[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 19.3.2008 KOM(2008) 153 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2007 M. BENDROJOJE EUROPOS ELEKTRONINIŲ RYŠIŲ RINKOJE PASIEKTOS PAŽANGOS ATASKAITA (13-OJI ATASKAITA) {SEK(2008) 356} 1. ĮžANGA ŠIAME KOMUNIKATE PRANEšAMA APIE ELEKTRONINIų RYšIų SEKTORIAUS RAIDą 2007 METAIS [1]. ES reguliavimo sistemos tikslas – suteikti naudos naudotojams ir vartotojams, užtikrinant, kad dėl konkurencijos ir vis glaudesnės integracijos Europos rinkoje būtų investuojama į naujoviškas, patrauklias ir įperkamas paslaugas. Galutinis sistemos tikslas yra palaipsniui atsisakyti ex ante ekonominio reguliavimo, kai susiformuos pakankama konkurencija. Šis principas taikytas sėkmingai. Tačiau sustiprinus bendrąją rinką, paskatinus konkurenciją ir sumažinus teisinio reguliavimo naštą, galima tikėtis dar daugiau naudos. Todėl Komisija paskelbė persvarstytą Rekomendaciją dėl atitinkamų rinkų[2] ir pateikė pasiūlymus[3] iš dalies pakeisti ES reguliavimo sistemą sudarančias direktyvas. Rekomendacija ir pasiūlymais visų pirma siekiama konsoliduoti vidaus rinką darant nuoseklesnį nacionalinį reguliavimą, stiprinant vartotojų apsaugą ir naudotojų teises, efektyviau valdant ir naudojant dažnių spektrą. 2. Rinkos pokyčiai Telekomunikacijų sektorius yra didžiausia atskira IRT sektoriaus dalis, sudaranti beveik 44 % pastarojo bendros vertės[4]. Apytikriai apskaičiuota, kad 2007 m. telekomunikacijų sektorius augo 1,9 %[5]; jis ir toliau tebėra vienas pagrindinių Europos ekonomikos sektorių, kurio įnašas į darbo našumo augimą yra apytiksliai 12 %[6]. Numatoma, kad pajamos nuo 289 mlrd. EUR 2006 m. išaugo iki 293 mlrd. EUR4. Už naudojimąsi fiksuotojo ryšio balso paslaugomis gaunamos pajamos toliau mažėjo, judriojo ryšio paslaugos buvo toliau plėtojamos, o fiksuotojo plačiajuosčio ryšio paslaugos sparčiai didėjo. 2007 m. vartotojams ir toliau buvo naudingos sumažėjusios kainos – visų pirma judriojo ryšio balso paslaugų kainos. Naudinga buvo ir išaugusi įvairių paslaugų, pavyzdžiui, judriojo plačiajuosčio ryšio paslaugų ir spartaus fiksuotojo ryšio paslaugų, visų pirma teikiamų optinio pluošto kabeliais, pasiūla. Daugumoje ES rinkų pardavimo apimtys didėja, o kainos mažėja, todėl galima daryti išvadą, kad Europos vidutinio elektroninių ryšių paslaugų vartotojo padėtis 2007 m. buvo geresnė nei prieš metus. Komisija atidžiai stebėjo tas sritis, kuriose rinkos jėgos nesumažino kainų ir nepadidino vertės. 2007 m. buvo priimtas Tarptinklinio ryšio reglamentas[7], kuriame sprendžiamas aukštų tarptinklinio ryšio balso paslaugų kainų Europos Sąjungoje klausimas. Pesimistinės pramonės atstovų prognozės nepasitvirtino. Komisija toliau stebės tarptinklinio ryšio SMS ir duomenų paslaugų kainų pokyčius ir 2008 m. pateiks ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui. Investicijos Apytiksliai apskaičiuota, kad pagal kapitalo išlaidas bendra investicijų į sektorių suma 2007 m. viršijo 50 mlrd. EUR; investuota daugiau nei 2006 m., ir tai jau penkti metai iš eilės, kai kasmet investuojama daugiau, palyginti su ankstesniais metais. Panašiai kaip ir 2006 m. istoriniai fiksuotojo ryšio operatoriai investavo apytiksliai 13,5 % savo pajamų 2007 metais. Tas pats alternatyvių operatorių procentinis rodiklis ir vėl buvo aukštesnis: pavyzdžiui, Prancūzijos ir Italijos pagrindiniai alternatyvūs operatoriai investavo apytiksliai 30 % savo pajamų. Apskaičiuota, kad naujų rinkos dalyvių investicijos sudarė apie 25 % bendros sumos. Finansinės perspektyvos Kelerius metus lėčiau besivystęs, 2005 m. elektroninių ryšių sektorius pasivijo kitus sektorius ir dabar bendrais veiklos rinkoje rodikliais jiems prilygsta. Daugelis finansų analitikų, remdamiesi tokiais rodikliais kaip stabilūs veiklos fiksuotojo ir plačiajuosčio ryšio srityse pinigų srautai drauge su skolos sumažinimu per pastaruosius metus ir dideliais dividendais, dabar šį sektorių laiko pirmaujančiu. [pic] Judrusis ryšys Pajamos iš judriojo ryšio augo 3,8 % (palyginti su 4,1 % ankstesniais metais5) – nuo 133 mlrd. EUR 2006 m.4 iki apytiksliai 137 mlrd. EUR. Skverbtis augo ir toliau iki 111,8 % teorinio gyventojų skaičiaus, palyginti su 103,2 % ankstesniais metais. [pic] Pajamų augimo tempas atspindi didėjančią konkurenciją ir krintančias mažmenines kainas drauge su daugelio šalių rinkų prisotinimu ir mažėjančiais skambučių užbaigimo tarifais. Nedidelio naudojimosi paslaugomis kainos[8] sumažėjo apytiksliai 10 %, o vidutinio ir didelio naudojimosi paslaugomis kainos sumažėjo beveik 14 %. Atitinkama pirmaujančių operatorių, pagrindinių konkurentų ir naujų rinkos dalyvių rinkos dalis kiekvienoje valstybėje narėje nuo 2004 m. pastebimai nepasikeitė. [pic] Duomenų perdavimo judriojo ryšio tinklais paslaugos SMS paslauga ir toliau lieka svarbus pajamų šaltinis, sudarantis apytiksliai 14 % 2007 m. gautų visų pajamų; žymiai išaugo kitos duomenų perdavimo paslaugos – 2007 m. iš jų gauta apie 7 % pajamų, palyginti su 5 % 2006 m. 2007 m. sparčiai plėtotos 3-osios kartos judriojo ryšio (3G) paslaugos. Šiuo metu visose valstybėse narėse komercines 3G paslaugas teikia aštuoniasdešimt šeši operatoriai, pernai jų buvo 70. 3G skverbtis padidėjo nuo 11 % 2006 m. pabaigoje iki apytiksliai 20 % 2007 m. pabaigoje[9], tai sudarytų daugiau kaip 88 mln. abonentų. Judriojo plačiajuosčio ryšio duomenų perdavimo kortelės tampa svarbiu pajamų šaltiniu (ypač Austrijoje). Skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkluose tarifai Reguliavimo priemonėmis toliau mažinami skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkluose tarifai, tačiau bendrajai rinkai trukdo požiūrių nuoseklumo trūkumas. Tarifų vidurkis sumažėjo iki 9,67 cento ir tais metais pirmą kartą buvo mažesnis nei 10 centų, o tai reiškia, kad palyginti su 2006 m. spalio mėn. tarifų vidurkis sumažėjo 12 %. Tačiau įvairiose valstybėse narėse taikomi skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkluose tarifai gerokai skiriasi: Kipre jis yra 1,93 centai, o Estijoje – 22,37 centai, be to, vidutinis skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkluose tarifas yra 8,7 karto didesnis už vidutinį skambučių užbaigimo fiksuotojo ryšio tinkluose tarifą. [pic] Judriojo telefono ryšio numerio perkeliamumas Per praėjusius metus perkeltų judriojo telefonų ryšio numerių skaičius išaugo 7,1 milijono. 2007 m. spalio mėn. duomenimis savo numerius perkėlė 46 mln. (8,31 %) abonentų. Vien Italijoje savo numerius perkėlė daugiau kaip 14 mln. klientų. Tai prilygsta 15,96 % visų judriojo telefono ryšio numerių. Didžiausias perkeltų numerių procentas yra Suomijoje (68,18 %), po to Danijoje (42,06 %) ir Ispanijoje (27,3 %). Tačiau apskritai rezultatai labai nevienodi, nes kai kuriose valstybėse narėse numerių perkelta visai mažai, todėl aišku, kad visas galimas poveikis konkurencijai neišnaudojamas. Dėl šios priežasties Komisija pasiūlė sutrumpinti terminą, per kurį operatoriai turi perkelti numerį, iki vienos darbo dienos. [pic] Tarptinklinis ryšys 2007 m. birželio 30 d. įsigaliojęs Tarptinklinio ryšio reglamentas įgyvendintas visose valstybėse narėse, pasitaikė tik nedidelių sunkumų. Dabar naudodamiesi tarptinkliniu ryšiu vartotojai gerokai sutaupo – apie 60 %, palyginti su ankstesniais metais. Šiuo metu Komisija nagrinėja reglamento taikymą – visų pirma, ar jo galiojimas turėtų būti pratęstas po 2010 m. birželio mėn. ir ar reikia reguliuoti tarptinkliniu ryšiu siunčiamų SMS ir parsisiunčiamų duomenų kainas. Fiksuotojo ryšio balso paslaugos Kaip ir 2006 m., 5 %4 toliau mažėjo pajamos, gaunamos už fiksuotojo ryšio balso paslaugas. Apytiksliai apskaičiuota, kad pajamos sudaro 79 mlrd. EUR4. Galima manyti, kad srauto apimtys mažėja todėl, kad ir toliau pereinama prie IP ir judriojo ryšio paslaugų. Istorinių fiksuotojo ryšio operatorių rinkos dalis (vertinant pagal mažmeninės prekybos pajamas ir srauto apimtis) beveik stabilizavosi, išskyrus tarptautinių skambučių rinkos dalį, kuri ir toliau mažėjo. Tačiau kai kuriose šalyse istoriniai fiksuotojo ryšio operatoriai dar labiau įsitvirtino, o rinka ir toliau lieka labai koncentruota. Vis dėlto padaugėjo naujų rinkos dalyvių suteiktų tiesioginės prieigos linijų, o galimybė perkelti fiksuotojo telefono ryšio numerį tebėra svarbus konkurencijos veiksnys. [pic] Paslaugų paketai Vykstant platformų konvergencijai, toliau vyrauja tendencija teikti paslaugų paketus: šiuo atveju už nustatyto dydžio mokestį operatoriai siūlo fiksuotojo ryšio balso paslaugų, plačiajuostės prieigos, televizijos ir judriojo ryšio paslaugų derinį. Tačiau būtina, kad alternatyvūs operatoriai turėtų prieigą prie būtinų didmeninės prekybos išteklių, kad galėtų pasiūlyti konkurencines paslaugas, ir kad nebūtų pernelyg ribojama vartotojų teisė laisvai rinktis operatorius. ES tyrimo duomenimis[10] 29 % namų ūkių yra užsisakę mažiausiai vieną paslaugų paketą; praėjusiais metais atitinkamas skaičius buvo 18 %. VoIP Nors keliose valstybėse narėse VoIP paslaugomis naudojamasi vis daugiau, pavyzdžiui, Prancūzijoje ši paslauga sudaro 14 % viso fiksuotojo ryšio srauto, Austrijoje – 6,3 %, Slovėnijoje – 5,6 %, nacionalinių reguliavimo institucijų (NRI) taikomi skirtingi principai gali trukdyti pasinaudoti visomis šios technologijos galimybėmis. Skirtumai akivaizdūs tokiais klausimais, kaip VoIP traktavimas kaip įprastos balso paslaugos, numeracija, numerio perkeliamumas, sujungimas, paslaugos kokybė ir skambinančio asmens vietos nustatymo duomenų teikimas pagalbos tarnyboms. Daugeliu šių klausimų Europos reguliuotojų grupė (ERG) neseniai pateikė bendrąją poziciją[11], kurioje požiūriai jau šiek tiek suderinami. Plačiajuostis ryšys Ir toliau smarkiai augo pajamos, gaunamos už fiksuotojo, visų pirma plačiajuosčio, ryšio duomenų perdavimo paslaugas. Iš viso sektoriuje gauta apytiksliai 62 mlrd. EUR, palyginti su 58,5 mlrd. EUR 2006 m.4 2008 m. sausio 1 d. buvo daugiau kaip 99 mln. plačiajuosčio ryšio prieigos linijų, palyginti su 80 mln. 2007 m. sausio mėn. Vidutinė skverbtis Europos Sąjungoje išaugo nuo 16,3 % 2007 m. sausio mėn. iki 20,0 % 2008 m. sausio mėn. [pic] Atotrūkis tarp didžiausios ir mažiausios skverbties valstybių narių padidėjo nuo 27,4 procentinių punktų 2007 m. sausio mėn. iki 28,0 procentinių punktų 2008 m. sausio mėn. Smarkiai skiriasi plačiajuosčio ryšio prieinamumas miesto ir kaimo vietovėse. Pavyzdžiui, DSL aprėptis kaimo vietovėse yra 71,3 %, palyginti su 89,3 % nacionaline aprėptimi (ir 94 % aprėptimi tik miestuose). Šis skirtumas dar didesnis kabelinio plačiajuosčio ryšio atveju – kaimo vietovėse aprėptis siekia vos 7,4 %, palyginti su 35,6 % nacionaline aprėptimi. DSL ir kabelinio plačiajuosčio ryšio aprėpties šalies vidurkis ir kaimo vietovių aprėptis ypač skiriasi Slovakijoje, Italijoje, Latvijoje ir Vokietijoje[12]. Šią atskirtį padės įveikti Komisijos pateikti reformos pasiūlymai, nes juose numatoma palengvinti naudojimąsi spektro dalimis, kurios bus atlaisvintos pereinant prie skaitmeninio transliavimo, siekiant išplėsti plačiajuosčio ryšio prieigą kaimo vietovėse tam naudojant belaidžius sprendimus. Tarptautinis palyginimas 2007 m. liepos mėn. Danijoje ir Nyderlandų skverbties procentai buvo didžiausi pasaulyje, ir kelios kitos ES valstybės narės buvo tarp pirmaujančiųjų valstybių pasaulyje. Nors 2007 m. plačiajuosčio ryšio skverbtis JAV ir Pietų Korėjoje padidėjo, dabar aštuoniose ES valstybėse jos procentai yra didesni nei JAV. [pic] Europos Sąjungoje didžiausias augimas buvo Suomijoje, Vokietijoje, Švedijoje, Airijoje ir Kipre. Augimo rodikliai Suomijoje ir Švedijoje pagrįsti jau buvusia didele aprėptimi tose valstybėse, bet kitų trijų valstybių rodikliai reiškia spartesnę plėtrą šioje srityje. [pic] Plačiajuosčio ryšio platformos DSL ir toliau lieka labiausiai paplitusia plačiajuosčio ryšio prieigos technologija Europos Sąjungoje, kuriai tenka apie 80 % visų linijų. Tačiau atsižvelgiant į 22,4 % augimą 2007 m., palyginti su 34,5 % augimu 2006 m., santykinė DSL linijų padėtis kitų technologijų atžvilgiu pasikeitė. Tuo pat metu dėl alternatyvių technologijų, daugiausia dėl prieigos kabeliu, tačiau taip pat ir dėl prieigos optinio pluošto kabeliu iki galutinio vartotojo (angl. Fibre To The Home, FTTH), belaidės prieigos (WLL) ir judriojo ryšio atsiranda galimybių didesnei platformų konkurencijai. Nuo 2007 m. sausio mėn. kabelinio plačiajuosčio ryšio prieiga išaugo 21,7 %; augimas buvo ypač spartus Vokietijoje, Lenkijoje, Jungtinėje Karalystėje, Ispanijoje, Vengrijoje ir Belgijoje. Palyginti su 2006 m. pabaiga, Švedijoje, Lietuvoje ir Estijoje, t. y. tose valstybėse narėse, kuriose optinio pluošto prieigos linijų procentas yra didžiausias, FTTH rinkos dalis išaugo; WLL yra svarbus prieigos būdas Čekijos Respublikoje, Airijoje ir Slovakijoje, kurioje jis 2007 m. smarkiai plito. Konkurencija Nors atrodo, kad istorinių operatorių plačiajuosčio ryšio rinkos dalis mažėja (vidutiniškai nuo 46,8 % 2007 m. sausio mėn. iki 46,3 % 2008 m. sausio mėn.), konkurencija iš esmės tebėra pagrista istorinių operatorių linijų perpardavimu. Pavyzdžiui, Jungtinėje Karalystėje istorinių operatorių rinkos dalis (be linijų perpardavimo) yra 25,8 %, tačiau šis rodiklis yra beveik dvigubai didesnis, jei atsižvelgiama į linijų perpardavimą. Vokietijoje šis skirtumas sudaro 18,0 procentinių punktų, o Liuksemburge – 10,8 procentinio punkto. Istorinių operatorių rinkos dalis svyruoja nuo 17,2 % Rumunijoje iki 88,0 % Kipre. Nors savo klientams teikdami plačiajuosčio ryšio paslaugas nauji rinkos dalyviai yra labai priklausomi nuo linijų perpardavimo, jie sparčiai atsisako paprastos paslaugomis pagrįstos konkurencijos. Per metus išaugo didmeninė prekyba atsietomis vietinėmis linijomis (visiškai atsietos – 54,2 %, iš dalies atsietos – 33,8 %), kuri dabar sudaro 12,8 % PSTN linijų ES, o duomenų srauto prieiga išaugo 10,5 %. Remiantis tuo, kad dabar yra 23,5 milijonai atsietų linijų, palyginti su 11,6 mln. perparduotų linijų ir 6,0 mln. duomenų srauto linijų, galima teigti, kad nauji rinkos dalyviai didina investicijas. 3. Reguliavimo aplinka Institucinė sistema Nacionalinių reguliavimo institucijų (NRI) įgaliojimai ir ištekliai Komisija nagrinėja susirūpinimą keliančius klausimus dėl nepakankamų NRI vykdymo užtikrinimo įgaliojimų, visų pirma susijusių su didžiausiomis finansinėmis nuobaudomis, kurios gali būti skiriamos (Bulgarijoje, Estijoje, Austrijoje), arba abejones dėl NRI galėjimo imtis ryžtingų priemonių prieigos ir sujungimo klausimais (Lenkijoje, Švedijoje). Nors keliose šalyse (Italijoje, Airijoje, Vengrijoje, Švedijoje, Nyderlanduose) NRI veiklos veiksmingumas sustiprintas, Komisija nagrinėja susirūpinimą vis dar keliančius klausimus dėl trūkstamų išteklių Bulgarijoje, Graikijoje, Liuksemburge, Lenkijoje ir Slovakijoje. Ypač NRI mažose valstybėse narėse gali būti sunku sutelkti kompetenciją ir išteklius, būtinus rinkos tyrimams atlikti ir stebėti, kaip vis sudėtingesnėse rinkose įgyvendinamos intervencinės priemonės. Nepriklausomumas NRI nepriklausomumas yra reguliavimo tikrumo prielaida. Priemonių NRI nepriklausomumui stiprinti jau imtasi arba ketinama imtis Latvijoje ir Vengrijoje. Tačiau susirūpinimą vis dar kelia padėtis Bulgarijoje, Liuksemburge ir ypač Lenkijoje dėl tose šalyse galiojančių NRI vadovo atleidimo taisyklių. Todėl į reguliavimo sistemos persvarstymo pasiūlymus Komisija įtraukė nuostatas, kuriomis būtų stiprinamas nacionalinių reguliavimo institucijų nepriklausomumas. Apeliacijos Dėl NRI sprendimų nuolat teikiamos apeliacijos, kurios nagrinėjimas ilgas, trukdo efektyviai įgyvendinti teisės aktus, nepaisant to, kad keliose valstybėse narėse (Vokietijoje, Graikijoje, Airijoje, Maltoje, Lenkijoje ir Švedijoje) imtasi priemonių paprastinti procesą. Šioje srityje įgyvendinus Komisijos siūlomą reformą liktų mažiau paskatų nuolat teikti apeliacijas siekiant, kad teisinio reguliavimo sprendimai būtų įgyvendinti kuo vėliau. Reguliavimo priemonių įgyvendinimas Rinkos tyrimai Išskyrus Bulgariją ir Rumuniją, pirmasis rinkos tyrimų ratas iš esmės baigtas visose valstybėse narėse. Nors Komisija dėl to nutraukė pažeidimų nagrinėjimo procedūras prieš vienuolika valstybių narių, akivaizdu, kad tų valstybių rinkose tikslinis reguliavimo taikymas nebuvo toks naudingas kaip tose valstybėse narėse, kuriose rinkos tyrimai buvo atlikti laiku. Tose valstybėse narėse, kuriose pirmasis rinkos tyrimų ratas baigtas laiku, ir didmeninės prekybos lygmeniu nustatytas atitinkamas reguliavimas, atsirado galimybių kai kurias mažmenines rinkas reguliuoti mažiau. Tikėtina, kad NRI ateityje atlikus rinkos tyrimus, atsižvelgiant į Komisijos persvarstytą Rekomendaciją dėl atitinkamų rinkų, mažmeninės rinkos bus reguliuojamos dar mažiau. Intervencinių priemonių taikymas Su intervencinių priemonių taikymu ir jų vykdymo užtikrinimu susijusi situacija yra įvairi. Kai kuriose valstybėse narėse galutinės priemonės dar turi būti priimtos (pavyzdžiui, Vengrijoje, Lenkijoje); ypatingą susirūpinimą kelia atotrūkis tarp rinkos tyrimo baigimo ir galutinių įsipareigojimų nustatymo, pavyzdžiui, Vokietijoje, Estijoje, Airijoje, Liuksemburge. Net jei galutiniai įsipareigojimai ir nustatyti, daugelių atvejų jie nepakankamai išsamūs, kad jais būtų užtikrintas tvirtas pagrindas investavimui ir patekimui į rinką. Dažnai komercinę veiklą delsiama pradėti tol, kol apeliacijų arba atskirų ginčų sprendimo tvarka neišsiaiškinamos esminės detalės. Be to, dėl kainodaros sąlygų standartiniais tam tikrų reguliuojamų produktų pasiūlymais alternatyvūs operatoriai gali nebūti skatinami pradėti teikti konkurencines paslaugas (pavyzdžiui, Lietuvoje, Liuksemburge, Maltoje, Lenkijoje, Slovakijoje ir Švedijoje). Dėl sunkumų pateikiant didmeninės prekybos produktus (įskaitant ne kaina pagrįstą diskriminavimą, palyginti su didelę įtaką rinkoje turinčio operatoriaus nuosavu mažmeninės prekybos padaliniu; taip pat su susitarimais dėl paslaugų lygio, išdėstymu greta, produktų pakeitimu kitais arba su perkeliamumu susijusias problemas) gali būti vilkinamas įgyvendinimas ir sumažintas alternatyvių mažmeninės prekybos pasiūlymų konkurencingumas. Viena iš sričių, kurioje nuoseklumo įgyvendinant intervencines priemones stoka yra akivaizdžiausia, yra pagrindimo sąnaudomis principas ir sąnaudų apskaitos metodai. Perėjimo prie pagrindimo sąnaudomis principo laikotarpis gali būti labai nevienodas, o perėjimas – nevienodo masto, ir tai nebūtinai pateisinama skirtingomis valstybių rinkų sąlygomis. Šie skirtumai gali tapti papildoma našta Europos masto paslaugas teikti siekiantiems operatoriams ir gali trukdyti baigti elektroninių ryšių paslaugų vidaus rinkos kūrimą. Nepakankami NRI vykdymo užtikrinimo įgaliojimai arba tų institucijų nenoras jomis naudotis gali būti dar viena priežastis, dėl kurios intervencinės priemonės vis dar praktiškai neįgyvendinamos. Dėl šių trūkumų Komisija yra įsitikinusi, kad jai reikia turėti teisę išakyti nuomonę intervencinių priemonių klausimais ir kad nacionalinėms reguliavimo institucijoms reikalingi platesni vykdymo užtikrinimo įgaliojimai; šie abu aspektai yra įtraukti į Komisijos pateiktus reformos pasiūlymus. Dėl sunkumų, patiriamų užtikrinant, kad diskriminavimo reguliuojamose rinkose draudimas būtų įgyvendinamas laiku ir veiksmingai, kai kurios nacionalinės reguliavimo institucijos (pavyzdžiui, Italijoje, Lenkijoje, Švedijoje) ėmė svarstyti, ar nevertėtų funkciškai atskirti istorinių fiksuotojo ryšio operatorių vietinio tinklo prieigos paslaugų nuo tų operatorių kito mažmeninio ir didmeninio verslo padalinių siekiant istorinių operatorių mažmeninės prekybos padaliniams ir alternatyviems operatoriams užtikrinti vienodas prieigos prie didmeninių išteklių sąlygas. Istorinis operatorius Airijoje pats pasiūlė tam tikrą struktūrinio atskyrimo būdą. Iš šių pokyčių ryškėja poreikis rasti mechanizmą, kuriuo visose valstybėse narėse būtų užtikrintas požiūrių nuoseklumas. Spektro valdymas 2007 m. kuriant bendrąją belaidžio ryšio rinką pasiekta tolesnės pažangos ES lygmeniu įgyvendinant derinimo priemones, susijusias su naudojimusi spektru be atskirų naudojimosi teisių (trumpojo nuotolio įrenginiai, RFID ir R-LAN). Ir toliau tendencija buvo spektro valdymui daugiau taikyti rinka pagrįstą požiūrį. Tikimasi, kad siūlomi reguliavimo sistemos pakeitimai šią tendenciją dar sustiprins, nes tai būtina atsižvelgiant į tai, kaip greitai pradedamos naudoti naujos technologijos, kinta paslaugų paklausa ir didėja rinkų globalizacija. Atsižvelgiant į Komisijos pasiūlymus, susijusius su GSM direktyvos panaikinimu ir siūlomais reguliavimo sistemos pakeitimais, kai kuriose valstybėse narėse siekiama, kad leidimai naudotis spektru būtų neutralūs technologijų ir paslaugų pažiūriu. Pavyzdžiui, Švedijos ir Jungtinės Karalystės reguliavimo institucijos paskelbė ketinančios užtikrinti, kad bent dalis to spektro, kuris bus atlaisvintas perėjus prie skaitmeninio transliavimo, būtų neutrali technologijų ir paslaugų pažiūriu, o keliose valstybėse narėse pradėti procesai, kuriuos įgyvendinus dabar GSM paslaugoms rezervuoti dažniai 900 MHz juostoje galėtų būti naudojami ir 3G paslaugoms[13]. Be to, Maltoje, Danijoje ir Suomijoje rengiama esminė spektro valdymo reforma. Spektro derinimo sprendimai, kuriuos 2004–2007 m. Komisija priėmė remdamasi Radijo spektro sprendimu 676/2002/EB, įgyvendinti daugumoje valstybių narių, tačiau šiam procesui baigti dar reikia nemažų pastangų. Dar vienas sunkumas yra tas, kad ES spektro derinimo teisės aktus dubliuoja neįpareigojantieji tarpvyriausybiniai susitarimai Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijoje CEPT. Greta Sprendimo 2007/98/EB dėl suderinto radijo spektro naudojimo diegiant sistemas, kuriomis teikiamos judriojo palydovinio ryšio paslaugos (MSS), Komisija 2007 m. rugpjūčio mėn. pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl teisinio pagrindo sukūrimo Europos masto atrankai ir leidimų suteikimui judriojo palydovinio ryšio operatoriams. Be to rengiama ir Europos lygmens koordinuota priemonė, skirta palengvinti naudojimąsi judriuoju ryšiu orlaiviuose. Akivaizdu, kad reikia tolesnių Bendrijos lygmens derinimo procedūrų siekiant užtikrinti, kad Europos masto paslaugų teikimui reikiamas spektras galėtų būti licencijuojamas koordinuotai ir laiku. Todėl Komisija pasiūlė įsteigti naują įstaigą – Europos elektroninių ryšių rinkos instituciją, kurios užduotis būtų palengvinti Europos masto paslaugų licencijavimą. 4. Vartotojų interesai NRI vis daugiau pastangų dėjo vartotojų klausimams spręsti, o tai greičiausiai rodo, kad rinkoms konverguojant stiprėja konkurencija, skirtingos paslaugos siūlomos pasiūlymų paketais, o operatoriai atitinkamai stengiasi pritraukti ir išlaikyti klientus. Tarifų skaidrumas Kainų skaidrumas vis dar kelia susirūpinimą, nors vis daugiau reguliavimo institucijų kuria interneto technologijomis pagrįstas kainų palyginimo priemones, kad padėtų vartotojams nuspręsti, kuris paslaugų teikėjas siūlo geriausiai vartotojų poreikius atitinkančias paslaugas. Keliose valstybėse narėse taip pat imtasi priemonių užtikrinti, kad padidinto tarifo paslaugų arba negeografiniais numeriais teikiamų paslaugų kainos būtų skaidresnės, kadangi „paslėptos“ išlaidos ir kainodaros informacijos stoka dažnai kėlė susirūpinimą. Komisija palankiai vertina šiuos pokyčius, kurie dera su siūlomais daliniais reguliavimo sistemos pakeitimais. Universaliosios paslaugos Iš valstybių narių tik Vokietijoje ir Liuksemburge universaliosios paslaugos teikiamos įprastomis rinkos sąlygomis. Tačiau kai kuriose kitose valstybėse narėse nutarta atskirų elementų neįtraukti į universaliąsias paslaugas (pavyzdžiui, abonentų katalogai ir informacijos apie abonentus teikimo paslaugos Italijoje ir Estijoje, taip pat pastaroji paslauga Airijoje ir Austrijoje). Čekijos Respublikoje universaliosioms paslaugoms nebepriskiriama prieiga fiksuotoje vietoje, o Švedijoje ir Suomijoje svarstomi judriojo ryšio sprendimai. Rumunijoje prieigai kaimo vietovėse užtikrinti paslauga teikiama tik „telecentruose“. Neįgalūs ir specialių poreikių turintys paslaugų gavėjai ir toliau susiduria su daugybe apribojimų, susijusių su tų vartotojų prieiga prie socialiniam ir ekonominiam gyvenimui būtinų paslaugų. Nors reguliavimo sistema valstybės narės skatinamos imtis priemonių, kad būtų palengvinta prieiga prie daugumai naudotojų įprastų paslaugų, tačiau Europos Sąjungoje taikytos priemonės ir gauti rezultatai yra labai nevienodi. Numerio perkeliamumas Numerio perkeliamumo paslauga dabar teikiama judriojo ir fiksuotojo ryšio naudotojams visose valstybėse narėse, išskyrus Bulgariją ir Rumuniją. Keliose valstybėse narėse imtasi priemonių palengvinti VoIP ir virtualiųjų judriojo telefono ryšio operatorių paslaugų numerių perkeliamumą, tačiau šios taisyklės labai skiriasi priklausomai nuo susijusių numerių klasifikavimo ir naudojimo. Numerių perkėlimo laikas (taip pat ir kaina) turi lemiamos reikšmės konkurencijai. Nors padaryti tam tikri patobulinimai (pavyzdžiui, Prancūzijoje, Ispanijoje, Jungtinėje Karalystėje), daugelyje valstybių narių konkurencija varžoma dėl gaišimo perkeliant numerius, todėl Komisija pasiūlė nustatyti teisinį reikalavimą perkelti numerį per vieną darbo dieną. 112 Visoje Europos Sąjungoje, išskyrus Bulgariją, pagalbos tarnybas galima iškviesti fiksuotojo ir judriojo ryšio telefonais skambinant nemokamu Europos bendruoju pagalbos numeriu 112. Vis dar kyla problemų dėl pagalbos tarnybų informavimo apie skambinančio asmens buvimo vietą. Komisija nusprendė Teisingumo Teismui apskųsti šešias valstybes nares (Italiją, Nyderlandus, Lietuvą, Slovakiją, Latviją ir Lenkiją) ir pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš Rumuniją, kadangi toje šalyje neužtikrintas informacijos apie skambinančio asmens buvimo vietą teikimas, kai numeriu 112 skambinama iš judriojo ryšio tinklų. Europos Sąjungoje labai skiriasi reagavimo į pagalbos skambučius kokybė, kadangi šioje srityje netaikomos suderintos taisyklės. Kol bus priimti galiojančių ES teisės aktų pakeitimai, kuriais šioje srityje bus sukurtas pagrindas gerajai praktikai, Komisija stengiasi pagerinti reagavimo į skambučius numeriu 112 kokybę per Ryšių komitetą, jo specialų pagalbos tarnybų prieigos pogrupį ir Civilinės saugos komitetą. 5. IšVADOS Nuolat augant fiksuotojo plačiajuosčio ryšio ir judriojo ryšio paslaugų apyvartai, sektoriuje ir toliau gaunamos vis didėjančios pajamos. Tuo pat metu vartotojams buvo naudingos dėl didesnės konkurencijos sumažėjusios kainos. Įsitikinta, kad ES reguliavimo modeliu galima užtikrinti aktyvesnę konkurenciją rinkose, tuo pat metu patikimai apsaugoti vartotojus ir garantuoti pagrindinių paslaugų teikimą. Valstybėse narėse, kuriose reguliavimas taikomas gerosios praktikos lygiu, įrodyta galima nauda vartotojams, pavyzdžiui, diegiant naujoviškas plačiajuosčio ryšio paslaugas. Reguliavimo priemonės buvo ypač veiksmingos ten, kur buvo laiku įvykdytas rinkos tyrimų procesas, kur didelę įtaką rinkoje turintiems operatoriams taikytos intervencinės priemonės buvo pakankamai tikslios ir išsamios, kur efektyviai vykdyti apeliacijų nagrinėjimo ir teismų procesai, ir kur reguliavimo institucijos galėjo aktyviai spręsti kitus nei susiję su kainomis klausimus. Tačiau šiuo metu reguliavimo sistema suteikiama gana daug laisvės spręsti, kokias konkrečias taisykles nustatyti ir kaip tos taisyklės turi būti taikomos praktiškai. Dėl šios priežasties reguliavimo aplinka dažnai grindžiama nenuosekliais principais, kurie trukdo sukurti tikrai bendrą rinką visoje Europos Sąjungoje ir gauti tos rinkos teikiamą ekonominę naudą. Skirtingas reguliavimas taikomas, pavyzdžiui, skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkluose tarifams, tarifų mažinimo laikotarpiams, apskaitos metodams, VoIP traktavimui, judriojo telefono ryšio numerių perkeliamumui, ne kaina pagrįstam diskriminavimui, kurio laikosi rinkoje dominuojantys subjektai. Šiuos klausimus siekiama spręsti Europos Parlamentui ir Tarybai pateiktais Komisijos pasiūlymais taikant, kur reikia, naujovišką požiūrį, bet tuo pat metu išlaikant bendrą 2002 m. reguliavimo sistemoje suformuluotą koncepciją. [1] Jei nenurodyta kitaip, aprašoma 2007 m. gruodžio 31 d. situacija ir pateikiami 2007 m. spalio 1 d. rinkos duomenys. [2] Komisijos rekomendacija 2007/879/EB. [3] KOM(2007) 697– 699. [4] Europos informacinių technologijų stebėjimo tarnyba (angl. European Information Technology Observatory , EITO), 2007 m. [5] EITO Update 2007 . [6] ES KLEMS pagrįsta prognozė. [7] Reglamentas (EB) Nr. 717/2007. [8] OECD metodologija. Žr. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą. [9] IDATE, PAC Consultants , Coe-Rexecode , 2007 m. lapkričio mėn. [10] Elektroninių ryšių namų ūkiuose tyrimas ( e-Communications Household Survey ), 2007 m. lapkričio–gruodžio mėn. [11] ERG (07) 56, 2 redakcija. [12] IDATE „Plačiajuosčio ryšio aprėptis Europoje“, 2007 m. (2006 m. gruodžio 31 d. duomenys). [13] ES sprendimo pasiūlymas dar nepateiktas.