C 169/11

2012 m. gegužės 11 d. Tarybos išvados dėl švietimo ir mokymo įstaigų absolventų įsidarbinimo galimybių

2012/C 169/04

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

ATSIŽVELGDAMA Į:

2012 m. metinę augimo apžvalgą (6) , kurioje valstybės narės raginamos remti visų pirma jaunimo įdarbinimą, be kita ko, skatinant organizuoti kokybišką gamybinę praktiką ir sudaryti stažuočių sutartis ir pertvarkant švietimo ir mokymo sistemas, kad būtų atsižvelgta į darbo rinkos sąlygas bei gebėjimų poreikius;

2012 m. sausio 30 d. Europos Vadovų Tarybos narių pareiškimą (7) , kuriame raginama dėti pastangas skatinti užimtumą, ypač jaunimo užimtumą, be kita ko, skatinant juos įgyti pirmojo darbo patirties ir dalyvauti darbo rinkoje, siekiant užtikrinti, kad per keletą mėnesių po mokyklos baigimo jaunuoliai gautų geros kokybės darbo pasiūlymą, jiems būtų sudarytos tęstinio mokymosi, gamybinės praktikos ar mokomosios praktikos galimybės;

PRIMINDAMA, KAD:

ATSIŽVELGDAMA Į TAI, KAD:

PRIPAŽĮSTA, KAD:

tačiau šiuo metu vykdomoje stebėsenos programoje dar nebuvo nagrinėjamas perėjimas iš švietimo ir mokymo sistemos į darbo rinką. Šiame etape švietimo ir mokymo sistemos absolventų įsidarbinimo galimybių didinimo srityje galėtų būti panaudotos, pavyzdžiui, teikiant profesinio orientavimo ir konsultavimo paslaugas, stiprinant švietimo bei mokymo įstaigų ir atitinkamų suinteresuotųjų subjektų ryšius, mokymo programas derinant prie darbo rinkos poreikių, stiprinant verslumo ugdymą, rengiant stažuotes įmonėse, teikiant skaidresnę informaciją apie mokymosi rezultatus ir rengiant geriau orientuotą švietimo ir mokymo politiką, kuri atspindėtų gebėjimų poreikius darbo rinkoje, taip pat skatinant visus jaunuolius po bendrojo vidurinio ugdymo studijuoti. Be to, reikėtų skirti dėmesio specialių poreikių turinčių jaunuolių įsidarbinimo galimybėms darbo rinkoje;

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ:

atsižvelgiant į skirtingą atskirų valstybių narių padėtį:

PRAŠO KOMISIJOS:

intensyvinti europinį bendradarbiavimą politikos, susijusios su švietimo ir mokymo poveikiu įsidarbinimo galimybėms, formavimo srityje, pasitelkiant tokio švietimo ir mokymo analizę bei stebėseną, be kita ko:

IR PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS:

rinkti kokybinę informaciją ir gerosios praktikos pavyzdžius, skirtus kiekybinei stebėsenai papildyti ir faktais grindžiamo politikos formavimo pagrindui sutvirtinti, pasitelkiant daugiausia esamus šaltinius, be kita ko, ataskaitų teikimo susitarimus pagal „ET 2020“;

(1) OL C 119, 2009 5 28, p. 2.

(2) OL C 324, 2010 12 1, p. 5.

(3) OL C 70, 2011 3 4, p. 1.

(4) Dok. 11838/11.

(5) OL C 372, 2011 12 20, p. 36.

(6) Dok. 17229/11 + ADD 1, 2 ir 3.

(7) Dok. SN 5/12.

(8) Šiame tekste „absolventas“ yra bet kuris asmuo, palikęs švietimo ir mokymo sistemą turėdamas bent jau vidurinį išsilavinimą arba po vidurinio ugdymo įgytą, aukštojo mokslo laipsnio nesuteikiantį išsilavinimą (ISCED 3 lygis – ISCED 4, išskyrus ISCED 3 C trumpąjį lygį) arba tretinį išsilavinimą (ISCED 5 ir 6).

(9) Kaip nurodyta 2009 m. Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginėje programoje, tai yra vidutinių Europos rezultatų orientacinis lygis, kurį reikėtų laikyti ne konkrečiu tikslu, kurį turėtų pasiekti kiekviena šalis, o bendru siekiu, prie kurio įgyvendinimo valstybių narių prašoma prisidėti (OL C 119, 2009 5 28, p. 7).

(10) Rengiant švietimo ir mokymo poveikio užimtumo galimybėms lyginamąjį standartą (Metodinė pastaba EUR 24616 EN 2011).

PRIEDAS

Dirbančių švietimo ir mokymo sistemos absolventų dalies

(Europinis lyginamasis standartas)

vidutinių Europos rezultatų orientacinis lygis

Siekdamos stebėti pažangą, nustatyti problemas ir prisidėti prie faktais grindžiamo politikos formavimo, 2009 m. valstybės narės susitarė, kad vidutiniai Europos rezultatų orientaciniai lygiai („europiniai lyginamieji standartai“) turėtų padėti pasiekti 2009 m. gegužės 12 d. priimtose Tarybos išvadose dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos (1) išdėstytus tikslus. Tuo metu buvo susitarta dėl penkių europinių lyginamųjų standartų, o Komisijai buvo pateiktas prašymas pateikti pasiūlymų dėl kitų lyginamųjų standartų, įskaitant lyginamąjį standartą įsidarbinimo galimybių srityje.

Išnagrinėjusios 2011 m. gegužės 24 d. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateiktus pasiūlymus (2), valstybės narės šiuo metu taip pat pritaria toliau nurodytam dirbančių švietimo ir mokymo sistemos absolventų dalies lyginamajam standartui. Šiuo lyginamuoju standartu papildomi jau 2009 m. gegužės mėn. priimti lyginamieji standartai ir 2011 m. lapkričio mėn. Tarybos priimtas besimokančiųjų judumo lyginamas standartas (3). Pats standartas turėtų būti grindžiamas tik turimais palyginamais duomenimis. Jame turėtų būti atsižvelgta į skirtingą atskirų valstybių narių pradinę padėtį ir įvairias jų turimas galimybes siekti geresnių rezultatų pasitelkiant švietimo ir mokymo politiką. Šio standarto nereikėtų laikyti konkrečiu tikslu, kurį iki 2020 m. turi pasiekti atskiros šalys. Vietoj to, valstybių narių prašoma, remiantis nacionaliniais prioritetais ir atsižvelgiant į kintančias ekonomines aplinkybes, apsvarstyti, kaip ir kokiu mastu, imdamosi nacionalinių veiksmų, jos gali prisidėti prie bendro siekio įgyvendinti toliau apibrėžtos srities europinį lyginamąjį standartą.

Dirbančių švietimo ir mokymo sistemos absolventų dalies lyginamasis standartas

Įsidarbinimo galimybės, t. y. veiksnių, sudarančių galimybę asmenims daryti pažangą siekiant įsidarbinti arba įsidarbinti, neprarasti darbo ir daryti karjerą, derinys – yra sudėtinga sąvoka, apimanti ne tik kiekvieno asmens savybes, gebėjimus, požiūrį ir motyvaciją, bet ir kitus išorės veiksnius, kurie nepatenka į švietimo ir mokymo politikos sritį, pavyzdžiui, darbo rinkos taisykles, demografiją, ekonomikos struktūrą ir bendrą ekonomikos padėtį.

Atsižvelgdamos į tai ir siekdamos pabrėžti, kaip pasitelkiant švietimo ir mokymo politiką galima padidinti sėkmingą įsidarbinimą ir absolventų (4), kurie šiuo metu nedalyvauja jokioje tolesnėje švietimo ar mokymo veikloje, įsidarbinimo galimybes darbo rinkoje, valstybės narės pritaria šiam lyginamajam standartui:

Tikslinis lygis nurodo ES vidurkį, jis nėra nacionalinis atskirų valstybių narių tikslas.

Šis lyginamasis standartas turėtų sudaryti galimybę atlikti suskirstymą pagal konkrečius gyventojų pogrupius. Pirmiausia duomenis reikėtų išskirstyti pagal Tarptautinės standartizuotos švietimo klasifikacijos (ISCED) lygius (8), švietimo kryptį bei švietimo ir mokymo sritį; tai, pavyzdžiui, leistų atskirti bendrojo lavinimo arba profesinio rengimo ir mokymo sistemoje vidurinį išsilavinimą įgijusių absolventų rezultatus ir aukštąjį išsilavinimą įgijusių absolventų rezultatus pagal švietimo ir mokymo sritį.

Be to, turėtų būti išanalizuota, kokiu mastu švietimo ir mokymo sritys bei lygiai atitinka profesinės veiklos, kuria įsidarbinę absolventai užsiima pirmaisiais penkeriais darbo metais, rūšis ir galėtų būti grindžiama išsilavinimu pagal ISCED.

Valstybės narės ir Komisija išnagrinės ir įvertins pirmiau nurodytą lyginamąjį standartą 2014 m. rengdamos bendrą ataskaitą dėl „ET 2020“, siekdamos nuspręsti, ar reikia peržiūrėti rodiklius.

(1) OL C 119, 2009 5 28, p. 7.

(2) Dok. 10697/11.

(3) OL C 372, 2011 12 20, p. 31.

(4) Šiame tekste „absolventas“ yra bet kuris 20–34 metų amžiaus asmuo, palikęs švietimo ir mokymo sistemą turėdamas bent jau vidurinį išsilavinimą arba po vidurinio ugdymo įgytą, aukštojo mokslo laipsnio nesuteikiantį išsilavinimą (ISCED 3 lygis – 4, išskyrus ISCED 3C trumpąjį lygį) arba tretinį išsilavinimą (ISCED 5 ir 6).

(5) Pagal 1997 m. Tarptautinę standartizuotą švietimo klasifikaciją (ISCED) švietimo veikla skirstoma į 7 plačius lygius, kur ISCED 0–2 ir 3C trumpasis lygis atitinka pagrindinį ugdymą. Vertinant 2020 m. tikslo tinkamus lygius, atsižvelgiama tik į dviejų lygių absolventus, t. y. įgijusius vidurinį išsilavinimą (ISCED 3), po vidurinio ugdymo įgijusius aukštojo mokslo laipsnio nesuteikiantį išsilavinimą (ISCED 4) ir tretinį išsilavinimą (ISCED 5–6). Įgijusieji bendrąjį vidurinį išsilavinimą (ISCED 3A) turėtų būti skatinami dalyvauti tolesnėje švietimo ir mokymo veikloje. Absolventų, įgijusių žemesnį nei vidurinį išsilavinimą (ISCED 0–2 ir ISCED C3 trumpasis lygis), grupė į vertinimą neįtraukta dėl mažo imties dydžio (20–34 metų amžiaus asmenų grupėje yra tik keletas neseniai mokyklą baigusių asmenų, įgijusių žemesnį nei vidurinį išsilavinimą), ir dėl to, kad jau 2003 m. valstybės narės susitarė sumažinti švietimo ir mokymo įstaigų nebaigusių asmenų skaičių, kad jis nesiektų 10 % visų 18–24 metų amžiaus asmenų (tikslas, patvirtintas strategijoje „Europa 2020“).

(6) Apatinė 20 metų riba parinkta tam, kad atitiktų naują amžiaus grupę, nustatytą pagal strategijos „Europa 2020“ užimtumo lygio pagrindinį tikslą (t. y. 20–64 metų amžiaus asmenų). Kadangi visoje Europoje dauguma mokinių vidurinį išsilavinimą (ISCED 3, išskyrus ISCED 3C trumpasis lygis) ir po vidurinio ugdymo įgyjamą aukštojo mokslo laipsnio nesuteikiantį išsilavinimą (ISCED 4) įgyja sulaukę 18–20 metų, manoma, kad ši apatinė amžiaus riba sudarys sąlygas analizuoti šios grupės galimybes įsidarbinti praėjus vieniems, dvejiems ir trejiems metams po to, kai jie įgijo savo kvalifikacinį laipsnį. Savo ruožtu, viršutinė 34 metų riba parinkta atsižvelgiant į dabartinį lyginamąjį tretinio išsilavinimo standartą, kuris apskaičiuojamas pagal 30–34 metų amžiaus grupę. Be to, dėl šios priežasties ši viršutinė riba turėtų sudaryti sąlygas optimaliai apimti asmenų, neseniai įgijusių tretinį išsilavinimą (ISCED 5–6), grupę.

(7) Apskaičiuojama kaip dirbančiųjų 20–34 metų amžiaus gyventojų, kurie išsilavinimą įgijo prieš vienus, dvejus ir trejus metus ir šiuo metu nedalyvauja jokioje tolesnėje švietimo ar mokymo veikloje, dalis. Šiuo metu kurioje nors švietimo ar mokymo programoje dalyvaujantys asmenys neįtraukti siekiant užtikrinti, kad šios grupės įsidarbinimo galimybės nepakis dėl to, kad atskiras asmuo šiuo metu atnaujina ir (arba) tobulina savo įgūdžius. Kadangi trūksta išilginių duomenų, kad būtų galima įvertinti į darbo rinką patenkančių absolventų srautą, naudojamas trejų metų po to, kai įgytas išsilavinimas, vidurkis. Šis požiūris leidžia sušvelninti galimą trumpalaikių nedarbo laikotarpių, kurie būdingi ankstyvais darbo metais, poveikį.

(8) Kaip nurodyta pirmiau, pagal galiojančią 1997 m. Tarptautinę standartizuotą švietimo klasifikaciją (ISCED) švietimo veikla skirstoma į 7 plačius lygius – nuo 0 iki 6. Devynių lygių 2011 m. ISCED visuose ES švietimo duomenų šaltiniuose bus pradėta taikyti 2014 m. Tai reiškia, kad tretinis išsilavinimas toliau bus skirstomas į bakalauro, magistro ir doktorato lygius ir bus tiksliau apibrėžtos pagrindinio ugdymo ir vidurinio ugdymo ribos.