Komisijos komunikatas Tarybai dėl Europos atominės energijos bendrijos statuso sustiprinimo Tarptautinėje atominės energijos agentūroje {SEC(2006)341} /* KOM/2006/0121 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 16.3.2006 KOM(2006) 121 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI dėl Europos atominės energijos bendrijos statuso sustiprinimo Tarptautinėje atominės energijos agentūroje {SEC(2006)341} KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI dėl Europos atominės energijos bendrijos statuso sustiprinimo Tarptautinėje atominės energijos agentūroje 1. Įvadas Europos atominės energijos bendrija (Euratomas, toliau − Bendrija) turi stebėtojos statusą Tarptautinėje atominės energijos agentūroje (TATENA)[1]. TATENA yra Jungtinių Tautų (JT) agentūra, kuriai patikėta skatinti saugų ir taikų branduolinių technologijų naudojimą. Šiuo metu TATENA narėmis gali būti tik valstybės[2]. Stebėtojos statusas riboja Euratomo įtaką ir matomumą TATENA. Tai neatitinka Bendrijos kompetencijos agentūros veiklos srityje ir įstatymu pagrįstos teisės naudotis ta kompetencija tarptautinėje arenoje, kaip ne kartą pripažino Europos Bendrijų Teisingumo Teismas. Pirmiau minima padėtis reikalauja imtis veiksmų Euratomo statusui TATENA sustiprinti; toks ir yra šio komunikato tikslas. Nors šiame etape dar per anksti apibrėžti tikslų tokio sustiprinto statuso pobūdį, akivaizdu, kad reikėtų siekti Euratomo narystės TATENA. 2. Bendrijos kompetencija pagal Euratomo sutartį Pagal Euratomo sutarties (toliau − Sutartis) 1 straipsnį pagrindinis 1957 m. sukurtos Bendrijos uždavinys − „sudarant būtinas sąlygas sparčiai kurti ir plėtoti branduolinę pramonę, prisidėti prie gyvenimo lygio valstybėse narėse augimo ir santykių su kitomis šalimis plėtojimo“. Kad įvykdytų šią užduotį, Bendrijai buvo suteiktos suverenios teisės, kurias valstybės narės jai perdavė pasirašydamos Sutartį, tokiose pagrindinėse srityse: moksliniai tyrimai, sveikata ir sauga (darbuotojų ir gyventojų apsauga nuo jonizuojančiosios spinduliuotės keliamų pavojų), žaliavų tiekimas, branduolinės saugos priemonės ir išorės santykiai. Remiantis Sutarties nuostatomis buvo galima parengti ir įgyvendinti reikšmingą teisės aktų, kurie nubrėžia metmenis šiame sektoriuje būtinoms nacionalinėms taisyklėms, visumą, kaip matyti 4 priede. Komisija yra atsakinga[3] už branduolinių tyrimų skatinimą ir koordinavimą Bendrijoje, kad būtų užkirstas kelias nereikalingam dubliavimui. Komisija gali teikti finansinę pagalbą, tiekti medžiagas, teikti įrenginius, įrangą arba ekspertų pagalbą ir skatinti bendrą finansavimą. Pagal vėlesnes Euratomo mokslinių tyrimų veiklos pagrindų programas buvo suteiktas didelis finansavimas civiliniams branduoliniams tyrimams skatinti. Šiuo metu moksliniai tyrimai daugiausiai skirti termobranduolinės sintezės technologijoms ir branduolinei saugai bei saugumui, įskaitant aplinkos apsaugos klausimus, tokius kaip atliekų tvarkymas arba radiacinė sauga. Šeštojoje Euratomo pagrindų programoje, apimančioje 2002−2006 m., visas finansinis paketas yra 1,230 milijono eurų, iš kurių 750 milijonų eurų yra skirti branduolio sintezės energijos moksliniams tyrimams. 2005 m. balandžio mėn. Komisija priėmė Septintosios Euratomo pagrindų programos, apimančios 2007−2011 m. (ji gali būti pratęsta iki 2013 m.), pasiūlymą, į kurį įtraukta bendra 3 092 milijonų eurų suma (2 159 milijonai eurų branduolio sintezės energijos moksliniams tyrimams, 394 milijonai eurų branduolio dalijimosi ir radiacinės saugos moksliniams tyrimams ir 539 milijonai eurų Jungtinio tyrimų centro branduolinei veiklai). Su radiacine sauga susijusiose Sutarties nuostatose[4] reikalaujama nustatyti pagrindinius darbuotojų ir visuomenės apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės keliamos grėsmės saugos standartus[5]. Šios nuostatos buvo papildytos daugiau kaip 20 atskirų teisės aktų, taikomų įvairiems aspektams, tokiems kaip medicininė apšvita, komandiruotų darbuotojų apsauga darbo metu, radioaktyviųjų medžiagų ir radioaktyviųjų atliekų vežimas, maisto produktų radioaktyvumas ir radiologinis pavojus. Artimoje ateityje Bendrijos teisės aktus dar papildys steigiama Bendrijos sistema, susijusi su branduoline sauga ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymu. Europos Bendrijų Teisingumo Teismas 2002 m. gruodžio 10 d. sprendimu aiškiai pripažino Bendrijos galią pagal Sutartį priimti teisės aktus branduolinės saugos srityje. Taigi 2003 m. sausį Komisija priėmė du direktyvų pasiūlymus, susijusius atitinkamai su branduolinių objektų sauga ir panaudoto kuro bei radioaktyviųjų atliekų tvarkymu[6]. Kalbant apie tiekimą[7] , Euratomo tiekimo agentūra turi pasirinkimo teisę dėl valstybių narių teritorijose pagamintų rūdų, žaliavų ir ypatingų skiliųjų medžiagų bei išskirtinę teisę sudaryti susitarimus, susijusius su branduolinių medžiagų tiekimu iš Bendrijos ir iš už jos ribų. Tikslas − visiems Bendrijos vartotojams užtikrinti lygią galimybę gauti branduolinių medžiagų. Branduolinės saugos priemonių[8] srityje 1976 m. priimtas įgyvendinimo reglamentas neseniai buvo pakeistas peržiūrėtu reglamentu[9]. Pagal Sutartį saugos priemonės yra koordinuojamos kartu su saugos priemonių sistema, kurią taiko TATENA pagal tris tarp valstybių narių, Bendrijos ir TATENA sudarytus trišalius susitarimus. Visos valstybės narės ratifikavo papildomus šių susitarimų protokolus, kuriuos valstybės narės ir Bendrija pasirašė 1998 m., ir jie įsigaliojo. Naujųjų valstybių narių, kurios į Euratomo bendriją įstojo 2004 m., prisijungimas prie Branduolinės saugos priemonių susitarimų ir papildomų protokolų yra numatomas. 3. Kodėl reikėtų sustiprinti Euratomo statusą TATENA? Bendrija turi aiškią išorės kompetenciją pirmiau nurodytose srityse . Pagal Sutarties 2 straipsnio h dalį, įgyvendindama savo uždavinius, Bendrija turi užmegzti su kitomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis tokius santykius, kurie skatintų branduolinės energijos naudojimo taikiems tikslams pažangą. Šiuo tikslu Bendrija, neviršydama savo galių ir jurisdikcijos, gali prisiimti įsipareigojimus sudarydama susitarimus arba sutartis su trečiąja valstybe, tarptautine organizacija arba trečiosios valstybės nacionaliniu subjektu (Sutarties 101 straipsnis). Bendrijos išorės kompetenciją patvirtino teismų praktika. 1978 m. Europos Bendrijų Teisingumo Teismas nagrinėjo Bendrijos išorės kompetenciją Bendrijai planuojant prisijungti prie Branduolinių medžiagų fizinės saugos konvencijos[10]. Atsižvelgdamas į savo praktiką dėl išorės kompetencijos, Teismas pastebėjo, kad, rengdama bendrąsias vidaus taisykles, Bendrija taip pat įgyja įgaliojimus išorės deryboms, kurios gali turėti įtakos šioms bendrosioms taisyklėms[11]. Teisingumo Teismas taip pat paskelbė, kad jei Bendrija turi vidaus kompetenciją konkrečiam tikslui pasiekti, ji netiesiogiai turi išskirtinę išorės kompetenciją tuo klausimu tiek, kiek pasinaudojimas išorės kompetencija yra reikalingas tam tikslui pasiekti[12]. Neseniai generalinis advokatas Jacobs nuomonėje, kuria remdamasis 2002 m. gruodžio 10 d. Teismas priėmė sprendimą, dėl Bendrijos prisijungimo prie Branduolinės saugos konvencijos, patvirtino, kad: „Pagal Sutarties 101 straipsnio 1 dalį Bendrija gali sudaryti tarptautinius susitarimus „neviršydama savo galių ir jurisdikcijos“. Todėl Euratomo išorės kompetencijos taikymo sritis yra tokia pati kaip jos vidaus kompetencijos arba, kitaip tariant, ji turi galią sudaryti tarptautinius susitarimus visais klausimais, kuriais ji turi teisę veikti viduje“[13]. TATENA veikla daugiausia susijusi su Bendrijos kompetencijos sritimis. Bendrą veiklą branduolinės energetikos srityje patvirtina ir tai, kad TATENA parengtos rekomendacijos, sutartys, konvencijos ir susitarimai palaiko atitinkamą Bendrijos parengtą politiką. Pagal Bendrijos ir TATENA bendradarbiavimo susitarimo, pasirašyto Vienoje, įsigaliojusio 1976 m. sausio 1 d.[14], sąlygas Bendrija atstovaujama stebėtojos teisėmis, ji turi teisę kalbėti TATENA generalinės konferencijos ir Valdytojų tarybos reguliariose metinėse sesijose. Komisijos atstovai gali dalyvauti Bendrijai svarbių klausimų svarstymuose. Tačiau Bendrijos atstovai gali paskelbti pareiškimą tik po to, kai visos valstybės pareiškia savo nuomonę, ir negali teikti pasiūlymų arba pakeitimų. Bendrija neturi teisės balsuoti netgi klausimais, kuriais ji turi išskirtinę arba pasidalijamąją kompetenciją. Kadangi Bendrija gali viena, kai ji turi išskirtinę kompetenciją, arba kartu su valstybėmis narėmis, kai kompetencija yra pasidalijamoji, prisiimti ir vykdyti Bendrijos kompetencijos sričiai priklausančius įsipareigojimus trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų atžvilgiu, jai turėtų būti leista visapusiškai atstovauti Bendriją TATENA. Be to, Bendrijai būtina galimybė teikti pasiūlymus, kurie pagal Sutartį susiję su jos kompetencija, derybų dėl tarptautinių konvencijų metu. Todėl esama akivaizdaus neatitikimo tarp Bendrijos kompetencijos ir Bendrijai suteikto statuso TATENA , o tai trukdo veiksmingai naudotis tokia kompetencija. Taigi yra visiškai pagrįsta siekti sustiprinti Euratomo statusą agentūroje, iškeliant tikslą – visateisę narystę. Vienas iš svarbių Bendrijos uždavinių pagal Sutartį yra priimti ir įgyvendinti plačiosios visuomenės ir darbuotojų sveikatos apsaugos saugos standartus radiacinės saugos ir branduolinio saugumo srityje. TATENA uždavinys yra toks pats. Visiškai suprantama, kad, siekdama užtikrinti didesnį racionalumą ir nuoseklumą bei įtraukti Bendriją į šių standartų rengimą, Bendrija turėtų kalbėti vienu balsu TATENA. Be to, Euratomo saugos priemonių sistema koordinuojama su TATENA taikoma saugos priemonių sistema, kuri pagrįsta Sutarties 77 straipsnį atitinkančiais trišaliais susitarimais. Šioje srityje kompetencija priklauso išimtinai Bendrijai, ir čia jai reikia stipresnio vaidmens TATENA[15]. Stipresnis Bendrijos statusas TATENA būtų naudingas Euratomo valstybėms narėms, kadangi jų balsas, suderintas Bendrijos lygmeniu, turėtų didesnės įtakos rengiant TATENA rekomendacijas ir standartus. Dėl stipresnio statuso trečiosios šalys galėtų derėtis su vienu subjektu, atstovaujančiu visoms Euratomo valstybėms narėms, turinčiu unikalią beveik 50 metų patirtį tais klausimais, kuriais atsakomybė buvo perduota Bendrijai. Pavyzdžiui, bendradarbiavimas saugos priemonių srityje, kurioje Bendrijai buvo suteikta išskirtinė kompetencija, parodė, kad Euratomo patirtis sukuria pridėtinę vertę ir trečiosioms šalims, ir TATENA. Ir atvirkščiai, Euratomas galės pateikti savo valstybių narių poziciją jo išskirtinei kompetencijai priklausančiais klausimais. 4. Euratomo statuso TATENA sustiprinimo procesas Euratomo statuso pakeitimas TATENA pats savaime yra sudėtingas procesas mažiausiai dėl dviejų priežasčių: a) jis turi įtakos valstybėms narėms, ypač kai tai reiškia jų balsavimo teisės TATENA perdavimą Euratomui; b) jam reikėtų TATENA statuto pakeitimo, o tai reikštų ilgas diskusijas TATENA procedūriniais ir esminiais klausimais. Pirmiau nurodytas problemas apsunkina tai, kad valstybės narės ir trečiosios šalys prašymą dėl Euratomo statuso sustiprinimo vertins ne remdamosi jo pagrįstumu, o plačiau atsižvelgdamos į Europos bendrijų (EB) statusą įvairiose JT sistemos organizacijose ir institucijose. Vis dėlto ilgalaikis Komisijos tikslas yra dabartinio EB stebėtojos statuso įvairiose JT sistemos organizacijose ir institucijose sustiprinimas kiekvieno konkretaus atvejo pagrindu, kai tai leidžia Bendrijos kompetencija. Ši pozicija pasiteisino įvairiais atvejais. Bendrija tapo visateise Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) ir Codex Alimentarius nare, jai buvo suteiktas visateisės dalyvės statusas Darnios plėtros komisijoje. Komisija taip pat žino, kad, nepaisant to, kad TATENA darbas didžia dalimi yra techninio pobūdžio, agentūra taip pat yra forumas labai jautriems politiniams ir saugumo klausimams spręsti. Tai gali būti ir ginklų neplatinimo problemos atveju, pavyzdžiui, prisiminus paskutinę Valdytojų tarybos rezoliuciją dėl Irano[16]. Šiuo metu tokie klausimai, kaip ginklų neplatinimas, yra laikomi „antrojo ramsčio“ klausimais, kai viršesnė yra valstybės atsakomybė, o ne Bendrijos lygmens principas. Šiuo atžvilgiu svarbu pabrėžti, kad Bendrija siekia sustiprinti savo statusą tik tose TATENA veiklos srityse, kurios, kaip nurodyta pirmiau, priklauso Bendrijos kompetencijai. Atsižvelgiant į politinį Bendrijos statuso TATENA stiprinimo proceso pobūdį, reiškiantį sudėtingas ir ilgas Komisijos ir ES valstybių narių diskusijas bei diskusijas su TATENA ir jos narėmis, siūloma veikti dviem etapais: - pirma, Komisija turėtų pradėti konsultacijas su ES valstybėmis narėmis Taryboje bei su TATENA ir jos narėmis, kad, atsižvelgiant į pirmiau nurodytas aplinkybes, būtų galimi būtini tiriamieji ir aiškinamieji kontaktai ir informavimo veikla; - antra, šių konsultacijų pagrindu Komisija turėtų pateikti Tarybai pasiūlymą dėl derybų nurodymų a) derantis dėl Euratomo statuso sustiprinimo TATENA; b) reikalaujant TATENA statuto atitinkamo pakeitimo. 5. Išvados Bendrijos stebėtojos statusas TATENA kelia problemų ir turi trūkumų, aprašytų ankstesniuose skirsniuose. Siekiant užtikrinti Bendrijos pozicijos nuoseklumą ir veiksmingumą, būtina sustiprinti Bendrijos vaidmenį. Atsižvelgiant į Bendrijos galias branduolinėje srityje, statuso sustiprinimas TATENA yra pagrįstas. Galutinis tikslas − Bendrija įgyja agentūros narės statusą. Šiuo atžvilgiu Bendrija siekia savo kompetencijos klausimais įgyti lygiavertę padėtį su valstybėmis, kurios yra TATENA narės, kad galėtų: a) pareikšti savo požiūrį derybų metu arba bet kuriame TATENA institucijų susitikime; b) balsuoti savo valstybių narių vardu Bendrijos kompetencijai priklausančiais klausimais; c) išreikšti sutikimą savo vardu prisiimti teises ir įsipareigojimus, kylančius iš priemonių, dėl kurių nuspręsta TATENA. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija prašo, kad Taryba duotų sutikimą Komisijai pradėti pradines konsultacijas su TATENA siekiant: a) ištirti Bendrijos statuso TATENA sustiprinimo būdus, b) nustatyti visus tam būtinus TATENA statuto ir kitų vidinių taisyklių pakeitimus. Komisija reguliariai pateikia ataskaitą Tarybai apie konsultacijų pažangą. Kai bus rastas priimtinas sprendimas, Komisija paprašys Tarybos įgaliojimo derėtis su TATENA dėl naujo statuso bei dėl būtinų pastarosios statuto pakeitimų. 6. Priedas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas. Komisijos Komunikato Tarybai dėl Europos atominės energijos bendrijos statuso sustiprinimo Tarptautinėje atominės energijos agentūroje. [1] Trumpas TATENA ir jos uždavinių aprašymas pateiktas 3 priede. [2] 2006 m. sausio mėn. joje yra 139 valstybės narės, įskaitant visas 25 Euratomo valstybes nares. [3] Sutarties 1 skyrius. [4] Sutarties 3 skyrius. [5] ˇr. 4 priede pateiktą visą teisės aktų sąrašą. [6] KOM(2003) 32 galutinis, 2004 m. Komisija priėmė iš dalies pakeistus pasiūlymus (KOM(2004) 526). [7] Sutarties 6 skyrius. [8] Sutarties 7 skyrius. [9] 2005 m. vasario 8 d. Komisijos reglamentas (Euratomas) Nr. 302/2005 dėl Euratomo saugumo kontrolės taikymo. [10] 1978 m. lapkričio 14 d. Teismo sprendimas 1/78. [11] Byla 22/70, 1971 3 31, Komisija prieš Tarybą, Rink. 1971, 263 puslapis − AETR. [12] 1977 4 26 Nuomonė 1/76, Sutarties, įsteigiančios Europos vidaus vandenų kelių laivų konservavimo fondą, projektas, Rink. 1977, 741 puslapis. [13] Generalinio advokato Jacobs nuomonė, pareikšta 2001 m. gruod˛io 13 d., Byla C-29/99. Europos Bendrijų Teisingumo Teismo ataskaitos 2002, p. I-11221. [14] OL L 329, 1975 12 23, p. 28. [15] Iš patirties matyti, kad TATENA daug labiau nori atsižvelgti į Bendrijos požiūrį, jei jį pateikia Komisija, nei į tik valstybių narių pateiktus argumentus. [16] 2005 m. rugsėjo 24 d. Rezoliucija GOV/2005/77.