijusių priemoni ų likvidum ą. Šiame metode taikomi vidaus modeliai pateikia 
galimo neužtikrintos pozicijos vert ės pokyčio įvertį (∑E - ∑C). 
13. Kredito įstaiga gali pasirinkti taikyti vidaus modeli ų metodą neatsižvelgiant į tai, kurį 
kredito rizikos metod ą ji pasirinko: standartizuot ą metodą ar vidaus reitingais 
pagrįstą (IRB Foundation Approach) metod ą. Tačiau jei kredito įstaiga ketina taikyti 
vidaus modeli ų metodą, ji turi j į taikyti visoms sandorio šalims ir vertybiniams 
popieriams, išskyrus nereikšmingus portfe lius, kuomet ji gali ta ikyti standartini ų 
nepastovumo korekcij ų metodą arba sav ų įverčių nepastovumo korekcij ų metodą, 
kaip aprašoma 5–11 punktuose. 
14. Vidaus modeli ų metodą gali taikyti tos kredito įstaigos, kurios pagal Direktyvos 
[93/6/EEB] V pried ą yra gavusios vidaus rizikos  valdymo modelio pripažinim ą. 
15. Kredito įstaigos, kurios n ėra gavusios prieži ūrinio pripažinimo, leidžian čio taikyti 
tokį modelį pagal Direktyv ą 93/6/EEB, gali kreiptis į kompetentingas institucijas, 
kad šiuose punktuose išd ėstytiems tikslams gaut ų vidaus rizikos vertinimo modelio 
pripažinim ą. 
16. Pripažinimas suteikiamas tik tada , kai kompetentinga institucija yra įsitikinusi, kad 
kredito įstaigos rizikos valdymo sistema, skirta valdyti rizik ą, atsirandan čią dėl 
pagrindini ų įskaitymo sandori ų, yra konceptualiai patikima ir įgyvendinama 
principingai bei kad laikomasi ypa č šių kokybės standart ų: 
a) vidaus rizikos vertinimo m odelis, taikomas galimam sandori ų kainos 
nepastovumui apskai čiuoti, yra glaudžiai integruotas į kredito įstaigos 
kasdienio rizikos valdymo proces ą ir naudojamas kaip pagrindas kredito 
įstaigos vadovybei teikti informacij ą apie rizikos pozicijas; 
b) kredito įstaigoje veikia rizikos kontrol ės skyrius, kuris yra nepriklausomas nuo 
verslu užsiiman čių skyrių ir atsiskaito tiesiogiai vadovybei. Skyrius turi b ūti 
atsakingas už įstaigos rizikos valdymo sistemos k ūrimą ir įgyvendinim ą. Jis 
kasdien rengia ir analizuoja ataskaitas apie rizikos vertinimo modelio rezultatus 
ir atitinkamas priemones, taikytinas atsižvelgiant į pozicijos apribojimus; 
c) rizikos kontrol ės skyriaus kasdien parengtas ataskaitas perži ūri atitinkamo 
rango vadovyb ė, turinti pakankamai įgaliojimų sumažinti prisiimtas pozicijas 
arba bendr ą rizikos pozicij ą; 
d) kredito įstaigos rizikos kontrol ės skyriuje yra pakankamai darbuotoj ų, 
kvalifikuot ų taikyti sud ėtingus modelius; 
e) kredito įstaiga yra nusta čiusi proced ūras stebėti ir užtikrinti, kad b ūtų laikomasi 
dokumentuose išd ėstytos vidaus politikos ir kontrol ės procedūrų, susijusių su 
bendruoju rizikos vertinimo sistemos veikimu; 
LT 84   LT f) kredito įstaigos modeliai turi pakankamo tikslumo vertinant rizik ą įrodymų, 
kuriuos galima pademonstr uoti atliekant jos rezultat ų grįžtamąjį patikrinim ą 
naudojant mažiausiai vieneri ų metų duomenis; 
g) kredito įstaiga dažnai vykdo griežt ą testavimo nepalankiausiomis s ąlygomis 
programą. Vadovyb ė peržiūri tokių tikrinimų rezultatus ir atsižvelgia į juos 
nustatydama politik ą ir apribojimus; 
h) kredito įstaiga privalo atlikti nepriklausom ą savo rizikos vertinimo sistemos 
patikrinim ą, kaip reguliaraus vida us audito proceso dal į. Šio patikrinimo metu 
turi būti tikrinama verslu užsiiman čių skyrių ir nepriklausomo rizikos kontrol ės 
skyriaus veikla; 
i) ne re čiau kaip kart ą per metus kredito įstaiga privalo pati krinti savo rizikos 
valdymo sistem ą.  
17. Galimam vert ės pokyčiui apskai čiuoti taikomi toliau išvardyti minimal ūs standartai: 
a) bent kart ą per dieną apskaičiuojamas galimas vert ės pokytis; 
b) 99 % kvantilis, vienpusis pa sikliautinasis  intervalas; 
c) 5 dien ų lygiavertis likvidavimo laikotarpi s, išskyrus kitus nei atpirkimo 
sandorius ir (arba) vertybini ų popierių arba biržos preki ų skolinimo arba 
skolinimosi sandorius ir (arba) kitus su  kapitalo rinka susijusius sandorius, 
kuomet taikomas 10 dien ų lygiavertis likvida vimo laikotarpis; 
d) ne mažiau kaip vieneri ų metų duomen ų efektyvus steb ėjimo laikotarpis, 
išskyrus tuos atvejus, kai gali b ūti taikomas trumpesnis steb ėjimo laikotarpis 
dėl labai išaugusio kain ų svyravimo; 
e) trijų mėnesių duomenų grupės patikslinimai. 
18. Kompetentingos institucijos reikalauja, ka d vidaus rizikos vert inimo modelis apimt ų 
pakankamai rizikos veiksni ų, kad būtų galima atsižvelgti į visas reikšmingas kainos 
rizikos rūšis. 
19. Kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigoms naudoti empirines 
koreliacijas tarp rizikos kategorij ų ir jų viduje, jeigu jos įsitikina, kad įstaigos 
koreliacij ų skaičiavimo sistema yra patikima ir nuosekliai įgyvendinama. 
20. Reikalaujama, kad vidaus modeli ų metodą taikanti kredito įstaiga atlikt ų modelio 
rezultatų grįžtamąjį patikrinim ą, taikydama kasmet nustatom ų 20 sandorio šali ų imtį. 
Tarp šių sandorio šali ų turi būti 10 didžiausi ųjų, kaip nurodo kredito įstaiga pagal 
savą pozicijų vertinimo metod ą, ir dar 10 kit ų, atsitiktinai parinkt ų šalių. Kiekvienai 
dienai ir kiekvienai sa ndorio šaliai kredito įstaiga tur ėtų palyginti faktinius sandorio 
šalies pozicijos vert ės pokyčius vienos dienos perspektyvoje su pozicijos vert ės 
pokyčio įverčiu, apskai čiuotu pagal ankstesn ės darbo dienos pabaigos duomenis 
taikant vidaus modeli ų metodą. Išimtis nustatoma kiekvienam steb ėjimui, kai faktinis 
pozicijos pokytis viršija vidaus modeli ų įvertį. Atsižvelgiant į skaičių išimčių, 
nustatytų dvidešimties (20) sandorio šali ų stebėjimuose per paskutines 250 darbo 
LT 85   LT dienų (apimančias 5 000 steb ėjimų), vidaus modelio rezultat ų įvertis padidinamas 
taikant 1 lentel ėje nurodyt ą daugiklį.  
1 lentelė 
Zona Išimčių skaičius Daugiklis 
Pilkoji zona  0-99  1 
  100-119  1.13 
  120-139  1.17 
Geltonoji zona  140-159  1.22 
  160-179  1.25 
  180-199  1.28 
Raudonoji zona  200 ar 
daugiau  1.33 
 
Grįžtamojo patikrinimo dalis  yra tai, kad kredito įstaiga turi patvirtinti, jog išimtys 
nėra sukoncentruotos jos poz icijose vienos ar keli ų sandorio šali ų atžvilgiu.  
21. Visiškai koreguota pozicijos vert ė (E*) kredito įstaigoms, taikan čioms vidaus 
modelių metodą, apskaičiuojama pagal toki ą formulę: 
E* = max {0, [( ∑E - ∑C) + (vidaus modeli ų metodo rezultato įvertis x atitinkamas 
daugiklis)]}. 
Kai pagal rizik ą įvertintos pozicijos apskai čiuojamos pagal 1 poskirsnio 78–83 
straipsnius, E yra pozicijos vert ė kiekvienai atskirai pozicijai pagal sutart į, kuri būtų 
taikoma nesant kredito užtikrinimo. 
Kai pagal rizik ą įvertintos pozicijos ir tik ėtinų nuostolių sumos apskai čiuojamos 
pagal 84–89 straipsnius, E yra pozicijos vert ė kiekvienai atskirai pozicijai pagal 
sutartį, kuri būtų taikoma nesant kredito užtikrinimo. 
C yra pasiskolint ų, įsigytų arba gaut ų vertybini ų popierių dabartinė rinkos vert ė arba 
kiekvienos tokios pozicijos atžvilgiu pasiskolint ų ar gautų pinigų suma. 
∑(E) – tai vis ų E pagal sutart į suma. 
∑(C) – tai vis ų C pagal sutart į suma. 
22. Apskai čiuodamos kapitalo reikalavimus pagal vidaus modelius, kredito įstaigos taiko 
ankstesnės darbo dienos modelio rezultatus. 
1.3.2. Pagal rizik ą įvertintų pozicijų ir tikėtinų nuostolių sumų apskaičiavimas atpirkimo 
sandoriams ir (arba) vertybini ų popierių arba biržos preki ų skolinimo arba 
LT 86   LT skolinimosi sandoriams ir (arba) kitiems kapitalo rinkos ve ikiamiems sandoriams 
pagal pagrindinio įskaitymo sandori ų sutartis 
Standartizuotas metodas 
23. Pagal 5–22 punktus apskai čiuojama E* imama kaip sandorio šalies pozicijos vert ė, 
kai pozicija atsiranda iš sandori ų, kuriems taikomos pagrindini ų įskaitymo sandori ų 
sutartys 80 straipsnio prasme.  
Vidaus reitingais pagr įstas metodas 
24. Pagal 5–22 punktus apskai čiuojama E* imama kaip sandorio šalies pozicijos vert ė, 
kai pozicija atsiranda iš sandori ų, kuriems taikomos pagrindini ų įskaitymo sandori ų 
sutartys VII priedo prasme.  
1.4. Finansin ės užtikrinimo priemon ės 
1.4.1. Paprastasis finansin ės užtikrinimo priemon ės metodas 
25. Paprast ąjį finansinės užtikrinimo priemon ės metodą galima taikyti tik tada, kai pagal 
riziką įvertintos pozicijos apskai čiuojamos pagal 78–83 straipsnius. Kredito įstaiga 
negali taikyti ir paprastojo finansin ės užtikrinimo priemon ės metodo, ir išsamiojo 
finansinės užtikrinimo priemon ės metodo. 
Vertinimas 
26. Pagal š į metodą pripažintai finansinei užtikr inimo priemonei priskiriama vert ė, lygi 
jos rinkos vertei, kaip nust atyta pagal 2 dalies 6 punkt ą. 
Pagal rizik ą įvertintų pozicijų apskaičiavimas 
27. Pretenzij ų dalims, užtikrintoms pripažintos užtikrinimo priemon ės rinkos verte, 
taikomas toks rizikos koeficientas, koks b ūtų taikomas pagal 78–83 straipsnius, jei 
skolintojas tur ėtų tiesiogin ę poziciją užtikrinimo priemon ės atžvilgiu. Užtikrintai 
daliai taikomas rizikos koeficientas yra m ažiausiai 20 %, išskyr us kaip nurodyta 28–
30 punktuose. Likusiai pozicijos daliai skiria mas toks rizikos koeficientas, koks b ūtų 
taikomas neužtikrintai pozi cijai sandorio šalie s atžvilgiu pagal 78–83 straipsnius.  
Atpirkimo sandoriai ir vertybini ų popierių skolinimo arba skolinimosi sandoriai 
28. Jei pozicija atsiranda iš 59 ir 60 pun ktuose išvardytus kriterijus atitinkan čių sandorių, 
jos užtikrintai daliai taikomas 0 % ri zikos koeficientas. Jei sandorio šalis n ėra 
pagrindinis rinkos dalyvis, tai komas 10 % rizikos koeficientas. 
Nebiržiniai (OTC) išve stiniai sandoriai, kuri ų rinkos vert ė vertinama kasdien 
29. Atsižvelgiant į užtikrinimo laipsn į, 0 % rizikos koeficientas taikomas pozicij ų 
vertėms, nustatomoms pagal III pried ą išvestinėms priemon ėms, išvardytoms IV 
priede ir, jei kasdien atliekamas rinkos vert ės vertinimas, užtikrintoms pinigais arba 
grynųjų pinigų atitikmens priemon ėmis, jei n ėra valiutų nesutapim ų. Atsižvelgiant į 
užtikrinimo laipsn į, 10 % rizikos koeficientas taikomas toki ų sandorių pozicijų 
vertėms, užtikrintoms centrin ės valdžios ar centrini ų bankų išleistais skolos 
LT 87   LT vertybiniais popieriais, kur iems pagal 78–83 straipsniu s taikomas 0 % rizikos 
koeficientas. Šiame punkte laikoma, kad „centrin ės valdžios ar centrini ų bankų 
išleisti skolos vertybin iai popieriai“ apima:  
a) regionin ės valdžios arba vietos valdžios iš leistus skolos vert ybinius popierius, 
kurių pozicijos pagal 78–83 straipsnius traktuoj amos kaip centrin ės valdžios, 
kurios jurisdikcijoje jos yra įsteigtos, pozicijos;  
b) daugiašali ų plėtros bank ų išleistus skolos vertybinius popieri us, kuriems pagal 
78–83 straipsnius taikomas 0 % rizikos koeficientas; 
c) tarptautini ų organizacij ų išleistus skolos vertybin ius popierius, kuriems pagal 
78–83 straipsnius priskiriamas 0 % rizikos koeficientas. 
Kiti sandoriai 
30. 0 % rizikos koeficientas gali b ūti taikomas tada, kai pozicijos vert ė ir užtikrinimo 
priemonė yra nurodytos ta pa čia valiuta ir jei: 
a) arba užtikrinimo priemon ė yra indėlis arba pinig ų atitikmens priemon ės, arba 
b) užtikrinimo priemon ė yra centrin ės valdžios ar centrini ų bankų išleisti skolos 
vertybiniai popieriai, kuriems paga l 78–83 straipsnius galima taikyti 0 % 
rizikos koeficient ą, ir jei jos rinkos vert ė buvo diskontuota 20 %. 
Šiame punkte laikoma, kad centrin ės valdžios arba centrini ų bankų išleisti skolos 
vertybiniai popieriai apima ankstesn ėje antrašt ėje nurodytus skolos vertybinius 
popierius. 
1.4.2. Išsamusis finansin ės užtikrinimo priemon ės metodas 
31. Vertinant finansin ę užtikrinimo priemon ę išsamiojo finansin ės užtikrinimo 
priemonės metodo tikslams, „nepastovumo korekcija“ taikoma užtikrinimo 
priemonės rinkos vertei, kaip toliau nurodyta 35–60 punktuose, siekia nt atsižvelgti į 
kainos nepastovum ą. 
32. Atsižvelgiant į valiutų nesutapim ų traktavim ą nebiržini ų (OTC) išvestini ų sandorių 
atveju, kaip aprašyta 33 punkte, kai užtikrinimo priemon ė išreikšta valiuta, kuri 
skiriasi nuo bazin ės pozicijos valiutos, valiutos nepastovum ą atspindinti korekcija 
pridedama prie nepastovumo korekcijos, atitinkan čios užtikrinimo priemon ę, kaip 
nurodyta 35–60 punktuose.  
33. Nebiržini ų (OTC) išvestini ų sandorių, kuriuos apima įskaitymo sandori ų sutartys, 
kurias pripaž įsta kompetentingos institu cijos pagal III pried ą, atveju valiutos 
nepastovum ą atspindinti nepastovumo korekcija taikoma tada, kai yra nesutapimas 
tarp užtikrinimo priemon ės valiutos ir atsiskaitymo valiut ų. Net tais atvejais, kai 
sandoriuose, kuriuos apima įskaitymo sandori ų sutartys, naudojamos kelios valiutos, 
taikoma tik viena nepastovumo korekcija. 
a) Koreguot ų verčių apskaičiavimas 
LT 88   LT 34. Visiems sandoriams, išskyrus sandorius, kuriems taikomos pripažintos pagrindini ų 
įskaitymo sandori ų sutartys (o tada taikomos 5–24 punkt ų nuostatos), užtikrinimo 
priemonės, į kurią turi būti atsižvelgta, pagal nepastovum ą pakoreguota vert ė 
apskaičiuojama toliau nurodytu b ūdu: 
CVA = C x (1-H C-HFX). 
Pozicijos, į kurią turi būti atsižvelgta, pagal nepastovum ą pakoreguota vert ė 
apskaičiuojama taip: 
EVA = E x (1+H E), o nebiržini ų (OTC) išvestini ų sandorių atveju E VA = E. 
Visiškai koreguota pozicijos vert ė, atsižvelgiant tiek į užtikrinimo priemon ės 
nepastovum ą, tiek į rizikos mažinimo poveik į, apskaičiuojama taip: 
E* = max {0, [E VA - CVAM]}, 
kai 
E yra pozicijos vert ė, kuri būtų nustatoma pagal 78–83 straipsnius arba pagal 84–89 
straipsnius – atsižvelgiant į situaciją – jei pozicija neb ūtų užtikrinta. 
EVA yra pagal nepastovum ą pakoreguota pozicija. 
CVA yra pagal nepastovum ą pakoreguota užtikrinimo priemon ės vertė. 
CVAM ir C VA toliau koreguojamos atsižvelgiant į bet kuriuos termin ų nesutapimus 
laikantis 4 dalies nuostat ų. 
HE yra nepastovumo korekcija, atitinkanti pozicij ą (E), kaip apskai čiuojama pagal 
35–60 punktus. 
HC yra nepastovumo korekcija, atitinkanti pozicij ą, kaip apskai čiuojama pagal 35–60 
punktus. 
HFX yra nepastovumo korekcija d ėl valiutų nesutapimo, apskai čiuojama pagal 35–60 
punktus. 
E* yra visiškai koreguota pozicijos vert ė atsižvelgiant tiek į užtikrinimo priemon ės 
nepastovum ą, tiek į rizikos mažinimo poveik į. 
b) Taikytin ų nepastovumo korekcij ų apskaičiavimas 
35. Nepastovumo korekcijos gali b ūti apskai čiuojamos dviem b ūdais: standartini ų 
nepastovumo korekcij ų metodu arba sav ų įverčių nepastovumo korekcij ų metodu 
(„savų įverčių“ metodu). 
36. Kredito įstaiga gali pasirinkti taikyti standartini ų nepastovumo korekcij ų metodą arba 
savų įverčių nepastovumo korekcij ų metodą neatsižvelgiant į tai, ar pagal rizik ą 
įvertintoms pozicijoms apskai čiuoti ji pasirinko 78–83 straipsnius ar 84–89 
straipsnius. Ta čiau jei kredito įstaigos siekia taikyti sav ų įverčių metodą, jos turi j į 
taikyti visam priemoni ų tipų diapazonui, išskyrus nereik šmingus portfelius, kuomet 
jos gali taikyti standartini ų nepastovumo korekcij ų metodą. 
LT 89   LT Kai užtikrinimo priemon ę sudaro kelios pripažin tos užtikrinimo priemon ės, 
nepastovumo korekcija lygi ∑=
ii iHa H
, kur a i yra i-tosios užtikrinimo priemon ės 
santykis su užtikrinimo priemoni ų visuma, o H i yra tai užtikrinimo priemonei 
taikoma nepastovumo korekcija. 
i) Standartin ės nepastovumo korekcijos  
37. Nepastovumo korekcijos, ta ikytinos pagal standartini ų nepastovumo korekcij ų 
metodą (remiantis prielaida, kad kasdien atli ekamas perkainojimas) yra tokios, kaip 
nustatyta 2–5 lentel ėse.  
NEPASTOVUMO KOREKCIJOS 
2 lentelė 
Kredito 
kokybės 
žingsnis, su 
kuriuo 
siejamas 
skolos 
vertybinio 
popieriaus 
kredito 
rizikos 
vertinimas Termina
s iki 
sandorio 
galiojim
o 
pabaigos  1 dalies 7 punkto b papunktyje 
išvardytų emitent ų išleistų 
skolos vertybini ų popieri ų 
nepastovumo korekcijos 1 dalies 7 punkto c ir d papunk čiuose 
išvardytų emitent ų išleistų skolos 
vertybinių popieri ų nepastovumo 
korekcijos 
  20 
dienų 
likvida
vimo 
laikotar
pis (%) 10 dienų 
likvidavi
mo 
laikotarp
is (%) 5 dienų 
likvidavi
mo 
laikotarp
is (%) 20 dien ų 
likvidavim
o 
laikotarpis 
(%) 10 dienų 
likvidavi
mo 
laikotarpi
s (%) 5 dien ų 
likvidavim
o 
laikotarpis 
(%) 
1 ≤ 1 
metai 0.707 0.5 0.354 1.414 1 0.707 
 >1 ≤ 5 
metai 2.828 2 1.414 5.657 4 2.828 
 > 5 
metai 5.657 4 2.828 11.314 8 5.657 
2-3 ≤ 1 
metai 1.414 1 0.707 2.828 2 1.414 
 >1 ≤ 5 
metai 4.243 3 2.121 8.485 6 4.243 
 > 5 8.485 6 4.243 16.971 12 8.485 
LT 90   LT metai 
4 ≤ 1 
metai 21.213 15 10.607 Netaikoma Netaikom
a Netaikoma 
 >1 ≤ 5 
metai 21.213 15 10.607 Netaikoma Netaikom
a Netaikoma 
 > 5 
metai 21.213 15 10.607 Netaikoma Netaikom
a Netaikoma 
3 lentelė 
Kredito 
kokybės 
žingsnis, su 
kuriuo 
siejamas 
trumpalaikio 
skolos 
vertybinio 
popieriaus 
kredito 
rizikos 
vertinimas 1 dalies 7 punkto b papunktyje išvardyt ų 
emitentų išleistų skolos vertybini ų 
popierių nepastovumo korekcijos su 
trumpalaikiais kredito rizikos 
vertinimais 1 dalies 7 punkto c ir d papunk čiuose 
išvardytų emitent ų išleistų skolos 
vertybinių popieri ų nepastovumo 
korekcijos su trumpalaikiais kredito 
rizikos vertinimais 
 
 20 dien ų 
likvidavimo 
laikotarpis 
(%) 10 dien ų 
likvidavimo 
laikotarpis 
(%) 5 dien ų 
likvidavimo 
laikotarpis 
(%) 20 dien ų 
likvidavimo 
laikotarpis 
(%) 10 dien ų 
likvidavimo 
laikotarpis 
(%) 5 dien ų 
likvidavimo 
laikotarpis 
(%) 
1 0.707 0.5 0.354 1.414 1 0.707 
2-3 1.414 1 0.707 2.828 2 1.414 
4 lentelė 
Kiti užtikrinimo priemoni ų ar pozicij ų tipai 
 20 dien ų 
likvidavimo 
laikotarpis (%) 10 dien ų 
likvidavimo 
laikotarpis (%) 5 dien ų 
likvidavimo 
laikotarpis (%) 
Pagrindinio indekso akcijos, 
pagrindinio indekso 
konvertuojamos obligacijos 21.213 15 10.607 
LT 91   LT Kitos akcijos ar konvertuojamos 
obligacijos, listinguojamos 
pripažintose biržose 35.355 25 17.678 
Pinigai 0 0 0 
Auksas 21.213 15 10.607 
5 lentelė 
Nepastovumo korekcija esant valiut ų nesutapimui 
20 dien ų likvidavimo 
laikotarpis (%) 20 dien ų likvidavimo 
laikotarpis (%) 5 dien ų likvidavimo 
laikotarpis (%) 
11.314 8 5.657 
38. Užtikrintiems skolinimo sa ndoriams taikomas 20 darbo dien ų likvidavimo 
laikotarpis. Atpirkimo sandoriams (išskyrus  kai tokie sandoriai apima biržos preki ų 
arba garantuot ų teisių, susijusių su nuosavyb ės teise į biržos prekes, perleidim ą) ir 
vertybinių popierių skolinimo arba skolinimosi sandoriams taikomas 5 darbo dien ų 
likvidavimo laikotarpis. Kitiems kapitalo rinkos veikiamiems sandoriams taikomas 
10 darbo dien ų likvidavimo laikotarpis. 
39. 2–5 lentel ėse ir 40–42 punktuose kredito kokyb ės žingsnis, su kuriuo siejamas skolos 
vertybinio popieriaus kredito rizikos vertinim as, yra toks kredito kokyb ės žingsnis, 
su kuriuo kompetentingos institucijos sieja išorin į kredito rizikos vertinim ą pagal 78–
83 straipsnius. Šiems tikslams taip  pat taikomas 1 dalies 10 punktas. 
40. Reikalavim ų neatitinkantiems vertybiniams  popieriams, paskolintiems ar 
parduotiems pagal atpirkim o sandorius arba vertybini ų popierių skolinimo arba 
skolinimosi sandorius, nepastovumo korekcija yra tokia pati kaip ir nepagrindinio 
indekso akcijoms, listinguojamoms pripažintose biržose. 
41. Reikalavimus atitinkantiems kolektyvinio investavimo subjekt ų vienetams 
nepastovumo korekcija yra didžiausia  nepastovumo korekcija, kuri b ūtų taikoma, 
atsižvelgiant į sandorio likvidavimo laikotarp į, kaip nurodyta 38 punkte, bet kuriam 
turtui, į kurį fondas turi teis ę investuoti. 
42. Institucij ų išleistiems nereitinguotiems s kolos vertybiniams popieriams, 
atitinkantiems 1 dalies 8 punkte išd ėstytus tinkamumo krite rijus, nepastovumo 
korekcijos yra tokios pa t kaip ir institucij ų ar įmonių ar išleistiems vertybiniams 
popieriams, turintiems išorin į kredito rizikos vertinim ą, siejamą su 2 ar 3 kredito 
kokybės žingsniais. 
ii) Savi nepastovumo korekcij ų įverčiai 
LT 92   LT 43. Kompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms, atitinkan čioms 48–57 punktuose 
išdėstytus reikalavimus, taiky ti savus nepastovumo korekcij ų įverčius apskai čiuojant 
užtikrinimo priemon ėms ir pozicijoms taikytinas  nepastovumo korekcijas.  
44. Kai skolos vertybiniai popieriai turi pripažintos IKVI kredito rizikos vertinim ą, kuris 
yra lygiavertis investiciniam reitingui arba geresnis, kompetentingos institucijos gali 
leisti kredito įstaigoms nepastovumo įvertį skaičiuoti kiekvienai vertybini ų popierių 
kategorijai.  
45. Nustatydamos atitinkamas kategorijas, kredito įstaigos atsižvelgia į vertybini ų 
popierių emitento tip ą, vertybini ų popierių išorinį kredito rizikos vertinim ą, jų 
terminą iki sandorio galiojimo pabaigos ir j ų modifikuot ą trukmę. Nepastovumo 
įverčiai turi būti reprezentatyv ūs vertybini ų popierių, kredito įstaigos priskirt ų tam 
tikrai kategorijai, įverčiai. 
46. Skolos vertybiniams popieriams, kurie turi pripažintos I KVI kredito rizikos 
vertinimą, kuris yra lygiavertis mažesniam i nvesticiniam reitingui, ir kitoms 
reikalavimus atitinkan čioms užtikrinimo priemon ėms nepastovumo korekcijos 
skaičiuojamos kiekvienam straipsniui individualiai. 
47. Sav ų įverčių metodą taikančios kredito įstaigos turi įvertinti užtikrinimo priemoni ų 
arba užsienio valiut ų kursų nesutapim ų nepastovum ą, neatsižvelgdamos į bet kurias 
koreliacijas tarp neužtikrintos pozicijos, užtikrinimo priemon ės ir (arba) keitimo 
kursų.  
Kiekybiniai kriterijai 
48. Apskai čiuojant nepastovumo korekcijas, ta ikomas 99-to kvantilio vienpusis 
pasikliautinasis intervalas. 
49. Likvidavimo laikotarpis užtikrintiems  skolinimo sandoriams yra 20 darbo dien ų; 
atpirkimo sandoriams, išskyrus kai to kie sandoriai apima biržos preki ų arba 
garantuot ų teisių, susijusi ų su nuosavyb ės teise į biržos prekes, perleidim ą, ir 
vertybinių popierių skolinimo arba skolinimosi sandoriams – 5 darbo dienos; o 
kitiems kapitalo rinkos veikiamiems sandoriams – 10 darbo dien ų.  
50. Atitinkamam sandorio tipui kredito įstaigos gali naudoti nepastovumo korekcijas, 
apskaičiuotas pagal ilgesnius arba trumpesniu s likvidavimo laikotarpius, pailgintus 
arba sutrumpintus pagal 49 punkte nurodyt ą likvidavimo laikotarp į, taikant laiko 
kvadratin ės šaknies formul ę: 
N M N M TTH H /= 
kur T M yra atitinkamas likvidavimo laikotarpis;H M yra nepastovumo korekcija esant 
atitinkamam likvidavimo laikotarpiui; 
HN yra nepastovumo korekcija, pagr įsta likvidavimo laikotarpiu T N. 
51. Kredito įstaigos atsižvelgia į mažos vert ės turto nelikvidum ą. Likvidavimo 
laikotarpis padidinamas tais  atvejais, kai yra abejoni ų dėl užtikrinimo priemon ės 
likvidumo. Jos taip pat nustato atvejus, kai ankstesni ų laikotarpi ų duomenys gali 
LT 93   LT sumenkinti galim ą nepastovum ą, pavyzdžiui, nustatyta bazin ė valiuta. Tokie atvejai 
sprendžiami pasitelkiant nepalankiausi ų sąlygų scenarijų. 
52. Apskai čiuojant nepastovumo korekcij ą, duomen ų stebėjimo laikotarpis (imties 
periodas) yra bent vieneri metai. Kredito įstaigoms, kurios taiko koeficient ų schemą 
arba kitus metodus duomen ų stebėjimo laikotarpiui, faktinis steb ėjimo laikotarpis yra 
mažiausiai vieneri metai (t. y. atskir ų stebėjimų vidutinis svertinis atsilikimas laike 
yra ne mažiau kaip 6 m ėnesiai). Kompetentingos institucij os gali taip pat reikalauti, 
kad kredito įstaiga savo nepastovumo korekcijas apskai čiuotų taikydama trumpesn į 
duomenų stebėjimo laikotarp į, jeigu – kompetenting ų institucij ų nuomone – tai 
galima pateisinti d ėl labai išaugusio kain ų svyravimo. 
53. Kredito įstaigos savo duomen ų rinkinius atnaujina ne re čiau kaip kas trys m ėnesiai ir 
taip pat juos naujai įvertina, kai tik rinkos kainos patiria reikšming ų pokyčių. Tai 
reiškia, kad nepastovumo korekcijos apskai čiuojamos bent kart ą kas trys m ėnesiai.  
Kokybiniai kriterijai 
54. Nepastovumo įverčiai naudojami kasdieniame kredito įstaigos rizikos valdymo 
procese, įskaitant su jo s vidaus pozicij ų ribomis susijusius aspektus. 
55. Jei kasdieniame kredito įstaigos rizikos valdymo procese tam tikram konkre čiam 
sandoriui taikomas likvidavimo laikotarpis yra ilgesnis, nei nustatyta šioje dalyje, 
kredito įstaigos nepastovumo korekcijos atit inkamai padidinamos pagal 50 punkte 
nurodytą laiko kvadratin ės šaknies formul ę. 
56. Kredito įstaiga yra nusta čiusi proced ūras, skirtas steb ėti ir užtikrinti, kad b ūtų 
laikomasi dokumentuose išd ėstytos vidaus po litikos ir kontrol ės procedūrų, susijusių 
su jos nepastovumo korekcij ų vertinimo sistemos veikimu ir toki ų įverčių 
integravimu į jos rizikos valdymo proces ą.  
57. Kaip kredito įstaigos vidaus audito proceso dalis, reguliariai atliekamas 
nepriklausomas kredito įstaigos nepastovumo korekcij ų vertinimo sistemos 
patikrinimas. Visos nepastovumo korekcij ų vertinimo ir ši ų korekcijų integravimo į 
kredito įstaigos rizikos valdymo proces ą sistemos patikrinimas atliekamas bent kart ą 
per metus ir konkre čiai analizuoja bent jau šiuos aspektus:  
a) įvertintų nepastovumo korekcij ų integravimas į kasdienį rizikos valdym ą; 
b) nepastovumo korekcij ų vertinimo proceso reikšming ų pokyčių pripažinimas 
galiojančiais; 
c) duomen ų šaltinių, naudojam ų nepastovumo korekcij ų vertinimo sistem ų darbe, 
nuoseklumo, pateikimo laiku ir patikimumo, taip pat toki ų duomenų šaltinių 
nepriklausomumo patikrinimas; 
d) nepastovumo prielaid ų tikslumas ir tinkamumas. 
iii) Nepastovumo korekcij ų padidinimas  
58. 37–42 punktuose nurodytos nepastovumo korekcijos – tai nepastovumo korekcijos, 
taikytinos tada, jei kasdien atliekamas perkainojimas. Analogiškai, kai kredito įstaiga 
LT 94   LT taiko savus nepastovumo korekcij ų įverčius pagal 43–57 punktus, šie pirmiausia turi 
būti apskaičiuoti kasdienio perkainojimo pagri ndu. Jei perkainojimas atliekamas 
rečiau kaip kart ą per dien ą, taikomos didesn ės nepastovumo korekcijos. Šie 
apskaičiuojami padidinant kasdienes perkaino jimo nepastovumo korekcijas, taikant 
šią „laiko kvadratin ės šaknies“ formul ę: 
MM R
MTT N HH)1 (−+=
 
kai 
H yra taikytina nepastovumo korekcija; 
HM nepastovumo korekcija, kai perkainojimas atliekamas kasdien; 
NR yra faktinis darbo dien ų skaičius tarp perkainojim ų; 
TM yra tam tikro sandorio tipo likvidavimo laikotarpis. 
iv) 0 % nepastovumo korekcijos taikymo s ąlygos  
59. Atpirkimo sandoriams ir vertybini ų popierių skolinimo arba skolinimosi sandoriams, 
kai kredito įstaiga taiko standartini ų nepastovumo korekcij ų metodą arba sav ų 
įverčių dydžių metodą ir kai yra įvykdytos toliau a–h papunk čiuose išd ėstytos 
sąlygos, kompetentingos instituc ijos gali leisti kredito įstaigoms netaikyti pagal 35–
58 punktus apskai čiuotų nepastovumo korekcij ų, o vietoj j ų taikyti 0 % nepastovumo 
korekciją. Ši pasirinkimo teis ė nesuteikiama kredito įstaigoms, taikan čioms 12–22 
punktuose aprašyt ą vidaus modeli ų metodą. 
a) ir pozicija, ir užtikrinimo priemon ė yra 1 dalies 7 punkto b papunk čiui 
priskiriami pinigai arba vertybiniai popieriai; 
b) ir pozicija, ir užtikrinimo priemon ė nurodytos ta pa čia valiuta;  
c) arba sandorio terminas yra ne daugi au kaip viena diena, arba kasdien 
įvertinamos ir pozicijos, ir užtikrinimo priemon ės rinkos vert ės ar kasdien 
pakoreguojama j ų marža; 
d) laikoma, kad laikotarpis tarp paskutinio įvertinimo rinkos vert e, kol sandorio 
šalis nesugeb ėjo pakoreguoti maržos, ir užtikrinimo priemon ės likvidavimo yra 
ne daugiau kaip keturios darbo dienos; 
e) už sandor į atsiskaitoma pagal tam sa ndorio tipui pasitvirtinusi ą atsiskaitymo 
sistemą; 
f) sutarties dokumentai yra standartin iai dokumentai, rinkoje taikomi atpirkimo 
sandoriams arba vertybini ų popierių skolinimo arba skolinimosi sandoriams 
tais vertybiniais popieriais; 
g) sandoris reglamentuojamas dokumentai s, kuriuose nurodoma, kad, sandorio 
šaliai neįvykdžius įsipareigojimo pateikti pinigus ar vertybinius popierius arba 
LT 95   LT suteikti marž ą arba kitais įsipareigojim ų neįvykdymo atvejais sandoris 
nedelsiant nutraukiamas; 
h) kompetentingos inst itucijos sandorio šal į laiko „pagrindin e rinkos dalyve". 
Pagrindiniais rinkos dalyviais gali b ūti šie subjektai: 
– 1 dalies 7 punkto b papunktyje išvardyti subjektai, kai j ų pozicijoms pagal 78–
83 straipsnius suteikiamas 0 % rizikos koeficientas; 
– institucijos; 
– kitos finans ų įmonės (įskaitant draudimo bendroves), kai j ų pozicijoms pagal 
78–83 straipsnius suteikiamas 20 % rizikos koeficientas, arba kurios – jei tai 
kredito įstaigos, pagal rizik ą įvertintas pozicijas ir tik ėtinų nuostolių sumas 
skaičiuojančios pagal 83–89 straipsnius – netu ri pripažintos IKVI kredito 
rizikos vertinimo ir jei reitinguojamos kaip pasižymin čios įsipareigojim ų 
neįvykdymo tikimybe, kuri lygiavert ė tikimybei, siejamai su IKVI pateiktu 
kredito rizikos vertinimu, kur į kompetentingos institucijos nustat ė sietinu su 2 
ar aukštesniu kredito kokyb ės žingsniu pagal įmonių pozicijų rizikos vertinimo 
taisykles, nustatytas  78–83 straipsniuose; 
– reguliuojami kolektyvinio investavimo subj ektai, kuriems taikomi kapitalo arba 
svertų reikalavimai; 
– reguliuojami pensij ų fondai; 
– pripažintos kliringo organizacijos. 
60. Kai atpirkimo sandoriams arba vietos valdžios išleist ų vertybini ų popierių skolinimo 
arba skolinimosi sandoriams kompetenti nga institucija leidžia taikyti 59 punkte 
numatytą traktavim ą, kitos kompetentingos institucijos gali leisti j ų jurisdikcijoje 
įsteigtoms kredito įstaigoms tokiems patiems sandoriams taikyti t ą patį metodą. 
c) Pagal rizik ą įvertintų pozicijų ir tikėtinų nuostolių sumų apskaičiavimas 
Standartizuotas metodas 
61. Pagal 34 punkt ą apskaičiuota E* 80 straipsnyje laikoma pozicijos verte. 
Vidaus reitingais pagr įstas metodas (IRB Foundation Approach) 
62. Šiame punkte nurodytu b ūdu apskai čiuotas LGD* (dabartinis nuostolis 
įsipareigojimo ne įvykdymo atveju) lygus LGD VII priedo tikslams. 
LGD* = Max {0, LGD x [(E*/E]}, 
kai 
LGD yra nuostolis įsipareigojimo ne įvykdymo atveju, kuris b ūtų taikomas pozicijai 
pagal 84–89 straipsniu s, jei pozicija neb ūtų užtikrinta; 
E yra pozicijos vert ė pagal 84–89 straipsnius; 
LT 96   LT E* apskai čiuojama pagal 34 punkt ą. 
1.5. Kitos 84–89 straipsni ų reikalavimus atitinkan čios užtikrinimo priemon ės 
1.5.1. Vertinimas 
a) Įkeistas nekilnojamasis turtas 
63. Nepriklausomas vertintojas turt ą vertina rinkos arba mažesne verte. Valstyb ėse 
narėse, kurios įstatymais ar kitais teis ės aktais yra nusta čiusios griežtus hipotekin ės 
vertės vertinimo kriterijus, nepriklausomas vertintojas gali įvertinti turt ą hipotekine 
arba mažesne verte. 
64. Rinkos vert ė – tai nustatyta suma, kuri ą turto vertinimo dien ą turtą ketinantis įsigyti 
pirkėjas galėtų iškeisti į tą turtą su jį ketinančiu parduoti pardav ėju sandorio tarp 
nesusijusi ų šalių metu normaliomis aplinkyb ėmis, kai kiekviena iš šali ų veikia 
sąmoningai, apdairiai ir niekieno never čiama. Rinkos vert ė dokumentuojama 
skaidriu ir aiškiu b ūdu. 
65. Hipotekin ė vertė – tai turto vert ė, kuri nustatoma atlikus apdair ų būsimos turto 
paklausos rinkoje vertinim ą atsižvelgiant į turto ilgaamžiškumo aspektus, įprastas ir 
vietos rinkos s ąlygas bei dabartin į ir alternatyv ų tinkamą turto naudojim ą. Nustatant 
hipotekin ę vertę, neatsižvelgiama į spekuliacinius elementus. Hipotekin ė vertė 
dokumentuose nurodoma skaidriai ir aiškiai.  
66. Užtikrinimo priemon ės vertė yra rinkos vert ė arba hipotekin ė vertė, atitinkamai 
sumažinta, kad atspind ėtų pagal 2 dalies 8 punkt ą reikalaujamos steb ėsenos 
rezultatus ir atsižvelgt ų į bet kurias ankstesnes pretenzijas į turtą.  
b) Gautinos sumos 
67. Gautin ų sumų vertė lygi sumai, kuri turi b ūti gauta. 
c) Kitos fizin ės užtikrinimo priemon ės 
68. Turtas vertinamas jo rinkos verte – nustatyta suma, kuri ą turto vertinimo dien ą turtą 
ketinantis įsigyti pirk ėjas galėtų iškeisti į tą turtą su jį ketinančiu parduoti pardav ėju 
sandorio tarp nesusijusi ų šalių metu. 
1.5.2. Pagal rizik ą įvertintų pozicijų ir tikėtinų nuostolių sumų apskaičiavimas 
a) Bendrasis traktavimas 
69. 70–73 punktuose nurodytu b ūdu apskai čiuotas LGD* (dabartinis nuostolis 
įsipareigojimo ne įvykdymo atveju) lygus LGD VII priedo tikslams.  
70. Kai užtikrinimo priemon ės vertės (C) ir pozicijos vert ės (E) santykis yra mažesnis už 
C* ribinį dydį (minimal ų reikalaujam ą pozicijos užtikrinimo priemon ės lygį), kaip 
nurodyta 6 lentel ėje, LGD* lygus LGD, nurodytam  VII priede neužtikrintoms 
pozicijoms sandorio šalies atžvilgiu. 
71. Kai užtikrinimo priemon ės vertės ir pozicijos vert ės santykis yra di desnis už antr ąjį, 
didesnįjį C** ribin į dydį (t. y. reikalaujam ą užtikrinimo lyg į, kad būtų pasiektas 
LT 97   LT visiškas LGD pripažinima s), kaip nurodyta 6 lentel ėje, LGD* lygus toje lentel ėje 
nurodytam dydžiui.  
72. Šiems tikslams, kai pozicijos, kaip visumos, atžvilgiu nepasiekiamas reikalaujamas 
užtikrinimo lygis C**, pozicija laikoma susidedan čia iš dviej ų pozicijų: viena 
pozicija – tai ta dalis, kuriai pasiekiamas reikalaujamas užtikrinimo lygis C**, o kita 
– likusioji dalis. 
73. 6 lentel ėje nurodyti taikytini LGD* ir reikalau jamo užtikrinimo lygiai užtikrintoms 
pozicijų dalims: 
6 lentelė 
Minimalus LGD užtikrintoms pozicij ų dalims 
 LGD* 
viršesnėms 
pretenzijoms 
arba 
neapibrėžtoms 
pretenzijoms LGD* 
subordinuotoms 
pretenzijoms 
arba 
neapibrėžtoms 
pretenzijoms Minimalus 
reikalaujamas 
pozicijos 
užtikrinimo 
lygis (C*) Minimalus 
reikalaujamas 
pozicijos 
užtikrinimo 
lygis (C**) 
Gautinos sumos 35% 65% 0% 125% 
Gyvenamosios 
paskirties 
nekilnojamasis 
turtas; 
komercin ės 
paskirties 
nekilnojamasis 
turtas 35% 65% 30% 140% 
Kitos 
užtikrinimo 
priemonės 40%  70% 30% 140% 
 
Taikydamos išlyg ą, iki 2012 m. gruodžio 31 d. komp etentingos institucijos gali, 
atsižvelgdamos į nurodytus užtikrinimo lygius: 
a) leisti kredito įstaigoms priskirti 30 % LGD didesnio prioriteto pozicijoms 
komercin ės paskirties nekilnojamoj o turto nuomos forma; 
b) leisti kredito įstaigoms priskirti 35 % LGD didesnio prioriteto pozicijoms 
įrenginių nuomos forma. 
Šio laikotarpio pabaigoje ši išlyga perži ūrima.  
b) Alternatyvus įkeisto gyvenamosios paskirties ne kilnojamojo turto traktavimas 
LT 98   LT 74. Remiantis šio ir 75 punkt ų reikalavimais ir kaip alternatyva 69–73 punktuose 
aprašytam traktavimui, valstyb ės narės kompetentingos institucijos gali leisti kredito 
įstaigoms taikyti 50 % rizikos koeficient ą pozicijos daliai, vi siškai užtikrintai 
gyvenamosios arba komercin ės paskirties nekilnojamuoju turtu, esan čiu valstyb ės 
narės teritorijoje, jei jos turi įrodymų, kad tokio turto rinka yr a gerai išvystyta, turi 
ilgalaikes tradicijas ir kad nuostoli ų, patiriam ų dėl gyvenamosios arba komercin ės 
paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrinto skolinimo, lygiai atitinkamai neviršija ši ų 
ribų:  
a) nuostoliai iki 50 % rinkos vert ės (arba, jei taikytina, 60 % hipotekin ės vertės, 
jei pirmoji vert ė mažesnė už antrąją) bet kuriais nustatytais metais negali 
viršyti 0,3 % gyvenamosios ir (arba) komercin ės paskirties nekilnojamuoju 
turtu užtikrint ų negrąžintų paskolų sumos; 
b) bendrieji nuosto liai, patiriami d ėl gyvenamosios arba komercin ės paskirties 
nekilnojamuoju turtu užtikrinto skolinimo, bet kuriais nustatytais metais negali 
viršyti 0,5 % atitinkamai tos paskir ties nekilnojamuoju turtu užtikrint ų 
negrąžintų paskolų sumos.  
75. Jeigu tam tikrais metais ne įvykdoma kuri nors iš 74 punkto s ąlygų, šis traktavimas 
nebetaikomas tol, kol kitais metais ne įvykdomos šios s ąlygos.  
76. Kompetentingos institucijos, kurios nele idžia taikyti 73 punkte aprašyto traktavimo, 
gali leisti kredito įstaigoms taikyti pagal š į traktavim ą leidžiamus rizikos koeficientus 
pozicijoms, užtikrintoms gyvenamosios ar komercin ės paskirties nekilnojamuoju 
turtu, esan čiu tose valstyb ėse narėse, kurių kompetentingos institucijos leidžia tok į 
traktavim ą tokiomis pa čiomis sąlygomis, kokios jis taikomas toje valstyb ėje narėje.  
1.6. Pagal rizik ą įvertintų pozicijų ir tikėtinų nuostolių sumų apskaičiavimas mišri ų 
užtikrinimo priemoni ų grupių atveju 
77. Kai pagal rizik ą įvertintos pozicijos ir tik ėtinų nuostolių sumos apskai čiuojamos 
pagal 84–89 straipsnius, o poz icija yra užtikrinta ir fina nsine užtikrinimo priemone, 
ir kita reikalavimus atitinkan čia tinkama užtikrinimo pr iemone, LGD* (dabartinis 
nuostolis įsipareigojimo ne įvykdymo atveju), kuris VII priede laikomas lygus LGD, 
apskaičiuojamas toliau aprašytu b ūdu. 
78. Reikalaujama, kad kredito įstaiga išskaidyt ų pagal nepastovum ą pakoreguot ą 
pozicijos vert ę (t. y. vert ę, kuri gaunama pritaikius nepastovumo korekcij ą, kaip 
aprašyta 34 punkte) į dalis, kuri ų kiekviena užtikrinama tik vieno tipo užtikrinimo 
priemone. Tai reiškia, kad kredito įstaiga atitinkamai turi išskaidyti pozicij ą į tokias 
dalis: tinkama finansine užtikrinimo priem one užtikrinta dalis, gautinomis sumomis 
užtikrinta dalis, komercin ės paskirties nekilnojamuoju turt u ir (arba) gyvenamosios 
paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrintos dalys, kita reikalavimus atitinkan čia 
tinkama užtikrinimo priemone užtikri nta dalis ir neužtikrinta dalis.  
79. Kiekvienai pozicijos daliai LGD* apskai čiuojamas atskirai pagal atitinkamas šio 
priedo nuostatas.  
LT 99   LT 1.7. Kitas tiesioginis kredito užtikrinimas 
1.7.1. Ind ėliai trečiųjų šalių įstaigose 
80. Kai įvykdytos 2 dalies 12 punkto s ąlygos, kredito užtikrinimas, atitinkantis 1 dalies 
23 punkte išd ėstytas sąlygas, gali b ūti laikomas tre čiosios šalies įstaigos suteikta 
garantija. 
1.7.2. Gyvyb ės draudimo polisai, įkeisti skolinan čiai kredito įstaigai  
81. Kai įvykdytos 2 dalies 13 punkto s ąlygos, kredito užtikrinimas, atitinkantis 1 dalies 
24 punkte išd ėstytas sąlygas, gali b ūti laikomas gyvyb ės draudim ą suteikian čios 
bendrovės suteikta garantija. Pripažinto kredito užtikrinimo vert ė lygi gyvyb ės 
draudimo poliso išperkamajai sumai. 
1.7.3. Pagal pareikalavim ą atperkamos institucij ų priemonės 
82. 1 dalies 25 punkto reikalavimus atitinkan čios priemon ės gali būti laikomos emitent ės 
suteikta garantija.  
83. Šiems tikslams pripažinto kredito užtikrinimo vert ė lygi: 
a) kai priemon ė bus atperkama jos nominali ąja verte, užtikrinimo vert ė lygi tai 
vertei; 
b) kai priemon ė bus atperkama rinkos verte, užtikrinimo vert ė lygi vertei 
priemonės, kuri vertinama taip pat kaip 1 dalies 8 punkte nurodyti skolos 
vertybiniai popieriai. 
2. N ETIESIOGINIS KREDITO UŽTIKRINIMAS  
2.1. Vertinimas 
84. Netiesioginio kredito užtikrinimo vert ė (G) lygi sumai, kuri ą užtikrinimo teik ėjas 
įsipareigojo sumok ėti įsipareigojimo ne įvykdymo atveju, sko lininko nemokumo 
atveju arba įvykus kitiems nurodytiems kredito įvykiams. Kredito išvestin ėms 
priemonėms, kai bazin ės pozicijos restrukt ūrizavimas, įskaitant pagrindin ės paskolos 
sumos, pal ūkanų arba įmokų dovanojim ą ar atidėjimą, dėl kurio patiriamas kredito 
nuostolis (pvz., vert ės koregavimas, vert ės koregavimas ar kitas panašus debeto 
atvejis pelno (nuostolio) atas kaitoje), nelai komas kredito įvykiu, pagal šio punkto 
pirmąjį sakinį apskaičiuojama kredito užtikrinimo vert ė sumažinama 40 %. 
85. Kai netiesioginis kredito užtikrinimas pa rodytas kita nei pozicijos valiuta (valiut ų 
nesutapimas), kredito užtikrinimo vert ė mažinama nepastovumo korekcija H FX, kaip 
nurodyta toliau: 
G* = G x (1-H FX), 
kai 
G yra kredito užtikrinimo nominali vert ė; 
LT 100   LT G* yra G, pakoreguota atsižvelgiant į bet kurią užsienio valiutos kurso rizik ą, o 
Hfx yra nepastovumo korekcija esant bet kuriam kredito užtikrinimo ir bazin ės 
pozicijos valiut ų nesutapimui. 
Kai nėra valiutų nesutapimo, 
G* = G. 
86. Esant bet kuriam valiut ų nesutapimui, taikytinos nepastovumo korekcijos gali b ūti 
apskaičiuojamos pagal standartini ų nepastovumo korekcij ų metodą arba savų įverčių 
nepastovumo korekcij ų metodą, kaip aprašoma 35–58 punktuose. 
2.2. Pagal rizik ą įvertintų pozicijų ir tikėtinų nuostolių sumų apskaičiavimas 
2.2.1. Dalinis užtikrinimas – segmentavimas 
87. Kai kredito įstaiga perleidžia pagal vien ą ar kelis segmentus segmentuotos paskolos 
rizikos dal į, taikomos 94–101 straipsniuose išd ėstytos taisykl ės. Laikoma, kad 
mokėjimo reikšmingumo ribos, nustatan čios, kada nuostoli ų atveju nedaromos jokios 
įmokos, yra lygiavert ės nepaskirstytoms pirmojo nuostolio pozicijoms ir kad d ėl jų 
įvyksta segmentuotas rizikos perleidimas. 
2.2.2. Standartizuotas metodas 
a) Visapusiškas užtikrinimas 
88. 80 straipsnyje g yra rizikos koeficient as, priskirtinas pozicijai, visapusiškai 
užtikrintai netiesioginiu kredito užtikrinimu (G A),  
kai 
g yra rizikos koeficientas, pr iskirtinas užtikrinimo teik ėjo pozicijai, kaip nurodyta 
78–83 straipsniuose, o 
GA yra pagal 85 punkt ą apskaičiuota G* vert ė, toliau pakoreguot a atsižvelgiant į bet 
kuriuos termin ų nesutapimus, kaip aprašoma 4 dalyje.  
b) Dalinis užtikrinimas – prioritet ų paritetas 
89. Kai užtikrinta suma yra mažesn ė už pozicijos vert ę, o užtikrinta ir neužtikrinta dalys 
turi tą patį prioritetą, t. y. nuostoliai proporcingai paskirstomi kredito įstaigai ir 
užtikrinimo teik ėjui, taikoma proporcin ė reguliuojamo kapitalo lengvata. Taikant 80 
straipsnį, pagal rizik ą įvertintos pozicijos apskai čiuojamos pagal ši ą formulę: 
(E-G A) x r + G A x g, 
kai 
E yra pozicijos vert ė; 
GA yra pagal 85 punkt ą apskaičiuota G* vert ė, toliau pakoreguot a atsižvelgiant į bet 
kuriuos termin ų nesutapimus, kaip aprašoma 4 dalyje; 
LT 101   LT r yra rizikos koeficientas, priskirtinas įsipareigojan čiojo asmens pozicijoms, kaip 
nurodyta 78–83 straipsniuose, o 
g yra rizikos koeficientas, pr iskirtinas užtikrinimo teik ėjo pozicijoms, kaip nurodyta 
78–83 straipsniuose.  
c) Aukš čiausios valdžios garantijos 
90. Kompetentingos institucijos gali nustat yti, kad VI priedo 4–6 punktuose numatytas 
traktavimas taip pat b ūtų taikomas centrin ės valdžios ar centrini ų bankų 
garantuojamoms pozicijoms ar pozicij ų dalims, kai garantija išreikšta skolininko 
vietos valiuta ir kai pozicija suteikiama ta valiuta. 
2.2.3. Vidaus reitingais pagr įstas metodas 
Visapusiškas užtikrinimas. Dalinis užtikrinimas – prioritet ų paritetas  
91. Užtikrintai pozicijos daliai (grindžiamai  kredito užtikrinimo pakoreguota verte G A) 
VII priedo 2 dalies tikslams PD gali b ūti lygi užtikrinimo teik ėjo PD arba dydžiui, 
priklausan čiam intervalui nuo skolininko PD iki garanto PD, jei laikoma, kad 
visapusiškas pakeitimas n ėra užtikrintas. Subordinuot ų pozicijų ir nesubordinuoto 
netiesioginio užtikrinimo atvejais VII priedo 2 dalies tikslams taikytinas LGD gali 
būti lygus LGD, siejamam su didesn io prioriteto pretenzijomis.  
92. Bet kuriai neužtikrintai pozicijos dalia i PD lygus skolininko PD, o LGD lygus 
bazinės pozicijos LGD. 
93. G A yra pagal 85 punkt ą apskaičiuota G* vert ė, toliau pakoreguot a atsižvelgiant į bet 
kuriuos termin ų nesutapimus, kaip aprašoma 4 dalyje. 
LT 102   LT 4 dalis. Termin ų nesutapimas  
1. Apskai čiuojant pagal rizik ą įvertintas pozicijas, termin ų nesutapimas pastebimas 
tada, kai kredito užtikrinimo terminas iki sandorio galiojimo pabaigos yra trumpesnis 
už užtikrintos pozicijos termin ą iki sandorio galiojimo pa baigos. Kai užtikrinimo 
terminas iki sandorio galiojimo pabaigos yra mažiau kaip trys m ėnesiai ir jei yra 
trumpesnis už bazin ės pozicijos termin ą, toks užtikrinimas nepripaž įstamas.  
2. Esant termin ų nesutapimui, kredito užtikrinimas nepripaž įstamas, kai: 
a) užtikrinimo terminas nuo sandorio sudary mo pradžios yra mažiau kaip vieneri 
metai arba 
b) pozicija yra trumpalaik ė pozicija, kai kompetentingos  institucijos nurodo, kad 
pagal VII priedo 2 dalies 13 punkt ą jos termino vertei (M) taikytina vienos 
dienos, o ne vieneri ų metų žemiausia riba. 
1. T ERMINO APIBR ĖŽIMAS  
3. Taikant maksimal ų 5 metų laikotarp į, bazinės priemon ės efektyvusis terminas – tai 
ilgiausias galimas laikotarpis, lik ęs iki tol, kol įsipareigojantysis asmuo turi įvykdyti 
savo įsipareigojimus. Remiantis 4 punktu, kredito užtikrinimo terminas yra 
laikotarpis iki anks čiausios datos, kada užtikrinimas pasibaigia arba yra galimyb ė jį 
nutraukti.  
4. Kai užtikrinimo pardav ėjui suteikiama pasirinkimo teis ė nutraukti užtikrinim ą, 
užtikrinimo terminas yra laikotarpis iki anks čiausios datos, kada galima pasinaudoti 
šia teise. Kai užtikrinimo pirk ėjui suteikiama pasirinkimo teis ė nutraukti užtikrinim ą, 
o susitarimo s ąlygos užtikrinimo sandorio s udarymo metu numato paskat ą kredito 
įstaigai atšaukti sandor į iki jo sutartinio termino, užtikrinimo terminas yra laikotarpis 
iki anksčiausios datos, kada galima pasinaudoti šia teise; kitais atvejais gali b ūti 
laikoma, kad tokia pasirinkimo teis ė neturi įtakos užtikrinimo terminui. 
5. Kai netrukdoma kredito išvestin ę priemonę nutraukti anks čiau bet kurio lengvatinio 
laikotarpio, kad nemok ėjimą būtų galima laikyti įsipareigojim ų bazinės pozicijos 
atžvilgiu ne įvykdymo atveju, užtikrinimo terminas sutrumpinimas šiuo lengvatiniu 
laikotarpiu. 
2. U ŽTIKRINIMO VERTINIMAS  
2.1. Sandoriai, kuriems taikomas tiesiogi nis kredito užtikrinimas. Paprastasis 
finansinės užtikrinimo priemon ės metodas 
6. Esant nesutapimui tarp pozicijos termino ir užtikrinimo termino, užtikrinimo 
priemonė nepripažįstama. 
LT 103   LT 2.2. Sandoriai, kuriems taikomas tiesi oginis kredito užtikrinimas. Išsamusis 
finansinės užtikrinimo priemon ės metodas 
7. Kredito užtikrinimo terminas ir pozicijos terminas turi atsispind ėti pakoreguotoje 
užtikrinimo priemon ės vertėje, apskai čiuojamoje pagal ši ą formulę: 
CVAM = C VA x (t-t*)/(T-t*), 
kai 
CVA yra mažesnioji iš ši ų dviejų verčių: užtikrinimo priemon ės pagal nepastovum ą 
pakoreguota vert ė, kaip nurodyta 3 dalies 34 pun kte, ir pozicijos vert ė; 
t yra mažesnioji iš ši ų verčių: pagal 3–5 punktus apskai čiuotas met ų, likusių iki 
kredito užtikrinimo termi no pabaigos datos, skai čius ir T vert ė; 
T yra mažesnioji iš ši ų verčių: pagal 3–5 punktus apskai čiuotas met ų, likusių iki 
pozicijos termino pabaigos datos, skai čius arba 5 metai; 
t* lygus 0,25. 
Visiškai koreguotos pozicijos vert ės (E*) apskai čiavimo formul ėje, kaip nurodyta 3 
dalies 34 punkte, C VAM atitinka C VA, toliau pakoreguot ą pagal termin ų nesutapimus. 
2.3. Sandoriai, kuriems taikomas neti esioginis kredito užtikrinimas 
8. Kredito užtikrinimo terminas ir pozicijos terminas turi atsispind ėti pakoreguotoje 
kredito užtikrinimo vert ėje, apskai čiuojamoje pagal ši ą formulę: 
GA = G* x (t-t*)/(T-t*), 
kai 
G* yra užtikrinimo vert ė, pakoreguota atsižvelgiant į bet kuriuos valiut ų 
nesutapimus;  
GA lygus G*, pakoreguotai atsižvelgiant į bet kuriuos termin ų nesutapimus; 
t yra mažesnioji iš ši ų verčių: pagal 3–5 punktus apskai čiuotas met ų, likusių iki 
kredito užtikrinimo termi no pabaigos datos, skai čius arba T vert ė; 
T yra mažesnioji iš ši ų verčių: pagal 3–5 punktus apskai čiuotas met ų, likusių iki 
pozicijos termino pabaigos datos, skai čius arba 5 metai; 
t* lygus 0,25. 
GA tada laikomas lygia užtikrinimo vertei, taikomai 3 dalies 84–93 punkt ų tikslams.  
LT 104   LT 5 dalis. Kredito rizikos mažinimo  deriniai pagal standartizuot ą metodą 
1. Kai kredito įstaiga, pagal rizik ą įvertintas pozicijas skai čiuojanti pagal 78–83 
straipsnius, vienai pozicijai yra numa čiusi daugiau kaip vien ą kredito rizikos 
mažinimo form ą (t. y. kredito įstaiga turi ir užtikrinimo priemon ę, ir garantij ą, iš 
dalies užtikrinan čias pozicij ą), reikalaujama, kad kredito įstaiga išskaidyt ų tą poziciją 
į dalis, kuri ų kiekviena užtikrinama tik vieno tipo kredito rizikos mažinimo priemone 
(pavyzdžiui, į užtikrinimo priemone užtikrint ą dalį ir į garantija užtikrint ą dalį), o 
pagal rizik ą įvertintos pozicijos kiekvienai daliai turi b ūti skaičiuojamos atskirai, 
laikantis 78–83 straipsni ų ir šio priedo nuostat ų.  
2. Kai vieno užtikrinimo teik ėjo pateiktas užtikrinimas turi skirtingus terminus, 
taikomas metodas, analogiškas aprašytajam 1 punkte. 
LT 105   LT 6 dalis. CRM krepšeli ų metodikos  
1. P IRMOJO ĮSIPAREIGOJIM Ų NEĮVYYKDYMO KREDITO IŠVESTIN ĖS PRIEMON ĖS 
1. Kai kredito įstaiga gauna kredito užtikrinim ą kelioms pozicijoms su s ąlyga, kad 
kurios nors iš t ų pozicijų pirmojo įsipareigojim ų neįvykdymo atvejis yra mok ėjimo 
priežastis ir kad d ėl šio kredito įvykio sutartis nutraukiama, kredito įstaiga gali 
pakeisti pagal rizik ą įvertintų pozicijų apskaičiavimą ir, kur tai taikytina, tik ėtinų 
nuostolių sumų apskaičiavimą tai pozicijai, kurios atveju – jei neb ūtų kredito 
užtikrinimo priemon ės – pagal rizik ą įvertinta pozicija b ūtų mažiausia pagal 78–83 
arba 84–89 straipsnius, remiantis šiuo priedu, ta čiau tik tada, kai pozicijos vert ė yra 
mažesnė arba lygi kredito užtikrinimo priemon ės vertei. 
2. N-TOJO ĮSIPAREIGOJIM Ų NEĮVYKDYMO KREDITO IŠVESTIN ĖS PRIEMON ĖS 
2. Kai n-tasis pozicij ų įsipareigojim ų neįvykdymo atvejis yra mok ėjimo pagal kredito 
užtikrinim ą priežastimi, užtikrinim ą įsigyjanti kredito įstaiga gali pripažinti 
užtikrinim ą tik pagal rizik ą įvertintoms pozicijoms apskai čiuoti ir, kai tai taikytina, 
tikėtinų nuostolių sumoms apskai čiuoti, jei užtikrinimas taip pat buvo gautas 1– n-1 
įsipareigojim ų neįvykdymo atvejams arba kai jau įvyko n-1 įsipareigojim ų 
neįvykdymo atvejai. Tokiais at vejais taikoma metodika yra analogiška 1 punkte 
aprašytajai pirmojo įsipareigojim ų neįvykdymo išvestini ų priemoni ų metodikai, tik 
atitinkamai pakeista, kad tikt ų n-tojo įsipareigojim ų neįvykdymo atvejo produktams. 
LT 106   LT IX PRIEDAS – Pakeitimas vertybiniais popieriais  
1 dalis – X priede vartojam ų sąvokų apibrėžimai  
1. Šiame priede: 
– Perviršinis kain ų skirtumas ( excess spread ) – finansini ų lėšų suma ir pajamos 
iš kitų mokesčių, gaunam ų dėl pakeitimo vertybiniais popieriais pozicij ų, 
atėmus sąnaudas ir išlaidas. 
– Panaikinimo pasirinkimo sandoris ( clean-up call option ) – sutartinis 
pasirinkimo sandoris, kai in iciatorius perperka ar ba panaikina pakeitimo 
vertybiniais popieriais pozicijas prieš apmok ėdamas visas bazines pozicijas, 
kai neapmok ėtų pozicijų kiekis sumaž ėja daugiau negu nustatytas lygis. 
– Likvidumo priemon ė – pakeitimo vertybin iais popieriais pozicija, atsirandanti 
dėl susitarimo teikti l ėšas, kad pinig ų srautai investuotojams b ūtų užtikrinti 
laiku. 
– Kirb – 8 % pagal rizik ą įvertintos pozicijos,  kurios bus apskai čiuotos pagal 84–
89 straipsnius pakeitimo vertybiniais popieriais pozicij ų atžvilgiu, jeigu jos 
nebuvo pakeistos vertybiniais popieriais, ir tik ėtini nuostoliai, siejami su tomis 
pozicijomis, kurios apskai čiuotos pagal tuos straipsnius. 
– Reitingais pagr įstas metodas – pagal rizik ą įvertintų pakeitimo vertybiniais 
popieriais pozicij ų apskaičiavimo metodas paga l 4 dalies 45–49 punktus. 
– Priežiūrinės formulės metodas – pagal rizik ą įvertintų pakeitimo vertybiniais 
popieriais pozicij ų apskaičiavimo metodas paga l 4 dalies 50–52 punktus. 
– Nereitinguota pozicija – pa keitimo vertybiniais popi eriais pozicija, kurios 
reikalavimus atitinkan čio kredito vertinimo n ėra atlikusi reikalavimus 
atitinkanti IKVI, kaip apibr ėžta 97 straipsnyje. 
– Reitinguota pozicija – pakeitimo vert ybiniais popieriais  pozicija, kurios 
reikalavimus atitinkant į kredito vertinim ą atliko reikalavimus atitinkanti IKVI, 
kaip apibr ėžta 97 straipsnyje.  
– Turtu užtikrint ų komercini ų popierių programa (ABCP programa) – pakeitimo 
vertybiniais popieriais  programa, pagal kuri ą išleisti vertybiniai popieriai 
daugiausia yra komerciniai ve rtybiniai popieriai ir kuri ų terminas nuo sandorio 
sudarymo pradžios yra vieneri metai arba trumpesnis. 
LT 107   LT 2 dalis – Reikšmingos kredito rizikos perk ėlimo pripažinimo, pagal rizik ą įvertintų 
pozicijų apskaičiavimo ir pakeitimo vertybiniais popieriais pozicij ų tikėtinų nuostolių 
sumų minimal ūs reikalavimai  
1. R EIKŠMINGOS KREDITO RIZIKOS PERK ĖLIMO PRIPAŽINIMO MINIMAL ŪS 
REIKALAVIMAI TRADICINIO PAKEITIMO VERTYBINIAIS POPIERIAIS ATVEJU  
1. Kredito įstaiga – tradicinio pakeitimo vertybiniais popieriais iniciator ė – gali 
neįtraukti pakeitimo vertybi niais popieriais pozicij ų į pagal rizik ą įvertintų pozicijų ir 
tikėtinų nuostolių sumų apskaičiavimą, jei reikšminga kredito rizika, siejama su 
pakeitimo vertybiniais  popieriais pozicija, buvo perkelta tre čiosioms šalims ir jei 
perkėlimas tenkina šiuos reikalavimus: 
(a) Pakeitimo vertybiniais popieriais  dokumentuose atspindimas ekonominis 
sandorio turinys. 
(b) Pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos yra nepasiekiamos kredito įstaigai 
iniciatorei ir jos kreditoriams, taip pat bankroto ir įstaigos per ėmimo 
administratoriaus žinion at vejais. Papildomai pateikia ma kvalifikuoto teisinio 
patarėjo nuomon ė. 
(c) Dėl išleistų vertybini ų popierių kredito įstaigai iniciatorei neatsiranda 
mokėjimo įsipareigojim ų.  
(d) Perkeliama pozicija yra specialiosios paskirties pakeitimo vertybiniais 
popieriais subjektas (SPPVPS). 
(e) Kredito įstaiga iniciator ė nepalaiko veiksmingos arba netiesiogin ės perkeliam ų 
pozicijų kontrolės. Laikoma, kad iniciator ė palaiko veiksming ą perkeliam ų 
pozicijų kontrolę, jeigu ji turi teis ę atpirkti iš perkeliamos pozicijos anks čiau 
perkeltas pozicijas tam, kad pasinaudot ų jų teikiama nauda, arba jeigu yra 
įpareigota perimti perkeliam ą riziką. Vien tik kredito įstaiga iniciator ės 
pozicijų aptarnavimo teisi ų arba įsipareigojim ų išsaugojimas nereiškia pozicij ų 
netiesiogin ės kontrolės.  
(f) Panaikinimo pasirinkimo sandorio atveju tenkinami šie reikalavimai: 
(i) Panaikinimo pasirinkim o sandoris vykdomas kredito įstaigos iniciator ės 
nuožiūra; 
(ii) Panaikinimo pasi rinkimo sandoris gali b ūti vykdomas tik tuo atveju, kai 
neamortizuota lieka 10 % arba mažiau pakeitimo vertybiniais popieriais 
pozicijų pradinės vertės; ir 
(iii) Panaikinimo pasirinkimo sandorio strukt ūra nėra tokia, kokia pad ėtų išvengti 
nuostolių paskirstymo pagal kredito vert ės padidinimo pozicijas arba kitas 
pozicijas, kurias turi investuot ojai, ir kitais atžvilgiais n ėra tokia, kad padidint ų 
kredito vert ę. 
(g) Pakeitimo vertybiniais popieriais dokumentuose n ėra išlygų, kad 
LT 108   LT (i) kitu negu atid ėjinių ankstyvai amortizacijai atveju, kredito įstaiga iniciator ė turi 
pagerinti pakeitimo vertybi niais popieriais pozicijas, įskaitant bazini ų kredito 
pozicijų pakeitim ą arba investuotojams m okamo pelno padidinim ą reaguojant į 
pakeitimo vertybiniais popieriais pozicij ų kredito kokyb ės pablogėjimą, tačiau 
tuo neapsiribojant, arba 
(ii) turi padidinti peln ą, mokam ą pakeitimo vertybinia is popieriais pozicij ų 
turėtojams reaguojant į bazinės grupės kredito kokyb ės pablogėjimą. 
2. R EIKŠMINGOS KREDITO RIZIKOS PERK ĖLIMO PRIPAŽINIMO MINIMAL ŪS 
REIKALAVIMAI SINTETINIO PAKEITIMO VERTYBINIAIS POPIERIAIS ATVEJU  
2. Kredito įstaiga – sintetinio pakeitimo vertybiniais popie riais iniciator ė – gali 
apskaičiuoti pagal rizik ą įvertintas pozicijas ir prirei kus pakeitimo vertybiniais 
popieriais pozicij ų tikėtinų nuostolių sumas pagal toliau pateiktus 3 ir 4 punktus, jei 
reikšminga kredito ri zika buvo perkelta tre čiosioms šalims arba per tiesiogin į arba 
netiesiogin į kredito užtikrinim ą, ir jei perk ėlimas tenkina šiuos reikalavimus.  
(a) Pakeitimo vertybiniais popieriais  dokumentuose atspindimas ekonominis 
sandorio turinys. 
(b) Kredito užtikrinimas, kuriuo kredito  rizika perkeliama, suderinamas su 
atitikties ir kitais  reikalavimais paga l 90–93 straipsnius d ėl tokios kredito 
užtikrinimo. Tod ėl specialiosios paskirties subjektai nepripaž įstami 
reikalavimus atitinkan čiais netiesioginio užtikrinimo teik ėjais.  
(c) Priemon ėse, kurios naudojamos kredito ri zikai perkelti, nenumatomos s ąlygos 
arba reikalavimai 
(i) nustatyti didel ę reikšmingumo rib ą, žemiau kurios sudari us kredito sutart į 
kredito užtikrinimo n ėra; 
(ii) leisti nutraukti užtikrinimo priemon ę dėl bazinių pozicijų kredito kokyb ės 
pablogėjimo; 
(iii) kitais atvejais, išskyrus atid ėjinių ankstyvai amor tizacijai atvejus, reikalauti, 
kad pakeitimo vertybiniais popi eriais pozicijas pagerint ų kredito įstaiga 
iniciatorė; 
(iv) padidinti kredito įstaigos kredito užtikrinimo kain ą arba peln ą, mokam ą 
pozicijų turėtojams pakeitimo vertybiniais p opieriais atveju reaguojant į 
bazinės grupės kredito kokyb ės pablogėjimą. 
(d) Gaunama kvalifikuoto teisinio patar ėjo nuomon ė, patvirtinanti kredito 
užtikrinimo įgyvendinamum ą visose atitinkamose jurisdikcijose. 
LT 109   LT 3. K REDITO ĮSTAIGOS INICIATOR ĖS PAGAL RIZIK Ą ĮVERTINT Ų PAKEITIMO 
VERTYBINIAIS POPIERIAIS POZICIJ Ų APSKAI ČIAVIMAS SINTETINIO PAKEITIMO 
VERTYBINIAIS POPIERIAIS ATVEJU  
3. Apskai čiuodama pagal rizik ą įvertintas pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas, 
jeigu tenkinami 2 punkte nurodyti reikalavimai, kredito įstaiga – sintetinio pakeitimo 
vertybiniais popier iais iniciator ė – pagal 5–8 punktus naudoja atitinkamas 
apskaičiavimo metodikas, nustatytas 4 daly je, o ne 78–89 straipsniuose. Kredito 
įstaigoms, apskai čiuojančioms pagal rizik ą įvertintas pozicijas ir tik ėtinų nuostolių 
sumas pagal 84–89 straipsnius, tik ėtinų nuostolių sumos toki ų pozicijų atžvilgiu yra 
nulis. 
4. Siekiant aiškumo, 3 punktas taip pat ta ikomas visai pakeitimo vertybiniais popieriais 
pozicijų grupei. Pagal 5–8 punktus iš kredito įstaigos iniciator ės reikalaujama 
apskaičiuoti visų pagal rizik ą įvertintų pakeitimo vertybini ais popieriais pozicij ų 
segmentų sumas pagal IV dalies nuostatas, įskaitant nuostatas, susijusias su kredito 
rizikos mažinimo pripažinimu. Pavyzdžiui, jei segmentas tre čiajai šaliai perkeliamas 
per netiesiogin į kredito užtikrinim ą, tos tre čiosios šalies rizikos koeficientas 
taikomas segmentui kredito įstaigai iniciatorei apskai čiuojant pagal rizik ą įvertintas 
pozicijas. 
3.1. Termino neatitikim ų vertinimas sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais 
atveju 
5. Apskai čiuojant pagal rizik ą įvertintas pozicijas pagal 3 punkt ą, remiantis 6–8 dalimis 
atsižvelgiama į bet kurį kredito užtikrinim ą, dėl kurio atsiranda segmentavimas, ir 
pakeitimo vertybiniais popi eriais pozicijo s neatitikim ą. Pakeitimo vertybiniais 
popieriais pozicij ų terminas yra ilgiausias bet koki os pozicijos, daugiausia iki 
penkerių metų, terminas.  
6. Užtikrint ų pozicijų terminas yra ilgiausias bet kokios pozicijos, daugiausia iki 
penkerių metų, terminas. Kredito užtikrinimo terminas nustatomas pagal VIII pried ą.  
7. Jeigu kredito įstaiga iniciator ė pagal rizik ą įvertintas pozicijas apskai čiuoja 
atsižvelgdama į 4 dalies 6–35 punktus, ji neatsižvelgia į termino neatitikim ą 
apskaičiuojant pagal rizik ą įvertintų pozicijų segmentų, kurie yra nereitinguoti arba 
kurių reitingas žemesnis nei investavimo lygis, sumas. Vis ų kitų segment ų VIII 
priede nustatytas termino neatitikimas vertinamas pagal ši ą formulę: 
RW* yra [RW(SP) x (t-t*)/(T-t*)] + [RW(Ass) x (T-t)/(T-t*)],  
čia 
RW* – pagal rizik ą įvertintos pozicijos pagal 75 straipsnio a punkt ą; 
RW(Ass) – pagal rizik ą įvertintos pozicijos, jei pozicijos nebuvo pakeitimo 
vertybiniais popieriais pozicijos, apskai čiuotos proporcingai; 
RW(SP) – pagal rizik ą įvertintos pozicijos, apskai čiuotos pagal 3 punkt ą, jeigu nėra 
termino neatitikimo; 
T – bazini ų pozicijų terminas, išreikštas metais; 
LT 110   LT t – kredito užtikrinimo terminas, išreikštas metais; 
t* – 0,25. 
8. Jeigu kredito įstaiga iniciator ė pagal rizik ą įvertintas pozicijas apskai čiuoja 
atsižvelgdama į 4 dalies 36–74 punktus, ji neatsižvelgia į termino neatitikim ą 
apskaičiuodama pagal rizik ą įvertintų pozicijų segmentų arba segment ų dalių, kurie 
yra siejami su 1250 % rizikos koeficie ntu pagal tuos punktus, sumas. Vis ų kitų 
segmentų arba jų dalių VIII priede nustatyto termino neatitikimo vertinimui taikoma 
7 punkte pateikta formul ė. 
LT 111   LT 3 dalis – Išorinis kredito vertinimas  
1. IKVI  KREDITO VERTINIMUI TAIKOMI REIKALAVIMAI  
1. Tam, kad reikalavimus atitinkan čios IKVI atlikt ą kredito vertinim ą būtų galima 
naudoti apskai čiuojant pagal rizik ą įvertintas pozicijas pagal šio priedo 4 dal į, jis 
tenkina šiuos reikalavimus. 
(a) Nėra mokėjimo rūšių, atspindėtų kredito vertinime, ir mok ėjimo rūšių, į kurias 
kredito įstaiga pagal sutart į, lemiančią pakeitimo vertybiniais popieriais 
poziciją, turi teisę, neatitikimo. 
(b) Vertinimas viešai prieinamas rinkai. Kredito vertimai laikomi viešai 
prieinamais tik tuo atveju, jei buvo pa skelbti viešai prieinamoje priemon ėje ir 
įtraukti į IKVI pereinamojo laikotarpio matric ą. Kredito vertinimas, kuris yra 
prieinamas tik ribotam subjekt ų skaičiui, nėra laikomas viešu. 
2. K REDITO VERTINIMO PANAUDOJIMAS  
2. Kredito įstaiga gali paskirti vien ą arba daugiau negu vien ą reikalavimus atitinkan čią 
IKVI (pripažint ą IKVI), kurios kredito ve rtinimai naudojami apskai čiuojant pagal 
riziką įvertintas pozicijas vadova ujantis 94–101 straipsniais. 
3. Pagal toliau pateikiamus 5–7 punktus kredito įstaiga privalo nuosekliai naudoti 
pripažintos IKVI kredito vertinim ą savo pakeitimo vertybiniais popieriais 
pozicijoms.  
4. Pagal 5–6 punktus kredito įstaiga gali nenaudoti IKVI kredito vertinim ų savo 
pozicijoms kai kuriuose segmentuose ir kit ų IKVI kredito vertinim ų savo pozicijoms 
kituose tos pa čios strukt ūros, kuri gali b ūti pirmos IKVI reitinguota arba 
nereitinguota, segmentuose.  
5. Tais atvejais, kai yra du pripažint ų IKVI atlikti poz icijos kredito vertinimai, kredito 
įstaiga naudoja mažiau palank ų kredito vertinim ą.  
6. Tais atvejais, kai yra daugiau negu du pripažint ų IKVI kredito vertinimai, naudojami 
du patys palankiausi kredito vertinimai. Jeigu du patys palank iausi vertinimai 
skiriasi, iš dviej ų naudojamas mažiau palankus. 
7. Jeigu pagal 90–93 straipsnius reikalavimus a titinkantis kredito užtikrinimas tiesiogiai 
teikiamas SPPVPS, ir toks užtikrinimas atsispindi pripažintos IKVI atliktame 
pozicijos kredito vertinime, gali b ūti naudojamas su tuo kredito vertinimu siejamas 
rizikos koeficientas. Jei apsaugos priemon ės nepripaž įstamos kaip atitinkan čios 
reikalavimus pagal 90–93 straipsniu s, kredito vertinimas nepripaž įstamas. Tuo 
atveju, jeigu kredito užtik rinimas SPPVPS neteikiamas,  bet teikiamas tiesiogiai 
pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai, kredito vertinimas nepripaž įstamas. 
LT 112   LT 3. P RISKYRIMAS  
8. Kompetentingos institucijos nustato, su kuriuo 4 dalyje pateiktose lentel ėse nurodytu 
kredito kokyb ės žingsniu siejamas kiekvienas reikalavimus atitinkan čios IKVI 
atliktas kredito vertinimas. Tai darydamos kompetentingos institucijos atskiria 
kiekviename vertinime nurodyt os rizikos santykinius laipsnius. Jos atsižvelgia į 
kiekybinius veiksnius, pavyzdžiui, įsipareigojim ų neįvykdymo ir arba nuostoli ų 
lygius, ir kokybinius veiksn ius, pavyzdžiui, sandori ų, kuriuos įvertino IKVI grup ė, ir 
kredito vertinimo reikšm ę. 
9. Kompetentingos institucijos siekia užtikrinti, kad pake itimo vertybiniais popieriais 
pozicijoms, kurioms taikomas tas pats ri zikos koeficientas remiantis reikalavimus 
atitinkančios IKVI atliktu kredito vertinimu, taikomi atitinkami kredito rizikos 
laipsniai. Tai apima j ų nustatymo pakeitim ą pagal kredito kokyb ės žingsnį, su kuriuo 
atitinkamai siejamas konkretus kredito vertinimas. 
LT 113   LT 4 dalis – Apskai čiavimas  
1. P AGAL RIZIK Ą ĮVERTINT Ų POZICIJ Ų APSKAI ČIAVIMAS  
1. 96 straipsnyje pakeitimo vert ybiniais popieriais pagal rizik ą įvertinta pozicija 
apskaičiuojama taikant atitinkamo rizikos koeficiento pozicijos vertes, kaip nustatyta 
šioje dalyje.  
2. Pagal 3 punkt ą, 
(a) jei kredito įstaiga apskai čiuoja pagal rizik ą įvertintas pozicijas pagal 6–35 
punktus, balansini ų pakeitimo vertybiniai s popieriais pozicij ų vertė yra jų 
balansinė vertė; 
(b) jei kredito įstaiga apskai čiuoja pagal rizik ą įvertintas pozicijas pagal 36–74 
punktus, balansini ų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicij ų vertė nustatoma 
bendrai su vert ės koregavimais; ir 
(c) pozicijos vert ė ir nebalansin ė pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos vert ė 
yra jos nominalioji vert ė, padauginta iš konvertavimo dydžio, kaip nurodyta 
šiame priede. Šis konvertavimo dydis yr a 100 %, nebent nurodyta kitaip. 
3. Pakeitimo vertybiniais popieriais pozicij ų vertė, atsirandanti iš išvestini ų priemoni ų, 
nustatytų IV priede, nustatoma pagal III pried ą. 
4. Jei pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai taikomas tiesioginis kredito 
užtikrinimas, tos pozicijos vert ė gali būti keičiama pagal VIII priedo reikalavimus ir 
juos taikant, kaip toliau nustatyta šiame priede. 
5. Jeigu kredito įstaiga turi dvi arba daugiau  negu dvi iš dalies sutampan čių pakeitimo 
vertybiniais popieriais pozicij ų, apskaičiuojant pagal rizik ą įvertintas pozicijas bus 
reikalaujama tiek, kiek jos sutampa, įtraukti tik pozicij ą arba pozicijos dal į, kuri 
lemia didesn ę pagal rizik ą įvertintą poziciją. Todėl „dalinis sutapimas“ reiškia, kad 
pozicijos, visos arba iš dalies, yra tos pa čios rizikos pozicija, kuri yra tokia, kad 
dalino sutapimo apimtis yra viena bendra pozicija. 
2. P AGAL RIZIK Ą ĮVERTINT Ų POZICIJ Ų APSKAI ČIAVIMAS STANDARTIZUOTU METODU  
6. Pagal 8–9 punktus reitinguotos pozicijos pakeitimo vertybiniais popieriais pagal 
riziką įvertinta pozicija apskai čiuojama pozicijos vertei taikant rizikos koeficient ą, 
siejamą su kredito kokyb ės žingsniu, su kuriuo, kaip buvo nustatyta, kompetentinga 
institucija sieja kredito vertinim ą pagal 98 straipsn į, kaip nustatyta toliau 
pateikiamose 1 ir 2 lentel ėse.  
1 lentelė 
Pozicijos, išskyrus pozicijas su trumpalaikio kredito vertinimu 
Kredito 
kokybės 1 2 3 4 5 ir žemesnis 
LT 114   LT žingsnis 
Rizikos 
koeficientas 20% 50% 100% 350% 1250% 
2 lentelė 
Pozicijos su trumpalaikio kredito vertinimu 
Kredito kokyb ės 
žingsnis  1 2 3 Visi kiti kredito 
vertinimai 
Rizikos koeficientas 20% 50% 100% 1250% 
 
7. Pagal 10–16 punktus nereitinguotos pakei timo vertybiniais popieriais pagal rizik ą 
įvertinta pozicija apskai čiuojama taikant 1250 % rizikos koeficient ą. 
2.1. Kredito įstaigos iniciator ės ir rėmėjos 
8. Kredito įstaigos iniciator ės ir kredito įstaigos r ėmėjos taiko 1250 % rizikos 
koeficient ą visoms nepaskirstytoms ir atpirkto ms pakeitimo vertybiniais popieriais 
pozicijoms, kuri ų kredito vertinim ą atliko pripažinta IKVI, kuri ą kompetentinga 
institucija sieja su kredito kokyb ės žingsniu, kuris yra mažesnis nei 3 kredito 
kokybės žingsnis. Nustatant, ar atliktas toks  pozicijos kredito vertinimas, taikomi 3 
dalies 2–7 punktai. 
9. Kredito įstaigos iniciator ės arba kredito įstaigos rėmėjos pagal rizik ą įvertintos 
pozicijos, apskai čiuotos atsižvelgiant į jos pakeitimo vertybi niais popieriais pozicij ą, 
gali apsiriboti pagal rizik ą įvertintomis pozicijomis, kurios b ūtų apskaičiuojamos 
pakeitimo vertybiniais popi eriais pozicijoms, jei jos nebuvo pakeitimo vertybiniais 
popieriais pozicijos numatant taikyti 150 % rizikos koeficient ą visiems pradelstiems 
straipsniams ir pakeitimo ve rtybiniais popieriais pozicij ų didelės rizikos 
kategorijoms priklausantiems straipsniams.  
2.2. Nereitinguot ų pozicijų vertinimas 
10. Kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigai, kurios pake itimo vertybiniais 
popieriais pozicija nerei tinguota, taikyti vertinim ą, nustatyt ą 11 punkte pagal rizik ą 
įvertintai pozicijai apskai čiuoti, jeigu pakeitimo ve rtybiniais popieriais pozicij ų 
grupės sudėtis žinoma vis ą laiką.  
11. Kredito įstaiga gali taikyti svertini o vidurkio rizi kos koeficient ą, kurį kredito įstaiga, 
turinti pozicijas, pada ugintas iš koncentracijos koeficiento, taikyt ų pakeitimo 
vertybiniais popieriais poz icijoms pagal 78–83 straipsn ius. Šis koncentracijos 
koeficientas yra lygus vis ų segment ų, padalytų iš mažesnio prioriteto segment ų 
nominalios sumos arba pari passu su segmentu, kuriame turima pozicija, įskaitant ir 
tą segmentą. Dėl to rizikos koeficientas n ėra didesnis negu 1250 % arba mažesnis 
negu bet kuris rizikos koefici entas, taikomas reitinguot am didesnio prioriteto 
LT 115   LT segmentui. Jeigu kredito įstaiga negali nustaty ti rizikos koeficient ų, kurie b ūtų 
taikomi pakeitimo vertybiniais popieriais  pozicijoms pagal 78–83 straipsnius, ji 
pozicijai taiko 1250 % rizikos koeficient ą. 
2.3. Pakeitimo vertybiniais popieriais pozicij ų vertinimas antrojo nuostolio arba 
geresniame segmente ABCP programoje 
12. Jeigu pagal 14–16 punkt ų nuostatas d ėl likvidumo priemon ės yra daugiau negu 
vienas vertinimas, kredito įstaiga gali pakeitimo vertybin iais popieriais pozicijoms, 
kurios tenkina s ąlygas, išd ėstytas 13 dalyje, taikyti rizikos koeficient ą, kuris yra 
didesnis negu i) 100 %, arba ii) didžiausi ą rizikos koeficient ą, kurį pozicijas turinti 
kredito įstaiga taikyt ų bet kurioms pakeitimo vertybini ais popieriais pozicijoms pagal 
78–83 straipsnius. 
13. Kad b ūtų galima vertinti pagal 12 punkt ą, pakeitimo vertybiniai s popieriais pozicija 
yra: 
(a) segmente, kuris ekonominiu poži ūriu yra pakeitimo vertybiniais popieriais 
antrojo nuostolio pozicijoje arba geresn ėje, o pirmojo nuostolio segmentas turi 
reikšmingai padidinti kredito vert ę antrojo nuostolio segmentui; 
(b) tokios kokyb ės, kuri prilygsta investavimo arba aukštesniam lygiui; ir 
(c) kredito įstaigos, kuri neturi pozicijos pirmojo nuostolio segmente.  
2.4. Nereitinguot ų likvidumo priemoni ų vertinimas 
2.4.1. Reikalavimus atitinkan čios likvidumo priemon ės 
14. Jeigu tenkinami toliau nurodyti reikalav imai siekiant nustatyti pozicijos vert ę, 
likvidumo priemon ės, kurios terminas nuo sandorio sudarymo pradžios yra vieneri 
metai arba trumpesnis, nominaliai sumai gali b ūti taikomas 20 % konvertavimo 
dydis, o likvidumo priemon ės, kurios pradinis terminas yra ilgesnis negu vieneri 
metai, nominaliai sumai gali b ūti taikomas 50 % konvertavimo dydis.  
(a) Likvidumo priemon ės dokumentai aiškiai nustato  ir apriboja aplinkybes, 
kuriomis priemon ė gali būti naudojama.  
(b) Priemon ės negalima naudoti kreditinei parama i teikti padengiant panaudojimo 
metu jau patirtus nuostolius, pavyzdžiui, teikiant likvidum ą pozicijoms 
įsipareigojim ų neįvykdymo atveju pana udojimo metu arba įgyjant turt ą už 
didesnę nei tikroji vert ė. 
(c) Priemon ė nenaudojama teikiant nuolatin į arba reguliar ų pakeitimo vertybiniais 
popieriais finansavim ą. 
(d) Priemonei panaudotos sumos gr ąžinimas n ėra siejamas su investuotoj ų 
pretenzijomis, išskyrus pretenzijas, kylan čias dėl palūkanų normų arba valiut ų 
išvestinių priemoni ų sutarčių, mokesčių ir kitų tokių mokėjimų, taip pat jam 
netaikomas atsisakymas arba atid ėjimas.  
LT 116   LT (e) Priemon ės negalima panaudoti po to, kai bus išnaudotas visas galimas kredito 
vertės padidinimas, kuriuo galima pasinaudoti likvidumo priemon ės atveju; 
(f) Privalo b ūti atidėjinys, dėl kurio gali b ūti automatiškai mažinama priemon ės 
suma, kuri ą galima panaudoti pozicijoms įsipareigojim ų neįvykdymo atveju, 
jei įsipareigojim ų neįvykdymas yra toks, koks nustatytas pagal 84–89 
straipsnius, arba jeigu pakeitim o vertybiniais popi eriais pozicij ų grupę sudaro 
reitinguotos priemon ės, dėl kurių nutraukiamas priemon ės taikymas, jeigu 
vidutinė grupės kokybė yra žemesn ė nei investavimo lygis. 
Taikytinas rizikos koefi cientas yra didžiausias rizikos koeficientas, kur į kredito 
įstaiga, turinti pozicijas, taikyt ų pakeitimo vertybiniais pop ieriais pozicijoms pagal 
78–83 straipsnius. 
2.4.2. Likvidumo priemon ės, kurios gali b ūti panaudotos tiktai esant bendram rinkos 
trikdžiui 
15. Siekiant nustatyt i likvidumo priemon ės, kurią galima panaudoti esant bendram 
rinkos trikdžiui, pozicijos vert ę, jos nominaliai sumai gali b ūti taikomas 0 % 
konvertavimo dydis (t. y. kai daugiau nei vi enas specialios pask irties subjektas iš 
skirtingų sandorių negali pakeisti komercini ų popierių, kurių terminas sueina, ir kad 
negalėjimas nėra dėl nuvertėjusios specialios paskirti es subjekto kredito kokyb ės dėl 
pakeitimo vertybiniais  popieriais pozicij ų kredito kokyb ės), jeigu tenkinami 14 
punkte išd ėstyti reikalavimai. 
2.4.3. Gryn ųjų pinigų avanso priemon ė 
16. Siekiant nustatyt i likvidumo priemon ės, kurią galima panaudoti esant bendram 
rinkos trikdžiui, pozicijos vert ę, jos nominaliai sumai gali b ūti taikomas 0 % 
konvertavimo dydis, kuris yra bes ąlygiškai atšaukiamas, jeigu tenkinami 14 punkte 
nustatyti reikalavimai ir jeigu priemonei panaudotos sumos gr ąžinimo terminas yra 
didesnio prioriteto už bet kokias kitas pretenzijas d ėl pinigų srautų, susidaran čių dėl 
pakeitimo vertybiniais popieriais pozicij ų. 
2.5. Atnaujinam ųjų pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais papildomi kapitalo 
reikalavimai ir atid ėjiniai ankstyvai amortizacijai 
17. Be pagal rizik ą įvertintų pozicijų, kurios apskai čiuojamos pagal j ų pakeitimo 
vertybiniais popieriais pozicijas, kredito įstaiga iniciator ė apskaičiuoja pagal rizik ą 
įvertintą poziciją metodu, kuris nustatytas 18–32 punktuose, kai ji parduoda 
atnaujinam ąsias pozicijas pakeitimo vertybiniais popieriais b ūdu, pagal kur į 
numatytas atid ėjinys ankstyvai amortizacijai. 
18. Kredito įstaiga apskai čiuoja pagal rizik ą įvertintą poziciją atsižvelgdama į iniciatorės 
palūkanų ir investuotojo pal ūkanų sumą.  
19. Pakeitimo vertybiniais popi eriais atvejais, jeigu pake itimo vertybiniais popieriais 
pozicijas sudaro atnaujinamosios ir neatnaujinamosios pozicijos, kredito įstaiga 
iniciatorė taiko toliau pateikiam ą vertinimą proporcingai bazinei grupei, kuri ą sudaro 
atnaujinamosios pozicijos.  
LT 117   LT 20. Tod ėl iniciator ės palūkanos – tos naudojam ų sumų, parduodam ų pakeitimo 
vertybiniais popieria is tikslais, grup ės reikšmingos dalies nominali suma, kurios dalis 
visos grup ės, parduodamos strukt ūrai, atžvilgiu nustato dal į pinigų srautų, sukurtų 
pagrindiniu ir pal ūkanų surinkimu, ir kitos susijusios sumos, kuri ų negalima 
panaudoti tiems mok ėjimams, kurie pakeitimo vertybin iais popieriais atveju turi 
pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas.  
Kad palūkanos būtų laikomos iniciator ės palūkanomis, jos negali b ūti subordinuotos 
su investuotojo pal ūkanomis.  
Investuotojo pal ūkanos – likusios naudojam ų sumų grupės reikšmingos dalies 
nominali suma.  
21. Kredito įstaigos iniciator ės pozicija, siejama su jos teis ėmis iniciator ės palūkanų 
atžvilgiu laikoma ne pakeitimo vertybin iais popieriais pozic ija, o pakeitimo 
vertybiniais popi eriais pozicij ų pro rata  pozicija, tarsi jos neb ūtų pakeitimo 
vertybiniais popieriais pozicijos. 
2.5.1. Ankstyvos amortizacijos vertinimo išlygos 
22. Ši ų pakeitimo vertybiniais popieriais r ūšių iniciator ės atleidžiamos nuo 17 punkte 
išdėstytų kapitalo reikalavim ų: 
(a) Ankstyvos amortizacijos vertinimas netaikomas atnaujinam ųjų pozicijų 
pakeitimui vertybiniais popier iais – šiuo atveju investuo tojai ir toliau visiškai 
priklauso nuo skolinink ų būsimų skolinimosi sum ų, kad bazini ų priemoni ų 
rizika nesugr įžtų kredito įstaigai iniciatorei netgi po ankstyvos amortizacijos, ir 
(b) Pakeitimui vertybiniais popieriais, kai bet kuris atid ėjinys ankstyvai 
amortizacijai daromas d ėl įvykių, kurie n ėra susiję su turto pakeitimu 
vertybiniais popieria is arba kredito įstaigos iniciator ės veikla, pavyzdžiui, 
esminiais mokes čių įstatymų arba reglament ų pasikeitimais. 
2.5.2. Maksimal ūs kapitalo reikalavimai 
23. Pagal 17 punkto reikalavimus kredito įstaigos iniciator ės visos pagal rizik ą įvertintos 
pozicijos jos pozicij ų investuotojo pal ūkanų atžvilgiu ir pagal rizik ą įvertintos 
pozicijos, apskai čiuotos pagal 17 punkt ą, nėra didesnės už: 
(a) pagal rizik ą įvertintas pozicijas, apskai čiuotas pagal j ų investuotojo pal ūkanų 
pozicijas, 
(b) pagal rizik ą įvertintas pozicijas, kurias kredito įstaiga, turinti pozicijas, 
apskaičiuotų pagal pakeitimo vertybiniais pop ieriais pozicijas, jeigu jos neb ūtų 
pakeistos vertybiniais popieriais ta suma, kuri prilygsta investuotojo 
palūkanoms. 
24. Išskaitymas iš grynojo pe lno, jei toks yra, iš b ūsimų pajamų kapitalizacijos, kaip 
reikalaujama pagal 57 straipsn į, vertinamas neatsižvelgiant į maksimalias sumas, 
nurodytas 23 punkte.  
LT 118   LT 2.5.3. Pagal rizik ą įvertintų pozicijų apskaičiavimas 
25. Pagal rizik ą įvertinta pozicija, apskai čiuojama pagal 17 punkt ą, nustatoma dauginant 
investuotojo pal ūkanas iš atitinkamo konvertav imo dydžio, kaip nurodyta 27–32 
punktuose, ir vidutinio rizi kos koeficiento, kuris b ūtų taikomas pakeitimo 
vertybiniais popieriais po zicijoms, jeigu jos anks čiau nebuvo pakeitimo vertybiniais 
popieriais pozicijos.  
26. Atid ėjinys ankstyvai amortizacij ai laikomas kontroliuojam u, jeigu tenkinami šie 
reikalavimai. 
(a) Kredito įstaiga iniciator ė turi kapitalo ir (arba) likvidumo plan ą, kad užtikrint ų, 
jog atidėjinių ankstyvajai amortizacijai atveju tur ės pakankamai kapitalo ir bus 
pakankamai likvidi. 
(b) Sandorio laikotarpiu yra pro rata  iniciatorės palūkanų ir investuotojo pal ūkanų 
mokėjimo ir pagrindin ės sumos, išlaid ų, nuostoli ų ir susigr ąžintų sumų 
pasidalinimas, grindžiamas negr ąžintų gautinų sumų mėnesio pradžios balansu.  
(c) Amortizacijos laikotarpis laikomas pakankamu visos ankstyvos amortizacijos 
laikotarpio pradžioje negr ąžintos skolos (iniciator ės ir investuotojo pal ūkanos) 
90 % grąžinti arba pripažinti ne įvykdytu įsipareigojimu. 
(d) Grąžinimo tempas n ėra spartesnis negu b ūtų tiesiogiai proporcingos 
amortizacijos b ūdu per c reikalavime nurodyt ą laikotarp į. 
27. Pakeitimo vertybinia is popieriais atveju d ėl mažmenini ų pozicijų, kurios n ėra 
pagrįstos įsipareigojimu ir bes ąlygiškai atšaukiamos  be išankstinio įspėjimo, 
atidėjinio ankstyvai amortizacijai, jeigu ankstyv ą amortizacij ą lemia perviršinis kain ų 
skirtumas, nukrit ęs iki nustatyto lygio, kredito įstaigos lygina trij ų mėnesių vidutinį 
perviršinį kainų skirtumą su perviršiniu kain ų skirtumu, kuriam esant perviršinis 
kainų skirtumas tur ėtų būti fiksuojamas. 
28. Tais atvejais, kai esant pakeitimui vertybi niais popieriais nereik ia fiksuoti perviršinio 
kainų skirtumo, laikoma, kad fiksuojamas dydi s yra 4,5 procentinio  punkto didesnis 
negu perviršinis kain ų skirtumas, nuo kurio prasideda ankstyva amortizacija.  
29. Taikomas konvertavimo dydi s nustatomas atsižvelgiant į realų trijų mėnesių vidutinį 
perviršinį kainų skirtumą pagal 3 lentel ę. 
3 lentelė 
 Pakeitimas vertybiniais 
popieriais, kuriam 
taikomas kontroliuojamas 
atidėjinys ankstyvai 
amortizacijai Pakeitimas vertybiniais 
popieriais, kuriam 
taikomas 
nekontroliuojamas 
atidėjinys ankstyvai 
amortizacijai 
3 mėnesių vidutinis 
perviršinis kain ų 
skirtumas Konvertavimo veiksnys Konvertavimo veiksnys 
LT 119   LT Virš A lygio 0% 0% 
A lygis 1% 5% 
B lygis 2% 15% 
C lygis 20% 50% 
D lygis 20% 100% 
E lygis 40% 100% 
 
30. 3 lentel ėje A lygis – perviršinio kain ų skirtumo lygiai, mažesni negu 133,33 % 
perviršinio kain ų skirtumo fiksuojamo dydžio , bet ne mažesni negu 100 % 
fiksuojamo dydžio; B lygis – perviršinio kain ų skirtumo lygiai, mažesni negu 100 % 
perviršinio kain ų skirtumo fiksuojamo dydžio, bet ne mažesni negu 75 % fiksuojamo 
dydžio; C lygis – perviršinio kain ų skirtumo lygiai, mažesni negu 75 % perviršinio 
kainų skirtumo fiksuojamo dydžio, bet ne mažesni negu 50 % fiksuojamo dydžio; D 
lygis – perviršinio kain ų skirtumo lygiai, mažesni negu 50 % perviršinio kain ų 
skirtumo fiksuojamo dydžio, bet ne mažes ni negu 25 % fiksuojamo dydžio; E lygis – 
perviršinio kain ų skirtumo lygiai, mažesni negu 25 % perviršinio kain ų skirtumo 
fiksuojamo dydžio. 
31. Visiems kitiems pakeitimams vertybi niais popieriais taikomam atnaujinam ųjų 
pozicijų kontroliuojamam atid ėjiniui ankstyvai amortizacija i taikomas 90 % kredito 
konvertavimo dydis. 
32. Visiems kitiems pakeitimams vertybi niais popieriais taikomam atnaujinam ųjų 
pozicijų nekontroliuojamam atid ėjiniui ankstyvai amor tizacijai taikomas 100% 
kredito konvertavimo dydis. 
2.6. Pakeitimo vertybiniais popieriais pozicij ų kredito rizikos mažinimo 
pripažinimas 
33. Jei kredito užtikrinimas ga unamas pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijai, pagal 
riziką įvertintų pozicijų apskaičiavimas gali b ūti keičiamas pagal VIII pried ą. 
2.7. Pagal rizik ą įvertintų pozicijų sumažinimas 
34. Kaip numatyta 66 straipsnio 2 dalyje d ėl pakeitimo vertybiniais popieriai pozicij ų, 
kurioms taikomas 1250 % rizikos koeficientas, kredito įstaigos gali, užuot 
įtraukusios pozicij ą į savo pagal rizik ą įvertintų pozicijų apskaičiavimą, atimti 
pozicijos vert ę iš nuosav ų lėšų. Dėl to pozicijos vert ės apskaičiavimas gali atspind ėti 
reikalavimus atitinkant į tiesioginį užtikrinim ą pagal 33 punkt ą. 
35. Jeigu kredito įstaiga pasinaudoja alternatyv a, nurodyta 34 punkte, iš sumos, 
nurodytos toje dalyje, pagal t ą dalį atsižvelgiant į 9 punkt ą atimama 12,5 karto 
padauginta suma kaip didžiausia pagal rizik ą įvertintos pozicijos suma, kuri ą turi 
apskaičiuoti ten nurodytos kredito įstaigos. 
LT 120   LT 3. P AGAL RIZIK Ą ĮVERTINT Ų POZICIJ Ų APSKAI ČIAVIMAS VIDAUS REITINGAIS 
PAGRĮSTU METODU  
3.1. Metod ų hierarchija 
36. 96 straipsnyje pakeitimo vert ybiniais popieriais pagal rizik ą įvertinta pozicija 
apskaičiuojama pagal 36–74 punktus. 
37. Apskai čiuojant reitinguotos pozicijos arba po zicijos, kurios atžvilgiu gali b ūti 
naudojamas numanomas reitingas, pagal rizik ą įvertintą poziciją naudojamas 
reitingais pagr įstas metodas, nustatytas 45–49 punktuose.  
38. Nereitinguotai pozic ijai naudojamas prieži ūrinės formulės metodas, nustatytas 50–52 
punktuose, išskyrus tuos atvejus, kai le idžiama naudoti vidaus  vertinimo metod ą, 
nustatytą 42–43 punktuose. 
39. Kredito įstaiga, išskyrus kredito įstaigą iniciator ę arba kredito įstaigą rėmėją, 
kompetentingoms institucijoms leidus gali naudoti tik prieži ūrinės formulės metodą.  
40. Jeigu kredito įstaiga iniciator ė arba rėmėja, negalinti apskai čiuoti K irb ir negavusi 
leidimo naudoti vidaus vertinimo metod ą ABCP program ų pozicijoms, ir kitos 
kredito įstaigos, jei n ėra gavusios leidimo naudoti prieži ūrinės formulės metodą, arba 
esant ABCP program ų pozicijoms, pakeitimo vertyb iniais popieriais pozicijoms, 
kurios yra nereitinguotos ir kuri ų atžvilgiu negalima taikyti numanom ų reitingų, 
taikomas vidaus vertinimo metoda s ir 1250 % rizikos koeficientas.  
3.1.1. Numanom ų reitingų naudojimas 
41. Kai patenkinami šie minimal ūs operaciniai reikalavimai, įstaiga nereitinguotai 
pozicijai priskiria numanom ą kredito vertinim ą, prilygstant į kredito vertinimui t ų 
reitinguot ų pozicijų (referentini ų pozicijų), kurios yra didesnio prioriteto pozicijos, 
visais atžvilgiais s ubordinuotos su konkre čiomis nereitinguotomis pakeitimo 
vertybiniais popieriais pozicijomis.  
(a) Referentin ės pozicijos turi b ūti visais atžvilgiais subor dinuotos su nereitinguotu 
pakeitimo vertybiniais popieriais segmentu.  
(b) Referentin ės pozicijos terminas turi b ūti lygus konkre čios nereitinguotos 
pozicijos terminui arba ilgesnis.  
(c) Bet kuris numanomas reitingas turi b ūti nuolatos atnaujinamas, kad atspind ėtų 
bet kuriuos pakeitimo vertybin iais popieriais referentini ų pozicijų kredito 
vertinimo pakeitimus. 
3.1.2. Pozicij ų vidaus vertinimo metodas ABCP programose 
42. Atsižvelgdama į kompetenting ų institucij ų įvertinimą, kredito įstaiga gali priskirti 
nereitinguotai pozicij ai turtu užtikrint ų komercini ų popierių programoje išvestinius 
reitingus, kaip nustatyta 43 punkte, jei tenkinami šie reikalavimai. 
(a) Pozicijos pagal program ą išleistame komerciniame popieriuje yra reitinguotos 
pozicijos. 
LT 121   LT (b) Kredito įstaiga tenkina kompetenting ų institucij ų reikalavim ą, pagal kur į 
atliekant jos pozicijos kredito kokyb ės vidaus vertinim ą laikomasi vienos arba 
kelių reikalavimus atitinkan čių IKVI viešos vertin imo metodikos vertybini ų 
popierių, užtikrint ų pakeitimo vertybini ais popieriais r ūšies pozicijomis, 
reitingui. 
(c) IKVI, kuri ų metodika turi b ūti taikoma, kaip reikalaujama b punkte, apima tas 
IKVI, kurios yra pateikusios pagal program ą išleistų komercini ų popierių 
išorės reitingus. Kiekybiniai elem entai, pavyzdžiui, nepalank ūs veiksniai, 
naudojami vertinant pozicij ą kredito kokyb ės atžvilgiu, privalo b ūti bent jau 
tokie nedideli, kaip tie, kurie naudojami konkre čių IKVI atitinkamoje 
vertinimo metodikoje. 
(d) Kurdama savo vidaus vertinimo metodik ą, kredito įstaiga atsižvelgia į visas 
paskelbtas reikalavimus atitinkan čių IKVI reiting ų metodikas, taikomas 
vertybinių popierių, užtikrint ų pakeitimo vertybin iais popieriais r ūšies 
pozicijomis, reitingui. Kredito įstaiga nuomon ę pagrindžia dokumentais ir 
atnaujina mažiausiai kart ą per metus. 
(e) Kredito įstaigos vidaus vertinimo me todikoje numatomi reiting ų rangai. Toki ų 
reitingų rangai ir reikalavimus atitinkan čių IKVI kredito įvertinimai yra 
analogiški. Šis atitikimas išsa miai pagrindžiamas dokumentais. 
(f) Vidaus vertinimo metodika naudojama kredito įstaigos vidaus rizikos valdymo 
procesuose, įskaitant jos sprendim ų priėmimo, valdymo informacijos ir 
kapitalo paskirstymo procesus. 
(g) Pasitelkus vidaus arba išor ės auditorius, IKVI arba kredito įstaigos vidaus 
kredito perži ūrą ar rizikos valdymo funkcij ą, reguliariai tikrinami vidaus 
vertinimo procesai ir kredito įstaigos ABCP programoje numatyt ų pozicijų 
kredito kokyb ės vidaus vertinimo kokyb ė. Jeigu tikrinama pasitelkus kredito 
įstaigos vidaus audit ą, kredito patikrinim ą arba rizikos valdymo funkcij ą, tada 
šios funkcijos nepriklauso nuo ABCP programos verslo linijos ir nuo 
bendradarbiavimo su klientais. 
(h) Kredito įstaiga stebi savo vidaus reiting ų rezultatus laikui b ėgant, kad įvertintų 
savo vidaus vertinimo metodikos rezultat us, ir prireikus daro tos metodikos 
pakeitimus, kai pozicij ų rezultatai reguliariai nukrypsta nuo to, kas nustatyta 
vidaus reitingais. 
(i) Į ABCP program ą įeina emisijos organizavimo standartai kredito ir 
investavimo gairi ų forma. Spr ęsdamas d ėl turto pirkimo, programos 
administratorius atsižvelgia į perkamo turto r ūšį, pozicijų, susidaran čių dėl 
likvidumo priemoni ų ir kredito vert ės padidinimo, r ūšį ir pinigin ę vertę, 
nuostolių paskirstym ą bei teisin ę ir ekonomin ę perkeliamo turto izoliacij ą nuo 
subjekto, parduodan čio turtą. Atliekama turto pardav ėjo rizikos pob ūdžio 
kredito analiz ė, į kurią įeina praeities ir tik ėtinos ateities finansin ės veiklos 
analizė, dabartin ė rinkos pad ėtis, tikėtinas konkurencingumas ateityje, svertai, 
pinigų srautai ir pal ūkanų padengimas bei skolos reitingavimas. Be to, 
tikrinami pardav ėjo emisijos organizavimo standartai, aptarnavimo paj ėgumai 
ir surinkimo procesai. 
LT 122   LT (j) ABCP programos emisijos organi zavimo standartuose nustatomi minimal ūs 
turto atitikties kriterijai, pagal kuriuos vis ų pirma 
(i) nenumatomas turto, kuris vis ų pirma yra pradelstas arba su ne įvykdytais 
įsipareigojimais, pirkimas; 
(ii) ribojama perviršin ė individualaus įsipareigojan čio asmens arba geografin ės 
vietovės koncentracija; ir 
(iii) ribojamas perkamo turto pradinis terminas. 
(k) ABCP programoje nustatoma surinki mo politika ir procesai, kuriuose 
atsižvelgiama į valdymo organo operacinius paj ėgumus ir kredito kokyb ę. 
Programa mažina pardav ėjo ir (arba) valdymo organo rizik ą įvairiais metodais, 
pavyzdžiui, susijusiais su dabartin ės kredito kokyb ės, kuri neleidžia bendrai 
naudoti lėšas, priežastimis. 
(l) Bendrame turto grup ės, kurią ketinama pirkti pagal ABCP program ą, nuostolio 
įvertyje privaloma atsižvelgti į visus galimos rizikos šaltinius, pavyzdžiui, į 
kredito arba gautin ų sumų sumažėjimo rizik ą. Jeigu pardav ėjo teikiamo kredito 
vertės padidėjimą lemia tik su kreditu susij ę nuostoliai, tada atskiras rezervas 
sudaromas gautin ų sumų sumažėjimo rizikai, jeigu gautin ų sumų sumažėjimo 
rizika yra esmin ė konkrečiai pozicij ų grupei. Be to, nustatant reikaling ą 
padidėjimo lygį programoje patikrinami keleri istorin ės informacijos metai, 
įskaitant nuostolius, nukrypim ą, sumažėjimą ir gautinų sumų apyvartos norm ą.  
(m) Į ABCP program ą įeina strukt ūriniai ypatumai, pavyzdžiui, sumaž ėjęs 
priežastingumas perkant pozicijas, kad b ūtų sumažintas galimas bazinio 
portfelio kredito pablog ėjimas.  
Kompetentingos institucijos gali atsisakyti re ikalavimo viešai skelbti IKVI vertinimo 
metodiką, jeigu joms įrodoma, kad d ėl konkrečių pakeitimo vertybi niais popieriai 
ypatybių, pavyzdžiui, jo unikalios strukt ūros, dar n ėra viešos IKVI vertinimo 
metodikos. 
43. Kredito įstaiga priskiria nere itinguotai pozicijai vien ą iš 42 punkte aprašyt ų reitingų 
rangų. Pozicijai priskiriamas išvestinis reitingas, toks pats kaip kredito įvertinimai, 
prilygstantys reitingo rangui, kaip nustatyta 42 punkte. Je i šis išvestinis reitingas 
pakeitimo vertybiniais popieriais pradžioje yra investavimo arba a ukštesnio lygio, jis 
laikomas tokiu pa čiu kaip reikalavimus atitinkan čios IKVI reikalavimus atitinkantis 
kredito vertinimas apskai čiuojant pagal rizik ą įvertintas pozicijas. 
3.2. Maksimalios pagal rizik ą įvertintos pozicijos 
44. Kredito įstaigai iniciatorei, kredito įstaigai rėmėjai arba kitoms kredito įstaigoms, 
kurios gali apskai čiuoti K IRB, pagal rizik ą įvertintos pozicijos, apskai čiuojamos pagal 
jų pozicijas pakeitimo vertybin iais popieriais atveju, gali b ūti apribotos iki pozicij ų, 
kurios tenkina kapitalo reikalavim ą pagal 75 straipsnio a punkt ą, prilygstant į 8 % 
pagal rizik ą įvertintos pozicijos sumai, kuri b ūtų gauta, jeigu į vertybinius popierius 
pakeistas turtas neb ūtų buvęs pakeistas vertybiniais popieriais ir kartu su t ų pozicijų 
tikėtinų nuostolių sumomis b ūtų kredito įstaigos balanse.  
LT 123   LT 3.3. Reitingais pagr įstas metodas 
45. Remiantis reitingais pagr įstu metodu reitinguotos pakeit imo vertybiniais popieriais 
pozicijos pagal rizik ą įvertinta pozicija apskai čiuojama pozicijos vertei taikant 
rizikos koeficient ą, siejamą su kredito kokyb ės žingsniu, su kuriuo, kaip buvo 
nustatyta, kompetentinga institucija sieja kredito vertinim ą pagal 98 straipsn į, kaip 
nustatyta toliau pateikiamose 4 ir 5 lentel ėse.  
4 lentelė 
Pozicijos, išskyrus pozicijas su trumpalaikio kredito vertinimu 
Kredito kokyb ės žingsnis Rizikos koeficientas 
 A B C 
CQS 1 7% 12% 20% 
CQS 2 8% 15% 25% 
CQS 3 10% 18% 35%3 
CQS 4 12% 20% 35% 
CQS 5 20% 35% 35% 
CQS 6 35% 50% 50% 
CQS 7 60% 75% 75% 
CQS 8 100% 100% 100% 
CQS 9 250% 250% 250% 
CQS 10 425% 425% 425% 
CQS 11 650% 650% 650% 
Mažiau negu CQS 11 1250% 1250% 1250% 
5 lentelė 
Pozicijos su trumpalaikio kredito vertinimu 
Kredito kokyb ės žingsnis Rizikos koeficientas 
 A B C 
CQS 1 7% 12% 20% 
LT 124   LT CQS 2 12% 20% 35% 
CQS 3 60% 75% 75% 
Visi kiti kredito 
vertinimai 1250% 1250% 1250% 
 
46. Atsižvelgiant į 47 punkt ą, rizikos koeficientas kiekvienos lentel ės A skiltyje 
taikomas, jeigu pozicija yra paties didžiaus io prioriteto pakeitimo vertybiniais 
popieriais segmente. Nustatant, ar segm entas yra paties mažiausio prioriteto, 
nereikalaujama atsižvelgti į gautinas sumas pagal pal ūkanų normų arba valiut ų 
išvestinių priemoni ų sutartis, gautinas įmokas ir kitus panašius mok ėjimus. 
47. Rizikos koeficientas kiekvienos lentel ės C skiltyje taikomas, jeigu pozicija yra 
pakeitimo vertybiniais popier iais pozicija, kur faktinis  pakeitimo vertybiniais 
popieriais pozicij ų skaičius yra mažesnis negu šeši. Apskai čiuojant faktin į pakeitimo 
vertybiniais popi eriais pozicij ų skaičių, sudėtinės pozicijos vienam 
įsipareigojan čiajam asmeniui privalo b ūti vertinamos kaip viena pozicija. Faktinis 
pozicijų skaičius apskai čiuojamas taip: 
∑∑
=
iiii
EADEAD
N22) (
 
čia EAD i yra vis ų pozicijų ith* įsipareigojan čiajam asmeniui ver čių suma. 
Pakartotinio pakeitimo vert ybiniais popieriais atveju (pakeitimo vertybiniais 
popieriais pozicij ų pakeitimas vertybiniai s popieriais) kredito įstaiga privalo 
atsižvelgti į pakeitimo vertybiniais  popieriais pozicijas grup ėje, o ne į bazines 
pozicijas pradin ėse grupėse, iš kuri ų susidaro bazin ės pakeitimo vertybiniais 
popieriais pozicijos. Jeigu galima portfelio da lis, siejama su didžiausia pozicija – C 1, 
kredito įstaiga gali N vertinti kaip 1/C 1. 
48. Rizikos koeficientai B skiltyje taikomi visoms kitoms pozicijoms. 
49. Kredito rizikos mažinimas pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijose gali b ūti 
pripažįstamas pagal 58–60 punktus. 
3.4. Prieži ūrinės formulės metodas 
50. Atsižvelgiant į į 56–57 punktus pagal prieži ūrinės formul ės metodą pakeitimo 
vertybiniais popieriais  pozicijos rizikos koeficienta s yra didesnis negu 7 % arba 
taikytinas rizikos koeficientas pagal 51 punkt ą. 
51. Atsižvelgiant į 56–57 punktus, pozicijai taikytin as rizikos koeficientas yra: 
12,5 x (S[L+T] – S[L]) / T 
Čia: 
LT 125   LT  
Čia: 
τ = 1000,  
ir ω = 20. 
Šiose išraiškose Beta [x; a, b] yra sukaupt a beta pasiskirstymo funkcija su a ir b 
parametrais, įvertintais x atžvilgiu. 
T (segmento, kuriame yra pozicija, stor umas) nustatomas kaip a) segmento 
nominaliosios vert ės ir b) pakeitimo vert ybiniais popieriais pozicij ų vertės sumos 
santykis. Čia išvestini ų priemoni ų, nurodytų IV priede, pozicij ų vertė, jeigu dabartin ė 
atkūrimo vert ė nėra teigiama vert ė, yra galima b ūsima kredito pozicija, apskai čiuota 
pagal III pried ą; 
Kirbr  yra a) Kirb ir b) pakeitimo vertybiniais popieriais pozicij ų vertės sumos 
santykis. Kirbr  išreikštas dešimtaine forma (pvz., Kirb, kuris lygus 15 % grup ės, bus 
išreikštas 0,15 prilygstan čiu Kirb).  
L (kredito vert ės padidinimo lygis) nustatomas kaip vis ų segmentų, subordinuot ų su 
segmentu, kuriame yra pozicija, nominali ųjų sumų ir pakeitimo vertybiniais 
popieriais pozicij ų, vertės sumos santykis. Kapitalizuotosios b ūsimos pajamos 
neįtraukiamos į nustatom ą L. Apskai čiuojant padidinimo lyg į, išvestini ų priemoni ų, 
nustatytų IV priede, sandorio šali ų gautinos sumos, kurios yra daug mažesnio 
prioriteto, nei konkret ūs segmentai, gali b ūti nustatomos j ų dabartine atk ūrimo verte 
(be galim ų būsimų kredito pozicij ų).  
N yra faktinis pozicij ų, apskaičiuotų pagal 47 punkt ą, skaičius. 
ELGD – pagal pozicij ą apskaičiuotas vidutinis nuostolis įsipareigojimo ne įvykdymo 
atveju – apskai čiuojamas taip: 
∑∑⋅
=
iiii i
EADEAD LGD
ELGD
 
Čia LGD i yra vidutinis LGD, siejamas su visomis pozicijomis ith įsipareigojan čiajam 
asmeniui, jeigu LGD nustatomas pagal 84–89 straipsnius. Pakart otinio pakeitimo 
vertybiniais popieriais atve ju 100 % LGD taikomas pakei timo vertybiniais popieriais 
pozicijoms. Kai kaupimo b ūdu pakeitimo vertybiniais popier iais atveju vertinamas 
įsipareigojim ų neįvykdymas ir gautin ų sumų sumažėjimo rizika (pvz., nuostoliams iš 
bet kurio šaltinio padengti galima panaudoti bendr ą vieną rezervą arba padidint ą 
užtikrinimo priemon ę), LGD įvestis sudaroma kaip LGD svertinis vidurkis kredito 
rizikai ir 75 % LGD gautin ų sumų sumažėjimo rizikai. Koeficientai yra nesusieti 
kredito rizikos ir atitinkamai sumaž ėjimo rizikos kapitalo mokes čiai. ()( ) ⎭⎬⎫
⎩ ⎨ ⎧ 
< − ⋅+ − + ≤
= −x Kirbr čia e Kirbr/ω d K[Kirbr] K[x] KirbrKirbr xčia x x S x)/Kirb r ω(Kirbr1] [ 
LT 126   LT Supaprastinti įvesties duomenys 
Jeigu didžiausios pakeitimo vert ybiniais popieriais pozicijos vert ė C1 yra ne didesn ė 
negu 3 % užtikrintos pozicijos vert ės sumos, tada pagal prieži ūrinės formulės metodą 
kredito įstaiga gali nustatyti LGD = 50 % ir N lygus bet kuriam iš j ų 
1
11
1 }0, 1 max{1−
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛−⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛
−−+= CmmC CCC Nm
m
 . 
arba 
N=1/ C 1. 
Cm yra didžiausios m pozicijos vert ės sumos ir pakeitimo ve rtybiniais popieriais 
pozicijų verčių sumos santykis. M lyg į gali nustatyti kredito įstaiga.  
Su mažmenin ėmis pozicijomis susijusio pakeitimo  vertybiniais popieriais atveju 
kompetentingos institucijos gali leisti įgyvendinti prieži ūrinės formulės metodą 
panaudojant supaprastinim ą: h = 0  ir v = 0 .  
52. Kredito rizikos mažinimas pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijose gali b ūti 
pripažįstamas pagal 58, 59 ir 61–65 punktus. 
3.5. Likvidumo priemon ės 
53. 54–55 punkt ų nuostatos taikomos nereitinguot ų pakeitimo vertybiniais popieriais 
pozicijų vertei nustatyti tam tikr ų likvidumo priemon ės rūšių forma. 
3.5.1. Likvidumo priemon ės, kurias galima panaudoti tik esant  bendram rinkos trikdžiui 
54. Likvidumo priemon ės, kuria galima pasinaudoti tik es ant bendram rinkos trikdžiui ir 
kuri tenkina 14 punkte nustatytus atitinkan čios likvidumo priemon ės reikalavimus, 
nominaliajai sumai gali b ūti taikomas 20 % konvertavimo dydis.  
3.5.2. Gryn ųjų pinigų avanso priemon ės 
55. Likvidumo priemon ės, kuri tenkina 16 punkte nustatytu s reikalavimus, nominaliajai 
sumai gali b ūti taikomas 0 % konvertavimo dydis. 
Išimtinis vertinimas, kai K irb negali būti apskaičiuotas. 
56. Jeigu kredito įstaigai nėra praktiška apskai čiuoti pagal rizik ą įvertintas pakeitimo 
vertybiniais popieriais pozicijas, tarsi jos neb ūtų buvusios pakeistos vertybiniais 
popieriais, kredito įstaiga išimtiniu atveju ir gavusi kompetenting ų institucij ų leidimą 
laikinai gali taikyti tok į pagal rizik ą įvertintų pozicijų apskaičiavimo metod ą 
nereitinguotoms pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms likvidumo priemon ės 
forma.  
57. Didžiausias rizikos koeficientas, kuris b ūtų taikomas pagal 78–83 straipsnius bet 
kokioms pakeitimo vertybiniais popier iais pozicijoms, jeigu jos neb ūtų buvusios 
pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos, gali b ūti taikomas pakeitimo vertybiniais 
popieriais pozicijai, kuriai taikoma likvidumo priemon ė. Siekiant nustatyti pozicijos 
LT 127   LT vertę, 50 % konvertavimo dydis gali b ūti taikomas likvidumo priemon ės nominaliajai 
sumai, jeigu priemon ės terminas nuo sandorio sudarymo pradžios yra vieneri metai 
arba trumpesnis. Jeigu likvidumo priemon ė tenkina 54 punkte nustatytus 
reikalavimus, gali b ūti taikomas 20 % konvertavimo dydis.  
3.6. Kredito rizikos mažinimo pripažinim as pakeitimo vertybiniais popieriais 
pozicijų atžvilgiu 
3.6.1. Tiesioginis užtikrinimas 
58. Reikalavimus atitinkantis tiesioginis užtikrinimas apsiriboja tuo, kas yra pripaž įstama 
apskaičiuojant pagal rizik ą įvertintas pozicijas vadovaujan tis 78–83 straipsniais, kaip 
nustatyta pagal 90–93 straipsnius, o prip ažinimas priklauso nuo to, ar tenkinami 
atitinkami minimal ūs reikalavimai, kaip nustatyta pagal tuos straipsnius. 
3.6.2. Netiesioginis užtikrinimas 
59. Reikalavimus atitinkantis netiesioginis užtikrinimas ir netiesioginio užtikrinimo 
teikėjai apsiriboja tomis priemon ėmis, kurios pripažintos pagal 90–93 straipsnius, o 
pripažinimas priklauso nuo to, ar  tenkinami atitinkami minimal ūs reikalavimai, kaip 
nustatyta pagal tuos straipsnius.  
3.6.3. Kapitalo reikalavim ų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicij ų su kredito rizikos 
mažinimu apskai čiavimas 
Reitingais pagr įstas metodas 
60. Jeigu pagal rizik ą įvertintos pozicijos apskai čiuojamos reitingais pagr įstu metodu, 
pozicijos vert ė ir (arba) pagal rizik ą įvertintos pozicijos pakeitimo vertybiniais 
popieriais pozicija, kurios kredito  užtikrinimas buvo gautas, gali b ūti pakeistos pagal 
VIII priedo nuostatas, kadangi  jos taikomos pagal rizik ą įvertintų pozicijų 
apskaičiavimui pagal 78–83 straipsnius. 
Priežiūrinės formulės metodas – visiškas užtikrinimas 
61. Jeigu pagal rizik ą įvertintos pozicijos yra apskai čiuojamos prieži ūrinės formulės 
metodu, kredito įstaiga nustato pozicijos faktin į rizikos koeficient ą. Ji tai daro 
pozicijos pagal rizik ą įvertintą poziciją dalydama iš pozicijos vert ės ir gautą rezultatą 
daugindama iš 100.  
62. Esant tiesioginiam kredito užtikrinimui, pagal rizik ą įvertintos pozicijos pakeitimo 
vertybiniais popieria is pozicija apskai čiuojama dauginant tiesiogin ės užtikrinimo 
priemonės koreguot ą poziciją (E*, kaip apskai čiuota pagal 90–93 straipsnius d ėl 
pagal rizik ą įvertintų pozicijų apskaičiavimo pagal 78–83 stra ipsnius, pakeitimo 
vertybiniais popieriais sum ą prilyginant E) iš faktinio rizikos koeficiento. 
63. Esant netiesioginiam kredito užtikrinimui, pagal rizik ą įvertintos pozicijos pakeitimo 
vertybiniais popieria is pozicija apskai čiuojama dauginant G A (užtikrinimo priemon ės 
suma pakoreguota pagal bet kur į valiutos neatitikim ą ir termino neatitikim ą pagal 
VIII priedo nuostatas) iš užtikrinimo teik ėjo rizikos koeficiento; ir gaut ą rezultatą 
pridedant prie sumos, kuri gauta pada uginus pakeitimo vertybiniais popieriais 
poziciją, atimant G A, iš faktinio rizikos koeficiento. 
LT 128   LT Priežiūrinės formulės metodas – dalinis užtikrinimas 
64. Jeigu kredito rizikos mažinimas apima „pirm ąjį nuostol į“ arba nuostolius 
proporcingai pakeitimo vertybiniais  popieriais pozicijai, kredito įstaiga gali taikyti 
61–63 punkt ų nuostatas. 
65. Kitais atvejais kredito įstaiga vertina pakeitimo vert ybiniais popier iais pozicij ą kaip 
dvi ar daugiau negu dvi pozicijas, kuri ų nepadengta dalis laikoma žemesn ės kredito 
kokybės pozicija. Apskai čiuojant pagal rizik ą įvertintas pozicijas šiai pozicijai, 
taikomos 50–52 punkt ų nuostatos su pakeitimais, pagal kuriuos T kei čiamas į e* 
tiesioginio užtikrinimo atveju; ir į T-g netiesioginio užtikrinimo atveju, kur e* žymi 
E* ir visos bazin ės grupės sąlyginės sumos santyk į, kur E* yra pakoreguota 
pakeitimo vertybiniais popi eriais pozicija, apskai čiuota pagal VIII priedo nuostatas, 
kadangi jos taikomos skai čiuojant pagal rizik ą įvertintų pozicijų sumas pagal 78–83 
straipsnius, kai pakeitimo vertybiniais popi eriais pozicija yra E; ir g yra kredito 
užtikrinimo nominaliosios sumo s (pakoreguotos pagal bet kok į valiutos arba termino 
neatitikim ą pagal VIII priedo nuostatas) ir pake itimo vertybiniais popieriais pozicij ų 
sumų santykis. Netiesioginio kredito už tikrinimo atveju užtikrinimo teik ėjo rizikos 
koeficientas taikomas tai pozic ijos daliai, kuri nepatenka į koreguot ą vertę T. 
3.7. Atnaujinam ųjų pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais papildomi kapitalo 
reikalavimai ir atid ėjiniai ankstyvai amortizacijai 
66. Be pagal rizik ą įvertintų pozicijų, kurios apskai čiuojamos pagal j ų pakeitimo 
vertybiniais popieriais pozicijas, kredito įstaiga iniciator ė apskaičiuoja pagal rizik ą 
įvertintas pozicijas pagal metodik ą, kuri nustatyta 17–32 punktuose, kai ji parduoda 
atnaujinam ąsias pozicijas pakeitimo vertybiniais popieriais b ūdu, pagal kur į 
numatytas atid ėjinys ankstyvai amortizacijai. 
67. 66 punkte 68–69 punktai kei čia 20–21 punktus. 
68. Šiose nuostatose iniciator ės palūkanos yra suma, kuri ą sudaro 
(a) naudojam ų sumų, parduodam ų pakeitimo vertybiniais  popieriais tikslais, 
grupės sąlyginės dalies nominaliosios sumos, kurios dalis visos grup ės, 
parduodamos strukt ūrai, atžvilgiu lemia dal į pinigų srautų, sukurtų pagrindiniu 
ir palūkanų surinkimu bei kitomis susijusiomis sumomis, kuri ų negalima 
panaudoti mok ėjimams tiems, kurie pakeitimo ve rtybiniais popier iais atveju 
turi pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas; plius 
(b) kredito linij ų naudojam ų sumų grupės dalies nominaliosios sumos, kurios 
naudojama dalis parduota pakeitimo ve rtybiniais popieriai s tikslais, kurios 
dalis visų tokių nepanaudot ų sumų atžvilgiu yra tokia pati  kaip ir nominaliosios 
sumos, aprašytos a punkte, ir grup ės panaudot ų sumų, parduot ų pakeitimui 
vertybiniais popieriais tikslais , nominaliosios sumos santykis. 
Kad palūkanos būtų laikomos iniciator ės palūkanomis, jos negali b ūti subordinuotos 
su investuotojo pal ūkanomis.  
Investuotoj ų palūkanos yra naudot ų sumų, kurios nepatenka į a punkt ą, grupės 
sąlyginės dalies nominalioji suma ir kredito linij ų, kurių panaudota suma buvo 
LT 129   LT parduota pakeitimo vertybiniais popieriais tikslais, nepanaudot ų sumų grupės dalies 
nominalioji suma, nepatenkanti į b punktą.  
69. Kredito įstaigos iniciator ės pozicija, siejama su jos teis ėmis tos iniciator ės palūkanų 
dalies, kuri aprašyta 68 punkto a papunktyj e, atžvilgiu nelaikoma pakeitimo 
vertybiniais popieria is pozicija, bet pro rata  pozicija pakeitimo vertybiniais 
popieriais panaudot ų sumų pozicijų atžvilgiu, tarsi jos neb ūtų užtikrintos suma, kuri 
prilygsta sumai, kuri aprašyta 68 punkt o a papunktyje. Laikoma, kad kredito įstaiga 
iniciatorė taip pat turi pro rata  poziciją kredito linij ų nepanaudot ų sumų atžvilgiu, 
kurių panaudotos sumos buvo parduotos pakeitim o vertybiniais popieriais tikslais, ta 
suma, kuri prilygsta sumai, ap rašytai 68 punkto b papunktyje.  
3.8. Pagal rizik ą įvertintų pozicijų sumažinimas 
70. Pakeitimo vertybiniais popi eriais pozicijos pagal rizik ą įvertinta pozicija, kuriai 
taikomas 1250 % rizikos koeficientas, gali b ūti sumažinta 12,5 karto bet kokios 
vertės koregavimo, kur į daro kredito įstaiga pakeitimo vert ybiniais popieriais 
pozicijos atžvilgiu, suma. Tiek, kiek atsižvelgiama į tokį vertės koregavim ą, 
neatsižvelgiama į apskaičiavimą, nustatytą VII priedo 1 dalies 34 punkte. 
71. Pakeitimo vertybiniais popi eriais pozicijos pagal rizik ą įvertinta pozicija gali b ūti 
sumažinta 12,5 karto bet kokio vert ės koregavimo, kur į daro kredito įstaiga tos 
pozicijos atžvilgiu, suma. 
72. Kaip numatyta 66 straipsnio 2 dalyje d ėl pakeitimo vertybiniais popieriai pozicij ų, 
kurioms taikomas 1250 % rizikos koeficientas, kredito įstaigos gali, užuot 
įtraukusios pozicij ą į savo pagal rizik ą įvertintų pozicijų apskaičiavimą, atimti iš 
nuosavų lėšų pozicijos vert ę.  
73. 73 punkte: 
(a) pozicijos vert ė gali atsirasti iš pagal rizik ą įvertintos pozicijos, atsižvelgiant į 
bet kokį sumažinim ą pagal 70 ir 71 punktus; 
(b) pozicijos vert ės apskai čiavimas gali atspind ėti reikalavimus atitinkant į 
tiesioginį užtikrinim ą tokiu būdu, kuris suderinamas su 58–65 punktuose 
nurodyta metodika; 
(c) jeigu prieži ūrinės formulės metodas, naudojamas pagal rizik ą įvertintoms 
pozicijoms ir L <  KIRBR ir [L+T] > K IRBR apskaičiuoti, pozicija gali b ūti 
vertinama kaip dvi pozicijos, kur L lygi K IRBR didesnio prioriteto iš pozicij ų. 
74. Jeigu kredito įstaiga pasinaudoja alternatyv a, nurodyta 72 punkte, iš sumos, 
nurodytos toje dalyje, pagal t ą dalį atsižvelgiant į 44 punkt ą atimama 12,5 karto 
didesnė suma nei didžiausia pagal rizik ą įvertintos pozicijos suma, kuri ą turi 
apskaičiuoti ten nurodytos kredito įstaigos. 
LT 130   LT X PRIEDAS  
Operacin ė rizika  
1 dalis – Bazinio indikatoriaus metodas  
1. K APITALO REIKALAVIMAS  
1. Pagal bazinio indikatoriaus metod ą kapitalo reikalavimas operacinei rizikai yra lygus 
15 % atitinkamo toliau apibr ėžto rodiklio.  
2. A TITINKAMAS RODIKLIS  
2. Atitinkamas rodiklis yra trej ų metų grynųjų pajamų iš palūkanų sumos ir gryn ųjų 
pajamų ne iš palūkanų sumos vidurkis. 
3. Trej ų metų vidurkis apskai čiuojamas remiantis paskutini ų šešių dvylikos m ėnesių 
stebėjimais finansini ų metų viduryje ir pabaigoje. Jeigu audituot ų skaičių nėra, gali 
būti naudojami verslo įverčiai.  
4. Jeigu bet kurio iš nurodyt ų stebėjimų grynųjų pajamų iš palūkanų ir grynųjų pajamų 
ne iš palūkanų suma yra neigiama arba lygi nuliui, į šį skaičių apskaičiuojant trej ų 
metų vidurkį neatsižvelgiama. Atitinkamas rodiklis apskai čiuojamas kaip teigiam ų 
skaičių, padalintų iš teigiam ų skaičių skaičiaus, suma. 
2.1. Kredito įstaigos, kurioms taik oma Direktyva 86/635/EEB 
5. Remiantis apskaitos kategorijomis kredito įstaigų pelno (nuostolio) ataskaitose pagal 
Direktyvos 86/635/EEB 27 straipsn į, atitinkamas rodiklis išreiškiamas kaip 
elementų, išdėstytų 1 lentelėje, suma. Kiekvienas elementas įtraukiamas į sumą su 
savo teigiamu arba neigiamu ženklu. 
6. Šiuos elementus gali reik ėti koreguoti, kad b ūtų atspindėtos 7 ir 8 punktuose 
nurodytos kvalifikacijos. 
1 lentelė 
1 Gautinos pal ūkanos ir panašios 
pajamos 
2 Mokėtinos pal ūkanos ir panašios 
sąnaudos 
3 Pajamos iš vertybini ų popierių 
a) pelnas iš akcij ų ir kitų kintamo pelno 
vertybinių popierių 
b) pelnas iš dalyvavimo kit ų įmonių kapitale 
c) pelnas iš akcij ų susijusiose įmonėse 
LT 131   LT 4 Gautini komisiniai 
5 Mok ėtini komisiniai 
6 Grynasis pelnas arba grynasis 
nuostolis iš finansini ų operacijų 
7 Kitas veiklos pelnas 
 
2.1.1. Kvalifikacijos 
7. Rodiklis apskai čiuojamas prieš bet koki ų atidėjinių ir veiklos išlaid ų atskaitymus. 
8. Apskai čiuojant rodikl į nenaudojami šie elementai: 
(a) Realizuotas pelnas (nuostolis) iš straipsni ų, neįtrauktų į prekybos knyg ą, 
pardavimo 
(b) Pajamos iš nepaprast ų arba nereguliari ų straipsnių 
(c) Pajamos iš draudimo 
Kai prekybos straipsni ų perkainojimas yra pelno (nuostolio) ataskaitos dalis, 
perkainojimas gali b ūti įtraukiamas. Jeigu taikoma Direktyvos 86/635/EEB 36 
straipsnio 2 dalis, turi b ūti įtraukiamas perkainojimas, įrašytas į pelno (nuostolio) 
ataskaitą. 
2.2. Kredito įstaigos, kurioms taikomos skir tingos apskaitos sistemos 
9. Jei kredito įstaigoms taikomos apskaitos sistemos skiriasi nuo sistemos, kuri 
nustatoma Direktyva 86/635/EB, jos turi apskai čiuoti atitinkam ą rodiklį pagal 
duomenis, kurie geriausiai atspindi pirmiau pateikt ą apibrėžimą. 
LT 132   LT 2 dalis – Standartizuotas metodas  
1. K APITALO REIKALAVIMAS  
1. Pagal standartizuot ą metodą kapitalo reikalavimai operacinei rizikai yra 
paprasčiausia kapitalo reikalavim ų suma, apskai čiuota kiekvienai iš 2 lentel ėje 
nurodytų verslo linij ų. 
2. Kapitalo reikalavimas konkre čiai verslo linijai yra lygus tam tikram atitinkamo 
rodiklio procentui. 
3. Rodiklis apskai čiuojamas kiekvienai verslo linijai atskirai. 
4. Kiekvienos verslo linijos atitinkamas rodiklis yra gryn ųjų pajamų iš palūkanų sumos 
ir grynųjų pajamų ne iš pal ūkanų sumos trej ų metų vidurkis, kaip apibr ėžta 1 dalies 
5–9 punktuose. 
5. Trej ų metų vidurkis apskai čiuojamas remiantis paskutini ų šešių dvylikos m ėnesių 
stebėjimais finansini ų metų viduryje ir pabaigoje. Jeigu audituot ų skaičių nėra, gali 
būti naudojami verslo įverčiai. 
6. Jeigu bet kurio iš nurodyt ų stebėjimų grynųjų pajamų iš palūkanų ir grynųjų pajamų 
ne iš palūkanų suma yra neigiama, šiam skai čiui priskiriama nulin ė vertė. 
2 lentelė 
Verslo linija Veiklos rūšių sąrašas Procentai 
Įmonių finansai Finansinių priemoni ų emisijos 
organizavimas ir vykdymas ir (arba) j ų 
platinimas rinkoje su emisija 
organizuojan čio banko įsipareigojimu 
tiesiogiai išpirkti finansini ų priemoni ų 
emisiją 
Paslaugos, susijusios su finansini ų 
priemonių organizavimu ir vykdymu 
Investicin ės konsultacijos 
Įmonėms teikiamos konsultacijos d ėl 
kapitalo strukt ūros, pramon ės strategijos 
ir su tuo susijusi ų reikalų, taip pat 
konsultacijos ir paslaugos, susij ę su 
įmonių susijungimais ir pirkimu 
Investiciniai moksliniai tyrimai ir 
finansų analizė bei kitos bendr ų 
rekomendacij ų formos, susijusios su 
finansinių priemoni ų sandoriais 18% 
LT 133   LT Prekyba ir pardavimai Pirkimas (pardavimas) savo s ąskaita 
Tarpininkavimas pinig ų rinkoje 
Nurodym ų dėl vienos ar daugiau negu 
vienos finansin ės priemon ės priėmimas 
ir perdavimas 
Nurodym ų vykdymas klient ų vardu 
Finansinių priemoni ų platinimas rinkoje 
be banko įsipareigojimo tiesiogiai 
išpirkti finansini ų priemoni ų emisiją 
Daugiašali ų prekybos priemoni ų 
operacija 18% 
Tarpininkavimo (brokerio) 
paslaugos mažmeniniams 
klientams 
(Veikla su i ndividualiais 
fiziniais asmenimis arba 
mažomis ir vidutin ėmis 
įmonėmis, kurie tenkina 55 
straipsnyje mažmenini ų pozicijų 
klasėms nustatytus kriterijus) Nurodym ų dėl vienos ar daugiau negu 
vienos finansin ės priemon ės priėmimas 
ir perdavimas 
Nurodym ų vykdymas klient ų vardu 
Finansinių priemoni ų platinimas rinkoje 
be banko įsipareigojimo tiesiogiai 
išpirkti finansini ų priemoni ų emisiją 12% 
Komercin ė bankininkyst ė Indėlių ir kitų grąžintinų lėšų priėmimas 
Skolinimas 
Finansinė išperkamoji nuoma (lizingas) 
Garantijos ir laidavimai 15% 
Mažmenin ė bankininkyst ė 
(Veikla su i ndividualiais 
fiziniais asmenimis arba 
mažomis ir vidutin ėmis 
įmonėmis, kurie tenkina 55 
straipsnyje mažmenini ų pozicijų 
klasėms nustatytus kriterijus) Indėlių ir kitų grąžintinų lėšų priėmimas 
Skolinimas 
Finansinė išperkamoji nuoma (lizingas) 
Garantijos ir laidavimai 12% 
Mokėjimai ir atsiskaitymai Pinigų pervedimo paslaugos 
Mokėjimo priemoni ų išleidimas ir 
tvarkymas 18% 
Tarpininkavimo (agento) Finansinių priemoni ų saugojimas ir 
tvarkymas klient ų sąskaita, įskaitant t ų 15% 
LT 134   LT paslaugos finansinių priemoni ų pirkim ą, 
pardavim ą ir gavim ą pagal kliento 
pateiktus nurodymus bei su tuo susijusi ą 
veiklą, pavyzdžiui, gryn ųjų pinigų ir 
(arba) stato valdymas 
Turto valdymas Portfelio valdymas 
UCITS valdymas 
Kitos turto valdymo formos 12% 
 
7. Kompetentingos instituc ijos gali leisti kredito įstaigai apskai čiuoti jos kapitalo 
reikalavim ą operacinei rizikai alternatyviu stan dartizuotu metodu, kaip nustatyta 9–
16 punktuose. 
2. V ERSLO LINIJOS PRISKYRIMO PRINCIPAI  
8. Kredito įstaigos privalo sukurti ir dokumentais pagr įsti konkre čią politiką ir kriterijus 
rodikliui dabartin ėms verslo linijoms ir veiklai pr iskirti standartizuotoje sistemoje. 
Kriterijai privalo b ūti patikrinami ir atitinka mai koreguojami atsižvelgiant į naują 
arba besikei čiančią verslo veikl ą ir riziką. Verslo linijos priskyrimo principai yra šie: 
(a) Visa veikla privalo b ūti priskirta verslo linijoms taip, kad b ūtų išvengta 
tarpusavio dubliavimo ir kartu b ūtų apimtos visos veiklos r ūšys. 
(b) Bet kuri veikla, kurios negalima iš karto priskirti verslo linijos sistemai, bet 
kuri yra papildoma veiklos, įtrauktos į sistemą, funkcija, privalo b ūti priskirta 
tai verslo linijai, kuri ą ji palaiko. Jeigu per papildom ą veiklą palaikoma 
daugiau negu viena verslo linija, privalo b ūti naudojami objektyv ūs priskyrimo 
kriterijai. 
(c) Jeigu veiklos nega lima priskirti konkre čiai verslo linijai, privalo b ūti 
naudojama verslo linija, kurios rizikos pro centas yra didžiausias. Ta pati verslo 
linija vienodai taikoma bet kokiai susijusiai papildomai veiklai. 
(d) Kredito įstaigos gali naudoti vidin ės kainodaros metodus rodikliui tarp verslo 
linijų nustatyti. Vienoje verslo linijoje susidariusios s ąnaudos, kurios 
priskiriamos skirtingoms verslo linijoms, gali b ūti perskirstytos verslo linijai, 
su kuria jos susijusios, pavyzdžiui, naudojant vertinim ą, grindžiam ą vidinėmis 
pervedimo tarp dviej ų verslo linij ų išlaidomis. 
(e) Veiklos priskyrimas verslo linijose ope racinio rizikos kapita lo tikslais privalo 
būti suderinamas su kategorijomis, naudojamomis kredito ir rinkos rizikai. 
(f) Vyresnioji vadovyb ė yra atsakinga už priskyrimo politik ą, kurią kontroliuoja 
kredito įstaigos valdymo organai. 
LT 135   LT (g) Privalo b ūti atliekamas priskyrimo verslo linijoms proceso nepriklausomas 
patikrinimas. 
3. A LTERNATYV ŪS TAM TIKR Ų VERSLO LINIJ Ų RODIKLIAI  
3.1. Modalumai 
9. Kompetentingos institucijos gali leisti kredito įstaigai naudoti alternatyv ų rodiklį 
mažmenin ės bankininkyst ės ir komercin ės bankininkyst ės verslo linijoms. 
10. Šiose verslo linijose atitinkama s rodiklis yra sunormintas pajam ų rodiklis, kuris 
lygus visos nominaliosios sumo s paskolos ir avanso trej ų metų vidurkiui, 
padaugintam iš 0,035. 
11. Mažmenin ės bankininkyst ės verslo linijoje paskolos ir avansai sudaro vis ą 
panaudojam ą sumą šiuose kredito portfeliuose: mažmeniniame, MV Į, kuris laikomas 
mažmeniniu, ir įsigytų mažmenini ų gautinų sumų. 
12. Komercin ės bankininkyst ės verslo linijoje paskolos ir avansai sudaro vis ą 
panaudojam ą sumą šiuose kredito portfeliuose: įmonių, valstybi ų, institucij ų, 
specializuotojo skolinimo, MV Į, kuris laikomas įmonių, ir įsigytų įmonių gautinų 
sumų. Taip pat įtraukiami vertybiniai popieriai, kurie yra ne įtraukti į prekybos 
knygą. 
3.2. Reikalavimai 
13. Leidimui naudoti alternatyvius rodiklius taikomi 14–16 punktuose nurodyti 
reikalavimai. 
3.2.1. Bendrieji reikalavimai 
14. Kredito įstaiga tenkina 17 punkte nustaty tus kvalifikacinius kriterijus. 
3.2.2. Mažmeninei bankininkystei ir komerc inei bankininkystei taik ytini reikalavimai 
15. Kredito įstaiga daugiausia užsiima mažmenin ės ir komercin ės bankininkyst ės veikla, 
iš kurios turi gauti mažiausiai 90 % savo pajam ų. 
16. Kredito įstaiga yra paj ėgi parodyti kompetentingoms  institucijoms, kad žymi ą jos 
mažmenin ės ir (arba) komercin ės bankininkyst ės veiklos dal į sudaro paskolos, 
susijusios su didele įsipareigojim ų neįvykdymo tikimybe, ir kad alternatyvus 
standartizuotas metodas suteikia galimyb ę geriau įvertinti operacin ę riziką. 
4. K VALIFIKACINIAI KRITERIJAI  
17. Kredito įstaigos be bendr ųjų rizikos valdymo standart ų, nustatytų 22 straipsnyje ir V 
priede, privalo tenkinti šiuos toliau nurodytus kvalifikacinius kriterijus. 
(a) Kredito įstaigos turi dokumentais pagr įstą operacin ės rizikos vertinimo ir 
valdymo sistem ą su aiškia šiai sistemai priskirta atsakomybe. Jos nustato savo 
pozicijas operacin ės rizikos atžvilgiu ir fiks uoja atitinkamus operacin ės rizikos 
LT 136   LT duomenis, įskaitant reikšming ų nuostoli ų duomenis. Vykdoma reguliari 
nepriklausoma sistemos perži ūra. 
(b) Operacin ės rizikos vertinimo sistema privalo b ūti artimai susieta su kredito 
įstaigos rizikos valdymo proces ais. Jos rezultatai privalo b ūti neatskiriama 
kredito įstaigos operacin ės rizikos pob ūdžio steb ėsenos ir kontrol ės proceso 
dalis. 
(c) Kredito įstaigos įgyvendina vadovyb ės atskaitingumo sistem ą, pagal kuri ą 
teikiamos atitinkam ų kredito įstaigos funkcij ų operacin ės rizikos ataskaitos. 
Kredito įstaigos turi tur ėti proced ūras, nustatan čias, kaip imtis atitinkam ų 
priemonių atsižvelgiant į vadovybės ataskaitose pateikt ą informacij ą.  
LT 137   LT 3 dalis – Pažangieji vertinimo metodai  
1. K VALIFIKACINIAI KRITERIJAI  
1. Kad gal ėtų taikyti pažang ųjį vertinimo metod ą, kredito įstaigos privalo įrodyti 
kompetentingoms institucijoms, kad jos, be bendr ųjų rizikos valdymo standart ų, 
nustatytų 22 straipsnyje ir V priede, tenkina toliau nustatytus kvalifikacinius 
kriterijus. 
1.1. Kokybiniai standartai 
2. Kredito įstaigos vidaus operacin ės rizikos vertinimo sistema yra artimai susieti su 
kasdieniais rizikos valdymo procesais. 
3. Kredito įstaiga privalo opera cinei rizikai tur ėti nepriklausom ą rizikos valdymo 
funkciją. 
4. D ėl operacin ės rizikos gr ėsmės ir patirtų nuostolių privaloma reguliariai atsiskaityti. 
Kredito įstaigos turi proced ūras, nustatan čias, kaip imtis atitinkam ų koregavimo 
priemonių. 
5. Kredito įstaigos rizikos valdymo sistema privalo b ūti gerai pagr įsta dokumentais. 
Kredito įstaiga turi nusistov ėjusią tvarką, pagal kuri ą užtikrinama atitiktis ir 
neatitikim ų šalinimo politika.  
6. Operacin ės rizikos valdymo proces ų ir vertinimo sistem ų reguliarius patikrinimus 
atlieka vidaus ir (arba) išor ės auditoriai. 
7. Kompetenting ų institucij ų operacin ės rizikos valdymo sistemos patvirtinim ą sudaro 
šie elementai: 
(a) Patikrinimas, ar vidaus patv irtinimo procesai veikia tinkamai; 
(b) Įsitikinimas, kad duomen ų srautai ir procesai, siejami su rizikos valdymo 
sistema, yra skaidr ūs ir prieinami. 
1.2. Kiekybiniai standartai 
1.2.1. Procesas 
8. Kredito įstaigos apskai čiuoja savo kapitalo reikalavim ą, kurį sudaro tiek tik ėtini 
nuostoliai, tiek netik ėtini nuostoliai, nebent jo s gali parodyti, kad tik ėtini nuostoliai 
atitinkamai fiksuojami j ų vidaus veiklos praktikoje. Operacin ės rizikos priemon ė 
privalo fiksuoti galimus dideli ų nuokrypi ų zonos įvykius, galin čius sąlygoti ypa č 
rimtus nuostolius, pasiekdama patikim ą standart ą, palyginam ą su 99,9 % 
pasitikėjimo intervalu per vieneri ų metų laikotarp į.  
9. Kredito įstaigos operacin ės rizikos vertinimo sistema privalo tur ėti tam tikrus 
pagrindinius elementus, kad tenkint ų pirmiau nurodyt ą patikimumo standart ą. Tarp 
šių elementų turi būti vidaus duomen ų, išorės duomen ų scenarijaus analiz ės ir 
veiksnių, susijusių su verslo aplinka, bei vidaus kontrol ės sistemos, kaip nustatyta 
LT 138   LT toliau pateikiamose 13–24 punktuose, naudojimas. Kredito įstaiga turi tur ėti 
dokumentais gerai pagr įstą metodą dėl šių keturių elementų naudojimo pasirinkimo 
savo bendroje operacin ės rizikos vertinimo sistemoje. 
10. Rizikos vertinimo sistema fi ksuoja pagrindines rizikos varom ąsias jėgas, daran čias 
poveikį didelių nuokrypi ų zonos nuostolio įverčio dydžiui. 
11. Operacin ės rizikos nuostoli ų koreliacijos atskiruose operacin ės rizikos įverčiuose 
gali būti pripažintos tik tuo atveju, jeigu kredito įstaigos gali kompetentingoms 
institucijoms patenkinamai parodyti, kad j ų koreliacij ų įvertinimo sistemos yra 
patikimos, įgyvendintos išlaikant vientisum ą, jose atsižvelgta į bet kok į tokių 
koreliacijos įverčių neapibrėžtumą, ypač nepalankiais laikotarpiais. Kredito įstaiga 
savo koreliacines prielaidas privalo patv irtinti tinkamais kokybini ais ir kiekybiniais 
metodais. 
12. Rizikos įvertinimo sistema turi b ūti nuosekli ir joje išvengiama kokybini ų įvertinimų 
daugybinio skai čiavimo arba rizikos mažinimo metod ų, pripažint ų kitose kapitalo 
pakankamumo sistemos srityse. 
1.2.2. Vidaus duomenys 
13. Viduje sukurtos operacin ės rizikos priemon ės grindžiamos minimaliu penkeri ų metų 
istoriniu steb ėjimo laikotarpiu. Jeigu kredito įstaiga pirm ą kartą pradeda taikyti 
pažangųjį vertinimo metod ą, priimtinas trej ų metų istorinis steb ėjimo laikotarpis. 
14. Kredito įstaigos privalo priskirti savo istorini ų vidaus nuostoli ų duomenis verslo 
linijoms, apibr ėžtoms 2 dalyje, ir įvykių rūšims, apibr ėžtoms 5 dalyje, ir teikti šiuos 
duomenis kompetentingoms institucijoms j ų prašymu. Turi b ūti dokumentais pagr įsti 
objektyvūs kriterijai nuostoliams tarp nurodyt ų verslo linij ų ir įvykių rūšių 
paskirstyti. Operacin ės rizikos nuostoliai, su kredito  rizika ir istoriškai buvo įtraukti į 
vidines kredito rizikos duomen ų bazes, privalo b ūti įrašyti į operacin ės rizikos 
duomenų bazes ir b ūti atskirai nustatomi. Tokiems nuostoliams netaikomas 
operacinės rizikos kapitalo reikalavimas tol, kol  jie ir toliau laikomi kredito rizika, 
apskaičiuojant minimalius kapitalo reikalavimus. Operacin ės rizikos nuostoliai, 
susiję su rinkos rizika, įtraukiami į operacinės rizikos kapitalo reikalavimus. 
15. Kredito įstaigų vidaus nuostoli ų duomenys privalo b ūti tiek išsam ūs, kad fiksuot ų 
visą reikšming ą veiklą ir visų atitinkam ų posistemi ų ir geografini ų vietovių pozicijas. 
Kredito įstaigos privalo pagr įsti, kad bet kurios ne įtrauktos veiklos r ūšys arba 
pozicijos, tiek atskir ai, tiek kartu, netur ės reikšmingo poveikio bendriems rizikos 
įverčiams. Turi b ūti nustatyta tinkama minimali nuostoli ų riba vidaus nuostoli ų 
duomenims surinkti. 
16. Be informacijos apie bendr ąsias nuostolio sumas, kredito įstaigos kaupia informacij ą 
apie įvykio dat ą, bet koki ų bendrųjų nuostolio sum ų grąžinimą bei tam tikr ą 
aprašomojo pob ūdžio informacij ą apie nuostol į skatinusius veiksnius arba priežastis. 
17. D ėl nuostolio, atsiradusio d ėl įvykio centralizuotoje funkcijoje, arba veiklos, kuri 
apima daugiau nei vien ą verslo linij ą, priskyrimo ir susijusi ų įvykių laikui bėgant 
nustatomi konkret ūs kriterijai. 
LT 139   LT 18. Kredito įstaigos privalo tur ėti dokumentais pagr įstas proced ūras istorini ų nuostolio 
duomenų einamosios svarbos vertinimui, įskaitant tuos atvejus, kai sprendimui 
teikiant pirmenyb ę gali būti naudojamas skal ės nustatymas arba kiti koregavimai, 
kiek juos galima naudoti ir atsižvelgiant į tai, kas yra įgaliotas priimti tokius 
sprendimus. 
1.2.3. Išor ės duomenys 
19. Kredito įstaigos operacin ės rizikos įvertinimo sistemoje naudojami atitinkami išor ės 
duomenys, ypa č kai yra priežastis manyti, kad kredito įstaiga gali patirti nedažn ų, 
tačiau galimai dideli ų, nuostoli ų. Kredito įstaiga privalo tur ėti sistemin į procesą 
padėtims, kurioms esant išor ės duomenys turi b ūti naudojami, nustatyti ir metodikas, 
naudojamas duomenims įtraukti į savo vertinimo sistem ą. Išorės duomen ų naudojimo 
sąlygas ir praktik ą privalu reguliariai perži ūrėti, pagrįsti dokumentais ir atlikti 
nepriklausom ą jų patikrinim ą. 
1.2.4. Scenarijaus analiz ė 
20. Kredito įstaiga naudoja eksperto nuomon ės scenarijaus analiz ę kartu su išor ės 
duomenimis savo pozicijai labai nepalanki ų įvykių atveju įvertinti. Laikui b ėgant 
tokius vertinimus reik ės patvirtinti ir iš naujo įvertinti lyginant faktinius nuostolius, 
kad būtų užtikrintas j ų pagrįstumas. 
1.2.5. Verslo aplinka ir vidaus kontrol ės veiksniai 
21. Bendrame kredito įstaigos rizikos vertinim o metodikoje privalo b ūti fiksuojama 
pagrindin ė verslo aplinka ir vidaus kontrol ės veiksniai, kurie gali pakeisti jos 
operacinės rizikos pob ūdį. 
22. Kiekvien ą veiksnio pasirinkim ą reikia pagr įsti kaip reikšming ą rizikos priežast į, 
remiantis konkre čios verslo srities patirtimi ir eksperto sprendimu.  
23. Rizikos įverčių jautrumas veiksni ų pokyčiams ir santykinis įvairių veiksnių svoris 
turi būti gerai pagr įstas. Be to, kad fi ksuojami rizikos poky čiai dėl rizikos kontrol ės 
patobulinimo, sistema taip pat privalo fiksuoti galim ą rizikos padid ėjimą dėl didesnio 
veiklos sud ėtingumo arba padid ėjusios veiklos apimties. 
24. Ši sistema privalo b ūti pagrįsta dokumentais ir kredito įstaiga bei kompetentinga 
institucija atlieka jos nepriklausom ą patikrinim ą. Laikui b ėgant proces ą ir rezultatus 
reikia patvirtinti ir iš naujo įvertinti lyginant faktiniu s vidinius nuostolius su 
atitinkamais išor ės duomenimis. 
2. D RAUDIMO POVEIKIS  
25. Kredito įstaigos gali pripažinti draudimo, kuriam taikomi 26–29 punktuose išd ėstyti 
reikalavimai, poveik į. 
26. Teik ėjui leidžiama teikti draudim ą arba perdraudim ą. 
27. Teik ėjas turi minimal ų pretenzij ų mokumo reiting ą A (arba jam prilygstant į); 
LT 140   LT (a) Pradinis draudimo poliso terminas turi b ūti ne trumpesnis negu vieneri metai. 
Polisams, kuri ų likutinis terminas yra trumpesnis negu vieneri metai, kredito 
įstaiga privalo atlikti atitinka mus apkarpymus, atspindin čius trump ėjantį poliso 
likutinį terminą, iki 100 % apkarpym ų polisams, kuri ų likutinis terminas yra 90 
arba mažiau dien ų; 
(b) Draudimo poliso minimalus pran ešimo apie suta rties nutraukim ą laikotarpis 
yra 90 dien ų; 
(c) Draudimo polisui netaikomos išim tys arba apribojimai, kuriuos lemia 
priežiūros veiksmai arba, kredito įstaigos bankroto atveju, kurie neleidžia 
kredito įstaigai, bankrutavusios kredito įstaigos administratoriui arba 
likvidatoriui atgauti patirtu s nuostolius arba kredito įstaigos patirtas išlaidas, 
išskyrus įvykius po bankrut avusios kredito įstaigos administratoriaus 
paskyrimo arba likvidavimo proceso kredito įstaigai iniciavimo; draudimo 
polisas gali nenumatyti j okios baudos, delspinigi ų ar pinigin ės žalos atlyginimo 
dėl kompetenting ų institucijų veiksmų; 
(d) Rizikos mažinimo apskai čiavimas privalo sk aidriai atspind ėti draudim ą ir 
atitikti draudimo padengim ą atsižvelgiant į faktinę nuostolio tikimyb ę ir 
poveikį, naudojam ą nustatant bendr ą operacinės rizikos kapital ą; 
(e) Draudim ą teikia tre čioji šalis. Draudimo per dukterines bendroves atveju, 
pozicijos turi b ūti patikėtos nepriklausomai tre čiajai šaliai, pavyzdžiui, per 
pedraudim ą, kuris tenkina pripažinimo kriterijus; 
(f) Draudimo pripažinimo sistema yra gerai pagr įsta ir pagr įsta dokumentais. 
28. Draudimo pripažinimo metodika fiksuoja šiuos elementus per dr audimo pripažinimo 
sumos diskont ą arba apkarpymus: 
(a) likutin į poliso termin ą, jeigu jis yra trumpesnis negu vieneri metai, kaip 
paminėta pirmiau; 
(b) poliso nutraukimo terminus, jeigu jie yra trumpesni negu vieneri metai; 
(c) mok ėjimo neapibr ėžtumą ir draudimo polis ų padengimo neatitikimus.  
29. Kapitalo sumažinimas, atsirandantis d ėl draudimo pripažinimo, neviršija 20 % 
kapitalo reikalavimo operacinei rizikai iki rizikos mažinimo metod ų pripažinimo. 
3. P RAŠYMAS NAUDOTI PAŽANG ŲJĮ VERTINIMO METOD Ą GRUPĖMS 
30. Kuomet pažang ųjį vertinimo metod ą ketina naudoti ES patronuojanti kredito įstaiga 
ir jos dukterin ės įmonės arba ES patronuojan čios finans ų kontroliuojan čiosios 
(holdingo) bendrov ės, prašyme pateikiamas metodikos, naudojamos operacin ės 
rizikos kapitalo paskirstymo pagal skirtingus subjektus grup ėje, aprašymas. 
31. Prašyme nurodoma, ar ketinama įvertinti diversifikacijos poveik į rizikos vertinimo 
sistemai ir kaip. 
LT 141   LT 4 dalis – Bendras skirting ų metodik ų naudojimas  
1. P AŽANGIOJO VERTINIMO METODO NAUDOJ IMAS KARTU SU KITAIS METODAIS  
1. Kredito įstaiga gali naudoti pažang ųjį vertinimo metod ą kartu su bazinio 
indikatoriaus metodu arba st andartizuotu metodu, jeigu te nkinami tokie reikalavimai: 
(a) Visos kredito įstaigos operacin ės rizikos fiksuojamos. Kompetenting ą 
instituciją tenkina metodika, kuri naudoj ama siekiant apimti skirting ą veiklą, 
geografines vietoves, juridinius vienet us arba kitus atitinkamus padalinius, 
apibrėžtus pagal vidin ę tvarką. 
(b) 2 ir 3 dalyse išd ėstytus kvalifikacinius kriterijus atitinka dalis veiklos, kuriai 
atitinkamai taikomas standartizuotas me todas ir pažangusis vertinimo metodas. 
2. Kiekvienu atveju atskirai kompetentinga institucija gali nustat yti šiuos papildomus 
reikalavimus: 
(a) Pažangiojo vertinimo metodo įgyvendinimo dien ą reikšminga kredito įstaigos 
operacinės rizikos dalis vertinama p ažangiuoju vertinimo metodu; 
(b) Kredito įstaiga įsipareigoja įdiegti pažang ųjį vertinimo metod ą savo veiklos 
reikšmingajai daliai pagal tvarkarašt į, suderint ą su jos kompetentinga 
institucija. 
2. B ENDRAS BAZINIO INDIKATORIAUS IR STANDARTIZUOTO METODO NAUDOJIMAS  
3. Kredito įstaiga gali naudoti ir ba zinio indikatoriaus metod ą, ir standartizuot ą metodą 
tiktai išskirtin ėmis aplinkyb ėmis, pavyzdžiui, paskutinis naujo verslo įsigijimas, d ėl 
kurio reikalingas standartizuoto metodo įdiegimo pereinamasis laikotarpis. 
4. Bazinio indikatoriaus metod ą ir standartizuot ą metodą kartu galima naudoti su 
sąlyga, kad kredito įstaiga įsipareigoja įdiegti standartizuot ą metodą pagal 
tvarkarašt į, suderintą su kompetentingomis institucijomis. 
LT 142   LT 5 dalis – Nuostoli ų įvykio rūšies klasifikacija  
3 lentelė 
Įvykio rūšies kategorija Apibrėžimas 
Sukčiavimas įmonėje Nuostoliai d ėl pasikėsinimo suk čiauti, pasisavinti turt ą arba apeiti 
reglamentus, įstatymus arba bendrov ės politik ą, išskyrus 
diversifikavimo ir (a rba) diskriminavimo atvejus, kurie susij ę su 
bent viena šalimi įmonėje. 
Sukčiavimas už įmonės 
ribų Nuostoliai d ėl trečiosios šalies pasik ėsinimo suk čiauti, pasisavinti 
turtą arba apeiti įstatymus. 
Darbo praktika ir darbo 
vietos sauga Nuostoliai, atsirad ę dėl nesuderinamumo su da rbo, sveikatos arba 
saugos įstatymais ir susitarimais, d ėl reikalavim ų atlyginti žal ą 
asmens sužalojimo atveju arba d ėl diversifikavimo ir (arba) 
diskriminavimo atvej ų. 
Klientai, produktai ir 
verslo praktika Nuostoliai, atsirad ę dėl netyčinio arba neapdairaus profesini ų 
pareigų nevykdymo konkre čių klientų atžvilgiu ( įskaitant tarpusavio 
pasitikėjimo ir tinkamumo reikalavimus) arba d ėl produkto 
pobūdžio ar dizaino. 
Žala fiziniam turtui Nuostoliai, atsirad ę dėl fizinio turto nuostolio arba žalos d ėl 
stichinės nelaimės arba kitų įvykių. 
Verslo sutrikdymas ir 
sistemos trikdis Nuostoliai, atsirad ę dėl verslo sutrikdymo arba sistemos trikdži ų. 
Vykdymas, pristatymas 
ir proceso valdymas Nuostoliai d ėl žlugusio sandorio tvarkymo arba proceso valdymo, 
dėl santykių su prekybos partneriais ir pardav ėjais. 
 
LT 143   LT XI priedas 
Kompetenting ų institucij ų atliekamo patikrinimo ir įvertinimo techniniai kriterijai 
1. Be kredito, rinkos ir operacin ės rizikos, į kompetenting ų institucij ų pagal 124 
straipsnį atliekamą patikrinim ą ir įvertinimą įtraukiama: 
(a) testavimo nepalankiomis s ąlygomis, kur į atlieka kredito įstaigos, taikydamos 
IRB metod ą, rezultatai; 
(b) kredito įstaigų likvidumo rizika ir kon centracijos rizika bei j ų valdymas, 
įskaitant jų atitikimą 108–118 straipsniuose nustatytiems reikalavimams; 
(c) kredito įstaigų įdiegtos politikos ir proced ūrų, skirtų likutinei rizikai d ėl 
pripažintų kredito rizikos mažinimo metod ų naudojimo valdyti, taikymo 
tikslumas, tinkamumas ir metodai; 
(d) nuosav ų lėšų, kredito įstaigos laikom ų turto pakeitimo vertybiniais popieriais 
pozicijoms, adekvatumo mastas, atsižvelgiant į ekonomin į sandorio turin į, 
įskaitant pasiekt ą rizikos perk ėlimo laipsn į. 
2. Kompetentingos instituc ijos stebi, ar kredito įstaiga visiškai par ėmė pakeitim ą 
vertybiniais popieriais. Je igu nustatoma, kad kredito įstaiga visiškai par ėmė daugiau 
nei vienu atveju, kompetentinga institucija imasi deram ų priemoni ų, atsižvelgdama į 
padidėjusius lūkesčius, kad ji ateityje parems pakeitim ą vertybiniais po pieriais, taip 
nepasiekdama reikšmingo rizikos perk ėlimo. 
LT 144   LT XII priedas  
Techniniai atskleidimo kriterijai  
1 DALIS – BENDRIEJI KRITERIJAI  
1. Informacija laikoma reikšminga atskleidžiama informacija, jei jos praleidimas arba 
neteisingas pateikimas gal ėtų pakeisti arba padaryti įtaką vartotojo, kuris remiasi 
tokia informacija priimdamas ekonominio pob ūdžio sprendimus, vertinimui arba 
sprendimui. 
2. Informacija laikoma kredito įstaigos priva čia informacija, jeigu dalijimasis ja su 
visuomene pakenkt ų kredito įstaigos konkurencinei pad ėčiai. Ji gali apimti 
informacij ą apie produktus arba sistemas, kuria dalijantis su konkurentais, maž ėja 
kredito įstaigos investicij ų vertė. 
3. Informacija laikoma konfidencialia, jeigu d ėl įsipareigojim ų klientams arba kit ų 
įpareigojan čių ryšių su sandorio šalimi, kredito įstaiga privalo laikytis 
konfidencialumo.  
4. Kompetentingos institucijos reikalauja kredito įstaigų įvertinti poreik į atskleisti tam 
tikrą arba visą informacij ą dažniau negu kart ą per metus, atsižvelgiant į atitinkamas 
savo verslo charakteristikas , pavyzdžiui, veiklos mast ą, veiklos srit į, buvimą 
skirtingose šalyse, dalyvavim ą įvairiuose finansiniuose se ktoriuose ir dalyvavim ą 
tarptautin ėse finansų rinkose ir mok ėjimuose, atsiskaitymuose ir kliringo sistemose. 
Įvertinant ypatingas d ėmesys skiriamas galimam dažnesnio informacijos, nustatytos 
2 dalies 3 punkto b papunktyje ir 3 punkto e papunktyje ir nuo 4 punkto b papunk čio 
iki 4 punkto f papunk čio, ir informacijos apie galim ą riziką bei kitus linkusius greitai 
keistis veiklos aspektus atskleidimo poreikiui.  
5. Atskleidimo reikalavimas 2 dalies 4 punkto f papunktyje nustatomas pagal 72 
straipsnio 1 ir 2 dalis. 
2 dalis – Bendrieji reikalavimai  
1. Kredito įstaigos rizikos valdymo tikslai ir politika atskleidžiami pagal kiekvien ą 
atskirą rizikos kategorij ą, įskaitant rizik ą, nurodytą 1–13 punktuose. Atskleidžiama: 
(a) rizikos valdymo strategija ir procesai; 
(b) svarbios rizikos valdymo funkcijos strukt ūra ir organizavimas arba kitos 
atitinkamos sistemos; 
(c) ataskait ų apie rizik ą ir jos vertinimo sistem ų apimtis ir pob ūdis; 
(d) apsidraudimo ir rizikos mažinimo politika,  taip pat strategija ir procesai, skirti 
apsidraudimo ir kredito rizikos mažinimo priemoni ų nuolatiniam 
veiksmingumui steb ėti. 
2. Atskleidžiama tokia su šios direktyvos reikalavim ų taikymo sritimi susijusi 
informacija: 
(a) kredito įstaigos, kuriai taikomi šios direkt yvos reikalavimai, pavadinimas; 
LT 145   LT (b) konsolidavimo apskaitos ir prieži ūros tikslais – bendrasis skirtum ų aprašymas 
su glaustu aprašu subjekt ų, kurie: 
(i) visiškai konsoliduoti, 
(ii) proporcingai konsoliduoti, 
(iii) atskaityti nuo nuosav ų lėšų, 
(iv) nei konsoliduoti, nei atskaityti; 
(c) bet kokios dabartin ės arba numatomos esmin ės arba teisin ės kliūtys greitai 
pervesti nuosavas l ėšas arba vykdyti įsipareigojimus tarp patronuojan čios 
įmonės ir jos dukterini ų įmonių; 
(d) bendra suma, kuria faktin ės nuosavos l ėšos yra mažesn ės negu reikalaujamas 
minimumas visose dukterin ėse įmonėse, neįtrauktose į konsolidavim ą, ir tokių 
dukterinių įmonių pavadinimas arba pavadinimai; 
(e) jei įmanoma, nuostat ų, išdėstytų 69–70 straipsniuose, panaudojimo aplinkyb ės. 
3. Kredito įstaigos atskleidžia toki ą su savo nuosavomis l ėšomis susijusi ą informacij ą: 
(a) apibendrint ą informacij ą apie visų nuosavų lėšų straipsnių ir jų sudėtinių dalių 
terminus ir s ąlygas; 
(b) pradini ų nuosavų lėšų sumą; kartu atskirai atskleidžiami visi teigiami 
straipsniai ir atskaitymai; 
(c) bendr ą papildom ų nuosavų lėšų sumą ir nuosavas l ėšas, kaip nustatyta 
[Direktyvos 93/6/EEB V priede]; 
(d) atskaitymus nuo pradini ų ir papildom ų nuosavų lėšų pagal 66 straipsnio 1 
dalies c punkt ą, kartu atskirai atskleidžiami straipsniai, nurodyti 57 straipsnio q 
punkte; 
(e) bendras reikalavimus atitinkan čias nuosavas l ėšas, atėmus atskaitymus ir 
apribojimus, nustatytus 66 straipsnyje. 
4. Kredito įstaiga atskleidžia toki ą su atitiktimi reikalavimams, nustatytiems 75 ir 123 
straipsniuose, susijusi ą informacij ą: 
(a) kredito įstaigos metod ų, skirtų vertinti jos vidaus kapitalo pakankamum ą, 
dabartinei ir b ūsimai veiklai palaikyti, santrauk ą; 
(b) kredito įstaigos, apskai čiuojančios pagal rizik ą įvertintas pozicijas 
vadovaujantis 78–83 straipsniais – 8 procentus nuo pagal rizik ą įvertintų 
pozicijų sumų kiekvienai pozicij ų klasei, nurodytai 79 straipsnyje; 
(c) kredito įstaigos, apskai čiuojančios pagal rizik ą įvertintas pozicijas 
vadovaujantis 84–89 straipsniais – 8 procentus nuo pagal rizik ą įvertintų 
pozicijų sumų kiekvienai pozicij ų klasei, nurodytai 86 straipsnyje; mažmenini ų 
pozicijų klasės atveju šis reikalavimas taikomas kiekvienai pozicij ų kategorijai, 
LT 146   LT kuriai priklauso skirtingos  koreliacijos pagal VII priedo 1 dalies 9–11 punktus. 
Akcijų pozicijų klasės atveju šis reikalavimas taikomas: 
(i) kiekvienam iš metod ų, numatyt ų VII priedo 1 dalies 15–25 punktuose; 
(ii) pozicijoms, kuriomis prekiaujam a biržoje, privataus emitento akcij ų 
pozicijoms pakankamai diversifikuotuose portfeliuose ir kitoms pozicijoms; 
(iii) pozicijoms, kurioms taikomos prieži ūros pereinamojo laikotarpio nuostatos d ėl 
kapitalo pakankamumo; 
(iv) pozicijoms, kurioms taikomos nuostatos d ėl kapitalo pakankamumo, 
galiojusios prieš įsigaliojant šiai direktyvai; 
(d) minimaliems kapitalo reikalavimams, apskai čiuotiems pagal 75 straipsnio b ir c 
punktus; 
(e) minimaliems kapitalo reikalavimams, apskai čiuotiems pagal 103–105 
straipsnius ir atskleistiems atskirai; 
(f) mokumo rodikliams, apskai čiuotiems pagal bendr ąsias nuosavas l ėšas ir 
pradines nuosavas l ėšas. 
5. Kredito įstaigos atskleidžia toki ą su kredito rizika ir gautin ų sumų sumažėjimo rizika 
susijusią informacij ą: 
(a) apskaitos tikslais – pradelst ų ir nuvertėjusių pozicijų apibrėžimus; 
(b) vert ės koregavim ų ir atidėjinių nustatymo metodologijos aprašym ą; 
(c) bendr ą pozicijų sumą po įskaitymų (abipusio pozicij ų padengimo) apskaitos ir 
neatsižvelgiant į kredito rizikos mažinimo poveik į, taip pat pozicij ų, išskaidyt ų 
pagal įvairias pozicij ų klasių rūšis, vidurkius per tam tikr ą laikotarp į; 
(d) geografin į pozicijų, išskaidyt ų pagal reikšmingas teritorijas pozicij ų klasių 
atžvilgiu, pasiskirstym ą, taip pat, jei prireikt ų, išsamesn ę informacij ą apie tai; 
(e) pozicij ų, išskaidyt ų pagal pozicij ų klases, pasiskirstym ą pagal pramon ės arba 
sandorio šalies r ūšį, taip pat, jei prireikt ų, išsamesn ę informacij ą apie tai; 
(f) visų pozicijų, išskaidyt ų pagal pozicij ų klases, pasiskirstym ą pagal termin ą iki 
sandorio galiojimo pabaigos, taip pat, jei prireikt ų, išsamesn ę informacij ą apie 
tai; 
(g) pagal pramon ę arba sandorio šalies r ūšį, jeigu reikšmingi, sumas: 
(i) nuvert ėjusių pozicijų ir pradelst ų pozicijų, pateiktin ų atskirai, 
(ii) vert ės koregavim ų ir atidėjinių, 
(iii) vert ės koregavimo išlaid ų per laikotarp į; 
LT 147   LT (h) nuvert ėjusių pozicijų ir pradelst ų pozicijų, pateiktin ų atskirai, išskaidyt ų pagal 
reikšmingas geografines teritorijas, įskaitant, jei įmanoma, vert ės koregavim ų 
ir atidėjinių, susijusių su kiekviena geografine teritorija, sumas; 
(i) nuvert ėjusių pozicijų vertės koregavim ų ir aktidėjinių pakeitim ų suderinim ą, 
pateiktą atskirai. Informacijoje pateikiama: 
(i) vert ės koregavimo ir atid ėjinių rūšies aprašymas, 
(ii) laikotarpio pradžios liku čiai, 
(iii) laikotarpio pozicij ų sumos, kurioms sudaryti atid ėjiniai, 
(iv) tikėtiniems pozicij ų nuostoliams per laikotarp į sudarytos ar panaikintos sumos, 
bet kokie kiti koregavimai, įskaitant koregavimus d ėl valiutų keitimo kurs ų 
skirtumų, verslo kombinacij ų, įsigijimų ir dukterini ų įmonių perleidim ų bei 
perkėlimų tarp atidėjinių, 
(v) laikotarpio pabaigos liku čiai.  
Tiesiogiai pajam ų (nuostolio) ataskaitoje fiksuojami vert ės koregavimai ir gr ąžinimai 
atskleidžiami atskirai. 
6. Kredito įstaigos, apskai čiuojančios pagal rizik ą įvertintas pozicijas vadovaujantis 78–
83 straipsniais, atskleidžia toki ą informacij ą pagal kiekvien ą pozicijos klas ę, 
nurodytą 79 straipsnyje: 
(a) pripažint ų IKVI ir EKA pavadinimus ir bet koki ų pakeitimų priežastis; 
(b) pozicij ų klases, kurioms naudojama ki ekviena IKVI arba EKA; 
(c) proces ų, naudot ų perkeliant emisijas ir emisijos kredito įvertinimus į 
straipsnius, kurie ne įtraukti į prekybos knyg ą, aprašym ą; 
(d) kiekvienos pripažintos IKVI  arba EKA išorinio reitingo s ąsają su kredito 
kokybės žingsniais, aprašytais VI priede, atsižvelgiant į tai, kad šios 
informacijos nereikia atskleisti, jei kredito įstaigos naudojama s ąsaja atitinka 
standartin ę kompetentingos institucijos skelbiam ą sąsają; 
(e) pozicij ų vertes ir pozicij ų vertes po kredito rizikos mažinimo proced ūrų 
pritaikymo pagal kiekvien ą kredito kokyb ės žingsnį, aprašytą VI priede, ir 
vertes, atskaitytas nuo nuosav ų lėšų. 
7. Kredito įstaigos, apskai čiuojančios pagal rizik ą įvertintas pozicijas vadovaujantis VII 
priedo 1 dalies 5 arba 17–19 punktais, turi  atskleisti pozicijas, priskiriamas 
kiekvienai kategorijai, nurodytai pirmiau min ėto 5 punkto lentel ėje, arba rizikos 
koeficientams, nurodytiems pirmiau min ėtuose 17–19 punktuose. 
8. Kredito įstaigos, apskai čiuojančios savo kapitalo reikalavimus pagal 75 straipsnio b 
ir c punktus, atskleidžia tuos reikalavimus atskirai kie kvienai rizikai, nurodytai tose 
nuostatose. 
LT 148   LT 9. Kiekviena kredito įstaiga, kuri apskai čiuoja savo kapitalo reikalavimus pagal 
[Direktyvos 93/6/EEB VIII pried ą], atskleidžia toki ą informacij ą apie: 
(a) kiekvienos portfelio sud ėtinės dalies: 
(i) naudot ų modelių charakteristikas, 
(ii) testavimo nepalankiomis s ąlygomis taikymo portfelio sud ėtinei daliai 
aprašymą, 
(iii) metodo, naudojamo gr įžtamajam patikrinimui ir vidaus modeli ų bei 
modeliavimo proces ų tikslumo ir nuoseklumo patvirtinimui, aprašym ą; 
(b) kompetentingos institucijos pripažinimo mast ą; 
(c) portfelio sud ėtinių dalių pagal model į: 
(i) aukštos, vidutin ės ir žemos rizikos vert ės priemones per ataskaitin į laikotarp į ir 
laikotarpio pabaigoje, 
(ii) rizikos vert ės priemoni ų palyginim ą su kredito įstaigos faktiniu pelnu ir 
nuostoliais, analizuojant gr įžtamojo patikrinimo rezultatus. 
10. Kredito įstaigos atskleidžia toki ą su operacine rizika susijusi ą informacij ą: 
(a) nuosav ų lėšų reikalavim ų operacinei rizikai vertinimo metodus; 
(b) metodikos, nustatytos 105 straipsnyje, aprašym ą, jei kredito įstaiga ją naudoja, 
įskaitant svarstymus d ėl atitinkam ų vidaus ir išor ės veiksnių, kurie numatyti 
kredito įstaigos vertinimo metode. Dalin io naudojimo atveju, skirting ų 
metodikų taikymo apimtis. 
11. Atskleidžiama tokia su akcij ų pozicijomis, ne įtrauktomis į prekybos knyg ą, susijusi 
informacija: 
(a) skirtumas tarp pozicij ų, atsižvelgiant į jų tikslus, įskaitant su kapitalo prieaugiu 
ir strategin ėmis priežastimis susijusius tikslus, ir naudojam ų apskaitos metod ų 
bei vertinimo metodik ų apžvalga, įskaitant pagrindines prielaidas ir praktik ą, 
darančią poveikį vertinimui, ir bet kokius svar bius šios praktikos pakeitimus; 
(b) balansin ė vertė, tikroji vert ė ir pozicij ų, kuriomis prekiaujama biržoje, 
palyginimas su rinkos kaina, jeigu ši reikšmingai skiriasi nuo tikrosios vert ės; 
(c) pozicij ų, kuriomis prekiaujama biržoje, r ūšys, pobūdis ir sumos, priva čių 
akcijų pozicijos pakankamai diversifikuotuos e portfeliuose ir kitos pozicijos; 
(d) sukauptas laikotarpio realiz uotas pelnas arba nuostoliai d ėl pardavim ų ir 
likvidavim ų; 
(e) bendrasis nerealizuotas pelnas ar ba nuostolis, bendrasis neatskleistas 
perkainojamas pelnas arba nuostolis ir be t kuri iš ši ų sumų, įtraukta į pradines 
arba papildomas nuosavas l ėšas. 
LT 149   LT 12. Kredito įstaigos atskleidžia toki ą su pal ūkanų normos rizika pozicijoms, 
neįtrauktoms į prekybos knyg ą, susijusią informacij ą: 
(a) palūkanų normos rizikos pob ūdį ir pagrindin ės prielaidas ( įskaitant prielaidas 
dėl išankstini ų paskolų grąžinimų ir neterminuot ų indėlių sąlygų) ir palūkanų 
normos rizikos matavimo dažnum ą; 
(b) įplaukų, ekonomin ės vertės arba kit ų atitinkam ų priemoni ų, naudojam ų 
palūkanų normos svyravimams valdyti taikant pal ūkanų normos rizikos 
valdymo metodus, poky čius, išskaidytus pagal valiutas. 
13. Kredito įstaigos, apskai čiuojančios pagal rizik ą įvertintų pozicij ų sumas 
vadovaujantis 94–101 straipsn iais, atskleidžia toki ą informacij ą: 
(a) kredito įstaigos tiksl ų, susijusių su pakeitimo vertybin iais popieriais veikla, 
aptarimą; 
(b) kredito įstaigos vaidmen į pakeitimo vertybiniais  popieriais procese; 
(c) kredito įstaigos dalyvavimo kiekviename iš j ų mastą; 
(d) pagal rizik ą įvertintų pozicijų apskaičiavimo metodus, kuri ų kredito įstaigos 
laikosi vykdydamos savo pakeitimo vertybiniais popieriais veikl ą; 
(e) kredito įstaigos pakeitimo vertybiniais popier iais veiklos apskaitos politikos 
santrauką, įskaitant: 
(i) ar sandoriai laikomi pardavimais ar finansavimu, 
(ii) pardavim ų pelno pripažinim ą, 
(iii) pagrindines nepaskirstyt ų palūkanų vertinimo prielaidas, 
(iv) sintetinio pakeitimo ve rtybiniais popieriais, jei jo neapima jokia kita apskaitos 
politika, traktavim ą; 
(f) IKVI, naudojam ų pakeitimo vertybiniais popieria is pozicijoms, pavadinimus ir 
pozicijų pagal kiekvien ą agentūrą rūšis; 
(g) bendr ą faktinio įsiskolinimo, susijusio su pake itimo vertybiniais popieriais 
(išskaidant į tradicinį ir sintetin į) pozicijomis, sum ą pagal pozicijos r ūšį; 
(h) pakeitimo vertybiniais popieriais pozicij ų išskaidym ą pagal nuvert ėjusias arba 
pradelstas ir kredito įstaigos per laikotarp į pripažintus nuostolius; 
(i) bendr ąją nepaskirstyt ų arba pirkt ų pakeitimo vertybinia is popieriais pozicij ų 
sumą, išskaidyt ą pagal pozicijos r ūšį; 
(j) bendr ąją nepaskirstyt ų arba pirkt ų pakeitimo vertybinia is popieriais pozicij ų 
sumą, išskaidyt ą pagal reikšmingas rizikos koeficient ų grupes. Pozicijos, kuri ų 
rizikos koeficientas yra 1250 % arba kur ios atskaitomos, atskleidžiamos 
atskirai; 
LT 150   LT (k) bendr ą pakeitimo vertybiniais popieriais atnaujinam ųjų pozicijų faktinio 
įsiskolinimo sum ą, išskaidyt ą pagal iniciatori ų ir investuotoj ą; 
(l) pakeitimo vertybiniais  popieriais per laikotarp į veiklos santrauk ą, įskaitant 
pakeitimo vertybinia is popieriais pozicij ų sumas (pagal pozicijos r ūšį) ir 
pripažintą pardavim ų pelną arba nuostol į pagal pozicijos r ūšį. 
3 dalis – Tam tikr ų priemoni ų arba metodik ų naudojimo kvalifikaciniai reikalavimai 
14. Kredito įstaigos, apskai čiuojančios pagal rizik ą įvertintas pozicijas vadovaujantis 84–
89 straipsniais, atskleidžia toki ą informacij ą: 
(a) kompetentingos institucijos metodo arba patvirtinto per ėjimo prie jo 
pripažinim ą; 
(b) paaiškinim ą ir peržiūrą: 
(i) vidaus reiting ų sistemų struktūros bei vidini ų ir išorinių reitingų santykių, 
(ii) vidaus įverčių, kitų, nei naudojam ų apskaičiuojant pagal rizik ą įvertintas 
pozicijas vadovaujantis 84–89 st raipsniais, naudojimo, 
(iii) kredito rizikos mažinimo proceso valdymo ir pripažinimo, 
(iv) reiting ų sistemų kontrol ės mechanizm ų, įskaitant nepriklausomumo, 
atskaitomyb ės ir reiting ų sistemų peržiūros aprašym ą; 
(c) vidaus reiting ų proceso aprašym ą, pateikiam ą atskirai toki ų pozicijų klasėms: 
(i) centrin ės valdžios ir centrini ų bankų, 
(ii) institucij ų, 
(iii) įmonių, įskaitant MV Į, kurios specializuojas i skolinti ir pirkti įmonių gautinas 
sumas, 
(iv) mažmenini ų pozicijų pagal kiekvien ą pozicijų kategorij ą, kuriai priklauso 
skirtingos koreliacijos VII priedo 1 dalies 9–11 punktuose, 
(v) akcij ų; 
(d) pozicij ų vertę kiekvienai iš pozicij ų klasių, nurodytų 86 straipsnyje. Centrin ės 
valdžios ir centrini ų bankų, kredito įstaigų ir įmonių pozicijos, jeigu kredito 
įstaigos naudoja savo LGD įverčius arba konvertavimo veiksnius pagal rizik ą 
įvertintoms pozicijoms apskai čiuoti, atskleidžiamos atskirai nuo pozicij ų, 
kurioms kredito įstaigos nenaudoja toki ų įverčių; 
(e) apie kiekvien ą pozicijų klasę: centrinė valdžia ir centriniai bankai, institucijos, 
įmonės ir akcijos, ir pagal pakankam ą įsipareigojan čiojo asmens grupi ų skaičių 
(įskaitant įsipareigojim ų neįvykdymo), kad b ūtų galima prasmingai 
diferencijuoti kredito rizik ą, kredito įstaigos atskleidžia:  
LT 151   LT (i) bendros pozicijos (pozicij ų klasėms: centrin ė valdžia ir centriniai bankai, 
institucijos ir įmonės – negrąžintų paskolų suma ir nepanaudot ų įsipareigojim ų 
pozicijų vertė; akcijoms – negr ąžinta suma), 
(ii) kredito įstaigos, naudojan čios savo LGD įverčius pagal rizik ą įvertintoms 
pozicijoms apskai čiuoti – vidutin į svertinį LGD procentais, kaip svorius 
naudojant pozicij ą, 
(iii) vidutin į svertinį rizikos koeficient ą, kaip svorius naudojant pozicij ą, 
(iv) kredito įstaigos, naudojan čios savo konvertavimo veiksni ų įverčius pagal rizik ą 
įvertintoms pozicijoms apskai čiuoti – nepanaudot ų įsipareigojim ų sumą ir 
kiekvienai pozicijos klasei – vidutin ę svertinę poziciją, kaip svorius naudojant 
pozicijas; 
(f) mažmenini ų pozicijų klasei ir kiekvi enai iš kategorij ų, apibrėžtų c punkte 
pirmiau – arba e punkte nurodyt ą atskleidim ą (jeigu taikytina, grup ės mastu), 
arba pozicij ų analizę (negrąžintos paskolos ir nepanaudot ų įsipareigojim ų 
pozicijų vertė), palyginti su pakankamu EL grupi ų skaičiumi, kad b ūtų galima 
prasmingai kredito rizik ą diferencijuoti (jeigu įmanoma, grup ės mastu); 
(g) faktinius kiekvienos pozicij ų klasės (mažmeninei – kiekvienos kategorijos, 
apibrėžtos pirmiau pateiktame c punkte) vert ės koregavimus prieš tai buvusiu 
laikotarpiu ir kaip ta i skiriasi nuo ankstesn ės patirties; 
(h) veiksni ų, turėjusių įtakos nuostoliams prieš tai buvus iu laikotarpiu (pavyzdžiui, 
ar kredito įstaiga patyr ė didesnius nei vidutiniškai įsipareigojim ų neįvykdymo 
rodiklius, ar aukštesnius nei vidutinis LGD ir konvertavimo veiksnius), 
aprašymą; 
(i) kredito įstaigų įverčius, palyginti su faktiniais r ezultatais ilgesniu laikotarpiu. 
Mažiausiai tai apima informacij ą apie nuostoli ų įverčius, palyginti su faktiniais 
nuostoliais kiekvienoje pozicij ų klasėje (mažmeninei – kie kvienai kategorijai, 
kaip apibr ėžta pirmiau pateiktame c punkte) per laikotarp į, kurio pakanka 
prasmingam kiekvienos pozicij ų klasės (mažmeninei – kiekvienai kategorijai, 
kaip apibr ėžta pirmiau pateiktame c punkte) vidaus reiting ų procesų veikimo 
įvertinimui. Jeigu tinkama, kredito įstaigos tai toliau išsk aido, pateikdamos PD 
analizę ir, kredito įstaigoms, kurios naudoja savo LGD įverčius ir (arba) 
konvertavimo veiksnius, LGD ir konvertavimo veiksni ų rezultatus, palyginti su 
įverčiais, pirmiau nustatytais atskleidžiant kiekybin į rizikos vertinim ą. 
Pirmiau pateikto c punkto aprašymas apima pozicij ų, įtrauktų į pozicijų klases, rūšis, 
apibrėžimus, metodus ir duomenis PD įvertinimui ir patikimumo patvirtinimui, ir, jei 
taikytina, LGD ir konvertavimo veiksnius, įskaitant prielaidas, kuriomis remiamasi 
išvedant šiuos kintamuosius ir reikšming ų nukrypim ų nuo įsipareigojim ų 
neįvykdymo apibr ėžimo aprašymai, kaip nustatyta VII priedo 4 dalies 44–48 
punktuose, įskaitant pla čius segmentus, kuriems tokie nukrypimai turi įtakos. 
15. Kredito įstaigos, taikan čios kredito rizikos mažinimo metod ą, atskleidžia toki ą 
informacij ą: 
LT 152   LT (a) balansini ų ir nebalansini ų įskaitymo sandori ų naudojimo politik ą ir procesus 
bei naudojimo mast ą; 
(b) užtikrinimo priemon ės vertinimo ir valdymo politik ą ir procesus; 
(c) pagrindini ų kredito įstaigos taikom ų užtikrinimo priemoni ų rūšių aprašymą; 
(d) garant ų informacij ą apie laiduotoj ų ir kredito išvestini ų priemoni ų pardavėjų 
pagrindinius tipus ir j ų patikimum ą; 
(e) informacij ą apie taikom ų kredito rizikos mažinimo priemoni ų rinkos ir kredito 
rizikos koncentracijas; 
(f) kredito įstaigoms, apskai čiuojančioms pagal rizik ą įvertintas pozicijas 
vadovaujantis 78–83 arba 84–89 straipsniais, bet nepateikian čioms savo LGD 
įverčių arba konvertavimo veiksni ų pagal pozicij ų klases, kiekvienai pozicijos 
klasei atskirai, vis ą pozicijos užtikrint ą vertę (po to, jei taikoma, ir balansini ų, 
ir nebalansini ų įskaitymo sandori ų) – po nepastovumo korekcij ų – išskaidyt ą 
pagal reikalavimus atitinkan čias finansines užtikrinimo priemones ir kitas 
reikalavimus atitinkan čias užtikrinimo priemones; 
(g) kredito įstaigoms, apskai čiuojančioms pagal rizik ą įvertintas pozicijas 
vadovaujantis 78–83 arba 84–89 straipsnia is, kiekvienai pozicijos klasei 
atskirai, garantijomis arba kredito išvestin ėmis priemon ėmis užtikrintas 
pozicijas (po to, jei taikoma, ir balansinius, ir nebalansinius įskaitymo 
sandorius). Nuosavo kapitalo pozicij ų klasėms šis reikalavimas taikomas 
kiekvienam iš metod ų, nustatytų VII priedo, 1 dalies 15–24 punktuose. 
16. Kredito įstaigos, kurios naudoja metod ą, nustatyt ą 105 straipsnyje, nuosav ų lėšų 
reikalavimo operacinei rizikai padengti, atskleidžia draudimo, naudojamo rizikai 
mažinti, aprašym ą.