[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 27.2.2008 KOM(2008) 122 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Europos finansų sistema: prisitaikymas prie pokyčių Komisija prisideda prie Europos Vadovų Tarybos pastangų KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Europos finansų sistema: prisitaikymas prie pokyčiųKomisija prisideda prie Europos Vadovų Tarybos pastangų(Tekstas svarbus EEE) Įvadas Pavasario Europos Vadovų Taryba susitinka kaip tik tada, kai tarptautiniame finansų sektoriuje iškilę sunkumai toliau skverbiasi į finansų sistemą. Vykstant globalizacijai, o finansų rinkose operacijas vykdant realiuoju laiku, viename pasaulio regione iškilę sunkumai greitai paveikia kitus regionus. Pastarieji įvykiai turėjo įtakos tarptautinių bankų ir tarptautinių bendrovių veiklai, taip pat asmenims, kuriems pradedamos griežtinti kredito sąlygos. Šie įvykiai paveikė bendrovių investavimo ir augimo galimybes, galimybę turėti nuosavą būstą, taip pat namų ūkių disponuojamas pajamas. Daug europiečių nerimauja dėl to, kokią įtaką tai turės jų šalies ekonomikai ir jų pačių finansiniam saugumui ir darbo vietos garantijai. Atsižvelgiant į šį susirūpinimą, reikia paaiškinti, kokių veiksmų imamasi nacionaliniu, ES bei tarptautiniu mastu ir nuraminti europiečius, kad jie gali pasitikėti finansų rinkų veikla ir ES ekonomika. Naujausia patirtis parodė, kad yra didelių tarptautinės finansų sistemos trūkumų, kuriuos reikia pašalinti, visų pirma gerinant visų investuotojų turimos informacijos kokybę kartu didinant riziką ribojančią kontrolę ir gerinant rizikos valdymą. Atsižvelgiant į pavasario Europos Vadovų Tarybos svarstymus, reikėtų nustatyti kitus ES veiksmus, kuriais bus sprendžiami šie klausimai. Dabartinė ekonominė padėtis 2008 m. pradžioje pasaulinė ekonominė padėtis bei perspektyva ir toliau lieka nepaprastai neaiški dėl tokių pagrindinių veiksnių, kaip sumaištis finansų rinkose, JAV ekonomikos susilpnėjimas ir greitai augančios pagrindinių produktų kainos. Tokiomis aplinkybėmis labai svarbu, kad euras būtų itin stabilus. Kol kas Europos ekonomika gana gerai sprendžia šią problemą. Pagrindiniai rodikliai, pvz., santaupų dydis ir einamosios sąskaitos balansas, iš tikrųjų apsaugojo nuo finansinės sumaišties pasekmių. Tačiau pasitikėjimo lygis buvo didžiausias pernai vasarą, o BVP augimas, kaip ir tikėtasi, 2007 m. paskutinį ketvirtį sulėtėjo. Naujausiose Komisijos prognozėse numatoma, kad metinis BVP augimas mažės; prognozuojama, kad ES BVP bus 2,0 %, o euro zonoje – 1,8 %. Be to, didelės pagrindinių produktų kainos padidino augančią infliaciją iki 2,9 % ES ir 2,6 % euro zonoje. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad ES ekonomikos pagrindai atrodo patikimi ir vyriausybės rūpinasi viešaisiais finansais, vis dar galima tikėtis, kad augimas 2008 m. liks gana panašus į ES galimą augimą. Piliečių apsaugą užtikrinančios reformos Kad pašalintų dabartinius pasaulinės ekonomikos sunkumus, ES apskritai turi išlaikyti patikimą ir stabilią makroekonomikos politiką, kuria remiamas subalansuotas politinių priemonių paketas, ir toliau vykdyti struktūrines reformas. Įgyvendindama Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, ES vykdo tinkamą politiką ir turi priemonių, kuriomis gali išspręsti dabartines problemas ir toliau skatinti ekonomikos augimą ir užimtumą. Strategija, kuria siekiama ilgalaikio užimtumo, – geriausias būdas apriboti laikino ekonomikos silpnėjimo padarinius. Veiksmai, kurių anksčiau imtasi, kad būtų subalansuotas biudžetas arba perviršis atitiktų Stabilumo ir augimo pakto prevencinės dalies nuostatas, pasiteisino kaip automatinės stabilizavimo priemonės ir dabar daugeliu atvejų jų galima imtis plačiu mastu. Kai kurioms valstybėms narėms 2008 m. biudžete taip pat numatyta mažinti mokesčius. Kai ekonomika iš esmės patikima ir orientuota į augimą, tuomet galima geriausiai pasipriešinti nuosmukiui. Visos valstybės narės turi nacionalines reformų programas, kurios kartu peržiūrimos ES lygiu. Valstybės narės susitarė dėl rekomendacijų konkrečioms šalims, kurios dar nėra iki galo įgyvendintos. ES lygiu sutariama, kokiose srityse reikia tolesnių reformų. Bendrijos Lisabonos programoje Komisija sugrupavo jas į keturias prioritetines sritis ir nustatė veiksmus, kurių reikia imtis ES lygiu: - investuoti į žmones ir modernizuoti darbo rinkas; - išlaisvinti verslo potencialą; - investuoti į žinias ir naujoves; - padėti ES tapti mažai anglies dvideginio į aplinką išskiriančių technologijų ekonomika. Suderintais veiksmais paspartinti reformas ir visiškai įgyvendinti šią politiką politikos formuotojai piliečiams parodys, kad jie nėra bejėgiai ir neaktyvūs. Pavasario Europos Vadovų Taryba yra numačiusi patvirtinti kitą trejų metų Lisabonos strategijos ciklą, kuriuo užtikrinama, kad, vykdant reformas ir modernizaciją, ES bus toliau siekiama rezultatų, suteikiant papildomą apsaugą nuo sumaišties tarptautinėse rinkose. Europos finansų rinkų reguliavimas Finansų rinkos ES yra gerai reguliuojamos. Jau seniai, prieš dabartinę sumaištį finansų rinkose, ES stengiasi užtikrinti finansinį stabilumą, siūlydama taisykles ES finansų sistemos riziką ribojančioms priemonėms stiprinti, derindama reglamentų, privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų ir pramonės sektorių pateiktų savireguliavimo iniciatyvų paketą. Nors finansų rinkos kasdien prižiūrimos ir reguliuojamos nacionaliniu lygiu, parengus ES bendros kapitalo rinkos taisykles, atsirado naujų tarptautinių finansinių produktų ir paslaugų ir dėl to reikia nuoseklesnės priežiūros sistemos ES lygiu. Šiuo metu Europos kapitalo rinka yra didžiausia pasaulyje, o per pastarąjį dešimtmetį, įvedus eurą, ji dar labiau išaugo. Europos sistemą sudaro išsamios taisyklės, kurios apima vertybinių popierių, bankų, draudimo bendrovių teisės, audito ir apskaitos sektorius. Šiomis taisyklėmis nustatomi aukšti riziką ribojančios kontrolės ir investuotojų apsaugos standartai kartu skatinant konkurenciją ir inovacijas. Šiomis taisyklėmis numatomas reguliuojančiųjų ir priežiūros pareigūnų bendradarbiavimas sektorių ir valstybių narių mastu. Parengus šias priemones valstybių narių priežiūros institucijos glaudžiai bendradarbiauja, kad toliau stiprintų bendradarbiavimą krizių prevencijos, valdymo ir sprendimo srityse[1]. Aktyviai bendradarbiaujama ir pasauliniu mastu: dialogas reguliavimo ir bendradarbiavimo klausimais, pvz., Bazelio komitete, taip pat ES bei JAV valdžios institucijų dialogas rodo būdus, kaip sėkmingai nustatyti ir panaikinti sunkumus finansų rinkose. PRADINIAI EUROPOS VEIKSMAI Vis dėlto pasaulinės finansų rinkos nuolat atsinaujina ir vystosi, politikos formuotojai turi atidžiai stebėti, ar reguliuojama veiksmingai. Iš karto po JAV antrinės būsto paskolų rinkos krizės ECB ir kiti centriniai bankai ėmėsi veiksmingų priemonių, kad išspręstų likvidumo problemas, iškilusias dėl sumaišties daugelyje pagrindinių finansų rinkų. Po neseniai finansų rinkose kilusios sumaišties išryškėjo reguliavimo sistemos, kuria reglamentuojama tarptautinė finansų sistema, trūkumai, visų pirma susiję su operacijų skaidrumu, taisyklių nuspėjamumu ir rizikos valdymo kokybe. Todėl 2007 m. spalio mėn. ECOFIN taryba priėmė veiksmų planą, kuriame labai tiksliai nurodytos priemonės, kurių būtina imtis per ateinančius mėnesius, siekiant sustiprinti tą reguliavimo sistemą. Plano pagrindas – keturios pagrindinės veiklos sritys: skaidrumo didinimas, finansinių produktų vertinimas, riziką ribojančių reikalavimų griežtinimas ir geresnis rinkų veikimas (pvz., taikant geresnę kredito reitingų politiką). Šie politiniai prioritetai galioja ir toliau. Sparčiai dirbama įvairiuose forumuose. Kovo mėn. vyksiančiame posėdyje ECOFIN ministrai apsvarstys tarpinę Europos Vadovų Tarybos ataskaitą, kurioje nurodyta įvairiose srityse padaryta pažanga. NEPRIKLAUSOMI TURTO FONDAI Dabartinė tarptautinė finansinė padėtis parodė, kaip nepriklausomi turto fondai gali padėti stabilizuoti rinkas, suteikdami labai reikiamų likvidumo ir investicijų šaltinių. Tačiau susirūpinimą kelia kai kurių šių fondų motyvacija ir nepakankamai skaidri veikla. Pridedamame komunikate Komisija pateikia atliktą nepriklausomų turto fondų analizę, siūlo laikytis bendros ES pozicijos ir nurodo gaires, kurias būtų galima pritaikyti elgesio kodekse, dėl kurio susitarta tarptautiniu lygiu ir kurį turės priimti šių fondų valdytojai. Valstybės pagalba Bendrovės arba bankai patiria finansinių sunkumų paprastai dėl to, kad buvo per daug rizikuojama arba padaryta valdymo klaida. Tokiomis aplinkybėmis suteikiant subsidijas bendrovėms arba bankams neatlikus patikrinimo, iškraipoma rinka, trukdoma tinkamai veikti subsidijų skyrimo ir nuobaudų sistemai, kuria grindžiama ši veikla. Dėl tokių subsidijų pagalbos negaunantys ūkio subjektai taip pat gali patirti su struktūriniu koregavimu susijusių sunkumų. Todėl reikalinga valstybės pagalbos kontrolė, kuria būtų užtikrinama, kad sunkumų patiriančioms įmonėms skiriama pagalba ir susiję konkurencijos iškraipymai būtų kuo mažesni. Ypač didelio budrumo reikia bankų atžvilgiu, nes atskiro banko patiriami sunkumai gali išplisti bankininkystės sektoriuje ir visoje finansų sistemoje. Tokiais atvejais būtina, kad susijusi valstybė narė ir Europos Komisija imtųsi ryžtingų veiksmų ir glaudžiai bendradarbiautų, kad užtikrintų finansinį stabilumą. Valstybės pagalbos procedūros pasirodė tinkamos imtis veiksmingų priemonių. Tolesni Europos Sąjungos veiksmai Nepaisant ES dydžio ir jos finansų rinkų svarbos, pati viena ji negali išspręsti visų finansų rinkose iškylančių problemų. Yra priemonių, kurių ES gali imtis, kad sustiprintų ir apsaugotų savo finansų rinkas, tačiau ES taip pat turi veikti kartu su kitais tarptautiniais partneriais, kad užtikrintų saugesnę ir skaidresnę tarptautinę aplinką tiek stambiems, tiek smulkiems investuotojams. Svarbus ES vaidmuo imantis suderintų visuotinių veiksmų taip pat rodo, kad euras tampa svarbia valiuta. Euro svarba tarptautinėje finansų sistemoje susijusi su konkrečia ES ir visų pirma euro zonos valstybių narių atsakomybe – joms tenka pagrindinis vaidmuo sprendžiant po neseniai kilusios sumaišties išryškėjusias problemas. Stiprėjant globalizacijai, ES ir jos partneriams reikia sistemos, kuria būtų tinkamai skatinamas ilgalaikis finansinis veiksmingumas ir stabilumas. Tai turi būti atvira sistema, kurioje investicinius sprendimus būtų galima priimti pasikliaujant reguliavimo sistemomis. Kad būtų galima pasikliauti šiomis sistemomis, reikia, kad jos būtų pritaikytos vykdyti priežiūros funkcijas, veiktų glaudžiai bendradarbiaudamos, atspindėtų tikrai tarptautinį finansų rinkų pobūdį ir būtų pajėgios užkirsti kelią būsimoms tarpvalstybinėms krizėms ir (arba) jas valdyti. ECOFIN veiksmų plane nurodyti konkretūs veiksmai, kurių turi imtis ES. Pavasario Europos Vadovų Taryba gali remtis šiuo planu ir padaryti dar daugiau. Jame siūloma galimybė visoms valstybėms narėms patvirtinti principus, kurių ES turėtų laikytis tiek vykdydama vidaus politiką, tiek tarptautiniuose forumuose, pvz., G8, OECD ir finansinio stabilumo forume. Pagal šiuos principus turėtų būti numatyta, kad: - pagrindinė atsakomybė už rizikos valdymą tenka atskiroms finansų įstaigoms ir investuotojams; - nacionalinės reguliavimo ir priežiūros sistemos turi būti pajėgios veikti atsižvelgdamos į vis sudėtingesnes ir naujoviškas finansų sistemas; - siekdamos užkirsti kelią pavojui ir valdyti riziką, reguliavimo institucijos ES ir visame pasaulyje turi bendradarbiauti, atsižvelgdamos į vis labiau globalizuotos finansų sistemos poreikius. ES turėtų susitarti dėl bendradarbiavimo su kitais tarptautiniais partneriais, kad: - pagerintų kredito reitingų agentūrų teikiamos informacijos kokybę ir užtikrintų, kad investuotojai suprastų su sudėtingais finansiniais produktais susijusią riziką ir kad reitingai būtų suteikiami remiantis pagrįstais kriterijais. Kredito reitingų agentūros turi gerinti valdymą, kad įrodytų, jog gali išvengti interesų konfliktų. Jeigu šios agentūros nesugebės arba nenorės spręsti savo problemų, tuomet ES ir kiti partneriai taikys reguliavimo priemones; - atnaujintų apskaitos ir vertinimo taisykles, kad būtų galima gauti nuoseklios informacijos apie bankų ir kitų finansų įstaigų taikomas nebalansines priemones, ir užtikrintų aiškias ir nuoseklias tokios rizikos vertinimo ir pranešimo apie ją gaires; - skatintų nedelsiant ir visiškai atskleisti informaciją apie finansų įstaigų nuostolius; - gerintų ES išankstinio perspėjimo apie finansinį stabilumą sistemas, reguliariai pateikdama ataskaitas apie 3 lygio komitetų veiklą; - didintų ES finansinės priežiūros institucijų tinklų veiksmingumą ir užtikrintų griežtą ir veiksmingą tarpvalstybinių grupių priežiūrą; - parengtų bendrą galimos krizės sisteminių padarinių vertinimo sistemą kartu su bendrosiomis krizių valdymo gairėmis ir gerintų keitimąsi informacija; - siektų Komisijos, Ministrų tarybos ir Europos Parlamento politinio susitarimo iki 2009 m. balandžio mėn. pateikti reikiamus teisės aktų pakeitimus (pvz., Kapitalo reikalavimų direktyvos pakeitimas) ir susitartų dėl greito jų įgyvendinimo. ******* Dabartiniai ekonominiai sunkumai turi įtakos ekonomikos augimui bei darbo vietų užtikrinimui tiek Europoje, tiek visame pasaulyje. Politikos formuotojai ir reguliuojančiosios institucijos turi atsižvelgti į kintančias aplinkybes, būti pasirengę prie jų prisitaikyti ir tinkamu momentu imtis reikiamų veiksmų. Europos Sąjunga įrodė, kad sugeba parengti reikiamas riziką ribojančias taisykles ir prižiūrėti kintančią Europos finansų rinką. Ji sustiprino ekonomikos pagrindus ir gali geriau pasipriešinti finansiniai sumaiščiai bei riboti jos poveikį ekonomikos augimui. Ji geriausiai gali išlaikyti rinkos subjektų ir vartotojų pasitikėjimą neprarasdama budrumo ir ryžtingumo finansų rinkose susidarius sudėtingesnei padėčiai, bendradarbiaudama su tarptautiniais partneriais, kad nustatytų trūkumus ir juos greitai bei veiksmingai pašalintų. Teikdama reikiamus pasiūlymus Komisija toliau atliks savo vaidmenį skatindama finansinį stabilumą. [1] Šis darbas vyksta Lamfalussy L3 komitetuose.