Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Austrijos paraiška „EGF/2010/007 AT/ Steiermark ir Niederösterreich“) /* KOM/2011/0340 galutinis */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[1] 28 punkte numatyta galimybė skirti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (toliau – EGF) lėšas, taikant lankstumo mechanizmą, neviršijant viršutinės metinės 500 mln. EUR ribos ir viršijant atitinkamų finansinės programos išlaidų kategorijų ribas. EGF finansinės paramos taisyklės nustatytos 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiančiame Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą[2]. 2010 m. kovo 9 d. Austrija pateikė paraišką „EGF/2010/007 AT/ Steiermark ir Niederösterreich“ dėl finansinės paramos iš EGF, nes iš 54 įmonių, vykdančių NACE 2 red. 24 skyriaus (Pagrindinių metalų gamyba)[3] veiklą Austrijos Štirijos (Steiermark, AT22) ir Žemutinės Austrijos (Niederösterreich, AT12) NUTS II regionuose, buvo atleista darbuotojų. Nuodugniai išnagrinėjusi šią paraišką Komisija, laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnio, padarė išvadą, kad šiame reglamente nustatytos sąlygos finansinei paramai gauti yra įvykdytos. PARAIŠKOS SANTRAUKA IR ANALIZĖ Pagrindiniai duomenys || EGF nuorodos Nr. || EGF/2010/007 Valstybė narė || Austrija 2 straipsnis || b punktas Susijusios įmonės || 54 NUTS II regionai || Steiermark (AT22) Niederösterreich (AT12) NACE 2 red. skyrius || 24 (Pagrindinių metalų gamyba) Ataskaitinis laikotarpis || 2009 04 01–2009 12 31 Prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų teikimo pradžia || 2009 04 01 Paraiškos data || 2010 03 09 Atleistų darbuotojų skaičius ataskaitiniu laikotarpiu || 1 180 Atleistų darbuotojų, kuriems numatyta parama, skaičius || 356 Prie individualių poreikių pritaikytoms paslaugoms skirtos lėšos, EUR || 12 266 158 EGF paramai įgyvendinti skirtos lėšos[4], EUR || 479 855 EGF paramai įgyvendinti skirtos lėšos, proc. || 3,8 Visa suma, EUR || 12 746 013 EGF parama, EUR (65 proc.) || 8 284 908 1. Paraiška Komisijai pateikta 2010 m. kovo 9 d., o papildoma informacija teikta iki 2011 m. vasario 22 d. 2. Paraiška atitinka Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 2 straipsnio b punkte nustatytas EGF paramos skyrimo sąlygas ir buvo pateikta per šio reglamento 5 straipsnyje nustatytą 10 savaičių laikotarpį. Darbuotojų atleidimo sąsaja su esminiais pasaulio prekybos sistemos struktūriniais pokyčiais dėl globalizacijos ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės 3. Siekdama įrodyti darbuotojų atleidimo ir pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės sąsają, Austrija teigia, kad dėl krizės visame pasaulyje sumažėjus metalo paklausai, Austrijos (juodųjų ir spalvotųjų) metalų eksportui ir dėl to šalies metalo gamybos apimčiai ir užimtumui buvo padarytas didelis neigiamas poveikis. Remiantis paraiškoje pateiktais Eurostato ir Austrijos statistikos tarnybos (Statistik Austria) duomenimis, maždaug 80 proc. Austrijoje pagaminto metalo yra eksportuojama, o metalo eksportas sudaro beveik 9 proc. viso Austrijos eksporto – tai yra daugiau nei ES-27 vidurkis (6,1 proc.). 4. Iki krizės Austrijos metalo sektorius buvo dinamiškas, dėl didelio eksporto jam buvo būdingas aiškus prekybos perteklius, ypač kalbant apie geležies ir plieno (juodųjų metalų) produktų grupę. Tai padėjo sėkmingai atsverti dėl globalizacijos atsiradusius pokyčius, pavyzdžiui, išaugusį metalo importą iš trečiųjų šalių. 2008 m. ketvirtąjį ketvirtį ankstesnis sektoriaus augimas staiga sustojo ir dėl to 2009 m. sausio–liepos mėn. metalo eksportas sumažėjo 38,6 proc., palyginti su praėjusiais metais. Kitų Austrijos prekių eksportas sumažėjo ne tiek daug (–24 proc. visos eksporto apimties). Remiantis Eurostato sudarytomis sąnaudų ir produkcijos lentelėmis, taip pat akcentuojama, kad Austrijos metalo sektoriaus įmonės yra glaudžiai susijusios vienos su kitomis arba su kai kuriomis įmonėmis iš krizės labiausiai paveiktų pramonės sričių, pavyzdžiui, statybos pramonė, mašinų gamybos ir automobilių pramonė. 5. Komisijos tarnybų 2009 m. balandžio mėn. ir 2009 m. spalio mėn. darbiniame dokumente[5] teigiama, kad krizė sudavė skaudų smūgį visoms daugiausiai plieno pagaminančioms ES šalims. Per metus, nuo pirmojo 2008 m. ketvirčio iki pirmojo 2009 m. ketvirčio, žaliavinio plieno gamyba ES-27 sumažėjo 43,8 proc., o plieno gamybos apimtis visame pasaulyje per tą patį laikotarpį sumažėjo 22,8 proc. Daug Europos plieną gaminančių įmonių sumažino gamybos dienų skaičių arba užkonservavo pajėgumus, o remiantis Europos geležies ir plieno pramonės konfederacijos (EUROFER) duomenimis, didieji plieno koncernai atleido beveik 32 800 darbuotojų. Visa tai rodo didžiulį neigiamą krizės poveikį Europos metalo sektoriui. Duomenys apie atleistų darbuotojų skaičių ir 2 straipsnio b punkto kriterijų laikymasis 6. Šią paraišką Austrija pateikė laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 2 straipsnio b punkte nustatytų intervencijos kriterijų, pagal kuriuos per devynių mėnesių laikotarpį iš valstybės narės įmonių, vykdančių to paties NACE 2 red. skyriaus veiklą viename regione arba dviejuose gretimuose regionuose pagal NUTS II lygmenį, turi būti atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų. 7. Paraiškoje nurodoma, kad per ataskaitinį devynių mėnesių laikotarpį nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2009 m. gruodžio 31 d. iš 54 įmonių, vykdančių NACE 2 red. 24 skyriaus (Pagrindinių metalų gamyba) veiklą gretimuose NUTS II Štirijos (AT22) ir Žemutinės Austrijos (AT12) regionuose atleista 1 180 darbuotojų. Šis atleistų darbuotojų skaičius apskaičiuotas pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 2 straipsnio antros pastraipos antrąją įtrauką. Paaiškinimas apie nenumatytą šio darbuotojų atleidimo pobūdį 8. Austrijos valdžios institucijos teigia, kad pasaulinės krizės ir jos poveikio pagrindinių metalų sektoriui numatyti nebuvo galima ir nurodo, kad tarptautinių ir nacionalinių institucijų, kaip antai Europos Komisijos, EBPO, Austrijos ekonominių tyrimų instituto (Österreichisches Institut für Wirtschaftsforschung, WIFO) ir Pažangiųjų tyrimų instituto (Institut für höhere Studien, IHS) realaus BVP augimo prognozės nuo 2007 m. pabaigos buvo patikslintos ir labai sumažintos. 2008 m. rudenį abu nacionaliniai institutai prognozavo nedidelį 0,9 proc. ir 1,2 proc. augimą, tačiau 2009 m. rugsėjo mėn. turėjo patikslinti savo prognozes 2009 m. ir sumažinti iki –3,4 proc. ir –3,8 proc. Nors metalo pramonei paprastai yra būdingi cikliški svyravimai, krizės sukelto greito ir intensyvaus gamybos mažėjimo numatyti nebuvo galima ir tai buvo netikėta šiai pramonės sričiai. 9. Pagal WIFO tyrimo rezultatus pirmaisiais 2009 m. mėnesiais pasitikėjimas Štirijos ir Žemutinės Austrijos metalo gamybos įmonėmis labai sumažėjo: palyginti su vidutiniškai 21 proc. iki 2008 m., iki 2009 m. liepos mėn. net 83 proc. apklaustų įmonių savo eksporto apimtį nurodė kaip nepakankamą. Darbuotojus atleidusios įmonės ir darbuotojai, kuriems numatyta parama 10. Paraiškoje nurodyta, kad per devynių mėnesių laikotarpį iš 54 įmonių iš viso atleista 1 180 darbuotojų, iš kurių 356 darbuotojams (30,2 proc.) numatyta parama. Visi 356 darbuotojai tapo Voest-Alpine plieno fondo („Voest-Alpine-Stahlstiftung“) – įmonės tipo darbo fondo („Unternehmensstiftung“), kaip apibrėžta federaliniame įstatyme AMF/18-2010[6], nariais. Iš likusiųjų darbuotojų, kurie netapo minėtos organizacijos nariais, maždaug 76,2 proc. rado naują darbą, apie 17,8 proc. dalyvavo Austrijos užimtumo tarnybos (AMS) organizuotuose mokymuose už organizacijos ribų, o apie 6 proc. išėjo arba ketino išeiti į pensiją. Įmonės ir atleistų darbuotojų skaičius Alufix-Folienverarbeitungsgesellschaft m.b.H. || 6 || Icon Anlagenbau GmbH || 3 Augusta Metalltechnik GmbH || 11 || IPA Produktions- & Vertriebsgesellschaft m.b.H. || 9 Becker & Co Ges.m.b.H. & Co KG || 1 || Isoplus Fernwärmetechnik Gesellschaft m.b.H. || 32 Benda-Lutz Werke GmbH || 11 || Johann Nemetz & Co Gesellschaft m.b.H. || 13 Biedermann || 1 || Karl Fink Ges.m.b.H. || 30 Böhler Bleche GmbH & Co KG || 47 || Kunstguss Wagner Gesellschaft m.b.H. || 1 Böhler Edelstahl GmbH & Co KG || 37 || Martin Miller GmbH || 9 Böhler Schweisstechnik Austria || 10 || Metallguss Katz GmbH || 3 Böhler-Uddeholm Precision Strip GmbH & Co KG || 133 || Neuman Aluminium Strangpresswerk GmbH || 99 Böhler-Ybbstal Profil GmbH || 45 || O. St. Feinguss- Gesellschaft m.b.H. || 12 Breitenfeld Edelstahl AG Stahlwerk und Schmiede || 32 || Schlieper Gesellschaft m.b.H. || 20 Buntmetall Amstetten Gesellschaft m.b.H. || 10 || Schoeller-Bleckmann Edelstahlrohr GmbH || 24 Dynacast Österreich Gesellschaft m.b.H. || 14 || Sonderstahlwerk Breitenfeld GmbH || 1 EGM-Industrieguss GmbH || 5 || Stahl Judenburg Gesellschaft m.b.H. || 16 ELSA Edelmetall-Legier-und Scheideanstalt Gesellschaft m.b.H. || 1 || Stahl- und Walzwerk Marienhuette Ges. m.b.H. || 5 Enzesfeld-Caro Metallwerke Aktiengesellschaft || 21 || Teich Aktiengesellschaft || 10 FM Flanschenwerk Ges.m.b.H. || 3 || Ternitz Druckguss Gesellschaft m.b.H. || 1 Franz Steininger Gesellschaft m.b.H. || 4 || TIP Formenbau GmbH || 3 Georg Fischer Eisenguss GmbH || 6 || VAEE Eisenbahnsysteme GmbH || 11 Georg Fischer Fittings GmbH || 15 || Voestalpine Austria Draht GmbH || 29 Georg Fischer GmbH & Co KG || 4 || Voestalpine Giesserei Traisen GmbH || 32 Georg Fischer Kokillenguss GmbH || 59 || Voestalpine Krems GmbH || 56 Georg Fischer Moessner GmbH Nfg & Co KG || 10 || Voestalpine Schienen GmbH || 2 GF Druckguss GmbH || 14 || Voestalpine Stahl Donawitz GmbH & Co KG || 14 GLS Tanks International GmbH || 28 || Voestalpine Tubulars GmbH & Co KG || 166 G-MAG Europe GmbH || 12 || Welser Profile AG || 14 Hammerschied Ernstbrunner Eisengiesserei GmbH & Co KG || 4 || Wuppermann Austria Gesellschaft m.b.H || 21 Iš viso įmonių: 54 || Iš viso atleistų darbuotojų: 1 180 || 11. 356 remtinų darbuotojų pasiskirstymas: Kategorija || Skaičius || Procentinė dalis Vyrai || 343 || 96,3 Moterys || 13 || 3,7 ES piliečiai || 354 || 99,4 Ne ES piliečiai || 2 || 0,6 15–24 m. asmenys || 96 || 27,0 25–54 m. asmenys || 246 || 69,1 55–64 m. asmenys || 14 || 3,9 Vyresni nei 64 m. asmenys || 0 || 0,0 12. Pirmiau nurodytoms kategorijoms priskirta 11 darbuotojų (arba 3,1 proc.), turinčių ilgalaikių sveikatos problemų arba negalią. 13. Darbuotojų pasiskirstymas pagal profesines kategorijas: Kategorija || Skaičius || Procentinė dalis Vadovai || 2 || 0,6 Technikai || 31 || 8,7 Įstaigų pagalbiniai tarnautojai || 22 || 6,2 Kvalifikuoti darbininkai ir amatininkai || 75 || 21,1 Įrenginių ir mašinų operatoriai ir surinkėjai || 42 || 11,8 Nekvalifikuoti darbininkai || 184 || 51,7 14. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 7 straipsnį Austrija patvirtino, kad įvairiais EGF paramos įgyvendinimo etapais, ypač suteikiant teisę gauti EGF paramą, taikė ir toliau taikys moterų ir vyrų lygybės bei nediskriminavimo principus. Susijusios teritorijos ir jos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių aprašymas 15. Darbuotojų buvo atleista dviejose iš devynių Austrijos federalinių provincijų – Štirijos žemėje (AT22) ir Žemutinės Austrijos žemėje (AT12). Abi provincijos drauge su Viršutine Austrija ir Forarlbergu yra Austrijos pramoniniai regionai. Žemutinė Austrija yra didžiausia Austrijos federalinė provincija aplink Austrijos sostinę Vieną, taip pat turinčią atskiros provincijos statusą. Ši žemė ribojasi su Čekijos Respublika ir Slovakija, o provincijos sostinė yra Sankt Peltenas. Štirija ribojasi su Slovėnija, o šios provincijos sostinė Gracas yra Austrijos antras pagal dydį po Vienos miestas. 16. Austrijos valdžios institucijos paaiškino, kad abi provincijas vis dar veikia struktūriniai trūkumai – šiose provincijose regioninis BVP yra mažesnis nei šalies vidutinis BVP (2006 m. duomenys). Nedarbo lygis Štirijoje yra didesnis nei šalies vidurkis, ypač prie Graco ir vakarinėje ir rytinėje provincijos dalyse, tuo tarpu nedarbo lygis Žemutinėje Austrijoje yra iš esmės toks pats kaip visoje Austrijoje. Ilgalaikio nedarbo (daugiau nei vieneri metai) lygis abiejose provincijose viršija šalies vidurkį, abiem provincijoms būdingi dideli pajamų skirtumai skirtinguose regionuose – taip yra dėl geografinės padėties, regiono pobūdžio ir ekonominės struktūros. Šios pakankamai nepalankios situacijos priežastys yra uždelstas Štiriją devintojo dešimtmečio pabaigoje apėmusios struktūrinės krizės poveikis, dėl kurios tam tikras skaičius žmonių anksčiau išėjo į pensiją ir įdarbinta nedaug moterų, ypač kaimo vietovėse. Žemutinėje Austrijoje vyksta struktūriniai pokyčiai ir ji susiduria su užduotimi nustatyti pusiausvyrą tarp turimų kvalifikacijų ir darbo vietų. 17. Pagrindinės suinteresuotosios šalys yra Štirijos ir Žemutinės Austrijos regioninės viešosios užimtumo tarnybos (regionale Geschäftsstellen des Arbeitsmarktservice/AMS), Austrijos ekonomikos rūmų mašinų gamybos ir metalo apdirbimo pramonės asociacija (Fachverband der maschinen- und metallverarbeitenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), Austrijos ekonomikos rūmų kalnų pramonės ir geležies pramonės asociacija (Fachverband der Bergwerke und eisenerzeugenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), metalo, tekstilės ir maisto profesinė sąjunga (Gewerkschaft Metall-Textil-Nahrung) bei privačiojo sektoriaus darbuotojų, spausdinimo, žurnalistikos ir popieriaus profesinė sąjunga (Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck, Journalismus, Papier), abi minėtos profesinės sąjungos priklauso Austrijos profesinių sąjungų federacijai (Österreichische Gewerkschaftsbund /ÖGB). Tikėtinas darbuotojų atleidimo poveikis vietos, regiono ar šalies užimtumui 18. Pažvelgus į paraiškoje nurodytus duomenis matyti, kad metalo pramonės įtaka abiejų provincijų užimtumui yra didžiulė: 2008 m. šiame sektoriuje dirbo 2,1 proc. Štirijos darbuotojų (didžiausia procentinė dalis Austrijoje, šalies vidurkis yra 1 proc.) ir 1,5 proc. Žemutinės Austrijos darbuotojų (trečia pagal dydį procentinė dalis Austrijoje). 19. Iš Austrijos statistikos tarnybos, Austrijos mokslinių tyrimų institutų ir Austrijos valdžios institucijų pateiktų duomenų matyti, kad 2009 m. nedarbo lygis labai išaugo: +39,9 proc. Štirijoje ir +31,3 proc. Žemutinėje Austrijoje, palyginti su +29,3 % visoje Austrijoje (2009 m. antrasis ketvirtis). Dėl sumažėjusio metalų poreikio smarkiai pablogėjo Štirijos ir Žemutinės Austrijos darbo rinkų padėtis, kadangi šių provincijų metalų gamybos įmonėms teko atleisti daugiau darbuotojų nei kitur Austrijoje. Be to, padaugėjo trumpalaikio darbo (Kurzarbeit) atvejų: 2009 m. lapkričio mėn. Žemutinėje Austrijoje buvo didžiausias skaičius trumpalaikį darbą turinčių darbuotojų, palyginti su visomis kitomis Austrijos provincijomis, o Štirija buvo trečioji vertinant pagal šį kriterijų. 20. Kalbant apie minėtoje paraiškoje nurodytą atleidimų skaičių, beveik 60 proc. darbuotojų atleista Žemutinėje Austrijoje (704 darbuotojai iš 33 įmonių) ir daugiau nei 40 proc. (476 darbuotojai iš 21 įmonės) – Štirijoje. Štirijai jau buvo skirta EGF parama ankstesniu atveju – EGF/2009/009 AT/ Steiermark“ (automobilių sektorius), kuomet per devynių mėnesių laikotarpį buvo atleisti 744 darbuotojai. Suderintas finansuotinų prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas ir numatomos jo sąnaudos, įskaitant jo ir struktūrinių fondų finansuojamų veiksmų tarpusavio papildomumą 21. Visos toliau išvardytos priemonės kartu sudaro suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą, kuriuo siekiama vėl įtraukti 356 remtinus darbuotojus į darbo rinką. Priemones darbuotojams suteiks Voest-Alpine plieno fondas („Voest-Alpine-Stahlstiftung“) – 1987–1988 m. įsteigtas įmonės tipo darbo fondas, kuriuo siekiama sušvelninti neigiamą plieno sektoriaus restruktūrizacijos poveikį. 2010 m. organizacijai priklausė daugiau nei 80 metalo sektoriuje veikiančių įmonių. Maždaug du trečdaliai jų priklauso Voestalpine grupei, o vienas trečdalis įmonių grupei[7] nepriklauso. Dėl krizės fondo narių – mokymo, švietimo ir reintegracijos programose dalyvaujančių nedirbančių asmenų – skaičius padvigubėjo (2010 m. kovo mėn., palyginti su praėjusiais metais). 356 pagal šią paraišką remtini darbuotojai yra buvę Voestalpine grupei priklausančių įmonių, įstojusių į darbo fondą nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2009 m. gruodžio 31 d., darbuotojai. 22. 356 remtiniems darbuotojams, tapusiems fondo nariais, skirtos priemonės yra suderintos su Štirijos ir Žemutinės Austrijos viešosiomis užimtumo tarnybomis (AMS) ir yra jų kontroliuojamos. Įvertinta kiekvienos priemonės svarba darbo rinkai ir užtikrintas jos suderinamumas su fondo taisyklėmis („Stiftungsordnung“) ir kitais taikomais teisės aktais. Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi programos pradiniais etapais suderintų planų, stebima atskirų darbuotojų raida. Pagal Arbeitslosenversicherungsgesetz (ALVG) 18 paragrafą ir priklausomai nuo kiekvieno asmens buvusio darbo laiko modelio, darbuotojai įsipareigoja visą darbo dieną dalyvauti atitinkamose priemonėse. – Pradinė konsultacija: visi 356 atleisti darbuotojai, įstoję į darbo fondą, sutinka, kad būtų surengta pradinė konsultacija. Jos metu aptariamos karjeros perspektyvos ir tikslai. – Profesinis orientavimas: visi 356 atleisti darbuotojai, įstoję į darbo fondą, sutinka dalyvauti šioje priemonėje. Profesinio orientavimo priemonė trunka šešias savaites, tačiau yra galimybių atskirais atvejais ją pratęsti iki daugiausiai 12 savaičių. Darbuotojas, plieno fondo atstovai ir atsakingas regioninės užimtumo tarnybos asmuo suderina ir pasirašo individualų profesinį planą ir alternatyvų planą. Šis planas yra darbuotojo tolesnių veiksmų pagal darbo fondą pagrindas. – Individualus mokymas: mokymai numatyti 174 darbuotojams. Tai yra įprasti kvalifikacijos kėlimo kursai priklausomai nuo darbuotojo buvusios darbo srities (pvz., darbų vykdytojo mokymas, kursai suvirintojams ir kitokie techniniai kursai) bei pirminis profesinis mokymas, skirtas pasirengti karjeros pokyčiams, pavyzdžiui, socialinėje, sveikatos ir paslaugų srityse (pasiūlyta maždaug pusei iš 174 darbuotojų). Žemesnės kvalifikacijos darbuotojams gali būti pasiūlytas profesinis mokymas, kad asmenys įgytų oficialią kvalifikaciją (maždaug ketvirtadaliui dalyvių). Kai kurioms profesinio mokymo priemonėms nebus reikalingas bendras Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (toliau – EGF) finansavimas, kadangi toks mokymas nemokamai teikiamas pagal Austrijos švietimo sistemą. Jei suderinta mokymo programa trunka ilgiau nei EGF įgyvendinimo laikotarpis, iš darbo fondo yra skiriamas papildomas finansavimas[8]. – Priemonių kataloge taip pat siūloma galimybė atlikti praktiką įmonėje iki trijų mėnesių bei verslininkystės mokymas ketinantiems steigti savo verslą. Verslininkystės mokymo programą pabaigę asmenys vėliau turės galimybę prisijungti prie Austrijos užimtumo tarnybos Įmonių mokomosios praktikos programos, kuri nėra finansuojama iš EGF. Darbuotojo, pradėjusio dalyvauti šioje specialioje Austrijos užimtumo tarnybos programoje, narystė darbo fonde nutrūksta. – Nuolatinės konsultacijos ir aktyvi darbo paieška: fondas suteikia reikiamą infrastruktūrą ir teikia patarimus bei paramą 356 naujo darbo ieškantiems darbuotojams. Tokia veikla apima diskusijas su profesijos konsultantu, darbo paieškai reikalingų įgūdžių mokymą, panašios kvalifikacijos darbuotojų grupes, siekiant skatinti tinklų kūrimo galimybes. Aktyvią darbo paiešką galima pradėti iš karto po orientacinio etapo arba pasibaigus individualaus mokymo etapui. Paprastai ši priemonė trunka 14 savaičių, atskirais atvejais ją galima pratęsti iki 22 savaičių (vyresniems nei 50 m. dalyviams arba riboto darbingumo asmenims). Aktyvios darbo paieškos etapu dalyviai privalo sutikti su priimtinais Austrijos užimtumo tarnybos pasiūlymais. – Mokymo ir darbo paieškos išmoka[9]: ši išmoka mokama visiems 356 darbuotojams tol, kol jie dalyvauja darbo fondo mokymuose ir aktyvios reintegracijos priemonėse. Išmokos bazinė norma svyruoja nuo 150 EUR iki 450 EUR asmeniui per mėnesį (14 išmokų per metus), o turinčiam arba neturinčiam vaikų vieninteliam šeimos išlaikytojui papildomai mokama 75 EUR arba 40 EUR (12 išmokų per metus). Ši išmoka kartu su dienpinigiais negali būti didesnė nei bazinė bedarbio pašalpa. Kol yra mokamos šios mokymo išmokos, bedarbio pašalpos mokėjimas yra sustabdomas. – Dienpinigių mokėjimas dalyvaujant mokymuose ir darbo paieškos priemonėse[10]: ši išmoka mokama 353 darbo netekusiems darbuotojams tol, kol jie dalyvauja darbo fondo mokymuose ir aktyvios reintegracijos priemonėse. Taip kiekvienam darbo netekusiam ir priemonėje dalyvaujančiam darbuotojui užtikrinamas rimtas visą darbo dieną trunkantis užsiėmimas. Valdžios institucijų skaičiavimu, 60 asmenų dalyvaus mokymuose ir reintegracijos priemonėse 6,1 mėn., 138 asmenys – 15 mėn., 51 asmuo – 30 mėn. ir 104 asmenys – 33,2 mėn. Išlaidos vienam darbuotojui per mėnesį sudaro 1 031 EUR. Ši išmoka kartu su mokymo ir darbo paieškos išmoka negali būti didesnė nei bazinė bedarbio pašalpa. Kol yra mokami dienpinigiai, bedarbio pašalpos mokėjimas yra sustabdomas. – Dalyvaujant mokymuose susidarančios papildomos išlaidos: tokios išlaidos kompensuojamos tik 174 mokymo priemonėse dalyvaujantiems fondo dalyviams, kad būtų padengtos kelionės išlaidos ir išlaidos mokymosi medžiagai. 23. Prie paraiškoje nurodytų EGF paramai įgyvendinti skirtų lėšų pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3 straipsnį priskiriama parengiamoji veikla, informavimas ir viešinimas bei Voest-Alpine plieno fondo priežiūros veikla ir valdymas. Visi priemonėse dalyvaujantys partneriai yra įsipareigoję skleisti informaciją apie EGF paramą. Fondo valdymo išlaidos bus apskaičiuotos proporciniu principu atsižvelgiant į faktinį asmenų skaičių ir neviršys 954 EUR vienam asmeniui. 24. Austrijos valdžios institucijų nurodytos prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos – tai aktyvios darbo rinkos priemonės, priskiriamos prie tinkamų finansuoti veiksmų, apibrėžtų Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3 straipsnyje. Austrijos valdžios institucijų skaičiavimu, bendros šių paslaugų išlaidos yra 12 266 158 EUR, o EGF paramai įgyvendinti skirtos išlaidos – 479 855 EUR (3,80 proc. visos sumos). Bendra iš EGF prašomos paramos suma yra 8 284 908 EUR (65 proc. visų išlaidų). Veiksmai || Numatytas remtinų darbuotojų skaičius || Numatytos išlaidos vienam remtinam darbuotojui (EUR) || Bendros išlaidos (bendrasis EGF ir nacionalinis finansavimas) (EUR) Prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos (Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3 straipsnio pirma pastraipa) Pradinė konsultacija („Erstberatung“) || 356 || 49 || 17 444 Profesinis orientavimas („Berufsorientierung“) || 356 || 1 022 || 363 832 Individualus mokymas, įskaitant praktiką ir verslininkystės mokymą („Individuelle Qualifizierung“) || 174 || 3 052 || 531 048 Nuolatinės konsultacijos ir aktyvi darbo paieška („laufende Beratung und aktive Jobsuche“) || 356 || 1 056 || 375 936 Mokymo ir darbo paieškos išmoka („Zuschussleistung/Stipendium bei aktiver Beratung, Jobsuche oder Ausbildung“) || 356 || 9 307 || 3 313 292 Dienpinigių mokėjimas dalyvaujant mokymuose ir darbo paieškos priemonėse 6,1 mėn. („Schulungsarbeitslosengeld“) || 60 || 6 308 || 378 480 Dienpinigių mokėjimas dalyvaujant mokymuose ir darbo paieškos priemonėse 15 mėn. („Schulungsarbeitslosengeld“) || 138 || 15 456 || 2 132 928 Dienpinigių mokėjimas dalyvaujant mokymuose ir darbo paieškos priemonėse 30 mėn. („Schulungsarbeitslosengeld“) || 51 || 30 886 || 1 575 186 Dienpinigių mokėjimas dalyvaujant mokymuose ir darbo paieškos priemonėse 33,2 mėn. („Schulungsarbeitslosengeld“) || 104 || 34 240 || 3 560 960 Dalyvaujant mokymuose susidarančios papildomos išlaidos („Ausbildungsnebenkosten“) || 174 || 98 || 17 052 Prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos – tarpinė suma || || 12 266 158 EGF paramai įgyvendinti skirtos lėšos (Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3 straipsnio trečia pastraipa) Parengiamoji veikla || || 57 500 Voest-Alpine plieno fondo valdymas (atleistų darbuotojų įdarbinimo fondas) || || 339 355 Informavimas ir viešinimas || || 18 000 Kontrolės veikla || || 65 000 EGF paramai įgyvendinti skirtos lėšos – tarpinė suma || || 479 855 Bendros numatytos išlaidos || || 12 746 013 EGF parama (65 proc. visų išlaidų) || || 8 284 908 25. Austrija patvirtino, kad aprašytos priemonės papildo iš struktūrinių fondų finansuojamus veiksmus ir kad dvigubo finansavimo galimybės nėra. Pagal Austrijai skirtos ESF veiksmų programos 2 tikslą didžiausias dėmesys yra skiriamas ilgalaikiam nedarbui, tuo tarpu EGF siekiama padėti asmenims tuoj pat po jų atleidimo iš darbo. Taigi šių dviejų fondų veikla nesutampa. Data (-os), kada nukentėjusiems darbuotojams pradėta arba planuojama pradėti teikti prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas 26. Prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas, skirtas nukentėjusiems darbuotojams ir įtrauktas į suderintą priemonių paketą, kurį siūloma bendrai finansuoti iš EGF, Austrija pradėjo teikti 2009 m. balandžio 1 d., t. y. tada, kai pirmieji darbuotojai tapo darbo fondo nariais. Todėl ši data laikoma laikotarpio, kuriuo iš EGF gali būti skiriama parama, pradžia. Konsultacijų su socialiniais partneriais tvarka 27. Austrijos valdžios institucijos paaiškino, kad dialogas su socialiniais partneriais apie tai, kaip sušvelninti darbo praradimo poveikį atitinkamiems darbuotojams, užsimezgė tuomet, kai įmonės pagal Austrijos išankstinio perspėjimo sistemą („Frühwarnsystem“) (Arbeitsmarkt-förderungsgesetz/AMFG 45a paragrafas) informavo Austrijos valdžios institucijas apie planuojamus atleidimus. 28. Dėl Voest-Alpine plieno fondo vaidmens socialiniai partneriai iš esmės susitarė devintojo dešimtmečio pabaigoje, kai buvo įkurtas darbo fondas. Iki 2009 m. rugpjūčio mėn. šiai konkrečiai EGF paraiškai pritarė šie socialiniai partneriai: Austrijos ekonomikos rūmų inžinerijos ir metalo apdirbimo pramonės asociacija (Fachverband der maschinen- und metallverarbeitenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), Austrijos ekonomikos rūmų kalnų pramonės ir geležies pramonės asociacija (Fachverband der Bergwerke und eisenerzeugenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), metalo, tekstilės ir maisto profesinė sąjunga (Gewerkschaft Metall-Textil-Nahrung) bei privačiojo sektoriaus darbuotojų, spausdinimo, žurnalistikos ir popieriaus profesinė sąjunga (Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck, Journalismus, Papier), abi minėtos profesinės sąjungos priklauso Austrijos profesinių sąjungų federacijai (Österreichische Gewerkschaftsbund /ÖGB). 29. Austrija paaiškino, kad Austrijos socialinių partnerių bendradarbiavimas yra savanoriškas neformalaus pobūdžio susitarimas, kuris nėra reglamentuojamas teisės aktais[11]. Įmonės privalo laikytis Austrijos viešosios užimtumo tarnybos (AMS) taisyklių tik tuomet, jei jos nusprendžia dalyvauti konkrečiose darbo rinkos politikos priemonėse. atleidimai yra grindžiami įmonių (darbo tarybos) sutartimis, („Betriebsvereinbarungen“), o ne kolektyvinėmis sutartimis, taikomomis visam metalo sektoriui. Informacija apie veiksmus, kurie yra privalomi pagal nacionalinius teisės aktus arba kolektyvines sutartis 30. Atsižvelgdamos į Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 6 straipsnyje nustatytus kriterijus, Austrijos valdžios institucijos savo paraiškoje ir papildomoje informacijoje: · patvirtino, kad EGF finansinė parama nepakeičia priemonių, kurias įmonės privalo taikyti pagal nacionalinius teisės aktus arba kolektyvines sutartis; · įrodė, kad veiksmais parama teikiama atskiriems darbuotojams ir nenaudojama įmonėms arba sektoriams restruktūrizuoti; · patvirtino, kad nurodytiems tinkamiems finansuoti veiksmams neteikiama pagalba pagal kitas ES finansines priemones. Valdymo ir kontrolės sistemos 31. Austrija pranešė Komisijai, kad Voest-Alpine plieno fondas suteiks 35 proc. nacionalinį bendrąjį finansavimą. Pats darbo fondas yra finansuojamas solidarumo įnašais, kuriuos moka fondui priklausančių įmonių darbdaviai ir darbuotojai. Šių įnašų dydis kinta ir socialiniai partneriai jį nuolat persvarsto. 32. Austrija patvirtino, kad finansinę paramą valdo ta pati institucija, kuri valdo ESF teikiama paramą: federalinės Darbo, socialinių reikalų ir vartotojų apsaugos ministerijos (BMASK Bundesministerium für Arbeit, Soziales und Konsumentenschutz) VI/INT/9 skyrius veiks kaip valdymo institucija ir kaip mokėjimų įstaiga. EGF finansinės kontrolės institucija yra kita nei ESF: šią funkciją EGF atliks federalinės Darbo, socialinių reikalų ir vartotojų apsaugos ministerijos VI/S/5a skyrius. Prie individualių poreikių priderintų priemonių suderintą paketą įgyvendina Voest-Alpine plieno fondas, kurį kontroliuoja Austrijos viešoji užimtumo tarnyba (AMS). Be to, federalinei Darbo, socialinių reikalų ir vartotojų apsaugos ministerijai atlikti savo užduotis padės techninę pagalbą teikiantis asmuo, kuris taip pat vykdys pirmojo lygmens kontrolę. Visi svarbiausi susitarimai ir įsipareigojimai yra nustatyti rašytinėse sutartyse. Finansavimas 33. Remiantis Austrijos paraiška, siūloma EGF parama suderintam prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketui yra 8 284 908 EUR, o tai sudaro 65 proc. visų išlaidų. Komisijos siūlomas asignavimas iš Fondo pagrįstas Austrijos pateikta informacija. 34. Atsižvelgdama į didžiausią galimą EGF finansinės paramos sumą pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnio 1 dalį, taip pat į asignavimų perskirstymo mastą, Komisija siūlo visai minėtai sumai, skirtinai pagal finansinės programos 1a išlaidų kategoriją, skirti EGF lėšų. 35. Skyrus siūlomą finansinės paramos sumą, EGF liks daugiau nei 25 proc. numatytos didžiausios metinės sumos, kurią galima skirti asignavimams per paskutinius keturis metų mėnesius, kaip reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 12 straipsnio 6 dalį. 36. Teikdama šį pasiūlymą skirti EGF lėšų, Komisija pradeda supaprastintą trišalę procedūrą pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo 28 punktą, kad poreikį panaudoti EGF lėšas ir reikalingą sumą suderintų su abiem biudžeto valdymo institucijomis. Komisija ragina tą biudžeto valdymo instituciją, kuri pirmoji tinkamu politiniu lygmeniu susitars dėl lėšų skyrimo pasiūlymo projekto, pranešti kitai biudžeto valdymo institucijai ir Komisijai apie savo ketinimus. Jeigu viena iš dviejų biudžeto valdymo institucijų nepritars, bus rengiamas oficialus trišalis susitikimas. 37. Komisija atskirai pateikia lėšų perkėlimo prašymą, siekdama į 2011 m. biudžetą įtraukti specialiuosius įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus, kaip nurodyta 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo 28 punkte. Mokėjimų asignavimų šaltinis 38. Abiem biudžeto valdymo institucijoms priėmus du sprendimus dėl iš viso 777 390 EUR ir atsižvelgus į tris šiuo metu biudžeto valdymo institucijų nagrinėjamus atvejus dėl iš viso 30 023 247 EUR, EGF biudžeto eilutėje 04.0501 lieka 16 808 313 EUR. Ši turima suma bus naudojama 8 284 908 EUR sumai, kurios reikia dabartinei paraiškai, padengti. Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Austrijos paraiška „EGF/2010/007 AT/ Steiermark ir Niederösterreich“) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[12], ypač į jo 28 punktą, atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą[13], ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[14], kadangi: (1) Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti papildomą paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką. (2) EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, paraiškas. (3) 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė skirti EGF lėšų, neviršijant viršutinės metinės 500 mln. EUR ribos. (4) 2010 m. kovo 9 d. Austrija pateikė paraišką skirti EGF lėšų dėl darbuotojų atleidimo iš 54 įmonių, vykdančių NACE 2 red. 24 skyriaus (Pagrindinių metalų gamyba) veiklą Austrijos gretimuose Štirijos (Steiermark, AT22) ir Žemutinės Austrijos (Niederösterreich, AT12) NUTS II regionuose, ir iki 2011 m. sausio 27 d. ją papildė išsamesne informacija. Ši paraiška atitinka finansinei paramai taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo skirti 8 284 908 EUR sumą. (5) Todėl EGF lėšos turėtų būti skirtos finansinei paramai pagal Austrijos pateiktą paraišką suteikti, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis 2011 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) skiriama 8 284 908 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma. 2 straipsnis Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priimta [Briuselyje / Strasbūre] Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas [1] OL C 139, 2006 6 14, p. 1. [2] OL L 406, 2006 12 30, p. 1. [3] 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1). [4] Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3 straipsnio trečios pastraipos nuostatų. [5] Ekonomikos krizės poveikis pagrindiniams ES pramonės sektoriams. Gamybos ir statybos pramonės padėtis: http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=4040 (2009 4) ir http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=5509 (2009 10). [6] Austrijos darbo fondas yra svarbi Austrijos darbo rinkos politikos priemonė, skirta gerinti darbo ieškančių asmenų padėtį darbo rinkoje. Jos yra grindžiamos Arbeitslosenversicherungsgesetz (§ 18) ir Austrijos užimtumo tarnybos (AMS) įgyvendinimo teisės aktais. Naujausias AMS teisės aktas: http://www.ams.at/_docs/001_ast_RILI.pdf. [7] http://www.voestalpine.com/group/static/sites/default/downloads/en/share/share/Annual_Report_2009-10.pdf. [8] Pagal Arbeitslosenversicherungsgesetz (ALVG) 18 paragrafą, darbuotojas gali priklausyti fondui ilgiausiai 156 savaites (trejus metus), esant galimybei specialiais atvejais (vyresniems nei 50 m. asmenims arba ilgesnėse kvalifikacijos programose dalyvaujantiems asmenims) pratęsti šį laikotarpį iki 209 savaičių (ketverių metų). [9] Pagal Arbeitslosenversicherungsgesetz (ALVG) 18 paragrafą. [10] Pagal Arbeitslosenversicherungsgesetz (ALVG) 18 paragrafą. [11] ÖGB svetainė http://www.sozialpartner.at/sozialpartner/Sozialpartnerschaft_mission_en.pdf. [12] OL C 139, 2006 6 14, p. 1. [13] OL L 406, 2006 12 30, p. 1. [14] OL C […], […], p. […].