Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui - Valstybių narių ataskaitos apie veiką, šiurkščiai pažeidusią bendrosios žuvininkystės politikos taisykles 2004 m. /* KOM/2006/0387 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 14.7.2006 KOM(2006) 387 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Valstybių narių ataskaitos apie veiką, šiurkščiai pažeidusią bendrosios žuvininkystės politikos taisykles 2004 m. KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Valstybių narių ataskaitos apie veiką, šiurkščiai pažeidusią bendrosios žuvininkystės politikos taisykles 2004 m. 1. ĮVADAS Siekiant, kad valstybių narių įsipareigojimų vykdyti Bendrijos taisykles įgyvendinimas būtų skaidresnis, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1447/1999[1] buvo įvesta prievolė valstybėms narėms kiekvienais metais pateikti ataskaitą Komisijai apie tai, kiek buvo užregistruota „šiurkščių“ pažeidimų ir kokių buvo imtasi sankcijų. Šiuo tikslu minėtame reglamente pateikiamas 19 Bendrijos taisyklių pažeidimų, kurie laikomi pačiais rimčiausiais, sąrašas. Valstybės narės privalo užtikrinti, kad būtų imamasi atitinkamų priemonių prieš fizinius arba juridinius asmenis, pažeidžiančius bendrosios žuvininkystės politikos[2] taisykles.Sąrašą išvardyti veikimo būdai yra susiję su svarbiausiais įsipareigojimais, nustatytais Bendrijos taisyklėse dėl išteklių išsaugojimo, stebėsenos ir žuvininkystės produktų pardavimo. Reikiamos informacijos pateikimo Komisijai procedūra yra nustatyta Komisijos reglamente (EB) Nr. 2740/1999[3]. Elektroninėmis priemonėmis persiunčiami duomenys turi būti palygintini, kad būtų galima nustatyti valstybių narių taisyklių vykdymą užtikrinančių sistemų veiksmingumą. Įstatymų leidėjo tikslas – laipsniškai suvienodinti sąlygas žvejams, kurie dėl to imtų labiau pasitikėti kontroliuojančiomis valdžios institucijomis visoje Europos bendrijoje ir laikytis Bendrijos žuvų išteklių saugojimo taisyklių. Šiame komunikate aptariami veikos, kuria buvo šiurkščiai pažeistos BŽP taisyklės, atvejai, pradėti nagrinėti 2004 m. Tai yra penktasis komunikatas šiuo klausimu. Pačius svarbiausius 2000 m. duomenis Komisija pateikė 2001 m. lapkričio 12 d. komunikate[4], 2001 m. duomenis – 2002 m. gruodžio 5 d. komunikate[5], 2002 m. duomenis – 2003 m. gruodžio 15 d. komunikate[6] ir 2003 m. duomenis – 2005 . gegužės 20 d. komunikate[7]. 2. VALSTYBIų NARIų 2004 M. ATASKAITOS Tarybos reglamente (EB) Nr. 2740/1999 nustatytos išsamios taisyklės, kaip perduoti informaciją apie šiurkščiai bendrosios žuvininkystės politikos taisykles pažeidžiančius veikimo būdus. Duomenys turi būti perduodami elektroninėmis priemonėmis, kad Komisijos tarnybos galėtų sudaryti kartu su komunikatu pateikiamas lenteles. Lentelėse pateikiami įdomiausi faktai iš valstybių narių ataskaitų. Duomenys nurodomi tokie, kokius pateikė valstybės narės. Joms buvo suteikta galimybė juos patikrinti prieš Komisijai galutinai patvirtinant komunikatą. Kadangi surinktus duomenis interpretuoti nėra lengva – nes juos sudaro tik skaičiai – ir kai kurie duomenys gali būti iš dalies klaidingai suprasti, Komisija paragino valstybes nares pateikti papildomos informacijos, kuri, jų manymu, padėtų tuos skaičius aiškiau interpretuoti.Į valstybių narių pateiktas pastabas buvo atsižvelgta ir visur, kur derėtų, pateikiamos aiškios nuorodos. 3. šIURKšTūS PAžEIDIMAI LYGINANT SU VALSTYBIų NARIų žVEJYBOS LAIVų SKAIčIUMI Siekiant pateikti šiek tiek kiekybinių rodiklių, šioje lentelėje nurodomas kiekvienos valstybės narės laivų, įtrauktų į žvejybos laivų registrą 2005 m. sausio 1d., skaičius ir bendras šiurkščių pažeidimų skaičius, kuriuos padarė (išskirtinai) tie laivai, plaukiojantys su konkrečios valstybės narės vėliava, ir kuriuos valstybės narės nustatė ir apie juos pranešė. Pateiktoje statistikoje pažeidimai neskirstomi į žvejų ir žvejybos sektoriaus veiklos vykdytojų, kurie nėra žvejai, padarytus pažeidimus. Todėl toliau pateikiami šiurkščių pažeidimų skaičiai yra priskirtini ne tik žvejams. Valstybė narė | Laivų skaičius | Šiurkštūs pažeidimai | Belgija | 123 | 32 | Danija | 3416 | 258 | Vokietija | 2163 | 87 | Graikija | 18723 | 1487 | Estija | 1050 | nėra duomenų | Ispanija | 14053 | 3813 | Prancūzija | 7884 | 492 | Airija | 1431 | 50 | Italija | 14923 | 3398 | Kipras | 897 | 5 | Latvija | 942 | 175 | Lietuva | 303 | nėra duomenų | Malta | 2133 | nėra duomenų | Nyderlandai | 862 | 141 | Lenkija | 1248 | 73 | Portugalija | 10082 | 1729 | Slovėnija | 148 | nėra duomenų | Suomija | 3394 | 5 | Švedija | 1598 | 94 | Jungtinė Karalystė | 7034 | 76 | 4. NUSTATYTų PAžEIDIMų SKAIčIUS LYGINANT SU VALSTYBIų NARIų ATLIKTų PATIKRINIMų SKAIčIUMI Tam, kad būtų galima palyginti valstybių narių pateiktus duomenis, derėtų per tam tikrą laikotarpį nustatytų pažeidimų skaičių palyginti su per tą patį laikotarpį atliktų patikrinimų skaičiumi. Deja, valstybės narės pateikė Komisijai per mažai informacijos, kad jos tarnybos galėtų sudaryti tokią lentelę. Be to, „patikrinimo“ apibrėžtis valstybėse narėse gali labai skirtis, taigi negalima garantuoti, kad duomenys yra vienarūšiai. Kai kurios valstybės narės pateikė Komisijai 2004 m. atliktų patikrinimų skaičių. Kadangi valstybių narių duomenys labai skiriasi, kyla abejonių dėl tam tikrų duomenų teisingumo: pavyzdžiui, nustatytų pažeidimų ir užregistruotų patikrinimų santykis Lenkijoje yra 2 %, Ispanijoje – 6 %, Kipre – 12 %, o Graikijoje – 65 %. 5. REGIONINIų žUVININKYSTėS ORGANIZACIJų (RŽO) NARIų PAžEIDIMAI Keletas RŽO jau įdiegė arba rengiasi priimti kontrolės sistemas, kuriose numatyta registruoti pažeidimus. Tokias sistemas turi Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija (NAFO), Šiaurės Rytų Atlanto žvejybos organizacija (NEAFC) ir Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (ICCAT). Tikima, kad visi šiurkštūs BŽP pažeidimai, kuriuos padarė pirmiau minėtoms RŽO priklausantys laivai, yra įtraukti į Komisijai praneštų pažeidimų skaičių ir yra nurodyti šiame komunikate. Verta atminti, kad kasmet Europos bendrija minėtoms organizacijoms teikia ataskaitą apie nacionalinių kontrolės tarnybų nustatytus pažeidimus, apie kuriuos pranešta Komisijos tarnyboms. Tačiau RŽO perduotų duomenų ir šio komunikato prieduose nurodytų duomenų palyginti negalima, nes pažeidimų tipai nėra identiški. Kalbant apie RŽO, atrodo, kad 2004 m. NEAFC teritorijoje akivaizdžių pažeidimų (t. y. dėl kurių joms būtų pareikšti įtarimai) Bendrijos laivai nepadarė. Kitos organizacijos šalys pranešė, kad NAFO teritorijoje Bendrijos laivai padarė 18 akivaizdžių pažeidimų, tačiau šį skaičių dar turi patvirtinti NAFO. 6. PASTABOS DėL VALSTYBIų NARIų PATEIKTų ATASKAITų Valstybės narės pateikė iš viso 9 660 ataskaitų. Nustatyta, kad buvo padaryta visų Tarybos reglamento (EB) Nr. 1447/1999 sąraše nurodytų tipų pažeidimų. Jų skaičius šiek tiek didesnis negu 2003 m. (šiurkščių pažeidimų ankstesniais metais buvo nustatyta mažiau: 2000 m. – 7 298, 2001 m. – 8 139, 2002 m. – 6 756 ir 2003 m. – 9 502), tačiau per tą laiką atsirado dar septynios valstybės narės, turinčios interesų jūrų žvejybos sektoriuje. Tiesą sakant, šiurkščių pažeidimų skaičius, kurį nustatė 2004 m. prisijungusios valstybės narės, sudaro tik 2,7 % viso skaičiaus (Kipras, Estija, Latvija ir Lenkija pranešė apie 258 atvejus). Kaip jau pabrėžta ankstesniuose komunikatuose, į nustatytų pažeidimų skaičių gali būti įtraukti ir tie pažeidimai, kurie yra susiję su veikla vidaus vandenyse arba pramogine veikla. Tokius duomenis, pavyzdžiui, pateikė Ispanija. Ispanijoje, Italijoje ir Portugalijoje nustatyta 79,6 % visų pažeidimų. Tačiau šios šalys turi ir daugiausiai laivų. Didžiausią pažeidimų dalį sudaro žvejyba be leidimų – 22 % atvejų, antroje vietoje pagal pažeidimų skaičių yra galiojančių pardavimo standartų neatitinkantis žuvininkystės produktų sandėliavimas, perdirbimas, pateikimas parduoti ir transportavimas (19 %). Trečioje vietoje – žvejyba be licencijos (14 %). Šie skaičiai labai panašūs į 2003 m. skaičius, ir apskritai daugelis 2000 m. ir vėliau nustatytų pažeidimų patenka į šias tris pažeidimų grupes; kitos BŽP taisyklės šiurkščiai pažeidžiamos gerokai rečiau (10 % atvejų). Pavyzdžiui, stebėtina, kad visoje Europos bendrijoje 2004 m. buvo tik 60 laivų stebėjimo sistemos pažeidimų. 82 % pažeidimo procedūrų baigėsi baudos skyrimu. Vokietijoje, Estijoje, Jungtinėje Karalystėje, Ispanijoje, Kipre, Latvijoje ir Lenkijoje 100 % pažeidimus padariusių pažeidėjų susilaukė sankcijų. Italijoje taip pat buvo pritaikytos sankcijos 90 % pažeidėjų. Tačiau Švedijoje buvo pritaikytos sankcijos tik 17% pažeidėjų. Suomija apie sankcijas duomenų nepateikė. Minėtus duomenis taip pat reikėtų vertinti atsargiai, nes negalima atmesti galimybės, kad valstybės narės įtraukė tuos atvejus, kurie buvo pradėti nagrinėti ankstesniais metais, o baigti tik 2004 m. Jos taip pat galėjo užregistruoti tik 2004 m. pradėtus ir baigtus nagrinėti atvejus. Lyginant žvejams skirtas baudas , valstybių narių skiriamos baudos už tokio paties tipo pažeidimą labai skiriasi. Pavyzdžiui, - už draudžiamų žvejybos įrankių naudojimą ar laikymą laive vidutinė bauda vienoje valstybėje narėje siekė 108 EUR, o kitoje – 15 000 EUR, nors buvo pranešta tik apie vieną tokį atvejį; - už žvejybą neturint leidimo vidutinė bauda vienoje valstybėje narėje buvo 58 EUR, o kitoje siekė 13 788 EUR; - už tiesioginę žuvų rūšių, kurias uždrausta žvejoti, žvejybą vidutinė bauda vienoje valstybėje narėje buvo 10 EUR, o kitoje – 3 334 EUR; - už duomenų, kurie turi būti kontrolės dokumentuose, klastojimą vidutinė bauda vienoje valstybėje narėje buvo 48 EUR, o kitoje – siekė 18 900 EUR. Žinoma, vidurkis taip pat turėtų būti lyginamas su konkretaus tipo pažeidimų skaičiumi ir atskiro pažeidimo rimtumu. Be to, į vienas baudas, apie kurias buvo pranešta, buvo įskaičiuota konfiskuotos žuvies vertė, į kitas – ne, o tai reiškia, kad skirtingų valstybių narių baudų lyginimas gali būti neobjektyvus. Reglamente (EB) Nr. 1447/1999 pateikiamame sąraše 19 veikimo būdų išvardyti ne pagal rimtumo laipsnį. Apskritai, valstybių narių vidutinės baudos yra nuo 48 EUR iki 13 099 EUR, o visos ES mastu vidutinė bauda, skirta išnagrinėjus pažeidimą, 2004 m. siekė 2 272 EUR. Tai yra mažiau negu pusė 2003 m. vidutinės baudos (kuri siekė 4 664 EUR). Toks baudų mažėjimas yra neigiamas ženklas. Palyginus ES žvejybos pramonei skirtas baudas ir į krantą iškrautų žuvies produktų vertę (žr. VIII priedą), matyti, kad nuo 2003 m. baudos sumažėjo. Tai, kad didelės baudos (iki 120 000 EUR) skiriamos nedažnai, rodo, kad daugeliu atvejų valstybės narės yra pernelyg atlaidžios. Vertinant sankcijų mastą reikia atsižvelgti į du dalykus: pirma, į užregistruotą sumą gali būti įskaičiuota arba neįskaičiuota sugautų žuvų vertė ir (arba) kaip papildoma bauda konfiskuoto žvejybos įrankio vertė. Kadangi sugautos žuvies vertė lengvai gali viršyti baudos sumą, tai labai keičia baudos vidurkį. Komisijos tarnybos neturi galimybių nustatyti, ar sugautos žuvies ir žvejybos įrankio vertė yra įskaičiuota, jei valstybės narės nepateikia tokios informacijos. Be to, jei pažeidėjas baudžiamas laikinai sustabdant leidimo žvejoti arba užsiimti profesine veikla galiojimą, nėra jokios galimybės įvertinti, taigi ir užregistruoti, veiklos vykdytojo, kuris buvo priverstas laikinai sustabdyti savo profesinę veiklą, nuostolius. Nuostoliai gali būti didžiuliai, tačiau į juos nėra kaip atsižvelgti. Iš lentelių matyti, kad 3 203 atvejais buvo įsakyta konfiskuoti laimikį arba įrankius. Ataskaitų duomenimis, labai padaugėjo konfiskacijos atvejų – nuo 444 atvejų 2000 m. iki 4 720 atvejų 2003 m. Tačiau 2004 m. jų sumažėjo. Kai kurios valstybės narės (Graikija, Italija, Portugalija ir Jungtinė Karalystė) pranešė dažnai taikančios konfiskacijos priemonę. Kita vertus, Vokietija, Estija, Ispanija, Suomija, Kipras, Latvija ir Lenkija apie laimikio arba įrankių konfiskavimą iš viso nepranešė. Galiausiai, remiantis papildoma kai kurių valstybių narių pateikta informacija, galima pastebėti, kad taikant sankcijas už BŽP taisyklių pažeidimus teisinis procesas (administracinis ir baudžiamasis) paprastai trunka ilgai. Visas procesas vidutiniškai trunka 8–12 mėnesių. Baudžiamasis procesas paprastai trunka ilgiausiai (Belgijoje, Airijoje, Nyderlanduose, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Suomijoje taikomos tik baudžiamosios priemonės). Nors Komisijos tarnybos primygtinai prašė pateikti joms išsamesnės informacijos, surinkta nedaug duomenų apie tai, su kokiomis žuvų rūšimis susiję daugiausia šiurkščių pažeidimų (paprastai tai yra tos rūšys, kurioms yra sudaryti atkūrimo planai arba nustatyti nacionaliniai apribojimai, turinčios didelę komercinę vertę ir sužvejotos vietovėse, kuriose jau yra buvę šiurkščių pažeidimų). Žinoma, atrodo, kad daugiausia pažeidimų valstybės narės nustato savo IEZ, tačiau šiuo metu nėra galimybės tiksliai nustatyti Tarptautinei jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT) zonas. 7. TOLESNė RAIDA IR GALUTINėS PASTABOS Komisija, vykdydama ankstesniame komunikate prisiimtą įsipareigojimą, surengė konsultacijas su valstybėmis narėmis, siekdama sužinoti jų nuomonę, kaip būtų galima patobulinti komunikato turinį. Visų pirma, 2005 m. rugsėjo 30 d. Komisija surengė už žuvininkystės sritį atsakingų vadovų posėdį. Jo dalyviai galėjo atvirai aptarti komunikato dėl šiurkščių pažeidimų tikslus ir kol kas pasiektus rezultatus. Vyravo nuomonė, kad komunikatas yra naudinga priemonė vertinant Bendrijos taisyklių taikymą. Tačiau buvo nuspręsta, kad reikėtų tobulinti jo turinį, ypač išvengti neteisingo lentelėse pateikiamų duomenų interpretavimo. Buvo ypač akcentuota informacijos apie pažeidimo aplinkybes svarba, pvz., informacija apie laivo dydį, žvejybos rūšį ir apie ekonominius aspektus apskritai. Vis dėlto buvo sutarta, kad 2004 m. komunikato forma nebus keičiama. Kitas svarbus klausimas yra susijęs su veikimo būdų sąrašu – vyrauja nuomonė, kad veikimo būdai nėra pakankamai detalizuoti, todėl valstybės narės skirtingai juos interpretuoja. Taip pat buvo aptarta galimybė supaprastinti ataskaitų teikimo reikalavimus. Su žuvininkystės vadovais aptarti klausimai vėliau buvo nagrinėjami 2005 m. lapkričio 8 d. Komisijos surengtame Žvejybos kontrolės ekspertų grupės posėdyje. Jame valstybės narės turėjo galimybę išreikšti savo nuomonę apie Komisijos tarnybų parengtas lenteles. Deramai atsižvelgdama į valstybių narių nuomones, Komisija yra pasiryžusi patobulinti komunikato tekstą, kuris, jos manymu, yra gera priemonė skaidrumui didinti ir veiksmingiau taikyti taisykles. Komisija sutinka su valstybėmis narėmis, kad reikėtų persvarstyti „šiurkščių pažeidimų sąrašą“, ypač kiek tai susiję su Tarybos reglamento Nr. 2371/2002 25 straipsnio 4 dalyje numatyto „rimtų pažeidimų katalogo“ sudarymu. Komisija taip pat pasistengs kuo labiau sumažinti valstybių narių atskaitomybės įpareigojimus. Vis dėlto, siekiant patobulinti kito komunikato dėl šiurkščių pažeidimų turinį, bus prašoma, kad valstybės narės pateiktų Komisijai tam tikrą informaciją – būtent, koks yra sankcijų, įskaitant laikiną profesinės veiklos sustabdymą, ekonominis poveikis kiekvienam pažeidėjui palyginus su jo apyvarta. Iš tiesų, tik išnagrinėjus šiuos elementus galima įvertinti sankcijos atgrasomąjį poveikį. Taip pat bus prašoma, kad valstybės narės nurodytų atskirai BŽP taisyklių ir nacionalinių taisyklių pažeidimus, taip pat informuotų, ar juos padaro profesionalūs, ar neprofesionalūs žvejai. Grįždama prie šio komunikato, Komisija norėtų dar kartą pabrėžti, kad be valstybių narių pastabų yra labai sunku interpretuoti lentelėse pateikiamus skaičius, ir pabaigai paminėti, kad šiemet situacija yra nė kiek ne geresnė negu pernai.Nors statistikos duomenimis, sankcijos buvo pritaikytos daugiau nei 10 % laivų, suma, kurią sumokėjo žvejybos pramonė pritaikius sankcijas 2004 m. (13,8 mln. EUR)[8], yra apytiksliai lygi 2 tūkstantosioms visų 2003 m. iškrovimų vertės[9]. Rizikuojame, kad tokią baudų už BŽP taisyklių pažeidimus sumą žvejybos pramonė palaikys įprastinėmis veiklos sąnaudomis ir tai jos iš tikrųjų nepaskatins laikytis taisyklių.Dar daugiau, išnagrinėjus IV priedo duomenis matyti, kad daugelis pažeidėjams skirtų baudų yra per mažos, kad turėtų atgrasomąjį poveikį. Todėl Komisija ragina valstybes nares tinkamai pakeisti savo teisės aktus. Šiuo klausimu Komisija rekomenduoja, kad skirdama baudą institucija paprastai atsižvelgtų į laive esančio laimikio vertę.Be to, nors valstybės narės gali laisvai rinktis jų manymu tinkamiausias procedūras, Komisija norėtų pakartotinai pareikšti savo nuomonę, kad administracinė sankcija laikinai sustabdyti leidimą vykdyti profesinę veiklą gali būti labai veiksminga priemonė paskatinti laikytis BŽP taisyklių, nes ji gali būti greitai pritaikyta. Kai kurios valstybės narės jau taiko šią jų teisinėse sistemose nenumatytą priemonę, tačiau gaila, kad dauguma valstybių narių jos dar netaiko, ypač tais atvejais, kai taisyklių pažeidimas nėra tiek šiurkštus, kad būtų galima pagrįstai taikyti baudžiamąją sankciją. Priedo lentelių sąrašas I nustatytų pažeidimų skaičius, nurodomas pagal pažeidimo tipą ir pagal valstybę narę; II nustatytų pažeidimų skaičius, nurodomas pagal pažeidimą padariusios šalies pilietybę ir pagal valstybę narę; III pažeidimų, kai buvo paskirtos baudos, skaičius, nurodomas pagal pažeidimo tipą ir pagal valstybę narę; IV vidutinė bauda, nurodoma pagal pažeidimo tipą ir pagal valstybę narę; V konfiskacijų skaičius, nurodomas pagal pažeidimo tipą ir pagal valstybę narę; VI laikino leidimo sustabdymo atvejų skaičius, nurodomas pagal pažeidimo tipą ir pagal valstybę narę; VII žvejybos pramonės kiekvienoje valstybėje narėje sumokėta suma už padarytus šiurkščius pažeidimus. VIII žvejybos pramonės kiekvienoje valstybėje narėje sumokėta suma už padarytus šiurkščius pažeidimus ir 2003 m. iškrovimų vertė kiekvienoje valstybėje narėje. [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] VIII žVEJYBOS PRAMONėS KIEKVIENOJE VALSTYBėJE NARėJE 2004 M. SUMOKėTA SUMA Už PADARYTUS šIURKščIUS PAžEIDIMUS IR 2003 M. IšKROVIMų VERTė KIEKVIENOJE VALSTYBėJE NARėJE VALSTYBĖ NARĖ | ŽVEJYBOS PRAMONĖS 2004 M. SUMOKĖTA SUMA | 2003 M. IšKROVIMų VERTė[10] | % | BEL | 2.050 | 78.000.000 | 0,0026 | CZE | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | DNK | 42.910 | 390.000.000 | 0,011 | DEU | 29.603 | 81.000.000 | 0,036 | EST | 238 | nėra duomenų | nėra duomenų | GRC | 284.850 | 267.000.000 | 0,10 | ESP | 5.084.061 | 1.873.000.000 | 0,27 | FRA | 116.825 | 823.000.000 | 0,014 | IRL | 44.451 | 253.000.000 | 0,017 | ITA | 6.456.507 | 1.012.000.000 | 0,64 | CYP | 5.820 | nėra duomenų | nėra duomenų | LTU | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | LVA | 28.118 | nėra duomenų | nėra duomenų | LUX | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | HUN | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | MLT | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | NLD | 16.410 | 313.000.000 | 0,005 | AUT | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | POL | 39.269 | nėra duomenų | nėra duomenų | PRT | 269.176 | 205.000.000 | 0,13 | SVN | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | SVK | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | FIN | nėra duomenų | 19.000.000 | nėra duomenų | SWE | 9.652 | 95.000.000 | 0,01 | GBR | 1.349.236 | 666.000.000 | 0,20 | Viso ES | 13.779.175 | 6.075.000.000 | 0,22 | [1] OL L 167, 1999 7 2, p. 5. [2] R. 2371/2002 25 str. [3] OL L 328, 1999 12 22, p. 62. [4] COM(2001) 650, 2001 11 12 [5] COM(2002) 687, 2002 12 5 [6] COM(2003) 782, 2003 12 15 [7] COM (2005) 207, 2005 5 30. [8] Išsamesnė informacija pateikiama VII priede. [9] 2003 m. Europos Sąjungos bendroji iškrovimų vertė siekė 6 milijardus 75 milijonų eurų (Eurostatas, BŽP faktai ir skaičiai, 1990–2004 m., 2005 m. leidimas) [10] Eurostatas, BŽP faktai ir skaičiai 1990-2004 m., 2005 m. leidimas