Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai iraudito rūmams - Daugiau ar mažiau kontrolės? Administracinių kontrolės sąnaudų ir klaidų rizikos pusiausvyros užtikrinimas {SEK(2010) 640} {SEK(2010) 641} /* KOM/2010/0261 galutinis */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.5.26 KOM(2010) 261 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR AUDITO RŪMAMS Daugiau ar mažiau kontrolės? Administracinių kontrolės sąnaudų ir klaidų rizikos pusiausvyros užtikrinimas {SEK(2010) 640}{SEK(2010) 641} KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR AUDITO RŪMAMS Daugiau ar mažiau kontrolės? Administracinių kontrolės sąnaudų ir klaidų rizikos pusiausvyros užtikrinimas 1. Komunikato bendrosios aplinkybės ir tikslas Būdama atsakinga už biudžeto vykdymą Komisija kasmet skiria apytikriai 130 mlrd. EUR valstybių narių ir kitų pasaulio šalių paramos gavėjams daugybėje politikos sričių. Komisija tiesiogiai valdo apie penktadalį biudžeto, o likusi jo dalis vykdoma kartu su institucijomis partnerėmis, įskaitant valstybes nares, per kurias valdoma apytikriai 75 % biudžeto. Šių veiklos sričių rizikos profiliai skiriasi priklausomai nuo teisės aktų sudėtingumo, kontrolės grandinės ilgumo ir daugialypumo, paramos gavėjų tipų ir kitų veiksnių. Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi taisyklių ir pasiekti politikos tikslai, rengti kontrolės strategijas reikia atsižvelgiant į kiekvienos politikos srities rizikos veiksnius bei ypatumus, be to, reikia aiškiai išdėstyti ketinamų taikyti kontrolės priemonių (prevencinių, klaidų nustatymo ir korekcinių) pobūdį ir grafiką, įvertinant paramos gavėjų rizikos profilių skirtumus. Kiek tai susiję su centralizuotai valdomomis išlaidomis, 2009 m. Komisija atliko per 500 000 atskirų mokėjimų iš viso 85 tūkstančiams skirtingų subjektų ar asmenų (įskaitant personalą). Paprastai išlaidas subsidijoms sudaro išankstinis finansavimas ir atitinkami išankstinį finansavimą pagrindžiantys prašymai padengti sąnaudas, pateikiami daugiausia pagal faktiškai patirtas sąnaudas. Daugeliu atvejų galutinę sąnaudų tinkamumo finansuoti kontrolę Komisija vykdo galutinio mokėjimo metu arba vėliau; kai kuriose srityse nuo išankstinio finansavimo gali praeiti keletas metų. Ši kontrolė dažnai vykdoma atrankos būdu, naudojant dokumentų patikros ir (arba) patikrų vietoje priemones. Pasidalijamojo valdymo atveju Komisija atlieka mokėjimus valstybių narių valdžios institucijoms, kurios gautas lėšas administruoja ir išmoka paramos gavėjams. Valstybės narės yra atsakingos už daugybės tokių galutinių paramos gavėjų kontrolę (tiek administracinę – už 100 % paramos gavėjų, tiek už patikras vietoje – paprastai bent 5 % paramos gavėjų per metus). 2008 m. vien kaimo plėtros (bendrosios žemės ūkio politikos II ramstis) paramos gavėjų buvo apytikriai 3,6 mln.; jiems skirta apytikriai 13,7 mlrd. EUR viešųjų išlaidų, iš kurių 8,5 mlrd. EUR sudarė ES įnašai. Kiekvienai subsidijų programai taikomas Finansinis reglamentas ir, daugeliu atvejų, konkretūs sektorių teisės aktai, kuriais nustatytos išlaidų tinkamumo kompensuoti sąlygos. Sektorių teisės aktai padeda siekti dažnai itin specifinių politikos tikslų. Neretai tokie teisės aktai būna painoki. Kadangi paramos gavėjams gali būti sunku suprasti ir interpretuoti tokius sudėtingus teisės aktus, jų teikiamuose finansavimo prašymuose gali pasitaikyti klaidų; didžioji dauguma tokių finansinių klaidų yra padaromos netyčia ir nelaikytinos sukčiavimu. Dėl teisinio sudėtingumo ir dėl to, kad laikotarpis nuo išankstinio finansavimo iki galutinio prašymo padengti sąnaudas yra palyginti ilgas, rizika padaryti klaidų didėja. Tokias klaidas lemia įvairios priežastys; priklausomai nuo to, kokios taisyklės arba sutartinio reikalavimo nesilaikoma ir kokio pobūdžio pažeidimas padaromas, klaidų gali būti įvairių. Viešajame sektoriuje paprastai siekiama, kad taisyklių būtų laikomasi griežtai (užtikrinant nulinę riziką); aiškios klaidų, kurių kontrolės priemonės nekoreguoja arba negali pakoreguoti laiku, lygio taikymo praktikos nėra. Lėšų administratorius atsako už tai, kad būtų įgyvendinama patikima kontrolės strategija, pagal kurią kontrolės ištekliai būtų naudojami veiksmingiausiai, didžiausią dėmesį skiriant svarbiausiems arba didžiausios rizikos paramos gavėjams, bet nepaliekant nuošalyje ir kitų. Tokia strategija siekiama suteikti pagrįsto tikrumo, kad pinigai panaudojami pagal paskirtį, ir užtikrinti tinkamą kontrolės sąnaudų ir naudos pusiausvyrą (t. y. klaidų lygio sumažinimo / lėšų atgavimo ir atgrasomojo poveikio). Praktikoje tam tikras rizikos lygis bus laikomas pateisinamu arba toleruotinu, nes užtikrinti nulinį klaidų rizikos lygį būtų per brangu arba paprasčiausiai neįmanoma. Iki šiol tokia pateisinamos klaidų rizikos samprata nėra aiškiai apibrėžta. Kad įvertintų pagrindinių sandorių teisėtumo ir tvarkingumo lygį, Audito Rūmai taiko 2 % klaidų reikšmingumo lygio standartą („žalia šviesa“). Kai Audito Rūmų skaičiavimu klaidų reikšmingumo lygis yra nuo 2 iki 5 %, suteikiama „geltona šviesa“, o kai viršija 5 % – „raudona šviesa“. Komisija kasmet gauna biudžeto įvykdymo patvirtinimą, nors klaidų lygis kai kuriose srityse viršija 2 %. Metinis Audito Rūmų atliktas vertinimas rodo, kad pastaraisiais metais ES lėšas Komisija administruoja geriau, tačiau kai kuriose srityse klaidų lygis vis dar viršija 2 % ribą. Kad reikiamos kontrolės priemonės būtų taikomos reikiamu laiku, Komisija ir toliau tobulins kontrolės sistemas, įskaitant partnerių įgyvendinamas sistemas. Vis dėlto, kadangi rizika skiriasi priklausomai nuo administruojamos veiklos, Komisija mano, kad svarbu nustatyti griežtus, bet pagrįstus kriterijus, pagal kuriuos būtų vertinamas jos vykdomas rizikos valdymas, vadovaujantis sąnaudų ir naudos analize. Biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija šiai minčiai pritarė ir paragino Komisiją pateikti visų biudžeto sričių toleruotinos rizikos pasiūlymų[1]. Šis komunikatas parengtas vadovaujantis 2008 m. komunikatu Siekiant bendro toleruotinos klaidų rizikos sąvokos supratimo (COM (2008) 866) , juo siekiama įgyvendinti pastarojo įsipareigojimus ir pateisinti Parlamento bei Tarybos lūkesčius. Jame pateikiami Komisijos pasiūlymai dėl toleruotinos klaidų rizikos lygių mokslinių tyrimų, energetikos ir transporto, taip pat kaimo plėtros politikoje. Pasiūlymai dėl toleruotinos klaidų rizikos kitose srityse bus pateikti iki 2011 m. pabaigos. Šis komunikatas pateikiamas kartu su Komisijos pasiūlymu dėl kas trejus metus atliekamos Finansinio reglamento peržiūros, į kurį įtrauktas straipsnis dėl toleruotinos klaidų rizikos sąvokos. Prie šio komunikato pridedami du Komisijos tarnybų darbiniai dokumentai, kuriuose pateikiama techninė informacija apie analizės, kuria grindžiami pasiūlymai, metodikas ir rezultatus. Juose pateikiama išsami informacija apie kontrolės sąnaudas ir klaidų lygius, be to, juose nagrinėjama pritaikytų kontrolės priemonių kiekio ir klaidų, kurios gali likti nepastebėtos, lygio sąsaja. 2. Toleruotina klaidų rizika. Kodėl? Priimant 2007–2013 m. teisės aktus nebuvo aiškiai išnagrinėtos nei tikrinimo, kaip laikomasi tinkamumo gauti paramą sąlygų, sąnaudos, nei klaidų rizika. Šiam laikotarpiui Komisija jau įgyvendino bendrosios žemės ūkio politikos, įskaitant kaimo plėtrą, supaprastinimus; šiuos veiksmus ji tęs ir ateityje. Tačiau kaimo plėtros srityje jokio tolesnio paprastinimo nepakaks klaidų lygiui sumažinti žemiau Audito Rūmų taikomos 2 % ribos nerizikuojant sutrukdyti siekti politikos tikslų. Mokslinių tyrimų srityje Komisija neseniai paskelbė komunikatą dėl tvarkos supaprastinimo, kuris paskatintų pradėti aptariamosios srities tarpinstitucines diskusijas[2]. Tačiau, atsižvelgiant į laiką, kurio reikia, kad supaprastinimai būtų apsvarstyti, priimti ir įsigaliotų, tolesnis galiojančių teisės aktų paprastinimas yra gana ribotas. Jei būtų priimta toleruotinos klaidų rizikos samprata, Komisija galėtų optimizuoti 7-osios bendrosios programos kontrolės priemones (užtikrinti kontrolės sąnaudų ir atgautų lėšų pusiausvyrą, sumažinti reputacinę riziką) dar prieš pradedant įgyvendinti supaprastinimą, kurio pasiūlymą ji turi pateikti 8-osios bendrosios programos atžvilgiu. Pagal toleruotinos klaidų rizikos sampratą būtų pripažįstama, kad kai kuriose srityse dėl sudėtingų taisyklių, ilgų kontrolės grandinių ir kontrolės sąnaudų neįmanoma pasiekti 2 % klaidų lygio neviršijant pagrįstų sąnaudų (1 paveiksle pavaizduotas ryšys). 1 paveikslas. Teisinio sudėtingumo, klaidų lygių ir kontrolės sąnaudų ryšys. [pic] Komisija yra pasiryžusi įgyvendinti pagrįstas ir veiksmingas kontrolės strategijas, didžiausią dėmesį skirdama rizikingoms ir svarbioms veiklos rūšims, bet nepalikdama nuošalyje ir kitų. Sprendimo dėl toleruotinos klaidų rizikos priėmimas nereikš, kad tam tikras klaidų lygis bus toleruojamas paramos gavėjo lygmeniu: visos pastebėtos klaidos bus ištaisomos. Toleruotinos klaidų rizikos samprata aiškiai pasakoma tai, kas neakivaizdžiai pripažįstama sutinkant su teisinio sudėtingumo, klaidų lygio ir fakto, kad kontrolė negali būti sistemiškai atliekama patikrų vietoje būdu, ryšio egzistavimu – visa tai reiškia, kad visų klaidų nustatyti nepavyks. Požiūris, kuriuo pripažįstama toleruotina rizika, rodo aiškią finansinio klaidų poveikio, kontrolės sąnaudų ir susijusių atgautų lėšų, taip pat pagrįsto ir veiksmingo ES lėšų administravimo pusiausvyrą. Kiekvienai politikos sričiai arba svarbioms jų dalims nustatyti toleruotinos klaidų rizikos lygiai turėtų būti grindžiami visų suinteresuotųjų institucijų atliktomis išsamiomis kontrolės sąnaudų peržiūromis ir pritaikytų kontrolės priemonių, taip pat tų, kurias taikė Audito Rūmai, rezultatais. Tačiau patyrus išlaidas gauta pridėtinė vertė (tinkami politikos rezultatai tinkamomis sąnaudomis) šiomis aplinkybėmis yra taip pat labai svarbi, nes savo paskirties neatitinkančių išlaidų vertė nedidelė, net jei jos puikiai kontroliuojamos. Todėl politikos aspektai neatsiejami nuo diskusijų dėl toleruotinos klaidų rizikos, ypač politikos naudos ir reputacijos klausimai. 3. Toleruotinos klaidų rizikos lygių nustatymas. Kaip? Siekiant sukurti teisinį toleruotinos klaidų rizikos lygių priėmimo pagrindą, toleruotinos klaidų rizikos sąvoka įtraukta į pasiūlymą dėl kas trejus metus atliekamos Finansinio reglamento peržiūros. Pasibaigus tarpinstitucinei diskusijai dėl šio komunikato turinio, pasikonsultavę su Audito Rūmais ir vadovaudamiesi Komisijos pateiktais teisės aktų pasiūlymais, kiti teisės aktų leidėjai (Parlamentas ir Taryba) galėtų priimti toleruotinos klaidų rizikos lygius. Tuomet Komisija, vykdydama biudžetą ir kontroliuodama išlaidas, galėtų atsižvelgti į minėtų teisės aktų leidėjų sprendimą. Ji teiktų pasiūlymus dėl toleruotinos klaidų rizikos lygių peržiūros atsižvelgdama į visas pasikeitusias su kontrolės užtikrinimu susijusias aplinkybes (pavyzdžiui, jei būtų supaprastintos tinkamumo taisyklės ir taip sumažinta klaidų rizika). Norint padaryti sprendimus dėl kontrolės lygio ir toleruotinos klaidų rizikos vien finansinės analizės nepakanka. Paramos gavėjai kontrolės priemones dažnai laiko papildoma našta, kuri gali didėti ir taip sumažinti norą dalyvauti programose, o tai trukdytų siekiui pritraukti tinkamiausius paramos gavėjus ir apskritai siekti politikos tikslų. Nustatant toleruotinos klaidų rizikos lygius įtakos gali turėti ir politinis imperatyvas arba reputacinės rizikos lygis. Kai tik bus nustatyti toleruotinos klaidų rizikos lygiai, Komisija toliau taikys veiksmingas kontrolės strategijas, kad sumažintų klaidų lygius pagal sąnaudų ir naudos analizę, ir bus pasirengusi prireikus vėl panaudoti rezultatus kontrolės cikle ir taip užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į svarbiausius rizikos veiksnius. Kad klaidų rizika sumažėtų, ji pateiks pasiūlymų dėl tvarkos supaprastinimo laikotarpiui po 2013 m. Visgi tvarkos paprastinimas yra sritis, už kurią atsako ne tik Komisija, bet ir kiti teisės aktų leidėjai bei valstybės narės. 4. KOMISIJOS PASIūLYMAI Komisija palaipsniui teiks pasiūlymus dėl toleruotinos klaidų rizikos lygių kiekvienai politikos sričiai arba svarbioms jų dalims. Šiame komunikate, remiantis kontrolės sąnaudų ir naudos analize, taip pat esamų valdymo bei kontrolės sąnaudų[3] ir likutinių klaidų sąsaja, aptariamos mokslinių tyrimų, energetikos ir transporto, taip pat kaimo plėtros sritys. Šis komunikatas grindžiamas duomenimis, kuriems taikoma metodika ir kurių kokybė, palyginti su 2008 m. komunikatu, yra geresnės. Tačiau visi modeliai grindžiami prielaidomis, kurios išdėstytos išsamiuose Komisijos tarnybų darbiniuose dokumentuose. 4.1. Moksliniai tyrimai, energetika ir transportas Ši politikos sritis iš esmės įgyvendinama centralizuoto tiesioginio valdymo būdu. 2008 m. atlikta mokėjimų už apytikriai 7,2 mlrd. EUR. Apie 76 % minėtos sumos skirta mokslinių tyrimų projektams, vykdomiems pagal daugiametes bendrąsias programas, o apie 12 % – energetikos ir transporto projektams, visų pirma transeuropiniams tinklams. Šis Komisijos pasiūlymas grindžiamas Komisijos tarnybų surinktų kontrolės duomenų sąnaudų, 2008 m. mokėjimo duomenų ir Audito Rūmų nustatytų klaidų analize (2008 m. DAS). Remdamasi DAS duomenimis Komisija 2008 m. šiam skyriui nustatė 3 % klaidų lygį („geltona šviesa“). Komisijos vykdomos šios srities kontrolės sąnaudos – apytikriai 267 mln. EUR (3,6 % 2008 m. mokėjimų). Pridedamame darbiniame dokumente išsamiai apibūdintos analizės duomenimis, tikslo pasiekti 2 % klaidų lygį sąnaudos gali būti pernelyg didelės: žemesnį negu 2 % klaidų lygį garantuotų papildomi 150 mln. EUR, o galimybė pasiekti 2 % klaidų lygį (labiausiai tikėtinos klaidos) atsieitų papildomus 90 mln. EUR (1 modelis). Darant prielaidą, kad visos klaidos visiškai ištaisomos, tokia kontrolė leistų klaidų lygį sumažinti 1 %, o tai kainuotų apytikriai 72 mln. EUR. Kita analizė (2ab modelis) rodo, kad klaidų lygį sumažinti nuo 3 iki 2,5 % taip pat būtų brangu: darant prielaidą, kad imtyje nustatytos klaidos šalinamos atsitiktine tvarka, tai atsieitų 55 mln. EUR. Trečioji analizė atlikta siekiant išsiaiškinti, kokios įtakos klaidų lygiui turėtų patikrų vietoje skaičiaus (ir sąnaudų) sumažinimas (2c modelis). Rezultatai parodė, kad taikant aukštesnį, t. y. 3,5 %, klaidų lygį kontrolės sąnaudos mažėtų sparčiau negu pritaikius kontrolės priemones galimai atgautinos sumos. Taikant 4 % klaidų lygį šis mažėjimas galėtų būti prilyginamas kone trečdaliui esamų sąnaudų. Analizės rezultatai nurodomi toliau pateikiamame paveiksle. 2 paveikslas. Poveikis, kurį galimai padarytų nurodyto klaidų lygio taikymas. Klaidų lygio pakeitimas | Apytikrių kontrolės sąnaudų pokytis (mln. EUR) | Apytikrių galimai atgautinų sumų pokytis (mln. EUR) | 4 % (2c modelis) | - 15,5 | - 3,1 | 3,5 % (2c modelis) | - 8,0 | - 1,5 | 2,5 % (2ab modelis) | nuo + 0,9 iki + 55 – mediana 28 | + 36 | 2 % (1 modelis) | nuo + 90 iki + 150 | + 72 | Pateikti skaičiai rodo, kad klaidų lygio sumažinimo iki 2 % sąnaudos galėtų viršyti to sumažinimo vertę (72 mln. EUR). Klaidų lygį sumažinti iki 2,5 % galėtų būti ekonomiškai rentabilu, bet tam gali prireikti atlikti apie 500 papildomų auditų. Padidinus klaidų lygį kontrolės sąnaudos galėtų sumažėti labiau negu sumažėtų atitinkamų dėl klaidų atgautų lėšų vertė. Visi statistiniai modeliai nėra visiškai patikimi, nes jie grindžiami skaičiavimais pagal imčių modelius ir laikui bėgant gali iki tam tikrų ribų kisti. Atsižvelgiant į tokią galimą variaciją, Komisijos pasiūlyme numatytas intervalas, kuriame kiti teisės aktų leidėjai gali nustatyti aukštesnes ribas. Galimybė rinktis iš intervalo yra dar svarbesnė, nes 2008 m. DAS buvo grindžiamas mokėjimais išskirtinai pagal 6-ąją bendrąją programą, o nuo 2010 m. 7-oji bendroji programa – pagrindinė. Remiantis esama informacija, išlaidos pagal 7-ąją bendrąją programą bus ir toliau siejamos su didesniu negu 2 % klaidų lygmeniu, taigi panašiu ar kiek aukštesniu negu taikyta įgyvendinant 6-ąją bendrąją programą. Veiksniai tokie: - subsidijos bus ir toliau grindžiamos faktinėmis paramos gavėjų sąnaudomis: panašu, kad pervertinimas išliks pagrindinė klaidų priežastis; ir - reikalingų audito sertifikatų skaičiaus sumažinimas siekiant supaprastinti procedūras ir palyginti mažas paramos gavėjų, pasirinkusių sąnaudų apskaičiavimo metodikos ex-ante sertifikavimo galimybę, skaičius yra du veiksniai, dėl kurių klaidų lygis gali padidėti. Komisija gerokai viršijo planuotą pradinį 6-osios bendrosios programos auditų skaičių. Šios papildomos kontrolės priemonės tapo didele našta tiek paramos gavėjams, tiek Komisijos tarnyboms, bet daugiamečiai klaidų lygiai vis tiek nesumažėjo žemiau 2 % ribos. Jei kiti teisės aktų leidėjai nustatytų aukštesnį toleruotinos klaidų rizikos lygį, Komisija galėtų peržiūrėti savo kontrolės strategiją ir didžiausią dėmesį skirti planiniams rizika grindžiamiems auditams ir sukčiavimo prevencijai. Tai padėtų sukurti stabilią atskaitomybės sistemą, kurioje deramas dėmesys būtų skiriamas prevencijai ir kontrolės priemonių taikymo grafikui ir kuri kartu veiksmingai užtikrintų, kad lėšos būtų naudojamos tik teisėtai. Komisija siūlo taikyti „geltonos šviesos“ (2–5 %) toleruotiną klaidų rizikos lygį. DAS klaidų lygis, prilygstantis apytikriam šio intervalo vidurkiui, būtų priimtinas ir pagrįstas. Dėl minėto lygio viršijimo, klaidų lygiui sumažinti būtų imtasi papildomų veiksmų – būtų didinama kontrolė, susijusi su pagrindinėmis klaidų priežastimis, ir atsižvelgiama į daugiametį išlaidų pobūdį. Šis intervalas turėtų būti taikomas visoms bendrosioms mokslinių tyrimų programoms, nepriklausomai nuo to, į kurį Audito Rūmų metinės ataskaitos skyrių jos įtrauktos, ir visai į šią analizę įtrauktai veiklai, net jei ateityje ji būtų priskirta kitiems Audito Rūmų metinės ataskaitos skyriams. Šį lygį būtų galima koreguoti atsižvelgiant į esminius kontrolės aplinkos pokyčius, veikiančius DAS klaidų lygį. | 4.2. Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP), aptariamą Audito Rūmų metinės ataskaitos 5 skyriuje, įgyvendina valstybės narės pasidalijamojo valdymo principu. Dėl kitokio valdymo būdo ir skirtingų duomenų (paramos gavėjų lygio kontrolę daugiausia vykdo valstybės narės) šios srities analizė skiriasi nuo tos, kuri naudota mokslinių tyrimų, energetikos ir transporto sričiai nagrinėti. 2008 m. atlikta mokėjimų už apytikriai 13,7 mlrd. EUR bendrų viešųjų išlaidų, iš kurių 8,5 mlrd. EUR sudarė ES įnašas (įskaitant avansus). Šiai sričiai priskiriama apytikriai 16 % visų žemės ūkio išlaidų. 2008 m. Audito Rūmų metinėje ataskaitoje nurodoma, kad kaimo plėtrai taikytas klaidų lygis viršijo 2 %, o Europos žemės ūkio garantijų fondui (EŽŪGF) taikytas klaidų lygis nesiekė 2 %. Šis Komisijos pasiūlymas grindžiamas klaidų lygiais ir kontrolės sąnaudomis, kurių 2008 m. duomenis, turinčius itin didelę reikšmę 2009 m. išlaidoms, pranešė valstybės narės. Analizė buvo grindžiama valstybių narių klaidų lygiais, nes, nors Audito Rūmų DAS imtis laikoma reprezentatyvia viso skyriaus atžvilgiu, ji nėra reprezentatyvi išskirtinai EŽŪFKP atžvilgiu. Maždaug 300 000 patikrų vietoje aprėpiantys valstybių narių statistiniai duomenys yra pakankamai išsamūs, kad pagal juos būtų galima pagrįstai spręsti apie visos imties situaciją. Didžiąją tų duomenų dalį patikrino ir patvirtino valstybių narių sertifikavimo įstaigos. Pridedamame darbiniame dokumente išsamiai apibūdintos analizės duomenimis, sąlyginės EŽŪFKP išlaidų kontrolės sąnaudos kone trigubai viršija EŽŪGF išlaidų kontrolės sąnaudas (7,3 % metinio programos biudžeto, palyginti su 2,7 %). Nors kontrolės sąnaudos ir didelės, valstybių narių praneštas suminis klaidų lygis vykdant EŽŪFKP išlaidų kontrolę yra 2,8 %. Tai galima paaiškinti sudėtingomis taisyklėmis ir tinkamumo sąlygomis, kurios nustatytos aplinkosaugos ir kitose politikos srityse tikintis rezultatų (juos patikrinti sunku). Kadangi kontrolės sąnaudos didelės, bet koks patikrų vietoje skaičiaus padidinimas, palyginti su esamu, būtų nuostolingas – šių kontrolės priemonių sąnaudos penkis kartus viršytų galimai atgautinos sumos vidurkį (klaidų lygio vidurkio ir vieno paramos gavėjo gautos sumos vidurkio sandauga). Formuojant ES kaimo plėtros politiką pripažįstama būtinybė siekti pažangos ekonomikos, aplinkosaugos ir socialinių reikalų srityse, kurios, būdamos stiprios atskirai, stiprina ir viena kitą. Šia politika siekiama didinti žemės ūkio sektoriaus konkurencingumą, rūpintis aplinka ir išsaugoti gamtos išteklius, taip pat remti ekonominį ir socialinį kaimo vietovių vystymąsi. Tačiau kaimo plėtros srityje jokio tolesnio tinkamumo taisyklių paprastinimo nepakaks klaidų lygiui kaimo plėtros srityje sumažinti žemiau šiuo metu Audito Rūmų taikomos 2 % ribos nerizikuojant sutrukdyti siekti politikos tikslų. Kad klaidų būtų galima išvengti, jas nustatyti ir ištaisyti, Komisija ir valstybės narės turi stengtis valdymo ir kontrolės sistemas padaryti kuo veiksmingesnes, tačiau Komisija mano, kad didinti EŽŪFKP išlaidų kontrolę ekonomiškai neapsimokėtų. Valstybių narių duomenys patvirtina Audito Rūmų išvadą, kad klaidų lygis šioje srityje viršija 2 %. Vykdant EŽŪFKP išlaidų kontrolę Komisija siūlo taikyti „geltonos šviesos“ (2–5 %) toleruotiną klaidų rizikos lygį. DAS klaidų lygis, prilygstantis apytikriam šio intervalo vidurkiui, būtų priimtinas ir pagrįstas. Dėl minėto lygio viršijimo, klaidų lygiui sumažinti būtų imtasi papildomų veiksmų – būtų didinama kontrolė ir atsižvelgiama į pagrindines klaidų priežastis. Siekiant pirmojo BŽŪP ramsčio tikslo būtų toliau taikomas „žalios šviesos“ (2 %) lygis. | 5. Išvada Kai Audito Rūmai nustatė 2 % reikšmingumo ribą, Komisija neturėjo patikimos informacijos apie kontrolės sąnaudas. Audito Rūmai šią ribą nustatė nesant jokių politinio lygmens prieštaravimų. Tačiau dabar, kai informacija apie kontrolės sąnaudas tapo prieinama, suinteresuotieji subjektai gali pradėti konkrečias diskusijas dėl kontrolės ekonominio rentabilumo. Komisija padarė reikšmingą pažangą, o 2008 m. DAS iki šiol yra geriausias. Šie laimėjimai užtikrinti gerinant kontrolės sistemas ir griežtinant kontrolę, nors dėl to padidėjo sąnaudos ir paramos gavėjams tenkanti našta (vien Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas atliko 20 % daugiau paramos gavėjų patikrų vietoje negu buvo planuota 2007–2009 m. laikotarpiui pagal 6-ąją bendrąją programą). Komisija toliau plėtos ir įgyvendins patikimas kontrolės strategijas ir sieks užtikrinti, kad kontrolė būtų atliekama veiksmingai ir laiku, kad didžiausias dėmesys būtų skiriamas rizikai nustatyti, o rezultatai vėl panaudojami kontrolės cikle. Dabartiniai kontrolės lygiai yra aukšti, įskaitant kaimo plėtrą, o dviejose aptartose srityse DAS klaidų lygis galėjo būti sumažintas iki mažiausio ekonomiškai rentabilaus lygio. Metinėse veiklos ataskaitose Komisijos tarnybos turi ir toliau demonstruoti savo kontrolės strategijų veiksmingumą, o kontrolės strategijos turi būti rengiamos atsižvelgiant į kiekvienos politikos srities rizikos veiksnius bei ypatumus, užtikrinant, kad jose tiksliai atsispindėtų reali rizika bei patirtis, ir sudarant sąlygas priimti konstruktyvius sprendimus dėl kontrolės sąnaudų ir naudos. Tačiau, jei būtų pademonstruotas reikiamas uolumas, toleruotina rizika būtų gera investicija, taigi kiti teisės aktų leidėjai galėtų nustatyti aukštesnes už esamą klaidų lygį toleruotinos klaidų rizikos ribas. Tai suteiktų tvirtą pagrindą biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai įvertinti Komisijos vykdomą rizikos valdymą. Nors toleruotina klaidų rizika yra metinis kriterijus (pagal DAS), kurio atžvilgiu Komisija valdo daugiametes kontrolės sistemas, klaidų lygiai baigiant vykdyti programą bus žemesni, negu nurodyta DAS, dėl finansinių korekcijų ir neteisėtai išmokėtų sumų atgavimo. Komisija stengsis nustatyti tinkamus likutinių klaidų lygius ir toliau taisys visas pastebėtas klaidas. Tačiau dėl didelio paramos gavėjų skaičiaus sisteminės kontrolės, atliekamos patikrų vietoje būdu, užtikrinti nepavyks ir dalis klaidų liks nepastebėtos. Komisija mano, kad: - abiem šiame komunikate aptariamoms politikos sritims turėtų būti taikomas „geltonos šviesos“ toleruotinos klaidų rizikos lygis: 2–5 %; - DAS klaidų lygis, prilygstantis apytikriam šio intervalo vidurkiui abiejose srityse, būtų priimtinas ir pagrįstas. Dėl minėto lygio viršijimo, klaidų lygiui sumažinti būtų imtasi papildomų veiksmų – būtų didinama kontrolė ir atsižvelgiama į pagrindines klaidų priežastis; ir - reikia priimti pagrįstą metinį toleruotinos klaidų rizikos lygį, kartu stebėti daugiamečius klaidų lygius ir tinkamais programos vykdymo etapais biudžeto valdymo institucijai teikti ataskaitas. Pasiūlyme dėl kas trejus metus atliekamos Finansinio reglamento peržiūros Komisija paragino plėtoti toleruotinos klaidų rizikos sąvoką. Atsižvelgdama į laiką, reikalingą tarpinstitucinėms diskusijoms dėl minėto pasiūlymo surengti prieš jam įsigaliojant, ir į diskusijas su kitais teisės aktų leidėjais dėl šio komunikato, Komisija pateiks teisės aktų pasiūlymų, kad toleruotinos klaidų rizikos lygius mokslinių tyrimų, energetikos ir transporto, taip pat kaimo plėtros srityse būtų galima įtvirtinti oficialiai. Iki 2010 m. pabaigos Komisija pateiks konkrečių toleruotinos klaidų rizikos lygio pasiūlymų dėl administracinių išlaidų, taip pat dėl išorės pagalbos, vystymosi ir plėtros sričių, o vėliau, 2011 m., atitinkamai ir dėl kitų sektorių. Ji siūlys per ateinantį pagrindinių teisės aktų priėmimo etapą paprastinti sektorių teisės aktus, kad laikotarpiu po 2013 m. klaidų rizika sumažėtų. Komisija yra pasiryžusi įrodyti, kad jos taikomos kontrolės sistemos yra veiksmingos, ir skatins savo tarnybas iki kito metinių veiklos ataskaitų rengimo etapo sustiprinti atsiskaitymo už sistemų veiksmingumą pajėgumą. [1] 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija (P6 TA (2009) 0289) su pastabomis; ši rezoliucija yra neatskiriama sprendimų dėl 2007 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įgyvendinimo patvirtinimo dalis, III skirsnis – Komisija ir vykdomosios įstaigos: „[…] laukia, kada Komisija užbaigs šį darbą rengdama savo pasiūlymą dėl priimtino rizikos lygio atskirose biudžeto srityse […]“ (48 punktas). 2010 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija (P7_TA (2010) 0134) su pastabomis; ši rezoliucija yra neatskiriama sprendimų dėl 2008 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įgyvendinimo patvirtinimo dalis, III skirsnis – Komisija ir vykdomosios įstaigos (59–60 punktai). [2] Mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimas, COM (2010) 187. [3] Tokioms sąnaudoms priskiriamos programų administravimo ir finansų kontrolės veiklos sąnaudos.