LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 218/36

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos viešojo administravimo institucijų sąveikos sprendimų (ISA)

COM(2008) 583 galutinis – 2008/0185 (COD)

2009/C 218/07

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 156 straipsniu, 2008 m. spalio 14 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos viešojo administravimo institucijų sąveikos sprendimų (ISA)“

Transporto, energijos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. sausio 29 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Antonello PEZZINI.

451-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. vasario 25 –26 d. (2009 m. vasario 25 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 130 narių balsavus už ir 1 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 EESRK pritaria Komisijos iniciatyvai pradėti įgyvendinti ISA programą, ir yra įsitikinęs, kad ji toliau užtikrins ir pagerins naudingą ir veiksmingą Europos bendrojoje rinkoje veikiančių sudėtingų naujų sistemų sąveiką.

1.2 EESRK mano, kad, siekiant praktiškai įgyvendinti Sutartyje numatytas laisves, būtina visiškai įgyvendinti sąveikos mechanizmus, kurie būtų naudingi ne tik administravimo įstaigoms ir institucijoms, bet ir visuomenei bei verslo subjektams, kalbant apskritai – organizuotai pilietinei visuomenei.

1.3 Akivaizdu, kad būtina įgyvendinti konkrečią strategiją, skirtą asmens ir ekonominių duomenų apsaugai. EESRK ne kartą nuomonėse teigė, kad „informacijos saugumas negali būti atsiejamas nuo asmens duomenų apsaugos stiprinimo ir pagrindinių laisvių, kurias užtikrina Europos žmogaus teisių konvencija“ (1).

1.4 Komitetas pabrėžia, kad vartotojams būtinos suderintos sistemos, kurios gali būti parduodamos tik užtikrinus asmens, ekonominių ir administracinių duomenų apsaugą. Europoje reikėtų sukurti teisinę patraukimo baudžiamojon atsakomybėn ir sankcijų sistemą, taikomą neteisėtai naudojantiems tinklus ir duomenis asmenims, taip pat siekti teisinių procedūrų suderinimo ES.

1.5 EESRK mano, kad iki šiol vykdytų priemonių nepakanka siekiant išvengti rinkos susiskaidymo ir suteikti tarpusavyje susijusioms, sąveikaujančioms ir prieinamoms viešojo administravimo institucijoms galimybę veiksmingai veikti Europos mastu.

1.6 Komitetas ragina kartu su ISA programa vykdyti svarbią Bendrijos iniciatyvą, kuria valstybės narės ir Komisija įpareigojamos taikyti priemones, kurios įtvirtintų atnaujintą Europos sąveikos sistemą ir jai suteiktų aiškumo.

1.7 EESRK mano, kad labai svarbu, kad naujojoje Europos sąveikos strategijoje kartu su bendrąja sistema būtų nustatyti Bendrijos politiniai prioritetai, kuriais būtų reikalaujama imtis veiksmų sistemos priemonių ir bendrųjų paslaugų srityje, ir aiškios biudžeto prognozės.

1.8 EESRK mano, kad reikia pasiekti skaitmeninį suartėjimą, kuris užtikrintų: — visišką sąveikai skirtą įrangą, platformas ir paslaugas, — tapatybės ir teisių valdymą, — prieigą ir lengvą naudojimąsi, — kalbos požiūriu neutralias technines struktūras ir IT sistemas, — didesnes pastangas teikiant pagalbą ir vartotojų, visų pirma pačių silpniausių, tęstinį mokymąsi siekiant išvengti skaitmeninės atskirties ir užtikrinti aukštą patikimumo bei vartotojų ir paslaugų teikėjų tarpusavio pasitikėjimo lygį (2).

1.9 Komitetas mano, kad reikia geresnio koordinavimo ir bendradarbiavimo su kitomis Bendrijos programomis, kuriomis skatinamos naujos idėjos ir sprendimai paneuropinės sąveikos srityje.

1.10 EESRK pabrėžia, kad svarbu (ypač e. valdžios sektoriuje) užtikrinti programinės įrangos saugumą ir patvarumą, informacijos ar mokėjimų konfidencialumą, priėjimą prie šaltinio kodo, taip pat mano, kad turi būti skatinama naudoti atviro šaltinio programas, nes jos sudaro sąlygas analizuoti, keisti, perskirstyti ir pakartotinai naudoti programinę įrangą, kuri viešojo administravimo institucijoms labai naudinga.

1.11 EESRK mano, kad būtina stiprinti Europos sąveikos orientacinę sistemą laikantis požiūrio, apimančio įvairius aspektus: politinius (viena bendrųjų prioritetų vizija), teisinius (teisėkūros sinchronizavimas) ir techninius, lingvistinius bei organizacinius.

1.12 Komiteto nuomone, reikėtų parengti suderintų paneuropinių e. valdžios paslaugų (angl. PEGS), kurias diegia viešojo administravimo institucijos, europinį sąnaudų ir naudos skaičiavimo metodą.

1.13 EESRK mano, kad šios iniciatyvos sėkmė labai priklauso nuo informavimo ir mokymo kampanijų. Be to, ypač svarbu organizuoti socialinį ir pilietinį dialogą Europos lygiu ir europinės interneto paslaugų konferencijas siekiant skleisti informaciją apie įvairių šalių administravimo institucijų darbą, jį remti ir suteikti kryptį atsižvelgiant į bendrą plėtros programą.

2. Įvadas

2.1 Dėl nuo dešimtojo dešimtmečio pradžios vykstančio spartaus informacijos ir ryšių technologijų tobulėjimo visiškai pasikeitė viešojo administravimo institucijų, įmonių, darbuotojų ir visuomenės sąveikioji aplinka. Europos vidaus rinkoje pasiektas integracijos lygmuo labai paskatino naują e. valdžios paslaugų tarpvalstybinių aspektų plėtrą.

2.2 EESRK neseniai pabrėžė, kad „valdžios institucijos, pereinančios prie skaitmeninių paslaugų, turės tapti modernesnės gerindamos savo teikiamų paslaugų kokybę, lankstumą ir kiekybę, kad būtų efektyviai naudojami viešieji ištekliai, mažinamos sąnaudos, vartotojai būtų patenkinti, tarpusavyje koordinuojamas viešųjų administracijų darbas ir būtų mažiau biurokratijos“ (3).

2.3 Konvergencija ir sąveika yra vieni svarbiausių Europos e. valdžios strategijos aspektų – kaip pabrėžta 2005 m. Mančesterio deklaracijoje (4).

2.4 EESRK šiais klausimais, taip pat dėl daugelio teisės aktų iniciatyvų, susijusių su sąveikos struktūromis, pareiškė savo nuomonę, pavyzdžiui, dėl Paslaugų direktyvos (2006/123/EB), Viešųjų pirkimų direktyvos (2004/18/EB), INSPIRE direktyvos (2007/2/EB) ir Viešojo sektoriaus informacijos direktyvos (2003/98/EC) (5).

2.5 Be to, EESRK ne kartą reiškė paramą (6) konkrečioms Komisijos iniciatyvoms, kuriomis pradėtos elektroninio keitimosi duomenimis tarp administravimo institucijų programos: IDA I (1995–1999 m.), IDA II (1999–2004 m.) ir IDABC (2005–2009 m.); šios iniciatyvos yra dabartinio pasiūlymo priimti sprendimą dėl naujos programos – Europos viešojo administravimo institucijų sąveikos sprendimai (ISA) (2010–2015 m.) – pirmtakės.

2.6 Komitetas pažymėjo, kad siekiant, jog e. valdžios paslaugos būtų aukštos ir užtikrintos kokybės, sąveikios ir orientuotos į vartotoją, būtina informacijos sistemų sąveika, taip pat dalytis informacija, pakartotinai ją naudoti ir sujungti administravimo procesus (7); EESRK visų pirma pabrėžė šiuos aspektus:

— Europos iniciatyvų stiprinimo svarbą – siekiant naudos ne tik administravimo įstaigoms ir institucijoms, bet ir visuomenei ir verslo subjektams, kalbant bendrai – organizuotai pilietinei visuomenei;

— būtinybę įkurti veiksmingą ES sertifikavimo instituciją, kuri užtikrintų tinkamą prieigos prie informacijos ir keitimosi ja saugumo lygį;

— būtinybę kuo geriau informuoti galutinius tinklų vartotojus, suteikti jiems kuo geresnę prieigą ir užtikrinti kuo geresnę sąveiką su jais;

— būtinybę įvairiais lygmenimis skatinti iniciatyvas nuolatiniam vartotojų mokymui užtikrinti ir pirmiau minėtai nuolatiniam mokymuisi skirtai tinklų infrastruktūrai sukurti;

— būtinybę užtikrinti tinklo saugumą (atsižvelgiant į naudojamos informacijos svarbą) centro ir išoriniu lygmeniu naudojant tinkamas apsaugos priemones ir, kur reikia, saugius perdavimo protokolus.

2.7 Be to, darbo dokumentuose, paskelbtuose rengiant 2007 m. lapkričio 20 d. komunikatą „Bendroji rinka XXI a. Europai“ (dėl jo EESRK paskelbė nuomonę (8), nurodyta daug sąveikos priemonių elektroniniam keitimuisi duomenimis: tinklas internete SOLVIT; vidaus rinkos informacinė sistema (IMI); skubaus keitimosi informacija apie pavojingus ne maisto gaminius sistema (RAPEX); gyvų gyvūnų atsekamumo sistema ir skubaus įspėjimo apie gyvūnų ligas sistema (TRACES).

2.8 Tačiau įvairūs tyrimai (9) parodė, kad visiškos tarpvalstybinės ir tarpsektorinės viešojo administravimo institucijų sąveikos siekti trukdo daug kliūčių: koordinavimo ir organizacinio lankstumo trūkumas, institucijų atsakomybės skirtumai, skirtingos teisinės sistemos, skirtingi kultūriniai ir politiniai požiūriai, nepakankamas dialogas su pramonės atstovais, nesugebėjimas pasinaudoti pasiektais rezultatais ir kalbos barjeras

2.8.1 Be minėtų kliūčių reikėtų atkreipti dėmesį ir į problemas, susijusias su saugumu ir teise į privatumą ir į nepakankamai suderintas valstybių narių administravimo procedūras. Be to, kaip Komitetas jau yra ne kartą prašęs, reikėtų stipresnio muitinių sistemų tinklo.

2.9 Todėl EESRK mano, kad, siekiant kuo didesnės naudos iš Europos ekonominės erdvės be sienų, kurioje taikoma nedaug pagrindinių bendrų nuostatų ir sprendimų ir veiksmingai naudojami atviri standartai, reikia gerinti koordinavimą ir skatinti tarpusavio ryšius, sąveiką ir prieinamumą.

3. Komisijos pasiūlymas

3.1 Komisijos pasiūlymu, kuriuo nustatoma Europos viešojo administravimo institucijų sąveikos sprendimų (ISA) programa, siekiama skatinti Europos viešojo administravimo institucijų veiksmingą ir naudingą tarpvalstybinį ir tarpsektorinį elektroninį bendravimą, kuris leistų teikti elektronines viešąsias paslaugas, padedančias įgyvendinti Bendrijos politiką ir vykdyti jos veiklą (ypatingą dėmesį skiriant bendrajai rinkai) ir užkirsti kelią įvairioms elektroninėms kliūtims valstybėse narėse.

3.2 ISA programa siekiama skatinti ir padėti: — kurti ir tobulinti bendrąsias sistemas sudarant palankesnes sąlygas valstybių ir sektorių sąveikai; — vertinti siūlomų ar priimtų Bendrijos teisės aktų pasekmes IRT ir planuoti IRT sistemų diegimą, kurios turėtų padėti įgyvendinanti šiuos teisės aktus; — teikti ir tobulinti esamas bendrąsias paslaugas ir kurti, įgyvendinti, teikti ir tobulinti naujas bendrąsias paslaugas; — tobulinti esamas pakartotinai naudotinas bendrąsias priemones ir kurti, teikti ir tobulinti naujas pakartotinai naudotinas bendrąsias priemones.

3.3 2010–2015 m. ISA programai įgyvendinti skirtas biudžetas yra 164,1 mln. eurų, iš jų 103,5 mln. eurų skirta laikotarpiui iki 2013 m. gruodžio 31 d., kaip numatyta 2007–2013 m. finansinio programavimo plane; 2014–2015 m. skirta 60,6 mln. eurų.

4. Bendrosios pastabos

4.1 EESRK reiškia tvirtą paramą iniciatyvoms, kuriomis siekiama užtikrinti visavertį ir veiksmingą išsiplėtusios Europos bendrosios rinkos veikimą, ir mano, kad, siekiant praktiškai įgyvendinti Sutartyje numatytas laisves, būtina visiškai įgyvendinti sąveikos mechanizmus, kurie būtų naudingi ne tik administravimo įstaigoms ir institucijoms, bet ir visuomenei ir verslo subjektams, kalbant bendrai – organizuotai pilietinei visuomenei.

4.2 EESRK mano, kad, nepaisant trijų iš eilės įgyvendintų daugiamečių programų IDA I, IDA II ir IDABC, iki šiol taikytų priemonių nepakanka siekiant išvengti rinkos susiskaidymo ir siekiant suteikti tarpusavyje susijusioms viešojo administravimo institucijoms galimybę veikti Europos mastu, kad jos galėtų nekliudomos ir nediskriminuojamos teikti paslaugas, taip išlaikant rinkos vienovę ir visoje ES visiškai įgyvendinant visuomenės ir Bendrijos verslo subjektų teises.

4.3 EESRK pritaria Komisijos iniciatyvai pradėti vykdyti ISA programą, jei joje nebus apsiribota tik nuo 1993 m. iki dabar viena po kitos vykdytų programų finansavimo išplėtimu ir atnaujinimu, bet bus užtikrintas naudingas ir veiksmingas Europos sąveikos strategijos ir Europos sąveikos sistemos įgyvendinimas (10), kuris būtinas kuriant sujungtą bendrąją rinką ir konkurencingą tvarią Europos ekonomiką, kaip numatyta atnaujintoje Lisabonos strategijoje.

4.4 EESRK ragina kartu su ISA programa vykdyti svarbią Bendrijos iniciatyvą, kuria valstybės narės ir Komisija įpareigojamos vykdyti priemones, kurios Europos sąveikos strategijai ir Europos sąveikos sistemai suteiktų aiškumo ir galios; tai viešiesiems ir privatiesiems operatoriams ir šalies bei kitų valstybių vartotojams užtikrintų galimybę naudotis aiškiomis ir skaidriomis bendromis procedūromis.

4.5 EESRK mano, kad labai svarbu, kad naujojoje Europos sąveikos strategijoje kartu su bendrąja sistema būtų nustatyti Bendrijos politiniai prioritetai – siekiant užtikrinti, kad siūlomos direktyvos ir rengiamas reglamentas būtų iš tikrųjų taikomi.

4.6 EESRK mano, kad vis dar nepakankamas koordinavimas ir bendradarbiavimas su kitomis Bendrijos programomis, skirtomis kurti naujas idėjas ir sprendimus, susijusius su Europos lygmens sąveika, ypač su Konkurencingumo ir inovacijų bendrąja programa (strateginė rėmimo programa IRT srityje) ir Europos bendrijos septintąja bendrąja mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programa, ir pataria įsteigti programų sąveikos komitetą, kuriame visų atitinkamų programų vadybininkai koordinuotų konkursų rengimą.

4.7 EESRK mano, kad viešojo administravimo institucijos tik pradėjusios kurti naujų veiklos sistemų koncepcijas turėtų tikrinti jų suderinamumą su Europos sąveikos principais; galėtų būti naudojami išankstinio pranešimo mechanizmai – pavyzdžiui, tokie, kokie naudojami rengiant naujus techninius standartus (11). Didžiausia kliūtis vis dar yra kultūrinio pobūdžio – kai kurios administravimo institucijos dar nepasirengusios ir jas dar reikia įtikinti, kad jos privalo priimti atvirus technologinius ir naujoviškus Europos sąveikos sistemos sprendimus.

4.8 Komitetas mano, kad šios iniciatyvos sėkmė priklauso nuo informavimo ir mokymo kampanijų ir Europos interneto paslaugų konferencijų, kurios, be kita ko, nustatydamos gaires įvairaus lygmens administravimo įstaigoms, užtikrintų nuolatinę darbo programos stebėseną ir perskirstymą.

4.9 Skaitmeniniam suartėjimui būtini: sąveikai skirta įranga, platformos ir paslaugos, saugumo ir patikimumo reikalavimai, tapatybės ir teisių valdymas (12), prieiga ir lengvas naudojimasis, taip pat kalbos požiūriu neutralios techninės struktūros ir IT sistemos bei didesnės pastangos teikiant pagalbą ir būtinybė užtikrinti vartotojų, visų pirma pačių silpniausių, tęstinį mokymąsi siekiant išvengti skaitmeninės atskirties.

4.10 EESRK primena, kad svarbu (ypač e. valdžios sektoriuje) laisvai prieinama programinė įranga programų saugumui ir patvarumui, informacijos ar mokėjimų konfidencialumui, priėjimui prie šaltinio kodo bei jo priežiūrai, stabilumui ir saugumui užtikrinti net, kai jį paskelbęs subjektas daugiau atitinkama veikla neužsiima (13).

4.11 Komitetas laikosi nuomonės, kad reikėtų parengti suderintų paneuropinių e. valdžios paslaugų (angl. PEGS) (14), kurias diegia viešojo administravimo institucijos, europinį sąnaudų ir naudos skaičiavimo metodą. Kuriant šį metodą turėtų būti atsižvelgta ne tik į investicijų grąžą, pelną iš nekilnojamojo turto, lankstumą ir biurokratinės naštos mažinimą, tačiau ir į bendrąją vertę, kuri gaunama visuomenei ir verslo subjektams kuriant laisvą ir patikimą bendrąją rinką.

4.12 EESRK mano, kad Europos sąveikos sistemos koncepciją sudaro įvairūs aspektai: politiniai (viena bendrų prioritetų vizija), teisiniai (teisėkūros sinchronizavimas) ir techniniai, kalbos bei organizaciniai.

4.13 Komitetas mano, kad socialiniu požiūriu būtų labai pagirtina, jei nacionalinės administravimo institucijos pradėtų dialogą Europos lygiu (tai būtų EUPAN ir TUNED (15) rengiamo neformalaus dialogo dalis) su suinteresuotų administravimo institucijų darbuotojų atstovais siekiant suteikti piliečiams informaciją, būtiną jų dalyvavimui užtikrinti.

4.14 Kalbant apie naujas ir esamas bendrąsias priemones, susijusias su visuotiniu koncepciniu viešųjų paslaugų modeliu (angl. GPSCM (16), kurį kartu su valstybėmis narėmis nustatė Komisija, pažymėtina, kad: — naudojant standartizuotą, vienodą ir bendrą metodiką, tarpvalstybiniu lygmeniu turi būti aiškiai nustatyti duomenų savininkų, teikėjų ir vartotojų vaidmenys, teisės ir pareigos; — viešojo administravimo institucijos šį modelį turi taikyti savo veikloje, įtraukti į savo sąveikos sistemas ir bendras veiklos vertinimo sistemas, kurios gali būti taikomos tarpvalstybiniams duomenų srautams; — valstybės narės turi sukurti tapatybės nustatymo, autentiškumo patikrinimo ir sertifikavimo infrastruktūras ar pagerinti jų veikimą – kad užtikrintų didelį patikimumą ir vartotojų ir paslaugų teikėjų tarpusavio pasitikėjimą.

4.15 EESRK nuomone, turi būti sukurta bendra šios srities atvirų techninių standartų CEN, CENELEC ir ETSI sistema, kuri sudarytų sąlygas visiems norintiems juos taikyti.

4.16 Komitetas mano, kad turi būti skatinama naudoti atviro šaltinio programas, kadangi jos sudaro sąlygas analizuoti, keisti, perskirstyti ir pakartotinai naudoti programinę įrangą, kuri viešojo administravimo institucijoms labai naudinga įvairiais požiūriais: sąnaudų efektyvumo, standartų taikymo tikrinimo, veiklos, kurios nereglamentuoja licencijos ir autorių teisės, tikrinimo, ilgalaikio priimtų sprendimo tvarumo ir prisitaikymo prie vietos poreikių.

Briuselis, 2009 m. vasario 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Mario SEPI

(1) Žr. EESRK dėl saugios informacinės visuomenės strategijos, pranešėjas A. Pezzini, OL C 97 2007 4 18, p 21.

(2) Pasakymu „patys silpniausi vartotojai“ turimi omenyje jauni ir vyresnio amžiaus vartotojai, kurie turi nepakankamai įgūdžių naudotis internetu, ir tie, kurie neturi lėšų sumokėti už prieigą prie tinklo.

(3) Žr. EESRK dėl saugios informacinės visuomenės strategijos, pranešėjas A. Pezzini, OL C 325, 2006 12 30, p. 78.

(4) Žr. http://archive.Cabinetoffice.gov.uk/egov2005conference/documents/proceedings/pdf/051124declaration.pdf

(5) Žr. EESRK dėl programos MODINIS, pranešėjas D. Retureau, OL C 61, 2003 03 14, p. 184; EESRK dėl IRT programos pratęsimo, pranešėjas D. Retureau, OL C 28, 2006 02 03, p. 89; EESRK dėl e. Europos 2002: galutinė ataskaita, pranešėjas Ch. Koryfidis, OL C 220, 2003 09 16, p. 36; EESRK dėl e. Europos 2002: galutinė ataskaita, pranešėjas Ch. Koryfidis, OL C 220, 2003 09 16, p. 33; EESRK dėl i2010 – Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti, pranešėjas G. Lagerholm, OL C 110, 2006 05 09, p. 83; EESRK dėl e. prieinamumo, pranešėjas M. Á. Cabra de Luna, OL C 110, 2006 05 09, p. 26; EESRK dėl e. verslas. Go Digital, pranešėjas T. McDonogh, OL C 108, 2004 04 30, p. 23; EESRK dėl ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos persvarstymo, pranešėjas T. McDonogh, OL C 97, 2007 4 28.

(6) Žr. EESRK dėl elektroninio keitimosi duomenimis IDA), pranešėjas B. Gonçalves, OL C 214, 1998 07 10, p. 33; EESRK dėl IDA pakeitimų, pranešėjas G. Bernabei, OL C 80, 2002 04 03, p. 21; EESRK dėl e. valdžios paslaugų, pranešėjas A. Pezzini, OL C 80, 2004 03 30, p. 83;

(7) EESRK dėl e. valdžios paslaugų, pranešėjas A. Pezzini, OL C 80, 2004 03 30, p. 83.

(8) Žr. EESRK „Bendroji rinka XXI a. Europai“, pranešėjas B. Cassidy, bendrapranešėjai R. Hencks ir C. Cappellini (dar nepaskelbta OL).

(9) Žr. www.egovbarriers.org

(10) Žr. pasiūlymo priimti sprendimą COM (2008) 583 galutinis 8 straipsnį.

(11) Tarybos 1985 m. gegužės 7 d. rezoliucijos dėl naujo požiūrio į techninį derinimą ir standartus (OL C 136 1985 06 04, p. 1) „susitarimas dėl išankstinių Bendrijos konsultacijų atitinkamu lygmeniu atsižvelgiant į Direktyvos 83/189/EEB tikslus“.

(12) Žr. EESRK dėl tinklų ir informacijos saugumo, pranešėjas A. Pezzini, OL C 48, 2002 02 21, p. 33.

(13) Žr. EESRK dėl su kompiuteriais susijusių išradimų patentabilumo, pranešėjas D. Retureau, OL C 61, 2003 03 14, p. 154.

(14) PEGS – Pan-European e-Government Services – Europinės e. valdios paslaugos.

(15) EUPAN – European Public Administration Network – Viešojo administravimo tinklas, t.y. neformalus tinklas, jungiantis ES viešojo administravimo institucijų vadovus; TUNED – Trade Union Network for European Dialog – Nacionalinių ir Europos administracijų profsąjungų delegacija.

(16) GPSCM – Generic Public Services Conceptual Model – Visuotinis koncepcinis viešųjų paslaugų modelis.