ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.3.

Todėl didžiausios tarptinklinio balso ryšio, SMS žinučių persiuntimo ir duomenų, įskaitant MMS, perdavimo paslaugų kainos turėjo būti gerokai sumažintos (žr. toliau pateikiamą lentelę) siekiant galutinio tikslo visiškai panaikinti tarptinklinio ryšio mokesčius ir ES vidaus ryšio paslaugų kainas prilyginti nacionaliniu lygmeniu taikomoms kainoms. Skambučiai EUR/min be PVM SMS EUR/SMS be PVM Duomenys EUR/KB be PVM Did me ninė kaina Mažmeninė atlikto skambučio kaina Mažmeninė priimamo skambučio kaina Didmeninė kaina Maž meni nė kaina Didmeninė kaina Maž meni nė kaina Vidutinė kaina iki 2007 9 1 0,7692 0,417 ---- ---- ---- ---- Reglamentas (ES) Nr. 717/2007 Didžiausia kaina 2007 9 1–2008 8 31 0,30 0,49 0,24 ---- ---- ---- ---- Didžiausia kaina 2008 9 1–2009 6 30 0,28 0,46 0,22 ---- ---- ---- ---- Didžiausia kaina 2009 7 1–2010 6 30 0,26 0,43 0,19 0,04 0,11 1,00 ---- Reglamentas (EB) Nr. 544/2009 Didžiausia kaina 2010 7 1–2011 6 30 0,22 0,39 0,15 0,04 0,11 0,80 ---- Didžiausia kaina 2011 7 1–2012 6 30 0,18 0,35 0,11 0,04 0,11 0,50 ---- Didžiausia kaina 2012 7 1–2013 6 30 0,14 0,29 0,08 0,03 0,09 0,25 0,70 Reglamentas (EB) Nr. 531/2012 Didžiausia kaina 2013 7 1–2014 6 30 0,10 0,24 0,07 0,02 0,08 0,15 0,45 Didžiausia kaina 2014 7 1–2015 6 30 0,05 0,19 0,05 0,02 0,06 0,05 0,20 Didžiausia kaina 2015 7 1–2017 6 30 0,05 0,19 0,05 0,02 0,06 0,05 0,20 Didžiausia kaina 2015 7 1–2022 6 30 0,05 0,02 0,05
1.4.

Komitetas pažymi, kad dirvožemio derlingumas ir apsauga yra pagrindinis Komisijos pasiūlymo aspektas, tačiau atkreipia dėmesį, kad be Dirvožemio apsaugos sistemos direktyvos šį tikslą pasiekti bus sunku. Be to, jis pabrėžia būtinybę atsižvelgti į valstybių narių dirvožemio skirtumus, dėl kurių reikėtų patvirtinti tikslinius standartus.
3.7.

Maisto sistemose labai svarbią ir nepakeičiamą vietą užima gyvuliai kaip kokybiško proteino ir kitų maistinių medžiagų, pavyzdžiui, vitaminų ir mineralų, šaltinis. Gyvuliai taip pat svarbūs maisto medžiagų apykaitai ūkiuose ir regionuose, atviro ir įvairaus kraštovaizdžio, daugiamečių pievų, pusiau natūralių buveinių apsaugai ir rūšių įvairovės išsaugojimui. Be to, jie yra žmonių pajamų, turto ir pragyvenimo šaltinis. ES taip pat yra labai daug žemės ūkio paskirties žemės, kuri praktiškai yra tinkama tik gyvulių ganymui. Vis dėlto per pastarąjį penkiasdešimtmetį pasaulinė mėsos ir kiaušinių gamyba padidėjo keturis kartus, o pieno gamyba – daugiau nei dvigubai. Per tą patį laikotarpį pasaulio gyventojų skaičius išaugo tik dvigubai (13). Reikėtų pažymėti, kad paklausos sudėtis taip pat pasikeitė, o padidėjusi mėsos, pieno ir kiaušinių gamyba yra susijusi su pajamų padidėjimu, nors kainos liko žemos.
4.10.

EESRK siūlo taip pat įtraukti pasiūlymus, kuriais būtų siekiama labiau standartizuoti prospekto tikrinimo ir peržiūros procedūras, jei paskelbimas sustabdomas arba atšaukiamas. Daugeliu atveju esama daugybė pavėluotų ir išankstinių procedūrų, kurias reikia atlikti prieš reguliavimo institucijai priimant galutinį sprendimą. Tai skatina nepagrįstą delsimą, kuris emitentui gali nemažai kainuoti, palyginti su padėtimi, kai visos reguliavimo institucijos rekomendacijos pateikiamos vienu kartu. Todėl, Komiteto manymu, siekiant pažangos kapitalo rinkų sąjungos srityje, būtų naudinga, jeigu ESMA parengtų valstybėms narėms skirtas vienodas taisykles su konkrečiais nurodymais galimiems emitentams dėl to, kaip prospekto projekte būtų galima spręsti bet kokius su laiko terminais ir formatais susijusius trūkumus. Taip emitentams, ypač MVĮ, būtų lengviau parengti savo prospektus, be to, būtų sukurta homogeniškesnė aplinka mažinant reguliavimo veiksmų laisvės priežastis.
1.8.

EESRK apgailestauja, kad skaitmeninėje strategijoje nėra socialinio matmens (išskyrus su skaitmeniniais įgūdžiais susijusius klausimus), nors paslaugų ir verslo modelių raida lemia esminius pokyčius darbo rinkoje. EESRK mano, kad, be galimos naudos, būtina atsižvelgti į įvairią riziką ir iššūkius, visų pirma saugumo, darbo organizavimo ir socialinės apsaugos srityje. Be to, į bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją (1) turi būti įtrauktos sutartyje nustatytos procedūros dėl socialinio dialogo ir horizontalioji socialinė išlyga. EESRK mano, kad socialinis matmuo, darantis didelį poveikį užimtumui, turėtų būti ketvirtasis Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos ramstis.
2.6

Radijo spektras yra ribotas išteklius. Veiksmingai jį naudojant bus galima padaryti didelį poveikį Europos skaitmeninės darbotvarkės įgyvendinimui ir paslaugų teikėjų veiklos sąlygoms. Be to, spektro naudojimo sąlygos (pavyzdžiui, skyrimo taisyklės, rezervavimo trukmė, galimybės perskirstyti spektrą (keičiant jo valdymą, be kita ko, siekiama tenkinti rinkos poreikius arba padidinti spektro naudojimo veiksmingumą) ir juo dalytis) labai skiriasi valstybėse narėse. Skiriasi skyrimo sąlygos, spektro rezervavimo galiojimo terminai ir galimybės pratęsti rezervaciją. Dėl šių skirtumų sudėtinga investuoti ir kurti integruotus tarpvalstybinius belaidžio ryšio tinklus.
1.4

1980 m. birželio 25 d. Komisijos direktyvoje 80/723/EEB dėl valstybių narių ir valstybinių įmonių finansinių santykių skaidrumo apibrėžta, kad „valstybinė įmonė“ – tai bet kuri bendrovė, kurioje valstybinės valdžios institucijos gali tiesiogiai arba netiesiogiai panaudoti savo dominuojančią įtaką per joms priklausančią nuosavybę bei finansinį dalyvavimą toje bendrovėje arba per ją reguliuojančias taisykles. Yra laikoma, kad valstybinės valdžios institucijos turi dominuojančią įtaką tada, kai tokios valdžios institucijos toje bendrovėje tiesiogiai arba netiesiogiai: a) valdo didžiąją įmonės pasirašytojo kapitalo dalį arba b) kontroliuoja įmonės išleistų akcijų suteikiamų balsų daugumą, arba c) gali skirti daugiau kaip pusę įmonės administracinio, valdymo ar priežiūros organų narių.
2.6

Be to, svarbu pabrėžti, kad viešojo sektoriaus institucijos ir daug kitų piliečiams nepaprastai svarbių institucijų interneto svetainėse teikia svarbią informaciją ir paslaugas. Todėl prieigą prie tų interneto svetainių ir jų funkcijų turi turėti visi piliečiai, įskaitant neįgaliuosius, funkcinių sutrikimų turinčius asmenis, vaikus, vyresnio amžiaus žmones ir visus kitus. Tai svarbu tiek kalbant apie techninį adaptavimą (pavyzdžiui, teksto redakcija, galimybė pakeisti šrifto dydį, reguliuoti kontrastą, galimybė patekti į interneto puslapius naudojant kitas naršykles ir prieigą palengvinančias programas ir t. t.), tiek apie tokius aspektus kaip „suprantama kalba“. E. valdžios paslaugas teikiančių interneto svetainių ir apskritai viešojo sektoriaus interneto svetainių skaičius auga. Prieiga prie informacijos ir paslaugų, teikiamų per interneto svetaines, bus svarbi siekiant ateityje įgyvendinti pagrindines piliečių teises, įskaitant ir teisę į darbą.
—

leidimų suteikimas. Kiekvienas plačiajuosčio ryšio tinklo paslaugų teikėjas turi teisę elektroninėmis priemonėmis per bendrą informacinį punktą gauti visą informaciją apie sąlygas ir procedūras, kurias reikia atlikti norint gauti leidimą konkretiems inžineriniams darbams, taip pat teisę teikti leidimų paraiškas elektroninėmis priemonėmis per tą punktą. Kompetentingos institucijos leidimą turi suteikti arba paraišką atmesti per šešis mėnesius nuo paraiškos gavimo;
4.1.3

Jau žinoma, kad pagal 2014–2020 m. finansinę programą Europos Komisija naujojo fondo veiklai skyrė 2,5 mlrd. EUR biudžetą, t. y. po 360 mln. EUR per metus. Tačiau kilus diskusijoms dėl galutinio Europos Sąjungos biudžeto atsirado pagrindo nerimauti, kad ši suma gali būti dar labiau sumažinta. Jau dabar pagal dabartinę programą 2012–2013 m. laikotarpiui skirta 500 mln. EUR per metus suma yra per maža, kad būtų galima visiškai patenkinti valstybių narių poreikius, kurie sudaro apie 680 mln. EUR per metus (10). Kadangi gali būti, kad naujuoju fondu naudosis daugiau valstybių narių (šiuo metu jų yra 20) (11), taip pat dėl siūlomos lanksčios paramos teikimo tvarkos, t. y. nuostatos, kad parama gali būti teikiama ne tik maistu, bet ir pagrindinėmis vartojimo prekėmis, kurios būtų skiriamos benamiams ir vaikams asmeniniam naudojimui, ir dėl planuojamų socialinės reintegracijos priemonių, tikėtina, kad poreikiai bus daug didesni negu dabartinis biudžetas. Todėl akivaizdu, kad siūlomas fondo biudžetas yra nepakankamas poreikiams, kuriuos fondas turėtų tenkinti. Be to, darant prielaidą, kad 2014–2020 m. Europos Sąjungos biudžetas bus patvirtintas toks, koks yra šiuo metu, arba labai nežymiai mažesnis, bus sunku susitaikyti su materialinei pagalbai skirtų išteklių sumažinimu ne mažiau kaip 28 proc. (palyginti su 2012–2013 m. programa).
4.9

Tai pasakytina ir apie pasiūlymo taikymo sritį. Seveso II direktyva taikoma maždaug 10 000 konkrečiai įvardytų objektų visoje ES. Apie pusei iš jų taikoma ir priimtoji nauja direktyva dėl pramoninių išmetamųjų teršalų (kuria pakeista taršos ir integracinės prevencijos direktyvą), kuri bus taikoma iš viso daugiau kaip 50 000 objektų. Tarp vadinamųjų Seveso objektų yra cheminių produktų gamybos, naftos perdirbimo, vartotojams skirtų produktų, kiti pasrovinės gamybos ir kai kurie atliekų perdirbimo objektai. Valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos lyg ir sutaria, kad dabartinėmis apibrėžtimis gana gerai apibrėžiami objektai, kuriuose galimos didelės avarijos. Į sąrašą, be abejonės, įtraukti visi stambiausi objektai. Jeigu, laikantis GHS reikalavimų, bus keičiamas produktų klasifikacijos lygis (nekeičiant realaus pavojaus), bus įtraukti tik mažesni objektai ir dėl to dar labiau sumažės reali rizika arba padaugės (nors tam beveik nėra pagrindo) objektų, priskiriamų aukštesnės rizikos kategorijai. Tam tikrų problemų kelia ploviklių žaliavos, kadangi, pasikeitus apibrėžčiai, galėtų būti įtraukta gerokai daugiau žemesnės pakopos objektų. Pagal pirmiau minėtus Komisijos statistinius duomenis 5 500 žemesnės pakopos objektų kasmet įvyksta vos 5–10 proc. visų avarijų, apie kurias yra pranešama, todėl neatrodytų, kad tai būtų prioritetinė sritis, kurią reikėtų papildomai reguliuoti. Iš tikrųjų, jeigu turėsime omenyje tai, kad viename iš žemesnės pakopos Seveso objektų avarija, apie kurią reikia pranešti, gali įvykti kartą per 500–1 000 metų (o jeigu kalbėtume apie aukštesnės pakopos Seveso objektus, tai avarija gali įvykti kartą per 100–200 metų), galima teigti, kad didesni pavojai žmogaus tyko namuose arba kelyje į darbą, nors, be abejo, jie retai turi didelių pasekmių kitiems žmonėms ir reguliuotojų ar plačiosios visuomenės nėra laikomi rimtais. Jeigu norima, kad atsakingosios mažosios ir vidutinės įmonės išmanytų teisę ir laikytųsi jos nuostatų ir kad objektus reguliariai tikrintų kompetentingos institucijos, rezultatai gali netrukus pablogėti. Kai visur mažinamas biudžetas ir darbuotojų skaičius, yra didesnė tikimybė, kad rimtos avarijos gali įvykti kitur.
4.2.3

Viešasis finansavimas. NVO ilgametės pastangos gauti viešąjį finansavimą davė vaisių – NVO oficialiai gavo dideles sumas vietos lygiu (per vietos savivaldos organų biudžetus apie 883 900 eurų (14)) ir nacionaliniu lygiu (per parlamentinę Lėšų NVO skyrimo komisiją – 200 000 eurų (15)) ir per Komisiją dėl dalies loterijoje gautų pajamų paskirstymo – 3 440 000 eurų (16). Be to, kai kurios ministerijos turi specialius fondus jų kompetencijai priklausančių sričių organizacijoms (17). Apskritai šios lėšos galėtų gerokai padėti pilietinės visuomenės vystymuisi. Kadangi didelė dalis finansavimo atitenka tik labai nedaugeliui NVO darbo sričių, pirmiausia per didžiausią fondą, kurio lėšas sudaro iš loterijos gautos pajamos (18), ir dėl nepakankamai skaidraus loterijos pajamų komisijos darbo bei sunkių nusižengimų skirstant lėšas (19), šios lėšos iš tiesų nepasiekia daugelio aktyvių ir tikrai nevyriausybinių organizacijų bei neparemia visuomenės demokratizavimo programų. Reglamentas dėl šių lėšų paskirstymo, kurį parengė iš valdžios pareigūnų ir NVO atstovų sudaryta darbo grupė ir 2008 m. priėmė vyriausybė, yra tvirtas pagrindas, tačiau jo taikymas susijęs su plataus masto manipuliacijomis ir kelia rimtų abejonių (20). 2010 m. bus sudaryta nauja tarpšakinė grupė, kuri užsiims naujų norminių aktų rengimu, kad būtų išspręsti šie klausimai.
3.4.5

Komitetas mano, kad Europos Komisijos apibrėžti keturi lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros aspektai ir principai galėtų labai padėti sumažinti nedarbą Europoje. Vis dėlto svarbiausia užtikrinti, kad būtų kuriamos kokybiškos darbo vietos. Darbo vietų kokybei užtikrinti labai svarbų vaidmenį atlieka veiksminga socialinė apsauga. Ji yra pagrindinis ES socialinės sanglaudos veiksnys. Todėl Komitetas pabrėžia, kad įgyvendinant darbo rinkos reformas valstybėse narėse reikėtų siekti, kad nedaugėtų neužtikrintų darbo vietų, kurioms būdingas pernelyg didelis lankstumas, bet mažos užimtumo garantijos. Per pastaruosius dešimt metų tokių darbo vietų skaičius nuolat didėjo. Komisija turėtų reguliariai vertinti lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principo taikymą su darbo rinka susijusiuose ir šią sritį reglamentuojančiuose teisės aktuose. Komitetas laikosi nuomonės, kad lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principai turi būti dar labiau įtvirtinti darbotvarkėje pasibaigus Lisabonos strategijos įgyvendinimo laikotarpiui. Be to, EESRK siūlo suderinti socialinių partnerių veiklą su šia darbotvarke.
4.6.1

Be to, svarbu nurodyti, kad šiuo metu nacionalinės kompetentingos institucijos labai daug farmakologiniam budrumui skirtų lėšų išleidžia tvirtindamos ir tvarkydamos įmonių siunčiamus su saugumu susijusius pranešimus apie pavienius atvejus be reikalo dubliuodamos veiklą. Šiuos išteklius būtų galima panaudoti geriau skatinant glaudesnį valdžios institucijų bendradarbiavimą, geriau panaudojant turimas žinias, pasidalijant darbu ir supaprastinant veiklos, susijusios su visų pranešimų dėl vaistų saugumo pateikimu ir tvarkymu, administracinius aspektus.
2.8.4

Jei Komisijos numatytos priemonės neatitinka komiteto nuomonės arba jei nuomonė nepateikiama, taikoma tokia tvarka: — Komisija nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi, ir tuo pačiu metu perduoda jį Europos Parlamentui, — Taryba kvalifikuota balsų dauguma priima sprendimą dėl šio pasiūlymo per du mėnesius nuo jo gavimo dienos, — jei per šį laikotarpį Taryba kvalifikuota balsų dauguma paprieštarauja siūlomoms priemonėms, jos nepatvirtinamos. Tokiu atveju Komisija Tarybai gali pateikti iš dalies pakeistą pasiūlymą arba pateikti pasiūlymą dėl teisės akto priėmimo remdamasi Sutartimi, — jei Taryba numato patvirtinti siūlomas priemones, ji nedelsdama pateikia jas Europos Parlamentui. Jei per minėtą dviejų mėnesių laikotarpį Taryba nepriima sprendimo, Komisija nedelsdama pateikia priemones Europos Parlamentui, — per keturis mėnesius nuo pasiūlymo perdavimo Europos Parlamentas absoliučia savo narių balsų dauguma gali paprieštarauti atitinkamų priemonių patvirtinimui remdamasis tuo, kad: — siūlomos priemonės viršija pagrindiniame dokumente numatytus įgyvendinimo įgaliojimus, — minėtos priemonės yra nesuderinamos su pagrindinio dokumento tikslu ar turiniu, — jomis nesilaikoma subsidiarumo ar proporcingumo principų, — jei per šį laikotarpį Europos Parlamentas paprieštarauja siūlomoms priemonėms, jos nepatvirtinamos. Tokiu atveju Komisija Komitetui gali pateikti iš dalies pakeistą priemonių projektą arba pasiūlymą dėl teisės akto priėmimo remdamasi Sutartimi, — jei praėjus šiam laikotarpiui Europos Parlamentas nepaprieštarauja siūlomoms priemonėms, jas pagal aplinkybes patvirtina Taryba arba Komisija.
3.1.3

Mokyklinis amžius (6–14 metų). Prastas romų tautybės vaikų mokyklos lankymas. Vaikų neužregistravimas ir tėvų nenoras leisti vaikus (ypač mergaites) į mokyklą, izoliacija ir žemo lygio mokymas sudaro papildomus veiksnius, pripažįstamus daugelyje pranešimų (4). Geresnis mokyklos lankymas, izoliacijos panaikinimas yra svarbiausios priemonės siekiant nutraukti ištisų neišsilavinusių romų kartų ciklą. CCT (sąlyginis pinigų pervedimas), taikomas kai kurios šalyse, yra viena iš galimybių skatinti lankyti mokyklą, kadangi norint ja pasinaudoti, reikia pateikti įrodymą, kad vaikas yra teisiškai užregistruotas ir turi gimimo liudijimą. Galima tikėtis geresnio mokyklos lankymo tuo atveju, jei vaikai nepatirs izoliacijos, jiems bus teikiamos visos būtinos paslaugos bei mokomi pagal tokius mokymo metodus, kurie padėtų jiems įvykdyti reikalavimus (kalba, spragų užpildymas ir pan.). Pradinių klasių moksleiviams vėl turėtų būti suteikiamas nemokamas maitinimas (atsižvelgiant į pajamas) ir nemokami vadovėliai. Jei siekiama, kad švietimas būtų ilgalaikis prioritetas, vyriausybės tai turėtų iš naujo svarstyti. Izoliacija švietimo srityje visų pirma yra romų ir daugumos bendruomenės gyvenviečių geografinio atskyrimo padarinys. Be to, būtina pastebėti, kad ne romų kilmės asmenys dažnai nebeleidžia savo vaikams lankyti mokyklos, jei klasėje romų vaikų dalis labai padidėja, dėl to atsiranda atskiros romų vaikų klasės arba mokyklos. Dėl įvairių priežasčių šios mokyklos neatitinka reikalaujamų standartų, todėl pakankamai gabūs romų vaikai patenka į specialiąsias mokyklas ir dėl to dažniausiai praranda galimybę tęsti mokslą. Ypač didele problema tapo romų vaikų nukreipimas į specialiąsias mokyklas, skirtas vaikams, turintiems mokymosi sunkumų. Dažnai taip atsitinka dėl diskriminuojančių stojamųjų testų mokyklose, o iš dalies ir dėl žalingų paskatų (nemokamo transporto arba maitinimo mokykloje). Nepateisinamo skyrimo į specialiąsias mokyklas praktika yra akivaizdus pagrindinių teisių pažeidimas ir turi būti nutraukta imantis visų teisinių ir administracinių priemonių. Be to, negalima nepaminėti, kad skurdas yra priežastis atsisakyti mokyklos, kadangi tėvai negali arba nenori padengti su mokyklos lankymu susijusių išlaidų arba nori savo vaikus įdarbinti, kad šie prisidėtų prie šeimos išlaikymo arba rūpintųsi savo jaunesniais broliais ir seserimis. Pastaroji problema visų pirma liečia mergaites.
3.2

Parengta ataskaita apie 2002–2006 m. strategijos tikslų įgyvendinimą ir jos poveikį (8). Per šį laikotarpį į ES įstojo dešimt naujų valstybių narių. Kadangi trūko statistinių duomenų ir informacijos, šioje ataskaitoje neaptariama padėtis dešimtyje naujųjų valstybių narių. Be to, naujoji strategija parengta remiantis 1999 m. duomenimis. Todėl EESRK labai apgailestauja, kad Komisija, neatsižvelgdama į tai, kad tuo metu, kai į ES įstojo naujosios valstybės narės, strategijos įgyvendinimo laikotarpis jau buvo įpusėjęs, nepasinaudojo galimybe nukrypti nuo plano ir atitinkamai pakeisti strategiją.
2.5

Be to, šie 4,7 mln. Europos Sąjungos jaunų bedarbių retai kada suranda naują darbą per pirmuosius šešis nedarbingumo mėnesius, todėl akivaizdu, kad, nepaisant 2005 m. priimto Europos jaunimo pakto, įgyvendinant Lisabonos strategiją dar nepavyko pagerinti jaunimo padėties darbo rinkoje. Štai kodėl vis svarbiau tampa Europos jaunimo paktą įgyvendinti vietos lygiu.
3.1

Dėl nuolatinio gyventojų ir gyvūnų skaičiaus didėjimo, augančios prekybos ir apskritai besiplečiančių tarptautinių ryšių gyvūnams ir žmonėms vis didesnį pavojų kelia sunkios užkrečiamos gyvūnų ligos, be to, ir klimato kaita sukelia geografinio pasiskirstymo pokyčius. Tokiu būdu plinta zoonozės ir kitos ligos arba jos vėl prasiveržia, ir dėl to patiriame nuolatinį pandemijos pavojų, pvz., dėl paukščių gripo. Todėl ES turėtų teikti prioritetą šių grėsmių prevencijai ir kovai su jomis tiek ES viduje, tiek ir tarptautiniu lygiu, nepamirštant taip pat ir besivystančių šalių.
2.6

Dėl numatomų struktūrinių pakeitimų, ankstesnės politikos poveikio ir naujų technologijų tikimasi pagerinti energijos intensyvumą 1,8 proc. arba 470 Mtne per metus. Tai reiškia, kad bendras energijos intensyvumo sumažinimas, įskaitant 20 proc., kurį tikimasi pasiekti taikant naujas siūlomas priemones (1,5 proc., t. y. 390 Mtne per metus 2005-2020 m. laikotarpiu), turėtų siekti 3,3 proc. per metus. Darant prielaidą, kad vidutinis metinis BVP augimas yra 2,3 proc. per metus, bendras energijos sutaupymas per metus sudarytų 1 proc.
5.1

Darbo rinkos lankstumo ir saugumo poveikis vyrams ir moterims yra skirtingas. Moterys dažnai dirba nestabiliose ir nesaugiose darbo vietose, kurioms būdingas pernelyg didelis lankstumas. Pernelyg didelis lankstumas, kuris kai kuriais atvejais galėtų sukelti nestabilių ir nesaugių darbo vietų pavojų, turi būti kompensuojamas atitinkama saugumo forma. Be to, kai lyčių vaidmenys paskirstyti tradiciškai, moterims tenka daugiau rūpintis vaikais ir pagyvenusiais žmonėmis, joms iškyla daugiau sunkumų, kai reikia derinti profesinę ir nedarbinę veiklą. Be to, nepaisant antidiskriminacinių įstatymų, skirtingų lyčių asmenų darbo užmokestis pernelyg skiriasi, ir moterys dažnai turi mažiau teisių, susijusių su socialine apsauga, įskaitant pensijas. Taigi moterys dažniau susiduria su neigiamais lankstumo aspektais.
2.2.13

Šiuo pasiūlymu pripažįstamos tarpšakinės organizacijos, jame numatyta galimybė išplėsti GO nuostatų taikymo sritį ir įtraukti tuos gamintojus, kurie nėra GO nariai, jei GO kontroliuoja ne mažiau kaip 60 proc. produkcijos, pateikiamos toje gamybos šakoje.
2.9

Tam tikrose Europos šalyse imigracija iš dalies kompensuoja ir, be abejonės, toliau kompensuos demografinį deficitą, tačiau tik tada, jei jose bus įgyvendintos imigrantams skirtos integravimo į visuomenę programos (kalbų, profesinis mokymas ir kita) (4). Tačiau ji negali būti mūsų vienintelis demografinių problemų sprendimo būdas, kadangi tai nėra tik Europai reikalingos darbo jėgos klausimas, bet kartu ir žmogiškumo, ir visuomenės problema. Be to, žmoniškųjų išteklių — ypač labiausiai išsilavinusių ir įgijusių aukščiausią kvalifikaciją — pasisavinimas iš besivystančių šalių nėra tinkamas sprendimas. Europos Sąjunga taipogi pati turi rasti priemonių demografinėms problemoms, su kuriomis susiduria, spręsti.
4.5

Tačiau to nepakanka. Komitetas tikisi, jog Komisija ir toliau ieškos priemonių gyvsidabrio naudojimui gamybos procesuose ir produktų sudėtyje mažinti Europoje ir užtikrinti saugų atliekų srautuose aptinkamo gyvsidabrio šalinimą. Be to, EESRK ragina, kad Komisija apsvarstytų tolesnius veiksmus, kurių reikėtų imtis tarptautiniu mastu, kad būtų skatinamas geresnis gyvsidabrio valdymas visame pasaulyje, įskaitant derybas dėl atitinkamų bendradarbiavimo priemonių remiant gyvsidabrį pakeičiančių technologijų perdavimą, sprendimų dėl gyvsidabrio surinkimo ir laikymo taikymą ir, galbūt, tarptautinio susitarimo dėl gyvsidabrio valdymo ir kontrolės sudarymą.
4.4.1

EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad aiškūs, darnūs skaidrumo reikalavimai yra svarbūs tiek vartotojui, tiek ir SEPA pripažinimui. Informacija turi būti aiški, suprantama ir lengvai skaitoma. Per didelė informacijos įvairovė ir kaupimas gali sukelti priešingą poveikį; tai gali lemti daugiau neskaidrumo nei skaidrumo. Be to, privačiam SEPA vartotojui reikalinga kitokia informacija nei SEPA besinaudojančiam verslininkui. Taip pat veikiau klaidinančiai veikia ir išauga sąnaudos, kai Komisija panašiems dalykams numato skirtingus skaidrumo reikalavimus. Komitetas ypač norėtų atkreipti dėmesį į nuotolinės prekybos direktyvos skaidrumo reikalavimus.
4.3.3

Hagos programoje siūloma kurti „Europos teisminę kultūrą“, paremtą valstybių narių teisinių sistemų ir tradicijų įvairove. Be to, programoje raginama dėti didesnes pastangas lengvinant tiek galimybę naudotis teisingumu, tiek teisinį bendradarbiavimą. Be to, tarpusavio pasitikėjimas (36) turi būti pagrįstas įsitikinimu, kad visi Europos piliečiai privalo turėti galimybę naudotis aukštos kokybės teismine sistema (37).