Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui - Sparti prieiga prie spektro, skirto bevielio elektroninio ryšio paslaugoms, lankstesnėmis sąlygomis /* KOM/2007/0050 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 8.2.2007 KOM(2007) 50 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI SPARTI PRIEIGA PRIE SPEKTRO, SKIRTO BEVIELIO ELEKTRONINIO RYŠIO PASLAUGOMS, LANKSTESNĖMIS SĄLYGOMIS KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI SPARTI PRIEIGA PRIE SPEKTRO, SKIRTO BEVIELIO ELEKTRONINIO RYŠIO PASLAUGOMS, LANKSTESNĖMIS SĄLYGOMIS(Tekstas svarbus EEE) TURINYS 1. Įvadas 4 2. Siūlomas metodas 5 3. Pagrindimas 6 3.1. Politinės ir ekonominės sąlygos 6 3.2. Poreikis įgyvendinti pokyčius – esami status quo iššūkiai 7 4. Ką būtina daryti? 7 4.1. Pakankamos spektro dalies nustatymas lanksčiam naudojimui 7 4.2. Suderintos leidimų sistemos kūrimas 8 4.3. Didesnis sektoriaus dalyvių bendradarbiavimas 8 5. Veiksmai 9 6. Išvada 9 SANTRAUKA Naudoti novatoriškas bevielio ryšio paslaugas ir technologijas vis labiau trukdo tam tikrų spektro dažnių juostų paskyrimas siaurai apibrėžtoms paslaugoms ir griežtos jų naudojimo sąlygos, pernelyg ribojančios spektro naudojimą. Lanksčiau naudojant spektrą jo naudotojui suteikiama galimybė laiku priimti rinkos sąlygas atitinkančius komercinius sprendimus. Esamoje ES elektroninių ryšių reguliavimo sistemoje jau yra pripažįstama technologijų ir paslaugų konvergencijos rinkoje svarba ir pabrėžiamas poreikis kurti sąlygas konkurencijai ir naujovėms diegti. Kita vertus, vis labiau sutariama, kad būtina toliau gerinti spektro politiką ir nedelsiant imtis veiksmų. Šiuo metu Komisija atlieka reguliavimo sistemos persvarstymą, kurio esmė yra naujas spektro valdymo metodas[1]. Tačiau atlikus šį persvarstymą atnaujinta reguliavimo sistema įsigalios ne anksčiau kaip iki 2010 m. Todėl šiuo komunikatu siekiama numatyti praktinius veiksmus, kurie leistų nuo šiol iki 2010 m. įdiegti lankstesnį spektro valdymą skiriant dažnių juostas ir suteikiant individualias jų naudojimo teises, kurioms, persvarsčius elektroninių ryšių sistemą, galiausiai bus parengtas reguliavimo pagrindas. Kartu šiame komunikate siūlomi veiksmai, remiantis esama reguliavimo sistema, yra skiriami atvejams, kuriais būtina skubiai nustatyti lankstesnį spektro naudojimo metodą. Komunikate nenumatyta diegti lankstumo didinant be licencijos naudojamų dažnių juostų skaičių, šis klausimas bus svarstomas paskesniuose komunikatuose. Trukdžių vengimas tebėra vienas pagrindinių spektro valdymo uždavinių, tačiau dėl technologijų pažangos atsirado būdas tai pasiekti. Atsižvelgiant į šią pažangą įprastas spektro valdymo metodas turėtų būti pakeistas lankstesniu metodu, didinančiu ne tik techninį, bet ir ekonominį spektro naudojimo efektyvumą. Radijo spektro lengvo prieinamumo užtikrinimas ir jo efektyvaus naudojamo garantavimas yra pagrindinės konkurencijos skatinimo, naujovių bei plėtros rėmimo ir galiausiai darbo vietų kūrimo priemonės. Suradus reikiamų radijo spektro pajėgumų investicijoms į naujoves skatinti ir našumui didinti, informacijos ir ryšių technologijų (IRT) indėlis įgyvendinant atnaujintą ES Lisabonos strategiją, skatinančią augimą ir darbo vietų kūrimą, gali būti dar veiksmingesnis. Didelis ir dinamiškas Europos pramonės segmentas priklauso nuo elektroninių ryšių spektro. Ekstrapoliavus iki 2006 m. sukauptus duomenis, visa šio sektoriaus apyvarta sudarytų apie 240–260 mlrd. EUR. EUR. Skaičiuojama, kad visoje Europoje taikant rinkos sąlygomis pagrįstą spektro valdymą ir lanksčias spektro naudojimo teises sektoriaus grynasis pelnas sudarytų apie 8–9 mlrd. EUR per metus. Lankstus spektro naudojimas nereiškia, kad taikomi skirtingi nacionaliniai metodai, tačiau jis sudaro sąlygas sektoriui, jei įmanoma, siekti juos savanoriškai suderinti. Siekiant vidaus rinkos tikslų ir išvengti radijo trukdžių, koordinuoti Bendrijos lygiu yra būtina, o ES mastu galima užtikrinti lankstų bendrą spektro dažnių juostų nustatymą taikant visuotinai pripažintas minimalias būtinas sąlygas. Be to, suderinti veiksmai siekiant lanksčiau naudoti spektrą leistų sumažinti spektro prieigos suteikimo išlaidas, nes būtų panaikintos nereikalingos reguliavimo kliūtys ir sumažintas spektro trūkumas. Tai ne tik atitinka geresnio reguliavimo principus, bet ir suteikia galimybę sutaupytas lėšas panaudoti naujovėms diegti. Rengiantis taikyti naują metodą, laipsniškai diegti lankstesnį spektro valdymą, reikia atlikti šiuos veiksmus: - nustatyti tam tikras spektro dažnių juostas, kurioms gali būti panaikinti reguliavimo apribojimai, taip didinant konkurenciją, įskaitant skirtingų radijo infrastruktūrų konkurenciją. Todėl yra būtina numatyti pakankamą spektro dydį, kad visi rinkos dalyviai galėtų pasinaudoti abipusėmis nuolaidomis ir turėtų prieigos galimybes. Komunikate pirmiausia yra siūloma numatyti dažnių juostų rinkinį, iš viso 1350 MHz, kurioms šiuo metu taikomi teisiniai apribojimai turėtų būti tinkamai persvarstyti, kad būtų galima jas lanksčiau naudoti. Šiuo metu šias dažnių juostas naudoja transliavimo, judriojo ryšio ir informacinių technologijų (IT) sektoriai; ir - Bendrijos lygiu patvirtinti atitinkamas teises bei leidimų išdavimo sąlygas, taikytinas atrinktoms spektro dažnių juostoms. Tai būtų minimalios sąlygos, būtinos lanksčiam ir efektyviam naudojimui išvengiant žalingų trukdžių. Be to, remiantis tokiomis leidimų išdavimo sąlygomis bus lengviau laipsniškai keisti esamas atitinkamas dažnių juostų teises, kurias operatoriai įsigijo pagal pirmiau galiojusias nacionalines taisykles (vadinamąsias „paveldėtas“ teises). Matyti, kad kai kuriais konkrečiais atvejais yra būtina nedelsiant rasti sprendimą, todėl jiems bus teikiama pirmenybė. Šiuo metu jau yra numatyti kai kurie sprendimai: - persvarstyti GSM direktyvos pagrįstumą[2], kad operatoriai galėtų diegti naujas, efektyvesnes ir novatoriškesnes 900 MHz dažnio juostos technologijas, pvz., UMTS (universaliąsias judriųjų telekomunikacijų sistemas); ši dažnio juosta bus svarstoma kartu su kitomis dažnių juostomis[3], kad būtų rastas suderintas ir proporcingas sprendimas, ir - taikyti naują metodą dažniams, kurie yra atlaisvinami (vadinamieji „papildomi skaitmeniniai dažniai“), kai įdiegus skaitmeninį transliavimą padidėjo techninis spektro naudojimo efektyvumas. Siekiant suteikti daugiau galių spektro teisių turėtojams, kad jie patys spręstų, kaip panaudoti turimas spektro teises, reikalingas rinkos dalyvių aktyvumas. Šiuo tikslu būtina: - pripažinti didesnes jų pareigas, taikant lanksčias sąlygas, vengti trukdžių bei teikti vartotojams nenutrūkstamas paslaugas, ir - užtikrinti iki šiol atskirų sektorių rinkos dalyvių, t. y. transliavimo, judriojo ryšio ir IT sektorių, dialogą, kurį remia Europos Komisija. 1. ĮVADAS Pastaruosius dvejus metus Komisija glaudžiai strategiškai bendradarbiavo su valstybėmis narėmis, siekdama užtikrinti, kad su didėjančia ir besiplečiančia bevielio elektroninio ryšio technologijų įvairove susiję pokyčiai atitiktų bendrą politikos tikslą plėtoti ES vidaus rinką ir didinti Europos konkurencingumą. Vienas pagrindinių apibrėžtų tikslų – užtikrinti, kad būtų sukurta naujovėms palanki reguliavimo sistema, kuri palengvintų naujas technologijas greičiau pritaikyti spektrui ir suteiktų galimybę teikti įvairias bevielio ryšio paslaugas. Svarbus etapas buvo pradėtas 2005 m. lapkričio mėn., priėmus bendrą Radijo spektro politikos grupės ( Radio Spectrum Policy Group - RSPG) nuomonę dėl šios srities politikos ateities gairių[4]. Šioje nuomonėje remiamas lankstesnis spektro valdymo metodas, įskaitant ilgalaikius politikos tikslus, į kuriuos bus atsižvelgta šiuo metu persvarstant elektroninių ryšių sistemą, kuri turėtų pradėti veikti iki 2010 m. Šiame komunikate atsižvelgiama į RSPG nuomonę ir svarstoma, kaip grupės politikos rekomendacijos gali būti laipsniškai, bet nevilkinant, įgyvendintos. Komunikate yra numatyti praktiniai veiksmai, kad nuo šiol iki 2010 m. būtų pasirengta lankstesniam spektro valdymui, kurio reguliavimo pagrindas galiausiai bus pasiūlytas persvarsčius ES elektroninių ryšių sistemą, ir kad būtų parengta metodika, pagal kurią atskirais atvejais prireikus galima būtų imtis skubių veiksmų. 2. SIūLOMAS METODAS Siūloma, kad lankstus, nevaržantis radijo dažnių išteklių, skirtų elektroninių ryšių paslaugoms, naudojimo metodas, kurį taikant spektro naudotojas galėtų rinktis paslaugas ir technologijas, nuo šiol būtų įprastas metodas, kitaip nei varžantis metodas, kuris šiuo metu vis dar dažnai taikomas. Naujojo metodo neatitinkančias priemones vis dar galima taikyti, tačiau jos turi būti tinkamai pagrįstos (pvz., jei tai būtina visuomenės saugai ir saugumui), turi būti atsižvelgiama į tokių priemonių poveikį naujovių diegimui, konkurencijai, investicijoms ir socialinei svarbai. Be to, pagal pagrindų direktyvoje apibrėžtą „elektroninių ryšių paslaugų“ taikymo sritį išimtinės naudojimo teisės tam tikroms paslaugoms, pvz., judriojo ryšio ar transliavimo, teikti turėtų būti panaikintos. Tai netrukdo vykdyti įsipareigojimo tam tikrą paslaugą teikti naudojant tam tikrą dažnio juostą. Taikant lankstų metodą būtina visiškai atsižvelgti į poreikį išvengti žalingų trukdžių, kad būtų apsaugotos esamos ir būsimos taikomos priemonės, ir iš esmės neleisti susiskaldyti ES produktų rinkai. To turėtų būti siekiama „bendraisiais“ naudojimo apribojimais[5], bet nenustatant išimtinių teisių naudoti tam tikras spektro dažnių juostas vienai ar kelioms technologijoms, nes tai pažeistų technologijų neutralumo principą. Tokios Bendrijos lygiu patvirtintos priemonės kaip spektro planai ir spinduliavimo kaukės padeda ne tiktai išvengti žalingų trukdžių, bet ir kurti bendrą rinką bei palengvinti tarpvalstybinį koordinavimą. Europos bendrosios sąlygos bus toliau taikomos ir, nustačius mažiau varžančias sąlygas, bus dar svarbiau jas koordinuoti ir darniai taikyti ES lygiu. Bendrosios mažiau varžančios sąlygos suteikia daugiau komercinės veiklos galimybių visoje Bendrijoje. Ekonominio efektyvumo taikant lankstesnes sąlygas galima siekti pagal bendrosios rinkos taisykles, jei valstybės narės yra įsipareigojusios Bendrijos lygiu koordinuoti leidimų sistemas[6] (žr. 4.2 skirsnį), o sektoriaus dalyviai yra įsipareigoję bendradarbiauti, kad pasiektų paslaugų ir masto ekonomijos sąveiką (žr. 4.3 skirsnį). 3. PAGRINDIMAS Perėjimas prie didesnio lankstumo padės tenkinti bevielio elektroninio ryšio sektoriaus rinkos poreikius, nes šiame sektoriuje vis daugiau bevielių technologijų yra naudojama didėjančiam vienodos linkmės paslaugų skaičiui. Todėl lankstus spektro valdymas yra esminis veiksnys, suteikiantis galimybę investuoti į naujovių diegimą ir padėti naujoms įmonėms konkurencijos sąlygomis patekti į rinką. Tuo tarpu lankstumas ir palengvinimas patekti į rinką yra pagrindiniai reikalavimai užtikrinant, kad pagal atnaujintą Lisabonos strategiją IRT prisidėtų prie augimo ir darbo vietų kūrimo. 3.1. Politinės ir ekonominės sąlygos Visame pasaulyje daugiau nei 2 mlrd. vartotojų jau naudojasi bevielio elektroninio ryšio paslaugomis ir todėl gali susidomėti naujais produktais, kurie apima vaizdo, balso ir duomenų perdavimo paslaugas. Tokioje nusistovėjusioje pasaulio rinkoje vartojimo paklausa ir konkurencija skatina investuoti ir diegti naujoves. Elektroninių ryšių teisinė bazė[7] ir iniciatyva i2010 skatina[8] konkurenciją, taip pat ir infrastruktūros lygiu. Bevielio elektroninio ryšio sektoriuje patekimas į rinką labai priklauso nuo to, ar spektras yra lengvai prieinamas tinklo operatoriams ir jų pasirinktoms technologijoms. Bevielės technologijos yra svarbi priemonė plačiajuosčiam ryšiui atokiose Europos kaimo vietovėse diegti ir skaitmeninei atskirčiai panaikinti[9]. Pagal vietos sąlygas gali būti įvairių plačiajuosčio ryšio atotrūkio mažinimo technologinių sprendimų. Vartotojai ir vietos valdžios institucijos sprendimus turės pasirinkti paisydami ekonominių principų ir poreikių, tokių sprendimų neturėtų a priori varžyti reguliavimo apribojimai, kurie vienai bevielio ryšio technologijai būtų palankesni nei kitai. Galimybė keisti spektro naudojimą, kurį palengvintų lankstus spektro valdymo metodas, yra būtina rinka pagrįsto spektro valdymo sąlyga, kad būtų išnaudotas visas jo plėtros potencialas. Tyrimuose[10] yra apskaičiuota, kad įtraukus lankstaus spektro naudojimo teises į bendrą spektro prekybos sistemą, visos Europos grynasis pelnas sudarytų 8–9 mlrd. EUR per metus. Ekstrapoliavus iki 2006 m. sukauptus duomenis, šio nuo elektroninių ryšių paslaugų spektro priklausančio Europos sektoriaus visa apyvarta sudarytų apie 240–260 mlrd. EUR. 3.2. Poreikis įgyvendinti pokyčius – esami status quo iššūkiai Vartotojui siūlomų paslaugų konvergencija daro poveikį spektro naudojimui bevielio transliavimo, judriojo ryšio ir plačiajuosčio ryšio paslaugoms. Šiam tikslui naudojamas spektras tebėra labai suskaldytas į skirtingas dažnių juostas, pirmiausia dėl pirmiau veikusių sąlygų. Bendro bevielio transliavimo, judriojo ryšio ir plačiajuosčio ryšio produkto (vadinamosios „trigubos“ paslaugos) teikimui gali atsirasti kliūčių, jei tinklo operatoriai negalės vienodomis sąlygomis naudotis tam tikra spektro dažnio juosta ir jai nebus taikomos vienodos leidimų sąlygos. Skubiai spręstinos esamos problemos rodo, kad diegiant lankstesnį spektro valdymą yra reikalingi pokyčiai: - veikiantys ir nauji operatoriai, siekiantys įdiegti skirtingas technologijas (pvz., UMTS ir WiMax (spartaus bevielio interneto technologija)), nori naudotis 2,6 GHz dažnio juosta (bus prieinama nuo 2008 m.), kuri yra ypač svarbi judriajam ryšiui ir bevielei interneto prieigai. Šiuo metu dėl šios dažnio juostos nėra nustatyta pakankamai suderinto Bendrijos metodo, kuris turi būti aiškus, proporcingas ir atitikti ateities poreikius; - veikiantys antrosios kartos judriojo ryšio operatoriai nori daugiau naudotis 900 MHz dažnio juosta, kuriai šiuo metu taikoma GSM direktyva. Pastaruosius du dešimtmečius ši direktyva buvo visiems naudinga, tačiau šiuo metu kyla abejonių dėl jos naudingumo, nes dabar yra techniškai įmanoma diegti naujas paslaugas, kurioms naudojamos trečiosios kartos judriojo ryšio technologijos, ir - veikiantys ir nauji operatoriai, siekiantys naudoti dabar transliavimui naudojamą 470–862 MHz dažnio juostą, visų pirma „papildomus skaitmeninius dažnius“, kurie atsilaisvina perėjus nuo analoginio prie skaitmeninio transliavimo (kuriam naudojama mažesnė spektro dalis). Šie dažniai yra labai svarbūs naujoms paslaugoms, pvz., mobiliosios televizijos paslaugoms, taip pat įvairių rūšių bevielio elektroninio ryšio paslaugų plėtrai kaimo vietovėse. Šie dalykai turi būti kuo skubiau sprendžiami, kad būtų užtikrintas naujovių diegimas, investicijos ir ryšių sektoriaus dinamiškumas. Jie taip pat suteikia galimybę laipsniškai diegti naują lankstaus spektro naudojimo metodą. 4. Ką BūTINA DARYTI? 4.1. Pakankamos spektro dalies nustatymas lanksčiam naudojimui Svarstymai dėl pavienių, individualių dažnių juostų, skirtų specialiam naudojimui, pvz., bevielei transliavimo, judriojo ryšio ar plačiajuosčio ryšio prieigai, vis labiau atskleidžia problemas, nes neišnaudojamos kitų dažnių juostų teikiamos galimybės. Nustačius bendrą dažnių juostų paketą ar susiejus jas į paketą, galima užtikrinti, kad visų sektorių spektro ištekliai būtų laikomi bendrais ištekliais, suteikiančiais naujų galimybių visiems sektoriams veikti konkurencijos ir didesnio lankstumo sąlygomis. Europa turi išeiti išspręsti spektro problemą, kuri atsirado dėl seniau nustatytų taisyklių ir teisių, ir siekti visiems sektoriams naudingų bendrų sprendimų. Be to, paketo sprendimas gali užtikrinti proporcingas sąlygas visiems sektoriams. Iš esmės lankstumo principas gali būti taikomas įvairioms dažnių juostoms, ir valstybės narės yra skatinamos jį taikyti. Tačiau būtina sutelkti dėmesį į pirminį dažnių juostų rinkinį, kad per ateinančius kelerius metus būtų pasiekti praktiniai rezultatai ir įveikti dabartiniai iššūkiai. 2007 m. Komisija, padedama Radijo spektro komiteto (RSK) ir Ryšių komiteto (RK), atidžiai analizuos dažnių juostų, kurias šiuo metu naudoja transliavimo, judriojo ryšio ir IT sektoriai, paketą (žr. priedą), kad būtų visiškai arba iš dalies įdiegtas lankstumo metodas. 4.2. Suderintos leidimų sistemos kūrimas Dėl bendrosios rinkos, konvergencijos ir globalizacijos valstybėms narėms vis svarbiau patvirtinti tarpusavyje suderintas ar bendras radijo spektro leidimų sistemas, įskaitant spektro teisėms nustatytus terminus, metodiką ir sąlygas. Tam tikroms priede nurodytoms dažnių juostoms dabar taikomos skirtingos leidimų sąlygos vis labiau iškraipo konkurenciją. Naudojimo teisių suvaržymai turėtų būti taikomi tik tiek, kiek būtina ir pakanka veiksmingam naudojimui ir suderintam visų priede nurodytų dažnių juostų įgyvendinimui visoje Bendrijoje. Pagrindinis klausimas yra toks: kurios skirtingos sąlygos vis dar yra pagrįstos vykstant konvergencijai, kai didėja transliavimo, judriojo ryšio ir plačiajuosčio ryšio bevielės prieigos tinklų konkurencija? Komisija ir RSK kartu su RK ir Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencija (CEPT) analizuoja sąlygas, kurios dabar taikomos minėto dažnių juostų paketo spektro naudojimo teisėms. Jie siekia susitarti dėl bendrų ir mažiausiai varžančių naudojimo teisėms taikomų sąlygų[11]. Remiantis esama e. ryšių reguliavimo sistema, patvirtintos taikomų suderintų leidimų sąlygų gairės turėtų būti pateiktos Komisijos rekomendacijoje[12], kuri turėtų būti baigta rengti 2007 m. Šia rekomendacija siekiama lankstumo metodą įdiegti į spektro valdymą siekiant Komisijos pasiūlytą naują spektro valdymo metodą taikyti atsižvelgiant į reguliavimo sistemos persvarstymą. Minimalios techninės dažnių juostų naudojimo sąlygos turi būti nustatytos techninėmis įgyvendinimo priemonėmis, patvirtintomis Sprendimu dėl radijo spektro[13], ir darniaisiais standartais, patvirtintais remiantis R&TTE direktyva (Direktyva dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo), kad būtų lengviau kurti bendrą rinką, išvengti trukdžių, derinti tarpvalstybinius veiksmus ir rūpintis sveikatos apsauga. 4.3. Didesnis sektoriaus dalyvių bendradarbiavimas Lankstesnis spektro naudojimas suteikia spektro naudotojui galimybę rinktis. Toks metodas taip pat skatina rinkos dalyvius prisiimti atsakomybę už nenutrūkstamų paslaugų teikimo vartotojui sąlygas. Visų dalyvių bendradarbiavimas yra labai svarbus ieškant suderinto sprendimo dažnių juostoms, kurioms įtaką daro skaitmeninė konvergencija. Pirmiausia taikant lanksčias sąlygas sektorius turėtų skatinti masto ekonomijai naudingą paslaugų sąveiką ir spektro suderinimą, kartu taikant nedidelį reguliavimą. Komisija stebi pokyčius ir pažymi, kad šiuo metu matyti, jog nėra poreikio nustatyti specialias technologijas[14], nes standartizacijos procesą[15] sektorius skatina pagal spektro valdymo prerogatyvas, kurias CEPT svarsto pagal Komisijos suteiktus įgaliojimus. Komisija remia atvirų bevielių technologijų standartų plėtrą, kad palengvintų paslaugų sąveiką ir paslaugos būtų nenutrūkstamos. Ji mano, kad šiuo metu rinkai yra naudingiausia toliau įgyvendinti savanoriškas sektoriaus siūlomas standartizacijos iniciatyvas. 5. VEIKSMAI Atsižvelgiant į priede nurodytų dažnių juostų paketą, toliau numatyti veiksmai užtikrins laipsnišką naujojo metodo diegimą. Prašoma, kad valstybės narės skubiai patikslintų esamas (technines ir netechnines) leidimų sąlygas ir, jei įmanoma, panaikintų varžančias sąlygas, kad būtų sudarytos sąlygos lankstumo metodui, sparčiai spektro prieigai ir konkurencijai, taip pat ir radijo infrastruktūros srityje. Iki 2007 m. pabaigos Komisijos rekomendacijoje dažnių juostoms, kurias numatyta lanksčiai naudoti, turėtų būti nustatytos bendros ir būtinos minimalios naudojimo teisių sąlygos. Europos Komisija , naudodamasi esamais mechanizmais, atidžiai analizuos ir siūlys praktines įgyvendinimo priemones dažnių juostų paketui, ypač jei jos skirtos atvejams, kuriems būtini skubūs sprendimai, ir nuosekliam lankstesnio spektro valdymo metodo įgyvendinimui Europoje. Šiuo atžvilgiu Komisija persvarstys GSM direktyvos pagrįstumą ir sieks taikyti bendrą Europos metodą 2,6 GHz dažnio juostai, kad rastų proporcingą ir suderintą sprendimą šioms dviem dažnių juostoms, atsižvelgdama į poreikį tiek miestuose, tiek kaimo vietovėse plėtoti naujas novatoriškas technologijas ir paslaugas. Standartizacijos organizacijos, ypač ETSI , kad būtų išvengta trukdžių, bus įgaliotos parengti darniuosius standartus dėl lanksčiai naudojamų dažnių juostų įrangos veikimo. Sektoriaus įmonės yra kviečiamos, remiantis lanksčia spektro naudojimo sistema, kuri toliau užtikrina vartotojui galimybę išvengti trukdžių bei sąveiką, dalytis nuomonėmis ir nurodyti gerąją patirtį spektro klausimais. Priede nurodytos pradinės atitinkamų spektro dažnių juostos. Šios dažnių juostos apima visus tris sektorius, kurie yra kviečiami aktyviai įsitraukti į siūlomą dialogą. Komisija yra pasirengusi prisidėti prie šio proceso. 6. IšVADA Lankstus spektro naudojimas, įgyvendinamas taikant technologijų ir paslaugų atžvilgiu neutralų spektro naudojimo teisių suteikimo metodą, yra būtina sąlyga siekiant užtikrinti, kad bevielio elektroninio ryšio sektoriaus įmonės galėtų diegti naujoves ir teikti naujas bei įvairias paslaugas. Toks metodas gali labai padėti didinti Europos ekonomikos augimą ir konkurencingumą. Įgyvendinant šį metodą reikės įdiegti reguliavimo nuostatas, kad neutralumas technologijų ir paslaugų atžvilgiu taptų pagrindiniu principu. Techniniai bendro pobūdžio suvaržymai toliau bus taikomi kaip priemonė siekiant išvengti žalingų trukdžių, o šiems esminiams techniniams parametrams apibrėžti bus taikomos atitinkamos Bendrijos priemonės. Lankstesnis spektro valdymo metodas yra ES elektroninių ryšių reguliavimo sistemos, kuri gali įsigalioti ne anksčiau kaip iki 2010 m., persvarstymo dalis. Tuo tarpu naujasis spektro valdymo metodas bus laipsniškai diegiamas remiantis veikiančiomis reguliavimo nuostatomis. 2007 m. Komisija ketina pasiūlyti rekomendaciją; joje bus pateiktos leidimų sąlygų gairės pirmajam dažnių juostų rinkiniui, kuriam bus taikomas lankstaus naudojimo metodas. Taip visos šalys galės spręsti tam tikrus klausimus, kuriems jau dabar reikalingas sprendimas. Lankstus spektro naudojimas suteikia rinkos dalyviams galimybę rinktis, be to, yra reikalinga didesnė jų atsakomybė užtikrinant nenutrūkstamų ir sąveikių ryšių sistemas. Todėl Komisija yra pasiryžusi aktyviai prisidėti prie rinkos dalyvių bendradarbiavimo. PRIEDAS Svarstomas pirminis dažnių juostų rinkinys didesniam lankstumui įgyvendinti(iš viso 1350 MHz) - 470–862 MHz : šiuo metu ši dažnių juosta naudojama transliavimui, tačiau dėl sunkumų, kylančių dėl papildomų skaitmeninių dažnių ir transliavimo bei judriojo ryšio paslaugų konvergencijos, būtina imtis veiksmų; - 880–91 MHz / 925-960 MHz ir 1710–1785 MHz / 1805–1880 MHz : šiuo metu šios dažnių juostos yra naudojamos GSM judriojo ryšio paslaugoms, tačiau dėl sunkumų, kylančių dėl trečiosios kartos judriojo ryšio paslaugų diegimo, ir toliau taikomų GSM direktyvos apribojimų būtina imtis veiksmų; - 1900–1980 MHz / 2010–2025 MHz / 2110–2170 MHz : šiuo metu šios dažnių juostos yra naudojamos trečiosios kartos judriojo ryšio paslaugoms (IMT-2000/UMTS), tačiau dėl rinkos pokyčių būtina diegti transliavimo paslaugas ir plačiajuostį ryšį gyvenamosiose ir kaimo vietovėse atsižvelgiant į konvergenciją; - 2500–2690 MHz (2,6 GHz dažnio juosta) : ši dažnių juosta (kuriai dar bus išduota licencija) yra skirta trečiosios kartos judriojo ryšio paslaugoms (IMT-2000/UMTS), tačiau ji yra vienodai svarbi plačiajuosčio ryšio teikimui naudojant kitas technologijas[16]; - 3,4–3,8 GHz : ši dažnių juosta yra naudojama plačiajuosčiam ryšiui vartotojo patalpose, tačiau yra vienodai svarbi judriojo ryšio paslaugų teikimui ES. Kita vertus, ši dažnio juosta yra daug naudojama palydoviniam ryšiui su Rusija ir kai kuriomis Afrikos šalimis. [1] Komunikatas dėl ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos persvarstymo COM(2006) 334. [2] Tarybos direktyva 1987/372/EEB dėl 900 MHz dažnio juostos skyrimo GSM judriojo ryšio paslaugoms. [3] Pvz., 1800 MHz ir 2,6 GHz dažnių juostos. [4] Dokumentas RSPG05-102. Galutinė nuomonė dėl elektroninių ryšių paslaugų bevielės prieigos politikos (ERPBP). [5] T. y kanalų paskirstymas, galios ribos ir apsauginės dažnio juostos (vadinamieji spektro planai ir spinduliavimo kaukės). [6] RSPG nuomonė dėl ERPBP, 5.5.2 skirsnis: „ ERPBP padės parengti darnias leidimų sąlygas, kurios gali būti taikomos visoms susijusioms dažnių juostoms pagal pagrindų direktyvoje nustatytus kriterijus. Šios sąlygos turėtų apsiriboti būtinais minimaliais reikalavimais, kad spektras būtų efektyviai naudojamas ir kad visos dažnių juostos būtų lanksčiau naudojamos. ERPBP tikslas – palengvinti Europos spektro valdymo plėtrą, kad visos valstybės narės taikytų panašias ir minimalias sąlygas. Tačiau tai netrukdo taikyti papildomų sąlygų tam tikro dažnio juostai valstybėje narėje arba ES, jei kuri nors tokia papildoma sąlyga yra pagrįsta, proporcinga ir nediskriminuojanti. “ [7] Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/19/EB, 2002/20/EB, 2002/21/EB, 2002/22/EB ir Sprendimas Nr. 676/2002/EB. [8] Žr. Komunikatą „i2010 – Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti“, COM(2005) 229. [9] Žr. Komunikatą dėl atotrūkio įdiegiant plačiajuostį ryšį mažinimo, COM(2006) 129. [10] Žr. 2004 m. gegužės mėn. tyrimą „Sąlygos ir galimybės diegti antrinę radijo spektro prekybą Europos bendrijoje“. [11] Leidimų direktyvos (2002/20/EB) B priede yra išsamus sąlygų, kurios gali būti nustatytos spektro naudojimo teisėms, sąrašas. [12] Rekomendacija būtų priimta pagal Pagrindų direktyvos 2002/21/EB 19 straipsnį. [13] Sprendimas Nr. 676/2002/EB. [14] Jei tinkamos sąveikos nebuvo pasiekta, remdamasi Pagrindų direktyvos 18 straipsnio 3 dalimi Komisija gali pradėti šios direktyvos 17 straipsnyje numatytą procedūrą, pagal kurią standartai gali būti tapti privalomi. [15] Pavyzdžiui, standartizacijos institucijoje ETSI (Europos telekomunikacijų standartų institutas). [16] Pavyzdžiui, WiMAX.