EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2020 03 09 JOIN(2020) 4 final BENDRAS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas

















Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas Afrika – artimiausia Europos kaimynė. Dėl istorinių aplinkybių, geografinio artumo ir bendrų interesų Afriką ir Europos Sąjungą (ES) sieja platūs ir gilūs ryšiai. Atsižvelgiant į 6-ąjį Afrikos Sąjungos (AS) ir ES aukščiausiojo lygio susitikimą ir į užbaigtas derybas dėl naujo ES ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės partnerystės susitarimo, 2020 m. bus lemiami siekiant įgyvendinti mūsų užmojį dar labiau sustiprinti partnerystę. Afrikoje dėl ekonominių, politinių, socialinių, technologinių, demografinių, klimato ir aplinkos pokyčių atsiranda naujų perspektyvų ir kyla naujų uždavinių. Turime bendradarbiauti su Afrika, kuri yra mums giminingas žemynas, siekdami kartu išspręsti XXI-ojo amžiaus uždavinius ir plėtoti bendrus interesus bei užtikrinti geresnę ateitį. Afrikoje, kuri pasižymi didele įvairove, gyvena daugiau kaip 1 mlrd. žmonių. Jos vidurinioji klasė – jauniausia ir sparčiausiai auganti pasaulyje. Afrikos jaunimas turi galimybių pakeisti savo žemyno politines, ekonomines ir socialines perspektyvas, tačiau tam jam reikia deramo darbo, vietos visuomenėje, galimybių naudotis socialinėmis paslaugomis, energija ir infrastruktūra ir aktyviai dalyvauti sprendžiant savo šalies ateitį. Visų pirma, Afrikos moterų vaidmuo labai svarbus užtikrinant tvarų augimą, vystymąsi ir taiką. Žemyno ateitį lems tai, kaip bus atsižvelgiama į jų siekius. Afrikos ekonomika nuolat auga. 2018 m. šešios iš dešimties šalių, kurių ekonomika augo sparčiausiai pasaulyje, buvo Afrikos šalys. Trisdešimt Afrikos valstybių yra vidutines arba dideles pajamas gaunančios šalys. Žemyno ekonominė plėtra gali paspartinti ir paskatinti didesnio masto socialinį vystymąsi ir žmogaus socialinę raidą, o skaitmeninė transformacija, demografiniai dividendai, ekonomiška atsinaujinančioji energija, perėjimas prie žaliosios ekonomikos ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų, mėlynoji ir žiedinė ekonomika gali suteikti naujų galimybių. Tai atspindi permainas skatinančių iniciatyvų, įskaitant Afrikos Sąjungos darbotvarkę iki 2063 m., Afrikos žemyninę laisvosios prekybos erdvę, Afrikos bevizio režimo erdvę, bendrąją Afrikos skaitmeninę rinką ir bendrą Afrikos oro susisiekimo rinką, kurių ėmėsi Afrikos šalių vadovai, viziją. Tuo pat metu vis dar neišspręsta keletas problemų. Afrikoje yra trisdešimt šešios pažeidžiamiausios pasaulio šalys, kurias neretai susilpnina konfliktai. Šiame žemyne 390 mln. žmonių gyvena žemiau skurdo ribos. Ekonomikos augimas ne visada buvo įtraukus, visų pirma dėl su valdymu susijusių problemų. Taip pat Afrikai, kaip ir kitoms pasaulio šalims, didelį poveikį daro klimato kaitos, aplinkos būklės blogėjimo ir taršos padariniai. ES ir Afrika gali bendradarbiauti siekdamos pasinaudoti galimybėmis ir spręsti šias problemas bei parengti veiksmus, kuriais užtikrinamas stabilumas, taika, saugumas, žmogaus teisės, demokratija, lyčių lygybė, tvarūs pragyvenimo šaltiniai, tvarus ekonomikos augimas, grindžiamas sveikomis ekosistemomis, socialine sanglauda ir geru valdymu. Kad mūsų partnerystė būtų naudinga abiem žemynams, ji turėtų būti grindžiama aiškiu mūsų atitinkamų ir abipusių interesų ir atsakomybės supratimu, atspindinčiu mūsų santykių visapusiškumą ir brandą. Šie interesai apima: aplinkos atžvilgiu tvaraus augimo modelio kūrimą, verslo ir investicinės aplinkos gerinimą, švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų, deramų darbo vietų kūrimo skatinimą ir pridėtinės vertės kūrimą tvariomis investicijomis, kuo didesnės regioninės ekonominės integracijos ir prekybos naudos užtikrinimą, aprūpinimo maistu ir kaimo plėtros užtikrinimą, kovą su klimato kaita, galimybės naudotis tvariąja energija užtikrinimą ir biologinės įvairovės bei gamtos išteklių apsaugą, taikos ir saugumo skatinimą, tinkamai valdomos migracijos ir judumo užtikrinimą, bendradarbiavimą pasaulinėje arenoje siekiant stiprinti daugiašalę taisyklėmis grindžiamą tvarką, kuria skatinamos visuotinės vertybės, žmogaus teisės, demokratija, teisinė valstybė ir lyčių lygybė. Teigiami pokyčiai vienoje iš šių sričių priklauso nuo pažangos kitose srityse. Tokią pažangą galima pasiekti tik bendradarbiaujant vadovaujantis bendrais visuotiniais įsipareigojimais, pavyzdžiui, Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimu dėl klimato kaitos bei darbotvarke iki 2063 m. Daugelis pasaulinės arenos subjektų vis labiau domisi Afrikos potencialu. Šis pokytis vertinamas palankiai, nes taip Afrikai atsiveria daugiau galimybių ir sudaromos sąlygos sinergijoms. Tai taip pat reiškia, kad Europa, kurioje ES ir jos valstybės narės veikia drauge, turi pritaikyti savo bendradarbiavimo su Afrika pobūdį, užtikrindama, kad jos pozicija atitiktų mūsų abipusius interesus, ir daugiau dėmesio skirdama vertybėms, pagrindiniams principams ir gerajai reguliavimo patirčiai. ES ir jos valstybės narės visais atžvilgiais yra pagrindinės Afrikos partnerės – investicijų, prekybos, oficialios paramos vystymuisi ar saugumo srityse. Ši patikima, ilgalaikė, daugialypė partnerystė dabar taip pat turėtų tapti tvirtu politiniu aljansu. Tvirtesni politiniai, ekonominiai ir kultūriniai Europos ir Afrikos ryšiai itin svarbūs daugiapoliame pasaulyje, kuriame būtina imtis bendrų veiksmų. Mūsų bendri veiksmai bus grindžiami tvirtesniu bendradarbiavimu sprendžiant pasaulinio masto ir daugiašalius klausimus. Siekdamos sustiprinti ES strateginį aljansą su Afrika, Europos Komisija ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis siūlo pradėti diskusijas su Afrikos partneriais, kad būsimame ES ir AS aukščiausiojo lygio susitikime būtų bendrai apibrėžta nauja išsami ES strategija su Afrika, kuri galėtų būti grindžiama penkiomis partnerystėmis: 1.partneryste perėjimo prie žaliosios ekonomikos ir galimybės naudotis energija srityse, 2.partneryste skaitmeninės transformacijos srityje, 3.partneryste tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo srityse, 4.partneryste taikos ir valdymo srityse ir 5.partneryste migracijos ir judumo srityse. Naujoji strategija ir šios partnerystės atitinka bendrus prioritetus, kuriuos ES ir Afrikos Sąjunga nustatė 2017 m. Abidžane vykusiame aukščiausiojo lygio susitikime. Joje daugiausia vadovaujamasi itin produktyviomis Europos Komisijos ir Afrikos Sąjungos komisijos diskusijomis, kurios 2020 m. vasario 27 d. vyko Adis Abeboje, ir ji atitinka ES pasiūlymus dėl šiuo metu vykstančių dialogų su Afrikos partneriais siekiant nustatyti 2020 m. spalio mėn. įvyksiančio ES ir AS aukščiausiojo lygio susitikimo bendros partnerystės darbotvarkę. ES ir Afrikos bendradarbiavimas bus tęsiamas dvišaliu, regioniniu ir žemyno lygmenimis. I.Partnerystė perėjimo prie žaliosios ekonomikos ir galimybės naudotis energija srityse Pagrindinė šios kartos užduotis – kovoti su klimato kaita ir aplinkos būklės blogėjimu. Todėl Europa ir Afrika yra sąjungininkės tvarios energijos kūrimo, transporto sprendimų, ūkininkavimo, žiedinės ir mėlynosios ekonomikos sektoriuose, kuriais gali būti grindžiamas Afrikos ekonomikos augimas. Kad pasiektų darnaus vystymosi tikslus, ES ir Afrika, vadovaudamosi Paryžiaus susitarimu, turi pasirinkti mažo anglies dioksido kiekio technologijų, efektyvaus išteklių naudojimo ir klimato kaitos poveikiui atsparią ateitį. Klimato kaita daro itin didelę įtaką Afrikos šalims, nes ji kelia grėsmę darnaus vystymosi srityje vykdomai pažangai. Turime siekti sveikų ekosistemų, apriboti ir sustabdyti visuotinį atšilimą, sumažinti pažeidžiamumą ir suteikti daugiau galimybių žmonėms ir ekosistemoms prisitaikyti. Tam reikia dėti daugiau pastangų klimato kaitos švelninimo ir atsparumo srityje bei socialiniu požiūriu tvariu būdu imtis deramų prisitaikymo priemonių. Inovacijos yra labai svarbi perėjimo prie žaliosios ekonomikos varomoji jėga. Todėl investicijomis turėtų būti siekiama stiprinti mokslinius pajėgumus Afrikoje suteikiant technologijų ir galimybių jomis naudotis bei jas pritaikant prie vietos sąlygų. Taip Afrikos šalims bus suteikta galimybė siekti mažo anglies dioksido kiekio technologijų, klimato kaitos poveikiui atsparios ir aplinkos atžvilgiu tvaraus augimo trajektorijos, kuri padėtų išvengti neefektyvių technologijų ir ja nebūtų skatinamos naujos investicijos į elektros energijos gamybą naudojant anglis, o vietoj to būtų naudojami nauji atsinaujinantieji energijos ištekliai ir vandenilio gamyba. Prekyba taip pat turėtų padėti taikyti novatoriškus ir tvarius verslo modelius ir atlikti pagrindinį vaidmenį formuojant neutralų poveikį klimatui darančią ateitį.

Afrikoje esama didžiulio gamtinio kapitalo, unikalios biologinės įvairovės bei ekosistemų, pavyzdžiui, miškų. Tai suteikia didelių socialinės ir ekonominės plėtros galimybių ir gali padėti rasti ilgalaikius gamtinius klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos sprendimus. Be netausios žvejybos, netvaraus vandens išteklių valdymo, taršos, dykumėjimo ir, pakrančių zonų atveju, – kylančio jūros lygio keliamos grėsmės, taip pat kyla išteklių pereikvojimo ir išeikvojimo pavojus. Švari žiedinė ekonomika su tvariomis ir teisingomis vertės grandinėmis bus labai svarbi pereinant prie tvaraus ekonomikos modelio. Tai reiškia, kad produktų, medžiagų ir išteklių vertė ekonomikoje bus išlaikoma kuo ilgiau. Tuo pačiu bus sumažintas atliekų kiekis, o gamtos išteklių, nuotekų ir sanitarijos paslaugų klausimai sprendžiami tvariai. Tam reikia, kad ES ir Afrika glaudžiau bendradarbiautų spręsdamos atsakingo žaliavų sektoriaus, saugių ir švarių pramonės vertės grandinių klausimus, laikydamosi plataus užmojo aplinkos ir klimato standartų. Pereinant prie žaliosios ekonomikos svarbus vaidmuo tenka Afrikos miestams; ES turėtų remti žaliosios ir pažangios urbanizacijos modelių ir įmonių plėtrą Afrikoje ir taip kovoti su tarša. Afrika, siekdama patenkinti savo didėjančio gyventojų skaičiaus ir ekonomikos poreikius, iki 2040 m. savo energijos tiekimą turi padidinti du kartus ir kartu užtikrinti, kad 600 mln. žmonių galėtų naudotis elektros energija. Tai reiškia, kad dėmesį reikia sutelkti į atsparią infrastruktūrą, švaresnes, tvaresnes ir saugesnes galimybes naudotis energija, kuo didesnį atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, energetikos pertvarką ir vartojimo efektyvumą visose vertės grandinėse, taip pat į regioninę energetinio saugumo integraciją. ES su Afrika turėtų užmegzti tvirtą partnerystę, kuria būtų sprendžiamas tvarios energijos tiek kaimo, tiek miesto gyventojams klausimas. ES ir Afrika turi suvienyti pastangas siekdamos darnaus vystymosi tikslo panaikinti badą ir spręsti mitybos ir aprūpinimo maistu problemas stiprinant saugias ir tvarias žemės ūkio maisto produktų sistemas. Partnerystė žemės ūkio srityje padėtų plėtoti aplinką tausojančią ūkininkavimo praktiką, skatinti vietos gamybą ir integruoti biologinės įvairovės klausimus. Tai apima sanitarinių ir fitosanitarinių standartų nustatymą ir gamtos išteklių apsaugą. ES ir Afrikos prekybai tenka svarbus vaidmuo remiant tvarių maisto sistemų galimybes. Be to, Afrikoje didžioji dalis tiesioginių darbo vietų ir pajamų užtikrinama vykdant žemės ūkio maisto produktų gamybą, perdirbimą ir platinimą, ypač kaimo vietovėse, taip prisidedant prie subalansuoto teritorijų planavimo. Prekyba gali padėti užtikrinti darbo vietas didelei daliai 800 mln. Afrikos gyventojų, kurie, kaip apskaičiuota, per ateinančius 30 metų pradės dirbti. Siūlomas 1 veiksmas – kurti partnerystę su Afrika siekiant kuo labiau padidinti perėjimo prie žaliosios ekonomikos naudą ir kuo labiau sumažinti grėsmę aplinkai, visapusiškai vadovaujantis Paryžiaus susitarimu. Šiuo tikslu siūloma, kad ES remtų nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų įgyvendinimą, padėtų parengti plataus užmojo ilgalaikes išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo strategijas ir prisidėtų prie nacionalinių prisitaikymo planų rengimo. Remdama integruotas nacionalines finansavimo sistemas, ES toliau bendradarbiauja su šalimis, kad padėtų joms sutelkti ir suderinti įvairius finansavimo šaltinius su savo darnaus vystymosi prioritetais. ES turėtų bendradarbiauti su Afrika žaliojo finansavimo, tvarios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo srityse pradėdama vykdyti iniciatyvą „Žalioji energija“, kuri būtų grindžiama investicijų į tvarią energiją Afrikoje aukšto lygio platformos rekomendacijomis. ES ir Afrika taip pat turėtų dalytis patirtimi, kaip valdyti socialiniu požiūriu teisingą iškastinio kuro atsisakymą. Vykdydama partnerystę su Afrika, ES turėtų skatinti patikimesnį vandenynų valdymą, įskaitant tausios žvejybos ir mėlynosios ekonomikos plėtrą. ES pasirengusi aktyviau kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba, kad panaikintų jos keliamą grėsmę žuvų išteklių tvarumui ir žvejų ir pakrantės bendruomenių, kurie laikosi taisyklių, pelnui. Galiausiai, ES ir Afrika turėtų imtis bendrų veiksmų, kad apsaugotų miškus, vandenį ir jūrų ekosistemas ir sumažintų jiems daromą spaudimą, ir kartu stiprintų jų valdymą kovodamos su neteisėta žvejyba ir nusikaltimais aplinkai, taip šalindamos biologinės įvairovės nykimo veiksnius. Tai galima padaryti, be kita ko, įgyvendinant iniciatyvą „NaturAfrica“. II.Partnerystė skaitmeninės transformacijos srityje Visiems turi būti užtikrinta galimybė naudotis saugiomis ir įperkamomis skaitmeninėmis paslaugomis investuojant į infrastruktūrą ir patikimus elektros energijos šaltinius. Taip pat labai svarbu sukurti konkurencingų ir suderintų regioninių jungčių rinkų reglamentavimo aplinką. Siekiant atskleisti galimą skaitmeninimo naudą, reikia tvirtos reguliavimo sistemos, pavyzdžiui, duomenų ir vartotojų apsaugos, skaitmeninių finansinių paslaugų, kovos su kibernetiniais nusikaltimais ir e. valdymo srityse. Reikia vykdyti konkrečią politiką, kuria būtų užtikrinta visapusiška skaitmeninė moterų ir marginalizuotų bendruomenių įtrauktis ir skaitmeninė lygybė. Apskaičiuota, kad 10 proc. padidėjus skaitmeninei aprėpčiai Afrikos BVP galėtų padidėti daugiau kaip 1 proc. Vykdydama tinkamas reformas bei investicijas, kuriomis remiami Afrikos siekiai kurti bendrąją Afrikos skaitmeninę rinką, ir remdamasi nauja skaitmeninės transformacijos strategija, Afrika gali pasinaudoti skaitmeninimu kaip ekonomikos augimo visuose ekonomikos sektoriuose varomąja jėga. Skaitmeninė infrastruktūra ir parama skaitmeniniam verslumui ir inovacijoms gali suteikti labai reikalingų darbo vietų 15–20 mln. kasmet į darbo rinką patenkančių jaunuolių. Skaitmeninė transformacija taip pat gali padėti modernizuoti tokius tradicinius sektorius, kaip žemės ūkis, gerinti galimybes naudotis kokybiškomis paslaugomis, didinti viešąsias pajamas ir daryti viešąjį sektorių skaidresnį ir atskaitingesnį, todėl ir didinti visuomenės pasitikėjimą vyriausybėmis. Ji taip pat gali pakeisti viešųjų paslaugų, įskaitant švietimo, mokymo, energetikos ir sveikatos priežiūros paslaugas, teikimą, be kita ko, – gerinti galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis atokiose vietovėse ir sudaryti geresnes sąlygas diagnostikai ir gydymui. E. valdymu bus apsaugoti vartotojai ir privatumas ir bus remiama kova su korupcija. E. valdymas ir skaitmeninės finansinės paslaugos gali paskatinti Afrikos ekonominę integraciją, nes dėl jų visame žemyne padidės prekių ir paslaugų prieinamumas. Skaitmeninės paslaugos taip pat gali padidinti galimybes bankininkystės, draudimo ar mokėjimo paslaugų, įskaitant perlaidas, reikmėms naudotis sandorių sąskaitomis ir skaitmeniniais finansavimo sprendimais. Viešojo administravimo skaitmeninimo spartinimas yra būtina išankstinė sąlyga siekiant sukurti vertę piliečiams ir įmonėms visoje Europoje ir Afrikoje ir esminis elementas siekiant darnaus vystymosi tikslų. Šiuo tikslu tvirtesnis bendradarbiavimas įgyvendinant sąveikius skaitmeninius sprendimus būtų naudingas siekiant pašalinti skaitmeninių įgūdžių spragas, skatinti naudoti atviruosius duomenis, stiprinti kibernetinį saugumą ir naudoti naujas technologijas, pavyzdžiui, dirbtinį intelektą, blokų grandinę ir didžiuosius duomenis. Šiuo atžvilgiu svarbu stiprinti viešojo sektoriaus gebėjimus, kad būtų remiama platesnė skaitmeninės transformacijos darbotvarkė. Skaitmeninimas turi būti derinamas su griežtomis saugumo užtikrinimo, atsparumo ir atgrasymo nuo kibernetinių nusikaltimų priemonėmis, įskaitant tarptautinį bendradarbiavimą pagal nustatytas teisines sistemas. ES ir Afrika turėtų stiprinti bendradarbiavimą šioje srityje, be kita ko, siekdamos užkirsti kelią interneto naudojimui terorizmo ir smurtinio ekstremizmo tikslais. Kad būtų pasiekta pažangos šiose srityse ir pažabotos internete kylančios grėsmės demokratijai ir žmogaus teisėms, reikės tinkamų teisės aktų ir veiklos pajėgumų. ES, siekdama spręsti dezinformacijos klausimą, parengė naudingų priemonių ir toliau glaudžiai bendradarbiaus su Afrikos partneriais, kad rastų bendrus metodus ir dalytųsi geriausia patirtimi. Skaitmeninėje ekonomikoje būtini geresni skaitmeniniai įgūdžiai ir raštingumas ir joje sukuriama didelė kvalifikuotos vietos darbo jėgos paklausa visuose sektoriuose, kuriems skaitmeninė transformacija gali būti naudinga. Turi būti toliau plėtojamos kokybiško mokymosi ir profesinio mokymo galimybės, kurias teikia viešosios ir privačiosios institucijos. Palydovų duomenų ir technologijų naudojimas padeda užtikrinti pažangų ir saugų transportą, žaliuosius miestus, tvarų gamtos išteklių valdymą ir veiksmingą žemės ūkį. Pagal ES kosmoso programas teikiami atviri ir nemokami duomenys gali paskatinti besiformuojantį Afrikos kosmoso privatųjį sektorių, kad startuoliai ir labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) galėtų vietos mastu kurti novatoriškus sprendimus ir paslaugas. Žemės gamtos išteklių, žemės naudojimo, vidaus vandenų išteklių ir jūrų bei pakrančių ekosistemų stebėjimas ir stebėsena gali būti Afrikos politikos ir sprendimų priėmimo pagrindas.

Siūlomas 2 veiksmas – kurti partnerystę su Afrika siekiant paskatinti žemyno skaitmeninę transformaciją. Tam reikia sutelkti dėmesį į reguliavimo konvergenciją, įskaitant asmens duomenų apsaugos stiprinimą. investicijas į pagrindinę galimybių suteikiančią tvarią infrastruktūrą, viešojo administravimo institucijų skaitmeninimą e. paslaugų teikimo reikmėms, didesnes švietimo ir mokymo galimybes, taip pat didinti saugius duomenų srautus. ES taip pat turėtų tęsti bendradarbiavimą su Afrika dirbtinio intelekto klausimu; jis turėtų būti atsakingai plėtojamas ir naudojamas. III.Partnerystė tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo srityse Dėl glaudžių ES ir Afrikos ryšių ir geografinio artumo jos tapo tikromis sąjungininkėmis siekiant įtraukaus ir tvaraus ekonomikos augimo abiejuose žemynuose. Būtų galima gerokai padidinti ekonomines galimybes ir deramų darbo vietų kūrimą Afrikoje vykdant bendrus veiksmus keturiose prioritetinėse srityse: (a)skatinti prekybą ir tvarias investicijas Afrikoje, (b)gerinti investicijų ir verslo aplinką, (c)didinti galimybes gauti kokybišką išsilavinimą, įgyti įgūdžių, naudotis moksliniais tyrimais, inovacijomis, sveikatos priežiūros paslaugomis ir socialinėmis teisėmis, (d)gerinti regioninę ir kontinentinę ekonominę integraciją. Europos žaliasis kursas yra ir nauja ES augimo strategija, ir planas, kuriuo siekiama, kad iki 2050 m. Europa taptų pirmuoju pasaulyje neutralaus poveikio klimatui žemynu. Dėl didžiulio atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir biologinės įvairovės potencialo Afrika, augant jos ekonomikai, taip pat turi puikias galimybes parengti ir įgyvendinti tvarius sprendimus. Remdamasi pirminiais Afrikos ir Europos tvarių investicijų ir darbo vietų kūrimo aljanso laimėjimais ir bendrų darbo grupių skaitmeninės ekonomikos, energetikos, transporto ir Afrikos kaimo vietovių klausimais darbo rezultatais, ES siūlo paversti aljansą pagrindiniu abiejų žemynų ekonominių santykių ramsčiu. a.Tvarios investicijos Viešosios ir privačiosios investicijos yra labai svarbios skatinant verslumą ir tvarų ekonomikos įvairinimą. Daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama: pagrindinei kokybiškai infrastruktūrai, kuri būtų atspari klimato kaitos poveikiui, galimybei gauti finansavimą, patikimesniems duomenims, kurie padėtų nustatyti veiksmingiausią ir efektyviausią naujų tvarios energijos išteklių naudojimo būdą, pridėtinę vertę kuriančio privačiojo sektoriaus, turinčio didelį ekonomikos augimo ir deramo darbo vietų kūrimo potencialą, plėtrai. Tiesioginių užsienio investicijų srautas siekia 222 mlrd. EUR, todėl ES yra didžiausia investuotoja Afrikoje , gerokai lenkianti Jungtines Amerikos Valstijas (42 mlrd. EUR) arba Kiniją (38 mlrd. EUR) . Remiantis Afrikos ir Europos tvarių investicijų ir darbo vietų kūrimo aljansu, ES priemonėmis, pavyzdžiui, išorės skolinimo įgaliojimu, Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių investicine priemone, o pastaruoju metu ir Europos išorės investicijų planu, Afrikoje buvo paskatintos didelės investicijos. Tarp jų – investicijos į transporto, švarios energijos ir žemės ūkio sektorius, taip pat į privačiojo sektoriaus plėtrą. Afrika ir ES turi toliau bendradarbiauti, kad dar labiau paspartintų tokias tvarias investicijas. Vadovaujantis Komisijos pasiūlymu dėl Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės (KVTBP), ES turėtų galėti visapusiškai pasinaudoti įvairiomis ES finansinėmis priemonėmis, pavyzdžiui, Europos darnaus vystymosi fondo biudžeto garantijomis ir dotacijų ir paskolų derinimu; šios priemonės turėtų būti pradėtos taikyti nuo 2021 m. Vadovaujantis pasiūlymu dėl KVTBP, Išorės veiksmų garantijų fondas garantijų operacijoms galėtų suteikti iki 60 mlrd. EUR tvarioms investicijoms skatinti 2021–2027 m. laikotarpiu, daugiausia dėmesio skiriant Afrikai. Šios operacijos turėtų būti vykdomos suderintai su Europos vystymosi finansavimo institucijomis. Kartu šios institucijos atlieka svarbiausią vaidmenį ir daugiausia dėmesio skiria Užsachario Afrikai, o jų bendras portfelis sudaro trečdalį visos vystymosi finansavimo institucijų veiklos ir tris ketvirtadalius labiausiai riziką mažinančio kapitalo. Dėl labiau suderinto ES finansinių priemonių ir Europos vystymosi finansavimo institucijų požiūrio bus labiau sutelkti privatūs investuotojai ir vidaus ištekliai, sparčiau pereinama prie atsakingesnių ir neutralesnio poveikio klimatui investicijų ir skatinama privačiojo sektoriaus plėtra Afrikoje. b.Regioninė ir žemyninė ekonominė integracija Tolesnė ekonominė integracija regionų ir žemyno lygmenimis yra esminė nuoseklios ir tvarios ekonomikos strategijos dalis. Palankiai vertiname nuo 2019 m. gegužės mėn. galiojantį Afrikos žemyno laisvosios prekybos susitarimą, kuris suteikia didelį postūmį žemyninei integracijai, ir pagrindinį užmojį sukurti bendrąją žemyno rinką. Juo bus sustiprinta Afrikos vidaus prekyba, be kita ko, su Šiaurės Afrikos šalimis, paįvairintas eksportas ir pagerinta produktų kokybė ir sauga. Patikimų ir tvarių žemyno energetikos, transporto ir skaitmeninių sistemų kūrimas žmonėms, įmonėms ir pramonei padės plėtoti vertės grandines, kurios gali prisidėti prie Afrikos žemyninės laisvosios prekybos erdvės kūrimo. ES ir Afrikos Sąjunga abi suinteresuotos sukurti stabilią, taisyklėmis grindžiamą daugiašalę prekybos sistemą, kurioje didžiausias dėmesys būtų skiriamas Pasaulio prekybos organizacijai (PSO). Siūlomas 3 veiksmas – kurti partnerystę su Afrika siekiant iš esmės padidinti aplinkos, socialiniu ir finansiniu požiūriu tvarias investicijas, kurios yra atsparios klimato kaitos poveikiui; skatinti investavimo galimybes intensyviau naudojant novatoriškus finansavimo mechanizmus ir skatinti regioninę ir žemyninę ekonominę integraciją, visų pirma pagal Afrikos žemyno laisvosios prekybos susitarimą.

Pastarasis tikslas bus įgyvendintas užtikrinant, kad politinė, techninė ir finansinė parama Afrikos žemyno laisvosios prekybos susitarimui (kuriam ES parama jau padidėjo nuo 12,5 mln. EUR 2014–2017 m. iki 60 mln. EUR 2018–2020 m.) būtų svarbiausias prioritetas. Esame pasirengę pasidalyti su muitų sąjunga ir bendrąja rinka susijusia savo patirtimi. Bendradarbiavimas strateginiuose koridoriuose, kuriais sudaromos palankesnės sąlygos prekybai ir investicijoms tarp Afrikos ir Europos ir gerinamas tvarus, veiksmingas ir saugus abiejų žemynų sujungiamumas, taip pat bus stiprinamas dėl ilgalaikės perspektyvos sukurti visapusišką žemynų tarpusavio laisvosios prekybos erdvę. ES verslo asociacijos gali atlikti svarbų vaidmenį verslo forume, surengtame artėjančio AS ir ES aukščiausiojo lygio susitikimo klausimu. Šį tikslą galima pasiekti bendradarbiavimo ir dialogo, verslo partnerysčių svarbiausiose vertės grandinėse, taip pat ekonominės partnerystės susitarimų ir kitų ES prekybos susitarimų su Afrikos šalimis partnerėmis stiprinimo priemonėmis. **2019 m. liepos 19 d. įsigaliojusiame Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės susitarime pasikeičiant laiškais dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, 1 ir 4 protokolų pakeitimo muitų tarifų lengvatas numatyta taikyti ir Vakarų Sacharos priklausomos teritorijos kilmės produktams. c.Verslo ir investicijų aplinka Privačiojo sektoriaus investicijų skatinimas labai svarbus siekiant paspartinti tvarų ekonomikos augimą ir deramo darbo vietų kūrimą. Investuotojų pasitikėjimo didinimas Afrikoje iš esmės priklausys nuo didesnio saugumo, veiksmingų, skaidrių ir stabilių reguliavimo sistemų, taip pat nuo geresnių sąlygų investicijoms sudarymo ir jų apsaugos, makroekonominio stabilumo, tvirtų finansų sistemų, galimybės gauti kreditą, naudotis inovacijomis ir gauti reikiamus duomenis, kuriais būtų grindžiamas perėjimas prie žaliosios ekonomikos. Politikos reforma taip pat labai svarbi tokiose svarbiose srityse kaip: valdymas, teisinė valstybė, teismų sistema, viešųjų finansų valdymas (įskaitant viešųjų išlaidų kokybę ir veiksmingumą), skolos valdymas, skaidrūs viešieji pirkimai, konkurencija, standartai ir prekybos lengvinimas, investicijų sistemos ir aplinkos atžvilgiu tvaraus augimo apmokestinimas. Ji taip pat apima kovą su korupcija, sukčiavimu, neteisėtais finansiniais srautais, pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu. Siūlomas 4 veiksmas – kurti partnerystę su Afrika siekiant pritraukti investuotojų remiant Afrikos valstybes joms priimant politiką ir reguliavimo reformas, kuriomis gerinama verslo ir investicijų aplinka, įskaitant vienodų sąlygų užtikrinimą verslui. Atsižvelgiant į tai, siūloma, kad ES parengtų platesnio užmojo susitarimus, kuriais būtų sudarytos palankesnės sąlygos investicijoms Afrikoje, jos būtų pritrauktos ir remiamos. ES taip pat turėtų toliau skatinti naudotis tokiomis platformomis, kaip tvaraus Afrikos verslo platforma ir tarptautinė tvaraus finansavimo platforma. Kartu svarbu skatinti reguliavimo reformas ir stiprinti valdžios institucijų, verslo organizacijų ir verslininkų, taip pat socialinių verslininkų, institucinius gebėjimus, tuo pat metu stiprinant su MVĮ patekimu į rinką ir galimybe gauti finansavimą susijusius pajėgumus. Todėl Europos verslo organizacijos turėtų toliau remti verslumą Afrikoje. ES taip pat turėtų skatinti dialogą reguliavimo klausimais su viešojo administravimo institucijomis, kad būtų keičiamasi gerąja patirtimi. Dialogai paramos biudžetui klausimais ir toliau turėtų būti svarbi reformų skatinimo priemonė. Galiausiai, prekybos susitarimai ir nuostatos dėl investavimo, kuriomis siekiama pritraukti tvarių investicijų, sudaryti joms geresnes sąlygas ir jas remti, taip pat prisidės prie verslo sąlygų gerinimo. d.Švietimas, įgūdžiai, moksliniai tyrimai, inovacijos, sveikatos priežiūra ir socialinės teisės Siekiant kurti dar stipresnę abiejų žemynų partnerystę, labai svarbu investuoti į žmones, ypač į jaunimą. Per artimiausius 15 metų maždaug 375 mln. jaunuolių Afrikoje turėtų sulaukti darbingo amžiaus. Šiuo metu mažiau nei 10 proc. 18–24 metų afrikiečių mokosi vienokioje ar kitokioje aukštesniojo mokslo įstaigoje arba profesinio mokymo įstaigoje. Suteikti jaunimui galimybę gauti išsilavinimą, mokymą ir įgyti įgūdžių ir parengti juos naujoms ateities galimybėms – bendras strateginis prioritetas. Jaunoms moterims ir vyrams reikės daugiau įtraukaus ir teisingo kokybiško švietimo, įskaitant aukštojo išsilavinimo, mokymosi ir mokymo galimybes, kad jie galėtų visapusiškai pasinaudoti ekonominėmis galimybėmis. Dėl to mergaitėms ir moterims reikia skirti ypatingą dėmesį. Siekiant remti moterų įgalėjimą, reikia kovoti su diskriminacinėmis taisyklėmis ir praktika ir užtikrinti, kad jos turėtų galimybę gauti žinių, įgūdžių, mikrokreditą ir lėšų verslumui skatinti. Siekiant padidinti absolventų įsidarbinamumą ir verslumo jausmą, švietimo sistemose įgūdžius ir mokymosi rezultatus reikėtų geriau suderinti su darbo rinkos paklausa ir naujais besiformuojančiais sektoriais, visų pirma skaitmeniniame sektoriuje ir žaliųjų bei klimatui nekenkiančių technologijų srityje. Taip pat bus labai svarbu skatinti akademinės bendruomenės, mokslininkų ir vietos įmonių bendradarbiavimą ir remti novatoriškus mokymosi metodus. Bendradarbiavimo stiprinimas kultūros sektoriuje taip pat gali suteikti didelių galimybių kurti darbo vietas ir užtikrinti artimesnį žmonių bendravimą. Deramo darbo galimybės bus labai svarbios siekiant suteikti perspektyvų sparčiai gausėjančiam Afrikos jaunimui. Tai glaudžiai susiję su sveika darbo jėga, aplinka ir deramomis darbo sąlygomis. Visų pirma tam reikia užtikrinti darbuotojų sveikatą ir saugą, įtraukias socialinės apsaugos sistemas, visiems prieinamas sveikatos priežiūros paslaugas, galimybę naudotis kokybiškomis sveikatos priežiūros paslaugomis, įskaitant šeimos planavimo paslaugas, ir kovoti su nelygybe ir diskriminacija, vaikų darbu (ypač žemės ūkio sektoriuje) ir priverčiamuoju darbu. Tam taip pat būtina pereiti nuo neoficialios prie oficialios ekonomikos. Šiuo požiūriu vykdant veiksmingą socialinį dialogą su valdžios institucijomis, darbuotojų ir darbdavių organizacijomis, pagerės socialinė ir verslo aplinka. ES ir Afrika taip pat abi suinteresuotos skatinti investicijas į pagrindinę sveikatos priežiūrą, švarų vandenį, būstų sektorių ir plėtoti infrastruktūrą bei kovos su ligų protrūkiais pajėgumus. Siūlomas 5 veiksmas – kurti partnerystę su Afrika siekiant sparčiai pagerinti visų pirma moterų ir jaunimo mokymąsi, žinias ir įgūdžius, mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus, ginant ir gerinant socialines teises ir panaikinant vaikų darbą. Siūloma stiprinti ES ir Afrikos akademinį ir mokslinį bendradarbiavimą, be kita ko, techninio ir profesinio rengimo ir mokymo srityje ir gerinant įgūdžių tobulinimą (taip pat bendradarbiaujant su ES įmonėmis), kad būtų kuriama žinių visuomenė ir ekonomika. ES turėtų sudaryti palankesnes sąlygas studentų, mokytojų, instruktorių ir mokslininkų judumui. ES taip pat turėtų remti pajėgumų stiprinimą Afrikoje, kokybišką mokytojų rengimą, mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų plėtojimą, švietimo, mokslo, technologijų ir inovacijų sąveikos panaudojimą siekiant užtikrinti geresnį mokymąsi. Be to, ES turėtų siekti dalyvauti dialoguose darbo klausimais su Afrikos šalimis, kad būtų apsaugotos socialinės teisės ir visų pirma panaikintas vaikų darbas. ES siūlo skirti didesnę paramą sveikatos priežiūros sistemų stiprinimui. IV.Kurti partnerystę taikos, saugumo ir atsparumo srityse Tiek Afrikai, tiek ES svarbu užtikrinti ilgalaikę taiką ir saugumą Afrikoje. Taika ir saugumas yra pagrindinės darnaus vystymosi sąlygos. Nors tikslas – užtikrinti taiką ir saugumą visoje Afrikoje, pirmenybę reikėtų teikti veiksmams tuose regionuose, kuriuose įtampa didžiausia. Afrikos valstybėms, kurias remia regioninės ir žemyno organizacijos, tenka pagrindinė atsakomybė imtis veiksmų, nes jos iš esmės užtikrina savo pačių saugumą. Tačiau ES, bendradarbiaudama su tarptautine bendruomene, yra pasirengusi gerokai padidinti savo paramą Afrikai. Atsparumas visų pirma turėtų būti Afrikos ir ES pastangų spręsti užsitęsusius konfliktus ir pažeidžiamumo klausimą pagrindas.

Nestabilumą Afrikoje lemia nebe tarpvalstybinis konfliktas, o ribota valstybės vykdoma teritorijų ir jūrų sričių kontrolė, socialinė sanglauda, vietinis ekstremizmas, bendruomenių tarpusavio konfliktai, ginkluotų grupuočių, terorizmo ir tarptautinio nusikalstamumo, įskaitant kibernetinius nusikaltimus, plitimas. Klimato kaita, didesnė konkurencija dėl gamtos išteklių, aplinkos problemos, pagrindinių socialinių paslaugų trūkumas, pandemijos ir kitos grėsmės sveikatai yra papildomi nestabilumo šaltiniai. Vyriausybės susiduria su uždaviniu patenkinti politinius ir ekonominius gausėjančio jaunimo lūkesčius, be kita ko, susijusius su žmogaus teisėmis, nes dėl nesirūpinimo jaunimu didėja paslėpta įtampa tarp bendruomenių. a.Taika ir saugumas Nors įgyvendinant ES ir Afrikos partnerystę taikos ir saugumo srityje pasiekta daug gerų rezultatų, visų pirma įtrauktų į ES ir AS susitarimo memorandumą dėl taikos, saugumo ir valdymo, dėl pastangų sudėtingumo ir blogėjančios padėties tam tikruose regionuose turime gerokai aktyviau bendradarbiauti. Tai taip pat reiškia bendradarbiavimą su tarptautiniais partneriais, visų pirma Jungtinėmis Tautomis. Šioje srityje svarbi AS vadovaujama iniciatyva „Ginklų nutildymas“. Reikėtų toliau derinti ES priemones ir Afrikos pajėgumus. Akivaizdu, kad reikia peržiūrėti ir toliau strategiškiau ir tikslingiau stiprinti mūsų bendradarbiavimą, remiantis abipusiais įsipareigojimais, atskaitomybe ir atsakomybe. Nepaisant pažangos, susijusios su AS taikos fondu, dar reikia išspręsti Afrikos vadovaujamų taikos paramos iniciatyvų finansavimo klausimą, be kita ko, teikiant JT nustatytus įnašus. ES ir Afrika taip pat turi pritaikyti savo bendradarbiavimo nestabiliose vietovėse pobūdį, kad jis darytų poveikį valdymui vietos lygmeniu. Pagal dabartinį ES integruotą požiūrį sutelkiamos visos jos priemonės, įskaitant aukščiausio lygio politinę diplomatiją, reguliarias konsultacijas, tarpininkavimą konfliktų prevencijos ir sprendimo srityje, ribojamąsias priemones ir bendradarbiavimą kovos su terorizmu, kovos su organizuotu nusikalstamumu, įskaitant prekybą žmonėmis, ir jūrų saugumo srityse. ES, taikydama Afrikos taikos priemonę , remia Afrikos vadovaujamas taikos operacijas ir Afrikos taikos ir saugumo struktūrą (ATSS). Veiklos lygmeniu bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijos, taip pat kitos ES valstybių narių saugumo ir gynybos dislokuotos misijos akivaizdžiai prisideda prie taikos ir saugumo Sahelyje, Somalio pusiasalyje, Gvinėjos įlankoje, Čado ežero baseine ir Centrinės Afrikos Respublikoje. Siūlomas 6 veiksmas – kurti partnerystę su Afrika siekiant pritaikyti ir padidinti ES paramą Afrikos taikos užtikrinimo pastangoms vykdant labiau struktūruotą ir strateginį bendradarbiavimą, ypatingą dėmesį skiriant regionams, kuriuose įtampa didžiausia ir kurie yra pažeidžiamiausi. Kad mūsų tikslai būtų pasiekti, aukščiausiojo lygio susitikimuose ir aukšto lygio diplomatijoje daugiausia dėmesio bus skiriama strategijų ir konkrečių veiksmų, kuriais būtų siekiama padėti išspręsti krizes, pavyzdžiui, Libijoje, Sahelyje, Didžiųjų ežerų regione arba Somalio pusiasalyje, rengimui. ES siūlo teikti paramą savo Afrikos partnerių pastangoms spręsti visas problemas ir padidinti bendrą jų atsparumą. ES taip pat siūlo remti Afrikos pajėgumus gynybos ir saugumo srityje, taikant siūlomą Europos taikos priemonę, jos BSGP misijas ir su saugumu bei gynyba susijusias priemones, kad būtų geriau sprendžiamos problemos, su kuriomis vietoje susiduria Afrikos saugumo ir gynybos subjektai. ES siūlo stiprinti savo dedamas pastangas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi žmogaus teisių, civilių gyventojų apsaugos ir tarptautinės humanitarinės teisės. Veiksmai bus vykdomi glaudžiai bendradarbiaujant su ES valstybėmis narėmis, Afrikos Sąjunga, Afrikos regioninėmis organizacijomis, JT ir kitais pagrindiniais partneriais, be kita ko, vykdant trišalį AS, ES ir JT bendradarbiavimą. Ypatingas dėmesys taip pat bus skiriamas Moterų, taikos ir saugumo darbotvarkės bei Jaunimo, taikos ir saugumo darbotvarkės įgyvendinimui. ES turėtų pritaikyti ir didinti savo paramą Afrikos pastangoms užtikrinti taiką daugiausia dėmesio skirdama integruotam požiūriui į konfliktus ir krizes, veikdama visais konflikto ciklo etapais, investuodama į prevencinę kovą su radikalėjimu, konfliktų sprendimą ir padėties stabilizavimą bei geriau susiedama humanitarines, vystymosi, taikos ir saugumo užtikrinimo pastangas. b.Valdymas, demokratija, žmogaus teisės ir teisinė valstybė Saugumas ir vystymasis ilguoju laikotarpiu gali būti tvarūs tik tada, kai jie grindžiami visapusiška pagarba žmogaus teisėms be diskriminacijos jokiu pagrindu, demokratijos principais, lyčių lygybe ir teisine valstybe. Pripažindamos, kad visos žmogaus teisės yra visuotinės, nedalomos ir tarpusavyje susijusios, ES ir Afrikos šalys yra įsipareigojusios visame pasaulyje skatinti ir ginti visas žmogaus teises ir pagrindines laisves. Geras valdymas, veiksminga ir įtrauki ekonominė, socialinė, švietimo ir sveikatos politika, vienodos galimybės naudotis pagrindinėmis socialinėmis paslaugomis, vienodos galimybės naudotis ištekliais ir teisingas išteklių perskirstymas, vienodos teisės kreiptis į teismą, taip pat atvira ir įtrauki visuomenė skatina taiką bei stabilumą ir yra darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo pagrindas, pritraukiantis investicijų. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti vaikų teisių užtikrinimui ir apsaugai. Siūlomas 7 veiksmas – kurti partnerystę su Afrika siekiant į veiksmus ir bendradarbiavimą įtraukti gero valdymo, demokratijos, žmogaus teisių, teisinės valstybės ir lyčių lygybės aspektus. Pagarba visuotinėms žmogaus teisėms – politinėms, pilietinėms, ekonominėms, socialinėms ar kultūrinėms – ir toliau bus viena svarbiausių mūsų partnerystės su visais atitinkamais subjektais ir pagrindinėms iniciatyvoms, pavyzdžiui, Afrikos valdymo struktūrai, teikiamos paramos ypatybių. Bus taikomas strategiškesnis ir labiau struktūruotas požiūris į politinius dialogus žmogaus teisių klausimais su Afrikos šalimis, papildant reguliarias konsultacijas su Afrikos regioninėmis organizacijomis ir gerai išplėtotą AS ir ES dialogą žmogaus teisių klausimais. ES siekia toliau remti patikimus, įtraukius ir skaidrius rinkimų ir demokratinius procesus, be kita ko, geriau koordinuojant AS ir ES veiksmus rinkimų stebėjimo srityje ir vykdant tolesnius su jais susijusius veiksmus. ES taip pat ketina stiprinti bendradarbiavimą demokratinio valdymo ir teisinės valstybės srityse abiejuose žemynuose, įskaitant viešųjų institucijų atskaitomybę ir skaidrumą, nepriklausomą ir nešališką teisingumo sistemą, kovą su korupcija ir tarptautiniais nusikaltimais, taip pat kovą su prekyba žmonėmis. ES turėtų remti konkrečias iniciatyvas, kuriomis siekiama sustiprinti pilietinės visuomenės organizacijas ir žmogaus teisių gynėjus, panaikinti nebaudžiamumą, užtikrinti nukentėjusiųjų teisių gynimą ir skatinti susitaikymą. Bus imamasi iniciatyvų moterų ir jaunimo (įskaitant vaikus) labui ir su jais, remiant jų ekonominį įgalėjimą, užtikrinant aktyvų jų dalyvavimą pilietinio ir politinio gyvenimo sprendimų priėmimo procesuose, skatinant lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises ir užkertant kelią visų formų smurtui prieš moteris ir mergaites, įskaitant su konfliktais susijusį seksualinį smurtą ir smurtą dėl lyties, ir jį panaikinant. c. Atsparumas Atsparumas, taika, saugumas ir valdymas yra glaudžiai susiję. Todėl ES turėtų kurti partnerystę su Afrikos suinteresuotaisiais subjektais, kad padidintų atsparumą, atsižvelgiant į visas problemas, pradedant pagrindinėmis konfliktų priežastimis ir baigiant krizių poveikiu. Tai bus pasiekta didinant ES paramą Afrikos pastangoms užtikrinti taiką, taikant integruotą požiūrį į visus veiksmus visais besivystančių konfliktų ir krizių ciklo etapais. Tai apima prevencines, sprendimo ir stabilizavimo pastangas, vykdomas tikslingais humanitariniais, vystymosi, taikos ir saugumo užtikrinimo veiksmais, atitinkančiais jų pridėtinę vertę ir atitinkamus įgaliojimus. Siūlomas 8 veiksmas – užtikrinti atsparumą susiejant humanitarinius, vystymosi, taikos ir saugumo užtikrinimo intervencinius veiksmus visais konfliktų ir krizių ciklo etapais.

V.Partnerystė migracijos ir judumo srityse Demografinės tendencijos, ekonominių galimybių ir politinio stabilumo siekis, bėgimas nuo krizių ir konfliktų, prisitaikymas prie klimato kaitos ir aplinkos būklės blogėjimas – visa tai reiškia, kad migracijos ir priverstinio perkėlimo lygis ir toliau lems ir dideles galimybes, ir sudėtingus uždavinius abiem žemynams. Tinkamai valdoma migracija ir judumas gali daryti teigiamą poveikį ir kilmės, ir tranzito, ir kelionės tikslo šalims. Afrikos migracijos ir judumo srautai iš esmės yra Afrikos vidaus srautai, o laisvo judėjimo režimai kuriami ir regioniniu, ir žemyno lygmeniu. Kai kuriose Afrikos Sąjungos valstybėse narėse yra daug migrantų, pabėgėlių ir priverstinai perkeltų asmenų, todėl jos susiduria su didelėmis problemomis ir galimybėmis. ES valstybėms narėms dėl migracijos taip pat kyla uždavinių ir atsiveria galimybių. Nuo 2015 m. ES ir Afrikos šalys parengė bendrą požiūrį į migracijos ir judumo valdymą. Šis požiūris padėjo sumažinti neteisėtai į Europą atvykstančių asmenų skaičių, pagerinti bendradarbiavimą kovojant su neteisėtu migrantų gabenimu ir sukurti tvaresnį požiūrį į pabėgėlius priimančiosiose Afrikos šalyse. Vis dėlto tebėra didelių problemų. Užsachario Afrikoje gyvena daugiau nei ketvirtadalis viso pasaulio pabėgėlių. Dėl pavojingų kelionių ir bandymų perplaukti Viduržemio jūrą toliau netenkama gyvybių ir skatinamas nusikalstamas verslas. Kad išspręstų šias problemas, Afrika ir ES turi laikytis subalansuoto, nuoseklaus ir visapusiško požiūrio į migraciją ir judumą, grindžiamo solidarumo, partnerystės ir bendros atsakomybės principais ir pagarba žmogaus teisėms bei tarptautinei teisei. Bendras ES ir Afrikos partnerių tikslas turėtų būti tvarus ir veiksmingas migracijos valdymas. Vykdydama bet kokią veiklą ES toliau skirs ypatingą dėmesį tam, kad būtų gerbiamos jos pagrindinės vertybės ir visų pirma atsižvelgiama į ypatingus pažeidžiamoje padėtyje esančių asmenų, įskaitant moteris, vaikus, nelydimus nepilnamečius ir neįgaliuosius, poreikius. Bendras prioritetas ir toliau turėtų būti apsauga tiems, kuriems jos reikia, pavyzdžiui, pabėgėliams, šalies viduje perkeltiems asmenims ir kitiems pažeidžiamiems perkeltiesiems asmenims. ES tebėra įsipareigojusi padėti Afrikos partneriams spręsti pabėgėlių krizes ir rasti ilgalaikius sprendimus dėl pabėgėlių priimančiosiose šalyse. ES taip pat turėtų toliau dėti pastangas, kad į Europą būtų perkelti asmenys, kuriems reikia tarptautinės apsaugos. Reikia stiprinti įsipareigojimą užkirsti kelią neteisėtai migracijai ir neleisti žmonėms žūti jūroje. Tam reikia aktyviau kovoti su neteisėtu migrantų gabenimu, ypatingą dėmesį skiriant nusikaltėlių tinklų vaidmeniui, ir šios pastangos turi būti glaudžiai susijusios su kova su prekyba žmonėmis. Ypač svarbu didinti pajėgumus siekiant veiksmingai valdyti migraciją, įskaitant veiksmingą sienų valdymą, ir šioje srityje ES turėtų toliau teikti paramą Afrikos partneriams. Taip pat reikia imtis tolesnių veiksmų siekiant pašalinti pagrindines neteisėtos migracijos ir priverstinio perkėlimo priežastis ir pasinaudoti įvairia parama, teikiama per ES ir Afrikos patikos fondą. Būtina stiprinti bendradarbiavimą grąžinimo ir readmisijos srityse, taip pat siekti užtikrinti geresnius faktinio grąžinimo rodiklius. ES ir Afrika turėtų rengti veiksmingesnius ir ilgalaikiškesnius mechanizmus, be kita ko, remiant savanorišką grįžimą, taip pat veiksmingai įgyvendinant ir sudarant readmisijos susitarimus. Turėtų būti užtikrinama ilgalaikė grįžusių asmenų reintegracija kilmės šalyse. Be to, glaudesnis bendradarbiavimas teisėtos migracijos srityje galėtų duoti didelės abipusės naudos: abiejuose žemynuose būtų sudaromos darbo rinkos poreikius atitinkančios galimybės įsidarbinti. Prie teisėtos ir saugios migracijos ir judumo galėtų prisidėti su Afrikos šalimis vykdomi projektai, pagal kuriuos numatoma teisėta ir apykaitinė migracija ir darbo jėgos judumas, taip pat pastangos didinti migracijos naudą vystymuisi, be kita ko, sudarant palankesnes sąlygas atlikti perlaidas. Siūlomas 9 veiksmas – kurti partnerystę su Afrika siekiant užtikrinti subalansuotą, nuoseklų ir visapusišką požiūrį į migraciją ir judumą. Tai bus padaryta visais lygmenimis subalansuotai integruojant migraciją ir judumą į mūsų bendrą partnerystę. Bendradarbiaudami su kilmės, tranzito ir kelionės tikslo šalimis, laikysimės visa apimančio metodo. Taip pat daug dėmesio bus skiriama migracijos valdymo ir šalių partnerių galimybių geriau valdyti savo sienas gerinimui, pajėgumų stiprinimui ir įrodymais pagrįstam bendradarbiavimui. Žemyno lygmeniu ES siūlo sukurti bendrą dialogo tarpžemyninės migracijos ir judumo klausimais sistemą ir toliau stiprinti AS, ES ir JT trišalį bendradarbiavimą, grindžiamą sėkminga darbo grupės migracijos klausimais patirtimi. Regioniniu lygmeniu ES siūlo kartu su AS, JT, ES valstybėmis narėmis ir regioninėmis organizacijomis toliau įgyvendinti bendrą Valetos veiksmų planą ir Chartumo bei Rabato procesus. Dvišaliu lygmeniu ES turėtų plėtoti konkretiems poreikiams pritaikytus dialogus ir partnerystes, kurie yra bendrų santykių su Afrikos šalimis dalis. Svarbu užtikrinti esamų ir būsimų bendradarbiavimo sistemų papildomumą ir pridėtinę vertę. VI.Išvada – bendradarbiavimas įgyvendinant partnerystę Kad pasiektų pirmiau išdėstytus užmojus ir veiksmingai įgyvendintų naująją partnerystę, ES ir Afrika turi rasti būdų glaudžiau bendradarbiauti. a.Pasauliniu lygmeniu – stiprinti taisyklėmis grindžiamą daugiašališkumą Afrikos Sąjunga ir ES yra įsipareigojusios laikytis tarptautinėmis taisyklėmis grindžiamos tvarkos ir daugiašalės sistemos, kurios pagrindą sudaro Jungtinės Tautos. Esame įsitikinę, kad jokia pavienė šalis ar šalių grupė negali išspręsti jokių pasaulinių problemų. Tarptautinis stabilumas ir ekonomikos augimas geriausiai užtikrinamas vykdant pasaulinį bendradarbiavimą ir regioninę integraciją. Todėl esame bendrai suinteresuoti bendradarbiauti daugiašališkumo ir bendrų darbotvarkių (pvz., klimato politikos veiksmų, skaitmeninimo valdymo ir pan.) klausimais, kuriuos galima veiksmingai spręsti tik kartu. Kartu Afrika ir Europa sudaro didžiausią JT balsavimo bloką. Sutelkdami jėgas sudarėme pagrindinius tarptautinius susitarimus, pavyzdžiui, Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., jos darnaus vystymosi tikslus ir Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos, ir esame įsipareigoję juos įgyvendinti. Įvairios specializuotos JT agentūros taip pat turėtų vadovautis šiuo požiūriu. Afrika ir ES turėtų pasinaudoti visomis galimybėmis toliau veiksmingai bendradarbiauti visose strateginėse bendro intereso srityse, susijusiose su trimis JT ramsčiais, ir prireikus užtikrinti bendradarbiavimą ir pozicijų suderinimą. Taip pat turėtume bendradarbiauti ir siekti suderinimo visuose kituose daugiašaliuose forumuose, pavyzdžiui, G 20 ir Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO). Visos ES ir Afrikos Sąjungos narės turi imtis bendrų veiksmų ir informavimo veiksmų, kuriais būtų remiama tarptautinėmis taisyklėmis grindžiama tvarka ir daugiašalė sistema. Vis konkurencingesniame pasaulyje, kuriame idėjos gali laisvai judėti, ypatingas dėmesys bus skiriamas viešajai diplomatijai remiant daugiašališkumą abiejuose žemynuose ir visame pasaulyje, įtraukiant jaunimą, mokslininkus ir kitus suinteresuotuosius subjektus, kurie kartu formuoja būsimą pasaulio tvarką.