Specialioji ataskaita Ar gali ES kompetencijos 
centrų iniciatyva 
veiksmingai prisidėti prie 
cheminių, biologinių, 
radiologinių ir 
branduolinių grėsmių, 
kylančių už ES ribų, 
sumažinimo?LT 2014  Nr. 17
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352  4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2014
ISBN 978-92-872-1685-4
doi: 10.2865/32943
© Europos Sąjunga, 2014
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
Ar gali ES kompetencijos 
centrų iniciatyva 
veiksmingai prisidėti prie 
cheminių, biologinių, 
radiologinių ir 
branduolinių grėsmių, 
kylančių už ES ribų, 
sumažinimo?
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2014  Nr. 17
02
 Turinys
Dalis
 Santrumpos
I–XI Santrauka
1–12  Įvadas
1–7 Reagavimas į ES saugumui kylančias problemas
8–12  ES ChBRB kompetencijos centrų iniciatyva
8–9 Tikslai
10–12  Bendro pobūdžio koordinavimas ir struktūra
13–15  Audito apimtis ir metodas
16–49  Pastabos
16–21  Iniciatyvos koncepcija yra pagrįsta patikima analize ir skatina bendradarbiavimą regionuose bei 
politinės atsakomybės prisiėmimą
22–28  Organizacinė iniciatyvos sąranga yra sudėtinga, tačiau iš esmės tinkama
29–49  Nors valdymo sistemos yra įdiegtos, vis dar esama tam tikrų trūkumų
29–35  Vėluojama vykdyti įgyvendinimo planą
36–41  Projektų atrankos ir įgyvendinimo sistemos yra įdiegtos, tačiau šalys partnerės turi aktyviau jas taikyti
42–45  Dvišalis sprendimus priimančių ir įgyvendinančių įstaigų bendradarbiavimas plėtojamas, tačiau nėra 
sukurtas platesnio strateginio bendradarbiavimo forumas
46–49  Įdiegta stebėjimo sistema
50–53  Išvados ir rekomendacijos
50–51  Išvados
52–53  Rekomendacijos
03 Turinys
 I priedas. Iniciatyvos struktūra 
 II priedas.  Regioninių sekretoriatų sąrašas
 III priedas.  Atskiri iniciatyvos komponentai ir susijusios įstaigos 
 IV priedas.  Iniciatyvą įgyvendinančios įstaigos
 V priedas. Pagal iniciatyvą šiuo metu įgyvendinamų projektų sąrašas 
 EIVT ir Komisijos atsakymas 
04
 Santrumpos
ChBRB : Cheminės, biologinės, radiologinės ir branduolinės (grėsmės, prekės)
EuropeAid : Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinis direktoratas
JTC : Jungtinio tyrimų centro generalinis direktoratas
EIVT : Europos išorės veiksmų tarnyba
SP: Stabilumo priemonė
PNC : Pagrindinis nacionalinis centras 
NG: Nacionalinė grupė
TACIS : Techninė pagalba Nepriklausomų valstybių sandraugai 
UNICRI : JT tarpregioninio nusikalstamumo ir justicijos mokslinių tyrimų institutas 
05
 Santrauka
I
Nuo dvidešimto amžiaus paskutinio dešimtmečio 
vidurio ES, daugiausia vykdydama pagal TACIS bran ‑
duolinės saugos programą finansuojamus veiksmus, 
aktyviai mažino ES saugumui kylančias grėsmes.
II
2003 m. Europos Vadovų Taryba patvirtino dvi strate ‑
gijas, sudariusias sąlygas būsimiems veiksmams sau ‑
gumo srityje: Europos saugumo strategiją ir Europos 
kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją.
III
Viena iš priemonių, sukurtų patvirtinus šias strategijas, 
buvo Stabilumo priemonė, kuriai 2007–2013 m. buvo 
skirtas 1 820 milijonų eurų biudžetas. Šia priemone, 
kuri apima ir trumpalaikį, ir ilgalaikį komponentus, 
sprendžiamos ES nepriklausančiose šalyse kylančios 
saugumo problemos.
IV
Didžiausios apimties ilgalaikio komponento prie ‑
monė  – tai ES cheminių, biologinių, radiologinių ir 
branduolinių (ChBRB) kompetencijos centrų inici ‑
atyva, kuriai 2010–2013 m. laikotarpiu buvo skirtas 
100 milijonų eurų biudžetas. Joje numatytos regioni ‑
nės platformos, skirtos visiems cheminių, biologinių, 
radiologinių ir branduolinių grėsmių, kylančių dėl 
gaivalinių nelaimių, atsitiktinių katastrofų ir nusikalsta ‑
mos veikos, aspektams išsamiai išnagrinėti, į šį procesą 
kaip galima anksčiau įtraukiant visas pagrindines 
suinteresuotąsias šalis, tokiu būdu atitinkamose šalyse 
skatinant kompetencijos ugdymą.
V
Iniciatyvą koordinuoja ir valdo Europos išorės veiksmų 
tarnyba ir EuropeAid .VI
Audito Rūmų audito metu buvo vertinama, ar ES 
ChBRB kompetencijos centrų iniciatyva gali veiksmin ‑
gai prisidėti prie šios rūšies grėsmių, kylančių už ES 
ribų, sumažinimo.
VII
Audito Rūmai daro išvadą, kad ES ChBRB kompeten ‑
cijos centrų iniciatyva gali veiksmingai prisidėti prie 
cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių 
grėsmių, kylančių už ES ribų, sumažinimo, tačiau reikia 
užbaigti kurti tam tikrus elementus.
VIII
Šios iniciatyvos koncepcija yra pagrįsta patikima 
analize; ja šalinami pagal ankstesnę TACIS programą 
nustatyti trūkumai. Vadovaujantis išsamiu, poreikiais 
grindžiamu požiūriu ir aiškiai orientuojantis į regio ‑
ninį bendradarbiavimą užtikrinamas ilgalaikis atsakas 
į Europos saugumo ir ES kovos su masinio naikinimo 
ginklų platinimu strategijose nustatytus prioritetus, 
kurie iki tol nebuvo nagrinėjami. Šioje iniciatyvoje 
nuo pat pradžių dalyvauja visos šalių partnerių suin ‑
teresuotosios šalys, o tai prisideda prie iniciatyvos 
tvarumo ir skatina šalis partneres prisiimti politinę 
atsakomybę daugelyje susijusių regionų.
IX
Nepaisant savo sudėtingumo, iniciatyvos organizacinė 
sandara yra iš esmės tinkama, nors ir reikia atlikti tam 
tikrus pataisymus. Dviejų įgyvendinančiųjų įstaigų 
ir regionų pasirinkimas buvo tinkamai motyvuotas, 
o kiekvienai susijusiai įstaigai priskirtas tam tikras kon ‑
kretus vaidmuo. Tačiau regioniniams sekretoriatams 
stinga techninio pobūdžio gebėjimų. ES delegacijos 
nepakankamai naudojasi savo statusu, kad padidintų 
politinę paramą šalims partnerėms ir palaikytų ryšį su 
ES valstybėmis narėmis.
Santrauka 06
X
Tinkama valdymo sistema yra įdiegta ir jau pradeda 
veikti. Tačiau buvo vėluojama įgyvendinti tam tikrus 
iniciatyvos elementus. Vykdant pirminį įgyvendinimo 
planą nebuvo pakankamai atsižvelgta į iniciatyvai 
būdingą sudėtingumą. Tai reiškė, kad įgyvendinimo 
planas negalėjo būti visapusiškai taikomas, kadangi 
tokie pagrindiniai elementai kaip poreikių įvertinimas 
prasidėjus projektų atrankai dar nebuvo užbaigti. 
Ankstesniu iniciatyvos etapu šalys partnerės nepakan ‑
kamai aktyviai dalyvavo atrenkant projektus. Kai kurie 
projektai vis dar vykdomi ir yra įdiegtos priežiūros 
sistemos. Audito Rūmai pažymėjo, kad sprendimus pri ‑
imančių (EIVT ir EuropeAid ) ir įgyvendinančiųjų įstaigų 
(JTC ir UNICRI) bendradarbiavimas vyksta tik dvišaliu 
pagrindu.
XI
Audito Rūmai teikia kelias rekomendacijas, į kurias 
EIVT ir Komisija turėtų atsižvelgti siekdamos ir toliau 
plėtoti iniciatyvą ir užtikrinti jos tvarumą.
07
 Įvadas
Reagavimas į ES saugu -
mui kylančias problemas
01 
Europos Sąjunga (ES) 2010 m. gegužės 
mėn. pradėjo vykdyti savo Cheminių, 
biologinių, radiologinių ir branduolinių 
(ChBRB) kompetencijos centrų inicia ‑
tyvą (toliau  – iniciatyva). Ši iniciatyva 
skirta sustiprinti ES nepriklausančių 
šalių institucinius gebėjimus siekiant 
sumažinti ChBRB rizikas, kurios, jei 
nebus neužkirsta kelio, galėtų sukelti 
grėsmę ES.
02 
Iniciatyva, kuriai 2010–2013 m. laiko ‑
tarpiu buvo skirtas 100 milijonų eurų 
biudžetas, yra didžiausios apimties 
Stabilumo priemonės ilgalaikio 
komponento priemonė1. Stabilumo 
priemonė parengta siekiant sukurti 
Europos Sąjungai skirtą naują stra ‑
teginę priemonę, kurią taikant būtų 
sprendžiamos pasaulinės saugumo 
problemos ir vystymosi uždaviniai. Ji 
apėmė tiek trumpalaikes, tiek ilgalaikes 
priemones2, kurioms 2007–2013 m. 
buvo skirtas 1 820 milijonų eurų 
biudžetas (73 % –reagavimui į krizes ir 
27 % – krizių prevencijai). Taikant Stabi ‑
lumo priemonę ES nepriklausančioms 
šalims partnerėms teikiama techninė ir 
finansinė pagalba, skirta rizikai suma ‑
žinti ir parengčiai, susijusiai su chemi ‑
ne, biologine, radiologine ir branduo ‑
line medžiaga ar reagentu, užtikrinti. 
Pasak Europos Parlamento ir Tarybos, 
taikant Stabilumo priemonę patvirtin ‑
tos priemonės turėtų papildyti vykdant 
ES bendrą užsienio ir saugumo politiką 
patvirtintas priemones ir būti su jomis 
suderintos.03 
Po 1986 m. Černobylio avarijos su so ‑
vietų sukurtais Vidurio ir Rytų Europoje 
esančiais branduoliniais įrenginiais su ‑
sijusi rizika tarptautinei bendruomenei 
kėlė itin didelį rūpestį, kuris dar labiau 
padidėjo sužlugus Sovietų Sąjungai 
ir atsiradus 11 naujų nepriklausomų 
valstybių (Nepriklausomų valstybių 
sandraugai arba NVS).
04 
1991 m. Europos Komisija pradėjo 
vykdyti TACIS programą3, skirtą padėti 
NVS perėjimo prie demokratijos ir rin ‑
kos ekonomikos laikotarpiu. Ši progra ‑
ma užbaigta 2006 m.
05 
TACIS programos kontekste ES vals ‑
tybės narės ir Komisija susitarė laiky ‑
tis bendros pozicijos branduolinės 
saugos klausimu. Jos pradėjo vykdyti 
TACIS branduolinės saugos programą4 
siekdamos suteikti pagalbą vietoje, 
sukurti saugos ir reguliavimo metodus, 
pagerinti branduolinių atliekų tvar ‑
kymą ir buvusios SSRS branduolinių 
ginklų specialistams pasiūlyti galimy ‑
bes įsidarbinti branduolinės energijos 
naudojimo civilinėms reikmėms srityje.1 2006 m. lapkričio 15 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) 
Nr. 1717/2006, nustatantis 
stabilumo priemonę (OL L 327, 
2006 11 24, p. 1).
2 Trumpalaikių priemonių 
pavyzdys: parama laikinųjų 
valdžios institucijų ir 
demokratinių, pliuralistinių 
valstybinių institucijų 
steigimui; ilgalaikių priemonių 
pavyzdys: teisinių sistemų ir 
institucinių gebėjimų, 
pavyzdžiui, susijusių su prekių, 
kurios gali būti naudojamos 
civiliniais ir (arba) kariniais ar 
nusikalstamais tikslais 
(„dvejopo naudojimo prekių“), 
eksporto kontrole, kūrimas.
3 „Techninė pagalba 
Nepriklausomų valstybių 
sandraugai (NVS)“.
4 1992–2006 m. laikotarpiu 
TACIS branduolinės saugos 
programai buvo skirta 
1,3 milijardo  eurų.
08 Įvadas
06 
2003 m. pasibaigus tarpinstitucinėms 
ir tarpvyriausybinėms diskusijoms dėl 
Niujorke įvykdytų teroristinių išpuolių 
ir karo Irake, Europos Vadovų Taryba 
priėmė dvi strategijas, kurios sukūrė 
pagrindą būsimiems veiksmams sau ‑
gumo srityje:
a) Europos saugumo strategiją5, ku‑
rioje nustatyta ES saugumo aplinka 
ir nurodyti pagrindiniai ES iššūkiai:
 ο terorizmas;
 ο masinio naikinimo ginklų 
platinimas;
 ο regioniniai konfliktai;
 ο valstybių nefunkcionavimas;
 ο organizuotas nusikalstamumas.
Taryba padarė išvadą, kad ES turi 
būti aktyvesnė, nuoseklesnė ir 
geriau spręsti šias su reagavimo 
į krizes ir krizių prevencija susiju ‑
sias problemas.
b) Europos kovos su masinio naikini ‑
mo ginklų platinimu strategijoje6 
numatytas šioje srityje vykdomų 
veiksmų planas. Jos prioritetai 
buvo:
 ο paremti tarptautinę ginklų neplati ‑
nimo priežiūros sistemą;
 ο padėti ES nepriklausančioms ša ‑
lims stiprinant jų gebėjimus;
 ο kurti teisinius pagrindus ir
 ο sudaryti reagavimo planus, kurie 
padėtų joms įvykdyti su šiais pa ‑
grindais susijusias prievoles.07 
ES išsakyti susirūpinimą keliantys 
klausimai taip pat buvo nagrinėjami 
2004 m. JT Saugumo Tarybos rezoliuci ‑
joje7. Šių klausimų aktualumą paliudijo 
ir pastarojo meto įvykiai Sirijoje.
ES ChBRB kompetencijos 
centrų iniciatyva
Tikslai
08 
Pagrindiniai ES ChBRB kompetencijos 
centrų iniciatyvos tikslai8 yra šie:
 ο sustiprinti ilgalaikius nacionalinius 
ir regioninius atsakingų institu ‑
cijų gebėjimus ir administracinę 
infrastruktūrą;
 ο paremti ir sustiprinti trumpalaikius 
reagavimo pajėgumus.
09 
Vykdant minėtą iniciatyvą, šie tikslai 
yra įgyvendinami:
a) teikiant mokymus ir pagalbą, skirtą 
šalims padėti vykdyti jų tarptau ‑
tinius įsipareigojimus sumažinti 
ChBRB ginklų platinimo riziką;
b) remiant nacionalinius su ChBRB 
ginklų platinimo rizika susijusių 
teisinių, administracinių ir techni ‑
nių priemonių kūrimo ir jų taikymo 
užtikrinimo gebėjimus;5 Europos saugumo strategija, 
Europos Vadovų Taryba, 
Briuselis, 2003 m. gruodžio 
12–13 d.; žr. http://www.eeas.
europa.eu/csdp/about‑csdp/
european‑security‑strategy/
6 Europos kovos su masinio 
naikinimo ginklų platinimu 
strategija, Europos Vadovų 
Taryba, Briuselis, 2003 m. 
gruodžio 12 d.; žr. http://eeas.
europa.eu/non‑proliferation ‑
and‑disarmament/wmd/
index_en.htm
7 2004 m. balandžio 28 d. JT 
Saugumo Tarybos rezoliucija 
1540.
8 Stabilumo priemonė  – 2009–
2011 m. daugiametė 
orientacinė programa, 
Europos Komisija, 2009 04 08.
09 Įvadas
c) užtikrinant atsakomybę už moky ‑
mų ir pagalbos teikimo veiklos vyk ‑
dymą ir jos tvarumą vadovaujantis 
integruotu regioniniu metodu;
d) parengiant išsamų ChBRB (pvz., 
eksporto kontrolę, neteisėtą preky ‑
bą, saugą ir saugumą, nepaprasto ‑
sios padėties planavimą, reagavi ‑
mą į krizes, mokslininkų perkėlimą, 
atliekų saugojimą ir šalinimą) 
apimančių mokymų ir pagalbos 
paketą.
Bendro pobūdžio koordinavi -
mas ir struktūra
10 
Įgyvendinant iniciatyvą dalyvauja 
daug įstaigų (taip pat žr. I priedą ).
a) Europos išorės veiksmų tarnyba 
(EIVT), už ES užsienio politiką atsa ‑
kinga įstaiga, atsako už iniciatyvos 
strateginės krypties parengimą 
įgyvendinant Stabilumo priemonės 
(ši iniciatyva yra jos dalis) daugia ‑
metes orientacines programas. 
EIVT su ChBRB susijusių grėsmių 
valdymo srityje taip pat palaiko 
reguliarius ryšius su kitomis tarp ‑
tautinėmis įstaigomis (pavyzdžiui, 
su Tarptautine atominės energijos 
agentūra) ir aptaria su jomis ben ‑
drą strategiją ir prioritetus.b) EuropeAid  (Komisijos paramos 
vystymuisi departamentas) – tai 
sprendimus priimanti įstaiga, 
atsakinga už iniciatyvos biudžeto 
vykdymą. Ji rengia Stabilumo prie ‑
monės metines veiklos programas 
ir prižiūri už valdymą atsakingos 
grupės ir įgyvendinančiųjų įstai ‑
gų – Komisijos Jungtinio tyrimų 
centro (JTC) ir JT tarpregioninio 
nusikalstamumo ir justicijos moks ‑
linių tyrimų instituto (UNICRI) – 
darbą. Nuo 2012 m. EuropeAid  taip 
pat valdo pagal iniciatyvą9 vykdo ‑
mus projektus, įskaitant projektų 
atranką, sutarčių su įgyvendinan ‑
čiaisiais konsorciumais10 sudarymą 
ir priežiūrą.
c) Už valdymą atsakinga ekspertų 
grupė, kurios nariai yra suburti iš 
įvairių ES nevyriausybinių organi ‑
zacijų, remia iniciatyvą patardama 
su valdymu susijusiais klausimais, 
pristatydama šią iniciatyvą šalims 
partnerėms ir stengdamasi už ‑
sitikrinti jų aukšto lygio politinę 
paramą.
d) Iniciatyvą įgyvendina JTC ir UNI ‑
CRI. JTC, specializuotas už techninę 
ir mokslinę pagalbą atsakingas 
Komisijos departamentas, padeda 
rengti projektų pasiūlymus, atrinkti 
projektus ir atlikti poreikių įvertini ‑
mus. Jis taip pat atsako už projek ‑
tams ir visai iniciatyvai taikomų 
stebėjimo mechanizmų diegimą ir 
priežiūrą. UNICRI steigia regioni ‑
nius sekretoriatus ir, sudarydamas 
nacionalinius veiksmų planus ir 
rengdamas apskritojo stalo dis ‑
kusijas, padeda šalyse partnerėse 
sukurti atitinkamas struktūras.9 UNICRI valdo projektus, kurių 
sutartys buvo sudarytos iki 
2012 m.
10 UNICRI atveju tai – tinkamą 
patirtį turinčios ne pelno 
organizacijos iš viso pasaulio, 
o EuropeAid  atveju  – tinkamą 
patirtį turinčios ES valstybių 
narių vyriausybinės įstaigos.
10 Įvadas
e) Kiekviena šalis partnerė (jų yra 
daugiau nei 40) paskiria savo pa ‑
grindinį nacionalinį centrą (PNC), 
kad šis koordinuotų su ChBRB 
susijusių suinteresuotųjų šalių savo 
šalyje atliktą darbą ir padėtų su ‑
burti nacionalines grupes11, organi ‑
zuoti susitikimus ir skleisti susijusią 
informaciją. Šalys partnerės taip 
pat nustato savo poreikius pasi ‑
naudodamos poreikių įvertinimo 
priemonių paketu ir rengia nacio ‑
nalinius veiksmų planus, kuriuose 
suskirsto savo poreikius pagal 
prioritetus. Tuomet jos parengia 
konkrečius projektų pasiūlymus 
šiems poreikiams patenkinti. Vėliau 
į projektų pasiūlymus įtraukiamas 
regioninis komponentas (jei jo dar 
nėra įtraukta), šiuos pasiūlymus 
suderina JTC, o  EuropeAid  juos 
įvertina, sudaro jų eilės sąrašą ir 
atrenka gauti finansavimą. Po to 
sudaromos sutartys su projektų 
įgyvendinimo konsorciumais, ir 
projektas pradedamas įgyvendinti.
f) Šalys partnerės bendradarbiau ‑
ja per regioninius sekretoriatus 
(žr.  II priede  pateiktą sąrašą). 
Sekretoriatuose nuolat dirba du 
darbuotojai: sekretoriato vadovas 
(kurį skiria priimančioji šalis) ir regi ‑
oninis koordinatorius (kurį samdo 
UNICRI). Jie siekia skatinti regio ‑
ninį bendradarbiavimą ir suteikti 
projektų pasiūlymams regioninę 
dimensiją:
 ο sudarydami palankias sąlygas 
informacijos mainams ir koordina ‑
vimui atitinkame regione;
 ο padėdami šalims stiprinti savo 
gebėjimus, susijusius su poreikių 
vertinimu ir atsižvelgimu į juos bei 
kompetencijos sričių nustatymu;
 ο remdami projektų įgyvendinimą 
ir priežiūrą bei teikdami įgyven ‑
dinančiosioms įstaigoms susijusią 
grįžtamąją informaciją; ir
 ο skatindami informavimą apie 
inicia  tyvą regionuose.11 
Kiekvienai iniciatyvoje dalyvaujančioje 
šalyje esančiai ES delegacijai12 regulia ‑
riai pranešama apie padarytą pažan ‑
gą ir toje šalyje vykdomus susijusius 
veiksmus.
12 
III priede  parodyti atskiri iniciatyvos 
komponentai ir įvardytos ją įgyvendi ‑
nant dalyvaujančios įstaigos.11 Nacionalinės grupės vykdo 
tolesnį darbo koordinavimą ir 
savo šalyse dalijasi informacija 
su tokiomis institucijomis kaip 
ministerijos, agentūros bei 
mokslinių tyrimų ir švietimo 
įstaigos.
12 ES atstovauja 139 ES 
delegacijos ir biurai visame 
pasaulyje. Daugiau 
informacijos   http://eeas.
europa.eu/delegations/
index_en.htm
11
 Audito apimtis  
ir metodas
13 
Audito Rūmų audito metu buvo siekia ‑
ma vertinti, ar ES ChBRB kompetencijos 
centrų iniciatyva gali veiksmingai prisi ‑
dėti prie cheminių, biologinių, radiolo ‑
ginių ir branduolinių grėsmių, kylančių 
už ES ribų, sumažinimo. Šis pagrindinis 
audito klausimas buvo išskaidytas į tris 
smulkesnius klausimus:
 ο Ar iniciatyva pagrįsta patikima iki 
2010 m. buvusios padėties analize?
 ο Ar iniciatyvos organizacinė san ‑
dara yra tinkama nustatytoms 
problemos išspręsti?
 ο Ar įdiegta tinkama valdymo siste ‑
ma ir ar ji veikia?
14 
Kadangi iniciatyva yra gana nauja (ji 
pradėta vykdyti 2010 m., o pirmieji 
projektai pradėti įgyvendinti 2013 m.), 
Audito Rūmai neauditavo jos išdirbių, 
išdavų ir poveikio. Jie tikrino, ar tikėti ‑
na, jog iniciatyvos metodas, strategija 
ir valdymas gali užtikrinti, kad vykdant 
šią iniciatyvą bus sumažintos ChBRB 
grėsmės ES nepriklausančiose šalyse.
15 
Audito Rūmai auditą vykdė 2013 m. 
spalio mėn.–2014 m. sausio mėn. 
Auditas apėmė analitinę atitinkamų 
dokumentų peržiūrą, pokalbius su 
Komisijos, EIVT, UNICRI ir už valdymą 
atsakingos grupės nariais, vizitus į du 
regioninius sekretoriatus (Rabate ir 
Amane) ir dalyvavimą praktiniame se ‑
minare, kuris buvo surengtas įgyvendi ‑
nant vieną iš projektų.
12
 Pastabos
Iniciatyvos koncepcija yra 
pagrįsta patikima analize 
ir skatina bendradarbia -
vimą regionuose bei poli -
tinės atsakomybės 
prisiėmimą
16 
ES ChBRB kompetencijos centrų ini ‑
ciatyva yra viena svarbiausių priemo ‑
nių įgyvendinant Europos saugumo 
strategiją ir Europos kovos su masinio 
naikinimo ginklų platinimu strategiją. 
Iniciatyvos koncepcija pagrįsta patiki ‑
ma analize, atlikta visų pirma atsižvel ‑
giant į šiuos ankstesnės TACIS progra ‑
mos trūkumus:
 ο jos metodu buvo vadovaujamasi 
daugiausia ad hoc  pagrindu ir ne 
visi jos veiksmai buvo integruoti 
į ilgalaikę strategiją;
 ο TACIS programa buvo įgyvendi ‑
nama pagal principą „iš viršaus 
į apačią“, o pagrindinis sprendimų 
priėmimo centras buvo Komisijoje, 
tokiu būdu ES nepriklausančioms 
šalims buvo palikta mažai galimy ‑
bių prisiimti atsakomybę. Todėl 
buvo iškilusi didelė rizika, kad pasi ‑
baigus ES finansavimui13 projektai 
nebus toliau vykdomi ir nebus 
išlaikyti jų rezultatai.17 
Kompetencijos centrų iniciatyvai 
būdingi keli inovaciniai aspektai. Ji 
parengta taip kad būtų:
 ο išsami: būtų šalinamos su ChBRB su ‑
sijusios rizikos ir grėsmės, nesvarbu, 
ar jos būtų nusikalstamos, atsitikti ‑
nės ar sukeltos gamtinio pavojaus, 
ir kad į ją būtų įtrauktos šių grėsmių 
mažinimo priemonės, susijusios su 
jų prevencijos, aptikimo, reagavimo 
į jas ir valdymo klausimais. 1 lange -
lyje  pateikti šių grėsmių pavyzdžiai;
 ο vadovaujamasi aiškiu paklausa 
pagrįstu metodu („iš apačios į vir ‑
šų“): ekspertai šalyse partnerėse, 
pasitelkę poreikių įvertinimo prie ‑
monių paketą (t. y. atlikę trūkumų 
analizę), visose ChBRB grėsmių 
srityse sistemingai nustato su savo 
šalimi susijusius konkrečius porei ‑
kius; tuomet jie nacionaliniame 
veiksmų plane pagal prioritetus 
suskirsto priemones, kurių būtina 
imtis siekiant pašalinti šias rizikas 
ir grėsmes; galiausiai jie parengia 
konkrečius projektų pasiūlymus 
nustatytiems poreikiams patenkin ‑
ti bei jų rizikos mažinimo sistemose 
esantiems trūkumams pašalinti;
 ο aiškiai orientuojamasi į regioninį 
šalių partnerių bendradarbiavimą: 
regioniniu lygmeniu dalijamasi ša ‑
lyse narėse įgyvendinant iniciatyvą 
sukauptomis dalykinėmis žiniomis 
ir sukurtais gebėjimais.
Vykdant iniciatyvą šalinamų ChBRB grėsmių pavyzdžiai:
– cheminė : neteisėta prekyba cheminėmis medžiagomis, kurios gali būti panaudotos pramoninei veiklai ir / 
arba nusikalstamai veikai („dvejopo naudojimo prekės“);
– biologinė : tokios epidemijos kaip paukščių gripas – labai užkrečiama liga, kuri greitai pradeda plisti keleto ‑
je šalių;
– radiologinė : ligoninių atliekos, pavyzdžiui, medžiagos, naudojamos spindulinės terapijos metu;
– branduolinė : Fukušimos tipo avarijos, kai radiologinės medžiagos netyčia išleidžiamos į aplinką.1 langelis13 Tai vadinama paramos teikėjų 
finansuojamų priemonių 
„tvarumu“.
13 Pastabos
18 
Visos šios naujovės sukurtos tam, 
kad šalyse partnerėse būtų prisiimta 
daugiau atsakomybės ir tokiu būdu 
padidėtų iniciatyvos tvarumas, t. y. kad 
būtų labiau tikėtina, jog pasibaigus ES 
finansavimui ir toliau bus naudojamasi 
priemonių rezultatais.
19 
Regioninis bendradarbiavimas sau ‑
gumo srityje yra vienas pagrindinių 
iniciatyvos elementų. EIVT ir Komisija 
turėjo pagrįstų priežasčių integruo ‑
ti šį elementą į iniciatyvą ir dau ‑
giausia dėmesio skirti regioniniam 
bendradarbiavimui:
a) šalinamoms grėsmėms būdingas 
tarpvalstybinis pobūdis; chemi ‑
nių avarijų ir tokių epidemijų kaip 
paukščių gripas poveikis nepaiso 
valstybių sienų;
b) šalių partnerių padaryta pažanga 
ChBRB grėsmių mažinimo srityje 
yra nevienoda; regioninis bendra ‑
darbiavimas skatina keistis geriau ‑
sia patirtimi, o šalys partnerės gali 
pasinaudoti viena kitos sukaupto ‑
mis žiniomis.
20 
Taigi numatoma iniciatyvos nauda – ne 
vien projektų išdirbiai. Tai, kad tokiose 
geografiškai jautriose vietovėse kaip 
Šiaurės Afrika ir Artimieji Rytai esan ‑
čios kaimyninės šalys susitinka, kad 
aptartų ir įgyvendintų saugumo srities 
projektus, sukuria didelę pridėtinę 
vertę, kuri savo ruožtu prisideda prie 
bendradarbiavimo ir saugumo kultūros 
puoselėjimo.21 
Tarptautinė bendruomenė palankiai 
įvertino šią iniciatyvą. Ją patvirtino JT 
Saugumo Taryba14, Didžiojo aštuone ‑
to visuotinė partnerystė (kuri įsteigė 
kompetencijos centrų15 darbo grupę) 
ir NATO (ES remia NATO ChBRB centrą 
Viškove, Čekijos Respublikoje16).
Organizacinė iniciatyvos 
sąranga yra sudėtinga, 
tačiau iš esmės tinkama
22 
Iniciatyvos struktūra yra sudėtinga 
dėl dalyvių skaičiaus, decentralizuotos 
organizacijos, jos vykdymo pasauliniu 
mastu, regionų ir šalių partnerių įvai ‑
rialytiškumo ir dėl to, kad ją kartu įgy ‑
vendina ES ir JT įstaigos (žr. 10 ir 11 da ‑
lis). Tačiau šis sudėtingumas būdingas 
ir metodui, kuris pasirinktas iniciatyvai 
įgyvendinti: išsamus, „iš apačios į viršų“ 
ir regioninis (žr. 17 dalį).
23 
Iniciatyvos įgyvendinimo įstaigų  – JTC 
ir UNICRI  – pasirinkimas buvo tinkamai 
pagrįstas. JTC, Komisijos viduje įsteig ‑
ta mokslinė įstaiga, teikia svarbias 
techninio pobūdžio žinias, o UNICRI, 
diskutuodamas su potencialiomis 
šalimis partnerėmis ir siekdamas jas 
įtikinti dalyvauti įgyvendinant iniciaty ‑
vą, gali kliautis JT diplomatiniu tinklu. 
IV priede  nurodytos kiekvienos įgy ‑
vendinančiosios įstaigos pasirinkimo 
aplinkybės, jų kompetencijos sritys ir 
pagrindinės joms priskirtos užduotys.14 Jungtinių Tautų Saugumo 
Tarybos pareiškimas, kuriame 
pritariama ES kompetencijos 
centrams, 2012 m. balandžio 
12 d.
15 Visuotinė partnerystė: kova su 
masinio naikinimo medžiagų ir 
ginklų platinimu. Pirmininko 
2013 m. ataskaita, Užsienio ir 
Britų Sandraugos reikalų 
ministerija, Londonas, 2013 m. 
gruodžio mėn.
16 Daugiau informacijos žr. http://
www.jcbrncoe.cz/
14 Pastabos
24 
Nepaisant didelio susijusių įstaigų 
skaičiaus, jų funkcijos ir atsakomybė 
yra aiškiai apibrėžtos, o kiekvienai 
įstaigai priskirtas konkretus vaidmuo 
(žr. 10–11 dalis).
25 
Šalys partnerės, vadovaudamosi JTC ir 
UNICRI parengtomis gairėmis ir reko ‑
mendacijomis, pačios pasirenka savo 
pagrindinį nacionalinį centrą ir suburia 
nacionalinę grupę. Tam, kad jos šią 
iniciatyvą patvirtintų, tokia autonomija 
yra būtina: ji suderinta su jų bendru 
paklausa pagrįstu metodu.
26 
Visiškai suprantama, kad EIVT ir 
Komisija, nustatydamos regionus, 
kuriuose turi būti vykdoma iniciatyva, 
daugiausia renkasi ES kaimynystėje 
esančias šalis ir (arba) ES asocijuotąsias 
šalis (žr. II priedą ). Tačiau įgyvendinant 
iniciatyvą dalyvauja daug regionų ir 
šalių, todėl naudingiems projektams 
skiriamų lėšų poreikis gali gerokai vir ‑
šyti turimus ribotus išteklius. Siekiant 
užtikrinti, kad turimos lėšos būtų kaip 
galima geriau panaudotos, gali reikėti 
ES saugumui aktualiausiose srityse 
vykdomus projektus suskirstyti pagal 
prioritetus.
27 
Regioninių sekretoriatų (žr. 10 dalį) 
šiuo metu turimos techninės žinios yra 
ribotos. Dėl to jiems sudėtinga vykdyti 
tam tikras jiems priskirtas funkcijas, 
pavyzdžiui, padėti rengti ir derinti 
projektų pasiūlymus ir vėliau sudary ‑
ti palankias projektų įgyvendinimo 
sąlygas.28 
Šalyse partnerėse esančios ES delega ‑
cijos reguliariai informuojamos apie 
iniciatyvą, tačiau jos dar neatlieka 
pakankamai aktyvaus vaidmens. Jos 
turi reikiamų žinių, kad galėtų padėti 
regioniniams sekretoriatams ir nacio ‑
naliniams pagrindiniams centrams. Dar 
svarbiau yra tai, kad jos turi diplomati ‑
nių žinių, kurios galėtų padėti užsitik ‑
rinti ir išlaikyti aukšto lygio politinę 
paramą šalyse partnerėse ir didinti 
informuotumą apie ES dalyvavimą 
iniciatyvoje.
Nors valdymo sistemos 
yra įdiegtos, vis dar 
esama tam tikrų trūkumų
Vėluojama vykdyti įgyvendi -
nimo planą
29 
Iniciatyvos įgyvendinimo plano ren ‑
gimo metu EIVT ir EuropeAid  neat ‑
sižvelgė į sudėtingą jos pobūdį (žr. 
III priedą ). Įdiegti struktūras šalyse 
partnerėse prireikė daugiau laiko nei 
buvo numatyta. Tai nulėmė politinės 
aplinkybės, nevienodas aukšto lygio 
nacionalinės paramos dydis, įvairialy ‑
pis šalių partnerių pobūdis, skirtinga jų 
ankstesnė patirtis ChBRB grėsmių ma ‑
žinimo srityje bei nevienodas atitinka ‑
mų struktūrų (pavyzdžiui, nacionalinių 
grupių) įdiegimo mastas.
30 
Dėl šio sudėtingumo buvo vėluojama 
ne tik paskirti pagrindinius nacionali ‑
nius centrus, bet ir suburti nacionali ‑
nes grupes.
15 Pastabos
31 
Įgyvendinimo plane, be kita ko, buvo 
numatyti įvairūs veiksmai nuo poreikių 
įvertinimo pasinaudojant tuo tikslu 
specialiai sukurtu priemonių paketu 
iki nacionalinių veiksmų planų, kuriuos 
užbaigus buvo rengiami projektų 
pasiūlymai nustatytiems poreikiams 
patenkinti, parengimo.
32 
Poreikių įvertinimo priemonių pake ‑
to tikslas buvo sistemingai nustatyti 
šalims būdingas konkrečias grėsmes vi ‑
sose ChBRB grėsmių srityse. Šio paketo 
plėtotė jau buvo numatyta 2010 m. 
tarp EuropeAid  ir UNICRI sudarytoje 
sutartyje. Dėl iniciatyvos įgyvendinimo 
vėlavimo (žr. 29 ir 30 dalis) EuropeAid  
vėl suplanavo tai atlikti savo 2012 m. 
metinėje veiksmų programoje.
33 
EuropeAid  nuomone, UNICRI, rengda ‑
mas priemonių paketą, nepakankamai 
atsižvelgė į šalių partnerių adminis ‑
tracinius gebėjimus, o tai reiškė, kad 
galutinis produktas buvo pernelyg 
sudėtingas. Todėl 2013 m. kovo mėn. 
jis perdavė šią užduotį vykdyti JTC, 
kuris 2013 m. gruodžio mėn. parengė 
naują paprastesnę jo versiją. Po to, 
kai jis buvo išbandytas trijose šalyse 
partnerėse, 2014 m. pradžioje buvo 
galima juo visapusiškai naudotis. Šiuo 
metu parengti du priemonių paketai, 
kurie turėtų padėti šalims partnerėms 
parengti savo nacionalinius veiksmų 
planus.34 
Atlikus poreikių įvertinimą turėtų būti 
parengti nacionaliniai veiksmų planai, 
kuriuose būtų pasiūlytos priemonės su 
pasirengimu nelaimėms, jų prevencija, 
nustatymu ir sumažinimu susijusiems 
įvertintiems poreikiams patenkinti. Iki 
2013 m. pabaigos veiksmų planų pro ‑
jektus buvo parengusios penkios šalys 
partnerės.
35 
Dėl visų šių vėlavimų EIVT ir EuropeAid  
negalėjo laikytis parengto įgyvendi ‑
nimo plano. Projektai buvo pradėti 
vykdyti prieš įvertinant poreikius ir pa ‑
rengiant nacionalinius veiksmų planus.
Projektų atrankos ir įgyven -
dinimo sistemos yra įdiegtos, 
tačiau šalys partnerės turi 
aktyviau jas taikyti
36 
Projektų atrankos metu daugiausia 
pasiūlymų gaunama iš šalių partnerių 
arba regioninių sekretoriatų, tačiau kai 
kuriuos pasiūlymus taip pat pateikia 
įgyvendinančiosios įstaigos. Nors įgy ‑
vendinančiųjų įstaigų teikiami projektų 
pasiūlymai gali suteikti iniciatyvai tam 
tikrą postūmį, tai neatitinka metodo „iš 
apačios į viršų“.
16 Pastabos
37 
JTC peržiūri visus pasiūlymus ir kartu 
su EuropeAid  užtikrina, kad į juos būtų 
įtraukti SMART17 tikslai ir rodikliai. 
Pirmuoju projektų atrankos etapu 
EuropeAid , UNICRI ir JTC pakeitė pasiū ‑
lymus – kai kuriuos jų sujungė į vieną 
arba atmetė kitus – ir apie tai ne visuo ‑
met pranešė pasiūlymų teikėjams. Dėl 
to iškilo rizika, kad sumažės jų prisiimta 
atsakomybė, be to, tai pakenkė inicia ‑
tyvos plėtotei.
38 
Nuo 2013 m. gegužės mėn. procese 
dalyvaujančios šalys partnerės projek ‑
tų pasiūlymus gali teikti bet kada, o ne 
kartą per metus, kaip būdavo anksčiau. 
Pasibaigus šalių partnerių, regioninių 
sekretoriatų ir atitinkamų ekspertų 
diskusijoms, EuropeAid  kiekvieną 
konkretų pasiūlymą patvirtina atskirai. 
Diskusijų metu dalyviai užtikrina, kad 
į projektų pasiūlymus būtų įtrauktas 
regioninis aspektas. Šalys partnerės 
palankiai įvertino šį naują metodą, 
kadangi jos aktyviau dalyvauja vyk ‑
dant procedūras, kurias užbaigus 
priimamas sprendimas skirti finansa ‑
vimą tam tikram projekto pasiūlymui. 
Tačiau šalims partnerėms rūpestį 
kelia tai, kad tarp projekto pasiūlymo 
pateikimo ir projekto įgyvendinimo 
atsiranda atotrūkis, todėl palankiai ver ‑
tintų bet kokius šiuo atžvilgiu atliktus 
patobulinimus.
39 
Iki 2014 m. balandžio mėn. buvo 
atrinkta 40 projektų (žr. V priedą ). 
Pirmieji projektai pradėti įgyvendinti 
2013 m. sausio 1 d. Daugelis jų susiję su 
informuotumo didinimu, tinklų kūrimu, 
žinių perdavimu, mokymais, gebėjimų 
stiprinimu ir teisėkūros tobulinimo 
sistemomis (žr.  2 langelį ).40 
UNICRI pavesta valdyti pirmuosius 19 
iniciatyvos projektų, įskaitant projektų 
vykdytojų atranką ir sutarčių su jais su ‑
darymą laikantis JT taisyklių. Tai reiškė, 
kad procese galėjo dalyvauti atitinka ‑
mą patirtį turinti bet kurioje pasaulio 
dalyje esanti ne pelno organizacija. 
2012 m. EuropeAid  perėmė tolesnių 
projektų valdymą siekdama išspręsti 
susirūpinimą keliančius klausimus, 
kuriuos iškėlė kai kurios ES valstybės 
narės, norinčios, kad jų ekspertai 
labiau įsitrauktų į darbą, ir siekusios 
atkreipti dėmesį į ES, kaip paramos 
teikėjos, vaidmenį.
41 
Kadangi EuropeAid  organizavo projek ‑
tų įgyvendinimą, projektų įgyvendini ‑
mo konsorciumus sudaro ES valstybių 
narių agentūros, įstaigos ir ekspertai. 
Šiuose konsorciumuose dalyvauja tik 
kelios šalių partnerių agentūros, įstai ‑
gos ir ekspertai, nepaisant to, kad jie 
kartais turi sukaupę daug su atitinka ‑
momis temomis susijusios patirties. Tai 
gali būti kliūtis prisiimti atsakomybę 
už šalyse partnerėse vykdomas prie ‑
mones ir neigiamai paveikti projektų 
rezultatų tvarumą. Be to, šalių partne ‑
rių ChBRB gebėjimai padidėtų aktyviau 
panaudojant jų pačių patirtį. Tai buvo 
vienas pagrindinių iniciatyvos tikslų.17 SMART reiškia konkretūs, 
išmatuojami, pasiekiami, 
svarbūs ir su laiko nuoroda.
17 Pastabos
Projekto pavyzdys
Pavadinimas  5 projektas: Žinių plėtojimas ir su ChBRB medžiagų importo / eksporto priežiūra susiju ‑
sios geriausios patirties perdavimas 
Tikslinė sritis  Afrikos Atlanto vandenyno pakrantė, Vidurio Azija, Artimieji Rytai ir Šiaurės Afrika
Projekto vykdytojas  Vokietijos Ekonomikos ir eksporto kontrolės biuras (BAFA)
Data  2013  01 01–2014  12 31
Biudžetas (eurais)  1 440 000
Tikslai  1.  Remti šalių gebėjimus importo / eksporto kontrolės srityje rengiant šiam tikslui skir ‑
tas procedūras ir gaires, skirtas užkirsti kelią neteisėtam pavojingų ChBRB medžiagų 
tarpvalstybinių siuntų vežimui.
 2.  Stiprinti su importo / eksporto reglamentavimo nacionaliniu ir regioniniu lygmeni ‑
mis susijusių subjektų, agentūrų ir kt. asmenų tarpusavio pasitikėjimą.
 3.  Sukurti tvarią labai įvairioms šalims ir valdžios struktūroms taikomą keitimosi žinio ‑
mis sistemą, pagrįstą laisvai prieinamais su ChBRB medžiagų importu / eksportu 
susijusių priemonių paketais.
 4.  Pagerinti įvairių agentūrų regioninį bendradarbiavimą ir nuostatų standartizavimą 
atsižvelgiant į tarptautines importo / eksporto kontrolės procedūras ir gaires.2 langelis
18 Pastabos
Dvišalis sprendimus priiman -
čių ir įgyvendinančių įstaigų 
bendradarbiavimas plėto -
jamas, tačiau nėra sukurtas 
platesnio strateginio bendra -
darbiavimo forumas
42 
Pradiniame etape įsteigtas koordina ‑
vimo komitetas, subūręs sprendimus 
priimančiųjų (EIVT ir EuropeAid ) ir įgy ‑
vendinančiųjų įstaigų (JTC ir UNICRI) 
atstovus, kad šie aptartų tebevykstantį 
iniciatyvos rengimo procesą, įskai ‑
tant regioninius prioritetus, projektų, 
kuriuos vykdys UNICRI, atranką ir kitus 
klausimus. Užbaigus UNICRI projektų 
atranką šis komitetas buvo išformuo ‑
tas. Nuo tada susiję subjektai daugiau ‑
sia bendradarbiauja dvišaliu pagrindu.
43 
Kelios susijusios įstaigos pareiškė ma ‑
nančios, kad galėtų būti pagerintas jų 
tarpusavio bendradarbiavimas, veiklos 
koordinavimas ir komunikacija, pavyz ‑
džiui, atkūrus koordinavimo komitetą, 
kuris pasitarnautų kaip platesnio stra ‑
teginio bendradarbiavimo forumas. 
Komitetas padėtų efektyviau patiks ‑
linti klausimus ir nustatyti prioritetus, 
tokiu būdu sumažinant poreikį rengti 
daug dvišalių diskusijų.
44 
Be kompetencijos centrų iniciatyvos 
yra ir kitų su ChBRB susijusių projektų 
finansavimo būdų, pavyzdžiui, per 
Tarptautinės atominės energetikos 
agentūrą arba ES valstybių narių 
agentūras.45 
Komisija neturi susidariusi bendro visų 
saugumo politikos srityje pagal visas 
priemones finansuojamų projektų ir 
kitų paramos teikėjų finansuojamų 
ChBRB grėsmių mažinimo priemonių 
vaizdo.
Įdiegta stebėjimo sistema
46 
EuropeAid  įdiegė iniciatyvos įgyven ‑
dinimo stebėjimo sistemą, pagrįstą 
pagrindiniais veiklos rezultatų ir 
poveikio rodikliais. Ji, padedama JTC 
GD ir UNICRI, taip pat prižiūri projektų 
vykdymą. Be to, EuropeAid  metinėje 
veiklos ataskaitoje pateikta informacija 
apie iniciatyvos įgyvendinimą.
47 
JTC GD sukūrė gerai parengtą ir 
išsamią interneto svetainę, kurioje 
suinteresuotosioms šalims pateikiama 
naujausia informacija apie projektų 
pasiūlymus, atranką ir įgyvendinimą.
48 
Savo pusmečio pažangos ataskaitoje 
dėl ES kovos su masinio naikinimo 
ginklų platinimu strategijos įgyvendi ‑
nimo18 Taryba informuoja apie ChBRB 
grėsmių mažinimą ir, be kita ko, apie 
kompetencijos centrų iniciatyvą.
49 
Kadangi projektai buvo pradėti vyk ‑
dyti tik 2013 m. (žr. 39 dalį), dar anksti 
vertinti įdiegtos stebėjimo sistemos 
veiksmingumą.18 Paskutinė tokio pobūdžio 
ataskaita paskelbta 2014 m. 
vasario 25 d. Oficialiajame 
leidinyje C 54.
19
 Išvados ir  
rekomendacijos
Išvados
50 
Audito Rūmai, atsakydami į bendrą 
audito klausimą, daro išvadą, kad ES 
ChBRB kompetencijos centrų iniciatyva 
gali veiksmingai prisidėti prie chemi ‑
nių, biologinių, radiologinių ir bran ‑
duolinių grėsmių, kylančių už ES ribų, 
sumažinimo, tačiau reikia užbaigti kurti 
tam tikrus elementus.
51 
Dėl visų trijų smulkesnių klausimų 
Audito Rūmai konstatuoja, kad:
a) šios iniciatyvos koncepcija yra pa ‑
grįsta patikima analize; ja šalinami 
pagal ankstesnę TACIS programą 
nustatyti trūkumai. Vadovaujantis 
išsamiu, poreikiais grindžiamu 
požiūriu ir aiškiai orientuojantis 
į regioninį bendradarbiavimą 
užtikrinamas ilgalaikis atsakas 
į Europos saugumo ir ES kovos su 
masinio naikinimo ginklų platinimu 
strategijose nustatytus prioritetus, 
kurie iki tol nebuvo nagrinėjami. 
Numatyta, kad šioje iniciatyvoje 
nuo pat pradžių dalyvauja visos 
šalių partnerių suinteresuotosios 
šalys, siekiant prisidėti prie inicia ‑
tyvos tvarumo ir paskatinti šalis 
partneres prisiimti politinę atsako ‑
mybę daugelyje susijusių regionų;b) nepaisant sudėtingumo, inicia ‑
tyvos organizacinė sandara yra 
iš esmės tinkama, nors ir reikia 
atlikti tam tikrus pataisymus. 
Dviejų įgyvendinančiųjų įstaigų ir 
regionų pasirinkimas buvo tin ‑
kamai motyvuotas, o kiekvienai 
susijusiai įstaigai priskirtas tam 
tikras konkretus vaidmuo. Tačiau 
regioniniams sekretoriatams stinga 
techninio pobūdžio gebėjimų. ES 
delegacijos nepakankamai nau ‑
dojasi savo statusu, kad padidintų 
politinę paramą šalims partnerėms 
ir palaikytų ryšį su ES valstybėmis 
narėmis;
c) tinkama valdymo sistema yra 
įdiegta ir jau pradeda veikti. Tačiau 
buvo vėluojama įgyvendinti tam 
tikrus iniciatyvos elementus. Vyk ‑
dant pirminį įgyvendinimo planą 
nepakankamai atsižvelgta į inici ‑
atyvai būdingą sudėtingumą. Tai 
reiškė, kad įgyvendinimo planas 
negalėjo būti visapusiškai taiko ‑
mas, kadangi tokie pagrindiniai 
elementai, kaip poreikių įvertini ‑
mas, prasidėjus projektų atrankai 
dar nebuvo užbaigti. Ankstesniu 
iniciatyvos etapu šalys partnerės 
nepakankamai aktyviai dalyvavo 
atrenkant projektus. Kai kurie 
projektai vis dar vykdomi ir yra 
įdiegtos priežiūros sistemos. Audi ‑
to Rūmai pažymėjo, kad sprendi ‑
mus priimančių (EIVT ir EuropeAid ) 
ir įgyvendinančiųjų įstaigų (JTC ir 
UNICRI) bendradarbiavimas vyksta 
tik dvišaliu pagrindu.
20 Išvados ir rekomendacijos 
Rekomendacijos
52 
Dėl dabartinės iniciatyvos struktūros 
EIVT ir Komisija turėtų:
 ο sutelkti ES lėšas tose srityse, kurios 
yra labiausiai susijusios su ES sau ‑
gumu, kad būtų gauta daugiausia 
tiesioginės naudos;
 ο padidinti regioninių sekretoriatų 
gebėjimus suteikiant jiems dau ‑
giau techninių žinių;
 ο sustiprinti ES delegacijų vaidme ‑
nį visų pirma tose šalyse, kuriose 
įsteigtas regioninis sekretoriatas.53 
Dėl projektų valdymo Komisija turėtų:
 ο imtis priemonių, skirtų įtraukti 
šalis partneres ne tik į projektų 
inicijavimo, bet ir į jų įgyvendinimo 
procesus. Tai padidintų jų atsako ‑
mybę už vykdomas priemones ir 
užtikrintų jų tvarumą;
 ο ir toliau dėti pastangas siekiant 
pagerinti procedūras, skirtas 
sumažinti atotrūkį tarp projekto 
pasiūlymo pateikimo ir projekto 
įgyvendinimo;
 ο pagerinti sprendimus priimančių 
ir įgyvendinančių įstaigų bendra ‑
darbiavimą, pavyzdžiui, atkūrus 
koordinavimo komitetą.
Šią ataskaitą priėmė III kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Karel PINXTEN, 
2014 m. spalio 7 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

21
 Priedai
Iniciatyvos struktūra
Regioniniai 
sekretoriatai
Nacionalinės
grupėsApskritojo
stalo diskusijos
RS
NG
NGNGNG
NG
NG NGNGNGNG
RSTaryba Parlamentas
ChBRB VN
informaciniai
punktaiUž valdymą
atsakinga grupėEIVT
EuropeAid
Jungtinio tyrimų
centro generalinis
direktoratas
RS
NG NGNGNG
NG
RS
NG NGNGNG
NGStrategija
Valdymas ir 
koordinavimas
Įgyvendinančiosios
įstaigos ir rangovaiVN agentūros UNICRII priedas
22 Priedai
Regioninių sekretoriatų sąrašas
Santrumpa Regionas Susijusios šalys
SEA Pietryčių AzijaBrunėjaus Darusalamas, Indonezija, Kambodža, Laoso
Liaudies Demokratinė Respublika, Malaizija, Mianmaras,
Filipinai,
Singapūras, Tailandas, Vietnamas
AAF Afrikos Atlanto vandenyno pakrantė Dramblio Kaulo Krantas, Gabonas, Liberija, Marokas, Mauritanija, Senegalas, Togas
NA Šiaurės Afrika Alžyras, Libija, Marokas, Tunisas
SEEPietryčių Europa, Pietų Kaukazas, Moldova ir 
UkrainaAlbanija, Armėnija, Bosnija ir Hercegovina, buvusioji Jugoslavijos Respublika 
Makedonija, Gruzija, Juodkalnija, Moldova, Serbija, Ukraina
CA Vidurinė Azija Kirgizija, Tadžikistanas, Uzbekistanas
ME Artimieji Rytai Irakas, Jordanija, Libanas
ECA Rytų ir Centrinė AfrikaBurundis, Gana, Kenija, Kongo Demokratinė Respublika, Ruanda, Seišeliai, Uganda, 
Zambija
Vedamos derybos su:
GCC Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba Bus nuspręstaII priedas
23 Priedai
Atskiri iniciatyvos komponentai ir susijusios įstaigosIII priedas Nacionalinių grupių ir
regioninių sekretoriatų įsteigimas
Gebėjimų trūkumų nustatymas naudojant
poreikių vertinimo priemonių paketą
Nacionalinių veiksmų planų
trūkumams pašalinti parengimas
Bendrų regioninių poreikių ir veiksmų
nustatymas apskritojo stalo diskusijų metu
Projektų pasiūlymų derinimas ir patvirtinimas
Sutarčių su valstybių narių agentūromis sudarymas
Projektų įgyvendinimas
Priežiūra ir kokybės patikrinimasRSŠalis
partnerė UNICRI
NGJTC
NGUNICRI
RS
NG JTC
EuropeAidNG JTC
EuropeAidJTCRS
NG VN
agentūros
EuropeAid JTCUNICRI
24 Priedai IV priedasIniciatyvą įgyvendinančios įstaigos
JTC GD UNICRI
Pilnas pavadinimas Jungtinio tyrimų centro generalinis direktoratasJungtinių Tautų tarpregioninio nusikalstamumo ir justici ­
jos mokslinių tyrimų institutas
BūstinėBriuselis, Belgija, be to, yra 7 nuotoliniu būdu įsteigti 
mokslinių tyrimų institutaiTurinas, Italija
Operacijų vykdymo sritisMoksliniai tyrimai iš pradžių ypatingą dėmesį skiriant 
branduoliniams ir radiologiniams klausimamsNusikaltimų prevencija ir baudžiamoji teisena 
Pradinis puslapis http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=10 http://www.unicri.it/
Priežastys, pagrindžiančios 
iniciatyvos įgyvendinimo 
įstaigos pasirinkimą–  Susijusios techninės žinios
–  Sėkmingas bendradarbiavimas vykdant ankstesnes 
programas
–  Atitinkamos srities ekspertų įstaigos pripažinimas 
tarptautiniu mastu
–  Projektų valdymo patirtis–  Su nusikaltimais ir teisingumo reikalais susijusios 
ekspertų žinios 
–  ES nepriklausančių šalių gebėjimų stiprinimo žinios
–  Anksčiau su Europos Komisija vykdytas 
bendradarbiavimas 
–  Reikalinga JT įstaiga, kadangi iniciatyva susijusi su 
šalims partnerėms opiais saugumo srities klausimais 
Pagrindinės iniciatyvos 
užduotys–  Techninės ir mokslinės pagalbos teikimas
–  Pagalba rengiant projektų pasiūlymus, įskaitant 
techninių specifikacijų rengimą
–  Parama EuropeAid  jai vykdant projektų atranką
–  Projektų ir visos iniciatyvos stebėjimo mechanizmų 
kūrimas ir jų priežiūra
–  Kartu su šalimis partnerėmis atliekami poreikių 
vertinimai–  Metodiniai parengiamieji darbai
–  Regioninių sekretoriatų steigimas, įskaitant nuolatinių 
darbuotojų įdarbinimą
–  Struktūrų (pagrindinių nacionalinių centrų, nacionali ­
nių grupių) steigimo šalyse partnerėse metu teikiama 
pagalba
–  Kartu su šalimis partnerėmis rengiami nacionaliniai 
veiksmų planai
–  Regioninių apskritojo stalo susitikimų, užtikrinančių 
regioninį bendradarbiavimą ir pagalbą rengiant 
projektų pasiūlymus, organizavimas
25 Priedai V priedasPagal iniciatyvą šiuo metu įgyvendinamų projektų sąrašas1
Projekto 
numerisPavadinimasĮgyvendinimo 
laikotarpisBiu-
džetas 
euraisŠalys  / regionai 
(santrumpos pateiktos 
II priede)
Projektas 040Sveikatos laboratorijų stiprinimas siekiant kiek įmanoma labiau 
sumažinti galimas biologines grėsmes2014  01 01–2016  12 31 4 495 712 CA, ME, SEE
Projektas 039Sveikatos saugumo stiprinimas uostuose, oro uostuose ir 
pervažose2013 07 23–2015 07 22 1 500  000 CA, ME, NA, SEE
Projektas 038 Informavimas apie dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolę 2014  01 01–2015  12 31 2 500  000 CA, ME
Projektas 037MEDILABSECURE – žmonių ir gyvūnų virusologijos laboratorijų ir 
medicinos entomologijos tinklų steigimas2014  01 06–2018  01 05 3 626 410 ME, NA, SEE
Projektas 036Viduržemio jūros regiono epidemiologinių intervencijų mokymo 
programos ( MediPIET ) tolesnė plėtotė ir konsolidavimas2014  01 01–2017  12 31 6 400  000 ME, NA, SEE
Projektas 035 Pavojingų cheminių ir biologinių atliekų tvarkymas 2014  01 01–2017  06 30 3 871 800 A AF, NA
Projektas 034 Reagavimo į ChBRB grėsmes ir su cheminės avarijos ir skubios 
medicininės pagalbos atvejais susijusių gebėjimų stiprinimas2014 01 01–2016 12 31 3 914 034 ME
Projektas 033 Nacionalinio ChBRB teisinio pagrindo stiprinimas ir specializuo ­
tų ir techninių mokymų, skirtų padidinti pasirengimo ChBRB 
incidentui ir reagavimo į  jį pajėgumus, teikimas2013 09 15–2016 09 14 2 699  069 AAF, ECA
Projektas 032Viduržemio jūros regiono intervencinės epidemiologijos mokymo 
programos ( MediPIET ) parengimas 2013  01 01–2014  12 31 440  000 AAF, ME, NA, SEE 
Projektas 031 Universitetų ir institutų, kuriuose didinamas informuotumas apie 
susirūpinimą keliantį dvejopą cheminių medžiagų naudojimą, 
tinklas2013  01 01–2014  12 31 800  000 Tarptautinis
Projektas 030 Branduolinės ekspertizės kompetencijos tinklas Pietryčių Azijos 
regione2013  01 01–2014  12 31 600  000 SEA
Projektas 029 Regioninių žmogiškųjų išteklių, susijusių su branduoline sauga, 
saugumu ir apsaugos priemonių valdymu pasitelkus Tailande 
vykdytą universiteto magistrantūros programą, vystymas2013  01 01–2014  12 31 340 000 SEA
Projektas 028 Parama integruotos nacionalinės su branduolinėmis ir radioakty ­
viosiomis medžiagomis susijusios apsaugos sistemos plėtotei 2013  01 01–2014  12 31 1 000  000 SEA
Projektas 027 Biologinių grėsmių valdymas 2013  01 01–2014  12 31 480  000 SEA šalys
Projektas 026 Nacionalinių ChBRB teisinių pagrindų stiprinimo prielaidos 2013  01 01–2014  12 31 300 000 Libanas, Tunisas
Projektas 025 Žinių plėtojimas ir su biologine sauga / biologiniu saugumu / 
biologinių grėsmių valdymu susijusios geriausios patirties 
perdavimas2013  01 01–2014  12 31 480  000 ME
Projektas 024 Radiologinių ir branduolinių medžiagų aptikimo, tvarkymo ir 
visuomenės apsaugos metodikos plėtojimas2013  01 01–2014  12 31 600  000Mauritanija, Marokas, 
Senegalas
Projektas 023 Cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių medžiagų ke ­
liamų grėsmių nustatymo ir reagavimo į jas gebėjimų stiprinimas2013  01 01–2014  12 31 500 000 Balkanų šalys, ME, NA ir SEA
1 http://www.cbrn ‑coe.eu/Projects.aspx
26 Priedai
Projekto 
numerisPavadinimasĮgyvendinimo 
laikotarpisBiu-
džetas 
euraisŠalys  / regionai 
(santrumpos pateiktos 
II priede)
Projektas 022 Specializuotų techninių mokymų, skirtų padidinti pirmosios 
reagavimo grandies gebėjimus ChBRB incidentų atveju, teikimas2013  01 01–2014  12 31 700 000 AAF , SEA
Projektas 021 Regioninės sienų kontrolės gebėjimų nustatyti ir aptikti chemi ­
nes, radiologines ir branduolines medžiagas stiprinimas2013  01 01–2014  12 31 700 000 AAF , SEA
Projektas 019 Su ChBRB medžiagomis, kurioms taikoma reguliuojamoji kon ­
trolė, susijusių saugių informacijos valdymo sistemų ir keitimosi 
duomenimis mechanizmų kūrimo ir gerinimo procedūrų ir gairių 
plėtotė 2013  01 03–2015  01 02 400  000 Tarptautinis
Projektas 018 Tarptautinis universitetų ir institutų, kuriuose didinamas infor ­
muotumas apie susirūpinimą keliantį dvejopą biotechnologijų 
naudojimą, tinklas2013  01 01–2014  12 31 399 719 Tarptautinis
Projektas 017 Nacionalinio reagavimo į renginius, kurių metu naudojamos 
cheminės, biologinės, radiologinės ir branduolinės (ChBRB) 
medžiagos ir kuriems nebuvo suteiktas leidimas, plano Ganoje ir 
Kenijoje parengimas2013 05 15–2015 05 14 240 000 Gana ir Kenija
Projektas 016 Parama integruotos nacionalinės branduolinės saugos sistemos 
plėtotei2013  01 01–2014  12 31 400  000 NA
Projektas 015 Biologinės laboratorijų saugos ir saugumo sukūrus laboratorinę 
ISO paremtą bankinę sistemą gerinimasPirkimai tebevyksta 480  000 SEA šalys
Projektas 014 Specializuotų techninių mokymų, skirtų padidinti pirmosios 
reagavimo grandies gebėjimus, teikimas 2013  01 04–2015  01 03 400  000 SEE
Projektas 013 Cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių medžiagų 
sukeliamų grėsmių nustatymo ir reagavimo į jas gebėjimų stip­
rinimas ir informuotumo apie jas didinimas Užsachario Afrikos 
šalyse2013  01 01–2014  12 31 319 924 ECA
Projektas 012 ES ir Pietryčių Azijos šalių su biologinės saugos ir saugumo srityje 
rengiamų teisės aktų ir taisyklių sugriežtinimu bei atitinkamomis 
laboratorijų valdymo sistemomis susijusios patirties mainai 
pasitelkus regioninius kompetencijos centrus, 2 etapas 2013  01 04–2015  01 03 320 000 SEA šalys
Projektas 011 Netinkamo cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių 
medžiagų naudojimo sukeliamos grėsmės vertinimo gerosios 
praktikos ir tarpžinybinių procedūrų taikymo skatinimas2013  01 01–2014  12 31 1 915 452NA šalys, Balkanų šalys, 
ME, SEA
Projektas 010 E. mokymosi apie ChBRB rizikos mažinimą kursų rengimas 2013  01 01–2014  12 31 388 451 Tarptautinis
Projektas 009 Nacionalinio reagavimo į ChBRB įvykius planas Libane 2013  01 01–2014  12 31 159 900 Libanas
Projektas 008 Nacionalinių ChBRB teisinių pagrindų stiprinimo prielaidos 2013  01 01–2014  12 31 800  000 SEA šalys
Projektas 007 Biologinės saugos / saugumo gairės, procedūros ir jų 
standartizavimas2013  01 01–2014  12 31 1 199 576SEA šalys, Balkanuose, 
Moldova
Projektas 006 Žinių plėtojimas ir su cheminių ir biologinių atliekų tvarkymu 
susijusios geriausios patirties perdavimas2013  01 01–2014  12 31 480  000 SEA
Projektas 005 Žinių plėtojimas ir su ChBRB medžiagų importo / eksporto 
priežiūra susijusios geriausios patirties perdavimas2013  01 01–2014  12 31 1 440 000 AAF, CA, ME, NAV priedas
27 Priedai
Projekto 
numerisPavadinimasĮgyvendinimo 
laikotarpisBiu-
džetas 
euraisŠalys  / regionai 
(santrumpos pateiktos 
II priede)
Projektas 004 Žinių plėtojimas ir su tarpžinybiniu reagavimu į  ChBRB grėsmes 
susijusios geriausios patirties perdavimas2013  01 01–2014  12 31 959 675 SEA, SEE
Projektas 003 Žinių plėtojimas ir su biologine sauga / biologiniu saugumu / 
biologinių grėsmių valdymu susijusios geriausios patirties 
perdavimas2013  01 01–2014  12 31 1 920 000 AAF, NA, SEA, SEE
Projektas 002 Cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių medžiagų ke ­
liamų grėsmių nustatymo ir reagavimo į jas gebėjimų stiprinimas2013  01 01–2014  12 31 160 000 Balkanų šalys 
Projektas 001 Teismo ekspertizės gebėjimų nustatymas ir stiprinimas orga ­
nizuoto nusikalstamumo ir neteisėtos prekybos cheminėmis 
medžiagomis užkardymo srityje, įskaitant pasienio muitinės 
pareigūnams skirtus mokymus ir įrangą 2013  01 01–2014  12 31 640  000 Balkanų šalys
Bandomasis 
Projektas Nr. 2 Bandomasis projektas Nr. 2 – biologinės saugos, saugumo ir 
laboratorijų valdymo sistemų srityje rengiamų teisės aktų ir 
taisyklių sugriežtinimas 2011  01 01–2012  11 30 375 000 SEA šalys
Bandomasis 
Projektas Nr. 1 Bandomasis projektas Nr. 1 – kovos su neteisėta prekyba bran ­
duolinėmis medžiagomis gebėjimų stiprinimas2011  01 01–2012  06 30 375 000 SEA šalysV priedas
28
IX
Komisija ir JT tarpregioninio nusikalstamumo ir 
justicijos mokslinių tyrimų institutas (UNICRI) prie 
iniciatyvos prisideda vykdydami kitokią, bet inici ‑
atyvą papildančią programą. Prireikus, už valdymą 
atsakinga ekspertų grupė teikia paramą valdymo 
klausimais. Pagalba vietoje bus teikiama keliems 
regioniniams sekretoriatams, visų pirma, vykdan ‑
tiems veiklą stojančiosiose šalyse, šalyse kandida ‑
tėse ir kaimyninėse šalyse.
Dabar, kai tinklai jau sukurti, Komisija ketina page ‑
rinti jų techninį pajėgumą ten, kur toks pagerinimas 
būtų naudingiausias. ES delegacijos tampa vis svar ‑
besnėmis iniciatyvos rėmėjomis. Dabar, kai principu 
„iš apačios į viršų“ grindžiamas savanoriškas daly ‑
vavimas vyksta tinkamai, delegacijos parama gali 
būti sutelkiama nelaikant jos varomąja regioninio 
bendradarbiavimo jėga.
X
Dėl to, kad šalių partnerių pajėgumai įgyvendi ‑
nant iniciatyvą yra skirtingi, jos vystymasis nebuvo 
tolygus.
XI
Komisija ir EIVT dėkoja Audito Rūmams už rekomen ‑
dacijas, kurios sustiprins vidaus pastangas pagerinti 
iniciatyvą.Santrauka
VII
Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) 
pritaria Audito Rūmų išvadoms ir sutinka, kad dar 
reikia užbaigti kurti tam tikrus iniciatyvos ele ‑
mentus. Pasiekta reikšminga pažanga įgyvendi ‑
nant savanorišku principu „iš apačios į viršų“ (jam 
galutinai susiformuoti dar reikės laiko, ir jis turėtų 
nuolat būti tobulinamas) pagrįstą iniciatyvą. Visos 
reikalingos priemonės jau yra įdiegtos: daugumoje 
regionų įsteigtos būtinos struktūros, vyksta apskri ‑
tojo stalo diskusijos, parengtas poreikių vertinimo 
klausimynas, užtikrintas projektų finansavimas 
skirtinguose regionuose, parengtos projektų 
įgyvendinimo ir vertinimo stebėsenos priemonės 
bei įvairios matomumo didinimo priemonės. Be 
to, organizuojami reguliarūs susitikimai su šalimis 
partnerėmis, įgyvendinimo agentūromis ir tarp ‑
tautinėmis organizacijomis, taip pat ES valstybių 
narių kontaktiniais centrais. Pirmieji nacionaliniai 
veiksmų planai rengiami penkiose bandomiesiems 
projektams atrinktose šalyse. Dedamos ir kitos 
pastangos siekiant pakviesti daugiau šalių partnerių 
dalyvauti programoje. Norą dalyvauti programoje 
išreiškė daugiau kaip 20 naujų šalių partnerių. Dėl 
šios iniciatyvos sudedamųjų dalių ir sukurtų tinklų, 
iniciatyva gali pasiekti aukštesnį lygį ir Europos 
Sąjungai ir dalyvaujančioms šalims užtikrinti didesnį 
saugumą ir geresnį rizikos valdymą.
VIII
Įgyvendinama iniciatyva ne tik prisidedama prie 
Europos saugumo strategijos ir ES kovos su nusi ‑
kalstama veikla tikslų, susijusių su masinio naiki ‑
nimo ginklų (MNG) neplatinimu, įgyvendinimo, 
bet ir mažinamas žmogaus sukeliamas ir natūralus 
cheminis, biologinis, radiologinis ir branduolinis 
(ChBRB) pavojus. Ten, kur yra MNG pavojus, inicia ‑
tyva sustiprinamos kovos su ginklų platinimu prie ‑
monės, tačiau vertinant geografine šios iniciatyvos 
taikymo prasme, parama teikiama ir ten, kur iškyla 
platesnio masto ChBRB rizika.EIVT ir Komisijos  
atsakymas 
EIVT ir Komisijos atsakymas  29
34
Visa iniciatyvos įgyvendinimo veikla vykdoma 
savanoriškais pagrindais. Šalys partnerės sprendžia, 
ar jos nori rengti nacionalinį ChBRB veiksmų planą, 
ar ne.
35
Projekto finansavimas pats savaime nėra susijęs su 
tuo, ar pildomas poreikių vertinimo klausimynas 
ir (arba) su tuo, ar rengiamas nacionalinis veiksmų 
planas. Kai kuriais atvejais Komisija imasi veiksmų 
atsižvelgdama į konkrečius šalių partnerių prašymus 
spręsti neatidėliotiną problemą, susijusią su ChBRB 
rizikos mažinimu.
36
Įgyvendinimo agentūros siūlė projektus tik anks ‑
tyvaisiais iniciatyvos įgyvendinimo etapais. Taip 
buvo tada, kai iškilo skubus ir akivaizdus poreikis, 
kurį buvo galima numatyti, o iniciatyvai taikomo 
„iš apačios į viršų“ metodo aspektai buvo dar tik 
pradėti kurti.
37
Įgijus pirmąją patirtį, buvo imtasi daugelio prie ‑
monių ryšiams su šalimis partnerėmis pagerinti dėl 
ChBRB kokybės reikalavimų, susijusių su ES finan ‑
savimo kriterijus atitinkančiais projektais. Tikslai ir 
finansavimo kriterijai dabar reguliariai aptariami 
regionų apskritojo stalo susitikimuose, regioninių 
sekretoriatų vadovų susitikimuose, taip pat susitiki ‑
muose su pagrindiniais nacionaliniais ChBRB veiklos 
centrais. Seniau gautų projektų pasiūlymai dažnai 
būdavo pernelyg ribotos apimties ir neretai tik naci ‑
onalinio, o ne regioninio pobūdžio. Jungtinis tyrimų 
centras (JTC) atidžiai stebėjo visus projektų pasiū ‑
lymų pakeitimus. Visi pradiniai projektų pasiūlymai 
yra saugomi bylose ir bet kuriuo metu juos galima 
peržiūrėti.Pastabos
21
Dalyvavimas iniciatyvoje savanoriškai, vadovaujan ‑
tis principu „iš apačios į viršų“, laikomas tinkamu 
bendradarbiaujant sudėtingais saugumo klausimais.
26
Regionai buvo parinkti taikant visaapimantį 
metodą  – šiame darbe EIVT, Komisijai, ir dalyvaujan ‑
čių regionų šalims padėjo ES valstybės narės, skir ‑
damos dalyvauti atrankoje ekspertus, kurių darbą 
apmokėjo Komisija.
Akivaizdu, kad prioritetą būtina teikti stojančio ‑
sioms šalims ir šalims kandidatėms, taip pat šalims, 
kurių atžvilgiu vykdoma ES kaimynystės politika. 
Rizika ir grėsmė kituose regionuose neturėtų būti 
nuvertinta  – tai pademonstravo Fukušimos ava ‑
rija, naujausias Ebolos viruso protrūkis ir pietryčių 
Azijoje kilusios pandemijos. Šiai iniciatyvai būdin ‑
gas lankstumas, kuris leidžia veiksmingai reaguoti 
į pasaulines ir naujai atsirandančias grėsmes.
27
Pagalba vietoje bus teikiama keliems regioniniams 
sekretoriatams, visų pirma, vykdantiems veiklą 
stojančiosiose šalyse, šalyse kandidatėse ir kaimyni ‑
nėse šalyse. Imamasi priemonių, kurios palengvintų 
šį procesą.
28
Tai yra prioritetinis tolesnis EIVT ir EuropeAid  veiks ‑
mas, ir mes kuriame priemones tam, kad delegacijos 
ir valstybių narių ambasados galėtų geriau paremti 
iniciatyvą.
29
Dėl to, kad šalių partnerių pajėgumai įgyvendinant 
iniciatyvą yra skirtingi, jos vystymasis nebuvo toly ‑
gus. Pirmenybės tam tikriems regionams teikimas, 
remiantis ES saugumo prioritetais ir partnerių pajė ‑
gumais, buvo šiai specialiai įgyvendinimo struktūrai 
tinkantis metodas.
EIVT ir Komisijos atsakymas  30
Išvados ir rekomendacijos
50
Komisija ir EIVT pritaria Audito Rūmų ataskaitai dėl 
ES ChBRB kompetencijos centrų. Būtina sukurti 
poreikiais pagrįstą regioninį metodą, kuris mūsų 
institucijoms būtų labai naudingas.
51 a)
Pritariame Audito Rūmų išvadoms. Kai kuriuos inici ‑
atyvos elementus dar reikia užbaigti kurti. Pasiekta 
reikšminga pažanga įgyvendinant savanorišku prin ‑
cipu „iš apačios į viršų“ (jam galutinai susiformuoti 
dar reikės laiko, ir jis turėtų nuolat būti tobulinamas) 
pagrįstą iniciatyvą. Visos reikalingos priemonės jau 
yra įdiegtos: daugumoje regionų įsteigtos būti ‑
nos struktūros, vyksta apskritojo stalo diskusijos, 
parengtas poreikių vertinimo klausimynas, užtikrin ‑
tas projektų finansavimas skirtinguose regionuose, 
parengtos projektų įgyvendinimo ir vertinimo 
stebėsenos priemonės bei įvairios matomumo didi ‑
nimo priemonės. Be to, reguliarūs susitikimai yra 
organizuojami su šalimis partnerėmis, įgyvendinimo 
agentūromis ir tarptautinėmis organizacijomis, taip 
pat ES valstybių narių kontaktiniais centrais. Pirmieji 
nacionaliniai veiksmų planai rengiami penkiose 
bandomosiose šalyse. Dedamos ir kitos pastangos 
siekiant pakviesti daugiau šalių partnerių dalyvauti 
programoje. Norą dalyvauti programoje išreiškė 
daugiau kaip 20 naujų šalių partnerių. Šios iniciaty ‑
vos sudedamosios dalys ir sukurti tinklai gali padėti 
perkelti ją į aukštesnį lygį, nes tada ji Europos Sąjun ‑
gai ir dalyvaujančioms šalims užtikrintų didesnį 
saugumą ir geresnį valdymą.38
Įgyvendinimo laikotarpiai, palyginti su kitomis 
programomis, yra santykinai trumpi dėl iniciatyvai 
taikomos vadinamosios N+1 taisyklės. Vidutiniš ‑
kai projektas pradedamas įgyvendinti praėjus 15 
mėn. po Komisijos sprendimo dėl metinės veiksmų 
programos.
40
ES matomumo įgyvendinant iniciatyvą pagerinimas 
vis dar išlieka svarbus Komisijos ir EIVT prioritetas.
41
Imtasi daugelio veiksmų, kuriais siekiama paskatinti 
šalis partneres aktyviau dalyvauti veikloje, pavyz ‑
džiui, įgyvendinantiesiems konsorciumams buvo 
siūloma pasinaudoti vietos patirtimi.
Bendras atsakymas į 42 ir 43 dalių 
pastabas
Atkūrus koordinavimo komitetą, būtų sudarytos 
palankesnės sąlygos platesnio masto bendradarbia ‑
vimui, kurį vykdant daugiausiai dėmesio reikėtų skirti 
strateginėms kryptims ir įgyvendinimo klausimams. 
Komiteto formatas gali keistis, nes vykdant diskusi ‑
jas su įgyvendinimo partneriais, pavyzdžiui, UNICRI, 
reikia laikytis Komisijos finansinių reglamentų.
Tačiau dvišalis bendradarbiavimas tebėra reikalin ‑
gas, kai reikia iš esmės aptarti tam tikrus klausimus, 
pavyzdžiui, dėl sutarčių ir finansavimo.
45
Komisija visapusiškai stengiasi koordinuoti ES veiklą 
ChBRB srityje Europos Sąjungoje ir už jos ribų.
Koordinuojamose srityse vyksta įvairios diskusijos, 
pavyzdžiui, dėl ES ChBRB veiksmų plano, įvairių 
darbo komitetų Tarybos lygmeniu, G8 ir (arba) G7 
pasaulinės partnerystės (dalyvaujant pagrindinėms 
šalims ir partneriams, įskaitant šias tarptautines 
organizacijas: TATENA; PSO; Komitetą 1540; Chemi ‑
nio ginklo uždraudimo organizaciją (CGUO), Tarptau ‑
tinio mokslo ir technologijų centrą (TMTC) ir Mokslo 
bei technologijų centrą (MTC) arba Pasaulinės 
kovos su branduoliniu terorizmu iniciatyvos (Rusijos 
Federacijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų sukurtos 
iniciatyvos) narius. Vykdydama šią koordinavimo 
veiklą, Komisija susidaro bendrą vaizdą.
EIVT ir Komisijos atsakymas  31
53 Pirmoji įtrauka
Komisija ir EIVT pritaria rekomendacijai. Įgyven ‑
dinantieji konsorciumai raginami įgyvendinant 
projektus pasinaudoti vietos patirtimi.
53 Antroji įtrauka
Komisija ir EIVT pritaria rekomendacijai. Įgyvendi ‑
nimo laikotarpiai, palyginti su kitomis programo ‑
mis, yra santykinai trumpi dėl iniciatyvai taikomos 
vadinamosios N+1 taisyklės. Vidutiniškai projektas 
pradedamas įgyvendinti praėjus 15 mėn. po to,kai 
Komisija priima sprendimą dėl metinės veiksmų 
programos. Komisija sieks dar labiau sumažinti laiko 
atotrūkį.
53 Trečioji įtrauka
Komisija ir EIVT pritaria rekomendacijai. Bus atkur ‑
tas koordinavimo komitetas, kuris skirs daugiausiai 
dėmesio strateginiams ir įgyvendinimo klausimams. 
Komiteto formatas gali keistis, nes vykdant diskusi ‑
jas su įgyvendinimo partneriais, pavyzdžiui, UNICRI, 
reikia laikytis Komisijos finansinių reglamentų.51 b)
Komisija ir UNICRI prie iniciatyvos prisideda vykdy ‑
damos kitokią, bet iniciatyvą papildančią programą. 
Prireikus, už valdymą atsakinga ekspertų grupė 
teikia paramą valdymo klausimais. Pagalba vietoje 
bus teikiama keliems regioniniams sekretoriatams, 
visų pirma, vykdantiems veiklą stojančiosiose šalyse, 
šalyse kandidatėse ir kaimyninėse šalyse.
Dabar, kai tinklai jau sukurti, Komisija ketina page ‑
rinti jų techninį pajėgumą ten, kur toks pagerinimas 
būtų naudingiausias. ES delegacijos tampa vis svar ‑
besnėmis iniciatyvos rėmėjomis. Dabar, kai principu 
„iš apačios į viršų“ grindžiamas savanoriškas dalyva ‑
vimas vyksta tinkamai, delegacijos parama gali būti 
sutelkiama.
51 c)
Tam tikrais atvejais skirtinga pažanga buvo neiš ‑
vengiama, bet dabar, kai priemonės jau įdiegtos, 
programa įgyvendinama tolygiau, nors pažanga ats ‑
kiruose regionuose išliks nevienoda. Nagrinėjama, 
kokiais būdais būtų galima išplėsti tinkamą dvišalį 
sprendimus priimančių įstaigų bendradarbiavimą ir 
tinkamą dvišalį įgyvendinimo partnerių bendradar ‑
biavimą, kad būtų įtrauktos visos keturios įstaigos.
52 Pirmoji įtrauka
Komisija ir EIVT pritaria rekomendacijai. Šiai inicia ‑
tyvai būdingas lankstumas, kuris leidžia veiksmin ‑
gai reaguoti į pasaulines ir naujai atsirandančias 
grėsmes.
52 Antroji įtrauka
Komisija ir EIVT pritaria rekomendacijai. Pagalba 
vietoje bus teikiama keliems regioniniams sekretori ‑
atams, visų pirma, vykdantiems veiklą stojančiosiose 
šalyse, šalyse kandidatėse ir kaimyninėse šalyse. 
Imamasi priemonių, kurios palengvintų šį procesą.
52 Trečioji įtrauka
Komisija ir EIVT pritaria rekomendacijai. Tai yra 
prioritetinis tolesnis EIVT ir EuropeAid  veiksmas, ir 
mes kartu su Komisija kuriame priemones tam, kad 
delegacijos ir valstybių narių ambasados galėtų 
geriau paremti iniciatyvą.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
•  vieną egzempliorių: 
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm) 
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*) Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį,  
 taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Prenumeruoti leidinius galite:•  susisiekę su Europos Sąjungos leidinių biuro platintojais  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm).
QJ‑AB‑14‑017‑LT‑N ISSN 1977 ‑5725Europos Sąjunga 2010 m. gegužės mėn. pradėjo 
vykdyti savo cheminių, biologinių, radiologinių ir 
branduolinių (ChBRB) kompetencijos centrų 
iniciatyvą. Ši iniciatyva yra skirta sustiprinti ES 
nepriklausančių šalių institucinius gebėjimus 
siekiant sumažinti ChBRB rizikas, kurios, jei joms 
nebus neužkirstas kelias, galėtų sukelti grėsmę ES.
Audito Rūmų audito metu buvo vertinama, ar ES 
ChBRB kompetencijos centrų iniciatyva gali 
veiksmingai prisidėti prie šios rūšies grėsmių, 
kylančių už ES ribų, sumažinimo. Jie daro išvadą, 
kad iniciatyva gali veiksmingai prisidėti prie 
cheminių, biologinių, radiologinių ir 
branduolinių grėsmių, kylančių už ES ribų, 
sumažinimo, tačiau reikia užbaigti kurti tam 
tikrus elementus. Audito Rūmai teikia kelias 
rekomendacijas, į kurias EIVT ir Komisija turėtų 
atsižvelgti siekdamos ir toliau plėtoti iniciatyvą ir 
užtikrinti jos tvarumą.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI