2015 m. Europos Sąjunga ir jos valstybės narės nusprendė sustiprinti politinius ir finansinius įsipareigojimus remti Turkijos pastangas suteikti prieglobstį pabėgėliams. Remiantis 2015 m. lapkričio 29 d. ES ir Turkijos pareiškimu sutarta dėl visapusiško Europos Sąjungos ir Turkijos bendradarbiavimo, pagrįsto bendra atsakomybe, abipusiais įsipareigojimais ir pastangomis. 2015 m. lapkričio 29 d. aukščiausiojo lygio susitikimo metu buvo aktyvuotas ES ir Turkijos bendras veiksmų planas (toliau – BVP), siekiant padėti Turkijai likviduoti konflikto pasekmes Sirijoje. BVP tikslas – dabartinę migracijos krizę mažinti dviem būdais: 1) remiant sirus ir juos priimančias bendruomenes Turkijoje, 2) stiprinant bendradarbiavimą, siekiant užkirsti kelią neteisėtai migracijai. Jis įpareigoja Turkiją toliau ginti ir remti sirus, be kita ko, teikiant jiems švietimo ir sveikatos priežiūros paslaugas ir leidžiant jiems įsidarbinti.

Pagalbos įgyvendinimas priklausys nuo to, ar Turkija griežtai laikysis įsipareigojimų pagal ES ir Turkijos bendrą veiksmų planą ir 2015 m. lapkričio 29 d. bei 2016 m. kovo 18 d. ES ir Turkijos pareiškimus.

Vadovaujantis Komisijos sprendimo, kuriuo nustatoma Priemonė, 3 straipsnio 2 dalimi, per antrąjį iniciatyvinio komiteto posėdį 2016 m. gegužės 12 d. sutarta, kad priemonė pirmiausia turėtų remti šias šešias prioritetines sritis: 1) humanitarinė pagalba, 2) migracijos valdymas, 3) švietimas, 4) sveikatos priežiūra, 5) savivaldos infrastruktūra ir 6) socialinė bei ekonominė parama. Pagrindiniai Priemonės įgyvendinimo principai yra sparta, efektyvumas ir veiksmingumas, taip pat patikimo finansų valdymo užtikrinimas. Svarbus ir Priemonės veiksmų tvarumas, kaip ir atsakomybės dalijimasis su Turkijos institucijomis. Prioritetinės sritys, kurioms bus skiriama pagalba įgyvendinant Priemonę, nustatytos atlikus visapusišką nepriklausomą poreikių vertinimą, kurio rezultatai iniciatyviniam komitetui buvo pateikti 2016 m. birželio mėn.

Iki 2016 m. balandžio 15 d. buvo pasirašytos humanitarinės pagalbos sutartys dėl dar 50 mln. EUR, siekiant patenkinti neatidėliotinus pabėgėlių poreikius Turkijoje. Tarp 15 humanitarinės pagalbos organizacijų, kurioms skirtos šios lėšos, be kita ko, yra Danijos pabėgėlių reikalų taryba, Tarptautinė migracijos organizacija (toliau – TMO), Jungtinės Karalystės organizacija „International Medical Corps“ ir Tarptautinė Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio draugijų federacija (IFCR), kurios glaudžiai bendradarbiauja su Turkijos organizacijomis partnerėmis. Vykdant projektus siekiama spręsti visas svarbiausias humanitarines problemas, suteikti pagalbą maistu, grynaisiais pinigais ir kuponais, specialią pagalbą žiemos sezono metu, galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, pabėgėlių vaikų švietimo paslaugomis, apsauga, informacijos valdymo paslaugomis ir specialia pagalba neįgaliesiems, taip pat psichikos sveikatos priežiūros ir psichologinės pagalbos paslaugomis.

Be to, Komisija ėmėsi pastangų teikti švietimo srities pagalbą pagal ESSN, siekdama didinti mokytis besiregistruojančių pažeidžiamiausių vaikų skaičių ir skatinti lankomumą.

Nehumanitarinė pagalba skiriama pabėgėlių ilgalaikio pragyvenimo, socialiniams, ekonominiams ir švietimo tikslams. Taip siekiama sudaryti vaikams sąlygas įgyti pradinį bei vidurinį išsilavinimą, tobulinti švietimo infrastruktūrą, įskaitant mokyklų pastatus ir mokamąją medžiagą. Be to, daug padedama pažeidžiamoms grupėms, pavyzdžiui, siekiant apsaugoti moteris nuo seksualinio smurto ir smurto dėl lyties ir sudaryti geresnes sąlygas naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis.

Pagal BĮR 4 straipsnio 1 dalį finansinės paramos teikimo būdai gali būti šie: a) dotacijos; b) paslaugų, prekių arba darbų pirkimo sutartys; c) bendra arba sektorinė parama biudžetui; d) įnašai į patikos fondus ir finansines priemones. Kalbant apie Priemonės lėšas, skirtas PNPP II, 4 straipsnio 7 dalimi Komisijai suteikta galimybė lėšas panaudoti netiesiogiai, pvz., pasitelkiant tarptautines organizacijas, valstybių narių institucijas arba tarptautines finansų įstaigas (toliau – TFĮ).

Priemonė, naudojama kaip koordinavimo mechanizmas, leidžia finansuoti skirtingus įvairių prioritetinių sričių veiksmus, kurie įgyvendinami bendradarbiaujant su įvairiais partneriais naudojantis įvairiomis ES finansinėmis priemonėmis. Ši svarbi Priemonės ypatybė nulėmė priemonės stebėsenos ir vertinimo struktūrą. Priemonei įgyvendinti reikalinga sistema, kuria naudojantis būtų įmanoma įvertinti pasiektus Priemonės veiksmų rezultatus nepriklausomai nuo to, kokia finansine priemone buvo naudojamasi. Priemonės rezultatų sistema parengta taip, kad ją būtų galima naudoti kaip valdymo ir atskaitomybės priemonę, leidžiančią pranešti tiek apie Priemonės pažangą, tiek apie pažangą prioritetinėje srityje. Ji leidžia peržiūrėti veiklos rezultatus, atsižvelgiant į numatytus rezultatus, prireikus pakoreguoti programą ir, paprašius informacijos, tokią informaciją konkretizuoti.

Be šių dviejų dotacijų 2016 m. gruodžio mėn. buvo pasirašytos dvi sutartys su banku „KfW“ ir Pasaulio banku, kurių bendra vertė yra 200 mln. EUR. Pagal šias sutartis provincijose, kuriose gyvena daug pabėgėlių iš Sirijos, numatyta pastatyti ir įrengti 70 naujų mokyklų. Šia mokyklas, kai jos bus pastatytos ir įrengtos, galės lankyti 50 000 vaikų iš Sirijos. Pagal sutartis taip pat turėtų būti didinami Nacionalinio švietimo ministerijos įgyvendinimo gebėjimai ir valdymo pajėgumas.

Buvo atidėta priemonės lėšų siekiant užtikrinti, kad būtų galima atlikti veiksmingą pagal priemonę pasirašytų sutarčių ir prireikus išlaidų auditą. Be to, Priemones auditą ir tikrinimą įprastine tvarka vykdys Komisijos vidaus audito tarnyba ir Europos Audito Rūmai. Europos Parlamentas ir Taryba taip pat vykdo Priemonės finansų, kaip neatsiejamos bendrojo Europos Sąjungos biudžeto dalies, priežiūrą.

6. Komunikacija ir matomumas

Nuo pat pradžių Priemonės matomumui ir ryšiams buvo teikiamas didelis prioritetas taip siekiant parodyti, kad ES tvirtai remia pabėgėlius Turkijoje. 2016 m. rugsėjo mėn. specialioje Priemonės interneto svetainėje buvo sukurtas interaktyvus žemėlapis, leidžiantis vizualizuoti Priemonės išteklius Turkijoje. Žemėlapyje nurodytos vietos, kuriose vykdomi Priemonės projektai, ir pateikiama išsami informacija apie numatomus rezultatus. Interaktyvų žemėlapį, kuris pritraukė nemažą socialinės žiniasklaidos, įskaitant „Twitter“ ir „Facebook“, dėmesį, tvarko Komisija.

Kaip Priemonės socialinės žiniasklaidos ryšių priemonė sukurta informacinė kortelė, leidžianti sukurti Priemonės mechanizmo ir pavyzdinių Priemonės projektų vaizdinius aprašymus. Informacinės kortelės dėka galima išgirsti asmens pasakojimą apie tai, kaip Priemonė teikia ES paramą pabėgėliams Turkijoje. Apie informacines korteles skelbiama visuose ES socialinės žiniasklaidos tinkluose, įskaitant „Twitter“ ir „Facebook“, ir daug žmonių šią informaciją skaito, mėgsta ir ja dalinasi.

Vyko renginiai, kuriuose buvo skelbiama apie Priemonės veiksmus vietos lygmeniu, įskaitant didelį spaudos renginį Ankaroje 2016 m. rugsėjo mėn., kurio metu pranešta apie neatidėliotinos minimalios socialinės apsaugos sistemos užbaigimą. Šis renginys pritraukė daug ES, Turkijos ir tarptautinės žiniasklaidos dėmesio, o jo metu buvo pristatytas naujas vaizdo įrašas ir specialus ESSN infografikas.

ES delegacija Turkijoje platino informaciją per ES informacijos centrų tinklą ir rengė aukšto lygio vizitus į vietoves, kuriose vykdomi Priemonės lėšomis finansuojami projektai. Be to, Pasaulinės pabėgėlių dienos proga ji rengė renginius pabėgėliams ir priimančiosioms bendruomenėms, taip pat fotokampaniją socialinės žiniasklaidos priemonėse. Šia veikla susidomėjo apie 12 mln. gyventojų Turkijoje. 2016 m. lapkričio mėn., bendradarbiaujant su Europos socialiniu tinklu, buvo sukurti du vaizdo įrašai, kuriuose pristatomi sveikatos priežiūros ir švietimo sričių, įskaitant vaikų apsaugą ir pirminės sveikatos priežiūros paslaugas pabėgėliams, migrantams ir priimančiosioms bendruomenėms Turkijoje, projektai.

Buvo parengta ryšių strategija siekiant užtikrinti visapusišką ir nuoseklų požiūrį į Komisijos ir kitų suinteresuotųjų subjektų pranešimus apie Priemonę. Strategijoje numatyta bendra Priemonės ryšių ir informavimo veiklos sistema, ja siekiama didinti Priemonės matomumą ir pabrėžti, kad ES vykdo įsipareigojimus padėti Turkijai, priimančiai daugiausia pabėgėlių pasaulyje. Tikslinei auditorijai priskiriami pabėgėliai ir priimančiosios bendruomenės, Turkijos piliečiai ir vyriausybė, ES piliečiai ir valstybės narės, taip pat tarptautinė bendruomenė. Įvykdžius numatytą ryšių veiklą, turėtų būti palaipsniui įtraukti priemonės įgyvendinimo vietos lygmeniu rezultatai, ir dėmesys turėtų būti sutelktas į juos.

7. Išvados ir tolesni veiksmai

Priemonės įgyvendinimas vyksta sklandžiai. Tolesni veiksmai:

spartus sutarčių dėl visų suplanuotų veiksmų pasirašymas, įskaitant likusius 2016 m. Humanitarinės pagalbos įgyvendinimo plano veiksmus, ir jų veiksmingas įgyvendinimas laikantis patikimo finansų valdymo principų;

pasirengimo projektams priemonės įgyvendinimas pagal Priemonę 2017 m. pavasarį;

2017 m. Humanitarinės pagalbos įgyvendinimo plano paskelbimas pavasarį ir pirmųjų sutarčių sudarymas 2017 m. antrąjį ketvirtį;

Priemonės stebėsenos ir vertinimo sistemos įgyvendinimas iki 2017 m. vasaros;

Priemonės ryšių veiklos įgyvendinimas;

iniciatyvinio komiteto posėdžių reguliarus organizavimas. Kitą posėdį planuojama surengti 2017 m. kovo 31 d.