TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento pareiškimas dėl BŽŪP pereinamojo laikotarpio priemonių ir daugiametės finansinės programos

Krizių rezervo fondas

Nuo to laiko, kai 2014 m. nustatytas žemės ūkio sektoriaus krizių rezervas, jis nė karto nepanaudotas. To priežastis – finansinės drausmės mechanizmas, numatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 25 straipsnyje, pagal kurį to rezervo finansavimas kiekvienų metų pradžioje imamas iš bendros tiesioginių išmokų sumos. Nepanaudotos lėšos metų pabaigoje grąžinamos į tiesioginių išmokų fondą. Todėl, siekiant išvengti ūkininkams skirtų lėšų užlaikymo, rezervas nė karto nepanaudotas.

Tas faktas, kad rezervas nė karto nepanaudotas, nors yra nustatytas siekiant padėti ūkininkams, kai esama kainų ar rinkos nestabilumo, įrodo, kad rezervo finansinė struktūra ir veikimas turi trūkumų. Vis dažniau susidarančios ekonominės aplinkybės, taip pat nepalankios klimato ir sanitarinės sąlygos, dėl kurių labai sutrikdoma rinka, rodo, kad skubiai reikia visapusiškai veikiančio krizių rezervo fondo, kuris galėtų būti operatyviai ir veiksmingai panaudotas ir prieinamas.

Europos Parlamentas pabrėžia, kad 100 proc. finansuojamas krizių rezervo fondas, iš pradžių nustatomas kaip 400 mln. EUR suma, papildomai skiriama prie EŽŪGF ir EŽŪFKP biudžetų, sykiu su nuostatomis dėl nepanaudotų lėšų perkėlimo ir jų pridėjimo kitais programavimo laikotarpio metais, veiktų veiksmingiau ir turėtų didesnį poveikį siekiant laiku teikti pagalbą krizės atveju ir finansuoti tikslines priemones nukentėjusiems sektoriams.

POSEI ir Egėjo jūros salos

Dėl savo geografinės padėties, ypač atokumo, izoliuotumo, mažumo, sudėtingų topografinių ir klimato sąlygų, atokiausi regionai, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje, susiduria su specifinėmis socialinėmis ir ekonominėmis problemomis, susijusiomis su maisto ir žemės ūkio produktų, kurie yra būtini vartojimui arba žemės ūkio gamybai, tiekimu. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 228/2013 nustatytos specialios žemės ūkio sektoriaus priemonės, skirtos tos specifinės padėties sukeliamiems sunkumams pašalinti, kaip numatyta tame SESV straipsnyje. Be to, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 229/2013 numatyta specialių mažosioms Egėjo jūros saloms skirtų žemės ūkio priemonių programa taip pat sprendžiamos tokios pačios problemos, tik kitoje geografinėje vietoje.

Specialių priemonių ir galimybių šiuose regionuose ir salose svarba pateisina atitinkamo lygio specialią paramą, nes ji yra itin svarbi siekiant sėkmingai įgyvendinti tas priemones. Todėl, atsižvelgdamas į Komisijos anksčiau prisiimtus viešuosius įsipareigojimus šiems regionams ir saloms, Europos Parlamentas ragina netrikdomai tęsti pagal reglamentus (ES) Nr. 228/2013 ir (ES) Nr. 229/2013 vykdomas labai sėkmingas programas ir išlaikyti bent jau dabartinio lygio paramą šiems regionams ir saloms. Tokiu būdu Sąjunga parodytų solidarumą ir valią padėti tiems regionams ir saloms, kurie susiduria su specifiniais sunkumais.

Europos Parlamento pareiškimas dėl atokiausių regionų tarpšakinių organizacijų

Kadangi atokiausių regionų vietinės rinkos yra labai mažos ir izoliuotos, jos yra ypač pažeidžiamos kainų svyravimų, susijusių su importo srautais iš likusios Sąjungos dalies ar trečiųjų valstybių, atvejais. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 349 straipsniu pripažįstami ypatingi atokiausių regionų poreikiai ir nustatomas teisinis pagrindas siekiant padėti jiems įveikti specifinius sunkumus. Tai išsamiau aptariama Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 228/2013. Visų pirma, kadangi naudojantis tarpšakinėmis organizacijomis atsirado galimybių patenkinti specifinius atokiausių regionų žemės ūkio gamybos sektorių poreikius, jau turėtų būti leidžiama tuose regionuose lanksčiai įgyvendinti atitinkamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatas, kad pagal šį pereinamojo laikotarpio reglamentą šiems regionams skirti ištekliai būtų visapusiškai panaudoti. Todėl tarpšakinės organizacijos, pripažintos pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 157 straipsnį ir laikomos atstovaujančiomis, turėtų turėti galimybę imtis būtinų kolektyvinių priemonių, skirtų užtikrinti, kad vietinė gamyba išliktų konkurencinga atitinkamose vietinėse rinkose ir būtų darni. Tuo tikslu, nepaisant SESV 28, 29 ir 110 straipsnių ir Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 165 straipsnio, nedarant poveikio to reglamento 164 straipsniui ir remiantis SESV 349 straipsniu, kaip išaiškinta Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendime sujungtose bylose C-132/14 – C-136/14, Europos Parlamentas pabrėžia, kad svarbu toliau nagrinėti visas tinkamas priemones, kad atitinkamos valstybės narės, pasikonsultavusios su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, išplėstinių tarpšakinių susitarimų atveju galėtų užtikrinti, kad atskiri veiklos vykdytojai ar ekonominės veiklos vykdytojų grupės, kurie nėra atitinkamos tarpšakinės organizacijos nariai, bet veikia atitinkamoje vietinėje rinkoje, nepriklausomai nuo jų kilmės šalies mokėtų tai organizacijai visus ar dalį finansinių įnašų, kuriuos moka tos organizacijos nariai, įskaitant tuos atvejus, kai pajamomis iš tų įnašų finansuojamos tik vietinės gamybos išlaikymo priemonės arba kai įnašai renkami kitu prekybos proceso etapu.

Europos Parlamento ir Tarybos bendras pareiškimas dėl atokiausių regionų ir mažųjų Egėjo jūros salų

Europos Parlamentas ir Taryba primena, kad:

— specialios atokiausiems regionams skirtos priemonės pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnį ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 228/2013, siekiant atsižvelgti į šių regionų ypatumus, yra labai svarbios,

— specialios mažosioms Egėjo jūros saloms skirtos žemės ūkio priemonės pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 229/2013 yra labai svarbios ir

— šie abu atvejai pateisina specialią paramą tiems regionams ir saloms, kad būtų įgyvendintos atitinkamos priemonės.

Europos Parlamento ir Tarybos bendras pareiškimas dėl POSEI ir mažosioms Egėjo jūros saloms skirtų ES finansavimo priemonių

Europos Parlamentas ir Taryba pabrėžia, kad POSEI ir mažosioms Egėjo jūros saloms skirtos ES finansavimo priemonės, įtrauktos į šį 2021 ir 2022 m. pereinamojo laikotarpio reglamentą, yra išimtinės ir priimtos atsižvelgiant į ypatingas aplinkybes, ir kad jas priimant nesukuriamas precedentas, kuriuo būtų galima remtis ateityje numatant BŽŪP finansavimą atokiausiems regionams ar mažosioms Egėjo jūros saloms ar skiriant tiesiogines išmokas.

Komisijos pareiškimas dėl alyvuogių aliejaus sektoriaus

Komisija atkreipia dėmesį į Parlamento ir Tarybos politinį susitarimą dėl Parlamento 106 pakeitimo, kuriuo į bendro žemės ūkio rinkų organizavimo (BRO) reglamentą įtraukiamas naujas 167a straipsnis dėl alyvuogių aliejaus sektoriaus. Komisija pažymi, kad šis Parlamento ir Tarybos sutartas pakeitimas neatitinka dabartinių Pereinamojo laikotarpio reglamentą reglamentuojančių taisyklių tęstinumo principo, yra materialinio pobūdžio ir jį teisėkūros institucijos įtraukė neatlikusios poveikio vertinimo, kurio reikalaujama pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 15 punktą. Komisija primena savo įsipareigojimą palaikyti veiksmingą konkurenciją žemės ūkio sektoriuje ir įgyvendinti visus Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 39 straipsnyje nustatytus BŽŪP tikslus.

Komisijos Pareiškimas dėl išmokų už vietoves, kuriose esama gamtinių ar kitokių specifinių kliūčių

Komisija atkreipia dėmesį į teisėkūros institucijų susitarimą, pagal kurį į EŽŪFKP įtrauktas Europos ekonomikos gaivinimo priemonės lėšas būtų galima naudoti išmokoms už vietoves, kuriose esama gamtinių ar kitokių specifinių kliūčių, finansuoti.

Komisija jau išreiškė susirūpinimą dėl to, kad išmokomis už vietoves, kuriose esama gamtinių ar kitokių specifinių kliūčių, ribotai prisidedama prie aplinkos ir klimato tikslų, nes, norėdami gauti išmoką, ūkininkai neprivalo vykdyti jokios konkrečios veiklos. Dėl šios priežasties išmokų už vietoves, kuriose esama gamtinių ar kitokių specifinių kliūčių, įtraukimas į dalį Europos ekonomikos gaivinimo priemonės lėšų, skirtų aplinkos ir klimato tikslams pasiekti, neturėtų būti laikomas precedentu derybose dėl būsimos BŽŪP.