Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Danijos konvergencijos programos /* SEK/2007/0071 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 23.1.2007 SEK(2007) 71 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Danijos konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Bendrosios aplinkybės 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma ne tik patvirtinamas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, bet taip pat siekiama stiprinti efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Danijos konvergencijos programa buvo pateikta 1998 m. spalio mėn. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 1998 m. gruodžio 1 d. pareiškė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas; jas taip pat gali nagrinėti Taryba. 2. Atnaujintos programos vertinimo aplinkybės Komisija išnagrinėjo naujausią 2006 m. lapkričio 30 d. pateiktą atnaujintą Danijos konvergencijos programą ir priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją (žr. apibrauktą tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai). Siekiant apibūdinti aplinkybes, kurioms esant yra vertinama atnaujintoje konvergencijos programoje pateikta biudžeto strategija, tolesniuose punktuose pateikiama apibendrinta informacija: 1. ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai per pastaruosius dešimt metų, 2. naujausias šalies padėties pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę funkciją įvertinimas (Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos santrauka) bei 3. Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įvertinimas. 2.1. Naujausi ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai Per pastaruosius dešimt metų Danijos ekonomikos būklė apskritai buvo palyginti gera. Realusis BVP augo ir infliacija kito iš esmės kaip ir euro zonoje. Kartu darbo rinka ėmė veikti geriau ir tapo labai lanksti, dėl to laipsniškai mažėjo nedarbas ir didėjo užimtumas. Danijos nedarbo lygis istoriškai žemiausias, o užimtumo – didžiausias ES. Be to, Danija pasinaudojo tinkamai valdomomis reformomis ir patikima fiskaline politika – tai sąlygojo valdžios sektoriaus perteklių keletą metų iš eilės bei greitai mažėjančią valstybės skolą. Tvirtus valstybės finansus nulėmė sėkmingos ekonominės reformos ir vidutinės trukmės fiskalinė strategija, kurios tikslas – fiskalinis tvarumas ir griežtai kontroliuojamos išlaidos. Svarbus šios strategijos elementas – mokesčių įšaldymas, kuriuo skatinama griežta išlaidų kontrolė ir numatoma laikui bėgant sumažinti mokesčių naštą. Danijos rizika kalbant apie ilgalaikį valstybės finansų tvarumą yra nedidelė. Vidutinės trukmės fiskalinė strategija, kurios pagrindiniai tikslai – sukurti biudžeto perteklių ir sumažinti valstybės skolą, pasiteisina rengiant valstybės finansus senėjančios visuomenės poveikiui. Viena iš priemonių, kuria gerinami Danijos gebėjimai spręsti šias problemas, yra 2006 m. birželio mėn. sudarytas Gerovės susitarimas, kuriuo numatoma padidinti ilgalaikę darbo jėgos pasiūlą. 2.2. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės programos pateiktas įvertinimas 2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė nuomonę dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos, apimančios 2005–2010 metus. Tuomet Taryba laikėsi nuomonės, kad „apskritai biudžeto būklė yra gera ir biudžeto strategija yra puikus fiskalinės politikos, vykdomos laikantis Stabilumo ir augimo pakto, pavyzdys.“ 2.3. Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įvertinimas 2006 m. spalio 16 d. Danija pateikė nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitą, numatytą atnaujintoje Lisabonos strategijoje ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Danijos nacionalinėje reformų programoje yra nurodyti šie pagrindiniai uždaviniai ir prioritetai: užtikrinti fiskalinį tvarumą, gerinti konkurenciją tam tikruose sektoriuose; didinti viešojo sektoriaus efektyvumą; kurti žinių visuomenę; užtikrinti aplinkos tvarumą ir energiją; skatinti verslumą ir didinti darbo jėgos pasiūlą. Komisijos atliktas šios programos įvertinimas (priimtas kaip 2006 m. gruodžio mėn. metinės pažangos ataskaitos [2] dalis) parodė, kad įgyvendindama nacionalinę reformų programą Danija daro labai didelę pažangą. 2006 m. birželio mėn. sudariusi Gerovės susitarimą, Danija papildomai sustiprino reformų strategiją tiek makroekonomikos, tiek užimtumo politikos atžvilgiu ir daro labai didelę pažangą siekdama šalies pritarimo reformoms. Danija taip pat pažengė mikroekonomikos politikos srityje, įskaitant konkurenciją. Atsižvelgiant į padarytą pažangą, Danija taip pat paraginta sutelkti dėmesį į vidutinės trukmės darbo jėgos pasiūlos, konkurencijos, energijos tinklų sujungimo, į aplinką išskiriamų teršalų mažinimo ir švietimo sritis. Pagrindiniai vertinimo aspektai Kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (stabilumo programų atveju) ir 9 straipsnio 1 dalyje (konvergencijos programų atveju), vertinimas apima šiuos aspektus: ar ekonominės prielaidos, kuriomis yra grindžiama programa, yra patikimos; valstybės narės pateiktas vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir tai, ar koregavimo planas siekiant to tikslo yra tinkamas; ar priemonės, kurių imtasi ir (arba) kurios pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą, ar daugiau koregavimo pastangų dedama ekonomikos pakilimo laikotarpiais, o esant ekonomikos nuosmukiui jų gali būti dedama mažiau. Euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinamos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį (įskaitant potencialaus augimo skatinimą) ir todėl darančios išmatuojamą poveikį ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankamai patikima riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį skiriant pensijų reformoms, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra viena privalomojo pensijų kaupimo pakopa; ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires. Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika. Programos atitikties bendrosioms ekonominės politikos gairėms įvertinime atsižvelgiama į bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje, kurios įtrauktos į integruotas 2005–2008 m. gaires. Vertinime taip pat nagrinėjami šie klausimai: skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, kuriems reikėtų skirti pakankamą dėmesį vykdant biudžeto būklės priežiūrą, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas[3]; valstybių narių pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pateiktų nacionalinių reformų programų integracijos laipsnis. 2005 m. birželio 7 d. ECOFIN tarybos apibendrinamosiose pastabose Europos Vadovų Tarybai dėl bendrosios ekonominės politikos gairių 2005–2008 m. laikotarpiu nurodyta, kad nacionalinės reformų programos turėtų būti suderintos su stabilumo ir konvergencijos programomis; atitiktis elgesio kodeksui[4], kuriame, inter alia, reikalaujama, kad stabilumo ir konvergencijos programų struktūra ir visos duomenų lentelės būtų vienodos. | - Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Danijos konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: (1) [2007 m. vasario 27 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Danijos konvergencijos programą, kurioje apžvelgiamas 2006–2010 m. laikotarpis. (2) Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas lėtės nuo 2,7 % 2006 m. iki vidutiniškai 1,0 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija, šis scenarijus pagrįstas labai atsargiomis augimo prielaidomis, ypač 2008–2010 m laikotarpiu, nes atnaujintoje programoje daroma techninė prielaida, kad 2010 m. nebebus (teigiamo) gamybos apimties atotrūkio. Programoje pateikiamos infliacijos prognozės yra tikroviškos. (3) Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje apskaičiuota, kad 2006 m. valdžios sektoriaus perteklius bus 3,2 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytu siektinu 2,1 % BVP pertekliumi. Tai rodo didesnį, nei buvo numatyta, augimą, taip pat, kaip ir anksčiau, dideles energijos kainas, atsižvelgiant į pajamų, susijusių su Danijos naftos ir dujų gamyba, reikšmę. 4. Biudžeto strategijos tikslas – programos laikotarpiu išlaikyti struktūrinį perteklių (t. y. pagal ciklą pakoreguotas perteklius, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) vidutiniškai nuo ½ % iki 1½ % BVP, numatant labai sumažinti valdžios sektoriaus skolos santykį siekiant užtikrinti ilgalaikį fiskalinį tvarumą. Strategijos pagrindas – išlaidų ribojimas (metinis realiojo viešojo vartojimo išlaidų didėjimas 2007–2010 m. apribojamas ties vidutiniškai 1 % riba, t. y. vertė pakilo nuo ankstesnėje atnaujintoje programoje nustatytos 0,5 % ribos) bei 2001 m. įvesto mokesčių įšaldymo ir reikalavimo, kad vietos valdžios institucijų biudžetas būtų subalansuotas, laikymasis. Atnaujintoje programoje numatoma, kad perteklius šiek tiek sumažės nuo 3,1 % BVP 2006 m. iki 2,8 % 2007 m. ir toliau mažės iki 1,2 % 2010 m. (pirminis perteklius sumažės nuo 4,7 % 2006 m. iki 1,8 % 2010 m.) . Mažėjimas nuo 2008 m. yra susijęs su atsargiomis BVP augimo prielaidomis. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, valdžios sektoriaus balansas 2006–2008 m. yra didesnis, bet į programos laikotarpio pabaigą mažėja. 5. Remiantis skaičiavimais pagal bendrai sutartą metodiką, prognozuojama, kad struktūrinis balansas per visą programos laikotarpį bus apie 2 % BVP arba daugiau (2007 m. jis šiek tiek sumažės, o 2008 m. kiek pagerės). Programoje pateiktas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – nuo ½ % iki 1½ % BVP struktūrinis balansas, kurį pagal programą planuojama su didele atsarga išlaikyti per visą programos laikotarpį. Vidutinės trukmės tikslas nesikeičia nuo ankstesnėje atnaujintoje programoje nustatyto, tiesa, naujojoje programoje nebėra antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemos (kuri buvo ankstesnėse Danijos programose), vadovaujantis 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimu[6]. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis už mažiausią vertę (maždaug 0,5 % BVP deficitas), pasiekus šį tikslą turėtų atsirasti pakankamai patikima riba, neleisianti susidaryti perviršiniam deficitui. Vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir yra ambicingesnis nei turėtų būti pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgalaikiu laikotarpiu. 6. Biudžeto rezultatai galėtų būti geresni nei prognozuojama programoje, ypač 2008–2010 m. Iš esmės taip yra dėl programoje pateikto labai atsargaus makroekonominio scenarijaus, kuriame rizika, kad realaus viešojo vartojimo išlaidos galėtų didėti daugiau, nei numatyta, subalansuojama. 7. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto kryptys atrodo pakankamos, siekiant užtikrinti, kad programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo būtų laikomasi visą programos laikotarpį. Jomis taip pat užtikrinamas pakankamas patikimumas, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba esant įprastiniams metiniams makroekonominiams svyravimams. Programoje numatytos fiskalinės politikos priemonės visiškai atitinka Stabilumo ir augimo paktą. 8. Apytikriu apskaičiavimu bendroji valstybės skola 2006 m. bus nukritusi iki mažiau kaip 30 % BVP, t. y. daug mažiau nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje prognozuojama, kad bendrasis skolos santykis per programos laikotarpį sumažės dar apytiksliai 11 procentinių punktų. 9. Ilgalaikis senėjančios visuomenės poveikis Danijos biudžetui yra didesnis nei vidutiniškai Europos Sąjungoje – tam didelę įtaką daro tai, kad pensijų išlaidos, palyginti su visu BVP, per ateinančius dešimtmečius santykinai daug padidės. Tačiau 2006 m. birželio mėn. priimtas daugiapusis reformų paketas – Susitarimas dėl būsimo klestėjimo, gerovės ir ateities investicijų, arba tiesiog Gerovės susitarimas – kurio tikslas yra atitolinti išėjimą į pensiją ir kuris turėtų padėti pažaboti ilgalaikes išlaidų tendencijas bei kartu padidinti valstybės finansų tvarumą. Be to, pradinė biudžeto, kuriam būdingas didelis struktūrinis perteklius, būklė žymiai padeda sumažinti ilgalaikį senėjančios visuomenės poveikį biudžetui. Mažinant pavojus valstybės finansų tvarumui taip pat bus svarbu išlaikyti didelį pirminį perteklių vidutinės trukmės laikotarpiu. Atsižvelgiant į šiuos veiksnius, rizika dėl Danijos valstybės finansų tvarumo yra nedidelė. 10. Konvergencijos programoje nurodytas 2006 m. spalio mėn. pateiktos nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, joje pateikiami sisteminiai duomenys apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, o biudžeto prognozėse aiškiai atsižvelgiama į nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikį valstybės finansams. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje dera su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Visų pirma abiejose programose numatoma įgyvendinti reformas, kurių tikslas – padidinti ilgalaikę darbo jėgos pasiūlą, būtent susitarimą padidinti įstatyminį pensinį amžių ir taip skatinti ilgiau iš tikrųjų likti darbo rinkoje. 11. Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. 12. Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų [7] . Apskritai galima daryti išvadą, kad vidutinės trukmės biudžeto būklė yra patikima, o biudžeto strategija – geras Stabilumo ir augimo paktą atitinkančios fiskalinės politikos pavyzdys. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas1 [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Komisijos komunikatas pavasario Europos Vadovų Tarybai „Atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui įgyvendinimas. Rezultatų pateikimo metai“, 2006 12 12, COM(2006)816. [3] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ES“, 2006 10 12, COM (2006) 574 galutinis ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys European Economy , Nr. 4/2006. [4] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. patvirtino ECOFIN taryba. [5] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Žr. Eurostato pranešimus spaudai Nr. 30/2004, 2004 m. kovo 2 d., ir Nr. 117/2004, 2004 m. rugsėjo 23 d. [7] Iš neprivalomų duomenų nepateiktos būtent atsargų ir srautų tikslinimo specifikacijos.