Be to, šiame pasiūlyme žvejybos galimybės nustatomos atsižvelgiant į susitarimus, sudarytus Bendrojoje Viduržemio jūros žvejybos komisijoje (GFCM) – regioninėje žvejybos valdymo organizacijoje, kuri atsakinga už jūrų gyvųjų išteklių išsaugojimą ir valdymą Viduržemio ir Juodojoje jūrose. Europos Sąjunga kartu su Bulgarija, Graikija, Ispanija, Italija, Kipru, Kroatija, Malta, Prancūzija, Rumunija ir Slovėnija yra GFCM narės. Priemonės, priimtos GFCM iniciatyva, jos narėms yra privalomos.

Kalbant apie GFCM nustatytas žvejybos Viduržemio ir Juodojoje jūrose galimybes, šiuo pasiūlymu iš esmės įgyvendinamos tarptautiniu mastu sutartos priemonės. Visi elementai, svarbūs vertinant galimą žvejybos galimybių poveikį, yra svarstomi parengiamuoju tarptautinių derybų, per kurias dėl Sąjungos žvejybos galimybių yra susitariama su trečiosiomis šalimis, etapu ir per pačias derybas.

Komisijos pasiūlymai dėl BŽP pagrindinio reglamento ir dėl daugiamečio vakarų Viduržemio jūros demersinių išteklių žvejybos plano buvo tinkamai parengti remiantis poveikio vertinimais. Viena svarbiausių priemonių, kuria siekiama to BŽP pagrindinio reglamento 2 straipsnyje nustatytų tikslų, yra žvejybos galimybių nustatymas. Daugiamečiame plane nustatyta žvejybos pastangų sistema, kuria siekiama išspręsti vakarų Viduržemio jūros demersinių išteklių peržvejojimo problemą.

•Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

(4)todėl, laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013, bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (BLSK) turėtų būti nustatomi remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į biologinius, socialinius bei ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į per konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais pareikštas nuomones;

GFCM rekomendacijos įgyvendintos ES teisėje Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1343/2011, taip pat Komisija priėmė pasiūlymą dėl 2018 ir 2019 m. GFCM priimtų rekomendacijų įgyvendinimo. Į šį reglamentą turėtų būti įtrauktos funkciškai su žvejybos galimybėmis susijusios priemonės, pvz., žvejybos neršto metu neršto vietoje draudimai, nes be tokių draudimų laikotarpių (pvz., paprastųjų otų Juodojoje jūroje atveju) nebūtų galima nustatyti tokio paties lygio žvejybos galimybių. Draudimo laikotarpio trukmė gali svyruoti priklausomai nuo mokslinėse rekomendacijose įvertintos išteklių būklės.

(6)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/1022 buvo nustatytas daugiametis vakarų Viduržemio jūros demersinių išteklių žvejybos valdymo planas (toliau – planas), kuris įsigaliojo 2019 m. liepos 16 d. Planu siekiama užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad būtų atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių žuvų populiacijų dydžiai, viršijantys dydžius, kuriais gali būti užtikrintas MSY.

(7)Remiantis Reglamento (ES) 2019/1022 4 straipsnio 1 dalimi, to reglamento 1 straipsnyje išvardytų išteklių žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos taip, kad iki 2020 m., kai įmanoma, ir ne vėliau kaip 2025 m. sausio 1 d. palaipsniui, pakopomis, būtų pasiektas didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį atitinkantis mirtingumas dėl žvejybos. Žvejybos galimybės turėtų būti išreikštos didžiausiomis leidžiamomis žvejybos pastangomis ir nustatytos laikantis Reglamento (ES) 2019/1022 7 straipsnyje nustatytos žvejybos pastangų sistemos;

(8)Todėl 2022 m. didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos turėtų būti sumažintos pm % palyginti su baziniu dydžiu, minėtą procentinį dydį atskaitant iš didžiausių leidžiamų žvejybos pastangų, nustatytų 2021 m. Tarybos reglamentu (ES) 2021/90;

(9)savo 2018 m. 42-ajame metiniame susitikime Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija (toliau – GFCM) priėmė Rekomendaciją GFCM/42/2018/1, kuria nustatomos europinių upinių ungurių (Anguilla anguilla) Viduržemio jūroje (GFCM 1–27 geografiniuose parajoniuose) išteklių valdymo priemonės. Tarp tų priemonių numatyti laimikio limitai arba žvejybos pastangų apribojimai ir kasmetinis trijų mėnesių iš eilės draudimo žvejoti laikotarpis, kurį kiekviena valstybė narė turi nustatyti pagal Tarybos reglamente (EB) Nr. 1100/2007 nustatytus išsaugojimo tikslus, taip pat pagal nacionalinį (-ius) upinių ungurių išteklių valdymo planą (-us) ir upinių ungurių migracijos laiko modelius valstybėje narėje. Jei prieš įsigaliojant tai rekomendacijai buvo parengti nacionaliniai valdymo planai, pagal kuriuos pastangos ar laimikis sumažintas bent 30 %, jau nustatyti ir įgyvendinami laimikio limitai ar žvejybos pastangų apribojimai turėtų būti neviršijami. Pagal tą rekomendaciją draudimas žvejoti turėtų būti taikomas visuose Viduržemio jūros jūriniuose vandenyse ir sūrokuose vandenyse, pavyzdžiui, estuarijose, pakrančių lagūnose ir tarpiniuose vandenyse. Draudimo žvejoti laikotarpis yra funkciškai susietas su žvejybos galimybėmis, nes be jo laimikio arba žvejybos pastangų lygis turėtų būti sumažintas siekiant užtikrinti išteklių atkūrimą. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;

(10)[Vieta tekstui dėl Adrijos jūros smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių.]

(11)savo 2018 m. 42-ajame metiniame susitikime GFCM priėmė Rekomendaciją GFCM/42/2018/3 dėl tausios didžiųjų raudonųjų krevečių (Aristaeomorpha foliacea) ir ilgaūsių raudonųjų krevečių (Aristeus antennatus), kaip tikslinių rūšių, žvejybos tralais Levanto jūroje (GFCM 24, 25, 26 ir 27 geografiniuose parajoniuose) daugiamečio valdymo plano; šia rekomendacija įvestas žvejybos galimybių įšaldymas nustatant didžiausią žvejybos laivų skaičių. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;

(12)savo 2018 m. 42-ajame metiniame susitikime GFCM priėmė Rekomendaciją GFCM/42/2018/4 dėl tausios didžiųjų raudonųjų krevečių (Aristaeomorpha foliacea) ir ilgaūsių raudonųjų krevečių (Aristeus antennatus), kaip tikslinių rūšių, žvejybos tralais Jonijos jūroje (GFCM 19, 20 ir 21 geografiniuose parajoniuose) daugiamečio valdymo plano; šia rekomendacija įvestas žvejybos galimybių įšaldymas nustatant didžiausią žvejybos laivų skaičių. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;

(13)savo 2019 m. 43-iajame metiniame susitikime GFCM priėmė Rekomendaciją GFCM/43/2019/6 dėl tausios didžiųjų raudonųjų krevečių (Aristaeomorpha foliacea) ir ilgaūsių raudonųjų krevečių (Aristeus antennatus), kaip tikslinių rūšių, žvejybos tralais Sicilijos sąsiauryje (GFCM 12, 13, 14, 15 ir 16 geografiniuose parajoniuose) valdymo priemonių; šia rekomendacija įvestas žvejybos galimybių įšaldymas nustatant didžiausią žvejybos laivų skaičių. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;

(14)savo 2019 m. 43-iajame metiniame susitikime GFCM priėmė Rekomendaciją GFCM/43/2019/5 dėl daugiamečio tausios demersinių žuvų žvejybos Adrijos jūroje (GFCM 17 ir 18 geografiniuose parajoniuose) valdymo plano; šia rekomendacija nustatyta tam tikrų demersinių žuvų išteklių žvejybos pastangų sistema ir viršutinė laivyno pajėgumo riba. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;

(15)atsižvelgiant į Slovėnijos laivyno ypatumus ir labai nedidelį jų poveikį smulkiųjų pelaginių ir demersinių žuvų ištekliams, tikslinga išlaikyti esamus žvejybos modelius ir užtikrinti Slovėnijos laivynui galimybę sužvejoti minimalų smulkiųjų pelaginių žuvų kiekį ir išnaudoti minimalią demersinių išteklių žvejybos pastangų kvotą;

(16)savo 2019 m. 43-iajame metiniame susitikime GFCM taip pat priėmė Rekomendaciją GFCM/43/2019/4 dėl tausaus raudonųjų koralų (Corallium rubrum) rinkimo Viduržemio jūroje (GFCM 1–27 geografiniuose parajoniuose) valdymo plano; šia rekomendacija įvestas žvejybos galimybių įšaldymas nustatant didžiausią žvejybos laivų skaičių ir raudonųjų koralų rinkimo apribojimai. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;

(17)savo 2019 m. 43-iajame metiniame susitikime GFCM priėmė Rekomendaciją GFCM/43/2019/2 dėl tausios raudonpelekių pagelų (Pagellus bogaraveo) žvejybos Alborano jūroje (GFCM 1–3 geografiniuose parajoniuose) valdymo plano; šioje rekomendacijoje nustatyti laimikio limitai ir žvejybos pastangų apribojimai, pagrįsti vidurkiu, kuris buvo leistas ir kurio laikytasi 2010–2015 m.; Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;

(18)savo 2019 m. 43-iajame metiniame susitikime GFCM priėmė Rekomendaciją GFCM/43/2019/1 dėl inkarinių žuvų suburiamųjų įrenginių naudojimo žvejojant didžiąsias auksines skumbres (Coryphaena hippurus) Viduržemio jūroje (GFCM 1–27 geografiniuose parajoniuose) valdymo priemonių rinkinio; šia rekomendacija įvestas žvejybos galimybių įšaldymas nustatant didžiausią žvejybos laivų, kaip tikslines rūšis žvejojančių didžiąsias auksines skumbres, skaičių. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;

(19)savo 2019 m. 43-iajame metiniame susitikime GFCM priėmė Rekomendaciją GFCM/43/2019/3, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija GFCM/41/2017/4 dėl daugiamečio paprastųjų otų žvejybos Juodojoje jūroje (GFCM 29 geografiniame parajonyje) valdymo plano. Toje rekomendacijoje nustatytas atnaujintas paprastųjų otų regioninis bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (toliau – BLSK) ir jų kvotų paskirstymo sistema, taip pat papildomos išsaugojimo priemonės, visų pirma dviejų mėnesių draudimo žvejoti laikotarpis ir žvejybos dienų apribojimas iki 180 dienų per metus. Šios papildomos priemonės yra funkciškai susietos su žvejybos galimybėmis, nes be jų paprastųjų otų BLSK turėtų būti sumažintas siekiant užtikrinti išteklių atkūrimą. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;

(20)remiantis GFCM pateiktomis mokslinėmis rekomendacijomis, tam, kad būtų užtikrintas atlantinių šprotų ištekliaus Juodojoje jūroje tvarumas, būtina išlaikyti dabartinį mirtingumo dėl žvejybos lygį. Todėl tikslinga ir toliau nustatyti autonominę to ištekliaus kvotą;

(21)žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į biologinius, socialinius bei ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į per konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais pareikštas nuomones;

(22)šiame reglamente nustatytomis Sąjungos žvejybos laivams prieinamomis žvejybos galimybėmis naudojamasi taikant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, ypač to reglamento 33 ir 34 straipsnius, susijusius su laimikio bei žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą pranešimu. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos valstybės narės turi naudoti Komisijai siųsdamos duomenis apie iškraunamus išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, žuvų kiekius;

(23)šiame reglamente nustatytomis Sąjungos žvejybos laivams skirtomis žvejybos galimybėmis naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1343/2011, kuriuo įgyvendinamos tam tikros žvejybos GFCM susitarimo rajone nuostatos;

(24)Tarybos reglamentu (EB) Nr. 847/96 nustatytos papildomos metų sandūros BLSK valdymo sąlygos, įskaitant to reglamento 3 ir 4 straipsniuose numatytas lankstumo nuostatas dėl atsargumo principu pagrįsto BLSK ir analitiniu įvertinimu pagrįsto BLSK. Pagal to reglamento 2 straipsnį, nustatydama BLSK Taryba turi nuspręsti, kuriems ištekliams, visų pirma atsižvelgiant į biologinę jų būklę, to reglamento 3 ar 4 straipsnis netaikomas. Neseniai visiems ištekliams, kuriems galioja įpareigojimas iškrauti laimikį, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį pradėtas taikyti metų sandūros lankstumo mechanizmas. Todėl, siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris kliudytų taikyti racionalaus ir atsakingo jūrų biologinių išteklių naudojimo principą, trukdytų siekti BŽP tikslų ir darytų neigiamą poveikį biologinei išteklių būklei, turėtų būti nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai taikomi analitiniu įvertinimu pagrįstiems BLSK tik tuo atveju, jei nesinaudojama Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis;

(25)siekiant išvengti žvejybos veiklos pertrūkių ir užtikrinti pragyvenimo šaltinį Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2022 m. sausio 1 d. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas;