Sutarties 126 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad, jei valstybė narė neatitinka reikalavimų pagal vieną ar abu tuos kriterijus, Komisija turi parengti pranešimą. Tame pranešime taip pat turi būti „atsižvelgiama, ar bendrojo šalies biudžeto deficitas yra didesnis už valstybės investicijų išlaidas, be to, įvertinami ir kiti svarbūs veiksniai, įskaitant valstybės narės vidutinės trukmės ekonomikos ir biudžeto būklę“.

COM

COM

Dabartinėmis aplinkybėmis pagrindinis papildomas veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti vertinant 2020 m., yra COVID-19 pandemijos, kuri labai veikia biudžeto būklę ir lemia labai neapibrėžtą perspektyvą, ekonominis poveikis. Dėl pandemijos taip pat pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga.

3.1. COVID-19 pandemija

COVID-19 pandemijos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas daro didelį neigiamą poveikį visai Europos Sąjungai. Poveikis BVP augimui priklausys tiek nuo pandemijos trukmės, tiek nuo to, kiek laiko bus reikalingos priemonės, kurių imamasi nacionalinių valdžios institucijų, Europos ir pasauliniu lygmeniu, siekiant sulėtinti viruso plitimą, apsaugoti gamybos pajėgumus ir paremti visuminę paklausą. Valstybės narės jau ėmėsi arba imasi biudžeto priemonių, kad padidintų sveikatos priežiūros sistemų pajėgumą ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Taip pat imtasi svarbių likvidumo paramos priemonių ir suteiktos kitos garantijos. Remdamosi išsamesne informacija, kompetentingos statistikos institucijos turi išnagrinėti, ar tos priemonės turi tiesioginį poveikį valdžios sektoriaus balansui. Dėl tų priemonių ir ekonominės veiklos sulėtėjimo susidarys gerokai didesnės valdžios sektoriaus deficito ir skolos pozicijos.

3.2. Vidutinio laikotarpio ekonominė būklė

2019 m. ekonomikos augimas siekė 2,3 %, daugiausia dėl tvirtos vidaus paklausos Slovakijoje. Tačiau Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje numatoma, kad dėl COVID-19 pandemijos BVP 2020 m. sumažės 6,7 % – tokį rezultatą lems ekonominės veiklos sutrikimas dėl izoliavimo priemonių ir precedento neturintis išorės paklausos nuosmukis. Prognozuojama, kad dėl išaugusio nedarbo, staigaus darbo užmokesčio augimo sumažėjimo ir menko vartotojų pasitikėjimo itin nukentės privatus vartojimas. Didėjantis netikrumas ir prognozuojama mažesnė paklausa veikiausiai turės įtakos įmonių investicijų planams, todėl investicijų apimtis 2020 m. taip pat turėtų gerokai sumažėti. Numatoma, kad per 2020 m. pirmąjį pusmetį veiklos rezultatai smarkiai pablogės, o nuo trečiojo ketvirčio ims palaipsniui gerėti. Tai yra švelninamasis veiksnys vertinant, ar Slovakija 2020 m. laikysis deficito kriterijaus. Be to, vidutinės trukmės ekonomikos perspektyva parengta vyraujant išimtinai dideliam neapibrėžtumui dėl pandemijos trukmės ir jos ekonominio poveikio.

3.3. Vidutinio laikotarpio biudžeto būklė

2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Slovakijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 4,6 % (išlaidų kriterijaus), o tai atitiktų 0,3 % BVP struktūrinį koregavimą. Bendras vertinimas rodo, kad 2019 m. buvo labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Tokios pačios išvados prieita kartu įvertinus 2018–2019 m.

2019 m. Slovakija priėmė keletą priemonių, dėl kurių fiskalinei būklei kilo dar didesnis pavojus (ypač pensijų srityje).

Slovakijos valdžios institucijų gegužės 11 d. Komisijai atsiųstame rašte pateikiama informacija apie esmines naujas išlaidas, kuriomis siekiama suvaldyti pandemiją ir paremti ekonomiką. Tų vyriausybės jau patvirtintų fiskalinių priemonių taikymo trukmė dažnai nėra aiškiai nustatyta. Remiantis Slovakijos valdžios institucijų gegužės 11 d. Komisijai atsiųstame rašte pateiktu vertinimu, tų tiesioginės paramos priemonių poveikis biudžetui 2020 m. sieks 2,5 % BVP. Vidutinio laikotarpio fiskalinė perspektyva tebėra labai neaiški.

3.4. Vidutinio laikotarpio valstybės skolos pozicija

Remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, numatoma, kad valdžios sektoriaus skola išaugs nuo 48,0 % BVP 2019 m. iki 59,5 % 2020 m.

Skolos tvarumo analizė atnaujinta pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę. Apskritai skolos tvarumo vertinimas rodo, kad, nepaisant tam tikros rizikos ir atsižvelgiant į svarbius švelninančius veiksnius (įskaitant skolos profilį), skolos pozicija vidutinės trukmės laikotarpiu išlieka tvari. Svarbu tai, kad nors dėl COVID-19 krizės valstybės skolos pozicija blogėja, numatoma, kad skolos santykis pagal atskaitos scenarijų vidutinės trukmės laikotarpiu bus tvarios (mažėjančios) trajektorijos.

1 diagrama. Valdžios sektoriaus skola (% BVP)

Šaltinis: Komisijos tarnybos.

3.5 Kiti valstybės narės nurodyti veiksniai

2020 m. gegužės 11 d. Slovakijos valdžios institucijos atsiuntė raštą, kuriame pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dalį nurodė svarbius veiksnius. Ankstesniuose skirsniuose pateikta analizė jau iš esmės apima pagrindinius valdžios institucijų nurodytus veiksnius.

4. Išvados

Slovakijos valdžios institucijų gegužės 11 d. Komisijai atsiųstame rašte numatoma, kad planuojamas 2020 m. Slovakijos valdžios sektoriaus deficitas padidės iki 8,4 % BVP, t. y. viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę ir nebus jai artimas. Planuojamas pamatinės vertės perviršis laikomas išimtiniu, tačiau ne laikinu.

Vadovaujantis Sutartimi ir Stabilumo ir augimo paktu, šiame pranešime taip pat išnagrinėti svarbūs veiksniai. Apskritai, kadangi planuojamas deficitas gerokai viršija 3 % BVP ir perviršis nėra laikinas, atsižvelgiant į visus svarbius veiksnius, analizė rodo, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas.