C 350/1

KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMETUI, TARYBAI IR AUDITO RŪMAMS

2017 m. Europos plėtros fondo metinės ataskaitos

(2018/C 350/01)

TURINYS

ATASKAITŲ PATVIRTINIMAS 2

EPF IŠTEKLIŲ PANAUDOJIMAS IR APSKAITA 3

EUROPOS KOMISIJOS VALDOMOS LĖŠOS 6

EPF FINANSINĖS ATASKAITOS 8

EPF FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS 17

EPF KONSOLIDUOTŲ ES PATIKOS FONDŲ FINANSINĖS ATASKAITOS 43

2017 m. ES PATIKOS FONDO „BÊKOU“ METINĖS ATASKAITOS 44

2017 M. ES PATIKOS FONDO AFRIKAI METINĖS ATASKAITOS 51

EPF IR ES PATIKOS FONDŲ KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS 58

EPF FINANSINIO VYKDYMO ATASKAITA 63

METINĖ VYKDYMO ATASKAITA. EUROPOS INVESTICIJŲ BANKO VALDOMOS LĖŠOS 91

ATASKAITŲ PATVIRTINIMAS

Europos plėtros fondo 2017 m. metinės ataskaitos parengtos vadovaujantis 11-ojo Europos plėtros fondo finansinio reglamento IX antraštine dalimi ir finansinių ataskaitų pastabose nustatytais apskaitos principais, taisyklėmis ir metodais.

Patvirtinu savo atsakomybę už Europos plėtros fondo metinių ataskaitų parengimą ir pateikimą vadovaujantis 11-ojo Europos plėtros fondo finansinio reglamento 20 straipsniu.

Iš leidimus suteikiančio pareigūno ir EIB gavau visą informaciją, kurios patikimumą jie patvirtino ir kuri būtina norint parengti ataskaitas, kuriose parodyti Europos plėtros fondų turtas, įsipareigojimai ir biudžeto vykdymas.

Remdamasi šia informacija ir tokiomis patikromis, kurios, mano manymu, būtinos ataskaitoms pasirašyti, tvirtinu, kad esu pagrįstai įsitikinusi, jog ataskaitose visais reikšmingais aspektais parodyta tikra ir teisinga Europos plėtros fondo finansinė būklė.

Rosa ALDEA BUSQUETS Apskaitos pareigūnė 2018 m. birželio 20 d.

EPF IŠTEKLIŲ PANAUDOJIMAS IR APSKAITA

1. PAGRINDINIAI FAKTAI

Europos Sąjunga (toliau – ES) palaiko bendradarbiavimu grindžiamus santykius su daugeliu besivystančių šalių. Jais visų pirma siekiama skatinti ekonominį, socialinį ir aplinkos vystymąsi, daugiausiai dėmesio skiriant ilgalaikiam skurdo mažinimui ir naikinimui, šalims gavėjoms teikiant paramą vystymuisi ir techninę pagalbą. Tuo tikslu ES drauge su šalimis partnerėmis rengia bendradarbiavimo strategijas ir mobilizuoja finansinius išteklius joms įgyvendinti. Šie vystomajam bendradarbiavimui skirti ES ištekliai gaunami iš trijų šaltinių:

— ES biudžeto,

— Europos plėtros fondo,

— Europos investicijų banko.

Europos plėtros fondas (toliau – EPF) yra pagrindinė ES pagalbos priemonė, skirta vystomajam bendradarbiavimui Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (toliau – AKR) valstybėse bei Užjūrio šalyse ir teritorijose (toliau – UŠT).

EPF nefinansuojamas iš ES biudžeto. Jį vidaus susitarimu įsteigė valstybių narių atstovai Taryboje, o valdo specialus komitetas. Europos Komisija (toliau – Komisija) yra atsakinga už operacijų, atliekamų su EPF ištekliais, finansinį vykdymą. Europos investicijų bankas (toliau – EIB) valdo investicinę priemonę.

2014–2020 m. AKR valstybėms ir UŠT teikiama geografinė pagalba ir toliau bus daugiausia finansuojama iš EPF. Kiekvienas EPF paprastai sudaromas maždaug penkerių metų laikotarpiui, jam taikomas atskiras finansinis reglamentas, pagal kurį reikalaujama parengti kiekvieno atskiro EPF finansines ataskaitas. Atitinkamai rengiamos atskiros kiekvieno EPF Komisijos valdomos dalies finansinės ataskaitos. Šios finansinės ataskaitos taip pat pateikiamos suvestine forma, kad būtų parodyta bendra išteklių, už kuriuos atsakinga Komisija, finansinė būklė.

2013 m. birželio mėn. per posėdį Taryboje valstybės narės pasirašė vidaus susitarimą, kuriuo įsteigiamas 11-asis EPF (1). Jis įsigaliojo 2015 m. kovo 1 d. Siekdama užtikrinti tęstinumą nuo 10-ojo EPF galiojimo pabaigos iki 11-ojo EPF įsigaliojimo, Komisija pasiūlė pereinamojo laikotarpio priemones, kurios bendrai vadinamos pereinamojo laikotarpio priemone (PP) (2). PP apibūdinta prie 11-ojo EPF.

Kartu iš dalies pakeistas 10-ojo EPF finansinis reglamentas (3) ir priimtas pereinamajam laikotarpiui taikomas naujas finansinis reglamentas (4). Jie įsigaliojo 2014 m. gegužės 30 d.2015 m. kovo 2 d. Taryba priėmė 11-ojo EPF finansinį reglamentą (5) ir įgyvendinimo taisykles (6). Jie įsigaliojo 2015 m. kovo 6 d.

Remiantis AKR ir ES partnerystės susitarimu buvo sukurta investicinė priemonė. Šią investicinę priemonę valdo EIB; ji skirta privačiojo sektoriaus vystymuisi AKR valstybėse remti, daugiausia (tačiau ne vien tik) finansuojant privačiąsias investicijas. Priemonė sukurta kaip atnaujinamas fondas, t. y. grąžinamos paskolos gali būti vėl investuojamos į kitas operacijas, taigi, priemonė yra atsinaujinanti ir finansiškai nepriklausoma. Kadangi investicinės priemonės Komisija nevaldo, ji nekonsoliduota pirmojoje metinių ataskaitų dalyje – EPF finansinėse ataskaitose ir susijusioje finansinio vykdymo ataskaitoje. Investicinės priemonės finansinės ataskaitos į metines ataskaitas įtraukiamos kaip atskira dalis (II dalis), siekiant parodyti visą EPF paramą vystymuisi (7).

2. KAIP FINANSUOJAMAS EPF?

2013 m. gruodžio 2 d. Europos Vadovų Taryba priėmė 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą. Taip pat buvo nuspręsta, kad geografinis bendradarbiavimas su AKR valstybėmis nebus įtrauktas į ES biudžetą, bet bus toliau finansuojamas pagal esamą tarpvyriausybinį EPF.

ES biudžetas yra metinis ir, remiantis biudžeto metinio periodiškumo principu, išlaidos ir pajamos planuojamos ir patvirtinamos vieniems metams. Kitaip nei ES biudžetas, EPF veikia daugiamečiu pagrindu. Kiekvienam EPF nustatomas bendras fondas vystomajam bendradarbiavimui vykdyti paprastai penkerių metų laikotarpiu. Kadangi ištekliai skiriami daugiamečiu pagrindu, skirtos lėšos gali būti naudojamos per EPF laikotarpį. Biudžeto vykdymo ataskaitose pabrėžiama, kad EPF biudžetas nėra grindžiamas metinio periodiškumo principu, nes EPF biudžeto įvykdymas vertinamas atsižvelgiant į visas fondo lėšas.

EPF ištekliai yra ES valstybių narių ad hoc įnašai. Maždaug kas penkerius metus valstybių narių atstovai tarpvyriausybiniu lygmeniu susitinka, kad nuspręstų dėl bendros sumos, kuri bus skiriama fondui, ir kad prižiūrėtų jo vykdymą. Komisija valdo fondą laikydamasi Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo politikos. Kadangi valstybės narės vykdo savo pačių vystymosi ir pagalbos politiką, kuri papildo Sąjungos lygmens politiką, jos turi koordinuoti savo politiką su ES politika, kad būtų užtikrinta, jog jos papildytų viena kitą.

Be pirmiau minėtų įnašų, valstybės narės taip pat gali sudaryti bendro finansavimo susitarimus arba mokėti savanoriškus finansinius įnašus EPF.

3. ATSKAITOMYBĖ METŲ PABAIGOJE

3.1. METINĖS ATASKAITOS

Pagal EPF finansinio reglamento 46 straipsnį EPF finansinės ataskaitos rengiamos remiantis kaupiamosios apskaitos taisyklėmis, kurios grindžiamos tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS). Kaip reikalaujama ES finansinio reglamento 152 straipsnyje, siekiant nustatyti vienodas apskaitos, vertinimo ir ataskaitų pateikimo taisykles ir taip suderinti finansinių ataskaitų parengimo ir konsolidavimo procesą, visos ES institucijos ir įstaigos taiko Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles. Šios ES apskaitos taisyklės taip pat taikomos EPF, atsižvelgiant į specifinį jo veiklos pobūdį.

EPF metinių ataskaitų rengimas pavestas Komisijos apskaitos pareigūnui, kuris yra EPF apskaitos pareigūnas. Apskaitos pareigūnas užtikrina, kad EPF metinėse ataskaitose būtų parodyta tikra ir teisinga EPF finansinė būklė.

Metinės ataskaitos pateikiamos tokia seka:

I dalis. Komisijos valdomos lėšos

i) EPF finansinės ataskaitos ir aiškinamosios pastabos ii) EPF konsoliduotų ES patikos fondų finansinės ataskaitos iii) EPF ir ES patikos fondų konsoliduotosios finansinės ataskaitos iv) EPF finansinio vykdymo ataskaita

II dalis. Metinė vykdymo ataskaita. EIB valdomos lėšos

i) Investicinės priemonės finansinės ataskaitos

Dalis „EPF konsoliduotų ES patikos fondų finansinės ataskaitos“ apima abiejų prie EPF įkurtų patikos fondų – ES patikos fondo „Bêkou“ (žr. skirsnį „ES patikos fondo „Bêkou“ finansinės ataskaitos“) ir ES patikos fondo Afrikai (žr. skirsnį „ES patikos fondo Afrikai finansinės ataskaitos“) – finansines ataskaitas. Už patikos fondų atskirų finansinių ataskaitų parengimą atsakingas EK apskaitos pareigūnas; jų išorės auditą atlieka privatus auditorius. Į šias metines ataskaitas įtraukti patikos fondų skaičiai yra galutiniai, t. y. atlikus būtinus pakeitimus atsižvelgiant į audito rezultatus, tačiau ataskaitos dar nebuvo oficialiai patvirtintos.

Metines ataskaitas Komisija turi patvirtinti iki paskesnių metų liepos 31 d. ir pateikti jas Europos Parlamentui ir Tarybai, kad jie patvirtintų biudžeto įvykdymą.

4. AUDITAS IR BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMAS

4.1. AUDITAS

EPF metines ataskaitas ir išteklių valdymą prižiūri jo išorės auditorius – Europos Audito Rūmai (toliau – EAR), kurie parengia metinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai.

4.2. BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMAS

Galutine kontrole patvirtinamas atitinkamų finansinių metų EPF išteklių finansinis įvykdymas. EPF biudžeto įvykdymą tvirtina Europos Parlamentas. Tai reiškia, kad atlikus auditą ir baigus rengti metines ataskaitas, Taryba turi pateikti rekomendacijas, o Europos Parlamentas tada turi nuspręsti, ar patvirtinti atitinkamų finansinių metų Komisijos EPF išteklių finansinį įvykdymą. Šis sprendimas grindžiamas ataskaitų peržiūra, EAR metine ataskaita (į kurią įtrauktas oficialus patikinimo pareiškimas) ir Komisijos atsakymais, taip pat remiantis Komisijai skirtais klausimais ir prašymais pateikti papildomos informacijos.

EUROPOS KOMISIJOS VALDOMOS LĖŠOS (1)

TURINYS

EPF FINANSINĖS ATASKAITOS 8

EPF BALANSAS 9

EPF FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA 10

EPF PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA 11

EPF GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA 12

EPF BALANSAS 13

EPF FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA 14

EPF GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA 15

EPF FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS 17

EPF KONSOLIDUOTŲ ES PATIKOS FONDŲ FINANSINĖS ATASKAITOS 43

2017 m. ES PATIKOS FONDO „BÊKOU“ METINĖS ATASKAITOS 44

ES PATIKOS FONDO „BÊKOU“ AIŠKINAMOJI INFORMACIJA 45

BALANSAS 48

FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA 49

PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA 49

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA 50

2017 M. ES PATIKOS FONDO AFRIKAI METINĖS ATASKAITOS 51

ES PATIKOS FONDO AFRIKAI AIŠKINAMOJI INFORMACIJA 52

BALANSAS 55

FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA 56

PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA 56

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA 57

EPF IR ES PATIKOS FONDŲ KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS 58

KONSOLIDUOTASIS BALANSAS 59

KONSOLIDUOTOJI FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA 60

KONSOLIDUOTOJI PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA 61

KONSOLIDUOTOJI GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA 62

EPF FINANSINIO VYKDYMO ATASKAITA 63

EPF FINANSINĖS ATASKAITOS (8)

EPF BALANSAS

(mln. EUR) Pastaba 2017 12 31 2016 12 31 ILGALAIKIS TURTAS Išankstinis finansavimas 2.1 582 409 Patikos fondo įnašai 2.2 163 98 745 507 TRUMPALAIKIS TURTAS Išankstinis finansavimas 2.1 1 518 1 372 Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos 2.3 92 132 Pinigai ir pinigų ekvivalentai 2.4 347 680 1 958 2 184 VISAS TURTAS 2 703 2 691 ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Atidėjiniai 2.5 (4) (4) Finansiniai įsipareigojimai 2.6 (14) (6) (18) (10) TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Mokėtinos sumos 2.7 (563) (549) Sukauptos sąnaudos ir būsimojo laikotarpio pajamos 2.8 (733) (776) (1 296 ) (1 324 ) IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ (1 314 ) (1 334 ) GRYNASIS TURTAS 1 389 1 357 FONDAI IR REZERVAI Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF 2.9 46 173 42 323 Iš uždarytų EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas 2.9 2 252 2 252 Pareikalautojo fondo kapitalo pervedimai tarp aktyvių EPF 2.9 — — Iš ankstesnių metų perkeltas ekonominis rezultatas (43 219 ) (40 146 ) Ekonominis metų rezultatas (3 818 ) (3 073 ) GRYNASIS TURTAS 1 389 1 357





EPF FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

(mln. EUR) Pastaba 2017 m. 2016 m. PAJAMOS Pajamos iš neprekybinių operacijų 3.1 Susigrąžinimo veikla 61 8 61 8 Pajamos iš prekybos operacijų 3.2 Finansinės pajamos 4 3 Kitos pajamos 22 62 25 66 Iš viso pajamų 87 73 IŠLAIDOS Pagalbos priemonės 3.3 (3 700 ) (2 970 ) Bendro finansavimo išlaidos 3.4 (42) 15 Finansinės sąnaudos 3.6 (8) 4 Kitos išlaidos 3.7 (154) (196) Iš viso išlaidų (3 904 ) (3 146 ) EKONOMINIS METŲ REZULTATAS (3 818 ) (3 073 )





EPF PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA

(mln. EUR) Pastaba 2017 m. 2016 m. Ekonominis metų rezultatas (3 818 ) (3 073 ) Pagrindinė veikla Kapitalo padidėjimas – įnašai (grynąja verte) 3 850 3 450 Patikos fondų įnašų (padidėjimas) sumažėjimas (66) (64) Išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas (319) (120) Iš prekybos gautinų sumų ir neprekybinių susigrąžintinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas 40 39 Finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) 8 (4) Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas) 14 28 Sukauptų sąnaudų ir būsimojo laikotarpio pajamų padidėjimas (sumažėjimas) (42) (80) GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI (333) 177 Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas (sumažėjimas) (333) 177 Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje 2.4 680 504 Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje 2.4 347 680





EPF GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

(mln. EUR) Fondo kapitalas – aktyvūs EPF (A) Nepareikalautosios lėšos – aktyvūs EPF (B) Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF (C) = (A) – (B) Sukaupti rezervai (D) Iš uždarytų EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas (E) Iš viso grynojo turto (C) + (D) + (E) LIKUTIS 2015 m. gruodžio 31 d. 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980 Kapitalo padidėjimas – įnašai (3 450 ) 3 450 3 450 Ekonominis metų rezultatas — (3 073 ) (3 073 ) LIKUTIS 2016 m. gruodžio 31 d. 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357 Kapitalo padidėjimas – įnašai (4 050 ) 4 050 4 050 Kompensacijos valstybėms narėms (200) (200) (200) Ekonominis metų rezultatas — (3 818 ) (3 818 ) LIKUTIS 2017 m. gruodžio 31 d. 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 1 389





EPF BALANSAS

(mln. EUR) 2017 12 31 2016 12 31 Pastaba 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF ILGALAIKIS TURTAS Išankstinis finansavimas 2.1 — 32 221 330 — 32 242 135 Patikos fondo įnašai 2.2 — 86 — 77 — — — 98 — 118 221 407 — 32 242 232 TRUMPALAIKIS TURTAS Išankstinis finansavimas 2.1 1 40 867 610 1 50 909 412 Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos 2.3 0 64 17 11 1 71 59 2 Jungiamosios sąskaitos 2.3 189 88 3 555 — 196 424 3 424 — Pinigai ir pinigų ekvivalentai 2.4 — — — 347 — — — 680 190 193 4 439 968 198 544 4 391 1 094 VISAS TURTAS (*1) 190 311 4 660 1 375 198 577 4 633 1 327 ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Atidėjiniai 2.5 — — — (4) — — — (4) Finansiniai įsipareigojimai 2.6 — — (7) (7) — — (6) — — — (7) (11) — — (6) (4) TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Mokėtinos sumos 2.7 (0) (13) (133) (417) (0) (12) (438) (99) Jungiamosios sąskaitos 2.3 — — — (3 833 ) — — — (4 043 ) Sukauptos sąnaudos ir būsimojo laikotarpio pajamos 2.8 (0) (76) (517) (140) (1) (93) (567) (115) (0) (89) (650) (4 389 ) (1) (104) (1 005 ) (4 257 ) IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ (*1) (0) (89) (657) (4 401 ) (1) (104) (1 011 ) (4 261 ) GRYNASIS TURTAS (*1) 190 222 4 003 (3 025 ) 197 472 3 622 (2 934 ) FONDAI IR REZERVAI Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF 2.9 12 164 10 773 20 960 2 277 12 164 10 973 19 187 — Iš uždarytų EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas 2.9 627 1 625 — — 627 1 625 — — Pareikalautojo fondo kapitalo pervedimai tarp aktyvių EPF 2.9 (2 503 ) 2 177 120 206 (2 496 ) 2 214 247 35 Iš ankstesnių metų perkeltas ekonominis rezultatas (10 098 ) (14 339 ) (15 812 ) (2 969 ) (10 100 ) (14 248 ) (14 415 ) (1 382 ) Ekonominis metų rezultatas 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) GRYNASIS TURTAS 190 222 4 003 (3 025 ) 197 472 3 622 (2 934 )





EPF FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

(mln. EUR) 2017 m. 2016 m. Pastaba 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF PAJAMOS Pajamos iš neprekybinių operacijų 3.1 Susigrąžinimo veikla 0 5 49 7 1 5 (2) 4 0 5 49 7 1 5 (2) 4 Pajamos iš prekybos operacijų 3.2 Finansinės pajamos (0) (1) 4 (0) (0) 2 2 (1) Kitos pajamos 1 5 13 4 2 17 40 3 1 4 17 4 2 19 43 2 Iš viso pajamų 1 9 66 11 3 23 41 7 IŠLAIDOS Pagalbos priemonės 3.3 (0) (14) (1 251 ) (2 435 ) 2 (95) (1 411 ) (1 465 ) Bendro finansavimo išlaidos 3.4 — — (42) (1) — — 15 — Finansinės sąnaudos 3.6 1 1 (10) (0) (0) (0) 4 (0) Kitos išlaidos 3.7 (2) (9) (29) (114) (3) (19) (46) (129) Iš viso išlaidų (1) (22) (1 332 ) (2 549 ) (1) (114) (1 437 ) (1 594 ) EKONOMINIS METŲ REZULTATAS 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) 2 (91) (1 397 ) (1 587 )





EPF GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

(mln. EUR) 8-asis EPF Fondo kapitalas – aktyvūs EPF (A) Nepareikalautosios lėšos – aktyvūs EPF (B) Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF (C) = (A) – (B) Sukaupti rezervai (D) Iš uždarytų EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas (E) Pareikalautojo fondo kapitalo pervedimai tarp aktyvių EPF (F) Iš viso grynojo turto (C) + (D) + (E) + (F) LIKUTIS 2015 m. gruodžio 31 d. 12 164 — 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214 Perkėlimas į 10-ąjį EPF ir iš jo — (20) (20) Perkėlimas į 11-ąjį EPF ir iš jo — — — Ekonominis metų rezultatas — 2 2 LIKUTIS 2016 m. gruodžio 31 d. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 496 ) 197 Perkėlimas į 10-ąjį EPF ir iš jo — (7) (7) Perkėlimas į 11-ąjį EPF ir iš jo — — — Ekonominis metų rezultatas — 0 — 0 LIKUTIS 2017 m. gruodžio 31 d. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190





(mln. EUR) 9-asis EPF Fondo kapitalas – aktyvūs EPF (A) Nepareikalautosios lėšos – aktyvūs EPF (B) Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF (C) = (A) – (B) Sukaupti rezervai (D) Iš uždarytų EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas (E) Pareikalautojo fondo kapitalo pervedimai tarp aktyvių EPF (F) Iš viso grynojo turto (C) + (D) + (E) + (F) LIKUTIS 2015 m. gruodžio 31 d. 10 973 — 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726 Perkėlimas į 10-ąjį EPF ir iš jo — (163) (163) Ekonominis metų rezultatas — (91) (91) LIKUTIS 2016 m. gruodžio 31 d. 10 973 — 10 973 (14 339 ) 1 625 2 214 472 Kompensacijos valstybėms narėms (200) (200) (200) Perkėlimas į 10-ąjį EPF ir iš jo — (37) (37) Perkėlimas į 11-ąjį EPF ir iš jo — — — Ekonominis metų rezultatas — (13) — (13) LIKUTIS 2017 m. gruodžio 31 d. 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222





(mln. EUR) 10-asis EPF Fondo kapitalas – aktyvūs EPF (A) Nepareikalautosios lėšos – aktyvūs EPF (B) Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF (C) = (A) – (B) Sukaupti rezervai (D) Iš uždarytų EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas (E) Pareikalautojo fondo kapitalo pervedimai tarp aktyvių EPF (F) Iš viso grynojo turto (C) + (D) + (E) + (F) LIKUTIS 2015 m. gruodžio 31 d. 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357 Kapitalo padidėjimas – įnašai (3 450 ) 3 450 3 450 Perkėlimas į 8-ąjį ir 9-ąjį EPF ir iš jų — 182 182 Perkėlimas į 11-ąjį EPF ir iš jo — 30 30 Ekonominis metų rezultatas — (1 397 ) (1 397 ) LIKUTIS 2016 m. gruodžio 31 d. 20 960 1 773 19 187 (15 812 ) — 247 3 622 Kapitalo padidėjimas – įnašai (1 773 ) 1 773 — 1 773 Perkėlimas į 8-ąjį ir 9-ąjį EPF ir iš jų — 44 44 Perkėlimas į 11-ąjį EPF ir iš jo — (171) (171) Ekonominis metų rezultatas — (1 266 ) — (1 266 ) LIKUTIS 2017 m. gruodžio 31 d. 20 960 — 20 960 (17 078 ) — 120 4 003





(mln. EUR) 11-asis EPF Fondo kapitalas – aktyvūs EPF (A) Nepareikalautosios lėšos – aktyvūs EPF (B) Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF (C) = (A) – (B) Sukaupti rezervai (D) Iš uždarytų EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas (E) Pareikalautojo fondo kapitalo pervedimai tarp aktyvių EPF (F) Iš viso grynojo turto (C) + (D) + (E) + (F) LIKUTIS 2015 m. gruodžio 31 d. 29 367 29 367 — (1 382 ) — 65 (1 317 ) Perkėlimas į 8-ąjį, 9-ąjį ir 10-ąjį EPF ir iš jų — — (30) (30) Ekonominis metų rezultatas — (1 587 ) — (1 587 ) LIKUTIS 2016 m. gruodžio 31 d. 29 367 29 367 — (2 969 ) — 35 (2 934 ) Kapitalo padidėjimas – įnašai (2 277 ) 2 277 171 2 448 Perkėlimas į 8-ąjį, 9-ąjį ir 10-ąjį EPF ir iš jų — — — Ekonominis metų rezultatas — (2 539 ) — (2 539 ) LIKUTIS 2017 m. gruodžio 31 d. 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 (3 025 )

EPF FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS (9)

1. SVARBIAUSI APSKAITOS POLITIKOS PRINCIPAI

1.1. APSKAITOS PRINCIPAI

Finansinių ataskaitų tikslas – pateikti plačiam naudotojų ratui naudingos informacijos apie subjekto finansinę būklę, veiklos rezultatus ir pinigų srautus.

Bendri aspektai (arba apskaitos principai), kurių reikia laikytis rengiant finansines ataskaitas, išdėstyti ES apskaitos taisyklėje Nr. 1 „Finansinės ataskaitos“ ir yra tokie patys, kaip ir aprašytieji TVSAS 1, t. y. teisingo pateikimo, kaupiamojo principo, veiklos tęstinumo, pateikimo nuoseklumo, reikšmingumo, sumavimo, atskaitymo ir lyginamosios informacijos. Finansinės atskaitomybės kokybinės savybės yra svarbumas, sąžiningas pateikimas (patikimumas), suprantamumas, savalaikiškumas, palyginamumas ir patikrinamumas.

1.2. ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS

1.2.1. Ataskaitinis laikotarpis

Finansinės ataskaitos teikiamos kasmet. Finansiniai metai prasideda sausio 1 d. ir baigiasi gruodžio 31 d.

1.2.2. Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas

EPF funkcinė ir atskaitomybės valiuta yra euras, todėl metinių ataskaitų duomenys nurodomi milijonais eurų. Sandoriai užsienio valiuta yra perskaičiuojami eurais taikant sandorio atlikimo dieną galiojantį valiutos keitimo kursą. Į finansinės veiklos ataskaitą įtraukiamas valiutos keitimo pelnas ir nuostoliai, patirti vykdant sandorius užsienio valiuta ir perskaičiuojant užsienio valiuta išreikštą piniginį turtą ir įsipareigojimus, taikant metų pabaigoje galiojantį valiutos keitimo kursą. Nekilnojamajam turtui, įrangai ir įrengimams bei nematerialiajam turtui, kurie išlaiko savo vertę eurais tokiu kursu, kuris galiojo jų įsigijimo dieną, taikomi skirtingi perskaičiavimo metodai.

Piniginio turto ir įsipareigojimų užsienio valiuta likučiai metų pabaigoje perskaičiuojami į eurus toliau pateikiamu gruodžio 31 d. galiojančiu Europos Centrinio Banko (ECB) valiutos kursu.

Euro kursas

Valiuta 2017 12 31 2016 12 31 Valiuta 2017 12 31 2016 12 31 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,177 4,4103 CZK 25,5350 27,0210 RON 4,6585 4,5390 DKK 7,4449 7,4344 SEK 9,8438 9,5525 GBP 0,8872 0,8562 CHF 1,1702 1,0739 HRK 7,4400 7,5597 JPY 135,01 123,4000 HUF 310,3300 309,8300 USD 1,1993 1,0541

1.2.3. Įverčių taikymas

Pagal TVSAS ir bendruosius apskaitos principus finansinėse ataskaitose nurodomos sumos būtinai turi būti pagrįstos įverčiais ir vadovybės prielaidomis, pagrįstais patikimiausia turima informacija. Reikšmingi įverčiai turi apimti bent jau šiuos elementus: sukauptas ir būsimojo laikotarpių pajamas bei sąnaudas, atidėjinius, finansinę riziką, susijusią su gautinomis sumomis, neapibrėžtąjį turtą ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus ir turto vertės sumažėjimo laipsnį. Faktiniai rezultatai gali skirtis nuo šių įverčių.

Pagrįsti įverčiai yra esminė finansinių atskaitų rengimo dalis ir netrukdo jų patikimumui. Įvertį gali tekti peržiūrėti iš naujo, jeigu pasikeičia aplinkybės, kuriomis buvo grindžiamas toks įvertis, ar jeigu atsiranda naujos informacijos arba daugiau patirties. Įverčio peržiūrėjimas dėl savo pobūdžio nėra siejamas su ankstesniais ataskaitiniais laikotarpiais ir nėra klaidos taisymas. Apskaitos įverčio pokyčio poveikis pripažįstamas nurodant perteklių ar deficitą tais laikotarpiais, kai jis tapo žinomas.

1.3. BALANSAS

1.3.1. Finansinis turtas

Finansinis turtas skirstomas į šias kategorijas: tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas; paskolos ir gautinos sumos; investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą ir parduoti laikomas finansinis turtas. Dėl finansinių priemonių klasifikavimo nusprendžiama pirminio pripažinimo metu ir jis peržiūrimas kiekvieno balanso sudarymo dieną.

i) Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas

Finansinis turtas priskiriamas šiai kategorijai, jeigu jis įsigytas turint pagrindinį tikslą jį greitai parduoti arba jeigu taip nusprendė subjektas. Į šią kategoriją taip pat patenka išvestinės finansinės priemonės. Šios kategorijos turtas yra priskiriamas trumpalaikiam turtui, jeigu jį tikimasi realizuoti per 12 mėnesių nuo balanso sudarymo dienos. Šiais finansiniais metais subjektas neturėjo jokių šiai kategorijai priskiriamų investicijų.

ii) Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos – neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais, nekotiruojamas aktyviojoje rinkoje. Šios sumos atsiranda, kai subjektas tiesiogiai skolininkui suteikia pinigų, prekių arba paslaugų be ketinimo prekiauti gautinomis sumomis. Jos nurodomos kaip ilgalaikis turtas, išskyrus sumas, kurios turi būti sumokėtos per 12 mėnesių nuo balanso sudarymo dienos. Paskolos ir gautinos sumos apima terminuotuosius indėlius, kurių pradinis terminas viršija tris mėnesius.

iii) Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą

Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą yra neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais bei fiksuotais išpirkimo terminais, kurių subjektas ketina ir gali laikytis. Šiais finansiniais metais subjektas neturėjo jokių šiai kategorijai priskiriamų investicijų.

iv) Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas yra neišvestinė finansinė priemonė, kuri arba yra priskirta šiai kategorijai, arba nepatenka į jokią kitą kategoriją. Jis klasifikuojamas arba kaip trumpalaikis arba kaip ilgalaikis turtas, priklausomai nuo laikotarpio, kurį subjektas tikisi jį laikyti ir kuris paprastai yra iki išpirkimo datos.

Pirminis pripažinimas ir vertinimas

Tikrąja verte vertinamo finansinio turto kaip pertekliaus arba deficito, laikomo iki išpirkimo termino ir parduoti, pirkimas ir pardavimas pripažįstamas prekybos dieną – tą dieną, kai subjektas įsipareigoja pirkti arba parduoti turtą. Pinigų ekvivalentai, paskolos ir terminuotieji indėliai pripažįstami atsiskaitymo dieną. Finansinės priemonės iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte. Sandorių, susijusių su visu finansiniu turtu, kuris neapskaitomas tikrąja verte kaip perteklius arba deficitas, išlaidos pridedamos prie tikrosios vertės pirminio pripažinimo metu.

Finansinių priemonių pripažinimas panaikinamas, kai teisių į pinigų srautus iš investicijų galiojimas baigiasi arba subjektas kitai šaliai perleidžia iš esmės visą su nuosavybe susijusią riziką ir atlygį.

Vėlesnis vertinimas

Finansinis turtas, vertinamas tikrąja verte kaip perteklius arba deficitas, vėliau apskaitomas tikrąja verte, įskaitant pelną ir nuostolius, atsirandančius dėl tikrosios vertės pokyčių, įtraukiamus į finansinės veiklos ataskaitą jų atsiradimo laikotarpiu.

Paskolos ir gautinos sumos bei iki išpirkimo termino laikomos investicijos yra apskaitomos amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą.

Parduoti laikomas finansinis turtas vėliau apskaitomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsirandantys dėl tikrosios vertės pokyčių, pripažįstami tikrosios vertės rezerve. Parduoti laikomo finansinio turto palūkanos, apskaičiuotos taikant faktinių palūkanų metodą, pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

Kiekvieną balanso sudarymo dieną subjektas įvertina, ar nėra objektyvių įrodymų apie sumažėjusią finansinio turto vertę ir ar į finansinės veiklos ataskaitą nereikia įtraukti nuostolio dėl vertės sumažėjimo.

1.3.2. Išankstinio finansavimo sumos

Išankstinis finansavimas – tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per konkrečioje sutartyje, sprendime, susitarime arba pagrindiniame teisės akte nustatytą laikotarpį. Pradinės lėšos arba avansas per susitarime nustatytą laikotarpį yra naudojami tuo tikslu, kuriuo buvo išmokėti, arba grąžinami. Jeigu gavėjas nepatiria finansuoti tinkamų išlaidų, jis privalo išankstinį finansavimą grąžinti subjektui. Patvirtinus finansuoti tinkamas išlaidas (kurios pripažįstamos sąnaudomis), išankstinio finansavimo suma gali būti (visiškai arba iš dalies) sumažinta.

Išankstinis finansavimas tolesnių balansų sudarymo dienomis vertinamas iš pradžių balanse pripažinta suma, atėmus per laikotarpį patirtas finansuoti tinkamas išlaidas (kai reikia, įskaitant apskaičiuotąsias sumas).

1.3.3. Gautinos ir susigrąžintinos sumos

Kadangi pagal ES apskaitos taisykles privaloma atskirai pateikti prekybos ir neprekybines operacijas, siekiant parengti ataskaitas gautinos sumos yra apibrėžiamos kaip gaunamos iš prekybos operacijų, o susigrąžintinos sumos – kaip gaunamos iš neprekybinių operacijų (kai subjektas įgyja vertę iš kito subjekto, tiesiogiai nesuteikdamas mainais maždaug tokios pat vertės).

Iš prekybos operacijų gautinos sumos atitinka finansinių priemonių apibrėžtį, todėl yra priskiriamos paskolų ir gautinų sumų kategorijai bei atitinkamai apskaičiuojamos (žr. 1.3.1).

Iš neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos apskaitomos pradine suma (patikslinta atsižvelgus į palūkanas ir nuobaudas), atėmus vertės sumažinimą dėl vertės sumažėjimo. Vertės sumažinimas dėl vertės sumažėjimo nustatomas tada, kai yra objektyvių įrodymų, kad subjektas negalės surinkti visų pradinio dydžio gautinų sumų. Vertės sumažinimo suma lygi turto balansinės vertės ir atsiperkamosios vertės skirtumui. Vertės sumažinimo suma pripažįstama finansinės veiklos ataskaitoje.

1.3.4. Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai yra finansinės priemonės, jie apima pinigus kasoje, bankuose laikomus indėlius iki pareikalavimo arba trumpalaikius indėlius ir kitas trumpalaikes itin likvidžias investicijas, kurių pradinis terminas ne ilgesnis kaip trys mėnesiai.

1.3.5. Atidėjiniai

Atidėjiniai pripažįstami tuomet, kai subjektas turi dabartinį teisinį arba konstruktyvų įsipareigojimą trečiosioms šalims, susijusį su praeities įvykiais, ir labai tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingos išteklių išmokos, o suma gali būti patikimai įvertinta. Atidėjiniai būsimiems veiklos nuostoliams nepripažįstami. Atidėjinio suma yra tiksliausias išlaidų, kurios, kaip numatoma, gali būti reikalingos finansinių ataskaitų sudarymo dieną turimam įsipareigojimui padengti, įvertis. Kai atidėjinys susijęs su daug punktų, įsipareigojimas vertinamas apskaičiuojant visus galimus rezultatus ir jų tikimybę (tikėtinos vertės metodas).

1.3.6. Mokėtinos sumos

Mokėtinos sumos apima sumas, susijusias su prekybos operacijomis, kaip antai prekių ir paslaugų pirkimu, ir su neprekybinėmis operacijomis, pvz., su dotacijų arba kitokio ES finansavimo gavėjų prašymais padengti išlaidas.

Kai gavėjams skiriamos dotacijos ar kitoks finansavimas, prašymai padengti išlaidas įrašomi kaip mokėtinos sumos, lygios prašomai sumai, kai gaunamas prašymas padengti išlaidas. Atlikus patikrinimą ir priėmus finansuoti tinkamas išlaidas, mokėtinos sumos vertinamos patvirtintos ir reikalavimus atitinkančios sumos dydžiu.

Mokėtinos sumos, susijusios su prekių ir paslaugų pirkimu, pripažįstamos gavus pradinės sumos sąskaitą faktūrą, o susijusios išlaidos įtraukiamos į apskaitą, kai prekės yra pristatytos arba paslaugos suteiktos ir kai jas priima subjektas.

1.3.7. Sukauptos ir būsimojo laikotarpio pajamos bei sąnaudos

Operacijos ir įvykiai finansinėse ataskaitose pripažįstami tuo laikotarpiu, su kuriuo jie susiję. Metų pabaigoje, jeigu paslauga buvo suteikta, subjektas pristatė prekes arba yra sudarytas sutartinis susitarimas (pavyzdžiui, remiantis sutartimi), bet sąskaita faktūra dar neišrašyta, sukauptos pajamos bus pripažintos finansinėse atskaitose. Be to, metų pabaigoje, jeigu sąskaita faktūra išrašyta, o paslaugos dar nesuteiktos arba prekės dar nepristatytos, pajamos bus atidėtos ir pripažintos kitą ataskaitinį laikotarpį.

Išlaidos taip pat apskaitomos tuo laikotarpiu, su kuriuo jos susijusios. Sukauptos sąnaudos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje pripažįstamos remiantis apskaičiuotąja pervedimo įsipareigojimo, kuris turi būti atliktas per tam tikrą laikotarpį, suma. Sukauptos sąnaudos skaičiuojamos pagal išsamias apskaitos pareigūno parengtas veiklos ir praktines gaires, kurių tikslas – užtikrinti, kad finansinėse ataskaitose būtų sąžiningai nurodyti ekonominiai ir kiti įvykiai, kurie turi būti nurodyti. Analogiškai, kai mokėjimas už dar nesuteiktas paslaugas arba dar nepristatytas prekes atliekamas avansu, išlaidos bus atidėtos ir pripažintos kitą ataskaitinį laikotarpį.

1.4. FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

1.4.1. Pajamos

Pajamos apima subjekto gautas ir gautinas bendrosios ekonominės naudos įplaukas ar naudojimo galimybes, kurios lemia grynojo turto padidėjimą (o šis padidėjimas atsiranda ne dėl savininkų įnašų).

Atsižvelgiant į susijusių operacijų pobūdį, finansinės veiklos ataskaitoje išskiriamos:

i) Pajamos iš neprekybinių operacijų

Pajamos iš neprekybinių operacijų yra mokesčiai ir pervedimai, kadangi perdavėjas pateikia išteklius subjektui gavėjui, o subjektas gavėjas tiesiogiai mainais nepateikia maždaug vienodos vertės išteklių.

Pervedimai – tai kitokios nei mokesčiai, su neprekybinėmis operacijomis susijusios ateityje gautinos ekonominės naudos įplaukos arba naudojimo galimybės. Subjektas pervestą turtą pripažįsta tada, kai jis kontroliuoja išteklius dėl praeities įvykio (pervedimo) ir tikisi iš jų gauti būsimos ekonominės naudos arba naudojimo galimybių, ir kai galima patikimai nustatyti tikrąją vertę. Dėl neprekybinės operacijos gaunami ištekliai, pripažinti kaip turtas (pvz., pinigai), taip pat pripažįstami kaip pajamos, išskyrus atvejus, kai subjektas turi dabartinį įsipareigojimą to pervedimo atžvilgiu (jam taikoma sąlyga), kuri turi būti įvykdyta, kad pajamas būtų galima pripažinti. Kol sąlyga neįvykdoma, pajamos atidedamos ir pripažįstamos kaip įsipareigojimas (gautas išankstinis finansavimas).

ii) Pajamos iš prekybos operacijų

Prekių ir paslaugų pardavimo pajamos pripažįstamos, kai didžioji su prekių nuosavybe susijusios rizikos ir atlygio dalis perduodama pirkėjui. Su paslaugų teikimu susijusio sandorio pajamos pripažįstamos atsižvelgiant į sandorio baigtumo laipsnį finansinių ataskaitų sudarymo dieną.

1.4.2. Išlaidos

Išlaidos yra ekonominės naudos arba naudojimo galimybių sumažėjimas ataskaitiniu laikotarpiu dėl turto netekimo ar panaudojimo arba prisiimtų įsipareigojimų, dėl kurių sumažėja grynasis turtas (nuosavas kapitalas). Išlaidos apima tiek prekybos, tiek neprekybinių operacijų išlaidas.

Prekybos operacijų išlaidos, patiriamos perkant prekes ir paslaugas, pripažįstamos, kai prekės pristatomos ir subjektas jas priima. Jos vertinamos pradine sąskaitoje faktūroje nurodyta suma. Be to, balanso sudarymo dieną išlaidos, susijusios su per laikotarpį suteikta paslauga, už kurią sąskaita faktūra dar negauta arba nepriimta, pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

Su neprekybinėmis operacijomis susijusios išlaidos susijusios su pervedimais gavėjams ir gali būti trijų rūšių: teisės į gautinas sumas, pervedimai pagal susitarimą ir atskiros dotacijos, įnašai ir dovanojamos lėšos. Pervedimai pripažįstami sąnaudomis tą laikotarpį, kurį įvyko įvykiai, dėl kurių buvo atliktas pervedimas, jeigu tik pervedimo pobūdis yra leidžiamas pagal reglamentą arba yra pasirašytas susitarimas, pagal kurį leidžiama atlikti pervedimą; gavėjas atitiko visus tinkamumo kriterijus; galima pagrįstai apskaičiuoti sumą.

Kai gaunamas bet koks pripažinimo kriterijus atitinkantis mokėjimo prašymas arba prašymas padengti išlaidas, jie pripažįstami sąnaudomis, lygiomis reikalavimus atitinkančiai sumai. Finansuoti tinkamos išlaidos, kurios turi būti kompensuotos gavėjams, tačiau apie kurias dar nėra pranešta, metų pabaigoje yra įvertinamos ir įrašomos kaip sukauptos sąnaudos.

1.5. NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

1.5.1. Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau subjekto nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimųjų įvykių. Neapibrėžtasis turtas parodomas, kai tikimasi gauti ekonominės naudos arba turėti naudojimo galimybių.

1.5.2. Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtasis įsipareigojimas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti įsipareigojimas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau subjekto nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių; arba dabartinis įsipareigojimas, atsiradęs dėl praeities įvykių, kuris dar nėra pripažintas, nes nėra tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingi ekonominę naudą arba naudojimo galimybių teikiantys ištekliai, arba retais atvejais – kai įsipareigojimo suma negali būti pakankamai patikimai nustatyta.

1.6. BENDRAS FINANSAVIMAS

Gauti bendro finansavimo įnašai atitinka sąlyginių pajamų iš neprekybinių operacijų kriterijus ir yra parodyti kaip valstybėms narėms, ne valstybėms narėms ir kitiems subjektams mokėtinos sumos. EPF turi panaudoti įnašus paslaugoms trečiosioms šalims teikti, o jei to nedaro – turi grąžinti turtą (gautus įnašus). Likusią mokėtiną bendro finansavimo susitarimų sumą sudaro gauti bendro finansavimo įnašai, atėmus su projektu susijusias patirtas išlaidas. Grynajam turtui tai nedaro jokio poveikio.

Su bendro finansavimo projektais susijusios išlaidos pripažįstamos tuomet, kai patiriamos. Atitinkama įnašų suma pripažįstama kaip veiklos pajamos ir ekonominiam tų metų rezultatui tai nedaro jokio poveikio

2. BALANSO PASTABOS

TURTAS

2.1. IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

Pagal daugumą sutarčių numatoma, kad išankstiniai mokėjimai atliekami iki darbų pradžios, tiekiamų prekių pristatymo arba paslaugų suteikimo. Kartais sutartyse pateiktame mokėjimų tvarkaraštyje numatoma mokėjimus atlikti atsižvelgiant į pažangos ataskaitas. Išankstinis finansavimas paprastai atliekamas šalies arba teritorijos, kurioje vykdomas projektas, valiuta.

Pagal išankstinio finansavimo galimo susigrąžinimo arba panaudojimo laiką nustatoma, ar išankstinis finansavimas bus parodomas kaip trumpalaikis ar kaip ilgalaikis turtas. Panaudojimo laikas nustatytas su projektu susijusiame susitarime. Visos sumos, grąžintinos arba panaudotinos per dvylikos mėnesių terminą nuo finansinių ataskaitų sudarymo dienos, parodomos kaip trumpalaikis išankstinis finansavimas. Kadangi dauguma EPF projektų yra ilgalaikiai, jiems skiriamais išankstiniais mokėjimais turėtų būti galima naudotis ilgiau nei vienus metus. Todėl šios išankstinio finansavimo sumos parodomos kaip ilgalaikis turtas.

(mln. EUR) Pastaba 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 12 31 2016 12 31 Ilgalaikis išankstinis finansavimas 2.1.1 — 32 221 330 582 409 Trumpalaikis išankstinis finansavimas 2.1.2 1 40 867 610 1 518 1 372 Iš viso 1 72 1 088 939 2 100 1 781

Bendrą išankstinio finansavimo padidėjimą galima paaiškinti tuo, kad 2017 m. mokėjimų lygis buvo labai didelis. 2017 m. bendras grynųjų mokėjimų lygis padidėjo 24 %, palyginti su 2016 m. (žr. EPF finansinio vykdymo ataskaitos 2.1 lentelę). 2017 m. bendrųjų mokėjimų, t. y. mokėjimų be įplaukų iš grąžinamųjų pavedimų, lygis išaugo 25 %.

Šis padidėjimas atitinka EPF gyvavimo ciklą. 11-ojo EPF veikla pradėta 2015 m., taigi, 2017 m. buvo tretieji jo gyvavimo metai. Kalbant apie patvirtintų veiksmų įgyvendinimą, 11-asis EPF pasiekė brandos etapą ir aukščiausią lygį. 11-ojo EPF vykdomų sutarčių skaičius išaugo nuo 1,3 tūkst. 2016 m. iki 1,6 tūkst. 2017 m. 2017 m. vidutinė sudarytų sutarčių sumos vertė padidėjo 51 %, palyginti su 2016 m. Todėl 2017 m. grynųjų mokėjimų iš 11-ojo EPF lygis padidėjo 52 %, palyginti su 2016 m. (žr. EPF finansinio vykdymo ataskaitos 2.1 lentelę). Kadangi mokėjimų pagal sąskaitas faktūras ir išankstinio finansavimo sumų santykis yra stabilus (42–44 %), išaugus mokėjimams padidėjo išankstinio finansavimo lygis.

Bendras išankstinio finansavimo padidėjimas atitinka pinigų ir pinigų ekvivalentų sumažėjimą (žr. 2.4 pastabą).

2.1.1. Ilgalaikis išankstinis finansavimas

(mln. EUR) 2017 12 31 2016 12 31 Tiesioginis valdymas 159 71 Vykdo: Komisija 105 39 ES vykdomosios įstaigos 6 4 ES delegacijos 48 29 Netiesioginis valdymas 423 338 Vykdo: EIB ir EIF 166 180 Tarptautinės organizacijos 189 87 Privatinės teisės įstaigos, teikiančios viešąsias paslaugas 11 25 Viešosios teisės įstaigos 37 13 Trečiosios šalys 20 34 Iš viso 582 409

2.1.2. Trumpalaikis išankstinis finansavimas

(mln. EUR) 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 12 31 2016 12 31 Išankstinis finansavimas (bendra suma) 2 158 2 722 2 406 5 288 4 745 Padengta atliekant atskyrimą (1) (118) (1 855 ) (1 796 ) (3 770 ) (3 373 ) Iš viso 1 40 867 610 1 518 1 372





(mln. EUR) 2017 12 31 2016 12 31 Tiesioginis valdymas 256 246 Vykdo: Komisija 86 115 ES vykdomosios įstaigos 10 10 ES delegacijos 161 122 Netiesioginis valdymas 1 262 1 125 Vykdo: EIB ir EIF 345 372 Tarptautinės organizacijos 563 432 Privatinės teisės įstaigos, teikiančios viešąsias paslaugas 59 121 Viešosios teisės įstaigos 108 53 Trečiosios šalys 186 148 Iš viso 1 518 1 372

2.1.3. Gautos išankstinio finansavimo garantijos

Garantijos yra skirtos išankstiniam finansavimui užtikrinti ir jų atsisakoma, kai sumokama paskutinė pagal projektą reikalaujama suma. 2017 m. gruodžio 31 d. EPF gautų išankstinio finansavimo garantijų vertė siekė 54 mln. EUR (2016 m. – 53 mln. EUR).

Daugiausia išankstinio finansavimo išmokėta pagal netiesioginį valdymą. Šiuo atveju garantijos gavėjas yra ne EPF, o perkančioji organizacija. NET jei EPF nėra gavėjas, tomis garantijomis apsaugomas jo turtas. 2017 m. tos garantijos siekė 577 mln. EUR.

2.2. PATIKOS FONDO ĮNAŠAI

Šioje kategorijoje nurodyta suma, sumokėta kaip įnašai į ES patikos fondą „Bêkou“ ir ES patikos fondą Afrikai. Įnašai neapima sąnaudų, kurias patyrė patikos fondai ir kurios priskirtinos EPF.

Patikos fondo įnašus EPF naudoja tiesioginio valdymo būdu.

(mln. EUR) Patikos fondai Grynasis įnašas 2016 m. gruodžio 31 d. 2017 m. sumokėti įnašai Patikos fondų grynųjų išlaidų priskyrimas 2017 m. Grynasis įnašas 2017 m. gruodžio 31 d. Afrika 72 180 (104) 148 „Bêkou“ 26 — (10) 16 Iš viso 98 180 (114) 163

Po 2016 m., kurie buvo pirmieji ES patikos fondo Afrikai veiklos metai, 2017 m. jo veiklos apimtys padidėjo. 2017 m. jo išlaidos išaugo beveik penkis kartus, palyginti su 2016 m. Jo mokėjimai išaugo dvigubai, palyginti su ankstesniais metais.

2.3. NEPREKYBINĖS SUSIGRĄŽINTINOS SUMOS IR IŠ PREKYBOS GAUTINOS SUMOS

(mln. EUR) Pastaba 2017 12 31 2016 12 31 Iš neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos 2.3.1 19 62 Iš prekybos operacijų gautinos sumos 2.3.2 73 70 Iš viso 92 132

2.3.1. Iš neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos

(mln. EUR) 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 12 31 2016 12 31 Valstybės narės — — — 7 7 40 Klientai 2 7 9 1 19 18 Viešosios įstaigos — 10 8 2 20 23 Trečiosios valstybės 0 1 4 0 6 4 Vertės sumažinimas (2) (16) (15) (1) (34) (25) Jungiamosios sąskaitos su ES institucijomis — — — 2 2 2 Iš viso 0 2 6 11 19 62

Bendrą iš neprekybinių operacijų susigrąžintinų sumų sumažėjimą daugiausia lėmė iš valstybių narių susigrąžintinų sumų sumažėjimas. 2016 m. gruodžio 31 d. šią sumą sudarė įprastiniai įnašai ir dėl pereinamojo laikotarpio priemonės koregavimo gautinos sumos, kurios 2017 m. buvo kompensuotos valstybių narių įnašais.

2017 m. gruodžio 31 d. valstybių narių susigrąžintinas sumas sudaro dar neatliktas pirmosios fondo kapitalo, kurį bus pareikalauta sumokėti 2018 m., dalies finansinis koregavimas (žr. 2.9.1 pastabą).

(mln. EUR) Valstybės narės 2017 12 31 Čekija 2 Rumunija 1 Vengrija 1 Airija 1 Graikija 1 Kitos 1 Iš viso 7

2.3.2. Iš prekybos operacijų gautinos sumos

(mln. EUR) 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 12 31 2016 12 31 Sukauptos pajamos — 63 11 — 74 70 EPF siejančios jungiamosios sąskaitos 189 88 3 555 (3 833 ) (0) (0) Iš viso 189 151 3 566 (3 833 ) 73 70

Sukauptos pajamos visų pirma yra iš išankstinio projektų finansavimo gaunamos sukauptų palūkanų sumos (63 mln. EUR) ir su ES patikos fondu Afrikai susijusio išankstinio finansavimo sukauptų palūkanų sumos (11 mln. EUR).

Siekiant padidinti veiksmingumą, 11-ajam EPF skiriamas visiems EPF bendras iždas (10); taip galima vykdyti operacijas tarp skirtingų EPF, kurios išlyginamos įvairius EPF balansus siejančiose jungiamosiose sąskaitose.

Jungiamosios sąskaitos nurodytos tik atskiruose EPF. Bendra jungiamųjų sąskaitų suma yra nulis.

2.4. PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI (11)

(mln. EUR) 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 12 31 2016 12 31 Specialiosios sąskaitos – Valstybių narių finansų įstaigos — — — 105 105 292 Einamosios sąskaitos – Komerciniai bankai — — — 242 242 389 Iš viso — — — 347 347 680

Bendras pinigų ir pinigų ekvivalentų sumažėjimas iš esmės gali būti paaiškintas išimtinai dideliu 2017 m. atliktų mokėjimų lygiu. 2017 m. bendras grynųjų mokėjimų lygis padidėjo 24 %, palyginti su 2016 m. (žr. EPF finansinio vykdymo ataskaitos 2.1 lentelę). 2017 m. bendrųjų mokėjimų, t. y. mokėjimų be įplaukų iš grąžinamųjų pavedimų, lygis išaugo 25 %.

Mokėjimų padidėjimas atitinka EPF gyvavimo ciklą. 11-ojo EPF veikla pradėta 2015 m. ir 2017 m. buvo tretieji jo gyvavimo metai. 11-asis EPF pasiekė brandos etapą ir aukščiausią lygį įgyvendindamas patvirtintus veiksmus. 11-ojo EPF vykdomų sutarčių skaičius išaugo nuo 1,3 tūkst. 2016 m. iki 1,6 tūkst. 2017 m. 2017 m. grynųjų mokėjimų iš 11-ojo EPF lygis padidėjo 52 %, palyginti su 2016 m. (žr. EPF finansinio vykdymo ataskaitos 2.1 lentelę).

Siekiant pagerinti 2017 m. metinių ataskaitų teikimą, peržiūrėtas finansinių institucijų ir bankų klasifikavimas. Atitinkamai pateikiami palyginamieji 2016 m. duomenys.

ĮSIPAREIGOJIMAI

2.5. ATIDĖJINIAI

(mln. EUR) 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 12 31 2016 12 31 Atidėjiniai — — — 4 4 4 Iš viso — — — 4 4 4

Atidėjinys yra tiksliausias sumos, kurią, tikėtina, turės sumokėti EPF, siekdamas finansuoti organizuotą Įmonių plėtojimo centro (ĮPC) uždarymą, dėl kurio sprendimą priėmė AKR ir ES ambasadorių komitetas (2014 m. spalio 23 d. sprendimas Nr. 4/2014), apskaičiavimas.

Suma apima ĮPC iškeltų teismo bylų išlaidas (1,2 mln. EUR) ir likusias numatomas 2016 m. gruodžio 31 d. prasidėjusio pasyviojo laikotarpio sąnaudas (pvz., likusių administracinių užduočių, kitų neišspręstų ginčų, archyvo ir kt.); (žr. 4.2.2 pastabą). Iki šiol nepatirta jokių išlaidų, susijusių su pasyviuoju laikotarpiu.

2.6. FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

(mln. EUR) 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 12 31 2016 12 31 Bendras finansavimas – mokėtinos sumos — — 7 7 14 6 Iš viso — — 7 7 14 6

Bendras bendro finansavimo įsipareigojimų pokytis paaiškintas 2.7.2.1 pastaboje.

2.7. MOKĖTINOS SUMOS

(mln. EUR) Pastaba 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 12 31 2016 12 31 Trumpalaikės mokėtinos sumos 2.7.1 0 13 114 235 361 222 Įvairios mokėtinos sumos 2.7.2 — (0) 20 182 202 327 Iš viso 0 13 133 417 563 549

2.7.1. Trumpalaikės mokėtinos sumos

(mln. EUR) 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 12 31 2016 12 31 Tiekėjai 0 9 85 40 133 98 Valstybės narės — — 0 12 12 0 Trečiosios valstybės 0 (0) 15 131 146 91 Viešosios įstaigos — 3 10 70 83 32 Kitos trumpalaikės mokėtinos sumos 0 1 4 (18) (13) 1 Iš viso 0 13 114 235 361 222

Mokėtinos sumos apima EPF gautas išlaidų ataskaitas, susijusias su dotacijų veikla. Jos įrašomos padengti reikalaujama suma nuo prašymo gavimo momento. Tokia pati procedūra taikoma sąskaitoms faktūroms ir kreditiniams dokumentams, gautiems vykdant viešuosius pirkimus. Į atitinkamus prašymus padengti išlaidas buvo atsižvelgta per metų pabaigos (ataskaitinių laikotarpių atskyrimo) procedūras. Vadovaujantis tais atskyrimo įrašais, apskaičiuotosios reikalavimus atitinkančios sumos buvo pripažintos finansinės veiklos ataskaitoje. Reikalavimų neatitinkančios sumos buvo nurodytos kaip kitos trumpalaikės mokėtinos sumos.

Valstybių narių mokėtinas sumas sudaro dar neatliktas finansinis koregavimas, kurį reikės atimti iš pirmosios fondo kapitalo, kurį bus pareikalauta sumokėti 2018 m., dalies (žr. 2.9.1 pastabą). Į šią išlaidų kategoriją įtrauktos Prancūzijai (10 mln. EUR), Nyderlandams (1 mln. EUR) ir Austrijai (1 mln. EUR) mokėtinos sumos.

2.7.2. Įvairios mokėtinos sumos

(mln. EUR) Pastaba 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 12 31 2016 12 31 Bendro finansavimo mokėtinos sumos 2.7.2.1 — — 22 6 28 64 Būsimojo laikotarpio fondo kapitalo įnašai 2.7.2.2 — — — 173 173 261 Kitos įvairios mokėtinos sumos — — — 1 1 2 Iš viso — — 22 179 202 327

2.7.2.1. Bendro finansavimo mokėtinos sumos

Ilgalaikio ir trumpalaikio bendro finansavimo mokėtinos sumos pagal valstybes nares apibendrinamos toliau pateiktoje lentelėje:

(mln. EUR) 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 12 31 2016 12 31 Ilgalaikis bendras finansavimas Belgija — — 0 1 2 2 Danija — — — 0 0 0 Prancūzija — — 4 — 4 — Vokietija — — — — — 0 Švedija — — 1 2 3 2 Jungtinė Karalystė — — 1 — 1 1 Kanada — — — — — 0 Australija — — 0 — 0 — USAID — — — 4 4 — — — 7 7 14 6 Trumpalaikis bendras finansavimas Belgija — — 4 (1) 3 4 Danija — — (1) 1 (0) 1 Prancūzija — — 12 — 12 37 Vokietija — — 0 — 0 1 Nyderlandai — — 0 — 0 1 Ispanija — — 1 — 1 3 Švedija — — 5 0 5 7 Jungtinė Karalystė — — 1 3 4 11 Kanada — — 0 — 0 0 USAID — — — 2 2 — — — 22 6 28 64 Iš viso — — 29 13 42 70

Iš viso ilgalaikio ir trumpalaikio bendro finansavimo mokėtinos sumos, palyginti su ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu, sumažėjo 28 mln. EUR.

Per 2017 m. naujų bendro finansavimo įnašų gauta iš USAID (7 mln. EUR), Jungtinės Karalystės (5 mln. EUR) ir Švedijos (2 mln. EUR).

Iš viso bendro finansavimo mokėtinos sumos buvo sumažintos 42 mln. EUR, siekiant pripažinti su bendro finansavimo projektais susijusias pajamas ir išlaidas (žr. 3.1.1 ir 3.4 pastabas).

2.7.2.2. Būsimojo laikotarpio fondo kapitalo įnašai

(mln. EUR) 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 12 31 2016 12 31 Jungtinė Karalystė — — — 170 170 252 Lietuva — — — 2 2 — Vengrija — — — — — 9 Iš viso — — — 173 173 261

Ši kategorija skirta vien tik valstybių narių iš anksto sumokėtiems 2018 m. įnašams.

2.8. SUKAUPTOS SĄNAUDOS IR BŪSIMOJO LAIKOTARPIO PAJAMOS

(mln. EUR) 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 12 31 2016 12 31 Sukauptos sąnaudos 0 76 517 137 730 770 Kitos sukauptos sąnaudos ir būsimojo laikotarpio pajamos — — — 3 3 6 Iš viso 0 76 517 140 733 776

Sukauptos sąnaudos apima numatomas įgyvendinamų arba pasibaigusių sutarčių veiklos sąnaudas be patvirtintų prašymų padengti išlaidas, kai 2017 m. finansuoti tinkamos EPF lėšų gavėjų patirtos išlaidos buvo apskaičiuotos remiantis išsamiausia tuo metu turėta informacija apie esamas sutartis. Numatomų sukauptų sąnaudų dalis, susijusi su išmokėtu išankstiniu finansavimu, įrašyta kaip išankstinio finansavimo sumų sumažinimas (žr. 2.1 pastabą).

GRYNASIS TURTAS

2.9. FONDO KAPITALAS

2.9.1. Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF

(mln. EUR) 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF Iš viso Fondo kapitalas 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Nepareikalautasis fondo kapitalas — — (1 773 ) (29 367 ) (31 140 ) Pareikalautasis fondo kapitalas 2016 m. gruodžio 31 d. 12 164 10 973 19 187 — 42 323 Fondo kapitalas 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Nepareikalautasis fondo kapitalas — — — (27 090 ) (27 090 ) Pareikalautasis fondo kapitalas 2017 m. gruodžio 31 d. 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173

Fondo kapitalas – visa atitinkamo EPF valstybių narių įnašų suma, kaip nustatyta kiekviename vidaus susitarime. Nepareikalautosios lėšos – pradinis asignavimas, kurio valstybių narių dar nepareikalauta sumokėti.

Pareikalautasis fondo kapitalas – pradinių asignavimų suma, kurią valstybės narės prašomos pervesti į iždo sąskaitas (žr. 2.9.2 pastabą).

2017 m. liepos 4 d. Tarybos sprendimu 2017/1206 (12) vidaus susitarimuose dėl 8-ojo ir 9-ojo EPF nustatyti valstybių narių įnašai turi būti atitinkamai sumažinti 200 mln. EUR nepanaudotų 8-ojo ir 9-ojo EPF lėšų suma. Kadangi beveik visos nepanaudotos 8-ojo EPF lėšos jau buvo pervestos į kitus EPF, 200 mln. EUR buvo atskaityti iš 9-ojo EPF kapitalo.

Grąžinamosios išmokos, kurios susidaro dėl šio sumažinimo, buvo kompensuotos pateikus papildomą prašymą skirti lėšų pagal 11-ąjį EPF. Dėl to reikalingas finansinis koregavimas. Finansinis koregavimas gali būti taikomas trečiajai 2017 m. įnašo daliai ir (arba) pirmajai 2018 m. įnašo daliai. Dar neatliktas finansinis koregavimas buvo nurodytas arba kaip iš valstybių narių gautinos sumos, arba valstybėms narėms mokėtinos sumos (žr. 2.3.1 ir 2.7.1 pastabas).

2.9.2. Pareikalautasis ir nepareikalautasis fondo kapitalas pagal valstybes nares

(mln. EUR) Įnašai į 10-ąjį EPF % Nepareikalautasis fondo kapitalas 2016 m. gruodžio 31 d. 2017 m. pareikalautasis kapitalas Nepareikalautasis fondo kapitalas 2017 m. gruodžio 31 d. Austrija 2,41 43 (43) — Belgija 3,53 63 (63) — Bulgarija 0,14 2 (2) — Kipras 0,09 2 (2) — Čekija 0,51 9 (9) — Danija 2,00 35 (35) — Estija 0,05 1 (1) — Suomija 1,47 26 (26) — Prancūzija 19,55 347 (347) — Vokietija 20,50 364 (364) — Graikija 1,47 26 (26) — Vengrija 0,55 10 (10) — Airija 0,91 16 (16) — Italija 12,86 228 (228) — Latvija 0,07 1 (1) — Lietuva 0,12 2 (2) — Liuksemburgas 0,27 5 (5) — Мalta 0,03 1 (1) — Nyderlandai 4,85 86 (86) — Lenkija 1,30 23 (23) — Portugalija 1,15 20 (20) — Rumunija 0,37 7 (7) — Slovakija 0,21 4 (4) — Slovėnija 0,18 3 (3) — Ispanija 7,85 139 (139) — Švedija 2,74 49 (49) — Jungtinė Karalystė 14,82 263 (263) — Iš viso 100,00 1 773 (1 773 ) —





(mln. EUR) Įnašai į 11-ąjį EPF % Nepareikalautasis fondo kapitalas 2016 m. gruodžio 31 d. 2017 m. pareikalautasis kapitalas Nepareikalautasis fondo kapitalas 2017 m. gruodžio 31 d. Austrija 2,40 704 (55) 650 Belgija 3,25 954 (74) 880 Bulgarija 0,22 64 (5) 59 Kroatija 0,23 66 (5) 61 Kipras 0,11 33 (3) 30 Čekija 0,80 234 (18) 216 Danija 1,98 582 (45) 537 Estija 0,09 25 (2) 23 Suomija 1,51 443 (34) 409 Prancūzija 17,81 5 231 (406) 4 826 Vokietija 20,58 6 044 (469) 5 575 Graikija 1,51 443 (34) 408 Vengrija 0,61 180 (14) 166 Airija 0,94 276 (21) 255 Italija 12,53 3 680 (285) 3 394 Latvija 0,12 34 (3) 31 Lietuva 0,18 53 (4) 49 Liuksemburgas 0,26 75 (6) 69 Мalta 0,04 11 (1) 10 Nyderlandai 4,78 1 403 (109) 1 294 Lenkija 2,01 589 (46) 544 Portugalija 1,20 351 (27) 324 Rumunija 0,72 211 (16) 195 Slovakija 0,38 110 (9) 102 Slovėnija 0,22 66 (5) 61 Ispanija 7,93 2 330 (181) 2 149 Švedija 2,94 863 (67) 796 Jungtinė Karalystė 14,68 4 311 (334) 3 976 Iš viso 100,00 29 367 (2 277 ) 27 090

2017 m. iš 10-ojo EPF buvo pareikalauta sumokėti 1 773 mln. EUR, o iš 11-ojo EPF – 2 277 mln. EUR. 2017 m. gruodžio 31 d. gautas visas 8-ojo, 9-ojo ir 10-ojo EPF kapitalas, kurį buvo pareikalauta sumokėti.

2.9.3. Iš uždarytų EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas

(mln. EUR) 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 12 31 2016 12 31 Iš uždarytų EPF pervestos lėšos 627 1 625 — — 2 252 2 252

Į šią kategoriją įtraukti iš uždarytų EPF į 8-ąjį ir 9-ąjį EPF pervesti ištekliai.

2.9.4. Pareikalautojo fondo kapitalo pervedimai tarp aktyvių EPF

(mln. EUR) 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF Iš viso Likutis 2015 m. gruodžio 31 d. (2 476 ) 2 376 35 65 — Nepanaudotų sumų pervedimas iš ankstesnių EPF į 10-ojo EPF veiklos lėšų rezervą (20) (163) 182 — — Nepanaudotų sumų pervedimas iš ankstesnių EPF į 11-ojo EPF veiklos lėšų rezervą — — (356) 356 — Pervedimas iš 11-ojo EPF veiklos lėšų rezervo į Afrikos taikos priemonę (10-asis EPF) — — 386 (386) — Likutis 2016 m. gruodžio 31 d. (2 496 ) 2 214 247 35 — Nepanaudotų sumų pervedimas iš ankstesnių EPF į 10-ojo EPF veiklos lėšų rezervą (7) (37) 44 — — Nepanaudotų sumų pervedimas iš ankstesnių EPF į 11-ojo EPF veiklos lėšų rezervą — — (171) 171 — Likutis 2017 m. gruodžio 31 d. (2 503 ) 2 177 120 206 —

Į šią kategoriją įtraukti tarp aktyvių EPF pervesti ištekliai.

Įsigaliojus Kotonu susitarimui, visos ankstesniuose aktyviuose EPF nepanaudotos lėšos pervedamos į naujausią įsigaliojusį EPF po įsipareigojimų panaikinimo. Iš kitų EPF pervestais ištekliais padidinami gaunančiojo fondo asignavimai ir sumažinami fondo, kuriam lėšos buvo skirtos iš pradžių, asignavimai. Į 10-ojo ir 11-ojo EPF veiklos lėšų rezervą pervestos lėšos gali būti naudojamas tik laikantis vidaus susitarimuose nustatytų specialių sąlygų.

3. FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITOS PASTABOS

PAJAMOS

(mln. EUR) Pastaba 2017 m. 2016 m. Pajamos iš neprekybinių operacijų 3.1 61 8 Pajamos iš prekybos operacijų 3.2 25 66 Iš viso 87 73

3.1. PAJAMOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ

(mln. EUR) Pastaba 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 m. 2016 m. Išlaidų susigrąžinimas 0 5 7 7 19 23 STABEX lėšų susigrąžinimas — — — 0 0 1 Bendro finansavimo pajamos 3.1.1 — — 42 1 42 (15) Iš viso 0 5 49 7 61 8

Pajamų iš neprekybinių operacijų suskirstymas pagal valdymo metodą:

(mln. EUR) 2017 m. 2016 m. Tiesioginis valdymas 5 6 Vykdo: Komisija 1 1 ES delegacijos 4 5 Netiesioginis valdymas 56 2 Vykdo: Trečiosios šalys 55 (0) Tarptautinės organizacijos 2 2 Viešosios teisės įstaigos 0 0 Privatinės teisės įstaigos, teikiančios viešąsias paslaugas (1) 0 Iš viso 61 8

3.1.1. Bendro finansavimo pajamos

Gauti bendro finansavimo įnašai atitinka sąlyginių pajamų iš neprekybinių operacijų kriterijus ir neturėtų turėti poveikio finansinės veiklos ataskaitai. Gauti įnašai nurodomi prie įsipareigojimų (žr. 2.7.2.1 pastabą), kol neįvykdomos su skirtomis lėšomis susijusios sąlygos, t. y. nepatiriama finansuoti tinkamų išlaidų (žr. 3.4 pastabą). Tuomet atitinkama suma pripažįstama bendro finansavimo pajamomis iš neprekybinių operacijų. Todėl ekonominiam tų metų rezultatui tai nedaro jokio poveikio.

3.2. PAJAMOS IŠ PREKYBOS OPERACIJŲ

(mln. EUR) 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 m. 2016 m. Finansinės pajamos (0) (1) 4 (0) 4 3 Kitos pajamos 1 5 13 4 22 62 Iš viso 1 4 17 4 25 66

Finansinės pajamos apima palūkanas iš patikos fondo ir iš išankstinio finansavimo gaunamas palūkanas.

Kitos pajamos susijusios vien tik su realizuotu ir nerealizuotu užsienio valiutos keitimo pelnu.

IŠLAIDOS

3.3. PAGALBOS PRIEMONĖS

(mln. EUR) 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 m. 2016 m. Programuojama pagalba 1 3 805 1 341 2 150 1 751 Makroekonominė parama — 21 — — 21 39 Sektorių politika (0) (9) — — (9) 18 AKR vidaus projektai — 0 417 694 1 112 693 Palūkanų subsidijos — — — — — (3) Neatidėliotina pagalba — (1) 26 264 289 398 Kitos su ankstesniais EPF susijusios pagalbos programos — (1) — — (1) 1 Institucinė parama — — 3 21 23 38 Eksporto grąžinamosios išmokos (0) (1) — — (1) 0 Įnašai į patikos fondus — — — 114 114 35 Iš viso 0 14 1 251 2 435 3 700 2 970

EPF veiklos išlaidos apima įvairias pagalbos priemones ir gali būti įvairių rūšių, atsižvelgiant į tai, kaip pinigai išmokami ir valdomi.

Bendras išlaidų pagalbos priemonėms padidėjimas atitinka EPF gyvavimo ciklą. 11-ojo EPF veikla pradėta 2015 m., taigi, 2017 m. buvo tretieji jo gyvavimo metai. Kalbant apie patvirtintų veiksmų įgyvendinimą, 11-asis EPF pasiekė brandos etapą ir aukščiausią lygį. 11-ojo EPF vykdomų sutarčių skaičius išaugo nuo 1,3 tūkst. 2016 m. iki 1,6 tūkst. 2017 m. 2017 m. vidutinė sudarytų sutarčių sumos vertė padidėjo 51 %, palyginti su 2016 m.

2017 m. sektorių politikos išlaidos buvo neigiamos, nes buvo panaikinta viena sąskaita faktūra, kuri buvo netinkamai įrašyta 2016 m.

3.4. BENDRO FINANSAVIMO IŠLAIDOS

(mln. EUR) 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 m. 2016 m. Bendras finansavimas — — 42 1 42 (15)

Šioje kategorijoje nurodytos su bendro finansavimo projektais susijusios 2017 m. patirtos išlaidos. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad patirtos išlaidos apima apskaičiuotąsias sumas, susijusias su ataskaitinių laikotarpių atskyrimu (ir atitinkamai su praėjusiais metais susijusių apskaičiuotųjų sumų panaikinimu). 2015 m. apskaičiuotų išlaidų (50 mln. EUR) panaikinimas viršijo 2016 m. patirtas išlaidas (35 mln. EUR), todėl bendro finansavimo išlaidos 2016 m. buvo neigiamos.

Atitinkamos pajamos pripažintos finansinės veiklos ataskaitoje (žr. 3.1.1 pastabą).

3.5. PAGALBOS PRIEMONĖS IR BENDRO FINANSAVIMO IŠLAIDOS PAGAL VALDYMO METODĄ

(mln. EUR) 2017 m. 2016 m. Tiesioginis valdymas 1 447 1 173 Vykdo: Komisija 122 140 ES vykdomosios įstaigos 26 10 Patikos fondai 89 36 ES delegacijos 1 209 987 Netiesioginis valdymas 2 295 1 781 Vykdo: EIB ir EIF 48 5 Tarptautinės organizacijos 1 171 821 Privatinės teisės įstaigos, teikiančios viešąsias paslaugas (20) 143 Viešosios teisės įstaigos 356 57 Trečiosios šalys 739 756 Privatinės teisės įstaigos, įgyvendinančios viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę 0 (1) Iš viso 3 742 2 954

3.6. FINANSINĖS SĄNAUDOS

(mln. EUR) 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 m. 2016 m. Gautinų sumų vertės sumažinimas (1) (1) 10 1 9 (4) Kitos finansinės išlaidos — — — (1) (1) 0 Iš viso (1) (1) 10 0 8 (4)

Kategorija „Gautinų sumų vertės sumažinimas“ apima galutinį su nesusigrąžinamomis gautinomis sumomis susijusių išlaidų įvertinimą. 2017 m. numatytos išlaidos atspindi bendrą gautinų sumų vertės sumažinimo padidėjimą nuo 25 mln. EUR iki 34 mln. EUR (žr. 2.3.1 pastabą). Kadangi į šį įvertį įtrauktas ir ankstesnių metų apskaičiuotų sumų panaikinimas, 2016 m. bendra išlaidų suma buvo neigiama (nuo 29 mln. EUR 2015 m. iki 25 mln. EUR 2016 m.).

3.7. KITOS IŠLAIDOS

(mln. EUR) 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 m. 2016 m. Administracinės ir IT išlaidos (0) 0 1 106 107 129 Rizikos ir sąnaudų atidėjiniai — — — — — — Realizuoti nuostoliai, susiję su pirkėjų įsiskolinimu 1 1 1 — 3 0 Valiutos keitimo nuostoliai 1 7 28 8 44 66 Iš viso 2 9 29 114 154 196

Į šią kategoriją įtrauktos paramos išlaidos, t. y. administracinės sąnaudos, susijusios su EPF programavimu ir įgyvendinimu. Jos apima projektų rengimo, tolesnių veiksmų, stebėjimo ir vertinimo išlaidas, taip pat kompiuterinių tinklų, techninės pagalbos ir kt. išlaidas.

4. NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS BEI ĮSIPAREIGOJIMAI IR KITA SVARBI INFORMACIJA

4.1. NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

(mln. EUR) 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 12 31 2016 12 31 Įvykdymo garantijos — 4 6 0 10 9 Sulaikytų sumų garantijos — 4 4 — 8 7 Iš viso — 8 10 0 18 16

Įvykdymo garantijų reikalaujama siekiant užtikrinti, kad EPF finansavimo gavėjai įvykdytų savo sutartyse su EPF numatytus įsipareigojimus.

Sulaikytų sumų garantijos susijusios tik su darbų sutartimis. Paprastai 10 % tarpinių mokėjimų gavėjams sulaikoma siekiant užtikrinti, kad rangovas įvykdytų savo įsipareigojimus. Šios sulaikytos sumos parodomos kaip mokėtinos sumos. Perkančiajai organizacijai sutikus rangovas vietoj to gali pateikti sulaikytų sumų garantiją, kuri pakeičia sulaikytas tarpinių mokėjimų sumas. Šios gautos garantijos parodomos kaip neapibrėžtasis turtas.

Netiesioginiu būdu valdomų sutarčių atveju garantijos priklauso kitai nei EPF perkančiajai organizacijai, todėl EPF jų neįtraukia. 2017 m. tos garantijos siekė 644 mln. EUR.

4.2. KITA SVARBI INFORMACIJA

4.2.1. Į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti įsipareigojimai

Toliau nurodyta suma yra neįvykdytas biudžetinis įsipareigojimas (pranc. Reste à Liquider, RAL), atėmus susijusias sumas, kurios finansinės veiklos ataskaitoje buvo įtrauktos į išlaidas. Neįvykdytas biudžetinis įsipareigojimas yra suma, kurią sudaro nepanaudotų įsipareigojimų, pagal kuriuos dar neatlikti mokėjimai ir (arba) dar nepanaikinti įsipareigojimai. Tai įprasta daugiamečių programų pasekmė.

(mln. EUR) 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 2017 12 31 2016 12 31 Į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti įsipareigojimai 0 88 1 659 6 760 8 508 6 746 Iš viso 0 88 1 659 6 760 8 508 6 746

2017 m. gruodžio 31 d. neįvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai iš viso sudarė 9 745 mln. EUR (2016 m. – 7 665 mln. EUR).

4.2.2. Įmonių plėtojimo centras (ĮPC)

2014 m. birželio mėn. AKR ir ES Ministrų Taryba susitarė „tęsti su tinkamu ĮPC uždarymu susijusius veiksmus“ ir kartu „užtikrinti, kad ĮPC ir AKR šalių bei regionų vykdomi privačiojo sektoriaus paramos projektai būtų visiškai užbaigti“. Šiuo tikslu AKR ir ES Ministrų Taryba įgaliojo AKR ir ES ambasadorių komitetą priimti su šiuo klausimu susijusius reikiamus sprendimus.

AKR ir ES ambasadorių komitetas 2014 m. spalio 23 d. Sprendimu Nr. 4/2014 įgaliojo ĮPC vykdomąją valdybą nedelsiant imtis visų būtinų priemonių ĮPC uždarymui pasirengti. Kaip numatyta to sprendimo 2 straipsnyje, vykdomajai valdybai buvo nurodyta sudaryti sutartį su kuratoriumi, kuris parengtų ir įgyvendintų uždarymo planą.

2015 m. birželio mėn. pabaigoje kuratorius pateikė ĮPC vykdomajai valdybai galutinį strateginį planą (su biudžetu ir darbiniu planu), kuriame atsižvelgta į socialinio dialogo rezultatus. ĮPC vykdomosios valdybos patvirtintu galutinio strateginio plano biudžetu buvo remiamasi rengiant Komisijos finansavimo sprendimo pasiūlymą; šį pasiūlymą (iš viso dėl 18,2 mln. EUR sumos) EK priėmė 2015 m. Priėmus tą finansavimo sprendimą, 2015 m. gruodžio mėn. ĮPC ir Europos Komisija sudarė dotacijos susitarimą, pagal kurį skiriamas reikiamas finansavimas, siekiant realizuoti ĮPC turtą ir įvykdyti jo įsipareigojimus. Šis dotacijos susitarimas įsigaliojo 2016 m. sausio 1 d. ir galiojo iki 2017 m. gruodžio 31 d.

4.2.3. Jungtinės Karalystės išstojimas iš Europos Sąjungos

Pagrindiniai faktai

2016 m. birželio 23 d. dauguma referendume dėl narystės Europos Sąjungoje dalyvavusių Jungtinės Karalystės piliečių balsavo už išstojimą iš ES. 2017 m. kovo 29 d. Jungtinė Karalystė oficialiai pranešė Europos Vadovų Tarybai, kad ketina išstoti iš ES ir Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo).

EPF atžvilgiu

2018 m. kovo 19 d. Komisija paskelbė susitarimo dėl išstojimo, kuriame aptarta per derybas su Jungtine Karalyste padaryta pažanga, projektą.

Šiame susitarimo dėl išstojimo projekte nurodyta, kad Jungtinė Karalystė lieka EPF šalis iki 11-ojo EPF ir visų ankstesnių dar neuždarytų EPF uždarymo, ir šiuo atžvilgiu prisiima tokius pačius įsipareigojimus, kaip ir valstybės narės, pagal vidaus susitarimą, kuriuo jis buvo įsteigtas, taip pat su ankstesniais EPF susijusius įsipareigojimus iki jų uždarymo. Ji gali dalyvauti EPF komitete kaip stebėtoja be balsavimo teisės.

Susitarimo dėl išstojimo projekte taip pat nustatyta, kad tais atvejais, kai projektų sumos pagal 10-ąjį EPF arba ankstesnius EPF šio susitarimo įsigaliojimo dieną nebuvo skirtos arba nebuvo panaudotos, Jungtinei Karalystei priklausanti tų sumų dalis pakartotinai nenaudojama. Tas pats taikytina ir Jungtinės Karalystės pagal 11-ąjį EPF po 2020 m. gruodžio 31 d. neskirtų lėšų daliai arba nepanaudotoms sumoms.

2017 m. gruodžio 31 d. nėra finansinio poveikio, apie kurį reikėtų pranešti EPF finansinėje ataskaitoje. Derybos dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos tebevyksta, todėl galutinė susitarimo forma šiuo metu dar nėra patvirtinta.

5. FINANSINĖS RIZIKOS VALDYMAS

Toliau pateikiama informacija apie EPF finansinės rizikos valdymą yra susijusi su iždo operacijomis, kurias EPF vardu atlieka Komisija, kad panaudotų fondo išteklius.

5.1. RIZIKOS VALDYMO POLITIKA IR APSIDRAUDIMO VEIKSMAI

Iždo operacijų valdymo taisyklės ir principai nustatyti 11-ojo EPF finansiniame reglamente ir vidaus susitarime.

Remiantis pirmiau nurodytu reglamentu, taikomi šie pagrindiniai principai:

— EPF įnašus valstybės narės moka į specialiąsias sąskaitas, kurios yra atidarytos kiekvienos valstybės narės centriniame banke arba jos paskirtoje finansų įstaigoje. Įnašų sumos lieka tose specialiosiose sąskaitose iki tol, kol turės būti atlikti EPF mokėjimai.

— EPF įnašus valstybės narės moka eurais, o EPF mokėjimai atliekami eurais ir kitomis valiutomis, taip pat ir mažiau žinomomis.

— EPF vardu Komisijos atidarytos banko sąskaitos negali būti pereikvotos.

Be specialiųjų sąskaitų, Komisija EPF vardu yra atidariusi kitas banko sąskaitas finansų įstaigose (centriniuose ir komerciniuose bankuose), kad galėtų atlikti mokėjimus ir gauti kitokias įplaukas nei valstybių narių įnašai į biudžetą.

Iždo ir mokėjimo operacijos yra itin automatizuotos ir atliekamos naudojantis šiuolaikinėmis informacinėmis sistemomis. Siekiant garantuoti sistemos saugumą ir užtikrinti pareigų atskyrimą pagal Finansinį reglamentą, taikomos specialios procedūros, Komisijos vidaus kontrolės standartai ir audito principai.

Siekiant riboti veiklos ir finansinę riziką bei užtikrinti tinkamą kontrolės lygį, raštišku gairių ir procedūrų rinkiniu reguliuojamas iždo ir mokėjimo operacijų valdymas. Šios gairės ir procedūros apima įvairius operacijų aspektus, ir reguliariai tikrinama, kaip jų laikomasi.

5.2. VALIUTOS RIZIKA

Metų pabaigoje EPF tenkanti valiutos rizika – grynoji pozicija

(mln. EUR) 2017 12 31 2016 12 31 USD GBP DKK SEK EUR Kitos Iš viso USD GBP DKK SEK EUR Kitos Iš viso Finansinis turtas Gautinos ir susigrąžintinos sumos 64 — — — 26 2 92 0 — — — 129 3 132 Pinigai ir pinigų ekvivalentai 4 0 — — 344 — 347 2 0 — — 678 — 680 Iš viso 68 0 — — 370 2 439 2 0 — — 807 3 812 Finansiniai įsipareigojimai Ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai — — — — (14) — (14) — — — — (6) — (6) Mokėtinos sumos (0) — — — (533) (30) (563) 0 — — — (495) (54) (549) Iš viso (0) — — — (547) (30) (577) 0 — — — (501) (54) (555) Iš viso 68 0 — — (177) (28) (138) 2 0 — — 306 (51) 257

Visi įnašai laikomi eurais, o kitos valiutos perkamos tik tada, kai jų prireikia mokėjimams atlikti. Dėl to EPF iždo operacijoms valiutos rizika nekyla.

5.3. PALŪKANŲ NORMOS RIZIKA

EPF pinigų neskolina, todėl nepatiria palūkanų normos rizikos.

Palūkanos kaupiamos už įvairiose bankų sąskaitose laikomas fondo lėšas. Todėl Komisija EPF vardu nustatė priemones, kuriomis užtikrinama, kad uždirbamos palūkanos reguliariai atspindėtų rinkos palūkanų normas bei galimą jų svyravimą.

EPF įnašus valstybės narės moka į specialiąsias sąskaitas, kurios yra atidarytos kiekvienos valstybės narės centriniame banke arba jos paskirtoje finansų įstaigoje. Kadangi kai kurioms šių sąskaitų taikomas atlyginimas šiuo metu gali būti neigiamas, nustatytos pinigų valdymo procedūros, siekiant minimizuoti atitinkamose sąskaitose esančias lėšas. Be to, remiantis Tarybos reglamentu (ES) 2016/888, bet kokį neigiamą atlyginimą už tas sąskaitas dengia susijusi valstybė narė.

Už vienos nakties indėlius komercinių bankų sąskaitose atlyginama kiekvieną dieną. Atlyginimas už tokiose sąskaitose laikomas lėšas paremtas kintamomis rinkos palūkanų normomis, kurioms taikoma sutartinė marža (teigiama arba neigiama). Daugumos sąskaitų palūkanų skaičiavimas susietas su rinkos orientacine palūkanų norma ir patikslinamas, kad būtų atsižvelgiama į bet kokius šios normos svyravimus. Todėl EPF negresia jokia rizika, kad už jo lėšas bus atlyginta mažesnėmis nei rinkos normomis.

5.4. KREDITO RIZIKA (SANDORIO ŠALIES RIZIKA)

Finansinis turtas, kurio mokėjimai nepradelsti ir vertė nesumažėjusi

(mln. EUR) Iš viso Nepradelsta ir vertė nesumažėjusi Pradelsta, bet vertė nesumažėjusi < 1 metai 1–5 metai > 5 metai Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos 92 92 0 — — Iš viso 2017 m. gruodžio 31 d. 92 92 0 — — Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos 132 93 36 4 — Iš viso 2016 m. gruodžio 31 d. 132 93 36 4 —





Finansinis turtas pagal rizikos kategorijas

(mln. EUR) 2017 12 31 2016 12 31 Gautinos sumos Pinigai Iš viso Gautinos sumos Pinigai Iš viso Sandorio šalys, turinčios išorės kredito reitingą Aukščiausio ir aukšto lygio 3 103 106 34 284 318 Aukštesnio vidutinio lygio 0 240 240 3 371 374 Žemesnio vidutinio lygio 3 4 7 2 16 18 Neinvesticinio lygio 1 0 2 1 9 10 Iš viso 7 347 354 40 680 720 Sandorio šalys, neturinčios išorės kredito reitingo 1 grupė (skolininkai, praeityje neturėję įsipareigojimų neįvykdymo atvejų) 86 0 86 92 0 92 2 grupė (skolininkai, praeityje turėję įsipareigojimų neįvykdymo atvejų) — — — — — — Iš viso 86 0 86 92 0 92 Iš viso 92 347 440 132 680 812

Neinvesticinio lygio ir žemesnio vidutinio lygio kategorijų lėšos daugiausia susijusios su valstybių narių įnašais į EPF, kurie mokami į specialiąsias sąskaitas, atidarytas valstybių narių pagal EPF FR 22 straipsnio 3 dalį. Remiantis šiuo reglamentu, tokių įnašų suma privalo likti tose specialiosiose sąskaitose, kol reikės atlikti mokėjimus.

Pagal EPF FR dauguma EPF iždo išteklių laikoma valstybių narių atidarytose specialiosiose sąskaitose, kurios skirtos jų įnašams mokėti. Dauguma tokių sąskaitų laikomos valstybių narių ižduose arba nacionaliniuose centriniuose bankuose. Šios įstaigos EPF kelia mažiausią sandorio šalių riziką (rizika tenka jame dalyvaujančioms valstybėms narėms).

Mokėjimams padengti komerciniuose bankuose laikomų EPF iždo išteklių atveju šios sąskaitos papildomos reikiamu laiku ir jas automatiškai tvarko Komisijos iždo pinigų valdymo sistema. Kiekvienoje sąskaitoje laikomos minimalios pinigų sumos, atitinkančios kasdienių iš jos atliekamų mokėjimų vidurkį. Dėl to šiose sąskaitose per naktį laikomos sumos visada yra nedidelės ir taip užtikrinama, kad EPF tenka nedidelė rizika.

Be to, siekiant dar labiau sumažinti EPF tenkančią sandorio šalies riziką, atrenkant komercinius bankus taikomos specialios gairės.

Visi komerciniai bankai atrenkami konkurso būdu. Norint dalyvauti konkurso procedūrose, minimalus trumpalaikis kredito reitingas turi būti „Moody’s“ P-1 arba lygiavertis reitingas (S&P A-1 arba „Fitch“ F1). Tam tikromis deramai pagrįstomis aplinkybėmis gali užtekti žemesnio lygio reitingo.

5.5. LIKVIDUMO RIZIKA

Finansinių įsipareigojimų terminų analizė pagal likusius sutartinius terminus

(mln. EUR) < 1 metai 1–5 metai > 5 metai Iš viso Finansiniai įsipareigojimai 563 13 1 577 Iš viso 2017 m. gruodžio 31 d. 563 13 1 577 Finansiniai įsipareigojimai 549 6 — 555 Iš viso 2016 m. gruodžio 31 d. 549 6 — 555

EPF taikomais biudžeto principais užtikrinama, kad bendrų pinigų išteklių biudžeto laikotarpiu visada užtektų visiems susijusiems mokėjimams atlikti. Iš tiesų bendra valstybių narių įnašų suma atitinka bendrą atitinkamo biudžeto laikotarpio mokėjimo asignavimų sumą.

Vis dėlto valstybės narės įnašus EPF moka tris kartus per metus, o mokėjimams būdingas tam tikras sezoniškumas.

Siekiant užtikrinti, kad iždo išteklių visada užtektų mokėjimams, kurie turi būti atlikti konkretų mėnesį, padengti, Komisijos iždo tarnyba ir atitinkami mokėjimus atliekantys departamentai reguliariai keičiasi informacija apie iždo būklę, kad užtikrintų, jog tam tikru laikotarpiu atliekami mokėjimai neviršytų turimų iždo išteklių.

Be to, kas paminėta pirmiau, vykdant kasdienes EPF iždo operacijas automatizuotomis pinigų valdymo priemonėmis užtikrinama, kad kiekvienos EPF banko sąskaitos likvidumas kasdien būtų pakankamas.

6. SUSIJUSIŲ ŠALIŲ TEIKIAMA INFORMACIJA

Susijusios EPF šalys yra „Bêkou“, Afrikos ir ES patikos fondai ir Europos Komisija. Šių subjektų tarpusavio sandoriai yra įprasta EPF operacijų dalis ir todėl pagal ES apskaitos taisykles šiems sandoriams nekeliami jokie specialūs informacijos atskleidimo reikalavimai.

EPF neturi jokios atskiros vadovybės, nes jį valdo Komisija. ES aukščiausiojo rango vadovų, be kita ko, ir Komisijos, teisės į gautinas sumas paskelbtos Europos Sąjungos konsoliduotųjų metinių ataskaitų 7.2 antraštinėje dalyje „Aukščiausiojo rango vadovų teisės į gautinas sumas“.

7. ĮVYKIAI PO BALANSO SUDARYMO DIENOS

Šių ataskaitų pasirašymo dieną EPF apskaitos pareigūnas nebuvo pastebėjęs jokių reikšmingų įvykių, ir jam nebuvo pranešta apie jokius reikšmingus įvykius, kurie turėtų būti atskirai parodyti šiame skirsnyje. Metinės ataskaitos ir susijusios pastabos buvo parengtos remiantis naujausiais turimais duomenimis – tą patvirtina pirmiau pateikta informacija.

8. EKONOMINIO REZULTATO IR BIUDŽETO REZULTATO SUDERINIMAS

Ekonominis metų rezultatas apskaičiuotas pagal kaupiamosios apskaitos principus. Tačiau biudžeto rezultatas grindžiamas pinigų apskaitos taisyklėmis. Kadangi ekonominis rezultatas ir biudžeto rezultatas yra tų pačių susijusių veiklos operacijų rezultatai, naudinga kontrolės priemonė – užtikrinti, kad jie būtų suderinami. Toliau pateikiamoje lentelėje šis suderinimas parodomas pabrėžiant pagrindines derinamas sumas, išskaidytas į pajamų ir išlaidų punktus.

(mln. EUR) 2017 m. 2016 m. EKONOMINIS METŲ REZULTATAS (3 818 ) (3 073 ) Pajamos Teisės į gautinas sumas, neturinčios poveikio biudžeto rezultatui (7) (2) Einamaisiais metais nustatytos teisės į gautinas sumas, kurios dar nesurinktos (3) (7) Ankstesniais metais nustatytos teisės į gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais 29 16 Grynasis išankstinio finansavimo poveikis 57 41 Sukauptos pajamos (grynosios) (62) 8 Kitos (2) (5) Išlaidos Dar neapmokėtos einamųjų metų išlaidos 19 22 Einamaisiais metais sumokėtos ankstesnių metų išlaidos (60) (88) Grynasis išankstinio finansavimo poveikis (685) (459) Sukauptos sąnaudos (grynosios) 373 256 METINIS BIUDŽETO REZULTATAS (4 158 ) (3 291 )

8.1. DERINAMOS SUMOS. PAJAMOS

Finansinių metų biudžeto pajamos yra pajamos, gautos surinkus gautinas sumas pagal per metus nustatytas teises, ir sumos, gautos pagal teises, nustatytas ankstesniais metais.

Teisės į gautinas sumas, neturinčios poveikio biudžeto rezultatui, įtraukiamos į ekonominį rezultatą, tačiau biudžeto prasme jų negalima laikyti pajamomis, nes sumokėta suma pervedama į rezervus ir jos nebegalima vėl panaudoti be Tarybos sprendimo.

Einamaisiais metais nustatytos teisės į gautinas sumas, kurios dar nesurinktos, suderinimo tikslais turi būti išskaitomos iš ekonominio rezultato, nes jos nesudaro biudžeto pajamų dalies. Tačiau einamaisiais metais surinktos sumos pagal ankstesniais metais nustatytas teises į gautinas sumas suderinimo tikslais turi būti pridėtos prie ekonominio rezultato.

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis – susigrąžintų išankstinio finansavimo sumų padengimas. Tai piniginės įplaukos, kurios nedaro poveikio ekonominiam rezultatui.

Grynąsias sukauptas pajamas daugiausia sudaro sukauptos sumos, nustatytos metų pabaigos ataskaitinių laikotarpių atskyrimo tikslais. Atsižvelgiama tik į grynąjį poveikį, t. y. einamųjų metų sukauptas pajamas, atėmus panaikintas sukauptas ankstesnių metų pajamas.

8.2. DERINAMOS SUMOS. IŠLAIDOS

Dar neapmokėtos einamųjų metų išlaidos suderinimo tikslais turi būti pridedamos, nes jos įtrauktos į ekonominį rezultatą, bet nepriskiriamos biudžeto išlaidoms. Tačiau einamaisiais metais apmokėtos ankstesnių metų išlaidos suderinimo tikslais turi būti išskaitomos iš ekonominio rezultato, nes jos yra einamųjų metų biudžeto išlaidų dalis, bet neturi poveikio ekonominiam rezultatui, arba dėl jų sumažėja išlaidos, jeigu atliekamos pataisos.

Panaikintų mokėjimų piniginės įplaukos nedaro poveikio ekonominiam rezultatui, tačiau daro poveikį biudžeto rezultatui.

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis yra naujų išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais (pripažintų kaip metų biudžeto išlaidos), ir išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais arba ankstesniais metais priėmus finansuoti tinkamas išlaidas, padengimo derinys. Pastarosios sumos yra išlaidos kaupimo, bet ne biudžeto sąskaitų požiūriu, nes pradinio išankstinio finansavimo mokėjimas jau buvo laikomas biudžeto išlaidomis, kai tas mokėjimas buvo atliekamas.

Grynąsias sukauptas sąnaudas daugiausia sudaro sukauptos sumos metų pabaigos ataskaitinių laikotarpių atskyrimo tikslais, t. y. finansuoti tinkamos išlaidos, kurias patyrė EPF lėšų gavėjai, bet apie kurias Komisijai dar nepranešta. Atsižvelgiama tik į grynąjį poveikį, t. y. einamųjų metų sukauptas sąnaudas, atėmus panaikintas sukauptas ankstesnių metų sąnaudas.

EPF KONSOLIDUOTŲ ES PATIKOS FONDŲ FINANSINĖS ATASKAITOS

2017 m. ES PATIKOS FONDO „BÊKOU“ METINĖS ATASKAITOS (13)

ES PATIKOS FONDO „BÊKOU“ AIŠKINAMOJI INFORMACIJA

Sąjungos patikos fondų bendroji informacija

Patikos fondas – tai teisinis susitarimas, kuris turi atskirą finansinę struktūrą ir kurio pagrindu kaupiamos kelių paramos teikėjų lėšos, kad būtų galima bendrai finansuoti tam tikrą veiksmą vadovaujantis bendrai sutartais tikslais ir ataskaitų formomis.

Remiantis Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (ES FR) 187 straipsnio 1 dalimi ir 11-ajam Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento (EPF FR) 42 straipsniu, Komisijai leidžiama įkurti Sąjungos patikos fondus išorės veiksmams finansuoti. ES patikos fondai įkuriami pagal susitarimus su kitais paramos teikėjais (turi būti bent vienas išorės paramos teikėjas), siekiant vykdyti veiksmus ekstremaliųjų situacijų atveju, veiksmus po ekstremaliųjų situacijų arba teminius veiksmus. ES patikos fondo įkūrimas turi būti pagrįstas būtent ES pridėtine verte (patikos fondo tikslų geriau siekti ES, o ne nacionaliniu lygmeniu) ir papildomumu (patikos fondas neturėtų dubliuoti jau esamų panašių priemonių).

Europos Komisija sprendimo įsteigti ES patikos fondą projektą pateikia kompetentingam komitetui, nustatytam pagrindiniame teisės akte, kuriuo reglamentuojama priemonė, pagal kurią naujam patikos fondui teikiamas ES finansinis įnašas. Konsultacijomis su komitetais užtikrinamas tinkamas Tarybos dalyvavimas steigiant bet kurį ES patikos fondą. Pasiūlymu persvarstyti finansinį reglamentą užtikrinama, kad Europos Parlamentas aktyviau dalyvautų kuriant ES patikos fondus (227 straipsnio 1 dalis) ir būtų teikiamos jų veiklos ataskaitos (244 straipsnis).

Priėmus sprendimus dėl steigimo ir finansavimo, ES patikos fondo steigiamąjį teisės aktą pasirašo Europos Komisija ir paramos teikėjai. Steigiamajame teisės akte išsamiai išdėstomos ES patikos fondo pagrindinės savybės, kaip antai jo konkretūs tikslai, jo valdybos sudarymo taisyklės ir jos vidaus taisyklės bei jo trukmė. ES patikos fondai įkuriami ribotam laikotarpiui, kuris kartu su fondo tikslais nustatomas kiekvieno patikos fondo steigiamajame teisės akte. Remiantis ES FR 187 straipsniu, nustatomos konkrečios ES patikos fondo valdymo taisyklės, o įnašai neįtraukiami į ES biudžetą.

ES patikos fondai turi įvairių privalumų: jie yra ES valdomos priemonės, padedančios geriau koordinuoti veiklą su ES valstybėmis narėmis; jie suteikia galimybę geriau kontroliuoti Sąjungos ir kitų paramos teikėjų operacijas ir didinti ES matomumą. Patikos fondų sprendimų priėmimo procesas yra spartus, šie fondai pajėgūs iš skirtingų šaltinių sutelkti didesnes sumas, todėl jie yra lanksti, aktyvi ir lengvai pritaikoma priemonė.

ES patikos fondus valdo Komisija per įgaliotąjį leidimus suteikiantį pareigūną, kuris Komisijai ir trečiųjų šalių paramos teikėjams suteikia patikinimą dėl lėšų panaudojimo. ES patikos fondo valdytojas yra perįgaliotasis leidimus suteikiantis pareigūnas. Europos plėtros fondo atveju ES patikos fondo apskaitos pareigūnas yra Komisijos apskaitos pareigūnas, kuris atsakingas už visiems ES patikos fondams bendrų apskaitos procedūrų ir sąskaitų plano nustatymą.

Europos Parlamentas ir (arba) Taryba gali paprašyti Komisijos nebeskirti asignavimų patikos fondui arba persvarstyti steigiamąjį teisės aktą siekiant panaikinti patikos fondą.

Dabartiniai ES patikos fondai

Iki šiol Komisija įsteigė keturis ES patikos fondus:

— ES patikos fondas „BÊKOU“, kurio tikslas – visais atžvilgiais padėti Centrinės Afrikos Respublikai išeiti iš krizės ir remti jos atstatymo veiklą. Įsteigtas 2014 m. liepos 15 d.

— ES patikos fondas „Madad“ – Europos Sąjungos regioninis patikos fondas, sukurtas reaguojant į krizę Sirijoje. Įsteigtas 2014 m. gruodžio 15 d.

— ES patikos fondas Afrikai – Europos Sąjungos skubiosios pagalbos patikos fondas stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti. Įsteigtas 2015 m. lapkričio 12 d.

— ES patikos fondas Kolumbijai – padėti įgyvendinti taikos susitarimą ankstyvajame atkūrimo etape ir stabilizuoti padėtį po konflikto. Įsteigtas 2016 m. gruodžio 12 d.

Daugiau informacijos rasite toliau nurodytų atskirų ES patikos fondų svetainėse:

„Bêkou“ http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

„Madad“ http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

PF Afrikai http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

PF Kolumbijai http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en

Patikos fondas „Bêkou“

2014 m. liepos 15 d. ES Komisija (atstovaujama DEVCO ir ECHO generalinių direktoratų ir EIVT) ir trys jos valstybės narės (Vokietija, Prancūzija ir Nyderlandai) įsteigė pirmąjį kelių paramos teikėjų ES patikos fondą „Bêkou“, kurio pavadinimas sango kalba reiškia „viltį“ ir kurio tikslas – remti Centrinės Afrikos Respublikos (CAR) stabilizavimą ir rekonstrukciją. Jis sukurtas ne ilgesniam kaip 60 mėnesių laikotarpiui. Patikos fondas valdomas iš Briuselio.

ES patikos fondo „Bêkou“ valdybą ir veiklos komitetą sudaro paramos teikėjų bei Komisijos atstovai ir stebėtojai.

Valdyba tvirtina ir peržiūri ES patikos fondo strategiją. Valdyba posėdžiauja bent kartą per metus.

Veiklos komitetas nagrinėja fondo finansuojamus veiksmus, juos tvirtina ir prižiūri jų įgyvendinimą. Komisija taip pat tvirtina metines ataskaitas ir metines patikos fondo finansuojamos veiklos ataskaitas.

Patikos fondo „Bêkou“ metinės ataskaitos

Remiantis Susitarimo, kuriuo įsteigiamas Europos Sąjungos fondas Centrinės Afrikos Respublikai (ES patikos fondas „Bêkou“), 8 straipsniu ir steigiamojo susitarimo 11.2.1 straipsniu, metines ataskaitas sudaro dvi dalys: 1) ES patikos fondo valdytojo parengta metinė finansinė ataskaita ir 2) Komisijos apskaitos pareigūno, kuris, remiantis tuo pačiu straipsniu, yra ir patikos fondo apskaitos pareigūnas, parengtos metinės finansinės ataskaitos.

Pagal steigiamojo susitarimo 8 straipsnį finansinės ataskaitos rengiamos remiantis Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintomis apskaitos taisyklėmis (ES apskaitos taisyklėmis), kurios grindžiamos tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS).

Metinės ataskaitos teikiamos nepriklausomam išorės auditui, o galutines metines ataskaitas ES patikos fondo valdytojas ir apskaitos pareigūnas teikia tvirtinti einamosios veiklos komitetui (8.3.4 straipsnio c punktas).

Pagrindiniai metų įvykiai

2014 m. liepos mėn. ES įsteigė savo pirmąjį patikos fondą, pavadintą „Bêkou“, siekdama padėti Centrinės Afrikos Respublikai ir jos gyventojams įveikti krizės padarinius – užtikrinti prieigą prie pagrindinių paslaugų, atkurti ekonomikos atsigavimą, kurti darbo vietas ir remti suderinimą.

2017 m. ES patikos fondas „Bêkou“ patvirtino 2017–2019 m. veiklos strategiją, kurioje daugiausia dėmesio skiriama: i) kaimo plėtrai, ii) paramai sveikatos sektoriui, iii) viešųjų paslaugų perskirstymui ir iv) suderinimui. Prioritetai yra suderinti su „Plan national de Relèvement et de Consolidation de la Paix“ (RCPCA) ir Centrinės Afrikos Respublikos nacionaline orientacine programa (NOP) (pasirašyta 2017 m. birželio mėn.), taip pat bus sustiprinta nacionalinių institucijų atsakomybė. 2017 m. ES patikos fondas „Bêkou“ patvirtino 52,3 mln. EUR vertės veiksmus kaimo vietovių atsparumo ir darbo vietų kūrimo, sveikatos priežiūros, šalies viduje perkeltų asmenų ir pabėgėlių, lengvosios infrastruktūros, vandens ir sanitarijos srityse. Nurodyta suma apima neseniai patvirtintoms programoms skirtas sumas, taip pat kelių jau patvirtintų veiksmų pakeitimų sumas.

Nuo jo įsteigimo, ES patikos fondas „Bêkou“ apima 15 programų. Kalbant apie sutartis, ES patikos fondas „Bêkou“ 2017 m. pasirašė 15 naujų sutarčių, kurių bendra vertė siekia beveik 20 mln. EUR ir kurios padeda įgyvendinti jo programas sveikatos, aprūpinimo maistu, lyčių įgalėjimo ir laukinės gyvūnijos išsaugojimo srityse. Be to, kai kurioms išlaidų sritims numatytos skirti sumos padidintos, kad būtų įgyvendinti patvirtintos programos pakeitimai; visų pirma išlaidų sričiai „Pagrindinė sveikatos priežiūra“ skirta dar 12 mln. EUR.

Iki 2017 m. pabaigos jo įnašų mokėtojų įsipareigojimai sudarė daugiau kaip 236 mln. EUR. Palyginti su 2016 m., ši suma padidėjo 63 mln. EUR. Tačiau iš šių 236 mln. EUR 56 mln. EUR dar reikia patvirtinti.

Be to, be ankstesniais metais atliktų mokėjimų sumokėta dar daugiau nei 18 mln. EUR; nuo ES patikos fondo „Bêkou“ sukūrimo iš viso išmokėta daugiau kaip 61 mln. EUR.

Finansinėse ataskaitose svarbiausi pokyčiai įvyko šiose srityse:

— Išankstinis finansavimas: sumažėjo 7 912 tūkst. EUR, nes mažiau sutarčių numato „atvirą“ išankstinio finansavimo sumą.

— Veiklos išlaidos: 12 486 tūkst. EUR padidėjimas rodo patikos fondo brandumą ir aktyvesnę veiklą miesto plėtros ir pagrindinės bei pirminės sveikatos priežiūros srityse.

BALANSAS

(tūkst. EUR) 2017 12 31 2016 12 31 ILGALAIKIS TURTAS Išankstinis finansavimas 686 3 604 686 3 604 TRUMPALAIKIS TURTAS Išankstinis finansavimas 7 465 12 458 Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos 877 1 455 Pinigai ir pinigų ekvivalentai 39 943 43 036 48 285 56 949 VISAS TURTAS 48 971 60 554 ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Finansiniai įsipareigojimai (44 720 ) (59 339 ) (44 720 ) (59 339 ) TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Mokėtinos sumos (716) (0) Sukauptos sąnaudos ir būsimojo laikotarpio pajamos (3 536 ) (1 215 ) (4 252 ) (1 215 ) IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ (48 971 ) (60 554 ) GRYNASIS TURTAS — — FONDAI IR REZERVAI Sukauptas perteklius — — Ekonominis metų rezultatas — — GRYNASIS TURTAS — —

FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

(tūkst. EUR) 2017 m. 2016 m. PAJAMOS Pajamos iš neprekybinių operacijų Pajamos iš paramos teikėjų 29 620 17 232 29 620 17 232 Pajamos iš prekybos operacijų Finansinės pajamos 1 48 1 48 Iš viso pajamų 29 621 17 280 IŠLAIDOS Veiklos išlaidos (28 918 ) (16 432 ) Kitos išlaidos (703) (848) Iš viso išlaidų (29 621 ) (17 280 ) EKONOMINIS METŲ REZULTATAS — —

PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA

(tūkst. EUR) 2017 m. 2016 m. Ekonominis metų rezultatas — — Pagrindinė veikla Išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas 7 912 (6 569 ) Iš prekybos gautinų sumų ir neprekybinių susigrąžintinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas 578 (91) Finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) (14 620 ) (3 786 ) Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas) 716 0 Sukauptų sąnaudų ir būsimojo laikotarpio pajamų padidėjimas (sumažėjimas) 2 321 1 021 GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI (3 092 ) (9 425 ) Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas (sumažėjimas) (3 092 ) (9 425 ) Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje 43 036 52 461 Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje 39 943 43 036

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

(tūkst. EUR) Sukauptas perteklius (deficitas) Ekonominis metų rezultatas Grynasis turtas LIKUTIS 2016 m. gruodžio 31 d. — — — Ekonominis metų rezultatas — — — LIKUTIS 2017 m. gruodžio 31 d. — — —

2017 M. ES PATIKOS FONDO AFRIKAI METINĖS ATASKAITOS (14)

ES PATIKOS FONDO AFRIKAI AIŠKINAMOJI INFORMACIJA

Sąjungos patikos fondų bendroji informacija

Patikos fondas – tai teisinis susitarimas, kuris turi atskirą finansinę struktūrą ir kurio pagrindu kaupiamos kelių paramos teikėjų lėšos, kad būtų galima bendrai finansuoti tam tikrą veiksmą vadovaujantis bendrai sutartais tikslais ir ataskaitų formomis.

Remiantis Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (ES FR) 187 straipsnio 1 dalimi ir 11-ajam Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento (EPF FR) 42 straipsniu, Komisijai leidžiama įkurti Sąjungos patikos fondus išorės veiksmams finansuoti. ES patikos fondai įkuriami pagal susitarimus su kitais paramos teikėjais (turi būti bent vienas išorės paramos teikėjas), siekiant vykdyti veiksmus ekstremaliųjų situacijų atveju, veiksmus po ekstremaliųjų situacijų arba teminius veiksmus. ES patikos fondo įkūrimas turi būti pagrįstas būtent ES pridėtine verte (patikos fondo tikslų geriau siekti ES, o ne nacionaliniu lygmeniu) ir papildomumu (patikos fondas neturėtų dubliuoti jau esamų panašių priemonių).

Europos Komisija sprendimo įsteigti ES patikos fondą projektą pateikia kompetentingam komitetui, nustatytam pagrindiniame teisės akte, kuriuo reglamentuojama priemonė, pagal kurią naujam patikos fondui teikiamas ES finansinis įnašas. Konsultacijomis su komitetais užtikrinamas tinkamas Tarybos dalyvavimas steigiant bet kurį ES patikos fondą. Pasiūlymu persvarstyti finansinį reglamentą tenkinamas poreikis, kad Europos Parlamentas aktyviau dalyvautų kuriant ES patikos fondus (227 straipsnio 1 dalis) ir būtų teikiamos jų veiklos ataskaitos (244 straipsnis).

Priėmus sprendimus dėl steigimo ir finansavimo, ES patikos fondo steigiamąjį teisės aktą pasirašo Europos Komisija ir paramos teikėjai. Steigiamajame teisės akte išsamiai išdėstomos ES patikos fondo pagrindinės savybės, kaip antai jo konkretūs tikslai, jo valdybos sudarymo taisyklės ir jos vidaus taisyklės bei jo trukmė. ES patikos fondai įkuriami ribotam laikotarpiui, kuris kartu su fondo tikslais nustatomas kiekvieno patikos fondo steigiamajame teisės akte. Remiantis ES FR 187 straipsniu, nustatomos konkrečios ES patikos fondo valdymo taisyklės, o įnašai neįtraukiami į ES biudžetą.

ES patikos fondai turi įvairių privalumų: jie yra ES valdomos priemonės, padedančios geriau koordinuoti veiklą su ES valstybėmis narėmis; jie suteikia galimybę geriau kontroliuoti Sąjungos ir kitų paramos teikėjų operacijas ir didinti ES matomumą. Patikos fondų sprendimų priėmimo procesas yra spartus, šie fondai pajėgūs iš skirtingų šaltinių sutelkti didesnes sumas, todėl jie yra lanksti, aktyvi ir lengvai pritaikoma priemonė.

ES patikos fondus valdo Komisija per įgaliotąjį leidimus suteikiantį pareigūną, kuris Komisijai ir trečiųjų šalių paramos teikėjams suteikia patikinimą dėl lėšų panaudojimo. ES patikos fondo valdytojas yra perįgaliotasis leidimus suteikiantis pareigūnas. Europos plėtros fondo atveju ES patikos fondo apskaitos pareigūnas yra Komisijos apskaitos pareigūnas, kuris atsakingas už visiems ES patikos fondams bendrų apskaitos procedūrų ir sąskaitų plano nustatymą.

Europos Parlamentas ir (arba) Taryba gali paprašyti Komisijos nebeskirti asignavimų patikos fondui arba persvarstyti steigiamąjį teisės aktą siekiant prireikus panaikinti patikos fondą.

Dabartiniai ES patikos fondai

Iki šiol Komisija yra įsteigusi keturis ES patikos fondus:

— ES patikos fondas „BÊKOU“, kurio tikslas – visais atžvilgiais padėti Centrinės Afrikos Respublikai išeiti iš krizės ir remti jos atstatymo veiklą. Įsteigtas 2014 m. liepos 15 d.

— ES patikos fondas „Madad“ – Europos Sąjungos regioninis patikos fondas, sukurtas reaguojant į krizę Sirijoje. Įsteigtas 2014 m. gruodžio 15 d.

— ES patikos fondas Afrikai – Europos Sąjungos skubiosios pagalbos patikos fondas stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti. Įsteigtas 2015 m. lapkričio 12 d.

— ES patikos fondas Kolumbijai – padėti įgyvendinti taikos susitarimą ankstyvajame atkūrimo etape ir stabilizuoti padėtį po konflikto. Įsteigtas 2016 m. gruodžio 12 d.

Daugiau informacijos rasite toliau nurodytų atskirų ES patikos fondų svetainėse:

„Bêkou“ http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

„Madad“ http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

PF Afrikai http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

PF Kolumbijai http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en

ES patikos fondas Afrikai

Europos Sąjungos skubiosios pagalbos patikos fondas stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti (toliau – ES patikos fondas Afrikai) įsteigtas 2015 m. lapkričio 12 d. Valetos aukščiausiojo lygio susitikime migracijos klausimais. Pagrindinis šio patikos fondo tikslas – remti visus stabilumo aspektus ir prisidėti prie geresnio migracijos valdymo, taip pat prie pagrindinių destabilizavimo, prievartinio perkėlimo ir nelegalios migracijos priežasčių šalinimo, visų pirma propaguojant atsparumą, ekonomines ir lygias galimybes, saugumą bei vystymąsi ir sprendžiant žmogaus teisių pažeidimų klausimus.

Patikos fondas veikia trijose pagrindinės geografinėse zonose, t. y. Sahelio ir Čado ežero regionuose, Somalio pusiasalyje ir Šiaurės Afrikoje, tačiau patikos fondo projektais, atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį, gali pasinaudoti ir reikalavimus atitinkančių šalių kaimyninės šalys. Patikos fondas įsteigtas ribotam laikotarpiui, iki 2020 m. gruodžio 31 d., jo paskirtis – trumpalaikiu ir vidutinės trukmės laikotarpiu reaguoti į regionuose kylančias problemas. Patikos fondas valdomas iš Briuselio.

ES patikos fondo Afrikai valdybą ir veiklos komitetą sudaro paramos teikėjų bei Komisijos atstovai, taip pat įnašų nemokančių ES valstybių narių, reikalavimus atitinkančių šalių institucijų ir regioninių organizacijų atstovai stebėtojų teisėmis.

Valdyba nustato ir peržiūri ES patikos fondo strategiją. Valdyba posėdžiauja bent kartą per metus.

Veiklos komitetas nagrinėja fondo finansuojamus veiksmus, juos tvirtina ir prižiūri jų įgyvendinimą. Komisija taip pat tvirtina metines ataskaitas ir metines patikos fondo finansuojamos veiklos ataskaitas.

ES patikos fondo Afrikai metinės ataskaitos

Remiantis Susitarimo, kuriuo įsteigiamas Europos Sąjungos skubiosios pagalbos patikos fondas stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti (steigiamojo susitarimo) 7 straipsniu, metines ataskaitas sudaro dvi dalys: 1) ES patikos fondo valdytojo parengta metinė finansinė ataskaita ir 2) EK apskaitos pareigūno, kuris, remiantis tuo pačiu straipsniu, yra ir patikos fondo apskaitos pareigūnas, parengtos metinės finansinės ataskaitos.

Pagal steigiamojo susitarimo 8 straipsnį finansinės ataskaitos rengiamos remiantis Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintomis apskaitos taisyklėmis (ES apskaitos taisyklėmis), kurios grindžiamos tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS).

Metinės ataskaitos teikiamos nepriklausomam išorės auditui, o galutines metines ataskaitas ES patikos fondo valdytojas ir apskaitos pareigūnas teikia tvirtinti einamosios veiklos komitetui (8.3.4 straipsnio c punktas).

Pagrindiniai metų įvykiai

Nuo 2017 m. gruodžio 31 d. ES patikos fondui Afrikai skirti ištekliai sudarė apie 3 330 mln. EUR: daugiau kaip 2 900 mln. EUR iš Europos plėtros fondo (EPF) ir ES finansinių priemonių, įskaitant VBP, EKP, HOME ir ECHO finansavimą, ir 378,8 mln. EUR iš ES valstybių narių ir kitų paramos teikėjų (Šveicarijos ir Norvegijos), iš kurių 340,9 mln. EUR buvo sumokėti 2017 m. gruodžio 31 d.

2017 m. EPF ir ES biudžeto lėšos padidėjo maždaug 525 mln. EUR (245 mln. EUR iš EPF, 230 mln. EUR iš VBP ir 50 mln. EUR iš Migracijos ir vidaus reikalų GD), t. y. jos padidėjo beveik 22 %. Tačiau dar svarbiau yra tai, kad Komisijai ir Europos Vadovų Tarybai primygtinai paraginus skirti papildomą finansavimą, ES valstybių narių ir kitų paramos teikėjų įsipareigoti skirti ištekliai 2017 m. gerokai padidėjo – 226,4 mln. EUR (148,5 %), t. y. nuo 152,4 mln. EUR 2016 m. gruodžio mėn. pabaigoje iki 378,8 mln. EUR 2017 m. pabaigoje. Šis įspūdingas ES valstybių narių įnašų padidėjimas daugiausia buvo skirtas Šiaurės Afrikos regionui.

Nuo 2017 m. gruodžio 31 d. iš viso patvirtinti 143 projektai Sahelio ir Čado ežero, Somalio pusiasalio ir Šiaurės Afrikos regionuose, jų vertė siekia 2 388 mln. EUR. Iš visos patvirtintos sumos su įgyvendinančiaisiais partneriais pasirašyta 210 sutarčių, kurių vertė viršija 1 502 mln. EUR (63 % patvirtinto finansavimo). 2017 m. ES patikos fondas Afrikai daugiausia dėmesio skyrė šalies ir regionų lygmens veiklai, kuria siekiama patenkinti būtinus Afrikos šalių partnerių poreikius, kartu toliau įgyvendinant su patikos fondo strateginiais prioritetais susijusius veiksmus. Per metus trijuose regionuose patvirtinta 40 naujų programų, o bendras patvirtintų programų skaičius 2017 m. pabaigoje pasiekė 143, iš jų 3 vykdomos keliuose regionuose. Pasirašius 900 mln. EUR vertės sutarčių, ES patikos fondo Afrikai įgyvendinimo tempas 2017 m. gerokai padidėjo. Nuo patikos fondo įsteigimo su įgyvendinančiaisiais partneriais pasirašyta sutarčių, kurių bendra vertė siekia 1,5 mlrd. EUR. Patikos fondas Afrikai dar labiau sustiprino pastangas kurti ekonomines ir užimtumo galimybes, visų pirma kilmės šalyse, ir plėtoti tvaraus vystymosi galimybes tranzito šalyse, skatinant žmones atsisakyti veiklos, susijusios su neteisėta migracija. Tikimasi, kad įgyvendinant ES patikos fondą Afrikai iš viso daugiau kaip pusė milijono žmonių turės darbo, dalyvaus profesinio mokymo veikloje arba gaus pa