EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2018 09 12 COM(2018) 645 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS Finansų įstaigoms skirtos Sąjungos prudencinės ir kovos su pinigų plovimu priežiūros sistemos stiprinimas



1.Įvadas Sąjungos finansų sistema grindžiama tvirta reguliavimo bei priežiūros sistema, kuri pastaraisiais metais iš esmės pertvarkyta, kad būtų apsaugotas finansų sektoriuje veikiančių įstaigų saugumas ir patikimumas bei finansų sistemos stabilumas. Dabar sustiprintoje sistemoje numatyta sukurti bankų sąjungą; jos kūrimas šiuo metu yra baigiamas. Pirmieji du bankų sąjungos ramsčiai sėkmingai sukurti, dalyvaujančiose valstybėse narėse įdiegiant bankų sistemą, bendra atsakomybė už kurią tenka Bendram priežiūros mechanizmui ir bendram pertvarkymo mechanizmui, remiantis bendru visos Sąjungos taisyklių sąvadu. Kad užtikrintų vienodą ir veiksmingą finansų priežiūrą visoje Sąjungoje, Komisija taip pat pateikė teisės aktų pasiūlymų, kuriais siekiama sustiprinti Europos priežiūros institucijų įgaliojimus ir valdymą. Šie pasiūlymai yra labai svarbūs kuriant kapitalo rinkų sąjungą ir juos reikia greitai priimti. Tvirta ir patikima pinigų plovimo ir teroristų finansavimo nustatymo ir kovos su jais sistema yra esminė šios sistemos ir gerai veikiančios bankų ir kapitalo rinkų sąjungos dalis. Nors pastaraisiais metais dabartinė sistema gerokai patobulėjo, reikia imtis skubių teisėkūros ir ne teisėkūros priemonių, kad būtų pašalinti tam tikri nustatyti trūkumai. Priėmus Ketvirtąją kovos su pinigų plovimu direktyvą atsižvelgiant į tarptautinius standartus, Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistema gerokai sustiprinta. Penktoji kovos su pinigų plovimu direktyva, įsigaliojusi 2018 m. liepos mėn. ir perkeltina į nacionalinę teisę iki 2020 m. sausio 10 d., dar labiau patobulins sistemą. Ji apima daugiau nei tarptautinius standartus, taip pat priemones, kuriomis siekiama didinti tikrosios nuosavybės skaidrumą; ji sustiprina didelės rizikos trečiųjų valstybių vertinimo sistemą, šalina riziką, susijusią su anoniminėmis išankstinio mokėjimo kortelėmis ir virtualiosiomis valiutomis, ir apima kovos su pinigų plovimu ir prudencinės priežiūros institucijų bendradarbiavimo taisykles. Nepaisant šios sugriežtintos teisės aktų sistemos, dėl keleto pastaruoju metu išaiškėjusių pinigų plovimo atvejų Europos bankuose susirūpinta, kad Sąjungos priežiūros sistemoje tebėra spragų. Visų pirma nėra aiškios finansų įstaigoms skirtų prudencinių ir kovos su pinigų plovimu taisyklių sąsajos. Komisija taip pat susirūpinusi dėl uždelsto priežiūros institucijų reagavimo ir trūkumų, susijusių su bendradarbiavimu ir keitimusi informacija tiek nacionaliniu lygmeniu tarp prudencinių ir kovos su pinigų plovimu institucijų, tiek tarpvalstybiniu mastu tarp institucijų įvairiose valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse. Nors šie atvejai susiję tik su labai maža Sąjungos finansų sistemos dalimi, jie turi įtakos jos reputacijai, todėl Sąjunga turi imtis skubių ir ryžtingų veiksmų nustatytiems trūkumams pašalinti ir dar labiau sumažinti Sąjungos finansų sistemoje kylančią riziką, susijusią su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu. Šias problemas išsakė ir kitos Sąjungos institucijos. Po pastarojo meto skandalų Europos Parlamente buvo surengta keletas klausymų, o Taryboje šį klausimą iškėlė finansų ministrai – paskutinį kartą apie tai 2018 m. birželio 25 d. laiške Europos Vadovų Tarybos pirmininkui D. Tuskui užsiminė Euro grupės pirmininkas M. Centeno. Šis klausimas taip pat akcentuojamas Prancūzijos ir Vokietijos Mesebergo deklaracijoje ir veiksmų gairėse, paskelbtose 2018 m. birželio 19 d.. Reaguodama į tai, 2018 m. gegužės mėn. Komisija pakvietė Europos priežiūros institucijų pirmininkus, Europos priežiūros institucijų kovos su pinigų plovimu komiteto pirmininką ir Europos Centrinio Banko priežiūros valdybos pirmininką įsteigti bendrą darbo grupę, kuri inicijuotų bendrus svarstymus, kaip būtų galima pagerinti dabartinę kovos su pinigų plovimu ir prudencinės priežiūros institucijų bendradarbiavimo sistemą. Atsižvelgiant į tai, šiame komunikate kartu su pridedamu pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto nustatomi veiksmai, kurių reikia imtis siekiant toliau stiprinti finansų įstaigų priežiūrą Sąjungoje kovojant su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu. Ryžtingi visų susijusių institucijų veiksmai toliau skatins Sąjungos finansų sistemos ir ypač bankų sąjungos vientisumą, prisidės prie finansinio stabilumo ir toliau mažins finansinius nusikaltimus Sąjungoje. 2.Kodėl būtina imtis ES lygmens veiksmų? ES turi tvirtą teisinę sistemą pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencijos ir kovos su jais srityje. Ja remiantis į nacionalinę teisę perkeliami Finansinių veiksmų darbo grupės tarptautiniai standartai, tačiau taip pat numatomos papildomos apsaugos priemonės, kad būtų užtikrinta saugi ir gerai veikianti ES finansų sistema. Šios kovos su pinigų plovimu sistemos pagrindas yra tai, kad finansų įstaigos ir kiti subjektai turi įdiegti vidaus sistemas pinigų plovimo rizikai, susijusiai su jų verslu, nustatyti ir įvertinti bei šiai rizikai valdyti. Kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros sistema nustatyta viename dokumente – Kovos su pinigų plovimu direktyvoje, kuri taip pat taikoma daugeliui ne finansinių paslaugų sektoriaus subjektų. Kovos su pinigų plovimu teisės aktų laikymosi priežiūra grindžiama nacionaline strategija, pagrįsta priimančiosios šalies priežiūra, tik minimaliai suderinant priežiūros kompetenciją ir nederinant priežiūros institucijų įgaliojimų. Užduotis mažinti pinigų plovimo riziką finansų įstaigose yra atskirta nuo prudencinės priežiūros institucijų užduoties, tačiau yra glaudžiai su ja susijusi, siekiant užtikrinti finansų įstaigų saugumą ir patikimumą bei apskritai finansų sistemos stabilumą. Ši užduotis vykdoma remiantis Sąjungos finansų įstaigų prudencine sistema, kurią sudaro kelios įvairių finansinių paslaugų sektorių teisėkūros priemonės. Prudencinės priežiūros įgaliojimai yra plačiu mastu suderinti, o atsakomybė iš esmės priskirta buveinės šalies institucijai. Bankų atveju nuo Bendro priežiūros mechanizmo įsteigimo pradžios Europos Centrinis Bankas ir nacionalinės kompetentingos institucijos dalijasi priežiūros įgaliojimais bankų sąjungoje dalyvaujančiose valstybėse narėse. Šioje dabartinėje sistemoje dalyvauja įvairių jurisdikcijų institucijos, vykdančios skirtingas priežiūros užduotis, turinčios skirtingus įgaliojimus ir pareigas. Kad dirbtų veiksmingai, tos institucijos turi glaudžiai bendradarbiauti. Penktojoje kovos su pinigų plovimu direktyvoje bus pašalintos kovos su pinigų plovimu ir prudencinės priežiūros institucijų, taip pat su Europos Centriniu Banku, bendradarbiavimo kliūtys . Tačiau siekiant užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą priežiūros srityje, ypač tais atvejais, kai finansų įstaigos veikia tarpvalstybiniu mastu, būtina imtis tolesnių veiksmų. a)Kovos su pinigų plovimu direktyvos laikymosi priežiūra Kovos su pinigų plovimu direktyva grindžiama minimaliu suderinimu. Jis susijęs su aukšto lygio principais ir išsamiomis gairėmis priežiūros institucijoms. Taip valstybėms narėms paliekama įgyvendinimo laisvė ir dėl to nacionalinė priežiūros praktika tapo skirtinga. Šiuo metu nėra privalomo mechanizmo ar išsamių gairių, užtikrinančių nuolatinį ir struktūrizuotą kovos su pinigų plovimu ir tarpvalstybinių finansų įstaigų prudencinės priežiūros institucijų bendradarbiavimą, ir yra galimybių veikti savo nuožiūra sprendžiant, kokia informacija dalytis ir kada. Nėra išsamiai nustatyta kovos su pinigų plovimu priežiūros institucijų įgaliojimų taikymo sritis. Be to, koordinavimas su trečiosiomis šalimis tebėra fragmentiškas. b)Prudencinės priežiūros institucijų, įskaitant priežiūros funkciją vykdantį Europos Centrinį Banką, atsižvelgimas į kovos su pinigų plovimu aspektus Kova su pinigų plovimu ir prudencinė priežiūra yra aiškiai susijusios: nepašalinus pinigų plovimo ir teroristų finansavimo rizikos, gali nukentėti atskirų įstaigų finansinis patikimumas, vidaus rinkos vientisumas ir finansinis stabilumas. Todėl pagal prudencinius teisės aktus finansų įstaigų priežiūros institucijos vykdydamos savo funkcijas turi atsižvelgti į kovos su pinigų plovimu aspektus. Tačiau praktiškai priežiūros institucijoms taikomos skirtingai perkeltos nacionalinės taisyklės, nes teisės aktuose nustatyti prudenciniai reikalavimai nebuvo papildyti suderintomis gairėmis. Be to, nepaisant aiškios kompetencijos, susijusios su licencijų panaikinimu rimtų kovos su pinigų plovimu taisyklių pažeidimų atvejais, nustatytos tiek prudencinėje, tiek kovos su pinigų plovimu sistemose, nėra pakankamai aišku, kokiomis sąlygomis leidimai gali būti panaikinti. Prudencinių institucijų ir kovos su pinigų plovimu priežiūros institucijų bendradarbiavimas taip pat labai priklauso nuo atitinkamų institucijų geros valios ir noro. Bankų sąjungoje Europos Centrinis Bankas nėra atsakingas už taisyklių, nustatytų Kovos su pinigų plovimu direktyvoje, laikymosi užtikrinimą. Tačiau Europos Centrinis Bankas, vykdydamas savo priežiūros funkcijas, yra atsakingas už tiesioginę svarbių įstaigų priežiūrą, todėl jam kyla pirmiau minėtų problemų. Papildomų problemų kyla dėl to, kad dėl prudencinių aspektų, susijusių su pinigų plovimo priežiūra, jis privalo taikyti nacionalinius teisės aktus, kuriais į nacionalinę teisę perkeliamos ES direktyvos visose Bendrame priežiūros mechanizme dalyvaujančiose valstybėse narėse, ir jais remtis. Dėl skirtingo perkėlimo į nacionalinę teisę bankų sąjungoje labai skiriasi informacija, kurią gali gauti Europos Centrinis Bankas, galimybės kreiptis į nacionalinius finansinės žvalgybos padalinius arba kovos su pinigų plovimu institucijas, taip pat taikyti turimas priežiūros priemones, priklausomai nuo susijusio banko buveinės šalies.

Be to, priežiūros funkcijas vykdančiam Europos Centriniam Bankui taip pat patikėta tam tikra kompetencija mažiau svarbių bankų sąjungos institucijų atžvilgiu, įskaitant tam tikrus su kova su pinigų plovimu susijusios rizikos vertinimus. Naudodamasis šia kompetencija, Europos Centrinis Bankas turi remtis nacionalinių prudencinės priežiūros institucijų ir kovos su pinigų plovimu priežiūros institucijų indėliu, kurio mastas įvairiose jurisdikcijose gali būti labai skirtingas. c)Europos priežiūros institucijų vaidmuo Europos priežiūros institucijos yra konkrečiai įgaliotos savo steigimo reglamentuose užtikrinti, kad Sąjungos prudencinės taisyklės ir jos kovos su pinigų plovimu sistema būtų taikomos nuosekliai, veiksmingai ir efektyviai. Be to, Kovos su pinigų plovimu direktyva Europos priežiūros institucijos įgaliojamos skatinti kovos su pinigų plovimu priežiūros konvergenciją konkrečiais aspektais, parengiant gaires ir techninių reguliavimo standartų projektus. Kovodamos su pinigų plovimu šios institucijos daugiausia dirba Kovos su pinigų plovimu komitete – Jungtinio komiteto, kuriame suburiamos kovos su pinigų plovimu priežiūros institucijos, pakomitetyje. Visos atitinkamos priežiūros tarybos turi priimti tarpsektorines taisykles, priskiriamas kelių Europos priežiūros institucijų kompetencijai. Europos bankininkystės institucija praktiškai yra aktyviausia kovos su pinigų plovimu srityje ir jos veikla neapsiriboja bendrais veiksmais. Kova su pinigų plovimu – tai tik viena iš daugelio Europos priežiūros institucijų užduočių, todėl vyksta konkurencija dėl išteklių. Be to, dėl sudėtingo ir ilgo proceso, kuriuo grindžiamas sprendimų priėmimas Jungtiniame komitete, ir dėl to, kad trys institucijos nustato skirtingus kovos su pinigų plovimu klausimų prioritetus, jų vaidmuo iki šiol yra gana ribotas. 3.Sklandaus bendradarbiavimo priežiūros srityje strategija Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos priėmimas – svarbus žingsnis stiprinant sistemą. Norint veiksmingai kovoti su finansiniais nusikaltimais, įskaitant nusikaltimus mokesčių srityje, reikia tinkamai įgyvendinti naująsias taisykles ir griežčiau koordinuoti įvairių institucijų veiklą. Tačiau būtina nustatyti platesnio masto strategiją, skirtą užtikrinti, kad finansų įstaigų ir rinkų priežiūra būtų veiksminga ir patikima sprendžiant dėl pinigų plovimo ir teroristų finansavimo kylančias problemas. Finansinio stabilumo išsaugojimas yra bendras kovos su pinigų plovimu ir prudencinės sistemų tikslas, o tai reiškia, kad reikia ne tik aiškiai nustatyti skirtingų institucijų užduotis, bet ir koordinuotai ir vienas kitą papildančiu būdu naudoti visus turimus įgaliojimus, taip pat sklandžiai ir struktūrizuotai keistis atitinkama informacija. Siūloma strategija grindžiama pirmiau minėtos Komisijos sušauktos bendros darbo grupės atlikta analize. Ji apima trumpalaikes teisėkūros ir ne teisėkūros iniciatyvas, taip pat platesnio užmojo ilgalaikius tikslus, kurie turėtų palaipsniui sustiprinti kovos su pinigų plovimu ir prudencinės sistemų sąveiką. 3.1.Trumpalaikės teisėkūros iniciatyvos Kai kuriuos klausimus reikia spręsti nedelsiant, iš dalies keičiant teisės aktus. Keletas svarbių pakeitimų, kuriais būtų galima iš esmės pagerinti kovos su pinigų plovimu rizikos priežiūros sistemą ir taip prisidėti prie rizikos mažinimo finansų sektoriuje, jau galėtų būti svarstomi vykstančiose teisėkūros derybose. 3.2.1. Bankų prudencinės sistemos stiprinimas. Kapitalo reikalavimų direktyvos pakeitimai Nors Penktąja kovos su pinigų plovimu direktyva griežtinami įvairių vidaus institucijų bendradarbiavimo reikalavimai ir gerinamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas, tam tikros sektorių teisės aktų, visų pirma Kapitalo reikalavimų direktyvos, nuostatos gali netyčia paveikti bendradarbiavimą kovos su pinigų plovimu srityje. Visų pirma kyla problemų dėl griežtos konfidencialumo tvarkos ir aiškaus įpareigojimo prudencinės priežiūros institucijoms bendradarbiauti su atitinkamomis kovos su pinigų plovimu institucijomis ir įstaigomis nebuvimo. Todėl Europos Parlamentas pateikė du atitinkamus 2016 m. lapkričio mėn. Komisijos pasiūlymo iš dalies pakeisti Kapitalo reikalavimų direktyvą (Rizikos mažinimo paketo dalis) pakeitimus, susijusius su keitimusi informacija ir prudencinių bei kovos su pinigų plovimu institucijų ir įstaigų bendradarbiavimo pareiga. Komisija tvirtai pritaria patobulintam keitimuisi informacija ir prudencinių bei kovos su pinigų plovimu institucijų ir įstaigų bendradarbiavimo pareigai: ·gerinant keitimosi informacija reikalavimus, visoms atitinkamoms institucijoms ir įstaigoms, kurios gauna, analizuoja ir tvarko su kova su pinigų plovimu susijusią informaciją, turėtų būti aiškiai taikomas atleidimas nuo pareigos užtikrinti konfidencialumą; ·atsižvelgiant į bendradarbiavimo pareigą, visos atitinkamos institucijos turėtų turėti galimybę perduoti nesutarimų dėl bendradarbiavimo ir keitimosi informacija sprendimą Europos bankininkystės institucijai. Europos bankininkystės institucijai taip pat būtų galima suteikti aiškius įgaliojimus nustatyti bendradarbiavimo ir keitimosi informacija būdus, visų pirma susijusius su tarpvalstybinėmis grupėmis, ir nustatant kovos su pinigų plovimu taisyklių pažeidimus. 3.2.2. Priežiūros konvergencijos stiprinimas. Tvirtesnis pasiūlymas dėl Europos priežiūros institucijų peržiūros Pagal dabartinę teisės aktų sistemą Europos priežiūros institucijos jau dabar prisideda prie kovos su pinigų plovimu rizikos stebėsenos ir turi keletą įgaliojimų, kuriais jos skatinamos visapusiškai naudotis, kad padidintų savo indėlį į kovą su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu. Tačiau siekiant užtikrinti, kad kovos su pinigų plovimu rizika būtų sistemingai, veiksmingai ir nuosekliai įtraukta į visų atitinkamų institucijų priežiūros strategijas ir praktiką, reikia imtis drąsesnių veiksmų. Siekiant šio tikslo labai svarbus vaidmuo teks Europos bankininkystės institucijai.

2017 m. rugsėjo mėn. Komisijos pasiūlymu dėl Europos priežiūros institucijų steigimo reglamentų persvarstymo ketinama sustiprinti Europos priežiūros institucijų gebėjimus užtikrinti vienodą ir veiksmingą finansų priežiūrą stiprinant jų įgaliojimus, sukuriant labiau nepriklausomą ir veiksmingesnę valdymo sistemą ir suteikiant Europos priežiūros institucijoms tinkamesnį finansavimo mechanizmą jų užduotims atlikti. Komisija ragina teisėkūros institucijas greitai susitarti dėl šio pasiūlymo. Tačiau, kalbant apie šių institucijų vaidmenį kovos su pinigų plovimu srityje, reikia tolesnių pokyčių, kad sistema būtų veiksmingesnė. Siekiant užtikrinti aukštos kokybės kovos su pinigų plovimu priežiūrą ir veiksmingą koordinavimą tarp skirtingų institucijų visose valstybėse narėse, atsakomybė už kovą su pinigų plovimu visame finansų sektoriuje turi būti patikėta konkrečiai vienai iš Europos priežiūros institucijų, t. y. Europos bankininkystės institucijai. Jos įgaliojimai turi būti aiškesni ir išsamesni, kartu turi būti nustatytas aiškus užduočių rinkinys, atitinkami įgaliojimai ir pakankami ištekliai. Todėl Komisija šiandien iš dalies pakeitė savo dabartinį pasiūlymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos priežiūros institucijų steigimo reglamentai, siekdama keturiais būdais sustiprinti kovos su pinigų plovimu įgaliojimus. I.Patirties ir išteklių, skirtų kovos su pinigų plovimu užduotims vykdyti, naudojimo optimizavimas Siūloma, kad ištekliai ir patirtis, šiuo metu sutelkti visose trijose Europos priežiūros institucijose ir Jungtinio komiteto specialiame pakomitetyje, būtų centralizuoti Europos bankininkystės institucijoje ir būtų taikoma patikimesnė paramos struktūra. Koncentracija Europos bankininkystės institucijoje yra tinkama, nes bankų sektoriuje pinigų plovimo ir teroristų finansavimo rizika greičiausiai turės sisteminį poveikį. Vykdant kovos su pinigų plovimu reguliavimo užduotis, kaip antai rengiant privalomus techninius standartus, gaires ir rekomendacijas, turėtų būti užtikrintas visų nacionalinių kovos su pinigų plovimu priežiūros institucijų, atsakingų už visus susijusius finansų sektoriaus subjektus, dalyvavimas ir tinkamas atstovavimas. Šiais tikslais dabartinio Jungtinio komiteto Kovos su pinigų plovimu komitetas turėtų būti pertvarkytas į Europos bankininkystės institucijos nuolatinį komitetą. Jį turėtų sudaryti visų nacionalinių kovos su pinigų plovimu priežiūros institucijų vadovai, panašiai kaip pertvarkymo komitetą, įsteigtą pagal Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvos 127 straipsnį. II.Kovos su pinigų plovimu užduočių apimties ir turinio patikslinimas Atsižvelgiant į kovos su pinigų plovimu srities problemų horizontalųjį pobūdį, siūloma, kad Europos bankininkystės institucijos kovos su pinigų plovimu užduotys būtų išsamiau apibrėžtos steigimo reglamente, kaip su vartotojų apsauga susijusių užduočių atveju. Europos bankininkystės institucijai bus suteikta konkreti kompetencija kovos su pinigų plovimu srityje, o Jungtinis komitetas nagrinės tarpsektorinius aspektus, susijusius su kovos su pinigų plovimu užduotimis, – tam reikalinga Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos patirtis. Europos bankininkystės institucijos centralizuotos kovos su pinigų plovimu užduotys apimtų tuos įpareigotuosius subjektus, kurie nurodyti Kovos su pinigų plovimu direktyvoje ir kuriems taip pat taikomi reglamentai dėl Europos priežiūros institucijų, taip pat tokių įstaigų priežiūros institucijas. III.Kovos su pinigų plovimu užduočių vykdymo priemonių stiprinimas Konkrečioms kovos su pinigų plovimu užduotims atlikti siūlomos kelios priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad kovos su pinigų plovimu darbas vyktų veiksmingiau, našiau ir nustatant prioritetus: ·remdamasi į pradinį Komisijos pasiūlymą įtrauktomis nepriklausomomis peržiūromis, Komisija mano, kad Europos bankininkystės institucija turėtų atlikti reguliarias nepriklausomas kovos su pinigų plovimu klausimų peržiūras, kurios apimtų siūlomo Kovos su pinigų plovimu nuolatinio komiteto ekspertų indėlį. Kiekvienos atskiros peržiūros konkretus formatas ir apimtis galėtų būti specialiai pritaikyti bet kokiems kovos su pinigų plovimu priežiūros poreikiams arba problemoms spręsti konkrečiu laiko momentu arba orientuojantis į ateitį; ·jei atlikus peržiūrą nustatoma rimtų pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizikos nustatymo, vertinimo ar šalinimo trūkumų, Institucija turėtų apie tai pranešti Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai; ·kad galėtų vykdyti kovos su pinigų plovimu užduotis, Europos bankininkystės institucija turėtų tapti Sąjungos kovos su pinigų plovimu priežiūros duomenų centru, todėl ji turėtų turėti galimybę rinkti iš kovos su pinigų plovimu ir prudencinės priežiūros institucijų visą būtiną informaciją ir duomenis, susijusius su kovos su pinigų plovimu klausimais, kurie turėtų apimti konfidencialius duomenis, susijusius su konkrečiais pinigų plovimo atvejais, taip pat su kova su pinigų plovimu susijusius faktus, nustatytus kompetencijos ir tinkamumo vertinimuose; ·Europos bankininkystės institucija taip pat turėtų reguliariai atlikti rizikos vertinimą, kad išbandytų strategijas ir išteklius, atsižvelgdama į svarbiausias kylančias pinigų plovimo grėsmes, o į šiuos nustatytus faktus turėtų būti atsižvelgta nuomonėje, kurią ji privalo pateikti, kai Komisija dukart per metus vykdo viršvalstybinį rizikos vertinimą pagal Kovos su pinigų plovimu direktyvą;

·galiausiai reikėtų stiprinti Europos bankininkystės institucijos gebėjimą užtikrinti kovos su pinigų plovimu taisyklių laikymąsi, be kita ko, atsižvelgiant į jos įgaliojimus, susijusius su Sąjungos teisės pažeidimais arba privalomu tarpininkavimu. Todėl prireikus jai turėtų būti suteikta galimybė prašyti nacionalinių priežiūros institucijų ištirti atvejus, kai įtariama, kad finansų sektoriaus subjektai pažeidė savo pareigas pagal Kovos su pinigų plovimu direktyvą. Be to, kai Institucija priima sprendimus pagal galiojančias teisės pažeidimų arba privalomo tarpininkavimo procedūras, o nacionalinė institucija šių sprendimų nesilaiko, Institucija tam tikromis sąlygomis turėtų turėti galimybę priimti sprendimus, tiesiogiai skirtus finansų sektoriaus subjektams, reikalaudama, kad jie laikytųsi teisinių įsipareigojimų ne tik pagal tiesiogiai taikomus Sąjungos teisės aktus, bet ir kaip numatyta nacionalinės teisės aktuose, kuriais į nacionalinę teisę perkeliamos direktyvos, arba pagal Sąjungos teisėje valstybėms narėms suteiktas pasirinkimo galimybes. Šios priemonės leistų atlikti išsamią ir atnaujintą priežiūros sistemos stiprybių ir silpnybių analizę ir susidaryti vaizdą apie kylančias pinigų plovimo grėsmes ir tarpvalstybininį poveikį galinčias turėti tendencijas. IV.Europos bankininkystės institucijos koordinavimo vaidmens sprendžiant tarptautinius kovos su pinigų plovimu klausimus stiprinimas Galiausiai siūloma suteikti Europos bankininkystės institucijai aiškią atsakomybę už esminių priežiūros klausimų, susijusių su kova su pinigų plovimu, koordinavimą tarptautiniu lygmeniu. Europos bankininkystės institucija visų pirma turėtų imtis vadovaujamo vaidmens koordinuojant bendradarbiavimą su atitinkamomis trečiųjų valstybių institucijomis tarpvalstybinio masto bylose. 3.2.Trumpalaikės ne teisėkūros priemonės Siekiant nedelsiant pašalinti kai kurias praktines kliūtis, kliudančias tinkamai bendradarbiauti, kompetentingoms institucijoms leidžiama imtis iniciatyvių suderintų priemonių. Europos priežiūros institucijos, taip pat priežiūros funkcijas vykdantis Europos Centrinis Bankas turėtų naudotis savo turimais įgaliojimais, kad pagerintų dabartinį sistemos įgyvendinimą. Europos priežiūros institucijų veiksmai Priemonės pirmiausia turėtų būti nukreiptos į su kova su pinigų plovimu susijusius bankų sektoriaus aspektus, atsižvelgiant į ypatingą kovos su pinigų plovimu svarbą bankams ir į galimą sisteminį poveikį Europos bankų sektoriui. Europos bankininkystės institucija raginama imtis vadovaujamo vaidmens, inicijuoti toliau aprašytas priemones, dalytis savo patirtimi ir koordinuoti darbą su Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija ir Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija. ·Europos bankininkystės institucija raginama pirmiausia įvertinti padėtį, kad būtų galima bendrai nustatyti įvairius prudenciniu požiūriu svarbius kovos su pinigų plovimu klausimus, taip pat Sąjungos lygmeniu nustatyti esamą kovos su pinigų plovimu aspektų įtraukimo į prudencinę priežiūrą praktiką. Įvertinant padėtį taip pat reikėtų nurodyti prudencinių ir kovos su pinigų plovimu institucijų ir įstaigų bendradarbiavimo susitarimų ypatumus tiek valstybių narių, tiek tarpvalstybiniu mastu. Tai turėtų padėti nustatyti geriausią priežiūros praktiką ir galimus trūkumus. ·Remiantis padėties įvertinimu, Europos bankininkystės institucija raginama priimti bendras gaires, kuriomis Sąjungos prudencinės priežiūros institucijoms būtų padedama tinkamai ir nuosekliai atsižvelgti į pinigų plovimo ir teroristų finansavimo riziką savo veikloje. Visų pirma Institucija turėtų naudotis esamais įgaliojimais rengti gaires ir techninių standartų projektus, kad nustatytų, kaip prudencinės priežiūros institucijos turėtų integruoti kovos su pinigų plovimu aspektus į įvairias savo priemones. Gairėse turėtų būti pabrėžti bendradarbiavimo gerinimo būdai visais priežiūros proceso etapais. ·Europos bankininkystės institucija taip pat raginama išnagrinėti skirtingų metodų, susijusių su kompetencijos paskirstymu vykdant prudencinę priežiūrą (t. y. buveinės šalies kontrolei, konsoliduotai priežiūrai) ir kovos su pinigų plovimu priežiūrą (t. y. priimančiosios šalies kontrolei, keitimuisi informacija), poveikį. Tai turėtų padėti tarpvalstybinių grupių prudencinės priežiūros institucijoms nustatyti atitinkamas kovos su pinigų plovimu sistemos sandorio šalis. ·Kovos su pinigų plovimu srityje Europos bankininkystės institucija, prireikus bendradarbiaudama su kitomis dviem Europos priežiūros institucijomis, raginama atidžiai stebėti rizika grindžiamos priežiūros bendrų gairių įgyvendinimą ir imtis tolesnių veiksmų dėl Komisijos 2017 m. viršvalstybinio rizikos vertinimo rekomendacijų. Europos priežiūros institucijos būsimoje bendroje nuomonėje dėl pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizikos Sąjungoje turėtų akcentuoti finansų sektoriaus strateginius kovos su pinigų plovimu aspektus ir susijusius nustatytus faktus, įskaitant galimus nustatytų trūkumų šalinimo būdus, jei tokių esama.