LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2009 7 22 
SEC (2009) 1053 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie  
 
KOMISIJOS KOMUNIKATO  
 
Būsimoji konkurencijos teis ės sistema, taikytina motorini ų transporto priemoni ų 
sektoriui 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
  
{COM (2009) 388 galutinis} 
{SEC (2009) 1052} 
LT 2   LT SANTRAUKA  
1. BENDROSIOS APLINKYB ĖS 
1. Motorinių transporto priemoni ų gamintojai paprastai sa vo produktus platina ir j ų 
remontą bei prieži ūrą užtikrina per įgaliotųjų prekybos atstov ų ir remontinink ų 
tinklus, remdamiesi įvairiais panašaus tipo vertikalia isiais susitarimais, kuriuos gali 
reikėti įvertinti pagal 81 straipsn į. Bendrosios išimties reglamentais sudaromos 
sąlygos tam tikr ų kategorij ų susitarim ų, draudžiam ų pagal 81 straipsnio 1 dal į, 
„saugiems uostams“, ir šalims nereikia kiekvienu konkre čiu atveju pa čioms spręsti, 
ar tiems susitarimams taikytina 81 straipsnio 3 dalyje nustatyta išimtis. Šiais reglamentais taip pat prisidedama pr ie nuoseklaus ES konkurencijos taisykli ų 
taikymo. 
2. K
ODĖL? SPRĘSTINA PROBLEMA  
2. Motorinių transporto priemoni ų platinimo ir garantinio aptarnavimo susitarimams 
galioja konkre čiam sektoriui taikytinas Bendrosios išimties reglamentas (EB) 
Nr. 1400/2002, kuris nustos galioti 2010 m. geguž ės 31 d. Komisija turi nuspr ęsti, 
kokia teisin ė sistema po šios dienos tur ėtų būti taikoma vertikaliesiems sektoriaus 
susitarimams. 
3. Beveik visos suinteresuotosios šalys suti nka, kad bendrosios išimties reglamentas – 
bendras arba taikytinas konkre čiam sektoriui – teb ėra reikalingas, nes taip jos gali 
sudaryti susitarimus, žinodamos, kad tie  susitarimai atitinka ES konkurencijos teis ę.  
4. Poveikio vertinimo ataskaitoje atsižvelgiama į rinkos poky čius įsigaliojus esamam 
reglamentui ir pirmiausia per dabartin ę krizę. Iš jos matyti, kad transporto priemoni ų 
pardavimo rinkos s ąlygos skiriasi nuo antrin ės rinkos s ąlygų. Pardavimo rinka labai 
konkurencinga, o antrin ėje rinkoje yra veiksmingos konkurencijos kli ūčių, dėl kurių 
gali nukent ėti vartotoj ų interesai. Kad padid ėtų tiekimo grandin ės veiksmingumas, 
sektoriui tur ėtų būti taikoma bendroji išimtis, kuria b ūtų atsižvelgta į skirtingas ši ų 
dviejų rinkų sąlygas. 
3. KAS?  SEKTORIAUS KONKURENCIJOS POLITIKOS TIKSLAI  
5. Bendrasis su vertikaliaisiais susitarimais susij ęs Komisijos politikos tikslas – 
užtikrinti veiksming ą abiejų rinkų priežiūrą ir kartu supaprastinti administravim ą ir 
sumažinti su atitiktimi susijusias įmonių sąnaudas, laikantis Sutarties 83 straipsnio 
2 dalies b punkto.  
6. Kalbant apie veiksming ą rinkos prieži ūrą, poveikio vertinimo ataskaitoje 
patvirtinama, kad ir toliau bus siekiama speciali ų tikslų, kuriais grindžiamas 
Reglamentas (EB) Nr. 1400/2002. Juos glaustai galima išd ėstyti taip: 
• neleisti riboti konkuruojan čių transporto priemoni ų gamintoj ų galimybi ų ir 
garantuoti jiems galimyb ę patekti į rinką; 
LT 3   LT • užtikrinti to paties prek ės ženklo platintoj ų konkurencij ą;  
• sudaryti galimyb ę nepriklausomiems remontininkams veiksmingai konkuruoti su 
įgaliotaisiais remontininkais, priklausan čiais gamintoj ų tinklams, užtikrinant 
nuolatinį techninės informacijos apie remont ą ir originalios įrangos bei tos pa čios 
kokybės atsargini ų dalių prieinamum ą antrinės rinkos ūkinės veiklos 
vykdytojams;  
• apsaugoti įgaliotųjų remontinink ų konkurencij ą, užtikrinant gamintoj ų tinklų 
prieinamum ą pagal kokybinius standartus;  
• apsaugoti konkurencij ą atsargini ų dalių rinkose ir išvengti apribojim ų, dėl kurių 
būtų suvaržyta atsargini ų dalių gamintoj ų galimybė patekti į antrinę rinką;  
• išsaugoti atgrasom ąjį 81 straipsnio poveik į, kad gamintojai negal ėtų pasinaudoti 
bendrąja išimtimi, siekdami suvaržyti nepriklausomus konkurencij ą skatinančius 
įgaliotųjų prekybos atstov ų ir remontinink ų veiksmus.  
7. Pagal bet kuri ą politikos galimyb ę bendroji išimtis tur ėtų būti taikoma tik tiems 
susitarimams, kuriuose laikomasi keturi ų 81 straipsnio 3 dalies s ąlygų, kartu 
atsižvelgiant į pirmiau pamin ėtus konkre čius tikslus. Be to, „saugaus uosto“ taikymo 
sritis netur ėtų būti susiaurinta tiek, kad d ėl būtinybės atskirai įvertinti jokio poveikio 
konkurencijai neturin čius susitarimus neproporcingai padid ėtų už teis ės aktų 
įgyvendinim ą atsakingų institucij ų administracin ės išlaidos ir su atitiktimi susijusios 
įmonių sąnaudos. 
4. POLITIKOS GALIMYB ĖS. KAIP? 
8. Poveikio vertinime nenagrin ėjamos galimyb ės, dėl kurių esamos tvarkos tr ūkumai 
taptų dar didesni arba kuriomis neb ūtų laikomasi 83 straipsnio 2 dalies b punkto. 
Todėl nevertinama galima išsamesn ė bendroji išimtis, d ėl kurios b ūtų suvaržyta 
mažmenin ės prekybos form ų įvairovė, pagilėtų bendros politikos spragos vertikali ųjų 
apribojim ų srityje, kilt ų nepateisinam ų suvaržym ų automobili ų gamintojams ir 
didesnių su atitiktimi susijusi ų sąnaudų įmonėms. Taip pat nesvarstoma galimyb ė 
netaikyti jokio motorini ų transporto priemoni ų sektorių apimančio bendrosios 
išimties reglamento. Tokia galimyb ė prima facie būtų nepageidaujama d ėl daugiau 
kaip 120.000 jau sudaryt ų vertikaliųjų susitarim ų dėl motorini ų transporto priemoni ų 
platinimo ir garantinio aptarnavimo, kuriuos priešingu atveju šalims tekt ų atskirai 
įvertinti. 
9. Komisija sutelk ė dėmesį į keturias politikos galimybe s, grindžiamas bendrosios 
išimties reglamentu, į kurį būtų įtraukti visi vertikali ųjų susitarim ų dėl motorini ų 
transporto priemoni ų platinimo ir garantinio aptarnavimo tipai ir kuriuo galimyb ė 
pasinaudoti išimtimi tapt ų priklausoma nuo rinkos dalies ribos (- ų), kuri (-ios) 
atitinka šali ų rinkos gali ą.  
10. Pagal visas keturias galimybes išimtis neb ūtų taikoma susitarimams, kuriuose 
nustatyti tam tikri esminiai apri bojimai (t. y. perpardavimo kain ų palaikymas, 
pasyvios prekybos apribojimai tam tikrose  teritorijose ar tam tikroms vartotoj ų 
grupėms, priskirtoms kitiems platintojams, aktyvaus ir (arba) pasyvaus pardavimo 
galutiniams vartotojams apribojimai rinkos e, kur taikoma pasi rinktinio platinimo 
LT 4   LT sistema, originalios įrangos tiek ėjų galimyb ės parduoti atsargines dalis 
nepriklausomiems remontininkams apribo jimai). Atitinkamai visose keturiose 
galimybėse būtų nustatytos konkre čios sąlygos, pagal kurias bendroji išimtis 
netaikoma įsipareigojimams nekonkuruoti ilgi au nei penkerius metus, 
įsipareigojimams, d ėl kurių įgaliotieji platintojai negali pardavin ėti tam tikr ų tiekėjų 
produktų, bei tam tikriems įsipareigojimams nekonkuruoti pasibaigus terminui.  
11. Tačiau šios keturios galimyb ės turi tam tikr ų skirtumų. 
12. 1 galimyb ė – toliau išlaikyti status quo ; ja nustatomos labai griežtos pirmin ės rinkos 
taisyklės. Į ją būtų įtrauktos konkre čiam sektoriui taikytinos s ąlygos, pagal kurias 
išimtis neb ūtų taikoma įsipareigojimams, kuriais apribojama prekybos atstov ų 
galimybė pasirašyti subrangos sutart į dėl remonto paslaug ų, įsipareigojimams 
prekiauti tik vieno prek ės ženklo produkcija, nepaisant j ų trukmės, kuriais prekybos 
atstovams užkertamas kelias tame pa čiame salone pardavin ėti iki trij ų 
konkuruojan čių prekių ženklų, ir įsipareigojimams, kuriais  apribojama prekybos 
atstovų galimybė įkurti papildomas prekybos vietas arba perduoti savo versl ą kitiems 
to paties tinklo prekybos atst ovams, kuriais neatsižvelgiama į tam tikrą minimali ą 
sutarties trukm ę ir (arba) minimal ų pranešimo apie susitarimo nutraukim ą laikotarp į, 
taip pat įsipareigojimui nustatyti arbitražo tvark ą.  
13. 1 galimybe b ūtų suteikta plataus masto išimtis antrinei rinkai, apimanti kokybinio 
pasirinktinio platinimo sistemas nepriklausomai nuo šali ų rinkos dalies. Visi tokie 
susitarimai, kuriais daroma įtaka konkurencijai antrin ėje rinkoje, b ūtų laikomi 
teisėtais, nebent juose b ūtų į „juodąjį sąrašą“ įrašytų apribojim ų (pvz., veikla, kuria 
apribojamas technin ės informacijos prieinamumas nepriklausomiems 
remontininkams, apribojimai originalios įrangos tiek ėjams parduoti atsargines dalis 
įgaliotiesiems remontininkams, apribojimai įgaliotiesiems remontininkams parduoti 
dalis nepriklausomiems remontininkams, įsipareigojimai, d ėl kurių įgaliotieji 
remontininkai ver čiami pardavin ėti ir naujas transporto priemones). 
14. 2 galimyb ėje numatyta, kad nustot ų galioti konkre čiam sektoriui taikytina tvarka ir 
būtų taikomos bendrosios vertikali ųjų apribojim ų taisyklės, dabar nustatytos 
Reglamente Nr. 2790/1999. Nors dabartiniame reglamento, kuris pakeis galiojant į 
reglament ą, projekte1 išlaikoma didžioji dalis Reglamento (EB) 
Nr. 2790/1999 nuostat ų, įskaitant visus penkis apribojimus pagal tiksl ą, jame 
numatyti ir tam tikri  patobulinimai ( įskaitant 30 % rib ą, kuri taikoma ir pirk ėjo 
rinkos daliai, ir specialia s e. prekybos gaires), d ėl kurių 2 galimyb ės analizė iš esmės 
nesikeičia. 
15. 2 galimyb ėje būtų atsižvelgta į požiūrį, kad vertikalieji apribojimai gali tik tam 
tikrais atvejais pa kenkti vartotojui, ypa č tada, kai preki ų ženklų konkurencija 
atitinkamoje rinkoje nežymi, kli ūtys patekti į rinką didelės ir susitarian čiosios šalys 
turi didelę įtaką rinkoje. Tod ėl tai reikšt ų ne tokį griežtą požiūrį į itin konkurencing ą 
pirminę rinką. Pavyzdžiui, įsipareigojimai nekonkuruoti b ūtų panaikinti tik tokiu 
atveju, jei trukt ų ilgiau nei penkerius metus ir neleist ų prekybos atstovams 
pardavinėti kito prek ės ženklo produkcijos. Bet kokias su galimybi ų ribojimu 
                                                 
1 Preliminar ų projektą Komisija pri ėmė 2009 m. liepos 8 d.  
LT 5   LT susijusias problemas taip pat b ūtų galima spr ęsti, neleidžiant pasinaudoti bendr ąja 
išimtimi.  
16. Išimtis būtų taikoma vietos s ąlygoms ir neb ūtų nustatyta papildom ų sąlygų sutarčių 
sąžiningumo klausimams. 
17. Remonto ir atsargini ų dalių platinimo rinkose gamintoj ų tinklams paprastai priklauso 
daug didesn ė rinkos dalis, nei 2 galimyb ėje numatyta 30 % rinkos dalies riba. Tai 
reikštų, kad konkurencijos institucijos gal ėtų tirti daugiau galim ų antikonkurencin ės 
veiklos atvej ų (įskaitant veikl ą, kuria apribojamas technin ės informacijos ar 
originalių ir (arba) tos pa čios kokyb ės atsargini ų dalių prieinamumas 
nepriklausomiems ūkinės veiklos vykdytojams). Poži ūris būtų grindžiamas ne 
principu „pagal tiksl ą“ (t. y. pagr įstas esminio s ąrašo metodu), o principu „pagal 
poveikį“ (t. y. būtų reikalaujama konkre čių vartotojams padarytos ar galimos žalos 
įrodymų).  
18. 3 galimyb ė pagrįsta 2 galimybe, bet kartu joje numatytos konkre čiam sektoriui 
taikytinos gair ės dėl bendrųjų taisyklių galiojimo šiam sektoriui. Gair ėse būtų 
atsižvelgta į apribojimus, kuriais daroma įtaka konkurencijai remonto ir atsargini ų 
dalių platinimo rinkose (pvz., technin ės informacijos apie remont ą prieinamumas 
nepriklausomiems ūkinės veiklos vykdytojams, įgaliotųjų remonto tinkl ų 
prieinamumas, konkuruojan čių prekių ženklų atsargini ų dalių prieinamumas), bet 
kartu būtų pateikta ir paaiškinim ų dėl pirminės rinkos.  
19. 4 galimyb ė taip pat pagr įsta 2 galimybe, bet apima ir tikslesn ę konkrečiam sektoriui 
taikytiną bendrąją išimtį, į kurią būtų įtrauktos visos esmin ės nuostatos, kuriomis 
siekiama apsaugoti konkurencij ą antrinėje rinkoje, kaip dabar nustatyta Reglamente 
Nr. 1400/2002.  
20. Iš esmės 2–4 galimyb ės skiriasi nuo 1 galimyb ės, nes jose atsižvelgiama į skirtingas 
konkurencines s ąlygas pirmin ėje ir antrin ėje rinkose. Tod ėl šiose galimyb ėse 
nustatyta: a) mažiau ribojantis poži ūris dėl išimčių susitarimams, sudarytiems labai 
konkurencingoje pirmin ėje rinkoje, ir b) mažesn ės apimties išimtis antrin ėje rinkoje, 
nustatant 30 % vienos rinkos dalies rib ą. 
5. POVEIKIO ANALIZ Ė 
21. Visos galimyb ės įvertintos pagal keturi ų grupių kriterijus. Pirmoji kriterij ų grupė 
susijusi su konkre čiais politikos tikslais, pamin ėtais 3 skyriuje, ir ja vertinama, ar 
pasirinkta galimybe b ūtų užtikrinta veiksminga konkurencijos apsauga.  
22. Antrąja ekonomikos kriterij ų grupe aiškinamasi, koks yra kiekvienos galimyb ės 
poveikis i) numatomoms su atitiktimi susijusioms įmonių sąnaudoms, ii) MV Į 
investicijų lygiams ir finansavimo priein amumui, iii) Europos automobili ų pramonės 
konkurencingumui ir iv) naudai vartotojams ir nam ų ūkiams.  
23. Trečioji kriterij ų grupė skirta įmanomam galimyb ės poveikiui viešajam 
administravimui įvertinti, kiek tai susij ę su i) vykdymui reikaling ų išteklių 
panaudojimu ir ii) pasekm ėmis ES biudžetui.  
LT 6   LT 24. Paskutiniąja grupe atsižvelgiama į galimą kiekvienos galimyb ės poveik į i) 
užimtumui ir darbo kokybei, ii) visuomen ės saugumui ir iii) sv eikatai bei aplinkai.  
25. Tikėtinas poveikis vertintas daugiausia kokybiniu poži ūriu, ir 2–4 galimyb ėms skirta 
nuo -3 iki +3 tašk ų pagal kiekvien ą kriterijų, atskaitos tašku laikant esam ą padėtį 
(1 galimyb ė). Kad b ūtų atsižvelgta į kiekvieno kriterijaus svarb ą, pritaikyti 
korekciniai koeficientai. 
6. POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
26. Pagrindines poveikio vertinimo ataska itos išvadas galima apibendrinti taip. 
6.1. Ekonominis poveikis. Su veiksmin gos konkurencijos apsauga susij ę kriterijai 
27. 3 ir 4 galimyb ės būtų naudingesn ės nei 1 galimyb ė sprendžiant konkurencijos 
problemas, o 2 galimyb ė pablogint ų padėtį. 
28. Visų pirma, 1 ir 3 galimyb ės įvertintos vienodai, kiek tai susij ę su konkurencijos 
apsaugos pirmin ėje rinkoje parduodant naujas tr ansporto priemones tikslu, kita 
vertus, 1 galimyb ė šiek tiek naudingesn ė dėl ypatingo poži ūrio į įsipareigojim ą 
prekiauti tik vieno prek ės ženklo produkcija, bet truput į mažiau palanki, kiek tai 
susiję su inovacijomis ir platinimo form ų įvairove. 2 ir 4 galimyb ės atrodo ne tokios 
tinkamos, pirmiausia d ėl mažesnio teisinio tikrumo, sprendžiant tam tikr ų prekybai 
analogiškomis prek ėmis taikom ų apribojim ų klausimą. 
29. Pasirinkus tiek 3, tiek 4 galimyb ę būtų padidintas esamas konkurencijos apsaugos 
antrinėse rinkose lygis, taip  užtikrinant geresn ę tam tikros veiklos, d ėl kurios gali 
būti ribojamos nepriklausom ų remontinink ų galimybės (pavyzdžiui, kai transporto 
priemonių gamintojai netinkamai ta iko garantijas), kontrol ę ir kartu suteikiant 
nuolatinę apsaugą nuo veiklos, kuria ribojamas technin ės informacijos prieinamumas 
nepriklausomiems ūkinės veiklos vykdytojams. 4 galimyb ė įvertinta geriau nei 
3 galimyb ė, kiek tai susij ę su konkurencijos apsauga atsargini ų dalių rinkose. Kita 
vertus, 2 galimybe suteikiama mažiau teisinio tikrumo d ėl to, kaip bus 
įgyvendinamos konkurencijos taisykl ės, kad būtų panaikinti įgaliotųjų remontinink ų 
tinklų prieinamumo ir konkuruojan čių prekių ženklų atsargini ų dalių tiekimo 
apribojimai. 
6.2. Kitas ekonominis poveikis 
30. Kalbant apie kit ą ekonomin į poveikį, 2–4 galimyb ės įvertintos geriau nei esamos 
padėties galimyb ė, o 2 galimyb ė – truputį prasčiau nei 3–4 galimyb ės.  
31. 3 galimyb ė įvertinta geriausiai poveikio MV Į ir su atitiktimi susijusi ų įmonių 
sąnaudų atžvilgiu. Pagal 2 galimyb ę būtų taikomos bendrosios taisykl ės, kurios yra 
gerokai paprastesn ės nei nustatyta Reglamen te (EB) Nr. 1400/2002, ir b ūtų 
sumažintas pavojus įmonėms patirti nereikaling ų sąnaudų dėl per mažos ar per 
didelės atitikties. 3 galimyb ė būtų palankesn ė nei 2 galimyb ė, nes joje numatytos 
gairės įmonėms dėl „saugaus uosto“ rib ų, taip sumažinant d ėl klaidų ir bylinėjimosi 
patiriamas išlaidas. 4 galimyb ė būtų įvertinta geriau nei 2 galimyb ė, bet prasčiau nei 
3 galimyb ė, nes, nors nebeb ūtų taikomos per daug sud ėtingos pirmin ės rinkos 
LT 7   LT nuostatos, tr ūktų tam tikro teisinio tikrumo. D ėl klaidų ir bylinėjimosi patiriamos 
išlaidos taip pat sumaž ėtų iki lygio, panašaus į numatytą 3 galimyb ėje.  
32. Nė viena iš galimybi ų neturėtų didelės įtakos MV Į padėčiai ar verslumo skatinimui. 
3 ir 4 galimyb ės turėtų teigiamą poveikį, kiek tai susij ę su tokių esminių dalykų, kaip 
atsarginės dalys ir technin ė informacija, prieinamumu. 3 galimybe b ūtų atsižvelgta į 
naujus klausimus, kurie gali tur ėti įtakos nepriklausomiems MV Į remontininkams, 
kaip antai netinkamas automobili ų gamintoj ų garantijų taikymas, kita vertus, 
4 galimyb ė įvertinta šiek tiek geriau, kiek tai susij ę su atsargini ų dalių prieinamumo 
gerinimu. 
33. Kalbant apie lankstesn ės tvarkos užtikrinim ą, pagal 2–4 galimybes bendroji išimtis 
būtų taikoma didesniam platinimo susitarim ų skaičiui, tad gamintojai gal ėtų lengviau 
prisitaikyti prie kintan čių ekonomini ų aplinkybi ų, ir dėl šios išimties padid ėtų 
bendras ES automobili ų pramonės konkurencingumas. 
34. 2–4 galimyb ės neturėtų sudaryti kli ūčių į rinką patekti konkuruojantiems 
gamintojams. Galimyb ė rinktis iš daug preki ų ženklų turėtų nedidelės naudos 
vartotojams. Pagal 2–4 galimybes vartotojai gal ėtų rinktis iš daugiau remontinink ų, 
nes Komisijai b ūtų lengviau įvertinti veikl ą, kuria gal ėtų būti apribotos 
nepriklausom ų remontinink ų teisės konkuruoti. 4 galimyb ė būtų palankesn ė nei 2 ir 3 
galimybės, nes į ją įtrauktos esmin ės nuostatos, pagal kurias įgaliotieji remontininkai 
galėtų vartotojams si ūlyti įvairias atsargines dalis.  
6.3. Poveikis viešajam administravimui 
35. Viešojo administravimo srityje 2–4 galimyb ės įvertintos geriau nei esama galimyb ė, 
nes pagal jas ištekliai b ūtų tinkamiau sutelkti didžiausiems ES konkurencijos 
taisyklių pažeidimams nagrin ėti.  
36. 3 galimyb ė įvertinta geriausiai, nes parengus gaires b ūtų išvengta painiavos d ėl to, 
kaip tam tikrus konkre čiai su motorini ų transporto priemoni ų sektoriumi susijusius 
klausimus reik ėtų spręsti remiantis bendrosiomis taisykl ėmis. 4 galimyb ė taip pat 
turėtų šiek tiek geresn į poveikį nei esama pad ėtis, nes Komisija savo vykdymo veikla 
galėtų daugiau d ėmesio skirti sud ėtingesniems antrin ės rinkos klausimams.  
37. 2–4 galimyb ės neturėtų jokios įtakos Bendrijos biudžetui, nes visos baudos, kurios 
būtų skirtos kaip geresnio vykdym o rezultatas, tiesiog sumažint ų valstybių narių 
įnašus. 
6.4. Socialinis poveikis ir poveikis aplinkai 
38. 3 ir 4 galimyb ėmis būtų pagerinta esama pad ėtis, kiek tai susij ę su socialiniu ir 
ekonominiu poveikiu. Kadangi konkurencijos teis ės sistemos pakeitimai tarpusavyje 
susiję nedaug, n ė viena iš galimybi ų neturėtų didesnio poveikio užimtumui ir bet 
kokiam galimam darbuotoj ų skaičiaus kitimui motorini ų transporto priemoni ų 
pardavimo ir garantinio aptarnavimo sektoriuose. 
39. Padidinant vis ų pirma technin ės informacijos prieinamum ą, 3 ir 4 galimyb ėmis būtų 
galima pagerinti visuomen ės saugą ir padėti sumažinti užterštum ą. 
LT 8   LT 7. TINKAMIAUSIA GALIMYB Ė 
40. Iš poveikio vertinimo maty ti, kad pasirinkus 3 galimyb ę būtų didžiausios galimyb ės 
pasiekti nustatytus tikslus, be to, atrodo, kad ši galimyb ė tinkamiausia siekiant 
bendrojo tikslo suderinti veiksming ą rinkų priežiūrą ir poreik į supaprastinti 
administravim ą bei sumažinti su atitiktimi susijusias s ąnaudas. Ji taip pat geriausiai 
atitinka konkretaus sektoriaus  tikslus ir turi palankiausi ą poveikį vertinant pagal 
visus likusius poveikio kriterijus. Ta čiau pagal bendr ą įvertinimą 4 galimyb ė nuo 
3 galimyb ės atsilieka labai nedaug, tod ėl negalima iki galo teigti, kad 3 galimyb ė 
turėtų geresnį poveikį nei 4 galimyb ė. Bet kuri iš ši ų dviejų galimybi ų teigiamai 
paveiktų konkurencij ą ir galiausiai vartotojus. 
8. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
41. Priėmusi komunikat ą, kuriuo bus nustatytos bendros b ūsimos konkurencijos teis ės 
gairės, taikytinos motorini ų transporto priemoni ų sektoriui, Komisija toliau t ęs 
konsultacijas su suinteresuotais priva čiais asmenimis ir institucijomis bei praktin ės 
patirties turin čiais specialistais ir parengs teisin ės sistemos projekt ą.