AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

Nuo pat COVID-19 pandemijos pradžios Komisija pateikė nemažai pasiūlymų, siekdama užtikrinti, kad būtų galima sutelkti visas turimas 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondai) finansuojamų programų lėšas ir jas panaudoti skubiai reaguojant į tiesioginius ir netiesioginius krizės padarinius. Šie daliniai pakeitimai leido užtikrinti galimybę sutelkti turimas lėšas ir taip reaguoti į poreikius, susidariusius dėl padidėjusio sveikatos priežiūros sistemų apkrovimo, ir suteikti paramą darbdaviams bei darbuotojams, kad susiklosčius išskirtinėms aplinkybėms jie galėtų atsilaikyti. Valstybėms narėms buvo iš karto užtikrintas likvidumas ir lankstumas, kad ESI fondų lėšas būtų galima nukreipti ten, kur jų labiausiai reikia. Galimybė nuo 2020 m. ataskaitinių metų šioms priemonėms panaudoti 100 proc. Sąjungos finansavimą leis sumažinti naštą, tenkančią valstybių narių viešiesiems finansams.

Koronavirusas išplito visose šalyse, todėl daugelis vyriausybių buvo priverstos imtis beprecedenčių priemonių pandemijai suvaldyti – pvz., laikinai sustabdyta įmonių veikla, nustatyti plataus užmojo kelionių ir judumo apribojimai. Dėl to daugybės šalių ekonomika patyrė staigų produkcijos apimties sumažėjimą, o tai turėjo sunkių socialinių pasekmių. Dėl to ateinančiais metais gali kilti didelių sunkumų viešųjų finansų ir skolos valdymo srityje, o tai savo ruožtu gali riboti viešąsias investicijas, būtinas ekonomikos atgaivinimui užtikrinti. Be to, skirtingų valstybių narių ir regionų nacionaliniai ir regioniniai pajėgumai šalinti krizės padarinius yra nevienodi, nes skiriasi ekonomikos struktūros ir fiskalinė padėtis. Jei į tai nebus atsižvelgta, ekonomikos atgaivinimas gali vykti asimetriškai, dėl to gali didėti regionų skirtumai, o tai savo ruožtu gali daryti neigiamą poveikį vidaus rinkai, euro zonos finansiniam stabilumui ir visai mūsų Sąjungai.

Padėtis pamažu keičiasi, daugelis regionų ir valstybių narių rengiasi atsargiai švelninti visuomenėms ir įmonėms taikomus apribojimus ir atnaujinti ekonominę veiklą. Vis dėlto tiesioginiai ir netiesioginiai krizės padariniai jau padarė žalos daugybei sektorių. Ekonomikai atgaivinti prireiks laiko, be to, negalima atmesti galimybės, kad izoliavimo priemonės bus atnaujintos. Ekonomika traukiasi, o nedarbas didėja; dėl padėties neapibrėžtumo ekonomikos atgaivinimas gali būti lėtesnis.

Siekiant užtikrinti, kad skirtumai nedidėtų, ir išvengti ekonomikos atsigavimo proceso nevienodumų, trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu būtina papildomai remti valstybes nares ir regionus, ypač tuos, kurių ekonomika dėl pandemijos nukentėjo labiausiai ir kurių pajėgumai atsitiesti menkiausi, ir taip sustiprinti jų reagavimo į krizę pajėgumus, padėti jų ekonomikai ir visuomenei atsilaikyti ir padėti jų ekonomikai greitai atsigauti.

Ypatingos priemonės, kuriomis buvo suteiktas ypač didelis lankstumas ir finansavimo iš ESI fondų galimybės, atliko svarbų vaidmenį siekiant paremti valstybes nares ir regionus, kad jie galėtų šalinti tiesioginius krizės padarinius. Vis dėlto akivaizdu, kad šių priemonių mastas apsiribojo 2014–2020 m. programavimo laikotarpio pabaigoje likusiu nepaskirstytu finansavimu. Todėl reikia nuveikti gerokai daugiau, o tai įmanoma tik skyrus papildomų išteklių.

Komisija siūlo pasinaudoti visa ES biudžeto galia, kad investicijos būtų sutelktos ir finansinė parama būtų teikiama svarbiausiais pirmaisiais ekonomikos atsigavimo metais. Šie pasiūlymai grindžiami dviem ramsčiais: patikslinta 2014–2020 m. daugiamete finansine programa ir skubia Europos ekonomikos gaivinimo priemone, pagal kurią bus laikinai padidintas ES biudžeto finansinis pajėgumas, nes bus išnaudojamos ES biudžeto galimybės pritraukti papildomą finansavimą finansų rinkose, ir sustiprinta 2021–2027 m. daugiamete finansine programa. Komisija siūlo taikant Europos ekonomikos gaivinimo priemonę sustiprinti svarbiausias programas, kad investicijos kuo greičiau pasiektų tuos, kuriems jų reikia, kad sustiprėtų bendroji rinka, būtų paspartintas bendradarbiavimas sveikatos ir krizių valdymo srityse, o Sąjungos biudžetas būtų subalansuotas taip, kad būtų paskatintas tvarus perėjimas prie atsparesnės, ekologiškesnės, skaitmeniškesnės Europos, kartu palaikant Europos socialinių teisių ramsčiu įtvirtintus principus. Šis pasiūlymas sietinas su pirma minėtu antruoju ramsčiu.

Šiuos papildomus išteklius į realiąją ekonomiką greitai perkelti galima tik tuo atveju, jei jie suteikiami pagal tebevykdomas 2014–2020 m. programavimo laikotarpio programas.

Todėl 2020–2022 m. laikotarpiu struktūriniams fondams siūloma skirti papildomus 58 272 800 000 EUR dabartinėmis kainomis. 2020 m. papildomi ištekliai grindžiami padidėjusiomis visomis lėšomis, skirtomis ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, ir sudaro papildomas šiam laikotarpiui ERPF ir ESF skirtas visas lėšas. Papildomi 2021 m. ir 2022 m. ištekliai sudaro išorės asignuotąsias pajamas iš Europos ekonomikos gaivinimo priemonės.

Šios sumos valstybėms narėms bus paskirstytos atsižvelgiant į jų santykinę gerovę ir dabartinės krizės padarinių jų ekonomikai ir visuomenei mastą. Nukrypstant nuo Finansiniame reglamente išorės asignuotoms pajamoms taikytinų taisyklių, šiems papildomiems ištekliams, juos paskyrus veiksmų programoms, taikytinos BNR nustatytos taisyklės, įskaitant BNR taisykles dėl įsipareigojimų nustatymo ir panaikinimo.

Valstybės narės šias sumas gali naudoti pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos socialinio fondo (ESF), kad paremtų veiksmus COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti regionuose, kurių ekonomika ir darbo vietos labiausiai nukentėjo, ir pasirengtų žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam savo ekonomikų atsigavimui, arba tam, kad padidintų asignavimus Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo remiamoms programoms.

Siekiant šiuos išteklius tikslingai nukreipti į tas geografines vietoves, kur jų labiausiai reikia (tai būtų ypatinga priemonė, taikoma nedarant poveikio bendroms struktūrinių fondų išteklių asignavimo taisyklėms), papildomos sumos neskirstomos pagal regionų kategorijas. Tačiau valstybės narės, vadovaudamosi ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslais, turėtų atsižvelgti į skirtingų regionų poreikius ir jų išsivystymo lygį, kad daugiausia dėmesio tebebūtų skiriama menkiau išsivysčiusiems regionams. Valstybės narės, laikydamosi partnerystės principo, taip pat turėtų įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas bei atitinkamas pilietinei visuomenei atstovaujančias įstaigas.

Be to, bus nustatytas naujas kompleksinis teminis tikslas „Veiksmų, skirtų COVID-19 pandemijos sukeltai krizei įveikti, skatinimas ir pasirengimas žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui“, kuriuo siekiama užtikrinti, kad programavimo procesas būtų paprastesnis, o taikymo sritis – kuo platesnė. Šis teminis tikslas bus skirtas tik papildomų išteklių programavimui ir įgyvendinimui. Jų negalima derinti su jokiu kitu teminiu tikslu ir šiam naujam specialiam teminiam tikslui neturi būti galima perkelti „standartinio“ asignavimo išteklių. 2020 m. vykdant Europos semestrą parengtose konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose nustatytos konkrečios prioritetinės sritys, kuriuose reikėtų paankstinti viešąsias investicijas ir taip sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, todėl raginama, kad programuodamos papildomus išteklius valstybės narės atsižvelgtų į šias prioritetines sritis.

Siekiant sudaryti sąlygas greitai kompensuoti išlaidas ir paprasčiau pasinaudoti papildomais ištekliais, siūloma, kad 50 proc. 2020 m. skirtų papildomų išteklių būtų skiriama iš karto, patvirtinus atitinkamą (-as) programą (-as) ar programos (-ų) dalinį (-ius) pakeitimą (-us); tai būtų pradinis išankstinis finansavimas, kuris turėtų būti patvirtintas tik užbaigiant programas. Valstybės narės ir regionai raginami šiuo išankstiniu finansavimu pasinaudoti tam, kad paramos gavėjams mokėjimus atliktų anksčiau ir taip padidinti jų finansinį likvidumą. Taip pat siūloma 2021 m., 2022 m. ir 2023 m. metinį išankstinį finansavimą išmokėti atsižvelgiant į programoms skirtus papildomus išteklius. Kadangi reikia užtikrinti, kad šie papildomi ištekliai būtų greitai skirti investicijoms vietoje ir paveiktų realiąją ekonomiką, galutinės tinkamumo finansuoti datos pratęsti nesiūloma; ir papildomų išteklių atveju ji liks 2023 m. gruodžio 31 d. (paramos gavėjų patirtoms išlaidoms). Vis dėlto išaiškinta, kad su papildomais ištekliais susiję įsipareigojimai panaikinami pagal taisykles, taikomas programų užbaigimui (t. y. 2025 m., pateikus reikiamus dokumentus pagal BNR 141 straipsnį).

Taip pat numatyta, kad elektroninio keitimosi duomenimis sistema, naudojama Komisijai ir valstybėms narėms oficialiai keistis informacija pagal BNR 74 straipsnio 4 dalį bus pritaikyta taip, kad valstybės narės turėtų galimybę pateikti prašymus dėl veiksmų programų ar veiksmų programų dalinių pakeitimų, kad 2020 m., 2021 m. ir 2022 m. papildomi ištekliai būtų skiriami nedelsiant. 0,35 proc. papildomų išteklių turi būti skirta Komisijos iniciatyva teikiamai techninei paramai.

Be to, taip pat siūloma leisti papildomus išteklius naudoti iki 100 proc. iš ES biudžeto bendrai finansuoti tinkamas išlaidas. Tam, kad šia galimybe būtų galima pasinaudoti, būtina šiuos išteklius programuoti pagal vieną ar daugiau specialių prioritetinių krypčių arba, atitinkamais atvejais, pagal naują specialią veiksmų programą.

Patikslinama, kad šiems papildomiems ištekliams netaikomi paramos telkimo pagal temas reikalavimai, įskaitant reikalavimus tam tikrą ERPF lėšų dalį skirti tvariai miestų plėtrai, ex ante sąlygos ar nuostatos dėl veiklos lėšų rezervo, veiklos rezultatų plano taikymo ir komunikacijos strategijų. Vis dėlto, atsižvelgiant į papildomą paramą, kuri gali būti visiškai finansuojama iš ES biudžeto valstybėms neprisidedant prie bendro finansavimo, būtų atsakinga reikalauti, kad valstybės narės ir vadovaujančiosios institucijos informuotų visuomenę, galimus paramos gavėjus, paramos gavėjus, dalyvius ir finansinių priemonių galutinius gavėjus apie šios papildomos paramos buvimą ir kilmę.