EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.5.24 
SEK(2011) 598 galutinis 
  
KOMISIJOS PERSONALO DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
Pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymas_EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS 
dėl muitinės vykdomo intelektin ės nuosavyb ės teisių užtikrinimo 
{KOM(2011) 285 galutinis} 
{SEK(2011) 597 galutinis}  
 
LT 1   LT1. PAGRINDINIAI FAKTAI  
2003 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1383/2003 d ėl muitinės veiksmų, 
atliekamų su prek ėmis, kurios, kaip įtariama, pagamintos pažeidžiant tam tikras 
intelektin ės nuosavyb ės teises, ir priemoni ų, kurių turi būti imamasi preki ų atžvilgiu 
nustačius, kad jos pagamintos pažeidžiant tokias teises1 (toliau – reglamentas), yra 
esminė ES sistemos, kuria siekiama užtikrinti intelektin ės nuosavyb ės teises (INT), 
dalis. 
Reglamentu įgyvendinamos pasienyje taikomos vykdymo užtikrinimo priemon ės, 
nustatytos Sutartyje d ėl intelektin ės nuosavyb ės teisių aspektų, susijusių su prekyba 
(TRIPS). Pasaulio prekybos  organizacijoje sudaryt ą TRIPS sutart į Europos S ąjungos 
Taryba patvirtino 1994 m. po daugiašali ų derybų Urugvajaus raundo. Faktiškai 
reglamento nuostatos, susijusios su vykdym o užtikrinimu pasienyje, yra platesnio 
užmojo nei pagrindiniai TRIPS suta rties reikalavimai – tai rodo ES įsipareigojim ą 
užtikrinti aukšto lygio intelektin ės nuosavyb ės teisių apsaugą. 
Pagal reglament ą ES muitin ės gali imtis veiksm ų, jei įtariama, kad prek ės, kurioms 
taikoma muitin ės priežiūra, pažeidžia tam tikras intelektin ės nuosavyb ės teises. 
Numatyta, kad, jei muitin ė sulaiko įtarimų keliančias prekes, ji praneša teisi ų 
subjektui apie savo veiksmus ir suteikia jam galimyb ę per trump ą laikotarp į inicijuoti 
teisminį procesą (standartin ė procedūra) arba, jei valstyb ėje narėje, kurioje sulaikytos 
prekės, įgyvendinta paprastesn ė procedūra, – susitarti su kitomis susijusiomis šalimis 
palikti prekes sunaikinti muitinei priži ūrint. 
ES ir kitos išsivys čiusios šalys – patrauklios INT įtariamai pažeidžian čių prekių 
rinkos; muitin ės nustatė, kad per pastaruosius 10 met ų tokių prekių nuolat daug ėjo. 
2008 m. rugs ėjo mėn. Taryba paragino Komisij ą ir valstybes nares perži ūrėti 
reglament ą ir parengti nauj ą 2009–2012 m. kovos su INT pažeidimais muitin ės 
veiksmų planą. Šiuo Komisijos parengtu ir Tarybos patvirtintu veiksm ų planu2 siekta 
spręsti keturias pagrindines pr oblemas, susijusias su pavojingomis suklastotomis 
prekėmis, organizuotu nusikalstamumu, preki ų klastojimo globalizacija ir prekyba 
suklastotomis prek ėmis internetu. Į planą buvo įtraukta reglamento perži ūra, kurią 
Komisija atliko glaudžiai be ndradarbiaudama su valstyb ėmis narėmis ekspert ų darbo 
grupėje, įsteigtoje pagal program ą „Muitinė 2013“.  
Siekdama visoms suinteresuotosioms šalims suteikti galimyb ę pareikšti nuomon ę dėl 
peržiūros, Komisija sureng ė viešas konsultacijas. Pe r konsultacijas, kurios vyko nuo 
2010 m. kovo 25 d. iki 2010 m. birželio 7 d., Komisija gavo 89 pastabas. Iš j ų 43 
pastabas pateik ė organizacijos ir įmonės, įregistruotos Europos Komisijos Interes ų 
grupių atstovų registre, 42 – neregistr uotos organizacijos, bendrov ės bei pilie čiai ir 4 
– nacionalin ės valdžios institucijos.  
Dėl tam tikrų atvejų, kai 2008 m. pabaigoje muitin ės sulaikė per ES tranzitu vežamas 
vaistų siuntas, kilo kai kuri ų Pasaulio prekybos or ganizacijos (PPO) nari ų, Europos 
                                                 
1 OL L 196, 2003 8 2, p. 7–14. 
2 2009 m. kovo 16 m. Tarybos rezoliucija d ėl 2009–2012 m. ES kovos su intelektin ės 
nuosavyb ės teisių pažeidimais muitin ės veiksmų plano (2009/C 71/01). 
 
LT 2   LTParlamento nari ų, nevyriausybini ų organizacij ų ir pilietin ės visuomen ės 
susirūpinimas. Buvo teigiama, kad tokios priemon ės gali trukdyti teis ėtai prekybai 
generiniais vaistais, tod ėl jas taikant prieštaraujama ES įsipareigojimui sudaryti 
palankesnes s ąlygas besivystan čioms šalims gauti vaist ų. 2010 m. geguž ės 11 ir 12 d. 
Indija ir Brazilija pareikalavo konsultacij ų su ES tuo klausimu Pasaulio prekybos 
organizacijoje. Per PPO konsulta cijas Indijos ir Brazilijos iškeltos problemos, taip pat 
siuntų sulaikymo atvejai parod ė, kad būtų naudinga patikslinti atitinkamus ES teis ės 
aktus dėl muitinės vykdomo intelektin ės nuosavyb ės teisių užtikrinimo ir taip 
padidinti teisin į tikrumą. 
2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Minėtame veiksm ų plane nurodyti keli reglamento elementai, kuriuos reik ėtų 
išnagrinėti. Tarp ši ų elementų – nuostatos, susijusios su paprastesn ėmis proced ūromis, 
mažomis siuntomis, preki ų sunaikinimu, išlaidomis ir saugojimu, taip pat galimas 
platesnis reglamento tai kymas. Visa tai išnagrin ėta atliekant perži ūrą. Peržiūrint 
reglament ą nustatyti trys pagrindiniai klausimai, svarb ūs kovojant su INT 
pažeidžian čiomis prek ėmis.  
- I problema – tam tikr ų INT muitin ė ES pasienyje neužtikrina.  Dabar galiojan čiame 
reglamente numatyta užtikrinti daug įvairių INT, nustatyt ų pagal ES ar nacionalin ę 
teisę, įskaitant preki ų ženklus, autori ų teises, patentus, augal ų veislių teisinės 
apsaugos teises ir geografines nuorodas, ta čiau sąrašas neapima vis ų INT. Pavyzdžiui, 
sąraše nėra puslaidininki ų gaminių topografij ų. Į reglamento taikymo srit į neįtraukti ir 
kitų rūšių pažeidimai, vis ų pirma susij ę su lygiagre čia prekyba ir gamybos perviršiu. 
- II problema – administracin ės INT užtikrinimo proced ūros, visų pirma susijusios su 
mažomis internetu parduodam ų prekių siuntomis, laikomos našta muitinei ir teisi ų 
subjektams .  
- III problema – tam tikri administracini ų procedūrų aspektai gali b ūti interpretuojami 
taip, kad poži ūris į skirtingas teis ėtai veikian čias suinteresuot ąsias šalis lieka 
nesuderintas.  Šiuo metu reglamente nepakankamai susisteminti tam tikri bendrieji 
teisės principai, kuriuos formuodamas teism ų praktiką nustato ir interpretuoja ES 
Teisingumo Teismas (pvz., teis ė būti išklausytam ar muitin ės atsakomyb ė). Šių 
principų pagrindas – tarptautiniai ES įsipareigojimai PPO, taip pat Lisabonos sutartis 
ir ypač Pagrindini ų teisių chartija. 
3. ES TEISĖ VEIKTI  
Kaip numatyta Sutartyje d ėl Europos S ąjungos veikimo (SESV), Europos S ąjunga turi 
išimtinę kompetencij ą bendros prekybos politikos sr ityje. Bendra pr ekybos politika 
apibrėžta SESV, ir į šią apibrėžtį aiškiai įtraukti komerciniai intelektin ės nuosavyb ės 
aspektai.  
 
LT 3   LT4. TIKSLAI  
Bendrasis tikslas – užtikrinti, kad muitin ės priemon ės ir proced ūros, susijusios su INT 
teisių užtikrinimu pasienyje, b ūtų veiksmingos ir atitikt ų visus svarbius teisinius 
įsipareigojimus. Įgyvendinant politik ą visų pirma siekiama ši ų konkrečių tikslų: 
i) geriau užtikrinti INT pasienyje;  ii) mažinti muitini ų ir teisių subjektų, visų pirma maž ųjų ir vidutini ų įmonių, 
administracin ę ir ekonomin ę naštą;  
iii) iš naujo perži ūrėti ir patikslinti visas nuostatas, d ėl kurių tam tikri administracini ų 
procedūrų aspektai gali b ūti nesuderinti. 
5. P
OLITIKOS GALIMYB ĖS 
Trys realiausios ir labiausiai pagr įstos galimyb ės yra šios:  
i) Politikos galimyb ė A – bazinis scenarijus , kai nesiimama joki ų veiksmų. 
ii) Politikos galimyb ė B – imtis neteisini ų priemoni ų, kaip antai mokymas, gair ės, 
aiškinamieji dokumentai, keitimasis geriau sios praktikos pavyz džiais, reguliarus 
bendravimas su suinteresuotosiomis šalimis. 
iii) Politikos galimyb ė C – reglamento pakeitimas;  tokiu atveju b ūtų keičiama 
galiojanti teisin ė sistema. Galimi skirtingi  kiekvienos iš nustatyt ų problem ų 
sprendimo variantai. B ūtų galima numatyti keisti visas to liau nurodytas nuostatas arba 
kelias iš j ų: 
- siekiant spr ęsti I problem ą, susijusi ą su muitin ės vykdymo užtikrinimo srities 
išplėtimu, galima apsvarstyti du variantus: i) pirmas variantas – išpl ėsti INT 
pažeidimų sąrašą įtraukiant visus t ų rūšių intelektin ės nuosavyb ės teisių, kurios jau 
numatytos reglamente, pažeidimus; ii) antras variantas – ne tik reglament ą taikyti 
plačiau, kaip si ūloma pagal pirm ą variantą, bet ir į jį įtraukti intelektin ės nuosavyb ės 
teises, kurioms reglamentas dar netaikomas, pažeidžian čias prekes; 
- II problemos sprendimas – nustatyti privalom ą INT pažeidžian čių prekių 
sunaikinimo paprastesne tvarka sistem ą, jei bus patikslintos s ąlygos ir numatytos 
tinkamos apsaugos priemon ės, taip pat įvesti speciali ą paprastesn ę mažoms siuntoms 
taikytiną procedūrą;  
- III problemos sprendimas – užtikrinti daugiau aiškumo tuo atveju, kai prek ės tik 
vežamos tranzitu per ES teritorij ą ir nėra skirtos ES vidaus rinkai (ir n ėra tokios 
rizikos), ir dar patikslinti proced ūras, kuriomis siekiama padidinti teisin į tikrumą 
visoms teis ėtai veikian čioms suinteresuotosioms šalims. 
Tokie pakeitimai netur ėtų trukdyti imtis papildom ų paramos priemoni ų. 
Tačiau atliekant vertinim ą neketinama palyginti tik ėtinų tų trijų galimybi ų privalum ų 
vien tam, kad b ūtų nuspręsta rinktis bazin į scenarijų, pradėti taikyti neteisines 
priemones arba pateikti teis ės akto pasi ūlymą. Vertinimo tikslas – pagal atitinkamus 
 
LT 4   LTkriterijus apsvarstyti kiekvien ą konkrečią problem ą siekiant rasti tinkam ą galimų 
sprendimų derinį. 
6. GALIMYBI Ų POVEIKIO VERTINIMAS  
6.1. Įžanga 
Visuotinai sutariama, kad šioje srityje tr ūksta patikim ų duomen ų. Pagrindinis 
informacijos šaltinis – metin ė ES muitin ės vykdomo intelektin ės nuosavyb ės teisių 
užtikrinimo ataskaita3. Tačiau turima nedaug patikimos informacijos apie neteis ėtą 
veiklą, o dėl to, kad tr ūksta duomen ų apie ES išor ės prekybą INT pažeidžian čiomis 
prekėmis arba apie situacij ą vidaus rinkoje, sunku įvertinti galim ą bet kurios 
pasirinkimo galimyb ės poveikį. Be to, ne įmanoma nustatyti, kiek veiksmingai muitin ė 
galėtų aptikti šias INT pažeidžian čias prekes ir imt ųsi veiksm ų, nes priemoni ų sėkmė 
priklauso ne tik nuo sprendimo keisti teis ės aktus. Šiomis aplinkyb ėmis įmanomas tik 
kokybinis vertinimas. 
Atliekant vertinim ą nagrinėjamas trij ų bendrųjų problem ų, nustatyt ų atliekant 
peržiūrą, sprendimo poveikis ir atsižvelgiama į tai, kad gali reik ėti iš dalies keisti 
reglament ą. Šios technin ės problemos neb ūtinai glaudžiai tarpusavyje susijusios, tod ėl 
buvo parengtos ir pagal specialius kriterijus įvertintos politikos galimyb ės spręsti 
kiekvieną atskirą problemą.  
6.2. I problema – tam tikr ų INT muitin ė ES pasienyje neužtikrina 
INT būtų šiek tiek geriau užtikrina mos ES teritorijoje, jei į reglament ą būtų įtraukta 
daugiau INT pažeidim ų. Pagrindinis muitinio tikrinimo objektas yra suklastoti 
produktai; 2009 m. 90 % preki ų, kurias muitin ė sulaikė dėl įtariamų INT pažeidim ų, 
buvo suklastotos. Tai rodo, kad iš esm ės muitinė aptinka tuos INT pažeidimus, 
kuriuos lengviau pasteb ėti ir nustatyti. Iš principo neverta tik ėtis, kad vien pakeitus 
reglament ą ir į jo taikymo srit į įtraukus prekes, su sijusias su sud ėtingesniais INT 
pažeidimais, muitin ė sulaikys iš esm ės kitokias prekes.  
Nepaisant to, nereik ėtų atmesti galimyb ės, kad įvedus nuostatas, kuriomis muitinei 
būtų suteikiama teis ė imtis veiksm ų dėl klaidinamai panaši ų prekių ženklų ir 
neteisėtos lygiagre čios prekybos, vis ų pirma preki ų ženklų atžvilgiu, poveikis b ūtų 
gana didelis, net jei to poveikio ne įmanoma iš anksto įvertinti.  
Tikėtinas tam tikras poveikis muitin ės, tarptautin ės prekybos paslaug ų teikėjų ir teisių 
subjektų išlaidoms. Prekybos INT pažeidžian čiomis prek ėmis mastas nežinomas, 
todėl išlaidų įvertinti ne įmanoma, ta čiau išlaidos, patiriamos  pasienyje užtikrinant 
INT taip pat, kaip ir vidaus rinkoje, b ūtų mažesnės, nes teisi ų subjektui reik ėtų 
inicijuoti mažiau teismini ų procesų, turint omenyje tai, kad min ėtų prekių siuntos 
nebuvo išskirstytos ir prek ės nebuvo pristatytos mažmenininkams.  
                                                 
3 Ši statistikos duomen ų ataskaita pateikta
 http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/st
atistics/index_en.htm  
 
LT 5   LTUžtikrinant INT pasienyje padid ėtų rizika, kad bus trikdoma teis ėta prekyba. Muitinei 
gali būti sunku įvertinti kai kuriuos INT pažeidimus, kurie gali b ūti įtraukti į 
reglament ą, todėl atsirastų papildoma rizika, kad sprendi mai sulaikyti prekes gali b ūti 
nepagrįsti.  
Nesitikima, kad nauj ų INT užtikrinimas pasienyje tur ėtų reikšming ą socialinį poveikį 
ir poveikį aplinkai.  
6.3. II problema –  administracin ės INT užtikrinimo proced ūros yra našta 
muitinei ir teisi ų subjektams  
6.3.1.  Kai kuriose valstyb ėse narėse neįgyvendinta paprastesn ė procedūra  
Šiuo metu reglamente numatyta, kad paprastesn ė procedūra, pagal kuri ą prekes 
galima palikti sunaikinti, įgyvendinama pasirinktinai, tod ėl ji taikoma ne visose 
valstybėse narėse. Jei šiame reglamente b ūtų nustatytos privalomos paprastesn ės 
procedūros taisykl ės, būtų galima suderinti muitin ės vykdomo INT užtikrinimo veikl ą 
ES ir tose valstyb ėse narėse, kuriose min ėta proced ūra dar neįgyvendinta, sumažinti 
visų suinteresuot ųjų šalių administracin ę naštą INT užtikrinimo tikslais sulaikant 
prekes. 
6.3.2.  INT pažeidžian čių prekių pardavimas internetu 
Daug maž ų siuntų, kuriose yra intelektin ės nuosavyb ės teises įtariamai pažeidžian čių 
prekių, siunčiama paštu arba per kurjer į, o tos prek ės dažnai užsakomos ar 
parduodamos internetu. Atsižvelgiant į mažomis siuntomis siun čiamų INT 
pažeidžian čių prekių skaičių ir vertę, taikyti standartin ę procedūrą, o taip pat 
paprastesn ę procedūrą neproporcinga (bazinis scen arijus). Pakeitus reglament ą ir 
numačius galimyb ę šalims tam tikrais atvejais, kai pažeidimas akivaizdus, palikti 
prekes sunaikinti teisi ų subjektui nedalyva ujant, labai sumaž ėtų teisių subjektams ir 
muitinei tenkanti našta. Taip padid ėtų muitinės veiksm ų efektyvumas sulaikant 
internetu parduodamas prekes. 
Siekiant spr ęsti problemas, susijusias su vis did ėjančiu mažų siuntinių srautu, b ūtų 
galima imtis tam tikr ų neteisini ų priemoni ų, tačiau naujų administracini ų procedūrų 
negalima nustatyti nepadarius reglamente apib ūdintų procedūrų teisinio pob ūdžio 
pakeitimų.  
6.3.3.  Socialinis poveikis ir poveikis aplinkai 
Visos su administracin ėmis proced ūromis susijusios priemon ės siūlomos siekiant 
sumažinti valdžios institucijoms ir įmonėms tenkan čią administracin ę naštą. 
Nustačius speciali ą administracin ę procedūrą, taikytin ą mažoms siuntoms (teisini ų 
priemonių galimybė) siekiant kovoti su internetu parduodam ų prekių užsakym ų ir 
siuntų srauto did ėjimo problema, poveikis vartotojams b ūtų toks, kad šios INT 
pažeidžian čios prekės jų nepasiekt ų. Naujausioje 2009 m. ES muitin ės vykdomo 
intelektin ės nuosavyb ės teisių užtikrinimo ataskaitoje Komisija pažym ėjo, kad dabar 
muitinė sulaiko vis daugiau potencialiai pavojing ų gaminių, kuriuos Europos 
vartotojai naudoja savo kasdieniame gyve nime (bazinis scenarijus ir neteisin ės 
priemonės).  
 
LT 6   LTNagrinėjant šią problemą jokio poveikio aplinkai nenustatyta.  
6.4. III problema –  tam tikri administracini ų procedūrų aspektai gali b ūti 
interpretuojami taip, kad poži ūris į skirtingas teis ėtai veikian čias 
suinteresuot ąsias šalis lieka nesuderintas  
Kai vykdant tarptautin ę prekybą ES muitin ės taiko nuostatas, susijusias su 
ribojamosiomis ar draudžiamosiomis priemon ėmis, kaip antai nuostatas d ėl INT 
užtikrinimo, turi b ūti laikomasi tarptautini ų prievolių ir įsipareigojim ų, taip pat ES 
teisės principų. Tokios priemon ės, jei jos priklauso bendros prekybos politikos sri čiai, 
turi būti taikomos vienodai. Be to, tos priemon ės turi būti taikomos proporcingai, 
atsižvelgiant į poreikį efektyviai užtikrinti priemoni ų vykdymą ir į poreikį sudaryti 
palankias s ąlygas teis ėtam verslui ir paisyti jo interes ų. Šiuo tikslu, taip pat siekiant 
išvengti nepagr įstų veiksmų, minėtomis nuostatomis b ūtina užtikrinti teisin į tikrumą.  
Nustatytoms problemoms spr ęsti pasirinkus teisini ų priemoni ų galimyb ę, būtų 
užtikrintas teisinis tikrumas taikant reglament ą ir vienodas reglamento taikymas 
visoje ES, taip pat b ūtų išvengta nepagr įsto prekių sulaikymo rizikos. 
Kai kurias nustatytas problemas b ūtų galima spr ęsti neteisin ėmis priemon ėmis, t. y. 
patikslinti reglamento aiškinim ą atsižvelgiant į ES tarptautinius įsipareigojimus PPO 
ir į atitinkamus pagrindinius ES teis ės principus, kuriuos nustat ė ir išaiškino ES 
Teisingumo Teismas. Ta čiau neteisingo reglamento aiškinimo rizika išlikt ų. 
6.4.1.  Socialinis poveikis ir poveikis aplinkai 
Teisinėmis arba neteisin ėmis priemon ėmis patikslinus tam tikrus administracin ės 
procedūros aspektus, b ūtų daromas teigiamas poveikis va rtotojams tais atvejais, kai 
jie dalyvauja procese, pavyzdžiui, ga una internetu užsakytas siuntas. Nusta čius teisę 
būti išklausytam ir apibr ėžus muitin ės atsakomyb ės klausim ą, vartotojams suteikiama 
galimybė pareikšti prieštaravim ą arba siekti gauti kompensacij ą tuo atveju, kai 
muitinė priima sprendim ą, kuris gali tur ėti jiems neigiamos įtakos.  
Patikslintos reglamento nuostatos, susijusios su siunt ų, visų pirma vaist ų, vežimo 
tranzitu per ES teritorij ą į trečiąsias šalis klausimu, gal ėtų turėti teigiamos įtakos tų 
trečiųjų šalių vartotojams. Taip b ūtų sumažinta rizika, kad toki ų vaistų siuntas bus 
vėluojama pristatyti. 
Nagrinėjant šias administracines proced ūras jokio poveikio aplinkai nenustatyta.  
6.5. Administracin ė našta 
6.5.1.  Administracin ė našta verslui 
ES muitin ės užtikrina INT remdamosi intelektin ės nuosavyb ės teisių subjekto pateiktu 
prašymu taikyti muitin ės priežiūros priemones. Nukent ėję asmenys turi inicijuoti 
teisminį procesą, kad būtų užtikrintos j ų INT. Kadangi prašym ą pateikti neprivaloma, 
pagal taikom ą sistemą ir siūlomas naujas galimybes teisi ų subjektams nenumatyta 
jokių papildom ų išlaidų ir įpareigojim ų, palyginti su dabartin ėmis reglamento 
nuostatomis, kuriomis jau dabar teisi ų subjektai skatinami pateikti prašymus 
elektronin ėmis priemon ėmis, jei įdiegta elektronini ų duomenų mainų sistema.  
 
LT 7   LTKad ir koki ą politikos galimyb ę spręsti šiame vertinime aptartas problemas 
pasirinktume, tam tikri aspektai, šiuo metu siejami su teisi ų subjektams tenkan čia 
administracine našta, išlikt ų. Ši našta gerokai sumaž ėtų nustačius speciali ą 
paprastesn ę procedūrą, kuri būtų taikoma mažoms suklastot ų ir piratini ų prekių 
siuntoms ir pagal kuri ą prekes būtų galima sunaikinti nedalyvaujant teisi ų subjektui.  
6.5.2.  Administracin ė našta muitinei 
Skirtingų galimybi ų poveikio, susijusio su įvairiomis d ėl administracini ų išlaidų 
kylančiomis problemomis, išnagrin ėti neįmanoma. Muitin ės atlieka savo pareigas prie 
Sąjungos sien ų, ir pareig ūnai kontroliuoja, kaip laikomasi įvairių įstatymų, taikomų 
skirtingoms politikos sritims. Kiekviename įstatyme nustatytos specialios taisykl ės, 
susijusios su intelektin ės nuosavyb ės teisių apsauga, gryn ųjų pinigų kontrole, sauga, 
sveikata, saugumo nuostatomis, mokes čių kontrole ir tarifais. Ne įmanoma nustatyti, 
kokia kiekvienos kontrol ės priemon ės dalis yra skirta konkre čiai politikos sri čiai, taigi 
duomenų apie administracines išlaidas, susi jusias vien su INT užtikrinimu, n ėra.  
Prekių, susijusių su tam tikrais INT pažeidimais, sulaikymo proced ūros ES galioja 
nuo 1988 m. sausio 1 d. Tod ėl išplėtus reglamento taikymo srit į atsirastų poreikis 
reorganizuoti muitini ų administracijas. 
Numatoma, kad supaprastinus mažoms siuntoms taikomas proced ūras sumaž ės 
procedūrinių etapų skaičius, o kartu sutrump ės kiekvienos sulaikymo bylos tvarkymo 
laikas. Tikimasi, kad tai atsvers galim ą muitinės patiriam ų prekių sunaikinimo išlaid ų 
padidėjimą, nes proced ūros taps efektyvesn ės.  
7. TINKAMIAUSIA GALIMYB Ė 
Galimybė imtis teisini ų priemoni ų – tinkamiausias b ūdas spręsti problemas, kilusias 
įgyvendinant dabartin į reglament ą, tokias kaip nesuderintos ar sud ėtingos proced ūros, 
arba problemas, atsiradusias d ėl trūkumų, pavyzdžiui, d ėl intelektin ės nuosavyb ės 
teisių, kurioms reglamentas netaikomas . Reglamente patikslinus proced ūras taip pat 
būtų užtikrintas didžiausias teisinis tikrumas d ėl tranzitu vežam ų generinių vaistų, kai 
tai susiję su patent ų teise. B ūtų gerai, jei Komisijos pasi ūlymu iš dalies keisti 
dabartinį reglament ą būtų sprendžiamos visos šiame poveikio vertinime aptartos 
problemos, kad b ūtų užtikrintas vis ų kategorij ų asmenims, kuriems daroma įtaka, 
tinkamas rezultatas.  
Neteisinėmis priemon ėmis nustatytos problemos b ūtų sprendžiamos tik iš dalies. 
Parengus gaires ar aiškinamuosius dokumentus b ūtų galima patikslinti taikomas 
procedūras, susijusias su tranzitu per ES vežam ų prekių situacija, arba paaiškinti, kaip 
šio reglamento kontekste taikyti bendruosius teis ės principus, tokius kaip teis ė būti 
išklausytam. Ta čiau neteisin ėmis priemon ėmis nepavykt ų pasiekti tikslo išpl ėsti 
intelektin ės nuosavyb ės teisių, kurias turi užtikrinti muitin ė, apibrėžtį.  
Tam tikrais atvejais reik ėtų numatyti teisini ų ir neteisini ų priemoni ų derinį, kad 
naująjį reglament ą įgyvendinti b ūtų lengviau. Ta čiau jei Komisija nori tinkamai 
reaguoti į Tarybos prašym ą peržiūrėti teisės aktus ir spr ęsti suinteresuot ųjų šalių tame 
procese iškeltas problemas, galimyb ę išlaikyti status quo  reikėtų atmesti. 
 
LT 8   LT8. ĮGYTA PATIRTIS . POREIKIS DAUGIAU SUŽINOTI APIE PREKYBOS INT  
PAŽEIDŽIAN ČIOMIS PREK ĖMIS MAST Ą IR POVEIK Į 
Viena iš pagrindini ų kliūčių įvertinti bet kokios politikos galimyb ės INT užtikrinimo 
srityje poveik į – patikim ų duomenų trūkumas. Turimi duomenys apie prekyb ą INT 
pažeidžian čiomis prek ėmis yra padriki ir nepalyginami, tod ėl sunku įvertinti bendr ą 
problemos mast ą ir apimtį, poveikį ES ir bet kokios tai problemai spr ęsti pasirinktos 
politikos priemon ės poveikį. 
Kad išspr ęstų šią duomen ų trūkumo problem ą, Europos preki ų klastojimo ir 
piratavimo steb ėsenos centras kaip vien ą iš prioritetini ų tikslų nustatė siekį tobulinti 
informacijos ir duomen ų rinkimą ir naudojim ą. Stebėsenos centras įsteigtas 2009 m., 
jį sudaro daugiau nei 40 priva čių suinteresuot ųjų šalių atstovų, 27 valstyb ės narės ir 
Komisija. 
Komisija nustat ė konkrečius klausimus, kuriems spr ęsti būtina imtis skubi ų veiksmų. 
Pavyzdžiui, atlikus daug tyrim ų padaryta išvada, kad tarptautin ė prekyba 
suklastotomis ir piratin ėmis prekėmis pastar ąjį dešimtmet į nuolat augo, ta čiau dažnai 
teigiama, kad tyrimai neišsam ūs arba kad naudojami nepalyginami duomenys, gauti 
taikant skirtingus metodus. B ūtina skubiai gerinti situacij ą, t. y. parengti bendr ą 
metodiką, kurią taikytų privačiojo ir viešojo sektori ų įstaigos, kad b ūtų galima rengti 
patikimas ataskaitas ir jose atskleisti tikr ąjį problemos mast ą ir apimtį. Tokių ataskaitų 
pagrindu b ūtų galima priimti labiau įrodymais pagr įstus politikos sprendimus ir 
nustatyti tikslingesnes  vykdymo užtikrinimo strategijas. 
Todėl buvo paskelbtas ekspertams skirtas konku rsas, kurio tikslas – taikant apibr ėžtą 
duomenų rinkimo, analizavimo ir lyginimo metodik ą įvertinti klastojimo ir piratavimo 
mastą, apimtį ir poveik į vidaus rinkoje. Pagal rangovo pasi ūlytą metodiką turėtų būti 
numatyti pagrindiniai rodikliai, kurie b ūtų taikomi visose valstyb ėse narėse ir 
sektoriuose ir kuriuos b ūtų galima naudoti atliekant b ūsimus tyrimus ir analiz ę. 
Rangovas, prad ėjęs darbą 2010 m. gruodžio m ėn., pirmiausia nustatys ir apibendrins 
esamus tyrimus ir metodikas. Antra, remdamasis tyrimu, rangovas pasi ūlys 
tinkamiausi ą metodiką, kuri bus naudojama siekiant kiekybiškai įvertinti klastojimo ir 
piratavimo mast ą ir apimtį vidaus rinkoje, daugiausia d ėmesio skiriant tokios veiklos 
poveikiui įvairioms sritims, kaip antai inova cijoms, augimui ir konkurencingumui, 
kūrybiškumui ir kult ūrai, visuomen ės sveikatai ir saugai, užimtumui, aplinkai, 
mokestinėms pajamoms ir nusikalstamumui.