Siekdama sutrukdyti taikyti įvairias teroristų lėšoms rinkti ir perkelti naudojamas priemones, Komisija 2016 m. vasario mėn. pateikė išsamų kovos su terorizmo finansavimu stiprinimo veiksmų planą. Šiandien Komisija, siekdama įgyvendinti veiksmus, kuriuos ji įsipareigojo užbaigti iki 2016 m. pabaigos, priėmė naują pasiūlymų rinkinį. Įgyvendinant siūlomas priemones, nusikaltėliams bus sunkiau finansuoti savo veiklą, taip pat bus lengviau atsekti jų finansinius sandorius, sustabdyti jų veiklą ir juos nuteisti. Šiomis priemonėmis visų pirma siekiama užkirsti kelią su terorizmu ir nusikaltimais susijusiam pinigų plovimui ir neteisėtam grynųjų pinigų judėjimui – tai padaryti siekiama geriau vykdant turto įšaldymą ir konfiskavimą ir ieškant būdų, kaip geriau aptikti ir atsekti teroristų finansinių srautų judėjimą.

1.Pinigų plovimo kriminalizavimas ir neteisėto grynųjų pinigų judėjimo aptikimas

Kad kompetentingos institucijos galėtų nusikaltėlius ir teroristus patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir suimti, joms reikalingos atitinkamos baudžiamosios teisės nuostatos. Siūlomoje direktyvoje dėl pinigų plovimo kriminalizavimo bus pateikta išsami pinigų plovimo pažeidimų sąvokos apibrėžtis ir nurodytos visoje ES taikytinos sankcijos. Šia direktyva bus sustiprinta esama kovos su pinigų plovimu sistema. Taip pat ja bus užtikrinta, kad ES vykdytų šioje srityje prisiimtus tarptautinius įsipareigojimus, įskaitant Varšuvos konvenciją, ir atitinkamas Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) rekomendacijas ir taip padėtų pašalinti esamas kliūtis, trukdančias vykdyti tarpvalstybinį teisminių institucijų ir policijos bendradarbiavimą kovojant su pinigų plovimu, ir užtikrinti geresnį vykdymą. Galiausiai šiuo pasiūlymu turėtų būti užkirstas kelias nusikaltėliams naudotis nacionalinės teisės aktų skirtumais savo užmačioms įvykdyti, taip pat jis turėtų būti veiksminga atgrasomoji priemonė.

Kad būtų galima veiksmingai nagrinėti šiuos nusikaltimus, kompetentingoms institucijoms reikalingos tinkamos teroristų ir jų rėmėjų nustatymo priemonės. Todėl esamu Grynųjų pinigų kontrolės reglamentu reikalaujama, kad į ES atvykstantys arba iš jos išvykstantys asmenys, gabenantys 10 000 arba daugiau EUR, turimas lėšas deklaruotų. Tačiau jame nėra nuostatos dėl grynųjų pinigų siuntimo paštu, krovininiu transportu arba per kurjerį ir kompetentingos institucijos perspėjo, kad nusikaltėliai dažnai siunčia grynųjų pinigų arba jų gauna šiais būdais, kad išvengtų reglamente nustatytos prievolės deklaruoti lėšas vykdymo.

Be to, Grynųjų pinigų kontrolės reglamentu reikalaujama tik kad kompetentingos institucijos pateiktų deklaravimo duomenis valstybės narės, kurioje tie duomenys surinkti, finansinės žvalgybos padaliniui (FŽP). Šis iš dalies pasyvus reikalavimas gali būti vykdomas tiesiog užtikrinant, kad FŽP galėtų patikrinti užpildytas deklaracijos formas. Tačiau to nepakanka, nes ši informacija turėtų būti aktyviai perduodama FŽP, kad šis padalinys galėtų ją išnagrinėti. Be to, deklaracijos duomenimis galima keistis su kitų valstybių narių kompetentingomis institucijomis tik tada, jei esama neteisėtos veiklos ženklų, tačiau net ir tada to daryti neprivaloma. Dėl to šio reglamento nuostatos įgyvendinamos nenuosekliai ir beveik nevyksta sistemingų duomenų mainų.

Be to, esamu reglamentu institucijoms neleidžiama laikinai sulaikyti grynųjų pinigų nustačius mažesnių nei leidžiama grynųjų pinigų sumų gabenimo atvejų, esant ženklų, kad tie pinigai yra susiję su neteisėta veikla. Būta problemų ir dėl netikslios sąvokos „grynieji pinigai“ apibrėžties. Negana to, valstybėse narėse labai skiriasi esamų taisyklių įgyvendinimo lygis.