Be to, Komisija vadovavosi gairėmis, nubrėžtomis jos Komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo (COM(2006) 246 galutinis), kuriame nustatyti vadinamojo pirminio aptarimo proceso principai.

Kalbant apie RŽVO nustatytas žvejybos galimybes ir išteklius, kuriais dalijamasi su trečiosiomis šalimis, šiuo pasiūlymu daugiausia įgyvendinamos tarptautiniu lygmeniu sutartos priemonės. Visi elementai, svarbūs vertinant galimą žvejybos galimybių poveikį, yra svarstomi parengiamuoju tarptautinių derybų, per kurias dėl Sąjungos žvejybos galimybių yra susitariama su trečiosiomis šalimis, etapu ir per pačias derybas.

Pasiūlymu siekiama išvengti trumpalaikių strategijų ir ieškoti ilgalaikio tvarumo sprendimų, todėl jame atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų ir patariamųjų tarybų iniciatyvas, kurioms pritarė ICES ir (arba) Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK). Be to, Komisijos pasiūlymas dėl BŽP reformos buvo parengtas deramai atsižvelgiant į poveikio vertinimą (SEC(2011) 891), kurį rengiant išnagrinėtas MSY tikslas. Poveikio vertinimo išvadose šis tikslas nurodomas kaip būtina ekonominio, socialinio ir aplinkos tvarumo sąlyga.

(13)Tarybos reglamente (EB) Nr. 847/96 nustatytos papildomos BLSK kasmetinio valdymo sąlygos, įskaitant to reglamento 3 ir 4 straipsniuose numatytas lankstumo nuostatas dėl prevencinio BLSK ir analitiniu įvertinimu pagrįsto BLSK. Pagal to reglamento 2 straipsnį, nustatydama BLSK, Taryba turi nuspręsti, kuriems ištekliams, visų pirma atsižvelgiant į biologinę jų būklę, to reglamento 3 arba 4 straipsnis netaikomas. Neseniai visiems ištekliams, kuriems galioja įpareigojimas iškrauti laimikį, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį pradėtas taikyti metų sandūros lankstumo mechanizmas. Todėl, siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris kliudytų taikyti racionalaus ir atsakingo jūrų biologinių išteklių naudojimo principą, trukdytų siekti BŽP tikslų ir darytų neigiamą poveikį biologinei išteklių būklei, turėtų būti nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai taikomi analitiniu įvertinimu pagrįstiems BLSK tik tuo atveju, jei nesinaudojama Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis;

(3)Taryba privalo priimti priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo, prireikus įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. Vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 4 dalimi, žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Vadovaujantis to reglamento 16 straipsnio 1 dalimi, žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstomos taip, kad būtų užtikrintas santykinis kiekvienos valstybės narės žvejybos veiklos stabilumas kiekvienų žuvų ištekliaus arba žvejybos rūšies atžvilgiu;

(17)2014 m. lapkričio 3–9 d. Kite įvykusiame 11-ajame Migruojančių laukinių gyvūnų rūšių išsaugojimo konvencijos Šalių konferencijos susitikime į Konvencijos I ir II priedėliuose pateiktus saugomų rūšių sąrašus buvo įtrauktos kelios papildomos rūšys; šis papildymas įsigaliojo 2015 m. vasario 8 d. Todėl tikslinga numatyti tų rūšių apsaugą, kurios turi paisyti visuose vandenyse žvejojantys Sąjungos žvejybos laivai ir Sąjungos vandenyse žvejojantys ne Sąjungos žvejybos laivai;

(18)šiame reglamente nustatytomis Sąjungos žvejybos laivams skirtomis žvejybos galimybėmis naudojamasi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, ypač to reglamento 33 ir 34 straipsnius, susijusius su laimikio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą teikimu. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos valstybės narės turi naudoti siųsdamos Komisijai duomenis apie iškraunamus išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, žuvų kiekius;

(19)atsižvelgiant į ICES rekomendacijas, tikslinga toliau taikyti specialią sistemą, pagal kurią ICES 2a ir 3a kvadratų ir 4 parajonio Sąjungos vandenyse valdomi tobinių ištekliai ir susijusi priegauda. Atsižvelgiant į tai, kad ICES mokslinių rekomendacijų laukiama tik 2018 m. vasario mėn., šiems ištekliams, kol tos rekomendacijos bus pateiktos, tikslinga laikinai nustatyti nulinius BLSK ir kvotas;

(20)laikydamasi su Norvegija ir Farerų Salomis sudarytuose susitarimuose arba protokoluose dėl žvejybos srities santykių numatytos tvarkos, Sąjunga konsultavosi su tomis partnerėmis dėl žvejybos teisių. Laikydamasis su Grenlandija sudarytame susitarime ir protokole dėl žvejybos srities santykių numatytos tvarkos, Jungtinis komitetas nustatė 2018 m. Sąjungai skirtas žvejybos Grenlandijos vandenyse galimybes. Todėl tas žvejybos galimybes būtina įtraukti į šį reglamentą. [Konstatuojamoji dalis bus atnaujinta po konsultacijų.]

(21)2017 m. metiniame susitikime Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC) patvirtino dviejų paprastųjų jūrinių ešerių išteklių Irmingerio jūroje išsaugojimo priemones. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisės aktais; [Konstatuojamoji dalis bus atnaujinta po metinio susitikimo.]

(22)2017 m. metiniame susitikime Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (ICCAT) pratęsė šiaurės ir pietų Atlanto ilgapelekių tunų ir paprastųjų durklažuvių BLSK bei kvotų galiojimą ir gelsvauodegių tunų BLSK galiojimą. Be to, ji taip pat nustatė šiaurės Atlanto melsvųjų ryklių, rytų ir vakarų Atlanto buriažuvių laimikio limitą ir Viduržemio jūros paprastųjų durklažuvių BLSK ir 2018 metams patvirtino anksčiau nustatytus paprastųjų tunų ir didžiaakių tunų BLSK ir kvotas. 2018 metams ICCAT patvirtino anksčiau nustatytus atlantinių marlinų bei atlantinių baltųjų marlinų BLSK ir pritarė peržvejojimo kompensavimo planui, kurį ES pasiūlė dėl 2014 m. ir 2015 m. Ispanijosvykdyto peržvejojimo. Kaip ir paprastųjų tunų išteklių atveju, tikslinga, kad visų kitų ICCAT valdomų išteklių mėgėjų žvejybai taip pat būtų taikomi tos organizacijos priimti laimikio limitai. Be to, didžiaakius tunus ICCAT konvencijos rajone žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams, kurių ilgis yra ne mažesnis kaip 20 metrų, turėtų būti taikomi ICCAT rekomendacijoje Nr. 15–01 priimti pajėgumo apribojimai. Visos tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisės aktais; [Konstatuojamoji dalis bus atnaujinta po metinio susitikimo.]

(23)2016 m. 35-ajame metiniame susitikime Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos (CCAMLR) šalys patvirtino 2016–2017 m. ir 2017–2018 m. tikslinių ir priegaudos rūšių laimikio limitus. Nustatant 2017 m. žvejybos galimybes turėtų būti atsižvelgta į tokios kvotos panaudojimą 2016 m.; [Konstatuojamoji dalis bus atnaujinta po metinio susitikimo.]

(24)2016 m. metiniame susitikime Indijos vandenyno tunų komisija (IOTC) patvirtino gelsvauodegių tunų (Thunnus albacares) laimikio limitus. Ji taip pat priėmė priemonę, kuria siekiama mažinti žuvų suburiamųjų įrenginių (ŽSĮ) naudojimą ir riboti aprūpinimo laivų naudojimą. Kadangi aprūpinimo laivų veikla ir ŽSĮ naudojimas yra neatskiriama gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų žvejybos pastangų dalis, ta priemonė turėtų būti įgyvendinta Sąjungos teisės aktais; [Konstatuojamoji dalis bus atnaujinta po metinio susitikimo.]

(25)Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (SPRFMO) metinis susitikimas įvyks 2018 m. sausio 30 d.–vasario 3 d. Tikslinga dabartines SPRFMO konvencijos rajone taikomas priemones palikti laikinai galioti iki to metinio susitikimo;

(26)2017 m. metiniame susitikime Amerikos tropinių tunų komisija (IATTC) priėmė 2018–2020 m. gelsvauodegių tunų, didžiaakių tunų ir dryžųjų tunų išteklių išsaugojimo priemonę ir iš dalies pakeitė esamą 2017 m. taikomą šių išteklių išsaugojimo priemonę. Tas priemones tikslinga įgyvendinti Sąjungos teisės aktais.

(27)2016 m. metiniame susitikime Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (SEAFO) priėmė išsaugojimo priemonę dėl patagoniniams nototeniniams dančiams, auksuotiesiems krabams, paprastiesiems beriksams ir pelaginėms ylapelakėms šernažuvėms taikomų dvimečių BLSK. Taip pat priimtas B1 pakvadratyje taikytinas islandinių pjūklapilvių beriksų dvimetis BLSK, o likusioje SEAFO konvencijos rajono dalyje taikytinas šios rūšies BLSK nustatytas vieniems metams. Šiuo metu taikomos SEAFO priimtos priemonės dėl žvejybos galimybių paskirstymo turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisės aktais; [Konstatuojamoji dalis bus atnaujinta po metinio susitikimo.]

(28)Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija (WCPFC) 13-ajame metiniame susitikime patvirtino esamas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones. Tos priemonės toliau turėtų būti įgyvendinamos Sąjungos teisės aktais; [Konstatuojamoji dalis bus atnaujinta po metinio susitikimo.]

(29)2017 m. 39-ajame metiniame susitikime Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (NAFO) patvirtino 2018 m. tam tikrų išteklių žvejybos NAFO konvencijos rajono 1–4 parajoniuose galimybes. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisės aktais;

(30)2016 m. 40-ajame metiniame susitikime Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija (GFCM) patvirtino 2017 ir 2018 m. laimikio limitus ir žvejybos pastangų apribojimus, taikomus tam tikriems smulkiųjų pelaginių žuvų ištekliems GFCM susitarimo rajono 17 ir 18 geografiniuose parajoniuose (Adrijos jūroje). Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisės aktais. IL priede nurodyti didžiausi laimikio limitai nustatomi tik vieniems metams, nedarant poveikio nei kitoms ateityje priimsimoms priemonėms, nei galimai paskirstymo valstybėms narėms sistemai;

(31)atsižvelgiant į Slovėnijos laivyno ypatumus ir labai nedidelį jo poveikį smulkiųjų pelaginių rūšių ištekliams, tikslinga išlaikyti esamus žvejybos būdus ir užtikrinti Slovėnijos laivynui galimybę sužvejoti minimalų smulkiųjų pelaginių rūšių žuvų kiekį;

(32)kai kurias tarptautines priemones, kuriomis nustatomos arba ribojamos Sąjungos žvejybos galimybės, atitinkamos regioninės žvejybos valdymo organizacijos (toliau – RŽVO) priima metų pabaigoje ir jos pradedamos taikyti prieš įsigaliojant šiam reglamentui. Todėl būtina, kad Sąjungos teisės aktų nuostatos, kuriomis įgyvendinamos šios priemonės, būtų taikomos atgaline data. Visų pirma, kadangi CCAMLR konvencijos rajone žvejybos sezonas trunka nuo gruodžio 1 d. iki lapkričio 30 d. ir todėl tam tikros žvejybos CCAMLR rajone galimybės ar draudimai yra nustatyti laikotarpiui, kuris prasideda 2017 m. gruodžio 1 d., tikslinga, kad atitinkamos šio reglamento nuostatos būtų taikomos nuo tos dienos. Toks taikymas atgaline data nedaro poveikio teisėtų lūkesčių principui, kadangi CCAMLR konvencijos nariams draudžiama be leidimo žvejoti CCAMLR konvencijos rajone;

(33)kalbant apie snieginių krabų išteklių aplink Svalbardo rajoną žvejybos galimybes paminėtina, kad 1920 m. Paryžiaus sutartimi visoms tos sutarties šalims suteikiama vienoda ir nediskriminacinė galimybė naudotis ištekliais, be kita ko, žvejybos tikslais. Sąjungos nuomonė apie šią galimybę žvejoti snieginius krabus kontinentiniame šelfe aplink Svalbardą išdėstyta 2016 m. spalio 25 d. verbalinėje notoje Norvegijai, susijusioje su Norvegijos taikomu snieginių krabų žvejybos jos kontinentiniame šelfe reglamentavimu, kuriuo, Sąjungos manymu, nepaisoma konkrečių Paryžiaus sutarties nuostatų, ypač nustatytųjų jos 2 ir 3 straipsniuose. Siekiant užtikrinti, kad snieginių krabų išteklių naudojimas Svalbardo rajone atitiktų nediskriminacinio valdymo taisykles, kurias gali nustatyti Norvegija, kuri turi suverenias teises į tą rajoną ir kurios jurisdikcijai jis priklauso pagal minėtoje sutartyje nustatytus apribojimus, tikslinga nustatyti laivų, kuriems leidžiama vykdyti tokią žvejybą, skaičių. Tokios žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos tik 2018 m. Primenama, kad pirminė atsakomybė už taikytinos teisės laikymosi užtikrinimą tenka vėliavos valstybėms narėms; [Konstatuojamoji dalis bus atnaujinta atsižvelgiant į galimus pokyčius.]

(34)remiantis Venesuelos Bolivaro Respublikai skirta Sąjungos deklaracija dėl žvejybos galimybių Sąjungos vandenyse suteikimo su Venesuelos Bolivaro Respublikos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams prie Prancūzijos Gvianos priekrantės vandenų esančioje išskirtinėje ekonominėje zonoje, būtina nustatyti Venesuelai skirtas rifinių ešerių žvejybos Sąjungos vandenyse galimybes;

(35)atsižvelgiant į tai, kad tam tikros nuostatos turi būti taikomos nepertraukiamai, ir siekiant išvengti teisinio neapibrėžtumo laikotarpiu nuo 2017 m. pabaigos iki reglamento, kuriuo nustatomos 2018 m. žvejybos galimybės, įsigaliojimo dienos, tikslinga, kad nuostatos, reglamentuojančios draudimus ir žvejybos draudimo sezonus, būtų toliau taikomos 2019 m. pradžioje tol, kol įsigalios reglamentas, kuriuo nustatomos 2019 m. žvejybos galimybės;

(36)siekiant užtikrinti, kad leidimas pasinaudoti savo žvejybos pastangų paskirstymo pagal kilovatdienių sistemą valdymo sistema atskiroms valstybėms narėms būtų suteikiamas vienodomis sąlygomis, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011;