P8_TA(2019)0010

Lyčių aspekto integravimas Europos Parlamente

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių aspekto integravimo Europos Parlamente (2018/2162(INI))

(2020/C 411/02)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 3 straipsnius, kuriuose nustatytas lyčių lygybės, kaip vienos pamatinių Sąjungos vertybių, principas,

— atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 8 ir 19 straipsnius,

— atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnį, kuriame išdėstytos konkrečios nuostatos dėl horizontaliojo lyčių lygybės principo, ir į ES sutarties 6 straipsnį, kuriame pripažįstama, kad Chartija turi tokią pat teisinę galią, kaip ir Sutartys,

— atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK),

— atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

— atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

— atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 11 d. Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija),

— atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl ES prisijungimo prie Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) (1),

— atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, 1995 m. rugsėjo 15 d. patvirtintas Ketvirtojoje pasaulinėje moterų konferencijoje, į tolesnius išvadų dokumentus, priimtus specialiose Jungtinių Tautų sesijose „Pekinas + 5“ (2000 m.), „Pekinas + 10“ (2005 m.) ir „Pekinas + 15“ (2010 m.), bei į peržiūros konferencijos „Pekinas + 20“ išvadų dokumentą,

— atsižvelgdamas į savo 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2009 m.) (2), 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2010 m.) (3), 2012 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2011 m.) (4), 2015 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl 2013 m. pažangos lyčių lygybės Europos Sąjungoje srityje (5) ir 2017 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje 2014–2015 m. (6),

— atsižvelgdamas į savo 2003 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl lyčių aspekto integravimo Europos Parlamente (7),

— atsižvelgdamas į savo 2007 m. sausio 18 d. rezoliuciją dėl integruoto požiūrio į lyčių lygybę komitetų darbe (8),

— atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl integruoto požiūrio į lyčių lygybę komitetų ir delegacijų darbe (9),

— atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės aspekto integravimo į ES išorinius santykius ir taikos (tautos) kūrimo procesą (10),

— atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl moterų dalyvavimo priimant politinius sprendimus (11),

— atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (12),

— atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 3 d. rezoliuciją dėl naujosios moterų teisių ir lyčių lygybės strategijos Europoje po 2015 m. (13),

— atsižvelgdamas į savo 2016 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl lyčių aspekto integravimo į Europos Parlamento veiklą (14),

— atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl kovos su seksualiniu priekabiavimu ir prievarta ES (15),

— atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl bauginimo ir seksualinio priekabiavimo darbe, viešosiose erdvėse ir politiniame gyvenime ES prevencijos ir kovos su jais priemonių (16),

— atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, nustatytas Tarybos reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (17), ypač į jų 1 straipsnio c ir d punktus,

— atsižvelgdamas į 2018 m. Europos Parlamento brošiūrą „Moterys Europos Parlamente“,

— atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio mėn. paskelbtą 2017 m. Europos Parlamento žmogiškųjų išteklių metinę ataskaitą,

— atsižvelgdamas į lyčių požiūriu neutralios kalbos vartojimo Europos Parlamente gaires,

— atsižvelgdamas į Europos Parlamento biurui skirtą Europos Parlamento pirmininko pavaduotojo ir Lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupės pirmininko Dimitrioso Papadimouliso pranešimą „Lyčių lygybė Europos Parlamento generaliniame sekretoriate. Dabartinė padėtis ir perspektyvos 2017–2019 m.“, kurį Biuras patvirtino 2017 m. sausio 16 d.,

— atsižvelgdamas į pranešimo „Lyčių lygybė Europos Parlamento generaliniame sekretoriate. Dabartinė padėtis ir perspektyvos 2017–2019 m.“ įgyvendinimo 2017–2019 m. veiksmų gaires,

— atsižvelgdamas į 2014–2019 m. lyčių lygybės ir įvairovės skatinimo Europos Parlamente veiksmų planą,

— atsižvelgdamas į Lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupės įgaliojimus,

— atsižvelgdamas į savo gaires lygybės klausimais, skirtas atrankos komisijų nariams ir darbuotojų paiešką vykdantiems pareigūnams,

— atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 19 d. Komisijos komunikatą „Geresnė darbo vieta visiems: nuo lygių galimybių prie įvairovės ir įtraukties“ (C(2017)5300) (18) bei jos Įvairovės ir įtraukties chartiją (19),

— atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278) (20),

— atsižvelgdamas į Europos Tarybos 2018–2023 m. lyčių lygybės strategiją (21),

— atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 19 d. bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą dėl lyčių aspekto integravimo, pridėtą prie Europos Parlamento teisėkūros rezoliucijos dėl Tarybos reglamento projekto, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (22),

— atsižvelgdamas į 2011 m. paskelbtą Tarpparlamentinės sąjungos ataskaitą Gender-sensitive Parliaments: A Global Review for Good Practice („Lyčių lygybės aspektas parlamentuose. Visuotinės gerosios patirties apžvalga“),

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

— atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A8-0429/2018),

A. kadangi lyčių lygybės principas – viena pagrindinių ES vertybių – yra įtrauktas į ES sutartis ir Pagrindinių teisių chartiją; kadangi SESV 8 straipsnyje nustatyta, kad visuose savo veiksmuose Europos Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir skatinti jų lygybę bei kovoti su diskriminavimu, juntamu apibrėžiant ir įgyvendinant jos politiką ir veiksmus;

B. kadangi apskritai lyčių lygybė itin svarbi žmogaus teisių apsaugos, demokratijos veikimo, pagarbos teisinės valstybės principui, ekonomikos augimo, socialinės įtraukties ir tvarumo požiūriais, o lyčių aspekto integravimas aktualus visoms ES kompetencijai priklausančioms politikos sritims;

C. kadangi teisė į lygybę ir nediskriminavimo užtikrinimas yra pagrindiniai principai, kuriais grindžiamas lyčių aspekto integravimas; kadangi lyčių aspekto integravimas reiškia klausimų dėl moterų, mergaičių, LGBTIQ asmenų ir bet kurios lytinės tapatybės asmenų teisių, perspektyvų bei gerovės kėlimą;

D. kadangi maža to, kad pažanga siekiant lyčių lygybės ES nedaroma visoje Sąjungoje – kai kuriose valstybėse narėse stebimas ir didelis regresas šioje srityje;

E. kadangi Stambulo konvencijoje pabrėžiama, jog, norint sustabdyti įsigalėjusį visų formų smurtą dėl lyties, svarbūs mąstysenos ir nusistatymo pokyčiai; kadangi šiuo požiūriu apie moterų ir vyrų lygybę, nestereotipinius lyčių vaidmenis ir pagarbą asmens neliečiamybei būtina šviesti visais lygmenimis ir visų amžiaus grupių asmenis;

F. kadangi tam, kad būtų užtikrinta reali pažanga lyčių aspekto integravimo į ES politiką, programas, iniciatyvas ir veiksmus srityje, nebuvo skirta pakankamai lėšų ir žmogiškųjų išteklių;

G. kadangi pusę Europos Sąjungos gyventojų sudaro moterys ir pusę vyrai, tačiau Europos Parlamento sudėtis rodo, kad moterims atstovaujama labai menkai, nes jos sudaro tik 36,1 proc. Parlamento narių; kadangi šį atotrūkį dar labiau akcentuoja Parlamento biuro sudėtis: jį sudaro 7 moterys ir 13 vyrų; kadangi lyčių požiūriu subalansuotas atstovavimas ir įvairovė Parlamento organuose padeda laužyti stereotipus, mažinti diskriminaciją ir stiprinti demokratinį ES piliečių atstovavimą bei Parlamento sprendimų teisėtumą;

H. kadangi moterys sudarė tik 11 proc. asmenų, 2016 m. paskirtų į Parlamento vyresniosios grandies vadovų (generalinių direktorių ir direktorių) pareigas, o 2017 m. šis rodiklis siekė 33 proc.;

I. kadangi vadovaujantis 5-uoju darnaus vystymosi tikslu (DVT) siekiama lyčių lygybės užtikrinimo ir visų moterų bei mergaičių įgalėjimo iki 2030 m. ir tai yra horizontalus tikslas, susijęs su visais 17 DVT; kadangi lyčių aspekto integravimas yra priemonė veiksmingam, ilgalaikiam ir darniam teisingam vystymuisi, kuris darytų teigiamą įtaką siekiant skurdo mažinimo tikslų, užtikrinti; tačiau kadangi daugelyje pasaulio šalių (23) – taip pat ir Europoje – pažanga lyčių lygybės srityje tik labai lėta, o pokyčiai – minimalūs; kadangi 5-ojo DVT įgyvendinimo rezultatai ES valstybėse narėse skiriasi ir kadangi moterų dalis nacionaliniuose parlamentuose ir moterų, einančių su sprendimų priėmimu susijusias pareigas, skaičius iki šiol toli gražu neprilygsta vyrams (24);

J. kadangi būtina atlikti poveikio lytims vertinimus norint įvertinti ir nustatyti, ar koks nors sprendimas negalėtų turėti neigiamų pasekmių lyčių lygybės padėčiai; kadangi dėl šios priežasties būtina biudžetus analizuoti atsižvelgiant į lyčių aspektą, kad būtų teikiama informacija apie įvairų poveikį, kurį bet koks biudžeto lėšų skyrimas ir jų paskirstymas gali turėti lyčių lygybei, ir padidinti skaidrumą bei atskaitomybę;

K. kadangi lyčių aspekto integravimas laikomas veiksminga ir visuotinai pripažįstama strategija, pagal kurią siekiama užtikrinti lyčių lygybę ir kovoti su diskriminacija reorganizuojant, tobulinant, plėtojant ir vertinant politikos procesus, kad politiką formuojantys subjektai įtrauktų lyčių lygybe grindžiamą požiūrį į visų sričių politiką, reglamentavimo priemones ir išlaidų programas bei tai darytų visais lygmenimis ir etapais; kadangi lyčių aspekto integravimas užtikrina svarbiausias priemones, kad įgyvendinant politiką ir veiksmus būtų sistemingai atsižvelgiama į visų subjektų sąlygų, padėties ir poreikių skirtumus, taip pat kad lyčių lygybė žengtų į priekį, būtų skatinamos vienodos teisės ir lyčių požiūriu subalansuotas atstovavimas skirtingais administraciniais, politiniais, socialiniais ir ekonominiais lygmenimis bei priimant sprendimus;

L. kadangi būtinas didesnis tarpinstitucinis Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendradarbiavimas lyčių aspekto integravimo klausimu, siekiant užtikrinti, kad lyčių lygybe grindžiamas požiūris būtų įtraukiamas į visus Sąjungos biudžeto sudarymo, politikos, programų ir iniciatyvų etapus – taip Parlamentui būtų lengviau atlikti savo paties darbą lyčių aspekto integravimo srityje;

M. kadangi Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto priimami pakeitimai, susiję su lyčių aspekto integravimu, kuriuos jis teikia priimti kitiems komitetams, yra veiksminga priemonė norint užtikrinti, kad į lyčių lygybės klausimą būtų deramai atsižvelgiama Parlamento pranešimuose ir rezoliucijose;

N. kadangi biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą, t. y. planavimas ir programavimas, prisideda prie pažangos lyčių lygybės srityje ir moterų teisių užtikrinimo bei yra viena esminių priemonių, kurias politikai naudoja lyčių lygybei skatinti, tačiau, nežiūrint į tai, nėra sistemingai taikoma nė vienoje iš ES institucijų;

O. kadangi, remiantis naujausiais turimais duomenimis (25), moterys sudaro 59 proc. Parlamento darbuotojų, tačiau visų grandžių vadovybės pareigas užimančių moterų skaičius vis tiek per mažas; kadangi nuo 2017 m. birželio mėn. moterų skaičius vyresniosios grandies vadovų pareigose netgi sumažėjo, o jų skaičius viduriniosios grandies vadovų pareigose padidėjo tik nežymiai;

P. kadangi Dimitrioso Papadimouliso 2017 m. pranešime dėl lyčių lygybės įvardyti trys tikslai, susiję su moterų skaičiumi viduriniosios ir vyresniosios grandies vadovų pareigose, kurie turi būti pasiekti iki 2019 m.: moterys turi sudaryti 30 proc. generalinių direktorių, 35 proc. direktorių ir 40 proc. skyrių vadovų; kadangi vėliau parengtose veiksmų gairėse apibrėžta, kaip šiuos tikslus pasiekti;

Q. kadangi, siekiant skatinti lyčių aspekto integravimą Parlamento komitetų ir delegacijų darbe, kiekviename komitete ir Delegacijų pirmininkų sueigoje paskiriamas už lyčių aspekto integravimą atsakingas Parlamento narys, kuris patirtimi ir geriausia praktika dalinasi naudodamasis Lyčių aspekto integravimo tinklu;

R. kadangi Parlamento ir kitų ES institucijų patikimumui labai svarbu tai, kad būtų užtikrintas jų įgyvendinamos vidaus žmogiškųjų išteklių politikos ir išorės veiksmų, kuriuos jie vykdo lyčių lygybės ir LGBTIQ asmenų teisių skatinimo srityje, suderinamumas;

S. kadangi nuo 2014 m. į Parlamento darbo tvarkos taisykles įtraukta nuostata, kad Parlamento įvairovę turi atspindėti kiekvieno parlamentinio komiteto biuro sudėtis ir kad išimtinai vyrų arba išimtinai moterų sudaromi biurai yra neleistini;

T. kadangi į vyresniosios grandies vadovų pareigas asmenis Parlamente skiria tik Europos Parlamento biuras;

U. kadangi įgyvendinant Europos Parlamento lyčių aspekto integravimo veiklą būtina skirti deramą dėmesį LGBTIQ asmenų ir bet kurios lytinės tapatybės asmenų teisėms, perspektyvoms ir gerovei; kadangi, nors Parlamentas teikia vis didesnę svarbą LGBTIQ asmenų klausimams, LGBTIQ aktyvistai gauna santykinai nedaug dėmesio ir į jų nuomonę menkai įsiklausoma;

V. kadangi būtina pripažinti moterų organizacijų ir moterų erdvių, jų istorijos ir jų darbo bei svarbaus jų vaidmens užkertant kelią smurtui dėl lyties ir skatinant lyčių lygybę, moterų apsisprendimo laisvę ir kultūrų dialogą socialinė ir politinė vertė; kadangi sąmoningas lyčių integravimas neįmanomas, jei nesama vietų, kur moterys galėtų apsispręsti ir užsitikrinti autoritetą bei kur būtų kovojama su smurtu prieš moteris;

W. kadangi kai kada vis dar mėginama abejoti, ar moteriai priklauso teisėta vieta politikos srityje, ir kadangi moterys, kentėdamos dėl stereotipų, atsisako dalyvauti politikoje, o šis reiškinys ypač aiškiai matomas visais atvejais, kai moterims politikoje atstovaujama menkiau;

X. kadangi moterys ES turi tokias pat politines ir pilietines teises, kaip ir vyrai, tačiau, nežiūrint į tai, dažnai susiduria su socialine, visuomenine ar ekonomine nelygybe;

Y. kadangi lyčių lygybė prisideda prie išsamesnių diskusijų ir geresnio sprendimų priėmimo, nes gali padėti atskleisti visas nuomones be išimties;

Z. kadangi institucijos turi prisiimti atsakomybę už tai, kad būtų vengiama vertikaliosios ir horizontaliosios lyčių segregacijos;

AA. kadangi Parlamentas jau daugybę metų įsipareigojęs skatinti lyčių lygybę ir kadangi Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas yra atsakingas už lyčių aspekto integravimo į visų sričių politiką įgyvendinimą ir tolesnį plėtojimą;

AB. kadangi Parlamentas turi tęsti kovą su seksualiniu priekabiavimu ir įgyvendinti priemones, dėl kurių susitarta;

AC. kadangi Parlamente veikia įvairūs organai, atsakingi už lyčių aspekto integravimo plėtojimą ir įgyvendinimą bei lyčių lygybės ir įvairovės skatinimą tiek politiniu, tiek administraciniu lygmenimis, pvz., Lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupė, Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas, Lyčių aspekto integravimo tinklas, Lygybės ir įvairovės skyrius, Lygių galimybių ir įvairovės komitetas (COPEC), ES institucijose dirbančio LGBTI+ personalo asociacija égalité, Patariamasis prevencijos ir apsaugos darbe komitetas bei lygybės ir įvairovės klausimų koordinatorių grupė; tačiau kadangi pasigendama aiškaus šių organų veiklos koordinavimo ar nuoseklumo;

AD. kadangi lyčių aspekto integravimas yra procesas, reikalaujantis konkrečių įgūdžių ir žinių bei atsidavimo, ir kaip toks yra veiksmingas tik jei tuo pat metu įgyvendinama institucijų ir darbuotojų informuotumo didinimo bei gebėjimų ugdymo veikla;

AE. kadangi 2003 m. Parlamentas jau įsipareigojo patvirtinti ir įgyvendinti lyčių aspekto integravimo politikos planą, prioritetą teikiant lyčių aspektu grindžiamo požiūrio integravimui į komitetų ir delegacijų veiklą bei taikant konkrečias priemones lyčių aspekto integravimo principui kasdieniame jų darbe skatinti, išsamiau apie jį informuoti ir jam įgyvendinti;

Bendrosios pastabos

1. pakartoja esąs tvirtai įsipareigojęs užtikrinti lyčių lygybę tiek ES politikos, iniciatyvų ir programų turinio požiūriu, tiek visais Sąjungos politiniais, biudžeto, administraciniais ir vykdymo lygmenimis;

2. ragina prie naujosios daugiametės finansinės programos (DFP), kaip ir prie paskutiniosios DFP, pridėti bendrą Parlamento, Komisijos ir Tarybos pareiškimą, kuriuo šios institucijos būtų įpareigotos užtikrinti, kad į metines biudžeto procedūras, taikomas DFP, būtų įtraukti su lyčių aspektais susiję elementai, atsižvelgiant į tai, kaip pagal visą Sąjungos finansinę programą prisidedama prie tikslo pasiekti lyčių lygybę ir užtikrinamas lyčių aspekto integravimas;

3. pakartoja savo raginimą Komisijai komunikate išdėstyti tikrą Europos lygybės strategiją ir į ją įtraukti aiškius tikslus, kuriuos būtų galima kuo labiau įvertinti kiekybiškai, bei išversti ją į visas oficialiąsias ES kalbas, siekiant užtikrinti didesnę jos sklaidą ir suprantamumą piliečiams bei socialiniams ir ekonominiams subjektams;

4. mano, kad Parlamentas turėtų kurti ir puoselėti įvairovės ir įtraukties kultūrą bei saugią darbo aplinką visiems, taip pat kad kompleksinės priemonės, skirtos visų darbuotojų ir Parlamento narių gerovei užtikrinti, turėtų būti neatskiriamos nuo tikslinių priemonių, skirtų lyčių požiūriu subalansuotam atstovavimui administraciniu ir politiniu lygmenimis užtikrinti;

5. primygtinai laikosi nuomonės, jog lyčių aspekto integravimas gali reikšti ir konkrečių į moteris ar vyrus nukreiptų veiksmų vykdymą, siekiant kovoti su įsigalėjusia nelygybe arba keisti vyraujančią politiką bei atsižvelgti į skirtingą asmenų ar grupių padėtį;

6. palankiai vertina atvejus, kai vyrai ir moterys tampa pavyzdžiais lyčių lygybės srityje, ir iniciatyvas Parlamento administracijoje bei politiniu lygmeniu, kuriomis aktyviai prisidedama prie lyčių lygybės ir lygių galimybių; toliau ragina viešinti įvairius pavyzdinius atvejus, siekiant, kad būtų laužomi įvairūs lyčių stereotipai;

7. pabrėžia, kad lyčių lygybės užtikrinimas yra ne moterų klausimas, o klausimas, kurį sprendžiant turėtų būti dalyvauti visa visuomenė;

8. apgailestauja, kad kartais Parlamento vizualinėje komunikacijoje naudojami lyčių ir su seksualine orientacija bei lytine tapatybe susiję stereotipai; atsižvelgdamas į tai primena atstovavimo ir lyčių lygybės skatinimo visų politikos sektorių komunikacijos medžiagoje svarbą;

9. primena, kad lyčių aspekto integravimas apima su politika susijusius sprendimus, sprendimų priėmimo procesą, procedūras ir praktiką bei įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą; todėl pabrėžia, kad, norint išsamiai įvertinti esamą lyčių aspekto integravimo padėtį Parlamente, turėtų būti atsižvelgiama ne tik į politinį turinį, bet ir į lyčių atstovavimą administracijoje bei priimant sprendimus;

10. reiškia susirūpinimą dėl to, kad moterų, užimančių svarbiausias su sprendimų priėmimu politiniu ir administraciniu lygmenimis susijusias pareigas Parlamente, skaičius tebėra mažas, ir pažymi, kad Parlamentas turi užtikrinti tolygų su sprendimų priėmimu susijusių pareigų paskirstymą skirtingų lyčių atstovams;

11. apgailestauja, kad stokojama įvairių organų, Parlamente sprendžiančių lyčių lygybės ir įvairovės klausimus, veiklos nuoseklumo ir koordinavimo; dar kartą ragina gerinti vidaus koordinavimą, siekiant stiprinti lyčių aspekto integravimą – taip pat ir personalo įdarbinimo, darbo organizavimo, darbo sprendimų ir procedūrų srityse;

12. palankiai vertina Parlamento sprendimą pagerbti Simone Veil – pirmąją moterį, tapusią ES institucijos pirmininke, ir nepalaužiamą kovotoją už moterų teises, ypač už teisę į teisėtą nėštumo nutraukimą ir reprodukcines teises – jos vardu pervadinant Lygybės ir įvairovės apdovanojimą, kaip būdą atkreipti dėmesį į gerą Europos Parlamento sekretoriato praktiką lygių galimybių srityje ir pavyzdines šios srities asmenybes; rekomenduoja užtikrinti didesnį šio svarbaus apdovanojimo matomumą ir išsamiau apie jį informuoti;

13. pabrėžia, kad rengiant priemones ir renkant duomenis svarbus dialogas su tokiomis išorės suinteresuotosiomis šalimis, kaip moterims atstovaujančios pilietinės visuomenės organizacijos, visuomeninės moterų teisių ir lyčių lygybės grupės, moterų judėjimai, tarptautinės institucijos, akademinė bendruomenė ir nacionaliniai parlamentai; primena, kad jų telkimasis svarbus tobulinant ES lyčių aspekto integravimo procesus ir puoselėjant abipusius mainus geriausios praktikos skatinimo tikslu;

Lyčių aspekto integravimo priemonės

14. ragina imtis veiksmingų priemonių, siekiant užtikrinti tikrą vyrų ir moterų lygybę Europos Parlamente; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad pirmiausia nepaprastai svarbios kovos su seksualiniu priekabiavimu priemonės; ypač akcentuoja informuotumo didinimo ir mokymo priemonių būtinybę;

15. palankiai vertina 2018 m. liepos mėn. paskelbtas persvarstytas lyčių požiūriu neutralios kalbos Europos Parlamente gaires: dabar jose labiau atsižvelgiama į kalbos ir kultūros naujoves bei pateikiama praktinių patarimų dėl lyčių požiūriu neutralios ir įtraukios kalbos vartojimo visomis oficialiosiomis ES kalbomis; primena, kad Parlamentas buvo viena pirmųjų tarptautinių organizacijų, 2008 m. priėmusių daugiakalbes lyčių požiūriu neutralios kalbos gaires; primena, jog svarbu, kad pamažu būtų ugdomas platus viešas pritarimas gairėms, ir ragina visus Europos Parlamento narius bei pareigūnus šias gaires propaguoti ir nuosekliai taikyti savo darbe;

16. pripažįsta Lyčių aspekto integravimo tinklo darbą, teigiamai vertina Delegacijų pirmininkų sueigos atstovų įtraukimą į šio tinklo veiklą ir ragina ją toliau plėtoti;

17. teigiamai vertina tai, kad dauguma Parlamento komitetų yra patvirtinę veiksmų planus lyčių aspektui į savo darbą integruoti ir kad nemažai jų juos jau pateikė Lyčių aspekto integravimo tinklui; todėl ragina šiuo pavyzdžiu pasekti keletą likusių komitetų; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad šie planai skiriasi ir kad jie nepakankamai įgyvendinami; ragina patvirtinti Europos Parlamentui skirtą bendrą lyčių politikos veiksmų planą, į kurį turėtų būti įtrauktos bent nuostatos, susijusios su vienodu lyčių atstovavimu visų sričių Parlamento darbe ir visuose Parlamento organuose, su lyčių aspektu grindžiamo požiūrio įtraukimu į visų sričių jo politinę veiklą ir jo darbo struktūrą bei su lyčių požiūriu neutralios kalbos vartojimu visuose dokumentuose; ragina atitinkamai iš dalies pakeisti Darbo tvarkos taisykles;

18. apgailestauja, kad pastarąjį kartą atnaujinant Darbo tvarkos taisykles nebuvo įtrauktos lyčių aspekto integravimo procedūros;

19. teigiamai vertina pažangą, kuri priimant lyčių politikos veiksmų planus pastaraisiais metais buvo padaryta daugelyje Parlamento komitetų;

20. ragina Parlamento komitetus glaudžiau bendradarbiauti siekiant, kad į jų pranešimus būtų realiai įtraukiamas lyčių aspektas, ir pabrėžia, jog svarbu, kad visi Parlamento komitetai rodytų pagarbą Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto kompetencijoms – tiek priimdami šio komiteto teikiamus pakeitimus dėl lyčių aspekto integravimo, tiek dirbant išvien, kad būtų vengiama konfliktų dėl kompetencijos;

21. pakartoja, jog svarbu, kad biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą principas būtų taikomas visais biudžeto procedūros lygmenimis; apgailestauja, kad ES institucijose stokojama biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą mechanizmų, nepaisant tvirto įsipareigojimo juos taikyti; ragina atsakingus Parlamento organus įtraukti lyčių aspektu grindžiamą požiūrį ir taikyti lyčių aspektu grindžiamus rodiklius rengiant ir tvirtinant Parlamento sąmatas bei visų biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros metu;

22. palankiai vertina 2017 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl kovos su seksualiniu priekabiavimu ir prievarta ES; pabrėžia, kad seksualinis priekabiavimas yra sunkus nusikaltimas, apie kurį dauguma atveju nepranešama, kad tai kraštutinės formos diskriminacija dėl lyties ir viena didžiausių kliūčių lyčių lygybei užtikrinti; teigiamai vertina Biuro 2018 m. liepos 2 d. sprendimą peržiūrėti patariamojo komiteto, nagrinėjančio skundus dėl Europos Parlamento narių priekabiavimo, veiklą ir jo taikomas skundų nagrinėjimo procedūras, tvirtai pritaria 6 straipsniui, kuriame pažymima, kad du konsultuojančius ekspertus – Medicinos tarnybos gydytoją ir Teisės tarnybos darbuotoją – skiria generalinis sekretorius, bei 34a straipsnio dėl finansinių pasekmių įrodžius priekabiavimo prie akredituoto Parlamento nario padėjėjo atvejį įtraukimui į Europos Parlamento narių statuto įgyvendinimo taisykles;

23. teigiamai vertina Parlamento priimtas naująsias kovos su priekabiavimu priemones, kurių imtis buvo raginama 2017 m. spalio 26 d. rezoliucijoje ir kurios įsigaliojo 2018 m. rugsėjo 1 d., t. y.: a) sukurti atskirą nuolatinį patariamojo komiteto sekretoriatą, kuris veiktų prie Biuro ir kvestorių sekretoriato, įskaitant daugiau reikiamos srities specialistų, kuriems būtų rengiami reguliarūs mokymai ir kurie nagrinėtų išimtinai su priekabiavimu susijusius klausimus; b) leisti komiteto posėdžiuose tikrojo nario teisėmis dalyvauti antram akredituoto Parlamento nario padėjėjo atstovui, kad būtų išspręstas riboto kvorumo ir akredituotų Parlamento nario padėjėjų atstovų darbo krūvio klausimas; c) užtikrinti, kad į Parlamento darbo tvarkos taisykles (11 ir 166 straipsnius) būtų įtrauktos naujos bausmės už priekabiavimą ir Tinkamo Europos Parlamento narių elgesio vykdant savo pareigas kodeksas, kad prieš kiekvienam Parlamento nariui pradedant eiti pareigas būtų parengta, pasirašyta ir Parlamento primininkui pateikta deklaracija, kurioje jis ar ji patvirtintų, kad skaitė kodeksą ir kad laikysis jo principų, taip pat kad visos (pasirašytos ir nepasirašytos) deklaracijos būtų skelbiamos Parlamento interneto svetainėje; d) išsamiau informuoti akredituotus Parlamento narių padėjėjus apie tai, kad Parlamentas gali padengti visas jų teisines išlaidas ir remti juos per visą procesą;

24. nežiūrint į tai, labai apgailestauja dėl lėtos ir nepakankamos pažangos įgyvendinant kitas nepaprastai svarbias Parlamento rezoliucijos rekomendacijas; reikalauja, kad Parlamento pirmininkas ir administracija visą dėmesį koncentruotai skirtų visapusiškam visų prašomų priemonių įgyvendinimui, pirmiausia vadovaudamiesi 2017–2019 m. veiksmų gairėmis, apimančiomis prevencines ir išankstinės paramos priemones, skirtas Parlamento narių ir akredituotų Parlamento narių padėjėjų, stažuotojų bei kitų darbuotojų tarpusavio konfliktams ir persekiojimo atvejams nagrinėti, kurios turėtų būti kuo greičiau persvarstytos, siekiant į jas deramai įtraukti bent šiuos rezoliucijoje išdėstytus reikalavimus, įskaitant aiškų jų įgyvendinimo tvarkaraštį: a) rengti privalomus mokymus Parlamento nariams ir darbuotojams; b) sudaryti specialią nepriklausomų išorės ekspertų darbo grupę, kuri posėdžiautų vadovaudamasi įgaliojimu tirti seksualinio priekabiavimo Europos Parlamente atvejus ir dviejų jo kovos su priekabiavimu komitetų veiklą; c) stiprinti kovos su priekabiavimu komitetus sujungiant juos į vieną bendrą kintamos sudėties (priklausomai nuo nagrinėjamo atvejo) komitetą, kurio nuolatiniais nariais būtų skiriami ekspertai, pvz., teisininkai ir gydytojai;

25. atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją toliau stebėti, ar tinkamai taikoma ir įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo ( 26 ) , kurioje diskriminacijos dėl lyties atvejais numatytas prievolės įrodyti perkėlimas;

26. dar karta ragina Europos Parlamento tyrimų tarnybą reguliariai atlikti išsamius kokybinius ir kiekybinius lyčių aspekto integravimo Parlamente ir šiuo tikslu sukurtos organizacinės struktūros veikimo pažangos tyrimus bei rengti poveikio lytims vertinimus ir lyčių aspektais pagrįstą analizę; ragina užtikrinti aktyvesnį, sistemingą ir periodišką pagal lytį suskirstytų duomenų ir statistikos rinkimą atliekant politikos ir programų poveikio vertinimus bei formuojant politiką, siekiant analizuoti pažangą lyčių lygybės srityje, kad būtų tiksliai fiksuojami lyčių nelygybės atvejai, vertinami laimėjimai ar regresas, o sprendimai būtų priimami remiantis įrodymais pagrįsta informacija;

27. pakartoja savo raginimą surengti privalomus mokymus pagarbos ir orumo klausimais visiems Parlamento nariams ir darbuotojams – ir bet kuriuo atveju naujosios kadencijos pradžioje;

28. primena, jog svarbu ugdyti lyčių aspekto integravimo gebėjimus visose ES institucijose, užtikrinant, kad per rengiamus mokymus būtų atsižvelgiama į lyčių problematiką, ir kuriant specialias mokymų programas, skirtas lyčių lygybei visuose politikos sektoriuose; reiškia visapusišką pritarimą tam, kad būtų rengiami tiksliniai ir reguliarūs mokymai lyčių aspekto integravimo srityje bei specialios mokymų programos moterims, turinčioms potencialo vadovauti; ragina Personalo generalinį direktoratą rengti mokymus lyčių aspekto integravimo srityje Parlamento nariams, padėjėjams ir darbuotojams, taip pat Parlamento frakcijoms, kad dalyvauti mokymuose lyčių aspekto integravimo srityje galėtų jų darbuotojai;

29. palankiai vertina Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) sukurtą parlamentams skirtą priemonę lyčių klausimams spręsti, kad Europos Parlamentas, nacionaliniai ir regioniniai parlamentai galėtų įvertinti ir tobulinti savo suvokimą apie lyčių problematiką; ragina Parlamento administraciją ir frakcijas užtikrinti tinkamą grįžtamąjį ryšį gavus vertinimo ir patikrinimo išvadas;

30. ragina EIGE reguliariai teikti informaciją Parlamento komitetams ir Komisijai, siekiant akcentuoti lyčių aspektu grindžiamą požiūrį visose politikos kūrimo srityse bei pateikti turimus duomenis ir savo parengtas priemones – taip pat ir susijusias su biudžeto sudarymu atsižvelgiant į lyčių aspektą – įkeltas į lyčių aspekto integravimo platformą, įgyvendinant platesnio masto gebėjimų ugdymo veiklą, kuri būtų skirta ir personalui bei Parlamento narių padėjėjams;

Politinis lygmuo

31. puikiai vertina tai, kad 2016 m. buvo paskirtas nuolatinis pranešėjas lyčių aspekto integravimo Europos Parlamente klausimu ir kad jis aktyvai dalyvauja Lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupės veikloje; todėl rekomenduoja Parlamentui šios pozicijos laikytis ir 2019–2024 m. parlamentinės kadencijos laikotarpiu;

32. mano, kad tvirtesni tarpinstituciniai ryšiai lyčių aspekto integravimo srityje gali padėti plėtoti ES politiką, kurią įgyvendinant būtų atsižvelgiama į lyčių problematiką; apgailestauja, kad iki šiol nepradėtas joks struktūrinis bendradarbiavimas lyčių aspekto integravimo srityje su kitais instituciniais partneriais, pvz., su Komisija, Taryba ir EIGE;

33. pažymi, kad svarbu siekti didesnio nepakankamai atstovaujamos lyties asmenų – dažnai moterų – skaičiaus rinkimų sąrašuose; tvirtai ragina Europos politines partijas ir jų narius užtikrinti lyties požiūriu subalansuotą 2019 m. Europos Parlamento rinkimuose dalyvausiančių kandidatų atstovavimą, į sąrašus įtraukiant po lygiai vyrų ir moterų arba taikant kitus metodus, pvz., paritetinius sąrašus; įsipareigoja užtikrinti vyrų ir moterų skaičiaus pusiausvyrą visais lygmenimis;

34. ragina Parlamento frakcijas, besirengiančias 2019–2024 m. parlamentinei kadencijai, užtikrinti lyčių požiūriu subalansuotą Europos Parlamento valdymo organų sudėtį ir, kad būtų pasiektas šis tikslas, rekomenduoja kandidatais į Parlamento pirmininko, jo pavaduotojų ir Biuro narių bei komitetų ir delegacijų pirmininkų pareigas siūlyti ir Parlamento narius vyrus, ir moteris;

35. rekomenduoja, kad 2019–2024 m. parlamentinės kadencijos laikotarpiu kiekviena Parlamento frakcija į savo pirmininkų pareigas rinktų po du narius – vieną vyrą ir vieną moterį;

36. ragina Parlamento frakcijas 2019–2024 m. parlamentinės kadencijos laikotarpiu atsižvelgti į tikslą užtikrinti lygiavertį lyčių atstovavimą keliant kandidatus visų komitetų ir delegacijų narius, o ypač skirti po vienodą Parlamento narių vyrų ir moterų skaičių Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nariais bei pavaduojančiais nariais, siekiant paskatinti vyrus įsitraukti į lyčių lygybės politiką;

37. siūlo domėtis būdais sukurti moterų tinklą Europos Parlamente, kuris telktų nacionalinius tinklus, nes oficialių ir neoficialių tinklų veikla ne tik pagerina darbo procesus, bet ir yra vienas esminių elementų teikiant informaciją, tarpusavio paramą ir konsultacijas bei rodant sektinus pavyzdžius;

38. ragina Parlamento frakcijas priimti strategiją lyčių aspektui integruoti, siekiant užtikrinti, kad jų pasiūlymuose būtų atsižvelgiama į poveikį, kurį jie daro lyčių lygybei;

39. ragina generalinį sekretorių ir Biurą skiriant asmenis į vyresniosios grandies vadovų pareigas taikyti tą patį principą, kaip ir skiriant asmenis į skyrių vadovų pareigas, t. y. į trumpąjį sąrašą privaloma tvarka įtraukti tris tinkamus kandidatus, tarp kurių būtų bent po vieną kiekvienos lyties atstovą, ir kartu pažymi, kad, jei vertinimas pagal visus kitus kriterijus (pvz., kvalifikacijas, patirtį) yra lygiavertis, turėtų būti pasirenkamas mažiau atstovaujamos lyties kandidatas; pažymi, kad, šių reikalavimų neįvykdžius, konkursas atitinkamoms pareigoms užimti turėtų būti skelbiamas iš naujo;

40. kuo griežčiausiai smerkia neapykantą moterims kurstančią kalbą, kuri ne kartą skambėjo plenarinių posėdžių salėje; teigiamai vertina sankcijas Europos Parlamento nariui, kurias už moterų orumą pamynusias pastabas, pareikštas 2017 m. kovo 1 d. plenariniame posėdyje, pritaikė Europos Parlamento Pirmininko ir patvirtino Biuras; reiškia susirūpinimą dėl 2018 m. gegužės 31 d. Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimo panaikinti Parlamento Pirmininko ir Biuro sprendimą: minėtojo teismo sprendimas grindžiamas tiek atitinkamų Darbo tvarkos taisyklių nuostatų aiškinimu, tiek Europos Žmogaus Teisių Teismo praktika, susijusia su Europos žmogaus teisių konvencijos 10 straipsniu (žodžio laisvė); ragina Parlamento komitetą, kompetentingą spręsti su Darbo tvarkos taisyklėmis susijusius klausimus, peržiūrėti taikomas taisykles, siekiant, kad plenarinių posėdžių salėje visuomet būtų užtikrinama pagarba ir orumas, ir pirmiausia įtraukti sąlygą, pagal kurią vykstant parlamentinėms diskusijoms Parlamento nariai turėtų susilaikyti nuo kalbos, kuria kurstoma neapykanta arba diskriminuojama dėl lyties, rasės, odos spalvos, tautybės, etninės ar socialinės kilmės, genetinių požymių, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitokių pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos, bei nustatyti tipiškas sankcijas, kurios būtų taikomos už šios sąlygos nesilaikymą;

41. teigiamai vertina tai, kad prieinami profesionalūs mokymo kursai nesąmoningo šališkumo ir priekabiavimo klausimais, pabrėžia, kad šiuose mokymo kursuose ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas lyčių lygybės ir LGBTIQ asmenų klausimams ir kad jis turėtų būti privalomas vadovams ir atrankos komisijų nariams bei primygtinai rekomenduojamas visiems kitiems darbuotojams;

42. puikiai vertina 2017 m. paskelbtą Komisijos įvairovės ir įtraukties strategiją; ragina Parlamentą pasinaudoti šiuo geru pavydžiu, visapusiškai priimti įvairovę vadovybėje bei pripažinti, vertinti ir įtraukti įvairios seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės darbuotojus;

Administracinis lygmuo

43. palankiai vertina Dimitrioso Papadimouliso pranešimą „Lyčių lygybė Europos Parlamento generaliniame sekretoriate. Dabartinė padėtis ir perspektyvos 2017–2019 m.“ ir veiksmų gaires šiam pranešimui įgyvendinti; puikiai vertina pažangą, padarytą įgyvendinant konkrečius šiose gairėse numatytus veiksmus, ir aiškų tvarkaraštį konkrečioms priemonėms, susijusioms su valdymu, profesionaliais mokymais, informuotumo apie lyčių lygybę didinimu, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra bei reguliaria lyčių pusiausvyros stebėsena naudojantis statistika, įgyvendinti; ragina užtikrinti greitesnę pažangą, kad būtų pasiekti 2019 m. nustatyti lyčių lygybės tikslai;

44. ragina Lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupę dukart per metus papunkčiui atlikti struktūrinį veiksmų gairių lyčių lygybės srityje įgyvendinimo vertinimą remiantis Personalo GD pristatymu;

45. yra susirūpinęs, kad, nepaisant ryžtingų institucinių ir politinių pareiškimų, lyčių lygybės tikslai nėra aiškiai išdėstyti Parlamento biudžeto dokumentuose ir į juos nėra atsižvelgiama visais biudžeto proceso etapais;

46. siūlo Personalo GD parengti klausimyną, kurį savanoriškai pildytų moterys – ypač viduriniosios grandies vadovės – ir kuriame būtų teiraujamasi, kas jas motyvuoja, taip pat apie keblumus ir galimybes darbe, kad būtų galima geriau suprasti kliūtis kandidatuoti į vyresniosios grandies vadovų pareigas;

47. palankiai vertina Parlamento rengiamą metinę žmogiškųjų išteklių ataskaitą;

48. primena, kad, kalbant apie priemonių profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai gerinti taikymą, pirmiausia turėtų būti skatinamas vadovų pritarimas ir, jei taikytina, vienodas abiejų partnerių naudojimasis jomis; pažymi, kad turėtų būti dar labiau skatinamas informacijos apie profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą Parlamente viešinimas rengiant praktinius seminarus, mokymo kursus ir skelbiant leidinius; atkreipia dėmesį į tai, jog Parlamento nariai ir darbuotojai turėtų būti gerai informuoti apie tai, kad tokios profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros gerinimo priemonės, kaip motinystės / tėvystės atostogos, vaiko priežiūros atostogos, slaugos atostogos ir lanksčios darbo sąlygos, padėtų užtikrinti lyčių lygybę Parlamente, skatinti geresnį moterų ir vyrų pasidalijimą priežiūros pareigomis, didinti moterų užimtumo kokybę ir jų gerovę bei darytų ilgalaikį poveikį socialiniam ir ekonominiam vystymuisi;

49. rekomenduoja Parlamento Komunikacijos GD aktyviau vadovautis tvirtesniu lyčių aspektu grindžiamu požiūriu rengiant savo ataskaitas Parlamento politikos formavimo klausimais ir ypač rengiantis 2019 m. Europos Parlamento rinkimų kampanijai;

50. gerai vertina pažangą, Parlamento sekretoriate padarytą siekiant gerinti lyčių lygybę skiriant asmenis į vyresniosios ir viduriniosios grandies vadovybės pareigas, tačiau pažymi, kad, nors daugumą Parlamento pareigūnų sudaro moterys, viduriniosios ir vyresniosios grandies vadovų pareigas užimančių moterų tebėra labai mažai: 2017 m. pabaigoje generalinio direktoriaus pareigas Parlamento sekretoriate ėjo 15,4 proc., direktoriaus pareigas – 30,4 proc., o skyriaus vadovo – 36,2 proc. moterų; todėl ragina, kad renkantis iš kandidatų, kurių profilis (patirtis, kvalifikacija ir t. t.) vienodas, pirmenybė būtų teikiama menkiau atstovaujamos lyties kandidatui;

51. prašo užtikrinti, kad kvietimuose dalyvauti konkursuose darbo vietoms užimti ir per darbuotojų atranką žinios ir patirtis lyčių aspekto integravimo srityje būtų laikomos privalumu;

52. ragina Parlamento komitetų sekretoriatus padėti savo nariams užtikrinti lyčių požiūriu subalansuotą pranešėjų sudėtį per komiteto posėdžius, pasiūlant lyčių požiūriu subalansuotą ekspertų sąrašą;

53. pabrėžia, jog, norint apčiuopiamos pažangos gerinant lyčių lygybę Parlamento sekretoriate ir frakcijose, būtina keisti kultūrą, kad pasikeistų konceptualusis ir su elgsena susijęs požiūris, įskaitant tolesnį lygybės kultūros ugdymą sekretoriate;

o

o o

54. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

(1) OL C 224, 2018 6 27, p. 96.

(2) OL C 341 E, 2010 12 16, p. 35.

(3) OL C 199 E, 2012 7 7, p. 65;

(4) OL C 251 E, 2013 8 31, p. 1.

(5) OL C 316, 2016 8 30, p. 2.

(6) OL C 263, 2018 7 25, p. 49.

(7) OL C 61 E, 2004 3 10, p. 384.

(8) OL C 244 E, 2007 10 18, p. 225.

(9) OL C 184 E, 2010 7 8, p. 18.

(10) OL C 212 E, 2010 8 5, p. 32.

(11) OL C 251 E, 2013 8 31, p. 11.

(12) OL C 407, 2016 11 4, p. 2.

(13) OL C 35, 2018 1 31, p. 35.

(14) OL C 50, 2018 2 9, p. 15.

(15) OL C 346, 2018 9 27, p. 192.

(16) Priimti tekstai, P8_TA(2018)0331.

(17) OL L 56, 1968 3 4, p. 1.

(18) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-equal-opportunities-diversity-inclusion-2017.pdf

(19) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/diversity-inclusion-charter-2017-07-19-en.pdf

(20) https://ec.europa.eu/anti-trafficking/sites/antitrafficking/files/151203_strategic_engagement_en.pdf

(21) https://rm.coe.int/prems-093618-gbr-gender-equality-strategy-2023-web-a5/16808b47e1

(22) Priimti tekstai, P7_TA(2013)0455.

(23) Pasaulio ekonomikos forumo ataskaita The Global Gender Gap Report 2016 („2016 m. lyčių nelygybės pasaulyje ataskaita“) (2016 m.) https://www.weforum.org/reports/the-global-gender-gap-report-2016

(24) Eurostato ataskaita Sustainable development in the European Union – monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context („Darnus vystymasis Europos Sąjungoje. Pažangos siekiant DVT ES kontekste stebėjimo ataskaita“) (2018 m.) https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/9237449/KS-01-18-656-EN-N.pdf/2b2a096b-3bd6-4939-8ef3-11cfc14b9329

(25) Europos Parlamento 2018 m. kovo 8 d. ataskaita „Moterys Europos Parlamente“ http://www.europarl.europa.eu/RegData/publications/2018/0001/P8_PUB(2018)0001_LT.pdf

(26) OL L 204, 2006 7 26, p. 23.