Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo dėl vaisių ir daržovių, bananų ir pieno tiekimo švietimo įstaigoms pagalbos programos iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 ir Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 /* COM/2014/032 final - 2014/0014 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Bendrosios aplinkybės Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1308/2013 (Vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentu)[1] nustatyta teisinė ir finansinė sistema, kuria reglamentuojamas pasirinktų žemės ūkio produktų tiekimas vaikams mokyklose pagal pieno vartojimo skatinimo mokyklose programą ir vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą. Abi programos buvo sukurtos atskirai ir skirtingais laikotarpiais. Pieno vartojimo skatinimo mokyklose programa sukurta 1968 m., kartu su bendru pieno rinkos organizavimu, ir įgyvendinama nuo 1977 m. Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa yra naujesnė, ji pradėta įgyvendinti kaip politinis 2007 m. bendro vaisių ir daržovių rinkos organizavimo reformos metu prisiimtas įsipareigojimas. Dabartinėms programoms taikomos skirtingos teisinės ir finansinės sistemos, o programų sudarymas ir veikimas skiriasi keliais svarbiais aspektais. Abiejų mokykloms skirtų programų tikslas – skatinti vartoti vaisius bei daržoves ir pieno produktus; tai Europos žemės ūkiui svarbių produktų sektoriai, kiekvienas atskirai sudarantis maždaug 15 % Europos Sąjungos (ES) žemės ūkio produkcijos vertės. Šie produktai ne tik svarbūs ekonomikai – jie naudingi visuomenės sveikatai ir tinkami tiekti mokiniams. Priežastys, dėl kurių buvo nustatytos abi mokykloms skirtos programos, išlieka svarbios ir dabartinėmis aplinkybėmis, nes vaisių bei daržovių ir pieno produktų suvartojama vis mažiau. Nepaisant įvairių sveikatos apsaugos ir žemės ūkio skatinimo veiksmų nacionaliniu ir ES lygmenimis, kuriais siekiama didinti šių produktų suvartojimą, jų vartojimas (visų pirma, šviežių vaisių bei daržovių ir geriamo pieno) ir toliau mažėja. Dėl šiuolaikinių vartojimo tendencijų – labai perdirbtų maisto produktų, kuriuose dažnai yra daug cukraus, druskos ir riebalų ir kuriuos dažniausiai vartoja jaunesnio amžiaus gyventojų grupės, ši padėtis dar labiau blogėja. Nepaisant to, kad dabartinės programos mokyklose įgyvendinamos aktyviai ir pripažįstama jų svarba, įvairių ataskaitų ir išorės vertinimo išvadose pabrėžiama, kad esama tam tikrų jų sudarymo ir veikimo trūkumų. Į BŽŪP artėjant 2020 m. jau įtraukta keletas svarbių pokyčių, kurie turėtų padėti išspręsti kai kurias nustatytas problemas, visų pirma susijusių su vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos finansavimu ir programos švietimo aspekto stiprinimu. Nustačius naują reikalavimą pagal pieno vartojimo skatinimo mokyklose programą – kad dalyvaujančios valstybės narės parengtų strategiją – daugiausia dėmesio bus galima skirti programos įgyvendinimui, kaip jau yra su vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa. Tačiau Komisijos BŽŪP artėjant 2020 m. pasiūlymas buvo priimtas anksčiau nei buvo parengtas dabartinių programų išorės vertinimas ir Audito Rūmų ataskaita. Pasiūlymo tikslai Pasiūlymu siekiama ne tik pašalinti vidaus problemas, susijusias su programų veikimu, kad padidėtų jų efektyvumas ir veiksmingumas, bet ir taikyti vieningesnę politiką, kad būtų užtikrintas ilgalaikių programų tikslų įgyvendinimas bei veiksmingas reagavimas į išorės problemas. Tai atitinka Audito Rūmų rekomendaciją, pagal kurią „abi programos turėtų būti labiau koordinuojamos ir turėtų būti pasiekta didesnė jų sinergija, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi bendro suderinto požiūrio į mitybą ir kad programos būtų efektyviai valdomos“. Šiuo pasiūlymu Komisija taip pat atsižvelgia į reglamento 225 straipsnio c punkte nustatytą įpareigojimą teikti ataskaitas dėl galimybės išplėsti mokyklų programų apimtį, įtraukiant į jas alyvuogių aliejų ir valgomąsias alyvuoges. Pirma, pasiūlymu siekiama sutelkti dabartines nuostatas, kad būtų siekiama ilgalaikių tikslų stiprinant abiejų programų švietimo aspektą ir prisidėti atkuriant jaunimo suvokimą apie maistą ir jo šaltinius, taip didinant informuotumą apie žemės ūkį ir jo produktus, BŽŪP ir ES. Šiuo metu programų rengimas atitrūkęs nuo šių tikslų, nes abiejų programų tikslų siekiama skirtingai. Švietimo aspektas į vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą buvo įtrauktas nuo pat pradžių, tačiau pagal pieno vartojimo skatinimo mokyklose programą valstybės narės neįpareigotos taikyti specialių švietimo priemonių, todėl tiekiami produktai menkai susiejami su programa. Be to, pieno vartojimo skatinimo mokyklose programos stebėsenos ir vertinimo sistema yra silpna, o vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą būtina tobulinti; tai labai svarbu, siekiant įvertinti programų vidutinio laikotarpio ir ilgalaikį veiksmingumą. Antra, siekiama suvienodinti ir sutvirtinti šiuo metu atskirtas teisinę ir finansinę sistemas ir didinti informuotumą apie ES veiksmus, kad būtų užtikrintas visuotinis nuoseklus požiūris pagal BŽŪP į produktų tiekimą mokykloms ir kuo labiau padidintas valdymo veiksmingumas. Kadangi dabartinės programos buvo sukurtos atskirai ir skirtingais laikotarpiais, jos nėra gerai tarpusavyje koordinuojamos ir derinamos, nors programomis siekiama panašių tikslų ir jos skirtos panašioms tikslinėms grupėms. Dėl dabartinės sistemos nenuoseklumo taikoma daugybė skirtingų požiūrių ir skleidžiama daug skirtingos informacijos, o tai galėtų neigiamai paveikti visos sistemos veiksmingumą. Ši problema atsirado dėl skirtingų teisinių ir finansinių sistemų, susijusių produktų rinkos skirtumų ir valstybių narių lygmeniu priimtų abiejų programų įgyvendinimo sprendimų. Ne mažiau svarbu yra didinti išlaidų, skiriamų žemės ūkio produktų vartojimo skatinimui mokyklose, efektyvumą – tuomet būtų tikslingiau išnaudojamas programų finansinis potencialas, siekiant maksimaliai padidinti produktų tiekimo poveikį ir ekonomiškumą. Kai kurie dabartiniai trūkumai yra bendri (pavyzdžiui, didelė administracinė ir organizacinė našta), o kiti – būdingi tik vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programai (visų pirma, nepanaudojama maždaug 30 % jai skiriamų lėšų, be to, esama didelių tiekiamų produktų kainų skirtumų) arba pieno vartojimo skatinimo mokyklose programai (galimas savaimingumo efektas ir menkas sąnaudų bei naudos santykis). 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Mokyklų programų peržiūra pradėta 2012 m. spalio mėn. Atliekant poveikio vertinimą surengtos viešos konsultacijos, raginant suinteresuotąsias šalis prisidėti prie peržiūros. Viešų konsultacijų procesas buvo pagrįstas konsultaciniu dokumentu, sudarytu iš 9 klausimų, kuriuos reikėjo išnagrinėti. Konsultacijos vyko 12 savaičių, joms vykstant buvo paprašyta atsakyti į internetinio klausimyno klausimus. Be to, buvo surengti atskiri posėdžiai ir svarstymai, įskaitant suinteresuotųjų šalių susitikimą 2013 m. kovo 15 d. Atliekant poveikio vertinimą, išplėtoti trys scenarijai: 1) status quo galimybė, pagal kurią išliktų atskiros produktų tiekimo švietimo įstaigoms programos, į kurias būtų įtraukti pagal BŽŪP artėjant 2020 m. atlikti mokykloms skirtų programų patobulinimai; 2) koregavimo scenarijus, pagal kurį nagrinėjama, ar peržiūros tikslus būtų galima pasiekti ne keičiant dabartines atskiras sistemas, bet įgyvendinant priemones ir (arba) pakeitimus, kuriais siekiama sumažinti dabartinių programų švietimo aspekto atotrūkį, didinti abiejų programų sąveiką, dar labiau supaprastinti ir patobulinti programas, nei numatyta pagal BŽŪP artėjant 2020 m.; ir 3) naujos sistemos scenarijus, pagal kurį numatomi dideli politikos pokyčiai, nustatant bendrą teisinį ir finansinį riboto produktų skaičiaus tiekimo pagrindą, kurį papildytų sustiprintas programos švietimo aspektas siekiant ilgalaikių tikslų. Remiantis dabartinės politikos sistemų vertinimu ir būsimų uždavinių bei poreikių analize, poveikio vertinime įvertintos ir palygintos galimybės pasiekti tikslus taikant kiekvieną iš trijų politikos scenarijų, taip pat jų veiksmingumas, efektyvumas ir derėjimas su pagrindiniais tikslais: – pagal status quo scenarijų sustiprinus vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, galėtų dar labiau padidėti dabartinis vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos ir pieno vartojimo skatinimo mokyklose programos švietimo aspekto atotrūkis, o valdymo veiksmingumas nepagerėtų. Be to, galimybės suvienodinti ES veiksmus ir prisidėti prie jų matomumo pagal šį scenarijų yra ribotos. Nors biudžetui poveikio nedaro, šis scenarijus kelia tam tikrų neaiškumų dėl biudžeto, nes nenustatytos pieno vartojimo skatinimo mokyklose programos finansavimo ribos. Pagal jį išlieka didelė administracinė našta, palyginti su nauda (menkas sąnaudų ir naudos santykis), dideli veiksmingumo skirtumai dėl didelio produktų, tiekiamų pagal vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, kainų skirtumo, ir tolesnis galimas pieno vartojimo skatinimo mokyklose programos savaimingumo efektas. Kyla abejonių, ar taikant šį scenarijų būtų galima tinkamai išspręsti kai kurias kylančias problemas, susijusias su vartojimo modeliais ir šviežių žemės ūkio produktų paklausa. Nustatyta, kad šiuo scenarijumi būtų galima šiek tiek prisidėti siekiant horizontalių geresnio reglamentavimo ir paprastinimo tikslų, tačiau labiau prisidėti siekiant visuomenės sveikatos tikslų – taikant tikslingesnes nacionalines strategijas sumažinti sveikatos priežiūros skirtumus; – manoma, kad pasirinkus koregavimo scenarijų didžiausias poveikis būtų padarytas stiprinant pieno vartojimo skatinimo mokyklose programos švietimo aspektą ir abiejų programų įgyvendinimo sąveiką, išlaikant atskiras dabartines sistemas. Šiuo scenarijumi būtų geriau prisidėta siekiant ilgalaikių tikslų – tvariai didinti šių žemės ūkio produktų paklausą ir formuoti sveikesnius mitybos įpročius. Galimybė padidinti sąveiką įvertinta teigiamai, tačiau sąveika liktų ribota dėl skirtingų pagal programas taikomų finansinių priemonių. Administracinės naštos sumažinimas būtų naudingas, nes supaprastėtų programų sąveika ir bendros procedūros; – pagal naujos sistemos scenarijų daugiausia dėmesio skiriama dabartinėms mokyklose įgyvendinamoms programoms, nustatant priemones, kuriomis būtų geriau pasiekti ilgalaikiai programų tikslai ir mažinami dabartiniai abiejų programų rengimo skirtumai. Be to, jis suteikia daugiau lankstumo valstybėms narėms valdyti mokykloms skirtas programas ir sutelkti savo veiksmus atsižvelgiant į prioritetinius poreikius, taip pat reikalingą biudžeto lankstumą, kad būtų galima perskirstyti įvairias finansines išmokas ir reaguoti į kintančią padėtį. Šis scenarijus parengtas taip, kad laikantis nustatyto biudžeto mokyklose įgyvendinami veiksmai turėtų kuo didesnį poveikį. Juo pašalinami neaiškumai dėl ES biudžeto, nes pagal šį scenarijų nustatyta fiksuota metinė mokyklose įgyvendinamų veiksmų finansavimo riba, atitinkanti dabartines (BŽŪP artėjant 2020 m.) lėšų įsisavinimo galimybes. Patobulinus finansavimo susitarimus ir dalyvavimo programose sąlygas, dabartines galimybes būtų galima išnaudoti veiksmingiau. Remiantis tuo, kas išdėstyta, poveikio vertinime padaryta išvada, kad naujos sistemos scenarijus yra tinkamiausias palaipsniui perorientuoti mokykloms skirtas pagalbos programas link ilgalaikių tikslų, kad įgyvendinant programas būtų tinkamiau reaguojama į bendras problemas (vaisių bei daržovių ir pieno vartojimo mažėjimas ir didėjantis nutukimas) ir nustatyti esminį ryšį su žemės ūkiu ir įvairiais jo produktais. Atliekant poveikio vertinimą daug dėmesio skirta paprastinimui; jo turėtų būti siekiama įvairiais būdais, visų pirma Komisijos aktais sujungiant arba panaikinant tam tikrus reikalavimus. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Siūloma nustatyti bendrą teisinę ir finansinę vaisių bei daržovių ir pieno tiekimo vaikams mokyklose sistemą, kurią papildytų sustiprintos švietimo priemonės, siekiant sutvirtinti ryšį su žemės ūkiu ir įvairiais jo produktais, taip pat spręsti platesnio pobūdžio problemas, kaip antai visuomenės sveikatos ir aplinkos apsaugos klausimus. Naująja sistema biudžetui nebūtų padaryta jokio poveikio, nes ji būtų taikoma naudojant pagal BŽŪP artėjant 2020 m. mokykloms skirtoms programoms numatytą biudžetą. Naujos sistemos struktūra plačiai pagrįsta esamomis dviejų programų sudėtinėmis dalimis, kurios laikomos tinkamai veikiančiomis ir veiksmingomis. Pasiūlymas pagrįstas Sutarties 42 straipsniu ir 43 straipsnio 2 dalimi. Jis atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus, pagal kuriuos veiksmų pagrindas ir pagrindiniai principai nustatomi ES lygmeniu, o valstybės narės turi daugiau veikimo laisvės pritaikyti programą, atsižvelgdamos į savo prioritetus ir nacionalinius ir (arba) regioninius ypatumus, ir nustatyti tų programų tikslus bei įgyvendinimo būdus. Pagrindiniai naujojo pasiūlymo elementai yra šie: – sutelkti tiekimą. Siūloma, kad produktų tiekimas mokyklose apimtų dvi pagrindines grupes – šviežius vaisius ir daržoves (įskaitant bananus) ir tik geriamąjį pieną, kurio riebalų kiekį nustatytų nacionalinės sveikatos priežiūros institucijos. Taip sutelkti tiekimą būtų naudinga dėl keleto priežasčių, visų pirma todėl, kad jis būtų vykdomas remiantis iš anksto nustatytu biudžetu, kad sumažėtų mokykloms tenkanti organizacinė našta ir būtų atsižvelgta į poreikį pakeisti mažėjančio šių dviejų produktų grupių vartojimo tendencijas. Be to, sistema atitinka įsigaliojusią praktiką, nes švieži vaisiai bei daržovės ir geriamasis pienas pagal dabartines programas yra dažniausiai tiekiami produktai. Tačiau įgyvendindamos temines švietimo priemones valstybės narės galėtų įtraukti ir kitus žemės ūkio produktus; – suvienodinti finansines nuostatas ir gerinti finansavimo sąlygas, siekiant padidinti išlaidų efektyvumą: – atsižvelgiant į šių produktų ir jų tiekimo grandinių skirtumus, taip pat į skirtingą jų vartojimo padėtį atskirose valstybėse narėse, valstybėms narėms būtų skirti atskiri finansiniai paketai vaisių ir daržovių (įskaitant bananus) ir pieno programoms. Vaisiams ir daržovėms skirtas finansinis paketas suderintas su BŽŪP artėjant 2020 m. biudžetu (150 mln. EUR), o pienui skirtas finansinis paketas atitinka tikėtiną lėšų panaudojimą (80 mln. EUR). Būtų numatytos tam tikros lankstumo nuostatos, kad valstybės narės galėtų iš vieno finansinio paketo kitam perskirti ribotą dalį asignavimų, atsižvelgdamos į savo poreikius (pagal strategiją nustatytus veiklos prioritetus). Būtų nustatyta, kokia maksimali šių finansinių paketų dalis gali būti skiriama paramos priemonėms ir kitoms reikalavimus atitinkančioms priemonėms, pavyzdžiui, vertinimui, stebėsenai ir ryšių palaikymui; – remiantis sukaupta patirtimi, su produktų kaina siejamas ES įnašas turėtų būti apribotas ne ES bendro finansavimo lygiu, kaip buvo daroma pagal vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, o nustatant maksimalią ES pagalbos už vieną vaisių ir daržovių ir pieno porciją sumą. Tai būtų naujas vaisių ir daržovių programos elementas, kuris turėtų padėti sumažinti didžiulius tiekiamų produktų kainų skirtumus ir dėl kurio supaprastėtų programos valdymas. ES subsidijų pieno tiekimui lygis turėtų būti padidintas, siekiant sumažinti savaimingumo efektą (sudarant sąlygas pieną tiekti nemokamai arba beveik nemokamai) ir padidinti tiekimo sąnaudų ir naudos santykį. Šios pasiūlymo sudedamosios dalys atitinka įsipareigojimą, kurį Komisija prisiėmė[2] priėmus Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1370/2013[3] – peržiūrėti dabartinių programų finansavimo tvarką, visų pirma, pieno tiekimo pagalbą ir vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos bendrą finansavimą. Siekdamos išplėsti mokykloms skirtų programų taikymo mastą ir (arba) intensyvumą, valstybės narės galės mokėti papildomas nacionalines išmokas arba pritraukti privačių lėšų; – sustiprinti švietimo aspektą. Įgyvendinant pieno tiekimo programas taip pat bus privaloma remti švietimo priemones, taip bus sumažinti dabartinių programų skirtumai. Šiomis priemonėmis turėtų būti itin pabrėžiamas švietimo aspektas, daugiausia dėmesio skiriant žemės ūkio klausimams, mitybos ir sveikatos (subalansuotos mitybos) ir aplinkos apsaugos klausimams. Be to, jos turėtų tapti esmine priemone, kuria būtų sukuriami (arba atkuriami) vaikų ryšiai su maistu, žemės ūkio produktais ir ūkininkais. Švietimo priemonės turėtų būti skirtos moksleiviams ir, jei įmanoma, įtraukti šeimą ir bendruomenę; jomis taip pat turėtų būti sprendžiamas platesnis klausimas, susijęs su dabartine sveikų maisto produktų ir gėrimų pasirinkimo mokyklose pasiūla. Jos yra naudingos, nes įrodyta, kad daugelis augančių vaikų nežino, iš kur gaunamas maistas, kur ir kaip jis gaminamas ir kokie yra tam tikrų metų laikų produktai. Todėl valstybės narės galėtų rinktis temines švietimo priemones, kurios kartais galėtų apimti ir kitus nei dviejų pagrindinių grupių žemės ūkio produktus, pavyzdžiui, jogurtus, perdirbtus vaisius ir daržoves, medų, alyvuogių aliejų ir kitus panašius produktus. Visų pagal programą tiekiamų produktų sąrašą ir jų maistingumo aspektus turi patvirtinti nacionalinės sveikatos priežiūros institucijos. Švietimo priemonėms skiriama parama turėtų būti tiesiogiai susijusi su programos žemės ūkio tikslais ir atitikti sveikos mitybos skatinimo tikslą. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Palyginti su status quo, pasiūlymas nedaro poveikio biudžetui. Šiuo pasiūlymu nekeičiama viršutinė vaisių ir daržovių programos biudžeto riba, jau nustatyta Reglamentu Nr. 1308/2013 (150 mln. EUR vieniems mokslo metams). Pasiūlyme numatytas pieno programos biudžetas – 80 mln. EUR vieniems mokslo metams – atitinka tikėtiną biudžeto vykdymą ir bendras sumas, skirtas su rinka susijusioms išlaidoms ir tiesioginei pagalbai, numatytas pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą. Kalbant apie išlaidų skirstymą, didžiausia parama bus teikiama produktų tiekimui ir švietimo priemonėms. Ribota kitų išlaidų, kaip antai vertinimo, stebėsenos ir ryšių palaikymo, dalis taip pat bus laikoma atitinkančia finansavimo reikalavimus. Viršutinę pagalbos, teikiamos švietimo priemonėms remti ir kitoms susijusioms išlaidoms kompensuoti, ribą nustatys Komisija, atsižvelgdama į patirtį, įgytą įgyvendinant dabartines programas. Išsami informacija apie poveikį biudžetui ir finansams pateikiama prie pasiūlymo pridedamoje finansinėje teisės akto pažymoje. 2014/0014 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo dėl vaisių ir daržovių, bananų ir pieno tiekimo švietimo įstaigoms pagalbos programos iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 ir Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 42 straipsnį ir 43 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[4], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[5], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (ES) Nr. 1308/2013[6] II dalies I antraštinės dalies II skyriaus 1 skirsnyje nustatyta vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, vartojimo skatinimo mokyklose programa ir pieno vartojimo skatinimo mokyklose programa; (2) remiantis dabartinių programų taikymo patirtimi, išorės vertinimo išvadomis ir vėlesne įvairių politikos galimybių analize, padaryta išvada, kad priežastys, dėl kurių buvo nustatytos abi mokykloms skirtos programos, išlieka svarbios. Dabartinėmis aplinkybėmis, kai vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno produktų suvartojama vis mažiau (be kita ko, dėl šiuolaikinių vartojimo tendencijų – labai perdirbtų maisto produktų, kuriuose dažnai yra daug cukraus, druskos ir riebalų, vartojimo), Sąjungos pagalba finansuojant pasirinktų žemės ūkio produktų tiekimą vaikams švietimo įstaigose turėtų būti skiriama toliau; (3) išnagrinėjus įvairias politikos galimybes paaiškėjo, kad tinkamiausias ir veiksmingiausias būdas pasiekti konkrečių tikslų pagal bendrą žemės ūkio politiką įgyvendinant mokykloms skirtas programas – taikyti vienodą metodą pagal bendrą teisinę ir finansinę sistemą. Tai valstybėms narėms suteiktų galimybę kuo labiau padidinti produktų tiekimo poveikį nedidinant biudžeto ir padidinti valdymo veiksmingumą. Vis dėlto, siekiant atsižvelgti į vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno produktų ir šių produktų tiekimo grandinių skirtumus, kai kurios programų dalys, kaip antai jų biudžeto paketai, turėtų likti atskiri. Atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant dabartines programas, valstybės narės ir toliau programoje turėtų dalyvauti savanoriškai. Dėl vartojimo skirtumų atskirose valstybėse narėse programose dalyvaujančioms valstybėms narėms turėtų būti leista pasirinkti tiekti visus ar tik vieną iš produktų, kurių tiekimui vaikams į švietimo įstaigas skiriama pagalba; (4) nustatyta, kad šviežių vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir geriamojo pieno suvartojama vis mažiau. Todėl mokykloms skirtas programas reikėtų susieti su šiais produktais. Taip būtų sumažinta mokyklų organizacinė našta, nedidinant biudžeto padidėtų tiekimo veiksmingumas, be to, tai būtų suderinama su dabartine praktika, nes šie produktai tiekiami dažniausiai; (5) reikia nustatyti švietimo priemones, kuriomis būtų remiamas produktų tiekimas, veiksmingai siekiant trumpalaikių ir ilgalaikių programų tikslų – siekti, kad būtų vartojama daugiau pasirinktų žemės ūkio produktų, ir formuoti sveikesnės mitybos įpročius. Šiomis priemonėmis, atsižvelgiant į jų svarbą, turėtų būti remiamas vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno tiekimas. Joms turėtų būti skiriama Sąjungos pagalba. Šios paramos priemonės labai svarbios atkuriant vaikų suvokimą apie žemės ūkį ir įvairius jo produktus ir siekiant programos tikslų, todėl valstybėms narėms turėtų būti leidžiama į savo temines priemones įtraukti daugiau žemės ūkio produktų. Siekiant skatinti sveikos mitybos įpročius, į šį procesą turėtų būti įtrauktos nacionalinės sveikatos priežiūros institucijos, kurios turėtų patvirtinti šių produktų sąrašą, taip pat dvi produktų, kurie gali būti tiekiami, grupes, ir priimtų sprendimą dėl tokių produktų maistingumo aspektų; (6) siekiant užtikrinti patikimą biudžeto valdymą, turėtų būti nustatyta pagalbos, kurią Sąjunga skiria vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno tiekimui, švietimo priemonių rėmimui ir susijusioms išlaidoms, viršutinė riba. Ši viršutinė riba turėtų atitikti dabartinę padėtį. Atsižvelgiant į sukauptą patirtį ir siekiant supaprastinti valdymą, finansavimo modeliai turėtų būti suderinti ir pagrįsti bendru požiūriu į Sąjungos finansinio įnašo dydį. Todėl tikslinga apriboti Sąjungos pagalbą ir ją susieti su produktų kaina, nustatant didžiausią leistiną vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno porcijos kainą, ir panaikinti privalomo vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, bendro finansavimo principą. Atsižvelgiant į šių produktų kainų svyravimą, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus, kuriais būtų nustatyta Sąjungos pagalba už produktų porcijos kainą ir nustatyta porcijos apibrėžtis; (7) siekiant užtikrinti veiksmingą ir tikslingą Sąjungos lėšų naudojimą, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl priemonių, kuriomis nustatomi Sąjungos orientaciniai asignavimai kiekvienai valstybei narei ir pagalbos perskirstymo valstybėms narėms remiantis gautomis pagalbos paraiškomis metodo. Remiantis savanorišku požiūriu į tiekimą, turėtų būti nustatyti atskiri orientaciniai asignavimai vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, ir pienui. Asignavimų vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, skirstymo būdas turėtų atitikti dabartinius valstybių narių asignavimus, atsižvelgiant į objektyvius kriterijus – šešerių–dešimties metų amžiaus grupės vaikų skaičių kaip gyventojų skaičiaus dalį, taip pat atsižvelgiant į atitinkamų regionų išsivystymo lygį. Kad valstybės narės galėtų išlaikyti savo dabartinių programų mastą ir siekiant paskatinti kitas valstybes nares pradėti tiekti pieną, tikslinga naudoti du lėšų pienui skirstymo būdus: atsižvelgti į tai, kaip valstybės narės įprastai naudojo lėšas pagal pieno vartojimo skatinimo mokyklose programą, ir į objektyvius šešerių–dešimties metų amžiaus grupės vaikų skaičiaus kaip gyventojų skaičiaus dalies kriterijus, naudojamus vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, programoje. Siekiant nustatyti tinkamą šių dviejų būdų pusiausvyrą, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl papildomų taisyklių, susijusių su abiejų kriterijų derinimu, nustatymo. Be to, atsižvelgiant į dažnus valstybių narių regionų demografinius arba vystymosi pokyčius, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl kas trejus metus atliekamo vertinimo, ar tais kriterijais pagrįsti valstybių narių asignavimai tebėra aktualūs; (8) siekiant riboto demografinio dydžio valstybėms narėms sudaryti sąlygas įgyvendinti ekonomiškai veiksmingą programą, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl mažiausios Sąjungos pagalbos sumos, kurią valstybės narės turi teisę gauti vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno programoms įgyvendinti; (9) siekdamos sklandaus administravimo ir biudžeto valdymo, vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir (arba) pieno tiekimo programose dalyvaujančios valstybės narės kiekvienais metais turėtų teikti paraiškas gauti Sąjungos pagalbą. Siekiant supaprastinti procedūras ir valdymą, turėtų būti teikiamos atskiros kiekvienos pagalbos paraiškos. Gavusi valstybių narių paraiškas Komisija turėtų priimti sprendimą dėl galutinių asignavimų vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, ir pienui, remdamasi biudžete turimais asignavimais ir atsižvelgdama į ribotą valstybių narių asignavimų perskirstymą, dėl kurio reikia nustatyti produktų tiekimo prioritetus remiantis mitybos poreikiais. Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl priemonių, kuriomis nustatomos šio perskirstymo sąlygos ir ribos; (10) programoje norinti dalyvauti valstybė narė privalėtų parengti nacionalinę strategiją – daugiametės strategijos dokumentą, kuriame būtų nustatyti tikslai, kuriuos turi pasiekti valstybė narė, ir prioritetai. Valstybėms narėms turėtų būti leidžiama reguliariai atnaujinti savo strategijas, visų pirma, atsižvelgiant į prioritetų arba tikslų vertinimą ir pakartotinį vertinimą; (11) siekdamos programos matomumo, valstybės narės savo strategijose turėtų paaiškinti, kaip jos užtikrins savo programos pridėtinę vertę, ypač tais atvejais, kai produktai, finansuojami pagal ES programą, bus vartojami kartu su kitu maistu, vaikams tiekiamu švietimo įstaigoje. Užtikrinant, kad Sąjungos pagalbos programos švietimo tikslas būtų veiksmingai pasiektas, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl produktų, kurie finansuojami pagal Sąjungos pagalbos programą, tiekimo, susijusio su kito maisto tiekimu švietimo įstaigoms ir jo ruošimu, taisyklių; (12) siekiant užtikrinti, kad vaikams pagal programą tiekiamų produktų kainoje visiškai atsispindėtų suteiktos pagalbos suma ir kad subsidijuojami produktai būtų naudojami pagal paskirtį, Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti tam tikrus aktus dėl kainų stebėsenos įgyvendinant programą nustatymo; (13) atsižvelgiant į tai, kad bendro finansavimo principas tiekiant vaisius ir daržoves yra panaikinamas, reikėtų iš dalies pakeisti atitinkamas Reglamento (ES) Nr. 1306/2013[7] nuostatas; (14) todėl reglamentai (ES) Nr. 1308/2013 ir (ES) Nr. 1306/2013 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti. Siekiant atsižvelgti į mokslo metų periodiškumą, naujosios taisyklės turėtų būti taikomas nuo 20XX m. rugpjūčio 1 d., PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas, pakeitimas Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 iš dalies keičiamas taip: (1) II dalies I antraštinės dalies II skyriaus 1 skirsnio pavadinimas pakeičiamas taip: „ŽEMĖS ŪKIO PRODUKTŲ TIEKIMO ŠVIETIMO ĮSTAIGOSE PAGALBA“ (2) Antraštė „1 poskirsnis“ ir pavadinimas „Vaisių ir daržovių vartojimo skatinimo mokyklose programa“ išbraukiami; (3) 23 straipsnis pakeičiamas taip: „23 straipsnis Vaisių ir daržovių, bananus ir pieno tiekimo, švietimo priemonių rėmimo ir susijusių išlaidų kompensavimo pagalba 1. Sąjungos pagalba skiriama, kai 22 straipsnyje nurodytose švietimo įstaigose vaikams: a) tiekiami vaisiai ir daržovės, bananai ir pienas; b) įgyvendinamos švietimo priemonės ir c) tam tikroms susijusioms logistikos ir tiekimo, įrangos, reklamavimo, stebėsenos ir vertinimo išlaidoms padengti. 2. 1 dalyje nustatytoje pagalbos programoje (toliau – mokykloms skirta programa) norinčios dalyvauti valstybės narės gali tiekti arba vaisius ir daržoves, įskaitant bananus, arba pieną, kurio KN kodas 0401, arba abiejų grupių produktus. 3. Valstybės narės, norinčios dalyvauti mokykloms skirtoje programoje, prieš joje dalyvaudamos, o vėliau kas 6 metus parengia nacionalinę arba regioninę programos įgyvendinimo strategiją. Valstybė narė gali keisti strategiją, visų pirma atsižvelgdama į jos stebėsenos ir vertinimo rezultatus. Strategijoje nurodomi bent poreikiai, kurie suskirstomi pagal prioritetus, tikslinė populiacija, tikėtini rezultatai ir kiekybiniai tikslai, kuriuos reikia pasiekti atsižvelgiant į pradinę padėtį; joje nustatomos šiems tikslams pasiekti tinkamiausios priemonės ir veiksmai. 4. Siekdamos, kad mokykloms skirtos programos būtų veiksmingos, valstybės narės taip pat remia švietimo priemones, tarp kurių gali būti priemonės ir veikla, kuriomis siekiama atkurti vaikų suvokimą apie žemės ūkį ir žemės ūkio produktų įvairovę ir informuojama apie susijusius klausimus, kaip antai sveikos mitybos įpročius, kovą su maisto švaistymu, vietos maisto tiekimo grandines arba ekologinį ūkininkavimą. 5. Rengdamos strategijas valstybės narės nustato ir kitų nei vaisiai ir daržovės, bananai ir pienas, žemės ūkio produktų, kurie kartais gali būti įtraukiami į remiamas švietimo priemones, sąrašą. 6. Valstybės narės atrenka produktus, kurie tiekiami arba įtraukiami į remiamas švietimo priemones, atsižvelgdamos į objektyvius kriterijus, kurie gali apimti sveikatos ir aplinkos apsaugos aspektus, sezoniškumą, įvairovę ar galimybę gauti vietinių produktų, pirmenybę, kiek įmanoma, teikdamos Sąjungos kilmės produktams, ypač produktų pirkimui vietoje, ekologiškiems produktams, trumpoms tiekimo grandinėms arba naudai aplinkai. 7. Siekdamos skatinti sveikos mitybos įpročius valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos sveikatos priežiūros institucijos patvirtintų visų produktų, tiekiamų pagal mokykloms skirtas programas, sąrašą ir priimtų sprendimą dėl jų maistingumo aspektų.“ (4) Įterpiamas 23a straipsnis: „23a straipsnis Finansinės nuostatos 1. Nepažeidžiant 4 dalies nuostatų, pagal mokykloms skirtas programas skiriama 23 straipsnio 1 dalyje nurodyto produktų tiekimo, švietimo priemonių rėmimo ir susijusių išlaidų kompensavimo pagalba neviršija: a) vaisiams, daržovėms ir bananams – 150 mln. EUR per vienus mokslo metus; b) pienui – 80 mln. EUR per vienus mokslo metus. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 227 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl Sąjungos pagalbos, kuri gali būti išmokėta kaip tiekiamų vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno porcijos kainos dalis, dydžio, ir porcijos apibrėžties nustatymo. Komisijai taip pat suteikiami įgaliojimai pagal 227 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų nustatytos mažiausios ir didžiausios paramos švietimo priemonėms finansavimo sumos, skiriamos iš valstybių narių metinių galutinių asignavimų. 2. 1 dalyje nurodyta pagalba skiriama kiekvienai valstybei narei, atsižvelgiant į: a) vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, atveju – objektyvius kriterijus: i) šešerių–dešimties metų amžiaus vaikų skaičių kaip visų gyventojų skaičiaus dalį, ii) valstybių narių regionų išsivystymo lygį, siekiant užtikrinti didesnę pagalbą mažiau išsivysčiusiems regionams, apibrėžtiems šio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje, atokiausiems regionams, išvardytiems Sutarties 349 straipsnyje, ir mažosioms Egėjo jūros saloms, apibrėžtoms Reglamento (ES) Nr. 229/2013 1 straipsnio 2 dalyje, ir b) pieno atveju – ankstesnį lėšų pagal ankstesnes pieno ir pieno produktų tiekimo vaikams programas panaudojimą ir objektyvius kriterijus, grindžiamus šešerių– dešimties metų amžiaus vaikų skaičiumi kaip visų gyventojų skaičiaus dalimi. Komisija ne rečiau kaip kas trejus metus įvertina, ar vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno programoms skiriami orientaciniai asignavimai vis dar atitinka objektyvius šioje dalyje nurodytus kriterijus. 3. Valstybės narės kasmet teikia paraiškas dalyvauti mokykloms skirtose programose, teikdamos paraišką gauti Sąjungos pagalbą už kiekvieną produktą, kurį jos nori tiekti pagal 23 straipsnio 1 dalies a punktą. 4. Neviršydamos bendros didžiausios 230 mln. EUR ribos, kurią sudaro 1 dalies a ir b punktuose nurodytos sumos, valstybės narės gali perskirti iki 15 % savo orientacinių asignavimų, skirtų vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, arba pienui, kitam sektoriui, laikydamosi sąlygų, kurias Komisija nustato pagal 227 straipsnį priimtais deleguotaisiais aktais. 5. Mokykloms skirtos programos nedaro poveikio kitoms nacionalinėms mokykloms skirtoms programoms, atitinkančioms Sąjungos teisę. 6. Be Sąjungos pagalbos, valstybės narės gali skirti nacionalinę pagalbą pagal 217 straipsnį. 7. Pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 6 straipsnį Sąjunga taip pat gali finansuoti informavimo, stebėsenos ir vertinimo priemones, susijusias su mokykloms skirta programa, įskaitant geresnį visuomenės informavimą apie programą ir susijusias ryšių palaikymo priemones. 8. Mokykloms skirtose programose dalyvaujančios valstybės narės maisto tiekimo vietose viešai skelbia informaciją apie savo dalyvavimą programoje ir nurodo, kad programą subsidijuoja Sąjunga. Valstybės narės užtikrina Sąjungos mokykloms skirtų programų pridėtinę vertę ir matomumą, kai švietimo įstaigoms kartu tiekiami ir kiti maisto produktai.“ (5) 24 ir 25 straipsniai pakeičiami taip: „24 straipsnis Deleguotieji įgaliojimai 1. Siekiant skatinti vaikų sveikos mitybos įpročius ir užtikrinti, kad pagalba pagal mokykloms skirtas programas būtų skiriama 22 straipsnyje nurodytą tikslinę grupę sudarantiems vaikams, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 227 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl taisyklių, susijusių su: a) papildomais kriterijais, kuriais remdamosi valstybės narės tikslingai skirtų pagalbą; b) valstybių narių vykdomu pagalbos paraiškų teikėjų tvirtinimu ir atranka; c) nacionalinių ar regioninių strategijų rengimu ir švietimo priemonių rėmimu. 2. Siekiant užtikrinti veiksmingą bei tikslingą ES lėšų naudojimą, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 227 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl: a) orientacinio vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir pieno tiekimo pagalbos paskirstymo valstybėms narėms ir, jei reikia, jos peržiūrėjimo atlikus 23a straipsnio 2 dalyje nurodytą vertinimą; kiekvienai valstybei narei skiriamos minimalios Sąjungos pagalbos sumos; skirtos pagalbos perskirstymo valstybėms narėms remiantis gautomis pagalbos paraiškomis ir papildomų taisyklių, susijusių su 23a straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų kriterijų taikymu skiriant lėšas, b) vaisiams ir daržovėms, įskaitant bananus, skirtų asignavimų ir pienui skirtų asignavimų perskirstymo iš vieno sektoriaus kitam sąlygų; c) išlaidų ir (arba) priemonių, už kurias gali būti skiriama Sąjungos pagalba, ir galimybės nustatyti mažiausią ir didžiausią konkrečių išlaidų sumą; d) įpareigojimo, kad valstybės narės stebėtų ir įvertintų jų įgyvendinamų mokykloms skirtų programų veiksmingumą. 3. Siekiant didinti informuotumą apie mokykloms skirtas programas, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 227 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų reikalaujama, kad mokykloms skirtose programose dalyvaujančios valstybės narės viešai skelbtų apie Sąjungos pagalbos subsidijuojamąjį vaidmenį. 4. Siekiant užtikrinti Sąjungos programų pridėtinę vertę ir matomumą, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 227 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl taisyklių, susijusių su produktų tiekimu, kai švietimo įstaigoms kartu tiekiami ir kiti maisto produktai. 5. Atsižvelgiant į būtinybę užtikrinti, kad pagalba atsispindėtų kainoje, už kurią įsigyjami į mokykloms skirtą programą įtraukti produktai, Komisija, pagal 227 straipsnį priimdama deleguotuosius aktus, gali nustatyti kainų stebėsenos pagal programą taisykles. 25 straipsnis Įgyvendinimo įgaliojimai pagal nagrinėjimo procedūrą Komisija gali įgyvendinimo aktais patvirtinti šiam skirsniui taikyti būtinas priemones, be kita ko, susijusias su: a) galutiniu pagalbos paskirstymu vaisių ir daržovių, įskaitant bananus, ir (arba) pieno vartojimo skatinimo mokyklose programose dalyvaujančioms valstybėms narėms, neviršijant 23a straipsnio 1 dalyje nustatytų ribų ir atsižvelgiant į 23a straipsnio 4 dalyje nurodytą perskyrimą; b) informacija, kuri turi būti nurodyta valstybių narių strategijose; c) pagalbos paraiškomis ir išmokomis; d) informacijos apie mokykloms skirtas programas sklaidos metodais ir su jomis susijusių ryšių palaikymo priemonėmis; e) mokykloms skirtose programose dalyvaujančių valstybių narių rengiamų stebėsenos ir vertinimo ataskaitų pateikimu, forma ir turiniu; f) kainų stebėsenos valdymu.“ (6) 2 poskirsnis išbraukiamas. (7) 217 straipsnis pakeičiamas taip: „217 straipsnis Už produktų tiekimą vaikams skiriamos nacionalinės išmokos Be 23 straipsnyje numatytos Sąjungos skiriamos pagalbos, valstybės narės gali skirti nacionalines išmokas už vaikams į mokymo įstaigas tiekiamus produktus arba nacionalines išmokas, skirtas 23a straipsnio 1 dalies c punkte nurodytoms susijusioms išlaidoms padengti. Valstybės narės tas išmokas gali finansuoti taikydamos atitinkamo sektoriaus mokestį arba kitais privačiojo sektoriaus įnašais. Be 23 straipsnyje numatytos Sąjungos skiriamos pagalbos, valstybės narės gali skirti nacionalines išmokas, kuriomis finansuojama parama 23a straipsnio 4 dalyje nurodytoms švietimo priemonėms.“ (8) V priedas išbraukiamas. 2 straipsnis Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 pakeitimas Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 4 straipsnio 1 dalies d punktas pakeičiamas taip: „d) Sąjungos finansinis įnašas remiant Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 220 straipsnyje nurodytas priemones, susijusias su gyvūnų ligomis ir vartotojų pasitikėjimo praradimu.“ 3 straipsnis Įsigaliojimas ir taikymas Šis reglamentas įsigalioja […] dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo X metų rugpjūčio 1 d. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas, kuriuo dėl vaisių ir daržovių, bananų ir pieno tiekimo švietimo įstaigoms pagalbos programos iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 ir Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 Tarybos reglamentas, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1370/2013, kuriuo nustatomos su bendru žemės ūkio produktų rinkų organizavimu susijusios tam tikros pagalbos ir grąžinamųjų išmokų nustatymo priemonės 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[8] 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[9] ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės pratęsimu X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslas (-ai) 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Pasiūlymu siekiama tvariai padidinti vaisių ir daržovių bei pieno produktų dalį vaikų mityboje ir taip prisidėti prie bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) tikslų stabilizuoti rinkas ir užtikrinti ilgalaikę paklausą. Juo taip pat siekiama prisidėti prie bendresnių visuomenės sveikatos tikslų mažinti antsvorį, nutukimą ir sergamumą su mityba susijusiomis ligomis formuojant tvarius sveikos mitybos įpročius. 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla Konkretus tikslas. Gerinti pažeidžiamų socialinių grupių galimybes gauti maisto Atitinkama VGV / VGB veikla. 05 02 – Intervencija į žemės ūkio rinkas 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Pasiūlymu tikimasi pakeisti jaunimo žinias, požiūrį ir prioritetus, susijusius su maistu ir jo šaltiniais, taip pat jo suvokimą apie žemės ūkį ir jo produktus. Be to, tikimasi, tikslingiau paskirstant ES pagalbą, padidinti produktų tiekimo išlaidų efektyvumą. Šiuo pasiūlymu būtų padidinta ir su papildomomis priemonėmis susijusių biudžeto išlaidų dalis, todėl padidėtų šių priemonių poveikis tikslinės grupės vartojimo įpročiams ir būtų sumažintas atotrūkis tarp vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos (VVSMP) ir pieno vartojimo skatinimo mokyklose programos (PVSMP) švietimo aspektų. Galiausiai juo būtų nustatyta bendra atskirose valstybėse narėse taikytina sistema ir padidintas ES intervencijos pastebimumas. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nustatyti trijų lygmenų su tikslais susiję rodikliai: Poveikio rodikliai: – Tiesiogiai ir netiesiogiai vaikų suvartojamo šviežių vaisių ir daržovių kiekio pokytis po penkerių intervencijos vykdymo metų – Tiesiogiai ir netiesiogiai vaikų suvartojamo geriamojo pieno kiekio pokytis po penkerių intervencijos vykdymo metų – Bendros mitybos kokybės pagerėjimas Pagrindiniai rezultatų rodikliai: – Su papildomomis priemonėmis susijusių išlaidų procentinė dalis, palyginti su visu skirtu biudžetu – Su žemės ūkiu ir žemės ūkio produktais susijusių paramos priemonių procentinė dalis, palyginti su visomis įgyvendintomis paramos priemonėmis – Išlaidų, susijusių su žemės ūkio produktų vartojimo skatinimu mokyklose, veiksmingumo lygis Pagrindiniai našumo rodikliai: – Valstybėse narėse įgyvendintų papildomų priemonių skaičius – Įgyvendinant papildomas priemones įtrauktų vaikų skaičius ir visų dalyvių procentinė dalis – Valstybėse narėse įgyvendintų su žemės ūkiu susijusių papildomų priemonių skaičius – Porcijos kaina – Dalyvaujančių valstybių narių, mokyklų ir vaikų skaičius – Mokykloms patiektų produktų kiekis (vaisių ir daržovių bei pieno porcijų skaičius) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Šis pasiūlymas pagrįstas poreikiu tvariai padidinti vaikų suvartojamą vaisių ir daržovių bei pieno kiekį ir poreikiu formuoti sveikus jų mitybos įpročius. Šiuo metu pagal BŽŪP įgyvendinamos mokykloms skirtos programos turi tam tikrų šalintinų su jų rengimu ir veikimu susijusių trūkumų, dėl kurių mažėja galimybės pasiekti numatytus tikslus – skatinti žemės ūkio produktų vartojimą (su rinka susijęs tikslas) ir formuoti sveiką moksleivių mitybą (su sveikata susijęs tikslas). Nurodytos problemos yra susijusios su atotrūkiu tarp šių programų modelių ir jų tikslų (įgyvendinant šias dvi programas naudojamos skirtingos švietimo priemonės), taip pat su tuo, kad šios dvi programos nėra koordinuojamos ir derinamos, ir su trūkumais, dėl kurių mažėja tiesioginis išlaidų poveikis (abi programos sukuria didelę administracinę ir organizacinę naštą, nepanaudojama 30 % vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programai skirtų lėšų, o pieno vartojimo skatinimo mokyklose programai būdingas galimas savaimingumo efektas ir menkas sąnaudų ir naudos santykis). Šias problemas daugiausia lemia reglamentavimo trūkumai, finansinių sistemų skirtumai, įgyvendinimo valstybėse narėse skirtumai ir tam tikri išoriniai veiksniai. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda Imantis ES lygmens veiksmų, suteikiama galimybė gauti ES vykdomoms iniciatyvoms reikalingą finansavimą ir užsitikrinti papildomus finansavimo šaltinius, todėl valstybės narės gali išplėsti savo veiksmų mastą ir padidinti jų veiksmingumą. Jei valstybės narės turėtų kliautis tik savais finansiniais ištekliais, daugelis jų nepajėgtų įgyvendinti plataus užmojo iniciatyvų. ES lygmens veiksmais taip pat būtų padidintas valstybėse narėse įgyvendinamų programų patikimumas ir pagerintas ES įvaizdis bei žinomumas. ES lygmens sistema duotų papildomos naudos, nes būtų sudarytos palankesnės sąlygos nuolat kaupti žinias, užtikrinti skaidrumą ir dalytis bei keistis patirtimi. 1.5.3. Panašios patirties išvados Šiuo metu pagal ES bendrąją žemės ūkio politiką (BŽŪP) ES lėšomis finansuojamos dvi produktų tiekimo vaikams mokyklose programos – pieno vartojimo skatinimo mokyklose programa (PVSMP) ir vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą (VVSMP). Abiem programomis siekiama to paties tikslo – kuo anksčiau, kai dar formuojasi mitybos įpročiai, tvariai padidinti šių produktų dalį vaikų mityboje ir taip prisidėti prie BŽŪP tikslų, visų pirma tikslo stabilizuoti rinkas ir užtikrinti ilgalaikę paklausą. Be to, šios programos dera su bendresniais visuomenės sveikatos tikslais, nes įgyvendinant jas prisidedama prie tvarių sveikos mitybos įpročių formavimo. Tačiau, nepaisant to, kad šios programos įsitvirtino mokyklose ir pripažįstamas jų potencialas, remiantis įvairiomis ataskaitomis – visų pirma, Komisijos užsakyto VVSMP ir PVSMP išorės vertinimo ataskaitomis ir Europos Audito Rūmų specialiąja ataskaita Nr. 10/2011 – padarytos išvados ir patirtis, sukaupta ne vienus metus įgyvendinant šias programas, rodo, kad abi programas dar reikia tobulinti, kad jos būtų valdomos efektyviau ir veiksmingiau. Kai kurias iš nurodytų problemų jau siekta spręsti ir neseniai priimtame susitarime dėl BŽŪP reformos. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Deramai atsižvelgiant į sektorių ypatumus, šis pasiūlymas dera su žemės ūkio produktų pardavimo skatinimo veikla. Jis dera ir su visuomenės sveikatos tikslais (svorio valdymo ir sveikatos priežiūros skirtumų srityse), paprastinimo tikslu ir strategijoje „Europa 2020“ nustatytais principais ir tikslais. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota – ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD] – ¨ Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM X Pasiūlymo / Iniciatyvos trukmė neribota – Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, – vėliau – visuotinis taikymas. 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[10] ¨ Komisijos vykdomas tiesioginis valdymas: – ¨ per savo departamentus, įskaitant savo darbuotojus Sąjungos delegacijose; – ¨ per vykdomąsias įstaigas; X Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ¨ Netiesioginis valdymas, vykdymo užduotis perduodant: – ¨ trečiosioms šalims arba jų paskirtoms įstaigoms; – ¨ tarptautinėms organizacijoms ir jų įstaigoms (nurodyti); – ¨ EIB arba Europos investicijų fondui; – ¨ įstaigoms, nurodytomis Finansinio reglamento 208 ir 209 straipsniuose; – ¨ viešosios teisės įstaigoms; – ¨ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, jeigu jos pateikia pakankamas finansines garantijas; – ¨ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamas finansines garantijas; – ¨ asmenims, kuriems pavestas konkrečių BUSP veiksmų vykdymas pagal ES sutarties V antraštinę dalį, ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte. 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės Naujojoje programoje stebėsenos ir vertinimo išlaidos priskirtos prie ES pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančių išlaidų, nes ši veikla labai svarbi siekiant patikimai valdyti ir vertinti programos veiksmingumą ir efektyvumą nustatytų tikslų atžvilgiu. Be to, nustatytas programos ryšys su daugiametėmis (šešerių metų) nacionalinėmis ir (arba) regioninėmis strategijomis. Stebėsena bus vykdoma remiantis metinėmis valstybių narių ataskaitomis, kuriose bus pateikiama informacija apie panaudotas lėšas, programoje dalyvaujančių mokyklų ir (arba) vaikų skaičių ir jų procentinę dalį palyginti su bendru tikslinės grupės mokyklų ir (arba) vaikų skaičiumi, produktų tiekimo dažnumą, trukmę, laiką ir sistemą, vidutinį porcijos svorį ir kainą, vidutinį vaiko suvartojamą kiekį ir bendrus tiektų produktų kiekius. Be to, bus stebimas ir papildomų priemonių įgyvendinimas – naudoti metodai ir su jais susijusios išlaidos, dažnumas, dalyvaujančių mokyklų ir (arba) vaikų skaičius, suinteresuotųjų šalių dalyvavimas, tiektų produktų kiekis. Vertinimo procesas susidės iš šių etapų: po penkerių programos įgyvendinimo metų valstybės narės atliks vertinimą ir pateiks jo ataskaitas – taip bus įvertintas vidutinės trukmės poveikis; praėjus vieniems metams po valstybių narių atlikto vertinimo, visoje ES bus atliktas išorės vertinimas, per kurį bus vertinamas programos įgyvendinimas valstybių narių bei ES lygmenimis ir bendras programos veiksmingumas, efektyvumas, darnumas ir aktualumas, vadovaujantis Komisijos vertinimo standartais ir gairėmis. Be to, galima numatyti atlikti ir ilgalaikio poveikio rodiklių išorės tyrimą. Apibrėžiant su naująja programa susijusius stebėsenos ir vertinimo procesus, buvo deramai atsižvelgta į atlikto VVSMP ir PVSMP išorės vertinimo ataskaitas ir į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 10/2011. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika Galima bendroji rizika yra susijusi su programos veiksmingumu, t. y. su klausimu, ar ES pagalba pasieks programos galutinius gavėjus ir ar ja bus veiksmingai prisidėta prie programos tikslų įgyvendinimo. Remiantis dabartine Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos įgyvendinimo patirtimi, ypatingą dėmesį reikėtų skirti pagalbos paraiškų teikėjų atrankai ir viešojo pirkimo procedūroms, susijusioms su tiekimo, reklamos, stebėsenos ir vertinimo paslaugų sutarčių sudarymu. Į kontrolės nuostatas įtrauktos ir nuostatos dėl minėtų sutarčių vykdymo. Viešieji pirkimai gali būti probleminis klausimas įgyvendinant mokykloms skirtas programas. Kitai rizikai, tokiai kaip galimas savaimingumo efektas ir pernelyg didelė tiekiamų produktų kaina ar tiekėjų pelno marža, valdyti gali būti numatytos atitinkamos nuostatos (pvz., už porciją skirtinos ES pagalbos dydis). Su papildomomis priemonėmis susijusi rizika yra ta, kad šios priemonės gali iš dalies sutapti su mokyklose taikomomis švietimo priemonėmis ir su žemės ūkio produktų propagavimo veikla. Siekiant to išvengti, šios priemonės bus apibrėžtos pasitelkus ES mokslo srities specialistų grupę, taip pat bus aiškiai nurodytas šių priemonių ryšys su naujosios programos tikslais. Į kontrolės nuostatas, susijusias su papildomomis priemonėmis, įtrauktos ir bendrosios nuostatos dėl išlaidų tikrumo, kuriomis šis užtikrinamas ir tais atvejais, kai priemonės įgyvendinamos išorės paslaugų teikėjų. 2.2.2. Informacija apie vidaus kontrolės sistemos nustatymą Kontrolės sistemą sudaro mokėjimo agentūros ir valstybių narių lygmeniu paskirtos kontrolės įstaigos. Kad būtų gaunama informacija apie administracinį valdymą ir atliktas patikras vietoje, valstybės narės turės teikti metines kontrolės ir patikrų ataskaitas, pagrįstas esamomis ataskaitomis, susijusiomis su dabartinėmis Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa ir Pieno vartojimo skatinimo mokyklose programa. Be to, taikant vidaus valdymo ir kontrolės sistemą bus remiamasi valstybių narių pateiktomis stebėsenos ir vertinimo ataskaitomis ir visoje ES atlikto vertinimo ataskaitomis. Galiausiai ES mokslo srities specialistų grupė pateiks valstybėms narėms ir Komisijai patarimų dėl įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo. 2.2.3. Kontrolės priemonių sąnaudų ir naudos bei numatomo klaidų rizikos lygio įvertinimas Mokykloms skirtai programai bus taikoma dabartinė EŽŪGF išlaidų valdymo ir kontrolės sistema. Manoma, kad dėl šio pasiūlymo EŽŪGF klaidų lygis nepadidės. 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Bus taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos. Apskritai kontrolės sistemose numatyta atlikti nuodugnų visų paramos prašymų administracinį patikrinimą, prireikus kryžminę patikrą su kitomis duomenų bazėmis, taip pat patikras vietoje prieš tam tikras mokėjimo operacijas, kurių mažiausias skaičius nustatomas, atsižvelgiant į riziką, susijusią su konkrečia tvarka. Jei atliekant šias patikras nustatoma daug pažeidimų, turi būti atliekamos papildomos patikros. Be to, teisės aktų, kuriais reformuojama BŽŪP, rinkinyje numatyta, kad valstybės narės vykdo pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustato jų atvejus ir atlieka taisomuosius veiksmus, taiko veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas, nustatytas Sąjungos teisės aktuose ir nacionaliniuose įstatymuose, taip pat susigrąžina visas neteisėtai išmokėtas sumas su palūkanomis. Tame rinkinyje nustatytas automatinis neteisėtai išmokėtų sumų padengimo mechanizmas, pagal kurį tais atvejais, kai suma nesusigrąžinama per ketverius metus arba, jei pradėtas teismo procesas, per aštuonerius metus nuo prašymo grąžinti sumą pateikimo dienos, nesusigrąžintas sumas sumoka atitinkama valstybė narė. Šis mechanizmas – stipri paskata valstybėms narėms kuo greičiau susigrąžinti neteisėtai išmokėtas sumas. Nors nenumatoma, kad valstybių narių strategijos turės būti oficialiai tvirtinamos ES, pradiniu naujosios programos įgyvendinimo etapu iš anksto nustatyti galimą sukčiavimo riziką ir nuo jos apsisaugoti padės nuostatos dėl šių strategijų turinio (ir galimo šablono). Įgyvendinamos programą, valstybės narės, siekdamos užkirsti kelią sukčiavimui, taip pat galės kreiptis pagalbos į Komisiją ir (arba) ES mokslo srities specialistų grupę ir prašyti pateikti teisinį išaiškinimą ar duoti patarimų. Be to, bus atliekamos ex post patikros ir nuodugniai tikrinami visi įtarimai dėl piktnaudžiavimo programa. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) · Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas || DA / NDA ([11]) || ELPA šalių[12] || šalių kandidačių[13] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą 2 || 05 02 08 12 – Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa || NDA || NE || NE || NE || NE 2 || 05 02 12 08 – Pieno vartojimo skatinimo mokyklose programa || NDA || NE || NE || NE || NE · Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą || netaikoma || || NE || NE || NE || NE 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 2 || Tvarus augimas: gamtos ištekliai || AGRI GD || || || || 2014 m.[14] || || 2016 m.[15] || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO || ||  Veiklos asignavimai || || || || || || || || || || || 05 02 08 12 – Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa || Įsipareigojimai || (1) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Mokėjimai || (2) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 05 02 12 08 – Pieno vartojimo skatinimo mokyklose programa[16] || Įsipareigojimai || (1a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Mokėjimai || (2a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || IŠ VISO asignavimų || Įsipareigojimai || =1+1 a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || Mokėjimai || =2+2 a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || ||  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Mokėjimai || (5) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || || 0 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 2 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || Mokėjimai || =5+ 6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || „Administracinės išlaidos“ || mln. EUR || || || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO AGRI GD || || ||  Žmogiškieji ištekliai || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0  Kitos administracinės išlaidos || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 IŠ VISO AGRI GD || Asignavimai || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansų programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 mln. EUR || || || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Mokėjimai || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR Nurodyti tikslus ir rezultatus || || || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO ĮGYVENDINIMAS (rezultatai) || Rezultato rūšis[17] || Vidutinės rezultato išlaidos || Nr. || Išlaidos || Nr. || Išlaidos || Nr. || Išlaidos || Nr. || Išlaidos || Nr. || Išlaidos || Nr. || Išlaidos KONKRETUS TIKSLAS || Gerinti pažeidžiamų socialinių grupių galimybes gauti maisto || Rezultatas || Papildomų priemonių skaičius || || || || || || || || || || || || || Rezultatas || Įgyvendinant papildomas priemones įtrauktų vaikų skaičius || || || || || || || || || || || || || Rezultatas || Su žemės ūkiu susijusių papildomų priemonių skaičius || || || || || || || || || || || || || IŠ VISO IŠLAIDŲ || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.3.1. Suvestinė – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai nenaudojami – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip: mln. EUR || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kitos administracinės išlaidos || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 IŠ VISO || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD asignavimus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti visos darbo dienos ekvivalento vienetais || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. XX 01 01 01 (Būstinė ir Komisijos atstovybės) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 XX 01 01 02 (Delegacijos) || || || || || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || XX 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto) || || || || || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT ir JED delegacijose) || || || || || XX 01 04 yy || – būstinėje || || || || || – delegacijose || || || || || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || || IŠ VISO (*) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Teisės aktų tvarkymas, politikos formavimas, ekonominė analizė ir patarimai, tarpžinybinis koordinavimas ir konsultavimas, vidaus ryšiai ir visuomenės informavimas, atstovavimas institucijai ir derybos, statistinių duomenų tvarkymas. Išorės personalas || 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa – X Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą – ¨ Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą – ¨ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą 3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai – Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo – X Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip: Sąjungos finansinis įnašas į šią programą nurodytas reglamento projekto 1 straipsnio 3 punkte. Be to, Sąjungos pagalbos, skiriamos išlaidoms, susijusioms su viena vaisių ir daržovių bei pieno porcija, padengti, dydis (fiksuoto dydžio norma) bus nustatytas deleguotuosiuose aktuose. Sąjungos įnašo, skiriamo su produktais susijusioms išlaidoms padengti, dydis bus ribojamas nustatant didžiausią ES pagalbos, skiriamos už vieną vaisių bei daržovių ir pieno produktų porciją, sumą Siekdamos išplėsti mokykloms skirtų programų taikymo mastą ir (arba) intensyvumą, valstybės narės galės mokėti papildomas nacionalines išmokas arba pritraukti privačių lėšų Šiuo metu dėl didelės trečiųjų šalių įvairovės (viešieji ir (arba) privatūs subjektai) ir dėl to, kad kol kas neturima aktualios informacijos, neįmanoma nustatyti trečiųjų šalių įnašo bendros sumos dydžio. 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms – X Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms – ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį: ¨ nuosaviems ištekliams ¨ įvairioms įplaukoms [1] 2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 671). [2] 2013 m. lapkričio 11 d. Specialiojo žemės ūkio komiteto posėdis. [3] 2013 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1370/2013, kuriuo nustatomos su bendru žemės ūkio produktų rinkų organizavimu susijusios tam tikros pagalbos ir grąžinamųjų išmokų nustatymo priemonės (OL L 346, 2013 12 20, p. 12). [4] OL C , , p. . [5] OL C , , p. . [6] 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 671). [7] 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (OL L 347, 2013 12 20. p. 549). [8] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [9] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies a arba b punkte. [10] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [11] DA – diferencijuotieji asignavimai, NDA – nediferencijuotieji asignavimai. [12] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [13] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių. [14] 2014 m. biudžeto sumos pateikiamos tik informacijai. [15] Lyginimo tikslais įgyvendinimo pradžia laikomi 2016 m. Be to, nuo 2014–2015 mokslo metų, kaip sutarta reformuojant BŽŪP (Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1370/2013, kuriuo nustatomos su bendru žemės ūkio produktų rinkų organizavimu susijusios tam tikros pagalbos ir grąžinamųjų išmokų nustatymo priemonės), bus padidintas vaisių vartojimo skatinimui mokyklose skirtas finansinis paketas, ir čia daroma prielaida, kad bus panaudota visa suma. [16] Pasiūlyme numatytas pieno vartojimo skatinimo mokyklose programai skirtas finansinis paketas – 80 mln. EUR per mokslo metus. Ši suma atitinka numatomą biudžeto įvykdymo lygį ir dera su bendromis 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje numatytomis su rinka susijusių išlaidų ir tiesioginės pagalbos sumomis. [17] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.).