Komisijos komunikatas - 2007 m. Komisijos vykdytos Euratomo sutarties II antraštinės dalies 3–10 skyrių įgyvendinimo veiklos santrauka /* KOM/2008/0417 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 3.7.2008 KOM(2008) 417 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS 2007 m. Komisijos vykdytos Euratomo sutarties II antraštinės dalies 3–10 skyrių įgyvendinimo veiklos santrauka 1. ĮVADAS Šiame komunikate daugiausia aprašoma Energetikos ir transporto generalinio direktorato (Energetikos ir transporto GD) veikla vykdant Komijos pareigas pagal Euratomo sutartį (toliau – Sutartis). Energetikos ir transporto GD įpareigotas įgyvendinti daugelį Euratomo sutarties II antraštinės dalies 3–10 skyrių nuostatų, taikomų branduolinei saugai, investicijoms, bendroms įmonėms, saugos priemonėms ir išorės santykiams. Šiame komunikate taip pat pateikiama Euratomo tiekimo agentūros (angl. Euratom Supply Agency , ESA) veiklos santrauka[1]. Su moksliniais tyrimais ir jų politika susijusi veikla, už kurią atsako Mokslinių tyrimų GD[2] ir Jungtinis tyrimų centras[3], aprašyta atitinkamose Mokslinių tyrimų GD ir Jungtinio tyrimų centro ataskaitose[4]. Už naujosios bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonės parengimą ir įgyvendinimą drauge atsako Išorės santykių GD[5] ir Humanitarinės pagalbos GD[6]. Pasirengimo narystei pagalbos priemonę valdo Plėtros generalinis GD[7], o Euratomo paskolų skyrimą administruoja Ekonomikos ir finansų GD[8]. Darbą dviejų perdirbimo gamyklų vietinėse laboratorijose (Hagoje ir Selafylde) prižiūri Jungtinis tyrimų centras, o finansuoja Energetikos ir transporto GD. 2. POLITIKOS IR TEISINIAI POKYčIAI 2.1. Branduolinė politika 2.1.1. 50-osios Euratomo sutarties pasirašymo metinės Siekdamos mažinti Europos energetikos sektoriaus priklausomumą bei prisidėti prie Europos ekonomikos augimo, technologinės plėtros ir geresnių gyvenimo standartų 1957 m. kovo mėn. šešios steigiančiosios valstybės pasirašė Euratomo sutartį. 50-osioms Sutarties pasirašymo metinėms pažymėti Komisija priėmė komunikatą[9], kuriame pateikiama esminių Sutarties įgyvendinimo per pastaruosius penkis dešimtmečius aspektų apžvalga, ir išleido jubiliejinį leidinį[10]. Komunikate daroma išvada, kad Europos Sąjungai ir jos piliečiams Sutartis – vis dar svarbus teisės pagrindas. 2.1.2. Energetikos politika ir Aiškinamoji branduolinė programa Pasaulyje ir Europoje nuolat augant susidomėjimui branduoline energetika, komunikate „Europos energetikos politika“[11] ir su juo susijusiame komunikate „Aiškinamoji branduolinė programa“[12] Komisija pažymėjo branduolinės energetikos įnašą mažinant išmetamojo CO2 kiekį. Pavasario Europos Vadovų Taryboje pažymėtas branduolinės energetikos įnašas sprendžiant vis sudėtingesnius su energijos tiekimo saugumo klausimus ir mažinant išmetamojo CO2 kiekį. Sutarties 40 straipsniu grindžiamoje Aiškinamojoje branduolinėje programoje apžvelgtos valstybių narių investicijos į branduolinį sektorių po to, kai 1997 m. buvo paskelbta ankstesnė aiškinamoji programa, taip pat kai kuriose valstybėse priimtos branduolinės energetikos atsisakymo politikos poveikis. Pabrėžtas branduolinės energetikos priimtinumas visuomenei įrengimų saugumo ir saugos, atliekų tvarkymo ir branduolinių elektrinių eksploatavimo nutraukimo požiūriu. Nuomones dėl dokumento[13] priėmė ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, ir Europos Parlamentas. Komunikate „Europos energetikos politika“ ir Aiškinamojoje branduolinėje programoje siūloma tobulinti Europos branduolinės energetikos teisinį pagrindą, visų pirma sukuriant Aukšto lygio branduolinės saugos ir atliekų tvarkymo grupę ir Europos branduolinės energetikos forumą. Taip pat siūloma nustatyti technologijų platformas, tačiau tai ne šio komunikato tema. Vis dėlto Mokslinių tyrimų GD ėmėsi priemonių dėl Technologijų platformos tvariai branduolinei energetikai (angl. Sustainable Nuclear Energy Technology Platform, SNET-TP)[14], kuria inter alia siekiama skatinti ir stiprinti bendradarbiavimą Europoje mokslinių tyrimų ir plėtros srityse. Be to, iki 2020 m. išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui sumažinti tiek, kiek nustatė 2007 m. pavasario Europos Vadovų Taryba, ir atsižvelgiant į 2050 m. mažo anglies dvideginio kiekio ekonomikos viziją, 2007 m. lapkričio mėn. priimtas Europos strateginis energetikos technologijų (angl., European Strategic Energy Technology , SET) planas[15]. Jame pasiūlyti bendrieji politikos pagrindai siekiant, kad visų mažai anglies dvideginio išmetančių technologijų moksliniai tyrimai ir inovacijos bei galiausiai tų technologijų diegimas rinkoje vyktų sklandžiau. Branduolių dalijimosi (ir branduolių sintezės) technologija tame plane aiškiai laikoma viena iš tokių technologijų. 2.1.3. Europos branduolinės saugos ir atliekų tvarkymo aukšto lygio grupė Komisija įkūrė Aukšto lygio grupę[16], kurią sudaro vyriausieji nacionalinių reguliavimo institucijų atstovai ir branduolinės saugos klausimais užsiimantys pareigūnai. 2007 m. pavasario Europos Vadovų Tarybą pritarė grupės įkūrimui, tam paramą pareiškė ES institucijos. Grupės uždavinys – parengti bendrus branduolinės saugos ir atliekų tvarkymo principus, greitai nustatyti neatidėliotinai spręstinus klausimus ir pasiūlyti priemones, kurių būtina imtis ES lygmeniu. Grupėje dalyvauja ir branduolinių, ir nebranduolinių ES valstybių narių aukšto lygio atstovai, todėl susitarti ES mastu turėtų būti lengviau. Pirmą kartą Aukšto lygio grupė susirinko 2007 m. spalio mėn. Sudaryti trys pogrupiai: 1) pogrupis branduolinės saugos priemonėms tobulinti, 2) pogrupis eksploatacijos nutraukimo, radioaktyviųjų atliekų tvarkymo ir panaudoto kuro taisyklėms tobulinti, 3) pogrupis skaidrumo taisyklėms tobulinti. Skaidrumui užtikrinti sukurta interneto svetainė[17]. 2.1.4. Europos branduolinės energetikos forumas Laikydamasi pavasario Europos Vadovų Tarybos išvadų Komisija įsteigė forumą, kad palengvintų įvairių suinteresuotųjų šalių (ES vyriausybių, Europos Parlamento narių, branduolinės pramonės atstovų, pramoninių energijos vartotojų ir pilietinės visuomenės atstovų) dialogą. Forumo susitikimai bus rengiami paeiliui Bratislavoje ir Prahoje. Steigiamasis forumo posėdis įvyko lapkričio mėn. Bratislavoje, jame dalyvavo priimančiųjų šalių ministrai pirmininkai, keli ministrai ir Europos Parlamento nariai, taip pat kiti pagrindiniai branduolinės energetikos srities atstovai[18]. Sudarytos trys darbo grupės galimybių, pavojų ir skaidrumo klausimams spręsti. 2.2. Komisijos pasiūlyti teisės aktai 2.2.1. Radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto kuro vežimo priežiūra ir kontrolė Tarybai priėmus Direktyvą dėl radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto branduolinio kuro vežimo priežiūros ir kontrolės[19], sudarytas patariamasis komitetas, kuris padeda Komisijai pateikdamas nuomones dėl tipinio dokumento, naudojamo vykdant visus į šios direktyvos taikymo sritį patenkančius vežimus, dėl kriterijų, kuriais remdamosi valstybės narės įvertina, ar vykdomi eksporto reikalavimai, ir dėl rekomendacijų, susijusių su saugia ir veiksminga dokumentų ir informacijos perdavimo sistema. Komitetas pareiškė teigiamą nuomonę dėl tipinio dokumento, kurį Komisija turi priimti 2008 m. pradžioje, projekto[20]. 2.2.2. Bohunicės branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimas Taryba priėmė Reglamentą dėl 423 mln. EUR paramos programos, skirtos Slovakijai atominės elektrinės eksploatavimui nutraukti, įgyvendinimo[21]. Reglamentu suteikiamas teisinis pagrindas 2007–2013 m. ES paramos branduolinių elektrinių eksploatavimo nutraukimo programai ir nurodoma sudaryti valdymo komitetą, kuris padėtų Komisijai. Į pirmąjį posėdį šis komitetas (Paramos branduolinių elektrinių eksploatavimo nutraukimui programos komitetas) susirinko 2007 m. birželio mėn. 3. BENDRIEJI BRANDUOLINėS ENERGETIKOS POKYčIAI ES 3.1. Teisės aktų įgyvendinimas. Pažeidimai Išskyrus vieną atvejį (Čekijos Respublika), visos procedūros, susijusios su naujosiomis valstybėmis narėmis, nesilaikiusiomis trišalio susitarimo INFCIRC 193[22], nors tai nustatyta jų stojimo į ES aktuose, baigtos, kadangi tos valstybės narės minėto susitarimo ėmė laikytis. Tęstos derybos su Selafyldo branduolinio kuro perdirbimo gamyklos eksploatuotojais, kad būtų pašalinti trūkumai, dėl kurių pagal Sutarties 83 straipsnį (branduolinio įrenginio eksploatuotojas tinkamai nevykdo jam nustatytų įpareigojimų) Komisija pareiškė įspėjimą[23]. Be to, stebėta, kaip vykdoma pagal Sutarties 82[24] straipsnį priimta Komisijos direktyva dėl kito tos pačios gamyklos įrenginio. Liepos 18 d. Europos Teisingumo Teismas[25] nusprendė, kad Jungtinė Karalystė neįvykdė 1996 m. gegužės 13 d. Direktyvos 96/29/Euratomas (Pagrindiniai saugos standartai) 53 straipsnyje nustatytų įpareigojimų. Komisija paprašė Jungtinės Karalystės trumpai išdėstyti, kokių teisinių priemonių planuojama imtis padėčiai ištaisyti. 3.2. Pranešimas dėl Belenės branduolinės elektrinės Vasario 27 d. Bulgarijos investuotojas pagal Sutarties 41 straipsnį pranešė apie naujos branduolinės elektrinės statybą. Atlikusi analizę ir visapusiškai pasitarusi su investuotoju Komisija gruodžio 7 d. nusprendė, kad ši investicija visais atžvilgiais atitinka Sutarties tikslus. 3.3. Branduolinių elektrinių eksploatavimo nutraukimas, atliekų tvarkymas ir vežimas 3.3.1. Eksploatavimo nutraukimas Komisija drauge su Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku bei Lietuvos nacionaline agentūra toliau stebėjo, kaip įgyvendinamos Ignalinos ir Bohunicės programos. Už Bendrijos paramos teikimą Kozlodojaus projektui Bulgarijoje ir tolimesnius su ta parama susijusius žingsnius nuo 2007 m. sausio mėn. atsako Energetikos ir transporto GD. 2007 m. Ignalinos programai iš viso skirta 113 mln. EUR, Bohunicės programai – 56,72 mln. EUR ir Kozlodojaus programai – 74,28 mln. EUR. Kaip numatyta Stojimo sutarčių protokoluose, Komisija priėmė 2007–2013 m. tolesnės paramos įgyvendinimo taisykles[26]. Komisija paskelbė antrąją finansinių išteklių, skirtų branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimui, panaudotam kurui ir radioaktyviosioms atliekoms tvarkyti, naudojimo ataskaitą[27]. Ataskaitoje palyginta ES branduolinių įrenginių eksploatuotojų bei valstybių narių finansavimo praktika ir atitinkama Komisijos rekomendacijoje[28] išdėstyta praktika. Pirmoji ataskaita[29] buvo skirta tik branduoliniams reaktoriams, o į antrąją ataskaitą įtraukti visi branduoliniai įrenginiai, daugiausia dėmesio skiriant tiems įrenginiams, kuriems kiltų didžiausias pavojus, jei lėšos eksploatavimo nutraukimui būtų skiriamos netinkamai. Ataskaitoje atkreipiamas dėmesys į gerosios patirties pavyzdžius tose valstybėse, kurių nacionalinėje teisėje saugomas principas „teršėjas moka“ ir kuriose fondų veikla yra aiškiai efektyvi, kadangi iškilus poreikiui skiriama pakankamai išteklių. Tačiau, nors jau priimti specialūs nacionalinės teisės aktai, pažangos dar reikia siekti lėšų pakankamumo, valdymo ir naudojimo srityse, visų pirma taikant visapusišką stebėseną ir teikiant išsamias ataskaitas tiek nacionaliniu, tiek ES lygmeniu. Paskelbusi rekomendaciją Komisija, kuriai padės visoms valstybėms narėms atstovaujanti patariamoji grupė, šiuos klausimus spręs tolesniais veiksmais. 3.3.2. Radioaktyviųjų atliekų tvarkymas Tvarus ilgalaikis didelio aktyvumo atliekų ir panaudoto kuro tvarkymas dar nėra tinkamas. Todėl Komisija toliau ragina valstybes nares parengti ilgalaikes radioaktyviųjų atliekų tvarkymo programas, kuriose būtų nustatytos tikslios gairės visoms, visų pirma didelio aktyvumo ir ilgaamžių radioaktyviųjų atliekų kategorijoms. Pažangos ilgalaikio radioaktyviųjų atliekų tvarkymo sprendimų srityje poreikis akcentuotas ir forumo posėdyje (žr. 2.1.4 punktą). Rizikos valdymo ir skaidrumo klausimus sprendžiančios forumo grupės išnagrinės šį klausimą ir pateiks rekomendacijų. 3.3.3. Radioaktyviųjų medžiagų vežimas Galiojančiais ES teisės aktais užtikrinama tinkama visuomenės sauga ir sveikatos apsauga vežant radioaktyviąsias medžiagas. Tačiau Radioaktyviųjų medžiagų vežimo nuolatinės darbo grupės ataskaitoje[30] atkreipiamas dėmesys į tam tikrus trūkumus, visų pirma į tarpvalstybinių vežimų vėlavimus arba atsisakymą išduoti vežimo leidimus. Šiuo metu atliekamas poveikio vertinimas, kad būtų nuspręsta, kokia normatyvinė priemonė tiktų geriausiai, kad būtų sukurta radioaktyviųjų medžiagų vežimo rinka, būtų užtikrintas gyvybiškai svarbių medicininės paskirties radioizotopų prieinamumas, būtų teikiama platesnė informacija apie radioaktyviųjų medžiagų vežimą iš vienos valstybės į kitą ir kad toks vežimas būtų skaidresnis. 3.4. Branduolinės saugos priemonės 3.4.1. Saugos priemonių patikrinimas Persvarstytą branduolinės saugos priemonių įgyvendinimo Europos Sąjungoje koncepciją Komisija pateikė Tarybai darbiniame dokumente „Euratomo sutarties apsaugos priemonių įgyvendinimas“[31]. Pasiūlyta sistema sukurta remiantis konkretiems įrenginiams parengtomis instrukcijomis, kurių projektai sudaryti ir pristatyti specialiai tuo tikslu surengtuose susitikimuose su suinteresuotosiomis šalimis. Šiuose susitikimuose pateiktas rekomendacijos dėl eksploatuotojų radioaktyviųjų medžiagų ir apskaitos sistemų projektas; priėmus rekomendaciją bus nustatyti būsimam auditui tinkami kriterijai. Komisija įsitikino, kad valstybių narių teritorijose naudojant branduolines medžiagas nenukrypta nuo naudotojų deklaruotos numatytos paskirties ir kad laikytasi tarptautinių Europos atominės energijos bendrijos prisiimtų saugos priemonių įsipareigojimų. 3.4.2. Papildomi protokolai ES-15, Estijai, Slovakijai ir Lenkijai Komisija parengė su branduolinėmis medžiagomis susijusios informacijos ataskaitas ir pateikė jas TATENA[32]. Komisijos inspektoriai dalyvavo TATENA tikrinimo veikloje (platesnės prieigos teisės). 3.4.3. Branduolinių medžiagų apskaita ir susitarimai Remiantis gautomis apskaitos ataskaitomis, Tarptautinei atominės energijos agentūrai periodiškai pateikiami apskaitos duomenys, įskaitant prie Euratomo saugos priemonių sutarties prisijungusių naujųjų valstybių narių ataskaitas. Baigta Lenkijos, Maltos, Vengrijos ir Lietuvos prisijungimo prie Saugos priemonių sutarties ir jos Papildomo protokolo procedūra[33]. Taip pat baigiama Kipro prisijungimo procedūra. 3.5. Radiacinė sauga 3.5.1. Veikla pagal Sutarties 31, 35 ir 37 straipsnius Glaudžiai bendradarbiaujant su mokslinių ekspertų grupe[34], persvarstyti ir nauja redakcija išdėstyti Euratomo pagrindiniai saugos standartai. Šis persvarstymas pagrįstas Tarptautinės radiacinės saugos komisijos rekomendacijų projektu[35]. Mokslinių ekspertų grupė susitiko dviejuose posėdžiuose, kuriuose, kaip stebėtojai, dalyvavo TATENA, Tarptautinės radiacinės saugos komisijos ir Branduolinės energijos agentūros atstovai. Gamtinių šaltinių, medicinos, išimties suteikimo ir patvirtinimo bei progresinio reguliuojamosios kontrolės metodo sričių darbo grupės iš esmės baigė nagrinėti pagrindinius klausimus, kurie turi būti išspręsti persvarstytuose bendruosiuose saugos standartuose. Pagal Sutarties 35 straipsnį[36] Komisijos tarnybos surengė septynis tikrinimo vizitus į Bulgariją, Vokietiją, Airiją, Suomiją, Liuksemburgą, Rumuniją ir Ispaniją. Jų tikslas – nepriklausomai įvertinti stebėjimo įrenginių adekvatumą, įrengimą ir naudojimą stebint: - radioaktyviųjų nuotekų ir radioaktyviųjų išlakų išleidimą iš branduolinių objektų į aplinką, - aplinkos radioaktyvumo lygius (branduolinių įrenginių vietovėje ir visoje valstybėje). Pradėjus tikrinimą atliktas preliminarus atitinkamų nacionalinių institucijų vykdomos stebėsenos ir kontrolės veiklos bei galiojančių teisės aktų auditas. Komisija pateikė visų nuo 1990 m. pagal 35 straipsnį atliktų tikrinimų apžvalgą[37] ir išsamiai paaiškino šių tikrinimų pridėtinę vertę Europos piliečiams, susijusioms kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir pačiai Komisijai. Pagal 37 straipsnį[38] Komisija priėmė dvylika nuomonių dėl valstybių narių pateiktų radioaktyviųjų atliekų laidojimo planų. 3.5.2. Avarinė parengtis Radiacinių avarinių situacijų, dėl kurių būtų reikėję aktyvuoti sistemą ECURIE[39], nebuvo. Branduolinės avarijos imitavimo metinės pratybos įvyko Airijoje. Pratybose dalyvavo visos valstybės narės ir kelios Komisijos avarinės tarnybos. 2007 m. rugsėjo mėn. prie ECURIE sistemos prisijungė Kroatija. Taip pat užmegzti ryšiai su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija, kad būtų pasirengta jos prisijungimui. Į geografinę mainų radiacijos kontrolės duomenimis sistemos EURDEP[40] aprėptį įtraukta Turkija ir Kroatija. 3.5.3. Maisto produktai Komisija pateikė kodifikavimo pasiūlymų[41], susijusių su teisės aktais, priimtais po avarijos Černobylio branduolinėje elektrinėje, kuriais nustatomi trečiųjų šalių kilmės žemės ūkio produktų importui keliamai reikalavimai, ir su teisės aktais, kuriais nustatomi didžiausi leistini maisto produktų ir pašarų radiacinės taršos lygiai, jei įvyktų branduolinė avarija. Atliktas tyrimas, kad būtų atnaujinti Komisijos duomenys apie galimą trečiųjų šalių kilmės specifinių maisto produktų radioaktyviąją taršą, jo rezultatai pateikti pagal Tarybos reglamento 737/90/EEB 7 straipsnį įsteigtam Komitetui. Tyrime nurodoma, kad užterštumo radioaktyviuoju ceziu kontrolė ties ES siena bus būtina dar mažiausiai 20 metų. 3.5.4. Tulės peticija Europos Parlamentui priėmus su teisės aktu leidyba nesusijusią rezoliuciją[42], Komisija nagrinėja galimybes pasiūlyti radiacinės saugos reikalavimus, taikomus radioaktyviųjų medžiagų išmetimo arba radioaktyviosios taršos atvejais. Reikia išsamiau įvertinti tokios nuostatos ir nusistovėjusios teismų praktikos suderinamumą atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, pagal kurią branduolinės energijos naudojimas kariniais tikslais į Euratomo teisės taikymo sritį neįtraukiamas[43]. 3.6. Branduolinio kuro ir branduolinių medžiagų tiekimas Po konsultacijų su Europos Parlamentu Taryboje pasiektas susitarimas dėl naujų Euratomo tiekimo agentūros įstatų. Pagal Europos Teisingumo Teismo sprendimą sujungtose bylose C-123/04 ir C-124/04 Euratomo tiekimo agentūra pakeitė sodrinimo susitarimų tvarkymo procedūras. Agentūra taip pat pradėjo rengti taisykles, nustatančias būdus, kuriais suderinama rūdų, žaliavų bei specialiųjų skiliųjų medžiagų paklausa ir pasiūla. Vis dar aktualus tiekimo šaltinių diversifikavimo klausimas. Kaip ir anksčiau didžiausi urano tiekėjai Europos Sąjungai – Kanada, Australija ir Rusija. Tačiau Rusija vėl tapo vienu iš pagrindinių branduolinių medžiagų VVER tipo reaktoriams tiekėjų. 3.7. Branduolinio ginklo neplatinimas ir daugiašaliai požiūriai į kuro ciklą Susidomėjimą taikaus branduolinės energijos naudojimo plėtra pareiškusių valstybių skaičius žymiai padidėjo, ir tarptautinė bendruomenė pateikė įvairių pasiūlymų, susijusių su didžiausią grėsmę branduolinio ginklo neplatinimui keliančiais branduolinio kuro ciklo etapais (t. y. urano sodrinimas ir perdirbimas), pareikšdama suteiksianti kuro tiekimo garantijų toms valstybėms, kurios savanoriškai atsisakytų pačios vykdyti kuro ciklo veiklą. Komisijai atidžiai sekant įvykius, TATENA ir kelios ES valstybės narės toliau rengė tuos pasiūlymus. Komisija primygtinai reikalauja, kad būtų atsižvelgiama į Sutartimi nustatytas teises ir pareigas, kai ES valstybės ar bendrovės dalyvauja tarptautiniame kuro tiekimo mechanizme. Šiomis iniciatyvomis neturėtų būti iškreipiamas branduolinio kuro rinkos veikimas ir konkurencija joje. 4. TARPTAUTINIS BENDRADARBIAVIMAS 4.1. Plėtra Laikydamasi Europos Vadovų Tarybos išvadų[44], Komisija, kaip ir anksčiau, pabrėžia aukšto lygio branduolinės saugos svarbą į Europos Sąjungą stojant naujoms narėms. Ji primygtinai ragino, kad šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės suderintų savo teisės aktus su ES teise ir laikytųsi Euratomo acquis , įskaitant tarptautines branduolinės saugos konvencijas, prie kurių Bendrija prisijungė. Įdėmiai stebėta, kaip Kroatija vykdo įsipareigojimą įsteigti fondą bendros su Slovėnija branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimui ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymui. Komisija taip pat stebėjo Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Turkijos ir potencialių šalių kandidačių[45] pažangą įgyvendinant ES acquis . Atitinkamų reguliariai pateikiamų ataskaitų[46] duomenimis branduolinę saugą ir apsaugą nuo radiacijos būtina gerinti. 4.2. Naujoji bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė Parama aukšto lygio branduolinei saugai 2007–2013 m. bus teikiama remiantis naująja bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemone [47]. Naujosios priemonės lėšomis finansuojami trečiosiose šalyse įgyvendinami veiksmai (kitaip nei 2006 m. baigta programa „Tacis“, ši priemonė taikoma ne vien tik Nepriklausomų Valstybių Sandraugoje, NVS). Kaip NVS valstybėms teikiama parama bus pradėta teikti kituose priemonėje numatytuose geografiniuose regionuose, priklausys nuo politikos krypčių ir prioritetų, kurie bus nustatyti pagal programos įgyvendinimo būdus. Naujose programose bus numatyta palaipsniui mažinti „techninės pagalbos“ (įskaitant techninės įrangos tiekimą) apimtis ir pereiti prie bendrai atliekamo programavimo ir įgyvendinimo. Paramą gaunančių valstybių bus reikalaujama imtis aktyvesnio vaidmens apibrėžiant, valdant ir įgyvendinant veiksmus. Projektai bus kuriami konkretiems uždaviniams išspręsti, jiems bus ieškoma bendro finansavimo galimybių, o derinimui su kitomis Bendrijos priemonėmis, pavyzdžiui, su Bendrąja Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa, bus teikiama pirmenybė. Parama bus derinama su kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, su Europos kaimynystės ir partnerystės priemone bei su Pasirengimo narystei priemone. 4.3. Susitarimai su trečiosiomis šalimis Komisija pradėjo technines derybas su Kanada dėl galimybių supaprastinti arba išdėstyti nauja redakcija 1959 m. pasirašytą ir ne kartą iš dalies keistą susitarimą dėl bendradarbiavimo taikaus atominės energijos naudojimo srityje[48]. Šiuo metu vyksta Europos atominės energijos bendrijos ir Rusijos Federacijos techninės derybos dėl galimo susitarimo prekybos branduolinėmis medžiagomis srityje. 4.4. Tarptautinės konvencijos 4.4.1. Branduolinių medžiagų ir branduolinių objektų fizinės saugos konvencija Tarybai pritarus[49] ir Komisijai priėmus sprendimą[50] dėl Europos atominės energijos bendrijos prisijungimo prie Branduolinių medžiagų ir branduolinių objektų fizinės saugos konvencijos, imtasi prisijungimui būtinų priemonių. 4.4.2. Branduolinės saugos konvencija 2008 m. balandžio mėn. Komisija priėmė 4-ajam Branduolinės saugos konvencijos susitariančių šalių peržiūros posėdžiui parengtą Europos atominės energijos bendrijos ataskaitą[51] ir perdavė ją TATENA sekretoriatui 4-ajame peržiūros posėdyje dalyvaujančių kitų susitariančių šalių ekspertų vertinimui. 4.4.3. Paryžiaus konvencija dėl atsakomybės prieš trečiąją šalį atominės energijos srityje Rengiantis galimam Europos atominės energijos bendrijos prisijungimui prie Paryžiaus konvencijos, pradėtas poveikio vertinimas. Parengus nurodymus, išrinktas tyrimą atliksiantis rangovas. Ataskaitos laukiama 2008 m. 4.5. Bendradarbiavimas su TATENA Pradėta rengtis politiniam pranešimui, kuriuo bus paskatintas glaudesnis Europos atominės energijos bendrijos ir TATENA bendradarbiavimas. Tuo tikslu 2008 m. gegužės 7 d. pasirašytas bendras Europos Komisijos ir TATENA pareiškimas dėl glaudesnio bendradarbiavimo branduolinės energetikos taikai ir plėtrai srityje. Komisija Bendrijos apskaitos ir kontrolės sistemą administravo vadovaudamasi saugos priemonių tikrinimo sutartimis su TATENA, pagal kurias TATENA atlieka patikrinimus tuo pačiu metu kaip Komisija. TATENA įvykdė tikrinimo tikslus ES atveju. Aukšto lygio diskusijose su TATENA svarstant saugos priemonių tikrinimo sutarčių klausimus pasiekta pažangos kuriant bendras saugos priemonių tikrinimo schemas eksploatavimo lygiu. Tarybai susipažinti pateiktas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas[52] dėl Europos atominės energijos bendrijos dalyvavimo finansuojant „Pagrindinius saugos principus“[53]. [1] Metinė ataskaita pateikiama paprašius, ji taip pat skelbiama http://europa.eu.int/comm/euratom/index_en.html. [2] Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas. [3] Jungtinis tyrimų centras. [4] Mokslinių tyrimų GD: http://ec.europa.eu/research/reports/2007/index_en.html Jungtinis tyrimų centras: http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=2530&lang=en [5] Išorės santykių generalinis direktoratas. [6] Humanitarinės pagalbos generalinis direktoratas. [7] Plėtros generalinis direktoratas. [8] Ekonomikos ir finansų generalinis direktoratas. [9] „Euratomo sutarčiai 50 metų“, COM(2007) 124 galutinis, 2007 3 20. [10] Euratom, 50 years of nuclear energy serving Europe („Euratomas – branduolinės energetikos Europoje 50-metis“). Leidinį galima užsisakyti Komisijos Leidinių biure. [11] COM(2007) 1, 2007 1 10. [12] COM(2007) 565, 2007 10 4. [13] Atitinkamai 2007 m. liepos 12 d. TEN/283 – CESE 990/2007 ir 2007 m. rugsėjo 26 d. ITRE ataskaita A6-0348/2007. [14] www.snetp.eu [15] COM(2007) 723, 2007 11 22. [16] Komisijos sprendimas 2007/530/Euratomas, 2007 7 17, OL L 195/44, 2007 7 27. [17] http://circa.europa.eu/Public/irc/tren/nuclear_safety_and_waste/home [18] http://ec.europa.eu/energy/nuclear/forum/bratislava_prague/index_en.htm [19] Tarybos direktyva 2006/117/Euratomas, 2006 11 20, OL L 337, p. 21, 2006 12 5. [20] COM(2008) 793, galutinis, 2008 3 5. [21] Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 549/2007, 2007 5 14, OL L 131, 2007 5 23. [22] Aplinkraštis 193, 1977 m. Europos atominės energijos bendrijos, jai priklausančių nebranduolinių valstybių narių ir Tarptautinės atominės energijos agentūros susitarimas, įgyvendinantis Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo III straipsnio 1 ir 4 dalis, prie kurio pridėtas šio susitarimo Papildomas protokolas. [23] Komisijos sprendimas 2006/626/Euratomas, 2006 2 15. [24] 82 straipsnyje Komisijai suteikiama teisė išleisti direktyvą, kuria susijusios valstybės narės būtų paragintos imtis priemonių pažeidimui pašalinti. Jei direktyvos nesilaikoma, byla gali būti perduota Teisingumo Teismui. [25] Byla C-155/06. [26] C(2007) 5538. [27] COM(2007) 794, galutinis, 2007 12 12. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas SEC(2007) 1654, 2007 12 12. [28] OL L 330, 2006 11 28, p. 31. [29] COM(2004) 719 galutinis, 2004 10 26. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai – Atominių elektrinių išmontavimui skirtų finansinių išteklių naudojimo ataskaita. [30] COM(2006) 102, 2006 3 8. [31] SEC(2007) 293 (ES riboto naudojimo dokumentas). [32] Tarptautinė atominės energijos agentūra. [33] Prisijungimo datos: Lenkija – 2007 03 01, Malta ir Vengrija – 2007 07 01, Lietuva – 2008 01 01. [34] Sutarties 31 straipsnis. [35] Tarptautinė radiacinės saugos komisija, Leidinys Nr. 103, 2007 m. gruodžio mėn. [36] Pagal 35 straipsnį reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė įsteigtų įrenginius, reikalingus oro, vandens ir dirvos radioaktyvumo lygiui stebėti, ir užtikrintų, kad būtų laikomasi pagrindinių saugos standartų. [37] COM(2007) 847 galutinis, 2007 12 20. [38] Pagal 37 straipsnį reikalaujama, kad Komisija pateiktų nuomonę (pasikonsultavusi su ekspertų grupe) apie visus valstybių narių atsiųstus duomenis, susijusius su radioaktyviųjų atliekų laidojimo planais, jei tokių planų įgyvendinimas galėtų sukelti radioaktyviąją taršą kitose valstybėse narėse. [39] Skubaus pasikeitimo informacija radiacinės avarijos atveju sistema (angl. Early information exchange system for radiological emergencies ). [40] Europos mainų radiologiniais duomenimis sistema (angl. EUropean Radiological Data Exchange Platform ). [41] COM(2007) 291 galutinis, 2007 6 4, ir COM(2007) 302 galutinis, 2007 6 5. [42] Rezoliucija 2006/2012 (INI), 2007 5 10. [43] 2005 4 12 Teismo sprendimas byloje Komisija prieš Jungtinę Karalystę, Byla Nr. C61/03, (2005) Rink. p. I-2477, kaip Teismas patvirtino 2006 3 9 byloje Komisija prieš Jungtinę Karalystę, (2006) Rink. p. I-2239. [44] 1998 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvados, Viena, 67 punktas. 1999 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvados, Helsinkis, 7 punktas. [45] Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Juodkalnija, Serbija ir Kosovas (pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1244). [46] COM(2007) 663, galutinis, 2007 11 7. [47] Tarybos reglamentas (EURATOM) Nr. 300/2007, 2007 2 19. [48] OL Nr. 59, 1959 11 24, p. 1165–1180. [49] Tarybos sprendimas 2007/513/Euratomas, 2007 7 10, OL L 190, 2007 7 21, p. 12. [50] C/2007/6385, 2007 12 19. [51] C(2007) 4492 galutinis, 2007 10 1. [52] SEC(2007) 1443, 2007 10 23. [53] Saugos pagrindai Nr. SF-1, TATENA, Viena, 2006 m.