KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI KIOTO PROTOKOLO IR STRATEGIJOS „EUROPA 2020“ TIKSLŲ ĮGYVENDINIMO PAŽANGA (kurią reikia pateikti pagal 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 280/2004/EB 21 straipsnį) /* COM/2014/0689 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI KIOTO PROTOKOLO IR STRATEGIJOS „EUROPA 2020“ TIKSLŲ ĮGYVENDINIMO PAŽANGA (kurią reikia pateikti pagal 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 280/2004/EB 21 straipsnį) Turinys 1............ Santrauka. 4 2............ 2013–2020 m. Kioto protokolo tikslo ir „Europa 2020“ tikslo įgyvendinimo pažanga. 6 2.1......... Antrasis Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpis. 6 2.2......... ES išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo iki 2020 m. tikslas. 6 2.2.1...... Sąjungos pažanga. 6 2.2.2...... Valstybių narių pažanga. 7 3............ Kioto protokolo tikslų viršijimas pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu (2008–2012 m.) 8 3.1......... 28 ES valstybės narės. 9 3.2......... ES-15. 9 3.3......... Valstybių narių lygmens rezultatai 10 4............ Išmetamo ŠESD kiekio pokyčiai ES. 11 4.1......... 2012 m. išmestas ŠESD kiekis, palyginti su 2011 m. 11 4.2......... Taršos ŠESD intensyvumo ir išmetamųjų teršalų kiekio vienam gyventojui konvergencija 12 4.3......... Išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą lėmusių veiksnių ex post vertinimas. 14 4.4......... Aviacijos poveikis pasaulio klimatui 15 5............ Sąjungos klimato kaitos politikos įgyvendinimo lygis. 15 5.1......... Išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas. 15 5.1.1...... 2030 m. klimato ir energetikos strategijos rengimas. 15 5.1.2...... ES ŠESD ATLPS. 16 5.1.3...... Kitos politikos sritys ir priemonės. 17 5.2......... Prisitaikymas prie klimato kaitos. 17 5.3......... Kovos su klimato kaita finansavimas. 18 5.3.1...... Aukcionų pajamos. 18 5.3.2...... Klimato politikos įtraukimas į ES biudžetą. 20 6............ Padėtis Sąjungos šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse. 21 6.1......... ES šalys kandidatės (Albanija, Islandija, Juodkalnija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Serbija ir Turkija) 21 6.2......... Potencialios ES šalys kandidatės (Bosnija ir Hercegovina ir Kosovas*) 22 1. Santrauka Numatomas Kioto protokolo tikslų viršijimas 2012 m. išmesta mažiausiai teršalų nuo 1990 m. Iš viso šiltnamio efektą sukeliančių dujų[1] (ŠESD) (neskaitant tarptautinės aviacijos ir žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės (LULUCF) sektorių) išmesta 19,2 % mažiau nei 1990 m. ir 21,6 % mažiau nei Kioto protokolo baziniais metais. Preliminariais skaičiavimais, 2013 m. bendras išmetamųjų teršalų kiekis sumažėjo dar 1,8 %. Per pirmąjį įsipareigojimų laikotarpį (2008–2012 m.) 28 ES valstybės narės viršijo savo tikslus iš viso 4,2 Gt CO2-eq. Pagal valstybių narių prognozes numatyta, kad vidutinis bendras antrojo įsipareigojimų laikotarpio (2013–2020 m.) išmetamųjų teršalų kiekis (neskaitant LULUCF ir tarptautinės aviacijos sektorių) bus 23 % mažesnis nei baziniais metais. Taigi ES sėkmingai įgyvendina antrojo Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpio tikslą ir galbūt jį viršys 1,4 Gt, CO2-eq. Įvertinta, kad 2008–2020 m. tikslas iš viso gali būti viršytas apie 5,6 Gt CO2 eq. Šis kiekis yra didesnis nei bendras ES teršalų kiekis, išmestas 2012 m. 1 diagrama. Bendras viršijimas pirmuoju Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpiu (2008–2012 m.) ir prognozuojamas viršijimas antruoju įsipareigojimų laikotarpiu (2013–2020 m.) 28 ES valstybėse narėse. Šaltinis. Europos Komisija, EAA. Numatomas strategijos „Europa 2020“ ŠESD tikslo įgyvendinimas Bendras išmetamųjų teršalų kiekis ES sektoriuose, kuriems taikomas klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinys (neskaitant LULUCF sektoriaus ir įskaitant tarptautinės aviacijos sektorių), jau 2012 m. buvo 18 % mažesnis nei 1990 m., o 2013 m. – apie 19 % mažesnis nei 1990 m. Remiantis prognozėmis, kurias valstybės narės parengė remdamosi esamomis priemonėmis, 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekis bus 21 % mažesnis nei 1990 m.[2] Taigi ES sėkmingai įgyvendina ŠESD kiekio mažinimo vidaus tikslą. Tačiau 13 valstybių narių dar turi įgyvendinti papildomas politikos nuostatas ir priemones, kad pasiektų savo 2020 m. nacionalinius išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslus sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS) (toliau – ATLPS nepriklausantys sektoriai). Be to, preliminarūs apskaičiuoti 2013 m. Vokietijos, Liuksemburgo[3] ir Lenkijos išmetamųjų teršalų duomenys[4] viršija 2013 m. tikslus, nustatytus pagal Sprendimą dėl pastangų pasidalijimo (SPP). Sėkmingas ekonominės veiklos ir išmetamo ŠESD kiekio atsiejimas 1990–2012 m. jungtinis ES bendrasis vidaus produktas išaugo 45 %, o bendras išmestas ŠESD kiekis (neskaitant LULUCF ir tarptautinės aviacijos sektorių) sumažėjo 19 %. Taigi taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumas ES 1990–2012 m. sumažėjo beveik dvigubai. Ekonominė veikla ir išmetamas ŠESD kiekis atsieti visose valstybėse narėse. 2 diagrama. BVP (realiąja verte), išmetamo ŠESD kiekio ir taršos ŠESD intensyvumo (t. y. išmesto ŠESD kiekio ir BVP santykio) pokyčiai. Indeksas (1990 m. = 100). Šaltinis. EAA, ECFIN GD, (Ameco duomenų bazė), Eurostatas. Klimato ir energetikos srityse įgyvendinta struktūrine politika labai prisidėta prie ES išmetamųjų teršalų kiekio mažėjimo, stebimo nuo 2005 m.[5] Ekonominė krizė lėmė mažiau nei pusę 2008–2013 m. stebėto sumažėjimo. 2. 2013–2020 m. Kioto protokolo tikslo ir „Europa 2020“ tikslo įgyvendinimo pažanga 2.1. Antrasis Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpis Antruoju įsipareigojimų laikotarpiu ES, jos 28 valstybės narės ir Islandija prisiėmė įsipareigojimą 2013–2020 m. vidutinį metinį išmetamųjų teršalų kiekį drauge sumažinti 20 %, palyginti su baziniais metais. Pagal valstybių narių pateiktas prognozes, kuriose atsižvelgiama į esamų priemonių (WEM) poveikį (išskyrus LULUCF sektorių ir Kioto protokolo mechanizmus), prognozuojama, kad bendras išmetamųjų teršalų kiekis, neskaitant LULUCF ir tarptautinės aviacijos sektorių, 2020 m. bus 22 % mažesnis nei 1990 m. ir 25 % – nei baziniais metais. Kalbant apie LULUCF sektorių, preliminarios prognozės rodo, kad visai ES galėtų būti naudingas nedidelis grynasis absorbentas. Tačiau įvairiose šalyse padėtis skiriasi. Be to, per tolesnį miškų tvarkymo orientacinių lygių techninės peržiūros procesą dar gali atsirasti pokyčių. 2.2. ES išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo iki 2020 m. tikslas 2.2.1. Sąjungos pažanga 2009 m. priimtame klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje Sąjungai nustatytas tikslas iki 2020 m. išmetamą ŠESD kiekį sumažinti 20 %, palyginti su 1990 m.[6], tai atitinka 14 % mažesnį kiekį nei 2005 m. Šios pastangos padalytos tarp sektorių, kuriems taikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (toliau – ATLPS sektoriai) ir sektorių, kuriems netaikoma ATLPS, bet taikomas Sprendimas dėl pastangų pasidalijimo (SPP). Pagal ATLPS numatyta visai ES taikoma didžiausia riba, o SPP nustatyti metiniai teršalų kiekiai, kuriuos galima išmesti ATLPS nepriklausančiuose sektoriuose kiekvienoje valstybėje narėje. Pagal atnaujintas valstybių narių prognozes[7], kuriose atsižvelgta į esamų priemonių poveikį (įskaitant tarptautinę aviaciją), prognozuojama, kad 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekis bus 21 % mažesnis nei 1990 m. (įskaitant tiek ATLPS sektorius, tiek ATLPS nepriklausančius sektorius). ES šiuo metu sėkmingai įgyvendina strategijoje „Europa 2020“ nustatytą 2020 m. tikslą. 2.2.2. Valstybių narių pažanga Tačiau 13 valstybių narių reikės įdėti papildomų pastangų, kad pasiektų ATLPS nepriklausantiems sektoriams nustatytus 2020 m. tikslus. Tuo tarpu jau prognozuojama, kad likusios 15 valstybių narių įvykdys šiuos įsipareigojimus įgyvendindamos esamą politiką ir esamas priemones (žr. 3 diagramą). Be to, remiantis apytikriais 2013 m. išmetamųjų teršalų duomenimis[8], Vokietijoje, Liuksemburge ir Lenkijoje ATLPS nepriklausančių sektorių išmestų teršalų kiekis buvo didesnis (atitinkamai 0,7, 1,1 ir 2,4 procentinio punkto) už jų 2013 m. tikslus, nustatytus pagal SPP[9], palyginti su SPP bazinių metų teršalų kiekiu[10]už . Vis dėlto šioje analizėje neatsižvelgta į tokias SPP numatytas išlygas kaip tarptautinių projektų kreditų naudojimas ar nepanaudotų apyvartinių taršos leidimų (ATL) perdavimas tarp valstybių narių. 3 diagrama. Atotrūkis tarp 2020 m. prognozuojamų ATLPS nepriklausančių sektorių išmetamųjų teršalų kiekių ir tikslų (2005 m. bazinių metų išmetamųjų teršalų kiekių procentine dalimi) ir atotrūkis tarp 2013 m. išmetamųjų teršalų kiekio ir 2013 m. ATLPS nepriklausančių sektorių tikslo. Neigiamos ir teigiamos reikšmės atitinkamai žymi tikslo viršijimą arba nepakankamą įgyvendinimą. Pastaba. Pateikti procentiniai duomenys atitinka SPP bazinių metų išmetamųjų teršalų kiekio procentinius punktus. Šie bazinių metų išmetamųjų teršalų kiekiai nustatomi kiekvienai valstybei narei, kad būtų palyginami tiek su santykiniais, tiek su absoliučiaisiais 2020 m. SPP tikslais. Šaltinis. EAA, Europos Komisija, remdamosi valstybių narių parengtomis prognozėmis. Per 2014 m. Europos semestrą Komisija atliko specialią analizę remdamasi naujausiomis valstybių narių pateiktomis prognozėmis, kuriose atsižvelgta į esamų priemonių poveikį. · Prognozuojama, kad Liuksemburge išmetamas ŠESD kiekis nacionalinį tikslą viršys 23 procentiniais punktais. Išmetamą ŠESD kiekį būtų galima gerokai sumažinti padidinus transporto degalų apmokestinimą ir išplėtojus viešąjį transportą. Tuo pat metu tai užtikrintų didesnį augimą ir teiktų papildomą naudą siekiant klimato politikos tikslų, pvz., būtų sumažintos eismo spūstys, dėl kurių patiriama daug išlaidų. · Numatoma, kad Airijoje išmetamas ŠESD kiekis viršys tikslą 17 procentinių punktų dėl smarkiai padidėjusio išmetamųjų teršalų transporto ir žemės ūkio sektoriuose kiekio. Tačiau Airija šiuo metu plėtoja įvairias iniciatyvas išmetamųjų teršalų kiekiui mažinti pagal įstatymo dėl mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos vystymo projektą. · Prognozuojama, kad Belgijai iki nacionalinio išmetamųjų teršalų sumažinimo tikslo pritrūks 11 procentinių punktų. Analizėje pabrėžta būtinybė aiškiai padalyti institucijų funkcijas. Transporto išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas taip pat turėtų būti derinamas su eismo spūsčių mažinimu. · Kitoms penkioms valstybėms narėms (Ispanijai, Austrijai, Suomijai, Bulgarijai ir Italijai) iki tikslo greičiausiai pritrūks trijų arba daugiau procentinių punktų. Priimta ir kitų atskiroms šalims skirtų rekomendacijų dėl išmetamo ŠESD kiekio mažinimo. Kelioms valstybėms narėms (Airijai, Belgijai, Čekijai, Ispanijai, Italijai, Latvijai, Lietuvai, Prancūzijai ir Vengrijai) Taryba rekomendavo užuot apmokestinus darbo jėgą įvesti mažiau ekonomikos augimui kenkiančius, pvz., aplinkos, mokesčius. Estijai rekomenduota sustiprinti aplinkos srities paskatas, kuriomis remiamas mažiau išteklių naudojantis judumas. Taryba taip pat rekomendavo Bulgarijai, Čekijai, Estijai, Latvijai, Lenkijai, Lietuvai, Rumunijai ir Vengrijai toliau siekti padidinti energijos vartojimo efektyvumą. Maltai rekomenduota daugiau plėtoti atsinaujinančiosios energijos sektorių. 2013 m. Vokietija reformavo paramos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaunamos elektros energijos sistemą. Jai rekomenduota vykdyti šios reformos poveikio stebėseną. JK parengė elektros energijos rinkos reformą, kad galėtų atnaujinti gamybos pajėgumus, įskaitant atsinaujinančiosios energijos sektorių. Jai rekomenduota padidinti planavimo procesų nuspėjamumą ir užtikrinti finansavimo įsipareigojimų aiškumą. 3. Kioto protokolo tikslų viršijimas pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu (2008–2012 m.) Galutinis įvertinimas, kaip ES ir jos valstybės narės įvykdė Kioto protokolo pirmojo laikotarpio įsipareigojimus, bus atliktas po JTBKKK pagrindu atliktos 2014 m. inventoriaus, į kurį įtraukti iki 2012 m. išmestų teršalų duomenys, peržiūros ir papildomo sureguliavimo laikotarpio. ES ir jos valstybės narės galės naudotis Kioto protokolo mechanizmais iki kol bus užbaigtas įsipareigojimų vykdymo vertinimas. 3.1. 28 ES valstybės narės Bendras per pirmąjį įsipareigojimų laikotarpį 28 ES valstybėse narėse išmestas teršalų kiekis buvo kur kas mažesnis už atitinkamus tikslus: · 2008–2012 m. vidutinis metinis išmetamųjų teršalų kiekis (neskaitant LULUCF sektoriaus) buvo 18,9 % mažesnis už bazinių metų lygius (atitinkami tikslai viršyti 3,21 Gt CO2 eq.); · įskaičius LULUCF sektoriaus anglies dioksido absorbentus išmetamųjų teršalų kiekis sumažėja dar 1,3 % (0,38 Gt CO2 eq.); · kai kurios valstybės narės pagal Kioto protokolo mechanizmus parduoda tarptautinius kreditus. Bendras numatytų parduoti tarptautinių kreditų kiekis atitinka 1,6 % bazinių metų išmetamųjų teršalų kiekio (-0,47 Gt CO2 eq.); · ES įsisteigusios bendrovės dalį savo išmetamųjų teršalų kiekio pagal Kioto protokolo mechanizmus kompensuoja tarptautiniais kreditais (patvirtintų išmetamųjų teršalų mažinimo vienetais (PTMV) arba išmetamųjų teršalų mažinimo vienetais (TMV)), kurie atitinka papildomus 3,6 % bazinių metų išmetamųjų teršalų kiekio (1,03 Gt CO2 eq.). Atsižvelgiant į šiuos komponentus per minėtą laikotarpį ES-28 bendrai tikslą iš viso viršijo 4,2 Gt CO2 eq., o tai atitinka vidutinį 22,1 % sumažėjimą, palyginti su bazinių metų lygiais (žr. 1 diagramą santraukoje). 3.2. ES-15 Pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu bendras ES-15 išmetamųjų teršalų kiekis buvo kur kas mažesnis už atitinkamą tikslą (2008–2012 m. šis kiekis vidutiniškai sumažėjo 8 %, palyginti su baziniais metais): · 2008–2012 m. vidutinis metinis išmetamųjų teršalų kiekis (neskaitant LULUCF sektoriaus) buvo 11,8 % mažesnis už bazinių metų lygius (tikslas pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu viršytas 0,8 Gt CO2 eq.); · įskaičius LULUCF sektoriaus anglies dioksido absorbentus išmetamųjų teršalų kiekis sumažėja dar 1,4 % (0,3 Gt CO2 eq); · jei vyriausybės naudos Kioto protokolo mechanizmus kaip ketinta, galima tikėtis papildomo 1,5 % išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimo (0,3 Gt CO2 eq). Tačiau, remiantis valstybių narių naujausia pateikta informacija, dėl ekonomikos nuosmukio jos gali nuspręsti pakoreguoti Kioto protokolo mechanizmų naudojimo planus; · ATLPS dalyviams naudojant tarptautinius kreditus išmetamųjų teršalų kiekis sumažėtų dar 3,8 % (iš viso 0,8 Gt CO2 eq.). Tokiu būdu ES-15 savo išmetamųjų teršalų kiekį pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu sumažino 18,5 %, taigi iš viso 2,2 Gt CO2 eq. Tad ES-15 pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu išmetamųjų teršalų mažinimo tikslą viršijo daugiau kaip dvigubai (žr. 4 diagramą). 4 diagrama. Bendras viršijimas pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu (2008–2012 m.) (ES-15). Šaltinis. EAA, Europos Komisija. 3.3. Valstybių narių lygmens rezultatai ES-15 Pažanga siekiant atitinkamų valstybių narių Kioto protokolo tikslų gali būti vertinama remiantis ATLPS nepriklausančių sektorių rezultatų vertinimu. Kai parodyta 5 diagramoje, septynios valstybės narės (Austrija, Belgija, Danija, Ispanija, Italija, Liuksemburgas ir Nyderlandai) jau pasinaudojo arba turės pasinaudoti tarptautiniais kreditais pagal Kioto protokolo mechanizmus. Remiantis naujausia Italijos ataskaita, prieš pasibaigiant sureguliavimo laikotarpiui jai teks pirkti papildomų tarptautinių kreditų. ES-11 Kitos 11 valstybių narių[11] turi individualius Kioto protokolo pirmojo įsipareigojimų laikotarpio tikslus. Joms visoms pavyks juos viršyti – o kai kurioms net smarkiai – pasitelkus vien išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo vidaus priemones (t. y. neatsižvelgiant į LULUCF sektorių ir Kioto protokolo mechanizmų naudojimą). Daugelis jų jau pardavė dalį nepanaudotų nustatytos normos vienetų (NNV). Rumunija, Čekija ir Lenkija kitoms šalims pardavė daugiausia NNV – atitinkamai 318, 125 ir 120 mln. t CO2 eq. 5 diagrama. Santykinis atotrūkis tarp pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu ATLPS nepriklausančiuose sektoriuose išmesto ŠESD kiekio ir atitinkamų 2008–2012 m. Kioto protokolo tikslų (įskaitant LULUCF) naudojant Kioto protokolo mechanizmus vyriausybių lygmeniu ir jų nenaudojant. Šaltinis. EAA, Europos Komisija. 4. Išmetamo ŠESD kiekio pokyčiai ES 4.1. 2012 m. išmestas ŠESD kiekis, palyginti su 2011 m. 2012 m. bendras ES išmetamųjų teršalų kiekis sumažėjo dar 1,3 %, palyginti su 2011 m. Daugiausia šis kiekis sumažėjo transporto ir pramonės sektoriuose (3,6 % abiejuose sektorius). Tačiau elektros energijos gamybos sektoriuje išmetamųjų teršalų padidėjo 0,8 %, nors atsinaujinančiosios energijos dalis visoje elektros energijos gamyboje 2012 m. padidėjo nuo 21,5 iki 23,1 %. Padidėjimą lėmė tai, kad daugiau elektros energijos gaminta iš kietojo kuro (anglių ir lignito), nes anglių kainos santykinai mažesnės už dujų. Metiniai išmetamųjų teršalų kiekio pokyčiai varijuoja nuo 3,7 % padidėjimo Maltoje iki 8,8 % sumažėjimo Suomijoje. Išmetamųjų teršalų kiekis padidėjo keturiose valstybėse narėse (Maltoje, Vokietijoje (1,1 %), Airijoje (1,4 %) ir JK (3,2 %). 4.2. Taršos ŠESD intensyvumo ir išmetamųjų teršalų kiekio vienam gyventojui konvergencija Visose valstybėse narėse taršos ŠESD intensyvumas sumažėjo – vidutinis metinis sumažėjimas įvairuoja nuo 0,9 % iki 5,1 %. Tai lėmė valstybių narių rezultatų konvergenciją (6 diagrama). 6 diagrama. Taršos ŠESD intensyvumas ES-28 2012 m., palyginti su 1990 m. Procentiniai duomenys rodo vidutinį metinį sumažėjimą. Šaltinis. Europos Komisija, EAA. Nuo 1990 m. visose valstybėse narėse, išskyrus Kiprą, Maltą ir Portugaliją, išmetamųjų teršalų kiekis vienam gyventojui mažėjo ir panašėjo. 7 diagrama. Išmetamųjų teršalų kiekis vienam gyventojui ES 2012 m., palyginti su 1990 m. Procentiniai duomenys rodo vidutinį metinį sumažėjimą. Šaltinis. Europos Komisija, EAA. 4.3. Išmetamo CO2 kiekio sumažėjimą lėmusių veiksnių ex post vertinimas Europos aplinkos agentūra atliko išmetamųjų teršalų sumažėjimą 2005–2012 m. lėmusių pagrindinių veiksnių analizę[12]. Šioje analizėje pateiktas kiekybinis įvairių faktorių, veikiančių išmetamą CO2 kiekį poveikio vertinimas; tie faktoriai: i) populiacija; ii) BVP vienam gyventojui; iii) pirminės energijos vartojimo intensyvumas[13]; iv) taršos anglies dioksidu intensyvumas naudojant pirminę energiją[14]. Įvairių faktorių analize grindžiamas vertinimas apima CO2 kiekį, išmestą deginant iškastinį kurą; tas kiekis sudaro apie 80 % viso išmesto ŠESD kiekio. Kaip apibendrinta 8 diagramoje, deginant iškastinį kurą išmestas CO2 kiekis 2005–2008 m. ir 2008–2012 m. sumažėjo atitinkamai 3,3 ir 9,2 %. Tai lėmė trys pagrindiniai veiksniai: (1) ES ekonomikos pirminės energijos intensyvumas smarkiai sumažėjo, be kita ko, dėl didesnio energijos vartojimo efektyvumo, todėl dviem minėtais laikotarpiais smarkiai sumažėjo išmetamųjų teršalų kiekis; (2) taršos anglies dioksidu intensyvumas naudojant pirminę energiją sumažėjo dėl atsinaujinančiosios energetikos vystymo (branduolinės energijos gamyba nuo 2005 m. mažėjo), o tai taip pat padėjo sumažinti minėtais laikotarpiais išmestą teršalų kiekį; (3) augimo poveikis tais laikotarpiais buvo priešingas. 2005–2008 m. BVP augo, taip ribodamas kitų faktorių sąlygotą išmetamųjų teršalų kiekio mažėjimą. 2008–2012 m., priešingai, BVP mažėjo, taip sustiprindamas kitų faktorių, nei ekonominis nuosmukis, sąlygotą išmetamųjų teršalų kiekio mažėjimą. 8 diagrama. Bendras viso CO2 kiekio, 2005–2008 m. ir 2008–2012 m. ES išmesto deginant iškastinį kurą, pokyčių išskaidymas. Šaltinis. EAA. Ši EAA atlikta analizė ir Komisijos atlikta priešingos padėties analizė, aprašyta pridėtame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, rodo, kad ekonomikos krizė[15] lėmė mažiau nei pusę išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimo 2008–2012 m. 4.4. Aviacijos poveikis pasaulio klimatui Vidaus aviacijos išmetamas ŠESD kiekis nuo 2000 m. mažėjo visose 28 valstybėse narėse; 2012 m. jis tik šiek tiek viršijo 16 mln. t CO2 eq. JTBKKK pagrindu deklaruotas tarptautinės aviacijos išmetamųjų teršalų (tik CO2) kiekis 2012 m., priešingai, padidėjo beveik iki 135 mln. t CO2 (palyginti su beveik 70 mln. t 1990 m.). Iš viso bendras deklaruotas aviacijos išmetamųjų teršalų kiekis sudaro 3,22 % viso 2012 m. deklaruoto ES išmetamųjų teršalų kiekio. Išmetamieji azoto oksidų (NOx), aerozolių ir jų pirmtakų (suodžių ir sulfato) teršalai, padidėjęs debesuotumas nuolatinio linijinio inversijos pėdsako forma ir dirbtinis plunksninis debesuotumas taip pat prisideda prie klimato kaitos. Pastaraisiais metais siekta kiekybiškai įvertinti kitų veiksnių, nei CO2, poveikį klimato kaitai, net jei ir trūksta stebėjimo duomenų apie, pvz., inversijos pėdsakų arba dirbtinio plunksninio debesuotumo poveikį. Pvz., tyrime, kuris iš dalies finansuotas pagal ES šeštosios bendrosios programos integruotą projektą QUANTIFY[16], bandyta įvertinti bendrą aviacijos poveikį. Tyrimas parodė, kad aviacija 2005 m. sudarė 3,5 % viso antropogeninio poveikio, išskyrus aviacijos sukeltą debesuotumą, arba 4,9 %, įskaitant aviacijos sukeltą debesuotumą. 2010–2014 m. vykdyto mokslinių tyrimų projekto REACT4C[17] dalyviai tyrė klimatui palankiausių skrydžių maršrutų potencialą, kuris padėtų sumažinti aviacijos poveikį atmosferai. Šio mokslinio tyrimo rezultatai parodė, kad poveikį klimatui galima sumažinti 25 % vien mažais oro eismo maršrutų pokyčiais, dėl kurių išlaidos padidėtų mažiau nei 0,5 % veiklos išlaidų. 5. Sąjungos klimato kaitos politikos įgyvendinimo lygis 5.1. Išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas 5.1.1. 2030 m. klimato ir energetikos strategijos rengimas 2014 m. sausio mėn. Europos Komisija parengė klimato ir energetikos politikos po 2020 m. pagrindo apmatus[18]. Šis politinis pagrindas užbaigtas 2014 m. liepos mėn. Komunikatu dėl energijos vartojimo efektyvumo[19]. Jame išdėstyti šie pagrindiniai elementai: · privalomas tikslas iki 2030 m. 40 % sumažinti vidaus ŠESD kiekį, palyginti su 1990 m.; šis tikslas turėtų būti pasiektas po 2020 m. ES ATLPS sektoriuose leidžiamą išmesti didžiausią teršalų kiekį kasmet mažinant 2,2 % ir ATLPS nepriklausančių sektorių išmetamųjų teršalų kiekį mažinant pasidalytinai visose valstybėse narėse nustačius privalomus nacionalinius tikslus; · ES lygmens tikslas iki 2030 m. pasiekti, kad ES būtų suvartojama bent 27 % atsinaujinančiosios energijos. Jis bus įvykdytas aiškiais pačių valstybių narių prisiimtais įsipareigojimais, kurių laikytis padės ES lygmens įgyvendinimo mechanizmai ir rodikliai; · 2030 metams nustatytas 30 % energijos vartojimo efektyvumo tikslas; · nauja valdymo sistema, grindžiama nacionaliniais konkurencingos, saugios ir tvarios energetikos planais. Atsižvelgdama į dabartinę geopolitinę atmosferą ir ES priklausomybę nuo importo Komisija priėmė Komunikatą, kuriuo pristatoma nauja Europos energetinio saugumo strategija[20], neatskiriama nuo 2030 m. klimato ir energetikos strategijos. Vieni pagrindinių jo punktų – išorinio energijos tiekimo įvairinimas, energetikos infrastruktūros atnaujinimas, ES energijos vidaus rinkos užbaigimas ir energijos taupymas. 2014 m. spalio mėn. Europos Vadovų Taryba pasiekė susitarimą[21] dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos, grindžiamos Komisijos pasiūlymu. 5.1.2. ES ŠESD ATLPS Įgyvendinimo darbas padėjo sėkmingai pasiekti ES ATLPS trečiąjį etapą (2013–2020 m.). Be CO2 teršalų, išmetamų iš daugelio pramoninių įrenginių, ATLPS dabar taikoma ir diazoto oksido (N2O) teršalams, išmetamiems gaminant nitrato rūgštis, ir perfluorjunginiams, išmetamiems gaminant aliuminį. ATLPS trečiuoju etapu numatomos nebe atskiros ribos kiekvienai valstybei narei, o bendra riba ES, Islandijai, Lichtenšteinui ir Norvegijai. Nuo 2013 m. aukcionuose parduota apie 43 % ATL (išskyrus NER 300[22]), manoma, kad ši dalis laikui bėgant augs. Nuo 2009 m. anglies dioksido rinkoje vis didėjo ATL ir tarptautinių kreditų perteklius, dėl kurio krito anglies dioksido kaina. Siekdama spręsti šią pusiausvyros problemą Komisija pasiūlė 900 milijonų ATL pardavimą aukcionuose atidėti nuo ATLPS trečiojo etapo pirmųjų metų iki prekybos laikotarpio pabaigos. Atidėjimas patvirtintas 2014 m. vasario 25 d. iš dalies pakeičiant Aukcionų reglamentą. 2014 m. sausio 22 d. Komisija priėmė ir teisės akto pasiūlymą dėl rinkos stabilumo rezervo sukūrimo 2021 m., ketvirtojo prekybos laikotarpio pradžioje. Pasiūlytas rezervas papildys esamas taisykles. ATL perkeliami į rinkos stabilumo rezervą, t. y. išskaitomi iš aukcionuose parduosimo skaičiaus, pagal bendrą apyvartoje esančių ATL skaičių. ATL srautą į rezervą ir iš jo sąlygos automatinis, visapusiškai taisyklėmis grįstas procesas. Aviacijos sektoriuje Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) asamblėja 2013 m. rudenį sutiko priimti galutinę darbotvarkę, po kurios bus sudarytas pasaulinis aviacijos išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo susitarimas. Kol galbūt bus priimtos tarptautinės taisyklės, Taryba ir Europos Parlamentas 2014 m. gegužės mėn. apribojo ES ATLPS taikymą 2013–2016 m. iki skrydžių Europos ekonominėje erdvėje. 5.1.3. Kitos politikos sritys ir priemonės Komisija priėmė komunikatą[23], kuriame išdėstyta laipsniško jūrų transporto išmetamų ŠESD įtraukimo į ES bendro išmetamo ŠESD kiekio mažinimo politiką strategija. Pirmajame šios strategijos įgyvendinimo etape Komisija pateikė pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo būtų sukurta nuo 2018 m. veiksianti visą ES apimanti didelių laivų išmetamo CO2 kiekio stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistema. Šiuo metu reglamento projektas svarstomas Parlamente ir Taryboje. Teisės aktų, kuriais nustatomi 2021 m. automobilių išmetamo CO2 kiekio tikslai[24] ir 2020 m. lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio tikslai[25], įgyvendinimas jau užbaigtas. Komisija patvirtino šešias ekologines inovacijas, kuriomis bus sumažintas išmetamas CO2 kiekis. Priimtas naujas teisės aktas[26] dėl fluorintų šiltnamio efektą sukeliančios dujų, kuris bus pradėtas taikyti 2015 m. sausio 1 d. 2015–2030 m. jis padės sumažinti išmetamą fluorintų dujų kiekį dviem trečdaliais, iš viso iki 2030 m. sutaupant 1,5 Gt CO2 eq., o iki 2050 m. – 5 Gt CO2 eq., palyginti su įprastinės veiklos scenarijumi. Siekdama sumažinti netiesioginio žemės paskirties keitimo (NŽPK) sąlygotą teršalų, išmetamų gaminant biokurą, kiekį, Komisija pasiūlė keletą Atsinaujinančiosios energijos ir Degalų kokybės direktyvų pakeitimų (NŽPK pasiūlymas). Pasiūlymo tekstas šiuo metu svarstomas Europos institucijose. Pagal 2013 m. priimtas teisės nuostatas[27] valstybės narės pradėjo teikti ataskaitas apie dabartinius ir būsimus LULUCF sektoriaus veiksmus išmetamųjų teršalų kiekiui apriboti arba sumažinti ir šiame sektoriuje pašalinamam ŠESD kiekiui išlaikyti arba padidinti. Neseniai priimtų teisės aktų sąrašas pateiktas pridėto Komisijos tarnybų darbinio dokumento 3 dalyje. 5.2. Prisitaikymas prie klimato kaitos 2013 m. balandžio 16 d. Komisija patvirtino ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją, kuria siekiama padėti Europai tapti atsparesne klimato kaitos poveikiui. Joje dėmesys sutelkiamas į trijų pagrindinių tikslų įgyvendinimą šiais veiksmais: · skatinti valstybes nares imtis veiksmų. Komisija skatins valstybes nares priimti visapusiškas prisitaikymo prie klimato kaitos strategijas ir šiuo metu rengia prisitaikymo prie klimato kaitos parengties rezultatų suvestinę. 2014 m. kovo mėn. Europos Komisija paskelbė Merų pakto iniciatyvą, kuria miestai skatinami imtis prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų. Iniciatyva „Merai prisitaiko“ siekiama padidinti paramą vietos veiklai užtikrinant platformą aktyvesniam miestų dalyvavimui ir tinklaveikai ir didinant visuomenės informuotumą apie prisitaikymą prie klimato kaitos ir tam reikalingas priemones. Komisija remia ir prisitaikymo prie klimato kaitos projektus, visų pirma pagal naująją LIFE klimato politikos paprogramę; · įtraukti prisitaikymo prie klimato kaitos aspektus į kitas ES politikos sritis. Tikslas bent 20 % Sąjungos biudžeto skirti su klimato kaita susijusiems tikslams įgyvendinti – tai priemonė skatinti prisitaikymą prie klimato kaitos; · skatinti priimti informacija grindžiamus sprendimus, ypač per Climate-ADAPT platformą, per kurią būtų galima ES rinkti ir skleisti informaciją apie prisitaikymą prie klimato kaitos. Komisija baigia parengti žinių apie prisitaikymą prie klimato kaitos spragų užpildymo strategiją, kuria siekiama nustatyti ir panaikinti specifinių sektorių lygmens žinių trūkumus. 5.3. Kovos su klimato kaita finansavimas 5.3.1. Aukcionų pajamos 5.3.1.1. Aukcionų pajamų panaudojimas valstybėse narėse Pagal stebėsenos mechanizmo reglamentą valstybės narės pirmą kartą iki 2014 m. liepos 31 d. turėjo deklaruoti pajamų, gautų 2013 m. parduodant aukcionuose ATL, sumas ir jų panaudojimą (žr. 9 diagramą ir priedą, taip pat išsamesnę informaciją Komisijos tarnybų darbiniame dokumente). Bendra ES pajamų suma buvo 3,6 mlrd. EUR. ES ATLPS direktyvoje numatyta, kad bent 50 % aukcionų pajamų arba tokių pajamų vertės finansinį atitikmenį valstybės narės turėtų panaudoti su klimatu ir energetika susijusiems tikslams. Visos valstybės narės deklaravo, kad 50 % arba daugiau aukcionų pajamų arba tokių pajamų vertės finansinį atitikmenį panaudojo arba ketina panaudoti[28] su klimatu ir energetika susijusiems tikslams[29] (vidutiniškai 87 %, t. y., apie 3 mlrd. EUR), daugiausia vidaus investicijoms į klimatą ir energetiką remti.. Pateiktos sumos yra tik dalis visų su klimatu ir energetika susijusių valstybių narių biudžeto išlaidų. 9 diagrama. Deklaruotos 2013 m. ES ATL pardavimo aukcionuose pajamos (mln. EUR) ir šių pajamų dalis arba jos vertės finansinis atitikmuo, panaudotas arba numatytas panaudoti su klimatu ir energetika susijusiais tikslais. *Italija, Graikija atskirų naudojimo vidaus ir tarptautinėms reikmėms duomenų nepateikė. ** Duomenų nepateikta. Šaltinis. Europos Komisija. Tik kelios valstybės narės pateikė informaciją apie pajamų paskirstymą pagal veiksmų tipus (žr. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą). Pvz., Prancūzija, Čekija ir Lietuva visas aukcionų pajamas naudoja pastatų energinio efektyvumo didinimo projektams. Bulgarija, Portugalija ir Ispanija didžiąją dalį pajamų skiria atsinaujinančiajai energetikai plėtoti. Lenkija pajamas daugiausia skiria klimato kaitos sričiai remdama energijos vartojimo efektyvumo didinimo ir atsinaujinančiosios energijos projektus. Vokietijoje visos aukcionų pajamos naudojamos su klimatu ir energetika susijusiais tikslais – didesnioji dalis skiriama specialiam klimato ir energetikos fondui, kurio lėšomis remiami įvairūs projektai. Suomija aukcionų pajamas skiria oficialios paramos vystymuisi veiklai, įskaitant klimato veiksmų finansavimą. JK apie 15 % aukcionų pajamų išnaudoja finansiškai padėdama mažų pajamų namų ūkiams tvarkytis su energijos sąnaudomis. 5.3.1.2. NER 300 (naujiems rinkos dalyviams skirtas rezervas) NER 300 finansavimo programa – tai paramos inovacinių atsinaujinančiosios energijos technologijų plėtrai ir parodomiesiems anglies dioksido surinkimo (CCS) projektams mechanizmas. Ji finansuojama iš pajamų, gautų pardavus 300 mln. ATL iš naujiems rinkos dalyviams skirto ATLPS rezervo. Pagal šią programą paskelbti du kvietimai teikti paraiškas. Antrasis kvietimas teikti paraiškas, įvykęs 2014 m., finansuotas iš pajamų, gautų pardavus nuo pirmojo kvietimo teikti paraiškas likusius ATL ir iš nepanaudotų lėšų. Atrinkti 18 atsinaujinančiosios energijos projektai ir 1 CCS projektas, jiems iš viso bus skirta 1 mlrd. EUR suma, kuri paskatins beveik 900 mln. vertės privačių investicijų. Iš viso per abu kvietimus teikti paraiškas bus skirta 2,1 mlrd. EUR 39 projektams (38 atsinaujinančiosios energijos projektams ir 1 CCS projektui). 5.3.2. Klimato politikos įtraukimas į ES biudžetą 5.3.2.1. Daugiametė finansinė programa Kalbant apie klimato politikos įtraukimą į ES biudžetą, visos institucijos sutiko, kad bent 20 % visų išlaidų pagal daugiametę finansinę programą (2014–2020 m.) bus skirta su klimatu susijusiems tikslams. Indėlis į klimato išlaidas 2014 ir 2015 m. sudaro apie 13 % kiekvienų metų ES biudžeto. Tikimasi, kad nuo 2016 m. šis indėlis smarkiai padidės, kai jau bus priimtos valstybių narių parengtos Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmų programos ir galutinai įgyvendinta bendros žemės ūkio politikos naujoji tiesioginių išmokų sistema, įskaitant žalinimo priemones. 5.3.2.2. Su klimatu susiję moksliniai tyrimai ir inovacijos Su klimatu susiję moksliniai tyrimai yra viena pagrindinių ES septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) mokslinių tyrimų temų ir bus itin svarbūs vykdant „Horizontą 2020“ – naują 2014–2020 m. mokslinių tyrimų ir inovacijų programą, kuriai numatytas 79 mlrd. EUR biudžetas. Bent 35 % „Horizontas 2020“ biudžeto numatyta investuoti į su klimatu susijusių tikslų įgyvendinimą. Tai yra daug daugiau, palyginti su 900 mln. EUR, panaudotų pagal Septintąją bendrąją programą. Pvz., iš programos „Horizontas 2020“ visuomenės uždavinio „Su klimato kaita susijusi veikla, aplinka, veiksmingas išteklių naudojimas ir žaliavos“ biudžeto (kurį sudaro apie 3 mlrd. EUR) remiami klimato kaitos švelninimo mokslinių tyrimų ir inovacijų projektai. Šiais projektais siekiama išanalizuoti ir sušvelninti neigiamą poveikį aplinkai (vandenynams, atmosferai ir ekosistemoms) ir pagerinti žinias apie klimato kaitą. Taip pat mokslinių tyrimų pastangos bus telkiamos į poveikio, trūkumų ir sprendimų vertinimą siekiant prisitaikyti prie klimato kaitos, sukurti nelaimių rizikos mažinimo strategijas ir paskatinti pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų visuomenės ir ekonomikos. Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos yra svarbūs motyvai planuoti mokslinius tyrimus bei inovacijas ir pagal visus kitus visuomenės uždavinius, visų pirma transporto, energetikos, bioekonomikos, maisto, žemės ūkio, taip pat pramonės lyderystės ramsčio srityse. 5.3.2.3. Parama besivystančioms šalims Turint omeny 51 % oficialios paramos vystymuisi (OPV) lėšų, kurias kovai su klimato kaita skyrė visi EBPO atskaitingi davėjai, ES ir jos valstybės narės 2010–2012 m. skyrė didžiausią su OPV susijusį įnašą tiek į klimato kaitos švelninimo, tiek į prisitaikymo prie jos sritis. Prisidėdamos prie išsivysčiusių šalių „skubios pradžios“ finansavimo įsipareigojimo skirti 30 mlrd. USD, ES ir jos valstybės narės įvykdė savo įsipareigojimą tuo laikotarpiu jam skirdamos 7,34 mlrd. EUR. Pasibaigus „skubios pradžios“ finansavimo laikotarpiui ES ir jos valstybės narės toliau teikė finansinę klimato srities paramą besivystančioms šalims siekdamos išsivysčiusių šalių tikslo iki 2020 m. kasmet drauge iš įvairiausių šaltinių sutelkti 100 mlrd. USD. 2012 m. gruodžio mėn. Dohos klimato kaitos konferencijoje ES ir kai kurios valstybės narės paskelbė apie savanoriškus klimato srities finansavimo įnašus besivystančioms šalims. Tikimasi, kad bendras įnašas viršys 5,5 mlrd. EUR. Pradinis vertinimas rodo, kad 2013 m. ši suma buvo beveik surinkta[30]. 2013 m. valstybės narės Komisijai pateikė pirmąsias metines ataskaitas apie finansinę ir technologinę paramą, skirtą besivystančioms šalims pagal stebėsenos mechanizmo reglamento 16 straipsnį, kurioje pateikta 2011 ir 2012 m. informacija. Bendros ES ir valstybių narių finansinės klimato politikos paramos besivystančioms šalims (2011–2012 m.) duomenys pagal priemonės tipą pateikti Komisijos tarnybų darbinio dokumento lentelėse. 6. Padėtis Sąjungos šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse 6.1. ES šalys kandidatės (Albanija, Islandija, Juodkalnija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Serbija ir Turkija) Albanija yra į I priedą neįrašyta Šalis. Remiantis 2009 m. nacionalinio pranešimo duomenimis, Albanijos išmetamųjų teršalų kiekis 1990–2000 m. sumažėjo 70 %. Islandija – į I priedą įrašyta Šalis, kuri įgyvendino pirmojo įsipareigojimų laikotarpio individualų tikslą[31]. Antruoju įsipareigojimų laikotarpiu Islandija, ES ir jos valstybės narės vykdys bendrą išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimą (žr. skirsnį 2.1). 1990–2012 m. Turkijos išmetamas ŠESD kiekis (išskyrus LULUCF sektorių) padidėjo 133 %, o 2011–2012 m. – 3,7 %. Nors Turkija yra į I priedą įrašyta Šalis, ji neturi nei pirmojo, nei antrojo Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpio tikslo. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija – į I priedą neįrašyta Šalis. 2014 m. kovo mėn. ji JTBKKK pateikė trečiąjį nacionalinį pranešimą. Jo duomenimis, bendras ŠESD kiekis 1990–2009 m. sumažėjo 22 %. Juodkalnijoje, kuri taip pat yra į Konvencijos I priedą neįrašyta Šalis, 1990–2003 m. išmestas ŠESD kiekis (išskyrus LULUCF sektorių) padidėjo maždaug 4,9 %. Iš Serbijos naujos informacijos apie ŠESD inventorius negauta. 6.2. Potencialios ES šalys kandidatės (Bosnija ir Hercegovina ir Kosovas*) 2013 m. lapkričio mėn. Bosnija ir Hercegovina pateikė antrąjį nacionalinį pranešimą. 1991–2001 m. bendras Bosnijos ir Hercegovinos išmetamųjų teršalų kiekis sumažėjo 48 %. Iš Kosovo negauta jokių duomenų. [1] Pagal 2014 m. inventorių, kuriame pateikti iki 2012 m. išmesto ŠESD kiekio duomenys. Jei nenurodyta kitaip, visi išmesto ŠESD kiekio duomenys grindžiami Patikslintomis 1996 m. TKKK gairėmis, apskaičiuotomis pagal TKKK antrojoje vertinimo ataskaitoje nurodytą visuotinio atšilimo potencialą. [2] Daugelis valstybių narių į prognozes dar neįtraukė numatyto efektyvaus energijos vartojimo direktyvos poveikio ir dar nelaiko, kad iki galo įgyvendino klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį. [3] Liuksemburgas neseniai pateikė savo skaičiavimus, pagal kuriuos jo išmetamųjų teršalų, kuriems taikomas Sprendimas dėl pastangų pasidalijimo, kiekis 2013 m. buvo 1,61 % mažesnis už 2013 m. šių teršalų kiekio tikslą. [4] Apytikriai 2013 m. išmetamųjų teršalų duomenys yra EAA surinkti ir apytikriame 2013 m. ES ŠESD inventoriuje pateikti skaičiavimai. [5] Žr. Europos aplinkos agentūros analizę 4.3 skirsnyje. [6] Paketo taikymo sritis skiriasi nuo Kioto protokolo taikymo srities. Paketas taikomas tarptautinei aviacijai, bet netaikomas LULUCF sektoriui ir azoto trifluorido (NF3) teršalams. [7] Dauguma valstybių narių prognozes pateikė 2013 m. Kai kurios valstybės narės savanoriškai pateikė atnaujintas prognozes 2014 m. – Airija, Kipras, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas ir Rumunija. EAA patikrino valstybių narių prognozių kokybę, užpildė spragas ir prireikus pakoregavo. Reikėjo apskaičiuoti kelių valstybių narių ATLPS nepriklausančių sektorių išmetamųjų teršalų dalį. Užpildant duomenų spragas ir įvertinant paskirstymą ATLPS sektoriams ir ATLPS nepriklausantiems sektoriams, naudoti duomenys iš 2013 m. klimato politikos „pagrindinio scenarijaus su priimtomis priemonėmis“ prognozės, grindžiamos PRIMES ir GAINS modeliais. Ši prognozė naudota ir kaip jautrumo analizė pirmojoje ES dvimetėje ataskaitoje [SWD(2014)1]. [8] Apytikriai 2013 m. išmetamųjų teršalų duomenys yra EAA surinkti ir apytikriame 2013 m. ES ŠESD inventoriuje pateikti skaičiavimai, grindžiami duomenimis, kuriuos valstybės narės pateikė iki 2014 m. liepos 31 d. Galutiniai išmetamųjų teršalų duomenys bus gauti 2015 m. naudojant naują 2006 m. TKKK inventorių rengimo metodiką. [9] Duomenys, apskaičiuoti pagal TKKK ketvirtojoje vertinimo ataskaitoje nurodytą visuotinio atšilimo potencialą. [10] SPP bazinių metų teršalų kiekiai apskaičiuojami kiekvienai valstybei narei, kad jie būtų palyginami tiek su santykiniais, tiek su absoliučiaisiais SPP tikslais. [11] Malta ir Kipras pirmojo įsipareigojimų laikotarpio tikslo neturėjo. [12] EAA, 2014 m. Why did GHG emissions decrease in the EU between 1990 and 2012? („Kodėl 1990–2012 m. ES sumažėjo išmetamas ŠESD kiekis?“) http://www.eea.europa.eu/publications/why-are-greenhouse-gases-decreasing [13] Pirminės energijos suvartojimas BVP vienetui. [14] Deginant iškastinį kurą išmestas CO2 kiekis pagal pirminę energiją. [15] Parodyta 8 diagramoje „BVP vienam gyventojui“ faktoriumi. [16] http://www.pa.op.dlr.de/quantify/ [17] Septintosios bendrosios programos projektas „Aviacijos išmetamųjų teršalų sumažinimas keičiant trajektorijas klimato labui“ (2010–2014 m.). [18] COM(2014) 15. [19] COM(2014) 520. [20] COM(2014) 330. [21] Žr. Europos Vadovų Tarybos išvadas (http://www.european-council.europa.eu/council-meetings/conclusions). [22] Žr. 5.3.1.2 skirsnį. [23] COM(2013) 479. [24] Reglamentas (EB) Nr. 443/2009. [25] Reglamentas (EB) Nr. 510/2011. [26] Reglamentas (EB) Nr. 517/2014. [27] Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas 529/2013/ES. [28] Kai kurios valstybės narės ketina bent 50 % aukcionų pajamų panaudoti su klimatu susijusiems veiksmams. Tačiau 2013 m. surinktos pajamos dar nėra paskirstytos ir apie jų panaudojimą bus pranešta vėlesniais metais (pvz., Suomija, Latvija ir Slovakija). [29] Remiantis Austrijos, Danijos, Airijos, Nyderlandų ir Jungtinės Karalystės ataskaitomis, aukcionų pajamos neišskirtos nacionaliniame biudžete, todėl tiesiogiai jų panaudoti specifiniais tikslais neįmanoma. Pateikti duomenys susiję tik su pavyzdžiais, kurie apima mažą dalį visų su klimatu susijusių išlaidų. [30] Žr. http://ec.europa.eu/clima/policies/finance/documentation_en.htm. Kasmet iki rugsėjo 30 d. valstybės narės Europos Komisijai pateikia informaciją apie besivystančiomis šalims skiriamą finansinę ir technologinę paramą. [31] Islandija pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu turi apriboti išmetamųjų teršalų kiekio augimą, kad jis vidutiniškai nesiektų 10 %. Išmetamųjų teršalų kiekis šiuo laikotarpiu vidutiniškai sumažėjo 2 %. * Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos. 1 lentelė. Deklaruotos ES apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcionuose 2013 m. pajamos (mln. EUR) ir šių pajamų dalis arba jų vertės finansinis atitikmuo, panaudotas arba planuojamas panaudoti su klimatu ir energetika susijusiais tikslais Šalis || Iš viso deklaruota ATL pardavimo aukcionuose pajamų (mln. EUR) || Panaudota arba planuojama panaudoti su klimatu ir energetika susijusiais tikslais (vidaus ir tarptautiniais) || Dalis, panaudota arba planuojama panaudoti su klimatu ir energetika susijusiais tikslais DE || 790,3 || 790,3 || 100 % UK(*) || 485,4 || 485,4 || 100 % IT || 385,9 || 192,9 || 50 % ES || 346,1 || 346,1 || 100 % PL || 244,0 || 128,7 || 50 % FR || 219,2 || 219,2 || 100 % EL || 147,6 || 147,6 || 100 % NL || 134,2 || 134,2 || 100 % RO || 122,7 || 91,2 || 74 % BE || 115,0 || Nepateikta || Nepateikta CZ || 80,7 || 73,2 || 91 % PT || 72,8 || 70,4 || 100 % FI (**) || 67,0 || 33,5 || 50 % SK (***) || 61,7 || 61,7 || 100 % DK || 56,0 || 28,0 || 50 % AT || 55,8 || 29,9 || 66 % BG || 52,6 || 51,3 || 97 % IE || 41,7 || 41,7 || 100 % SE || 35,7 || 17,9 || 50 % HU || 34,6 || 17,3 || 50 % LT || 20,0 || 20,0 || 100 % EE || 18,1 || 9,0 || 50 % SI || 17,7 || 8,9 || 50 % LV (***) || 10,8 || 10,8 || 100 % LU || 5,0 || 2,5 || 50 % MT || 4,5 || 2,9 || 64 % HR || 0 || 0 || CY || Ataskaita nepateikta || || Iš viso || 3635,1(****) || 3052,1 || 87 % (*****) (*) Į Jungtinės Karalystės pateiktus duomenis įeina III ATLPS etapo ATL ankstyvojo pardavimo aukcionuose 2012 m. duomenys. (**) Suomija šiuo metu visas aukcionų pajamas skiria oficialios paramos vystymuisi veiklai, įskaitant klimato politikos finansavimą, kuris sudarys 50 % šių pajamų. Per ataskaitinius metus Suomija skyrė apie 7 mln. EUR pajamų, iš kurių 2 mln. EUR panaudota su klimatu ir energetika susijusiais tarptautiniais tikslais. Tikusių lėšų panaudojimas bus deklaruotas kitais metais. (***) Įskaitant pajamas, kurias Latvija ir Slovakija ketina panaudoti su klimatu susijusiais tikslais per naują finansinę priemonę, kuri bus finansuojama tiesiogiai iš aukcionų pajamų. (****) Neskaitant Kipro (nepateikė ataskaitos). (*****) Neskaitant Belgijos (nepateikė pajamų, panaudotų su klimatu ir energetika susijusiais tikslais, duomenų) ir Kipro. Šaltinis. Europos Komisija.