LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 21.4.2009 
SEK(2009) 451 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie 
 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI  
Siekiant tikslingesnio paramos skyrimo ūkininkams, vykdantiems veikl ą gamtinių 
kliūčių turinčiose vietov ėse 
 
poveikio vertinimo santrauka  
{KOM(2009) 161 galutinis} 
{SEK(2009) 449} {SEK(2009) 450} 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
poveikio vertinimo santrauka  
Siekiant tikslingesnio paramos skyrimo ūkininkams, vykdantiems veikl ą gamtinių 
kliūčių turinčiose vietov ėse 
1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Nuo 1975 m. taikoma pagalbos schema mažiau palankiose ūkininkauti vietov ėse (MPŪV) 
veiklą vykdantiems ūkininkams suteikiama galimyb ė tęsti ūkininkavim ą ir taip palaikyti 
kraštovaizd į kalnuotuose vietov ėse, ne kalnuotose mažiau palankiose ūkininkauti vietov ėse 
(vadinamose tarpinėse MPŪV) ir vietov ėse su specifin ėmis kliūtimis.  
Intervencin ė MPŪV išmokų, dabar vadinam ų gamtinių kliūčių išmokomis, logika buvo 
peržiūrėta 2005 m., siekiant pagerinti j ų indėlį į ES darnaus vystymosi strategij ą ir reaguojant 
į 2003 m. Audito R ūmų nustatytus neat itikimus, konkre čiai dėl tarpinių MPŪV nustatymo.  
Tačiau nauja teisin ė gamtinių kliūčių išmokų struktūra dar turi b ūti sukurta, nes 2005 m. 
Taryba nepasiek ė susitarimo d ėl galimos vis ą Bendriją apimančios sistemos, kurioje laikantis 
naujų politikos tiksl ų būtų pateikta nauja gamtini ų kliūčių turinčių vietovių klasifikacija, į ją 
neįtraukiant kalnuot ų vietovių ir specifini ų kliūčių turinčių vietovių. Taigi, dabartin ės 
peržiūros apimtis suteikia galimyb ę užbaigti 2005 m. prad ėtą procesą ir neužkirsti kelio 
politikos sandaros poky čiams po 2013 m. 
Spręstinos problemos yra šios: 
• Dabartinio tarpini ų MPŪV nustatymo metodo, kuris yra iš dalies pagr įstas socialiniais ir 
ekonominiais rodikliais, neatitikimas atnaujintiems gamtini ų kliūčių išmokos schemos 
tikslams tod ėl, kad juose didžiausias d ėmesys skiriamas žem ėtvarkai, o ne socialiniams ir 
ekonominiams tikslams;  
• Labai didel ė valstybių narių taikomų kriterijų įvairovė nustatant tarpini ų MPŪV ribas, o tai 
reiškia, kad tr ūksta skaidrumo ir kad d ėl to galimas nevienodas elgesys su gav ėjais;  
• Nepakankama pagalba vietov ėms, kuriose kyla didž iausias pavojus, kad žem ė bus apleista.  
Atkreiptinas d ėmesys į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1698/20051 37 straipsnyje padarytas 
pakeitimas d ėl išmokų apskaičiavimo. Prad ėjus taikyti ši ą nuostatą, kuri įsigalios po MP ŪV 
išmokų peržiūros, pagalba tur ėtų tapti gerokai veiksmingesn ė.  
                                                 
1 2005 m. rugs ėjo 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 d ėl Europos žem ės ūkio fondo kaimo 
plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo pl ėtrai, OL L 277, 2005 10 21, p. 1. 
LT 3   LT 2. SUBSIDIARUMAS  
Šie veiksmai – tai ne išsamus reformos procesas, bet esamos schemos, kuri yra įgyvendinama 
vykdant bendr ąją žemės ūkio politik ą, atnaujinimas. Vykdant tok į atnaujinim ą, apsiribojama 
MPŪV nustatymo ir mok ėjimo sistemos pakeitimais, kaip to reikalaujama 2005 m. Tarybos 
nustatytuose politikos tiksluose.  
Vykdomos perži ūros tikslas – supaprastinimas, kuris yra įmanomas padidinus vietovi ų 
nustatymo skaidrum ą remiantis bendrais objektyviais kriterijais.  
3. TIKSLAI  
Siekiant išspr ęsti pirmiau išvardinta s problemas, šia perži ūra siekiama: 
• tarpinių MPŪV nustatymo ir mok ėjimo sistem ą suderinti su 2005 m.  nustatytu darnios 
žemėtvarkos metodu; 
• pagerinti vietovi ų nustatymo skaidrum ą ir objektyvum ą visoje ES; 
• pagerinti pagalbos tikslingum ą ir veiksmingum ą tose vietov ėse, kur kyla didžiausias 
pavojus, kad žem ė bus apleista. 
Kadangi Komisija dar neturi vis ų reikaling ų duomenų, ji šiame etape negali pateikti išsamia 
galimos naujos vietovi ų nustatymo sistemos analize pagr įsto teisinio pasi ūlymo. Informacija, 
kurios reikia siekiant išsamiai įvertinti naujo vietovi ų nustatymo metodo rezultatus, yra arba 
gali būti surinkta tik naciona liniu lygmeniu. Tod ėl numatoma sudaryti s ąlygas teisinio 
pasiūlymo pateikimui v ėlesniame etape imantis trij ų toliau nurodyt ų žingsnių: 
(1) priimti Komisijos komunikat ą, kuriame b ūtų apibūdinama dabartin ė padėtis, o 
valstybės narėms siūloma savo teritorijoje skatinti gamtini ų kliūčių turinčių vietovių, 
išskyrus kalnuot ų vietovių ar specifini ų kliūčių turinčių vietovių galimų bendrųjų 
MPŪV nustatymo kriterij ų taikymą;  
(2) Komisijai 2009 m. ruden į valstybės narės turi pristatyti informacij ą apie modeliavimo 
veiklą;  
(3) atlikti poveikio vertinim ą ir parengti teisin į pasiūlymą kaip galima grei čiau po 
valstybių narių informacijos apie modeliavimo veikl ą pateikimo.  
4. POLITIKOS VARIANTAI  
Nustatyti ir 2008 m. geguž ės 22 d. visuomenei pateikti svarstyti keturi perži ūros variantai:  
1 variantas. Status Quo+  
Vietovės nustatymas 
Pagal šį scenarijų reikalaujama, kad valstyb ės narės panaikint ų dabar nustatant MP ŪV ribas 
taikomus socialinius ir ekono minius rodiklius ir nustatyt ų kriterijus, kurie, j ų nuomone, yra 
tinkamiausi nustatant poveik į žemės ūkiui daran čias gamtines kli ūtis. Rodikli ų sistemas 
LT 4   LT naudojančioms valstyb ėms narėms gali b ūti leista toliau jas naudoti, jei jose bus panaikinti 
socialiniai ir ekonominiai rodikliai. Kitos valstyb ės narės turės sukurti j ų situaciją 
atitinkančią dirvožemio ir klimato kriterij ų sistemą. Komisija vertina kiekvienos valstyb ės 
narės naudojamos sistemos tinkamum ą siekiant gamtini ų kliūčių išmokos schemos tiksl ų.  
 
Atitikimo kriterijams taisykl ės 
Valstybės narės gali nustatyti atitikimo kriterijams taisykles ūkių lygmeniu, kad pagalb ą 
būtų galima teikti tikslingai konkre čioms ūkininkavimo sistemoms pagal j ų vykdomas 
kaimo plėtros programas (KPP). Komi sija vertina, ar tokie kriterijai yra objektyv ūs bei 
nediskriminaciniai ir ar  jie atitinka priemon ės tikslus ir ES tarptautinius įsipareigojimus.   
 
2, 3 ir 4 variantuose taikomas tas pats vietov ės nustatymo metodas, pagr įstas dirvožemio, 
klimato ir žem ės vertinimo ekspert ų grupės, kurių veiklą koordinuoja Jungtinis tyrim ų 
centras, nustatytais aštuoni ais bendraisiais biofiziniais rodikliais. Kriterij ų apibrėžtys ir 
taikymas aptariami komunikate, prie kurio pridedama ši santrauka. 
2 variantas. Bendrieji kriterijai 
Vietovės nustatymas 
Tarpinių MPŪV ribos nustatomos naudojantis komunika to priede nurodytais bendraisiais 
biofiziniais kriterijais. 
 
Atitikimo kriterijams taisykl ės 
Valstybės narės gali remdamosi kaimo pl ėtros programomis nustatyti  atitikimo kriterijams 
taisykles ūkių lygmeniu, kad pagalba konkre čioms ūkininkavimo sistemoms b ūtų teikiama 
tikslingai. Komisija vertina, ar  tokie kriterijai yra objektyv ūs bei nediskriminaciniai ir ar jie 
atitinka priemon ės tikslus ir ES tarptautinius įsipareigojimus.  
 
3 variantas. Atitikimo kriterijams taisykl ės 
Vietovės nustatymas 
Tarpinių MPŪV ribos nustatomos naudojantis komunika to priede nurodytais bendraisiais 
biofiziniais kriterijais. 
Atitikimo kriterijams taisykl ės 
Valstybės narės nustato atitinkamas tais ykles tam, kad parama b ūtų tikslingai teikiama tiems 
ekstensyviai ūkininkaujantiems ūkiams, kurie tinkamai prisideda prie darnios žem ėtvarkos, 
ir neteikiama intensyvaus ūkininkavimo sistemoms. Bendrijos teis ės aktai suteikia pagrind ą 
nustatyti tinkamumo kriteriju s – juose nurodomi kriterij ų nustatymo principai ir kriterij ų, 
kurie turi b ūti taikomi atmetant intensyvaus ūkininkavimo sistemas, principai ir tipai 
(pavyzdžiui, didžiausias gyvuli ų tankumas, vidutinis  derlius, vidutinis bendrasis pelnas). 
Remdamosi tokiais teis ės aktais valstyb ės narės pasirenka tinkamiausius joms rodiklius ir 
LT 5   LT nustato atitinkamas ribines vertes kaimo pl ėtros programose. Atitikimo kriterijams taisykl ės 
turėtų būti objektyvios bei nediskriminacin ės ir atitikti priemon ės tikslus ir ES tarptautinius 
įsipareigojimus.   
 
4 variantas. Didel ė gamtinė vertė 
Vietovės nustatymas 
Pasirinkus š į variantą, vietovių atrinkimas b ūtų vykdomas tikslingiau: mažiau palankiomis 
ūkininkauti vietov ėmis (MPŪV) būtų laikomos tik vietov ės, kurios yra klasifikuojamos kaip 
didelės gamtinės vertės (DGV) ūkiai gamtini ų kliūčių turinčiose vietov ėse.  
Tarpinių MPŪV ribos pirmiausia  nustatomos naudojant t ą patį metodą, kaip ir 2 ir 3 
variantuose, remiantis bendraisiai s biofiziniais rodikliais. Vietovi ų, atrinktų po pirmojo 
vietovių nustatymo, skai čius toliau dar sumažinamas, siek iant atrinkti tik tas vietoves, 
kurios yra klasifikuojamos kaip DGV ūkiai, ir apib ūdinamos kaip Europos vietov ės, kuriose 
žemė dažniausiai naudojama žem ės ūkio tikslais (paprastai  tai yra pagrindin ė žemės 
naudojimo paskirtis) ir kuriose tokia žem ės ūkio veikla padeda išlaikyti didel ę rūšių bei 
buveinių įvairovę, tose vietov ėse yra Europos ir  (arba) nacionalin ės ir (arba) regionin ės 
reikšmės (arba ir vienos, ir kitos reikšm ės) rūšių arba žem ės ūkio veikla yra susijusi su j ų 
buvimu.  
 
Atitikimo kriterijams taisykl ės 
Valstybės narės gali nustatyti at itikimo kriterijams taisykl es laikydamosi skaidri ų, 
objektyvi ų ir nediskriminuojan čių kriterijų, kurie turi atitikti priemon ės tikslus.   
 
Pasirinkus bet kur į variantą, išmokos apskai čiuojamos remiantis ūkininkų papildomomis 
išlaidomis ir pajamomis, kuri ų buvo negauta d ėl gamtos kli ūčių atitinkamose vietov ėse, 
neviršijant didžiausi ų ir mažiausi ų Tarybos nustatyt ų sumų.  
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
5.1. Duomenų trūkumas ir sunkumai įvertinant 4 variant ą  
Kaip min ėta, šis tyrimas n ėra išsamus d ėl to, kad tam tikrus duomenis galima gauti tik 
nacionaliniu lygmeniu. Šiame etape šis vertinimas suteikia galimyb ę susipažinti su poveikio, 
kurį tikimasi nustatyti  atliekant perži ūra, tipų požymiais ir ekstrapoliacijomis; tolesn ė 4 
varianto perži ūra priklausys nuo valstybi ų narių atliktų modeliavimo veiksm ų.  
Sudėtingų ir objektyvi ų kliūčių vertinant 4 variant ą kyla dėl didelės gamtin ės vertės 
nustatymo. DGV rodikli ų nustatymo procesas pagal Bendr ąją kaimo pl ėtros stebėsenos ir 
vertinimo program ą šiame etape dar n ėra pakankamai išvystytas ir atskir ų valstybių narių 
pažanga yra labai nevienoda. Tokiomis aplinkyb ėmis nustatyti bendr ą gamtines kli ūtis ir 
DGV rodiklius jungian čią struktūrą, kurią būtų galima naudoti kaip vertinimo pagrind ą, labai 
sudėtinga.  
LT 6   LT Kadangi pakankamai aiški ų nurodym ų dėl DGV vert ės rodiklių nėra, būtų teisingiausia 4 
varianto nevertinti trumpalaikiu laikotarpiu, neatmetant galimyb ės, jog šis variantas gali b ūti 
tinkamas ilgalaik ėje perspektyvoje.  
5.2. Skaidrumas ir pagalbos tikslingumas 
Pasirinkus Status Quo+  variantą, ir toliau beveik taip pat tr ūktų skaidrumo, objektyvumo ir 
klasifikavimo kriterij ų mokslinio pagrindimo, susidaryt ų rizika, kad ne su visais gav ėjais bus 
elgiamasi vienodai – b ūtent dėl to ir buvo kritikuojama dabartin ė vietovių nustatymo sistema. 
Pasirinkus 2 ar 3 variant ą, pagerėtų pagalbos teikimo tikslo skaidrumas ir pagr įstumas, nes 
būtų taikoma bendra vietovi ų nustatymo sistema. D ėl to, kad 2 variante nenumatytas bendras 
tolesnio tikslingo paramos skyrimo metoda s taikant atitikimo kriterijams taisykl ėmis, iškyla 
pavojus, kad pagal š į variantą parama gali b ūti nepakankamai sutelkta į konkretų tikslą; tačiau 
šis variantas, lyginant su 3 va riantu, suteikia daugiau galimybi ų reaguoti į vietos poreikius.  
5.3. Socialinis ir ekonominis poveikis  
Pagrindinis socialinio ir ekonominio poveikio tipas, kurio tikimasi po MP ŪV peržiūros, yra 
susijęs su ūkio pajamomis vietov ėse, kuriose bus taikoma naujoji MP ŪV nustatymo ir išmok ų 
sistema. Remiantis šiame etape turima informacija, ne įmanoma nustatyti vietovi ų, kurias 
paveiktų MPŪV statuso pasikeitimas pagal nurodytus variantus.  
Apibendrinant, gali b ūti laikoma, kad prad ėjus taikyti naujus MP ŪV nustatymo kriterijus 
neigiamas MP ŪV statuso praradimo poveikis vietov ėms bus skirtingas, priklausomai nuo to, 
kokią ūkio pajam ų dalį sudarė MPŪV mokėjimas. Šiuo atžvilgiu atrodo, kad Status Quo+  
variantas tur ėtų mažiausi ą poveikį, kadangi nustatant ribas pagal dabartin ę tvarką ar taikant š į 
variantą didelių skirtumų nebūtų.  
Taikant 2 ir 3 variant ą, MPŪV būtų nustatomos pagal kitoki ą tvarką, ir tai ūkių pajamoms 
galėtų turėti ir teigiam ą, ir neigiam ą poveikį, tačiau dabar to įvertinti ne įmanoma, nes tr ūksta 
duomenų. Bet kokiu atveju, ūkiams netekus MP ŪV išmokų, pasekmės būtų sudėtingos, o tam 
tikrais atvejais (3 % vis ų gavėjų) ūkiai gali likti visai be pajam ų (ūkių grynosios prid ėtinės 
vertės prasme). 
Pradėjus taikyti bendr ą nacionalini ų tinkamumo kriterij ų struktūrą, kaip tai numatyta 3 
variante , pagalba b ūtų išskirtinai skiriama ekstensyvaus ūkininkavimo sistemoms, kurios yra 
mažiau pelningos ir kuriose yra didesn ė rizika, kad žem ė gali būti apleista. Tod ėl panašu, kad 
šis variantas tur ėtų teigiamą poveikį mažas pajamas gaunantiems ir didžia dalimi nuo MP ŪV 
išmokų priklausantiems ūkiams.  
– Reikėtų taip pat pamin ėti, kad daugelyje valstybi ų narių ūkininkai gali gauti įvairių 
lengvatų (pavyzdžiui, remiantis nacionaliniais teis ės aktais, sumažinami mokes čiai) todėl, 
kad jų ūkis yra MP ŪV, net jei tokie ūkininkai n ėra MPŪV paramos gav ėjai stricto sensu . 
Šiose vietov ėse MPŪV statuso pasikeitimas gali tur ėti didelį poveikį ūkių pajamoms, nors 
to ES lygmeniu įvertinti ne įmanoma.  
– Šiame tyrimo etape n ėra žinoma, ar bus ūkininkų, kurie neteks MP ŪV paramos d ėl to, kad 
bus panaikinti socialiniai ir ekono miniai kriterijai, ir kur toki ų ūkininkų bus. Toki ų atvejų 
tikimybė ir jų skaičius turi b ūti įvertinti remiantis moduliavimo veiksmais, kuriuos turi 
atlikti valstyb ės narės ir susijusi ą informacij ą pateikti 2009 m. ruden į. Tokiame kontekste 
turėtų būti atsižvelgiama į tai, ar: 
LT 7   LT – regione yra taikomos kitos BŽ ŪP priemon ės, pavyzdžiui, pagal atitinkamos kaimo pl ėtros 
programos 3 prioritetin ę kryptį, kuriomis galima teikti išmokas d ėl socialini ų ir 
ekonomini ų kliūčių, kai MPŪV parama n ėra teikiama. 
– reikėtų numatyti galimus sklandaus per ėjimo prie naujos MP ŪV nustatymo sistemos 
būdus.  
5.4. Kaimo bendruomeni ų gyvybingumas 
Panašu, kad MP ŪV nustatymo ir (arba) mok ėjimo sistemos pakeitimas tur ės didelį poveikį 
vietovių, kuriose ūkininkavimas yra svarbiausia vietos ekonomin ė veikla, bendram 
vystymuisi.  
Dėl skirting ų gamybos sistem ų, ribotos prid ėtinės vertės, ūkio dydžio ir atokumo vienas 
žemės ūkio bendruomenes nuosmukis pažeidžia daugia u, kitas – mažiau. Kai kuriais atvejais 
gamybos sistemos pažeidžiamumas yra gamtini ų sąlygų pasekmė, todėl dažniau tikslingai 
teikiant pagalb ą didžiausi ų gamtinių kliūčių turinčioms vietov ėms galima padidinti bendr ą 
vietovės gyvybingum ą.  
Tais atvejais, kai nuosmukio priežastis yra ne gamtin ės kliūtys, tikėtina, kad priemon ės, 
kuriomis siekiama skatinti žem ės ūkio sektoriaus konkurencij ą, didinti įvairovę ir įdiegti 
integruotas „iš apa čios į viršų“ taikomas vystymo strategijas, duot ų geresnių rezultatų nei 
kompensacin ės, gamtini ų kliūčių išmokos ūkininkams.  
5.5. Poveikis aplinkai  
Jei visoje Europos S ąjungoje vietov ės būtų nustatomos remiantis vienod ų biofizinių kriterijų 
rinkiniu, padid ėtų galimybė, jog pagalba bus skiriama ekstensyvaus ūkininkavimo sistemoms, 
nes MPŪV nustatymo b ūdas yra vienareikšmiškai susij ęs su žem ės ūkio vystym ą 
stabdančiomis gamtin ėmis kliūtimis. Tod ėl 2 ir 3 variantai yra veiksmingesni nei 1 variantas. 
Pasirinkusios 2 variant ą, valstyb ės narės galės pačios nustatyti su darnia žem ėtvarka 
susijusius tinkamumo kriterijus . Nustatant vietoves pagal bendr uosius biofizinius kriterijus, 
pagalba b ūtų nukreipiama į tas vietoves, kuriose dažn iausiai vykdomas ekstensyvus 
ūkininkavimas, o gamtini ų kliūčių išmokų gavėjai turėtų laikytis kompleksinio paramos 
susiejimo s ąlygų. Tačiau schemos efektyvumui gali tr ukdyti nepakankamai tikslingai 
nukreipiama pagalba, vis ų pirma tose vietov ėse, kur intensyvaus ūkininkavimo sistemos, 
paprastai sukelian čios didesn į pavojų aplinkai, egzistuoja kartu su ekstensyvaus ūkininkavimo 
sistemomis. Pagal 2 variant ą gamtinių kliūčių išmokų indėlis į ES darni ą žemėtvarką ir 
aplinkos apsaugos tikslus pr iklausys nuo to, kaip ši ą priemonę įgyvendins valstyb ės narės.  
Lyginant su 2 variantu, 3 variante  iškelti papildomi reikalavimai d ėl ūkio valdymo praktikos, 
o gamtini ų kliūčių išmokomis parama b ūtų teikiama tik toms ūkininkavimo sistemoms, kurias 
taikant konkre čiai prisidedama prie darnios žem ėtvarkos. Pagal ši ą schemą teikiama išmoka 
padengtų tik išlaidas, susijusias su standartini ų įsipareigojim ų vykdymu, ir kompensuot ų 
ūkininkų papildomas išlaidas ir pajamas, prarastas d ėl gamtinių kliūčių. Todėl atrodo, kad 
daugiausiai galimybi ų prisidėti prie gamtos apsaugos tiksl ų įgyvendinimo suteikia 3 variantas, 
su sąlyga, kad pagalbos schema bus įgyvendinama j ą derinant su kitomis 2 prioritetin ės 
krypties priemon ėmis. Siekiant harmoningai įgyvendinti 3 variant ą, viena vertus, reikia, kad 
ūkininkams už to paties įsipareigojimo laikym ąsi išmokos neb ūtų mokamos du kartus (pagal 
gamtinių kliūčių išmokų priemonę ir pagal 2 prioritetin ės krypties priemones), o kita vertus, 
LT 8   LT kad ūkininkai, vykdantys veikl ą gamtinių kliūčių turinčiose vietov ėse nebūtų diskriminuojami 
neskiriant jiems toki ų agrarinės aplinkosaugos išmok ų, kurios skiriamos tokias s ąlygas 
atitinkantiems ūkininkams už to regiono rib ų. 
6. VARIANT Ų PALYGINIMAS  
Šiame perži ūros proceso etape aiški pirmenyb ė neteikiama n ė vienam variantui. Ta čiau 
pasirinkus Status Quo+  variantą, nelabai pavykt ų išspręsti nustatytus dabartin ės schemos 
trūkumus, o 4 variantas (DGV) artimiausiu laiku negali b ūti įgyvendinamas.  
Kaip nurodyta 3 dalyje, perži ūros proces ą ketinama t ęsti siekiant palyginti variantus ir pasirinkti 
vieną iš jų remiantis valstybi ų narių atliktų bendrųjų biofizinių kriterijų taikymo modeliavimu  
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Siekiant vykdyti išmok ų ūkininkams, kurie vykdo veikl ą gamtini ų kliūčių turinčiose 
vietovėse, išskyrus kalnuotas vietoves, steb ėseną, ketinama taikyti šiuos rodiklius: 
pagrindin ės 
vertės Biologinė įvairovė: didelės gamtinės vertės dirbama žem ė ir miškų ūkiai 
Biologinė įvairovė: naminių paukščių populiacija  
sąnaudos  Skirtos valstyb ės lėšos (iš viso, lyginant su EŽ ŪFKP) 
našumas  Remiamų ūkių skaičius gamtini ų kliūčių turinčiose vietov ėse, išskyrus 
kalnuotas vietoves (suskirstyti pagal kli ūties tipą: pelkynai, kalvos...) 
Žemės ūkio paskirties vietov ė, kuriai teikiama parama (suskirstyti pagal 
vietovės ir kliūties tipą)  
rezultatas  Vietovė, kurioje s ėkmingai vykdoma darni žem ėtvarka, padedanti: 
didinti biologin ę įvairovę 
gerinti vandens kokyb ę 
stabdyti klimato kait ą 
gerinti dirvožemio kokyb ę  
mažinti socialin ę atskirtį ir žemės apleidimo atveju skai čių Bendrieji 
rodikliai  
poveikis  Biologinės įvairovės nykimo stabdymas 
Didelės gamtinės vertės žemės ūkio naudmen ų ir miškų ūkio žemės priežiūra  
 
 
Peržiūrėtos pagalbos schemos vertinime reik ėtų atkreipti d ėmesį į šiuos punktus: 
– kokiu mastu gamtini ų kliūčių išmokos pad ėjo užtikrinti tolesn į žemės ūkio paskirties 
žemės naudojim ą vietovėse, kuriose yra kli ūčių, išskyrus kalnuot as vietoves?  
– kokiu mastu schema pad ėjo palaikyti arba paskatinti darnaus ūkininkavimo sistemas? 
– kokiu mastu schema pad ėjo išsaugoti kraštovaizd į ir pagerinti aplink ą?