LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 24/40

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos debesų kompiuterijos (angl. cloud computing) (nuomonė savo iniciatyva)

2012/C 24/08

Pranešėjas Eric PIGAL

Vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2011 m. sausio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Europos debesų kompiuterijos (angl. cloud computing).

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. spalio 7 d. priėmė savo nuomonę.

475-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. spalio 26–27 d. (spalio 26 posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 143 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 7 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 Remdamasis strategija „Europa 2020“ ir ypač Skaitmenine darbotvarke Komitetas norėtų išnagrinėti sparčiai vystomą ir daug žadančią galimybę informatikos srityje – debesų kompiuteriją arba angl. Cloud Computing (CC). Šia nuomone savo iniciatyva visų pirma siekiama apibendrinti Komiteto subjektų vietoje sukauptą su debesų kompiuterijos rinka susijusią patirtį ir ja pasidalyti. Taip pat norima pateikti rekomendacijų, kurios paskatintų Europą (1) užimti lyderės pozicijas šioje daug žadančioje srityje pasitelkus pirmaujančias įmones.

1.2 Debesų kompiuterijos pagrindą sudaro skaitmeninė struktūra, turinti šiuos privalumus: ją galima greitai įdiegti, lengva plėtoti ir mokama „pagal naudojimą“.

1.3 Debesų kompiuterija remiasi daug žadančiu ekonomikos modeliu:

— didelis galimų naudotojų skaičius: privatūs asmenys, įmonės, viešosios tarnybos ir t. t.,

— IT ištekliai ir priemonės naudojami bendrai, o tai padeda optimizuoti jų naudojimą,

— debesų kompiuterija sudaro sąlygas judumui, tai visų pirma aktualu keliaujantiems naudotojams, kadangi jie gali nuolat turėti prieigą prie savo duomenų,

— lengva, lanksti ir skaidri įvairių techninių sudedamųjų dalių integracija: internetas, IT įrenginių valdymas, mobiliosios prietaikos ir t. t.,

— kainos išsilygina per visą IT sistemų gyvavimo ciklą, nedidelės pradinės investicijos,

— įmonės gali didžiausią dėmesį skirti savo pagrindinei veiklai ir nesirūpinti sudėtingomis IT sistemomis,

— sudaromos galimybės augimui, nes atsiranda naujos veiklos pagrindiniams sektoriaus veiklos vykdytojams, sistemų integravimo bendrovėms (angl. System Integrators), programinės įrangos gamintojams.

1.4 Šiuo metu debesų kompiuterijai dar trūksta užbaigtumo, pastebima ir trūkumų:

— yra daugybė standartų, skirtų debesų kompiuterijai reguliuoti ir kontroliuoti,

— nėra Europos lygmens valdymo institucijos, kuri kontroliuotų, kaip jų laikomasi,

— naudotojai, visų pirma privatūs asmenys, nėra pajėgūs įvertinti skelbiamos naudos, o ypač – galimos rizikos,

— vidinis interneto silpnumas: gedimų atvejų ryšys nutrūksta, vykdomos nusikalstamos kibernetinės atakos ir t.t.,

— interneto tinklai perkrauti: pajėgumas nekinta, sparčiai didėja siunčiamų duomenų apimtys (garso, vaizdo, nepageidaujamo elektroninio pašto laiškų (brukalų)), ribota adresų sistema (IP),

— serveriai perkrauti: jie naudojami bendrai ir todėl viršijamos jų galimybės, o tai gali sukelti perkrovą,

— yra pavojų dėl su duomenimis susijusių užsakomųjų darbų ir trečiųjų šalių vykdomo duomenų tvarkymo,

— yra pavojų dėl duomenų perkėlimo į kitas šalis ir tvarkymo jose, nes ten galioja kiti teisės aktai,

— socialinio pobūdžio pavojai dėl veiklos, susijusios su vystymu, priegloba ir naudojimu sutelkimo,

— vis dar aiškiai neapibrėžtos vartotojų ir debesų kompiuterijos paslaugų teikėjų teisės ir pareigos,

— ne visiškai aiškus skirtumas tarp asmens, atsakingo už duomenų tvarkymą, ir to, kuris tvarko asmens duomenis,

— specialių žinių neturintiems asmenims tokių paslaugų teikimo sutartys yra sudėtingos, netgi sunkiai suprantamos ne tik duomenų apie vartotojus rinkimo, tvarkymo ir perdavimo, bet ir teisės aktuose numatytų jų teisių požiūriu.

1.5 Europai debesų kompiuterija yra galimybė patekti į daug žadančią, svarbią ir strateginę rinką. Norint, kad pasisektų, Komitetas rekomenduoja imtis šių veiksmų, visų pirma pačiai Komisijai, pasitelkiant valstybes nares ar šiame sektoriuje veikiančias Europos įmones.

1.5.1 Gebėjimai

— Atlikti tyrimą, kaip reikia vystyti informatikų gebėjimus, kad būtų neatsitikta nuo debesų kompiuterijos sektoriaus poreikių ir darbuotojų raidos,

— remti ir (arba) koordinuoti mokymo programų įgyvendinimą,

— nustatyti sertifikavimo schemą arba konkrečius diplomus, kuriais būtų pripažinti ir patvirtinti už debesų kompiuteriją atsakingų specialistų gebėjimai.

1.5.2 Moksliniai tyrimai ir investicijos

— Skatinti Europos mokslinių tyrimų centrus tarpusavyje koordinuoti savo veiklą siekiant neatsilikti žinių ir kompetencijos požiūriu,

— daugiau pastangų skirti optinio pluošto vystymui pasitelkus Europos telekomunikacijų įmones (skiriant subsidijas ar plėtojant partnerystę).

1.5.3 Partnerystė

— Skatinti steigti Europos pramonės įmonių konsorciumus, kad būtų investuojama į bendrus debesų kompiuterijos projektus, pavyzdžiui, vykdant mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos bendrąją programą,

— skatinti, galbūt net finansiškai, investuotojus valstybių narių teritorijoje kurti dideles serverių „fermas“ sekant kai kuriuose regionuose jau veikiančių tokių fermų pavyzdžiu.

— panaudoti viešuosius pirkimus partnerystei skatinti,

— skatinti debesų kompiuterijos sprendimus siūlančių įmonių ir telekomunikacijų įmonių partnerystę, kadangi pastarųjų pobūdis lemia jų tiesioginį ryšį su tiksliniais debesų kompiuterijos naudotojais.

1.5.4 Standartai ir valdymas

— Skatinti viešuosius ir privačius veiklos vykdytojus dalyvauti nustatant taisykles, pagal kurias bus reguliuojami tiekėjų ir Europos įmonių ar privačių asmenų santykiai,

— pasinaudoti ES pirmavimu duomenų saugumo, privatumo apsaugos ir kt. srityse ir siekti, kad debesų kompiuterijos sprendimams būtų taikomi atitinkami griežti reikalavimai,

— įsteigti Europos agentūrą, kuri būtų konkrečiai atsakinga už minėtų standartų laikymosi kontrolę,

— priimti teisės aktus, kurie apribotų konfidencialių duomenų perkėlimą už Europos ribų,

— kitą kartą persvarstant direktyvą dėl asmens duomenų apsaugos rimtai atsižvelgti į su debesų kompiuterija susijusius iššūkius, nors Komitetas pripažįsta, kad jie yra ypač plataus masto.

2. Įžanga

2.1 Debesų kompiuterija yra vienas pasiekimų, turinčių tokios pat reikšmės, kaip ir modelis klientas / serveris arba internetas.

2.2 Debesų kompiuterijos esmė – derinti ir optimizuoti esamų koncepcijų ir technologijų naudojimą: interneto, bendrai naudojamų serverių fermų, IT įrenginių valdymo ir t.t.

Dėl šios priežasties debesų kompiuterija neišvengiamai perima savo sudedamųjų dalių privalumus ir trūkumus, pavyzdžiui, interneto srauto pajėgumo, IT įrenginių valdymo duomenų apsaugos, bendro kompiuterių naudojimo viršijant jų galimybes ir t.t.

2.3 Komitetas jau nagrinėjo aspektus, kurie daro tiesioginį poveikį debesų kompiuterijai, pavyzdžiui:

— duomenų apsaugą (2),

— telekomunikacijų sistemas (3),

— elektroninius ryšius (4),

— vartotojų apsaugą (6),

— daiktų internetą – Europos veiksmų planą (7).

Kad būtų išvengta kartojimosi ar daugžodžiavimo, šioje nuomonėje daugiausia dėmesio bus skiriama su debesų kompiuterija tiesiogiai susijusiems aspektams.

2.4 Ne tik Komitetas domisi debesų kompiuterija; kitoms Europos institucijoms ir organams taip pat rūpi šis klausimas.

2.5 2011 m. sausio 27 d. Davose vykusiame Pasaulio ekonomikos forume (angl. World Economic Forum) Europos Komisijos pirmininko pavaduotoja Neelie Kroes pristatė šio reiškinio viziją:

Debesų kompiuterijos klausimu supratau, kad negalime laukti, kol jų apibrėžčiai pritars visi. Turime imtis veiksmų […]. Kaip numatyta Europos skaitmeninėje darbotvarkėje, pradėjau darbą Europos masto debesų kompiuterijos strategijos klausimu vadovaudamasi požiūriu, peržengiančiu vienos politikos srities ribas. Norėčiau, kad Europa būtų ne tik palanki debesų kompiuterijai (angl. cloud-friendly), bet ir aktyviai imtųsi veiksmų šioje srityje (angl. cloud-active).

2.6 2009 m., pasitelkusi skaitmeninio sektoriaus ekspertų ir mokslininkų grupę, Europos Komisija pradėjo tyrimą „Debesų kompiuterijos ateitis“ (8).

Be to ji surengė viešas konsultacijas (9), kurių rezultatai padės parengti Europos debesų kompiuterijos strategiją, planuojamą pristatyti 2012 m.

debesų kompiuterija yra svarbus veiksnys siekiant įgyvendinti strategiją „Europa 2020“ ir ypač tokias jos pavyzdines iniciatyvas kaip Skaitmeninė darbotvarkė ir Inovacijos.

Vykdant mokslinių tyrimų septintąją bendrąją programą (10) jau finansuojamos debesų kompiuterijos programos.

2.7 Beje, 2009 m. lapkričio mėn. ENISA (11) paskelbė pranešimą „Debesų kompiuterija: nauda, pavojai ir rekomendacijos informacijos saugumui užtikrinti“.

2.8 NIST (12) neseniai išleido „Debesų kompiuterijos standartų gaires“ (NIST CCSRWG – 092 – 2011 m. liepos 5 d.).

3. Trumpas techninis debesų kompiuterijos apibūdinimas

3.1 Bandymai susitarti dėl bendros apibrėžties susidūrė su įnirtingomis programinės įrangos gamintojų pastangomis, kad jų siūlomos programos būtų priskirtos debesų kompiuterijos sprendimams arba tam tinkamomis (angl. cloud-ready).

Vis dėlto visuotinai sutariama, kad debesų kompiuterija yra greitai įdiegiama, ją lengva plėtoti ir suteikia galimybę mokėti „pagal naudojimą“.

3.2 Kokie yra debesų kompiuterijos ypatumai?

— Dematerializavimas: siekiama, kad naudotojui – privačiam asmeniui ar įmonei – būtų kiek galima mažiau pastebima IT išteklių konfigūracija, lokalizacija ar eksploatacija.

— Lengva prieiga: turėdami prieigą prie interneto, naudotojai gali patekti prie savo duomenų ir prietaikų bet kur ir naudodamiesi bet kokia įranga (kompiuteriu, planšetiniu kompiuteriu, išmaniuoju telefonu).

— Dinamiškas išplečiamumas: tiekėjas tikruoju laiku pritaiko suteikiamus IT pajėgumus pagal naudotojo poreikius. Tokiu būdu naudotojas gali kompensuoti savo įkėlimo pikus ir jam nereikia investuoti į IT išteklius, nepakankamai panaudojamus tarp dviejų pikų.

— Bendras naudojimas: tiekėjas gali pasiūlyti dinamišką išplečiamumą daugeliui vartotojų bendrai naudojant IT išteklius. Kai naudojamos didžiulės serverių fermos, susidedančios iš keleto tūkstančių kompiuterių, tiekėjas taip gali užtikrinti plačiausią ir geriausią bendrą naudojimą.

— Mokama „pagal naudojimą“: naudotojas moka tik už realų IT išteklių naudojimą, kitaip tariant, atsižvelgiant į jo informacinių pajėgumų poreikių raidą. Atitinkamų sutarčių sąlygos dažnai dar būna specialios, bet pastebimos standartizavimo tendencijos.

3.3 Įmonėje debesų kompiuterija daugiausia naudojama šioms prietaikoms: elektroniniams laiškams, bendradarbiavimo priemonėms ir internetinėms konferencijoms, vystymo ir testavimo aplinkai, ryšių su klientais (angl. CRM) valdymui ir Business Intelligence.

Ateityje dauguma IT prietaikų a priori gali tapti debesų kompiuterijos pasiūlos dalimi.

3.4 Debesų kompiuterija paprastai įdiegiama pagal vieną iš trijų modelių (arba pagal jų derinį), pradedant nuo paprastesnio ir baigiant išsamesniu, skirtų ne tiems patiems vartotojams:

— IaaS (angl. Infrastructure as a Service),– kai debesų kompiuterija apima tik infrastruktūrą; visų pirma skirta stambių įmonių IT tarnyboms,

— PaaS (angl. Platform as a Service),– kai debesų kompiuterija apima infrastruktūrą ir pagrindinę programinę įrangą; skirta informatikams vystytojams,

— SaaS (angl. Software as a Service),– kai debesų kompiuterija apima viską, net ir taikomąją programinę įrangą; visų pirma skirta galutiniams vartotojams, nebūtinai informatikams, pavyzdžiui, asmeniniam el. pašto naudojimui.

3.5 Plačiai plinta privati debesų kompiuterija (angl. private Cloud Computing); ji diegiama įmonėse, kurios tokiu būdu gali naudotis debesų kompiuterijos lankstumu ir produktyvumu ir joms nereikia rūpintis dėl sunkumų, susijusių su užsakomųjų darbų patikėjimu debesų kompiuterijos paslaugų teikėjui.

Atrodo, kad ši išeitis atitinka skirtingus poreikius:

— imantis atsargumo priemonių viduje (įmonėje) pasirengti esamų IT sistemų perkėlimui į platformą, veikiančia debesų kompiuterijos pagrindu,

— užtikrinti, kad įmonių IT tarnybos bendraudamos su kitomis tarnybomis daugiau dėmesio skirtų paslaugoms ir veiktų skaidriau taikant mokėjimo tik už tai, kas naudojama principą.

4. Debesų kompiuterijos poveikis

4.1 Ko įmonė gali tikėtis iš debesų kompiuterijos?

4.1.1 Kaip jau sakyta pirmiau, debesų kompiuterija „paveldi“ kai kurių savo sudedamųjų dalių privalumus ir trūkumus.

4.1.2 Iš pradžių norime aptarti kuo įmonėms naudinga ne pati debesų kompiuterija, o prieš tai atsiradusios IT įrenginių valdymo paslaugos:

— visas dėmesys skiriamas savo pagrindinei veiklai,

— pasinaudojama masto ekonomija vykdant industrializaciją ir bendrai naudojantis paslaugų tiekėju,

— įgyjama galimybė pasinaudoti specialistų kompetencija ir paslaugų kokybe.

4.1.3 Pagal neseniai atliktą tyrimą, 70 proc. įmonės IT tarnybos sąnaudų sudaro turimos įrangos valdymas. Išvaduotos nuo dalies šių užduočių, IT tarnybos gali reikiamą energiją skirti inovacijoms ir novatoriškų paslaugų paieškoms.

4.1.4 Įmonės dažniausiai nurodo šiuos privalumus:

— nedidelės pradinės investicijos: naujų skaitmeninių sprendimų atveju IT sistemos diegimas ar plėtra nebereikalauja didelių investicijų į kompiuterių patalpas, serverius, programinę įrangą, konkretaus gamintojo programinės įrangos naudotojų kursus ir t. t.,

Vis dėlto reikia pabrėžti, kad prireiks ir įmonių, ir programinės įrangos gamintojų stambių investicijų, kad esami sprendimai būtų pritaikyti ir parengti perkėlimui į debesų kompiuterijos platformą.

— sutrumpėja įdiegimo terminas: vystytojų komandos didžiausią dėmesį gali skirti įmonės problemoms, nebereikia rūpintis technine infrastruktūra, už kurią atsako debesų kompiuterijos paslaugų teikėjas. Materialinius ir žmogiškuosius išteklius galima naudoti lanksčiai, pagal poreikį,

— sąnaudų apskaita ir valdymas: dėl debesų kompiuterijos IT tampa veiklos, o nebe investicinėmis sąnaudomis.

Priežiūros sąnaudos skaičiuojamos panašiai kaip nuomos mokesčiai: visų pirma į jas įeina skaidrus programinės ar kompiuterinės įrangos atnaujinimas, techninė pagalba dėl priemonių su defektais, kurią programinės įrangos arba serverio gamintojas teikia tiesiogiai ir internetu,

— paslaugos modelio stiprinimas: IT tarnybos gali pasitikėti debesų kompiuterijos paslaugų teikėjų įsipareigojimais priemonių kokybės, prieinamumo, saugumo, pažangos laikui bėgant srityse ir vidiniams savo klientams drąsiau siūlyti paslaugų modelį su susitarimu dėl paslaugų lygio (angl. Service Level Agreement),

— darbuotojų judumas: debesų kompiuterijos sprendimas visiems įmonės darbuotojams, neatsižvelgiant į tai, ar jie keliauja ar ne, užtikrina kokybišką ir lengvą prieigą prie duomenų.

4.2 Kai kurios įmonės ypač domisi debesų kompiuterija, visų pirma:

— labai mažos įmonės ir MVĮ, kurių nuomone, debesų kompiuterija suteikia galimybę naudotis IT pajėgumais (kompiuterine, programine įranga ir gebėjimais) be vadinamo „dalyvio mokesčio“, kuris pernelyg brangiai kainuoja,

— besikuriančios įmonės, kurios yra spartaus vystymosi etape ir žino, kad debesų kompiuterijos modelis padės lengviau suderinti jų IT pajėgumus ir veiklos augimą.

4.3 Kaip sistemų integravimo bendrovės rengiasi debesų kompiuterijai?

4.3.1 Sistemų integravimo bendrovių (angl. system integrators arba SI) darbas – diegti IT sprendimus klientų įmonėse.

Jos užima labai svarbią vietą IT sektoriuje, nes ir kompetencijos, ir darbuotojų, ir pajėgumo požiūriu geba prisitaikyti prie savo klientų darbo krūvio svyravimų.

Europos rinkoje pirmauja Accenture, Atos, Cap Gemini, HP, IBM, Wipro ir kt.

4.3.2 Kadangi pažanga IT srityje dėl savo pobūdžio yra dalinė ir laikina, IT tarnybos esant reikalui kreipiasi į sistemų integravimo bendroves, kad pasinaudotų tik vystymo etapu reikalingų informatikų paslaugomis.

Nuolatiniai IT tarnybų darbuotojai šiame etape dalyvauja tik tam, kad geriau būtų pasirengta kitam – naudojimo ir priežiūros etapui.

4.3.3 Naudojant debesų kompiuteriją sistemų integravimo bendrovės išliks atsakingos už sprendimų klientų įmonėms kūrimą ir vystymą.

Turint omenyje naujus su tuo susijusius darbus, debesų kompiuterijos plitimą sistemų integravimo bendrovės turėtų ne tik palankiai vertinti, bet ir skatinti.

4.3.4 Vis dėlto iškyla šios naujos veiklos ilgaamžiškumo klausimas. Ar gali taip atsitikti, kad tai bus vienkartinis darbo krūvio padidėjimas, panašus į tuos, kurių sektorius patyrė dėl „2000 metų klaidos“ ar euro įvedimo?

Keletas inovacijų ir technikos pažangos dešimtmečių lėmė tai, kad išaugo produktyvumas, o nei vystymo apimtys, nei informatikų skaičius nesumažėjo, veikiau atvirkščiai – tai leido iš esmės padidinti IT sistemų skaičių ir jų dydį.

Debesų kompiuterija yra logiška šios tendencijos dalis. Taigi, jie turėtų IT vystymą susieti su naujomis sistemų integravimo bendrovių veiklos sritimis.

4.4 Kaip programinės įrangos gamintojai rengiasi debesų kompiuterijai?

4.4.1 Microsoft, Google, Oracle ar SAP, nekalbant apie kitas bendroves, visos privalo daug investuoti į dabartinių savo produktų „konvertavimą“, kad jie būtų priskirti sprendimams, tinkamiems naudoti debesų kompiuterijos srityje (angl. cloud computing ready).

4.4.2 Iš pradžių šios permainos reikalauja stambių investicijų į naują IT vystymą. O tai visų pirma reiškia, kad tenka iš esmės persvarstyti kai kuriuos verslo modelius.

Pavyzdžiui, Microsoft platindamas Office-365 siūlo tai, kas iš esmės skiriasi nuo jo įprasto modelio, kurio pagrindą sudaro licencijų pardavimas kai pirmą kartą pasinaudojama kuria nors iš jo programų…

4.5 O kaip debesų kompiuterijos atveju yra su sistemų priegloba?

4.5.1 Pastaruosius dešimt metų sparčiai vystėsi IT įrenginių valdymo paslaugos, ypač pagrindinė jų dalis – sistemų (serverių, tinklų ir pagrindinės programinės įrangos) prieglobos užsakomosios paslaugos.

Debesų kompiuterija praplečia šias galimybes neapibrėžtam naudotojų skaičiui (įmonių ar privačių asmenų) leisdama bendrai naudoti patikėtus išteklius.

4.5.2 Taigi, debesų kompiuterija sudaro palankesnes sąlygas užsakomosioms paslaugoms, o ypač prieglobos įrangos sutelkimui suformuojant milžiniškas serverių fermas. Debesų kompiuterijos plitimas turėtų paskatinti perorganizuoti sektorių, t.y. sustiprinti tiekėjų konkurenciją ir paskatinti susijungimus, kadangi koncentracija reikalinga siekiant patenkinti didžiulius investicijų poreikius. Neišvengiamai tai turės ir socialinio poveikio, kaip tai nutiko kituose sektoriuose, išgyvenusiuose šiuos koncentracijos etapus.

4.6 Ar viešasis sektorius debesų kompiuteriją vertina taip pat kaip ir privatusis sektorius?

4.6.1 Viešojo sektoriaus pagrindą sudaro strategijos, kultūra, žmonės ir organizacijos, kurių tikslai, apribojimai ir veiklos būdai yra panašūs į privačiojo sektoriaus.

4.6.2 Todėl nauda, kurios įmonės tikisi iš debesų kompiuterijos (žr. pirmiau), atitinka viešosios administracijos lūkesčius.

Be to, debesų kompiuterija leis pagerinti viešąsias paslaugas piliečiams, kadangi padidės pasirinkimas, prieinamumas ir kt.

4.6.3 Vis dėlto viešajam sektoriui būdinga keletas ypatumų:

— Visuotinis taupymas Jis lemia biudžeto drausmę, dėl kurios tenka mažinti viešojo investavimo programų finansavimą, taip pat ir IT srityje. Šiomis aplinkybėmis debesų kompiuterijos modelis ypač pasiteisina: jis leidžia plėtoti IT pajėgumus nereikalaudamas pradinių investicijų.

— Viešieji moksliniai tyrimai Suprantama, jie vykdomi ir privačiame sektoriuje, bet daugiau jų vyksta viešajame sektoriuje: nacionaliniuose mokslinių tyrimų centruose, universitetiniuose centruose, plėtojant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę. Vykdant mokslinius tyrimus kartais pasiekiamas IT pajėgumų naudojimo pikas, o debesų kompiuterija kaip tik gali šią problemą išspręsti.

— Viešosios investicijos Jos savo sverto poveikiu galėtų pastūmėti ir paskatinti nacionalinius ar Europos privačius veiklos vykdytojus, ypač telekomunikacijų operatorius, investuoti į debesų kompiuteriją. Praeityje kai kurios viešosios investicijos atliko privačiojo sektoriaus investicijų ir strateginės pozicijos katalizatoriaus vaidmenį. Pavyzdžiui, aeronautikos ir kosmoso pramonės, mobiliųjų telefonų, greitųjų traukinių sektoriuose ir t.t.

— Kai kurios valstybės narės jau daug investavo į savo administracijos programinės įrangos perkėlimą į debesų kompiuterijos struktūras.

4.7 Ar debesų kompiuterija daro poveikį ir privatiems asmenims?

4.7.1 Yra būtent privatiems asmenims skirtų debesų kompiuterijos sprendimų. Pavyzdžiui, Apple siūlomas iCloud, Microsoft Office365, Picasa et kt.

4.7.2 Labai nedaug privačių asmenų yra pasirengę pirkti vieną ar keletą serverių, tinklų infrastruktūrą ir t.t. Be to, ne visi gali ar nori rūpintis šios infrastruktūros priežiūra, taip pat ir turėdami asmeninį kompiuterį.

4.7.3 Iki šiol asmeniniuose kompiuteriuose (kietajame diske) turėtas programas (teksto apdorojimo, spausdinimo, nuotraukų kaupimo, duomenų saugojimo ir kt.) pamažu pagal SaaS modelį (žr. pirmiau) keičia interneto paslaugos.

4.7.4 Bazine šių paslaugų versija galima naudotis nemokamai. Už šią galimybę dažnai moka tiekėjas, nes jis susidaro privačių naudotojų – galimų rinkodaros ir reklamos tikslinių klientų – sąrašą. Dažniausiai siūloma ir mokama Premium versija, kuri yra talpesnė, turi papildomų funkcijų ir kt.

4.7.5 Privatiems asmenims debesų kompiuterijos modelis taip pat padeda įveikti vis didėjančio IT priemonių sudėtingumo problemą, nes siūlo paprastesnes išeitis pasinaudojant išorine pagalba. Tai vadinamas mokėjimo „pagal pareikalavimą“ (angl. pay-on-demand) modelis, visiškai tinkantis ribotam ir epizodiniam IT išteklių ir priemonių naudojimui privačių asmenų poreikiams.

4.7.6 Galiausiai galimybė bet kur ir bet kada prieiti prie duomenų kelia vis didesnį susidomėjimą. Kai kurie tiekėjai (13) jau siūlo naudotojams galimybę bet kur klausytis savo muzikos, žiūrėti savo nuotraukas ir t.t.

4.8 Be ekonominio ir komercinio poveikio koks bus debesų kompiuterijos socialinis poveikis?

4.8.1 Debesų kompiuterijos plitimas didžiausią poveikį daro informatikams.

4.8.2 Sistemų integravimo bendrovėms dėl debesų kompiuterijos anaiptol neturėtų sumažėti darbo, veikiau atvirkščiai – vykdant pradinį įdiegimą darbo gali net padaugėti. Nors šių įmonių informatikai turės dėti pastangų įgyti naujų gebėjimų debesų kompiuterijos sprendimams vystyti, įmonių darbuotojams dėl to neturėtų iškilti problemų.

4.8.3 Veikiausiai pasikeis pagrindinis už vystymą atsakingų „savų“ informatikų, dirbančių sistemų integravimo bendrovių klientų įmonėse, darbas: jie turės dalyvauti vystymo darbe kartu su sistemų integravimo bendrovės specialistais, kad būtų užtikrinta geresnė priežiūra pastariesiems baigus savo darbą. Tačiau jeigu debesų kompiuterija tesės savo pažadą perimti dalį priežiūros darbų, proporcingai turės sumažėti „savų“ vystytojų skaičius.

4.8.4 Už IT naudojimą atsakingiems informatikams poveikis bus didesnis. Reikia neužmiršti, kad didelį poveikį jie jau pajuto atsiradus IT įrenginių valdymo paslaugoms, kai juos „ėmė globoti“ IT įrenginių valdymo paslaugų teikėjai. Dėl debesų kompiuterijos IT įrenginių valdymo paslaugos plėsis, bet labiau koncentruotame sektoriuje ir su geresnėmis veiklos perkėlimo galimybėmis. Taigi, galima tikėtis naujo darbuotojų mažinimo IT naudojimo ir prieglobos srityse.

4.8.5 Dalies ar viso IT tarnybų atliekamo darbo pakeitimas užsakomosiomis paslaugomis nutolina informatikus nuo galutinių IT sprendimų naudotojų. Šis organizacinio ar net geografinio pobūdžio nutolimas sumažins abiejų visuomenės grupių tarpusavio sąveiką. Ši sąveika padeda tiesiogiai ir konstruktyviai bendradarbiauti ir ypač palaikyti socialinius ryšius, leidžiančius informatikams geriau suprasti ir išspręsti naudotojų problemas bei patenkinti jų lūkesčius.

4.9 Į ką reikia atkreipti dėmesį sudarant sutartį dėl debesų kompiuterijos sprendimo?

4.9.1 Galimos dvi vartotojo ir debesų kompiuterijos tiekėjo santykių rūšys: mokamos paslaugos, nemokamos paslaugos. Tačiau skirtumas ne visada yra aiškus. Nemokamos paslaugos gali pareikalauti nefinansinių sąnaudų, pavyzdžiui, teikiama kontekstinė reklama arba tiekėjas gali papildomai panaudoti vartotojo duomenimis.

4.9.2 Nemokamos ar nebrangios paslaugos paprastai yra skirtos privatiems asmenims. Tačiau ir jie turi itin atidžiai skaityti „bendrąsias sąlygas“, kurios atrodo ne tokios griežtos, nors jos ir turi sutartinių įsipareigojimų statusą. Be to, net privačių asmenų tiekėjui patikėta informacija turi savo vertę. Problemos atveju nemokama paslauga gali brangiai kainuoti sugaišto laiko ar net prarastos informacijos požiūriu.

4.9.3 Pasirašydama sutartį dėl debesų kompiuterijos įmonė taip pat turėtų labai atidžiai susipažinti su jo turiniu, pageidautina pasitelkusi specialistus. Juk įmonė išorės paslaugų teikėjui patiki vertingos informacijos ir priemonių, dėl kurių, nesklandumų atveju, įmonė gali turėti didelių problemų.

4.9.4 Dėl debesų kompiuterijos sutarčių paprastai nėra galimybės derėtis, dauguma tiekėjų reikalauja, kad potencialūs sutarties sudarytojai pasirašytų jų standartinę sutarties formą; vis tik, kaip visada, dėl didelės vertės ar strateginę reikšmę turinčios sutarties tiekėjas gali nuspręsti sudaryti „specialią“ sutartį.

4.9.5 Neatsižvelgiant į tai, ar paslaugos mokamos ar ne, ar sutartis standartinė ar speciali, joje turi būti aiškiai nurodyti šie dalykai:

— debesų kompiuterijos paslaugų lygis (IaaS, PaaS, SaaS),

— užtikrinamos galimybės naudotis duomenimis ir atsakomybė už duomenų praradimą ar jiems padarytą žalą,

— daugelio vartotojų vykdomo išteklių bendro naudojimo mastas (pavojus, kad bus viršytos galimybės),

— lanksčios turimų ir naudojamų išteklių sąlygos ir apmokestinimo pagal naudojimą koeficientai,

— debesų kompiuterijos tiekėjo teisės ir pareigos atskleisti informaciją tretiesiems asmenims, pavyzdžiui, teisminei institucijai,

— tiksli realiai paslaugas teikiančių veiklos vykdytojų tapatybė, visų pirma turint omenyje daugiasluoksnę debesų kompiuterijos struktūrą,

— galimybės nutraukti sutartį ir tiekėjo pagalba, numatyta pereinamuoju laikotarpiu,

— sutarčiai taikoma teisė ir jurisdikcija (nacionalinė ar tarptautinė), kuria reikia vadovautis ginčo atveju.

5. Debesų kompiuterijos trūkumai

5.1 Debesų kompiuterijos pagrindas – internetas, nuo kurio ji neatsiejama. Tačiau panašu, kad internetas artėja prie tam tikrų savo galimybių ribos, visų pirma pajėgumo požiūriu.

Vis didėjantis naudotojų ir prisijungimų skaičius, milžiniška siunčiamų duomenų apimtis (visų pirma garso ir vaizdo medžiagos), naudotojų noras atsakymą gauti kiek galima greičiau yra veiksniai, išryškinantys galimas interneto pajėgumo problemas. Su debesų kompiuterija susijęs srautas tik pabrėžia šias problemas padidindamas siunčiamų duomenų apimtis ir, svarbiausia, dar labiau sumažindamas naudotojams priimtiną atsakymo gavimo laiką.

5.2 Tinklo tamprumas debesų kompiuterijos atveju yra dar vienas su internetu susijęs pavojus. Techniniai gedimai, nusikalstamos kibernetinės atakos ar politikų sprendimai neseniai buvo nutraukę interneto ryšio tiekimą ir parodė ne tik jo trapumą, bet ir naudotojų priklausomybę nuo šio viešo tinklo. Debesų kompiuterijos modelis tik dar labiau patvirtins, kad reikia didinti tinklo, kuris iš pradžių nebuvo skirtas komerciniam naudojimui, saugumą.

5.3 Kitas rimtas ir daugelį veiksnių apimantis debesų kompiuterijos trūkumas yra duomenų saugumas, kuris visų pirma susijęs su duomenų srityje vykdant perkėlimą arba ne vykdomais užsakomaisiais darbais.

Pirmiausia iškyla prieigos prie duomenų tęstinumo problema, kadangi galimybė kone nedelsiant jais pasinaudoti gali būti nepaprastai ar net gyvybiškai svarbi debesų kompiuterijos naudotojui. Tada iškyla išorės paslaugų teikėjo kaupiamų ir valdomų duomenų konfidencialumo problema.

Šis klausimas yra itin svarbus kalbant apie didelės pridėtinės vertės duomenis, pavyzdžiui turint omenyje šnipinėjimą pramonės srityje.

5.4 Tokie sprendimai galima būti lengvai sugadinti, taigi, jie yra pažeidžiami, kadangi didėjant jiems palaikyti numatytų ir sukurtų serverių fermų apimčiai, žinomumui ir svarbai programišiams jos tampa vis patrauklesniu objektu. Taigi, prireiks papildomų pastangų ir specialistų, kad šie objektai programišiams taptų mažiau patrauklūs.

Taip pat reikia pabrėžti, kad IT paslaugų teikėjai (užsakomieji darbai, debesų kompiuterija ir kt.) jau dabar saugumui ir kibernetiniam nusikalstamumui skiria labai daug dėmesio ir tikriausiai yra šioje srityje geriau pasirengę nei dauguma jų klientų įmonių.

Jie tarsi banko seifai, kurie be abejonės yra labai patrauklūs nusikaltėliams, bet juose brangenybės saugesnės, jei gulėdamos papuošalų dėžutėje miegamajame.

5.5 Be to sunku nustatyti, kokių teisės aktų turi būti laikomasi: taikytinų informacijos savininkui ar prieglobos teikėjui?

Taip pat neaišku, į kokią kontrolės įstaigą galima kreiptis norint užtikrinti, kad būtų laikomasi teisės aktų, arba išspręsti bet kokį tarp informacijos savininko ir priglobos teikėjo kilusį ginčą.

Reikia neužmiršti, kad šiuo klausimu egzistuoja Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB (asmens duomenų apsauga) ir Komiteto nuomonė (14).

Europos asmens duomenų apsaugos sistema veikia kaip labai stiprus stabdys įvairaus pobūdžio duomenų perkėlimui už Europos ribų. Dėl tarptautinio debesų kompiuterijos pobūdžio kyla klausimų dėl duomenų perdavimo – arba tarp kliento ir tiekėjo, arba pačioje tiekėjo infrastruktūroje – galimybių.

Todėl tai, kad nevyksta (pasauliniu lygiu) visų pirma interneto, o dar svarbiau – debesų kompiuterijos valdysena, yra dar vienas trūkumas.

Nuo duomenų apsaugos neatsiejamas ir autoriaus teisių klausimas. Kadangi informacija, kuriai taikomos tokios teisės, gali plisti ar būti platinama skirtingose vietose, tampa sunku apibrėžti taikytinas apsaugos, atlyginimo ir kontrolės taisykles.

5.6 IT naujovės sudarė galimybes kai kuriems veiklos vykdytojams užimti dominuojančią padėtį; pavyzdžiui, taip nutiko su Microsoft ar Apple individualios įrangos srityje (asmeniniai kompiuteriai, mobilieji telefonai ir t. t.), taip pat su Google, Facebook (paieškos sistema ir socialiniai tinklai). Europa visada atidžiai stebėjo, kad tokia padėtis nepradėtų kenkti kitų sektoriaus veiklos vykdytojų ir vartotojų interesams.

Debesų kompiuterija, kuri derina keletą pagrindinių technologijų, tampa vis patrauklesnė, bet kartu kyla vis didesnis pavojus, kad ji užims dominuojančią padėtį; taigi, Europa turės būti dar budresnė.

5.7 Perkeliamumo klausimas yra ne tik techninio, bet ir komercinio pobūdžio. Be šio perkeliamumo debesų kompiuterijos sprendimą pasirinkęs vartotojas tampa įkaitu, nes nebegali savo sukauptų išteklių perkelti pas kitą tiekėją; tai kliūtis skirtingų tiekėjų konkurencijai. Taikant atviruosius standartus ir užtikrinus paslaugų bei prietaikų sąveiką, būtų galima rasti būdų, kaip paprastai ir greitai perduoti duomenis tarp paslaugų teikėjų be atskirų sąnaudų vartotojui.

5.8 Visi šie trūkumai yra pavojingos kliūtys debesų kompiuterijos modelio diegimui ir plitimui. Viešinant (spaudoje, žiniasklaidoje, socialiniuose tinkluose ir t.t.) su šiais trūkumais susijusias problemas arba dėl jų kylančius ginčus gali būti padaryta rimta žala debesų kompiuterijai ir sumažėti naudotojų pasitikėjimas šiuo modeliu ir tiekėjais.

6. Iššūkiai Europai ir jos galimybės

6.1 Europos Komisija užsibrėžė tikslą, kad Europa aktyviai imtųsi veiksmų debesų kompiuterijos srityje (angl. cloud-active) (žr. pirmiau Neelie Kroes kalbą). Tačiau naudojant sąvoką „aktyviai“ lieka neaišku, ar omenyje turimas paprastas debesų kompiuterijos naudojimas ar jos vystymas. Jei teisinga pirma prielaida, tai būtų gėdingai menki užmojai. Dėti pastangas, kad Europa taptų naši debesų kompiuterijos srityje (angl. cloud-productive) yra gerokai aiškesnis tikslas; kitaip tariant, kad Europa siūlytų debesų kompiuterijos sprendimus, o ne tik naudotųsi kitų sprendimais.

6.2 Skaitmeniniame sektoriuje (ir paslaugų, ir prekių, ir turinio) dominuoja užsienio šalių veiklos vykdytojai, daugiausia iš Šiaurės Amerikos ar Azijos.

Tuo tarpu telekomunikacijų sektoriuje Europa gali lygiaverčiai varžytis su kitais pasaulio regionais. Tokie operatoriai kaip Deutsch Telekom, Orange ar Telefonica yra pirmaujančios įmonės.

6.3 Šiuo metu, kai skaitmeninė pramonė yra augimo variklis, Europa atsilieka.

Dar visai neseniai ji parodė, kad gali būti kai kurių sektorių lydere ir užimti dominuojančią padėtį, pavyzdžiui, mobiliojo ryšio telefonijos srityje, nors jos pozicijos šioje srityje pastaruoju metu šiek tiek pablogėjo.

6.4 Debesų kompiuterijos plitimas yra nauja galimybė „perdalyti kortas“. Kitaip tariant, visi veiklos vykdytojai galės iš naujo konkuruoti dėl pasaulinio lyderio pozicijos, nes dabartiniams lyderiams iššūkį mes esami arba nauji veiklos vykdytojai.

6.5 Atsižvelgiant į debesų kompiuterijos pasaulinį pobūdį, būtina nustatyti pasaulio mastu taikomus kriterijus ir standartus. Siekdama juos nustatyti Europos Sąjunga turi ir toliau bendradarbiauti su tarptautinėmis organizacijomis. Ji turi atlikti lyderės vaidmenį nustatant šiuos pasaulinius principus ir standartus, kad patvirtintų, jog šie principai ir standartai užtikrins Europos Sąjungos teisės aktuose numatytą aukštą asmens duomenų apsaugos lygį.

6.6 Europa, žengdama į šią naują pasaulinę konkurenciją, turi keletą svarbių privalumų:

— ji turi puikią skaitmeninę infrastruktūrą. Sparčiai vystosi optinio pluošto sektorius. Infrastruktūrą kontroliuoja ir valdo nedidelis skaičius tradicinių veiklos vykdytojų, galinčių daryti įtaką telekomunikacijų standartams ir reikiamoms investicijoms,

— ji gali / moka vykdyti stiprią viešųjų investicijų politiką, galinčią būti privačių investicijų katalizatoriumi,

— jos regioninės ar nacionalinės MVĮ renkasi vietos partnerius, taigi, debesų kompiuterijos srityje dirbančius Europos veiklos vykdytojus,

— kai kuriuos sektorius (pavyzdžiui, sveikatos, ginkluotųjų pajėgų, viešojo transporto, viešosios administracijos) reguliuoja nacionalinės ar net Europos lygmens taisyklės ir apribojimai, skatinantys teikti pirmenybę nacionaliniams ar Europos debesų kompiuterijos tiekėjams; kiti sektoriai (pavyzdžiui, bankų, draudimo, energetikos, farmacijos) turi laikytis duomenų apsaugos taisyklių, ribojančių galimybę pasirinkti tiekėjus už savo šalies ar Europos ribų.

2011 m. spalio 26 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Staffan NILSSON

(1) Toliau dokumente terminai „Europa“ ir „Europos Sąjunga“ arba „ES“ vartojami lygiareikšmiškai.

(2) EESRK nuomonė „Asmens duomenų apsauga“, OL C 248, 2011 10 25, p. 123.

(3) EESRK nuomonė „Elektroninių ryšių tinklai“, OL C 224, 2008 8 30, p. 50.

(4) EESRK nuomonė „Pastabos dėl universaliųjų elektroninių ryšių paslaugų“, OL C 175, 2009 7 28, p. 8.

(5) EESRK nuomonė „Interneto tobulinimas“, OL C 175, 2009 7 28, p. 92.

(6) EESRK nuomonė „Kūrinių platinimas prijungties režimu bendrojoje rinkoje“, OL C 77, 2009 3 31, p. 63.

(7) OL C 77, 2009 3 31, p. 60 ir OL C 255, 2010 9 22, p. 116.

(8) Europos Komisija / Informacinė visuomenė ir žiniasklaida: Ekspertų grupės ataskaita. Autorius Lutz Schubert.

(9) 2011 m. gegužės 16 d.–rugpjūčio 31 d.

(10) Ar BP7.

(11) Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (angl. European Network and Information Security Agency).

(12) Nacionalinis standartų ir technologijos institutas (JAV).

(13) Cloud Drive (Amazon) ir iCloud (Apple).

(14) OL C 159, 1991 6 17, p. 38 (CESE 569/1991).