KOMISIJOS KOMUNIKATAS Su Pirmininku suderintas pirmininko pavaduotojo Olli Rehno komunikatas /* COM/2013/0927 final */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS Su Pirmininku suderintas pirmininko pavaduotojo Olli Rehno komunikatas Ši ataskaita atitinka 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 1219/2011/ES ir 2012 m. liepos 4 d. Sprendimą 602/2012/ES, kuriais nustatomas naujas reikalavimas ERPB ES valdytojui kiekvienais metais Europos Parlamentui pateikti ataskaitą. Sprendimuose nustatyta, kad atsiskaitoma, kaip „... skatinama siekti Sąjungos tikslų, visų pirma atsižvelgiant į Sąjungos išorės veiksmus, kaip nurodoma Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje, strategiją „Europa 2020“ ir ženklaus atsinaujinančiosios energijos ir našiai energiją vartojančių technologijų perdavimo didinimą, ... dėl kapitalo panaudojimo, dėl priemonių, skirtų ERPB veiklos, vykdomos per finansinius tarpininkus, skaidrumui užtikrinti, ... dėl rizikos ir veiksmingumo skolinantis papildomas lėšas iš privataus sektoriaus ir dėl Europos investicijų banko ir ERPB bendradarbiavimo už Sąjungos ribų“ ir taip pat „... apie ERPB veiklą ir operacijas pietinėse ir rytinėse Viduržemio jūros regiono šalyse“. 2012 m. ERPB ES valdytojo metinė ataskaita Europos Parlamentui Turinys 1. Įžanga. 4 1.1. Pagrindinė informacija apie ERPB.. 4 1.2. Veiklos skaidrumas. 5 2. 2012 m. rezultatai 6 2.1. Finansinės veiklos rezultatai 6 2.2. Pereinamojo laikotarpio poveikis. 6 2.3. Rizikos prisiėmimas. 7 2.4. Geografinė plėtra. 7 2.5. Naujasis pirmininkas. 8 3. Indėlis Sąjungos tikslams paremti (projektų pavyzdžiai pateikiami 2 priede) 9 3.1. ERPB strategijos ir politika. 9 3.2. Šalių strategijos. 10 3.3. Specialieji Graikijai skirti veiksmai 10 3.4. Strategija „Europa 2020“. 11 4. Tarpinstitucinis bendradarbiavimas. 12 4.1. EK, ERPB ir EIB trišalis susitarimo memorandumas. 12 4.2. ES išorės bendradarbiavimo derinimo platforma. 12 4.3. Tarptautinių finansų įstaigų (TFĮ) partnerystės. 12 4.4. Pagalbos teikėjų parama. 13 4.5. ERPB veiklos koordinavimo biuras Briuselyje. 14 5. 1 priedas. ERPB rezultatai 15 6. 2 priedas. Projektų pavyzdžiai 19 7. 3 priedas. Nuorodos į interneto svetaines. 21 1. Įžanga Ši ataskaita atitinka 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 1219/2011/ES ir 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 602/2012/ES, kuriais nustatomas naujas reikalavimas ERPB ES valdytojui kiekvienais metais Europos Parlamentui pateikti ataskaitą: „... apie tai, kaip skatinama siekti Sąjungos tikslų, visų pirma atsižvelgiant į Sąjungos išorės veiksmus, kaip nurodoma Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje, strategiją „Europa 2020“ ir ženklaus atsinaujinančiosios energijos ir našiai energiją vartojančių technologijų perdavimo didinimą, ... dėl kapitalo panaudojimo, dėl priemonių, skirtų ERPB veiklos, vykdomos per finansinius tarpininkus, skaidrumui užtikrinti, ... dėl rizikos ir veiksmingumo skolinantis papildomas lėšas iš privataus sektoriaus ir dėl Europos investicijų banko ir ERPB bendradarbiavimo už Sąjungos ribų“ ir taip pat „... apie ERPB veiklą ir operacijas pietinėse ir rytinėse Viduržemio jūros regiono šalyse“. 1.1. Pagrindinė informacija apie ERPB ERPB buvo įsteigtas 1990 m. žlugus komunistiniams režimams Europoje ir Sovietų Sąjungoje. Jis įgaliotas „paremti perėjimą prie atviros, į rinką orientuotos ekonomikos ir skatinti privačių asmenų bei verslo iniciatyvą“ Vidurio ir Rytų Europos šalyse, Vidurinėje Azijoje ir pagal naujausią įgaliojimą – pietinėse ir rytinėse Viduržemio jūros regiono šalyse. Dabar bankas veikia 34 šių regionų šalyse ir remia projektus, kurių rinka, visų pirma privatusis sektorius, negali visiškai finansuoti. Banko narėmis yra 64 šalys, ES ir EIB. Kartu Europos Sąjunga ir jos valstybės narės turi beveik 64 % banko akcinio kapitalo. Šiuos klientus atstovaujanti banko valdyba renkasi reguliariai, kad suderintų jų požiūrius į banko projektus, politiką ir strategijas. Tačiau tai ne visada padeda pasiekti vienodas pozicijas, nes ES valstybėms narėms atstovaujantys direktoriai balsuoja kaip nepriklausomi akcininkai ir atspindi savo valdžios institucijų prioritetus. 2012 m. pabaigoje ES pirmininkaujančios šalies dalis ERPB įstatiniame kapitale sudarė 3,04 % (900 mln. EUR iš visos 30 mlrd. EUR sumos), iš kurių šiek tiek daugiau kaip 20 % yra įmokėta (188 mln. EUR – ES), o likusi dalis yra kapitalas pagal pareikalavimą (712 mln. EUR – ES, tai yra ES biudžeto neapibrėžtieji įsipareigojimai). ERPB valdytojų taryboje atstovaujama visiems 66 akcininkams. ES atstovą skiria Komisija ir dabar juo yra Europos Komisijos pirmininko pavaduotojas, atsakingas už ekonomiką ir pinigų reikalus Olli Rehnas (Olli Rehn). Komisija taip pat paskyrė pakaitinį valdytoją. Juo dabar yra Ekonomikos ir finansų reikalų GD generalinis direktorius Marko Butis (Marco Buti). Valdytojai trejų metų laikotarpiui (kurį galima pratęsti) išrenka 23 narių direktorių valdybą. 15 direktorių valdybos postų tenka ES valstybėms narėms, ES ir EIB. Kiekvienas direktorius skiria pakaitinį direktorių, kuris turi įgaliojimus veikti direktoriaus vardu, kai pastarojo nėra. Dabar į valdybą išrinktas Europos Sąjungai atstovaujantis direktorius yra Vassilis Lelakis (Vassili Lelakis) (Ekonomikos ir finansų reikalų GD generalinis direktoratas), o pakaitinis narys – Peteris Baschas (Peter Basch) (Ekonomikos ir finansų reikalų GD generalinis direktoratas). Reikšdamas oficialias ES pirmininkaujančios šalies nuomones ir pozicijas, ES atstovaujantis direktorius atsižvelgia į visų susijusių Komisijos tarnybų, Europos išorės veiksmų tarnybos ir kitų susijusių ES įstaigų nuomones, taip pat į ES valstybių narių atstovų direktorių valdyboje daugumos nuomonę. 1.2. Veiklos skaidrumas Siekdamas informuoti suinteresuotąsias šalis apie savo veiklą ir kaip jis skatino savo veiklos skaidrumą, bankas skelbia kelias viešas metines ataskaitas. Tai metinė ataskaita, metinė finansinė ataskaita, pereinamojo laikotarpio ataskaita, tvarumo ataskaita ir pagalbos teikėjo ataskaita (interneto nuorodos pateikiamos 3 priede). Pagal visuomenės informavimo politiką nustatyta, ką ERPB turi daryti viešųjų konsultacijų ir informacijos atskleidimo klausimu. 2012 m. bankas vykdė viešąsias konsultacijas dėl 9 šalių strategijų ir 1 sektoriaus strategijos, paskelbė 158 privačiojo sektoriaus projektų santraukų dokumentus, atliko visų aplinkos kategorijos „A“ reitingą turinčių projektų poveikio aplinkai ir socialinio poveikio vertinimus, ir, kaip reikalaujama, pateikė atskaitomybės ir valdymo informaciją. Bankas taip pat atsakė į visus informacijos prašymus ir 1 apeliacinį skundą dėl sprendimo atmesti prašymą. Pagrindinė ERPB atskaitomybės mechanizmo priemonė yra Projektų skundų nagrinėjimo mechanizmas, pagal kurį peržiūrimi skundai dėl to, kad bankas galbūt nesilaikė taikytinos politikos, kai tvirtino konkretų projektą, ir kuriuo bendruomenei, kuriai reikia paramos, suteikiama galimybė gauti banko paramą problemų sprendimo iniciatyvai, kai yra projekto vykdytojas. 2012 m. ERPB buvo užsiregistravę daugiau negu 1 900 pilietinės visuomenės organizacijų (PVO), o daugiau nei 400 PVO dalyvavo teminiuose susitikimuose su bankų darbuotojais. Pilietinės visuomenės programa – svarbiausias banko bendradarbiavimo su pilietine visuomene pavyzdys ir programa vykdoma kartu rengiant ERPB metinį susitikimą ir veiklos forumą. Čia aukštu lygmeniu palaikomas pilietinės visuomenės atstovų ir ERPB pirmininko, direktorių valdybos, banko vyresniosios vadovybės ir darbuotojų dialogas. 2. 2012 m. rezultatai 2.1. Finansinės veiklos rezultatai 2012 m. bankas ir toliau buvo geros finansinės būklės, jo kapitalo pozicija – tvirta (tą rodo turimas AAA reitingas su stabilia perspektyva), likvidumas – didelis ir jį toliau tvirtai rėmė akcininkai. ERPB metinės veiklos apimtis – 8,9 mlrd. EUR 393 atskiriems projektams ir 72 neapmokėtiems likučiams pagal 2012 m. prekybos lengvinimo programą. Ši suma apima 6 finansavimo įsipareigojimus (181 mln. EUR) pietinėms ir rytinėms Viduržemio jūros regiono šalims. Šie projektai 2012 m. padidino papildomo finansavimo lėšas 17,4 mlrd. EUR (2011 m. – 20,8 mlrd. EUR ), o bankas tiesiogiai sutelkė 1,2 mlrd. EUR sindikuotų paskolų (2011 m. – 1,0 mlrd. EUR). Banko investicijų operacijoms skirtas portfelis iki 2012 m. pabaigos padidėjo iki 37,5 mlrd. EUR (8 % daugiau negu 2011 m.). 2012 m. grynasis pelnas siekė 1 mlrd. EUR (2011 m. – 173 mln. EUR), daugiausia dėl pasikeitusios nerealizuoto nuosavo kapitalo tikrosios vertės, ir jis, atsižvelgiant į nuosavo kapitalo rinkų nepastovumą, tikėtina, kad gerokai keisis ateityje. Tai reiškė, kad ERPB atsargos padidėjo nuo 7,0 mlrd. EUR 2011 m. iki 7,8 mlrd. EUR 2012 m. pabaigoje. 2012 m. bankas pagal savo skolinimo programą sutelkė 6,3 mlrd. EUR ilgalaikio finansavimo lėšų paskoloms, kurių vidutinis grąžinimo terminas yra 4,1 metų. Obligacijos išleistos 12 valiutų, o išleistų obligacijų JAV doleriais emisija sudaro 60 % visos sumos. Veiklos ir finansiniai rezultatai, taip pat banko veiksmų geografinis paskirstymas pateikiami 1 priede. 2.2. Pereinamojo laikotarpio poveikis ERPB kasmet vertina pereinamojo laikotarpio pažangą ir likusias problemas visuose 15 sektorių visose ERPB veiklos šalyse. Šis pereinamojo laikotarpio trūkumų vertinimas daromas atsižvelgiant į rinkos struktūros arba rinkos rėmimo institucijų pokyčius, kurių reikia, kad jų standartai atitiktų pažangiausios rinkos ekonomikos valstybių standartus. 2012 m. demokratinių reformų pažanga kai kuriose ERPB veiklos regionuose buvo sparti, tačiau kitur reformos beveik nebuvo vykdomos. Reformų pažanga buvo labiausiai akivaizdi demokratiniu keliu pradėjusiose žengti šalyse, pvz., Egipte ir Tunise, nors būta tam tikrų sukrėtimų, o pereinamasis procesas greičiausiai ir toliau bus nevienodas visose pietinėse ir rytinės Viduržemio jūros regiono šalyse. Vakarų Balkanų regiono šalys žengė demokratinių reformų keliu: tam padėjo ES integracijos procesas ir sustiprintas regioninis bendradarbiavimas, nors populizmas ir įtampa tarp etninių grupių ir toliau trukdo įtvirtinti demokratiją. Armėnija, Gruzija ir Moldova sustiprino savo demokratijos principus laisvais ir sąžiningais rinkimais, o Kirgizija ir Mongolija, suformuodamos reformas vykdyti pasirengusias vyriausybes, taip pat toliau stiprino demokratiją. Kitose ERPB veiklos regiono šalyse demokratinės reformos nevyko taip gerai. Rusijoje pažangą vykdant tam tikras demokratines reformas ir 2012 m. kovo mėn. surengiant atviresnius pirmininko rinkimus iš dalies sumenkino kitos valdžios institucijų priemonės. Ukrainoje per ankstesnius metus padarytą didelę pažangą mažino atrankinis teisingumo taikymas ir nepriklausomai žiniasklaidai daromas spaudimas. Demokratinė pažanga daugelyje kitų NVS šalių geriausiu atveju buvo lėta ir akivaizdų susirūpinimą kėlė plačiai paplitusi korupcija, menkas teisinės valstybės principų laikymasis ir žmogaus teisių pažeidimai. Bankui ir toliau didelį susirūpinimą kėlė tai, kad stokojama demokratinių reformų pažangos Baltarusijoje ir Turkmėnistane, todėl jis savo veiklą toliau grindė patikrintu strateginiu veiklos metodu, pagal kurį dėmesys sutelkiamas į privačiojo sektoriaus projektus ir pažangą, paremtą tiksliai nustatytais politiniais ir ekonominiais kriterijais. 2012 m. į pereinamojo laikotarpio sistemą įtrauktas ekonominės įtraukties aspektas, o 2013 m. bankas kaip tris papildomus aspektus įtraukė lyčių nelygybės, kaimo ir miesto skirtumų bei jaunimo klausimus. 2.3. Rizikos prisiėmimas Kad ERPB galėtų vykdyti savo pereinamojo laikotarpio įgaliojimus, jo veikla sutvarkyta taip, kad jis galėtų imtis didesnės rizikos nei jo privačiojo sektoriaus partneriai. Tačiau bankas siekia imtis rizikos pasvertai ir atvirai. Vadovybė reguliariai informuoja direktorių valdybą ir su ja tariasi daugiausiai rengdama ketvirčio rizikos ataskaitas, tačiau ir konkrečiu atveju. ERPB siekia kuo labiau sumažinti savo iždo riziką išlaikydamas didelį likvidumą ir trumpalaikes investicijas į aukščiausios kokybės investavimo priemones. Šios operacijos vykdomos pagal valdybos suteiktus įgaliojimus remiantis griežtomis taisyklėmis, kurios kasmet peržiūrimos. Viena vertus, banko portfelis skirtas tam, kad būtų galima prisiimti daug didesnę riziką, siūlant vidutinės trukmės ir ilgalaikių investicijų, kurios yra dažnai pritaikyti arba unikalūs produktai, taigi dėl to labai nelikvidūs. Tačiau ERPB siekia šią riziką nustatyti, įvertinti ir struktūrizuoti taip, kad ją sumažintų arba nuo jos apsidraustų (pvz., numatyti pasitraukimo būdus, išmokų kontrolę, susitarimus, garantus ir t. t.). ERPB investicijos vertinamos rinkos kaina, kad atspindėtų tinkamą atlygio už riziką pusiausvyrą (ir kartu užtikrintų, kad ERPB neišstumtų privačiojo sektoriaus). Galima numatyti, kad tam tikri įsipareigojimai nebus vykdomi, bet ERPB siekia kuo labiau sumažinti tokius nuostolius ir kaupia atidėjinius, kad išlaikytų tvirtą kapitalo pagrindą. 2012 m. pabaigoje EBRD paskolų vertė sumažėjo iki labai žemo lygio – 3,4 % veiklai naudojamo turto skolos (676 mln. EUR). Kita rizika (su kuria susiduria visi rinkos dalyviai) apima veiklos riziką (pvz., klaidas, sukčiavimą ir kt.), reputacijos riziką, susijusią su esamų ir potencialių klientų sąžiningumu, ir sisteminę riziką (pvz., pagrindinio Vakarų banko žlugimą arba JAV Federalinio rezervo iš esmės pakeistą politiką). 2.4. Geografinė plėtra 2011 m. ERPB pradėjo laipsniškai vykdyti veiklą pietinėse ir rytinėse Viduržemio jūros regiono šalyse pasitelkdamas pagalbos teikėjų finansuojamus bendradarbiavimo fondus projektams parengti ir kt. Tačiau 2012 m. pakankamai ERPB akcininkų ratifikavo Susitarimo dėl banko steigimo 18 straipsnio pakeitimus, kuriais remiantis potencialios šalies gavėjos statusas suteiktas Egiptui, Marokui ir Tunisui. Tai leido bankui pradėti vykdyti įvairias investicijų operacijas naujame regione, nuo lapkričio mėn. pasitelkus tam skirtą specialų investicijų fondą (žr. 2 priedą). Tikimasi, kad šios šalys galėtų tapti visateisėmis paramą gaunančioms šalims 2013–2014 m. Po ilgų diskusijų, ERPB valdytojai 2012 m. lapkričio mėn. balsavo už tai, kad Kosovas taptų ERPB nariu – banko 66-a nare ir 30-ąja jo veiklos šalimi. Patvirtintoje rezoliucijoje pabrėžta, kad sprendimas priimtas nepažeidžiant ERPB atskirų narių pozicijų dėl Kosovo statuso. 2.5. Naujasis pirmininkas 2012 m. gegužės mėn. Londone įvykusiame metiniame posėdyje Seras Suma Chakrabartis (Suma Chakrabarti, JK) laimėjo pirmą kartą surengtus ERPB pirmininko rinkimus ir liepos mėn. pakeitė Tomą Mirową (Thomas Mirow). Pradėjęs darbą naujasis pirmininkas pradėjo banko modernizavimą, kuriuo siekiama pakeisti tiek vidinę veiklą, tiek „maksimaliai padidinti efektyvumą ir investicijas, palaikyti politinį dialogą, vykdyti techninį bendradarbiavimą ir vadovavimą, kad būtų pasiektas didžiausias poveikis“. 3. Indėlis Sąjungos tikslams paremti (projektų pavyzdžiai pateikiami 2 priede) Būdamas daugiašalė tarptautinė finansų įstaiga (TFĮ), ERPB yra atskaitingas savo ES ir ES nepriklausančių šalių akcininkams, todėl savo veiklą vykdo pagal unikalią valdymo, reguliavimo ir politikos sistemą. Tačiau ERPB iš esmės taiko ir skatina taikyti ES standartus ir politikos reikalavimus, ne tik vykdydamas veiklą ES šalyse, bet ir ES nepriklausančiose šalyse gavėjose, kuriose banko vykdomais projektais ir politiniu dialogu siekiama kuo labiau laikytis ES reikalavimų arba prie jų derintis. Ne visuose ERPB projektuose iš pat pradžių įmanoma laikytis ES standartų daugiausia dėl finansinių apribojimų ir dažnai didelio pereinamojo laikotarpio atotrūkio. Šiuo atveju direktorių valdyba turi pritarti tam, kad būtų nukrypstama nuo atitinkamos ERPB politikos. Bet kuriuo atveju, kaip nurodyta Sutarties dėl ES 21 straipsnyje, ERPB padeda įgyvendinti kelis ES išorės tikslus. Visų pirma, ERPB teikia techninę pagalbą ir finansinę paramą, kuri padeda skatinti tvarų ekonominį, socialinį ir aplinkos vystymąsi, šalių integraciją į pasaulio ekonomiką ir skatina daugiašalį ir tinkamą pasaulinį valdymą. Vien tik vykdydamas veiklą šalyse, kurios yra įsipareigojusios skatinti daugpartinės demokratijos, pliuralizmo ir rinkos ekonomikos principus, Bankas taip pat prisideda prie tikslo skatinti demokratiją ir teisinę valstybę. Vykdydamas savo įgaliojimus skatinti perėjimą prie rinkos ekonomikos, ERPB remia privačiąsias ir verslumo iniciatyvas padėdamas šalims įgyvendinti struktūrines ir sektorių (ekonomines, socialines ir aplinkos) reformas – padėdamas joms modernizuotis ir visiškai integruotis į pasaulio ekonomiką. 3.1. ERPB strategijos ir politika 2012 m. patvirtinta nauja kasybos operacijų politika, kurioje nustatyti banko tikslai ir principai remti atsakingą kasybą pagal geriausius tarptautinius aplinkos, sveikatos, saugos ir socialinius standartus (anglies naudojimas ir kastinio kuro gavyba nustatyta energetikos strategijoje, dėl kurios 2013 m. surengtos konsultacijos). Ši politika įtvirtinta atitinkamose ES direktyvose ir susijusiuose aplinkos apsaugos standartuose, joje daug nuorodų į šios srities ES standartus ir teisines normas. Dėl trečiojo ERPB tvarios energetikos iniciatyvos 2012–2014 m. etapo susitarta 2012 m., siekiant tęsti sėkmingą darbą: skatinti ekonomikos konkurencingumą ir augimą, grindžiamą energijos vartojimo efektyvumo ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų pagrindais. Maždaug 2,3 mlrd. EUR metinės veiklos apimties 2012 m. tiesiogiai susiję su tvarios energetikos iniciatyva ir padeda bankui siekti tikslo, kad 20 % investicijų būtų su tvarios energetikos elementu. Trečiuoju tvarios energetikos iniciatyvos etapu bus toliau vykdoma energijos vartojimo efektyvumo ir klimato kaitos poveikio mažinimo veikla, kartu daugiau dėmesio bus skiriama prisitaikymui prie klimato kaitos. Tikslas – pasiekti 4,5–6,5 mlrd. EUR finansavimą, o išmetamą anglies dioksido kiekį sumažinti 26–32 mln. tonų Co2. ES pirmininkaujančios valstybės prašymu, trečiasis etapas bus toliau derinamas ir koordinuojamas su kitų TFĮ klimato planais. Viena iš svarbiausių banko augimo sričių yra atsinaujinančių energijos šaltinių finansavimas. Nuo 2006 m. bankas investavo į 57 vėjo, saulės, biomasės ir hidroenergijos projektus, taip pat prisidėjo prie atsinaujinančių energijos šaltinių fondų. Kartu paėmus, bankas investavo daugiau kaip 2 mlrd. EUR į projektus, kurių vertė – daugiau kaip 5 mlrd. EUR, kurie paskatino daugiau kaip 3 mlrd. EUR investicijų iš viešojo ir privačiojo sektorių. 2012 m. priimta nauja penkerių metų savivaldybių ir aplinkos infrastruktūros strategija, grindžiama ES aplinkosaugos standartais. Savivaldybių ir aplinkos infrastruktūros sektorius yra labai svarbus daugeliui skurdžiausių ERPB paramą gaunančių šalių ir dėl didelių pereinamojo laikotarpio uždavinių laikomas viena iš pagrindinių banko veiklos sričių. Labai dažnai šioje srityje finansavimas teikiamas iš ES derinimo priemonių. 3.2. Šalių strategijos 2012 m. ERPB parengė naujas trejų metų Albanijos, Armėnijos, Estijos, Lietuvos, Rumunijos, Rusijos, Slovakijos, Tadžikistano ir Turkijos šalių strategijas. Atsižvelgiant į tai, kad Turkija yra Finansinių veiksmų darbo grupės šalių, kuriose 2012 m. nustatyta kovos su pinigų plovimu ir kovos su teroristų finansavimu teisės aktų trūkumų, sąraše, ES pirmininkaujančioji šalis atliko svarbų vaidmenį užtikrinant, kad bankas imtųsi papildomų deramo visų projektų, kuriuose dalyvauja Turkijos projektų vykdytojai, tikrinimo priemonių. Estijos, Lietuvos ir Slovakijos šalių strategijose atspindėtas jų pažengusio pereinamojo laikotarpio statusas ir nustatyti aiškūs banko paramos užbaigimo keliai. Rumunijos strategijoje pabrėžtinai atsižvelgiama į ERPB vaidmenį padedant Rumunijos valdžios institucijoms geriau įsisavinti ES struktūrinių ir sanglaudos fondų lėšas. Didelio masto derybos vyko dėl Rusijos strategijos, kadangi su šia šalimi susiję daugiau kaip trečdalis ERPB veiklos. ES direktorius sėkmingai pasirinko tinkamas priemones, atsižvelgdamas į būtinybę, kad Rusija laikytųsi tarptautinių prekybos taisyklių, atsižvelgiant į jos narystę PPO. Turint omenyje tebevykstančių ES ir Rusijos prekybos ginčų skaičių, laikytasi nuomonės, kad labai svarbu duoti stiprų signalą tiek Rusijos valdžios institucijoms, tiek ERPB, kad reikėtų vengti remti projektus, kurie vykdomi ne pagal sutartas prekybos taisykles, ir kad Rusija turi dėti daugiau pastangų integruotis į pasaulio ekonomiką ir toliau vykdyti rinkos reformas. Atsižvelgdama į visus šalių strategijų dokumentus, ES pirmininkaujanti šalis susiderėjo dėl standartinių procedūrų, leidžiančių nukrypimus nuo ES aplinkosaugos reikalavimų spręsti projekto lygmeniu – tai turėtų būti aiškiai pagrindžiama ir papildoma konkrečiais veiksmais. 3.3. Specialieji Graikijai skirti veiksmai 2012 m. rugpjūčio mėn. iš Graikijos valdžios institucijų gavęs prašymą suteikti paramą ir bendradarbiauti, ERPB įsteigė darbo grupę, kurios uždavinys – ištirti, kaip būtų galima paremti augimą Graikijoje ir regione tarpvalstybinėmis infrastruktūros investicijomis, prekybos integracija ir regiono verslo plėtra dalyvaujant pietryčių Europoje veikiančioms Graikijos patronuojamosioms įmonėms. Po daugelio tiriamųjų aukšto lygio susitikimų su Graikijos valdžios institucijomis, graikų verslo partneriais, Europos Komisijos atitinkamomis tarnybomis ir Graikijos reikalų darbo grupe, taip pat EIB, ERPB padėjo EIB nustatyti Graikijai skirtą prekybos paprastinimo programą ir buvo atlikti parengiamieji darbai dėl naujo 711 mln. EUR finansavimo paketo 9 Graikijos bankų patronuojamosioms įmonėms Bulgarijoje, Rumunijoje ir Serbijoje siekiant mažinti priklausomybę nuo jų patronuojančiųjų įmonių Graikijoje. Bankas taip pat rėmė daug projektų pietryčių Europoje, kuriuose dalyvavo Graikijos įmonės. 3.4. Strategija „Europa 2020“ ERPB operacijomis pagrindinis dėmesys skiriamas sisteminiam ekonomikos perėjimui, o ne augimui, skatinti. Kadangi perėjimu dažnai sudaromos augimo sąlygos, ERPB investicijos turi poveikį šalies perspektyvoms ir netiesiogiai darbo vietų kūrimui bei skurdo mažinimui. Pavyzdžiu gali būti banko pastangos remti MVĮ, joms suteikiant kredito linijų ir techninę verslo valdymo paramą. 2012 m. vykdyta maždaug 1 500 MVĮ projektų. Šiuo požiūriu EBRD padeda įgyvendinti pagrindinius ES 2020 augimo strategijoje išdėstytus plataus užmojo tikslus, įskaitant pažangų augimą skatinant investicijas į žinių ekonomiką ir inovacijas, tvarų augimą skatinant investicijas į energijos vartojimo efektyvumą ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų projektus, taip pat integracinį augimą, kuris turi teigiamą poveikį lyčių nelygybės, kaimo ir miesto skirtumų ir jaunimo atskirties mažinimui. 4. Tarpinstitucinis bendradarbiavimas Be investicijų ir paramos ekonomikos įvairinimui, ERPB vis dažniau atlieka lemiamą vaidmenį skatindamas daugiašalį bendradarbiavimą ir tinkamą pasaulinį valdymą ir atsižvelgdamas į platesnius ES išorės tikslus. Bankas siekia, kad regionai, kuriuose jis vykdo veiklą, galėtų pareikšti savo nuomonę tarptautiniuose forumuose ir bendradarbiauja su vyriausybėmis ir verslo lyderiais skatindamas tinkamą įmonių valdymą ir politikos bei teisines reformas. 4.1. EK, ERPB ir EIB trišalis susitarimo memorandumas Atsižvelgiant į EIB ir ERPB vaidmenį remiant Europos tikslus ir vertybes ES ir kaimyninėse šalyse, Komisija aktyviai skatina bendradarbiavimą pagal EK, EIB ir ERPB susitarimo memorandumą, pasirašytą 2011 m. kovo mėn. (peržiūrėtas 2012 m. lapkričio mėn., siekiant atspindėti veiklos plėtrą į pietines ir rytines Viduržemio jūros regiono šalis). Pagal susitarimo memorandumą įsteigta ryšių palaikymo grupė, kurios tikslas – skatinti reguliariai keistis informacija ir kartu nustatyti bendro finansavimo galimybes remiantis kiekvieno partnerio lyginamaisiais pranašumus. Papildomą susitarimo memorandumą 2012 m. gruodžio 13 d. pasirašė Komisija, Europos išorės veiksmų tarnyba, ERPB ir EIB. Jis skirtas svarbiems investicijų projektams nustatyti pagal ES ir Rusijos partnerystę siekiant modernizavimo. 4.2. ES išorės bendradarbiavimo derinimo platforma 2012 m. ERPB dalyvavo ekspertų grupėje, kurios veiklos rezultatas – Komisijos įkurta nauja ES išorės bendradarbiavimo derinimo platforma, kuri veiklą pradėjo gruodžio 14 d. Jos tikslas – stiprinti ES bendradarbiavimą su įvairiomis finansų įstaigomis ir jų išsamias technines žinias, o santykinius pranašumus naudoti tam, kad būtų koordinuojamas ir gerinamas ES išorės veiksmų poveikis ir veiksmingumas. Prasidėjo techninis darbas dėl derinimo mechanizmų, įskaitant geriausią patirtį, valdymo struktūras ir rezultatų vertinimą ir stebėseną, analizės. 4.3. Tarptautinių finansų įstaigų (TFĮ) partnerystės 2012 m. lapkričio mėn. EIB, Pasaulio banko grupė ir ERPB susitarė dėl antrojo jungtinio TFĮ veiksmų plano, kuriuo siekiama remti ekonomikos atsigavimą ir augimą Vidurio ir Pietryčių Europoje: jo finansinis paketas – daugiau kaip 30 mlrd. EUR (taip pat politikos konsultacijoms) 2013–2014 m. laikotarpiui (vadinamas „Viena II“, nes jis parengtas remiantis 2009–2010 m. „Vienos iniciatyvos“ veiksmų planu). Tai buvo tiesioginis atsakas į nuolatinį euro zonos problemų poveikį Europos besiformuojančios ekonomikos šalims ir siekį skatinti augimą regione remiant privačiojo ir viešojo sektoriaus iniciatyvas, įskaitant infrastruktūrą, įmonių investicijas ir finansų sektorių. ERPB sutelks savo paramą Vakarų ir Rytų Balkanų šalims, Baltijos valstybėms ir Vidurio Europos šalims, bankas numato investuoti iki 4 mlrd. EUR vertės paskolų, nuosavo kapitalo ir prekybos finansavimo lėšų, šie veiksmai bus grindžiami politiniu dialogu siekiant ekonomikos restruktūrizavimo, įvairinimo ir įmonių valdymo stiprinimo. 2011 m. gegužės mėn. Dovilio aukščiausiojo lygio susitikime Didysis aštuonetas (G8) pradėjo Dovilio partnerystę. Taip siekiama koordinuoti G8 politikos (politinį, finansinį ir prekybos) atsaką į Arabų pavasario įvykius (įskaitant TFĮ ir G8 nepriklausančių šalių dvišalius pagalbos teikėjus) ir paremti perėjimą prie tvaraus ir integracinio augimo. Nustatyta, kad pagrindinis finansinio ramsčio komponentas – ERPB įgaliojimų išplėtimas į pietines ir rytines Viduržemio jūros regiono šalis. 4.4. Pagalbos teikėjų parama Pagalbos teikėjų dotacijos yra ypač svarbios sprendžiant pereinamojo laikotarpio uždavinius ERPB veiklos šalyse (žr. 2 priedą). 2012 m. dotacijų lėšomis buvo remiamos programos ir iniciatyvos beveik visose ERPB veiklos srityse, jų suma – 177 mln. EUR iš daugiau kaip 30 dvišalių pagalbos teikėjų, kelių pagalbos teikėjų fondų ir daugiašalių priemonių. Vidutiniškai dotacijų lėšomis finansuojama 500 techninio bendradarbiavimo (TB) užduočių ir skiriama 60 techniniam bendradarbiavimui nepriskirtų dotacijų per metus. Be to, pagalbos teikėjų parama buvo labai svarbi plečiant banko poveikį ankstyvo pereinamojo laikotarpio šalyse ir klojant sėkmingos veiklos pamatus pietinėse ir rytinėse Viduržemio jūros regiono šalyse. Dotacijų įnašai pagal pagalbos teikėją (mln. EUR) Pagalbos teikėjas || 2008 m. || 2009 m. || 2010 m. || 2011 m. || 2012 m. Dvišalis || 55,8 || 75,7 || 78,4 || 240,2 || 62,3 ES || 37,7 || 103,9 || 58,8 || 133,1 || 92,2 Daugiašalis || 0,4 || 0,2 || 77,5 || 60,6 || 22,5 Kitas || 0,4 || 1,6 || - || - || 0,2 Akcininkų specialusis fondas || 115,0 || 30,0 || 150,0 || - || - Pietinės ir rytinės Viduržemio jūros regiono šalys || - || - || - || 20,0 || - Iš viso || 209,3 || 211,4 || 364,7 || 453,9 || 177,2 Komisija yra svarbiausia banko TB ir netechninio bendradarbiavimo pagalbos teikėja: ji ERPB projektams teikia daugiau nei trečdalį pagalbos teikėjų lėšų, o 2012 m. teikė daugiau kaip pusę visų pagalbos teikėjų lėšų (92 mln. EUR). ES dotacijos lėšos naudojamos visoms banko šalims ir sektoriams. Pastaraisiais metais ES lėšos vis labiau nukreipiamos per regionines priemones, kurios buvo sukurtoms siekiant derinti ES dotacijas su investicijų lėšomis iš Europos finansų įstaigų. Šios priemonės apima Kaimynystės investicinę priemonę (NIF), Vidurinės Azijos investicinę priemonę (IFCA) ir Vakarų Balkanų investicijų sistemą (WBIF). 2012 m. ERPB užsitikrino 25,7 mln. EUR iš NIF, 17 mln. EUR iš IFCA ir 35,2 mln. EUR iš WBIP. Be to, pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę ERPB sutelkė 21,5 mln. EUR projektams Albanijoje ir Bosnijoje ir Hercegovinoje. Banko projektams ES valstybėse narėse taip pat naudota daug struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšų. Nors šių įnašų dydis kiekvienais metais nėra vienodas, nuo 1992 m. ERPB projektams teko 3 mlrd. EUR lėšų. Bankas taip pat yra pagrindinis partneris sprendžiant branduolinės saugos klausimus: jis Europos Sąjungos vardu kartu su 29 vyriausybėmis pagalbos teikėjomis valdo šešis branduolinės saugos fondus: Branduolinės saugos sąskaitą, Černobylio apsaugos fondą, tris tarptautinius eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondus ir Šiaurės dimensijos aplinkos partnerystės fondą branduolinei programai. Be to, Komisija yra pagrindinis bendro finansavimo partneris kai kuriuose ERPB valdomuose kelių pagalbos teikėjų patikos fonduose, kaip antai Šiaurės dimensijos aplinkosaugos partnerystės fonde (84 mln. EUR) ir Pietryčių Europos energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkosaugos partnerystės (E5P) programoje (40 mln. EUR); jais siekiama skatinti investicijas į energijos vartojimo efektyvumą ir gerinti aplinkos apsaugą bei branduolinę saugą Rusijoje, Baltarusijoje ir Ukrainoje. 1 ir 2 pav. ES pagalbos teikėjų vykdomas finansavimas Banko metinėje pagalbos teikėjų ataskaitoje pateikiama išsamesnė informacija, įskaitant informaciją apie priemones, kurių ėmėsi bankas pasibaigus 2012 m. dotacijų bendro finansavimo strateginei peržiūrai. Ši peržiūra – pirmoji išsami banko dotacijų valdymo sistemų apžvalga nuo 1995 m., atlikus šią peržiūrą imamasi reformų, kuriomis sprendžiami didėjančio ir sudėtingėjančio dotacijų portfelio klausimai. 4.5. ERPB veiklos koordinavimo biuras Briuselyje Nuo pat savo įgaliojimų pradžios ERPB pirmininkas S. Chakrabartis siekia parodyti, kad, jo nuomone, ES ir ERPB santykiai yra svarbūs ir strateginiai. 2012 m. jis įsipareigojo ieškoti būdų, kaip šiuos santykius stiprinti, visų pirma atidarant ERPB veiklos koordinavimo biurą Briuselyje. Šis biuras siekia puoselėti glaudesnius veiklos ryšius, o ne spręsti valdymo arba akcininkų klausimus. 5. 1 priedas. ERPB rezultatai 5.1. 2008–2012 m. veiklos rezultatai || 2012 m. || 2011 m. || 2010 m. || 2009 m. || 2008 m. || Bendras sk. 1991–2012 m. Projektų skaičius || 393 || 380 || 386 || 311 || 302 || 3 644 Metinės veiklos apimtis (mln. EUR) || 8 920 || 9 051 || 9 009 || 7 861 || 5 087 || 78 916 Ne ERPB lėšos (mln. EUR) || 17 372 || 20 802 || 13 174 || 10 353 || 8 372 || 155 644 Visa projektų vertė[1] || 24 871 || 29 479 || 22 039 || 18 087 || 12 889 || 235 387 5.2. 2008–2012 m. finansiniai rezultatai mln. EUR || 2012 m. || 2011 m. || 2010 m. || 2009 m. || 2008 m. Realizuotas metų pelnas Iki vertės sumažėjimo[2] || 1 006 || 866 || 927 || 849 || 849 2012 m. grynasis (nuostolis) / pelnas Prieš pervedant valdytojų patvirtintas grynąsias pajamas || 1 020 || 173 || 1 377 || (746) || (602) Grynųjų pajamų pervedimai Patvirtinti valdytojų || (190) || – || (150) || (165) || (115) 2012 m. grynasis (nuostolis) / pelnas Pervedus valdytojų patvirtintas grynąsias pajamas || 830 || – || 1 227 || (911) || (717) Įmokėtasis kapitalas || 6 202 || 6 199 || 6 197 || 5 198 || 5 198 Rezervai ir nepaskirstytasis pelnas || 7 808 || 6 974 || 6 780 || 6 317 || 6 552 Narių nuosavas kapitalas, iš viso || 14 010 || 13 173 || 12 977 || 11 515 || 11 750 5.3. Geografiniai rezultatai Toliau pateikiamose lentelėse nurodoma ERPB metinės veiklos apimtis mln. EUR pagal regioną ir šalį. 5.3.1. ERPB veiklos žemėlapis 01 Kroatija 02 Čekija 03 Estija 04 Vengrija 05 Latvija 06 Lietuva 07 Lenkija 08 Slovakija 09 Slovėnija 10 Albanija 11 Bosnija ir Hercegovina 12 Bulgarija 13 BJR Makedonija 14 Kosovas 15 Juodkalnija 16 Rumunija 17 Serbija 18 Armėnija 19 Azerbaidžanas 20 Baltarusija 21 Gruzija 22 Moldova 23 Ukraina 24 Kazachstanas 25 Kirgizija 26 Mongolija 27 Tadžikistanas 28 Turkmėnistanas 29 Uzbekistanas 30 Rusija 31 Turkija 32 Egiptas 33 Jordanija 34 Marokas 5.3.2. Vidurio Europa ir Baltijos valstybės Šalis || 2012 m. || 2011 m. || Bendras sk. 1991–2012 m. Kroatija || 210 || 158 || 2 749 Čekija[3] || 0 || 0 || 1 137 Estija || 4 || 20 || 543 Vengrija || 75 || 124 || 2 663 Latvija || 4 || 19 || 575 Lietuva || 37 || 2 || 640 Lenkija || 672 || 891 || 6 093 Slovakija || 185 || 68 || 1 787 Slovėnija || 28 || 103 || 765 Iš viso || 1 215 || 1 385 || 16 952 5.3.3. Pietryčių Europa Šalis || 2012 m. || 2011 m. || Bendras sk. 1991–2012 m. Albanija || 69 || 96 || 732 Bosnija ir Hercegovina || 125 || 94 || 1 474 Bulgarija || 246 || 92 || 2 661 BJR Makedonija || 157 || 220 || 1 085 Kosovas[4] || 5 || nėra duomenų || 66 Juodkalnija || 39 || 43 || 323 Rumunija || 612 || 449 || 6 110 Serbija || 269 || 533 || 3 106 Iš viso || 1 522 || 1 527 || 15 557 5.3.4. Rytų Europa ir Kaukazas Šalis || 2012 m. || 2011 m. || Bendras sk. 1991–2012 m. Armėnija || 94 || 93 || 613 Azerbaidžanas || 83 || 289 || 1 554 Baltarusija || 185 || 194 || 1 049 Gruzija || 103 || 187 || 1 719 Moldova || 102 || 69 || 733 Ukraina || 934 || 1 019 || 8 148 Iš viso || 1 500 || 1 851 || 13 817 5.3.5. Rusija Šalis || 2012 m. || 2011 m. || Bendras sk. 1991–2012 m. Rusija || 2 582 || 2 928 || 22 943 Iš viso || 2 582 || 2 928 || 22 943 5.3.6. Vidurinė Azija Šalis || 2012 m. || 2011 m. || Bendras sk. 1991–2012 m. Kazachstanas || 374 || 289 || 4 588 Kirgizija || 16 || 66 || 414 Mongolija || 419 || 62 || 690 Tadžikistanas || 46 || 28 || 285 Turkmėnistanas || 14 || 23 || 172 Uzbekistanas || 2 || 3 || 741 Iš viso || 871 || 470 || 6 891 5.3.7. Turkija Šalis || 2012 m. || 2011 m. || Bendras sk. 2009–2012 m. Turkija || 1 049 || 890 || 2 576 Iš viso || 1 049 || 890 || 2 576 5.3.8. Pietinės ir rytinės Viduržemio jūros regiono šalys Šalis || 2012 m. || 2011 m. || Bendras sk. Egiptas || 10 || nėra duomenų || 10 Jordanija || 123 || nėra duomenų || 123 Marokas || 23 || nėra duomenų || 23 Tunisas || 25 || nėra duomenų || 25 Iš viso || 181 || nėra duomenų || 181 6. 2 priedas. Projektų pavyzdžiai 6.1. Maroko kaimo vietovių elektrifikavimas 2012 m. rugsėjo mėn. ERPB pradėjo savo pirmąsias investicijas Maroke. Nuo to laiko jis finansavo naujus projektus, kurių suma yra maždaug 180 mln. EUR ir kuriuose daugiausia dėmesio skiriama MVĮ, pagrindinei infrastruktūrai ir maisto verslui. Pasitelkus lėšas iš pietinių ir rytinių Viduržemio jūros regiono šalių kelių pagalbos teikėjų sąskaitos, į kurią ES pervedė maždaug 20 mln. EUR, taip pat įvykdyti parengiamieji didelės investicijos į Maroko energetikos infrastruktūrą darbai; investicija skirta atokiems kaimams ir kaimo vietovių gyventojams, kurie anksčiau beveik neturėjo arba iš viso neturėjo patikimos prieigos prie elektros energijos. Nacionalinei elektros energijos ir geriamojo vandens tarnybai (Office National de l’Electricite et de l’Eau Potable) pasiūlyta nauja 60 mln. EUR vertės paskola; ji padės milijonams marokiečių prisijungti prie elektros energijos tinklo ir suteiks lygias galimybes daugiau kaip 40 000 žmonių visoje šalyje. Be to, šios pastangos taip pat padės Marokui sumažinti priklausomybę nuo energijos importo, skatins tvarumą ir kartu padės vyriausybei siekti tikslo – sumažinti kaimo elektrifikavimo tarifus 97–100 %. Iš paskolos taip pat finansuojama bandomoji pažangiųjų skaitiklių programa, kuri bus labai svarbi pradedant decentralizuotą elektros energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų energijos šaltinių, pavyzdžiui, ant stogų įrengiant saulės fotoelektros baterijas. 6.2. Prekybos palengvinimo programa ERPB ilgalaikė prekybos palengvinimo programa yra pagrindinis banko pastangų padėti šalims atverti, prekiauti ir integruotis į pasaulio ekonomiką pavyzdys. 2012 m. iš prekybos palengvinimo programos lėšų finansuota 1 870 prekybos sandorių su 75 bankais 16-oje šalių, kurių vertė – daugiau kaip 1,1 mlrd. EUR. Be to, 2012 m. toliau veiklą tęsė banko prekybos finansavimo e. mokymosi mokykla, kuri nuo veiklos pradžios (2010 m.) parengė per 500 studentų ir padėjo perduoti banko darbuotojams labai reikalingų įgūdžių, kaip valdyti įvairias vietos importuotojams ir eksportuotojams reikalingas prekybos finansų priemones. 6.3. Oyu Tolgoi aukso ir vario kasyklų projektas Po ilgų diskusijų 2012 m., ERPB direktorių valdyba patvirtino 400 mln. EUR investicijų įnašą bendram 19,7 mlrd. EUR „Rio Tinto“ vykdomos Oyu Tolgoi vario ir aukso kasyklų plėtros indėliui Mongolijos Pietų Gobi regione. Teikiant šią paskolą ES pirmininkaujančioji šalis (su kitų direktorių parama) užtikrino, kad ERPB tinkamai atsižvelgtų (ir tai darytų toliau) į projekto riziką aplinkai, įskaitant tas, kurios išreikštos užstatu užtikrintu sintetiniu įsipareigojimu. Tai būtų reguliari stebėsena ir metinė ataskaita direktoriams apie aplinkos apsaugos ir socialinio audito rezultatus. ERPB pirmininkas Seras Suma Chakrabartis šį projektą labai rėmė asmeniškai – tai stambiausias kada nors vykdytas tiesioginių užsienio investicijų projektas Mongolijoje ir Oyu Tolgoi kasyklose (kai jos pradės veikti), taigi numatoma, kad jis sudarys apie trečdalį Mongolijos BVP. 6.4. Energijos vartojimo efektyvumas Balkanuose Vakarų Balkanų šalims reikia 2,5 kartus daugiau energijos nei ES vidurkis, daugiausia dėl blogai veikiančios infrastruktūros, neveiksmingo energijos naudojimo ir paskirstymo. Vienas iš ERPB prioritetų regione – sumažinti šią spragą. Įgyvendindamas Vakarų Balkanų tvariosios energetikos finansavimo priemonę, bankas vietos bankams partneriams suteikia kredito linijų (iš viso 60 mln. EUR), kurios toliau skiriamos vietos verslui. Techninis bendradarbiavimas, skirtas konsultacijoms dėl tinkamų projektų teikti, finansuojamos iš kelių pagalbos teikėjų Europos bendrojo Vakarų Balkanų fondo kartu su skatinamaisiais mokėjimais įmonėms, kurios skolinasi pagal ES Vakarų Balkanų investicijų sistemą. Ši parama – 150 000 EUR paskola iš ERPB vietos bankų partnerių – leido verslininkui, kuris gamina slyvų uogienę, fabrikuose įdiegti naują biomasės katilų sistemą slyvų kauliukams panaudoti, taigi ši įmonė ženkliai sumažino savo energijos vartojimą (taip pat ir išlaidas). 6.5. Modernizuotas Kišiniovo miesto transporto Nuo sovietinių laikų troleibusai buvo svarbi viešojo transporto priemonė Kišiniove, bet dėl blogos remonto būklės, jų skaičius mažėjo. 2012 m. ERPB suteikė 5 mln. EUR paskolą savivaldybei pirkti 102 naujas efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones kartu su techninės priežiūros įranga. Naujųjų transporto priemonių išmetamas anglies dioksido kiekis lygus nuliui, o naudojimasis šiomis transporto priemonėmis išaugo iki 30 %. Investicija buvo bendrai finansuojama iš 5 mln. EUR paskolos iš EIB ir 3 mln. EUR dotacijos iš ES Kaimynystės investicinės priemonės; tai yra dalis išsamaus plano gerokai pagerinti eismą Moldovos sostinėje ir kartu prisidėti prie sveikesnės aplinkos bei veiksmingesnės transporto sistemos. 6.6. Branduolinė sauga. Parama Černobyliui ES teikia didžiausią įnašą į ERPB branduolinės saugos fondus. Nuo veiklos pradžios ES suteikė daugiau kaip 1,8 mlrd. EUR paramos ERPB regiono branduolinei saugai stiprinti, įskaitant paramą Černobylio apsaugos fondui ir Šiaurės dimensijos aplinkos partnerystės fondą branduolinei programai. ES taip pat padėjo finansuoti atominių elektrinių blokų uždarymą Lietuvoje (Ignalinos), Slovakijoje (Bohunicės) ir Bulgarijoje (Kozlodujaus). Černobylio apsaugos fondą 1997 m. įsteigė Didysis septynetas (G7), kad avarijos vieta taptų saugi ir apsaugota vieta. Iki šiol fondas gavo maždaug 900 mln. EUR, o ES suteikė vieną trečdalį šios sumos. ERPB administruojamos lėšos naudojamos daugiau kaip 100 m patikimo apsauginio gaubto statybai; gaubtas uždengs senojo reaktoriaus pastato liekanas ir apsaugos. ES lėšomis taip pat sukurta laikinosios panaudoto kuro saugyklos priemonė. 7. 3 priedas. Nuorodos į interneto svetaines ERPB metinė ataskaita http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/annual.shtml ERPB metinė finansinė ataskaita http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/financial.shtml ERPB pereinamojo laikotarpio ataskaita http://www.ebrd.com/pages/research/publications/flagships/transition.shtml ERPB visuomenės informavimo politika http://www.ebrd.com/pages/about/policies/pip.shtml Projektų skundų nagrinėjimo mechanizmas http://www.ebrd.com/pages/project/pcm/register.shtml Pateikiama išsami informacija apie visus skundus ir turimas ataskaitas. Pilietinės visuomenės dalyvavimas www.ebrd.com/pages/about/workwith/civil.shtml [1] Visa projekto vertė – visa projektui suteiktų lėšų suma, įskaitant ir ERPB, ir ne ERPB finansavimą; ji skelbiama tais metais, kai projektas pirmą kartą pasirašomas. ERPB finansavimą gali būti įsipareigojama skirti daugiau kaip vienus metus, taigi „metinės veiklos apimtis“ parodo ERPB finansavimą pagal įsipareigojimo metus. Apie lėšų sumą, kurią turi suteikti ne ERPB šalys, pranešama tais metais, kai projektas pirmą kartą pasirašomas. [2] Realizuotas pelnas, t. y. pelnas prieš akcijų investicijų, atidėjinių ir kitų nerealizuotų sumų nerealizuotos tikrosios vertės patikslinimą. [3] Nuo 2008 m. ERPB jokių naujų investicijų Čekijoje nevykdė. [4] Kosovas tapo ERPB paramą gaunančia šalimi 2012 m. gruodžio 17 d.