AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

Europos kultūros paveldo įkūnyti idealai, principai ir vertybės yra bendras Europos atminimo, supratimo, tapatybės, dialogo, sanglaudos ir kūrybiškumo šaltinis. 2007 m. priėmus Europos kultūros darbotvarkę kultūros paveldas laikytas prioritetu ir vėlesniuose Tarybos kultūros srities darbo planuose, įskaitant dabartinį – 2015–2018 m. – darbo planą. Europos lygmens bendradarbiavimas iš esmės vykdytas taikant atvirąjį koordinavimo metodą. 2014 m. paveldo politikos vaidmuo siekiant socialinės ir ekonominės naudos pabrėžtas 2014 m. gegužės 21 d. Tarybos išvadose dėl kultūros paveldo kaip vieno iš strateginių tvarios Europos išteklių ir Komisijos komunikate „Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą“. Regionų komitetas Komunikatui pritarė savo 2015 m. balandžio 16 d. nuomonėje, o Europos Parlamentas – 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliucijoje.

2014 m. lapkričio 25 d. Tarybos išvadose dėl kultūros paveldo dalyvaujamojo valdymo Komisija paraginta paskelbti Europos kultūros paveldo metus. Europos Parlamentas paskelbė panašų raginimą savo rezoliucijoje ir pakvietė Komisiją „paskelbti Europos paveldo metus, pageidautina 2018 m.“. Regionų komitetas raginimą pakartojo savo nuomonėje ir pabrėžė, kad Europos kultūros paveldo metai padėtų siekti bendrų visos Europos tikslų.

Kaip pabrėžta Komisijos komunikate, kultūros paveldo indėlis į ekonomikos augimą ir socialinę sanglaudą Europoje yra nepakankamai žinomas ir neretai per menkai vertinamas. Be to, Europos paveldo sektorius patiria įvairių sunkumų. Tai, be kita ko, mažėjantis viešasis biudžetas, mažėjantis dalyvavimas tradicinėje kultūros veikloje, didėjantis aplinkos ir fizinis spaudimas paveldo vietoms, dėl perėjimo prie skaitmeninių technologijų vykstanti vertės grandinių ir lūkesčių transformacija, neteisėta prekyba kultūros artefaktais.

Kaip kiekvienais Europos metais, svarbiausias tikslas yra padidinti informuotumą apie tam tikros srities problemas ir galimybes ir išryškinti Europos vaidmenį ieškant bendrų sprendimų. Vadovaujantis Europos kultūros darbotvarkės tikslais, Europos kultūros paveldo metais turėtų būti siekiama toliau nurodytų bendrųjų tikslų.

–Kultūros paveldo metais turi būti prisidedama prie Europos kultūros paveldo, kaip esminio kultūros įvairovės ir kultūrų dialogo elemento, vaidmens viešinimo. Turėtų būti užtikrinami geriausi paveldo konservavimo ir saugojimo būdai ir tai, kad juo galėtų naudotis platesnė ir įvairesnė auditorija. To, be kita ko, turėtų būti siekiama auditorijos formavimo ir švietimo apie paveldą priemonėmis, visapusiškai atsižvelgiant į valstybių narių kompetenciją ir skatinant socialinę įtrauktį ir integraciją;

–kultūros paveldo metais turi būti padidintas Europos kultūros paveldo indėlis į ekonomiką ir visuomenę per jo tiesioginį ir netiesioginį ekonominį potencialą. Tai, be kita ko, pajėgumai stiprinti kultūros ir kūrybos pramonę ir įkvėpti kūrėjus bei novatorius, skatinti tvarų turizmą ir ilgalaikį vietos lygmens užimtumą;

–atsižvelgiant į šalių partnerių domėjimąsi Europos paveldu ir patirtimi, taip pat turėtų būti siekiama remti kultūros paveldą kaip svarbų tarptautinio ES matmens elementą. Paveldui skiriamas svarbus vaidmuo keliose išorės santykių programose, skirtose daugiausia (bet ne tik) Artimųjų Rytų šalims. Kultūros paveldo vertės viešinimas, be kita ko, yra atsakas į tyčinį kultūros paveldo naikinimą konflikto zonose.

Europos kultūros paveldo metais Europos piliečiams bus pasiūlyta galimybių per platesnį bendrą praeities interpretavimą geriau pažinti dabartį. tai padės geriau įvertinti socialinę ir ekonominę kultūros paveldo naudą ir jo indėlį į ekonomikos augimą ir socialinę sanglaudą. Tai, pavyzdžiui, gali būti vertinama pagal tvaraus turizmo ir miestų atkūrimo mastą. Taip pat bus išryškintos su skaitmeninimu susijusios problemos ir galimybės. Prie nustatytų problemų sprendimo bus prisidedama skleidžiant gerąją patirtį saugojimo, tvarkymo, turtinimo, valdymo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse. Taip pat bus viešinamas neseniai kultūros paveldo srityje įvykęs technologinių ir socialinių inovacijų proveržis ir šios srities ES iniciatyvos.

•Derėjimas su galiojančiomis šios politikos srities nuostatomis

Europos kultūros paveldo metų veikla bus įgyvendinama per jau vykdomas ES programas. Kultūros paveldui šiuo metu galima gauti nemenką ES finansavimą pagal kelias ES iniciatyvas, skirtas konservavimui, skaitmeninimui, infrastruktūrai, moksliniams tyrimams ir inovacijoms, turtinimui ir gebėjimams. Tarp šių iniciatyvų – „Kūrybiška Europa“, Europos struktūriniai ir investicijų fondai, „Horizontas 2020“, „Erasmus+“ ir „Europa piliečiams“. Pagal programą „Kūrybiška Europa“ finansuojami trys specialiai kultūros paveldui skirti ES veiksmai: Europos paveldo dienos, ES kultūros paveldo apdovanojimas ir Europos paveldo ženklas.

Europos metai suteiks galimybių paskatinti valstybes nares ir suinteresuotuosius subjektus bendradarbiaujant siekti tvirtesnio ir labiau integruoto požiūrio į kultūros paveldą. Taip būtų siekiama remti ir saugoti Europos kultūros paveldą, kuo labiau padidinti paveldo savaiminę ir visuomeninę vertę ir jo indėlį į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Šių tikslų bus siekiama visapusiškai laikantis subsidiarumo principo.

Kaip ir ankstesniais Europos metais, bus surengta Europos, nacionalinio, regiono ir vietos lygmens informavimo ir viešinimo kampanijų, renginių ir iniciatyvų. Taip bus viešinamos pagrindinės idėjos ir gerosios patirties pavyzdžiai.

Bus dedamos visos reikiamos pastangos užtikrinti, kad Europos metų veikla tenkintų kiekvienos valstybės narės reikmes ir būtų pritaikyta prie jos aplinkybių. Todėl valstybės narės kviečiamos paskirti nacionalinį koordinatorių, kuris bus atsakingas už tos valstybės narės dalyvavimo Europos kultūros paveldo metų veikloje organizavimą. Bus sukurta Europos iniciatyvinė grupė, kuriai priklausys ir nacionalinių koordinatorių atstovai. Siekdama koordinuoti Europos metų veiklą ir dalytis informacija apie tos veiklos įgyvendinimą nacionaliniu ir Europos lygmenimis, Komisija šauks nacionalinių koordinatorių posėdžius.

2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMAS IR PROPORCINGUMAS