AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.REKOMENDACIJOS APLINKYBĖS

Globalizuotame pasaulyje, kuriame sunkūs nusikaltimai ir terorizmas tampa vis labiau tarpvalstybiniai ir universalūs, teisėsaugos institucijos turėtų būti visapusiškai pasirengusios bendradarbiauti su išorės partneriais, siekdamos užtikrinti piliečių saugumą. Todėl Europolui turėtų būti sudaryta galimybė keistis asmens duomenimis su trečiųjų šalių teisėsaugos institucijomis tiek, kiek reikia jo užduotims atlikti, laikantis 2016 m. gegužės 11 d. Reglamente 2016/794 išdėstytų reikalavimų sistemos.

Nuo reglamento taikymo pradžios Europolas gali keistis duomenimis su trečiosiomis šalimis arba tarptautinėmis organizacijomis pagal tarptautinį susitarimą, kuriuo užtikrinamas pakankamas privatumo ir pagrindinių asmens teisių ir laisvių apsaugos lygis. Už derybas dėl tokių tarptautinių susitarimų Sąjungos vardu yra atsakinga Komisija. Kiek to reikia Europolo užduotims atlikti, jis gali užmegzti ir palaikyti bendradarbiavimo santykius su išorės partneriais, sudarydamas darbinius ir administracinius susitarimus, kurie savaime negali būti teisiniu pagrindu keistis asmens duomenimis.

Vienuoliktoje pažangos, padarytos kuriant tikrą veiksmingą saugumo sąjungą, ataskaitoje Komisija nustatė aštuonias prioritetines Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA) regiono šalis, atsižvelgdama į terorizmo grėsmę, su migracija susijusias problemas ir Europolo veiklos poreikius pradėti derybas. Atsižvelgdama į politinę strategiją, išdėstytą Europos saugumo darbotvarkėje, Tarybos išvadose ir Visuotinėje strategijoje, taip pat teisėsaugos institucijų veiklos poreikius visoje ES ir galimą glaudesnio bendradarbiavimo šioje srityje naudą, kuri, be kita ko, išryškėjo po 2019 m. kovo mėn. išpuolio Kraistčerče, Komisija mano, kad būtina įtraukti Naująją Zelandiją kaip prioritetinę šalį, su kuria reikėtų pradėti derybas trumpuoju laikotarpiu. Naujoji Zelandija oficialiai paprašė šios iniciatyvos 2019 m. rugpjūčio 23 d.

2019 m. balandžio mėn. Europolo ir Naujosios Zelandijos policija pasirašė darbo susitarimą. Tai – struktūrinio strateginio bendradarbiavimo, įskaitant saugią liniją, leidžiančią užtikrinti tiesioginį saugų ryšį, pagrindas. Be to, Naujoji Zelandija į Europolą nusiuntė ryšių palaikymo pareigūną. Tačiau tai nėra keitimosi asmens duomenimis teisinis pagrindas. Šiuo metu nėra teisinio pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima reguliariai ir struktūrizuotai keistis asmens duomenimis tarp Naujosios Zelandijos teisėsaugos institucijų ir Europolo, o tai yra būtina veiksmingam operatyviniam bendradarbiavimui užtikrinti.

Asmens duomenų apsaugos teisiniai standartai Naujojoje Zelandijoje visų pirma nustatyti 1993 m. gegužės 17 d. Privatumo akte su pakeitimais, padarytais 2010 m. rugsėjo 7 d. Privatumo akto pakeitimo aktu. Akte nustatyta dvylika informacijos privatumo principų, kuriais reglamentuojamas asmens duomenų tvarkymas. Privatumo aktas taikomas privačioms ir viešosioms įstaigoms, įskaitant teisėsaugos institucijas. Privatumo aktu taip pat nustatyta privatumo priežiūros pareigūno tarnyba – nepriklausoma Naujosios Zelandijos duomenų apsaugos institucija.

Politinis kontekstas

2019 m. gegužės 15 d., po išpuolio Kraistčerče, Prancūzijos prezidentas Emmanuelis Macronas ir Naujosios Zelandijos ministrė pirmininkė Jacinda Ardern Paryžiuje drauge surengė aukščiausiojo lygio susitikimą „Kraistčerčo raginimas imtis veiksmų“, kuriame dalyvavo ir Komisijos Pirmininkas J.-C. Junckeris. Renginyje pabrėžta, kad svarbu kovoti su teroristinio turinio internete problema drauge užtikrinant pagrindinių teisių apsaugą. Dalyvavę vyriausybių ir technologijų įmonių bei Europos Komisijos atstovai išreiškė paramą susitikime prisiimtiems įsipareigojimams panaikinti teroristinį ir smurtinį ekstremistinį turinį internete ( https://www.christchurchcall.com/ ) .

ES ir Naujoji Zelandija yra panašių pažiūrų partnerės, jų nuomonė daugeliu pasaulinių klausimų panaši. 2016 m. spalio 5 d. pasirašytu ES ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarimu dėl santykių ir bendradarbiavimo stiprinami tarpusavio santykiai, nes juo Šalys įsipareigoja bendradarbiauti tokiose srityse kaip kova su terorizmu, bendradarbiavimas teisėsaugos srityje, organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos, narkotikų, elektroninių nusikaltimų, pinigų plovimo, teroristų finansavimo, migracijos ir prieglobsčio sričių prevencija ir kova su jais.

ES ir Naujoji Zelandija taip pat yra Pasaulinio kovos su terorizmu forumo (GCTF) partnerės. Tai tarptautinis 29 šalių ir Europos Sąjungos forumas, kurio pagrindinis tikslas – mažinti žmonėms visame pasaulyje keliamą terorizmo pavojų užkertant kelią teroristiniams išpuoliams, kovojant su jais ir vykdant atitinkamą baudžiamąjį persekiojimą, taip pat kovojant su terorizmo kurstymu ir verbavimu teroristinei veiklai. ES ir Naujoji Zelandija glaudžiai bendradarbiauja užsienio ir saugumo klausimais ir palaiko nuolatinį dialogą politikos ir saugumo klausimais: be kita ko, dažnai vykdomos ministerijų ir vyresniųjų pareigūnų lygmens konsultacijos. Naujoji Zelandija, remdamasi 2012 m. partnerystės pagrindų susitarimu, galėjo dalyvauti kai kuriose ES krizių valdymo operacijose, pavyzdžiui, ji prisidėjo prie operacijos „EUNAVFOR Atalanta“ (kova su piratavimu Somalio pusiasalyje).

Veiklos poreikiai

Visose nusikaltimų srityse, priklausančiose Europolo kompetencijai, bendradarbiavimą su Naująja Zelandija galima plėtoti toliau. Toliau pateikiamas nebaigtinis svarbiausių Europolo veiklos poreikių santykių su Naująja Zelandija srityje sąrašas.

·Terorizmas. Terorizmas kelia rimtą grėsmę ir Naujajai Zelandijai, ir Europos Sąjungai – teroristinių išpuolių būta jų abiejų teritorijose. Reikia ne tik geriau susidaryti grėsmių vaizdą ir nustatyti naujas tendencijas, bet ir glaudžiau bendradarbiauti, be kita ko, keistis asmens duomenimis, siekiant nustatyti teroristinius nusikaltimus, įskaitant keliones terorizmo tikslais, terorizmo finansavimą ir netinkamą teroristų naudojimąsi internetu, užkirsti jiems kelią ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą.



Europolo Europos kovos su terorizmu centras labai suinteresuotas abipuse galimybe vykdant veiklą keistis operatyviniais ir (arba) asmens duomenimis su Naująja Zelandija; toks poreikis išryškėjo po išpuolio Kraistčerče. Po jo Europolo ES internetinės informacijos žymėjimo padalinys vykdė veiklą turinio aptikimo ir sklaidos visame internete srityje. Piktnaudžiavimo internetu sparta ir mastas po išpuolio ir milžiniškas su tuo susijusių internetinių paslaugų teikėjų (OSP) skaičius neturėjo precedento ir atskleidė, kad siekiant šalinti panašias grėsmes susiduriama su esamų procesų trūkumais. Operatyvinės veiklos susitarimas su Naująja Zelandija ne tik padėtų Europolui geriau vadovauti operatyvinio reagavimo veiksmams po išpuolio Kraistčerče siekiant panaikinti teroristinį ar smurtinį ekstremistinį turinį internete, bet ir suteiktų Europolui teisinę sistemą, pagal kurią būtų plėtojamas glaudesnis bendradarbiavimas su Naująja Zelandija kovos su terorizmu klausimais.

·Kibernetiniai nusikaltimai. ES teisėsaugos agentūroms Naujoji Zelandija yra viena iš svarbiausių partnerių tiriant vaikų seksualinio išnaudojimo atvejus.



Naujosios Zelandijos policija dalyvauja Pasaulio interneto saugumo specialiojoje grupėje ir yra aktyvi partnerė. Ši grupė yra vienas pagrindinių Europolo Europos kovos su elektroniniais nusikaltimais centro partnerystės tinklų kovos su seksualine prievarta prieš vaikus srityje. Naujosios Zelandijos pažangios ekspertinės žinios, susijusios su kova su vaikų seksualiniu išnaudojimu internete, ir jos noras dalytis žiniomis su minėtos grupės susitikimų dalyviais labai palankiai vertinami ES valstybių narių kompetentingų institucijų, kurios yra atsakingos už tokių sudėtingų nusikaltimų tyrimą ir patiria daug teisinių ir techninių problemų. Operatyviniu požiūriu Naujoji Zelandija kovos su kibernetiniais nusikaltimais, visų pirma vaikų seksualiniu išnaudojimu internete, srityje Europolui gali suteikti daug papildomos naudos. Naujosios Zelandijos policija ir Naujosios Zelandijos vidaus reikalų departamento Kovos su vaikų išnaudojimu internete grupė vykdo veiklą šioje srityje, turi sukaupusios nemažai patirties ir atliko svarbų vaidmenį vykdant prioritetines operacijas.



Naujoji Zelandija tebėra vienintelė tinklo „Penkios akys“ šalis, su kuria Europolas neturi teisinio pagrindo keistis asmens duomenimis. Tai riboja abiejų Šalių galimybes dalytis vertinga operatyvine informacija ir sistemingai bendradarbiauti. Be to, tuomet mezgami dvišaliai santykiai tiesiogiai su valstybėmis narėmis arba per trečiąsias agentūras, įskaitant Interpolą; tokių santykių pobūdis kliudo valstybėms narėms veiksmingai spręsti šios rūšies nusikaltimus, didinti Europolo teikiamą papildomą naudą ir ja naudotis, visų pirma kovos su teroristiniu turiniu internete ir vaikų seksualiniu išnaudojimu internete srityse.

·Uždraustos nusikalstamos motociklininkų gaujos. Naujosios Zelandijos policija ir Europolas yra labai suinteresuoti bendradarbiauti kovojant su uždraustomis nusikalstamomis motociklininkų gaujomis (UNMG). Jos Naujojoje Zelandijoje kelia vis didesnį susirūpinimą ir Naujosios Zelandijos policija neseniai įsteigė Kovos su gaujomis žvalgybos padalinį, kurio vienas pagrindinių tikslų – kova su UNMG. Europolo projektu „Analysis Project Monitor“ visų pirma siekiama stebėti Naujosios Zelandijos UNMG narių keliones į Europą, gauti informacijos apie jų teistumą ir jų įtariamus ryšius su Pietryčių Azijos organizuoto nusikalstamo pasaulio atstovais.

·Narkotikai. Praeityje Europolas dirbo kovos su stambaus masto amfetamino gabenimu iš ES į Naująją Zelandiją byloje. Yra galimybių šioje srityje bendradarbiauti toliau.

2.TEISINIAI REKOMENDACIJOS ASPEKTAI