/* KOM/2011/0563 galutinis */ KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI PIRMOJI EUROPOS SĄJUNGOS BRANDUOLINĖS ENERGETIKOS ŠVIETIMO IR MOKYMO PADĖTIES ATASKAITA





Įvadas Švietimas ir mokymas – tai vienas iš pagrindinių ES gerovės kūrimo elementų. Tad „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“ yra viena iš septynių pavyzdinių iniciatyvų, Europos Komisijos pasiūlytų strategijoje „Europa 2020“. Šia iniciatyva siekiama geriau derinti darbo pasiūlą su paklausa, be kita kito, skatinant darbo jėgos judumą. ES branduolinės energijos srityje ši problema labai aktuali. Dėl branduolinės energijos vaidmens šiuo metu aktyviai diskutuojama tiek nacionaliniu, tiek tarptautiniu lygmeniu, tačiau valstybės narės turi pačios spręsti, ar laikytis pirminio plano ar rinktis ilgalaikę veiklą, didinti pajėgumą, imtis naujos statybos ar laipsniškai nutraukti veiklą. Pastarojo meto įvykiai Fukušimoje (po 2011 m. kovo 11 d. Japonijoje įvykusio žemės drebėjimo ir cunamio) parodė, kad būtina tobulinti įvairias informavimo ir mokymo branduolinės energijos srityje strategijas ir koordinuoti jas pasauliniu mastu. Kad ir koks sprendimas būtų priimtas, norint atsakingai naudoti branduolinę energiją, reikia pakankamai aukštos kvalifikacijos patyrusių darbuotojų. Tai aktualu visoms sritims: projektavimo, statybos, eksploatacijos, elektrinių uždarymo, kuro ciklo, atliekų tvarkymo ir radiacijos saugos. Euratomo sutarties 1 skyriuje aiškiai minimas Komisijos įsipareigojimas imtis mokymo veiklos[1]. Euratomo sutarties 33 straipsnyje taip pat prašoma visų valstybių narių imtis „reikiamų priemonių mokymo, švietimo ir profesinio rengimo srityse“. Kvalifikuotų darbuotojų paklausa išties auga dėl aukšto dabartinių specialistų amžiaus vidurkio, todėl artimiausioje ateityje daugės išeinančiųjų į pensiją. 2008 m. lapkričio 13 d. išvadose Nr. 15406/08 dėl gebėjimų poreikio branduolinėje srityje Europos Sąjungos Taryba nurodo, kad Europos Sąjungai gresia pavojus prarasti gebėjimus branduolinės energijos srityje, jei nebus imtasi priemonių, ir primygtinai pabrėžia, kad siekiant išlaikyti gebėjimus šioje srityje būtinos bendros viešųjų ir privačiųjų subjektų pastangos, visų pirma branduolinėje pramonėje. Todėl Taryba ragina valstybes nares ir Komisiją imtis Europos Sąjungos „profesinės kvalifikacijos ir gebėjimų peržiūros“ branduolinėje srityje ir skatina Europos Komisiją ir valstybes nares reguliariai teikti informaciją apie vykdomas programas, pagal kurias Europoje suteikiami moksliniai laipsniai. Taryba taip pat prašo Komisijos reguliariai pranešti Tarybai, kokių tolesnių su šiomis Tarybos išvadomis susijusių veiksmų imamasi. Įvairios suinteresuotosios šalys – visų pirma branduolinė pramonė, nacionalinės reguliavimo institucijos ir Techninę paramą teikiančios organizacijos (TPTO) – pripažįsta būtinybę užtikrinti, kad branduoliniame sektoriuje netrūktų kvalifikuotų darbuotojų. Šis klausimas vis dažniau svarstomas keliuose nacionaliniuose ir tarptautiniuose forumuose. 2007 m. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Branduolinės energijos agentūros Branduolinės energijos iniciatyvinis komitetas paskelbė pareiškimą dėl valstybės vaidmens užtikrinant, kad branduoliniame sektoriuje būtų pakankamai kvalifikuotų žmogiškųjų išteklių[2], ir paprašė vyriausybių stebėti padėtį ir užtikrinti nacionalinį ir tarptautinį bendradarbiavimą, kad būtų tobulinamas švietimas ir moksliniai tyrimai branduolinėje srityje ir kad studentai ir jauni specialistai būtų skatinami tapti branduolinės srities ekspertais. Be to, Tarptautinės atominės energetikos agentūros (Tatenos) vertinimu, tvarių švietimo ir mokymo programų kūrimas yra būtinas norint užtikrinti saugą. Toks požiūris palaikomas ir keliuose 1992 m. generalinės konferencijos nutarimuose, kuriais Agentūros buvo prašoma, inter alia , sustiprinti doktorantūros pakopos ir specializuotus mokymo kursus atitinkamomis oficialiomis Agentūros kalbomis, taip pat parengti mokymo programas ir medžiagą tam tikroms tikslinėms grupėms. Šios Pirmosios padėties ataskaitos tikslas – kuo išsamiau apžvelgti padėtį, išskirti esamas problemas ir nušviesti visą įvairovę įgyvendinamų ir planuojamų ES, nacionalinių ir tarptautinių iniciatyvų, galinčių padėti veiksmingiausiai ir struktūriškiausiai spręsti nustatytas problemas. Taigi ši ataskaita parengta vadovaujantis strategija „Europa 2020“ ir Tarybos išvadomis Nr. 15406/08. DABARTINė žMOGIšKųJų IšTEKLIų PADėTIS EUROPOS SąJUNGOJE Branduolinė sauga – viena iš svarbiausių atsakingo branduolinės energijos naudojimo sąlygų. Todėl 2008 m. Komisija vykdė tyrimą „Branduolinė sauga menkstant branduolinės srities patirčiai“, paskelbtą 2008 m. Šio tyrimo objektas – ne bendra branduolinio sektoriaus situacija, o tikslinės grupės padėtis Europos Sąjungoje, t. y. galimybė atominių elektrinių operatoriams ir priežiūros institucijoms rasti pakankamai tinkamų branduolinės saugos darbuotojų . Nors atlikus tyrimą didelės specialistų trūkumo grėsmės nenustatyta nė vienoje valstybėje narėje, išsakytas susirūpinimas dėl laikotarpio iki 2020 m. Pažymėta, kad, reaguodamos į susidariusią padėtį, valstybės narės, organizacijos ir ES ėmėsi iniciatyvų padėčiai gerinti. Tyrime pateikta keletas rekomendacijų, įskaitant rekomendacijas dėl glaudesnio pagrindinių suinteresuotųjų šalių ir universitetų, taip pat operatorių ir priežiūros institucijų bendradarbiavimo, siekiant drauge optimizuoti mokymo programas; dėl tinkamesnio ataskaitų apie personalo padėtį teikimo pagal Branduolinės saugos konvenciją; dėl intensyvesnių tarptautinių ir dvišalių informacijos apie eksploatavimo patirtį mainų; dėl doktorantūros studijų branduolinėje srityje akademijos, galinčios supažindinti diplomuotus inžinierius su Europoje taikomais branduolinės saugos principais, steigimo, taip pat dėl reguliaraus personalo padėties ES tikrinimo. Kadangi šis tyrimas buvo atliekamas branduolinės saugos srityje, rekomendacijose ir paskesnėse diskusijose išskirti du esminiai poreikiai: - Reguliari visapusiška pasiūlos ir paklausos analizė ES lygmeniu. Paklausos srityje reikėtų išaiškinti kokybinį ir kiekybinį naujų darbuotojų poreikį, taip pat esamą ar numatomą darbuotojų trūkumą įvairiose suinteresuotųjų subjektų grupėse. Pasiūlos srityje reikėtų tirti galimybes lavinti naujus specialistus ir nustatyti reikalingos kvalifikacijos pobūdį. - Nustatytų problemų ir jų sprendimo įgyvendinant esamas arba planuojamas iniciatyvas tęstinė stebėsena, kad būtų imtasi išankstinių veiksmų trūkumams pašalinti ir užtikrinti geresnį iniciatyvų koordinavimą, taip didinant jų veiksmingumą. Nors jau imtasi keleto veiksmų, aprašytų 3 skyriuje, atrodo, kad dar daugelį problemų reikėtų išspręsti ES ir tarptautiniu lygmeniu. - Daugelyje valstybių narių universiteto studentų ir absolventų, išsamiai studijavusių branduolinius mokslus , nepakanka, greičiausiai dėl to, kad nematoma profesinės karjeros perspektyvų nacionaliniu lygmeniu. - Vis sudėtingiau darbui branduoliniame sektoriuje pritraukti techninių ir kitų specialybių magistrantus . - Reaguojant į branduolinės pramonės globalizaciją, didėja būtinybė užtikrinti judumą ir daugiakultūrius įgūdžius . - Būtina nuolatos palaikyti ir kelti jau branduoliniame sektoriuje dirbančių specialistų kvalifikaciją . Nors spręsti šias problemas turi daugiausia valstybės narės, jų pramonė ir mokslinių tyrimų organizacijos, tarptautinis bendradarbiavimas ir iniciatyvos ES lygmeniu gali ir toliau padėti gerinti padėtį. ES suteikia puikią platformą kurti sąsajas ir skleisti žinias bei kompetenciją, remti doktorantūros ir profesinį mokymą, propaguoti ir remti judumą. ES lygmens iniciatyvos ypač rekomenduojamos tada, kai padeda įgyvendinti nacionalines iniciatyvas. Jau vykdoma gana nemažai iniciatyvų ES lygmeniu; jos apibendrinamos tolesniuose skyriuose, visų pirma akcentuojant problemas, kurias siekiama spręsti įgyvendinant tas iniciatyvas. Daugiau informacijos pateikiama Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. ES IR TARPTAUTINIU LYGMENIU VYKDOMOS INICIATYVOS Branduolinių mokslų universiteto studijų tobulinimas Rinkdamiesi mokymo programą studentai didžiausią dėmesį kreipia į karjeros galimybes. Taigi šį klausimą spręsti būtina, nors visų pirma – nacionaliniu lygmeniu. Vis dėlto nustatytos ES lygmens iniciatyvos, siekiant palengvinti ir paremti nacionalinių suinteresuotųjų subjektų pastangas. Svarbu pabrėžti naująjį žinių ir švietimo bei mokymo valdymą ES politikoje, akcentuojant laisvą žinių judėjimą. Dabar daugiausia tuo užsiima Europos branduolinės energetikos mokymo tinklo (ENEN) asociacija, įkurta 2003 m. kaip pelno nesiekianti tarptautinė organizacija, kuriai šiandien priklauso 60 universitetų, studijų centrų ir pramonės šakų iš 17 ES valstybių narių; asociacija siekia užtikrinti laisvą branduolinės srities žinių judėjimą, visų pirma pasitelkdama aukštąjį mokslą ir mokymą ES lygmeniu. Asociacija yra bendrai finansuojama iš narių registracijos mokesčio ir jų indėlio Bendrijos bendrosiose programose. ENEN siekia suvienodinti Europos branduolinių disciplinų mokslų magistro pakopos mokymo programas, skatinti doktorantūros studijas, taip pat studentų ir dėstytojų mainus šiame tinkle. Be to, asociacija siekia pagausinti studentų skaičių, tuo tikslu taikydama skatinamąsias priemones, sukurti tarpusavio pripažinimo sistemą, taip pat puoselėti ir stiprinti ryšius tarp universitetų, mokslinių tyrimų organizacijų, priežiūros institucijų, pramonės ir visų kitų organizacijų, taikančių branduolinius mokslus ir jonizuojančiąją spinduliuotę. Be to, ENEN pripažįsta doktorantūros ir tęstinio profesinio lavinimo (mokymosi visą gyvenimą) poreikį ir atitinkamai praplėtė savo veiklos sritį, kaip nurodoma 3.4 skyriuje. Paskatos universitetų absolventams ir kituose sektoriuose dirbantiems absolventams dirbti branduoliniame sektoriuje Kurti paskatas universitetų absolventams ir kituose sektoriuose dirbantiems absolventams rinktis karjerą branduoliniame sektoriuje – daugiausiai privačių organizacijų ir įmonių užduotis. Vis dėlto bendradarbiavimas ES lygmeniu gali sustiprinti šias pastangas. Todėl 2010 m. sausį šešios pagrindinės Europos branduolinės įmonės (AREVA, „Axpo“, „EnBW“, „E.ON Kernkraft“, URENCO ir „Vattenfall“), siekdamos rengti būsimus branduolinės pramonės vadovus, įsteigė Europos branduolinės energijos lyderystės akademiją (ENELA) . Europos Komisija parėmė šios Miunchene įsikūrusios akademijos, kurios idėja gimė Europos branduolinės energetikos forume (ENEF)[3], steigimą. Jauniems absolventams, taip pat kelerių metų patirties turintiems vadovams, galintiems eiti aukštas pareigas, ENELA siūlo įgyti įgūdžių ir žinių, kurių jiems reikės, kad taptų vadovais ir padėtų užtikrinti tolesnį tvarių Europos branduolinės energijos sprendimų vystymą. Taigi jaunuoliams, baigiantiems universitetą arba jau dirbantiems kituose sektoriuose, akademija siūlo labai patrauklias perspektyvas. Europos Komisija finansinės paramos šiai akademijai neteikia, tačiau padeda kitaip, pavyzdžiui, siunčia lektorius ir rengia konsultacijas. Doktorantūros studijos ir profesinis mokymas, kompetencijos kėlimas ir judumas Nuo seno ES institucijos labai aktyviai renka ir skleidžia žinias bei kompetenciją, remia doktorantūros studijas ir profesinį mokymą, propaguoja ir remia judumą. Tačiau ir pramonė, TPTO ir tarptautinės organizacijos vis dažniau pripažįsta bendradarbiavimo ES lygmeniu būtinybę ir privalumus. ES iniciatyvos Vienas iš naujų žinių kūrimo ir gebėjimų ugdymo iššūkių Europos Sąjungoje yra judumo be sienų ir mokymosi visą gyvenimą reikalavimų integravimas, pavyzdžiui, siekiant tam tikrais atvejais sukurti „ Europos kvalifikacijos pasus “. Todėl, kaip ir kituose ES pramonės sektoriuose, kaip antai aeronautikos ir automobilių, tikslinga taikyti „ Europos profesinio mokymo kreditų sistemą (ECVET) “ (žr. 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją[4]), kuria siekiama skatinti tarpusavio pasitikėjimą, skaidrumą, taip pat gebėjimų ir kvalifikacijos pripažinimą profesinio mokymo srityje visose 27 ES valstybėse narėse. Euratomo mokymo programos paprastai skirtos mokslinių tyrimų ir pramonės darbuotojams su aukštuoju išsilavinimu; jos atnaujinamos pagal naujausius branduolinės pramonės ir jos reguliavimo pokyčius, t. y. tarptautinimą, reguliavimo panaikinimą ir privatizaciją, tendenciją perduoti darbus rangos pagrindais, taip pat pagal naujas pažangiųjų technologijų ir žmogiškųjų išteklių valdymo metodikas. Finansiškai remiama 7-osios bendrosios Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2007–2013 m.), Europos branduolinės energetikos mokymo tinklo asociacija rengia keletą „Europos branduolio skilimo mokymo planų“ (EFTS), taip tenkindama specifinių gebėjimų kai kuriose srityse poreikį ir taikydama ECVET priemones. Projektai ir mokymo programos teikia, pavyzdžiui, pagrindines branduolines žinias, taip pat specializuotus mokymo planus, susijusius su dabartiniais ir būsimais atominių elektrinių projektavimo ir statybos uždaviniais. Šie planai taip pat apima branduolinės saugos kultūrą, nes tai – atsakingo branduolinės energijos naudojimo pagrindas. Ateityje bus siekiama parengti Europos radiacinės saugos standartus, bendradarbiaujant su atsakingomis valdžios institucijomis, ir nustatyti ES mastu pripažįstamą „Europos radiacinės saugos mokymo planą“ (ERPTS). Atsakingas branduolinės energijos naudojimas – tai ne vien atominių elektrinių eksploatacija, bet ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymas, įskaitant jų atidavimą į geologines saugyklas. Todėl šios srities Europos branduolio skilimo mokymo planu siekiama ugdyti gebėjimus, būtinus radioaktyviųjų atliekų tvarkymo organizacijoms. Komisijos Jungtinis tyrimų centras (JTC) turi keletą branduolinių įrengimų, skirtų moksliniams tyrimams ir švietimo ir mokymo tikslams. Nuo seno JTC veikla neatsiejama nuo švietimo ir mokymo – centras vykdo stažuotojų programas ir skiria stipendijas doktorantūros ir podiplominėms studijoms. Be to, studentams ir specialistams rengiami reguliarūs mokymo kursai, specializuotos paskaitos ir seminarai branduolinės saugos ir apsaugos temomis. Europos apsaugos priemonių tyrimo ir plėtros asociacijoje (ESARDA) JTC organizuoja akademiškai pripažintus branduolinės saugos ir neplatinimo kursus. Nuo 2009 m. veikia apsaugos priemonių ir branduolinės saugos mokymo centras, kurio veikla vykdoma bendradarbiaujant su kitomis Komisijos visuotinio saugumo iniciatyvomis. Vykdydamas Europos branduolinės saugos ir apsaugos mokyklos iniciatyvą, JTC Europos magistrantūros programoms kuria integruotą koncepciją, kad galėtų pasiūlyti specializaciją tokiose srityse: branduolinių technologijų, susijusių su apsaugos priemonėmis, branduoline sauga, branduolinėmis medžiagomis, branduoliniais duomenimis, ir aktinidų studijų. Ši koncepcija suteiks išskirtinę galimybę studentams įgyti praktinės patirties JTC specializuotose branduolinėse laboratorijose ir dalyvauti pažangiausiuose moksliniuose tyrimuose. Pagal Euratomo JTC branduolinės saugos ir saugumo programą, įgyvendinamą Energetikos institute Petene, vykdomas specialus projektas CAPTURE, skirtas atominių reaktorių saugos branduolinių žinių valdymui. Projektas grindžiamas šiais trimis ramsčiais: žmogiškųjų išteklių tendencijų branduolinės energijos sektoriuje vertinimu (EHRO-N, žr. 3.4 skyrių), indėliu į branduolinės srities švietimą ir mokymą (per ENEN, žr. 3.1 skyrių) ir žinių išsaugojimu, padedančiu palaikyti, apibendrinti ir perduoti ES branduolinių technologijų žinias atitinkamiems Mokslinių tyrimų generalinio direktorato Euratomo BP7 projektams ir Tatenos pagrindinei žinių valdymo veiklai. Be to, bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis pagal ES bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonę[5] (INSC) taip pat apima veiksmus, padedančius gilinti trečiųjų šalių branduolinės saugos institucijų technines žinias ir gebėjimus. Pagal INSC priemonę veikla vykdoma tiek bendradarbiaujant dvišaliu pagrindu, tiek įgyvendinant konkrečius pasaulinio masto projektus, pvz., Branduolinės energetikos priežiūros institucijų ir jų techninės pagalbos organizacijų ekspertų mokymas ir konsultavimas ugdant arba tobulinant jų priežiūros ir techninius gebėjimus (projektas MC.03/10). Švietimas ir mokymas taip pat yra viena iš Technologijų platformos tvariai branduolinei energetikai , kurią sudaro visi branduolinio skilimo ir radiacinės saugos srityje veikiantys suinteresuotieji subjektai (daugiau kaip 75 organizacijos), veiklos sričių. Siekiama užtikrinti, kad minėtoji platforma būtų, be kita ko, švietimo ir mokymo programų, taip pat žinių valdymo (ETKM grupė) varomoji jėga. 2010 m. gruodį kartu su FORATOM parengta ataskaita „Branduolinės srities švietimas ir mokymas: pagrindiniai tvarios Europos strategijos elementai“. Kitos ES lygmens iniciatyvos Keturios Europos TPTO, įsikūrusios Prancūzijoje, Vokietijoje, Čekijoje ir Lietuvoje, 2010 m. įsteigė Europos branduolinės saugos mokymo ir konsultavimo institutą (ENSTTI) . Jis kviečia TPTO ir branduolinės saugos institucijas pasidalyti savo patirtimi bei kompetencija ir veikia daugelyje branduolinės saugos gebėjimų sričių. ENSTTI rengia trumpas taikomojo mokymo sesijas ir konsultacijų programas universitetų absolventams ir asmenims, jau turintiems profesinės patirties branduoliniame sektoriuje. Kalbant apie pramonės įnašą, Europos atominės energetikos forumas (FORATOM) 2010 m. lapkritį įsteigė Švietimo, mokymo ir žinių valdymo (ETKM) darbo grupę, kad branduolinei pramonei būtų sudarytos sąlygos keistis idėjomis ir informacija su ES institucijomis ir įvairiomis ETKM iniciatyvomis visoje ES. Ši grupė skatins branduolinės pramonės veiksmus ir taps informacijos šaltiniu turintiesiems pramonei adresuotų klausimų, susijusių su ETKM. Tarptautinės iniciatyvos Europos branduolinės energetikos mokymo tinklas yra Pasaulio branduolinės srities universiteto – pasaulinės viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės organizacijos, tobulinančios branduolinių mokslų ir technologijų taikaus naudojimo tarptautinį švietimą ir lyderystę – partneris. Esminė universiteto partnerystės dalis – pasaulinės branduolinės pramonės organizacijos, tarpvyriausybinės branduolinės agentūros ir kai kurių trečiųjų šalių pirmaujančios branduolinių mokslų institucijos. TATENA vykdo daug projektų, susijusių su branduolinės energijos žinių valdymu. Ši agentūra skelbia įvairiausią informaciją branduolinės energijos leidiniuose, tvarko per 20 duomenų bazių, susijusių su įvairiais branduoliniais reikalais, ir internetinį branduolinių išteklių katalogą. Be to, ji dažnai rengia susitikimus, konferencijas ir seminarus branduolinio švietimo ir žinių valdymo tema. Svarbi Tatenos veiklos sritis – Tarptautinė branduolinės informacijos sistema. EBPO Branduolinės energijos agentūra 2009 m. pabaigoje įkūrė ad hoc ekspertų grupę švietimo ir žinių valdymo reikalams; šią grupę sudaro 23 ekspertai, atstovaujantys 15 valstybių, Europos Komisijai ir Tatenai. Pagrindinis grupės uždavinys – nušviesti esamą branduolinio švietimo, įrengimų ir mokymo padėtį ir pateikti branduolinių gebėjimų užtikrinimo preliminarų planą. Rezultatus skelbti numatyta 2011 m. pabaigoje ataskaitoje „Branduolinės srities švietimas ir mokymas: darbuotojų kompetencijos užtikrinimas“. Tarptautinės branduolinės energetikos teisės mokykla , kurią 2001 m. įkūrė EBPO Branduolinės energijos agentūra ir Monpeljė universitetas, gauna Tatenos paramą. Šioje mokykloje dėstomas aukštos kokybės intensyvus tarptautinės branduolinės teisės kursas, visų pirma skirtas branduolinės teisės doktorantūros ir magistrantūros studentams, taip pat jauniems branduolinio sektoriaus specialistams. Mokyklos programos registruoti dalyviai gali siekti universiteto diplomo (Diplôme d'université - D.U.) tarptautinės branduolinės teisės srityje. Šis diplomas pripažįstamas Europos kreditų perkėlimo sistemoje. Nacionalinės iniciatyvos Keliose ES valstybėse narėse įkurta keletas nacionalinių švietimo tinklų, bendradarbiaujančių per ENEN. Kadangi įgyvendinama nemažai plataus masto nacionalinių iniciatyvų, gausėja studentų skaičius ir kyla jų kvalifikacija. Keletas ES valstybių narių jau vykdo ar planuoja pradėti vykdyti nacionalinių branduolinės energetikos švietimo tinklų programas, pavyzdžiui: BELGIJA | BNEN | http://www.sckcen.be/BNEN/ | ČEKIJA | CNEN | http://www.cenen.cz/kontakt.html | DANIJA | NKS | http://www.nks.org/en/welcome.htm | SUOMIJA | FINNEN | http://www.tkk.fi/en/ | PRANCŪZIJA | INSTN | http://www-instn.cea.fr/Page-Home.html | VOKIETIJA | Kompetenzverbund Kerntechnik | http://nuklear-server.ka.fzk.de/Kompetenzverbund/start.htm | ITALIJA | CIRTEN | http://www.cirten.it/ | NYDERLANDAI | KINT | http://www.kint.nl/ | RUMUNIJA | RONEN | http://www.ronen.ro/ | ŠVEDIJA | NKS | http://www.nks.org/en/welcome.htm | JUNGTINĖ KARALYSTĖ | NTEC | http://www.ntec.ac.uk/ | Nors anksčiau iniciatyvos dažnai buvo orientuotos į universitetinį švietimą, dabar linkstama plėsti arba perorientuoti esamas metodikas ir kurti naujas iniciatyvas, apimančias ir doktorantūros programas. Nuolatinė padėties stebėsena Daugelyje valstybių narių akivaizdžiai nerimaujama dėl to, ar bus laiku parengta pakankamos kvalifikacijos patyrusių specialistų, ir jau įgyvendinama arba netolimoje ateityje planuojama imtis nemažai veiksmų, tačiau šiuo metu neįmanoma susidaryti visapusiško padėties Europos Sąjungoje vaizdo, galinčio padėti priimti tinkamus sprendimus dėl švietimo ir mokymo poreikių. ENEF pripažįsta šį iššūkį ir rekomenduoja ES lygmens iniciatyvą. Tad 2009 m. įsteigta Europos žmogiškųjų išteklių observatorija branduolinės energijos sektoriuje (EHRO-N) , dabar reguliariai teikianti riboto naudojimo informaciją ir nagrinėjanti įvairių branduolinės energijos sektoriaus suinteresuotų subjektų trumpalaikius, vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius žmogiškųjų išteklių pasiūlos ir paklausos poreikius ir tendencijas. Nuodugni Europos branduolinio švietimo ir mokymo infrastruktūros stipriųjų pusių, spragų ir trūkumų analizė leidžia parengti išsamias rekomendacijas dėl priemonių trūkumams ištaisyti ir optimizavimo veiksmų, remiant Europos kvalifikacijos branduolinėje srityje ir abipusio jos pripažinimo programos kūrimą ir teisėkūros sprendimus, užtikrinančius atitinkamus ES gebėjimus. Svarbūs rezultatai ir duomenys, peržiūrimi Vyriausiosios konsultacinės grupės, kurią sudaro pagrindinių ES branduolinio sektoriaus suinteresuotųjų šalių atstovai, bus reguliariai perduodami valstybių narių valdžios, akademinėms ir privačioms organizacijoms, dalyvaujančioms branduoliniame švietime ir mokyme. IšVADOS IR REKOMENDACIJOS Apibendrinant galima pažymėti, jog šiuo metu nacionaliniu, ES ir tarptautiniu lygmeniu aiškiai pripažįstama būtinybė užtikrinti pakankamą tinkamos kvalifikacijos patyrusių darbuotojų skaičių tolesniam atsakingam branduolinės energijos naudojimui. Pradėtos iniciatyvos yra perspektyvios ir puikiai vertinamos. Nors akivaizdu, kad universitetinės ir doktorantūros pakopos uždaviniai turi būti sprendžiami daugiausia nacionaliniu lygmeniu, vis labiau vyriausybių, priežiūros institucijų ir pramonės lygmeniu pripažįstama ES iniciatyvų pridėtinė vertė. Siekiant toliau gerinti padėtį, turėtų būti išnaudojamos visos turimos galimybės didinti veiksmingumą, įskaitant sąsajas ir bendradarbiavimą. Atsižvelgiant į tai, JTC iniciatyva „Europos branduolinės saugos ir apsaugos mokykla“ turėtų būti papildoma priemonė, kurią įgyvendinant būtų skatinamos naujos sąsajos ir bendradarbiaujant su pirmaujančiais Europos universitetais tobulinamos esamos magistrantūros programos. ES institucijos teikia įvairiausių pasiūlymų ir taip užtikrina žinių kūrimo tęstinumą ir gebėjimų ugdymą ES lygmeniu. Europos branduolinės energetikos mokymo tinklas ir kitos ES iniciatyvos padeda didinti universitetinių studijų patrauklumą, vienodinti Europos branduolinių disciplinų mokslų magistro programas ir kurti tarpusavio pripažinimo sistemą. Be to, juos įgyvendinant siekiama puoselėti ir stiprinti ryšius tarp universitetų, mokslinių tyrimų organizacijų, priežiūros institucijų, pramonės ir kitų organizacijų, papildančių nacionalinius veiksmus. Taip pat skatinami mokymosi visą gyvenimą veiksmai, pramonės atsiliepimų pritaikymas ir naujų mokslo disciplinų, tokių kaip branduolinio pavojaus ir saugos valdymas, vertinimas. Atsižvelgiant į minėtus dalykus ir Fukušimos įvykius, artimiausioje ateityje bus pradėtos naujos mokymo iniciatyvos pagal bendrąją Euratomo programą, siekiant stiprinti branduolinės saugos kultūrą visoje Europoje, visų pirma akcentuojant žmogiškąjį veiksnį kritinėse situacijose, ir gilinti visuomenės žinias apie branduolinio skilimo technologijas ir bendrąsias radiacinės saugos problemas. Įvairiuose lygmenyse vykdomomis iniciatyvomis tinkamai įgyvendinamos 2008 m. Tarybos išvadų rekomendacijos, kartais žengiant dar toliau, be to, jos visiškai atitinka EK pavyzdinės iniciatyvos „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“ tikslus. Todėl rekomenduojama ir toliau žengti šia perspektyvia linkme, palaikant visų susijusių suinteresuotųjų subjektų glaudų bendradarbiavimą. Vis dėlto nepaisant visų šių sveikintinų iniciatyvų, dar nėra jokio išsamaus vertinimo, ar nacionaliniu arba tarptautiniu lygmeniu vykdomų iniciatyvų yra pakankamai ir ar jų kokybė visiškai atitinka poreikius. Be to, dar nėra įvertintas ir Fukušimos įvykių poveikis žmogiškųjų išteklių branduolinės energijos sektoriuje pasiūlos ir paklausos tendencijoms. Tad EHRO-N iniciatyva yra skirta šiam trūkumui pašalinti, visų pirma todėl, kad ji gali padėti nuolat stebėti ir vertinti būsimus iššūkius. EHRO-N taps pagrindiniu informacijos šaltiniu visiems ES dalyviams, suinteresuotiems vykdomų iniciatyvų optimizavimu ir apibendrinimu. Taigi valstybės narės raginamos visapusiškai remti Komisijos pastangas kurti šią perspektyvią priemonę. Komisija ketina paskelbti tolesnės priežiūros ataskaitą ir papildomas rekomendacijas, kai EHRO-N veikla įsibėgės, t. y. iki 2011 m. pabaigos, ir kai ji pateiks išsamesnį ES lygmens poreikių ir jų įgyvendinimo vertinimą. EHRO-N ataskaitą Komisijai planuoja pateikti 2012 m. pabaigoje. Vadovaudamasi šia ataskaita, Komisija pateiks Antrąją padėties ataskaitą Tarybai ir Parlamentui. [1] Suvestinė redakcija, 2010/C 84/01, OL 2010 3 30. [2] http://www.oecd-nea.org/press/2007/2007-05.html [3] http://ec.europa.eu/energy/nuclear/forum/forum_en.htm [4] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2009:155:0011:0018:LT:PDF [5] Įsteigta 2007 m. vasario 19 d. Tarybos reglamentu (Euratomas) Nr. 300/2007, nustatančiu bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonę.