I. ĮVADAS

Tai vienuoliktoji mėnesinė pažangos, padarytos kuriant tikrą veiksmingą saugumo sąjungą, ataskaita; joje apžvelgiami pokyčiai, susiję su dviem pagrindiniais ramsčiais: kova su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu bei jų rėmimo priemonėmis ir mūsų apsaugos nuo šių grėsmių ir atsparumo joms didinimu.

Komisijos Pirmininkas J.-C. Junckeris pranešime apie Sąjungos padėtį pabrėžė, kad Europos Sąjunga turi tvirčiau kovoti su terorizmu ir toliau stiprinti per pastaruosius trejus metus padarytą pažangą. Kaip paskelbta Ketinimų rašte Europos Parlamentui ir Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei ir pridėtame Vieningesnės, stipresnės ir demokratiškesnės Sąjungos kūrimo plane, šioje ataskaitoje Komisija pateikia kovos su terorizmu priemonių, kurios turi būti vykdomos artimiausius šešiolika mėnesių, rinkinį. Šios operatyvinės priemonės padės valstybėms narėms spręsti per pastaruosius teroristinius išpuolius išryškėjusias pažeidžiamumo problemas ir gerokai sustiprins saugumą. Tai padės iki galo sukurti saugumo sąjungą, kurioje teroristai nebegalėtų pasinaudoti saugumo spragomis ir įvykdyti žiaurių išpuolių. Be šių praktinių trumpalaikių priemonių, Komisija ėmėsi veiksmų, kad ateityje įsteigtų Europos žvalgybos padalinį, apie kurį Pirmininkas J.-C. Junckeris paskelbė pateikdamas savo viziją, kokia ES galėtų būti 2025 m.

Kovos su terorizmu dokumentų rinkinys apima:

·pagalbos valstybėms narėms priemones, skirtas viešųjų erdvių apsaugai (II skyrius), įskaitant veiksmų planą, kuriuo remiama viešųjų erdvių apsauga, ir geresnio pasirengimo cheminiams, biologiniams, radiologiniams ir branduoliniams saugumo pavojams veiksmų planą;

·priemones, kuriomis iš teroristų atimamos galimybės pasirengti išpuoliams ir juos įvykdyti, kaip antai galimybės gauti pavojingų medžiagų ar teroristų finansavimą (III skyrius), įskaitant rekomendaciją dėl skubių veiksmų užkirsti kelią netinkamam sprogstamųjų medžiagų pirmtakų naudojimui, taip pat paramos priemones teisėsaugos ir teisminėms institucijoms, kai tirdamos nusikalstamas veikas jos aptinka užšifruotų duomenų;

·tolesnius kovos su radikalizacija veiksmus (IV skyrius);

·tolesnius kovos su terorizmu išorės aspekto stiprinimo veiksmus (V skyrius), įskaitant pasiūlymus dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Tarybos konvencijos dėl terorizmo prevencijos ir jos papildomo protokolo sudarymo Europos Sąjungos vardu, taip pat rekomendaciją Tarybai suteikti įgaliojimus pradėti derybas dėl peržiūrėto keleivio duomenų įrašo susitarimo su Kanada.

II. GERESNĖS APSAUGOS NUO TERORIZMO IR ATSPARUMO JAM DIDINIMO PRIEMONĖS

1. Didesnė viešųjų erdvių apsauga

Kaip matyti iš išpuolių, pvz., Barselonoje, Berlyne, Briuselyje, Londone, Mančesteryje, Nidoje, Paryžiuje ir Stokholme, teroristų propagandoje ir renkantis taikinius dėmesys vis labiau krypsta į viešąsias erdves, kaip antai pėsčiųjų zonas, turistines vietas, transporto ir prekybos centrus, koncertų sales ir miestų aikštes. Visus šiuos vadinamuosius pažeidžiamus taikinius sieja tai, kad jie atviri ir vieši, juose susiburia daug žmonių, todėl jie neišvengiamai pažeidžiami.

Galime padaryti daugiau, kad sumažintume šių vietų pažeidžiamumą, anksčiau nustatytume grėsmes ir padidintume atsparumą. Todėl kartu su šia ataskaita Komisijos pateiktame paramos viešųjų erdvių apsaugai veiksmų plane nustatytos priemonės, kuriomis remiamos valstybių narių nacionalinės, regioninės ir vietos pastangos padidinti fizinę viešųjų erdvių apsaugą nuo terorizmo grėsmių. Nors terorizmo rizikos visiškai panaikinti neįmanoma, veiksmų planu siekiama padėti valstybėms narėms aptikti grėsmes, sumažinti viešųjų erdvių pažeidžiamumą, sušvelninti teroristinio išpuolio pasekmes ir pagerinti bendradarbiavimą.

ES parama viešųjų erdvių apsaugai gali būti dvejopa. Pirmiausia ji gali stiprinti tarptautinį dalijimąsi geriausia patirtimi, be kita ko, skirti tam lėšų. Tai apima, be kita ko, priemones, kuriomis skatinamas ir remiamas inovatyvių ir slaptų kliūčių kūrimas, kad miestai būtų apsaugoti nesumažinant jų atvirumo (vadinamoji integruotoji apsauga, angl. protect by design). Kad sustiprintų veiksmų plane nustatytų priemonių vykdymą, Komisija šiandien paskelbė kvietimą teikti pasiūlymus Vidaus saugumo fondo policijos bendradarbiavimo srities finansavimui gauti – iš viso numatyta skirti 18,5 mln. EUR. Šį trumpalaikį finansavimą 2018 m. papildys lėšos iš Europos regioninės plėtros fondo iniciatyvos „Inovatyvūs miestų plėtros veiksmai“ biudžeto: daug dėmesio bus skiriama saugumui ir tam numatyta iki 100 mln. EUR. 2017 m. rugsėjo 15 d. pradėtos viešos konsultacijos, siekiant gauti idėjų iš miestų apie inovatyvius saugumo sprendimus. Jos padės Komisijai parengti būsimus šios srities kvietimus teikti pasiūlymus.

Antra, ES gali stiprinti bendradarbiavimą su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais, kuris yra ypač svarbus siekiant padidinti viešųjų erdvių apsaugą. Reikėtų geriau struktūrizuoti dalijimąsi patirtimi ir išteklių telkimą. Komisija sukurs forumą, kad užmegztų ryšius su tokiais privačiais veiklos vykdytojais kaip prekybos centrai, koncertų organizatoriai, sporto arenos, viešbučiai ir automobilių nuomos bendrovės. Tai padės didinti bendrą informuotumą apie dabartines saugumo problemas ir skatins viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę saugumo srityje, kad būtų padidinta apsauga. Vietos ir regioninės institucijos taip pat atlieka esminį vaidmenį užtikrinant viešųjų erdvių apsaugą, todėl jos turi būti įtrauktos į susijusius ES lygmens veiksmus. Komisija sustiprins šių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir užmegs dialogą su regioninėmis ir vietos institucijomis, kaip antai didelių miestų merais, kad pasidalytų informacija apie viešųjų erdvių apsaugą ir su tuo susijusia geriausia patirtimi. Imdamasi tolesnių veiksmų po 2017 m. rugsėjo 29 d. Nicos deklaracijos, kitų metų pradžioje Komisija kartu su Regionų komitetu surengs aukšto lygio susitikimą su šią deklaraciją pasirašiusiais merais ir kitais vietos ir regionų lygmenų suinteresuotaisiais atstovais, kad toliau keistųsi geriausia patirtimi viešųjų erdvių apsaugos srityje.

Be to, Komisija toliau dirbs, kad apsaugotų ypatingos svarbos infrastruktūros objektus ir užtikrintų jų atsparumą. Išsamiame ES saugumo politikos vertinime taip pat nuodyta, kad prie kylančių grėsmių reikia pritaikyti Europos programą dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos. Komisija pradėjo Direktyvos dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems vertinimą. Vertinime bus atsižvelgta į įgytą patirtį ir pastarųjų metų pokyčius, kaip antai priimtą Tinklų ir informacijos saugumo direktyvą. Be to, sustiprinta Europos programa dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos: joje sprendžiamos kylančios problemos, kaip antai vidaus subjektų keliamos ir hibridinės grėsmės ir išplečiamas programos išorės aspektas bendradarbiaujant su rytinėmis kaimyninėmis šalimis ir Vakarų Balkanais.

Transporto sektorius jau daug metų yra teroro aktų taikinys, juo taip pat naudojamasi rengiant išpuolius (pvz., užgrobiamas lėktuvas ar sunkvežimis panaudojamas kaip taranas). Todėl reikia įvertinti, kiek transporto saugumo taisyklėmis užtikrinamas saugumas, kartu nepažeidžiant transporto tinklų pralaidumo. Nors aviacijos sektorius apsaugotas gerokai labiau, teroristiniai išpuoliai tapo labiau oportunistiniai ir jų taikiniu vis dažniau tampa viešosios erdvės. Ypač didelė išpuolių rizika kyla geležinkelių transportui, nes jo infrastruktūra atvira. Kol kas nėra jokios keleivinio geležinkelių transporto apsaugos nuo terorizmo ir sunkių nusikaltimų ES teisinės sistemos. 2017 m. birželio 15 d. Komisija kartu su valstybėmis narėmis pradėjo bendrą geležinkelių transporto rizikos vertinimą ir šiuo metu rengia tolesnes priemones, kad padidintų keleivinio geležinkelių transporto saugumą. Komisija taip pat kuria geriausios patirties saugumo srityje gairių rinkinį, skirtą komercinio kelių transporto sektoriui. Jame daugiausia dėmesio bus skiriama tam, kad būtų pagerintas su sunkvežimiais susijęs saugumas, siekiant sumažinti neteisėto įsilaužimo riziką, įskaitant riziką, kad sunkvežimis bus užgrobtas ar pavogtas ir kaip taranas panaudotas per teroro išpuolį. Šis gairių rinkinys bus parengtas iki 2017 m. pabaigos ir bus skirtas nacionaliniams kelių transporto sektoriams. Komisija taip pat toliau dės pastangas padidinti jūrų transporto saugumą, visų pirma sustiprins jūrų transporto infrastruktūros, įskaitant uostus ir uostų įrenginius, konteinervežius ir keleivinio transporto laivus, kaip antai kruizinius laivus ir keltus, apsaugą.

2. Geresnis pasirengimas cheminiams, biologiniams, radiologiniams ir branduoliniams saugumo pavojams

Nors išpuolių, kuriuose naudojamos cheminės, biologinės, radiologinės ir branduolinės (ChBRB) medžiagos, tikimybė ES išlieka maža, bendra ChBRB grėsmė didėja. Yra požymių, kad tam tikri nusikaltėliai ar teroristinės grupės gali norėti įsigyti ChBRB medžiagų ir sukaupti žinių ir gebėjimų juos panaudoti teroristiniais tikslais. ChBRB išpuolių galimybės aiškiai minimos teroristų propagandoje. Būtinybė sustiprinti pasirengimą šioms grėsmėms įvardyta ir išsamiame ES saugumo politikos vertinime.

Siekdama geriau pasirengti kovoti su ChBRB grėsmėmis artimiausiais metais, Komisija kartu su šia ataskaita teikia geresnio pasirengimo cheminiams, biologiniams, radiologiniams ir branduoliniams saugumo pavojams veiksmų planą. Jis apima įvairias priemones, kuriomis gerinamas ES lygmens pasirengimas bei atsparumas tokiems išpuoliams ir veiksmų derinimas, pvz., numatyta sukurti ES ChBRB saugumo tinklą, kad į bendrus veiksmus būtų įtraukti visi ChBRB srities suinteresuotieji subjektai. Šis tinklas bus sustiprintas, be kita ko, Europolo Europos kovos su terorizmu centre įsteigus ChBRB žinių centrą. Taip pat svarbu geriau naudotis turimais ištekliais, todėl veiksmų plane siūloma pasirengimą ChBRB pavojams ir reagavimą į juos sustiprinti rengiant mokymus ir pratybas, kuriuose dalyvautų visos už pirmuosius reagavimo veiksmus atsakingos tarnybos (teisėsaugos, civilinės saugos, sveikatos) ir prireikus kariuomenė bei privatūs partneriai. Tinklas taip pat bus sustiprintas esamomis ES lygmens priemonėmis, visų pirma Sąjungos civilinės saugos mechanizmu (SCSM) ir Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL). Kad galėtų labiau padėti didelio ChBRB incidento atveju, valstybės narės turėtų toliau stiprinti esamus SCSM Europos reagavimo į nelaimes pajėgumus (EERC). Todėl valstybės narės skatinamos ir toliau EERC skirti naujų pajėgumų.