Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos ES laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės 2013 ir 2014 m. /* COM/2012/0579 final - 2012/0282 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Giliavandenių žuvų ištekliai yra žuvų ištekliai, sužvejojami vandenyse, kurie nepriklauso kontinentinių šelfų pagrindinėms žvejybos vietoms. Jie pasiskirstę aplink kontinentinius šlaitus arba susiję su povandeniniais kalnais. Dauguma šių rūšių žuvų lėtai auga ir ilgai gyvena, todėl žvejybos veikla gali joms labai pakenkti. Kitas svarbus aspektas yra tai, kad žvejybos poveikis šių rūšių žuvims priklauso nuo to, ar tam tikrų rūšių žuvis galima žvejoti vietinių santalkų plotuose, ypač neršimo metu. Tai taikytina islandiniams pjūklapilviams beriksams, melsvosioms molvoms ir paprastiesiems beriksams. Kaip ir visų laukinių žuvų išteklių atveju, neribojant gelminės žvejybos, žvejybos įmonės ima varžytis, kad pasinaudotų laisvais ištekliais, tačiau išteklius naudoja netausiai. Taip buvo kai kurių giliavandenių žuvų išteklių atveju iki tol, kol 2003 m. Europos Sąjunga ėmė reglamentuoti šią sritį. Pavyzdžiui, vertingi šiaurės vakarų vandenų islandinių pjūklapilvių beriksų ištekliai ir vertingi Biskajos įlankos raudonpelekių pagelų ištekliai laikomi išeikvotais. Todėl žvejybos veiklos ribojimas yra viešos intervencijos priemonė, būtina siekiant užkirsti kelią žvejų pajamų mažėjimui, išteklius naudoti taip, kad ilgainiui žuvų būtų galima sužvejoti daugiau, ir mažinti poveikį ekosistemoms ir maisto grandinei, kurį daro staigus tam tikrų žuvų populiacijų dydžio sumažėjimas. Vieša intervencija giliavandenių žuvų atveju yra labai svarbi todėl, kad lėtai augančių žuvų ištekliams atsikurti gali prireikti labai daug laiko arba jiems atsikurti gali ir nepavykti. Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (angl. ICES) numato išsamią giliavandenių žuvų išteklių biologinės būklės peržiūrą kas dvejus metus. Naujausios rekomendacijos pateiktos 2012 m. birželio mėn. Šis pasiūlymas nustatyti žvejybos galimybes grindžiamas paskesne peržiūra, kurią 2012 m. liepos mėn. po darbo atliko Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (angl. STECF). Tai sudaro sąlygas nustatyti giliavandenių žuvų žvejybos galimybes, remiantis principu, nustatytu Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 2 straipsnio 2 dalies b punkte, pagal kurį bendros žuvininkystės politikos sprendimų priėmimas turi būti paremtas pagrįstomis mokslinėmis rekomendacijomis, kuriomis užtikrinami savalaikiai rezultatai. Todėl Komisija reguliariai pateikia žvejybos galimybių reglamentų pasiūlymus, kai gauna mokslines rekomendacijas. Be to, Komisija įvertino bendrosios giliavandenių žuvų išteklių naudojimo tvarkos (2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2347/2002, nustatantis konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai[1]) veiksmingumą ir atliko galimybių sustiprinti šią tvarką poveikio vertinimą, per kurį, be kita ko, surengė plataus masto konsultacijas. Tuo remdamasi 2012 m. liepos 19 d. Komisija pateikė pasiūlymą, kuriuo persvarstoma išteklių naudojimo tvarka, įskaitant patobulintą licencijų išdavimo sistemą ir laipsnišką tų žvejybos įrankių, kuriais giliavandenių rūšių žuvys žvejojamos ne taip tausiai, t. y. dugninių tralų ir dugninių statomųjų žiauninių tinklų, atsisakymą. Be to, Komisija pasiūlė specialius reikalavimus, susijusius su duomenų apie giliavandenių žuvų žvejybos veiklą rinkimu. Bendrosios aplinkybės Europos Sąjunga nuo 2003 m. giliavandenių žuvų žvejybą reguliuoja nustatydama bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį (BLSK) pagal rūšį bei žvejybos rajoną ir didžiausias žvejybos pastangas, kurias leidžiama taikyti šiaurės rytų Atlanto vandenyno dalyje. 2011 ir 2012 m. bendras leidžiamas sužvejoti tam tikrų rūšių giliavandenių žuvų kiekis nustatytas 2010 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1225/2010, kuriuo nustatomos ES laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės 2011 m. ir 2012 m.[2]. Visais atvejais, išskyrus dvi išimtis, remdamiesi turima informacija apie šiame pasiūlyme aptariamus giliavandenių žuvų išteklius, mokslininkai negali išsamiai vertinti išteklių būklės nei populiacijų dydžio, nei mirtingumo dėl žvejybos atžvilgiu. Tai lemia kelios priežastys: šių rūšių žuvys dažnai labai ilgai gyvena ir lėtai auga, todėl itin sunku klasifikuoti išteklius pagal amžiaus grupes ir vertinti žvejybos poveikį ištekliams pagal sužvejojamų žuvų dydžio arba amžiaus grupių pokyčius. Išteklių pasipildymo žuvų jaunikliais dažnumas nėra žinomas. Šie ištekliai plačiai paplitę gylyje, kurį dėl praktinių priežasčių sunku tyrinėti. Dažnai neturima mokslinių tyrimų duomenų todėl, kad šių išteklių komercinė vertė yra sumažėjusi, arba tie duomenys apima ne visą paplitimo arealą. Žvejojamos tik kai kurių iš šių rūšių žuvys, o kai kurių rūšių žuvų žvejybos veikla vykdoma santykinai neseniai. Nepaisant šių sunkumų, iš 2012 m. birželio mėn. ICES, o 2012 m. liepos mėn. STECF pateiktų mokslinių rekomendacijų matyti daroma pažanga, visų pirma susijusi su ištekliais, teikiančiais daugiausiai žvejybos galimybių. Pavyko nustatyti bukasnukių ilgauodegių grenadierių pagrindinių išteklių žvejybos lygį, kurį išlaikant būtų užtikrintas šių išteklių didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Kitos svarbios žuvų rūšies, juodųjų kalavijų, atveju rekomendacijose tiksliai nurodyta (nors remiamasi ne išsamiu išteklių būklės vertinimu, bet tendencijomis), kaip 2015 m. užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį. Tuo remiantis galima nustatyti aiškius valdymo tikslus, kurie gali būti ilgalaikio tausaus šių išteklių naudojimo pagrindas. Sąjunga turi išimtinę kompetenciją nustatyti ir paskirstyti žvejybos galimybes. Su tausiu gyvųjų vandens išteklių naudojimu susiję įpareigojimai nustatyti Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 2 straipsnyje. Tokios žvejybos galimybės turėtų atitikti tarptautinius susitarimus, be kita ko, 1995 m. Jungtinių Tautų susitarimą dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo (toliau – 1995 m. JT žuvų išteklių susitarimas). Visų pirma reguliavimo institucija turi būti atsargesnė, jei informacija netiksli, nepatikima arba nepakankama. Pagal 1995 m. JT žuvų išteklių susitarimo 6 straipsnio 2 dalį tinkamos mokslinės informacijos nebuvimas neturi būti priežastis, dėl kurios būtų atidėtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių įgyvendinimas ar dėl kurios tų priemonių visai nebūtų imamasi. Šiame pasiūlyme numatyti BLSK pakeitimai atitinka mokslinėse rekomendacijose pateiktas gaires ir valdymo principus, išdėstytus 1995 m. JT žuvų išteklių susitarime ir 2008 m. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos tarptautinėse gelminės žvejybos atviroje jūroje valdymo gairėse, kurios patvirtintos vėlesnėmis JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijomis (2007 m. rezoliucija 61/105, 2009 m. rezoliucija 64/72 ir naujausia 2011 m. rezoliucija 66/231). Nemažai giliavandenių žuvų išteklių naudoja ir kitos žvejojančios šalys, visų pirma Norvegija, Islandija, Farerų Salos ir Rusija, taip pat reikia siekti susitarimo dėl suderintų valdymo priemonių su tomis žvejojančiomis šalimis arba Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijoje (angl. NEAFC), jei ištekliai gyvena tarptautiniuose vandenyse, tačiau, kol tie susitarimai bus pasiekti, Europos Sąjungos laivams reikia taikyti vienašales priemones, siekiant išvengti pirmiau aprašytų neigiamų nereglamentuojamos žvejybos pasekmių. Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos nustatytos Tarybos reglamente (ES) Nr. 1225/2010 ir taikytinos iki 2012 m. gruodžio 31 d. Jos susijusios su jau minėtu Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2347/2002, kurio I priede yra išvardytos didžiausią komercinę reikšmę turinčios giliavandenių žuvų rūšys, kurioms Komisija siekia nustatyti leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimus. Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Siūlomos priemonės yra parengtos atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus ir taisykles bei dera su Europos Sąjungos vykdoma darnaus vystymosi politika. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Pasiūlymas parengtas remiantis principais ir gairėmis, nustatytais Komisijos komunikate dėl konsultacijų dėl 2013 m. žvejybos galimybių (COM (2012) 278 final), kuriame išdėstytas Komisijos požiūris ir ketinimai, susiję su jos pasiūlymais dėl visų išteklių žvejybos galimybių 2013 metais. Kaip nurodyta komunikato pavadinime, juo remdamasi, Komisija plačiai konsultuojasi su suinteresuotaisiais subjektais, pilietine visuomene, valstybėmis narėmis ir plačiąja visuomene. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Žuvininkystės biologija ir žuvininkystės ekonomika yra susijusios mokslo ir praktinės patirties sritys. Komisija konsultavosi su nepriklausoma tarptautine mokslo įstaiga ICES ir surengė plenarinį STECF posėdį. ICES rekomendacijos grindžiamos rekomendacijų sistema, kurią parengė ICES ir kuri taikoma remiantis ICES ir Komisijos, kuri yra viena iš ICES klienčių, susitarimo memorandumu. STECF pateikia rekomendacijas pagal Komisijos suteiktus įgaliojimus. Visos STECF ataskaitos, Komisijai jas oficialiai priėmus, pateikiamos jo interneto svetainėje. Visos ICES ataskaitos pateiktos jos interneto svetainėje. Duomenų apie daugelį šiame pasiūlyme aptariamų išteklių nepakanka tam, kad būtų įrodytas žuvininkystės tausumas. Šiais atvejais teikiant mokslines rekomendacijas vadovaujamasi atsargumo principu ir rekomendacija mažinti sužvejojamą kiekį, palyginti su esamuoju, tol, kol bus akivaizdu, kad išteklių populiacijos didėja. Tiksliai nurodoma, kiek turi būti sumažintas sužvejojamas kiekis. Šios rekomendacijos laikomos orientacinėmis ir jose pateikiamos gairės apie tai, kokio dydžio turėtų būti BLSK. Atsižvelgdama į atsargumo principą, Komisija apskritai mano, kad būtina siūlyti mažinti BLSK pagal šias gaires ir proporcingai, kaip nurodyta rekomendacijose. Keletas iš 24 šiame reglamente nurodytų BLSK yra labai riboto tonažo. Šiems mažiems BLSK rekomenduojama taikyti prevencinį mažinimą. Tačiau galiojančios kvotos yra mažos ir į jas įtraukiama neišvengiama priegauda, todėl toks BLSK, koks yra nustatytas dabar, išliks, kad nereikėtų žuvų išmesti į jūrą. Tai taikytina melsvųjų molvų, bukasnukių ilgauodegių grenadierių ir juodųjų kalavijų, kurios žvejojamos ne pagrindiniuose žvejybos rajonuose, priegaudai. [Ištekliams, kurių padėtis vis dar kelia ypatingą susirūpinimą, ir toliau, kaip rekomenduojama, taikomi dabartiniai nuliniai BLSK. Tai taikoma islandinių pjūklapilvių beriksų ištekliams, kurie laikomi išeikvotais. Dėl giliavandenių ryklių išteklių naujas mokslines rekomendacijas tikimasi gauti spalio mėn. pradžioje, todėl šiame pasiūlyme prie jų pažymėta „pro memoria“ (pm). Melsvųjų molvų ir raudonpelekių pagelų padėtis laikoma prasta. Šiems ištekliams, taip pat paprastiesiems beriksams ir didžiaakėms siūlapelekėms vėgėlėms, rekomenduojama taikyti prevencinį mažinimą. Tačiau gana teigiamos rekomendacijos pateikiamos dėl šiame pasiūlyme nurodytų išteklių, kuriems taikoma tikslinė žvejyba, visų pirma dėl pagrindinės bukasnukių ilgauodegių grenadierių ir juodųjų kalavijų žvejybos veiklos. Nuosekliai sumažinus žvejybos galimybes, 2012 m. mokslinėmis rekomendacijomis patvirtinta prieš dvejus metus pastebėta tendencija, kad šių dviejų rūšių išteklių naudojimo kelerius metus lygis jų būklei žalingo poveikio, atrodo, nedaro. Šiemet ICES ir STECF galėjo atlikti tikslesnį šių išteklių būklės vertinimą, kuris parodė, kad būklė – gera. Dėl to galima padidinti juodųjų kalavijų žvejybos galimybes ir palikti nepakeistą sužvejojamą vakariniuose vandenyse esančių ilgauodegių grenadierių gausesnių išteklių kiekį. Vykstanti giliavandenių žuvų žvejybai taikomos išteklių naudojimo tvarkos peržiūra ir tobulinimas suteikia galimybę parengti reikiamas priemones, skirtas skatinti taikyti tokias žvejybos strategijas, dėl kurių sumažėtų neigiamas poveikis pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms ir į jūrą išmetamų žuvų kiekis. Kai didelę rekomenduojamo sužvejoti kiekio dalį sužvejoja Europos Sąjungai nepriklausančios valstybės, į tai atsižvelgta ir rekomendacijos ES žvejybai pritaikytos atsižvelgiant į jų pokyčius. Poveikio vertinimas Turėtų būti nustatytos žvejybos galimybės, kaip reikalaujama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalimi. Pasiūlyme ne tik numatomi trumpalaikiai sprendimai, bet jis yra ir ilgalaikio metodo, pagal kurį žvejybos mastas laipsniškai mažinamas tol, kol bus užtikrintas ilgalaikis tausus žvejybos lygis, dalis. Vadovaujantis pasiūlyme numatytu metodu netrukus bus sumažinti BLSK, tačiau, pereikvotiems ištekliams atsikūrus, žvejybos galimybės turėtų išlikti stabilios arba vėl padidėti, atsižvelgiant į atsargumo principu grindžiamas (prevencines) rekomendacijas. Numatoma, kad metodo taikymo vidutinės trukmės ir ilgalaikiai rezultatai bus sumažėjęs poveikis aplinkai dėl mažesnių žvejybos pastangų, mažesnis laivų skaičius ir (arba) mažesnės vidutinės laivo žvejybos pastangos bei nepakitęs arba didesnis iškraunamų žuvų, kurias bus galima žvejoti nuolat, kiekis. Nuo 2003 m. sumažėjusios žvejybos pastangos ir gelminės žvejybos veiklą vykdančio laivyno dydis rodo, kad ši politika įgyvendinama praktiškai. Kai kurie pirmieji teigiami išteklių rodiklių pokyčiai patvirtina, kad užsibrėžtų vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikių tikslų iš tikrųjų pavyks pasiekti. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Reglamento pasiūlymu ES žvejybos laivynams nustatomi didžiausią komercinę reikšmę turinčių giliavandenių žuvų žvejybos šiaurės rytų Atlanto vandenyno dalies ES ir tarptautiniuose vandenyse apribojimai, siekiant įgyvendinti bendros žuvininkystės politikos tikslą užtikrinti biologiniu, ekonominiu ir socialiniu atžvilgiais tausią žvejybą. Jo pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalis. Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios priežasties: Bendra žuvininkystės politika yra bendroji politika. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalį Taryba patvirtina priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo. Atsižvelgdamos į Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 3 dalį, valstybės narės tas galimybes gali paskirstyti regionams arba veiklos vykdytojams taip, kaip jos mano esant tinkama. Taigi valstybės narės gali pasirinkti joms tinkamą socialinį ir (arba) ekonominį paskirtų žvejybos galimybių naudojimo modelį. Pasiūlymas papildomo finansinio poveikio valstybėms narėms neturi. Taryba šį reglamentą priima kas dvejus metus, o viešos ir privačios priemonės jam įgyvendinti jau yra parengtos. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymas ES biudžetui poveikio neturi. 5. PAPILDOMA INFORMACIJA Supaprastinimas Apskritai pasiūlymu žvejybos kvotų valdymas nei supaprastinamas, nei apsunkinamas. Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlyga Pasiūlymas susijęs su reglamentu, taikytinu 2013 ir 2014 m. Išteklių valdymo priemonės ir žvejybos galimybių lygis bus peržiūrėti ne vėliau kaip 2014 m., kad būtų parengtas paskesnis reglamentas. Keitimo sąlyga šiam reglamentui nereikalinga. Išsamus pasiūlymo paaiškinimas Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priima žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones. Šis pasiūlymas susijęs tik su žvejybos galimybių nustatymu ir paskirstymu ir su sąlygų, funkciškai susietų su tų žvejybos galimybių naudojimu, nustatymu. Pasiūlymo nuostatos dėl leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimų atitinka vadinamojo pirminio aptarimo proceso principus, nustatytus Komisijos komunikate dėl konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo (COM (2006) 246 galutinis) ir Komisijos komunikate dėl konsultacijų dėl 2013 m. žvejybos galimybių (COM (2012) 278 final), kuriuose išdėstytas Komisijos požiūris ir ketinimai, susiję su jos pasiūlymais dėl žvejybos galimybių, iki bus gautos mokslinės rekomendacijos dėl išteklių būklės 2013 metams. Šio komunikato 6 skyriuje išdėstytas Komisijos požiūris dėl žvejybos galimybių nustatymo būdo, ir rengiant šį 24 BLSK pasiūlymą buvo laikomasi tokių taisyklių: · jei mokslinės rekomendacijos grindžiamos visapusiškais duomenimis, kiekybine analize ir prognozėmis pagal ICES didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio sistemą, BLSK reikėtų nustatyti atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas. Kai tokios rekomendacijos jau turimos, jas reikėtų tiesiogiai taikyti nustatant kvotų dydį ar žvejybos pastangų lygį, nors būtų galima sutikti, kad šią sistemą būtų galima įgyvendinti laipsniškai iki 2015 m., jei tai neprieštarautų rekomendacijoms. Šiame pasiūlyme šios gairės taikomos dviems bukasnukių ilgauodegių grenadierių BLSK; · jei preliminarios mokslinės rekomendacijos grindžiamos kokybine turimos informacijos analize (net jei ta informacija neišsami ir į ją neįtraukta ekspertų nuomonė), jomis turėtų būti remiamasi priimant sprendimus dėl BLSK: pagal šias pasiūlymo gaires siūloma sumažinti 8 BLSK. Remiantis šiomis gairėmis, turėtų būti padidinti 2 juodųjų kalavijų BLSK; · jei apskritai nėra jokių mokslinių rekomendacijų, būtina vadovautis atsargumo principu. Tai taikytina 11 šiame pasiūlyme nurodytų BLSK, įskaitant šešis atvejus, kai taikomi prevenciniai nuliniai BLSK. Be to, šis pasiūlymas atitinka Komisijos komunikatą „ES tausiosios žuvininkystės įgyvendinimas taikant didžiausio ilgalaikio sugaunamo kiekio principą“ (COM(2006) 360 galutinis). 2012/0282 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos ES laivams taikomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės 2013 ir 2014 m. EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, turi priimti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones; (2) 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos Reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[3] reikalaujama, kad atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, ypač Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (angl. STECF) parengtas ataskaitas, būtų priimtos priemonės, kuriomis reglamentuojama galimybė naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausią žvejybos veiklą; (3) Taryba privalo priimti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo pagal žvejybos rajoną arba žvejybos rajonų grupes priemones, be kita ko, prireikus, tam tikras funkciškai su jomis susietas sąlygas. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas sąlyginis kiekvienos išteklių rūšies žvejybos arba žvejybos kiekviename rajone stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 2371/2002; (4) Bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (toliau – BLSK) turėtų būti nustatyti remiantis turima moksline informacija, atsižvelgiant į biologinius bei socialinius ir ekonominius aspektus, tuo pat metu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, ypač į atitinkamų regioninių patariamųjų tarybų nuomones. (5) žvejybos galimybės turėtų atitikti tarptautinius susitarimus ir principus, tokius kaip 1995 m. Jungtinių Tautų susitarimą dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo[4], taip pat išsamius valdymo principus, nustatytus 2008 m. Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos tarptautinėse gelminės žvejybos atviroje jūroje valdymo gairėse, pagal kurias visų pirma reguliavimo institucija turėtų būti atsargesnė, jei informacija netiksli, nepatikima arba nepakankama. Pakankamos mokslinės informacijos trūkumas neturėtų būti priežastis atidėti išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių taikymą arba iš viso tų priemonių netaikyti; (6) Iš naujausių mokslinių Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) rekomendacijų ir STECF rekomendacijų matyti, kad dauguma giliavandenių žuvų žvejojamos netausiai ir kad, norint užtikrinti tų išteklių tvarumą, tų išteklių žvejybos galimybės turėtų būti sumažintos, kol išteklių dydžio pokyčiai bus teigiami. ICES taip pat rekomendavo uždrausti specializuotąją islandinių pjūklapilvių beriksų žvejybą visuose rajonuose ir tam tikrų melsvųjų movų ir raudonpelekių pagelų rūšių žvejybą; (7) 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2347/2002, nustatančio konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai[5], I priede išvardytų giliavandenių žuvų išteklių, išskyrus tam tikrus melsvųjų molvų ir atlantinių argentinų išteklius, žvejybos galimybės nustatomos dvejiems metams. Šiuo metu Tarybos reglamente (ES) Nr. 1225/2010 nustatytos 2011 ir 2012 m. žvejybos galimybės; (8) pagal 1996 m gegužės 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 847/96, nustatantį bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[6], ypač jo 1 straipsnio 1 dalį ir 2 straipsnį, Taryba, nustatydama BLSK, turi nuspręsti, kuriems ištekliams taikomas prevencinis BLSK, o kuriems – mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Prevencinis BLSK turėtų būti taikomas tiems ištekliams, dėl kurių neturima tų metų, kuriais turi būti nustatytas BLSK, moksliškai pagrįsto žvejybos galimybių vertinimo; priešingu atveju taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Atsižvelgiant į ICES ir STECF rekomendacijas, ypač į tai, kad dažniausiai išsamaus moksliškai pagrįsto atitinkamų žvejybos galimybių vertinimo neturima, daugeliui išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti taikomi prevenciniai BLSK; (9) siekiant užtikrinti pragyvenimo šaltinį Sąjungos žvejams, svarbu, kad žvejybą šiuose rajonuose būtų galima pradėti 2013 m. sausio 1 d., PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatomos 2013 m. ir 2014 m. tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos ES vandenyse ir tam tikruose ES nepriklausančiuose vandenyse, kuriuose būtina riboti sužvejojamų žuvų kiekį, galimybės ES laivams. 2 straipsnis Terminų apibrėžtys 1. Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: a) ES laivas su valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Sąjungoje įregistruotas žvejybos laivas; b) ES vandenys – vandenys, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis, esančius greta Sutarties II priede nurodytų teritorijų; c) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) – kiekvienos rūšies žuvų išteklių kiekis, kurį per metus galima sužvejoti ir iškrauti; d) kvota – Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai šaliai skirta BLSK dalis; e) tarptautiniai vandenys – nė vienos valstybės suverenitetui arba jurisdikcijai nepriklausantys vandenys. 2. Šiame reglamente vartojamos zonos apibrėžtys: a) ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos yra geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 218/2009[7] III priede; b) CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto) zonos – geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 216/2009[8] II priede. 3 straipsnis BLSK ir paskirstymas ES vandenyse arba tam tikruose ES nepriklausančiuose vandenyse ES laivų sužvejojami giliavandenių rūšių žuvų BLSK, tokių BLSK paskirstymas valstybėms narėms ir su tuo funkciškai susietos sąlygos, jei tokių yra, išdėstyti šio reglamento priede. 4 straipsnis Specialios nuostatos dėl paskirstymo 1. Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio: a) žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį; b) išskaitymų ir galimybių perskirstymo pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009[9] 37 straipsnį arba pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1006/2008[10] 10 straipsnio 4 dalį; c) papildomiems žuvų kiekiams, kuriuos leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį; d) perkeltiems kiekiams pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį; e) išskaitymams pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105, 106 ir 107 straipsnius. 2. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems nustatytas prevencinis BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 ir 3 dalys ir 4 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems nustatytas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, jei nenurodyta kitaip šio reglamento priede. 6 straipsnis Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos Išteklių, kuriems yra nustatyti BLSK, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik jei jas sužvejojo kvotą turinčios ir jos neišnaudojusios valstybės narės laivas. 7 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS Nuorodos į žvejybos zonas reiškia nuorodas į ICES zonas, jei nenurodyta kitaip. 1 DALIS Rūšių ir rūšių grupių apibrėžtis 1. Šio priedo 2 dalyje pateiktame sąraše žuvų ištekliai nurodomi išvardijant lotyniškus rūšių pavadinimus abėcėlės tvarka. Tačiau giliavandeniai rykliai yra to sąrašo pradžioje. Siekiant įgyvendinti šį reglamentą, toliau pateikiama bendrinių pavadinimų ir lotyniškų pavadinimų atitikmenų lentelė. Bendrinis pavadinimas || Mokslinis pavadinimas Juodoji kalavija || Aphanopus carbo Paprastasis beriksas || Beryx spp. Bukasnukis ilgauodegis grenadierius || Coryphaernoides rupestris Islandinis pjūklapilvis beriksas || Hoplostethus atlanticus Melsvoji molva || Molva dypterygia Raudonpelekis pagelas || Pagellus bogaraveo Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė || Phycis blennoides 2. Šiame reglamente giliavandeniai rykliai reiškia šias rūšis: Bendrinis pavadinimas || Mokslinis pavadinimas Juodieji katrykliai Gyvatryklis || Apristurus spp. Chlamydoselachus anguineus Rudasis trumpadyglis ryklys || Centrophorus granulosus Pilkasis trumpadyglis ryklys || Centrophorus squamosus Portugalinis baltaakis dygliaryklis || Centroscymnus coelolepis Ilgašnipis baltaakis dygliaryklis || Centroscymnus crepidater Paprastasis juodasis šunryklis || Centroscyllium fabricii Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis || Deania calcea Šokoladinis dygliaryklis || Dalatias licha Didysis juodasis dygliaryklis || Etmopterus princeps Naktinis juodasis dygliaryklis || Etmopterus spinax Juodažiotis pjūklauodegis katryklis || Galeus melastomus Islandinis pjūklauodegis katryklis || Galeus murinus Pilkasis šešiažiaunis ryklys || Hexanchus griseus Buriapelekis tribriaunis ryklys || Oxynotus paradoxus Aštriadantis velvetinis dygliaryklis || Scymnodon ringens Arktinis ryklys || Somniosus microcephalus || 2 DALIS Metinės žvejybos galimybės, taikomos ES laivams rajonuose, kuriuose galioja pagal rūšis ir rajoną taikomi BLSK (tonomis gyvojo svorio) Rūšis || Giliavandeniai rykliai || Zona || V, VI, VII, VIII ir IX zonų ES ir tarptautiniai vandenys (DWS/56789-) Metai || 2013 || 2014 || Prevencinis BLSK Vokietija || pm || pm Estija || pm || pm Airija || pm || pm Ispanija || pm || pm Prancūzija || pm || pm Lietuva || pm || pm Lenkija || pm || pm Portugalija || pm || pm Jungtinė Karalystė || pm || pm Sąjunga || pm || pm || || BLSK || pm || pm Rūšis || Giliavandeniai rykliai || Zona || X zonos ES ir tarptautiniai vandenys (DWS/10-) Metai || 2013 || 2014 || Prevencinis BLSK Portugalija || pm || pm Sąjunga || pm || pm || || BLSK || pm || pm Rūšis || Giliavandeniai rykliai, Deania hystricosa ir Deania profundorum || Zona || XII zonos tarptautiniai vandenys (DWS/12INT-) Metai || 2013 || 2014 || Prevencinis BLSK Airija || pm || pm Ispanija || pm || pm Prancūzija || pm || pm Jungtinė Karalystė || pm || pm Sąjunga || pm || pm || || BLSK || pm || pm Rūšis || Juodoji kalavija Aphanopus carbo || Zona || I, II, III ir IV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (BSF/1234-) Metai || 2013 || 2014 || Prevencinis BLSK Vokietija || 3 || 3 Prancūzija || 3 || 3 Jungtinė Karalystė || 3 || 3 Sąjunga || 9 || 9 || || BLSK || 9 || 9 Rūšis || Juodoji kalavija Aphanopus carbo || Zona || V, VI, VII ir XII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (BSF/56712-) Metai || 2013 || 2014 || Prevencinis BLSK Vokietija || 30 || 36 Estija || 15 || 18 Airija || 75 || 90 Ispanija || 149 || 178 Prancūzija || 2 090 || 2 510 Latvija || 97 || 117 Lietuva || 1 || 1 Lenkija || 1 || 1 Jungtinė Karalystė || 149 || 178 Kitos(1) || 8 || 9 Sąjunga || 2 615 || 3 138 || || BLSK || 2 615 || 3138 (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. Rūšis || Juodoji kalavija Aphanopus carbo || Zona || VIII, IX ir X zonų ES ir tarptautiniai vandenys (BSF/8910-) Metai || 2013 || 2014 || Prevencinis BLSK Ispanija || 11 || 12 Prancūzija || 27 || 29 Portugalija || 3 477 || 3 650 Sąjunga || 3 515 || 3 691 || || BLSK || 3 515 || 3 691 Rūšis || Juodoji kalavija Aphanopus carbo || Zona || CECAF 34.1.2 rajono ES ir tarptautiniai vandenys (BSF/C3412-) Metai || 2013 || 2014 || Prevencinis BLSK Portugalija || 3 094 || 2 475 Sąjunga || 3 094 || 2 475 || || BLSK || 3 094 || 2 475 Rūšis || Paprastasis beriksas Beryx spp. || Zona || III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (ALF/3X14-) Metai || 2013 || 2014 || Prevencinis BLSK Airija || 9 || 9 Ispanija || 69 || 63 Prancūzija || 19 || 17 Portugalija || 199 || 182 Jungtinė Karalystė || 9 || 9 Sąjunga || 305 || 280 || || BLSK || 305 || 280 Rūšis || Bukasnukis ilgauodegis grenadierius Coryphaernoides rupestris || Zona || I, II ir IV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (RNG/124-) Metai || 2013 || 2014 || Prevencinis BLSK Danija || 1 || 1 Vokietija || 1 || 1 Prancūzija || 10 || 10 Jungtinė Karalystė || 1 || 1 Sąjunga || 13 || 13 || || BLSK || 13 || 13 Rūšis || Bukasnukis ilgauodegis grenadierius Coryphaernoides rupestris || Zona || III zonos ES ir tarptautiniai vandenys (RNG/03-)(1) Metai || 2013 || 2014 || Prevencinis BLSK Danija || 643 || 515 Vokietija || 4 || 3 Švedija || 33 || 26 Sąjunga || 680 || 544 || || BLSK || 680 || 544 (1) Kol įvyks ES ir Norvegijos konsultacijos, ICES IIIa zonoje nevykdoma bukasnukio ilgauodegio grenadieriaus specializuota žvejyba. Rūšis || Bukasnukis ilgauodegis grenadierius Coryphaernoides rupestris || Zona || Vb, VI ir VII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (RNG/5B67-) Metai || 2013(1) || 2014(1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Vokietija || 5 || 5 Estija || 43 || 38 Airija || 190 || 165 Ispanija || 48 || 41 Prancūzija || 2 409 || 2 096 Lietuva || 55 || 48 Lenkija || 28 || 25 Jungtinė Karalystė || 141 || 123 Kitos(2) || 5 || 5 Sąjunga || 4 500 || 4 500 || || BLSK || 4 500 || 4 500 (1) VIII, IX, X, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse (RNG/*8X14-) gali būti sužvejojama ne daugiau kaip 8 % kiekvienos kvotos. (2) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. Rūšis || Bukasnukis ilgauodegis grenadierius Coryphaernoides rupestris || Zona || VIII, IX, X, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (RNG/8X14-) Metai || 2013(1) || 2014(1) || Prevencinis BLSK Vokietija || 22 || 19 || Airija || 5 || 4 || Ispanija || 2 405 || 2 047 || Prancūzija || 111 || 94 || Latvija || 39 || 33 || Lietuva || 5 || 4 || Lenkija || 753 || 641 || Jungtinė Karalystė || 10 || 8 || Sąjunga || 3 350 || 2 850 || || || BLSK || 3 350 || 2 850 (1) Vb, VI ir VII zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse (RNG/*5B67-) gali būti sužvejojama ne daugiau kaip 8 % kiekvienos kvotos. Rūšis || Islandinis pjūklapilvis beriksas Hoplostethus atlanticus || Zona || VI zonos ES ir tarptautiniai vandenys (ORY/06-) Metai || 2013 || 2014 || Prevencinis BLSK Airija || 0 || 0 Ispanija || 0 || 0 Prancūzija || 0 || 0 Jungtinė Karalystė || 0 || 0 Sąjunga || 0 || 0 || || BLSK || 0 || 0 Rūšis || Islandinis pjūklapilvis beriksas Hoplostethus atlanticus || Zona || VII zonos ES ir tarptautiniai vandenys (ORY/07-) Metai || 2013 || 2014 || Prevencinis BLSK Airija || 0 || 0 Ispanija || 0 || 0 Prancūzija || 0 || 0 Jungtinė Karalystė || 0 || 0 Kitos || 0 || 0 Sąjunga || 0 || 0 || || BLSK || 0 || 0 Rūšis || Islandinis pjūklapilvis beriksas Hoplostethus atlanticus || Zona || I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (ORY/1CX14) Metai || 2013 || 2014 || Prevencinis BLSK Airija || 0 || 0 Ispanija || 0 || 0 Prancūzija || 0 || 0 Portugalija || 0 || 0 Jungtinė Karalystė || 0 || 0 Sąjunga || 0 || 0 || || BLSK || 0 || 0 Rūšis || Melsvoji molva Molva dypterygia || Zona || II ir IV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (BLI/24-) Metai || 2013 || 2014 || Prevencinis BLSK Danija || 3 || 3 Vokietija || 3 || 3 Airija || 3 || 3 Prancūzija || 21 || 14 Jungtinė Karalystė || 12 || 10 Kitos(1) || 3 || 3 Sąjunga || 45 || 36 || || BLSK || 45 || 36 (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. Rūšis || Melsvoji molva Molva dypterygia || Zona || III zonos ES ir tarptautiniai vandenys (BLI/03-) Metai || 2013 || 2014 || Prevencinis BLSK Danija || 3 || 2 Vokietija || 1 || 1 Švedija || 3 || 2 Sąjunga || 6 || 5 || || BLSK || 6 || 5 Rūšis || Raudonpelekis pagelas Pagellus bogaraveo || Zona || VI, VII ir VIII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (SBR/678-) Metai || 2013(1) || 2014(1) || Prevencinis BLSK Airija || 5 || 4 Ispanija || 138 || 110 Prancūzija || 7 || 6 Jungtinė Karalystė || 17 || 14 Kitos(2) || 5 || 4 Sąjunga || 172 || 138 || || BLSK || 172 || 138 (1) Turi būti laikomasi mažiausio leidžiamų iškrauti žuvų dydžio (viso ilgio) – 35 cm. Tačiau 15 % iškrautų žuvų gali būti mažiausio leidžiamų iškrauti žuvų dydžio – bent 30 cm (visas ilgis). (2) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. Rūšis || Raudonpelekis pagelas Pagellus bogaraveo || Zona || IX zonos ES ir tarptautiniai vandenys (SBR/09-) Metai || 2013(1)(2) || 2014(1)(2) || Prevencinis BLSK Ispanija || 491 || 393 Portugalija || 133 || 107 Sąjunga || 624 || 500 || || BLSK || 624 || 500 (1) Turi būti laikomasi mažiausio leidžiamų iškrauti žuvų dydžio (viso ilgio) – 35 cm. Tačiau 15 % iškrautų žuvų gali būti mažiausio leidžiamų iškrauti žuvų dydžio – bent 30 cm (visas ilgis). (2) VI, VII ir VIII zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse (SBR/*678-) gali būti sužvejojama ne daugiau kaip 8 % kiekvienos kvotos. Rūšis || Raudonpelekis pagelas Pagellus bogaraveo || Zona || X zonos ES ir tarptautiniai vandenys (SBR/10-) Metai || 2013 || 2014 || Prevencinis BLSK Ispanija || 8 || 6 Portugalija || 893 || 715 Jungtinė Karalystė || 8 || 6 Sąjunga || 909 || 727 || || BLSK || 909 || 727 Rūšis || Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė Phycis blennoides || Zona || I, II, III ir IV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (GFB/1234-) Metai || 2013 || 2014 || Prevencinis BLSK Vokietija || 7 || 6 Prancūzija || 7 || 6 Jungtinė Karalystė || 11 || 8 Sąjunga || 25 || 20 || || BLSK || 25 || 20 Rūšis || Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė Phycis blennoides || Zona || V, VI ir VII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (GFB/567-) Metai || 2013(1) || 2014(1) || Prevencinis BLSK Vokietija || 8 || 6 Airija || 208 || 166 Ispanija || 470 || 376 Prancūzija || 285 || 228 Jungtinė Karalystė || 651 || 522 Sąjunga || 1 622 || 1 298 || || BLSK || 1 622 || 1 298 (1) VIII ir IX zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse (GFB/*89-) gali būti sužvejojama ne daugiau kaip 8 % kiekvienos kvotos. Rūšis || Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė Phycis blennoides || Zona || VIII ir IX zonų ES ir tarptautiniai vandenys (GFB/89-) Metai || 2013(1) || 2014(1) || Prevencinis BLSK Ispanija || 194 || 155 Prancūzija || 12 || 10 Portugalija || 8 || 6 Sąjunga || 214 || 171 || || BLSK || 214 || 171 (1) V, VI ir VII zonų ES ir tarptautiniuose vandenyse (GFB/*567-) gali būti sužvejojama ne daugiau kaip 8 % kiekvienos kvotos. Rūšis || Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė Phycis blennoides || Zona || X ir XII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (GFB/1012-) Metai || 2013 || 2014 || Prevencinis BLSK Prancūzija || 7 || 6 Portugalija || 29 || 23 Jungtinė Karalystė || 7 || 6 Sąjunga || 43 || 35 || || BLSK || 43 || 35 || [1] OL L 351, 2002 12 28, p. 6. [2] OL L 336, 2010 12 21, p. 1. [3] OL L 358, 2002 12 31, p. 59. [4] Susitarimas dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (OL L 189, 1998 7 3, p. 16). [5] OL L 351, 2002 12 28, p. 6. [6] OL L 115, 1996 5 9, p. 3. [7] 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 218/2009 dėl valstybių narių, žvejojančių Šiaurės Rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo (OL L 87, 2009 3 31, p. 70). [8] 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 216/2009 dėl tam tikruose ne Šiaurės Atlanto rajonuose žvejojančių valstybių narių statistikos duomenų pateikimo apie nominalius sugavimus (OL L 87, 2009 3 31, p. 1). [9] OL L 343, 2009 12 22, p. 1. [10] OL L 286, 2008 10 29, p. 33.