KRR ir KRD IV nustatyta investicinėms įmonėms skirta prudencinė sistema yra taikoma kartu su FPRD. Paprastai finansų įstaigoms taikomi prudenciniai reikalavimai yra skirti užtikrinti: i) kad jos turėtų pakankamai išteklių ir galėtų išlikti finansiškai perspektyvios ir teikti paslaugas keičiantis ekonomikos ciklams arba ii) kad jas būtų galima tvarkingai likviduoti, nesukeliant jų klientams arba rinkoms, kuriose jos veikia, nederamos ekonominės žalos. Taigi, šiais reikalavimais turėtų būti siekiama atspindėti riziką, kylančią įvairioms finansų įstaigoms ir jų pačių keliamą riziką; be to, reikalavimai turi būti proporcingi rizikos tikimybei, jais iš esmės turėtų būti užtikrinamas įvairių finansų įstaigų saugumas ir patikimumas ir vengiama pernelyg didelių išlaidų, dėl kurių finansų įstaigos negalėtų perspektyviai vykdyti savo veiklos.

Kaip skelbiama 2017 m. rugsėjo mėn. Komisijos komunikate dėl Europos priežiūros institucijų (EPI) peržiūros, tai, be kita ko, taip pat reikštų, kad jų veiklai, vykdomai bankų sąjungoje dalyvaujančiose valstybėse narėse, būtų taikoma ECB tiesiogiai vykdoma priežiūra, taikant bendrą priežiūros mechanizmą. Dabar daug šių įmonių yra Jungtinėje Karalystėje, bet svarstomi planai dalį jų veiklos perkelti į 27 ES valstybes nares, visų pirma tas, kurios dalyvauja bankų sąjungoje. Nors tai pasakytina tik apie labai nedaug įmonių, ES jos sudaro didžiulę viso visų investicinių įmonių turto ir veiklos dalį.

Kitoms investicinėms įmonėms daugiau problemų kyla dėl to, kad dabartinė prudencinė sistema yra sutelkta ne į investicines įmones, bet į kredito įstaigas ir joms kylančią arba jų keliamą riziką. Šių įmonių teikiamoms paslaugoms ir rizikai, kurią jos gali kelti, esamos taisyklės iš esmės nėra aiškiai taikomos. Iš aštuonių investicinių paslaugų, kurias investicinėms įmonėms pagal FPRD leidžiama teikti, tik: i) sandorių vykdymui savo sąskaita ir ii) finansinių priemonių emisijos organizavimui ir vykdymui arba finansinių priemonių platinimui rinkoje prisiimant tvirtus įsipareigojimus pirkti pagal KRR taikomi aiškūs atitinkami reikalavimai. Kitoms investicinėms paslaugoms (pavedimų priėmimui ir perdavimui, pavedimų vykdymui, portfelio valdymui, konsultacijoms dėl investicijų, finansinių priemonių platinimui rinkoje be tvirto įsipareigojimo pirkti, daugiašalės prekybos sistemos valdymui) tokių reikalavimų nenustatyta, todėl susijusi rizika padengiama tik apytikriai. Nors tam tikrais atvejais įmonei, taigi ir jos klientams bei platesnei rinkai, kurioje įmonė veikia, su šia veikla susijusi rizika yra ribota, tikslinis rizikos padengimas neužtikrinamas.

Dėl to kyla trys pagrindinės problemos, vertinamos su pasiūlymais teikiamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente.

Pirma, nors taikant sistemą tam tikru mastu atsižvelgiama į tai, kad investicinių įmonių verslo profiliai būna skirtingų rūšių, ir taikomos išimtys, daugeliui įmonių dėl to reglamentavimas tampa labai sudėtingas. Antra, sistemos išsamūs reikalavimai ir išimtys tampa apytikriu ir rizikai nejautriu faktinės rizikos, kuri kyla investicinėms įmonėms arba kurią jos kelia ir kuri skiriasi nuo bankų keliamos ar jiems kylančios rizikos, pakaitalu. Trečia, dėl sistemai būdingo sudėtingumo ir nepakankamo jautrumo rizikai, valstybėms narėms ją įgyvendinant bendra investicinių įmonių reglamentavimo aplinka tampa fragmentuota, dėl to esama žalingo reglamentavimo arbitražo galimybių. Tai gali kelti pavojų bendrosios rinkos vientisumui ir veikimui.

Pasiūlymų tikslas – spręsti esamos sistemos problemas ir kartu, kai tik įmanoma, užtikrinti, kad investicinėms įmonėms būtų lengviau pradėti ir vykdyti veiklą. Konkrečiai, pasiūlymais nustatoma prudencinė sistema, geriau pritaikyta investicinių įmonių verslo modeliams. Pasiūlymuose pateikiama tinkamesnių ir jautresnių rizikai investicinėms įmonėms taikomų reikalavimų, geriau atsižvelgiama į taikant įvairių rūšių verslo modelius investicinių įmonių keliamą arba joms kylančią riziką. Galiausiai, šie pasiūlymai yra paprastesnė reglamentavimo priemonė, kuria naudodamosi prudencinės priežiūros institucijos gali veiksmingai vykdyti priežiūrą.

Be to, po finansų krizės priimti FPRD II ir FPRR, taikomi vertybinių popierių rinkoms, investavimo tarpininkams ir prekybos vietoms. Naująja sistema sugriežtinama ir pakeičiama dabartinė FPRD I sistema. Atliekant ES investicinių įmonių prudencinės sistemos peržiūrą kaip trūkumas nustatyta tai, kad trečiųjų valstybių įmonėms, valstybėse narėse veikiančioms per filialus, nėra nustatyta privalomo reikalavimo teikti ataskaitas. Nacionalinės kompetentingos institucijos negali reguliariai įvertinti, trečiųjų valstybių įmonių filialų jų teritorijoje vykdomos finansinių paslaugų teikimo veiklos apimties. Todėl šiuo pasiūlymu kompetentingoms institucijoms būtų suteikta tinkamų priemonių šiai veiklai stebėti.

Remiantis KRR straipsniais suteiktais įgaliojimais, investicinėms įmonėms taikomos prudencinės sistemos peržiūra vykdyta pasikonsultavus su EBA, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (angl. ESMA) ir nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, kurioms atstovaujama šiose Europos priežiūros institucijose. Komisijai 2014 m. gruodžio mėn. paskelbus pirmąjį kvietimą teikti rekomendacijas, EBA 2015 m. gruodžio mėn. paskelbė pirmą dabartinės investicinėms įmonėms taikomos prudencinės sistemos ataskaitą ir paragino keisti dabartinius metodus, taikomus visoms investicinėms įmonėms, išskyrus didžiausias ir labiausiai sistemines investicines įmones. Komisijai 2016 m. birželio mėn. paskelbus antrąjį kvietimą teikti rekomendacijas, EBA 2016 m. lapkričio mėn. paskelbė konsultacijoms skirtą diskusijų dokumentą, kuriame dėmesys sutelktas į galimą naują prudencinę tvarką, taikytiną didžiajai daugumai investicinių įmonių. Atsižvelgdama į atsiliepimus ir papildomus duomenis, kartu su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis surinktus iš investicinių įmonių, EBA savo galutines rekomendacijas paskelbė 2017 m. rugsėjo mėn. Šiuose pasiūlymuose į rekomendacijas atsižvelgta visais svarbiausiais aspektais, išskyrus sisteminių investicinių įmonių nustatymą, o priežastys paaiškintos pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente bei apibendrintos toliau pateiktame poveikio vertinimo skirsnyje.

• Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

Šiuo pasiūlymu papildoma dabar vykdoma KRR ir KRD IV tvarkos, taikomos kredito įstaigoms, peržiūra, Komisijai 2016 m. lapkričio 23 d. priėmus pasiūlymus, kuriais leista visoms nesisteminėms investicinėms įmonėms atsisakyti laikytis persvarstytų nuostatų. Ši galimybė suteikta pripažinus, kad šios persvarstytos nuostatos parengtos neturint omenyje daugumos investicinių įmonių, ir dėl šių nuostatų esamas taisyklių sąvadas taptų dar sudėtingesnis. Daugumai investicinių įmonių taikomos prudencinės tvarkos peržiūra, įtraukta ir į šį pasiūlymą, jau buvo gerokai pažengusi, taigi investicinėms įmonėms trumpą laikotarpį, kol nepradėta taikyti naujoji tvarka, taikoma dar sudėtingesnė tvarka buvo laikoma neproporcinga. Todėl šiuo pasiūlymu nustatoma nauja tvarka, taikytina didžiajai daugumai investicinių įmonių; pagal šią tvarką toms įmonėms visiškai nebetaikoma KRR ir KRD IV sistema – į pastarųjų, įskaitant persvarstytas nuostatas, taikymo sritį, laikantis šiame pasiūlyme nustatyto persvarstyto sisteminių investicinių įmonių nustatymo metodo, ir toliau patenka tik sisteminės investicinės įmonės.

Pasiūlymas taip pat suderinamas su FPRD, FPRD II ir FPRR. Nustatant prudencinius reikalavimus, specialiai pritaikytus investicinių įmonių verslui ir rizikai, pasiūlymu paaiškinama, kada ir kodėl taikomi šie reikalavimai. Taigi, pasiūlymu pašalinami keli atvejai, kai dabartinėje sistemoje prudenciniai reikalavimai taikomi savo nuožiūra, o tai nutinka dėl to, kad reikalavimai pirmiausia nustatyti FPRD išvardytų investicinių paslaugų atžvilgiu, o ne remiantis faktiniu rizikos didėjimu investicinėms įmonėms vykdant tam tikros rūšies ir masto veiklą.

• Suderinamumas su kitomis ES politikos sritimis

Investicinėms įmonėms tenka svarbus vaidmuo – ES palengvinti investicijų srautus. Atitinkamai, peržiūra taip pat yra dalis Komisijos iniciatyvų, kuriomis siekiama užtikrinti stiprią ir teisingą bendrąją rinką, turinčią tinkamai veikiančią finansų sistemą, ir kapitalo rinkų sąjungą, kad būtų sutelktos investicijos ir paskatintas ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas. Tinkamesnė prudencinė ir priežiūros sistema, investicinėms įmonėms patiriant mažiau reikalavimų laikymosi išlaidų, turėtų padėti: i) pagerinti bendras įmonių sąlygas; ii) paskatinti naujų įmonių atsiradimą rinkoje ir konkurenciją laikui bėgant ir iii) pagerinti investuotojų prieigą prie naujų galimybių ir geresnių savo rizikos valdymo būdų.

Persvarstytas sisteminių investicinių įmonių nustatymo metodas, kuris turėtų išlikti taikant KRR ir KRD IV sistemą, taip pat atitinka tikslą išvengti bankų sąjungos veikimo spragų. Iš pastarojo meto struktūrinių rinkos pokyčių matyti, kad trečiųjų valstybių bankų grupių, veikiančių per subjektus, kuriems netaikoma ECB per bendrą priežiūros mechanizmą tiesiogiai vykdoma priežiūra, struktūra ES tampa vis sudėtingesnė. Kaip nurodyta 2017 m. spalio mėn. Komisijos komunikate dėl bankų sąjungos sukūrimo, užtikrinus, kad sisteminėms investicinėms įmonėms ir toliau būtų taikomas KRR ir KRD IV laikantis šiame pasiūlyme pateikto jų nustatymo metodo, šių įmonių prudencinę priežiūrą taip pat vykdytų bankų priežiūros institucijos, o jų veiklos valstybėse narėse, dalyvaujančiose bankų sąjungoje, prudencinę priežiūrą – ECB.

2. TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

• Teisinis pagrindas

Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo Europos institucijoms suteikiama kompetencija direktyvomis nustatyti tinkamas nuostatas, kad asmenims būtų lengviau imtis veiklos ir verstis ja kaip savarankiškai dirbantiems asmenims (SESV 53 straipsnis). Tai apima ir teisės aktus, susijusius su prudencine finansinių paslaugų teikėjų (šiuo atveju – investicinių įmonių) priežiūra. Šios siūlomos direktyvos nuostatomis pakeičiamos KRD IV nuostatos, pagrįstos ir SESV 53 straipsniu, nes jos susijusios su investicinėmis įmonėmis.

• Subsidiarumo principas

Pasiūlymu persvarstomos ir supaprastinamos esamos ES taisyklės, kuriomis reglamentuojama investicinėms įmonėms taikoma prudencinė tvarka, siekiant: i) į jų verslo modelius geriau įtraukti ir mažinti riziką; ii) įmonėms suteikti vienodesnes sąlygas ir iii) padidinti priežiūros konvergenciją. Kad tai būtų pasiekta, naująja ES sistema turėtų būtų pakeista esamoji, užuot valstybių narių reguliavimo sistemose suteikus galimybę rinktis. Taip yra dėl to, kad investicinės įmonės, kurioms suteiktas veiklos leidimas pagal FPRD, dabar savo paslaugas reguliariai teikia klientams visoje ES. Dėl valstybių narių atskirai ir padrikai atliekamų taisyklių pakeitimų gali būti iškraipyta konkurencija ir taikoma diskriminacinė tvarka, o dėl to bendroji rinka taptų fragmentuota. Dėl to gali padaugėti žalingo reglamentavimo arbitražo atvejų, galbūt, kilus problemų, darančių grandininį poveikį finansiniam stabilumui ir investuotojų apsaugai kitose valstybėse narėse. Tai taip pat gali iškreipti tam tikroje valstybėje narėje teikiamų investicinių paslaugų asortimentą ir rūšį, ir dėl to galbūt sumažėtų bendras rinkos efektyvumas ir investuotojų pasirinkimo galimybės. Persvarstytomis taisyklėmis turėtų būti vengiama nederamų reglamentavimo skirtumų ir bendrojoje rinkoje visoms veiklos leidimus turinčioms įmonėms užtikrinamos vienodos sąlygos.

• Proporcingumo principas