LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.5.12 
SEK(2010) 595 galutinis 
  
Rekomendacija 
TARYBOS NUOMON Ė 
dėl atnaujintos 2009–2013 m. Kipro stabilumo programos 
 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. B ENDROSIOS APLINKYB ĖS 
Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstyb ės finansai – priemon ė 
sudaryti geresnes s ąlygas kain ų stabilumui ir smarkiam tvariam augimui, leidžian čiam kurti 
naujas darbo vietas. Pakto 2005 m. reform a ne tik patvirtintas jo naudingumas įtvirtinant 
fiskalinę drausmę, bet taip pat siekta stiprinti jo veiksmingum ą, ekonominius pagrindus ir 
užtikrinti valstyb ės finansų ilgalaikį tvarumą. Visų pirma juo suteikta galimyb ė lanksčiau 
taikyti taisykles, kuriomis reglamentuojama perviršinio deficito proced ūra, ypač kiek tai 
susiję su išskirtini ų aplinkybi ų apibrėžimu ir perviršinio deficito ištaisymo termin ų nustatymu. 
Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 d ėl biudžeto b ūklės priežiūros stiprinimo ir 
ekonomin ės politikos prieži ūros bei koordinavimo1, kuris yra Stabilumo ir augimo pakto 
dalis, nustatyta, kad valstyb ės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba 
konvergencijos programas ir kasmet atnaujinamus program ų variantus. Bendr ąją valiutą jau 
įsivedusios valstyb ės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendrosios valiutos 
dar neįsivedusios valstyb ės narės pateikia (atnaujintas)  konvergencijos programas. 
Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendacij ą ir pasikonsultavusi su 
Ekonomikos ir finans ų komitetu, Taryba 2008 m. kovo 4 d. pateik ė nuomonę dėl pirmosios 
Kipro stabilumo programos. Reglamente nu matyta, kad atnaujintas stabilumo ir 
konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrin ėja minėtasis Komitetas. Pagal t ą pačią 
nurodytą procedūrą jas gali nagrin ėti ir Taryba. 
2. A TNAUJINTOS PROGRAMOS VERTINIMO APLINKYB ĖS 
Komisija išnagrin ėjo naujausi ą 2010 m. balandžio 1 d. pateikt ą atnaujint ą Kipro stabilumo 
programą ir priėmė Tarybos nuomon ės dėl jos rekomendacij ą. 
Siekiant apib ūdinti aplinkybes, kuriomis vertinama atnaujintoje stabilumo programoje 
pateikta biudžeto strategija, tole sniuose punktuose apibendrinama: 
(1) 2008 m. lapkri čio 26 d. Komisijos komunikatas (Europos ekonomikos atk ūrimo 
planas); 
(2) Ekonomikos ir finans ų reikalų tarybos 2009 m. spalio 20 d. išvados d ėl išeities iš 
krizės strategijos; 
(3) naujausias šalies pad ėties vertinimas pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencin ę 
funkciją (Tarybos nuomon ės dėl ankstesn ės atnaujintos stabilumo programos 
santrauka). 
                                                 
1 OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklaviet ėje  
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm. 
 
LT 3   LT 2.1. 2008 m. lapkri čio 26 d. Komisijos komunikatas (Europos ekonomikos atk ūrimo 
planas) 
Atsižvelgdama į precedento neturin čio masto 2008–2009 m. pasaulin ę finansų rinkų ir 
pasaulio ekonomikos kriz ę Europos Komisija paragino patvirtinti Europos ekonomikos 
atkūrimo plan ą (EEAP)2. Plane siūlytas darnus anticiklinis makroekonominis atsakas į krizę – 
plataus užmojo ekonomikos r ėmimo veiksmai, t. y.: i) skub i 200 mlrd. EUR (1,5 % ES BVP) 
vertės biudžetin ė paskata, kuri atsirast ų, jei valstyb ės narės padidint ų biudžetą 170 mlrd. EUR 
(apie 1,2 % ES BVP) ir ES suteikt ų maždaug 30 mlrd. EUR (apie 0,3 % ES BVP) 
neatidėliotinų veiksm ų finansavim ą; ii) prioritetiniai veiksmai, įtvirtinti Lisabonos 
strategijoje, kuri ų tikslas – pritaikyti ekonomik ą prie ilgalaiki ų iššūkių toliau įgyvendinant 
struktūrines reformas, kuriomis didinamas potenci alus augimas. Plane raginta fiskalin ę 
paskatą įvairiose valstyb ėse narėse diferencijuoti atsižvelgiant į valdžios sektoriaus finans ų 
tvarumo ir konkurencingumo pad ėtį. Visų pirma euro zonai nepriklausan čių valstybių narių, 
kurių išorės ir vidaus disbalansas dide lis, biudžeto politika tur ėtų būti iš esmės skirta šiam 
disbalansui ištaisyti. 2008 m. gruodžio 11 d. Europos Vadov ų Taryba planui pritar ė. 
2.2. Ekonomikos ir finans ų reikalų tarybos 2009 m. spalio 20 d. išvados d ėl išeities iš 
krizės strategijos 
Kadangi esama pirm ųjų atsigavimo po kriz ės požymių, visų pirma ekonomin ė veikla liov ėsi 
sparčiai lėtėti, stabilizavosi finans ų rinkos ir padid ėjo pasitik ėjimas, 2009 m. spalio 20 d. 
Taryba padar ė išvadą, kad nors ekonomikos atsigavi mas yra trapus ir dar neat ėjo laikas 
nutraukti param ą, vyriausybi ų teikiamą ekonomikai ir finans ų sektoriui, reikia parengti 
suderintą įvairiapusio ekonomikos skatinimo politikos nutraukimo strategij ą. Tokia strategija 
turėtų būti užtikrinama stabilizavimo ir tvarumo aspekt ų pusiausvyra, atsižvelgiama į įvairių 
politikos priemoni ų tarpusavio s ąveiką, taip pat į pasaulio mastu vykstan čias diskusijas. 
Išankstinis tokios strategijos pare ngimas ir informavimas apie j ą padėtų užtikrinti pasitik ėjimą 
vidutinės trukmės politika ir pateisinti l ūkesčius. Norint sustabdyti skolos augim ą, galiausiai 
pradėti ją mažinti ir atkurti patikim ą fiskalinę būklę, reikia ne tik panaikinti Europos 
ekonomikos atk ūrimo programoje numatytas skatinam ąsias priemones, bet ir įgyvendinti 
esminį fiskalinį konsolidavim ą. Viešųjų finansų efektyvumo ir rezultatyvumo didinimas, 
intensyvesnis strukt ūrinių reformų vykdymas pageidautini net ir  trumpuoju laikotarpiu – jie 
padės skatinti potencial ų gamybos augim ą ir skolos mažinim ą. Taryba susitar ė dėl šių 
fiskalinės išeities iš kriz ės strategijos princip ų: i) įvairių šalių strategija tur ėtų būti 
koordinuojama, nuosekliai įgyvendinant Stabilumo ir augimo pakt ą; ii) reikia laiku naikinti 
fiskalines skatinam ąsias priemones atsižvelgiant į konkrečią šalių padėtį; iii) konsolidavimo 
sparta tur ėtų būti didelė ir daugumoje šali ų struktūriniu poži ūriu turės gerokai viršyti 0,5 % 
BVP per metus; iv) strategijos patikimumas tur ėtų būti paremtas priemon ėmis, kuriomis 
siekiama gerinti valstyb ės finans ų kokybę, ir ambicingomis strukt ūrinių reformų 
priemonėmis, kuriomis siekiama didinti užimtum ą ir potencial ų augimą. 
                                                 
2 2008 m. lapkri čio 26 d. Komisijos komunikatas Europos Vadov ų Tarybai. 
 
LT 4   LT 2.3. Tarybos nuomon ėje dėl ankstesn ės atnaujintos programos pateiktas vertinimas 
2009 m. balandžio 3 d. nuomon ėje Taryba ankstesn ės atnaujintos 2008–2012 m. stabilumo 
programos vertinim ą apibendrino taip. Taryba laik ėsi nuomon ės, kad „d ėl reikšming ų 
skatinimo priemoni ų, 2009 m. priimt ų pagal EEAP, fiskalin ė politika 2009 m. bus ekspansin ė. 
Numatoma, kad ateinan čiais metais fiskalinis balansas toliau blog ės. Dėl to laisvesn ė fiskalinė 
politika nepateisinama atsižvelgiant į palyginti geras ekonomines perspektyvas ir didel į išorės 
disbalansą. Be to, atsižvelgiant į staigų pasaulio ekonomin ės aplinkos pablog ėjimą, kai 
programos makroekonominio scenarijaus augimo pr ielaidos yra palankios , biudžeto strategijai 
kyla nemaža neigiama rizika. Atsižvelgiant į didelį išorės disbalans ą, svarbiausias prioritetas 
būtų toliau laikytis griežtos politikos ir didinti fiskalin į tvarumą. Todėl Kipro fiskalin ės 
politikos svarbiausias uždavinys – kontroliuoti einam ąsias išlaidas ir vengti procikliškumo. Be 
to, valstyb ės finansų kokybės gerinimas taip pat svarbus sklandžiam ekonomikos 
sureguliavimui, turint omenyje jos disbalans ą“. Atsižvelgdama į šį vertinim ą, Taryba Kipr ą 
paragino: „i) įgyvendinti planuojam ą 2009 m. fiskalin ę politiką, atitinkan čią EEAP ir SAP, 
tuo pat metu vengiant tolesnio valstyb ės finansų būklės blogėjimo 2009 m., palyginti su 
tikslu; ii) ribojant išlaid ų augimą 2010 m. ir v ėlesniais metais sustabdyti numatom ą fiskalinio 
deficito did ėjimą, kad vidutin ės trukmės laikotarpiu b ūtų užtikrinta patikima fiskalin ė būklė; 
iii) atsižvelgiant į numatom ą visuomen ės senėjimo poveik į valdžios sektoriaus išlaidoms, 
didinti ilgalaik į valstybės finansų tvarumą įgyvendinant pensij ų ir sveikatos prieži ūros 
sistemų reformas“. 
 
LT 5   LT Rekomendacija 
TARYBOS NUOMON Ė 
dėl atnaujintos 2009–2013 m. Kipro stabilumo programos 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos S ąjungos veikimo, 
atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 1466/97 d ėl biudžeto b ūklės 
priežiūros stiprinimo ir ekonomin ės politikos prieži ūros bei koordinavimo3, ypač į jo 5 
straipsnio 3 dal į (stabilumo program ų atveju), 
atsižvelgdama į Komisijos rekomendacij ą, 
pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finans ų komitetu, 
PATEIKĖ ŠIĄ NUOMON Ę: 
(1) [2010 m. xx XX d.] Taryba išnagrin ėjo atnaujint ą 2009–2013 m. Kipro stabilumo 
programą. 
(2) 2009 m. ekonomin ė veikla susitrauk ė 1,7 %. Augimas Kipre buvo neigiamas pirm ą 
kartą per pastaruosius trisdeši mt penkerius metus. Augim ą smarkiai sl ėgė silpna 
vidaus paklausa ir nepalanki išor ės aplinka. Vis ų pirma d ėl didelio nam ų ūkių 
įsiskolinimo ir griežt ų skolinimo s ąlygų, darbo rinkos perspektyv ų blogėjimo ir 
neigiamo pasitik ėjimo poveikio sumaž ėjo privatus vartojimas. Tuo pat metu 
sumažėjus būsto paklausai iš užsienio, esant nedideliam paj ėgumų panaudojimo 
lygiui ir vykstant įmonių balanso restrukt ūrizavimui, įvyko didel ė korekcija 
investicijų srityje. Valdžios sektoriaus va rtojimas buvo vienintelis ekonomin ę veiklą 
palaikęs paklausos komponentas, iš dalies d ėl 1½ % BVP dydžio skatinam ųjų 
priemonių paketo, įgyvendinto pagal EEAP. Didel į spaudim ą valstybės finansams 
sukėlė n e  t i k  š i o s  d i s k r e c i n ės priemon ės, bet ir ekonomin ės veiklos susitraukimas, 
turto bumo slopimas ir augimo strukt ūra, kuriai b ūdingos mažesn ės mokestin ės 
pajamos. Tod ėl valdžios sektoriaus finans ų srityje 2008 m. buvus į 0,9 % BVP 
perteklių pakeitė 6,1 % BVP deficitas. Kriz ė taip pat išryškino susikaupus į didelį 
išorės disbalans ą, kuris atspindi ir menk ą privačiojo sektoriaus gryn ųjų santaupų 
lygį, ir valdžios sektoriaus  grynosios pozicijos prast ėjimą bei konkurencingumo 
sumažėjimą. Atsigavimo perspektyvas, kaip manoma, sl ėgs silpna vidaus paklausa ir 
vangus išor ės atsigavimas. Prognozuojama, kad BVP augimas 2010 m. dar sumaž ės, 
nors ir mažesniu mastu, o 2011 m. šiek  tiek atsigaus. Taigi vidutin ės trukmės 
laikotarpiu Kiprui tenka uždavinys skatinti augim ą trapaus pasaulio ekonomikos 
                                                 
3 OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklaviet ėje 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm. 
 
LT 6   LT atsigavimo s ąlygomis ir kartu spr ęsti esamo makroekonominio disbalanso problem ą 
toliau vykdant patikim ą fiskalinę politiką. Ilgainiui šaliai teks didinti valstyb ės 
finansų tvarumą atsižvelgiant į visuomen ės senėjimą. 
(3) Nors stebimas faktinio BVP maž ėjimas kriz ės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, taip 
pat nukent ėjo gamybos apimties potencialas. D ėl mažesni ų investicij ų, kreditavimo 
galimybių suvaržymo ir did ėjančio struktūrinio nedarbo kriz ė potencialiam augimui 
taip pat gali tur ėti įtakos vidutin ės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos kriz ės 
poveikis pasireikš kartu su neigiamu visuomen ės senėjimo poveikiu potencialiai 
gamybos apim čiai ir valstyb ės finansų tvarumui. Šiomis aplinkyb ėmis bus labai 
svarbu spartinti strukt ūrines reformas, siekiant paremti potencial ų augimą. Visų 
pirma Kiprui svarbu imtis reform ų darbo rinkos srityje, ypa č plėtoti mokymosi vis ą 
gyvenimą galimybes, vis ų pirma žemos kvalifikacijos darbuotoj ų, vyresnio amžiaus 
darbuotoj ų ir bedarbi ų, taip pat užtikrinti veiksming ą planuojam ų techninio ir 
profesinio mokymo reform ų įgyvendinim ą laiku. Be to, reikia geriau suderinti darbo 
užmokesčio augimą su našumu, užimtumo augimu ir konkurencingumu. 
(4) Pagal programos makroekonomin į scenarijų numatoma, kad realiojo BVP augimas 
padidės nuo -1,7 % 2009 m. iki 0,5 % 2010 m., o likusiu programos laikotarpiu 
vidutiniškai sieks maždaug 2,6 %. Remi antis šiuo metu turima informacija4, galima 
teigti, kad šis scenarijus pagr įstas palankiomis augimo prielaidomis visu programos 
laikotarpiu. Vis ų pirma numatoma teigiama privat aus vartojimo tendencija, kuri ą 
skatins šiek tiek optimistiškas užimtumo ir darbo užmokes čio augimas. Programoje 
numatoma, kad realus investicij ų į statybą augimas trumpuoju laikotarpiu tebebus 
neigiamas, o antroje programos laikotarpio pus ėje atsigaus. Ta čiau perspektyviniai 
rodikliai leidžia manyti, kad stat ybos sektoriaus korekcija vidutin ės trukmės 
laikotarpiu bus didesn ė, negu numatoma programoje. Be to, nors ekonomin ės 
perspektyvos ger ėja, dėl pagrindini ų Kipro prekybos partneri ų atsigavimo trapumo 
programoje numatytam makroekonominiam sc enarijui kyla neigiama rizika, kuri 
nėra nereikšminga. Ekonomin ės veiklos susitraukimas 2009 m. l ėmė didelę, nors ir 
dalinę, užsienio prekybos deficito korekcij ą, tačiau šis deficitas vis d ėlto tebėra 
didelis – 8,5 % BVP, ir programoj e numatoma, kad iki 2013 m. jis v ėl staigiai 
padidės iki 12,9 % BVP, nes manoma, kad atsiga us importas. Išorinis disbalansas 
tikriausiai sl ėgs ekonomikos augim ą vidutinės trukmės laikotarpiu. Reik ės finansuoti 
dideles viešojo sektoriaus neigiamas sa ntaupas – užsienio skola arba vidaus 
privačiomis santaupomis. Taigi einamosios s ąskaitos disbalanso koregavimui reik ės 
arba didesni ų išlaidų skolai finansuoti, arba didesni ų privačiojo sektoriaus santaup ų. 
Pastaruoju atveju gamybos apimties augimas b ūtų lėtesnis, nes b ūtų mažesnis 
privatus vartojimas ar investicijos (išst ūmimo poveikis). Programoje pateiktos 
infliacijos projekcijos atrodo tikroviškos. 
(5) Remiantis programa, valdžios sektor iaus deficitas 2009 m. smarkiai pablog ėjo – 
2008 m. buvus į 0,9 % BVP pertekli ų pakeitė 6,1 % BVP deficitas ir tai daugiausia 
lėmė krizės poveikis valstyb ės finansams, bet prisid ėjo ir skatinamosios priemon ės, 
kurių poveikis sudar ė 1½ % BVP ir kurias Vyriausyb ė patvirtino pagal Europos 
ekonomikos atk ūrimo plan ą (EEAP). Pagal program ą planuojama, kad fiskalin ė 
                                                 
4 Vertinime vis ų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnyb ų 2010 m. pavasario prognoz ę, taip pat į kitą po 
to gautą informacij ą.  
 
LT 7   LT politika bus ribojamojo pob ūdžio siekiant panaikinti perviršin į deficitą iki 2013 m. 
pagal numatom ą augimo scenarij ų. 
(6) Atnaujintoje programoje nurodytas 2010 m.  biudžeto tikslas – 6 % BVP deficitas. 
2010 m. biudžeto įstatyme (j į Parlamentas pri ėmė 2009 m. gruodžio 24 d.) remiantis 
apskaičiuotu maždaug 3 % BVP 2009 m. defi cito rezultatu nus tatytas 4,5 % BVP 
siektinas deficitas. Galutinis 2009 m. rezultatas buvo 6 % BVP deficitas, tad 
remiantis biudžeto įstatymu galima manyti, kad deficitas bus dar didesnis. Ta čiau į 
programą įtrauktos priemon ės, kuriomis siekiama sustabdyti tolesn į biudžeto b ūklės 
blogėjimą ir stabilizuoti deficit ą tokiu pat lygiu kaip ir 2009 m. Atnaujintoje 
programoje numatoma, kad pajam ų ir BVP santykis 2010 m., palyginti su 2009 m. 
rezultatu, padid ės maždaug 1¼ procentinio punkto. Numatoma, kad viešosios 
išlaidos padid ės 1¼ procentinio punkto BVP. Pl anuojamas tolesnis pirmini ų išlaidų 
augimas, kur į daugiausia skatins tolesnis socialini ų pervedim ų, subsidij ų ir išlaidų 
darbo užmokes čiui viešajame sektoriuje did ėjimas. Atnaujintoje programoje 
nustatyta, kad mokam ų palūkanų suma toliau maž ės ir smuks ¼ procentinio punkto 
BVP, nors skola ir did ėja. Planuojama, kad vieš ųjų investicij ų lygis bus toks pat kaip 
2009 m. Apskritai, kaip matyti iš programos, fiskalin ės politikos kryp čių, vertinant 
pagal strukt ūrinį balansą (t. y. pagal cikl ą pakoreguot ą balansą atmetus vienkartines 
ir kitas laikin ąsias priemones), sugriežtinimo p oveikis 2010 m. sudarys maždaug 
½ % BVP.  
(7) Pagrindinis programos vidutin ės trukmės biudžeto strategijos tikslas – sumažinti 
valdžios sektoriaus balans ą iki mažesnio dydžio negu 3 % BVP pamatin ė vertė iki 
2013 m. Programoje numatoma, kad nomi nalusis biudžeto deficitas sumaž ės iki 
4,5 % BVP 2011 m. (nuo 6,1 % ankstesniais metais) iki 3,4 % 2012 m. ir galiausiai 
iki 2,5 % 2013 m. Manoma, kad panašiai ki s ir pirminis balansas, kuris nuo 3,7 % 
BVP deficito 2010 m. iki laikot arpio pabaigos pasieks balans ą. Struktūrinis deficitas, 
apskaičiuotas pagal bendrai sutart ą metodiką, po 2010 m. toliau maž ės ir 2011 m. 
sudarys maždaug 3½ % BVP, 2012 m. bus kiek mažesnis nei 3 %, o 2013 m. sudarys 2¼ %. Fiskalini ų priemoni ų vidutinis metinis poveiki s 2010–2013 m. sudarys 3/4 % 
BVP. Koregavimas atkeltas į laikotarpio pradži ą, nors 2010 m. priimt ų priemoni ų 
poveikis visiškai pasireikš tik 2011 m. Be to, priemon ės, kurių imtasi pagal EEAP, 
bus panaikintos tik 2010 m. pabaigoje.  Planuojama, kad konsolidavimas bus 
užtikrintas vis ų pirma didinant biudžeto pajamas, kurios, kaip numatoma, 2010–
2013 m. padid ės 2,6 procentinio punkto BVP, o išlaid ų mažinimo ind ėlis sudarys 
papildom ą procentin
į punktą BVP. Pajam ų rėmimo priemon ės, be kita ko, apima 
kovą su mokes čių slėpimu, miest ų planavimo pažeidim ų amnestiją, minimali ų akcizų 
naftos produktams tarif ų derinim ą ir lengvatinio PVM tarifo taikym ą maisto 
produktams ir vaistams, taip  pat pajamas iš dividend ų iš pusiau vyriausybini ų 
organizacij ų. Dėl priemoni ų išlaidų dalyje, didžioji dali s programoje numatomo 
koregavimo susijusi su veiklos s ąnaudų kontrole ir einam ųjų pervedim ų mažinimu. 
Programoje išvardytos išlaid ų kategorijos, kuriose bus imtasi konsolidavimo, kai bus 
pasiektas sutarimas su socialiniais pa rtneriais, susijusios su socialini ų pervedim ų 
tikslingumo didinimu ir išlaid ų darbo užmokes čiui viešajame sektoriuje dydžio bei j ų 
augimo spartos varžymu. Atnau jintoje programoje patvirtintas įsipareigojimas siekti 
konkretaus šalies vidutin ės trukmės biudžeto tikslo, t. y. subalansuotos biudžeto 
būklės struktūriniu poži ūriu (t. y. pagal cikl ą pakoreguoto balanso atmetus 
vienkartines ir kitas laikin ąsias priemones). Vidutin ės trukmės tikslas tinkamai 
atspindi Pakto tikslus. Programoje nustatytu s deficito tikslus atitinkantys strukt ūrinio 
 
LT 8   LT balanso rodikliai leidžia manyti, kad vidutin ės trukmės tikslas programos laikotarpiu 
nebus pasiektas.  
(8) Biudžeto rezultatai gal ėtų būti prastesni, negu numatoma programoje. Vis ų pirma 
atnaujintoje programoje pa teiktas makroekonominis scen arijus grindžiamas visu 
programos laikotarpiu palankiomis e konomikos augimo prielaidomis. Pajam ų dalyje 
valstybės finansams kylanti rizika, ypa č 2010–2011 m., didesn ė negu ankstesniais 
metais ir siejama su galimu staigesniu ekonomikos augimo susitraukimu ir persiorientavimu į augimą, kuriam b ūdingos ne tokios didel ės mokestin ės pajamos. 
Atsižvelgiant į numatom ą nuosaikų ekonomikos atsigavim ą ir į spaudim ą skatinti 
vidaus paklaus ą didinant vieš ąsias išlaidas, yra nemaža rizika, kad išlaidos gali b ūti 
didesnės, nei planuota. Ši rizi ka daugiausia susijusi  su išlaidas didinan čių papildom ų 
biudžetų teikimo tais pa čiais metais praktika, kuri, be numatomo l ėšų perskirstymo, 
lėmė einamųjų išlaidų padidėjimą. Be to, atsižvelgiant į pastarųjų
 metų rezultatus ir 
tikslingo socialini ų išmokų skyrimo mechanizmo nebuvim ą, taip pat į šiek tiek 
optimistiškas užimtumo (taigi nedarbo) augi mo projekcijas, socialiniai pervedimai 
gali būti didesni, negu tikimasi. 
(9) Apskai čiuota, kad bendrosios valdžios sekt oriaus skolos ir BVP santykis 2009 m. 
padidėjo nuo 48,4 % BVP ankstesniais meta is iki 56,2 %. Be deficito padid ėjimo ir 
BVP augimo sumaž ėjimo, prie skolos santykio padid ėjimo prisid ėjo ir atsarg ų bei 
srautų koregavimas, kurio poveikis sudar ė 1 procentin į punktą BVP. Šis koregavimas 
atspindi valstyb ės turto susikaupim ą dėl per didelio finansavimo 2009 m. pabaigoje 
siekiant įvykdyti 2010 m. sausio m ėn. pradžioje vykdytinus įsipareigojimus. 
Numatoma, kad skolos santyki s programos laikotarpiu did ės ir tai daugiausia lems 
nuolatinis, nors ir maž ėjantis, pirminis deficitas. 2010 m.  skolos santykis viršys 60 % 
BVP pamatin ę vertę ir numatoma, kad ji bus viršijama visu pr ogramos laikotarpiu. 
Numatoma, kad skolos sant ykis 2011 ir 2012 m. padid ės iki maždaug 63 % BVP, o 
vėliau šiek tiek sumaž ės. Atsižvelgiant į makroekonominiam scenarijui ir biudžeto 
tikslams kylan čią neigiamą riziką, skolos santykio raida gali b ūti mažiau palanki, 
negu numatoma programoje.  
(10) Ilgalaikis visuomen ės senėjimo poveikis biudžetui gerokai didesnis už ES vidurk į 
pirmiausia d ėl palyginti smarkaus pensij ų išlaidų, išreikštų procentine BVP dalimi, 
didėjimo per ateinan čius dešimtme čius iš dalies d ėl to, kad pensij ų sistema teb ėra 
kuriama. Programoje aptariama 2009 m. balandžio m ėn. patvirtinta pensij ų reforma, 
dėl kurios tur ėtų šiek tiek sumaž ėti pensijų išlaidų augimas ir, kas daug svarbiau, 
turėtų padidėti socialinio draudimo įmokų tarifai. Įgyvendinant reform ą, pagerėtų 
ilgalaikis pensij ų sistemos balansas ir sumaž ėtų tvarumui kylanti rizika, ta čiau tai 
nedaro poveikio bendram vertinimui. D ėl programoje apskai čiuotos 2009 m. 
biudžeto b ūklės ir visuomen ės senėjimo poveikio biudžetui did ėja tvarumo atotr ūkis. 
Vidutinės trukmės laikotarpiu pagerinus pirmin į balansą ir įgyvendinant tolesnes 
priemones, kuriomis b ūtų ribojamas didelis su visuomen ės senėjimu susijusi ų išlaidų, 
ypač išlaidų pensijoms ir sveikatos prieži ūrai, didėjimas, maž ėtų valstybės finansų 
tvarumui kylanti rizika, kuri ą 2009 m. tvarumo ataskaitoje5 Komisija įvertino kaip 
                                                 
5 2009 m. lapkri čio 10 d. Tarybos išvadose d ėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares 
būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti d ėmesį į tvarumo siekiu pagr įstas 
strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonomin ės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finans ų 
komitetu toliau pl ėtoti ilgalaikio vieš ųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos b ūtų parengtos 
iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m. 
 
LT 9   LT didelę. Vidutin ės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad 
BVP augimo rodikliai tik la ipsniškai atsigaus iki dydži ų, kurie buvo numatomi iki 
krizės, o mokes čių rodikliai pasieks prieš kriz ę buvusį lygį, ir į kurias įtrauktas 
numatomas su visuomen ės senėjimu susijusi ų išlaidų didėjimas, rodo, kad 
programoje numatyta biudžeto strategija, vertinant nominali ąja verte ir darant 
prielaidą, kad politika nebus kei čiama, būtų beveik pakankama siekiant skolos ir 
BVP santyk į stabilizuoti iki 2020 m. 
(11) Kelerius pastaruosius metus Ki pras viršijo biudžeto tikslus, ta čiau ekonomin ė veikla 
tuo metu spar čiai augo, o augimo strukt ūrai buvo b ūdingos didel ės mokestin ės 
pajamos. Pastaraisiais metais biudžeto sistema pagerinta, nes priimta Finans ų 
valdymo apskaitos sistema, prad ėta laipsniškai diegti trej ų metų vidutinės trukmės 
biudžeto sistema (VTBS), o biudžeto sudarym ą pradėta grįsti programomis ir 
rezultatais. Ta čiau dėl praktikos, kai tais pa čiais metais buvo priimami papildomi 
biudžetai, einamosios išlaidos buvo didesn ės už numatytas perskirstyti l ėšas. 
Remiantis programa, šios praktikos bus atsisakyta visapusiškai įgyvendinus nauj ą 
biudžeto sudarymo sistem ą, todėl biudžeto sudarymo procesas bus veiksmingesnis ir 
rezultatyvesnis, ir tai pad ės riboti išlaidas. D ėl naujo biudžeto sudarymo proceso taip 
pat atsiras patikimas išlaid ų perskirstymo pagrindas siekiant daugiau l ėšų skirti 
augimą skatinan čiai veiklai nenukryps tant nuo nacionalin ėje reform ų programoje 
nustatytų prioritet ų. Tačiau šią naują sistemą dar tik pradedama įgyvendinti; 
numatoma, kad ji visiškai veiks tik 2012 m. Taigi, jos poveikis gal ėtų pasireikšti tik 
vidutinės trukmės laikotarpiu. Naujosios sistemos įgyvendinimas laiku bus itin 
svarbus siekiant, kad valstyb ės finansų konsolidavimas b ūtų sėkmingas ir tvarus. 
(12) Programoje pripaž įstama, kad valstyb ės finansų kokybė yra svarbi kaip priemon ė 
potencialiam augimui paremti ir ilgalaikiam valstyb ės finansų tvarumui užtikrinti. 
Visų pirma programoje atkreipiamas d ėmesys į būsimą VTBS ir programomis bei 
rezultatais pagr įsto biudžeto sudarymo poveik į visapusiškai įgyvendinus šias 
sistemas, siekiant gerinti ištekli ų skyrimą augimą skatinan čioms prioritetin ėms 
sritims kartu siekiant geriau kontro liuoti neproduktyvias išlaidas. Išlaid ų dalyje 
programoje apžvelgiami naujausi projekta i, kuriais siekiama gerinti infrastrukt ūrą 
pasitelkiant viešojo ir priva čiojo sektori ų partneryst ę, taip pat priemon ės, kuriomis 
siekiama gerinti švietim ą plačiau naudojant kompiuterius pradinio ir vidurinio 
ugdymo sistemose bei skatinant pažang ą mokslini ų tyrimų ir akademin ėse įstaigose. 
Atnaujintoje programoje taip pat numatomas l ėšų skyrimas vieš ųjų ligonini ų 
restruktūrizavimui į savarankiškus vienetus ir nacionalin ės sveikatos sistemos 
patvirtinimas siekiant  didinti veiksmingum ą ir tam pasitelkiant reguliuojam ą 
konkurencij ą bei išlaid ų mažinim ą. Tai atrodo ypa č svarbu siekiant kontroliuoti 
numatom ą su visuomen ės senėjimu susijus į išlaidų didėjimą. Pajamų dalyje 
programoje pabr ėžiamas teigiamas poveikis, kur į darys VTBS įvedimas siekiant 
gerinti pajam ų prognozi ų tikslumą ir jautrum ą vidutinės trukmės laikotarpiu. 
Valdžios institucijos pažymi, kad atsižvelgus į pastarųjų metų mokesčių elastingumo 
nepastovum ą, kurį lėmė turto bumas, pajam ų projekcijos buvo patikslintos, 
atsižvelgiant į turto kain ų poveikį ir BVP augimo strukt ūrą. Programoje taip pat 
pažymima, kad valdžios institucijos nuolat stebi mokes čių ir pašalp ų sistemą, 
siekdamos užtikrinti, kad už darb ą būtų atlyginama, ir kartu užtikrinti param ą 
pažeidžiamoms socialin ėms grupėms. 
(13) Apskritai, atsižvelgiant į minėtą biudžeto tikslams kylan čią riziką, galima laikyti, kad 
strategija, pagal kuri ą ekspansin ė fiskalinė politika bus taikoma ir 2010 m., atitinka 
 
LT 10   LT EEAP. Ta čiau dėl neigiamo ekonomikos kriz ės poveikio valdžios sektoriaus deficitas 
2010 m. tebesieks 6 % BVP, o v ėlesniais metais laipsniškai sumaž ės iki mažesnio 
dydžio negu 3 % pamatin ė vertė. Nors programos strategijoje numatoma, kad 
fiskalinių priemoni ų vidutinis metinis poveikis 2 010–2013 m. laikotarpiu sudarys ¾ 
procentinio punkto BVP, yra rizika, ka d šis poveikis bus mažesnis. Taigi, 
atsižvelgiant į riziką, fiskalin ės priemon ės gali būti nepakankamos, norint, kaip 
planuojama, sumažinti deficit ą iki mažesnio dydžio negu 3 % BVP pamatin ė vertė 
iki 2013 m. Be to, žvelgiant į programoje pateiktos konsolidavimo strategijos 
struktūrą atrodo, kad ji daugiausia pagr įsta pajamas didinan čiomis priemon ėmis, o 
išlaidų mažinimas yra minimalus. Iš esm ės programoje numatoma, kad 2013 m. 
išlaidų ir BVP santykis stabilizuosis aukštesn iu lygiu, palyginti su 2009 m. rezultatu. 
Priemonės, kuriomis ši pad ėtis galėtų būti iš pagrind ų pakeista, vis dar aptariamos su 
socialiniais partneriai s, tad yra rizika d ėl jų sąlygų ir jų įgyvendinimo laiko. Tod ėl 
skolos santykio, kuris, kaip planuojama, nuo 2010 m. viršys 60 % BVP, raida taip pat 
gali būti mažiau palanki, negu numatoma atnaujintoje programoje. 
(14) Kiek tai susij ę su duomen ų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse d ėl 
stabilumo ir konvergencijos program ų, programoje pateikiami visi privalomi ir 
neprivalomi duomenys. 
Daroma bendra išvada, kad Kipro valstyb ės finansų būklė gerokai pablog ėjo ir tai l ėmė 
ekonomikos nuosmukis bei fiskalin ė politika, kuri d ėl reikšming ų skatinam ųjų priemoni ų, 
priimtų pagal EEAP, buvo ekspansin ė. Todėl biudžeto balansas 2009 m. iš 0,9 % BVP 
pertekliaus 2008 m. virto 6,1 % BV P deficitu. Programoje apibr ėžiamas konsolidavimo 
planas, kurio įgyvendinimas bus prad ėtas 2010 m. ir pagal kur į siekiama sumažinti valdžios 
sektoriaus deficit ą iki mažesnio dydžio negu 3 % BVP pamatin ė vertė iki 2013 m. Ta čiau 
koregavim ą planuojama atlikti daugiausia biudžeto pajam ų dalyje, o išlaid ų ir BVP santykis 
tebėra rekordiškai didelis. Be to, trapau s pasaulio ekonomikos atsigavimo s ąlygomis biudžeto 
strategijai kyla didel ė neigiama rizika, nes augimo prielaidos, kuriomis pagr įstas programos 
makroekonominis scenarijus, yra palankios. Atsižvelgiant į didelį vidaus ir išor ės disbalans ą, 
prioritetas tur ėtų būti toliau laikytis patikimos politikos ir didinti fiskalin į tvarumą. Todėl 
einamųjų išlaidų kontrolė įgyvendinant veiksming ą daugiamet ę biudžeto sistem ą būtų itin 
svarbi priemon ė, kuri paremt ų konsolidavimo plan ų ir biudžeto tiksl ų įgyvendinim ą. Be to, 
valstybės finansų kokybės gerinimas taip pat svarbus ir sklandžiam ekonomikos 
sureguliavimui, turint omenyje jos disbalans ą, visų pirma didinant potencial ųjį BVP bei 
konkurencingum ą ir toliau mažinant išor ės disbalans ą. 
Atsižvelgiant į pateiktą vertinimą, Kipras raginamas: 
i) užtikrinti, kad 2010 m. deficitas sudaryt ų ne daugiau kaip 6 % BVP, jei reikia, 
stiprinant konsolidavimo priemones, ypa č tuo atveju, jeigu makroekonominiai 
pokyčiai būtų mažiau palank ūs, negu numatyta programos scenarijuje, ir laiku imtis 
veiksmų konsolidavimo strategijai, kuri b ūtų labiau pagr įsta išlaidomis, apibr ėžti; 
neapsiriboti paskel btomis fiskalin ėmis priemon ėmis ir pasinaudoti visomis 
galimybėmis spartinti fiskalin į konsolidavim ą ir bendrosios valstyb ės skolos santykio 
mažinimą, kad jis v ėl būtų mažesnis už pamatin ę vertę; 
ii) kaip numatyta, įgyvendinti veiksming ą daugiamet ę biudžeto sistem ą siekiant 
užtikrinti biudžeto tiksl ų laikymąsi ir ryžtingai riboti išlaidas vidutin ės trukmės 
laikotarpiu; 
 
LT 11   LT iii) gerinti ilgalaik į valstybės finansų tvarumą, įgyvendinant reform ų priemones, 
kuriomis b ūtų kontroliuojamos pensij ų ir sveikatos prieži ūros išlaidos, kad b ūtų 
apribotas numatomas su visuomen ės senėjimu susijusi ų išlaidų didėjimas. 
 
LT 12   LT Pagrindini ų makroekonomini ų ir biudžeto projekcij ų palyginimas  
    2008 2009 2010 2011 2012 2013 
2010 m. 
balandžio m ėn. 
SP 3,6 -1,7 0,5 1,5 3,0 3,2 
2010 m. 
gegužės mėn. 
COM  3,6 -1,7 -0,4 1,3 nėra 
duome
nų nėra 
duome
nų Realusis BVP 
(pokytis, %)  
2009 m. vasario 
mėn. SP 3,8 2,1 2,4 3,0 3,2 nėra 
duome
nų 
2010 m. 
balandžio m ėn. 
SP 4,4 0,2 2,7 2,0 2,0 2,0 
2010 m. 
gegužės mėn. 
COM  4,4 0,2 2,7 2,5 nėra 
duome
nų nėra 
duome
nų SVKI infliacija 
(%) 
2009 m. vasario 
mėn. SP 4,4 2,0 2,5 2,5 2,5 nėra 
duome
nų 
2010 m. 
balandžio m ėn. 
SP 2,9 -1,3 -2,4 -2,5 -1,6 -0,5 
2010 m. 
gegužės mėn. 
COM  3,4 -0,7 -2,1 -1,6 nėra 
duome
nų nėra 
duome
nų Gamybos apimties atotr ūkis1 
(% potencialiojo BVP)  
2009 m. vasario 
mėn. SP 0,8 -0,1 -0,6 -0,5 -0,2 nėra 
duome
nų 
2010 m. 
balandžio m ėn. 
SP -17,7 -8,5 -11,5 -12,2 -12,6 -12,9 
2010 m. 
gegužės mėn. 
COM  -17,6 -8,2 -6,8 -6,7 nėra 
duome
nų nėra 
duome
nų Grynasis skolinimas arba 
skolinimasis kit ų pasaulio 
šalių atžvilgiu 
(% BVP)  
2009 m. vasario 
mėn. SP -12,4 -12,1 -11,5 -10,9 -10,2 nėra 
duome
nų 
2010 m. 
balandžio m ėn. 
SP 43,5 40,3 41,6 42,8 43,6 44,2 
2010 m. 
gegužės mėn. 
COM  43,5 40,3 41,2 41,3 nėra 
duome
nų nėra 
duome
nų Valdžios sektoriaus pajamos 
(% BVP)  
2009 m. vasario 
mėn. SP 45,3 43,8 44,0 44,4 44,8 nėra 
duome
nų 
2010 m. 
balandžio m ėn. 
SP 42,6 46,4 47,6 47,2 47,0 46,7 
2010 m. 
gegužės mėn. 
COM  42,6 46,4 48,3 49,0 nėra 
duome
nų nėra 
duome
nų Valdžios sektoriaus išlaidos 
(% BVP)  
2009 m. vasario 
mėn. SP 44,3 44,6 45,5 46,3 47,1 nėra 
duome
nų 
Valdžios sektoriaus balansas 
(% BVP)  2010 m. 
balandžio m ėn. 0,9 -6,1 -6,0 -4,5 -3,4 -2,5 
 
LT 13   LT SP 
2010 m. 
gegužės mėn. 
COM  0,9 -6,1 -7,1 -7,7 nėra 
duome
nų nėra 
duome
nų 
2009 m. vasario 
mėn. SP 1,0 -0,8 -1,4 -1,9 -2,2 nėra 
duome
nų 
2010 m. 
balandžio m ėn. 
SP 3,7 -3,6 -3,7 -2,1 -1,0 0,1 
2010 m. 
gegužės mėn. 
COM  3,7 -3,6 -4,4 -4,8 nėra 
duome
nų nėra 
duome
nų Pirminis balansas 
(% BVP)  
2009 m. vasario 
mėn. SP 3,9 1,5 0,8 0,2 -0,2 nėra 
duome
nų 
2010 m. 
balandžio m ėn. 
SP -0,2 -5,6 -5,1 -3,5 -2,8 -2,3 
2010 m. 
gegužės mėn. 
COM  -0,4 -5,8 -6,3 -7,1 nėra 
duome
nų nėra 
duome
nų Pagal cikl ą pakoreguotas 
balansas1 
(% BVP)  
2009 m. vasario 
mėn. SP 0,7 -0,8 -1,2 -1,7 -2,1 nėra 
duome
nų 
2010 m. 
balandžio m ėn. 
SP -0,2 -5,6 -5,2 -3,6 -2,9 -2,3 
2010 m. 
gegužės mėn. 
COM  -0,4 -5,8 -6,3 -7,1 nėra 
duome
nų nėra 
duome
nų Struktūrinis balansas3 
(% BVP)  
2009 m. vasario 
mėn. SP 0,7 -0,8 -1,2 -1,7 -2,1 nėra 
duome
nų 
2010 m. 
balandžio m ėn. 
SP 48,4 56,2 61,0 63,2 63,1 62,3 
2010 m. 
gegužės mėn. 
COM  48,4 56,2 62,3 67,6 nėra 
duome
nų nėra 
duome
nų Bendroji valdžios sektoriaus 
skola 
(% BVP)  
2009 m. vasario 
mėn. SP 49,3 46,8 45,4 44,2 44,2 nėra 
duome
nų 
Pastabos : 
1Programose nurodytas gamybos apimties atotr ūkis ir pagal cikl ą pakoreguotas ba lansas pagal Komisijos tarnyb ų 
perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.  
2Remiantis potencialiojo augimo apskai čiavimais: 2,0, 2,8, 2,8, 2,8 ir 2,8 % atitinkamai 2009–2013 m.  
3Pagal cikl ą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikin ąsias priemones. Vienkartin ės ir kitos laikinosios 
priemonės sudaro 0,1 % 2010, 2011 ir 2012 m. (visos mažinan čios deficit ą) pagal naujausi ą programą. Į Komisijos tarnyb ų 
2010 m. pavasario prognoz ę neįtraukta joki ų vienkartini ų ir kitų laikinųjų priemoni ų. 
Šaltinis : 
stabilumo programa (SP); Komisijos tarnyb ų 2010 m. pavasario prognoz ės (COM); Komisijos tarnyb ų skaičiavimai.