EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 02 24 COM(2021) 85 final 2021/0045(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo ryšio tinklus Europos Sąjungoje (nauja redakcija) (Tekstas svarbus EEE) {SEC(2021) 90 final} - {SWD(2021) 27 final} - {SWD(2021) 28 final} - {SWD(2021) 29 final}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Įvadas 2022 m. birželio 30 d. nustoja galioti Reglamentas (ES) Nr. 531/2012, todėl šiuo pasiūlymu siekiama pratęsti jo galiojimą ir kartu pakoreguoti didžiausias didmenines kainas, kad būtų užtikrintas mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų savojoje šalyje taikomomis kainomis teikimo tvarumas, nustatyti naujų skaidrumo didinimo priemonių ir užtikrinti, kad tarptinklinis ryšys savo šalies kainomis būtų išties vertingas, t. y. kad būtų gaunama kokybiška paslauga ir kad būtų galima tarptinkliniu ryšiu susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis. Reglamentas (ES) Nr. 531/2012 buvo keletą kartų iš dalies pakeistas, todėl šio pasiūlymo tikslas – išdėstyti jį nauja redakcija, kad jis taptų aiškesnis, ir šia nauja redakcija pakeisti visus teisės aktus, kuriais jis buvo iš dalies keičiamas. Pagrindiniai faktai Siekiant gerinti tarptinklinio ryšio paslaugų vidaus rinkos veikimo sąlygas Sąjungoje, pastaruosius 14 metų didmeninėms ir mažmeninėms tarptinklinio ryšio rinkoms reikėjo taikyti ES lygmens intervencines reguliavimo priemones. Pirmosios ES nuostatos, kurių tikslas – nustatyti bendrą požiūrį į tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo ryšio tinklus Europos Sąjungoje reguliavimą, buvo patvirtintos priėmus Reglamentą (EB) Nr. 717/2007. 2009 m., po pirmosios šių nuostatų peržiūros, jų galiojimo laikotarpis buvo pratęstas, o taikymo sritis išplėsta. Vėliau, atlikus dar vieną taisyklių peržiūrą, buvo priimtas Reglamentas (ES) Nr. 531/2012. Tuo reglamentu buvo iš dalies pakeistos ankstesnės taisyklės – visoje ES sumažintos skambučių naudojantis tarptinkliniu ryšiu ir tarptinkliniu ryšiu siunčiamų SMS žinučių kainos ir nustatytos viršutinės duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu kainų ribos. Reglamentas (ES) Nr. 531/2012 buvo iš dalies pakeistas Reglamentu (ES) 2015/2120, kuriame buvo nustatytas reikalavimas nuo 2017 m. birželio 15 d. Europos Sąjungoje panaikinti papildomus mažmeninius tarptinklinio ryšio mokesčius su sąlyga, kad tarptinklinio ryšio paslaugomis bus naudojamasi sąžiningai ir kad bus suteikta galimybė taikyti su tvarumu susijusias išimtis. Šios Sąjungoje teikiamoms mažmeninėms tarptinklinio ryšio paslaugoms taikomos taisyklės šiame aiškinamajame memorandume vadinamos tarptinklinio ryšio savo šalies kainomis (TRSŠK) taisyklėmis. Nors reguliuoti mažmenines kainas būtina, vien to nepakanka TRSŠK principui įgyvendinti. Kad papildomų mažmeninių tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimas būtų tvarus visoje Sąjungoje ir kad nebūtų iškraipoma konkurencija šalių vidaus rinkose, reikalingos paskatos, kuriomis būtų užtikrinama, kad nacionalinės didmeninės tarptinklinio ryšio rinkos veiktų konkurencingai ir kad jose taikomos didmeninės tarptinklinio ryšio kainos būtų tokios, kad operatoriai galėtų siūlyti tvarias mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas be papildomų mokesčių. Šiuo tikslu Komisija atliko didmeninės tarptinklinio ryšio rinkos peržiūrą, kurios tikslas buvo įvertinti, ar siekiant sudaryti sąlygas panaikinti papildomus mažmeninius tarptinklinio ryšio mokesčius būtina imtis kokių nors priemonių. 2016 m. birželio 15 d. ji patvirtino šios didmeninės tarptinklinio ryšio rinkos peržiūros ataskaitą. Po peržiūros Komisija, siekdama užtikrinti, kad papildomi mažmeniniai tarptinklinio ryšio mokesčiai būtų panaikinti iki 2017 m. birželio 15 d. ir kad dėl to nebūtų iškraipomos lankomų šalių ir savosios šalies vidaus rinkos, 2017 m. gegužės 17 d. priėmė Reglamentą (ES) 2017/920, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 531/2012, kiek tai susiję su taisyklėmis, taikomomis didmeninėms tarptinklinio ryšio rinkoms. 2019 m. lapkričio 29 d. Komisija paskelbė savo atliktos pirmosios nuodugnios tarptinklinio ryšio rinkos peržiūros ataskaitą (toliau – Komisijos peržiūros ataskaita), rodančią, kad tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimas 2017 m. birželio mėn. duoda daug naudos keliautojams visoje ES. Naudojimasis judriojo ryšio (duomenų perdavimo, balso skambučių, SMS žinučių) paslaugomis keliaujant po ES sparčiai ir smarkiai didėja – tai įrodo, kad tarptinklinio ryšio taisyklės daro teigiamą poveikį. Dėl didmeninio lygmens pasakytina, kad smarkus viršutinių kainų ribų sumažinimas padėjo dar labiau sumažinti didmenines tarptinklinio ryšio kainas – jos dažnai gerokai mažesnės už reguliuojamas viršutines ribas, todėl tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimas yra tvarus beveik visiems tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjams. Komisijos peržiūros ataskaitoje, viena vertus, patvirtinama, kad tarptinklinio ryšio savo šalies kainomis taisyklės duoda gerų rezultatų ir kad jas taikant tarptinklinio ryšio rinka apskritai veikia gerai, tačiau, kita vertus, joje daroma išvada, kad nepaisant požymių, rodančių, kad tiek mažmeninėje, tiek didmeninėje tarptinklinio ryšio rinkose esama tam tikros konkurencijos dinamikos, pagrindinės konkurencijos sąlygos nepasikeitė ir artimiausioje ateityje greičiausiai nesikeis. Todėl šiuo metu taikomos mažmeninės ir didmeninės rinkų reguliavimo priemonės tebėra būtinos ir negali būti panaikintos. Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai, pagrindiniai pakeitimai ir nekeičiamos nuostatos Šiuo pasiūlymu siekiama pratęsti taisyklių, kuriomis reguliuojama visos ES tarptinklinio ryšio rinka, galiojimą laikotarpiui po 2022 m. ir kartu pakeisti didžiausias didmenines kainas, nustatyti naujų priemonių, kurios padėtų užtikrinti, kad tarptinklinis ryšys savo šalies kainomis būtų išties vertingas, ir panaikinti tam tikras priemones, kurios yra nebereikalingos. Siūlomi taisyklių pakeitimai išsamiai aprašomi toliau. Iš esmės pagrindinių siūlomų pakeitimų tikslas – užtikrinti, kad operatoriai galėtų tvariai teikti TRSŠK ir padengti savo sąnaudas didmeniniu lygmeniu. Siūloma ES lygmeniu nustatyti mažesnes nei iki 2022 m. birželio 30 d. galiosiančios didžiausias didmenines tarptinkliniu ryšiu atliekamų skambučių, siunčiamų SMS žinučių ir perduodamų duomenų kainas. Siekiant įgyvendinti abu pirmiau nurodytus tikslus – užtikrinti tvarumą ir galimybę padengti sąnaudas – pasiūlyme nustatomas dviejų etapų didžiausių didmeninių duomenų perdavimo, skambučių ir SMS žinučių kainų mažinimo planas. Vadovaujantis Reglamentu (ES) Nr. 531/2012 pasirinkta politika, naujosios didžiausios didmeninės kainos turėtų būti apsauginio dydžio ir tokios, kad operatoriai galėtų padengti savo sąnaudas. Jos taip pat turėtų būti tokios, kad būtų sudarytos sąlygos plačiu mastu tvariai teikti TRSŠK kartu paliekant atsargą komercinėms operatorių deryboms. Kita vertus, atsižvelgiant į tai, kad mažmeninio lygmens apsaugos taisyklės tebeveikia tinkamai, nuostatos dėl sąžiningo naudojimo taisyklių ir tvarumo (Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6b ir 6c straipsniai) iš esmės nekeičiamos kaip ir toliau taikysimas susijęs įgyvendinimo aktas (Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2286). Tačiau sumažinus taikomas didžiausias didmenines kainas teigiamų pokyčių pajustų ir galutiniai naudotojai, nes tai turėtų įtakos nuo šių kainų dydžio priklausantiems kainos elementams, visų pirma pagal sąžiningo naudojimo taisykles taikomų papildomų mokesčių viršutinei ribai, su tvarumu susijusioms išimtims ir duomenų kiekiui, suteikiamam pagal sąžiningo naudojimo taisykles, susijusias su neapibrėžto duomenų kiekio paslaugų paketais ir išankstinio mokėjimo planais.

Pasiūlyme taip pat nustatoma naujų su skaidrumu, paslaugų kokybe ir galimybe naudotis skubios pagalbos ryšiu susijusių priemonių. Visų pirma jame numatomi pakeitimai, kuriais siekiama užtikrinti, kad TRSŠK būtų išties vertingas galutiniams naudotojams, sudaryti palankesnes inovacijų ir naudojimosi tinklais sąlygas ir kartu nustatyti perspektyvią vartotojams ir operatoriams skirtą reguliavimo sistemą. Konkretūs pasiūlymo tikslai: i)didinti mažmeniniu lygmeniu užtikrinamą skaidrumą, susijusį su: a) paslaugų kokybe (nustatoma operatorių pareiga sutartyse su vartotojais aiškiai nurodyti, kokios paslaugų kokybės jie gali pagrįstai tikėtis naudodamiesi tarptinkliniu ryšiu Europos Sąjungoje); b) informavimu apie pridėtinės vertės paslaugas (nustatoma operatorių pareiga sutartyse su vartotojais pateikti informaciją apie tai, už kurių rūšių paslaugas gali būti taikomi didesni mokesčiai, ir pareiga panašią informaciją pateikti SMS žinutėje, kuria sveikinama atvykus į šalį); c) galimybe susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis (nustatoma operatorių pareiga SMS žinutėje, kuria sveikinama atvykus į šalį, pateikti informaciją apie įvairias galimybes susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis); ii)užtikrinti, kad TRSŠK būtų išties vertingas tarptinklinio ryšio vartotojams, t. y. kad jie gautų kokybišką paslaugą (nustatoma tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų pareiga užtikrinti, kad, jei techniškai įmanoma, tarptinklinio ryšio paslaugos būtų teikiamos tokiomis pačiomis sąlygomis, kokiomis paslaugomis naudojamasi savojoje šalyje, ir judriojo ryšio tinklų operatorių pareiga suteikti prieigą prie visų esamų tinklo technologijų ir visų kartų tinklų); iii)didinti didmeniniu lygmeniu užtikrinamą skaidrumą, susijusį su pridėtinės vertės paslaugoms teikti skirtų numerių serijomis, sukuriant centralizuotą ES pridėtinės vertės paslaugų numerių serijų duomenų bazę. Šios duomenų bazės tikslas – padėti užtikrinti skaidrumą suteikiant NRI ir operatoriams galimybę tiesiogiai susipažinti su informacija apie tai, kurių serijų numeriai gali lemti didesnes išlaidas valstybėse narėse; iv)užtikrinti, kad vartotojai galėtų tarptinkliniu ryšiu nemokamai susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis, imantis konkrečių priemonių didmeniniu lygmeniu, kaip antai: a) įpareigojant operatorius didmeninių paslaugų susitarimuose pateikti visą reguliavimo ir techninę informaciją, reikalingą siekiant užtikrinti galimybę nemokamai susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis ir nemokamai nustatyti skambinančio asmens buvimo vietą; b) nustatant įpareigojimą netaikyti tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui jokių mokesčių, susijusių su skubios pagalbos ryšiu ir informacijos apie skambinančio asmens buvimo vietą perdavimu. Galiausiai pasiūlymu panaikinami nebereikalingi reguliuojamieji įpareigojimai ir atliekami keli pakeitimai, kuriais siekiama supaprastinti reglamentavimą ir mažinti jo naštą. •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis Papildomų mažmeninių tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimas buvo labai svarbus žingsnis siekiant sukurti visos ES bendrąją rinką ir užtikrinti tinkamą jos veikimą. Visų pirma, tarptinklinio ryšio rinkos reguliavimas, kuriuo siekta įtvirtinti TRSŠK principą visoje ES, padėjo įgyvendinti politikos tikslą užtikrinti, kad gerai veikiančiose rinkose Europos vartotojams visoje ES būtų prieinamomis kainomis teikiama prieiga prie didelės spartos belaidžio plačiajuosčio ryšio infrastruktūros. Šio tikslo svarbą visai bendrajai skaitmeninei rinkai teisėkūros institucijos pripažino 2015 m. priimdamos TRSŠK taisykles. Atsižvelgiant į tai, svarbu užtikrinti, kad šie laimėjimai nebūtų prarasti, kai 2022 m. birželio 30 d. nustos galioti Reglamentas (ES) Nr. 531/2012. Todėl į 2020 m. Komisijos darbo programos skirsnio „Prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusi Europa“ (plataus užmojo tikslas) poskirnį „Skaitmeninės paslaugos vartotojams“ (konkretus tikslas) buvo įtrauktas pasiūlymas peržiūrėti dabartines tarptinklinio ryšio taisykles. Pasiūlymu papildoma Direktyva (ES) 2018/1972, kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (EERK) ir kurią valstybės narės turėjo perkelti į nacionalinę teisę iki 2020 m. gruodžio 21 d. Kadangi juo siekiama padėti tvariai teikti TRSŠK, užtikrinti galimybę padengti sąnaudas ir toliau skatinti investuoti į lankomų šalių tinklus, juo visų pirma papildomos EERK priemonės, kurių tikslas – sudaryti sąlygas visų europiečių labui užtikrinti didelį junglumą ir diegti 5G tinklus kartu skatinant infrastruktūros konkurenciją ir suteikiant operatoriams galimybę užsitikrinti investicijų grąžą. Pasiūlymu taip pat siekiama užtikrinti, kad TRSŠK būtų išties vertingas galutiniams naudotojams, todėl šiuo atžvilgiu juo papildomos su veiksminga vartotojų apsauga elektroninių ryšių srityje susijusios EERK nuostatos, kuriomis, užtikrinant didesnį informacijos skaidrumą ir nustatant konkrečias taisykles dėl ilgiausios sutarties galiojimo trukmės ir numerio perkeliamumo, didinamos vartotojų pasirinkimo galimybės. EERK taip pat siekiama suteikti galutiniams naudotojams galimybę skubios pagalbos ryšiu nemokamai susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis ir užtikrinti, kad būtų galima gauti informaciją apie skambinančio asmens buvimo vietą. Vienas iš pagrindinių Komisijos nustatytų tikslų – reaguoti į didėjančius su junglumu susijusius visuomenės ir verslo poreikius ir pasinaudoti skaitmeninės transformacijos teikiamais pranašumais siekiant stiprinti ES ir valstybių narių socialinį ir ekonominį atsparumą ir didinti jų tvaraus ekonomikos augimo bei darbo vietų kūrimo galimybes. Norint išnaudoti Europos skaitmeninio augimo potencialą, nepaprastai svarbu užtikrinti saugia šviesolaidine ir 5G infrastruktūra grindžiamą gigabitinį junglumą. Šie komunikate „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ nurodyti politikos tikslai taip pat yra nustatyti ES strategijoje „Kelias į Europos gigabitinę visuomenę“ ir Europos 5G veiksmų plane, atkartoti 2021 m. metinėje tvaraus augimo strategijoje nustatytoje pavyzdinėje junglumui skirtoje politikos iniciatyvoje ir susieti su Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone. Todėl šiuo pasiūlymu sudaromos sąlygos sklandžiai naudotis šia infrastruktūra tarpvalstybiniu mastu. •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ES tarptinklinio ryšio taisyklių tikslas – padėti užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą bei aukšto lygio vartotojų apsaugą ir išlaikyti judriojo ryšio tinklų operatorių konkurenciją. Nors šiuo pasiūlymu sprendžiami reguliavimo klausimai, susiję su konkrečiais ES tarptinklinio ryšio taisyklių aspektais, juo taip pat papildoma kelių kitų sričių ES politika ir teisės aktai. Visų pirma juo prisidedama prie tikslo kurti prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusią Europą ir užmojo kuo geriau pasinaudoti skaitmeninės pertvarkos teikiamomis galimybėmis, kad žmonės turėtų daugiau galimybių megzti ryšius, bendrauti ir vykdyti veiklą. Pasiūlymo tikslas – užtikrinti, kad bendrosios rinkos kliūtys, kurios buvo pašalintos panaikinus papildomus mažmeninius tarptinklinio ryšio mokesčius, nebūtų atkurtos. Naujojoje Europos pramonės strategijoje pabrėžiama, kad stipri, integruota bendroji rinka yra tiek ES pramonės konkurencingumo atspirties taškas, tiek būtina jo sąlyga. Kad bendroji rinka būtų naudinga visiems, ES teisės aktais nustatomos bendros taisyklės, kuriomis siekiama šalinti kliūtis, lengvinti prekių ir paslaugų judėjimą visoje ES ir apsaugoti vartotojus. Be kita ko, šiuo pasiūlymu papildomos internetinio turinio tarpvalstybinio perkeliamumo taisyklės. Šiomis dviem iniciatyvomis užtikrinama, kad europiečiams nebereiktų nerimauti dėl to, kad keliaujant po ES teks mokėti judriojo tarptinklinio ryšio mokesčius arba nebus įmanoma klausytis muzikos, žaisti žaidimų, žiūrėti pramoginių laidų ar sporto renginių, už kuriuos jie jau sumokėjo. Pasiūlymu taip pat sudaromos palankesnės sąlygos naudotis Europos skaitmeninės kultūros ištekliais, mokymosi priemonėmis, darbo platformomis ir sveikatos priežiūros programėlėmis. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

•Teisinis pagrindas Teisinis šio pasiūlymo pagrindas yra 114 straipsnis. Šis straipsnis yra pagal įprastą teisėkūros procedūrą priimamų SESV 26 straipsnyje numatytų priemonių, kuriomis siekiama kurti vidaus rinką arba gerinti jos veikimą, teisinis pagrindas. Remiantis Teisingumo Teismo jurisprudencija, pagal 114 straipsnį (buvęs EB sutarties 95 straipsnis) priimamų priemonių tikslas turi būti gerinti vidaus rinkos kūrimo ir veikimo sąlygas. Šiuo teisiniu pagrindu ES teisėkūros institucija visų pirma gali remtis tais atvejais, kai dėl nacionalinių taisyklių skirtumų atsiranda kliūčių naudotis pagrindinėmis laisvėmis, taigi daromas tiesioginis poveikis vidaus rinkos veikimui arba labai iškraipoma konkurencija. •Subsidiarumo principas Atsižvelgiant į tai, kad ES tarptinklinio ryšio taisyklės yra vidaus rinkos politikos srities dalis, ES pagal SESV 4 straipsnio 2 dalį šioje srityje dalijasi kompetencija su valstybėmis narėmis. Šiame sektoriuje veiksmingi tik ES veiksmai, nes problemų nebuvo įmanoma išspręsti nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmeniu. Todėl siekiant gerinti bendrąją elektroninių ryšių rinką būtina imtis ES lygmens veiksmų. Kaip pažymėjo generalinis advokatas precedentinėje byloje Vodafone, C-58/08, skambučių savo valstybėje narėje ir skambučių naudojantis tarptinkliniu ryšiu kainų skirtumai gali būti pagrįstai laikomi atgrasančiais nuo naudojimosi tarpvalstybinėmis, pavyzdžiui, tarptinklinio ryšio, paslaugomis. Toks atgrasymas nuo tarpvalstybinės veiklos gali trukdyti sukurti vidaus rinką, kurioje būtų užtikrintas laisvas prekių, paslaugų ir kapitalo judėjimas. Iš tiesų judriojo ryšio sektoriuje nėra aiškesnio tarpvalstybinės veiklos pavyzdžio už pačias tarptinklinio ryšio paslaugas. Dėl tarpvalstybinio paslaugų pobūdžio yra pagrįsta imtis ES lygmens veiksmų, nes valstybės narės negali veiksmingai išspręsti šio klausimo pačios – nacionalinėms reguliavimo institucijoms nepavyksta išspręsti problemų savarankiškai. Teisingumo Teismo sprendime pirmiau minėtoje byloje Vodafone, C-58/08, konstatuojama, kad anksčiau „NRI, viešosios valdžios institucijos ir vartotojų apsaugos asociacijos visoje Bendrijoje dideles mažmenines kainas laikė nuolatine problema ir kad dėl pastangų, kurių buvo imtasi šiai problemai išspręsti remiantis galiojančiu teisiniu pagrindu, kainos nesumažėjo“. Pasiūlyme numatytos tiek didmeninio, tiek mažmeninio lygmens priemonės. Pirmiau nurodytame sprendime Teisingumo Teismas taip pat konstatavo, kad didmeninės tarptinklinio ryšio rinkos reguliavimas atitinka subsidiarumo (ir proporcingumo) principus, nes „tarptinklinio ryšio paslaugų mažmeninių ir didmeninių kainų tarpusavio priklausomybė yra labai didelė, todėl bet kokia priemonė, kuria siekiama sumažinti tik mažmenines kainas nesprendžiant su Bendrijos tarptinklinio ryšio paslaugų teikimu susijusių didmeninių kainų lygio problemos, būtų galėjusi kelti pavojų, kad bus sutrikdytas sklandus Bendrijos tarptinklinio ryšio rinkos veikimas“. Klausimai, kuriuos siekiama spręsti naujomis pasiūlyme numatytomis priemonėmis, yra susiję tik su tarpvalstybiniu tarptinklinio ryšio pobūdžiu ir yra jo nulemti. Todėl valstybės narės negali jų tinkamai išspręsti savarankiškai ir ES lygmens veiksmai būtų veiksmingesni už nacionalinio lygmens veiksmus. Iš tiesų pagrindinės problemos, kurias siekiama spręsti šiuo pasiūlymu, gali arba atgrasyti nuo naudojimosi tarptinkliniu ryšiu, taigi sudaryti kliūčių naudotis judriojo ryšio paslaugomis ir programėlėmis keliaujant po bendrosios rinkos teritoriją, arba apskritai trikdyti sklandų visos ES tarptinklinio ryšio rinkos veikimą. Remiantis taikytina Teismo jurisprudencija, tai yra tikslas, kurio turi būti siekiama ir kuris geriausiai gali būti pasiektas ES lygmeniu. •Proporcingumo principas ES tarptinklinio ryšio taisyklėmis siekiama nustatyti bendrą metodą, kurio tikslas – užtikrinti, kad viešaisiais judriojo ryšio tinklais besinaudojantys vartotojai keliaudami po Europos Sąjungą už ES tarptinklinio ryšio paslaugas nemokėtų pernelyg didelių kainų (palyginti su konkurencingomis nacionalinėmis kainomis) skambindami ir priimdami skambučius, siųsdami ir gaudami SMS žinutes ir naudodamiesi paketinio duomenų perdavimo paslaugomis. Tai padėtų užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą ir kartu garantuoti aukšto lygio vartotojų apsaugą, skatinti konkurenciją rinkoje, didinti rinkos skaidrumą, skatinti inovacijas ir suteikti vartotojams daugiau pasirinkimo galimybių. Be to, šiame pasiūlyme numatyta papildomų priemonių, kuriomis siekiama šalinti išliekančias kliūtis, trukdančias užtikrinti, kad tarptinklinis ryšys savo šalies kainomis būtų išties vertingas. Kadangi šių tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti saugiai, suderintai ir tinkamu laiku ir dėl to jų geriau siekti ES lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo ES gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje taip pat nustatytą proporcingumo principą siūlomu reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. Proporcingumo kriterijų reglamentas visų pirma atitinka dar ir dėl to, kad jo galiojimo laikotarpis yra ribotas ir yra nustatyta jo galiojimo pabaigos data (2032 m. birželio 30 d., t. y. bendra trukmė yra 10 metų). Sprendžiant dėl siūlomų naujųjų taisyklių galiojimo trukmės, 10 metų laikotarpis pasirinktas dėl to, kad būtent tiek laiko paprastai užtrunka plačiu mastu įdiegti naujos kartos judriojo ryšio technologijas ir išplėtoti naujus verslo modelius. Žvelgdama į ateitį Komisija mano, kad per artimiausius 10 metų konkurencija rinkoje neturėtų labai pasikeisti. 10 metų laikotarpis pasirinktas ir siekiant suteikti tikrumo rinkos subjektams bei kuo labiau sumažinti reglamentavimo naštą. Pasiūlyme taip pat pristatomas lankstus požiūris į didžiausių didmeninių kainų peržiūrą – prireikus ji bus atliekama priimant deleguotąjį aktą. Taip būtų užtikrinta galimybė peržiūrėti vieną iš pagrindinių tarptinklinio ryšio rinkos veikimo aspektų remiantis patikimais naujausiais duomenimis. Sprendime Vodafone, C-58/08, Europos Sąjungos Teisingumo Teismas pripažino, kad, pagal EB sutarties 95 straipsnio 3 dalį (dabar – SESV 114 straipsnis) atsižvelgiant į vartotojų apsaugos tikslo svarbą, ribotos trukmės intervencija į konkurencingą rinką, suteikianti galimybę iš karto apsaugoti vartotojus nuo per didelių kainų, kaip kad būta nagrinėtu atveju, yra proporcinga siekiamam tikslui, net jei tam tikriems operatoriams ji gali sukelti neigiamų ekonominių pasekmių. Siekiant apsaugoti vartotojus, reguliuojamieji įpareigojimai, susiję su didmeninėmis ir mažmeninėmis tarptinkliniu ryšiu teikiamų balso skambučių, SMS žinučių ir duomenų perdavimo paslaugų kainomis, turėtų būti taikomi tol, kol susiformuos pakankama mažmeninio ar didmeninio lygmens konkurencija. Proporcingumo klausimas išsamiai aptariamas prie šio pasiūlymo pridedamo poveikio vertinimo 7.3 skirsnyje „Nuoseklumas ir proporcingumas“. •Priemonės pasirinkimas

Kaip minėta, siūlomas naujas reglamentas yra nauja Reglamento (ES) Nr. 531/2012 redakcija, kuria pakeičiami visi jį sudarantys teisės aktai ir daromi papildomi pakeitimai. Todėl pasirinkta tokia pati teisinė forma. Peržiūra suteikia galimybę supaprastinti dabartinę Reglamento (ES) Nr. 531/2012 struktūrą ir turinį siekiant užtikrinti, kad jis būtų nuoseklesnis ir labiau derėtų su reglamentavimo kokybės tikslu. 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas Šiuo pasiūlymu sprendžiamos problemos buvo nustatytos 2019 m. Komisijos peržiūros ataskaitoje. Šios įvairiais duomenimis pagrįstos ataskaitos tikslas buvo įvertinti Reglamento (ES) Nr. 531/2012 veiksmingumą ir tarptinklinio ryšio rinkos veikimą įsigaliojus TRSŠK taisyklėms. Be to, Komisijos peržiūros ataskaitoje padarytas išvadas išsamiai papildo 2020 m. surengtų viešų konsultacijų retrospektyviniai klausimai ir Komisijos bei Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (BEREC) atliktų bendrų internetinių apklausų (2018, 2019 ir 2020 m.) išvados. Komisijos peržiūros ataskaitoje patvirtinama, kad apskritai taikant TRSŠK taisykles tarptinklinio ryšio rinka veikia gerai ir kad tos taisyklės duoda gerų rezultatų. Ataskaitoje daroma išvada, kad nepaisant požymių, rodančių, kad tiek mažmeninėje, tiek didmeninėje tarptinklinio ryšio rinkose esama tam tikros konkurencijos dinamikos, pagrindinės konkurencijos sąlygos nepasikeitė ir artimiausioje ateityje greičiausiai nesikeis taip, kad duotų pagrindą panaikinti mažmeninės arba didmeninės tarptinklinio ryšio rinkos reguliavimą. Be to, Komisijos peržiūros ataskaitos išvados ir kiti atliekant peržiūrą surinkti faktai rodo, kad esama neišspręstų su tarptinklinio ryšio paslaugomis susijusių klausimų, kaip antai problemų, susijusių su paslaugų kokybe, naudojimusi pridėtinės vertės paslaugomis ir galimybe susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis. Visas šias problemas siūloma spręsti naujomis šiame pasiūlyme numatytomis priemonėmis. •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Šis pasiūlymas ir prie jo pridedamas poveikio vertinimas parengti remiantis plataus masto konsultacijomis su suinteresuotosiomis šalimis. Visų pirma rinktos visuomenės, vartotojų asociacijų, nacionalinių reguliavimo institucijų (NRI), BEREC, judriojo ryšio tinklų operatorių, virtualiojo judriojo ryšio tinklų operatorių, suinteresuotųjų verslo subjektų (įskaitant MVĮ), valdžios institucijų, sektoriaus asociacijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų nuomonės. 2020 m. birželio 19 d. – 2020 m. rugsėjo 11 d. Komisija vykdė 12 savaičių trukmės viešas konsultacijas. Jų tikslas buvo sužinoti nuomones apie: 1) mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas, visų pirma apie galimą paaiškinimų ir priemonių, susijusių su paslaugų kokybe, pridėtinės vertės paslaugomis ir susisiekimu su skubios pagalbos tarnybomis naudojantis tarptinkliniu ryšiu, poveikį; 2) didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimą; 3) su Reglamentu (ES) Nr. 531/2012 susijusią administracinę naštą ir galimų supaprastinimo priemonių poveikį. Iš viso gauti 175 atsakymai į internetinį klausimyną. Vykdyta ir kita toliau nurodytų krypčių konsultacijų veikla (taip pat žr. skirsnį „Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas“): 1.Paskelbtas įžanginis poveikio vertinimas ir skirtos keturios savaitės atsiliepimams apie jį pateikti. 2.Komisija ir BEREC atliko bendras internetines apklausas. Per šias metines internetines judriojo ryšio tinklų operatorių, virtualiojo judriojo ryšio tinklų operatorių ir NRI apklausas buvo surinkta rinkos informacija. Per 2018 m. birželio mėn. ir 2019 m. kovo mėn. apklausas rinkta informacija apie sąžiningo naudojimo taisyklių įgyvendinimą, su tvarumu susijusias išimtis ir kitus su ES tarptinklinio ryšio taisyklėmis susijusius aspektus. 2020 m. kovo mėn. apklausa buvo susijusi su kitais aspektais, kaip antai paslaugų kokybe, pridėtinės vertės paslaugomis, skubios pagalbos ryšiu, technologiniais pokyčiais, įrenginių tarpusavio sąveika, įgyvendinimo sąnaudomis ir administracine našta. 3.Konsultuotasi su BEREC ir iš jos gauta daug pastabų, be kita ko, dėl aspektų, susijusių su ateitimi. Visų pirma verta paminėti BEREC oficialią nuomonę dėl tarptinklinio ryšio rinkos veikimo, papildomą sąnaudų analizę ir Komisijos prašymu pateiktą papildomą informaciją, aktualią atliekant poveikio vertinimą. Be to, Komisija atsižvelgė į BEREC vykdomas konsultacijas ir jos rengiamas rinkos stebėsenos ataskaitas: BEREC kas pusmetį rengiamas tarptautinio tarptinklinio ryšio lyginamosios analizės ataskaitas, grindžiamas specialiai renkamais duomenimis, ir BEREC metines tarptinklinio ryšio tarifų skaidrumo ir palyginamumo ataskaitas. 4.Atliekant Komisijos užsakytą tyrimą „Technologiniai pokyčiai ir tarptinklinis ryšys“ buvo rengiami tiksliniai pokalbiai apie tarptinklinio ryšio rinkos pokyčius. Rangovas surengė kelis pokalbius su pasaulinei ryšio paslaugų vertės grandinei priklausančiais operatoriais ir atliko tikslinę internetinę apklausą dėl galimo technologinių pokyčių poveikio tarptinklinio ryšio rinkai. 5.Praėjus metams po tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimo atlikta greitoji „Eurobarometro“ apklausa. Ją sudarė klausimai, susiję su naudojimusi tarptinkliniu ryšiu keliaujant po ES, vartotojų informuotumu apie tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimą, nuomone dėl naudos, nekeliaujančių asmenų įsivaizdavimu apie tarptinklinio ryšio kainas ir naudojimusi judriojo ryšio paslaugomis kitose ES šalyse. Į gautą informaciją ir nuomones atsižvelgta rengiant prie šio pasiūlymo pridedamą poveikio vertinimą. Šiais duomenimis remtasi atliekant Reglamento (ES) Nr. 531/2012 vertinimą, nustatant su tarptinkliniu ryšiu susijusias neišspręstas problemas ir numatant poveikio vertinime pristatomas politikos galimybes. Viešų konsultacijų rezultatai patvirtino, kad Tarptinklinio ryšio reglamentas duoda siekiamos naudos ir kad ES tarptinklinio ryšio taisyklės tebėra aktualios ES vartotojams ir įmonėms. Didžioji dauguma viešose konsultacijose dalyvavusių visų grupių respondentų nurodė, kad ES tarptinklinio ryšio taisyklės labai padeda ginti vartotojų ir įmonių interesus ES ir EEE.

•Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Komisija ne tik vykdė pirmiau nurodytas įvairias konsultacijas, bet ir nepriklausomai išanalizavo BEREC surinktus duomenis ir jais remdamasi atliko toliau nurodytas analizes. 1.Tarptinklinio ryšio rinkos peržiūros ataskaitoje ir prie jos pridėtame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (toliau – Komisijos peržiūros ataskaita) buvo pateikti surinkti faktai apie Reglamento (ES) Nr. 531/2012 veiksmingumą siekiant numatytų tikslų. 2.Parengta tarpinė tarptinklinio ryšio savo šalies kainomis taisyklių įgyvendinimo pirmaisiais 18 mėnesių ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai. 3.Parengtas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl sąžiningo naudojimosi taisyklių ir su tvarumu susijusios išimties peržiūros išvadų. Komisija taip pat naudojosi kitų išorės ekspertų paslaugomis – taip atliktas šis darbas: 1.Parengtas sąnaudų modelis, skirtas didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo EEE sąnaudoms apskaičiuoti. 2.2018 m. gruodžio mėn. – 2019 m. birželio mėn. vykdytas Komisijos užsakytas tyrimas „Technologiniai pokyčiai ir tarptinklinis ryšys“. 3.Atlikta Komisijos Jungtinio tyrimų centro (JRC) analizė. JRC labai padėjo rengti poveikio vertinimą, visų pirma: a) parengė tvarumo modelį ir atliko vartotojų gaunamai naudai įvertinti skirtą priešingos padėties analizę; b) eksploataciniais bandymais vertino tarptinklinio ryšio paslaugų kokybę. •Poveikio vertinimai Prie šio pasiūlymo pridedamas poveikio vertinimas buvo pateiktas Reglamentavimo patikros valdybai. 2020 m. lapkričio 20 d. ji dėl jo pateikė teigiamą nuomonę. Apsvarstytos keturios galimybės. 1 galimybė. Atskaitos scenarijus. Šiuo atveju Reglamente (ES) Nr. 531/2012 nustatytų taisyklių galiojimas būtų pratęstas laikotarpiui po 2022 m. ir tiek mažmeniniu, tiek didmeniniu lygmenimis būtų toliau taikomos nepakeistos nuostatos. Visų pirma didžiausios didmeninės kainos išliktų 2022 m. birželio 30 d. galiojusio dydžio ir būtų toliau taikomi du apsaugos (sąžiningo naudojimo ir tvarumo) mechanizmai. Nebūtų imtasi jokių priemonių neišspręstoms problemoms, susijusioms su paslaugų kokybe, pridėtinės vertės paslaugomis ar galimybe tarptinkliniu ryšiu susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis, spręsti. 2 galimybė. Galiojimo pratęsimas kartu užtikrinant didesnį skaidrumą. Šiuo atveju Reglamente (ES) Nr. 531/2012 nustatytų taisyklių galiojimas būtų pratęstas laikotarpiui po 2022 m., kartu pateikiant paaiškinimų ir imantis papildomų priemonių skaidrumui didinti ir konkurencijai stiprinti. Būtų toliau taikomos 2022 m. birželio 30 d. galiojusios didžiausios didmeninės kainos. Siekiant užtikrinti, kad tarptinklinis ryšys savo šalies kainomis būtų išties vertingas, reikėtų imtis priemonių skaidrumui, susijusiam su paslaugų kokybe, pridėtinės vertės paslaugomis ir galimybe susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis, didinti. Taip pat būtų imtasi priemonių, skirtų užtikrinti, kad būtų laikomasi įpareigojimo teikti technologiškai neutralią (tinklo technologijos ir tinklo kartos požiūriu) prieigą, reikalingą didmeninėms tarptinklinio ryšio paslaugoms teikti, ir būtiniausių supaprastinimo ir administracinės naštos mažinimo veiksmų. 3 galimybė. Tvarus ir išties vertingas tarptinklinis ryšys savo šalies kainomis. Kadangi ši galimybė pasirinkta kaip tinkamiausia, su ja susijusios siūlomos priemonės yra išsamiai aprašytos pirmiau. 4 galimybė. Didmenininkų ir mažmenininkų pareigų išplėtimas siekiant užtikrinti, kad TRSŠK būtų dar vertingesnis. Šiuo atveju kartu su priemonėmis, kurių siūloma imtis pasirinkus 3 galimybę, būtų imtasi veiksmų, kuriais būtų didinamas TRSŠK tvarumas ir galimybės padengti sąnaudas didmeniniu lygmeniu. Siekiant užtikrinti, kad TRSŠK būtų išties vertingas, būtų nustatytos naujos su paslaugų kokybe susijusios lankomų šalių operatorių pareigos. Tokios pareigos būtų nustatytos ir savosios šalies operatoriams – jie turėtų reikalauti, kad pagal visus didmeninių paslaugų susitarimus teikiamos didmeninės paslaugos būtų tokios pat kokybės kaip savojoje šalyje (t. y. nebūtų galimybės pasirinkti pirmenybinio tinklo). Be to, vartotojai galėtų pasirinkti funkcinę galimybę gauti papildomą informaciją apie įvairias susisiekimo su skubios pagalbos tarnybomis galimybes. Be to, būtų numatyta sukurti bendrą Sąjungos pridėtinės vertės paslaugų numerių serijų duomenų bazę, kuri apimtų ir informaciją apie tarifus, kad galutiniai naudotojai galėtų susipažinti su informacija apie pridėtinės vertės paslaugų numerių serijas ir taikomus mokesčius. Galimybė leisti dabartinėms tarptinklinio ryšio taisyklėms nustoti galioti buvo anksti atmesta. Remiantis per poveikio vertinimą atlikta analize, 3 galimybė labiausiai tinka siekiant gerokai padidinti tvarumą – pasirinkus ją sumažėtų operatorių, kurių neigiama tarptinklinio ryšio paslaugų marža viršija 3 proc. jų savojoje šalyje teikiamų paslaugų maržos, skaičius. Tikimasi, kad dėl to padidėtų vartotojų gaunama nauda, nes operatoriams nebereikėtų prašyti leisti pagal tvarumo mechanizmą išimties tvarka taikyti papildomus mokesčius, taigi daugiau galutinių naudotojų galėtų visapusiškai naudotis TRSŠK. Tikslas yra sudaryti operatoriams būtinas sąlygas užtikrinti, kad tarptinklinio ryšio paslaugų kokybė būtų tokia pat kaip savojoje šalyje teikiamų paslaugų, ir suteikti vartotojams galimybę visapusiškai pasinaudoti būsimų technologinių pokyčių ir 5G grindžiamų inovacijų teikiamais pranašumais. Taip pat siekiama didinti didmeniniu lygmeniu užtikrinamą aiškumą dėl galimybės tarptinkliniu ryšiu susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis ir numatyti naudingų priemonių, padedančių šalinti neišspręstas problemas, susijusias su naudojimusi pridėtinės vertės paslaugomis per tarptinklinį ryšį. Pasirinkus šią galimybę būtų didinamas vartotojų informuotumas apie i) tai, kad už naudojimąsi pridėtinės vertės paslaugomis gali būti taikomi dideli mokesčiai, ir apie ii) galimybes tarptinkliniu ryšiu susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis. Tai gali labai padėti užtikrinti, kad TRSŠK būtų išties vertingas vartotojams, ir daryti bendrą teigiamą socialinį poveikį. Siūlomos priemonės apima tik tuos klausimus, kurie, kaip nustatyta, nėra pakankamai išspręsti nacionaliniu lygmeniu ir kuriuos būtina spręsti suderintai. Su 1 galimybe (baziniu scenarijumi) ir 2 galimybe susijusios priemonės buvo pripažintos neveiksmingomis siekiant tarptinklinio ryšio taisyklių peržiūros tikslų.

Galiausiai, svarstant su 4 galimybe susijusias priemones, nuspręsta, kad jos būtų pernelyg intervencinės, apsunkinančios ir neproporcingos. Nauda, kurią pasirinkus 4 galimybę teiktų galimos papildomos apsauginės reguliavimo priemonės, neatsvertų siūlomų priemonių įgyvendinimo sudėtingumo. •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas (REFIT) Siekiant supaprastinti taisykles ir mažinti naštą, pasiūlyme numatomos šios priemonės: i) didžiausių didmeninių kainų peržiūra priimant deleguotąjį aktą. Šiame pasiūlyme numatoma supaprastinta didžiausių didmeninių kainų peržiūros procedūra – nustatomi išsamūs šių kainų nustatymo kriterijai ir Komisijai suteikiami įgaliojimai vėliau juos iš dalies keisti priimant deleguotuosius aktus. Taip siekiama supaprastinti procedūrą ir sumažinti reglamentavimo naštą, tenkančią Europos Komisijai, Tarybai, Europos Parlamentui ir – kiek mažiau – BEREC bei kitiems suinteresuotiesiems subjektams; ii) pareigos parduoti pavienes reguliuojamas mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas panaikinimas. Nuostata, kuria operatoriai įpareigojami parduoti pavienes reguliuojamas mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas, ir su ja susijęs įgyvendinimo aktas bus panaikinti. Ši struktūrinė priemonė buvo pasiūlyta siekiant gerinti konkurenciją mažmeninėje tarptinklinio ryšio rinkoje. Ji panaikinama dėl to, kad pradėjus taikyti tarptinklinio ryšio savo šalies kainomis taisykles šios nuostatos tapo neveiksmingos ir nebebūtų proporcinga reikalauti, kad paslaugų savojoje šalyje teikėjai toliau teiktų tokio pobūdžio paslaugas. Šių nuostatų panaikinimas bus palankus operatoriams, nes sumažės susijusios priežiūros išlaidos ir našta, susijusi su būtinybe išlaikyti (daugiausia nebeaktualius) pavienių tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugų pardavimo pasiūlymus; iii) įgyvendinimo akto dėl didžiausių leidžiamų skambučio užbaigimo judriojo ryšio tinkluose mokesčių svertinio vidurkio panaikinimas. Reglamente (ES) Nr. 531/2012 nustatyta, kad už reguliuojamus tarptinkliniu ryšiu priimtus skambučius išimtiniais atvejais taikomas papildomas mokestis turi neviršyti ES taikomų didžiausių leidžiamų skambučio užbaigimo judriojo ryšio tinkluose mokesčių, kuriuos kasmet priimame įgyvendinimo akte nustato Europos Komisija, remdamasi BEREC pateikta informacija. Nustačius bendrą didžiausią ES masto balso skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkluose tarifą, šis įgyvendinimo aktas tampa nereikalingas ir jo priėmimo procesas būtų nereikalinga reglamentavimo našta. Todėl už reguliuojamus tarptinkliniu ryšiu priimtus skambučius taikomas papildomas mokestis turėtų neviršyti bendro didžiausio ES masto balso skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkluose tarifo. Dėl šio pokyčio sumažėtų ir BEREC tenkanti informacijos teikimo Komisijai našta – ši institucija jau ir taip pagal Reglamentą (ES) Nr. 531/2012 vykdo labai daug ataskaitų teikimo ir duomenų rinkimo pareigų; iv) dabartinių nuostatų, kuriomis reglamentuojama, kaip nustatyti didžiausias kainas kitomis nei euras valiutomis, suderinimas. Reglamente (ES) Nr. 531/2012 nustatomos taisyklės, kuriomis valstybių narių, kurių valiuta nėra euras, paslaugų teikėjai įpareigojami kasmet peržiūrėti didžiausias didmenines kainas ir papildomus mažmeninius mokesčius už reguliuojamas tarptinklinio ryšio paslaugas. Reglamente (ES) 2015/2120 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) 2018/1971, nustatytoje ryšio paslaugoms ES viduje taikomoje taisyklėje nurodyta, kad kita nei euras valiuta išreikštos didžiausios kainos turi būti kasmet peržiūrimos, remiantis tų metų sausio 15 d., vasario 15 d. ir kovo 15 d. paskelbtų pagrindinių valiutos keitimo kursų vidurkiu, ir taikomos nuo gegužės 15 d. Pasiūlymu siekiama Reglamento (ES) Nr. 531/2012 nuostatas suderinti su nuostatomis dėl ryšio paslaugų ES viduje, būtent nustatyti vienodą papildomų mokesčių už tarptinklinio ryšio paslaugas peržiūros datą (gegužės 15 d. vietoj gegužės 1 d.) ir vienodą perskaičiavimo į tas valiutas metodą. Siūloma priemonė suteiktų aiškumo ir padėtų sumažinti ne euro zonos operatoriams tenkančią administracinę naštą, nes peržiūrėjus papildomus tarptinklinio ryšio mokesčius arba ryšio paslaugų ES viduje tarifus jiems tenka savo tarifus skelbti du kartus. Be to, sumažėtų ir NRI, atsakingoms už peržiūrėtų valiutos kursų stebėjimą, tenkanti stebėsenos našta. Ši priemonė turėtų būti palanki mažmenininkams, nes vietoj dviejų kartų, kaip yra dabar, mažmenines kainas užtektų atnaujinti vieną kartą per metus. Dėl to gali gerokai sumažėti operatoriams tenkanti našta, susijusi su pareiga informuoti apie sutarčių sąlygų pasikeitimus; v) BEREC stebėsenos ir ataskaitų teikimo pareigų racionalizavimas. Siekdama sumažinti operatoriams, NRI ir BEREC tenkančią reglamentavimo naštą, Komisija siūlo sujungti ir racionalizuoti stebėsenos procesą ir BEREC ataskaitų teikimo pareigas. Tikimasi, kad racionalizavus BEREC ataskaitų teikimo procesą sumažės operatoriams, NRI ir BEREC tenkanti administracinė našta. •Pagrindinės teisės Buvo išnagrinėtas pasiūlymo poveikis pagrindinėms teisėms, pavyzdžiui, laisvei užsiimti verslu. Šiuo atžvilgiu, atsižvelgiant į tai, kad siūlomų viršutinių ribų tikslas yra spręsti rinkos nepakankamumo problemą ir užtikrinti galimybę padengti sąnaudas, šių ribų nustatymas nėra neproporcinga priemonė, palyginti su siekiamu tikslu, ar neleistinas kišimasis, pažeidžiantis pačią šios laisvės esmę. Numatant galimybę jų netaikyti taip pat siekiama suteikti šalims daugiau laisvės sudaryti didmeninių paslaugų susitarimus. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Šio pasiūlymo poveikis biudžetui ir reikalingi žmogiškieji bei administraciniai ištekliai išsamiai aprašomi pridedamoje finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje. 5.KITI ELEMENTAI •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka Pasiūlymas įsigalios 2022 m. liepos 1 d. ir jo nuostatos bus taikomos nuo tos dienos, nebent konkrečiuose straipsniuose būtų nurodyta kitaip. Dėl stebėsenos ir vertinimo proceso turinio pasakytina, kad šio pasiūlymo 21 straipsnyje pateikiamose peržiūros nuostatose nurodomi kiekvienos su šia iniciatyva susijusios priemonės vertinimo kriterijai. 21 straipsnyje nurodoma, kad turės būti pateiktos dvi peržiūros ataskaitos: pirmoji – iki 2025 m. birželio 30 d., antroji – iki 2029 m. birželio 30 d.

BEREC ir toliau atliks labai svarbų vaidmenį renkant duomenis iš nacionalinių reguliavimo institucijų, kad būtų galima stebėti tarptinklinio ryšio rinkos pokyčius ir priemonių įgyvendinimo poveikį ES tarptinkliniam ryšiui. BEREC taip pat toliau teiks Komisijai reikiamas nuomones, be kita ko, nuomones, aktualias atliekant esamų taisyklių peržiūrą. •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas Pasiūlymu daromi toliau nurodyti esminiai dabartinio reglamento pakeitimai. 1 straipsnyje apibrėžiamas reglamento dalykas ir taikymo sritis. Šiuo straipsniu daromi šie esminiai ankstesnio reglamento pakeitimai: i)išbraukiama nuoroda į nuostatas, kuriomis siekiama suteikti galimybę parduoti pavienes reguliuojamas tarptinklinio ryšio paslaugas, nes įsigaliojus tarptinklinio ryšio savo šalies kainomis taisyklėms jos tapo neveiksmingos; ii)išbraukiama nuoroda į laikinas taisykles dėl kainų, kurias gali taikyti tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai, nes, nuo 2017 m. birželio 15 d. panaikinus tarptinklinio ryšio mokesčius ES, jos tapo nebeaktualios; iii)atsižvelgiant į tai, kad elektroninius ryšius reglamentuojantys teisės aktai buvo horizontaliai išdėstyti nauja redakcija (Direktyva (ES) 2018/1972), išbraukiama nuoroda į Pagrindų direktyvą; iv)siekiant suderinti dabartines nuostatas su nuostatomis dėl ryšio paslaugų ES viduje, siūlomi pakeitimai, susiję su kita nei euras valiuta išreikštomis didžiausiomis kainomis. 2 straipsniu, kuriame nustatomos apibrėžtys, dabartinis reglamentas iš dalies keičiamas išbraukiant dvi apibrėžtis, būtent terminų „alternatyvus tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas“ ir „pavienių reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugų pardavimas“ apibrėžtis, nes panaikinus nuostatas, kuriomis siekiama suteikti galimybę parduoti pavienes reguliuojamas tarptinklinio ryšio paslaugas, jos tapo nebereikalingos. 3 straipsnyje pateikiamos nuostatos dėl didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos, standartinio pasiūlymo ir didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimų nutraukimo. Šiuo straipsniu daromi šie esminiai dabartinio reglamento pakeitimai: i)aiškiai nurodoma būtinybė užtikrinti, kad didmeninė tarptinklinio ryšio prieiga taip pat apimtų visas esamas tinklo technologijas ir visų kartų tinklus ir kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas teikdamas tarptinklinio ryšio paslaugas galėtų bent atkartoti savojoje šalyje siūlomas mažmenines judriojo ryšio paslaugas; ii)nurodoma, kad standartiniame pasiūlyme turi būti pateikiama visa informacija, būtina, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai galėtų užtikrinti, kad jų klientai galėtų, naudodamiesi tarptinklinio ryšio paslaugomis, nemokamai skubios pagalbos ryšiu susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis ir kad būtų nemokamai perduodama skambinančio asmens buvimo vietos informacija. 5 straipsnyje dėl reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo dabar aiškiai nustatoma operatoriaus, kurio klientai lankosi kitoje šalyje, pareiga, jei techniškai įmanoma, reguliuojamas mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas teikti tokiomis pačiomis sąlygomis kaip savojoje šalyje, visų pirma užtikrinti tokią pačią paslaugų kokybę. 6 ir 7 straipsniuose nustatomos sąžiningo naudojimo taisyklės ir nuostatos dėl su tvarumu susijusių išimčių – jos iš esmės lieka tokios pačios kaip ankstesniame reglamente. Dėl sąžiningo naudojimo taisyklių ir tvarumo mechanizmo 8 straipsnyje paaiškinama, kad Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2286 toliau taikomas tol, kol bus priimtas kitas įgyvendinimo reglamentas. 9 straipsniu reglamentuojamas išimtinis papildomų mažmeninių mokesčių už reguliuojamas mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas taikymas ir alternatyvių tarifų numatymas. Šiuo straipsniu daromi šie ankstesnio reglamento pakeitimai: i)išbraukiama nuostata, kurioje nurodoma, kad savojoje šalyje taikomos mažmeninės kainos ir bet kokio papildomo mokesčio, taikomo reguliuojamiems tarptinkliniu ryšiu atliktiems skambučiams, reguliuojamoms tarptinkliniu ryšiu išsiųstoms SMS žinutėms ar reguliuojamoms duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugoms, suma turi neviršyti tam tikrų nustatytų ribų. 2017 m. birželio 15 d. įsigaliojus tarptinklinio ryšio savo šalies kainomis taisyklėms, ši nuostata tapo nereikalinga ir darytų iškreipiamąjį poveikį; ii)išbraukiama nuostata, kuria nustatoma ES pareiga, siekiant nustatyti už reguliuojamus tarptinkliniu ryšiu priimtus skambučius taikomų papildomų mokesčių ribą, priimti įgyvendinimo aktą dėl didžiausių leidžiamų skambučio užbaigimo judriojo ryšio tinkluose mokesčių svertinio vidurkio; iii)galiausiai pateikiama speciali nuostata, kuria reglamentuojamas sutarčių, apimančių tarptinklinio ryšio paslaugas, turinys. Joje aiškiai nurodoma pareiga pateikti informaciją apie tai, kokios paslaugų kokybės vartotojai gali pagrįstai tikėtis naudodamiesi tarptinkliniu ryšiu. Be to, šiuo straipsniu ankstesnis reglamentas iš dalies keičiamas nustatant tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų pareigą užtikrinti, kad sutartyse būtų pateikiama informacija apie paslaugų, už kurias gali būti taikomi didesni mokesčiai, rūšis. Šia nuostata siekiama užtikrinti, kad vartotojai aiškiau žinotų, kad už naudojimąsi pridėtinės vertės paslaugomis per tarptinklinį ryšį gali tekti mokėti didelius mokesčius. 10, 11 ir 12 straipsniais dėl reguliuojamų tarptinkliniu ryšiu atliktų skambučių didmeninių kainų, tarptinkliniu ryšiu siunčiamų reguliuojamų SMS žinučių didmeninių kainų ir reguliuojamų duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugų didmeninių kainų daromi ankstesnių taisyklių pakeitimai, kuriais siekiama nustatyti naujus didžiausių didmeninių kainų dydžius. Taip užtikrinama, kad didmeniniai operatoriai galėtų tvariai teikti tarptinklinio ryšio savo šalies kainomis paslaugas ir padengti sąnaudas. 13 straipsnyje, kuriuo siekiama užtikrinti galimybę nepertraukiamai, veiksmingai ir nemokamai naudotis skubios pagalbos ryšiu, pateikiama nauja nuostata, kurioje nurodoma, kad už tarptinklinio ryšio vartotojų inicijuotą skubios pagalbos ryšį negali būti taikomas joks mokestis.

14 straipsniu ankstesnis reglamentas iš dalies keičiamas siekiant nustatyti pareigą SMS žinutėmis informuoti vartotojus apie galimą riziką už naudojimąsi pridėtinės vertės paslaugomis mokėti didesnius mokesčius. 16 straipsnyje nustatoma nauja tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų pareiga informuoti tarptinklinio ryšio vartotojus apie tai, kaip lankomoje valstybėje narėje galima susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis. 17 straipsnyje pateikiama nauja nuostata, kuria BEREC įgaliojama sukurti ir prižiūrėti bendrą Sąjungos duomenų bazę, kurioje būtų saugoma informacija apie pridėtinės vertės paslaugoms teikti atskirose valstybėse narėse skirtų numerių serijas. Taip siekiama padėti užtikrinti skaidrumą suteikiant NRI ir operatoriams galimybę tiesiogiai susipažinti su informacija apie tai, kurių serijų numeriai gali lemti didesnes išlaidas. Be to, tai tarpinė priemonė siekiant didinti mažmeniniu lygmeniu užtikrinamą skaidrumą. 21 straipsniu reglamentuojamas peržiūros procesas. Svarbiausias ankstesnių taisyklių pakeitimas yra susijęs su didžiausių didmeninių kainų peržiūros būdu – anksčiau šiuo tikslu taikyta įprasta teisėkūros procedūra, o dabar Komisijai suteikiami įgaliojimai šias kainas keisti priimant deleguotąjį aktą. 22 ir 23 straipsniuose pateikiamos naujos nuostatos, kuriomis nustatomi tokiam deleguotajam aktui taikomi kriterijai ir parametrai, taip pat sąlygos, kuriomis Komisija gali naudotis šiais deleguotaisiais įgaliojimais. Pasiūlymu panaikinami Reglamento (ES) Nr. 531/2012 4 ir 5 straipsniai dėl pavienių reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų pardavimo ir Reglamento (ES) Nr. 531/2012 11 straipsnis dėl techninių tarptinkliniu ryšiu siunčiamų reguliuojamų SMS žinučių savybių. 🡻 531/2012 2021/0045 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo ryšio tinklus Europos Sąjungoje (nauja redakcija) (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi:

⇩ naujas (1)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 531/2012 buvo keletą kartų iš esmės keičiamas. Kadangi tą reglamentą reikia keisti dar kartą, dėl aiškumo jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija; (2)visų pirma 2015 m. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Reglamentą (ES) 2015/2120, kuriuo iš dalies pakeistas Reglamentas (ES) Nr. 531/2012 ir kuriame reikalaujama nuo 2017 m. birželio 15 d. Sąjungoje panaikinti papildomus mokesčius už mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas, su sąlyga, kad tarptinklinio ryšio paslaugomis bus naudojamasi sąžiningai ir kad bus suteikta galimybė taikyti tų mokesčių panaikinimo išimtį siekiant užtikrinti tvarumą (taip pat dar vadinamas tarptinklinio ryšio savo šalies kainomis (toliau – TRSŠK) principu). Be to, Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 531/2012 19 straipsnį atliko didmeninės tarptinklinio ryšio rinkos peržiūrą, siekdama įvertinti, kokios priemonės yra būtinos, kad būtų sudarytos sąlygos panaikinti papildomus mokesčius už mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas. Todėl, siekiant reguliuoti nacionalinių didmeninių tarptinklinio ryšio rinkų veikimą, kad iki 2017 m. birželio 15 d. būtų panaikinti papildomi mokesčiai už mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas neiškraipant lankomų šalių ir savosios šalies vidaus rinkos, 2017 m. gegužės 17 d. buvo priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/920; (3)2019 m. lapkričio 29 d. Komisija paskelbė savo atliktos pirmosios nuodugnios tarptinklinio ryšio rinkos peržiūros ataskaitą (toliau – Komisijos ataskaita), rodančią, kad papildomų mažmeninių tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimas duoda daug naudos keliautojams visoje Sąjungoje. Naudojimasis judriojo ryšio paslaugomis (reguliuojamomis balso skambučių, SMS žinučių ar duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugomis) keliaujant po Sąjungą sparčiai ir smarkiai didėja – tai įrodo Sąjungos tarptinklinio ryšio taisyklių poveikį. Tačiau joje padaryta išvada, kad, nepaisant tam tikros mažmeninių ir didmeninių tarptinklinio ryšio rinkų konkurencijos dinamikos, su jomis susijusios pamatinės konkurencijos sąlygos nepasikeitė ir artimiausioje ateityje veikiausiai nesikeis. Todėl šiuo metu taikomos mažmeninės ir didmeninės rinkų reguliavimo priemonės tebėra būtinos ir negali būti panaikintos. Visų pirma Komisijos ataskaitoje padaryta išvada, kad smarkus didmeninių kainų viršutinių ribų sumažinimas padėjo dar labiau sumažinti didmenines tarptinklinio ryšio kainas, o tai yra naudinga siunčiamojo srauto operatoriams. Komisijos ataskaitoje atsižvelgta į Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (BEREC) rekomendaciją toliau mažinti didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų viršutines ribas. Vertindama šio reglamento poveikį Komisija pateikė reikiamą analizę ir dokumentais pagrindė poreikį toliau mažinti didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų viršutines ribas bei įvertino, kiek jos turi būti sumažintos, kad lankomos šalies operatoriai galėtų susigrąžinti sąnaudas, susijusias su didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimu. Kiek tai susiję su paslaugos kokybe, Komisijos ataskaitoje primenama, jog Reglamente (ES) Nr. 531/2012 reikalaujama, kad tarptinklinio ryšio vartotojui turi būti suteikta prieiga prie tos pačios paslaugos ES už tą pačią kainą, jei tokia paslauga gali būti teikiama lankomos šalies tinkle. Komisijos ataskaitoje atkreipiamas dėmesys į visai neseniai atsiradusius naujus būdus prekiauti didmeniniu tarptinkliniu srautu, pavyzdžiui, internetines prekybos platformas, kurie gali paskatinti konkurenciją didmeninėje tarptinklinio ryšio paslaugų rinkoje ir palengvinti operatorių tarpusavio derybų procesą. Galiausiai joje pastebima, kad duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugomis rinkoje atskirai neprekiaujama; (4)kadangi Reglamentas (ES) Nr. 531/2012 nustoja galioti 2022 m. birželio 30 d., šiuo reglamentu siekiama jį išdėstyti nauja redakcija ir kartu nustatyti naujas skaidrumo didinimo priemones, be kita ko susijusias su pridėtinės vertės paslaugomis naudojantis tarptinkliniu ryšiu ir užtikrinti, kad TRSŠK vartotojai gautų išties kokybišką paslaugą ir turėtų galimybę tarptinkliniu ryšiu susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis. Šio naujojo reglamento galiojimo trukmė – 10 metų, t. y. iki 2032 m., siekiant užtikrinti tikrumą rinkoje ir kuo labiau sumažinti reguliavimo naštą, kartu numatant galimybę taikyti intervencines priemones didmeniniu lygmeniu, jei to reikia dėl rinkos pokyčių; 🡻 531/2012 1 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 2007 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 717/2007 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo ryšio tinklus Bendrijoje buvo iš esmės pakeistas . Kadangi reikia padaryti daugiau pakeitimų, siekiant aiškumo jį reikėtų išdėstyti nauja redakcija; 🡻 531/2012 2 konstatuojamoji dalis tikslas sumažinti nacionalinio ir tarptinklinio ryšio tarifų skirtumą, kuris buvo įtrauktas į Komisijos 2011–2015 m. lyginamosios analizės sistemos dokumentą ir 2009 m. lapkričio mėn. patvirtintas i2010 aukšto lygio darbo grupės, bei įtrauktas į Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninė darbotvarkė“, turėtų taip pat būti šio reglamento tikslas. Numatytas tarptinklinio ryšio paslaugų ir savojoje šalyje teikiamų pavienių paslaugų pardavimas turėtų padidinti konkurenciją, tokiu būdu vartotojams sumažėtų kainos ir Sąjungoje būtų sukurta tarptinklinio ryšio paslaugų rinka, kurioje nacionalinių ir tarptinklinio ryšio tarifų skirtumas būtų nežymus. Tarptinklinio ryšio paslaugos Sąjungos mastu gali paskatinti vidaus telekomunikacijų Sąjungoje vidaus rinkos plėtrą; 🡻 531/2012 4 konstatuojamoji dalis aukštas tarptinklinio ryšio skambučių, SMS ir duomenų perdavimo kainų, kurias moka viešųjų judriojo ryšio tinklų vartotojai, pavyzdžiui, studentai, asmenys, keliaujantys verslo reikalais, ir turistai, lygis yra kliūtis naudotis judriojo ryšio prietaisais keliaujant užsienyje Sąjungoje ir kelia vartotojų, nacionalinių reguliavimo institucijų ir Sąjungos institucijų susirūpinimą dėl didelių kliūčių vidaus rinkai. Mažmeninės kainos yra per didelės dėl didelių didmeninių kainų, kurias nustato užsienio priimančiojo tinklo operatorius, ir daugeliu atvejų taip pat dėl didelių mažmeninių antkainių, kuriuos taiko vartotojo savojo tinklo operatorius. Dėl konkurencijos trūkumo, sumažinus didmenines kainas, mažmeniniam vartotojui taikomos kainos dažnai nebūna atitinkamai sumažinamos. Nors kai kurie operatoriai neseniai nustatė tarifų sistemas, pagal kurias vartotojams siūlomos palankesnės sąlygos ir šiek tiek mažesnės kainos, vis dar akivaizdu, kad sąnaudų ir kainų santykis tikrai nėra toks, koks būtų konkurencingoje rinkoje; 🡻 531/2012 5 konstatuojamoji dalis dideli tarptinklinio ryšio mokesčiai trukdo Sąjungos siekiui išplėtoti žinių ekonomiką ir sukurti 500 mln. vartotojų vidaus rinką. Palankesnės sąlygos judriojo ryšio duomenų srautui sudaromos skiriant pakankamai radijo spektro, kad vartotojai ir įmonės bet kur Sąjungoje galėtų naudotis skambučiais, SMS ir duomenų paslaugomis. Numačius laiku skirti pakankamai ir tinkamo dažnių spektro, kad būtų remiami Sąjungos politikos tikslai ir kuo geriau patenkinta vis didėjanti belaidžio duomenų srauto paklausa, daugiamete dažnių spektro politikos programa, nustatyta Sprendimu Nr. 243/2012/ES , bus sukurtas pagrindas pokyčiams, kurie sudarys sąlygas Sąjungai tapti pirmaujančia veikėja plačiajuosčio ryšio spartos, judrumo, aprėpties ir pajėgumo srityse, sudarys palankesnes sąlygas atsirasti naujiems verslo modeliams ir technologijoms; tokiu būdu bus prisidedama prie struktūrinių problemų tarptinklinio ryšio didmeniniu lygiu mažinimo; 🡻 531/2012 7 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)

Komisija komunikate „Europos Sąjungos tarptinklinio ryšio paslaugų plėtros būklės tarpinė ataskaita“ pažymėjo, kad technologijų raida ir (arba) tarptinklinio ryšio paslaugų alternatyvos, pavyzdžiui, IP telefonijos (VoIP) galimybė arba belaidis interneto ryšys (Wi-Fi), gali padidinti tarptinklinio ryšio paslaugų rinkos Sąjungoje konkurencingumą. Šios alternatyvos, visų pirma IP telefonijos paslaugos, vis daugiau naudojamos šalių viduje, tačiau nepastebima didesnės šių paslaugų plėtros naudojantis tarptinkliniu ryšiu; 🡻 531/2012 8 konstatuojamoji dalis atsižvelgiant į sparčią duomenų perdavimo judriuoju ryšiu plėtrą ir didėjantį skambučių, SMS žinučių ir duomenų perdavimo naudojantis tarptinkliniu ryšiu paslaugas užsienyje naudojančių vartotojų skaičių, reikia padidinti konkurencinį spaudimą, plėtoti naujus verslo modelius ir technologijas. Tarptinklinio ryšio kainos turėtų būti reguliuojamos taip, kad neatgrasytų konkurencijos nuo dar žemesnių kainų; 🡻 531/2012 9 konstatuojamoji dalis sukūrus Europos socialinę, švietimo, kultūros ir verslumo erdvę, grindžiamą asmenų ir skaitmeninių duomenų judumu, turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos žmonių ryšiams, kad būtų sukurta tikra „piliečių Europa“; 🡻 531/2012 14 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (5)be to, nacionalinės reguliavimo institucijos, atsakingos už judriojo ryšio vartotojų, kurių įprastinė gyvenamoji vieta yra jų kompetencijos teritorijoje, interesų apsaugą ir rėmimą, negali kontroliuoti kitose valstybėse narėse esančių lankomos šalies tinklo operatorių, nuo kurių tie vartotojai priklauso naudodamiesi tarptautinio tarptinklinio ryšio paslaugomis, veiksmų. Ši kliūtis taip pat galėtų sumažinti valstybių narių priemonių, kurios pagrįstos joms likusia kompetencija priimti vartotojų apsaugos taisykles, veiksmingumą; 🡻 2015/2120 20 konstatuojamoji dalis (6)Sąjungos judriojo ryšio rinka tebėra suskaidyta, nes nėra visas valstybes nares apimančio judriojo ryšio tinklo. Todėl, norėdami teikti judriojo ryšio paslaugas savosios šalies vartotojams, kurie keliauja po Sąjungą, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai turi pirkti didmenines tarptinklinio ryšio paslaugas iš lankomos valstybės narės operatorių arba keistis su šiais operatoriais šiomis paslaugomis; 🡻 531/2012 3 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (7)negalima teigti, kad veikia vidaus telekomunikacijų rinka, kol yra dideli skirtumai tarp paslaugų savojoje šalyje ir tarptinklinio ryšio paslaugų kainų. Todėl galutinis tikslas turėtų būti panaikinti paslaugų savojoje šalyje ir tarptinklinio ryšio paslaugų kainų skirtumąas ⌦ turėtų būti panaikintas ⌫ ir tokiu būdu sukurtia judriojo ryšio paslaugų vidaus rinkąa; 🡻 531/2012 20 konstatuojamoji dalis (8)turėtų būti taikomas bendras suderintas metodas, siekiant užtikrinti, kad viešojo antžeminio judriojo ryšio tinklų naudotojai, keliaudami Sąjungoje, nemokėtų pernelyg didelių kainų už tarptinklinio ryšio Sąjungos mastu paslaugas, tokiu būdu didinant tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų konkurenciją tarptinklinio ryšio paslaugų srityje, pasiekiant aukšto lygio vartotojų apsaugą ir išsaugant tiek paskatas naujovėms, tiek vartotojų pasirinkimą. Šio bendro metodo reikia atsižvelgiant į tarpvalstybinį atitinkamų paslaugų pobūdį, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai galėtų vykdyti veiklą objektyviai nustatytais kriterijais grindžiamoje vienoje nuoseklioje reguliavimo sistemoje;

🡻 531/2012 6 konstatuojamoji dalis ⇨ naujas (9)platus prie interneto prijungiamų judriojo ryšio prietaisų naudojimas reiškia, kad duomenų perdavimas tarptinkliniu ryšiu turi didelę ekonominę reikšmę. Tai yra lemiamas kriterijus ⇨ svarbu ⇦ ir taikomųjų programų bei turinio naudotojams, ir teikėjams. Siekiant paskatinti šios rinkos plėtrą, duomenų perdavimo kainos neturėtų trukdyti augimui⇨ , visų pirma atsižvelgiant į tai, kad numatoma, jog 5G tinklų ir paslaugų diegimas nuolat didės ⇦; 🡻 531/2012 10 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (10)2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/19/EBdėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos direktyva), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų paslaugų leidimo (Leidimų direktyva), 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva), 2002 m. kovo 7 d.Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų direktyva) ir 2002 m. liepos 12 d.Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (toliau kartu – 2002 m. elektroninių ryšių reguliavimo sistema) siekiama ⌦ siekta ⌫ sukurti elektroninių ryšių vidaus rinką Sąjungoje užtikrinant aukšto lygio vartotojų apsaugą, remiantis didesne konkurencija. ⇨ Tos direktyvos panaikintos Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/1972. Direktyva (ES) 2018/1972 siekiama skatinti investicijas į itin didelio pralaidumo tinklus ir jų diegimą ES, taip pat nustatyti naujas judriojo ryšio ir 5G spektro taisykles. Direktyva (ES) 2018/1972 taip pat užtikrinama, kad visi piliečiai galėtų naudotis įperkamu ryšiu, įskaitant internetą. Ja didinama vartotojų apsauga ir saugumas naudotojams ir lengvinamas reguliavimo priemonių taikymas; ⇦ 🡻 531/2012 19 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (11)mažmeninės ir didmeninės tarptinklinio ryšio rinkos pasižymi unikaliomis savybėmis, kuriomis galima pateisinti išskirtines priemones, platesnes nei pagal 2002 m. elektroninių ryšių reguliavimo sistemą ⌦ Direktyvą (ES) 2018/1972 ⌫ nustatyti mechanizmai; 🡻 531/2012 24 konstatuojamoji dalis nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų propaguoti Pagrindų direktyvos 8 straipsnyje nustatytą tikslą, susijusį su galutinių vartotojų galimybėmis gauti ar platinti informaciją ar naudotis pačių pasirinktomis taikomosiomis programomis ir paslaugomis; 🡻 531/2012 18 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (12)todėlšiuo reglamentu turėtų būti galima nukrypti nuo kitu atveju taikytinų taisyklių pagal 2002 m. elektroninių ryšių reguliavimo sistemą ⌦ Direktyvą (ES) 2018/1972 ⌫, ypač Pagrindų direktyvą, tai yra, kad siūlomų paslaugų kainos, nesant didelės įtakos rinkoje, turėtų būti nustatomos komerciniu susitarimu, ir taip leisti ⌦ sudarant sąlygas ⌫ nustatyti papildomus reguliuojamuosius įpareigojimus, kurie atspindi specialias tarptinklinio ryšio Sąjungos mastu paslaugų savybes; 🡻 531/2012 51 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (13)⇨ siekiant apsaugoti tarptinklinio ryšio vartotojus nuo reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų (reguliuojamų tarptinklinio ryšio skambučių, SMS žinučių ir duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugų) kainų didėjimo, galinčio atsirasti dėl orientacinių kitų nei euras valiutų keitimo kursų svyravimo, valstybės narės, kurių valiuta nėra euras, nustatydamos didžiausius taikytinus papildomus mokesčius savo valiuta turėtų naudoti orientacinių valiutų keitimo kursų per tam tikrą laikotarpį vidurkį. ⇦ Jei didžiausios leidžiamos kainos išreikštos ne eurais, pradinės taikytinos ribos ir tų ribų patikslintos vertės turėtų būti nustatomos atitinkama valiuta, taikant ⇨ kelių ⇦ orientacinių valiutų keitimo kursų ⇨ per tam tikrą laikotarpį ⇦ , šiame reglamente nurodytą dieną paskelbtų Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, ⇨ vidurkį ⇦ . Jei nurodytos dienos leidinio nėra nurodytą dieną leidinys neleidžiamas, turėtų būti taikomi tie orientaciniai valiutų keitimo kursai, kurie paskelbiami kitame po tos dienos skelbiamame Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, kuriame nurodyti tokie orientaciniai valiutų keitimo kursai. ⇨ Siekiant suderinti verčių kitomis nei euras valiutomis nustatymą su taisykle, taikoma ryšio paslaugoms ES viduje pagal Reglamentą (ES) 2015/2120, didžiausi mokesčiai kitomis nei euras valiutomis turėtų būti nustatomi taikant orientacinius valiutų keitimo kursų vidurkius, Europos Centrinis Banko paskelbtus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje atitinkamų kalendorinių metų sausio 15 d., vasario 15 d. ir kovo 15 d. Taip apskaičiuoti 2022 m. didžiausi mokesčiai turėtų būti taikomi nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos iki 2023 m. gegužės 15 d.; ⇦ Siekiant apsaugoti vartotojus nuo reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų (reguliuojamų tarptinklinio ryšio skambučių, SMS žinučių ir duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugų) kainų didėjimo, galinčio atsirasti dėl orientacinių kitų nei euro valiutų keitimo kursų svyravimo, valstybės narės, kurių valiuta nėra euro, nustatydamos didžiausias leistinas mažmenines kainas savo valiuta turėtų naudoti orientacinių valiutų keitimo kursų per tam tikrą laikotarpį vidurkį;

🡻 531/2012 25 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (14)kad susiformuotų veiksmingesnė, integruota ir konkurencinga tarptinklinio ryšio paslaugų rinka, neturėtų būti taikomi jokie apribojimai, kurie užkerta kelią įmonėms veiksmingai derėtis dėl didmeninės tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo prieigos. Turėtų būti pašalintos kliūtys, trukdančios naudotis prieiga prie tokių didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų dėl nevienodų įmonių derybinių galių ir skirtingo infrastruktūros nuosavybės laipsnio. ⇨ Tuo tikslu didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos susitarimuose turėtų būti laikomasi technologijų neutralumo principo ir visiems operatoriams turėtų būti užtikrintos vienodos ir sąžiningos prieigos prie visų esamų tinklų ir technologijų galimybės ir dėl jų turėtų būti sąžiningai deramasi, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas galėtų siūlyti mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas, lygiavertes savo šalyje siūlomoms paslaugoms. ⇦ Savo tinklo infrastruktūros neturintys savo virtualiųjų judriojo ryšio tinklų operatoriai ir judriojo ryšio paslaugų perpardavėjai paprastai teikia tarptinklinio ryšio paslaugas, remdamiesi komerciniais didmeniniais tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimais, sudarytais su priimančiosios valstybės judriojo ryšio tinklų operatoriais toje pačioje valstybėje narėje. Tačiau komercinių derybų rezultatai gali neužtikrinti pakankamos maržos virtualiųjų judriojo ryšio tinklų operatoriams ir perpardavėjams, kad būtų skatinama konkurencija siūlant mažesnes kainas. Šių kliūčių pašalinimas ir virtualiųjų judriojo ryšio tinklų operatorių ar perpardavėjų ir judriojo ryšio operatorių derybinių galių subalansavimas, nustatant pareigą suteikti prieigą ir nustatant didmeninės kainos viršutines ribas, turėtų sudaryti palankesnes sąlygas plėtoti alternatyvias, naujoviškas ir tarptinklinio ryšio Sąjungos mastu paslaugas bei jas siūlyti vartotojams. Pagal 2002 m. elektroninių ryšių reguliavimo sistemos, ypač Pagrindų direktyvos ir Prieigos direktyvos, taisykles ⌦ Direktyvoje (ES) 2018/1972 ⌫ šios problemos negalima spręsti ⌦ nenumatyta šios problemos sprendimo ⌫ nustatant pareigas operatoriams, turintiems didelę įtaką rinkoje; 🡻 531/2012 26 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (15)todėl turėtų būti nustatytos taisyklės, kuriose būtų numatyta ⌦ turėtų būti numatyta ⌫ pareiga patenkinti pagrįstus didmeninės prieigos prie viešųjų judriojo ryšio tinklų tarptinklinio ryšio paslaugoms teikti prašymus. Tokia prieiga turėtų atitikti prašančiųjų prieigos poreikius. ⇨Galutiniams paslaugų, kurioms reikalingos šiuolaikinės technologijos, ir mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų naudotojams naudojantis tarptinkliniu ryšiu teikiamos paslaugos turėtų būti tokios pačios kokybės, kaip ir savo šalyje. Todėl didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos įpareigojimu turėtų būti užtikrinta, kad prieigos prašantys subjektai gali atkartoti savo šalyje siūlomas mažmenines judriojo ryšio paslaugas, išskyrus atvejus, kai judriojo ryšio tinklo operatoriai, kurių prašoma suteikti prieigą, gali įrodyti, kad tai techniškai neįmanoma. ⇦ Prieiga turėtų būti nesuteikiama tik remiantis objektyviais kriterijais, pavyzdžiui, susijusiais su techninėmis įgyvendinimo galimybėmis ar būtinybe išlaikyti tinklo vientisumą. Jeigu atsisakoma suteikti prieigą, prašymą pateikusi šalis turėtų galėti pateikti nagrinėti atvejį ginčų sprendimui pagal šiame reglamente išdėstytą procedūrą. Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, didmeninė prieiga tarptinklinio ryšio paslaugoms teikti turėtų būti suteikiama pagal šiuo reglamentu nustatytus didmeniniu lygmeniu taikomus reguliuojamuosius įpareigojimus ir atsižvelgiant į įvairias tokios prieigos teikimo sąnaudų sudedamąsias dalis. Didmeninei prieigai tarptinklinio ryšio paslaugoms teikti taikant nuoseklų reguliavimo metodą turėtų būti prisidedama prie to, kad būtų išvengta iškraipymo valstybėse narėse. Suderinusi su Komisija ir bendradarbiaudama su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, BEREC turėtų nustatyti didmeninės prieigos tarptinklinio ryšio paslaugoms teikti gaires; 🡻 531/2012 27 konstatuojamoji dalis (16)pareiga suteikti didmeninę tarptinklinio ryšio prieigą turėtų apimti tiesioginių didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimą, taip pat didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimą trečiosioms šalims perpardavimui. Pareiga suteikti didmeninę tarptinklinio ryšio prieigą taip pat turėtų apimti judriojo ryšio tinklų operatorių pareigą sudaryti sąlygas virtualiųjų judriojo ryšio tinklų operatoriams ir perpardavėjams pirkti reguliuojamas didmenines tarptinklinio ryšio paslaugas iš didmeninių kaupyklų, kuriose numatytas vienas prieigos punktas ir standartizuota platforma susitarimams dėl tarptinklinio ryšio Sąjungos mastu. Siekiant užtikrinti, kad operatoriai tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjams per pagrįstą laikotarpį suteiktų prieigą prie visų priemonių, reikalingų tiesioginei didmeninei tarptinklinio ryšio prieigai ir perparduodamai tiesioginei didmeninei tarptinklinio ryšio prieigai, turėtų būti paskelbtas standartinis pasiūlymas, jame nurodant didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos ir perparduodamos didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos standartinės sąlygos. Paskelbiant standartinį pasiūlymą neturėtų būti užkertamas kelias prieigos prašančio subjekto ir prieigą galinčio suteikti subjekto komercinėms deryboms dėl galutinio didmeninio susitarimo kainų lygio ar papildomų didmeninės prieigos paslaugų, kurios yra kitos paslaugos nei paslaugos, reikalingos tiesioginei didmeninei tarptinklinio ryšio prieigai ir perparduodamai didmeninei tarptinklinio ryšio prieigai; 🡻 531/2012 28 konstatuojamoji dalis (17)pareiga suteikti didmeninę tarptinklinio ryšio prieigą turėtų apimti prieigą prie visų sudedamųjų dalių, kurios būtinos teikti tarptinklinio ryšio paslaugas, pavyzdžiui: tinklo sudedamųjų dalių ir susijusių priemonių; atitinkamų programinės įrangos sistemų, įskaitant veiklos palaikymo sistemas; informacinių sistemų ar duomenų bazių, skirtų išankstinių užsakymų, teikimo, užsakymo, priežiūros bei remonto prašymų ir sąskaitų rengimui; numerių susiejimo ar lygiavertes funkcijas atliekančių sistemų; judriojo ryšio tinklų ir virtualiųjų tinklų paslaugų; 🡻 531/2012 29 konstatuojamoji dalis (18)jeigu perparduodamos didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos prašantis subjektas paprašo prieigos prie kitų priemonių ar paslaugų, nei tų, kurios yra reikalingos mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimui, judriojo ryšio tinklo operatoriai už tas priemones ar paslaugas gali reikalauti sąžiningai ir pagrįstai atlyginti. Tos papildomos priemonės ar paslaugos gali, inter alia, būti pridėtinės vertės paslaugos, papildoma programinė įranga ar informacinės sistemos ar apskaitos priemonės; ⇩ naujas (19)pagal Direktyvos (ES) 2018/1972 109 straipsnį visi galutiniai naudotojai turėtų turėti galimybę nemokamai susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis skubios pagalbos ryšiu su tinkamiausiu bendruoju pagalbos centru (BPC). Valstybės narės taip pat turi užtikrinti, kad neįgalūs galutiniai naudotojai su skubios pagalbos tarnybomis galėtų susisiekti skubios pagalbos ryšiu, lygiaverčiu tam, kuriuo gali naudotis kiti galutiniai naudotojai. Nustatyti, kokio pobūdžio skubios pagalbos ryšys techniškai įmanomas, kad tarptinklinio ryšio vartotojai galėtų susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis, palikta valstybėms narėms. Siekiant užtikrinti, kad tarptinklinio ryšio vartotojai galėtų naudotis skubios pagalbos ryšiu Direktyvos (ES) 2018/1972 109 straipsnyje nustatytomis sąlygomis, lankomos šalies tinklo operatoriai didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimu turėtų informuoti tarptinklinio ryšio paslaugų teikėją apie tai, kokios rūšies skubios pagalbos ryšys leidžiamas pagal lankomos valstybės narės nacionalines priemones. Be to, į didmeninius tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimus turėtų būti įtraukta informacija apie techninius parametrus, kuriais užtikrinama galimybė (taip pat neįgaliems tarptinklinio ryšio vartotojams) susisiekti su skubios pagalbos tarnybomis ir kuriais užtikrinama, kad skambinančio asmens buvimo vietos informacija būtų perduota tinkamiausiam BPC lankomoje valstybėje narėje. Tokia informacija turėtų leisti tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui nemokamai identifikuoti ir suteikti skubios pagalbos ryšį bei perduoti skambinančio asmens buvimo vietą;

🡻 2017/920 12 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (20)reikėtų patikslinti sąlygas, kurias galima įtrauktiį standartinius pasiūlymus ⌦ gali būti įtrauktos tam tikros sąlygos ⌫, kad judriojo ryšio tinklo operatoriai galėtų užkirsti kelią nuolatiniam tarptinklinio ryšio naudojimui arba neįprastam didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos naudojimui ar piktnaudžiavimui tokia prieiga. Visų pirma, kai lankomos šalies tinklo operatorius turi pagrįstų priežasčių manyti, kad daug tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo klientų nuolat naudoja tarptinklinį ryšį arba neįprastai naudoja didmeninę tarptinklinio ryšio prieigą ar piktnaudžiauja tokia prieiga, jis turėtų galėti reikalauti, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas suvestine forma ir visapusiškai laikydamasis Sąjungos ir nacionalinių duomenų apsaugos reikalavimų pateiktų informaciją, iš kurios būtų galima nustatyti, ar didelė tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo klientų dalis nuolat naudoja tarptinklinį ryšį arba ar yra neįprastas didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos naudojimas ar piktnaudžiavimas tokia prieiga, kaip antai informaciją apie klientų, kurių vidaus ryšio naudojimas yra nedidelis, palyginti su tarptinklinio ryšio naudojimu. Be to, nutraukti didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimus, siekiant užkirsti kelią nuolatiniam tarptinklinio ryšio naudojimui arba neįprastam didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos naudojimui ar piktnaudžiavimui tokia prieiga turėtų būti galima tik jei švelnesnėmis priemonėmis nepavyksta išspręsti problemos. Tokiam nutraukimui taikomas lankomos šalies tinklo operatoriaus nacionalinės reguliavimo institucijos leidimas, kuo labiau atsižvelgiant į Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (toliau – BEREC) nuomonę, kai su ja buvo konsultuotasi. Švelnesnes priemones galėtų sudaryti nustatytos didesnių didmeninių paslaugų kainos, neviršijančios šiame reglamente nustatytų didžiausių didmeninių paslaugų kainų, taikomos apimtims, viršijančioms susitarime nustatytą bendrą apimtį. Tokios didesnės didmeninių paslaugų kainos gali būti nustatomos iš anksto arba taikomos nuo to momento, kai lankomos šalies tinklo operatorius nustato ir informuoja savojo tinklo operatorių, kad, atsižvelgiant į objektyvius kriterijus, didelė tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo klientų dalis nuolat naudoja tarptinklinį ryšį arba neįprastai naudoja didmeninę tarptinklinio ryšio prieigą ar piktnaudžiauja tokia prieiga. Švelnesnes priemones taip pat galėtų sudaryti savojo tinklo operatoriaus įsipareigojimas priimti arba peržiūrėti savo sąžiningo naudojimo taisykles, taikomas savo klientams, vadovaujantis išsamiomis pagal ⌦ šio reglamento ⌫ Reglamento (ES) Nr. 531/2012 6d8 straipsnį priimtomis taisyklėmis, arba galimybė lankomos šalies tinklo operatoriui reikalauti, kad būtų peržiūrėtas didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimas. Kad būtų užtikrintas skaidrumas, nacionalinė reguliavimo institucija turėtų viešai skelbti informaciją apie prašymus išduoti leidimus nutraukti didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimus, kartu užtikrinant verslo konfidencialumą; 🡻 2017/920 11 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (21)siekiant sukurti veiksmingesnę, labiau integruotą ir konkurencingesnę tarptinklinio ryšio paslaugų rinką, operatoriams, kurie derasi dėl didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos siekdami teikti mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas, turėtų būti suteikta alternatyvi ⌦ galimybė ⌫ susiderėti dėl novatoriškų didmeninės kainodaros sistemų, kurios nebūtų tiesiogiai susietos su faktiškai suvartojamais kiekiais, kaip antai dėl fiksuoto dydžio mokėjimų, išankstinių įsipareigojimų ar pajėgumu grindžiamų sutarčių, arba dėl kainodaros sistemų, kuriomis atsižvelgiama į paklausos svyravimus per metus. ⇨ Direktyvos (ES) 2018/1972 249 konstatuojamojoje dalyje nurodytas įrenginių tarpusavio ryšys patenka į šio reglamento taikymo sritį ir jam taikomi atitinkami didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos įpareigojimai. Tačiau susitarimai dėl nuolatinio tarptinklinio ryšio yra komercinių derybų objektas ir dėl jų didmeninio tarptinklinio ryšio sutartyje gali susitarti du tarptinklinio ryšio partneriai. Siekiant sudaryti sąlygas plėtoti veiksmingesnes ir konkurencingesnes įrenginių tarpusavio ryšio rinkas, tikimasi, kad operatoriai vis dažniau reaguos į visus pagrįstus prašymus sudaryti tarptinklinio ryšio susitarimus pagrįstomis sąlygomis ir juos priims, aiškiai leidžiant nuolatinį įrenginių tarpusavio tarptinklinį ryšį. Jie turėtų galėti sudaryti lanksčius tarptinklinio ryšio susitarimus, pagal kuriuos būtų galima teikti didmenines tarptinklinio ryšio paslaugas, ir taikyti tarifų sistemas, kurios būtų grindžiamos ne suvartotų duomenų kiekiu, o alternatyviomis sistemomis, pavyzdžiui, susietųjų mašinų skaičiumi per mėnesį. Tokiomis aplinkybėmis tarpvalstybinio ginčo atveju dalyvaujančios šalys turėtų pasinaudoti Direktyvos (ES) 2018/1972 27 straipsnyje nustatyta ginčų sprendimo procedūra. ⇦ TodėlDerybų šalys turėtų turėti galimybę susitarti didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimų galiojimo laikotarpiu netaikyti didžiausių reguliuojamų didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų. Tokiu atveju nė viena iš tų šalių vėliau nebegalėtų prašyti taikyti didžiausių didmeninių paslaugų kainų, pagrįstų faktiškai suvartojamu kiekiu, kaip nustatyta ⌦ šiame ⌫ reglamente (ES) Nr. 531/2012. Šia alternatyvagalimybe neturėtų būti daromas poveikis pareigoms, susijusioms su reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimu laikantis to reglamento;. ⇨ Komisijos ataskaitoje taip pat atkreipiamas dėmesys į tyrime paminėtus visai neseniai atsiradusius naujus būdus prekiauti didmeniniu tarptinkliniu srautu, pavyzdžiui, internetines prekybos platformas, kurie gali palengvinti operatorių tarpusavio derybų procesą. Panašių priemonių naudojimas galėtų prisidėti prie konkurencijos didmeninėje tarptinklinio ryšio rinkoje didinimo ir dar labiau sumažinti faktines didmenines kainas; ⇦ ⇩ naujas (22)Reglamentu (ES) Nr. 531/2012 nustatyta, kad operatoriai negali sukliudyti galutiniams naudotojams lankomos šalies tinkle gauti prieigą prie reguliuojamų duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugų, kurias siūlo alternatyvus tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas. Tačiau, pradėjus taikyti TRSŠK principą, ši struktūrinė priemonė, nustatyta kaip pavienių tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugų pardavimo įpareigojimas, tapo neveiksminga. Be to, dėl nepakankamo faktinio taikymo rinkoje šis įpareigojimas nebeaktualus. Todėl nuostatos, įpareigojančios operatorius mažmeniniu lygmeniu parduoti pavienes tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugas, nebeturėtų būti taikomos; 🡻 531/2012 31 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) pastaraisiais metais itin išaugo judriojo tinklo duomenų perdavimo paslaugų paklausa tarp vartotojų ir įmonių. Tačiau dėl didelių duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugų kainų naudojimasis šiomis paslaugomis į kitas Sąjungos valstybes keliaujantiems vartotojams ir keliose valstybėse veikiančioms įmonėms labai ribojamas. Atsižvelgiant į tai, kad ši rinka yra nauja, ir į tai, kad vartojimo paklausa duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugoms sparčiai auga, reguliuojant mažmenines kainas galėtų būti išlaikytos pasiūlytų viršutinių kainų ribų neviršijančios kainos, kaip jau pastebėta pagal Reglamentą (EB) Nr. 717/2007, o ne sukeltas jų kritimas, o tai patvirtina, kad reikia imtis tolesnių struktūrinių priemonių; 🡻 531/2012 32 konstatuojamoji dalis vartotojai turėtų turėti galimybę lengvai, per kuo trumpesnį laiką, atsižvelgiant į techninį sprendimą, be baudos ir nemokamai pasirinkti alternatyvų tarptinklinio ryšio teikėją arba vieną iš kelių alternatyvių tarptinklinio ryšio teikėjų. Apie tokią galimybę vartotojai turėtų būti informuojami aiškiai, suprantamai ir lengvai prieinama forma; 🡻 531/2012 33 konstatuojamoji dalis vartotojai turėtų turėti teisę jiems palankiu būdu pasirinkti galimybę įsigyti savojoje šalyje teikiamų judriojo ryšio paslaugų paketo pavienes tarptinklinio ryšio paslaugas. Šiuo metu yra kelios galimybės, kaip techniškai įgyvendinti pavienių reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų pardavimą, įskaitant dviejų tarptautinio judriojo ryšio abonento identifikatorių (IMSI) (du atskiri IMSI toje pačioje SIM kortelėje), vieno IMSI (vieno IMSI pasidalijimas tarp paslaugų savojoje šalyje teikėjų ir tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų) ir dviejų arba vieno IMSI derinių naudojimo galimybę, derinant su techninėmis sąlygomis, kuriomis vartotojui neužkertamas kelias naudotis reguliuojamomis duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugomis, teikiamomis tiesiogiai lankomos šalies tinkle, sudarant savojo tinklo operatoriaus ir lankomos šalies operatoriaus susitarimus;

🡻 531/2012 34 konstatuojamoji dalis dėl didelių duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugų kainų vartotojai vengia naudotis judriojo tinklo duomenų perdavimo paslaugomis keliaudami Sąjungoje. Atsižvelgiant į augančią duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugų paklausą ir didėjančią šių paslaugų svarbą, neturėtų būti jokių kliūčių laikinai arba nuolat naudotis alternatyviomis duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugomis, teikiamomis tiesiogiai lankomos šalies tinkle, neatsižvelgiant į galiojančias sutartis ar susitarimus dėl tarptinklinio ryšio su paslaugų savojoje šalyje teikėjais ir nenustatant jiems papildomų mokesčių. Kai to paprašoma, siekiant pasiūlyti duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugas, teikiamas tiesiogiai lankomos šalies tinkle, paslaugų savojoje šalyje teikėjai ir duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugų teikėjai turėtų bendradarbiauti, kad vartotojams nebūtų užkirstas kelias gauti tas paslaugas bei naudotis jomis, ir užtikrinti kitų tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo tęstinumą; 🡻 531/2012 35 konstatuojamoji dalis šiame reglamente neturėtų būti nustatytos jokios konkrečios pavienių tarptinklinio ryšio paslaugų pardavimo techninės sąlygos, o sudaryta galimybė priimti veiksmingiausius ir efektyviausius sprendimus, be kita ko, suderintą sprendimą, kurį turi parengti Komisija, remdamasi EERRI pateikta informacija, todėl turėtų būti nustatyti su techninėmis savybėmis susiję kriterijai, kuriuos turėtų atitikti pavienių tarptinklinio ryšio paslaugų pardavimo techninis sprendimas. Tie kriterijai, inter alia, turėtų apimti koordinuotai ir suderintai visoje Sąjungoje nustatytą sprendimą ir reikalavimą bei turėtų užtikrinti, kad vartotojai galėtų greitai ir lengvai pasirinkti kitą tarptinklinio ryšio paslaugų teikėją, nekeisdami savo telefono numerio. Be to, neturėtų būti trukdoma naudotis tarptinkliniu ryšiu už Sąjungos ribų arba trečiųjų šalių vartotojams, esantiems Sąjungoje; 🡻 531/2012 36 konstatuojamoji dalis judriojo ryšio tinklų operatoriai turėtų aktyviau bendradarbiauti ir derinti savo veiklą, kad būtų techniškai įmanoma koordinuota ir sklandi pavienių tarptinklinio ryšio paslaugų raida ir neužkertamas kelias naudotis duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugomis, kurios tiesiogiai teikiamos lankomos šalies tinkle. Todėl, kad būtų sudarytos sąlygos greitai prisitaikyti prie kintančių aplinkybių ir technologijų pažangos, turėtų būti nustatyti pagrindiniai principai ir metodikos. EERRI, bendradarbiaudama su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, turėtų padėti Komisijai sukurti techninius elementus, kad būtų sudarytos sąlygos pavienių tarptinklinio ryšio paslaugų pardavimui ir būtų neužkertamas kelias naudotis duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugomis, kurios tiesiogiai teikiamos lankomos šalies tinkle. Prireikus Komisija turėtų įgalioti Europos standartizacijos įstaigą iš dalies pakeisti atitinkamus standartus, reikalingus darniai įgyvendinti pavienių reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų pardavimą; 🡻 531/2012 37 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento nuostatų įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl išsamių paslaugų savojoje šalyje teikėjų informavimo pareigos taisyklių ir dėl pavienių tarptinklinio ryšio paslaugų pardavimo techninio sprendimo. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai ; 🡻 531/2012 38 konstatuojamoji dalis EERRI turėtų būti leidžiama, atsižvelgus į šio reglamento nuostatas ir į Komisijos įgyvendinimo aktus, priimtus pagal jį, savo iniciatyva parengti konkrečias pavienių reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų pardavimo arba kitų šiuo reglamentu reglamentuojamų klausimų technines gaires; 🡻 531/2012 39 konstatuojamoji dalis laikoma, jog tam, kad pavienių reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų pardavimas būtų visiškai veiksmingas, tokių paslaugų pardavimas turi būti derinamas su pareiga suteikti didmeninės prieigą tarptinklinio ryšio paslaugoms teikti, o tai sudarytų palankesnes sąlygas naujiems ir esamiems rinkos dalyviams, įskaitant tarptautinius tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjus, lengviau patekti į rinką. Užtikrinant reguliavimo metodo nuoseklumą ir tokiu būdu prisidedant prie vidaus rinkos plėtros, tokiu sprendimu būtų užkertamas kelias iškraipymui valstybėse narėse. Tačiau, įgyvendinant pavienių reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų pardavimą, operatoriams reikės nustatyti tinkamą laikotarpį prisitaikymui techniniu lygiu, todėl struktūrinių priemonių rezultatas – iš tiesų veikianti pakankamai konkurencinga vidaus rinka – atsiras tik po tam tikro laiko. Dėl šios priežasties toliau laikinai turėtų būti taikomos atitinkamo lygio didžiausios leistinos didmeninių kainų už tarptinklinio ryšio skambučių, SMS žinučių ir duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugas ribos, taip pat šių paslaugų mažmeninių kainų apsauginės ribos, siekiant užtikrinti, kad vartotojų turima nauda būtų išsaugota pereinamuoju tokių struktūrinių priemonių įgyvendinimo laikotarpiu; 🡻 2015/2120 32 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas

(23)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento nuostatų įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti didžiausių leistinų judriojo ryšio skambučių užbaigimo paslaugos kainų svertinį vidurkį ir išsamias taisykles dėl sąžiningo naudojimo taisyklių taikymo ir dėl papildomų mokesčių už mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas ⇨ mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų savo šalies kainomis teikimo tvarumo įvertinimo metodikos ⇦ bei dėl prašymo, kurį tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas turi pateikti to įvertinimo tikslais. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011; ⇩ naujas (24)kol bus priimtos tos įgyvendinimo priemonės, turėtų būti toliau taikomas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/2286; 🡻 531/2012 40 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (25)laikino kainų reguliavimo pratęsimo atžvilgiu reguliuojamieji įpareigojimai turėtų būti nustatyti ir mažmeniniu, ir didmeniniu lygmeniu, siekiant apsaugoti tarptinklinio ryšio vartotojų interesus, nes patirtis parodė, kad tarptinklinio ryšio Sąjungos mastu paslaugų didmeninių kainų sumažinimas gali nelemti tarptinklinio ryšio mažmeninių kainų sumažėjimo, nes nėra paskatų, kad taip atsitiktų. Kita vertus, jei būtų imamasi veiksmų mažmeninėms kainoms mažinti, o su šių ⌦ tų ⌫ paslaugų teikimu susijusių didmeninių kainų klausimas nebūtų sprendžiamas, galėtų būti sutrikdytas tinkamas tarptinklinio ryšio paslaugų vidaus rinkos veikimas, o konkurencija negalėtų sustiprėti; 🡻 2017/920 4 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (26)siekiant sukurti bendrąją skaitmeninę rinką ir sudaryti palankias sąlygas jos veikimui visoje Sąjungoje ⌦ buvo ⌫ būtina Reglamente (ES) 2015/2120 nustatytas reikalavimas panaikinti papildomus mokesčius už mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas ⌦ pagal Reglamentą (ES) 2015/2120 ⌫, kuris taip pat dar vadinamas tarptinklinio ryšio savo šalies kainomis (toliau – TRSŠK) principu, yra. Tačiau vien to reglamento neužtenka ⌦ nepakako ⌫ tam, kad būtų užtikrintas tinkamas tarptinklinio ryšio rinkos veikimas. TaigiŠis reglamentas turėtų padėti užtikrinti, kad panaikinant papildomus mažmeninius mokesčius už tarptinklinį ryšį nebūtų daromas poveikis kainų nustatymo modeliams šalių vidaus rinkose; 🡻 2015/2120 26 konstatuojamoji dalis (27)atitinkama savojoje šalyje taikoma mažmeninė kaina turėtų būti lygi mažmeninei savojoje šalyje nustatytai vieneto kainai. Tačiau tais atvejais, kai nėra konkrečių savojoje šalyje taikomų mažmeninių kainų, kurios galėtų būti naudojamos kaip pagrindas reguliuojamai mažmeninei tarptinklinio ryšio paslaugai (pavyzdžiui, savojoje šalyje taikomų tarifų planų be limito, paketų arba savojoje šalyje taikomų tarifų, kurie neapima duomenų perdavimo, atveju), savojoje šalyje nustatyta mažmeninė kaina turėtų būti laikoma tuo pačiu mokesčio apskaičiavimo mechanizmu, tarsi vartotojas naudotųsi savojoje šalyje taikomu tarifo planu to vartotojo valstybėje narėje; ⇩ naujas (28)tarptinklinio ryšio vartotojai, naudodamiesi tarptinkliniu ryšiu Sąjungoje, turėtų kiek įmanoma turėti galimybę naudotis užsisakytomis mažmeninėmis paslaugomis, ir gauti tokios pačios kokybės paslaugas, kaip ir savojoje šalyje. Tuo tikslu tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai turėtų imtis reikiamų priemonių užtikrinti, kad reguliuojamos mažmeninės tarptinklinio ryšio paslaugos būtų teikiamos tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir tuo atveju, jei tokiomis paslaugomis būtų naudojamasi savojoje šalyje. Visų pirma vartotojams naudojantis tarptinkliniu ryšiu, jei techniškai įmanoma, turėtų būti teikiamos tokios pačios kokybės paslaugos; 🡻 2015/2120 22 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (29)kartu tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų, teikiamų savojoje šalyje taikomomis mažmeninėmis kainomis, naudojimui turėtų galėti taikyti sąžiningo naudojimo taisykles. Sąžiningo naudojimo taisyklėmis siekiama išvengti tarptinklinio ryšio vartotojų piktnaudžiavimo reguliuojamomis mažmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugomis ar neįprasto naudojimosi jomis, pavyzdžiui, tarptinklinio ryšio vartotojų naudojimosi tokiomis paslaugomis ne paslaugų savojoje šalyje teikėjo kitais nei periodinės kelionės tikslais. ⇨ Tokių aplinkybių kaip pandemijos ar gaivalinės nelaimės sukeltais force majeure atvejais, kuriais ne savo noru pratęsiamas tarptinklinio ryšio vartotojo laikino buvimo kitoje valstybėje narėje laikotarpis, tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai tarptinklinio ryšio vartotojui pateikus pagrįstą prašymą, turėtų apsvarstyti galimybę atitinkamam laikotarpiui pratęsti taikomą sąžiningo naudojimo leidimą ⇦. Visomis sąžiningo naudojimo taisyklėmis tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų vartotojams turėtų būti sudaromos sąlygos pasinaudoti tam tikru kiekiu reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų savojoje šalyje taikomomis mažmeninėmis kainomis, atitinkančiomis jų atitinkamus tarifų planus;

🡻 2015/2120 23 konstatuojamoji dalis (30)ypatingomis ir išimtinėmis sąlygomis, kai tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas negali padengti savo bendrų faktinių ir numatomų reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudų iš savo bendrų faktinių ir numatomų pajamų iš tokių paslaugų teikimo, tas tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas turėtų galėti prašyti leidimo taikyti papildomą mokestį siekiant užtikrinti savo savojoje šalyje taikomų mokesčių modelio tvarumą. Savojoje šalyje imamų mokesčių modelio tvarumo įvertinimas turėtų būti grindžiamas atitinkamais tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjui būdingais objektyviais veiksniais, įskaitant objektyvius skirtumus tarp tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų atitinkamoje valstybėje narėje ir savosios šalies kainų ir pajamų lygį. Tai gali būti, pavyzdžiui, savojoje šalyje už fiksuotą mokestį teikiamų mažmeninių paslaugų modelių atvejis, kai operatoriai patiria didelį neigiamą srauto disbalansą ir numanoma vieneto kaina savojoje šalyje yra maža, o operatoriaus bendros pajamos taip pat yra mažos, palyginti su tarptinklinio ryšio sąnaudų našta, arba, kai numanoma vieneto kaina yra maža, o faktinis arba numatomas tarptinklinio ryšio paslaugų suvartojimas yra didelis. Numatoma, kad tokių išimtinių aplinkybių nebebus, kai ir didmeninės, ir mažmeninės tarptinklinio ryšio paslaugų rinkos visiškai prisitaikys prie to, kad tarptinklinis ryšys visur teikiamas savojoje šalyje taikomomis kainomis ir įtraukiamas į mažmeninius tarifų planus kaip įprastas jų elementas. Siekiant išvengti, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų savojoje šalyje imamų mokesčių modelis netaptų netvarus dėl tokių sąnaudų padengimo problemų sukeliant riziką, kad bus padarytas pastebimas poveikis savojoje šalyje taikomų kainų raidai arba vadinamasis „susisiekiančių indų poveikis“, tokiomis aplinkybėmis tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai turėtų galėti, gavę nacionalinės reguliavimo institucijos leidimą, reguliuojamoms mažmeninėms tarptinklinio ryšio paslaugoms taikyti papildomą mokestį, bet tik tiek, kiek būtina siekiant padengti visas atitinkamas tokių paslaugų teikimo sąnaudas; 🡻 2015/2120 24 konstatuojamoji dalis (31)tuo tikslu išlaidos, patiriamos teikiant reguliuojamas mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas, turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į faktinius didmeninio tarptinklinio ryšio mokesčius, taikomus atitinkamo tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo išsiunčiamajam tarptinklinio ryšio srautui, viršijančiam jo gaunamąjį tarptinklinio ryšio srautą, taip pat pagrįstai atsižvelgiant į jungtines ir bendras sąnaudas. Pajamos iš reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į pajamas, priskirtinas reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų suvartojimui taikant savojoje šalyje nustatyto lygio kainas, nesvarbu, ar tai būtų vieneto kainos pagrindu, ar kaip dalis fiksuoto mokesčio, atspindinti faktinę ir numatomą vartotojų tarptinklinio ryšio paslaugų suvartojimo Sąjungoje ir savojoje šalyje dalį. Taip pat reikėtų atsižvelgti į tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjo vartotojų reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų suvartojimą ir suvartojimą savojoje šalyje, taip pat konkurencijos lygį, kainas ir pajamas vidaus rinkoje ir bet kokią pastebimą riziką, kad tarptinklinio ryšio paslaugų teikimas savojoje šalyje taikomomis mažmeninėmis kainomis darytų pastebimą poveikį tokių kainų raidai; ⇩ naujas (32)Reglamente (ES) Nr. 531/2012 nustatyta, kad tais atvejais, kai tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas taiko papildomą mokestį už reguliuojamų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų naudojimą, viršijantį pagal sąžiningo naudojimo taisykles nustatytas ribas, savojoje šalyje taikomos mažmeninės kainos ir bet kokio papildomo mokesčio, taikomo reguliuojamiems tarptinkliniu ryšiu atliktiems skambučiams, reguliuojamoms tarptinkliniu ryšiu išsiųstoms SMS žinutėms ar reguliuojamoms duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugoms, suma neviršija atitinkamai 0,19 EUR/min., 0,06 EUR/SMS ir 0,20 EUR/1 MB. Atsižvelgiant į tai, kad TRSŠK taisyklės veiksmingai taikomos nuo 2017 m. birželio 15 d., ta nuostata nebereikalinga; 🡻 2015/2120 28 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (33)laikantis principo, kad moka kviečiantysis abonentas, judriojo ryšio vartotojai nemoka už priimamus savojoje šalyje teikiamo judriojo ryšio skambučius, ir skambučio užbaigimo kviečiamojo abonento tinkle kaina yra įtraukta į kviečiančiajam abonentui taikomą mažmeninę kainą. Judriojo ryšio skambučių užbaigimo kainų suvienodinimas visose valstybėse narėse turėtų sudaryti sąlygas taikyti tą patį principą ir reguliuojamų tarptinklinio ryšio skambučių atžvilgiu. ⇨ Siekdama sumažinti reguliavimo naštą visoje Sąjungoje nuosekliai sprendžiant konkurencijos problemas, susijusias su didmeninių balso skambučių užbaigimo paslaugų teikimu, pagal Direktyvos (ES) 2018/1972 75 straipsnio 1 dalį 2020 m. gruodžio 18 d. priimtu deleguotuoju aktu Komisija nustatė bendrą didžiausią Sąjungos masto balso skambučių užbaigimo paslaugų judriojo ryšio tinkle tarifą. Deleguotajame akte pateikiamas trejų metų kainų mažinimo planas: didžiausi balso skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkle tarifai 2021 m. bus 0,7 euro cento, 2022 m. – 0,55 EUR cento, 2023 m. – 0,4 euro cento, o nuo 2024 m. pasieks bendrą didžiausią 0,2 euro cento Sąjungos masto balso skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkle tarifą. ⇦ Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad tai dar nėra įgyvendinta,Šiame reglamente nurodytais atvejais, kai tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjams leidžiama reguliuojamoms mažmeninėms tarptinklinio ryšio paslaugoms taikyti papildomą mokestį, reguliuojamiems tarptinkliniu ryšiu priimtiems skambučiams taikomas papildomas mokestis neturėtų viršyti visoje Sąjungoje nustatytų didžiausių leistinų didmeninės judriojo ryšio skambučių užbaigimo paslaugos kainų svertinio vidurkio ⇨ pagal Direktyvos (ES) 2018/1972 75 straipsnį Komisijos priimtame deleguotajame akte nustatyto atitinkamų metų bendro didžiausio ES masto balso skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkle tarifo. Jei vėliau Komisija padaro išvadą, kad visoje Sąjungoje nustatyti balso skambučių užbaigimo tarifo nebereikia, bet koks papildomas moke