EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2016 06 06 COM(2016) 364 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Daugiametės internetu ir kitomis ryšių technologijomis besinaudojančių vaikų apsaugos ES programos („Saugesnis internetas“) galutinis vertinimas



1.APŽVALGA Šioje ataskaitoje pristatomi įvertinus 2009–2013 m. Saugesnio interneto programą (toliau – programa) nustatyti faktai. Remdamasi šiuo vertinimu, Komisija daro išvadą, kad pagrindiniai programos tikslai buvo sėkmingai pasiekti. Programa buvo labai aktuali dėl sprendžiamų problemų ir susijusių suinteresuotųjų šalių ir ja buvo tinkamai atsiliepta į technologijų pokyčius ir kylančias problemas. Atlikus vertinimą įrodyta, kad ES lygmens intervenciniai veiksmai buvo ir būtini, ir efektyvūs siekiant rezultatų. Keli iš pagrindinių sėkmę lėmusių veiksmų – europinis veiklos mastas, saugesnio interneto centrų (SIC) įsteigimas visose valstybėse narėse ir glaudus skirtingų suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas. Programa įvertinta remiantis išorės tyrimu, kuriame naudoti duomenys, surinkti per apklausas ir pokalbius su projektų dalyviais ir kitomis įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis. Išorės tyrimo išvados yra pagrįstos – jas patvirtina ir projektų apžvalgų išvados bei faktai, nustatyti tuo pat metu atliekant kitą darbą, kuriuo siekta palyginti valstybių narių taikomą saugesnio interneto politiką. Nustatyti faktai rodo, kad Komisija turėtų apsvarstyti galimybę: tęsti efektyviausią veiklą, konkrečiai SIC bei tikslinių mokslinių tyrimų veiklą ir veiksmų koordinavimą Europos lygmeniu; gerinti įgyvendinant projektus vykdomos stebėsenos priemones; toliau bendrauti ir bendradarbiauti visais lygmenimis; užtikrinti aktyvesnį valstybių narių ir interneto sektoriaus subjektų dalyvavimą. Be to, atlikus vertinimą nustatyta, kad: SIC atlieka pagrindinį vaidmenį koordinuojant veiksmus ir iniciatyvas. Daugumoje valstybių narių SIC laikomi pagrindinėmis veiksmų ir iniciatyvų įgyvendinimo ir koordinavimo platformomis; klausimai, susiję su vaikų saugumu internete, užima labai svarbią vietą visų valstybių narių politinėje darbotvarkėje, tačiau kai kuriuos politikos formavimo aspektus dar galima gerinti – visų pirma tai pasakytina apie koordinavimą, įrodymų rinkimą ir politikos vertinimą. 2.PAGRINDINIAI FAKTAI Šioje ataskaitoje pateikiamas 2009–2013 m. saugesnio interneto programos galutinis vertinimas, kurio tikslas – įvertinti programos aktualumą, efektyvumą ir veiksmingumą, taip pat jos platesnio masto poveikį ir tvarumą. Sprendimo dėl programos 5 straipsnyje nustatyta, kad, siekdama nustatyti, ar buvo pasiekti tikslai, Komisija įvertina projektų vykdymo būdą ir jų poveikį ir kad programai pasibaigus Komisija pateikia galutinio vertinimo ataskaitą. Vertinimo rezultatais taip pat bus remiamasi rengiant rekomendacijas dėl būsimos saugesnio interneto politikos ir dėl tolesnių su programa susijusių veiksmų, kuriais pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę bus kuriama saugesnio interneto skaitmeninių paslaugų infrastruktūra. Iš 55 mln. EUR programos biudžeto buvo bendrai finansuojami valstybėse narėse, Islandijoje, Norvegijoje ir Serbijoje (pagal susitarimo memorandumą) vykdyti projektai ir skirtas nedidelis finansavimas Rusijai už dalyvavimą Europos tinklų kūrimo veikloje. Pagrindiniai programos tikslai, išreikšti toliau nurodytomis veiklos kryptimis, buvo: 1.didinti visuomenės, visų pirma vaikų, tėvų ir mokytojų, informuotumą apie galimybes ir pavojus, susijusius su naudojimusi interneto technologijomis, ir apie saugaus naudojimosi internetu būdus; 2.kovoti su neteisėtu turiniu ir žalingu elgesiu internete – mažinti internete platinamo neteisėto turinio kiekį ir tinkamai kovoti su žalingais kontaktais ir elgesiu, ypatingą dėmesį skiriant medžiagos, susijusios su vaikų seksualiniu išnaudojimu, platinimui, vaikų viliojimui ir priekabiavimui prie jų elektroninėje erdvėje; 3.skatinti kurti saugesnę aplinką sutelkiant suinteresuotąsias šalis, be kita ko, vaikus, ir skatinant imtis savireguliavimo iniciatyvų; 4.sukurti žinių bazę, kurioje būtų kaupiamos žinios apie tai, kaip tinkamai spręsti klausimus, susijusius su esamais ir naujais naudojimosi interneto aplinka būdais, atitinkamais pavojais ir padariniais, kad būtų galima numatyti tinkamus veiksmus, skirtus visų vartotojų saugumui internete užtikrinti.

92 proc. biudžeto lėšų buvo panaudota 1 ir 2 veiklos krypčių projektams (Europos SIC tinklo sukūrimas ir jo koordinavimas) bendrai finansuoti, 5 proc. – žinių bazės kūrimo projektams finansuoti, o 2 proc. – 3 krypties veiklai finansuoti. Vidutinė bendro finansavimo norma buvo 73 proc., o vidutinė įgyvendinimo trukmė – 26,5 mėn. Palyginti su ankstesnėmis saugesnio interneto programomis, buvo išplėsta bendroji programos taikymo sritis – į ją įtrauktos besiformuojančios interneto technologijos, kova su žalingais kontaktais bei elgesiu ir siekis sukurti šios srities žinių bazę. Pagrindinė programos įgyvendinimo priemonė buvo metinės darbo programos, kuriose buvo nustatomi kiekvienų metų prioritetai, veiksmai ir finansavimo priemonės. Bendras projektų, kurie buvo atrenkami taikant kvietimo teikti pasiūlymus procedūrą, finansavimas padėjo įgyvendinti daugybę įvairių projektų, kuriais siekta kurti saugesnę interneto aplinką vaikams. Kartu su šiais projektais vykdyta įvairi nefinansuojama veikla – remta Saugesnio interneto diena, rengtas Saugesnio interneto forumas, remtos sektoriaus savireguliavimo iniciatyvos, vykdytas tarptautinis bendradarbiavimas. 2011 m. atlikus tarpinį programos vertinimą, buvo pateikta rekomendacijų – į jas atsižvelgta toliau įgyvendinant programą, pavyzdžiui, reguliariais veiksmais palaikytas ryšys su jaunimu ir išplėsta pagalbos linijų aprėptis. Taip pat toliau vykdytos iniciatyvos, kuriomis remtas savireguliavimas, tokios kaip Vaikams geresnio interneto siekianti vykdomųjų direktorių koalicija. Kalbant konkrečiau, iš programos lėšų buvo bendrai finansuojami saugesnio interneto centrai visose ES valstybėse narėse, Islandijoje, Norvegijoje, Serbijoje ir Rusijoje. SIC vykdė veiklą, kuria siekta didinti visuomenės informuotumą, taip pat juose veikė pagalbos linijos, kuriomis vaikams ir tėvams buvo teikiama parama ir konsultacijos su internetu susijusiais klausimais. Informuotumo didinimo centrai ir pagalbos linijos priklauso tinklui INSAFE. Daugumos šalių SIC veikia ir karštosios linijos, kurių pagrindinė paskirtis – priimti visuomenės pranešimus apie medžiagą, susijusią su vaikų seksualiniu išnaudojimu, ir, jei nustatoma, kad turinys neteisėtas, pranešti teisėsaugos tarnyboms ir atitinkamam interneto prieglobos paslaugų teikėjui, kad jį būtina pašalinti. Karštąsias telefono linijas koordinuoja asociacija INHOPE. Pagal kovos su neteisėtu turiniu veiklos kryptį iš šios programos lėšų taip pat buvo bendrai finansuojamos iniciatyvos, kuriomis remta teisėsaugos tarnybų kova su medžiagos, susijusios su vaikų seksualiniu išnaudojimu, platinimu. Ši veikla savo ruožtu padėjo valstybėms narėms laikytis Vaikų seksualinio išnaudojimo direktyvoje nustatytų įpareigojimų užtikrinti vaikų seksualinio išnaudojimo prevenciją ir tai, kad su vaikų seksualiniu išnaudojimu susijusi medžiaga būtų šalinama, taip pat įsipareigojimų, prisiimtų dalyvaujant Pasaulinėje kovos su seksualine prievarta prieš vaikus internete sąjungoje. Siekiant pasirengti tolesniems su programa susijusiems veiksmams, iš jos lėšų finansuotas bandomasis projektas, kuriuo siekta sukurti SIC skirtą keitimosi ištekliais, paslaugomis ir gerosios praktikos pavyzdžiais platformą, taip pat sukurti duomenų bazę, kuria būtų padidintas karštųjų linijų pajėgumas nustatyti ir nagrinėti pranešimus apie medžiagą, susijusią su vaikų seksualiniu išnaudojimu. Apžvelgus šį projektą, padaryta išvada, kad tinklai INSAFE ir INHOPE vis labiau stiprėja visoje Europoje ir daro neabejotiną poveikį. Nurodyta, kad šis projektas atliko labai svarbų vaidmenį vykdant saugesnio interneto veiklą Europoje ir už jos ribų iš dalies dėl to, kad buvo užtikrinta labai gera informacijos sklaida – dėl jos šis projektas tapo šios srities etalonu. Pagal trečiąją – skatinimo kurti saugesnę aplinką – veiklos kryptį iš programos lėšų remti savireguliavimo susitarimai taip skatinant dažniau taikyti saugos priemones vaikų lankomoms interneto svetainėms ir jų naudojamiems prietaisams. Interneto technologijos sparčiai vystosi, todėl sektoriaus savireguliacija laikoma efektyviausiu būdu greitai reaguoti į naujas vaikų naudojimosi šiomis technologijomis tendencijas ir su tuo susijusius pavojus. Interneto sektoriaus atsakas į Komisijos iniciatyvas ir kitus bendrus veiksmus buvo teigiamas. Naujausias pavyzdys – Vaikams geresnio interneto siekianti vykdomųjų direktorių koalicija. Prisijungti prie šios Komisijos pirmininko pavaduotojos N. Kroes pasiūlytos bendradarbiavimo iniciatyvos buvo pakviesta 31 pasaulinė įmonė iš įvairių vertės grandinės grandžių. Ši iniciatyva pagrįsta anksčiau iš programos lėšų teikta parama savireguliavimo iniciatyvoms, kurių ES lygmeniu ėmėsi interneto sektoriaus subjektai. Pilietinė visuomenė buvo įtraukta, pavyzdžiui, vykdant nacionalinių jaunimo forumų veiklą, taip pat suteikus finansavimą vaikų gerove besirūpinančių nevyriausybinių organizacijų tinklui eNACSO. Šio tinklo tikslas buvo keičiantis patirtimi ir rengiant bendras strategijas suformuoti suderintą požiūrį siekiant užtikrinti, kad nacionalinėse, europinėse ir tarptautinėse diskusijose dėl saugumo internete būtų geriau atsižvelgiama į vaikų poreikius. Siekiant rengti veiksmingus politikos metodus, ypač šioje sparčiai kintančioje srityje, būtina gerinti žinias, todėl vienas iš pagrindinių pagal programą vykdytos veiklos tikslų buvo žinių apie jaunimo naudojimąsi naujomis žiniasklaidos priemonėmis ir technologijomis gausinimas. Iš programos lėšų remtas tinklas „EUKidsOnline“, kurio veikla padėjo gauti tikslios tendencijų analizės duomenų ir informacijos, naudingos nustatant būsimus mokslinių tyrimų ir politikos prioritetus. Taip pat remta daug įvairias temas apimančių mokslinių tyrimų projektų. Įgytos žinios ne tik sustiprino su saugesniu internetu susijusių klausimų mokslinių tyrimų sritį, bet ir praturtino visų programos veiklos sričių žinių bazę. Iš programos lėšų taip pat finansuoti keli tyrimai, kuriais siekta surinkti įrodymų, visų pirma tyrimas „SIP-Bench“ ir valstybių narių saugesnio interneto politikos ir rodiklių tyrimas. Pastarojo tyrimo bendras tikslas buvo geriau suprasti esamą valstybių narių politiką bei veiksmus ir sukurti tvarią priemonę, kuri padėtų nustatyti gerosios praktikos pavyzdžius ir jais keistis. 2012 m. buvo paskelbta Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto – nuo tada ji yra pagrindinis dokumentas, kuriuo remtasi įgyvendinant veiklą pagal programą. Šioje strategijoje nustatytas visapusiškas metodas, pagrįstas keturiais pamatiniais elementais: skatinimu kurti kokybišką interneto turinį jaunimui; geresniu visuomenės informavimu ir įgalinimu; vaikams saugios interneto aplinkos kūrimu; kova su seksualine prievarta prieš vaikus ir vaikų seksualiniu išnaudojimu. Programa buvo prisidėta prie kiekvienos iš šių krypčių veiksmų – rengiant nacionalinius ir europinius konkursus skatinta kurti teigiamą turinį; kurti informuotumo didinimo ištekliai ir jais keistasi, propaguota geriausia praktika; veikė karštosios linijos ir rengti kovos su medžiagos, susijusios su vaikų seksualiniu išnaudojimu, platinimu mokymai. 3.VERTINIMO TIKSLAI IR METODIKA Atliekant galutinį programos įgyvendinimo vertinimą, nagrinėtas jos aktualumas, veiksmingumas ir efektyvumas ir vertintas jos platesnio masto poveikis ir tvarumas. Be to, kaip šių kriterijų sudedamosios dalys, vertinta ES pridėtinė vertė ir nuoseklumas. Vertinimas yra kokybinio pobūdžio – jį atliekant nesurinkta daug kiekybinių įrodymų, tačiau papildomų duomenų pateikiama išorės vertinimo ataskaitoje. Komisija remsis šio vertinimo rezultatais formuodama būsimą politiką ir numatydama būsimus veiksmus. Vertinant programos aktualumą, visų pirma siekta atsakyti į šiuos klausimus: kaip keitėsi problemos, kurias siekta spręsti šia programa, kaip programa buvo atsiliepiama į šiuos pokyčius ir kokia buvo veiksmų svarba ir pridėtinė vertė pagrindinėms tikslinėms grupėms. Vertinant programos veiksmingumą, kelti klausimai, susiję su bendru pasitenkinimu programos įgyvendinimu, vykdytos veiklos veiksmingumu, finansavimo pakankamumu ir jo sverto poveikiu. Vertinant programos efektyvumą, svarstyta, kiek programa prisidėta prie vaikų apsaugos internete ir platesnėje skaitmeninėje aplinkoje užtikrinimo, ar būtų buvę galima tokių pačių rezultatų pasiekti arba tokią pačią veiklą užtikrinti kitomis, efektyvesnėmis, priemonėmis arba neįgyvendinant programos ir ką būtų galima patobulinti vykdant tolesnius susijusius veiksmus. Vertinant poveikį ir tvarumą, nagrinėti poveikio tvarumo įrodymai, svarstyta, ar pokyčiai būtų įvykę be ES finansavimo ir kokios būtų buvusios finansavimo šaltinių alternatyvos, ir nagrinėtas papildomumo ir (arba) dubliavimosi su kitomis nacionalinėmis ar ES programomis klausimas. Siekiant surinkti įrodymų, reikalingų šiai ataskaitai parengti, atliekant išorės vertinimą buvo naudojamos įvairios duomenų rinkimo priemonės. Duomenų rinkimo etapu atlikta pagal programą įgyvendintų projektų dalyvių apklausa, taip pat apklausa, kurioje galėjo dalyvauti kitos įvairios suinteresuotosios šalys, atstovaujančios visoms susijusioms suinteresuotųjų šalių grupėms: interneto sektoriui, valdžios institucijoms, švietimo sektoriui ir NVO. Papildomai buvo įgyvendinta pokalbių programa, kurią sudarė pusiau struktūriniai pokalbiai su suinteresuotosiomis šalimis, pradedant Komisijos pareigūnais ir programos lėšų gavėjais ir baigiant išorės subjektais, tokiais kaip interneto sektoriaus subjektai, mokslininkai ir valstybių narių bei teisėsaugos tarnybų atstovai. Galiausiai buvo atlikti keli atvejų tyrimai, kuriais parodytos skirtingos bendradarbiavimo saugesnio interneto srityje formos keturiose valstybėse narėse. Be to, buvo atlikta galutinių projektų apžvalgų ataskaitų analizė, kuria visų pirma siekta nustatyti tikslų įgyvendinimo mastą ir poveikį.

3.1.Apribojimai – nustatytų faktų patikimumas Atliktiems duomenų rinkimo ir analizės procesams būdingi tam tikri apribojimai, kurių poveikis buvo kiek įmanoma sumažintas: dėl stebėsenos priemonių stokos nebuvo įmanoma išmatuoti projektų poveikio. Todėl vertinant poveikį ir tvarumą iš esmės buvo remtasi projektų dalyvių nuomonėmis, kurios dažnai nėra objektyvios; vertinimo išvadomis atsižvelgta į apribojimus, būdingus per apklausas nustatytiems faktams – gauti atsakymai atspindi atitinkamų suinteresuotųjų šalių imties, o ne visų gyventojų, kuriems svarbi ši sritis, nuomones. Antra, suinteresuotųjų šalių nuomonės perteikia veikiau individualų nei visuotinį požiūrį. Atsižvelgiant į nurodytus aspektus, šis vertinimas buvo atliktas remiantis geriausiais turimais duomenimis. Tais atvejais, kai patikimų kiekybinių duomenų trūksta, tai tinkamai nurodoma ir atsveriama kokybiniais duomenimis ir svarstymais. 4.ATLIEKANT GALUTINĮ VERTINIMĄ NUSTATYTI FAKTAI Atliekant vertinimą nustatyti faktai rodo, kad pagrindiniai programos tikslai buvo sėkmingai pasiekti. Programos sėkmę visų pirma lėmė jos europinis pobūdis bei nuoseklumas ir glaudus skirtingų suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas. Finansuotos iniciatyvos padarė teigiamą poveikį vaikų teisių srityje. Propaguojant saugesnio interneto politiką atsižvelgta į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 24 straipsnį, kuriuo pripažįstama, kad vaikai yra nepriklausomi ir autonomiški teisių turėtojai, ir kuriame nurodoma, kad vaikai turi teisę į jų gerovei užtikrinti būtiną apsaugą ir globą. Toliau pristatomi su kiekvienu vertinimo kriterijumi susiję faktai buvo nustatyti apibendrinus Komisijos atlikto darbo, taip pat apklausų ir pokalbių, atliktų per išorės tyrimą, rezultatus. 4.1.Aktualumas Vertinimo rezultatai patvirtina, kad įgyvendinant programą buvo atsižvelgta į naujas technologijas ir naujas elgesio internete tendencijas, pavyzdžiui, į tai, kad naudodamiesi įvairiais prie interneto prijungtais prietaisais internetu naudojasi vis mažesni vaikai, ir į tai, kad dėl sparčios šios srities kaitos buvo būtina nuosekliai peržiūrėti strategiją. Tokią galimybę suteikė metinių darbo programų ir kvietimų teikti pasiūlymus lankstumas. Suinteresuotosios šalys pripažino, kad programa tapo reikšmingu pavyzdžiu tarptautinėje arenoje ir padėjo valstybėms narėms užimti pirmaujančias pozicijas bei pasinaudoti finansine parama. Šio vertinimo rezultatai taip pat patvirtina, kad pagal programą vykdyti veiksmai buvo visapusiški, skirti įvairiausioms suinteresuotųjų šalių grupėms ir kad buvo užtikrintas šių grupių dalyvavimas. Aktualiausiais tikslais suinteresuotosios šalys laikė tikslus didinti visuomenės informuotumą ir kovoti su neteisėtu turiniu, o jų nuomonės dėl tikslų skatinti kurti saugesnę interneto aplinką ir sukurti žinių bazę nebuvo tokios vienodos. Nepaisant to, visos keturios veiklos kryptys laikytos atitinkančiomis internetu besinaudojančių vaikų poreikius. Programos tikslinėms grupėms buvo sukurta pridėtinė vertė: dauguma suinteresuotųjų šalių, su kuriomis buvo konsultuotasi, neturėjo informacijos apie tai, kad kitos nacionalinio lygmens organizacijos vykdytų į jų projektą panašią veiklą. Be to, buvo galima daryti aiškią išvadą, kad dėl finansinių išteklių, skirtų būtent siekiui skatinti saugesnį vaikų naudojimąsi interneto technologijomis, stokos dauguma projektų be ES finansavimo nebūtų buvę įgyvendinti iš viso arba bent jau tokiu pat mastu. Remiantis vertinimo rezultatais, labai didelės reikšmės turi švietimas ir teigiamas turinys. Vaikams turi būti užtikrinta kokybiško, skaitmeninį aspektą apimančio švietimo galimybė, kad jie galėtų apsisaugoti nuo įvairių pavojų šiame taip sparčiai kintančių technologijų pasaulyje. Vertinimo išvadose pabrėžta vaikų dalyvavimo užtikrinimo nauda ir būtinybė vaikams žinoti apie skaitmeninių technologijų teikiamas galimybes, o tėvams pakankamai domėtis savo vaikų veikla internete. Kad galėtų aktyviai ir veiksmingai naudotis internetu ir sugebėtų atpažinti žalingą turinį bei patys saugiai naršyti internete, vaikai turi įgyti skaitmeninių įgūdžių – idealiu atveju šie įgūdžiai turėtų būti ugdomi mokykloje. Programos dalyviai ir kiti politikos veikėjai ir interneto sektoriaus subjektai itin palankiai įvertino atliktus mokslinius tyrimus ir laikėsi nuomonės, kad informacijos apie juos skleidimas visose kitose programos srityse turėjo didelės reikšmės. Konkrečiuose per apklausą pateiktuose atsakymuose pabrėžiama būtinybė atlikti nuodugnesnių tarptautinių mokslinių tyrimų dėl vaikų elgesio internete ir dėl veiksmingų švietimo metodų. Galiausiai programos lėšų gavėjai ir interneto sektoriaus subjektai nurodė norintys bendradarbiauti ir toliau, be kita ko, imtis konkretesnių veiksmų, skirtų pažeidžiamiems, neįgaliems ir sunkumų namie patiriantiems vaikams. 4.2.Veiksmingumas Projektų dalyviai nurodė esantys labai patenkinti programos valdymu, kurį vykdė Ryšių tinklų, turinio ir technologijų generalinis direktoratas, nors šis vertinimas gali būti šiek tiek šališkas dėl asmeninio suinteresuotumo remti programą. Nepaisant to, kai kurie lėšų gavėjai nurodė sritis, kurias būtų galima tobulinti, kad prašymų skirti ES dotacijas teikimo procedūra ateityje taptų geresnė, pavyzdžiui, pasiūlyta supaprastinti procedūras ir ataskaitų teikimo reikalavimus, nustatyti lankstesnius reikalavimus, kad būtų atsižvelgiama į šalių ypatumus, užtikrinti ilgalaikį darbų ir finansavimo planavimą ir teikti daugiau informacijos apie kitas finansavimo programas susijusiose srityse.

Apskritai suinteresuotosios šalys pripažino, kad Komisija užtikrino veiksmingą programos valdymą. Programavimo laikotarpiu derėtasi dėl 77 projektų – vidutinis laikas iki sutarties pasirašymo buvo 292 dienos. Pagal programą vykdyti veiksmai, ypač dėmesio telkimas į tinklų kūrimo veiklą, iš esmės laikyti ekonomiškai naudingais, tačiau juos galima dar labiau įtvirtinti ir dar stiprinti ES lygmens, skirtingų tarnybų ir programos lėšų gavėjų bendradarbiavimą. Nuomonės dėl finansavimo pakankamumo skyrėsi – pusė projektų dalyvių manė, kad finansavimas buvo pakankamas, pusė – kad nepakankamas. Iš pastarųjų beveik visi turėjo galimybę gauti finansavimą iš kitų šaltinių. Tačiau šie rezultatai gali būti šališki, priklausomai nuo to, ar lėšų gavėjas turėjo galimybę gauti papildomą finansavimą. Įgyvendinant finansuotus projektus dažnai pasinaudota sinergija su kitomis iniciatyvomis. Svarbiausia programos pridėtine verte suinteresuotosios šalys laiko SIC atsiradimą 27 valstybėse narėse, nes tai suteikia galimybę keistis žiniomis ir gerosios praktikos pavyzdžiais. Tai patvirtinama ir valstybių narių saugesnio interneto politikos apžvalgos ataskaitoje, kurioje daroma išvada, kad daugumoje ES šalių SIC laikomi pagrindinėmis veiksmų ir iniciatyvų įgyvendinimo ir koordinavimo platformomis. Atlikus vertinimą patvirtinta, kad pagal programą finansuoti projektai padėjo įgyvendinti programos tikslus. To pasiekta didinant visuomenės informuotumą apie saugesnį naudojimąsi interneto technologijomis, stiprinant suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą, kovojant su žalingu elgesiu internete, įtraukiant į veiklą vaikus ir informuojant juos apie saugumą internete. Kita vertus, buvo išreikštas susirūpinimas dėl to, kad programa ir pagal ją vykdoma veikla ateityje gali nebebūti efektyvi dėl tęstinio ES finansavimo stokos ir dėl interneto sektoriaus subjektų ir nacionalinių vyriausybių nenoro imtis veiksmų. Dėl patobulinimų ateityje nurodyta, kad daugiau dėmesio būtų buvę galima skirti, pavyzdžiui, socialiniam darbui ir tolesniems moksliniams tyrimams ir projektams, kurių paskirtis – gerinti vaikų skaitmeninius įgūdžius. Galiausiai suinteresuotosios šalys nurodė, kad interneto sektoriaus subjektai turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį didinant pagal programą pradėtos veiklos efektyvumą. 4.3.Poveikis ir tvarumas Apklausų ir pokalbių su projektų dalyviais ir suinteresuotosiomis šalimis rezultatai, su išlyga, kad jie gali būti šališki, rodo, kad programa padarė vidutinį–didelį poveikį daugiausia tokiose srityse, kaip informuotumo didinimas, kova su neteisėtu turiniu, skaitmeninių įgūdžių ugdymas, bendradarbiavimo stiprinimas ir sinergijos užtikrinimas. Dažniausiai nurodomas pagrindinis elementas buvo informuotumo didinimas kartu su švietimo bei mokymo paslaugų ir susijusių vaikams skirtų priemonių ir medžiagos teikimu. Tinklo INSAFE vykdoma koordinavimo veikla laikoma sinergiją ir poveikį didinančiu veiksniu, pavyzdžiui, 2014 m. bendrais tinklo subjektų veiksmais pasiekta daugiau kaip 22,5 mln. žmonių visoje Europoje (ir už jos ribų). Antra sritis, kurioje padarytas didelis poveikis, yra kova su neteisėtu turiniu – ypač didelį poveikį padarė karštųjų linijų veikla. Įdiegus pranešimų apie medžiagą, susijusią su vaikų seksualiniu išnaudojimu, teikimo ir atitinkamo turinio šalinimo sistemą ir pagerinus karštųjų linijų bei teisėsaugos tarnybų bendradarbiavimą, turinys imtas šalinti greičiau. 2011 m. per 1–3 dienas nuo pranešimo gavimo buvo pašalinama 60 proc. turinio, apie kurį pranešta, o 2014 m. šis rodiklis viršijo 90 proc. Be to, programos laikotarpiu karštosiomis linijomis buvo gaunama vis daugiau pranešimų, todėl išaugo tinklo INHOPE pašalinamų svetainių skaičius. Nustatyti faktai taip pat rodo, kad programa turėjo įtakos kitai nacionalinei ir tarptautinei veiklai. Tai įrodo nuorodos, daromos į mokslinius tyrimus, atliktus pagal programą, ir į programos rezultatus. Europos saugesnio interneto veikla tarptautiniu mastu dažnai laikoma gera praktika – jos imtasi ir Lotynų Amerikoje, JAV ir Azijos ir Ramiojo vandenyno regione. Pavyzdžiui, pagal programą rengiama Saugesnio interneto diena tapo tarptautiniu kasmetiniu renginiu, kuriuo siekiama didinti informuotumą apie vaikų saugumą internete. Ji kasmet rengiama daugiau kaip 100 šalių ir yra žinoma visoje Europoje, Šiaurės ir Pietų Amerikoje ir Azijos ir Ramiojo vandenyno regione. Dauguma suinteresuotųjų šalių laikėsi nuomonės, kad be ES finansavimo projektų veikla nebūtų buvusi vykdyta, ir išreiškė susirūpinimą dėl galimybių gauti finansavimą iš nacionalinių vyriausybių ar interneto sektoriaus subjektų – šiuo atžvilgiu daugelis suinteresuotųjų šalių manė, kad Komisija turėtų toliau teikti finansavimą. Projektų dalyviai nurodė, kad jų projektų poveikis bus jaučiamas ir vidutinės trukmės–ilgalaikiu laikotarpiu ir kad valdžios institucijos ir interneto sektoriaus subjektai atliks labai svarbų vaidmenį siekiant gauti finansavimą būsimai veiklai. 5.VERTINIMO IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS Remdamasi išorės vertinimu ir tuo pat metu savo atliktu darbu, Komisija daro toliau nurodytas išvadas – jomis reikėtų remtis svarstant būsimą saugesnio interneto politiką. –Atlikus vertinimą matyti, kad pagrindiniai programos tikslai buvo sėkmingai pasiekti. Programa buvo labai aktuali dėl sprendžiamų problemų ir susijusių suinteresuotųjų šalių ir ja buvo tinkamai atsiliepta į technologijų pokyčius ir kylančias problemas. –Įrodyta, kad ES lygmens intervenciniai veiksmai buvo ir būtini, ir efektyvūs siekiant rezultatų. Sėkmingai įtvirtinti programos įgyvendinimą ir užtikrinti ES lygmens, skirtingų tarnybų ir programos lėšų gavėjų bendradarbiavimą padėjo europinis veiklos mastas ir nuoseklumas, SIC įsteigimas visose valstybėse narėse ir glaudus skirtingų suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas. –Pripažinta, kad programa buvo vykdoma veiksmingai, nors ir nurodyta, kad tam tikros procedūros galėtų būti supaprastintos. –Programa padarė vidutinį–didelį poveikį daugiausia tokiose srityse, kaip informuotumo didinimas (dėl to, kad daugiausia dėmesio buvo skiriama tinklų kūrimui ir sinergijos užtikrinimui) ir kova su neteisėtu turiniu. Įdiegus tinkamai veikiančią pranešimų apie medžiagą, susijusią su vaikų seksualiniu išnaudojimu, teikimo ir atitinkamo turinio šalinimo sistemą, o interneto sektoriaus subjektams ėmusis savanoriškai kovoti su tokios medžiagos platinimu per jų infrastruktūrą, labai sutrumpėjo turinio pašalinimo laikas. –Komisija rodo pavyzdį tiek valstybėms narėms, tiek kitoms pasaulio šalims, ir jos tai pripažįsta. Europos saugesnio interneto veikla tarptautiniu mastu dažnai laikoma gera praktika – jos imtasi visame pasaulyje, pavyzdžiui, daugelyje šalių minima Saugesnio interneto diena. 5.1.Efektyviausios veiklos tęsimas Siekiant išlaikyti pasiektus rezultatus ir jais pasinaudoti, galėtų būti tęsiama toliau nurodytų rūšių veikla, kuri iki šiol pasirodė esanti efektyviausia.