Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „Anglies dioksido rinkos. Formavimas, struktūravimas ir iššūkiai Europos pramonei“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 429/17)

Pranešėja Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Plenarinės asamblėjos sprendimas 2020 2 20 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis Nuomonė savo iniciatyva Atsakingas skyrius Išorės santykių skyrius Priimta skyriuje 2020 7 24 Priimta plenarinėje sesijoje 2020 9 18 Plenarinė sesija Nr. 554 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 220 / 0 / 1

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 Naujas susitarimas dėl anglies dioksido rinkų

1.1.1. Pasaulyje yra daugybė anglies dioksido rinkų, todėl ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ES ATLPS) nedirba atskirai. Šios anglies dioksido rinkos yra skirtingo dydžio ir vadovaujasi skirtingomis taisyklėmis, tačiau turi bendrų bruožų, nustatydamos kai kuriuos rinkos mechanizmus, skirtus išmatuoti anglies dioksido ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą bei nustatyti kainą už toną.

1.1.2. Europos Komisija turėtų stebėti šias vietos anglies dioksido rinkas, siekdama nustatyti geriausią patirtį, kuri galėtų būti naudinga atliekant ATLPS ir energijos direktyvos peržiūrą. Šios žinios ir supratimas apie kitas anglies dioksido rinkas taip pat yra labai svarbūs nustatant pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmą, kuris turėtų būti skirtingai taikomas toms šalims, kuriose yra anglies dioksido rinkos, ir šalims, kuriose nėra anglies dioksido rinkų.

1.1.3. Tebesitęsianti COVID-19 pandemija negali stabdyti kovos su klimato kaita nei Europos, nei tarptautiniu lygmeniu. Tai reiškia, kad Europos žaliasis kursas turėtų būti įgyvendintas laikantis numatyto plano. Menkiausias vėlavimas trukdo pasiekti anglies dioksido poveikio neutralumo tikslą iki 2050 m. Dar svarbiau yra tai, kad ekonomikos gaivinimo paketai privalo būti suderinti su ES klimato kaitos ir Europos žaliojo kurso tikslais.

1.1.4. EESRK mano, kad Paryžiaus susitarimo 6 straipsnio priėmimas yra labai svarbi galimybė sustiprinti kovos su klimato kaita veiksmus po 2020 m. Todėl EESRK prašo Europos Komisijos gauti aiškius valstybių narių įgaliojimus pasiekti reikiamą kompromisą, kad 2021 m. vyksiančioje COP 26 būtų priimtos pagal 6 straipsnį nustatytos gairės.

1.2 Prekybos tarp anglies dioksido rinkų reglamentavimas

1.2.1. Skirtingos anglies dioksido rinkos skirtingose jurisdikcijose sukuria skirtingus anglies dioksido kainų lygius, kurie šiuo metu yra nuo 1 iki daugiau kaip 30 USD/tCO 2 e. Tai reiškia, kad dvišaliai prekybos srautai tarp kiekvienos iš šių anglies dioksido rinkų turėtų atsižvelgti į šiuos skirtumus taikant kai kuriuos konkrečius mechanizmus (kompensavimą, koregavimą ir kt.) labiausiai energijai imliems ir rinkai atviriems sektoriams (plieno, cemento ir kitiems).

1.2.2. Šis asimetrinių anglies dioksido kainų lygių klausimas turėtų būti ES prioritetas. Yra įvairių variantų šiai asimetrijai sušvelninti ir Europos pramonės konkurencingumui apsaugoti, įskaitant nemokamų apyvartinių taršos leidimų paskirstymą, ATLPS susiejimą ir pasienio anglies dioksido mokesčius.

1.2.3. EESRK pritaria žaliojo kurso politikai ir prašo Europos Komisijos, kaip numatyta, artimiausiais mėnesiais pateikti įvairių pasiūlymų, įskaitant pasiūlymą dėl pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmo. Nors toks mechanizmas galėtų suvienodinti sąlygas daugiausiai CO 2 išmetantiems ES sektoriams palyginti su jų konkurentais iš trečiųjų rinkų, priklausančių šalims, kurios nevykdo platesnio užmojo klimato politikos, tačiau jo veiksmingumas labai priklausys nuo siūlomo įgyvendinimo detalių, o EESRK su nekantrumu laukia galimybės sužinoti, kokios yra tos detalės.

1.2.4. Atsižvelgdamas į tai, kad pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmas yra dabartinių Europos Komisijos įgaliojimų teisėkūros prioritetas, EESRK taip pat jau prisidėjo prie šių svarstymų, kad būtų sukurta su PPO taisyklėmis suderinta priemonė, kuri būtų veiksminga kovojant su klimato kaita ir naudinga ES pramonės konkurencingumui ( 1 ) . Tikslas taip pat yra užkirsti kelią kompensacinėms priemonėms iš trečiųjų šalių ir tai galima padaryti vykdant konsultacijų procesą, kuris apims dialogą dėl anglies dioksido išmetimo matavimo ir palyginimo metodikos bei geriausių prieinamų technologijų.

1.2.5. Visais atvejais tokios klimato politikos priemonės turėtų būti visuotinės pasaulinės politikos dalis, įskaitant pramonės priemones, galimybes gauti finansavimą ir investicijas, standartizavimo pastangas, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programas ir mokymo politiką, kad ES būtų palengvintas perėjimas prie švarių technologijų.

1.2.6. Laipsniškas labiausiai iškraipančio poveikio iškastinio kuro subsidijų panaikinimas ES turėtų būti tinkamai organizuojamas valstybių narių lygmeniu ir turėtų būti atsižvelgiama į poreikį naudoti dalį pajamų iš ATLPS leidimų pardavimų, kad nuo anglių priklausančiuose regionuose būtų užtikrintas teisingas perėjimas. Ši politika padės ES tvirčiau įsipareigoti ateinančiose keliašalėse PPO derybose dėl iškastinio kuro subsidijų mažinimo.

2. Daugybės anglies dioksido rinkų pasaulyje sukūrimas ir jų savybės

2.1. Terminų apibrėžtys

2.1.1. Anglies dioksido apmokestinimas yra viena iš pagrindinių politikos priemonių siekiant sumažinti išmetamą ŠESD kiekį. Pasaulio bankas apibrėžė: „Anglies dioksido apmokestinimas yra priemonė, skirta padengti išorines išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio išlaidas (išmetamųjų teršalų išlaidas, kurias moka visuomenė, pavyzdžiui žalos pasėliams, sveikatos priežiūros išlaidas dėl karščio bangų ir sausrų, turto praradimo dėl potvynių ir kylančio jūros lygio) ir per kainą susieti su jų šaltiniais, paprastai kaip kainą už išmetamą anglies dioksidą.“

2.1.2. Anglies dioksido apmokestinimo sampratą paverčiant politikos priemonėmis ji gali įgauti skirtingas formas – tai gali būti anglies dioksido mokestis arba anglies dioksido rinka. Viena iš labiausiai paplitusių formų yra apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. EBPO paaiškino: „Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema prisideda prie ekonomikos efektyvumo palengvindama išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą ten, kur tai pasiekti pigiausia. Teršėjams, kuriems būtų brangu sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, leidžiama nusipirkti apyvartinius taršos leidimus iš teršėjų, kurie gali veikti turėdami mažesnes išlaidas. „Puikiai“ veikiančioje rinkoje papildomo išmetamųjų teršalų kiekio vieneto sumažinimo išlaidos būtų sulygintos, o bendros išlaidos užsibrėžtam aplinkosaugos tikslui pasiekti būtų sumažintos.“

2.1.3. Yra dvi pagrindinės prekybos sistemų rūšys: didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir leidimų prekybos sistema, kurioje nustatoma viršutinė išmetamųjų teršalų riba, o išmetamieji teršalai yra arba parduodami aukcionuose, arba paskirstomi nemokamai pagal konkrečius kriterijus, ir atskaitinėmis vertėmis ir kreditais grindžiama sistema (angl. k. „baseline-and-credit system“), kurioje nėra nustatyta išmetamųjų teršalų riba, tačiau teršėjai, kurie sumažina savo išmetamųjų teršalų kiekį daugiau nei turėtų, gauna „kreditų“, kuriuos gali parduoti kitiems.

2.2. Pasaulio apžvalga

2.2.1. Šiuo metu keturiuose žemynuose veikia ir 29 jurisdikcijas apima 21 apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. Šios sistemos veikia viršnacionaliniu, nacionaliniu ir subnacionaliniu (valstijos, provincijos ir miesto) lygmenimis. Jurisdikcijos, kurioms tenka 42 proc. pasaulinio BVP, prekiauja apyvartiniais taršos leidimais. ATLPS apima 9 proc. išmetamo pasaulinio ŠESD kiekio, o beveik šeštadalis pasaulio gyventojų gyvena ten, kur galioja ATLPS. Šiuo metu kuriamos arba svarstomos kurti dar 24 sistemos ( 2 )

2.2.2. Veikiančios ATLPS yra: — viršnacionalinio lygmens: ES ATLPS, kuriai priklauso ES valstybės narės, taip pat Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija; — nacionalinio lygmens: Kazachstanas, Meksika, Naujoji Zelandija, Korėjos Respublika, Šveicarija; — provincijos ir valstijos lygmens: Kalifornija, Konektikutas, Delaveras, Fudzianas, Guangdongas, Hubėjus, Meinas, Merilandas, Masačusetsas, Naujasis Hampšyras, Naujasis Džersis, Niujorkas, Naujoji Škotija, Kvebekas, Rod Ailandas, Vermontas; — miesto lygmens: Pekinas, Čongčingas, Saitama, Šanchajus, Šendženas, Tiandzinas, Tokijas.

2.2.3. ES ATLPS yra didžiausia ir seniausia ATLPS. Ji apima apie 45 proc. ES išmetamųjų teršalų kiekio ir ji taikoma nuo 2005 m. Pagal dydį ir veikimo pradžios datą toliau paminėtinos Kalifornija ir Korėja.

2.3. Bendros ir konkrečios anglies dioksido rinkų savybės

2.3.1. Bendros savybės

2.3.1.1. Nors nėra dviejų vienodų ATLPS, yra bendrų arba bent jau daugeliu atvejų pasikartojančių savybių ir struktūros variantų skirtingose sistemose: — Sektorių aprėptis: dauguma ATLPS apima energetikos ir pramonės sektorius, kurie daugelyje šalių sudaro didelę dalį nacionalinio išmetamo ŠESD kiekio; — Paskirstymo taisyklės: daugumoje sistemų apyvartiniai taršos leidimai skirstomi į nemokamus leidimus ir aukcionus; — Anglies dioksido nutekėjimo ir konkurencingumo taisyklės: daugumoje sistemų atitikties subjektams skirstomi nemokami leidimai kaip būdas išsaugoti jų konkurencingumą tuose sektoriuose, kurie pasižymi anglies dioksido nutekėjimo rizika.

2.3.2. Konkrečios savybės

2.3.2.1. Nepaisant to, skirtingose ATLPS yra skirtumų, ypač susijusių su konkrečiomis struktūros savybėmis: — Sektorių aprėptis: skirtinguose ATLPS skiriasi tiksli sektorių aprėptis. Pavyzdžiui, kai kurios ATLPS apima tik energetikos sektorių, kitos – ne tik energetikos ir pramonės, bet ir kitus, kaip antai atliekų, transporto, vidaus aviacijos, pastatų ir miškininkystės sektorius; — Rinkos stabilumo nuostatos: keliose ATLPS yra nustatytos rinkos stabilumo nuostatos, kurios gali būti žemiausios ir aukščiausios kainų bei leidimų rezervų formos; — Lankstumo nuostatos: lankstumo nuostatų, tokių kaip bankininkystė, skolinimasis ir tarptautinių kreditų naudojimas, prieinamumas ir taisyklės ATLPS yra skirtingos; — Anglies dioksido kaina: ATLPS anglies dioksido kaina nėra nustatyta (išskyrus konkretų kainų reguliavimą, pavyzdžiui, mažiausia ir didžiausia kaina), ją lemia rinkos pusiausvyra ir dinamika. Todėl kainos skirtingose ATLPS svyruoja nuo kelių eurų iki daugiau kaip 30 eurų už toną; — Didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimas: kasmetinio didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio mažėjimo lygis sistemose yra skirtingas, jis parodo, kokiu mastu šalis yra užsimojusi siekti ilgalaikio tikslo mažinti išmetamųjų teršalų kiekį; — Anglies dioksido nutekėjimo ir konkurencingumo taisyklės: konkrečios anglies dioksido nutekėjimo taisyklės ir sektorius, kuriam taikomos šios taisyklės, kiekvienoje ATLPS skiriasi; — Pajamų naudojimas: pajamos iš apyvartinių taršos leidimų aukciono gali būti naudojamos skirtingai. Kai kuriose sistemose jos naudojamos konkretiems tikslams, pavyzdžiui, remti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, teikti kompensacijas priklausantiems subjektams, o kitose sistemose pajamos patenka į bendrą valstybės biudžetą. ES valstybės narės bent 50 proc. pajamų iš aukcionų turėtų naudoti su klimatu ir energetika susijusiems tikslams.

2.4. Trumpa ES ATLPS – pirmosios ir didžiausios anglies dioksido rinkos – apžvalga

2.4.1. ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ES ATLPS) yra pirmoji ir didžiausia didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir leidimų prekybos sistema, skirta sumažinti išmetamą ŠESD kiekį ( 3 ) . ES ATLPS buvo sukurta ir išplėsta trimis vienas po kito einančiais etapais: I etapas (2005–2007 m.), II etapas (2008–2012 m., suderintas su pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu pagal Kioto protokolą), III etapas (2013–2020 m., suderintas su antruoju įsipareigojimų laikotarpiu pagal Kioto protokolą) ( 4 )

2.4.2. Kitas, IV etapas prasidės 2021 m. ir tęsis iki 2030 m. ES ATLPS apima maždaug 11 000 elektrinių, gamyklų ir kitų stacionarių įrenginių, taip pat aviacijos veiklą 30 šalių: 27 ES valstybėse narėse ir Islandijoje, Lichtenšteine bei Norvegijoje. Iš viso ES ATLPS apima apie 45 proc. viso ES išmetamo ŠESD kiekio ( 5 )

2.4.3. 2014 m. spalio mėn. priimtoje 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijoje dar kartą patvirtinama Europos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo strategija ir pratęsiami bloko priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslai po 2020 m., įskaitant tikslą sumažinti išmetamą ŠESD kiekį bent 40 proc. (palyginti su 1990 m. lygiais) iki 2030 m.

2.4.4. ES ATLPS indėlis siekiant minėto išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo iki 2030 m. yra 43 proc. (palyginti su 2005 m.) sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį sektoriuose, kuriuos apima ES ATLPS ( 6 ) . ES ATLPS IV etapas vyks nuo 2021 m. iki 2030 m. IV etapo siekis – pagreitinti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą, nustatyti tikslingesnes anglies dioksido nutekėjimo taisykles ir finansuoti mažo anglies dioksido kiekio inovacijas bei energetikos sektoriaus modernizavimą ( 7 ) . Europos Komisija pristatė naujas taisykles, skirtas reformuoti ES ATLPS prieš IV etapą, ir, svarbiausia, suderinti didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo trajektoriją su 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslu.

2.5. Papildomos priemonės pagal visuotinę ES klimato politiką

2.5.1. ES lygmeniu ES ATLPS nėra vienintelė ES mastu vykdoma politika, įgyvendinama siekiant Sąjungos 2020 m. klimato ir energetikos tikslų. ES 2020 m. veiksmų klimato kaitos srityje ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių dokumentų rinkinyje buvo iškelti trys skirtingi tikslai, kuriuos reikėjo pasiekti iki 2020 m.: — išmetamo ŠESD kiekio sumažinimas 20 proc. palyginti su 1990 m. lygiais; — pasiekti 20 proc. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį Sąjungos energijos rūšių derinyje; — 20 proc. padidinti energijos vartojimo efektyvumą.

2.5.2. Nors ES ATLPS turėjo būti pagrindinė politinė priemonė siekiant priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo Europos ekonomikoje ir įgyvendinant pirmąjį tikslą, siekiant įgyvendinti antrąjį ir trečiąjį tikslus buvo įgyvendinta Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva ir Direktyva dėl energijos vartojimo efektyvumo 2012/27/ES.

2.5.3. Be to, kelios valstybės narės įgyvendino papildomą ir sutampančią politiką nacionaliniu lygmeniu, daugiausia kaip mažiausią kainą ir laipsnišką anglies šalinimą. Siekiant užtikrinti veiksmingą reglamentavimą, svarbu vengti neigiamo papildomų ir sutampančių politikos krypčių poveikio.

2.5.4. Papildomos ir sutampančios politikos įgyvendinimas gali stipriai paveikti ES anglies dioksido rinkos veikimą. Dėl staigaus išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo įgyvendinant šią politiką sumažėtų apyvartinė taršos leidimų paklausa, o tai iškreiptų rinkos pusiausvyrą.

2.5.5. Šį poveikį gali šiek tiek sušvelninti rinkos stabilumo rezervas (RSR), pradėjęs veikti 2019 m. sausio mėn., kuriuo siekiama surinkti ES ATLPS leidimų perteklių, besikaupiantį rinkoje. 2019–2023 m. RSR sulaikys 24 proc. pertekliaus. Nuo 2024 m. šis skaičius sumažės iki 12 proc., o nuo 2023 m. leidimai, laikomi RSR ir viršijantys bendrą praeitais metais aukcione parduotų leidimų skaičių, nebegalios. Nepaisant to, labai svarbu užtikrinti didesnį su ES ATLPS sutampančios politikos skaidrumą ir palyginamumą ir sumažinti neigiamą poveikį ten, kur poveikis yra reikšmingas.

2.5.6. Nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu teikiamų iškastinio kuro subsidijų klausimas turėtų užimti svarbesnę vietą ES darbotvarkėje, atsižvelgiant į šių subsidijų dydį – iki 300 mlrd. EUR per metus, o tai sudaro trečdalį visų žaliojo kurso investicijų ir veda prie aktyvesnių ES įsipareigojimų tolimesnėse PPO derybose dėl visuotinio laipsniško iškastinio kuro subsidijų panaikinimo.

2.5.7. EESRK taip pat nustatė, kad atsinaujinančiųjų išteklių energija (biomasės, vėjo, saulės ir kt.) yra puiki regioninės plėtros priemonė. Pagrindinis klausimas buvo, kaip derinti abi politikos kryptis, laipsnišką iškastinio kuro energijos (anglies, naftos) subsidijų panaikinimą ir laipsnišką atsinaujinančiųjų išteklių energijos skatinimo įvedimą.

3. Anglies dioksido rinkų ateities iššūkiai ir galimybės

3.1. COVID-19 ir jo poveikis klimato politikai

3.1.1. 2 ) išmetimas sumažėjo 58 proc. per dieną 2 išmetimo, o tai sudaro 5 proc. metinio ES išmetamųjų teršalų kiekio. Kelių ir oro transportas kasdien išmeta 10 kartų mažiau teršalų nei įprasta, o suvartojamos energijos kiekis sumažėjo 40 proc. ES pradėjus taikyti infekcijos plitimo valdymo priemones, anglies dioksido (CO) išmetimas sumažėjo 58 proc. per dieną ( 8 ) . Jei šios priemonės bus taikomos 45 dienas daugumoje ES valstybių narių, 2020 m. bus galima išvengti 45 megatonų COišmetimo, o tai sudaro 5 proc. metinio ES išmetamųjų teršalų kiekio. Kelių ir oro transportas kasdien išmeta 10 kartų mažiau teršalų nei įprasta, o suvartojamos energijos kiekis sumažėjo 40 proc.

3.1.2. Manoma, kad dabartinis išmetamųjų teršalų kiekio mažėjimas bus laikinas, todėl ES netrukus susidurs su tomis pačiomis priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo problemomis ( 9 ) . Tai reiškia, kad Europos žaliasis kursas turėtų būti įgyvendintas laikantis numatyto plano. Menkiausias vėlavimas trukdo pasiekti anglies dioksido poveikio neutralumo tikslą iki 2050 m.

3.1.3. Rinkos priemonės, skirtos sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį, yra atsparios COVID-19 poveikiui. Apyvartinių taršos leidimų kainos sumažėjo, o tai atspindi mažesnę tikėtiną paklausą bei suteikia trumpalaikį palengvėjimą paveiktoms įmonėms. Rinkos stabilizavimo priemonėmis, integruotomis į didžiąją dalį esančių apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų, užtikrinama, kad anglies dioksido kainų mažėjimas nenukristų žemiau tam tikro lygio ir kad jis nebūtų pratęstas vidutinės trukmės ar ilgalaikiam laikotarpiui. Svarbu užtikrinti, kad šios priemonės būtų pakankamos atlaikyti COVID-19 poveikį. Tai yra būtina norint užtikrinti ilgalaikį tikrumą, susijusį su anglies dioksido kainomis. Reguliavimo institucijos, laikydamosi atitikties ir reglamentavimo terminų labai sudėtingomis aplinkybėmis, taip pat užtikrino lankstumą.

3.2. Bendrų taisyklių priėmimas siekiant atskleisti anglies dioksido rinkų potencialą (Paryžiaus susitarimo 6 straipsnis)

3.2.1. 2015 m. gruodžio mėn. priimtu Paryžiaus susitarimu buvo nustatytas kovos su klimato kaita planas antrajai šio amžiaus pusei, o gal ir dar ilgesniam laikotarpiui. Tikimasi, kad pagal Paryžiaus susitarimą dalyvaujančios šalys pateiks nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus (NDC), nurodydamos savo indėlį siekiant bendro susitarimo tikslo. NDC paprastai būna gana įvairūs, bet įprastai į juos įtraukiamas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslas ateinančiam dešimtmečiui.

3.2.2. Paryžiaus susitarimo 6 straipsniu siekiama sukurti šalių bendradarbiavimo pagrindą įgyvendinant NDC, įskaitant su rinka susijusius metodus. Todėl juo galima potencialiai sukurti pagrindą tarptautinės anglies dioksido rinkos pagal Paryžiaus susitarimą sukūrimui. Dar svarbiau, kad tai gali būti pagrindinis anglies dioksido apmokestinimo politikos ir apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos įsisavinimo ir plėtros veiksnys. Pagal 6 straipsnį valstybės, kurios valdo ATLPS, galės susieti savo sistemą su kita ATLPS ir naudoti šį ryšį kaip būdą pasiekti savo NDC. Valstybės taip pat galės įsigyti tarptautinių kreditų, naudotinų įgyvendinant savo vidaus politiką per tarptautinės rinkos sistemą. UNFCCC derybose vykstant COP 24 2018 m. ir COP 25 2019 m., dėl didelių skirtumų tarp kai kurių šalių gairės dėl 6 straipsnio taikymo nebuvo priimtos. Šiuo metu COP 26 yra pateiktos 6 straipsnio gairės, kurias siūloma priimti, todėl labai svarbu užbaigti šį procesą be jokių vėlavimų.

3.3. Derybos dėl plataus užmojo ir subalansuoto dvišalio susitarimo tarp 27 ES valstybių narių ir JK anglies dioksido rinkų

3.3.1. Europos Komisijoje bendrai sutariama, kad JK būtų stipri partnerė klimato kaitos klausimais, tačiau taip pat manoma, kad, siekiant išlaikyti ilgalaikę partnerystę, į susitarimą turi būti įtrauktos aiškios klimato nuostatos tam, kad būtų apriboti JK veiksmai, jei jie skirtųsi nuo ES taisyklių.

3.3.2. ES veiksmai grindžiami keturiais principais: — Paryžiaus susitarimas turėtų būti esminė LPS dalis. Tai reiškia, kad viena iš šalių gali sustabdyti Sutarties nuostatų taikymą, jei kita šalis pažeidė tokią nuostatą. — Abi šalys turėtų dar kartą patvirtinti savo įsipareigojimus iki 2050 m. užtikrinti neutralų poveikį klimatui: JK jau priėmė atitinkamus vidaus teisės aktus, tačiau nuostatos įtraukimas į būsimą ES ir JK susitarimą patvirtintų šį įsipareigojimą. — Vienodos sąlygos ir nekintamumo išlyga: ES manymu, tai ypatingai svarbu. Jei norime, kad ši partnerystė atitiktų laiko išbandymą, turime užtikrinti, kad būsimos JK administracijos nemažintų dabartinių aukštų standartų, kuriuos taikome dabar kovojant su klimato kaita. — JK anglies kainų nustatymo sistemos sukūrimas: JK nusprendė pasitraukti iš ES ATLPS. 2019 m. JK teko 7 proc. visų ATLPS apyvartinių taršos leidimų, o tam tikruose sektoriuose, pavyzdžiui, aviacijos, jų dalis siekė 19 proc. Todėl labai svarbu, kad Jungtinė Karalystė kurtų savo rinką atsižvelgdama į suderinamumą su ES sistema. Birželio 1 d. Jungtinė Karalystė pateikė pasiūlymą sukurti vidaus ATLPS. ES yra pasirengusi sudaryti būsimos Jungtinės Karalystės apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos ir ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos susiejimo susitarimą, jei toks susiejimas nepakenks ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos vientisumui.

3.4. Įgyvendinant išsamų ekonomikos ir prekybos susitarimą (IEPS) įgyta patirtis ir dvišalio bendradarbiavimo klimato srityje galimybės

3.4.1. Nuostata, siejanti prekybą ir aplinką, pateikiama IEPS 24 straipsnio 4 dalyje, kurioje Kanada ir ES dar kartą patvirtina savo įsipareigojimus įgyvendinti daugiašalius susitarimus, kurių šalys jos yra. Ši nuostata galėtų tapti jungtimi Kanados ir ES diskusijose dėl daugiašalių aplinkos susitarimų (DAS) įgyvendinimo, kai kyla bendrų klausimų, įskaitant pagrindą Kanadai ir ES plėtoti ar vadovauti naujoms bendradarbiavimo iniciatyvoms klimato srityje pagal Paryžiaus susitarimą.

3.4.2. IEPS 22 straipsnio 3 dalyje Kanada ir ES raginamos bendradarbiauti prekybos srityje, skatinant darnų vystymąsi. Į 24 straipsnyje numatytą darbo planą įtrauktas bendro darbo, susijusio su prekybos ir investicijų poveikiu aplinkos politikai, ir su prekyba susijusių klimato režimo aspektų, kaip antai anglies dioksido rinkos, švarių technologijų perdavimas ir plėtra, svarstymas. 24 straipsnio 12 dalyje pateiktas 10 siūlomų sričių galimo šalių bendradarbiavimo aplinkosaugos srityje sąrašas, kuriame IEPS veiktų kaip platforma, suteikianti galimybių nacionalinės politikos formavimą paversti daugiašaliu.

3.4.3. Bendras ES ir Kanados darbas, susijęs su pasienio anglies dioksido mokesčiais, yra viena iš galimo bendradarbiavimo sričių „dėl dabartinio ir būsimo su prekyba susijusių aspektų tarptautinio klimato kaitos režimo“. Šis bendradarbiavimas galėtų būti susijęs su keitimusi informacija ir susitarimu dėl geriausios patirties, pavyzdžiui, apskaičiuojant prekyboje esančių prekių anglies dioksido kiekį arba derinant metodikas konkurencingumui ir nutekėjimui spręsti daug išmetamųjų teršalų išmetančiuose prekybos sektoriuose, šiuo metu įtrauktuose į nacionalines apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemas ir Kanadoje, ir ES.

3.4.4. Padedant paveiktoms pramonės šakoms, kaip antai cemento ir aliuminio, taip pat galėtų atsirasti perspektyvių galimybių bendriems ES ir Kanados sektorių bendradarbiavimo bandomiesiems projektams dėl ATLPS projektavimo ir būdų išsaugoti konkurencingumą bei išvengti nutekėjimo (pavyzdžiui, bendri etalonai ir metodika nemokamų apyvartinių taršos leidimų paskirstymui, bendriems pasienio anglies dioksido mokesčiams ir kt. apskaičiuoti).

3.5. Sektorinės apimties plėtros metu įgyta patirtis. Transportas ir kuras

3.5.1. Kol ES tiria būsimas ES ATLPS modifikacijas, daug ir ypatingo dėmesio turėtų būti skiriama rinkos planavimo ir įgyvendinimo patirčiai taikant visus Šiaurės Amerikos subnacionalinius apyvartinių taršos leidimų prekybos režimus. Viena naudingos patirties ES suteikianti sritis yra susijusi su tuo, kaip Kalifornija ir Kvebekas išplėtė ATLPS aprėptį įtraukdami transporto ir kuro sektorius. Nuo 2015 m. Kalifornijos ir Kvebeko transporto degalų, gamtinių dujų ir kito kuro pardavėjai laikosi įsipareigojimų pagal bendrą didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir leidimų prekybos programą „Western Climate Initiative“. Šiam sektoriui priklausantys subjektai negauna nemokamai paskirstomų apyvartinių taršos leidimų, o turi juos pirkti kas ketvirtį organizuojamuose valstijų administruojamuose aukcionuose arba privačioje antrinėje rinkoje.

3.5.2. Kita verta dėmesio JAV plėtros strategija yra iniciatyva „Transportation Climate Initiative“ ( 10 ) , pagal kurią regiono lygmeniu bendradarbiauja 12 JAV Šiaurės Rytų ir Vidurio Atlanto valstijų bei Kolumbijos apygarda. Jos siekia pagerinti vežimą, plėtoti švarios energijos ekonomiką ir sumažinti anglies dioksido išmetimą transporto sektoriuje. Ši iniciatyva remiasi regiono vadovavimu siekiant sumažinti energetikos sektoriaus išmetamą ŠESD kiekį, įgyvendinant regioninę atitikties didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir leidimų prekybos programą „Regional Greenhouse Gas Initiative“, pradėtą 2009 m. Kadangi trečdalis viso išmetamo ŠESD kiekio „Transportation Climate Initiative“ priklausančiose jurisdikcijose tenka transporto sektoriui, dalyvaujančios valstijos 2020 m. siekia sukurti bendrą „pavyzdinės taisyklės“ metodą, kuriame būtų pateiktos ATLPS programos rengimo rekomendacijos, kaip spręsti klausimus, susijusius su šiuo metu neįtrauktu ir vis didėjančiu šio sektoriaus išmetamųjų teršalų kiekiu. Naujųjų arba išplėstų ATLPS programų reikalavimų vykdymo laikotarpius ketinama pradėti vykdyti jau 2022 m.

3.5.3. Platesnės ATLPS sektorių plėtros klimato ir ekonominė nauda yra aiški – kuo didesnė ir platesnė rinka, tuo platesnis rinkos dalyvių spektras, išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo galimybės, technologinės inovacijos ir padidėjęs efektyvumas, todėl sumažėja programos ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo išlaidos už toną bei plečiamas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo, švaraus finansavimo ir investicijų portfelis.

4. ES klimato ir pramonės politikos problemos

4.1. Sėkmingas ATLPS sistemos atnaujinimas

4.1.1. 2014 m. spalio mėn. priimtoje ES 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijoje nustatyti šie tikslai: — sumažinti išmetamą ŠESD kiekį bent 40 proc. (palyginti su 1990 m. lygiais); — pasiekti bent 27 proc. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį rinkoje; — pagerinti energijos vartojimo efektyvumą bent 27 proc.

4.1.2. Vykdydama Europos žaliąjį kursą, pristatytą 2019 m. gruodžio mėn., Europos Komisija planuoja padidinti ES 2030 m. tikslą, įskaitant ir ES ATLPS. Siekiama padidinti bendrą 40 proc. sumažinimo tikslą iki 50 proc. arba 55 proc., kad iki 2050 m. pagal ES išmetamųjų teršalų kiekį būtų galima pasiekti anglies dioksido poveikio neutralumą. Tikimasi, kad išsamus ir detalus planas padidinti 2030 m. tikslus bus pateiktas 2020 m. spalio mėn., o konkretūs pasiūlymai dėl atitinkamų teisinių priemonių peržiūrėjimo bus pateikti 2021 m. birželio mėn. Į šiuos pasiūlymus bus įtraukta ES ATLPS direktyvos peržiūra, greičiausiai kartu su rinkos stabilumo rezervo (RSR) peržiūra.

4.1.3. Tai reiškia, kad ES ATLPS 2030 m. tikslas ir sistemos taisyklės ateinančiais metais bus nuodugniai peržiūrimi. Vykdant šią peržiūrą bus svarbu daug dėmesio skirti pagrindinėms ES ATLPS savybėms ir klausimui, kaip jos veikia Europos pramonę.

4.2. ES pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmo kūrimas ir įgyvendinimas

4.2.1. Anglies dioksido mokesčio įvedimo ES pasienyje idėja buvo iškelta Ursulos von der Leyen darbotvarkėje, kai ji dar tik kandidatavo. Jai tapus Europos Komisijos Pirmininke, Europos Komisija šį svarstymą apie ES anglies dioksido mokesčio mechanizmus, kurie gali būti įvairių rūšių (mokesčių, veidrodinių ATLPS arba standartų), laiko prioritetu.

4.2.2. Siekdamas surinkti visų suinteresuotųjų šalių nuomones, 2020 m. kovo mėn. Mokesčių ir muitų sąjungos generalinis direktoratas (TAXUD) pradėjo konsultacijas internetu. Šių konsultacijų ir diskusijų su valstybių narių ekspertais rezultatai bus naudingi rengiant teisinį pasiūlymą 2021 m. pavasarį. Būsimos išmetamo anglies dioksido kiekio priemonės turėtų atitikti PPO taisykles ir ES tarptautinius įsipareigojimus. Tai iš esmės reiškia, kad pagal teismų praktiką jos privalo būti nediskriminacinės ir proporcingos.

4.3. EESRK rekomenduoja Komisijai skirti daugiau dėmesio įvairių politikos galimybių, kaip antai pertvarkytos ATLPS, pasienio anglies dioksido mokesčio, pagal anglies dioksido intensyvumą pritaikyto PVM tarifo, apsvarstymui ir jų palyginimui atsižvelgiant į: — poveikį anglies dioksido ir investicijų nutekėjimui ateityje padidėjus kainoms ir sumažėjus ATLPS leidimų kiekiui ES; — teisinį tikrumą dėl PPO taisyklių laikymosi; — priimtinumą prekybos partneriams; — technines galimybes, visų pirma atsižvelgiant į esamus pasauliniu mastu priimtus apskaitos ir matavimo standartus bei patikimas ir pripažintas duomenų bazes (11).

4.4. ES anglies dioksido mokesčio mechanizmo pranašumai

4.4.1. Toks mechanizmas apsaugos ES energijai imlias įmones (pavyzdžiui, plieno ir cemento) nuo pigesnio importo iš trečiųjų šalių, kuriose nėra vykdoma arba vykdoma silpnesnė klimato politika (nėra anglies dioksido rinkos, anglies dioksido apmokestinimo). Šis mokestis atkurtų vienodas konkuravimo sąlygas ES ir trečiųjų šalių įmonėms, nes, pavyzdžiui, importuotoms prekėms būtų galima įvesti vidutinėmis ES ATLPS kainomis pagrįstą mokestį. Tokie mechanizmai padės užkirsti kelią anglies dioksido nutekėjimui ir išvengti lenktynių dėl žemesnių standartų energijai imliose pramonės šakose, kartu apsaugos ES pramonės šakų konkurencingumą ir sumažins pigių importuojamų prekių, dėl kurių išmetama daug anglies dioksido, konkurencingumą.

4.4.2. Kadangi ES tenka 10 proc. pasaulinio ŠESD kiekio, toks mechanizmas taip pat galėtų pasiųsti teigiamą signalą panašiai mąstančioms šalims, prekiaujančioms su ES (Kanadai, JK, Šveicarijai), kurioms bus naudingas jų ATLPS tarpusavio pripažinimas ir savo šalies įmonių atleidimas nuo bet kokio eksporto mokesčio į 27 ES valstybes.

4.4.3. Tai vykdydama, ES užtikrins savo vidinių ir išorinių įsipareigojimų suderinamumą ir pagerins savo klimato politiką persvarstydama Energetikos direktyvą, kad būtų galima spręsti problemas dėl išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo 50–55 proc. iki 2030 m., palyginti su 1990 m. lygiais, ir pasiekti anglies dioksido poveikio neutralumą iki 2050 m.

4.4.4. Šios galimos anglies dioksido kiekio mažinimo priemonės galėtų būti alternatyva dabartinėms priemonėms, kuriomis siekiama pašalinti anglies dioksido nutekėjimo riziką ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemoje (suteikti nemokamų apyvartinių taršos leidimų CO 2 kvotas atlikus išsamią išmetamųjų teršalų profilio analizę, geriausias galimas technologijas ir kt.). Vyksta diskusijos klausimu, ar anglies dioksido kiekio mažinimo priemonė pakeistų esamas konkurencijos priemones skirtinguose sektoriuose ir (arba) tame pačiame sektoriuje ar veiktų kartu su tokiomis priemonėmis. Taip pat svarbu suprasti, kaip tai gali paveikti sujungtų tinklų elektros energijos importą ir eksportą.

4.5. ES anglies dioksido mokesčio mechanizmo trūkumai

4.5.1. Taikant anglies dioksido kiekio mažinimo priemones, trečiosios šalys, tiekiančios žaliavas į ES, kaip antai JAV, Kinija ar Indija, gali imtis atsakomųjų priemonių, o tai sukurs naujų kliūčių prekybai tokiomis sąlygomis, kai pasaulinė prekyba dėl COVID-19 smarkiai sumažės – pasak naujos PPO publikacijos šis sumažėjimas gali siekti nuo 18 proc. iki 32 proc.

4.5.2. Pasienio anglies dioksido mokesčio pritaikymas taip pat gali pakenkti UNFCCC daugiašaliam pobūdžiui ir gali būti vertinamas kaip tarptautinio bendradarbiavimo atsisakymas vienašališkesnių būdų naudai.

4.5.3. Kai kurių žaliavų, importuotų iš trečiųjų šalių, kuriose vykdoma prasta klimato politika, kaina ES pirkėjams bus didesnė. Tai reiškia, kad kai kurių didelių Europos gamybos įmonių (automobilių ir statybų pramonėje), perdirbančių šias žaliavas, kainų konkurencingumas gali sumažėti, o ES gatavų prekių eksportas gali pasikeisti.

4.5.4. Sektorių pasienio anglies dioksido kiekio mažinimo apimtis gali skirtis nuo esamų konkurencingumo apsaugos priemonių aprėpties: pasienio anglies dioksido kiekio mažinimo priemonės gali būti taikomos tik tokiuose sektoriuose kaip cemento ir plieno, kuriuose anglies dioksido nutekėjimo rizika yra didžiausia, o anglies dioksido nutekėjimo priemonių sektorinė aprėptis yra daug platesnė (pavyzdžiui, cheminės medžiagos, tekstilės dažymas ir apdaila).

4.6. Sektorinis požiūris

4.6.1. ES plieno sektorius nuolatos patiria nuožmią plieno gamintojų iš Kinijos, Turkijos, Alžyro ar Irano konkurenciją, kurie neturi ATLPS, apimančios šį sektorių, ir jau dabar eksportuoja 30 milijonų tonų plieno į ES. Europos plieno asociacija („Eurofer“) palaiko pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmo įvedimą dėl aplinkos, ekonominių ir teisinių priežasčių ir mano, kad tai yra išankstinė priemonė išvengti anglies dioksido nutekėjimo. Šis mechanizmas turėtų apimti gatavus plieno gaminius ir pusgaminius ir turėtų būti pagrįstas tinkama apskaitos sistema, pagal kurią būtų galima išmatuoti gaminių CO 2 išmetimo rodiklį pagal kai kuriuos „lygiavertiškumo susitarimus“ su trečiosiomis šalimis, ir pereinamuoju laikotarpiu galėtų būti taikomas kartu su ES ATLPS nemokamų apyvartinių taršos leidimų paskirstymo kvotomis.

4.6.2. Europos cemento sektorius („CEMbureau“) palankiai vertina pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmo idėją, atsižvelgiant į didelę anglies dioksido nutekėjimo riziką ES pramonėje, kurios maržos yra mažos. Šiame sektoriuje, kuriame vykdomas ilgalaikis investavimo ciklas, kad iki 2050 m. būtų pasiektas poveikio klimatui neutralumo tikslas, nustatomos kelios sąlygos, kaip antai skaidri metodika, atitiktis PPO, plati sektorinė aprėptis visuose sektoriuose, kuriuos apima ATLPS ir sambūvis su nemokamomis apyvartinių taršos leidimų kvotomis iki 2030 m.

4.7. Dialogas su trečiosiomis šalimis

4.7.1. EESRK pritaria idėjai pradėti dialogą su trečiosiomis šalimis, siekiant aptarti pasienio anglies dioksido mokesčio priemonių turinį ir poveikį jų eksportui į ES. Šis dialogas turi būti vienoks su šalimis, kurios vykdo plataus masto klimato politiką (kaip Kanada), ir kitoks su tokiomis šalimis, kurios nevykdo tokios plataus masto klimato politikos (JAV, Kinija, Rusija).

4.7.2. Pavyzdžiui, žinome, kad JAV valdžia atidžiai stebi, kokie svarstymai vyksta ES dėl pasienio anglies dioksido mokesčio priemonių plėtros. PPO posėdžiuose, vykstant ES prekybos politikos vertinimui, kai kurie JAV pareigūnai jau išreiškė susirūpinimą dėl bet kokių ES pasienio anglies dioksido mokesčio priemonių.

4.8. Galutinis pasaulinio anglies dioksido apmokestinimo tikslas

4.8.1. EESRK pabrėžia, kad, norint kovoti su klimato kaitos krize, būtina derinti įvairias turimas priemones. Atitinkamų tarptautinių organizacijų ir įmonių manymu, anglies dioksido apmokestinimo siunčiamas signalas yra labai svarbus ilgainiui siekiant veiksmingos pažangos kovojant su klimato kaita ir sukuriant patrauklią aplinką investicijoms, kad būtų kuo greičiau būtų vykdoma ekologinė pertvarka viešajame ir privačiajame sektoriuose (pramonės, transporto, būstų, žemės ūkio ir kt.), todėl EESRK ragina suderinti skirtingose jurisdikcijose taikomus požiūrius, galiausiai lemsiančius palyginamų kainų sukūrimą skirtingose jurisdikcijose.

4.8.2. Pereinamuoju laikotarpiu, prieš pasiunčiant palyginamų kainų signalą ir patvirtinant bendrą suderintą metodiką, skirtą matuoti anglies dioksido išmetimo rodiklius, regioninis anglies dioksido apmokestinimas tarp panašiai mąstančių valstybių (27 ES valstybių narių, JK, Šveicarijos, Lotynų Amerikos, JAV Vidurio Rytų, Pietryčių Azijos ir kitų šalių) turėtų būti palaipsniui derinamas. Tam, kad būtų sukurtos tokios regioninės anglies dioksido rinkos, bus būtina sukurti bendras anglies dioksido rinkos infrastruktūras (tam tikras bendras anglies dioksido rinkas), o kiti konkretūs anglies dioksido mechanizmai galėtų būti įdiegti trečiųjų šalių atžvilgiu.

4.8.3. Tačiau, siekiant išvengti anglies dioksido prekybos karo tarp valstybių ir regioninių muitų sąjungų, būtinas PPO įsipareigojimų atidėjimas, kuriuo bus nustatytos taisyklės, pagal kurias šie pasienio anglies dioksido mokesčio mechanizmai (anglies dioksido mokestis, veidrodinės ATLPS, standartai) privalo būti įvesti ir veikti pagal du pagrindinius PPO principus: proporcingumo ir nediskriminavimo.

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Luca JAHIER

(1) OL C 353, 2019 10 18, p. 59

(2) https://icapcarbonaction.com/en/?option=com_attach&task=download&id=677

(3) IETA: 10 years of Emissions Trading in Europe: towards a new beginning?, 2015 m. gegužės mėn., http://www.ieta.org/resources/EU/EUETS%20Paper%20May_FINAL.pdf.

(4) Žr. 3 išnašą.

(5) Žr. 3 išnašą.

(6) Žr. 3 išnašą.

(7) Europos Komisija (Klimato politikos veiksmai): ES ATLPS 4 etapo (2021–2030 m.) peržiūra, paskutinį kartą žiūrėta 2018 kovo mėn., https://ec.europa.eu/clima/policies/ets/revision_lt.

(8) Sia Partners: CO2 emissions in the EU, 2020 m. balandžio 1 d.

(9) Carbon Brief: https://www.carbonbrief.org/analysis-what-impact-will-the-coronavirus-pandemic-have-on-atmospheric-co2, 2020 m. gegužės 7 d.

(10) https://www.transportationandclimate.org/content/about-us

(11) Žr. 1 išnašą.