[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.10.12 KOM(2010) 569 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI KIOTO PROTOKOLE NUSTATYTŲ TIKSLŲ ĮGYVENDINIMO PAŽANGA (reikalaujama pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 280/2004/EB dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir Kioto protokolo įgyvendinimo 5 straipsnį) SEK(2010) 1204 TURINYS 1. SANTRAUKA 3 2. FAKTINĖ PAŽANGA 1990–2008 M. 6 2.1. Išmetamųjų ŠESD kiekio pokyčiai 6 2.2. ŠESD išmetimo intensyvumas ir išmetamųjų teršalų kiekis vienam gyventojui 2008 m. 6 2.3. 2008 m. išmetamųjų ŠESD kiekis, palyginti su 2007 m. 6 2.4. Pagrindiniuose sektoriuose išmetamų teršalų kiekio pokyčiai 6 3. NUMATOMA KIOTO PROTOKOLE NUSTATYTO TIKSLO ĮGYVENDINIMO PAŽANGA 6 3.1. Išmetamųjų ŠESD kiekio prognozės 6 3.1.1. ES-15 valstybėse narėse 6 3.1.2. ES-12 valstybėse narėse 6 3.1.3. ES-27 valstybėse narėse 6 3.2. ES klimato kaitos politikos įgyvendinimas 6 3.3. ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ES ŠESD ATLPS) įgyvendinimas 6 3.3.1. Antrasis prekybos laikotarpis (2008–2012 m.) 6 3.3.2. Veiklos vykdytojų naudojami bendro įgyvendinimo ir švarios plėtros mechanizmai 6 3.4. Vyriausybių planai taikyti Kioto protokole numatytus mechanizmus 6 3.5. Numatomas anglies dioksido absorbentų naudojimas 6 4. 2020 M. TIKSLO ĮGYVENDINIMAS 6 4.1. Tikslas iki 2020 m. sumažinti ES išmetamųjų ŠESD kiekį 6 4.2. Politikos kryptys, padedančios įgyvendinti tikslus 6 4.3. Numatomas atotrūkis, palyginti su nustatytais tikslais 6 5. PADĖTIS ES ŠALYSE KANDIDATĖSE 6 SANTRAUKA 2008–2012 m. siekiant Kioto protokole nustatyto tikslo Pagal Kioto protokolą ES-15 valstybės narės susitarė iki 2008–2012 m. išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį sumažinti 8 %, palyginti su bazinių metų lygiu1. Remiantis naujausiais turimais 2008 m. aprašų duomenimis2, ES-15 valstybių narių bendras išmetamųjų ŠESD kiekis jau penktus metus iš eilės mažėja ir buvo 6,9 % mažesnis už bazinių metų lygį (į šį bendrą kiekį neįskaičiuoti išmetamieji teršalai, susidarę dirbant žemę, keičiant žemės naudojimo paskirtį ir vykdant miškininkystės veiklą). Nors nuo 1990 m. ekonomika pastebimai išaugo ir ES-15 valstybių narių BVP padidėjo beveik 45 %, ES-15 valstybėse narėse ŠESD buvo išmetama vis mažiau. 2008 m. ES-15 valstybėse narėse išmetamųjų ŠESD kiekis sumažėjo 1,9 %, palyginti su 2007 m., nors jų BVP išaugo 0,6 %. 1 paveiksle pavaizduotos prognozės 3 rodo, kad ES-15 valstybės narės pasieks Kioto protokole nustatytą tikslą. Iš dabartinių prognozių, kuriose atsispindi ekonomikos nuosmukis, matyti, kad tikslas greičiausiai bus viršytas. 1 paveikslas. ES-15 valstybių narių faktinis ir prognozuojamas išmetamųjų teršalų kiekis [pic] Pastaba. Rodyklėmis pažymėtos vertės pagrįstos vidutiniais 2008–2012 m. duomenimis, todėl nevisiškai atitinka numatomas 2010 m. išmetamųjų teršalų vertes. Apytikrį 2009 m. išmetamųjų teršalų kiekį apskaičiavo Europos aplinkos agentūra. Šaltinis – Europos Komisija. Pagal naujausias išmetamųjų ŠESD kiekio prognozes šešios valstybės narės (Graikija, Jungtinė Karalystė, Prancūzija, Suomija, Švedija ir Vokietija) padarė didelę pažangą įgyvendindamos savo nacionalinius išmetamųjų ŠESD mažinimo tikslus. Atsižvelgiant į tai, kad numatoma pasinaudoti Kioto protokole numatytais lanksčiaisiais mechanizmais, nepanaudotais apyvartiniais taršos leidimais, skiriamais iš ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ES ŠESD ATLPS) rezervo naujiems rinkos dalyviams, ir anglies dioksido absorbentais, tik dviem valstybėms narėms (Austrijai ir Italijai) gali kilti sunkumų įgyvendinant savo tikslus, nors dėl to nesumažėja bendras ES-15 valstybių narių pajėgumas įgyvendinti Kioto protokole joms nustatytą tikslą. Prognozuojama, kad 2008–2012 m. daugumoje iš dvylikos valstybių narių, kurios į ES įstojo 2004 m. ir vėliau, bus išmesta truputį mažiau teršalų, o devynios iš jų, kurioms Kioto protokole nustatyti išmetamųjų teršalų mažinimo tikslai4, turėtų tuos tikslus pasiekti arba viršyti įgyvendindamos tik esamas politikos kryptis ir priemones. Slovėnija prognozuoja, kad savo tikslą įgyvendins, jei visos esamos ir numatomos priemonės, įskaitant Kioto protokole numatytų kreditų įsigijimą, duos laukiamų rezultatų. 2008 m. ES-27 valstybių narių bendras išmetamųjų ŠESD kiekis buvo 14,3 % mažesnis už bazinių metų lygį, neįskaičiavus teršalų, išmetamų ir pašalinamų dirbant žemę, keičiant žemės naudojimo paskirtį ir vykdant miškininkystės veiklą. Nors ES-27 valstybių narių ekonomika išaugo 0,7 %, per tą patį laikotarpį, palyginti su 2007 m., išmesta 2 % mažiau teršalų. Be to, pagal negalutinius 2009 m. duomenis5 2009 m. ES-15 ir ES-27 valstybių narių išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis sumažėjo 6,9 %, palyginti su 2008 m. Remiantis šiais apskaičiavimais, ES-15 valstybėse narėse teršalų išmesta 12,9 % mažiau nei baziniais metais, ir šios valstybės narės pirmą kartą viršija savo Kioto protokole nustatytą įpareigojimą išmetamųjų teršalų sumažinti 8 %. 2009 m. ES-27 valstybėse narėse teršalų išmesta maždaug 17,3 % mažiau nei 1990 m. 1990–2009 m. ES-15 valstybėse narėse BVP išaugo 38 %, o ES-27 valstybėse narėse – 40 %. Naujos priemonėmis, skirtos plataus užmojo 2020 m. ES tikslui įgyvendinti 2009 m. priimtame klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje6 pateikiama integruotų plataus užmojo politikos krypčių ir priemonių, skirtų klimato kaitos problemoms spręsti iki 2020 m. ir vėliau, visuma. Nuo 2013 m. bendros ES pastangos iki 2020 m. 20 % sumažinti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, palyginti su 1990 m., sektoriams, kuriems taikoma ES ŠESD ATLPS, ir sektoriams, kuriems ši sistema netaikoma, bus paskirstytos taip: 1. sektoriuose, kuriems taikoma ES ŠESD ATLPS, išmetamųjų teršalų sumažinti 21 %, palyginti su 2005 m.; 2. sektoriuose, kuriems ES ŠESD ATLPS netaikoma, išmetamųjų teršalų sumažinti apie 10 %, palyginti su 2005 m. Bendram išmetamųjų teršalų kiekiui sumažėjus 20 %, palyginti su 1990 m., šių teršalų kiekis, palyginti su 2005 m., sumažėtų 14 %. Sektoriuose, kuriems taikoma ES ŠESD ATLPS, reikia labiau sumažinti išmetamųjų teršalų, nes juose mažinti išmetamųjų teršalų ekonominiu požiūriu yra naudingiau nei sektoriuose, kuriems ši sistema netaikoma. Nuo 2009 m. toliau vyko pasirengimo įgyvendinti įsipareigojimą iki 2020 m. sumažinti išmetamųjų ŠESD kiekį veikla. Įgyvendinant persvarstytą ES ŠESD ATLPS direktyvą , be kita ko, priimtas Komisijos sprendimas, kuriuo nustatomas sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga anglies dioksido nutekėjimo rizika, sąrašas, ir Komisijos sprendimas dėl viso Bendrijos apyvartinių taršos leidimų, kurie turi būti išduoti trečiuoju prekybos laikotarpiu, skaičiaus. Be to, rengiamos apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcionuose terminų, administravimo ir su kitais aspektais susijusios taisyklės, taip pat Bendrijos mastu suderintos leidimų paskirstymo trečiuoju prekybos laikotarpiu taisyklės. Siekiant atlikti būtinus pakeitimus taip pat persvarstomas Registrų reglamentas. Sprendimu dėl pastangų pasidalijimo reglamentuojamas visuose sektoriuose išmetamų ŠESD kiekis, išskyrus įrenginių ir aviacijos sektoriuose, kuriems taikoma ES ŠESD ATLPS, taip pat dirbant žemę, keičiant žemės naudojimo paskirtį ir vykdant miškininkystės veiklą ir tarptautinės jūrų laivybos sektoriuje išmetamą ŠESD kiekį. Juo valstybės narės įpareigojamos riboti savo išmetamųjų ŠESD kiekį, kad jis 2013–2020 m. neviršytų pagal privalomus metinius tikslus nustatytos linijinės trajektorijos. Tai padės užtikrinti, kad atitinkamuose sektoriuose būtų palaipsniui įgyvendinami sutarti 2020 m. tikslai. Valstybės narės bus atsakingos už politikos krypčių ir priemonių, skirtų jų išmetamųjų teršalų kiekiui riboti, nustatymą ir įgyvendinimą. Bus sukurta patikimesnė stebėsenos sistema, skirta valstybių narių veiksmams stebėti, o jei jos neįgyvendintų savo tikslų, padėti joms atlikti visus būtinus taisomuosius veiksmus. Pagal sprendimą dėl pastangų pasidalijimo Komisija pradėjo rengti įgyvendinimo priemones, kurios apima tokius veiksmus kaip valstybių narių 2013–2020 m. tikslų absoliučiųjų verčių nustatymas, taip pat vienos valstybės narės metinių išmetamųjų teršalų kvotų perdavimo kitai valstybei narei taisyklių parengimas ir tokio perdavimo skaidrumo užtikrinimas. Tikslas 20 % sumažinti išmetamųjų ŠESD kiekį buvo taip pat įtrauktas į darbo vietų kūrimo ir pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“, kurią 2010 m. birželio mėn. priėmė Europos Taryba. Vienas iš penkių svarbiausių šios strategijos tikslų – išmetamųjų teršalų mažinimo tikslas. Iš 2 paveikslo matyti, kad 2020 m. prognozės ir ES 2020 m. tikslai labai skiriasi (atitinkamai (-20 % ir -30 %), todėl ES turi labai sustiprinti pastangas, kad sumažintų savo išmetamųjų ŠESD kiekį. Priklausomai nuo faktinio tikslo, 2020 m. išmetamųjų teršalų reikės sumažinti 350–800 Mt CO2 ekvivalento, palyginti su bazinio lygio scenarijumi. Todėl siekiant reikiamu pajėgumu mažinti išmetamųjų teršalų kiekį būtina, kad ES ir valstybės narės kuo greičiau įgyvendintų naujus teisės aktus. 2 paveikslas. Faktinis ir prognozuojamas išmetamųjų teršalų kiekis ES-27 valstybėse narėse [pic] Pastaba. Apytikrį 2009 m. išmetamųjų teršalų kiekį apskaičiavo Europos aplinkos agentūra. Šaltinis – Europos Komisija. FAKTINĖ PAŽANGA 1990–2008 M. Išmetamųjų ŠESD kiekio pokyčiai Bendri ES išmetamųjų ŠESD kiekio pokyčiai labai priklauso nuo dviejų daugiausia teršalų išmetančių ES valstybių narių – Vokietijos ir Jungtinės Karalystės, kurioms kartu tenka maždaug vienas trečdalis viso ES-27 valstybių narių išmetamo ŠESD kiekio. 2008 m. šioms dviems valstybėms narėms bendrą išmetamųjų ŠESD kiekį pavyko sumažinti 417 Mt CO2 ekvivalento, palyginti su 1990 m. Tokius teigiamus pokyčius Vokietijoje (1990–2008 m. – 22 % mažiau išmetamųjų teršalų) daugiausia lemia nuolat didėjantis elektros ir šilumos jėgainių našumas ir vis efektyvesnis bendrai gaminamos šilumos ir elektros energijos vartojimas, taip pat investicijos į penkių naujų Vokietijos žemių ekonominį pertvarkymą po Vokietijos susijungimo. Jungtinėje Karalystėje išmetamųjų ŠESD sumažėjo (1990–2008 m. – 18,5 % mažiau išmetamųjų teršalų) pirmiausia todėl, kad buvo liberalizuotos energijos rinkos, elektros energijai gaminti naudotą naftą ir anglis pakeitė dujos, o gaminant adipo rūgštį taikomos išmetamo N2O mažinimo priemonės. Trečią ir ketvirtą vietas pagal išmetamųjų teršalų kiekį užima Italija ir Prancūzija – joms tenka po 11 % bendro išmetamųjų teršalų kiekio. 2008 m. Italijos išmetamųjų ŠESD kiekis maždaug 5 % viršijo 1990 m. lygį. Pastebėta, kad po 1990 m. Italijos išmetamųjų ŠESD kiekis daugiausia padidėjo dėl kelių transporto, elektros energijos bei šilumos gamybos ir naftos perdirbimo. 2008 m. Prancūzija išmetė 6 % mažiau teršalų nei 1990 m. Jai pavyko labai sumažinti gaminant adipo rūgštį išmetamo N2O kiekį. Tačiau 1990–2008 m. labai padidėjo kelių transporto sektoriuje išmetamo CO2 kiekis. Iš ES-27 valstybių narių penktoji ir šeštoji vietos pagal išmetamųjų teršalų kiekį tenka Ispanijai ir Lenkijai – kiekviena jų išmeta 8 % bendro ES-27 valstybių narių išmetamųjų ŠESD kiekio. 1990–2008 m. Ispanijos išmetamųjų teršalų kiekis padidėjo 42 %. Šį padidėjimą daugiausia lėmė kelių transporto, elektros energijos bei šilumos gamybos ir gamybos pramonės sektoriuose padidėjęs išmetamųjų teršalų kiekis. 1990–2008 m. Lenkijos išmetamųjų ŠESD kiekis sumažėjo 12,7 % (-29,8 %, palyginti su baziniais metais, kurie Lenkijos atveju yra 1988 m.). Pagrindiniai veiksniai, lėmę taršos sumažėjimą Lenkijoje (kaip ir kitose Vidurio ir Rytų Europos valstybėse narėse), buvo sunkiosios pramonės, kurioje netaupiai vartojama energija, nuosmukis ir bendras ekonomikos pertvarkymas 9-ojo dešimtmečio pabaigoje ir 10-ojo dešimtmečio pradžioje, taip pat 1990–2008 m. padidėjęs energijos vartojimo efektyvumas. Svarbi išimtis – transporto (ypač kelių transporto) sektorius, kuriame išmetamųjų teršalų kiekis padidėjo. 2008 m. septyniose valstybėse narėse išmetamųjų ŠESD kiekis viršijo bazinių metų lygį, o likusiose 18 valstybių narių išmetamųjų ŠESD kiekis buvo mažesnis už bazinių metų lygį. Įpareigojimų pagal Kioto protokolą mažinti išmetamųjų teršalų nėra nustatyta Kiprui ir Maltai. 2008 m. šiose šalyse išmetamųjų ŠESD kiekis viršijo 1990 m. lygį. Išmetamųjų ŠESD procentinis pokytis nuo bazinių metų iki 2008 m. svyruoja nuo -54 % (Latvijoje) iki +40 % (Ispanijoje). ŠESD išmetimo intensyvumas ir išmetamųjų teršalų kiekis vienam gyventojui 2008 m. Nors ES-15 ir ES-27 valstybių narių ekonomika labai išaugo, jose išmetama vis mažiau teršalų. Tai reiškia, kad nuo 1993 m. ES-15 valstybių narių ir nuo 1996 m. ES-27 valstybių narių išmetamųjų ŠESD kiekio didėjimas vis mažiau priklauso nuo BVP augimo. 1990–2008 m. ES-15 valstybių narių BVP išaugo 45 %, o išmetamųjų ŠESD sumažėjo 6,5 %. ES-27 valstybių narių BVP išaugo 46 %, o išmetamųjų teršalų sumažėjo 11,3 %. 1990–2008 m. visos ES valstybės narės, išskyrus Kiprą, Portugaliją ir Ispaniją, pastebimai sumažino savo išmetamųjų teršalų kiekį, nors jų ekonomika labai išaugo. Dėl pokyčių sunkiosios pramonės gamybos sektoriuje, kuriame netaupiai vartojama energija, didelis ekonomikos augimas ir kartu mažėjantis išmetamųjų teršalų kiekis visų pirma pastebimas Vidurio ir Rytų Europos valstybėse narėse. 2008 m. ES-15 valstybėse narėse išmetamųjų teršalų kiekis vienam gyventojui vidutiniškai sudarė 10,1 t CO2 ekvivalento, t. y. 0,2 t CO2 ekvivalento mažiau nei 2007 m. arba 1,5 t CO2 ekvivalento mažiau nei 1990 m. ES-27 valstybių narių vidurkis buvo 9,9 t CO2 ekvivalento vienam gyventojui. Tačiau skirtingose Europos šalyse vienam gyventojui tenkantis išmetamųjų ŠESD kiekis labai skiriasi: nuo 5,2 iki 25,8 t CO2 ekvivalento vienam gyventojui. Jis priklauso nuo energijos vartojimo intensyvumo ir kiekvienoje šalyje vartojamos energijos rūšių derinio (dar žr. Komisijos tarnybų darbinio dokumento (KTDD) 2 paveikslą). XX a. paskutiniame dešimtmetyje vienam gyventojui tenkantis išmetamųjų teršalų kiekis sumažėjo visoje ES. 2000–2008 m. ES-15 valstybių narių jis sumažėjo 7,7 %, o ES-12 valstybių narių jis padidėjo 4,5%. 1990–2008 m. vienam gyventojui tenkantis išmetamųjų ŠESD kiekis daugiausia padidėjo Ispanijoje, Portugalijoje, Maltoje ir Kipre. 3 paveikslas. ES-15 ir ES-27 valstybių narių ŠESD taršos intensyvumas; BVP, suvartojamos energijos kiekis ir CO2 tarša [pic] 2008 m. išmetamųjų ŠESD kiekis, palyginti su 2007 m. 2007–2008 m. ES-27 valstybėse narėse išmetamųjų teršalų sumažėjo 99,0 Mt CO2 ekvivalento (2 %). ES-15 valstybėse narėse jų sumažėjo 75,7 Mt CO2 ekvivalento (1,9 %). Išmetamųjų ŠESD kiekis sumažėjo arba liko nepakitęs visose ES valstybėse narėse, išskyrus Belgiją, Kiprą, Slovakiją, Slovėniją ir Vokietiją. Prie bendro išmetamųjų ŠESD mažinimo labai prisidėjo Ispanija, Jungtinė Karalystė, Italija ir Suomija (atitinkamai -32,9 Mt CO2 ekv., -11,8 Mt CO2 ekv., -11,1 Mt CO2 ekv. ir -7,9 Mt CO2 ekv.). Be to, išmetamųjų ŠESD kiekis labai sumažėjo Rumunijoje, Čekijoje ir Lenkijoje (atitinkamai -6,7 Mt CO2 ekv., -6,1 Mt CO2 ekv. ir -4,3 Mt CO2 ekv.). Išmetamųjų teršalų sumažėjo visų pirma dėl mažesnių valstybinio elektros energijos ir šilumos sektoriaus gamybos apimčių, kelių transporto ir mažesnio gamybos pramonės įmonių išmetamo teršalų kiekio. Bendras išmetamųjų ŠESD kiekis daugiausia padidėjo Belgijoje (3,0 Mt CO2 ekv.) ir Slovakijoje (0,9 Mt CO2 ekv.). Šį padidėjimą lėmė didesnis energetikos sektoriuje, visų pirma deginant kurą, išmetamas ŠESD kiekis. Pažymėtina, kad labai sumažėjo ES-15 valstybių narių kelių transporto sektoriuje išmetamų teršalų kiekis (-22,8 Mt CO2 ekv. arba -2,9 %). Visos ES-15 valstybės narės, išskyrus Belgiją, Liuksemburgą ir Nyderlandus, pranešė, kad išmetamųjų teršalų kiekis sumažėjo. Remiantis pranešimais, išmetamųjų teršalų labiausiai sumažėjo Prancūzijoje (-6,3 Mt CO2 ekv.), Ispanijoje (-6,2 Mt CO2 ekv.), Italijoje (-4,8 Mt CO2 ekv.), kurioje itin išaugo biokuro naudojimas, ir Jungtinėje Karalystėje (-4,3 Mt CO2 ekv.). Be to, apie mažesnį išmestą teršalų kiekį pranešė Čekija, Estija, Latvija, Lietuva, Malta ir Vengrija. Pirmą kartą po 1992 m. ES-27 valstybių narių tarptautinės aviacijos ir jūrų transporto sektoriuose išmesta mažiau teršalų (apie 1,2 % mažiau nei 2007 m.). Tai iš dalies lėmė ekonomikos nuosmukis. Nors ES-27 valstybėse narėse šiems dviem sektoriams tenka apie 5,9 % bendro išmetamųjų ŠESD kiekio, jiems netaikomi Kioto protokole nustatyti tikslai. Tačiau ateityje bus svarbu kontroliuoti transporto sektoriuje išmetamų ŠESD kiekį. Pagrindiniuose sektoriuose išmetamų teršalų kiekio pokyčiai Iš 4 paveikslo matyti, kad energijos tiekimo bei vartojimo ir transporto sektoriai yra pagrindiniai sektoriai, kuriuose 2008 m. išmesta 80 % bendro ES-15 valstybių narių išmetamųjų teršalų kiekio. Transporto sektoriui tenka 21 % bendro išmetamųjų ŠESD kiekio, žemės ūkiui – 10%, pramonei – 8 %, o atliekų tvarkymui – 3 %. Energetikos, žemės ūkio, pramonės ir atliekų tvarkymo sektoriuose sumažėjusį išmetamųjų teršalų kiekį iš dalies atsvėrė transporto sektoriuje gerokai padidėjęs išmetamųjų teršalų kiekis (daugiau informacijos taip pat galima rasti KTDD). Taigi, palyginti su 1990 m., ES-15 valstybių narių: - energijos tiekimo sektoriuje išmetamųjų teršalų sumažėjo 5 %, o energijos vartojimo sektoriuje – 13 %; - transporto sektoriuje išmetamųjų teršalų padaugėjo 20 %; - pramonės sektoriuje išmetamųjų teršalų sumažėjo 17 %. Tai daugiausia lėmė gaminant adipo rūgštį, taip pat halokarbonines medžiagas ir sieros heksafluoridą išmetamas mažesnis teršalų kiekis; - žemės ūkio sektoriuje išmetamųjų teršalų sumažėjo 12 %. Tai lemia mažėjantis galvijų skaičius ir naudojamas mažesnis mineralinių trąšų ir mėšlo kiekis; - atliekų tvarkymo sektoriuje išmetamųjų teršalų sumažėjo 40 %, nes tvarkomuose sąvartynuose išmetama mažiau CH4. 4 paveikslas. ES-15 valstybių narių išmetamųjų ŠESD kiekio pokyčiai pagal sektorius ir kiekvienam sektoriui tenkanti taršos dalis [pic] [pic] Šaltinis – Europos aplinkos agentūra. NUMATOMA KIOTO PROTOKOLE NUSTATYTO TIKSLO ĮGYVENDINIMO PAŽANGA Išmetamųjų ŠESD kiekio prognozės Kioto protokole nustatytų įpareigojimų vykdymo pažanga vertinama remiantis „PRIMES-GAINS“ prognozėmis, išskyrus Danijos ir Airijos, kurios 2010 m. pateikė visapusiškai atnaujintas ir išsamias prognozes, atveju. Daugiau informacijos galite rasti KTDD 7 ir 8 lentelėse. ES-15 valstybėse narėse 5 paveiksle pavaizduotos sektorių, kuriems netaikoma ES ŠESD ATLPS, prognozės ir analizuojamas numatomo išmetamųjų teršalų kiekio ir jo sumažinimo tikslo skirtumas tuose sektoriuose. Bendrose visų sektorių prognozėse apskaičiuota, kad ES-15 valstybių narių bendras išmetamųjų ŠESD kiekis įsipareigojimų laikotarpiu greičiausiai bus 10,4 % mažesnis už bazinių metų lygį, o tai reiškia, kad ES-15 valstybės narės Kioto protokole joms nustatytą tikslą viršys 2,4 %. Jei, be kita ko: (1) vyriausybės naudos Kioto protokole numatytus mechanizmus, kuriuos taikant išmetamųjų teršalų kiekis turėtų sumažėti dar 2,7 %, ir (2) ES-15 valstybės narės, vykdydamos Kioto protokolo 3 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytą veiklą, visiškai pašalins tiek teršalų, kad tai atitiktų 1 % teršalų sumažinimo tikslo, numatoma, kad ES-15 valstybės narės dar labiau sumažins savo išmetamųjų teršalų kiekį. Jei visos šios priemonės duotų laukiamų rezultatų, bendras prognozuojamas išmetamųjų ŠESD kiekis įsipareigojimų laikotarpiu galėtų būti sumažintas net 14,2%, palyginti su bazinių metų lygiu. Tačiau atsižvelgiant į ES plataus užmojo tikslą iki 2020 m. išmetamųjų teršalų sumažinti 20 %, palyginti su 1990 m., ir norint sudaryti palankias sąlygas šiam tikslui pasiekti, būtina, kad valstybės narės įgyvendindamos esamas politikos kryptis ir priemones ne tik laiku sumažintų išmetamųjų teršalų kiekį, bet ir greičiau sukurtų papildomas politikos kryptis bei priemones ir visiškai jas įgyvendintų. ES-12 valstybėse narėse Prognozuojama, kad taikant esamas vidaus politikos kryptis ir priemones kitų 12 valstybių narių bendras išmetamųjų teršalų kiekis, palyginti su 2008 m., turėtų šiek tiek sumažėti, ir įsipareigojimų laikotarpiu jis bus maždaug 36,8 % mažesnis už bazinių metų lygį. Slovėnija – vienintelė iš ES-12 valstybių narių, ketinanti investuoti į Kioto protokole numatytus mechanizmus. Slovėnija, Čekija, Vengrija ir Lenkija ketina pasinaudoti anglies dioksido absorbentais. Čekija, Latvija, Slovakija ir Vengrija planuoja parduoti dalį savo perteklinių nustatytosios normos vienetų. ES-27 valstybėse narėse Prognozuojama, kad įsipareigojimų laikotarpiu ES-27 valstybių narių bendras išmetamųjų ŠESD kiekis bus apie 17,3% mažesnis už bazinių metų lygį. Šie apskaičiavimai grindžiami „PRIMES-GAINS“ prognozėmis, kuriose atsižvelgiama į esamas politikos kryptis ir priemones. Šis kiekis dar labiau sumažėtų, jei būtų atsižvelgta į vyriausybių taikant Kioto protokole nustatytus mechanizmus įgytų kreditų ir anglies dioksido absorbentų poveikį. Tačiau šias teršalų išmetimo prognozes reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kiek išmetamųjų teršalų sumažinta iki šiol (1990–2008 m. ES-27 valstybėse narėse jis sumažėjo 11,3 %) ir į 2020 m. prognozes. Taigi, jei ES išmetamųjų teršalų kiekį iki 2020 m. nori sumažinti 20 % arba 30 %, visoje ES reikės paspartinti šių teršalų mažinimo tempą. 5 paveikslas. Sektoriuose, kuriems netaikoma ES ŠESD ATLPS, įsipareigojimų laikotarpiu išmetamų ŠESD prognozių ir atitinkamų 2008–2012 m. tikslų, nustatytų remiantis prognozėmis ir Kioto protokole nustatytų mechanizmų taikymu bei anglies dioksido absorbentų naudojimu, sąlyginis skirtumas (viršijimas arba neįvykdymas). [pic] Pastaba. 1) Danijos ir Airijos rodikliai apskaičiuoti remiantis nacionalinėmis prognozėmis. 2) Visų kitų valstybių narių rodikliai (išskyrus Kiprą ir Maltą, kuriems pagal Kioto protokolą nėra taikomas įpareigojimas sumažinti išmetamųjų teršalų) apskaičiuoti remiantis „PRIMES-GAINS“ prognozėmis. 3) Atsižvelgta į kai kurių valstybių narių (Danijos ir Airijos) ketinimus pasinaudoti nepanaudotais ATL, skiriamais iš ES ŠESD ATLPS rezervo naujiems rinkos dalyviams, siekiant, kad sektoriuose, kuriems netaikoma ES ŠESD ATLPS, būtų įgyvendinti užsibrėžti tikslai. Šaltinis – Europos Komisija. ES klimato kaitos politikos įgyvendinimas Europos klimato kaitos programa (EKKP) Vertinant ES-27 valstybių narių politikos kryptis ir priemones nustatytos aštuonios bendros suderintos politikos kryptys ir priemonės (BSPP), kurias taikant numatoma gerokai sumažinti ES išmetamųjų ŠESD kiekį . Tikėtina, kad daugiausia išmetamųjų teršalų galima sumažinti įgyvendinant ES ŠESD ATLPS direktyvą (2003/87/EB) ir Atsinaujinančiosios energijos direktyvą (2009/28/EB), kuria skatinama elektros energijos gamyba iš atsinaujinančių energijos išteklių. Transporto sektoriuje svarbus vaidmuo tenka degalų kokybę reglamentuojantiems teisės aktams ir automobilių išmetamo CO2 mažinimui. Be to, įgyvendinus direktyvas dėl pastatų energinio naudingumo, ekologinio projektavimo reikalavimų, energijos mokesčių ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos skatinimo sumažės energijos paklausa. Galiausiai prognozuojama, kad išmetamųjų ŠESD kiekis labai sumažės naudojant Kioto protokole nustatytus lanksčiuosius mechanizmus. Be šių aštuonių pagrindinių politikos krypčių ir priemonių, nustatytos dar penkios BSPP , kurias taikant visoje ES taip pat turėtų gerokai sumažėti išmetamųjų teršalų kiekis. Šios penkios politikos kryptys, tai – Direktyva dėl sąvartynų (99/31/EB), naujų karšto vandens katilų efektyvumo standartai, Direktyva dėl prietaisų ženklinimo (2000/13/EB), Direktyva 2008/1/EB dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės (TIPK), kurią iš dalies pakeitė Direktyva dėl pramoninių išmetamųjų teršalų, ir Efektyvaus variklių naudojimo programa (angl. Motor Challenge ), kuria siekiama pagerinti pramoninių elektros variklių energijos vartojimo efektyvumą. Tuo metu, kai buvo priimtas Fluorintų dujų reglamentas (842/2006/EB) ir Direktyva dėl motorinių transporto priemonių oro kondicionavimo sistemų (2006/40/EB), taip pat tikėtasi, kad įgyvendinus šiuos teisės aktus numatomas metinis išmetamųjų ŠESD kiekis iki 2010 m. sumažės 23 Mt CO2 ekvivalento. Šiuo metu taip pat persvarstomas faktinis šių dviejų teisės aktų poveikis išmetamųjų ŠESD kiekio mažinimui. ES-27 valstybėse narėse įgyvendinant aštuonių pagrindinių krypčių politiką sumažintas teršalų kiekis sudaro 92 % bendro taikant BSPP sumažinto teršalų kiekio. Tai rodo šių pagrindinių politikos krypčių svarbą padedant valstybėms narėms vykdyti jų išmetamųjų teršalų mažinimo įsipareigojimus. Naujausi pokyčiai Priėmus klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį toliau rengiamos įgyvendinimo priemonės. Siekiant užtikrinti, kad tinkamai veiktų atnaujinta ES ŠESD ATLPS, ir pasirengti įgyvendinti išmetamųjų ŠESD mažinimo tikslus sektoriuose, kuriems netaikoma ES ŠESD ATLPS, iki 2013 m. turi būti priimta apie dvidešimt naujų teisės aktų ir dokumentų. Šiuo metu rengiamos Bendrijos mastu suderintos ATL paskirstymo trečiuoju prekybos laikotarpiu taisyklės. Paskirstymas bus, kiek įmanoma, grindžiamas plačių užmojų kriterijais, taip skatinant naujoves ir atsilyginant veiksmingiausius įrenginius įdiegusioms ir į gamybą, kurią vykdant išmetama mažai anglies dioksido, investavusioms įmonėms. 2010 m. liepos mėn. valstybės narės sutarė dėl Komisijos reglamento dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcionuose terminų, administravimo ir kitų aspektų. Be to, siekiant sukurti naują bendrą ŠESD ATLPS registrą persvarstytas Registrų reglamentas. Greitai imtasi priemonių, kad nebūtų pakartotinai naudojami patvirtinti išmetamųjų teršalų mažinimo vienetai ir sukčiaujama – pagerinta prieigos kontrolė ir saugumas. 2009 m. pagal Sprendimą dėl pastangų pasidalijimo pradėtos rengti įgyvendinimo priemonės, kurios apima tokius veiksmus kaip valstybių narių 2013–2020 m. tikslų absoliučiųjų verčių nustatymas, vienos valstybės narės metinių išmetamųjų teršalų kvotų perdavimo kitai valstybei narei taisyklių parengimas ir tokio perdavimo skaidrumo užtikrinimas. Parengtas ir netrukus turėtų būti oficialiai priimtas „NER300“ sprendimas, kuriuo nustatomi didelių komercinių anglies dioksido surinkimo ir saugojimo demonstravimo projektų ir inovacinių atsinaujinančiosios energijos technologijų finansavimo pagal atnaujintą ES ŠESD ATLPS kriterijai ir priemonės. Be to, šiuo metu rengiami rekomendaciniai dokumentai, susiję su įvairiomis Anglies dioksido surinkimo ir saugojimo (angl. CCS) direktyvos nuostatomis, ir tikimasi juos užbaigti 2010 m. pabaigoje. Šiuo metu taip pat rengiamos Reglamento (EB) Nr. 443/2009, kuriuo reglamentuojamas automobilių išmetamo CO2 kiekis, įgyvendinimo priemonės. Neseniai priimti teisės aktai Klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinio įgyvendinimas 3. ES ŠESD ATLPS ir anglies dioksido nutekėjimas. Komisijos sprendimas 2010/2/ES7, kuriuo nustatomas sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, sąrašas. 4. Bendras didžiausias ES ŠESD ATLPS apyvartinių taršos leidimų skaičius. Komisijos sprendimas 2010/384/ES8 dėl viso Bendrijos apyvartinių taršos leidimų, kurie 2013 m. turi būti išduoti pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, skaičiaus. 5. Anglies dioksido surinkimas ir saugojimas pagal ES ŠESD ATLPS. Komisijos sprendimas 2010/345/ES9, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/589/EB, kad būtų įtrauktos šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų renkant, transportuojant ir geologiškai saugant anglies dioksidą, apskaitos ir ataskaitų teikimo gairės. Kita 6. Aviacija ir ES ŠESD ATLPS. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 82/201010, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 748/2009 dėl orlaivių naudotojų, kurie 2006 m. sausio 1 d. arba vėliau vykdė Direktyvos 2003/87/EB I priede nurodytą aviacijos veiklą, sąrašo, kuriame nurodoma kiekvieno orlaivių naudotojo administruojanti valstybė narė. 7. Aviacija ir ES ŠESD ATLPS. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 606/201011 dėl Europos saugios oro navigacijos organizacijos (Eurokontrolės) parengtos supaprastintos priemonės, kuria apskaičiuojamos apytikslės tam tikrų aplinką mažai teršiančių naudotojų orlaivių degalų sąnaudos, patvirtinimo. ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ES ŠESD ATLPS) įgyvendinimas Pirmasis ES ŠESD ATLPS įgyvendinimo laikotarpis truko 2005–2007 m. Šiuo metu veiklos vykdytojai, kuriems taikoma ES ŠESD ATLPS, įpusėjo antrąjį prekybos laikotarpį (2008–2012 m.). 2013 m. pradės veikti atnaujinta sistema. Daugiau informacijos apie atnaujintos ES ŠESD ATLPS taikymą galima rasti 3.2 skirsnyje. Antrasis prekybos laikotarpis (2008–2012 m.) 2008–2012 m. bendras didžiausias ES apyvartinių taršos leidimų skaičius yra 2,081 mlrd. leidimų per metus, t. y. 10,5 % mažiau nei iš pradžių siūlyta valstybių narių pateiktuose nacionaliniuose paskirstymo planuose. 2009 m. ES ŠESD ATLPS taikyta 11 032 įrenginiams. 2009 m. ES-27 valstybių narių bendras patikrintas įrenginių, kuriems taikoma ES ŠESD ATLPS, išmetamo CO2 kiekis buvo 1,85 mlrd. tonų12, t. y. beveik 12 % mažiau nei 2008 m. Išmetamųjų teršalų sumažėjimą lėmė trys pagrindiniai veiksniai: dėl nuosmukio susilpnėjusi ekonominė veikla, 2009 m. vyravusios žemos dujų kainos ir įrenginiams taikytos išmetamųjų teršalų mažinimo priemonės. Veiklos vykdytojų naudojami bendro įgyvendinimo ir švarios plėtros mechanizmai Antrojo prekybos laikotarpio nacionaliniuose paskirstymo planuose kiekviena valstybė narė nustatė didžiausią pagal projektus (bendro įgyvendinimo ir švarios plėtros mechanizmus) gautų kreditų, kuriuos gali naudoti veiklos vykdytojai, skaičių. Antruoju prekybos laikotarpiu visų valstybių narių įrenginiams, kuriems taikoma ŠESD ATLPS, iš viso skirta iki 278 mln. patvirtintų išmetamųjų teršalų mažinimo vienetų (angl. CER) arba išmetamųjų teršalų mažinimo vienetų (angl. ERU) per metus, t. y. 13,4 % bendro ES antruoju prekybos laikotarpiu nustatyto vienetų skaičiaus. 2009 m. veiklos vykdytojai panaudojo 82 mln. CER arba ERU, o tai sudarė 4,39 % visų atsisakytų ATL. Kaip numatyta persvarstytoje ES ŠESD ATLPS direktyvoje, nuo 2013 m. bus persvarstomos naudojimosi kreditais, gautais taikant bendro įgyvendinimo ir švarios plėtros mechanizmus, taisyklės13. Vyriausybių planai taikyti Kioto protokole numatytus mechanizmus Dešimt iš ES-15 valstybių narių ir Slovėnija nusprendė taikyti Kioto protokole numatytus mechanizmus, kad įvykdytų tame protokole joms nustatytus tikslus. Kiekvienais Kioto protokole numatyto pirmojo įsipareigojimų laikotarpio metais minėtos valstybės narės vykdydamos įsipareigojimus drauge sumažintų taršą 116,7 Mt CO2 ekvivalento. Tai sudaro maždaug 2,7 procentinio punkto Kioto protokole ES-15 valstybėms narėms nustatyto -8 % tikslo (žr. KTDD 12 lentelę). Tačiau iš kreditų, kurie jau pervesti į valstybių narių registro sąskaitas, sumos matyti, kad skaičiai vis dar yra daug mažesni ir siekia apie 28 Mt CO2 ekvivalento. Šios 10 valstybių narių drauge nusprendė investuoti apie 3 mlrd. EUR, kad pasinaudojusios bendro įgyvendinimo ir švarios plėtros mechanizmais arba ATL prekybos sistema įsigytų teršalų mažinimo vienetų. Ispanija, Austrija, Nyderlandai, Liuksemburgas ir Portugalija skyrė daugiausia lėšų (penkerių metų įsipareigojimų laikotarpiui jos atitinkamai skyrė 638 mln. EUR, 531 mln. EUR, 507 mln. EUR, 360 mln. EUR ir 305 mln. EUR). Slovėnija skyrė 80 mln. EUR. Remiantis registro duomenimis apie valstybių narių parduotus perteklinius nustatytosios normos vienetus (angl. AAU), pervesta apie 56 Mt CO2 ekvivalento. Čekija, Latvija, Slovakija ir Vengrija pranešė ketinančios parduoti kreditų. Numatomas anglies dioksido absorbentų naudojimas Be įvairiems išmetamųjų ŠESD šaltiniams taikomų politikos krypčių ir priemonių, valstybės narės gali naudoti anglies dioksido absorbentus (žr. KTDD 13 lentelę). Iš iki šiol pateiktos informacijos matyti, kad kiekvienais įsipareigojimų laikotarpio metais ES-15 valstybių narių bendras grynasis išmetamųjų teršalų kiekis, absorbuotas dėl Kioto protokolo 3 straipsnio 3 dalyje numatyto miškų sodinimo ir atsodinimo, bus apie 12,1 Mt CO2 ekvivalento. Be to, numatoma, kad vykdant 3 straipsnio 4 dalyje nurodytą veiklą kiekvienais įsipareigojimų laikotarpio metais ES-15 valstybėse narėse bus absorbuota 27,7 Mt CO2 ekvivalento, o atsižvelgiant į ES-12 valstybių narių veiksmus, šis skaičius sieks 34,2 Mt CO2 ekvivalento per metus. ES-15 valstybėse narėse vykdant Kioto protokolo 3 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytą visų rūšių veiklą, kiekvienais įsipareigojimų laikotarpio metais išmetamųjų teršalų kiekis turėtų sumažėti 42,5 Mt CO2. Tai sudaro apie 12,5 % ES-15 valstybių narių įsipareigojimo kiekvienais įsipareigojimų laikotarpio metais išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti 341 Mt CO2 ekvivalento, palyginti su bazinių metų lygiu. 2020 M. TIKSLO ĮGYVENDINIMAS Tikslas iki 2020 m. sumažinti ES išmetamųjų ŠESD kiekį Klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje nustatytas ES-27 valstybių narių tikslas iki 2020 m. 20 % sumažinti išmetamųjų ŠESD kiekį. Bendros ES pastangos iki 2020 m. 20 % sumažinti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 1990 m. (t. y. jį sumažinti 14 %, palyginti su 2005 m.), sektoriams, kuriems taikoma ES ŠESD ATLPS, ir sektoriams, kuriems ji netaikoma, bus paskirstytos taip: 8. sektoriuose, kuriems taikoma ES ŠESD ATLPS, išmetamųjų teršalų sumažinti 21 %, palyginti su 2005 m.; 9. sektoriuose, kuriems ES ŠESD ATLPS netaikoma, išmetamųjų teršalų sumažinti apie 10 %, palyginti su 2005 m. Šie išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo tikslai buvo įtraukti į darbo vietų kūrimo ir pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“, kurią 2010 m. birželio mėn. priėmė Europos Taryba. Pagal strategiją „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo pažangą reikės stebėti kiekvienais metais. Politikos kryptys, padedančios įgyvendinti tikslus Sprendime dėl pastangų pasidalijimo ir persvarstytoje ŠESD ATLPS direktyvoje nustatytos 2013–2020 m. išmetamųjų teršalų kiekio ribos. Siekti tikslų valstybėms narėms padės ir kitos ES politikos kryptys: įpareigojantys atsinaujinančiosios energijos naudojimo tikslai, naujų keleivinių automobilių išmetamų teršalų normos, Anglies dioksido surinkimo ir saugojimo direktyva arba Kuro kokybės direktyva. Be šių ES politikos krypčių svarbus vaidmuo teks nacionalinės politikos kryptims, visų pirma išmetamųjų teršalų kiekį mažinant sektoriuose, kuriems netaikoma ŠESD ATLPS. Numatomas atotrūkis, palyginti su nustatytais tikslais Kaip matyti iš 1 lentelės ir naujausių Komisijos prognozių, kuriose atsižvelgta į ekonomikos krizės poveikį, norint pasiekti 2020 m. ES išmetamųjų teršalų mažinimo tikslus neužteks įgyvendinti nuo 2009 m. taikytų nacionalinių politikos priemonių. 1 lentelė. ES-27 valstybių narių nacionalinis išmetamųjų ŠESD kiekio mažinimas pagal bazinio lygio scenarijų ES-27 valstybių narių bazinio lygio scenarijus | Bendras išmetamųjų ŠESD kiekis | Sektoriai, kuriems netaikoma ŠESD ATLPS | 2005–2020 m. bendras išmetamųjų ŠESD kiekis | -7 % | -3,5 % | 2005–2020 m. mažinimo tikslai | -14 % | -10 % | Pastaba. Daugiau informacijos apie prognozes galima rasti COM (2010) 265 galutinis ir prie jo pridėto Komisijos tarnybų darbinio dokumento SEC (2010) 650 2 dalyje. Šaltinis – Europos Komisija. Nors iš 2008–2012 m. prognozių matyti teigiamos Kioto protokole nustatytų įsipareigojimų įgyvendinimo tendencijos, norint pasiekti 2020 m. tikslus reikės daugiau pastangų ir papildomų politikos krypčių. Be to, tikslų padės siekti Sprendime dėl pastangų pasidalijimo ir persvarstytoje ŠESD ATLPS direktyvoje numatytos tokios išlygos kaip galimybė naudoti pagal projektus gautus kreditus. Pagal „PRIMES-GAINS“ bazines prognozes 2005–2020 m. bendras ES-27 valstybių narių sektorių, kuriems netaikoma ES ŠESD ATLPS, išmetamųjų ŠESD kiekis sumažės 3,5 % (žr. 1 lentelę). Šį sumažėjimą daugiausia lemia apie 8 % mažesnis kitų išmetamųjų teršalų, išskyrus CO2 dujas, kiekis ir stabilus, apie 1 % sumažėjęs, išmetamųjų CO2 dujų kiekis. Kaip ir tikėtasi, 2020 m. ES sektorių, kuriems netaikoma ES ŠESD ATLPS, tikslas apie 10 % sumažinti išmetamųjų teršalų greičiausiai nebus pasiektas. Nenaudojant bendro įgyvendinimo ir švarios plėtros mechanizmų, ES prognozės nuo numatyto tikslo skiriasi maždaug 6 % (žr. 6 paveikslą). Todėl vis dar reikės taikyti papildomas priemones ir rasti Atsinaujinančių energijos išteklių direktyvos ir Sprendimo dėl pastangų pasidalijimo įgyvendinimo sąsajas. Numatoma, kad dešimt valstybių narių – Bulgarija, Čekija, Estija, Graikija, Latvija, Lietuva, Malta, Portugalija, Rumunija ir Vengrija – sektoriams, kuriems netaikoma ŠESD ATLPS, nustatytą tikslą pasieks taikydamos dabartines politikos kryptis ir priemones (jų rodikliai 6 paveiksle pažymėti neigiamu ženklu). Pagal „PRIMES-GAINS“ prognozes septyniolika valstybių narių, įskaitant aštuonias daugiausia teršalų sektoriuose, kuriems netaikoma ŠESD ATLPS, išmetančias valstybes nares, ir visos 27 valstybės narės drauge greičiausiai neįvykdys sektoriams, kuriems netaikoma ŠESD ATLPS, nustatytų tikslų. 6 paveikslas. Numatomas atotrūkis, palyginti su sektoriams, kuriems netaikoma ŠESD ATLPS, nustatytais 2020 m. tikslais [pic] Šaltinis – Europos Komisija. Siekiant sudaryti sąlygas ilgainiui palyginti duomenis, nagrinėjami sektoriams, kuriems netaikoma ŠESD ATLPS, nuo 2013 m. priskiriami sektoriai (t. y. išskyrus tuos sektorius, kuriems ŠESD ATLPS bus taikoma tik nuo 2013 m.). PADĖTIS ES ŠALYSE KANDIDATĖSE 199014–2008 m. Kroatijos išmetamųjų ŠESD kiekis sumažėjo 0,6 %, o palyginti su 2007 m. – 3,7 %. Pagal 5-ajame nacionaliniame pranešime pateiktas ŠESD prognozes, numatoma, kad taikant dabartines politikos kryptis ir priemones Kroatijai bus sunku siekti Kioto protokole nustatyto tikslo. 1990–2008 m. Islandijos išmetamųjų ŠESD kiekis padidėjo 44 %, o 2008 m. jis buvo 9 % didesnis, palyginti su 2007 m. Atsižvelgiant į Sprendimą 14/CP.7 ir remiantis 5-ajame nacionaliniame pranešime pateiktomis ŠESD prognozėmis, Islandija daro didelę pažangą įgyvendindama Kioto protokole jai nustatytą tikslą. 2008 m. Turkijos išmetamųjų ŠESD kiekis buvo 366,5 Mt CO2 ekvivalento, palyginti su 187 Mt CO2 ekvivalento 1990 m. Taigi, palyginti su 1990 m., jis padidėjo 96 %, tačiau, palyginti su 2007 m., jis sumažėjo 3,5 %. Turkijai pagal Kioto protokolą nėra taikomas įpareigojimas riboti išmetamųjų ŠESD kiekį. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija neturi atnaujinto išmetamųjų ŠESD kiekio aprašo. Vėliausi 1990–2002 m. ŠESD duomenys pateikti 2-ajame nacionaliniame pranešime. 1990–2002 m. bendras išmetamųjų ŠESD kiekis sumažėjo apie 10 %. Daugiau informacijos galima rasti KTDD 2 skirsnyje.