Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentus (EB) Nr. 1673/2000 dėl pagalbos pluoštiniams linams ir kanapėms perdirbti ir (EB) Nr. 1782/2003 dėl bendrosios išmokos schemos reikalavimus atitinkančių kanapių /* KOM/2006/0125 galutinis - CNS 2006/0043 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 16.3.2006 KOM(2006) 125 galutinis 2006/0043 (CNS) KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI apie linų ir kanapių sektorių Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Reglamentus (EB) Nr. 1673/2000 dėl pagalbos pluoštiniams linams ir kanapėms perdirbti ir (EB) Nr. 1782/2003 dėl bendrosios išmokos schemos reikalavimus atitinkančių kanapių (pateikta Komisijos) KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI apie linų ir kanapių sektorių Tarybos reglamento (EB) Nr. 1673/2000 dėl bendro pluoštinių linų ir kanapių rinkų organizavimo 15 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad Komisija pateiktų ataskaitą ir prireikus pasiūlymus Europos Parlamentui ir Tarybai. Ataskaitoje „ taip pat įvertinamas perdirbimo pagalbos poveikis, ypač dėl — augintojų padėties pasėlių plotų ir jiems mokamų kainų atžvilgiu, — tekstilės pluošto rinkos tendencijų ir naujų produktų kūrimo, — perdirbimo pramonės. Ataskaitoje nurodoma, atsižvelgiant į alternatyvią produkciją, ar ši pramonės šaka gali funkcionuoti pagal nustatytas gaires. Joje taip pat nagrinėjama galimybė po 2005 /2006 prekybos metų teikti nuolatinę perdirbimo pagalbą už toną trumpo linų pluošto ir kanapių pluošto bei papildomą pagalbą vienam hektarui linų.“ Šios ataskaitos tikslas − atsakyti į šiuos klausimus. Šiomis aplinkybėmis Komisija atsižvelgė į 2005 m. spalio mėn. baigtos vertinimo ataskaitos apie linų ir kanapių sektorių analizę ir rezultatus. Pokyčiai linų ir kanapių sektoriuje Paskutinė pluoštinių linų ir kanapių bendro rinkos organizavimo reforma įvyko 2000 m. Ja buvo įdiegta pagalba už pluoštinių linų ir kanapių šiaudelių perdirbimą į pluoštą. Pagalba teikiama perdirbėjams, o linų ir kanapių šiaudelių augintojai pasinaudoja bendrąja lauko kultūrų paramos schema. Buvo ketinama išvengti auginimo spekuliaciniais tikslais, kuris padidėjo ankstesnės schemos metu, ir skatinti ilgo linų pluošto gamybą už jį teikiant didesnę pagalbą. Rezultatai buvo labai teigiami: subsidijomis remiamas auginimas išnyko, o ilgo linų pluošto gamyba pastebimai padidėjo. Dabartinį linų ir kanapių bendro rinkos organizavimo biudžetą tesudaro apytikriai 20 milijonų eurų. Leidimą turintiems pirminiams perdirbėjams teikiama pagalba yra pagrįsta specialių pluošto, faktiškai gautų iš šiaudelių, kuriems taikoma pirkimo−pardavimo sutartis, kiekiu. Šios pagalbos suma yra: 1. už ilgą linų pluoštą: - 160 EUR už toną nuo 2002/2003 iki 2005/2006 prekybos metų, - 200 EUR už toną nuo 2006/2007 prekybos metų. 2. už trumpą linų pluoštą ir kanapių pluoštą (kuriame yra ne daugiau kaip 7,5 % priemaišų ir spalių): - 90 EUR už toną nuo 2001/2002 iki 2005/2006 prekybos metų, Laikantis tam tikrų sąlygų valstybėms narėms taip pat leidžiama teikti pagalbą už trumpus linų pluoštus, kuriuose yra nuo 7,5 % iki 15 % priemaišų ir spalių, ir už kanapių pluoštus, kuriuose yra nuo 7,5 % iki 25 % priemaišų ir spalių. Perdirbimo pagalba teikiama laikantis didžiausio garantuojamo kiekio (DGK) − 80 823 tonų ilgam linų pluoštui ir 146 296 tonų trumpiems linų pluoštams ir kanapių pluoštams − per vienerius prekybos metus. Šie kiekiai yra paskirstomi valstybėms narėms nacionaliniais garantuojamais kiekiais (NGK). Kvotų perdavimai tarp ilgo ir trumpo linų pluošto yra leidžiami taikant ekvivalentiškumo koeficientą, kuris užtikrina, kad operacija nepakeis biudžeto. Siekiant paremti tradicinę ilgo linų pluošto gamybą tam tikrose Nyderlandų, Belgijos ir Prancūzijos vietovėse, leidimą turintiems pirminiams perdirbėjams teikiama papildoma pereinamojo laikotarpio perdirbimo pagalba. Linai Pasėlių plotai ir gamyba Po paskutinės plėtros Bendrijos linais apsėto ploto visame pasaulyje dalis yra daugiau kaip 20 % (pagal FAO – apytikriai 500 000 ha). 2004 m. linais apsėti plotai buvo sutelkti penkiose pagrindinėse auginančiose šalyse: Prancūzijoje (65 %), Belgijoje (15 %), Lenkijoje (7 %), Čekijoje (4,4 %) ir Nyderlanduose (3,6 %). Nuo 2001 m. linais apsėti plotai stabilizavosi ties apytikriai 120 000 ha 25 valstybių ES, beveik iki lygmens, buvusio iki subsidijomis remiamos gamybos praktikos pradžios (1999 m. pasėlių plotai sudarė 233 000 ha). Linais apsėtų plotų pastebimai padaugėjo Prancūzijoje (padaugėjo 25 000 ha), ypač Normandijoje, ir Belgijoje (Šiaurės Valonijoje) (padaugėjo 6 500 ha). Nyderlanduose linais apsėti plotai padidėjo nedaug (500 ha). Ilgalaikė linų šiaudelių gamybos raida rodo rinkų kaitą. 2004 m. gamybos apimtis buvo 775 000 tonos, iš kurių 86 % buvo išauginti Prancūzijoje ir Belgijoje. Naujųjų valstybių narių dalis tebelieka nedidelė − apytikriai 10 % visos produkcijos (2004 m. buvo išauginta 80 000 tonų). Nepaisant viso dirbamo ploto sumažėjimo po reformos, šiaudelių gamyboje matyti augimo tendencija (1999−2004 m. 192 000 tonų padidėjimas), ji patvirtina, kad auginimas spekuliaciniais tikslais išnyko. 2000−2004 m. ilgo linų pluošto kiekis 15 ES valstybių padidėjo nuo 93 500 tonų iki 136 500 tonų (60 %), o trumpo linų pluošto − nuo 41 000 tonų iki 60 000 tonų (65 %)[1]. Trumpi linų pluoštai paprastai yra ilgo linų pluošto gamybos papildomas produktas. Vertinimo ataskaitoje nurodoma, kad ES nėra perdirbimo įmonių, kurios verstųsi tik trumpo linų pluošto gamyba, išskyrus kelis padalinius, kurių prekybinė veikla yra labai ribota, t. y.: - du bandomieji padaliniai Jungtinėje Karalystėje; - dvi gamyklos, gaminančios celiuliozę specialiam popieriui Prancūzijoje, netaikant paramos schemos (dėl priemaišų procento); - vienas padalinys Vokietijoje, kurio produkcija yra mažesnė kaip 150 tonų per metus. Naujosiose valstybėse narėse linų pluošto pardavimo rinkos tebėra tekstilės pramonė ir tradiciškai lynų gamyba. Trumpi linų pluoštai nėra gaminami specializuotose įmonėse, bet yra ilgo pluošto gamybos papildomas produktas. Tik Slovėnijoje linai auginami trumpo linų pluošto gamybai (2004 m. buvo pagaminta apytikriai 100 tonų, palyginti su 400 tonų 2001 m.). Ilgo linų pluošto kokybė labai skiriasi įvairiose valstybėse narėse. Kainos Pagal vertinimo ataskaitą linų šiaudelių kainos Prancūzijoje vidutiniškai siekė apytikriai 248 EUR už toną 2001 ir 2003 m., bet pakilo iki 272 EUR už toną 2002 m. Ilgo linų pluošto rinkoje, nepaisant didelės eksporto paklausos, kainos sumažėjo dėl euro vertės padidėjimo JAV dolerio atžvilgiu. Nuo 2000/2001 iki 2003/2004 prekybos metų ilgo linų pluošto kaina nukrito 30 %, kol stabilizavosi ties 1 600 EUR už toną 2004 m. Nuo 2001 m. liepos mėn. iki 2004 m. liepos mėn. Belgijoje, Prancūzijoje ir Nyderlanduose buvo pranešta apie didelį − nuo 25 % iki 30 % − trumpo linų pluošto kainų sumažėjimą. Tačiau kainos labai kinta priklausomai nuo pluošto ekonominės paskirties: - specialaus popieriaus pramonė: 170 EUR už toną, - tekstilės pluoštai: 345 EUR už toną, - neaustinės medžiagos: 400 EUR už toną, - kompozicinės medžiagos: 500 EUR už toną. Apskritai 1999−2003 m. bendrasis pelnas iš hektaro didėjo. Net jeigu dėl 2000 m. reformos subsidijų sumažėjo, geros rinkos tendencijos ir geras derlingumas kompensavo šį sumažėjimą. Prieš reformą dauguma augintojų gaudavo ketvirtadalį pagalbos už pluoštiniais linais apsėto ploto hektarą, o likę 75 % buvo mokami perdirbėjui. Dėl reformos ūkininkams tenkančių subsidijų dalis padidėjo iki daugiau kaip 60 %. Taigi augintojų pajamos tapo mažiau priklausomos nuo kainų svyravimų. Rinkos tendencijos ir perdirbamoji pramonė Europos ilgo linų pluošto produkcija daugiausia naudojama tekstilės pramonėje. Atrodo, kad pardavimo rinkos dalys išliko stabilios per pastaruosius kelerius metus: apranga (50 %), namų ūkio skalbiniai (20 %) ir kita namų tekstilė (13 %); o likusi dalis naudojama gaminti tokiems gaminiams kaip lynai ir filtrai (17 %). Praėjusiais metais beveik 70 % ilgo linų pluošto buvo eksportuota − daugiausia į Kiniją (50 %). Ilgo linų pluošto paklausą skatino Kinijos verpimo pramonės plėtra; 1999−2003 m. eksportas į Kiniją augo apytikriai 20 % per metus. Kiti prekybos partneriai buvo Rusija ir kai kurios naujosios valstybės narės (Lenkija, Čekija ir Lietuva). Atrodo, kad didelė paklausa iš Kinijos paskatino Europos (ypač Prancūzijos) gamintojus teikti pirmenybę kiekybei kokybės sąskaita. Sunku tiksliai nustatyti galutinę linų pluošto paskirtį po tolesnio perdirbimo ne ES šalyse. Tam tikras kiekis pusiau gatavų arba gatavų tekstilės gaminių, kuriuose yra Europos linų pluošto, yra reeksportuojamas iš Kinijos, ypač į Europą ir Jungtines Amerikos Valstijas. 1999−2003 m. lininių drabužių importas iš Kinijos į ES augo 50 % per metus. 1999−2003 m. ES pagamintų tekstilės gaminių eksportas į JAV sumažėjo 10 % audiniams ir 25 % drabužiams. 2000−2004 m. ilgo linų pluošto sektoriaus apyvarta stabilizavosi ties apytikriai 200 milijonų EUR (2003 m. 183,7 milijono EUR) dėl parduoto kiekio padidėjimo ir nuolatinio kainų kritimo. Tekstilės pramonė sunaudojo apytikriai 40 % trumpo linų pluošto produkcijos gryno lino audiniams arba daugiapluoštėms medžiagoms, kuriose yra medvilnės arba sintetinio pluošto. Nuo 1999 m. pagrindiniai pokyčiai šioje rinkoje buvo Europos verpimo pramonės apimčių sumažėjimas ir eksporto į Kiniją ir Honkongą padidėjimas. Nuo 1999 m. trumpo linų pluošto rinka prisitaikė prie naujų techninių panaudojimo būdų. 1999−2003 m. šiuo tikslu naudojamo pluošto gamyba išaugo beveik keturis kartus − nuo 4 800 iki 18 500 tonų, lygiaverčių atitinkamai viso trumpo pluošto 9 % ir 25 %. Popieriaus pramonės rinkos dalis, įskaitant rūkomąjį popierių ir techninį popierių, išliko stabili kiekio atžvilgiu (25 000 tonų per metus), tačiau jos dalis visoje pluošto gamyboje nukrito nuo 45 % iki 34 %. Šiam sektoriui taip pat neigiamos įtakos turėjo didėjanti medienos plaušų konkurencija. Nepaisant mažų kainų, popieriaus pramonė tebėra patraukli trumpo linų pluošto pardavimo rinka, nes joje galima sunaudoti didelius kiekius ir nereikalaujama aukštos kokybės pluošto. Nauji trumpo linų pluošto techniniai panaudojimo būdai sudaro 25 % produkcijos, iš kurių tik nedidelė dalis (2,5 %) yra skirta neaustinių medžiagų − geotekstilės veltinių, žemės ūkyje naudojamo mulčio arba izoliacinių plokščių − gamybai. Automobilių pramonei skirtų kompozicinių medžiagų gamyba yra pažangiausia nauja rinka (ypač Vokietijoje), naudojanti 16 500 tonų (23 % viso trumpo linų pluošto). Šiuo tikslu linų pluoštai perdirbami į termoplastikus dėl šių nedidelio svorio ir gero atsparumo smūgiams. Ši rinka laikoma daug žadančia, jei, viena vertus, linų pluošto kainos liks stabilios ir, kita vertus, egzotinių pluošto (sizalio, kenafo, džiuto ir t. t.) kainos itin nesumažės. Reguliaraus pluošto tiekimo užtikrinimas yra stiprus pramonės suvaržymas, todėl egzotinių pluošto konkurencija yra rimta. Kai 2001 m. linų pluošto gamyba Europoje sumažėjo dėl blogų oro sąlygų, Vokietijos automobilių pramonė nusprendė įvairinti pluošto tiekimą. Remiantis vidutinėmis kainomis, bendra trumpo linų pluošto rinkos vertė gali būti įvertinta apytikriai 25 milijonais EUR. Pagrindinį pajamų šaltinį (10 milijonų EUR) sudaro naudojimas tekstilėje, po to – automobilių pramonei skirtos kompozicinės medžiagos (8,5 milijono EUR). Popieriaus pramonės dalis yra tik 4,2 milijono EUR. Neaustinės medžiagos sudaro 0,7 milijono EUR. Antrinio trumpo linų pluošto perdirbimo pajėgumai gerokai padidėjo po reformos, kai buvo geriau panaudojami turimi pajėgumai ir dėl naujų valymo padalinių statybos. Kanapės Pasėlių plotai ir gamyba Turinčiai 15 000 ha kanapių pasėlių (pagal FAO 29 % 52 000 ha pasaulio pasėlių ploto), ES tenka palyginti svarbi pasaulinio kanapių auginimo dalis. Nuo 2001 m. kanapėmis apsėti plotai išliko palyginti stabilūs, tačiau kanapės vis dar sudaro nedidelę lauko kultūrų dalį. Plotai yra gerokai mažesni nei 1998 m., kai subsidijomis remiamas auginimas pasiekė rekordą − 40 000 ha. Kanapių auginimas sutelktas daugiausia šešiose valstybėse narėse, kurioms 2004 m. teko 90 % 25 ES valstybių kanapėmis apsėto ploto: Prancūzijoje (54 %), Vokietijoje (11 %), JK (9 %), Lenkijoje (6 %), Italijoje (6 %) ir Ispanijoje (4 %). Naujosioms valstybėms narėms tenka 11 % 25 ES valstybių kanapėmis apsėto ploto (Lenkijoje 6 %, Vengrijoje 3 % ir Čekijoje 2 %). Tačiau verta pastebėti, kad devintajame dešimtmetyje Vengrijos kanapėmis apsėti plotai buvo labai dideli (1987 m. daugiau nei 60 000 ha, 55 % didesni nei visoje EEB). Kanapių šiaudelių gamyba ES labai įvairi; tai susiję su dirbamų plotų svyravimais, ypač Prancūzijoje. 2000−2004 m. kanapių šiaudelių gamyba vidutiniškai siekė apytikriai 86 000 tonų (daugiausia 101 000 tonų 2003 m., kai ir dirbamas plotas buvo didžiausias − 18 000 ha). Kanapių pluošto gamyboje buvo matyti augimo tendencija: 2000 m. gamyba pakilo iki 28 000 tonų, o 2004 m. – iki apytikriai 31 000 tonų[2]. Kainos Prieš 2000 m. reformą pagalba už kanapių hektarą buvo visa mokama ūkininkams. Vykdant reformą, ir visa parama, ir tiesiogiai ūkininkui mokama pagalba sumažėjo. Tačiau perdirbėjų augintojams mokamos supirkimo kainos padidėjo: po reformos Vokietijoje šiaudelių kainos beveik padvigubėjo (nuo 80 EUR iki 145 EUR už toną); Jungtinėje Karalystėje jos pakilo 22 % (nuo 90 svarų už toną 2001 m. iki 110 svarų 2004 m.). Per pastaruosius trejus metus Prancūzijoje kanapių perdirbėjai išsprendė šiaudelių kainų didėjimo problemą parduodami savo pluoštus popieriaus pramonei. Po reformos šioje šalyje šiaudelių kainos padidėjo nuo 60 EUR iki 72 EUR už toną. Yra didelių skirtumų tarp pluošto, naudojamo specialaus popieriaus pramonėje, kainų (2003 m. vidutiniškai 371 EUR už toną) ir pluošto techniniams panaudojimo būdams kainų (500 EUR už toną neaustinėms medžiagoms ir 600 EUR už toną plastikiniams junginiams). 1999−2003 m. popieriaus pramonėje naudojamo pluošto kainos smarkiai padidėjo − 27 %. Tai pirmiausia paaiškintina perdirbėjų ir popieriaus pramonės susitarimu kompensuoti Bendrijos pagalbos sumažėjimą. Tačiau, net jei popieriaus pramonė ir sutiko mokėti didesnes kainas kanapių pluošto perdirbėjams, atrodo, kad ilgainiui tris − keturis kartus pigesnių medienos plaušų konkurencija galėtų rimtai paveikti šią, taip pat ir specialaus popieriaus, rinką. Rinkos tendencijos ir perdirbimo pramonė Po kanapių pluošto naudojimo popieriaus pramonėje sumažėjimo 2001 ir 2002 m., ši pardavimo rinka 2003 m. padidėjo iki 1999 m. sunaudoto pluošto kiekio: 86 % visos kanapių pluošto produkcijos (20 700 tonų). Automobilių pramonei skirtų kompozicinių medžiagų gamyboje naudojamo kanapių pluošto kiekis padidėjo nuo 1 770 tonų iki 2 470 tonų (apytikriai 10 %), o 824 tonos buvo panaudotos statybinėms ir izoliacinėms medžiagoms skirtoms neaustinėms medžiagoms. Izoliacinių medžiagų rinka neišaugo tiek, kiek buvo numatyta, dėl nepalankaus kainų skirtumo ir blogesnių nei konkuruojančių pluošto techninių savybių. Kiekio atžvilgiu ji tebelieka gana stabili. Kanapių pluošto rinkos apyvarta yra beveik 10 milijonų EUR. Daugiausia (7,7 milijono EUR) sudaro popieriaus pramonė. Kompozicinių medžiagų pramonė sudaro 1,2 milijono EUR, o neaustinių medžiagų − 0,4 milijono EUR. Atsižvelgiant į rinkos pokyčius, pagalbos sumažėjimas neturėjo įtakos kanapių pluošto kainų konkurencingumui, palyginti su pagrindiniais konkuruojančiais produktais (trumpu linų pluoštu ir medienos plaušais). Tai galima paaiškinti trimis pagrindinėmis priežastimis. - pelno stabilumu dėl papildomų produktų pardavimo, kuris sudaro apytikriai 50 % perdirbėjo pajamų; - kanapių pluoštams (kaip trumpiems linų pluoštams) yra tam tikra konkreti paklausa, pavyzdžiui, tabako pramonė pageidauja popieriaus tiekimo stabilumo; - gerai organizuota popieriaus pramonė: tam tikri kanapių perdirbėjai sudarė išskirtines pardavimo sutartis su popieriaus gamintojais. Kanapių pluošto gamybos pajėgumų augimas buvo nedidelis, tai sąlygojo pagrindinių gamybos padalinių koncentravimą (ypač Prancūzijoje), juose dabar planuojamos tolesnės investicijos siekiant prisitaikyti prie naujų rinkų (techniniai pluoštai) plėtros. Dabartinis kanapių pluošto gamybos pajėgumas sudaro 35 000 tonų; ateityje jis galėtų padidėti net 23 000 tonų. Pagrindiniai kanapių šiaudelių brukimo pajėgumai sutelkti apytikriai dešimtyje vietų Prancūzijoje, JK, Vokietijoje ir Nyderlanduose. 2004/2005 m. brukimo pajėgumai 15 ES valstybių iš viso sudarė apytikriai 107 000 tonų šiaudelių. Išvados apie sektoriaus raidą 2003 m. beveik 90 % visos 216,5 milijono EUR linų ir kanapių pluošto apyvartos buvo gauta iš „tekstilės“ rinkos. „Specialusis ir techninis popierius“ sudarė 8 %, „kompozicinės medžiagos“ 4 %, o „neaustinės medžiagos“ − 1 %. 1. Tekstilės sektorius: Įvykdžius reformą tekstilės pardavimo rinka pastebimai išaugo proporcingai paklausai Kinijoje. Perdirbimo pagalba turėjo mažesnį poveikį Europos tekstilės pramonės perdirbėjams (verpimui ir eksportui). Jos pagrindinis poveikis buvo žemės ūkio tiekėjams: pagalba palaikomas bendrasis pelnas iš hektaro, todėl linų ir kanapių auginimas išliko patrauklus. 2. Popierius: Specialaus ir techninio popieriaus rinka yra pagrindinė Europos kanapių pluošto pardavimo rinka, kuri tikrai nėra nereikšminga trumpo linų pluošto realizavimui. Verta nurodyti, kad priešingai ilgo linų pluošto produkcijai, kuri daugiausia tiekiama už ES ribų esančiai pramonei, kanapių ir trumpo linų pluošto gamyba palaiko Europos pramonę, kuri dažnai įsikūrusi arti tų vietovių, kuriose tie pluoštai yra gaminami. 3. Kompozicinės medžiagos: ši rinka, net jeigu jai parduodamų pluošto vertė ir kiekis yra riboti, nuo 2000 m. gerokai padidėjo, ypač trumpo linų pluošto atžvilgiu. Svarbu pastebėti, kad perdirbimo pagalba tikrai nemažai prisidėjo prie tų naujų panaudojimo būdų plėtros, nes ji buvo panaudota išlaidoms moksliniams tyrimams ir plėtrai bei verslo plėtrai. Dabartinės pagalbos schemos panaikinimas šiuo metu būtų pavojingas šios pardavimo rinkos egzistavimui. 4. Neaustinės medžiagos: tai nedidelė kanapių pluošto ir trumpo linų pluošto pardavimo rinka. Izoliacinių plokščių gamyba sudaro jos pagrindinę dalį. Jos augimas yra ribotas, nes gaminiai, kuriuose naudojamas natūralus pluoštas, yra brangesni ir prastesnės techninės kokybės nei konkuruojantys pluoštai. Perdirbimo pagalba už ilgus pluoštus kartu su palankia padėtimi rinkoje dėl Kinijos paklausos prisidėjo prie didžiulio linų auginimo padidėjimo. Šis padidėjimas susijęs su veikiančių įmonių perdirbimo pajėgumų išaugimu, o pagalba leido investuoti į įrangą, mokslinius tyrimus ir reklamą. Kalbant apie kanapes, teigiama pagalbos įtaka finansiniam įmonių balansui leido padidinti kanapių šiaudelių pirkimo kainą ir investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą bei į naujas pardavimo rinkas. Dėl pagalbos taip pat stabilizavosi (arba šiek tiek pagerėjo) tiekimas perdirbimo pramonei popieriaus ir naujose pardavimo rinkose (pagalba yra stabilizuojantis veiksnys, kuris užtikrina įmonėms tiekimo pastovumą). Perdirbimo pagalbos įvertinimas Turimą informaciją apie 2000 m. reformos 15 ES valstybių narių rezultatus riboja tai, kad šiaudelių perdirbimas į pluoštą trunka 22 mėnesius ir kad galutinių duomenų negalima gauti anksčiau kaip po dvejų metų nuo atitinkamų prekybos metų pradžios. Be to, 2001/2002 m. negali būti laikomi tipiniais prekybos metais, nes gamyba rimtai nukentėjo nuo nepalankių oro sąlygų. Kai kurios naujosios valstybės narės dar negavo perdirbimo pagalbos. Tačiau šių šalių perdirbėjai investuoja, kad jų įmonės prisitaikytų prie ES teisės aktų reikalavimų. Šiomis aplinkybėmis galima daryti tik ribotas išvadas apie perdirbimo pagalbos sistemos veiksmingumą. Sunku patikrinti, ar pagalba už trumpus pluoštus ir papildoma pagalba už linų hektarą turėtų būti pratęsta po 2005/2006 prekybos metų. Tačiau gali būti padarytos tam tikros išvados remiantis turimais duomenimis ir iš ūkio subjektų gauta informacija. Pagalbos svarba perdirbėjų pramonei Dėl perdirbimo pagalbos buvo galima vystytis pluošto sektoriaus plėtra ir stabilizavosi pagrindinės pardavimo rinkos. Ilgo linų pluošto pardavimo rinkos pastebimai išaugo 2001−2004 m. Tačiau ši tendencija pakryptų kita kryptimi, jei sumažėtų paklausa Kinijoje ir (arba) kainos, valiutų kursas taptų nepalankus ir t. t. Dabartinėje palankioje situacijoje sunku įvertinti pačios pagalbos vaidmenį, nes rinka yra labai pelninga. Kanapių atveju pagrindinė pardavimo rinka yra specialaus popieriaus pramonė. Naujų techninių panaudojimo būdų (kompozicinės medžiagos) plėtra dar neįžengė į didelio masto plėtros etapą. Pagalbos panaikinimas šiuo metu būtų pavojingas tolesnei šios pardavimo rinkos raidai. Kitos rinkos, tokios kaip izoliavimo plokščių, taip pat nesiplėtojo taip, kaip buvo tikimasi iš pradžių, dėl jų mažiau konkurencingų kainų, palyginti su konkuruojančiais pluoštais, tokiais kaip stiklo pluoštas ir kiti sintetiniai pluoštai. Pagalba už trumpą pluoštą Dabartinio bendro rinkos organizavimo įgyvendinimas reikštų perdirbimo pagalbos už trumpą pluoštą išnykimą nuo 2006/2007 prekybos metų. Trumpo linų pluošto atveju apie perdirbimo pagalbos poveikį negalima spręsti, nes beveik visi pagaminti kiekiai yra ilgo pluošto braukimo papildomi produktai, o linais, skirtais būtent trumpam linų pluoštui gaminti, apsėtas žemės plotas tebėra nedidelis. Kanapių augintojams pagalbos panaikinimas reikštų proporcingą kainų sumažėjimą. Tokiu atveju kanapių augintojų pelnas būtų labai suvaržytas ir daug mažesnis nei pelnas, gaunamas auginant kitas pakaitines lauko kultūras. Atkreipkite dėmesį, kad kanapių auginimas reikalauja daugiau darbo nei kitos lauko kultūros. Būtų galima tikėtis pastebimo kanapėmis apsėto ploto sumažėjimo ir dėl to kanapių šiaudelių tiekimo sumažėjimo pirminei perdirbimo pramonei. Toliau pateiktoje lentelėje lyginamas pelnas iš hektaro, gautas už įvairias lauko kultūras Prancūzijoje ir Vokietijoje, ir rodoma, kad bus prarastas kanapių auginimo konkurencingumas, jei ūkininkui nebus perduota apytikriai 80 % perdirbimo pagalbos: Prancūzija | Vokietija | Kanapės | Kviečiai | Rapsai | Kanapės | Miežiai | Kukurūzai | Pelnas (EUR/ha) | 554 | 442 | 490 | 486 | 553 | 499 | Vidutinis derlingumas (pluošto t/ha) | 1,95 | – | – | 1,67 | – | – | Perduota pagalba (EUR) − 80 % | 140 | – | – | 120 | – | – | Pelnas be pagalbos (EUR/ha) | 414 | 442 | 490 | 366 | 553 | 499 | Pastaba: Skaičiai yra aiškinamieji, negalima betarpiškai lyginti šalių, nes skaičiavimo metodai yra skirtingi. | Pagalbos panaikinimo ekonominį poveikį trumpo linų pluošto pramonei sušvelnintų numatytas pagalbos už ilgus pluoštus padidėjimas. Pajamų sumažėjimas tiesiogiai paveiktų tik specializuotus perdirbimo padalinius, sudarančius nedidelę sektoriaus dalį. Priešingai, kanapių atveju pagalbos panaikinimas galėtų paveikti finansinį perdirbėjų, kuriems pagalba sudaro svarbią jų grynojo pelno dalį, balansą. Perdirbėjų, dirbančių tik su naujiems techniniams panaudojimo būdams skirtais pluoštais, išlikimui galėtų kilti grėsmė, o „mišrios“ įmonės, gaminančios pluoštą specialiam popieriui ir naujoms pardavimo rinkoms, grįžtų prie savo įprastos veiklos (popieriaus pramonės). Be to, tradicinei pardavimo rinkai (popieriaus pramonė) galėtų kilti grėsmė vidutinės trukmės laikotarpiu dėl pigesnių pakaitinių gaminių arba dėl gamybos perkėlimo. Todėl patartina pratęsti paramą už trumpo linų pluošto ir kanapių pluošto gamybą artimiausiais dvejais prekybos metais, kad pramonė galėtų sutvirtinti naujas šių pluošto rinkas. Be to, toks pratęsimas suteiktų daugiau laiko tinkamai įvertinti bendro rinkos organizavimo veikimą naujosiose valstybėse narėse. Papildoma pagalba Jei bus panaikinta 120 EUR už ha pagalba Nyderlandų ir Belgijos regionams, bendrasis pelnas už linus bus mažesnis nei pelnas už kviečius ir miežius. Kadangi ši kultūra reikalauja daugiau darbo nei javai, ji nebebus konkurencinga, ir tikėtinas didelis linais apsėto ploto sumažėjimas polderių regione. Panašus Prancūzijos ir Belgijos plotų, turinčių teisę į 50 EUR už ha pagalbą, palyginimas neleidžia daryti tokių pačių išvadų. Papildomos pagalbos panaikinimas neturės tokios didelės įtakos gamintojų pajamų dydžiui. Tačiau tebėra tam tikro netikrumo dėl gamybos ateities − ypač tais metais, kai blogos oro sąlygos. Svarbu pastebėti, kad pajamos iš lino priešingai daugumai kitų kultūrų kasmet labai kinta. Dėl pagalbos galima sušvelninti persikėlimo į kitus regionus, kuriuose žemės kainos mažesnės, o žemės ūkio struktūros tinkamesnės, poveikį. Ekonominė analizė rodo, kad 120 EUR už ha pagalba už Nyderlanduose ir Belgijos polderiuose išaugintus linus buvo naudinga, nes jose buvo išlaikyti arba netgi šiek tiek padidinti linais apsėti plotai. Tačiau šiuose tyrimuose nenurodoma, koks būtų tinkamas pagalbos lygis šioms vietovėms. Siūloma išlaikyti dabartinį pagalbos lygį dvejus metus. Priemaišų kiekis Su priemaišų kiekiu susijusi priemonė buvo įdiegta dešimtojo dešimtmečio antrojoje pusėje, didelės spekuliacijos laikotarpiu. Jos tikslas buvo įpareigoti imtis brangaus pluošto valymo ir taip užkirsti kelią labai prastos kokybės pluošto, kuris net nebuvo skirtas rinkai, gamybai. Tačiau popieriui skirtų trumpų pluošto atveju tolesniam perdirbimui reikalingas didelis priemaišų kiekis. Valymo kaina yra tokia aukšta, kad ji lygi arba netgi viršija produktų pridėtinę vertę. Tekstilės pramonės atveju reikia nedidelio priemaišų kiekio. Tačiau, kadangi pardavimo kainos yra didesnės, perdirbėjai yra suinteresuoti valyti pluoštus. Techninių pluošto atveju tam tikrose pardavimo rinkose reikalaujama nedidelio priemaišų kiekio. Todėl praktikoje dauguma valstybių narių nukrypsta nuo didžiausio leistino priemaišų kiekio. Pagal šią sistemą būtina apskaičiuoti pagalbos sumažinimą, pagrįstą priemaišų kiekiu, tai sudaro administracinę naštą, tačiau yra vienintelis būdas užtikrinti sąžiningą pagalbos paskirstymą. Kadangi trumpų pluošto pardavimo rinkos plečiasi ir vis dar nėra labai stabilios, patartina pratęsti dabartinių nuostatų taikymą, įskaitant pagalbos sumažinimą proporcingai priemaišų lygiui. Santrauka ir išvados Ši ataskaita buvo parengta atsakant į Tarybos prašymą įvertinti pagalbos už linų ir kanapių šiaudelių perdirbimą į pluoštą, įvestos paskutiniąja 2001 m. liepos 1 d. įsigaliojusia reforma dėl bendro rinkos organizavimo šiame sektoriuje, poveikį. Atsižvelgiant į atliktą analizę, reikėtų pasiūlyti pratęsti galiojančią pagalbos schemą tam tikrą laikotarpį. Tai duotų laiko įgyti daugiau patirties, kuri ypač reikalinga naujųjų valstybių narių atveju. Todėl pagalba už trumpą pluoštą ir papildoma pagalba už linų auginimą tam tikrose tradicinėse auginimo vietovėse turėtų būti pratęsta dabartinėmis sąlygomis. AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Tarybos reglamento (EB) Nr. 1673/2000 dėl bendro pluoštinių linų ir kanapių rinkų organizavimo 15 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad: „2005 metais Komisija pateikia pranešimą Europos Parlamentui ir Tarybai apie perdirbimo pagalbą, prireikus kartu su pasiūlymais. Pranešime taip pat įvertinamas perdirbimo pagalbos poveikis ypač dėl - augintojų padėties pasėlių plotų ir jiems mokamų kainų atžvilgiu, - tekstilės pluošto rinkos tendencijų ir naujų produktų kūrimo, - perdirbimo pramonės. Pranešime nurodoma, atsižvelgiant į alternatyvią produkciją, ar ši pramonės šaka gali funkcionuoti pagal nustatytas gaires. Jame taip pat nagrinėjama galimybė po 2005 /2006 prekybos metų teikti nuolatinę perdirbimui pagalbą už toną trumpo linų pluošto ir kanapių pluošto bei 4 straipsnyje paminėtą papildomą pagalbą vienam hektarui linų.“ Bendras dabartinio linų ir kanapių sektoriaus organizavimo vertinimas[3] yra teigiamas ir galima daryti išvadą, kad dabartinis bendrosios rinkos organizavimas veikia gerai. Pradėjus teikti pagalbą pluoštams perdirbti, pasiektas svarbus tikslas – buvo pašalinta spekuliacinė gamyba. Dėl 2000 m. pradėtos reformos labai sumažėjo Bendrijos išlaidos ir nusistovėjo apytiksliai 20 mln. EUR biudžetas. Be to, dėl reformos prasidėjo ekonomiškai gyvybingų rinkų augimas ir, apskritai, gamintojų pajamos atitinkamu laikotarpiu išliko tokios pačios arba kai kuriais atvejais net padidėjo. Perdirbimo pagalba buvo remiama ES linų ir kanapių pluoštų, medžiagų, kurios turi teigiamą poveikį aplinkai (įvairovės išsaugojimas), gamyba. Be to, bendro rinkos organizavimo perdirbimo pagalba padėjo išsaugoti ir kurti darbo vietas tradiciniuose gamybos regionuose ir kitose teritorijose bei remti investicijas į MTTV, siekiant patobulinti gamybos metodus ir kurti naujus produktus, kurių sudėtyje būtų augalų pluoštų. Sunku įvertinti visą 2000 m. reformos poveikį bei tiksliai nurodyti perdirbimo pagalbos svarbą ES-15 valstybių narių gamybai. Tik 2002/2003 bei 2003/2004 prekybos metų duomenys yra galutiniai ir gali būti laikomi tipiniais, nes 2001/2002 m. derlių labai paveikė prastos oro sąlygos. Šešios iš naujųjų valstybių narių, kurios į Europos Sąjungą įstojo 2004 m gegužės 1 d., gamina linų pluoštą ir trys – kanapių pluoštą. Turimi duomenys yra nepakankami, kad būtų galima tiksliai išnagrinėti gamybos tendencijas ir tose naujosiose valstybėse narėse diegti sistemas. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, siūloma dvejiems metams pratęsti 2005/2006 prekybos metais galiojusios sistemos galiojimą. Todėl iki 2007/2008 prekybos metų pagalba ilgam linų pluoštui perdirbti turėtų išlikti nepasikeitusi – 160 EUR už toną, o pagalba trumpam kanapių pluoštui perdirbti – 90 EUR už toną. Turėtų būti taikomi dabartiniai nacionalinių garantuojamų kiekių lygiai. Atsižvelgiant į tai, kad kai kurios valstybės narės naudojasi nuo 7,5 % didžiausio priemaišų ir spalių kiekio apribojimo nukrypti leidžiančia nuostata, ir į tai, kad kai kurie galutiniai vartotojai pageidauja didelio priemaišų kiekio, dabartinė sistema turėtų būti ir toliau taikoma, kad valstybės narės galėtų teikti pagalbą trumpam linų pluoštui, kurio sudėtyje yra ne daugiau kaip 15 % priemaišų ir spalių, ir kanapių pluoštui, kurio sudėtyje yra ne daugiau kaip 25 % priemaišų ir spalių, perdirbti. Pirminiams ilgo linų pluošto gamintojams teikiama papildoma pagalba kai kuriose tradicinėse gamybos teritorijose Nyderlanduose, Belgijoje ir Prancūzijoje išliktų tokia pati, t. y. 120 EUR už hektarą I zonoje ir 50 EUR už hektarą II zonoje, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1673/2000. Šis dabartinės sistemos galiojimo pratęsimas suteiks galimybę atlikti išsamesnę analizę remiantis įgyta patirtimi ir suteiks pakankamai laiko pabaigti bendrą poveikio vertinimą, siekiant įvertinti galimybę supaprastinti šią pagalbos schemą, ją įtraukiant į bendrą Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams, sistemą. Kadangi persvarstoma pluoštinių linų ir kanapių pagalbos schema, tai tinkamas laikas iš dalies pakeisti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1782/2003, siekiant, kad kanapės būtų auginamos kitoms paskirtims nei vien tik pluoštui gaminti. Pagal pirmiau minėto reglamento 52 straipsnį žemė, kurioje auginamos kanapės, atitinka bendrosios išmokos schemos reikalavimus, jei kanapių veislės tetrahidrokanabinolio kiekis neviršija 0,2 % ir žaliavinė produkcija yra skirta tekstilės pluoštams perdirbti. Antroji sąlyga, kuri yra susijusi su lauko pasėlių režimo ir pagalbos pluoštų pramonei sąsajomis, nebėra reikalinga pagal bendrąją išmokos schemą, be to, ši sąlyga de facto draudžia kanapes naudoti kitais pramoniniais tikslais, pavyzdžiui, energijos tikslais. 2006/0043 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Reglamentus (EB) Nr. 1673/2000 dėl pagalbos pluoštiniams linams ir kanapėms perdirbti ir (EB) Nr. 1782/2003 dėl bendrosios išmokos schemos reikalavimus atitinkančių kanapių EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[4], kadangi: 5. 2000 m. liepos 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1673/2000 dėl bendro pluoštinių linų ir kanapių rinkų organizavimo[5] 15 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pranešimą apie perdirbimo pagalbą, prireikus kartu su pasiūlymais. Remiantis pranešimu, būtų tikslinga, kad dabartinė sistema ir toliau galiotų iki 2007/2008 prekybos metų ir juos įskaitant. 6. Pagalba trumpam linų pluoštui ir kanapių pluoštui, kurio sudėtyje yra ne daugiau kaip 7,5 % priemaišų ir spalių, perdirbti galioja iki 2005/2006 prekybos metų. Vis dėlto atsižvelgiant į palankias šios pluošto rūšies rinkos tendencijas, kai taikoma dabartinė pagalbos schema, ir siekiant prisidėti prie naujoviškų produktų ir jų rinkų konsolidavimo, šios pagalbos galiojimą reikėtų pratęsti iki 2007/2008 prekybos metų pabaigos. 7. Reglamente (EB) Nr. 1673/2000 numatomas perdirbimo pagalbos lygio padidėjimas ilgam linų pluoštui nuo 2006/2007 prekybos metų. Kadangi pagalba trumpam pluoštui perdirbti teikiama iki 2007/2008 prekybos metų, dabartinis pagalbos ilgam linų pluoštui perdirbti lygis turėtų išlikti iki 2007/2008 prekybos metų. 8. Siekiant skatinti geros kokybės trumpo linų ir kanapių pluošto gamybą, pagalba teikiama pluoštams, kurių sudėtyje yra ne daugiau kaip 7,5 % priemaišų ir spalių, perdirbti. Tačiau valstybės narės gali nukrypti nuo šio apribojimo ir teikti pagalbą trumpam linų pluoštui, kurio sudėtyje yra nuo 7,5 % iki 15 % priemaišų ir spalių, perdirbti ir kanapių pluoštui, kurio sudėtyje yra nuo 7,5 % iki 25 % priemaišų ir spalių, perdirbti. Kadangi šia galimybe galima pasinaudoti tik iki 2005/2006 prekybos metų, valstybėms narės būtina suteikti galimybę nukrypti nuo šio apribojimo dar dvejus prekybos metus. 9. Kad būtų užtikrinti priimtini gamybos lygiai visose valstybėse narėse, būtina pratęsti laikotarpį, kuriuo taikomi nacionaliniai garantuojami kiekiai. 10. Papildoma pagalba buvo teikiama tolesnei tradicinei lino gamybai remti kai kuriuose Nyderlandų, Belgijos ir Prancūzijos regionuose. Siekiant ir toliau užtikrinti laipsnišką ūkių struktūrų prisitaikymą prie naujų rinkos sąlygų, būtina pratęsti pereinamojo laikotarpio pagalbos galiojimą iki 2007/2008 prekybos metų. 11. Likus pakankamai laiko iki 2008/2009 prekybos metų pradžios, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti ataskaitą, kad būtų galima nustatyti ar dabartinę sistemą reikėtų pritaikyti ar ji gali būti toliau taikoma. 12. 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1782/2003, nustatančiame bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančiame tam tikras paramos schemas ūkininkams bei iš dalies keičiančiame Reglamentus (EEB) Nr. 2019/93, (EB) Nr. 1452/2001, (EB) Nr. 1453/2001, (EB) Nr. 1454/2001, (EB) Nr. 1868/94, (EB) Nr. 1251/1999, (EB) Nr. 1254/1999, (EB) Nr. 1673/2000, (EEB) Nr. 2358/71 ir (EB) Nr. 2529/2001[6], nustatyta, kad tik pluoštinės kanapės atitinka bendrosios išmokos schemos reikalavimus pagal to reglamento III antraštinę dalį. Tikslinga, kad kanapių auginimas pramoniniais tikslais taip pat turėtų atitikti reikalavimus. 13. Reglamentus (EB) Nr. 1673/2000 ir (EB) Nr. 1782/2003 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamentas (EB) Nr. 1673/2000 iš dalies keičiamas taip: 1) 2 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip: „3. Už pluošto toną nustatomas toks perdirbimo pagalbos dydis: a) už ilgą linų pluoštą: - 100 EUR 2001/2002 prekybos metais, - 160 EUR nuo 2002/2003 iki 2007/2008 prekybos metų, - 200 EUR nuo 2008/2009 prekybos metų; b) už trumpą linų pluoštą ir kanapių pluoštą, kurio sudėtyje yra ne daugiau kaip 7,5 % priemaišų ir spalių: 90 EUR nuo 2001/2002 iki 2007/2008 prekybos metų. Tačiau nuo 2001/2002 iki 2007/2008 prekybos metų valstybė narė, atsižvelgdama į tradicinę pardavimo rinką, gali taip pat nuspręsti teikti pagalbą: - už trumpą linų pluoštą, kurio sudėtyje yra nuo 7,5 % iki 15 % priemaišų ir spalių, - už kanapių pluoštą, kurio sudėtyje yra nuo 7,5 % iki 25 % priemaišų ir spalių. Antroje dalyje nurodytais atvejais valstybė narė pagalbą teikia už tokį kiekį, kuris yra ne didesnis už kiekį, gautą skaičiuojant remiantis 7,5 % priemaišų ir spalių. 2) 3 straipsnio 2 dalies antras punktas pakeičiamas šitaip: „Nacionaliniai garantuojami kiekiai trumpam linų pluoštui ir kanapių pluoštui nebegalioja nuo 2008/2009 prekybos metų.“ 3) 4 straipsnio pirmoje dalyje „2005/2006“ pakeičiami „2007/2008“. 4) 12 straipsnis išbraukiamas. 5) 15 straipsnis papildomas šia pastraipa: „3. Per pagrįstą laikotarpį, kad būtų įmanoma įgyvendinti siūlomas priemones 2008/2009 prekybos metams, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, jei reikia, kartu su pasiūlymais. Ataskaitoje pateikiamas perdirbimo pagalbos poveikis gamintojams, perdirbimo pramonei ir tekstilės pluoštų rinkai. Joje nagrinėjama galimybė pratęsti pagalbos trumpam linų pluoštui ir kanapių pluoštui perdirbti ir papildomos pagalbos po 2007/2008 prekybos metų galiojimą, o taip pat galimybę įtraukti šią pagalbos schemą į bendrą paramos ūkininkams pagal bendrąją žemės ūkio politiką sistemą, nustatytą Reglamente (EB) Nr. 1782/2003.“ 2 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 52 straipsnis pakeičiamas taip: „52 straipsnisKanapių auginimas 1. Jei auginamos kanapės, naudojamose veislėse tetrahidrokanabinolio kiekis neviršija 0,2 %. Valstybės narės sukuria sistemą, taikomą tikrinant tetrahidrokanabinolio kiekį augaluose, auginamuose ne mažiau kaip 30 % kanapėms skirtų plotų. Vis dėlto, jei valstybė narė įdiegia išankstinio tokio auginimo patvirtinimo sistemą, tikrinama ne mažiau kaip 20 % ploto. 2. 144 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka išmokos skiriamos atsižvelgiant į tam tikrų veislių sertifikuotos sėklos naudojimą.“ 3 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas FINANSINĖ PAŽYMA | 1. | BIUDŽETO EILUTĖ: 05 02 07 01 | ASIGNAVIMAI: 24 mln. EUR | 2. | PRIEMONĖS PAVADINIMAS: Dalinis Reglamento 1673/2000 pakeitimas – perdirbimo pagalba už ilguosius, trumpuosius pluoštus ir kanapes | 3. | TEISINIS PAGRINDAS: Sutarties 37 straipsnis | 4. | PRIEMONĖS TIKSLAI: dvejiems metams pratęsti galiojančią tvarką | 5. | FINANSINIS POVEIKIS | 12 MĖNESIŲ LAIKOTARPIS (mln. EUR) | EINAMIEJI FINANSINIAI METAI 2006 (mln. EUR) | BŪSIMIEJI FINANSINIAI METAI 2007 (mln. EUR) | 5.0 | IŠLAIDOS IŠ – EB BIUDŽETO (GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS ir (arba) INTERVENCIJOS) – NACIONALINIŲ BIUDŽETŲ – KITŲ SEKTORIŲ | 4,84 | 0 | 2,9 | 5.1 | PAJAMOS – EB NUOSAVIEJI IŠTEKLIAI (RINKLIAVOS ir (arba) MUITAI) – NACIONALINĖS | – | – | – | 2008 | 2009 | 5.0.1 | NUMATOMOS IŠLAIDOS | 4,84 mln. EUR | 1,94 mln. EUR | 5.1.1 | NUMATOMOS PAJAMOS | – | – | 5.2 | APSKAIČIAVIMO METODAS Visos išlaidos pagal šį punktą 2005 m. yra 20,045 mln. EUR Visos išlaidos pagal šį punktą 2004 m. buvo 17,893 mln. EUR Išlaidos – dabartinė tvarka 2002/2003 prekybos metai: 18,8 mln EUR, kurie paskirstomi taip: ilgieji pluoštai: 100 000 t x 160 EUR = 16 mln. EUR trumpieji pluoštai/kanapės: 14 444 t x 90 EUR = 1,3 mln. EUR Papildoma pagalba: 1,5 mln. EUR 2003/2004 prekybos metai: 20,19 mln. EUR ilgieji pluoštai: 101 125 t x 160 EUR = 16,18 mln. EUR trumpieji pluoštai/kanapės: 21 767 t x 90 EUR = 1,959 mln. EUR Papildoma pagalba: 2 mln. EUR Įvertinimai [pic] | 6.0 | AR GALIMA FINANSUOTI IŠ EINAMŲJŲ METŲ BIUDŽETO ATITINKAMO SKYRIAUS ASIGNAVIMŲ? | TAIP/NE | 6.1 | AR GALIMA FINANSUOTI IŠ EINAMŲJŲ METŲ BIUDŽETO ASIGNAVIMUS PERKELIANT IŠ VIENO SKYRIAUS Į KITĄ? | TAIP/NE | 6.2 | AR REIKĖS PAPILDOMO BIUDŽETO? | TAIP/NE | 6.3 | AR BŪSIMUOSE BIUDŽETUOSE REIKĖS NUMATYTI ASIGNAVIMŲ? | TAIP/NE | PASTABOS: Remiantis tendencijomis, numatomas poveikis yra 4,84 mln. EUR. Tačiau pažymėtina, kad jei bus pasiekti ilgųjų ir trumpųjų pluoštų DGK, poveikis bus 11,94 mln. EUR, o bendros išlaidos – 28,10 mln. EUR. | [1] Pagaminto pluošto kiekiai nebūtinai atitinka kiekius, už kuriuos teikiama perdirbimo pagalba. [2] Pagaminto pluošto kiekiai nebūtinai atitinka kiekius, už kuriuos teikiama perdirbimo pagalba. [3] Žr. 2005 m. spalio mėn. pateiktą vertinimo ataskaitą: „Evaluation de l’organisation commune de marché dans le secteur du lin et du chanvre“. http://europa.eu.int/comm/agriculture/eval/index_fr.htm. [4] OL C …, …, p. … [5] OL L 193, 2000 7 29, p. 16. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 393/2004 (OL L 65, 2004 3 3, p. 4). [6] OL L 270, 2003 10 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2183/2005 (OL L 347, 2005 12 30, p. 56).