LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 54/37

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų

(COM (2010) 289 galutinis – 2010/0160 (COD))

(2011/C 54/12)

Pranešėjas Carmelo CEDRONE

2010 m. birželio 23 d. Europos Parlamentas ir 2010 m. liepos 13 d. Europos Sąjungos Taryba, vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniais, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento,

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų

COM(2010) 289 galutinis – 2010/0160 (COD).

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2010 m. lapkričio 25 d. priėmė savo nuomonę.

467-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2010 m. gruodžio 8–9 d. (2010 m. gruodžio 8 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 172 nariams balsavus už, 12 prieš ir 9 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 Šioje nuomonėje nagrinėjamas antrasis etapas iš Komisijos trijų etapų programos, taikomos kredito reitingų agentūrų reguliavimui. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) mano, kad šiuo atveju, sprendžiant tokią sudėtingą problemą, kuri padarė didelės žalos mūsų ekonomikai, mūsų įmonėms ir mūsų piliečiams (o pabaigos dar nesimato), Europos Sąjunga ėmėsi aktyvių veiksmų, numatytų ir nagrinėjamame pasiūlyme, ir paskatino panašią reakciją tarptautiniu lygmeniu. EESRK teigiamai vertina tai, kad šis darbas atliekamas pastoviai ir nuosekliai.

1.2 Komitetas taip pat laikosi nuomonės, kad reikia imtis skubių veiksmų siekiant pašalinti neatitikimus tarp finansų rinkos integracijos lygio ir finansinės priežiūros masto (pastaroji vis dar priklauso valstybių narių kompetencijai), nes šie skirtumai yra viena iš patirtos žalos priežasčių. Todėl EESRK teigiamai vertina nagrinėjamą pasiūlymą, kuriame numatoma suteikti Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai (EVPRI) (1) įgaliojimus prižiūrėti kredito reitingų agentūras. Jos veiksmingumas priklausys nuo atitinkamų nacionalinių teisinių normų pritaikymo ir vis dar tebesitęsiančios painiavos pašalinimo, siekiant aukštesnių tikslų nei numatyta dabartiniuose pasiūlymuose, kaip prašo kai kurios šalys.

1.3 EESRK taip pat teigiamai vertina 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų (2) išdėstytus pasiūlymus, ypač dėl šių esminių klausimų: skaidrumas ir interesų konfliktai, informacija, konkurencija ir užsienio kredito reitingų agentūros. Tačiau, nors EESRK suvokia šio klausimo sudėtingumą, jis apgailestauja, kad toks reglamentas vėluoja įsigalioti, nes jame jau turėjo būti numatyti šiuo metu siūlomi pakeitimai.

1.4 EESRK opiu klausimu laiko specifinį valstybės skolos pobūdį ir ypač nesugebėjimą įsteigti Europos valstybių skolų vertinimo tarnybos. Su dideliu susidomėjimu laukiame šiuo metu vykstančių viešųjų konsultacijų rezultatų (3).

1.5 EESRK pirminės svarbos klausimu laiko tai, kad naujoji priežiūros sistema taikoma agentūrų, kurių buveinė yra už ES teritorijos ribų, Europos filialams. Šiuo klausimu EESRK pritaria 2009 m. reglamento atitinkamoms nuostatoms. Geriausias sprendimas būtų Didžiojo dvidešimtuko susitarimas nustatyti visuotines taisykles, kuriomis būtų suderintos skirtingose jurisdikcijose taikomos šios srities nuostatos, sukurti visoms agentūroms privalomus tarptautinius elgesio kodeksus ir patikėti priežiūrą Finansinio stabilumo tarybai, kuriai taip pat reikėtų suteikti įgaliojimus taikyti sankcijas pagal susitarimą su įvairių valstybių institucijomis. EESRK džiaugiasi, kad Europos Sąjunga jau suteikė impulsą šiam procesui.

1.6 EESRK nuomone, pradėtas reformų procesas turi būtų baigtas kuo greičiau.

1.7 Gyvybiškai svarbu atkurti „vartotojų“ ir investuotojų pasitikėjimą finansų rinka. Tai galima pasiekti tik aiškiai parodant ir garantuojant žmonėms, kad šis klausimas sprendžiamas labai rimtai ir kad taisyklių nesilaikantiems „veikėjams“ taikomos griežtos priemonės.

1.8 Atsižvelgdamas į kredito reitingų agentūrų atliktą vaidmenį dabartinės pasaulio vertybinių popierių ir finansų rinkų krizės metu, EESRK teigiamai vertina pradėtą trijų etapų programą, kuria siekiama reglamentuoti, kokią funkciją atlieka šios agentūros, veikdamos investuotojų ir vartotojų naudai (žr. Komisijos pateiktą dokumentą dėl viešųjų konsultacijų šioje srityje). Kredito reitingų agentūrų veikla yra labai svarbi renkant būtiną informaciją ir siekiant išvengti pernelyg didelio kredito operacijų rizikingumo (ši funkcija pati savaime padeda užtikrinti finansų rinkos stabilumą ir saugumą), tačiau daugiau abejonių kelia suverenioms valstybėms šių agentūrų teikiamos kredito reitingavimo paslaugos. EESRK teigiamai vertina tai, kad į šiuo metu vykstančias viešąsias konsultacijas įtrauktas valstybių skolų klausimas.

1.9 Apsvarstyti oligopolijos padėtį, kurią užima keletas kredito reitingų agentūrų, teikiančių investuotojų, bankų, draudimo įmonių ar nacionalinių vyriausybių turimų finansinių priemonių ir obligacijų rizikos vertinimo paslaugas, reikia remiantis prielaida, kad šių agentūrų teikiama informacija pagal savo pobūdį yra viešoji gėrybė, vadinasi jos teikia visuotinės svarbos paslaugas. Todėl EESRK džiaugiasi, kad kredito reitingų sektoriuje buvo naujų Europos įmonių, kurios pirmosios kreipėsi į Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją dėl leidimo atlikti kredito reitingų agentūros funkcijas.

1.10 Kai kredito reitingų agentūros priima sprendimą dėl suverenios valstybės finansinio tvarumo (šalies kredito rizikos), kaip atsitiko, kai buvo sumažintas Graikijos ir kitų tarptautinėse rinkose stipriai įsiskolinusių ES valstybių narių kredito reitingas, kyla problema, ar šių agentūrų veikla atitinka jų tikslus (teikti rinkai skaidrią ir atsakingai parengtą informaciją) ir, be to, ar nekyla interesų konfliktas tarp privačių tarptautinių investuotojų (kurie remiasi nustatytu kredito reitingu savo investicinės veiklos rizikai įvertinti) ir atitinkamos šalies plačiosios visuomenės (vartotojų), kurie nukenčia nuo bet kokio valstybės nemokumo tikimybės viešo paskelbimo, nepaisant to, kad nemokumo priežastis galėjo būti politikų kompetencijos stoka ir nusižengimai.

1.11 Kredito reitingų agentūros galėtų veiksmingai atlikti valstybių skolos vertinimus, jeigu jos turėtų tinkamų priemonių bei deramą metodiką ir veiktų pagal šiuo tikslu kompetentingų valstybės institucijų nustatytas taisykles.

1.12 EESRK mano, kad valstybės skolos reitingavimas yra viešojo intereso klausimas. Jis palankiai vertina Komisijos pradėtas viešąsias konsultacijas ir tinkamu laiku pateiks pagrįstą nuomonę šiuo klausimu. Bet kuriuo atveju Komitetas tikisi, kad valstybės skolą įvertins šiai užduočiai atlikti pasiūlyta tarptautinė arba europinė nepriklausoma agentūra siekiant, kad būtų apsaugotas viešasis interesas. Ši agentūra turėtų veikti greitai, taikyti skaidrias procedūras ir tinkamas priemones.

1.13 Svarbiausia, kad nustatant reitingus būtų sukuriama didesnė nepriklausomai tarpusavyje ir su trečiosiomis šalimis dirbančių reitingo agentūrų konkurencija. Be to, vėlavimų ar nesugebėjimo susitarti tarptautiniu lygiu atveju EESRK rekomenduoja apsvarstyti galimybę įsteigti atskirą Europos agentūrą valstybių skoloms vertinti. Siekiant užtikrinti didesnį sektoriaus konkurencingumą taip pat reikėtų skatinti įsteigti autoritetingą Europos agentūrą, kuri nustatytų įprastų kreditų reitingus.

1.14 Kartu su pasiūlymu vykdyti Europos kredito reitingų agentūrų priežiūrą EESRK teigiamai vertina tai, kad 2009 m. reglamente buvo svarstomi kiti su ja susiję klausimai (sankcijų, konkurencijos, interesų konfliktų, informacijos) (4).

1.15 EESRK palankiai vertina, tai kad šį sektorių reglamentuojantys teisės aktai varžo valstybių narių veiksmų laisvę. Taip siekiama sudaryti palankesnes sąlygas keistis informacija ir užtikrinti įvairių teisės aktų nuoseklumą, kad nebūtų neutralizuotas Europos priežiūros sistemos poveikis.

1.16 EESRK siūlo labiau suderinti nacionalinius teisės aktus siekiant apsaugoti finansinių produktų ir paslaugų naudotojus (vartotojus, įmones ir pan.). Taip pat galima numatyti, kad Europos priežiūros institucijoje (dabar tai – Europos finansų priežiūros institucijų sistema (EFPIS)) vartotojams atstovautų vienas ar daugiau atstovų, kuriuos išrinktų socialiniai partneriai ir vartotojų asociacijos.

1.17 EESRK rekomenduoja plačiąją prasme stimuliuoti finansinės informacijos platinimo sistemą, numatant klausimų įvairovę ir nustatant naujas svarbias taisykles, užtikrinančias didesnį reitingavimo metodų skaidrumą ir veiksmingumą.

1.18 EESRK siūlo atsisakyti dabartinės savireguliacijos sistemos, netgi tarptautiniu lygmeniu. Būtina tęsti skirtingų kompetentingų institucijų veiksmų suderinimo procesą, nustatyti visiems taikomas griežtas taisykles ir užtikrinti, kad jų būtų laikomasi. ES turi dėti visas įmanomas pastangas, kad šis tikslas būtų pasiektas tarptautinėse institucijose.

1.19 Galiausiai, EESRK siūlo supaprastinti ir išaiškinti reglamentą, kad jį būtų lengviau suprasti ir taikyti. Sudėtingas taisykles lengviau apeiti.

1.20 EESRK reikalauja panaikinti reikalavimą, kad vertybinius popierius, kuriais norima prekiauti, turi įvertinti kredito reitingų agentūros (tokį pasiūlymą pateikė ir Finansinio stabilumo taryba). Panaikinus šį privalomą reikalavimą vertybiniams popieriams rinkoje išleisti būtų išvengta pasyvaus pritarimo itin rizikingoms finansinėms priemonėms, net jeigu jų „reitingas“ yra aukštas. Komitetas pritaria Jacques de Larosière grupės pareikštam susirūpinimui, kad reitingų naudojimas reguliuojamajam kapitalui nuima pernelyg daug atsakomybės nuo finansų įstaigų ir tuo pačiu metu įtvirtina kredito reitingų agentūrų oligopoliją. EESRK palankiai vertina tai, kad šis klausimas įtrauktas į šiuo metu vykstančias viešąsias konsultacijas.

2. Įžanga

2.1 Kaip žinoma, viena pagrindinių dabartinės krizės priežasčių buvo rimti tarptautinių finansų reglamentavimo ir priežiūros trūkumai. Be to, krizė akivaizdžiai atskleidė prieštaravimus, kylančius tarp finansų sistemos ir bankų grupių, kurios veikia kaip pasaulinės įmonės, tačiau yra reglamentuojamos ir priverstos nutraukti veiklą kaip nacionalinės teisės subjektai („Bank of England“ valdytojas Mervyn King).

2.2 Tie patys principai veikia ir Europos Sąjungoje, kurioje po krizės dar paaštrėjo būtinybė skubiai nustatyti Europos orientacinį pagrindą tiek reglamentavimo, tiek ir priežiūros srityse. Vis labiau integruotos finansų rinkos aplinkybėmis tapo aišku, kad valstybės narės nustato labai skirtingas taisykles ir priežiūros sistemas.

2.3 Europos Komisija ėmė taikyti laipsnišką požiūrį į kredito reitingų agentūrų reguliavimą. Iš karto po bankų krizės dėmesys buvo sutelktas į reguliavimą ir priežiūrą, ypač sudėtingų išvestinių finansinių priemonių reitingavimą ir susijusius interesų konfliktus. Šių priemonių netinkamas reitingavimas turėjo esminio poveikio krizei (5).

2.4 Tuo metu, kai vyko 2009 m. reglamento teisėkūros procedūra, Jacques de Larosière grupės nustatyti faktai paskatino priimti sprendimą iš esmės persvarstyti finansų reguliavimą ir priežiūrą Europos Sąjungoje. Pasiūlymas ES įgyvendinti dviejų pakopų priežiūros sistemą jau priimtas. Žemesnėje pakopoje paskirti trys priežiūros organai, ir vienas jų, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI), turėtų būti atsakinga už kredito reitingų agentūrų priežiūrą. Šioje nuomonėje svarstomas reglamento pasiūlymas yra susijęs tik su 2009 m. reglamento pakeitimais, būtinais tam, kad į 2009 m. reglamento nuostatas būtų galima įtraukti EVPRI suteiktus įgaliojimus.

2.5 Kadangi po bankų sukeltos finansų krizės kilo su valstybių skolomis susijusi krizė, iškilo naujų klausimų dėl kredito reitingų agentūrų vaidmens, be kita ko susijusio su valstybių skolomis. Gali būti, kad šio tolesnio veiklos etapo rezultatas bus trečias reglamentas, kuris kol kas yra tik 2010 m. lapkričio 5 d. viešųjų diskusijų dokumentas. Iš jo skyrių antraščių aišku, kokios temos nagrinėjamos: pasikliovimas kredito reitingais nustatant reguliuojamąjį kapitalą, valstybės garantuotų skolų reitingavimas, konkurencijos didinimas kredito reitingų sektoriuje, civilinė kredito reitingų agentūrų atsakomybė ir galimi interesų konfliktai. Numatoma, kad atėjus laikui EESRK pateiks pagrįstą nuomonę dėl šių klausimų, kurie gali būti išdėstyti pirmiau minėtame naujajame reglamente.

2.6 Be to, net ir Europos lygmeniu suderintose taisyklėse palikta daug laisvės veikti savo nuožiūra ir taikyti nacionalinius sprendimus, taip pat savaip „aiškinti“ teisines nuostatas perkeliant jas į nacionalinę teisę.

2.7 Jacques de Larosière grupė nustatė, kad kredito reitingų agentūrų veikla turi didelių trūkumų (visų pirma sudėtingų išvestinių finansinių priemonių atveju), susijusių su taikomų vertinimo metodų ribotumu, informacijos bei skaidrumo stoka ir akivaizdžiais interesų konfliktais (4).

2.8 Be to, susiduriame su tikra oligopolija, nes apie 90 proc. kredito reitingų nustatymo rinkos kontroliuoja trys agentūros: „Moody's“, „Standard & Poor’s“ ir „Fitch“, kurios visos iš dalies yra JAV bendrovės. Jos atliko svarbų vaidmenį pasaulį ištikusios finansų ir ekonomikos krizės raidoje. Nors valstybės ir įmonių skolų atveju metodas „moka vertybinio popieriaus emitentas“ gana pagrįstas, sudėtingų išvestinių finansinių priemonių atveju dėl jo kilo didžiuliai interesų konfliktai ir taip buvo sukurtas užburtas ratas, darantis žalą vykdomos veiklos skaidrumui.

2.9 Tačiau, lyg nieko nebūtų įvykę, tos pačios agentūros ir toliau atlieka reitingavimą, kuris ne visada būna objektyvus. Pavyzdžiui, 2010 m. balandžio 26 d., nepaisant Europos Sąjungos Graikijai skirtos 110 milijardų eurų sumos, „Standards & Poor’s“ sumažino Graikijos kredito reitingą iki Azerbaidžano lygio.

2.10 Tik po šių įvykių ir aukšto rango Europos vadovų išsakytos kritikos dėl kredito reitingų sistemos veikimo Europos Vadovų Taryba nusprendė pradėti pirmiau minėtas viešąsias konsultacijas, į kurias įtrauktas ir valstybės skolos klausimas. Kai kurių valstybių narių vyriausybėms labai nepatinka mintis, kad rinkos gali atskleisti išlaidžių vyriausybių klaidas ir apsiskaičiavimus, nors vyriausybėms nuo neatmenamų laikų pasitaiko neįvykdyti su valstybės skola susijusių įsipareigojimų. Tačiau ši nuomonė yra susijusi tik su 2009 m. reglamentu.

2.11 2010 m. birželio 2 d. komunikate (6) Komisija apibendrino iki šiol padarytą pažangą (žr. Priede pateikiamas lenteles) kuriant saugesnę, skaidresnę ir atsakingesnę Europos finansų sistemą, kuri tarnautų realiajai ekonomikai ir visai visuomenei.

2.12 Todėl prašoma vykdyti Europos Sąjungoje veikiančių kredito reitingų agentūrų centralizuotą priežiūrą ir perduoti atsakomybę už šią sritį naujai Europos finansinės priežiūros sistemai ir trims Europos priežiūros institucijoms, o vėliau išspręsti su šia sritimi susijusius esminius klausimus.

3. Siūlomi Reglamento (EB) Nr. 1060/2009 pakeitimai

3.1 Dalykas, taikymo sritis ir sąvokų apibrėžtys (I antraštinės dalies pakeitimai)

3.1.1 Kaip jau buvo minėta, pagrindinis ir svarbiausias aspektas – perėjimas nuo priežiūros nacionaliniu lygiu prie Europos lygiu vykdomos priežiūros suteikiant Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai (EVPRI) didžiausius įgaliojimus vykdyti Europoje registruotų agentūrų ir kitoms šalims priklausančių, tačiau Europoje veikiančių agentūrų (Europos filialų) priežiūrą.

3.1.2 4 straipsnyje išvardijami alternatyvaus investavimo fondų valdytojai siekiant užtikrinti, kad jie kredito reitingų naudojimo požiūriu būtų traktuojami taip pat kaip kitos ES finansų įstaigos. Tai reiškia, kad tais atvejais, kai šie fondai naudoja kredito reitingus, juos turi būti nustačiusi tinkamai įregistruota ir pagal naująjį reglamentą sertifikuota kredito reitingų agentūra.

3.2 Kredito reitingų suteikimas, prieiga prie informacijos (II antraštinės dalies pakeitimai)

3.2.1 Turi būti reikalaujama, kad struktūruotų finansinių priemonių emitentai arba susijusios trečiosios šalys suteiktų prieigą prie informacijos ir agentūroms, konkuruojančioms su jiems paslaugas suteikusia agentūra; tokia informacija negali būti naudojama jokiais kitais tikslais išskyrus kredito reitingavimą. Tai turėtų padėti išvengti interesų konfliktų, kai kredito reitingų agentūroms atlygį moka emitentas, t. y. subjektas, prašantis nustatyti jo kredito reitingą (sic!) (modelis „emitentas moka“).

3.3 Registracijos procedūra ir kredito reitingavimo veiklos priežiūra (III antraštinės dalies pakeitimai)

3.3.1 Įsteigus vieną bendrą Europos priežiūros instituciją, turi būti panaikintos dabartinės nuostatos, kuriomis numatomas kolegialus priežiūros koordinavimas (kolegijos panaikinimas), kad būtų sudarytos sąlygos daugelyje jurisdikcijų veikiančių kredito reitingų agentūrų veiksmingesnei kontrolei. Be to, Europos priežiūros institucija gali paprašyti Europos Komisijos reglamentuoti registracijos tvarką ir standartus, susijusius su informacija, kuri turi būti pateikta. Ji turi teisę prašyti informacijos, tirti galimus reglamento taikymo pažeidimus, atlikti patikrinimus ir pan.

3.4 Europos priežiūros institucijos ir kompetentingų institucijų bendradarbiavimas (III antraštinės dalies pakeitimai)

3.4.1 Nacionalinės institucijos stebi, kaip prižiūrimi subjektai (bankai, draudimo bendrovės, investicinės bendrovės ir pan.) naudoja kredito reitingus, keičiasi informacija apie kredito reitingų agentūras, bendradarbiauja ir padeda Europos priežiūros institucijai.

3.4.2 Europos priežiūros institucija taip pat gali pavesti tam tikras užduotis atlikti kompetentingoms nacionalinėms institucijoms, be kita ko sąnaudų mažinimo sumetimais. Visų pirma ji gali perduoti šias funkcijas: tiriamojo pobūdžio užduotis ir patikrinimus vietoje, registracijos paraiškų vertinimą, kitas su priežiūra susijusias užduotis. Šiuo tikslu Europos priežiūros institucija, kuri išliks atsakinga už šią sritį, turėtų pateikti specialias gaires.

3.5 Sankcijos, komiteto procedūra (IV antraštinės dalies I skyriaus pakeitimai)

3.5.1 Europos priežiūros institucija gali prašyti Europos Komisijos skirti sankcijas kredito reitingų agentūroms, siekiant viešu pranešimu sustabdyti pažeidimą, gauti prašomos informacijos ar pradėti tyrimą dėl kredito reitingų agentūros veiklos. Jeigu kredito reitingų agentūra pažeidė reglamentą, Europos priežiūros institucija gali jai skirti baudą, reikalauti laikinai sustabdyti reitingavimo veiklą, raginti nutraukti pažeidimus arba kraštutiniu atveju panaikinti registraciją.

3.5.2 Komiteto procedūros suderintos su Lisabonos sutartimi.

3.6 Pereinamojo laikotarpio ir baigiamosios nuostatos (IV antraštinės dalies II skyriaus pakeitimai)

3.6.1 Kai pradės veikti Europos finansų rinkų priežiūros institucija, nacionalinių institucijų įgaliojimai šioje srityje turės būti sustabdyti. Taip pat reikės nustatyti nacionalinių institucijų dokumentų ir informacijos pateikimo tvarką.

3.7 EESRK mano, kad neseniai Europos Komisijos paskelbtų viešųjų konsultacijų dėl kredito reitingų agentūrų metu išsakytos mintys yra panašios į šioje nuomonėje išdėstytas išvadas. EESRK pasilieka sau teisę, prireikus, išsamiau aptarti nuomonėje nagrinėjamus klausimus.

4. Bendrosios pastabos

4.1 Naujajame Komisijos pasiūlyme buvo pasirinkta teisinga kryptis – pereiti nuo priežiūros nacionaliniu lygiu prie Europos lygiu vykdomos priežiūros. Tai labai sudėtingas procesas, todėl jeigu norime, kad jis būtų sėkmingas, jam reikia daugiau nei kolegialių valstybių narių pastangų (7), kaip siūloma ankstesniajame reglamente. Be to, pasiūlyme laikomasi tinkamo požiūrio, kuris buvo rekomenduotas Jacques de Larosière ataskaitoje (8). Teisinės nuostatos yra nepakankamai aiškios, nes jos ne visada siūlo aiškius sprendimus.

4.2 Vis dėlto, nepaisant to, dabartinis pasiūlymas nedaug skiriasi nuo ankstesnio reglamento (2009 m. rugsėjo mėn.), kurio turi laikytis kredito reitingų agentūros, kad būtų įregistruotos arba galėtų tęsti savo veiklą.

4.3 Bet kuriuo atveju, svarbiausias klausimas yra susijęs su kredito reitingų agentūromis, vykdančiomis veiklą už Europos ribų, nes joms netaikomi siūlomi pakeitimai: kam iš tikrųjų taikomas Europos reglamentas? Kaip panaikini reitingus, kuriuos nustatė, pavyzdžiui, „Moody’s“, „Standard & Poor’s“ ir „Fitch“, kurios tebėra įtakingiausios kredito reitingų agentūros, nepaisant sumaišties, kurią jos sukėlė? Ar pakanka kontroliuoti jų Europos filialus, kad būtų panaikina jų pasaulinė oligopolija?

4.4 Gerai žinoma, kurios pagrindinės kredito reitingų agentūros veikia tarptautiniu lygiu: „Moody’s“, „Standard & Poor’s“, „Fitch ratings“, „Dun & Bradstreet“, „A. M. Best“, „Egan-Jones Ratings Company“ (visos JAV), „Dominion Bond Rating“ (Kanada), „Baycorp Advantage“ (Australija), „China Credit Information Service“ (Kinija), „Japan Credit Rating“ (Japonija), „Rating Agency Malaysia“ (Malaizija), „NKC Independent Economists“ (Pietų Afrika). Kur Europa? Faktas lieka faktu – Europa, pasaulio ekonomikos lyderė, NETURI nė vienos kredito reitingų agentūros, netgi valstybių kreditingumui įvertinti!

4.5 Tai, kad agentūrų grupės yra anglosaksiškos, atspindi ankstesnį anglosaksiško kapitalizmo vyravimą, kurio nesugriovė nei du pasauliniai karai, nei specifiniai su Azijos ekonomika susiję veiklos klausimai. Stebina, kad nuo pat bendrosios rinkos atsiradimo nesusikūrė nė viena europinė agentūra, o prancūzams priklausanti „Fitch“ įsisteigė ne Prancūzijoje. Tai, kad nuo 1957 m. ES neatsirado kredito reitingų agentūrų, veikiančių pasauliniu mastu, galima palyginti su nė kiek ne stipresniais ES rezultatais aukštųjų technologijų sektoriuje per tą patį laikotarpį. ES nesudaro palankių sąlygų verslininkams, veikiantiems šiuolaikinės pramonės sektoriuose. Konsultacijose dėl kredito reitingų agentūrų bus svarstomas ir konkurencijos klausimas. Reikės analizuoti, kodėl verslumas yra nepakankamas.

5. Konkrečios pastabos

5.1 EESRK teigiamai vertina Europos finansų rinkos priežiūros institucijos įsteigimą. Pasiūlymas, be abejonės, yra žingsnis teisinga kryptimi, nes juo teisinis pagrindas geriau atliepia iškilusius poreikius bandant atkurti piliečių ir įmonių pasitikėjimą rinkomis ir jų saugumą. Vis dėlto, pasiūlymas dar nėra pakankamas norint pasiekti nustatytus tikslus.

5.2 Palankiai vertinamas ir pasiūlymas reitinguoti alternatyvaus investavimo fondus, jeigu to reikia; tai atliktų registruota ir sertifikuota agentūra.

5.3 Sunkiau dabartiniu pasiūlymu užtikrinti modelio „emitentas moka“ skaidrumą, objektyvumą ir konkurencingumą, nes sistema nepašalina interesų konflikto. Tačiau tokioje padėtyje atsidūrusioms įmonėms reikėtų neleisti reitinguoti savo partnerių. Geras dalykas – tarptautiniu lygiu pradėtas taisyklių konvergencijos procesas, pavyzdžiui, kaip daroma JAV, Japonijoje ir pan.

5.4 EESRK teigiamai vertina tai, kad (be kita ko, sąnaudų mažinimo sumetimais) tam tikros funkcijos perduodamos nacionalinėms institucijomis, tačiau su sąlyga, kad bus aiškiai atskirtos Europos ir nacionalinių institucijų atsakomybės sritys. Visų pirma svarbu apibrėžti tinkamus įsipareigojimus ir nustatyti priemones, susijusias su informacijos tikslumu, registracija ir patikrinimais vietoje.

5.5 EESRK teigiamai vertina sankcijų įvedimą kredito reitingų agentūroms, kurios nesugeba atlikti savo užduočių arba nesilaiko reglamento nuostatų.

5.6 Turint omenyje tai, kad šioje srityje veikia ne „naujokai“, tikras iššūkis politikos formuotojams – ne tik nustatyti aiškias ir atgrasančias taisykles, bet ir užtikrinti jų įgyvendinimą. Reikia numatyti sankcijas, skiriamas ir Europos bei tarptautinių rinkų priežiūros institucijų vadovams ir atsakingiems pareigūnams, kurie nevykdo savo pareigų, atsižvelgiant į žalą, kurią jų neveikimas sukelia bankams ir tinkamai veikiančiai finansų sistemai, taip pat ekonomikai, įmonėms ir piliečiams. Savo veiksmais jie tik skatina spekuliaciją ir visus tuo užsiimančius. Jie turi bent jau asmeniškai sumokėti už nesugebėjimą vykdyti savo pareigų. Be atskaitomybės ir sankcijų bus sunku užtikrinti „etiką“, kurios daugelis reikalauja šiuo neramiu laikotarpiu.

5.7 Be to, su tarptautiniais aspektais susijusi dalis yra visiškai netinkama. Reikėtų tinkamiau apsvarstyti ir klausimus, susijusius su vartotojais – įmonėmis ir ypač piliečiais.

2010 m. gruodžio 8 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų Komiteto Pirmininkas Staffan NILSSON

(1) Angl. – European Securities and Markets Authority.

(2) Toliau – 2009 m. reglamentas.

(3) Viešosios konsultacijos dėl kredito reitingų agentūrų, 2010 m. lapkričio 5 d.

(4) Žr. EESRK nuomonę dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kredito reitingų agentūrų, OL C 277/25, 2009 11 17, p. 117.

(5) 2009m. reglamento dėl kredito reitingų agentūrų santrauka pateikiama EESRK nuomonės dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kredito reitingų agentūrų 3 skyriuje, OL C 277/25, 2009 11 17, p. 117.

(6) Finansinių paslaugų reguliavimas siekiant užtikrinti tvarų augimą (COM(2010) 301 galutinis).

(7) Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 2009 m. rugsėjo 16 d. dėl kredito reitingų agentūrų.

(8) Žr. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendrijos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos steigimo (COM(2009) 499 galutinis - 2009/0140 (COD), Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos bankininkystės institucija, pasiūlymas, COM(2009) 501 galutinis - 2009/0142 (COD), Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (COM(2009) 502 galutinis - 2009/0143 (COD), Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (COM(2009) 503 galutinis - 2009/0144 (COD)), OL C 339/08, 2010 12 14, p. 34.