KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl Rytų partnerystės bendradarbiavimo teisingumo ir vidaus reikalų srityje /* KOM/2011/0564 galutinis */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl Rytų partnerystės bendradarbiavimo teisingumo ir vidaus reikalų srityje ĮžANGA Europos Vadovų Tarybos 2009 m. gruodžio 2 d. priimtoje Stokholmo programoje[1] pabrėžiama teisingumo ir vidaus reikalų (toliau – TVR) politikos, susijusios su sėkmingu programoje nustatytų tikslų įgyvendinimu, išorės aspekto svarba ir poreikis, kad ji būtų visiškai suderinta su kitais Europos Sąjungos užsienio politikos aspektais. ES veiklos, susijusios su teisingumo ir vidaus reikalų išorės aspektu, mastas pastaruoju metu nuolat augo 1) remiantis demokratijos , pagrindinių teisių ir teisinės valstybės principais, 2) vadovaujantis partnerystės su trečiosiomis šalimis principu, ypač kiek tai susiję su kaimyninėmis šalimis, ir 3) didinant koordinavimą ir keitimąsi informacija dėl ES ir valstybių narių veiksmų ir visaverčio naudojimosi visomis turimomis priemonėmis. Stokholmo programoje Komisija raginama pateikti planą dėl TVR srities bendradarbiavimo išplėtimo įtraukiant į jį Rytų partnerystės šalis. Tokio bendradarbiavimo poreikis dar kartą pabrėžtas 2011 m. gegužės 25 d. Komisijos ir vyriausiojo įgaliotinio bendrame komunikate „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“[2] ir 2011 m. birželio 20 d. Užsienio reikalų tarybos išvadose, patvirtintose birželio mėn. posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos. Vykstant dabartinei visuotinio požiūrio į migraciją peržiūrai taip pat raginama siekti pažangos šioje srityje. Įrodyta, kad žmonių tarpusavio ryšių supaprastinimas ir kartu pagrindinių teisių skatinimas ir teisinės valstybės principų stiprinimas, teisminių institucijų tobulinimas ir jų bendradarbiavimas yra svarbūs palaikant taiką bei stabilumą ir kad tai daro teigiamą poveikį visų dalyvaujančių šalių ekonominiam, kultūriniam ir socialiniam vystymuisi . Tai yra vienas iš pagrindinių Rytų partnerystės (toliau – RP), kurią 2009 m. Prahos aukščiausiojo lygio susitikime sudarė ES ir Armėnija, Azerbaidžanas, Baltarusija, Gruzija, Moldovos Respublika (toliau – Moldova) ir Ukraina, principų. Svarbiausias Rytų partnerystės tikslas tebelieka didinti piliečių judumą saugioje ir gerai valdomoje erdvėje . Pirmas žingsnis siekiant šio tikslo yra vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos susitarimai. Sudarius ir sėkmingai įgyvendinus šiuos susitarimus ES ir šalys partnerės laipsniškai tinkamu laiku kiekvienu konkrečiu atveju imsis veiksmų siekdamos bevizio režimo su sąlyga, kad bus sudarytos sąlygos gerai valdomam saugiam judumui. 2011 m. rugsėjo 29–30 d. Varšuvoje vyksiančiame Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikime turėtų būti patvirtinti pagrindiniai tikslai ir suteiktas tolesnis postūmis šiai partnerystei, įskaitant ir TVR sritį. Neteisėtų narkotinių medžiagų klausimo, kuris yra sudėtinga įvairiose TVR srityse aktuali sveikatos, socialinė ir saugumo problema, sprendimas turėtų ir toliau būti svarbi Rytų partnerystės bendradarbiavimo sritis. TVR srities dialogas ir bendradarbiavimas su RP šalimis jau gerai išplėtoti tiek dvišaliu, tiek daugiašaliu lygmeniu. Todėl naujų struktūrų kurti nereikia, reikia konsoliduoti, racionalizuoti ir papildyti jau esamas . Remiantis per pirmus RP bendradarbiavimo metus įgyta patirtimi šiame komunikate teikiami konkretūs pasiūlymai, kurių tikslas – toliau kelti politinio ir operatyvinio bendradarbiavimo lygį siekiant sukurti bendrą ES ir jos Rytų partnerių TVR erdvę : - konsoliduoti esamas struktūras , skirtus dialogui ir bendradarbiavimui, įskaitant tokio bendradarbiavimo principų nustatymą, ir - analizuoti iki šiol padarytą pažangą ir siūlyti tolesnio bendradarbiavimo stiprinimo gaires , įskaitant jo dalykinius prioritetus. ESAMOS DIALOGO IR BENDRADARBIAVIMO INSTITUCINėS SISTEMOS KONSOLIDAVIMAS. PRINCIPAI IR STRUKTūROS Bendradarbiavimo principai Esamo teisingumo ir vidaus reikalų srities bendradarbiavimo konsolidavimas su Rytų partnerystės šalimis turėtų būti grindžiamas toliau įvardytais keturiais pagrindiniais principais : diferencijavimas – tolesnis TVR srities bendradarbiavimo su kiekviena iš Rytų partnerystės šalių vystymas turėtų priklausyti nuo šalies partnerės padarytos pažangos TVR reformos darbotvarkės ir visų atitinkamų politikos krypčių įgyvendinimo srityse. Pažanga bus stebima glaudžiai bendradarbiaujant su šalimi partnere; sąlygos – tolesnis bendradarbiavimo su Rytų partnerėmis stiprinimas turėtų būti laipsniškas ir priklausyti nuo padarytos pažangos ir sėkmingo bendradarbiavimo suderintose srityse; politikos suderinamumas – TVR srities bendradarbiavimą su Rytų partnerėmis reikėtų svarstyti atsižvelgiant į bendrą ES išorės politiką, jį derinti su kitomis susijusiomis ES politikos kryptimis ir bendradarbiavimu su kitomis regiono šalimis; regioninis bendradarbiavimas – svarbu skatinti regioninį bendradarbiavimą, kad būtų sprendžiami tarpvalstybiniai TVR srities uždaviniai; jį reikia plėtoti toliau. Be pirmiau paminėtų principų žmonių tarpusavio ryšiams ir didesniam judumui yra svarbūs: dialogas, parama ir pilietinės visuomenės organizacijų įtraukimas , įskaitant migrantų bendruomenes ir vietos valdžios institucijas tiek iš ES, tiek iš RP šalių, todėl juos reikėtų itin pabrėžti bendradarbiaujant TVR srityse. Bendradarbiavimo struktūros Dvišalis lygmuo Siekiant išvengti sutampančių diskusijų įvairiuose forumuose, siūloma laikytis tokio požiūrio: - Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (ir būsimo asociacijos susitarimo ) struktūra, ypač susijusi su pakomitečiais ir politiniais dialogais, ir toliau turėtų būti pagrindinė TVR srities dvišalio bendradarbiavimo aptarimo struktūra. Kartu turi būti palaikomi ir aktyvinami tiksliniai dialogai dėl žmogaus teisių. - Bendrų readmisijos ir vizų režimo supaprastinimo komitetų darbo rezultatai ir dialogų dėl vizų pažanga (jei tokie vyksta) turėtų būti pristatomi TVR pakomitečių posėdžiuose. - Prireikus turėtų būti toliau naudojamos Judumo partnerystės (toliau – JP) kaip dialogo ir operatyvinio bendradarbiavimo migracijos srityje pagrindas visais susijusiais klausimais: teisėta migracija, kova su neteisėta migracija, migracija ir vystymasis. Geriausiu atveju JP posėdžiai turėtų būti organizuojami pakaitomis su TVR pakomitečių posėdžiais ir JP posėdžių išvados turėtų būti įtraukiamos į TVR pakomitečių posėdžių darbotvarke. Atsižvelgiant į padarytą pažangą ir migracinę padėtį šalyje galimybė pasirašyti JP turėtų būti iš esmės prieinama visoms RP šalims [3]. - Laikantis vykstančio visuotinio požiūrio į migraciją vertinimo nuostatų ir siekiant pagerinti dalykinę pusiausvyrą, esamomis judumo partnerystėmis turėtų būti skatinamas migracijos ir judumo srities bendradarbiavimas. Siekiant šio tikslo visi dalyvaujantys partneriai turi laikytis savo politinių ir įgyvendinimo įsipareigojimų. Turėtų būti sukurta judumo partnerysčių ilgalaikio poveikio migracijos srautams, migracijos valdymui ir kitoms susijusioms politikos sritims valstybėse partnerėse ir ES stebėjimo priemonė . Reguliariai stebint taip pat bus galima nustatyti spragas ir poreikius, tenkintinus įgyvendinant JP. Be to, ši stebėjimo priemonė turėtų būti suderinama su kitomis priemonėmis ir struktūromis, kad ji turėtų kuo didesnį tikslinį poveikį. - Didelio prioriteto sritys , pvz., kova su organizuotu nusikalstamumu, įskaitant prekyba žmonėmis, su žmogaus teisėmis susiję klausimai ir korupcija, turėtų būti reguliariai svarstomos esamose struktūrose, visų pirma TVR pakomitečiuose ir (arba) vykstant tiksliniams dialogams ir įgyvendinant JP šalyse, su kuriomis jos yra sudarytos, siekiant aktyvinti Rytų partnerystės šalių praktinį bendradarbiavimą . - Turėtų būti tęsiamas kovos su narkotikais srities bendradarbiavimas palaikant esamą dvišalį politinį dialogą su Ukraina. Pirmininkaujančios Lenkijos pradėti dvišaliai dialogai (su Armėnija, Moldova, Azerbaidžanu ir Gruzija) turėtų būti kopijuojami ir kuriama jų institucinė struktūra siekiant sukurti tokio pobūdžio forumus visose Rytų šalyse. - Reikia toliau skatinti aktyvesnį bendradarbiavimą su atitinkamomis agentūromis (FRONTEX, Europolu, Eurojustu, CEPOL, Europos prieglobsčio paramos biuru, Pagrindinių teisių agentūra) ir reguliariai įtraukti jį į TVR pakomitečių ir JP posėdžių darbotvarkę. Į šią veiklą konkrečiais klausimais gali būti įtraukiamos kitos institucijos ir agentūros, pvz., Europos mokymo fondas arba Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras. Regioninis ir daugiašalis lygmuo Keli regioniniai forumai, kuriuose kartu dalyvauja ES valstybės narės ir Rytų partnerės, sudaro pagrindą keistis informacija ir geriausia praktika ir įgyvendinti konkrečias tarpvalstybines iniciatyvas (žr. priedą). Siekiant racionalizuoti regioninio ir daugiašalio bendradarbiavimo struktūrą ir padaryti ją veiksmingesnę , teikiamos šios rekomendacijos: - Siekiant užtikrinti atitinkamas politines gaires ir koordinavimą, reikia apsvarstyti galimybę įgyvendinant Rytų partnerystę šaukti dalykinius TVR posėdžius ministrų lygmeniu . Prireikus tokie posėdžiai galėtų būti rengiami kasmet, kad būtų įvertinta padaryta pažanga ir pateiktos ateities gairės. - Siekiant racionalizuoti regioninio dialogo ir bendradarbiavimo sistemą, TVR klausimai ir toliau turėtų būti reguliariai įtraukiami į RP daugiašalės demokratijos, gero valdymo ir stabilumo platformos, susijusių grupių[4] ir kitų atitinkamų platformų, pvz., 4 platformos, kuria skatinamas dialogas dėl žmonių tarpusavio ryšių, darbotvarkes. Pasiekti šį tikslą būtų lengviau, jei būtų sukurta nauja Migracijos ir prieglobsčio grupė , siekiant į RP struktūrą įtraukti geriausią praktiką ir patirtį, įgytą įgyvendinant Söderköping procesą. - Atsižvelgiant į tai, kad Prahos ir Budapešto procesai didžiąja dalimi sutampa, rekomenduotina pastarąjį įtraukti į Prahos procesą. Abu procesai geografiškai papildytų vienas kitą: Rytų Europą ir Vidurinę Aziją apimtų Prahos procesas, o „šilko kelią“, Iraną, Pakistaną ir Afganistaną apimtų Budapešto procesas. Ir toliau būtų nepaprastai svarbu, kad Budapešto procese dalyvautų Turkija. Koordinavimas ir finansinė parama Kad Rytų partnerystė veiktų geriau, taip pat svarbu veiksmingai koordinuoti ES ir jos valstybių narių įgyvendinamus veiksmus. Turėtų būti sukurtas paprastas visų dalyvių vykdomų veiksmų stebėjimo mechanizmas , į kurį įeitų TVR srityje įgyvendintų veiksmų metinių ataskaitų teikimas. Reikia toliau stiprinti ES ir Rytų partnerių regioninį bendradarbiavimą – tai vienas pagrindinių TVR srities tikslų, siektinų ateityje, kuriam reikia nemažos ir lanksčios finansinės paramos . Svarbiausia, reikia stiprinti ES ir RP šalių tinklų kūrimą, remti projektus ir programas, skirtas tarpvalstybiniams ir panašiems klausimams, kurie daro poveikį abiem regionams, spręsti. ES taip pat turėtų apsvarstyti galimybę imtis aktyvesnio paramos teikėjų koordinavimo vaidmens šioje srityje, pvz., sukurdama TVR klausimams skirtus konsultavimosi mechanizmus. BūSIMų VEIKSMų, SUSIJUSIų SU DIALOGU IR BENDRADARBIAVIMU TVR SRITYJE, SIūLYMAS: DALYKINIAI PRIORITETAI Stiprinant partnerystės TVR aspektus reikia imtis įvairių priemonių. ES ir jos valstybės narės turėtų toliau skatinti ir remti RP šalis, kad jos įgyvendintų visus būtinus veiksmus, be kita ko, imdamosi pajėgumų stiprinimo priemonių, keisdamosi informacija ir geriausia praktika , o prireikus, laikydamosi kompetencijos pasidalijimo principo, imtųsi atitinkamų teisėkūros ir politikos priemonių migracijos ir judumo, saugumo ir duomenų apsaugos, teisingumo ir pagrindinių teisių srityse. Jei įmanoma, toliau įvardijamos priemonės turėtų būti įtraukiamos į asociacijos susitarimus, dėl kurių dabar vyksta derybos. Migracija, judumas ir prieglobstis Duomenų rinkimas, analizė ir jų veiksmingas naudojimas formuojant įrodymais grindžiamą politiką Į duomenų rinkimo ir analizės sistemų tobulinimą RP šalyse jau įdėta daug darbo ir išteklių. Šiuo metu rengiamas platesnis migracijos profilis , kuris bus Judumo partnerystės su Moldova dalis; vykdant ES finansuojamą projektą „Partnerysčių kūrimas migracijos srityje“ tokie profiliai rengiami visoms kitoms RP šalims. Nepaisant to, turimos informacijos apie migraciją tikslumui ir įrodymais grindžiamos politikos tikslumui neigiamą poveikį daro tai, kad regione nėra aktualių lengvai prieinamų, patikimų statistinių duomenų , turimų duomenų kokybė prasta ir visame regione naudojamos skirtingos apibrėžtys, statistikos metodai ir rodikliai . Reikia teikti paramą nacionaliniams statistikos institutams , kad būtų stiprinami jų pajėgumai rengti atitinkamus statistinius duomenis ir imtis statistinės veiklos koordinavimo. Be to, ateityje skatintina vienodinti statistikos rodiklius ir metodus RP regione. ES turėtų skatinti RP šalyse įgyvendinti suderintą migracijos apklausų formą – HIMS[5], kad būtų renkami duomenys apie migraciją, įskaitant migracijos veiksnius ir pasekmes. Prireikus ir laikantis statistikos konfidencialumo principo reikėtų skatinti įtraukti su migracija susijusius klausimus į nacionalinius gyventojų surašymus ir namų ūkių apklausas , kad būtų užtikrintas patikimas ir stabilus palyginamų duomenų šaltinis. ES turėtų skatinti ir remti RP šalis, kad jos prisiimtų atsakomybę už savo migracijos profilius, kad juos taip pat būtų galima naudoti kaip priemones politikos suderinamumui ir vertinimui gerinti . Galiausiai reikia labiau skatinti mokslinių tyrimų institucijų , dirbančių migracijos srityje ES ir RP šalyse, bendradarbiavimą . Teisėta migracija, integracija ir migracija bei vystymasis Teisėta migracija (jei ji gerai valdoma) gali patenkinti kilmės šalies ir paskirties šalies darbo rinkos poreikius. Ji gali veiksmingai padėti sumažinti neteisėtą migraciją, kadangi sudaromos teisėtos galimybės, kuriomis gali pasinaudoti migrantai. ES ir jos valstybės narės dirbo kartu su RP šalimis, kad sudarytų paprastesnes teisėtos migracijos sąlygas remdamosi dvišalėmis iniciatyvomis ir susitarimais ir vykdydamos judumo partnerystes. Siekdama sukurti būsimų šios srities veiksmų pagrindą ES šiuo metu atlieka darbo jėgos migracijos iš RP šalių į ES sąnaudų ir naudos studiją. Siekdamos patenkinti atskirų ES valstybių narių darbo rinkos poreikius ES ir jos valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę atverti daugiau teisėtos migracijos kelių migrantams iš RP šalių. Kartu turėtų būti sukurtos „protų švaistymo“, įgūdžių ir žmogiškojo kapitalo praradimo problemos sprendimo priemonės, įskaitant darbo jėgos atitikties darbo rinkai mechanizmus , apykaitinę migraciją , aktyvesnį bendradarbiavimą socialinės apsaugos teisių perkėlimo srityje ir įgūdžių bei kvalifikacijos pripažinimo srityje. Šiuo atžvilgiu reikėtų pabrėžti Europos mokymo fondo vaidmenį. Judumo partnerystės yra ypač naudinga struktūra, kurioje gali būti skatinamas didesnis judumas ir geriau valdoma migracija. Šiuo atžvilgiu valstybės narės turėtų visų pirma apsvarstyti, kaip palengvinti studentų, dėstytojų ir mokslininkų teisėtą migraciją ir jų judumą ES viduje . Taip pat reikia imtis priemonių siekiant išvengti „protų nutekėjimo“ iš RP šalių. Šiomis aplinkybėmis ES ir jos valstybės narės kartu su RP partnerėmis turėtų visiškai išnaudoti galimybes, kurias teikia apykaitinė migracija, ir paramą, skirtą diasporos nariams įtraukti į jų kilmės šalies vystymąsi . Migrantų integracija priimančiosiose visuomenėse yra svarbi užduotis tiek ES valstybėms narėms, tiek RP šalims. Sprendžiant šią užduotį turi bendradarbiauti visų lygmenų valdžios institucijos (vietos, regioninės ir nacionalinės institucijos), taip pat reikia bendradarbiauti su pilietine visuomene, įskaitant migrantų asociacijas. ES turėtų toliau teikti paramą, kad būtų sustiprinti šalių partnerių pajėgumai veiksmingai įtraukti migrantų poreikių klausimus į viešąją politiką, ypač į socialinę politiką. Be to, ES turėtų skatinti RP šalis kelti vietos gyventojų ir imigrantų bendruomenių informuotumą apie kovą su ksenofobiją ir teisių įgyvendinimo užtikrinimą . Be to, tolesnio bendradarbiavimo sritis turėtų būti politikos formavimas siekiant spręsti kilmės šalyse likusių migrantų šeimų poreikių ir kitokio emigracijos socialinio poveikio vietos bendruomenėms klausimus. Perlaidos yra svarbus pajamų šaltinis RP šalims. 2009 m. darbuotojų perlaidos, išsiųstos į Azerbaidžaną, Armėniją, Gruziją, Moldovą ir Ukrainą, iš viso sudarė beveik 4 mlrd. EUR[6]. Atsižvelgdamos į perlaidų vaidmenį RP šalių ekonomikai ES ir RP partnerės turėtų pasinaudoti iki šiol padarytais darbais perlaidų kainos mažinimo ir jų tvaraus naudojimo skatinimo srityse. Tradicinį požiūrį į perlaidas turėtų papildyti iniciatyvos, susijusios su migrantų santaupomis, kad jos būtų nukreipiamos į investicijas kilmės šalyse ir šios lėšos galėtų būti naudojamos kaip investuotojų ir verslininkų (ypač MVĮ) parengiamojo etapo kapitalas. RP šalims tenka spręsti panašius su teisėta migracija susijusius uždavinius; bendradarbiavimas šioje srityje galėtų padėti priimti tinkamus sprendimus. Kalbant apie pačių RP šalių bendradarbiavimą migracijos klausimu , galima apsvarstyti paramą kelioms galimoms regioninėms iniciatyvoms, įskaitant migracijai svarbių duomenų rinkimą, suderinimą, analizę ir keitimąsi jais arba migracijos informacijos tinklo kūrimą, kurio tikslas būtų stiprinti RP šalių migracijos srityje dirbančių valdžios institucijų bendradarbiavimą ir keitimąsi geriausia praktika. Taip pat skatintinos iniciatyvos, kurių tikslas – didinti žmonių judumą RP šalyse . Kova su neteisėta migracija ir bendradarbiavimas readmisijos, grąžinimo ir reintegracijos klausimais Visos šalys turi laikytis tarptautinės paprotinės teisės principo priimti atgal savo šalies piliečius (readmisija), kurie neturi juridinės teisės atvykti į kitą šalį arba pasilikti joje. Į ES readmisijos susitarimus įtrauktos nuostatos, kuriomis palengvinamos ir paspartinamos ES valstybių narių teritorijoje be leidimo esančių asmenų readmisijos procedūros. Tokie susitarimai yra svarbi kovos su neteisėta migracija priemonė ir ji yra svarbus žingsnis siekiant didesnio judumo. Šiuo metu trys RP šalys (Ukraina, Moldova ir Gruzija) yra pasirašiusios su ES readmisijos susitarimus ir kartu vizų režimo supaprastinimo susitarimus. ES turėtų toliau plėtoti bendradarbiavimą readmisijos klausimais su likusiomis RP šalimis ir siekti sudaryti readmisijos susitarimus ir kartu vizų režimo supaprastinimo susitarimus su Armėnija , Azerbaidžanu ir Baltarusija . Komisija jau gavo įgaliojimus derėtis dėl readmisijos susitarimo su Baltarusija ir kartu su šiuo komunikatu teikia pasiūlymus dėl panašių įgaliojimų derėtis su Armėnija ir Azerbaidžanu. Taryba turi kuo skubiau priimti būtinus derybų nurodymus. Be to, ES turėtų toliau remti RP šalis joms kuriant neteisėtos migracijos prevencijos, kovos su ja ir pagalbos grįžtantiems asmenims tvariai reintegruotis pajėgumus . Supaprastintas trumpalaikis judumas Bevizis režimas yra visų šešių RP šalių tikslas; šį tikslą reikėtų pripažinti ir bendradarbiaujant aktyviai jo siekti. Veiksmingas readmisijos srities bendradarbiavimas (įskaitant veiksmingą ES readmisijos susitarimo įgyvendinimą), teisingas ir veiksmingas vizų režimo supaprastinimo susitarimo įgyvendinimas ir aktyvus šalies partnerės dalyvavimas dialoge ir jos bendradarbiavimas visose šiame komunikate aptariamose srityse turėtų leisti pradėti dialogą dėl vizų režimo liberalizavimo. Vizų režimo supaprastinimo susitarimai (toliau – VRSS) yra svarbi trumpalaikio judumo palengvinimo priemonė ir pirmas žingsnis siekiant vizų režimo liberalizavimo. Iki šiol įsigaliojo trys VRSS su Moldova, Ukraina ir Gruzija. Tiek ES, tiek atitinkama šalis partnerė turėtų užtikrinti veiksmingą ir teisingą VRSS įgyvendinimą . Moldovai ir Ukrainai ypač svarbu kuo greičiau užbaigti vykstančias derybas dėl naujo platesnio VRSS. Laikydamasi politinių įsipareigojimų ES taip pat turėtų sudaryti panašius susitarimus su likusiomis RP šalimis, t. y. Armėnija, Azerbaidžanu ir Baltarusija. Derybų su Baltarusija nurodymai jau priimti ir Taryba turėtų kuo greičiau priimti būtinus derybų su Armėnija ir Azerbaidžanu nurodymus. Kartu ES valstybės narės turėtų aktyviau dirbti bendradarbiaudamos Šengeno klausimais vietos lygmeniu visose RP šalyse. Tai turėtų būti daroma siekiant užtikrinti didžiausią vizų išdavimo procedūrų suderinimą ir visišką Vizų kodekso teikiamų galimybių išnaudojimą, pvz., vizų mokesčio panaikinimas tam tikrų kategorijų asmenims ir daugkartinių ilgalaikių vizų išdavimas tokių kategorijų asmenims kaip studentai, dėstytojai, mokslininkai ir verslininkai. Be to, siekiant dar labiau supaprastinti prašymų išduoti vizą teikimo tvarką ES valstybės narės turėtų siekti padidinti konsulinį tinklą RP regione. Palaikant dialogą dėl vizų nagrinėjamos sąlygos, kuriomis būtų galima siekti vizų režimo liberalizavimo leidžiant trumpalaikes bevizes keliones tarp ES ir susijusios šalies. Tai priklauso nuo to, ar šalis partnerė veiksmingai įgyvendina kriterijus, apimančius daugelį TVR klausimų. Pasibaigus tiriamajam etapui dialogai dėl vizų vyksta dviem etapais pagal konkrečioms šalims pritaikytus veiksmų planus. Iki šios dienos ES pateikė du tokius vizų režimo liberalizavimo veiksmų planus (toliau –VRLVP), skirtus RP šalims: 2010 m. lapkričio mėn. – Ukrainai, 2011 m. sausio mėn. – Moldovai. Veiksmų planai skirti tokioms pagrindinėms TVR sritims kaip dokumentų saugumas, sienų ir migracijos valdymas, prieglobsčio politika, viešoji tvarka ir saugumas (įskaitant kovą su organizuotu nusikalstamumu ir prekyba žmonėmis), taip pat atitinkami išorės santykiai ir pagrindinės teisės. Į juos įtrauktas pirmas kriterijų sąrašas , susijęs su politikos sistema (teisės aktai ir planavimas) ir antras konkretesnių kriterijų sąrašas , susijęs su atitinkamų priemonių, kurių reikia imtis siekiant konkrečių rezultatų vietoje, veiksmingu ir tvariu įgyvendinimu . Tokio pobūdžio VRLVP galėtų būti naudingi modeliai kitoms Rytų partnerėms, atsižvelgiant į kiekvienos šalies specifinį pobūdį ir atskirą pažangą ir suderinamumą regione . ES toliau rems Ukrainos ir Moldovos pastangas įgyvendinti vizų režimo liberalizavimo veiksmų planus. Komisija reguliariai rengs VRLVP įgyvendinimo pažangos ataskaitas Tarybai ir Europos Parlamentui. Pirmos Ukrainos ir Moldovos vertinimo ataskaitos teikiamos kartu su šiuo komunikatu. Veikiančios prieglobsčio ir tarptautinės apsaugos sistemos, atitinkančios tarptautinius įsipareigojimus Dauguma RP šalių padarė tam tikrą pažangą priimdamos atitinkamus teisės aktus, kad suteiktų tarptautinę apsaugą asmenims, kuriems jos reikia. Nepaisant to, vis dar yra didelių spragų , susijusių su teisės aktų sistemomis ir teisės aktų įgyvendinimu . ES rėmė RP šalių pastangas stiprinti jų apsaugos pajėgumus, įskaitant per Regioninės apsaugos programą, kuri taikoma Baltarusijai, Moldovai ir Ukrainai. Antras šios programos etapas prasidėjo 2011 m. ES toliau skatins RP šalis užbaigti rengti atitinkamas teisės aktų sistemas ir užtikrinti jų veiksmingą įgyvendinimą . Be to, ji toliau padės RP šalims tęsti institucijų vystymą ir darbuotojų, nustatančių pabėgėlių statusą, mokymą. ES taip pat rems nacionalinės pabėgėlių integracijos politikos vystymą. Prireikus bus teikiama parama bendradarbiaujant su Europos prieglobsčio paramos biuru, kuris turėtų remti šalis partneres visose su prieglobsčiu susijusio praktinio bendradarbiavimo srityse. Integruotas sienų valdymas ES kartu su tokiomis tarptautinėmis organizacijomis kaip Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO), Tarptautinė migracijos organizacija (TMO) ir kitomis šalimis pagalbos teikėjomis rėmė RP šalis vykdydamos keletą sienų valdymo iniciatyvų, pvz., ES pasienio pagalbos misiją (EUBAM) Ukrainoje ir Moldovoje ir Pietų Kaukazo integruoto sienų valdymo (SCIBM) projektą Pietų Kaukaze. Be to, RP pavyzdine iniciatyva sudaryta politinė struktūra, skirta integruoto sienų valdymo projektams, finansuojamiems pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP). Šiais projektais siekiama stiprinti operatyvinius pajėgumus rengiant operatyvinius ir atskiroms šalims skirtus pajėgumų stiprinimo veiksmus ir padedant kurti šiose šalyse šiuolaikines mokymo sistemas[7]. Nors šioje srityje padaryta didelė pažanga, reikia toliau vystyti šiam sektoriui skirtas visapusiškas mokymo strategijas ir tobulinti institucinius pajėgumus , ypač siekiant veiksmingai valdyti sienos perėjimo punktus. Kalbant apie veiksmingą sienų valdymą svarbų vaidmenį atlieka FRONTEX , o operatyvinis bendradarbiavimas akcentuojamas keitimosi informacija, rizikos analizės, mokymo, bendrų operacijų ir bandomųjų projektų srityse. Iki šiol FRONTEX pasirašė darbo susitarimus su Moldovos, Gruzijos, Ukrainos ir Baltarusijos kompetentingomis valdžios institucijomis. Todėl šių šalių sienos apsaugos pareigūnai kaip stebėtojai jau dalyvauja bendrose FRONTEX koordinuojamose operacijose ir gali dalyvauti mokymo projektuose, kuriuos rengia FRONTEX bendradarbiaudama su ES valstybėmis narėmis. Parama turėtų būti teikiama nacionalinių integruoto sienų valdymo strategijoms rengti ir vėliau įgyvendinti visose Rytų partnerystės šalyse vykdant esamas iniciatyvas. FRONTEX ir Armėnijos bei Azerbaidžano kompetentingų valdžios institucijų sudaryti darbo susitarimai padės pagerinti integruoto sienų valdymo koncepcijos įgyvendinimą ir padidinti ES valstybių narių ir šių dviejų šalių sienos apsaugos pareigūnų sąveiką. Rizikos analizės srityje reikia toliau nagrinėti ir plėtoti regioninių tinklų, panašių į Vakarų Balkanų tinklą (WEBRAN), kūrimą. Viešoji tvarka ir visuomenės saugumas Vidaus saugumo tikslo neįmanoma pasiekti atsiskyrus nuo viso pasaulio ir ypač atsiskyrus nuo tiesioginių kaimynų Europoje. Todėl svarbu užtikrinti, kad ES saugumo išorės ir vidaus aspektai derėtų ir papildytų vienas kitą . Kaip pripažįstama Europos saugumo strategijoje[8] ir Vidaus saugumo strategijoje[9], santykiai su mūsų partneriais yra nepaprastai svarbūs kovojant su sunkiais nusikaltimais, organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu. Kelionės ir asmens tapatybės dokumentų saugumas Siekiant vizų režimo supaprastinimo su ES būtina gerinti dokumentų saugumą. Kai kurios RP šalys pradėjo išduoti savo piliečiams biometrinius pasus ir stengiasi užtikrinti išdavimo proceso saugumą , ypač kiek tai susiję su pirminiais dokumentais, registracija ir asmens tapatybės nustatymu, kurie yra būtini asmens dokumentų tarptautiniam ir nacionaliniam patikimumui. ES turėtų aktyviau keistis su RP šalimis geriausia dokumentų saugumo praktika , sutelkdama dėmesį į biometrinių duomenų įtraukimą į tapatybės ir kelionės dokumentus, užtikrindama asmens tapatybės nustatymo proceso veiksmingumą ir vientisumą, ir būtiną duomenų apsaugos tvarką . ES turėtų skatinti ir remti RP šalis joms siekiant užtikrinti dokumentų išdavimo ir bendrų su asmens tapatybe susijusių procesų valdymą, įskaitant atitinkamus registrus. Prekybos žmonėmis klausimo sprendimas Remiantis naujausia Jungtinių Tautų ataskaita[10] labai daug seksualinio išnaudojimo aukų ir prekiautojų Europoje yra RP šalių piliečiai. Naujausiame Europolo vertinime[11] pabrėžiamas RP šalyse įsikūrusių nusikalstamų grupuočių dalyvavimas prekybos žmonėmis ir kitoje nusikalstamoje veikloje. Prekybos žmonėmis klausimo sprendimas yra didelis ES prioritetas , o dialogas ir bendradarbiavimas su RP šalimis šioje srityje gerai išplėtotas. Bendradarbiaujama prevencijos, kovos su prekyba žmonėmis ir jos aukų apsaugos srityse; ES ir jos valstybės narės bei Europolas parėmė daugelį projektų, skirtų padėti RP šalims kovoti su tokio pobūdžio nusikaltimais. ES turėtų skatinti RP šalis (kurios dar to nėra padariusios) ratifikuoti JT Palermo protokolą dėl prekybos žmonėmis ir Europos Tarybos Konvenciją dėl veiksmų prieš prekybą žmonėmis ir optimaliai išnaudoti kovos su įvairių formų prekyba žmonėmis, pvz., prekyba siekiant išnaudojimo seksualiniu ir darbo, buitinės vergovės ir priverstinio elgetavimo tikslais, tarptautines priemones. ES turėtų siekti toliau stiprinti bendradarbiavimą sprendžiant prekybos žmonėmis problemą. Ypač ES turėtų glaudžiai bendradarbiauti su RP šalimis stiprinant jų pajėgumus teikti apsaugą ir paramą prekybos žmonėmis aukoms . Tai visų pirma turėtų būti daroma kuriant vyriausybių, nevyriausybinių organizacijų ir privačiojo sektoriaus partnerystes, kad būtų rengiami mechanizmai ir procedūros, kuriomis siekiama geriau apsaugoti prekybos žmonėmis aukas, joms padėti, užtikrinti jų saugų grįžimą į kilmės šalį ir užkirsti kelią prekybai žmonėmis. Šis bendradarbiavimas turi būti pagrįstas žmogaus teisių nuostatomis atsižvelgiant į svarbą įtraukti su lytimi susijusius aspektus ir taikant vaiko teisių metodą. Kova su organizuotu nusikalstamumu Didesnis judumas naudingas ne tik piliečiams; jis netiesiogiai palengvina tarptautinių nusikaltėlių tinklų veiklą. ES ir RP šalių bendradarbiavimas sprendžiant šią problemą jau gerai išplėtotas. Tačiau dėl naujų kanalų ir naujų organizuoto nusikalstamumo formų atsiradimo reikia nuolat bendradarbiauti, kad su tuo būtų kompleksiškai kovojama. Regione vyrauja šie nusikalstami reiškiniai: narkotikų ir akcizais apmokestinamų prekių (įskaitant cigaretes) kontrabanda, suklastotos prekės ir prekyba žmonėmis. Europolo ir RP šalių bendradarbiavimas (ypač operatyviniu lygiu) yra viena iš kovos su sunkiais nusikaltimais, organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu veiksmingumo didinimo priemonių. Europolas jau sudarė strateginius susitarimus su Ukraina ir Moldova [12]. Siekdama stiprinti bendradarbiavimą kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje ES turėtų paraginti RP regiono šalis įvykdyti išankstines sąlygas, ypač susijusias su duomenų apsauga, kad jos būtų pasiruošusios pradėti strateginį Europolo ir RP šalių bendradarbiavimą arba pakeisti dabartinius strateginio bendradarbiavimo susitarimus operatyvinio bendradarbiavimo susitarimais. ES turėtų remti regioninį bendradarbiavimą saugumo ir kovos su organizuotu nusikalstamumu srityse. Atitinkamos iniciatyvos turėtų apimti policijos ir muitinių bendradarbiavimą rengiant bendrus mokymus , be kita ko, bendradarbiaujant su Europos policijos koledžu ( CEPOL) ir Europolu, keitimąsi geriausia praktika , bendrus tyrimus , ypač susijusius su tarpvalstybinių nusikaltimų tyrimu, bendromis muitinių operacijomis, kurias koordinuoja Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) ir t. t. Šiuo atžvilgiu reikėtų dar labiau skatinti ir plėtoti tokias iniciatyvas kaip „ EuroEast policija“, kuriomis siekiama daugiau bendradarbiauti gerinant saugumą ES ir Rytų partnerystės šalyse, ir OLAF organizuojamas kasmetines tikslinių darbo grupių, dirbančių cigarečių kontrabandos srityje, konferencijas. CEPOL, be rengiamų mokymo kursų, turėtų prisidėti naudodamas bendrus mokymo planus. Reikėtų apsvarstyti bendradarbiavimo susitarimus su susijusių šalių atitinkamomis mokymo įstaigomis. ES turėtų kartu su RP šalimis įdėmiai koordinuoti savo kovos su kontrabanda per rytinę sieną pastangas ir priemones, be kita ko, visapusiškai įgyvendinti Kovos su cigarečių ir alkoholio kontrabanda per rytinę ES sieną veiksmų planą[13]. ES turėtų toliau remti RP šalis joms stiprinant savo baudžiamosios teisenos institucijų pajėgumus veiksmingai bendradarbiauti kovojant su elektroniniais nusikaltimais, pasitelkdama RP daugiašalę demokratijos, gero valdymo ir stabilumo teminę grupę ir padedama Europos Tarybos. Be to, ES turėtų skatinti šalis partneres ratifikuoti ir visiškai įgyvendinti Europos Tarybos konvenciją dėl elektroninių nusikaltimų (Nr. ETS 185). Konvencija turėtų būti gairės ir struktūra visoms šalims, siekiančioms priimti visapusiškus kovos su elektroniniais nusikaltimais nacionalinės teisės aktus. ES turėtų skatinti RP šalis toliau stiprinti savo institucinius kovos su cheminėmis, biologinėmis, radiologinėmis ir branduolinėmis (ChBRB) grėsmėmis pajėgumus, ypač aktyviai dalyvaudama ChBRB ES iniciatyvoje dėl ChBRB kompetencijos centrų. Kova su finansiniais nusikaltimais, įskaitant terorizmo finansavimą Kova su pinigų plovimu yra svarbi kovos su organizuotu ir kitokio pobūdžio nusikalstamumu priemonė. Šioje srityje labai svarbus tarptautinis bendradarbiavimas, kadangi dabar pinigų srautai juda be sienų. Kova su terorizmo finansavimu yra vienas iš svarbių ES pastangų kovoti su terorizmu elementų. Tai reguliariai aptariama tarptautiniuose ir daugiašaliuose forumuose (pvz., Finansinių veiksmų darbo grupėje (FATF), JT ir kt.). Dauguma RP šalių nėra FATF narės, bet jos yra (kaip ir 12 ES valstybių narių) savo pobūdžiu į FATF panašių regioninių organizacijų narės. Yra svarbu aktyviai dalyvauti šių organizacijų veikloje, kad nacionalinė kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu tvarka būtų pritaikyta prie tarptautinių standartų. ES turėtų skatinti RP šalis dirbti kartu su FATF ir atitinkamomis savo pobūdžiu į FATF panašiomis regioninėmis organizacijomis. Finansinės žvalgybos padaliniai (FŽP) yra svarbūs kovos su pinigų plovimu ir kovos su terorizmo finansavimu struktūros elementai. ES turėtų skatinti RP šalis stiprinti jų FŽP ir puoselėti bendradarbiavimą su ES valstybių narių FŽP. ES turėtų skatinti RP šalis ratifikuoti ir įgyvendinti 2005 m. Konvenciją dėl pinigų plovimo, nusikalstamu būdu įgytų pajamų arešto ir konfiskavimo bei terorizmo finansavimo (Nr. ETS 198). ES turėtų skatinti įgyvendinti 2006 m. JT Generalinės asamblėjos priimtą JT pasaulinę kovos su terorizmu strategiją , kuri yra visapusiška kovos su terorizmo grėsme sistema. ES taip pat turėtų dirbti kartu su RP šalimis vykdydama radikalizacijos ir žmonių įtraukimo į teroristinę veiklą prevenciją . Kova su korupcija Kova su korupcija yra labai svarbi visiems kitiems dalykiniams prioritetams ir, jeigu su korupcija nėra sėkmingai kovojama, ji gali pakenkti bendradarbiavimui ir pakirsti tarpusavio pasitikėjimą visose kitose srityse. Komisijos komunikate „Kova su korupcija ES“[14] pabrėžiama, kad parama, skirta kaimyninių šalių kovos su korupcija pajėgumams stiprinti, bus vienas iš pagrindinių bendros ES šioms šalims teikiamos paramos elementų. Be to, ES vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos bendrame komunikate „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“ pabrėžiama, kad ES paramos, skiriamos šalims partnerėms, lygis bus pritaikomas pagal padarytą pažangą politinių reformų ir svarbių demokratinių struktūrų kūrimo srityse, įskaitant vyriausybių įsipareigojimus kovoti su korupcija. RP šalys dabar dalyvauja atitinkamose Europos ir tarptautinėse kovos su korupcija priemonėse. Visos RP šalys dalyvauja Europos Tarybos valstybių prieš korupciją grupės ( GRECO ) veikloje ir visos ratifikavo arba priėmė Jungtinių Tautų kovos su korupcija konvenciją ( UNCAC ). Be to, visos RP šalys dalyvauja EBPO kovos su korupcija tinkle Rytų Europai ir Vidurinei Azijai. Dalyvavimą minėtuose kovos su korupcija stebėjimo mechanizmuose turi papildyti veiksmingas atitinkamų teisinių priemonių įgyvendinimas , įskaitant tinkamą jų rekomendacijų ir atitinkamų politinių įsipareigojimų vykdymą. Šiomis aplinkybėmis ES toliau ragins RP šalis laiku įgyvendinti dar neįgyvendintas GRECO rekomendacijas ir aktyviai dalyvauti UNCAC peržiūros mechanizme, kuriuo skatinamas vertinimo proceso skaidrumas ir pilietinės visuomenės dalyvavimas. ES taip pat skatins RP šalis aktyviai dalyvauti kovos su korupcija tinkle Rytų Europai ir Vidurinei Azijai, o atvejais, kuriems taikomas Stambulo kovos su korupcija veiksmų planas, taip pat imtis tolesnių veiksmų siekiant užtikrinti veiksmingą šio plano įgyvendinimą. Be to, sąžiningumo kultūros skatinimas turėtų ir toliau būti ES bendradarbiavimo programų su RP šalimis sudedamoji dalis, pavyzdžiui, tokiose srityse kaip sienų valdymas, muitinė, teisėsauga ir teisminės institucijos. Apskritai ES turėtų raginti pilietinę visuomenę aktyviau dalyvauti priimant, įgyvendinant ir stebint atitinkamas teisės ir politikos priemones, nes tai yra labai svarbu patikimai ir veiksmingai kovos su korupcija sistemai. Neteisėtų narkotinių medžiagų problemos sprendimas Neteisėtos narkotinės medžiagos tebėra vienas svarbiausių ES bendradarbiavimo su RP šalimis prioritetų. ES kovos su narkotikais strategijoje (2005–2012 m.) ir ES kovos su narkotikais veiksmų plane (2009–2012 m.) patvirtinami ES įsipareigojimai teikti paramą trečiosioms šalims, kad jos galėtų veiksmingiau mažinti paklausą ir pasiūlą. Visų pirma reikėtų gerinti bendradarbiavimą su EKPP šalimis. Nors padaryta tam tikra pažanga, vis dar esama didelių spragų prevencijos, žalos mažinimo ir gydymo srityse. Be to, kai kurios RP šalys yra svarbios narkotikų, įvežamų į ES iš Azijos, tranzito šalys . ES turėtų raginti RP šalis aktyviai bendradarbiauti su pilietine visuomene , ypač kiek tai susiję su prevencija, nukreipta į pažeidžiamas grupes, ir specializuota sveikatos ir socialine parama, skirta žalai narkotikų vartotojams, patenkantiems į didelės rizikos grupę, mažinti. Šiomis aplinkybėmis ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas ŽIV/AIDS ir intraveninių narkotikų (dėl kurių kyla problemų ir kaimyninėms ES valstybėms narėms) vartojimo ryšiui. Tą galima pasiekti remiant RP šalių pastangas rengti ir įgyvendinti integruotą ir pasvertą nacionalinę kovos su narkotikais politiką ir integruotus kovos su narkotikais veiksmų planus , į kuriuos būtų įtrauktas paklausos ir pasiūlos mažinimas ir geresnio su narkotikais susijusius klausimus sprendžiančių agentūrų ir organizacijų veiklos koordinavimo užtikrinimas, taip pat įtrauktos narkotikų paklausos mažinimo programos ir paslaugos, pagrįstos naujausiais moksliniais rezultatais bei geriausia praktika ir visiška pagarba žmogaus orumui ir teisėms. Komisija taip pat įsipareigojo dirbti kartu su RP šalimis siekiant sutrikdyti prekybą narkotikais, ypač heroino kontrabandą iš Afganistano ir narkotikams gaminti naudojamų cheminių medžiagų kontrabandą į Afganistaną. Todėl tebelieka svarbūs įvairių teisėsaugos institucijų (policijos, muitinių, teisminių institucijų) formavimo pajėgumai. Tinkamas dėmesys turėtų būti teikiamas narkotikų prekursorių naudojimo narkotinių ir psichotropinių medžiagų gamybai prevencijai. Prireikus turėtų būti vystomi narkotikų padėties stebėjimo pajėgumai, be kita ko, skatinant bendradarbiauti su EMCDDA . Teisingumas ir pagrindinės teisės Teisinė valstybė ir teismų sistemos reforma Teisinė valstybė yra pagrindinis ES principas ir tikslas bendradarbiaujant su Rytų partnerystės valstybėmis. ES yra labai svarbios valstybės institucijų laipsniškos reformos , siekiant užtikrinti teisingumo sistemos veiksmingumą ir visuomenės pasitikėjimą ja. Tvirta teisingumo sistema gali būti svarbus ekonomikos augimo paramos veiksnys. Dauguma RP šalių padarė didelę pažangą reformuodamos teismų sistemą, bet vis dar esama didelių trūkumų . ES pasirengusi dar atidžiau stebėti teismų sistemos reformą ir kartu skatinti bei remti RP šalis toliau stiprinti jų teisingumo sistemas ir užtikrinti teisimų sistemos nepriklausomumą, jos nešališkumą, veiksmingumą, atskaitingumą ir galimybę kreiptis į teismą . Pagrindinės teisės ES yra labai svarbus visapusiškas bendradarbiavimas ginant pagrindines teises. Kaip nustatyta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir apibrėžta Europos žmogaus teisių konvencijoje, Helsinkio baigiamajame akte, Paryžiaus chartijoje dėl naujos Europos ir ES pagrindinių teisių chartijoje pagarba pagrindinėms teisėms yra ES vidaus ir išorės politikos pagrindas. Bendradarbiaujant su RP šalimis daug dėmesio skiriama pagarbos žmogaus teisėms (pagarba vaiko teisėms, saviraiškos bei susirinkimų laisvei, teisei jungtis į asociacijas ir mažumoms priklausančių asmenų teisėms) stiprinimui. Vienas iš bendradarbiavimo plano tikslų taip pat turi būti esminiai ES teisės principai: lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija skatinimas ir svarba, visų pirma atsižvelgiant į etninę kilmę, neįgalumą, religiją ir įsitikinimus, seksualinę orientaciją ir amžių. Bendradarbiavimui su RP šalimis labai svarbu įgyvendinti tarptautinius ir regioninius žmogaus teisių standartus. Galiausiai kova su kankinimais, nežmonišku ir žeminančiu elgesiu yra svarbus ES bendradarbiavimo su Rytų partnerystės šalimis tikslas. ES ir toliau ragins RP šalis reguliariai rengti diskusijas dėl žmogaus teisių atitinkamuose žmogaus teisių pakomitečiuose. Geresni žmogaus teisių srities veiklos rezultatai taip yra svarbi sąlyga[15] tolesnei ES santykių su Rytų partnerėmis plėtotei. Atsižvelgiant į dabartinį santykių su RP šalimis tvirtinimą, ES aktyviau stebės pagrindinių teisių sritį , kartu skatins ir rems RP šalių pastangas toliau stiprinti pagrindinių teisių apsaugą, kiek tai susiję su atskirais atvejais ir klausimais, susijusiais su žmogaus teisių tarptautinės teisės priemonėmis. Teismų bendradarbiavimas civilinėse ir baudžiamosiose bylose[16] Dauguma RP šalių pasirašė ir ratifikavo keletą svarbių tarptautinių konvencijų dėl teismų bendradarbiavimo civilinėse ir baudžiamosiose bylose. Tačiau vis dar yra didelių spragų, susijusių su prisijungimu prie šių konvencijų ir visišku jų įgyvendinimu – tai svarbus uždavinys daugeliui šalių. ES turėtų ir toliau raginti visas RP šalis dalyvauti sukurtose daugiašalėse struktūrose, kiek tai susiję su bendradarbiavimu civilinėse ir baudžiamosiose bylose. ES turėtų toliau skatinti ir remti RP šalių pastangas visiškai įgyvendinti atitinkamas tarptautines konvencijas dėl bendradarbiavimo civilinėse ir baudžiamosiose bylose (pvz., dėl ekstradicijos, savitarpio teisinės pagalbos) po jų ratifikavimo, visų pirma Europos Tarybos ir Jungtinių Tautų sistemose. Tam ypač reikia nuolat gerinti teismų ir visų teisėsaugos institucijų išteklius ir IT priemones. Bendradarbiaudama su RP šalimis ES turėtų siekti nuolat stebėti teisinės valstybės principų stiprinimo ir bendrų standartų kūrimo veiksmus, kaip susitarta bendruose tarptautiniuose forumuose (pvz., Europos Taryboje). Duomenų apsauga Visoms ES ir RP šalių bendradarbiavimo (į kurį įeina keitimasis asmens duomenimis) sritims svarbi patikima sistema, kuria užtikrinama asmenų teisė į jų asmens duomenų apsaugą, tiek teisės aktų , tiek veiksmingų institucinių pajėgumų atžvilgiu. TVR srityje patikimos apsaugos taisyklės yra būtina operatyvinio bendradarbiavimo su ES valstybėmis narėmis, ES vykdomosiomis įstaigomis, pvz., Europolu ir Eurojustu, išankstinė sąlyga. Be to, dėl vis didesnio kiekio asmens duomenų, kuriais keičiamasi TVR srityje (pvz., biometriniai identifikatoriai arba asmenų asmeniniai identifikavimo numeriai duomenų bazėse), reikia patikimų taisyklių, kuriomis būtų užtikrinta asmenų teisė į jų asmens duomenų apsaugą. Šiuo tikslu reikia priimti būtinus visapusiškus nacionalinės teisės aktus dėl asmens duomenų apsaugos , juos veiksmingai įgyvendinti, įskaitant visiškai nepriklausomos duomenų apsaugos priežiūros viešos institucijos sukūrimą. Šios srities pažanga RP šalyse yra įvairi: kai kurios iš jų jau ratifikavo atitinkamas tarptautines konvencijas ir parengė atitinkamus teisės aktus, o kitos dar turi sukurti patikimą duomenų apsaugos teisinę sistemą. Veiksmingas duomenų apsaugos priemonių įgyvendinimas tebelieka svarbus uždavinys visame regione. ES turėtų skatinti RP šalis ratifikuoti atitinkamas tarptautines konvencijas, priimti tinkamus duomenų apsaugos teisės aktus ir užtikrinti jų veiksmingą įgyvendinimą , kad būtų garantuojama asmenų teisė į jų duomenų apsauga, ypač steigiant nepriklausomas duomenų apsaugos priežiūros institucijas . IšVADOS Nuolatinis, pasitikėjimu grindžiamas strateginis ir operatyvinis bendradarbiavimas pagal Rytų partnerystę yra būtinas siekiant didinti judumą , skatinti žmonių tarpusavio ryšius , spręsti uždavinius ir atremti grėsmes , kurioms nėra sienų, pvz., terorizmas, organizuotas nusikalstamumas, korupcija ir prekyba žmonėmis, ir padėti ES kaimynėms įtvirtinti esmines žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės vertybes bei principus . ES ir jos valstybės narės padidins techninę ir finansinę paramą Rytų partnerėms, siekdamos įtvirtinti neseniai pradėtą teisingumo ir vidaus reikalų reformų procesą. Komisija įsitikinusi, kad pasiūlytos gairės leis ES ir Rytų partnerystės šalims toliau didinti TVR srities politinį ir operatyvinį bendradarbiavimą pagal Rytų partnerystę ir siekti sukurti bendrą TVR erdvę laikantis 2011 m. gegužės 25 d. Komisijos ir vyriausiojo įgaliotinio bendrame komunikate „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“ pateiktų išvadų ir rekomendacijų ir 2011 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadų dėl Europos kaimynystės politikos. Priedas ES ir Rytų partnerystės šalių teisingumo ir vidaus reikalų srities dialogo ir bendradarbiavimo struktūrų bendra apžvalga 1. ESAMOS DVIšALIO DIALOGO IR BENDRADARBIAVIMO STRUKTūROS ES ir Rytų partnerystės (toliau – RP) šalių dialogas ir bendradarbiavimas turi ilgas tradicijas ir yra didelio masto. Jie daugiausiai pagrįsti partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimais (toliau – PBS ), pasirašytais su Ukraina, Moldova, Gruzija, Armėnija ir Azerbaidžanu, įskaitant atitinkamus pakomitečius ir reguliarius sektorių dialogus. Teisingumo ir vidaus reikalų (toliau – TVR) klausimai, įskaitant žmogaus teises, visada buvo svarbi šios struktūros dalis ir šiuo atžvilgiu įgyvendinta daug iniciatyvų. Pagrindiniai dialogo su RP šalimis forumai yra TVR pakomitečiai ir dialogai dėl žmogaus teisių [17]. Ateityje PBS pakeis asociacijos susitarimai, dėl kurių šiuo metu vyksta derybos. Be to, palaikomi keletas dialogų, kuriuose nagrinėjami TVR klausimai, pvz., judumo partnerystės (atitinkamai 2008 ir 2009 m. sudarytos su Moldova ir Gruzija), dialogai dėl vizų su Ukraina bei Moldova ir šiomis įvairiomis aplinkybėmis sukurtos atitinkamos struktūros ir šaukiami posėdžiai. Judumo partnerystės yra visuotinio požiūrio į migraciją priemonė, kuria partnerystėms teikiamos gairės. Tai yra aktyvesnio atskiroms šalims pritaikyto dialogo ir bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis politinė struktūra, apimanti teisėtos migracijos, migracijos ir vystymo, kovos su neteisėta migracija, įskaitant readmisiją, sritis. Palaikant dialogą dėl vizų sprendžiamos sąlygos, kuriomis būtų galima siekti vizų režimo liberalizavimo leidžiant trumpalaikes bevizes keliones tarp ES ir susijusios šalies. Tai priklauso nuo to, ar šalis partnerė veiksmingai įgyvendina nustatytus kriterijus, apimančius daugelį TVR klausimų pagal išsamų konkrečioms šalims pritaikytą dviejų etapų planą. Iki šios dienos ES pateikė du tokius vizų režimo liberalizavimo veiksmų planus , skirtus RP šalims: 2010 m. lapkričio mėn. – Ukrainai, 2011 m. sausio mėn. – Moldovai. Vizų režimo liberalizavimo veiksmų planai skirti tokioms pagrindinėms sritims kaip dokumentų saugumas, sienų ir migracijos valdymas, prieglobsčio politika, viešoji tvarka ir saugumas (įskaitant kovą su organizuotu nusikalstamumu ir prekyba žmonėmis), taip pat atitinkami išorės santykiai ir pagrindinės teisės. Į juos įtrauktas pirmas kriterijų sąrašas, susijęs su politikos sistema (teisės aktai ir planavimas) ir antras konkretesnių kriterijų sąrašas, susijęs su atitinkamų priemonių, kurių reikia imtis siekiant konkrečių rezultatų vietoje, veiksmingu ir tvariu įgyvendinimu. 2001 m. ES ir Ukraina suderino konkretų TVR veiksmų planą, kuris buvo peržiūrėtas 2007 m. Be to, ES ir Ukraina kasmet susitinka ministrų lygmeniu, kad aptartų TVR klausimus. Su Ukraina reguliariai vyksta dvišalis politinis dialogas dėl narkotikų. Pirmininkaujanti Lenkija pirmą kartą surengė politinius dialogus su Armėnija, Moldova, Azerbaidžanu ir Gruzija. Be to, ES užmezgė specifinius kontraktinius TVR srities santykius su tam tikromis Rytų partnerystės šalimis sudarydama readmisijos ir vizų režimo supaprastinimo susitarimus (su Moldova, Gruzija ir Ukraina[18]) ir pagal šiuos susitarimus įsteigė jungtinius komitetus. 2011 m. gegužės mėn. pradėtos derybos dėl platesnių vizų režimo supaprastinimo susitarimų su Moldova ir Ukraina. Baltarusija dalyvauja daugiašalėje Rytų partnerystės veikloje. Parengtas Baltarusijai skirtas bendras laikinas planas. Be to, TVR klausimai įtraukti į daugelio regioninio lygmens forumų, kuriuose dalyvauja kai kurios arba visos ES ir RP šalys. Įvairių dvišalių TVR srities ES ir RP šalių dialogo ir bendradarbiavimo struktūrų analizė parodė, kad bendras pobūdis yra įvairialypis : dėl tų pačių klausimų diskutuojama daugiau nei vienoje struktūroje. Padėtis yra dar sudėtingesnė dėl to, kad kai kurios struktūros yra teisiškai privalomos (partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai, readmisijos susitarimai, vizų režimo supaprastinimo susitarimai), kitos yra labiau operatyvinio pobūdžio (pvz., bendradarbiavimo platformos) arba mišraus politinio (ministrų lygmens dialogai) ir operatyvinio pobūdžio (judumo partnerystės, dialogas dėl vizų ir jo veiksmų planai). Kai kurios struktūros apima tik dalį TVR darbotvarkės (judumo partnerystes), o kitos yra platesnės dialogo struktūros dalis (TVR pakomitečiai). 2. ESAMOS REGIONINIO IR DAUGIAšALIO DIALOGO IR BENDRADARBIAVIMO STRUKTūROS Keli regioniniai forumai, kuriuose dalyvauja ES valstybės narės ir Rytų partnerės, sudaro pagrindą keistis informacija bei geriausia praktika ir įgyvendinti konkrečias tarpvalstybines iniciatyvas. Tačiau juose yra sutampančių dalykinių ir geografinių sričių. Migracijos klausimai ES ir RP šalyse įtraukti į daugelį procesų. Vienas procesas, kuris apima visas RP šalis ir kai kurias ES valstybes nares, yra 2001 m. pradėtas Söderköping procesas , kurio tikslas – kai kurioms ES šalims ir pradžioje Moldovai, Ukrainai ir Baltarusijai, o vėliau taip pat Armėnijai, Azerbaidžanui ir Gruzijai dalytis patirtimi prieglobsčio, tarptautinės apsaugos, migracijos ir sienų valdymo klausimais. Visos Rytų partnerystės šalys taip pat dalyvauja Prahos procese ( Partnerysčių kūrimas migracijos srityje ), kuriame taip pat dalyvauja ES valstybės narės, Rytų ir Pietryčių Europos šalys ir Vidurinės Azijos šalys. Jo tikslas – stiprinti dalyvaujančių šalių bendradarbiavimą įvairiais migracijos valdymo aspektais. 2011 m. lapkričio mėn. 3 ir 4 dienomis Poznanėje planuojama surengti didelę ministrų lygio konferenciją, kurioje dalyvaujančios šalys turėtų priimti veiksmų planą. Budapešto procesas yra konsultacinis forumas, kuriame dalyvauja ES valstybės narės, Rytų ir Pietryčių Europos šalys ir Vidurinės Azijos šalys, taip pat JAV, Kanada ir Australija. Jo pagrindinis tikslas – keistis informacija ir patirtimi, susijusia su teisėta ir neteisėta migracija, prieglobsčiu, vizomis, sienų valdymu, prekyba žmonėmis, neteisėtu migrantų gabenimu, readmisija ir grąžinimu. Kova su tarptautiniais nusikaltimais yra vienas iš klausimų, kurie buvo aptariami vykdant Juodosios jūros sinergijos iniciatyvą, kurių tikslas – stiprinti aplink Juodąją jūrą esančių šalių bendradarbiavimą. Viena iš Rytų partnerių – Moldova – dalyvauja Pietryčių Europos bendradarbiavimo iniciatyvos (SECI) regioninio kovos su tarptautiniu nusikalstamumu centro darbe ; tai regioninė organizacija, kurioje dalyvauja 13 Pietryčių Europos šalių policijos ir muitinės institucijos. Jis remia nacionalinius muitinės ir teisėsaugos vykdomąsias įstaigas dalydamasis informacija, plėtodamas žinias, rengdamas bendrą planavimo veiklą ir bendrus veiksmus tarptautinio nusikalstamumo srityje. Rytų partnerystės struktūroje įsteigta keletas daugiašalių platformų . Trijose iš šių platformų sprendžiami su teisingumo ir vidaus reikalais susiję klausimai: demokratija, geras valdymas ir stabilumas (1 platforma), ekonominė integracija ir konvergencija su ES politika (2 platforma) ir žmonių tarpusavio ryšiai (4 platforma). Trys dalykinės grupės – Integruoto sienų valdymo grupė, Kovos su korupcija grupė, Geresnio teisminių institucijų veikimo grupė – įsteigtos kaip 1 platformos grupės. Integruoto sienų valdymo grupė sudaro sąlygas RP šalims ir ES valstybėms narėms dalytis patirtimi ir pranešti apie pažangą, padarytą siekiant integruoto sienų valdymo strategijų ir veiksmų planų tikslų. Ji užtikrina, kad mokymo veikla yra rengiama pagal integruoto sienų valdymo strateginę ir programinę metodiką ir atitinkamai diferencijuota remiantis kiekvienos partnerės pažanga plėtojant integruoto sienų valdymo strategiją. Siekiant padėti gerinti sienų valdymo praktiką grupė taip pat parėmė veiksmus, skirtus pamatuoti visuomenės pasitenkinimo sienos kontrolės veikimu RP šalyse lygį. Kovos su korupcija grupės tikslas – palengvinti keitimąsi informacija ir geriausia praktika, susijusia su sąžiningumo skatinimu, korupcijos prevencija ir patraukimu už ją baudžiamojon atsakomybėn RP šalyse, naudojant daugiašalį metodą ir siekiant skatinti geresnį tarptautinių įsipareigojimų, visų pirma nustatytų Europos Tarybos ir JT kovos su korupcija konvencijoje, įgyvendinimą. Jos veikloje dalyvauja RP šalys, valstybės narės, ES institucijos, Europos Taryba ir pilietinės visuomenės atstovai. Į Europos Komisijos finansuojamą ir Europos Tarybos įgyvendinamą Žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės priemonę kova su korupcija įtraukta kaip viena iš bendradarbiavimo sričių. Geresnio teisminių institucijų veikimo grupę sukurti padėjo Europos Taryba pagal daugiašalę RP struktūrą, kad būtų tenkinami šie poreikiai. Grupė ir jos konkreti veikla palengvins keitimąsi informacija ir geriausia praktika, susijusią su veiksmingu teisingumu, siekiant skatinti šalis partneres laikytis tarptautinių standartų, ypač nustatytų atitinkamose Europos Tarybos ir JT konvencijose. [1] „Stokholmo programa. Atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui“, 17024/09. [2] 2011 m. gegužės 25 d. Bendras komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“, COM(2011) 303. [3] Iki šiol su RP šalimis pasirašytos dvi JP (su Moldova ir Gruzija), trečią (su Armėnija) numatoma pasirašyti netrukus (žr. priedą). [4] Integruoto sienų valdymo grupė, Kovos su korupcija grupė, Geresnio teisminių institucijų veikimo grupė. [5] HIMS projektas (angl. Household International Migration Surveys (Namų ūkių tarptautinės migracijos apklausos)) išplėtotas įgyvendinant techninės paramos pietinėms Europos kaimynystės politikos šalims MEDSTAT programą; jo tikslas – rinkti duomenis apie migraciją, įskaitant duomenis apie veiksnius ir pasekmes. [6] Pasaulio banko 2011 m. migracijos ir perlaidų žinynas. [7] Be to, 2011 m. pagal EKPP bus parengti du bandomieji projektai, kurių tikslas a) stiprinti stebėjimo pajėgumus ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą pasienyje su Baltarusijos Respublika ir Ukraina ir b) stiprinti Gruzijos ir Armėnijos bendrų sienų valdymo pajėgumus. [8] Europos saugumo strategija „Saugi Europa geresniame pasaulyje“ priimta 2003 m., peržiūrėta 2008 m. [9] Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „ES vidaus saugumo strategijos įgyvendinimas. Penki žingsniai kuriant saugesnę Europą“, COM/2010/0673 galutinis. [10] http://www.unodc.org/documents/Global_Report_on_TIP.pdf. [11] 2011 m. ES organizuoto nusikalstamumo grėsmės įvertinimas (OCTA). [12] Pasirašyti atitinkamai 2009 m. gruodžio 4 d. ir 2007 m. vasario 12 d. [13] Kovos su cigarečių ir alkoholio kontrabanda per rytinę ES sieną veiksmų planas, 2011 m. birželio 24 d., SEC(2011) 791 galutinis. [14] Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Kova su korupcija ES“, 2011 m. birželio 6 d., COM(2011) 308 galutinis. [15] Pavyzdžiui, ES makrofinansinės paramos išmokos priklauso nuo to, ar šalies partnerės institucijos nuolat laikosi teisinės valstybės, demokratijos ir žmogaus teisių principų. [16] Bendradarbiavimo su Rytų partnerystės šalimis aspektai šioje srityje bus išsamiau išdėstyti Komisijos komunikate dėl teisingumo išorinio aspekto, kurį planuojama parengti 2011 m. pabaigoje. [17] ES sukūrė tikslinius išbaigtus dialogus dėl žmogaus teisių su kai kuriomis Rytų partnerystės šalimis (Armėnija, Baltarusija, Gruzija ir Moldova). Kadangi Azerbaidžano atveju žmogaus teisių sritis įeina į bendro TVR ir žmogaus teisių pakomitečio kompetenciją, diskusijoms dėl žmogaus teisių skiriama visa viena diena, Ukrainos atveju nuo 2011 m. žmogaus teisėms skiriama TVR pakomitečio visa viena darbo diena. [18] Atitinkamai pasirašyti 2007 m. spalio 10 d., 2010 m. lapkričio 22 d. ir 2007 m. birželio 18 d. Komisija taip pat įgaliota derėtis dėl tokių pačių susitarimų su Baltarusija ir netrukus pateiks pasiūlymą dėl tokių įgaliojimų derėtis su Azerbaidžanu ir Armėnija.