Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose ir iš dalies pakeičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1434/98 /* KOM/2005/0086 galutinis - CNS 2005/0014 */





Briuselis, 14.03.2005 KOM(2005) 86 galutinis 2005/0014 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose ir iš dalies pakeičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1434/98 (PATEIKTA KOMISIJOS) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Tarybos reglamentas 88/98 apima technines priemones žuvų ištekliams apsaugoti Bendrijos vandneyse Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose. Techninės priemonės apibrėžia tinklinio audeklo akies kraštinės ilgį ir kitas žvejybos įrankių konstrukcijos ypatybes, nustato laikotarpius, per kuriuos draudžiama žvejoti tam tikrais būdais arba per kuriuos tokia žvejyba yra ribojama, bei rajonus, kuriuose draudžiama žvejoti tam tikrais būdais arba kuriuose tokia žvejyba yra ribojama, ir mažiausius gyvųjų vandens išteklių verslinius dydžius. Bendrija yra Tarptautinės žvejybos Baltijos jūroje komisijos (IBSFC) – žuvų išteklių apsaugos ir valdymo Baltijos jūroje tam tikras taisykles nustatančios organizacijos – narė. IBSFC kiekvienais metais rekomenduoja tokius didžiausius sugavimo lygius bei tam tikras technines priemones, kurios užtikrina žuvų išteklių apsaugą ir atsakingą eksploatavimą Baltijos jūroje. Bendrija yra įpareigota įgyvendinti IBSFC rekomenduotas priemones, jeigu ji neprieštarauja toms priemonėms. Jei tai techninės priemonės , minėtos rekomendacijos buvo įgyvendinus priėmus Tarybos reglamentą 88/98. Tačiau kai kurios IBSFC parengtos techninėms priemonėms skirtos naujos rekomendacijos buvo įgyvendintos taikant metinį didžiausią leistiną sugavimą (TAC) ir kvotų taisykles, o ne keičiant Tarybos reglamentą 88/98. Dėl to tikslinga visas techninėms priemonėms skirtas su šia sritimi susijusias nuostatas sujungti į vieną reglamentą, kuriame būtų atsižvelgiama į taisyklių pokyčius per paskutinius dvejus metus. Be to, 2003 m. Stojimo aktu numatoma, kad iš dalies pakeičiant Tarybos reglamentą 88/98 iki stojimo dienos būtų nustatyta speciali žvejybos pastangos apribojimo tvarka Rygos įlankoje. Visas tas persvarstytas technines priemones būtina sujungti į vieną išsamų paketą. Be to, taikant Tarybos reglamentą 88/98 įgyta patirtis patvirtina tam tikrus trūkumus, dėl kurių kyla keblumų taikant ir įgyvendinant reglamentą. Dėl to Komisija šiame pasiūlyme pateikia keletą sąlygų, kuriomis siekiama pašalinti pirmiau minėtus trūkumus, t.y. apibrėždama žvejojamas rūšis ir privalomas procentines sugavimo dalis, kurios taikomos skirtingiems tinklinio audeklo akies kraštinės ilgio intervalams ir geografiniuose rajonuose, jeigu žvejojama tam tikrais žvejybos įrankiais. Komisija, nustatydama naujas sąlygas, kiek įmanoma stengėsi atsižvelgti į atitinkamas sąlygas, kurios yra numatytos Bendrijos teisės aktuose, taikomuose ne Baltijos jūrai skirtoms techninėms priemonėms. Be to, pagrįstai galima manyti, kad po Bendrijos plėtros 2004 m. gegužės 1 d. IBSFC veikla būsianti nutraukta ir jos vietą užimsiantis dvišalis bendradarbiavimas su Rusijos Federacija – vienintele pakrantės valstybe, nepriklausančia Bendrijai. Dėl šių priežasčių Bendrija, rengdama Baltijos jūrai taikomas technines priemones, ateityje nebus įpareigojama IBSFC sprendimų. Taip pat dėl to, kad tam tikros galiojančios nuostatos yra be jokio reikalo pernelyg išsamios ir (arba) išteklių apsaugai jas sunku pritaikyti, Komisija šiame pasiūlyme stengėsi kiek įmanoma supaprastinti taisykles, ne visuomet laikydamasi galiojančių IBSFC taisyklių. Taip pat buvo išlaikytos visos kitos susijusios Tarybos reglamento 88/98 sąlygos. Galiausiai Tarybos reglamentas 1434/98 nustato Atlanto silkių, skirtų ne maistui, o pramoninėms reikmėms, iškrovimo taisykles. Komisija, siekdama, kad teisės aktai būtų paprastinami, siūlo Tarybos reglamento 1434/98 Baltijos jūrai skirtas nuostatas pakeisti šiame pasiūlyme pateikiamomis bendromis neišrūšiuotų iškrovimų nuostatomis. Priėmus šį pasiūlymą, Tarybos reglamentas 88/98 panaikinamas, o Baltijos jūrai skirtos Tarybos reglamento 1434/98 nuostatos – išbraukiamos. 2005/0014 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose ir iš dalies pakeičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1434/98 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 37 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2], kadangi: Pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[3], 2 ir 4 straipsnius Taryba, atsižvelgdama į prieinamas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas turi nustatyti Bendrijos priemones, būtinas gyviesiems vandens ištekliams eksploatuoti ir užtikrinančias tausojančias ekonomines, aplinkos ir socialines sąlygas. Šiuo tikslu Taryba gali priimti žvejybos mirtingumą ir žvejybos poveikį aplinkai apribojančias technines priemones. Bendrijos prisijungimą prie Gyvųjų išteklių Baltijos jūroje ir Beltų sąsiauriuose žvejybos bei apsaugos konvencijos su pakeitimais, padarytais konvencijos šalių atstovų konferencijos protokolu (toliau – „Gdansko konvencija“) Taryba patvirtino Sprendimu 63/414/EEB[4] Tarptautinė žvejybos Baltijos jūroje komisija nuo to laiko, kai ji buvo įsteigta Gdansko konvencija, priėmė daug žuvų išteklių apsaugai ir valdymui skirtų priemonių. Ji konvencijos šalims pranešė apie tam tikras rekomendacijas pirmiau minėtoms techninėms priemonėms modifikuoti. Bendrija gali įgyvendinti tas rekomendacijas. Kadangi Tarptautinę žvejybos Baltijos jūroje komisiją gali pakeisti dvišalis bendradarbiavimas su Rusijos Federacija, vis dėlto Bendrijos taisyklės neturėtų būti griežtai grindžiamos pirmiau minėtomis rekomendacijomis, o veikiau turėtų būti siekiama parengti galiojančiomis taisyklėmis pagrįstą Bendrijos vandenims skirtą išsamią ir nuoseklią techninių priemonių sistemą. Tam tikrais atvejais įmanoma taikyti supaprastinimą, jeigu galiojančios taisyklės be jokio reikalo yra pernelyg smulkmeniškos ir (arba) dėl to jų negalima pritaikyti išteklių apsaugai. 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 88/98 nustatė tam tikras žuvų išteklių apsaugos Baltijos jūros, Beltų ir Zundo sąsiaurių vandenyse technines priemones.[5] Taikant Reglamentą (EB) Nr. 88/98 iškilo tam tikrų šio reglamento trūkumų, dėl kurių jį yra keblu taikyti ir įgyvendinti bei kurie turėtų būti pašalinti, pirmiausia apibrėžiant žvejojamas rūšis ir privalomas procentines sugavimo dalis, kurios taikomos skirtingiems tinklinio audeklo akies krašinės ilgio intervalams bei geografiniuose rajonuose, jeigu žvejojama tam tikrais žvejybos įrankiais. Turėtų būti nustatyta tvarka žvejojamų rūšių ir kitų rūšių procentinei daliai apskaičiuoti. Verslinis žuvų rūšių dydis turėtų atitikti žvejybos įrankio, kuriuo žvejojamos tos rūšies žuvys, tinklinio audeklo akies kraštiniu ilgiu užtikrinamą selektyvumą. Rygos įlanka – unikali ir gana jautri ekologinė jūros sistema, kuriai būtina taikyti specialias priemones, užtikrinančias tausojamąjį jos išteklių naudojimą ir sumažinančia žvejybos veiklos poveikį. Akto dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų 21 straipsnis ir Sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga[6], pritaikomosios pataisos numato, kad iki stojimo datos Taryba iš dalies turi pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 88/98, siekdama, jog būtų priimtos Rygos įlankoje taikytinos reikalingos apsaugos priemonės. Siekiant kontroliuoti žvejybos veiklą, prieiga į Rygos įlanką turėtų būti užtikrinama išduodant specialius žvejybos leidimus kaip nurodyta 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1627/94, nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų.[7] Moksliniai duomenys patvirtina, kad menkę žvejojant išėjimo lango neturinčiais velkamaisiais žvejybos įrankiais selektyvumas, palyginti su „BACOMA“ tipo išėjimo langą turinčiais žvejybos įrankiais, užtikrinamas ne taip veiksmingai. Dėl to tikslinga Bendrijos laivams neleisti „BACOMA“ tipo išėjimo lango neturinčiais velkamaisiais žvejybos įrankiais Bendrijos vandenyse žvejoti menkių. 1998 m. birželio 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1434/98 nustatė sąlygas, kuriomis silkę galima iškrauti pramonės, išskyrus žmonių maistui, poreikiams.[8] Siekiant supaprastinti sudėtingas Reglamento (EB) Nr. 1434/98 taisykles, Baltijos jūrai skirtos to reglamento nuostatos turėtų būti pakeistos bendromis neišrūšiuotų iškrovimų nuostatomis ir perkeltos į šį reglamentą. Reglamentas (EB) Nr. 1434/98 atitinkamai turėtų būti iš dalies pakeistas. Šiam reglamentui įgyvendinti būtinas priemones reikėtų priimti pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijai suteiktų įgyvendinimo įgaliojimų vykdymo tvarką.[9] Šio reglamento priedai iš dalies taip pat turėtų būti pakeisti pagal Sprendimą 1999/468/EB. Atsižvelgiant į taisyklių pakeitimų skaičių ir tų pakeitimų apimtį, Reglamentas (EB) Nr. 88/98 turėtų būti panaikintas ir pakeistas nauju tekstu, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI 1 straipsnisObjektas ir taikymo sritis Šis reglamentas nustato I priede nurodytame geografiniame rajone esančiuose valstybių narių suverenitetui arba jurisdikcijai priklausančiuose jūros vandenyse sužvejotiems ir iškrautiems žuvų ištekliams taikomas technines apsaugos priemones. 2 straipsnisSąvokų apibrėžimai Šiame reglamente: a) „ aktyvusis žvejybos įrankis “ – bet koks žvejybos įrankis, kuriuo žvejojant būtina užtikrinti jo judėjimą, įskaitant pirmiausia velkamuosius ir apsupamuosius žvejybos įrankius; b) „ tralas “ – sudarytas iš kūgio arba piramidės formos korpuso (tralo korpuso) ir gale turintis maišagalį pagrindiniu laivo varikliu velkamas žvejybos įrankis, kurio angą galima praplėsti sparnais arba kurį galima sumontuoti ant standaus rėmo. Horizontalioji anga užtikrinama kėtoklėmis arba sija ar įvairios formos ir dydžio rėmu. Šiuos tinklus galima vilkti dugnu (dugninis tralas) arba įvairiame gylyje (įvairiagylis tralas). c) „ jūrinis užmetamasis tinklas “ – iš laivo dviem ilgais lynais (ilgieji lynai tinklui vilkti) valdomas apsupamasis arba velkamasis žvejybos įrankis, kuriuo žuvys suvaromos prie gaubiamojo tinklo angos. Iš dviejų ilgų sparnų, korpuso ir maišagalio sudarytas į dugninį tralą panašus žvejybos įrankis. d) „ dragos “ – ant įvairios formos ir dydžio rėmo, kurio apačioje pritvirtinamas grandiklis, užmautas tinklinio audeklo arba metalinio tinklinio audeklo krepšys. e) „gaubiamasis tinklas“ – apsupamasis žvejybos įrankis, kurio apačia sutraukiama tinklo dugnu per keliolika žiedų išilgai gruntlynio perkištu sutraukiamuoju lynu. f) „ plačiažiotis tralas “ – iš tralo korpuso tinklinio audeklo, kuris horizontaliai praskečiamas plieniniu arba mediniu vamzdžiu, t.y. sija, ir su tinkliniu audeklu sukabintų jūros dugnu velkamų apatinės tralo pavaros ilgio grandinių, po tralo žiotimis velkamu grandinių rezginiu arba prieš gruntlynį velkamų grandinių sudarytas žvejybos įrankis, kurį jūros dugnu traukia laivo variklis. g) „ stiprinamasis maišas “ – visą tralo maišagalį ir tinklinės medžiagos gabalą tralui prailginti apgaubiantis tinklinės medžiagos gabalas. Stiprinamąjį maišą galima gamintis iš storesnio tinklinio audeklo arba iš tokio paties audeklo, iš kurio pasigamintas tralo maišagalis arba tinklinės medžiagos gabalas tralui prailginti. h) „ užtvara “ – prie aktyviojo žvejybos įrankio tinklinio audeklo iš vidaus pritvirtintas tinklinio audeklo gabalas, žvejojamų rūšių gyvūnams iš priekinės žvejybos įrankio dalies leidžiantis pakliūti į galinę jo dalį, tačiau kliudantis tiems gyvūnams judėti priešinga kryptimi. i) „ pasyvusis žvejybos įrankis “ – bet koks žvejybos įrankis, kuriuo žvejojant nebūtina užtikrinti jo judėjimo, t.y. žiauniniai tinklaičiai, vertikalieji tinklaičiai, sieniniai tinklai, inkariniai plūdrieji tinklai, dreifuojantieji tinklai, inkariniai žiauniniai tinklaičiai, ūdos, inkarinės plūdriosios ūdos ir dreifuojančiosios ūdos. Tinklai gali būti sudaryti iš vieno arba daugiau atskirų tinklų, susietų viršutiniais, apatiniais ir jungiamaisiais lynais bei būti su priinkaravimo, plūdriąją ir navigacine įranga. j) „ žiauninis tinklaitis “ ir „ įpainiojantysis tinklas “ –iš vieno tinklinio audeklo gabalo sudarytas tinklas, kurį vandenyje vertikaliai išlaiko plūdės ir pasvarai. Šiais tinklais gyvieji vandens ištekliai sugaunami jiems įsipainiojus į tinklą arba sulaikomi tinklo akimis. Atsižvelgiant į naudojamus pasvarus ir plūdrumą, šiais tinklais galima žvejoti paviršiniuose jūros vandens sluoksniuose (priinkaruojamasis plūdrusis tinklas ir dreifuojantysis tinklas) arba prie jūros dugno (dugninis žiauninis tinklas). k) „ sieninis tinklas “ – iš dviejų arba daugiau tinklinio audeklo gabalų, pritvirtintų prie vienos tinklo pavaros, sudarytas stacionarusis arba tinkamas kokiomis nors priemonėmis pritvirtinti prie jūros dugno tinklas. l) „ priinkaruojamasis plūdrusis tinklas “ – prikabintas arba kokiomis nors priemonėmis tinkamas prikabinti prie jūros dugno ir vandens sluoksnyje iki jūros paviršiaus plūduriuojantis tinklas. m) „ dreifuojantysis tinklas “ – jūros vandens paviršiuje arba tam tikrame gylyje plūdriosiomis priemonėmis statomas žiauninis tinklaitis arba įpainiojantysis tinklas, kuris atskirai arba dažniausia sukabintas su laivu dreifuoja nešamas vandens srovių. Šiems tinklams galima pritvirtinti jūrinius inkarus arba kitokias plūdriąsias priemones, kurios užtikrina tinklų stovumą ir (arba) apriboja jų dreifavimą. n) „ dugninis žiauninis tinklaitis “ – pritvirtintas arba tinkamas pritvirtinti kokiomis nors priemonėmis prie jūros dugno žiauninis tinklaitis, kurį tos priemonės išlaiko vietoje, arti jūros dugno. o) „ ūdos " – tam tikras viena su kita sujungtų, pritvirtintų prie dugno arba dreifuojančių ūdų, iš kurių kiekviena turi daug masalu pasmeigtų kabliukų, skaičius. p) „ žvejybos įrankio naudojimo trukmė “ – laikotarpis nuo pirmojo tinklų statymo į vandenį ir visiško jų ištraukimo į žvejybos laivą. q) „ tinklinis audeklas kvadratinėmis akimis “ – tai tinklinio audeklo konstrukcija, kuri mezgama taip, kad iš tinklo akių lygiagrečių kraštinių dviejų rinkinių viena akių kraštinių pora į išilginę tinklo akį būtų nukreipta stačiu kampa, o kitos poros kraštinės šiai ašiai būtų lygiagrečios. r) „ tralo maišagalis “ – tai ritinio, t.y. visur apskritimo perimetras vienodas, arba kūgio formos galinė tralo dalis. s) „ stiprinamasis maišas “ – visiškai tralo maišagalį apjuosiantis ritinio formos tinklinio audeklo gabalas, kurį prie tralo maišagalio galima pritvirtinti pramaišiui paliekant tuo stiprinamuoju maišu neuždengtas maišagalio vietas. Stiprinamojo maišo matmenys (ilgis ir plotis) turi būti bent kaip tos tralo maišagalio dalies, prie kurios tas maišas tvirtinamas. t) „ galinis skersinis tralo maišo lynas “ – ne toliau nei 2 metrai nuo tralo lyno tinklinio audeklo akių, jeigu matuojamos ištremptos akys, prie tralo maišagalio pritivirtintas paskutinis skersinis tralo maišo lynas. u) „ tralo maišo iškėlimo lynas “ – aplink tralo maišą arba stiprinamąjį maišą, jeigu jis pritvirtintas, apjuostas prie maišo arba stiprinamojo maišo kilpomis arba žiedais pritvirtintas lynas. v) „ tralo maišo plūduras “ – plūdurioji priemonė, kuria pakeliamas tinklinis tralo audeklas arba pažymima tinklinio audeklo vieta arba abiem šiems tikslams naudojama priemonė. w) „ plūduro lynas “ – tralo maišagalio plūdurą su ta žvejybos įrankio dalimi, kurią būtina pakelti arba paženklinti, jungiantis lynas. II SKYRIUS TINKLAI IR JŲ NAUDOJIMO REIKALAVIMAI I SKIRSNIS AKTYVUSIS įRANKIS 3 STRAIPSNISŽVEJOJAMOS RūšYS IR MAžIAUSI TINKLINIO AUDEKLO AKIES KRAšTINėS ILGIO DYDžIAI 1. Kiekviename iš I priede išvardytų pokvadračių visoms žvejojamoms žuvims gaudyti leidžiamų naudoti tinklų akies kraštinės ilgio intervalai atitinka nustatytuosius II priede. Mažiausi žvejojamų žuvų sudėties procentiniai dydžiai, palyginti su laive laikomais gyvaisiais vandens ištekliais, kuris nustatomas kiekvienam geografiniam porajoniui ir kuris taikomas naudojant bet kokį tinklo akies kraštinės ilgio intervalą, taip pat nustatomas II priede. 2. Dragoms netaikomo 1 ir 2 dalių nuostatos. Tačiau per bet kokį žvejybos reisą, jeigu laive yra dragų, draudžiama jame laikyti ir iškrauti bet kokį gyvųjų vandens išteklių kiekį, jeigu bent 95 % tų gyvųjų vandens išteklių nesudaro moliuskai. 4 straipsnisŽvejojamų rūšių sudėties procentinio dydžio apskaičiavimas 1. II priede nurodytų žvejojamų rūšių procentinis dydis apskaičiuojamas kaip visų II priede išvardytų rūšių gyvojo svorio santykis, kurios: (a) užbaigus rūšiuoti laikomos laive (b) buvo iškrautos. 2. Žvejojamų ir kitų rūšių procentinis dydis nustatomas visus laive laikomus žvejojamų rūšių kiekius sudėjus su kitų II priede išvardytų rūšių kiekiais. 3. Apskaičiuojant procentinį žvejojamų rūšių dydį žvejybos laivui, iš kurio buvo perkrautas tam tikras II priede išvardytų rūšių kiekis, atsižvelgiama į pirmiau minėtus kiekius. 4. Žvejojamų rūšių procentinius dydžius galima apskaičiuoti remiantis viena arba daugiau reprezentatyviųjų imčių. 5. Jeigu sugavimas iškraunamas neišrūšiuotas, valstybės narės užtikrina, kad iškrautas kiekvienos rūšies kiekis būtų apskaičiuotas remiantis reprezentatyviosiomis imtimis. 5 straipsnis Žvejybos įrankių konstrukcija 1. Nenaudojamas joks žvejybinį tinklą užstojantis arba kokioje nors jo dalyje tinklinio audeklo akies kraštinės ilgį mažinantis prietaisas. 2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, prie apatinės išorinės tralo maišagalio arba bet kokio aktyviojo įrankio dalies galima tvirtinti brezentinę, tinklinę ar kitą medžiagą, apsaugančią nuo nusidėvėjimo arba jį mažinančią. Tokia medžiaga tvirtinama tik išilgai priekinių ir šoninių tralo maišagalio kraštų. 3. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, jeigu žvejojama tralais, jūriniais užmetamaisiais tinklais arba panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis mažesnis nei 90 mm, prie tralo maišagalio išorės ir tralui prailginti naudojamo tinklinio audeklo gabalo leidžiama pritvirtinti stiprinamąjį maišą. Stiprinamojo maišo tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra bent du kartus didesnis nei tralo maišagalio akių kraštinės ilgis, tačiau stiprinamojo maišo tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis jokiu atveju negali būti mažesnis nei 80 mm. Stiprinamąjį maišą galima pritvirtinti šiose vietose: a) už priekinio jo galo; b) už užpakalinio jo galo. Stiprinamąjį maišą galima pririšti (a) prie tralo maišagalio išilgai viso maišagalio perimetro ir aplink vieną tinklinės medžiagos gabalo tralui prailginti akių eilę; (b) išilgai vienos akių eilės. 4. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, aktyviajame žvejybos įrankyje leidžiama naudoti užtvarą, kurio tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis turi būti bent tokio pačio dydžio kaip tralo maišagalio tinklinio audeklo akies kraštines ilgis. Užtvarą galima pritvirtinti tralo maišagalio viduryje arba prie maišagalio priekinio krašto. Atstumas nuo tralo maišagalio priekinės dalies, prie kurios pritvirtinamas užtvaras, iki maišagalio pabaigos yra bent tris kartus didesnis nei užtvaro ilgis. 6 straipsnis Specialios konstrukcijos, kurias draudžiama naudoti Draudžiama naudoti: (a) bet kokį tralo maišagalį, kurio tinklinio audeklo vienodo kraštinės ilgio akių skaičius bet kokioje maišagalio vietoje per visą maišagalio perimetrą didėja nuo maišagalio priekio iki galo; (b) bet kokį tinklinio audeklo gabalą tralui prailginti, kurio bet kokios vietos, išskyrus sumegztų tinklinio audeklo kraštų akis, perimetro akių skaičius yra mažesnis nei tralo maišagalio, prie kurio prijungtas tinklinio audeklo gabalas tralui pailginti, priekinio galo perimetro akių skaičius, išskyrus sumegztų tinklinio audeklo kraštų akis; (c) bet kokį tinklą, kurio akies kraštinės ilgis yra 32 mm arba didesnis ir kurio bent dalis akių nėra kvadratinės; (d) bet kokį tinklinį audeklą, turintį bet kokį kvadratinių akių skaičių, iš kurių bent vienos akies kraštinės ilgis nuo tos akies kitos kraštinės ilgio skiriasi daugiau nei 10 % ir bent 2 mm; (e) bet kokį tinklą priedugnio rūšių žuvims žvejoti, prie kurio kaip nors yra pritvirtintas maišagalis, išskyrus prisiūtą prie tos tinklo dalies prieš maišagalį; (f) bet kokį tralo maišagalio ir tinklinio audeklo tralui prailginti derinį, jeigu bendras jų abiejų tinklinio audeklo, kurio akies kraštinės ilgis yra didesnis nei 89 mm, ilgis viršija 36 m; (g) bet kokį tralo maišagalį arba tinklinio audeklo tralui prailginti gabalą ar tinklinio audeklo kvardatinėmis akimis gabalą, iš kurių kiekvienas sudarytas ne iš vieno tipo tinklinio audeklo; (h) bet kokį tralo maišagalį ir (arba) tinklinio audeklo tralui prailginti gabalą, iš daugiau nei gabalo tinklinės medžiagos pagaminto taip, kad ištemptos viršutinės tralo maišagalio dalies ir (arba) tinklinio audeklo tralui prailginti gabalo tiesiniai matmenys nesutampa su apatinės tralo maišagalio dalies ar apatinio tinklinio audeklo tralui prailginti gabalo tiesiniais matmenimis. 7 straipsnisDraudžiamieji rajonai Geografiniame rajone, kurį riboja toliau nurodytas koordinates jungianti linija, visus metus draudžiama žvejoti bet kokiu aktyviuoju žvejybos įrankiu: 54°23’ šiaurės platumos, 14°35’ rytų ilgumos 54°21’ šiaurės platumos, 14°40’ rytų ilgumos 54°17’ šiaurės platumos, 14°33’ rytų ilgumos 54°07’ šiaurės platumos, 14°25’ rytų ilgumos 54°10’ šiaurės platumos, 14°21’ rytų ilgumos 54°14’ šiaurės platumos, 14°25’ rytų ilgumos 54°17’ šiaurės platumos, 14°17’ rytų ilgumos 54°24’ šiaurės platumos, 14°11’ rytų ilgumos 54°27’ šiaurės platumos, 14°25’ rytų ilgumos 54°23’ šiaurės platumos, 14°35’ rytų ilgumos II SKIRSNIS PASYVUSIS ĮRANKIS 8 STRAIPSNIS ŽVEJOJAMOS RūšYS IR MAžIAUSI TINKLINIO AUDEKLO AKIES KRAšTINėS ILGIO DYDžIAI 1. Kiekviename iš I priede išvardytų pokvadračių visoms žvejojamoms žuvims gaudyti leidžiamų naudoti tinklų akies kraštinės ilgio intervalai atitinka nustatytuosius III priede. Mažiausi žvejojamų žuvų sudėties procentiniai dydžiai, kurie nustatomi kiekvienam geografiniam porajoniui ir taikomi naudojant bet kokį tinklo akies kraštinės ilgio intervalą, palyginti su laive laikomais gyvaisiais vandens ištekliais, taip pat nustatomi III priede. 2. Pokvadratyje draudžiama naudoti arba laikyti laive bet kokius žiauninius tinklaičius, įpainiojančiuosius arba sieninius tinklus, kurių akies kraštinės ilgis mažesnis nei nurodytasis III priede. Tačiau, jei tai sieniniai tinklai, tinklo dalies, kurios akių kraštinės ilgis yra didžiausias, akių kraštinės ilgis atitinka vieną iš III priede nustatytųjų kategorijų. Tinklo dalies, kurios akių kraštinės ilgis yra mažiausias, akių kraštinės ilgis yra mažesnis nei 16 mm. 3. Per bet kokį žvejybos reisą iškrovimas draudžiamas, jeigu I priede nurodytuose pokvadračiuose sužvejoti ir laive laikomi gyvūnai neatitinka tam tikrų III priede nustatytų sąlygų. 9 straipsnis Žvejojamų rūšių sudėties procentinių dydžių apskaičiavimas 1. III priede nurodytų žvejojamų rūšių sudėties procentiniai dydžiai apskaičiuojami kaip gyvojo svorio santykis visų III priede išvardytų rūšių, kurios: a) užbaigus rūšiuoti laikomos laive b) buvo iškrautos. 2. Žvejojamų ir kitų gyvųjų vandens išteklių rūšių procentinis dydis nustatomas visus laive laikomus žvejojamų rūšių kiekius sudėjus su kitų III priede išvardytų rūšių kiekiais. 3. Apskaičiuojant procentinį žvejojamų rūšių dydį žvejybos laivui, iš kurio buvo perkrautas tam tikras III priede išvardytų rūšių kiekis, atsižvelgiama į pirmiau minėtus kiekius. 4. Žvejojamų rūšių procentinius dydžius galima apskaičiuoti remiantis viena arba daugiau reprezentatyviųjų imčių. 5. Jeigu sužvejoti gyvūnai iškraunami neišrūšiuoti, valstybės narės užtikrina, kad iškrautas kiekvienos rūšies kiekis būtų apskaičiuotas remiantis reprezentatyviosiomis imtimis. 10 straipsnis Matmenys ir žvejybos įrankio naudojimo trukmė 1. Jeigu žvejojama inkariniais plūdriaisiais tinklais ir dreifuojančiaisiais tinklais, vienam laivui bet kuriuo metu draudžiama žvejoti daugiau nei 600 tinklų, kurių kiekvieno ilgis didesnis nei 35 metrai, jeigu matuojama išilgai viršutinės tinklavirvės. Laive, be tinklų kuriais leidžiama žvejoti, galima laikyti ne daugiau nei 100 atsarginių tinklų. 2. Jeigu žvejojama inkariniais žiauniniais tinklaičiais, įpainiojančiaisiais arba sieniniais tinklais, laivui, kurios bendras ilgis ne didesnis nei 12 m, įskaitant 12 m ilgį, leidžiama žvejoti tinklais, kurių bendras ilgis ne didesnis nei 12 km, o laivams, kurių bendras ilgis didesnis nei 12 m, leidžiama žvejoti tinklais, kurių bendras ilgis didesnis nei 24 km. 3. 3 dalyje nurodyta žvejybos įrankio naudojimo trukmė ne ilgesnė nei 48 valandos. 11 straipsnis Identifikavimo ženklai Draudžiama žvejoti plūdurais arba kitais identifikavimo ženklais nepaženklintu inkariniu arba dreifuojančiuoju žvejybos įrankiu. 12 straipsnisŽvejybos dreifuojančiaisiais tinklais apribojimas 1. Nuo 2008 m. sausio 1 d. dreifuojančiuosius tinklus draudžiama laikyti laive arba jais žvejoti. 2. 2006 ir 2007 m. laive galima laikyti dreifuojančiuosius tinklus arba jais žvejoti, jeigu laivo įregistravimo valstybės narės kompetentingos institucijos yra išdavusios atitinkamą leidimą. 3. 2006 ir 2007 m. didžiausias laivų, kuriems valstybė narė gali leisti laikyti dreifuojančiuosius tinklus arba jais žvejoti, skaičius nėra didesnis nei 40% ir 20% žvejybos laivų, kurie dreifuojančiaisiais tinklais žvejojo 2001–2003 m. 4. Iki kiekvienų metų balandžio 30 d. valstybės narės Komisijai perduoda laivų, kuriems buvo leista žvejoti dreifuojančiaisiais tinklais, sąrašą. 13 straipsnisŽvejybos dreifuojančiaisiais tinklais reikalavimai 1. Žvejojant dreifuojančiaisiais tinklais, prie kiekvieno tinklo galo pritvirtinamas plūdrusis radaro atšvaitas, kad bet kada būtų galima nustatyti tinklo buvimo vietą. Plūdurai nenutrinamai paženklinami laivo, kuriam jie priklauso, registracijos raide(-ėmis) ir numeriu. 2. Žvejybos laivo, žvejojančio dreifuojančiaisiais tinklais, kapitonas kiekvieną dieną į laivo žurnalą įrašo šią informaciją: a) bendrą laive laikomų tinklų ilgį, b) bendrą kiekvienai žvejybos operacijai naudojamų tinklų ilgį; c) banginių šeimos gyvūnų priegaudą; d) tų sužvejotų gyvūnų sugavimo datą ir vietą. 3. Visi dreifuojančiaisiais tinklais žvejojantys laivai turi turėti 12 straipsnio 2 dalyje nurodytą leidimą. III SKIRSNIS BENDROSIOS TINKLAMS TAIKOMOS IR JŲ NAUDOJIMO NUOSTATOS 14 straipsnis Tinklinio audeklo akies kraštinės ilgio ir siūlo storio nustatymas Techninės taisyklės žvejybos tinklų akių akies kraštinės ilgiui ir tinklinio audeklo siūlų storiui nustatyti parengiamos Komisijos reglamente (EB) Nr. 129/2003 nustatyta tvarka[10]. 15 straipsnis Nustatyto procentinio sužvejotų gyvūnų dydžio užtikrinimas 1. Gyvųjų vandens išteklių, kurių buvo sužvejota daugiau nei leidžiama atsižvelgiant į II ir III prieduose nustatytąsias procentines dalis, kiekio negalima iškrauti ir tas kiekis prieš kiekvieną iškrovimą sugrąžinamas į jūrą. 2. Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, kiekvieną kartą, jeigu per žvejybos reisą laivas išplaukia iš bet kokio I priede išvardytų pokvadračių, II ir III prieduose nustatytų žvejojamų rūšių, kurios buvo sužvejotos tame geografiniame rajone, mažiausių žvejojamų rūšių sudėties procentinio dydžio verčių turi būti pradėta laikytis po dviejų valandų nuo išplaukimo iš pokvadračio. 16 straipsnisŽvejybos įrankių naudojimo sąlygos 1. Žvejybos įrankis, kurio negalima naudoti tam tikrame geografiniame rajone arba tam tikrą laikotarpį, laive sukraunamas taip, kad jis nebūtų parengtas naudoti draudžiamajame rajone arba laikotarpiu, kada jį naudoti draudžiama. Atsarginis žvejybos įrankis sukraunamas atskirai ir taip, kad jis nebūtų parengtas naudoti. 2. Žvejybos įrankis laikomas neparengtu naudoti, jeigu: a) jei tai aktyvusis žvejybos įrankis: (i) skečiamosios tralo lentos yra pritvirtintos prie falšborto vidinės ar išorinės pusės arba prie tralo lankų, (ii) tralo kabeliai arba lynai yra atkabinti nuo skečiamųjų tralo lentų ar pasvarų; b) jei tai pasyvusis žvejybos įrankis, kuriuo žvejojamos lašišos: (i) tinklai yra sukrauti po pririštu apdangalu, (ii) lynai ir kabliukai laikomi uždarytose dėžėse; c) jei tai gaubiamieji tinklai, atkabintas sutraukiamasis gaubiamojo tinklo lynas. 3. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, jeigu žvejojama žvejybos įrankiu, kurio pagal II arba III priedus nustatyta žvejojama rūšis yra menkė ( Gadus morhua ), laive negalima laikyti jokio kito tipo žvejybos įrankio. III SKYRIUSMAŽIAUSIAS VERSLINIS ŽUVŲ DYDIS 17 straipsnisŽuvies matavimas 1. Žuvis laikoma neatitinkančia verslinio žuvų dydžio reikalavimų, jeigu ji yra mažesnė nei IV priede nurodytas tam tikrame geografiniame rajone sugaunamos rūšies žuvies verslinis dydis. 2. Žuvies dydis matuojamas nuo užčiauptos burnos lūpos krašto iki uodegos peleko galiuko. 18 straipsnisVerslinio dydžio reikalavimų neatitinkančių žuvų laikymas laive 1. Verslinio dydžio reikalavimų neatitinkančių žuvų negalima laikyti laive, perkrauti, iškrauti, gabenti, laikyti, parduoti, pateikti ar siūlyti pardavimui, nes jas būtina nedelsiant paleisti atgal į jūrą. 2. Žuvims, kurios II priede nėra apibrėžtos kaip žvejojamos rūšys „mažesnio nei 16 milimetrų“ arba „16 – 32 milimetrų“ tinklinio audeklo akies kraštinės ilgio kategorijos tinklais ir kurios buvo sužvejotos aktyviuoju žvejybos įrankiu, kurio tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis mažesnis nei 32 milimetrai, šio straipsnio 1 dalis netaikoma, jeigu tos žuvys nėra rūšiuojamos ir neparduodamos, nepateikiamos ar nesiūlomos parduoti maistui. IV SKYRIUSSU GYVŲJŲ VANDENS IŠTEKLIŲ TAM TIKRAIS GEOGRAFINIAIS RAJONAIS SUSIJĘ APRIBOJIMAI 19 straipsnisŽvejybos draudimas Bornholmo gelmėje Nuo gegužės 15 d. iki rugpjūčio 31 d. draudžiama žvejoti Bornholmo gelmėje, jūros rajone, kuris apibrėžiamas šias koordinates jungiančiomis linijomis: – 55° 30' šiaurės platumos, 15° 30' rytų ilgumos. – 55° 30' šiaurės platumos, 16° 30' rytų ilgumos. – 55° 00' šiaurės platumos, 16° 30' rytų ilgumos. – 55° 00' šiaurės platumos, 16° 00' rytų ilgumos. – 55° 15' šiaurės platumos, 16° 00' rytų ilgumos. – 55° 15' šiaurės platumos, 15° 30' rytų ilgumos. – 55° 30' šiaurės platumos, 15° 30' rytų ilgumos. 20 straipsnisMenkės žvejybos apribojimai Laikyti menkes laive draudžiama nuo birželio 15 d. iki rugpjūčio 15 d. 21 straipsnisPlekšninių žvejybos apribojimai 1. Laivuose draudžiama laikyti toliau pateikiamoje lentelėje išvardytų rūšių žuvis, kurios buvo sužvejotos toje lentelėje nurodytuose geografiniuose rajonuose ir joje nustatytais laikotarpiais: Žuvų rūšys | Geografinis rajonas | Laikotarpis | Europinės upinės plekšnės (Platichthys flesus) | 22 – 32 pokvadračiai | Nuo vasario 1 d. iki gegužės 15 d. | Jūrų plekšnės (Pleuronectes platessa) | 22 – 32 pokvadračiai | Nuo vasario 1 d. iki gegužės 15 d. | Paprastasis otas (Psetta maxima) | 22 – 32 pokvadračiai | Nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d. | Rombas (Scophtalamus rhombus) | 22 – 32 pokvadračiai | Nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d. | 2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, jei žvejojama įrankiu, kuriam pagal II arba III priedą menkė buvo nustatyta kaip žvejojama žuvų rūšis, laive galima laikyti europinių upinių plekšnių, paprastųjų otų ir rombų priegaudą, kuri nebūtų didesnė nei 10 % bendro sužvejotos menkės, kuri per toje dalyje nurodytus draudimo laikotarpius buvo laikoma laive, gyvojo svorio. 22 straipsnis Atlanto lašišų ir jūrinių upėtakių žvejybos apribojimai 1. Draudžiama laive laikyti Atlanto lašišas ( Salmo salar ) arba jūrinius upėtakius ( Salmo trutta ): a) nuo birželio 1 d. iki rugsėjo 15 d. – 22–31 pokvadračių vandenyse, b) nuo birželio 15 d. iki rugsėjo 30 d. – 32 pokvadračio vandenyse. 2. Per nustatytą žvejybos draudimo laikotarpį draudžiamasis rajonas turi būti toliau nei keturios jūrmylės, jeigu matuojama nuo bazinių linijų. 23 straipsnis Europinio ungurio žvejybos apribojimai Apskritus metus laive draudžiama laikyti aktyviaisiais žvejybos įrankiais sužvejotus europinius ungurius. V SKYRIUS SPECIALIOS RYGOS ĮLANKAI TAIKOMOS PRIEMONĖS 24 straipsnis Rygos įlankos vandenų nužymėjimas Šiame reglamente Rygos įlankos ribos apibrėžiamos taip: (a) vakaruose: iš 57° 34.1234' šiaurės platumos, 21° 42.9574' rytų ilgumos esančio taško į pietus iki toliausiai į pietus nutolusio Sõrve pusiasalio taško ir tada į šiaurės rytus išilgai Saremos rytinės pakrantės brėžiama linija; ir (b) šiaurėje: iš 58° 30.0' šiaurės platumos, 23° 13.2' rytų ilgumos esančio taško iki 58° 30.0' šiaurės platumos, 23° 41.1' rytų ilgumos esančio taško brėžiama linija. 25 straipsnis Specialūs žvejybos leidimai 1. Laivai, pageidaujantys žvejoti Rygos įlankoje, turi turėti pagal Reglamento (EB) Nr. 1627/94 7 straipsnį išduotus specialius žvejybos leidimus. 2. Valstybės narės užtikrina, kad 1 pastraipoje nurodytą specialų žvejybos leidimą turintys laivai būtų įtraukti į sąrašą, kuriame pateikiamas jų pavadinimas ir registravimo numeris, kurį kiekviena valstybė narė turi pateikti Komisijai. 3. Į sąrašą įtraukti laivai turi atitikti šiuos reikalavimus: a) į sąrašus įtrauktų laivų bendroji variklio galia (kW) neturi būti didesnė nei kiekvienai valstybei narei nustatytoji Rygos įlankoje 2000–2001 m.; b) laivo variklio galia bet kokiu momentu neturi būti didesnė nei 221 kilovatas (kW). 26 straipsnisLaivų arba variklių pakeitimas 1. Į 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą sąrašą įtrauktą kiekvieną laivą galima pakeisti kitu laivu arba laivais, jeigu: a) pakeitus nedidėtų atitinkamai valstybei narei skirta 25 straipsnio 3 dalies a punkte nurodyta bendroji variklio galia; ir b) bet kokio laivo, kuriuo pakeičiamas pirmiau minėto sąrašo laivas, variklio galia bet kokiu momentu neturi būti didesnė nei 221 kW. 2. Kiekvieno laivo, įtraukto į 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą sąrašą, variklį galima pakeisti, jeigu: a) pakeitus variklį laivo variklio galia bet kokiu momentu nebūtų didesnė nei 221 kW; ir b) variklio, kuriuo pakeičiamas į pirmiau minėtą sąrašą įtraukto laivo variklis, galia yra tokia, kad pakeitus nedidėtų atitinkamai valstybei narei skirta 25 straipsnio 3 dalies a punkte nurodyta bendroji variklio galia. VI SKYRIUSBENDROSIOS NUOSTATOS 27 straipsnisDraudžiami žvejybos įrankiai ir žvejybos būdai 1. Plačiažiočiais tralais draudžiama žvejoti gyvuosius vandens išteklius. 2. Gyvuosius vandens išteklius draudžiama žvejoti tokiais būdais, kuriems naudojami sprogmenys, nuodingosios arba svaiginančiosios medžiagos arba elektros srovė. 3. Draudžiama parduoti, pateikti arba pasiūlyti parduoti gyvuosius vandens išteklius, sužvejotus šio straipsnio 2 dalyje nurodytais būdais ir tokiais būdais, kuriems naudojamos bet kokios mechaninės svaidomosios žvejybos priemonės. 28 straipsnisMoksliniai tyrimai 1. Šis reglamentas netaikomas žvejybos operacijoms, kurios laikantis toliau pateikiamų sąlygų buvo atliktos tik mokslinio tyrimo tikslais: a) žvejybos operacijos turi būti atliekamos gavus leidimą ir kontroliuojant atitinkamai valstybei narei ar valstybėms narėms, b) Komisijai ir valstybei narei arba valstybėms narėms, kurios(-ių) vandenyse atliekamas tyrimas, iš anksto turi būti pranešama apie žvejybos operacijas, c) žvejybos operacijas atliekantis laivas turi turėti valstybės narės, su kurios vėliava jis plaukioja, leidimą. 2. Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, gyvųjų vandens išteklių, kurie buvo sužvejoti šio straipsnio 1 dalyje nurodytoms reikmėms, negalima parduoti, laikyti, pateikti arba siūlyti parduoti, jeigu: a) jie neatitinka IV priede išvardytų mažiausių verslinių dydžių; arba b) jie tiesiogiai parduodami ne maistui, o kitiems tikslams. 29 straipsnisDirbtinis išteklių atkūrimas ir perkėlimas Šis reglamentas netaikomas žvejybos operacijoms, kurios gavus atitinkamos(-ų) valstybės narės arba valstybių narių leidimą ir jai ar joms kontroliuojant atliekamos tik dirbtinai atkuriant arba perkeliant gyvuosius vandens išteklius. Jeigu gyvieji vandens ištekliai dirbtinai atkuriami arba perkeliami kitos valstybės narės ar kitų valstybių narių vandenyse, Komisijai ir visoms suinteresuotosioms valstybėms narėms turi būti pranešama iš anksto. 30 straipsnisPriemonės, kurias valstybės narės taiko tik su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams 1. Valstybės narės, siekdamos apsaugoti žuvų išteklius ir juos valdyti, sužvejojamų gyvūnų kiekiui apriboti gali imtis techninių priemonių, kurios: a) papildo Bendrijos žuvininkystės reglamentuose nustatytas priemones; ar b) nustato didesnius reikalavimus nei Bendrijos žuvininkystės reglamentuose numatytieji būtiniausi reikalavimai. Tos priemonės taikomos tik atitinkamos valstybės narės žvejams, ir jos suderinamos su Bendrijos įstatymais. 2. Atitinkama valstybė narė apie tas priemones nedelsdama praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai. 3. Komisijai pateikus prašymą, valstybės narės jai perduoda visą informaciją, būtiną įvertinti, ar priemonės atitinka šio straipsnio 1 dalies nuostatas. 4. Jeigu Komisija nusprendžia, kad priemonės neatitinka šio straipsnio 1 dalies nuostatų, ji priima sprendimą, kuriuo valstybė narė įpareigojama nustoti taikyti priemones arba jas pakeisti. VII SKYRIUSBAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 31 straipsnisĮgyvendinimo taisyklės Išsamios šio reglamento įgyvendinimo taisyklės priimamos Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 32 straipsnisPriedų pakeitimai Priedų pakeitimai priimami Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka. 33 straipsnisReglamento (EB) Nr. 1434/98 pakeitimai Reglamentas (EB) Nr. 1434/98 iš dalies keičiamas taip: 1) 1 straipsnio 2 dalis išbraukiama; 2) 2 straipsnio 2 ir 3 dalys išbraukiamos; 3) 3 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: “1. Atlanto silkių, sužvejotų: – 1 ir 2 regione velkamaisiais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra 32 mm arba didesnis ar, – 3 regione velkamaisiais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra 40 mm arba didesnis ar, – 1, 2 arba 3 regione bet kokiu žvejybos įrankiu, išskyrus velkamuosius tinklus, negalima iškrauti jokioms kitoms reikmėms, išskyrus maistui, jeigu Atlanto silkės nebuvo pirmą kartą pasiūlytos parduoti maistui ir jeigu joms neatsirado pirkėjo.“; 4) Išbraukiama 3 straipsnio 2 dalies pirmoji įtrauka. 34 straipsnisPanaikinimas Reglamentas (EB) Nr. 88/98 yra panaikinamas. Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir jos skaitomos pagal V priede pateiktą koreliacinę lentelę. 35 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Jis taikomas nuo 2006 m. sausio 1 d. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, […] Tarybos vardu Pirmininkas I PRIEDAS 1 STRAIPSNYJE NURODYTO GEOGRAFINIO RAJONO POKVADRAČIAI 22 pokvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, brėžiama iš Hasenøre Head (56°09’ šiaurės platumos, 10° 44’ rytų ilgumos) rytinėje Jutland pakrantėje iki Gniben Point (56° 01’ šiaurės platumos, 11° 18’ rytų ilgumos) vakarinėje Zelandijos pakrantėje; iš to taško išilgai Zelandijos vakarinės ir pietinės pakrantės iki taško, esančio 12° 00’ rytų ilgumos; iš čia į pietus iki Falster salos, tada išilgai Falster salos rytinės pakrantės iki Gedser Odde (54°34’ šiaurės platumos, 11° 58’ rytų ilgumos); iš čia tiesiai į rytus iki 12° 00' rytų ilgumos; iš čia tiesiai į pietus iki Vokietijos pakrantės; tada pietvakarių kryptimi išilgai Vokietijos pakrantės ir rytinės Jutland pakrantės iki pradinio taško. 23 pokvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, brėžiama iš Gilbjerg Head (56° 08’ šiaurės platumos, 12° 18’ rytų ilgumos) šiaurine Zelandijos pakrante iki Kullen (56° 18’ šiaurės platumos, 12° 28’ rytų ilgumos) Švedijos pakrantėje; tada pietų kryptimi išilgai Švedijos pakrantės iki Falsterbo švyturio (55° 23’ šiaurės platumos, 12° 50’ rytų ilgumos); iš čia per pietinį įplaukimą į Sound iki Stevns švyturio (55° 19’ šiaurės platumos, 12° 28’ rytų ilgumos) Zelandijos pakrantėje; tada į šiaurę išilgai rytinės Zelandijos pakrantės iki pradinio taško. 24 pokvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, brėžiama nuo Stevns švyturio (55° 19’ šiaurės platumos, 12° 28’ rytų ilgumos) rytinėje Zelandijos pakrantėje per pietinį įplaukimą į Sound iki Falsterbo švyturio (55° 23’ šiaurės platumos, 12° 50’ rytų ilgumos) Švedijos pakrantėje; iš čia išilgai pietinės Švedijos pakrantės iki Sandhammaren švyturio (55° 24’ šiaurės platumos, 14° 12’ rytų ilgumos); tada iki Hammerodde švyturio (55° 18’ šiaurės platumos, 14° 47’ rytų ilgumos) šiaurinėje Bornholmo pakrantėje; iš čia išilgai vakarinės ir pietinės Bornholmo pakrantės iki taško, esančio 15° 00’ rytų ilgumos ; tada į pietus iki Lenkijos pakrantės; iš čia į vakarus išilgai Lenkijos ir Vokietijos pakrantės iki taško, esančio 12° 00’ rytų ilgumos ; tada tiesiai į šiaurę iki taško, esančio 54° 34’ šiaurės platumos ir 12° 00’ R ilgumos; iš čia tiesiai į vakarus iki Gedser Odde (54° 34’ šiaurės platumos, 11° 58’ rytų ilgumos); tada išilgai rytinės ir vakarinės Falster salos pakrantės iki taško, esančio 12° 00’ rytų ilgumos; iš čia tiesiai į šiaurę iki pietinės Zelandijos pakrantės; tada vakarų ir šiaurės kryptimi išilgai vakarinės Zelandijos pakrantės iki pradinio taško. 25 pokvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, brėžiama iš taško, esančio rytinėje Švedijos pakrantėje 56° 30’ šiaurės platumos, ir tęsiamos toliau tiesiai į rytus iki vakarinės Öland salos pakrantės; iš čia kirtus pietinę Öland salos dalį iki taško, esančio rytinėje pakrantėje 56° 30’ šiaurės platumos, tiesiai į rytus iki 18° 00’ rytų ilgumos; tada tiesiai į pietus iki Lenkijos pakrantės; iš čia į vakarus išilgai Lenkijos pakrantės iki taško, esančio 15° 00’ rytų ilgumos;tada į šiaurę iki Bornholm salos; iš čia išilgai pietinės ir vakarinės Bornholm salos pakrantės iki Hammerodde švyturio (55° 18’ šiaurės platumos, 14° 47’ rytų ilgumos); tada iki Sandhammaren švyturio (55° 24’ šiaurės platumos, 14° 12’ rytų ilgumos) pietinėje Švedijos pakrantėje; iš čia į šiaurę išilgai rytinės Švedijos pakrantės iki pradinio taško. 26 pokvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, brėžiama iš taško, esančio 56° 30’ šiaurės platumos ir 18° 00’ rytų ilgumos, ir iš čia einanti tiesiai į rytus iki vakarinės Latvijos pakrantės; tada į pietus išilgai Latvijos, Lietuvos, Rusijos ir Lenkijos pakrantės iki taško Lenkijos pakrantėje, esančio 18° 00’ rytų ilgumos; iš čia tiesiai į šiaurę iki pradino taško. 27 pokvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, brėžiama iš taško rytinėje Švedijos sausumos pakrantėje, esančio 59° 41’ šiaurės platumos ir 19° 00’ rytų ilgumos, ir tęsiama tiesiai į pietus iki šiaurinės Gotlando salos pakrantės; iš čia į pietus išilgai vakarinės Gotlando salos pakrantės iki taško, esančio 57° 00’ šiaurės platumos; tada tiesiai į vakarus iki 18° 00’ rytų ilgumos; iš čia tiesiai į pietus iki 56° 30’ šiaurės platumos; tada tiesiai į vakarus iki rytinės Öland salos pakrantės; iš čia per pietinę Öland salos dalį iki taško jos vakarinėje pakrantėje, esančio 56° 30’ šiaurės platumos; tada tiesiai į vakarus iki Švedijos pakrantės; iš čia į šiaurę išilgai rytinės Švedijos pakrantės iki pradinio taško. 28 pokvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, brėžiama iš taško, esančio 58° 30’ šiaurės platumos ir 19° 00’ rytų ilgumos, ir tęsiama tiesiai į rytus iki vakarinės Saaremaa salos pakrantės; iš čia per šiaurinę Saaremaa salos dalį iki taško jos rytinėje pakrantėje, esančio 58° 30’ šiaurės platumos; tada tiesiai į rytus iki Estijos pakrantės; iš čia į pietus išilgai vakarinės Estijos pakrantės ir šiaurinės bei vakarinės Latvijos pakrantės iki taško, esančio 56° 30’ šiaurės platumos; tada tiesiai į vakarus iki 18° 00’ rytų ilgumos; tada tiesiai į šiaurę iki 57° 00’ šiaurės platumos; iš čia į rytus iki vakarinės Gotlando salos pakrantės; tada į šiaurę iki taško šiaurinėje Gotlando salos pakrantėje, esančio 19° 00’ rytų ilgumos; iš čia tiesiai į šiaurę iki pradinio taško. 29 pokvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, brėžiama iš taško rytinėje Švedijos sausumos pakrantėje, esančio 60° 30’ šiaurės platumos, ir tęsiama tiesiai į rytus iki Suomijos sausumos pakrantės; iš čia į pietus išilgai vakarinės ir pietinės Suomijos pakrantės iki pietinės sausumos pakrantės taško, esančio 23° 00’ rytų ilgumos; tada tiesiai į pietus iki 59° 00’ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į rytus iki Estijos žemyno pakrantės; tada į pietus išilgai vakarinės Estijos pakrantės iki taško, esančio 58° 30’ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į vakarus iki rytinės Saaremaa salos pakrantės; tada, kirtus šiaurinę Saaremos salos dalį, iki vakarinės jos pakrantės taško, esančio 58° 30’ šiaurės platumos; tada tiesiai į vakarus iki 19° 00’ rytų ilgumos; iš čia tiesiai į šiaurę iki taško Švedijos sausumos rytinėje pakrantėje, esančio 59° 41’ šiaurės platumos; tada į šiaurę išilgai rytinės Švedijos pakrantės iki išvykimo pradinio taško. 30 pokvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, brėžiama iš taško rytinėje Švedijos pakrantėje, esančio 63° 30’ šiaurės platumos ir tęsiama tiesiai į rytus iki Suomijos sausumos pakrantės; tada tiesiai į pietus išilgai Suomijos pakrantės iki taško, esančio 60° 30’ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į vakarus iki Švedijos sausumos pakrantės; tada į šiaurę išilgai rytinės Švedijos pakrantės iki pradinio taško. 31 pokvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, brėžiama iš taško rytinėje Švedijos pakrantėje, esančio 63° 30’ šiaurės platumos ir tęsiama per šiaurinę Botnijos įlankos dalį iki taško Suomijos sausumos vakarinėje pakrantėje, esančio 63° 30’ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į vakarus iki pradinio taško. 32 pokvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, brėžiama iš taško pietinėje Suomijos pakrantėje, esančio 23° 00’ rytų platumos, ir tęsiama per rytinę Suomijos įlankos dalį iki taško vakarinėje Estijos pakrantėje, esančio 59° 00’ šiaurės platumos; tada tiesiai į vakarus iki 23° 00’ rytų ilgumos; iš čia tiesiai į šiaurę iki pradinio taško. II PRIEDAS AKTYVIEJI ŽVEJYBOS ĮRANKIAI: TINKLINIO AUDEKLO AKIES KRAšTINėS ILGIO INTERVALAI, žVEJOJAMOS RūšYS IR TAIKOMI NUSTATYTI SUžVEJOTų GYVūNų PROCENTINIAI DYDžIAI Žvejojamos rūšys | Tinklinio audeklo akies kraštinės ilgio intervalas (milimetrais) | Menkės (Gadus morhua) | 22 – 32 pokvadračiai | 38 cm | Europinės upinės plekšnės (Platichthys flesus) | 22 – 32 pokvadračiai | 21 cm | Jūrų plekšnės (Pleuronectes platessa) | 22 – 32 pokvadračiai | 25 cm | Otai (Psetta maxima) | 22 – 32 pokvadračiai | 30 cm | Rombai (Scophthalmus rhombus) | 22 – 32 pokvadračiai | 30 cm | Europiniai unguriai (Anguilla anguilla) | 22 – 32 pokvadračiai | 35 cm | Atlanto lašišos (Salmo salar) | 22 – 32 pokvadračiai | 60 cm | V PRIEDAS KORELIACINĖ LENTELĖ Tarybos reglamentas (EB) Nr. 88/98 | Šis reglamentas | 1 straipsnis 2 straipsnis 3 straipsnio 1 ir 2 dalys 3 straipsnio 3 dalis 3 straipsnio 4 dalis 3 straipsnio 5 dalis 4 straipsnis 5 straipsnio 1 dalis 5 straipsnio 2 ir 3 dalys 6 straipsnis 7 straipsnis 8 straipsnio 1 dalis 8 straipsnio 2 dalis 8 straipsnio 3 dalis 8 straipsnio 4 dalis 9 straipsnio 1 dalis 9 straipsnio 2 dalis 10 straipsnio 1 dalis 10 straipsnio 2 dalis 10 straipsnio 3 dalis 10 straipsnio 4 dalis 11 straipsnis 12 straipsnis 13 straipsnis 14 straipsnis 15 straipsnis 16 straipsnis I priedas II priedas III priedas IV priedas V priedas VI priedas | 1 straipsnis 21 straipsnis 17 straipsnis 18 straipsnio 1 dalis – – – 3 straipsnis 8 straipsnis 14 straipsnis 5 straipsnis 16 straipsnio 1 dalis 16 straipsnio 2 dalis 7 straipsnis 16 straipsnio 3 dalis 22 straipsnis 10 straipsnio 1 dalis – 27 straipsnio 2 dalis 11 straipsnis – 28 straipsnis 29 straipsnis 30 straipsnis 31 straipsnis 34 straipsnis 35 straipsnis I priedas – IV priedas II ir III priedai II priedo priedėlis V priedas | [1] OL C […], […], p.[…]. [2] OL C […], […], p.[…]. [3] OL L 358, 2002 12 31, p. 59. [4] OL L 237, 1983 8 26, p. 4. [5] OL L 9, 1998 1 15, 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 1998 m. liepos 13 d. Reglamentu (EB) Nr. 1520/98 (OL L 201, 1998 7 17, p. 1). [6] OL L 236, 2003 9 23, p. 33. [7] OL L 171, 1994 7 6, p. 7. [8] OL L 191, 1998 7 7, p. 10. [9] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. [10] OL L 22, 2003 1 25, p. 5.