LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 5.9.2008 
SEK(2008) 2390  
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Lydimasis dokumentas 
  
Pasiūlymas 
 
TARYBOS SPRENDIMAS 
 
dėl Europos bendrijos pasirašomos konvencijos d ėl teismo pasirinkimo susitarim ų  
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
   
{KOM(2008) 538 galutinis} 
{SEK(2008) 2389} 
 
LT 2   LT 1. P ROCEDŪRINIAI KLAUSIMAI IR KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS  
Poveikio vertinimas parengtas pagal „Informacin į tyrimą, skirtą poveikio vertinimui atlikti, 
Europos bendrijai rati fikuojant Hagos konvencij ą dėl teismo pasirinkimo susitarim ų“, kurį 
Komisijos užsakymu atliko išorin ė bendrov ė1, kuriai š į darbą atlikti pad ėjo Teisingumo, 
laisvės ir saugumo generalinio direktorato įsteigta tarpžinybin ė iniciatyvin ė grupė. 
Tarpžinybin ės iniciatyvin ės grupės darbe dalyvavo Teis ės tarnybos, Generalinio sekretoriato, 
Įmonių ir pramon ės, Vidaus rinkos ir paslaug ų, Sveikatos ir vartotoj ų reikalų, ir Informacin ės 
visuomen ės ir žiniasklaidos generalini ų direktorat ų atstovai. Š į poveikio vertinim ą peržiūrėjo 
Poveikio vertinimo va ldyba (toliau – PVV). Į pataisym ų rekomendacijas buvo atsižvelgta 
pataisytoje ataskaitos redakcijoje. 
Poveikio vertinimas pagr įstas pirmiau min ėtu tyrimu, perži ūrėta literatūra, atsakym ų į 
Komisijos 2004 m. konsultacijoms skirt ą dokument ą rengiantis Hagos deryb ų paskutiniam 
raundui analize, Tarptautini ų prekybos r ūmų (ICC) 2 ir Amerikos advokat ų asociacijos (ABA)  
3 atliktų apklausų rezultatų peržiūra, taip pat (Eurostato teikiamos) prekybos statistikos 
analize. 
2. P ROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Tarptautin ės teismų jurisdikcijos klausimai ir teismo sprendim ų civilinėse ir komercin ėse 
bylose pripažinimo ir vykdymo klausimai Eu ropos bendrijoje reglamentuojami 2000 m. 
gruodžio 22 d. Tarybos regl amentu (EB) Nr. 44/2001 d ėl jurisdikcijos ir teismo sprendim ų 
civilinėse ir komercin ėse bylose pripažinimo ir vykdymo (to liau – „Briuselio I reglamentas“) 
4. 
Atsižvelgiant į Europos Bendrij ų Teisingumo Teismo praktik ą5, tarptautin ės jurisdikcijos ir 
teismo sprendim ų pripažinimo ir vykdymo klausimai, susij ę su trečiosiomis valstyb ėmis, 
priklauso išimtinei Bendrijos išorinei kompetencijai. Tai reiškia, kad valstyb ės narės nebeturi 
teisės vienos ar kartu prisiimti tarptautini ų įsipareigojim ų trečiųjų valstybi ų atžvilgiu 
klausimais, kurie priklauso Bendr ijos išorinei kompetencijai. 
Konvencija d ėl teismo pasirinkimo susitarim ų, sudaryta 2005 m. pagal Hagos konferencijos 
dėl tarptautin ės privatin ės teisės nuostatas, suteik ė progą sukurti tarptautin ę teisinę alternatyv ą 
sprendžiant verslo santykius bylose, kuri ų šalys yra sudariusios teismo pasirinkimo 
susitarimą. 
                                                 
1 GHK Consulting Ltd, Birmingham; tyrimas pateikiamas adresu 
http://ec.europa.eu/dgs/justice_home/evaluation/dg_coordination_evaluation_annexe_en.htm . 
2 ICC apklausa apie verslo praktik ą jurisdikcijos klausimais (2003 m.) 
http://www.iccwbo.org/law/jurisdiction/ . 
3 Apklaus ą 2003 m. spalio–lapkri čio mėn. atliko ABA tarptautin ės teisės skyrius (ABA darbo grup ė dėl 
Hagos konvencijos d ėl teismo susitarim ų pasirinkimo). 
4 OL L 12, 2001 1 16, p. 1. 
5 1971 m. kovo 31 d. Teisingumo Teismo sprendimas Komisija prieš Taryb ą – Europos sutartis d ėl kelių 
transporto, byla 22-70, 2006 m. vasario 7 d. nuomon ė 1/03 dėl Bendrijos kompetencijos sudaryti nauj ą 
Lugano konvencij ą dėl jurisdikcijos ir teismo sprendim ų civilinėse ir komercin ėse bylose pripažinimo ir 
vykdymo. 
 
LT 3   LT Bendrijoje taikoma nusp ėjama taisykli ų sistema d ėl jurisdikcijos, grindžiamos šali ų 
pasirinkimu (teismo pasirinkimo  susitarimai) ir paskelbt ų sprendim ų pripažinimu ir vykdymu. 
Tačiau už ES rib ų ES verslo subjektai tokio nusp ėjamumo neturi, nes su tre čiosiomis 
valstybėmis sudaryt ų daugiašali ų ar dvišali ų sutarčių skaičius yra ribotas ir n ėra visame 
pasaulyje taikytin ų taisyklių sistemos. 
Tai, kad tr ūksta tokio teisinio tikrumo, gali b ūti kliūtis prekybai. Apklausa parod ė, kad 
pasaulinei prekybai trukdo tai, kad bendrov ės nėra tikros, kurios valstyb ės nacionaliniai 
teismai spr ęstų užginčytų sutarčių bylas. 41 % apklaust ų bendrovi ų nurodė, kad svarb ų jų 
kompanijos verslo sprendim ą kažkuriuo metu l ėmė netikrumas d ėl teismo, kuris spr ęstų 
ginčus arba teis ė, kuri būtų taikoma sutar čiai. Šis požymis buvo dažnesnis didel ėse verslo 
įmonėse (47 %), negu mažose (26  %). 
Tuo pat metu bet kokie Bendrijos veiksmai tre čiųjų valstybių atžvilgiu tur ėtų ginti Bendrijoje 
puoselėjamas vertybes, kurios yra tokios svarbios, kad tur ėtų būti ginamos ir už Europos 
Sąjungos rib ų. 
2.1. Problem ų santrauka 
Šioje politikos srityje nust atytos keturios pagrindin ės problemos: 
I problema  
Išlaidos, kurios d ėl teisinio netikrumo tenka ES ūkinės veiklos vykdytojams, kai: 
• jų teismo pasirinkimo susitarimai, kai pasirinktas teismas už ES rib ų, pripažįstami ES, ir 
• jų teismo pasirinkimo susitarimai, kai pasirinktas teismas ES, pripaž įstami trečiosiose 
valstybėse. 
II problema  
Išlaidos, kurios d ėl nepakankamo nusp ėjamumo tenka ūkinės veiklos vykdytojams, kai: 
• pasirinkto teismo už ES rib ų sprendimas pripaž įstamas ir vykdomas ES; 
• pasirinkto teismo ES sprendimas pripaž įstamas ir vykdomas už ES rib ų. 
III problema  
Išlaidos ir žala ES silpnesniaja i šaliai, kai nepakanka apsaugos d ėl teismo pasirinkimo 
susitarimo, kai teikiama pirmenyb ė teismui už ES rib ų (pvz., pasirinkus užsienio teism ą būtų 
galima netekti silpnesniajai šaliai Bendrijos teis ės teikiamos apsaugos). 
IV problema  
Teisinių santykių, kuriuos ES ypa č gina išimtin ės jurisdikcijos taisykl ėmis, nepakankama 
apsauga platesniu, pasaulio mastu (pvz., susijusi ų su nekilnojamuoju turtu, intelektin ės 
nuosavyb ės teisėmis ir t. t.). 
 
LT 4   LT 2.2. Problem ų rimtumas 
Sunku įvertinti problem ų rimtumą, nes tinkamos statistikos n ėra, o empiriniai duomenys – 
riboti. Ta čiau konsultacij ų metu gauta informacija liudija, kad teisinis netikrumas d ėl teismo 
pasirinkimo susitarim ų ir sprendim ų vykdymo gali daryti netiesiogin į poveikį verslo 
sprendimams. 
Dėl pirmosios problemos dvi atlik tos apklausos šia tema liudij o, kad daugelio verslo subjekt ų 
(apie 40%) svarbius verslo sprendimus kažkuriuo metu l ėmė netikrumas d ėl teismo, kuris 
spręstų ginčus arba teis ė, kuri būtų taikoma sutar čiai. 
Dėl antrosios problemos laikoma, kad apie 40  % bendrovi ų patiria, kartais ne įveikiamų, 
sunkumų, susijusių su teisinių sprendim ų pripažinimu ir vykdymu.  
Trečiosios ir ketvirtosios problem ų konsultacij ų rezultatai nepatvirtino, ta čiau tai nereiškia, 
kad tokių problemų nėra. 
3. T IKSLAI  
3.1. Bendrasis tikslas 
Bendrasis tikslas – spr ęsti galimas prekybos kli ūčių problemas mažinant teisin į netikrum ą, 
t. y. skatinti tarptautin ę prekybą (už ES rib ų) ir investicijas, mažinant komercini ų sutarčių 
teisinį netikrum ą. 
3.2. Konkret ūs tikslai 
Bendrasis tikslas apib ūdinamas keturiais konkre čiais tikslais, kiekvienas kuri ų yra glaudžiai 
susijęs su 2 dalyje nurodytomis problemomis. Šie konkret ūs tikslai yra pagrindini ų vertinimo 
kriterijų, taikomų atskiriems politiniams sprendimams, pagrindas. 
(1) didinti ES ūkinės veiklos vykdytoj ų teisinį tikrumą, kad bus pripaž įstamas jų 
pasirinktas teismas tarptautiniams komerciniams gin čams spręsti; 
(2) didinti tarptautiniams komerciniams gin čams, į kuriuos įtraukti ES ūkinės veiklos 
vykdytojai, spr ęsti pasirinkto teismo nusp ėjamumą; 
(3) apsaugoti ES ūkinės veiklos vykdytoj ų teises pasirenkant teism ą, kai jie yra 
silpnesnioji šalis; 
(4) viešinti ES teis ės aktais ginam ų ES ūkinės veiklos vykdytoj ų juridines teises 
teismuose sprendžiant tarptautinius komercinius gin čus, į kuriuos įtraukti ES ūkinės 
veiklos vykdytojai už ES rib ų. 
Konkretūs politiniai tikslai pasirinkti d ėl tokių priežasčių. 
I konkretus tikslas . Būtų naudinga, jeigu tarptautin ės sutarties šalys, sudariusios teismo 
pasirinkimo susitarim ą, galėtų pasikliauti tuo, kad tok į susitarim ą pripažint ų pasirinktasis 
teismas arba kitas, nepasirinktasis teismas, kuris nagrin ėtų bylą. 
 
LT 5   LT II konkretus tikslas . Būtų naudinga, jeigu tarptautin ės sutarties šalys, sudariusios teismo 
pasirinkimo susitarim ą, galėtų pasikliauti tuo, kad pasi rinktojo teismo sprendimas b ūtų 
priimtinas (pripaž įstamas ir vykdomas) abiej ų šalių valstybėse ir (arba) sprendimo vykdymo 
valstybėje. 
III konkretus tikslas . Bendrijai b ūtų naudinga, jeigu priimti sprendimai gint ų teismo 
pasirinkimo susitarimus sudaran čių ES silpnesni ųjų šalių teises. Jei šio tikslo b ūtų pasiekta, 
būtų apsaugota silpnesnioji šalis,  taip pat, didinant mažesni ųjų bendrovi ų pasitikėjimą 
sudaryti tarptautines sutartis, b ūtų užtikrinta konkurencija. 
IV konkretus tikslas.  Būtų naudinga, jeigu teismai už ES rib ų gintų juridines teises panašiai, 
kaip teismai ES. Tai b ūtų galima pasiekti „sutapimo“ procesu, t. y. per teism ų trečiosiose 
valstybėse nagrin ėjamas bylas, kuriose dalyvauja ES bendrov ės, ir jų vardu pateikiamus 
argumentus, kurie b ūtų įtraukiami į trečiųjų valstybių teisės aktus ir teismin ę praktiką. 
Pasekmės galėtų būti tokios, kad ES bendrov ės būtų labiau linkusios sudaryti tarptautines 
sutartis ir tod ėl būtų plėtojama prekyba. 
4. G ALIMI POLITINIAI SPRENDIMAI  
Politiniai sprendimai  POLITINIO SPRENDIMO APRAŠAS  
Status quo sprendimai 
1 politinis 
sprendimas „Pasyvus“ status quo  Bendrija nesudaro konvencijos ir nesiimama joki ų 
naujų iniciatyvų spręsti politikos tiksl ų. 
2 politinis 
sprendimas „Aktyvus“ status quo  Bendrija nesudaro konvencijos, ta čiau vyksta 
derybos d ėl dvišalių susitarim ų tarp Bendrijos ir 
atskirų trečiųjų valstybi ų, siekiant spr ęsti su 
politikos tikslais susijusius klausimus. 
Neteisiniai sprendimai 
3 politinis sprendimas „Viešojo draudimo“ 
užtikrinimas Parama draudimo, kuris apima papildomas gin čų 
išlaidas (tokias kaip papildomos tre čiosiose 
valstybėse vykstan čių teismų išlaidos ir ES ūkinės 
veiklos vykdytoj ų finansiniai nuostoliai d ėl 
nutarimų, kuriose nebuvo atsižvelgta į teises, 
kurias ES ūkinės veiklos vykdytojai b ūtų turėję, 
jeigu jie b ūtų veikę ES teritorijoje) d ėl netikrumo 
pasirenkant teismus, teikimui ir išlaidoms padengti.
4 politinis 
sprendimas Informacijos teikimas, 
siekiant verslo subjektus informuoti apie dabartinius pavojus, 
kylančius dėl netikrumo 
pasirenkant teismus. Parama informacijos ES ūkinės veiklos 
vykdytojams apie dabartinius pavojus, kylan čius 
dėl netikrumo pasirenkant teism ą, jeigu jie nor ėtų 
prekiauti su tre čiosiomis valstyb ėmis, ir apie 
praktines jiems prieinamas priemones, kuriomis jie 
galėtų tuos pavojus mažinti, teikimo išlaidoms. 
 
LT 6   LT Politiniai sprendimai  POLITINIO SPRENDIMO APRAŠAS  
Teisiniai sprendimai6 
5 politinis 
sprendimas Bendrija sudaro 
Konvencij ą ir pagal jos 
21 straipsn į nedaro 
jokių pareiškim ų. Bendrija sudaro Konvencij ą ir pagal jos 
21 straipsn į nedaro joki ų pareiškim ų, kuriais 
neįtrauktų papildom ų klausim ų į Konvencijos 
taikymo srit į. 
6a politinis 
sprendimas Bendrija sudaro 
Konvencij ą ir pagal jos 
21 straipsn į daro 
pareiškim ą, 
neįtraukdama autoriaus 
ir gretutini ų teisių. Europos bendrija sudaro Konvencij ą ir pareiškimu 
pagal jos 21 straipsn į neįtraukia autoriaus ir 
gretutinių teisių į Konvencijos taikymo srit į. 
6b politinis 
sprendimas Bendrija sudaro 
Konvencij ą ir pagal jos 
21 straipsn į daro 
pareiškim ą, 
neįtraukdama draudimo 
klausimų. Europos bendrija sudaro Konvencij ą ir pareiškimu 
pagal jos 21 straipsn į neįtraukia draudimo 
klausimų į Konvencijos taikymo srit į. 
7 politinis 
sprendimas 6a ir 6b politini ų 
sprendimų derinys. Bendrija sudaro Konvencij ą ir pareiškimu pagal jos 
21 straipsn į neįtraukia autoriaus bei gretutini ų 
teisių ir draudimo klausim ų į Konvencijos taikymo 
sritį. 
4.1. Galimybi ų lyginimas 
Vertinimo 
kriterijai È 
Politiniai 
sprendimai Æ 1. 
„Pasyvus“ status quo
 2. „Aktyvus“ status quo
 3. „Viešojo draudimo“ užtikrinimas
 4. Informuotumo didinimas
 5. Sudarymas be išimčių 
 6a. 
Sudarymas, neįtraukia
nt 
autoriaus teisių 
 6b. 
Sudarymas neįtraukia
nt 
draudimo 
 7. 
6a +6b 
Padidinti ES ūkinės 
veiklos vykdytoj ų 
teisinį tikrumą, kad jų 
pasirinktas teismas bus pripaž įstamas 
tarptautiniams 
komerciniams 0 √ 0 0 √√√ √√√ √√√ √√ 
                                                 
6 Pagal Konvencij ą leidžiami pareiškimai d ėl jurisdikcijos ribojimo (19 straipsnis), pareiškimai d ėl 
pripažinimo ir vykdymo ribojimo (20 straipsnis), pareiškimai d ėl konkrečių bylų (21 straipsnis) ir 
abipusiai pareiškimai d ėl neišimtini ų teismo pasirinkimo susitarim ų (22 straipsnis). Atsižvelgiant į tai, 
kad per konsultacijas, vykusias prieš priimant Konvencij ą, mintis, kad Bendrija gal ėtų naudotis 19 ir 20 
straipsniuose leidžiamais pareiškimais palaikyta nebuvo, ir kad kilo kai kuri ų valstybi ų narių 
pasipriešinimas d ėl neišimtini ų teismo pasirinkimo susitarim ų įtraukimo, tarp poveikio vertinimo 
politinių sprendim ų neatsižvelgiama į galimybę daryti pareiškimus pagal 19, 20 ir 22 straipsnius. 
 
LT 7   LT ginčams spręsti. 
Padidinti 
tarptautiniams komerciniams ginčams, į kuriuos 
įtraukti ES ūkinės 
veiklos vykdytojai, spręsti pasirinkto 
teismo nusp ėjamumą.
 0 √ 0 0 √√√ √√√ √√√ √√ 
Apsaugoti ES ūkinės 
veiklos vykdytoj ų 
teises pasirenkant teismą, kai jie yra 
silpnesnioji šalis.
 0 √ √ √ √√ √√√ √√√ √√√ 
Viešinti ES teis ės 
aktais ginam ų ES 
ūkinės veiklos 
vykdytojų juridines 
teises teismuose sprendžiant tarptautinius komercinius gin čus, į 
kuriuos įtraukti ES 
ūkinės veiklos 
vykdytojai už ES 
ribų.
 0 √ 0 0 √√ √√ √√ √ 
Ekonomin ė ir 
socialinė nauda  0 √√ √√ √√ √√ √√√ √√√ √√√ 
Ekonomin ė ir 
socialinė kaina.  0 0 Galimas 
poveikis konkurencijai
 0 Neatitikima
s bendrijos politikos kryptims
 Neatitikimas bendrijos politikos kryptims
 Neatitikimas bendrijos politikos kryptims
 0 
Įgyvendinimo 
sąnaudos.  0 Labai 
mažos Didelės Nuo maž ų 
iki 
vidutinių Labai 
mažos Labai mažos Labai mažos Labai mažos 
Neatitikimas 
Bendrijos politikos kryptims.
 Ne Ne Ne Ne Galimas  Galimas  Galimas  0 
Tinkamiausias sprendimas.
 Ne Ne Ne Ne Ne Ne Ne Taip 
4.2. Tinkamiausias sprendimas 
Atsižvelgiant į 4.1. lentel ėje pateikt ą vertinim ą, tinkamiausias yra 7 politinis sprendimas, 
pagal kur į Bendrija sudaro Konvencij ą su pareiškimais pagal 21 straipsn į dėl autoriaus bei 
gretutinių teisių ir draudimo klausim ų. Nors 5, 6a ir 6b politinia is sprendimais pasiekiama 
šiek tiek geresni ų bendrų rezultatų siekiant politikos tiksl ų (išskyrus politikos tiksl ą užtikrinti 
ES ūkinės veiklos vykdytoj ų teises), jie visi gali neatitikti Bendrijos politikos kryp čių. 7 
politinis sprendimas toki ų neatitikim ų nesukelia, tod ėl jis yra tinkamiausias. Taip pat tikimasi, 
kad šis sprendimas teikt ų daugiau ekonomin ės ir socialin ės naudos. 
 
LT 8   LT 4.3. Galimas tinkamiausio sprendimo poveikio mastas ir pob ūdis 
Bendrasis tinkamiausio sprendimo tikslas – mažinti ES ūkinės veiklos vykdytoj ų teisinį 
netikrumą. Tam sudaryta Konvencija tur ėtų tapti tarptautin ės prekybos paskata ir prisid ėti prie 
prekių ir paslaug ų sąnaudų ES mažinimo. 
Teisinis netikrumas yra vienas iš keleto veiksni ų, varžan čių tarptautin ę prekybą. 
Tinkamiausias sprendimas mažint ų teisinį netikrum ą, tačiau jo nepanaikint ų. Konkre čiai, 
tinkamiausias sprendimas padidint ų tikimybę, kad teismo pasirinkimo susitarimai ir sutartuose 
teismuose priimti sprendimai b ūtų pripažįstami ir vykdomi. 
4.4. Tinkamiausio sprendimo išlaidos 
Tinkamiausio sprendimo išlaidas sudarys tik mažos įgyvendinimo išlaidos, susijusios su 
teisinių priemoni ų, susijusių su Bendrijos atliekamu Konvencijos pasirašymu ir sudarymu, 
parengimu. Ta čiau atsižvelgiant į tai, kad Konvencija duos naudos ES tik jeigu j ą ratifikuos ir 
ES prekybos partneriai, siekiant  paskatinti gali mas susitarian čiąsias šalis ir su jomis der ėtis, 
bus būtina pasitelkti administracinius ir diplomatinius išteklius.  
Papildom ų išlaidų prireiks Konvencijos įgyvendinimo (veiklos) steb ėjimui po to, kai Bendrija 
ją sudarys. 
Tinkamiausias sprendimas nesukelia joki ų tarptautiniu mastu prekiaujan čių ES verslo 
subjektų išlaidų, susijusi ų su atitiktimi arba administravimu. Bendrov ės ir toliau gal ėtų 
spręsti, ar į savo sutartis įtraukti teismo pasirinkimo susitarimus, ar toliau naudotis 
alternatyviais gin čų sprendimo b ūdais. 
4.5. ES prid ėtinė vertė 
Tinkamiausias sprendimas labai padidint ų ES prid ėtinę vertę. Pirmiausia, visi ES ūkinės 
veiklos vykdytojai visose valstyb ėse narėse turėtų vienodas taisykles, tod ėl Briuselio I 
reglamentu sukurtos „vienodos žaidimo taisykl ės“ visoje ES b ūtų taikomos ir Konvencijos 
susitarian čiosioms valstyb ėms. Antra, dvišaliai susita rimai, kuriuose gali b ūti numatyta įvairių 
išimčių, galėtų kliudyti mažinti teisin į netikrum ą, nes pagrindiniai ES prekybos partneriai 
greičiausiai tik ėsis, kad j ų prekėmis ir paslaugomis b ūtų galima prekiauti ES ir su kitais 
prekybos partneriais tokiomis pa čiomis sąlygomis, kiek tai susij ę su teismo pasirinkimo 
susitarimais. 
Konvencijos sudarymo išlaidos yra labai mažos, o galima ekonomin ė nauda – didel ė. Yra tik 
keletas galim ų Konvencijos sudarymo tr ūkumų. Tai, pavyzdžiui, gal ėtų būti iš Konvencijos 
kylantis įsipareigojimas ES teritorijoje laikytis „gin čytinų“ sprendim ų, kuriuos pri ėmė 
trečiųjų valstybi ų teismai. Ta čiau visada esama galimyb ės atsisakyti pripažinti tokius 
sprendimus, remiantis visuomenine tvarka (pagal Konvencijos 9 straipsnio e punkt ą), be to 
tikėtina, kad toki ų sprendim ų palaipsniui maž ėtų dėl teismų praktikos supanaš ėjimo. 
5. S TEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Hagos konferencija d ėl tarptautin ės privatin ės teisės, kuriai priži ūrint buvo sukurta 
Konvencija, rengia reguliarius speciali ų komisijų posėdžius, kad įvertintų konvencij ų praktinį 
taikymą ir taip steb ėtų bei vertint ų jų pasiekimus. 
 
LT 9   LT Be tokio institucinio steb ėjimo, Bendrija kaip susitarian čioji šalis tur ėtų sukurti sav ą 
stebėjimo ir vertinimo mechanizm ą. 
Nėra tinkam ų „paruošt ų“ informacijos šaltini ų, kad būtų galima tiksliai įvertinti esam ų 
problemų mastą ir pobūdį, ir, tuo remiantis, toliau steb ėti, kaip šios problemos bus 
mažinamos. 
Tokiomis aplinkyb ėmis geriausia b ūtų naudotis tokiomis pa čiomis proced ūromis, kaip ir su 
kitomis teisin ėmis priemon ėmis šioje srityje, t. y. re guliariai (pavyzdžiui, kart ą per ketverius 
metus) perži ūrėti Konvencijos veikl ą, šiam darbui pasinaudojant išor ės rangovo atliktu 
tyrimu.