Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Europos savanoriškos veiklos metų (2011 m.) {SEC(2009)725} /* KOM/2009/0254 galutinis - CNS 2009/0072 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.6.3 KOM(2009) 254 galutinis 2009/0072 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos savanoriškos veiklos metų (2011 m.) {SEC(2009)725} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Įvadas Savanoriška veikla – pagrindinė piliečių dalyvavimo ir demokratijos išraiška; ja įgyvendinamos tokios Europos vertybės, kaip solidarumas ir nediskriminavimas, bei skatinamas darnus visuomenės vystymasis. Jai tenka svarbus vaidmuo pačiuose įvairiausiuose sektoriuose, tokiuose kaip švietimas, jaunimo reikalai, kultūra, sportas, aplinkos apsauga, sveikata, socialinė priežiūra, vartotojų apsauga, humanitarinė pagalba, vystymosi politika, moksliniai tyrimai, lygios galimybės ir išorės santykiai. Savanoriška veikla taip pat yra svarbi mokymosi galimybė, nes savanorišką darbą dirbantys piliečiai įgyja naujų įgūdžių ir sustiprina savo priklausymo visuomenei jausmą. Todėl savanoriška veikla duoda dvigubos naudos: ją vykdant pasiekiami rezultatai ir sukuriami solidarumo saitai, kuriais prisidedama prie visuomenės socialinės sanglaudos, ir didinami savanorių įgūdžiai bei skatinamas jų asmeninis tobulėjimas. Ši dviguba nauda yra tikras indėlis į ES socialinę darbotvarkę, kuria siekiama sudaryti daugiau galimybių ES piliečiams, gerinti galimybes naudotis kokybiškomis paslaugomis ir parodyti solidarumą tiems, kurių gyvenimui permainos atsiliepė neigiamai. Sunkiais ekonominiais laikais Europos Sąjungai dar svarbiau pripažinti savanoriškos veiklos reikšmę. Be to, tarptautiniu požiūriu savanoriška veikla – solidarumo su besivystančiu pasauliu išraiška ir visų bendruomenių tarpusavio priklausomybės vis labiau globalizuotame pasaulyje pripažinimas. Europa turi tvirtą savanoriškos veiklos tradiciją, dažniausiai tai narystė pilietinės visuomenės organizacijose. Per pastaruosius dešimtmečius labai pasikeitė piliečių dalyvavimas, nes visuomenė pradėjo teikti daugiau dėmesio individualumui ir savarankiškumo bei saviraiškos vertybėms. Tai naujas uždavinys savanoriškai veiklai, nes dabar šį sektorių reikia priderinti prie naujų dalyvavimo, dažnai apibūdinamo atrankiniu trumpalaikiu įsipareigojimu, tipų ir formų. Nacionaliniu mastu valstybės narės ir kitos suinteresuotosios šalys turi atnaujinti savo politiką ir infrastruktūrą, kad daugiau žmonių galėtų savanoriauti skirtingais būdais ir gyvenimo etapais. Reikia plėtoti darbdavio remiamą savanorišką veiklą, rasti naujų būdų jaunimui pritraukti ir išmokti panaudoti vyresnio amžiaus žmonių potencialą. Europos savanoriškos veiklos metais bus siekiama skatinti išsamesnį ir sistemingesnį valstybių narių valdžios institucijų ir kitų suinteresuotųjų šalių dialogą ir jų keitimąsi gerąja patirtimi šiais klausimais. Taip Europos Sąjungoje bus sudarytos geresnės sąlygos savanoriškai veiklai. 2. Europos savanoriškos veiklos metai 2.1. Sunkumai ir galimybės ES valstybėms narėms būdinga didelė su savanoriška veikla susijusių tradicijų, suvokimo, kultūrų ir teisinio pagrindo įvairovė. Vis dėlto, nepaisant nacionalinių skirtumų, visoje Europoje žmonės dalyvauja savanoriškoje veikloje iš esmės dėl tų pačių pagrindinių vertybių ir priežasčių. Jiems svarbu padėti kitiems, o nauda visuomenei akivaizdi. Vykdant savanorišką veiklą mažinamas rasizmas, naikinami prietarai ir skatinamas kultūrų bei religijų dialogas. Savanoriškoje veikloje dalyvauja visų amžių grupių atstovai, todėl ja galima skatinti kartų solidarumą. Savanoriška veikla jaunimas gali būti skatinamas aktyviau dalyvauti visuomenėje. Ja taip pat gali būti skatinamas aktyvus senėjimas ir sprendžiami demografinių pokyčių klausimai; atsiranda galimybė visuomenės labui panaudoti vyresnio amžiaus žmonių patirtį. Bendrovėms naudinga remti savanorišką veiklą, kuri dažnai yra jų bendros socialinės atsakomybės strategijos dalis. Atsižvelgiant į mokymosi aspektą ir įgyjamus įgūdžius, savanoriška veikla padidina asmenų galimybes įsidarbinti. Tai taip pat galėtų būti sprendimas žmonėms nedarbo laikotarpiu, norintiems užsiimti aktyvia veikla, kad jie galėtų išvengti atskirties, sukonkretinti savo kaip darbo ieškančių asmenų profilį ir lengviau vėl integruotis į darbo rinką. Tai itin svarbu šiuo metu, kai visuomenė patiria dabartinės ekonomikos krizės pasekmes. Tačiau keičiantis visuomenei keičiasi ir žmonėms keliami su išsilavinimu ir karjera susiję reikalavimai bei laikas, kurį jie gali skirti šeimoms ir laisvalaikiui. Nuo šių pokyčių priklauso kiek laiko žmonės gali skirti savanoriškai veiklai, kada ir kaip jie nori savanoriauti ir ko jie tikisi iš organizacijų, kurioms siūlosi padėti. Visų valstybių narių kompetentingos institucijos ir pilietinės visuomenės organizacijos skirtingai patiria tuos pačius sunkumus, susijusius su žmonių skatinimu savanoriauti, palankesnių sąlygų prisidėti prie šios veiklos sudarymu ir tinkamų vykdomos veiklos standartų užtikrinimu. Reikia rasti tinkamas priemones asmenims ir bendrovėms skatinti. Turėtų būti išlaikyta tinkama pusiausvyra siekiant aukštesnio lygio profesionalumo ir išsaugant laisvę bei lankstumą, kurie yra itin vertinami sektoriaus ypatumai. Siekiant galimo teigiamo savanoriškos veiklos poveikio, visose valstybėse narėse taip pat susiduriama su realiomis kliūtimis, kaip antai žinių, informacijos ir paramos sistemų (mokymas ir pan.) trūkumas, atgrasančios teisinės nuostatos, ribotos tarptautinių mainų programos ir teisinio statuso nebuvimas. Europos savanorių organizacijos žino, kad savanorių įgūdžiai ir kvalifikacijos ne visada atitinka besivystančių šalių poreikius. Tačiau suderinus savanorių įgūdžius ir patirtį su tam tikros grupės ar bendruomenės vystymosi poreikiais, savanorių indėlis gerinant bendruomenės gyvenimo kokybę arba atveriant įvairesnių galimybių vis labiau globalizuotame pasaulyje dažnai yra itin reikšmingas. Išnaudota tik labai nedaug savanoriškos veiklos galimybių. Nors 3 iš 10 europiečių aktyviai savanoriauja, beveik 8 iš 10 mano, kad pagalba kitiems yra svarbi jų gyvenimo dalis. Skirtumas tarp tikrų ir potencialių savanorių itin pastebimas tarp jaunuolių: nors tik 16 % Europos jaunuolių dalyvauja savanoriškoje veikloje, beveik 3 iš 4 pageidauja, kad būtų daugiau programų, kuriomis būtų skatinamas savanoriškas darbas. Dideli šalių skirtumai įrodo abipusio mokymosi poreikį ir galimybes. Realios galimybės taip pat gali būti sudarytos didinant savanorių judumą Europos Sąjungoje. Todėl siekiant skatinti profesionalesnę veiklą šiame sektoriuje reikėtų palengvinti abipusio mokymosi ir visuomenės informavimo visoje Europoje sąlygas, kad valstybės narės ir pilietinė visuomenė galėtų geriau įveikti minėtus sunkumus. Tai padės realizuoti savanoriškos veiklos galimybes Europoje ir sparčiau įgyvendinti Europos Sąjungos socialinius tikslus. 2.2. Tikslai ir veikla Pagal atnaujintą ES socialinę darbotvarkę bendras Europos metų tikslas bus skatinti ir remti (visų pirma dalijantis gerąja patirtimi) valstybių narių, vietos ir regioninės valdžios institucijų bei pilietinės visuomenės pastangas sudaryti savanoriškai veiklai palankias sąlygas Europos Sąjungoje. Siūlomi keturi tikslai: 1. Europos Sąjungoje sukurti savanoriškam darbui palankias sąlygas . Padaryti taip, kad savanoriška veikla Europos Sąjungoje taptų piliečių dalyvavimo skatinimo ir bendros gyventojų veiklos dalimi. 2. Suteikti įgaliojimus savanorių organizacijoms ir gerinti savanoriškos veiklos kokybę . Palengvinti savanorišką veiklą ir skatinti savanorių organizacijų ir kitų sektorių ryšius, judumą, bendradarbiavimą ir sąveiką Europos Sąjungoje. 3. Atlyginti už savanorišką veiklą ir ją pripažinti . Tinkamai skatinti asmenis, bendroves ir savanorių rengimo organizacijas bei siekti, kad politikos formuotojai, pilietinės visuomenės organizacijos ir darbdaviai sistemingiau pripažintų savanorišką veiklą, atsižvelgiant į dalyvaujant joje įgytus įgūdžius ir gebėjimus. 4. Daugiau informuoti visuomenę apie savanoriško darbo reikšmę ir svarbą. Teikti daugiau bendros informacijos apie savanoriškos veiklos, suprantamos kaip piliečių dalyvavimo išraiška ir bendros gyventojų veiklos pavyzdys, svarbą sprendžiant visoms valstybėms narėms aktualius klausimus, kaip antai darnus visuomenės vystymasis ir ekonominė sanglauda. Siekiant šių tikslų, Europos metų veikloje daugiausia dėmesio bus skiriama gerosios patirties dalijimuisi Europos lygmeniu ir komunikacijos bei informavimo didinimo priemonėms, kaip antai didelio masto renginiai, kuriuose dalyvautų visos suinteresuotosios šalys. Panašią veiklą vykdys valstybės narės pasitelkdamos nacionalines koordinavimo struktūras. Bus svarbu sutelkti savanorių organizacijas ir kitas suinteresuotąsias šalis, kurios visus Europos metus pradėtų ir įgyvendintų programas. Savanoriška veikla yra pagrindinė kelių Bendrijos programų, kaip antai programa „Veiklus jaunimas“ (visų pirma pasitelkiant Europos savanorių tarnybą), Mokymosi visą gyvenimą programa ir programa „Europa piliečiams“, kuriomis daugiausia skatinamas savanorių juodumas, dalis. Savanorių organizacijos, veikiančios humanitarinės pagalbos, vystymosi politikos, žmogaus teisių ir sveikatos, aplinkos bei vartotojų apsaugos srityse, taip pat gauna ES paramą. Todėl šis pasiūlymas grindžiamas pagal kitas ES programas vykdomų veiksmų, kurie bus svarbios priemonės Europos metams įgyvendinti, sutelkimu. Per Europos metus komunikacijos bei informavimo didinimo programos bus papildytos daugybe konkrečių su savanoriška veikla įvairiose srityse susijusių projektų. Visiems šiems projektams (ir programoms, pagal kurias jie remiami) bus naudingas papildomas matomumas, kuris atsiras naudojant ženklą „Europos savanoriškos veiklos metai“ ir rengiant visuomenės informavimo kampaniją. 3. Konsultacijos Komisija svarsto apie galimą didesnį Europos vaidmenį savanoriškos veiklos srityje. 1996 m. įkurta Europos savanorių tarnyba. Nuo 2002 m. savanoriška veikla yra svarbiausias jaunimo politikos aspektas ir vienas iš suderintų bendrų jaunimo politikos atviro koordinavimo metodo tikslų. 2006 m. balandžio mėn. Komisija taip pat konsultavosi su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl būsimos savanoriškos veiklos krypties. 2006 m. gruodžio mėn. nuomonėje[1] Komitetas rekomendavo Europos lygmens veiklą, skirtą informuoti apie savanoriškos veiklos svarbą. Šiai minčiai labai pritarė pagrindinės suinteresuotosios šalys ir Europos Parlamentas, kuris šiuo tikslu 2008 m. liepos mėn. priėmė rezoliuciją[2] 2011 m. paskelbti Europos savanoriškos veiklos metais. Komisija reguliariai rengia atviras ir skaidrias diskusijas su pagrindinėmis suinteresuotosiomis šalimis šios iniciatyvos klausimu. Be to, per kelias paskutines konsultacijas aptarti šie su savanoriška veikla susiję klausimai: - konsultacijos dėl dabartinių Komisijos programų, susijusių su aktyvaus dalyvavimo pilietinėje veikloje, jaunimu, kultūra ir mokymusi visą gyvenimą (švietimas ir mokymas); - 2008 m. rudenį surengtos konsultacijos dėl naujos Europos bendradarbiavimo jaunimo politikos srityje programos parengimo. Konsultacijų rezultatai rodo, kad pasiūlymui dėl Europos savanoriškos veiklos metų pritartų visos suinteresuotosios šalys. Suinteresuotosios šalys pabrėžė galimybę Europos metų veiklą pagrįsti komunikacija ir susitelkimu bei pateikė naudingų su iniciatyvos tikslu ir parengimu susijusių pasiūlymų. Diskusijų su suinteresuotosiomis šalimis rezultatais pasinaudota nustatant Europos metų tikslus ir veiksmus. Pasirengimas Europos metams suteiks daugiau galimybių įvairioms suinteresuotosioms šalims prisidėti prie metų planavimo ir rengimosi jiems. 4. Siūlomos priemonės tinkamumas, subsidiarumas ir papildoma ES dalyvavimo nauda Europos Sąjungos kompetencija savanoriškos veiklos srityje yra ribota, todėl šiuo atveju ji turėtų tik remti valstybių narių pastangas. Atsižvelgiant į subsidiarumo principą, Europos savanoriškos veiklos metai yra tinkama priemonė minėtiems sunkumams įveikti. Dalydamasi informacija ir didindama visuomenės informuotumą apie galimybę geriau naudoti savanorišką veiklą kaip piliečių dalyvavimo išraišką, ES galės lengviau įgyvendinti savo tikslus, kaip antai gyvenimo lygio ir kokybės gerinimas, užimtumo didinimas, socialinės sanglaudos didinimas ir kova su socialine atskirtimi. Siekiant įgyvendinti šiuos tikslus ir minėtus Bendrijos tikslus, reikia imtis darnių priemonių, kuriomis būtų įtraukti visų amžių grupių atstovai ir parodytas įvairiapusis savanoriškos veiklos, apimančios ne tik švietimo ar socialinės įtraukties aspektus, pobūdis. Tačiau EB sutartimi aiškiai nesuteikiami įgaliojimai šiai veiklai remti. Todėl Komisija siūlo Europos savanoriškos veiklos metus pagrįsti EB sutarties 308 straipsniu, pagal kurį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, vieningu sprendimu galėtų imtis reikiamų priemonių. Europos metai bus įgyvendinami glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, Europos Parlamentu, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, Regionų komitetu ir skirtingo lygmens pilietinės visuomenės organizacijomis. Vien tik valstybių narių veiklos nepakanka, kad būtų visiškai pasiekti pasiūlymo tikslai – vykdant tik nacionalinio masto veiklą būtų prarandama nauda, kuri būtų gaunama valstybėms narėms dalijantis patirtimi ES mastu. Koordinavimas Europos lygmeniu suteikia europinį aspektą ir padeda didinti Europos metų veiklos poveikį visuomenės informuotumo didinimo, matomumo ir tarptautinio idėjų bei patirties dalijimosi atžvilgiu. Europos savanoriškos veiklos metais galima rengti politines diskusijas, skatinti savanorių rengimo organizacijų abipusį mokymąsi ir valstybių narių dalijimąsi gerąja patirtimi, siekiant sukurti savanoriškai veiklai palankias sąlygas, kad žmonių siekis įsitraukti į savanorišką veiklą būtų suderintas su geresnėmis ir lengviau suteikiamomis galimybėmis. Europos metais bus didinamas visuomenės informuotumas apie savanoriškos veiklos svarbą, siekiant skatinti socialinę sanglaudą ir didinti žmonių įsidarbinimo galimybes. Šiuo atžvilgiu bus sprendžiamos problemos, su kuriomis susiduria visos valstybės narės. Visais (vietos, regioniniu ir Europos) lygmenimis bus stiprinamas piliečių priklausomybės ir įsipareigojimo visuomenei jausmas. Tarptautiniu mastu dalijantis idėjomis ir bendradarbiaujant, Europos metais bus pabrėžiamas dalyvavimo savanoriškoje veikloje vietos lygmeniu ir šios veiklos reikšmės platesniame Europos kontekste ryšys. Dalyvaudami Europos metų kampanijoje, savanoriai, vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygmeniu veikiančios savanorių organizacijos ir kitos suinteresuotosios šalys darys didesnį poveikį ir sulauks didesnio pripažinimo už savo pastangas. Europos metų veikla padės sukaupti pakankamus veiklos pajėgumus ir sustiprinti dabartinės savanoriškos veiklos politikos poveikį. 5. Biudžetas ir sprendimo įgyvendinimas Komisija šį sprendimą įgyvendins Bendrijos lygmeniu. Valstybės narės aktyviai dalyvaus įgyvendindamos Europos metų veiklą, tam pasitelkdamos nacionalines koordinavimo įstaigas, kurios gaus bendrą Bendrijos finansavimą. Komisija taip pat rengs nacionalinių koordinatorių susitikimus, siekdama koordinuoti sprendimo įgyvendinimą. Atsižvelgiant į nedidelį biudžetą, pasiūlyme nenumatytas oficialus komitetas, kuris būtų atsakingas už sprendimo įgyvendinimą. Bendrijos lygmeniu Europos metų veikloje dalyvaus Europos Parlamentas, Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas. 2011-ųjų metų Europos metų biudžetas bus 6 000 000 EUR. Be to, Komisija pagal 2010 m. preliminarų biudžeto projektą pasiūlė skirti 2 000 000 EUR parengiamiesiems darbams atlikti. 2009/0072 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos savanoriškos veiklos metų (2011 m.) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 308 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[3], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[4], kadangi: (1) Bendrijos ir valstybių narių tikslas yra plėtoti žmogiškuosius išteklius siekiant aukšto užimtumo lygio ir kovojant su socialine atskirtimi. (2) Pagal Sutarties 3 straipsnio 1 dalies q punktą Bendrija prisideda prie švietimo ir profesinio mokymo kokybės. (3) Savanoriška veikla – neformalus mokymasis, suteikiantis galimybę ugdyti tiek profesinius įgūdžius, tiek gebėjimus, ir svarbiausia aktyvaus piliečių dalyvavimo išraiška. Visų amžiaus grupių savanorių vykdoma veikla yra svarbi demokratijos raidai, ji yra vienas iš pamatinių Europos Sąjungos principų, ja prisidedama prie žmogiškųjų išteklių plėtojimo ir socialinės sanglaudos. (4) Sparčiai kintančioje visuomenėje reikia užtikrinti savanorius remiančios infrastruktūros veiksmingumą, kad į savanorišką veiklą galėtų įsitraukti daugiau žmonių. Todėl svarbu Bendrijos lygmeniu remti mokymąsi vieniems iš kitų ir dalijimąsi gerąja patirtimi. (5) 1997 m. tarpvyriausybinėje konferencijoje priimta Deklaracija Nr. 38 dėl savanoriškos veiklos[5], kuri buvo pridėta prie Amsterdamo sutarties Baigiamojo akto, ir pripažintas svarbus savanoriškos tarnybos veiklos indėlis plėtojant socialinį solidarumą. (6) 1997 m. birželio mėn. Komunikate „Europos savanoriškų organizacijų ir fondų vaidmens rėmimas“[6] Komisija pabrėžė tris savanoriškų organizacijų ir fondų aspektus: ekonominį darbo vietų kūrimo aspektą, socialinį pagalbos nustatant socialinę politiką, taip prisidedant prie socialinės pažangos, aspektą ir politinį demokratijos, pilietiškumo ir piliečių dalyvavimo skatinimo aspektą. (7) 2001 m. priėmus Baltąją knygą jaunimo reikalų klausimais[7], 2002 m. valstybės narės savanorišką veiklą pripažino kaip pagrindinį jaunimo politikos aspektą ir pagal Atvirąjį koordinavimo metodą[8] jaunimo politikoje susitarė dėl jaunuolių savanoriškos veiklos bendrų tikslų. (8) 2006 m. gruodžio mėn. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas Europos Komisijos paprašė „paskelbti Savanorių metus ir kiek įmanoma greičiau išleisti Baltąją knygą dėl savanoriškos veiklos ir aktyvaus pilietiškumo Europoje“[9]. (9) 2008 m. kovo mėn. Europos Parlamentas priėmė ataskaitą „Savanoriškos veiklos nauda ekonominei ir socialinei sanglaudai“, kurioje valstybės narės ir regioninės bei vietos valdžios institucijos raginamos pripažinti savanoriškos veiklos svarbą stiprinant socialinę ir ekonominę sanglaudą[10]. (10) 2008 m. liepos mėn. Parlamentas priėmė rašytinį pareiškimą, kuriuo raginama 2011 m. paskelbti Europos savanoriškos veiklos metais[11]. (11) 2008 m. lapkričio 20 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl jaunųjų savanorių judumo Europoje, kuria siekiama skatinti tarptautinę jaunuolių savanorišką veiklą ES[12]. (12) Savanoriška veikla yra nurodyta keliose Bendrijos programose (Europos savanorių tarnybos, kuri yra viena iš programos „Veiklus jaunimas“ dalių, veikloje, „Mokymosi visą gyvenimą“ programoje ir programoje „Europa piliečiams“), kuriose daugiausia dėmesio skiriama savanorių judumui. (13) Visoje Europoje vykdoma labai įvairi savanoriška veikla, kurią reikėtų tęsti ir toliau plėtoti. (14) Savanoriška veikla galima prisidėti prie darnaus Europos visuomenės vystymosi. Savanoriška veikla – svarbi neformaliojo mokymosi patirtis, padedanti didinti profesinius įgūdžius ir gebėjimus, galimybes įsidarbinti, stiprinti solidarumo jausmą, tobulinti socialinius įgūdžius, palengvinti integraciją į visuomenę ir skatinti piliečių dalyvavimą. (15) Nepaisant to, savanoriškos veiklos galimybės nėra visiškai išnaudotos. Europos metai – galimybė Europos kontekste parodyti, kad savanoriška veikla didinamas piliečių dalyvavimas. Šia veikla visais (vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos) lygmenimis stiprinamas piliečių priklausomybės ir įsipareigojimo visuomenei jausmas. (16) 2011 m. bus Jungtinių Tautų Tarptautinių savanorių metų (2001 m.) 10-osios metinės. (17) Šiuo sprendimu nustatomas finansavimo dydis, kuris biudžeto valdymo institucijai bus svarbiausias orientacinis dydis, kaip nurodyta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[13] 37 punkte. (18) Valstybės narės negali deramai pasiekti siūlomų Europos metų tikslų, nes tam reikalingi tarptautiniai informacijos mainai ir gerosios patirties sklaida visoje Bendrijoje, todėl atsižvelgiant į siūlomos veiklos mastą minėti tikslai gali būti geriau įgyvendinti Bendrijos lygmeniu. Pagal EB sutarties 5 straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant tų tikslų. PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Tema 2011 m. skelbiami „Europos savanoriškos veiklos metais“ (toliau – Europos metai). 2 straipsnis Tikslai Pagrindinis Europos metų tikslas – skatinti ir remti (visų pirma dalijantis gerąja patirtimi) valstybių narių, vietos ir regioninės valdžios institucijų bei pilietinės visuomenės pastangas sudaryti palankias savanoriškos veiklos sąlygas Europos Sąjungoje. Europos metų tikslai: 1. Europos Sąjungoje sukurti savanoriškam darbui palankias sąlygas . Padaryti taip, kad savanoriška veikla Europos Sąjungoje taptų piliečių dalyvavimo skatinimo ir bendros gyventojų veiklos dalimi. 2. Suteikti įgaliojimus savanorių organizacijoms ir gerinti savanoriškos veiklos kokybę . Palengvinti savanorišką veiklą ir skatinti savanorių organizacijų ir kitų sektorių ryšius, judumą, bendradarbiavimą ir sąveiką Europos Sąjungoje. 3. Atlyginti už savanorišką veiklą ir ją pripažinti . Tinkamai skatinti asmenis, bendroves ir savanorių rengimo organizacijas bei ES ir valstybių narių lygmeniu siekti, kad politikos formuotojai, pilietinės visuomenės organizacijos ir darbdaviai sistemingiau pripažintų savanorišką veiklą, atsižvelgiant į dalyvaujant joje įgytus įgūdžius ir gebėjimus. 4. Daugiau informuoti visuomenę apie savanoriško darbo reikšmę ir svarbą . Teikti daugiau bendros informacijos apie savanoriškos veiklos, suprantamos kaip piliečių dalyvavimo išraiška, svarbą sprendžiant visoms valstybėms narėms aktualius klausimus, kaip antai darnus visuomenės vystymasis ir ekonominė sanglauda. 3 straipsnis Susijusios iniciatyvos 1. Priemones, kurių bus imamasi siekiant 2 straipsnyje išdėstytų tikslų, sudaro toliau nurodytos Bendrijos, nacionalinio, regioninio ar vietos lygmens iniciatyvos, susijusios su Europos metų tikslais: - dalijimusi gerąja patirtimi; - susijusių studijų ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaida; - konferencijomis, renginiais ir iniciatyvomis, kuriomis būtų skatinamos diskusijos, didinamas visuomenės informuotumas apie savanoriškos veiklos svarbą ir reikšmę bei paminimos savanorių pastangos; - informavimo ir rėmimo kampanijomis svarbiausioms idėjoms skleisti. 2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos iniciatyvos išsamiau aprašytos priede. 4 straipsnis Bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis Kiekviena valstybė narė skiria organizaciją, atsakingą už šalies dalyvavimo Europos metų veikloje organizavimą (toliau – nacionalinė koordinavimo įstaiga). Per vieną mėnesį nuo šio sprendimo priėmimo ji informuoja Komisiją apie tokį paskyrimą. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad minėta įstaiga tinkamai įtrauktų įvairias suinteresuotąsias šalis nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu. Nacionalinė koordinavimo įstaiga atsakinga už nacionalinės Europos metų programos ir (arba) veiklos bei prioritetų projektų rengimą pagal 2 straipsnyje išvardytus tikslus ir priede pateiktas specifikacijas. 5 straipsnis Koordinavimas ir įgyvendinimas Bendrijos lygmeniu Siekdama koordinuoti Europos metų veiklos įgyvendinimą ir dalytis informacija nacionaliniu lygmeniu, Komisija šaukia nacionalinių koordinatorių posėdžius. Komisija taip pat rengia susitikimus su savanoriškos veiklos srityje veikiančių Europos organizacijų ar įstaigų atstovais ir suinteresuotosiomis šalimis, kad šios jai padėtų įgyvendinti Europos metų veiklą Bendrijos lygmeniu. Komisija šį sprendimą įgyvendina Bendrijos lygmeniu. Su veikla bus susijusios valstybės narės, Europos Parlamentas, Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas. 6 straipsnis Finansinės nuostatos 1. Dėl visoje Bendrijoje taikomų priemonių, nustatytų priedo A dalyje, pasirašomos viešųjų pirkimų sutartys arba joms iš bendrojo ES biudžeto skiriamos dotacijos. 2. Visoje Bendrijoje taikomoms priemonėms, nustatytoms priedo B dalyje, iš bendrojo Europos Bendrijų biudžeto gali būti skiriamos dotacijos. 3. Komisija gali skirti dotaciją kiekvienam nacionaliniam koordinatoriui, kaip numatyta 4 straipsnyje, pagal priedo C dalyje nurodytą tvarką. 7 straipsnis Biudžetas 1. Šio sprendimo įgyvendinimo biudžetas 2011 m. sausio 1 d.–2011 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui – 6 000 000 EUR. 2. Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinėje programoje nustatytų ribų. 8 straipsnis Tarptautinis bendradarbiavimas Siekdama įgyvendinti Europos metų tikslus, Komisija gali bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma Jungtinėmis Tautomis ir Europos Taryba, siekdama užtikrinti, kad būtų žinoma apie ES dalyvavimą. 9 straipsnis Suderinamumas ir papildomumas Komisija kartu su valstybėmis narėmis užtikrina šiame sprendime numatytų priemonių derėjimą su kitomis Bendrijos, nacionalinėmis ir regioninėmis programomis bei iniciatyvomis, kuriomis padedama siekti Europos metų tikslų. 10 straipsnis Bendrijos finansinių interesų apsauga 1. Komisija užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, Bendrijos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant prevencines priemones prieš sukčiavimą, korupciją ir kitokią neteisėtą veiką, atliekant veiksmingus tikrinimus, susigrąžinant netinkamai sumokėtas sumas ir, nustačius pažeidimus, skiriant veiksmingas, proporcingas ir įtikinamas sankcijas pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[14], 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[15] ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[16]. 2. Pagal šį sprendimą finansuojamų Bendrijos veiksmų atžvilgiu pažeidimo sąvoka, apibrėžta Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje, reiškia bet kokį Bendrijos teisės nuostatų pažeidimą ar bet kokį sutartinio įsipareigojimo nesilaikymą, atsiradusį dėl ūkinės veiklos vykdytojo veikimo arba neveikimo, dėl kurio Bendrijų bendrajam biudžetui ar jų valdomiems biudžetams padaroma ar būtų padaryta žala nepagrįstomis išlaidomis. 3. Nustačiusi pažeidimus, visų pirma šio sprendimo nuostatų ar konkretaus sprendimo arba sutarties, kuriais skiriama atitinkama finansinė parama, pažeidimo atvejus, arba paaiškėjus, kad be Komisijos sutikimo buvo padaryti svarbūs veiksmų pakeitimai, neatitinkantys tų veiksmų pobūdžio ar jų įgyvendinimo sąlygų, Komisija sumažina, sustabdo arba susigrąžina tam veiksmui įgyvendinti skirtą finansinę pagalbą. 4. Jei nesilaikoma terminų arba įgyvendinant veiklą pasiekta pažanga galima pateisinti tik dalį skirtos finansinės paramos sumos, Komisija reikalauja, kad paramos gavėjas per nustatytą laikotarpį pateiktų savo pastabas. Jei naudos gavėjas nepateikia patenkinamo atsakymo, Komisija gali nutraukti likusios finansinės paramos dalies mokėjimą ir pareikalauti sugrąžinti jau išmokėtas sumas. 5. Visos netinkamai išmokėtos sumos grąžinamos Komisijai. Laiku negrąžinus išmokų, skaičiuojami delspinigiai pagal Finansinio reglamento sąlygas. 11 straipsnis Stebėsena ir vertinimas Komisija iki 2012 m. gruodžio 31 d. pateikia ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Europos regionų komitetui dėl šiame sprendime numatytų iniciatyvų įgyvendinimo, rezultatų ir bendro vertinimo. 12 straipsnis Įsigaliojimas Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje […] Tarybos vardu Pirmininkas […] PRIEDAS 3 STRAIPSNYJE NURODYTOS PRIEMONĖS Pagrindinis principas yra tas, kad Europos savanoriškos veiklos metų įgyvendinimas bus pagrįstas nuosavybės teise, didelio masto sutelkimu ir aktyviu pilietinės visuomenės bei kitų suinteresuotųjų šalių dalyvavimu. Be to, šių metų veikla bus įgyvendinama pasitelkiant toliau nurodytas priemones. A. TIESIOGINĖS BENDRIJOS INICIATYVOS Finansavimą iš esmės sudarys tiesioginis prekių ir paslaugų pirkimas pagal galiojančias bendrąsias sutartis. 1. Informavimo ir reklamos kampanijos, įskaitant: - didelės reikšmės renginius ir forumus, kuriuose bus dalijamasi patirtimi; - konkursus su apdovanojimais arba be jų; - bendradarbiavimą su privačiu sektoriumi, radijo ir televizijos laidų transliuotojais ir kitomis žiniasklaidos priemonėmis, kaip partneriais skleidžiant informaciją apie Europos savanoriškos veiklos metus; - įvairių priemonių, skirtų visuomenės susidomėjimui didinti ir kurias bus galima gauti visoje Bendrijoje, rengimą; - priemones, kuriomis būtų skelbiami rezultatai ir teikiama daugiau informacijos apie Bendrijos programas, sistemas ir iniciatyvas, kuriomis prisidedama prie Europos savanoriškos veiklos metų tikslų įgyvendinimo; - informacinės interneto svetainės Europa tinklalapyje sukūrimą, įskaitant portalo, skirto savanoriškos veiklos projektų rengėjams, sukūrimą, siekiant jiems teikti informaciją apie įvairias Bendrijos programas ir iniciatyvas. 2. Kitos iniciatyvos: - apklausos ir tyrimai Bendrijos lygmeniu, siekiant įvertinti pasirengimą Europos savanoriškos veiklos metams, jų veiksmingumą, poveikį ir ilgalaikę stebėseną bei teikti ataskaitas šiose srityse. B. BENDRAS BENDRIJOS INICIATYVŲ FINANSAVIMAS Didelės reikšmės Europos masto renginiams, kuriais siekiama didinti visuomenės informuotumą apie Europos savanoriškos veiklos metų tikslus, greičiausiai organizuojamiems bendradarbiaujant su 2011 m. pirmininkausiančiomis šalimis, gali būti skirta Bendrijos parama daugiausiai 80 % visų išlaidų. C. BENDRAS NACIONALINIŲ INICIATYVŲ FINANSAVIMAS Kiekvienas nacionalinis koordinatorius teikia vieną paraišką Bendrijos finansavimui gauti. Paraiškoje paramai gauti aprašoma koordinatoriaus darbo programa arba Europos metų populiarinimo veikla, kurią prašoma finansuoti. Kartu su paraiška paramai gauti pateikiama išsami biudžeto sąmata, kurioje nurodomos visos siūlomų iniciatyvų ir (arba) darbo programos išlaidos ir bendro finansavimo suma bei šaltiniai. Bendrijos dotacija gali būti iki 80 % visų išlaidų. Komisija nustato numatomas galimas dotacijų sumas kiekvienam nacionaliniam koordinatoriui ir galutinį paraiškų teikimo terminą. Kad būtų užtikrintas minimalus veiklos lygis, kriterijuose turi būti atsižvelgta į gyventojų skaičių, pragyvenimo išlaidas ir kiekvienai valstybei narei skirtą nustatytą sumą. Išmokamos galutinės sumos nustatomos atsižvelgiant į atskiras nacionalinės koordinavimo įstaigos pateiktas paraiškas paramai gauti. Didžiausia bendrojo Bendrijos finansavimo suma – 80 % visų reikalavimus atitinkančių išlaidų. Darbo programa ir (arba) veikla apima: a) su Europos metų tikslais susijusius susitikimus ir renginius, įskaitant nacionalinius Europos metų pradžios ir informavimo apie juos renginius, kuriais siekiama išjudinti veiklą ir sukurti atvirą diskusijų apie konkrečias iniciatyvas erdvę; b) abipusio mokymosi seminarus nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; c) nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens informacines, švietimo ir skatinimo kampanijas, įskaitant apdovanojimų ceremonijų ir konkursų rengimą; d) bendradarbiavimą su žiniasklaida. D. INICIATYVOS, KURIOMS NETEIKIAMA BENDRIJOS FINANSINĖ PARAMA Bendrija viešųjų ar privačiųjų organizacijų sukurtoms iniciatyvoms gali teikti nefinansinę paramą, įskaitant rašytinį leidimą naudoti Europos savanoriškos veiklos metų ženklą, kai tik jis bus sukurtas, ir kitą susijusią medžiagą, jeigu šios įstaigos Komisijai užtikrina, kad jų iniciatyvos yra įgyvendinamos arba bus įgyvendinamos 2011 m. ir jomis greičiausiai bus itin prisidedama siekiant Europos savanoriškos veiklos metų tikslų. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS: Europos savanoriškos veiklos metai 2. VEIKLA GRINDŽIAMO VALDYMO IR VEIKLA GRINDŽIAMO BIUDŽETO SUDARYMO SISTEMA Politikos sritis: Švietimas ir kultūra Veiklos rūšis: Europos savanoriškos veiklos metai 3. BIUDŽETO EILUTĖS 3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su išlaidų kategorijomis: 15 06 11 3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė: 2011 01 01 – 2011 12 31 3.3. Biudžeto ypatybės: Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | 15 06 11 | Neprivalomosios išlaidos | DIF[17] | TAIP | NE | NE | [3B] | 4. IŠTEKLIŲ SUVESTINĖ 4.1. Finansiniai ištekliai 4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2011 metai | 2012 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėliau | Iš viso | Veiklos išlaidos[18] | Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1. | a | 6 000 | 6 000 | Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 4 000 | 2 000 | 6 000 | Į orientacinę sumą įskaičiuotos administracinės išlaidos[19] | Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4. | c | ORIENTACINĖ SUMA, IŠ VISO | Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 6 000 | 6 000 | Mokėjimų asignavimai | b+c | 4 000 | 2 000 | 6 000 | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[20] | Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5. | d | 0,674 | 0,186 | 0,860 | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos prie žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų nepriskiriamos administracinės išlaidos (NDIF) | 8.2.6. | e | 0,106 | 0,019 | 0,125 | Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų[21] | Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 6 780 | 0,205 | 6 985 | Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 4 780 | 2 205 | 6 985 | Išsami informacija apie bendrąjį finansavimą Jeigu numatoma, kad pasiūlymą bendrai finansuos kelios valstybės narės arba kitos įstaigos (nurodyti kokios), toliau pateiktoje lentelėje reikėtų nurodyti tokio bendrojo finansavimo dalies įvertinimą (jei numatoma, kad bendrai finansuos kelios skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų eilučių): mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Bendrąjį finansavimą teikianti įstaiga | 2011 metai | 2012 metai | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėliau | Iš viso | Valstybės narės | f | 0,675 | 0,000 | 0,675 | Iš viso ĮA, įskaitant bendrąjį finansavimą | a+c+d+e+f | 7 455 | 0,205 | 7 660 | 4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu X Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. ( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamos finansinės perspektyvos išlaidų kategorijos programavimą. ( Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[22] (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą). 4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms X Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms. ( Pasiūlymas pajamoms turi tokį finansinį poveikį: 4.2. Žmogiškųjų išteklių visos darbo dienos ekvivalentas (įskaitant pareigūnus, laikinuosius ir išorės darbuotojus); išsami informacija pateikta 8.2.1 punkte. Metų poreikiai | 2011 | 2012 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėliau | Iš viso žmogiškųjų išteklių | 6 | 2 | 5. YPATYBĖS IR TIKSLAI 5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai Savanoriška veikla, kuri dažnai yra piliečių dalyvavimo išraiška, gali būti skatinamas darnus Europos visuomenės vystymasis. Europa turi tvirtą savanoriškos veiklos tradiciją, dažniausiai tai narystė pilietinės visuomenės organizacijose. Per pastaruosius dešimtmečius labai pasikeitė piliečių dalyvavimas, nes visuomenė pradėjo teikti daugiau dėmesio individualumui. Šis reiškinys – naujas uždavinys savanoriškai veiklai, nes dabar šį sektorių reikia priderinti prie naujų dalyvavimo tipų ir formų. 5.2. Papildoma Bendrijos dalyvavimo nauda, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sąveika Vien tik valstybių narių veiklos nepakanka, kad būtų visiškai pasiekti Europos metų tikslai – vykdant tik nacionalinio masto veiklą būtų prarandama nauda, kuri būtų gaunama valstybėms narėms dalijantis savanoriškos veiklos skatinimo patirtimi ES mastu. Europos metai bus puiki proga 2011 m. sujungti susijusias Bendrijos programas ir veiksmus, tokius kaip „Europa piliečiams“, „Jaunimas Europai“, „Mokymasis visą gyvenimą“ ir kt., siekiant didesnio Europos metų veiksmų matomumo ir poveikio. Šie Europos metai suteiks galimybę propaguoti gausybę Bendrijos projektų savanoriškos veiklos srityje Bendrijoje ir už jos ribų ir plėsti programų sąveikos galimybes. 5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į veikla grindžiamo valdymo sistemą Tikslai | Numatomi rezultatai | Orientaciniai rodikliai | ES sukurti savanoriškam darbui palankias sąlygas | Europos savanoriškos veiklos metai turėtų padėti toliau formuoti šią politiką; valstybėse narėse bus pradėtas dialogas savanoriškos veiklos klausimais; pradėtas ES valstybių narių ir Europos besivystančių pasaulio šalių partnerių dialogas savanoriškos veiklos klausimais. | Naujų žinių ir idėjų, kurios susiformavo vykdant Europos metų veiklą, mastas; gerosios patirties pavyzdžių skaičius; naujo dialogo savanoriškos veiklos klausimais valstybėse narėse ir tarp jų mastas; surengtos diskusijos ir gerosios patirties pavyzdžių skaičius. | Suteikti įgaliojimus savanorių organizacijoms ir gerinti savanoriškos veiklos kokybę | Palengvinti savanorišką veiklą (galimybę joje dalyvauti); skatinti savanorių organizacijų ir kitų sektorių ryšius, bendradarbiavimą, mainus ir sąveiką; nauja paskata savanorių organizacijoms. | Organizacijų, nusprendusių parengti savanoriškos veiklos programų kokybės gerinimo priemones, skaičius; savanorių organizacijų ir kitų sektorių ryšių, bendradarbiavimo ir sąveikos mastas; naujų partnerių radusių savanorių organizacijų skaičius. | Atlyginti už savanorišką veiklą ir ją pripažinti | Politikos formuotojai, pilietinės visuomenės organizacijos, galimi darbdaviai ir plačioji visuomenė (labiau) pripažįsta savanorišką veiklą; savanoriškos veiklos poveikis savanorių įgūdžiams ir gebėjimams yra labiau pripažįstamas. | Politikos formuotojų, pilietinės visuomenės organizacijų ir darbdavių iniciatyvų skaičius, rodantis didesnį savanoriškos veiklos pripažinimą; naujos savanoriška veikla užsiimančių asmenų įgūdžių ir gebėjimų pripažinimo sistemos naudojimo mastas. | Geriau informuoti apie savanoriškos veiklos, suprantamos kaip piliečių dalyvavimo išraiška, svarbą | Savanoriškos veiklos matomumas ir jo reikšmė individui ir Europos visuomenei didėja; geresnis savanoriškos veiklos reikšmės supratimas Europoje ir šalyse partnerėse. | Europos metų dalyvių, nurodžiusių, kad Europos metai, padėjo jiems geriau suprasti savanoriškos veiklos svarbą, procentas; Europos metų ir jų renginių ir iniciatyvų nušvietimo žiniasklaidoje mastas ir pateikimo tonas (kiekybė ir kokybė). | - 5.4. Įgyvendinimo metodas (orientacinis) Centralizuotas valdymas: Komisijos skiriamos dotacijos ir organizuojami viešieji pirkimai. Komisija neprivalo skelbti kvietimą teikti paraiškas ir gali skirti tiesiogines dotacijas valstybinėms viešojo sektoriaus įstaigoms ar įstaigoms, teikiančioms viešąsias paslaugas. 6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS 6.1. Stebėsenos sistema Komisija, konsultuodamasi su valstybėmis narėmis, bus iš esmės atsakinga už stebėjimo sistemos sukūrimą. Stebėsenos sistema privalo atitikti duomenis, reikalingus rodikliams parengti (3.3 skirsnis). 2009 m. bus pradėtas nepriklausomas tyrimas dėl savanoriškos veiklos Europoje, siekiant surinkti pagrindinius duomenis, kurie galės būti panaudojami Europos metų įgyvendinimui ir jų poveikiui stebėti. 6.2. Vertinimas 6.2.1. Ex-ante vertinimas Ex-ante vertinimas buvo atliktas pirmąjį 2009 m. ketvirtį. Nuspręsta, kad 2011–aisiais Europos savanoriškos veiklos metais bus siekiama padidinti visuomenės informuotumą apie papildomą savanoriškos veiklos naudą visais lygmenimis – ES, nacionaliniu, regioniniu ir vietos – ir pagerinti savanoriškos veiklos kokybę ir politinį pagrindą. Tokiu būdu bus sprendžiami aktualūs Europos visuomenei uždaviniai. Palyginus įvairias įgyvendinimo galimybes ex-ante vertinime rekomenduojama pasirinkti centralizuotus Bendrijos lygmens veiksmus įtraukiant valstybes nares. Taip pat skatinamas pilietinės visuomenės dalyvavimas. Pasirinkus šią galimybę, tikėtinas didelis politinis poveikis nacionaliniu ir Europos mastu, padėsiantis kurti palankias sąlygas savanoriškai veiklai Europos Sąjungoje. 6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis) Ankstesnė patirtis, kaip matyti iš ex post Europos švietimo per sportą metų vertinimo[23], rodo, kad Europos metai: - yra veiksmingas būdas Europos politinius klausimus paversti svarbiausiais politinės darbotvarkės prioritetais. Ribotos trukmės, bet aktyvus dalyvavimas padėjo užsitikrinti politinę paramą ir padėjo pagrindą svarbesniems politiniams įsipareigojimams ; - yra skirti įvairioms suinteresuotosioms šalims; jais siekiama skelbti informaciją tam tikra tema, diskutuoti ir keistis nuomonėmis. Todėl jie yra veiksminga informuotumo didinimo priemonė; - yra veiksminga įvairių ES, valstybių narių ir regionų ir (arba) vietos lygmens intervencijų įvairiose srityse derinimo priemonė; - turi daugiau papildomos naudos nei atskiros valstybių narių kampanijos. Tai taip pat svarbu kuriant politinį pagreitį ir prisidedant prie politikos raidos . 6.2.3. Būsimo vertinimo sąlygos ir dažnumas Bus laikomasi nuolatinio vertinimo metodo, po kurio bus atliktas Europos metų įgyvendinimo ir poveikio vertinimas. Šio vertinimo rezultatai turėtų būti pateikti iki 2012 m. vidurio. Pagal šį susitarimą Komisija ES institucijoms galės atsiskaityti iki 2012 m. pabaigos. 7. KOVOS SU SUKčIAVIMU PRIEMONėS Komisija užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, būtų apsaugoti Bendrijos finansiniai interesai taikant prevencines priemones prieš sukčiavimą, korupciją ir kitą neteisėtą veiklą, atliekant veiksmingus patikrinimus ir susigrąžinant neteisingai išmokėtas sumas, o nustačius pažeidimus – taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas pagal Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 bei pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999. Pagal šį sprendimą finansuojamų Bendrijos veiksmų atžvilgiu „pažeidimas“, apibrėžtas Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje, reiškia bet kokį Bendrijos teisės nuostatų pažeidimą ar bet kokį sutartinio įsipareigojimo pažeidimą, atsiradusį dėl ekonominio subjekto veikimo ar neveikimo, dėl kurio Bendrijų bendrajam biudžetui ar jų valdomiems biudžetams padaroma ar būtų padaryta žala nepagrįstomis išlaidomis. 8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 8.1. Pasiūlymo tikslai vertinant pagal finansines išlaidas Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) (Nurodyti tikslų, priemonių ir rezultatų pavadinimus) | Rezultato rūšis | Vid. išlaidos | 2011 metai | n+1 metai | n+2 metai | IŠ VISO | 2011 metai | 2012 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai | Kiti darbuotojai[26], finansuojami pagal 15 01 04/05 str. | IŠ VISO | 6 | 2 | 8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas A pareigūnai: su Europos metais susijusi veikla Europos lygmeniu ir veikla, susijusi su nacionaliniais koordinatoriais bei komitetu, viešųjų pirkimų konkursų rengimu, dotacijų valstybėms narėms stebėsena, informacine kampanija, renginiais, tyrimais ir ryšių veikla, tolesne politika. B pareigūnai: pasiūlymų ir dotacijų finansinė kontrolė, bendra su visų užduočių vykdymu susijusi pagalba A pareigūnams. C pareigūnai: pagalba visoms išvardytoms užduotims atlikti. 8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių etatų skaičių. 6 Etatai, kurie bus perskirstyti naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas). Žmogiškųjų išteklių ir administraciniai poreikiai finansuojami iš lėšų, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų tvarką, atsižvelgiant į biudžetui taikomus apribojimus. 8.2.4. Į orientacinę sumą įskaičiuotos kitos administracinės išlaidos (XX 01 04/05 – Administracinio valdymo išlaidos ) mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto eilutė (numeris ir išlaidų kategorija) | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO | Kita techninė ir administracinė pagalba | - intra muros | - extra muros | Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 8.2.5. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2011 metai | 2012 metai | n+2 metai | n+3 metai ir vėliau | Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (15 01 01) | 0,610 | 0,122 | Pagal 15 01 02 str. finansuojami darbuotojai (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | 0,064 | 0,064 | Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,674 | 0,186 | Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai | Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą. | 2011 m.: 5 x 122 000 €/metus = 610 000 € 2012 m.: 1 x 122 000 €/metus = 122 000 € | Apskaičiuota – Pagal 15 01 02 str. finansuojami darbuotojai | Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą. | 2011 ir 2012 m.: 1 x 64 000 €/metus = 64 000 € | Žmogiškųjų ir administracinių išteklių poreikiai finansuojami iš lėšų, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų tvarką, atsižvelgiant į biudžetui taikomus apribojimus. 8.2.6. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2011 metai | 2012 metai | n+2 metai | n+3 metai ir vėliau | IŠ VISO | 15 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,049 | 0,000 | 0,049 | 15 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | 0,057 | 0,019 | 0,076 | 15 01 02 11 03 – Komitetai[28] | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 15 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 15 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 2. Iš viso kitų valdymo išlaidų (15 01 02 11) | 0,106 | 0,019 | 0,125 | 3. Kitos administracinio pobūdžio išlaidos (patikslinti nurodant biudžeto eilutę) | 0,000 | 0,000 | 0,000 | Iš viso administracinių išlaidų, išskyrus žmogiškųjų išteklių ir susijusias išlaidas, (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,106 | 0,019 | 0,125 | Apskaičiuota – Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos | Komandiruotės: 2 komandiruotės x 27 valstybės narės x 900 € = 48 600 € (100 % 2011 m.) Posėdžiai ir konferencijos (nacionalinių koordinatorių tinklas): 4 posėdžiai x 27 valstybės narės x 700 € = 75 600 € (75 % 2011 m. ir 25 % 2012 m.) | Žmogiškųjų išteklių ir administraciniai poreikiai finansuojami iš lėšų, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų tvarką, atsižvelgiant į biudžetui taikomus apribojimus. [1] Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Savanoriška veikla, jos vaidmuo Europos visuomenėje ir poveikis“ (SOC/243 – CESE 1575/2006). [2] 2008 m. liepos 15 d. Rašytinis pareiškimas 0030/2008. [3] OL C, p. [4] OL C, p. [5] Deklaracija Nr. 38 dėl savanoriškos tarnybos veiklos, žr. http://eur-lex.europa.eu/en/treaties/dat/11997D/htm/11997D.html. [6] COM (97) 241 galutinis, 1997 6 6. [7] „Naujas postūmis Europos jaunimui“, COM (2001) 681 galutinis, 2001 11 21. [8] COM(2004) 337 galutinis. [9] Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Savanoriška veikla, jos vaidmuo Europos visuomenėje ir poveikis“ (SOC/243 – CESE 1575/2006). [10] A6/0070/2008, Ataskaita „Savanoriškos veiklos nauda ekonominei ir socialinei sanglaudai“(2007/2149(INI)), </DocRef><Commission>Regioninės plėtros komitetas, pranešėja Marian Harkin. [11] 2008 m. liepos 15 d. Rašytinis pareiškimas 0030/2008. [12] 2008 m. lapkričio 20 d. Tarybos rekomendacija dėl jaunųjų savanorių judumo Europos Sąjungoje (2008/C 319/03). [13] OL C 139, 2006 6 14, p. 1. [14] OL L 312, 1995 12 23, p. 1. [15] OL L 292, 1996 11 15, p. 2. [16] OL L 136, 1999 5 31, p. 1. [17] Diferencijuotieji asignavimai. [18] Atitinkamos 15 antraštinės dalies 15 01 skyriui nepriklausančios išlaidos. [19] Išlaidos pagal 15 antraštinės dalies 15 01 04 straipsnį. [20] 15 01 04 arba 15 01 05 straipsniams nepriskiriamos išlaidos pagal 15 01 skyrių. [21] Preliminariame 2010 m. biudžeto projekte Komisija pasiūlė Europos metų parengiamiesiems veiksmams skirti 2 000 000 EUR. 2010 m. parengiamiesiems veiksmams atlikti bus skirta atitinkamų žmogiškųjų išteklių. [22] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [23] „Europos švietimo per sportą metų nepriklausomas ( ex post) tyrimas. 2004 EŠSM“. [24] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [25] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [26] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą. [27] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) įstaigos (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pažymą. [28] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.