rengiamos iniciatyvos, kuriomis viešosios finansų įstaigos skatinamos skolinti veiklos vykdytojams, turintiems menkas galimybes gauti privataus kapitalo: ES parengė Investicijų planą Europai, įskaitant ESIF, siekdama per ateinančius trejus metus Sąjungoje mobilizuoti papildomų investicijų ir užtikrinti didesnes galimybes gauti finansavimą įmonėms, turinčioms iki 3 000 darbuotojų, ypač MVĮ, Europos investicijų bankui (EIB) suteikdama rizikos prisiėmimo pajėgumą (pasitelkiant garantijas), ir

2.COSME paskolų garantijų priemonė, pakeitusi MVĮG07, suteikia MVĮ apribotas skolos finansavimo (pasitelkiant paskolas ar išperkamąją nuomą) garantijas, siekiant sumažinti konkrečius sunkumus, kurių gyvybingos MVĮ, siekdamos gauti finansavimą, patiria dėl to, kad jos priskiriamos didelės rizikos grupei, ar dėl pakankamo užstato trūkumo. 2014 m. pabaigoje Europos investicijų fondas (EIF) atliko išsamų patikrinimą ir pasirašė garantijų susitarimus, kurių vertė iš viso siekė 42,4 mln. EUR, su trimis finansų tarpininkais iš trijų dalyvaujančių šalių. Apskaičiuota, kad 20142020 m. mobilizuotas kaupiamasis bendras finansavimas svyruos nuo 14,3 mlrd. EUR. iki 21,5 mlrd. EUR ir pasieks nuo 220 000 iki 330 000 MVĮ. Pagal tris operacijas, su finansiniais tarpininkais pasirašytas 2014 m., maksimalus finansavimas MVĮ siekė beveik 851 mln. EUR;

b.Fonds commun de placement – Fonds d’investissement spécialisé, specializuotas investicijų fondas, kurio paskirtis – didinti galimybes gauti mikrofinansavimą pasitelkiant įvairius finansinius produktus (ypač paskolas).

2014 m. gruodžio 31 d. duomenimis, šiomis priemonėmis galutiniams gavėjams suteikta 31 371 mikropaskola, kurios bendra vertė – 291,7 mln. EUR (pradinis tikslas buvo iki 2018 m. suteikti 46 000 mikropaskolų, kurių vertė 500 mln. EUR). Priemonė įgyvendinama tinkama linkme siekiant pradinio tikslo, nes į galutinį rezultatą bus įtrauktos naujos nuo dabar iki 2018 m. išduotos paskolos;

2.Užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI) – Mikrofinansai ir socialinis verslumas – Mikrofinansai, pakeitusi pirma minėtas priemones, kuria siekiama, teikiant paramą mikrokreditų teikėjams, gerinti pažeidžiamų grupių ir labai mažų įmonių galimybes gauti mikrofinansavimą. Sąjungos įnašu, kuris siekia mažiausiai 86 mln. EUR, siekiama paremti 41 000 mikropaskolų iš viso už 528 mln. EUR.

2.Strateginiai sektoriai

2.1.Moksliniai tyrimai ir inovacijos (MTI)

Vienareikšmiškai nustatyti, ar stambesnės tvirtai įsikūrusios mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje aktyviai veikiančios įmonės patiria sunkumų gauti skolos finansavimą novatoriškiems projektams finansuoti, yra sudėtinga ir, metodiniu požiūriu, tokius įrodymus sudėtingiau gauti. Tačiau iš naujausio ekonometrinio tyrimo ir empirinių žinių matyti, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje skolos finansavimo poreikiai yra daug didesni už esamą pasiūlą.

Siekdama tenkinti mokslinių tyrimų ir inovacijų srities finansavimo poreikius, kurių beveik neįmanoma patenkinti nacionaliniu lygiu, Komisija sukūrė rizikos pasidalijimo finansinę priemonę (2007–2013 m.) ir, pagal programą „Horizontas 2020“, priemones „InnovFin“. Dideli projektai“, „InnovFin“. Vidutinės kapitalizacijos įmonių augimo finansavimas“ ir „InnovFin“. Garantijos vidutinės kapitalizacijos įmonėms“:

1.Įgyvendinant rizikos pasidalijimo finansinę priemonę (2007–2013 m.) teikiamos paskolos ir mišrus arba tarpinio pobūdžio finansavimas, siekiant sudaryti geresnes sąlygas gauti rizikos finansavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų projektams. 960 mln. EUR dydžio Sąjungos įnašu į 2007–2014 m. RPFP buvo paremta veikla, kurios vertė siekė virš 9,56 mlrd. EUR iš numatytų 11,31 mlrd. EUR;

2.Teikiant mokslinių tyrimų ir inovacijų paskolų paslaugą pagal programą „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.), pakeitusią RPFP, taip pat teikiamos paskolos ir mišrus arba tarpinio pobūdžio finansavimas, siekiant sudaryti geresnes sąlygas gauti rizikos finansavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų projektams. 2014–2020 m. 1 060 mln. EUR dydžio ES įnašas skirtas mobilizuoti 13 250 mln. EUR dydžio finansavimą galutiniams gavėjams. Iki 2014 m. pabaigos ES įnašu, kuris iš viso siekia 483 mln. EUR, jau paremtas 1 157,2 mln. EUR dydžio finansavimas.

2.2.Infrastruktūra ir energijos vartojimo efektyvumas

Transporto, telekomunikacijų ir energetikos infrastruktūrai tenka esminis vaidmuo vystymosi ir tvaraus augimo srityje tais atvejais, kai visų dydžių privačios bendrovės ir viešieji subjektai sąveikauja, siekdami būtino rezultato. Infrastruktūra gerina ekonomikos produktyvumą, sudarydama sąlygas augimui, taip pat palengvina vidaus rinkos tarpusavio ryšius.

Be to, energijos vartojimo efektyvumas ir jo skatinimas Sąjungoje tampa vis svarbesnis, ypač atsižvelgiant į pagrindinį energijos vartojimo efektyvumo srities tikslą iki 2020 m. išmetamų dujų kiekį sumažinti 20 proc., taip pat į tolimesnius tikslus po to termino.

ES finansine intervencija šiuose sektoriuose siekiama prisidėti prie Europos kapitalo rinkų trūkumų šalinimo. Įvairiems pasektoriams (transporto ir energetikos infrastruktūros, energijos vartojimo efektyvumo, įskaitant aplinkos ir klimato veiksmus, IKT) skirtos toliau išvardytos ES finansinių priemonių programos, pradėtos įgyvendinti 2007–2013 m. laikotarpiu ar numatytos 2014–2020 m.:

1.Paskolų garantijų priemonė, skirta transeuropinių transporto tinklų projektams – transeuropinių transporto ir energetikos tinklų projektų finansavimo skolos priemonė. 2014 m. gruodžio 31 d. duomenimis, bendra likusi paskolų garantijos priemonės, skirtos transeuropinių transporto tinklų projektams, garantija iš viso siekė 497 mln. EUR ir apėmė šešis projektus, pagal kuriuos numatoma pritraukti 12,1 mlrd. EUR vertės investicijų (nuosavo kapitalo, skolos, dotacijų). 2014 m. Komisijos ex post vertinime padaryta išvada, kad minėtos priemonės poveikis jos taikymo srityse buvo teigiamas, tačiau yra nepakankamas jos platesniems tikslams įgyvendinti;

2.Pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP):

a.Projektų obligacijų iniciatyva (POI, 2007–2013 m. DFP), kurios tikslas – skatinti kapitalo rinkos finansavimą, skirtą transeuropinių transporto ir energetikos tinklų bei plačiajuosčio ryšio tinklų infrastruktūros projektams. Iki šiol finansiškai užbaigti keli POI bandomojo etapo sandoriai:

I. 2014 m. 10 mln. EUR dydžio Sąjungos įnašu, skirtu TEN-E, paremtas 421 mln. EUR vertės projekto obligacijų kredito padidinimas 54,9 mln. EUR, ir

II.Sąjungos įnašu į TEN-T buvo remiamas toliau nurodytas finansavimas:

 A11 automagistralės Belgijoje plyno lauko transporto projektas, kuriam skirta 578 mln. EUR vertės projekto obligacijų emisija ir 79,6 mln. EUR nuosavo kapitalo (Sąjungos įnašas – 200 mln. EUR) bei

A7 automagistralė Vokietijoje, kuriai skirta 429 mln. EUR vertės projekto obligacijų emisija.