EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.10.25 
SEK(2011) 1280 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymas 
 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva, kuria iš dalies kei čiama Direktyva 
2004/109/EB d ėl informacijos apie emitentus, kuri ų vertybiniais popieriais leista 
prekiauti reguliuojamoje ri nkoje, skaidrumo reikalavim ų suderinimo ir Komisijos 
direktyva 2007/14/EB 
{KOM(2011) 683 galutinis} 
{SEK(2011) 1279 galutinis}  
 
LT 1   LT 1. ĮVADAS  
Pagal Skaidrumo direktyv ą1 (toliau – direktyva) re ikalaujama, kad vertybini ų popierių, kuriais 
prekiaujama Europos S ąjungos (toliau – ES) reguliuojamose rinkose, emitentai užtikrint ų 
investuotojams tinkam ą skaidrum ą, atskleisdami reguliuojam ą informacij ą2 ir pateikdami j ą 
visuomenei. 
Praėjus penkeriems metams nuo direktyvos įsigaliojimo, Komisija paskelb ė ataskaitą3, kurioje 
vertinamas direktyvos pove ikis. Ataskaitoje pripaž įstama, kad direktyva naudinga tinkamam 
ir veiksmingam rinkos veikimui užtikrinti, ta čiau kartu atkreipiamas d ėmesys į sritis, kuriose 
galimas patobulinimas.  
2010 m. Komisija prad ėjo viešas konsultacijas d ėl direktyvos atnaujinimo. Pagrindiniai iškelti 
klausimai buvo susij ę su reguliuojam ų rinkų patrauklumu mažiesiems ir vidutinio dydžio 
emitentams (toliau – MVE) ir kontrolin ėms balsavimo teisi ų dalims taikomos tvarkos 
tobulinimo b ūdais. 
Viešų konsultacij ų dalyvių nuomonės, ar MVE pad ėtis galėtų būti pagerinta, iš dalies pakeitus 
direktyvą, išsiskyr ė. Dėl turimų balsavimo teisi ų viešose konsultacijose  išreikštas bendras 
sutarimas, kad b ūtina nustatyti reikalavim ą pranešti apie turimas išvestines finansines 
priemones, už kurias atsiskaitoma pinigais4, ir padidinti derini mo šioje srityje lyg į. Be to, 
paraginta tam tikrose technin ėse srityse užtikrinti didesn į aiškumą. 
Galiausiai 2010 m. Komisija susitar ė su Europos Parlamentu įvertinti galimybes pareikalauti, 
kad tam tikros įmonės atskleist ų pagrindin ę finansinę informacij ą apie savo veikl ą trečiosiose 
šalyse5. Atskirame poveikio vertinime šiuo klausimu padaryta išvada, kad Skaidrumo 
direktyva ir Atskaitomyb ės direktyvos6 turėtų būti pakeistos, įtraukiant į jas naują su šiuo 
klausimu susijus į reikalavim ą. 
2. PROBLEM Ų APIBRĖŽTIS 
Nustatytas su galiojan čia tvarka susijusias problemas galima suskirstyti į dvi pagrindines 
kategorijas: a) MVE ir b) reikalavimai d ėl pranešimo apie kontrolines balsavimo teisi ų dalis. 
                                                 
1 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB. 
2 S ąvoka „reguliuojama in formacija“ apima metin ę, pusmečio ir ketvir čio finansin ę informacij ą, einamąją 
informacij ą apie kontrolines balsavimo teisi ų dalis ir ad hoc  informacij ą, atskleidžiam ą pagal 
Piktnaudžiavimo rinka direktyv ą (Direktyva 2003/6/EB). 
3 COM (2010) 243 galutinis, 2010 05 27. Prie ataskaitos prid ėtas išsamesnis Komisijos tarnyb ų darbinis 
dokumentas (SEC (2010061)). 
4 Išvestin ės finansin ės akcijų priemon ės, už kurias atsiskaitoma pinigais, yra su akcijomis susieti 
sandoriai, pagal kuriuos atsiskaitoma tik pinigais, o pagrindin ės akcijos fiziškai nepateikiamos. 
5 http://register.consilium.europa.eu/ pdf/en/10/st15/st15650-ad01.en10.pdf. 
6 Ketvirtoji Tarybos direktyva 78/660/EEB d ėl metinės finansin ės atskaitomyb ės ir Septintoji Tarybos 
direktyva 83/349/EEB d ėl konsoliduotos finansin ės atskaitomyb ės. 
 
LT 2   LT 2.1. Nustatytos su SME susijusios problemos 
SME teisin ė apibrėžtis ES nenustatyta. Nuorod ą į MVE šiame dokumente reik ėtų aiškinti 
atsižvelgiant į valstybėse narėse galiojan čias nacionalines s ąvokas. 
MVE reguliavimo aplinkos gerinimas ir j ų galimybi ų gauti kapital ą pagerinimas yra svarb ūs 
politiniai Komisijos prioritetai7. Nors nemanoma, kad skaidrumo reikalavimai yra vienintelis 
problemų, su kuriomis susiduria MVE, šal tinis, jie prisideda prie dideli ų reikalavim ų 
laikymosi išlaid ų, susijusių su įtraukimu į prekybos s ąrašus reguliuojamose rinkose, nedidelio 
MVE matomumo analitikams ir investuotojams ir trumpalaiki ų rezultatų siekimo kult ūros. 
2.1.1.  Didelės MVE reikalavim ų laikymosi išlaidos 
Direktyvos tikslas – laik u teikti rinkai tiksli ą ir išsami ą informacij ą. Emitent ų reikalaujama 
skelbti metin ę, pusmečio ir ketvir čio finansin ę informacij ą8. Direktyvoje nustatytas 
būtiniausias reikalavimas skelbti riboto turinio ketvir čio tarpinius vadovyb ės pranešimus. 
Tačiau daugelis valstybi ų narių reikalauja atskleisti papildom us duomenis. MVE patiriamos 
išlaidos, susijusios su ketvir čio finansin ės informacijos skelbimu, yra gan ėtinai didel ės, o šio 
įpareigojimo nauda neaiški. 
Be to, dideli ų emitentų išlaidų ir išteklių taip pat gali pareikalauti griežto pusme čio finansin ės 
atskaitomyb ės paskelbimo termino laikymasis ir painiava d ėl atskaitomyb ės aiškinam ųjų dalių 
turinio ir informacijos, kuri jose turi b ūti atskleidžiama, r ūšių. 
2.1.2.  Dėmesys trumpalaikiams rezultatams 
Dėl būtinybės skelbti ketvir čio finansin ę informacij ą vadovybei gal ėtų būti daromas 
spaudimas kiekvien ą ketvirtį rodyti peln ą. Ketvirčio atskaitomyb ės skelbimas taip pat gal ėtų 
būti suvokiamas kaip reguliavimo paskata investuotojams sutelkti d ėmesį į trumpalaikius 
įmonių veiklos rezultatus, o ne taikyti ilgesn ės trukmės požiūrį. 
2.1.3.  Mažesnis MVE matomumas 
Dėl trumpo pusme čio finansin ės atskaitomyb ės pateikimo termino (du m ėnesiai pasibaigus 
ataskaitiniam laikotarpiui) antrojo m ėnesio pabaigoje atsiranda trukdži ų, dėl kurių trikdoma 
rinka, investuotojai ir  analitikai užver čiami finansine informacija ir išryšk ėja jų polinkis 
dėmesį skirti tik didžiausioms rinkoje pirmaujan čioms įmonėms ir mažai dom ėtis MVE. Tai 
ypač pasakytina apie daugum ą Europos emitent ų, kurių finansinės apskaitos metai sutampa su 
kalendoriniais metais, taigi kuriems šis terminas sueina rugpj ūčio mėn. pabaigoje. Tai 
prisideda prie nedidelio MVE matomu mo investuotojams ir analitikams. 
                                                 
7 Komisijos komunikatas „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialin ės 
rinkos ekonomikos. 50 pasi ūlymų, kaip pagerinti bendr ą darbą, verslą ir prekyb ą“ 
(COM (2010) 608 galutinis) ir Komisijos komuni katas „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svert ų 
augimui skatinti ir pasitik ėjimu stiprinti. Bendros pastangos skatinti nauj ąjį augimą“ 
(COM (2011) 206 galutinis). 
8 Ketvir čio finansin ė atskaitomyb ė arba tarpiniai vadovyb ės pranešimai: taip pat bendrai vadinama 
ketvirčio finansine informacija. 
 
LT 3   LT Kitas klausimas, d ėl kurio MVE matomumas yra ribotas, susij ęs su sunkumais, su kuriais d ėl 
nepakankamos įvairių nacionalini ų saugojimo mechanizm ų tarpusavio s ąsajos susiduria 
investuotojai, norintys susipažinti su paskelbta informacija. 
2.1.4.  Nustatytos problemos, susijusios su pr anešimu apie kontrolines balsavimo teisi ų 
dalis 
Pagal direktyv ą reikalaujama, kad emitentai pateikt ų rinkai pranešim ą, kai įsigyja ar 
perleidžia akcij ų, kuriomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje ir ku rios suteikia balsavimo 
teises (t. y. pranešti apie turim ų balsavimo teisi ų santykin į kiekį kiekvien ą kartą, kai tas 
santykinis kiekis pasiekia 5, 10, 15, 20, 25, 30, 50 ir 75 % riba s, jas viršija arba nukrinta 
žemiau jų). Galiojan čioje tvarkoje nustatytos dv i problemos: slapta nuosavyb ė dėl pranešimo 
taisyklių spragų ir skirtingos pranešimo taisykl ės įvairiose valstyb ėse narėse. 
2.1.5.  Slaptos nuosavyb ės galimyb ė 
Nuo direktyvos pri ėmimo išvestini ų finansini ų priemoni ų, už kurias atsiskaitoma pinigais, 
naudojimas rinkoje gerokai padid ėjo. Išvestin ės finansin ės priemon ės, už kurias atsiskaitoma 
pinigais, gali b ūti naudojamos įtakai į biržos prekybos s ąrašus įtrauktai įmonei įgyti ir ta įtaka 
naudotis arba slaptam įmonės akcijų paketui sudaryti (pranešta apie kelis tokio elgesio 
pavyzdžius9). Tačiau šioms priemon ėms direktyvoje nustatytos informacijos atskleidimo 
taisyklės šiuo metu netaikomos. Tai gali lemti galim ą piktnaudžiavim ą rinka, kainodaros 
mechanizmo neveiksmingum ą ir „tuščią“ balsavim ą (angl. empty voting ), dėl kurių sumažėja 
investuotoj ų pasitikėjimo lygis ir investuotoj ų interesai nesutampa su ilgalaikiais pa čių 
įmonių interesais. 
2.1.6.  Pranešimo taisykl ės įvairiose valstyb ėse narėse įvairovė, dėl kurios padid ėja 
tarpvalstybini ų investuotoj ų atsakomyb ės ir reguliavimo rizika ir kuri lemia dideles 
jų reikalavim ų laikymosi išlaidas 
Dėl skirtingų pranešimo taisykli ų įvairiose valstyb ėse narėse, visų pirma dėl turimų akcijų 
sumavimo su turimomis finansin ėmis priemon ėmis, padid ėja investuotoj ų, kurie dalyvauja 
tarpvalstybin ėje veikloje, išlaidos ir atsiranda teisinis neapibr ėžtumas. D ėl turimų akcijų 
sumavimo su turimomis finansin ėmis priemon ėmis netaikymo kai kuriose valstyb ėse narėse 
taip pat sumaž ėja skaidrumo lygis. 
3. SUBSIDIARUMAS  
ES turi teis ę veikti šioje srityje paga l SESV 50 ir 114 straipsnius. Visos nustatytos problemos 
susijusios su ES kapitalo rinka visa jos apimtimi, taigi, kad pakeitimai b ūtų veiksmingi, juos 
reikėtų atlikti ES lygmeniu. 
Be to, nustatytos su MVE susijusios problemos kyla iš ES ir valstybi ų narių teisės aktų ir jas 
galima išspr ęsti tik kei čiant ES teis ės aktus. Galiausiai užtikrinti, kad visos valstyb ės narės 
taikytų tokią pat reguliavimo sistem ą, kuri būtų pagrįsta tais pa čiais principais, taigi b ūtų 
panaikintas dabartinis atsakom ųjų reguliavimo priemoni ų, susijusi ų su pranešimo apie 
kontrolinius akcij ų paketus tvarka, netolygumas, galima tik ES lygmeniu priimta priemone. 
                                                 
9 Pavyzdžiai: LVMH /Hermes , Porsche /VW, Schaeffler /Continental . 
 
LT 4   LT 4. TIKSLAI  
Numatytomis priemon ėmis turėtų būti supaprastinti tam tikri įpareigojimai, kad b ūtų padėta 
užtikrinti reguliuojam ų rinkų patrauklum ą MVE, ir tur ėtų būti padidintas skaidrumo tvarkos 
teisinis tikrumas bei veiksmingumas informacijos apie įmonių nuosavyb ę atskleidimo srityje. 
5. POLITIKOS GALIMYB ĖS: POVEIKIO ANALIZ Ė IR PALYGINIMAS  
Siekdama įgyvendinti pirmiau nustatytu s tikslus, Komisija numat ė įvairias politikos 
galimybes, jas išanalizavo ir palygino, kad nustatyt ų galimybes, kurios leist ų patenkinamai 
išspręsti nustatytas problemas. Šios galimyb ės išdėstytos toliau. 
5.1. Politikos galimyb ės, kurios leist ų užtikrinti MVE didesn į lankstum ą dėl 
periodinės finansin ės informacijos skelbimo dažnumo ir laiko 
(1) Nesiimti joki ų veiksmų. Taikant ši ą galimyb ę tikslas neb ūtų pasiektas. Taigi ši 
galimybė atmetama. 
(2) Panaikinti MVE įpareigojim ą teikti ketvir čio finansin ę informacij ą. Taikant ši ą 
galimybę, sumažėtų ir MVE išlaidos, ir reguliavimo  paskatos, kurios gali skatinti 
trumpalaiki ų rezultatų siekimą. Tačiau į prekybos reguliuojamoje rinkoje s ąrašus 
įtrauktoms įmonėms nusta čius pagal j ų dydį diferencijuot ą tvarką, investuotojai 
galėtų būti klaidinami, taip pat gal ėtų sumažėti MVE matomumas. Taigi ši galimyb ė 
atmetama. 
(3) Panaikinti MVE įpareigojim ą teikti ketvir čio finansin ę atskaitomyb ę per pirmin į trejų 
metų laikotarp į po leidimo prekiauti suteikimo. Nors tiesioginis spaudimas MVE 
sumažėtų, taikant ši ą galimybę išlaidos tik b ūtų atidėtos vėlesniam laikui. Į prekybos 
reguliuojamoje rinkoje s ąrašus įtrauktoms įmonėms nustačius pagal j ų dydį ir amžių 
diferencijuot ą tvarką, investuotojai gal ėtų būti klaidinami. Taigi ši galimyb ė 
atmetama. 
(4) Panaikinti vis ų į biržos prekybos s ąrašus įtrauktų įmonių įpareigojim ą teikti 
ketvirčio finansin ę atskaitomyb ę. Taikant ši ą galimybę, sumažėtų įmonių reikalavim ų 
laikymosi išlaidos. Apytikriai apskai čiuota, kad MVE išlaidos, ne įskaitant su 
ketvirčio informacijos rengimu susijusi ų išlaidų, vidutiniškai sumaž ėtų 2 000–
60 000 EUR per metus vienam emitentui, o atitinkamos dideli ų emitentų išlaidos – 
35 000–250 000 EUR per metus vienam emitentui. MVE išlaid ų sumažėjimo, 
susijusio su rengti ši ą informacij ą paskirtais darbuotojais, pinigine išraiška negalima 
apskaičiuoti: šis sumaž ėjimas vertinant atskirus emitentus gerokai skiriasi – nuo 8 iki 
30 žmogaus darbo dien ų per metus. Kalbant apie didelius emitentus, išlaidos 
(įskaitant išlaidas, susijusias su rengiant ši ą atskaitomyb ę dalyvaujan čiais 
darbuotojais), apytikriais skai čiavimais, gal ėtų daugiausia bendrai sumaž ėti iki 
2 mln. EUR per metus vienam emitentui. Pagal ši ą galimybę MVE savo išteklius 
galėtų skirti tam, kad skelbt ų tokios r ūšies informacij ą, kuri labiausiai tinka 
investuotojams. Taikant ši ą galimyb ę taip pat tur ėtų sumažėti trumpalaikis 
spaudimas emitentams, o investuotojai tur ėtų būti skatinami taikyti ilgesn ės trukmės 
viziją. Ji neturėtų turėti neigiamos įtakos investuotoj ų apsaugai. Investuotoj ų apsauga 
jau pakankamai užtikrinama reikalavimais privalomai skelbti pusme čio ir met ų 
finansinius rezultatus, taip pat informacijo s atskleidimo reikalavimais, nustatytais 
 
LT 5   LT Piktnaudžiavimo rinka ir  Prospekto direktyvose10. Taigi investuotojai apie svarbius 
įvykius ir faktus, kurie gal ėtų daryti poveik į pagrindini ų vertybini ų popierių kainai, 
turėtų būti tinkamai informuojami neatsižvelgiant į Direktyvoje numatyt ą ketvirčio 
informacijos atskleidim ą. Taigi teis ės aktuose įpareigoti skelbti tarpines vadovyb ės 
ataskaitas neatrodo b ūtina. Kad ši galimyb ė būtų veiksminga, j ą taikant valstyb ėms 
narėms taip pat netur ėtų būti leidžiama nacionalin ės teisės aktuose nustatyti 
reikalavim ą skelbti ketvir čio informacij ą. Įmonės galėtų ketvirčio informacij ą skelbti 
savo nuoži ūra, jei to pageidaut ų. 
(5) Pratęsti visoms į biržos prekybos s ąrašus įtrauktoms įmonėms taikom ą pusmečio 
informacijos paskelbimo termin ą iki trijų mėnesių nuo atitinkamo ataskaitinio 
laikotarpio pabaigos. Taikant ši ą galimybę, MVE išlaidos šiek tiek sumaž ėtų, tačiau 
svarbiausia nauda b ūtų nepinigin ė. Emitentai tur ėtų papildomo laiko savo 
ataskaitoms parengti, taigi pager ėtų šio jų darbo rezultato kokyb ė. Ši galimyb ė taip 
pat turėtų teigiamą poveikį MVE matomumui, nes jie gal ėtų laisviau nustatyti savo 
ataskaitų paskelbimo laik ą, kad jis nesutapt ų su dideli ų į biržos prekybos s ąrašus 
įtrauktų įmonių ataskaitų paskelbimo laiku. Tai reikšt ų, kad analitikai ir investuotojai 
turėtų daugiau laiko pažvelgti į MVE pusme čio rezultatus. 
(6) Pratęsti MVE taikom ą pusmečio informacijos paskelbimo termin ą iki trijų mėnesių 
nuo atitinkamo ataskaitinio laikotarpio pabaigos. Ši galimyb ė darytų teigiamą 
poveikį MVE matomumui. Ta čiau į prekybos reguliuojamoje rinkoje s ąrašus 
įtrauktoms įmonėms nusta čius pagal j ų dydį diferencijuot ą tvarką, investuotojai 
galėtų būti klaidinami. Taigi ši galimyb ė atmetama. 
5.2. Politikos galimyb ės, kurios leist ų supaprastinti finansin ės atskaitomyb ės, kurią 
turi teikti MVE, aiškinam ąsias dalis 
(1) Nesiimti joki ų veiksmų. Taikant ši ą galimyb ę tikslas neb ūtų pasiektas. Taigi ši 
galimybė atmetama. 
(2) Suderinti finansin ės atskaitomyb ės, kurią turi teikti MVE, didžiausi ą aiškinam ąjį 
turinį ES lygmeniu. Standartizavus atskaitomyb ės turinį, valstybėse narėse, kuriose 
šiuo metu taikomi nedideli reikalavimai, esan čių MVE reikalavim ų laikymosi 
išlaidos gali padid ėti. Tačiau taikant ši ą galimybę pagerėtų finansinės informacijos 
palyginamumas visoje ES. Vis d ėlto, jeigu, tikintis sumažinti išlaidas, turinio riba ES 
lygmeniu b ūtų nustatyta pernelyg žemo lygio, tai savo ruožtu gal ėtų daryti neigiam ą 
poveikį investuotojams. Taigi ši galimyb ė atmetama. 
(3) Pareikalauti, kad EVPRI11 parengtų neprivalomas vis ų į biržos prekybos s ąrašus 
įtrauktų įmonių finansin ės atskaitomyb ės aiškinamojo turinio gaires (šablonus). 
Taikant ši ą galimybę, EVPRI šablon ą galėtų parengti taip, kad išlaidos užtikrintai 
sumažėtų. Pagal ši ą galimyb ę taip pat b ūtų pagerintas investuotojams teikiamos 
informacijos palyginamumas ir gal ėtų padidėti MVE matomumas tarpvalstybiniu 
mastu. Taikant ši ą galimybę, EVPRI patirt ų tam tikrų vienkartini ų išlaidų. 
                                                 
10 Direktyva 2003/6/EB ir Direktyva 2003/71/EB. 
11 Europos vertybini ų popierių ir rinkų institucija. 
 
LT 6   LT (4) Pareikalauti, kad valstyb ės narės parengt ų neprivalomus atskaitomyb ės aiškinam ųjų 
dalių turinio šablonus ar gaires.  Ši galimyb ė leistų valstyb ėms narėms 
atskaitomyb ės turinį pritaikyti savo vidaus rinkai. Ta čiau informacijos 
palyginamumo tarpvalstybiniu mastu tai nepagerint ų. Taigi ši galimyb ė atmetama. 
5.3. Politikos galimyb ės, kurios leist ų pašalinti reikalavim ų pranešti apie kontrolines 
balsavimo teisi ų dalis spragas 
(1) Nesiimti joki ų veiksmų. Taikant ši ą galimyb ę tikslas neb ūtų pasiektas. Taigi ši 
galimybė atmetama. 
(2) Plačiai apimanti sistema: informacijos atskleidimo tvark ą imti taikyti visoms 
priemonėms, kurių ekonominis poveikis panašus į akcijų turėjimo ir teisi ų įsigyti 
akcijų poveikį. Ši galimyb ė apimtų išvestines finansines priemones, už kurias 
atsiskaitoma pinigais, taip pat bet kuri as panašias finansines priemones, kuri ų gali 
atsirasti ateityje. Ši ą galimyb ę, kaip apib ūdintų problem ų sprendim ą, parėmė 
dauguma konsultacij ų dalyvių. Ji daryt ų didelį teigiamą poveikį investuotoj ų 
apsaugai ir pasitik ėjimui. Nusta čius naują informacijos atskleidimo tvark ą, kuri būtų 
taikoma vis ų rūšių finansinėms priemon ėms, lygiavert ėms akcijų nuosavybei, gal ėtų 
padidėti išvestini ų finansini ų priemoni ų, už kurias atsiska itomas pinigais, tur ėtojų 
organizacin ės ir reikalavim ų laikymosi išlaidos (apytikriai apskai čiuotos didžiausios 
vienkartin ės išlaidos sudaro 100 000–600 000 EUR vienam išvestini ų finansini ų 
priemonių, už kurias atsiskaitoma pinigais, tur ėtojui, bet tai b ūtų susiję tik su 
investuotojais, kurie turi didel į šių priemoni ų kiekį). Einamųjų išlaidų nebuvo galima 
apskaičiuoti, nes jos skirt ųsi atsižvelgiant į tai, kiek pr aktikoje padid ėtų kiekvieno 
turėtojo informacijos atskleidim ų skaičius. Tačiau remiantis Jungtin ės Karalyst ės, 
kuri toki ą tvarką nustatė jau 2009 m., patirtimi apytikriai apskai čiuota, kad 
pranešimų skaičiaus padid ėjimas yra nedidelis. 
(3) Ribojantis poži ūris: nereikalauti atskleisti inform acijos, jeigu atitinkami „saugaus 
prieglobs čio“ (angl. safe harbour) kriterijai. Pagal šią galimybę būtų reikalaujama 
atskleisti informacij ą apie visas priemones, pagal kurias galima pasinaudoti 
pagrindin ėmis balsavimo teis ėmis, išskyrus atvejus, kai atitinkami tam tikri nustatyti 
kriterijai. J ą taikant investuotojai vis vien tur ėtų galimyb ę apeiti informacijos 
atskleidimo reikalavim ą. Taigi ši galimyb ė atmetama. 
5.4. Politikos galimyb ės, kurios leist ų pašalinti kontroliniams akcij ų paketams 
taikomų pranešimo reikalavim ų neatitikimus 
(1) Nesiimti joki ų veiksmų. Taikant ši ą galimyb ę tikslas neb ūtų pasiektas. Taigi ši 
galimybė atmetama. 
(2) Suderinti informacijos apie k ontrolines balsavimo teisi ų dalis atskleidimo tvark ą 
reikalaujant turimas akcijas sumuoti su turimomis finansin ėmis priemon ėmis, pagal 
kurias galima pasinaudoti akcijomis ( įskaitant išvestines finans ines priemones, už 
kurias atsiskaitoma pinigais). Taikant ši ą galimyb ę, būtų suderintas riboms 
apskaičiuoti taikomas metodas, o ne pa čios ribos, taigi b ūtų sukurtas vienodas 
požiūris, kurį taikant sumaž ėtų teisinis neapibr ėžtumas, padid ėtų skaidrumas, b ūtų 
supaprastintas investavimas ta rpvalstybiniu mastu ir padid ėtų ES kapitalo rink ų 
patrauklumas. Apytikriai apskai čiuota, kad tarpvalstybini ų investuotoj ų einamosios 
 
LT 7   LT išlaidos sumaž ėtų 77 000 EUR per metus vienam veiklos vykdytojui. Ta čiau taikant 
šią galimybę galėtų atsirasti tam tikr ų papildom ų išlaidų, susijusių su papildomos 
informacijos atskleidimu tose valstyb ėse narėse, kuriose sumavimo reikalavimas šiuo 
metu netaikomas. 
(3) Suderinti informacijos apie k ontrolines balsavimo teisi ų dalis atskleidimo tvark ą 
reikalaujant trij ų atskirų informacijos atskleidimo tvark ų, viena iš kuri ų būtų skirta 
turimoms akcijoms, viena – finansin ėms priemon ėms, pagal kurias galima 
pasinaudoti akcijomis, ir viena – išvestin ėms finansin ėms priemon ėms, už kurias 
atsiskaitoma pinigais. Taikant ši ą galimybę būtų sukurta vienoda tvarka, bet ji gali 
turėti neigiam ą poveikį investuotoj ų apsaugai ir pasitik ėjimui. Taigi ši galimyb ė 
atmetama. 
(4) Suderinti informacijos apie k ontrolines balsavimo teisi ų dalis atskleidimo tvark ą 
suderinant informacijos  atskleidimo ribas. Dauguma respondent ų nemanė, kad 
balsavimo teis ėms taikomos ribos yra svarbus klausimas. Be to, pranešimo teikimo 
ribas, atrodo, b ūtų sunku suderinti, nes akcinink ų bendruomen ė atskirose valstyb ėse 
narėse yra nevienoda. Taigi ši galimyb ė atmetama. 
6. NAUDOTINA PRIEMON Ė IR PERK ĖLIMO Į NACIONALIN Ę TEISĘ BEI ATITIKTIES 
ASPEKTAI  
Užtikrinti, kad visos valstyb ės narės taikytų tokią pat reguliavimo sistem ą, kuri būtų pagrįsta 
tais pačiais principais, b ūtų galima tik privaloma teisine priemone. Taikant direktyv ą, 
nuostatas tam tikrose srityse b ūtų galima maksimaliai suderinti, bet valstyb ėms narėms vis 
vien būtų suteikiama lankstumo į jų konkrečias sąlygas atsižvelgti kitose srityse. 
Siekiant užtikrinti geresn į direktyvos įgyvendinim ą ir vadovaujantis Komisijos komunikatu 
„Sankcijų taikymo režim ų finansini ų paslaugų sektoriuje griežtinimas“12, galiojan čią sankcijų 
sistemą taip pat reik ėtų patobulinti. 
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Komisija steb ės, kaip valstyb ės narės įgyvendins direktyv ą. Prireikus Komisijos tarnybos 
pasiūlys valstyb ėms narėms pagalb ą. Teisinių priemoni ų taikymo poveikio vertinimas tur ėtų 
būti atliktas pra ėjus šešeriems metams nuo teisini ų priemoni ų įsigaliojimo. Komisija steb ės 
direktyvos su pakeitimais taikym ą, pasitelkdama EVPRI ir glaud ų dialogą su pagrindiniais 
suinteresuotaisiais subjektais. 
                                                 
12 2010 m. gruodžio 9 d. komunikatas COM (2010) 716 galutinis.