1.Įvadas

Europa siekia pažangiu, tvariu, integraciniu būdu skatinti augimą ir kurti darbo vietas pagal strategiją „Europa 2020“ ir jos pavyzdines iniciatyvas. Standartizacijos svarba kuriant darbo vietas, siekiant ekonomikos augimo ir atsigavimo dar kartą pabrėžta Komisijos pramonės politikos komunikate dėl Europos pramonės atgimimo, kuriame atkreiptas dėmesys į tai, kad pramonės politikos, inovacijų ir technologinės plėtros sričiai remti reikia Europos standartizacijos sistemos. Jame nurodytos šešios sparčiai besivystančios prioritetinės veiklos sritys: pažangiosios gamybos technologijos, bazinės didelio poveikio technologijos, biologiniai produktai, tvari pramonės politika, statyba ir žaliavos, netaršios transporto priemonės ir pažangieji elektros energijos tinklai.

Teigiamas standartizacijos poveikis gerai žinomas ir pripažintas. Vis dėlto, siekdama užtikrinti, kad Europos standartizacijos sistema gebėtų atlaikyti dabarties išbandymus, Komisija 2011 m. pasiūlė reformai skirtų dokumentų rinkinį, įskaitant naują Reglamentą dėl Europos standartizacijos, įsigaliojusį 2013 m. sausio 1 d. Šia reforma siekta padidinti sistemos įtraukumą, spartą, reagavimą, skaidrumą, lankstumą ir aprėptį.

Viena iš reformos naujovių yra ta, kad Komisija privalo priimti metinę Europos standartizacijos Sąjungos darbo programą (toliau – SDP), kurioje, atsižvelgiant į Komisijos planuose nustatytus politikos tikslus, apibrėžiami strateginiai Europos standartizacijos prioritetai. Šiame antrus metus iš eilės priimamame komunikate nustatomos prioritetinės sritys, kuriose Komisija ketina naudotis Europos standartizacija kaip politikos priemone Sąjungos naujiems arba esamiems teisės aktams ir politikai 2015 m. remti. Atsižvelgiant į šiuos ketinimus, ateityje Europos standartizacijos organizacijoms (toliau – ESO) – Europos standartizacijos komitetui (CEN), Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetui (CENELEC) ir Europos telekomunikacijų standartų institutui (ETSI) – gali būti teikiami oficialūs standartizacijos prašymai (įgaliojimai), bet paliekama erdvės ir su standartizacija susijusiems preliminariems arba papildomiems veiksmams, kurių imtis Komisija ragina arba pradeda nesuteikdama įgaliojimų.

Kadangi Europos standartizacija yra privataus pobūdžio, praktinį visų šių prioritetų ir veiksmų įgyvendinimą (t. y. standartizaciją) visada lemia ESO atsakomybė, pasiryžimas ir veiksmų laisvė. Komisijai ir toliau tenka užduotis pradėti Europos standartizacijos veiklą teikiant standartizacijos prašymus arba kitais veiksmais ir teikti Sąjungos finansavimą Europos standartizacijai tose srityse, kuriose remiami Sąjungos prioritetai.

Darbo programoje nurodytų veiklos krypčių poveikis biudžetui yra ne didesnis nei jau numatyta 2015-iesiems metams. Derantis dėl 2014–2020 m. Europos finansinės programos, Komisijos biudžetas labai sumažintas. Tai turėjo poveikį metiniam biudžetui ir 2014 m. standartizacijos biudžeto išlaidų kategorija, palyginti su 2013 m., sumažinta 25,56 proc. Todėl šią naštą reikia paskirstyti įvairioms išlaidoms ir organizacijoms, atsižvelgiant į strateginius Sąjungos standartizacijos politikos tikslus.

Skelbiant šią Sąjungos darbo programą didinamas veiksmingumas ir skaidrumas, taip pat padedama planuoti tolesnį standartizacijos darbą.

2013 m. pabaigoje Komisija pradėjo nepriklausomą Europos standartizacijos sistemos persvarstymą. Pirmasis ataskaitos rengimo etapas, per kurį nustatyti faktai, baigėsi birželio mėn. Kitame etape šie faktai bus analizuojami ir bus daromos išvados. Rezultatai bus paskelbti metų pabaigoje.

Į šio nepriklausomo persvarstymo rezultatus Komisija atsižvelgs rengdama ataskaitas pagal reglamento 24 ir 25 straipsnius, kurias 2015 m. ji pateiks Europos Parlamentui ir Tarybai.

Kai kurie 2014 m. SDP elementai perkelti į šį dokumentą, kuriame nustatyti 2015 m. prioritetai. Šie elementai atrinkti tarpusavio sutarimu po ilgalaikių diskusijų su ESO, kuriose dalyvavo ir kiti suinteresuotieji subjektai. Be to, kai kurie standartai, kuriais remiami ES teisės aktai, vis dar priklausys nuo to, ar teisėkūros institucija priims teisės aktus, kuriais jie grindžiami. Todėl Komisija siūlo pakeisti su kai kuriais į 2014 m. SDP jau įtrauktais elementais susijusius laiko terminus.

2.Strateginiai Europos standartizacijos prioritetai

2014 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba atkreipė dėmesį į tai, kad tvirtas ir konkurencingas pramonės pagrindas gamybos ir investicijų požiūriu būtinas kaip pagrindinis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo veiksnys. Europos Vadovų Tarybos nuomone, Komisijos komunikatu dėl Europos pramonės atgimimo šiuo požiūriu įdėta daug pastangų ir nustatyti svarbiausi Komisijos pramonės politikos prioritetai.

Šie prioritetai bus pasiekti:

• baigus integruoti informacijos, energijos ir transporto tinklus;

• sukūrus atviresnę ir įtraukesnę prekių ir paslaugų vidaus rinką;

• pagerinus verslo aplinką, reguliavimo sistemą ir viešąjį valdymą Europos Sąjungoje;

• skatinant investicijas į inovacijas ir naujas technologijas;

• didinant gamybos ir išteklių naudojimo efektyvumą ir sudarant geresnes sąlygas naudotis įperkamomis gamybos žaliavomis;

• tobulinant įgūdžius ir sudarant palankias sąlygas pramonės pokyčiams;