Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė /* KOM/2011/0841 galutinis - 2011/0414 (CNS) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Dešimtojo dešimtmečio pradžioje parama trečiųjų šalių branduolinei saugai ir branduolinės apsaugos priemonėms buvo esminė Bendrijos darbo dalis Vidurio Europoje ir buvusios Sovietų Sąjungos šalyse, taikant branduolinės saugos programos komponentus TACIS ir PHARE. Nuo 2007 m. bendradarbiavimas branduolinės saugos srityje išplėstas, pagal Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonę įtraukus trečiąsias šalis, o pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP) bendradarbiavimas branduolinės saugos srityje numatytas su šalimis, dalyvaujančiomis stojimo į ES procese. 1986 m. įvykus Černobylio avarijai paaiškėjo, kokia svarbi pasaulyje yra branduolinė sauga. 2011 m. Fukušimos Daiči avarija patvirtino, kad reikia toliau stengtis gerinti branduolinę saugą, kad ji atitiktų griežčiausius standartus. Abi avarijos aiškiai parodė, kad branduolinės avarijos pasekmės sveikatai, aplinkai, ekonomikai ir socialinės pasekmės gali išplisti gerokai toliau už valstybės sienų ir galbūt po visą pasaulį. Branduolinės saugos svarbą 1992 m. birželio 18 d. rezoliucijoje dėl branduolinės saugos technologinių problemų pripažino Europos Sąjungos Taryba, pabrėžusi, „kad branduolinę saugą Europoje laiko ypatingai svarbia ir todėl prašo valstybių narių ir Komisijos kaip pagrindinį ir pirmenybinį tikslą patvirtinti Bendrijos bendradarbiavimą branduolinėje srityje, visų pirma su kitomis Europos valstybėmis <...> kad jų branduoliniai įrenginiai atitiktų Bendrijoje praktiškai taikomą saugos lygį“. 1999 m. Bendrija nusprendė prisijungti prie Branduolinės saugos konvencijos, o 2005 m. – prie Jungtinės panaudoto kuro tvarkymo saugos ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugos konvencijos, kuriomis abiem siekiama šiose srityse stiprinti nacionalines priemones ir tarptautinį bendradarbiavimą. Europos Sąjungos Taryba priėmė 2009 m. birželio 25 d. Direktyvą 2009/71/Euratomas, kuria nustatoma Bendrijos branduolinių įrenginių branduolinės saugos sistema, kad išlaikytų ir skatintų nuolatinį branduolinės saugos gerinimą ir reguliavimą. 2011 m. Europos Sąjungos Taryba taip pat priėmė direktyvą, kuria nustatoma panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo Bendrijos sistema. Šios direktyvos, griežti branduolinės saugos ir radioaktyviųjų atliekų bei panaudoto kuro tvarkymo standartai, įgyvendinti Europos Sąjungoje, yra pavyzdžiai, kuriuos galima naudoti, kad trečiosios šalys būtų skatinamos taikyti panašius griežtus standartus. Bendrija pagal Euratomo sutarties 10 skyrių jau glaudžiai bendradarbiauja su Tarptautine atominės energijos agentūra (TATENA) ir branduolinės apsaugos priemonių (siekiant Euratomo sutarties antrosios antraštinės dalies 7 skyriaus tikslų), ir branduolinės saugos srityse. Reguliavimo ir kitų bendradarbiavimo su besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis formų bei ES metodų, standartų ir praktikos skatinimas yra strategijos „2020 m. Europa“ išorės politikos tikslai. Kad Europos Sąjunga atliktų savo pasaulinį žmonių ir strateginio saugumo skatinimo vaidmenį, labai svarbu, kad Bendrija turėtų galimybių ir priemonių reaguoti į branduolinės saugos, radiacinės saugos ir branduolinės apsaugos priemonių srityje visose trečiosiose šalyse kylančias problemas, remdamasi Bendrijos ir jos valstybių narių šiose srityse Europos Sąjungoje įgyta patirtimi. Atsižvelgiant į tai, siūloma Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemone (BBSSP) bus toliau tęsiami dešimtajame dešimtmetyje Vidurio Europoje ir buvusiose Sovietų Sąjungos šalyse pradėti veiksmai, nuo 2007 m. imti taikyti ir trečiosioms šalims. Numatoma, kad pagrindiniai motyvai, dėl kurių imtasi bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, galios ir 2014–2020 m. Tačiau kadangi didžiausi pagal BBSSP vykdomi projektai (visų pirma susiję su Černobylio avarijos vietos išvalymu ir atominės elektrinės tobulinimo projektais) iki 2014 m. bus beveik baigti, atsiras išteklių kitiems rūpestį keliantiems dalykams sureguliuoti. Kasybos vietų išvalymo (buvusios urano kasyklos, kuriose nesilaikyta pagrindinių aplinkosaugos reikalavimų), panaudoto kuro utilizavimo, atliekų tvarkymo ir įrenginių eksploatavimo nutraukimo klausimai turės būti sprendžiami kaip programos prioritetai. Be to, Europos Sąjungos intervencinė techninė parama keičiama bendradarbiavimu. Daugiausia dėmesio skiriama svarbiausiai veiklai, kuria siekiama gerinti branduolinės saugos kultūrą, apsaugą nuo radiacijos ir apsaugos priemones. Pagal Euratomo bendrąsias programas mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo veiksmais skatinama didelių avarijų prevencija ir padarinių švelninimas, be to, gerinti apsaugą nuo radiacijos, siekiant didinti saugos kultūrą. Dvišaliai tarptautiniai susitarimai pagal Euratomo sutartį dėl branduolinės saugos taip pat vertintini kaip papildomas būdas prisidėti prie branduolinės saugos gerinimo, apsaugos nuo radiacijos ir saugaus radioaktyviųjų atliekų tvarkymo, didinant mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo pastangas su trečiųjų šalių partneriais. Patirtis, įgyta po Fukušimos Daiči avarijos, turės didelę reikšmę ateinančiais metais gerinant branduolinę saugą. Numatoma, kad ES valstybių narių išsamių ir skaidrių grėsmės ir saugos vertinimų („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“), kuriuos planuojama taikyti ir ES kaimyninėms šalims bei galbūt kitoms trečiosioms šalims, rezultatai turės didelį poveikį atominių elektrinių projektavimui, eksploatavimui, priežiūrai ir reguliavimui. ES įgyta patirtis bus svarbi kitoms trečiosioms šalims. Bendradarbiavimas pagal BBSSP turi papildyti Europos Sąjungos pagal kitas vystomojo bendradarbiavimo priemones numatytą bendradarbiavimą, o taikomos priemonės turi atitikti bendrą Europos Bendrijos strateginės politikos sistemą, taikomą atitinkamoms šalims partnerėms. Atsižvelgiant į tarptautinius įsipareigojimus, susijusius su branduolinės saugos gerinimu, bendradarbiaujant pagal BBSSP turėtų būti dar labiau išnaudojama sąveika su bendrosiomis Euratomo programomis branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos srityje. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS Viešos konsultacijos Komisija 2010 m. lapkričio 26 d. – sausio 31 d. surengė viešas konsultacijas dėl būsimo ES išorės veiksmų finansavimo. Šis procesas buvo grindžiamas internetiniu klausimynu, kartu su juo buvo pateiktas Komisijos ir susijusių EIVT skyrių aiškinamasis dokumentas „ES išorės veiksmų finansavimo būdai po 2013 m.“ Tai, kad reaguojant į viešas konsultacijas gauta 220 nuomonių, rodo didelę struktūrų, nuomonių ir tradicijų, būdingų išorės veiksmų bendruomenei, įvairovę. Apskritai, atsižvelgiant į atsakymus, galima teigti, kad nėra poreikio iš esmės keisti esamą galiojančių priemonių struktūrą. Vis dėlto nustatyti keli BBSSP svarbūs dalykai, į kuriuos, kai taikytina, atsižvelgta rengiant naująjį reglamentą. Dauguma respondentų (maždaug 70 proc.) patvirtino, kad ES finansinė intervencija teikia didelę papildomą naudą svarbiausiose politikos srityse, remiamose ES išorės veiksmų finansinėmis priemonėmis. Daug respondentų ES papildomos naudos kriterijų nurodo kaip pagrindinį ateities variklį. ES turėtų išnaudoti savo lyginamąjį pranašumą, susijusį su jos buvimu pasaulinėje arenoje, įvairiapuse patirtimi, viršnacionaliniu pobūdžiu, koordinavimo pagalba ir masto ekonomija. Beveik visi respondentai (92 proc.) pritaria labiau diferencijuotam požiūriui, pritaikytam prie paramą gaunančios šalies padėties ir grindžiamam patikimais kriterijais bei efektyviu duomenų rinkimu, kad būtų didinamas ES finansinių priemonių poveikis. Per du trečdalius respondentų mano, kad ES išorės veiksmuose į ES interesus atsižvelgiama pakankamai ir kad jie turėtų būti iš esmės grindžiami ES vertybėmis ir principais, taip pat šalių partnerių plėtros tikslais. Mažuma respondentų mano, kad ES turėtų išorės veiksmus labiau sutelkti į savo pačios interesus pasaulio ekonomikoje, visų pirma besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse. Labai daug respondentų pritaria, kad reikėtų skirti daugiau dėmesio būsimų priemonių stebėjimo ir vertinimo sistemoms, taip pat įgyvendinant projektus arba programas. Dėl būdų didinti ES išorės finansavimo matomumą dauguma suinteresuotųjų šalių pritaria didesnėms pastangoms informavimo ir ryšių veiklos srityje, visų pirma paramą gaunančiose šalyse; tačiau atrodo, kad ES matomumui naudingesnė efektyvi politika, strategijos ir buvimas trečiosiose šalyse, o ne papildomos lėšos ryšiams. Suinteresuotieji subjektai taip pat labai rėmė siekį stiprinti ES tenkantį koordinavimo vaidmenį tarp kitų paramos teikėjų ir užtikrinti, kad įgyvendinantieji partneriai padarytų ES finansavimą matomesnį. Poveikio vertinimas Komisija atliko poveikio vertinimą, kurį atliekant buvo tikrinamos keturios politikos galimybės: (a) jokių tolesnių ES veiksmų (jokios Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonės). Tam tikrą bendradarbiavimo veiklą branduolinės saugos srityje būtų galima įtraukti į geografinio bendradarbiavimo priemones ir taip ją įgyvendinti. Tačiau dėl to gali kilti sunkumų, susijusių su teisiniu pagrindu, o įgyvendinimas gali būti netinkamas dėl labai techninio klausimų pobūdžio; (b) „jokių pokyčių“ (bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis vyktų pagal esamą BBSSP reglamentą). Pagal šią politikos galimybę į reglamentą nebūtų galima įtraukti įgytos patirties, persvarstyti geografinės taikymo srities ir nustatyti bendradarbiavimo kriterijų ir prioritetų. Būtų prarasta galimybė pagerinti reglamento įgyvendinimą ir veiksmingumą; (c) iš dalies pakeisti BBSS reglamentą. Iš dalies pakeistu reglamentu būtų galima persvarstyti geografinę taikymo sritį ir įtraukti visas trečiąsias šalis (įskaitant tas, kurioms šiuo metu taikoma Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP) bei nustatyti bendradarbiavimo prioritetus ir kriterijus. Taip naujajame reglamente būtų numatyta paprastesnė tvarka ir jis būtų įgyvendinamas veiksmingiau nei dabartinis reglamentas; (d) nauja priemonė, kuri galėtų apimti esamo BBSS taikymo sritį ir esamos Stabilumo priemonės taikymo srities dalį. Taip būtų suteikta galimybė laikytis bendro požiūrio į branduolinę saugą, saugumą ir apsaugos priemones (3S); tačiau reikėtų dvejopo teisinio pagrindo (Euratomo sutartis ir Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo). Dėl dvejopo teisinio pagrindo įgyvendinimas galėtų tapti sudėtingesnis ir pastoviai reikėtų sąveikos su kitais grėsmių (cheminių ir biologinių) švelninimo veiksmais. Pirmenybė suteikta reglamento keitimo galimybei. Palyginti su galimybėmis „jokių pokyčių“ ir „nauja priemonė“, būtų galima užtikrinti tęstinumą ir pasinaudoti seniai išbandytos sistemos patirtimi ir kartu išspręsti įvairias nustatytas problemas, įskaitant aiškesnį intervencijos ribų suvokimą. Taip, be to, taikant vieną teisinį pagrindą (palyginti su galimybe „nauja priemonė“), supaprastėtų įgyvendinimas. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Dabartinio BBSS reglamento teisinis pagrindas yra Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartis (Euratomas), visų pirma jos 203 straipsnis. Atsižvelgiant į branduolinės saugos teisės aktų sistemą ES lygmeniu ir į tai, kad persvarsčius teisės akto taikymo sritį teisinis pagrindas nepasikeis, būsimo reglamento teisinis pagrindas turėtų būti tas pats. Subsidiarumo ir proporcingumo principai 27 valstybės narės veikia vadovaudamosi bendra politika ir strategija, bet ES viena turi kritinę masę pasauliniams uždaviniams spręsti, nes valstybių narių veiksmai gali būti riboti ir fragmentiški, o projektai paprastai pernelyg maži, kad lemtų tvarius tam tikros srities pokyčius. Dėl tokios kritinės masės ES taip pat gali geriau vesti dialogą politikos klausimais su vyriausybėmis partnerėmis. ES padėtis yra išskirtinai neutrali ir nešališka, kad valstybių narių vardu ir kartu su jomis galėtų įgyvendinti išorės veiksmus ir padidintų patikimumą šalyse, kuriose dirba. Ji gali geriausiai savo piliečių vardu prisiimti pasaulio lyderės vaidmenį. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI 2014–2020 m. išorės veiksmų priemonėms Komisija siūlo skirti 70 mlrd. EUR[1]. BBSSP 2014–2020 m. laikotarpiu numatyta skirti 631,3 mln. EUR (560 mln. EUR 2011 m. kainomis). Orientaciniai BBSSP metinio biudžeto įsipareigojimai pateikti lentelėje. Metai || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO BBSSP asignavimai (mln. EUR) || 84,9 || 86,6 || 88,3 || 90,1 || 91,9 || 93,7 || 95,6 || 631,1 Orientaciniai finansiniai asignavimai pagal konkrečius tikslus nurodyti Finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje. 5. NEPRIVALOMI ELEMENTAI Paprastinimas Horizontalaus pobūdžio straipsniai buvo ištrinti, nes jie yra Reglamente Nr. …. /…, kuriuo nustatomos išorės santykių finansavimo priemonių bendrosios įgyvendinimo taisyklės. Siekiant paprastinti BBSSP programavimą ir įgyvendinimą, reglamento priede apibrėžiami bendradarbiavimo kriterijai ir teminiai bei geografiniai bendradarbiavimo projektų atrankos prioritetai. Svarbiausių reglamento straipsnių ir esamos BBSSP sistemos pakeitimų paaiškinimas I ANTRAŠTINĖ DALIS. Tikslai 1 straipsnis. Dalykas ir taikymo sritis 1 straipsnyje nustatomi reglamento tikslai ir taikymo sritis. Reglamentas bus taikomas visoms trečiosioms šalims (tai papildomai paaiškinta priede). Nustatyti trys konkretūs tikslai: a) veiksmingos branduolinės saugos kultūros puoselėjimas ir griežčiausių branduolinės saugos standartų bei apsaugos nuo radiacijos standartų įgyvendinimas; b) atsakingas ir saugus panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymas, buvusių branduolinių objektų ir įrenginių eksploatacijos nutraukimas ir išvalymas; c) efektyvių ir veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos garantijų taikymo trečiosiose šalyse sistemos ir metodikos nustatymas. Palyginti su esamu BBSSP reglamentu, šis reglamentas išdėstytas paprasčiau. Dabartinio BBSSP reglamento 1 ir 2 straipsniai sujungiami. Juose apibrėžiamos svarbiausios bendradarbiavimo sritys, o prieduose nurodomos konkrečios priemonės. II ANTRAŠTINĖ DALIS. Programavimas ir orientacinis lėšų paskirstymas 2 straipsnis. Strateginiai dokumentai Šiame straipsnyje nurodyta, kad daugiametės strategijos dokumentas (-ai) yra bendras bendradarbiavimo pagrindas ir jame (-uose) pateikiama Sąjungos bendradarbiavimo pagal reglamentą strategija. 3 straipsnis. Daugiametės orientacinės programos Šiame straipsnyje nurodyta, kad daugiametėse orientacinėse programose nustatomos pasirinktos pirmenybinės finansavimo sritys, konkretūs tikslai, numatomi rezultatai, veiklos rezultatų rodikliai ir orientaciniai finansiniai asignavimai. III ANTRAŠTINĖ DALIS. Įgyvendinimas Ši antraštinė dalis gerokai supaprastinta, nes 4 straipsnyje nurodyta, kad sprendimas įgyvendinamas pagal Reglamentą Nr. …. /…, kuriuo nustatomos išorės santykių finansavimo priemonių bendrosios įgyvendinimo taisyklės. IV ATRAŠTINĖ DALIS. Baigiamosios nuostatos Šioje antraštinėje dalyje apibrėžiama orientacinė finansavimo suma (7 straipsnis) ir pateikiamos įsigaliojimo nuostatos (8 straipsnis). PRIEDAS Į reglamentą įtrauktas priedas dėl konkrečių remiamų priemonių ir kriterijų, taikomų bendradarbiavimui branduolinės saugos srityje, siekiant dar labiau supaprastinti reglamento tekstą ir jo įgyvendinimą, apibrėžiant bendradarbiavimo sritis, techninę ir geografinę taikymo sritį, bendradarbiavimo kriterijus ir prioritetus. Pagal pasiūlymo nuostatas priedas gali būti keičiamas paprastesne tvarka nei visas reglamentas (reglamento 5 straipsnis). Priede apibrėžiamos konkrečios pagal reglamentą remiamos priemonės (dabartinės BBSSP persvarstyta versija, iš naujo apibrėžiamos bendradarbiavimo sritys), bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis branduolinės saugos srityje kriterijai, prioritetai ir koordinavimas. Nustatant bendradarbiavimo kriterijus atsižvelgta į 2008 m. Tarybos pasiūlytus kriterijus ir jais iš esmės vadovaujamasi. 2011/0414 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 203 straipsnį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2], laikydamasi specialios teisėkūros procedūros, kadangi: (1) šis reglamentas – tai viena iš priemonių, kurioje numatoma tiesioginė parama Europos Sąjungos išorės politikai, juo bus pakeistas 2007 m. vasario 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. 300/2007, nustatantis bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonę[3], baigsiantis galioti 2013 m. gruodžio 31 d.; (2) Europos Sąjunga yra svarbiausia ekonominės, finansinės, techninės, humanitarinės ir makroekonominės paramos trečiosioms šalims teikėja. Šis reglamentas – tai dalis sistemos, skirtos planuoti bendradarbiavimą ir teikti paramą, kuria siekiama skatinti aukštą branduolinės saugos, apsaugos nuo radiacijos lygį ir efektyvių bei veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių taikymą trečiosiose šalyse; (3) 1986 m. Černobylio avarija parodė visuotinę branduolinės saugos svarbą. 2011 m. Fukušimos Daiči avarija patirtino, kad reikia toliau dėti pastangas gerinant branduolinę saugą, kad ji atitiktų griežčiausius standartus. Siekiant sudaryti saugos sąlygas, būtinas grėsmėms visuomenės gyvybei ir sveikatai pašalinti, Europos atominės energijos bendrijai (toliau – Bendrija) turėtų būti suteikta galimybė remti branduolinę saugą trečiosiose šalyse; (4) veikdama kartu su valstybėmis narėmis pagal bendras politikos kryptis ir strategijas, pati Europos Sąjunga turi kritinę masę, kad galėtų reaguoti į pasaulines problemas, be to, ji geriausiai gali koordinuoti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis; (5) Komisijos sprendimu 1999/819/Euratomas[4] Bendrija prisijungė prie 1994 m. Branduolinės saugos konvencijos. Komisijos sprendimu 2005/510/Euratomas[5] Bendrija taip pat prisijungė prie Jungtinės panaudoto kuro tvarkymo saugos ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugos konvencijos; (6) kad būtų išlaikyta branduolinė sauga, jos reguliavimas ir skatinamas nuolatinis šių sričių tobulinimas, 2009 m. birželio 25 d. Taryba priėmė Direktyvą 2009/71/Euratomas, kuria nustatoma Bendrijos branduolinių įrenginių branduolinės saugos sistema[6]. 2011 m. liepos 19 d. Taryba taip pat priėmė Direktyvą 2011/70/Euratomas, kuria nustatoma panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo Bendrijos sistema[7]. Šios direktyvos ir griežti Sąjungoje įgyvendinti branduolinės saugos bei radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto kuro tvarkymo standartai yra pavyzdžiai, kuriais remiantis galima skatinti trečiąsias šalis taikyti panašius griežtus standartus; (7) reguliavimo ir kitų bendradarbiavimo su besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis formų bei Sąjungos metodų, taisyklių, standartų ir praktikos skatinimas yra strategijos „2020 m. Europa“ išorės politikos tikslai; (8) Sąjungos valstybės narės yra pasirašiusios Sutartį dėl branduolinio ginklo neplatinimo ir jos papildomą protokolą; (9) Bendrija pagal Euratomo sutarties 10 skyrių jau glaudžiai bendradarbiauja su Tarptautine atominės energijos agentūra (TATENA) branduolinės apsaugos priemonių (siekdama Euratomo sutarties Antrosios antraštinės dalies 7 skyriaus tikslų) ir branduolinės saugos srityse; (10) Bendrijai labai reikia toliau stengtis remti veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos trečiosiose šalyse priemonių taikymą, remiantis Sąjungoje taikomomis apsaugos priemonėmis; (11) suprantama, kad atsakomybė už įrenginio saugą tenka jo operatoriui ir valstybei, kurios jurisdikcijoje šis įrenginys yra; (12) nors Sąjungos išorės paramos finansiniai poreikiai didėja, dėl Sąjungos ekonomikos ir biudžeto padėties ištekliai šiai paramai teikti yra riboti. Todėl Komisijai reikia ieškoti, kaip efektyviausiai panaudoti turimus išteklius, visų pirma taikant finansines priemones, užtikrinančias sverto poveikį. Sverto poveikis padidinamas, suteikus galimybę panaudoti ir pakartotinai panaudoti investuotas ir iš finansinių priemonių gautas lėšas; (13) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai reikėtų suteikti įgyvendinimo įgaliojimus; (14) įgyvendinimo įgaliojimus, susijusius su veiksmų, remiamų pagal šį reglamentą, programavimu ir finansavimu, reikėtų įgyvendinti pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[8]. Atsižvelgiant į šių įgyvendinimo aktų pobūdį, visų pirma į jų, kaip politikos orientyrų, pobūdį arba finansinį poveikį, jų priėmimui iš esmės reikėtų taikyti nagrinėjimo procedūrą, išskyrus nedidelio finansinio masto technines įgyvendinimo priemones. Komisija turėtų priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus, jeigu tinkamai pagrįstais atvejais, kai reikia greitos Sąjungos reakcijos, to reikia dėl privalomų skubos priežasčių; (15) bendrosios Sąjungos išorės veiksmų priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros nustatytos ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. ../… ...; (16) Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas aprašyti Tarybos sprendime 2010/427/ES, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I ANTRAŠTINĖ DALIS TIKSLAI 1 straipsnis Dalykas ir taikymo sritis Europos Sąjunga finansuoja priemones, kuriomis remiamas aukšto lygio branduolinės saugos, apsaugos nuo radiacijos skatinimas ir efektyvių bei veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių taikymas trečiosiose šalyse pagal šio reglamento nuostatas. 1. Šiuo reglamentu siekiama tokių konkrečių tikslų: a) veiksmingos branduolinės saugos kultūros puoselėjimo ir griežčiausių branduolinės saugos bei apsaugos nuo radiacijos standartų įgyvendinimo; b) panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus valdymo, buvusių branduolinių objektų ir įrenginių eksploatavimo nutraukimo ir išvalymo; c) efektyvių ir veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių trečiosiose šalyse taikymo sistemų ir metodikos nustatymo. 2. Bendra pažanga siekiant išvardytų konkrečių tikslų vertinama atitinkamai pagal tokius veiklos rezultatų rodiklius: a) per atitinkamas BBSSP tarpusavio vertinimo misijas nustatytų problemų skaičių ir svarbą; b) panaudoto kuro, branduolinių atliekų ir eksploatavimo nutraukimo strategijų raidos, atitinkamų teisės aktų ir reguliavimo sistemos bei projektų įgyvendinimo statusą; c) atitinkamose BBSSP branduolinės apsaugos priemonių ataskaitose iškeltų problemų skaičių ir svarbą. 3. Komisija užtikrina, kad taikomos priemonės atitiktų bendrą Sąjungos strateginės politikos, taikomos šaliai partnerei, sistemą ir visų pirma jos plėtros ir ekonominio bendradarbiavimo politikos krypčių bei programų tikslus. 4. Konkrečios šiuo reglamentu remiamos priemonės ir bendradarbiavimui branduolinės saugos srityje taikomi kriterijai išsamiau apibūdinti priede. 5. Šiame reglamente numatytu finansiniu, ekonominiu ir techniniu bendradarbiavimu papildomas Sąjungos pagal kitas vystomojo bendradarbiavimo priemones numatytas bendradarbiavimas. II ANTRAŠTINĖ DALIS PROGRAMAVIMAS IR ORIENTACINIS LĖŠŲ PASKIRSTYMAS 2 straipsnis Strateginiai dokumentai 1. Sąjungos bendradarbiavimas pagal šį reglamentą įgyvendinamas pagal daugiamečius strateginius dokumentus. 2. Daugiametis strateginis dokumentas yra bendras bendradarbiavimo pagrindas ir rengiamas ne ilgesniam kaip septynerių metų laikotarpiui. Jame pateikiama Sąjungos bendradarbiavimo pagal šį reglamentą strategija, atsižvelgiant į atitinkamų šalių poreikius, Sąjungos prioritetus, tarptautinę padėtį ir pagrindinių partnerių veiklą. 3. Strateginiuose dokumentuose bus siekiama nustatyti nuoseklią Sąjungos ir atitinkamų šalių ar regionų partnerių bendradarbiavimo sistemą, atitinkančią bendrą tikslą ir taikymo sritį, tikslus, principus ir Sąjungos politiką. 4. Strateginių dokumentų rengimui taikomi pagalbos efektyvumo principai: nacionalinės nuosavybės, partnerystės, koordinavimo, derinimo, pritaikymo prie šalies gavėjos arba regioninių sistemų, tarpusavio atskaitomybės ir orientavimo į rezultatus. 5. Komisija strateginį dokumentą tvirtina taikydama Bendro įgyvendinimo reglamento 15 straipsnio 3 dalyje nustatytą nagrinėjimo procedūrą. Strateginiai dokumentai gali būti persvarstomi laikotarpio viduryje arba kai to reikia, taikant tą pačią procedūrą. Tačiau šios procedūros nereikalaujama atnaujinant strategiją, jeigu toks atnaujinimas neturi įtakos dokumente nurodytoms pradinėms pirmenybinėms sritims ir tikslams. 3 straipsnis Daugiametės orientacinės programos 1. Daugiametės orientacinės programos rengiamos remiantis 2 straipsnyje minėtais strateginiais dokumentais. Daugiametės orientacinės programos paprastai apima 2–4 metų laikotarpį. 2. Daugiametėse orientacinėse programose nurodomos finansavimui pasirinktos pirmenybinės sritys, konkretūs tikslai, numatomi rezultatai, veiklos rezultatų rodikliai ir orientaciniai finansiniai asignavimai apskritai ir kiekvienai pirmenybinei sričiai, įskaitant pagrįstą nepaskirstytųjų lėšų rezervą; jei taikytina, galima pateikti šių duomenų intervalą arba minimumą. 3. Daugiametės orientacinės programos iš esmės grindžiamos dialogu su šalimis partnerėmis arba regionu (-ais) partneriu (-iais), dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams, siekiant užtikrinti, kad atitinkama šalis ar regionas pakankamai vadovautų procesui ir būtų skatinama parama nacionalinėms plėtros strategijoms. 4. Daugiametės orientacinės programos tvirtinamos taikant Bendro įgyvendinimo reglamento 15 straipsnio 3 dalyje nustatytą nagrinėjimo procedūrą. 5. Daugiametės orientacinės programos persvarstomos pagal poreikį, atsižvelgiant į atitinkamų strateginių dokumentų persvarstymą, taikant tokią pačią procedūrą. Tačiau taikyti nagrinėjimo procedūros nereikalaujama, kai atliekami daugiamečių orientacinių programų pakeitimai, kuriais daromos techninės pataisos, pagal prioritetinei sričiai skirtus asignavimus perskirstomos lėšos arba pradinis orientacinis asignavimas mažinamas arba didinamas mažiau nei 20 proc., jeigu tik šie pakeitimai neturi įtakos dokumente nustatytoms pradinėms pirmenybinėms sritims ir tikslams. Apie visas tokias technines pataisas per vieną mėnesį pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai. III ANTRAŠTINĖ DALIS ĮGYVENDINIMAS 4 straipsnis Įgyvendinimas Šis reglamentas įgyvendinamas pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą Nr. …. /…., kuriuo nustatomos išorės santykių finansavimo priemonių bendrosios įgyvendinimo taisyklės (toliau – Bendras įgyvendinimo reglamentas). IV ANTRAŠTINĖ DALIS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 5 straipsnis Priedo keitimas Šio reglamento priedas gali būti keičiamas taikant Bendro įgyvendinimo reglamento 15 straipsnio 3 dalyje numatytą nagrinėjimo procedūrą. 6 straipsnis Komitetas Komisijai padeda Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje komitetas. Šis komitetas – tai komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 7 straipsnis Europos išorės veiksmų tarnyba Šis reglamentas taikomas laikantis Tarybos sprendimo 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas. 8 straipsnis Orientacinė finansavimo suma 1. Orientacinė finansavimo suma, skirta šiam reglamentui įgyvendinti 2014–2020 m., yra 631 100 000 EUR. 2. Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų. 9 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS Konkrečios remiamos priemonės ir bendradarbiavimui branduolinės saugos srityje taikomi kriterijai Šiuo reglamentu remiamas aukšto branduolinės saugos, apsaugos nuo radiacijos lygio skatinimas ir efektyvių bei veiksmingų apsaugos priemonių taikymas viso pasaulio trečiosiose šalyse, siekiančiose šioje srityje bendradarbiauti. Šiame priede apibrėžiamos konkrečios remiamos priemonės ir bendradarbiavimo kriterijai, įskaitant prioritetus. Konkrečios remiamos priemonės Siekiant šio reglamento 1 straipsnyje nurodytų tikslų, gali būti remiamos toliau nurodytos priemonės. a) Veiksmingos branduolinės saugos kultūros ir griežčiausių branduolinės saugos bei apsaugos nuo radiacijos standartų įgyvendinimas visais lygmenimis, visų pirma tokiomis priemonėmis: – nuolat remiant reguliavimo įstaigas, techninės pagalbos organizacijas ir stiprinant teisinę bazę, visų pirma susijusią su licencijavimo veikla, įskaitant efektyvių ir išsamių grėsmių ir saugos vertinimų persvarstymą ir įgyvendinimą („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“); – veiksmingos teisinės bazės, procedūrų ir sistemų palaikymu, siekiant užtikrinti tinkamą apsaugą nuo radioaktyviųjų medžiagų jonizuojančiosios spinduliuotės, visų pirma nuo didelio aktyvumo radioaktyviųjų šaltinių, ir saugų jų utilizavimą; – nustatant veiksmingą avarijų, turinčių radiologinių padarinių, prevencijos, o šiems padariniams kilus – jų sušvelninimo tvarką (pvz., aplinkos stebėjimas radioaktyviųjų medžiagų patekimo į aplinką atveju, švelninimo ir valymo veiklos projektavimas ir įgyvendinimas), nenumatytiems atvejams nustatant pasirengimo ir reagavimo, civilinės apsaugos ir reabilitacijos priemones; – paramos branduolinių objektų operatoriams išimtiniais atvejais – ypatingomis ir tinkamai apibrėžtomis aplinkybėmis, imantis išsamių saugos ir grėsmių vertinimų įgyvendinimo priemonių („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“). b) Atsakingas ir saugus panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymas, buvusių branduolinių objektų ir įrenginių eksploatavimo nutraukimas ir išvalymas, visų pirma: – bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo srityje (t. y. vežimas, paruošimas apdorojimui, apdorojimas, perdirbimas, saugojimas ir utilizavimas), įskaitant konkrečių panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo tvarkymo strategijų ir programų rengimą; – rengiant esamų įrenginių eksploatavimo nutraukimo, buvusių branduolinių objektų ir urano kasyklų išvalymo, taip pat jūroje nuskendusių radioaktyviųjų objektų ir medžiagų iškėlimo ir tvarkymo strategijas ir programas ir jas įgyvendinant; – nustatant reikalingą reguliavimo sistemą ir metodiką (įskaitant branduolinės teismo medicinos metodus), reikalingas branduolinės apsaugos priemonėms įgyvendinti, įskaitant tinkamą daliųjų medžiagų apskaitą ir kontrolę valstybės ir operatorių lygmenimis; – taikant tarptautinio bendradarbiavimo skatinimo priemones (taip pat atitinkamų tarptautinių organizacijų sistemoje, visų pirma TATENA) minėtose srityse, įskaitant tarptautinių konvencijų ir sutarčių įgyvendinimą ir stebėjimą, keitimąsi informacija, gebėjimų stiprinimą ir mokymą branduolinės saugos ir mokslinių tyrimų srityse. Šios priemonės turi apimti esminį praktinės patirties elementą, kad pasiekti rezultatai būtų tvaresni. Jas reikia įgyvendinti bendradarbiaujant su trečiųjų šalių institucijomis, branduolinės veiklos reguliuotojais ir jų techninės pagalbos organizacijomis, o konkrečiais atvejais – su branduolinių objektų operatoriais. Priemones taip pat reikėtų remti, išnaudojant papildomą sąveiką su tiesioginiais ir netiesioginiais bendrųjų Euratomo programų veiksmais branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo srityje. Kriterijai[9] Bendradarbiavimas turėtų būti grindžiamas toliau nurodytais kriterijais ir trečiųjų šalių vykdomomis sąlygomis. 1. Bendrieji kriterijai – bendradarbiavimas gali apimti visas viso pasaulio trečiąsias šalis (kurios nėra ES valstybės narės); – pirmenybė bus teikiama narystės siekiančioms šalims ir Europos kaimynystės regionų šalims. Bus palankiai vertinamas regioninis požiūris; – pasiturinčios šalys turėtų būti įtraukiamos tik tam, kad prireikus ir jei tinka būtų galima imtis išimtinių priemonių, pvz., įvykus didelei branduolinei avarijai; – bendras supratimas ir abipusis trečiosios šalies ir Europos Sąjungos susitarimas turėtų būti patvirtintas, pateikus Komisijai oficialų prašymą, įpareigojant atitinkamą vyriausybę; – trečiosios šalys, norinčios bendradarbiauti su Europos Sąjunga, turėtų visiškai laikytis branduolinio ginklo neplatinimo principų. Be to, jos turėtų būti atitinkamų TATENA sistemos konvencijų dėl branduolinės saugos ir saugumo šalys arba būti ėmusiosi veiksmų, rodančių tvirtą įsipareigojimą prisijungti prie šių konvencijų. Bendradarbiavimui su Europos Sąjunga galėtų būti nustatyta prisijungimo prie tam tikrų konvencijų ar tam tikrų veiksmų, skirtų prisijungti prie šių konvencijų, įvykdymo sąlyga. Neatidėliotinais atvejais išimties tvarka šį principą reikėtų taikyti lanksčiai; – siekiant užtikrinti bendradarbiavimo tikslų įgyvendinimą ir jį stebėti, paramą gaunanti trečioji šalis turi pripažinti taikytų veiksmų vertinimo principą. Atliekant vertinimą būtų galima stebėti ir tikrinti, ar laikomasi suderintų tikslų, ir jis galėtų būti tolesnio Bendrijos įnašo mokėjimo sąlyga; – bendradarbiavimu branduolinės saugos ir apsaugos priemonių srityje pagal šį reglamentą nesiekiama skatinti branduolinės energetikos. 2. Šalys, kuriose įdiegti branduolinės energijos gamybos pajėgumai Kalbant apie šalis, kurioms jau skirtas Bendrijos finansavimas, papildomas bendradarbiavimas turėtų priklausyti nuo veiksmų, finansuotų iš Bendrijos biudžeto, įvertinimo ir tinkamo naujų poreikių pagrindimo. Atlikus vertinimą turėtų būti įmanoma tiksliau nustatyti bendradarbiavimo pobūdį ir šioms šalims ateityje skirtinas sumas. Jeigu šalims reikalingas skubus bendradarbiavimas, reikėtų atsižvelgti į: a) intervencijos atitinkamoje šalyje skubumo laipsnį, įvertinus padėtį branduolinės saugos ir saugumo požiūriu; ir b) tam tikrose šalyse, kuriose numatoma įgyvendinti plataus užmojo branduolinės energijos gamybos pajėgumų plėtros programą, įsikišimo tam tikru momentu reikšmę, siekiant užtikrinti, kad kartu su šiuo procesu būtų skatinama branduolinės saugos ir saugumo kultūra, visų pirma kalbant apie reguliavimo institucijų bei techninės pagalbos organizacijų kūrimą ir stiprinimą bei panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo strategijų ir programų kūrimą ir įgyvendinimą. Integruotosios reguliavimo priežiūros paslaugos ir TATENA operacinio saugumo patikros grupės misijos būtų vertinamos palankiai, nors tai nebūtų formalus ES bendradarbiavimo kriterijus. 3. Šalys, kuriose nėra įdiegtų branduolinės energijos gamybos pajėgumų Šalių, kuriose yra mokslinių tyrimų reaktoriai, tačiau kurios nenori plėtoti branduolinės energijos gamybos pajėgumų, atveju bendradarbiavimas priklausys nuo skubos laipsnio, atsižvelgus į branduolinės saugos ir saugumo padėtį. Jeigu šalys nori plėtoti branduolinės energijos gamybos pajėgumus, nesvarbu, ar jos turi mokslinių tyrimų reaktorius, ir jeigu dėl jų atitinkamu momentu reikia intervencijos, siekiant užtikrinti, kad branduolinės saugos ir saugumo kultūra būtų puoselėjama kartu plėtojant branduolinės energijos gamybos programą, visų pirma reguliavimo institucijų ir techninės pagalbos organizacijų stiprinimo srityje, bendradarbiaujant su jomis bus atsižvelgiama į branduolinės energijos plėtojimo programos patikimumą, vyriausybės sprendimo naudoti branduolinę energiją buvimą ir preliminaraus veiksmų plano parengimą[10]. Bendradarbiavimu su šios kategorijos šalimis visų pirma siekiama plėtoti reikalingą reguliavimo infrastruktūrą, branduolinės veiklos reguliuotojo ir atitinkamos techninės pagalbos organizacijos (-ų) techninę kompetenciją. Taip pat reikėtų atsižvelgti į panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo strategijas ir programas ir, jei taikytina, jas remti, taip pat tose šalyse, kurios nenumato plėtoti branduolinės energijos gamybos pajėgumų arba kurios yra nusprendusios to nedaryti. Jeigu šalys nepriskiriamos prie išvardytų kategorijų, bendradarbiavimas su jomis gali būti numatytas susiklosčius ekstremaliajai padėčiai branduolinės saugos ir saugumo srityje. Šių šalių atžvilgiu turėtų būti numatyta tam tikro bendrųjų kriterijų taikymo lankstumo galimybė. Prioritetai Siekiant sukurti saugos sąlygas, būtinas grėsmėms visuomenės gyvybei ir sveikatai pašalinti ir užtikrinti, kad branduolinė medžiaga nebūtų naudojama kitais tikslais, nei numatyta, bendradarbiavimas pirmiausia nukreipiamas į branduolinės energetikos reguliuotojus (ir jų techninės pagalbos organizacijas). Siekiama užtikrinti jų techninę kompetenciją ir nepriklausomumą, taip pat sustiprinti teisinę bazę, visų pirma susijusią su licencijavimo veikla, įskaitant veiksmingų ir išsamių grėsmių ir saugos vertinimų patikrą ir įgyvendinimą („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“). Kiti bendradarbiavimo programų prioritetai, plėtotini pagal šį reglamentą, apima: – panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo atsakingų strategijų ir programų kūrimą ir įgyvendinimą; – esamų įrenginių eksploatavimo nutraukimą, buvusių branduolinių objektų ir urano kasyklų išvalymą, taip pat jūroje nuskendusių radioaktyviųjų objektų ir medžiagos iškėlimą ir sutvarkymą, jeigu jie kelia pavojų visuomenei. Bendradarbiavimas su branduolinių įrenginių operatoriais trečiosiose šalyse bus svarstomas konkrečiais atvejais, imantis „testavimo nepalankiausiomis sąlygomis“ rezultatų įgyvendinimo priemonių. Toks bendradarbiavimas su branduolinių įrenginių operatoriais neapims įrangos tiekimo. Koordinavimas Komisija savo bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis turėtų koordinuoti su panašių tikslų siekiančiomis organizacijomis, visų pirma su TATENA. Šis koordinavimas turėtų suteikti Europos Sąjungai ir atitinkamoms organizacijoms galimybę išvengti bet kokio su trečiosiomis šalimis susijusių veiksmų ir finansavimo dubliavimo. Įgyvendinant šį uždavinį Komisija taip pat turėtų įtraukti kompetentingas valstybių narių institucijas ir Europos operatorius ir taip sustiprinti Europos patirties branduolinės saugos ir apsaugos priemonių srityje kokybę. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė(s) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMŲ PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė (BBSSP) 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[11] Išorės santykiai, bendradarbiavimas branduolinės saugos srityje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[12] x Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai Europos Sąjungoje susiformavusi ilgalaikė branduolinės saugos kultūra ir praktinė patirtis, įgyta Europoje ir tose pasaulio dalyse, kuriose naudojama branduolinė energija. Tai buvo dar 1992 m., kai buvo pradėta įgyvendinti Bendrijos paramos NVS ir VRE šalims, skirtos jų atominėms jėgainėms tobulinti, programa. 2008 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui „Tarptautinio masto problemų, susijusių su branduoline sauga ir saugumu, sprendimas“, COM(2008) 312, griežčiausių branduolinės saugos ir saugumo standartų skatinimas buvo patvirtintas kaip svarbiausias ir pirmenybinis Bendrijos bendradarbiavimo branduolinės energetikos srityje tikslas. Bet kuri šalis, ketinanti branduolinę energiją naudoti civiliniais tikslais, privalo laikytis tarptautiniu mastu pripažintų branduolinės saugos ir saugumo standartų. Todėl ji susidurs su pajėgumų plėtojimo (žmogiškųjų išteklių ir infrastruktūros) ir teisės aktų bei institucijų sistemos, būtinos tarptautiniams įsipareigojimams vykdyti, sukūrimo problema. Remdamasi didele patirtimi, ES gali smarkiai prisidėti prie branduolinės saugos, apsaugos nuo radiacijos ir apsaugos priemonių gerinimo pasitelkusi Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonę, kurios geografinė taikymo sritis išplėsta visoms trečiosioms šalims. Komisijos intervenciją dabar sudarys ne techninė pagalba, o bendradarbiavimas. Daugiausia dėmesio skiriama veiklai, kuria siekiama gerinti branduolinę saugą ir apsaugą nuo radiacijos, įskaitant tyrimus, teisės aktų, institucijų kūrimą, procedūrų ir metodikų, taip pat saugaus radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto branduolinio kuro tvarkymo procedūrų ir metodikų tobulinimą. Šiomis aplinkybėmis papildomą ES veiksmų naudą sudaro tai, kad trečiosioms šalims suteikiama galimybė naudotis ES patirtimi, paremta griežčiausiais branduolinės saugos standartais, glaudžiai bendradarbiaujant su Tarptautine atominės energijos agentūra (TATENA). Černobylio avarija (1986) parodė branduolinės saugos svarbą ir išryškino visuotinio požiūrio poreikį šalinant pasaulinius, tarpvalstybinius branduolinės avarijos padarinius. Poreikis patvirtinti griežčiausius branduolinės saugos standartus visame pasaulyje tapo dar akivaizdesnis įvykus Fukušimos Daiči avarijai, po kurios kilo rimtų rūpesčių, susijusių su veikiančių branduolinių įrenginių gebėjimu atlaikyti sąlygas, kurios gali susidaryti dėl pavojingų gamtinių reiškinių, įskaitant žemės drebėjimus ir potvynius. Reaguodamos į Fukušimos Daiči avariją, Europos Komisija ir nacionalinės valdžios institucijos paprašė ES valstybėse narėse atlikti išsamius ir skaidrius branduolinių jėgainių grėsmių ir saugos vertinimus („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“). Šio beprecedenčio vertinimo tikslais susitarta dėl Europos branduolinės saugos reguliuotojų grupės specifikacijų ir vertinimo grafiko, be to, vertinimą siekiama išplėsti trečiosioms šalims (visų pirma ES kaimynėms). ES patvirtinta, kad branduolinių avarijų trečiosiose šalyse poveikis sveikatai, aplinkai, socialinis ir ekonominis poveikis yra labai didelis. Šiuo metu siekiama patvirtinti poreikį nustatyti veiksmingą bendradarbiavimą, kuriuo siekiama užkirsti kelią avarijoms, užtikrinant aukšto lygio branduolinę saugą. Kai kurios šalys yra priėmusios politinį sprendimą laipsniškai atsisakyti branduolinės energijos, kitos – nepradėti numatytų programų, tačiau daug šalių ir toliau eksploatuos branduolines jėgaines, o kai kurios numato statytis ir naujas. Nors ES pripažįsta, kad sprendimas naudoti branduolinę energiją yra suverenus, geriausias ES interesas – kad branduoliniai įrenginiai būtų eksploatuojami saugiai, visų pirma ES kaimynystėje, ir kad branduolinė medžiaga būtų tinkamai įtraukiama į apskaitą. ES šiose srityse bendradarbiaus su trečiosiomis šalimis ir organizacijomis. 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Europos Sąjunga finansuoja priemones, kuriomis remiamas aukšto lygio branduolinės saugos, apsaugos nuo radiacijos skatinimas ir efektyvių bei veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos priemonių taikymas trečiosiose šalyse. 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla 1 konkretus tikslas Veiksmingos branduolinės saugos kultūros puoselėjimas ir griežčiausių branduolinės saugos standartų ir apsaugos nuo radiacijos įgyvendinimas. Atitinkama VGV / VGB veikla 2 konkretus tikslas Saugus panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymas, buvusių branduolinių objektų ir įrenginių eksploatacijos nutraukimas ir išvalymas. Atitinkama VGV / VGB veikla 3 konkretus tikslas Efektyvių ir veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos garantijų taikymo trečiosiose šalyse sistemos ir metodikos nustatymas. Atitinkama VGV / VGB veikla 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis – Veiksmingos branduolinės saugos kultūros sukūrimas ir griežčiausių branduolinių įrenginių branduolinės saugos ir apsaugos nuo radiacijos standartų įgyvendinimas radiologijos praktikoje trečiosiose šalyse; – veiksmingos branduolinės saugos teisinės bazės nustatymas, įskaitant procedūras ir sistemas, siekiant užtikrinti tinkamą apsaugą nuo radioaktyviųjų medžiagų jonizuojančiosios spinduliuotės; – veiksmingos avarijų, turinčių radiologinių padarinių, prevencijos, o šiems padariniams kilus – jų sušvelninimo tvarkos nustatymas, nenumatytiems atvejams nustatant pasirengimo ir reagavimo, civilinės apsaugos ir reabilitacijos priemones; – tarptautinis bendradarbiavimas ir parama branduolinės saugos klausimais, siekiant užtikrinti, kad būtų nustatytas ir įgyvendintas aukščiausias branduolinės saugos lygis; – atsakingų strategijų, susijusių su panaudoto kuro utilizavimu, atliekų tvarkymu, įrenginių eksploatavimo nutraukimu, buvusių branduolinių objektų teritorijų išvalymu ir nuskendusių ar išsisklaidžiusių radioaktyvių objektų ir medžiagos atgavimu ir sutvarkymu, parengimas ir įgyvendinimas; – veiksmingų branduolinių apsaugos priemonių gerinimo visame pasaulyje programų ir metodikų nustatymas. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai – Metinėse veiksmų programose detalizuojama ES vykdytina veikla, įskaitant atitinkamais veiksmais siekiamus tikslus ir numatomus rezultatus. Prieš įgyvendinant projektus nustatomi konkretūs rodikliai, atsižvelgiant į kiekvieno veiksmo ypatybes. Bendram pažangos vertinimui reglamento 1 straipsnyje kiekvienam tikslui numatyta po vieną rodiklį. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas BBSSP teisinis pagrindas yra Euratomo sutartis, visų pirma jos 203 straipsnis. 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Teisės akto pasiūlyme nustatytas reikalavimas trečiosiose šalyse skatinti ir įgyvendinti griežčiausius branduolinės saugos, apsaugos nuo radiacijos standartus ir efektyvias bei veiksmingas branduolinės medžiagos apsaugos priemones. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda Daugelyje komercinių branduolinių jėgainių (146 iš 436 pasaulio jėgainių) ir naudojant branduolinę energiją pagaminama beveik 30 proc. elektros energijos, todėl ES yra įgijusi ilgametę patirtį branduolinės saugos srityje, taip pat branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimo bei radioaktyviųjų atliekų tvarkymo srityse. Todėl ES valstybės narės turi daug ekspertinių žinių visose branduolinės saugos srityse. Dėl technologijų įvairovės skiriasi taikomas vertinimas, todėl tenkinant trečiųjų šalių poreikius galima užtikrinti būtiną lankstumą. ES yra patvirtinusi bendrą teisinę bazę, susijusią su branduoline sauga, radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto kuro tvarkymu. Šiuo atžvilgiu ES yra tapusi pavyzdžiu ir tikisi ir kitus įtikinti taikyti panašius griežtus standartus. Uždaviniams tampant vis sudėtingesniems, izoliuotai nuo viso pasaulio nebus įgyvendintas nė vienas iš ES vidaus prioritetų – saugumo, augimo, darbo vietų kūrimo, klimato kaitos, galimybės gauti energiją, sveikatos, pandemijų ir migracijos. Ekonomikos krizės laikotarpiu koordinuotas ir integruotas ES ir jos valstybių narių požiūris, taikant bendrą programavimą, suteiks didesnę papildomą naudą, bus veikiama geriau ir sustiprės teisėtumas, poveikis ir veiksmingumas. ES padėtis yra išskirtinai neutrali ir nešališka, todėl ji galėtų įgyvendinti išorės veiksmus valstybių narių vardu ir kartu su jomis ir padidinti šalių, su kuriomis dirba, patikimumą. Ji gali geriausiai atlikti pasaulio lyderės vaidmenį savo piliečių vardu. 27 valstybės narės veikia pagal bendras politikos kryptis ir strategijas, bet tik ES turi reikalingą įtaką, kad galėtų reaguoti į pasaulio problemas, nes valstybių narių veiksmai gali būti riboti ir fragmentiški, o projektai – pernelyg maži, kad atitinkamoje srityje galėtų tvariai pakeisti padėtį. Dėl šios kritinės masės ES taip pat gali geriau vesti dialogą politikos klausimais su vyriausybėmis partnerėmis. Programuodama bendradarbiavimą, ES ypatingą dėmesį skiria struktūriniams ir ekonominiams atitinkamų šalių pajėgumams. Galimybė reaguoti į nenumatytus poreikius numatyta dabartiniame BBSSP reglamente ir Japonija ja galėjo pasinaudoti po Fukušimos avarijos. ES turi pasaulinį nuo pavienių valstybių narių nepriklausančių tarptautinių susitarimų tinklą, todėl ji daro įtaką beveik visose tarptautinių santykių srityse, įskaitant branduolinę saugą. ES šioje srityje atlieka esminį vaidmenį, tačiau jai reikia toliau didinti savo matomumą. ES gali padaryti daugiau nei kitos tarptautinės organizacijos, nes ji laikosi kompleksinio požiūrio į plėtrą ir išorės santykius. Darbo pasidalijimas visoje ES yra esminis jos teikiamos papildomos naudos komponentas. Turėdama tarptautinių susitarimų su partneriais ir organizacijomis tinklą visame pasaulyje, ES vykdo natūralią koordinavimo veiklą ir gali daryti įtaką beveik visose tarptautinių santykių srityse, o pavienės valstybės narės, veikdamos pagal bendras politikos kryptis ir strategijas, vienos to negali padaryti. Be to, biudžeto ribojimo laikotarpiu, kai kelios valstybės narės yra priverstos visiškai nutraukti veiklą tam tikruose sektoriuose ir šalyse, ES gali toliau atlikti aktyvų vaidmenį. 1.5.3. Panašios patirties išvados Svarbiausios didžiausių branduolinių avarijų priežastys daugiausia buvo branduolinės saugos kultūros, projektavimo saugos (jėgainės projekto saugos aspektų) ir veiklos saugumo stoka. Todėl buvo manoma, kad reikėtų, jog Europos Sąjungos bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje programos būtų skirtos branduolinių objektų operatoriams, siekiant gerinti padėtį vietoje, ir branduolinės veiklos reguliuotojams, siekiant užtikrinti, kad jie turėtų reikiamus techninius pajėgumus ir nepriklausomai užtikrintų atitinkamų branduolinės saugos standartų laikymąsi. Kartais turėjo būti tiekiama su sauga susijusi įranga, siekiant užtikrinti, kad būtų greitai sureguliuoti skubūs atvejai. Tačiau, kadangi šiems atvejams sureguliuoti, o ir programoms taikomi efektyvaus išteklių naudojimo ir praktikos, galinčios turėti komercinį poveikį ir poveikį konkurencijai, vengimo principai, apskritai įrangos tiekimo atsisakyta. Pagal BBSSP bendradarbiauti pradėta su įvairiomis trečiosiomis šalimis, ketinančiomis į savo energetikos paketą įtraukti branduolinės energijos naudojimą (vadinamosios besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys). Bendradarbiavimas daugiausia apėmė reguliuotojų pajėgumų formavimą, reguliavimo infrastruktūros ir atliekų tvarkymo strategijų kūrimą, siekiant užtikrinti, kad būtų pakankamai anksti suformuota branduolinės saugos kultūra ir sistema. Šalys buvo atrenkamos pagal Tarybos pasiūlytus kriterijus. Branduolinių avarijų padarinius galima šiek tiek sušvelninti, jeigu nenumatytiems atvejams pasirengiama. Todėl pasirengimas nenumatytiems atvejams turi išlikti svarbia programos dalimi. Įvykus didelėms radiologinių padarinių sukėlusioms avarijoms, paveiktiems gyventojams ir siekiant atkurti aplinkai saugią teritorijos būklę reikėjo tarptautinės bendruomenės pagalbos. Taip buvo įvykus Černobylio avarijai, kur svarbiausi statybos projektai jau baigiami. Būsimose programose turi būti numatyta galimybė šiuo atžvilgiu prireikus ir jei taikytina bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis. Anksčiau vykdyta veikla, susijusi su branduolinio kuro ciklu, branduoline energija varomų ir povandeninių laivų bei radioizotopų naudojimas ne visada atitiko standartus, kuriuos reikalaujama taikyti gyventojų ir aplinkos apsaugos sumetimais. Vyriausybėms ir vietos valdžios institucijoms teko sunkus uždavinys atkurti paveiktas vietoves, kad jų būklė nekeltų pavojaus aplinkai, utilizuoti panaudotą branduolinį kurą ir atliekas, o šiuo tikslu gali reikėti tarptautinio bendradarbiavimo. Ši branduolinės saugos programos dalis turėtų būti įtraukta į būsimus priemonės prioritetus. Kad panaudoto branduolinio kuro ir atliekų klausimai būtų išspręsti tinkamai ir atsakingai, branduolinės saugos programose numatytas bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis, kuriant nacionalines panaudoto kuro ir branduolinių atliekų strategijas ir programas. Kadangi Europos Sąjungą visai neseniai priėmė radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto kuro tvarkymo direktyvą, trečiosios šalys turėtų būti ir toliau raginamos taikyti panašius griežtus standartus, be to, bendradarbiavimas šioje srityje turėtų būti tęsiamas pirmenybės tvarka. Tarptautinio bendradarbiavimo skatinimas ir toliau turės esminę reikšmę, siekiant užtikrinti įvairių dalyvių veiklos koordinavimą ir geriausią išteklių panaudojimą. Šiuo atžvilgiu esminį vaidmenį ir toliau atliks TATENA, visų pirma stiprinant Pasaulinę branduolinės saugos sistemą (sistema, kuria siekiama viso pasaulio branduoliniuose įrenginiuose įgyvendinti aukšto lygio saugą). Reikėtų ir toliau numatyti paramą TATENA veiklai, visų pirma jei ji yra pasaulinio ar regioninio pobūdžio, ir užtikrinti atitinkamą ES veiksmų ir (arba) indėlio matomumą. Įvykus Fukušimos Daiči avarijai klausimai, susiję su išsamiu veikiančių branduolinių jėgainių grėsmių ir saugos vertinimu („testavimas nepalankiausiomis sąlygomis“), turėtų tapti dar reikšmingesni ir juos reikėtų pradėti taikyti kitiems branduoliniams įrenginiams, įskaitant mokslinių tyrimų reaktorius, panaudoto kuro laikinojo saugojimo talpyklas, radioaktyviųjų atliekų saugojimo ir utilizavimo įrenginius. Bendradarbiavimas su branduolinės veiklos reguliuotojais (įskaitant jų techninės pagalbos organizacijas) turėtų išlikti esminis bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje aspektas, o bendradarbiavimą su branduolinių jėgainių operatoriais reikia persvarstyti, atsižvelgiant į veiklos ir „testavimo nepalankiausiomis sąlygomis“ rezultatus bei ypatingas aplinkybes. Ilgainiui padidėjo panaudoto kuro utilizavimo, įrenginių valdymo ir eksploatavimo nutraukimo, vietovių išvalymo reikšmė. Būsimą bendradarbiavimą šiose srityse reikėtų laikyti programos prioritetu. Geografinis artumas (įskaitant šalis, kurios rengiasi stoti į ES, ir ES kaimynes) turėtų išlikti prioritetu, tačiau ne išimtiniu kriterijumi priimant sprendimą dėl bendradarbiavimo programų pagal būsimą priemonę. Kintant tarptautinėms aplinkybėms, užuot keitus bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje platesnę aprėptį, reikia sutelkti dėmesį į kitką ir keisti prioritetus. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Būtina užtikrinti derėjimą su priemonėmis, numatytomis cheminės, biologinės, radiologinės ir branduolinės grėsmės švelninimo srityje pagal Stabilumo priemonę, visų pirma su priemonėmis, susijusiomis su branduolinės apsaugos priemonėmis (įskaitant kovą su neteisėta branduolinių ir radiologinių medžiagų prekyba ir pasienio kontrolę) ir pasirengimu nenumatytiems atvejams. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis x Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota – x Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 iki 2020 m. – ¨ Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, vėliau – visavertis taikymas. 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[13] x Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas x Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant: ¨ vykdomosioms įstaigoms ¨ Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[14] x nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms – ¨ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje x Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis x Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis x Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) (IAEA) Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos Didelė priemonės projektų ir programų dalis bus valdoma taikant centralizuotą tiesioginį valdymą. Jeigu dėl logistinių ir politinių priežasčių reikės ir bus tinkama gerinti intervencinių priemonių efektyvumą, galima apsvarstyti netiesioginio, pasidalijamojo arba bendro valdymo galimybę; bendras valdymas visų pirma gali būti taikomas, jeigu valstybės narės ir (arba) jų agentūros arba Tarptautinė atominės energijos agentūra (TATENA) jau yra pradėjusios vykdyti panašius veiksmus arba ketina jų imtis. 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Europos Komisijos stebėjimo ir vertinimo sistemose vis daugiau dėmesio skiriama rezultatams. Šiose sistemose dirba ir Komisijos personalas, ir išorės specialistai. Užduočių vadovai delegacijose ir Komisijos būstinėje nuolat stebi projektų ir programų įgyvendinimą įvairiais būdais, be kita ko, jei įmanoma, rengdami apsilankymus vietoje. Stebint gaunama vertingos informacijos apie pažangą, ir vadovai gali nustatyti esamas bei galimas kliūtis ir imtis veiksmų joms pašalinti. Samdomi nepriklausomi išorės ekspertai vertina ES išorės veiksmų įgyvendinimą pagal tris atskiras sistemas. Šie vertinimai padeda didinti atskaitomybę ir tobulinti tolesnius veiksmus, taip pat galima pasinaudoti ankstesne patirtimi formuojant būsimą politiką ir planuojant veiksmus. Pagal visas priemones taikomi tarptautiniu mastu pripažinti OECD-DAC vertinimo kriterijai, įskaitant (galimą) poveikį. Visų pirma projektų lygmeniu Komisijos būstinės valdomoje į rezultatus orientuoto stebėjimo (angl. ROM) sistemoje gaunama glausta tikslinė paramos priemonių imties kokybės apžvalga. Nepriklausomi ROM specialistai, taikydami labai sistemingą ir standartizuotą metodiką, pateikia vertinimą balais, kuris parodo projekto pranašumus ir trūkumus, ir pateikia rekomendacijų, kaip padidinti veiksmingumą. Vykdant projektų vertinimus, kuriems vadovauja už projektą atsakinga ES delegacija, atliekama kruopšti išsamesnė analizė ir projektų vadovams padedama tobulinti tolesnius veiksmus ir pasirengti būsimiems veiksmams. Samdomi nepriklausomi įvairių teminių ir geografinių sričių išorės specialistai atlieka analizę ir renka visų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant galutinius naudos gavėjus, atsiliepimus ir duomenis. Komisija taip pat atlieka savo politikos strateginius vertinimus, pradedant programavimu bei strategija ir baigiant paramos konkrečiam sektoriui (pavyzdžiui, sveikatos, švietimo ir t. t.), valstybei arba regionui arba konkrečios priemonės įgyvendinimu. Šie vertinimai yra svarbūs formuojant politiką, rengiant priemones ir projektus. Visi šie vertinimai skelbiami Komisijos interneto svetainėje, o nustatytų faktų santrauka pateikiama metinėje ataskaitoje Tarybai ir Europos Parlamentui. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema Pagal šį reglamentą finansuojamos priemonės turi būti įgyvendinamos pagal Finansinį reglamentą. Tinkamai pagrįstais atvejais Komisija pagal Finansinio reglamento 54 straipsnį gali nuspręsti valdžios institucijos užduotis, visų pirma biudžeto vykdymo užduotis, patikėti Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytoms įstaigoms, jeigu yra pripažinta jų tarptautinė padėtis, jeigu jos laikosi tarptautiniu mastu pripažįstamų valdymo ir kontrolės sistemų ir yra prižiūrimos valdžios institucijos. Pagal Finansinį reglamentą pagal šį reglamentą finansuojamas priemones gali tiesiogiai įgyvendinti Komisija pasidalijamojo valdymo būdu kartus su valstybėmis narėmis arba netiesiogiai, biudžeto vykdymo užduotis patikėdama bet kuriam iš Finansinio reglamento 55 straipsnio 1 dalyje išvardytų subjektų arba asmenų. Šie asmenys arba subjektai Finansinio reglamento 57 straipsnyje nustatytomis sąlygomis gali taikyti savo sutarčių ir dotacijų skyrimo taisykles ir procedūras. 2.2.1. Nustatyta rizika Rizikos aplinka Paramos pagal šią priemonę teikimo sąlygoms būdinga rizika, kad nebus įgyvendinti priemonės tikslai, kad finansų valdymas nebus pakankamai geras ir (arba) kad nebus laikomasi taikytinų taisyklių (teisėtumo ir tvarkingumo klaidos): – dėl ekonominio (politinio) nestabilumo ir (arba) gaivalinių nelaimių gali kilti sunkumų ir gali būti vėluojama rengti ir įgyvendinti intervencinius veiksmus; – dėl nepakankamų institucinių ir administracinių gebėjimų šalyse partnerėse gali kilti sunkumų ir gali būti vėluojama rengti ir įgyvendinti intervencinius veiksmus; – įgyvendinant geografiškai išskaidytus projektus ir programas (kuriais aprėpiama daug valstybių, teritorijų, regionų) gali kilti su logistikos (išteklių) stebėsena susijusių sunkumų, ypač vykdant stebėjimo veiksmus vietose; – dėl galimų partnerių (paramos gavėjų) įvairovės ir skirtingų jų vidaus kontrolės struktūrų bei pajėgumų Komisijos turimi ištekliai, skirti įgyvendinimui remti ir stebėti, gali susiskaidyti, todėl sumažės jų veiksmingumas ir efektyvumas; – dėl turimų duomenų apie išorės pagalbos rezultatus ir poveikį (nacionalinių vystymosi planų įgyvendinimą šalyse partnerėse) prastos kokybės ir nedidelio kiekio Komisijai gali būti sunkiau teikti ataskaitas apie rezultatus ir prisiimti už juos atsakomybę. Tikėtinas taikytinų taisyklių nesilaikymo rizikos lygis Priemonės reikalavimų laikymosi tikslas yra išlaikyti ankstesnį DEVCO portfelio reikalavimų nevykdymo rizikos lygį (klaidų lygį), kuris yra liekamosios „grynosios“ mažiau nei 2 proc. paklaidos lygis (daugiamečiu pagrindu įgyvendinus visas suplanuotas užbaigtų sutarčių kontrolės priemones ir atlikus taisomuosius veiksmus). Paprastai tai reiškia, kad apskaičiuotasis klaidų lygis yra 2–5 proc., kalbant apie metinę atsitiktinę sandorių imtį, kurią Europos Audito Rūmai analizuoja rengdami metinį patikinimo pareiškimą (DAS). EuropeAid nuomone, tai mažiausia reikalavimų nevykdymo rizika, kurią galima pasiekti šiomis didelės rizikos sąlygomis, taip pat atsižvelgiant į administracinę naštą ir būtiną reikalavimų vykdymo kontrolės priemonių ekonominį naudingumą. 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Vystymosi ir bendradarbiavimo GD vidaus kontrolės struktūra Vystymosi ir bendradarbiavimo GD vidaus kontrolės ir valdymo procesu siekiama pagrįstai patikinti, kad bus pasiekti tikslai, susiję su jos veiklos veiksmingumu ir efektyvumu, jos finansinių ataskaitų patikimumu ir atitiktimi taikytinai teisės aktų ir procedūrinei sistemai. Veiksmingumas ir efektyvumas Siekdamas užtikrinti veiklos veiksmingumą ir efektyvumą (ir sumažinti didelę riziką teikiant išorės pagalbą), be visų Komisijos strateginės politikos ir planavimo proceso aspektų, vidaus audito sąlygų ir kitų Komisijos vidaus kontrolės standartų reikalavimų, Vystymosi ir bendradarbiavimo GD ir toliau taikys individualizuotą pagalbos valdymo sistemą visoms priemonėms valdyti, prie kurių bus priskirta: – decentralizuotas daugumos išorės pagalbos priemonių valdymas, organizuojamas ES delegacijų vietose; – aiškios ir formalios finansinės atskaitomybės ribos (iš įgalioto leidimus suteikiančio pareigūno (generalinio direktoriaus) perduodamos delegacijos vadovui, taikant būstinės perįgaliotojo įgaliojimus suteikiančio pareigūno (direktoriaus) perįgaliojimą delegacijos vadovui; – reguliarus ES delegacijų ataskaitų (išorės pagalbos valdymo ataskaitų) teikimas Komisijos būstinei, įskaitant metinį patikinimo pareiškimą, kurį teikia delegacijos vadovas; – svarbi mokymo programa, skirta tiek Komisijos būstinėje, tiek delegacijoje dirbančiam personalui; – reikšminga Komisijos būstinės parama ir rekomendacijos delegacijai (taip pat internetu); – reguliarūs tikrinamieji vizitai į decentralizuotas delegacijas kas 3–6 metus. Projektų ir programų ciklo valdymo metodika, įskaitant: – kokybiškas paramos priemones, taikomas paramos planavimui, jos įgyvendinimo metodui, finansavimo mechanizmui, valdymo sistemai, bet kokių ją įgyvendinančių partnerių vertinimui ir atrankai ir t. t.; – programų ir projektų valdymo, stebėjimo ir ataskaitų teikimo priemones, skirtas veiksmingam įgyvendinimui užtikrinti, įskaitant reguliarų projektų išorės stebėjimą vietoje; – svarbius vertinimo ir audito elementus. Finansinė atskaitomybė ir apskaita Vystymosi ir bendradarbiavimo GD toliau laikysis aukščiausių apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartų, taikydama kaupiamosios apskaitos sistemą (angl. ABAC) ir specialias išorės pagalbos priemones, pvz., bendrąją RELEX informacinę sistemą (angl. CRIS). Kalbant apie tam tikrų teisės aktų ir procedūrų laikymąsi pasakytina, kad reikalavimų vykdymo kontrolės metodai aprašyti 2.3 skirsnyje (sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės). 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Atsižvelgiant į didelės rizikos sąlygas, kuriomis veikia EuropeAid, sistemose reikia numatyti reikšmingą galimų operacijų atitikties reikalavimams klaidų (pažeidimų) lygį ir kuo anksčiau užtikrinti aukšto lygio prevencijos, nustatymo ir taisymo kontrolę mokėjimo procese. Praktiškai tai reiškia, kad EuropeAid, vykdydama atitikties kontrolę, daugiausia remsis svarbiomis ex ante patikromis, kuriuos vietoje atliks tiek išorės auditoriai, tiek Komisijos tarnybos, prieš skiriant galutines išmokas projektui (tuo pačiu metu bus atliekami keli ex post auditai ir patikros), ir taip bus užtikrinama kur kas didesnė apsauga negu pagal finansų apsaugos priemones, kurios nustatytos Finansiniame reglamente. EuropeAid atitikties reikalavimams sistemą, inter alia, sudaro šios svarbios dalys. Prevencinės priemonės – privalomas pagrindinis paramos valdymo darbuotojų ir auditorių mokymas, taip pat apie sukčiavimą; – konsultavimas (taip pat internetu), įskaitant Praktinį vadovą sutarčių klausimais, EuropeAid vadovą ir finansų valdymo priemonių rinkinį (įgyvendinimo partneriams); – Ex ante vertinimas siekiant užtikrinti, kad būtų įdiegtos atitinkamos kovos su sukčiavimu priemonės, skirtos išvengti sukčiavimo ir jį nustatyti ES lėšų valdymo srityje, institucijose, valdančiose tam tikras lėšas bendrojo, decentralizuoto ir pasidalijamojo valdymo būdu; – Šalyse partnerėse įdiegtų kovos su sukčiavimu mechanizmų ex ante patikra vertinant, ar įvykdytas tinkamumo biudžeto paramai gauti kriterijus, susijęs su viešųjų finansų valdymu (t. y. aktyvus įsipareigojimas kovoti su sukčiavimu ir korupcija, tinkamos tikrinimo institucijos, pakankamas teisminis pajėgumas, veiksmingas reagavimas ir sankcijų mechanizmai); – 2008 m. Akroje Komisija pasirašė Tarptautinę paramos skaidrumo iniciatyvą (angl. IATI) ir susitarė dėl paramos skaidrumo standarto, pagal kurį užtikrinamas punktualesnis, išsamus ir reguliarus duomenų teikimas apie paramos lėšas ir dokumentus; – nuo 2011 m. spalio 14 d. Komisija įgyvendina pirmąjį IATI standarto etapą dėl skelbiamos pagalbos informacijos skaidrumo iki kito aukšto lygio forumo paramos veiksmingumo klausimais susitikimo Busane 2011 m. lapkričio mėn. Be to, Komisija kartu su ES valstybėmis narėmis kuria bendrą internetinę IT taikomąją programą TR-AID, kurioje iš IATI ir kitų šaltinių gaunami ES pagalbos duomenys verčiami vartotojams suprantama informacija apie pagalbą. Nustatomieji ir taisomieji veiksmai – Išorės auditai ir tikrinimai (tiek privalomieji, tiek atliekami remiantis rizika), įskaitant Europos Audito Rūmų auditą; – retrospektyviniai tikrinimai (grindžiami rizika) ir lėšų susigrąžinimas; – ES finansavimo sustabdymas didelio sukčiavimo atvejais, įskaitant didelio masto korupciją, kol valdžios institucijos imsis atitinkamų veiksmų siekdamos pataisyti padėtį ir užkirsti kelią tokiam sukčiavimui ateityje. EuropeAid toliau kurs savo kovos su sukčiavimu strategiją pagal 2011 m. birželio 24 d. patvirtintą naująją Komisijos kovos su sukčiavimu strategiją (CAFS), siekdama užtikrinti, inter alia, kad: – EuropeAid kovos su sukčiavimu vidaus kontrolės priemonės būtų visiškai suderintos su CAFS; – EuropeAid sukčiavimo rizikos valdymo metodas būtų tinkamas sukčiavimo rizikos sritims nustatyti ir tinkamai reaguoti; – sistemose, pagal kurias trečiosiose šalyse naudojamos ES lėšos, būtų galima gauti svarbius duomenis siekiant juos panaudoti valdant sukčiavimo riziką (pavyzdžiui, dvigubam finansavimui nustatyti); – prireikus būtų galima sudaryti tinklų veiklos grupes ir parengti tinkamas IT priemones su išorės pagalbos sektoriumi susijusiems sukčiavimo atvejams nagrinėti. 2.4. Kontrolės išlaidų ir naudos įvertinimas Visų EuropeAid portfelio vidaus kontrolės ir valdymo išlaidų bendras įvertintas metinis vidurkis planuojant 2014–2020 m. biudžetą sudaro 658 mln. EUR įsipareigojimų. Į šią sumą įskaičiuotas Europos plėtros fondo (EPF), kurio veikla derinama su EuropeAid valdymo struktūra, valdymas. Šios „ne veiklos“ išlaidos sudaro apie 6,4 proc. nustatyto metinio 10,2 mlrd. EUR vidurkio, numatomo kaip bendrieji (veiklos ir administravimo) EuropeAid įsipareigojimai iš jo bendrųjų išlaidų, 2014–2020 m. finansuojamų iš ES bendrojo biudžeto ir Europos plėtros fondo. Skaičiuojant valdymo išlaidas atsižvelgta į visus EuropeAid darbuotojus būstinėje ir delegacijose, infrastruktūrą, keliones, mokymą, stebėseną, vertinimą ir audito sutartis (taip pat sudarytas paramos gavėjų). EuropeAid planuoja laikui bėgant mažinti valdymo ir operatyvinės veiklos santykį pagal pagerintą ir supaprastintą naujosioms priemonėms taikomą tvarką, remiantis numatomais pakeitimais pagal persvarstytą Finansinį reglamentą. Didžiausia šių valdymo išlaidų nauda yra susijusi su politikos tikslų įgyvendinimu, veiksmingu ir efektyviu išteklių naudojimu, taip pat griežtų ir ekonomiškai veiksmingų prevencinių priemonių bei kitų patikrų taikymu siekiant užtikrinti, kad lėšos būtų naudojamos teisėtai ir tinkamai. Nors ateityje bus toliau siekiama tobulinti portfelio valdymo veiklos ir atitikties patikrų pobūdį bei siekius, šios išlaidos apskritai yra būtinos, kad būtų galima veiksmingai ir efektyviai pasiekti priemonių tikslus patiriant mažiausią įmanomą neatitikties riziką (mažesnė kaip 2 proc. liekamoji paklaida). Jos yra kur kas mažesnės nei rizika, kuri būtų patiriama panaikinus arba sumažinus vidaus kontrolę šioje labai rizikingoje srityje. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė(s) · Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris 19 06 04 Parama branduoliniam sektoriui || DA/NDA ([15]) || ELPA šalių[16] || šalių kandidačių[17] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą || Numeris 19 06 04 01 || DA || NE || NE || NE || · Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės NETAIKOMA Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Išlaidų kategorija……………………………………..] || DA/NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą || [XX.YY.YY.YY] || || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || || Parama branduolinės saugos sektoriuje <…….> GD: || || || N[18] (2014) metai || N+1 (2015) metai || N+2 (2016) metai || N+3 (2017) metai || N+4 (2018) metai || N+5 (2019) metai || N+6 (2020) metai || IŠ VISO  Veiklos asignavimai || || || || || || || || Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė (19 06 04) || Įsipareigojimai || (1) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661 Mokėjimai || (2) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 411,232 || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[19] || || || || || || || || Biudžeto eilutės numeris 19 0104 06 || || (3) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439 IŠ VISO asignavimų <…….> GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100 Mokėjimai || =2+2a +3 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661 Mokėjimai || (5) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 621,661  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 4 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100 Mokėjimai || =5+ 6 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671 Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų kategorijoms: NETAIKOMA  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || || || || || || || || Mokėjimai || (5) || || || || || || || ||  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || || || || || || || || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1-4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 || || || || || || || || Mokėjimai || =5+ 6 || || || || || || || || Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“ mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || N (2014) metai || N+1 (2015) metai || N+2 (2016) metai || N+3 (2017) metai || N+4 (2018) metai || N+5 (2019) metai || N+6 (2020) metai || IŠ VISO <…….> GD: ||  Žmogiškieji ištekliai || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716  Kitos administracinės išlaidos || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383 IŠ VISO <…….> GD || Asignavimai || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || N (2014) metai || N+1 (2015) metai || N+2 (2016) metai || N+3 (2017) metai || N+4 (2018) metai || N+5 (2019) metai || N+6 (2020) metai || IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 87,708 || 89,356 || 91,026 || 92,802 || 94,602 || 96,402 || 98,302 || 650,199 Mokėjimai || 4,705 || 42,671 || 63,658 || 73,663 || 80,672 || 88,690 || 85,710 || 439,770 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO REZULTATASS Rezultato rūšis [20] || Vidutinės rezultato išlaidos t || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų 1 KONKRETUS TIKSLAS[21] Veiksmingos branduolinės saugos kultūros puoselėjimas ir griežčiausių branduolinės saugos standartų bei apsaugos nuo radiacijos standartų įgyvendinimas || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || || 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || || 25,08 || || 25,58 || || 26,09 || || 26,63 || || 27,14 || || 27,70 || || 28,27 || || 186,50 2 KONKRETUS TIKSLAS atsakingas ir saugus panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymas, buvusių branduolinių objektų ir įrenginių eksploatacijos nutraukimas ir išvalymas || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || || 2 konkretaus tikslo tarpinė suma || || 54,33 || || 55,43 || || 56,53 || || 57,70 || || 58,81 || || 60,03 || || 61,26 || || 404,08 3 KONKRETUS TIKSLAS Efektyvių ir veiksmingų branduolinės medžiagos apsaugos garantijų taikymo trečiosiose šalyse sistemos ir metodikos nustatymas || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || || 3 konkretaus tikslo tarpinė suma || || 4,18 || || 4,26 || || 4,35 || || 4,44 || || 4,52 || || 4,62 || || 4,730 || || 31,08 IŠ VISO IŠLAIDŲ || || 83,58 || || 85,28 || || 86,97 || || 88,76 || || 90,48 || || 92,35 || || 94,24 || || 621,66 N.B. Reikėtų pabrėžti, kad suskirstymas pagal konkrečius tikslus ir jiems skirti asignavimai pagal rezultatus šiame etape gali būti tik orientaciniai. Todėl rezultatai grindžiami pradiniais skaičiavimais ir pateikti tik parodomaisiais tikslais. 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.3.1. Suvestinė ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || 2014[22] || 2015 || 2016 || 2107 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716 Kitos administracinės išlaidos || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[23] || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 6,778 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 0,348 || 0,355 || 0,362 || 0,369 || 0,453 || 0,384 || 0,391 || 2,661 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439 IŠ VISO || 4,124 || 4,079 || 4,056 || 4,039 || 4,124 || 4,054 || 4,062 || 28,538 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti sveikaisiais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu) || N (2014) metai || N+1 (2015) metai || N+2 (2016) metai || N+3 (2017) metai || N+4 (2018) metai || N+5 (2019) metai || N+6 (2020) metai Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) Parama branduoliniam sektoriui 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 18,5 || 18,4 || 18,2 || 18,0 || 18,0 || 18,0 || 18,0 Parama branduoliniam sektoriui 01 01 02 (Delegacijos) || || || || || || || Parama branduoliniam sektoriui 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || Parama branduoliniam sektoriui 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 1,3 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 Parama branduoliniam sektoriui 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijos) || || || || || || || Parama branduoliniam sektoriui 01 04 mm [24] || - būstinė[25] || 17,3 || 16,9 || 16,6 || 16,3 || 15,9 || 15,6 || 15,3 - delegacijos || || || || || || || Parama branduoliniam sektoriui 01 05 02 (CA, INT, SNE – Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || || || || IŠ VISO || 37,0 || 36,5 || 36,0 || 35,5 || 35,1 || 34,8 || 34,5 Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Išorės personalas || 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa x Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą ¨ Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. ¨ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[26]. Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas. 3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai NETAIKOMA Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip: Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || || || || || || || || IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || || || || || || || || 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms (NETAIKOMA) ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį: ¨ nuosaviems ištekliams ¨ įvairioms įplaukoms Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[27] N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) Straipsnis …………. || || || || || || || || Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-ioms) daromas poveikis. Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą. [1] Be to, yra EPF, Pasaulinis klimato ir biologinės įvairovės fondas ir Pagalbos neparastosios padėties atveju rezervas, neįtraukti į ES biudžetą. [2] OL C , p. . [3] OL L 81, 2007 3 22, p. 1–10. [4] OL L 318, 1999 12 11, p. 20. [5] OL L 185, 2005 7 16, p. 33. [6] OL L 172, 2009 7 2, p. 18. [7] OL L 199, 2011 8 2, p. 48. [8] OL L 55, 2011 2 28, p. 13. [9] Kriterijais atsižvelgiama į Tarybos išvadas dėl paramos trečiosioms šalims branduolinės saugos ir apsaugos srityje (2913 Transporto, telekomunikacijų ir energetikos tarybos susitikimas, Briuselis, 2008 m. gruodžio 9 d.). [10] Reikėtų atsižvelgti į Nacionalinės branduolinės energijos infrastruktūros plėtros tikslus (TATENA branduolinės energijos serijos dokumentas NG-G-3.1). [11] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [12] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte. [13] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“, http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [14] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje. [15] DA – diferencijuotieji asignavimai, NDA – nediferencijuotieji asignavimai. [16] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [17] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių. [18] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [19] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [20] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.). [21] Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) <...>“. [22] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [23] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [24] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). [25] Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF). [26] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [27] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 proc. surinkimo išlaidų.