Svarbus ES lygmens žingsnis šia linkme bus rengiamas pasiūlymas reformuoti Energijos mokesčių direktyvą. Jos peržiūra papildys kitas pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio iniciatyvas: bus racionalizuota minimalių tarifų sistema ir panaikintos pasenusios išimtys bei lengvatiniai tarifai. Tame pačiame Komisijos dokumentų rinkinyje bus pasiūlyti nauji ir reformuoti kainodaros mechanizmai, kurie padėtų siekti ES kovos su klimato kaita tikslų, visų pirma pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmas ir pasiūlymas dėl peržiūrėtos ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos. Nacionaliniu lygmeniu valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų įkainoti išorinį poveikį, tinkamai atsižvelgdamos į visus neigiamus socialinius padarinius, ir palaipsniui panaikinti žalingas subsidijas, be kita ko, per platesnio masto mokesčių reformas.

Be to, tarptautiniai partneriai, pvz., JAV, jau paskelbė ketinantys formuoti savąją artimiausių kelerių metų verslo mokesčių darbotvarkę, kuri būtų grindžiama tarptautinėmis diskusijomis, bet jomis neapsiribotų. Tie veiksmai parodo, kad norint finansuoti viešąsias investicijas reikia pajamų, kurios užtikrintų tobulinamąjį atkūrimą ir remtų bei palaikytų įtraukų ekonomikos atsigavimą. Kitos šalys, pvz., Jungtinė Karalystė, taip pat paskelbė apie pelno apmokestinimo po COVID-19 priemones.

Į tai reaguodamos vyriausybės vis dažniau imasi nevienodų kovos su mokesčių vengimu ir slėpimu priemonių. Nors jos padėjo sėkmingai spręsti konkrečias problemas, bendra padėtis tapo dar sudėtingesnė. Dėl daugybės mokestinių skandalų, griežto valstybės pagalbos taisyklių vykdymo užtikrinimo ir poreikio finansuoti viešąsias išlaidas po finansų krizės šio amžiaus antrojo dešimtmečio pradžioje suintensyvėjo diskusijos dėl tarptautinės pelno mokesčio sistemos reformos ir buvo pradėtas EBPO ir G 20 vadovaujamas mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) projektas. 2015 m. gauti pirminiai šio proceso rezultatai. Jie buvo įgyvendinti ES, be kita ko, priimant kovos su mokesčių vengimu direktyvas. Šiuo metu tarptautinėse diskusijose ieškoma visuotinio sprendimo, kaip reformuoti pasenusią tarptautinę pelno mokesčio sistemą perskirstant apmokestinimo teises ir nustatant minimalų efektyvųjį apmokestinimą. Nuo šių diskusijų turinio priklauso, kurlink pakryps būsima ES verslo mokesčių darbotvarkė, nepriklausomai nuo to, ar konkretus visuotinis susitarimas bus pasiektas

Be to, dabar sutariama, kad pamatinės sąvokos (rezidavimo vieta mokesčių tikslais ir šaltinis), kuriomis praėjusį amžių grįsta tarptautinė mokesčių sistema, yra pasenusios. Verslo praktika šiuo metu dažnai susijusi su veiklos vykdymu valstybėje joje nebūnant fiziškai. Tokiomis aplinkybėmis dabartinės taisyklės netinka, o ekonomikos skaitmenizacija atvėrė ir naujų galimybių taikant mokesčių planavimo schemas manipuliuoti galiojančiais principais.

Norint turėti lėšų kokybiškų viešųjų paslaugų finansavimui labai svarbu užtikrinti veiksmingą mokestinių pajamų surinkimą, be kurio neįmanoma teisingai paskirstyti mokesčių naštą mokesčių mokėtojams. Jis taip pat padeda užtikrinti vienodas sąlygas įmonėms ir taip didinti ES konkurencingumą. Dėl mokestinio sukčiavimo, mokesčių slėpimo ir vengimo ES kasmet prarandami milijardai eurų. Atskirų valstybių narių mokesčių nuostatos taip pat gali lemti pajamų praradimą kitoms ES valstybėms narėms, pavyzdžiui, tais atvejais, kai autoriniai atlyginimai ir palūkanos gali būti išmokami gavėjams mažų mokesčių jurisdikcijose arba jurisdikcijose, kuriose mokesčių nėra, nesumokėjus mokesčių Europos Sąjungoje.

1 langelis. ES mokesčių sandara pakeliui į 2050 m. Mokesčių sistemas reikės modernizuoti, kad jos geriau atspindėtų esamus ir būsimus ekonominius ir socialinius pokyčius. Valstybių narių biudžetai labai priklauso nuo darbo jėgos mokesčių, įskaitant socialines įmokas: jie sudaro daugiau kaip 50 % visų ES 27 mokestinių pajamų. PVM sudaro daugiau kaip 15 % visų mokestinių pajamų, o kitos mokesčių bazės atneša palyginti nedaug, pvz., aplinkosaugos mokesčiai apie 6 %, nekilnojamojo turto mokesčiai apie 5 %, o įmonių pelno mokesčiai apie 7 % . Nors per pastaruosius du dešimtmečius bendra mokestinių pajamų sudėtis ES išliko palyginti stabili , tikėtina, kad tokios didžiosios tendencijos kaip klimato kaita ir skaitmeninė darbo rinkos transformacija turės įtakos būsimai mokesčių sandarai ES valstybėse narėse. Senėjant gyventojams ir populiarėjant nestandartiniam darbui gali sumažėti galimybės iš darbo jėgos mokesčių gauti tokias pat pajamas kaip dabar. Todėl, pasinaudojant Žaliąja knyga dėl senėjimo ir 2021 m. ataskaita dėl senėjimo ir atsižvelgiant į tvarių pajamų poreikį ir kartų tarpusavio teisingumą, reikės permąstyti darbo apmokestinimą ir pasekmes kitoms mokesčių bazėms ir stiprinti socialinės apsaugos sistemų tvarumą. Siekiant remti konkurencingumą, užimtumą ir darbo vietų kūrimą po krizės turės būti toliau mažinama darbo mokesčių našta, kuri, palyginti ir su kitomis išsivysčiusios ekonomikos šalimis, Europos Sąjungoje tradiciškai didelė . Pažymėtina, kad ir vartojimo mokesčio tarifai jau yra istoriškai aukšti, nes po finansų krizės buvo padidinti PVM tarifai. Pirmiausia reikėtų riboti neefektyvų lengvatinių PVM tarifų ir atleidimo nuo PVM naudojimą, nes jis dažnai nepadeda pasiekti užsibrėžto politikos tikslo. ES šalių mokesčių politikoje ir toliau vis didesnį svorį įgyja elgsenos mokesčiai, pvz., aplinkos ir sveikatos mokesčiai. Tinkamai parengti aplinkos mokesčiai padeda remti žaliąją pertvarką – siunčia teisingus kainos signalus ir įgyvendina principą „teršėjas moka“. Jie taip pat atneša pajamų, kurios galėtų kompensuoti tam tikrą reikalingą darbo jėgos mokesčių mažinimą. Panašiai sveikatos mokesčiai, pavyzdžiui, tabako ar alkoholio mokesčiai, gali pagerinti visuomenės sveikatą ir išgelbėti gyvybes kartu sumažindami spaudimą visuomenės sveikatos sistemoms. Galiausiai, siekiant perspektyvios mokesčių sandaros reikės teisingai ir veiksmingai apmokestinti tiek fizinių asmenų, tiek bendrovių kapitalo pajamas. Kartu reikės supaprastinimo ir kitų priemonių, kurios sumažintų administravimo sudėtingumą. Be to, palyginti veiksminga mokestinių pajamų didinimo priemonė gali būti periodiniai nekilnojamojo turto mokesčiai. Tačiau reikia tinkamai susitvarkyti su pasiskirstymo ir administravimo iššūkiais, susijusiais su turto vertinimu. Tokiomis aplinkybėmis Komisija inicijuos platesnio masto svarstymus, kuriuos baigti numatyta 2022 m. mokesčių simpoziume dėl ES mokesčių sandaros pakeliui į 2050 m. Svarstant bus atsižvelgta į išdėstytus principus, taip pat į mokesčių sandaros galimų pakeitimų pasiskirstymo poveikį, be kita ko, į jų poveikį mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams.

Šiame skirsnyje aptarti principai taip pat turėtų būti taikomi ES biudžetą finansuojančiai nuosavų išteklių sistemai. Pagal Europos Vadovų Tarybos suteiktus įgaliojimus ir įsipareigojimus, prisiimtus tarpinstituciniame susitarime, pridėtame prie naujos daugiametės finansinės programos, Komisija taip pat pateiks pasiūlymus dėl naujų nuosavų išteklių, kurie padės grąžinti „NextGenerationEU“ paskolas. Po pirminio pasiūlymų rinkinio 2021 m. liepos mėn., kuriame bus pasiūlymai dėl pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmo, skaitmeninio mokesčio ir ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos peržiūros, Komisija pasiūlys papildomų naujų nuosavų išteklių, tarp kurių galėtų būti finansinių sandorių mokestis ir su įmonių sektoriumi susiję nuosavi ištekliai.

Pasiūlymas dėl pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmo bus rengiamo pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio dalis. Juo bus siekiama sumažinti anglies dioksido nutekėjimo riziką užtikrinant, kad importo kaina tiksliau atspindėtų išmetamo anglies dioksido kiekį, jei trečiosios šalys nevykdo panašaus užmojo klimato politikos. Jis taip pat padės siekti klimato tikslų, nes skatins trečiųjų šalių gamintojus ir ES importuotojus diegti mažo anglies dioksido kiekio technologijas. Pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmas bus visiškai suderintas su PPO ir kitais tarptautiniais įsipareigojimais.

Skaitmeninės įmonės paprastai moka mažesnius mokesčius nei kitos bendrovės, o jų mokamais mokesčiais ne visada gali pasinaudoti tos šalys, kuriose jos vykdo veiklą. Skaitmeninis mokestis užtikrins teisingą skaitmeninio sektoriaus indėlį į ES ekonomikos atsigavimo finansavimą ir apskritai plačiosios visuomenės reikmių tenkinimą. Jis bus parengtas taip, kad nebūtų priklausomas nuo būsimo visuotinio susitarimo dėl tarptautinės pelno mokesčio reformos ir atitiktų PPO bei kitus tarptautinius įsipareigojimus. Šis mokestis bus priderintas prie pamatinio politikos tikslo remti ir spartinti skaitmeninę pertvarką. Po įvedimo mokestis bus taikomas kartu įgyvendinant EBPO susitarimą dėl didžiausių tarptautinių bendrovių mokesčio bazės dalies pasidalijimo, kai šis susitarimas bus ratifikuotas ir perkeltas į ES teisę.

1.3. Kaip keisis ES verslo apmokestinimas?

Verslo apmokestinimas turėtų užtikrinti teisingą mokesčių naštos pasidalijimą tarp įmonių ir teisingą apmokestinamųjų pajamų pasidalijimą tarp skirtingų jurisdikcijų. Siekiant sumažinti reikalavimų laikymosi išlaidas, bendra sistema turėtų būti paprasta. Ji turėtų sudaryti palankesnes sąlygas investicijoms ir ekonomikos augimui ir taip stiprinti bendrąją rinką. Nors kitose srityse daug kliūčių bendrajai rinkai buvo pašalinta, ES veiklą vykdančioms įmonėms vis dar tenka susidurti su skirtingomis nacionalinėmis mokesčių sistemomis, kurių skaičius gali siekti 27. Dėl nacionalinių mokesčių taisyklių įvairovės įmonės patiria reikalavimų laikymosi išlaidų, kurios nėra reikalingos, ir tai atgraso nuo tarpvalstybinių investicijų bendrojoje rinkoje. Tai pasakytina ir apie didesnes įmones, ir apie MVĮ, startuolius ir kitas įmones, kurios nori augti, plėsti veiklą ir prekiauti tarpvalstybiniu mastu ir patiria proporcingai didesnes išlaidas . Be to, taip atsiranda spragų ir painiavos, kurios gali suteikti palankią progą agresyviai planuoti mokesčius ir taip kliudyti suvienodinti veiklos sąlygas. Mokesčių taisyklių įvairovė stabdo investicijas ir augimą, be to, mažėja ES konkurencingumas, palyginti su kitais tarptautiniais partneriais. Mokesčių sistemos palankumas investicijoms priklauso ir nuo politikos pasirinkimų verslo apmokestinimo srityje. Galiausiai, mokesčių sistema turėtų kuo labiau sumažinti nenumatytus verslo sprendimų iškraipymus, pavyzdžiui, kai linkstama prie skolos, o ne nuosavo kapitalo finansavimo, ir taip remti tvarų ir ilgalaikį įmonių finansavimą ir skatinti įmones, kurių skola pasiekė pavojingai aukštą lygį, be kita ko, dėl COVID-19 krizės, grįžti prie nuosavo kapitalo dalies didinimo.

Laikantis subsidiarumo principo, ES veiksmai verslo apmokestinimo srityje turėtų būti skirti problemoms, kurios aiškiai yra tarpvalstybinio pobūdžio. Pavyzdžiui, reikia šalinti sklandaus bendrosios rinkos veikimo ir tarpvalstybinių investicijų kliūtis, kurios atsiranda dėl nacionalinių mokesčių sistemų skirtumų.

Darant ES lygmens pažangą taip pat reikėtų remti nacionalinius veiksmus tose srityse, kuriose valstybės narės galbūt labiausiai pajėgios įvertinti savo ekonomikos ir visuomenės poreikius: turėtų būti nustatytas įmonių pelno mokesčio tarifo lygis (Europos Sąjungoje jis toliau liks nacionalinė kompetencija), viršijantis minimalius lygius, dėl kurių turi būti susitarta tarptautiniu lygmeniu (žr. 2 skirsnį), ir priimtos vidaus priemonės, kurios pagerintų mokesčių administravimą ir palengvintų mokestinių prievolių vykdymą. Tam tikrais atvejais nacionalinės priemonės gali būti ir kryptingesnės, pavyzdžiui, gerai parengtos ir veiksmingos mokesčių paskatos, kurios padeda siekti platesnių politikos tikslų. Šiose srityse ES taip pat gali imtis darbotvarkės formuotojos vaidmens ir padėti dalytis informacija, taip pat finansiškai remti nacionalines reformas ir investicijas. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, kuri yra viena svarbiausių ES ekonomikos gaivinimo darbotvarkės priemonių, ir techninės paramos priemonė gali suteikti būtiną finansavimą mokesčių administratorių modernizacijai ir skaitmeninei transformacijai ir kartu remti svarbias mokesčių politikos reformas.

Pastaraisiais metais ES ėmėsi svarbių veiksmų, pavyzdžiui, priėmė kovos su mokesčių vengimu direktyvas ir Direktyvą dėl administracinio bendradarbiavimo ir pradėjo jas įgyvendinti. Elgesio kodekso grupėje (verslo apmokestinimas) valstybės narės toliau tarpusavyje vertina viena kitos mokesčių tvarką, siekdamos užtikrinti, kad ji atitiktų sąžiningos mokesčių konkurencijos principus. Be to, didelį aktyvumą bendraisiais mokesčių klausimais ir ypač verslo apmokestinimo srityje rodo Europos Parlamentas. Be to, 2020 m. liepos mėn. Komisija priėmė didelio užmojo veiksmų planą , kuriuo bus siekiama apmokestinimą padaryti teisingesnį, jį supaprastinti ir geriau pritaikyti prie moderniųjų technologijų, ir Komunikatą dėl gero mokesčių srities valdymo Europos Sąjungoje ir už jos ribų , kurio tikslas – toliau stiprinti ES pastangas siekti skaidrumo ir teisingo apmokestinimo Europos ir pasauliniu lygmeniu.

Šiame komunikate aptariamos tolesnės trumpalaikės ir ilgalaikės verslo apmokestinimo priemonės. Komisija skubiai imsis veiksmų įgyvendinti būsimą visuotinį susitarimą dėl apmokestinimo teisių perskirstymo ir minimalaus efektyviojo apmokestinimo (žr. 2 skirsnį). Per ateinančius dvejus metus ji taip pat imsis priemonių spręsti skubiausius uždavinius (žr. 3 skirsnį). Be to, komunikate pateikiamas planas dėl artimiausiems dešimtmečiams tinkamos holistinės ES verslo mokesčių sistemos (žr. 4 skirsnį).

2. Tarptautinės pelno mokesčio sistemos reforma

2.1. Tęsiasi pasaulinio masto diskusijos

G 20 pavedimu EBPO įtraukios sistemos dalyviai ieško bendru sutarimu grindžiamo sprendimo, kaip reformuoti tarptautinę pelno mokesčio sistemą. Diskusijose daugiausia dėmesio susilaukia dvi plačios darbo kryptys: dalinis apmokestinimo teisių perskirstymas (1 elementas) ir minimalus efektyvusis tarptautinių bendrovių pelno apmokestinimas (2 elementas). Šiais dviem elementais siekiama spręsti skirtingus, tačiau susijusius klausimus, kylančius didėjant ekonomikos globalizacijai ir skaitmenizacijai.

ES nuolat skatino plataus užmojo tarptautinio lygmens reformas, o dabar pasaulinėms diskusijoms įkvėpimo gali suteikti pozityvus naujosios JAV administracijos dalyvavimas. Ankstesnio pasiūlymo dėl apsaugos taisyklės atšaukimas ir konkrečių bei konstruktyvių pasiūlymų dėl 1 elemento pateikimas yra svarbus žingsnis, atveriantis daug žadančią galimybę padaryti realią pažangą siekiant visuotinio susitarimo dėl pasidalijimo dalimi tarptautinių bendrovių mokesčio bazės. Neseniai JAV administracijos paskelbti ketinimai atlikti pelno mokesčio vidaus reformą parodė didelį užmojį ir yra svarbi slinktis link susitarimo dėl 2 elemento, kuris sustabdytų lenktyniavimą, kieno mokesčiai mažesni. G 20 finansų ministrai neseniai dar kartą patvirtino įsipareigojimą iki 2021 m. vidurio pasiekti visuotinį bendru sutarimu grindžiamą sprendimą .

1 elementu siekiama pritaikyti tarptautines įmonių pelno apmokestinimo taisykles taip, kad jos atspindėtų kintantį verslo modelių pobūdį, įskaitant bendrovių gebėjimą vykdyti verslą nebūnant vietoje fiziškai. Šalims, kurių jurisdikcijoms priklauso rinka, jis suteiks teisę apmokestinti dalį tam tikrų įmonių nerezidenčių pelno: bus numatyta dalį šio pasaulinio pelno perskirstyti pagal sutartą formulę tarp jurisdikcijas turinčių subjektų, kuriuose grupė turi klientų ar naudotojų. Iš pradžių diskusijose dėl 1 elemento daugiausia dėmesio skirta skaitmeniniame sektoriuje veikiančioms įmonėms. Tačiau siūlomą sprendimą dabar būtų galima supaprastinti taikymo sričiai priskiriant mažiau tarptautinių bendrovių ir kartu ją išplečiant taip, kad ji apimtų didžiausias ir pelningiausias tarptautines bendroves, nepriklausomai nuo jų veiklos sektoriaus.

Pagal 2 elementą bus nustatyta riba beatodairiškai mokesčių konkurencijai užtikrinant, kad visas tarptautinių bendrovių pelnas kiekvienais metais būtų apmokestinamas tam tikru minimalaus dydžio mokesčiu. Ekonomikai globalėjant ir pasaulinėse vertės grandinėse intensyviau naudojant nematerialųjį turtą tam tikroms tarptautinėms bendrovėms susidarė sąlygos perkelti pelną į mažų mokesčių šalis. 2 elementas jurisdikciją turintiems subjektams suteiks galimybę didelių tarptautinių bendrovių mokamą mokesčių sumą padidinti iki minimalaus efektyviojo lygio, leisdamas kiekvienai šaliai pačiai spręsti dėl savo mokesčių sistemų ypatumų. Toks minimalus efektyvusis įmonių pelno apmokestinimas sumažins mokesčių vengimo galimybes.