KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI DĖL 2012 M. EIB IŠORĖS VEIKLOS SU ES BIUDŽETO GARANTIJA /* COM/2013/0834 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI DĖL 2012 M. EIB IŠORĖS VEIKLOS SU ES BIUDŽETO GARANTIJA 1. ĮVADAS 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1080/2011/ES, kuriuo Europos investicijų bankui (EIB) suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti[1] (toliau – Sprendimas arba ES garantija), reikalaujama, kad Komisija remdamasi metinėmis EIB ataskaitomis kiekvienais metais pateiktų vykdytų EIB finansavimo operacijų, kurioms suteikta ES garantija, ataskaitą. Šioje ataskaitoje taip pat apibendrinamos skolinimo savo rizika operacijos, 2012 m. EIB vykdytos regionuose, kuriems taikomas Sprendimas. Praėjus visiems metams, kai įgyvendinama nauja EIB rezultatų vertinimo sistema (RVS), šioje ataskaitoje pateikiama išsamesnės informacijos, kokių rezultatų tikimasi atsižvelgiant į 2012 m. patvirtintas EIB finansavimo operacijas. EIB operacijos Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėse (AKR) bei užjūrio šalyse ir teritorijose (UŠT) apžvelgtos atskiroje metinėje ataskaitoje. Išsamesnė informacija apie minėtą veiklą ir jos statistinės lentelės, taip pat – projekto, sektoriaus, šalies ir regiono lygiu, pateikiamos pridedamame tarnybų darbiniame dokumente (TDD)[2]. Remiantis įgyvendinamų arba užbaigtų operacijų atvejų tyrimais pasiekti faktiniai rezultatai yra pateikiami TDD. Pažymėtina, kad 2013 m. gegužės 23 d. Komisija priėmė naujo Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo EIB suteikiama ES garantija finansinių operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti pagal kitą daugiametę finansinę programą, pasiūlymą, prie kurio pridėtas poveikio vertinimas[3]. 2. SVARBIAUSI REZULTATAI Sprendimu nustatyta 27 484 mln. EUR bendra bendrojo įgaliojimo viršutinė riba ir papildomas 2 000 mln. EUR dydžio klimato kaitos įgaliojimas. Vis dar prasti euro zonos ir kitų išsivysčiusios ekonomikos šalių ekonominės veiklos rezultatai prisidėjo prie tolesnio pasaulio gamybos apimties augimo lėtėjimo 2012 m. Kalbant apie regionus, kuriems taikomas Sprendimas, vienas iš labiausiai nukentėjusiųjų buvo narystės siekiančių šalių regionas, kuriame dėl glaudžių ryšių su euro zona augimo rodiklis Turkijoje sumažėjo nuo 8,5 % iki 3 %, o kitose narystės siekiančiose šalyse – nuo 1,3 % 2011 m. iki -0,2 % 2012 m. Panašiai dėl glaudžių prekybos santykių su euro zona nukentėjo rytinės kaimyninės šalys, o tebesitęsiantis netikrumas, susijęs su politiniu ir ekonominiu pereinamuoju procesu po Arabų pavasario įvykių, toliau neigiamai veikė pietinių Viduržemio jūros regiono šalių veiklos rezultatus. Augimas sulėtėjo Azijoje ir Lotynų Amerikoje, o tą daugiausia nulėmė sulėtėjimas Brazilijoje, Kinijoje ir Indijoje. Neigiama įtaka padaryta ir Pietų Afrikai: čia augimas sumažėjo nuo 3,5 % 2011 m. iki 2,3 % 2012 m. Nepaisant sudėtingos verslo aplinkos, 2012 m. regionuose, kuriems taikomas Sprendimas, EIB pasirašytų operacijų apimtis liko tokia pati kaip 2011 m. – 6,5 mlrd. EUR. Finansavimas, kuriam teikiama ES garantija, išaugo maždaug 900 mln. EUR iki 4,0 mlrd. EUR, o finansavimas EIB rizika sumažėjo maždaug 900 mln. EUR iki 2,5 mlrd. EUR. 2012 m. sausio mėn. EIB pradėjo taikyti RVS, kuria, kaip reikalaujama Sprendimu, tobulinamas EIB operacijų rezultatų ir poveikio vertinimas ir atsiskaitymas už juos. Parengta daug rodiklių, kuriuos galima objektyviai įvertinti ir stebėti ir kuriais remiantis projektai bus vertinami visą jų įgyvendinimo laikotarpį. Visų 2012 m. patvirtintų EIB operacijų rezultatai, kurių tikimasi, apibendrinami TDD. Išsami EIB operacijų ne Europos Sąjungoje rezultatų ataskaita paskelbta EIB tinklalapyje[4]. Peržiūrėtame sprendime taip pat akcentuojamas geresnis EIB išorės veiklos derinimas su ES išorės politika, programomis ir priemonėmis. 2012 m. EIB toliau glaudžiai bendradarbiavo su Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), kad EIB veiksmai geriau atitiktų ES išorės politiką. Šiuo atžvilgiu įgyvendinta keletas naujų teisinių Sprendimo reikalavimų, įskaitant technines regionines veiklos gaires[5], kurias ir Komisija, ir EIB priėmė 2012 m. lapkričio mėn., ir išorės įgaliojimo šalims taikomą EIB klimato strategiją[6], kuri Tarybai ir Parlamentui pateikta metų pabaigoje. 3. FINANSAVIMO OPERACIJOS 3.1. EIB finansavimo regionuose, kuriems taikomas Sprendimas, apžvalga Toliau pateiktoje lentelėje apžvelgiamas 2012 m. EIB finansavimas regionuose, kuriems taikomas Sprendimas. 1 lentelė. 2012 m. pasirašytos EIB finansavimo operacijos regionuose, kuriems taikomas Sprendimas Veiklos šalys || Operacijos pagal įgaliojimą || EIB skolinimo savo rizika operacijos || Iš viso (mln. EUR) || Bendroji garantija || Politinės rizikos garantija || Iš viso Narystės siekiančios šalys || 821 || 0 || 821 || 2285 || 3106 Viduržemio jūros regiono šalys || 1466 || 189 || 1655 || 11 || 1665 Rytinės kaimyninės šalys ir Rusija || 534 || 400 || 934 || 0 || 934 Azija ir Lotynų Amerika || 350 || 100 || 450 || 250 || 700 Pietų Afrika || 0 || 100 || 100 || 0 || 100 Iš viso || 3171 || 789 || 3960 || 2546 || 6506 2011 m. skolinimas savo rizika sudarė didelę dalį, bet po to veiklos, kuriai taikoma ES garantija, ir veiklos, kuri vykdoma riziką prisiimant EIB, santykis vėl pakrypo į veiklos, kuriai teikiama garantija, pusę – ji išaugo 30 % ir iš viso sudarė 3,96 mlrd. EUR, arba 61 % viso 2012 m. finansavimo regionuose, kuriems taikomas Sprendimas. Didžioji dalis EIB rizika finansuotų operacijų (89,8 %) pasirašyta narystės siekiančių šalių regione. 2012 m. 80,1 % teikiant ES garantiją pasirašytų paskolų suteikta bendroji garantija, kuri taikoma valstybės ir vietos viešųjų subjektų operacijoms, o 19,9 % paskolų – politinės rizikos garantija, taikoma privačiojo sektoriaus operacijoms, visą kitą riziką prisiimant EIB. 1 diagrama. EIB skolinimo regionuose, kuriems taikomas Sprendimas, apimties metinis kitimas 2012 m. pabaigoje pagal Sprendimą pasirašytų operacijų suma (atmetus panaikintas operacijas) sudarė 23,1 mlrd. EUR, arba 79 % bendros viršutinės ribos pagal Sprendimą. Naujoms EIB operacijoms, kurioms teikiama garantija, likusi bendra suma buvo 6,3 mlrd. EUR. Numatoma, kad kai kurias regionines viršutines ribas EIB pasieks 2013 m. pabaigoje, o kalbant apie kitas vis dar gali būti likusių lėšų. Sprendime numatyta galimybė tarp regioninių viršutinių ribų perskirstyti iki 10 % sumos. 2 lentelė. Iš viso pagal Sprendimą EIB pasirašytų operacijų ir išmokėtų sumų (2007–2012 m.) mln. EUR || Viršutinė riba || Grynoji pasirašyta suma || Grynoji pasirašyta suma kaip viršutinės ribos sumos % || Išmokėta suma || Grynoji išmokėta suma kaip grynosios pasirašytos sumos % Narystės siekiančios šalys || 9 048 || 8 446 || 93 % || 4 923 || 59 % Viduržemio jūros regionas || 9 700 || 7 861 || 81 % || 3 263 || 42 % Rytinės kaimyninės šalys ir Rusija || 3 848 || 2 642 || 69 % || 551 || 21 % Azija ir Lotynų Amerika || 3 952 || 2 871 || 73 % || 1 825 || 64 % Pietų Afrika || 936 || 691 || 74 % || 520 || 75 % Iš viso pagal bendrąjį įgaliojimą || 27 484 || 22 511 || 82 % || 11 082 || 49 % Pagal klimato kaitos įgaliojimą (2011–2013 m.) || 2 000 || 650 || 33 % || 150 || 20 % Iš viso pagal įgaliojimą || 29 484 || 23 161 || 79 % || 11 232 || 48 % Kalbant apie išmokėtą sumą, kuri yra apčiuopiamas projektų įgyvendinimo pažangos rodiklis, 2012 m. pabaigoje išmokėta 48 % grynųjų pagal Sprendimą pasirašytų sumų (11,2 mlrd. EUR). Šis dydis atitinka vidutinį įprastą atotrūkį tarp finansavimo sutarties pasirašymo ir lėšų išmokėjimo. Pietų Afrika santykinai pirmavo gavusi 75 % grynųjų pasirašytų sumų, po jos ėjo Azija ir Lotynų Amerika (64 %) ir narystės siekiančios šalys (59 %). 2012 m. lėšų išmokėjimas Viduržemio jūros regione pasiekė rekordinį 1,5 mlrd. EUR lygį, o 1,2 mlrd. EUR iš šios sumos išmokėta pagal dabartinį sprendimą. Vis dėlto bendra išmokėta suma Viduržemio jūros regione nesiekė vidurkio ir sudarė 42 % grynųjų pasirašytų sumų. Lėtesnis išmokėtų sumų augimas rytinėse kaimyninėse šalyse rodo pradinį projektų įgyvendinimo vėlavimą ir administracinį vėlavimą finansavimą gaunančiose šalyse. Rytinėse kaimyninėse šalyse ir Rusijoje išmokėtos sumos ir toliau sudarė 21 % grynųjų pasirašytų sumų. 3 lentelė. Pagal dabartinį sprendimą pasirašytų paskolų metinis dydis (2007–2013 m.) mln. EUR || 2007 (*) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || Bendroji suma iš viso || Panaikinimas || Grynoji suma iš viso Narystės siekiančios šalys || 389 || 2 009 || 2 859 || 1 535 || 874 || 821 || 8 486 || 40 || 8 446 Viduržemio jūros regionas || 1 205 || 1 195 || 1 510 || 2 009 || 926 || 1 305 || 8 150 || 288 || 7 861 Rytinės kaimyninės šalys ir Rusija || 0 || 170 || 233 || 631 || 675 || 934 || 2 642 || 0 || 2 642 Azija ir Lotynų Amerika || 305 || 469 || 1 088 || 643 || 310 || 300 || 3 115 || 244 || 2 871 Pietų Afrika || 0 || 203 || 280 || 50 || 115 || 100 || 748 || 56 || 691 Iš viso pagal bendrąjį įgaliojimą || 1 899 || 4 045 || 5 969 || 4 867 || 2 900 || 3 460 || 23 140 || 629 || 22 511 Pagal klimato kaitos įgaliojimą (2011–2013 m.) || || || || || 150 || 500 || 650 || -- || 650 Narystės siekiančios šalys || || || || || 150 || - || 150 || -- || 150 Viduržemio jūros regionas || || || || || || 350 || 350 || -- || 350 Rytinės kaimyninės šalys ir Rusija || || || || || || -- || -- || -- || -- Azija ir Lotynų Amerika || || || || || || 150 || 150 || -- || 150 Pietų Afrika || || || || || || -- || -- || -- || -- Iš viso pagal įgaliojimą || 1 899 || 4 045 || 5 969 || 4 867 || 3 050 || 3 960 || 23 790 || -- || 23 161 (*) Iki 2007 m. liepos 31 d. buvo skolinama ir pagal ankstesnį 2000–2007 m. sprendimą. Kalbant apie projektų skaičių pažymėtina, kad 2012 m. pagal Sprendimą finansuoti 39 projektai, palyginti su 29 projektais, finansuotais 2011 m. Kaip matyti iš 1 lentelės, 2012 m. pagrindinis EIB finansavimo gavėjas ne ES buvo narystės siekiančių šalių regionas – jame pasirašyta operacijų už 3,1 mlrd. EUR, tai sudaro 48 % viso atitinkamų regionų finansavimo. EIB prioritetą teikė kredito linijoms MVĮ (55 % pasirašytos sumos) ir transeuropinės infrastruktūros projektams. Skolinimas su garantija sumažėjo iki 0,8 mlrd. EUR, o skolinimas savo rizika pagal Pasirengimo narystei priemonę liko, kaip ir praeitais metais, 2,3 mlrd. EUR. Nepaisant tolesnio nestabilumo po Arabų pavasario ir veiklos sustabdymo Sirijoje, EIB finansavimas Viduržemio jūros regiono šalyse 2012 m. vėl šoktelėjo iki 1,7 mlrd. EUR, tai yra, palyginti su praeitais metais, išaugo 73 %. Kaip ir ankstesniais metais, Viduržemio jūros regione didžiausi EIB finansavimo gavėjai buvo energetikos ir transporto sektoriai. Be to, EIB padidino skolinimą privačiajam sektoriui – 2012 m. suteikta maždaug 660 mln. EUR[7], tai yra 300 mln. EUR daugiau, palyginti su 2011 m., ir didžiausia suma nuo 2007 m. Turint omenyje, kad pagal klimato kaitos įgaliojimą pasirašyta operacijų už 350 mln. EUR sumą ir aptariamais metais suplanuota daug projektų, šis regionas taip pat buvo pagrindinis 2011 m. spalio mėn. skirto papildomo įgaliojimo paketo, numatyto kovai su klimato kaita, gavėjas. Kalbant apie finansavimą rytinėse kaimyninėse šalyse ir Rusijoje pasiektas naujas rekordas – 2012 m. finansavimas išaugo iki 934 mln. EUR, palyginti su 776 mln. EUR 2011 m. Kredito linijos MVĮ sudarė maždaug 50 % pasirašytų sumų ir tai susiję su poreikiu remti verslumą ir labiau integracinį augimą regione. Energetikos ir transporto sektoriai taip pat buvo dideli EIB finansavimo, skirto strateginiams infrastruktūros projektams remti, gavėjai. Azijoje ir Lotynų Amerikoje atidėjus dvi dideles operacijas bendra skolinimo suma sumažėjo iki 700 mln. EUR (palyginti su 1,17 mlrd. EUR 2011 m.). Skolinimas šiame regione ir toliau daugiausia skiriamas kovai su klimato kaita ir sudaro 86 % aptariamais metais pasirašytų sumų (100 % Azijoje ir 67 % Lotynų Amerikoje). Pietų Afrikoje 2012 m. pasirašytos dvi naujos paskolos atsinaujinančiosios energijos ir savivaldos infrastruktūros projektams remti, kurios iš viso sudaro 100 mln. EUR, o tai yra mažiau, palyginti su 165 mln. EUR 2011 m. 4 lentelė. 2012 m. pasirašytų operacijų su ES garantija suskirstymas pagal sektorius (mln. EUR) Regionas || Iš viso || Energetika || Transportas || Pramonė ir paslaugos || Vanduo, kanalizacija || Kredito linijos MVĮ || Miesto / Mišri infrastruktū-ra || Telekomuni-kacijos Narystės siekiančios šalys || 821 || || || 217 || 26 % || 175 || 21 % || 254 || 31 % || 175 || 21 % || || || || Viduržemio jūros regiono šalys || 1 655 || 387 || 23 % || 615 || 37 % || 218 || 13 % || 70 || 4 % || 165 || 10 % || 201 || 12 % || || Rytinės kaimyninės šalys ir Rusija || 934 || 217 || 23 % || 211 || 23 % || || || 7 || 1 % || 500 || 54 % || || || || Azija ir Lotynų Amerika || 450 || 75 || 17 % || 200 || 44 % || || || || || 75 || 17 % || || || 100 || 22 % Pietų Afrika || 100 || 50 || 50 % || || || || || || || || || 50 || 50 % || || Iš viso || 3 960 || 729 || 18 % || 1 243 || 31 % || 393 || 10 % || 330 || 8 % || 915 || 23 % || 251 || 6 % || 100 || 4 % 3.2. Indėlis siekiant ES politikos tikslų Sprendime numatyti trys horizontalieji aukšto lygio tikslai visiems regionams, kuriems taikoma ES biudžeto garantija: i) klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos; ii) socialinės ir ekonominės infrastruktūros plėtojimas; iii) vietos privataus sektoriaus plėtojimas, visų pirma paramos MVĮ atveju. Papildomi svarbiausi tikslai, be kita ko, yra prisidėti prie bendrųjų išorės veiksmų įgyvendinimo principų, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje, ir regioninės integracijos tarp šalių partnerių, įskaitant narystės siekiančių šalių, kaimyninių šalių ir Sąjungos ekonominę integraciją. Techninėmis regioninėmis veiklos gairėmis siekiama užtikrinti, kad EIB finansavimas, kuriam teikiama ES garantija, atitiktų ir papildytų atitinkamas ES išorės politikos sritis, programas ir priemones įvairiuose regionuose, kuriems taikomas Sprendimas. Minėtais horizontaliaisiais aukšto lygio tikslais remiamasi nuo 2012 m. teikiant ataskaitas apie naujas operacijas. Sprendime numatytam laikotarpiui EIB padidino kovai su klimato kaita skirtų paskolų apimtį. Papildomas 2 mlrd. EUR klimato kaitos įgaliojimo paketas padėjo išplėsti besivystančių šalių, kuriose atliekamos kovai su klimato kaita skirtos investicijos, sąrašą neapsiribojant naujai susiformavusios rinkos ekonomikos šalimis. Iki 2012 m. pabaigos panaudota trečdalis 2 mlrd. EUR paketo (skirto 2011 m. spalio mėn.) ir visuose regionuose suplanuota daug projektų, todėl labai tikėtina, kad iki įgaliojimo pabaigos bus panaudotas visas paketas. Nuo 2007 m. bendra EIB parama kovos su klimato kaita projektams regionuose, kuriems taikomas Sprendimas, sudaro 8,5 mlrd. EUR. Didžioji dalis (86 %) kovai su klimato kaita skirtų paskolų yra susijusios su investicijomis į atsinaujinančiąją energiją, energijos vartojimo efektyvumą ir darnųjį transportą. Vis dėlto, pripažįstant, kad regionams, kuriems taikomas Sprendimas, ypač aktualus dabartinis klimato sąlygų nepastovumas ir būsima klimato kaita, EIB vis plačiau į projektus integruoja atsparumą klimato kaitai. Tai apima su technine pagalba ir tinkamomis planavimo priemonėmis susijusią paramą, taip pat paramą specialioms prisitaikymo investicijoms, pvz., potvynių kontrolės ir apsaugos nuo jų priemones. 2012 m. su veiksmais klimato kaitos srityje susijusios pasirašytos sumos sudarė 1,6 mlrd. EUR, arba 24 % viso EIB finansavimo regionuose, kuriems taikomas Sprendimas (29 % pasirašytų sumų su ES garantija tiek pagal bendrąjį, tiek pagal klimato kaitos įgaliojimus). Ši proporcija atitinka bendrą EIB tikslą, kad jos sudarytų 25 % viso skolinimo (šis rodiklis išaugo nuo 20 % 2010 m.), ir santykinai yra didesnė negu 2010 m., kai iš esmės ta pati 1,6 mlrd. EUR su veiksmais klimato kaitos srityje susijusių pasirašytų sumų apimtis sudarė 21 % viso finansavimo regionuose, kuriems taikomas Sprendimas (15 % pasirašytų sumų teikiant ES garantiją). 5 lentelė. 2012 m. pasirašytų kovai su klimato kaita skirtų paskolų apimtis regionuose, kuriems taikomas Sprendimas mln. EUR || Kova su klimato kaita pagal || || Iš viso kovai su klimato kaita || % visų pasirašy-tų sumų bendrąjį įgaliojimą || klimato kaitos įgaliojimą || EIB rizika Narystės siekiančios šalys || 85 || || 157 || 242 || 8 % Viduržemio jūros regionas || 113 || 350 || 11 || 474 || 28 % Rytinės kaimyninės šalys || 195 || || || 195 || 21 % Azija || || 150 || 250 || 400 || 100 % Lotynų Amerika || 200 || || || 200 || 67 % Pietų Afrika || 50 || || || 50 || 50 % Iš viso regionuose, kuriems taikomas Sprendimas || 643 || 500 || 417 || 1 560 || 24 % % visų pasirašytų sumų || 29 % || 16 % || || Dabartinėje ekonominėje aplinkoje remiant ekonominį narystės siekiančių šalių vystymąsi skolinimas MVĮ tapo svarbiu trumpalaikiu EIB prioritetu, dėl kurio faktiškai sumažėjo aplinkosaugos projektų dalis. Tačiau 2012 m. įdėta reikšmingų kokybinių pastangų siekiant plėtoti santykius su vietos tarpininkais, kurių dėka nuo 2013 m. bus vykdomos kovos su klimato kaita operacijos (pvz., nedideli vandens ir atliekų projektai). Be to, tikimasi, kad 2013 m. pavyks suteikti finansavimą miško atkūrimo ir geležinkelių projektams, kurie turėtų labai teigiamo poveikio klimatui, todėl numatoma, kad įsipareigojimo finansuoti kovos su klimato kaita veiksmus narystės siekiančių šalių regione mastas reikšmingai išaugs. Laikydamasis Sprendimo reikalavimų ir konsultuodamasis su Komisija EIB parengė išorės įgaliojimo šalims taikomą klimato strategiją, kuri Europos Vadovų Tarybai ir Parlamentui pateikta 2012 m. gruodžio 19 d. Strategijoje apibūdintas EIB požiūris į kovos su klimato kaita rėmimą tiek kiekybiškai, tiek kokybiškai ir pateikti įvairūs trumpalaikiai ir ilgalaikiai veiksmai, kuriais siekiama papildomai stiprinti jo darbą klimato srityje. 2007–2012 m. EIB suteikė daugiau negu 23,2 mlrd. EUR socialinei ir ekonominei infrastruktūrai, įskaitant transportą, energetiką, aplinkosaugos infrastruktūrą ir informacines bei ryšių technologijas, finansuoti. EIB parama socialinei ir ekonominei infrastruktūrai 2012 m. sudarė 51 % visos EIB veiklos regionuose, kuriems taikomas Sprendimas (operacijų, kurioms taikoma garantija, atžvilgiu – 73 %). Parama privačiajam sektoriui 2012 m. taip pat sudarė 51 % visos EIB veiklos regionuose, kuriems taikomas Sprendimas (operacijų, kurioms taikoma garantija, atžvilgiu – 37 %). Privačiojo sektoriaus plėtotė yra būtina siekiant integracinio ir tvaraus augimo, kuris savaime yra skurdo mažinimo sąlyga. EIB parama vietos privačiajam sektoriui plėtoti daugiausia yra skolinimas MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms[8] per tarpininkus bankus, taip pat tiesioginis skolinimas didesnėms privačioms įmonėms. 2012 m. skolinimas MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms per tarpininkus regionuose, kuriems taikomas Sprendimas, pasiekė 2,1 mlrd. EUR, t. y. išaugo daugiau negu dvigubai, palyginti su praeitais metais pasirašyta suma, taip atsitiko pirmiausia dėl didesnių pasirašytų sumų narystės siekiančiose šalyse ir rytinėse kaimyninėse šalyse bei Rusijoje. 2012 m. tai sudarė 66 % EIB privačiojo sektoriaus veiklos regionuose, kuriems taikomas Sprendimas (operacijų, kurioms taikoma garantija, atžvilgiu – 56 %). Pagal Pasirengimo narystei priemonę nesuteikiant ES garantijos pasirašyta 64 %. Pagal kredito linijas 2012 m. skirti asignavimai sudarė 1,7 mlrd. EUR, šios lėšos padėjo įgyvendinti beveik 4 800 investicinių MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių projektų, kurių bendros investicijų sąnaudos sudarė 3,6 mlrd. EUR. Daugiau informacijos apie finansinių tarpininkų veiklą remiant MVĮ pateikiama TDD. Be to, vietos privačiojo sektoriaus plėtojimą EIB remia teikdamas tiesiogines paskolas didesnėms privačioms įmonėms, daugiausia pramonės ir paslaugų sektoriuose. Dažnai šios investicijos paskatina poveikį užimtumui ir investicijoms, taip pat ir vietos tiekėjų atžvilgiu. 2012 m. tiesioginis skolinimas vietos privačiajam sektoriui daugiausia skirtas narystės siekiančių šalių ir Viduržemio jūros regionams. 3.3. Laikantis Sprendimo 12 straipsnio ir 2010 m. patvirtintos EIB politikos menkai reguliuojamų, neskaidrių ir nebendradarbiaujančių šalių ir teritorijų atžvilgiu, tarpvalstybinių EIB finansavimo operacijų, kurioms taikoma ES garantija, su atitinkamomis institucijomis reikalavimų neatitinkančiose šalyse ir teritorijose nebuvo atlikta. 3.4. EIB operacijų poveikis ir pridėtinė vertė · Siekdamas tobulinti operacijų ne ES rezultatų ir poveikio vertinimą ir atsiskaitymą už juos ir laikydamasis Sprendimo reikalavimų, EIB pradėjo taikyti naują sistemą, kuri pakeis esamą ekonominio ir socialinio poveikio vertinimo sistemą. Taikant rezultatų vertinimo sistemą (RVS), kuri kaip bandomasis projektas pradėta taikyti 2012 m., gerėja ex ante projektų rezultatų vertinimas ir EIB galimybės stebėti pasiektus faktinius rezultatus ir atsiskaityti už juos. Šiuo atžvilgiu EIB, atlikdamas išsamų patikrinimą, sistemingai atsižvelgia į finansuojamų projektų rengimo ir stebėsenos ekonominį, finansinį, aplinkosauginį ir socialinį tvarumą. Kaip pagal ankstesnes sistemas, pagal RVS projektų vertinimas grindžiamas trimis ramsčiais: · pagal 1 ramstį vertinamas numatomas indėlis siekiant skolinimo tikslų; · pagal 2 ramstį vertinami numatomi projektų rezultatai, kokybė ir pagrįstumas; · pagal 3 ramstį vertinamas numatomas EIB finansinis ir nefinansinis papildomumas. Tolesniuose skirsniuose daugiausia dėmesio skiriama 2012 m. patvirtintoms operacijoms, o kitose šios ataskaitos dalyse aptariamos pasirašytos operacijos. Užpildytos RVS formos pavyzdys pateikiamas TDD. Numatomi rezultatai apskaičiuoti atliekant išsamų patikrinimą. Baigiant patvirtintus projektus, surenkami pasiekti rezultatai ir už juos atsiskaitoma. Kadangi pagal naują RVS surinkti faktinius patvirtintų operacijų rezultatus užtruks keletą metų, šių metų RVS metinėje ataskaitoje atsiskaitant už faktinius įgyvendinamų arba užbaigtų projektų rezultatus naudojami aštuoni atvejų tyrimai. 2013 m. ataskaita bus grindžiama pasirašytomis, o ne patvirtintomis operacijomis, kad ji geriau atitiktų kitus EIB atsiskaitymo reikalavimus. Išsamią RVS ataskaitą, apimančią visas EIB operacijas ne ES, įskaitant operacijas pagal AKR regionui skirtą Kotonu įgaliojimą ir atvejų tyrimus, galima rasti EIB tinklalapyje. 2 diagramoje matyti, kaip pagal RVS ramsčius pasiskirstę 2012 m. patvirtintų projektų regionuose, kuriems taikomas Sprendimas, vertinimai. Pastaba. Papildomumo vertinimai pagal 3 ramstį šiek tiek skiriasi: 4 – didelis, 3 – reikšmingas, 2 – vidutinis, 1 – mažas. Išsamesnės informacijos apie RVS galima rasti TDD. 4. BENDRADARBIAVIMAS SU KOMISIJA Esamų EIB ir Komisijos 2012 m. bendradarbiavimo, siekiant didinti visos ES paramos regionuose, kuriems taikomas Sprendimas, nuoseklumą, sistemų sąrašas ir finansavimo sumų, kurias EIB pasirašė kaip ES biudžeto išteklių valdytojas, suvestinė lentelė pateikiami TDD. Tam tikra pagrindinė veikla, kurią abi institucijos koordinavo 2012 m., apibrėžta toliau. Komisijai ir EIB glaudžiai bendradarbiaujant parengtas technines regionines veiklos gaires abi institucijos priėmė 2012 m. lapkričio mėn.[9]. Glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija parengtą išorės įgaliojimo šalims taikomą klimato strategiją Tarybai ir Parlamentui EIB pateikė 2012 m. gruodžio mėn. 2008 m. gegužės mėn. Komisijos ir EIB susitarimo memorandumas atnaujintas 2012 m. atsižvelgiant į EIVT sukūrimą ir pasirašymą 2013 m. 2012 m. balandžio mėn. Komisija priėmė deleguotąjį aktą, kuriuo Sirija išbraukiama iš finansavimo pagal Sprendimą reikalavimus atitinkančių šalių sąrašo[10]. Šiuo atžvilgiu reikėtų atkreipti dėmesį, kad Sirijos vyriausybė neįvykdė įsipareigojimų, susijusių su palūkanomis ir paskolų grąžinimu, ir 2012 m. kelis kartus kreiptasi į Garantijų fondą dėl maždaug 21,5 mln. EUR sumą atitinkančių Sirijoje neapmokėtų paskolų[11]. EIB ir EIVT įgyvendino bendrų EIB ir ES delegacijų biurų principą. Visi nauji EIB išorės biurai yra delegacijose ir dedamos pastangos, jei įmanoma, perkelti esamus biurus. 2012 m. EIB atidarė biurą ES delegacijoje Ukrainoje ir gerokai pasistūmėta diskusijose dėl EIB biurų Kinijoje ir Rusijoje. 2012 m. aptarti bendrųjų susitarimų su naujais reikalavimus atitinkančiais partneriais (Kambodža, Islandija, Iraku, Kosovu[12] ir Libija) projektai. Susitarimas su Kosovu pasirašytas 2013 m. Visus 2012 metus visuose regionuose, kuriems taikomas Sprendimas, vyko Komisijos, EIB ir EIVT geografinio koordinavimo susitikimai siekiant nustatyti konkrečią veiklą, kad būtų galima dar daugiau veikti išvien. 2012 m. EIB padėjo Komisijai atlikti poveikio vertinimą rengiant Parlamento ir Tarybos teisės akto, kuriuo kitam 2014–2020 m. laikotarpiui EIB suteikiama ES garantija operacijoms ne ES, pasiūlymą. EIB toliau aktyviai dalyvavo vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos Pirmininko pavaduotojos C. Ashton įsteigtose ES aukšto lygio darbo grupėse, kad būtų užtikrintas koordinuojamas ES reagavimas į Arabų pavasario šalių poreikius. 2012 m. EIB toliau aktyviai dalyvavo įgyvendinant regioninius paskolų ir dotacijų derinimo mechanizmus. Be to, jis glaudžiai bendradarbiavo su Komisija ekspertų grupių, kurioms pavesta nagrinėti ES išorės bendradarbiavimo derinimo platformos (angl. EUBEC) sukūrimą, veikloje. Ši platforma sukurta 2012 m. pabaigoje[13], o EIB yra aktyvus jos narys ir pirmininkauja vienai iš techninių grupių, įsteigtų pagal šią sistemą. 5. BENDRADARBIAVIMAS SU TARPTAUTINĖMIS FINANSŲ INSTITUCIJOMIS Bendradarbiavimas su kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis (TFI) yra neatskiriama EIB veiklos dalis ir apima dialogą instituciniais klausimais, horizontaliuosius bei teminius klausimus ir tarpusavio konsultacijas, taip pat sudėtingų formų bendrą veiklos finansavimą ir darbo pasidalijimą. Didelė TFI dialogo dalis susijusi su veikla specializuotose darbo grupėse, kurios periodiškai posėdžiauja siekdamos dalytis geriausiąja patirtimi arba spręsti konkrečius klausimus. Įsteigta maždaug 30 daugiašalių plėtros bankų darbo grupių, kurių veikloje kartais dalyvauja kitos TFI ir kurios nagrinėja labai įvairius klausimus. Be to, EIB bendradarbiavo su kitais daugiašaliais plėtros bankais vykdydamas plataus užmojo darbą, kad būtų suderintas kovos su klimato kaita finansavimo stebėjimas ir atsiskaitymas už jį. Dohoje paskelbtos dvi ataskaitos: klimato kaitos švelninimo stebėjimo ir prisitaikymo prie jos stebėjimo. Be to, EIB yra vienas iš aktyviausių TFI šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos darbo grupės dalyvių. Galiausiai EIB dalyvauja kitose dialogo iniciatyvose, pvz., du kartus per metus vykstančiame daugiašalių plėtros bankų vadovų susitikime, kurį 2012 m. Liuksemburge surengė EIB. 2012 m. bendras finansavimas kartu su kitomis TFI arba Europos dvišalėmis institucijomis sudarė 67 % visų EIB pasirašytų operacijų su ES garantija, t. y. daugiau negu 56 % 2011 m. Regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas, 2012 m. pasirašytų bendrai finansuotų operacijų sąrašas įtrauktas į tarnybų darbinį dokumentą. 2011 m. kovo mėn. pasirašytas Komisijos, EIB grupės ir ERPB susitarimo memorandumas 2012 m. buvo atnaujintas, kad būtų atsižvelgta į pirmąją 2012 m. kovo mėn. atliktą peržiūrą. Susitarimo memorandume nustatyta bendradarbiavimo ne ES sistema, kuria siekiama padidinti bendrą abiejų bankų atitinkamų operacijų poveikį atsižvelgiant į šalių gavėjų ir atitinkamų bankų akcininkų interesus. Atnaujintame memorandume išplėstas bendrų operacijų ne ES regionų sąrašas – į jį įtrauktas Pietų ir Rytų Viduržemio jūros regionas. Pagal AfD, EIB ir KfW tarpusavio pasitikėjimo iniciatyvą, remiantis bandomojo etapo patirtimi, susijusia su 14 bendrų projektų pietinėse kaimyninėse šalyse ir Užsachario Afrikoje, 2012 m. galutinai suderintos veiklos gairės. Ta iniciatyva – mechanizmas, kai bendrai finansuojant projektus vienas iš trijų partnerių prisiima vadovaujamą vaidmenį vadovaudamasis savo standartais ir procedūromis taip, kad būtų laikomasi kitų partnerių minimalių reikalavimų. Nuo 2013 m. iniciatyva bus taikoma ir kituose geografiniuose ne ES regionuose. Visus 2012 metus EIB bendradarbiavo su kitais kreditoriais pagal Didžiojo aštuoneto (G 8) Dovilio partnerystės iniciatyvą, kad būtų užtikrintas optimalus veikimas išvien remiant demokratinį ir ekonominį pereinamąjį procesą pietų kaimyninėse šalyse. 2012 m. EIB taip pat pasirašė dvišalį susitarimo memorandumą su Islamo plėtros banku. 2012 m. sausio mėn. EIB kartu su ERPB ir Pasaulio banko grupe pradėjo 2-ąją Vienos iniciatyvą reaguodami į narystės siekiančių šalių regionui vėl kilusią riziką dėl euro zonos krizės. Iniciatyvos esmė – skatinti buveinės ir priimančiosios šalies institucijų veiksmų koordinavimą remiant stabilią tarpvalstybinę bankų veiklą ir vengiant netvarkingo įsiskolinimo mažinimo. Įgyvendinant šią iniciatyvą svarbų vaidmenį atlieka Vakarų bankų grupės: jos ir remia koordinavimo pastangas, ir savo ruožtu vengia netvarkingo įsiskolinimo mažinimo. [1] OL L 280, 2011 10 27, p. 1. [2] SWD(2013) 484. [3] COM(2013) 293. [4] http://www.eib.org/infocentre/publications/all/eib-rem-annual-report-2012.htm. [5] SWD(2012) 357 final. [6] http://www.eib.org/infocentre/publications/all/eibs-climate-strategy-outside-the-eu.htm. [7] Įskaitant 24 mln. investicijų į nuosavą kapitalą naudojant Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programos rizikos kapitalą ir patikos fondo išteklius. [8] Vidutinės įmonės, kuriose dirba nuo 250 iki 3 000 darbuotojų. [9] SWD(2012) 357 final. [10] OL L 110, 2012 4 24, p. 38. [11] Daugiau informacijos žr. Komisijos ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Garantijų fondo ir jo valdymo 2012 metais, COM(2013) 662, kuri Europos Parlamentui ir Tarybai perduota 2013 m. rugsėjo 27 d. [12] Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos. [13] Ekspertų grupės ataskaitą galima rasti http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=6980&no=1 ir http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=6981&no=2.