Pasiūlymas Tarybos sprendimas sukuriantis Europos migracijos tinklą {SEC(2007)1062} /* KOM/2007/0466 galutinis - CNS 2007/0016 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 10.8.2007 KOM(2007)466 galutinis 2007/0167(CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS sukuriantis Europos migracijos tinklą (pateikta Komisijos) {SEC(2007)1062} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Pasiūlymo kontekstas ir tikslas Jau 1994 m. savo pirmajame komunikate dėl imigracijos ir prieglobsčio politikos[1] Europos Komisija pabrėžė visapusiško ES migracijos srautų stebėjimo mechanizmo sukūrimo svarbą. Tai paskatino 1996 m. atlikti galimybių studiją[2]. 1999 m. gegužės 1 d. įsigaliojus Amsterdamo sutarčiai ir po 1999 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikimo Tamperėje, Europos Sąjunga įsipareigojo plėtoti bendrą imigracijos ir prieglobsčio politiką, siekdama užtikrinti veiksmingesnį migracijos srautų į ES valdymą. Šiuo įsipareigojimu pabrėžiamas vienodų sąlygų trečiųjų šalių piliečiams taikymas, partnerystė su kilmės šalimis, subalansuotas požiūris į migracijos valdymą ir bendros Europos prieglobsčio sistemos plėtojimas. 2001 m. gruodžio mėn. Lakeno Europos Vadovų Tarybos išvadose Komisija raginama „sukurti keitimosi informacija apie prieglobstį, migraciją ir kilmės šalis sistemą“. Atsižvelgiant į tai, kad reikia daugiau ir geresnės kokybės su migracijos klausimais susijusios informacijos, į 2002 m. Europos Bendrijų biudžetą įtraukta nauja biudžeto eilutė (biudžeto eilutė 18 03 05 (ex B5-814)) kaip bandomasis projektas siekiant sukurti Europos migracijos stebėjimo centrą ir patobulinti statistiką migracijos ir prieglobsčio srityje. Kadangi buvo vėluojama sukurti tinklą, pagal 2002 m. biudžeto eilutę finansuojama veikla iš tikrųjų buvo pradėta 2003 m. ir nuo tada tarp veiklos įrašymo į biudžeto eilutę ir jos įgyvendinimo yra vienerių metų skirtumas. Projektas, kuris galiausiai pavadintas Europos migracijos tinklu, nuo 2003 m. iki 2006 m. buvo vykdomas kaip parengiamoji priemonė (2005 m. biudžeto eilutė). 2003 m. birželio mėn. Salonikų Europos Vadovų Tarybos susitikime valstybių ir vyriausybių vadovai pripažino, kad „svarbu stebėti ir analizuoti daugiaplanį migracijos reiškinį“, ir pareiškė, kad pritaria Europos migracijos tinklo sukūrimui. Jie taip pat susitarė apsvarstyti galimybę ateityje sukurti nuolatinę struktūrą. 2004 m. lapkričio mėn. Europos Vadovų Tarybos patvirtinta Hagos programa grindžiama Tamperės programos struktūra siekiant paspartinti naują laisvės, saugumo ir teisingumo ES darbotvarkę. Šiuo metu plėtojant Europos imigracijos ir prieglobsčio politiką, Hagos programoje pabrėžiama, kad svarbu „sustiprinti naujausios informacijos ir duomenų apie visus susijusius migracijos pokyčius rinkimą, pateikimą, keitimąsi šia informacija ir veiksmingą jos naudojimą“, valstybėse narėse būtina derinti duomenis ir informaciją. Įsigaliojus Amsterdamo sutarčiai nuolat plėtojant bendrą Europos politiką migracijos ir prieglobsčio srityse, būtina remtis palyginama, patikima ir objektyvia informacija bei duomenimis nacionaliniu ir Europos lygmeniu. Norint vykdyti bendrą geresnio migracijos valdymo politiką, būtina bendrai analizuoti migracijos reiškinį. 1996 m. galimybių studijoje jau buvo atskleista, o 2005 m. EMT vertinimu[3] patvirtinta, kad migracijos ir prieglobsčio ES ir valstybių narių politiką formuojantiems asmenims reikia svarbios informacijos, ir kad prie tokios informacijos teikimo turėtų prisidėti būsima EMT struktūra. Pirma, nepaisant informacijos apie įvairius tarptautinės migracijos aspektus gausos, susipažinti su ja nėra lengva, nes ji yra padrika ir nėra laikoma vienoje vietoje. Todėl šiai informacijai atrinkti ir apdoroti skirtas vienas informacijos punktas, veikiantis kaip centrinis biuras, būtų labai naudingas ES institucijoms, valstybėms narėms, politiką formuojantiems asmenims ir plačiajai visuomenei. Antra, ir ES, ir nacionaliniu lygmeniu trūksta patikimos, palyginamos ir naujausios informacijos prieglobsčio bei migracijos politikos klausimais ir teisės bei politikos raidos šioje srityje analizės. Taip pat trūksta palyginamos informacijos apie ES ir nacionalinės politikos poveikį šioje srityje. Be to, nuolat didėja ES ir valstybių narių poreikis greitai išspręsti konkrečius su migracija ir prieglobsčiu susijusius klausimus. Siekiant užpildyti šias informacijos spragas, reikėtų sukurti visas valstybes nares jungsiančią centrinio koordinavimo tinklo struktūrą. Trečia, viena didžiausių problemų – tikslių, naujausių ir palyginamų statistinių duomenų apie migraciją ir prieglobstį trūkumas. Nors šiai problemai spręsti neseniai Komisija priėmė Reglamento dėl Bendrijos statistikos apie migraciją ir tarptautinę apsaugą[4] pasiūlymą, tokios statistinės informacijos palyginamosios analizės poreikis išliks. Siekiant lengviau sukurti EMT bandomąją parengiamąją priemonę, buvo laikomasi laipsniško metodo „iš apačios į viršų“, pagal kurį iš pradžių buvo sukurtas nacionalinių informacijos centrų tinklas. Šie informacijos centrai, kuriuos paskyrė valstybės narės, yra EMT pagrindas ir jie tvarko dokumentus, atlieka analizę bei mokslinius tyrimus. Taip pat tikimasi, kad nacionaliniai informacijos centrai sukurs nacionalinius partnerių tinklus, kurie pareikš savo nuomonę ir dalysis patirtimi įvairiomis nagrinėjamomis temomis. Bendrą EMT raidą stebėjo Europos Komisijos laisvės, saugumo ir teisingumo generalinis direktoratas, padedamas atvirame konkurse išrinktos mokslinio ir administracinio koordinavimo grupės. Atsižvelgiant į būtinybę tęsti ir stiprinti EMT veiklą siekiant įgyvendinti Hagos programos reikalavimą „veiksmingai teikti naujausią informaciją ir duomenis apie visus susijusius migracijos pokyčius“ ir prisidėti prie to, kad šiuo metu plėtojant bendrą Europos imigracijos ir prieglobsčio politiką politika būtų formuojama ir sprendimai priimami pagrįstai, siūloma įteisinti EMT priimant atitinkamą teisinę priemonę (Tarybos sprendimą EB sutarties 66 straipsnio pagrindu). Siūloma išsaugoti daugelį dabartinės struktūros elementų, nors pateikiama ir keletas svarbių pakeitimų EMT veikimui patobulinti. Tarybos sprendimu bus apibrėžti pagrindiniai elementai, būtini EMT darbui, visų pirma jo tikslas, uždaviniai, struktūra, keitimosi informacija sistema, finansavimo tvarka ir santykiai su kitomis organizacijomis. 2. Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Dabartinis EMT iš pradžių buvo įgyvendinamas kaip bandomasis projektas, o paskui kaip parengiamoji priemonė; tinkamo teisinio pagrindo jam nereikėjo ir jis buvo finansuojamas pagal specialią Bendrijos biudžeto eilutę (biudžeto eilutė 18 03 05 (ex B5-814))[5]. Pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[6] 49 straipsnio 2 dalies b punktą parengiamosios priemonės negali trukti ilgiau kaip trejus metus. Todėl norint tęsti EMT veiklą, būtina priimti teisinę priemonę. 3. Konsultacijos Siekdama konsultuotis su susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis dėl EMT ateities, 2005 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė Žaliąją knygą dėl Europos migracijos tinklo ateities[7], kurioje, atsižvelgiant į EMT veikimo parengiamuoju laikotarpiu įvertinimą, buvo nagrinėjami tokie klausimai kaip EMT įgaliojimai ir būsima struktūra. Žaliąja knyga pradėtos viešosios konsultacijos, kurios truko iki 2006 m. sausio 28 d.; buvo gauti 32 atsiliepimai – maždaug pusė iš valstybių narių, likusieji iš dabartinių EMT nacionalinių informacijos centrų, valstybių narių federacinės ir regioninės valdžios institucijų ir kitų institucijų, daugiausia universitetų[8]. 2006 m. balandžio 6 d. Briuselyje buvo surengtas pasirinktų ekspertų išklausymas dėl Europos migracijos tinklo ateities. Per išklausymą Komisija pateikė pagrindines viešųjų konsultacijų išvadas, keli ekspertai pristatė būsimus EMT įgaliojimus ir struktūrą. Viešosios konsultacijos ir ekspertų išklausymas akivaizdžiai parodė, kad buvo bendrai sutariama dėl būtinybės tęsti EMT veiklą išsaugant dabartinius jo įgaliojimus ir struktūrą. Galiausiai, Komisija du kartus (2005 m. balandžio 29 d. ir 2006 m. birželio 20 d.) Imigracijos ir prieglobsčio komitete konsultavosi su valstybių narių ekspertais dėl klausimų, susijusių su EMT ateitimi. Valstybės narės abiem atvejais pritarė Komisijos ketinimams įteisinti EMT. 4. Siūlomų veiksmų santrauka Pagrindinis pasiūlymo tikslas yra įteisinti Europos migracijos tinklą ir suteikti jam tinkamą teisinį pagrindą, apibrėžiantį jo tikslus, uždavinius, struktūrą ir kitus EMT veikimui svarbius elementus, pvz., jo finansavimo tvarką ir visuomenei prieinamos keitimosi informacija sistemos sukūrimą. Tikslas Pasiūlyme apibrėžiamas toks EMT tikslas : „patenkinti Bendrijos institucijų, valstybių narių valdžios institucijų ir įstaigų bei plačiosios visuomenės informacijos apie migraciją ir prieglobstį poreikius teikiant naujausią, objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją apie migraciją ir prieglobstį siekiant prisidėti prie politikos formavimo ir sprendimų priėmimo šiose srityse Europos Sąjungoje“. Veikla Norint pasiekti pirmiau minėtą tikslą, EMT turėtų vykdyti įvairią veiklą , aprašytą 2 straipsnyje, inter alia : rinkti ir keistis turimais naujausiais duomenimis ir informacija iš įvairių šaltinių; analizuoti tokius duomenis ir informaciją; skelbti ataskaitas; sukurti ir tvarkyti internetinę keitimosi informacija sistemą; bendradarbiauti su kitomis atitinkamomis Europos ir tarptautinėmis įstaigomis. Struktūra Tinklą sudaro nacionaliniai informacijos centrai, paskirti valstybių narių, ir Europos Komisija . Siekiant, kad aktyviai dalyvautų valstybės narės, o EMT būtų teikiamos politinės gairės, įsteigiama valdyba , kurią sudaro kiekvienos valstybės narės, Komisijos ir Europos Parlamento atstovas. Visų pirma ji: - dalyvaus rengiant EMT metinės veiklos programą; - vertins EMT padarytą pažangą ir prireikus teiks rekomendacijas dėl būtinų veiksmų; - bent kartą per metus visoms Europos institucijoms teiks EMT vykdomos veiklos padėties ataskaitas ir pagrindinius savo tyrimų rezultatus; - nustatys tinkamiausias strateginio bendradarbiavimo su kitomis įstaigomis, kompetentingomis migracijos ir prieglobsčio srityje, formas; - teiks koordinatoriui ir nacionaliniams informacijos centrams patarimus ir pagalbą dėl veiklos tobulinimo. Nacionaliniai informacijos centrai turi atitikti tam tikrus reikalavimus, pvz., turėti patirties prieglobsčio ir migracijos srityje; informacinių technologijų srities žinių ir įrangos; sugebėti kurti bendradarbiavimo projektus ir tinklus su kitomis nacionalinėmis organizacijomis ir įstaigomis; ir sugebėti dirbti bei rašyti antra oficialiąja Europos institucijų kalba. Kiekviena valstybė narė paskiria vieną įstaigą, kuri atlieka nacionalinio informacijos centro funkcijas. Nacionalinį informacijos centrą turi sudaryti ne mažiau kaip trys ekspertai. Vienas iš šių ekspertų, kuris bus nacionalinio informacijos centro nacionalinis koordinatorius, turi būti paskirtos įstaigos pareigūnas arba darbuotojas. Likusieji ekspertai gali priklausyti šiai įstaigai arba kitoms valstybinėms ar privačioms nacionalinėms ir tarptautinėms organizacijoms, esančioms valstybėje narėje. Nacionaliniai informacijos centrai rengs nacionalines ataskaitas, EMT keitimosi informacija sistemoje teiks nacionalinius duomenis, didins gebėjimus teikti ad hoc prašymus kitiems nacionaliniams informacijos centrams ir greitai atsakyti į prašymus, gautus iš kitų nacionalinių informacijos centrų, ir sukurs nacionalinį migracijos tinklą, sudarytą iš įvairių organizacijų ir asmenų, veikiančių migracijos ir prieglobsčio srityje, įskaitant su migracija susijusius darbo, švietimo ir išorės santykių (plėtros) aspektus, ir atstovaujančių visoms susijusioms suinteresuotosioms šalims. Komisijos uždaviniai bus: - bendrai koordinuoti EMT; - priimti metinę tinklo veiklos programą; - vienas Komisijos atstovas bus paskirtas į valdybą ir jai vadovaus. Jam (-ai) padės du Komisijos paskirti moksliniai ekspertai; - užtikrinti, kad EMT darbas atspindėtų Bendrijos politikos prioritetus migracijos ir prieglobsčio srityje; - paskirti paslaugų teikėją, kuris padės Komisijai vykdyti kasdieninį EMT valdymą, įskaitant EMT keitimosi informacija sistemą. Komisija atidžiai stebės tokio paslaugų teikėjo veiklą, aiškiai nustatys jo įgaliojimus ir darbo tvarką; prireikus pakvies nacionalinių informacijos centrų darbo grupes dirbti glaudžiai bendradarbiaujant su paslaugų teikėju tam tikrose veiklos srityse; - Komisija taip pat užtikrins, kad nacionaliniai informacijos centrai būtų pajėgūs atlikti jiems pavestus uždavinius. Šiuo tikslu ji turės tikrinti, ar valstybių narių siūlomi nacionaliniai informacijos centrai atitinka visus būtinus reikalavimus, ir siūlyti valdybai priemones, kurių būtina imtis, jei nustatys, kad nacionalinio informacijos centro darbe yra nuolatinių trūkumų, kurie gali turėti neigiamų padarinių EMT darbui; - galiausiai, Komisija skirs dotacijas veiklai, bendrai finansuos metines nacionalinių informacijos centrų veiklos programas, atitinkančias visus būtinus reikalavimus. Paslaugų teikėjo, kurio uždavinys padėti Komisijai, paskyrimą pateisina tam tikrų koordinavimo užduočių techninis pobūdis, visų pirma IT sistemos bei interneto svetainės sukūrimas ir apibendrinamųjų ataskaitų parengimas, ir sudėtingas uždavinys užtikrinti tinkamą 26 nacionalinių informacijos centrų bendradarbiavimą. Keitimosi informacija sistema ir tyrimai Svarbu, kad EMT plačiai skleistų savo rengiamą informaciją studijų ir tyrimų forma naudodamas pažangiausias technologines priemones, įskaitant tam skirtą tinklavietę. Keitimosi informacija sistemą prižiūrint Komisijai tvarko paslaugų teikėjas, kuris padės Komisijai. Ji prieinama visuomenei ir joje esančia informacija iš esmės gali naudotis visi; tačiau nuo šios bendros taisyklės gali būti nukrypstama, jei EMT nariai perduoda slaptą (konfidencialią) informaciją. Šią keitimosi informacija sistemą inter alia sudarys EMT parengti tyrimai ir ataskaitos , migracijos ir prieglobsčio tezauras ir nacionalinės bei Bendrijos teisės aktų migracijos ir prieglobsčio srityje duomenų bazė. Finansavimas Tinklo veiklai skirti biudžeto ištekliai bus įtraukti į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto metinius asignavimus. Iš tokių išteklių bus bendrai finansuojamos (iki 80 %) nacionalinių informacijos centrų reikalavimus atitinkančios išlaidos ir bus padengiamos paslaugų teikėjo išlaidos, taip pat kitos išlaidos, įskaitant susijusias su vertinimu, specialia veikla ir parama naujai įsteigtiems nacionaliniams informacijos centrams. Biudžeto valdymo institucija patvirtina turimus metinius asignavimus atsižvelgdama į finansinės struktūros ribas, pagal kurią 2007–2013 m. EMT planuojama skirti 59,7 mln. EUR. Tačiau 2007 m. numatyti 3 mln. EUR nebus panaudoti, kadangi tinklas turėtų pradėti savo veiklą tik 2008 m. sausio 1 d. Todėl 2008–2013 m. laikotarpiu numatyta 56,7 mln. EUR asignavimų. Tai taip pat reikš, kad tarp įrašymo į biudžeto eilutę ir įgyvendinimo nebebus vienerių metų skirtumo. Už dotacijų skyrimą nacionaliniams informacijos centrams, atitinkantiems visus būtinus reikalavimus, ir sutartinių santykių su paslaugų teikėju užmezgimą bus atsakinga Komisija. Poveikio vertinime ir finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje pateikta daugiau informacijos apie EMT finansavimą. 5. Teisinis pagrindas Tarybos sprendimas grindžiamas EB sutarties 66 straipsniu. Nuo 2004 m. gegužės 1 d. pagal Protokolą dėl Nicos sutarties 67 straipsnio šios priemonės priimamos Taryboje kvalifikuota balsų dauguma pasikonsultavus su Europos Parlamentu. EB sutarties 66 straipsnyje aptariamas valstybių narių administracijų atitinkamų padalinių, taip pat tų padalinių ir Komisijos bendradarbiavimas daugelyje sričių, įskaitant imigraciją ir prieglobstį. Valstybių narių administracijos vaidins svarbų vaidmenį skirdamos nacionalinius informacijos centrus ir dalyvaudamos valdybos darbe. Kadangi tikėtina, kad dauguma nacionalinių informacijos centrų bus vyriausybinės įstaigos, EMT darbe neabejotinai aktyviai dalyvaus nacionalinės administracijos. Šios priežastys pateisina EB sutarties 66 straipsnio pasirinkimą pasiūlymo teisiniu pagrindu. EB sutarties IV antraštinė dalis netaikoma Jungtinei Karalystei ir Airijai, išskyrus atvejus, kai šios valstybės narės nusprendžia kitaip, laikydamosi tvarkos, nustatytos Protokole dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos, pridedamame prie Sutarčių. IV antraštinė dalis taip pat netaikoma Danijai, remiantis Protokolu dėl Danijos pozicijos, pridedamu prie Sutarčių. 6. Subsidiarumas Šis pasiūlymas susijęs su laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimu – Sutartyse pareikštu raginimu, kuris dar kartą pabrėžtas Tamperės ir Hagos Europos Vadovų Tarybos susitikimuose. Konkrečiau, priemone siekiama suburti valstybių narių valdžios institucijas, universitetus, mokslininkus ir kitas susijusias suinteresuotąsias šalis migracijos ir prieglobsčio srityje, kad jie galėtų teikti Bendrijai, valstybėms narėms ir visuomenei objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją apie migracijos ir prieglobsčio padėtį Europos ir nacionaliniu lygiu. Kadangi valstybės narės vienos negali pasiekti šio tikslo gerinti bendradarbiavimą ir teikti duomenis bei atlikti analizę visoje Europoje, būtina imtis veiksmų Bendrijos lygiu. Siūlomu sprendimu siekiama suderintai ir tolygiai visoje Sąjungoje stiprinti informavimo mechanizmus, susijusius su visais migracijos reiškiniais. 7. Proporcingumas Pasiūlymu siekiama tik sustiprinti nacionalinių administracijų ir kitų organizacijų, veikiančių migracijos ir prieglobsčio srityse, bendradarbiavimą siekiant teikti Bendrijai, valstybėms narėms ir visuomenei objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją apie migracijos ir prieglobsčio padėtį Europos ir nacionaliniu lygiu. Pirmenybė suteikta tinklo struktūrai, kad būtų išlaikyta federacinė struktūra ir užtikrintas lygiateisis atstovavimas visoms valstybėms narėms. Šiame pasiūlyme numatytos tik būtiniausios priemonės, kurių reikia užsibrėžtiems tikslams pasiekti, ir nenumatyta daugiau negu būtina tam tikslui. Jis nepažeidžia dabartinių bendradarbiavimo mechanizmų ir struktūrų. 8. EMT ryšys su kitomis keitimosi informacija priemonėmis arba struktūromis migracijos ir prieglobsčio srityje Siūlomas EMT tikslas – teikti Bendrijai, valstybėms narėms ir visuomenei objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją apie migracijos ir prieglobsčio padėtį Europos ir nacionaliniu lygiu siekiant prisidėti prie politikos formavimo ir sprendimų priėmimo šiose srityse Europos Sąjungoje. Tai akivaizdžiai susiję su moksliniais tyrimais ir analize, informuotumo apie visus migracijos reiškinio aspektus didinimu, duomenų, ataskaitų ir tyrimų, kuriais gali būti naudojamasi kaip pagrindu pagrįstoms diskusijoms apie prieglobstį ir migraciją, teikimu politiką formuojantiems asmenims ir visuomenei. EMT nebus vienintelė Bendrijos priemonė arba struktūra, kurios tikslas – rinkti informaciją ir ja keistis migracijos ir prieglobsčio srityse. Tačiau palyginti su kitomis tokiomis priemonėmis arba struktūromis, pvz., ICONet, Pagrindinių teisių agentūra (įskaitant RAXEN tinklą), Eurostatu, CIREFI, nacionaliniais informacijos apie integraciją centrais ar tarpusavio keitimosi informacija mechanizmu, EMT būdingos kelios ypatybės, suteikiančios jam unikalų pobūdį, kurį galima apibendrinti šiais trim aspektais: - platus uždavinių mastas; - didelis dėmesys analizei ir ryšiams su akademine bendruomene; - plati jo veiklos rezultatų sklaida (plačioji visuomenė ir politiką formuojantys asmenys). Komisija dės visas įmanomas pastangas, kad būtų užtikrinta sąveika ir išvengta EMT darbo ir kitų susijusių priemonių bei struktūrų veiklos dubliavimo. Siekdama šio tikslo, Komisija pasinaudos savo įgaliojimais siūlyti EMT metinę veiklos programą, kaip numatyta 4 straipsnio 2 dalies a punkte. Poveikio vertinimo 1 priede pateikta išsamesnės informacijos apie EMT ir kitų susijusių priemonių bei struktūrų skirtumus. 2007/0167(CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS sukuriantis Europos migracijos tinklą EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 66 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[9], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[10], atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[11], atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę[12], kadangi: (1) 2003 m. Komisija nustatė trejų metų parengiamąją priemonę Europos migracijos tinklui[13] sukurti siekdama Bendrijai ir valstybėms narėms teikti objektyvius, patikimus ir naujausius su migracija susijusius duomenis. (2) 2003 m. birželio mėn. susitikime Salonikuose Europos Vadovų Taryba, atsižvelgdama į būtinybę stebėti ir analizuoti daugiaplanį migracijos reiškinį, savo išvadose[14] išreiškė pritarimą EMT sukūrimui ir pažymėjo, kad apsvarstys galimybę ateityje sukurti nuolatinę struktūrą. (3) 2004 m. lapkričio 4 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino daugiametę programą, vadinamąją Hagos programą, dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės stiprinimo[15], kurioje raginama plėtoti bendros politikos prieglobsčio, migracijos, vizų ir pasienio srityse 2004 m. gegužės 1 d. prasidėjusį antrąjį etapą remiantis inter alia glaudesniu valstybių narių praktiniu bendradarbiavimu ir intensyvesniu keitimusi informacija. Hagos programoje pripažįstama, kad „kuriama Europos prieglobsčio ir migracijos politika turėtų būti grindžiama bendra visų migracijos reiškinių aspektų analize. Ypač svarbu sustiprinti naujausios informacijos ir duomenų apie visus susijusius migracijos pokyčius rinkimą, pateikimą, keitimąsi šia informacija ir veiksmingą jos naudojimą.“ (4) Siekdama konsultuotis su susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis dėl EMT ateities, 2005 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė Žaliąją knygą dėl Europos migracijos tinklo ateities[16], kurioje, atsižvelgiant į EMT veikimo pirmaisiais parengiamojo laikotarpio metais įvertinimą, buvo nagrinėjami tokie klausimai kaip EMT įgaliojimai ir būsima struktūra. (5) Viešosios konsultacijos parodė, kad dauguma suinteresuotųjų šalių pasisakė už tai, kad būtų tęsiama ir stiprinama EMT veikla ir tai, kad būtų toliau siekiama pradinio EMT tikslo – teikti naujausią, objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją apie migraciją ir prieglobstį. Taip pat paaiškėjo, kad dauguma suinteresuotųjų šalių pageidavo, kad EMT ir toliau veiktų prie Komisijos. (6) Svarbu, kad EMT darbas nesidubliuotų su dabartinių Bendrijos priemonių arba struktūrų, kurių tikslas yra rinkti informaciją ir keistis ja migracijos ir prieglobsčio srityse, veikla ir kad, palyginti su jomis, tinklas sukurtų pridėtinės vertės, visų pirma dėl plataus savo uždavinių masto, didelio dėmesio analizei, ryšių su akademine bendruomene ir viešai prieinamų savo veiklos rezultatų. (7) Norint, kad EMT pasiektų savo tikslus, kiekvienoje valstybėje narėje jam turi padėti nacionalinis informacijos centras. Nacionalinių informacijos centrų veiklą Bendrijos lygiu turėtų koordinuoti Komisija, kuriai padėtų paslaugų teikėjas, turintis reikiamos patirties kasdieniniam EMT darbui organizuoti, įskaitant jo keitimosi informacija sistemą. (8) Siekiant užtikrinti, kad nacionaliniai informacijos centrai turėtų reikiamų žinių įvairiems su migracijos ir prieglobsčio klausimais susijusiems aspektams spręsti, juose turėtų būti bent trys ekspertai, kurie kiekvienas atskirai arba kartu turėtų patirties politikos formavimo, teisės, mokslinių tyrimų ir statistikos srityse. Šie ekspertai gali būti valstybių narių administracijų arba bet kurios kitos organizacijos atstovai. (9) Kiekvienas nacionalinis informacijos centras turėtų sukurti nacionalinį migracijos tinklą, kurį sudarytų organizacijos ir asmenys, veikiantys migracijos ir prieglobsčio srityje, įskaitant, pvz., universitetus, mokslinių tyrimų organizacijas ir mokslininkus, vyriausybines ir nevyriausybines organizacijas ir tarptautines organizacijas, kad visos susijusios suinteresuotosios šalys galėtų pareikšti savo nuomonę. (10) Valdyba turėtų teikti EMT politines gaires ir dalyvauti rengiant EMT metinę veiklos programą. (11) Siekiant užtikrinti, kad informacija, kurią EMT rengia studijų ir ataskaitų forma, būtų kuo plačiau platinama, ji turėtų būti prieinama naudojantis pažangiausiomis technologinėmis priemonėmis, įskaitant tam skirtą tinklavietę. (12) Jei būtina tikslams pasiekti, EMT turėtų turėti galimybę užmegzti bendradarbiavimo santykius su kitomis migracijos ir prieglobsčio srityje veikiančiomis įstaigomis. Užmezgant tokius santykius ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas deramam bendradarbiavimui su įstaigomis Danijoje, Norvegijoje, Islandijoje, Šveicarijoje, šalyse kandidatėse, Europos kaimynystės politikoje dalyvaujančiose šalyse ir Rusijoje. (13) EMT turėtų būti bendrai finansuojamas iš Komisijos dotacijų pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002[17]. (14) Atsižvelgiant į EMT keitimosi informacija sistemą, turėtų būti taikomi 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[18] bei 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo[19]. (15) Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą, nėra jo saistoma ir neprivalo jo taikyti, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Dalykas ir taikymo sritis Šiuo sprendimu sukuriamas Europos migracijos tinklas (toliau – EMT). EMT tikslas – patenkinti Bendrijos institucijų, valstybių narių valdžios institucijų bei įstaigų ir plačiosios visuomenės informacijos apie migraciją ir prieglobstį poreikius teikiant naujausią, objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją apie migraciją ir prieglobstį, siekiant prisidėti prie politikos formavimo ir sprendimų priėmimo šiose srityse Europos Sąjungoje. 2 straipsnis Uždaviniai Siekdamas 1 straipsnyje nurodyto tikslo, EMT: 1. renka ir keičiasi naujausiais duomenimis ir informacija iš įvairių šaltinių, įskaitant universitetus; 2. analizuoja a punkte minėtus duomenis bei informaciją ir juos pateikia lengvai prieinama forma; 3. kuria būdus duomenų lyginamumui, objektyvumui ir patikimumui Bendrijoje gerinti, nustatydamas tam tikrus rodiklius ir kriterijus, dėl kurių informacija būtų nuoseklesnė ir kurie padėtų plėtoti Bendrijos veiklą, susijusią su migracijos statistiniais duomenimis; 4. skelbia periodiškas ataskaitas apie migracijos ir prieglobsčio padėtį Bendrijoje ir valstybėse narėse; 5. kuria ir tvarko internetinę keitimosi informacija sistemą, kurioje galima susipažinti su atitinkamais migracijos ir prieglobsčio srities dokumentais bei leidiniais; 6. didina informuotumą apie EMT leisdamas susipažinti su surinkta informacija ir platindamas savo veiklos rezultatus; 7. koordinuoja informaciją ir bendradarbiauja su kitomis susijusiomis Europos ir tarptautinėmis įstaigomis. 3 straipsnis Sudėtis EMT sudaro: 8. valstybių narių paskirti nacionaliniai informacijos centrai; 9. Komisija. 4 straipsnis Valdyba 10. EMT vadovauja valdyba, kurią sudaro vienas atstovas iš kiekvienos valstybės narės, vienas Europos Parlamento atstovas ir vienas Komisijos atstovas, kuriam padeda du moksliniai ekspertai. Valdybos pirmininko pareigas eina Komisijos atstovas. Kiekvienas valdybos narys, įskaitant pirmininką, turi vieną balsą. Sprendimai priimami balsų dauguma, kurią sudaro dvi trečiosios visų balsų. 11. Valdyba visų pirma: a) dalyvauja rengiant EMT metinės veiklos programą, remdamasi pirmininko projektu; b) vertina EMT padarytą pažangą ir prireikus teikia rekomendacijas dėl būtinų veiksmų; c) ne rečiau kaip kartą per metus Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui teikia glaustą padėties ataskaitą apie vykdomą EMT veiklą ir svarbiausius savo tyrimų rezultatus; d) nustato tinkamiausias strateginio bendradarbiavimo su kitomis įstaigomis, kompetentingomis migracijos ir prieglobsčio srityje, formas ir, prireikus, tokio bendradarbiavimo administravimo tvarką, kaip numatyta 10 straipsnyje; e) teikia nacionaliniams informacijos centrams patarimus dėl veiklos tobulinimo ir padeda jiems imtis reikiamų veiksmų, jei nustatyti nuolatiniai nacionalinio informacijos centro darbo trūkumai gali turėti neigiamų padarinių EMT darbui. 12. Pirmininkui sušaukus, valdyba renkasi bent du kartus per metus. Valdyba tvirtina savo darbo tvarkos taisykles. 5 straipsnis Nacionaliniai informacijos centrai 13. Kiekviena valstybė narė paskiria vieną įstaigą, kuri atlieka nacionalinio informacijos centro funkcijas. Nacionalinį informacijos centrą sudaro ne mažiau kaip trys ekspertai. Vienas iš šių ekspertų, kuris eina nacionalinio koordinatoriaus pareigas, yra paskirtos įstaigos pareigūnas arba darbuotojas. Likusieji ekspertai gali priklausyti šiai įstaigai arba kitoms valstybinėms ar privačioms nacionalinėms ir tarptautinėms valstybėje narėje įsikūrusioms organizacijoms. 14. Kiekvienas nacionalinis informacijos centras kolektyviai privalo: a) turėti žinių prieglobsčio ir migracijos srityje, įskaitant su politikos formavimu, teise, moksliniais tyrimais ir statistika susijusius aspektus; b) turėti informacinių technologijų srities žinių ir įrangos; c) sugebėti kurti bendradarbiavimo projektus ir tinklus su kitomis nacionalinėmis organizacijomis ir įstaigomis; d) sugebėti bendradarbiauti Europos lygiu ir e) sugebėti dirbti bei rašyti oficialiąja Europos institucijų kalba, kuri (-ios) nėra valstybės narės, kurioje jis veikia, kalba (-os). Valstybės narės perduoda Komisijai nacionalinių informacijos centrų ekspertų vardus, pavardes bei tikslius adresus, ir pateikia informaciją, patvirtinančią, kad jie atitinka a–e punktuose išdėstytus reikalavimus. 15. Nacionaliniai informacijos centrai vykdo EMT uždavinius nacionaliniu lygiu ir visų pirma: a) rengia nacionalines ataskaitas, įskaitant 9 straipsnyje minimas ataskaitas; b) į keitimosi informacija sistemą, nurodytą 8 straipsnyje, įveda nacionalinius duomenis; c) didina gebėjimus teikti ad hoc prašymus kitiems nacionaliniams informacijos centrams ir greitai atsakyti į tokius prašymus, gautus iš kitų nacionalinių informacijos centrų; d) įsteigia nacionalinį migracijos tinklą, sudarytą iš įvairių organizacijų ir asmenų, veikiančių migracijos ir prieglobsčio srityje, ir atstovaujančių visoms susijusioms suinteresuotosioms šalims. Nacionalinio migracijos tinklo narių gali būti prašoma dalyvauti EMT veikloje, visų pirma pagal 8 ir 9 straipsnius. 16. Nacionalinio informacijos centro ekspertai reguliariai susitinka aptarti savo veiklą; prireikus, jie taip pat susitinka su savo nacionalinio migracijos tinklo, nurodyto šio straipsnio 3 dalies d punkte, nariais, kad apsikeistų informacija apie vykdomą ir būsimą veiklą. 6 straipsnis Koordina vimas 17. Komisija koordinuoja EMT darbą ir užtikrina, kad jis deramai atspindėtų Bendrijos politikos migracijos ir prieglobsčio srityje prioritetus. 18. Koordinuoti EMT darbą Komisijai padeda paslaugų teikėjas, atrinktas laikantis viešųjų pirkimų tvarkos. Toks paslaugų teikėjas turi atitikti 5 straipsnio 2 dalyje išdėstytus reikalavimus ir bet kokius kitus Komisijos nustatytus svarbius reikalavimus. Paslaugų teikėjas, prižiūrint Komisijai, inter alia : 19. organizuoja kasdieninį EMT darbą; 20. sukuria ir tvarko keitimosi informacija sistemą, nurodytą 8 straipsnyje; 21. koordinuoja iš nacionalinių informacijos centrų gaunamą informaciją; 22. organizuoja 7 straipsnyje minimus posėdžius; 23. rengia ataskaitų ir tyrimų, nurodytų 9 straipsnyje, rinkinius ir apibendrinimus. 24. Komisija, pasikonsultavusi su valdyba bei nacionaliniais informacijos centrais ir atsižvelgusi į 1 ir 2 straipsniuose apibrėžtą bendrąjį tikslą ir uždavinius, priima EMT metinę veiklos programą. Programoje nurodomi tikslai ir teminiai prioritetai. Komisija stebi, kaip įgyvendinama metinė veiklos programa, ir teikia reguliarias jos įgyvendinimo ir EMT raidos ataskaitas valdybai. 25. Pasitarusi su valdyba, nurodyta 4 straipsnio 2 dalies e punkte, Komisija, remdamasi šio straipsnio 5 dalyje nurodytais dotacijų susitarimais, imasi reikiamų priemonių. 26. Komisija, remdamasi EMT metine veiklos programa, nustato preliminarias sumas, turimas dotacijoms ir sutartims pagal finansavimo sprendimą, priimtą vadovaujantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 75 straipsniu. Remdamasi atskiromis nacionalinių informacijos centrų pateiktomis paraiškomis dėl dotacijų, Komisija skiria dotacijas veiklai nacionaliniams informacijos centrams, kurie atitinka 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse išdėstytus reikalavimus. Didžiausia suma, kurią Bendrija gali bendrai finansuoti, yra 80 % bendrųjų reikalavimus atitinkančių išlaidų. Remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 113 straipsnio 2 dalimi, atnaujinant tokias dotacijas laipsniško mažėjimo principas netaikomas. 7 straipsnis Posėdžiai 27. EMT posėdžiai šaukiami mažiausiai penkis kartus per metus. 28. Kiekvienas nacionalinis informacijos centras į EMT posėdžius siunčia bent vieną ekspertą. Posėdžiuose dalyvauja ne daugiau kaip trys nacionalinio informacijos centro ekspertai. 29. EMT posėdžius sušaukia ir jiems vadovauja Komisijos atstovas. 30. EMT reguliariais posėdžiais siekiama, kad: 31. nacionaliniai informacijos centrai galėtų keistis žiniomis ir patirtimi, visų pirma susijusiomis su EMT veikimu; 32. būtų įvertinta EMT padaryta pažanga, visų pirma rengiant 9 straipsnyje nurodytas ataskaitas ir tyrimus; 33. būtų keičiamasi duomenimis ir nuomonėmis, ypač apie 8 straipsnyje minimos turimos informacijos struktūrą, rūšiavimą, turinį ir galimybę ją gauti; 34. būtų suteikta galimybė aptarti praktines ir teisines problemas, su kuriomis valstybės narės susiduria migracijos ir prieglobsčio srityje, visų pirma nagrinėjant ad hoc prašymus, nurodytus 5 straipsnio 3 dalies c punkte; 35. būtų konsultuojamasi su nacionaliniais informacijos centrais plėtojant EMT metinę veiklos programą, nurodytą 6 straipsnio 3 dalyje. 36. EMT nepriklausantys asmenys ir įstaigos gali būti pakviesti į jo posėdžius, jei manoma, kad jų dalyvavimas būtinas. Taip pat gali būti organizuojami jungtiniai posėdžiai su kitais tinklais ar organizacijomis. 8 straipsnis Keitimosi informacija sistema 37. Vadovaujantis šiuo straipsniu, sukuriama internetinė keitimosi informacija sistema, prieinama per tam skirtą tinklavietę. 38. Keitimosi informacija sistemos duomenys paprastai yra vieši. Galimybė susipažinti su konfidencialia informacija gali būti suteikta tik EMT. 39. Keitimosi informacija sistemą sudaro bent šie elementai: 40. prieiga prie Bendrijos ir nacionalinės teisės aktų, teismo praktikos ir politikos migracijos ir prieglobsčio srityse, įskaitant specialius konkrečių kategorijų migrantams taikomus migracijos režimus; 41. ad hoc prašymų, nurodytų 5 straipsnio 3 dalies c punkte, funkcija; 42. migracijos ir prieglobsčio tezauras; 43. tiesioginė prieiga prie visų EMT leidinių, įskaitant 9 straipsnyje minimas ataskaitas ir tyrimus, taip pat reguliarusis informacinis biuletenis; 44. pašto dėžutė, prie kurios galima prieiti per tam skirtą tinklavietę, į kurią visuomenė gali siųsti savo klausimus, susijusius su EMT nagrinėjamais migracijos ir prieglobsčio aspektais; 45. mokslininkų ir mokslinių tyrimų institucijų, veikiančių migracijos ir prieglobsčio srityje, katalogas. 46. Siekiant palengvinti prieigą prie šio straipsnio 3 dalyje minėtos informacijos, prireikus EMT gali papildomai pateikti nuorodas į kitas tinklavietes, kuriose skelbiama pirminė informacija. 47. Speciali tinklavietė palengvina prieigą prie panašių visuomenės informavimo iniciatyvų ir tinklaviečių, kuriose pateikta informacija apie migracijos bei prieglobsčio padėtį valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse. 9 straipsnis Ataskaitos ir tyrimai 48. Kiekvienas nacionalinis informacijos centras kiekvienais metais parengia migracijos ir prieglobsčio padėties valstybėje narėje ataskaitą, kurioje aprašoma politikos raida ir pateikiami statistiniai duomenys. 49. Pagal metinę veiklos programą kiekvienas nacionalinis informacijos centras atlieka kitus tyrimus, susijusius su konkrečiais migracijos ir prieglobsčio klausimais, kurių reikia politikai formuoti ir sprendimams priimti. 10 straipsnis Bendradarbiavimas su kitomis įstaigomis 50. EMT bendradarbiauja su valstybių narių arba trečiųjų šalių įstaigomis, įskaitant tarptautines organizacijas, kompetentingomis migracijos ir prieglobsčio srityje. 51. Šio straipsnio 1 dalyje minėto bendradarbiavimo (įskaitant galimus atvejus, kai Komisijai gali tekti sudaryti susitarimus Bendrijos vardu) administravimo tvarką nustato valdyba. 11 straipsnis Biudžetiniai ištekliai Šiame sprendime numatytiems veiksmams įgyvendinti skirtos biudžetinės lėšos įtraukiamos į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto metinius asignavimus. Atsižvelgdama į finansinėje struktūroje nustatytas ribas, turimus metinius asignavimus tvirtina Biudžeto valdymo institucija. 1 2 straipsnis Biudžeto įgyvendinimas Komisija Bendrijos finansinę paramą įgyvendina pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002. 1 3 straipsnis Peržiūra Ne vėliau kaip per trejus metus nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos, o po to – kas trejus metus, Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Regionų komitetui bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui EMT raidos ataskaitą. Kartu su ataskaita prireikus pateikiami šio sprendimo pataisų pasiūlymai. 1 4 straipsnis Pagrindinių EMT sudėtinių dalių sukūrimas Ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos valstybės narės nusiunčia Komisijai informaciją, nurodytą 5 straipsnio 2 dalyje. 1 5 straipsnis Taikymo data Šis sprendimas taikomas nuo 2008 m. sausio 1 d. Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms laikantis Europos bendrijos steigimo sutartyje nustatytos tvarkos. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA Šis dokumentas yra aiškinamąjį memorandumą papildantis priedas. Todėl pildant šią finansinę teisės akto pasiūlymo pažymą, reikėtų stengtis nekartoti aiškinamajame memorandume pateiktos informacijos, tačiau būtina išlaikyti jos aiškumą. Prieš pildydami šią formą, prašom perskaityti konkrečias rekomendacijas, kuriose pateikiama patarimų ir paaiškinimų. 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS: Tarybos sprendimo, sukuriančio Europos migracijos tinklą, pasiūlymas 2. VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMA Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys): Imigracijos ir prieglobsčio politika 3. BIUDŽETO EILUTĖS 3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais: 18 03 05 – Europos migracijos stebėjimo centras 3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė: Priemonės trukmė: 2008 m. ir vėliau. Finansinis poveikis apskaičiuotas tik 2008–2013 m. finansiniam laikotarpiui. 3.3. Biudžeto ypatybės (prireikus įterpti eilučių): Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | 18 03 05 | NPI | Dif.[20] | NE | NE | NE | Nr. 3A | 4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA 4.1. Finansiniai ištekliai 4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | n metai | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėlesni metai | Iš viso | Veiklos išlaidos[21] | Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1. | a | 6,500 | 8,800 | 10,100 | 10,300 | 10,500 | 10,500 | 56,700 | Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 2,790 | 8,110 | 9,450 | 10,200 | 10,400 | 10,500 | 51,450 | Administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą[22] | Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4. | c | ORIENTACINĖ SUMA IŠ VISO | Įsipareigojimų asignavimai | a + c | 6,500 | 8,800 | 10,100 | 10,300 | 10,500 | 10,500 | 56,700 | Mokėjimų asignavimai | b + c | 2,790 | 8,110 | 9,450 | 10,200 | 10,400 | 10,500 | 51,450 | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[23] | Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5. | d | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 1,404 | Žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6. | e | Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų | IŠ VISO ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a + c + d + e | 6,734 | 9,034 | 10,334 | 10,534 | 10,734 | 10,734 | 58,104 | Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b + c + d + e | 3,024 | 8,344 | 9,684 | 10,434 | 10,634 | 10,734 | 52,854 | Išsami informacija apie bendrą finansavimą Jeigu numatoma, kad pasiūlymą bendrai finansuos kelios valstybės narės arba kitos įstaigos (nurodyti kokios), toliau pateiktoje lentelėje reikėtų nurodyti tokio bendro finansavimo dalies įvertinimą (jei numatoma, kad bendrai finansuos kelios skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų eilučių): mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Bendrą finansavimą teikianti įstaiga | n metai | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėlesni metai | Iš viso | 26 valstybės narės (išskyrus Daniją). Šias sumas sudaro bendras visų 26 valstybių narių finansavimas | f | 1,175 | 1,669 | 1,944 | 1,986 | 1,986 | 1,986 | 10,751 | IŠ VISO ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a + c + d + e + f | 7,909 | 10,703 | 12,278 | 12,520 | 12,720 | 12,720 | 68,850 | 4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu X Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. ( Atsižvelgiant į pasiūlymą teks pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas. ( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo[24] nuostatas (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą). 4.1.3. Finansinis poveikis įplaukoms X Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms. ( Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį: Pastaba: visa išsami informacija ir pastabos, susijusios su poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodu, turėtų būti pateiktos atskirame priede. mln. eurų (dešimtųjų tikslumu) Prieš taikant priemonę [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę | Iš viso žmogiškųjų išteklių | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 5. YPATYBĖS IR TIKSLAI AIšKINAMAJAME MEMORANDUME REIKIA PATEIKTI IšSAMIą INFORMACIJą APIE PASIūLYMO APLINKYBES. ŠIAME FINANSINėS TEISėS AKTO PASIūLYMO PAžYMOS SKIRSNYJE TURI BūTI PATEIKTA šI KONKRETI PAPILDOMA INFORMACIJA: 5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai Sustiprinti naujausios informacijos ir duomenų apie visus susijusius migracijos pokyčius rinkimą, pateikimą, keitimąsi šia informacija ir veiksmingą jos naudojimą. 5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija Siūloma priemone siekiama kurti valdžios institucijų, universitetų, mokslininkų ir kitų susijusių suinteresuotųjų šalių migracijos ir prieglobsčio srityje valstybėse narėse tinklus, kad jie galėtų teikti Bendrijai, valstybėms narėms ir visuomenei objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją apie migracijos ir prieglobsčio padėtį Europos ir nacionaliniu lygiu. Kadangi valstybės narės vienos negali pasiekti šio tikslo gerinti bendradarbiavimą ir teikti duomenis bei atlikti tyrimus visoje Europoje, būtina imtis veiksmų Bendrijos lygiu. Sinergija ir ryšiai su kitomis iniciatyvomis, tinklais ir kt. paaiškinti aiškinamajame memorandume ir poveikio vertinime. 5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemą Pasiūlymo tikslas – sukurti struktūrą, galinčią teikti Bendrijai, valstybėms narėms ir visuomenei objektyvią, patikimą ir palyginamą informaciją apie migracijos ir prieglobsčio padėtį Europos ir nacionaliniu lygiu. Todėl pasiūlymu sukuriamas tinklas, kurį sudaro Komisija ir po nacionalinį informacijos centrą kiekvienoje valstybėje narėje. Jie atsako už pasiūlymo 2 straipsnyje nurodytų tinklo uždavinių vykdymą ir už poveikio vertinimo 4 skirsnyje išvardytų rezultatų įgyvendinimą. Iš tinklui skirtų išteklių turi būti finansuojami du pagrindiniai veiklos tikslai: tiesioginė parama nacionaliniams informacijos tinklams ir parama tinklo veiklai, nesusijusiai su nacionaliniais informacijos tinklais, kuri apima: - paramą Komisijai už koordinavimo užduotis - vertinimo išlaidas - rezervines lėšas specialiai arba nenumatytai veiklai, susijusiai su EMT veiklos sritimis - ryšius su kitomis įstaigomis - specialią paramą naujiems nacionaliniams informacijos centrams pirmaisiais priemonės įgyvendinimo metais. 8.1. skirsnyje pateiktoje lentelėje aprašomos pirmiau minėtų tikslų finansinės išlaidos. 5.4. Įgyvendinimo metodai (orientaciniai) Toliau nurodykite metodą (-us)[26], kurį (-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti. X Centralizuotas valdymas X tiesioginis, vykdomas Komisijos ( netiesioginis, deleguojama: ( vykdomosioms agentūroms ( Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str. ( nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) ar įstaigai (-oms), teikiančiai (-ioms) viešąsias paslaugas ( Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas ( kartu su valstybėmis narėmis ( kartu su trečiosiomis šalimis ( Bendras valdymas su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Pastabos: Tinklo veiklai skirtos biudžetinės lėšos bus įtrauktos į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto metinius asignavimus. Iš tokių išteklių bus bendrai finansuojamos nacionalinių informacijos centrų išlaidos ir padengiamos paslaugų teikėjo, kuriam patikėtos koordinavimo užduotys, išlaidos, taip pat kitos išlaidos, susijusios su vertinimu, specialia veikla ir parama naujai sukurtiems nacionaliniams informacijos centrams. Turimus metinius asignavimus nustato biudžeto valdymo institucija, atsižvelgdama į finansinėje programoje nustatytas ribas. Už dotacijų skyrimą būtinus reikalavimus atitinkantiems nacionaliniams informacijos centrams ir sutartinių santykių su paslaugų teikėju, kuriam patikėtos koordinavimo užduotys, ir kitais paslaugų teikėjais užmezgimą bus atsakinga Komisija. 6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS 6.1. Stebėsenos sistema Vienas iš valdybos uždavinių bus „vertinti tinklo padarytą pažangą“ (4 straipsnio 2 dalies b punktas). Dėl to bus sukurta nuolatinės stebėsenos sistema. Šiuo atžvilgiu Komisija taip pat vaidins svarbų vaidmenį, kadangi ji „stebės, kaip įgyvendinama metinė veiklos programa, ir teiks reguliarias jos įgyvendinimo ir tinklo raidos ataskaitas valdybai bei Komisijai“ (6 straipsnio 3 dalis). 6.2. Vertinimas 6.2.1. Ex-ante vertinimas Teisingumo, laisvės ir saugumo GD pavedė atlikti EMT parengiamosios priemonės vertinimą, įskaitant būsimo EMT ex-ante vertinimą. Vertinimą atliko paslaugų teikėjas (GHK – EPEC), o galutinis vertinimas Komisijos tarnyboms buvo pateiktas 2005 m. liepos mėn. 6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis) Rengiant teisinį pagrindą atsižvelgta į dabartinės EMT parengiamosios priemonės privalumus ir trūkumus. Keletas pavyzdžių: - valstybės narės įpareigojamos pasiūlymu įsteigti nacionalinius informacijos centrus; taip bandoma išvengti dabartinės situacijos, kai daugelis valstybių narių nedalyvauja EMT darbe, kadangi nėra paskyrusios nacionalinio informacijos centro (šiuo metu dalyvavimas yra savanoriškas); - pasiūlyme aiškiai apibrėžiamas įvairių dalyvių (nacionalinių informacijos centrų, Komisijos) vaidmuo siekiant išvengti neaiškumo dėl to, kas ką daro tinkle; - pasiūlymu užtikrinamas politinis valstybių narių dalyvavimas numatant jų dalyvavimą valdybos veikloje. Tokio dalyvavimo nebuvo pirmajame EMT etape (parengiamoji priemonė); - nacionaliniai informacijos centrai turės laikytis daugelio reikalavimų ir juose turės būti keli ekspertai, atsakingi už įvairias sritis. Taip bus užtikrinta, kad visi nacionaliniai informacijos centrai teiks aukštos kokybės rezultatus. 6.2.3. Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumas Remiantis teisiniu pagrindu (13 straipsniu), Komisija privalo parengti EMT raidos ataskaitą ne vėliau kaip per trejus metus nuo sprendimo įsigaliojimo dienos, vėliau – kas trejus metus. Finansinėje programoje numatyti vertinimui būtini ištekliai. 7. KOVOS SU SUKčIAVIMU PRIEMONėS Komisija užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šią priemonę finansuojamus veiksmus, Bendrijos finansiniai interesai būtų apsaugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veikla priemones, atliekant veiksmingus tikrinimus, išieškant netinkamai sumokėtas sumas ir, nustačius pažeidimus, skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomąsias nuobaudas pagal Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999. Pažeidimo sąvoka, minima Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje, pagal šią priemonę finansuojamų Bendrijos veiksmų atžvilgiu – tai bet kuris Bendrijos teisės aktų nuostatų ar sutartinių įsipareigojimų pažeidimas, susijęs su ekonominės veiklos vykdytojo veiksmais ar neveikimu, dėl kurio Bendrijų bendrajam biudžetui ar jų valdomiems biudžetams žala padaroma arba gali būti daroma nepagrįstomis išlaidomis. Sutartyse ir susitarimuose visų pirma numatyta Komisijos ar jos įgalioto atstovo vykdoma priežiūra bei finansų kontrolė ir Europos Audito Rūmų atliekami auditai, jei būtina – vietoje. 8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidas[27] Tikslas | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Iš viso 2008–2013 m. | 1 parama specialiai tinklo veiklai, nesusijusiai su nacionaliniais informacijos centrais | 1 600 000 | 1 825 000 | 2 125 000 | 2 150 000 | 2 450 000 | 2 450 000 | 12 600 000 | 1 priemonė. Koordinacinė parama Komisijai | 1 000 000 | 1 100 000 | 1 500 000 | 1 500 000 | 1 600 000 | 1 700 000 | 8 400 000 | 4 priemonė. Santykiai su kitomis įstaigomis | 100 000 | 125 000 | 125 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 800 000 | IŠ VISO IŠLAIDŲ | 6 500 000 | 8 800 000 | 10 100 000 | 10 300 000 | 10 500 000 | 10 500 000 | 56 700 000 | 8.2. Administracinės išlaidos 8.2.1. Žmogiškųjų išteklių skaičius ir rūšis Pareigų rūšis | Darbuotojai, skiriami priemonei įgyvendinti iš esamų ir (arba) papildomų išteklių (darbo vietų arba visos darbo dienos ekvivalentų skaičius) | n metai | n + 1 metai | n + 2 metai | n + 3 metai | n + 4 metai | n + 5 metai | Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[28] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | Darbuotojai, finansuojami[29] pagal XX 01 02 str. | Kiti darbuotojai[30], finansuojami pagal XX 01 04/05 str. | IŠ VISO | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas Koordinuoti tinklo veiklą, stebėti paslaugų teikėjo, palaikančio ryšį su koordinatoriumi ir nacionaliniais informacijos centrais, darbą, užtikrinti, kad būtų tinkamai tvarkomos sutartys su tinklo nariais. 8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių darbo vietų skaičių. X Šiuo metu programos valdymui skirtų darbo vietų, kurias reikia pakeisti arba pratęsti. ( Darbo vietų, pagal MPS (metinę politikos strategiją) arba PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtų n-tiesiems metams. ( Darbo vietų, kurių bus prašoma per kitą MPS arba PBP procedūrą. ( Darbo vietų, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas). ( Darbo vietų, reikalingų n-tiesiems metams, tačiau nenumatytų tų metų MPS arba PBP. 8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – administracinės valdymo išlaidos) mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | n metai | n + 1 metai | n + 2 metai | n + 3 metai | n + 4 metai | n + 5 ir vėliau | IŠ VISO | Kita techninė ir administracinė pagalba | - intra muros | - extra muros | Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 8.2.5. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Žmogiškųjų išteklių rūšis | n metai | n + 1 metai | n + 2 metai | n + 3 metai | n + 4 metai | n + 5 ir vėliau | Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai Prireikus, pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą 2 x 117 000 EUR = 234 000 EUR Apskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. Prireikus, pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą Netaikoma 8.2.6. Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) | n metai | n + 1 metai | n + 2 metai | n + 3 metai | n + 4 metai | n + 5 ir vėliau | IŠ VISO | XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | XX 01 02 11 03 – Komitetai[32] | XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | 2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | 3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) | Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą Netaikoma [1] COM(94)23 – Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui dėl imigracijos ir prieglobsčio politikos. [2] 1996 m. Europos migracijos stebėjimo tarnybos galimybių studija. [3] Europos migracijos tinklo veiklos vertinimas, 2005 m. [4] COM(2005)375. [5] Žr. 2003 m. biudžetą, B5–8 antraštinę dalį, Teisingumas, saugumas ir laisvė. [6] OL L 248, 2002 m. rugsėjo 16 d. [7] COM(2005)606. [8] Visus dokumentus, susijusius su viešosiomis konsultacijomis, įskaitant suinteresuotųjų šalių atsiliepimus, galima rasti internete: http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/emn/news_contributions_emn_en.htm. [9] OL C […], [...], p. […]. [10] OL C […], [...], p. […]. [11] OL C […], [...], p. […]. [12] OL C […], [...], p. […]. [13] Toliau – EMT. [14] Tarybos dokumentas 11638/03. [15] Tarybos dokumentas 14292/1/04 REV 1. [16] COM(2005)606. [17] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2006 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentu Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1). [18] OL L 281, 1995 11 23, p. 31. [19] OL L 8, 2001 1 12, p. 1. [20] Diferencijuoti asignavimai. [21] Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui. [22] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį. [23] Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams. [24] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [25] Jeigu būtina, t. y. jeigu priemonė trunka ilgiau kaip 6 metus, reikėtų pridėti papildomų stulpelių. [26] Jei nurodomas daugiau kaip vienas metodas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. [27] Kaip bus panaudoti padidėję ištekliai, paaiškinta poveikio vertinimo 2 priede, kuriame taip pat pateiktas paaiškinimas dėl pagrindinių rezultatų, kurie pateisina nacionaliniams informacijos centrams skirtinas sumas. [28] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [29] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [30] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą. [31] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) agentūros (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pasiūlymo pažymą. [32] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.