LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 141/5

Regionų komiteto nuomonė. Lisabonos strategijos ateitis po 2010 m.

2010/C 141/02

REGIONŲ KOMITETAS

— tvirtina, kad šis kokybiškas gyvenimas turi būti pasiektas neperžengiant baigtinės planetos galimybių ribų (1) ir vadovaujantis prielaida, kad siekiama sukurti socialiai darnią ir teisingą visuomenę, kurioje visų individų ir grupių vertė ir indėlis būtų optimalūs, o paskatos ir paramos priemonės būtų skirtos skurdo ir socialinės atskirties klausimams spręsti ir tvariai ekonomikai kurti;

— pabrėžia, jog svarbu tinkamai finansuoti ES lygio sanglaudos politiką ir užtikrinti visų Europos regionų dalyvavimą, kadangi jie atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant naują strategiją, ir nepritaria tam, kad persvarstant būsimą ES biudžetą būtų bandoma renacionalizuoti struktūrinius fondus arba pašalinti regioninį matmenį iš sanglaudos politikos;

— atkreipia dėmesį į tai, kad ES sanglaudos politika turi jau nusistovėjusią daugiapakopio valdymo struktūrą struktūrinių fondų programoms įgyvendinti, ir tvirtina, kad naujojoje strategijoje turėtų būti panaudotos dabartinės partnerystės struktūros, skirtos valdymo struktūrų dabartiniams trūkumams šalinti. Akivaizdus valdymo struktūrų suderinimas su ES sanglaudos politikos regioninėmis programomis sudaro kur kas veiksmingesnę galimybę formuoti įvairias politikos sritis;

— ragina ES vadovus svarbiausiu prioritetu pripažinti Europos konkurencingumo ekologinės ekonomikos srityje vystymą, kad ES galėtų imtis pagrindinio vaidmens pertvarkant pasaulio ekonomiką į tvarią ir patikimą ekonomiką. Pirmiausia tai reiškia rodyti pavyzdį, suteikti prioritetą investicijoms į naujas ekologiškas technologijas, mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, įskaitant atsinaujinančios energijos gamybą, energijos vartojimo efektyvumą, tvarius gamybos ir vartojimo metodus, IKT ir plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą atokiose vietovėse, bei skatinti aplinkos apsaugą ir išsaugojimą. Kad ši darbotvarkė būtų įgyvendinta, Europos universitetams, mokslinių tyrimų centrams ir MVĮ turi tekti pagrindinis vaidmuo (2). Tam reikalingos Europos ekonomikos struktūrinės permainos, įskaitant makroekonomikos politikos ir aktyvios darbo rinkos politikos koordinavimą, kad būtų galima remti perėjimą prie ekologinės ekonomikos.

Pranešėja : Christine Chapman (UK/ESP), Velso nacionalinės asamblėjos narė

I. POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Svarbiausios nuostatos

1. pritaria strategijos, kuria po 2010 m. bus pakeista dabartinė Lisabonos strategija, kūrimui, tačiau mano, kad būtina rasti naują strategijos pusiausvyrą ir Europos tvaraus vystymosi strategiją susieti su Lisabonos strategija; Komitetas palankiai vertina lapkričio 24 d. paskelbtoje Komisijos konsultacijoje dėl strategijos ateities prisiimtą įsipareigojimą suteikti daugiau įgaliojimų žmonėms įtraukiosiose visuomenėse ir sukurti konkurencingą, sąveikią ir ekologiškesnę visuomenę, tačiau nusivylęs tuo, kad Komisija nepateikia platesnio užmojo ir labiau visa apimančios vizijos, kaip rasti naują strategijos pusiausvyrą ir nukreipti ją tvarios, socialiai teisingos ir darnios visuomenės kūrimo Europoje linkme;

2. pabrėžia, kad dabartinėje Lisabonos strategijoje nepakankamai pripažįstamas esminis vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo visoje ES įgyvendinant ir skleidžiant informaciją apie strategiją vietos lygiu, ir pakartoja Baltojoje knygoje dėl daugiapakopio valdymo pateiktą raginimą padėtį ištaisyti naujojoje strategijoje;

3. atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos dažnai turi abejonių dėl dabartinės Lisabonos strategijos paskirties. Šią problemą būtų galima išspręsti, jei naujojoje strategijoje būtų nustatyti aiškūs tikslai ir apie juos teikiama informacija žmonėms vietos lygiu;

4. apgailestauja, kad Lisabonos strategijai, kuri buvo parengta kaip įnašas į Ekonominę ir pinigų sąjungą (EPS), iš esmės nepavyko labiau suderinti valstybių narių ekonomikos politiką ar pagerinti bendrą ekonomikos valdymą ES lygiu; todėl ypač apmaudu, kad ištikus dabartinei ekonomikos krizei daugelis valstybių narių patvirtino tokias ekonomikos priemones, kuriomis atsižvelgiama tik į nacionalines aplinkybes ir ignoruojamas reikalavimas derinti veiksmus bendrojoje Europos rinkoje;

5. ragina į naująją strategiją aiškiai įrašyti visa apimantį tikslą dėl visų Europos Sąjungos piliečių kokybiško gyvenimo ir gerovės. Užimtumas ir materialinė gerovė yra svarbiausios sudedamosios dalys, tačiau turi būti atsižvelgta į kitus veiksnius, kad susidarytų konkretus gyvenimo kokybės ir gerovės vaizdas, įskaitant išsamesnę informaciją apie visuomenines ir aplinkos sąlygas, kuriomis žmonės gyvena (3);

6. tvirtina, kad šis kokybiškas gyvenimas turi būti pasiektas neperžengiant baigtinės planetos galimybių ribų (4) ir vadovaujantis prielaida, kad siekiama sukurti socialiai darnią ir teisingą visuomenę, kurioje visų individų ir grupių vertė ir indėlis būtų optimalūs, o paskatos ir paramos priemonės būtų skirtos skurdo ir socialinės atskirties klausimams spręsti ir tvariai ekonomikai kurti;

7. pabrėžia esminį lavinimo ir mokymo vaidmenį ugdant sąmoningumą tvarumo klausimais ir Europos piliečių kūrybiškumą ir verslumą bei atkreipia dėmesį į būtinybę kurti mokymosi visą gyvenimą kultūrą;

8. siūlo naująją strategiją pavadinti kitaip, kad būtų išvengta painiojimo su Lisabonos strategija ir būtų pabrėžtas naujas strategijos pobūdis. Pavyzdžiui, „Kokybiškas gyvenimas visiems: Europos tvarios ateities kūrimas pasaulyje“ arba trumpiau – „Tvarios Europos strategija“;

9. ragina parengti veiksmingesnę komunikacijos strategiją dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms, kad būtų plačiau informuojama apie naująją strategiją ir propaguojamos jos svarbiausios nuostatos;

Dabartiniai ir nauji iššūkiai

10. teigia, kad dabartinė finansų, ekonomikos, socialinės sferos ir aplinkosaugos krizė radikaliai pakeitė sąlygas, kuriomis vyksta diskusija dėl Lisabonos strategijos ateities, o tai reiškia, kad diskusija neturėtų vykti įprastu būdu. Dėl krizės būtina spręsti neatidėliotinus klausimus, pirmiausia susijusius su didėjančiu visoje Europoje nedarbu, ypač jaunimo nedarbu, ir įveikti protekcionizmo šmėklą. Krizė išryškino visuotinio ekonomikos modelio struktūrinius trūkumus ir būtinybę kurti naują ir tvarų ekologinį, socialinį ir ekonominį požiūrį bei griežčiau kontroliuoti bankininkystės ir finansų sektorių;

11. pakartoja nuostatą, kad dar prieš tai, kai Europą ištiko ekonomikos krizė ir kai buvo manoma, kad ekonomikos rodikliai santykinai geri, visoje Europoje skurdo lygis nuolat buvo aukštas ir didėjo pajamų skirtumai. Remiantis 2008 m. spalio mėn. Europos Komisijos paskelbtais duomenimis, 16 proc. Europos gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos, vienas iš dešimties žmonių gyvena namų ūkyje, kuriame nėra nė vieno dirbančio asmens, ir 19 proc. vaikų gresia skurdas (5). Vienas pagrindinių būsimos strategijos tikslų turi būti siekis spręsti skurdo ir didėjančių gerovės skirtumų Europoje klausimą.

12. atkreipia dėmesį į tai, kad Europai tenka daug ilgalaikių iššūkių, įskaitant demografinius pokyčius, klimato kaitą, energetinį saugumą, globalizaciją (6), teritorinės sanglaudos įgyvendinimą visoje ES, į kuriuos turi būti atsižvelgiama naujojoje strategijoje. Komitetas apgailestauja, kad Komisijos konsultacijų dokumente dėl ES 2020 m. strategijos nebuvo labiau pabrėžtas teritorinės sanglaudos principo vaidmuo; jis ragina Komisiją laikantis Lisabonos sutartyje nustatyto teritorinės sanglaudos principo prisimti įsipareigojimą pateikti teritorinio poveikio vertinimą tais atvejais, kai rengiami teisėkūros pasiūlymai, kuriais daroma įtaka vietos ar regionų valdžios institucijų kompetencijai;

13. nurodo, kad krizės padarinių įtaka viešiesiems finansams bus juntama dar ilgai (nes krizė yra socialinė, finansų ir ekonomikos), todėl labai svarbu, kad ištekliai ir finansavimas vietos, regionų, valstybės ir Europos mastu būtų suderinti ir kad būtų užtikrintos tinkamos investicijos dideliems naujosios strategijos tikslams įgyvendinti. Miestai ir regionai galės veiksmingai prisidėti prie Lisabonos sutarties įgyvendinimo, jei Europos Sąjunga ir valstybės narės visiškai laikysis Europos Tarybos vietos savivaldos chartijoje nustatytų principų dėl vietinės valdžios organų finansinių išteklių (9 straipsnis);

14. tvirtina, kad siekiant užtikrinti veiksmingą socialinę sanglaudą ir išspręsti ilgalaikes problemas, visose politikos srityse reikia laikytis teritorinio požiūrio ir atsižvelgti į konkrečius vietos ir regionų lygmens ypatumus visoje Europoje. Be to, Bendrijos biudžete reikia numatyti pakankamai išteklių tolygiam Europos Sąjungos teritoriniam vystymuisi remti;

15. siūlo naujojoje strategijoje pirmenybę teikti investicijoms į ekologinę ekonomiką, nagrinėti socialinės sanglaudos klausimą ir užtikrinti, kad būtų laikomasi daugiapakopio valdymo principo ir būtų iš naujo apsvarstyta, kaip vertinsime naujosios strategijos poveikį;

Investavimas į ekologinę ekonomiką

16. ragina ES klimato kaitos tikslus ir įsipareigojimus įtraukti į naująją strategiją, kad visoje Europoje būtų sukurta mažą teršalų kiekį išmetanti ekonomika;

17. ragina ES vadovus svarbiausiu prioritetu pripažinti Europos konkurencingumo ekologinės ekonomikos srityje vystymą, kad ES galėtų imtis pagrindinio vaidmens pertvarkant pasaulio ekonomiką į tvarią ir patikimą ekonomiką. Pirmiausia tai reiškia rodyti pavyzdį, suteikti prioritetą investicijoms į naujas ekologiškas technologijas, mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, įskaitant atsinaujinančios energijos gamybą, energijos vartojimo efektyvumą, tvarius gamybos ir vartojimo metodus, IKT ir plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą atokiose vietovėse, bei skatinti aplinkos apsaugą ir išsaugojimą. Kad ši darbotvarkė būtų įgyvendinta, Europos universitetams, mokslinių tyrimų centrams ir MVĮ turi tekti pagrindinis vaidmuo (7). Tam reikalingos Europos ekonomikos struktūrinės permainos, įskaitant makroekonomikos politikos ir aktyvios darbo rinkos politikos koordinavimą, kad būtų galima remti perėjimą prie ekologinės ekonomikos;

18. ragina parengti europietišką aplinką tausojančių įgūdžių ir darbo vietų strategiją, kad būtų sukurta investicijų į įgūdžius ir žinias sistema, padedanti vystyti tvarią ekonomiką. Būsimos ES finansavimo programos, įskaitant mokymosi visą gyvenimą programą ir Europos socialinį fondą, turėtų būti nukreiptos paremti investicijas į aplinką tausojančias darbo vietas ir aplinką tausojančius įgūdžius, reikėtų ypač išskirti naujas, dinamiškas ir novatoriškas MVĮ (8);

19. ragina ES patvirtinti nuoseklią paskatų ir paramos mechanizmų sistemą (geresnis ekologinis reguliavimas), kad visoje Europoje būtų vystoma tvari ekonomika;

20. ragina teikti pirmenybę keitimuisi geriausios praktikos pavyzdžiais inovacinių metodų srityje, skatinant ES piliečius, įmones ir valdžios institucijas valstybėse narėse propaguoti ekologinę elgseną ir skirti baudas už tvarumo principą pažeidžiančią elgseną;

21. dar kartą pakartoja, kad aplinką tausojantis požiūris gali sukurti virtualią grandinę, kuri padėtų spręsti ekonomines ir visuomenines problemas. Pavyzdžiui, neseniai padaryti struktūrinių fondų reglamentų pakeitimai leis paremti energijos vartojimo efektyvumo priemones mažai pajamų gaunančiuose namų ūkiuose;

22. pabrėžia, kokios svarbios yra vietos bendruomenių iniciatyvos iš apačios į viršų permainoms vietos lygiu įgyvendinti (9);

Socialinė sanglauda ir aprėptis

23. pabrėžia socialinio draudimo ir socialinės apsaugos sistemų, apsaugančių pažeidžiamiausius visuomenės narius, vertę ir svarbą bei būtinybę išsaugoti tvirtą Europos socialinį modelį (10);

24. atsižvelgdamas į Lisabonos sutarties priede pateiktą Protokolą dėl visuotinės svarbos paslaugų, pripažįsta visuotinės svarbos paslaugų, visų pirma visuotinės svarbos socialinių paslaugų, lemiamą vaidmenį – todėl turi būti užtikrintas didesnis jų organizavimo ir finansavimo saugumas – bei vietos lygmeniu piliečiams teikiamų viešųjų paslaugų reikšmę;

25. ragina imtis veiksmų spręsti vaikų skurdo ir kai kurių šeimų iš kartos į kartą perduodamo skurdo problemą bei pabrėžia būtinybę toliau siekti Barselonos tikslų dėl vaikų priežiūros paslaugų (11);

26. pabrėžia, jog svarbu tinkamai finansuoti ES lygio sanglaudos politiką ir užtikrinti visų Europos regionų dalyvavimą, kadangi jie atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant naują strategiją, ir nepritaria tam, kad persvarstant būsimą ES biudžetą būtų bandoma renacionalizuoti struktūrinius fondus arba pašalinti regioninį matmenį iš sanglaudos politikos;

27. kiekvieno ES regiono labui ragina įsipareigoti efektyviau naudoti sukauptas žinias ir geriausios praktikos pavyzdžius įgyvendinant ES struktūrinių fondų programas;

28. ragina ES vadovus pasinaudoti proga, kad 2010 m. paskelbti Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais ir įsipareigoti pirmenybę teikti socialinei sanglaudai ir socialinei aprėpčiai, kad būtų sprendžiami didėjančio nedarbo, regionų ekonominės veiklos rodiklių skirtumų, socialinės atskirties, nedarbo ir ekonominio neveiklumo klausimai. RK sutinka su Barca ataskaitoje išdėstyta nuomone, kad ES struktūrinių fondų programos yra pagrindinė priemonė socialinės atskirties problemai spręsti;

29. ragina imtis priemonių spręsti jaunimo didėjančio nedarbo mastą pirmenybę teikiant investicijoms į švietimą, lavinimą ir įgūdžių ugdymą, įskaitant jaunimo judumą skatinančias programas. Pritariame 2008 m. lapkričio mėn. priimtai Tarybos rekomendacijai dėl jaunųjų savanorių judumo Europoje ir remiame Komisijos pasiūlymą 2011 m. paskelbti Europos savanoriškos veiklos metais;

30. ragina labiau pripažinti moterų kaip darbo jėgos ir moterų verslininkių bei novatorių pagrindinį indėlį. Kaip paaiškėjo iš Europos Komisijos neseniai paskelbtos ataskaitos, Europa dar turi nemažai nuveikti lyčių lygybės srityje; pirmiausia pabrėžiama nuolatinė problema – vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumai – ir sunkumai sprendžiant darbo ir šeiminio gyvenimo pusiausvyros ir lyčių stereotipų klausimus (12) (13), norėtų, kad jau dabar būtų rengiamos rekomendacijos ir numatomos paskatos moterims išsilaikyti darbo rinkoje arba į ją įsitraukti;

31. ragina labiau pripažinti visų visuomenės narių svarbą ir jų indėlį. Naujojoje strategijoje turėtų būti pabrėžiama „pilietinės visuomenės“ svarba, pirmiausia trečiojo sektoriaus, globėjų ir savanorių indėlis į kitų visuomenės narių gerovę, nes jų pastangos dažnai būna nepripažįstamos. Be to, naujoji strategija turėtų skatinti aktyvaus senėjimo politiką ir kartų iniciatyvas;

32. teigia, kad būsimoji ES sanglaudos politika turėtų remti vietos vystymo iniciatyvas ir skirti dėmesį konkrečioms miesto ir kaimo bendruomenėms, susiduriančioms su socialiniais ir ekonominiais sunkumais. Toks požiūris pasiteisino įgyvendinant šias iniciatyvas: EQUAL, LEADER, URBAN ir 1 ir 2 tikslo programas;

33. palankiai vertina veiksmus, kuriais užtikrinama, kad valstybės pagalbos taisyklės sudaro sąlygas paremti vietos bendruomenės tvarią gamybą (pvz., teikiant pirmenybę ekologiniams viešiesiems pirkimams, sudarant galimybes naudotis plačiajuosčio ryšio infrastruktūra atokių rajonų ir kaimo bendruomenėms);

Daugiapakopis valdymas

34. pabrėžia būtinybę vietos ir regionų valdžios institucijas įtraukti į naujosios strategijos rengimą, įgyvendinimą ir vertinimą;

35. pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą imantis vadovaujančio vaidmens reaguojant į finansų ir ekonomikos krizę vietose, kad būtų sprendžiamos tiesioginės ir trumpalaikės problemos (14);

36. ragina įvairius valdžios lygius geriau koordinuoti ir tarpusavyje bendradarbiauti bei siekti tvirtesnio naujosios strategijos regioninio aspekto;

37. ragina ES vadovus užtikrinti, kad ES būsimos išlaidos leistų įgyvendinti naujosios strategijos pagrindinius tikslus naudojantis Lisabonos strategijoje numatytu sėkmingu struktūrinių fondų lėšų skyrimu visoms ES biudžete numatytoms sritims;

38. ragina nacionalines vyriausybes ryžtingiau įsipareigoti įgyvendinti naujosios strategijos tikslus, įskaitant atitinkamus privalomus tikslus, kad būtų užtikrintas veiksmingas įgyvendinimas vietose;

39. pritaria nuostatai strategiją susieti su Europos Komisijos ir Europos Parlamento kadencijos laikotarpiu. Naujojoje strategijoje reikėtų aiškiau apibrėžti Europos Parlamento kaip demokratiškai išrinkto Europos organo, bendradarbiaujančio su Regionų komitetu ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, vaidmenį;

40. atkreipia dėmesį į tai, kad ES sanglaudos politika turi jau nusistovėjusią daugiapakopio valdymo struktūrą struktūrinių fondų programoms įgyvendinti, ir tvirtina, kad naujojoje strategijoje turėtų būti panaudotos dabartinės partnerystės struktūros, skirtos valdymo struktūrų dabartiniams trūkumams šalinti. Akivaizdus valdymo struktūrų suderinimas su ES sanglaudos politikos regioninėmis programomis sudaro kur kas veiksmingesnę galimybę formuoti įvairias politikos sritis;

41. siūlo dabartinėms partnerystėms aktyviai dalyvauti rengiant nacionalines reformų programas (NRP), o į struktūrinių fondų programas įtraukti regionams skirtą skyrių visa apimantiems NRP tikslams įgyvendinti; reiškia susirūpinimą tuo, kad konsultacijų dokumente nepateikiami konkretūs pasiūlymai kaip pagal ES 2020 m. strategiją vietos ir regionų valdžios institucijos, regionų parlamentai bei asamblėjos bus įtraukiami rengiant ir įgyvendinant strategiją bei NRP;

Strategijos poveikio įvertinimas

42. atkreipia dėmesį į vis didėjantį nepasitenkinimą, kad BVP yra pagrindinis rodiklis ekonominės veiklos rezultatams vertinti, ir ragina parengti naujus rodiklius, kurie tinkamiau įvertintų klestėjimą, gerovę ir gyvenimo kokybę Europoje (15);

43. ragina rengiant tokias priemones atsižvelgti į platesnius visuomeninius ir aplinkosaugos iššūkius, kurie apimtų vaikų skurdo rodiklius, pajamų pasiskirstymą, CO2 ir kitų išlakų lygį, poveikį bioįvairovei ir kitus aspektus, kurie yra gerovės platesnės apibrėžties dalis ir atspindi subnacionalinio lygio skirtumus visoje Europoje (16);

44. ragina vietos ir regionų valdžios institucijas tiesiogiai dalyvauti nustatant naujosios strategijos tikslus ir rodiklius. 2009 m. sausio mėn. pasirašytas Merų paktas rodo, kaip vietos ir regionų valdžios institucijos gali toliau įgyvendinti pagrindinius politinius uždavinius ir prisiimti ryžtingesnius įsipareigojimus nei nacionalinio ir Europos lygmens valdžia;

Įrodymais pagrįstas principas

45. pabrėžia, kad nuomonė paremta RK konsultacijų dėl būsimos strategijos (konsultacijos pradėtos 2009 m. kovo mėn. Prahoje) ir aktyvių tyrimų, vykusių Briuselyje, Velse ir JK, išvadomis. Lisabonos stebėsenos platforma pateikė išsamią savalaikę konsultacijų išvadų analizę;

46. mano, jog labai svarbu, kad RK toliau stebėtų, kaip įgyvendinama naujoji strategija vietose per savo tinklus, pirmiausia pasitelkdamas Lisabonos stebėsenos platformą.

2009 m. gruodžio 3 d., Briuselis Regionų komiteto pirmininkas Luc VAN DEN BRANDE

(1) Kaip nurodyta pranešime „Klestėjimas be augimo: perėjimas prie tvarios ekonomikos“, kurį parengė Tvarios plėtros komisija, JK, paskelbta 2009 m. kovo mėn. Žr. http://www.sd-commission.org.uk/pages/redefining-prosperity.html

(2) Pavyzdžiu galėtų būti „Wave Hub“ (jūros bangų elektrinių parkas), kuris 2010 m. turi būti pastatytas Kornvalio priekrantės vandenyse. Gavus ERPF finansinę paramą, bus pastatytas pirmasis JK priekrantės įrenginys, skirtas vietoje pademonstruoti, kaip veikia jūros bangų elektrinių parkai. Projektas įgyvendinamas viešojo, privataus ir mokslinių tyrimų sektorių jėgomis.

(3) Naujosios ekonomikos fondas (http://www.neweconomics.org/gen/) parengė „Nacionalinius gerovės vertinimus“, kurie apibrėžiami veiksniais, kuriais grindžiama asmeninė ir visuomeninė gerovė.

(4) Kaip nurodyta pranešime „Klestėjimas be augimo: perėjimas prie tvarios ekonomikos“, kurį parengė Tvarios plėtros komisija, JK, paskelbta 2009 m. kovo mėn. Žr. http://www.sd-commission.org.uk/pages/redefining-prosperity.html

(5) Užimtumo GD informacinis pranešimas/08/625, 2008 m. spalio 16 d., Briuselis. Žr. http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=637

(6) Žr. Europos Komisijos pranešimą Regionai 2020 m., kuris buvo paskelbtas 2008 m. gruodžio mėn.

(7) Pavyzdžiu galėtų būti „Wave Hub“ (jūros bangų elektrinių parkas), kuris 2010 m. turi būti pastatytas Kornvalio priekrantės vandenyse. Gavus ERPF finansinę paramą, bus pastatytas pirmasis JK priekrantės įrenginys, skirtas vietoje pademonstruoti, kaip veikia jūros bangų elektrinių parkai. Projektas įgyvendinamas viešojo, privačiojo ir mokslinių tyrimų sektorių jėgomis.

(8) Pavyzdžiai: „Pasinaudoti potencialu – Velsui skirta aplinką tausojančių darbo vietų strategija“, kurią 2009 m. liepos 9 d. paskelbė Velso regiono vyriausybė. „Siekiant ekologiško augimo: Škotijai skirta aplinką tausojančių darbo vietų strategija“, kurią 2005 m. birželio mėn. paskelbė Škotijos vyriausybė.

(9) Danijos Tistedo savivaldybė yra pavyzdinė: bendruomenė ėmėsi veiksmų klimato kaitos problemoms spręsti. Rezultatas – visa suvartojama energija ir daugiau nei 80 proc. suvartojamos šilumos pagaminama nenaudojant iškastinio kuro. Žr. www.climate.thisted.dk

(10) Geriausia diskusija šiuo klausimu išdėstyta „The Spirit Level: Why More Equal Societies Almost Always Do Better“, prof. Richard Wilkinson ir Dr. Kate Pickett (Allen Lane, 2009 m. kovo mėn.). Socialinėje programoje raginama sukurti Europos minimalaus darbo užmokesčio sistemą ir taip pat raginama, kad ES įsipareigotų laikytis Tarptautinės darbo organizacijos normų dėl padoraus darbo.

(11) „… iki 2010 m. suteikti priežiūrą mažiausiai 90 % vaikų nuo trejų metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus bei mažiausiai 33 % vaikų iki trejų metų amžiaus.“ Žr. http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/71025.pdf

(12) COM(2009) 77: Moterų ir vyrų lygybė — 2009.

(13) Pasaulio ekonomikos žurnalas Nr. 164. „Women Hold Up Half the Sky“, Goldman Sachs, paskelbta 2007 m., teigiama, kad mažesnė lyčių nelygybė padidintų ekonomikos augimą. Norvegijos vyriausybė nustatė kvotą, kad ne mažiau kaip 40 proc. narių visų privačių bendrovių valdybose būtų moterys. Ji teigia, kad kvotos labai svarbios ekonomine prasme. Pasaulio bankas pranešime spaudai „Pasaulio bankas ir lyčių lygybė“ (2009 m. balandžio mėn.) teigia, kad neįmanoma panaikinti skurdo nepasiekus lyčių lygybės ir ragina sumažinti „netinkamos ekonomikos“, kuri apriboja moterų ekonomines galimybes, mastą.

(14) Pavyzdžiui, nuo 2008 m. spalio mėn. Velse jau įvyko šeši ekonomikos klausimams skirti aukščiausio lygio susitikimai, kuriuose dalyvavo visi suinteresuotieji subjektai ir buvo tariamasi dėl atsakomųjų priemonių, susijusių su krize. Velso vyriausybė taip pat panaudojo ESF kartu finansuoti subsidijas darbo užmokesčiui ir subsidijas mokymui, skirtas darbdaviams, priimantiems į darbą darbuotojus, kurie buvo atleisti dėl etatų mažinimo (REACT), arba neatleidusiems darbuotojų, kuriems grėsė atleidimas dėl etatų mažinimo (PROACT). 2009 m. liepos 15 d. Periferinių ir jūrų regionų konferencijoje buvo priimtas manifestas „Po krizės tapsime stipresni: Europos teritorinis paktas“, kuriame pripažįstamos regioninės atsakomosios priemonės, susijusios su krize visoje Europoje, ir raginama surengti specialų Europos Komisijos, valstybių narių ir regionų valdžios institucijų (įskaitant Regionų komiteto) susitikimą, kuriame būtų aptartos ilgalaikės atsakomosios priemonės, skirtos krizei įveikti.

(15) Įdomu, kad Prancūzijos prezidento Nikolas Sarkozy sudarytai Komisijai dėl ekonominės veiklos rezultatų ir socialinės pažangos įvertinimo pavesta parengti naujus rodiklius, įvertinti ekonominę ir socialinę pažangą, kuri neapsiribotų tik BVP.

(16) Velso vyriausybės naujoje tvaraus vystymosi strategijoje Viena planeta, vienas Velsas Velsui nustatyti penki aukšto lygio rodikliai, skirti kiekvienai svarbiai strategijos sričiai: i) ekologinis pėdsakas, ii) bioįvairovė, iii) bendroji pridėtinė vertė (prilygsta BVP priemonei), iv) mažas pajamas gaunantys namų ūkiai, v) gerovė.