Norint užtikrinti kelių eismo saugą ir transporto priemonių aplinkosauginį veiksmingumą, labai svarbu tikrinti transporto priemones. ES taisyklės, kuriomis nustatomi minimalieji transporto priemonių tikrinimo standartai, buvo nustatytos dar 1977 m. ir paskui buvo tik šiek tiek atnaujintos. Tačiau transporto priemonės, vairavimas ir technologijos per tą laiką gerokai pasikeitė. Pirmasis esminis techninės apžiūros sistemos pakeitimas padarytas 2014 m. priimtu techninės apžiūros teisės aktų rinkiniu. Šį rinkinį sudarė trys dalys, jose buvo nustatytos periodinės techninės apžiūros, komercinių transporto priemonių techniniai patikrinimai kelyje ir transporto priemonių registracijos dokumentai.

Remiantis šia rekomendacija, trūkumų vertinimas Direktyvoje nustatytas kaip suderinta priemonė. Atsižvelgiant į pavojingumą, trūkumai gali būti nedideli, dideli arba pavojingi ir gali būti susiję su transporto priemonės sauga arba aplinkosauginiu veiksmingumu. Jeigu atliekant techninę apžiūrą nustatomi keli skirtingų pavojingumo kategorijų trūkumai, transporto priemonė turi būti klasifikuojama pagal didesnįjį trūkumą. Be to, jeigu transporto priemonėje aptinkami keli tos pačios tikrinimo srities (pvz., stabdžių arba vairo mechanizmo) trūkumai, transporto priemonė gali būti priskirta tolesnei pavojingiausių trūkumų grupei, jeigu dėl bendro trūkumų poveikio kyla didesnis pavojus kelių eismo saugai.

Be to, valstybės narės turi nustatyti veiksmingas, proporcingas, atgrasančias ir nediskriminacines sankcijas, taikytinas nustačius, kad buvo manipuliuojama odometru.

Direktyva yra pirmasis Europos teisės aktas, kuriuo nustatytos suderintos kovos su odometro duomenų klastojimu priemonės. Odometro duomenų klastojimo problema sprendžiama pasitelkiant Direktyva nustatytą periodinę techninę apžiūrą – valstybės narės įpareigotos užtikrinti, kad kitą patikrinimą atliekantis kontrolierius galėtų gauti per ankstesnę techninę apžiūrą užregistruotus odometro duomenis. Ši informacija turi būti kuo greičiau pateikiama elektroniniu būdu.

Direktyvoje nustatytos svarbios techninės apžiūros centrų ir kompetentingų institucijų tarpusavio ryšio palaikymo priemonės. Techninės apžiūros centrai techninės apžiūros pažymoje nurodytą informaciją turi perduoti elektroniniu būdu ir per pagrįstą laikotarpį po techninės apžiūros pažymos išdavimo. Tačiau tam, kad būtų pakankamai laiko tinkamai pasirengti, valstybėms narėms nustatytas 2021 m. gegužės 20 d. terminas elektroninių pranešimų sistemai įdiegti ir jos veikimui užtikrinti. Galiausiai pažymėtina, jog tam, kad periodinę techninę apžiūrą būtų galima susieti su elektroniniu transporto priemonių registru, nustatytu Direktyva 2014/46/ES, valstybės narės turi informuoti registravimo instituciją apie techninės apžiūros rezultatus.

Jeigu nustatoma didelių arba pavojingų trūkumų, laikoma, kad techninė apžiūra nepraeita, o pašalinus trūkumą (-us) transporto priemonė turi būti tikrinama dar kartą. Jei nustatoma didelių trūkumų, transporto priemonė turi būti pakartotinai patikrinama ne vėliau kaip po dviejų mėnesių nuo pirmosios techninės apžiūros ir tuo laikotarpiu gali būti naudojama. Tačiau, jei nustatoma pavojingų trūkumų, valdžios institucijos gali laikinai sustabdyti transporto priemonės registracijos galiojimą, taip uždrausdama ją naudoti kelių eismui, kol nebus pašalinti trūkumai ir išduota techninės apžiūros pažyma.

Be to, Direktyvoje reikalaujama, kad Komisija atliktų galimybių studiją, susijusią su tuo, kaip:

Direktyvoje nustatytos tam tikros priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad techninę apžiūrą atliekantys kontrolieriai turėtų tam tikro lygio žinių ir įgūdžių ir kad jie būtų reguliariai mokomi. Direktyvos IV priede nustatyti suderinti minimalūs kvalifikacijos ir patirties reikalavimai, kuriuos būtina įvykdyti norint gauti kontrolieriaus įgaliojimus. Be to, IV priede nustatytas minimalus pradinio mokymo ir žinių atnaujinimo kursų, kuriuos turi išklausyti kontrolieriai, turinys. Nustatyti nauji reikalavimai netaikomi tik valstybių narių kompetentingose institucijose arba techninės apžiūros centruose 2018 m. gegužės 20 d. jau dirbusiems arba įgaliotiems kontrolieriams.

·transporto priemonė pateko į eismo įvykį ir dėl to nukentėjo jos pagrindiniai su sauga susiję komponentai, pvz., ratai, pakaba, deformacijos zonos, oro pagalvių sistemos, vairas arba stabdžiai (apie 19 valstybių narių), ir

Be to, kai kurios valstybės narės pasinaudojo galimybe neįtraukti transporto priemonių, naudojamų žemės ūkio, sodininkystės, miškininkystės, ūkininkavimo arba žuvininkystės tikslais, ir transporto priemonių, naudojamų tik mažose salose arba retai gyvenamose teritorijose.

Tik dvi valstybės narės – Airija ir Nyderlandai – pranešė apie alternatyvias kelių eismo saugos priemones ir dėl to į Direktyvos taikymo sritį neįtraukė dviračių ir triračių transporto priemonių techninės apžiūros. Kadangi šių transporto priemonių periodinė techninė apžiūra taps privaloma tik nuo 2022 m. sausio 1 d., daugelis valstybių narių vėlavo priimti perkėlimo į nacionalinę teisę priemones ir apie jas pranešti, pažymėdamos, kad, atsižvelgiant į faktinę taikymo datą, laiko perkelti į nacionalinę teisę yra šiek tiek daugiau.

Komisija sudarė sutartį su išorės rangovu, kad šis preliminariai įvertintų, ar perkėlimo į nacionalinę teisę priemonės atitinka Direktyvos reikalavimus. Komisija toliau analizuoja rangovo pateiktas išvadas; šį darbą numatoma baigti per artimiausius mėnesius.

Galbūt dėl to, kad buvo atsižvelgta į 2010 m. rekomendaciją, atlikus išankstinį perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių vertinimą, galimų esminių neatitikties problemų, susijusių su šiuo metu privalomomis trūkumų kategorijomis (nedideli, dideli ir pavojingi), nenustatyta.

Galimi klausimai, dėl kurių ateityje keičiantis informacija su valstybėmis narėmis gali prireikti paaiškinimų, yra susiję su atveju, kai atliekant techninę apžiūrą nustatomi keli skirtingų pavojingumo kategorijų trūkumai ir transporto priemonė turi būti klasifikuojama pagal didesnįjį trūkumą.

3.2.4Vėlesnė trūkumų pašalinimo kontrolė

Atlikus išankstinį nacionalinių priemonių vertinimą, nenustatyta jokių konkrečių problemų, susijusių su tolesnėmis priemonėmis, taikomomis atsižvelgiant į techninės apžiūros metu nustatytus trūkumus.

3.2.5Techninės apžiūros pažyma ir techninės apžiūros liudijimas; valstybių narių administracinis bendradarbiavimas

Paaiškėjo tokios su Direktyvos reikalavimais susijusios problemos:

·kelios valstybės narės, nepaisydamos kelis kartus Komisijos siųstų priminimų ir prašymų, laiku nepateikė techninės apžiūros pažymos aprašymo;

·daug valstybių narių neatkreipė dėmesio, kad Direktyva nustatyto privalomą suderintų Sąjungos kodų naudojimą ir kad dėl to reikėjo pakeisti nacionalinės teisės aktus, todėl buvo dar daugiau vėluojama;

·paaiškėjo, kad daugeliui valstybių narių pasirodė painu naudoti suderintus Sąjungos kodus ir, užuot naudojusios Direktyvos II priede nurodytus kodus, jos įdiegė kitokius kodus. Komisijai ir atitinkamoms valstybėms narėms keičiantis informacija, šios klaidos buvo išaiškintos. Šioms klaidoms ištaisyti reikėjo iš dalies pakeisti nacionalinės teisės aktus, dėl to buvo dar labiau vėluojama.

2016 m. Komisija, atsižvelgdama į įpareigojimą nuo 2018 m. išduoti techninės apžiūros pažymas, paprašė Komiteto pareikšti nuomonę dėl galimos būsimos Komisijos priemonės, kuri ekrane parodytų techninės apžiūros pažymas, techninės apžiūros liudijimus ir transporto priemonių registracijos dokumentus. Padedama Komiteto, Komisija pradėjo procedūrą ir sukūrė naują priemonę, suteikiančią galimybę patikrinti transporto priemonių registracijos ir techninės apžiūros dokumentų pavyzdžius.

Valstybės narės iki 2015 m. gegužės 20 d. pranešė apie savo nacionalinius ryšių palaikymo punktus ir nuo to laiko reguliariai teikia atnaujintą informaciją, kaip nustatyta Direktyvoje.

Dėl priemonių, susijusių su techninės apžiūros pažymų tarpusavio pripažinimu, pažymėtina, kad atlikus preliminarią analizę nustatyta, kad daugumoje valstybių narių perkėlimas į nacionalinę teisę buvo patenkinamas, o išsamesnio paaiškinimo bus prašoma tik keliais atvejais. Dauguma valstybių narių naudojosi neprivaloma priemone, kad, kilus abejonei, patikrintų techninės apžiūros pažymos galiojimą.

Remiantis preliminaria analize atrodo, kad dauguma valstybių narių užtikrino reikiamą elektroninį techninės apžiūros centrų ir kompetentingų institucijų ryšį. Tačiau norint išsiaiškinti, ar taip pat užtikrintas elektroninis ryšys tarp techninės apžiūros ir registravimo institucijų, reikės atlikti išsamesnį vertinimą ir galbūt keistis informacija su valstybėmis narėmis.

3.2.6Odometro duomenų klastojimas

Remiantis preliminaria analize atrodo, kad priemonės, kuriomis valstybių narių reikalaujama užtikrinti, kad būtų galima kuo greičiau elektroniniu būdu gauti per ankstesnę techninę apžiūrą užregistruotus odometro duomenis, buvo perkeltos į nacionalinę teisę be didelių problemų.

Tačiau dėl įpareigojimo nustatyti veiksmingas, proporcingas, atgrasančias ir nediskriminacines sankcijas, taikytinas nustačius, kad buvo manipuliuojama odometro duomenimis, atrodo, kad daugelis nacionalinių priemonių yra veikiau bendro pobūdžio, o ne konkrečiai pritaikytos odometro duomenų klastojimui. Siekiant išsiaiškinti šiuos klausimus, bus nuodugniau analizuojamos nacionalinės priemonės ir ateityje keičiamasi informacija su atitinkamomis valstybėmis narėmis.

3.2.7Techninės apžiūros centrai, techninės apžiūros įrenginiai ir įranga, techninės apžiūros centrų priežiūra, kontrolieriai

Remiantis išankstiniu vertinimu atrodo, kad nėra jokių perkėlimo į nacionalinę teisę trūkumų, susijusių su techninės apžiūros centrų įgaliojimo reikalavimu ir bendruoju reikalavimu užtikrinti techninės apžiūros centrų priežiūrą. Be to, atrodo, kad bendrosios priemonės, kuriomis valstybių narių reikalaujama užtikrinti, kad kontrolieriai atitiktų minimalius kvalifikacijos ir mokymo reikalavimus, į nacionalinę teisę buvo perkeltos be didelių problemų.

Vis dėlto atrodo, kad Komisija turės apsikeisti informacija su keliomis valstybėmis narėmis, kad išsiaiškintų nacionalines priemones, kuriomis siekiama į nacionalinę teisę perkelti III priedą dėl minimalių techninės apžiūros įrenginių reikalavimų, IV priedą dėl kontrolierių kvalifikacijos, mokymo ir atestavimo ir V priedą dėl išsamių priežiūros institucijos užduočių.

2.Elektroninės transporto priemonių informacijos sistemos sukūrimo galimybių studija