EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2017 02 13 COM(2017) 69 final KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Pagrindinių teisių ir pilietybės programos (2007–2013 m.) ex post įvertinimo ataskaita



TURINYS 1 ĮVADAS 1.1 ATASKAITOS TIKSLAS 1.2 METODAS IR INFORMACIJOS ŠALTINIAI 1.3 PROGRAMOS APŽVALGA 2 VERTINIMO REZULTATAI 2.1 PROGRAMOS AKTUALUMAS 2.2 SUDERINAMUMAS IR PAPILDOMUMAS 2.3 VEIKSMINGUMAS 9 2.4 TVARUMAS IR PRITAIKOMUMAS KITOSE SRITYSE 12 2.5 VEIKSMINGUMAS IR SUPAPRASTINIMO GALIMYBĖS 15 2.6 EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ 17 3 IŠVADOS 22

1ĮVADAS

1.1ATASKAITOS TIKSLAS Sprendime dėl Pagrindinių teisių ir pilietybės (toliau – PTP) specialiosios programos nustatymo reikalaujama, kad Komisija pateiktų 2007–2013 m. laikotarpio ex post įvertinimo ataskaitą. Šį ex post įvertinimą atliko nepriklausomas išorės vertintojas, jam talkino Komisijos darbuotojai. Ši ataskaita parengta remiantis atliktu įvertinimu. Ataskaita sudaryta pagal pagrindinius vertinimo kriterijus ir atitinkamus klausimus. Tai – aktualumas, suderinamumas, papildomumas, veiksmingumas, poveikis, tvarumas, efektyvumas, supaprastinimo galimybės ir Europos pridėtinė vertė. 1.2METODAS IR INFORMACIJOS ŠALTINIAI Rengiant galutinį įvertinimą remtasi šia informacija: nuodugnia esamų 2007–2013 m. PTP programos lėšomis finansuotų 135 dotacijų veiksmams ir 34 dotacijų veiklai dokumentų apžvalga; programos dokumentų: sprendimo dėl programos nustatymo, metinių darbo programų, kvietimų teikti paraiškas dėl abiejų rūšių dotacijų ir viešųjų pirkimų sutarčių, apžvalga; kitos internete skelbiamos informacijos, pvz., ES politikos dokumentų, interneto svetainių informacijos, sprendimų dėl susijusių ES programų nustatymo ir pan., apžvalga; 169 (dotacijų veiksmams ir dotacijų veiklai) projektų kiekybine analize; 71 atsakymo į internetinės apklausos klausimyną, kuriuos pateikė PTP programos dotacijų gavėjai, analize; 17 tolesnių pokalbių su 2007–2013 m. PTP programos dotacijas gavusių projektų koordinatoriais ir (arba) organizacijomis užrašais; keturių apžvalginių susitikimų su Komisijos pareigūnais rezultatais. 1.3PROGRAMOS APŽVALGA 2007–2013 m. PTP programa nustatyta 2007 m. balandžio 19 d. Tarybos sprendimu 2007/252/JHA (toliau – sprendimas dėl programos nustatymo) pagal programą „Pagrindinės teisės ir teisingumas“. Sprendimo dėl programos nustatymo 2 straipsnyje išdėstyti keturi bendrieji tikslai: skatinti Europos visuomenės, grindžiamos pagarba pagrindinėms teisėms, pripažintoms Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalyje, įskaitant teises, kylančias iš Sąjungos pilietybės, vystymąsi; stiprinti pilietinę visuomenę ir skatinti atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su ja pagrindinių teisių srityje; kovoti su rasizmu, ksenofobija ir antisemitizmu bei propaguoti geresnį religijų ir kultūrų tarpusavio supratimą bei didesnę toleranciją visoje Europos Sąjungoje;

gerinti teisinių, teisminių ir administracinių institucijų bei teisės specialistų ryšius, keitimąsi informacija ir tinklų kūrimą, be kita ko, remiant teisės specialistų mokymą, siekiant geresnio tokių institucijų ir specialistų tarpusavio supratimo. Bendraisiais programos tikslais papildomi Reglamentu (EB) Nr. 168/2007 įsteigtos Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros tikslai, t. y. tikslai prisidėti prie Bendrijos politikos plėtojimo ir įgyvendinimo, visapusiškai gerbiant pagrindines teises. PTP programos, kaip ir kitų pagal programą „Pagrindinės teisės ir teisingumas“ vykdomų programų, lėšomis veikla finansuojama šiais mechanizmais: dotacijomis veiksmams, kuriomis bendrai finansuojami (iki 80 proc. visų išlaidų) tam tikri tarpvalstybiniai valstybių narių valdžios institucijų arba kitų įstaigų, tarptautinių arba nevyriausybinių organizacijų pasiūlyti Bendrijai svarbūs projektai; šie projektai gali trukti ne ilgiau kaip dvejus metus; dotacijomis veiklai, kuriomis finansiškai remiama (iki 80 proc.) nevyriausybinių organizacijų ir kitų subjektų veikla, kuria siekiama bendrųjų Europai svarbių tikslų; dotacijomis veiklai, kuriomis bendrai finansuojamos su tam tikrų teisės aktuose nurodytų organizacijų (Europos konstitucinių teismų konferencijos ir Europos Sąjungos valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacijos) nuolatine darbo programa susijusios išlaidos; konkursų tvarka sudarytomis sutartimis ir (arba) viešaisiais pirkimais dėl tam tikrų Komisijos inicijuotų veiksmų įgyvendinimo, pavyzdžiui, dėl tyrimų, mokslinių tyrimų, nuomonių apklausų ir tyrimų, rodiklių ir bendrų metodikų kūrimo, duomenų ir statistinės informacijos rinkimo, rengimo ir sklaidos, seminarų, konferencijų ir ekspertų susitikimų, viešųjų kampanijų ir renginių organizavimo, interneto svetainių kūrimo ir priežiūros, informacinės medžiagos rengimo ir sklaidos, paramos nacionalinių ekspertų tinklams ir jų valdymo, analitinės, stebėsenos ir vertinimo veiklos ir pan. Visas PTP programos įgyvendinimo laikotarpiu (2007 m. sausio mėn.–2013 m. gruodžio mėn.) skirtas biudžetas sudarė 94,8 mln. EUR (žr. 1 1 lentelę ). Metai Dotacijoms ir sutartims skiriamas biudžetas Projektai (dotacijos veiksmams) Dotacijos veiklai Komisijos iniciatyvos Visas metinis biudžetas Suma (EUR) Proc. Suma (EUR) Proc. Suma (EUR) Proc. Suma (mln. EUR) Proc. 2007 5 505 000 51,9 proc. 2 100 000 19,8 proc. 2 995 000 28,3 proc. 10,60 100 proc. 2008 5 800 000 50,0 proc. 2 100 000 18,1 proc. 3 700 000 31,9 proc. 11,60 100 proc. 2009 9 200 000 64,8 proc. 1 300 000 9,2 proc. 3 700 000 26,1 proc. 14,20 100 proc. 2010 10 195 000 73,9 proc. 1 400 000 10,1 proc. 2 205 000 16,0 proc. 13,80 100 proc. 2011 9 290 000 67,3 proc. 1 000 000 7,2 proc. 3 510 000 25,4 proc. 13,80 100 proc. 2012 12 235 000 80,0 proc. 1 000 000 6,5 proc. 2 065 000 13,5 proc. 15,30 100 proc. 2013 10 900 000 70,3 proc. 1 000 000 6,5 proc. 3 600 000 23,2 proc. 15,50 100 proc. 63 125 000 66,6 proc. 9 900 000 10,4 proc. 21 775 000 23 proc. 94,80 mln. PTP programos (2007–2013 m.) metinės darbo programos 2007–2013 m. laikotarpiu Komisija paskelbė: penkis kvietimus teikti paraiškas dėl dotacijų veiksmams: FRC/AG 2007, 2008, 2009–2010, 2011–2012, 2013 m.; šešis kvietimus teikti paraiškas dėl dotacijų veiklai: FRC/OG 2007 – 2008 finansiniams metams, FRC/OG 2008 – 2009 finansiniams metams, FRC/OG 2009 – 2010 finansiniams metams, FRC/OG 2010 – 2011 finansiniams metams, FRC/OG 2012 – 2012 finansiniams metams, FRC/OG 2013 – 2013 finansiniams metams. Komisija viešųjų pirkimų tvarka taip pat finansavo 111 Komisijos iniciatyvų. 1 2 lentelėje apibendrinta informacija apie kiekvienais metais programos įgyvendinimo laikotarpiu finansuotų įvairių veiksmų skaičių. 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 IŠ VISO Dotacijos veiksmams 18 26 49 42 Nenurodyta 135 Dotacijos veiklai 3 7 4 6 0 10 4 34 Viešieji pirkimai 7 19 14 27 13 16 15 111

Didžioji dalis (46 proc.) dotacijų skirta valstybių NVO, įskaitant NVO platformas ir tinklus. Antra vieta pagal projektų skaičių (19 proc.) tenka Europos tinklams, platformoms, forumams, po jų – nacionalinės valdžios institucijoms (pvz., ministerijoms) (6 proc.), mokslinių tyrimų institutams (6 proc.) ir universitetams (6 proc.). Be to, 5 proc. projektų vykdė vietos valdžios institucijos, 4 proc. – kiti švietimo ir (arba) mokymo institutai, 3 proc. – regioninės valdžios institucijos, 5 proc. – kito pobūdžio organizacijos. 0,6 proc. projektų vykdė teismai, valstybės tarnybos ir prokuratūrų tarnybos. PTP programos dotacijų veiksmams projektai informuotumo didinimo, informacijos rengimo ir sklaidos srityse sudarė 24 proc. veiklos, projektai taip pat vykdyti tarpusavio mokymosi, keitimosi gerąja patirtimi, bendradarbiavimo (22 proc.), analitinės veiklos (20 proc.), pagrindinių dalyvių rėmimo (15 proc.) ir mokymo srityse (13 proc.). PTP programos dotacijų veiklai projektai daugiausia vykdyti informuotumo didinimo, informacijos rengimo ir sklaidos srityse (šios srities projektai sudarė 25 proc.), labai panaši projektų dalis vykdyta pagrindinių dalyvių rėmimo (24 proc.), tarpusavio mokymosi, keitimosi gerąja patirtimi, bendradarbiavimo (23 proc.), analitinės veiklos (16 proc.) ir mokymo (10 proc.) srityse. 2VERTINIMO REZULTATAI 2.1PROGRAMOS AKTUALUMAS Programos aktualumas vertinamas pagal tai, kiek logiškai programos veiksmais padedama siekti jos tikslų, tenkinti bendresnius ES politikos ir tikslinių grupių poreikius. 2.1.1Programos veiksmų aktualumas atsižvelgiant į jos tikslus Siekdama užtikrinti, kad pasiekti programos rezultatai nuosekliai derėtų su programos tikslais, Komisija kiekvienoje metinėje darbo programoje nustatė prioritetines darbo sritis. Pagal šias prioritetines sritis nustatytos pagrindinės dotacijomis veiksmams finansuotos veiklos sritys, nes pareiškėjų buvo prašoma siūlyti vieną arba kelias prioritetines sritis atitinkančias veiklos sritis. Kiekvienais metais, priklausomai nuo ES politikos darbotvarkės ir praktinių įvairių sektorių poreikių, prioritetai galėjo kisti. Atsižvelgiant į Komisijos priimtą komunikatą „Dėl ES vaiko teisių strategijos kūrimo“, pirmojoje, 2007 m. metinėje darbo programoje nustatytas vaiko teisių apsaugos prioritetas. Vykdant informuotumo didinimo kampanijas ir analizuojant konkrečius vaikų poreikius buvo siekiama, kad Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijoje išvardytos vaikų teisės būtų labiau remiamos ir gerbiamos. Ši prioritetinė sritis yra bendresnio pagrindinių teisių rėmimo tikslo dalis. Todėl šią sritį svarbu kasmet nuosekliai įtraukti tarp prioritetų. Tarp 2007 m. metinės darbo programos prioritetų taip pat įrašyta kova su rasizmu, ksenofobija ir antisemitizmu. Tai atitinka PTP programos bendrąjį šios srities tikslą. Įgyvendinant tarpusavio supratimo didinimo ir veiklos tarpvalstybiškumo plėtros iniciatyvas, buvo siekiama remti veiksmus, kuriais kovojama su stereotipais, rasistinėmis pažiūromis, kalba ir smurtu. 2008 m. programa papildyta dar vienu prioritetu – kova su homofobija. Pagal šį prioritetą buvo siekiama tiksliau įvardyti homofobines pažiūras bei stereotipus ir kovoti su jais. Šie du prioritetai išliko iki pat programos pabaigos 2013 m. Teisių į duomenų apsaugą ir privatumą klausimas sprendime dėl programos nustatymo nepaminėtas, tačiau Komisija šią sritį priskyrė prie prioritetų dar 2007 m. metinėje darbo programoje. Kaip ir vaikų teisių klausimas, ši prioritetinė sritis yra bendresnio tikslo remti pagrindines teises dalis, todėl aktuali siekiant PTP programos tikslų. 2011 m. nustatytas dar vienas prioritetas – gerinti duomenų apsaugos institucijų bendradarbiavimą. Šios srities prioritetai programos įgyvendinimo laikotarpiu nebekeisti. Vienas iš konkrečių sprendime dėl programos nustatymo nurodytų tikslų – „informuoti visus asmenis apie jų teises, įskaitant teises, kylančias iš Sąjungos pilietybės, siekiant skatinti Sąjungos piliečius aktyviai dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime“. Todėl ši sritis ypač aktuali ir per visą programos įgyvendinimo laikotarpį išliko prioritetinė. 2008 m. metinėje darbo programoje nustatytas prioritetas, pagal kurį daug dėmesio skirta mokymui apie ES pagrindinių teisių chartiją, siekiant padėti teisinėms, teisminėms bei administracinėms institucijoms ir teisės specialistams pagilinti žinias ir geriau suprasti Europos Sąjungos sutartyje ir ES pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintus principus. Šis prioritetas išliko iki 2012 m. metinės darbo programos, kurioje prioritetinis dėmesys skirtas ir plačiosios visuomenės švietimui, ypač projektams, kuriais siekta padėti asmenims, manantiems, jog jų pagrindinės teisės buvo pažeistos, kreiptis į atitinkamas institucijas. 2.1.2Kvietimuose teikti paraiškas nustatyti prioritetai ir pasirinkti veiksmai bei jų aktualumas atitinkamoje politikos srityje Pagal PTP programą nustatyti ir kvietimuose teikti paraiškas išdėstyti prioritetai iš esmės nuosekliai derėjo su programos įgyvendinimo laikotarpiu plėtota ES politika; jais į plėtotą politiką, regis, buvo atsižvelgta pakankamai. Programos prioritetus daugiausia rinko politikos padalinys, remdamasis politikos darbotvarke ir praktiniais kiekviename sektoriuje nustatytais poreikiais. Buvo įtraukti visi hierarchiniai lygmenys ir buvo galima konsultuotis su įvairiais GD. Tokia tvarka nustatyta, stengiantis užtikrinti, kad prioritetai nuosekliai derėtų su plėtojama ES politika. Pavyzdžiui, 2010 m. vienas iš ES politikos darbotvarkės punktų pilietybės srityje buvo skatinti lyčių pusiausvyrą tarp rinkimų į Europos Parlamentą dalyvių. Kitais metais šis punktas įtrauktas į PTP darbo programą kaip vienas iš prioritetų. 2.1.3Programos aktualumas atsižvelgiant į jos tikslinės grupės poreikius

PTP programa buvo populiari ir, palyginti su turimu lėšų kiekiu, paraiškų gauta gana daug. Iš tikrųjų, bendras paraiškų skaičius svyravo: kalbant apie dotacijas veiksmams, mažiausiai paraiškų (66) pateikta 2007 m., daugiausiai (257) – 2011–2012 m. Mažiausiai paraiškų dėl dotacijų veiklai (11) pateikta 2007 m., daugiausiai (52) – 2010 m. Dauguma internetinės apklausos respondentų pagal PTP programą gavo daugiau negu po vieną dotaciją. Jų nuomone, Komisijos kvietimuose teikti paraiškas nustatyti prioritetai buvo aktualūs tenkinant ir konkrečių tikslinių grupių poreikius (80 proc.), ir bendresnius jų šalies poreikius (86 proc.). Dauguma pokalbiuose dalyvavusių asmenų (10 iš 17 pokalbių) buvo patenkinti kvietimuose teikti paraiškas nustatytais prioritetais ir tik 2 iš 17 pokalbiuose dalyvavusių asmenų jais nebuvo patenkinti. Tačiau patikrinti, ar projektų veikla, projektų produktais ir rezultatais buvo galima patenkinti tikslinės grupės poreikius ir ar jie iš tikrųjų buvo patenkinti, nebuvo įmanoma. Poreikių vertinimas dotacijų gavėjams nėra privalomas reikalavimas. Jeigu paraiškų dėl dotacijų teikėjai jį vis dėlto būtų parengę, būtų buvę daug aiškiau, kiek jų projektas aktualus, poreikių vertinimas būtų padėjęs užtikrinti didesnę tyrimo kokybę, juo remiantis vėliau būtų galima vertinti projekto sėkmę. Gali būti, kad projektai, įgyvendinami nesiremiant poreikių vertinimu, vis tiek yra aktualūs tikslinių grupių poreikiams tenkinti, tačiau kai poreikiai neįvertinti, yra rizikos, kad tikslinėms grupėms remti buvo galima taikyti tinkamesnius metodus arba priemones. 2.2SUDERINAMUMAS IR PAPILDOMUMAS PTP programos pagrindinių teisių apsaugos tikslai iš esmės apima vaikų teisių apsaugą. Pagal programą „Daphne“ vaikai priskiriami prie pažeidžiamų grupių, kurias pagal šią programą siekiama apsaugoti nuo smurto. Vienas iš bendrųjų Nusikalstamumo prevencijos ir kovos su nusikalstamumu (ISEC) programos tikslų taip pat yra saugoti vaikus, ypač saugoti, kad vaikai netaptų nusikaltimų aukomis. Vaikų apsauga yra ir vienas iš Europos pabėgėlių fondo ir Europos fondo trečiųjų šalių piliečių integracijai veiklos, kuria sprendžiami pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų klausimai, tikslų, tačiau šis tikslas apima tik fondų tikslinėms grupėms priklausančius vaikus. Kovos su rasizmu, ksenofobija, antisemitizmu ir homofobija tikslų (pagal PTP programą jie priskirti prie bendros pagrindinių teisių apsaugos srities), be kita ko, siekiama ir pagal programas PROGRESS bei septintąją bendrąją programą. Programos PROGRESS, pagal kurią siekiama saugoti žmones nuo diskriminacijos, tikslai yra siauresni, nes pagal šią programą daugiausia stengiamasi padėti įgyvendinti strategijoje „Europa 2020“ nubrėžtus ekonominius ir socialinius tikslus. Pagal programą „Daphne“ daugiausia dėmesio skiriama pastangoms užtikrinti tam tikrų pažeidžiamų grupių apsaugą nuo smurto, bet kai kuria veikla prisidedama ir prie šios srities. Įvertinta, kad papildomumo galimybės, kartu ir dubliavimosi tikimybė, didžiausios siekiant tikslo mokyti teisės specialistus ir praktikuojančius teisininkus ir kurti jų tinklus. PTP programos tikslas šioje srityje labai platus, t. y. gerinti teisinių, teisminių ir administracinių institucijų bei teisės specialistų ryšius, keistis informacija, kurti tinklus. Įgyvendinant šį tikslą buvo remiamas teisminių institucijų mokymas tarpusavio supratimui gerinti, tačiau daug dėmesio buvo skiriama ir mokymui pagrindinių teisių klausimais apskritai. Didžiausios papildomumo galimybės, kartu ir dubliavimosi tikimybė, yra susijusios su Teisingumo generalinio direktorato Baudžiamojo teisingumo programa (JPEN) ir Civilinio teisingumo programa (JCIV). Programomis JPEN, JCIV ir PTP siekiama gerinti nacionalinių teisminių institucijų narių mokymą. Tačiau programos JPEN lėšas galima skirti tik baudžiamojo teisingumo srities veiklai, o JCIV – tik civilinio teisingumo srities veiklai. Todėl veikla pagal programas JPEN ir JCIV yra labiau koncentruota negu pagal PTP programą. Apibendrinant pažymėtina, kad didžiausios papildomumo galimybės yra susijusios su programomis JPEN ir PROGRESS. Įvertinta, kad papildomumo taip pat galima siekti su programomis „Daphne“ bei ISEC. Atliekant analizę, nenustatyta, kad veikla gali dubliuotis su programos CIPS („Terorizmo ir kitos su saugumu susijusios rizikos prevencija“), RF (Europos grąžinimo fondo) ir NPIP („Narkotikų prevencija ir informacija apie juos“) remiama veikla. 2.2.1Projektų pobūdis Pagal PTP programą remti tik tarpvalstybiniai projektai; valstybių veikla lygmeniu remta tik tada, jei sudarė bendresnių tarpvalstybinių veiksmų dalį. PTP programa, kaip ir kitos 2007–2013 m. ES teisingumo, teisių ir lygybės politikai remti vykdytos finansavimo programos, įgyvendinta pagal tiesioginio valdymo principą. Pagal tiesioginio valdymo principą visus programos rengimo ir vykdymo darbus atlieka Komisija, jai tenka ir visa atsakomybė. 2.2.2Finansuojami veiksmai Metinių PTP programos metinės darbo programos prioritetų formulavimas – vienas iš būdų užtikrinti, kad PTP programa derėtų su kitomis ES programomis ir politikos sritimis. Šias programas rengti, ypač jų metinius prioritetus formuluoti, padeda įvairūs Komisijos vidaus ir išorės subjektai. Šiuo atžvilgiu formuluojami metiniai programos prioritetai atspindi įvairius politikos prioritetus. Apžvelgus pagrindinių teminių sričių prioritetus, nustatyta, kad užtikrinti suderinamumą ir papildomumą bei išvengti dubliavimosi pasirenkant prioritetus buvo stengiamasi šiais atvejais: Vaiko teisių apsauga. 2008 ir 2009–2010 m. kvietimuose teikti paraiškas dėl dotacijų veiksmams paminėta parama projektams, skirtiems nuo nusikaltimų nukentėjusiems vaikams – šia parama papildoma programa „Daphne“. Kova su rasizmu, ksenofobija, antisemitizmu ir homofobija. 2008 ir 2009–2010 m. kvietimuose teikti paraiškas dėl dotacijų veiksmams taip pat paminėta parama veiksmams kovojant su stereotipais, kurie arba kurių paplitimas lemia smurtą – šia parama iš dalies papildoma programa „Daphne“.

Pagal 2008 m. kvietimą teikti paraiškas įgyvendinant prioritetą „Kova su homofobija“ neleista remti veiklos, kuria dubliuojama kovos su diskriminavimu užimtumo sektoriuje veikla. 2009–2010 m. kvietime teikti paraiškas numatyta panaši išimtis. Abiem šiomis išimtimis stengiamasi išvengti dubliavimosi su programa PROGRESS. Pilietybė ir aktyvus dalyvavimas demokratiniame Sąjungos gyvenime. Kvietimuose teikti paraiškas nustatyti prioritetai labai įvairūs: nuo informuotumo apie ES piliečių, gyvenančių kitoje valstybėje narėje, galimybes dalyvauti ES rinkimuose didinimo iki keitimosi gerąja patirtimi ES pilietybės įgijimo ir praradimo srityje. Įvertinus įvairius kvietimus teikti paraiškas matyti, kad šioje prioritetinėje srityje galimybių siekti papildomumo yra nedaug. Mokymas apie ES chartiją ir teisės specialistų bei praktikuojančių teisininkų tinklų kūrimas. Pagal 2011–2012 m. kvietimą teikti paraiškas neleista remti projektų, pagal kuriuos daugiausia ketinta kurti naujas interneto svetaines. Taip siekta išvengti dubliavimosi su kitais jau vykdomais projektais, galbūt sudarytais viešųjų pirkimų būdu. 2013 m. kvietime teikti paraiškas prioritetas teiktas projektams, kuriais skundus dėl pagrindinių teisių nagrinėjančios valdžios institucijos būtų skatinamos sudaryti priimtinumo kriterijų sąrašus, ir pažymėtas reikalavimas projektų pasiūlymuose nurodyti, kaip jais papildomas Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) vykdomas darbas ir kuriama pridėtinė vertė. Duomenų apsauga ir teisės į privatumą. Šioje prioritetinėje srityje 2011–2012 m. kvietime teikti paraiškas paminėtas siekis „dar labiau sustiprinti vaikų privatumą internetinėje aplinkoje“, taip siekiant vidinio suderinamumo su prioritetine sritimi „Vaiko teisių apsauga“. 2.2.1Projektų sinergija Per internetinę apklausą paaiškėjo, kad sukurta įvairių sinerginių ryšių su kitais pagal ES ir nacionalines programas finansuotais projektais. 14 iš 29 respondentų paminėjo, kad užtikrino sinergiją su kitais PTP projektais. Be to, 21 respondentas nurodė, jog užtikrino sinergiją su kitų ES programų lėšomis finansuotais projektais, 23 respondentai nurodė, kad sukurta sinergija su kitomis nacionalinėmis ir (arba) regioninėmis programomis, kuriomis siekta panašių tikslų. Septyni apklausos respondentai pažymėjo, kad sukurta sinergija su projektais, finansuotais pagal kitas tarptautinių paramos teikėjų programas. Keletas internetinės apklausos respondentų pateiktų sukurtos sinergijos pavyzdžių Projekto „Pagalba nuo prekybos žmonėmis nukentėjusiems vaikams ir jų reintegracija. Kilmės ir paskirties šalių gerosios patirties skatinimas ir vertinimas“ (ARECHIVIC) vadovas pažymėjo, kad pagal šį projektą pavyko sukurti glaudžias sąsajas su kitų ES programų ir tarptautinių paramos teikėjų lėšomis finansuotais projektais (pvz., Europos Tarybos projektu GRETA). Projektu taip pat sukurti sinerginiai ryšiai su kitų valstybių narių projektais, ypač Slovakijos nacionalinės komisijos veikla. Pažymėta, jog tai buvo naudinga kuriant papildomus tarpvalstybinio bendradarbiavimo šioje srityje mechanizmus. To paties projekto vadovas taip pat paminėjo sinergiją su programos ISEC ir Norvegijos fondo lėšomis finansuotais projektais. Projekto „Internetas. Diskriminacijos atskleidimas kūrybinėmis priemonėmis“ (ICUD) vadovas pažymėjo, kad projekto įgyvendinimo etapu glaudžiai bendradarbiavo su kitų PTP programos ir programos DAPHNE III projektų, kuriais buvo siekiama panašių tikslų, vadovais. Projektų vadovai keitėsi patirtimi ir informacija apie tiesioginius projektų rezultatus, taip projektų įgyvendinimo komandos galėjo mokytis viena iš kitos ir veiksmingiau kovoti su šio pobūdžio diskriminacija. Projekto vadovas pažymėjo, kad valdymo grupės nariai šį projektą ir pagal jį sukurtus rezultatus pristatė pagal kitus projektus rengtose konferencijose, seminaruose, susitikimuose. Taip su savo metodika ir išvadomis pavyko supažindinti didesnę auditoriją žmonių. 2.3VEIKSMINGUMAS Programos veiksmingumas vertinamas pagal programos sėkmę siekiant joje nustatytų tikslų ir PTP programos projektų sėkmę siekiant pačių projektų tikslų. 2.3.1Programos ir projektų rezultatai Dauguma pagal prioritetą „Vaikų teisės“ sukurtų projektų produktų (102 iš 143) (pvz., renginiai, knygos ir kita leidybinė medžiaga, tyrimai, gairės vaikų teisių rėmimo tema) buvo susiję su informuotumo didinimo ir analitine veikla ir nuosekliai derėjo su prioriteto tikslu. Pavyzdžiui, pagal projektą „Vaikų balsai. Smurto prieš kitos tautybės asmenis ir vaikų teisių mokyklos aplinkoje tyrimas“ penkiose valstybėse narėse parengtos pažangiausios ataskaitos, kuriose išdėstytos įžvalgos apie bendras tautiškumo problemų ir smurto prieš kitos tautybės asmenis aplinkybes. Surengus kiekybines apklausas ir atlikus kokybinius praktinius tyrimus, surinkta informacijos ir duomenų apie smurtą prieš kitos tautybės asmenis mokyklos aplinkoje, smurto formas ir šio reiškinio mastą. Pagal projektą „Teisė į teisingumą. Teisinė pagalba nelydimiems vaikams“ parengta nuodugni ataskaita šia anksčiau netyrinėta tema. Taip pat parengtas dokumentas su pagrindiniais principais.

Pagal kovos su rasizmu, homofobija ir antisemitizmu prioritetus nustatyti tikslai skatinti projektus, kuriais griaunami stereotipai, kovojama su diskriminacija ir smurtu, ir iniciatyvas, kuriomis didinamas tarpusavio supratimas ir plėtojamas tarpvalstybiškumas. Pagal keletą dotacijų veiksmams projektų rengtos ataskaitos, mokymai, mokomoji medžiaga kovos su rasizmu, homofobija ir antisemitizmu temomis. Šio pobūdžio projekto pavyzdys – 2009–2010 m. Vokietijos „Autonomia Foundation“ dotacijos veiksmams projektas „Viena Europa! Tarpvalstybinis piliečių veiksmų skatinant kultūrų tarpusavio supratimą ir pagarbą tinklas“. Pagal šį projektą veikla vykdyta jame dalyvavusiose šalyse (Danijoje, Bulgarijoje, Vengrijoje ir Vokietijoje) daugiau kaip dvidešimtyje vietų, juo siekta skleisti tolerancijos žinią vietos jaunimui ir jų sporto komandoms. Projektų „Futbolas už lygybę. Kova su rasistiniais ir homofobiniais stereotipais futbole ir per futbolą“ ir „Futbolas už lygybę. Kova su homofobija ir rasizmu Vidurio ir Rytų Europoje“ produktais didintas informuotumas apie homofobiją futbole. Be kitų dalykų, platinti lipdukai su užrašu „love football-hate sexism“ (myliu futbolą – nekenčiu seksizmo), sportiniai marškinėliai su logotipu „football for equality“ (futbolas už lygybę), Prahoje įvyko renginys kovos su rasizmu tema, Hamburge surengti trys informaciniai renginiai, parodyta teatro trupės „No Mantinels“ komedija apie homofobiją futbole, surengtas metinis turnyras kovai su rasizmu ir netolerancija paremti, per žaidynes „Eurogames“ Budapešte vyko konferencija kovos su homofobija tema, per EURO čempionatą aistruolių ambasadose surengtos informuotumo didinimo kampanijos. Pradinis tikslas, kurio Komisija siekė formuluodama duomenų apsaugos prioritetą – skatinti veiklą, kuria visuomenė informuojama apie duomenų apsaugos problemas. Kelerius metus šioje prioritetinėje srityje dėmesys buvo sutelktas į vaikų privatumo didinimą, elektroninių priemonių keliamą riziką privatumui ir duomenų apsaugos institucijų tarpusavio bendradarbiavimo gerinimą. Remiantis pagal PTP programą vykdytų 169 veiksmų kiekybine analize, šioje srityje vykdyta projektų veikla daugiausia buvo sutelkta informuotumo didinimo srityje (pvz., leisti leidiniai, reklaminė medžiaga, organizuoti renginiai) ir tyrimų srityje, t. y. rinkti duomenys ir vykdytos apklausos. Kiti projektų produktai buvo susiję su tarpusavio mokymosi veikla, tokia kaip mokomieji vizitai ir seminarai. Pagal projektą „Données personelles des droits? Sensibiliser et informer les jeunes citoyens européens“ sukurtas kokybiškas produktas – komiksas keturiomis kalbomis, kuriuo siekiama skleisti informaciją jaunimui apie jaunų žmonių teises į privatumą ir duomenų apsaugą internete. Pažymėta, kad projekto tiesioginiai rezultatai taip pat vertingi. Pagal projektą „Vaikai saugo asmeninius duomenis ir privatumą“ sukurti „Sheeplive“ animaciniai filmukai – pradinių mokyklų mokytojams skirta internetinė pedagoginė priemonė, kurią naudodami jie gali šviesti vaikus duomenų apsaugos ir teisių į privatumą klausimais. Slovakijoje šie animaciniai filmukai pripažinti valstybės mastu kaip žinomiausi animaciniai filmukai. Jie buvo išversti į visas ES kalbas, taip pat platinami Rusijoje ir Kinijoje. Pilietybės prioritetinėje srityje suformuluota keletas prioritetų, pagal kuriuos daugiausia dėmesio buvo skiriama visų piliečių, įskaitant ES piliečius, gyvenančius ne toje valstybėje narėje, kurios piliečiai yra, dalyvavimui demokratiniame Sąjungos gyvenime. Ilgainiui šie prioritetai papildyti konkretesniais, pvz., prioritetu, pagal kurį buvo siekiama spręsti nepakankamos lyčių pusiausvyros rinkimuose į Europos Parlamentą klausimą. Šioje prioritetinėje srityje pagrindinis dėmesys buvo sutelktas į labai specifinius ir, kartais, techninius dalykus (pvz., informavimą apie Direktyvos 2004/38/EB nuostatas dėl laisvo piliečių judėjimo), kuriuos sprendžiant gali prireikti specifinių ir gana techninių žinių. Tuo galima paaiškinti, kodėl įgyvendinta palyginti nedaug projektų (21) ir, atitinkamai, kodėl surinkta nedaug informacijos apie projektų rezultatus. Šioje prioritetinėje srityje vykdyta veikla daugiausia siekta didinti informuotumą, rengti ir skleisti informaciją. Pavyzdžiui, pagal projektą „Konsulinės pagalbos piliečiams IT priemonėmis reglamentavimas Europoje“ sukurta kokybiškų projektų produktų, tarp jų – parengtas lyginamasis tyrimas apie valstybių narių konsulinės apsaugos teisės aktus ir praktiką ir sukurta duomenų bazė su atitinkama nacionaline, Europos ir tarptautine teisine medžiaga. Kelerius metus prioriteto „Pagrindinės teisės“ tikslai buvo gilinti teisinių, teisminių ir administracinių institucijų, teisės specialistų ir plačiosios visuomenės žinias ir padėti geriau suprasti Europos Sąjungos sutartyje bei ES pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintus principus. Pagal šios srities projektus daugiausia rengti mokymai, vykdyta tarpusavio mokymosi veikla, keistasi gerąja patirtimi ir buvo bendradarbiaujama stengiantis gerinti institucijų ir specialistų tarpusavio supratimą. 2.3.2Projektų indėlis įgyvendinant ir plėtojant ES ir nacionalinę politiką bei teisės aktus Keletu PTP programos lėšomis remtų veiksmų prisidėta prie politikos ir teisės aktų plėtojimo. Pagal kai kuriuos projektus specialiai stengtasi įvairiais metodais užmegzti ryšius su nacionalinio ir ES lygmens politikos formuotojais. Pavyzdžiui, buvo organizuojami susitikimai su politikos formuotojais, politikos formuotojai kviesti į seminarus, kitus informacijos sklaidos renginius, pasitarimus arba konferencijas. Pasak projekto partnerių, ryšį su politikos formuotojais užmegzti pavyko. Iš tiesų, didelė dalis apklausos respondentų (60 iš 65) nurodė, kad politikos formuotojai reagavo į projektu ir (arba) veikla skleistą informaciją. Iš jų 60 proc. nurodė, kad politikos formuotojai šiek tiek domėjosi projektu, o 32 proc. nurodė, kad domėjosi labai aktyviai. Teigiama politikos formuotojų reakcija pasireiškė įvairiomis formomis. Visi apklausos respondentai tvirtino, kad politikos formuotojai dalyvavo projektų renginiuose. Kiti būdai, kuriais politikos formuotojai įsitraukė į projektus, – platinta komunikacinė medžiaga (tai paminėjo 59 proc. respondentų), skirtas papildomas finansavimas (kai kuriems) projektams paremti, kad projektų veikla būtų tęsiama (tai nurodė 30 proc. respondentų). Mažesnė, bet vis tiek gana nemaža dalis (18 proc.) respondentų pažymėjo, kad savo projektų rezultatais paskatino politikos formuotojus plėtoti kitokią arba koreguoti jau vykdomą politiką. Šiais atvejais tikrai galima daryti išvadą, kad projektais veiksmingai prisidėta prie politikos ir teisės aktų plėtojimo. Taip pat pažymėtina, kad 51 proc. (iš 70) respondentų nurodė sulaukę teigiamo jų lūkesčius viršijusio politikos formuotojų dėmesio. Iš tokio papildomo dėmesio matyti, kad tam tikri projektai padarė didesnį poveikį nei buvo planuota, taigi galima daryti išvadą, kad šie projektai buvo veiksmingi. 2.3.1Projektų veiksmingumas siekiant pačių projektų tikslų

Remiantis kiekybiniais duomenimis, surinktais analizuojant galutines ataskaitas, visa daugiau kaip pusės visų užbaigtų dotacijų veiksmams ir dotacijų veiklai projektų (70 iš 115 dotacijų projektų, dėl kurių pateiktos galutinės ataskaitos, nes tuo metu, kai buvo rengiamas šis vertinimas, kai kurių 2012 ir 2013 m. patvirtintų projektų galutinės ataskaitos dar nebuvo pateiktos) veikla įgyvendinta taip, kaip planuota. Kai kuriais atvejais dėl to reikėjo keisti darbuotojus, partnerių grupės narį arba teko ieškoti papildomo finansavimo. Vis dėlto, šie pokyčiai finansuotų veiksmų įgyvendinimą paveikė nedaug (iš tikrųjų, 63 proc. (iš 71) internetinės apklausos respondentų pažymėjo, kad šie pokyčiai neturėjo jokio poveikio tiesioginiams jų veiksmų rezultatams, o didelis poveikis paminėtas tik penkiais atvejais). Pavyzdžiui, įgyvendinant 2007 m. dotacijų veiksmams projektą „Prieš rasizmą Europoje per sportą“ (ARIES) vieną iš pradinių projekto partnerių teko pakeisti kita organizacija, keitėsi projekto darbuotojai. Nepaisant to, visi projekto tikslai pasiekti. Kito projekto rezultatai susiję su teisėsaugos institucijų mokymu. 2010 m. dotacijų veiksmams projekto „Švietimas apie pagrindines teises Europoje“ (F.R.E.E.) vadovė per tolesnį pokalbį patvirtino, kad projektas padarė poveikį policijos pareigūnų, kalėjimo prižiūrėtojų ir teisminių institucijų švietimui apie žmogaus teises. Projekto vadovės nuomone, šis mokymas buvo ypač aktualus Graikijos, Italijos ir Rumunijos policijos pareigūnams – remiantis Europos žmogaus teisių teismo praktika, tose šalyse vis kartojasi bylos dėl teisėsaugos institucijų padaromų žmogaus teisių pažeidimų. Nepaisant to, tų šalių policijos pareigūnams mokymai šiais klausimais anksčiau niekada nerengti. 2.4TVARUMAS IR PRITAIKOMUMAS KITOSE SRITYSE Vertinant tvarumą, analizuota, ar pasiekti bendresni ir tiesioginiai projektų rezultatai bei poveikis išliks, pasibaigus projektų finansavimo laikotarpiui. Per vertinimą nustatyti trys tvarumo lygmenys: 1) trumpalaikis tvarumas – daugiausia pasiekiamas skleidžiant projektų rezultatus; 2) vidutinio laikotarpio tvarumas – projekto rezultatų ir (arba) partnerystės ryšių tęstinumas; 3) ilgesnio laikotarpio tvarumas – daugiausia pasiekiamas tada, kai projektų rezultatai be papildomo finansavimo (arba gavus tik nedidelę jo sumą) pritaikomi kitomis aplinkybėmis, kitose organizacijose ir valstybėse narėse. 2.4.1Trumpalaikis tvarumas. Projektų rezultatų sklaida Kaip jau buvo pažymėta, ir pagal dotacijų veiksmams, ir pagal dotacijų veiklai projektus remta veikla daugiausia buvo susijusi su informuotumo didinimu, informacijos rengimu ir sklaida. Iš tikrųjų, 346 iš visų 806 projektų produktų, užregistruotų sudarant projektų žemėlapį (tai didžiausia projektų produktų dalis), buvo susiję su informuotumo didinimu ir informacijos sklaida. Projektų produktai – knygos, filmai, kiti leidiniai, taip pat renginiai, tokie kaip konferencijos, seminarai, spaudos konferencijos, paramos ir konsultacinės paslaugos, pvz., informacinės ir konsultacinės interneto svetainės ir pagalbos linijos. Kalbant apie paramos gavėjų skleidžiamus projektų produktus ir rezultatus, dauguma (89 proc.) internetinės apklausos respondentų pažymėjo turį savo projekto ir (arba) veiklos produktų ir rezultatų sklaidos planą. Sklaidos planuose numatyta projektų produktus ir rezultatus skleisti daugiau negu viena kalba (93 proc. respondentų) ir daugiau negu vienoje šalyje (100 proc. respondentų). Projektų partneriai nurodė, kad savo projektų produktus ir rezultatus skleidė ir jų matomumą didino naudodamiesi įvairiomis priemonėmis, tarp jų – seminarais, konferencijomis ir kitais renginiais, informaciniais lankstinukais, interneto svetainėmis ir elektroninėmis priemonėmis (pvz. vaizdo siužetais ir mobiliųjų įrenginių programėlėmis), skelbdami ataskaitas, teminius leidinius su įgyvendinant veiklą padarytomis išvadomis ir politikos rekomendacijomis. Atlikta keleto pasirinktų paraiškų apžvalga ir įvertinta jų sklaidos strategijų kokybė. Tada jos palygintos su dotacijų gavėjų galutinėse ataskaitose pateikta informacija apie projektų rezultatų sklaidą. Paraiškose dėl dotacijų veiksmams strategijos aprašytos įvairiai: vienose pateikta gana mažai informacijos apie tai, ko organizacija pasiekė praeityje skleisdama informaciją žiniasklaidos priemonėse, kitose pabrėžta, kad tarpininkavimas ir informacijos sklaida buvo viena iš organizacijos darbo krypčių, ir išsamiai aprašyta, kaip informacija bus skleidžiama per visą projekto įgyvendinimo laikotarpį. Nė vienoje iš apžvelgtų paraiškų nebuvo išsamiai aprašyta, kaip informacijos sklaidą ketinama pritaikyti pagal tikslinę grupę ir daugumoje atitinkamų galutinių ataskaitų aiškiai nenurodyta, ar tikslinę grupę pasiekti pavyko. Apskritai Komisijos pastangos skleisti projektų rezultatus buvo ribotos. Tai, kad Komisijai trūksta veiksmingų priemonių, kuriomis būtų galima dalytis informacija apie PTP programą, paminėta dar per laikotarpio vidurio vertinimą. Per šį vertinimą papildomų komunikacinių išteklių ir priemonių nepastebėta. PTP programai ypač trūksta specialaus metodo, kuriuo vieno projekto rezultatais būtų galima dalytis su kitais paramos gavėjais ir taip skleisti gerąją patirtį. Komisija daugiausia kliovėsi tuo, kad informaciją apie projektų produktus tiesiogiai savo tikslinėms grupėms skleis paramos gavėjai. Be to, Komisijos žmogiškieji ištekliai daugiausiai sutelkti projektų finansinio valdymo srityje. Tai, kad trūksta tinkamo mechanizmo arba plano PTP programos lėšomis finansuojamų projektų rezultatams viešinti ir skleisti, patvirtino ir Komisijos pareigūnai. Jie pažymėjo dvi grupes, kurioms toks informacijos sklaidos mechanizmas galėtų būti naudingas, tai: suinteresuotieji subjektai, dalyvaujantys su PTP programos tikslais susijusioje veikloje, įskaitant paraiškų skirti finansavimą teikėjus arba programos paramos gavėjus; ES politikos formuotojai, ypač Komisijos darbuotojai, įskaitant PTP programą valdančius darbuotojus. Kiekvienos iš šių grupių poreikiai skirtingi. Suinteresuotiesiems subjektams galbūt būtų naudinga informacija apie kitų projektų veiklą ir sėkmę, kad jie galėtų pasisemti geriausios patirties iš kitų. Tam gali prireikti aiškesnės projektų rezultatų sklaidos struktūros. ES politikos formuotojams, įskaitant Komisijos darbuotojus, galbūt būtų naudingi analitiniai rezultatai, tarpusavio mokymosi patirtis ir kiti projektų aspektai, kurie padėtų kurti geresnę politiką, prisidėsiančią ir prie PTP programos įgyvendinimo. Jiems galbūt būtų naudinga gauti informaciją apie programos rezultatus apskritai, taip pat apie pagrindinių projektų rezultatus.

2.4.2Vidutinio laikotarpio tvarumas. Rezultatų tęstinumas Rengiant projektų žemėlapį paaiškėjo, kad kiek mažiau negu pusės (81 iš 169 dotacijų) projektų ataskaitose nurodyta, jog sukurti tvarūs projektų produktai, kurie bus arba buvo naudojami, pasibaigus programos finansavimui. Septyniose projektų ataskaitose pažymėta, kad užmegzti partnerystės ryšiai išliko, projektams pasibaigus. Pagal kai kuriuos projektus sukurti produktai taip pat toliau naudojami šiuo metu vykdomoje veikloje arba bus naudojami ateityje. Pavyzdžiui, pagal projektą „Keitimasis gerąja piliečių aktyvumo patirtimi, skatinant Europos Sąjungos piliečių aktyvumą“ (ESPACE) keletas produktų (įskaitant informuotumo didinimo medžiagą ir veiklą) sukurti keturiomis kalbomis, vykdytos tarpusavio mokymosi iniciatyvos, sukurti nacionaliniai tinklai – projektą užbaigus, jie naudojami toliau. Be to, pagal projektą „Kai baudžiami nekaltieji – pažeidžiama grupė, įkalintų tėvų vaikai“ sukurta keletas tvarių projekto produktų: išleista ataskaita ir santrauka pavadinimu „Eurochips“. Ji platinta keturiomis kalbomis bent dešimtyje valstybių narių ir toliau naudojama remiant įkalintų tėvų vaikų teises. Per apklausą patvirtinta, kad tvarių rezultatų pasiekta pagal didžiąją dalį projektų. 44 iš 72 respondentų (61 proc.) nurodė, kad jų projektai padarė reikšmingą poveikį teminėje jų veiklos srityje. Jie taip pat pažymėjo sulaukę didelio politikos formuotojų domėjimosi finansuotais projektais. Respondentai pažymėjo, kad politikos formuotojų dalyvavimo su projektu susijusiuose renginiuose, tokiuose kaip paskaitos, konferencijos, seminarai, rodiklis sudarė 100 proc. Į 59 proc. (33) apžvelgtų projektų politikos formuotojai reagavo platindami komunikacinę medžiagą (pvz. brošiūras, lankstinukus, skrajutes ir pan.). 30 proc. (17) į projektus įtrauktų politikos formuotojų skyrė papildomą finansavimą (kai kuriems) projektams paremti, kad jų veikla būtų tęsiama; 23 proc. (13) įtrauktų politikos formuotojų sukūrė ir (arba) parėmė kitus projektus, kuriuose pasinaudota tam tikrais pirmojo projekto aspektais (principu, metodu, viena arba keliomis veiklos sritimis ir pan.). Galiausiai pažymėtina, kad 18 proc. (10) politikos formuotojų, remdamiesi projektų produktais ir rezultatais, parengė naujas politikos, veiksmų planų ir (arba) teisės aktų nuostatas arba pakoregavo esamas. 2.4.3Partnerystės ryšių palaikymas baigus vykdyti projektą Nors rengiant projektų žemėlapį nustatyta, kad tik pagal 7 projektus (iš 168) sukurti partnerystės ryšiai buvo tęsiami, apklausos rezultatai daug pozityvesni. Remiantis apklausos rezultatais, daugelis projektų suteikė galimybę užmegzti partnerystės ryšius arba sukurti tinklus, kurie, užbaigus projektus, išliko. 48 apklausos respondentai (iš 71, 68 proc.) nurodė, kad jų partnerystės ryšiai tęsiami arba bus tęsiami užbaigus projektą. Apklausoje dalyvavę suinteresuotieji subjektai nurodė, kad įgyvendinant projektą su partneriais užmegztas bendradarbiavimas padėjo sukurti tinklą ir kad įgyvendinant naujus projektus šis tinklas toliau veikia. Pavyzdžiui, projektas „Vaikų balsai. Smurto prieš kitos tautybės asmenis ir vaikų teisių mokyklos aplinkoje tyrimas“ padėjo sukurti naują tarptautinį tautiškumo ir smurto prieš kitos tautybės asmenis tyrėjų tinklą. Taip siekta didinti švietimo specialistų, vaikų ir plačiosios visuomenės informuotumą. Projekte „Données personnelles des droits? Sensibiliser et informer les jeunes citoyens européens“ dalyvavę partneriai taip pat nurodė planuojantys toliau naudotis pagal projektą sukurtu tinklu. 2.4.4Ilgalaikis tvarumas. Projektų rezultatų pritaikymas kitose srityse Per šį vertinimą, norint nustatyti, ar projektų produktus ir rezultatus galima pritaikyti kitose srityse ir ar jie iš tikrųjų buvo pritaikyti kitose ES valstybėse narėse, buvo remtasi tik internetinės apklausos ir tolesnių pokalbių rezultatais. Šiuos duomenis pateikė patys dalyviai, jie nėra visapusiškai objektyvūs. Iš surinktų duomenų matyti, kad kitose ES valstybėse narėse būtų galima pritaikyti didelę dalį sukurtų projektų produktų, ypač parengtą medžiagą, kurią galima išversti, platinti ir naudoti kitose šalyse ir kitiems panašiais tikslais įgyvendinamiems projektams. Kitoms tikslinėms grupėms ir paramos gavėjams taip pat galima pritaikyti projektų metodiką, ypač su projektų produktais susijusią „gerąją patirtį“ – ją galima pritaikyti kitomis aplinkybėmis ir kitiems projektams. Keletu atveju pažymėtos nereikšmingos sąlygos, trukdžiusios projektų produktus pritaikyti kitose srityse. Daugiausia jos susijusios su poreikiu sukurtus produktus išversti į kitas kalbas arba, pasikonsultavus su vietos suinteresuotaisiais subjektais, projekto metodus arba produktus pritaikyti pagal šalies arba vietos specifiką . Dauguma apklausos respondentų patvirtino, jog jų projektų produktus galima pritaikyti kitose ES šalyse. Pavyzdžiui, mokymo kursą, parengtą pagal projektą „Švietimas apie pagrindines teises Europoje“ (F.R.E.E.) galima rengti visose valstybėse narėse, nes šį kursą galima išklausyti internetu, jam netaikoma autorių teisių apsauga. Kurso galima klausyti per projektą sukurtoje tarptautinėje partnerių grupėje dalyvaujančios šalies kalba. Tačiau tam, kad kurso medžiagą būtų galima naudoti plačiau, ją reikėtų išversti į kitas kalbas . Pagal kitą projektą „Futbolas už lygybę – kova su rasistiniais ir homofobiniais stereotipais futbole ir per futbolą“ rengtos parodos ir seminarai diskriminacijos futbolo sektoriuje tema . Projekto partneriai iš įvairių valstybių narių organizuotus renginius derino su šioje srityje veikiančių nacionalinių ir vietos tinklų bei futbolo grupių suinteresuotaisiais subjektais. Per tolesnius pokalbius projekto vadovas pažymėjo, kad projektų produktus būtų paprasta pritaikyti kitose valstybėse narėse, jei veikla būtų koordinuojama su nacionaliniais ir vietos suinteresuotaisiais subjektais, kad renginiai geriau atitiktų šalies specifiką. 2.5EFEKTYVUMAS IR SUPAPRASTINIMO GALIMYBĖS 2.5.1Išleistų pinigų ir pasiektų rezultatų santykis Pradinis 2007–2013 m. laikotarpio PTP programos biudžetas sudarė 94,8 mln. EUR; biudžetas suskirstytas pamečiui, po 10,6–15,50 mln. EUR. 1 1 lentelėje (2007–2013 m. PTP programos biudžeto paskirstymo planas) 2007–2013 m. laikotarpio pradinis planuotas biudžetas smulkiai suskirstytas pagal įgyvendinimo metus ir finansavimo priemones. Programos įgyvendinimo laikotarpiu bendra skirto metinio finansavimo suma laipsniškai didėjo. Tai atitiko bendrą Komisijos praktiką. Kasmet skiriama lėšų suma nustatoma septynerių metų programos laikotarpio pradžioje, atsižvelgiant į bendrą ES biudžetą. Paskui jie kasmet šiek tiek koreguojami, o artėjant programos įgyvendinimo laikotarpio pabaigai, kai programos įgyvendinimas gerokai įsibėgėja, asignavimai padidėja. Didžiausia biudžeto dalis paskirstyta per dotacijas veiksmams – tokiu būdu kasmet skirtų lėšų suma vidutiniškai sudarė 66,3 proc., t. y. 62,6 mln. EUR. Likusioji dalis biudžeto skirta dotacijoms veiklai (10 proc. arba 9,5 mln. EUR) ir Komisijos iniciatyvoms (21 proc. arba 20 mln. EUR). Atlikus kiekybinę 169 dotacijų projektų, parinktų iš šio įgyvendinimo laikotarpio (tarp jų nėra projektų, kuriems dotacijos skirtos iš 2013 m. dotacijų veiksmams lėšų), analizę nustatyta, kad visa įsipareigojimų pagal dotacijas veiksmams suma sudarė 46 460 022 EUR, t. y. apie 90 proc. viso dotacijoms veiksmams 2007–2012 m. laikotarpiu skirto 51 675 000 EUR finansavimo.

Įsipareigojimų pagal dotacijas veiksmams suma artima pradiniams asignavimams, tačiau dotacijų veiklai padėtis kitokia – joms išmokėta daug mažiau lėšų, negu planuota iš pradžių. Faktiniai įsipareigojimai dėl dotacijų veiklai sudarė 3 459 900 EUR arba apie 39 proc. viso 8 900 000 EUR dotacijoms veiklai 2007–2012 m. laikotarpiui skirto finansavimo. Žemas dotacijų veiklai finansavimo lygis kelia klausimų dėl dotacijų veiklai, kaip priemonės programos tikslams siekti, efektyvumo. Iš biudžeto skirtos dotacijų veiksmams sumos, įsipareigojimų sumos ir iki šios dienos išmokėtos sumos pagal įvairius programos įgyvendinimo laikotarpio kvietimus teikti paraiškas gana tiksliai sutampa. Palyginus pagal 2007, 2008 ir 2009–2010 m. kvietimus teikti paraiškas dėl dotacijų veiksmams faktiškai išmokėtas ir įsipareigojimų sumas, matyti, kad lėšų įsisavinimo rodiklis labai aukštas, apie 87,5 proc. Kaip jau buvo pažymėta, faktiniai įsipareigojimai per programos įgyvendinimo laikotarpį sudarė tik 39 proc. dotacijoms veiklai skirto finansavimo. Tačiau atidžiau pažvelgus į įsipareigojimus, prisiimtus dėl dotacijų veiklai pagal 2007, 2008, 2009, 2010, 2012 ir 2013 m. kvietimus teikti paraiškas, ir palyginus juos su faktiškai išmokėtomis lėšomis, matyti, kad lėšų įsisavinimo rodiklis panašus, 88 proc. Kita pagal programą galima finansavimo priemonė – viešieji pirkimai. Faktiniai įgyvendinimo laikotarpio įsipareigojimai pagal 111 per programos įgyvendinimo laikotarpį skirtų viešųjų pirkimų sutarčių siekė 12 595 652 EUR. Tai sudaro 56,4 proc. viso 22 325 000 EUR skirto biudžeto. Daugiau kaip 10 proc. šio biudžeto įsipareigota skirti IT paslaugoms, tiksliau, konsulinės apsaugos interneto svetainei ir vaiko teisių interneto svetainei kurti ir prižiūrėti. 2.5.2Lėšų paskirstymo įvairioms priemonėms efektyvumas Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, matyti, kad dotacijų veiksmams finansavimas paskirstytas efektyviai, ypač turint galvoje programos „naujumą“, sukurtus projektų produktus ir rezultatus, taip pat pirmiau išdėstytą panaudotų lėšų ir sukurtų produktų analizę. Dotacijoms veiklai išmokėta daug mažiau lėšų, negu planuota skirti iš pradžių (3,5 mln. EUR vietoj 9,9 mln. EUR), tačiau dotacijų veiklai biudžeto lėšų įsisavinimo rodiklis iš esmės buvo priimtinas. Lėšų asignavimai dotacijoms veiksmams ir dotacijoms veiklai, regis, buvo efektyvūs. Nors kiekvienos finansavimo priemonės panaudojimo sritis buvo aiškiai apibrėžta, viešieji pirkimai tam tikru mastu galėjo dubliuoti dotacijomis veiksmams ir dotacijomis veiklai remiamą veiklą. Įgyvendinimo laikotarpiu Komisijos įsipareigojimai pagal visas 111 viešųjų pirkimų sutarčių sudarė 12,6 mln. EUR (arba 56,4 proc. iš pradžių skirto 22,3 mln. EUR biudžeto). Apie 55,6 proc. viešųjų pirkimų išlaidų teko tyrimams; 34,2 proc. – renginiams, 10,2 proc. – su IT susijusioms sutartims. Nors faktinių įsipareigojimų, palyginti su skirtu finansavimu, dalis yra didesnė negu dotacijų veiklai finansavimo priemonės atveju, ji vis tiek gerokai per maža, ir tai galėjo neigiamai paveikti Komisijos interesus pvz., vykdant programos stebėseną ir skleidžiant programos rezultatus ES lygmeniu. Konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais paaiškėjo, kad veiksmingumo spragos prisiimant įsipareigojimus dėl šių lėšų buvo daugiausia susijusios su Komisijos išteklių ir pajėgumo tinkamai planuoti pirkimus, stebėti projektų įgyvendinimą ir panaudoti jų rezultatus trūkumu. Per šį vertinimą duomenų apie prastą sutarčių vykdymą negauta. 2.5.3Supaprastinimo galimybės Įvertinta, kad Komisija projektų paraiškų teikimo ir įgyvendinimo etapus apskritai valdė tinkamai. Pradėti rengti įvadiniai posėdžiai, politikos grupės dalyvavimas aptariant projektų produktus ir tikslesnės gairės dėl dotacijų valdymo laikyti teigiamais pokyčiais. Vis dėlto, 20 proc. respondentų nuomonės neturėjo arba nepareiškė. Tai gali būti požymis, kad kai kurie pareiškėjai nežinojo apie galimybę paraiškų teikimo laikotarpiu gauti Komisijos pagalbą. Kai kurie apklausos dalyviai pažymėjo, kokias sritis būtų galima tobulinti ir paprastinti ateityje. Dažniausiai reikšta nuomonė, kad finansiniai reikalavimai yra pernelyg sudėtingi ir juos reikia paprastinti. Keletas respondentų taip pat pažymėjo kitą su tuo susijusį susirūpinimą keliantį dalyką, kad pati Komisija ne visada laikosi projektų terminų, o tai kai kuriais atvejais darė poveikį atitinkamiems projektams ir kėlė sunkumų juos įgyvendinant. Pažymėta, jog tam, kad viskas vyktų efektyviai, ypač svarbu, kad ir Komisija laikytųsi projektams nustatytų terminų. Respondentai taip pat piktinosi tam tikrais su pirmiau paminėtu pasiūlymu susijusiais dalykais, tai yra, trukme nuo paraiškos pagal kvietimą teikti paraiškas pateikimo iki pranešimo apie dotacijos skyrimą gavimo. Jie prašė Komisijos sukurti efektyvesnį ir operatyvesnį būdą, kuriuo su jais būtų susisiekiama skyrus dotaciją, pavyzdžiui, patobulinti esamą IT sistemą.

Didžioji dauguma internetinės apklausos respondentų įvertino, kad pareiškėjams per kvietimus teikti paraiškas ir per paraiškų teikimo procedūrą teikiama informacija yra aiški, konkreti, ją lengva suprasti. Iš 71 į šį klausimą atsakiusio respondento dauguma (50 proc.) tvirtai sutiko su teiginiu „kvietimuose teikti paraiškas pateikta informacija buvo aiški, ją buvo lengva suprasti“, 44 proc. su tuo sutiko iš dalies. Be to, Teisingumo GD interneto svetainėje buvo pateiktos PTP programos dotacijų pareiškėjams skirtos išsamios gairės. Vis dėlto, 18 proc. iš 70 internetinės apklausos respondentų nurodė turėję prašyti tam tikros srities ekspertinės patirties turinčių ir procedūras išmanančių asmenų pagalbos, kad galėtų atsakyti į kvietimą teikti paraiškas, nors 37 proc. to nereikėjo. Ketvirtadalis respondentų patvirtino žinantys organizacijų, projektų ir (arba) praktikuojančių specialistų, nedalyvavusių kvietime teikti paraiškas dėl to, kad kvietimo teikti paraiškas reikalavimai buvo pernelyg sudėtingi ir (arba) sunkūs. Kadangi lėšas šioms dotacijoms teikia ES, dotacijų gavėjams atrodė pagrįsta teikti informaciją apie veiklą, kurią atliko panaudodami gautas lėšas. Daugiau negu pusei respondentų atrodė, kad atsiskaitymo tvarka tinkama. Tiksliau, 39 proc. iš 71 respondento atrodė, kad atsiskaitymo už įgyvendinant projektus ir (arba) veiklą padarytą pažangą ir pasiektus rezultatus tvarka tinkama, iš 74 proc. teigiamus atsakymus pateikusių respondentų 35 proc. su tuo sutiko iš dalies. Tačiau kai kurie skundėsi, kad atsiskaitymo reikalavimais užkraunama našta pernelyg didelė. Kartu pripažinta, kad griežtesni biudžeto pakeitimų dokumentai padėtų rengti finansines ataskaitas. Taip pat pažymėta, jog šiuo atžvilgiu svarbu labiau įtraukti partnerius, pvz., jiems iš anksto pateikus informaciją apie tai, kokius finansinius duomenis reikės pateikti. Įvertinta, kad Komisijos stebėsenos tvarka projektų ir (arba) veiklos įgyvendinimo laikotarpiu yra gera ir naudinga – tai pažymėjo 39 proc. iš 72 respondentų. Vis dėlto, 14 proc. iš dalies nesutiko arba net labai nesutiko su teiginiu „Komisijos stebėsenos tvarka yra gera ir buvo naudinga“, 5 proc. su tuo labai nesutiko. Respondentų nuomone, ypač svarbu laiku iš Komisijos gauti grįžtamąją informaciją apie projekto pažangos ir (arba) tarpines ataskaitas, kad, jei reikia, jas būtų galima pataisyti. 2.6EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ ES pridėtinė vertė yra tai, kiek programa dėl savo ES pobūdžio yra vertinga suinteresuotiesiems subjektams, ir tai, kiek ES turi lyginamojo pranašumo, palyginti su šioje srityje dirbančiais nacionaliniais ir tarptautiniais subjektais. Pirmiausia nagrinėjamas programos ES pobūdis ir jos geografinė aprėptis. Tai pirmasis žingsnis vertinant ES pridėtinę vertę. Tada ES pridėtinė vertė analizuojama pagal tai, kiek sukurti produktai buvo vertingi ES ir paramos gavėjams. Tačiau net pagal poveikį ES pridėtinės vertės nebuvo galima nustatyti ir įvertinti. Apskritai PTP programos lėšas galima skirti tik veiklai, kuria kuriama aiški Europos „pridėtinė vertė“. Programa sukurta, siekiant skatinti Europos visuomenės, grindžiamos pagarba pagrindinėms teisėms ir teisėms, kylančioms iš Europos Sąjungos pilietybės, vystymąsi. Siekiant šių tikslų, iškyla uždavinių, kurių valstybės narės pačios negali veiksmingai išspręsti. Todėl programa suplanuota taip, kad būtų vykdoma tarptautiniu lygmeniu – būtų vykdoma koordinuojama įvairių sričių veikla, ES lygmeniu būtų keičiamasi informacija ir visoje ES užtikrinama plati gerosios patirties sklaida. Todėl programos įgyvendinimui ypač svarbus įvairių šalių bendradarbiavimas. Programos ES pobūdis atsispindi jos teisinėje bazėje, kurioje išdėstyti programos tikslai, taip pat kvietimuose teikti paraiškas išdėstytuose finansavimo skyrimo kriterijuose. Sprendime dėl programos nustatymo nurodyta, kad vienas iš bendrųjų programos tikslų yra padėti „plėtoti it įgyvendinti Bendrijos politikos kryptis visapusiškai gerbiant pagrindines teises“. Veiklą vykdyti ES lygmeniu taip pat skatinama sprendime dėl programos nustatymo, metinėse darbo programose ir kvietimuose teikti paraiškas išdėstytais finansavimo skyrimo kriterijais ir projektų temomis. 2.6.1Finansuojam projektų geografinė aprėptis Vadovaujančiųjų organizacijų, taigi ir įgyvendintų projektų skaičius, skirtingose valstybėse narėse labai skiriasi. Pavyzdžiui, 2 1 pav . parodyta, kad daugumai PTP programos dotacijų veiksmams projektų vadovavo Italijoje, taip pat Belgijoje, Prancūzijoje, Ispanijoje ir Jungtinėje Karalystėje įsteigtų organizacijų, bet nedaug organizacijų, įsteigtų, pvz., Kipre, Rumunijoje ir Liuksemburge. Vadinasi, PTP programos projektams daugiausia vadovavo keletas tam tikrų valstybių narių, o kitų valstybių narių dalyvavimas buvo ribotas. Ypač daug vadovaujančiųjų organizacijų buvo susitelkusios dviejose valstybėse narėse: Italijoje ir Belgijoje. Šios dvi valstybės narės vadovavo iš viso 33 proc. (57) projektų. Kai kurios valstybės, pvz. Estija, nevadovavo nė vienam PTP programos projektui. Tačiau pažvelgus į partnerių organizacijas, matyti, kad valstybių narių dalyvavimas yra tolygesnis; iš visų valstybių narių mažiau negu penkių partnerių organizacijose dalyvavo tik Malta ir Liuksemburgas.

21 pav. Bendras PTP programos projektuose dalyvaujančių organizacijų skaičius, įskaitant vadovaujančiąsias (kairėje) ir partnerių (dešinėje) organizacijas

2.6.2Partnerystės ryšių struktūra 2 3 pav. parodyta trijų pagal vadovaujančiųjų organizacijų skaičių pirmaujančių valstybių narių, Italijos, Belgijos ir Prancūzijos, partnerystės ryšių struktūra. Iš šių skaičių matyti, kad Italijos vadovaujančiosios organizacijos partnerystės ryšius daugiausia mezgė su Italijos partneriais (21 projektas), taip pat su Ispanijos (14 projektų) ir Rumunijos partneriais (13 projektų). Taip galėjo būti dėl to, kad partnerystės ryšiai mieliau mezgami su panašia kalba kalbančiomis šalimis. Italija partnerystės ryšius užmezgė iš viso su 22 valstybėmis narėmis. Belgijos vadovaujančiosios organizacijos partnerystės ryšius dažniausiai mezgė su Jungtinės Karalystės (8 projektai), Ispanijos (7 projektai), Belgijos (6 projektai), Graikijos (6 projektai) ir Rumunijos (5 projektai) organizacijomis. Belgija partnerystės ryšius užmezgė iš viso su 24 valstybėmis narėmis. Prancūzija partnerystės ryšius dažniausiai mezgė su Italija (4 projektai), Belgija (4 projektai) ir Prancūzija (4 projektai). Prancūzija partnerystės ryšius užmezgė iš viso su 14 valstybių narių. 2.6.3Programos geografinės aprėpties analizė PTP programa įvairiose valstybėse narėse įgyvendinta nevienodai. Valstybių narių aprėptis iš esmės atspindi tai, kiek įvairiose valstybėse narėse gauta paraiškų. Pagal PTP programą iš viso gauta 804 paraiškų dėl projektų finansavimo. Daugiausiai paraiškų pateikė Italijos organizacijos (174), taip pat Belgijos (77) ir Prancūzijos (69) organizacijos. Šioms trims pagal paraiškų skaičių pirmaujančioms valstybėms narėms tenka 39 proc. visų programos finansavimo paraiškų (žr. 2 4 pav . ).

24 pav. Visas paraiškų dėl PTP programos projektų skaičius (dešinėje) ir sėkmės rodiklis pagal valstybes nares (kairėje) Pateiktų paraiškų sėkmės rodiklis didžiausias Danijoje ir Airijoje, taip pat Suomijoje, Austrijoje, Belgijoje ir Vokietijoje. Estijoje ir Maltoje paraiškos teiktos, tačiau joms finansavimas pagal PTP programą neskirtas. Vėl reikėtų pažymėti, kad šie sėkmės rodikliai apskaičiuoti tik pagal tas paraiškas, kurių valstybės narės yra aiškios. 2.6.4Pridėtinė vertė ES ir dotacijų gavėjams Pasak internetinėje apklausoje ir tolesniuose pokalbiuose dalyvavusių dotacijų gavėjų, tarpvalstybinė partnerystė jų organizacijoms davė konkrečios naudos – panašaus dydžio veiklos finansavimo nebūtų gauta iš jokio kito finansavimo šaltinio. Iš tikrųjų, dauguma (88 proc.) apklausos respondentų pažymėjo, kad jų projektas ir (arba) veikla be ES finansavimo nebūtų vykdomi. Be to, didelė dalis pagal PTP programą vykdytos veiklos nebūtų vykdyta, jei nebūtų programos, nes pačia programa sukurtas poreikis naujai veiklai. Remiantis apklausos rezultatais, partnerystės principas padėjo užtikrinti galimybę dalyvaujančioms organizacijoms naudotis didesne žinių baze. Dauguma iš 59 respondentų patvirtino, kad partnerystės dėka teminėje srityje sukaupta daugiau žinių ir (arba) patirties, kuriant tinklus buvo galima įtraukti tarptautinius partnerius (daugiau jų), taip pat daugiau sužinota apie kitų šalių politiką ir praktiką. Partnerystė taip pat padėjo, nors ir kiek mažesniu mastu, gilinti žinias apie atitinkamą ES politiką ir ES teisės aktus. 3IŠVADOS Programos aktualumas Apskritai galima daryti išvadą, kad kvietimų teikti paraiškas prioritetai ir finansuoti veiksmai buvo aktualūs siekiant programos tikslų ir plėtojant bei įgyvendinant ES politiką ir teisės aktus. Kvietimai teikti paraiškas dėl dotacijų veiksmams ir dotacijų veiklai iš esmės atitiko pagrindinės tikslinės grupės poreikius ir interesus. Tačiau kai kurie pokalbių dalyviai pažymėjo, kad kvietimai teikti paraiškas turi būti aiškesni. Prioritetai, susiję su plačiosios visuomenės arba teisminių, teisinių ir administracinių institucijų arba teisės specialistų mokymu apie ES pagrindinių teisių chartiją, įvairiais metais brėžti nenuosekliai. Pagal projektus taikyto poreikių vertinimo metodo patikimumo per šį vertinimą nebuvo galima įvertinti. Poreikių vertinimas dotacijų gavėjams nėra privalomas reikalavimas. Kadangi poreikių įvertinimo nėra, sudėtinga spręsti, ar tam tikrų prioritetų buvo galima atsisakyti arba kam prioritetą reikėtų skirti ateityje.

Suderinamumas ir papildomumas PTP programa nuosekliai dera su nacionalinėmis ir Europos politikos iniciatyvomis. Be to, ir pagal tikslus, ir pagal temines sritis, ir pagal tikslines grupes ja papildomos kitos ES finansavimo programos, pvz., „Daphne III“, PROGRESS ir JPEN. Tačiau dėl šio papildomumo taip pat kyla dubliavimosi su šiomis programomis rizika. Kai kuriais pagal PTP programą finansuotais projektais prisidėta prie kitų ES finansavimo programų tikslų įgyvendinimo ir paramos gavėjų poreikių tenkinimo. Stiprusis PTP programos aspektas yra tai, kad jos lėšomis galima finansuoti projektus, kurie galbūt neatitinka siauresnių kitų ES finansavimo programų tikslų. Projektų lygmeniu sinergija su kitomis tarptautinių paramos teikėjų programomis, kuriomis siekiama panašių tikslų, taip pat su pačios PTP programos lėšomis finansuotais projektais kurta ES ir nacionaliniu lygmenimis. Veiksmingumas PTP programos lėšomis finansuotais veiksmais reikšmingai prisidėta prie programos tikslų įgyvendinimo. Pirmiausia, PTP programa prisidėta prie ES ir nacionalinės politikos bei teisės aktų įgyvendinimo ir plėtojimo. Tačiau galutinėse ataskaitose pateiktų ir per pokalbius surinktų duomenų nepakanka, kad būtų galima konkrečiai įvertinti šios veiklos veiksmingumą siekiant programos tikslų. Pavyzdžiui, nei galutinės ataskaitos formoje, nei gairėse su ataskaitos formos pildymo instrukcijomis tiksliai nepaaiškinta, kuo skiriasi projekto produktai, tiesioginiai ir bendresni rezultatai. Todėl apžvelgtose galutinėse ataskaitose duomenys apie projektų produktus, tiesioginius ir bendresnius rezultatus dažniausiai nebuvo atskirti. Pagal daugumą projektų pavyko laiku įgyvendinti planuotus rezultatus ir pasiekti planuotą tikslinę grupę. Kliūčių, kurios būtų galėjusios stipriai paveikti galimybes pasiekti projektų rezultatus arba įgyvendinti tikslus, nenustatyta. Projektų įgyvendinimo laikotarpiu taikomais projektų stebėsenos mechanizmais ne visais atvejais užtikrinama, kad paramos gavėjai gautų grįžtamąją informaciją arba būtų įvertintos gautos pamokos, geroji patirtis, sėkmės rodikliai ir pan. Tvarumas Dotacijų gavėjų vykdyta projektų rezultatų sklaida iš esmės buvo veiksminga, su tam tikrais apribojimais. Tačiau, kadangi projektą užbaigus, tolesnė stebėsena pagal projektų partnerius nevykdoma, sklaidos veiklos ilgalaikį poveikį įvertinti sunku. Tačiau Komisijos pastangos skleisti projektų rezultatus buvo ribotos. Tai, kad Komisijai trūksta veiksmingų priemonių, kuriomis būtų galima dalytis informacija apie PTP programą, paminėta dar per laikotarpio vidurio vertinimą. Per šį vertinimą papildomų komunikacinių išteklių ir priemonių nepastebėta. PTP programoje yra spragų, susijusių su projektų rezultatų viešinimu ir sklaida ES politikos formuotojams ir kitiems projektų vadovams, kuriems šie rezultatai galbūt būtų naudingi. Kai kuriais atvejais projektų medžiagą ir priemones reikėjo nežymiai keisti, pavyzdžiui, išversti, o projekto metodiką pritaikyti pagal vietos aplinkybes, kad panašius klausimus sprendžiančios vietos organizacijos jais galėtų pasinaudoti. Pažymėta, kad daugumą projektų produktų ir rezultatų galima pritaikyti kitoms tikslinėms grupėms arba šalims. Daugiau negu pusės projektų produktai jau sėkmingai pritaikyti kurioje nors kitoje šalyje. Apskritai PTP programos projektų rezultatai pagal veiklos tęstinumą ir partnerystės ryšių kūrimą yra tvarūs. Surinkta tvirtų duomenų, kad įgyvendinant projektus užmegzti partnerystės ryšiai užbaigus projektus išliko. Tačiau tai, ar projekto veikla buvo tęsiama, priklausė nuo veiklos pobūdžio ir to, ar jai tęsti buvo reikalingas tolesnis finansavimas. Efektyvumas