LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 29.7.2004 
KOM(2004) 527 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 
apie Bendrijos sistem os, skirtos keleivi ų vežimui tolimojo susisiekimo ir miesto 
autobusais, funkcionavim ą ir perspektyvas: patekimas į tarptautinio transporto ir 
kabotažo rinkas, keleivi ų saugumas ir teis ės 
 
{SEC(2004) 1020} 
 
LT 2   LT KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 
apie Bendrijos sistem os, skirtos keleivi ų vežimui tolimojo susisiekimo ir miesto 
autobusais, funkcionavim ą ir perspektyvas: patekimas į tarptautinio transporto ir 
kabotažo rinkas, keleivi ų saugumas ir teis ės 
 
(Tekstas svarbus EEE) 
A. ĮVADAS 
Komunikate pateikiama Bendrijos nuostat ų funkcionavimo analiz ė patekimo į tarptautines 
rinkas ir keleivi ų kabotažo srityje. Jis tenkina reikalavim ą, nustatytą Reglamente Nr. 684/921, 
pakeistame Reglamentu Nr. 11/982 dėl tarptautinio keleivi ų vežimo, ir Reglamentu 12/983 dėl 
keleivių kabotažinio transporto. Juose numatoma, kad Komis ija turi pateikti ataskait ą apie tai, 
kaip taikomos Bendrijos taisykl ės patekimo į keleivinio transporto rinkas srityje ir apie 
kabotažinio transporto poveik į nacionalin ėms transporto rinkoms. 
Komunikato priede yra Komisijos tarnyb ų darbinis dokumentas . Šiame dokumente, šalia 
komunikato element ų Europos Parlamentui ir Ta rybai, pakartojama valstybi ų narių, 
transporto įmonių ar vežėjams atstovaujan čių asociacij ų per kelet ą pastarųjų metų Komisijai 
pateiktų Bendrijos teis ės aktų interpretavimo ar taikymo atvej ų klausimų sintezė. Jame taip 
pat pateikiami kai kurie keleivinio keli ų transporto rinkos ekonominiai elementai. Šis 
Komisijos tarnyb ų dokumentas skiriamas daugiau konkre tiems ekonominiams subjektams ir 
nacionalin ėms institucijoms. Jis tikrai prisid ės prie vienodo Bendrijos taisykli ų taikymo 
patekimo į rinką srityje. 
Nors Komisijos tarnyb ų darbinis dokumentas neapima reglament ų Nr. 648/92 ir Nr. 12/98 
taikymo srities, jame nagrin ėjamos dar dvi temos, svarbios keleivinio keli ų transporto 
vystymui – transporto priemoni ų saugumas ir keleivi ų teisės. Iš tikrųjų, patekimo į rinką 
Bendrijos taisykl ės yra esmin ės, tačiau keleivinio keli ų transporto sektoriaus vystymasis 
priklauso ir nuo klientams suteikiamo saugumo lygio. Tokiu b ūdu dokumente pažymima 
technologin ė pažanga, kuri leido pageri nti transporto priemoni ų saugumą, tačiau pažymimos 
ir šios srities spragos, kurioms už pildyti, prireikus, Komisija tur ėtų imtis nauj ų iniciatyv ų. 
Apie keleivi ų teises pasakytina, kad pažangi ų ir kokybišk ų transporto paslaug ų užtikrinimas iš 
esmės palengvina integracij ą, pakelia pilie čių gerovę ir padeda jiems re aliai pasinaudoti savo 
teisėmis. Todėl būtina giliai apm ąstyti šiuos klausimus. Per kelet ą artimiausi ų metų keleivių 
teisės tikrai taps vie nu iš Bendrijos veiksm ų prioritetų.  
                                                 
1  OL L 74, 1992 3 20, p.1. 
2  OL L 4, 1998 1 8, p. 1. 
3  OL L 4, 1998 1 8, p. 10. 
 
LT 3   LT B. ATASKAITA APIE BENDRI JOS SISTEMOS FUNKCIONAVIM Ą 
1. Tarptautinis keleivi ų vežimas  
Bendrijos licencija Bendrai pa ėmus, o taip pat Komisijos turimos informacijos poži ūriu, Reglamentas Nr. 684/92 
su pakeitimais, padarytais Reglamentu Nr. 11/98, nesuk ėlė didesnių taikymo ar išaiškinimo 
problemų keleivinio transporto operatoriams ir kompetentingoms nacionalin ėms 
institucijoms. Reglamento Nr. 11/98 tikslas kaip tik ir buvo adaptuoti ir supaprastinti 
Reglament ą Nr. 684/92, buvus į pirmąja Bendrijos teis ės aktų leidimo iniciatyva, skirta 
tarptautinio keleivi ų vežimo rinkos atv ėrimui. Įvertinus keletos pastar ųjų metų patirtį, galima 
laikyti, kad Reglamentas Nr. 11/98 leido įgyvendinti šiuos tikslus.  
Tiksliau tariant, Bendrijos lic encija leido palengvinti kontrol ę, atliekam ą už valstyb ės narės, 
kurioje vež ėjas įsisteigęs, ribų, ir taip pagerinti patekimo į tarptautinio transporto rink ą 
sąlygas. Komisijai buvo pateikta keletas skund ų, susijusi ų su nacionalini ų kontrolės 
institucijų, tikrinan čių transporto priemon ėse esan čius dokumentus, taikomomis 
nuobaudomis. Šiais atvejais Komisija la ikosi tokios pozicijos, kurios esm ė yra pateikta priede 
esančiame dokumente, ir kuri tur ėtų prisidėti prie tinkamo šios srities teis ės aktų taikymo 
užtikrinimo. Kadangi Bendrijo s licencija atlieka esmin į vaidmenį keleivinio transporto rinkos 
funkcionavime, ir tuo pa čiu labai svarbu, kad šis dokumentas b ūtų naudojamas pagal 
Bendrijos nuostatas, Komisija ragina visas suinteresuotas šalis pateikti jai savo komentarus šiuo klausimu:  
Klausimas Nr. 1 
Ar pakankami Komisijos patikslinimai ( darbiniame Komisijos tarnyb ų dokumente ), pateikti 
nuostatų, susijusių su Bendrijos licencija, išaiškinimui ir taikymui? Ar jie atitinka Bendrijos 
licencijas bei patvirtintas atitinkan čiomis original ą kopijas išduodan čių institucij ų, kontrolės 
pareigūnų ir transporto įmonių lūkesčius? 
Leidimas teikti reguliarias paslaugas 
Tarptautin ėms reguliarioms paslaugoms ir kai kuri oms specialioms reguliarioms paslaugoms 
numatyta leidimo proced ūra yra svarbi išimtis taikant be ndruosius transporto rinkos atv ėrimo 
principus. Tiek keli ų, tiek geležinkeli ų, tiek jūros ar oro transporto, tiek preki ų ar keleivi ų 
vežimo srityse Europos Bendrija steng ėsi vystyti vis liberalesn ę rinką, tuo pat metu nuolatos 
išlaikydama aukštus paslaug ų kokybės ir saugumo standartus. N uo šiol tikslinga numatyti 
naują, tarpinį arba galutin į, tarptautini ų reguliari ų paslaugų perėjimo prie atviresn ės rinkos 
etapą. Turi būti numatomi trys scenarijai: 
– 1 scenarijus: paraišk ų leidimams gauti atmetimo atvej ų apribojimas 
Reglamentu Nr. 11/98 jau buvo  leista sum ažinti paraišk ų gauti leidimus tarptautin ėms 
reguliarioms paslaugoms teikti atmetimo motyv ų kiekį. Nuo šiol leidimas privalo b ūti 
išduotas, jei negalima remtis n ė vienu Reglamente numatyt ų atmetimo motyv ų. Turėtų būti 
įveiktas papildomas etapas, kiek įmanoma labiau sumažinant paraišk ų leidimams gauti 
atmetimo atvej ų, numatyt ų Reglamento 684/92 7 straipsnio 4 dalyje. Be kita ko, Komisija 
 
LT 4   LT 1996 m.4 jau buvo pasi ūliusi išbraukti atmetimo motyv ą, pagal kur į, reguliari paslauga, 
teikiama miesto ar to limojo susisiekimo autobusais, rimtai paveikt ų jai prilygintinos 
geležinkeliu teikiamos paslaugos gyvybingum ą. Nors pasi ūlymas nebuvo įtrauktas priimant 
Reglament ą Nr. 11/98, šio motyvo išbrauki mas tebelieka visiškai pagr įstas laisvos 
konkurencijos tarp įvairių transporto r ūšių principo poži ūriu. Be kita ko, pažym ėtina, kad, 
pagal Komisijos turim ą informacij ą, šio motyvo pagrindu ni ekuomet nebuvo atmesta n ė viena 
paraiška išduoti leidim ą. 
Taip pat reik ėtų planuoti sušvelninti taisykles, numatytas 7 straipsnio 4 dalies d ir e 
punktuose, siekiant skatinti nauj ų reguliari ų transporto paslaug ų vystymąsi kai kuriais 
tarptautiniais maršrutais. Iš tikr ųjų, dabar galiojan čių nuostatų taikymas gali s ąlygoti 
paprasčiausią kai kuri ų rinkų užsidarym ą ir praktiškai sutrukdyti naujiems transporto 
operatoriams patekti į jas.  
– 2 scenarijus: paraišk ų leidimams gauti atmetimo atvej ų apribojimas ir numanomas 
leidimas 
7 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad leidim ą išduodanti institucija sprendim ą dėl paraiškos 
priima per keturi ų mėnesių laikotarp į nuo dienos, kai vež ėjas pateikia paraišk ą. Pasirodo, kad 
praktikoje šis terminas dažnai viršijamas, ir tai nepriimtina paraiškas leidimams gauti 
pateikusioms transporto įmonėms. 
Nuo šiol, be paraišk ų leidimams gauti atmetimo atvej ų apribojimo (žr. 1 scenarij ų), reikėtų 
numatyti ir numanomo leidimo proced ūrą. Todėl, jei leidim ą išduodanti institucija nepriima 
sprendimo d ėl paraiškos per 7 straip snio 3 dalyje nustatyt ą laikotarp į, turi būti laikoma, kad 
leidimą ji išdavė; tuo būdu įmonė galėtų pradėti teikti savo numatyt ą paslaugą pirmąją dieną 
po anksčiau nurodyto laikotarpio pabaigos. 
– 3 scenarijus: leidim ų procedūros panaikinimas 
Pagal pastar ąjį scenarijų, tarptautin ės reguliarios paslaugos b ūtų visiškai liberalizuotos, kaip ir 
vienkartin ės paslaugos. Kiekviena įmonė, įsisteigusi kurioje nors Eu ropos Bendrijos šalyje, 
galėtų laisvai teikti nauj ą tarptautin ę reguliarią paslaugą, nepriklausomai nuo to, ar viena arba 
keletas kit ų transporto įmonių ją jau teikia, ar ne. B ūtų taikomas laisvos konkurencijos 
principas. 
Vis dėlto šis visiškas tarptautini ų reguliarių paslaugų liberalizavimas neprieštaraut ų konkrečių 
nacionalini ų institucij ų informavimo proced ūrai, o institucijos taip gal ėtų patikrinti, ar nauj ą 
reguliarią liniją numatanti įmonė atitinka Bendrijos nuostat ų reikalavimus, keliamus keleivi ų 
vežėjų profesinei kompetencijai arba keli ų eismo saugumo taisykli ų srityje. Valstyb ė narė, 
kurioje įsisteigęs vežėjas, atliktų pagrindin į tikrinimo vaidmen į tokioje naujoje liberalizuotoje 
rinkoje. Bendrijos licencijos panaikinimas ar neprat ęsimas (arba patvirtint ų atitinkan čiomis 
originalą Bendrijos licencijos kopij ų panaikinimas) tur ės būti taikomi, labiau nei dabar, kaip 
nuobaudos, raginan čios vežėjus kuo griež čiausiai laikytis taisykli ų. Adekvatus vež ėjų pareigų 
tikrinimas ir su Bendrijos licencija susijusi os galimos nuobaudos pakeis šiuo metu atliekam ą 
reguliarių paslaugų leidimo proced ūros tikrinim ą. 
                                                 
4  COM (96) 190 galutinis 
 
LT 5   LT Be to, reik ėtų numatyti kontrol ės dokument ą, kuris pakeist ų leidimą, numatyt ą Reglamente 
Nr. 684/92. Pagaliau, reik ės užsitikrinti, kad šis liberalizavimas vyks laikantis vieš ųjų 
paslaugų ir lengvat ų, būsiančių ryšiuose per sienas.  
Komisija ragina visas suinteresuotas šalis – transporto operatorius, vež ėjų asociacijas, 
nacionalines institucijas – pateikti jai savo komentarus apie šiuos tris scenarijus:  
Klausimas Nr. 2 
Ar Reglamente Nr. 684/92 su pakeitimais, padarytais Reglamentu Nr. 11/98, numatyta 
leidimų teikti tarptautines reguliarias paslaugas ir kai kurias reguliarias specializuotas 
paslaugas paraišk ų leidimams gauti ir j ų suteikimo proced ūra yra pagr įsta ir subalansuota 
pagrindinio tikslo – transporto paslaug ų liberalizavimo vidaus rinkoje – poži ūriu? 
Koks turėtų būti šių paslaugų liberalizavimo laipsnis? 
a) 1 scenarijus: apriboti paraišk ų leidimams gauti atmetimo atvejus, numatytus 
Reglamento Nr. 684/92 su pakeitimais, padarytais Reglamentu Nr. 11/98. Kokie, 
jūsų nuomone, atmetimo atvejai tur ėtų būti pakeisti, netgi išbraukti? 
b) 2 scenarijus: apriboti paraišk ų leidimams gauti atmetimo atvejus ir numatyti, kad, 
leidimą išduodan čiai institucijai nepri ėmus sprendimo per 4 m ėnesių laikotarp į nuo 
dienos, kai vež ėjas pateikia paraišk ą, būtų numanoma, jog leidimas išduotas. 
c) 3 scenarijus: numatyti, kad tarptautin ės reguliarios paslaugos ir specializuotos 
reguliarios paslaugos, kurioms tebereikia leid imo, bus visiškai lib eralizuotos, kaip ir 
vienkartin ės paslaugos. Kokie tur ėtų būti įvesti formalumai ir dokumentai, 
pakeičiantys dabartin ėje leidimo proced ūroje numatytus formalumus ir dokumentus? 
Šia tema suformuluot ų pastabų ir pasiūlymų pagrindu Komisija 2004 m. pabaigoje arba 2005 
m. pradžioje ketina priimti pasi ūlymą dėl reglamentuose Nr. 684/92 ir 11/98 numatyt ų 
tarptautini ų reguliarių paslaugų teikimo s ąlygų pakeitimo. 
2. Keleivi ų kabotažinis transportas   
Reglamente Nr. 12/98 d ėl keleivių kabotažinio transporto nepasitaik ė išaiškinimo ar taikymo 
problemų. Tiksliau, valstyb ės narės nepraneš ė apie jokius pažeid imus, susijusius su 
pagrindine kabotažo savybe, t. y., kad priiman čioje valstyb ėje narėje paslaugos gali b ūti 
teikiamos tik laikinai. Vidutin ė vienkartini ų paslaugų trukmė priimančioje valstyb ėje yra labai 
trumpa, nuo 1 iki 5 dien ų. Ypač mažas reguliari ų keleivių kabotažo paslaug ų skaičius. Apie 
reguliarias specializuotas kabotažo  paslaugas pasakytina, kad j ų beveik nėra. 
Pagal kabotažinio transporto operacij ų poveikio vidaus transporto rinkoms analiz ę : 
– Kabotažinio transporto operacij ų poveikis valstybi ų narių vidaus transporto rinkoms yra 
nereikšmingas ir priskirtinas likutinei kategorijai. Taigi, operatoriai koncentruoja veikl ą 
savo nacionalin ėse rinkose. 
– Kabotažin ės operacijos atliekamos da ugiausia pasienio valstyb ėse narėse. 
 
LT 6   LT – Silpnas ne rezident ų atliekam ų operacij ų prasiskverbimas į kitų valstybi ų narių 
vienkartini ų paslaugų rinką gali būti aiškinamas tuo, kad kabot ažas turi likti „laikinai“ 
teikiama paslauga. B ūtų idealu, jei į kitą rinką tikrai norinti patekti keleivi ų vežimo įmonė 
gebėtų teikti paslaugas nuolatos, tam tikru laipsniu nepertraukiamai. Taigi, tinkamiausias 
būdas – įsisteigti toje valstyb ėje narėje arba įsigyti koki ą nors įmonę toje valstyb ėje narėje.  
Tokiu atveju neturi b ūti numatoma joki ų Reglamento Nr. 12/98 nuostat ų pakeitimų. 
3. Keli ų eismo saugumas ir keleivi ų teisės 
Kalbant apie eismo saugum ą reikia konstatuoti, kad Bendrijos teis ės aktai kartu su 
technologij ų pažanga leido pereiti  prie vis saugesni ų transporto priemoni ų. Toks vystymasis 
yra esminis vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais sektoriuje. Iš tikr ųjų, jei 
patekimo į rinką srityje svarbiausios  yra Bendrijos taisykl ės, tai keleivinio keli ų transporto 
sektoriaus vystymasis priklauso dar ir nuo klientams teikiamos paslaugos kokyb ės, o tolimojo 
susisiekimo autobus ų saugumas, klient ų nuomone, tampa vis svarbesniu kriterijumi. Tuo 
tikslu reik ės išanalizuoti, ar tikslinga ir, ar įmanoma sukurti toki ą vežėjų sertifikavimo 
sistemą, pagal kuri ą, be minimali ų saugumo reikalavim ų, keliamų Bendrijos ir nacionalini ų 
teisės aktų, vežėjai laikytųsi ypač aukštų standartų kelių eismo saugumo srityje. 
Pagaliau, vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais sektorius privalo užtikrinti 
pažangias ir kokybiškas paslaugas, į kurias įeina keleivi ų komforto gerinimas, teis ė gauti 
informacij ą apie tarifus, sutarties s ąlygos, skund ų nagrinėjimas, gin čų sureguliavimo 
mechanizmai, riboto mobilumo asmen ų vežimui geriau pritaikytos transporto priemon ės ir t. t. 
Tuomet reik ės pradėti apmąstymus visais klausimais, susijusiais su keleivi ų teisėmis vežimo 
miesto ir tolimojo susisiekimo autobusais sektor iuje. Komisija ragina visas suinteresuotas 
šalis, ypa č transporto operatorius ir vartotoj ų asociacijas, si ųsti jai visas pastabas ar 
pasiūlymus šia tema. 
********************** 
Savo pastabas ar pasi ūlymus dėl šios ataskaitos suinteresuotosios šalys gali si ųsti iki 2004 m. 
spalio 15 d. šiuo adresu:  
Pašto adresas Commission européenne   Direction générale de l’ Energie et des Transports 
 Mme Isabelle Kardacz  B-1049 Brussels Faksas Mme Isabelle Kardacz  + 32 (2) 295.21.65 E. paštas isabelle.kardacz@cec.eu.int