LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2009.3.12 
SEK(2009) 270 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie 
Komisijos komunikato Europos parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialini ų 
reikalų komitetui ir Region ų komitetui 
 
dėl informacini ų ir ryšių technologij ų sutelkimo siekiant lengvi au pereiti prie efektyvaus 
energijos vartojimo ir mažai anglies dioksido išskirian čių technologij ų ekonomikos  
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA
 
  
{KOM(2009) 111 galutinis} 
{SEK(2009) 268} 
{SEK(2009) 269}
 
LT 2   LT POVEIKIO  VERTINIMO  SANTRAUKA 
Komisijai pri ėmus pirm ąjį komunikat ą dėl IRT naudojimo energijos vartojimo efektyvumui 
didinti1, vyko ilgos viešosios konsultacijos, atlikti tyrimai, gautos ekspert ų pastabos, ir visa tai 
padėjo išsiaiškinti, kaip IRT gali pad ėti didinti energijos vartojimo efektyvum ą, o plačiąja 
prasme – perorientuoti visos Europos ekonomik ą ir visuomen ę į efektyvesn į energijos 
vartojimą. Pabandžius kiekybiškai įvertinti tok į IRT potencial ą, paaiškėjo, kad jo kiekybinis 
vertinimas, išmatuojamumas ir atskaitomyb ė beveik visuose ekonomikos sektoriuose bei 
visuomen ės gyvenimo srityse yra viena didžiausi ų problem ų, trukdančių mažinti energijos 
sąnaudas, ta čiau kartu ir viena didžiausi ų IRT sektoriaus galimybi ų prisidėti siekiant ES 
energijos vartojimo efektyvumo tiksl ų. Per konsultacijas taip pat paaišk ėjo, kad tam tikros 
suinteresuot ųjų subjektų grupės yra pasirengusios imtis iniciatyv ų, numatyt ų ES politikoje. 
Jau įgyvendinamos įvairios iniciatyvos, kurioms vadovauj a verslo subjektai, ir miest ų bei 
regionų partneryst ės iniciatyvos. Jas b ūtų galima stiprinti.  
Problema 
Pagrindin ė poveikio vertinime nustaty ta problema ta, kad nors jau yra daug IRT priemoni ų ir 
technologij ų, kuriomis b ūtų galima s ėkmingai prekiauti, masiškai jos nenaudojamos, tod ėl 
IRT potencialas didinti energijos vartojimo efektyvum ą negali b ūti iki galo išnaudotas. 
Nustatyta, kad pa čiame IRT sektoriuje, taip pat sekt oriuose, kuriuose suvartojama daug 
energijos, ir apskritai visoje ekonomikoje (versle, nam ų ūkiuose, vis ų lygmenų viešojo 
administravimo įstaigose) yra tam tikr ų kliūčių, trukdančių sparčiau diegti IRT priemones ir 
IRT pagr įstas inovacijas: stinga s ąmoningumo ir informacija n ėra lengvai pastebima, n ėra 
bendrų matavimo, kiekybinio įvertinimo ir valdymo metodik ų bei priemoni ų, ypač tokių, 
kurias būtų galima taikyti sud ėtingoms sistemoms, yra investicij ų problema, neišspr ęsti 
sąveikos ir standartizacijos klausimai, l ėtai įsisavinamos inovacijos, sektoriai tarpusavyje 
nebendradarbiauja ir per mažai naudojamas i žaliaisiais viešaisiais pirkimais.  
Komisija yra nusta čiusi reguliavimu ir ne reguliavimu grindžiamas energijos vartojimo 
efektyvumo didinimo priemones ir toliau jas stiprina. Vis d ėlto peržiūrėtame Energijos 
vartojimo efektyvumo veiksm ų plane2 teigiama, kad daugelis valstybi ų narių kol kas neturi 
reikiamų priemoni ų, kad galėtų pasiekti tiksl ą 20 % padidinti energi jos vartojimo efektyvum ą, 
todėl reikia dėti daugiau pastang ų. Konkreti IRT naudojimo energi jos vartojimo efektyvumui 
didinti iniciatyva gali b ūti papildoma, skatinamoji ir pagalbin ė priemonė siekiant 2020- ųjų 
energijos vartojimo efektyvumo tikslo.  
Subsidiarumas 
Minėtų problemų yra visose srityse, šalyse, iš ties ų, jos visuotin ės. Jų yra visose valstyb ėse 
narėse. Akivaizdu, kad netgi t ų valstybi ų narių, kurios padar ė didžiausi ą pažangą ir 
daugiausiai prisideda siekiant en ergijos vartojimo efektyvumo tiksl ų, rinkose nustatytos 
kliūtys nepašalinamos taip greitai, kaip reik ėtų. Taigi esant tokiai situacijai reikia imtis bendr ų 
Europos lygmens veiksm ų ir jais sudaryti tokias bazines s ąlygas valstybi ų ekonomikoje, kad į 
gamybos procesus b ūtų galima integruoti efektyvaus energ ijos vartojimo sprendimus, kad jais 
būtų imta naudotis versle ir pagal juos keisti energijos vartotoj ų įpročius. Koordinuojant 
veiklą Europos lygmeniu, valstybi ų narių ir region ų lygmens veiksmai gal ėtų vieni kitus 
papildyti. Pripaž įstama, kad tarptautin ės institucijos gali atlikti svarb ų vaidmen į 
suinteresuotiesiems subjektams suteikdamos ne priklausomas platformas ir prisiimdamos 
                                                 
1 2008 m. geguž ės 13 d. COM (2008) 241. Efektyvesnis energi jos vartojimas pasitelkiant informacijos ir 
ryšių technologijas. 
2 COM (2008) 742 Energijos vartojimo efektyvumas – pasiekti 20 % rodikl į. 
 
LT 3   LT gyvybiškai svarb ų vadovo vaidmen į. Dabartin ėje situacijoje pramon ės atstovai yra aiškiai 
išreiškę pageidavim ą, kad ES imt ųsi vadovauti procesui. 
Tikslai 
Pagrindinis tikslas – pasinaudoti IRT siekiant ES energetikos ir klimato kaitos švelninimo 
tikslų; tai daroma pla čiau ir spar čiau diegiant IRT grindžiamas inovacijas pa čiame IRT 
sektoriuje ir kituose sektori uose, kuriuose suvartojama daug energijos, taip pat žengiant 
pirmuosius žingsnius (konkre čiai – matavimo ir visuomen ės informavimo) siekiant pereiti 
prie efektyviai energij ą vartojan čios ir mažai anglies dioksido išskirian čias technologijas 
naudojančios informacin ės visuomen ės. 
Pagrindin ės politinės pasirinktys 
Apsvarstytos tokios keturios pagrindin ės politinės pasirinktys:  
– 1 pasirinktis. Nesiimti joki ų tolesnių ES veiksm ų. 
– 2 pasirinktis. Glaudžiau bendradarbiauti ir pl ėtoti partneryst ės ryšius naudojantis 
esamomis sistemomis, nurodytomis antrame komunikate. 
– 3 pasirinktis. Pateikti Komisijos rekomendacij ą dėl informacini ų ir ryšių 
technologij ų sutelkimo siekiant lengviau pereiti prie efektyvaus energijos 
vartojimo ir mažai anglies dioksido išskirian čių technologij ų ekonomikos ir 
komunikat ą
.  
– 4 pasirinktis. Priimti reguliavimo arba įstatymines priemones.  
4 pasirinktis atmesta pradiniame svarstymo etape. Reguliavimo priemon ės neišvengiamai 
lemtų didesnes s ąnaudas ir administracin ę naštą, ypač MVĮ, ir galėtų be reikalo suvaržyti šios 
itin novatoriškos srities pl ėtrą. Be to, šiame etape neb ūtų tikslinga taikyti griežtas reguliavimo 
priemones IRT sektoriui, kai kitiems sektoriams dar nenustatyta tikslini ų energijos s ąnaudų 
mažinimo reguliavimo priemoni ų. 
Įvertinus 1 pasirinkt į padaryta išvada, kad dabartin ės iniciatyvos (esamos politin ės priemon ės 
arba savanoriškos įvairių subjektų iniciatyvos) pad ės efektyviau vartoti energij ą, tačiau 
nepadės iki galo išspr ęsti pagrindini ų poveikio vertinime apib ūdintų problemų ir yra rizikos, 
kad šių iniciatyv ų įgyvendinimas bus palyginti l ėtas ir tik iš dalies pad ės pasiekti 2020- ųjų 
tikslą sumažinti energijos s ąnaudas 20 %.  
2 pasirinktis orientuota į mokslini ų tyrimų skatinim ą pagal Bendr ąją program ą bei KIP ir į 
i2010 bendrojoje strategijoje numatyt ų ikiprekybini ų viešųjų pirkimų galimybi ų išnaudojim ą.  
Pasirinkus 3-i ąją pasirinkt į, būtų neapsiribojama esamos politikos, mokslini ų tyrimų ir 
inovacijų iniciatyv ų koordinavimo galimyb ėmis – darytini veiksmai b ūtų pateikiami 
rekomendacij ų forma platesniam suinteresuot ųjų subjektų ratui: IRT sektoriui, valstyb ėms 
narėms, regionin ės ir vietos valdžios institucijoms bei miest ų savivaldyb ėms. Rekomendacij ą 
Komisija papildyt ų pagalbinėmis jos įgyvendinim ą palengvinan čiomis priemon ėmis.  
2 ir 3 politin ės pasirinktys įvertintos atsižvelgiant į iš anksto nustatytus kriterijus ir lyginant su 
1 pasirinktimi. Įvertinus paaišk ėjo, kad į procesą įtraukus daugiau suinteresuot ųjų subjektų, 
kuriant naujus partneryst ės ryšius ir labiau orientuojantis į diegimą bei paklaus ą, negu į 
mokslinius tyrimus ir esamas ES lygmens sistemas, b ūtų gauta daugiau naudos ir b ūtų galima 
greičiau pasiekti tikslus. Tod ėl pirmenyb ė suteikta 3 pasirink čiai.  
 
LT 4   LT Konkrečių Komisijos rekomendacij ų analizė  
Pasirinktas politikos metodas išnagrin ėtas išsamiau siekiant numatyti konkre čias 
rekomendacijas. Pasi ūlyta ir įvertinta skirtingo užmojo rekomendacij ų. Tam tikros priemon ės 
atmestos tod ėl, kad pareikalaut ų per dideli ų sąnaudų, būtų sunku jas įgyvendinti arba yra 
didelė rizika, kad j ų būtų nesilaikoma. Nuspr ęsta teikti Komisijos rekomendacij ą IRT 
sektoriui, sektoriams, kuriuose suvart ojama daug energijos (logistikos, pastat ų bei statybos ir 
galutinio energijos vartojim o), ir vietos bei regionin ės valdžios institucijoms. 
Rekomendacijomis kurti naujus partneryst ės ryšius, priimti ir taikyti bendras steb ėjimo, 
matavimo ir kontrol ės metodikas bei priemones ir teikti ataskaitas apie energijos suvartojim ą 
siekiama paskatinti poky čius. IRT sektorius raginamas rodyti pavyzd į ir susitarti d ėl labai 
plataus užmojo energijos vartojimo efektyvumo tiksl ų.  
Vertinimas ir steb ėsena 
Yra rizikos, kad nepaisant tam tikr ų sektorių, miestų ir verslo subjekt ų ryžto, 
rekomenduojamos priemon ės gali būti neįgyvendintos. Siekiant įvertinti rekomendacijos 
įgyvendinimo pažang ą ir būtinybę ateityje imtis griežtesni ų priemoni ų, stebėsena bus prad ėta 
iš karto, o išsamus vertinimas bus atliktas 2012 m.