/* KOM/2011/0616 galutinis */ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl aukščiausio lygio domeno „.eu“ diegimo, funkcionavimo ir veiksmingumo





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl aukščiausio lygio domeno „.eu“ diegimo, funkcionavimo ir veiksmingumo (Tekstas svarbus EEE) PAGRINDINIAI FAKTAI 2011 m. balandžio mėn. suėjo penkeri metai nuo tada, kai pradėtas naudoti aukščiausio lygio domenas (ALD) „.eu“. Per tuos penkerius metus ALD „.eu“ tapo devintu plačiausiai naudojamu ALD ir penktu plačiausiai naudojamu šalies kodo ALD pasaulyje. Su šiuo ALD užregistruota daugiau kaip 3,3 mln. interneto svetainių, todėl savo interneto vardui domeno ieškantiems europiečiams jis tapo vertinga pasirinktimi. Šioje ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai rašoma apie ALD „.eu“ diegimą, veiksmingumą ir funkcionavimą pastaruosius dvejus metus. Pagal Reglamento (EB) Nr. 733/2002 dėl .eu Aukščiausiojo lygio domeno įdiegimo 8 straipsnį Komisija, praėjus metams po šio reglamento priėmimo (vėliau – kas dvejus metus) teikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai Ši ataskaita yra trečioji (2007[1] ir 2009 m.[2] pateiktos pirmosios dvi); joje aprašyti su ALD „.eu“ susiję pokyčiai nuo 2009 m. balandžio 1 d. iki 2011 m. kovo 31 d. Be kitų dalykų, dėmesys čia atkreipiamas į internacionalizuotųjų domenų vardų nustatymą. TEISINė „.EU“ SISTEMA IR PAGRINDINIAI PRINCIPAI ALD „.eu“ sukurtas priėmus šiuos teisės aktus: - 2002 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 733/2002 dėl .eu Aukščiausiojo lygio domeno įdiegimo (su pakeitimais)[3] ( Pagrindų reglamentas ); - 2004 m. balandžio 28 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 874/2004, nustatantį .eu Aukščiausio lygio domeno įdiegimo ir funkcijų viešosios tvarkos taisykles bei registracijai taikomus principus (su pakeitimais)[4]. Per ataskaitinį laikotarpį Komisijos reglamentas (EB) Nr. 874/2004 buvo iš dalies pakeistas, kad pagal ALD „.eu“ nuostatas būtų pradėti naudoti internacionalizuotieji domeno vardai. Pakeitimų reglamentas (EB) Nr. 560/2009 priimtas 2009 m. birželio 26 d.[5] Už ALD „.eu“ organizavimą, administravimą ir valdymą atsakingas Komisijos pasirinktas[6] registras EURid (Europos interneto domenų registras). Ši nepriklausoma organizacija visus būtinus sprendimus priima savarankiškai pagal Pagrindų reglamentą[7]. Komisija prižiūri registro darbą, tačiau jo kasdienėje veikloje nedalyvauja. Šis pareigų atskyrimo modelis atitinka kertinius interneto principus – nesikišimas, savivalda ir savireguliavimas[8]. INTERNACIONALIZUOTųJų DOMENO VARDų NUSTATYMAS ALD „.eu“ internacionalizuotieji domeno vardai Pagrindiniuose ALD „.eu“ teisės aktuose numatyta, kad registras privalės registruoti iš lotyniškų, kirilicos ir graikų rašmenų sudarytus domeno vardus visų oficialiųjų Europos Sąjungos kalbų raidyno rašmenimis, kai bus nustatyti reikiami tarptautiniai standartai[9]. Iš pradžių domeno varduose galėjo būti tik anglų kalbos raidyno rašmenys (paprastai nuo „a“ iki „z“, nuo 0 iki 9 ir „-“). Todėl nebuvo galima užregistruoti domeno vardų, kuriuose būtų vartojami specialūs kai kurių ES kalbų lotyniško raidyno rašmenys arba ne lotyniško (bulgarų kirilicos, taip pat graikų ir kipriečių) raidyno rašmenys. Siekdama išspręsti šią problemą, tarptautinė interneto bendruomenė per kelerius metus sukūrė internacionalizuotuosius domeno vardus, kuriuose galima vartoti kur kas įvairesnius specialiuosius rašmenis ir ne lotyniško raidyno rašmenis, pavyzdžiui, rašmenis su diakritiniais ženklais, tokius kaip „é“, „ö“, „ç“ arba „č“, ir daugumą ne lotyniško raidyno rašmenų). 2009 m. birželio 26 d. Komisija priėmė Reglamentą (EB) Nr. 560/2009, kuriuo Reglamentas (EB) Nr. 874/2004 iš dalies pakeistas, atsižvelgiant į nustatytus ALD „.eu“ internacionalizuotuosius domeno vardus[10]. Internacionalizuotuosius domeno vardus registruoti EURid pradėjo 2009 m. gruodžio 10 d. Nuo tos dienos domeno vardus galima užrašyti visomis 23 oficialiosiomis Europos Sąjungos kalbomis iki paskutinio taško bet kuriame „.eu“ adrese (t. y. lotyniškais, kirilicos ir graikų rašmenimis). Nuo pat pradžios internacionalizuotieji domeno vardai sudomino daugelį žmonių. Per pirmą naudojimo valandą užregistruoti 38 172 ALD „.eu“ internacionalizuotieji domeno vardai. 2011 m. kovo pabaigoje tokių užregistruotų domenų vardų buvo 56 961. ALD „.eu“ aukščiausiojo lygio internacionalizuotieji domeno vardai Internacionalizuotųjų domeno vardų naudojimas aukščiausiu lygiu (t. y. po paskutinio taško domeno varde) yra ICANN[11] kompetencijos dalykas. 2009 m. lapkričio 16 d. ICANN pradėjo vykdyti sparčiąją šalių kodų ALD internacionalizavimo procedūrą[12], kad būtų lengviau pradėti naudoti interneto aukščiausio lygio domenų plėtinius, kuriais šalies kodas (pvz., „.gr“, „.bg“, „.eu“) nurodomas ne lotyniškais rašmenimis (pvz., kirilicos, graikų, arabų ir kinų rašmenimis). Procesą sudaro trys etapai: i) tam tikros šalies registras pateikia internacionalizuotojo domeno vardo rašmenų sekos (suteikto šalies kodo ALD ne lotyniškais rašmenimis) naudojimo prašymą, įrodymus, kad registro teritorijos interneto bendruomenė tokiam kodui pritaria (bendruomenės pritarimas), ir motyvus, kodėl pasirinktas toks kodas (prasmės kriterijus); ii) toliau prašomą seką įvertina ICANN, kuri ją perduoda nepriklausomam komitetui, kad šis patikrintų, ar seką galima suderinti su esamomis aukščiausio lygio domeno sekomis (išskirtinumo kriterijus); iii) patvirtinta nauja seka paskiriama registrui (perdavimas). 2010 m. gruodžio mėn. ICANN buvo gavusi iš viso 35 prašymus iš 22 šalių. Iki šiol nustatyti atitinkamų šalių aukščiausio lygio kodai rusų, kinų ir arabų rašmenimis (.РФ – Rusija, .مصر – Egiptas, .لسعودية –Saudo Arabija ir t. t.). 2010 m. gegužės 5 d. EURid pateikė prašymą ICANN pradėti aukščiausio lygio domeno „.eu“ variantų kirilicos ir graikų rašmenimis registravimo procedūrą. Prašymas pagrįstas Komisijai pateiktais Kipro, Graikijos ir Bulgarijos[13] dokumentais, kuriai kodo „.eu“ versijai šios šalys teikia pirmenybę („.ευ“ ir „.ею“ atitinkamai graikų ir kirilicos rašmenimis). Singapūro susitikime ICANN pripažino pirmų dviejų (bendruomenės pritarimo ir prasmės) kriterijų atitiktį ir tai patvirtino rašte Komisijai. Trečiasis ICANN vertinimo – patikrinimo, ar prašomos sekos atitinka išskirtinumo kriterijų, – etapas dar nebaigtas. DOMENO „.EU“ VARDų REGISTRAVIMAS IR NAUDOJIMAS Per ataskaitinį laikotarpį ALD „.eu“ toliau palaipsniui augo taip pat kaip kiti Europos šalių kodų aukščiausio lygio domenai (+ 6 proc. 2010 m. ir + 5 proc. 2009 m.). Užregistruota 3,4 mln. domeno vardų, todėl šis domenas tapo devintu plačiausiai naudojamu aukščiausio lygio domenu pasaulyje ir ketvirtu populiariausiu Europos šalies kodo aukščiausio lygio domenu. Tai rodo, kad ALD „.eu“ yra naudinga ir konkreti priemonė, skirta įmonėms, nevyriausybinėms organizacijoms ir asmenims, norintiems internete pabrėžti savo Europos tapatybę. Pagal registravimo skaičių geresnes pozicijas Europoje turi tik trys šalies kodo aukščiausio lygio domenai: „.de“ (Vokietija), „.uk“ (Jungtinė Karalystė) ir „.nl“ (Nyderlandai). Pasaulyje daugiau vardų užregistruota tik su kitais keturiais bendriniais aukščiausio lygio domenais („.com“, „.net“, „.org“ ir „.info“) ir vienu šalies kodo aukščiausio lygio domenu (Kinijos „.cn“). Didžiausios domeno „.eu“ rinkos yra Vokietijos (31 proc. užregistruotų vardų), Nyderlandų (13 proc.), Jungtinės Karalystės (10 proc.), Prancūzijos (9 proc.) ir Lenkijos (6 proc.). Po pradinio spartaus augimo laikotarpio registro įrašų skaičius nusistovėjo. Globalus registro tikslas – tapti trečiu didžiausiu domenu ES šalyse ir išlaikyti savo pozicijas tuose regionuose, kuriuose domenas „.eu“ užima antrą arba trečią vietą. Atsižvelgiant į ankstesnę tendenciją ir dabartinę rinkos padėtį, registro EURid uždavinys – užtikrinti pastovų (maždaug 5–8 proc. per metus) registruotų vardų skaičiaus didėjimą. Registras nustatė kelis rinkodaros ir komunikacijos tikslus, kad šie uždaviniai būtų išspręsti (pvz., vartoti šūkį „.eu“ – europiečio ženklas , įvesti daugiametę registraciją, toliau plėtoti klientų aptarnavimo tarnybą). REGISTRO VEIKLA Registras 2003 m.[14] po konkurso[15] Komisija aukščiausio lygio domeno „.eu“ registru paskyrė registrą EURid . 2004 m. spalio 12 d. Komisija ir EURid pasirašė pirmų penkerių metų paslaugų koncesijos sutartį, kurios galiojimą galima pratęsti[16]. 2009 m. paslaugų koncesijos sutarties galiojimas pratęstas iki 2014 m. spalio 12 d.[17] EURid yra visoje Europoje veikianti ne pelno organizacija, kurios pagrindinė būstinė yra Digeme (Belgijoje), o regioniniai skyriai veikia Stokholme, Prahoje ir Pizoje. Jį sudaro trys nariai steigėjai – DNS Belgium (.be registras), Istituto di Informatica e Telematica (.it registras), Stiftelsen för Internetinfrastruktur (.se registras) – ir keturi asocijuotieji nariai – ARNES (.si registras), CZ.NIC (.cz registras), ISOC-ECC (Interneto bendrijos Europos skyriaus koordinavimo taryba) ir Businesseurope (39 Europos pramonės federacijų iš 33 šalių sąjunga). Pagrindiniai serveriai veikia Belgijoje (Briuselyje) ir Nyderlanduose (Amsterdame). Ryšiai su registratoriais Pagal teisės aktus registras nesiima registratorių veiklos[18]. EURid prioritetas – teikti kokybiškas paslaugas maždaug 1 000 akredituotų registratorių. EURid reguliariai vertina, ar „.eu“ klientai patenkinti teikiamomis paslaugomis. Naujausiais 2010 m. ketvirtą ketvirtį atlikto nuomonių apie domeną „.eu“ tyrimo duomenimis, 34 proc. respondentų patikimumą įvertino aukščiausiais balais. Palyginti su 2009 m., šis rodiklis padidėjo 4 proc. 45 proc. respondentų atsakė, kad šis domenas yra gera investicija. 82 proc. mano, kad domenas „.eu“ duoda papildomos naudos mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Aukščiausio lygio domeną „.eu“ vartotojams rekomenduotų vidutiniškai 62 proc. EURid turi visą parą veikiančią pagalbos registratorių bendruomenei tarnybą. Registratoriai, ypač iš užsienio, vertina šią tarnybą, kuri per pastaruosius metus gerokai patobulėjo, vertinant pagal reagavimo greitį, klientų aptarnavimo kokybę ir galimybę susisiekti su EURid budėtojais. Finansinė padėtis Finansinė „.eu“ registro padėtis per ataskaitinį laikotarpį buvo stabili. Finansinis registro pajėgumas – esminis veiksnys siekiant užtikrinti pasitikėjimą domenu „.eu“. Komisija atidžiai tikrina registro finansinę padėtį pagal teisinės sistemos nuostatas ir Paslaugų koncesijos sutartį. Registras yra savarankiškai sprendimus priimanti išorės organizacija. Apskaitą vietoje tikrina nepriklausomas finansų auditorius. Priežiūros funkcijas Komisija vykdo įvairiomis priemonėmis, įskaitant auditorių pastabų, ketvirčio ir metinių finansinių ataskaitų, ketvirčio pažangos ataskaitų, biudžeto pasiūlymų ir rinkodaros planų peržiūrą. Finansų klausimai su registru nuolat aptariami ketvirčio susitikimuose ir tarnybų lygio susitikimuose. ALD „.eu“ veiklos pajamos, gautos užregistravus daug domeno vardų, buvo gerokai didesnės už registro sąnaudas. Gautas metinis perteklius buvo pervestas į ES biudžetą. Siekdamas sumažinti perteklių ir atsižvelgdamas į tai, kad domeno vardo registravimo sąnaudos mažėja dėl didėjančio registruojamų vardų skaičiaus, registras registracijos mokesčius, kuriuos registratoriai moka EURid , palaipsniui sumažino nuo 10 EUR iki dabartinių 4 EUR už domeno vardą. Svarbiausi registro finansiniai rodikliai 2009 ir 2010 m. išliko stabilūs. Abejais metais registro pajamos ir sąnaudos buvo apie 12 mln. EUR. Todėl grynasis finansinis rezultatas buvo labiau subalansuotas nei anksčiau – 1,2 mln. EUR perteklius 2009 m. pervestas į ES biudžetą. Preliminariais 2010 m. duomenimis, perteklius bus 400 000 EUR. Komisija atidžiai patikrino biudžete numatytas ir faktines sąnaudas, ypač rinkodaros (2,5 mln. EUR 2009 m. ir 3,2 mln. EUR 2010 m.) ir žmogiškųjų išteklių (3,7 mln. EUR 2009 m. ir 4,3 mln. EUR 2010 m.) sąnaudas. Didesnės sąnaudos pagrįstos poreikiu gerinti paslaugų kokybę. Pavyzdžiui, įdiegti domenų vardų sistemos saugumo plėtiniai (angl. Domain Name System Security Extensions , DNSSEC), išplėstos dubliuojamosios tinklavietės, pradėti naudoti internacionalizuotieji domeno vardai. Registras turi keturių rūšių finansinius rezervus: nusidėvėjimui, investicijoms, socialiniams ir teisiniams įsipareigojimams. Per ataskaitinį laikotarpį bendras rezervų lygis buvo stabilus: 6 mln. EUR 2009 m. ir 5,5 mln. EUR 2010 m. 2010 m. pabaigoje ši suma buvo padalyta nusidėvėjimui (1,6 mln. EUR), investicijoms (0,8 mln. EUR), socialiniams įsipareigojimams (2,3 mln. EUR) ir teisiniams įsipareigojimams (0,8 mln. EUR). Veiklos tęstinumas ir atsparumas Veiklos tęstinumas Pagal Paslaugų koncesijos sutartį registras veikia pagal veiklos tęstinumo planą, į kurį įtrauktos pagrindinės registro funkcijos, taip pat susijusi rizika ir atsakomosios priemonės. Siekdamas išbandyti savo sistemą EURid pagal veiklos tęstinumo planą 2009 m. balandžio 25 d. imitavo ekstremalųjį įvykį ir stebėjo, kaip atkuriama veikla. Bandymo auditą atliko trečioji šalis ( PricewaterhouseCoopers ). Bandymo rezultatai ir domeno bendruomenės atsakymai parodė, kad EURid atitinka aukštus šioje srityje būtinus standartus[19]. Antrą veiklos tęstinumo bandymą planuota atlikti 2010 m., tačiau jį teko atidėti, nes dubliuojamąją tinklavietę[20] vėluota perkelti iš Prahos į Amsterdamą. Šį bandymą numatyta atlikti 2011 m. trečiajame ketvirtyje. Be to, 2010 m. rugpjūčio mėn. EURid pasirašė susitarimą su Netnod dėl aukščiausio lygio domeno „.eu“ domeno vardų sistemos atrankiojo duomenų siuntimo galiniam įrenginiui (angl. anycasting ). Atrankusis duomenų siuntimas – interneto maršruto parinkimo metodika, kurią pritaikius tam tikrą įvairiose pasaulio vietose veikiančią interneto paslaugą galima pasiekti tuo pačiu IP adresu. Pasirašius susitarimą pagerintas „.eu“ vardų serverio infrastruktūros patvarumas ir atsparumas, taip pat sutrumpėjo domeno vardo pakeitimo atitinkamu IP adresu reagavimo laikas. Saugumas 2010 m. rugsėjo mėn. EURid įdiegė aukščiausio lygio domenui „.eu“ skirtą domenų vardų sistemos saugumo plėtinių (DNSSEC) protokolą. DNSSEC – protokolas, kuriuo rodomo pavadinimo (interneto svetainių) tapatumas tikrinamas iki pat interneto šakninės zonos per „patikimumo grandinę“[21]. DNSSEC sukurtas siekiant interneto vartotojus apsaugoti nuo suklastotų domeno vardų serverio duomenų. Visomis DNSSEC galimybėmis galima pasinaudoti, jei visos domeno vardų serverio hierarchijos medžio zonos yra pasirašytos. EURid paprastina „.eu“ domeno vardo pasirašymo procesą ir ėmė teikti pasirašymo paslaugą. EURid organizuoja registratorių mokymo seminarus[22], kad paskatintų registratorius DNSSEC populiarinti tarp savo klientų, kurie savo ruožtu išplatintų šį protokolą interneto subjektams (interneto paslaugos teikėjams, svetainių administratoriams ir t. t.). Duomenų vagystė ir kita žalinga veikla Registras nuolat taiko priemones, kad būtų išvengta duomenų vagystės (angl. phishing ) ir kitų rūšių žalingo elgesio[23] internete. Nuolat tikrinama, ar domenų vardai visų pirma atitinka kriterijus[24], o registruojant naujus vardus ieškoma įtartinų veiklos modelių arba kitos anomalijos. Privačiosios saugumo organizacijos arba valdžios institucijos[25] registrui taip pat kasdien praneša apie įtariamus arba patvirtintus pažeidimus. Todėl įtartinas domeno vardas gali būti pašalintas. Per ataskaitinį laikotarpį įtartinų domeno vardų pašalinta gerokai mažiau – nuo 81 vardo 2010 m. sausio mėn. iki 2 vardų 2011 m. sausio mėn.; 2011 m. kovo mėn. nepašalintas nė vienas domeno vardas[26] „.eu“ naudotojo profilis Domeno „.eu“ vardus naudotojai registruoja įvairiais tikslais (verslui, socialinei veiklai, įstaigų svetainėms internete ir t. t.). Iš EURid parengtos ALD „.eu“ svetainių naudojimo analizės[27] aiškėja, kad apie 36,3 proc. tokių svetainių yra susijusios su verslu. Palyginti su pagrindinėmis bendrinėmis aukščiausio lygio domenų sekomis, pvz., „.com“, „.net“, „.org“, „.info“, „.biz“, „.mobi“ ir „.pro“, aukščiausio lygio domenas „.eu“ išsiskiria tuo, kad dažniau naudojamas verslo reikmėms (27,3 proc.). Tačiau, apžvelgus e. prekybos svetaines (remiantis su naudojimu susijusiu mokėjimo modeliu „Pay-per-click“[28]), aiškėja, kad aukščiausio lygio domeno „.eu“ plėtinį turi tik 14,5 proc. svetainių – bendrinius aukščiausio lygio domeno plėtinius turi 22–29 proc. svetainių. Teismo procesai ir ginčai dėl domenų vardų Bendrajame Teisme ir Europos Sąjungos Teisingumo Teisme iškeltos bylos Per pastaruosius dvejus metus Europos teismai priėmė sprendimus dviejose bylose dėl „.eu“ naudojimo. Abiem atvejais sprendimai atitiko Komisijos pateiktus argumentus. 2009 m. gruodžio 15 d. Inet Hellas byloje T-107/06 Teismas patvirtino, kad Komisijos ir registro funkcijos, susijusios su aukščiausio lygio domeno „.eu“ vardų registravimu, yra atskiros. Teismas nurodė, kad Komisijos rašte pareiškėjui, kuriame paaiškinta, kad nepriklausomo „.eu“ registro priimtų sprendimų atžvilgiu ji negali veikti kaip apeliacinė instancija, nėra jokių sprendimų, kurie galėtų būti ginčijami Teisme, ir atmetė ieškinį kaip nepriimtiną. 2010 m. birželio 3 d. Oberster Gerichtshof byloje C-569/08 Teismas išnagrinėjo sąlygas, kuriomis spekuliavimo arba piktnaudžiavimo tikslais užregistruotas domeno vardas gali būti panaikintas. Teismas nusprendė, kad Komisijos reglamento (EB) Nr. 874/2004 21 straipsnio 3 dalyje pateiktas nesąžiningumą pagrindžiančių aplinkybių sąrašas nėra baigtinis, ir paaiškino, į kokias aplinkybes atsižvelgiama nustatant nesąžiningumo faktą. Alternatyvaus ginčų sprendimo procedūra Visus domeno „.eu“ vardų turėtojų ginčus arba skundus dėl „.eu“ registro sprendimų galima perduoti nagrinėti už alternatyvaus ginčų sprendimo procedūrą[29] atsakingai įstaigai – Prahoje įsikūrusiam arbitražo teismui (toliau – Čekijos arbitražo teismas)[30]. Alternatyvaus ginčų sprendimo procedūra taikoma nepažeidžiant jokio kito teismo proceso. Skundai gali būti pateikiami internetu bet kuria iš 23 oficialiųjų ES kalbų. Dažniausiai pateikiami skundai prieš domeno „.eu“ vardų turėtojus. Taip yra todėl, kad bet kuri šalis gali pradėti alternatyvaus ginčų sprendimo procedūrą prieš domeno vardo turėtoją ir tvirtinti, kad vardas užregistruotas spekuliavimo arba piktnaudžiavimo tikslais, kaip nurodyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 874/2004 21 straipsnyje. Per pastaruosius dvejus metus kiekvieną ketvirtį buvo iškeliama vidutiniškai 13 tokių bylų[31]. Daugumoje bylų, apie kurias nuo 2009 m. 2 ketvirčio iki 2010 m. 4 ketvirčio paskelbė Čekijos arbitražo teismas, arbitrų kolegija nusprendė domeno vardą atiduoti skundo teikėjui[32]. Čekijos arbitražo teismo arbitrų kolegija sprendimus pagal alternatyvaus ginčų sprendimo procedūrą priima vidutiniškai per keturis mėnesius nuo skundo gavimo dienos. Jei nusprendžiama skundo teikėjo naudai, ginčijamas domeno „.eu“ vardas jam paprastai perduodamas per 30 dienų po priimto arbitrų kolegijos sprendimo, pasibaigus laikotarpiui per kurį pralaimėjusioji šalis turi teisę pateikti apeliaciją. Alternatyvaus ginčų sprendimo procedūros mokestis grindžiamas išlaidų susigrąžinimo principu[33]. Iš pradžių alternatyvaus ginčų sprendimo procedūros mokestis buvo 1 900 EUR, nuo 2006 m. jis kelis kartus mažintas ir šiuo metu yra 1 300 EUR. Tai maždaug atitinka kitų panašių arbitražo įstaigų imamą mokestį, nors jos neverčia skundų į kitas kalbas. Dabartinėje sistemoje fiziniai asmenys ir mažosios ir vidutinės įmonėms Europos Sąjungoje nesinaudoja visais alternatyvaus ginčų sprendimo procedūros privalumais, atsižvelgiant į dideles pradines išlaidas. 2011 m. birželio mėn. EURid prašymu atlikus auditą rekomenduota tam tikrų patobulinimų[34]. Viena rekomendacija – apsvarstyti galimybę taikyti sparčiąją procedūrą (domeno vardo galiojimo sustabdymo mechanizmą), skirtą senesnių teisių turėtojams, norintiems kuo greičiau imtis priemonių prieš aiškiai piktnaudžiavimu grindžiamą domeno vardų registraciją, pvz., kai domeno vardą užregistravusio asmens svetainėje pateikiamas nederamas turinys arba siūlomi padirbti gaminiai. Ši procedūra būtų taikoma standartiškai visiems skundo atsakovo veiksmams. Todėl sprendimas atšaukti arba perduoti piktnaudžiaujant užregistruotus vardus galėtų būti priimtas nesušaukiant arbitrų kolegijos. Taip būtų sumažintos arbitražo proceso išlaidos. Auditoriai taip pat rekomendavo, kad „.eu“ registras ( EURid ) finansiškai dalyvautų alternatyvaus ginčų sprendimo procedūroje – laimėjusiai šaliai atlygintų šios procedūros mokesčius. EURid ir Komisija nagrinėja šias rekomendacijas ir ieškos būdų, kaip alternatyvaus ginčų sprendimo procedūrą padaryti labiau prieinamą, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir fiziniams asmenims. Teismo procesai Per ataskaitinį laikotarpį EURid buvo viena iš šalių dviejose didelėse teismo bylose – Ovidio [35] ir Zheng [36]. Teisme nagrinėta, ar EURid veiksmai, kurių registras ėmėsi kovodamas su domeno vardų kaupimu ir jų pasisavinimu, buvo teisėti. Ovidio byloje Briuselio apeliacinis teismas sutiko su EURid argumentais ir atleido registrą nuo įpareigojimo sumokėti baudas, nurodytas pirmiau priimtuose dviejuose mokėjimo įsakymuose. Šie įsakymai registrui EURid buvo duoti atsižvelgiant į priemones, kurias registras taikė kovodamas su domeno vardų kaupimo veikla (2009 m. liepos mėn.). Zheng byloje Briuselio pirmosios instancijos teismas sutiko, kad EURid veiksmai kovojant su domeno vardo pasisavinimu buvo teisėti. Šis teismo sprendimas padeda registrui EURid kovoti su duomenų vagystėmis ir panašia žalinga veikla[37] (2009 m. rugsėjo mėn.). IšVADOS Aukščiausio lygio domenas „.eu“ sėkmingai įgyvendintas ir veikia efektyviai. Per pastaruosius dvejus metus ALD „.eu“ padėtis sustiprėjo, palyginti su didžiausiais ir populiariausiais Europos ir pasaulio aukščiausio lygio domenais. Jis išlieka populiarus, nors valstybėse narėse nuolat didėja 27 nacionalinių šalies kodo aukščiausio lygio domenų naudojimas, be to, galima naudoti bendrinius aukščiausio lygio domenus, pvz., „.com“ ir „.org“. Iki 2009 m. registras įdiegė aukščiausio lygio domeno internacionalizuotuosius domenų vardus, kad būtų galima registruoti domeno „.eu“ antrojo lygio vardus kirilicos ir graikų rašmenimis. Todėl nuo 2009 m. aukščiausio lygio domeno „.eu“ vardai gali būti registruojami visomis 23 oficialiosiomis ES kalbomis (atitinkamais jų rašmenimis). Tačiau per pusantrų metų nuo tada, kai EURid pateikė prašymą, ICANN dar neužbaigė sparčiosios procedūros, kad aukščiausiu „.eu“ lygiu būtų galima naudoti internacionalizuotuosius domeno vardus (graikų .ευ ir bulgarų .ею). Komisija paragino ICANN paraiškos nagrinėjimą baigti ne vėliau kaip 2011 m. pabaigoje. Ji aiškiai pareiškė, kad būsimos taisyklės, pagal kurias būtų vykdoma nuolatinė internacionalizuotųjų domeno vardų paraiškų teikimo procedūra, turėtų būti parengtos taip, kad būtų išvengta nepagrįsto vėlavimo. Tai vienas iš klausimų, kurį Komisija toliau kels ICANN Vyriausybiniame patariamajame komitete. 2010 m. „.eu“ registras atnaujino savo technines sistemas ir visiškai užtikrino aukščiausio lygio domene užregistruotų vardų DNSSEC „patikimumo grandinę“. 2009 ir 2010 m. finansinė registro padėtis buvo stabili. Čekijos arbitražo teismas užtikrina alternatyviojo ginčų sprendimo procedūrą, todėl domenų savininkų teisės saugomos visomis 23 ES kalbomis. Komisija stebi, kaip sistema naudojama iš tikrųjų. Pagal auditorių rekomendacijas Komisija ir EURid išnagrinės sprendimus, kaip fiziniams asmenims ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurie turi pagrindo manyti, kad jų domeno „.eu“ vardai užregistruoti netinkamai, užtikrinti geresnes galimybes naudotis alternatyviojo ginčų sprendimo procedūra. Artimiausiais metais registras turėtų pasirūpinti, kad apie aukščiausio lygio domeną „.eu“ sužinotų kuo daugiau įvairių tikslinių grupių, siekiant padidinti jo skverbtį Europos domenų vardų rinkoje ir dar geriau informuoti visuomenę apie šį aukščiausio lygio domeną. Su atitinkamu aukščiausio lygio domenu siejamų paslaugų pastovumas ir saugumas turi būti užtikrintas pagal geriausius šios srities standartus. Atsižvelgdamas į tai, kad aukščiausio lygio domeno aplinka sparčiai kinta, registras turėtų palaikyti ir plėsti dialogą bei informacijos mainus su Europos ir tarptautine interneto bendruomene. Komisija toliau glaudžiai bendradarbiaus su registru, kaip nustatyta teisinės sistemos sąlygose. PRIEDAI 1 PRIEDAS. Didžiausi pasaulio aukščiausio lygio domenai 2010 m. gruodžio 31 d. [pic]Šaltinis. EURid 2010 m. ketvirtojo ketvirčio pažangos ataskaita. 2 PRIEDAS. Čekijos arbitražo teismo sprendimų, priimtų „.eu“ bylose, suvestinė Sprendimas | Skaičius | % | Skundą atmesti | 82 | 16,53% | Domeno vardą perduoti | 360 | 72,58% | Domeno vardą atšaukti | 40 | 8,06% | Taikus susitarimas | 13 | 2,62% | Teismo sprendimas | 1 | 0,20% | Iš viso | 496 | 100,00% | 3 PRIEDAS. Bendras domeno „.eu“ vardų skaičius domeno vardų savininkų valstybėse [pic][pic] Šaltinis. EURid ketvirčio pažangos ataskaitos. 4 PRIEDAS. „.eu“ populiarumas 2010 m. gruodžio 31 d. [pic][pic] Šaltinis. EURid 2010 m. ketvirtojo ketvirčio pažangos ataskaita. [1] COM(2007) 385 galutinis. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Aukščiausio lygio domeno .eu įdiegimo, funkcionavimo ir veiksmingumo ataskaita“ (2007 m. liepos 6 d.). [2] COM(2009) 303 galutinis. Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai „Aukščiausio lygio domeno „.eu“ diegimo, funkcionavimo ir veiksmingumo ataskaita“ (2009 m. birželio 26 d.). [3] 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1137/2008 dėl kai kurių teisės aktų, kuriems taikoma Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, nuostatų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, suderinimo su Tarybos sprendimu 1999/468/EB. Suderinimas su reguliavimo procedūra su tikrinimu – Pirma dalis (OL L 311, 2008 11 21, p. 1). [4] 2005 m. spalio 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1654/2007 (OL L 266, 2005 10 11, p. 35) ir 2007 m. spalio 25 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1255/1999 (OL L 282, 2007 10 26, p. 16). [5] 2005 m. birželio 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 560/2009, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 874/2004 (OL L 166, 2009 6 27, p. 3). [6] 2003 m. gegužės 21 d. Komisijos sprendimas dėl aukščiausio lygio domeno „.eu“ registro paskyrimo. [7] Žr. Reglamento (EB) Nr. 733/2002 12 konstatuojamąją dalį, 2 straipsnio a punktą, 3 straipsnio 1 dalies c punktą ir 3 straipsnio 2 dalį. [8] Žr. Reglamento (EB) Nr. 733/2002 9 konstatuojamąją dalį. [9] Reglamento (EB) Nr. 874/2004 6 straipsnyje nurodyta, kad „nustačius atitinkamus tarptautinius standartus, registras registruoja domenų vardus, užrašytus visais oficialių kalbų raidyno simboliais“. [10] Reglamentą iš dalies pakeisti reikėjo siekiant informuoti visuomenę apie nustatytus internacionalizuotuosius domeno vardus ir atnaujinti jo priede pateiktų vardų sąrašą. [11] ICANN (Skirtųjų vardų ir numerių interneto korporacija) – privačiojo sektoriaus ne pelno korporacija. Daugiau informacijos – http://www.icann.org/. [12] Daugiau informacijos apie sparčiąją procedūrą – http://www.icann.org/en/topics/idn/fast-track/. [13] Kipras ir Graikija – 2008 m. spalio mėn., Bulgarija – 2009 m. vasario mėn. [14] Žr. 6 išnašą. [15] Žr. Reglamento (EB) Nr. 733/2002 13 konstatuojamąją dalį, 3 straipsnio 1 dalies b punktą. [16] Žr. Reglamento (EB) Nr. 733/2002 12 konstatuojamąją dalį, 3 straipsnio 1 dalies c punktą. Pagal EURid ir Komisijos paslaugų koncesijos sutarties I.2 straipsnį sutartis sudaroma penkeriems metams; jos galiojimą dar penkeriems metams galima pratęsti papildoma abiejų susitariančiųjų šalių sutartimi. [17] 2008 m. gruodžio 12 d. Komisija ir EURid pasirašė papildomą sutartį, kuria sutarties galiojimas pratęstas dar penkeriems metams. Papildoma sutartis įsigaliojo 2009 m. spalio 12 d. [18] Žr. Reglamento (EB) Nr. 733/2002 3 straipsnio 4 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 874/2004 2, 3 ir 4 konstatuojamąsias dalis ir 4 straipsnį. [19] Registracijos paslaugos iš pagrindinės „.eu“ tinklavietės į dubliuojamąją tinklavietę buvo perkeltos sparčiau kaip per tris valandas. Visos veikusios „.eu“ svetainės veikė toliau ir buvo prieinamos visą laikotarpį. [20] Dubliuojamojoje tinklavietėje saugoma pagrindinės svetainės kopija, kad tokia pati informacija būtų teikiama iš kelių šaltinių. [21] „Patikimumo grandinė“ sukuriama tikrinant kiekvieną hierarchijos lygį. Pritaikius DNSSEC, įsilaužėliai negali perimti žiniatinklio srauto ir nukreipti jo į apgaulingas svetaines, kuriose apgaule būtų išviliojama asmeninė informacija. [22] Gegužės ir birželio mėn. numatyti trys seminarai: gegužės 11 d. Briuselyje, gegužės 13 d. Atėnuose, birželio 6 d. Varšuvoje. [23] Duomenų vagystė (angl. phishing ) – asmens arba finansinės informacijos (vartotojo vardo, slaptažodžio) išviliojimas apgaule, pavyzdžiui, siunčiant suklastotus e. laiškus arba kopijuojant teisėtas interneto svetaines.Kaupimas (angl. warehousing ) – domeno vardų laikymas tikintis juos perparduoti už didesnę kainą. Domeno vardo pasisavinimas (angl. cyber-squatting ) – piktavalis svetimo prekės ženklo registravimas arba naudojimas domeno varde (arba prekyba tokiu ženklu) tikintis pasinaudoti geru svetimos įmonės vardu. Svetimą domeno vardą pasisavinę asmenys prekės ženklo savininkui pasisavintą domeno vardą perparduoda už didesnę kainą. Šnekamąja anglų kalba asmenys, spekuliuojantys domenų vardais, vadinami domainers . [24] Tinkamumo kriterijus žr. Reglamento (EB) Nr. 733/2002 4 straipsnio 2 dalies b punkte. Registras turi teisę tikrinti registravimo teisėtumą (Reglamento (EB) Nr. 874/2004 3 straipsnis). Laikydamasis registravimo tvarkos reikalavimų, vardą užregistravęs asmuo privalo užtikrinti, kad asmens duomenys būtų išsamūs ir tikslūs, taip pat privalo turėti veikiantį e. pašto adresą ryšiams su registru; pastarasis pasilieka teisę atšaukti domeno vardą, jei e. pašto adresas neveikia. [25] Pavyzdžiui, Internet Identity , Arbor Network , MarkMonitor , Belgijos federalinė kompiuterinių nusikaltimų tyrimo tarnyba FCCU, JAV Iždo departamento mokesčių tarnyba IRS. [26] Žr. 1 ketv. EURid ataskaitą, pateiktą http://www.eurid.eu/en/about/facts-figures/reports. [27] „Kas yra domeno vardo plėtinys“ – svetainių klasifikavimo tyrimas (angl. What is in a domain-name extension – a study categorising websites ), 2010 m. birželio mėn. EURid sukūrė bandymo laboratoriją, kurioje vertintojai vertino atsitiktinai parinktų kiekvieno plėtinio svetainių išvaizdą. Be to, pritaikius statistikos metodus apskaičiuotas paklaidos dydis, o kai kuriems skaičiams patikrinti naudotas automatinis skenavimas. Iš viso įvertinta apie 5 000 kiekvieno atrinkto aukščiausio lygio domeno vardų. Daugiau informacijos http://www.eurid.eu/files/eu_insights_2.pdf. [28] „Pay-per-click“ – interneto svetainė, kurioje daugiausiai pateikiami reklaminiai saitai. [29] Žr. Reglamento (EB) Nr. 733/2002 4 straipsnio 2 dalies d punktą ir Reglamento (EB) Nr. 874/2004 15 konstatuojamąją dalį, 22 ir 23 straipsnius. [30] EURid ir Čekijos arbitražo teismo prie Čekijos Respublikos ekonomikos rūmų ir žemės ūkio rūmų susitarimo memorandumas (2005 m.). [31] Bylų skaičius per ataskaitinio laikotarpio ketvirčius: 2009 m. 2 ketv. – 11, 3 ketv. – 11, 4 ketv. – 14, 2010 m. 1 ketv. –15, 2 ketv. – 14, 3 ketv. – 11, 4 ketv. – 18, 2011 m. 1 ketv. – 12. Čekijos arbitražo teisme pagal alternatyvaus ginčų sprendimo procedūrą iškeltų bylų skaičius nuo 2006 m. gerokai sumažėjo – nuo 200 bylų per ketvirtį iki dabartinio lygio. [32] Daugiau informacijos 2 priede. [33] Žr. Reglamento (EB) Nr. 733/2002 4 straipsnio 2 dalies d punktą. [34] Audito dokumentai dar nepaskelbti. [35] Sprendimas byloje Ovidio prieš EURid , Briuselio apeliacinis teismas, 2009 m. liepos 8 d. [36] Sprendimas byloje EURID prieš Zheng Qingying , Briuselio pirmosios instancijos teismas, 2009 m. rugsėjo 10 d. [37] Daugiau informacijos apie duomenų vagystes ir panašią veiklą žr. 5.4.3 punkte.