[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 29.6.2006 KOM(2006) 350 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Kokybės ataskaita pagal 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1221/2002 dėl valdžios sektoriaus ketvirtinių nefinansinių sąskaitų KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Kokybės ataskaita pagal 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1221/2002 dėl valdžios sektoriaus ketvirtinių nefinansinių sąskaitų 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1221/2002[1] 8 straipsnyje teigiama, kad Komisija (Eurostatas) pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, įvertinančią valstybių narių perduotų ketvirtinių duomenų patikimumą. Pinigų komiteto ataskaitoje apie informacijai keliamus reikalavimus, kurią 1999 m. sausio 18 d. patvirtino Ekonomikos ir finansų reikalų taryba, pabrėžiamas išsamios statistinės informacijos sistemos, kuria galėtų remtis politikos formuotojai priimdami sprendimus, poreikis. Todėl didelis dėmesys buvo skirtas trumpalaikei valstybės finansų statistikai, siekiant pagal ESS 95 taisykles parengti valdžios sektoriaus ketvirtinių nefinansinių sąskaitų supaprastintą versiją. Buvo taikomas dviejų etapų metodas. Pirmasis etapas – 2000 m. vasario 3 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 264/2000[2] priėmimas. Per antrąjį etapą Reglamentu (EB) Nr. 1221/2002 nustatyta, kad reikia perduoti duomenis, susijusius su likusiais ESS 95 sandoriais[3]. Kokybės ataskaitoje yra bendrasis skirsnis ir taip pat pateikiama išvadų ir rekomendacijų santrauka pagal šalis. Bendrajame skirsnyje aiškinamos pagrindinės sąvokos ir techninio pobūdžio klausimai ir apibendrinamas su šalimis susijęs skirsnis. Reikėtų pažymėti, kad išsamesnę apžvalgą bus galima rasti Eurostato interneto svetainėje 2006 m. Šios ataskaitos tikslas – pateikti įvairialypius statistikos kokybės aspektus; joje vadovaujamasi pagrindiniais kriterijais, kurie paprastai naudojami kokybei vertinti[4]. Jos struktūra plačiąja prasme buvo svarstoma ir sutarta su Trumpalaikės valstybės finansų statistikos darbo grupės nariais. Kokybės ataskaitos struktūra 1. Institucinės priemonės 2. Prieinamumas ir aiškumas 3. Duomenų perdavimo savalaikiškumas ir aprėptis 4. Suderinamumas 4.1. Ketvirtinių ir metinių duomenų suderinamumas 4.2. Negalutinės ir galutinės statistikos suderinamumas 5. Palyginamumas laikui bėgant 6. Tikslumas ir patikimumas 6.1. Duomenų šaltinių aprėptis 6.2. Atliekant statistinius skaičiavimus naudoti metodai ir prielaidos. 6.3. ESS 95 sąvokų patikslinimai 6.4. Statistinių duomenų pataisymai 7. Išvados ir rekomendacijos Kokybės ataskaita 1. INSTITUCINIAI SUSITARIMAI Valdžios sektoriaus ketvirtines nefinansines sąskaitas rengia visų valstybių narių nacionaliniai statistikos institutai, išskyrus Belgiją (Belgijos nacionalinis bankas Nacionalinių sąskaitų instituto vardu) ir Ispaniją (Ekonomikos reikalų ir finansų ministerija). Daugelyje valstybių narių ketvirčio metodikos klausimais užsiima darbo grupės, sudarytos iš nacionalinio statistikos instituto, nacionalinio centrinio banko ir finansų ministerijos atstovų (panašus metodas priimtas metinių sąskaitų atžvilgiu). Be to, šios darbo grupės dažnai analizuoja ketvirtinių nefinansinių ir finansinių sąskaitų atitikimą[5]. 2. PRIEINAMUMAS IR AIšKUMAS Prieinamumas reiškia fizines sąlygas, kurioms esant vartotojai gali gauti duomenis, t. y. kur eiti, kaip užsisakyti, pristatymo laikas ir duomenų gavimo formatai. Jis taip pat parodo, ar be duomenų pateikiami atitinkami metaduomenys ir metodiniai žinynai. Šiuo metu Eurostato interneto svetainėje skelbiami valstybių narių mokesčių ir socialinių išmokų duomenys, numatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 264/2000. 2006 m. pradžioje visuomenė turės galimybę susipažinti su likusiais ketvirtiniais ESS 95 sandoriais. Nacionalinės duomenų platinimo politikos kryptys: 12 valstybių narių – Čekijos Respublika, Danija, Ispanija, Italija, Kipras, Malta, Nyderlandai, Austrija, Slovėnija, Suomija, Švedija ir Jungtinė Karalystė – šiuo metu skelbia valdžios sektoriaus ketvirtines nefinansines sąskaitas, nors kai kuriose šalyse šie duomenys skelbiami tik iš dalies (t. y. daugiausia ketvirtiniai mokesčių ir socialinių išmokų duomenys). Kai kurios valstybės narės – Lietuva, Liuksemburgas, Nyderlandai, Lenkija ir Švedija – planuoja juos paskelbti arba papildyti paskelbtus duomenis 2006 m. Paskelbtą statistiką paprastai galima rasti nacionalinių statistikos institutų interneto svetainėse, daugiausia jų valstybinėmis kalbomis. Kartais prie duomenų pateikiami metaduomenys arba trumpos metodinės pastabos. Eurostatas išleido du valdžios sektoriaus ketvirtinių sąskaitų metodikos žinynus. Pirmasis Mokesčių ir socialinių išmokų ketvirčio duomenų rengimo žinyno[6] leidimas buvo išleistas 2002 m., kuriame daugiausia dėmesio buvo skiriama sandoriams, nurodytiems Komisijos reglamente (EB) Nr. 264/2000. Šis žinynas buvo papildytas išleidus naują Valdžios sektoriaus ketvirtinių nefinansinių sąskaitų žinyną , kuriame apžvelgiami visi likusieji ESS 95 sandoriai. Jie yra panašios struktūros, ir juose pateikiamos metodinės rekomendacijos bei apibūdinama nacionalinė praktika pagal visus valdžios sektoriaus pasektorius. 2006 m. pradžioje plačioji visuomenė galės rasti šį žinyną Eurostato interneto svetainėje. Reikėtų pažymėti, kad pagal dviejų trumpalaikės valstybės finansų statistikos reglamentų nuostatas reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų Eurostatui šaltinių ir metodų, kurie buvo naudojami rengiant ketvirtinius duomenis, aprašymą ir, perduodamos pataisytus duomenis, smulkiai nurodytų visus pirminio aprašymo pakeitimus. Airija yra vienintelė valstybė narė, kuri dar nėra pateikusi Reglamente (EB) Nr. 1221/2002 nurodytų sandorių duomenų šaltinių ir metodų aprašymo. 3. DUOMENų PERDAVIMO SAVALAIKIšKUMAS IR APRėPTIS Savalaikiškumas atspindi laiko tarpą nuo galimybės pasinaudoti duomenimis iki įvykio, kurį jie apibūdina. Pagal trumpalaikės valstybės finansų statistikos reglamentus duomenys Eurostatui pateikiami ne vėliau kaip praėjus 3 mėnesiams nuo ketvirčio, kurio duomenys teikiami, pabaigos. Nagrinėjant ketvirčio duomenų perdavimą nuo 2004 m. gruodžio mėn. iki 2005 m. rugsėjo mėn. paaiškėjo, kad penkiolika valstybių narių kas ketvirtį laiku teikė valdžios sektoriaus nefinansines sąskaitas. tai buvo Danija[7], Vokietija, Graikija, Airija, Italija, Latvija, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Portugalija, Slovėnija, Slovakija, Suomija, Švedija ir Jungtinė Karalystė. Kitos valstybės narės (Belgija[8], Čekijos Respublika, Ispanija, Prancūzija, Kipras, Vengrija, Austrija ir Lenkija) bent vieną kartą pavėlavo pateikti duomenis 3-5 dienomis. Lietuva visus keturis kartus teikdama duomenis vėlavo vidutiniškai 5 dienomis. Šiuo metu Eurostatas analizuoja visai neseniai iš Estijos gautus duomenis. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad kai kurios šalys (Vokietija, Slovėnija ir Švedija) kartais atsiunčia duomenis net prieš 20 dienų (tai priklauso nuo ketvirčio). Kalbant apie mokesčių ir socialinių išmokų duomenų siuntimą (Reglamento (EB) Nr. 264/2000 5 straipsnis), reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų Eurostatui ketvirtinius duomenis nuo 1991 m. pirmojo ketvirčio. Atsižvelgiant į patikslintą ESS 95 siuntimo programą[9], naujosios valstybės narės turi pateikti duomenis nuo 1995 m. Likusiųjų ESS 95 sandorių (Reglamento (EB) Nr. 1221/2002 6 straipsnis) ketvirtiniai duomenys turėtų būti perduodami nuo 1999 m. pirmojo ketvirčio. Graikija, Ispanija, Airija, Liuksemburgas ir Švedija dar turi pateikti praėjusio laikotarpio eilutes. Dėl kitų ESS 95 sandorių (Reglamentas (EB) Nr. 1221/2002), dauguma šalių vykdo reikalavimus. Tačiau Kipras, Vengrija ir Malta neturi laiko eilučių, susijusių su 1999–2003 m. laikotarpiu (Malta neturi tik 1999 m. laiko eilučių). Slovėnijos kai kurių ESS 95 sandorių aprėptis yra maža. Nustatyta, kad didžiausi aprėpties trūkumai būdingi Kiprui ir Vengrijai. 4. SUDERINAMUMAS Statistinių duomenų suderinamumas – tai jų tinkamumas juos patikimai apjungti įvairiais būdais ir įvairioms reikmėms. 4.1. Ketvirtinių ir metinių duomenų suderinamumas Abiejuose reglamentuose nurodyta, kad ketvirtiniai duomenys ir atitinkami metiniai duomenys turi atitikti (atitinkamai 3 ir 4 straipsniai). Analizuojant ketvirtinių ir metinių duomenų atitikimą, darytina išvada, kad tebėra tam tikrų Danijos, Liuksemburgo, Lenkijos, Švedijos ir Jungtinės Karalystės iki 1999 m. konkrečių sandorių duomenų neatitikimų. Vertinant 1999 m. ir vėlesnius duomenis, nustatyta šių valstybių narių pateiktų duomenų neatitikimų: Čekijos Respublika – keletas ESS 95 sandorių (2003 m. ir 2004 m.), Danija (2003 m. – D211), Airija (daugiausia P2 ir D4, visų laiko eilučių), Lenkija (keletas neatitikimų iki 2001 m.) ir Jungtinė Karalystė (neatitikimai daugiausia susiję su D4, D5 ir D7, visų laiko eilučių). Slovakija – tai valstybė narė, kurios ketvirtiniai ir metiniai duomenys turi daugiausia neatitikimų. Tai didžiąja dalimi galima paaiškinti tuo, kad jos 2001–2004 m. laikotarpio D4, D7 ir D9 duomenys nebuvo kas ketvirtį konsoliduojami. 4.2. Negalutinės ir galutinės statistikos suderinamumas Buvo analizuojamas vidutinis vertės patikslinimas po dvejų metų, t. y. po aštuonių ketvirčių, tiek absoliučiąja, tiek nominaliąja verte, siekiant nustatyti, ar galutiniai statistiniai duomenys labai skiriasi nuo pirminių. Reikėtų pastebėti, kad tai buvo galima apskaičiuoti tik toms valstybėms narėms, kurios bent jau aštuonis kartus atsiuntė ketvirčių rezultatus pagal kiekvieną ESS 95 sandorį[10]. Tų valstybių narių, kurių duomenys per šį laikotarpį buvo gerokai taisomi, ESS 95 sandoriai turėjo didelės įtakos jų bendroms išlaidoms arba bendroms pajamoms (arba tiek bendroms išlaidoms, tiek bendroms pajamoms). Šis rodiklis padeda įvertinti taisymų poveikį, ypač grynojo skolinimo ir (arba) skolinimosi svyravimą (B.9), kuris yra svarbus balansuojantis straipsnis[11]. Pataisymams turi įtakos keletas veiksnių: taisant ketvirtinius statistinius duomenis, šie veiksniai yra susiję ne tik su galimybe gauti galutines metines sąskaitas, bet ir su kitais veiksniais, pvz., atnaujinimas, kokybės peržiūros, duomenų šaltinių ir metodų pasikeitimai, ESS 95 sąvokų patikslinimai ir kt. Vienas svarbus abiejų reglamentų aspektas yra tai, kad rengiant valdžios sektoriaus nefinansines sąskaitas turi būti naudojami tiesioginiai šaltiniai ir Komisijai nesiunčiami pagal sezonus pakoreguoti skaičiai ( neapdoroti duomenys ). Apibendrinant, kai turimų duomenų pakako tokiai analizei atlikti, pastebėta, kad B.9 absoliutus vidutinis patikslinimas Belgijai, Vokietijai, Prancūzijai ir Jungtinei Karalystei svyruoja nuo 0,2 % iki 0,4 % bendrojo vidaus produkto (BVP). Antrojoje valstybių narių grupėje – Danija, Ispanija, Nyderlandai, Portugalija ir Suomija – nustatytas absoliutus vidutinis patikslinimas per dvejus metus nuo 0,6 % iki 0,9 % BVP. Trečiojoje valstybių grupėje absoliutus vidutinis patikslinimas viršija 1 % BVP; šiai grupei priklauso Graikija (3,2 %), Italija (1,5 %), Latvija (2,1 %), Liuksemburgas (8,1 %), Austrija (1,1%) ir Švedija (1,2 %). Verčių aritmetiniai vidutiniai patikslinimai po dvejų metų dažnai parodo mažesnį patikslinimų poveikį. Reikšmingiausius vidutinius patikslinimus per šį laikotarpį atliko šios valstybės narės: Graikija (-3,2 %)[12], Liuksemburgas (5,7 %) ir Švedija (1,2 %). Šios statistikos rengimo tikslas būtų sumažinti kiekvieno ketvirčio pradinių skaičiavimų ir galutinių duomenų skirtumus. Nors nėra atliekamas panašus metinių statistinių duomenų kokybės vertinimas, nuo 1999 m. valstybių narių metinio deficito koeficientų absoliučių patikslinimų nesvertinis vidurkis po šešių mėnesių buvo 0,27 % BVP, po vienerių metų – 0,34 % ir po 18 mėnesių – 0,43 %. 5. PALYGINAMUMAS LAIKUI BėGANT Palyginamumo tikslas – įvertinti taikytų skirtingų statistinių sąvokų ir vertinimo priemonių arba procedūrų poveikį, kai statistiniai duomenys lyginami tarp geografinių vietovių, negeografinių sričių ar laikui bėgant. Reglamente (EB) Nr. 1221/2002 numatytas pereinamasis laikotarpis toms valstybėms narėms, kurios negalėjo naudotis reglamente nurodytais šaltiniais bei taikyti jame nurodytų metodų ir (arba) laikytis reglamente nustatyto tvarkaraščio. Iš pradžių turėjo būti siunčiami „geriausi ketvirčio apskaičiavimai“, kurie laipsniškai papildomi nauja informacija, gaunama rengiant patobulintą sistemą. Pereinamasis laikotarpis baigėsi 2005 m. kovo 31 d. (9 straipsnio 4 dalis). Dauguma valstybių narių per duomenų siuntimo laikotarpį nepranešė apie laiko eilučių lūžius[13]. Išimtys buvo Čekijos Respublika (2003 m. pradėti naudoti nauji ketvirčio duomenų šaltiniai), Ispanija (nauji baziniai metai nuo 2000 m.), Nyderlandai (bazinis patikslinimas nuo 2000 m. iki 2001 m.; naujų duomenų šaltinių įtraukimas), Lenkija (2004 m. taikyta nauja metodika) ir Portugalija (nauji baziniai metai nuo 2000 m.). 6. TIKSLUMAS IR PATIKIMUMAS 6.1. Duomenų šaltinių aprėptis Kalbant apie duomenų šaltinių naudojimą, Komisijos reglamento (EB) Nr. 264/2000 3 straipsnyje teigiama, kad mokesčių ir socialinių išmokų ketvirtiniai duomenys grindžiami tiesiogine informacija, kurią galima gauti iš pagrindinių šaltinių (pvz., valstybės sąskaitos arba administraciniai šaltiniai), sudarančių ne mažiau kaip 90 % kiekvieno rodiklio reikšmės. Reglamente (EB) Nr. 1221/2002, kuris apima visus likusius ESS 95 sandorius, konkrečiai nurodyta, kad ketvirčio duomenys kiek įmanoma grindžiami tiesiogine informacija iš pagrindinių šaltinių, kiekvienam ketvirčiui siekiant maksimaliai sumažinti skirtumus tarp pirmųjų apskaičiavimų ir galutinių skaičių. Dauguma valstybių narių atitinka 90 % kriterijų, susijusį su mokesčiais ir socialinėmis išmokomis, visų pirma su mokesčiais (D2, D5, D91). Daugiau sunkumų kelia socialinių pašalpų duomenys (D62), visų pirma Belgijai (87 %), Prancūzijai (85 %) ir Airijai (75 %). Reglamente (EB) Nr. 1221/2002 nurodyti tiesioginės informacijos reikalavimai nėra labai griežti, ir teigiama, kad ketvirčio duomenys kiek įmanoma grindžiami tiesiogine informacija. Padėtis atskirose valstybėse narėse skiriasi, o kai kurios valstybės narės (Belgija, Prancūzija, Airija, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Vengrija, Portugalija ir Švedija) nurodo, jog kyla sunkumų naudojant tiesioginius pagrindinius šaltinius ketvirčio ESS 95 sandoriams parengti. 6.2. Metodai ir prielaidos, kuriomis buvo remtasi atliekant statistinius skaičiavimus Abiejuose reglamentuose nurodyta, kad tiesioginė informacija parengiama patikslinant jos aprėptį ir, jei reikia, patikslinant sąvokas, kad ketvirčio duomenys atitiktų ESS 95 sąvokas. Patikslinimus reikia atlikti visose valstybėse narėse, kad būtų galima apskaičiuoti valdžios sektoriaus ketvirtines nefinansines sąskaitas, visų pirma pagal Reglamente (EB) Nr. 1221/2002 nurodytus ESS 95 sandorius. Galimybės gauti duomenis problema daugiausia yra susijusi su vietos valdžia (pvz., Belgijoje, Liuksemburge, Austrijoje, Portugalijoje, Jungtinėje Karalystėje) ir (arba) su konkrečiais valdžios sektoriaus padaliniais. Skaičiuodamos trūkstamus statistinius duomenis, valstybės narės skirtingai naudoja statistinius modelius. Tokie modeliai sukurti Belgijoje, Čekijos Respublikoje, Prancūzijoje ir Italijoje, kaip rodiklius ir (arba) prognozes naudojant pagrindinius šaltinius. Kai kurios šalys taiko mišrųjį metodą, grindžiamą ketvirčio duomenų pagrindinių šaltinių kodifikavimu į ESS 95 sandorius, kuris yra panašus į metinių sąskaitų rengimo metodiką, kai yra apskaičiuojami trūkstami skaičiai. 6.3. ESS 95 sąvokų patikslinimai Kaip minėta pirmiau, kad ketvirčio duomenys atitiktų ESS 95 sąvokas, turi būti atliekami sąvokų patikslinimai. Daugelis valdžios sektoriaus ketvirtinių sąskaitų patikslinimų yra panašūs į metinių sąskaitų patikslinimus. Jie atliekami laikantis ESS 95 principų, susijusių su registravimo laiku, tačiau kai pagrindiniai šaltiniai yra pagrįsti grynaisiais pinigais, yra įgyvendinami kaupimo principu grindžiami patikslinimai (daugiausia dėl mokesčių ir socialinių įmokų). 6.4. Statistinių duomenų pataisymai Norint pateikti pataisymų kiekybinę analizę, kaip rodiklis buvo naudojamas per ketvirtąjį ketvirtį atliktas trijų ankstesnių 2002–2004 m. ketvirčių koregavimas pagal visus ESS 95 sandorius. Toliau pateikiami rezultatai apibūdina B.9 (Grynasis skolinimas ir (arba) grynasis skolinimasis) pataisymų poveikį. Belgijoje, Čekijos Respublikoje, Danijoje, Vokietijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, Kipre, Latvijoje, Lietuvoje, Nyderlanduose ir Jungtinėje Karalystėje, dėl trijų ankstesnių ketvirčių absoliutaus vidutinio patikslinimo per ketvirtąjį ketvirtį B.9 pasikeitė nuo 0,1 % iki 0,5 % BVP. Italijos, Portugalijos ir Suomijos atveju šie pataisymai atitinkamai siekė 0,7 %, 0,6 % ir 0,9 % BVP. B.9 didžiausi vidutiniai patikslinimai buvo atlikti Graikijoje (1,9 % BVP), Liuksemburge (3,4 %), Vengrijoje (2,8 %), Austrijoje (1,1 %) ir Lenkijoje (1,0 %). Kadangi B.9 yra balansuojantis straipsnis, taip pat buvo skaičiuojama, ar per ketvirtąjį ketvirtį atliktų pataisymų poveikis buvo skirtingas trijų ankstesnių ketvirčių bendroms išlaidoms ir pajamoms. Graikijos atveju, tiek bendros išlaidos, tiek bendros pajamos vidutiniškai buvo gerokai patikslintos (atitinkamai 3,3 % ir 2,8 % BVP). Austrijos ir Liuksemburgo bendros išlaidos buvo gerokai labiau patikslintos, palyginti su pajamomis, o Vengrijos – priešingai. Lenkijos išlaidų ir pajamų patikslinimai buvo beveik vienodi (atitinkamai 2,4 % ir 2,6 % BVP). Atlikus aritmetinių vidutinių verčių analizę paaiškėjo, kad visose šalyse paklaida nesiekia 1 %, išskyrus Vengriją (2,3 %). Šių patikslinimų svarba nėra didelė, atsižvelgiant į tai, kad vienuolika valstybių narių trijų ankstesnių ketvirčių duomenis patikslino vidutiniškai nuo 0,1 % iki 0,5 % BVP. Dėl patirties, įgytos rengiant šiuos statistinius duomenis, ko gero laikui bėgant bus atliekama mažiau patikslinimų. 7. IšVADOS IR REKOMENDACIJOS Buvo padaryta nemaža pažanga, ir valdžios sektoriaus ketvirtinės nefinansinės sąskaitos buvo dar labiau patobulintos nuo tada, kai jos buvo siunčiamos pirmą kartą. Daugumos šalių duomenys yra tinkamos kokybės ir yra naudingi analizės tikslais, todėl jie turėtų būti platinami. Kai kurios valstybės narės privalo įgyvendinti konkrečias priemones, kurios padėtų pagerinti teikiamų duomenų kokybę. Kai kuriais atvejais pagerėjimo galima pasiekti laikantis Bendrijos įsipareigojimo teikti Eurostatui laiko eilutes. Kita vertus, dėl to Komisija, siekdama užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi Bendrijos reglamentų, negalės pradėti Sutartyje numatytos pažeidimų nagrinėjimo procedūros. Pastebėta, kad patikslinimai yra panašūs į kitų trumpalaikių (ketvirčio) statistinių duomenų patikslinimus. Teikiant atitinkamas rekomendacijas vartotojams, reikėtų skatinti, kad būtų skelbiamos valdžios sektoriaus ketvirtinės nefinansinės sąskaitos. Tai reikš, kad bus pateikiami tinkami metaduomenys, siekiant parodyti nacionalinę praktiką ir įspėti vartotojus apie šių ketvirtinių duomenų nepastovumą, ypač tam tikrose valstybėse narėse. Duomenų skelbimas skatins siekti kokybės; Eurostatas, pasitaręs su valstybėmis narėmis, planuoja platinti šiuos statistinius duomenis 2006 m. pradžioje. Patirtis rodo, kad nacionaliniu lygiu vartotojai yra vis labiau susipažinę su šiais statistiniais duomenis, įpranta dirbti su besikeičiančiais ketvirtiniais statistiniais duomenis ir laikui bėgant juos geriau supranta. Rekomenduojama ir toliau tęsti tokį vertinimą, kad būtų galima ateityje stebėti valstybių narių pasiektą pažangą bei pagerinti duomenų kokybę. Toliau pateikiama daugiau konkrečių rekomendacijų kiekvienai valstybei narei: - Belgija: reikia ir toliau siekti pažangos, atsižvelgiant į tiesioginių šaltinių aprėptį, visų pirma dėl D62, nes šie duomenys neatitinka 90 % kriterijaus (87 %). - Čekijos Respublika: privaloma užtikrinti ketvirčio ir metinių duomenų atitikimą. Didelį dėmesį reikia skirti kiekvieną ketvirtį visoms laiko eilutėms. Pageidautina laipsniškai pradėti naudoti patobulintus ketvirčio duomenų pagrindinius šaltinius. - Danija: nėra konkrečių pastabų, išskyrus poreikį užtikrinti ketvirčio ir metinių statistinių duomenų atitikimą laikui bėgant. - Estija: duomenys buvo pateikti visai neseniai. Šiuo metu Eurostatas analizuoja pateiktą informaciją ir praneš, jei bus nustatyta problemų dėl duomenų kokybės. - Graikija: rekomenduojama ir toliau tobulinti pagrindinius šaltinius ir gerinti kokybę. Po dvejų metų patikslinimų poveikis buvo didelis, taip pat didelį poveikį padarė per ketvirtąjį ketvirtį atlikti trijų ankstesnių ketvirčių patikslinimai. - Ispanija: Eurostatui turi būti nusiųstos trūkstamos laiko eilutės; todėl reikia sudaryti veiksmų planą. - Prancūzija: Tikimasi daugiau pastangų, kad būtų padidinta tiesioginių šaltinių aprėptis. Atsižvelgiant į D.62, tiesioginės informacijos aprėptis sudaro 85 %. Kalbant apie kitus Reglamente Nr. 1221/2002 numatytus ESS 95 sandorius, tiesioginiai šaltiniai daugiausia naudojami, be kitų dalykų, skaičiuojant D.1, D.4 (išlaidos) ir P.1. - Airija: Eurostatui reikėtų pateikti Reglamente Nr. 1221/2000 numatytų ESS 95 sandorių šalyje naudojamų skaičiavimo metodų aprašymą. Tikimasi, kad ir toliau bus dedamos pastangos plečiant tiesioginių šaltinių aprėptį. Socialinių pašalpų kategorija (D62) neatitinka Reglamente Nr. 264/2000 numatyto 90 % kriterijaus (75 %). Privaloma užtikrinti ketvirčio ir metinių duomenų atitikimą. - Italija: Tikimasi, kad bus dedama daugiau pastangų siekiant negalutinės ir galutinės statistikos suderinamumo. - Kipras: Eurostatui turėtų būti pateiktos trūkstamos laiko eilutės; ir šiuo tikslu būtina sudaryti veiksmų planą. Tikimasi, kad bus padaryta pažanga gerinant galimybes vietos valdžios institucijoms gauti ketvirčio pagrindinių šaltinių duomenis. - Latvija: Reikėtų ir toliau dėti pastangas siekiant negalutinės ir galutinės statistikos suderinamumo. - Lietuva: Eurostatui turi būti pateiktos trūkstamos laiko eilutės, todėl reikia parengti atitinkamus planus. Reikėtų ir toliau dėti pastangas, kad duomenys būtų siunčiami laiku. - Liuksemburgas: Eurostatui turi būti pateiktos trūkstamos laiko eilutės, todėl reikia sudaryti veiksmų planą. Tikimasi, kad ir toliau bus daroma pažanga siekiant pagerinti vietos valdžios galimybes gauti ketvirčio pagrindinių šaltinių duomenis. Po dvejų metų patikslinimų poveikis buvo didelis, taip pat didelį poveikį padarė per ketvirtąjį ketvirtį atlikti trijų ankstesnių ketvirčių patikslinimai. Reikėtų pagerinti kokybę šioje srityje. - Vengrija: Eurostatui turi būti pateiktos trūkstamos laiko eilutės, todėl reikia sudaryti veiksmų planą. Reikėtų ir toliau dėti pastangas, kad duomenys būtų siunčiami laiku. Tikimasi, kad bus imtasi tolesnių veiksmų siekiant sudaryti geresnes galimybes vietos valdžiai rinkti ketvirčio pagrindinių šaltinių duomenis. Analizuojant per ketvirtąjį ketvirtį padarytų trijų ankstesnių ketvirčių patikslinimus nustatytas didelis patikslinimų poveikis, ir šioje srityje reikėtų daugiau dėmesio skirti kokybei. - Malta: Eurostatui turi būti pateiktos trūkstamos laiko eilutės, todėl reikia parengti veiksmų planą. - Nyderlandai: tikimasi, kad ir toliau bus dedamos pastangos siekiant laipsniškai pradėti naudoti patobulintus ketvirčio duomenų pagrindinius šaltinius. - Austrija: Po dvejų metų patikslinimų poveikis buvo didelis, taip pat didelį poveikį padarė per ketvirtąjį ketvirtį atlikti trijų ankstesnių ketvirčių patikslinimai. Reikėtų pagerinti kokybę šioje srityje. Tikimasi, kad ir toliau bus dedamos pastangos siekiant laipsniškai įtraukti patobulintus ketvirčio duomenų pagrindinius duomenų. - Lenkija: reikia užtikrinti ketvirčio ir metinių duomenų atitikimą laikui bėgant. Yra reikšmingų neatitikimų, susijusių su beveik visais 1995–2000 m. kintamaisiais. Tikimasi tolesnės pažangos didinant ketvirčio pagrindinių šaltinių duomenų surinkimą. Per ketvirtąjį ketvirtį padarytų trijų ankstesnių ketvirčių patikslinimų poveikis buvo didelis, todėl šioje srityje reikėtų pagerinti kokybę. - Portugalija: reikia ir toliau gerinti ketvirčio duomenų surinkimą iš regioninės ir vietos valdžios, visų pirma atsižvelgiant į P.51 duomenis. - Slovėnija: Eurostatui turi būti pateikti trūkstami ESS 95 sandoriai, ir turėtų būti įgyvendinti šios informacijos siuntimo Eurostatui 2006 m. planai. - Slovakija: reikėtų užtikrinti ketvirčio ir metinių duomenų atitikimą, ir visų pirma reikėtų konsoliduoti D4, D7 ir D9. Tikimasi patobulinimų kas ketvirtį skaičiuojant duomenis kaupimo pagrindu. - Švedija: Eurostatui turi būti pateiktos trūkstamos laiko eilutės, todėl reikia sudaryti veiksmų planą. Reikėtų ir toliau siekti pažangos renkant ketvirčio pagrindinių šaltinių duomenis, visų pirma socialinio draudimo fondams. Reikalinga pažanga konsoliduojant D.4 tiek metiniu, tiek ketvirčio pagrindu. Reikėtų dėti pastangas siekiant užtikrinti negalutinės ir galutinės statistikos suderinamumą. - Jungtinė Karalystė: reikia užtikrinti ketvirčio ir metinių duomenų suderinamumą laikui bėgant ir toliau gerinti vietos valdžios galimybes gauti ketvirčio pagrindinių šaltinių duomenis [1] ˇr. http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2002/l_179/l_17920020709en00010005.pdf [2] ˇr. http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2000/l_029/l_02920000204en00040006.pdf [3] Valdžios sektoriaus ketvirtinių nefinansinių sąskaitų turinys buvo apibrėžtas remiantis ESS 95 sandorių, sudarančių valdžios sektoriaus išlaidas ir pajamas, sąrašu. [4] žr. Eurostatas, CIRCA, „Statistikos kokybės“ interesų grupė ”, http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dsis/Home/main. [5] Kai kuriose valstybėse narėse, pvz., Belgijoje, Nyderlanduose arba Liuksemburge ta pati institucija rengia valdžios sektoriaus ketvirtines nefinansines ir finansines sąskaitas. [6] Europos Bendrijos (2002), Mokesčių ir socialinių išmokų ketvirčio duomenų rengimo žinynas, Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras. [7] 2004 m. gruodžio mėn. ir 2005 m. kovo mėn. Danija iš anksto pateikė informaciją Eurostatui. [8] paskutinius tris kartus. [9] Patikslinta ESS 95 siuntimo programa įsigalios 2006 m. [10] Vidutinis skirtumas: iš 2005 m. antrojo ketvirčio atėmus 2003 m. antrąjį ketvirtį, iš 2005 m. pirmojo ketvirčio atėmus 2003 m. pirmąjį ketvirtį, iš 2004 m. ketvirtojo ketvirčio atėmus 2002 m. ketvirtąjį ketvirtį, iš 2004 m. trečiojo ketvirčio atėmus 2002 m. trečiąjį ketvirtį, iš 2004 m. antrojo ketvirčio atėmus 2002 m. antrąjį ketvirtį ir iš 2004 metų pirmojo ketvirčio atėmus 2002 m. pirmąjį ketvirtį. [11] Pataisymai toliau analizuojami 6 punkte – Tikslumas ir patikimumas. [12] Minuso ženklas reiškia didėjančius deficito skaičius. [13] Statistikos laiko eilučių lūžiai atsiranda, kai pasikeičia kintamojo apibrėžimo ir stebėjimo laikui bėgant standartai. Tokie pokyčiai gali atsirasti dėl vieno ar kelių pasikeitimų bet kuriuo kintamojo stebėjimo momentu. Konkrečios statistinių laiko eilučių lūžių priežastys, be kitų, yra šios: pasikeičia naudojamos klasifikacijos, kintamojo apibrėžimai, aprėptis ir kt. ( EBPO, Statistikos terminų žodynas).