(3)2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremalią didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji kelia didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia finansų rinkų nestabilumą, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir neigiamai veikia įvairius sektorius. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms, jų pajamoms ir įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Europos Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

(4)kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

(5)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Komunikate Komisija pritarė Tarybos nuomonei, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 protrūkio, dabartinės sąlygos leidžia pradėti taikyti šią išlygą. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nestabdomos. Ji suteikia galimybę valstybėms narėms nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

(6)siekiant apriboti ir kontroliuoti pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, verslui bei namų ūkiams teikiamos paramos priemonėmis sušvelninti socioekonominius padarinius ir užtikrinti adekvačias sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, ES turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos rengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto savo visuomenės ir ekonomikos funkcionavimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir naudodamosi visa krizės metu įgyta patirtimi;

(7)dėl COVID-19 krizės išryškėjo bendrosios rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtines priemones, neleidžiančias įprastai veikti bendrajai rinkai, būtina panaikinti, kai tik jos bus nebebūtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų, visų pirma apimančių geresnes pirkimo strategijas, diversifikuotas tiekimo grandines ir strateginius būtiniausių prekių rezervus. Jie yra esminiai platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementai;

(8)kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui švelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau priėmė atitinkamų teisės aktų pakeitimus. Tais pakeitimais bus suteikta papildomų lankstumo galimybių ir nustatytos supaprastintos ir racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti pinigų srautų sunkumus, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Graikija raginama visapusiškai pasinaudoti šiomis galimybėmis, kad padėtų asmenims ir sektoriams, kuriuos šie iššūkiai paveikė labiausiai;

(9)dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad skirtinguose Graikijos regionuose socioekonominiai pandemijos padariniai bus nevienodi, visų pirma regionuose, kurie labai priklauso nuo turizmo ir kuriuose apskritai su klientais reikia bendrauti tiesiogiai. Dėl to kyla didelė rizika, kad Graikijoje didės regioniniai ir teritoriniai skirtumai, o tai dar labiau sustiprins jau pastebėtą sostinės ir ypač salų bei kalnuotų regionų skirtumų didėjimo tendenciją, kuri finansų krizės metais dar labiau sustiprėjo. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

(10)2020 m. balandžio 30 d. Graikija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

(11)šiuo metu Graikijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

(12)2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis balansas pablogės ir 2019 m. buvusį 1,5 % BVP perteklių 2020 m. pakeis 4,7 % BVP deficitas. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 0,2 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 176,6 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. išaugs iki 188,8 %. Biudžeto projekcijos grindžiamos šaliai būdinga rizika, būtent nebaigtomis nagrinėti teismo bylomis ir dar neįvykdytais viešųjų paslaugų įsipareigojimais. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

(13)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Graikija ėmėsi biudžetinių priemonių, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 5,4 % BVP. Tos priemonės apima laikiną ekonominę paramą samdomiesiems darbuotojams, savarankiškai dirbantiems asmenims, individualioms įmonėms ir tam tikroms laisvosioms profesijoms, kuriuos paveikė pandemija, grąžintinų avansų mokėjimą įmonėms, kurių apyvarta sumažėjo, socialinio draudimo įmokų mokėjimą už darbuotojus, kurių darbo sutartys buvo laikinai nutrauktos, mokesčių ir socialinio draudimo įmokų, įskaitant mokesčių mokėjimo dalimis sistemas, atidėjimą bent trims mėnesiams visoms įmonėms, savarankiškai dirbantiems asmenims ir samdomiesiems darbuotojams, kuriuos paveikė koronaviruso pandemija, paskolų mažosioms ir vidutinėms įmonėms palūkanų subsidiją ir didesnes sveikatos priežiūros išlaidas. Be to, Graikija pranešė apie priemones, kurios, nors ir neturės tiesioginio poveikio biudžetui, bet padės remti įmonių likvidumą. Tos priemonės apima pinigines užtikrinimo priemones bankų skolinimui remti, teikiamas per Graikijos plėtros banką. Tačiau Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje laikoma, kad visi mokesčių atidėjimai, taip pat kaip likvidumo priemonės, nedaro neigiamo poveikio biudžetui 2020 m. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Graikija, atitinka Komisijos komunikate dėl suderinto ekonominio atsako į COVID-19 protrūkį išdėstytas gaires. Visiškas tų priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu;

(14)remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze ir laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, prognozuojama, kad Graikijos valdžios sektoriaus deficitas 2020 m. sieks 6,4 % BVP, o 2021 m. – 2,1 % BVP. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. pasieks 196,4 % BVP, o 2021 m. – 182,6 % BVP;

(15)kadangi 2019 m. Graikija nesilaikė skolos taisyklės ir numatoma, kad 2020 m. nesilaikys 3 % BVP deficito ribos, 2020 m. gegužės 20 d. Komisija pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį parengė pranešimą. Apskritai analizė rodo, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 apibrėžtas skolos kriterijus yra įvykdytas, o deficito kriterijus – nėra įvykdytas;

(16)kalbant apie COVID-19 pandemiją, atrodo, kad Graikijai reagavus laiku ir užtikrinus apribojimų laikymąsi pasirinkta veiksminga veiksmų kryptis, atsižvelgiant į tai, kad iki šiol patvirtintų užsikrėtimo atvejų buvo gana mažai. Tačiau numatoma, kad ekonominis COVID-19 krizės poveikis bus didelis, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, nes Graikija labai priklauso nuo savo turizmo ir transporto sektorių. Palyginti su 2019 m., Graikija galėjo prarasti didelę dalį pajamų iš turizmo sektoriaus. Turizmas yra svarbiausias Graikijos ekonomikos paslaugų eksportas, kuriam tenka 45 % paslaugų eksporto. Be to, numatoma, kad sumažėjusi paklausa taip pat paveiks laivybos sektorių, kuriam tenka 40 % paslaugų eksporto, nes pasaulinė prekyba dėl pandemijos lėtėja. Numatoma, kad dėl izoliavimo priemonių, mažesnių disponuojamųjų pajamų ir padidėjusio nedarbo labai sumažės vidaus paklausa;

(17)susidūrusi su COVID-19 protrūkiu, Graikija pradėjo įgyvendinti nacionalinį pandemijos planą ir greitai pradėjo taikyti precedento neturinčias priemones, įskaitant griežtą karantiną ir socialinių kontaktų ribojimą, ypač tiems, kurie, kaip įtariama, turėjo kontaktą su virusu užsikrėtusiais žmonėmis. Valdžios institucijos patvirtino įvairių ekonominio ir socialinio poveikio mažinimo priemonių ir jos 2020 m. sudarė iki 10,5 % BVP. Priemonės apima 5 % BVP fiskalines priemones, kurių poveikis biudžetui yra 3,7 % BVP, ir papildomą 1,9 % BVP laikiną mokesčių atidėjimą bei pinigines užtikrinimo priemones komerciniams bankams, kurie galėtų suteikti iki 3,6 % BVP papildomų naujų paskolų. Viešasis sveikatos priežiūros sektorius gavo vienkartinę 273 mln. EUR injekciją, kuri apims, pavyzdžiui, 2 000 papildomų sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų įdarbinimą, su sveikatos priežiūra susijusios įrangos bei priemonių pirkimą ir sustiprintą atrankinį sveikatos tikrinimą;

(18)siekiant veiksmingai kovoti su COVID-19 pandemija, reikia gerinti sveikatos priežiūros sistemos pajėgumą, prieinamumą ir atsparumą. Tiesioginiai mokėjimai už privačias sveikatos priežiūros paslaugas ir neoficialūs mokėjimai, glaudžiai susiję su neveiksmingu ligoninių valdymu, tebėra dideli. Dėl to atsiranda nelygybė. Gauti sveikatos priežiūros paslaugų vis dar yra problema, o asmenų nurodyti nepatenkinti sveikatos priežiūros poreikiai yra vieni didžiausių ES ir labai skiriasi pagal pajamų grupes ir užimtumo statusą. Paciento priemokos nebuvo pakankamai pagrįstos asmenų materialine padėtimi, kad būtų apsaugotos pažeidžiamos grupės. Padėtį dar labiau apsunkina perteklinė vaistų pasiūla, taigi ir perteklinis dažnai pernelyg brangių vaistų vartojimas. Siekdama išspręsti šią problemą, Graikija įgyvendina plataus užmojo pirminės sveikatos priežiūros reformą, kad trumpuoju laikotarpiu visiems gyventojams būtų suteikta galimybė naudotis pagrindinėmis kokybiškomis paslaugomis, o ilguoju laikotarpiu – visapusiška pirmosios grandies funkcijomis grindžiama sistema. Iš pirmųjų duomenų matyti, kad tai yra labai svarbu siekiant apsaugoti piliečius ir apriboti viruso plitimą, taip užtikrinant, kad būtų galima panaudoti visą sistemos pajėgumą gydyti pacientus pagal jų poreikius. Vis dar reikia rasti tvarų sprendimą dėl sveikatos priežiūros išlaidų, nes fiskalinį tvarumą daugiausia užtikrina lėšų susigrąžinimo sistema, kuriai dėl nepakankamų struktūrinių priemonių daromas vis didesnis spaudimas. Nors neseniai buvo imtasi tam tikrų pasitikėjimo teikiančių veiksmų, centralizuotų viešųjų pirkimų sistema vis dar silpna. 2018 m. viešosios išlaidos sveikatai buvo mažesnės už ES vidurkį, net įskaitant susigrąžintų lėšų vertę, kuri padidina išlaidas maždaug 1 % BVP. Siekiant pagerinti sveikatos sistemos veiksmingumą, prieinamumą ir bendrą atsparumą, reikia didinti veiksmingumą ir skirti papildomų finansinių išteklių;

(19)reikia imtis priemonių, kad būtų sušvelnintas COVID-19 krizės poveikis darbuotojams ir įmonėms. Pagal Komisijos prognozę, nedarbas 2020 m. turėtų išaugti iki 19,9 %, o 2021 m. sumažėti iki 16,8 %. Graikija jau pradėjo taikyti laikiną sistemą, pagal kurią sumažinamos įmonių, kurių veikla buvo sustabdyta arba kurių veiklai padarytas didelis poveikis, darbo sąnaudos, kartu išsaugant nukentėjusiųjų darbuotojų darbo sutartis ir teikiant jų pajamoms paramą. Tačiau įgyvendinus visapusišką sutrumpinto darbo laiko tvarką būtų rastas tvaresnis ir lankstesnis sprendimas, taigi valdžios institucijos ėmėsi veiksmų šia linkme. Tokia tvarka leistų įmonėms sutrumpinti darbo laiką taikant modulinį metodą, atitinkantį jų veiklos apribojimo laipsnį, kartu išsaugant pramonės šakų veikimą ir neleidžiant laikinam atleidimui iš darbo tapti struktūriniu. Išsaugoti ekonominę veiklą ir darbo vietas izoliavimo ir socialinių kontaktų ribojimo metu padėtų ir lanksčios darbo tvarkos, pavyzdžiui, nuotolinio darbo, kuris Graikijoje iki šiol buvo ribotas, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, išplėtimas;

(20)COVID-19 krizė gali dar labiau pabloginti daugelio gyventojų socialinę padėtį ir padidinti pajamų nelygybę. Prieš pandemijos protrūkį Graikijos gyventojų, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, dalis vis dar buvo viena didžiausių ES, o rizika turintiems vaikų ir esantiems darbingo amžiaus buvo didesnė nei vyresnio amžiaus asmenims. Didelį susirūpinimą taip pat kėlė dirbančiųjų skurdas, galimybės gauti įperkamą būstą ir energijos nepriteklius. Siekiant sušvelninti krizės poveikį, bus labai svarbu užtikrinti tinkamą pajamų pakeitimą visiems nukentėjusiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, įskaitant tuos, kurie susiduria su naudojimosi socialine apsauga spragomis. Taip pat bus svarbu remti pažeidžiamiausius asmenis, įskaitant neaktyvius ir nedeklaruojamus darbuotojus, stiprinant socialinės apsaugos sistemas. Tikėtina, kad daugiau žmonių grįš į pagrindines socialinės apsaugos sistemas, todėl bus svarbu padidinti paramos, kuria garantuojamos minimalios pajamos, adekvatumą. Labiausiai skurstančių ir pažeidžiamų asmenų, įskaitant neįgaliuosius, pabėgėlius ir prieglobsčio prašytojus, grupėms būtinos visapusiškos galimybės gauti socialines paslaugas. Be to, ilgalaikės priežiūros paslaugos nėra pakankamai išplėtotos. Graikija taip pat turėtų toliau didinti galimybes gauti įperkamą būstą, visų pirma namų ūkiams, kuriems gresia skurdas, pavyzdžiui, sukurti paramos pažeidžiamiems būsto savininkams, turintiems hipotekinę skolą, sistemą;

(21)COVID-19 krizė sustabdė pastaraisiais metais pastebėtus teigiamus darbo rinkos pokyčius, o nedarbas vėl turėtų pradėti augti. Siekdama paremti tvirtą užimtumo atsigavimą laikotarpiu po krizės, Graikija turi užbaigti reformas, kad padidintų politikos, kuria siekiama įdarbinti žmones, visų pirma mokymo programų, veiksmingumą. Bus labai svarbu didinti valstybinės užimtumo tarnybos pajėgumą teikti nuolatinę ir individualizuotą paramą darbo ieškantiems asmenims. Graikija turi skirti ypatingą dėmesį jaunimui ir moterims, kuriems užimtumo galimybių trūkumas turi didesnį poveikį. Taip pat yra galimybių gerinti socialinį dialogą remiant aktyvų ir prasmingą socialinių partnerių dalyvavimą formuojant politiką, be kita ko, rengiant ir įgyvendinant priemones, skirtas COVID-19 krizės poveikiui šalinti. Vyriausybė turėtų sutelkti savo pastangas į visų asmenų pagrindinių įgūdžių gerinimą. Bus labai svarbu spręsti prastų mokymosi rezultatų problemą, tobulinti profesinį rengimą ir mokymą ir plėsti suaugusiųjų mokymąsi. Siekiant sumažinti įgūdžių paklausos ir pasiūlos neatitiktį ir paspartinti darbo rinkos atsigavimą, labai svarbu didinti švietimo ir mokymo kokybę ir atitiktį darbo rinkos poreikiams;

(22)nuo pat atsako į COVID-19 protrūkį pradžios Vyriausybės prioritetas ne be pagrindo buvo teikti tvarią likvidumo paramą, įskaitant apyvartinį kapitalą, nukentėjusioms įmonėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir labai mažoms įmonėms, būtent paskolomis ir garantijomis. Pagal laikinąją valstybės pagalbos sistemą Graikija pradėjo taikyti tris įmonių kapitalo likvidumo didinimo schemas: i) schemą, taikomą grąžintinoms avansinėms išmokoms; ii) piniginių užtikrinimo priemonių schemą banko paskoloms padengti ir iii) palūkanų subsidijų schemą trumpalaikėms paskoloms. Svarbu, kad šiame procese bankų sektorius, padedamas valdžios institucijų, vykdytų savo, kaip tarpininko, vaidmenį: remdamasis tinkamu kredito rizikos vertinimu ir prudenciniais kredito standartais palaikytų būtiną kredito srautą ir kartu tiksliai praneštų apie bet kokį turto kokybės pablogėjimą. Siekiant užtikrinti turto kokybę ir kartu skatinti ekonomikos atsigavimą, bus labai svarbu remti bankų sektoriaus pajėgumą siūlyti tvarius skolos restruktūrizavimo sprendimus perspektyviems nuo krizės nukentėjusiems skolininkams;