[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 28.11.2007 KOM(2007) 759 galutinis Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Reglamentas, kuriuo nustatomos metinės žvejybos galimybės, pagal bendrąją žuvininkystės politiką yra pagrindinė išsaugojimo politikos priemonė. Jis apima sugauto žuvų kiekio ir žvejybos pastangos apribojimus, susijusius su atkūrimo planais bei ilgalaikiais planais, į jį įtrauktos ir laikinosios priemonės bei nuo kitų teisės aktų nukrypti leidžiančios nuostatos (pvz., nuo Techninių priemonių reglamento, giliavandenių rūšių žuvų žvejybos pastangą apribojančio reglamento ir t. t.). Komisijos komunikato COM(2007) 295 galutinėje versijoje pateikiamos pasiūlymo aplinkybės. Daugelio žuvų išteklių atveju rekomenduojama mažinti sužvejotų žuvų kiekį iki nulio arba iki kuo žemiausio lygio. Daugelio išteklių dydis neatitinka saugių biologinių ribų. Nepaisant pagal BŽP nustatytų išsaugojimo priemonių, šių pažeidžiamų kategorijų išteklių skaičius nemažėja. Komisijos analizėje patvirtinama, kad nepaprastai svarbios sustiprintos išeikvotų išteklių išsaugojimo priemonės. 2008 m. TJTT ir ŽMTEK rekomendacijose dar kartą pabrėžiama, kad daugelio žuvų išteklių būklė Bendrijos vandenyse yra prasta. Daugumos išteklių žuvų sužvejojami kiekiai yra didesni nei atitinkami didžiausi galimi sužvejoti žuvų kiekiai. Daugelio išteklių sužvejojami kiekiai viršija mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstus sužvejotinus kiekius, o kelių pagrindinių išteklių, įskaitant didžiąją dalį menkių išteklių, sužvejojamų žuvų kiekiai kelia labai didelį pavojų, kad tie ištekliai negalės atsikurti. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2371/2002 reikalaujama, kad Komisija kiekvienais metais žvejybos pabaigoje pasiūlytų žvejybos pastangos apribojimus, kad užtikrintų, jog Bendrijos žvejybos rajonuose būtų galima vykdyti ekologiniu, ekonominiu ir socialiniu atžvilgiu tausią žvejybą. | Bendrosios aplinkybės Daugeliu atvejų žuvininkystės ištekliai yra pereikvojami. Taryba kiekvienais metais nustato sužvejotų žuvų kiekio apribojimus, tačiau tikrasis sužvejotų žuvų kiekių lygis daugeliu atvejų tebėra aukštesnis nei tausojamąją žvejybą užtikrinantis lygis. Tokia padėtis susiklosto todėl, kad sužvejotų žuvų kiekio apribojimai kartais nustatomi tokio lygio, kuris yra per aukštas, kad užtikrintų tausojamąją žvejybą, ir tam tikrais atvejais šių sužvejotų žuvų kiekio apribojimų įgyvendinimas menkai užtikrinamas. Pastaraisiais metais keliuose žvejybos rajonuose, stengiantis sugriežtinti sužvejotų žuvų kiekio apribojimų įgyvendinimą, buvo pradėti taikyti žvejybos pastangos apribojimai ir, siekiant nustatyti metinius sužvejotų žuvų kiekio apribojimus, buvo pradėti įgyvendinti kai kuriems ištekliams skirti daugiamečiai atkūrimo planai, kuriais norima užtikrinti tausojamąją žvejybą laipsniškai mažinant išžvejojamos populiacijos dalį. Žuvininkystės ištekliai bus dar labiau išeikvojami, jeigu nebus veiksmingai kontroliuojami sužvejotų žuvų kiekiai ir žvejybos pastanga. Toks išeikvojimas nesuderinamas su bendrosios žuvininkystės politikos tikslu – užtikrinti tausojamąją žvejybą Bendrijoje. | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos nustoja galioti 2006 m. gruodžio 31 d. | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Siūlomos priemonės yra parengtos atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės politikos tikslus ir dera su Bendrijos vykdoma tvaraus vystymosi politika. | KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Šiame pasiūlyme atsižvelgiama į konsultacijas su regioninėmis patariamosiomis tarybomis, su Žuvininkystės ir akvakultūros patariamuoju komitetu (ŽAPK sudarytas iš gamybos sektoriui, perdirbimo pramonei ir prekybai žuvininkystės ir akvakultūros produktais atstovaujančių profesinių organizacijų atstovų bei vartotojų, aplinkos ir vystymosi interesams atstovaujančių neprofesinių organizacijų atstovų) bei su Žuvininkystės ir akvakultūros komitetu. Šios konsultacijos vyko remiantis Komisijos komunikatu Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo (COM(2006)246 galutinis), kuriame nustatomi vadinamojo pirminio aptarimo proceso principai, ir Komisijos komunikatu Tarybai dėl žvejybos galimybių 2008 metais (COM(2007)295 galutinis), kuriame išdėstomi Komisijos požiūriai ir ketinimai, susiję su jos pasiūlymais dėl BSLK ir kvotų, iki bus gauta mokslinė rekomendacija dėl išteklių būklės 2008 m. | Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Regioninės patariamosios tarybos pabrėžė poreikį užtikrinti, kad bet kokie metinių BSLK ir kvotų keitimai būtų laipsniški, siekiant kuo labiau apriboti trumpalaikį ekonominės veiklos nutrūkimą. Iš toliau pateikto pasiūlymo išsamaus paaiškinimo matyti, kad į pasiūlymą yra įtrauktas žvejybos galimybių metinių keitimų laipsniško tikslinimo ir apribojimo principas, kai tai buvo įmanoma nepabloginant pažeidžiamų išteklių būklės. | Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | Susijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Žvejybos rajonų biologija ir žuvininkystės ekonomika. | Naudoti metodai Konsultacijos su nepriklausoma tarptautine moksline įstaiga TJTT ir surengtas plenarinis Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) posėdis. | Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais buvo tariamasi – Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (TJTT), 2007 m. spalio mėn. – Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK), 2007 m. lapkričio mėn. | Gautų ir panaudotų patarimų santrauka Buvo paminėta, kad egzistuoja galimai didelė rizika, kuri, jeigu nebus pašalinta, gali sukelti neatitaisomų pasekmių. Vieningai manoma, kad tokia rizika yra. | ŽMTEK pritarė Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos pateiktai rekomendacijai ir tam tikrais atvejais ją patikslino. | Ekspertų patarimų viešo paskelbimo priemonės Visos ŽMTEK ataskaitos po to, kai Komisija jas oficialiai priėmė, yra pateikiamos Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinio direktorato tinklavietėje. | Poveikio vertinimas Sužvejotų žuvų kiekius ir žvejybos pastangą ribojančias priemones turi priimti valstybinės valdžios institucijos, kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje. Siūlomomis priemonėmis, jeigu jos būtų įgyvendintos, Bendrijos laivams būtų sumažintos bendrosios žvejybos galimybės. Pasiūlyme numatomi ne tik trumpalaikiai sprendimai, bet taip pat jis laikytinas per ilgesnį laiką įgyvendintino metodo, kuriuo žvejybos mastas palaipsniui mažinamas tol, kol bus užtikrintas ilgalaikis tausojamasis žvejybos lygis, dalimi. Taikant pasiūlyme numatytą metodą netrukus bus sumažintas BSLK, tačiau pereikvotiems ištekliams atsikūrus, žvejybos galimybės padidės. Numatoma, kad metodo taikymo vidutinės trukmės ir ilgalaikiai padariniai būtų sumažėjęs poveikis aplinkai dėl mažesnės žvejybos pastangos, žvejybos sektoriuje mažesnis laivų skaičius ir (arba) sumažėjusi vidutinė laivo žvejybos pastanga bei nepakitęs arba padidėjęs iškraunamų žuvų kiekis. | TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI | Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlymu nustatomi Bendrijos žvejybos rajonuose ir tarptautiniuose žvejybos rajonuose, kuriuose žvejybos veiklą vykdo Bendrijos laivai, taikomi sužvejotų žuvų kiekių ir žvejybos pastangos apribojimai siekiant bendrosios žuvininkystės politikos tikslo – užtikrinti biologiniu, ekonominiu ir socialiniu atžvilgiais tausojamąjį žvejybos lygį. | Teisinis pagrindas Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnis. | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. | Proporcingumo principas Pasiūlymas dėl toliau nurodytos priežasties atitinka proporcingumo principą. | Bendroji žuvininkystės politika – tai bendroji politika ir dėl to turėtų būti įgyvendinama Tarybos reglamentais. Atitinkamame Tarybos reglamente valstybėms narėms yra skiriamos žvejybos galimybės, tačiau valstybės narės minėtas galimybes gali visiškai savarankiškai paskirstyti regionams arba operatoriams taip, kaip jos mano esant tinkama, todėl valstybės narės turi pakankamai laisvės, priimdamos su jų pasirinktu socialiniu ir (arba) ekonominiu modeliu susijusius sprendimus naudoti joms suteiktas žvejybos galimybes. | Pasiūlymas neturi jokio papildomo finansinio poveikio valstybėms narėms. Taryba šį reglamentą priima kasmet ir valstybinės bei privačios priemonės jam įgyvendinti jau yra parengtos. | Pasirinkta priemonė | Siūlomos priemonės: Reglamentas. | Kitos priemonės būtų netinkamos dėl šios priežasties: Šis pasiūlymas yra skirtas žvejybai valdyti ir pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 jis turėtų būti įgyvendinamas kvalifikuotąja dauguma kiekvienais metais priimamu Tarybos reglamentu. | POVEIKIS BIUDžETUI | Pasiūlymas neturi jokio poveikio Bendrijos biudžetui. | PAPILDOMA INFORMACIJA | Supaprastinimas | Pasiūlyme numatyta valdžios institucijoms (ES arba nacionalinėms) supaprastinti administracinę tvarką, ypač su duomenų apie žvejybos pastangos valdymo taikymą perdavimu susijusius reikalavimus . | Persvarstymo, pakeitimo, laikino galiojimo sąlyga | Pasiūlymas teikiamas dėl metinio 2008 m. reglamento ir todėl jame nėra persvarstymo sąlygos. | Išsamus pasiūlymo paaiškinimas Sužvejotų žuvų kiekio apribojimų ir žvejybos pastangos valdymo atžvilgiu pasiūlymas atitinka vadinamojo pirminio aptarimo proceso principus, kurie nustatyti Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo (COM(2006)246 galutinis) ir Komisijos komunikate Tarybai dėl žvejybos galimybių 2008 metais (COM(2007)295 galutinis), kuriame išdėstomi Komisijos požiūriai ir ketinimai, susiję su jos pasiūlymais dėl BSLK ir kvotų, iki bus gauta mokslinė rekomendacija dėl išteklių būklės 2008 m. Pagal pirminio aptarimo procesą per metus vyko konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir valstybėmis narėmis. Be to, pasiūlymas atitinka Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl ES tausiosios žuvininkystės įgyvendinimo taikant didžiausio ilgalaikio sugaunamo kiekio principą (COM(2006) 360 galutinis) ta prasme, kad pasiūlymas nelems didesnės išžvejojamos žuvų populiacijos dalies, kas prieštarautų Johanesburge vykusiame Pasauliniame aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais Bendrijos ir valstybių narių prisiimtam įsipareigojimui išsaugoti arba atkurti žuvų išteklius iki tokio lygio, kuris galėtų užtikrinti didžiausią ilgalaikį sugaunamą kiekį, siekiant sumažėjusių žuvų išteklių atveju pasiekti šiuos tikslus kuo skubiau ir, jei įmanoma, ne vėliau nei 2015 m. Siekiant valdyti žvejybos pastangą, su valstybėmis narėmis tris kartus pirminio aptarimo proceso metu remiantis neoficialiu dokumentu buvo aptarta galima alternatyvi sistema, pagrįsta kilovatų per dieną ribinėmis vertėmis: du kartus Tarybos vidaus (išorės) žuvininkystės politikos darbo grupėje ir vieną kartą Žuvininkystės ir akvakultūros komitete. Valstybės narės iš esmės pritarė tokios alternatyvios sistemos idėjai, tačiau visos suinteresuotos valstybės narės sutiko, kad reikės išsamiau aptarti šį klausimą ir nustatyti ilgesnį laikotarpį, per kurį nacionalinės administracinės procedūros būtų suderintos su kilovatais per dieną pagrįstos žvejybos pastangos valdymo sistemos reikalavimais. Taigi buvo vienbalsiai pasiūlyta atidėti tokios naujos sistemos įgyvendinimą iki 2009 m. Todėl dabartinė dienų, kurias laivas gali būti jūroje, skaičiumi pagrįsta žvejybos pastangos valdymo sistema, nurodyta IIA, B ir C prieduose, išliks ir 2008 m., kuriais ketinama tęsti diskusijas dėl kilovatais per dieną pagrįsto žvejybos pastangos valdymo siekiant įgyvendinti tokią sistemą 2009 m. Pasiūlyme nustatyti sužvejotų žuvų kiekio apribojimai, dėl kurių buvo susitarta su tam tikromis regioninėmis žvejybos organizacijomis. Sužvejotų žuvų kiekio apribojimai ir kitos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (toliau – TATAK) rekomendacijos bus pateiktos po šios organizacijos kasmetinių pasitarimų lapkričio mėn. Ištekliams Grenlandijos vandenyse bei ištekliams, kurie naudojami kartu su Norvegija, BSLK dar nėra nustatytas, nes laukiama 2007 m. lapkričio ir gruodžio mėnesiais vyksiančių konsultacijų išvadų. Šie BSLK yra pateikti kaip pro memoria (pm). Taip pat reikėtų pažymėti, kad II priede, kuris susijęs su tam tikrų išteklių, įskaitant menkę, atkūrimu, susijusiu su laivų žvejybos pastanga, didžiausias dienų, kurias laivas gali būti rajone, skaičius šiuo metu taip pat nurodytas pm, nes Komisija vis dar analizuoja informaciją iš ŽMTEK dėl II priedo taikymo 2007 m. Taip pat vis dar analizuojami galutinės žvejybos pastangos tobinių žvejybos rajonams nustatymo IIIa ir IV zonose bei IIa zonos EB vandenyse metodai. Dėl giliavandenių išteklių valdymo Taryba 2006 m. gruodžio mėn. patvirtino 10 %, palyginti su 2005 m. lygiais, giliavandenių rūšių žuvims skirtos žvejybos pastangos sumažinimą. Tačiau šis sumažinimas yra mažesnis palyginti su 30 % (šiuo dydžiu sumažinti žvejybos pastangą prašė Žvejybos Šiaurės Rytų Atlante komisija (ŽŠRAK). Būtina dar 10% sumažinti žvejybos pastangą palyginti su tuo pačiu orientaciniu lygiu siekiant, kad Bendrija įvykdytų tarptautinius įsipareigojimus ir kad būtų apsaugoti ištekliai, kurie, kaip keletą metų pabrėžia TJTT, yra ypač pažeidžiami ir šiems ištekliams reikia taikyti neatidėliotinas apsaugos priemones, nes jų veisimosi greitis yra labai lėtas. Metiniai valdymo planai tebelieka galioti trumpai gyvenančioms žuvų, pvz., ančiuvių Biskajos įlankoje ir tobinių, norveginių menkučių ir šprotų Šiaurės jūroje, rūšims. Šiais atvejais 2008 m. pradžiai pasiūlytos žvejybos galimybės gali būti persvarstytos per kitus metus, atsižvelgiant į naujausias mokslines rekomendacijas, Komisijos reglamentais, kurie leis sparčiai įgyvendinti numatytas valdymo priemones. | (Aiškinamasis memorandumas patvirtintas. Jį sudaro xxxxxx simboliai, todėl jis atitinka Vertimo raštu generalinio direktorato reikalavimus.) | 1. Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką[1], ypač į jo 20 straipsnį, atsižvelgdama į 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 847/96, nustatantį bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[2], ypač į jo 2 straipsnį, atsižvelgdama į 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 423/2004, nustatantį menkių išteklių atkūrimo priemones[3], ypač į jo 6 ir 8 straipsnius, atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 811/2004, nustatantį priemones šiaurinių jūrų lydekų ištekliams atkurti[4], ypač į jo 5 straipsnį, atsižvelgdama į 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2166/2005, nustatantį Zelandijos merlūzų ir norveginių omarų išteklių Kantabrijos jūroje ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies atkūrimo priemones ir iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti[5], ypač į jo 5 ir 6 straipsnius, atsižvelgdama į 2006 m. vasario 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 388/2006, nustatantį jūrų liežuvių išteklių Biskajos įlankoje tausojančio naudojimo daugiametį planą[6], ypač į jo 4 straipsnį, atsižvelgdama į 2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 509/2007, nustatantį Lamanšo sąsiaurio vakarinės dalies jūrų liežuvių išteklių tausojančio naudojimo daugiametį planą[7], ypač į jo 3 ir 5 straipsnius, atsižvelgdama į 2007 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 676/2007, nustatantį plekšnių ir jūrų liežuvių išteklių žvejybos Šiaurės jūroje daugiametį planą[8], ypač į jo 6 ir 9 straipsnius, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, kadangi: 2. Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 4 straipsnyje reikalaujama, kad Taryba, atsižvelgdama į turimas mokslines rekomendacijas, ypač Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) parengtą ataskaitą, priimtų priemones, būtinas užtikrinant, kad būtų galima naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausojamąją žvejybos veiklą. 3. Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį Taryba privalo žvejybos rajonui arba žvejybos rajonų grupei nustatyti bendrą sugauti leidžiamą kiekį (BSLK). Žvejybos galimybės valstybėms narėms ir trečiosioms šalims turėtų būti skiriamos pagal minėto reglamento 20 straipsnyje nustatytus kriterijus. 4. Turėtų būti nustatytos specialios žvejybos operacijų vykdymo sąlygos, siekiant užtikrinti veiksmingą bendro sugauti leidžiamo kiekio ir kvotų valdymą. 5. Bendrijos lygmeniu reikia nustatyti žvejybos valdymo principus ir tam tikras procedūras, kad valstybės narės galėtų užtikrinti su jų vėliava plaukiojančių laivų valdymą. 6. Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnyje pateikiamos apibrėžtys, kurios yra svarbios paskirstant žvejybos galimybes. 7. Žvejybos galimybėmis turėtų būti naudojamasi laikantis šiam klausimui skirtų Bendrijos teisės aktų, ypač 1983 m. rugsėjo 22 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2807/83, nustatančio išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles[9], 1986 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2930/86, nustatančio žvejybinių laivų charakteristikas[10], 1987 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 1381/87, nustatančio išsamias žvejybos laivų ženklinimo ir jų dokumentacijos taisykles[11], 1991 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3880/91 dėl valstybių narių, žvejojančių šiaurės rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo[12], 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93, nustatančio bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą[13], 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1627/94, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų[14], 1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti[15], 1998 m. birželio 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1434/98, nustatančio sąlygas, kuriomis silkę galima iškrauti pramonės, išskyrus žmonių vartojimą, poreikiams[16], 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2347/2002, nustatančio konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai[17], 2003 m. lapkričio 4 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1954/2003 dėl su tam tikromis Bendrijos žvejybos vietomis ir ištekliais susijusios žvejybinės pastangos valdymo[18], 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2244/2003, nustatančio išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų[19], 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 423/2004, nustatančio menkių išteklių atkūrimo priemones[20], 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 601/2004, nustatančio tam tikras žvejybos kontrolės priemones pagal Konvenciją dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos[21], 2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 811/2004, nustatančio priemones šiaurinių jūrų lydekų ištekliams atkurti[22], 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2115/2005, nustatančio juodojo paltuso išteklių atkūrimo planą Šiaurės vakarų Atlanto žvejybos organizacijoje[23], 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2166/2005, nustatančio Zelandijos merlūzų ir norveginių omarų išteklių Kantabrijos jūroje ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies atkūrimo priemones ir iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti[24], 2006 m. vasario 23 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 388/2006, nustatančio jūrų liežuvių išteklių Biskajos įlankoje tausojančio naudojimo daugiametį planą[25], 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2015/2006, Bendrijos žvejybos laivams nustatančio tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes 2007 ir 2008 metais[26], 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių, iš dalies keičiančio Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1626/94[27], 2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 509/2007, nustatančio Lamanšo sąsiaurio vakarinės dalies jūrų liežuvių išteklių tausojančio naudojimo daugiametį planą[28], 2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 520/2007, nustatančio labai migruojančių žuvų rūšių tam tikrų išteklių apsaugos technines priemones ir panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 973/2001[29], 2007 m. birželio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 676/2007, nustatančio plekšnių ir jūrų liežuvių išteklių žvejybos Šiaurės jūroje daugiametį planą[30], ir 2007 m. spalio xx d. Tarybos reglamento Nr. xxxx/2007, nustatančio žvejybos Šiaurės Vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone taikytinas apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemones[31]. 8. Reikėtų paaiškinti, kad tik mokslinių tyrimų tikslais vykdomų žvejybos operacijų metu sužvejotų jūrų gyvūnų negalima parduoti, saugoti, demonstruoti arba siūlyti parduoti jokiais tikslais. 9. Atsižvelgiant į Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT) rekomendaciją, TJTT VIII zonoje būtina ir toliau taikyti sužvejotų ančiuvių kiekio apribojimų valdymo sistemą. Komisija nustato TJTT VIII zonos ančiuvių ištekliams taikomus sugauto kiekio apribojimus atsižvelgdama į 2008 m. pirmojoje pusėje surinktą mokslinę informaciją ir diskusijas rengiant ančiuviams skirtus daugiamečius planus. 10. Atsižvelgiant į TJTT rekomendaciją, būtina TJTT IIIa ir IV zonose bei IIa zonos EB vandenyse išlaikyti ir persvarstyti tobinių žvejybos pastangos valdymo sistemą. 11. Atsižvelgiant į TJTT pateiktą naujausią mokslinę rekomendaciją turėtų būti dar labiau sumažinta tam tikrų giliavandenių rūšių žuvims taikoma žvejybos pastanga (toks sumažinimas būtų pereinamojo laikotarpio priemonė). 12. Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį Taryba privalo nuspręsti dėl sąlygų, susijusių su sužvejotų žuvų kiekio ir (arba) žvejybos pastangos apribojimais. Mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad sužvejojant bendrą sugauti leidžiamą kiekį, dėl kurio buvo susitarta, gerokai viršijančius didelius žuvų kiekius kyla grėsmė tausojamajam žvejybos operacijų pobūdžiui. Dėl to tikslinga nustatyti susijusias sąlygas, užtikrinsiančias geresnį žvejybos galimybių, dėl kurių buvo susitarta, įgyvendinimą. 13. Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija (toliau – ŠVAŽO) 2007 m. vykusiame metiniame susitikime priėmė kelias technines ir kontrolės priemones. Šias priemones būtina įgyvendinti. 14. [Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (toliau – KAJGIA) XXVI-ajame metiniame susitikime 2007 m. buvo priimti išteklių, kuriuos įsteigtuose žvejybos rajonuose gali naudoti visos KAJGIA narės, atitinkami sužvejotų žuvų kiekio apribojimai. KAJGIA taip pat patvirtino Bendrijos laivų dalyvavimą bandomojoje Dissostichus spp. žvejyboje FAO 88.1 bei 88.2 parajoniuose ir 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a bei 58.4.3b kvadratuose bei nustatė, kad atitinkama žvejybos veikla yra vykdoma atsižvelgiant į sužvejotų žuvų kiekio ir priegaudos apribojimus bei taikant tam tikras specialias technines priemones. Minėti apribojimai ir techninės priemonės taip pat turėtų būti taikomi.] 15. [Kad būtų laikomasi tarptautinių įsipareigojimų, kuriuos Bendrija prisiėmė kaip KAJGIA susitariančioji šalis, įskaitant įsipareigojimą taikyti KAJGIA komisijos priimtas priemones, turėtų būti taikomi tos komisijos 2007–2008 m. sezonui priimti BSLK ir atitinkamos sezoninės žvejybos apribojimo datos.] 16. Pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendro leistino sugavimo ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas,[32] 2 straipsnį reikia nustatyti išteklius, kuriems taikomos tame reglamente nurodytos įvairios priemonės. 17. [Pagal susitarimuose arba protokoluose dėl santykių žuvininkystės srityje numatytą tvarką Bendrija dėl žvejybos teisių tarėsi su Norvegija[33], Farerų salomis[34] ir Grenlandija[35].] 18. Bendrija yra kelių regioninių žvejybos organizacijų susitariančioji šalis. Tos žvejybos organizacijos rekomendavo apriboti sužvejojamą tam tikrų rūšių žuvų kiekį ir (arba) žvejybos pastangą bei nustatyti kitas jų apsaugos taisykles. Dėl to Bendrija turėtų įgyvendinti tas rekomendacijas. 19. 2007 m. aptariant alternatyviąją žvejybos pastangos valdymo sistemą remiantis kilovatų per dieną ribinėmis vertėmis 2008 metais paaiškėjo, kad bus būtina skirti ilgesnį laikotarpį nacionalinėms administracinėms procedūroms suderinti su tokios žvejybos pastangos valdymo sistemos reikalavimais, dabartinė žvejybos pastangos valdymo sistema skaičiuojant jūroje laivo išbūtas dienas bus tebetaikoma 2008 m., kuriais ketinama tęsti diskusijas dėl kilovatais per dieną pagrįstos žvejybos pastangos valdymo sistemos siekiant ją įgyvendinti 2009 m. 20. Siekiant, kad Reglamente (EB) Nr. 423/2004 nustatyti menkių žvejybos pastangos apribojimai būtų patikslinti, yra išlaikomos alternatyvios priemonės, kad žvejybos pastanga būtų valdoma atsižvelgiant į BSLK, kaip nustatyta minėto reglamento 8 straipsnio 3 dalyje. 21. Turėtų būti išlaikytos tam tikros laikinosios nuostatos dėl laivo stebėjimo sistemos duomenų naudojimo siekiant užtikrinti didesnį stebėjimo, kontrolės ir priežiūros veiksmingumą ir naudingumą valdant žvejybos pastangą. 22. Siekiant, kad Reglamente (EB) Nr. 509/2007 nustatyti jūrų liežuvių žvejybos pastangos apribojimai būtų patikslinti, yra nustatomos alternatyvios priemonės, kad žvejybos pastanga būtų valdoma atsižvelgiant į BSLK, kaip nustatyta minėto reglamento 5 straipsnio 2 dalyje. 23. Siekiant, kad Reglamente (EB) Nr. 676/2007 nustatyti plekšnių ir jūrų liežuvių žvejybos pastangos apribojimai būtų patikslinti, yra nustatomos alternatyvios priemonės, kad žvejybos pastanga būtų valdoma atsižvelgiant į BSLK, kaip nustatyta minėto reglamento 9 straipsnio 2 dalyje. 24. Menkių ištekliams Šiaurės jūroje, Skagerako sąsiauryje ir vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, Airijos jūroje ir į vakarus nuo Škotijos bei europinių paprastųjų jūrinių lydekų ir norveginių omarų ištekliams TJTT VIIIc ir IXa zonose taikomi leidžiamos žvejybos pastangos lygiai valdymo sistemoje turi būti patikslinti. 25. Siekiant prisidėti prie žuvų išteklių išsaugojimo, 2008 m. turėtų būti įgyvendintos tam tikros papildomos kontrolės priemonės ir žvejybai taikomos techninės sąlygos. 26. Remiantis TJTT moksliniais patarimais, be sužvejotų žuvų kiekio apribojimo, reikalingos papildomos priemonės melsvųjų molvų neršto plotams apsaugoti TJTT VI ir VII zonose. 27. Moksliniais tyrimais buvo įrodyta, kad žvejybos praktika, kai žvejojama žiauniniais tinklais ir pinkliaisiais tinklais TJTT VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk, VIII, IX, X ir XII zonose, kelia rimtą grėsmę giliavandenių rūšių žuvims. Tačiau turėtų būti įgyvendinamos šią žvejybą tam tikromis sąlygomis leidžiančios pereinamojo laikotarpio priemonės, kol bus priimtos nuolatinės priemonės. 28. Siekiant užtikrinti tausojamąją europinių paprastųjų jūrinių lydekų išteklių žvejybą ir sumažinti į jūrą išmetamus neverslinio dydžio žuvų kiekius, kaip pereinamojo laikotarpio priemonės TJTT VIIIa, VIIIb ir VIIId zonose turėtų būti išlaikomos selektyviosios žvejybos įrankių naujovės. 29. Reikėtų išlaikyti trečiosios šalies žvejybos laivų šaldytos žuvies iškrovimo ir perkrovimo Bendrijos uostuose kontrolę, kaip rekomenduoja Žvejybos Šiaurės Rytų Atlante komisija (ŽŠRAK). 2007 m. lapkričio mėn. ŽŠRAK rekomendavo, kad tam tikri laivai būtų įtraukti į laivų, dėl kurių buvo patvirtinta, jog jie vykdė neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereguliuojamą žvejybą, sąrašą. Turėtų būti užtikrinta, kad rekomendacijos taptų Bendrijos teisinės tvarkos dalimi. 30. Siekiant prisidėti prie aštuonkojų išsaugojimo, ypač apsaugoti jų jauniklius, 2008 m. būtina išlaikyti mažiausią aštuonkojų dydį trečiųjų šalių suverenitetui arba jurisdikcijai priklausančiuose jūrų vandenyse, esančiuose Žvejybos Rytų Vidurio Atlante komiteto rajone (toliau – ŽRVAK), kol bus priimtas reglamentas, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 850/98. 31. Atsižvelgiant į ŽMTEK rekomendaciją, 2008 m. tam tikromis sąlygomis reikia leisti žvejybą plačiažiočiais tralais, naudojančiais impulsinę elektros srovę, TJTT IVc ir IVb, į pietus, zonose. 32. Amerikos tropikų tuno komisija (toliau – ATTK) 2007 m. metiniame posėdyje nepriėmė gelsvauodegių tunų, didžiaakių tunų ir dryžųjų tunų sužvejotų kiekių apribojimų, ir, nors Bendrija nėra ATTK narė, būtina priimti priemones, skirtas užtikrinti tausų tos organizacijos jurisdikcijai priklausančių išteklių valdymą. 33. [Vakarų ir Vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija (toliau − VVRVŽK) trečiajame metiniame posėdyje patvirtino gelsvauodegių tunų, didžiaakių tunų, dryžųjų tunų, durklažuvių ir Pietų Ramiojo vandenyno tuniukų žvejybos pastangos apribojimus ir technines priemones priegaudai įvertinti. Bendrija yra VVRVŽK narė nuo 2005 m. sausio mėn. Todėl siekiant užtikrinti tausų šios organizacijos jurisdikcijoje esančių išteklių valdymą būtina įgyvendinti šias priemones Bendrijos teisėje.] 34. BŽVJK 2006 ir 2007 m. vykusiuose metiniuose posėdžiuose priėmė kelias rekomendacijas dėl kai kuriems žvejybos rajonams Viduržemio jūroje taikomų techninių priemonių. Siekiant prisidėti prie žuvų išteklių išsaugojimo, minėtas priemones būtina įgyvendinti 2008 m., kol bus priimtas reglamentas, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1967/2006. 35. 2007 m. metiniame posėdyje Žvejybos Pietryčių Atlante organizacija (ŽPAO) priėmė ŽPAO konvencijos rajone sužvejojamų išteklių žuvų kiekio apribojimus ir nustatė sąlygas, kuriomis galima vėl pradėti žvejybos veiklą šiuo metu uždaruose žvejybos rajonuose, bei išsamius uosto valstybės patikrinimų reikalavimus. Šias priemones būtina įgyvendinti Bendrijos teisėje. 36. Indijos vandenyno tuno komisija (IVTK) 2006 ir 2007 m. vykusiuose metiniuose posėdžiuose patvirtino kelias valdymo ir kontrolės priemones. Šias priemones būtina įgyvendinti Bendrijos teisėje. 37. Trečiajame tarptautiniame susitikime dėl naujos Žvejybos Pietų Ramiajame vandenyne regioninės valdymo organizacijos sukūrimo, vykusiame 2007 m. gegužės mėnesį, dalyviai patvirtino laikinas pelaginių žuvų žvejybos ir dugninės žvejybos veiklos Pietų Ramiajame vandenyne reguliavimo priemones. Šias priemones būtina įgyvendinti Bendrijos teisėje. 38. Siekiant užtikrinti, kad trečiųjų šalių laivais Bendrijos vandenyse sužvejoti putasu kiekiai būtų teisingai apskaitomi, būtina išlaikyti sugriežtintas tokių laivų kontrolės nuostatas. 39. Siekiant užtikrinti pragyvenimo šaltinį Bendrijos žvejams ir nesukelti pavojaus ištekliams bei išvengti bet kokių galimų sunkumų dėl 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 41/2007, nustatančio 2007 m. Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas[36], galiojimo pabaigos, būtina, kad žvejybą minėtuose žvejybos rajonuose būtų galima pradėti 2008 m. sausio 1 d. bei 2008 m. sausio mėn. palikti galioti kai kurias minėto reglamento taisykles. Atsižvelgiant į dalyko skubumą, būtina taikyti išimtį šešių savaičių laikotarpiui, nurodytam Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijų steigimo sutarčių, I antraštinės dalies 3 straipsnyje, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS Taikymo sritis ir apibrėžtys 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios tų žvejybos galimybių naudojimo sąlygos 2008 metams. Be to, juo nustatomi tam tikri žvejybos pastangų apribojimai ir susijusios sąlygos 2009 m. sausio mėnesiui bei tam tikriems Antarkties ištekliams – žvejybos galimybės ir specialios sąlygos IE priede nustatytiems laikotarpiams. 2 straipsnis Taikymo sritis 1. Jeigu nenumatyta kitaip, šis reglamentas taikomas: a) Bendrijos žvejybos laivams („Bendrijos laivai“) bei b) su trečiųjų šalių vėliava plaukiojantiems ir tose šalyse registruotiems žvejybos laivams („trečiosios šalies žvejybos laivai“) Bendrijos vandenyse („EB vandenys“). 2. Nukrypstant nuo 1 dalies, šio reglamento nuostatos, išskyrus III priedo 4.2 ir 14 punktus ir VIII priedo 1 išnašą, netaikomos žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų, kurie atliekami gavus valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, leidimą ir jai suteikus įgaliojimus, tikslais ir apie kuriuos Komisijai bei valstybėms narėms, kurių vandenyse atliekami tie moksliniai tyrimai, buvo pranešta iš anksto. Tik mokslinių tyrimų tikslais vykdomų žvejybos operacijų metu sužvejotų jūrų gyvūnų negalima parduoti, saugoti, demonstruoti arba siūlyti parduoti jokiais tikslais. 3 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente, be Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnyje nustatytųjų, taikomos šios apibrėžtys: a) „bendras sugauti leidžiamas kiekis“ (BSLK) – tai kiekis, kurį kasmet galima sužvejoti iš kiekvieno ištekliaus ir iškrauti; b) „kvota“ – tai Bendrijai, valstybėms narėms arba trečiosioms šalims skirta BSLK dalis; c) „tarptautiniai vandenys“ – tai jokios valstybės suverenitetui arba jurisdikcijai nepriklausantys vandenys. 4 straipsnis Žvejybos zonos Šiame reglamente naudojamos toliau pateiktos zonos apibrėžtys: a) Reglamente (EEB) Nr. 3880/91 apibrėžtos TJTT (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos; b) „Skagerako sąsiauris“ – tai rajonas, vakaruose apribotas nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio brėžiama linija, o pietuose − nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio brėžiama linija, ir iš šio taško – iki artimiausios Švedijos pakrantės vietos; c) „Kategato sąsiauris“ – tai rajonas, šiaurėje apribotas linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio, ir iš šio taško iki artimiausios Švedijos pakrantės vietos, o pietuose – nuo Hasenøre iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Hoved iki Kullen brėžiama linija; d) „Kadiso įlanka“ – tai TJTT IXa zona į rytus nuo 7º23'48" vakarų ilgumos; e) 1998 m. birželio 16 d. Tarybos sprendime dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos[37] apibrėžta BŽVJK (Bendroji žvejybos Viduržemio jūroje komisija) zona; f) 1995 m. spalio 23 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2597/95 dėl tam tikruose ne Šiaurės Atlanto rajonuose žvejojančių valstybių narių statistikos duomenų pateikimo apie nominalius sugavimus[38] apibrėžtos ŽRVAK zonos (Rytų Vidurio Atlantas arba JTO MŽŪO 34 pagrindinė žvejybos zona); g) „ŽŠRAK konvencijos rajonas“ – tai konvencijos rajonų vandenys, kaip nustatyta konvencijos, pridėtos prie 1981 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimo 81/608/EEB dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Rytų Atlanto žvejyboje patvirtinimo[39], 1 straipsnyje; h) „ŽŠRAK reguliuojamas rajonas“ – tai ŽŠRAK (Žvejybos Šiaurės Rytų Atlante komisijos) konvencijos rajonų vandenys, esantys už ŽŠRAK susitariančiųjų šalių jurisdikcijai priklausančių vandenų ribos; i) 1993 m. birželio 30 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2018/93 dėl Šiaurės Vakarų Atlante žvejojančių valstybių narių statistinių duomenų apie sugavimus ir žvejybą pateikimo[40] apibrėžtos ŠVAŽO (Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija) zonos; j) „ŠVAŽO reguliuojamas rajonas“ – tai Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacijos (ŠVAŽO) konvencijos rajono dalis, į kurią pakrantės valstybės neturi suverenių teisių arba kuri nepriklauso pakrantės valstybių jurisdikcijai; k) 2002 m. liepos 22 d. Tarybos sprendime Nr. 2002/738/EB dėl Europos bendrijos Konvencijos dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo Pietryčių Atlanto vandenyne patvirtinimo[41] apibrėžtos ŽPAO (Žvejybos Pietryčių Atlante organizacijos) zonos; l) 1986 m. birželio 9 d. Tarybos sprendime 86/238/EEB dėl Bendrijos prisijungimo prie Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos su pakeitimais, padarytais protokolu prie valstybių Konvencijos dalyvių įgaliotųjų atstovų konferencijos baigiamojo akto, pasirašyto Paryžiuje 1984 m. liepos 10 d.[42],, apibrėžta TATAK (Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos) zona; m) Reglamente (EB) Nr. 601/2004 apibrėžtos KAJGIA (Konvencija dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos) zonos; n) 2006 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendime Nr. 2006/539/EB dėl Konvencijos dėl 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija sudarytos Amerikos tropinių tunų komisijos stiprinimo sudarymo Europos bendrijos vardu[43] apibrėžta ATTK (Amerikos tropikų tuno komisijos) zona; o) 1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendime Nr. 95/399/EB dėl Bendrijos prisijungimo prie Susitarimo įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją[44] apibrėžta IVTK (Indijos vandenyno tunų komisijos) zona; p) Regioninės žvejybos Pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (RŽPRVVO) rajonas yra atviros jūros rajonas į pietus nuo pusiaujo, į šiaurę nuo KAJGIA konvencijos rajono, į rytus nuo Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SIOFA) konvencijos rajono, kaip apibrėžta 2006 m. liepos 6 d. Tarybos sprendime 2006/496/EB dėl Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje pasirašymo Europos bendrijos vardu, ir į vakarus nuo Pietų Amerikos valstybių jurisdikcijai priklausančių žvejybos rajonų; q) 2004 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendime Nr. 2005/75/EB dėl Bendrijos prisijungimo prie Konvencijos dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse[45] apibrėžta ŽVVRVK (Žvejybos Vakarų ir Vidurio Ramiajame vandenyne komisijos) zona. II SKYRIUSBendrijos laivams taikomos žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos 5 straipsnis Sužvejotų žuvų kiekio apribojimai ir paskirstymas 1. Bendrijos laivams Bendrijos vandenyse arba tam tikruose ne Bendrijos vandenyse taikomi sužvejotų žuvų kiekio apribojimai ir tų apribojimų paskirstymas valstybėms narėms bei papildomos sąlygos pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 2 straipsnį yra nustatyti I priede. 2. Bendrijos laivams, laikantis 11, 20 ir 21 straipsniuose nustatytų sąlygų ir neviršijant I priede nurodytos kvotos ribų, šiuo reglamentu leidžiama žvejoti Farerų salų, Grenlandijos, Islandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą. 3. Komisija nustato galutinius sužvejotų tobinių kiekio apribojimus TJTT IIIa ir IV zonose bei TJTT IIa zonos EB vandenyse pagal IID priedo 8 punkte nustatytas taisykles. 4. Komisija nustato, kad TJTT V ir XIV zonų Grenlandijos vandenyse Bendrijai leidžiama sužvejoti 7,7 % stintenėms taikomo BSLK, kai tik bus nustatytas stintenėms skirtas BSLK. 5. Atsižvelgdama į mokslinę informaciją, surinktą per pirmąjį 2008 m. pusmetį, Komisija gali persvarstyti norveginių menkučių išteklių TJTT IIIa zonoje ir TJTT IIa ir IV zonų EB vandenyse bei šprotų išteklių TJTT IIa ir IV zonų EB vandenyse sužvejotų kiekių apribojimus Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. 6. Komisija nustato TJTT VIII zonoje sužvejotų ančiuvių kiekio apribojimus atsižvelgdama į 2008 m. pirmojoje pusėje surinktą mokslinę informaciją ir į diskusijas rengiant daugiamečius ančiuviams skirtus planus. 6 straipsnis Žvejoti draudžiamos rūšys Bendrijos laivams visuose Bendrijos ir jai nepriklausančiuose vandenyse draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ir iškrauti šias rūšis: - Milžinryklius ( Cetorinhus maximus ) - Baltuosius ryklius ( Carcharodon carcharias ). 7 straipsnis Specialios nuostatos dėl paskirstymo 1. Valstybėms narėms I priede nustatytos žvejybos galimybės paskirstomos nepažeidžiant: a) žvejybos galimybių, kuriomis buvo pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį; b) paskirtų sužvejoti išteklių perskirstymo pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 4 dalį, 23 straipsnio 1 dalį ir 32 straipsnio 2 dalį; c) papildomai iškrautų žuvų kiekių, kuriuos leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį; d) kiekių, kurių panaudojimas atidedamas pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį; e) pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnį atliktų išskaitymų. 2. Siekiant atidėti kvotų, kurios turi būti perkeltos į 2009 m., panaudojimą Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnio 2 dalis, nukrypstant nuo minėto reglamento, taikoma visiems ištekliams, kuriems buvo nustatytas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BSLK. 8 straipsnis Žvejybos pastangos apribojimai ir susijusios išteklių valdymo sąlygos 1. Nuo 2008 m. vasario 1 d. iki 2009 m. sausio 31 d. žvejybos pastangos apribojimai ir susijusios sąlygos, nustatyti: a) IIA priede, taikomi tam tikrų išteklių valdymui Kategato sąsiauryje, Skagerako sąsiauryje ir TJTT IV, VIa, VIIa, VIId zonose bei TJTT IIa zonos EB vandenyse; b) IIB priede, taikomi europinių paprastųjų jūrinių lydekų ir norveginių omarų išteklių valdymui TJTT VIIIc ir IXa zonose, išskyrus Kadiso įlanką. c) IIC priede, taikomi jūrų liežuvių išteklių valdymui TJTT VIIe zonoje; d) IID priede, taikomi tobinių išteklių valdymui TJTT IIIA ir IV zonose bei TJTT IIa zonos EB vandenyse. 2. Laikotarpiu nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2009 m. sausio 31 d. 1 dalies a, b, c ir d punktuose nurodytiems ištekliams toliau taikoma žvejybos pastanga ir susijusios sąlygos, nustatytos Reglamento (EB) Nr. 41/2007 IIA, IIB, IIC ir IID prieduose. 3. Komisija galutinę žvejybos pastangą, 2008 m. taikomą tobinių žvejybai TJTT IIIa ir IV zonose bei TJTT IIa zonos EB vandenyse, nustato laikydamasi IID priedo 3–7 punktuose nustatytų taisyklių. 4. Valstybės narės užtikrina, kad žvejoti giliavandenių rūšių žuvis leidimus turinčių laivų žvejybos pastangos, išmatuotos kilovatų dienomis, per kurias leidžiama nebūti uoste, lygiai 2008 m. neviršytų daugiau nei 70 % metinio vidutinio žvejybos pastangos lygio, kurį atitinkamos valstybės narės laivai naudojo 2003 m., išplaukdami į žvejybos reisus, kuriems turėjo leidimus žvejoti giliavandenių rūšių žuvis ir per kuriuos buvo žvejojamos Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 I ir II prieduose išvardytų giliavandenių rūšių žuvys. Ši dalis taikoma tik tiems žvejybos reisams, kurių metu sugaunama daugiau nei 100 kg giliavandenių rūšių žuvų, išskyrus atlantines argentinas. 9 straipsnis Sužvejotų žuvų kiekių ir priegaudos iškrovimo sąlygos 1. Išteklių, kuri ems nustatyti sužvejoto kiekio apribojimai, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik tada, jeigu: a) žuvis sužvejoja kvotą turinčios valstybės narės laivai ir jeigu ta kvota nėra išnaudota arba b) žuvys yra sužvejotos iš Bendrijos dalies segmento, kuris kvotomis nebuvo paskirstytas valstybėms narėms, ir ta dalis nebuvo išnaudota. 2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, toliau išvardytas žuvis galima laikyti laive ir iškrauti net tada, jeigu valstybė narė neturi kvotų arba jeigu kvotos ar Bendrijos dalis yra išnaudota: a) kitų rūšių žuvis nei atlantinės silkės ir skumbrės, jeigu: i) jos tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra mažesnis nei 32 mm pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 4 straipsnį, buvo sužvejotos pramaišiui su kitų rūšių žuvimis, ir ii) sužvejotų žuvų kiekiai nebuvo išrūšiuoti nei laive, nei iškraunant; arba b) skumbres, jeigu i) jos sužvejotos pramaišiui su paprastosiomis stauridėmis arba sardinėmis, ii) jos nesudaro daugiau nei 10 % laive laikomo bendro skumbrių, paprastųjų stauridžių ir sardinių svorio ir, iii) sužvejotų žuvų kiekiai nebuvo išrūšiuoti nei laive, nei iškraunant. 3. Visi iškrauti žuvų kiekiai įskaitomi į kvotą arba, jeigu Bendrijos dalis valstybėms narėms nebuvo paskirstyta kvotomis, į Bendrijos dalį, išskyrus pagal šio straipsnio 2 dalies nuostatas sužvejotus žuvų kiekius. 4. Procentinė priegaudos dalis ir priegaudos žuvų naudojimas nustatomi pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 4 ir 11 straipsnius. 10 straipsnis Iškrauti neišrūšiuotų žuvų kiekiai TJTT IIIa, IV ir VIId zonose bei TJTT IIa zonos EB vandenyse 1. Reglamento (EB) Nr. 1434/98 2 straipsnio 1 dalis netaikoma atlantinėms silkėms, sužvejotoms TJTT IIIa, IV ir VIId zonose ir TJTT IIa zonos EB vandenyse. 2. Jeigu leidžiami sužvejoti atlantinių silkių kiekiai, valstybei narei skirti TJTT IIIa, IV ir VIId zonose bei TJTT IIa zonos EB vandenyse, yra išnaudoti, laivams, plaukiojantiems su tos valstybės narės vėliava, registruotiems Bendrijoje bei vykdantiems veiklą tuose žvejybos rajonuose, kuriuose taikomi atitinkami sužvejotų žuvų kiekio apribojimai, draudžiama iškrauti neišrūšiuotas žuvis, kurios yra pramaišiui su atlantinėmis silkėmis. 3. Valstybės narės užtikrina, kad būtų taikoma tinkama imčių ėmimo programa, leidžianti užtikrinti veiksmingą iškrautų neišrūšiuotų žuvų kiekių, sužvejotų TJTT IIIa, IV ir VIId zonose bei TJTT IIa zonos EB vandenyse, stebėjimą pagal rūšis. 4. Neišrūšiuotus sužvejotų žuvų kiekius TJTT IIIa, IV ir VIId zonose bei TJTT IIa zonos EB vandenyse galima iškrauti tik tuose uostuose ir iškrovimo vietose, kuriuose taikoma 1 dalyje nurodyta imčių ėmimo programa. 11 straipsnis Naudojimosi galimybės apribojimai Bendrijos laivams neleidžiama žvejoti Skagerako sąsiauryje per 12 jūrmylių nuo Norvegijos bazin ių linijų. Tačiau su Danijos arba Švedijos vėliava plaukiojantiems laivams leidžiama žvejoti ne arčiau kaip per keturias jūrmyles nuo Norvegijos bazinių linijų. 12 straipsnis Tinklinio audeklo akies dydžio ir gijų storio nustatymas Šiame reglamente nurodyti tinklinio audeklo akies dydis ir gijų storis nustatomi remiantis 2003 m. sausio 20 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 129/2003, nustatančiu išsamias žvejybos tinklų akių dydžio ir gijų storio nustatymo taisykles[46]. 13 straipsnis Pereinamojo laikotarpio techninės ir kontrolės priemonės Bendrijos laivams taikomos III priede nustatytos pereinamojo laikotarpio techninės ir kontrolės priemonės. III SKYRIUSSužvejot ų žuvų kiekio apribojimai ir susijusios sąlygos trečiųjų šalių žvejybos laivams 14 straipsnis Leidimas Su Venesuelos ir Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams ir Farerų salose registruotiems žvejybos laivams leidžiama žvejoti Bendrijos vandenyse laikantis I priede nustatytų sužvejotų žuvų kiekio apribojimų ir 15, 16 ir 17 bei 21–27 straipsniuose nustatytomis sąlygomis. 15 straipsnis Žvejoti draudžiamos rūšys Trečiųjų šalių žvejybos laivams visuose Bendrijos vandenyse draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ir iškrauti šių rūšių žuvis: - Milžinryklius ( Cetorinhus maximus ) - Baltuosius ryklius ( Carcharodon carcharias ). 16 straipsnis Geografiniai apribojimai 1. Žvejybos laivams, plaukiojantiems su Norvegijos vėliava arba registruotiems Farerų salose, leidžiama žvejoti tik tose 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios į jūros pusę yra už 12 jūrmylių nuo valstybių narių bazin ių linijų TJTT IV zonoje, Kategato sąsiauryje ir Atlanto vandenyne į šiaurę nuo 43°00’ šiaurės platumos, išskyrus Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 18 straipsnyje nurodytą rajoną. 2. Žvejybos laivams, plaukiojantiems su Norvegijos vėliava, Skagerako sąsiauryje leidžiama žvejoti už keturių jūrmylių nuo Danijos ir Švedijos bazinių linijų jūros link. 3. Žvejybos laivams, plaukiojantiems su Venesuelos vėliava, leidžiama žvejoti tik tose 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios yra 12 jūrmylių nuo Prancūzijos Gajanos departamento bazinių linijų. 17 straipsnis Plaukimas per Bendrijos vandenis Trečiosios šalies žvejybos laivai, plaukiantys per Bendrijos vandenis, tinklus sukrauna laikydamiesi toliau nustatytų sąlygų, kad tų tinklų nebūtų galima lengvai naudoti, t. y.: 40. tinklai, gramzdikliai ir panašūs prietaisai turi būti atkabinti nuo jų tralų kėtoklių ir velkamųjų ir ištraukimo lynų ir virvių, 41. denyje sukrauti tinklai turi būti patikimai pritvirtinti prie kokios nors antstato dalies. 18 straipsnis Sužvejotų žuvų kiekio ir priegaudos iškrovimo sąlygos Išteklių, kuriems nustatyti sužvejotų žuvų kiekio apribojimai, žuvų negalima laikyti laive arba iškrauti, jeigu tų žuvų kiekių nesužvejojo neišnaudotą kvotą turinčios trečiosios šalies žvejybos laivai. 19 straipsnis Pereinamojo laikotarpio techninės ir kontrolės priemonės Trečiųjų šalių žvejybos laivams taikomos III priede nustatytos pereinamojo laikotarpio techninės ir kontrolės priemonės. IV SKYRIUSLicencijų išdavimo Bendrijos laivams tvarka 20 straipsnis Licencijos ir susijusios sąlygos 1. Nepaisant Reglamente (EB) Nr. 1627/94 nustatytų žvejybos licencijų ir specialių žvejybos leidimų bendrųjų taisyklių, Bendrijos laivams trečiosios šalies vandenyse žvejoti leidžiama tik turint tos trečiosios šalies valdžios institucijų išduotą leidimą. 2. Tačiau 1 dalies nuostatos netaikomos Šiaurės jūros Norvegijos vandenyse žvejojantiems šiems Bendrijos laivams: a) laivams, kurių tonažas yra 200 registrinių tonų arba mažesnis, arba b) laivams, žvejojantiems žuvis žmonių vartojimui, išskyrus skumbres, arba c) su Švedijos vėliava plaukiojantiems laivams pagal nusistovėjusią praktiką. 3. Didžiausias licencijų skaičius ir kitos susijusios sąlygos turi būti tokios, kokios nurodytos IV priedo I dalyje. Prašymuose išduoti licencijas nurodomi žvejybos tipai ir Bendrijos laivų, kuriems turi būti išduodamos licencijos, pavadinimai bei techninės charakteristikos; tuos prašymus valstybių narių valdžios institucijos įteikia Komisijai. Komisija perduoda šiuos prašymus atitinkamos trečiosios šalies valdžios institucijoms. 4. Jeigu viena valstybė narė perleidžia kvotą kitai valstybei narei (pasikeitimas) IV priedo I dalyje nustatytuose žvejybos rajonuose, kartu perleidžiamos atitinkamos licencijos ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau neturi būti viršijamas bendras kiekvieno žvejybos rajono licencijų skaičius, nustatytas IV priedo I dalyje. 5. Bendrijos laivai laikosi išsaugojimo ir kontrolės priemonių bei visų kitų toje zonoje, kurioje jie vykdo veiklą, taikomų nuostatų. 21 straipsnis Farerų salos Bendrijos laivai, turintys licenciją Farerų salų vandenyse vykdyti specialiąją vienos rūšies žuvų žvejybą, gali vykdyti speciali ąją kitų rūšių žuvų žvejybą, jeigu apie tai iš anksto praneša Farerų salų valdžios institucijoms. V SKYRIUSLicencijų išdavimo trečiųjų šalių žvejybos laivams tvarka 22 straipsnis Įpareigojimas turėti licenciją ir specialų žvejybos leidimą 1. Nepaisant Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 28b straipsnio, mažesnės nei 200 registrinių tonų talpos su Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams taikoma išimtis dėl įpareigojimo turėti licenciją ir specialų žvejybos leidimą. 2. Licencija ir specialus žvejybos leidimas laikomi laive. Tačiau Farerų salose arba Norvegijoje registruotiems žvejybos laivams taikoma išimtis dėl šio įpareigojimo. 3. Trečiųjų šalių žvejybos laivai, kuriems leidimas žvejoti buvo išduotas 2007 m. gruodžio 31 d., gali toliau žvejoti nuo 2008 m. sausio 1 d., kol Komisijai bus pateiktas leidimą žvejoti turinčių žvejybos laivų sąrašas ir Komisija jį patvirtins. 23 straipsnis Paraiška licencijai ir specialiam žvejybos leidimui gauti Su paraiška licencijai ir specialiam žvejybos leidimui gauti trečiosios šalies valdžios institucija Komisijai pateikia šią informaciją: a) laivo pavadinimą; b) registracijos numerį; c) išorinio identifikavimo raides ir skaičius; d) registracijos uostą; e) savininko arba frachtuotojo pavadinimą ir adresą; f) registrinę laivo talpą ir bendrą ilgį; g) variklio galią; h) radijo šaukinį ir radijo dažnį; i) numatomą žvejybos būdą; j) numatomą žvejybos rajoną; k) žuvų rūšis, kurioms žvejoti yra skirtas laivas; l) laikotarpį, kuriam prašoma išduoti licenciją. 24 straipsnis Licencijų skaičius Licencijų skaičius ir specialios susijusios sąlygos nustatomos tokios, kaip nustatyta IV priedo II dalyje. 25 straipsnis Paskelbimas negaliojančiu ir panaikinimas 1. Licencijas ir specialius žvejybos leidimus galima paskelbti negaliojančiais, kad būtų galima išduoti naujas licencijas ir specialius žvejybos leidimus. Toks paskelbimas negaliojančiu įsigalioja dieną prieš Komisijai išduodant naujas licencijas ir specialius žvejybos leidimus. Naujos licencijos ir specialūs žvejybos leidimai įsigalioja nuo jų išdavimo dienos. 2. Licencijos arba specialūs žvejybos leidimai visiškai arba iš dalies panaikinami prieš jų galiojimo pabaigą, jeigu išnaudojama I priede nustatyta atitinkamo ištekliaus kvota. 3. Licencijos ir specialūs žvejybos leidimai panaikinami, jeigu nesilaikoma šiame reglamente nustatytų įpareigojimų. 26 straipsnis Atitinkamų taisyklių nesilaikymas 1. Kiekvienam trečiosios šalies žvejybos laivui, kuris nesilaikė šiame reglamente nustatytų įpareigojimų, licencija arba specialus žvejybos leidimas neišduodamas ne ilgiau kaip 12 mėnesių. 2. Komisija atitinkamos trečiosios šalies valdžios institucijoms perduoda trečiosios šalies žvejybos laivų, kuriems nebus išduotas leidimas žvejoti Bendrijos žvejybos zonoje kitą mėnesį arba mėnesius dėl tam tikrų šio reglamento taisyklių pažeidimų, pavadinimus ir technines charakteristikas. 27 straipsnis Licencijos turėtojo įsipareigojimai 1. Trečiosios šalies žvejybos laivai laik osi išsaugojimo ir kontrolės priemonių bei kitų nuostatų, reglamentuojančių Bendrijos laivų žvejybą toje zonoje, kurioje jie vykdo veiklą, ypač Reglamentų (EEB) Nr. 1381/87, (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 1434/98 ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2187/2005[47]. 2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytuose trečiųjų šalių žvejybos laivuose turi būti vedamas laivo žurnalas, į kurį įrašoma V priedo I dalyje nustatyta informacija. 3. Trečiosios šalies žvejybos laivai, išskyrus TJTT IIIa zonoje žvejojančius su Norvegijos vėliava plaukiojančius laivus, VI priede nustatytą informaciją Komisijai perduoda pagal tame priede nustatytas taisykles. 28 straipsnis Specialios nuostatos dėl Prancūzijos Gajanos departamento 1. Licencijos žvejoti Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse išduodamos atitinkamo trečiosios šalies žvejybos laivo savininkui įsipareigojus leisti į žvejybos laivą atvykti stebėtojui, jeigu tokio atvykimo paprašytų Komisija. 2. Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse žvejojantys trečiosios šalies žvejybos laivai veda V priedo II dalyje pateiktą pavyzdį atitinkantį laivo žurnalą. Sužvejotų žuvų kiekio duomenys Komisijai paprašius jai siunčiami per Prancūzijos valdžios institucijas. VI SKYRIUS Specialios nuostatos dėl Viduržemio jūroje žvejojančių Bendrijos laivų 29 straipsnis Didžiųjų auksinių skumbrių žvejybos, kurioje naudojamos plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti, draudimo laikotarpio nustatymas 1. Siekiant apsaugoti didžiąsias auksines skumbres (Coryphaena hippurus ), ypač neužaugusias žuvis, didžiųjų auksinių skumbrių žvejyba, kurioje naudojamos plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti, draudžiama nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2008 m. rugpjūčio 14 d. visuose BŽVJK susitarimo rajono geografiniuose parajoniuose. 2. Nukrypstant nuo 1 dalies nuostatų, jei valstybė narė gali įrodyti, kad dėl blogo oro su jos vėliava plaukiojantys žvejybos laivai negalėjo išnaudoti savo įprastų žvejybos dienų, valstybė narė gali perkelti dienas, jos laivų prarastas žvejyboje, kurioje naudojamos plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti, iki kitų metų sausio 31 d. Šiuo perkėlimu norinčios pasinaudoti valstybės narės iki 2009 m. sausio 1 d. Komisijai pateikia paraišką dėl papildomų dienų, kuriomis laivui bus leidžiama žvejoti didžiąsias auksines skumbres naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti per žvejybos draudimo laikotarpį nuo 2009 m. sausio 1 d. iki sausio 31 d. Į šią paraišką įtraukiama tokia informacija: a) ataskaita, kurioje nurodoma informacija apie atitinkamos žvejybos veiklos nutraukimą, įskaitant atitinkamą patvirtinamąją meteorologinę informaciją; b) laivo pavadinimas; c) registracijos numeris; d) Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priede nustatytos išorinio identifikavimo raidės ir skaičiai[48]. Komisija persiunčia iš valstybių narių gautą informaciją VJBŽK vykdomajam sekretoriatui. 3. Valstybės narės iki 2008 m. lapkričio 1 d. nusiunčia Komisijai ataskaitą apie 1 dalyje nurodytų priemonių įgyvendinimą. 30 straipsnis Rajonų, kuriuose ribojama žvejyba, nustatymas siekiant apsaugoti giliavandenes pažeidžiamas buveines 1. Draudžiama žvejoti velkamosiomis dragomis ir dugniniais tralais rajonuose, kurių ribos apibrėžiamos linijomis, jungiančiomis šias koordinates: a) Giliavandenių žuvų žvejybos rajonas, kuriame ribojama žvejyba, „Lophelia rifas prie Capo Santa Maria di Leuca“ - 39° 27,72‘ šiaurės platumos, 18° 10,74‘ rytų ilgumos - 39° 27,80‘ šiaurės platumos, 18° 26,68‘ rytų ilgumos - 39° 11,16‘ šiaurės platumos, 18° 04,28‘ rytų ilgumos - 39° 11,16‘ šiaurės platumos, 18° 35,58‘ rytų ilgumos b) Giliavandenių žuvų žvejybos rajonas, kuriame ribojama žvejyba, „Nilo deltos rajonas, kuriame išsiskiria angliavandeniliai“ - 31° 30,00' šiaurės platumos, 33° 10,00' rytų ilgumos - 31° 30,00' šiaurės platumos, 34° 00,00' rytų ilgumos - 32° 00,00' šiaurės platumos, 34° 00,00' rytų ilgumos - 32° 00,00' šiaurės platumos, 33° 10,00' rytų ilgumos c) Giliavandenių žuvų žvejybos rajonas, kuriame ribojama žvejyba, „Eratosthemes povandeninis kalnas“ - 33° 00,00' šiaurės platumos, 32° 00,00' rytų ilgumos - 33° 00,00' šiaurės platumos, 33° 00,00' rytų ilgumos - 34° 00,00' šiaurės platumos, 33° 00,00' rytų ilgumos - 34° 00,00' šiaurės platumos, 32° 00,00' rytų ilgumos 2. Valstybės narės imasi priemonių, būtinų giliavandenėms pažeidžiamoms buveinėms apsaugoti 1 dalyje nurodytuose rajonuose, ypač užtikrina šių rajonų apsaugą nuo bet kokios kitos nei žvejybos veiklos, keliančios pavojų šioms ypatingoms buveinėms būdingų savybių išsaugojimui, poveikio. 31 straipsnis Mažiausias tralų tinklinio audeklo akies dydis vykdant tam tikrą vietos ir sezoninę priedugnio rūšių žvejybą tralais 1. Nukrypdamos nuo Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 8 straipsnio dalies h punkto ir 9 straipsnio 3 dalies 2 punkto, valstybės narės gali toliau leisti su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams naudoti mažesnį nei 40 mm tralo maišo rombo formos akies dydį vykdant tam tikrą vietos ir sezoninę priedugnio rūšių žvejybą tralais žvejojant niekam nepriskirtas priedugnio rūšių žuvis. 2. 1 dalis taikoma tik žvejybos veiklai, kurią jau oficialiai leido valstybės narės remdamosi 2007 m. sausio 1 d. galiojusiais nacionaliniais įstatymais. Minėta dalimi nenustatoma jokio būsimo žvejybos pastangos padidėjimo, palyginti su 2006 m. 3. Iki 2008 m. sausio 5 d., naudodamos įprastą duomenų apdorojimo sistemą, valstybės narės pateikia Komisijai laivų, kuriems pagal 1 dalį suteiktas leidimas, sąrašą. Į leidimą turinčių laivų sąrašą įtraukiama ši informacija: a) laivo pavadinimas; b) Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priede nustatytas laivo Bendrijos laivyno registro numeris (BLR) ir išorinis ženklinimas; c) kiekvieno laivo pagal leidimą vykdoma žvejybos veikla pagal tikslinį (-ius) išteklį (-ius), rezoliucijoje BŽVJK/31/2007/2 apibrėžtą žvejybos rajoną ir naudojamą žvejybos įrankį; d) leidžiamas žvejybos laikotarpis. 4 Komisija persiunčia iš valstybių narių gautą informaciją VJBŽK vykdomajam sekretoriatui. VII SKYRIUSSpecialios nuostatos dėl Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacijos (ŠVAŽO) reguliuojamame rajone juoduosius paltusus žvejojančių Bendrijos laivų 32 straipsnis Pranešimas apie sužvejotų žuvų kiekius 1. Remdamasis Reglamento (EB) Nr. 2115/2005 5 straipsniu, leidimą žvejoti juoduosius paltusus turinčio laivo kapitonas elektroninėmis priemonėmis siunčia valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, kompetentingoms institucijoms sužvejotų žuvų kiekio ataskaitą, kurioje nurodomas jo laivo sužvejotų juodujų paltusų kiekis, taip pat ir tai, kad žuvų nesužvejota. 2. 1 dalyje minėta ataskaita pirmą kartą pateikiama ne vėliau nei pasibaigs dešimtoji diena po laivo įplaukimo į ŠVAŽO reguliuojamą rajoną arba po žvejybos reiso pradžios. Ataskaita teikiama kas penkias dienas. Jeigu manoma, kad sužvejotų juodųjų paltusų kiekiai, apie kuriuos pranešama pagal 1 dalį, viršija vėliavos valstybėms narėms skirtos kvotos 75 %, laivo kapitonas teikia ataskaitas kas tris dienas. 3. Kiekviena valstybė narė persiunčia gautas sužvejotų žuvų kiekio ataskaitas Komisijai. Komisija šią informaciją nedelsdama perduoda ŠVAŽO sekretoriatui. 33 straipsnis Papildomos kontrolės priemonės 1. Remiantis Reglamento (EB) Nr. 2115/2005 5 straipsniu leidimą žvejoti juoduosius paltusus turintys laivai gali įplaukti į ŠVAŽO reguliuojamą rajoną žvejoti juodųjų paltusų tik tuo atveju, jei laive yra mažiau nei 50 tonų bet kokių sužvejotų žuvų arba jeigu į rajoną leidžiama įplaukti pagal 2, 3 ir 4 dalį. 2. Jeigu pagal Reglamento (EB) Nr. 2115/2005 5 straipsnį leidimą žvejoti juoduosius paltusus turintis laivas turi 50 ar daugiau tonų ne ŠVAŽO reguliuojamame rajone sužvejotų žuvų, jis ŠVAŽO sekretoriatui elektroniniu paštu arba faksu ne vėliau nei likus 72 valandoms iki įplaukimo (ENT) į ŠVAŽO reguliuojamą rajoną praneša apie laive esančius sužvejotų žuvų kiekius, vietą (platumą ir ilgumą), kurioje, laivo kapitono vertinimu, laivas pradės žvejybą, bei numatomą atvykimo į vietą laiką. 3. Jeigu patikrinimo laivas po 2 dalyje nurodyto pranešimo informuoja apie ketinimą atlikti patikrinimą, jis praneša patikros vietos koordinates žvejybos laivui. Patikros vieta neturi būti toliau nei 60 jūrmylių nuo vietos, kurioje, laivo kapitono vertinimu, laivas pradės žvejybą. 4. Jeigu pagal Reglamento (EB) Nr. 2115/2005 5 straipsnį leidimą žvejoti juoduosius paltusus turintis žvejybos laivas iki įplaukdamas į ŠVAŽO reguliuojamą rajoną iš ŠVAŽO sekretoriato arba patikrinimo laivo negauna pranešimo apie patikrinimo laivo ketinimą atlikti patikrinimą pagal 3 dalį, žvejybos laivas gali pradėti žvejoti. Žvejybos laivas taip pat gali pradėti žvejybos veiklą be išankstinio patikrinimo, jeigu patikrinimo laivas nepradėjo patikrinimo per tris valandas nuo žvejybos laivo atvykimo į patikros vietą. 34 straipsnis Koralų apsaugos zona VII priede nustatytoje ŠVAŽO 3O kvadrato zonoje draudžiama bet kokia žvejybos veikla naudojant dugninį kontaktinį žvejybos įrankį. VIII SKYRIUSSpecialios nuostatos dėl treči ųjų šalių žvejybos laivų Žvejybos Šiaurės Rytų Atlante konvencijos (ŽŠRAK) rajone sužvejotos šaldytos žuvies iškrovimo arba perkrovimo 35 straipsnis Uosto valstybės kontrolė Nepažeidžiant Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93 ir 1994 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1093/94, nustatančio taisykles, pagal kurias trečiųjų šalių žvejybos laivai gali iškrauti ir parduoti sugautą žuvį Bendrijos uostuose[49], šiame skyriuje nustatytos procedūros taikomos nuo 2008 m. gegužės 1 d. trečiosios šalies žvejybos laivų ŽŠRAK konvencijos rajone sugautos šaldytos žuvies iškrovimui arba perkrovimui valstybių narių uostuose. 36 straipsnis Nurodytieji uostai Iškrauti ir perkrauti Bendrijos vandenyse leidžiama tik nurodytuosiuose uostuose. Valstybės narės nurodo iškrovimui naudojamą vietą arba netoli kranto esančią vietą (nurodytieji uostai), kurioje leidžiamos 35 straipsnyje nurodytos žuvų iškrovimo arba perkrovimo operacijos. Valstybės narės praneša Komisijai apie bet kokius 2007 m. nurodytų uostų sąrašo pakeitimus ne vėliau kaip likus penkiolikai dienų iki pakeitimo įsigaliojimo. Komisija skelbia nurodytųjų uostų sąrašą ir jo pakeitimus Europos Sąjungos oficialiojo leidinio „C“ serijoje ir pateikia savo tinklavietėje. 37 straipsnis Išankstinis pranešimas apie įplaukimą į uostą 1. Nukrypstant nuo Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93 28e straipsnio 1 dalies, visų į uostą ketinančių įplaukti ir iškrauti ar perkrauti sužvejotus kiekius visų žvejybos laivų, turinčių 35 straipsnyje nurodytų žuvų, kapitonai arba jų atstovai apie tai praneša uosto, kuriuo jie ketina pasinaudoti, valstybės narės kompetentingoms institucijoms ne vėliau kaip trys darbo dienos iki numatyto atplaukimo laiko. 2. Prie 1 dalyje nurodyto pranešimo pridedama X priedo I dalyje pateikta forma, kurioje tinkamai užpildyta A dalis, kaip pateikta toliau: a) PSC 1 forma naudojama, kai žvejybos laivas iškrauna savo sugautas žuvis; b) PSC 2 forma naudojama, kai žvejybos laivas vykdo perkrovimo operacijas. Tokiais atvejais naudojama atskira forma kiekvienam laivui, iš kurio perkraunama. 3. Uosto valstybė narė nedelsdama persiunčia 2 dalyje nurodytos formos kopiją žvejybos laivo vėliavos valstybei ir, kai laivas vykdo perkrovimo operacijas, laivų, iš kurių perkraunama, vėliavos valstybėms. 38 straipsnis Leidimas iškrauti arba perkrauti 1. Uosto valstybės kompetentingos institucijos gali leisti iškrauti arba perkrauti tik tuo atveju, jeigu iškrauti arba perkrauti ketinančio žvejybos laivo arba, jei laivas dalyvavo perkrovimo operacijose ne uoste, laivų, iš kurių perkeliama, vėliavos valstybė arba valstybės grąžindamos pagal 37 straipsnio 3 dalį perduotos formos kopiją, kurioje tinkamai užpildyta B dalis, patvirtino, kad: a) žvejybos laivų, apie kuriuos pranešta, kad jie sužvejojo žuvis, deklaruotų rūšių kvota buvo pakankama, b) apie laive laikomus žuvų kiekius buvo tinkamai pranešta ir į juos atsižvelgta apskaičiuojant bet kokius galimai taikytinus sužvejotų žuvų kiekio arba žvejybos pastangos apribojimus; c) žvejybos laivai, apie kuriuos pranešta, kad jie žvejojo žuvis, turėjo leidimą žvejoti rajonuose, apie kuriuos pranešta; d) laivo buvimas deklaruoto sužvejotų žuvų kiekio žvejybos rajone buvo patikrintas remiantis laivo stebėjimo sistemos duomenimis. Iškrovimo arba perkrovimo operacijos gali būti pradėtos tik po to, kai uosto valstybės kompetentingos institucijos suteikia leidimą. 2. Nukrypstant nuo 1 dalies uosto valstybė gali leisti iškrauti visą arba dalį sužvejotų žuvų kiekio negavus 1 dalyje nurodyto patvirtinimo, bet tokiais atvejais laiko atitinkamas žuvis sandėlyje kontroliuojant kompetentingoms institucijoms. Žuvis galima imti siekiant parduoti, perimti arba vežti tik gavus 1 dalyje nurodytą patvirtinimą. Jei patvirtinimas nebuvo gautas per 14 dienų nuo iškrovimo, uosto valstybė gali konfiskuoti žuvis ir jomis disponuoti pagal nacionalines taisykles. 3. Uosto valstybės narės kompetentingos įstaigos nedelsdamos praneša apie savo sprendimą leisti arba neleisti iškrauti žuvis arba perkrauti Komisijai ir, kai iškraunamos arba perkraunamos žuvys yra sugautos ŽŠRAK konvencijos rajone, ŽŠRAK sekretoriui perduodamos X priedo I dalyje numatytos formos, kurioje tinkamai užpildyta C dalis, kopiją. 39 straipsnis Patikrinimai 1. Valstybių narių kompetentingos institucijos savo uostuose kiekvienais metais vykdo ne mažiau kaip 15 % 35 straipsnyje nurodytų trečiųjų šalių žvejybos laivų iškrovimų arba perkrovimų patikrinimus. 2. Patikrinimų metu reikia stebėti visą iškrovimą arba perkrovimą ir atlikti kiekvienos rūšies kiekių, įrašytų išankstiniame iškrovimo pranešime, ir iškrautų arba perkrautų rūšių kiekių kryžminį patikrinimą. 3. Inspektoriai deda visas pastangas, kad išvengtų nepagrįsto žvejybos laivo gaišinimo, ir užtikrina, kad žvejybos laivas patirtų kuo mažiau įsikišimo ir nepatogumų bei kad būtų išvengta žuvų kokybės pablogėjimo. 40 straipsnis Patikrinimo ataskaitos 1. Kiekvienas patikrinimas pagrindžiamas dokumentais užpildant X priedo II dalyje nustatytą patikrinimo ataskaitą. 2. Kiekvienos patikrinimo ataskaitos kopija nedelsiant perduodama patikrinto žvejybos laivo vėliavos valstybei ir, jei žvejybos laivas vykdė perkrovimo operacijas, laivų, iš kurių perkraunamos žuvys, vėliavos valstybei arba valstybėms ir Komisijai, bei, kai iškrautos arba perkrautos žuvys yra sugautos ŽŠRAK konvencijos rajone, ŽŠRAK sekretoriui. 3. Kiekvienos patikrinimo ataskaitos originalas arba patvirtinta kopija paprašius siunčiama patikrinto žvejybos laivo vėliavos valstybei. IX SKYRIUSSpecialios nuostatos Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (KAJGIA) rajone žvejojantiems Bendrijos laivams 1 skirsnisApribojimai ir su informacija apie laivą susiję reikalavimai 41 STRAIPSNIS Draudimai ir sužvejotų žuvų kiekio apribojimai 1. VIII priede nustatytų rūšių specialioji žvejyba draudžiama tame priede nustatytose zonose ir tame priede nustatytais laikotarpiais. 2. Naujai ir bandomajai žvejybai, vykdomai IX priede nustatytose parajoniuose, taikomi tame priede nustatyti sužvejotų žuvų kiekio ir priegaudos apribojimai. 42 straipsnis Su informacija apie laivus, kuriems leidžiama žvejoti KAJGIA rajone, susiję reikalavimai 1. Be informacijos reikalavimų, taikomų leidimą turintiems laivams ir nustatytų Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnio 2 dalyje, valstybės narės nuo 2008 m. rugpjūčio 1 d. Komisijai pateikia šiuos su tokiais laivais susijusius duomenis: a) laivo TJO numerį (jeigu jis buvo suteiktas); b) ankstesnę laivo vėliavos valstybę (jeigu yra); c) tarptautinį radijo šaukinį; d) laivo savininko (-ų) ir tikrojo (-ųjų) savininko (-ų) pavadinimą ir adresą, jeigu jie žinomi; e) laivo pastatymo vietą ir datą; f) laivo tipą; g) ilgį; h) spalvotą laivo nuotrauką, kuri turi būti sudaryta iš: i) ne mažesnės nei 12 × 7 cm dydžio laivo dešiniojo borto nuotraukos, kurioje būtų matyti visas borto ilgis ir konstrukcinės borto ypatybės; ii) ne mažesnės nei 12 x 7 cm dydžio laivo kairiojo borto nuotraukos, kurioje būtų matyti visas borto ilgis ir konstrukcinės borto ypatybės; iii) ne mažesnės nei 12 x 7 cm dydžio laivapriekio nuotraukos, padarytos iš laivagalio; i) priemones, kurių buvo imtasi užtikrinant, kad laive įmontuoto palydovinės kontrolės prietaiso veikimas būtų apsaugotas nuo klastojimo. 2. Valstybės narės nuo 2008 m. rugpjūčio 1 d. Komisijai taip pat perduoda, kiek įmanoma tą padaryti, toliau nurodytą informaciją apie laivus, turinčius leidimą žvejoti KAJGIA rajone: a) operatoriaus pavadinimą ir adresą, jeigu jis skiriasi nuo laivo savininko (-ų) pavadinimo ir adreso; b) kapitono ir, kai tinka, laivo žvejybos operacijų tvarkytojo, vardą ir pavardę bei pilietybę; c) žvejybos metodo arba metodų tipą; d) laivo plotį (m); e) registrinę laivo talpą; f) laivo ryšio įrangos tipus ir jos numerius (INMARSAT A, B ir C numeriai); g) įprastą laivo įgulą; h) pagrindinio variklio arba variklių galią; i) krovumą (tonomis), žuvų triumų skaičių ir jų talpą (m³); bet kokią kitą informaciją (pvz., laivo atsparumo ledo apkrovai klasę), kuri laikoma tinkama. 43 straipsnis Pranešimas apie pastebėtus laivus 1. Jeigu licenciją turinčio žvejybos laivo kapitonas pastebi žvejybos laivą konvencijos rajone, jis, kiek įmanoma, surenka kuo daugiau informacijos apie kiekvieną tokį pastebėtą atvejį, įskaitant: a) laivo pavadinimą ir aprašymą; b) laivo radijo šaukinį; c) laivo registracijos numerį ir Lloyds (TJO) numerį; d) laivo vėliavos valstybę; e) ataskaitą pagrindžiančias laivo nuotraukas; f) bet kokią kitą svarbią informaciją, susijusia su pastebėto laivo stebėta veikla. 2. Kapitonas kuo greičiau perduoda pranešimą, kurioje pateikta 1 dalyje nurodyta informacija, savo vėliavos valstybei. Vėliavos valstybė pateikia KAJGIA sekretoriatui tokius pranešimus, jei remiantis KAJGIA standartais pastebėtas laivas vykdo nelegalią, nedeklaruojamą ir nereguliuojamą (NNN) žvejybos veiklą. 2 skirsnisBandomosios žvejybos rajonai 44 STRAIPSNIS Dalyvavimas bandomojoje žvejyboje 1. Su Ispanijos vėliava plaukiojantys ir Ispanijoje registruoti žvejybos laivai, apie kuriuos KAJGIA buvo pranešta pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 straipsnio nuostatas, JTO MŽŪO 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir 58.4.1 bei 58.4.2 kvadratuose bei nacionalinei jurisdikcijai nepriskirtinuose 58.4.3a ir 58.4.3b kvadratuose gali dalyvauti bandomojoje Dissostichus spp. žvejyboje, kuri vykdoma ūdomis. 2. 58.4.3a ir 58.4.3b kvadratuose vienu metu leidžiama žvejoti ne daugiau nei vienam vienos valstybės narės žvejybos laivui. 3. Bendro sužvejotų žuvų kiekio ir priegaudos apribojimai 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose ir bendro sužvejotų žuvų kiekio ir priegaudos apribojimų pasiskirstymas kiekviename pagal mažus tiriamuosius plotus (toliau – MTP) nustatytas XIV priede. Žvejyba bet kokiame MTP nutraukiama, jeigu užregistruotas sužvejotų žuvų kiekis yra lygus nustatytam sužvejotų žuvų kiekio apribojimui, ir žvejyba tame MTP neatnaujinama per likusį sezono laiką. 4. Žvejojama kuo didesniame plote ir įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos rajono potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sužvejotų žuvų kiekis bei žvejybos pastanga nebūtų pernelyg sutelkti vienoje vietoje. Tačiau 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose draudžiama žvejoti mažesniame nei 550 m gylyje. 45 straipsnis Pranešimų teikimo tvarka Žvejybos laivams, dalyvaujantiems 44 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, taikoma toliau nustatoma pranešim ų teikimo apie sužvejotą žuvų kiekį ir žvejybos pastangą tvarka: a) Reglamento (EB) Nr. 601/2004 12 straipsnyje nustatyta penkių dienų pranešimo apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangą tvarka, išskyrus tai, kad valstybės narės Komisijai ataskaitas apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangą pateikia ne vėliau nei dvi darbo dienos nuo kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pabaigos, kad būtų galima skubiai perduoti informaciją KAJGIA. 88.1 ir 88.2 parajonių ir 58.4.1 bei 58.4.2 kvadratų ataskaitos pateikiamos pagal MTP; b) Reglamento (EB) Nr. 601/2004 13 straipsnyje nustatyta mėnesinė tikslių duomenų apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangą pranešimo tvarka; c) pranešama apie bendrą į jūrą išmetamų Dissostichus eleginoides ir Dissostichus mawsoni skaičių ir jų svorį, įskaitant žuvis, kurių raumens struktūrai būdingas defektas. 46 straipsnis Specialūs reikalavimai 1. 44 straipsnyje nurodyta bandomoji žvejyba turi būti vykdoma pagal 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 600/2004, nustatančio tam tikras technines priemones, taikytinas žvejybos veiklai Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos taikymo zonoje [50], 8 straipsnį, atsižvelgiant į priemones, kurių imamasi atsitiktinei jūros paukščių žūčiai, kai žvejojama ūdomis, sumažinti. Be minėtų priemonių: a) tuose žvejybos rajonuose draudžiama išmesti žuvų atliekas; b) laivams, kurie dalyvauja bandomojoje žvejyboje 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose ir kurie laikosi KAJGIA protokolų (A, B arba C), nustatančių pasvarų naudojimo su ūda reikalavimus, taikoma išlyga dėl naktinio ūdos pastatymo reikalavimo; tačiau laivai, į kurių žvejybos įrankius pakliūna iš viso trys jūrų paukščiai, nedelsdami ima taikyti naktinio ūdos pastatymo reikalavimus pagal Reglamento (EB) Nr. 600/2004 8 straipsnį; c) laivai, 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.3a ir 58.4.3b kvadratuose dalyvaujantys bandomojoje žvejyboje, per kurią į tos žvejybos įrankius pakliūna iš viso trys jūrų paukščiai, nedelsdami nutraukia žvejybą ir tiems laivams per likusią 2005−2006 metų sezono dalį neleidžiama žvejoti ne įprasto žvejybos sezono metu. 2. JTO MŽŪO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bandomojoje žvejyboje dalyvaujantiems žvejybos laivams taikomi šie papildomi reikalavimai: a) laivams draudžiama išmesti: i) naftos arba degalų produktus arba naftos likučius į jūrą, išskyrus MARPOL 73/78 (Tarptautinė konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos) I priede numatytus atvejus; ii) šiukšles; iii) maisto atliekas, kurių nebuvo galima išmesti per ne didesnes nei 25 mm angas turintį tinklelį; iv) paukštieną ar jos dalis (įskaitant kiaušinių lukštus); v) nuotekų 12 jūrmylių atstumu nuo kranto arba šelfo ledyno, arba jeigu laivas plaukia mažesniu nei 4 mazgų greičiu; vi) deginimo pelenus arba vii) žuvų atliekas. b) į 88.1 ir 88.2 parajonius draudžiama vežti gyvus naminius paukščius arba kitus gyvus paukščius, o visus išdorotus naminius paukščius, kurie nebuvo suvartoti, privaloma išvežti iš 88.1 ir 88.2 parajonių; c) 88.1 ir 88.2 parajoniuose žvejoti Dissostichus spp. draudžiama 10 jūrmylių atstumu nuo Balleny salų. 47 straipsnis Žvejybos operacijų apibrėžtis 1. Šiame skirsnyje žvejybos operacija – tai vienos arba daugiau ūdų statymas vienoje vietoje. Pranešant apie sužvejot ų žuvų kiekį ir žvejybos pastangą tiksli geografinė žvejybos operacijos vieta nurodoma pagal pastatytos ūdos arba ūdų vidurinį tašką. 2. Jeigu žvejybos operacija vykdoma mokslinių tyrimų reikmėms: a) kiekviena mokslinių tyrimų reikmėms vykdoma žvejybos operacija nuo bet kokios kitos mokslinių tyrimų reikmėms vykdomos operacijos vietos turi būti nutolusi ne mažesniu nei 5 jūrmylės atstumu (atstumas turi būti matuojamas nuo kiekvienos mokslinių tyrimų reikmėms vykdomos žvejybos operacijos vietos geografinio vidurio); b) kiekvienai žvejybos operacijai naudojama ne mažiau kaip 3 500, bet ne daugiau nei 10 000 kabliukų; šį skaičių gali sudaryti toje pačioje vietoje pastatytų kelių ūdų kabliukai; c) kiekviena žvejybos operacija, kuriai naudojama ūda, trunka ne trumpiau nei šešias valandas (trukmė pradedama skaičiuoti pastačius ūdą, o baigiama – ėmus traukti ją iš vandens). 48 straipsnis Mokslinių tyrimų planai Žvejybos laivai, dalyvaujantys 44 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, kiekviename ir visuose MTP, kuriais yra suskirstyti JTO MŽŪO 88.1 ir 88.2 parajoniai bei 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratai, įgyvendina mokslinių tyrimų planus. Mokslinių tyrimų planas įgyvendinamas taip: a) pirmą kartą įplaukus į mažą tiriamąjį plotą, pirmos 10 žvejybos operacijų – „pirma grupė“ – turi būti „žvejybos operacijos mokslinių tyrimų reikmėms“, atitinkančios 63 straipsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus; b) kitos 10 žvejybos operacijų arba 10 tonų sužvejotų žuvų (naudojamas tas kritinis lygis, kuris užtikrinamas pirmiau) laikomos „antra grupe“. Antros grupės žvejybos operacijas kapitono nuožiūra galima vykdyti kaip dalį įprastos bandomosios žvejybos. Tačiau, jeigu antros grupės operacijos atitinka 63 straipsnio 2 dalies reikalavimus, jas taip pat galima laikyti mokslinių tyrimų reikmėms vykdomomis žvejybos operacijomis; c) užbaigus pirmos ir antros grupės žvejybos operacijas, jeigu kapitonas pageidauja tęsti žvejybą MTP, laivas vykdo „trečios grupės operacijas“, kurias užbaigus, kartu su pirmos ir antros grupės operacijomis, iš viso turi būti įvykdyta 20 mokslinių tyrimų reikmėms vykdomų žvejybos operacijų. Trečia žvejybos operacijų grupė vykdoma per tą patį įplaukimą į MTP, per kurį buvo įvykdytos pirmos ir antros grupės žvejybos operacijos; d) užbaigęs trečios grupės 20 mokslinių tyrimų reikmėms vykdomų žvejybos operacijų, laivas gali toliau žvejoti MTP; e) 88.1 ir 88.2 parajonių A, B, C, E bei G mažuose tiriamuose plotuose, jeigu žvejoti tinkamo jūros dugno rajonas yra mažesnis nei 15 000 km2, netaikomi šio straipsnio b, c ir d punktai ir, užbaigęs 10 mokslinių tyrimų reikmėms vykdomų žvejybos operacijų, laivas gali toliau žvejoti MTP. 49 straipsnis Duomenų rinkimo planai 1. Žvejybos laivai, dalyvaujantys 44 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, kiekviename ir visuose MTP, kuriais yra suskirstyti JTO MŽŪO 88.1 ir 88.2 parajoniai bei 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratai, įgyvendina duomenų rinkimo planus. Duomenų rinkimo planas apima šiuos duomenis: a) kiekvienos žvejybos operacijai naudojamos ūdos galo vieta ir gylis ties ūdos galu; b) statymo, ūdos buvimo vandenyje ir jos ištraukimo trukmė; c) paviršiuje prarastų žuvų skaičius ir rūšys; d) užmestų kabliukų skaičius; e) masalo tipas; f) užkibo žuvų (%); g) kabliuko tipas bei h) jūros ir debesuotumo sąlygos bei mėnulio fazė statant ūdą. 2. Visi šio straipsnio 1 dalyje nurodyti duomenys renkami apie kiekvieną mokslinių tyrimų reikmėms vykdomą žvejybos operaciją; ypač visos žuvys, kurių per mokslinių tyrimų reikmėms vykdomą žvejybos operaciją buvo sugauta ne daugiau nei 100, turi būti išmatuotos ir ne mažiau kaip 30 žuvų paimta biologiniams tyrimams. Jeigu sugaunama daugiau nei 100 žuvų, taikomas atsitiktinės imties ėmimo metodas. 50 straipsnis Ženklinimo įsagais programa 1. Kiekvienas žvejybos laivas, dalyvaujantis 44 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, įgyvendina šią ženklinimo įsagais programą: a) Dissostichus spp. gyvūnai ženklinami įsagais ir paleidžiami pagal KAJGIA Dissostichus spp. bandomojoje žvejyboje ženklinimo įsagais programos ir protokolo nuostatas. Laivai baigia ženklinti įsagais tik paženklinę 500 gyvūnų arba išplaukia iš žvejybos rajono įsagu paženklinę vieną gyvūną iš sužvejotos gyvūnų svorio tonos; b) programa turėtų skiriama visų dydžių gyvūnams, siekiant, kad būtų laikomasi ženklinimo įsagais reikalavimų. Ženklinami tik geros būklės nototeniniai dančiai. Visiems paleidžiamiems gyvūnams turėtų būti pritvirtinami du įsagai ir jie turėtų būti paleidžiami kuo didesniame geografiniame plote; c) visuose įsaguose turi būti aiškiai įspaudžiamas unikalus serijos numeris ir grąžinimo adresas, kad būtų galima nustatyti įsagų kilmę, jeigu įsagais paženklinti gyvūnai būtų vėl sugauti; d) visi antrą kartą sugauti įsagais paženklinti gyvūnai (t. y. sugauta žuvis, turinti anksčiau įsegtą įsagą) neturi būti paleidžiami; šis reikalavimas galioja sužvejojus žuvį, kuri buvo neseniai paleista; e) visi antrą kartą su įsagais sužvejoti gyvūnai ištiriami biologiškai (ilgis, svoris, lytis, gonadų būklė), jeigu įmanoma, padaroma elektroninė jų nuotrauka, išimami otolitai ir išsegami įsagai; f) visi susiję duomenys apie įsagus ir bet kokie duomenys, surinkti apie sužvejotas žuvis su įsagais, elektroninėmis KAJGIA laikmenomis perduodami KAJGIA per tris mėnesius nuo laivo išplaukimo iš pirmiau minėtų žvejybos rajonų; g) visi susiję duomenys apie įsagus, bet kokie duomenys, surinkti apie sužvejotas žuvis su įsagais ir atrinktas imties žuvis, elektroninėmis KAJGIA laikmenomis taip pat perduodami atitinkamoms duomenų apie įsagus saugykloms, kaip išsamiai numatyta KAJGIA ženklinimo įsagais protokole. 2. Įsagais paženklinti ir paleisti nototeniniai dančiai neįskaitomi į sužvejotų žuvų kiekių apribojimus. 51 straipsnis Moksliniai stebėtojai ir tikrintojai 1. Kiekvienas žvejybos laivas, dalyvaujantis 44 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, žvejybos sezono metu vykdant bet kokią žvejybos veiklą turi turėti bent du mokslinius stebėtojus, iš kurių vienas yra paskirtas pagal Tarptautinę KAJGIA mokslinių stebėjimų programą. 2. Kiekviena valstybė narė, laikydamasi savo taikytinų įstatymų ir kitų teisės aktų, įskaitant įrodymų leistinumą nacionaliniuose teismuose reglamentuojančias taisykles, laiko pagal šią programą skiriančiosios KAJGIA narės inspektorių ataskaitas lygiavertėmis savo inspektorių ataskaitoms ir veikia jų pagrindu taip pat kaip ir savo inspektorių ataskaitų pagrindu, be to, ir susitariančioji šalis, ir atitinkama skiriančioji KAJGIA narė bendradarbiauja, kad palengvintų teisminius arba kitus procesinius veiksmus, atsirandančius dėl tokios ataskaitos. 52 straipsnis Pranešimai apie ketinimą dalyvauti krilių žvejyboje Kiekviena valstybė narė, ketinanti žvejoti krilius konvencijos rajone, praneša KAJGIA sekretoriatui apie savo ketinimą ne vėliau kaip likus keturiems (4) mėnesiams iki eilinio metinio Komisijos posėdžio prieš pat sezoną, kurį ji ketina žvejoti. 53 straipsnis Laikinas draudimas užsiimti gilumine žvejyba žiauniniais tinklais 1. Draudžiama naudoti žiauninius tinklus konvencijos rajone kitais nei mokslinių tyrimų tikslais iki tol, kol mokslinis komitetas ištirs ir praneš apie galimą šio įrankio poveikį, o Komisija, remdamasi mokslinio komiteto rekomendacija, sutiks, kad toks metodas gali būti naudojamas konvencijos rajone. 2. Apie naudojimąsi žiauniniais tinklais moksliniams tyrimams gilesniuose nei 100 metrų vandenyse iš anksto pranešama moksliniam komitetui, Komisija jį patvirtina prieš tai, kai tokie moksliniai tyrimai gali prasidėti. 3. Bet kuris laivas, kuriame yra žiauninių tinklų ir kuris ketina perplaukti konvencijos rajoną, privalo iš anksto pranešti apie savo ketinimą, įskaitant numatomas jo perplaukimo per konvencijos rajoną datas, KAJGIA sekretoriatui. Bet koks konvencijos rajone žiauninių tinklų turintis laivas, kuris nepateikė tokio išankstinio pranešimo, pažeidžia šias nuostatas. 54 straipsnis Naudojimosi dugniniu tralavimo įrenginiu atviroje jūroje konvencijos rajone 2007−2008 m. ir 2008−2009 m. žvejybos sezonais laikini apribojimai 1. Naudojimasis dugniniu tralavimo įrenginiu atviroje jūroje konvencijos rajone leidžiamas tik rajonuose, kuriuose galioja KAJGIA patvirtintos apsaugos priemonės, taikomos naudojant dugninio tralavimo įrenginį. 2. 1 dalis netaikoma dugninio tralavimo įrenginio naudojimui atliekant mokslinius tyrimus konvencijos rajone. X SKYRIUSSpecialios nuostatos Žvejybos Pietryčių Atlante organizacijos (ŽPAO) rajone žvejojantiems Bendrijos laivams 1 skirsnisLaivų leidimai 55 STRAIPSNIS Laivų leidimai 1. Valstybės narės iki 2008 m. birželio 1 d., jei įmanoma, elektroniniu būdu Komisijai pateikia savo laivų, kuriems leidžiama vykdyti veiklą ŽPAO konvencijos rajone išduodant žvejybos leidimą, sąrašą. 2. Į 1 dalyje nurodytą sąrašą įtrauktų laivų savininkai yra Bendrijos piliečiai arba juridiniai asmenys. 3. Žvejybos laivams gali būti leidžiama vykdyti veiklą ŽPAO konvencijos rajone tik tuo atveju, jei jie gali įvykdyti tų laivų atžvilgiu nustatytas ŽPAO konvencijos bei jos išsaugojimo ir valdymo priemonių reikalavimus ir pareigas. 4. Žvejybos leidimas neišduodamas laivams, anksčiau vykdžiusiems NNN žvejybos veiklą, išskyrus tuos atvejus, kai nauji laivų savininkai pateikia pakankamų įrodymų, kad buvę savininkai ir operatoriai nebeturi jokių su tais laivais susijusių teisinių arba finansinių interesų arba teisių ir nebegali jų kontroliuoti, arba, atsižvelgus į visus susijusius faktus, kad tie laivai nevykdo NNN žvejybos ir nėra su ja susiję. 5. 1 dalyje nurodytame sąraše pateikiama ši informacija: a) laivo pavadinimas, registracijos numeris, ankstesni pavadinimai (jei jie žinomi) ir registracijos uostas; b) ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jeigu yra); c) tarptautinis radijo šaukinys (jeigu yra); d) savininko arba savininkų pavadinimas ir adresas; e) laivo tipas; f) ilgis; g) operatoriaus (valdytojo) arba operatorių (valdytojų) (jei jų yra) pavadinimas ir adresas; h) registrinė laivo talpa bei i) pagrindinio variklio arba variklių galia. 6. Valstybės narės, sudariusios pirminį laivų, kuriems suteiktas leidimas, sąrašą, nedelsdamos Komisijai praneša apie bet kokį jo papildymą, išbraukimą iš jo ir (arba) pakeitimą visuomet, kai padaromi tokie pakeitimai. 56 straipsnis Leidimus turinčių laivų įpareigojimai 1. Laivai turi laikytis visų atitinkamų ŽPAO išsaugojimo ir valdymo priemonių. 2. Leidimus turinys laivai laive turi galiojantį laivo registracijos pažymėjimą ir galiojantį leidimą žvejoti ir (arba) perkrauti. 57 straipsnis Leidimų neturintys laivai 1. Valstybės narės imasi priemonių uždrausti rūšių, kurioms taikoma ŽPAO konvencija, žvejybą, laikymą laive, perkrovimą ir iškrovimą laivams, neįtrauktiems į ŽPAO leidimus turinčių laivų registrą. 2. Valstybės narės praneša Komisijai apie bet kokią faktinę informaciją, rodančią, kad yra pagrįsta įtarti, kad į ŽPAO leidimus turinčių laivų registrą neįtraukti laivai konvencijos rajone žvejoja ir (arba) perkrauna rūšių, kurioms taikoma konvencija, žuvis. 3. Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad į ŽPAO leidimus turinčių laivų registrą įtrauktų laivų savininkai nedalyvautų žvejybos veikloje, kurią ŽPAO konvencijos rajone vykdo laivai, neįtraukti į leidimus turinčių laivų registrą, arba nebūtų su ja susiję. 2 skirsnisPerkrovima S 58 STRAIPSNIS Perkrovimo jūroje draudimas Kiekviena valstybė narė draudžia rūšių, kurioms taikoma ŽPAO konvencija, žuvų perkrovimą jūroje su jos vėliava plaukiojantiems laivams ŽPAO konvencijos rajone. 59 straipsnis Perkrovimas uoste 1. Bendrijos žvejybos laivai, konvencijos rajone žvejojantys rūšis, kurioms taikoma ŽPAO konvencija, gali jas perkrauti ŽPAO susitariančiosios šalies uoste tik tuo atveju, jei jei jie turi išankstinį susitariančiosios šalies, kurios uoste bus perkraunama, leidimą. Bendrijos žvejybos laivams leidžiama vykdyti perkrovimą tik tuo atveju, jei jie gavo tokį išankstinį leidimą perkrauti iš vėliavos valstybės narės ir uosto valstybės. 2. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad leidimą turintys jos žvejybos laivai gautų išankstinį leidimą vykdyti perkrovimą uoste. Valstybės narės taip pat užtikrina, kad perkrovimas atitiktų kiekvieno laivo sugautų žuvų kiekį, apie kurį pranešta, ir reikalauja pranešti apie perkrovimą. 3. Bendrijos žvejybos laivo, kuris perkrauna į kitą laivą (toliau − „laivas, į kurį perkraunama“) bet kokį konvencijos rajone sužvejotų rūšių, kurioms taikoma ŽPAO konvencija, žuvų kiekį, kapitonas perkrovimo metu informuoja laivo, į kurį perkraunama, vėliavos valstybę apie susijusias rūšis ir kiekius, sužvejotų žuvų kiekių perkrovimo datą ir buvimo vietą ir pateikia savo vėliavos valstybei narei ŽPAO perkrovimo deklaraciją pagal XI priedo I dalyje nustatytą formą. 4. Bendrijos žvejybos laivo kapitonas ne vėliau kaip prieš 24 valandas pateikia tokią informaciją ŽPAO susitariančiajai šaliai, kurios uoste bus perkraunama: − perkrovimą turinčių atlikti žvejybos laivų pavadinimus, − laivų, į kuriuos perkraunama, pavadinimus, − perkrautinų žuvų svorį (tonomis pagal rūšis), − perkrovimo dieną ir uostą. 5. Su Bendrijos vėliava plaukiojančio laivo, į kurį perkraunama, kapitonas ne vėliau kaip likus 24 valandoms iki perkrovimo pradžios ir jo pabaigoje, kai perkraunama ŽPAO susitariančiosios šalies uoste, informuoja uosto valstybės kompetentingas institucijas apie sužvejotų rūšių, kurioms taikoma ŽPAO konvencija, žuvų kiekį jo laive ir perduoda ŽPAO perkrovimo deklaraciją šioms kompetentingoms institucijoms per 24 valandas. 6. Su Bendrijos vėliava plaukiojančio laivo, į kurį perkraunama, kapitonas likus 48 valandoms iki iškrovimo pateikia ŽPAO perkrovimo deklaraciją uosto valstybės, kurioje iškraunama, kompetentingoms institucijoms. 7. Kiekviena valstybė narė imasi atitinkamų priemonių, kad patikrintų gautos informacijos tikslumą, ir bendradarbiauja su vėliavos valstybe, kad užtikrintų, jog iškrauti kiekiai atitinka kiekvieno laivo sužvejotų žuvų kiekį, apie kurį pranešta. 8. Kiekviena valstybė narė su laivais, kuriems leidžiama ŽPAO konvencijos rajone žvejoti rūšių, kurioms taikoma ŽPAO konvencija, žuvis iki 2008 m. birželio 1 d. praneša Komisijai informaciją apie su jos vėliava plaukiojančių laivų perkrovimus. 3 skirsnisPažeidžiamoms giluminėms buveinėms ir ekosistemoms valdyti skirtos išsaugojimo priemonės 60 STRAIPSNIS Uždari rajonai Visa rūšių, kurioms taikoma ŽPAO konvencija, žuvų žvejyba Bendrijos žvejybos laivais draudžiama toliau nurodytuose rajonuose: a) A1 pakvadratis - Dampier povandeninis kalnas 10o00’ pietų platumos 02o00’ vakarų ilgumos 10o00’ pietų platumos 00o00’rytų ilgumos 12o00’pietų platumos 02o00’ vakarų ilgumos 12o00’ pietų platumos 00o00’ rytų ilgumos - Malahit Guyot povandeninis kalnas 11o00’ pietų platumos 02o00’ vakarų ilgumos 11o00’ pietų platumos 04o00’ vakarų ilgumos 13o00’ pietų platumos 02o00’ vakarų ilgumos 13o00’ pietų platumos 04o00’ vakarų ilgumos b) B1 pakvadratis - Molloy povandeninis kalnas 27o00’ pietų platumos 08o00’ rytų ilgumos 27o00’S 10o00’E 29o00’ pietų platumos 08o00’ rytų ilgumos 29o00’ pietų platumos 10o00’ rytų ilgumos c) C kvadratas - Schmidt-Ott ir Erica povandeniniai kalnai 37o00’ pietų platumos 13o00 rytų ilgumos 37o00’ pietų platumos 17o00’ rytų ilgumos 40o00’ pietų platumos 13o00 rytų ilgumos 40o00’ pietų platumos 17o00’ rytų ilgumos - Africana povandeninis kalnas 37o00’ pietų platumos 28o00 rytų ilgumos 37o00’ pietų platumos 30o00 rytų ilgumos 38o00’ pietų platumos 28o00 rytų ilgumos 38o00’ pietų platumos 30o00 rytų ilgumos - Panzarini povandeninis kalnas 39o00’ pietų platumos 11o00’ rytų ilgumos 39o00’ pietų platumos 13o00’ rytų ilgumos 41o00’ pietų platumos 11o00’ rytų ilgumos 41o00’ pietų platumos 13o00’ rytų ilgumos d) C1 pakvadratis - Vema povandeninis kalnas 31o00’ pietų platumos 08o00’ rytų ilgumos 31o00’ pietų platumos 09o00’ rytų ilgumos 32o00’ pietų platumos 08o00’ rytų ilgumos 32o00’ pietų platumos 09o00’ rytų ilgumos - Wust povandeninis kalnas 33o00’ pietų platumos 06o00’ rytų ilgumos 33o00’ pietų platumos 08o00’ rytų ilgumos 34o00’ pietų platumos 06o00’ rytų ilgumos 34o00’ pietų platumos 08o00’ rytų ilgumos e) D kvadratas - Discovery, Junoy, Shannon povandeniniai kalnai 41o00’ pietų platumos 06o00’ vakarų ilgumos 41o00’ pietų platumos 03o00’ rytų ilgumos 44o00’ pietų platumos 06o00’ vakarų ilgumos 44o00’ pietų platumos 03o00’ rytų ilgumos - Schwabenland ir Herdman povandeniniai kalnai 44o00’ pietų platumos 01o00’ vakarų ilgumos 44o00’ pietų platumos 02o00’ rytų ilgumos 47o00’ pietų platumos 01o00’ vakarų ilgumos 47o00’ pietų platumos 02o00’ rytų ilgumos 61 straipsnis Žvejybos uždaruose rajonuose atnaujinimas 1. 60 straipsnyje nurodytame uždarame žvejybos rajone žvejybos negalima vėl pradėti, kol vėliavos valstybė rajone nenustato ir žemėlapiuose nepažymi pažeidžiamų jūrų ekosistemų, įskaitant povandeninius kalnus, hidrotermines versmes ir šaltųjų vandenų koralus, ir kol neatlieka žvejybos atnaujinimo poveikio tokioms pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms vertinimo. 2. Pagal 1 dalį vykdomo nustatymo, žymėjimo žemėlapiuose ir poveikio vertinimo rezultatus vėliavos valstybė pateikia Komisijai, o Komisija juos perduoda metiniam ŽPAO mokslinio komiteto posėdžiui. 3. Valstybės narės Komisijai gali teikti žvejybos mokslinių tyrimų tikslais planus, kurių tikslas − įvertinti žvejybos poveikį žuvininkystės išteklių tvarumui ir pažeidžiamoms jūrų buveinėms. 4 skirsnisAtsitiktinės jūrų paukščių priegaudos sumažinimo priemonės 62 STRAIPSNIS Informacija apie sąveiką su jūrų paukščiais Valstybės narės renka ir iki 2008 m. birželio 1 d. Komisijai pateikia visą turimą informaciją apie sąveiką su jūrų paukščiais, įskaitant atsitiktinai sugautus jų žvejybos laivų, žvejojančių rūšių, kurioms taikoma ŽPAO konvencija, žuvis. 63 straipsnis Pavojaus sumažinimo priemonės 1. Visi Bendrijos laivai, žvejojantys į pietus nuo 30 laipsnių pietų platumos lygiagretės, turi ir naudoja paukščių baidymo lynus (paukščių baidymo lyno stiebus): - paukščių baidymo lyno stiebai atitinka sutartą paukščių baidymo lyno stiebų struktūrą ir naudojimo gaires, kaip nustatyta XI priedo II dalyje; - paukščių baidymo lyno stiebai visuomet išdėstomi prieš nuleidžiant į vandenį ūdas į pietus nuo 30 laipsnių pietų platumos lygiagretės; - jeigu praktiškai įmanoma, laivai skatinami naudoti antrą paukščių baidymo lyno stiebą ir paukščių baidymo lyną, kai paukščių labai gausu arba jie labai aktyvūs; - visi laivai privalo turėti atsarginius paukščių baidymo lyno stiebus, paruoštus naudoti nedelsiant. 2. Ūdos užmetamos tik naktį (t. y. tamsos valandomis tarp jūrinio saulėlydžio ir saulėtekio[51]). Žvejojant ūdomis naktį naudojami tik saugai būtini laivo žibintai. 3. Draudžiama išmesti žuvų atliekas metant arba statant žvejybos įrankius. Reikia vengti išmesti žuvų atliekas ištraukiant žvejybos įrankį. Jei įmanoma, išmetama priešingoje laivo pusėje nei ta, kurioje ištraukiamas žvejybos įrankis. Tokiuose laivuose arba tokios žvejybos atveju, kai nereikalaujama žuvų atliekų laikyti laive, įgyvendinama sistema žuvų kabliukams ištraukti iš žuvų atliekų ir žuvų galvų prieš jas išmetant. Prieš metant tinklai išvalomi nuo visko, kas galėtų masinti jūrų paukščius. 4. Bendrijos žvejybos laivai nustato metimo ir traukimo tvarką, kuria sutrumpinamas tinklo neįtemptomis akimis plūduriavimo paviršiuje laikas. Kiek įmanoma, tinklo priežiūra turi būti atliekama tinklui nesant vandenyje. 5. Bendrijos žvejybos laivai skatinami rasti tokius įrankių modelius, kuriais būtų sumažinta galimybė paukščiams patekti į tą tinklo dalį, kurioje jie lengviausiai įsipainiotų. Tai galėtų reikšti tinklo pasunkinimą arba plūdrumo sumažinimą, kad jis greičiau nugrimztų, arba spalvoto kaspino ar kitų priemonių pritaisymą virš tam tikrų tinklo vietų, kuriose tinklo akių dydžiai kelia paukščiams ypatingą pavojų. 6. Konvencijos rajone neleidžiama žvejoti Bendrijos žvejybos laivams, kurie sukonstruoti taip, kad juose nėra perdirbimo įrangos arba atitinkamos talpos žuvų atliekoms laive laikyti, arba galimybės išmesti žuvų atliekas priešingoje laivo pusėje nei ta, kurioje ištraukiamas žvejybos įrankis. 7. Dedamos visos pastangos siekiant užtikrinti, kad žvejybos operacijų metu pagauti gyvi jūrų paukščiai būtų paleidžiami gyvi ir, kai įmanoma, kabliukai būtų ištraukiami nesukeliant pavojaus tokio paukščio gyvybei. 5 skirsniskontrolė 64 STRAIPSNIS Specialios nuostatos dėl patagoninių nototetinių dančių ( Dissostichus eleginoides ) 1. Laivo, kuriam suteiktas leidimas žvejoti patagoninius nototeninius dančius ŽPAO konvencijos rajone pagal 55 straipsnį, kapitonas savo vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms ir ŽPAO sekretoriatui elektroninėmis priemonėmis siunčia sužvejotų žuvų kiekio ataskaitą, kurioje nurodomi jo laivo sužvejoti patagoninių nototeninių dančių kiekiai, taip pat ir tai, kad žuvų nesugauta. Ši ataskaita siunčiama kas penkias žvejybos reiso dienas. Kiekviena valstybė narė nedelsdama persiunčia šią informaciją Komisijai. 2. Valstybės narės, turinčios laivus, kuriems suteiktas leidimas žvejoti patagoninius nototeninius dančius ŽPAO konvencijos rajone, ne vėliau nei iki 2008 m. birželio 30 d. pateikia Komisijai ir ŽPAO sekretoriatui išsamius duomenis apie sugautų žuvų kiekius ir žvejybos pastangą. 65 straipsnis Specialios nuostatos dėl gelminių penkiadančių krabų ( Chaceon spp ) 1. Laivo, kuriam suteiktas leidimas žvejoti gelminius penkiadančius krabus ŽPAO konvencijos rajone pagal 55 straipsnį, kapitonas savo vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms ir ŽPAO sekretoriatui elektroninėmis priemonėmis siunčia sužvejotų gyvūnų kiekio ataskaitą, kurioje nurodomi jo laivo sužvejoti gelminių penkiadančių krabų kiekiai, taip pat ir tai, kad gyvūnų nesugauta. Ši ataskaita siunčiama kas penkias žvejybos reiso dienas. Kiekviena valstybė narė nedelsdama persiunčia šią informaciją Komisijai. 2. Valstybės narės, turinčios laivus, kuriems suteiktas leidimas žvejoti gelminius penkiadančius krabus ŽPAO konvencijos rajone, ne vėliau nei iki 2008 m. birželio 30 d. pateikia Komisijai ir ŽPAO sekretoriatui išsamius duomenis apie sužvejotų gyvūnų kiekius ir žvejybos pastangą. 66 straipsnis Pranešimas apie laivo judėjimą ir sužvejotų žuvų kiekius 1. Žvejybos laivai ir žvejybos mokslinių tyrimų laivai, kuriems leidžiama žvejoti konvencijos rajone ir kurie vykdo žvejybą, siunčia įplaukimo, sužvejotų žuvų kiekio ir išplaukimo ataskaitas vėliavos valstybės narės institucijoms laivo stebėjimo sistemos arba kitomis atitinkamomis priemonėmis ir, jei vėliavos valstybė narė to pageidauja, ŽPAO vykdomajam sekretoriui. 2. Įplaukimo ataskaita pateikiama ne anksčiau kaip prieš 12 valandų ir ne vėliau kaip 6 valandos iki kiekvieno įplaukimo į konvencijos rajoną ir apima įplaukimo datą, laiką, laivo geografinę padėtį ir laive laikomų žuvų kiekį pagal rūšis (JTO MŽŪO 3 raidžių kodas) ir pagal gyvąjį svorį (kg). 3. Sužvejotų žuvų kiekio ataskaita pateikiama pagal rūšis (MŽŪO 3 raidžių kodas) ir pagal gyvąjį svorį (kg) kiekvieno kalendorinio mėnesio pabaigoje. 4. Išplaukimo ataskaita pateikiama ne anksčiau kaip prieš 12 valandų ir ne vėliau kaip 6 valandos iki kiekvieno išplaukimo iš konvencijos rajono. Ji apima išplaukimo datą, laiką, laivo geografinę padėtį, žvejybos dienų skaičių ir konvencijos rajone sužvejotų žuvų kiekį pagal rūšis (JTO MŽŪO 3 raidžių kodas) ir pagal gyvąjį svorį (kg) nuo žvejybos konvencijos rajone pradžios arba nuo paskutinės sužvejotų žuvų kiekio ataskaitos. 67 straipsnis Mokslinis stebėjimas ir išteklių įvertinimą pagrindžiančios informacijos rinkimas 1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad visuose jos žvejybos laivuose, vykdančiuose veiklą konvencijos rajone ir žvejojančiuose rūšis, kurioms taikoma ŽPAO konvencija, būtų kvalifikuoti mokslininkai stebėtojai. 2. Kiekviena valstybė narė reikalauja pateikti stebėtojų surinktą informaciją apie kiekvieną su jos vėliava plaukiojantį laivą per 30 dienų nuo išplaukimo iš konvencijos rajono. Duomenys pateikiami ŽPAO moksli