[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2011.4.7 KOM(2011) 183 galutinis Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS dėl savitarpio pagalbos Rumunijai skyrimo AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS ĮžANGA Pasaulinės ekonomikos krizės metu esant labai dideliam nenorui rizikuoti, o dėl to sumažėjo kapitalo įplaukos, atsidaro spaudimas valiutos kursui ir tampa vis sunkiau patekti į obligacijų rinką valstybės skolinimosi tikslais, 2009 m. kovo 6 d. Rumunijos valdžios institucijos kreipėsi į ES vidutinės trukmės finansinės pagalbos ir kartu paprašė Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir Pasaulio banko suteikti papildomą pagalbą. 2009 m. kovo 9 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) kartu su Tarybai pirmininkaujančia valstybe nare pareiškė, kad ES pasirengusi kartu su TVF koordinuotai suteikti finansavimo paketą Rumunijos mokėjimų balanso tvarumui paremti. Tačiau buvo pabrėžta, kad finansinė pagalba bus suteikta su sąlyga, kad bus įgyvendinama paramos priemonių programa. Šioje programoje, kuri 2009 m. balandžio 28 d. buvo nusiųsta EK ir TVF kaip ketinimų protokolas, daugiausia dėmesio skirta smarkaus privačiojo kapitalo įplaukų sumažėjimo poveikiui švelninti, kartu įgyvendinant politikos priemones išorės ir fiskaliniam disbalansui sumažinti ir finansų sektoriui sustiprinti. Atsižvelgdamos į šia programa pagrįstą koordinuotai teikiamą finansavimo paketą ir į Europos bankų koordinavimo iniciatyvą, devynių didžiausių Rumunijoje įsteigtų užsienio kapitalo bankų patronuojančiosios institucijos įsipareigojo išlaikyti aukštą bendrąją poziciją Rumunijoje. Be 2009 m. gegužės 4 d. patvirtinto TVF rezervinio susitarimo, kurio vertė – 11,4 mlrd. STT, ir papildomos iki 2 mlrd. EUR Pasaulio banko, EIB ir ERPB paramos, 2009 m. gegužės 6 d. Europos Sąjungos Taryba nusprendė skirti Rumunijai savitarpio pagalbą ir suteikti Rumunijai iki 5 mlrd. EUR ES vidutinės trukmės finansinę pagalbą[1]. 2009 m. birželio 23 d. pasirašytas Europos Sąjungos ir Rumunijos susitarimo memorandumas, kuriame nurodytos konkrečios politikos priemonės, kurios turi būti įgyvendinamos programos laikotarpiu prieš išmokant kiekvieną iš penkių ES paskolos dalių. Nuo 2009 m. spalio mėn. iki 2011 m. vasario mėn. Komisijos tarnybos vykdė išvykstamuosius patikrinimus, kad įvertintų pažangą, kaip vykdomos su ES vidutinės trukmės finansine pagalba susijusios sąlygos. Remdamasi šių išvykstamųjų patikrinimų rezultatais, Komisija priėjo prie išvados, kad sąlygos dėl ES paskolos penkių dalių išmokėjimo iš esmės yra įvykdytos. Nuo pirmosios iki penktosios dalies išmokėjimo susitarimo memorandumas buvo papildytas keturiais priedais, kuriuose atsispindėjo pasikeitusios ekonominės aplinkos poveikis ir papildomos struktūrinių reformų priemonės. Po 2011 m. sausio 25 d.–vasario 8 d. Bukarešte vykusių išsamių diskusijų su Komisijos tarnybomis ir TVF darbuotojais 2011 m. vasario 17 d. Rumunijos valdžios institucijos paprašė iki 1,4 mlrd. EUR ES vidutinės trukmės prevencinės finansinės pagalbos, kuria būtų toliau remiama Vyriausybės vykdoma ekonominių reformų programa. Panašiai kaip ir anksčiau, nauja pagalba turėtų būti teikiama kartu su 3,09 mlrd. STT vertės TVF rezerviniu susitarimu, kurį Rumunija taip pat turėtų laikyti prevenciniu, ir Pasaulio banko paskolomis. Todėl bendrai teikiant prevencinę pagalbą turėtų būti tinkamai pašalinti likę dideli pavojai Rumunijos mokėjimų balansui ir susijusi rizika Rumunijos ir jos pagrindinių ES prekybos partnerių ekonomikos ir finansų stabilumui. MAKROEKONOMINėS TENDENCIJOS IR PERSPEKTYVOS Po 7,1 % sumažėjusio BVP, kuris 2010 m. sumažėjo dar 1,3 %, matyti vis daugiau teigiamų ženklų, rodančių nuotaikos gerėjimą ir veiklos atsigavimą. Naujausi tyrimų duomenys patvirtina ekonominių nuotaikų gerėjimo tendenciją. 2010 m. pramonės gamyba padidėjo 5,5 %. Panašiai per 2010 m. antrą pusmetį, palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu, pramonės naujų užsakymų pagausėjo vidutiniškai 25 %. Eksportas toliau sparčiai augo (27,3 % 2010 m. RON išraiška). 2010 m. gruodžio mėn. labai atsigavo statybos veikla, o mažmeninėje prekyboje vis dar jaučiamas PVM padidinimo ir valdžios sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio sumažinimo poveikis. Nuosaikus darbo užmokesčio augimas (vidutinis grynasis mėnesinis atlyginimas gruodžio mėn., palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu, padidėjo 1,3 %) rodo gerėjančią situaciją darbo rinkoje ir parems vartojimą. 2011 m. sausio mėn. oficialus nedarbas toliau mažėjo – tikėtina, kad pirmąjį pusmetį nedarbo lygis padidės dėl naujų bedarbių registracijos prievolių poveikio. Numatoma, kad 2011 m. ekonomika vėl ims augti – prognozuojamas 1,5 % realiojo BVP augimas. Po didelio nuosmukio 2009 ir 2010 m. vėl turėtų pradėti didėti įmonių investicijos augant išorės paklausai ir pajėgumų naudojimo koeficientams gamybos sektoriuje vėl priartėjus prie 2008 m. rekordinių dydžių. Numatoma, kad dėl didelio eksporto ir staigaus pramonės užsakymų pagausėjimo įmonės vėl bus pasiruošusios investuoti net jei dėl padidėjusios rizikos išliks didelės finansavimo išlaidos. Gyvenamųjų būstų statybos veikla greičiausiai liks silpna, nes kreditavimo veikla išlieka vangi, o būstų kainos turėtų dar labiau stabilizuotis. 2009 ir 2010 m. gerokai sumažėjęs namų ūkių vartojimas šiemet turėtų pamažu augti dėl viešojo sektoriaus darbo užmokesčio didinimo 15 % (2010 m. liepos mėn. darbo užmokestis buvo sumažintas 25 %), taip pat ir dėl pramonės sektoriaus darbo užmokesčio augimo, nes pramonės sektoriaus veikla labai atsigavo. Didesnį namų ūkių vartojimą stabdo besitęsiantis fiskalinis taupymas, didelis skolos aptarnavimo ir pajamų santykis, taip pat ribotas namų ūkių kreditavimo augimas dėl didelio neveiksnių paskolų santykio mažmeninėje bankininkystėje. 2012 m. prognozuojamas maždaug 4 % realusis ekonomikos augimas. Numatomas laipsniškas plataus masto augimas; lemiamos įtakos ekonomikos augimui turės vidaus paklausa. Numatomas spartesnis privataus vartojimo išlaidų augimas dėl pagerėjusios namų ūkių finansinės būklės, kurią lems tolesnis darbo užmokesčio ir užimtumo augimas. Dėl iš esmės padidėjusių netiesioginių mokesčių, palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu, 2010 m. gruodžio mėn. infliacija siekė 8,0 %. Tai gerokai viršijo Rumunijos nacionalinio banko (RNB) nustatytą 2010 m. pabaigos infliacijos tikslą, kuris buvo 3,5 % ±1 procentinis punktas. 2010 m. pirmą pusmetį infliaciją visų pirmą palaikė didėjantys tabako akcizai ir aukštesnės kuro kainos – metinės infliacijos vidurkis siekė 4,5 %, o infliacija pagal pastovių mokesčių SVKI buvo tik apie 2 %. Trečiajame ketvirtyje infliacija padidėjo iki 7,5 % dėl PVM padidinimo ir išaugusių maisto produktų kainų. Numatoma, kad 2011 m. antrą pusmetį, palaipsniui mažėjant padidintų netiesioginių mokesčių poveikiui kainoms, infliacija pamažu artės prie RNB nustatytos siektinos ribos (3,0 % ± 1 procentinis punktas). RNB pagrindinė palūkanų norma nesikeitė nuo 2010 m. gegužės mėn. Tačiau dėl labai didelio likvidumo tarpbankinėje rinkoje pastaraisiais mėnesiais trumpalaikės palūkanų normos buvo gerokai žemesnės, palyginti su RNB nustatyta pagrindine norma. Nepaisant sumažėjusių palūkanų normų pinigų rinkoje, privačiojo sektoriaus kreditavimo augimas tebėra labai silpnas dėl nepalankių ciklo sąlygų ir griežtesnių bankų skolinimo standartų. Pinigų politikos srityje tebėra didelių problemų. Ne vieną kartą nepasiekus infliacijos tikslų, RNB gali atsirasti spaudimas dėl jo patikimumo – nors daugeliu atveju RNB negalėjo tiesiogiai kontroliuoti pastarojo meto kainų augimo. RNB atsargus požiūris į pinigų politikos švelninimą 2010 m. antrą pusmetį buvo pateisinamas, nes buvo šalutinio poveikio dėl su PVM susijusios infliacijos šuolio tikimybė. Kad būtų galima geriau prognozuoti infliaciją, RNB ir ateityje vykdys aktyvią komunikacijos politiką. VALSTYBėS FINANSAI 2010 m. biudžeto deficitas buvo 6,5 % BVP pinigine išraiška, t. y. buvo mažesnis nei 6,8 % BVP siektinas deficito rodiklis. 2010 m. pajamos išaugo 7,2 %, nes gauta papildomų pajamų dėl iki 24 % padidinto PVM tarifo, taip pat dėl akcizo mokesčių ir nemokestinių pajamų, kurios padidėjo 28,2 %. Priešingai, pajamos iš pelno mokesčio dėl pavėluoto krizės poveikio 2010 m. sumažėjo 17,4 %. Socialinio draudimo įmokos ir pajamų mokestis taip pat sumažėjo atitinkamai 4,5 % ir 3,2 %. Dėl padidėjusių kitų pervedimų, socialinės paramos ir prekių bei paslaugų išlaidų 2010 m. nominaliosios išlaidos išaugo 4,2 %. Pastarąjį padidėjimą iš dalies galima paaiškinti tuo, kad rugsėjo mėn. buvo padengtos 2 mlrd. RON skolos sveikatos priežiūros sektoriuje. Pagrindiniai išlaidų mažinimai buvo susiję su kapitalo išlaidomis, personalo išlaidomis ir subsidijomis – jos 2010 m. sumažėjo atitinkamai 11,7 %, 8,6 % ir 6,7 %. Komisijos darbuotojų nuomone, Rumunija taip pat pasiekė 2010 m. deficito pagal ESS tikslą, bet tai dar turės būti patvirtinta ateinančiais mėnesiais. Vis dėlto reikėtų pabrėžti, kad 2010 m. rugsėjį ir 2011 m. balandį Eurostatui priskyrus kai kurias valstybines įmones valdžios sektoriui deficitas turėtų padidėti bent 0,5 % BVP, kol nebus pašalinti atitinkamų valstybinių įmonių deficitai. Todėl, priklausomai nuo 2011 m. biudžeto rezultatų, gali prireikti koreguoti 2011 m. deficito tikslą, kad būtų atsižvelgta į pirmiau minėtą pokytį. Tuomet gali prireikti papildomų pastangų siekiant užtikrinti, kad 2012 m. būtų pasiektas mažiau nei 3 % BVP deficito pagal ESS tikslas, kaip numatyta Tarybos rekomendacijose pagal perviršinio deficito procedūrą. Iki 2010 m. pabaigos sumažėjo vidaus mokėjimų įsiskolinimai, ir valdžios institucijos įsipareigojo užtikrinti, kad 2011 m. jie nedidėtų. 2010 m. pabaigoje vidaus mokėjimų įsiskolinimų (daugiau nei 90 dienų) bendra suma sudarė 1,1 mlrd. RON (0,2 % BVP), t. y. buvo mažesnė, palyginti su 1,6 mlrd. RON (0,3 % BVP) 2009 m. pabaigoje. Daugiausia įsiskolinimų yra vietos valdžios lygmeniu (apie 84 % visų įsiskolinimų 2010 m. pabaigoje) ir kiek mažiau sveikatos priežiūros sektoriuje, įskaitant ligonines. Kadangi vietos valdžios įsiskolinimus yra daug sunkiau kontroliuoti, šioje srityje turėtų padėti naujas teisės aktas dėl vietos valdžios finansų, kuris įsigaliojo 2011 m. sausio 1 d. 2010 m. rugsėjo mėn. padengus 2 mlrd. RON (0,4 % BVP) įsiskolinimus sveikatos priežiūros sektoriuje, įsiskolinimų šiame sektoriuje, išskyrus ligonines, augimas buvo sustabdytas. Nauja sveikatos priežiūros sektoriaus reforma bus labai svarbi užtikrinti, kad ilgą laiką nebesusidarytų įsiskolinimų šioje srityje. Siekiama turėti veiksmingą sveikatos priežiūros sistemą, kuri veiktų neviršijant jai skirtų biudžeto lėšų. Priemonės, kurios yra ir bus priimamos, be kitų, yra šios: materialine padėtimi grindžiamos bendro mokėjimo sistemos diegimas, Sveikatos fondo privalomo sutarčių sudarymo su visomis ligoninėmis panaikinimas, taip pat Vyriausybės garantuojamų išmokų reforma siekiant nebedengti neesminių sveikatos priežiūros paslaugų. Techninę pagalbą šiais klausimais teikia ir teiks Pasaulio bankas. Be to, Finansų ministerija stebės ligoninių biudžetų bendrus duomenis, siekdama užtikrinti, kad jie atitiktų valdžios sektoriaus numatytas išlaidas. Jei jie neatitiks numatytų išlaidų, ji kartu su Sveikatos priežiūros ministerija imsis veiksmų, kad užkirstų kelią įsiskolinimų kaupimuisi ligoninių lygmeniu. Valdžios institucijos tebėra įsipareigojusios pasiekti 4,4 % BVP biudžeto deficito pinigine išraiška tikslą (mažiau nei 5 % BVP pagal ESS). Jos priėmė 2011 m. biudžetą ir 2011–2013 m. vidutinės trukmės biudžeto strategiją. Pajamų srityje, siekiant užtikrinti nuspėjamumą, visi pagrindiniai mokesčiai keičiami nebus. Kiek tai susiję su išlaidomis, biudžete numatytos darbo užmokesčio išlaidos neviršija 39 mlrd. RON, neskaitant kariškių socialinio draudimo įmokų (1,6 mlrd. RON), kurias, įsigaliojus naujam pensijų įstatymui, nuo šių metų mokės valstybė. Po to, kai 2010 m. viduryje buvo laikinai 25 % sumažintas valdžios sektoriaus darbo užmokestis, kad būtų vėl laikomasi biudžeto deficito tikslų, valdžios sektoriaus darbo užmokestis padidėjo 15 %, palyginti su 2010 m. gruodžio mėn. lygiu. Tačiau šį padidėjimą atsvėrė 13-ojo atlyginimo ir atostogų priemokos panaikinimas. Be to, valdžios sektoriaus darbuotojų skaičius sumažintas dar 20 000 darbuotojų be tų, kurių reikėjo atsisakyti, kad nebūtų viršytos bendros darbo užmokesčio išlaidos. Kitos 2011 m. biudžete numatytos priemonės – pensijų įšaldymo išlaikymas, tolesnis viešojo sektoriaus darbuotojų skaičiaus mažinimas laikantis politikos, kad vietoje 7 išėjusių darbuotojų būtų priimamas 1 darbuotojas, ir šildymo išlaidų kompensacijų panaikinimas. Daug lėšų turėtų būti sutaupyta ir dėl pensijų sistemos reformos, vienodo darbo užmokesčio įstatymo ir sveikatos priežiūros sektoriaus restruktūrizavimo. 2012 m. valdžios institucijos tebėra įsipareigojusios deficitą sumažinti iki mažiau kaip 3 % BVP pagal ESS, bet prireiks papildomų priemonių. Komisijos tarnybų 2010 m. rudens ekonominėje prognozėje, kuri grindžiama prielaida, kad politika nesikeis, jau buvo nurodyta, kad reikės papildomų 0,5 % BVP vertės priemonių. Tačiau dėl nuostolingų valstybinių įmonių priskyrimo valdžios sektoriui gali prireikti ir didesnio poveikio priemonių; dėl to bendra papildomų koregavimo priemonių vertė gali siekti iki maždaug 1 % BVP. Išlaidos ir toliau turės būti ribojamos, įskaitant darbo užmokesčio ir premijų išlaidas. Prevencijos tikslais siūloma programa taip pat bus siekiama dar labiau sustiprinti biudžeto valdymo sistemą. Fiskalinės atsakomybės įstatymo įgyvendinimas ir Vidutinės trukmės biudžeto strategijos priėmimas turėtų padėti pagerinti biudžeto planavimo procesą. Be to, centrinės valdžios sektoriaus lygmeniu reikėtų gerinti kapitalo išlaidų planavimą biudžete. Nors Rumunijos biudžetuose valstybės kapitalo išlaidos paprastai yra didelės (2011 m. rezervuota 7,2 % BVP), susiję rezultatai nėra geri, o tai rodo, kad kapitalo išlaidos buvo gana neveiksmingos. Be to, ankstesniais metais buvo pradėta labai daug investicinių projektų, tačiau nebuvo užtikrinti jiems užbaigti būtini ištekliai. Dėl to šiuo metu turimi ištekliai kapitalo išlaidoms yra paskirstyti po labai nedaug visiems nebaigtiems projektams, kurių yra (per) daug. Ministro pirmininko vadovaujama darbo grupė sudarys prioritetinių investicinių projektų sąrašą, kuriems per ateinančius 3–5 metus bus teikiamas finansavimas iš atnaujintoje 2011–2014 m. biudžeto strategijoje numatyto paketo. Taip pat bus gerinama investicinių projektų stebėsena ir vertinimas centrinės valdžios lygmeniu – bus stiprinamas Finansų ministerijos valstybės investicijų priežiūros padalinys ir gerinama ministerijos administruojama kapitalo investicijų duomenų bazė. Kartu gali prireikti ir ES valstybių narių techninės pagalbos. Finansų ministerija rengs Vyriausybei ketvirtines ataskaitas apie vykdomų ir planuojamų investicinių projektų būklę, o Vyriausybė šias ataskaitas svarstys ir imsis priemonių galimiems fiskaliniams nuokrypiams arba kitoms su biudžeto vykdymu susijusioms problemoms pašalinti. Galiausiai kapitalo išlaidos bus palaipsniui perorientuotos iš vien vidaus lėšomis finansuojamų investicijų į bendrai ES lėšomis finansuojamas investicijas; tai taip pat turėtų padėti geriau įsisavinti ES lėšas. FINANSų RINKOS Nuo 2010 m. vidurio Rumunijos finansų rinkos rezultatai buvo geri, nors padėtis tebėra pažeidžiama. Besitęsiantys neramumai euro zonos periferijoje turėjo tik nedidelį tiesioginį poveikį Rumunijos rinkoms. Finansinių sunkumų mažėjo gerėjant nuotaikoms pasaulio rinkose ir tam tikra prasme laukiant tolesnės ES ir TVF programos Rumunijai. Valiutos kursas buvo stabilus ir pastaraisiais mėnesiais išliko artimas 4,20–4,30 RON už 1 EUR. Po to, kai iki 2010 m. vidurio užfiksuotas virš 400 bazinių punktų rekordas, nuo 2010 m. spalio mėn. valstybės garantuotos skolos kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių skirtumai siekė apie 300 bazinių punktų (mažiau nei Graikijoje, Airijoje, Portugalijoje ir Vengrijoje). 2010 m. ketvirtą ketvirtį akcijų rinkos indeksas BET apskritai nesikeitė, bet sausio mėn. vėl padidėjo. 2011 m. sausio ir vasario mėn. vienerių metų trukmės iždo vekselių pajamingumas sumažėjo ir buvo gerokai mažesnis nei 7 % per metus, o tai biudžetui reiškia mažesnes refinansavimo išlaidas, palyginti su 2010 m. Bankų sektoriaus pelningumas sumažėjo dėl pablogėjusios turto kokybės. Iki 2010 m. pabaigos neveiksnių paskolų padaugėjo iki 11,9 %, palyginti su 7,9 % 2009 m. pabaigoje. Esant tokioms turto nuvertėjimo tendencijoms, bankų sektoriaus pelningumas mažėjo, ir metų pabaigoje buvo užfiksuotas grynasis nuostolis (t. y. kapitalo grąža buvo neigiama ir siekė -1 %). Vis dėlto bankai išlaikė pakankamas kapitalo atsargas – visos sistemos kapitalo pakankamumo rodiklis išliko didesnis kaip 14 %. Nepaisant nuo 2010 m. spalio mėn. iki 95 % sumažėjusios pozicijos, palyginti su 2009 m. kovo mėn. etaloniniu lygiu, patronuojantieji bankai, dalyvaujantys Europos bankų koordinavimo Vienos iniciatyvoje, savo poziciją išlaikė artimą 2009 m. kovo mėn. lygiui (98 % 2011 m. sausio mėn. pabaigoje). MOKėJIMų BALANSAS IR IšORėS FINANSAVIMO POREIKIAI 2010 m. einamosios sąskaitos deficitas siekė 4,2 % BVP. Privačiojo kapitalo įplaukos laipsniškai augo. Dėl to buvo galima greičiau nei numatyta sukaupti užsienio valiutos atsargas, kurios šiuo metu yra pakankamo lygio (apie 130 % trumpalaikės skolos). Remiantis dabartinėmis projekcijomis, pateiktomis pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje, programos laikotarpiu išorės skolos tvarumui pavojus neturėtų kilti. Neigiamų sukrėtimų atveju Rumunijai gali prireikti iki 5 mlrd. EUR papildomo finansavimo. Jei pasitvirtintų toks alternatyvus nepalankus scenarijus, Rumunija iš turimų finansavimo išteklių negalėtų padengti savo visų išorės finansavimo poreikių daugiausia dėl sumažėjusių tiesioginių užsienio investicijų įplaukų ir mažesnio skolos refinansavimo, visų pirma, iš bankų. Tokiu atveju likusius finansavimo poreikius reikėtų padengti pasinaudojant ES prevencine finansine pagalba (kartu su TVF pagalba). Alternatyvus scenarijus buvo parengtas glaudžiai bendradarbiaujant su TVF darbuotojais, ir juo pagrindžiami apie 5 mlrd. EUR papildomi finansavimo poreikiai, kurie turi būti dengiami naudojantis tarptautinės finansinės pagalbos lėšomis. Nors ekonomikos krizė padėjo sustabdyti ir pradėti mažinti didėjantį ekonomikos disbalansą, vis dėlto disbalansas išliko. Einamosios sąskaitos deficitas sumažėjo nuo 11,4 % BVP 2008 m. iki maždaug 4,2 % 2010 m. Kreditavimo augimas sulėtėjo, o statybos veiklos sumažėjimas per pastaruosius dvejus metus vertinamas dviženkliais rodikliais. Infliacija išlieka didelė. Vis dėlto, labai sumažėjęs darbo užmokestis, ypač viešajame sektoriuje, ir tolesnis valiutos nuvertėjimas 2010 m. padėjo Rumunijai padidinti kainų konkurencingumą. Valdžios institucijų priimtos priemonės buvo sėkmingos mažinant fiskalinį deficitą – jis 2010 m. buvo mažesnis už sutartą tikslą. Tačiau einamosios sąskaitos ir valdžios sektoriaus deficitas vis dar yra palyginti dideli. Be to, riziką gali kelti toliau didėjantis skolinimasis užsienyje. Tai reiškia, kad makroekonominis disbalansas tebeegzistuoja ir kelia didelę grėsmę Rumunijos mokėjimų balanso tvarumui. ES PARAMA PAGAL MOKėJIMų BALANSO PRIEMONę – TARPTAUTINėS PAGALBOS DALIS Atsižvelgdama į vis dar didelę riziką patirti rimtų mokėjimų balanso sunkumų ir su sąlyga, kad Rumunijos valdžios institucijos bus tvirtai įsipareigojusios įgyvendinti esminę fiskalinio, finansinio ir struktūrinio koregavimo programą, 2011 m. kovo 3 d. pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu Komisija rekomenduoja Tarybai priimti sprendimą toliau teikti savitarpio pagalbą, numatytą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 143 straipsnyje. Rumunijos Vyriausybė turi įgyvendinti savo ekonominę programą, kad pašalintų likusią didelę grėsmę šalies mokėjimų balanso tvarumui. Be to, Komisija, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, siūlo Tarybai priimti sprendimą skirti Rumunijai iki 1,4 mlrd. EUR ES vidutinės trukmės prevencinę finansinę pagalbą Rumunijos mokėjimų balanso tvarumui paremti[2]. Siūloma prevencine pagalba būtų galima pasinaudoti iki 2013 m. kovo 31 d. Atsižvelgiant į dabartines aplinkybes – vis dar nedideles kapitalo įplaukas ir didelį fiskalinį ir išorės disbalansą – Rumunijai derėtų suteikti vidutinės trukmės prevencinę finansinę pagalbą pagal valstybių narių mokėjimų balansams skirtą priemonę. Nors dabartinėmis rinkos sąlygomis Rumunija neketina prašyti, kad TVF arba ES išmokėtų dalį jai skirtų lėšų, prevencinė pagalba padės tęsti tinkamą fiskalinio ir išorės deficito ištaisymą. Pagalba padidins Vyriausybės ekonominės programos patikimumą, įskaitant tolesnį fiskalinį koregavimą, finansų rinkos reformos konsolidavimą, didesnį dėmesį produktų bei darbo rinkų reformoms ir didesnį ES struktūrinių fondų lėšų įsisavinimą. Ekonominės programos įgyvendinimas padidins Rumunijos augimo potencialą, o tai turėtų turėti teigiamą poveikį Rumunijos valiutos (RON) išorinei vertei ir taip būtų sumažinta neigiamo poveikio įmonėms ir namų ūkiams tikimybė. Savo ruožtu ekonomikos atsigavimas turėtų būti tvaresnis ir turėtų pagerėti bankų sektoriaus turto kokybė, dėl to vėl atsirastų išteklių naujoms investicijoms. Kadangi prevencinė pagalba reiškia, kad įprastomis rinkos sąlygomis Rumunija gali padengti savo finansinius poreikius be papildomos oficialios pagalbos, laikomasi nuomonės, kad dėl iki 2013 m. pirmojo ketvirčio išliekančios neigiamos rizikos, keliančios didelį pavojų Rumunijos mokėjimų balanso tvarumui, pakanka numatyti iš viso 5 mlrd. EUR vertės prevencinę pagalbą paskolų forma, nes iki 1,4 mlrd. EUR siūloma ES pagalba Rumunijai būtų teikiama kartu su TVF parama pagal 3,09 mlrd. STT vertės prevencinį rezervinį susitarimą (300 % Rumunijos TVF kvotos; apie 3,6 mlrd. EUR). Pasaulio bankas toliau teiks anksčiau įsipareigotą 400 mln. EUR paramą pagal jo paskolų plėtrai programą (DPL3) ir 750 mln. EUR rezultatais grindžiamą finansavimą socialinės apsaugos ir sveikatos priežiūros reformoms. Teikdama prevencinę finansinę pagalbą Europos Sąjunga remia tolesnį tvirtą Rumunijos valdžios institucijų įsipareigojimą įgyvendinti visapusišką ekonominę programą. Į šią programą bus visapusiškai atsižvelgta atnaujintoje Rumunijos konvergencijos programoje ir Rumunijos nacionalinėje reformų programoje. Konkrečios ekonominės politikos sąlygos, susietos su atskirų ES paskolos dalių išmokėjimu, bus išdėstytos Komisijos su Rumunijos valdžios institucijomis sudarytame susitarimo memorandume; pagrindiniai šių sąlygų elementai yra šie: A. Fiskalinis konsolidavimas Fiskalinis konsolidavimas tebėra pagrindinis reformų programos elementas; programoje numatoma 2011 m. fiskalinį deficitą sumažinti iki 4,4 % BVP pinigine išraiška (iki mažiau kaip 5 % BVP pagal ESS), o 2012 m. – iki mažiau kaip 3 % BVP pagal ESS, taigi perviršinį deficitą panaikinti. Programoje taip pat bus numatoma daugiau pastangų valdžios sektoriaus – centrinės ir vietos valdžios lygmens – mokėjimų įsiskolinimams sumažinti. Valstybinių įmonių, kurios yra arba gali būti priskirtos valdžios sektoriui, finansinių ataskaitų teikimo sistemą reikėtų pagerinti, kad būtų galima kas mėnesį stebėti jų finansinę padėtį, taip pat ir jų mokėjimų įsiskolinimus siekiant juos laipsniškai mažinti. Viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidos ir 2011 m. neviršys 39 mlrd. RON (neskaitant kariškių socialinio draudimo įmokų (1574 mln. RON) pradėjus taikyti naują pensijų įstatymą), taip pat reikės 2012–2014 m. laikytis atitinkamų ribų, nustatytų vidutinės trukmės biudžeto strategijoje. B. Fiskalinis valdymas ir struktūrinė fiskalinė reforma Fiskaliniam valdymui bus labai naudinga TVF ir Pasaulio banko teikiama techninė pagalba viešųjų finansų valdymo ir kontrolės srityje. Tai apima ir darbuotojų mokymą bei visos centrinės valdžios biudžeto ir išlaidų valdymo IT infrastruktūros atnaujinimą. Ekonominėje programoje atsižvelgta į tai, kad reikia geriau nustatyti valstybės investicijų prioritetus ir kad reikia gerinti valstybės investicinių projektų planavimą, stebėseną ir vertinimą. Tuo tikslu ekonominėje programoje numatyta keletas priemonių, įskaitant projektų duomenų bazės sukūrimą, didesnius kapitalo investicijų planavimo ir stebėsenos pajėgumus atitinkamai Ministro Pirmininko kabinete ir Finansų ministerijoje. Sveikatos priežiūros ministerijai pavaldžių ligoninių biudžetus griežtai kontroliuos Finansų ministerija, kad vėl nesikauptų mokėjimų įsiskolinimai. Rumunijos valdžios institucijos ir toliau kasmet (t. y. iki 2011 m. gruodžio mėn. pabaigos ir iki 2012 m. gruodžio mėn. pabaigos, kaip numatyta šioje programoje) peržiūrės ir tikslins skolos valdymo strategiją. C. Finansų sektoriaus reguliavimas ir priežiūra Finansų sektoriuje valdžios institucijos užtikrins, kad dėl skolų pakeitimo akcijomis sandorių rizikos ribojimo nepradėtų silpnėti kredito įstaigų finansinė padėtis. Kad pasirengtų Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų (TFAS) įvedimui 2012 m., valdžios institucijos parengs pasiūlymus dėl rizikos ribojimo filtrų, skirtų užtikrinti atsargų požiūrį į atidėjinių sudarymą paskolų nuostoliams padengti, mokumą ir rezervus. Išlaikant kreditavimo drausmę ir nesant moralinės rizikos tarp skolininkų, gerokai prisidedama prie finansų stabilumo didinimo. Todėl Vyriausybė ir ateityje susilaikys nuo teisėkūros iniciatyvų (kaip antai fizinių asmenų nemokumo įstatymas) ir nepritars skolų išieškojimo įstatymo nuostatoms, kurios pakenktų kreditavimo drausmei. Valdžios institucijos taip pat padarys pakeitimus, būtinus draudimo įmonių bankroto įstatymo nuostatoms susieti su bendru nemokumo įstatymu ir su bendru draudimo veiklos ir draudimo veiklos priežiūros įstatymu. D. Pinigų politika Pinigų politika ir toliau bus siekiama kainų stabilumo ir Rumunijos nacionalinio banko nustatytų infliacijos tikslų (3,0 % ±1 procentinis punktas 2011 m. pabaigoje ir 2012 m. pabaigoje). E. Struktūrinės reformos Rumunijos Vyriausybės ekonominėje programoje didelis dėmesys skiriamas produktų ir darbo rinkų reformai siekiant pagerinti šių rinkų veikimą ir taip užtikrinti Rumunijos ekonomikos atsparumą, jei pasitaikytų išorės sukrėtimų, ir sustiprinti jos ilgalaikio augimo potencialą. Šioje programoje pateikta struktūrinių reformų darbotvarkė turi būti įtraukta į būsimą Rumunijos nacionalinę reformų programą ir padės Rumunijai siekti nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Energetikos sektoriuje programoje numatyta atsisakyti kainų ir elektros energijos ir dujų prekybos reguliavimo, siekiant padidinti patekimo į rinką galimybes bei transportavimo pajėgumą ir prisidėti prie visiškai veikiančios, integruotos ir tarpusavyje sujungtos elektros energijos ir dujų vidaus rinkos kūrimo, kaip buvo paraginta Europos Vadovų Tarybos 2011 m. vasario 4 d. Programoje numatyta energetikos sektoriuje įsteigti tvirtą ir nepriklausomą reguliavimo instituciją, kuri būtų pajėgi vykdyti savo užduotis ir įsipareigojimus, kaip apibrėžta trečiajame energetikos dokumentų pakete. Komisijai bus pateiktas anglių sektoriaus restruktūrizavimo planas. Programoje numatyta išsami geležinkelių sektoriaus reforma, kuria siekiama užtikrinti veiksmingesnes keleivių vežimo paslaugas ir veiksmingiau planuoti geležinkelių infrastruktūrą, kartu užtikrinant, kad šis sektorius taptų patrauklesnis nekeleiviniam (krovininiam) transportui. Reformą vykdyti padės stipri ir nepriklausoma geležinkelių sektoriaus reguliavimo institucija. Siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi ES viešųjų pirkimų direktyvų, turi būti peržiūrėta Rumunijos teisinė sistema, susijusi su viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystėmis. Taip pat turi būti peržiūrėtos viešųjų pirkimų sąlygos. Programoje numatyta sukurti vieną bendrą kontaktinį centrą, kaip numatyta Paslaugų direktyvoje, kad įmonėms būtų lengviau atlikti visas administracines procedūras, susijusias su steigimusi Rumunijoje arba tarpvalstybinių paslaugų teikimu; taip pat bus pašalinti apribojimai steigti mažmeninius prekybos punktus. Programoje numatyta tęsti darbo rinkos reformą priimant Darbo kodekso pakeitimą, kurį patvirtinti numatoma 2011 m., ir racionalizuojant darbo užmokesčio nustatymo įstaigas. Darbo rinkos nelankstumą reikėtų šalinti labiau naudojantis terminuotomis darbo sutartimis, ne taip dosniai atlyginant už viršvalandžius ir pratęsiant bandomąjį laikotarpį nuolatines darbo sutartis turintiems darbuotojams. Rumunijos Vyriausybė su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalims sieks sprendimų, kaip racionaliau vesti derybas dėl darbo užmokesčio privačiajame sektoriuje. Galiausiai politikos programoje yra priemonių, skirtų gerinti darbo jėgos pasiūlos paskatas kartu mažinant nelegalų darbą. Reformos turi būti vykdomos laikantis ES direktyvų ir pagrindinių darbo standartų; taip pat turi būti tinkamai atsižvelgta į poreikį turėti bendrą požiūrį į darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrą. Valdžios institucijos imsis priemonių valstybinių įmonių, įskaitant ir finansų sektoriaus, valdymui gerinti. Dėl labai reikalingo didesnio ES lėšų įsisavinimo programoje numatyta įgyvendinti Vyriausybės veiksmų planą, kurį šiuo metu Rumunijos valdžios institucijos baigia rengti atsižvelgdamos į 2010 m. gruodžio 13 d. Komisijos Pirmininko laišką. Programoje pateikiami konkretūs tikslai, susiję su bendru patvirtintų išlaidų lygiu iki 2012 m., ir, be kita ko, užtikrinama, kad metiniuose biudžetuose bendrajam finansavimui būtų numatyta pakankamai nacionalinių išteklių, kad Rumunija neprarastų didelės jos ekonomikos plėtrai numatytos struktūrinių lėšų dalies. Rekomendacija TARYBOS SPRENDIMAS dėl savitarpio pagalbos Rumunijai skyrimo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 143 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pateiktą pasikonsultavus su Ekonomikos ir finansų komitetu, kadangi: 1. Rumunija nuo 2009 m. įgyvendino esminę reformų programą. Buvo vėl užtikrintas didesnis valstybės finansų tvarumas ir labai pagerėjo vyriausybės galimybės gauti finansavimą rinkoje. Kadangi tęsiamas fiskalinis koregavimas, o Rumunijos nacionalinės valiutos (RON) kursas tapo stabilesnis pagrindinių prekybos partnerių valiutų atžvilgiu, taip pat kadangi užsienio kapitalo bankų patronuojančiosios institucijos išlaikė savo poziciją Rumunijoje, bankų sektorius išliko stabilus ir turėjo pakankamai kapitalo, taip pat buvo sustabdytas Rumunijos išorės deficito augimas. 2. Ateityje fiskalinį konsolidavimą būtina tęsti siekiant dar labiau stabilizuoti skolos ir BVP santykį ir ilgam užtikrinti valstybės finansų tvarumą sparčiai senėjančioje visuomenėje. Rumunijoje pradėjo didėti pajamingumas, tačiau kol kas biudžeto deficito finansavimas ir besibaigiančio termino skolos refinansavimas išlieka brangus, tad Rumunija ir toliau naudojasi daugiausia trumpo termino skolos priemonėmis. Nors bankų sektorius yra stabilus, tačiau dėl didėjančios nuvertėjusio turto dalies spaudimas sistemai gali išlikti ir ateityje. 3. Šiomis aplinkybėmis labai svarbu, kad Rumunijos valdžios institucijos vykdytų pagrįstą ir patikimą makroekonominę politiką, kad didelė įtampa finansų rinkoje nebepasikartotų. Ekonominės programos pagrindas tebėra tas pats – siekis sumažinti biudžeto deficitą laikantis pagal perviršinio deficito procedūrą priimtų Tarybos rekomendacijų Rumunijai. Kad būtų sudarytos sąlygos tvariai sumažinti biudžeto deficitą, Rumunija turi tęsti viešųjų finansų valdymo ir kontrolės reformą. 4. Taryba reguliariai peržiūri Rumunijos įgyvendinamą ekonominę politiką: visų pirma kasmet peržiūri atnaujintą Rumunijos konvergencijos programą bei apžvelgia nacionalinės reformų programos įgyvendinimą, taip pat konvergencijos ataskaitoje reguliariai apžvelgia Rumunijos padarytą pažangą. 5. Nors remiantis ekonominės programos pagrindiniu scenarijumi, visi bendri finansavimo poreikiai iki 2013 m. pirmojo ketvirčio yra užtikrinti, o vyriausybės galimybės gauti finansavimą rinkoje toliau gerėja, nebaigta reformų darbotvarkė ir didelė su pagrindiniu scenarijumi susijusi rizika pagrindžia Rumunijos prašymą suteikti prevencinio pobūdžio finansinę pagalbą, kuria būtų papildyta Tarybos sprendimu 2009/458/EB[3] skirta pagalba. 6. Rumunijos valdžios institucijos iš ES ir kitų tarptautinių finansų įstaigų paprašė finansinės pagalbos mokėjimų balanso tvarumui paremti ir tarptautinių valiutos atsargų riziką ribojančiam lygiui užtikrinti, jei susiklostytų neigiamos ekonominės aplinkybės. 7. Rumunija ir toliau patiria didelių mokėjimų balanso sunkumų – dėl šios grėsmės išlieka pagrindas teikti Europos Sąjungos savitarpio pagalbą, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Europos Sąjunga toliau teikia Rumunijai savitarpio pagalbą ir taip tęsia pagalbą, numatytą 2009 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendime 2009/458/EB. 2 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. 3 straipsnis Sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną. 4 straipsnis Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Priimta Briuselyje [data]. Tarybos vardu Pirmininkas POVEIKIO BIUDŽETUI PAŽYMA (plg. su vidaus taisyklių 16 straipsniu) POLITIKOS SRITIS: 01 ANTRAŠTINĖ DALIS. EKONOMIKOS IR FINANSŲ REIKALAI VEIKLA: FINANSINĖS OPERACIJOS IR PRIEMONĖS 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS, ATITINKAMA BIUDŽETO EILUTĖ IR ANTRAŠTINĖ DALIS Tarybos sprendimo dėl savitarpio pagalbos Rumunijai skyrimo rekomendacija kartu su Tarybos sprendimo dėl ES vidutinės trukmės prevencinės finansinės pagalbos Rumunijai skyrimo pasiūlymu. 01 04 01 01 Europos Sąjungos garantija ES paskoloms, skirtoms mokėjimų balansui sureguliuoti. 2. TEISINIS PAGRINDAS Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 143 ir 352 straipsniai; Tarybos reglamentas Nr. 332/2002. 3. BENDRIEJI FINANSINIŲ METŲ DUOMENYS (EUR) Šiame punkte nustatoma Europos Sąjungos teikiamos garantijos struktūra. Ji leis Komisijai aptarnauti skolą (grąžinti pagrindinę skolos dalį, sumokėti palūkanas ir kitas išlaidas) tuo atveju, jei skolininkas (Rumunija) nevykdytų įsipareigojimų. Biudžeto įrašas („p.m.“), kuriame nurodyta biudžeto garantija, bus panaudotas tik tuomet, jei bus faktiškai pareikalauta šios garantijos. Tikimasi, kad biudžeto garantijos nebus pareikalauta. 3a – Einamieji metai Netaikoma ĮA | Pradinė asignavimo suma finansiniams metams (biudžetas) | Perkeltos sumos | Papildomas asignavimas | Bendra asignavimo suma | Kitoje darbo programoje jau numatyti asignavimai | Turimas likutis | Suma siūlomai veiklai | 3b – Perkėlimas į kitą laikotarpį Netaikoma ĮA | Perkėlimas į kitą laikotarpį | Kitoje darbo programoje jau numatyti asignavimai | Turimas likutis | Suma siūlomai veiklai | 3c – Kiti finansiniai metai Netaikoma ĮA | Pradinė asignavimo suma finansiniams metams (biudžetas) | p.m. | Perkeltos sumos | Papildomas asignavimas | Bendra asignavimo suma | Kitoje darbo programoje jau numatyti asignavimai | Turimas likutis | Suma siūlomai veiklai | p.m. | 4. VEIKLOS APRAŠAS Siūlomą ES vidutinės trukmės prevencinę finansinę pagalbą, jei ja būtų naudojamasi, Rumunijai sudaro 1,4 mlrd. EUR ES paskola (kuri bus finansuojama ES pasiskolinus tarptautinėse kapitalo rinkose). Ji bus suteikta kaip tarptautinio finansavimo paketo, kuriam priklauso ir 3,09 mlrd. SST (apie 3,6 mlrd. EUR) TVF paskola priėmus rezervinę priemonę, dalis. Pasaulio bankas įsipareigojo iš viso skirti 1,15 mlrd. EUR; iš jų 400 mln. EUR jau buvo įsipareigota pagal ankstesnį tarptautinį finansavimo paketą. ES vidutinės trukmės prevencine finansine pagalba Rumunijai siekiama šalinti vis dar didelę riziką (kuri nuo 2009 m. buvo iš tiesų didelė) Rumunijos mokėjimų balanso tvarumui. Prevencine pagalba taip pat toliau remiama Vyriausybės ekonominė programa, kuria, be kita ko, siekiama konsoliduoti atkurtą investuotojų pasitikėjimą ir sumažinti ypač didelės įtampos finansų rinkoje atsiradimo tikimybę. Nauja prevencine pagalba tikimasi prisidėti prie finansinio stabilumo ne tik pagalbą gaunančioje šalyje atsižvelgiant į svarbius tarptautinius (įskaitant tarpbankinius) ryšius. Remiamas Vyriausybės ekonominis paketas apima siūlymą toliau mažinti deficitą 2011–2013 m. – dėl to sumažėtų Vyriausybės finansavimo poreikis. Galiausiai konsultuojantis su Ekonomikos ir finansų komitetu Komisijos administruojama pagalba yra būdas užtikrinti, kad ES ir toliau aktyviai dalyvautų formuojant ekonominę politiką Rumunijoje ir kad ta politika atitiktų Rumunijos įsipareigojimus Europos Sąjungoje bei Tarybos rekomendacijas, ypač kiek tai susiję su nacionalinės reformų programos bei konvergencijos programos įgyvendinimu. ES pasiskolintoms lėšoms, gautoms kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų, siekiant suteikti paskolą Rumunijai, jei Rumunija jos paprašytų ir jei Komisija ir Ekonomikos ir finansų komitetas jos prašymą įvertintų teigiamai, suteikiama ES garantija. Paskola gaunama kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų. Pagrindinė paskolų, kurios galėtų būti suteiktos Rumunijai, suma yra iki 1,4 mlrd. EUR. Europos Sąjungos teikiamos garantijos struktūra suteiks galimybę Komisijai aptarnauti skolą, jei Rumunija nevykdytų savo įsipareigojimų. Siekdama vykdyti įsipareigojimus, Komisija gali pasinaudoti savo grynųjų pinigų ištekliais, kad laikinai aptarnautų skolą. Tokiu atveju bus taikomas 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinančio Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (OL L 130, 2000 5 31, p. 1), 12 straipsnis. 5. PATVIRTINTAS SKAIČIAVIMO METODAS Netaikoma. 6. MOKĖJIMO GRAFIKAS (EUR) Netaikoma. Išlaidų kategorija | Asignavimai | Mokėjimai | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | Vėlesni finansiniai metai | n metai | n+1 metai | n metai | n+1 metai | Iš viso | [1] 2009 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimas dėl savitarpio pagalbos Rumunijai skyrimo (2009/458/EB) (OL L 1150, 2009 6 13) ir tos pačios datos Tarybos sprendimas dėl Bendrijos vidutinės trukmės finansinės pagalbos skyrimo Rumunijai (2009/459/EB) (OL L 150, 2011 6 13, p. 8). 2010 m. vasario 16 d. Taryba šį sprendimą iš dalies pakeitė, kad būtų atsižvelgta į didesnį nei tikėtasi recesijos poveikį programoje numatytiems tikslams (2010/183/ES) (OL L 83, 2010 3 30, p. 19). [2] Siūloma pagalba būtų teikiama pagal ES valstybėms narėms, kurios nėra įsivedusios euro, skirtą priemonę, kaip nustatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 332/2002. [3] OL L 150, 2009 6 13, p. 6.