EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 09 29 COM(2021) 590 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl migracijos ir prieglobsčio ataskaitos



1.ĮVADAS 2020 m. rugsėjo mėn. Komisija priėmė naują paktą ir išsamiu dokumentų rinkiniu pasiūlė suteikti naują postūmį tvirtos ir subalansuotos migracijos ir prieglobsčio sistemos, kuri būtų tinkama ateities problemoms spręsti, kūrimui. Šis paktas grindžiamas per pastaruosius metus migracijos srityje gerokai paspartėjusiu darbu. Aktyviai dirbant, spaudimą patiriančioms valstybėms narėms suteikta parama investicijoms ir operatyvinė parama, pasiūlyta naujų priemonių geresnei išorės sienų apsaugai ir veiksmingesnei ES agentūrų veiklai užtikrinti, pradėta glaudžiau bendradarbiauti su pagrindiniais išorės partneriais siekiant ES migracijos srities tikslų, susijusių su visais migracijos maršrutais, be to, inicijuota teisėkūros pokyčių. Pakte nustatytos išsamios pagrindinių veiksmų gairės . Daugelis tų veiksmų praėjusiais metais buvo įgyvendinti arba buvo padaryta jų įgyvendinimo pažanga, tačiau darbas dar nebaigtas. Dėl sparčiai kintančios migracijos padėties gali susidaryti didelis spaudimas prie ES išorės sienų. Sudėtingų migracijos problemų gali kilti bet kuriai valstybei narei, nepriklausomai nuo jos geografinės padėties. Kartais šios problemos yra susijusios su pažeidžiamais asmenimis, paliekančiais namus dėl kilusių konfliktų, klimato kaitos, demografinių priežasčių, žmogaus teisių pažeidimų ar galimybių tenkinti pagrindinius poreikius nebuvimo. Tačiau visuomet yra rizika, kad gali kilti ir naujų problemų. Kaip vieną iš tokių ryškių pavyzdžių galima paminėti pastaruoju metu vykstantį valstybės finansuojamą migrantų judėjimą, kurį lėmė Baltarusijos valdžios naudojimasis migrantais kaip politine priemone Europos Sąjungai ir jos valstybėms narėms destabilizuoti. 2021 m. naujų srautų pastebėta ir įprastuose maršrutuose, pavyzdžiui, centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrute. Negalima atmesti galimybės, kad dėl krizės Afganistane priverstinio gyventojų perkėlimo, migracijos srautų regione ir neteisėto migrantų gabenimo į ES rizika toliau augs. Paktu taip pat buvo išjudintos didelės pasaulinio masto pastangos įveikti krizę teikiant humanitarinę pagalbą vietoje, evakuojant ir perkeliant asmenis, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, taip pat teikiant paramą pabėgėlius priimančioms Afganistano kaimyninėms šalims. ES ir valstybės narės tiek artimiausiu metu, tiek atsižvelgdamos į vidutinės trukmės ir ilgalaikius poreikius, turėtų visapusiškai įgyvendinti Afganistanui skirtų paramos priemonių rinkinį, apie kurį Komisijos pirmininkė U. von der Leyen paskelbė pranešime apie Sąjungos padėtį. Šie įvykiai liudija, kad būtinybė sukurti tvarią Europos prieglobsčio ir migracijos sistemą vis dar labai aktuali. Ši bendra sistema turi padėti spręsti įvairias problemas, su kuriomis susiduria ES: užtikrinti tikrumą, aiškumą ir tinkamas sąlygas į ES atvykstantiems vyrams, moterims ir vaikams; didinti ES pajėgumą veiksmingai valdyti savo sienas; kovoti su neteisėtu migrantų gabenimu; mažinti neteisėtų maršrutų skaičių ir, glaudžiai bendradarbiaujant su kilmės, tranzito ir paskirties šalimis partnerėmis, užtikrinti veiksmingesnį grąžinimą; skatinti tvarius bei saugius teisėtus atvykimo būdus. Ji turėtų parodyti piliečiams, kad migracija yra įprasta ir bendromis jėgomis veiksmingai ir humaniškai valdoma šiuolaikinio gyvenimo dalis. ES lygmeniu tebėra neišspręstų tiek vidaus, tiek išorės klausimų. Nors pažanga išorės lygmeniu labai svarbi, kad ES užbaigtų rengti visapusišką migracijos ir prieglobsčio politiką, išorės pažangą turi papildyti vidaus pažanga. Visų pirma tai reiškia, kad būtina užbaigti teisėkūros darbą, susijusį su pasiūlymais, pateiktais pagal naują migracijos ir prieglobsčio paktą . Kitas svarbus elementas bus parengtas įgyvendinant 2021 m. birželio mėn. nustatytą Šengeno strategiją . Per ateinančius mėnesius Komisija pasiūlys likusias gairėse nurodytas iniciatyvas. Šioje ataskaitoje apžvelgiama migracijos ir prieglobsčio politikos srities pažanga ir pagrindiniai pokyčiai per pastaruosius pusantrų metų, apibūdinamos aplinkybės, kuriomis siekiama pažangos, nurodomi pagrindiniai uždaviniai ir akcentuojama, kur galima siekti pažangos, apibrėžiant veiksmus, dėl kurių migracijos ir prieglobsčio politika taps tvirtesnė, gyvybingesnė ir teisingesnė. 2.PADĖTIS PAGRINDINIUOSE MARŠRUTUOSE Bendras visais maršrutais judančių neteisėtų migrantų skaičius, net atsižvelgus į pandemijos poveikį, dėl kurio 2020–2021 m. prislopo visa veikla, apskritai tebėra daug mažesnis už buvusįjį iki 2015 m. krizės. Tačiau atvykstančių asmenų skaičius ėmė augti – per devynis 2021 m. mėnesius neteisėto visų ES išorės sienų kirtimo atvejų skaičius siekė maždaug 120 000, kai 2020 m. tuo pačiu laikotarpiu jis siekė beveik 77 000, o 2019 m. tuo pačiu laikotarpiu jis buvo šiek tiek didesnis nei 91 000. Neteisėtas sienos kirtimas trimis pagrindiniais maršrutais (šaltinis: FRONTEX) 2021 m. neteisėto sienos kirtimo atvejų skaičius labiausiai išaugo centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrute (+82 proc.). Į Maltą 2021 m. iš viso atvyko 470 asmenų, t. y. 78 proc. mažiau nei tuo pačiu laikotarpiu 2020 m., tačiau šį skaičių reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad smarkiai išaugo į Italiją atvykusių asmenų skaičius – daugiau kaip 41 000 (beveik pusė – iš Libijos). Palyginti su praėjusiais metais, migracijos iš Tuniso mastas taip pat tebėra didelis – atvykusieji iš šios šalies sudaro beveik 40 proc. iki šiol šiemet į Italiją atvykusių neteisėtų migrantų. Dar viena svarbi tendencija – augantis asmenų, kurie į Italiją patenka ne po paieškos ir gelbėjimo operacijų, bet atvyksta tiesiai į šalį, skaičius. 2021 m. rugsėjo 19 d. duomenimis, į Ispaniją 2021 m. iš viso atvyko 25 852 asmenys, t. y. 54 proc. daugiau nei tuo pačiu laikotarpiu 2020 m. Tai visų pirma galima paaiškinti tuo, kad daugiau kaip du kartus išaugo į Kanarų salas atvykstančių asmenų skaičius. Vakarinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu į žemyninę Ispanijos dalį daugiausia migrantų atvyksta iš Alžyro, kiek mažiau – iš Maroko. Į Kanarų salas Atlanto maršrutu daugiausia atvykstama iš Maroko, Mauritanijos ir Senegalo. Bendras rytinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu 2021 m. atvykusių migrantų skaičius yra mažesnis nei praėjusiais metais, ypač sumažėjo į Graikiją atvykstančių asmenų skaičius – jų šiemet kol kas atvyko 58 proc. mažiau nei pernai. Tačiau į Kiprą atvykstančių asmenų skaičius 2021 m. išaugo maždaug 47 proc., be to, net 208 proc. išaugo iš Turkijos tiesiai į Italiją atvykstančių asmenų skaičius – 2021 m. į šią šalį iš Turkijos atvyko 6 175 asmenys (2020 m. – 2 007). Naujausiais 2021 m. duomenimis, į Kipro vyriausybės kontroliuojamas teritorijas atvyko 6 026 asmenys – 5 413 per žaliąją liniją, o 613 tiesiai į šalį pateko laivais (palyginimui, pernai tuo pačiu laikotarpiu per žaliąją liniją ir laivais atvyko maždaug 4 100 migrantų, 5 400 asmenų – per žaliąją liniją, o 496 – laivais tiesiai į Kipro vyriausybės kontroliuojamas teritorijas; migrantai atvyko iš Libano, Sirijos arba Turkijos (iš pastarosios – 334 asmenys)). Prie įvairių ES išorės sienų pastebėtas nerimą keliantis naujas reiškinys – naudojimasis migracija kaip priemone siekti politinių tikslų . Kaip ryškiausią to pavyzdį galima paminėti 2021 m. birželio mėn. įvykius, kai Baltarusijos valstybė ėmė organizuoti valstybės finansuojamą neteisėtą migrantų gabenimą į ES. To imtasi po Baltarusijoje kilusių politinių neramumų ir tarptautinės reakcijos į priverstinį keleivinio lėktuvo nutupdymą Minske. Migrantų, daugiausia – Irako piliečių, tranzitui palengvinti buvo organizuojami skrydžiai ir vidaus kelionės, pirmiausia į Lietuvą, vėliau į Latviją ir Lenkiją. Į Lietuvą 2021 m. neteisėtai atvyko daugiau kaip penkiasdešimt kartų daugiau migrantų nei 2020 m., taip pat užfiksuota žymiai daugiau neteisėtų Lenkijos ir Latvijos sienos kirtimo iš Baltarusijos atvejų. Kasdien neteisėtai atvykstančių asmenų skaičius ES bendromis pastangomis (žr. toliau) buvo gerokai sumažintas, tačiau migracijos spaudimas iš Baltarusijos pusės daromas toliau.

Kitas pavyzdys, iliustruojantis būtinybę skirti nuolatinį dėmesį kintantiems modeliams, yra susijęs su išaugusiu asmenų, kurie vyksta iš ES į Jungtinę Karalystę per Lamanšo sąsiaurį, skaičiumi. 2021 m. rugsėjo mėn. duomenimis, sieną tokiu būdu kirto 13 500 asmenų (per visus 2020 m. – 8 500). Dėl pastaruoju metu Afganistane vykstančių neramumų iš šios šalies į ES neteisėtai atvykstančių asmenų skaičius nelabai pasikeitė. Vis dėlto ES ir valstybės narės pademonstravo ryžtingą nusiteikimą pasimokyti iš ankstesnės patirties ir koordinuotai bendradarbiauja spręsdamos humanitarines problemas bei rengdamosi galimam migrantų judėjimui bei naujiems pavojams saugumo srityje. Skubus ES atsakas į padėtį Afganistane Politinė ir saugumo padėtis Afganistane po dramatiškai susiklosčiusių įvykių tebėra itin nestabili. Vien šiais metais šalies viduje buvo perkelti apie 635 000 afganistaniečių, o regione, kaip vertinama, jau priglausti daugiau kaip 2 milijonai registruotų ir maždaug 3 milijonai neregistruotų pabėgėlių. Šiuo metu įgyvendinami įvairūs ES veiksmai. •Evakuoti visi ES vietos darbuotojai ir jų išlaikomi asmenys, taip pat nemažai glaudžius ryšius su ES ar valstybėmis narėmis palaikiusių asmenų. Valstybės narės turėtų visapusiškai išnaudoti esamas galimybes neatidėliotiniems evakuotų afganistaniečių poreikiams patenkinti, be kita ko, panaudoti neišnaudotas esamų nacionalinių programų lėšas. Kad būtų galima tęsti afganistaniečių, kuriems labiausiai reikalinga apsauga, ypač tų, kurių gyvybei gresia pavojus, kaip antai žmogaus teisių gynėjų, teisėjų ir teisingumo sistemoje dirbančių specialistų, žurnalistų ir pilietinės visuomenės aktyvistų, evakuaciją, būtinas tolesnis bendradarbiavimas. •ES humanitarinės pagalbos partneriai, kiek leidžia saugumo padėtis, tęsia veiklą vietoje. Teikiama pagalba apima sveikatos priežiūros paslaugas, maisto skirstymą, skubią pagalbą aprūpinant vandeniu ir teikiant sanitarijos paslaugas, taip pat skubią pagalbą naujai perkeltiems asmenims. Rugsėjo 13 d. įvykusiame JN aukšto lygio ministrų susitikime humanitarinės padėties Afganistane klausimais ES ir jos valstybės narės paskelbė įsipareigojimą iš viso skirti apie 677 mln. EUR. Ši suma apima daugiau kaip 200 mln. EUR dydžio ES humanitarinę pagalbą 2021 m. •Spalio 7 d. organizuojamas ES aukšto lygio forumas pagalbos teikimo afganistaniečiams, kuriems gresia pavojus, klausimais; šiame forume dalyvaujantys užsienio reikalų ir vidaus reikalų ministrai aptars afganistaniečiams, kuriems labiausiai reikia tarptautinės apsaugos, tinkamus visapusiškus tvarius sprendimus. Šie sprendimai apima būsimus perkėlimo į ES veiksmus, taip pat papildomus teisėtus atvykimo būdus, pavyzdžiui, šeimos susijungimo tikslais, pagal bendruomenių rėmimo programas ar turint leidimą atvykti studijų ar darbo tikslais, ir papildomą ES finansinę paramą siekiant suderinti politinius įsipareigojimus ir valstybių narių dedamas integravimo pastangas. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas Afganistano žmogaus teisių gynėjams, teisėjams ir teisingumo sistemoje dirbantiems specialistams, žurnalistams ir pilietinės visuomenės aktyvistams, kurių gyvybei gresia pavojus. •Vadovaudamasi 2021 m. rugsėjo 21 d. Tarybos išvadomis, ES taip pat inicijuos regioninę politinę bendradarbiavimo su Afganistano tiesioginėmis kaimyninėmis šalimis platformą, siekdama padėti vykdyti neigiamo šalutinio poveikio regione prevenciją, remti ekonominį atsparumą ir regioninį ekonominį bendradarbiavimą, taip pat tenkinti humanitarinius ir apsaugos poreikius. •Siekiant užtikrinti, kad dėl padėties Afganistane nekiltų naujų grėsmių ES piliečių saugumui, buvo parengtas ir ES Vidaus saugumo srities nuolatiniam komitetui (COSI) pateiktas Afganistanui skirtas kovos su terorizmu veiksmų planas. Vienas iš rekomenduojamų veiksmų, kuriuos raginamas atlikti COSI, yra protokolo, kuriame būtų nustatyta trijų lygių sustiprintų saugumo patikrinimų procedūra, taikytina visiems asmenims, kurie po įvykių Afganistane kerta ar kirto ES išorės sienas, parengimas; ši procedūra leistų laiku vykdyti vienodus sustiprintus saugumo patikrinimus pasitelkus ES agentūras, paskirtas nustatyti asmenims, kurie gali kelti pavojų ES vidaus saugumui. Vadovaudamasi birželio 24–25 d. Europos Vadovų Tarybos išvadomis, Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis pateikė migracijos veiksmų planą, kuriuo, atsižvelgiant į rugpjūčio 31 d. neeiliniame Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdyje ministrų priimtą pareiškimą, reaguojama į įvykius Afganistane ir kuriame nurodomi skubūs trumpalaikiai ES veiksmai. ES veikla, susijusi su vidutinės ir ilgesnės trukmės veiksmais, kuriais atsiliepiama į pirmiau minėtą pareiškimą, apibūdinama toliau. 3.MIGRACIJOS VALDYMAS ES COVID-19 poveikis migracijos valdymui COVID-19 pandemija 2020 m. smarkiai paveikė tiek teisėto, tiek neteisėto migrantų atvykimo srautus ir migracijos valdymo srityje sukėlė tam tikrų naujų problemų. Per pandemiją taip pat atsiskleidė reikšmingas užsienio darbuotojų vaidmuo ES ekonomikoje ir tokių teisėtų atvykimo būdų svarba. Visame pasaulyje sumažėjo prašymų išduoti vizas skaičius, tai pajuto ir ES – 2020 m. valstybėse narėse gauta 2,9 mln. prašymų išduoti trumpalaikes vizas, t. y. 83 proc. mažiau nei 2019 m. Kai kurios valstybės narės priėmė tam tikras priemones, kuriomis užtikrinama, kad dėl kelionių apribojimų iš ES negalintys išvykti trečiųjų šalių piliečiai nebūtų laikomi pažeidėjais. Dėl pandemijos laikinai sustojo ir naujų prieglobsčio prašymų registravimo procesas. 2020 m. ES+ šalyse pateikta 485 000 tarptautinės apsaugos prašymų, t. y. maždaug trečdaliu mažiau nei 2019 m., o bendras prašymų skaičius 2021 m. nesiekia iki pandemijos buvusio skaičiaus , nors kai kuriose valstybėse narėse jis išaugo. Be to, dėl pandemijos mažiau prieglobsčio prašytojų buvo taikoma Dublino sistema, pagal kurią jie perduodami atsakingai valstybei narei – tokių asmenų skaičius 2020 m. , palyginti su 2019 m., sumažėjo du kartus. 2021 m. perduotų asmenų skaičius ir toliau buvo nedidelis. 2020–2021 m. ES+ pateikti prieglobsčio prašymai (šaltinis: EASO) Dėl pandemijai suvaldyti nustatytų kelionių apribojimų taip pat buvo sudėtinga sėkmingai vykdyti grąžinimą. Palyginti su 2019 m., 2020 m. valstybės narės priėmė 19 proc. mažiau sprendimų grąžinti, tačiau faktinio grąžinimo į trečiąsias šalis skaičius sumažėjo daugiau nei perpus . Grąžinimo procentas, kuris 2019 m. buvo 29 proc., 2020 m. nesiekė 18 proc. Kelionių apribojimai palaipsniui atšaukiami, tad grąžinimo operacijos vėl pradedamos vykdyti aktyviau. Tačiau kai kurios šalys tebetaiko per pandemiją nustatytus apribojimus. Turkija grąžinimo operacijas iš Graikijos dėl pandemijos sustabdė 2020 m. kovo mėn., todėl ES toliau ragins Turkiją atnaujinti grąžinimą laikantis įsipareigojimo, prisiimto pagal ES ir Turkijos pareiškimą. Šiuo laikotarpiu Komisija stengėsi padėti valstybėms narėms mažinti pandemijos poveikį. Be kita ko, buvo pateiktos gairės , agentūros teikė praktinę pagalbą ir buvo dalijamasi geriausia patirtimi, kaip, pavyzdžiui, vykdyti pokalbius nuotoliniu būdu ir atlikti procedūras internetu . Siekiant sumažinti vėlavimo riziką ir kontrolės bei audito reikalavimus pritaikyti taip, kad būtų galimi tokie veiksmai, kaip skaitmeninių įrodymų naudojimas platesniu mastu , buvo pakeistos ir finansavimo taisyklės. Be to, finansavimas buvo nukreipiamas konkretiems poreikiams – 25,3 mln. EUR dotacija buvo skirta Graikijos pajėgumui kovoti su COVID-19 priėmimo centruose ir valstybinėse ligoninėse didinti, šią dotaciją papildė šaliai skirta parama pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą (SCSM), kurią sudarė 14-os valstybių narių įnašai. Apskritai per pandemiją įgyta patirtis dar kartą parodė, kad svarbu formuoti modernesnį ir nuoseklesnį požiūrį į migracijos valdymą. Pasirodė esant labai svarbu laiku keistis informacija – ES migracinės parengties ir migracijos krizių valdymo planas pasitarnavo kaip vertinga platforma, skirta keistis informacija apie atsaką į pandemiją. Sienų valdymas ir FRONTEX 2019 m. gruodžio mėn. įsigaliojęs Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų reglamentas reiškė didelę pažangą sienų valdymo srityje ir tapo puikiu Europos integracijos išorės sienų valdymo srityje pavyzdžiu. Nuo 2021 m. sausio 1 d. sėkmingai pradėti dislokuoti pirmieji Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinio korpuso būriai. Tačiau būtina paspartinti nuolatinio korpuso darbuotojų įdarbinimo ir mokymo procesus. Iš 700 statutinių darbuotojų, kuriuos buvo numatyta komandiruoti iki 2021 m. sausio mėn., iki šiol komandiruoti trys ketvirtadaliai. Kad būtų pasiektas 2021 m. nustatytas tikslas, taip pat siekiant užtikrinti, kad 2022 m., kaip numatyta, būtų įdarbinta dar 500 statutinių darbuotojų, būtina dėti daugiau pastangų. Taip pat būtina paspartinti valstybių narių sienos apsaugos pareigūnų ir kitų pareigūnų komandiravimą. Valstybių narių į Agentūrai skirtų darbuotojų skaičius vis dar gerokai atsilieka nuo tikslų, dėl kurių susitarta pagal reglamentą. Ne vėliau kaip iki 2027 m. Agentūra turėtų būti pajėgi nuolatiniam korpusui sutelkti 10 000 operatyvinių darbuotojų. Kad susidarius sudėtingai padėčiai ir tol, kol bus visiškai suformuotas nuolatinis korpusas, Agentūra galėtų veiksmingai teikti pagalbą valstybėms narėms, iki 2024 m. veikia greitojo reagavimo rezervas, kurį sudaro 1 500 nuolatinio korpuso 4 kategorijos pareigūnų . Frontex operatyvinė parama valstybėms narėms, kurios susiduria su neteisėtos migracijos srautais, tebėra akivaizdžiai svarbi ir teikia aiškią pridėtinę naudą. Pastarieji įvykiai Baltarusijos pasienyje patvirtino būtinybę suteikti Frontex naujų įgaliojimų, susijusių tiek su pasirengimu nedelsiant duoti operatyvinį atsaką, tiek su pajėgumu reaguoti, būtinais tokiam atsakui užtikrinti. Vykdomos operatyvinės veiklos tikslais nemažai sienų ir pakrančių apsaugos pareigūnų, specialistų ir įrangos šiuo metu dislokuota Graikijoje, Italijoje, Ispanijoje, Bulgarijoje, Rumunijoje, Lietuvoje ir Vakarų Balkanų šalyse . Komisija labai rimtai reagavimo į įtarimus dėl netinkamo Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų elgesio prie ES išorės sienų. Saugoti išorės sieną labai svarbu, tačiau privaloma užtikrinti, kad visos priemonės, kurių imamasi, būtų proporcingos, būtinos ir taikomos paisant pagrindinių teisių ir vertybių, be kita ko, teisės į prieglobstį. Agentūros veiklą ir procedūras 2021 m. peržiūrėjo keletas ES kontrolės įstaigų, konkrečiau, Europos Parlamento LIBE komiteto Frontex kontrolės darbo grupė, ES ombudsmenas, Europos Audito Rūmai ir Frontex valdančiosios tarybos grupė pagrindinių teisių ir operacijų teisinių operatyvinių aspektų klausimais. Nors Frontex darbuotojų padarytų kokių nors žmogaus teisių pažeidimų patvirtinta nebuvo, atitinkamos kontrolės įstaigos nurodė įvairių trūkumų ir pateikė rekomendacijų dėl patobulinimų. Agentūra šiuo metu įgyvendina šias rekomendacijas. Komisija palankiai vertina Agentūros pagrindinių teisių stebėsenos sistemos sustiprinimą ir Frontex pagrindinių teisių pareigūno paskyrimą (pareigūnas šias pareigas pradėjo eiti nuo 2021 m. birželio 1 d.). Vykdyti darbą šiuo metu jam padeda 20 iš 40 numatytų pagrindinių teisių stebėtojų. Dabar Agentūra turėtų visapusiškai įgyvendinti šią sistemą ir skubiai įdarbinti likusius 20 pagrindinių teisių stebėtojų. Frontex bendradarbiavimas su partneriais trečiosiose šalyse šiuo metu vykdomas ir pagal susitarimus dėl statuso su Albanija, Juodkalnija ir Serbija , taip pat turėtų būti pasirašytas susitarimas dėl statuso su Šiaurės Makedonija. 2019 m. sausio mėn. buvo parafuotas susitarimas dėl statuso su Bosnija ir Hercegovina, tačiau ši šalis jo dar nepasirašė. Siekdama dar labiau paspartinti bendradarbiavimą su šalimis partnerėmis, Komisija iki 2021 m. pabaigos priims tipinį darbo tvarkos susitarimą ir tipinį susitarimą dėl statuso, kad apibrėžtų Frontex bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis . Numatoma, kad remiantis naujuoju tipiniu susitarimu dėl statuso bus galima veiksmingai naudotis galimybe vykdyti bendras operacijas prie sienų tarp trečiųjų šalių. Nuo 2020 m. buvo patvirtinti Frontex darbo tvarkos susitarimai su Gvinėjos Respublikos ir Gruzija, taip pat peržiūrėtas darbo tvarkos susitarimas su Albanija, taip sudarant sąlygas Agentūros ir šių šalių struktūrizuotam bendradarbiavimui .

Neseniai buvo įsteigtas specialus grąžinimo padalinys ir netrukus bus paskirtas už grąžinimą atsakingas vykdomojo direktoriaus pavaduotojas – tai padidins Agentūros pajėgumą teikti paramą valstybėms narėms visose su grąžinimu, readmisija ir reintegracija susijusiose srityse. Netrukus turėtų būti paskirtas ir grąžinimo koordinatorius, kuris, veikdamas kaip grąžinimo rėmimo proceso tarpininkas, skatins valstybių narių grąžinimo praktikos koordinavimą ir nuoseklumą, užtikrins jos derėjimą su readmisijos procesu ir rems solidarumo priemonių įgyvendinimą grąžinimo srityje. Grąžinimo koordinatorius vadovaus valstybių narių atstovų aukšto lygio tinklui ir glaudžiai bendradarbiaus su Frontex vykdomojo direktoriaus pavaduotoju, atsakingu už grąžinimą. Nepaisant dėl pandemijos nustatytų apribojimų, Frontex vykdomų grąžinimo operacijų skaičius artėja prie iki COVID-19 pandemijos buvusių rodiklių. Iki šiol Frontex 2021 m. koordinavo 232 valstybių narių organizuotas grąžinimo operacijas – užsakomaisiais skrydžiais į 28 ES nepriklausančias šalis buvo grąžinti beveik 8 000 trečiųjų šalių piliečių. Taigi, palyginti su 2020 m., veiklos mastas yra maždaug dvigubai didesnis . Be to, Frontex remia savanorišką grįžimą ir savanorišką išvykimą – 2021 m. rugsėjo 5 d. duomenimis, tarpininkaujant Frontex reguliariaisiais skrydžiais šiemet grąžintas 2 741 asmuo. Pastarojo meto įvykiai prie išorės sienų patvirtino, kad Frontex atlieka svarbų vaidmenį padėdama valstybėms narėms ir remdama, koordinuodama bei prisidėdama prie bendro ES integruoto sienų valdymo plėtojimo. Turi būti siekiama bendro ES tikslo suformuoti tvirtas, veiksmingas ir sklandžiai veikiančias Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas, o Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turi atlikti savo vaidmenį užtikrindami, kad Agentūra veiktų atskaitingai ir veiksmingai. Svarbų vaidmenį užtikrinant gerą Agentūros administravimą, patikimą valdymą ir visišką skaidrumą – didėjant Agentūros atsakomybei, šie aspektai tampa dar svarbesni – atlieka ir valdančiosios tarybos veikloje dalyvaujančios valstybės narės. Komisija toliau bendradarbiaus su Frontex ir jos valdančiąja taryba, siekdama užtikrinti, kad Agentūroje tinkamai veiktų stabdžių ir atsvarų sistema, būtų įtvirtinama skaidrumo ir atskaitomybės kultūra ir užtikrinama pagarba pagrindinėms teisėms. Komisija tęs ilgalaikes pastangas užtikrinti tinkamą Agentūros įgaliojimų vykdymą. Galiausiai, 2021 m. pabaigoje Komisija pateiks politikos dokumentą, kuriuo bus pradėtas daugiametės strateginės politikos ciklas ir kuriuo remiantis bus vedamos diskusijos apie Europos integruotą sienų valdymą ES lygmeniu per ateinančius penkerius metus. Europos prieglobsčio paramos biuro teikiama prieglobsčio ir operatyvinė parama 2020 m. suėjo 10 metų nuo tada, kai visu pajėgumu pradėjo veikti Europos prieglobsčio paramos biuras (EASO). EASO teikia operatyvinę paramą spaudimą patiriančioms valstybėms narėms remdamasis dvišaliais operatyvinių veiksmų planais, kuriuos jis yra sudaręs su septyniomis valstybėmis narėmis (Kipru, Graikija, Italija, Malta, Ispanija, Lietuva ir Latvija). Šioms EASO operacijoms vykdyti šiuo metu komandiruoti 1 007 specialistai ir darbuotojai. Parama teikiama atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės poreikius – tai gali būti parama prieglobsčio prašymų nagrinėjimui paspartinti arba nacionalinėms priėmimo sistemoms skirta parama, teikiama siekiant užtikrinti, kad standartai atitiktų ES prieglobsčio aquis reikalavimus. Vis dar aktuali valstybių narių komandiruojamų specialistų trūkumo problema – kol ji neišspręsta, EASO negali visapusiškai vykdyti savo funkcijų. Valstybės narės raginamos didinti EASO operacijoms vykdyti komandiruojamų specialistų skaičių. Šiuo metu pasiektas susitarimas dėl naujų sustiprintų naujos Europos Sąjungos prieglobsčio agentūros įgaliojimų. Taigi, tas susitarimas turėtų įsigalioti iki metų pabaigos. Sustiprinta Agentūra, teikdama daugiau operatyvinės ir techninės paramos valstybėms narėms, padės kurti veiksmingesnes ir nuoseklesnes prieglobsčio sistemas, taip pat rengti bendrus veiklos standartus, rodiklius, gaires ir kaupti geriausią patirtį, kurie padėtų įgyvendinti ES prieglobsčio teisės aktus. Be to, siekiant užtikrinti nuoseklesnę praktiką bus geriau stebimos valstybių narių prieglobsčio ir priėmimo sistemos, taip pat bus nustatyta papildomų garantijų ir priemonių pagrindinėms teisėms užtikrinti. Remiantis naujaisiais įgaliojimais bus sukurtas ir prieglobsčio pagalbos rezervas; šį rezervą sudarys 500 specialistų iš valstybių narių, kuriais Agentūra galės nedelsdama pasinaudoti. Kiekvienos valstybės narės įnašas į šį rezervą nustatytas reglamente dėl naujųjų įgaliojimų. Tiesioginė parama su migracijomis problemomis susiduriančioms valstybėms narėms Per pastaruosius šešerius metus Komisija valstybėms narėms, susiduriančioms su didžiausiais neteisėtos migracijos srautais, teikė tęstinę operatyvinę, techninę ir finansinę pagalbą. ES finansavimas buvo gyvybiškai svarbus, o tai, kad migracijos ir sienų politikos sritims būsimu finansavimu laikotarpiu susitarta skirti daugiau lėšų, liudija šios solidarios veiklos veiksmingumą. Parama teikiama įvairiais būdais. Kai kuriose šalyse, pavyzdžiui, Graikijoje, ilgalaikė parama leido suformuoti naujas veiklos struktūras ir tvirtą bei tvarų bendradarbiavimo pagrindą. ES parama Graikijai Nuo 2015 m., kai prasidėjo migracijos krizė, ES Graikijai suteikė didelę operatyvinę ir finansinę pagalbą. ·ES finansavimas siekė daugiau kaip 3,3 mlrd. EUR. Jis padėjo pagerinti pabėgėlių ir migrantų priėmimo pajėgumus, gyvenimo sąlygas ir medicininę priežiūrą, taip pat paspartinti prieglobsčio procedūras, padidinti grąžinamų asmenų skaičių ir sustiprinti sienos apsaugą. Buvo sudarytos sąlygos daugiau dėmesio skirti pažeidžiamiausiems asmenims, pavyzdžiui, nelydimiems nepilnamečiams. Egėjo jūros salose esančių migrantų skaičius pirmą kartą nuo 2016 m. sumažėjo iki maždaug 5 000 (palyginimui, 2020 m. birželio mėn. šis skaičius siekė 30 000). ·2020 m. rugsėjo mėn. gaisrams sunaikinus Morijos priėmimo ir tapatybės nustatymo centrą Lesbo saloje, Komisija nedelsdama pasiūlė paramą ir apsaugą. Ji finansavo skubų nelydimų nepilnamečių perkėlimą į žemyninę dalį; šiuo metu iš Lesbo salos į žemyninę dalį perkelti daugiau kaip 8 400 pabėgėlių ir pažeidžiamų migrantų. Ne mažiau svarbūs buvo ir dideli laikino Mavrovouni centro parengimo žiemai darbai. · Šaliai buvo teikiami ne tik dvišaliai įnašai – po pirmiau minėtų gaisrų palaikymą Graikijai išreiškė 14 valstybių narių , suteikdamos jai pagalbą pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą. ES koordinavo daugiau kaip 171 000 pastogei įrengti skirtų reikmenų pristatymą ir bendrai finansavo jų atvežimą į Graikiją. ·2020 m. rugsėjo mėn., kai veiklą pradėjo Europos migracijos valdymo darbo grupė, prasidėjo naujas bendradarbiavimo etapas. Ši darbo grupė glaudžiai bendradarbiauja su Graikijos valdžios institucijomis ir ES agentūromis, siekdama įsteigti naujų daugiafunkcių priėmimo ir tapatybės nustatymo centrų ir pagerinti priėmimo sąlygas laikantis ES teisės aktų ir standartų. Priėmimo centrų statybai penkiose Graikijos salose, be kita ko, didelio naujo centro statybai Lesbo saloje, skirta 276 mln. EUR dydžio dotacija. 2021 m. rugsėjo 18 d. naujas centras atidarytas Samo saloje. 2021 m. pabaigoje bus atidaryti centrai Koso ir Lero salose, o rudenį prasidės centro statybos darbai Lesbo saloje. ·Komisija ir Graikijos valdžios institucijos kuria svarbų šio darbo elementą – nepriklausomą ir patikimą stebėsenos mechanizmą, kuris padės užkirsti kelią pagrindinių teisių pažeidimams pasienyje ir užtikrinti, kad būtų įdiegtos veiksmingo bet kokių įtarimų dėl tokių pažeidimų nagrinėjimo procedūros. Tolesnių ES lygmens veiksmų šioje srityje turėtų būti imamasi remiantis Komisijos pasiūlymu dėl Tikrinimo reglamento, siekiant visose valstybėse narėse prie išorės sienų įdiegti nepriklausomą stebėsenos mechanizmą. Nepriklausomas sienų stebėsenos mechanizmas vasarą įsigaliojo Kroatijoje, jo tikslas – didinti tyrimų skaidrumą ir užtikrinti visapusišką pagrindinių teisių laikymąsi. ES parama taip pat buvo teikiama skubiai reaguojant greitai besikeičiančią padėtį. Pastaruoju metu staiga išaugus iš Baltarusijos neteisėtai atvykstančių migrantų skaičiui, ES, reaguodama į netikėtą krizę prie savo rytinės išorės sienos, per rekordiškai trumpą laiką suteikė įvairią operatyvinę, finansinę ir diplomatinę pagalbą. ES reagavimas į migrantus, atvykstančius iš Baltarusijos 2021 m. vasarą prie Lietuvos sienos su Baltarusija staiga išaugo migracijos spaudimas. Vėliau Baltarusija neteisėtą atvykimą taip pat skatino į Latviją ir Lenkiją. ES griežtai pasmerkė Baltarusijos veiksmus ir nedelsdama ėmė taikyti įvairias priemones. ·Konkrečią paramą skubiai suteikė ES agentūros. Papildomą paramą Frontex ėmė teikti per kelias dienas po to, kai Lietuva kreipėsi dėl skubios pasienio pagalbos. Šiose trijose valstybėse narėse dabar dislokuoti 103 Frontex pareigūnai. Liepos mėn. pirmuosius pareigūnus į Lietuvą atsiuntė ir EASO, šiuo metu šalyje dislokuoti 56 EASO specialistai, dar 10 specialistų komandiruota į Latviją. ·Kad Lietuva galėtų patenkinti skubiausius prieglobsčio prašytojų poreikius, suteikti jiems materialinę pagalbą ir laikiną pastogę, jai buvo suteikta daugiau kaip 36,7 mln. EUR vertės ES skubi parama. Ši parama taip pat padės nustatyti galimas prekybos žmonėmis aukas ir padėti asmenims, kuriems reikia tarptautinės apsaugos. Bus nuolat stebima poreikių kaita. Lietuva taip pat aktyvavo Sąjungos civilinės saugos mechanizmą, į jos prašymą atsiliepė 18 valstybių narių ir Norvegija. ·Komisija ir Frontex glaudžiai bendradarbiauja su atitinkamomis Lietuvos valdžios institucijomis, siekdamos padidinti Lietuvos grąžinimo pajėgumus, sudarydamos palankesnes sąlygas keistis geriausia patirtimi su kitomis valstybėmis narėmis ir teikdamos technines bei operatyvines gaires grąžinimo procedūrų klausimais. ·Buvo sustiprintos bendros pastangos bendradarbiauti su pagrindinėmis susijusiomis kilmės ir tranzito šalimis – būtent šių pastangų dėka Irakas priėmė sprendimą laikinai sustabdyti skrydžius į Minską ir palengvinti savanorišką grįžimą iš Lietuvos. ·Buvo padidintas diplomatinis spaudimas Baltarusijai, kartu suvokiant būtinybę teikti paramą Baltarusijos gyventojams. ES nepriimtinas migracijos kaip politinės priemonės naudojimas, tai nepadės panaikinti sankcijų. Komisijos šiuo metu siūlo iš dalies sustabdyti ir ES susitarimo su Baltarusija dėl vizų režimo supaprastinimo galiojimą. Be to, Komisija valstybes nares remia palengvindama bei koordinuodama savanorišką perkėlimą. Taikydama mechanizmą, dėl kurio susitarta pagal 2019 m. Maltos deklaraciją, Komisija su EASO pagalba koordinuoja asmenų, kurie po paieškos ir gelbėjimo operacijų buvo išlaipinti Italijoje ir Maltoje, perkėlimą. Nuo 2019 m. pradžios į kitas ES valstybes nares perkelta daugiau kaip 2 100 prieglobsčio prašytojų . Kol rengiamas labiau nuspėjamas solidarumo mechanizmas, Komisija nuolat ragina valstybes nares prisidėti prie savanoriško perkėlimo ir reguliariai koordinuoja šiuo tikslu dedamas pastangas. Ši veikla bus tęsiama, be kita ko, bus baigti įgyvendinti iki 2021 m. prisiimti įsipareigojimai ir įgyvendinami keli nauji 2021 m. prisiimti įsipareigojimai dėl išlaipinimo. Pagal 2020 m. kovo mėn. pristatytą veiksmų dėl neatidėliotinų Graikijos rėmimo priemonių planą , iki 2021 m. rugsėjo mėn. pradžios iš Graikijos buvo perkelti iš viso 4 307 asmenys, įskaitant 984 nelydimus nepilnamečius.

Šiomis pastangomis įgyvendinami konkretūs veiksmai siekiant Europos solidarumo. Tačiau tokios ad hoc priemonės nėra nei pakankamos, nei tvarios. Jos liudija būtinybę sukurti labiau nuspėjamą solidarumo mechanizmą, kaip numatyta pasiūlyme dėl Prieglobsčio ir migracijos valdymo reglamento. Neteisėtas judėjimas ES Neteisėtas prieglobsčio prašytojų judėjimas ES kenkia prieglobsčio sistemos patikimumui ir vientisumui. Padėtį dar labiau apsunkino pandemija, be kita ko, sunkumai tęsti perdavimą pagal Dublino reglamentą (žr. pirmiau). Per pirmuosius aštuonis 2021 m. mėnesius, nacionalinės valdžios institucijoms užregistravus prieglobsčio prašymus, sistemoje EURODAC 1 kategorijos duomenų atitiktis 1 kategorijos duomenims nustatyta 131 000 atvejų (ši atitiktis reiškia, kad asmuo bent vieną prieglobsčio prašymą jau yra užregistravęs kitoje valstybėje narėje ). Tuo pačiu laikotarpiu sistemoje EURODAC 1 kategorijos duomenų atitiktis duomenimis, užregistruotiems po neteisėto sienos kirtimo (t. y. EURODAC 2 kategorijos duomenims), nustatyta 23 000 prieglobsčio prašymų atveju. Tačiau vykdant perdavimą pagal Dublino reglamentą kai kurie iš tų prašymų gali būti užregistruoti dviejose ar daugiau valstybių narių arba kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje užregistruojamas neteisėtas sienos kirtimas, todėl tai negali būti laikoma neteisėtu judėjimu. Galiausiai, tuo pačiu laikotarpiu sistemoje EURODAC atliekant paieškas pagal neteisėtai šalyje esančių asmenų pirštų antspaudus (t. y. pagal sistemos EURODAC 3 kategorijos duomenis) atitiktis 1 kategorijos duomenims sugeneruota 71 620 atvejų, o tai reiškia, kad vienoje valstybėje narėje prieglobsčio prašymą užregistravęs asmuo persikėlė į kitą valstybę narę, kurioje buvo sulaikytas kaip neteisėtai šalyje esantis asmuo. Gauti patikimų duomenų apie neteisėtą judėjimą ES sudėtinga, tačiau iš sistemos EURODAC duomenų galima daryti tam tikras išvadas apie išvykimo ir kelionės tikslo šalis. Kai kuriose valstybėse narėse išaugo asmenų, kuriems jau suteikta tarptautinė apsauga, neteisėto judėjimo mastas – asmenys, kuriems suteikta apsauga, teisėtai persikelia į kitą valstybę narę su teisėtais kelionės dokumentais, kuriuos išdavė jiems statusą suteikusi valstybė narė, o tada antrą kartą kreipiasi dėl tarptautinės apsaugos ir lieka toje šalyje ilgiau nei leistiną 90 dienų laikotarpį. Abiejų rūšių neteisėtas judėjimas trikdo sklandų bendros Europos prieglobsčio sistemos, kuri grindžiama valstybių narių tarpusavio pasitikėjimu, veikimą ir be reikalo apsunkina nacionalinių prieglobsčio sistemų darbą. Komisija drauge su susijusiomis valstybėmis narėmis stengiasi rasti trumpalaikius sprendimus. Tokie sprendimai apėmė palankesnių perdavimo pagal Dublino reglamentą sąlygų sudarymą pandemijos metu, taip pat didesnę paramą asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, integracijai. Neteisėto judėjimo problemos sprendimas buvo vienas iš svarbių pakte pateiktų pasiūlymų tikslų, juo siekiama sustiprinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą. Siūlomo Priskyrimo reglamento tikslas – mažinti egzistuojančias neteisėto judėjimo paskatas, kaip antai didelius valstybių narių prieglobsčio suteikimo rodiklių skirtumus, taip pat nevienodą asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, teisių lygį ir integracijos perspektyvas. Priėmus siūlomus Priėmimo sąlygų direktyvos pakeitimus būtų nustatyta, kad priėmimo sąlygos turėtų būti užtikrintos tik atsakingoje valstybėje narėje. Įgyvendinant Prieglobsčio ir migracijos valdymo reglamentą neteisėto judėjimo paskatos būtų sumažintos leidus vykdyti pripažintų pabėgėlių perdavimą pagal Dublino reglamentą, išplėtus šeimos narių apibrėžtį, kad ji apimtų brolius ir seseris bei šeimas, sudarytas tranzito šalyse, taip pat panaikinus procedūrines neteisėto judėjimo ir slėpimosi paskatas. Siūlomas naujos redakcijos EURODAC reglamentas apima įvairius patobulinimus, kurie ne tik būtų labai svarbūs sąveikumo sistemai, bet ir padėtų užtikrinti geresnę neteisėto judėjimo prevenciją ir sekimą. Finansavimas Siekiant paremti naujo pakto tikslų įgyvendinimą, 2021–2027 m. finansavimo laikotarpiu migracijos ir prieglobsčio srityje valstybėms narėms numatoma skirti didesnė ES finansinė parama. 2021 m. liepos 15 d. įsigaliojo atitinkami pagrindiniai Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF), Sienų valdymo ir vizų priemonės ir Vidaus saugumo fondo (VSF) teisės aktai . Dabar laukia kitas žingsnis – per penkis mėnesius valstybės narės turi oficialiai pateikti Komisijai patvirtinti savo 2021–2027 m. laikotarpio programas. Šiuo programavimo etapu Komisija toliau teiks paramą valstybėms narėms, siekdama užtikrinti, kad lėšos būtų skiriamos struktūrizuotai ir strategiškai, atsižvelgiant į nustatytus poreikius ir vadovaujantis ES prioritetais. Naujų fondų lėšos siekia 18 mlrd. EUR (praėjusiu laikotarpiu – 12,4 mlrd. EUR) – taip padidinamas finansinis pajėgumas tenkinti vietoje kilusius poreikius. Nepakankamo lankstumo problemai spręsti buvo nustatyta teminė priemonė nenumatytiems finansiniams poreikiams tenkinti bei naujiems prioritetams finansuoti, kuriai skirta 30–42,5 proc. lėšų. Visi trys fondai pirmą kartą patenka į Bendrųjų nuostatų reglamento, kuris apima kitus pasidalijamojo valdymo fondus, taikymo sritį – tai leis geriau suderinti ES išlaidas ir daugiau dėmesio skirti horizontaliesiems tikslams bei pagrindinėms teisėms. Priklausomai nuo fondo, valstybių narių programoms skiriamas finansavimas siekia iki 70 proc. Apie 10 proc. viso finansavimo valstybėms narėms bus skirta laikotarpio viduryje, remiantis atnaujintais kriterijais, įskaitant panaudojimo lygį. Taip valstybės narės turės galimybę investuoti į strategines, tinkamai struktūruotas migracijos valdymo sistemas ir užtikrinti, kad pagalba ekstremaliųjų situacijų atveju pagal jos pobūdį būtų teikiama esant nenumatytoms krizėms. 4.TEISĖS AKTŲ SISTEMOS STIPRINIMAS Tai, kad šioje srityje vis dar egzistuoja trūkumų, liudijo besitęsiančios migracijos problemos, su kuriomis susiduriama tiek prie įvairių ES išorės sienų ruožų, tiek Šengeno erdvėje. Baltarusijos atvejis akivaizdžiai parodė, kad su neteisėtos migracijos problema gali susidurti visos valstybės narės. Kol nebus įgyvendinta 2020 m. rugsėjo mėn. pateiktame naujame pakte numatyta visapusiška ES prieglobsčio ir migracijos sistemos reforma, ES išliks pažeidžiamesnė ir ne iki galo pasirengusi reaguoti į kintančias aplinkybes. Pakte suformuluoti pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų grindžiami bendru požiūriu, kuris apima visus migracijos ir prieglobsčio politikos aspektus ir skatina siekti visų valstybių narių interesų ir poreikių pusiausvyros. Pakte numatytos garantijos, kad kiekviena valstybė narė tvarkytų tuos prieglobsčio prašymus, už kuriuos ji yra atsakinga, ir kad struktūriniu nuspėjamu solidarumo mechanizmu būtų užtikrinama, kad jokiai valstybei narei netektų neproporcinga našta. Siekiant suformuoti iš tiesų bendrą migracijos ir prieglobsčio politiką būtina politinė valia ir vizija, taip pat visų dalyvavimas ir įsipareigojimas. Per metus nuo to laiko, kai buvo pateiktas naujas paktas, padaryta nemaža techninio lygmens pažanga, tačiau dar reikia nemažai nuveikti, kad būtų pasiektas politinis susitarimas dėl tam tikrų svarbių elementų. 2021 m. gegužės mėn. buvo pasiektas politinis susitarimas dėl naujos Mėlynosios kortelės direktyvos, tai dar vienas reikšmingas žingsnis į priekį teisėtos migracijos srityje. Pagal naująją sistemą bus nustatytos veiksmingos taisyklės aukštos kvalifikacijos darbuotojams į ES pritraukti, be kita ko, lankstesnės priėmimo sąlygos, daugiau teisių ir galimybė lengviau judėti ir dirbti įvairiose valstybėse narėse. Mėlynosios kortelės ir ES prieglobsčio agentūros atžvilgiu padaryta pažanga (žr. pirmiau) liudija, kad migracijos ir prieglobsčio srityje yra galimybių judėti į priekį ir pasiekti kompromisų dėl šios srities reformų. Bendradarbiaujant su Europos Parlamentu ir Taryba, vadovaujama Tarybai pirmininkaujančių valstybių narių, dabar turi būti kryptingai siekiama nuoseklios ryžtingos pažangos derybose dėl likusių pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. Birželio mėn. buvo priimtas ir šiuo metu yra įgyvendinamas kitas svarbus pakto įgyvendinimo plano elementas – Šengeno strategija , kuria siekiama sustiprinti Šengeno laisvo judėjimo erdvę. Vykdant tolesnius veiksmus netrukus bus pateiktas pasiūlymas dėl Šengeno sienų kodekso. Darbas vyksta ir kitomis pagrindinėmis kryptimis, organizuojami naujosios Europos ryšių grupės paieškos ir gelbėjimo klausimais ir Šengeno forumo susitikimai. Siekiant užtikrinti veiksmingą naujų politikos priemonių įgyvendinimą ir taikymą srityse, kuriose jų labiausiai reikia, labai svarbus suinteresuotųjų subjektų palaikymas. Svarstant tam tikrus pakte pateiktus pasiūlymus padaryta didelė pažanga, šie pasiūlymai tiesiogiai pravers didinant mūsų išorės sienų saugumą ir ES atsako į kintančius iššūkius nuoseklumą. Pasiūlymas dėl EURODAC – vienas iš paskutinių esminių elementų, būtinų mūsų sienų valdymo sistemos kūrimui užbaigti, – bus labai svarbus sąveikumo sistemai įgyvendinti ir suteiks pridėtinės vertės tiek vidaus saugumo, tiek geresnio migracijos valdymo požiūriu. Naujoji sistema EURODAC padės atsekti neteisėto judėjimo ir neteisėtos migracijos atvejus, taip pat pagerinti grąžinimo galimybes. Europos Komisija laukia, kad Europos Parlamente priimtų jos ataskaitą ir kviečia Tarybą skubiai susitarti dėl derybų įgaliojimo. Afganistane susiklosčiusi padėtis primena, kad vadovaujantis bendru ES požiūriu būtina užtikrinti saugų maršrutą į Europą pažeidžiamiems asmenims, kuriems reikia tarptautinės apsaugos. Kad ES ateityje veiktų stabili ir nuspėjama perkėlimo ir humanitarinio priėmimo politikos priemonių sistema, būtina tęsti darbą, susijusį su Europos Parlamento ir Tarybos 2018 m. pasiektu preliminariu susitarimu dėl Perkėlimo į ES reglamento. Tačiau ES gebėjimas sukurti pakankamai tvirtą migracijos ir prieglobsčio sistemą neišvengiamai priklausys nuo apčiuopiamos visų pasiūlymų, įskaitant pasiūlymus dėl pagrindinių migracijos valdymo ir prieglobsčio srities priemonių, įgyvendinimo pažangos. Taryba turėtų kuo skubiau užbaigti su Prieglobsčio ir migracijos valdymo reglamentu, Prieglobsčio procedūros reglamentu ir Reglamentu dėl krizinių ir force majeure situacijų, kuriuo grindžiamos šios dvi priemonės, susijusį darbą. Komisija tikisi, kad Europos Parlamente netrukus bus pristatyta pranešėjų ataskaita, o iki metų pabaigos bus pasiektas susitarimas dėl derybų įgaliojimų. Be to, gali pasitaikyti progų paspartinti diskusijas dėl Tikrinimo reglamento, kad, atsižvelgiant į gerą techninio lygmens pažangą, abi institucijos iki metų pabaigos galėtų patvirtinti savo įgaliojimus.

Sėkmingas derybų rezultatas turėtų pademonstruoti, kad visapusiškas požiūris apima tiek solidarumą, tiek atsakomybę, tad politiniu lygmeniu turėtų būti išsamiau aptarta, kaip toliau tęsti darbą išlaikant tinkamą abiejų šių aspektų pusiausvyrą. Visuotinai pritariama būtinybei kurti nuspėjamą, privalomą ir lanksčią solidarumo sistemą, kuri būtų pritaikyta konkretiems spaudimą patiriančių valstybių narių poreikiams ir leistų vykdyti perkėlimą, remti grąžinimą bei stiprinti pajėgumus. Įvairioms solidarumo formoms aptarti būtinos nuodugnesnės diskusijos. Nors valstybės narės įvairias solidarumo rūšis gali pasirinkti pakankamai lanksčiai, siekiant užtikrinti, kad būtų patenkinti valstybių narių poreikiai, labai svarbi susijusių veiksmų poveikio garantija. Komisija, siekdama padėti numatyti solidarumo mechanizmų poveikį ir sudaryti palankesnes sąlygas tęsti būtinas diskusijas, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikė skirtingų politikos galimybių kiekybinio modeliavimo pagal įvairius hipotetinius būsimus scenarijus rezultatus. Be to, turi būti nustatytas kiekvienos valstybės narės atsakomybės už migrantų, esančių prie jos sienų ar jos teritorijoje, valdymą lygmuo, kai tinkama, didinant lankstumą ir naudojantis ES agentūrų teikiama parama. Komisija yra pasirengusi bendradarbiauti su Europos Parlamentu ir Taryba, kad padėtų nustatyti šią pusiausvyrą. Kalbant apie kitus 2016 m. pateiktus teisės aktų pasiūlymus, kurie iki šiol nepriimti, 2018 m. birželio mėn. buvo pasiektas preliminarus susitarimas dėl naujos redakcijos Priėmimo sąlygų direktyvos ir Priskyrimo reglamento. Kol šių tekstų įsigaliojimas vilkinamas, ES neturi galimybės iš esmės patobulinti dabartinės sistemos. Pažanga šiais klausimais glaudžiai susijusi su būtinybe skubiai daryti pažangą, susijusią su naujos redakcijos Grąžinimo direktyvos, kuri bus labai svarbi kuriant bendrą ES grąžinimo sistemą, pasiūlymu. Geresnė grąžinimo sistema padėtų padidinti visos migracijos ir prieglobsčio sistemos patikimumą. Kad būtų įgyvendinta naujajame pakte numatyta visapusiška reforma, Komisija pateiks ir kitų pasiūlymų. Būsimame įgūdžių ir talentų dokumentų rinkinyje daugiausia dėmesio bus skiriama dabartinių teisėtos migracijos srities teisės aktų pagrindinių trūkumų, kurie buvo nustatyti per 2019 m. atliktą tinkamumo patikrą, šalinimui. Šį dokumentų rinkinį sudarys du pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų: Ilgalaikių gyventojų direktyvos peržiūra, siekiant pagerinti migrantų, kurie jau sklandžiai integravosi į mūsų visuomenę, teises ir judumą ES; Vieno leidimo direktyvos peržiūra, siekiant darbdavių, migracijos institucijų ir migrantų labui suvienodinti ir supaprastinti priėmimo procedūras, taip pat pagerinti darbuotojų iš trečiųjų šalių apsaugą. Komisija taip pat apžvelgs galimybes sukurti ES specialistų rezervą – ES masto tarptautinio įdarbinimo platformą, kuri padėtų darbuotojų migrantų įgūdžius suderinti su ES darbdavių poreikiais. Be to, Komisija pateiks pasiūlymą dėl vizų išdavimo procedūrų skaitmenizavimo. Tai padėtų sumažinti su vizų išdavimo procedūromis susijusias valstybių narių išlaidas ir supaprastinti trečiųjų šalių piliečių prašymų išduoti vizą pateikimo tvarką, o kartu būtų didinamas tiek ES saugumas, tiek jos kaip kelionės tikslo vietos patrauklumas. Toks skaitmenizavimas būtų visokeriopai naudingas ne tik logistiniu, finansiniu ir įgyvendinimo požiūriu, bet ir politine prasme – vizų išdavimo procedūros būtų vykdomos Šengeno erdvės lygmens interneto platformoje, prašymus išduoti vizą teikiantiems asmenims iš viso pasaulio sukūrus vieną bendrą prieigą. Pagrindiniai tolesni veiksmai ·Europos Parlamentas ir Taryba turi pasiekti politinį susitarimą dėl Europos Sąjungos prieglobsčio agentūros reglamento ir šį reglamentą oficialiai priimti. ·Europos Parlamentas ir Taryba turėtų kuo skubiau priimti pasiūlymus, kurių rengimo procesas pasiekė baigiamąjį etapą, t. y. EURODAC reglamentą ir Perkėlimo į ES reglamentą. Atsižvelgiant į Afganistane besiklostančią padėtį, tai atlikti būtina. ·Taryba ir Europos Parlamentas turi vykdyti nuodugnesnes politines diskusijas solidarumo ir atsakomybės klausimais, kad skubiai pasiektų susitarimą dėl Prieglobsčio ir migracijos valdymo reglamento, Prieglobsčio procedūrų reglamento, Tikrinimo reglamento ir krizių valdymo priemonės. ·Valstybės narės turėtų užtikrinti greitą Mėlynosios kortelės direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę ir įgyvendinimą. Komisija yra pasirengusi padėti valstybėms narėms optimaliai perkelti direktyvą į nacionalinę teisę. ·Vykdydama tolesnę veiklą, susijusią su 2021 m. birželio mėn. pateikta Šengeno strategija, Komisija pateiks pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, be kita ko, pasiūlymą dėl Reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Šengeno sienų kodeksas, taip pat įgūdžių ir talentų dokumentų rinkinį ir pasiūlymą dėl Vizų išdavimo procedūrų skaitmenizavimo reglamento. 5.BENDRADARBIAVIMAS SU TARPTAUTINIAIS PARTNERIAIS Nauju paktu grindžiamas požiūris Siekiant užtikrinti saugų ir tvarkingą migracijos valdymą, labai svarbu plėtoti visapusišką, konkretiems poreikiams pritaikytą ir abipusiai naudingą partnerystę su kilmės ir tranzito šalimis. Tai yra vienas iš svarbiausių naujo Migracijos ir prieglobsčio pakto elementų ir vienas iš pagrindinių Komisijos pastarojo meto tikslų. Kaip liudija patirtis, migracijos politika bus veiksminga tik tada, jei ji kaip esminis elementas bus įtraukta į mūsų išorės santykius; siekdami akcentuoti, kad tvirta partnerystė migracijos srityje – vienas iš ES prioritetų, Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis paspartino politinį dialogą su partneriais. Kaip vieną iš svarbių priemonių tokiam rezultatui pasiekti reikia paminėti glaudžius užsienio reikalų ir vidaus reikalų ministrų ryšius ir veiklos koordinavimą. Šį požiūrį atspindėjo 2021 m. kovo mėn. įvykęs bendras užsienio reikalų ir vidaus reikalų ministrų susitikimas, kurio metu sutarta, kad migracija turi būti vienas iš esminių mūsų bendrų dvišalių santykių su pagrindinėmis trečiosiomis šalimis elementų. Sėkminga partnerystė grindžiama pasitikėjimu ir informuotumu apie mūsų partnerių poreikius ir tikslus. Šiuo metu bendradarbiaujant su daugeliu pagrindinių partnerių klojamas tvirtas pagrindas konkretiems poreikiams pritaikytai partnerystei, orientuotai į ES ir jos partnerių drauge nustatytus prioritetus. Tai bus tęstinis procesas, kuris duos tvarių rezultatų tik tuo atveju, jei bus prisiimti abipusiai ilgalaikiai įsipareigojimai. Birželio 24–25 d. įvykusios Europos Vadovų Tarybos išvadose nustatyti trys pagrindiniai darbo, susijusio su migracijos išorės aspektais, elementai, raginant Komisiją ir vyriausiąjį įgaliotinį nedelsiant sustiprinti veiksmus su prioritetinėmis kilmės ir tranzito šalimis ir padidinti joms teikiamą paramą; glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, rudenį pateikti veiksmų planus, skirtus prioritetinėms šalims, kuriuose būtų nurodyti aiškūs tikslai, tolesnės paramos priemonės ir konkretūs terminai; prašoma, kad Komisija ne vėliau kaip lapkričio mėn. praneštų, kaip ji ketina kuo geriau panaudoti 10 proc. Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės „Globali Europa“ finansinio paketo, skirto su migracija susijusiems veiksmams. Šis darbas vykdomas pagal įvairias naujame pakte nustatytas kryptis. -Bendradarbiavimas su pagrindiniais partneriais migracijos klausimais Su daugeliu pagrindinių partnerių jau palaikomas tvirtas dialogas ir bendradarbiavimas migracijos klausimais. Naudojantis šiomis esamomis struktūromis, dedamos didelės pastangos plėtoti konkretiems poreikiams pritaikytą partnerystę migracijos srityje, kuri būtų orientuota į ES ir jos partnerių drauge nustatytus kriterijus. Neseniai vykusios ir šiuo metu vykstančios bendradarbiavimo veiklos santrauka pateikiama II priede. Bendradarbiavimas vyksta dvišalių dialogų forma, regioniniuose forumuose, kaip antai Budapešto, Rabato ir Chartumo procesuose, ir su regioniniais partneriais, pavyzdžiui, Afrikos Sąjunga. Derindama politinį dialogą ir bendradarbiavimą su ES finansuojamais veiksmais, ES vykdo veiklą įvairiose pakte nurodytose srityse: migrantų ir perkeltų asmenų apsaugos, neteisėtos migracijos ir priverstinio perkėlimo priežasčių šalinimo, migracijos valdymo ir sienų valdymas, neteisėtų migrantų grąžinimo ir reintegracijos, teisėtų atvykimo būdų. Ši veikla glaudžiai susijusi su ES iniciatyvomis, kuriomis skatinamas investavimas ir bendradarbiavimas su platesnio rato partneriais, pavyzdžiui, Vakarų Balkanų ir pietinėmis kaimyninėmis šalimis . -Apsauga asmenims, kuriems jos reikia, ir parama priimančiosioms šalims Pažeidžiamų pabėgėlių ir migrantų apsauga yra vienas svarbiausių ES politikos priemonių tikslų. ES ir jos valstybės narės yra pagrindinės pabėgėliams, prieglobsčio prašytojams, šalies viduje perkeltiems asmenims ir priimančiosioms bendruomenėms skirtos humanitarinės pagalbos teikėjos visame pasaulyje. ES parama vystymuisi taip pat vis dažniau teikiama ilgą laikotarpį priverstinai perkeltiems asmenims, ja remiama apsauga, pragyvenimo šaltiniai ir savarankiškumas. Sirijos krizei spręsti ES ir jos valstybės narės suteikė daug paramos – nuo 2011 m. iš viso sutelkta 24,9 mlrd. EUR – ir taip tapo didžiausiomis paramos teikėjomis pasaulyje. 2021 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba sutiko toliau teikti paramą Sirijos bei kitų šalių pabėgėliams ir juos priimančioms bendruomenėms. Komisija parengė ketveriems metams skirtą paketą, kurio vertė sieks daugiau kaip 5,7 mlrd. EUR, iš kurių daugiau kaip 3,5 mlrd. EUR bus skirta pabėgėliams Turkijoje, likę 2,2 mlrd. EUR – paramos gavėjams Sirijoje, Libane, Jordanijoje ir Irake. Turkija ·Remiantis 2016 m. kovo mėn. ES ir Turkijos pareiškimu , kuris sudaro platesnio masto priemonių dalį, parama, nepaisant tam tikrų sunkumų, buvo suteikta milijonams pabėgėlių ir migrantų Turkijoje, Sirijoje ir kitose šalyse. Šis pareiškimas padėjo smarkiai sumažinti pavojingų kelionių į Europą metu žūstančių ir iš Turkijos į ES neteisėtai atvykstančių asmenų skaičių. ·Pagal Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonę (FRiT) Sirijos pabėgėliams ir priimančiosioms bendruomenėms teikiama 6 mlrd. EUR vertės parama. Kaip vienus iš konkrečių tokios paramos rezultatų galima paminėti tai, kad daugiau kaip 1,8 mln. pažeidžiamų pabėgėlių buvo suteikta tiesioginė parama jų pagrindiniams poreikiams patenkinti, o daugiau kaip 680 000 vaikų buvo sudarytos sąlygos nuolat lankyti mokyklą. ·Vadovaujantis ES ir Turkijos pareiškimu, į ES valstybes nares iki šiol buvo perkelta beveik 31 000 asmenų. ES toliau tęs savo darbą ir tikisi, kad Turkija laikysis savo įsipareigojimų ir įgyvendins visas pareiškime nustatytas užduotis, įskaitant neteisėto išvykimo į visas valstybes nares prevenciją, naujų migracijos maršrutų susidarymo prevenciją ir skubų iš Graikijos salų grąžinamų asmenų readmisijos proceso, kurį Turkija sustabdė 2020 m. kovo mėn., atnaujinimą. Spalio mėn. numatoma surengti ES ir Turkijos aukšto lygio dialogą migracijos ir saugumo klausimais. ES humanitarinės pagalbos ir paramos vystymuisi biudžeto, kuriuo užtikrinama humanitarinės pagalbos, vystymosi ir taikos aspektų tarpusavio sąsaja, lėšos naudojamos visoje Afrikoje, kurioje yra milijonai šalies viduje perkeltų asmenų ir pabėgėlių. Humanitarinės finansinės pagalbos lėšomis trumpuoju laikotarpiu remiami nuo konfliktų, epidemijų, gaivalinių nelaimių nukentėję asmenys ir juos priimančios bendruomenės, ja taip pat siekiama padėti užtikrinti, kad migrantai būtų įtraukti į skiepijimo kampanijas, kuriomis kovojama su COVID-19 pandemija. Parama vystymuisi teikiama pagal ilgesnio laikotarpio daugiametį planą, ja siekiama ugdyti priverstinai perkeltų asmenų atsparumą ir savarankiškumą užtikrinant kokybišką švietimą, sudarant sąlygas pasinaudoti ekonominėmis galimybėmis ir socialine apsauga. Kalbant apie Aziją, Komisija teikia paramą rohinjų pabėgėliams Bangladeše, taip pat afganistaniečiams (žr. toliau). Lotynų Amerikoje ES humanitarinė pagalba ir parama vystymuisi teikiama asmenims, migravusiems dėl Venesuelos krizės – ši gyventojų migracija yra didžiausia Šiaurės ir Pietų Amerikos istorijoje ir antra pagal dydį pasaulyje mūsų laikais. Kalbant apie dabartinę padėtį Afganistane, svarbu numatyti visas galimas pasekmes ir veikti vadovaujantis ilgalaike vizija, taip pat stiprinti bendradarbiavimą su šalimis, per kurias driekiasi migracijos iš Afganistano į ES maršrutas, ir teikti joms paramą.

Dėl migracijos ir priverstinio perkėlimo problemų Afganistanas dar iki pastarojo meto įvykių buvo viena iš šalių, kuriai ES teikė prioritetą. Priverstinio perkėlimo problemas Afganistano viduje bus svarbu spręsti ir toliau, nes panašu, kad jau iki tol buvęs didžiulis perkėlimo šalies viduje mastas augs. Paramos vystymuisi teikimas Afganistanui šiuo metu sustabdytas ir jam bus taikomos griežtos sąlygos, visų pirma susijusios su pagrindinių teisių laikymusi. Nors šiandien daugiausia dėmesio skiriama humanitariniams poreikiams, būtina nepamiršti ir kitų veiksnių, kaip antai sveikatos, švietimo ir pragyvenimo šaltinių, taip pat kitų stabilumo užtikrinimo veiksnių. Apytikriais vertinimais, į Pakistaną ir Iraną jau perkelti daugiau kaip 5 mln. afganistaniečių (t. y. 15 proc. gyventojų), įskaitant milijonus neregistruotų asmenų. ES dalyvavimas perkėlimo Afganistano viduje ir iš jo veikloje 2021 m. apima ir pirmininkavimą Afganistano pabėgėliams skirtos sprendimų strategijos rėmimo platformos pagrindinei grupei. Eidama šias pareigas ES sieks stiprinti tarptautinį atsaką į Afganistano pabėgėlių padėtį ir skatins prisiimti papildomų politinių, finansinių ir materialinių įsipareigojimų. Per ateinančius mėnesius ES daugiausia dėmesio turėtų skirti konkretiems pasiūlymams, kaip spręsti problemas, su kuriomis susiduriama visose migracijos maršruto šalyse. Šie sprendimai, be kita ko, bus susiję su Afganistano kaimyninių šalių poreikių tenkinimu, siekiant tokių tikslų, kaip remti apsaugos sistemas, tenkinti priimančiųjų bendruomenių poreikius ir tobulinti teisėsaugos bendradarbiavimo programas, siekiant kovoti (su Europolo pagalba) su neteisėto migrantų gabenimo ir prekybos žmonėmis tinklais, taip pat sudaryti geresnes sąlygas naudotis teisėtais atvykimo būdais. Europos prieglobsčio paramos biuras nagrinės galimybes aktyviau vykdyti išorės operacijas, susijusias su gebėjimų prieglobsčio srityje stiprinimu. Be to, Komisija teiks pirmenybę tikslinėms informavimo kampanijoms, kad būtų teikiama aiški ir nuosekli informacija apie pavojus, kurie gresia leidžiantis į pavojingas neteisėtas keliones. Remdamasi ES užsienio reikalų ministrų susitarimu, ES plėtos regioninę politinę bendradarbiavimo su Afganistano kaimyninėmis šalimis platformą, siekdama spręsti, be kita ko, migracijos srautų iš Afganistano valdymo, terorizmo plitimo prevencijos ir kovos su organizuotu nusikalstamumu, įskaitant narkotikų platinimą, klausimus. Rugpjūčio 31 d. įvykusiame neeiliniame TVR tarybos posėdyje taip pat buvo paraginta laikytis Europos komandos principo siekiant bendradarbiauti su Afganistano kaimyninėmis šalimis, kad būtų reaguojama į gyventojų perkėlimo regione poveikį. Be to, ES bendradarbiaus su tranzito į ES šalimis, įskaitant Vakarų Balkanus ir Turkiją, kad, pasinaudodama ir ES agentūrų parama, sustiprintų tų šalių apsaugos sistemas, padidintų sienų valdymo pajėgumus ir užkirstų kelią neteisėtam migrantų gabenimui bei neteisėtai migracijai iš regiono. -Ekonominių galimybių sudarymas ir pagrindinių neteisėtos migracijos priežasčių šalinimas Siekiant šalinti pagrindines neteisėtos migracijos ir priverstinio perkėlimo priežastis, būtinas nuolatinis bendradarbiavimas su partneriais, kad būtų remiamos pastangos užkirsti kelią konfliktams, apsaugoti pagrindines teises, skatinti ekonominę ir socialinę plėtrą bei klimato srities veiksmus. Šios veiklos tikslai sutampa su daugeliu ES vystymosi politikos prioritetų. Pavyzdžiui, pagrindinės kilmės ir tranzito į ES šalys vis dar yra Užsachario šalys, kurios kenčia nuo ekonominės, socialinės ir politinės krizės. ES parama orientuojama į ekonomines ir įdarbinimo galimybes, taip pat į bendruomenių atsparumo didinimą, administravimą ir geresnį migracijos valdymą. Atsižvelgiant į pastarojo meto įvykius, vienu iš didžiausią susirūpinimą keliančiu klausimu tapo saugumas. Šiaurės Afrikos šalys, kurios taip pat yra kilmės, tranzito ir kelionės tikslo šalys, irgi susiduria su įvairiomis migracijos valdymo ir priverstinio perkėlimo problemomis, kurias gilina platesnio masto politiniai ir ekonominiai sunkumai; ES dvišale parama šiuos sunkumus siekiama pašalinti taikant konkretiems poreikiams pritaikytus metodus. -Migracijos administravimą ir valdymą stiprinanti partnerystė Imdamasi veiksmų su šalimis partnerėmis ES daug dėmesio skiria tinkamų migracijos valdymo sistemų kūrimo paramai. Šia parama atitinkamose šalyse partnerėse skatinama tvarkinga migracijos valdymo politika ir apsaugomos judančių asmenų teisės. Pavyzdžiui, Vakarų Balkanų partneriai, vykdydami stojimo į ES derybas ir naudodamosi didele ES parama, per pastarąjį dešimtmetį sugriežtino ir su ES standartais suderino savo nacionalines prieglobsčio ir migracijos sistemas. Tokiose šalyse, kaip Nigeris ir Mauritanija, padedant ES per pastaruosius metus buvo priimta naujų teisės aktų dėl kovos su neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis. Migracijos valdymo, prieglobsčio ir grąžinimo pajėgumų stiprinimas ir toliau bus vienu iš svarbiausių būsimo bendradarbiavimo tikslų. Kita svarbi veiklos sritis – sienų valdymo pajėgumų stiprinimas. Naują pasienio bendradarbiavimo su regiono partneriais etapą žymi ES ir Vakarų Balkanų partnerių susitarimai dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų statuso. ES ir jos partnerių interesų labui šie susitarimai padeda remti neteisėtos migracijos prevenciją ir kovą su neteisėtu migrantų gabenimu. Sienų valdymas taip pat buvo vienas svarbiausių klausimų įgyvendinant ES skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondo Šiaurės Afrikos programą, pagal kurią organizuojami mokymai ir tiekiama įranga Libijai, Marokui ir Tunisui, tai išliks aktualu ir Patikos fondui baigus darbą. Konkretiems poreikiams pritaikyta partnerystė migracijos srityje plėtojama ir įgyvendinant paramos biudžetui veiksmus, kuriais stiprinami pajėgumai tam tikrose srityse, pavyzdžiui, didinami šalių partnerių, kaip antai Maroko, sienų valdymo pajėgumai. Trečiosioms šalims teikiama EASO parama padedama stiprinti prieglobsčio ir priėmimo sistemas, taip pat gerinti apsaugos požiūriu sudėtingą migracijos valdymą. Vykdoma veikla apima mokymą, mokymąsi darbo vietoje, pagalbą rengiant techninius dokumentus, praktinius seminarus ir kt. Šiuo metu EASO bendradarbiauja su Vakarų Balkanų šalimis ir Turkija, visų pirma įgyvendindama sutartas prieglobsčio ir priėmimo sistemų stiprinimo veiksmų gaires, be to, remia pajėgumų didinamą Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikos regione. Libija Dešimtmetį trukęs smurtinis konfliktas Libijoje sukėlė didelių migracijos problemų – šiurkščiai pažeidžiamos migrantų ir pabėgėlių žmogaus teisės, vyrauja nesaugios sąlygos, kilo neteisėto migrantų gabenimo, kurio metu daug žmonių rizikuoja žūti jūroje, banga. Siekiant padėti Libijai gerinti migracijos valdymą vykdomi plataus spektro veiksmai, kuriems pagal ES skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondo Šiaurės Afrikos programą skirtas 455 mln. EUR dydžio su migracija susijusios paramos finansinis paketas. ES veiksmais buvo siekiama apsaugoti tuos, kuriems reikia apsaugos, ir kovoti su neteisėtu migrantų gabenimu bei prekyba žmonėmis. Be kita ko, tai veiksmai, kuriais siekiama: ·bendradarbiaujant su JT agentūromis ir tarptautinėmis nevyriausybinėmis organizacijomis apsaugoti pažeidžiamiausius asmenis, konkrečiau, vaikus, moteris ir prekybos žmonėmis ar smurto dėl lyties aukas, taip pat ieškoti alternatyvų šių asmenų sulaikymui, kad būtų galima patenkinti jų poreikius. Be to, teikiama pabėgėlių, migrantų bei priimančiųjų bendruomenių gyvenimo sąlygoms gerinti skirta parama; ·tiesiogiai padėti asmenims, kuriems reikia tarptautinės apsaugos, sudarant sąlygas naudotis teisėtais atvykimo būdais, įskaitant perkėlimą. Bendradarbiaujant su Žmogaus teisių komisija ir Afrikos Sąjunga nuo 2017 m. lapkričio mėn. buvo evakuoti apytikriai 6 379 pažeidžiami pabėgėliai ir prieglobsčio prašytojai. Pažeidžiamiausių pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų evakuaciją iš Libijos į Nigerį ir Ruandą palengvina skubaus tranzito mechanizmai. Suteikiama galimybė gauti pabėgėlio statusą, būti perkeltam ar net integruotis vietoje; ·remti savanorišką migrantų grįžimą ir jų reintegraciją kilmės šalyse. Iki šiol savanoriško grįžimo ir reintegracijos programa pasinaudojo daugiau kaip 53 000 migrantų. ES bendradarbiavimas su Libija grindžiamas ir jų bendra veikla 2017 m. įsteigtoje ES, Afrikos Sąjungos ir JT darbo grupėje, sprendžiančioje su apsauga susijusius klausimus; ·bendradarbiauti su Libijos pakrančių apsaugos pajėgomis, kad, gerbiant žmogaus teises, būtų kovojama su neteisėtu migrantų gabenimu, gelbėjamos gyvybės ir didinami sienų valdymo pajėgumai; ·toliau spręsti daugelį Libijos migracijos problemų, parengiant numatomą Europos komandos iniciatyvą, skirtą Centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutui. - Skatinimas bendradarbiauti grąžinimo, readmisijos ir reintegracijos srityse Svarbūs pakte nustatyto visapusiško požiūrio į migraciją ir prieglobstį elementų, kurie padeda plėtoti abipusiai naudingą partnerystę migracijos srityje, yra veiksmingas grąžinimas, readmisija ir reintegracija. Galiojančių ES susitarimų ir planų dėl readmisijos plėtimas ir įgyvendinimo tobulinimas yra svarbi santykių su pagrindiniais partneriais dalis. 2021 m. vasario 10 d. Komisija pateikė pirmąją pagal Vizų kodeksą vykdomo bendradarbiavimo su šalimis partnerėmis readmisijos srityje vertinimo ataskaitą už 2019 m. Jos tikslas – vykdant dialogą su partneriais šiuo klausimu, suformuluoti struktūrizuotą požiūrį į bendradarbiavimo readmisijos srityje aspektų, kurių atžvilgiu nustatyta akivaizdžių trūkumų, tobulinimą. Remiantis šia ataskaita, 2021 m. liepos mėn. Tarybai buvo pasiūlyta priimti konkrečias laikinas priemones dėl trumpalaikių vizų, kurios būtų taikomos prašymus išduoti vizą teikiantiems Bangladešo, Irako ir Gambijos piliečiams. Taryba netrukus priims sprendimą dėl Komisijos pasiūlymo, atsižvelgdama į bendradarbiavimo readmisijos srityje raidą. Su Frontex pagalba ir remdamasi valstybių narių pateiktais duomenimis Komisija šiuo metu rengia antrąją ataskaitą, kurioje bus įvertintas bendradarbiavimas readmisijos srityje 2020 m. Siekdama padidinti ES ir nacionalinių šios srities programų veiksmingumą, koordinavimą ir poveikį, 2021 m. balandžio mėn. Komisija priėmė ES savanoriško grįžimo ir reintegracijos strategiją . Šioje strategijoje nustatytos praktinės priemonės, skirtos teisinei ir praktinei savanoriško grįžimo iš Europos ir tranzito šalių sistemai stiprinti, grįžimo ir tvarios reintegracijos programų kokybei didinti, sąsajoms su vystymosi iniciatyvomis gerinti ir bendradarbiavimui su šalimis partnerėmis intensyvinti. Įgyvendindama šią strategiją, Frontex padarė nemažą pažangą vykdydama savo įgaliojimus reintegracijos srityje – bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis 2021 m. gegužės mėn. keliose trečiosiose šalyse pradėjo teikti bandomąsias bendras reintegracijos paslaugas ir sudarė sąlygas perduoti Europos grąžinimo ir reintegracijos tinklo veiklą (tai turėtų būti užbaigta 2022 m. birželio mėn.). Šios srities veikla ne tik sprendžiamos su grįžimu iš ES į trečiąsias šalis susiję klausimai, bet ir remiamas grįžimas iš tranzito šalių, per kurias driekiasi migracijos maršrutai, į kilmės šalis. Vienas iš svarbių tokios veiklos pavyzdžių – ES ir Tarptautinės migracijos organizacijos bendra iniciatyva. Nuo 2017 m. gegužės mėn. iki 2021 m. balandžio mėn. pagal šią iniciatyvą paremta daugiau kaip 50 000 migrantų, kurie buvo išgelbėti arba sulaikyti jūroje ar dykumoje. Be to, daugiau kaip 95 000 migrantų, daugiausiai iš Libijos ir Nigerio, taip pat iš Malio ir Džibučio, pasirinko savanorišką grįžimą. ES parama pagal šią bendrą iniciatyvą jau suteikta daugiau kaip 112 000 migrantų reintegracijai kilmės šalyse. -Sąlygų teisėtai atvykti į Europą sudarymas Dar vienas svarbus bendradarbiavimo su išorės partneriais ramstis – teisėtų atvykimo būdų rėmimas. Ši prioritetinė sritis ES nėra nauja: nuo 2015 m. saugus prieglobstis ES buvo suteiktas daugiau kaip 81 000 į ją perkeltų asmenų. Nepaisant pandemijos sukeltų sutrikimų, 2020 m. sausio mėn. – 2021 m. birželio mėn. valstybės narės perkėlė apie 13 500 asmenų, kuriems reikia apsaugos. Per 2021 m. liepos mėn. įvykusį 11-ąjį forumą perkėlimo į ES, humanitarinio priėmimo ir papildomų teisėtų būdų klausimais Komisija paragino valstybes nares prisiimti įsipareigojimus dėl būsimos 2022 m. ad hoc perkėlimo programos. Per šį aukšto lygio forumą, kurį organizuojant pirmą kartą dalyvavo Kanados ir JAV ministrai, buvo sutarta sustiprinti bendras perkėlimo pastangas. ES taip pat dalyvauja G 7 veikloje, kuria siekiama bendradarbiauti, be kita ko, su kaimyninėmis ir kitomis pabėgėlius priimančiomis regiono šalimis, formuojant koordinuotą požiūrį į saugius ir teisėtus perkėlimo maršrutus. Spalio mėn. įvyksiantis ES aukšto lygio forumas pagalbos teikimo afganistaniečiams, kuriems gresia pavojus, klausimais, bus puiki galimybė nustatyti įnašą į paramos Afganistanui priemonių rinkinį, skirtą remti perkėlimui ir kitiems saugiems bei teisėtiems apsaugos gavimo būdams, kurie būtų afganistaniečių, kuriems labiausiai reikia apsaugos, neteisėtos migracijos alternatyva.

Remdamasi savo Rekomendacija dėl teisėtų būdų gauti apsaugą ES , Komisija ėmėsi informavimo veiklos, siekdama skatinti naudotis ne tik perkėlimu, bet ir kitais papildomais teisėtais atvykimo būdais, susijusiais su studijomis ir darbu. Siekiant remti pabėgėlių priėmimą ir didinti valstybių narių pajėgumus , finansuoti buvo atrinkti šeši su papildomais atvykimo būdais susiję projektai. EASO šiuo metu vykdo darbą, susijusį su Europos požiūrio į bendruomenės rėmimą plėtojimu, siekdama padėti valstybėms narėms parengti arba išplėsti bendruomenės rėmimo programas, kad pilietinei visuomenei ir bendruomenėms pabėgėlių priėmimo ir integracijos procese tektų labiau struktūriškai apibrėžtas vaidmuo. Teisėtos migracijos srityje įgyvendinami keli bandomieji projektai (daugiausia susiję su Šiaurės Afrika) , kurių metu nagrinėjamos valstybėms narėms ir partnerėms naudingos tikslinės migracijos galimybės. Atsižvelgiant į šią patirtį bus plėtojama specialistų pritraukimo partnerystė. Naujos finansinės ir operatyvinės priemonės -Kova su neteisėtu migrantų gabenimu ir neteisėtos migracijos veiksnių šalinimas Šiandien Komisija priima atnaujintą 2021–2025 m. ES kovos su neteisėtu migrantų gabenimu veiksmų planą , kuriame, remiantis jau atliekamu reikšmingu darbu kovos su neteisėtu gabenimo srityje, nustatyti kovos su neteisėtu migrantų gabenimu ir jų pagrindinių teisių apsaugos veiksmai, taip pat sprendžiamos naujos problemos, įskaitant migracijos naudojimą politiniais tikslais. Bendradarbiaudama su šalimis partnerėmis Komisija įgyvendins specialias operatyvinės partnerystės iniciatyvas kovos su neteisėtu gabenimu tikslais, jos taps svarbia nauju paktu grindžiamos išsamios partnerystės dalimi. Vienas iš pagrindinių neteisėtą migraciją skatinančių veiksnių yra įdarbinimo, net ir nelegalaus, perspektyva. Naujame pakte Komisija paskelbė ketinanti įvertinti galimybes padidinti Direktyvos dėl sankcijų darbdaviams veiksmingumą, o šiandien priimtame komunikate siūlomi tolesni įgyvendinimo stiprinimo veiksmai, pagrindinį dėmesį skiriant sankcijoms darbdaviams, neteisėtų migrantų teisių apsaugos priemonėms ir patikrinimams. -Specialistų pritraukimo partnerystė Birželio 11 d. įvykusioje aukšto lygio konferencijoje inicijuota specialistų pritraukimo partnerystė gali padėti ES ir jos pagrindinėms šalims partnerėms strategiškai plėtoti tvirtą, subalansuotą ir abipusiai naudingą partnerystę migracijos srityje, kartu pritraukiant Europai reikalingus specialistus. Sujungus ES ir valstybių narių bendradarbiavimo teisėtos migracijos ir mobilumo srityje priemones, įgyvendinant šią partnerystę bus nustatyta visapusiška politikos ir finansavimo sistema, kad būtų geriau suderinami ES ir tikslinių šalių partnerių turimi įgūdžiai ir poreikiai. Siekdama inicijuoti pirmąsias specialistų pritraukimo partnerystės iniciatyvas, Komisija bendradarbiaus su valstybėmis narėmis ir darbdaviais, socialiniais partneriais bei švietimo įstaigomis, remdamasi patirtimi, įgyta bendradarbiaujant su kai kuriomis Šiaurės Afrikos šalimis, taip pat vadovaudamasi valstybių narių interesais; vėliau specialistų pritraukimo partnerystės iniciatyvos palaipsniui galėtų būti plėtojamos ir kitur. -Europos komandos iniciatyvos Europos komandą sudaro ES, jos valstybės narės, EIB ir ERPB. Jos tikslas – gerinti veiksmų koordinavimą, nuoseklumą ir papildomumą, kad ES darytų didesnį poveikį. Vykdydamos konkrečių šalių ir daugiašales Europos komandos iniciatyvas, įtrauktas į ES finansavimo programas, valstybės narės gali įsitraukti į ES migracijos politikos prioritetų įgyvendinimo veiklą. Šiuo metu rengiamos dvi migracijos srities daugiašalės Europos komandos iniciatyvos, viena jų, remiantis Ispanijos pasiūlymu, skirta vakarinės Viduržemio jūros regiono dalies ir Atlanto vandenyno maršrutui, kita, remiantis Italijos ir Prancūzijos pasiūlymu, – centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutui. Trečiąja iniciatyva, kurią pasiūlė Komisija, siekiama reaguoti į Afganistane kilusią regioninę perkėlimo krizę. -Finansavimas Reglamente dėl Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės „Globali Europa“ (toliau – Reglamentas dėl KVTBP „Globali Europa“) nustatyta, kad su migracija susijusiems veiksmams trečiosiose šalyse turėtų būti skirta 10 proc. (tai orientacinis dydis) bendro finansinio paketo, kuris siekia 79,8 mlrd. EUR. Šiame reglamente nustatyti pagrindiniai tikslai ir konkrečios finansuotinos bendradarbiavimo ir intervencinių priemonių taikymo sritys. Šiuo metu rengiamos šalies, regioninės ir teminės orientacinės daugiametės programos, šis darbas turėtų būti baigtas iki metų pabaigos. Tai leis ir sprendimus dėl pirmųjų veiksmų priimti iki 2021 m. pabaigos. Remdamasi Europos Vadovų Tarybos prašymu, lapkričio mėn. Komisija praneš, kaip ji ketina su migracija susijusiems veiksmams panaudoti orientacinio 10 proc. dydžio asignavimą. Iki šiol nuveikti parengiamieji darbai rodo, kad migracijos ir priverstinio perkėlimo klausimams programavimo dokumentuose bus skiriama daug dėmesio ir jie, kaip prioritetiniai bendradarbiavimo klausimai, bus įtraukti į šalių orientacines daugiametes programas, skirtas pagrindinėms ES svarbioms šalims, su kuriomis vykdomas bendradarbiavimas. Tuo atveju, kai migracija ir priverstinis perkėlimas nacionaliniu lygmeniu nėra laikomi prioritetiniais klausimais, susiję veiksmai bus įtraukti į kitas prioritetines darbo sritis. Migracijos klausimui daug dėmesio bus skiriama ir visose regioninėse orientacinėse daugiametėse programose, ypač tose, kurios apima Užsachario Afriką, Aziją ir pietines kaimynines šalis. Be kita ko, bus rengiamos tikslinės kelioms regiono šalims skirtos programos, apimančios, pavyzdžiui, migracijos maršrutus ar panašių sunkumų patiriančias šalis. Įgyvendinant regionines orientacines daugiametes programas konkrečioms šalims, vadovaujantis lanksčiu požiūriu, kuris taip pat gali paskatinti bendradarbiavimą ir partnerystę su ES, bus galima teikti ir papildomą finansavimą. Kai kurie veiksmai migracijos ir priverstinio perkėlimo srityse bendromis ES ir valstybių narių pastangomis bus įgyvendinami kaip jungtinės Europos komandos iniciatyvos. Visiems migracijos maršrutams bus skiriamas tinkamas dėmesys, o finansavimas atitiks platesnius ES migracijos politikos užmojus ir šios srities uždavinių mastą. Tikėtina, kad Kaimynystės regionui skirtos migracijos srities investicijos viršys Reglamente dėl KVTBP „Globali Europa“ nurodytą orientacinę 10 proc. ribą. Narystei besirengiančioms valstybėms skirtos būsimos migracijos programos, finansuojamos pagal Pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP III) taip pat bus įtrauktos tiek į dvišales, tiek į regionines programas. Veiksmais, kuriuos numatoma įgyvendinti Vakarų Balkanuose, bus toliau stiprinamos migracijos valdymo ir prieglobsčio sistemos, taip pat sienų valdymas. Reikės ir toliau nuolat stebėti priėmimo padėtį Bosnijoje ir Hercegovinoje. 6.INTEGRACIJA IR ĮTRAUKTIS ES taip pat siekia padėti valstybėms narėms spręsti svarbų migrantų ir migrantų kilmės ES piliečių integracijos klausimą. Veiksmingomis integracijos politikos priemonėmis remiamas patikimas migracijos valdymas, jos taip pat yra vienas iš pagrindinių ES socialinės politikos elementų įgyvendinant Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planą, kuriame pabrėžiama, kad siekiant įgyvendinti šiame plane nustatytus tikslus bus labai svarbu pagerinti migrantų kilmės asmenų padėtį . 2020 m. lapkričio mėn. Komisija priėmė 2021–2027 m. integracijos ir įtraukties veiksmų planą – pirmąjį svarbų dokumentą, parengtą vadovaujantis nauju paktu; šiame plane nustatyta beveik 60 veiksmų, kuriuos reikia įgyvendinti švietimo, užimtumo ir įgūdžių, sveikatos ir būsto srityse. Šis planas yra sėkmingai įgyvendinamas, be kita ko, jau paskelbtas priemonių rinkinys ir praktinės rekomendacijos dėl įtraukties į ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros programas . Siekdama pradėti politinį dialogą ir skatinti vietos ir regionines valdžios institucijas mokytis bei keistis patirtimi su integracija susijusiais klausimais, 2021 m. kovo mėn. Komisija inicijavo partnerystę su Regionų komitetu . Komisija taip pat paskelbė priemonių rinkinį, susijusį su ES lėšų naudojimu migrantų kilmės asmenų integracijai 2021–2027 m.. Bendradarbiaudama su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, Komisija nuolat konsultuojasi ir palaiko dialogą su pilietinės visuomenės organizacijomis per Europos migracijos forumą . Siekiant, kad migracijos, prieglobsčio ir integracijos politikos priemonės būtų veiksmingesnės ir geriau atitiktų vietos poreikius, svarbus aktyvus migrantų, prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių dalyvavimas šių priemonių kūrimo ir taikymo procese. Komisija įsteigė ekspertų grupę, kurią sudaro migrantų interesams atstovaujančių organizacijų atstovai ir migrantų kilmės migracijos specialistai; ši grupė konsultuoja Komisiją migracijos, prieglobsčio ir migrantų integracijos sričių politikos klausimais. Pirmasis šios grupės posėdis įvyko 2020 m. lapkričio mėn., jos posėdžiai reguliariai vyksta ir toliau. 7.IŠVADA Pagrindinis ES migracijos politikos tikslas – užtikrinti, kad migracija vyktų saugiai, teisėtai ir būtų tinkamai valdoma, sudaryti sąlygas ES ir jos partnerėms spręsti neteisėtos ir priverstinės migracijos problemas, taip pat pasinaudoti įvairiais migracijos teikiamais privalumais. Tuo tikslu ES toliau vykdo politiką, kuria savo valstybėms narėms ir partnerėms siekia geriausių rezultatų šiame nuolat neteisėtos ir priverstinės migracijos bei teisėto judumo klausimus sprendžiančiame pasaulyje, ir formuoja veiksmingą sistemą, kuri valdytų migraciją, gintų pagrindines teises ir pritrauktų itin reikalingų specialistų ir įgūdžių. Migrantų, kurių dauguma yra pažeidžiami asmenys, maršrutai ir judėjimas toliau kinta. Jie bus atidžiai stebimi ir, kai įmanoma, numatomi, kad ES galėtų būti pasirengusi reaguoti į naujas tendencijas. Naujausi įvykiai Baltarusijoje ir Afganistane rodo, kad naujas tendencijas ES turi vertinti nuolat ir būti pasirengusi į jas reaguoti, pritaikydama galiojančius teisės aktus ir numatydama naujas priemones, kad sustabdytų valstybės finansuojamo neteisėto migrantų gabenimo ar nusikaltėlių tinklų piktnaudžiavimą migracijos ir prieglobsčio sistema.