[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, COM (2008) XXX KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI BEI REGIONŲ KOMITETUI ES, Afrika ir Kinija: siekiant trišalio dialogo ir bendradarbiavimo LT KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI BEI REGIONŲ KOMITETUI ES, Afrika ir Kinija: siekiant trišalio dialogo ir bendradarbiavimo TURINYS 1. Įžanga 3 2. ES politinė iniciatyva dėl trišalio bendradarbiavimo 4 2.1. Pagrindiniai trišalio bendradarbiavimo principai 5 2.2. Konkretūs trišalio bendradarbiavimo tikslai 5 2.3. Vystymosi politikos dialogas ir vystymosi partnerystė 6 3. Išvados 8 ĮžANGA XXI amžiaus pradžioje dėl naujos geopolitinės padėties visiems tenka naujų uždavinių ir atsiranda naujų galimybių. Kaip niekur tai pastebima Afrikoje, kuri žengia į naują epochą. Afrika stiprėja ir tampa demokratiškesnė bei gyvybingesnė, ji užima vis geresnę padėtį globalizacijos teikiamoms galimybėms išnaudoti. Afrikos Sąjungos (AS) įkūrimas, svarbesnis Afrikos regionų ekonominių bendrijų vaidmuo, Afrikos ekonominio vystymosi programa (Naujoji Afrikos vystymosi partnerystė) bei demokratinės valdysenos priemonė (Afrikos tarpusavio peržiūros priemonė), taip pat Afrikos Sąjungos strateginis planas (2004–2007 m.) parodė, kad Afrika iš esmės naujai žvelgia į save ir santykius su išorės partneriais. Afrika pasiryžusi įtvirtinti savo tarptautinę padėtį ir imasi aktyviau spręsti tokius pasaulio masto klausimus kaip patikimas aprūpinimas maistu, energetika ir klimato kaita, taip pat kintanti ekonominė aplinka. Afrika sukūrė partnerysčių tinklą, parodydama, kad ji prisiima daugiau atsakomybės už savo pačios vystymąsi – savo problemas siekia spręsti pati. Kartu pastebimas naujas susidomėjimas Afrikos žemynu dėl jo strategiškai svarbaus ekonominio, saugumo ir politinio vaidmens. Tai Afrikai teikia tikrą ir ilgai lauktą galimybę vystytis ir kovoti su skurdu. Ir Europos Sąjunga, ir Kinija yra ilgalaikės Afrikos šalių partnerės. ES ir Kinija yra atitinkamai pirma ir trečia pagal dydį Afrikos komercinės partnerės ir investuotojos į ją. Atsižvelgdamos į Afrikoje vykstančius pokyčius, pastaraisiais metais ES ir Kinija iš esmės peržiūrėjo šiam žemynui skirtas strategijas. Afrika su ES sukūrė naują įvairias sritis apimančią partnerystę, dėl kurios susitarta per antrąjį Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikimą Lisabonoje 2007 m. gruodžio mėn.[1]. Bendroje Afrikos ir ES strategijoje ir jos pirmajame veiksmų plane, dėl kurio susitarta Lisabonoje, įvardyti bendri uždaviniai, interesai ir konkreti partnerystė skirtinguose sektoriuose, siekiant panaikinti skurdą, pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslus ir skatinti saugumą, žmogaus teises, demokratinę valdyseną, tvarų vystymąsi, regioninę integraciją bei įsiliejimą į pasaulinę ekonomiką. Atsižvelgdama į šiuos tikslus ir principus, ES, kuri bendrai teikia daugiausia oficialios vystymosi pagalbos, sutarė padidinti pagalbą, visų pirma Afrikai, ir padaryti ją veiksmingesnę[2], taip pat ėmėsi derinti savo politiką Afrikoje su AS prioritetais („atsakomybė“). Nesąlyginės dotacijos ir lengvatinės paskolos yra pagrindinės finansinės priemonės. Nuo praėjusio šimtmečio paskutinio dešimtmečio Kinija vėl tapo pasaulinio masto jėga ir plėtojo santykius su Afrika. Nuo 2000 m. Kinijos ir Afrikos prekybos apimtis gerokai padidėjo, labai išaugo Kinijos investicijos į Afriką, Kinija suaktyvino bendradarbiavimą su Afrikos šalimis vystymosi srityje. Kinija taip pat dalijosi savo pašios patirtimi skurdo mažinimo srityje. Naujasis požiūris į Afriką numatytas 2006 m., kai Kinija pateikė baltąją knygą dėl savo politikos Afrikoje, kurioje daugiausia dėmesio skirta taikos ir stabilumo skatinimui, vystymuisi ir bendrai gerovei[3]. Kinijos oficiali vystymosi politika – bendradarbiauti, daugiausia dėmesio skiriant suverenumui, solidarumui, taikai ir vystymuisi, laikantis pagrindinių nesikišimo į vidaus reikalus ir bendros naudos siekimo principų. Prekyba, investicijos, paruoštos naudojimui infrastruktūros projektai ir mokymas Kinijoje (teikiant studijų stipendijas) yra pagrindinės priemonės, kurios remiamos daugiausia teikiant paskolas ar vykdant operacijas natūra[4]. Per aukščiausiojo lygio susitikimą Pekine 2006 m. lapkričio mėn. Kinija ir Afrika patvirtino naują strateginę partnerystę pagal Kinijos ir Afrikos bendradarbiavimo forumo (angl. FOCAC)[5] sistemą. Daugelis šio proceso stebėtojų atkreipė dėmesį į bendrus tikslus ir interesus skatinti Afrikos ekonominį augimą ir įsiliejimą į pasaulinę ekonomiką, siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) ir dėti pastangas valdyti konfliktus ir palaikyti taiką. Be to, ES ir Kiniją sieja bendras interesas skatinti stabilų ir tvarų Afrikos vystymąsi. Tai pripažino ir ES, ir Kinija: per dešimtąjį Kinijos ir ES aukščiausiojo lygio susitikimą Pekine 2007 m. lapkričio 28 d. ES ir Kinijos lyderiai „palankiai įvertino praktiškesnį abiejų šalių bendradarbiavimą, taikant jų atitinkamus esamus bendradarbiavimo su Afrika mechanizmus, siekiant prisidėti prie Afrikos taikos, stabilumo ir tvaraus vystymosi lygybės ir abipusės naudos pagrindu. ES ir Kinija susitarė tęsti dialogą Afrikos klausimais ir aktyviai ieškoti veiksmingų Kinijos, ES ir Afrikos bendradarbiavimo tinkamose srityse būdų ir kelių.“ Bendroje Afrikos ir ES strategijoje aiškiai skatinamas kitų partnerių indėlis ir sveikintinas bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis siekiant bendrų partnerystės tikslų. Todėl šie teiginiai teikia aiškią galimybę strategiškai susieti ir abipusiškai stiprinti ES partnerystes su Afrika ir Kinija. Kyla klausimas, ar ES, Afrika ir Kinija gali padaryti daugiau, kad sutvirtintų savo politinį dialogą ir bendrą darbą įvairiais trišalio bendradarbiavimo[6], kuris papildytų dvišales partnerystes[7], veiksmais. Šiame komunikate teigiama, kad turėtume pradėti konsensuso pagrindu palaipsniui, tačiau vis intensyviau kurti trišalę bendradarbiavimo darbotvarkę su Afrikos ir Kinijos partneriais srityse, kuriose sąveikos poveikis būtų didžiausias ir būtų galima gauti daugiausia bendros naudos. ES POLITINė INICIATYVA DėL TRIšALIO BENDRADARBIAVIMO Komisijos siūlymu Afrika, Kinija ir ES turėtų lanksčiai ir pragmatiškai bendradarbiauti, kad įvardytų ir spręstų klausimus konkrečiose trišaliam bendradarbiavimui tinkamose srityse ir, kai įmanoma, susieti šį bendradarbiavimą su esamais įsipareigojimais daugiašaliuose forumuose, ypač JT. Turėtų būti taikomas palaipsnio veikimo metodas. Pagrindiniai trišalio bendradarbiavimo principai - Pragmatiškas palaipsnio veikimo metodas . Praktinis bendradarbiavimas vietoje. Dėmesys galėtų būti telkiamas į konkrečius projektus ir sektorius. Tokia kryptinga strategija padės suformuluoti bendrus tikslus. - Bendras metodas . Praktinis bendradarbiavimas bendru sutarimu visuose etapuose bus vykdomas veikiant kartu su suinteresuotais Afrikos partneriais (šalies ar regioniniu lygmeniu). - Veiksminga pagalba . Siūlomu metodu siekiama: a) išvengti pastangų dubliavimo; b) užtikrinti glaudesnį ES ir Kinijos veiksmų derinimą šalių lygmeniu vykdant Afrikos šalių vystymosi strategijas ir palengvinti dalijimąsi patirtimi, įskaitant pačios Kinijos vystymosi patirtį, ir c) prisidėti prie didesnio pagalbos veiksmingumo bei dalijimosi patirtimi, įskaitant patirtį, susijusią su oficialios vystymosi pagalbos ir tiesioginių užsienio investicijų bei kitų priemonių teikiama nauda. Trišalis bendradarbiavimas padės didinti mūsų bendrą atsakomybę už pasaulinę valdyseną ir vystymąsi. Konkretūs trišalio bendradarbiavimo tikslai Trišalio bendradarbiavimo pradiniame etape daugiausia dėmesio siūloma skirti toliau nurodytiems sektoriams, kurie itin svarbūs Afrikos stabilumui ir vystymuisi, ir kuriuose trišalio bendradarbiavimo pridėtinė vertė galėtų būti didžiausia. 1. Siekiant vystymosi, Afrikai būtina taika ir saugumas . Todėl Afrikai, ES ir Kinijai naudinga bendradarbiauti, siekiant skatinti Afrikos šalių ekonomikos stabilumą bei gerovę, ir bendradarbiauti su AS bei su Kinija Jungtinėse Tautose (JT), siekiant stiprinti Afrikos taikos ir saugumo struktūros vystymąsi ir padėti AS vykdyti taikos palaikymo operacijas, plėtoti pajėgumus ir vykdyti mokymus. 2. Parama Afrikos infrastruktūrai . Infrastruktūra itin svarbi vystymuisi, prekybai ir investicijoms. Bendrų strategijų kūrimas ir Afrikos, ES bei Kinijos sąveikos gerinimas padės patenkinti milžiniškus Afrikos infrastruktūros poreikius ir siekti bendrų tikslų, skatinant trišalį bendradarbiavimą, siekiant sukurti prieinamą ir tvarią infrastruktūrą Afrikoje, didinant sujungiamumą bei regionų integraciją ir gerinant tvaraus vystymosi bei ekonominio augimo sąlygas (daugiarūšio transporto koridoriai, telekomunikacijos, energija, įskaitant atsinaujinančius energijos šaltinius, sektoriniai metodai). Afrikos infrastruktūros konsorciumas turėtų būti židinys, kur Afrika, ES ir Kinija kartu su kitomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis derintų veiklą ir dalytųsi patirtimi. Veiksmai Afrikos nustatytose prioritetinėse srityse (Trumpalaikis veiklos planas (angl. STAP) ir 2003 m. sukurta Afrikos vystymuisi skirtos naujos partnerystės Infrastruktūros projektų rengimo priemonė (angl. NEPAD-IPPF)) taip pat galėtų būti labiau derinami pagal ES ir Afrikos partnerystės infrastruktūros srityje sistemą. 3. Tvarus aplinkos ir gamtinių išteklių valdymas ypač svarbus tvariam augimui, kovojant su klimato kaita ir bendriems prekybos interesams. Trišalis bendradarbiavimas, susietas su tokiomis iniciatyvomis kaip Gavybos pramonės šakų skaidrumo iniciatyva, ES veiksmų planas dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena, taip pat Kimberley procesas galėtų suteikti galimybę Afrikos šalims atvirai ir skaidriai padidinti vietos išteklių valdymo, prekybos ir konkurencijos pajėgumus tam, kad tvarių investicijų ir vystymosi poveikis būtų didžiausias, ypač tokiuose sektoriuose kaip miškininkystė, atsinaujinanti energija, energijos vartojimo efektyvumas, atliekų tvarkymas, žuvininkystė ir kasyba. Atsižvelgiant į ilgalaikių nacionalinių prisitaikymo pajėgumų vystymo svarbą, ypač šalyse, kurios labiausiai pažeidžiamos dėl klimato kaitos, Komisija siūlo išnagrinėti galimybę pradėti bendradarbiauti su Afrikos Sąjungos komisija ir Kinija pajėgumų plėtojimo tikslais klimato kaitos ir atsinaujinančios energijos klausimais, galbūt aprėpiant ir technologijų perdavimą bei didinant investavimo pagal Švaraus vystymosi mechanizmą pajėgumus, taip pat pagal pasaulinį susitarimą dėl klimato kaitos laikotarpiui po 2012 m. Aiškus aplinkosaugos aspektas padeda užtikrinti skurdžiausių gyventojų pragyvenimą ir tvarią taiką. Bendras pajėgumų plėtojimas atitiks esamus dvišalius Europos Komisijos ir Kinijos bei Europos Sąjungos ir Afrikos Sąjungos dialogus aplinkosaugos klausimais. 4. Žemės ūkis ir patikimas aprūpinimas maistu. Svarbu didinti žemės ūkio sektoriaus produktyvumą siekiant pažangos įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus apskritai, o konkrečiai – pirmąjį TVT dėl skurdo ir bado. Trišalis bendradarbiavimas galėtų padėti tvariai padidinti Afrikos žemės ūkio produktyvumą ir gamybos apimtį, taip pat patikimą aprūpinimą maistu, skiriant tinkamą dėmesį socialiniams ir ekonominiams, aplinkosaugos bei sveikatos aspektams maisto gamybos srityje. Komisija siūlo išnagrinėti sąveikas, kurios galėtų atsirasti vykdant trišalį bendradarbiavimą žemės ūkio srities tyrimų ir naujovių srityse, ypatingą dėmesį skiriant pagrindiniams maisto produktams, gyvūnų ligų kontrolei ir maisto saugai, itin daug dėmesio teikiant sanitarijos ir fitosanitarijos standartų nustatymui ir laikymuisi. Trišalis bendradarbiavimas turėtų būti vykdomas atsižvelgiant į Išsamiąją Afrikos žemės ūkio plėtros programą (angl. CAADP), pagal kurią sudaryta ilgalaikė Afrikos žemės ūkio vystymosi darbotvarkė. Vystymosi politikos dialogas ir vystymosi partnerystė Siekiant minėtųjų tikslų, būstinių ir vietos lygmenų dialogas turėtų būti išplėstas, atsižvelgiant į esamus ES ir Afrikos bei ES ir Kinijos dialogus, papildant JT sistemą. Svarbu skatinti mainų ir konsultavimosi kultūrą visais lygmenimis. Kartu vykdomi ekspertų grupių dialogai padėtų politiką formuojantiems asmenims didinti savitarpio supratimą apie atitinkamas politikos kryptis bei metodus ir nustatyti bendradarbiavimo galimybes, taip pat pagelbėtų plėtojant pajėgumus tyrimų srityje ir skatintų žmonių mainus. Dialogas turėtų būti kuriamas ir stiprinamas įvairiais lygmenimis ir turėtų būti grindžiamas esamomis struktūromis bei forumais. - Žemyno lygmeniu: siekiant skatinti Afrikos žemyno ir regiono integraciją, palaikant šį dialogą vienas pagrindinių vaidmenų tenka Afrikos Sąjungos komisijai. ES delegacijos Afrikos Sąjungoje Adis Abeboje (Etiopijoje) vadovas galėtų itin prisidėti prie reguliarių ir ad hoc Afrikos Sąjungos, ES ir Kinijos konsultacijų organizavimo, ypač taikos ir saugumo srityje. - Regionų lygmeniu: Europos Komisijos vaidmuo buvo ypatingas stiprinant Afrikos regionų ekonomines bendrijas; Europos plėtros fondas – patikima Komisijos bendradarbiavimo priemonė. Būtų galima pradėti nuo įvairių regioninių strategijų ir orientacinių programų, siekiant skatinti trišalį bendradarbiavimą visuose siūlomuose sektoriuose, ypač infrastruktūros, kuriame, siekiant paremti nacionalinę sistemą, stambaus masto energijos ir telekomunikacijų programoms ar įvairiarūšio transporto koridorių projektams vertinti ir įgyvendinti reikalingas regioninis matmuo instituciniu ir valdymo lygmeniu[8]. - Šalių (ambasadorių) lygmeniu, siekiant reguliariai ir ad hoc keistis informacija ir nuomonėmis, taip pat pagal daugiašales šalių vadovaujamas sistemas. - Palaikant ES ir Kinijos dvišalį dialogą: Afrikos klausimas turėtų būti reguliariai aptariamas ES ir Kinijai konsultuojantis, vykdant strateginį dialogą, jungtiniame komitete, susitikus Afrikos trejetui bei per ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimus. Kai įmanoma, turėtų būti įtraukiami atitinkami susiję Afrikos partneriai. Siekiant skatinti vystymosi partnerystę (8 TVT) ir didinti vystymosi pagalbos veiksmingumą (Paryžiaus deklaracija dėl pagalbos veiksmingumo[9]), visų pirma reikia plėsti vykdomus informacijos ir patirties, susijusios su šalių strategijomis ir vystymosi politikos įgyvendinimu bei vertinimu, mainus su Afrikos partneriais, siekiant didinti savitarpio papildomumą, gerinti darbo pasidalijimą, šalių sistemų naudojimą, nuspėjamumą ir kryptingą valdymą, mažinant su pagalbos teikimu susijusius procedūrinius apribojimus. Tai gali būti padaryta rengiant mokymo vizitus, įdarbinant pareigūnus ir reguliariai konsultuojantis būstinių ir šalių lygmenimis. „Paramos teikėjų koordinavimo susitikimai“ galėtų būti išplėsti ir virsti „vystymosi partnerių koordinavimo susitikimais“ ir šiame procese galėtų būti pasinaudota Kinijos patirtimi. Tarptautinis skurdo mažinimo centras Kinijoje siekia tapti tokių mainų platforma – šiuo tikslu jis yra kreipęsis į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Plėtros paramos komitetą ir šias pastangas turėtų remti įprastiniai paramos teikėjai bei ES. Heiligendamo dialogo procesas, kuriame dalyvauja Kinija, galėtų padėti sukurti tokį naują metodą. Naujų įžvalgų galėtų suteikti Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos aktyvesnio dalyvavimo politika bei Plėtros paramos komiteto dabartiniai naujo savo įgaliojimo ateities uždaviniams spręsti svarstymai. Trišalis bendradarbiavimas Afrikoje galėtų sustiprinti šį procesą, nes bendradarbiaujančios šalys galėtų pasidalyti naudinga praktine patirtimi, į kurią būtų atsižvelgiama per vykstančias diskusijas dėl pagalbos ir vystymosi veiksmingumo. IšVADOS Trišalis bendradarbiavimas turi vykti palaipsniui, tačiau pokyčiai gali padėti veiksmingiau daugiašaliu pagrindu spręsti pasaulinio masto vystymosi uždavinius. Trys minėtosios partnerės gali kartu plėtoti bendrus interesus ir aptarti esminius pasaulinius uždavinius, toliau palaikydamos dvišalius santykius. Šis procesas padės sustiprinti jų atitinkamas dvišales partnerystes ir padidinti Afrikos Sąjungos gebėjimą būti viena pagrindinių veikėjų Afrikos vystymosi srityje ir tarptautinėje arenoje. Apskritai šis trišalis bendradarbiavimas padės didinti bendrą atsakomybę už pasaulinę valdyseną ir vystymąsi. Europos Komisija kviečia ES valstybes nares, taip pat Afrikos ir Kinijos partnerius apsvarstyti minėtuosius pasiūlymus ir jiems pritarti, taip pat bendradarbiauti rengiant trišales iniciatyvas toliau išvardytais būdais. - Labiau derinti veiksmus atitinkamose tarptautinėse organizacijose ir vykdant tarptautines iniciatyvas, ypač susijusias su Afrika, taip pat nustatyti tinkamus bendradarbiavimo metodus. - Didinti vizitų ir visų šalių pareigūnų mainų skaičių, kad būtų galima vieniems iš kitų mokytis bei sudaryti tinklą, kuris padėtų palaikyti trišalį dialogą ir bendradarbiavimą tarptautiniu, būstinių ir šalių lygmenimis, taip pat gerinti informacijos srautus. - Rotacijos principu rengti ES, Afrikos Sąjungos ir Kinijos vyresniųjų pareigūnų metinį susirinkimą, siekiant strategiškai derinti dialogą ir bendradarbiavimą. - Pakviesti Afrikos Sąjungos trejetą prisidėti prie ES ir Kinijos metinio dialogo dėl Afrikos. - Didinti mokslinių tyrimų skaičių ir plėsti žinias įvardytuose sektoriuose. - Sudaryti konkrečius agentūrų, institucijų ir asociacijų susitarimus, siekiant palengvinti bendrų kryptingų iniciatyvų vykdymą. - Pateikti šį komunikatą Afrikos ir Kinijos partneriams, kad jį būtų galima aptarti per aukščiausiojo lygio ar ministrų lygmens susitikimus. Todėl Komisija prašo Tarybą ir Europos Parlamentą pritarti minėtiesiems pasiūlymams, kad juos būtų galima toliau aptarti su ES Afrikos bei Kinijos partneriais. [1] Daugiau informacijos pateikiama: http://www.africa-union.org/root/AU/Conferences/2007/December/eu-au/AU_EU.htm. [2] Komunikate „ES – pasaulio vystymosi partnerė“ Komisija siūlo veiksmus, skirtus paskatinti valstybes nares didinti pagalbos mastą ir veiksmingumą, taip pat nurodo sritis, kuriose ES politika galėtų būti geriau derinama. [3] Kinijos Liaudies Respublikos užsienio reikalų ministerija (2006 m.). „Kinijos politika Afrikoje“, 2006 m. sausio mėn. [4] Konkrečias sumas nustatyti sunku, nes apskaičiavimo metodai labai skiriasi ir Kinija dar neskelbia su pagalba susijusių statistinių duomenų. Be centrinės vyriausybės programų yra daug subjektų provincijų ir bendrovių lygmeniu, kurie kuria vis tankesnį ir sudėtingesnį santykių su Afrika tinklą. [5] FOCAC pradėtas per ministrų konferenciją Pekine 2000 m. Trečiasis FOCAC susitikimas, surengtas aukščiausiuoju lygiu, vyko Pekine 2006 m. lapkričio 3–5 d. Išsamesnė informacija pateikiama: http://english.focacsummit.org/. [6] Pagal Akros veiksmų darbotvarkės 19 dalies b pastraipą, kurioje raginama vykdyti trišalį bendradarbiavimą. [7] Bendresnis Kinijos iškilimo poveikis aptartas 2006 m. komunikate „ES ir Kinija: artimesnės partnerės, didesnė atsakomybė“. Šiame komunikate konkrečiai atkreipiamas dėmesys į ES atsaką į vystymosi galimybes bei uždavinius, atsirandančius Afrikoje dėl Kinijos kaip vienos pagrindinių Afrikos vystymosi partnerių iškilimo. [8] Veiksmai regionų lygmeniu turėtų būti vykdomi tik esant tam tikroms sąlygoms (susijusioms su valdysena, instituciniais ir valdymo pajėgumais regionų lygmeniu, sektoriaus veiksmingumu ir regioninėmis organizacijomis), kurios sudarytų tinkamą aplinką įvairioms numatytoms operacijoms įgyvendinti. [9] Kinija yra pasirašiusi 2005 m. kovo 2 d. Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir aktyviai stebi kitų signatarų bei Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Plėtros paramos komiteto veiklą šiuo atžvilgiu. Kinija taip pat dalyvauja tolesniame procese (pavyzdžiui, 2008 m. rugsėjo mėn. Akroje vykusiame Aukščiausiojo lygio forume dėl pagalbos veiksmingumo).