Rekomendacija Tarybos Nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį Dėl atnaujintos 2004–2008 m. Estijos konvergencijos programos /* SEK/2005/0149 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2.2.2005 SEK(2005) 149 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį Dėl atnaujintos 2004–2008 m. Estijos konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1] nustato, kad nedalyvaujančios valstybės narės, t. y. tos, kurios neįsivedė bendros valiutos, pateikia Tarybai ir Komisijai konvergencijos programas. Pagal šio reglamento 9 straipsnį Taryba, remdamasi Komisijos ir pagal Sutarties 114 straipsnį įsteigto Komiteto (Ekonomikos ir finansų komiteto) įvertinimu, turi patikrinti kiekvieną konvergencijos programą. Remdamasi Komisijos rekomendacija ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu bei patikrinusi programą, Taryba pateikia nuomonę. Pagal šį reglamentą, valstybės narės turi kasmet pateikti atnaujintas konvergencijos programas, kurias taip pat patikrina Taryba ta pačia tvarka. Valstybės narės, įstojusios į ES 2004 m. gegužės 1 d., nėra įvedusios bendros valiutos, tačiau, kad atitiktų reikalavimus dėl euro įvedimo, privalo laiku įvykdyti konvergencijos kriterijus, taip pat dėl stabilios šalies finansinės būklės. Valstybės narės, kurios įstojo į ES 2004 m. gegužės 1 d., įsipareigojo pateikti savo konvergencijos programas iki 2004 m. gegužės 15 d., o pirmus atnaujintus jų variantus – 2004 m. pabaigoje. Pirmoji 2004–2008 m. Estijos konvergencijos programa buvo pateikta 2004 m. gegužės 1 d. ir Tarybos įvertinta 2004 m. liepos 5 d. Atnaujintą savo konvergencijos programos variantą Estija pateikė 2004 m. gruodžio 1 d. Komisijos tarnybos atliko techninį atnaujintos programos įvertinimą atsižvelgdamos į Komisijos tarnybų 2004 m. rudens ekonomines prognozes, „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos etikos kodeksą“[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties apskaičiavimo metodiką, 2003–2005 m. laikotarpio bendrųjų ekonominės politikos gairių rekomendacijas ir principus, nustatytus 2002 m. lapkričio 27 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl biudžeto politikos koordinavimo stiprinimo[3]. Remiantis šiuo vertinimu teikiamas toks įvertinimas: - Pirmas Estijos konvergencijos programos atnaujintas variantas buvo pateiktas Europos Komisijai 2004 m. gruodžio 1 d. Ši programa apima 2004–2008 m. laikotarpį ir atitinka „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodeksą“. - Pagal programoje pateiktą makroekonominį scenarijų 2004 m. realaus BVP augimas numatomas 5,6 %. Prognozuojama, kad 2005 m. realaus BVP augimas padidės iki 5,9 %, o 2006–2008 m. laikotarpiu jis turėtų siekti apie 6 %. Šie prognozuojami dydžiai kiek mažesni už Komisijos tarnybų 2004 m rudens prognozes 2004–2006 m. laikotarpiui, kuriose prognozuoti tokie augimo tempai: 5,9 % 2004 m., 6 % 2005 m. ir 6,2 % 2006 m. Abiejose prognozėse pateiktas potencialios gamybos apimties augimas yra žemesnis už Komisijos prognozuotą 2004–2007 m. laikotarpiui. Remiantis šiuo metu turima informacija ir ypač atsižvelgiant į tai, kad tikrasis augimo tempas pirmuosius tris 2004 m. ketvirčius siekė 6,3 %, taip pat turint omenyje tai, kad Estijos valdžios prognozės pastaraisiais metais buvo atsargios, programos scenarijų galima laikyti tikėtinu. Didelis užsienio sąskaitos deficitas ir toliau išliks pagrindiniu makroekonominio disbalanso veiksniu Estijoje – jis atspindi didelį investicijų į ekonomiką poreikį siekiant pasiekti ES pajamų vidurkį. Nors programoje prognozuojamas nuolatinis užsienio sąskaitos deficito mažėjimas dėl teigiamų struktūrinių prekybos balanso pokyčių, esamos tendencijos ir ne ypač patikimi prekybos duomenys teikia pagrindo situaciją vertinti su tam tikru atsargumu. - Nuo 2004 m. birželio 28 d. Estija dalyvauja VKM2, laikydamasi įprastinio valiutos kurso svyravimo režimo, esant vienašališkam įsipareigojimui išlaikyti galiojusią fiksuoto valiutos kurso sistemą. Tamprus Estijos kronos susiejimas su euru bei griežta fiskalinė drausmė padėjo Estijai pastaraisiais metais gana greitai pažaboti infliaciją. Metinė SVKI infliacija 2004 m. padidėjo iki 3 % daugiausiai dėl stojimo į ES poveikio, tačiau prognozuojama, kad vidutinės trukmės laikotarpiu infliacija sumažės. Estijos pinigų rinkos ir bankų palūkanų normos nukrito iki žemiausio lygio per visą laiką – tai atspindi tendencijas euro zonoje ir tvarią palūkanų normų konvergenciją. - Atnaujintoje programoje nustatytas tikslas – programos laikotarpiu pasiekti beveik subalansuotą biudžetą arba nedidelį jo perteklių. 2004 m. prognozuojamas 1 % BVP biudžeto perkelius. Siekiama, kad nuo 2005 m. biudžetai būtų subalansuoti. Programoje prognozuojama, kad dėl spartaus ekonominės veiklos didėjimo valstybės investicijų ir vartojimo santykiai su BVP sumažės, tuo tarpu nominalios išlaidos pagal šiuos punktus padidės. Atitinkamai sumažės pajamos, išreikštos procentais nuo BVP, visų pirma dėl vykstančios mokesčių reformos grynojo poveikio. Nors, palyginti su 2004 m. gegužės mėn. programa, bendra strategija nepakito, numatomas 2004 m. biudžeto perteklius atnaujintoje programoje buvo padidintas nuo 0,7 % iki 1 % BVP. BVP augimo prognozės buvo padidintos visu programos laikotarpiu, nors jos vis dar yra gana atsargios. - Programos biudžeto projekcijose numatyti pavojai didžiąja dalimi atrodo subalansuoti. Viena vertus, atsižvelgiant į atsargų programos makroekonominį scenarijų, galima prognozuoti, kad tikrosios pajamos gali būti ir didesnės, o išlaidos mažesnės, nei numatyta biudžete. Iš tiesų jau kelerius paskutiniuosius metus Estijos parengtos prognozės buvo atsargios, o jos finansiniai rodikliai ne kartą buvo geresni nei planuoti. Kita vertus, negalima visiškai atmesti netikėtos pajamų sumažėjimo galimybės dėl planuojamo mokesčių mažinimo bei neigiamos išorinių veiksnių įtakos augimui. - Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, atrodo, kad programoje pakanka suplanuotų biudžetinių priemonių, kad būtų įvykdytas Stabilumo ir augimo pakte įvardytas vidutinės trukmės tikslas siekti beveik subalansuoto biudžeto visu programos laikotarpiu. Programoje užtikrinamas pakankamas patikimumas, kad nebūtų pažeista 3 % BVP biudžeto deficito riba esant įprastiems makroekonominiams svyravimams. - Apskaičiuota, kad skolos santykis 2004 m. siekė 4,8 % (tai žemiausias lygis visoje ES) ir buvo žymiai mažesnis už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje prognozuojama, kad skolos santykis programos laikotarpiu dar sumažės 1,9 procentinio punkto. - Programoje trumpai apžvelgiama vyriausybės struktūrinių reformų programa, kurios esmė šalies infrastruktūros, švietimo ir sveikatos priežiūros sistemų gerinimas (tuo tikslu panaudojant ir ES fondus), aktyvi darbo rinkos politika ir naujovių diegimo bei mokslinių tyrimų skatinimas. Programoje pateikiamos priemonės toliau stiprinti biudžeto sudarymo procesą remiantis daugiamečio biudžeto planavimo metodu ir padidinti nominalių išlaidų ribų nustatymo skaidrumą ir patikimumą pritaikant sisteminius įvertinimo mechanizmus. Savivaldybių deficitą planuojama panaikinti pagerinus skolinimosi iš vyriausybės koordinavimą bei parengus privalomus vidutinės trukmės biudžeto sudarymo reikalavimus, nustačius metinio deficito ribas ir reikalavimus dėl privalomo atsargų kaupimo. Pagrįstai galima tikėtis, kad reformos, kurių didžiuma jau vykdomos arba rengiami teisės aktai jų vykdymui, pagerins Estijos ekonomikos augimo sąlygas ir tuo pačiu metu skatins dirbti, kurti naujas darbo vietas, kovoti su mokesčių vengimu ir pagerins tiek ministerijų, tiek savivaldybių fiskalinę drausmę. Jau 2004 m. pasirodė pirmieji optimistiškai nuteikiantys rezultatai, ypač darbo rinkos srityje. - Atrodo, kad Estija yra palankioje padėtyje ilgalaikio viešųjų finansų, kurių svarbią dalį sudaro prognozuojamos biudžeto išlaidos dėl senėjančios visuomenės, tvarumo požiūriu. Nedidelė valstybės skola, didelės valstybės finansiniai rezervai ir vidutinės trukmės biudžeto strategija, kuri visiškai atitinka tikslą siekti beveik subalansuoto arba perteklinio biudžeto, taip pat pensijų ir sveikatos priežiūros sistemų reformos, kuriomis siekiama sumažinti ilgalaikį spaudimą biudžetui, turėtų užtikrinti, kad viešųjų finansų padėtis išliks tvari. - Ekonominės politikos sritys, išdėstytos atnaujintame programos variante, visiškai atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje. Didesnis nei prognozuotas biudžeto perteklius 2004 m. atitinka rekomendaciją vengti procikliškos biudžeto politikos. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad užsienio sąskaitos deficitas greičiausiai per 2004 m. žymiai nesumažėjo (jei iš viso sumažėjo), greito biudžeto pertekliaus sumažinimo, kaip finansinės politikos priemonės, gali nepakakti užsienio sąskaitos disbalansui ištaisyti. Remdamasi šiuo įvertinimu, Komisija priėmė pridedamą rekomendaciją Tarybos nuomonei dėl atnaujintos Estijos konvergencijos programos, kurią pateikia Tarybai. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį Dėl atnaujintos 2004–2008 m. Estijos konvergencijos programos EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[4], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 1. [2005 m. vasario 17 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Estijos konvergencijos programą, kuri apima 2004–2008 m. laikotarpį. Programa atitinka „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“ reikalavimus duomenų pateikimui. 2. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realus BVP augs nuo 5,6 % 2004 m. iki vidutiniškai 6,0 % per metus iki programos laikotarpio pabaigos. Remiantis šiuo metu turima informacija, atrodo, kad šiame scenarijuje išreiškiamos tikėtinos augimo prielaidos. Infliacijos prognozės programoje irgi atrodo tikroviškos. 3. Estija siekia programos laikotarpiu pasiekti beveik subalansuotą biudžetą arba nedidelį jo perteklių. Programoje prognozuojamas 1 % BVP biudžeto perteklius 2004 m. yra 0,3 % didesnis už prognozuotą praėjusių metų gegužės mėn. pateiktoje programoje. Kaip ir praeitoje programoje, atnaujintame variante numatoma, kad nuo 2005 m. biudžetas bus subalansuotas. Prognozuojama, kad valstybės investicijos, kurios gerokai viršija ES vidurkį (2,4 % BVP 2004 m.), prieš nukrisdamos iki 3,9 % 2008 m., 2004 m. padidės vienu procentiniu punktu iki 4,4 % BVP. 4. Programos biudžeto projekcijose numatyti pavojai didžiąja dalimi atrodo subalansuoti. Viena vertus, atsižvelgiant į programoje pateikiamą atsargų makroekonominį scenarijų, realios pajamos gali būti didesnės, o išlaidos mažesnės nei numatytos biudžete. Iš tiesų jau kelerius pastaruosius metus Estijos parengtos prognozės buvo atsargios, o jos finansiniai rodikliai ne kartą buvo geresni nei planuoti. Kita vertus, negalima visiškai atmesti netikėtos pajamų sumažėjimo galimybės dėl planuojamo mokesčių mažinimo bei neigiamos išorinių veiksnių įtakos augimui. Įvertinus šią riziką, atrodo, kad programoje pakanka suplanuotų biudžetinių priemonių, kad būtų įvykdytas Stabilumo ir augimo pakte įvardytas vidutinės trukmės tikslas siekti beveik subalansuoto biudžeto visu 2004–2008 m. programos laikotarpiu. Atrodo, kad programa užtikrina pakankamą patikimumą, kad nebūtų pažeista 3% BVP biudžeto deficito riba esant įprastiems makroekonominiams svyravimams. 5. Apskaičiuota, kad skolos santykis 2004 m. siekė 4,8 % BVP – žymiai mažiau už Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP ribą, ir buvo žemiausias visoje ES. Programoje prognozuojama, kad skolos santykis programos laikotarpiu dar sumažės 1,9 procentinio punkto. 6. Atrodo, kad Estija yra palankioje padėtyje pagal ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, nepaisant svarbių numatomų biudžeto sąnaudų dėl senėjančios visuomenės. Nedidelė valstybės skola, didelės valstybės finansinės atsargos ir vidutinės trukmės biudžeto strategija, kuri visiškai atitinka tikslą siekti beveik subalansuoto arba perteklinio biudžeto, taip pat patikimos ir visapusiškos pensijų ir sveikatos priežiūros sistemų reformos, kuriomis siekiama sumažinti ilgalaikį spaudimą biudžetui, turėtų užtikrinti, kad viešųjų finansų padėtis išliks tvari. 7. Ekonominės politikos sritys, išdėstytos atnaujintame programos variante, visiškai atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje. Didesnis nei prognozuotas biudžeto perteklius 2004 m. atitinka rekomendaciją vengti procikliškos biudžeto politikos. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad užsienio sąskaitos deficitas greičiausiai per 2004 m. žymiai nesumažėjo (jei iš viso sumažėjo), greito biudžeto pertekliaus sumažinimo, kaip finansinės politikos priemonės, gali nepakakti užsienio sąskaitos disbalansui ištaisyti. Lentelė: pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Realus BVP (pokytis, %) | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 5,9 | 6,0 | 6,2 | - | - | 2004 m. gegužės mėn. KP | 5,3 | 5,8 | 5,6 | 5,9 | 5,8 | SVKI infliacija* (%) | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 3,4 | 3,5 | 2,8 | - | - | 2004 m. gegužės mėn. KP | 3,1 | 3,0 | 2,8 | 2,8 | 2,8 | Valdžios sektoriaus balansas (BVP %) | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 0,5 | 0,2 | 0,1 | - | - | 2004 m. gegužės mėn. KP | 0,7 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | Pirminis balansas (BVP %) | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 0,8 | 0,4 | 0,3 | - | - | 2004 m. gegužės mėn. KP - 5,3 - 4,7 - 3,8 - 3,3 | 1,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | Bendroji valstybės skola (BVP %) | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 4,8 | 4,4 | 4,2 | - | - | 2004 m. gegužės mėn. KP | 5,4 | 5,1 | 4,7 | 3,4 | 3,2 | Pastaba: *programoje vadovaujamasi nacionaliniu VKI, o ne SVKI. Šaltiniai: Konvergencijos programa (KP); 2004 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM). | [1] OL L 209, 1997.8.2. Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šiame tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Ekonomikos ir finansų komiteto pakeista nuomonė dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos, 2001.6.27 d. dokumentas EFC/ECFIN/404/01 - REV 1, kurį ECOFIN taryba patvirtino 2001.7.10. [3] KOM(2002) 668, 2002.11.27. [4] OL L 209, 1997.8.2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.