EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2012 01 31  
SEK(2011) 1546 final 
 
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVOS PASI ŪLYMAS 
kuriuo iš dalies kei čiamos direktyv ų 2000/60/EB ir 2008/105/EB nuostatos d ėl 
prioritetini ų medžiag ų vandens politikos srityje 
{COM(2011) 876 final} 
{SEC(2011) 1547 final}  
 
LT 2   LT Atsakomyb ės atsisakymas.  Ši santrauka įpareigoja tik j ą rengiant dalyvavusias Komisijos 
tarnybas, ja iš anksto neapsprendžiamas joks  galutinis Komisijos priimamas sprendimas. 
 
LT 3   LT 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
1.1. Pagrindiniai faktai 
Vandens pagrind ų direktyva 2000/60/EB nustatoma išsami  paviršinio ir požeminio vandens 
apsaugos sistema, kuria nus tatomi aplinkos tikslai, įskaitant geros chemin ės ir ekologin ės 
būklės užtikrinim ą ir būklės blogėjimo prevencij ą.  Kad būtų laikomi geros chemin ės būklės, 
vandens telkiniai turi  atitikti aplinkos kokyb ės standartus, nustatytus kai kurioms chemin ėms 
medžiagoms – prioritetin ėms medžiagoms, kurios Vandens pagrind ų direktyva priskiriamos 
prie medžiag ų, kurios ES lygmeniu kelia gr ėsmę vandens aplinkai arba per j ą. Kai kurios 
prioritetin ės medžiagos d ėl savo patvarumo, bioakumuliacijo s ir (arba) toksiškumo ar 
panašaus lygio neigiam ų savybių yra priskiriamos prie prioritetini ų pavojing ų medžiagų. Be 
geros chemin ės būklės tikslo, Vandens pagrind ų direktyva reikalaujama priimti priemones 
prioritetini ų medžiagų ir prioritetini ų pavojing ų medžiagų išleidimui, išmetimui ir nuot ėkiams 
į vandens aplink ą kontroliuoti: prioritetini ų medžiag ų atveju tai laipsniško mažinimo, o 
prioritetini ų pavojing ų medžiagų atveju – nutraukimo arba laipsniško sustabdymo priemon ės. 
Šiuo metu ši ų kontrolės priemoni ų imtasi valstybi ų narių lygmeniu, ES lygmens priemon ės 
numatytos kitais teis ės aktais (kaip antai REACH, augal ų apsaugos produkt ų arba biocid ų). 
Vandens pagrind ų direktyva taip pat leidžiama geros chemin ės būklės reikalavimo netaikyti 
konkretiems vandens telkiniams d ėl technini ų galimybi ų stokos, neproporcing ų išlaidų arba 
gamtinių sąlygų. 
 Vandens pagrind ų direktyva (16 straipsnio 4 dalimi) reikalaujama, kad Komisija ne re čiau 
kaip kas ketverius metus perži ūrėtų prioritetini ų medžiag ų sąrašą, o Aplinkos kokyb ės 
standartų (AKS) direktyva 2008/105/EB (8 straipsniu ) reikalaujama, kad Komisija pirmosios 
peržiūros rezultatus 2011 m. pateikt ų Europos Parlamentui ir Ta rybai.  Rengdama apžvalg ą 
Komisija turi, inter alia
, apsvarstyti, ar tos dire ktyvos III priede pateikt ų medžiagų nereikia 
įtraukti į prioritetini ų medžiag ų sąrašą.  Taip pat reikalaujama, jei reikia, nustatyti naujas 
prioritetines arba prioritetines pavojingas medžiagas ir joms taikomus atitinkamus paviršinio vandens, nuos ėdų arba biotos AKS, taip pat perži ūrėti esamas prioritetines medžiagas. 
Numatyta į pasiūlytas naujas medžiagas ir esam ų medžiag ų pakeitimus atsižvelgti 2015 m. 
atnaujintuose UBVP
1 ir priemoni ų programose. 
Peržiūrą atlikti pad ėjo pagal Bendr ąją įgyvendinimo strategij ą2 sudaryta Chemini ų aspektų 
darbo grup ė E, kurioje dalyvavo vis ų valstybių narių ir daugelio įvairių suinteresuot ųjų šalių 
atstovai3. Tai buvo mokslinis techninis procesas, per kur į buvo nustatoma chemini ų medžiagų 
grėsmė vandens aplinkai ir jiems taikomi AKS. AKS nustatymo metodika ir nustatyti AKS 
buvo pateikti Pavoj ų sveikatai ir aplinkai moksliniam komitetui (SAPMK4), kad šis pateikt ų 
savo nuomon ę. Poveikio vertinime atsižvelgiama į mokslinio techninio darbo rezultatus. 
                                                 
1 Upi ų baseinų valdymo planai. 
2 http://ec.europa.eu/environm ent/water/water-framework/o bjectives/pdf/strategy.pdf  
3 http://ec.europa.eu/transparency/reg expert/detailGroup.cfm?groupID=371 , „Pogrupiai“, Priority 
Substances . 
4 SAPMK yra vienas iš mokslini ų komitetų, teikiančių Komisijai nepriklausomas rekomendacijas. J į 
sudaro 17 mokslinink ų. Daugiau informacijos 
http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/index_en.htm    
 
LT 4   LT Per prioritetini ų medžiag ų sąrašo perži ūrą buvo nuspr ęsta, kaip galima b ūtų pagerinti AKS 
direktyvos taikym ą, ir numatytas galimas papildom ų prioritetini ų medžiag ų nustatymo per 
būsimas perži ūras patobulinimo mechanizmas. Tod ėl galimyb ę, kuriai teikiama pirmenyb ė, iš 
tiesų sudaro galimybi ų paketas. 
1.2. Problemos, d ėl kurių reikia imtis veiksm ų 
Veiksmų reikia imtis d ėl šių trijų pagrindini ų problemų:  
i) naujos informacijos apie gr ėsmę, keliamą esamų prioritetini ų medžiagų ir naujų cheminių 
medžiagų, atsiradimo. Naujos chemin ės medžiagos yra kuriamos nuolat, tod ėl ne į visas 
atsižvelgta per pirm ąjį medžiag ų prioritetiškumo nustatym ą, be to gali atsirasti naujos 
informacijos ir apie tas, į kurias buvo atsižvelgta. 
ii) fakto, kad daugelis pa čių pavojingiausi ų cheminių medžiag ų, kurios jau įtrauktos arba 
pasiūlytos įtraukti į prioritetini ų medžiag ų sąrašą5, yra visur esan čios patvarios, 
boakumuliacin ės ir toksiškos (PBT) medžiagos. Šiom s medžiagoms jau taikomos priemon ės 
padėjo labai smarkiai sumažinti j ų išmetimą į aplinką. Tačiau dėl šių medžiag ų savybių, 
plataus naudojimo ir bendro atsparum o gabenant ilgus nuotolius, kai kuri ų jų koncentracija 
vandens aplinkoje, daugiausia nuos ėdose ir (arba) biotoje, tebevi ršija AKS ir daugeliu atveju 
geros chemin ės būklės tikslas lieka dar ne įgyvendintas. Reikia atsižvelgti į šiuos tris 
probleminius aspektus: 
• Rezultatų pateikimo aspektas. D ėl daug kur viršijam ų visur esan čioms PBT 
medžiagoms taikom ų AKS užmaskuojama kit ų medžiagų atžvilgiu pada ryta pažanga, 
nes pagal Vandens pagrind ų direktyvą pateikiama vandens telkini ų cheminės būklės 
rezultatų ataskaita grindžiama visomis prioritetin ėmis medžiagomis.   
• Vandens, nuos ėdų arba biotos parinkimas steb ėjimo terpė. AKS direktyva šiuo metu 
valstybėms narėms leidžiama kiekvienos prioritetin ės medžiagos steb ėsenai 
pasirinkti terp ę. PBT medžiagos paprastai kaupiasi nuos ėdose ir (arba) bi otoje ir gali 
būti beveik neaptinkamos vandenyje net pasitelkus pažangiausius analiz ės metodus. 
Vandens AKS taikan čios valstyb ės narės gali vandens telkinius nepagr įstai priskirti 
geros chemin ės būklės kategorijai, net jei prioritetini ų medžiag ų koncentracija 
nuosėdose ir (arba) biotoje vis dar kelia gr ėsmę. 
• Sumažintos visur esan čių PBT medžiag ų stebėsenos pastangos. Visur esan čių PBT 
medžiagų koncentracija aplinkoje pakisti gali tik per ilg ą laiką, todėl būtų pagrįsta 
taikyti mažesn į stebėsenos dažnum ą ir stebėseną vykdyti mažesniame skai čiuje 
stebėsenos viet ų, nei numatyta Vandens pagrind ų direktyvoje.   
iii) fakto, kad nepakanka tinkam ų stebėsenos duomen ų, kuriais b ūtų galima gr įsti poveikio 
vertinimą ir naujas medžiagas pr iskirti prie prioritetini ų per būsimas perži ūras. Šiam 
medžiagų prioritetiškumo nustatymui buvo sukaupta didžiul ė stebėsenos duomen ų bazė, 
tačiau dar daugiau gal ėjo būti padaryta siekiant panaikinti užburt ą ratą, kuomet, jei medžiaga 
dar nereglamentuojama, išsami jos steb ėsena nevykdoma, o jei steb ėsena nevykdoma ir 
koncentracija aplinkoje n ėra patikimai nustatoma, ES lygmeniu keliamos gr ėsmės įvertinimas 
nėra pakankamai tvirtas reglamentavimui pagr įsti. 
                                                 
5 Į prioritetini ų medžiag ų sąrašą įtrauktos PBT medžiagos apibr ėžiamos kaip prioritetin ės pavojingos 
medžiagos. 
 
LT 5   LT 2. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
Vandens taršai b ūdingas labai ryškus tarptautinis aspektas.  60 % ES teritorijos užima bendri 
upių baseinai (EK, 2007 m.). S ąjungos paviršinio vandens taršos kontrol ės politika yra 
nustatyta Vandens pagrind ų direktyvos 16 straipsnyje, kur is drauge su AKS direktyvos 8 
straipsniu yra prioritetini ų medžiag ų sąrašo sudarymo ir perži ūros pagrindas. Susij ę 
klausimai, į kuriuos atsižvelgiama aptarian t politikos galimybes, yra susij ę su teisės aktų 
taikymu. 
3. TIKSLAI  
 
Šioje lentel ėje pateikiami bendrieji ir specifiniai tikslai, susij ę su problemomis, probleminiais 
aspektais ir galimyb ėmis: 
 
Problema  Probleminis 
aspektas  Bendrasis tikslas  Specifiniai tikslai  Galimybės
 
Esamos 
medžiagos  Išnagrinėti naujausi ą mokslin ę 
informacij ą.  
Pagerinti žinias (apie gr ėsmę ir 
medžiagų išmetimo sumažinimo arba 
panaikinimo priemoni ų 
veiksmingum ą) taikant steb ėseną.  A2  
Nauja 
informacija apie 
grėsmę aplinkai 
ir žmoni ų 
sveikatai  
 Siūlomos 
medžiagos  
Sumažinti tam tikr ų medžiag ų 
grėsmę vandens aplinkai arba 
per ją. 
Nustatyti naujas gr ėsmę keliančias 
medžiagas ir joms  taikomus AKS. 
Taikant steb ėseną pagerinti žinias 
(nurodytas pirmiau).  A3a-A3c  
 
Rezultatų 
pateikimas  Pagerinti informavim ą apie vandens 
kokybės gerinim ą įgyvendinant 
Vandens pagrind ų direktyvą. B2a-B2b  
 
Terpės 
parinkimas  Sustiprinti dabartinius teis ės aktus dėl 
tinkamiausios steb ėsenos terp ės 
parinkimo.  B3a-B3b   
 
Ypatingi 
sunkumai visur 
esančių PBT 
medžiagų atveju  
 
Stebėsenos 
pastangos    
Pagerinti AKS direktyvos 
taikymą. 
Sumažinti valstybi ų nari ų 
administravimo išlaidas užtikrinant 
papildom ą visur esan čių PBT 
medžiagų stebėsenos lankstum ą ir 
išlaikant steb ėsenos veiksmingum ą.   B4a-B4b  
Žinių bazė - Numatyti atitinkamas 
priemones, kuriomis ateityje 
būtų pagerintas medžiag ų, 
kurios kelia gr ėsmę ES vandens 
aplinkai arba per j ą, 
nustatymas.  Numatyti žini ų bazės pagerinimo 
mechanizm ą, kuriuo b ūtų užtikrintas 
veiksmingesnis prioritetini ų 
medžiagų nustatymas ateityje.  C2-C3  
 
4. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
4.1. Su medžiagomis susijusios politikos galimyb ės 
Pirmasis politikos galimybi ų rinkinys yra susij ęs su medžiag ų įtraukimu į Vandens pagrind ų 
direktyvos X pried ą, jų statuso (prioritetin ė medžiaga arba prioritetin ė pavojinga medžiaga) 
nustatymu arba pakeitimu ir šioms medžiagoms visoje ES taikom ų AKS perži ūra arba 
nustatymu. Galimyb ės išsamiai grindžiamos ekspert ų techninio darbo re zultatais. Jas galima 
išplėsti remiantis teoriškai did ėjančiu medžiag ų poveikiu, paskutiniai įtraukiami farmacijos 
 
LT 6   LT produktai, nes jie iki šiol nebuvo regl amentuojami pagal Vandens pagrind ų direktyv ą. A1 
galimybė reiškia, kad dabartinis s ąrašas nekei čiamas. 
Galimybė Medžiaga  Ar 
pakeičiamas 
arba nustatomas 
vandens 
AKS? 
 Ar 
siūlomas 
biotos AKS? 
 Ar keičiamas 
prioritetin ės 
medžiagos statusas arba 
medžiaga 
priskiriama prie 
prioritetini ų 
pavojingų 
medžiagų?
 
Antracenas  T N N 
Poli-BDE  T* T  N 
DEHP  N N T 
Švinas  T N N 
Naftalenas   T N N 
Nikelis  T* N N 
Poliaromatiniai 
angliavandeniliai (PAH)     
   Benz(a)pirenas  T* 
   Benzo(b)fluorantenas  T* 
   Benz(k)fluorantenas  T* 
   Indeno(1,2,3-cd)pirenas  T* T  
   Benzo(g,h,i)perilenas  T* N N 
Fluorantenas  T* T  N A2 galimyb ė: keičiamas AKS 
ir (arba) esamos prioritetin ės 
medžiagos statusas.  
Trifluralinas  N N T 
Dikofolis  T T T 
PFOS  T T T 
Chinoksifenas  T N T A3a galimyb ė: keičiamas 
esamų prioritetini ų medžiag ų 
sąrašas, įtraukiamos atrinktos 
III priedo medžiagos.  Dioksinai ir DL–PCB  N T T 
Aklonifenas  T N N 
Bifenoksas  T N N 
Cibutrinas  T N N 
Cipermetrinas  T N N 
Dichlorvosas  T N N 
HBCDD  T T T 
Heptachloras, heptachloro epoksidas
 T T T A3b galimyb ė: keičiamas 
esamų prioritetini ų medžiag ų 
sąrašas, įtraukiamos atrinktos 
III priedo medžiagos ir kitos naujos medžiagos, išskyrus 
farmacijos produktus.
 
Terbutrinas  T N N 
17α-etinilestradiolis (EE2)  T N N 
17β-estradiolis  (E2)  T N N A3c galimyb ė: keičiamas 
esamų prioritetini ų medžiag ų 
sąrašas, įtraukiamos atrinktos 
III priedo medžiagos ir kitos 
naujos medžiagos, įskaitant 
farmacijos produktus.  Diklofenakas  T N N 
Esamų prioritetini ų medžiagų atveju T* reiškia, kad AKS pakeisti daugiau nei per vien ą eilės 
dydį. Kiti esamoms prioritetin ėms medžiagoms taikomi AKS (pažym ėti tik T) pakeisti 
nežymiai. 
4.2. Su visur esan čiomis PBT medžiagomis ir žini ų baze susijusios politikos 
galimybės 
Trims su visur esan čiomis PBT medžiagomis susijusiem s probleminiams aspektams spr ęsti 
numatyti B2 a ir b, B3 a ir b, B4 a ir b sprend imo variantai.  Šie sprendimo variantai, su 
medžiagomis susijusios A2–A3c galimyb ės ir su žini ų baze susijusios C2–C3 galimyb ės yra 
 
LT 7   LT tarpusavyje nepriklausomi. B3 a ir b sprendimo variantai gali b ūti taikomi bet kokiai 
prioritetinei medžiagai, ne tik visur esan čioms PBT medžiagoms. 
 
Galimybė Aprašymas  
B1: jokių pakeitim ų.  Jokių dabartinio AKS direktyvos ir Vandens pagrind ų direktyvos taikymo 
pakeitimų. 
B2a: galima atskirai 
pateikti visur esan čių PBT 
medžiagų rezultatus.  Pateikdamos UBVP vertinimus valstyb ės narės gali visur esan čių PBT medžiag ų 
rezultatus pristatyti atskirai nuo kit ų prioritetini ų medžiag ų ir prioritetini ų 
pavojingų medžiag ų rezultatų, tačiau jie turi b ūti įtraukti į cheminės būklės ir 
bendrą vertinimą. 
B2b: visur esan čių PBT 
medžiagų rezultat ų 
neįtraukti į chemin ės 
būklės ataskait ą. Visur esan čių PBT medžiag ų rezultatai ne įtraukiami į cheminės būklės ataskaitą, 
tačiau toliau laikomasi steb ėsenos ir ataskait ų teikimo įpareigojimo. Gera b ūklė 
gali būti grindžiama atitiktimi kit ų prioritetini ų medžiagų AKS.  
B3a: terp ės parinkimas 
remiantis analitiniu jautrumu.
 Valstybės narės galėtų pasirinkti terp ę, išskyrus tuos atvejus, kai analiz ės 
metodas, taikomas vienai terpei , atitinka veiksmingumo kriterijus6, o taikomas 
kitai (-oms) terpei (- ėms), jų neatitinka arba kai n ė vienas analiz ės metodas 
neatitinka veiksmingumo kriterij ų, tačiau vienas metodas taikomas konkre čiai 
terpei duoda daug geresni ų rezultatų nei kiti tai terpei taikomi metodai, ir su 
sąlyga, kad bent tai terpei, kurios steb ėsena duoda geriausi ų rezultatų, esama 
nustatytų ES lygmens AKS.  
B3b: terp ė nustatyta.  Terpė, skirta steb ėsenai vykdyti ir atitik čiai kriterijams tikrinti, b ūtų nustatyta 
kiekvienai medžiagai ES lygmeniu.  
B4a: visur esan čių PBT 
medžiagų steb ėsena 
mažinama, jei įvykdomos 
tam tikros s ąlygos.  Galima sumažinti visur esan čių PBT medžiag ų stebėsenos įpareigojimus, jei 
įvykdomos tam tikros s ąlygos: jei turima pakankamai informacijos apie 
medžiagos koncentracij ą vandens telkiniuose (vis ų pirma nuos ėdose ir (arba) 
biotoje), t. y. jei užtikrinta tvirta bazin ė stebėsenos linija.  
B4b: visur esan čių PBT 
medžiagų steb ėsena 
mažinama be joki ų 
sąlygų. Visur esan čių PBT medžiag ų stebėsenos reikalavim ų mažinimas be joki ų sąlygų 
būtų išsamiau numatytas AKS direktyvoje.  
C2: žinių bazė – teisiškai 
neprivalomas steb ėjimo 
sąrašas.  Būtų nustatytas savanoriškai taikomas medžiag ų, kurios kelia galim ą grėsmę ES 
vandens aplinkai arba per j ą, stebėsenos mechanizmas, grindžiamas nuolat 
keičiamu sąrašu (reguliariai įtraukiant ir išbraukiant medžiagas) ir užtikrinantis 
aukštos kokyb ės visą ES apiman čius stebėsenos duomenis, skirtus medžiag ų 
prioritetiškumo nustatymo procesui vykdyti.  S ąraše nuolat b ūtų apie 20 
medžiagų, kurių stebėseną valstybės narės vykdytų 250–300 reprezentatyvi ų 
stebėsenos viet ų visoje ES laikydamosi sutart ų techninių gairių.  
C3: žinių bazė –  
teisiškai privalomas 
stebėjimo sąrašas.  Būtų nustatytas toks pat mechanizmas kaip pagal C2 galimyb ę, tačiau stebėseną 
vykdyti valstyb ėms narėms būtų teisiškai privaloma.  
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
5.1. Su medžiagomis susijusi ų galimybi ų poveikis 
Galimybė Teigiamas poveikis  Neigiamas poveikis  
A2 Platesnės ir tikslesn ės žinios apie gr ėsmės 
apimtį, derėjimas su naujausia moksline 
pažanga pad ėtų valstybėms narėms ir Priklausomai nuo vietos s ąlygų, galimos 
didelės išlaidos tobulinant kai kuriuos 
pramonini ų ir miesto nuotek ų valymo 
                                                 
6 Komisijos direktyva 2009/90/EB valstybi ų narių reikalaujama naudoti tokius analiz ės metodus, kurie 
atitinka tam tikrus b ūtiniausius su AKS susijusius kokyb ės reikalavimus. Jei tokius b ūtiniausius 
kriterijus atitinkan čių metodų nėra, turėtų būti naudojami geriausi turimi metodai, kuriems nereikia 
pernelyg dideli ų išlaidų. 
 
LT 8   LT kitiems politikos sektoriams imtis b ūtinų 
priemonių šių medžiagų keliamai gr ėsmei 
sumažinti. Geresnė žmonių sveikatos ir vandens 
biologinės įvairovės apsauga.
 įrenginius (d ėl nikelio), kad b ūtų pasiektas 
2 μg/l metinio vidurkio kriterijus (MV–
AKS). Jungtin ė Karalyst ė įvertino, kad jai 
reikės apie 2 mlrd. EUR investicij ų visu 
eksploatavimo laikotarpiu ir papildom ų 
lėšų susijusioms išlaidoms padengti.  Jei 
MV–AKS b ūtų nustatytas 4 μg/l, išlaid ų 
būtų mažiau.  
 
A3a Tai, kas nurodyta pirmiau, ir dar: 
papildoma informacija apie kit ų 
medžiagų keliamą grėsmę ir susijusi ų 
priemonių veiksmingum ą.  
Vertingi duomenys ir informacija, galimi 
panaudoti, kai priimami sprendimai d ėl 
augalų apsaugos produkt ų, chemini ų 
medžiagų, pramoni ų išmetam ųjų teršalų 
ir atliekų politikos. 
Papildoma žmoni ų sveikatos ir vandens 
biologinės įvairovės apsauga.  Priklausomai nuo vietos s ąlygų, galimos 
didelės išlaidos tobulinant kai kuriuos 
pramonini ų ir miesto nuotek ų valymo 
įrenginius (d ėl nikelio). 
Visai ES tekt ų 4–9,6 mln. EUR per metus 
papildom ų stebėsenos išlaid ų. 
Kvinoksifeno pakaitalo įvedimo išlaidos, 
jei jis neįtrauktas į stebėsenos bazin ę liniją. 
A3b Tai, kas nurodyta pirmiau, ir dar: vertingi 
duomenys ir informacija, galimi panaudoti, kai priimami sprendimai d ėl 
biocidų politikos. 
Papildoma žmoni ų sveikatos ir vandens 
biologinės įvairovės apsauga.
 Visai ES ši viso tekt ų 12–28,8 mln. EUR 
per metus papildom ų stebėsenos išlaid ų (be 
numatytųjų pagal A2 galimyb ę). 
Be papildom ų ne steb ėsenai skirt ų A3a 
galimybės išlaid ų: galimos įvedamų 
pakaitalų išlaidos (cibutrino ir terbutrino, 
galbūt ir cipermetrino lašiš ų veisimo 
ūkiuose).  
A3c Tai, kas nurodyta pirmiau, ir dar: geresnė 
informacija apie farmacijos produkt ų 
keliamos taršos mast ą ir visai ES bendri 
AKS, kurie yra naudojami kaip orientyrai 
nustatant galimas valstybi ų narių lygmens 
priemones.  
Papildoma žmoni ų sveikatos ir vandens 
biologinės įvairovės apsauga.  Visai ES iš viso tekt ų 15–36 mln. EUR per 
metus papildom ų stebėsenos išlaid ų (be 
numatytųjų pagal A2 galimyb ę).  
Be papildom ų ne steb ėsenai skirt ų A3b 
galimybės išlaidų,  
galimos išlaidos, skirtos papildomam 
miesto nuotek ų valymo įrenginių 
tobulinimui siekiant pašalinti E2 (jei to 
reikia vietos lygmeniu ir nepakanka pagal A2 galimyb ę numatyt ų priemoni ų) ir 
sumažinti gyvulininkyst ės ūkių į vandenį 
išskiriamą E2 kiekį.
 
Galimybi ų, į kurias įtraukta daugiau medžiag ų, atveju steb ėsenos išlaidos grei čiausiai 
numatytos per didel ės, nes, pvz., did ėjant medžiag ų skaičiui mėginių ėmimo išlaidos did ėja 
mažesniu tempu. 
5.2. Su visur esan čiomis PBT medžiagomis ir žini ų baze susijusi ų galimybi ų poveikis 
Galimybė Teigiamas poveikis  Neigiamas poveikis  
B2a Valstybėms narėms būtų lengviau parodyti kit ų 
prioritetini ų medžiag ų keliamos taršos 
sumažėjimą, net jei visur esan čių PBT atžvilgiu 
padėtis nepager ėjo. Nekei čiant chemin ės būklės 
apibrėžties būtų išlaikomas teisinis tikrumas.  Nenustatyta jokio didesnio neigiamo poveikio, 
nors gali pasitaikyti skirting ų valstybių narių 
taikomų metodų neatitikim ų.  
B2b Labai paprastas b ūdas valstyb ėms narėms 
parodyti pažang ą mažinant kit ų prioritetini ų 
medžiagų keliamą taršą.  Aplinkos apsauga sumaž ėtų, nes nebelikt ų ES 
lygmens AKS ir stimulo imtis priemoni ų. 
Teisinis netikrumas.  
B3a  
 Labiau suderintas chemin ės būklės vertinimas, 
geresnis problemos masto vaizdas. Galimyb ė 
greitai pritaikyti steb ėsenos strategijas pagal Valstybėms narėms, kurios neturi kai kuri ų 
terpių stebėsenos ir analiz ės patirties, gali tekti 
patirti nedideli ų pritaikymo išlaid ų. Jei nėra 
 
LT 9   LT Galimybė Teigiamas poveikis  Neigiamas poveikis  
naujus analiz ės metodus.  standartini ų tam tikr ų medžiag ų analizės 
metodų, galima teisinio tikrumo stoka.  
B3b  
 Puikiai suderintas chemin ės būklės vertinimas, 
geras problemos masto vaizdas. Teisinis aiškumas.
 Valstybėms narėms, kurios neturi kai kuri ų 
terpių stebėsenos ir analiz ės patirties, gali tekti 
patirti pritaikymo išlaid ų. Neįmanoma 
stebėsenos strategij ų greitai pritaikyti pagal 
naujus analiz ės metodus.  
B4a Išlaidos ES b ūtų sumažintos 0,8–2,9 mln. EUR 
per metus.  Nenustatyta jokio didesnio neigiamo poveikio.  
B4b Išlaidos ES b ūtų sumažintos 0,8–2,9 mln. EUR 
per metus.  Gali b ūti nepasteb ėtos tam tikros 
nepageidautinos tendencijos arba probleminiai 
aspektai.  
C2 Bent iš dalies gal ėtų būti įgyvendintas medžiag ų 
prioritetiškumo nustatymui reikaling ų visą ES 
apimančių tinkamų stebėsenos duomen ų tikslas.  ES stebėsenos išlaidos sudaryt ų 2–4 mln. EUR 
per metus. Technini ų stebėsenos specifikacij ų 
kūrimo išlaidos (mažiau nei 0,2 mln. EUR per 
metus visai ES).  
C3 Teisiniu įpareigojimu b ūtų labiau užtikrinta, kad 
rezultatai atitikt ų tikslą (jei jo neb ūtų, valstybės 
narės skirstydamos biudžet ą teiktų pirmenyb ę 
(kitiems) teisiniams įpareigojimams).  Pagal C2 galimyb ę numatytos išlaidos ir dar 
nedidelės papildomos administracin ės Europos 
Komisijos išlaidos. 
 
6. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
6.1. Su medžiagomis susijusi ų galimybi ų palyginimas 
Kalbant apie tiksl ų įgyvendinimo veiksmingum ą, taikant pla čiausios apimties galimyb ę A3c 
būtų daugiausia atsižvelgiama į peržiūrai naudojam ą naujausi ą mokslin ę informacij ą, 
labiausiai pagerintos žinios apie vis ų naujai nustatyt ų medžiagų keliamą grėsmę ir užtikrinta 
optimaliausia apsauga nuo tos gr ėsmės. Nesiūloma joki ų papildom ų ES lygmens priemoni ų.  
Visų būtinų priemoni ų greičiausiai būtų imtasi vietos lygmeniu, nors reikiamu momentu 
galėtų būti paskatinti pagal kitus teis ės aktus įgyvendinami ES lygmens veiksmai, jei to 
reikėtų atsižvelgiant į stebėsenos informacij ą.  Vykdant bazin ę stebėseną atsižvelgiama į 
esamas priemones ir numatomus sprendimus pagal kitus ES teis ės aktus. 
Nenustatyta joki ų neproporcing ų ES lygmens išlaid ų. Jei susidaryt ų neproporcing ų vietos 
lygmens išlaid ų, konkretiems vandens telkiniams b ūtų galima naudoti Vandens pagrind ų 
direktyvoje numatytas išlygas, su s ąlyga, kad bus įvykdytos toje direkt yvoje nustatytos 
sąlygos. 
6.2. Su visur esan čiomis PBT medžiagomis ir žini ų baze susijusi ų galimybi ų 
palyginimas 
Galimybė Veiksmingumas  Racionalumas  Suderinamumas  Bendras 
įvertinimas  
B1 0 0 0 0 
Rezultatų pateikimo galimyb ės 
B2a ++ 
Rezultatų pateikimo klausimo 
išvengta, nors formaliai chemin ės 
būklės rezultatams visur esan čių 
PBT medžiag ų rezultatai poveikio 
turės.  ++ 
Jokių didesni ų išlaid ų, 
mažesnė ES administracin ė 
našta. + Suderinta su Vandens 
pagrindų direktyva, 
užtikrinama daugiau 
lankstumo pateikiant 
rezultatus.  +++++ 
B2b + Rezultatų pateikimo klausimo 
visiškai išvengta, ta čiau sunkiau 
pasiekti tam tikr ų medžiag ų ++ 
Jokių didesni ų išlaid ų, 
mažesnė ES administracin ė 
našta. -- Nesuderinta su 
Vandens pagrind ų 
direktyva ir chemini ų + 
 
LT 10   LT keliamos gr ėsmės sumažinimo 
tikslą. medžiagų politika.  
Stebėsenos terpi ų galimybės 
B3a ++ 
Didelis stimulas naudoti 
tinkamiausi ą terpę. Indėlis 
gerinant žinias apie medžiag ų 
keliamą grėsmę ir priemoni ų 
veiksmingum ą. Yra galimyb ė 
atsižvelgti į vietos situacij ą. Jei 
nenustatomi tarptautiniai analiz ės 
metodų standartai, galima teisinio 
tikrumo stoka.  + Išsaugojus tam tikr ą lankstum ą 
valstybės nar ės gal ėtų 
stebėsenos strategijas pritaikyti 
pagal vietos aplinkybes ir 
tradicijas bei (arba) patirt į.  
Kai kurios valstyb ės narės 
patirtų didesni ų pritaikymo 
išlaidų. + 
Būtų sustiprinta 
Direktyvos 2009/90/EB 
svarba. 
Indėlis į geresnį kitose 
politikos srityse 
numatytų priemoni ų 
veiksmingumo 
vertinimą. ++++ 
B3b ++ 
Didelis stimulas naudoti 
tinkamiausi ą terpę. Indėlis 
gerinant žinias apie medžiag ų 
keliamą grėsmę ir priemoni ų 
veiksmingum ą. Nėra galimyb ės 
atsižvelgti į vietos situacij ą. 
Teisinis tikrumas.  - Valstybės narės, kurios neturi 
biotos steb ėsenos tradicij ų ir 
(arba) patirties, patirt ų 
didesnių pritaikymo išlaid ų. ≈ 
Sunkiau pritaikyti pagal 
analitinių metod ų 
vystymą. Gali 
sutrukdyti kit ų terpių 
analizės metod ų 
vystymui.  + 
Stebėsenos sumažinimo galimyb ės 
B4a + 
Sumažinama valstybi ų narių 
administracin ė našta ir steb ėsenos 
išlaidos.  + Užtikrinama tvirta bazin ė 
stebėsenos linija, taip 
prisidedant prie žini ų apie 
visur esan čių PBT medžiag ų 
keliamą grėsmę vandens 
aplinkai arba per j ą gerinimo. ≈ ++ 
B4b + 
Sumažinama valstybi ų narių 
administracin ė našta ir steb ėsenos 
išlaidos.  ≈ 
Negarantuojama, kad visose 
valstybėse narėse esama tvirtos 
bazinės stebėsenos linijos, 
todėl neužtikrinama 
pakankamai žini ų apie visur 
esančių PBT medžiag ų 
keliamą grėsmę vandens 
aplinkai arba per j ą. ≈ + 
C2 + 
Žinios b ūtų išsamesn ės, bet 
greičiausiai pritr ūktų svarbi ų 
duomenų (duomenys neapimt ų 
visų valstybi ų narių) ir dėl 
savanoriško pob ūdžio gali b ūti 
nepakankamai laikomasi technini ų 
specifikacij ų. + 
Dėl tikėtino duomen ų trūkumo 
sumažėtų finansini ų investicij ų 
nauda.  Netaikoma  ++  
C3 ++ Išsamesnės vienodo lygio žinios 
apie visas ES valstybes arba 
daugelį jų.  ++ 
Tikslinių aukštos kokyb ės ES 
duomenų rinkiniai, tinkami 
medžiagų prioritetiškumui 
nustatyti.  Netaikoma  ++++ 
 
Poveikio reikšm ė, palyginti su bazinio lygio scenarijumi (pirmin ė būklė pažymėta 0): ++ labai teigiamas, + 
teigiamas, – – labai neigiamas, – neigiamas, ≈ nežymus ir (arba) neutralus, NA – netaikoma.  
 
6.3. Galimybi ų ir poveikio, kuriems teikiama pirmenyb ė, santrauka 
Pirmenyb ė suteikta šioms galimyb ėms: 
A3c – visos medžiagos; B2a – lankstus visur esan čių PBT medžiag ų rezultatų pateikimas; 
B3a – terp ės parinkimas remiantis analitiniu jautrumu; 
B4a – visur esan čių PBT medžiag ų stebėsena mažinama, jei įvykdomos tam tikros s ąlygos; 
 
LT 11   LT C3 – teisiškai privalomas steb ėjimo sąrašas. 
 
Šios galimyb ės bus įgyvendintos iš dalies pakei čiant AKS direktyv ą 2008/105/EB ir Vandens 
pagrindų direktyvos X pried ą. Su bazinio lygio scenarijumi susij ę privalumai, išlaidos ir 
poveikio pasiskirstymas yra apiben drinti toliau pateiktoje lentel ėje, atsižvelgiant į galimybi ų 
sąveiką. 
 
Privalumai  
• Būtų atsižvelgta į visą peržiūrėtą mokslinę informacij ą; 
• valstybės narės būtų skatinamos tinkamiausiais atvejais  vykdyti koncentracijos biotoje steb ėseną; 
• būtų gautas tikslesnis visur esan čių PBT medžiag ų keliamos taršos vaizdas; 
• būtų smarkiai išpl ėstos žinios apie vis ų 15 prioritetini ų medžiagų ir prie esam ų prioritetini ų medžiagų priskirtų 
visur esan čių PBT medžiag ų keliamą grėsmę, taip pat apie šioms medžiagoms taikom ų priemoni ų veiksmingum ą; 
tai padėtų įvesti naujas ir pagerin ti esamas ES ir valstybi ų narių lygmens priemones, geriau pritaikyti nuos ėdų 
atkūrimo priemones ir užtikrinti optimali ą apsaugą nuo grėsmės – taip b ūtų užtikrinta nauda biologinei įvairovei 
ir žmonių sveikatai; 
• priemonės, taikomos siekiant sumažinti kai kuri ų medžiag ų (pvz., nikelio) keliam ą grėsmę, turėtų padėti 
sumažinti ir kit ų medžiagų (pvz., E2) keliam ą grėsmę; 
• suvienodinus didesnio skai čiaus medžiag ų AKS būtų sudarytos vienodesn ės skirting ų valstybių narių įmonių 
veiklos sąlygos; 
• būtų sumažinta administracin ė našta, susijusi su aiškinimais, kod ėl dėl visur esan čių PBT medžiag ų rezultatų 
nepasiektas chemin ės būklės tikslas, visuomen ė gautų aiškesnę informacij ą ir 
• būtų galima sumažinti visur esan čių PBT medžiag ų stebėsenos išlaidas, sutaupytos l ėšos galėtų būti investuotos į 
būsimiems medžiag ų prioritetiškumo nustatymams, pvz., steb ėjimo sąrašo sudarymui, skirtos informacijos baz ės 
gerinimą. 
Išlaidos  
• Papildomos valdžios institucij ų patiriamos steb ėsenos išlaidos; 
• valdžios institucij ų ir privačių bendrovi ų išlaidos (kurios grei čiausiai bus perleistos vartotojams), patirtos d ėl 
papildom ų miesto nuotek ų valymo įrenginių įrengimo siekiant pašalinti nikel į ir E2, pramon ės sektoriaus išlaidos, 
patirtos siekiant sumažinti pramonini ų nikelio teršal ų šaltinius, gyvulininkyst ės ūkių savininkų išlaidos, patirtos 
įrengiant užtvaras, kad gyvuliai neprieit ų prie vandentak ų ir būtų sumažintas E2 išmetimas į vandenį, nors kai 
kurios iš ši ų išlaidų gali priklausyti kit ų teisės aktų taikymo sritims;   
• galimos kvinoksifeno pakaitalo įvedimo išlaidos (j ų dydis nežinomas, bet netur ėtų būti didelės), jei jo autorizacija 
nebus bet kuriuo atveju panaikinta augal ų apsaugos produkt ų teisės aktuose; šios išlaidos, priklausomai nuo 
pakaitalo, gali tekti gamintojams, mišini ų ruošėjams, ūkininkams ir (arba) vartotojams;  
• stebėjimo sąrašo tvarkymo išlaidos.  
Pagrindinio poveikio pasiskirstymas  
Paties svarbiausio poveikio pasiskirstymas  apibendrintas toliau, išskyrus bendr ą naudą aplinkai ir sveikatai. Didžioji poveikio 
dalis yra susijusi ne su kitiems bendriesiems tikslams įgyvendinti skirtomis galimyb ėmis, o su A3c galimybe, susijusia su 
medžiagomis. Neaišku, kokie poveikio aspektai bus b ūdingi bazinio lygio scenarijui.  
Poveikis sektoriams 
 
LT 12   LT • gali būti patiriamas žem ės ūkio ir augal ų apsaugos produkt ų srityje, nes į pasirinkt ą paketą įtraukti keturi šiuo 
metu naudojami augal ų apsaugos produktai;  ta čiau dauguma priemoni ų, kurių gali prireikti, tur ėtų būti įtrauktos į 
bazinio lygio scenarij ų; 
• gali būti patiriamas vandens  sektoriuje, nes reik ės laikytis griežtesni ų nikeliui taikom ų AKS ir E2 taikom ų AKS;  
• būtų patiriamas viešajame sektoriuje, nes reik ės vykdyti papildom ų medžiag ų stebėseną ir galbūt padengti 
investicijas į miesto nuotek ų valymo įrenginius ( išlaidos, kurios grei čiausiai bus perleist os vartotojams); 
• gali būti patirtos kituose sektor iuose, kaip antai akvakult ūros, statyb ų, metalurgijos, transporto ir atliek ų 
tvarkymo, ta čiau manoma, kad jos bus nedidel ės. 
Poveikis gamintojams ir naudotojams 
• gali patirti pesticid ų ir biocidų gamintojai ir mišini ų ruošėjai, vėlgi priklausomai nuo bazinio lygio scenarijaus; 
• gali patirti kai kuri ų medžiag ų, kurios vis dar gaminamos ES eksportui, įskaitant HBCDD ir trifluralin ą, 
eksportuotojai, nors šis ekspor tas pagal bazinio lygio scenarij ų bus sustabdytas. 
Poveikis valstyb ėms narėms ir regionams 
• nedidelis poveikis gali tekti prekybai , susijusiai su ekspor tuojamomis ir importuoj amomis medž iagomis, ta čiau jis 
bus įtrauktas į bazinio lygio scenarij ų; 
• poveikis gali b ūti susijęs su augal ų apsaugos produktais, nes kai kurios valstyb ės narės naudoja rinkoje parduoda 
daugiau toki ų produktų; 
• poveikis gali b ūti susijęs su farmacijos produkt ų vartojimu, pakrant ės linijos išpl ėtimu, miest ų susiliejimu ir j ų 
tankumu, gyvulininkyst ės intensyvumu ir nat ūraliomis s ąlygomis, turin čiomis įtakos biologiniam prieinamumui.  
Apskritai, pasirinktos galimyb ės padės kuo veiksmingiau pasiekti beveik visus tikslus tuo pat 
metu užtikrinant darn ą su galiojan čiais teisės aktais ir išvengiant nes ąžiningo poveikio 
pasiskirstymo. 
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Vandens pagrind ų direktyvoje numatyti integral ūs stebėsenos ir vertinimo procesai.  Joje 
numatyta reguliari prioritetini ų medžiagų ir prioritetini ų pavojing ų medžiag ų koncentracijos 
aplinkoje steb ėsena.