Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai - Reglamento (EB) Nr. 1655/2000 vidurio laikotarpio peržiūros atnaujinimas - LIFE /* KOM/2005/0394 galutinis */





Briuselis, 30.8.2005 KOM(2005) 394 galutinis KOMISIJOS ATASKAITAEUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Reglamento (EB) Nr. 1655/2000 vidurio laikotarpio peržiūros atnaujinimas LIFE KOMISIJOS ATASKAITAEUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Reglamento (EB) Nr. 1655/2000 vidurio laikotarpio peržiūros atnaujinimas LIFE SANTRAUKA Pagal Reglamento (EB) Nr. 1682/2004, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1655/2000, 1 straipsnio 5 dalies a punkto nuostatas finansinio instrumento aplinkos apsaugai programa LIFE III pratęsta dar dvejiems metams – iki 2006 m. gruodžio 31 d. Programa pratęsta siekiant išvengti tarpo užbaigus LIFE III 2004 m. pabaigoje ir laukiant naujų Bendrijos finansinių perspektyvų 2007 m. Reglamento (EB) Nr. 1655/2000 12 straipsnio 1 dalies a punkte, su pakeitimais, reikalaujama, kad Komisija pateiktų ataskaitą, kurioje būtų atnaujinama 2003 m. lapkričio mėn. pateikta tarpinė peržiūra ir įvertinamas šio reglamento įgyvendinimas, jo indėlis plėtojant Bendrijos aplinkosaugos politiką ir asignavimų panaudojimas. Šiame atnaujinime apžvelgiamas laikotarpis nuo 2003 m. vidurio, kai buvo parengta tarpinė peržiūra, kuria remiantis 2003 m. lapkričio 5 d. pateikta ataskaita (KOM(2003) 668 galutinis), iki 2005 m. pavasario. 1992–2004 m. LIFE programa iš dalies finansavo beveik 2500 projektų 40-yje šalių ir teritorijų, ir prisiėmė įsipareigojimų už 1,3 milijardus eurų projektuose, kurių numatytos bendros išlaidos sudaro 3,6 milijardus eurų. Programa remia įvairius projektus, sprendžia problemas, kuria sprendimus daugeliui sektorių, bei analizuoja svarbiausius aplinkosaugos klausimus, atsižvelgdama į ES aplinkosaugos politikos prioritetus. LIFE PROGRAMOS APIBŪDINIMAS Bendras LIFE programos tikslas – prisidėti prie Bendrijos aplinkosaugos politikos ir teisės aktų įgyvendinimo, vystymo ir tobulinimo. LIFE taip pat teikia pirmenybę aplinkosaugos integravimui į kitas ES politikos sritis, ir ieško naujų sprendimų analizuojamoms ES aplinkosaugos problemoms. LIFE prisidėjo prie aplinkosaugos projektų finansavimo valstybėse narėse, stojančiose šalyse, šalyse kandidatėse ir trečiosiose šalyse. LIFE programą sudaro trys teminės dalys: „LIFE gamta“, „LIFE aplinka“ ir „LIFE trečiosios šalys“. Konkretus „LIFE gamta“ tikslas – prisidėti prie Bendrijos aplinkos apsaugos teisės aktų įgyvendinimo. Ji visų pirma remia „Natura 2000“ tinklo sukūrimą. „LIFE aplinka“ tikslas – prisidėti prie inovacinių ir integruotų metodų kūrimo ir prie tolesnio Bendrijos aplinkos politikos kūrimo. „Life aplinkos demonstraciniuose projektuose“ daugiausia dėmesio skiriama inovacijų kūrimui, o “LIFE aplinkos parengiamuosiuose veiksmuose“ – dabartinės politikos atnaujinimui arba naujos politikos kūrimui. „Life gamta“ ir „LIFE aplinka“ programomis padedama finansuoti projektus valstybėse narėse ir stojančiose šalyse, jei jos sutinka dalyvauti LIFE programoje. „LIFE trečiosios šalys“ programa veikia pagal asociacijos susitarimus, sudarytus tarp Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių, esančių prie Viduržemio ir Baltijos jūrų, konkrečiomis šalyse kandidatėse ir daugelyje stabilizacijos ir asociacijos procese dalyvaujančių šalių. Programos tikslas – prisidėti prie aplinkosaugos sektoriui reikalingų gebėjimų ir administracinių struktūrų sukūrimo, ir prie aplinkosaugos politikos ir veiksmų programų vystymo. LIFE–III PROGRAMOS ĮGYVENDINIMAS Šiame skirsnyje pateikiami bendri rezultatai; išsamią informaciją galima rasti dviejuose leidiniuose LIFE tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/environment/life/home.htm apie „LIFE gamtą“ – „LIFE for Natura 2000“ ir „Life Environment 1992-2004: demonstrating excellence in environmental innovation“. „LIFE gamta“ Finansavimas teikiamas tik tiems projektams, kurie atitinka EB teisės aktus dėl gamtos išsaugojimo, konkrečiai direktyvas dėl paukščių ir dėl buveinių. Praktiškai, projektai turi padėti sukurti saugomų teritorijų „Natura 2000“ tinklą, ir užtikrinti „buveinių tipų ir konkrečių rūšių buveinių priežiūrą arba, prireikus, tinkamą jų būklės atstatymą.“ Pagal LIFE III programą finansuojami veiksmai 2000–2004 m. vidutinis bendras „LIFE III gamta“ biudžetas projektams sudarė apie 1,75 milijono eurų, o vidutinis EB dalinio finansavimo lygis – 53,4 %. Lyginant su ankstesnio 1996–1999 m. laikotarpio LIFE II biudžetu, kurio vidurkis – 1,3 milijono eurų, biudžetas išaugo. Metai | Gautų pasiūlymų skaičius | Finansuojamų projektų skaičius | Bendras EB įsipareigojimas (€) | Įsipareigojimo vienam projektui vidurkis (€) | 2000 - 2001 | 310 | 94 | 79,483,006 | 845,564 | 2002 | 188 | 70 | 71,718,204 | 1,024,546 | 2003 | 182 | 77 | 70,944,574 | 921,358 | 2004 | 250 | 77 | 75,934,754 | 986,166 | Iš viso | 930 | 318 | 298,080,538 | 937,360 | Projektų tipas ir (arba) geografinis pasiskirstymas Dažniausiai „LIFE gamta“ projektų tikslas yra paukščiai specialiai saugomose vietose (angl. Special Protection Area (SPA)) „Natura 2000“ vietovėse, rūšys ir (arba) buveinės siūlomose laikyti svarbiomis Bendrijai vietovėse (angl. proposed Sites of Community Interest (pSCI)) ir (arba) specialiai saugomose teritorijose (angl. Special Areas of Conservation (SAC)) „Natura 2000“ vietovėse, arba, tinkamai pagrįstai atvejais, ne „Natura 2000“ vietovėse esančios rūšys. Pagrindiniai gavėjai yra nacionalinės ir regioninės valdžios institucijos (73%). Nevyriausybinėms organizacijoms (NVO), kurios dažnai vykdo projektus kartu su mokslinėmis institucijomis, skiriami 25 %. „LIFE III gamta“ projektus dažniausiai arba visada sudaro šie veiksmai: - Vietovės valdymo planų arba rūšių išsaugojimo veiksmų planų paruošimas arba įgyvendinimas; - Įvairių, su vietove (-ėmis) arba rūšimis susijusių suinteresuotųjų šalių įtraukimas; - Nunykusių vietovių atkūrimas ir, išskirtiniais atvejais, naujų vietovių sukūrimas; - Esamų ir atkurtų vietovių apsauga (įskaitant jų pirkimą ir ilgalaikę nuomą); - Administracijų, ekspertų ir plačiosios visuomenės sąmoningumo gerinimas; - Mokslinė buveinių ir rūšių stebėsena. Šiaurinėje ES dalyje esančiose valstybėse narėse vykdomi projektai yra didesni negu pietinėje ES dalyje esančiose valstybėse narėse vykdomi projektai, tačiau pastarosiose projektų vykdoma daugiau. 2004 m. pabaigoje „Life gamta“ programoje jau dalyvavo visos ES valstybės narės, išskyrus Lietuvą ir Maltą. Informaciją su išsamia statistika apie „LIFE gamta“ programą nuo 2005 m. rugsėjo 30 d. bus galima rasti „LIFE“ tinklalapyje. „Natura 2000“ vietovės Iki šiol „LIFE gamta“ projektai buvo vykdomi ne mažiau kaip 10 % iš 22 600 siūlomų „Natura 2000“ vietovių. Tik 2,5 % vietovių buvo vykdomas daugiau kaip vienas projektas. Tai sutampa su LIFE skatinimo funkcija. Daugiausia atrenkami tokie siūlomi projektai, kurie kiek įmanoma daugiau apima naujas „Natura 2000“ sritis, o tęsiamų projektų finansavimui skiriama mažiau dėmesio. Buveinės ir rūšys Išsami per keturis metus įvykdytų projektų analizė rodo, kad „Life gamta“ projektas buvo skirtas 87 % Bendrijai svarbių buveinių rūšių mažiausiai kartą. Daugiausia projektų buvo skirta bent jau iš dalies pelkynams – taip „LIFE“ prisidėjo ir prie 1971 m. Tarptautinės konvencijos dėl pelkių (Ramsaro konvencijos) ir 1995 m. Komisijos komunikato dėl pelkių tikslų įgyvendinimo. Beveik 28% direktyvoje dėl buveinių ir direktyvoje dėl paukščių nurodytų rūšių buvo bent jau vieno ar net daugiau „LIFE gamta“ projektų objektu. Keletas „LIFE gamta“ projektų buvo susiję su veiksmais esant nepaprastajai situacijai, kai išnykimo pavojus grėsė konkrečiai populiacijai visame pasaulyje. LIFE projektai gana daug ir pakankamai reikšmingai prisidėjo prie biologinės įvairovės nykimo sustabdymo visoje Europos Sąjungoje. „LIFE aplinka“ Pagrindinis „LIFE aplinka“ projektų bruožas – jų galimybė demonstruoti naujus inovacinius metodus, būdus ir priemones, kurie padėtų įgyvendinti dabartines ES politikos sritis įvairiose aplinkosaugos srityse, arba padėtų politikos vystymuisi ateityje. Pagal LIFE III programą finansuojami veiksmai „LIFE III aplinka“ veiksmus sudaro demonstraciniai projektai reglamente nurodytomis temomis. Nors gaunamų pasiūlymų skaičius nuolat keičiasi, finansavimo vidurkis kasmet pamažu auga. Metai | Gautų pasiūlymų skaičius | Finansuojamų projektų skaičius | Bendras EB įsipareigojimas (€) | Įsipareigojimo vienam projektui vidurkis (€) | 2000 - 2001 | 898 | 103 | 63,411,036 | 615,641 | 2002 | 479 | 114 | 71,766,257 | 629,529 | 2003 | 532 | 104 | 69,470,808 | 667,989 | 2004 | 679 | 109 | 76,670,530 | 703,399 | Iš viso | 2,588 | 430 | 281,318,631 | 654,229 | Projektų tipas ir (arba) geografinis pasiskirstymas ES šiaurėje esančios valstybės narės vykdo didesnius projektus nei ES pietinėje dalyje esančios valstybės narės. Daugiausia projektų finansuojama Ispanijoje ir Italijoje. Italija išlieka pagrindine gavėja pagal projektų skaičių, ir pagal iš EB gaunamą finansinę pagalbą. Išanalizavus pagal temas „LIFE aplinka“ 2000–2004 m. finansuotus projektus, paaiškėjo, kad ištekliai labai panašiai buvo paskirstyti įvairioms projektų temoms: „miestas ir planavimas“, „vanduo“, „švarios technologijos“, „atliekos“ ir „gaminiai“. Daugiausia buvo finansuojamos dvi temos: „atliekos“ ir „gaminiai“ (pirmajai skirti 23 %, antrajai – 22 %). „Švarioms technologijoms“, „atliekoms“ ir „gaminiams“ skiriama vis daugiau projektų ir lėšų, o „planavimui“ jų sumažėjo. [pic] „LIFE trečiosios šalys“ „Life trečiosios šalys“ programos tikslas – padėti sukurti administracinius gebėjimus ir struktūras, kurti politikas ir veiksmų programas kai kuriose Europos Sąjungos kaimyninėse šalyse ir konkrečiose prie Baltijos ir Viduržemio jūrų esančiose šalyse. Kadangi 2004 m. Kipras ir Malta tapo ES narėmis, jos nebegali teikti naujų pasiūlymų pagal „LIFE trečiosios šalys“ programą. Pagal LIFE III programą finansuojami veiksmai Metai | Gautų pasiūlymų skaičius | Finansuojamų projektų skaičius | Bendras EB įsipareigojimas (€) | Įsipareigojimo vienam projektui vidurkis (€) | 2000 - 2001 | 92 | 28 | 9,013,840 | 321,923 | 2002 | 74 | 16 | 6,522,300 | 407,644 | 2003 | 70 | 17 | 6,567,232 | 386,307 | 2004 | 70 | 20 | 7,828,320 | 391,416 | Iš viso | 306 | 81 | 29,931,692 | 369,527 | Projektų tipas ir (arba) geografinis pasiskirstymas „LIFE trečiosios šalys“ programoje dabar numatyta 14 šalių (teritorijų), iš kurių 8 yra prie Baltijos jūros (Rusijos Sankt Peterburgo ir Kaliningrado regionai), ir šeši prie Viduržemio jūros (nuo Kroatijos iki Maroko). Būdami plačios „gebėjimų ugdymo“ sistemos dalimi, beveik visi „LIFE trečiosios šalys“ projektai yra sudaryti iš įvairių, vietos ir nacionalinius poreikius tenkinančių priemonių derinio. Visuose „LIFE trečiosios šalys“ projektuose naudojama viena ar daugiau iš šių priemonių: - teisės aktų kūrimas arba pritaikymas; - darbuotojų mokymas; - aplinkosaugos valdymo struktūrų kūrimas ir stiprinimas; - duomenų rinkimo, apibendrinimo, laikymo, stebėsenos arba sklaidos struktūrų kūrimas arba gerinimas; - planavimo proceso, įskaitant politikas, strategijas arba veiksmų planus, apibrėžimas; - standartų arba taisyklių sudarymas; - informuotumo gerinimas ir (arba) - techninių priemonių, tokių kaip techninės gairės, kūrimas, praktinės patirties perdavimas ir geriausios praktikos identifikavimas. LIFE PROJEKTŲ VERTINIMAS IR ATRANKA Kasmet yra skelbiamas kvietimas teikti projektų pasiūlymus, kurie yra vertinami proceso trimis etapais: atitikimo kriterijams, atranka, paskyrimu. Šis procesas dabar yra valdomas internetu, naudojantis Atitikimo kriterijams, atrankos ir paskyrimo programa ESAP (angl. Evaluation Selection Award Programme ). Dedama daug pastangų siekiant užtikrinti, kad procesas būtų teisingas ir skaidrus. Įvairius techninius kriterijus vertina išorės vertintojai ir Komisijos darbuotojai. Bendras sintezės vertinimas tvirtinamas vertintojų susirinkimuose, kuriuose dalyvauja visi vertintojai. Generalinio direktorato teminiai skyriai bei kiti generaliniai direktoratai padeda LIFE skyriui vertinti pasiūlymus. Šio proceso produktas – įvertinimų pagrindu sudarytas sąrašas, kuris yra pateikiamas LIFE komitetui prieš Komisijai priimant sprendimą. Informacija apie vertinimo rezultatus yra pateikiama visiems finansavimo prašiusiems subjektams. Projektų, kurie kasmet gali būti finansuojami pagal kiekvieną iš trijų teminių dalių, skaičius priklauso nuo turimo biudžeto ir visos galutinės sumos daliniam finansavimui, kurios reikėtų aukščiausius balus gavusiems ir į sąrašą įtrauktiems atskiriems pasiūlymams įgyvendinti. Pagal kvietimą teikti pasiūlymus trimis temomis pateiktų ir išrinktų pasiūlymų skaičius yra skirtingas kiekvienais metais: jis priklauso nuo konkrečiais metais gautų pasiūlymų skaičiaus, jų individualių savybių, turimo biudžeto. KOMISIJOS ATLIEKAMAS LIFE PROJEKTŲ VALDYMAS Techninis valdymas Valdymo supaprastinimas Sėkmingai suderintos trims LIFE programos temoms taikomos procedūros ir jų valdymas: suvienodintos priemonės ir standartai dabar jau veikia visapusiškai. 2005 m. atskiri finansavimo sprendimai buvo pakeisti standartinėmis sutartimis dėl dotacijų; šia procedūra siekiama supaprastinti ir pagreitinti finansavimo procedūrą. Procedūrų efektyvumas ir skaidrumas Atrankos kriterijai ir taisyklės parengiami ir skelbiami internete prieš pradedant atrankos procedūrą. Daugelyje valstybių narių organizuojami LIFE programos pristatymai. Naujos standartinės administracinės nuostatos Standartinės administracinės nuostatos buvo pakeistos taip, kad jos atitiktų Audito Rūmų reikalavimus siekiant sumažinti dvigubo finansavimo iš kitų Europos programų riziką, geriau apibrėžti žemės įsigijimą ją nusiperkant, sumažinti valstybės tarnautojų atlyginimo bendro finansavimo riziką, kai jų atlyginimai jau yra finansuojami iš nacionalinių mokesčių, ir reikalauti iš gavėjų, kad jie laikytųsi naujų įsipareigojimų dėl apskaitos. Veiksmų stebėsena ir vertinimas Pagerinta atskiro projekto valdymo duomenų bazė: dabar joje yra naujos priemonės, padedančios geriau sekti projektų vykdymą. Nuolat gali būti apžvelgiama konkreti kiekvieno projekto situacija, galima surinkti statistinius duomenis apie projektus, ir taip atlikti jų įtakos kiekvienam sektoriui analizę. 2003 m. pradėtas plačiau naudoti standartinis apskaitos duomenų pateikimo formatas. Ši kompiuterinė priemonė leidžia projektų vadovams pateikti išlaidų ataskaitas standartizuotu būdu. Finansinis valdymas LIFE programa valdoma naudojantis visiškai decentralizuota finansine struktūra, kur D1 skyrius yra atsakingas už visas su LIFE biudžeto įgyvendinimu susijusias operacijas. Įsipareigojimai Nuo LIFE III programos pradžios pastebimi teigiami poslinkiai įsipareigotų asignavimo panaudojimo srityje: 2000 m. 83.18 %, 2002 m. 99.73 %, 2003 m. 99.95%, 2004 m. 99%. Mokėjimai Mokėjimų asignavimų vykdymas yra pastovus nuo 2002 m. ir siekia 80–95 %. Mokėjimų vėlavimai Mokėjimų vėlavimų skaičius sistemingai mažėja nuo 2000 m., 2004 m. 90 % mokėjimų buvo įvykdyta per 90 dienų (64 % 2000 m. ir 82 % – 2002 m.). Neįvykdyti įsipareigojimai, kai projektas jau yra užbaigtas ir (arba) galutiniai mokėjimai yra įvykdyti. 2001 m. kovą buvo 187 neįvykdyti įsipareigojimai. Laikui bėgant neįvykdytų įsipareigojimų skaičius pastoviai mažėjo, o dabar tokių įsipareigojimų nėra. LIFE III RYŠIAI IR REZULTATŲ SKLAIDA LIFE III reglamente ypatingai pabrėžiama ryšių, kaip informacijos apie LIFE projektus sklaidos priemonės kitoms panašioms projektų programoms arba Bendrijos teisės aktams aplinkosaugos srityje, svarba. 2003 ir 2004 m. buvo skirti 2002 m. kovo mėn. pradėtos „LIFE–ryšių strategijos“ įgyvendinimui – tada buvo vykdyta daug įvairios veiklos ryšių srityje. 2002 m. liepą buvo baigtas LIFE tinklalapio patikrinimas; nuo tada jis yra nuolat atnaujinamas ir gerinamas. Jis iki šiol yra dažniausiai lankomas generalinio direktorato puslapis: 2005 m. pradžioje jame vidutiniškai apsilankyta 120 000 kartų per mėnesį, o, palyginimui, 2002 m. – 65 000 kartų per mėnesį. Buvo užbaigta projekto duomenų bazė, įdiegta išsamią paiešką leidžianti atlikti sistema, o tai leidžia lengvai surasti projekto kiekvienoje srityje rezultatus. Išspausdintos aštuonios teminės brošiūros su informacija apie LIFE projektus ir jų indėlius į politiką konkrečiomis temomis – jas galima rasti ir internete. Taip pat paskelbti naujai išrinktų „LIFE gamta“ ir „LIFE aplinka“ projektų 2004 m. rinkiniai bei susiję pranešimai spaudai. Kartą per mėnesį leidžiamą elektroninį informacinį biuletenį dabar tiesiogiai gauna beveik 9000 prenumeratorių, o netiesiogiai jis yra platinamas 45 000 potencialių skaitytojų. Įsteigta žiniasklaidos biblioteka su vaizdo juostomis, skaitmeniniais diskais ir fotografijomis apie LIFE projektus. Kuriama keletas naujų informacijos skaidos iniciatyvų, o 2006 m. planuojama peržiūrėti ir atnaujinti Ryšių strategiją. IŠVADA LIFE yra veiksminga Bendrijos aplinkosaugos politikos įgyvendinimo, vystymo ir gerinimo priemonė. Dėl šios priežasties Komisija nusprendė pasiūlyti „LIFE +“ programą 2007–2013 m., kuri perimtų iš LIFE III programos išmoktas pamokas ir panaudotų jas platesniame Šeštosios aplinkosaugos veiksmų programos kontekste.