LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 8.9.2004 
KOM(2004) 526 galutinis 
2003/0021 (CNS) 
2003/0022 (CNS) 
  
Iš dalies pakeistas pasi ūlymas  
TARYBOS DIREKTYVA (Euratomas), 
nustatanti pagrindinius įsipareigojimus ir bendruo sius principus branduolini ų įrenginių 
saugos srityje 
Iš dalies pakeistas pasi ūlymas  
TARYBOS DIREKTYVA (Euratomas), 
dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo saugos 
  
(Pateikta Komisijos pagal Euratomo  sutarties 119 straipsnio 2 dal į) 
 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. KONTEKSTAS  
2003 m. sausio 30 d. Komisija pri ėmė du naujus pasi ūlymus dėl direktyv ų, 
reglamentuojan čių branduolini ų įrenginių ir panaudoto branduo linio kuro tvarkymo 
saugą1. Šių dviejų pasiūlymų teisinis pagrindas yra išd ėstytas Euratomo sutarties 3 
skyriuje d ėl sveikatos apsaugos.  
2003 m. kovo 27 d. Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetui pareiškus 
savo nuomon ę, abu pasi ūlymai 2003 m. geguž ės 2 d. buvo perduoti Tarybai. 
Vadovaujantis Euratomo sutarties 31 straipsniu, Taryba papraš ė Europos Parlamento 
pateikti savo nuomon ę. Europos Parlamentas nuomones d ėl minėtų pasiūlymų 
priėmė 2004 m. sausio 13 d. plenarin ėje sesijoje.  
Europos Parlamento nuomon ė pritaria Komisijos poži ūriui, kad išsipl ėtusioje 
Europos S ąjungoje reikia taikyti privalomus teis ės aktus branduolini ų įrenginių ir 
radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo saugos srityje. Parlamentas pri ėmė daug patais ų, 
kurių didžioji dalis Komisijai yra priimtinos. Tuo pat metu pasi ūlymai buvo aptarti 
Taryboje pirmininkaujant Italijai ir Airijai. Parengti tekstai atitinka politinius tikslus, 
kuriuos nustat ė pati Komisija, priimdama pasi ūlymus. 
Prieš pateikdama pirmiau nurodytus pasi ūlymus dėl direktyv ų, o taip pat j ų tikrinimo 
proceso metu Komisija dalyvavo Euratomo sutartyje nustatyta teisine tvarka vykusiose konsultacijose ir daug kart ų įvairiuose forumuose individualiai arba 
kolektyviai konsultavosi su nacionalin ėmis institucijomis bei sektoriais, 
suinteresuotais jos pasi ūlymais. Buvo konsultuojam asi ir su tarptautin ėmis 
organizacijomis, tokiomis kaip Tarptautine atomin ės energijos agent ūra ir 
Branduolin ės energijos agent ūra.  
Be to, Komisija pasinaudojo galimybe savo pasi ūlymus dėl direktyv ų pateikti įvairių 
tarptautini ų susitikim ų, kuriuose ji dalyvavo, metu. Pasi ūlymai buvo pateikti ir 
aptarti įvairiuose susitikimuose ne tik su valstyb ėmis narėmis, bet ir su tre čiosiomis 
šalimis. Šie susitikimai pad ėjo apibūdinti abiej ų pasiūlymų dėl direktyv ų raidą viso 
diskusijų su Europos Parlamentu ir Taryba proceso metu.  
2. P
AKEITIM Ų ESMĖ  
Europos Parlamento priimti pagrindiniai  pakeitimai apima šiuos klausimus:  
2.1. Pasiūlymas dėl branduolini ų įrenginių saugos direktyvos 
Pagrindinis Europos Parlamento prašymas lie čia branduolini ų įrenginių uždarymo 
finansavim ą. Į šį pasiūlymą Parlamentas deda labai daug vil čių po to, kai pasiteisino 
2003 m. birželio 26 d. institucij ų sutartis2, priėmus direktyv ą dėl bendro elektros 
rinkos organizavimo taisykli ų. Minėtoje sutartyje pabr ėžiama, kad valstyb ės narės 
                                                 
1 KOM(2003) 32.  
2 OL L 176, 2003 7 15, p. 56. 
 
LT 3   LT privalo užtikrinti pakankamus finansinius išteklius branduoliniams įrenginiams 
uždaryti ir tuos ištekliu s naudoti tik šiam tikslui. 
Europos Parlamentas nurod ė, kad valstyb ės narės naudoja labai įvairius uždarymo 
operacijų finansavimo b ūdus. Tokia įvairovė gali iškrei pti konkurencij ą ir 
diskriminuoti branduolin ės energijos gamintojus. Per de batus su Europos Parlamentu 
Komisija pabr ėžė šio klausimo svarb ą elektros vidaus rinkai. Ta čiau ji nurod ė, kad 
minėtąjį klausim ą reikia spr ęsti, naudojant atitinkamas Bendrijos priemones ir 
priimant direktyv ą dėl bendro elektros rinkos orga nizavimo. Komisijos nuomone, 
tinkama sistema yra pasi ūlyta Euratomo sutartyje.  
Įgyvendinant Parlamento viltis, 9 straipsnio 2 dalyje reik ėtų įterpti nuostat ą, susijusią 
su finansini ų išteklių užtikrinimu ir j ų asignavimu branduolini ų įrenginių 
eksploatavimo nutraukimui finansuoti. Kadangi dauguma valstybi ų narių Taryboje 
nepritarė esminės nuostatos pri ėmimui šioje srityje, vado vaujantis branduolinio 
saugumo direktyva, jos si ūloma atsisakyti. Komisija pasilieka sau galimyb ę greitai 
pateikti bet koki ą alternatyvi ą iniciatyvą, netaikant išimties ir EB sutar čiai.  
Beveik visi kiti Europos Parlamento si ūlomi pakeitimai, priimtini Komisijai, jau 
įtraukti į Tarybos parengt ą kompromisin į tekstą. 
2.2. Pasiūlymas dėl radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo direktyvos  
Komisijai priimtini pagrindiniai Europos Parlamento si ūlomi pakeitimai lie čia 
visuomen ės informavimo b ūdus bei nuostatas d ėl tyrimų ir taikomosios veiklos. 
Kadangi Tarybos parengtame tekste beveik  visi šie elementai jau yra, išskyrus 
pakeitimus, susijusius su radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo tyrimais, į pasiūlymą reikia 
įtraukti nauj ą straipsnį. Tačiau nuoroda d ėl Bendrosios įmonės sukūrimo nebūtina. 
Kai kurios valstyb ės narės nesutinka, kad tokia nuostata b ūtų įtraukta į šią direktyvą. 
Bet kuriuo atveju tokia galimyb ė jau numatyta Euratomo sutartyje. 
Svarbu atkreipti d ėmesį į tai, kad Europos Parlamentas nepritar ė Bendrijos 
tvarkaraščio koncepcijai d ėl leidimų plėsti ir eksploatuoti galutinio atliek ų laidojimo 
aikšteles. Valstyb ės narės gali pa čios sau nustatyti tokias datas. Be to, Taryboje 
vykusių diskusij ų metu paaišk ėjo, kad valstyb ės narės griežtai pasisako prieš 
Bendrijos galutinio laidojimo tvarkaraš čio koncepcij ą. Valstybi ų narių saugumo 
institucijų nuomone, pagal tok į tvarkarašt į tam tikrais atvejais jos gali b ūti priverstos 
išduoti šalinimo aikštel ės saugumo techninio įvertinimo neatitinkan čius leidimus. 
Dėl to pageidautina taikyti lankstesn ę sistemą, kuri leidžia valstyb ėms narėms 
pačioms nustatyti sau datas pagal tvarkaraš čius, atsižvelgiant į partneri ų 
reikalavimus, tokius kaip TATENA konvenc ijose nustatyti reikalavimai, ir kuri 
atitinka Europos Parlamento nuomon ę. 
3. IŠVADA  
Europos Parlamento priimti pakeitimai, kuriems pritaria Komisija, nepakei čia 
politinių tikslų, kuriuos Komisija sau nustat ė 2003 m. sausio 30 d., priimdama abu 
pasiūlymus dėl direktyv ų. 
 
LT 4   LT Siekiant išlaikyti aukšto lygio branduolin ę saugą išsiplėtusioje Europos S ąjungoje, 
būtina Bendrijos intervencija. Nors tarptautin ės konvencijos branduolini ų įrenginių ir 
panaudoto kuro bei radioaktyvi ųjų atliekų saugos srityje neabejot inai yra privalomos 
jas pasirašiusioms šalims, ta čiau jos yra rekomendacinio pob ūdžio. Min ėtosios 
konvencijos nenustato jokio mechanizmo, kuris užtikrint ų susijusių įsipareigojim ų 
įvykdymą. Kadangi šios konvencijos n ėra tokios veiksmingos kaip Bendrijos 
intervencin ės priemon ės, jos negali b ūti taikomos kaip pakaitin ės priemon ės. Be to, 
Bendrijos teis ės aktų nebuvimas pažeist ų Bendrijos pilie čių ir išsiplėtusios Europos 
Sąjungos interesus.  
Peržiūrėjusi šiuos pasi ūlymus, Komisija turi ger ą progą pritarti tam tikriems Europos 
Parlamento pateiktiems papildymams ir po diskusij ų Taryboje padarytiems tekst ų 
pakeitimams.  
 
LT 5   LT 2003/0021 (CNS) 
Pakeistas pasi ūlymas  
TARYBOS DIREKTYVA (Euratomas), 
nustatanti pagrindinius įsipareigojimus ir bendruo sius principus branduolini ų įrenginių 
saugos srityje 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Europos atomin ės energijos bendrijos steigimo sutart į, ypač jos 31 ir 32 
straipsnius, 
atsižvelgdama į Komisijos pasi ūlymą3, 
atsižvelgdama į Sutarties 31 straipsnio nustatyta tvarka Mokslo ir technikos komiteto paskirt ų 
valstybių narių ekspertų grupės pateiktą nuomonę,  
atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę4, 
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomon ę5, 
kadangi: (1) Sutarties 2 straipsnio b punkte nustatyta, kad Bendrija, kaip nurodoma šioje Sutartyje, 
nustato vieningus saugos  standartus darbuotoj ų ir gyventoj ų sveikatos apsaugos 
srityje. 
(2) Pagal Sutarties 30 straipsn į Bendrija nustato pa grindinius darbuotoj ų ir gyventoj ų 
sveikatos apsaugos nuo jonizuojan čiosios spinduliuot ės standartus.  
(3) Tarybos direktyva 96/29/Euratomas
6 nustato pagrindinius darbuotoj ų ir gyventoj ų 
sveikatos apsaugos nuo jonizuojan čiosios spinduliuot ės standartus. 
(4) Po 1986 m. avarijos Černobylio atomin ėje elektrin ėje Bendrijoje atsirado poreikis tuo 
metu galiojusius pagrindinius standartus papildyti nuostatomis, taikytinomis radiacin ės 
avarijos atveju. Tuo tikslu buvo priimt as Tarybos sprendimas 87/600/Euratomas7 dėl 
Bendrijoje nustatomos skubaus pasikeitimo informacija radiacin ės avarijos atveju 
tvarkos, o 1989 m. lapkri čio 27 d. Tarybos direktyva 89/618/Euratomas d ėl plačiosios 
visuomen ės informavimo apie sveikatos apsaugai taikytinas priemones ir atliktinus 
                                                 
3 OL C , […], […], p. […]. 
4 OL C , […], […], p. […]. 
5 OL C , […], […], p. […]. 
6 OL L 159, 1996 6 29, p. 1. 
7 OL L 371, 1987 12 30, p. 76. 
 
LT 6   LT veiksmus radiacin ės avarijos atveju8 nustatė radiacin ės avarijos atveju taikytinas 
priemones. 
(5) Pagrindiniai standartai buvo papildyt i Tarybos direktyva 92/3/Euratomas d ėl 
radioaktyvi ųjų atliekų vežimo tarp valstybi ų narių bei įvežimo į Bendriją ir iš jos 
priežiūros ir kontrol ės 9 bei 1993 m. birželio 8 d. Tarybos reglamentu (Euratomas) Nr. 
1493/93 d ėl radioaktyvi ųjų medžiagų pervežimo tarp valstybi ų narių 10. 
(6) 2003 m. gruodžio 22 d. Tarybos direktyva 2003/122/Euratomas d ėl didelio aktyvumo 
uždarųjų radioaktyvi ųjų šaltinių ir palikt ųjų šaltinių kontrolės11 nustato konkre čius 
reikalavimus, užtikrinan čius, kad kiekvienas toks šaltinis b ūtų kontroliuojamas, 
įskaitant nebenaudojamus šaltinius. 
(7) Nors galiojan čių pagrindini ų standartų sukurta radiacin ės saugos sistema užtikrina 
aukšto lygio gyventoj ų sveikatos apsaug ą, pasinaudojant naujausiomis mokslin ėmis 
šios srities žiniomis, j ą būtina papildyti, siekiant pala ikyti aukšto lygio branduolini ų 
įrenginių saugą. Aukšto lygio saugos palaikymas nuo įrenginių koncepcijos iki 
eksploatavimo nutraukimo, naudojant efektyvias apsaugos nuo radiacin ės rizikos ir 
avarijų, galinčių turėti radiacines pasekmes, prevencijos priemones yra sine qua non , 
siekiant įgyvendinti visus sveikatos apsaugos tikslu s, nustatytus Sutarties 2 straipsnio 
b punkte. 
(8) Valstybės narės jau įgyvendino priemones, užtikrinan čias aukšto lygio branduolin ę 
saugą ES. Tarybos atliktas branduolin ės saugos įvertinimas naujosiose valstyb ėse 
narėse patvirtino, kad šios šaly s jau yra pasiekusios panaš ų saugos lyg į arba galės tai 
padaryti, įgyvendinusios visas po įvertinimo pateiktas rekomendacijas. 
(9) Tarptautin ės atominės energijos agent ūros (TATENA) standartai ir metodai sudaro 
tarptautiniu lygiu pripažint ą geriausios praktikos sistem ą. Prie šios sistemos, pagal 
kurią visų pirma rengiami nacionalinio saugumo reikalavimai, tobulinimo labai 
prisidėjo valstyb ės narės.  
(10) Nepaisant suderinimo lygio, dabartiniu metu valstybi ų narių taikomos branduolin ės 
saugos priemon ės tebėra labai skirtingos. Šiuo metu tokia priemoni ų įvairovė trukdo 
Bendrijai įsitikinti, ar Sutarties 2 straipsnio b dalyje nustatyti sveikatos apsaugos 
reikalavimai taikomi tinkamiausiu b ūdu. Europos atomin ės energijos bendrija, 
prisijungusi prie Branduo linio saugumo konvencijos, įsigaliojusios 1996 m. spalio 24 
d., įsipareigojo laikytis ta rptautiniu mastu pripaž into aukšto branduolin ės saugos lygio. 
Kad Bendrija gal ėtų užtikrinti šios konvencijos princip ų laikymąsi Bendrijos lygiu ir 
Euratomo sutarties 2 straipsnio b dalyje nustatyt ų „viening ų saugumo standart ų“ 
taikymą, pagrindinius radiacin ės saugos standartus reik ėtų papildyti bendraisiais 
saugos principais. 
(11) Nacionalin ė atsakomyb ė už branduolini ų įrenginių saugą yra pagrindinis principas, 
sudaręs pagrind ą tarptautinei bendruomenei parengti branduolin ės saugos reglament ą, 
kuriam prita ė Branduolinio saugumo konvencija ir jos šalys, įskaitant Europos 
                                                 
8 OL L 357, 1989 12 7, p. 31. 
9 OL L 35, 1992 2 12, p. 24. 
10 OL L 148, 1993 6 19, p. 1. 
11 OL L 346, 2003 12 31, p. 57. 
 
LT 7   LT atominės energijos bendrij ą; dėl to pagrindin ę atsakomyb ę už branduolinio įrenginio 
saugą, kurios neturi sumažinti ši os direktyvos nuostatos, tur ėtų prisiimti licencijos 
turėtojas, kontroliuojamas savo nacionalin ės reguliuojan čiosios institucijos. 
(12) Jonizuojan čiosios spinduliuot ės pavojus gali kilti ne tik aktyvaus branduolinio 
įrenginio eksploatavimo laikotarpiu, bet ir d ėl įrenginio eksploatavimo nutraukimo 
operacijų. Siekiant pašalinti rizik ą, susijusią su radioaktyvi ųjų medžiag ų šalinimu, 
būtina užtikrinti saug ų branduolini ų įrenginių eksploatavimo nutraukim ą, įskaitant 
ilgalaikį radioaktyvi ųjų atliekų ir panaudoto kuro tvarkym ą. 
(13) Siekiant įgyvendinti Bendrijos tikslus, su sijusius su pirmiau min ėta radiacine sauga, 
būtina apibr ėžti pagrindinius įsipareigojimus ir bendruos ius principus branduolini ų 
įrenginių saugos srityje. 
(14) Branduolini ų įrenginių saugai palaikyti b ūtina turėti pakankamus finansinius išteklius. 
Šiuo tikslu valstyb ės narės turėtų garantuoti, kad tokie finansiniai ištekliai b ūtų 
sukaupti įrenginių produktyvaus naudojimo laikotarpiu ir b ūtų faktiškai prieinami tam 
tikslui, kuriam jie buvo suformuoti. 
(15) Ši direktyva atitinka login ę tvarką, nustatytą 1996 m. spalio 24 d. įsigaliojusioje 1994 
m. Branduolinio saugumo konvencijoje, kurios šalimis yra visos valstyb ės narės. 
Komisijos sprendimu 1999/819/Euratomas12 Europos atomin ės energijos bendrija prie 
šios konvencijos prisijung ė 2000 m. sausio 31 d. Kadangi min ėtoji konvencija taikoma 
tik atomin ėms elektrin ėms, šioje direktyvoje nustatyti principai lie čia visus 
branduolinius įrenginius, kuri ų saugą būtina užtikrinti.  
(16) 2001 m. birželio 18 d. įsigaliojusios Jungtin ės panaudoto kuro tvarkymo saugos ir 
radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo saugos konvencijos13 26 straipsnyje nustatyta, kad 
Kiekviena Susitarian čioji Šalis imasi tinkam ų priemoni ų branduolinio įrenginio saugai 
užtikrinti eksploatavimo nutra ukimo metu. Tokios priemon ės turi užtikrinti, kad b ūtų 
kvalifikuot ų darbuotoj ų ir pakankamai finansini ų išteklių. Konvencijos 22 straipsnio ii 
punkte kiekviena susitarian čioji šalis raginama imasi tinkam ų priemoni ų, 
užtikrinan čių, kad per vis ą panaudoto kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo 
įrenginio eksploatavimo ir eksploatavimo nutraukimo laik ą būtų pakankamai 
finansinių išteklių įrenginių saugai užtikrinti.  
(17) Siekiant kontroliuoti pagal ši ą direktyvą nustatytų taisyklių laikymąsi, valstyb ės narės 
turėtų pateikti ataskaitas Komisijai d ėl priemoni ų, kurių jos imasi, vykdydamos savo 
įsipareigojimus pagal ši ą direktyvą. 
(18) Siekiant kuo geriau pasinaudoti nacionalini ų reguliavimo institucij ų patirtimi ir 
prisidėti prie bendro poži ūrio į branduolin į saugumą plėtotės, turėtų būti įkurtas 
Reguliuojan čiųjų institucijų komitetas. 
(19) Komisija daug kart ų įvairiuose forumuose individualiai  arba kolektyviai konsultavosi 
su nacionalin ėmis institucijomis bei sektoriais, suinteresuotais jos pasi ūlymais. Buvo 
konsultuojamasi ir su tarptautin ėmis organizacijomis, tokiomis kaip Tarptautin ė 
atominės energijos agent ūra ir Branduolin ės energijos agent ūra. Be to, Komisija 
                                                 
12 OL L 318, 1999 12 11, p. 20. 
13 OL C , […], […], p. […]. 
 
LT 8   LT pasinaudojo galimybe savo pasi ūlymus d ėl direktyv ų pateikti įvairiuose 
tarptautiniuose susitikimuos e, kuriuose ji dalyvavo. Pasi ūlymai buvo pateik ti ir aptarti 
įvairiuose susitikimuose ne tik su valstyb ėmis narėmis, bet ir su tre čiosiomis šalimis. 
Šios konsultacijos pad ėjo Komisijai pateikti savo bendr ą požiūrį į branduolin ės saugos 
problemas ir surinkti informacij ą iš įvairių dalyvaujan čių šalių, skatinant jas pareikšti 
savo atitinkam ą nuomonę. 
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYV Ą: 
1 straipsnis 
Objektas ir taikymo sritis 
1. Užtikrinant gyventoj ų ir darbuotoj ų apsaug ą nuo branduolini ų įrenginių 
jonizuojan čiosios spinduliuot ės keliamo pavojaus, šia direktyva papildomi EAEB 
sutarties 30 straipsnyje nustatyti pagrindiniai toki ų įrenginių saugos standartai, 
apibrėžiant atitinkamus pagrindinius įsipareigojimus ir bendruosius principus.  
2. Ši direktyva taikoma visiems branduoliniams įrenginiams, įskaitant įrenginius, kuri ų 
eksploatavimas nutrauktas ir kuri ų saugą būtina užtikrinti pagal atitinkamos 
valstybės narės teisinę ir reguliavimo sistem ą.  
2 straipsnis 
Apibrėžimai 
Šioje direktyvoje vartojam ų sąvokų apibrėžimai: 
1) ,,Branduolinis įrenginys“ – tai civilinis įrenginys ir su juo susijusi žem ė, pastatai bei 
įranga, kur radioaktyviosios medžiagos yra laikinai arba nuolat gaunamos, 
apdorojamos, naudojamos, tvarkomos, sa ugomos arba laidojamos; šis apibr ėžimas 
galioja tol, kol įrenginiui taikomi jam nustaty ti radiaciniai apribojimai; jis 
netaikomas nauding ųjų iškasenų gavybos įrenginiams ir įrenginiams, kuriuose yra tik 
nedideli kiekiai radioaktyvi ųjų medžiagų, tokiems kaip uždariej i šaltiniai, naudojami 
medicininiams, tyrim ų ir pramoniniams tikslams; 
2) „Branduolin ė sauga“ – tai pad ėtis, užtikrinama taikant avarij ų prevencijos arba j ų 
pasekmių mažinimo priemones, kai darbuot ojai ir gyventojai apsaugomi nuo 
nenumatytos radiacin ės grėsmės, susijusios su branduoliniais įrenginiais; 
3) „Bendrieji saugos principai“ – tai visos 3 – 11 straipsniuose išd ėstytos nuostatos; 
4) „Radioaktyvioji medžiaga“ – tai bet kuri medžiaga, kuri skleidžia jonizuojan čiąją 
spinduliuot ę; 
5) „Jonizuojan čioji spinduliuot ė“ - tai energijos perdavimas daleli ų arba 
elektromagnetini ų bangų, kurių ilgis yra 100 nanometr ų arba mažiau arba kuri ų 
dažnis yra 3 x 1015 Hz arba daugiau, forma, galin tis tiesiogiai arba netiesiogiai 
jonizuoti aplink ą. 
 
LT 9   LT 6) ,,Reguliuojan čioji institucija“– tai bet kuri instituc ija arba institucijos, kuriai(-omis) 
kiekviena valstyb ė narė yra suteikusi teisinius įgaliojimus toje valstyb ėje narėje 
išduoti licencijas ir re guliuoti branduolini ų įrenginių aikštelių parinkim ą, planavim ą, 
statybą, paleidim ą, eksploatavim ą arba eksploatavimo nutraukim ą. 
7) „Licencija“ – tai bet koks reguliuojan čiosios institucijos pareišk ėjui išduotas 
leidimas, suteikiantis teis ę atlikti aikštel ės parinkimo, planavimo, statybos, 
paleidimo, eksploatavimo ir ek sploatavimo nutraukimo darbus. 
8) ,,Eksploatavimo nutraukimas“  – tai visi etapai, kuriuos įgyvendinus, branduoliniam 
įrenginiui, išskyrus laidojimo įrenginį, nebetaikoma reguliuojan čiosios institucijos 
kontrolė. Šioms priemon ėms priskiriami ir nukenksminimas bei išmontavimas; 
9) ,,Radioaktyviosios atliekos“ – tai dujinio, skysto arba kieto pavidalo radioaktyviosios 
medžiagos, kuri ų valstybė narė arba fizinis ar juridi nis asmuo, kurio sprendim ą 
valstybė narė pripažįsta, nenumato toliau  naudoti ir kurias, kaip radioaktyvi ąsias 
atliekas, reguliuojan čioji instituc ija kontroliuoja pagal valstyb ės narės įstatymus ir 
kitus teisės aktus.  
10) „Praktin ė veikla“ - tai žmogaus veikla, kuri gali padidinti dirbtinio arba nat ūralaus 
šaltinio skleidžiam ą žmonių apšvitą ir kuri yra susijusi su gamtini ų radionuklid ų 
perdirbimu d ėl jų radioaktyvi ųjų, skiliųjų ar nauding ųjų savybių, išskyrus avarin ės 
apšvitos atvejus.  
3 straipsnis 
Reguliuojan čioji institucija 
1. Kiekviena valstyb ė narė įsteigia reguliuojan čiąją institucij ą ir užtikrina veiksming ą 
reguliuojan čiosios institucijos bei kit ų privačių arba valstybini ų organų ar 
organizacij ų, susijusių su branduolin ės energijos skatinimu na udojimui ar naudojimu, 
funkcijų atskyrim ą. Reguliuojan čioji institucija turi tur ėti pakankamus įgaliojimus, 
kompetencij ą ir finansinius bei žmogiškuosius ište klius, reikalingus jai pavestiems 
įsipareigojimams įvykdyti. 
2. Reguliuojan čioji institucija priži ūri ir reguliuoja branduolini ų įrenginių branduolin ę 
saugą, užtikrindama saugos reglament ų laikymąsi. Ji išduoda licencija s ir stebi, kaip 
laikomasi aikštel ės parinkimo, planavimo, statybos, paleidimo, eksploatavimo ir 
eksploatavimo nutraukimo taisykli ų. 
4 straipsnis 
Atsakomyb ė už branduolini ų įrenginių saugą  
1. Valstyb ės narės imasi b ūtinų priemoni ų, užtikrinan čių, kad pagrindin ę 
atsakomyb ę už branduolinio įrenginio saug ą prisiimt ų atitinkamos licencijos 
turėtojas, kur į kontroliuoja 3 straipsnyje minimos j ų nacionalin ės 
reguliuojan čiosios institucijos. Sprendim ą dėl saugos priemoni ų ir kontrol ės, 
kurias reikia įgyvendinti branduoliniame įrenginyje, priima tik reguliuojan čioji 
institucija ir licencijos tur ėtojas.  
 
LT 10   LT 2. Kiekviena valstyb ė narė nustato ir taiko branduolini ų įrenginių saugą 
reglamentuojan čią teisinę ir reguliavimo sistem ą. Minėtoji teisin ė ir reguliavimo 
sistema apima:  
a) taikytin ų nacionalini ų saugos reikalavim ų ir taisykli ų nustatym ą; 
b) licencijavimo sistem ą, susijusi ą su branduoliniais įrenginiais ir draudim ą 
eksploatuoti bet kok į branduolin į įrenginį be licencijos;  
c) teis ės aktuose nustatyto branduolini ų įrenginių tikrinimo ir įvertinimo 
sistemą, užtikrinan čią taikytinų taisyklių ir licencij ų sąlygų laikymąsi; 
d) taikytin ų taisykli ų ir licencij ų sąlygų, įskaitant licencij ų galiojimo 
sustabdym ą, pakeitim ą arba panaikinim ą, įgyvendinim ą. 
3. Valstyb ės narės imasi atitinkam ų priemoni ų, užtikrinan čių, kad kiekvienas 
licencijos tur ėtojas įvykdytų savo įsipareigojimus.  
5 straipsnis 
Branduolini ų įrenginių sauga 
Valstybės narės garantuoja vis ų įmanomų priemoni ų, užtikrinan čių aukšto lygio saug ą 
branduoliniuose įrenginiuose, įgyvendinim ą. Visų pirma valstyb ės narės imasi vis ų reikiamų 
priemonių, skirtų: 
a) veiksmingiems susitarimams d ėl kovos su potencialiu radiaciniu pavojumi 
branduoliniuose įrenginiuose priimti ir įgyvendinti, siekiant apsaugoti asmenis 
ir visuomen ę nuo tokių įrenginių skleidžiamos jonizuojan čiosios spinduliuot ės 
žalingo poveikio; 
b) radiacines pasekmes turin čių avarijų prevencijai ir tokioms pasekm ėms, jeigu 
jos atsiranda, mažinti; 
c) visų radioaktyvi ųjų medžiag ų, įskaitant radioaktyvi ąsias atliekas ir panaudot ą 
kurą, kurie susidaro eksploatavimo metu ir nutraukus eksploatavim ą, 
ilgalaikiam valdymui užtikrinti pagal gyventoj ų ir darbuotoj ų apsaugos nuo 
jonizuojan čiosios spinduliuot ės pavojaus pagrindinius standartus; 
d) atitinkamos valstyb ės narės jurisdikcijai priklausan čių branduolini ų įrenginių 
kaimynyst ėje esančių valstybių gyventojams ir kompetentingoms institucijoms 
veiksmingai informuoti ir prireikus konsultuoti, jeigu jie gali nukent ėti nuo 
radiacinės avarijos tokiame įrenginyje.  
6 straipsnis 
Saugos prioritetas 
1. Valstyb ės narės imasi vis ų reikiamų priemoni ų, užtikrinan čių, kad visoje praktin ėje 
veikloje, tiesiogiai susiju sioje su branduoliniais įrenginiais, saugai b ūtų teikiamas 
deramas pirmumas. 
 
LT 11   LT 2. Direktyvos 96/29/Euratomas 44 stra ipsnis reikalauja, kad operatyvin ės saugos 
priemonės normaliomis s ąlygomis turi b ūti taikomos, deramai atsižvelgiama į visus 
branduolini ų įrenginių saugos aspektus. 
7 straipsnis 
Licencijų turėtojų įsipareigojimai 
1. Valstyb ės narės reikalauja, kad licencij ų turėtojai savo įrenginius eksploatuot ų pagal 
šioje direktyvoje nustatytus bendruosiu s saugos principus, taikant min ėtiems 
įrenginiams nacionalin ės saugos reikalavimus, reguliuojan čiosios institucijos 
nustatytas taisykles ir pastar ųjų taikomas priemones. 
2. Valstyb ės narės reikalauja, kad licencij ų turėtojai patvirtint ų ir įgyvendint ų kokybės 
užtikrinimo programas, kurios turi atitikti susijusi ų įrenginių branduolin ės saugos 
svarbą, ir kurias bent jau turi tikrinti reguliuojan čioji institucija, kad įsitikintų, jog 
per visą branduolini ų įrenginių eksploatavimo laikotarp į būtų laikomasi visoms 
branduolinei saugai svarbioms veiklos r ūšims taikom ų reikalavim ų. 
3. Valstyb ės narės imasi reikiam ų priemoni ų, paskirstydamos atsakomyb ę už 
branduolini ų įrenginių eksploatavimo nutraukim ą, įskaitant tuos atvejus, kai šalys, 
kurios iš pradži ų buvo paskirtos atsakingomis, nebevykdo savo įsipareigojim ų. 
8 straipsnis 
Patikrinimai 
Valstybės narės užtikrina, kad reguliuojan čioji institucija arba jos paskirti ekspertai tikrint ų 
branduolin ę saugą branduoliniuose įrenginiuose per vis ą jų eksploatavimo laik ą, įskaitant 
eksploatavimo nutraukim ą, ir kad licencijos tur ėtojas leist ų atlikti tokius patikrinimus. 
9 straipsnis 
Finansiniai ištekliai 
Valstybės narės imasi reikiam ų priemoni ų, kad per vis ą branduolini ų įrenginių 
eksploatavimo laik ą iš reguliuojan čiosios institucijos ir operatori ų galima b ūtų gauti 
pakankamai finansini ų išteklių įrenginių saugai užtikrinti . 
10 straipsnis  
Patirtis branduolin ės saugos srityje 
1. Valstyb ės narės imasi reikiam ų priemoni ų, užtikrinan čių galimyb ę pasinaudoti 
branduolin ės saugos ekspert ų paslaugomis, atitinan čiomis jų jurisdikcijoje vykdom ą 
veiklą, susijusią su branduoline sauga. Valstyb ės narės visų pirma reikalauja, kad 
reguliuojan čioji institucija ir licencij ų turėtojai turėtų reikiamos kvalifikacijos 
darbuotoj ų. 
 
LT 12   LT 2. Valstyb ė narė užtikrina, kad atitinkamoje valstyb ėje narėje arba, pasinaudojant 
tarptautiniu bendradarbiavimu, b ūtų parengtos atitinkamos mokymo programos ir 
sudarytos t ęstinio teorinio bei praktinio mokymo galimyb ės branduolini ų įrenginių 
saugos srityje dirbantiems darbuotojams. 
11 straipsnis 
Avariniai planai 
1. Kiekviena valstyb ė narė reikalauja parengti atitinka mus avarinius planus avarij ų 
įrenginio aikštel ėje, o prireikus – ir už jos rib ų įvykusių avarijų atvejams, kuriuos 
tvirtina reguliuojan čioji institucija ir kurie reguliariai išbandomi, siekiant likviduoti 
incidentus ir avarijas, įvykusius eksploatavimo me tu, mažinant radiacini ų avarijų, 
įvykusių eksploatuojant branduolinius įrenginius, galim ą poveikį gyventojams.  
2. Kiekviena valstyb ė narė imasi reikiam ų priemoni ų, kad jos jurisdikcijai 
priklausan čių branduolini ų įrenginių kaimynyst ėje esančių valstybių gyventojai ir 
kompetentingos institucijos b ūtų tinkamai informuojami apie avarinius planus ir 
avarijų likvidavimo priemones.  
3. Valstyb ės narės reikalauja, kad licencijos tur ėtojas iš karto informuot ų 
reguliuojan čiąją institucij ą apie visus saugai svarbius incidentus ir j ų likvidavimo 
šalinimo priemones. 
12 straipsnis 
Reguliuojan čiųjų institucij ų komitetas  
1. Šia direktyva įsteigiamas Reguliuojan čiųjų institucij ų komitetas (toliau –  
„Komitetas“)  
2. Komitet ą sudaro kiekvienos valstyb ės narės paskirti reguliuojan čiųjų institucij ų 
atstovai.  
3. Komitetas priima savo darbo tvarko s taisykles ir skiria pirminink ą iš savo 
narių. Komisija atlieka Komiteto sekretoriato funkcijas.  
4. Komitetas:  
a) skatina reguliuojan čiąsias institucijas keistis geriausia patirtimi, kad b ūtų 
užtikrinta, jog pagal šios  direktyvos nuostatas b ūtų laipsniškai suderinami 
saugos metodai;  
b) konsultuoja Komisij ą visais su branduoline sau ga susijusiais klausimais, 
taip pat ir d ėl suvestini ų ataskaitų, teikiamų pagal 14 straipsn į; 
c) nustato rekomendacijas d ėl 13 straipsnyje nurodyt ų ataskait ų turinio, 
formos, strukt ūros ir pateikimo laiko, užtikrinant kuo didesn į atitikim ą 
ataskaitoms, kurias reikia pare ngti pagal Branduolinio saugumo 
konvencijos 5 straipsn į;  
 
LT 13   LT d) įvertina pagal 13 straipsn į parengtas nacionalines ataskaitas, o Komisijai 
paprašius, apie kiekvien ą iš nacionalini ų ataskait ų pareiškia nuomon ę, 
kurioje, atitinkamoms valstyb ėms nar ėms gali b ūti pateiktos 
rekomendacijos.  
13 straipsnis  
Nacionalin ės ataskaitos 
1. Valstyb ės narės pateikia Komisijai ataskait ą apie priemones, kuri ų jos ėmėsi, 
vykdydamos savo įsipareigojimus pagal ši ą direktyvą, ir apie jų jurisdikcijoje esan čių 
branduolini ų įrenginių saugos b ūklę. Valstybės narės gali nurodyti ataskaitos dalis, 
kurios yra konfidencialios. Šias atas kaitas Komisija perduoda Komitetui. 
2. Vadovaujantis Komiteto parengtomis gair ėmis, pirmoji ataskaita pateikiama per 
[trejus] metus nuo 15 straipsnio 1 da lyje nustatytos datos, o paskesn ės ataskaitos – 
tokiu pat dažnumu, kaip ataskaitos, rengiamos pagal Branduolinio saugumo 
konvencijos, kuri pridedama prie Spre ndimo 1999/819/Euratomas, 5 straipsn į.  
14 straipsnis 
Suvestinės ataskaitos 
Laikydamasi 13 straipsnio 2 dalyje nurodyto tvarkaraš čio, Komisija teikia Europos 
Parlamentui ir Tarybai reguliarias suvestin es ataskaitas apie šios direktyvos taikym ą ir visus 
branduolin ės saugos pasiekimus Bendrijoje, atsižvelgdama į ataskaitas, pate iktas pagal 13 
straipsnio 1 dal į, laikydamasi atitinkam ų konfidencialumo reikalavim ų. 
15 straipsnis  
Perkėlimas  
1. Valstyb ės narės priima įstatymus ir kitus teis ės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip 
iki [per dvejus metus nuo 16 straipsnyje nur odytos datos], įgyvendina ši ą direktyvą.  
2. Valstybės narės, tvirtindamos šias prie mones, daro jose nuorod ą į šią direktyvą arba 
tokia nuoroda daroma jas oficialiai  skelbiant. Nuorodos darymo tvark ą nustato 
valstybės narės.  
3. Valstyb ės narės pateikia Komisijai šios di rektyvos taikymo srityje priimt ų 
nacionalin ės teisės aktų pagrindini ų nuostatų tekstus.  
16 straipsnis 
Įsigaliojimas 
Ši direktyva įsigalioja dvidešimt ą dieną nuo jos paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje . 
 
LT 14   LT 17 straipsnis 
Adresatai 
Ši direktyva skirta valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje, 
Tarybos vardu 
Pirmininkas 
 
LT 15   LT 2003/0022 (CNS) 
Pakeistas pasi ūlymas 
TARYBOS DIREKTYVA (Euratomas) 
dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo saugos 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Europos atomin ės energijos bendrijos steigimo sutart į, ypač jos 31 ir 32 
straipsnius, 
atsižvelgdama į Komisijos pasi ūlymą 14,  
atsižvelgdama į Sutarties 31 straipsnio nustatyta tvarka Mokslo ir technikos komiteto paskirt ų 
valstybių narių ekspertų grupės pateiktą nuomonę,  
atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę15, 
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomon ę 16, 
kadangi: (1) Sutarties 2 straipsnio b punkte nurodoma, ka d Bendrija, kaip nurodoma šioje Sutartyje, 
nustato vieningus darbuotoj ų ir gyventoj ų sveikatos apsaugos standartus. 
(2) Pagal Sutarties 30 straipsn į Bendrija nustato pa grindinius darbuotoj ų ir gyventoj ų 
sveikatos apsaugos nuo jonizuojan čiosios spinduliuot ės standartus. 
(3) Sutarties 37 straipsnyje reikalaujama, kad valstyb ės narės pateikt ų Komisijai 
bendruosius duomenis, susijusi us su visais radioaktyvi ųjų atliekų laidojimo planais. 
(4) Tarybos direktyva 96/29/Euratomas
17 nustato pagrindinius darbuotoj ų ir gyventoj ų 
sveikatos apsaugos nuo jonizuojan čiosios spinduliuot ės standartus. 
(5) Tarybos direktyva 92/3/Euratomas18 nustato radioaktyvi ųjų atliekų vežimo tarp 
valstybių narių bei įvežimo į Bendriją ir iš jos prieži ūros ir kontrol ės sistemą, įskaitant 
privalomą ir bendrą informavimo apie toki ų atliekų vežimą tvarką bei labai griežtus 
apribojimus ir kriterijus, susijusius su tre čiosiomis šalimis, į kurias gali b ūti 
eksportuojamos radioaktyviosios atliekos. 
                                                 
14 OL C , […], […], p. […].  
15 OL C , […], […], p. […].  
16 OL C , […], […], p. […].  
17 OL L 159, 1996 6 29, p. 1. 
18 OL L 35, 1992 2 12, p. 24. 
 
LT 16   LT (6) 1985 m. birželio 27 d. Ta rybos direktyvoje 85/337/EEB  dėl tam tikr ų valstybės ir 
privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo19, įskaitant projektus, susijusius su 
radioaktyvi ųjų atliekų laidojimu ir ilgalaikiu saugojimu, reikalaujama, kad valstyb ės 
narės priimtų visas būtinas priemones, užtikrinan čias, kad prieš patvirtinant projektus, 
kurie, inter alia , dėl savo dydžio arba vietos, gali labai paveikti aplink ą, būtų atliktas 
tokių projektų poveikio aplinkai įvertinimas. 
(7) Tarybos sprendime 87/600/Euratomas20 yra numatyti susitarimai d ėl išankstinio 
pasikeitimo informacija, įvykus radiacinei avarijai, o 1989 m. lapkri čio 27 d. Tarybos 
direktyva 89/618/Euratomas d ėl plačiosios visuomen ės informavimo apie sveikatos 
apsaugai taikytinas priemones ir atliktin us veiksmus nepaprastosios radiologin ės 
padėties atveju21 įpareigoja valstybes nares informuoti pla čiąją visuomen ę apie 
įvykusią radiacinę avariją. 
(8) 2003 m. gruodžio 22 d. Dire ktyva 2003/122/Euratomas d ėl didelio aktyvumo uždar ųjų 
radioaktyvi ųjų atliekų šaltinių ir palikt ųjų šaltinių kontrolės22 nustato specialius 
reikalavimus d ėl tokių šaltinių kontrolės užtikrinimo ir tada, kai jie daugiau 
nebenaudojami. 
(9) Kadangi galiojantys Bendrijos teis ės aktai nenustato konkre čių taisyklių, užtikrinan čių 
tęstinį veiksming ą ir nuosekl ų branduolinio kuro bei radioaktyvi ųjų atliekų valdymą 
visoje Europos S ąjungoje, taikomas Bendrijos ta isykles reikia papildyti. 
(10) Komisijos Žaliojoje knygoje „D ėl Europos saugaus energijos tiekimo strategijos“23 
pabrėžiama, kad b ūtina tinkamai ir kuo skaidriau išspr ęsti radioaktyvi ųjų atliekų 
problemą. 
(11) Tarptautin ės jungtin ės panaudoto kuro tvarkymo saugos ir radioaktyvi ųjų atliekų 
tvarkymo saugos konvencijos, kuri įsigaliojo 2001 m. birželio 18 d., tikslas – siekti, 
kad visame pasaulyje pa naudoto kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo saugos lygis 
būtų aukštas, ir j į palaikyti tobulinant nacionalines priemones ir gerinant tarptautin į 
bendradarbiavim ą. 
(12) Gaminant branduolin ę energiją, gaunamos radioaktyviosios  atliekos. Jos taip pat 
gaunamos naudojant radionuklidus medicinos, mokslini ų tyrimų ir pramon ės srityse. 
Panaudoto kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų išmetalai gali tur ėti tarptautini ų pasekmių. 
(13) Gavybos operacij ų atliekos, kuri ų sudėtyje yra tik gamtini ų radioaktyvi ųjų medžiagų, 
taip pat yra radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymas yra problema, kuri ą turėtų spręsti 
valstybės narės, tačiau savo pob ūdžiu ji skiriasi nuo šioje direktyvoje nustatyto 
radioaktyvi ųjų atliekų ir panaudoto branduol inio kuro tvarkymo. 
(14) Kiekviena valstyb ė narė turėtų prisiimti vis ą atsakomyb ę už jos jurisdikcijoje esant į 
visą panaudot ą branduolin į kurą ir radioaktyvi ąsias atliekas. 
                                                 
19 OL L 175, 1985 7 5, p. 40, su pakeitimais, padarytais Tarybos direktyva 97/11/EB, OL L 73, 1997 3 14, 
p. 5. 
20 OL L 371, 1987 12 30, p. 76. 
21 OL L 357, 1989 12 7, p. 31. 
22 OL L 346, 2003 12 31, p. 57. 
23 KOM(2000) 769. 
 
LT 17   LT (15) Panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo saug ą reikėtų stiprinti, 
plečiant bendradarbiavim ą tarp valstybi ų ir koordinuojant j ų veiklą. 
(16) 1992 m. birželio 15 d.  Tarybos rezoliucijoje24 Komisija raginama priimti bendr ą 
požiūrį ir bendradarbiauti su valstyb ėmis narėmis, pagal galimybes derinant 
radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo strategijas ir praktin ę veiklą Bendrijos lygiu. 
(17) Ekspertų nuomone, remiantis turimomis žiniomis, geologinis laidojimas yra 
tinkamiausias ilgai laikom ų radioaktyvi ųjų atliekų ilgalaikio tvarkymo b ūdas. Dėl to 
valstybės narės turėtų išsiaiškinti, ar jos gali pirmum ą teikti ilgai laikom ų 
radioaktyvi ųjų atliekų gelminiam geologiniam laidojimui, deramai atsižvelgdamos į 
konkrečias sąlygas. 
(18) Sudarant atitinkam ų sprendim ų radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo srityje įgyvendinimo 
tvarkarašt į, reikėtų stengtis neužd ėti ateities kartoms bereikalingos naštos, tuo pat 
metu užtikrinant, kad dabar ir ateityje b ūtų laikomasi pagrindini ų radiacinės saugos 
principų, nustatyt ų Direktyvos 96/29/Euratomas 1 skyriuje. D ėl to, atsižvelgiant į 
atitinkamas finansavimo programas, atliek ų gamintojas arba j ų laikinasis savininkas 
turėtų mokėti atliekų tvarkymo mokest į.  
(19) Vykdydama savo įsipareigojimus, nustatytus Sutartyje, ypa č jos II antraštin ės dalies 4 
skyriuje, Komisija atsižvelgia į valstybi ų narių pasiekimus, sprendžiant įvairių 
radioaktyvi ųjų atliekų formų tvarkymo problemas. 
(20) Svarbu, kad radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo programos b ūtų pagrįstos atitinkamomis 
žiniomis, įgytomis atliekant mokslinius tyrimus ir tobulinant technologijas įvairiose 
srityse, susijusiose su radi oaktyviosiomis atliekomis, įskaitant j ų kiekių mažinim ą. 
Šioje srityje daugelis valstybi ų narių turi bendr ų problemų, kurias galima palankiai 
išspręsti Bendrijos lygiu, įgyvendinant Bendrijos pamatines  programas ir prireikus 
kitas iniciatyvas, tokias kaip Europos tyrim ų erdvė, skirta valstybi ų narių veiklai 
palaikyti ir remti.  
(21) Taip pat reikalaujama, kad bendradarbiavimas bendrose mokslini ų tyrimų ir 
technologij ų tobulinimo srityse b ūtų vykdomas pagal Sutarties II antraštin ės dalies 1 
skyriaus nuostatas arba patik ėtas vienai bendrajai įmonei, kuri steigiama pagal 
Sutarties II antraštin ės dalies 5 skyri ų, arba kelioms tokioms įmonėms. 
(22) Kadangi jokia šios direktyvos nuostata netur ėtų būti aiškinama, kaip reikalavimas 
valstybei narei priimti pristatytas radioaktyvi ąsias atliekas, valstyb ėms narėms gali 
būti naudinga bendradarbiauti, rengiant tarptautines atliek ų tvarkymo programas. Vis ų 
pirma pripaž įstama, kad kai kuriose valstyb ėse narėse yra tik nedideli radioaktyvi ųjų 
atliekų kiekiai arba j ų teritorinės ar geologin ės charakteristikos gali b ūti netinkamos 
giluminiam kapinynui, ir kad tokios valstyb ės narės gali pageidauti sudaryti 
susitarimus su kitomis valstyb ėmis narėmis bendriems laidojimo  sprendimams priimti. 
(23) Siekiant kuo geriau pasinaudoti nacionaline patirtimi ir prisid ėti prie bendro poži ūrio į 
radioaktyvi ųjų atliekų tvarkym ą plėtotės, ekspert ų komitetas tur ėtų peržiūrėti 
                                                 
24 OL C 158, 1992 6 25, p. 3. 
 
LT 18   LT nacionalines ataskaitas ir ieškoti s ąsajos su Jungtine panaudoto kuro tvarkymo saugos 
ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo saugos konvencija. 
(24) Šios direktyvos taikymo perži ūros tikslais valstyb ės narės teikia reguliarias ataskaitas, 
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYV Ą: 
1 straipsnis 
Objektas ir taikymo sritis  
1. Ši direktyva papildo EAEB sutarties 30 straipsnyje nustatytus pagrindinius 
panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų saugaus tvarkymo standartus:  
a) užtikrinan čius viso panaudoto kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų saugų tvarkymą, 
siekiant apsaugoti darbuotoj ų ir gyventoj ų sveikat ą nuo žalingo 
jonizuojan čiosios spinduliuot ės poveikio dabar ir ateityje;  
b) užtikrinan čius ir palaikan čius panaudoto kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų 
tvarkymo aukšto lygio saug ą, kad būtų apsaugota darbuotoj ų ir gyventoj ų 
sveikata, visoje Bendrijoje veiksmingai taikant visas b ūtinas saugos ir 
prevencijos priemones;  
c) užtikrinan čius veiksmingesn į visuomen ės informavim ą ir prireikus 
konsultavim ą, garantuojant reikiam ą svarbių sprendim ų priėmimo proces ų 
skaidrumas. 
2. Ši direktyva taikoma visuose panaud oto branduolinio kur o ir radioaktyvi ųjų atliekų, 
gautų vykdant civilines operacijas, tvarkymo etapuose.  
2 straipsnis 
Apibrėžimai 
Šioje direktyvoje vartojami apibr ėžimai: 
1) „ eksploatavimo nutraukimas “ – tai visos priemon ės, kurias įgyvendinus 
branduoliniam įrenginiui, išskyrus laidojimo įrenginį, nebetaikoma kontrol ė. Šioms 
priemonėms taip pat priskiriamas nu kenksminimas ir išmontavimas; 
2) „ išmetos “ – tai teis ėtai numatytos ir kontroliuojamos į aplinką išmetamos skystos ar 
dujinės radioaktyviosios medžiagos, kurios susidaro kontroliuojamame 
branduoliniame įrenginyje j į įprastai eksploatuojant, neperžengiant reguliuojan čiųjų 
institucijų leidžiamų ribų; 
3) „ laidojimas “ – tai panaudoto kuro ar radioaktyvi ųjų atliekų patalpinimas į atitinkam ą 
įrenginį neketinant j ų iš ten išimti;  
4) „ jonizuojan čioji spinduliuot ė“ - tai energijos perdavimas daleli ų arba 
elektromagnetini ų bangų, kurių ilgis yra 100 nanometr ų arba mažiau arba kuri ų 
dažnis yra 3 x 1015 Hz arba daugiau, forma, galin tis tiesiogiai arba netiesiogiai 
jonizuoti aplink ą;  
 
LT 19   LT 5) „ radioaktyvioji medžiaga “ – tai bet kuri medžiaga, kuri skleidžia jonizuojan čiąją 
spinduliuot ę; 
6) ,, branduolinis įrenginys “ – tai civilinis įrenginys ir su juo susijusi žem ė, pastatai bei 
įranga, kur radioaktyviosios medžiagos yra laikinai arba nuolat gaunamos, 
apdorojamos, naudojamos, tvarkomos, sa ugomos arba laidojamos; šis apibr ėžimas 
taikomas tol, kol įrenginiui taikomi jam nustaty ti radiaciniai apribojimai; jis 
netaikomas nauding ųjų iškasenų gavybos įrenginiams ir įrenginiams, kuriuose yra tik 
nedideli kiekiai radioaktyvi ųjų medžiagų, tokiems kaip uždariej i šaltiniai, naudojami 
medicininiams, tyrim ų ir pramoniniams tikslams;  
7) „ branduolin ės energetikos ciklas “ – tai visi branduoliniu ose reaktoriuose naudojamo 
kuro gamybos, naudojimo ir apdorojimo etapai, įskaitant gamtini ų išteklių gavybą, 
konversiją, gerinim ą, šilumą išskirian čių element ų gamybą, energijos gamyb ą, 
panaudoto kuro saugojim ą ir/arba perdirbim ą, po kurio seka skili ųjų ir 
atsigaminan čiųjų medžiag ų antrinis panaudojimas, ir sustikl ėjusių bei kit ų 
radioaktyvi ųjų atliekų saugojim ą ir panaudoto kuro ir/arba kit ų radioaktyvi ųjų atliekų 
klampinim ą ir galutin į apdorojim ą bei laidojim ą; 
8) ,, radioaktyviosios atliekos “ – tai dujinio, skysto arba ki eto pavidalo radioaktyviosios 
medžiagos, kuri ų valstybė narė arba fizinis ar juridi nis asmuo, kurio sprendim ą 
valstybė narė pripažįsta, nenumato toliau  naudoti ir kurias, kaip radioaktyvi ąsias 
atliekas, reguliuojan čioji instituc ija kontroliuoja pagal valstyb ės narės įstatymus ir 
kitus teisės aktus. Šis apibr ėžimas neapima gavybos operacij ų atliekų, kurių sudėtyje 
yra tik gamtini ų radioaktyvi ųjų medžiag ų, net nėra nedideli ų kiekių radioaktyvi ųjų 
medžiagų, tokių kaip uždar ųjų šaltinių atliekos, jeigu atitinkama valstyb ė narė 
minėtųjų gavybos operacij ų atliekų nedeklaruoja kaip radioaktyvi ųjų atliekų;  
9) „ radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymas “ – visa veikla, įskaitant eksploatavimo 
nutraukim ą, kuri yra susijusi su radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymu, pradiniu 
apdorojimu, apdorojimu, galutiniu apdoro jimu, saugojimu ar laidojimu, išskyrus 
vežimą už aikštel ės ribų. Ši sąvoka gali b ūti vartojama ir kalbant apie išmetas; 
10) „ reguliuojan čioji institucija “ – tai bet kuri institucija ar institucijos, kuriai (-oms) 
susitarian čioji šalis yra suteikusi teisinius įgaliojimus kontroliuoti bet kur į panaudoto 
kuro ar radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo saugos aspekt ą, įskaitant licencij ų išdavimą;  
11) „ licencija“  – tai bet koks reguliuojan čiosios institucijos pareišk ėjui išduotas 
leidimas, suteikiantis teis ę atlikti aikštel ės parinkimo, planavimo, statybos, 
paleidimo, eksploatavimo ir ek sploatavimo nutraukimo darbus; 
12) „ perdirbimas“ – procesas arba operacija, kuri os tikslas – iš panaudoto kuro 
tolesniam naudojimui išskirti branduolin ę medžiagą; 
13) „ vežimas“  – tai visos operacijos, susijusios  su panaudoto kuro ir radioaktyvi ųjų 
atliekų vežimu iš kilm ės vietos į paskirties viet ą, įskaitant vežim ą sandėliuoti arba 
laidoti; 
14) „ panaudotas (branduolinis) kuras “ – tai branduolinis kura s, kuris buvo apšvitintas 
reaktoriaus aktyviojoje zonoje ir visam laikui iš jos pašalintas; 
 
LT 20   LT 15) „ saugojimas “ – panaudoto kuro ar radioaktyvi ųjų atliekų laikymas įrenginyje, 
kuriame užtikrintas j ų lokalizavimas, ketinant jas iš ten išimti. 
3 straipsnis 
Panaudoto kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo saugos bendrieji reikalavimai  
1. Valstyb ės narės imasi vis ų būtinų priemoni ų, kad, tvarkant radioaktyvi ąsias atliekas, 
darbuotojai ir  gyventojai b ūtų apsaugoti nuo radiacinio pavojaus.  
2. Valstyb ės narės imasi reikiam ų priemoni ų, užtikrinan čių, kad gaunami 
radioaktyvi ųjų atliekų kiekiai būtų kuo mažesni. 
3. Valstyb ės narės įsteigia arba paskiria reguliuojan čiąją institucij ą nacionalinei teisinei 
ir reguliavimo sistemai, reglamentuojan čiai saugų panaudoto branduolinio kuro ir 
radioaktyvi ųjų atliekų tvarkym ą, įgyvendinti, suteikdama  jai atitinkamus, 
įgaliojimus, kompetencij ą ir aprūpindama j ą finansiniais bei žmogiškaisiais ištekliais, 
kurių reikia pavestiems įpareigojimams įvykdyti. Reguliuojan čiosios institucijos 
vykdomos pareigos ir funkcijos turi b ūti tinkamai atskirtos nuo vis ų kitų privačių 
arba valstybini ų įstaigų arba organizacij ų, dalyvaujan čių panaudoto kuro ir 
radioaktyvi ųjų atliekų valdyme, pareig ų ir funkcij ų. 
4. Valstyb ės narės užtikrina pakankamus finansinius išteklius, reikalingus saugiam 
panaudoto kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymui, įskaitant eksploatavimo 
nutraukimo operacijas.   
5. Valstyb ės narės garantuoja, kad, sprendžiant j ų jurisdikcijoje esan čio panaudoto 
branduolinio kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo klausimus, b ūtų užtikrinamas 
aukšto lygio skaidrumas. Tok į skaidrum ą jos užtikrina tinkamai informuodamos ir 
prireikus konsultuodamos savo gyventojus bei laidojimo arba saugojimo aikšteli ų 
kaimynyst ėje esančių valstybių, jeigu pastarosios gali nukent ėti nuo tokioje aikštel ėje 
įvykusios radiacinei avarijos, kompete ntingas institucijas. Valstyb ės narės užtikrina 
visuomen ės informavim ą apie priemones, kuri ų jos ketina imtis, ir priimtus 
sprendimus, ypa č apie saugojimo aikšteli ų arba laidojimo aikšteli ų, jeigu jų yra, 
parinkimo metodus.  
4 straipsnis 
Nacionalin ės radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo programos 
1. Kiekviena valstyb ė narė patvirtina ir atnaujina aiškiai suformuluot ą nacionalin ę 
radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo program ą, apiman čią visas jos jurisdikcijoje 
esančias radioaktyvi ąsias atliekas ir visus j ų tvarkymo etapus.  
Valstybės narės, deramai atsižvelgdamos į konkrečias sąlygas, vis ų pirma 
nustato, ar gali priimti sprendim ą dėl giluminio geologinio laidojimo.  
2. Nacionalin ėje programoje turi b ūti pateiktas valstyb ės narės tvarkomo radioaktyvi ųjų 
atliekų kiekio aprašas. Šio aprašo sudarym ą kontroliuoja valstyb ė narė. Minėtoje 
programoje nustatomi visi radioaktyvi ųjų atliekų ir panaudoto kuro, kurio 
neketinama perdirbti, arba tyrim ų reaktorių kurio, kuris n ėra skirtas perdirbimui arba 
 
LT 21   LT nenurodytas su gamintojo šalimi sudarytuose gr ąžinimo susitarimuose, ilgalaikio 
tvarkymo aspektai. 
Programoje nurodyti etapai turi atspind ėti veiklos mast ą ir valstyb ėje narėje gaunam ą 
radioaktyvi ųjų atliekų kiekį.  
3. Programoje vis ų pirma turi b ūti atsižvelgiama į bendruosius reikalavimus, išvardytus 
3 straipsnyje.  
4. Programoje gali b ūti nurodomas radioaktyvi ųjų atliekų vežimas į kitą valstybę narę 
arba trečiąją šalį, tik jeigu kilm ės šalis ir paskirties šalis d ėl jo yra susitarusios iš 
anksto ir jeigu:  
a) toks vežimas atitinka visus galiojan čius Bendrijos teis ės aktus, ypa č Direktyv ą 
92/3/Euratomas, ir tarptautinius įsipareigojimus,  
b) jis yra numatyti valstybi ų dvišaliuose arba daugiašaliuose susitarimuose ir 
c) atliekos vežamos tik į valstybes, turin čias kilmės valstybės narės patvirtintas 
normas ir standartus atitinkan čius reikiamus įrenginius ir apsaugos priemon ės, 
kurias reikia taikyti pagal Sutarties 197 straipsn į. 
5 straipsnis 
Radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo tvarkaraštis 
1. Nacionalin ėje tvarkymo programoje pateikiamas maž ų, vidutini ų ir dideli ų 
radioaktyvi ųjų atliekų kiekių ilgalaikio tvarkymo tvarkaraštis.  
2. Valstyb ė narė, įsitikinusi, kad laidojimui, kurio dar ne įmanoma įgyvendinti, 
tinkamos alternatyvos n ėra, savo programoje bent jau nurodo šias datas:   
a) licencijos vienos (arba keli ų) laidojimo aikštel ės(-ių) statybai išdavimo 
datą  
b) licencijos eksploatuoti laidojimo įrenginį(-ius) išdavimo dat ą 
c) valstyb ės narės gali nuspr ęsti vienoje aikštel ėje laidoti keli ų rūšių 
radioaktyvi ąsias atliekas.  
3. Valstyb ės narės savo tvarkarašt į vėliau gali papildyti, inter alia, įtraukdamos 
būsimas laidojimo aikšteles ir įrenginius.  
6 straipsnis 
Radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo tyrimai ir technologijos tobulinimas  
1. Šios direktyvos 4 straip snyje nurodytoje radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo programoje 
deramai atsižvelgiama į radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo tyrimus ir technologijos 
tobulinim ą.  
 
LT 22   LT 2. Vadovaudamasi ataskaitomis, kurias valstyb ės narės teikia pagal šios direktyvos 8 
straipsnį, Komisija nustato bendras tyrim ų ir technologijos tobu linimo sritis, kurias 
būtų galima koordinuoti Bendr ijos lygiu, at sižvelgiant į visas priemones, vykdomas 
pagal tyrim ų ir mokymo programas, patvirtintas Sutarties 7 straipsnyje nustatyta 
tvarka. 
3. Komisija skatina valstybes na res bendradarbiauti bendrose tyrim ų ir technologijos 
tobulinimo srityse, laikantis Sutarties II antraštin ės dalies 1 skyriaus nuostat ų, visų 
pirma įgyvendinant tyrim ų ir technologijos tobulinimo pamatini ų program ų 
priemones.  
7 straipsnis 
Ekspertų komitetas 
1. Šia direktyva įsteigiamas ekspert ų komitetas (toliau - „kom itetas“) 8 straipsnyje 
nustatytoms užduotims vykdyti.  
2. Komitetas sudaromas iš kiekvienos valstyb ės narės paskirtų ekspertų.  
3. Komitetas priima savo darbo tvarko s taisykles ir skiria pirminink ą iš savo 
narių. Komisija vykdo komiteto  sekretoriato funkcijas.  
8 straipsnis  
Nacionalin ės ir suvestin ės ataskaitos 
1. Visos valstyb ės narės teikia Komisijai išsamias nacionalines ataskaitas apie veikl ą, 
vykdomą pagal 3 straipsn į ir apie 4 bei 5 straipsniuose nurodyt ą programą. Valstybės 
narės gali nurodyti, kurios ataskaito s dalys yra konf idencialios. 
2. Pirmoji ataskaita pateikiama per [trejus]  metus nuo 9 straipsnio 1 dalyje nurodytos 
datos, o paskesn ės ataskaitos teikiamos tokiu pat dažnumu, kaip ataskaitos, 
rengiamos pagal Tarptautin ės jungtin ės panaudoto kuro tvarkymo saugos ir 
radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo saugos konvencijos 32 straipsn į. 
Komisija, pasikonsultavusi su komitetu, patvirtina ši ų ataskaitų turinio ir pateikimo 
laiko gaires, kad užtikrint ų maksimal ų suderinamum ą su ataskaitomis, rengiamomis 
pagal Jungtin ės konvencijos 32 straipsn į. 
3. Šio straipsnio 1 dalyje minimoje atas kaitoje taip pat apibendrinama valstyb ės narės 
vykdoma arba planuojama radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo tyrim ų ir technologijos 
tobulinimo veikla, atsižvelgiant į privalomus konfidencialumo reikalavimus, įskaitant 
informavim ą apie planuojam ą trukmę ir galutines datas.  
4. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas ataskaitas perži ūri komitetas. Komiteto 
pateikiamoje nuomon ėje apie kiekvien ą ataskait ą gali b ūti įtrauktos 
rekomendacijos, skirtos atitinkamai valstybei narei. Komisija organizuoja 
peržiūros proces ą, kurio metu valstybi ų narių gali būti prašoma pateikti 
papildomos informacijos. Komisi ja perduoda Komiteto nuomon ę atitinkamai 
valstybei narei, kuri per šešis m ėnesius nuo nuomon ės gavimo pateikia savo 
 
LT 23   LT pastabas, jeigu j ų yra, įskaitant priemones, kuri ų ji ėmėsi arba ketina imtis, 
atsižvelgdama į Komiteto nuomon ę.  
5. Komisija, pasikonsultavusi su Komitetu ir laikydamasi šio straipsnio 2 dalyje 
nurodyto tvarkaraš čio, kartą per trejus metus Europos Parl amentui ir Tary bai pateikia 
suvestinę ataskaitą apie radioaktyvi ųjų atliekų tvarkym ą Europos S ąjungoje. Ši 
ataskaita rengiama, atsižvelgiant į šio straipsnio 1 da lyje nurodytose nacionalin ėse 
ataskaitose pateikt ą informacij ą ir to paties straipsnio 4 dalyje minimo perži ūros 
proceso išvadas.  
9 straipsnis  
Įgyvendinimas 
1. Valstyb ės narės priima įstatymus ir kitus teis ės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip 
iki [per dvejus metus nuo 10 straipsnyje nur odytos datos], įgyvendina ši ą direktyvą.  
2. Valstybės narės, tvirtindamos šias prie mones, daro jose nuorod ą į šią direktyvą arba 
tokia nuoroda daroma jas oficialiai  skelbiant. Nuorodos darymo tvark ą nustato 
valstybės narės.  
3. Valstyb ės narės pateikia Komisijai šios di rektyvos taikymo srityje priimt ų 
nacionalin ės teisės aktų pagrindini ų nuostatų tekstus.  
10 straipsnis 
Įsigaliojimas 
Ši direktyva įsigalioja dvidešimt ą dieną po jos paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje . 
11 straipsnis 
Adresatai 
Ši direktyva skirta valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje, 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas