Paskirstomojo poveikio vertinimai gali padėti prieš įgyvendinimo pradžią kiekybiškai įvertinti, kokį poveikį konkrečios politikos ir reformos turės įvairių grupių pajamoms. Jie taip pat gali padėti išsamiai nustatyti reformų sąnaudas (be kita ko, įvertinant įvairias galimybes) ir parengti taisomuosius veiksmus. Vertinimai, atliekami pradėjus priemonių įgyvendinimą, padeda jas įvertinti, kai tik duomenys yra prieinami, suprasti, ar reikia imtis tolesnių priemonių arba pakoreguoti reformas. Paskirstomojo poveikio vertinimai dažnai atliekami rengiant biudžetą, tačiau ne mažiau svarbu juos atlikti rengiant reformas, kurios gali neturėti (tiesioginio) poveikio valstybės biudžetams, tačiau gali turėti didesnį poveikį tam tikroms socialinėms ir ekonominėms grupėms. Prireikus paskirstomojo poveikio vertinimai turėtų būti įtraukti į platesnę naujų politikos iniciatyvų ekonominio poveikio, socialinio poveikio ir poveikio aplinkai analizę.

Paskirstomojo poveikio vertinimo metodai gali būti naudojami siekiant gauti kiekybinius mokesčių ir socialinės apsaugos bei socialinės įtraukties reformų poveikio įverčius, taip pat parodyti viešai natūra teikiamų paslaugų reformos poveikį. Per COVID-19 pandemiją buvo pabrėžta, kad svarbu užtikrinti vienodas galimybes naudotis tokiomis paslaugomis natūra kaip sveikatos priežiūra ir švietimas. Išmokų natūra perskirstomojo poveikio stebėsena padėtų išnaudoti jų potencialą sušvelninti ir sumažinti skurdą, o taip pat užtikrinti, kad paskirstomojo poveikio vertinimai taptų visapusiškesni.

Poveikio vertinimas – tai procesas, per kurį renkami faktai politikos formavimui remti. Per paskirstomojo poveikio vertinimus paprastai atliekama kiekybinė politikos (reformų, investicijų ir kt.) paskirstomojo poveikio įvairių gyventojų grupių pajamoms analizė. Paskirstomojo poveikio vertinimai suteikia naudingos informacijos ir padeda politikos formuotojams pasirinkti iš įvairių reformų galimybių. Paskirstomojo poveikio vertinimai taip pat gali padėti nustatyti, ar būtina parengti paramos priemones, kuriomis pažeidžiamos grupės būtų apsaugotos nuo galimo neigiamo tam tikros politikos poveikio, ir suteikti vertingos informacijos toms priemonėms suderinti.

Taip pat manoma, kad klimato kaita ir skaitmeninimas darys poveikį pajamų paskirstymui ir nelygybei. Žalioji pertvarka gali padėti iki 2030 m. sukurti iki 1 mln. papildomų darbo vietų, o iki 2050 m. – 2 mln. papildomų darbo vietų, taip pat pagerinti darbo vietų kokybę, tačiau jos poveikis darbo rinkai gali skirtis priklausomai nuo sektorių, regionų, masto ar urbanizacijos (miesto ir kaimo), reikalingų įgūdžių ar darbo vietų rūšių. Europos žaliasis kursas ir 55 % tikslo priemonių rinkinys yra ES laikotarpio vidurio atsakas sprendžiant klimato kaitos problemą ir nuo pat pradžių integruojant socialinį aspektą į politikos formavimą. Kad pasiektų 2030 m. ES energetikos ir klimato tikslus, valstybės narės parengė integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities planus, kurie turi būti reguliariai atnaujinami. Jos taip pat yra įsipareigojusios priimti išsamią sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui politiką. Tarybos rekomendacijoje dėl sąžiningo perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos užtikrinimo valstybėms narėms pateikiamos konkrečios gairės, kaip atsižvelgti į atitinkamus užimtumo ir socialinius aspektus, susijusius su perėjimu, be kita ko, analizuojant politikos priemonių paskirstomąjį poveikį, kartu visapusiškai išnaudojant finansavimo galimybes. Komisija taip pat pristatė Europos skaitmeninės transformacijos iki 2030 m. viziją ir pasiūlė ES skaitmeninio dešimtmečio skaitmeninės politikos kelrodį. Visiems labai svarbūs pagrindiniai skaitmeniniai įgūdžiai ir galimybė darbo jėgai įgyti specializuotų žinių informacinių ir ryšių technologijų srityje, taip pat perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo svarba siekiant užkirsti kelią skaitmeninės atskirties tarp žemos ir aukštos kvalifikacijos darbuotojų didėjimui.

ES ir jos valstybės narės stengiasi sušvelninti ekonominį karo poveikį. Siekiant užtikrinti, kad Europa palaipsniui atsisakytų Rusijos iškastinio kuro, Komisijos plane „REPowerEU“ numatytos kelios galimybės: energijos taupymas, energijos tiekimo įvairinimas ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo spartinimas siekiant pakeisti iškastinio kuro naudojimą namuose, pramonėje ir elektros energijos gamybai. Komisijos planu „Sutaupytos dujos – saugu žiemą“ siekiama paspartinti laipsnišką Rusijos iškastinio kuro atsisakymą ir mažinti ES dujų paklausą, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems vartotojams. Be to, Komisijos pasiūlymais dėl neatidėliotinos intervencinės priemonės taikymo Europos energijos rinkose siekiama spręsti pastarojo meto dramatiško kainų kilimo problemą ir sumažinti spaudimą, kurį tai daro namų ūkiams ir įmonėms visoje ES. Siekdamos kovoti su sparčiai augančiomis maisto ir energijos kainomis, valstybės narės priėmė priemones, kuriomis siekiama sušvelninti infliacijos poveikį namų ūkiams, visų pirma pažeidžiamiausiems namų ūkiams.

Pagal tarptautinius standartus skurdas ir pajamų nelygybė ES yra palyginti maži; skurdas ir socialinė atskirtis per pastarąjį dešimtmetį sumažėjo, nors po 2008–2012 m. nuosmukio mažesnes pajamas gaunančių asmenų pajamų nelygybė padidėjo. Veiksmais, kurių ėmėsi ES ir nacionalinės vyriausybės (įskaitant laikinas darbo paramos sistemas ir automatines stabilizavimo priemones), sušvelnintas socialinis ir ekonominis COVID-19 krizės smūgis ir užkirstas kelias tolesniam nelygybės didėjimui. Vis dėlto pandemija padarė neproporcingai didelį neigiamą poveikį moterims ir kai kurioms visuomenės grupėms, pavyzdžiui, jaunimui, žemos kvalifikacijos darbuotojams ir neįgaliesiems.

Pagrindiniai kokybiško paskirstomojo poveikio vertinimo elementai

Pagrindinius paskirstomojo poveikio vertinimų kokybės elementus galima nustatyti remiantis valstybių narių gerąja patirtimi. Tai susiję su jų atlikimo laikotarpiu, analizuojama politika, priemonėmis (modeliais ir duomenimis), kurios turėtų būti naudojamos, ir tuo, kaip platinti rezultatus.

a.Kas, kada ir kiek išsamiai turėtų atlikti paskirstomojo poveikio vertinimą?

Paskirstomojo poveikio vertinimas turėtų būti atliekamas tiek prieš įgyvendinant atitinkamą politiką, tiek po jos įgyvendinimo. Paskirstomojo poveikio vertinimą ypač svarbu atlikti rengiant reformas ir investicijas, nes taip politikos formuotojams suteikiama galimybė įvertinti numatomos politikos poveikį įvairiems namų ūkiams, net jei reforma iš pradžių nėra siekiama socialinių tikslų (pvz., energijos vartojimo reformų atveju). Po įgyvendinimo atliekama analizė leidžia įvertinti reformų ir investicijų poveikį įvairiems namų ūkiams tam tikrą laikotarpį po reformos įgyvendinimo. Tai gali padėti plėtoti galimus tolesnius veiksmus ar koregavimą vykdant reformas. Tokios priemonės grindžiamos patikimais duomenimis, tačiau reformų poveikį reikia atskirti nuo kitų pokyčių. Patikima po įgyvendinimo atliekama analizė padeda užtikrinti atsakomybę už vertinimus, atliktus prieš įgyvendinimą, ir jų kokybę. Būtų geriausia, jei paskirstomojo poveikio vertinimus atliktų nacionalinės ir, kai tinkama, regionų ir vietos valdžios institucijos.

Pristatyti viso politikos pakeitimų rinkinio poveikį yra geroji patirtis, nes, jei jų poveikis pateikiamas atskirai, kai kurie jų tarpusavio sąveikos aspektai gali būti praleisti. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į tai, kad biudžeto pakeitimai dažnai taikomi rinkiniui, o kai kurios priemonės kompensuoja kitas. Didelį poveikį darančios priemonės taip pat turi būti analizuojamos atskirai.

Kai paskirstomojo poveikio vertinimus patikima atlikti nepriklausomoms įstaigoms, tai gali padėti užtikrinti didesnį vertinimų patikimumą ir tikslumą. Dėl savo patirties akademinė bendruomenė arba mokslinių tyrimų institutai turi geras galimybes plėtoti pažangius paskirstomojo poveikio vertinimo metodus. Be to, kai nepriklausomi subjektai vertina sprendimus, prie kurių dažnai jie nėra prisidėję, jiems neturi įtakos tokie politiniai motyvai, kurie yra svarbūs administracijoms. Pakartodamos rezultatus įvairios institucijos taip pat gali atlikti išsamesnę analizę ir pagerinti jos kokybę bei patikimumą.

Valstybės narės raginamos: – sistemingai atlikti paskirstomojo poveikio vertinimus prieš įgyvendinant bet kokią politiką, kuri gali turėti įtakos žmonių pajamoms, ir kiek įmanoma įvertinti faktinį reformų ir investicijų poveikį po įgyvendinimo; – analizuoti tiek bendrą, tiek konkretų atskirą politikos poveikį; – padėti nepriklausomoms institucijoms atlikti paskirstomojo poveikio vertinimus.

b.Kokias politikos sritis pasirinkti paskirstomojo poveikio vertinimams atlikti ir kokiam laikotarpiui?

Paskirstomojo poveikio vertinimai turėtų apimti politikos sritis, kurios daro poveikį namų ūkių pajamoms ir jų paskirstymui; paprastai tai susiję su mokesčiais ir piniginėmis išmokomis. Standartiniai modeliai gali padėti suvokti reformų poveikį tradiciniam tiesioginiam apmokestinimui ir piniginėms išmokoms, kurios paprastai yra paskirstomojo poveikio vertinimų dėmesio centre. Tačiau reikėtų stengtis įvertinti reformų poveikį kitose srityse, pavyzdžiui, darbo rinkos ar pensijų reformų, taip pat poveikį investicijų programoms.

Vertėtų įvertinti vartojimo mokesčius, nes jų poveikis dažnai yra regresinis (nes mažesnes pajamas gaunantys namų ūkiai daugiau pajamų išleidžia prekėms ir paslaugoms). Tai tampa vis svarbiau, atsižvelgiant į didėjantį poreikį mažinti anglies dioksido išmetimą ir taikyti žaliojo biudžeto sudarymo principą. Būtų geriausia, jei valstybės narės taip pat atliktų turto mokesčio reformų, kurios daro didelę įtaką ilgalaikei nelygybės dinamikai, ir išmokų natūra, pvz., sveikatos priežiūros išmokų, paskirstomojo poveikio vertinimus.

Paskirstomojo poveikio vertinimai gali būti atliekami įvairiose politikos srityse. Jie yra labai svarbūs vertinant, kokią įtaką turi reformos, kuriomis siekiama reaguoti į didžiąsias tendencijas, pavyzdžiui, žaliąją ir skaitmeninę pertvarką arba pastarojo meto krizių poveikį. Tačiau įvairios reformos skiriasi pagal tai, kiek plačiai jas galima analizuoti. Pavyzdžiui, paskirstomojo poveikio vertinimai yra labai naudingi vertinant reformų, kurios turi tiesioginės įtakos namų ūkių pajamoms (tokių kaip anglies dioksido kainodara ir su anglies dioksidu susijusių pajamų arba išmokų už šildymą naudojimas mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams), poveikį. Tačiau dažnai įvertinti naujų reglamentavimo priemonių (pvz., energijos vartojimo efektyvumo standartų gerinimo) poveikį ne taip paprasta. Vis dėlto po įgyvendinimo atliekamo vertinimo strategijos gali suteikti gerų įžvalgų apie tokių reformų pasiskirstymo pasekmes.

Prieš įgyvendinimą atliekamuose paskirstomojo poveikio vertinimuose daugiausia dėmesio reikėtų skirti ne tik naujos politikos ir priemonių poveikiui rezultatams iškart po įgyvendinimo, t. y. kitais metais (lyginamoji statistika), bet ir taikyti daugiametę perspektyvą. Laipsniška politika, pavyzdžiui, pensijų reforma, kurią įgyvendinant pokyčiai vyksta lėtai per kelerius metus, gali neturėti labai didelio poveikio per vienus metus, tačiau gali turėti didelį poveikį per visus metus kartu. Tokiais atvejais paskirstomojo poveikio vertinimuose gali prireikti ilgalaikių prognozių, siekiant atsižvelgti į visą reformų poveikį. Daugiametės perspektyvos taikymas taip pat gali būti naudingas atsižvelgiant į demografines tendencijas. Šiuo atveju gali būti svarbu taikyti dinaminius modelius.