Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo [kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 861/2006 ir Tarybos reglamentas Nr. XXX/2011 dėl integruotos jūrų politikos] /* KOM/2011/0804 galutinis - 2011/0380 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Birželio 29 d. Komisija priėmė 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) pasiūlymą, nustatydama biudžeto sistemą ir bendros žuvininkystės politikos (BŽP) bei integruotos jūrų politikos (IJP) pagrindines finansavimo kryptis. Be to, 2011 m. liepos 13 d. Komisija priėmė paketą, kuriame įtvirtino naują BŽP teisinį reglamentavimą. Integruota jūrų politika (IJP) 2008–2010 metais buvo finansuota per bandomųjų schemų ir paruošiamųjų veiksmų sistemą. Komisija pasiūlė naują finansinį instrumentą 2012–2013 m. laikotarpiui. Diegiant naują DFP, yra būtina priimti ilgalaikį instrumentą, kuriuo būtų remiama IJP. 2011 m. spalio 6 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl „Bendrųjų nuostatų“ reglamento, kuriame įtvirtintos bendrosios taisyklės dėl lėšų, valdomų pagal pasidalijamojo valdymo principą, siekiant supaprastinti vykdomą politiką. Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir būsimajam Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui (BPS fondams) taikomi papildomi tikslai ir tas pats valdymo modulis. „Bendrųjų nuostatų“ reglamentas nustato bendrųjų taisyklių, taikomų šioms lėšoms, sistemą. Šios nuostatos susijusios su bendraisiais principais, pvz., partneryste, daugiapakopiu valdymu, vyrų ir moterų lygybe, tvarumu, ir taikytinos ES bei nacionalinės teisės laikymuisi. Pasiūlyme taip pat išdėstomi bendrieji strateginio planavimo ir programavimo elementai, įskaitant pagal strategiją „Europa 2020“ nustatytų bendrųjų teminių tikslų sąrašą, Bendros strateginės programos Sąjungos lygmens nuostatas ir partnerystės sutarčių, kurios turi būti sudarytos su kiekviena valstybe nare, nuostatas. Pasiūlyme nustatomos makroekonominės sąlygos, ir įtvirtinamas bendrasis požiūris į BSP fondų veiklos kryptį. Atitinkamai jame numatomos ex ante sąlygos ir veiklos peržiūra, taip pat nuostatos dėl stebėsenos, ataskaitų teikimo ir vertinimo. Taip pat nustatomos bendrosios nuostatos, susijusios su tinkamumo finansuoti taisyklėmis, ir speciali finansinių priemonių bei bendruomenės inicijuotos vietos plėtros priemonių įgyvendinimo tvarka. Kai kurios nuostatos dėl valdymo ir kontrolės taip pat bendrai taikomos visiems BSP fondams. Dabartiniu Reglamento dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) pasiūlymu siekiama atnaujintų BŽP ir IJP tikslų. Jis yra pagrįstas šiais tikslais, iš naujo suformuluotais dėl finansavimo: (1) tvarios ir konkurencingos žuvininkystės ir akvakultūros skatinimas; (2) Sąjungos integruotos jūrų politikos plėtros ir vykdymo skatinimas, atsižvelgiant į sanglaudos politiką ir BŽP; (3) subalansuotos ir įtraukiančios teritorinės žuvininkystės zonų plėtros skatinimas (įskaitant akvakultūrą ir žvejybą vidaus vandenyse); (4) parama BŽP įgyvendinimui. Šiuo metu Pasaulio prekybos organizacija vykdo derybas dėl naujų žuvininkystės subsidijų sričių. Dėl orientacinio derybų pobūdžio tikėtis konkrečių rezultatų negalima. Tačiau, jei po šių derybų ES prisiimtų naujų įsipareigojimų, reikėtų užtikrinti, kad EJRŽF pasiūlymas juos atitiktų. Šiuo tikslu gali prireikti atitinkamų EJRŽF priemonių atitikties analizės. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMŲ REZULTATAI Atsižvelgiant į ŽOFP ex post vertinimą, EŽF tarpinį vertinimą ir poveikio BŽP reformai vertinimą, EJRŽF poveikio vertinimas nagrinėja tris alternatyvius scenarijus: i) „EŽF+“ scenarijų, kuris yra dabartinio EŽF tęsinys be daugumos tiesioginių laivyno subsidijų ir paramos, susijusios su BŽP reforma; ii) „EŽF+ integracija“ scenarijų, pagal kurį kiti BŽP finansavimo instrumentai yra integruojami į fondą po EŽF, tačiau taikomas tas pats valdymo modelis, kaip šiuo metu; ir iii) „EŽF+ konvergencija“ scenarijus, pagal kurį IJP parama taip pat integruojama viename naujame fonde ir visi instrumentai yra kaip įmanoma labiau įtraukti į pasidalijamojo valdymo modulį. Šie trys politikos scenarijai yra suderinti su tinkamiausiu BŽP reformai scenarijumi ir įvertinti pagal vienodą pagrindų scenarijų. Juos nagrinėjant taip pat buvo atsižvelgiama į konsultacijų, vykdytų 2009 m. priėmus Žaliąją knygą, rezultatus. Šių konsultacijų rezultatus galima apibendrinti taip: – Dauguma atsakiusiųjų prašė toliau taikyti viešąjį žuvininkystės finansavimą, nors keletas valstybių narių ir dauguma NVO teigė, kad saugomos negyvybingos struktūros, prisidedama prie perteklinio pajėgumo ir palaikoma pramonės priklausomybė nuo subsidijų. – Sutariama, kad bet kokia parama ateityje turi būti suderinta su BŽP reforma ir palengvinti pramonės koregavimo išlaidas. – ES finansavimas turėtų būti orientuotas į tyrimus ir naujoves, skatinti jūrų apsaugą ir remti žvejų organizacijas bei vietos plėtrą. – Sąsaja su IJP yra laikoma svarbia: jūrų politika daugiau nebegali būti izoliuota, ir būtina suderinti BŽP su IJP poreikiais. – Reikėtų labiau susieti ES finansavimą ir BŽP tikslų pasiekimą. Taisyklių/tikslų laikymasis turėtų būti susietas su fondų prieinamumu. – Kai kurios valstybės narės remia labiau su sektoriais susijusį požiūrį dėl finansavimo paskirstymo (atsižvelgiant į žuvininkystės sektoriaus dydį, o ne ekonominės plėtros mastą, kaip yra dabar), bet EP su šiuo požiūriu nesutinka. – Egzistuoja bendrasis sutarimas dėl nedidelių pakrančių laivynų, kurie suteikia nemažai darbo vietų pakrančių bendruomenėms, svarbos. Kai kurios valstybės narės nori, kad šie laivynai turėtų privilegijas finansuojant, o kitos prieštarauja specialiam traktavimui. – Dauguma pramonės atstovų ir valstybių narių mano, kad bendrojo pobūdžio paslaugos (kaip kontrolė ir duomenų rinkimas) turėtų toliau gauti ES finansavimą. Be viešųjų konsultacijų, buvo suorganizuota apie 200 susitikimų su suinteresuotais asmenimis. Susitikimai, kurių metu buvo diskutuojama BŽP reforma ir finansavimas, taip pat įvyko 2010–2011 metais. Visų pirma: i) 2010 m. balandžio 13 d. Briuselyje įvyko specialus seminaras apie EFF ateitį, skirtas suinteresuotiems pramonės atstovams, profesinėms sąjungoms, EP ir valstybėms narėms; ii) du susitikimai su valstybių narių atstovais įvyko Gente (2010 m. rugsėjo 12–14 d.) ir Nordvike (2011 m. kovo 9–11 d.); iii) 2011 m. balandžio 12–13 d. Briuselyje įvyko konferencija dėl būsimos žuvininkystės zonų vietos plėtros. Galiausiai, Komisija, Taryba ir EP patvirtino, kad integruotas požiūris jūrų reikalų srityje ir IJP finansavimo būtinybė yra pagrįsti. Įvertinus poveikį buvo padaryta išvada, kad „EŽF+ konvergencija“ yra tinkamesnis už kitus du pasirinkimus, atsižvelgiant į tris analizei pasirinktus poveikio rodiklius: žuvininkystės poveikio aplinkai mažinimas, inovacijų spragos žuvininkystės ir akvakultūros srityje panaikinimas ir darbo vietų, sukurtų žuvininkyste besiverčiančios bendruomenės, skaičius. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Siūloma integruoti daugumą dabartinių BŽP ir IJP finansinių instrumentų į vieną fondą, išskyrus tvarios žvejybos susitarimus (TŽS) ir privalomas įmokas regioninėms žuvininkystėms valdymo organizacijoms (RFMO). EJRŽF sistema pagrįsta tokiais 4 ramsčiais: · Pažangi ir ekologiška žuvininkystė (pasidalijamasis valdymas): siekiant paskatinti perėjimą prie tvarios žuvininkystės, kurioje būtų didesnė atranka, mažiau išmetimų į jūrą, mažiau žalos jūrinėms ekosistemoms ir taip būtų prisidedama prie jūrinių ekosistemų tvaraus valdymo; ir siekiant suteikti paramą, atsižvelgiant į naujoves ir pridėtinę vertę, taip padarant žuvininkystės sektorių ekonomiškai gyvybingu ir atspariu išoriniams sukrėtimams ir konkurencijai iš trečiųjų šalių. · Pažangi ir ekologiška akvakultūra (pasidalijamasis valdymas): siekiant sukurti ekonomiškai gyvybingą, konkurencingą ir ekologišką akvakultūrą, kurios subjektai galėtų dalyvauti pasaulinėje konkurencijoje ir tiektų ES vartotojams sveikus ir maistingus produktus. · Tvari ir įtraukianti teritorinė plėtra (pasidalijamasis valdymas): siekiant užkirsti kelią daugelio pakrančių ir vidaus vandenų bendruomenių, besiverčiančių žuvininkyste, mažėjimui, sukuriant didesnę žvejybos ir su žvejyba susijusios veiklos vertę ir diversifikuojant kitus jūrinės ekonomikos sektorius. · Integruota jūrų politika (tiesioginis centralizuotas valdymas): siekiant paremti tuos besisiejančius prioritetus, kurie leidžia sutaupyti ir skatina augimą, bet kurių valstybės narės negali siekti vienos: pavyzdžiui, jūrų pažinimas, jūrų erdvės planavimas, jūrinė aplinkosauga, ypač biologinės įvairovės apsauga, ir prisitaikymas prie neigiamų klimato kaitos padarinių pakrančių zonose. Be šių keturių ramsčių, EJRŽF apims susijusias priemones: duomenų rinkimą ir mokslines rekomendacijas, kontrolę, valdymą, žuvininkystės rinkas (įskaitant atokiausius regionus), savanoriškas įmokas RŽVO ir techninę pagalbą. Šis pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. EJRŽF bendrasis tikslas yra paremti BŽP tikslus, o tai yra politika, kurios srityje ES turi išimtinę kompetenciją, ir toliau plėtoti ES integruotą jūrų politiką. Valstybės narės nėra pajėgios vienos pasiekti šių tikslų, ir jie bus geriau pasiekti ES lygmeniu, daugiametį finansavimą teikiant atitinkamiems prioritetams. 4. Įgyta patirtis ir nauji EJRŽF aspektai „Europa 2020“ strategijos įgyvendinimas EJRŽF prisidės siekiant „Europa 2020“ strategijos tikslų pagal tris pavyzdines iniciatyvas: i) „Tausiai išteklius naudojanti Europa“, ii) „Inovacijų sąjunga“, ir iii) „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė“. EJRŽF daugiausia prisidės prie iniciatyvos „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ įgyvendinimo: bus teikiama parama perėjimui prie tausios žvejybos (atsižvelgiant į didžiausius galimus tausios žvejybos laimikius), bus nustatytas išmetimo į jūrą draudimas ir mažinamas žuvininkystės poveikis jūrų aplinkai, taip pat bus skatinama aukšto lygio aplinkos apsaugą užtikrinanti akvakultūra ir geriau koordinuojama jūrų politika, kad ištekliai būtų naudojami tausiau. Pagal iniciatyvą „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė“ EJRŽF prioritetas bus skatinti užimtumą, teritorinę sanglaudą ir socialinę įtrauktį bendruomenėse, besiverčiančiose žuvininkyste. Vietos ekonomikos diversifikavimas, ypač susijęs su kitais jūrų ekonomikos sektoriais, padės kurti naujas darbo vietas ir galimybes plėtrai pakrančių zonose. EJRŽF taip pat prisidės prie iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“: remiant gaminių ir procesų naujoves visose gamybos stadijose, žuvininkystės ir akvakultūros sektorių pardavimo ir platinimo grandinėse, didinant žuvininkystės ir akvakultūros produktų pridėtinę vertę, remiant ekologiškas naujoves ir tolesnį naujų, naujoviškų, besisiejančių politikos instrumentų, tokių kaip jūrų pažinimas, jūrų erdvės planavimas, ir integruotas jūrų stebėjimas, kūrimą. Glaudesnė socialinė dimensija EJRŽF skatins socialinę sanglaudą ir darbo vietų kūrimą žuvininkyste besiverčiančiose bendruomenėse, sukuriant didesnę žuvininkystės vertę ir diversifikuojant kitus jūrų sektorius. Bus skatinamas bendruomeniškas požiūris į tvarią žuvininkystės sričių plėtrą. EJRŽF taip pat pirmą kartą pripažįsta šeimos narių (dažniausiai moterų) vaidmenį šeimos žvejybos versle, dažnai be jokio teisinio pripažinimo. Šeimos nariai galės inter alia pasinaudoti EJRŽF parama mokymams, ypač ugdant įgūdžius, susijusius su verslo vadyba. EJRŽF taip pat skatins žmogiškąjį kapitalą ir diversifikavimą, suteikiant galimybes vietos bendruomenių nariams įgauti įgūdžių, reikalingų pradedant naujas veiklas kituose jūrų reikalų sektoriuose. Šis požiūris taip pat susijęs su gamtos ir kultūros paveldu, kuris tampa svarbiu vietos plėtros privalumu. Atsižvelgiant į nedidelių pakrančių laivynų svarbą pakrančių bendruomenėms, EJRŽF siūlo taikyti jiems didesnį pagalbos teikimo tarifą ir nustato kelias specialias priemones, skirtas būtent šiems laivynams. Šios priemonės apima profesines rekomendacijas dėl verslo ir prekybos strategijų, paramą verslo (kuris neapsiriboja žvejyba) pradžiai ir specialią paramą inovacijoms; pastaroji priemonė ypač svarbi, atsižvelgiant į tai, kad dauguma žvejybos verslų yra mikroįmonės su ribotomis finansavimo galimybėmis. Prioritetas teikiamas kolektyviniam principui, inter alia gamybos organizacijų, kurios plėtoja socialinį kapitalą ir sudaro sąlygas kritinės investicijų masės pasiekimams. Iniciatyvoms pagrįstoms kolektyviniu principu taip pat galės būti taikomas aukštesnis paramos teikimo tarifas. Aplinkosauginis tvarumas Taikomos priemonės supaprastintos ir peržiūrėtos, siekiant įtvirtinti stiprią sąsają su aplinkosauginiu tvarumu. Perteklinis pajėgumas išlieka pagrindine BŽP problema ir yra viena iš pagrindinių perteklinės žvejybos priežasčių. Nustatyta, kad perteklinio pajėgumo mažinimas teikiant viešą pagalbą, pvz., pašalinimui iš apyvartos, yra neveiksmingas. Nepaisant to, kad nuo 1994 m. išleista 1,7 mlrd. EUR, daugumos ES laivynų realūs žvejybos pajėgumai nesumažėjo. Taigi, EJRŽF neberems pašalinimo iš apyvartos ir skirs tokiu būdu sutaupytus finansinius išteklius efektyvesnėms tausiosios žvejybos paramos formoms. EJRŽF rems didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principą ir sudarys sąlygas palaipsniui remiantis integracijos principu įtvirtinti išmetimo draudimą, apimant tokias priemones, kaip parama selektyvesniems žvejybos įrankiams ir žvejybos būdams, investicijos į įrangą laive ir uosto įrenginius, naudojamus utilizuojant nepageidaujamus sugautų žuvų kiekius, rinkodaros priemonės ir perdirbimas. Siekiant to paties tikslo, ženkliai padidinti finansiniai ištekliai duomenų rinkimui ir mokslinėms konsultacijoms (norint padidinti produktų, dėl kurių teikiamos mokslinės konsultacijos, skaičių), taip pat išlaidų kontrolei (norint užtikrinti geresnę atitiktį). Be to, didelis dėmesys bus skiriamas aukšto lygio aplinkos apsaugą užtikrinančios akvakultūros plėtrai ir teikiama pagalba akvakultūrai, darančiai teigiamą poveikį ekosistemoms. Pasauliniu lygmeniu žuvininkystė yra siejama su 1,2 proc. visų degalų suvartojimo. Būtina padidinti išteklių naudojimo tikslingumą ir sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį žvejybos sektoriuje ir (kiek mažiau) akvakultūroje, siekiant prisidėti prie pagrindinio „Europa 2020“ tikslo dėl klimato kaitos. Atitinkamai, EJRŽF rems tas pačias priemones, kuriomis skatinama sušvelninti klimato kaitą. Orientavimasis į naujovišką, gyvybingą ir konkurencingą žuvininkystę ir akvakultūrą Sudėtinga inicijuoti naujoves tiek žuvininkystės, tiek akvakultūros srityse. Tiekimas, pardavimas ir komercinimas šiuo metu organizuojami taip, kad žvejybos ir akvakultūros verslo įmonės retai dalyvauja savo produktų pardavimo ir rinkodaros veikloje. 1. Į EJRŽF įtrauktos naujos priemonės, kuriomis skiriamas didelis dėmesys naujovėms, siekiant paskatinti naujų ar patobulintų produktų, procesų, valdymo ir organizacinių sistemų plėtrą visais vertės kūrimo etapais, kad būtų kuriama žvejybos ir akvakultūros produktų pridėtinė vertė, sumažinti aplinkos poveikį jų veiklai ir mažinti gamybos išlaidas. Naujovės taip pat bus skatinamos priemonėmis, skirtomis stimuliuoti bendradarbiavimą tarp mokslininkų ir žvejų. Parama bendruomenės inicijuojamai vietos plėtrai taip pat padės plėtoti naujoves vietos lygmeniu, atsižvelgiant į tai, kad tokios naujovės dažnai atitinka vietos kontekstą ir gali būti tiek technologinės, tiek ne technologinės, bei pagrįstos naujomis arba tradicinėmis praktikomis. 2. EJRŽF taip pat bus pirmą kartą siekiama skatinti naujas akvakultūros priemones su dideliu augimo potencialu, pavyzdžiui, lengvatinio apmokestinimo ir ne maistui skirta akvakultūra, ir skatinti pradėti naują verslą. Šie nauji aspektai taip pat apima paramą daugiafunkcinei akvakultūrai, o tai leidžia diversifikuoti akvakultūros įmonių pajamas pagal veiklą, pvz., meškeriojimas, tiesioginiai pardavimai, ekologinis turizmas ar mokymo veikla, susijusi su akvakultūra. Taip pat siūloma teikti paramą konsultavimo paslaugoms dėl akvakultūros filmų ir akvakultūros vietovių potencialo didinimo (inter alia skiriant paramą jūrų erdvės planavimui ir infrastruktūros tobulinimui. Bus skatinamas papildomumas ir sinergija su tyrimų ir inovacijų programomis, numatytomis pagal rengiamą mokslinių tyrimų pagrindų programą („Horizontas 2020“). Naujas postūmis plėtoti integruotą jūrų politiką (IJP) IJP buvo sukurta 2007 m., siekiant palengvinti jūrų reikalų koordinavimą tarp valstybių ir sektorių (jūrų transportas, pramonė, pakrančių regionai, jūros energetika, žvejyba ar jūrų aplinka). Koordinavimas tarp anksčiau atribotų politikos sričių nulėmė išlaidų mažinimą ir didesnį veiksmingumą. IJP ir EJRŽF finansavimas daugiausia skiriamas tarpsektorinės politikos priemonių plėtros priemonėms – iniciatyvoms, kurios teikia naudą skirtingiems sektoriams, bet kurių negalima visiškai įgyvendinti individualiose politikos srityse. Jūrų erdvės planavimas nustato tvirtą teisinį pagrindą jūrų plotų, išteklių ir ekosistemų funkcijų tvariam valdymui. Nustatyta, kad juo padidinamos jūrų investicijos ir sumažinamos bendrovių teisinės ir administracinės išlaidos. Integruotas jūrų stebėjimas leidžia viešosioms institucijoms dalintis duomenimis, siekiant veiksmingai susidoroti su tikrojo laiko įvykiais jūroje. Taip išvengiama didelių išlaidų dėl pasikartojančių jūros stebėjimo veiklų. Integruotas stebėjimas reiškia, kad kuriama ekonomiškai veiksminga sinergija, siekiant geriau panaudoti viešuosius pinigus. Jūrų pažinimas 2020 m. siekia apjungti Europos fragmentuotas žinias apie jūras, siekiant sukurti išteklių, kuris būtų nemokamas ir viešai prieinamas. Jūrų strategijos pagrindų direktyva, kuri yra aplinkosauginis IJP ramstis, detaliau apibrėš žmonių veiklos, kuri turi įtakos jūrų aplinkai, tvarumą. Jūrų reikalų tvarkymas remiantis integracijos principu reiškia, kad bus geriau panaudojami viešieji pinigai ir įvairios su jūra susijusios politikos priemonės. Šiame kontekste finansavimas taip pat bus skiriamas tobulinti integruotą jūrų valdymą jūros baseino lygmenyje. Koordinavimas jūros baseino lygmenyje užtikrina, kad lėšos yra panaudojamos pagal nuoseklią politikos sistemą, derinant įvairius finansavimo šaltinius. IJP ir EJRŽF įtrauktis taip pat leidžia remti jūros reikalų tikslų įdiegimą kituose fonduose, o tai sudaro galimybes jūrų reikalų politikai labiau prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo. Administracinės naštos poveikis ir mažinimas Integravus penkis BŽP ir IJP finansinius instrumentus į vieną fondą, bus labiau supaprastinta tvarka, nes taisyklės ir procedūros bus paprastesnės ir apjungtos. Be to, duomenų rinkimo, kontrolės ir rinkos priemonės, įskaitant kompensacijas atokiausiems regionams, bus valdomos kartu su anksčiau taikytomis EŽF priemonėmis pagal pasidalijamojo valdymo principą. Tai reiškia, kad keturios sistemos dėl finansinių sprendimų, ataskaitų, stebėsenos ir vertinimo procedūrų bus pakeistos viena. Be to, EŽF tarpinis vertinimas parodė, kad pagrindinė administracinė našta susidarė dėl valdymo ir kontrolės sistemos. Pasiūlymas dėl „Bendrųjų nuostatų“ reglamento nustato tokią valdymo ir kontrolės sistemą, kuri yra panaši į BSP fondų ir pagrįsta bendraisiais principais. Siekiant pabrėžti valstybių narių įsipareigojimus dėl patikimo finansinio valdymo, įdiegiama nacionalinės akreditacijos sistema. Suderintos nuostatos, susijusios su Komisijos užtikrinimu dėl išlaidų reguliarumo, ir nustatyti nauji bendri elementai, kaip valdymo patikinimo deklaracijos ir metinis sąskaitų patvirtinimas. Šiuo požiūriu bus ženkliai sumažintos laiko sąnaudos, įkuriant valdymo ir kontrolės sistemas ir skatinant įgyvendinimą. Visų pirma, suderinus įgyvendinimo mechanizmą su kaimo plėtros fondo mechanizmu, atsiras galimybės valstybėms narėms naudoti tas pačias institucijas EŽŪKPF ir EJRŽF veiklos programų valdymui. Taikant vieningą požiūrį į valdymą ir kontrolę dar labiau sumažės administracinės išlaidos, įskaitant susijusias su ataskaitomis, vertinimu ir stebėsena. Bendrosios taisyklės dėl finansinių instrumentų naudojimo suteikia aiškesnį pagrindą ir nurodo, kurie finansiniai instrumentai gali būti naudojami visoms investicijų ir naudos gavėjų rūšims. Tai leidžia EJRŽF įmokas teikti jau egzistuojančioms finansinėms institucijoms, kuriose jau parengti bendradarbiavimo susitarimai su kitais ES fondais, taip išvengiant administracinės naštos ir pasikartojimo bei patraukliai suformuojant finansinės inžinerijos alternatyvą dėl bendro finansavimo per subsidijas. Integruotas požiūris į bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą (dabartinė 4 kryptis) remia jungtines įmones, finansuojamas BSP fondų, nes sudaromos sąlygos bendrai vertinti ir tvirtinti vietos plėtros iniciatyvas, valdymo išlaidas finansuojant tik iš vieno šaltinio, ir nebūtina teikti ataskaitų apie šias išlaidas skirtingoms institucijoms. Bendrų rodiklių naudojimas skatins valstybes nares teikti ataskaitas, jose didelį dėmesį skiriant pažangą patvirtinantiems duomenims ir mažiau atsižvelgiant į aprašomuosius elementus. EJRŽF taip pat nustatomos taisyklės dėl atitikties BŽP, visų pirma pagal duomenų rinkimo sistemą, kontrolę ir Neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos reglamentus. Taip valstybėms narėms ir naudos gavėjams suteikiamas didesnis teisinis aiškumas. Siekiant dar labiau supaprastinti EJRŽF įgyvendinimą, tinkamumo taisyklės suderintos su kitų ES fondų taisyklėmis. Tai leis lengviau valdyti projektus tiek naudos gavėjams, tiek nacionalinėms valdžios institucijoms, taip pat palengvins integruotų projektų įgyvendinimą. Bus leidžiama dažniau naudotis supaprastintų išlaidų galimybėmis, atsižvelgiant į EJRŽF pasidalijamąjį valdymą (standartinės išlaidos, vienkartinių sumų mokėjimas ir subsidijavimas vienodu tarifu), sumažinant išlaidas kontrolei ir klaidų lygį. Strateginis požiūris Pagal „Bendrųjų nuostatų“ reglamentą BSP ir partnerystės sutartys yra susiję su penkiais pagal pasidalijamojo valdymo principą veikiančiais fondais. Sistema sudaro sąlygas geriau strategiškai suderinti šiuos fondus Sąjungos lygmeniu. BSP bus įgyvendinama taikant partnerystės sutartį, koordinuojant BSP fondus nacionaliniu lygmeniu. Šiuo metu EŽF koordinavimas su kitomis ES finansavimo kryptimis vyksta pagal „demarkacijos linijų“ tarp fondų principą, o tai nulemia tiek persidengimus, tiek spragas politikos taikymo srityse. Reikia geresnio koordinavimo mechanizmo, ir naujasis įgyvendinimo mechanizmas, pagrįstas strateginiu požiūriu, turėtų išspręsti šias problemas. BSP ir partnerystės sutartys pakeis strateginį požiūrį (nacionalinius strateginius planus), šiuo metu taikomą EŽF, kuris turi svarbių trūkumų ir reikalauja neproporcingų valstybių narių pastangų, siekiant gauti ribotą EŽF finansavimą. Strateginis programavimas EJRŽF siekiama BŽP ir IJP ilgalaikių strateginių tikslų, įskaitant tvarią ir konkurencingą žuvininkystę ir akvakultūrą, nuoseklias politines sistemas, siekiant toliau plėtoti IJP, ir subalansuotą bei įtraukiančią teritorinės žuvininkystės zonų plėtrą. Atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“, šie platūs tikslai 2014–2020 metams suskirstyti į šešis Sąjungos EJRŽF prioritetus: – didinti užimtumą ir teritorinę sanglaudą; – skatinti naujovišką, konkurencingą ir žiniomis pagrįstą žuvininkystę; – skatinti naujovišką, konkurencingą ir žiniomis pagrįstą akvakultūrą; – skatinti tvarią ir išteklius tausojančią žuvininkystę; – skatinti tvarią ir išteklius tausojančią akvakultūrą; – skatinti BŽP įgyvendinimą. Šie prioritetai taps finansinio programavimo pagrindu ir apims tikslinių rodiklių apibrėžtis. Sąlygos „Bendrųjų nuostatų“ reglamentas nustato naujas sąlygines nuostatas, siekiant užtikrinti, kad Sąjungos finansavimas taps svarbiu paskatinimu valstybėms narėms siekti „Europa 2020“ tikslų ir uždavinių. Nustatomos tiek ex ante sąlygos, kurių privaloma laikytis prieš gaunant lėšas, tiek ex post sąlygos, pagal kurias atsižvelgiama į veiklą, norint gauti 5 proc. EJRŽF skiriamų lėšų. Ex post sąlygos grindžiamos partnerystės sutartyje nustatytų programų orientyrų, susietų su siekiamu strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo našumu ir rezultatais, įgyvendinimu. Sąjungos finansinė parama pagal EJRŽF priklausys nuo to, kaip valstybės narės ir ūkio subjektai laikysis BŽP tikslų ir taisyklių, ypač įsipareigojimų dėl kontrolės, Neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos reglamentų ir pareigos rinkti duomenis. Ex ante sąlygos taip pat bus taikomos akvakultūrai – valstybės narės turės parengti ilgamečius nacionalinius strateginius planus pagal Sąjungos strategines gaires. Kaip numatyta BŽP reglamente, šių planų tikslas pagal Sąjungos strategines gaires bus palengvinti akvakultūros tvarią plėtrą, pasiekti didelės pažangos verslo saugumo, galimybių naudotis vandenimis bei erdve ir licencijų administravimo supaprastinimo srityje. Šios sąlygos skatins atitiktį BŽP taisyklėms ir didins visos politikos suderinamumą. Stebėsena ir vertinimas EŽF tarpinis vertinimas leido padaryti išvadą, kad šiuo metu taikomi rodikliai yra koncentruoti į produkciją ir jų yra per daug. Be to, trūksta bendro požiūrio ir bendros apibrėžties, norint išmatuoti atitinkamus vienetus. Taigi, EJRŽF siūloma bendra strateginė stebėsenos ir vertinimo sistema (BSSVS), pagal kurią bendri išdirbio, rezultatų ir poveikio rodikliai bus apibrėžti bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir priimti įgyvendinimo akte. Šie rodikliai bus susieti su EJRŽF prioritetais ir leis rinkti duomenis Sąjungos lygmeniu bei vertinti politikos įgyvendinimo pažangą, tikslingumą, veiksmingumą, siekiant inter alia skirti rezervines lėšas, susijusias su veikla. Siekiant nustatyti pagrindą, gaires ir tikslinių rodiklių vertes, kurios atsispindės partnerystės sutartyse ir OP, bus atliekamas ex ante vertinimas. Dvi specialios metinės ataskaitos 2017 m. ir 2019 m. nagrinės atitinkamus įgyvendinimo etapus ir pamokas kitam programavimo periodui. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI DFP pasiūlyme numatyta skirti didelę dalį ES biudžeto žuvininkystei ir jūrų reikalų politikai. Taigi, remiantis dabartinėmis kainomis, 2014–2020 m. laikotarpiui siūloma skirti 7 535 mlrd. EUR, įskaitant TŽS ir privalomas įmokas RFMO, kuriems numatytas atskiras finansavimas. EJRŽF biudžetas remiantis dabartinėmis kainomis yra lygus 6 567 mln. EUR. EJRŽF pasiūlymo finansinis poveikis detaliai aprašomas finansinėje pažymoje, pridedamoje prie pasiūlymo. 2011/0380 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo [kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 861/2006 ir Tarybos reglamentas Nr. XXX/2011 dėl integruotos jūrų politikos] EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 42 straipsnį, 43 straipsnio 2 dalį, 91 straipsnio 1 dalį, 100 straipsnio 2 dalį, 173 straipsnio 3 dalį, 175 straipsnį, 188 straipsnį, 192 straipsnio 1 dalį, 194 straipsnio 2 dalį ir 195 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [1], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę [2], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Bendros žuvininkystės politikos reforma“ (toliau – Komunikatas dėl BŽP) nustatyti potencialūs bendros žuvininkystės politikos (toliau – BŽP) po 2013 m. uždaviniai, tikslai ir gairės. Atsižvelgiant į debatų dėl to komunikato rezultatus, BŽP turėtų būti reformuota ir naujoji BŽP turėtų įsigalioti 2014 m. sausio 1 d. Reforma turėtų apimti visas pagrindines BŽP priemones, įskaitant finansinius aspektus. Atsižvelgiant į reformos apimtį, tikslinga panaikinti Reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo[3], Reglamentą (EB) Nr. 861/2006, nustatantį Bendrijos finansines priemones, skirtas bendrai žuvininkystės politikai ir jūrų teisei įgyvendinti[4], Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 nuostatas dėl garantijų fondo žuvininkystės ir akvakultūros produktams[5], Reglamento (EB) Nr. 791/2007, nustatantį papildomų išlaidų, patirtų prekiaujant tam tikrais žuvininkystės produktais iš atokiausių Azorų, Madeiros, Kanarų salų, Prancūzijos Gvianos bei Reuniono regionų, kompensavimo schemą[6], ir pakeisti juos nauju Reglamentu dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF). Pripažįstant, kad visi Europos vandenynų ir jūrų reikalai yra susiję, naujasis reglamentas taip pat remtų tolesnę integruotos jūrų politikos (IJP) plėtrą, numatytą [Europos Parlamento ir Tarybos reglamente, kuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programa]; (2) EJRŽF turėtų apimti paramą BŽP, kuri teikiama jūrų biologinių išteklių, gėlųjų vandenų biologinių išteklių ir akvakultūros apsaugai, valdymui ir eksploatavimui, taip pat žuvininkystės ir akvakultūros produktų apdorojimui ir pardavimui, kai tokia veikla vykdoma valstybių narių teritorijose arba Sąjungos vandenyse, įskaitant žvejybos laivus, plaukiojančius su trečiųjų šalių vėliavomis ir jose registruotus, arba Sąjungos žvejybos laivus ar valstybių narių piliečius, neatsižvelgiant į pirminę vėliavos valstybės atsakomybę, laikantis Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos 117 straipsnio nuostatų; (3) bendros žuvininkystės politikos sėkmė priklauso nuo kontrolės, inspektavimo ir įgyvendinimo sistemos efektyvumo, taip pat visų duomenų patikimumo, tiek susijusių su mokslinėmis konsultacijomis, tiek su įgyvendinimo ir kontrolės tikslais; todėl EJRŽF turėtų remti šias politikos kryptis; (4) parama IJP turėtų patekti į EJRŽF veikimo sritį, kuri apimtų koordinuojamų veiksmų ir sprendimų dėl vandenynų, jūrų, pakrančių regionų ir jūrininkystės sektorių plėtrą ir įgyvendinimą, atsižvelgiant į skirtingas ES politikos sritis, susijusias su šiais klausimais, t. y. bendra žuvininkystės politika, transportu, pramone, teritorine sanglauda, aplinka, energija ir turizmu. Būtina užtikrinti suderinamumą ir integraciją, kiek tai susiję su skirtingų sektorių Baltijos jūros, Šiaurės jūros, Keltų jūros, Biskajos įlankos, Pirėnų pakrantės, Viduržemio ir Juodosios jūros baseinų politikos valdymu; (5) pagal Europos Tarybos 2010 m. birželio 17 d. išvadas dėl strategijos „Europa 2020“ priėmimo, Sąjunga ir valstybės narės turėtų siekti pažangaus, tvaraus ir integracinio ekonomikos augimo, taip skatindamos harmoningą Sąjungos plėtrą. Visų pirma, ištekliai turi būti skirti siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų ir uždavinių, ir efektyvumas turi būti didinamas labiau orientuojantis į rezultatus. IJP įtraukimas ir naujasis EJRŽF taip pat prisidės siekiant pagrindinių politikos tikslų, nustatytų 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“[7] („Europa 2020“ strategija) ir atitinka Sutartyje nustatytus bendruosius ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslus; (6) siekiant užtikrinti, kad EJRŽF toliau prisidės prie BŽP, IJP ir strategijos „Europa 2020“ tikslų, būtina skirti dėmesį keletui pagrindinių prioritetų, susijusių su naujovėmis ir jūrų pažinimu pagrįstos žuvininkystės ir akvakultūros skatinimu, tvarios ir tausojančios išteklius žvejybos ir akvakultūros skatinimu ir užimtumo bei teritorinės sanglaudos didinimu, išlaisvinant augimo ir darbo vietų kūrimo potencialą, slypintį pakrančių ir vidaus vandenų žuvininkystės bendruomenėse, taip pat skatinti žuvininkystės veiklų diversifikavimą į kitus jūrų ekonomikos sektorius; (7) Sąjunga visais šio fondo įgyvendinimo etapais turėtų siekti panaikinti nelygybę ir skatinti vyrų ir moterų lygybę, kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasės, etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; (8) bendra žuvininkystės politika siekiama užtikrinti, kad žvejybos ir akvakultūros veikla prisidėtų prie ilgalaikių tvarių aplinkos sąlygų, kurios būtinos ekonominei ir socialinei plėtotei, kūrimo. Be to, ja turėtų būti prisidedama prie produktyvumo didinimo, deramo gyvenimo lygio žuvininkystės sektoriuje užtikrinimo, stabilių rinkų ir užtikrinamas išteklių prieinamumas ir tiekimas vartotojams prieinamomis kainomis; (9) labai svarbu geriau integruoti aplinkosaugos klausimus į BŽP, nes tai padėtų įgyvendinti Sąjungos tikslus ir uždavinius aplinkosaugos politikos srityje ir pagal strategiją „Europa 2020“. BŽP siekiama naudoti gyvuosius biologinius jūros išteklius leidžiant jiems atsikurti ir užtikrinant tokį žuvų išteklių lygį, kad vėliausiai iki 2015 m. būtų pasiektas didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio tikslas. BŽP įgyvendinamas apsaugantis, ekosistema pagrįstas požiūris į žuvininkystės valdymą. Taigi, EJRŽF turėtų prisidėti prie jūrų aplinkos apsaugos, kaip nurodyta 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje Nr. 2008/56/EB, nustatančioje Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva)[8]; (10) kadangi šio reglamento tikslų pačios valstybės narės deramai pasiekti negali, atsižvelgiant į veiklos, finansuotinos pagal veiklos programas, mastą ir poveikį, ir struktūrines problemas, su kuriomis susiduriama plėtojant žuvininkystės ir jūrų sektorius, taip pat valstybių narių ribotus finansinius išteklius, tuos tikslus galima geriau pasiekti Sąjungos lygmeniu, teikiant ilgametę finansinę paramą, didžiausią dėmesį skiriant atitinkamiems prioritetams; Sąjunga gali patvirtinti priemones pagal subsidiarumo principą, nustatytą Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalyje. Pagal proporcingumo principą, nustatytą tos Sutarties 5 straipsnio 4 dalyje, šiuo reglamentu neviršijamos priemonės, būtinos nurodytam tikslui pasiekti; (11) bendros žuvininkystės politikos ir integruotos jūrų politikos išlaidų finansavimas per vieną fondą (EJRŽF) turėtų atitikti supaprastinimo, taip pat abiejų politikos sričių integracijos stiprinimo poreikius. Pasidalijamojo valdymo principo taikymas bendrosios rinkos organizacijoms, įtraukiant ir kompensavimą atokiausiems regionams, kontrolės ir duomenų rinkimo veikla turėtų toliau prisidėti supaprastinant ir mažinant administracinę naštą, kurią patiria Komisija ir valstybės narės, taip pat siekiant didesnio nuoseklumo ir suteiktos paramos veiksmingumo; (12) bendros žuvininkystės politikos ir integruotos jūrų politikos išlaidos turėtų būti finansuojamos iš Sąjungos biudžeto per vieną fondą (EJRŽF), tiesiogiai arba pagal pasidalijamojo valdymo su valstybėmis narėmis principą. Pasidalijamasis valdymas su valstybėmis narėmis turėtų būti taikomas ne tik žuvininkystės, akvakultūros, bendruomenės inicijuotos plėtros paramos priemonėms, bet taip pat bendrosios rinkos organizacijoms ir kompensacijoms atokiausiems regionams, kontrolės ir duomenų rinkimo veiklai. Tiesioginis valdymas turėtų būti taikomas mokslinėms rekomendacijoms, savanoriškoms įmokoms žuvininkystėms valdymo organizacijoms, patariamosioms taryboms ir veiklai, kuria siekiama įgyvendinti integruotą jūrų politiką. Būtina nurodyti priemonių, kurios gali būti finansuojamos EJRŽF, rūšis; (13) būtina atskirti kontrolės ir įgyvendinimo priemonių kategorijas, kurias galima bendrai finansuoti per pasidalijamojo valdymo sistemą, ir priemones, susijusias su tiesioginiu valdymu. Labai svarbu atriboti išteklius, kurie priskirtini kontrolei pagal pasidalijamojo valdymo principą; (14) pagal [Reglamento dėl Bendrosios žuvininkystės politikos] (toliau – BŽP reglamentas) 50 ir 51 straipsnius Sąjungos finansinės EJRŽF paramos teikimui turi būti nustatyta sąlyga, kad valstybės narės ir ūkio subjektai turi laikytis BŽP taisyklių. Šia sąlyga siekiama įtvirtinti Sąjungos atsakomybę užtikrinti, remiantis viešuoju interesu, jūrų biologinių išteklių apsaugą pagal BŽP, kaip nustatyta SESV 3 straipsnyje; (15) BŽP tikslų siekimui būtų sukliudyta, jei Sąjungos finansinė parama pagal EJRŽF būtų skiriama ūkio subjektams, kurie ex ante nesilaiko reikalavimų, susijusių su viešuoju jūrų biologinių išteklių apsaugos interesu. Todėl tik tie ūkio subjektai turėtų būti laikomi tinkamais, kurie per tam tikrą laikotarpį nuo pagalbos paraiškų pateikimo nesivertė veikla su žvejybos laivais, įtrauktais į Sąjungos NNN laivų sąrašą, nurodytą 2008 m. spalio 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiančio reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinančio reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999[9], 40 straipsnio 3 dalyje, tokių laivų nevaldė ir nebuvo jų savininkais, ir kurie nepadarė Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje arba 2009 m. lapkričio 20 d. Reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiančio reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinančio reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006[10], 90 straipsnio 1 dalyje nurodytų sunkių pažeidimų ar kurie nebuvo pripažinti neatitinkantys kitų BŽP taisyklių, kas ypač trukdytų susijusių išteklių tvarumui ir iškeltų didelę grėsmę tausiai gyvųjų biologinių jūrų išteklių eksploatacijai, kuri padėtų žvejojamų rūšių populiacijas atkurti ir išlaikyti aukščiau lygių, kurie užtikrina didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (toliau – DGTŽL); (16) be to, naudos gavėjai turėtų toliau laikytis reikalavimų, susijusių su viešuoju interesu apsaugoti jūrų biologinius išteklius, pateikus pagalbos prašymą, visu veiklos vykdymo laikotarpiu, o tam tikros veiklos atveju – taip pat ir nustatytu laikotarpiu po paskutinės įmokos. Parama, išmokėta tiems gavėjams arba laikoma tų gavėjų, kurie nesilaiko reikalavimų, susijusių su viešuoju interesu apsaugoti jūrų biologinius išteklius, gali būti susieta su pažeidimais ir taip apsunkinti BŽP tikslų siekimą; (17) kai naudos gavėjai pažeidžia BŽP taisykles, atrankos sąlygų nesilaikymas turi sukelti tam tikras pasekmes. Siekiant nustatyti netinkamas finansuoti sąnaudas, reikia atsižvelgti į naudos gavėjo BŽP taisyklių pažeidimo sunkumą, ekonominę naudą, gautą dėl BŽP taisyklių nesilaikymo, arba EJRŽF išmokos svarbą naudos gavėjo ekonominei veiklai; (18) BŽP tikslų siekimui taip pat būtų sutrukdyta, jei Sąjungos finansinė parama pagal EJRŽF būtų išmokama valstybėms narėms, kurios nesilaiko savo įsipareigojimų pagal BŽP taisykles, susijusias su viešuoju interesu apsaugoti jūrų biologinius išteklius, pavyzdžiui, renkant duomenis ir įgyvendinant kontrolės pareigas. Be to, nesilaikant šių įsipareigojimų, iškyla grėsmė, kad valstybės narės nenustatys netinkamų naudos gavėjų ar nefinansuotinos veiklos; (19) siekiant užkirsti kelią netinkamiems mokėjimams, o taip pat paskatinti valstybių narių motyvaciją laikytis BŽP taisyklių ar reikalauti, kad naudos gavėjas jų laikytųsi, kaip apsaugines priemones, kurių taikymas būtų laikinas, reikėtų naudoti mokėjimo termino nutraukimą ar išmokų sustabdymą. Norint laikytis proporcionalumo principo, finansinės korekcijos su lemiamomis ir neatšaukiamomis pasekmėmis turi būti tiesiogiai taikomos veiklai, kurią vykdant buvo nesilaikyta BŽP taisyklių; (20) siekiant palengvinti koordinavimą ir suderinti fondų, teikiančių paramą pagal sanglaudos politiką, veiklą, t. y. Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Europos socialinio fondo (ESF), Sanglaudos fondo (SF), su kaimo plėtos fondais, t. y. su Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu (EJRŽF) jūrų ir žuvininkystės sektoriuje, buvo priimtos bendros nuostatos dėl šių visų fondų (toliau – BSP fondai), įtvirtintos [Reglamente (ES) Nr. [...] kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos][11]. Be šio reglamento, EJRŽF nustato specialiąsias nuostatas dėl tam tikrų BŽP ir IJP aspektų; (21) atsižvelgiant į būsimojo EJRŽF dydį ir proporcingumo principą, Reglamente [dėl bendrųjų nuostatų] buvo nukrypta nuo nuostatų dėl strateginio planavimo, todėl suinteresuotųjų šalių konsultacijos turėtų vykti bent du kartus per metus programavimo laikotarpiu, tačiau jos neturi būti privalomos vieną kartą kiekvienus metus, nes tai reikštų pernelyg didelę administracinę ir finansinę naštą tiek Komisijai, tiek valstybėms narėms; (22) Sąjungos veikla turi būti papildoma veiklai, kurią vykdo valstybės narės arba prisidėti prie šios veiklos. Siekiant užtikrinti didelę pridedamąją vertę, reikia stiprinti Komisijos ir valstybių narių partnerystę, susitariant įtraukti įvairius partnerius ir visiškai atsižvelgiant į valstybių narių institucines kompetencijas. Didelį dėmesį taip pat reikia skirti tinkamam moterų ir mažumų grupių atstovavimui. Ši partnerystė yra susijusi su regioninėmis, vietos ir kitomis viešosios valdžios institucijomis, taip pat kitomis atitinkamomis organizacijomis, įskaitant tas, kurios yra atsakingos už aplinką ir vyrų bei moterų lygybės skatinimą, ir ekonominiais bei socialiniais partneriais ir kitomis kompetentingomis institucijomis. Susiję partneriai turėtų būti įtraukti rengiant partnerystės sutartis, o taip pat rengiant programas, jas vykdant, stebint ir vertinant; (23) pagal proporcingumo principą, Komisijos ir valstybių narių pasirinktos priemonės gali būti skirtingos, atsižvelgiant į visas viešąsias išlaidas, skirtas programos veiklai. Visų pirma, gali skirtis vertinimo, kontrolės ir ataskaitų apie veiklos programų įgyvendinimą teikimo priemonės; (24) Komisija turėtų nustatyti metinį finansavimo paskirstymą, taikomą valstybių narių įsipareigojimų asignavimams, naudodama objektyvius ir skaidrius kriterijus; šie kriterijai turėtų apimti ankstesnius asignavimus pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 ir ankstesnį vartojimą pagal Tarybos reglamentą Nr. 861/2006; (25) svarbiausia BŽP kontekste yra atitikti tam tikras ex ante sąlygas, ypač teikiant ilgametį nacionalinį strategijos planą dėl akvakultūros ir parodant administracines galimybes atitikti žuvininkystės valdymo duomenų reikalavimus, ir įgyvendinti Sąjungos kontrolės, inspektavimo ir įgyvendinimo sistemą; (26) atsižvelgiant į supaprastinimo tikslą, visa EJRŽF veikla, kuri vykdoma pagal pasidalijamojo valdymo principą, įskaitant kontrolę ir duomenų rinkimą, turi būti vykdoma per vieną veiklos programą vienai valstybei narei, atsižvelgiant į jos nacionalinę sistemą. Programavimo pažanga bus matuojama laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. Kiekviena valstybė narė turėtų parengti vieną veiklos programą. Kiekviena programa turi identifikuoti strategiją, kaip pasiekti tikslus, susijusius su Sąjungos prioritetais EJRŽF srityje, ir nustatyti priemonių atranką. Programavimas turi atitikti Sąjungos prioritetus, tuo pat metu prisitaikyti prie nacionalinių kontekstų ir papildyti kitas Sąjungos politikos kryptis, ypač kaimo plėtros politiką ir sanglaudos politiką; (27) siekdamos prisidėti prie EJRŽF supaprastinimo ir įgyvendinimo, ir sumažinti kontrolės išlaidas bei klaidų lygį, valstybės narės turėtų kaip galima labiau naudotis galimybėmis, nurodytomis [Reglamente, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos], naudoti vienkartines išmokas ir kitas supaprastintas finansavimo formas; (28) siekdamos įgyvendinti kontrolės įsipareigojimus pagal BŽP, valstybės narės turėtų įtraukti skirsnį apie kontrolę į savo veiklos programas, atsižvelgdamos į Sąjungos prioritetus, kuriuos nustatė Komisija šioje politikos srityje. Siekiant pritaikyti veiklos programą prie kintančių poreikių dėl kontrolės ir įgyvendinimo, skirsnis apie kontrolę gali būti reguliariai peržiūrimas, pasikeitus Sąjungos prioritetams kontrolės ir įgyvendinimo politikos srityje pagal BŽP. Šiuos pakeitimus turi patvirtinti Komisija; (29) siekiant palaikyti veiklos programavimo lankstumą kontrolės srityje, veiklos programos skirsnis apie kontrolę turėtų būti peržiūrimas supaprastinta tvarka; (30) valstybės narės turėtų savo veiklos programoje įtraukti skirsnį apie duomenų rinkimą pagal daugiametę Sąjungos programą. Norėdamos atitikti specialius duomenų rinkimo veiklos poreikius, valstybės narės turėtų parengti išsamią metinę darbotvarkę, kuri galėtų būti kasmet pritaikoma, atsižvelgiant į Komisijos gaires, ir kurią patvirtintų Komisija; (31) siekiant padidinti konkurencingumą ir žvejybos veiklos ekonominius rezultatus, labai svarbu skatinti inovacijas ir verslumą. Taigi, EJRŽF turėtų remti inovatyvią veiklą ir verslo plėtrą; (32) investicijos į žmogiškąjį kapitalą taip pat svarbios, norint padidinti konkurencingumą ir žvejybos bei jūros veiklos ekonominius rezultatus. Taigi, EJRŽF turėtų remti mokymąsi visą gyvenimą, mokslininkų ir žvejų bendradarbiavimą, skatinant žinių platinimą, ir konsultacines paslaugas, kurios padėtų tobulinti visą ūkio subjektų veiklą ir konkurencingumą; (33) reikėtų pripažinti svarbų vaidmenį, kurį turi savarankiškai dirbančių žvejų sutuoktiniai nedidelio masto pakrantės žvejyboje; EJRŽF turėtų remti mokymą ir tinklų kūrimą, prisidedantį prie profesinio tobulėjimo ir suteikiantį jiems priemones geriau atlikti tradiciškai atliekamas pagalbines užduotis; (34) atsižvelgiant į tai, kad smulkūs pakrantės žvejai mažai dalyvauja socialiniame dialoge, EJRŽF turėtų remti organizacijas, kurios skatina šį dialogą tam tinkamose rinkose; (35) atsižvelgiant į potencialą, kurį gali turėti diversifikacija smulkiems pakrančių žvejams, ir jų svarbų vaidmenį pakrančių bendruomenėse, EJRŽF turėtų prisidėti prie diversifikacijos, remiant verslo pradėjimą, investicijas šių žvejų laivų modifikavimui, be to, remiant atitinkamą mokymą, suteikiantį profesinių įgūdžių susijusioje srityje (kuri nėra žvejybos veikla); (36) siekiant patenkinti sveikatos ir apsaugos poreikius laivuose, EJRŽF turėtų remti investicijas, skirtas saugumui ir higienai laive; (37) atsižvelgiant į tai, kad pagal [BŽP reglamento] 27 straipsnį nustatomos perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemos, ir siekiant paremti valstybes nares, kurios įgyvendina šias naujas sistemas, EJRŽF turėtų sudaryti galimybę teikti paramą, ugdant gebėjimus ir keičiantis gerąja patirtimi; (38) perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemų įdiegimas turėtų padaryti sektorių konkurencingesnį. Taigi, gali atsirasti poreikis naujoms profesinėms galimybėms, kurios nėra žvejybos veikla. Todėl EJRŽF turėtų remti diversifikaciją ir darbo vietų žvejybos bendruomenėse kūrimą, ypač remiant verslo pradėjimą ir laivų priskyrimą jūrų veiklai, kuri nėra žvejybos veikla, išskyrus smulkių pakrančių žvejybos laivų žvejybos veiklą. Pastaroji veikla atrodo tinkama, nes smulkiems pakrančių žvejybos laivams nėra taikomos perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemos; (39) bendros žuvininkystės politikos tikslas yra užtikrinti tvarią žuvų išteklių eksploataciją. Perteklinis pajėgumas buvo nurodomas kaip pagrindinė priežastis, dėl kurios pereikvojami žuvų ištekliai. Todėl labai svarbu pritaikyti Sąjungos žvejybos laivyną prie esamų išteklių. Perteklinio pajėgumo mažinimas naudojant viešosios pagalbos priemones, tokias kaip laikino ar nuolatinio žvejybos sustabdymo ir laivų pašalinimo iš apyvartos schemos, buvo neveiksmingas. Todėl EJRŽF rems perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemų, kuriomis siekiama sumažinti perteklinį pajėgumą ir padidinti susijusių ūkio subjektų ekonominę veiklą ir pelningumą, kūrimą ir valdymą; (40) kadangi perteklinis pajėgumas yra viena iš svarbiausių žuvų išteklių pereikvojimo priežasčių, būtina imtis priemonių, siekiant pritaikyti Sąjungos žvejybos laivyną, atsižvelgiant į esamus išteklius; šiame kontekste EJRŽF turėtų remti perleidžiamųjų žvejybos koncesijų sistemų, BŽP pristatytų kaip valdymo priemonės, skirtos mažinti perteklinį pajėgumą, kūrimą, modifikavimą ir valdymą; (41) labai svarbu į EJRŽF įtraukti aplinkosauginius klausimus ir remti išsaugojimo priemonių įgyvendinimą pagal BŽP, tuo pat metu turint omenyje, kad Sąjungos vandenyse egzistuoja skirtingos sąlygos. Dėl to yra svarbu plėtoti regionalizuotą požiūrį į išsaugojimo priemones; (42) tuo pačiu metu EJRŽF turėtų remti žvejybos poveikį jūrų aplinkai, visų pirma skatinant ekologiškas naujoves, selektyvesnius žvejybos įrankius ir įrangą, taip pat priemones, kuriomis siekiama apsaugoti ir atkurti jūrų biologinę įvairovę bei ekosistemas ir jų atliekamas funkcijas, atsižvelgiant į ES biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m.; (43) pagal BŽP nustatytą išmetimų planą, EJRŽF turėtų remti investicijas į žvejybos laivus, kuriomis siekiama geriau panaudoti nepageidaujamus žuvų kiekius, ir padidinti mažai panaudojamas sugautų žuvų dalis. Atsižvelgiant į išteklių skurdumą, siekiant padidinti sugaunamų žuvų vertę, EJRŽF taip pat turėtų paremti investicijas į žvejybos laivus, kuriomis siekiama padidinti sugaunamų žuvų komercinę vertę; (44) atsižvelgiant į žvejybos uostų, švartavimosi vietų ir priedangų svarbą, EJRŽF turėtų remti atitinkamas investicijas, visų pirma tokias, kuriomis siekiama padidinti energijos vartojimo efektyvumą, aplinkos apsaugą, galutinio produkto kokybę, taip pat saugos ir darbo sąlygas; (45) Sąjungos mastu labai svarbu, kad būtų pasiekta tvari pusiausvyra tarp gėlo vandens išteklių ir jų naudojimo; todėl, atsižvelgiant į poveikį aplinkai ir užtikrinant, kad šie sektoriai išlaikytų ekonominį gyvybingumą, nuostatos turi deramai remti žvejybą vidaus vandenyse; (46) pagal Komisijos parengtą Europos akvakultūros darnios plėtros strategiją[12], BŽP tikslus ir strategiją „Europa 2020“, EJRŽF turėtų remti tvarią akvakultūros pramonės aplinkosauginę, ekonominę ir socialinę plėtrą; (47) akvakultūra prisideda prie augimo ir darbo vietų kūrimo pakrančių ir kaimo regionuose. Todėl yra svarbu, kad EJRŽF būtų pasiekiamas akvakultūros įmonėms, ypač MVĮ, ir prisidėtų prie naujų akvakultūros ūkininkų įtraukimo į verslą. Siekiant padidinti konkurencingumą ir ekonominius akvakultūros rezultatus, svarbu skatinti naujoves ir verslumą. Todėl EJRŽF turėtų remti naujovišką veiklą ir verslo plėtrą, ypač ne maistui skirtą ir lengvatinio apmokestinimo akvakultūrą; (48) naujos pajamų, gaunamų iš akvakultūros veiklos, formos, jau įrodė pakeliančios verslo plėtros vertę. Todėl EJRŽF turėtų paremti šią papildomą (ne akvakultūros) veiklą, pavyzdžiui meškeriojimo turizmą, šviečiamąją ir aplinkosauginę veiklą; (49) kitas svarbus būdas padidinti akvakultūros įmonių pajamas didinant jų produktų vertę yra savos produkcijos gamyba ir pardavimas, taip pat pateikimas naujų produktų rūšių su geromis perspektyvomis rinkoje, taip diversifikuojant produkciją; (50) atsižvelgiant į būtinybę nustatyti tinkamiausias akvakultūros plėtrai sritis ir turint omenyje vandens ir erdvės prieinamumą, EJRŽF turėtų remti nacionalines valdžios institucijas, šioms priimant strateginius sprendimus nacionaliniu lygmeniu; (51) investicijos į žmogiškąjį kapitalą taip pat svarbios norint padidinti konkurencingumą ir akvakultūros veiklos ekonominius rezultatus. Taigi, EJRŽF turėtų remti mokymąsi visą gyvenimą bei tinklų kūrimą ir konsultacines paslaugas, kurios padėtų tobulinti visą ūkio subjektų veiklą ir konkurencingumą; (52) siekiant skatinti aplinką tausojančią akvakultūrą, EJRŽF turėtų remti akvakultūros veiklą, kurią vykdant labai tausojama aplinka, akvakultūros įmonės pereina prie ekologiško valdymo, naudojamos audito schemos, taip pat pereinama prie ekologinės akvakultūros. Tuo pat metu EJRŽF taip pat turėtų remti akvakultūrą, teikiančią specialias aplinkosaugos paslaugas; (53) atsižvelgiant į vartotojų apsaugos svarbą, EJRŽF turėtų užtikrinti deramą paramą ūkininkams, siekiant užkirsti kelią ar sušvelninti grėsmę visuomenės ir gyvūnų sveikatai, kurią gali kelti akvakultūros kultivavimas; (54) pripažįstant, kad investicijos į akvakultūros veiklą yra rizikingos, EJRŽF turėtų prisidėti prie verslo saugumo, remiant galimybes pasinaudoti išteklių draudimu ir taip apsaugant gamintojų pajamas, kai dėl gaivalinių nelaimių, neigiamo klimato poveikio, staigių vandens kokybės pokyčių, ligų ar apsikrėtimų kenkėjais, taip pat dėl gamybos įrangos sunaikinimo prarandama labai daug produkcijos; (55) atsižvelgiant į tai, kad vietos plėtros vykdymas per bendruomenės iniciatyvas skatinant žuvininkystės ir kaimo vietovių plėtrą per daugelį metų pasirodė naudingas ir visiškai patenkina įvairialypio sektoriaus savaiminės plėtros poreikius, paramą reikėtų toliau teikti ir sustiprinti; (56) žuvininkystės zonose bendruomenės inicijuojama plėtra turėtų skatinti naujoviškus požiūrius, siekiant sukurti augimą ir darbo vietas, ypač pakeliant žuvininkystės produktų vertę ir diversifikuojant vietos ekonomiką, orientuojantis į naujas ekonomines veiklas, įskaitant veiklas, susijusias su jūrų sektoriaus augimu ir platesniais jūrų reikalų sektoriais; (57) žuvininkystės zonų tvari plėtra turi prisidėti siekiant „ES 2020” tikslų skatinti socialinę įtrauktį ir mažinti skurdą, sudaryti sąlygas inovacijoms vietos lygmeniu, taip pat siekiant teritorinės sanglaudos, pagrindinio Lisabonos sutarties prioriteto; (58) bendruomenės inicijuojamą plėtrą reikėtų įgyvendinti laikantis požiūrio „iš apačios į viršų“, sudarant viešojo, privataus ir pilietinės visuomenės sektorių vietos partnerystes, kuriose būtų teisingai atstovaujama vietos bendruomenei; šie vietos atstovai gali geriausiai parengti ir įgyvendinti integruotas daugiasektorinės vietos plėtros strategijas, kurios atitiktų vietos žuvininkystės zonų poreikius; tai svarbu, siekiant užtikrinti, kad vietos veiksmų grupės būtų atstovaujamos, bet nei viena interesų grupė neturėtų daugiau nei 49 proc. balsavimo teisių sprendimo priėmimo institucijose; (59) tinklų kūrimas tarp vietos partnerysčių yra svarbus šio požiūrio aspektas. Bendradarbiavimas tarp šių vietos partnerysčių yra svarbus plėtros įrankis, kurį turėtų suteikti EJRŽF; (60) parama žuvininkystės zonoms, skiriama per EJRŽF, turėtų būti koordinuojama kartu su kitų Sąjungos fondų suteikiame parama vietos plėtrai ir turėtų apimti visus aspektus, susijusius su vietos veiklos grupių rengiamomis ir įgyvendinamomis plėtros strategijomis ir veikla, taip pat išlaidomis, susijusiomis su pritaikymu atitinkamai vietovei ir vadovavimu vietos partnerystei; (61) siekiant užtikrinti žuvininkystės ir akvakultūros gyvybingumą labai konkurencingoje rinkoje, svarbu nustatyti taisykles dėl paramos teikimo, įgyvendinant [Reglamentą (ES) Nr. ... dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo],[13] taip pat dėl prekybos ir tvarkymo veiklos, kurią vykdo ūkio subjektai, siekdami kaip galima labiau padidinti žuvininkystės ir akvakultūros produktų vertę. Ypač reikėtų atkreipti dėmesį į veiklos, kuri apima gamybą, tvarkymą ir prekybos veiklą tiekimo grandinėje, skatinimą. Siekiant laikytis naujosios išmetimų draudimo politikos, EJRŽF taip pat turėtų remti nepageidaujamų sugautų žuvų tvarkymą; (62) reikėtų teikti pirmenybę gamintojų organizacijoms ir gamintojų organizacijų asociacijoms, teikiant joms paramą. Kompensacija už paramą sandėliavimui ir pagalba gamybos ir prekybos planams turėtų palaipsniui būti mažinama, nes šios paramos reikšmė sumažėjo, atsižvelgiant į besikeičiančią Sąjungos rinkos struktūrą šios rūšies produktams ir augančią stiprių gamintojų organizacijų svarbą; (63) pripažįstant augančią konkurenciją, su kuria susiduria smulkūs pakrančių žvejai, EJRŽF turėtų paremti smulkių pakrančių žvejų verslumo iniciatyvas, keliančias pagaunamų žuvų vertę, visų pirma jų pagaunamų žuvų tvarkymą ar tiesioginę rinkodarą; (64) vis sunkiau verstis žuvininkystės veikla atokiausiose Europos Sąjungos vietovėse, ypač dėl to, kad tam tikrų žuvininkystės produktų prekyba yra susijusi su papildomomis išlaidomis dėl tam tikrų trūkumų, pripažintų Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje; (65) siekiant išlaikyti tam tikrų žuvininkystės produktų iš atokiausių Europos Sąjungos regionų konkurencingumą, palyginti su panašiais produktais iš kitų Europos Sąjungos regionų, Europos Sąjunga 1992 m. pasiūlė priemones, skirtas kompensuoti susijusias papildomas išlaidas žuvininkystės sektoriuje. Šios priemonės, taikytinos 2007–2013 m. laikotarpiu, įtvirtintos Tarybos reglamente (EB) Nr. 791/2007[14]. Nuo 2014 m. sausio 1 d. būtina tęsti paramos teikimą, siekiant kompensuoti papildomas išlaidas, susijusias su prekyba tam tikrais žuvininkystės produktais; (66) atsižvelgiant į skirtingas prekybos sąlygas atokiausiuose regionuose, į pagautų žuvų kiekių ir atsargų pokyčius bei rinkos paklausą, reikia leisti pačioms valstybėms narėms apibrėžti žuvininkystės produktus, už kuriuos galima gauti kompensaciją, jų didžiausius kiekius ir kompensavimo sumas iš bendros kiekvienai valstybei narei skiriamos sumos; (67) valstybėms narėms turėtų būti leidžiama nustatyti tam tikrų žuvininkystės produktų sąrašą ir jų kiekius bei kompensavimo sumas iš bendros valstybei narei skiriamos sumos. Joms taip pat turėtų būti leidžiama keisti kompensavimo planus, jeigu tai pateisinama besikeičiančiomis sąlygomis; (68) valstybės narės turėtų nustatyti kompensacijos sumą taip, kad ja galima būtų tinkamai padengti papildomas išlaidas, patiriamas dėl atokiausių regionų tam tikrų trūkumų, visų pirma – produktų gabenimo į žemyninę Europą išlaidų. Kad būtų išvengta pernelyg didelių kompensacijų, suma turėtų būti proporcinga papildomoms išlaidoms, kurioms padengti skiriama parama, ir jokiu būdu neviršyti 100 proc. gabenimo į žemyninę Europą ir kitų susijusių išlaidų. Dėl to reikėtų atsižvelgti į kitas valstybės intervencijos priemones, darančias poveikį papildomų išlaidų lygiui; (69) labai svarbu, kad valstybės narės ir ūkio subjektai būtų taip aprūpinti, kad vykdoma kontrolė atitiktų aukštus standartus, ir taip atitiktų bendrosios žuvininkystės politikos taisykles, sudarant sąlygas tausiam gyvųjų vandens išteklių panaudojimui; todėl EJRŽF turėtų remti valstybes nares ir ūkio subjektus pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009. Įtvirtinant taisyklių laikymosi kultūrą, šia parama taip pat būtų prisidedama prie tvarios plėtros; (70) valstybėms narėms pagal Reglamentą (EB) Nr. 861/2006 teikiama parama išlaidoms, susijusioms su Sąjungos kontrolės sistema, turėtų būti toliau teikiama per EJRŽF, laikantis vieno fondo logikos; (71) atsižvelgiant į Sąjungos kontrolės ir įgyvendinimo politikos tikslus, atrodo tinkama skirti mažiausiai laiko žuvininkystės kontrolei, naudojant patruliuojančius laivus, lėktuvus ar malūnsparnius; tai turi būti aiškiai išdėstyta, siekiant suteikti pagrindą gauti EJRŽF paramą; (72) atsižvelgiant į valstybių narių bendradarbiavimo svarbą kontrolės srityje, EJRŽF turėtų tam teikti paramą; (73) reikėtų nustatyti taisykles dėl paramos žuvininkystės duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui, kaip įtvirtinta daugiametėje Sąjungos programoje, visų pirma siekiant paremti nacionalines programas ir duomenų, skirtų mokslinei analizei ir BŽP įgyvendinimui, tvarkymą ir panaudojimą. Valstybėms narėms pagal Reglamentą (EB) Nr. 861/2006 teikiama parama, kompensuojant išlaidas, susijusias su žuvininkystės duomenų rinkimu, tvarkymu ir panaudojimu, turi būti tęsiama per EJRŽF, laikantis vieno fondo logikos; (74) taip pat yra svarbu remti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą, ir, kur tinka, bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, renkant duomenis apie tą patį jūros baseiną, taip pat bendradarbiavimą su tarptautinėmis mokslo institucijomis; (75) IJP tikslas yra remti tvarų jūrų ir vandenynų panaudojimą ir plėtoti koordinuojamą, nuoseklų ir skaidrų sprendimų priėmimą, kiek tai susiję su politika, kuri daro poveikį vandenynams, jūroms, saloms, pakrančių ir atokiausiems regionams ir jūros sektoriams, atsižvelgiant į Komisijos komunikatą „Integruota jūrų politika Europos Sąjungai“[15]; (76) siekiant įgyvendinti ir toliau plėtoti Europos Sąjungos integruotą jūrų politiką, būtinas nuolatinis finansavimas, kaip nurodė Taryba, Europos Parlamentas ir regionų komitetas[16]; (77) EJRŽF turėtų remti integruoto jūrų valdymo skatinimą visais lygmenimis, visų pirma keičiantis gerąja patirtimi ir tobulinant bei įgyvendinant jūros baseino strategijas. Šiomis strategijomis siekiama sukurti integruotą sistemą bendriems Europos jūrų baseinų iššūkiams ir sustiprinti suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą, siekiant kaip galima labiau panaudoti Sąjungos finansines priemones ir fondus ir prisidėti prie Sąjungos ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos; (78) EJRŽF taip pat turėtų remti tobulinimą tokių priemonių, kurios būtų skirtos apjungti iniciatyvas skirtinguose sektoriuose ir turėtų poveikį jūroms, vandenynams ir pakrantėms. Pavyzdys galėtų būti integruotas jūrų stebėjimas, kuriuo siekiama padidinti informuotumą apie jūrų sektoriaus situaciją, skirtingiems sektoriams dažniau keičiantis saugia informacija. Tačiau veikla, susijusi su jūrų stebėjimu, bet patenkanti į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo V antraštinės dalies veikimo sritį, neturėtų būti finansuojama per EJRŽF; (79) siekiant sukurti jungtis tarp tam tikrų informacinių sistemų šiuose sektoriuose, gali tekti panaudoti jų pačių finansavimo mechanizmus, tai darant nuosekliai ir atsižvelgiant į Sutarties nuostatas. Jūrų erdvės planavimas ir integruotas pakrančių zonų valdymas yra labai svarbus tvariai jūrų zonų, pakrančių regionų plėtrai, taip pat siekiant ekosistema grįsto valdymo tikslų ir plėtojant jungtis tarp žemės ir jūros. Šios priemonės taip pat svarbios, atsižvelgiant į įvairius mūsų pakrančių, jūrų ir vandenynų panaudojimo būdus, siekiant sudaryti sąlygas tvariai ekonominei plėtrai ir paskatinti tarpvalstybinį investavimą, kadangi Jūrų strategijos pagrindų direktyvos įgyvendinimas padės toliau apibrėžti tvarumo ribas, susijusias su žmonių veikla, kuri turi poveikį jūrų aplinkai. Be to, yra svarbu gilinti žinias apie jūrų pasaulį ir skatinti naujoves, palengvinant duomenų, susijusių su vandenynų ir jūrų statusu, rinkimą, laisvą panaudojimą, pakartotinį panaudojimą ir platinimą; (80) EJRŽF turėtų toliau remti tvarų ekonominį augimą, užimtumą, naujoves, ir konkurencingumą jūrų sektoriuose ir pakrantės regionuose. Tai ypač svarbu, norint identifikuoti kliūtis teisės aktuose ir trūkstamus įgūdžius, kurie užkerta kelią augimui besiformuojančiuose ir perspektyviuose jūrų sektoriuose, taip pat veiklą, kuria siekiama paskatinti investicijas ir technologines naujoves, būtinas norint padidinti verslo potencialą, susijusį su jūrų ir jūrininkystės programomis; (81) EJRŽF turėtų papildyti ir būti suderintas su egzistuojančiomis ir numatomomis finansinėmis priemonėmis Sąjungoje ir valstybėse narėse nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu, skatinant vandenynų, jūrų ir pakrančių apsaugą ir tausų panaudojimą, palengvinant veiksmingesnį bendradarbiavimą tarp valstybių narių ir jų pakrančių, salų ir atokiausių regionų ir atsižvelgiant į nacionalinių ir vietos projektų pirmenybę ir pažangą. Fondas atitiks kitas Sąjungos politikos kryptis, kurios gali apimti ir jūrų reikalus, ypač palaikant ryšį su Europos regioninės plėtros fondu, Sanglaudos fondu ir Europos socialiniu fondu, taip pat su mokslinių tyrimų ir energetikos politikos programa „Horizontas 2020“; (82) siekiant BŽP tikslų globaliniu lygmeniu, Sąjunga aktyviai veikia tarptautinėse organizacijose. Todėl labai svarbu, kad Sąjunga dalyvautų tokių organizacijų veikloje, kurios padeda užtikrinti žuvininkystės išteklių atviroje jūroje ir trečiųjų šalių vandenyse išsaugojimą ir tausų panaudojimą. Parama, teikiama tarptautinėms organizacijoms pagal Reglamentą (EB) Nr. 861/2006 turi būti toliau teikiama per EJRŽF, laikantis vieno fondo logikos; (83) siekiant patobulinti valdymą BŽP srityje ir užtikrinti konsultacinių tarybų (KT) veiksmingą funkcionavimą, reikia KT suteikti pakankamą ir nuolatinį finansavimą, kad jos veiksmingai atliktų savo konsultacinį vaidmenį BŽP srityje. Laikantis vieno fondo logikos, KT iš EJRŽF gaunama parama turėtų pakeisti paramą, kurią gauna regioninės konsultacinės tarybos (RKT) pagal Reglamentą (EB) Nr. 861/2006; (84) dėl techninės pagalbos EJRŽF turėtų teikti paruošiamąją, administracinę ir techninę paramą, taip pat paramą informacinėms priemonėms, tinklų kūrimui, vertinimams, auditui, studijoms ir pasikeitimui patirtimi, siekiant palengvinti veiklos programos įgyvendinimą ir skatinti naujovišką požiūrį ir praktiką, kad įgyvendinimas vyktų paprastai ir skaidriai. Techninė pagalba turėtų taip pat apimti Europos žuvininkystės vietos veiklos grupių tinklo įkūrimą, kuriuo siekiama ugdyti gebėjimus, skleisti informaciją, keistis patirtimi ir remti vietos partnerysčių bendradarbiavimą; (85) dėl visos pagal reglamentą finansuojamos veiklos tiek pagal pasidalijamojo, tiek pagal tiesioginio valdymo principą būtina užtikrinti Sąjungos finansinių interesų apsaugą, tinkamai taikant teisės aktus, kuriuose ginami šie interesai, ir užtikrinti, kad valstybės narės ir Komisija taikytų tinkamas kontrolės priemones; (86) [Reglamentas (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] ir pagal jį priimtos taisyklės turėtų būti taikomos šio reglamento nuostatoms, kurioms taikomas pasidalijamojo valdymo principas. Visų pirma, [Reglamentas (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos][17] įtvirtina nuostatas, susijusias su pasidalijamuoju Sąjungos fondų valdymu kartu su valstybėmis narėmis pagal patikimo finansinio valdymo, skaidrumo ir nediskriminavimo principus, ir nuostatas dėl akredituotų institucijų funkcijų, biudžeto principus, nuostatas, kurių turi būti laikomasi pagal šio reglamento sistemą; (87) tačiau atsižvelgiant į EJRŽF ypatingus aspektus, visų pirma jo dydį, finansuojamos veiklos rūšis, stiprų ryšį su BŽP ir kitus susijusius aspektus, kai kurios iš bendrųjų nuostatų, susijusių su pasidalijamuoju valdymu, turėtų būti pakoreguotos, nuo jų gali būti nukrypta ar jos gali būti papildytos šiuo reglamentu. Kai to reikia pagal [Reglamentą (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos], EJRŽF turi užbaigti ir papildyti šias bendrąsias nuostatas; (88) atsižvelgiant į biologinių jūrų išteklių išsaugojimo ir jūrų išteklių apsaugos reikšmę, ypač apsaugant nuo neteisėtos žvejybos, ir pagal Žaliosios knygos dėl BŽP reformos[18] išvadas ūkio subjektai, nesilaikantys BŽP taisyklių, ypač kenkiantys susijusiems ištekliams ir dėl to keliantys didelę grėsmę gyvųjų biologinių jūrų išteklių tausiam naudojimui, t. y. taip, kad žvejojamų išteklių populiacijos būtų atkuriamos ir išlaikomos aukščiau lygių, užtikrinančių DGTŽL, ir tie, kurie verčiasi NNN žvejyba, negali gauti paramos iš EJRŽF. Sąjungos finansavimas jokiame etape, nuo atrankos iki veiklos įgyvendinimo, negali būti suteikiamas nesilaikantiems viešojo intereso dėl jūrų biologinių išteklių išsaugojimo, nustatyto BŽP reglamento tiksluose; (89) valstybės narės turėtų imtis tinkamų priemonių, kurios užtikrintų tinkamą valdymo ir kontrolės sistemų funkcionavimą. Šiuo tikslu kiekvienai veiklos programai reikia paskirti valdymo instituciją, mokėjimo instituciją ir sertifikavimo instituciją, aiškiai nurodant jų atsakomybes. Šios atsakomybės visų pirma turi būti susijusios su patikimu finansiniu įgyvendinimu, vertinimo organizavimu, išlaidų sertifikavimu, auditu ir Sąjungos teisės laikymusi. Reikia numatyti reguliarius Komisijos ir atitinkamų nacionalinių institucijų susitikimus, siekiant stebėti pagalbos teikimą. Dėl valdymo ir kontrolės yra visų pirma būtina nustatyti sąlygas, kuriomis valstybės narės užtikrins, kad sistemos įdiegtos ir tinkamai funkcionuoja; (90) Europos Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti saugomi suderintomis priemonėmis per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, taip pat prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kur tinkama, nuobaudas; (91) pinigų sumos, kurias valstybės narės susigrąžina, nustačiusios pažeidimus, turi tapti prieinamos atitinkamų valstybių narių veiklos programoms. Valstybių narių finansinės atsakomybės sistema turi būti sukurta taip, kad, jei neįmanoma visiškai atgauti sumų dėl pažeidimų, Komisija turėtų turėti galimybę apsaugoti šiuos Sąjungos biudžeto interesus, reikalaudama, kad atitinkama valstybė narė grąžintų sumas, prarastas dėl pažeidimų ir nesugrąžintas per protingą terminą; (92) siekiant gerai veikiančios partnerystės ir tinkamai skatinti Sąjungos paramą, reikėtų numatyti kuo platesnį informavimą ir viešinimą. Už šią sritį ir už nuolatinį Komisijos informavimą apie taikytinas priemones turėtų būti atsakingos už paramos valdymą atsakingos institucijos; (93) taisyklės ir procedūros, taikomos įsipareigojimams ir mokėjimams, turėtų būti supaprastintos, siekiant užtikrinti nuolatinį pinigų srautą. Išankstinis 4 proc. EJRŽF įmokos finansavimas turėtų pagreitinti veiklos programos įgyvendinimą; (94) kad būtų užtikrintas Sąjungos lėšų patikimas valdymas, turėtų būti patobulintas išlaidų prognozavimas ir įgyvendinimas. Dėl to valstybės narės turėtų reguliariai siųsti Komisijai savo prognozes, kaip bus naudojamos Sąjungos lėšos, ir, jeigu finansinių įsipareigojimų įgyvendinimas vėluoja, avansas turėtų būti grąžintas, o įsipareigojimai automatiškai panaikinti; (95) siekiant atitikti specialiuosius BŽP poreikius, paminėtus [BŽP reglamento] 50 ir 51 straipsniuose, ir prisidėti prie BŽP taisyklių laikymosi, reikia priimti nuostatas, papildančias taisykles dėl mokėjimo termino sustabdymo [Reglamente (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos]. Kai valstybė narė ar ūkio subjektas nesilaiko įsipareigojimų pagal BŽP arba Komisija turi įrodymų dėl tokio nesilaikymo, Komisija turi turėti galimybę pasinaudoti atsargumo priemone ir nutraukti mokėjimus; (96) be galimybės nutraukti pagalbą, siekdama išvengti akivaizdžios grėsmės dėl netinkamų išlaidų finansavimo, Komisija turi turėti galimybę laikinai sustabdyti mokėjimus, susijusius su BŽP taisyklių nesilaikymu, pagal [BŽP Reglamento] 50 ir 51 straipsnių reikalavimus; (97) kad būtų galima nustatyti finansinį akredituotų mokėjimo agentūrų ir Sąjungos biudžeto ryšį, Komisija turėtų kasmet patvirtinti šių mokėjimo agentūrų sąskaitas. Sprendime dėl sąskaitų patvirtinimo turėtų būti atsižvelgiama į ataskaitų užbaigtumą, tikslumą ir teisingumą, bet ne į išlaidų atitiktį Sąjungos teisės aktams; (98) veiklos programos turėtų būti stebimos ir vertinamos, kad būtų užtikrinta jų kokybė ir parodyti rezultatai. Komisija turėtų nustatyti bendrąją stebėsenos ir vertinimo sistemą, kuria be kita ko būtų užtikrinta, kad atitinkami duomenys būtų prieinami laiku. Šiuo tikslu turėtų būti sudarytas rodiklių sąrašas, o EJRŽF poveikį Komisija turėtų įvertinti atsižvelgdama į konkrečius tikslus; (99) atsakomybė už programos stebėseną turėtų būti padalinta tarp šiuo tikslu įsteigtų valdymo institucijos ir stebėsenos komiteto. Atitinkamai turėtų būti detalizuoti įsipareigojimai. Programos stebėsena turėtų apimti metinės įgyvendinimo ataskaitos, kuri siunčiama Komisijai, rengimą; (100) siekiant padidinti informacijos apie finansavimo galimybes ir projekto naudos gavėjus prieinamumą ir skaidrumą, kiekvienoje valstybėje narėje reikia sukurti vieną interneto svetainę arba svetainių portalą, kuriame būtų teikiama informacija apie veiklos programą, įskaitant remiamų kiekvienos veiklos programos veiksmų sąrašus. Ši informacija plačiajai visuomenei, ir ypač Sąjungos mokesčių mokėtojams, turėtų suteikti pagrįstą, apčiuopiamą, konkretų suvokimą, kaip EJRŽF sistemoje yra panaudojamas Sąjungos finansavimas. Be šio tikslo, atitinkamų duomenų paskelbimu turėtų būti viešinamos galimybės teikti paraiškas Sąjungos finansavimui gauti. Tačiau atsižvelgiant į pagrindinę teisę į duomenų apsaugą pagal Teismo sprendimą Schecke[19] sujungtose bylose, negalima reikalauti fizinių asmenų vardų paskelbimo; (101) siekiant papildyti ir pakoreguoti tam tikrus neesminius šio reglamento aspektus, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus pagal Sutarties 290 straipsnį, atsižvelgiant į BŽP taisyklių nesilaikymo nustatymo tvarką. Tai turėtų apimti: nuostatas dėl paraiškos atmetimo pažeidimų atveju, paraiškos tvarkymo terminų, siekiant proporcingai užtikrinti ex ante sąlygas, tinkamų finansuoti investicijų laive nustatymo, investicijų, kurios nulemtų padidintą laivo žvejybos pajėgumą, finansavimo išvengimo, nuostatas dėl gryno pelno iš ekologiškų naujovių apskaičiavimo metodo, dėl tinkamų veiklų ir išlaidų, susijusių su saugomų jūrų teritorijų atkūrimu, nustatymo, dėl tinkamų išlaidų investicijoms į jūrų akvakultūrą ir ne maistui skirtą akvakultūrą, vietos plėtros strategijų veiksmų plano turinio nustatymo, nustatymo tinkamų kompensuoti išlaidų, susijusių su paruošiamąja pagalba vietos plėtros strategijoms kurti, dėl tinkamų išlaidų apibrėžties, kalbant apie eksploatavimo išlaidas ir pritaikymo vietos plėtros strategijai išlaidas, dėl mokėjimo agentūrų įsipareigojimų, sertifikavimo agentūrų užduočių nustatymo, atitinamo audito atsekimo procedūrų paaiškinimo, sertifikavimo institucijų užduočių nustatymo, valstybių narių pareigų, siekiant atgauti netinkamai išmokėtas sumas, paaiškinimo, BŽP pažeidimų nustatymo, kuris gali nulemti mokėjimų laikiną sustabdymą, išdėstymo kriterijų ir metodologijos, taikomos vienodam tarifui ar ekstrapoliuotosioms finansinėms korekcijoms nustatyti, sąrašo atitinkamų BŽP pažeidimų atvejų, kurie gali nulemti finansinių korekcijų taikymą, ir dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos turinio ir sandaros; (102) ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai; (103) Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus priimti įgyvendinimo aktus, sprendimus dėl metinių išmokų paskirstymo, sprendimus dėl veiklos programų patvirtinimo ir jų pakeitimo, sprendimus dėl Sąjungos prioritetų kontrolės ir įgyvendinimo politikos srityje, sprendimą dėl metinių darbo planų dėl duomenų rinkimo patvirtinimo, sprendimus dėl įrodymų apie BŽP pažeidimus nustatymo, kuris gali nulemti mokėjimo terminų sustabdymą, sprendimus dėl BŽP taisyklių nesilaikymo, kuris gali nulemti mokėjimų laikiną sustabdymą, sprendimus dėl mokėjimų laikino sustabdymo ir laikino mokėjimo sustabdymo panaikinimo, sprendimus dėl finansinių korekcijų ir sprendimus dėl sąskaitų patvirtinimo; (104) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai reikia suteikti įgyvendinimo įgaliojimus, susijusius su veiklos programos forma, procedūromis siekiant priimti veiklos programą, taip pat kasmetinio duomenų rinkimo plano patvirtinimo procedūromis, konkrečių procentų taikymu pagalbos intensyvumui pagal I priedą, laikotarpiu, skirtu tarpinei išlaidų deklaracijai, mokėjimo agentūrų įgaliojimų dėl valdymo ir kontrolės taisyklėmis, konkrečiomis sertifikavimo institucijų užduotimis, veiksmingo valdymo ir kontrolės taisyklėmis, mokėjimų, kurie turi būti laikinai sustabdyti, nustatymo taisyklėmis, procedūromis, susijusiomis su mokėjimo terminų sustabdymu ar laikinu mokėjimų sustabdymu, papildomomis Komisijos patikromis vietoje, metine įgyvendinimo ataskaitos forma, ex ante ir ex post vertinimo aspektais ir techninėmis viešinimo priemonėmis. Šie įgaliojimai turi būti įgyvendinami pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[20]; (105) atsižvelgiant į Komisijos 24, 98, 120 ir 143 straipsnių įgyvendinimo aktais patvirtintinų nuostatų procedūrinį pobūdį, jas priimant reikia taikyti patariamąją procedūrą; (106) siekiant palengvinti sklandų perėjimą nuo sistemos, įtvirtintos Reglamente (EB) Nr. 1198/2006 prie sistemos, įtvirtintos šiame reglamente, įgaliojimus priimti aktus pagal Sutarties 290 straipsnį reikia deleguoti Komisijai, atsižvelgiant į pereinamojo laikotarpio nuostatas; (107) šiuo reglamentu įtvirtinta nauja paramos sistema pakeičia paramos sistemą, nustatytą Reglamente (EB) Nr. 1198/2006, Reglamente (EB) Nr. 861/2006, Europos Parlamento ir Tarybos reglamente, kuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnės plėtros paramos programa, Reglamente (EB) Nr. 1290/2005 dėl garantinio fondo, Reglamente (EB) Nr. 791/2007 ir Reglamento Nr. 1224/2009 103 straipsnyje. Todėl šie reglamentai ir nuostatos turi būti panaikintos nuo 2014 m. sausio 1 d., PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I ANTRAŠTINĖ DALIS TIKSLAI I SKYRIUS Taikymo sritis ir apibrėžtys 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatomos Sąjungos finansinės priemonės, skirtos įgyvendinti: a) bendrą žuvininkystės politiką (BŽP); b) atitinkamas su jūrų teise susijusias priemones; c) tvarų žuvininkystės rajonų vystymąsi ir vidaus vandenų žvejybą; d) ir integruotą jūrų politiką (IJP). 2 straipsnis Geografinė taikymo sritis Šis reglamentas taikomas Sąjungos teritorijoje vykdomiems veiksmams, jeigu šiame reglamente aiškiai nenurodyta kitaip. 3 straipsnis Apibrėžtys 1. Šiame reglamente ir nepažeidžiant 2 dalies taikomos [Reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos] 5 straipsnyje[21], [Reglamento dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo] 5 straipsnyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnyje bei Reglamento Nr. ... [Reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] [22] 2 straipsnyje nurodytos sąvokos. 2. Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: (1) bendra keitimosi informacija aplinka (BKIA) – tai decentralizuotai valdomų sistemų tinklas, sukurtas keitimuisi informacija tarp įvairių sektorių vartotojų, siekiant pagerinti einamąją informaciją apie jūroje vykdomą veiklą; (2) kelis sektorius apimantys veiksmai – iniciatyvos, kurios abipusiai naudingos įvairiems sektoriams ir (arba) sektorių politikoms, kaip nurodyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo, ir kurių negalima iki galo įgyvendinti atitinkamose politikos srityse vykdomomis priemonėmis; (3) elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistema (ERS) – sistema, skirta duomenims registruoti ir teikti elektroninėmis priemonėmis, kaip nurodyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 15, 24 ir 63 straipsniuose; (4) Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklas – tinklas, apjungiantis nacionalines jūrų stebėjimo ir duomenų programas į bendrą ir prieinamą europinį informacijos šaltinį; (5) žuvininkystės regionas – regionas su jūros ar ežero pakrante arba tvenkiniais ar upės žiotimis, kuriame daug žmonių dirba žuvininkystės arba akvakultūros sektoriuje ir kuris valstybės narės yra skirtas šiam tikslui; (6) žvejys – asmuo, kuris užsiima profesionalia žvejyba veikiančiame žvejybos laive, kaip pripažįsta valstybė narė, arba užsiima profesionaliu jūros organizmų rinkimu nenaudodamas laivo, kaip pripažįsta valstybė narė; (7) integruota jūrų politika (IJP) – Europos Sąjungos politika, kuria skatinamas koordinuotas ir nuoseklus sprendimų priėmimas siekiant maksimaliai užtikrinti tvarų valstybių narių, visų pirma Sąjungos pakrančių, salų bei atokiausių regionų, taip pat jūrų sektorių vystymąsi, ekonomikos augimą ir socialinę sanglaudą vykdant darnią su jūromis susijusią politiką ir atitinkamą tarptautinį bendradarbiavimą; (8) integruota jūrų laivybos stebėsena – ES iniciatyva, kuria siekiama padidinti Europos jūrų stebėsenos efektyvumą ir veiksmingumą pasikeitimo informacija ir bendradarbiavimo tarp sektorių ir valstybių priemonėmis; (9) pažeidimas – pažeidimas kaip apibrėžta Tarybos reglamento Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje; (10) žvejyba vidaus vandenyse – žvejyba komerciniais tikslais, kurią vykdo tik vidaus vandenyse plaukiojantys laivai ar kiti žvejybai ant ledo naudojami įrenginiai; (11) integruotas pakrančių zonos valdymas – 2002 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje dėl integruoto pakrančių zonos valdymo strategijos įgyvendinimo Europoje (2002/413/EB)[23] nustatytos strategijos ir priemonės; (12) integruotas jūrų valdymas – visų ES sektorių politikos priemonių, susijusių su vandenynais, jūromis ir pakrančių regionais, koordinuotas valdymas; (13) jūrų regionai – Tarybos sprendime 2004/585/EB nustatytos geografinės zonos ir regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų nustatytos zonos; (14) jūrų erdvės planavimas – valdžios institucijų taikomas žmogaus veiklos jūrų regionuose analizavimo ir valdymo erdvės ir laiko atžvilgiu procesas siekiant ekologinių, ekonominių ir socialinių tikslų; (15) priemonė – veiksmai; (16) viešosios išlaidos – bet kuris įnašas į veiksmų finansavimą iš valstybės narės arba regioninės ar vietos valdžios institucijų biudžeto, Europos Sąjungos biudžeto, taip pat kitos panašios išlaidos. Bet kuris įnašas į veiksmų finansavimą iš viešosios teisės reguliuojamų įstaigų, biudžeto arba vienos ar kelių regionų ar vietos valdžios institucijų arba viešosios teisės reguliuojamų įstaigų susivienijimų, veikiančių pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo[24], biudžeto laikomas viešuoju įnašu; (17) jūros baseino strategija – struktūrizuota Europos institucijų, valstybių narių, jų regionų ir, kai tikslinga, trečiųjų šalių, priklausančių tam pačiam jūros baseinui, sukurta bendradarbiavimo sistema. Strategijoje atsižvelgiama į jūros baseino geografinius, klimatinius, ekonominius ir politinius ypatumus; (18) mažos apimties priekrantės žvejyba – žvejyba žvejybos laivais, kurių bendras ilgis ne didesnis kaip 12 m ir kurie nenaudoja traukiamųjų žvejybos įrankių, išvardytų 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Sąjungos žvejybos laivyno registro[25] I priedo 3 lentelėje; (19) tik vidaus vandenyse plaukiojantys laivai – komercinei žvejybai vidaus vandenyse naudojami laivai, neįtraukti į Sąjungos žvejybos laivyno registrą. II ANTRAŠTINĖ DALIS BENDROJI SISTEMA I SKYRIUS Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo įsteigimas ir jo tikslai 4 straipsnis Įsteigimas Šiuo reglamentu įsteigiamas Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF). 5 straipsnis Tikslai EJRŽF padės siekti šių tikslų: (a) skatinti tvarią ir konkurencingą žuvininkystę ir akvakultūrą; (b) skatinti Sąjungos integruotos jūrų politikos plėtojimą ir įgyvendinimą, papildant Sanglaudos politiką ir bendrą žuvininkystės politiką; (c) skatinti subalansuotą ir integracinį žuvininkystės regionų zonų vystymą; (d) skatinti BŽP įgyvendinimą. 6 straipsnis Sąjungos prioritetai EJRŽF tikslų įvykdymas prisidės prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo, kuria siekiama pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo. Jų siekiama vykdant šiuos šešis Sąjungos prioritetus, kuriais įgyvendinami atitinkami Bendros strateginės programos (toliau – BSP) teminiai tikslai: 1) Užimtumo ir teritorinės sanglaudos didinimas, įgyvendinant šiuos tikslus: (a) ekonominio augimo, socialinės įtraukties, darbo vietų kūrimo ir darbo jėgos judumo skatinimas pakrančių ir vidaus bendruomenėse, priklausomose nuo žuvininkystės ir akvakultūros; (b) žuvininkystės plėtimas į kitus jūros ekonomikos sektorius ir jūros ekonomikos augimas, įskaitant klimato kaitos pasekmių švelninimą. 2) Inovatyvios, konkurencingos ir žiniomis grindžiamos žuvininkystės skatinimas, didžiausią dėmesį skiriant šioms sritims: (a) parama technologinei plėtrai, inovacijoms ir žinių perdavimui stiprinti; (b) žuvininkystės konkurencingumo ir gyvybingumo didinimas, visų pirma smulkiojo pakrančių laivyno, ir saugos ir darbo sąlygų gerinimas; (c) naujų profesinių įgūdžių ir mokymosi visą gyvenimą plėtojimas; (d) geresnis žuvininkystės produktų rinkos valdymas. 3) Inovatyvios, konkurencingos ir žiniomis grindžiamos akvakultūros skatinimas, didžiausią dėmesį skiriant šioms sritims: (a) parama technologinei plėtrai, inovacijoms ir žinių perdavimui stiprinti; (b) akvakultūros įmonių, visų pirma MVĮ, konkurencingumo ir gyvybingumo didinimas; (c) naujų profesinių įgūdžių ir mokymosi visą gyvenimą plėtojimas; (d) geresnis akvakultūros produktų rinkos valdymas. 4) Tvarios ir tausios žuvininkystės skatinimas, didžiausią dėmesį skiriant šioms sritims: (a) žuvininkystės poveikio jūrų aplinkai mažinimas; (b) jūrų biologinės įvairovės ir ekosistemų, įskaitant jų teikiamas paslaugas, apsauga ir atkūrimas. 5) Tvarios ir tausios akvakultūros skatinimas, didžiausią dėmesį skiriant šioms sritims: (a) su akvakultūra susijusių ekosistemų stiprinimas ir tausios akvakultūros skatinimas; (b) akvakultūros, kai užtikrinama aukšto lygio aplinkos apsauga, skatinimas ir gyvūnų sveikatos bei jų gerovės ir visuomenės sveikatos bei saugos užtikrinimas. 6) BŽP įgyvendinimo skatinimas vykdant šias priemones: (a) teikiant mokslines žinias ir renkant duomenis; (b) parama kontrolės ir įsipareigojimų vykdymo užtikrinimo priemonėms, stiprinant institucinius gebėjimus ir veiksmingą viešąjį administravimą. II SKYRIUS Pasidalijamasis ir tiesioginis valdymas 7 straipsnis Pasidalijamasis ir tiesioginis valdymas 1. V antraštinėje dalyje aptartas priemones ir 92 straipsnyje numatytą techninę pagalbą finansuoja EJRŽF, laikantis pasidalijamojo valstybių narių ir Sąjungos valdymo principo ir [Reglamente (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos][26] nustatytų bendrų taisyklių. 2. VI antraštinėje dalyje aptartas priemones, išskyrus techninę pagalbą pagal 92 straipsnį, finansuoja EJRŽF, laikantis tiesioginio valdymo principo. III SKYRIUS Bendrieji pagal pasidalijamojo valdymo principą teikiamos pagalbos principai 8 straipsnis Valstybės pagalba 1. Nepažeidžiant šio straipsnio 2 dalies, pagalbai, kurią valstybės narės teikia žuvininkystės ir akvakultūros įmonėms, taikomi Sutarties 107, 108 ir 109 straipsniai. 2. Tačiau Sutarties 107, 108 ir 109 straipsniai netaikomi valstybių narių pagal šį reglamentą (ir laikantis jo nuostatų) atliekamoms išmokoms, kurioms taikomas Sutarties 42 straipsnis. 3. Nacionalinės nuostatos, kuriomis nustatomas viešasis finansavimas, kuriam netaikomos šio reglamento nuostatos dėl 2 dalyje numatytų finansinių įnašų, remiantis 1 dalimi laikomos visuma. 9 straipsnis Partnerystė Nukrypdama nuo [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos], Komisija ne rečiau kaip du kartus per programavimo laikotarpį konsultuojasi su organizacijomis, kurios atstovauja Sąjungos lygmens partneriams, dėl paramos teikimo iš EJRŽF. 10 straipsnis Derinimas Be [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 4 straipsnyje išdėstytų principų, Komisija ir valstybės narės užtikrina iš EJRŽF teikiamos paramos derinimą su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir finansinėmis priemonėmis, įskaitant Reglamentą (EB) Nr. [kuriuo nustatoma bendroji aplinkos ir klimato kaitos politikos įgyvendinimo programa (toliau – LIFE bendroji programa)][27] ir pagal Sąjungos išorės veiksmus taikomas priemones, ir šios paramos papildomumą minėtomis kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir priemonėmis. Iš EJRŽF teikiamos paramos derinimas su LIFE bendrąja programa pirmiausia užtikrinamas remiant veiklos, kuria papildomi pagal LIFE bendrąją programą finansuojami integruoti projektai, finansavimą ir skatinant taikyti pagal LIFE bendrąją programą patvirtintus sprendimus, metodus ir principus. 11 straipsnis Ex ante sąlygos Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikomos ex ante sąlygos, nurodytos šio reglamento III priede. IV SKYRIUS Paraiškų priimtinumas ir paramos reikalavimų neatitinkanti veikla 12 straipsnis Paraiškų priimtinumas 1. Nustatytą laikotarpį nepriimamos šių ūkio subjektų teikiamos paraiškos dėl paramos iš EJRŽF: (a) ūkio subjektų, kurie padarė sunkių pažeidimų, susijusių su Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsniu arba Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnio 1 dalimi; (b) ūkio subjektų, susijusių su Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 40 straipsnio 3 dalyje nustatytame Sąjungos NNN žvejybą vykdančių laivų sąraše nurodytų žvejybos laivų eksploatavimu, valdymu arba nuosavybe; (c) ūkio subjektų, kurie kitais būdais nesilaikė BŽP taisyklių, keldami didelę grėsmę susijusių išteklių tvarumui. 2. Nustatytą laikotarpį nepriimamos ūkio subjektų, kurie padarė su EŽF arba EJRŽF susijusių pažeidimų, teikiamos paraiškos. 3. Komisija įgaliojama pagal 150 straipsnį priimti deleguotąjį aktą, kuriuo: (a) nustatomas 1 ir 2 dalyse minimas laikotarpis, kuris turi būti proporcingas pažeidimo arba reikalavimų nesilaikymo sunkumui arba kartojimuisi; (b) nustatomos atitinkamos 1 dalyje minimo laikotarpio pradžios ir pabaigos datos; (c) nustatomi 1 dalies c punkte minimi kiti reikalavimų nesilaikymo būdai, kai keliama didelė grėsmė susijusių išteklių tvarumui. 4. Valstybės narės reikalauja, kad ūkio subjektai, teikiantys su EJRŽF susijusią paraišką, pateiktų vadovaujančiai institucijai pasirašytą pažymą, kuria patvirtina, kad jie laikosi 1 dalyje nurodytų kriterijų ir nėra padarę su EŽF arba EJRŽF susijusių pažeidimų, kaip nurodyta 2 dalyje. Prieš patvirtindamos veiklą, valstybės narės patikrina pažymos teisingumą. 5. Komisija įgaliojama pagal 150 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl delegavimo, susijusio su valstybių narių keitimosi informacija apie reikalavimų nesilaikymo atvejus sistemos diegimu. 13 straipsnis Paramos reikalavimų neatitinkanti veikla EJRŽF paramos reikalavimų neatitinkanti veikla yra: (a) veikla, kuria didinamas laivo žvejybinis pajėgumas; (b) naujų žvejybos laivų statymas, žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimas arba įvežimas; (c) laikinas žvejybinės veiklos nutraukimas; (d) eksperimentinė žvejyba; (e) įmonės nuosavybės teisių perdavimas; (f) tiesioginis išteklių atkūrimas, išskyrus atvejus, kai tai Sąjungos teisės akte numatyta kaip apsaugos priemonė arba kai tai daroma eksperimentinio išteklių atkūrimo tikslais. III ANTRAŠTINĖ DALIS FINANSINĖ PROGRAMA 14 straipsnis Biudžeto vykdymas 1. Sąjungos biudžetas, skirtas EJRŽF pagal V antraštinę dalį, vykdomas pagal pasidalijamojo valdymo sistemą, kaip nustatyta [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 4 straipsnyje. 2. Sąjungos biudžetą, skirtą EJRŽF pagal VI antraštinę dalį, tiesiogiai vykdo Komisija pagal [naujo finansinio reglamento] 55 straipsnio 1 dalies a punktą. 3. Komisija atšaukia visus arba dalį su tiesioginiu valdymu susijusių biudžetinių įsipareigojimų pagal [naują finansinį reglamentą] ir pagal šio reglamento 147 straipsnį. 4. Pagal [naujo finansinio reglamento] 27 ir 50 straipsnius taikomas patikimo finansų valdymo principas. 15 straipsnis Pasidalijamojo valdymo biudžeto ištekliai 1. 2014–2020 m. EJRŽF įsipareigojimams, susijusiems su pasidalijamuoju valdymu, skiriami ištekliai – 5 520 000 000 EUR dabartinėmis kainomis, atsižvelgiant į II priede nustatytą išskaidymą pagal metus. 2. Iš 1 dalyje nurodytų išteklių 4 535 000 000 EUR skiriama tvariam žuvininkystės, akvakultūros ir žuvininkystės rajonų vystymui pagal V antraštinės dalies I, II ir III skyrius. 3. Iš 1 dalyje nurodytų išteklių 477 000 000 EUR skiriama 78 straipsnyje nurodytoms kontrolės ir reikalavimų laikymosi užtikrinimo priemonėms. 4. Iš 1 dalyje nurodytų išteklių 358 000 000 EUR skiriama 79 straipsnyje nurodytoms duomenų rinkimo priemonėms. 5. Atokiausių regionų kompensacijoms pagal V antraštinės dalies V skyrių skiriami ištekliai per metus neturi viršyti: – Azorų saloms ir Madeirai – 4 300 000 EUR; – Kanarų saloms – 5 800 000 EUR; – Prancūzijos Gvianai ir Reunjonui – 4 900 000 EUR. 6. Iš 1 dalyje nurodytų išteklių 45 000 000 EUR skiriama 72 straipsnyje nurodytai paramai sandėliavimui teikti 2014–2018 m. 16 straipsnis Tiesioginio valdymo biudžeto ištekliai 1 047 000 000 EUR suma iš EJRŽF skiriama VI antraštinės dalies I ir II skyriuose nurodytoms tiesioginio valdymo priemonėms. Į šią sumą įtraukiama pagal 91 straipsnį teikiama techninė pagalba. 17 straipsnis Finansinis paskirstymas pasidalijamajam valdymui 1. 15 straipsnio 2–6 dalyse nurodyti ir II priedo lentelėje išdėstyti 2014–2020 m. laikotarpio valstybių narių įsipareigojimams įgyvendinti skiriami ištekliai nustatomi remiantis šiais objektyviais kriterijais: (a) jeigu taikoma V antraštinė dalis: i) užimtumo lygis žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose; ii) gamybos lygis žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose ir iii) mažos apimties pakrantės žvejybai naudojamų laivų dalis žvejybos laivyne; (b) jeigu taikomas 78 ir 79 straipsniai: i) susijusios valstybės narės kontrolės užduočių apimtis, apytiksliai nustatyta pagal nacionalinio žvejybos laivyno dydį, iškraunamą žuvų kiekį ir importo iš trečiųjų šalių vertę; ii) turimi kontrolės ištekliai, palyginti su valstybės narės kontrolės užduočių apimtimi, turimas priemones apytiksliai įvertinant pagal jūroje atliekamų kontrolės veiksmų ir iškraunamų žuvų patikrų skaičių; iii) susijusios valstybės narės duomenų rinkimo užduočių apimtis, suderinta su nacionalinio žvejybos laivyno dydžiu, iškraunamų žuvų kiekiu, mokslinės stebėjimo veiklos jūroje mastu ir tyrimų, kuriuose dalyvauja ta valstybė narė, skaičiumi; ir iv) turimi duomenų rinkimo šaltiniai, palyginti su valstybės narės duomenų rinkimo užduočių apimtimi; kur įmanoma, priemonės derinamos su stebėtojų jūroje skaičiumi ir žmogiškųjų išteklių bei techninių priemonių kiekiu, kurio reikia norint įvykdyti nacionalinę duomenų rinkimo atrankos programą. (c) kitų priemonių atveju remiamasi ankstesniais asignavimais pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 ir ankstesniu sunaudojimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 861/2006. 2. Komisija įgyvendinimo aktu priima sprendimą, kuriuos nustatomas bendrų išteklių metinis paskirstymas valstybėms narėms. IV ANTRAŠTINĖ DALIS PROGRAMAVIMAS I SKYRIUS Pagal pasidalijamojo valdymo principą finansuojamų priemonių programavimas 18 straipsnis Veiklos programų rengimas 1. Kiekviena valstybė narė parengia EJRŽF bendrai finansuojamų Sąjungos prioritetų įgyvendinimo bendrą veiklos programą. 2. Valstybė narė parengia veiklos programą, išsamiai ją aptarusi su [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 5 straipsnyje nurodytais partneriais. Konsultacijos su partneriais dėl parengiamųjų dokumentų rengiamos taip, kad partneriai galėtų juos išnagrinėti. 3. Kiek tai susiję su 20 straipsnio 1 dalies n punkte nurodyta veiklos programos dalimi, valstybė narė ne vėliau kaip 2013 m. gegužės 31 d. įgyvendinimo aktu priima Sąjungos prioritetus, susijusius su reikalavimų laikymosi užtikrinimo ir kontrolės politika. 4. 20 straipsnio 1 dalies o punkte nurodyta veiklos programos dalis, skirta [Reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos] 37 straipsnio 5 dalyje nurodytos daugiametės programos daliai, susijusiai su 2014 m., perduodama ne vėliau kaip 2013 m. spalio 31 d. 19 straipsnis Pagrindiniai veiklos programos principai Rengdama veiklos programą, valstybė narė atsižvelgia į šiuos pagrindinius principus: (a) į programą turi būti įtraukti atitinkami priemonių, susijusių su kiekvienu programoje numatytu Sąjungos prioritetu, deriniai, loginiu pagrindu sudaryti remiantis ex ante vertinimu ir stiprybių, silpnybių, galimybių ir grėsmių (toliau – SSGG) analize; (b) į programą turi būti integruotas tinkamas į inovacijas, klimato kaitos švelninimą bei prisitaikymą prie jos orientuotas metodas; (c) turi būti numatyti atitinkami veiksmai, kuriais siekiama supaprastinti ir palengvinti programos įgyvendinimą; (d) jeigu taikytina, turi būti užtikrintas priemonių, taikomų įgyvendinant šio reglamento 6 straipsnio 3 ir 5 dalyse dėl EJRŽF nurodytus Sąjungos prioritetus, derėjimas su [Reglamento dėl bendros žuvininkystės politikos] 43 straipsnyje nurodytu akvakultūros daugiamečiu nacionaliniu strateginiu planu. 20 straipsnis Veiklos programos turinys 1. Be [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 24 straipsnyje nurodytų sudedamųjų dalių, į veiklos programą įtraukiama: (a) [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 48 straipsnyje nurodytas ex ante vertinimas; (b) padėties analizė SSGG požiūriu ir nustatyti poreikiai, kurie turi būti patenkinti geografinėje vietovėje, kurioje taikoma programa. Analizės struktūra turi būti nustatyta pagal Sąjungos prioritetus. Specifiniai su klimato kaitos švelninimu bei prisitaikymu prie jos ir inovacijų skatinimu susiję poreikiai įvertinami pagal Sąjungos prioritetus, siekiant pagal kiekvieną prioritetą nustatyti tinkamas šių dviejų sričių atsakomąsias priemones; paramos reikalavimus atitinkančių politikos sričių padėties stipriųjų ir silpnųjų savybių apibendrinimas; (c) tinkamo į inovacijas, aplinką, įskaitant specifinius NATURA 2000 teritorijų poreikius, ir klimato kaitos švelninimą bei prisitaikymą prie jos orientuoto metodo aprašas; (d) ex ante sąlygų ir, jeigu reikia, [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 17 straipsnio 4 dalyje nurodytų veiksmų įvertinimas bei gairės, nustatytos [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 19 straipsniui įgyvendinti; (e) pagal Sąjungos prioritetus sugrupuotų pasirinktų priemonių sąrašas; (f) projektų atrankos kriterijų aprašas; (g) V antraštinės dalies III skyriuje numatytų vietos plėtros strategijų atrankos kriterijų aprašas; (h) aiškiai pagal V antraštinės dalies III skyrių nurodytos veiklos rūšys, kurios gali būti vykdomos kolektyviai ir kurioms pagal 95 straipsnio 3 dalį atitinkamai gali būti taikomas didesnis pagalbos intensyvumas; (i) poreikių, susijusių su stebėjimo ir vertinimo reikalavimais, analizė ir vertinimo planas, nurodytas [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 49 straipsnyje. Valstybės narės suteikia pakankamai išteklių ir užtikrina pakankamą gebėjimų ugdymo veiklą, kad būtų galima patenkinti nustatytus poreikius; (j) finansavimo planas, kuris turi būti parengtas atsižvelgiant į [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 18 ir 20 straipsnius ir į 17 straipsnio 3 dalyje nurodytą Komisijos sprendimą, kuriame pateikiama: i) lentelė, kurioje nustatomas bendras planuojamas EJRŽF įnašas kiekvienais metais; ii) lentelė, kurioje nustatomi naudotini EJRŽF ištekliai ir bendro finansavimo norma, susijusi su 6 straipsnyje nustatytų Sąjungos prioritetų tikslais ir technine pagalba. Jeigu taikytina, šioje lentelėje atskirai nurodomi EJRŽF ištekliai ir bendro finansavimo normos, kurios, nukrypstant nuo 94 straipsnio 1 dalyje nustatytos bendrosios taisyklės, taikomos paramai, nurodytai 72 straipsnyje, 73 straipsnyje, 78 straipsnio 2 dalies a–d ir f–j punktuose, 78 straipsnio 2 dalies e punkte ir 79 straipsnyje; (k) informacija apie priemonių, finansuojamų iš kitų BSP fondų arba pagal LIFE bendrąją programą, papildomumą; (l) pasirengimo įgyvendinti programą priemonės, įskaitant: i) visas valstybės narės paskirtas valdžios institucijas, nurodytas 107 straipsnyje, ir informacijos tikslais pateikiamą glaustą valdymo ir kontrolės struktūros aprašą; ii) stebėjimo ir vertinimo procedūrų aprašą ir Stebėsenos komiteto sudėtį; iii) nuostatas, skirtas užtikrinti, kad programa būtų skelbiama pagal 143 straipsnį; (m) partneriai, paskirti pagal [Reglamento (ES) Nr. [...], kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos] 5 straipsnį, ir konsultacijų su partneriais rezultatai; (n) siekiant geresnio atitikties užtikrinimo taikant 6 straipsnio 6 dalyje nurodytą kontrolę ir laikantis 18 straipsnio 3 dalies: i) įstaigų, kurios įgyvendina kontrolės, tikrinimo ir reikalavimų laikymosi užtikrinimo sistemą, sąrašas ir glaustas jų žmogiškųjų bei finansinių išteklių, skirtų žuvininkystės kontrolei, tikrinimui ir reikalavimų laikymosi užtikrinimui, aprašas, jų turima žuvininkystės kontrolės, tikrinimo ir reikalavimų laikymosi užtikrinimo įranga, pirmiausia laivų, orlaivių ir sraigtasparnių skaičius; ii) kontrolės priemonių, įgyvendintinų naudojant bendruosius rodiklius, kurie turėtų būti nustatyti pagal 133 straipsnį, bendrieji tikslai; iii) specialieji tikslai, kurie turėtų būti pasiekti atsižvelgiant į 6 straipsnyje nustatytus Sąjungos prioritetus, išsamiai nurodant, kiek vienetų pagal kiekvieną išlaidų kategorijų bus perkama per visą programavimo laikotarpį; (o) siekiant rinkti duomenis, skirtus tvariam žuvininkystės valdymui, kaip nurodyta 6 straipsnio 6 dalyje ir 18 straipsnio 4 dalyje, ir laikantis