Iš dalies pakeistas pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos suteikimo europinių transporto ir energetikos tinklų srityse ir iš dalies pakeičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2236/95 - Pritaikytas pagal 2006 m. gegužės 17 d. susitarimą dėl 2007–2013 m. finansinės struktūros (pateikta Komisijos pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį) /* KOM/2006/0245 galutinis - COD 2004/0154 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2006 5 24 COM(2006) 245 galutinis. 2004/0154 (COD) Iš dalies pakeistas pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos suteikimo europinių transporto ir energetikos tinklų srityse ir iš dalies pakeičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2236/95 Pritaikytas pagal 2006 m. gegužės 17 d. susitarimą dėl 2007–2013 m. finansinės struktūros (pateikta Komisijos pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Pasiūlymo aplinkybės - Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Šiuo pasiūlymu persvarstomas pirminis Komisijos pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo europinių energetikos ir transporto tinklų (TEN) srityje, ir iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2236/95, šioms dviems institucijoms pateiktas pagal bendro sprendimo procedūrą [nuoroda: 2004/0154 (COD)]. Europos Parlamentas pirmojo svarstymo metu išnagrinėjo tekstą ir 2005 m. spalio 26 d. priėmė teisinę galią turinčią rezoliuciją. Nuo to laiko nebuvo užbaigtas joks kitas bendro sprendimo procedūros etapas. Pasiūlymas turi finansinį poveikį ir jam taikoma 2007–2013 m. laikotarpio Bendrijos finansinė struktūra, dėl kurio institucijos susitarė 2006 m. balandžio mėn. Pirminiame Komisijos pasiūlyme nustatytos biudžeto lėšos (pagrįstos išsamiu poreikių įvertinimu) akivaizdžiai viršija 2007–2013 m. finansinėje struktūroje TEN nustatytas sumas ir energetikos, ir transporto srityse. Pirminio TEN finansinio reglamento pasiūlymą reikia persvarstyti, nes reglamentą reikia suderinti su 2006 m. balandžio mėn. patvirtintomis biudžeto lėšomis. Finansinėje struktūroje nustatytos lėšos atitinka tik 40 % pradžioje transporto sektoriui pasiūlytos sumos ir 45 % – energijos sektoriui pasiūlytos sumos. Todėl reikia suderinti ir išsamias pagalbos teikimo taisykles (ypač išsamias projektų atrankos ir paramos dydžio taisykles). Be to, persvarstytame pasiūlyme buvo atsižvelgta į Europos Parlamento pastabas, pateiktas per pirmąjį svarstymą. Galiausiai pasiūlymo redakcija buvo patobulinta. - Bendrosios aplinkybės Europos bendrijos steigimo sutartyje nustatyta, kad Bendrija gali remti atitinkamam europiniam tinklui nustatytus bendros svarbos projektus (155 straipsnis). Tuo remiantis nuo 1995 m. paramos teikimas TEN projektams buvo nustatytas Reglamentu (EB) Nr. 2236/95 (iš dalies pakeistu 1999 m. liepos 19 d. Reglamentu (EB) Nr. 1655/1999, 2004 m. balandžio 21 d. Reglamentu (EB) Nr. 788/2004, 2004 m. balandžio 21 d Reglamentu (EB) Nr. 807/2004 ir 2005 m. liepos 6 d. Reglamentu (EB) Nr. 1159/2005. Iki 2005 m. transporto sektoriuje (kuriam tenka didžiausia lėšų dalis) apie 5,5 mlrd. EUR buvo skiriama infrastruktūros projektams ir pažangių transporto priemonių sistemoms (tokioms kaip GALILEO), kurie visi kartu prisidėjo, arba pradėjus veikti, prisidės prie Europos bendros transporto sistemos veiksmingumo, vidaus rinkos funkcionavimo ir laisvo piliečių judėjimo skatinimo, užtikrindami judumą tvariomis sąlygomis. Bendrijos parama pagal TEN biudžetą teikiama projektams, kuriuos rengia, finansuoja ir įgyvendina valstybių narių institucijos, tarptautinės organizacijos (pvz., Europos kosmoso agentūra), valstybinės ir privačios įstaigos ir (arba) įmonės. Pagal privatinę teisę veikiančios įmonės, įgyvendinančios TEN projektus, daugeliu atveju veikia valstybės narės atsakomybe ir (arba) gaudamos lėšų iš valstybės. Energetikos sektoriuje ir tam tikrais atvejais transporto sektoriuje TEN finansuojamus projektus rengia, finansuoja ir įgyvendina privačios įmonės. Bendrijos lėšos gali būti skiriamos tyrimų etapui remti (iki 50 % atitinkamų išlaidų), siekiant padėti išvengti rizikos pradiniuose projekto etapuose, arba jos gali prisidėti prie projekto įgyvendinimo finansavimo. Didelis dėmesys yra skiriamas Bendrijos pagalbos formoms ir priemonėms, kuriomis skatinama į finansavimą įtraukti privatų sektorių. Nepaisant to, kad Bendrijos lėšos sudaro tik mažą finansavimo dalį palyginti su atitinkamų projektų išlaidomis (numatoma, kad baigus kurti europinį transporto tinklą iki 2020 m. bus investuota apie 600 mlrd. EUR), finansavimas iš TEN biudžeto lėšų daugeliui projektų (pvz., GALILEO) buvo esminis, o kitų projektų atveju vaidino lemiamą vaidmenį užbaigiant darbus, sutelkiant skirtingus investuotojus arba užtikrinant aukštus techninius standartus. Biudžeto asignavimai, kurių nepakanka bendram poreikiui patenkinti, visada buvo skiriami siekiant didžiausios Europos pridėtinės vertės visam tinklui. Tik skyrus visas pradiniame pasiūlyme nustatytas biudžeto lėšas (20 350 mlrd. EUR transportui ir 0,34 mlrd. EUR energetikos sektoriui), Bendrija galėtų veiksmingai paskatinti investicijas, kurių reikia norint užbaigti darbus, visų pirma europinių transporto tinklų srityje. Dėl esminio lėšų sumažinimo (iki 8 013 mlrd. EUR transportui ir 0,155 mlrd. EUR energetikai) didėja valstybių narių atsakomybė tinkamai investuoti siekiant užtikrinti, kad darbai bus visiškai baigti, kaip išdėstyta Europos Parlamento ir Tarybos priimtose atitinkamo tinklo plėtros „Gairėse“. Tuo pačiu, sumažėjus lėšoms privatūs investuotojai dar labiau raginami aktyviau dalyvauti TEN finansavime, o už tai jie gali tikėtis naudos dėl geresnio prieinamumo prie ekonominių zonų, komercinių centrų ir atokių regionų. Įgyvendindama sumažintą biudžetą Komisija taikys pačius tinkamiausius vertinimo metodus, užtikrindama, kad ribotos Bendrijos lėšos Bendrijos europiniam tinklui duoda didžiausios naudos. - Pasiūlymo srityje egzistuojančios nuostatos 1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2236/95, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo europinių tinklų srityje, su pakeitimais, padarytais Reglamentais (EB) Nr. 1655/1999 (1999 m. liepos 19 d.), (EB) Nr. 788/2004 (2004 m. balandžio 21 d.), (EB) Nr. 807/2004 (2004 m. balandžio 21 d.) ir (EB) Nr. 1159/2005 (2005 m. liepos 6 d.). Iš esmės pasiūlytu reglamentu užtikrinama, kad Bendrija ir toliau finansuos bendros svarbos europinių energetikos ir transporto tinklų projektus 2007–2013 m. Pagrindiniai europinių tinklų finansavimo principai, dabar reglamentuojami Reglamentu (EB) Nr. 2236/95, išliks nepakitę ir pasiūlytame reglamente. Pakeitimai apima tris pagrindines sritis: 1) biudžeto lėšų nustatymą; 2) išsamių finansavimo taisyklių persvarstymą, kurios grindžiamos a) TEN plėtros ir finansavimo per pastarąjį dešimtmetį prioritetų ir atitinkamų techninių standartų pokyčiu; b) turimomis biudžeto lėšomis; c) bendrai pripažintu poreikiu sustiprinti TEN finansavimo sverto efektą sutelkiant valstybines ir privačias investicijas ir 3) suderinamumą su teisinės ir (arba) administracinės struktūros vystymusi, visų pirma Bendrijos biudžeto valdymo srityje. Nors 2007–2013 metams, lyginant su ankstesniuoju laikotarpiu, skirta žymiai mažiau biudžeto lėšų, nei apskaičiuoti poreikiai, jos žymiai padidina TEN finansavimo galimybes. Transporto sričiai skirtos lėšos faktiškai padvigubėjo nuo 4,4 iki 8,1 mlrd. EUR, nes GALILEO projektui (kuriam 2000–2006 m. buvo išleista apie 15% visų turimų lėšų) ateityje lėšos bus teikiamos pagal atskirą biudžeto eilutę. Siekiant veiksmingai valdyti padidėjusius išteklius, skirtus europiniams transporto tinklams, Komisija planuoja įsteigti vykdomąją agentūrą, kuriai buvo pritarta vykdomųjų agentūrų reguliavimo komitete 2005 m. lapkričio 16 d. - Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pasiūlymas yra suderinamas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais, visų pirma šiose srityse: 1) vidaus rinkos veikimo: skatinti laisvą prekių, paslaugų ir darbuotojų judėjimą, sujungiant atskirų valstybių nacionalinius tinklus, t.y., sukuriant trūkstamas atkarpas prie nacionalinių sienų ir užtikrinant sąveiką, pašalinus technines kliūtis; užtikrinant, kad visi svarbūs Europos koridoriai ir magistralės nuolatos tenkintų apkrovimo poreikius: pirmiausia, šalinant fizinius pralaidumo trukdžius, taip pat plačiai naudojant pažangiąsias sistemas siekiant optimalaus infrastruktūros panaudojimo. 2) tvarus vystymasis: prisidėti prie išmetamo anglies dvideginio ir toksinių dalelių kiekio mažinimo: skatinant nuolatinį pagrindinių Europos transporto koridorių ir energijos tinklų magistralių plėtojimą (prioritetiniai transporto ir energetikos projektai), pvz., kovoti su grūstimis, skatinti tarptautinio transporto srautų sutelkimą, prisidėti prie švaresnių miestų ir taip pagerinti gyventojų gyvenimo kokybę; sukurti jungtis skirtingoms transporto rūšims siekiant paskatinti kombinuoto transporto sprendimų vystymą ir išlaikyti tokį patį tolimojo susisiekimo kelių transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį. 3) regioninė politika: sukuriant veiksmingas infrastruktūros sąsajas, pagerinti prieigą, visų pirma tuose regionuose, kurie patiria struktūrinių sunkumų ir (arba) yra atokiose vietose, siekiant padidinti jų ekonominę integraciją. 4) plėtra ir kaimynystės politika: išplėsti energetikos ir transporto (ypač geležinkelio ir vandens kelių transporto) jungtis už dabartinės ES sienų siekiant palengvinti europinio masto koridorių plėtrą, kaip veiksmingų paslaugų ir sklandžių prekybos srautų pagrindą. Atsižvelgiant į kitas sritis, pasiūlymas prisideda prie Lisabonos darbotvarkės tikslų įgyvendinimo (be jau minėtų tikslų, pvz., naujų eismo valdymo technologijų skatinimas) ir visiškai atspindi patikimo ir veiksmingo Bendrijos biudžeto valdymo tikslus. 2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas - Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Pasiūlymas tiesiogiai susijęs su TEN transporto ir energetikos (atitinkamai) plėtros Bendrijos gairėmis. 2003 m. buvo atliktas poveikio vertinimas ir vyko suinteresuotų šalių konsultacijos transporto sektoriuje siekiant persvarstyti gaires (priimtas 2004 m.: 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 884/2004/EB, iš dalies keičiantis Sprendimą Nr. 1692/96/EB, pateikiantį Bendrijos gaires dėl europinio transporto tinklo plėtros). Rezultatai buvo skelbti dokumente SEC (2003) 1060. Energetikos sektoriaus atveju išsamaus poveikio įvertinimo rezultatai buvo paskelbti dokumente SEC (2003) 1369. Abiejuose vertinimuose buvo pabrėžtas poreikis iš Bendrijos biudžeto teikti tinkamą finansinę pagalbą siekiant paskatinti nacionalines (valstybines ir privačias) investicijas bei užtikrinti, kad atitinkamų tinklų sukūrimas būtų užbaigtas laiku. Todėl atskirų konsultacijų su suinteresuotomis šalimis ir poveikio vertinimo nereikia, atsižvelgiant į persvarstytą TEN finansinio reglamento pasiūlymą. - Patirties kaupimas ir panaudojimas Aptariamos mokslo ir (arba) kompetencijos sritys Poreikis investuoti į infrastruktūrą, ypač transporto sektoriuje, buvo įvertintas Europos mastu atliekant išsamius tyrimus, iš kurių vienas pavadintas „Galimi sprendimai, eismo srautų prognozės ir europinio tinklo koridorių analizė“ (pranc. „Scénarios, prévisions de trafic et analyse des couloirs du réseau transeuropéen“), buvo atliktas 2004 m. pagal Europos Komisijos užsakymą. Šio tyrimo ir išsamios analizės, atliktos Komisijai artimai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, rezultatai leido įvertinti investicijų į europinius transporto tinklus poreikį iki 2020 m. bei investicijų į 30 šiam tinklui skirtų prioritetinių projektų, kaip išdėstyta Gairių sprendime (Sprendimas Nr. 884/2004/EB, iš dalies keičiantis Sprendimą Nr. 1692/1996/EB). Ši analizė leido Komisijai įvertinti ir lėšų iš Bendrijos biudžeto poreikį pagal europinių transporto tinklų biudžeto eilutę, kaip išdėstyta pradiniame TEN finansinio reglamento pasiūlyme. Naudoti metodai Nustatyti eismo srautų prognozių ir apklausos valstybėse narėse per atitinkamus TEN komitetus metodai. Pagrindiniai ekspertai ir (arba) organizacijos, su kuriais konsultuotasi Specializuotos šios srities tyrimų įmonės valstybių narių vyriausybių ekspertai. Gautų ir panaudotų patarimų santrauka Nebuvo nurodyta, kad egzistuotų rimti negrįžtamas pasekmes sukeliantys pavojai. Laukiama Bendrijos parama yra esminė siekiant sutelkti investicijas, reikalingas atitinkamam europiniam tinklui baigti kurti laiku. Ekspertų išvadų paskelbimas visuomenei Į Komisijos skelbtas ataskaitas buvo įtrauktos ekspertų išvados; į jas buvo atsižvelgta ir Bendrijos gairių bei TEN finansinio reglamento pasiūlymuose. - Poveikio vertinimas Kadangi pasiūlymas yra tiesiogiai susijęs su Bendrijos gairėmis dėl europinių tinklų transporto ir energetikos srityje plėtros ir pagal šias gaires buvo atliktas poveikio vertinimas, nebuvo būtina atlikti papildomo poveikio vertinimo. Dar kartą reikėtų pabrėžti, kad Bendrijos finansinės paramos teikimas bendros svarbos projektams sudaro sąlygas svarbiausius europinių energetikos ir transporto tinklų prioritetus įgyvendinti greičiau ir veiksmingiau, nei tai galima būtų padaryti be šios paramos. O tai labai naudinga visai Bendrijos transporto ir energetikos sistemai bendrai ir taip prisidedama prie ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo (laikinos darbo vietos kuriant tinklą ir ilgainiui nuolatinės darbo vietos), didesnės piliečių gerovės (pvz., dėl trumpesnio kelionės laiko) ir teigiamo poveikio aplinkai (sumažinus išmetamų teršalų kiekį). 3. Teisiniai pasiūlymo aspektai - Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlyme, kuriuo persvarstomas pirminis 2004 m. liepos mėn. Komisijos pasiūlymas, nustatomos bendrosios Bendrijos finansinės pagalbos teikimo europiniams transporto ir energetikos tinklams 2007–2013 m. taisyklės. Pasiūlymu, kuris grindžiamas šio laikotarpio finansine struktūra, dėl kurios buvo susitarta 2006 m. balandžio mėn., nustatomos biudžeto lėšos bendros svarbos projektams šiuose dviejuose infrastruktūros sektoriuose remti. Jame išdėstomos išsamios Bendrijos finansinės pagalbos teikimo taisyklės, atsižvelgiant į turimas biudžeto lėšas, TEN plėtros politikos prioritetus, jos finansavimą ir teisinį bei administracinį Bendrijos biudžeto valdymo pagrindą. Tuo tikslu pasiūlyme visų pirma nustatoma: išsamios projektų atrankos taisyklės, Bendrijos pagalbos formos (įskaitant dvi naujas formas – dalyvavimą garantijų mechanizme ir indėlį į bendrų įmonių, įkurtų laikantis Europos bendrijos steigimo sutarties 171 straipsnio, veiklą), maksimalių Bendrijos pagalbos dydžių (padidintos normos konkrečioms didžiausią prioritetą turinčių projektų kategorijoms, siekiant sustiprinti sverto efektą sutelkiant investicijas iš įvairių valstybinių ir privačių šaltinių). Jame geriau paaiškinamos pagalbos teikimo ir atitinkamų Komisijos sprendimų įgyvendinimo nuostatos (įskaitant priemones, kurių reikėtų imtis nustačius pažeidimus) bei padidinamas atitinkamų valstybių narių vaidmuo. Jame geriau apibrėžiamos potencialiųjų Bendrijos paramos gavėjų TEN srityje rūšys bei kitos pagrindinės pasiūlytame reglamente vartojamos sąvokos. Išsamių taisyklių ir nuostatų pasiūlymu yra remiamas tikslas Bendrijos paramą sustiprinti ir nukreipti į svarbiausius tinklo plėtros prioritetus. - Teisinis pagrindas Europos bendrijos steigimo sutartis, 155 straipsnis. - Subsidiarumo principas Taikomas subsidiarumo principas, nes pasiūlymas nepriklauso išskirtinei Bendrijos kompetencijai. Valstybės narės negali deramai įgyvendinti pasiūlymo tikslų dėl toliau nurodytų priežasčių. Bendrijos finansinė parama pagal TEN biudžeto eilutę nukreipta į svarbiausius tų tinklų prioritetus, t.y. nustatytus europinio masto perspektyvoje ir Bendrijos gairėse, skirtose tų tinklų plėtrai. Tie prioritetai (pvz., prioritetinių koridorių projektų įgyvendinimas: pralaidumo trukdžių pašalinimas, projektų dalių keliose kaimyninėse valstybėse įgyvendinimas, projektai, prisidedantys prie optimalaus infrastruktūros naudojimo, ypač vystant ir įgyvendinant naujas įvairių transporto rūšių eismo valdymo technologijas, tolygaus transporto rūšių panaudojimo skatinimas, pirmenybę teikiant labiausiai aplinką tausojančioms transporto rūšims, projektai, prisidedantys prie didesnės saugos, paslaugų kokybės ir TEN sąveikos) yra platesnio masto nei nustatyti nacionaliniai prioritetai. Jų įgyvendinimas prisidės prie europinio masto pridėtinės vertės sukūrimo, kuri yra didesnė nei įgyvendinant „nacionalinius prioritetus“ pasiekiama nauda. Siekiant įgyvendinti šiuos europinių tinklų prioritetus kaip galima greičiau ir veiksmingiau, yra labai svarbu, kad Bendrija tinkamai teikdama paramą skatintų nacionalines investicijas. Net ir koordinuodama pastangas valstybė narė nebūtų pajėgi viena pasiekti visos naudos, kurią galima pasiekti veikiant Bendrijos lygmeniu. Bendrijos veiksmais pasiūlymo tikslai bus įgyvendinti geriau dėl šios (-ių) priežasties (-čių). Bendrijos veiksmų poreikis skatinti bendros svarbos projektų TEN srityje finansavimą tiesiogiai kyla dėl Bendrijos įsipareigojimų plėsti šiuos tinklus, kurie dėl savo pobūdžio yra svarbūs visai Bendrijai. Bendrijos parama TEN projektams turėtų prisidėti prie teigiamų veiksnių, veikiančių ekonomikos augimą, (sklandesnis vidaus rinkos funkcionavimas, indėlis į laikinų ir pastovių darbo vietų kūrimą), gerovę ir aplinką, sukūrimo. Valstybės narės lieka atsakingos už jų teritorijose vykstančių projektų rengimą, finansavimą ir įgyvendinimą, visiškai laikantis savo nacionalinių teisės aktų. Sąjunga skatina investicijas į valstybių narių infrastruktūrą siekdama užtikrinti, kad europiniams prioritetams nacionaliniu lygiu būtų suteikiama derama pirmenybė. Dėl to pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. - Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). Pasiūlytomis priemonėmis siekiama skatinti ir nukreipti nacionalines investicijas į infrastruktūrą tam, kad būtų pasiekta didžiausia nauda visai Bendrijai, o sprendimų priėmimo tvarkai planuojant, finansuojant ir įgyvendinant bendros svarbos infrastruktūros projektus, ir toliau taikomi nacionaliniai įstatymai ir procedūros. Komisija ir valstybių narių vyriausybės kartu atsako už pagalbos, skiriamos TEN projektams, valdymą. - Pasirinkta priemonė Siūlomos priemonės: reglamentas. Kitos priemonės yra laikomos netinkamomis dėl šios(-ų) priežasties(-čių). Pasiūlyme aptariamas galiojančio reglamento persvarstymas. 4. Poveikis biudžetui Pasiūlymui taikoma 2007–2013 m. Bendrijos finansinė struktūra. 5. Papildoma informacija - Supaprastinimas Pasiūlyme numatyta supaprastinti administracines procedūras valdžios institucijoms (EB arba nacionalinėms) ir privačioms šalims. Pasiūlymu siekiama pagalbos teikimo procedūras padaryti aiškesnes ir paprastesnes bei palengvinti administracinę naštą. 2004/0154 (COD) Iš dalies pakeistas pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos suteikimo europinių transporto ir energetikos tinklų srityse ir iš dalies pakeičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2236/95 EUROPOS SĄJUNGOS PARLAMENTAS IR TARYBA, atsižvelgdami į Europos Bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 156 straipsnį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[1], atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[2], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[3], laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje[4] numatytos tvarkos,kadangi: (1) 2002 m. metų kovo 15–16 d. Barselonos Taryba išvadose pabrėžė, kad galingi tinklai, integruoti į transporto ir energetikos sektorius, lemia Europos vidaus rinkos sėkmę, o geresnis esamų tinklų panaudojimas ir trūkstamų atkarpų sukūrimas galės padidinti efektyvumą, konkurencingumą, užtikrinti reikiamą kokybės lygį ir sumažinti perkrovos vietų skaičių ir tokiu būdu suteikti geresnę ilgalaikį tvarumą. Šie poreikiai taip pat atitinka Lisabonos vadovų susitikime valstybių ir vyriausybių vadovų priimtos strategijos, apie kurią nuolat primenama, nuostatas (2) 2003 m. gruodžio 12–13 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino Europos veiksmus dėl augimo skatindama Komisiją nukreipti išlaidas, jei įmanoma, investicijoms į fizinį kapitalą, investuojant į europinių tinklų, kurių prioritetiniai projektai yra esminiai i vidaus rinkos sanglaudai stiprinti, infrastruktūrą. (3) Vėlavimas įgyvendinant veiksmingas europines jungtis, ypač tarpvalstybinėse atkarpose tarpvalstybinėse grandyse , gali rimtai pakenkti Bendrijos, valstybių narių ir paribio regionų konkurencingumui, kurie negalės arba nebegalės pasinaudoti bendros rinkos teikiamais privalumais. (4) Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr.1692/96/EB, pateikiančiame Bendrijos gaires dėl europinio transporto tinklo plėtros[5], numatyta, kad sąnaudos iki 2020 m. europinio tinklo sukūrimui bus apie 600 milijardų eurų. Vien prioritetiniams projektams, kaip apibrėžta to sprendimo III priede, būtinų investicijų suma yra 140 160 milijardų eurų 2007–2013 m. laikotarpiui. (4a) Remiantis komunikatu dėl NAIADES[6] ir atsižvelgiant į vidaus vandens kelių tvarų pobūdį, prioritetiniams vidaus vandens kelių projektams, kaip ir tarpvalstybinių atkarpų projektams, turėtų būti skiriama skatinamojo pobūdžio finansavimo norma . (4b) Europos Parlamentas 2005 m. birželio 8 d. rezoliucijoje dėl išsiplėtusios Sąjungos politikos sunkumų ir biudžeto priemonių 2007–2013 m. pabrėžė strateginę transporto tinklų svarbą galutinei ES bendrosios rinkos konsolidacijai ir glaudesniems ES santykiams su šalimis kandidatėmis, būsimomis kandidatėmis ir „draugų rato” šalimis. Be to, jis taip pat išreiškė norą apsvarstyti naujoviškas finansavimo priemones, pvz., paskolų garantijas, europines koncesijas, Europoje teikiamas paskolas ir palūkanų fondus. (5) Šiems tikslams pasiekti tiek Parlamentas, tiek Taryba pabrėžė būtinybę sustiprinti ir pritaikyti finansines priemones didinant Bendrijos bendrą finansavimą, numatant taikyti didesnį Bendrijos bendro finansavimo procentinį dydį ypač tarpvalstybinio pobūdžio, tranzitą lengvinantiems ar gamtinių kliūčių įveikimo projektams. (6) Atsižvelgiant į pagal 2007–2013 m. daugiametę finansinę struktūrą Europos transporto ir energetikos tinklams (toliau – TEN–T ir TEN–E) skiriamas sumas, neįmanoma patenkinti visų poreikių, susijusių su Sprendimuose Nr. 1692/1996/EB (TEN–T) ir [Sprendimas…/…/EB] (TEN–E) nustatytų prioritetinių uždavinių įgyvendinimu . Taigi, siekiant užtikrinti TEN–T ir TEN–E infrastruktūros tęstinumą, tikslinga šiuos resursus, papildančius valstybinį ir privatų nacionalinį finansavimą, nukreipti į tam tikrų kategorijų projektus, kurie visam tinklui suteiktų didžiausią pridėtinę vertę, t. y. į su tarpvalstybinėmis atkarpomis susijusius projektus ir pralaidumo trukdžiams šalinti skirtus projektus. (7) Europos Parlemento ir Tarybos sprendime [.../...EB] [7] [8], nustatančiame europinių energetikos tinklų gaires ir panaikinančiame Europos Parlamento ir Tarybos sprendimus Nr. 96/391/EB ir Nr. 1229/2003/EB, nustatomi tikslai, prioritetiniai veiksmai ir bendros svarbos projektai šiems tinklams remti ir plėsti, įskaitant prioritetinius projektus, ir pirmenybė atitinkamai skiriama projektams, paskelbtiems Europos svarbos projektais. Investicijos, būtinos siekiant užtikrinanti galimybę visoms valstybėms narėms visapusiškai dalyvauti vidaus rinkoje ir sukurti papildomas jungtis su kaimyninėmis šalimis, valstybėmis narėmis arba trečiosiomis šalimis, vien tik prioritetiniams projektams iki 2013 m. sudaro 28 milijardus eurų. Iš šios sumos apie 8 milijardų eurų numatyta investuoti trečiosiose šalyse. 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1229/2003/EB, nustatantis tam tikras gaires europiniams energetikos tinklams ir panaikinantis Sprendimą 1254/93/EB, išskiria tikslus, veiklos prioritetus ir bendros svarbos projektus tinklo sukūrimui ir vystymui, įskaitant ir prioritetinius projektus. Būtinos investicijos, užtikrinančios galimybę visapusiškai dalyvauti vidaus rinkoje visoms valstybėms narėms ir sukurti jungtis su kaimyninėmis šalimis, siekia 28 milijardus eurų iki 2013 m. vien tik prioritetiniams projektams. Iš šios sumos apie 8 milijardų eurų realizuojama trečiosiose šalyse . (8) 2003 m. gruodžio 12–13d. Europos Vadovų Taryba paragino Komisiją toliau nagrinėti, ar būtina sukurti konkretų Bendrijos garantinį mechanizmą, skirtą padengti tam tikrą riziką, galinčią kilti baigus europinių transporto tinklų projektų įgyvendinimo darbus. Dėl energetikos Vadovų Taryba paskatino Komisiją nukreipti išlaidas investicijoms į fizinį kapitalą siekiant paskatinti ekonomikos augimą. 1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentas Nr. 2236/95/EB, nustatančio bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo europinių tinklų srityje[9], su pakeitimais, padarytais Reglamentais Nr. 1655/99/EB ir Nr. 807/2004/EB, suteikė didelį postūmį, kadangi numatytiems prioritetiniams projektams leidžia taikyti aukštesnę, iki 20 %[10], padidintą finansavimo normą. Vis dėlto jis ir toliau lieka priklausomas nuo įgyvendinimo taisyklių, kurias reikėtų supaprastinti, ir nuo Bendrijos biudžete numatytų ribotų lėšų. Papildant nacionalinius viešojo ir privataus sektorių skiriamą finansavimą būtina didinti Bendrijos paramą, didinant paramos lėšų sumą, ir intervencijos normą siekiant sustiprinti Bendrijos lėšų įtaką ir tokiu būdu sudaryti sąlygas įgyvendinti nustatytus prioritetinius projektus. Atsižvelgiant į kiekvienos iš europinių tinklų sudedamosios dalies – transporto ir energetikos – ir joms būdingų savybių raidą ir siekiant kuo efektyvesnio valdymo, reikėtų parengti daug atskirų reglamentų toms sritims, kurioms iki šiol buvo taikomas tik Reglamentas Nr. 2236/95. Šiuo reglamentu siekiama sukurti programą, numatančią bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos suteikimo europinių transporto ir energetikos tinklų srityje. Vykdant šią programą privalu laikytis Bendrijos teisės, ypač aplinkosaugos srityje, kad būtų stiprinama vidaus rinka ir skatinamas Bendrijos konkurencingumas ir ekonomikos augimas. Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti europinių transporto ir energetikos tinklų sukūrimo tikslų ir kadangi valstybių veiksmai turi būti koordinuojami – todėl juos geriau atlikti Bendrijos lygiu – Bendrija gali imtis priemonių, atitinkančių subsidiarumo principą, numatytam Sutarties 5 straipsnyje. Laikantis proporcingumo principo, koks jis numatytas tame straipsnyje, šiuo reglamentu nesiimama jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant nustatytų tikslų. (9) Bendrijos finansinė parama iš europinių tinklų biudžeto turi būti daugiausia skiriama projektams arba projektų dalims, kurie sukuria Europai didžiausią pridėtinę vertę; programa turi skatinti suinteresuotas šalis sparčiau įgyvendinti Sprendimuose Nr. 1692/96/EB ir Nr . [.../...EB] 1229/2003/EB numatytus prioritetinius projektus. Turi būti sudarytos sąlygos finansuoti ir kitus bendros svarbos Europos infrastruktūros projektus, apibrėžtus šiuose Sprendimuose. (10) Bendrijos finansinė parama suteikiama siekiant vystyti investicijų į europinius transporto ir energetikos tinklus projektus, pateikti tvirtus finansinius įsipareigojimus, sutelkti viešojo sektoriaus investuotojus ir skatinti finansinę privataus ir viešojo sektorių partnerystę. Energetikos srityje finansinė parama pirmiausia privalo padėti įveikti finansines kliūtis, galinčias iškilti rengiant projektus ar atliekant parengiamuosius darbus iki statybų etapo, ir turi būti skiriama pirmiausia prioritetinių projektų tarpvalstybinių atkarpų dalims ir jungtims su kaimyninėmis šalimis finansuoti. ( 10a) Komisija 2005 m. liepos 4 d. komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Europos geležinkelių tinklo signalizacijos sistemos ETEVS/ETKS[11] plėtojimo pabrėžė, kad labai svarbu greitai ir suderintai pereiti prie šios sistemos, kad būtų užtikrinta europinių tinklų sąveika . Tam reikia kryptingos ir terminuotos Bendrijos paramos tiek su infrastruktūra susijusiai įrangai, tiek įrangai riedmenyse įmontuoti. (11) Kai kuriuose projektuose valstybei (-ėms) narei (-ėms) gali atstovauti tarptautinės organizacijos. Tam tikrų projektų įgyvendinimą Komisija patiki bendroms įmonėms, nurodytoms Europos bendrijos steigimo sutarties 171 straipsnyje. Todėl šiame reglamente būtina išplėsti Bendrijos finansinės paramos gavėjo sąvoką. (12) Turėtų būti galima teikti Bendrijos finansinę paramą taikant įvairias intervencijų formas, t. y. subsidijas ( tyrimams ir darbams ), palūkanų subsidijas, paskolų garantijas, dalyvavimą rizikos kapitalo fonduose, taip pat specifinės vėlesnės statybų etapo rizikos padengimą. Bendrijos pagalba, nepriklausomai nuo jos formos, turėtų būti skiriama pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratom) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento [12] nuostatas ir jo įgyvendinimo taisykles , išskyrus tuos atvejus, kai šiame reglamente aiškiai numatoma nuo minėtų taisyklių leidžianti nukrypti nuostata. Bendrijos finansinė parama privalo turėti galimybę panaudoti įvairias intervencijos formas: tiesiogines subsidijas, palūkanų subsidijas, paskolų užtikrinimo priemones, dalyvavimą rizikos kapitalo fonduose; (13) Įgyvendinant Bendrijos finansinę paramą stambiems ir kelerių metų trukmės projektams, Bendrijai būtų tikslinga prisiimti daugiamečius atskirai su finansuojamu projektu, patvirtinta daugiamete programa ir kasmet tvirtinamais įsipareigojimų asignavimais susijusius įsipareigojimus . Sumažinti netikrumą dėl projektų įgyvendinimo ir sutelkti viešojo ir privataus sektorių investuotojus bus galima tik tada, jei Bendrija prisiims tvirtus, patrauklius ir ilgalaikius finansinius įsipareigojimus. . (13a) Tikslinga numatyti veiksmingumą jau įrodžiusias institucines arba sutartines valstybinio ir privataus finansavimo skatinimo priemones, taikyti su konkurencijos teise ir vidaus rinka suderinamas teisines garantijas ir skleisti gerą patirtį valstybėse narėse. (14) Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas Bendrijos veiksmams, darantiems poveikį europiniams tinklams, koordinuoti, ypač finansavimui iš struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo bei Europos investicijų banko intervencijoms. (15) Šiuo reglamentu visai jo įgyvendinimo trukmei turėtų būti nustatomas finansinis paketas, kuris biudžeto institucijai yra svarbiausias pagrindas pagal Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos [ 1999 2006 m. gegužės 6 17 d. tarpinstitucinės sutarties] dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžeto procedūros tobulinimo[13] [ 33 37 punktą]. (16) Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti europinių transporto ir energetikos tinklų sukūrimo tikslų ir kadangi valstybių veiksmai turi būti koordinuojami – todėl juos geriau atlikti Bendrijos lygiu – Bendrija gali imtis priemonių, atitinkančių subsidiarumo principą, numatytą Sutarties 5 straipsnyje. Laikantis proporcingumo principo, koks jis numatytas tame straipsnyje, šiuo reglamentu nesiimama jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant nustatytų tikslų. (17) Atsižvelgiant į patirtį, įgytą taikant Reglamentą Nr. 2236/95 ir šiuo reglamentu Komisijai suteiktus įgaliojimus , remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[14], reikėtų nustatyti priemones, būtinas šiam Reglamentui taikyti. (18) Atsižvelgiant į kiekvienos iš europinių tinklų sudedamosios dalies – transporto ir energetikos – raidą ir joms būdingas savybes ir siekiant kuo efektyvesnio valdymo, reikėtų parengti keletą atskirų reglamentų toms sritims, kurios iki šiol reglamentuojamos tik Reglamentu (EB) Nr. 2236/95. (19) Šiuo reglamentu siekiama nustatyti bendras Bendrijos finansinės paramos skyrimo europinių transporto ir energetikos tinklų srityse taisykles, kurios atitiktų Bendrijos teisę ir politiką visų pirma konkurencijos, aplinkos apsaugos, sveikatos, tvarios plėtros, viešųjų pirkimų srityse ir būtų suderinamos su realiu Bendrijos sąveikos politikos įgyvendinimu. Šiuo reglamentu siekiama sukurti programą, numatančią bendras taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos suteikimo europinių transporto ir energetikos tinklų srityje. Vykdant šią programą privalu laikytis Bendrijos teisės, ypač aplinkos srityje, kad būtų stiprinama vidaus rinka ir skatinami Bendrijos konkurencingumas ir augimas. Atsižvelgiant į patirtį, įgytą taikant Reglamentą Nr. 2236/95 ir tuo reglamentu Komisijai suteiktus įgaliojimus, remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu Nr. 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką [15] , reikia nustatyti priemones būtinas šio Reglamento taikymui. (20) Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus svarstymus, į šiuo reglamentu priimamas specialias nuostatas transporto ir energetikos srityse ir į ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. ... [16]priimamas nuostatas dėl palydovinių vietos nustatymo ir navigacijos sistemų, reikėtų iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 2236/95 susiaurinant jo taikymą vien telekomunikacijų sričiai, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I skyrius Bendrosios nuostatos 1 straipsnisTikslas Šis reglamentas, remiantis Sutarties 155 straipsnio 1 dalimi, apibrėžia Bendrijos finansinės paramos skyrimo bendros svarbos projektams europinių tinklų transporto ir energetikos srityse sąlygas ir tvarką. 2 straipsnisApibrėžtys Šiame reglamente: 1) „bendros svarbos projektas“ – projektas arba projekto dalis, pripažinti kaip Bendrijos bendros svarbos projektai transporto srityje pagal Sprendimą Nr. 1692/96/EB, energetikos srityje pagal [ Sprendimas.../.../EB ] Sprendimą Nr. 1229/2003/EB ; 2) „prioritetinis projektas“ – bendros svarbos projektas, susijęs su pagal Sprendimo Nr. 1692/96/EB III priedą (transporto srityje) ir pagal [ Sprendimas.../.../EB ( energetikos srityje) Bendrijos prioritetiniu laikomu transporto koridoriumi (tinklo magistrale) ar projektu ] Sprendimą Nr. 1229/2003/EB ; 3) „projekto dalis“ - bet kokia finansiškai, techniškai ar laiko atžvilgiu nepriklausoma veikla, padedanti įgyvendinti projektą; 3a) „tarpvalstybinės atkarpos“: Sprendimo Nr. 1692/96/EB 19b straipsnyje nurodytos tarpvalstybinės atkarpos, taip pat tos atkarpos, kurios eina per trečiąją valstybę, taip užtikrinant dviejų valstybių narių vykdomo prioritetino projekto tęstinumą; 4) „pralaidumo trukdžiai“: greitį ir (arba) pralaidumą ribojanti kliūtis, dėl kurios negalima užtikrinti nenutrūkstamų srautų, pirmiausia prioritetinių projektų atveju; 5) „Paramos gavėjas“: viena ar kelios valstybės narės, tarptautinės organizacijos, Sutarties 171 straipsnyje nurodytos bendros įmonės, valstybinės arba privačios įmonės arba įstaigos, visapusiškai atsakingos už projektą ir siūlančios investuoti nuosavas lėšas arba trečiųjų šalių suteiktas lėšas į projekto įgyvendinimą; viešoji arba privati įstaiga, atsakinga už projekto įgyvendinimą, siekianti investuoti savo arba trečiųjų šalių skiriamas lėšas projekto įgyvendinimui; 6) „Tyrimai“: tyrimai, būtini projektui apibrėžti, įskaitant parengiamuosius, įgyvendinamumo, įvertinimo tyrimus ir patvirtinimą , įskaitant technines priemones, parengiamąją veiklą, reikalingą projektui galutinai apibrėžti ir galutiniam sprendimui dėl finansavimo priimti, pvz., patikrinimo vietoje veiksmai ir finansavimo plano parengimas; 7) „darbai“: sudėtinių dalių, sistemų ir paslaugų pirkimas ir tiekimas, statybos ir įrengimo darbai, susiję su projektu, įskaitant įrengimų priėmimą ir pritaikymą projektui; 8) „rizikos veiksniai, iškylantys pabaigus statybas“: rizika dėl specifinių veiksnių, atsirandanti pirmaisiais metais po statybų pabaigos ir mažinanti įplaukas, lyginant su numatytomis 9) „projekto sąnaudos“: bendros paramos gavėjo faktiškai patirtos su projekto įgyvendinimu tiesiogiai susijusių tyrimų ir arba darbų sąnaudos; 10) „finansavimo reikalavimus atitinkančios sąnaudos“: projekto sąnaudų dalis, į kurią atsižvelgia Komisija, apskaičiuodama Bendrijos finansinę paramą. II skyrius Remiami projektai, finansinės paramos formos ir skyrimo būdai bei finansavimo sujungimas 3 straipsnisProjektų rėmimo ir paraiškųBendrijos finansinei paramai gauti sąlygos 1. Pagal šį reglamentą Bendrijos finansinę paramą gali gauti tik pagal Sprendimus Nr. 1692/96/EB ir Nr. [.../.../EB] 1229/2003/CE , pripažinti bendros svarbos projektai. Su šiais projektais susijusios paraiškos Bendrijos finansinei paramai gauti laikomos atitinkančiomis reikalavimus, jei jos atitinka Bendrijos teisę ir politikos įgyvendinimą. Parama teikiama tuo atveju, jei laikomasi Bendrijos taisyklių, ypač konkurencijos, aplinkosaugos, viešųjų pirkimų srityse, ir Bendrijos nuostatų efektyvaus įgyvendinimo skatinant tinklų, ypač geležinkelio, sąveikumą. 3.2 Vien tik transporto srityje parama taip pat teikiama tuo atveju, jei finansinės Bendrijos paramos prašantis subjektas arba atitinkamais atvejais atitinkama (-os) valstybė (-ės) narė (-ės), įsipareigoja finansiškai prisidėti prie projekto, kuriam prašoma Bendrijos paramos, prireikus pritraukiant privačias lėšas. Vien tik transporto srityje parama teikiama tuo atveju, jei kiekviena su juo susijusi valstybės narė įsipareigoja prisidėti finansiškai prie projekto, kuriam prašoma Bendrijos paramos, prireikus pritraukiant privačias lėšas. Transporto projektams, susijusiems su tarpvalstybinėmis atkarpomis arba tų atkarpų dalimis, gali būti skiriama Bendrijos finansinė parama, jei atitinkamos valstybės narės yra sudariusios dvišalę sutartį dėl visiško tarpvalstybinio projekto įgyvendinimo jų nacionalinėje teritorijoje. 4 straipsnis Paraiškų finansinei paramai gauti pateikimas Paraiškas Bendrijos finansinei paramai gauti Komisijai teikia viena arba kelios valstybės narės, tarptautinės organizacijos, bendros įmonės, arba, atitinkamai (-oms) valstybei (-ėms) narei (-ėms) sutikus, valstybinės arba privačios įmonės arba įstaigos. Paraiškas Bendrijos finansinei paramai gauti Komisijai pristato valstybė arba valstybės narės. Energetikos srityje paraiškas gali teikti tiesiogiai susijusios bendrovės arba viešosios įstaigos su valstybės narės ar valstybių narių pritarimu. 5 straipsnis Projektų atranka 1. Bendrijos finansinė parama skiriama bendros svarbos projektams pagal jų atitikimo Sprendimuose Nr. 1692/1996/EB ir Nr. [.../.../EB] nurodytiems tikslams ir prioritetams lygį. 2. Transporto srityje ypatingas dėmesys skiriamas tokiems projektams ir programoms : a) bendri bent dviejų valstybių narių pateikti projektai, ypač, jei tai tarpvalstybines atkarpas apimantys projektai; b) projektai, skirti prioritetiniams projektams poveikį turintiems pralaidumo trukdžiams panaikinti; c) projektai, padedantys pasiekti tinklų vientisumo ir optimaliai panaudoti jų pajėgumus; d) prioritetiniai projektai, kurie padeda integruoti vidaus rinką išsiplėtusioje Bendrijoje ir pasiekti tolygesnio skirtingų transporto rūšių panaudojimo, suteikiant pirmenybę toms rūšims, kurios mažiausiai kenkia aplinkai, ypač tolimojo krovininių vežimo atveju; todėl prie kiekvienos didelio greičio traukinių linijų finansavimo paraiškos reikės pateikti išsamią analizę apie atlaisvinamus tradicinių linijų pajėgumus kroviniams vežti, atsiradusius perkėlus keleivių srautus į didelio greičio linijas; e) projektai, skatinantys gerinti europinio tinklo teikiamų paslaugų kokybę, tobulinant infrastruktūrą gerinantys naudotojų saugą ir saugumą, užtikrinantys nacionalinių tinklų sąveiką; f) projektai, susiję su Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (ERTMS) taikymu, bei su oro, jūrų, vidaus vandens kelių ir pakrančių eismo valdymo sistemomis, kurios užtikrina nacionalinių tinklų sąveiką. programos, formuojančios geležinkelio eismo valdymo sistemas visose jų sudedamosiose dalyse; oro ir vandens eismo valdymo sistemų programos, užtikrinančios sąveikumą. 3. Energetikos srityje ypatingas dėmesys skiriamas tiems projektams, kurie skatina: a) tinklų vientisumą ir jų pajėgumų gerinimą, b) energetikos vidaus rinkos integravimą, ypač tarpvalstybinių atkarpų, c) energetikos aprūpinimo saugumą, ypač jungtis su trečiosiomis šalimis, d) atsinaujinančių energijos šaltinių jungtis ir (arba) e) sujungtų tinklų saugumą, patikimumą ir sąveiką. 6 straipsnis Paramos formos Bendrijos skiriama parama padengia tyrimų, darbų, ir su rizikos veiksniais, iškylančiais pabaigus darbus, susijusias išlaidas. 6 straipsnis Finansinės Bendrijos paramos formos ir skyrimo būdai 1. Bendrijos finansinės paramos tyrimams ir darbams projektams, atitinkantiems 3 straipsnio 1 dalį, teikimo būdai gali būti šie: a) subsidijos tyrimams arba darbams ; b) palūkanų nuo Europos investicijų banko (EIB) suteiktų paskolų ar kitų viešų arba privačių finansinių įstaigų subsidijavimas; c) paskolų garantijos, rizikos veiksniams, iškylantiems pabaigus statybas, padengti; d) dalyvavimas rizikos kapitalo fonduose; e) reikalui esant, sujungiama a–d punktuose nurodyta Bendrijos parama, siekiant gauti maksimalų rezultatą iš paskirtų biudžetinių lėšų; f) pagalba bendrų įmonių veiklai 2. Finansinė Bendrijos parama negali viršyti: a) tyrimų atveju: 50% reikalavimus atitinkančių sąnaudų, nepriklausomai nuo bendros svarbos projekto rūšies; b) darbų atveju: i) transporto srities prioritetiniams projektams: - ne daugiau kaip 20 % reikalavimus atitinkančių darbų sąnaudų; - ne daugiau nei 30 % reikalavimus atitinkančių darbų sąnaudų šių projektų dalims, susijusioms su transvalstybinėmis atkarpomis, ir vandens kelių prioritetiniams projektams, su sąlyga, kad jie bus pradėti įgyvendinti iki 2010 m. ir kad atitinkamos valstybės narės iki tol pateiks Komisijai visas reikiamas garantijas dėl projekto finansinio perspektyvumo ir jo įgyvendinimo grafiko; ii) prioritetiniams projektams energetikos srityje ne daugiau nei 20% reikalavimus atitinkančių darbų sąnaudų; iii) transporto ir energetikos srities ne prioritetiniams projektams ne daugiau nei 10 % reikalavimus atitinkančių darbų sąnaudų; c) Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (ERTMS) atveju: i) antžeminei įrangai ne daugiau nei 50 % reikalavimus atitinkančių tyrimų ir darbų sąnaudų; ii) riedmenyse įmontuotai įrangai: - ne daugiau nei 50 % prototipų kūrimui ir įgyvendinimui skirtų sąnaudų, patirtų diegiant ERTMS esamuose riedmenyse, su sąlyga, kad prototipas yra sertifikuotas bent dvejose valstybėse narėse; - ne daugiau nei 50 % darbų, susijusių diegiant serijinę įrangą ERTMS naujuose ir esamuose riedmenyse, sąnaudų; Komisija, neviršydama nurodytų ribų, gali nustatyti didžiausią intervencijos sumą vienam lokomotyvui; d) įgyvendinant bendro Europos dangaus strategiją, t. y. SESAR (bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų) projektą, ši norma gali būti ne daugiau nei 50 % tyrimų ir darbų reikalavimus atitinkančių sąnaudų. 2. Finansinė Bendrijos parama negali viršyti: a) 50% visų remiamų tyrimų sąnaudų, kad ir koks būtų bendros svarbos projektas; b) darbų atveju: i) prioritetiniams projektams transporto srityje ne daugiau negu 30% visų remiamų darbų sąnaudų; išskirtinais atvejais šių projektų pasieniui skirtos dalys gali gauti daugiausia 50% visų remiamų darbų sąnaudų su sąlyga, kad jie bus pradėti iki 2010 m. ir kad su jais susijusios valstybės narės iki tol pateiks Komisijai planą su visomis reikiamomis garantijomis dėl valstybių narių finansinio įnašo ir projekto įgyvendinimo grafiko; ši norma nustatoma pagal kitų valstybių narių gautą paramą; ii) prioritetiniams projektams energetikos srityje daugiausia 20% visų remiamų darbų sąnaudų. iii) kitiems projektams transporto srityje taikoma maksimali 15% visų remtinų darbų sąnaudų padengimo riba; išskirtiniu atveju projektams, kuriais siekiama sukurti sąveikumo sistemas, ta norma gali siekti 50% visų remiamų darbų sąnaudų, ją nustatant pagal kitų valstybių narių gautą paramą. iv) kitiems projektams energetikos srityje daugiausiai 10% visų remiamų sąnaudų. 3. Komisija pagal 17 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą nustato tvarką, grafiką ir mokėjimų sumas instrumentams, numatytiems šio straipsnio 1 dalies b, c ir d punktuose. 7 straipsnis Kelių Bendrijos finansinės paramos šaltinių sujungimas 1. Finansinė parama susijusi su tyrimais ir su darbais yra sudedama. 2. EIB intervencijos yra suderinamos su pagal šį reglamentą skiriama finansine parama. 1. Bendrijos finansinė parama pagal šį reglamentą neskiriama projekto dalims, gaunančioms paramą iš kitų finansavimo šaltinių, kurie palaikomi ir Bendrijos biudžeto. 2. EIB intervencijos yra suderinamos su pagal šį reglamentą skiriama finansine parama. 8 straipsnis Apskaita Koordinavimas su Bendrijos politika 1. Bendro intereso projektai, finansuojami pagal šį reglamentą, privalo atitikti Sutarties nuostatas, ja remiantis priimtus aktus ir Bendrijos politikas, įskaitant ir tas, kurios susijusios su aplinkos apsauga, sąveikumu, konkurencija ir viešaisiais pirkimais. Komisija atsako už projektų, kurie bendrai finansuojami imamasi vadovaujantis šiuo reglamentu, ir veiksmų, finansuojamų iš Bendrijos biudžeto, Europos investicijų banko ir kitų Bendrijos finansinių institucijų intervencijų, koordinavimą ir nuoseklumą. III skyrius Planavimas, įgyvendinimas, kontrolė 9 straipsnis Įgyvendinimas Komisija yra atsakinga už šio Reglamento įgyvendinimą.patikslina bendro intereso projektų vykdymo nustatytą tvarką ir sąlygas, nusprendus jiems suteikti Bendrijos paramą. 9 straipsnis Ilgalaikis planavimas ir metinis planas 1. Komisija, remdamasi 15 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka, sudaro ilgalaikį ir metinį planą. 2. Ilgalaikis planavimas apima prioritetinius ir ERTMS bei SESAR projektus ir nustato kriterijus finansinės paramos paketo suteikimui 2007–2013 m. laikotarpiu. Finansinį paketą turi sudaryti nuo 65 iki 85% biudžeto išteklių, numatytų 18 straipsnyje. 3. Metinėje programoje apibrėžiami kriterijai dėl finansinės paramos suteikimo bendros svarbos projektams, kurie nebuvo numatyti daugiametėje programoje. Kiekvienais metais lėšos, nepanaudotos pagal ilgalaikį planavimą TEN T transporto sektoriuje, priskiriamos bendro intereso projektų, įeinančių į metinį planą, finansavimui . 10 straipsnis Bendrijos finansinės paramos skyrimas 1. Komisija nustato finansinės paramos sumas reikalavimus atitinkantiems atrinktiems projektams arba projektų dalims ir patikslina jiems taikomas sąlygas ir įgyvendinimo būdus. 2. Komisija informuoja paramos gavėjus ir atitinkamas valstybes nares apie visus finansinės paramos skyrimo atvejus. Kiekvienam bendro intereso projektui, atrinktam pagal ilgalaikį planavimą, Komisija atskiru sprendimu patvirtina paramos suteikimą pagal 17 straipsnio 2 dalį. Kiekvienos metinės paramos dalies biudžetinis įsipareigojimas kiekvieniems metams patvirtinamas Komisijos sprendimu suteikti paramą, atsižvelgiant į projektų eigos įvertinimą, numatomus poreikius ir biudžeto galimybes. Kiekvienas bendros svarbos projektas, kurio nėra tarp 1 dalyje išvardintų projektų, yra tvirtinamas sprendimu dėl paramos suteikimo ir dėl biudžetinio Komisijos įsipareigojimo. Komisija praneša su projektu susijusioms valstybėms narėms apie sprendimą dėl paramos, apie finansavimo formas ir apie tai informuoja gavėjus. 11 straipsnis Finansinės nuostatos 1. Daugiametės programos projektų biudžetiniai įsipareigojimai gali būti suskirstyti į metines dalis. Komisija skiria metines dalis, atsižvelgdama į Bendrijos finansuojamų projektų arba projektų etapų įgyvendinimo eigą, numatomus poreikius ir biudžeto galimybes. Orientacinis įsipareigojimų metinių dalių planas pateikiamas paramos gavėjui. 2. Bendrijos finansinės paramos lėšomis gali būti dengiamos tik su projektu susijusios reikalavimus atitinkančios išlaidos, kurias patiria už projekto įgyvendinimą atsakingi paramos gavėjai ar trečiosios šalys . Išlaidos, patirtos prieš tai, kai buvo pateikta paraiška gauti finansinę paramą, nepadengiamos. PVM nėra reikalavimus atitinkančios sąnaudos. 3 . Išmokos mokamos kaip išankstinis finansavimas, atitinkamais atvejais jos suskaidomos į kelias dalis: tarpinius mokėjimus ir likučio išmokėjimą . Išmokėjimo būdas nustatomas atsižvelgiant pirmiausia į infrastruktūros projektų daugiametį įgyvendinimą. Išankstinis finansavimas ar jo pirmoji dalis išmokami, kai paskiriama finansinė parama. Tarpinės išmokos išmokamos remiantis paraiškomis dėl mokėjimo ir laikantis šio reglamento 13 straipsnio nuostatų. Galutinė išmoka išmokama po to, kai patvirtinama galutinė projekto ataskaita, kurią pateikia paramos gavėjas ir patvirtina atitinkama valstybė narė. Galutinėje ataskaitoje nurodomos visos faktinės išlaidos. 1. Bendrijos parama gali padengti tik su projektu susijusias išlaidas, kurias patiria už projekto įgyvendinimą atsakingi gavėjai ar trečiosios šalys. 2. Išlaidos, patirtos prieš tai, kai Komisijai buvo įteikta paraiška gauti finansinę paramą, nepadengiamos. 3. Vadovaujantis 12 straipsniu, Komisijos priimti sprendimai skirti finansinę paramą yra laikomi įsipareigojimais padengti išlaidas, kurias leidžia biudžetas. 4. Kaip įprasta, išmokos mokamos kaip avansas, tarpinės išmokos ir galutinė išmoka. Avansas, kuris paprastai neviršija 50 % pirmosios metinės paramos dalies, išmokamas iškart po to, kai patvirtinama paraiška gauti finansinę paramą. Tarpinės įmokos išmokamos priklausomai nuo išmokos prašymo, atkreipiant dėmesį į pažangą įgyvendinant projektą ar tyrimą ir, jei reikia, peržiūrint patikslintus finansinius planus vadovaujantis tikslumo ir skaidrumo principu. 5. Reikia atkreipti dėmesį į tai, kad infrastruktūros projektai įgyvendinami per kelerius metus, todėl turi būti numatytas finansavimo paskirstymas per kelerius metus. 6. Komisija sumoka galutinę išmoką po to, kai patvirtina galutinę projekto ar tyrimo ataskaitą, kurią pateikia gavėjas ir kurioje nurodomos visos faktinės išlaidos. 12 straipsnis Valstybių narių atsakomybė 1. Valstybės narės deda visas jų įgaliojimus atitinkančias pastangas, kad įvykdytų savo įsipareigojimus įgyvendinant bendros svarbos projektus, kuriems buvo pagal šį reglamentą suteikta Bendrijos finansinė parama . 2. Valstybės narės atlieka techninį ir finansinį projektų patikrinimą glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisija ir patvirtina išlaidų, panaudotų projektui arba projekto daliai, faktą ir pagrįstumą. Paramos gavėjai gali paprašyti Komisijos dalyvauti tikrinant vietoje. 3. Valstybės narės informuoja Komisiją pagal 2 dalį apie priemones, kurių buvo imtasi, ir jai pateikia kontrolės, valdymo sistemų ir tolesnio stebėjimo, užtikrinančius, kad projektas įgyvendinamas tinkama linkme, aprašą. 12a straipsnis Suderinamumas su Bendrijos teise ir politika Projektai arba jų dalys, finansuojami pagal šį reglamentą, yra įgyvendinami laikantis Bendrijos teisės ir politikos, ypač konkurencijos, aplinkos apsaugos, sveikatos, tvarios plėtros, viešųjų pirkimų ir sąveikos srityse. 13 straipsnis Paramos atšaukimas, sumažinimas, sustabdymas ir nutraukimas 1. Komisija, po atitinkamo patikrinimo ir leidusi paramos gavėjui, ar, esant reikalui, valstybei(-ėms) narei(-ėms) pateikti savo pastabas per nustatytą laikotarpį, a) panaikina, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus, paskirtą finansinę paramą su bendros svarbos projektais susijusiems projektams (ar jų dalims), kurie nebuvo pradėti įgyvendinti per dvejus metus nuo, paramos skyrimo sąlygose numatytos įgyvendinimo pradžios. b) gali sustabdyti, sumažinti arba nutraukti finansinę paramą tokiais atvejais: i) jei finansinės paramos dalies ar visos paramos skyrimas netenka pagrindo; ii) jei įgyvendinant projektą ar jo dalį padaroma Bendrijos teisės nuostatų ir Bendrijos politikos pažeidimų; iii) jei neįvykdyma viena iš sąlygų, reikalingų finansinei paramai gauti, ypač tuo atveju, jei be Komisijos pritarimo buvo padarytas svarbus pakeitimas, turintis įtakos įgyvendinimo pobūdžiui ar tvarkai; c) gali, įvertindama visus svarbius veiksnius, pareikalauti grąžinti finansinę paramą, jeigu per dešimtį metų nuo finansinės paramos suteikimo projekto dalis, kuriai buvo skirta parama, nebuvo pabaigta. 2. Komisija išieško visą skirtą sumą ar jos dalį: a) kai tai yra būtina, visų pirma panaikinus, sustabdžius, sumažinus ar paprašius grąžinti finansinę paramą; b) jei Bendrijos finansinė parama gauta iš kelių šaltinių. 1. Bendro intereso projektams, kuriems paskirta Bendrijos finansinė parama, bet jie nepradėti įgyvendinti per dvejus metus nuo sprendime dėl paramos suteikimo numatytos datos, Komisija Bendrijos finansinę paramą atšaukia, išskyrus Komisijai tinkamai pateisintus atvejus. 2. Jei proceso įgyvendinimas visiškai arba iš dalies nepateisina jam skirtos finansinės paramos, Komisija atitinkamai patikrina atvejį, visų pirma kreipdamasi į valstybę narę ir (arba) gavėją, kad jie per nustatytą laiką pateiktų savo paaiškinimus. 3. Po 2 dalyje minėto patikrinimo Komisija gali sumažinti, sustabdyti arba nutraukti paramą atitinkamai veiklai, jei patikrinimo metu paaiškėja, jog yra padarytas pažeidimas arba nesilaikoma sąlygos, nustatytos sprendime skirti paramą, ypač jei pakeičiama projekto esmė ar jo įgyvendinimo sąlygos, nepaprašius Komisijos patvirtinimo. 4. Be leidimo sudėjus paramas, nederamai išmokėtos lėšos susigrąžinamos. 5. Jeigu praėjus dešimčiai metų nuo Bendrijos finansinės paramos suteikimo projektas nebuvo pabaigtas, Komisija, atsižvelgdama į proporcingumo principą, gali paprašyti grąžinti sumokėtą paramos dalį įvertindama visus svarbius veiksnius. 6. Grąžintina neteisėtai gauta suma perduodama Komisijai. 14 straipsnis Bendrijos finansinių interesų apsauga 1. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali inicijuoti kontrolę arba patikrinimus vietoje, taikydama Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96[17]. 2. Pagal šį reglamentą Bendrijos finansuotiems veiksmams pažeidimo sąvoka, numatyta Tarybos reglamento Nr. 2988/95[18] 1 straipsnio 2 dalyje, reiškia bet kokį Bendrijos teisės nuostatų nesilaikymą arba sąlygų, reikalingų Bendrijos finansinei paramai gauti , sutarties įsipareigojimų nevykdymą, kuriuo neteisėtai išleidus lėšas padaryta žala Bendrijų bendrajam biudžetui arba jų valdomiems biudžetams. 3. Sąlygose Bendrijos finansinei paramai gauti Sprendimai, priimti remiantis šiuo reglament numatytas Komisijos arba bet kurio jos įgalioto atstovo atliekamas patikrinimas ir finansinė kontrolė arba Audito Rūmų auditas, prireikus – patikrinimas vietoje. 4. Valstybė narė ir Komisija nedelsiant perduoda viena kitai visą reikalingą informaciją, susijusią su patikrinimų rezultatais. IV skyrius Baigiamosios nuostatos 15 straipsnis Komitetas 1. Komisijai padeda komitetas. 2. Tuo atveju, jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Tarybos sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai pagal šio Sprendimo 8 straipsnio nuostatas. 3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles. 4. EIB paskiria atstovą į komitetą, kuris nedalyvauja balsuojant. 16 straipsnis Įvertinimas 1. Komisija ir paramos gavėjų padedamos valstybės narės gali įvertinti bendro intereso projektų ir programų įgyvendinimo tvarką tam, kad galėtų nustatyti, ar iškelti tikslai, įskaitant ir tikslus dėl aplinkos apsaugos, buvo pasiekti. 2. Komisija gali paprašyti valstybės narės paramos gavėjos pateikti specialų bendro intereso projektų, finansuojamų pagal šį reglamentą, įvertinimą arba prireikus Komisijai suteikti šių projektų įvertinimui reikalingą informaciją ir paramą. 17 straipsnisInformavimas ir viešinimas 1. Komisija kas trejus metus pristato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui veiksmų, kurių buvo imtasi pagal šį reglamentą, ataskaitą. Šioje ataskaitoje pateikiamas Bendrijos intervencijos rezultatų įvairiose srityse įvertinimas, atsižvelgiant į pradinius tikslus, taip pat skyrius apie einamojo daugiamečio plano turinį ir įgyvendinimą. Šioje ataskaitoje pateikiama ir su kiekvieno projekto finansavimo šaltiniais susijusi informacija. 2. Dalyvaujančios valstybės narės ir, jei reikia, paramos gavėjai siekia, kad apie paramą, suteiktą pagal šį Reglamentą, būtų tinkamai paskelbta tam, kad visuomenė sužinotų, koks Bendrijos vaidmuo įgyvendinant bendro intereso projektus. 18 straipsnisBiudžeto ištekliai 1 Skaičiuojant dabartinėmis kainomis , orientacinė finansinė suma šiam reglamentui įgyvendinti 2007–2013 m. yra 20 690 8 168 milijonai eurų, iš kurių 20 350 8 013 milijonų eurų skiriami transportui ir 340 155 milijonų eurų – energetikai. 2 Daugiametės finansinės struktūros metinius asignavimus tvirtina biudžeto institucija. 19 straipsnis Techninė ir administracinė pagalba 3 straipsnyje nurodytiems projektams skiriama Bendrijos finansinė parama gali kompensuoti išlaidas, susijusias su pasiruošimo, priežiūros, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, kuri yra tiesiogiai būtina TEN administruoti ir jų tikslams pasiekti, t. y. tyrimų, posėdžių, informavimo ir leidybos išlaidas, keitimuisi informacija skirtų kompiuterių tinklų išlaidas, ir visas kitas techninės ar administracinės pagalbos, kurios TEN administruoti gali pareikalauti Komisija, išlaidas. Ji taip pat gali būti skiriama kompensuoti techninės ar administracinės pagalbos, reikalingos pereinant nuo priemonių, kurių imtasi pagal Reglamentą (EB) Nr. 2236/95, prie TEN įgyvendinimo pagal šį reglamentą. Jei būtina, į laikotarpio po 2013 m. biudžetą gali būti įtraukti tokioms išlaidoms padengti skirti asignavimai, kad būtų užtikrintas iki 2013 m. gruodžio 13 d. neįgyvendintų veiksmų valdymas. 20 straipsnis Peržiūra Iki 2010 m. pabaigos Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai bendrą ataskaitą apie šiuo reglamentu numatytų Bendrijos finansinės paramos teikimo sistemų veikimą. Europos Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi Sutarties 156 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodyta tvarkos, nusprendžia, ar ir kokiomis sąlygomis šiuo reglamentu numatyti veikla tęsiama arba keičiama pasibaigus 18 straipsnyje numatytam laikotarpiui. 21 straipsnisReglamento (EB) Nr. 2236/95 pakeitimai Reglamentas (EB) Nr. 2236/95 iš dalies keičiamas taip: 1) Pavadinimas keičiamas taip: „1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2236/95, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo europinių telekomunikacijų tinklų srityje“. 2) 1 straipsnis pakeičiamas taip: „1 straipsnisApibrėžtis ir taikymo sritis Šis reglamentas, remiantis Sutarties 155 straipsnio 1 dalimi, apibrėžia Bendrijos paramos skyrimo bendros svarbos projektams europinių telekomunikacijų srityje sąlygas, tvarką ir įgyvendinimo procedūrą.“ 3) 4 straipsnio 3 dalis išbraukiama. 4) 5 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip: „3. Bendrijos finansinės paramos normos nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. ...* 6 straipsnio 2 dalyje. * OL L..,.., p…“. 5) 5 straipsnis išbraukiamas. 6) 9 straipsnio 1 dalies a punkte panaikinama ketvirta įtrauka. 7) 10 straipsnis pakeičiamas taip: „10 straipsnisFinansinės paramos skyrimas Vadovaudamasi Sutarties 274 straipsniu, Komisija nusprendžia skirti finansinę paramą, numatytą šiame reglamente, įvertinusi paraiškas pagal atrankos kriterijus.“. 8) 11 straipsnio 7 dalis pakeičiama taip: « 7. Komisija investiciniams fondams ar panašioms finansinėms institucijoms, kurių prioritetas yra skirti rizikos kapitalą europinių tinklų projektams, 17 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka nustato palūkanų subsidijų ir garantinių įmokų subsidijų tvarką, grafiką bei sumas ir paramą dalyvaujant rizikos kapitalo fonduose. 9) 14 straipsnis išbraukiamas. 10) 15 straipsnio 3 dalies pirmo sakinio nuorodos į 5 ir 6 straipsnius keičiamos nuorodomis į 5 straipsnio 1 ir 2 dalis bei į 6 straipsnį. 11) 16 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: «1. Komisija kasmet pateikia metinę ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui dėl pagal šį Reglamentą įvykdytos veiklos. Šioje ataskaitoje įvertinami naudojantis Bendrijos parama pasiekti rezultatai įvairiose taikymo srityse pradinių tikslų ir uždavinių požiūriu.“ 12) Priedas yra išbraukiamas. 22 straipsnis Įsigaliojimas Šis Reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Jis taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d. Veiksmai transporto ir energetikos srityse, pradėti iki šio reglamento taikymo datos, toliau vykdomi pagal Reglamento (EB) Nr. 2236/95, iki 2006 m. gruodžio 31 d. galiojusią redakciją. Šis Reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas [… FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE Domaine(s) politique(s): Promotion de la compétitivité, de la sécurité et de la soutenabilité en matière environnementale des réseaux transeuropéens. Activité(s): Réseau Transeuropéen de Transport et d’Energie | Dénomination de l’action: Soutien financier pour des projets d’interet commun dans le reseau transeuropeen de transport et d’energie | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) 06.0301 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseau transeuropéen de transport 060303 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseau transeuropéen de transport 06.01.04.04 : Soutien financier aux projets d'intérêt commun du réseau transeuropéen de transport — Dépenses pour la gestion administrative 06.03.02 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseaux transeuropéen de l’énergie 060304 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseaux transeuropéen de l’énergie 06.01.04.05 : Soutien financier aux projets d'intérêt commun du réseau transeuropéen de l'énergie — Dépenses pour la gestion administrative 06010431 : Agence exécutive RTE 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): millions d'euros en CE 29.690 8.074,8 millions d’€ en crédits d’engagement. La décision de l’autorité législative est prise sans préjudice des décisions budgétaires prises dans le cadre de la procédure annuelle. 2.2 Période d’application: 2007-2013 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros (à la 3e décimale) DNO | CD | NON | NON | NON | N° 1A | 4. BASE JURIDIQUE L’article 156 du traité. Le Règlement (CE) n° 2236/95 du Conseil du 18 septembre 1995 déterminant les règles générales pour l'octroi d'un concours financier communautaire dans le domaine des réseaux transeuropéens, amendé par le Règlement (CE) nº 1655/1999 du Parlement européen et du Conseil, du 19 juillet 1999 modifié par le Règlement (CE) n° 788/2004 du 21 avril 2004 , le Règlement n° (CE) n° 807/2004 du 21 avril 2004, et le Règlement (CE) n° 1159/2005. La Décision n° 1692/96/CE du Parlement européen et du Conseil du 23 juillet 1996 sur les orientations pour le développement du réseau transeuropéen de transport, telle qu’elle a été modifiée par la décision n° 884/2004/CE, et son rectificatif (JO L 201du 7/6/2004. ( Décision n° 1346/2001/CE du Parlement européen et du Conseil du 22 mai 2001 modifiant la décision n° 1692/96/CE en ce qui concerne les ports maritimes, les ports de navigation intérieure et les terminaux intermodaux ainsi que le projet n° 8 de l’annexe III et amendée par la Décision n°884/2004/CE du 29 avril 2004). DÉCISION No 1229/2003/CE DU PARLEMENT EUROPÉEN ET DU CONSEIL du 26 juin 2003 établissant un ensemble d'orientations relatif aux réseaux transeuropéens dans le secteur de l'énergie, et abrogeant la décision no 1254/96/CE Décision 96/391/CE du Conseil du 28 mars 1996 déterminant un ensemble d’actions en vue d’établir un contexte plus favorable au développement des réseaux transeuropéens dans le secteur de l’énergie. La [décision .../.../CE du Parlement européen et du Conseil établissant des orientations relatives aux réseaux transeuropéens d'énergie et abrogeant la décision 96/391/CE et la décision 1229/2003/CE L'enveloppe financière du programme peut également couvrir les dépenses afférentes aux actions de préparation, de suivi, de contrôle, d'audit et d'évaluation, directement nécessaires à la gestion du programme et à la réalisation de ses objectifs, notamment, des études, des réunions, des actions d'information et de publication, (des dépenses liées aux réseaux informatiques visant l'échange d'informations), ainsi que toute autre dépense d'assistance administrative et technique à laquelle peut recourir la Commission pour la gestion du programme. FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE : POINTS SPECIFIQUES POUR LE RESEAU TRANSEUROPEENS DE TRANSPORT Dénomination de l’action: Soutien financier pour des projets d’interet commun dans le reseau transeuropeen de transport | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) voir ci-dessus 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): millions d'euros en CE 20,350 7.925,4 millions d’€ en crédits d’engagement. 2.2 Période d’application: 2007-2013 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros (à la 3e décimale) 1) Assistance technique et administrative (ATA): | a) Bureaux d’assistance technique (BAT) | b) Autre assistance technique et administrative: - intra-muros: - extra-muros: dont pour la construction et la maintenance de systèmes de gestion informatisés: | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 2,0 | Sous-total 1 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 2,0 | 2) Dépenses d’appui (DDA): | a) Études | 3,5 4,5 | 2,3 5,0 | 2,3 6,0 | 2,3 8,5 | 2,3 8,5 | 4,6 17 | b) Réunion d’experts | c) Information et publications | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 1 | d) Agence RTE-T | 8,617 | 8,669 | 8,597 | 8,489 | 8,489 | 16,978 | Sous-total 2 | 12,617 5,0 | 11,469 5,5 | 11,397 6,5 | 11,289 9,0 | 11,289 9,0 | 22,578 18,0 | TOTAL | 13,617 6,0 | 12,469 6,5 | 12,397 7,5 | 12,289 10,0 | 12,289 10,0 | 24,578 20,0 | 6.2. Calcul des coûts par mesure envisagée en partie B (pour toute la période de programmation) [24] Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale) Ventilation | Type de réalisations /outputs (projets, dossiers …) | Nombre de réalisations/ outputs (total pour années 1…n) | Coût unitaire moyen | Coût total (total pour années 1…n) | 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | Etudes et travaux pour la réalisation des projets RTE-T | Etudes techniques, environnementales, économiques, financières Travaux | 40 160 | 5,57 48,14 | 223 7702,4 | COÛT TOTAL | 200 | 7.925,4 | (Si nécessaire, expliquer le mode de calcul.) 7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES 7.1. Incidence sur les ressources humaines Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieure de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle L'allocation de postes dépendra d'une part de l'organisation interne de la prochaine Commission et d'autre part d'une éventuelle réallocation de postes entre services suite aux nouvelles perspectives financières. Situation actuelle (jusqu'à fin 2007) Types d’emplois | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action | Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires | Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 27 11 20 | 27 11 20 | (Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée.) | Autres ressources humaines | Total | 58 | 58 70 | Situation future Types d’emplois Variation par rapport à la situation actuelle | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action | Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires | Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 37 (+ 10) 29 (+ 18) 27 (+ 7) | 37 (+ 10) 29 (+ 18) 27 (+ 7) | (Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée.) | Autres ressources humaines | Total | 93 (+ 35) | 93 (+ 35) 26 (*) | (*)70 personnes en 2007 puis diminution progressive à 26 personnes une fois l'agence RTE-T totalement opérationnelle 7.2 Incidence financière globale des ressources humaines Type de ressources humaines | Montants en euros | Mode de calcul * | Fonctionnaires Agents temporaires | 10.044.000 | 108.000 € en moyenne par fonctionnaire et par an | Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) | Total | 10.044.000 | Type de ressources humaines en 2007 (70 pers) | Montants en euros | Mode de calcul * | Fonctionnaires Agents temporaires | 7.560.000 | 108.000 € en moyenne par fonctionnaire et par an | Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) | Total | 7.560.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. Type de ressources humaines a partir de 2007 (26 pers) | Montants en euros | Mode de calcul * | Fonctionnaires Agents temporaires | 2.808.000 | 108.000 € en moyenne par fonctionnaire et par an | Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) | Total | 2.808.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants en euros | Mode de calcul | Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Études et consultations Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 200.000 162.000 | 200 missions par an et 1.000 € par mission 4 réunions du comité réglementaire obligatoire RTE-T par an à 27 et 1.500 € par personne | Systèmes d’information (A-5001/A-4300) | Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) | Total | 362.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. I. Total annuel (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 10.406.000 euros 7 années 72.842.000 euros | En 2007 Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants en euros | Mode de calcul | Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Études et consultations Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 200.000 162.000 | 200 missions par an et 1.000 € par mission 4 réunions du comité réglementaire obligatoire RTE-T par an à 27 et 1.500 € par personne | Systèmes d’information (A-5001/A-4300) | Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) | Total | 362.000 | A partir de 2007 Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants en euros | Mode de calcul | Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Études et consultations Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 30.000 | 30 missions par an et 1.000 € par mission | Systèmes d’information (A-5001/A-4300) | Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) | Total | 30.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. I. Total annuel (en 2007) (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 7.922.000 euros 1 an 7.922.000 euros | I. Total annuel (a partir de 2007) (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 2.838.000 euros 6 années 17.028.000 euros | 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Système de suivi Le Règlement prévoit la nécessité d'un suivi et l'évaluation de chaque action. Il est ainsi prévu que les décisions de la Commission incluent, le cas échéant, des indicateurs physiques établis en accord avec les Etats membres. D'autre part, selon les termes des Décisions standard de la Commission, les bénéficiaires doivent fournir annuellement des informations sur le déroulement des actions (Project Status Report) qui alimentent les analyses permettant l'évaluation conjointe avec les Etats Membres sur les modalités de réalisation des projets. Les études, pour lesquelles des indicateurs ne peuvent pas être élaborés, seront évaluées conjointement avec les Etats membres, en fonction des objectifs poursuivis. 8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue Indicateurs d’impact selon les objectifs poursuivis L’impact et les résultats vis-à-vis les objectifs spécifiques seront évalués autant que possible selon les effets dérivés : - augmentation des capacités et de l’efficacité des infrastructures RTE-T; - sécurité des transports (passagers, cargos dangereux etc.) et réduction du nombre d’accidents ; - évolution d’indicateurs socio-économiques par rapport aux prévisions ex-ante; - réduction de la congestion ; - réduction de pollution ; - évaluation qualitative chez les utilisateurs des réseaux ;- bénéfices retirés par d’autres Etats membres ; - avantages économiques engendrés par l’intervention communautaire (y compris justification des choix d’instruments financiers, en l’occurrence bonifications d’intérêt, subventions directes, primes de garantie etc.). Ces indicateurs seront chiffrés selon les types d’action évalués et après discussion avec les Etats membres. Evaluation ponctuelle: pour un nombre limité d’actions, il est possible de lancer des évaluations de projets ou d’un ensemble de projets. Par ailleurs, une évaluation à mi-parcours sera réalisée avant fin 2010 pour adapter le programme si nécessaire. Une évaluation générale des résultats de l'activité RTE-Énergie sera réalisée à la fin du programme. Cette évaluation visera à mesurer les résultats des actions financées dans le cadre des RTE-transport et à voir dans quelle mesure ces actions ont contribué par leur impact à atteindre ou à s’approcher des objectifs politiques de l’Union. Elle permettra également l’adaptation future des orientations RTE-transport. 9. MESURES ANTI-FRAUDE Les dispositions anti-fraude sont établies par le règlement modifié qui prévoit des dispositions renforcées par rapport au règlement en vigueur et définit que les Etats Membres et la Commission, chacun dans son domaine de compétence, prennent les mesures nécessaires pour vérifier l’exécution des projets, prévenir et sanctionner les irrégularités et récupérer les fonds perdus suite à une irrégularité. 1. Afin de garantir l’opportunité, la légalité et la régularité des dépenses couvertes dans le cadre des projets financés au titre du présent règlement, les Etats membres et la Commission, chacun dans son domaine de compétence, prennent les mesures nécessaires pour : - vérifier régulièrement que les projets et les études bénéficiant d’un soutien financier communautaire ont été exécutés correctement ; - prévenir et sanctionner les irrégularités, récupérer les fonds perdus à la suite d’une irrégularité, y compris les intérêts y afférents. 2. L’Etat membre effectue les contrôles nécessaires y inclus les contrôles sur place afin de vérifier et certifier la régularité et l’exactitude des demandes de paiements établies. L’Etat membre peut demander la participation de la Commission lors des contrôles sur place. L’Office de Lutte Anti-Fraude de la Commission (OLAF) peut également procéder à des contrôles et vérifications sur place en application du règlement (Euratom, CE) n° 2185/96 du Conseil. Pour les actions communautaires financées par le présent règlement, la notion d’irrégularité visée à l’article 1 paragraphe 2 du règlement (CE, Euratom) n° 2988/95 s’entend comme toute violation d'une disposition du droit communautaire ou toute méconnaissance d'une obligation contractuelle résultant d'un acte ou d'une omission par une entité juridique qui a ou aurait pour effet de porter préjudice au budget général de l'Union européenne ou à des budgets gérés par celles-ci par une dépense indue. Les décisions prises au titre du présent règlement prévoient notamment un suivi et un contrôle financier de la Commission (ou tout représentant autorisé par elle) et des audits de la Cour des Comptes, le cas échéant sur place. L’Etat membre concerné et la Commission se transmettent immédiatement toutes les informations appropriées concernant les résultats des contrôles effectués. 3. L’Etat membre est responsable du remboursement des sommes indûment payées. Plus spécifiquement, la Commission a mis en place une série de mesures, destinées à réduire le risque de fraude, parmi lesquelles on peut citer : la mise en place de procédures financières et contractuelles dérivées des dispositions du règlement financier et de ses modalités d’application ; ces procédures permettent d’assurer une application homogène des règles ; la vérification de la réalité de la prestation sur la base de rapports techniques détaillés ainsi que la vérification systématique des décomptes financiers avant paiement en tenant compte des obligations contractuelles ainsi que des principes d’économie et de bonne gestion financière ; la réalisation d’audits financiers sur place, soit selon un programme basé sur l’analyse de risques, soit en cas de doute sur un contractant ; la revue de l’adéquation du système de contrôle interne par la capacité d’audit interne, sur base d’une analyse des risques. FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE : POINTS SPECIFIQUES POUR LE RESEAU TRANSEUROPEENS D’ENERGIE Dénomination de l’action: Programme RTE - Energie | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 340 149,4 Mio € en CE 2.2 Période d’application: 2007 - 2013 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Echéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Mio € (à la 3ème décimale) 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | Action 1 Action 2 | Etudes Projets | 30 60 28 60 | 0.5 0.6 4,8 5 | 15 36 134,4 300 | COÛT TOTAL | 149,4 335 | 7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DEPENSES ADMINISTRATIVES 7.1. Incidence sur les ressources humaines Les effectifs actuels pour la gestion des réseaux transeuropéens d’Energie sont de 2,5 personnes. Types d’emplois | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action | Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires | Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 3 1 | 3 1 | Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée. | Autres ressources humaines | Total | 4 | 4 | Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieure de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle L'allocation de postes dépendra d'une part de l'organisation interne de la prochaine Commission et d'autre part d'une éventuelle réallocation de postes entre services suite aux nouvelles perspectives financières. 7.2 Incidence financière globale des ressources humaines Type de ressources humaines | Montants € | Mode de calcul * | Fonctionnaires Agents temporaires | 432.000 | 4*108.000 € | Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) | Total | 432.000 € | Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants € | Mode de calcul | Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Etudes et consultations … Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 10.000 10.285 81.000 | 10 missions / an 2 réunions/an x 27 experts x 1500 € | Systèmes d’information (A-5001/A-4300) | 50.000 | PMS: systeme de gestion de projets | Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) | Total | 141.285 91.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. I. Total annuel (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 523.000 € 573.285 € 7Années 3.661.000 € 4.012.996€ | (Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la pré-allocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB. Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si et comment (à travers une modification de la pré-allocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget) la mise en œuvre de l’action proposée peut être acceptée) 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Système de suivi Au cours de la période 2007-2013, l’activité “RTE-énergie” fera l’objet d’un monitorage annuel qui n’est ni une évaluation ni un audit mais vise essentiellement à donner une analyse indépendante et rapide de la mise en place du programme afin de pouvoir en corriger les éventuelles dérives ou faiblesses Il s’agira d’une analyse factuelle qui, en début de période 2007-2013, se concentrera sur les actions lancées et qui, au fur et à mesure de l’avancement des années, portera aussi sur les résultats et les impacts. Une partie de l’analyse sera consacrée à la valeur ajoutée européenne. Les experts en charge du monitorage étudieront les volets suivants : - efficacité et transparence de la conduite du programme (notamment appels à proposition, information des soumissionnaires, procédure d’évaluation et de sélection des offres, aspects contractuels) et de la coordination interne à la Commission ; - cohérence des projets sélectionnés avec les objectifs du programme et avec les autres objectifs politiques de l’Union européenne; - répartition géographique équilibrée des organisations et des entreprises retenues dans les appels d’offres, compte tenu des besoins identifiés par les orientations RTE-énergie ; Les rapports de monitorage seront adressés au Secrétariat général, à la DG BUDG, à la DG AUDIT et, le cas échéant, aux autres services intéressés de la Commission. 8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue Une évaluation à mi-parcours sera réalisée avant fin 2010 pour adapter le programme si nécessaire. Une évaluation générale des résultats de l'activité RTE-Énergie sera réalisée à la fin du programme, ainsi que le prévoit le Règlement. Cette évaluation visera à mesurer les résultats des actions financées dans le cadre des RTE-énergie et à voir dans quelle mesure ces actions ont contribué par leur impact à atteindre ou à s’approcher des objectifs politiques des RTE-énergie. Elle permettra également l’adaptation future des orientations en fonction de l’évolution technologique et des changements de la structure de production et de consommation d’énergie en Europe et chez ses voisins concernés par les RTE-énergie. Les rapports d’évaluation seront adressés au Secrétariat général, à la DG BUDG et le cas échéant, aux autres services intéressés de la Commission. Ils seront également soumis aux autres Institutions communautaires. 9. MESURES ANTI-FRAUDE voir point 9 des dispositifs pour les Réseaux transeuropéens de transport. [1] OL C ..., p. ... . [2] OL C ..., p. ... . [3] OL C ..., p. ... . [4] …. [5] OL L Nr. 228, 1996 9 9, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 884/2004/EB (OL L 167, 2004 4 30, p. 1). [6] KOM(2006) 6. [7] OL L ... [8] OL L Nr. 176, 1995 12 07, p. 11 [9] OL L Nr. 228, 1995 9 23, p. 1. Reglamentas, pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 807/2004 (OL L 143, 2004 4 30, p. 46) [10] Visi prioritetiniai energetikos projektai gali pasinaudoti tokiu procentu, tuo tarpu transporto srityje juo gali naudotis tik tarpvalstybinių atkarpų ar gamtinių kliūčių įveikimo projektai. [11] KOM(2005) 298. [12] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais ... OL L . [13] OL L [14] OL L Nr. 184, 1999 7 17, p. 23 [15] OL L Nr. 184, 1999 7 17, p. 23 [16] OL L Žiūrėti Oficialiojo leidinio puslapį, susijusį su palydovine vietos nustatymo sistema ir navigacija (GALILEO). [17] OL L Nr. 292, 1996 11 15, p. 2. [18] OL L 312, 1995 12 23, p. 1. [19] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [20] COM (2001) 370 : « La politique européenne des transports à l’horizon 2010 : l’heure des choix » [21] Trafic total : +70% du trafic fret pour EU 15 et +100% pour EUR10. [22] Plus de 65% du budget RTE est alloué aux projets ferroviaires, 20% aux systèmes de transport intelligents (ITS) et innovants, tels que les systèmes d’interopérabilité dans le domaine ferroviaire ou de la navigation aérienne. Un accent particulier est également mis sur le développement de grands projets transfrontaliers à vocation fret qui bénéficient d’une assurance des financements. [23] Étude entitulée “Scenarios, Traffic Forecasts and Analysis of Corridors on the Trans-European network” (TEN-STAC), réalisée à la demande de la Commission [24] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [25] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.