Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2008 m. Vokietijos stabilumo programos /* SEK/2005/0145 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2.2.2005 SEK(2005) 145 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2008 m. Vokietijos stabilumo programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1] nustato, kad dalyvaujančios valstybės narės, t. y. tos, kurios įsivedė bendrą valiutą, Tarybai ir Komisijai iki 1999 m. kovo 1 d. turėjo pateikti stabilumo programas. Pagal šio reglamento 5 straipsnį Taryba, remdamasi Komisijos ir pagal Sutarties 114 straipsnį įsteigto Komiteto (Ekonomikos ir finansų komitetas) įvertinimais, turėjo patikrinti kiekvieną stabilumo programą. Patikrinusi programą bei atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba pareiškė nuomonę. Pagal reglamentą valstybės narės kasmet pateikia stabilumo programų atnaujintus variantus, kuriuos taip pat patikrina Taryba, laikydamasi tos pačios tvarkos. 2002 m. lapkričio 19 d. Vokietijai Komisija pradėjo perviršinio deficito procedūrą, ir 2003 m. sausio 21 d. Taryba nusprendė, kad Vokietijoje yra perviršinis deficitas. Tuo pačiu Taryba rekomendavo Vokietijai išspręsti perviršinio deficito problemą ne vėliau kaip iki 2004 m. pabaigos. Po 2003 m. lapkričio 25 d. Tarybos išvadų ir 2004 m. liepos 13 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimo Komisija 2004 m. gruodžio 14 d. Komunikate[2] Tarybai priėjo prie išvados, kad 2005 m. turėtų būti laikomi tinkamu galutiniu terminu ištaisyti perviršinį deficitą. Be to, Komisija priėjo prie išvados, kad Vokietijos priimtos priemonės iš esmės atitinka perviršinio biudžeto deficito ištaisymui iki 2005 m. ir pagal perviršinio biudžeto deficito procedūrą šiuo metu nereikia imtis jokių priemonių. Tačiau Komisija atkreipė dėmesį, kad jei vėlesniame etape iškiltų problemų įgyvendinant numatytas korekcines priemones, ji turėtų rekomenduoti, kad Taryba sustiprintų biudžeto priežiūrą ir imtųsi reikiamų veiksmų pagal Sutarties bei Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. 2005 m. sausio 18 d. ECOFIN tarybos pirmininkavimo išvados patvirtino šią poziciją. Vokietiją dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą imtis visų reikiamų priemonių, kad biudžeto deficitą sumažintų iki mažiau kaip 3 % BVP 2005 m. ir jį išlaikytų žemiau 3 % 2006 m. Pirmoji Vokietijos stabilumo programa, apimanti 1998–2002 m. laikotarpį, buvo pateikta 1999 m. sausio 4 d. ir Tarybos įvertinta 1999 m. kovo 15 d[3]. Atnaujinti variantai buvo pateikti kiekvienais paskesniais metais. Naujausią savo stabilumo programos variantą Vokietija pateikė 2004 m. gruodžio 1 d. Komisijos tarnybos atliko techninį šio varianto įvertinimą, atsižvelgdamos į Komisijos tarnybų 2004 m. rudens ekonominių prognozių rezultatus, Elgesio kodeksą[4], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodiką, 2003–2005 m. laikotarpio bendrųjų ekonominės politikos gairių rekomendacijas ir principus, nustatytus 2002 m. lapkričio 27 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl biudžeto politikos koordinavimo stiprinimo[5]. Remiantis šiuo vertinimu teikiamas toks įvertinimas: - Naujausią savo stabilumo programos variantą Vokietijos Vyriausybė priėmė 2004 m. gruodžio 1 d. Jis apima 2004–2008 m. laikotarpį. Programa iš esmės atitinka „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“ reikalavimus duomenų pateikimui. Trūkumai yra šie: (i) informacija apie išorės prielaidas, (ii) nesuderinamų duomenų derinimas (politikos poveikis kartais lyginamas su skaitytojui nežinomu išeities tašku ir 2004 metais), (iii) pateikiant pagrindinius duomenis pristatomi suapvalinti skaičiai. Tačiau pagerėjimai pastebimi kalbant apie detales, pavyzdžiui, kalbant apie makroekonominį scenarijų ir biudžeto projekcijas nuosekliai remiamasi ESS 95 kaip statistine sistema. - Makroekonominis scenarijus, kuriuo pagrįsta programa, prognozuoja, kad realaus BVP augimas 2005 m. sieks 1,7 %, iš esmės nepakitęs nuo 2004 m. planuoto augimo lygio – 1,8 %. Skaičiai, pritaikyti esminiams kalendoriniams poveikiams, rodo augimo paspartėjimą 0,75 procentinio punkto 2005 m. Paskutiniais trejais programos metais tikimasi, kad augimas išliks vienodas, t. y. 2 % per metus. Komisijos tarnybų skaičiavimais ir programos skaičiams taikant bendrai sutartą metodiką, realaus BVP augimas bus šiek tiek didesnis už potencialų, kurio vidurkis per 2004–2008 m. laikotarpį sieks 1,5 %. Tačiau gamybos atotrūkis liks neigiamas iki 2008 m. Komisijos tarnybų prognozės 2005 m. yra šiek tiek mažiau palankios už programoje numatytąsias, ir, pateikus Komisijos tarnybų rudens prognozes, blogėjimo rizika padidėjo. Nors atnaujinto varianto realaus BVP augimo projekcijoje numatyta mažėjimo rizika 2005 m., kitais metais ji yra patikima. Tačiau prognozėje numatytas BVP defliatorius yra šiek tiek didokas ir programos laikotarpio pabaigoje gali reikšti mokestinių pajamų pervertimą. - Kaip ir ankstesniuose variantuose, vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – pasiekti struktūrinių reformų, biudžeto konsolidavimo ir ciklinio stabilizavimo pusiausvyros. Programos tikslas – sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki mažiau kaip 3 % BVP 2005 m. ir užtikrinti jo mažėjimą kitais metais. Prognozuojama, kad biudžetas sumažės nuo 3,7 % BVP 2004 m. iki 2,9 % BVP 2005 m., o vėliau nuolat mažės po 0,5 procentinio punkto BVP per metus iki 1,5 % BVP 2008 m. Palyginti su ankstesne programa, šiame variante pateikiamas beveik toks pat koregavimo planas, pagrįstas šiek tiek silpnesnio ekonominio augimo scenarijumi, tik metais vėliau. Prognozuojama, kad pirminis balansas pagerės nuo 0,5 % BVP deficito 2004 m. iki 2 % BVP pertekliaus 2008 m. Pagal Komisijos tarnybų apskaičiavimus, pagrįstus atnaujinto varianto projekcijomis ir bendrai sutarta metodika, pagal ciklą pakoreguotas balansas taip pat pagerės apie 0,6 procentinio punkto 2005 m., bet tik 0,3 procentinio punkto per metus 2007 ir 2008 m. ir 2008 m. pasieks – 1,3 % BVP. Todėl iki paskutinių programos metų beveik subalansuoto biudžeto būklė nebus pasiekta. - Sprendžiant pagal turimą informaciją, Vokietijos valdžios institucijų 2004 m. lapkričio mėn. paskelbtų priemonių turėtų pakakti, kad deficitas būtų sumažintas iki 2,9 % BVP 2005 m., palyginti su 2004 m. spalio mėn. Komisijos tarnybų rudens prognozės numatytu 3,4 % deficitu. Tačiau čia iškyla du pavojai: pirma, ekonominis augimas gali būti mažesnis, nei tikimasi. Antra, socialinių pervedimų išlaidos gali būti didesnės dėl kitų priežasčių nei netikėtai žemas ekonominis augimas. Be to, svarbiausia vienkartinė priemonė, skirta sumažinti deficitą, priklausys nuo Eurostato sprendimo. Po 2005 m. biudžeto būklė išliks pažeidžiama, nors valdžios sektoriaus deficitas greičiausiai liks mažesnis už 3 % BVP. Atnaujintame variante pakanka suplanuotų biudžetinių priemonių siekiant laikytis Stabilumo ir augimo pakto vidutinės trukmės tikslo – beveik subalansuoto biudžeto būklės arba biudžeto pertekliaus. Atsižvelgiant į programos laikotarpio pabaigoje atsiradusį pagal ciklą pakoreguoto balanso padidėjimą mažiau kaip 0,5 procentinio punkto, atnaujintame variante numatytas koregavimas yra gana mažas, nepaisant esminių struktūrinių reformų, galbūt sumažinsiančių vidutinės trukmės išlaidas, įgyvendinimo. Be to, biudžeto koregavimo planas atrodo gana optimistinis programos pabaigoje, ypač planuojamo pertekliaus socialinio draudimo sistemoje atžvilgiu. Be to, mokestinės pajamos vertinamos gana palankiai nuo 2006 m. Taip pat reikėtų pastebėti, kad 2004 m. lapkričio mėn. įgyvendintos vienkartinės priemonės, skirtos sumažinti deficitą iki mažiau kaip 3 % BVP 2005 m., tam tikru atžvilgiu susilpnina biudžeto būklę programos laikotarpio pabaigoje ir vėliau. Be to, atsižvelgiant į rizikos įvertinimą, atrodo, kad programoje nepakanka suplanuotų biudžetinių priemonių užtikrinti pakankamą patikimumą, kad nebūtų pažeista 3 % deficito riba esant normaliems makroekonominiams svyravimams iki 2008 m. - Prognozuojama, kad skolos ir BVP santykis išliks virš 60 % BVP per visą programos laikotarpį. Pakilęs 6 procentiniais punktais per 2001–2004 m. laikotarpį iki 65,5 % BVP, prognozuojama, kad iki 2008 m. jis sumažės iki 65 %. Numatoma skolos strategija susidurs su ta pačia rizika kaip ir deficito santykis: bet koks pastarojo nuokrypis užvilkintų skolos santykio mažėjimą nuo 2007 m. - Atnaujintame variante apžvelgiamos svarbios struktūrinės reformos, įgyvendintos darbo rinkoje kaip „Darbotvarkė 2010“ paketo dalis, ir valstybės pensijų ir sveikatos priežiūros sistemose. Šios reformos yra pagrindinė priežastis, dėl kurios pinigų pervedimai sumažėjo 2 % BVP, o valstybės galutinis vartojimas – 1,5 procentinio punkto per 2004–2008 m. laikotarpį. 2005 m. įvedama nauja socialinių pašalpų schema, kurios tikslas – paskatinti bedarbius ieškotis darbo, ir nedarbo „spąstai“ mažai mokamo darbo atveju nebus pašalinti iš mokesčių ir pašalpų sistemos. Valstybės pensijų sistemos tvarumas buvo sustiprintas susiejus pensijų ir įmokų santykį su demografiniais pokyčiais. Vėlesnio išėjimo į pensiją iniciatyvos buvo iš dalies sustiprintos, ir pagerėjo papildomų pensijų schemų portatyvumas. Reformų sveikatos priežiūros sektoriuje dėka 2004 m. gerokai sumažėjo išlaidos. Tačiau jos iš dalies apims būsimų išlaidų sunkumus. - Atrodo, kad Vokietija yra gana palankioje padėtyje pagal ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, kurio svarbus elementas – numatomos biudžeto išlaidos senėjančiai visuomenei. Tačiau ilgalaikis tvarumas gerokai priklauso nuo pasiekto suplanuoto vidutinės trukmės biudžeto konsolidavimo. Įstatymais įteisintos struktūrinės reformos ir ypač pensijų reforma gali sumažinti visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. Tačiau reabilituojantis vykdomų reformų poveikis biudžetui kelia nemažai abejonių, ir atnaujintame variante pripažįstama, kad norint apriboti su sveikatos priežiūra susijusias išlaidas reikia tolesnių priemonių. - Apskritai ekonominės politikos sritys, nustatytos 2004 m. atnaujintame variante, iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje. Visų pirma 2004 m. pagal ciklą pakoreguotas deficitas nesumažėjo. Planuojamas vidutinės trukmės pagal ciklą pakoreguoto balanso koregavimas nuo 2007 m. yra mažesnis už 0,5 procentinio punkto BVP ir, be to, rizikingas. Per programos laikotarpį nebus pasiekta beveik subalansuoto biudžeto būklė, nepaisant to, kad Vokietija įgyvendino svarbias struktūrines reformas, pirmiausia darbo rinkos ir pensijų sistemų srityse, kurių dėka bus lengviau kovoti su senėjančios visuomenės pasekmėmis. Tačiau svarbu, kad Vokietijai pavyktų siekti realaus ir potencialaus ekonominio augimo mobilizuojant per mažai naudojamus užimtumo išteklius. - Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, Vokietijai derėtų: (i) imtis reikiamų veiksmų užtikrinant perviršinio deficito ištaisymą 2005 m., (ii) įgyvendinti biudžeto koregavimą po 2005 m., kurio dėka būtų galima pasiekti beveik subalansuoto biudžeto būklę iki programos laikotarpio pabaigos, (iii) tęsti struktūrines reformas siekiant pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, ypač sveikatos priežiūros sistemos srityje. * * * Remdamasi šiuo įvertinimu, Komisija priėmė pridedamą rekomendaciją Tarybos nuomonei dėl atnaujintos Vokietijos stabilumo programos, kurią pateikia Tarybai. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2008 m. Vokietijos stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[6], ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 1. [2005 m. vasario 17 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Vokietijos stabilumo programą, kuri apima nuo 2004–2008 m. laikotarpį. Iš esmės programa atitinka pataisyto „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“ reikalavimus duomenų pateikimui. Programoje daugiausia pateikiami suapvalinti skaičiai, derinami nesuderinami duomenys ir pateikiama nepakankamai informacijos apie išorines prielaidas. Todėl Vokietijos prašoma visiškai atitikti reikalavimus duomenų pateikimui. 2. Makroekonominis scenarijus, kuriuo pagrįsta programa, prognozuoja, kad realaus BVP augimas 2005 m. sieks 1,7 %, iš esmės nepakitęs nuo 2004 m. planuoto augimo lygio – 1,8 %. Tačiau skaičiai, pritaikyti esminiams kalendoriniams poveikiams, 2005 m. rodo augimo paspartėjimą 0,75 procentinio punkto. Tikimasi, kad paskutiniais trejais programos metais ekonominis augimas išliks vienodas 2 % BVP per metus. Dabartinėje situacijoje šis scenarijus yra patikimas, nors augimo prognozė 2005 m. yra gana palanki. Tačiau programoje pateiktos infliacijos projekcijos yra itin palankios. 3. 2003 m. birželio 21 d. Taryba nusprendė, kad Vokietijoje buvo perviršinis biudžeto deficitas, ir pateikė rekomendaciją jį ištaisyti ne vėliau kaip iki 2004 m. Tačiau dėl priežasčių, išvardytų 2004 m. gruodžio 14 d. priimtame Komisijos komunikate Tarybai dėl Vokietijos ir Prancūzijos situacijos, susijusios su jų įsipareigojimais pagal perviršinio deficito procedūrą, Teisingumo Teismui pateikus sprendimą[7] Komisija priėjo prie išvados, kad 2005 m. turėtų būti tinkamas terminas ištaisyti perviršinam biudžeto deficitui, nes 2003 m. lapkričio mėn. Tarybos išvados turėjo teisinių padarinių, kol tų išvadų nepanaikino Teismas. Pagal šį komunikatą pagrindinis programos biudžeto strategijos tikslas yra sumažinti deficitą iki mažiau kaip 3 % BVP 2005 m. Kitas programos tikslas – užtikrinti valdžios sektoriaus deficito mažėjimą vėlesniais metais. Prognozuojama, kad vėlesniais metais deficitas nuosekliai mažės 0,5 procentinio punkto BVP per metus nuo 2005 m. iki apytiksliai 1,5 % BVP 2008 m. Pagal Komisijos apskaičiavimus, paremtus atnaujintos programos prognozėmis ir bendrai sutarta metodika, pagal ciklą pakoreguotas deficitas sumažės šiek tiek mažiau kaip 0,5 procentinio punkto nuo 2005 m. iki apytiksliai 1 % BVP 2008 m. Kaip ir ankstesniuose variantuose, vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – pasiekti struktūrinių reformų, biudžeto konsolidavimo ir ciklinio stabilizavimo pusiausvyros. 4. Remiantis turima informacija, Vokietijos valdžios institucijų 2004 m. lapkričio mėn. paskelbtų priemonių turėtų pakakti, kad deficitas būtų sumažintas iki 2,9% BVP 2005 m., palyginti su 2004 m. spalio mėn. Komisijos tarnybų rudens prognozės numatytu 3,4 % deficitu. Biudžeto būklė išlieka pažeidžiama. Perviršinio deficito koregavimui reikia veiksmingai įgyvendinti visas numatytas priemones ir papildomas priemones, numatytas neigiamų pokyčių, kurie galėtų kelti pavojų deficitui, žemesniam už 3 % BVP 2005 m., atveju. Po 2005 m. biudžetas gali būti vykdomas ir blogiau, nei planuojama programoje, nors valdžios sektoriaus deficitas greičiausiai liks mažesnis už 3 % BVP. Atsižvelgiant į programos laikotarpio pabaigoje atsiradusį pagal ciklą pakoreguoto balanso padidėjimą mažiau kaip 0,5 procentinio punkto, atnaujintame variante numatytas koregavimas yra gana mažas nepaisant esminių struktūrinių reformų, galbūt sumažinsiančių vidutinės trukmės išlaidas, įgyvendinimo. Be to, biudžeto koregavimo planas atrodo gana optimistinis programos pabaigoje. Be to, 2004 m. lapkričio mėn. paskelbtos vienkartinės priemonės, skirtos sumažinti deficitą iki mažiau kaip 3 % BVP 2005 m., tam tikru atžvilgiu susilpnina biudžeto būklę programos laikotarpio pabaigoje ir vėliau. 5. Atsižvelgiant į rizikos įvertinimą, atrodo, kad programoje nepakanka suplanuotų biudžetinių priemonių užtikrinti pakankamą patikimumą, kad nebūtų pažeista 3 % deficito riba esant normaliems makroekonominiams svyravimams iki 2008 m. Be to, nepakanka užtikrinti, kad Stabilumo ir augimo pakto vidutinės trukmės tikslas priartinti biudžetą prie pusiausvyros būtų pasiektas per programos laikotarpį. 6. Apskaičiuota, kad skolos santykis 2004 m. pasieks 65,5 % BVP, daugiau už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad skolos santykis 2005 ir 2006 m. išaugs iki 66 %, mažės nuo 2007 % ir 2008 m. pasieks 65 % BVP. Tačiau skolos santykio vystymasis bus mažiau patikimas už suplanuotąjį, turint omeny pirmiau minėtą riziką biudžeto tikslams. 7. Atrodo, kad Vokietija yra gana palankioje padėtyje pagal ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, nepaisant svarbių numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Tačiau ilgalaikis tvarumas smarkiai priklauso nuo pasiekto suplanuoto vidutinės trukmės biudžeto konsolidavimo. Įstatymais įteisintos struktūrinės reformos ir ypač pensijų reforma gali sumažinti senėjimo poveikį biudžetui, nors vykdomų reformų poveikis mažinant išlaidas kelia nemažai abejonių, ypač sveikatos priežiūros srityje. 8. Ekonominės politikos sritys, nustatytos 2004 m. atnaujintame programos variante iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje. Visų pirma 2004 m. pagal ciklą pakoreguotas deficitas nesumažėjo. Be to, planuojamas vidutinės trukmės pagal ciklą pakoreguoto balanso koregavimas nuo 2007 m. yra mažesnis už 0,5 procentinio punkto BVP ir, be to, rizikingas. Per programos laikotarpį nebus pasiekta beveik subalansuoto biudžeto būklė. Nepaisant to, kad Vokietija įgyvendino svarbias struktūrines reformas, pirmiausia darbo rinkos ir pensijų sistemų srityse, kurių dėka bus lengviau kovoti su senėjančios visuomenės pasekmėmis. Tačiau svarbu, kad Vokietijai pavyktų siekti realaus ir potencialaus ekonominio augimo mobilizuojant per mažai naudojamus užimtumo išteklius. * * * Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą įvertinimą, Taryba laikosi nuomonės, kad Vokietija turėtų: (i) imtis reikalingų veiksmų, kad būtų užtikrintas perviršinio biudžeto deficito ištaisymas 2005 m.; (ii) įgyvendinti biudžeto koregavimą po 2005 m., kurio dėka būtų galima pasiekti beveik subalansuoto biudžeto būklę iki programos laikotarpio pabaigos; (iii) tęsti struktūrines reformas siekiant pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, ypač sveikatos priežiūros sistemos srityje. Lentelė: Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Realus BVP (pokytis, %) | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 1,8 | 1,7 | 1,75 | 2 | 2 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 1,9 | 1,5 | 1,7 | – | – | 2004 m. sausio mėn. SP | 1,7 | 2,25 | 2,25 | 2,25 | – | SVKI infliacija (%) | 2004 m. gruodžio mėn. SP | – | – | – | – | – | 2004 m. spalio mėn. KOM | 1,7 | 1,3 | 1,1 | – | – | 2004 m. sausio mėn. SP | – | – | – | – | – | Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2004 m. gruodžio mėn. SP | – 3,75 | – 2,9 | – 2,5 | – 2 | – 1,5 | 2004 m. spalio mėn. KOM | – 3,9 | – 2,9 | – 2,6 | – | – | 2004 m. sausio mėn. SP | – 3,25 | – 2,5 | – 2 | – 1,5 | – | Pirminis balansas (% BVP) | 2004 m. gruodžio mėn. SP | – 0,5 | 0 | 0,5 | 1,5 | 2 | 2004 m. spalio mėn. KOM | – 0,8 | 0,2 | 0,5 | – | – | 2004 m. sausio mėn. SP | – 0,25 | 0,5 | 1 | 1,5 | – | Pagal ciklą pakoreguotas balansas (% BVP) | 2004 m. gruodžio mėn. SP1 | – 3,0 | – 2,4 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,3 | 2004 m. spalio mėn. KOM | – 3,4 | – 2,4 | – 2,1 | – | – | 2004 m. sausio mėn. SP1 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,6 | – 1,4 | – | Bendroji valstybės skola (% BVP) | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 65,5 | 66 | 66 | 65,5 | 65 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 65,9 | 66,7 | 67,1 | – | – | 2004 m. sausio mėn. SP | 65 | 65,5 | 65,5 | 65 | – | Pastaba: 1Komisijos tarnybos apskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. Šaltiniai: Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2004 m. rudens ekonominės prognozės (KOM), į kurias įtrauktas papildomas lapkričio mėn. pristatyto biudžeto paketas. Žr. 2004 m. gruodžio 14 d. Komisijos komunikatą Tarybai dėl Vokietijos ir Prancūzijos situacijos, susijusios su jų įsipareigojimais pagal perviršinio deficito procedūrą, Teisingumo Teismui pateikus sprendimą, KOM (2004) 813; Komisijos tarnybų apskaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997.8.2. Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] 2004.12.14 d. dokumentas KOM(2004) 813. [3] OL C 124, 1999 5 5. [4] Ekonomikos ir finansų komiteto pakeista nuomonė dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos, kurią ECOFIN taryba patvirtino 2001.7.10. [5] KOM(2002) 668, 2002.11.27. [6] OL L 209, 1997.8.2. Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyjehttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [7] 2004.12.14 d. dokumentas KOM(2004) 813.