EUROPOS KOMISIJA Briuselis,2022 10 26 COM(2022) 542 final/2 2022/0347(COD) This document corrects COM(2022) 542 final.

Concerns all languages versions.

Formatting adjustments which do not affect the substance of the text.

The text shall read as follows: Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje



(nauja redakcija) {SEC(2022) 542}

{SWD(2022) 345, 542, 545}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS Švarus oras yra labai svarbus žmonių sveikatai ir aplinkos išsaugojimui. Dėl bendrų ES ir valstybių narių nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų pastangų sumažinti neigiamą oro taršos poveikį per pastaruosius tris dešimtmečius oro kokybė Europos Sąjungoje (ES) labai pagerėjo. Tačiau dėl oro taršos (ypač kietosiomis dalelėmis, azoto dioksidu ir ozonu) ir toliau pirma laiko miršta apie 300 000 žmonių per metus (palyginti su 1 mln. per metus XX a. paskutiniojo dešimtmečio pradžioje) ir plinta daug neužkrečiamųjų ligų, tokių kaip astma, širdies ir kraujagyslių sistemos sutrikimai bei plaučių vėžys. Oro tarša tebėra svarbiausia ankstyvų mirčių priežastis Europos Sąjungoje. Ji daro neproporcingai didelį poveikį pažeidžiamoms grupėms, pavyzdžiui, vaikams, pagyvenusiems žmonėms ir asmenims, turintiems esamų sveikatos sutrikimų, taip pat nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančioms grupėms. Taip pat daugėja įrodymų, kad oro tarša gali būti susijusi su nervų sistemos pokyčiais, pavyzdžiui, demencija. Be to, oro tarša kelia grėsmę aplinkai dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir ozono pažeidimų, daro žalą miškams, ekosistemoms ir lauko kultūroms. Eutrofikacija dėl azoto iškritų viršija kritines apkrovas dviejuose trečdaliuose ES ekosistemų teritorijų, o tai daro didelį poveikį biologinei įvairovei. Toks taršos spaudimas gali padidinti azoto perteklių dėl vandens taršos. 2019 m. lapkričio mėn. Komisija paskelbė aplinkos oro kokybės direktyvų (direktyvų 2004/107/EB ir 2008/50/EB) tinkamumo patikrinimo rezultatus. Ji padarė išvadą, kad direktyvos buvo iš dalies veiksmingos gerinant oro kokybę ir siekiant įgyvendinti oro kokybės standartus, tačiau iki šiol pasiekti ne visi jų tikslai. 2019 m. gruodžio mėn. Europos žaliojo kurso komunikate Europos Komisija įsipareigojo toliau gerinti oro kokybę ir labiau suderinti ES oro kokybės standartus su Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) rekomendacijomis. Paskutinį kartą PSO rekomendacijos buvo peržiūrėtos 2021 m. rugsėjo mėn.; periodiškai, paprastai kas 10 metų, atliekamas jų mokslinis įvertinimas. Šis tikslas – glaudžiau suderinti su naujausiomis mokslinių tyrimų išvadomis – buvo patvirtintas Nulinės taršos veiksmų plane , apimančiame viziją iki 2050 m. sumažinti oro (ir vandens bei dirvožemio) taršą iki lygio, kuris nebelaikomas žalingu sveikatai ir natūralioms ekosistemoms ir kuriuo nepažeidžiamos ribos, su kuriomis mūsų planeta gali susidoroti, taip sukuriant aplinką be toksinių medžiagų. Be to, buvo nustatyti 2030 m. tikslai, iš kurių du susiję su oru: daugiau kaip 55 proc. sumažinti oro taršos poveikį sveikatai (pirmalaikių mirčių skaičių) ir 25 proc. sumažinti ES ekosistemų, kuriose oro tarša kelia grėsmę biologinei įvairovei, dalį. Griežtesniais oro kokybės standartais taip pat būtų prisidedama prie Europos kovos su vėžiu plano tikslų įgyvendinimo. Europos žaliojo kurso komunikate Komisija taip pat paskelbė, kad stiprins oro kokybės stebėseną, modeliavimą ir planavimą. 2022 m. vasario mėn. prasidėjusi Rusijos karinė agresija prieš Ukrainą paskatino ES vadovus susitarti, kad reikia skubiai paspartinti perėjimą prie švarios energijos gamybos, siekiant sumažinti ES priklausomybę nuo iš Rusijos importuojamų dujų ir kito iškastinio kuro. 2022 m. gegužės 18 d. buvo priimtas plataus užmojo priemonių rinkinys „RePowerEU“ , kuriuo, be kita ko, siekiama padėti valstybėms narėms sparčiau diegti atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą. Jei šis priemonių rinkinys bus greitai įgyvendintas, kaip nurodyta Komisijos komunikate, jis gali duoti didelės papildomos naudos oro taršos požiūriu. Aplinkos oro kokybės direktyvos yra išsamios švaraus oro politikos sistemos, grindžiamos trimis pagrindiniais ramsčiais, dalis. Pirmąjį ramstį sudaro pačios aplinkos oro kokybės direktyvos, kuriomis nustatomi 12 aplinkos oro teršalų koncentracijos kokybės standartai. Antrąjį ramstį sudaro Direktyva dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo (NITKMĮ direktyva), kurioje nustatyti kiekvienos valstybės narės įsipareigojimai mažinti pagrindinių aplinkos oro teršalų ir jų pirmtakų išmetimą, imantis veiksmų ES viduje ir siekiant kartu sumažinti tarpvalstybinę taršą. Prie to prisidedama ir tarptautinėmis pastangomis, visų pirma UNECE oro konvencijos pagrindu, mažinti už ES ribų išmetamų tarp valstybių pernešamų teršalų kiekį. Trečiąjį ramstį sudaro teisės aktai, kuriais nustatomos pagrindinių oro taršos šaltinių, pavyzdžiui, kelių transporto priemonių, būstų šildymo įrenginių ir pramonės įrenginių, išmetamųjų teršalų normos. Taršos iš tokių šaltinių dydžiui poveikį daro ir kitos politikos priemonės, turinčios įtakos pagrindinei veiklai ir sektoriams tokiose srityse kaip transportas, pramonė, energetika, klimatas ir žemės ūkis. Kai kurios iš šių politikos priemonių įtrauktos į naujausias iniciatyvas, kurių imtasi pagal Europos žaliąjį kursą , pavyzdžiui, Nulinės taršos veiksmų planą , Europos klimato teisės aktą ir Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį su iniciatyvomis dėl energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos, Metano strategiją , Darnaus ir išmanaus judumo strategiją , susijusią 2021 m. naująją judumo mieste sistemą , Biologinės įvairovės strategiją ir iniciatyvą „Nuo ūkio iki stalo“ . Be to, tikimasi, kad priėmus ir įgyvendinus būsimą pasiūlymą dėl „Euro 7“ standartų (plg. su PLAN/2020/6308) gerokai sumažės automobilių, furgonų, sunkvežimių ir autobusų išmetamas teršalų kiekis. Peržiūrėjus aplinkos oro kokybės direktyvas, direktyvos būtų sujungtos į vieną ir jomis būtų siekiama: ·labiau suderinti ES oro kokybės standartus su PSO rekomendacijomis; ·toliau tobulinti teisės aktų sistemą (pavyzdžiui, kalbant apie sankcijas ir viešąją informaciją); ·labiau remti vietos valdžios institucijas siekiant švaresnio oro ir šiuo tikslu stiprinant oro kokybės stebėseną, modeliavimą ir planus. Iš poveikio vertinimo matyti, kad siūlomos peržiūros nauda visuomenei gerokai viršija sąnaudas. Pagrindinė numatoma nauda yra susijusi su sveikata (įskaitant sumažėjusį mirtingumą ir sergamumą, mažesnes sveikatos priežiūros išlaidas, sumažėjusį nebuvimą darbe dėl ligos ir padidėjusį produktyvumą darbe) ir aplinka (įskaitant mažesnius su ozonu susijusius pasėlių derliaus nuostolius). 1.1.Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Ši iniciatyva yra Komisijos 2022 m. darbo programos dalis ir vienas iš pagrindinių veiksmų, numatytų Nulinės taršos veiksmų plane. Kaip ir visomis iniciatyvomis pagal Europos žaliąjį kursą, ja siekiama užtikrinti, kad tikslai būtų pasiekti veiksmingiausiu ir mažiausiai apsunkinančiu būdu ir būtų laikomasi reikšmingos žalos nedarymo principo. Pasiūlymu prisidedama prie nulinės taršos užmojo ir Nulinės taršos veiksmų plano tikslų įgyvendinimo siekiant apsaugoti sveikatą ir aplinką. Daugelis Europos žaliojo kurso politikos sričių ir prioritetų yra svarbūs sėkmingam pasiūlymo įgyvendinimui ir jiems gali būti naudingas didesnis užmojis pagal siūlomą direktyvą. Tai yra: ·Klimato teisės aktas ir Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinys su didesniais užmojais klimato srityje paskatins diegti mažataršes arba nulinės taršos technologijas, kurios duos papildomos naudos oro kokybei (pavyzdžiui, nedegieji atsinaujinantieji ištekliai, energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonės, elektromobilumas). Pasiūlymai dėl didesnių užmojų apima didesnius ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) užmojus, didesnius ES pastangų pasidalijimo reglamento užmojus ir griežtesnes CO2 išmetamųjų teršalų normas automobiliams ir furgonams, pagal kurias nuo 2035 m. visi naujai įregistruoti automobiliai ir furgonai turi būti nulinės taršos. Griežtesni oro kokybės standartai pagal šį pasiūlymą duos papildomos naudos klimatui, nes bus sumažintas šiltnamio efektą sukeliančių dujų, visų pirma CO2, kiekis, išmetamas deginant iškastinį kurą, ir sumažintas juodosios anglies, trumpaamžio atmosferos teršalo, kiekis.

·Plane „REPowerEU“ siūlomi veiksmai, kuriais būtų sparčiai mažinama Europos priklausomybė nuo rusiško iškastinio kuro, įskaitant bendrą energijos vartojimo mažinimą, energijos importo įvairinimą, iškastinio kuro pakeitimą ir spartesnį perėjimą prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos elektros gamybos, pramonės, pastatų ir transporto srityse bei pažangias investicijas. Šių veiksmų paspartinimas taip pat gali būti naudingas oro kokybei. ·Didesnis nedegiųjų atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas sumažins priklausomybę nuo iškastinio kuro, taigi ir oro teršalų išmetimą, o tai pagerins oro kokybę. Iniciatyvos, kuriomis skatinama naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, apima 2021 m. pasiūlymą peržiūrėti Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą (AIED II), kurioje numatyti platesnio užmojo 2030 m. tikslai, taip pat 2022 m. Komisijos komunikatą dėl plano „RePowerEU“, kuriame pabrėžiamos išankstinės investicijos į atsinaujinančiuosius energijos išteklius, visų pirma saulės ir vėjo energiją bei šilumos siurblius, kurie naudingi ir oro kokybei. ·Didesni užmojai energijos vartojimo efektyvumo srityje ir privalomo ES energijos vartojimo efektyvumo tikslo nustatymas pasiūlyme dėl peržiūrėtos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos sumažins bendrą energijos, įskaitant iškastinį kurą, poreikį ir taip sumažins oro teršalų išmetimą bei pagerins oro kokybę. ·Veiksmai pagal Darnaus ir išmanaus judumo strategiją ir susijusią 2021 m. naująją judumo mieste sistemą, kuriais remiamas perėjimas prie mažesnio išmetamųjų teršalų kiekio ir viešojo transporto, duos teigiamos papildomos naudos oro kokybei. Kai kurie oro kokybei ypač svarbūs veiksmai apima griežtesnes išmetamųjų oro teršalų normas vidaus degimo varikliais varomoms transporto priemonėms (pagal būsimą pasiūlymą dėl „Euro 7“ standartų); pasiūlymas dėl Alternatyviųjų degalų infrastruktūros reglamento: siekiant padidinti degalų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako degalų naudojimą, įskaitant elektromobilumo diegimą, kuris duotų svarbios papildomos naudos oro kokybei, reikalingas išsamus įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros tinklas; pasiūlymai dėl iniciatyvų „ReFuelEU Aviation“ ir „FuelEU Maritime“ apima priemones, kuriomis skatinama naudoti švaresnius degalus, galbūt sumažinant išmetamą oro teršalų kiekį, ir gerinti oro kokybę netoli uostų ir oro uostų, reikalaujant, kad tam tikrų rūšių laivams elektra būtų tiekiama nuo kranto arba prieplaukoje būtų naudojama nulinės taršos energija, o orlaiviai būtų aprūpinami tvariais aviaciniais degalais. Savo ruožtu aplinkos oro kokybės direktyvomis skatinama imtis aktyvesnių veiksmų miesto vietovėse, kad būtų pereita prie mažesnės taršos judumo, nustatytos mažos taršos zonos, aktyviau naudojamasi viešuoju transportu ir aktyviu judumu, kad būtų pasiektos ribinės vertės. ·Žalesnė bendra žemės ūkio politika ir strategija „Nuo ūkio iki stalo“ gali padėti sumažinti žemės ūkyje išmetamą amoniako kiekį, pavyzdžiui, per BŽŪP strateginius planus skatinant amoniako kiekio mažinimo priemones arba gerinant maisto medžiagų valdymą. ·Griežtesni oro kokybės standartai pagal šį pasiūlymą padės apsaugoti įvairovę pagal Biologinės įvairovės strategiją, o politika, kuria gerinama ekosistemų būklė, pavyzdžiui, siūlomu Gamtos atkūrimo įstatymu, taip pat galima prisidėti prie švaraus oro aspektų. 1.2.Teisinis pagrindas Teisinis pagrindas ES imtis veiksmų oro kokybės srityje yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 191 ir 192 straipsniai dėl aplinkos. Šiais straipsniais ES įgaliojama imtis veiksmų, kad būtų išsaugota, apsaugota ir pagerinta aplinkos kokybė, apsaugota žmonių sveikata ir tarptautiniu lygmeniu skatinamos priemonės regioninėms ar pasaulinėms aplinkosaugos problemoms spręsti. Tuo pačiu teisiniu pagrindu grindžiamos dabartinės aplinkos oro kokybės direktyvos. Atsižvelgiant į tai, kad ši sritis priklauso ES ir valstybių narių pasidalijamajai kompetencijai, ES veiksmais turi būti laikomasi subsidiarumo principo. 1.3.Subsidiarumo ir proporcingumo principai Šios iniciatyvos tikslų negalima deramai pasiekti vien valstybių narių lygmeniu. Pirmiausia taip yra dėl tarpvalstybinio oro taršos pobūdžio: iš atmosferinio modeliavimo rezultatų ir oro taršos matavimų akivaizdžiai matyti, kad vienoje valstybėje narėje išmesti teršalai turi įtakos išmatuotai taršai kitoje valstybėje narėje. Į atmosferą išmesti arba atmosferoje susidarę oro teršalai gali būti pernešami tūkstančius kilometrų. Dėl šios problemos masto reikia imtis veiksmų visoje ES, kad visos valstybės narės imtųsi priemonių sumažinti pavojų kiekvienos valstybės narės gyventojams. Antra, SESV reikalaujama, kad politika būtų siekiama aukšto lygio apsaugos, atsižvelgiant į situacijų įvairovę visoje Europos Sąjungoje. Galiojančiomis direktyvomis visoje ES nustatyti minimalieji oro kokybės standartai, tačiau valstybėms narėms palikta teisė pasirinkti priemones, kad jos galėtų jas pritaikyti prie konkrečių nacionalinių, regioninių ir vietos sąlygų. Šis principas išlaikomas ir siūlomoje direktyvoje, kuria dvi galiojančios aplinkos oro kokybės direktyvos būtų sujungtos į vieną. Trečia, būtina užtikrinti teisingumą ir lygybę, kiek tai susiję su oro taršos kontrolės priemonių ekonominėmis pasekmėmis ir aplinkos oro kokybe, su kuria susiduria žmonės visoje Europos Sąjungoje. 1.4.Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes: ·juo dvi direktyvos sujungiamos į vieną, konsoliduojant ir supaprastinant galiojančių direktyvų nuostatas; ·valstybėms narėms, kurios žino nacionalines, regionines ir vietos aplinkybes ir todėl gali geriau pasirinkti ekonomiškai efektyviausias priemones oro kokybės standartams pasiekti, paliekama galimybė spręsti įgyvendinimo klausimus; ·duoda didelės naudos sveikatai ir ekonomikai, kuri, kaip tikimasi, bus akivaizdžiai didesnė už priemonių, kurių reikia imtis, sąnaudas;

·juo reikalaujama tikslesnio oro kokybės vertinimo, taikant specialius stebėsenos ir modeliavimo reikalavimus, o tai, kaip galima tikėtis, paskatins tikslingesnes ir ekonomiškai efektyvesnes priemones, kad būtų laikomasi oro kokybės standartų. 1.5.Priemonių pasirinkimas Siūloma priemonė, kaip ir anksčiau, lieka direktyva. Kitos priemonės nebūtų tinkamos, nes siūloma ir toliau nustatyti ES lygmens tikslus, o atitikties užtikrinimo priemones palikti valstybėms narėms, kurios gali jas pritaikyti prie skirtingų nacionalinių, regioninių ir vietos aplinkybių, t. y. atsižvelgti į situacijų įvairovę ir specifiką visoje Europos Sąjungoje. Priemonės pasirinkimo tęstinumas taip pat palengvina dviejų galiojančių direktyvų sujungimą į vieną priemonę ir jų supaprastinimą. 2.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI 2.1.Vertinimas / tinkamumo patikrinimas ir susijusios Reglamentavimo patikros valdybos nuomonės Atlikus aplinkos oro kokybės direktyvų tinkamumo patikrinimą nustatyta, kad jomis vadovautasi nustatant tipišką aukštos kokybės oro kokybės stebėseną, nustatyti aiškūs oro kokybės standartai ir sudarytos palankesnės sąlygos keistis patikima, objektyvia ir palyginama informacija apie oro kokybę, įskaitant plačiajai visuomenei skirtą informaciją. Ne taip sėkmingai pavyko užtikrinti, kad būtų imtasi pakankamų veiksmų, kad būtų laikomasi oro kokybės standartų ir kad normos būtų viršijamos kuo trumpesnį laikotarpį. Vis dėlto iš turimų duomenų matyti, kad aplinkos oro kokybės direktyvomis prisidėta prie oro taršos mažėjimo tendencijos ir sumažintas normų viršijimų skaičius bei mastas. Atsižvelgiant į šiuos dalinius rezultatus, padaryta išvada, kad aplinkos oro kokybės direktyvos iš esmės atitiko savo paskirtį, tačiau kartu nurodyta, kad esamą sistemą galima tobulinti, siekiant užtikrinti gerą oro kokybę visoje Europos Sąjungoje. Atlikus tinkamumo patikrinimą paaiškėjo, kad papildomos gairės arba aiškesni reikalavimai pačiose aplinkos oro kokybės direktyvose galėtų padėti užtikrinti veiksmingesnę ir efektyvesnę stebėseną, modeliavimą ir planų bei priemonių nuostatas. Nustatyta, kad oro kokybės standartai padėjo sumažinti koncentraciją ir normų viršijimo lygį. Nepaisant to, ES oro kokybės standartai nėra visiškai suderinti su nusistovėjusiomis sveikatos srities rekomendacijomis, o imtis tinkamų ir veiksmingų priemonių, kad būtų laikomasi oro kokybės standartų, buvo ir tebėra labai vėluojama. Apskritai nustatyta, kad stebėsenos tinklas iš esmės atitinka galiojančių aplinkos oro kokybės direktyvų nuostatas ir užtikrina, kad būtų galima gauti patikimus ir tipiškus oro kokybės duomenis. Tačiau buvo išreikštas susirūpinimas, kad stebėsenos kriterijai suteikia per daug laisvės ir atitinkamoms institucijoms kelia tam tikrų dviprasmybių. Atsižvelgiant į Reglamentavimo patikros valdybos rekomendacijas, atlikus tinkamumo patikrinimą pateikta papildomų paaiškinimų keliose srityse, įskaitant ES oro kokybės standartų ir PSO rekomendacijų skirtumus, oro kokybės tendencijas ir stebėseną, teisės aktų veiksmingumą siekiant oro kokybės standartų, suinteresuotųjų šalių atsiliepimus ir visuomenės požiūrį į oro kokybę. 2.2.Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijomis su suinteresuotosiomis šalimis buvo siekiama surinkti pagalbinę informaciją, duomenis, žinias ir nuomones iš įvairių suinteresuotųjų šalių, pateikti informaciją apie įvairias politikos galimybes peržiūrėti aplinkos oro kokybės direktyvas ir padėti įvertinti jų įgyvendinimo galimybes. Atviros viešos konsultacijos truko 12 savaičių, o jų metu buvo pateiktas internetinis klausimynas su 13 įvadinių ir 31 konkrečiu klausimu; klausimynas buvo paskelbtas svetainėje „EU Survey“. Klausimyne buvo pateikti klausimai, kurie bus įtraukti į poveikio vertinimą, ir surinktos pirminės nuomonės apie tam tikrų aplinkos oro kokybės direktyvų peržiūros galimybių užmojų dydį ir galimą poveikį. Iš viso gauti 934 atsakymai, pateikta 116 pozicijos dokumentų. Į atvirus klausimus gauta nuo 11 iki 406 atskirų atsakymų – vidutiniškai 124. Atsakymus pateikė 23 skirtingos valstybės narės. 2021 m. gruodžio 13 d. svetainėje „EU Survey“ dviem dalimis buvo paskelbta tikslinė apklausa (1 dalis dėl 1 politikos srities „oro kokybės standartai“ ir 2 dalis dėl 2 ir 3 politikos sričių „valdymas; stebėsena, modeliavimas ir oro kokybės planai“, 2022 m. sausio 13 d.), abiejose dalyse galutinis atsakymų pateikimo terminas – 2022 m. vasario 11 d. Tikslinės apklausos metu buvo siekiama gauti išsamias organizacijų, kurios domisi ES taisyklėmis dėl oro kokybės arba jas taiko, nuomones. Atitinkamai apklausa buvo nusiųsta tikslinėms suinteresuotosioms šalims, įskaitant atitinkamas įvairių valdymo lygmenų institucijas, privačiojo sektoriaus organizacijas, akademinės bendruomenės narius ir pilietinės visuomenės organizacijas visose ES valstybėse narėse. Į tikslinės suinteresuotųjų šalių apklausos 1 dalies klausimus iš viso gauti 139 atsakymai iš 24 valstybių narių. Į 2 apklausos dalies klausimus atsakė 93 respondentai iš 22 valstybių narių. Pirmasis suinteresuotųjų šalių susitikimas įvyko 2021 m. rugsėjo 23 d. Jame vietoje arba internetu dalyvavo 315 išorės dalyvių iš 27 valstybių narių. Pirmojo suinteresuotųjų šalių susitikimo tikslas – surinkti nuomones apie dabartinėse aplinkos oro kokybės direktyvose nustatytus trūkumus, taip pat apie peržiūrėtų teisės aktų užmojus. 2022 m. balandžio 4 d. vykusiame antrajame suinteresuotųjų šalių susitikime vietoje arba internetu dalyvavo 257 išorės dalyviai iš 23 valstybių narių. Susitikimo tikslas buvo surinkti suinteresuotųjų šalių atsiliepimus, reikalingus poveikio vertinimui užbaigti. Siekiant papildyti kitą konsultavimosi veiklą, buvo surengti tiksliniai pokalbiai, visų pirma su regioninių ir nacionalinių valdžios institucijų, pilietinės visuomenės ir nevyriausybinių organizacijų, akademinės bendruomenės ir mokslinių tyrimų atstovais. Pagrindinis pokalbių tikslas buvo užpildyti likusias informacijos spragas, nustatytas įvertinus tikslinę suinteresuotųjų šalių apklausą. Todėl pokalbiuose daugiausia dėmesio buvo skiriama 2 politikos sričiai, visų pirma įvairių svarstomų galimybių įgyvendinamumui, įgyvendinimo priemonėms ir poveikiui. Be to, atliekant poveikio vertinimą buvo atsižvelgta į: 30 ad hoc pasiūlymų (pozicijų dokumentų, mokslinių tyrimų ir kitų dokumentų), gautų iš 25 skirtingų suinteresuotųjų šalių; 2021 m. lapkričio 18–19 d. vykusiame trečiajame Europos švaraus oro forume surengtas diskusijas; 63 suinteresuotųjų šalių iš 12 valstybių narių atsiliepimus apie įžanginį poveikio vertinimą ir Ateičiai tinkamo reglamentavimo platformos nuomonę dėl aplinkos oro kokybės teisės aktų. Be to, Konferencijos dėl Europos ateities galutinių rezultatų ataskaita parodė, kad piliečiai reikalauja imtis veiksmų oro taršai mažinti.

2.3.Tiriamųjų duomenų naudojimas Rengiant šį pasiūlymą remtasi šių sričių tiriamaisiais duomenimis: 1) oro taršos ir žmonių sveikatos sąsajų analizė, 2) poveikio sveikatai vertinimas, įskaitant piniginį kiekybinį nustatymą, 4) poveikio ekosistemoms vertinimas, 5) makroekonominis modeliavimas ir 6) oro kokybės vertinimo ir valdymo tiriamieji duomenys. Šie tiriamieji duomenys daugiausia sukaupti sudarant paslaugų sutartis ir dotacijų susitarimus, be kita ko, su PSO, Europos aplinkos agentūra, Jungtiniu tyrimų centru ir įvairiais konsultantais. Visos ekspertų ir pagal sutartis parengtos ataskaitos buvo nuolat skelbiamos internete, kad jas būtų galima viešai platinti. 2.4.Poveikio vertinimas ir Reglamentavimo patikros valdybos nuomonė Atlikus poveikio vertinimą išnagrinėta 19 politikos galimybių (kurias sudaro 69 politikos priemonės), kuriomis siekiama pašalinti dabartinėse aplinkos oro kokybės direktyvose nustatytus aplinkos ir sveikatos, valdymo ir vykdymo užtikrinimo, stebėsenos ir vertinimo, taip pat informavimo ir komunikacijos trūkumus. Kiekviena iš šių politikos galimybių buvo įvertinta atsižvelgiant į jos poveikį aplinkai, socialines ir ekonomines pasekmes, jos suderinamumą su kitais politikos prioritetais ir tikėtinos naudos ir sąnaudų santykį. Toliau pateikiamas tinkamiausias politikos priemonių rinkinys. 1.Dėl oro kokybės standartų: a) nustatyti aiškius ES oro kokybės standartus, kurie būtų apibrėžti kaip 2030 m. ribinės vertės, remiantis politiniu pasirinkimu tarp politikos galimybių „visiškas suderinimas“ (I-1), „glaudesnis suderinimas“ (I-2) ir „dalinis suderinimas“ (I-3), su tam tikru skaičiumi laikinų išimčių, kai jos yra aiškiai pagrįstos; b) nurodyti perspektyvą po 2030 m. visiškai suderinti su 2021 m. PSO oro kokybės gairėmis ir kartu siekti suderinimo su būsimomis PSO gairėmis, kad iki 2050 m. būtų įgyvendinta nulinės taršos vizija; c) sukurti reguliarios peržiūros mechanizmą, kuriuo būtų užtikrinta, kad būsimi sprendimai būtų grindžiami naujausiomis mokslo žiniomis apie oro kokybę. 2.Dėl valdymo ir vykdymo užtikrinimo: a) atnaujinti minimaliuosius oro kokybės planų reikalavimus; b) nustatyti oro teršalų, kuriems šiuo metu taikomos siektinos vertės, ribines vertes, kad būtų galima veiksmingiau mažinti šių teršalų koncentraciją; c) dar geriau paaiškinti, kaip reikia spręsti oro kokybės standartų viršijimo problemas, kaip iš anksto užkirsti joms kelią ir kada atnaujinti oro kokybės planus; d) toliau apibrėžti priemones, kurių kompetentingos institucijos turi imtis, kad normų viršijimo laikotarpiai būtų kuo trumpesni, ir išplėsti nuostatas dėl sankcijų už oro kokybės standartų pažeidimus; e) sugriežtinti valstybių narių įpareigojimus bendradarbiauti, kai dėl tarpvalstybinės taršos pažeidžiami oro kokybės standartai; f) gerinti direktyvų vykdymo užtikrinimo galimybes naujomis nuostatomis dėl teisės kreiptis į teismą ir žalos atlyginimo bei griežtesnėmis nuostatomis dėl sankcijų.

3.Dėl oro kokybės vertinimų: a) toliau tobulinti, supaprastinti ir šiek tiek išplėsti oro kokybės stebėseną ir vertinimą, įskaitant: i) vis didesnį susirūpinimą keliančių teršalų stebėseną; ii) tik tų oro kokybės mėginių ėmimo taškų perkėlimą, kuriose atitiktis ribinėms vertėms buvo užregistruota bent trejus metus; iii) tolesnį mėginių ėmimo taškų išdėstymo kriterijų patikslinimą ir supaprastinimą; vi) didžiausios leistinos matavimo neapibrėžties atnaujinimą atsižvelgiant į siūlomus griežtesnius oro kokybės standartus; b) geriau panaudoti oro kokybės modeliavimą siekiant: i) nustatyti oro kokybės standartų pažeidimus, informuoti apie oro kokybės planus ir mėginių ėmimo taškų išdėstymą; ii) gerinti oro kokybės modeliavimo kokybę ir palyginamumą. 4.Dėl visuomenės informavimo apie oro kokybę: a) kas valandą pranešti apie visus turimus naujausius pagrindinių teršalų oro kokybės matavimus ir suteikti piliečiams galimybę susipažinti su informacija, naudojant oro kokybės indeksą; b) informuoti visuomenę apie galimą poveikį sveikatai ir pateikti rekomendacijas, kaip elgtis, kai pažeidžiami oro kokybės standartai. Apskritai tikimasi, kad daugiausia naudos bus gauta dėl sumažėjusio mirtingumo ir sergamumo, mažesnių sveikatos priežiūros išlaidų, sumažėjusių su ozonu susijusių pasėlių derliaus nuostolių, sumažėjusio nebuvimo darbe dėl ligos ir padidėjusio produktyvumo darbe. Politikos galimybės, susijusios su skirtingais suderinimo su PSO oro kokybės gairėmis lygiais, daro poveikį aplinkai, ekonomikai, socialinei sričiai ir sveikatai. Visos trys galimybės, t. y. „visiškas suderinimas“ (I-1), „glaudesnis suderinimas“ (I-2) ir „dalinis suderinimas“ (I-3), būtų labai naudingos sveikatai ir aplinkai, nors ir skirtingu mastu. Tačiau iš visų trijų politikos galimybių poveikio vertinimo matyti, kad nauda visuomenei gerokai viršija sąnaudas. 2030 m. metinės sąnaudos ir nauda buvo apskaičiuotos kaip pagrindinis įvertis, nes būtent šiais metais pirmą kartą reikės pasiekti daugumą naujų oro kokybės standartų. Švelninimo priemonių sąnaudos susidarytų jau ankstesniais metais, siekiant užtikrinti, kad 2030 m. būtų pasiekti nauji standartai, tačiau po 2030 m. jos greičiausiai sumažės, nes jau bus atliktos vienkartinės investicijos, būtinos tikslams pasiekti. I-3 politikos galimybės („dalinis suderinimas“ su 2021 m. PSO oro kokybės gairėmis iki 2030 m.) naudos ir sąnaudų santykis yra didžiausias (nuo 10:1 iki 28:1). Galima tikėtis, kad daugumoje ES oro kokybės mėginių ėmimo taškų atitinkami oro kokybės standartai bus pasiekti be didelių papildomų pastangų. Remiantis pagrindiniu įverčiu, grynoji nauda siekia daugiau kaip 29 mlrd. EUR, palyginti su atitinkamomis švelninimo priemonių sąnaudomis – 2030 m. jos sieks 3,3 mlrd. EUR. Tikimasi, kad I-2 politikos galimybės („glaudesnis suderinimas“ su 2021 m. PSO oro kokybės gairėmis iki 2030 m.) atveju naudos ir sąnaudų santykis bus šiek tiek mažesnis (nuo 7,5:1 iki 21:1). Tikėtina, kad 6 proc. mėginių ėmimo taškų neatitiks atitinkamų oro kokybės standartų, jeigu nebus dedama papildomų pastangų vietos lygmeniu (arba gali reikėti pratęsti laiką ar pritaikyti išimtis). Remiantis pagrindiniu įverčiu, grynoji nauda siekia daugiau kaip 36 mlrd. EUR, t. y. 25 proc. daugiau nei I-3 politikos galimybės atveju. Atitinkamos bendros švelninimo priemonės ir susijusios administracinės išlaidos 2030 m. vertinamos 5,7 mlrd. EUR. Pagal I-1 politikos galimybę („visiškas suderinimas“ su 2021 m. PSO oro kokybės gairėmis iki 2030 m.) naudos ir sąnaudų santykis taip pat išlieka labai teigiamas (nuo 6:1 iki 18:1). Tačiau tikėtina, kad 71 proc. mėginių ėmimo taškų neatitiks atitinkamų oro kokybės standartų, jeigu nebus dedama papildomų pastangų vietos lygmeniu (o daugeliu šių atvejų šių standartų apskritai nebūtų galima laikytis, jei būtų įgyvendinami tik techniškai įmanomi sumažinimai). Remiantis pagrindiniu įverčiu, grynoji nauda siekia daugiau kaip 38 mlrd. EUR, t. y. 5 proc. daugiau nei I-2 politikos galimybės atveju. Atitinkamos švelninimo priemonių sąnaudos 2030 m. vertinamos 7 mlrd. EUR. Administracinės išlaidos 2030 m. vertinamos 75–106 mln. EUR per metus. Jos apima oro kokybės planų rengimo, oro kokybės vertinimo ir papildomų mėginių ėmimo taškų sąnaudas. Visų pirma tikimasi, kad ilgainiui oro kokybės planų rengimo sąnaudos mažės, nes juose sprendžiami oro kokybės standartų viršijimo klausimai ir jie tampa nereikalingi. Panašiai, gerėjant oro kokybei, oro kokybės vertinimo tvarkos reikalavimai tampa ne tokie griežti, todėl tikimasi, kad sumažės su oro kokybės stebėsena susijusios sąnaudos. Vis dėlto atliekant skaičiavimus pirmiau minėti įverčiai, įskaitant vienkartines investicijas, buvo apskaičiuoti metams. Atkreiptinas dėmesys, kad visas šias sąnaudas padengia valdžios institucijos. Svarbu pažymėti, kad dėl aplinkos oro kokybės direktyvų vartotojai ir įmonės nepatiria jokių tiesioginių administracinių išlaidų. Galimos jų sąnaudos daugiausia susijusios su priemonėmis, kurių imasi valstybių narių valdžios institucijos, siekdamos įgyvendinti direktyvose nustatytus oro kokybės standartus. Jos yra pirmiau minėtų bendrų švelninimo ir (arba) koregavimo priemonių sąnaudų dalis.

Tikimasi, kad siūlomu dabartinių aplinkos oro kokybės direktyvų 2008/50/EB ir 2004/107/EB sujungimu į vieną direktyvą bus sumažinta administracinė našta valdžios institucijoms, visų pirma atitinkamoms valstybių narių institucijoms, nes bus supaprastintos taisyklės, padidintas suderinamumas ir aiškumas bei užtikrintas efektyvesnis įgyvendinimas. Atliekant poveikio vertinimą taip pat buvo tikrinamas suderinamumas su klimato politika, visų pirma su Europos klimato teisės aktu . Atsižvelgiant į daugelį bendrų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir teršalų išmetimo šaltinių, siūloma ES oro kokybės standartų peržiūra padės siekti klimato srities tikslų, nes priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti švarų orą, padės sumažinti ir išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Įvertintas pasiūlymo poveikis oro kokybei taip pat atitinka Nulinės taršos veiksmų planą , visų pirma jo tikslą iki 2030 m. daugiau kaip 55 proc. sumažinti oro taršos poveikį sveikatai (pirmalaikių mirčių skaičių) ir veiksmų plano viziją iki 2050 m. sumažinti oro, vandens ir dirvožemio taršą iki lygio, kuris nebelaikomas žalingu sveikatai. Taip pat yra svarbi sinergija su politikos priemonėmis, kuriomis sprendžiamas teršalų išmetimo jų susidarymo vietoje klausimas ir kurios taip pat yra veiksmų plano dalis. Tai, pavyzdžiui, susiję su neseniai pateiktu pasiūlymu peržiūrėti Pramoninių išmetamų teršalų direktyvą ir būsimu pasiūlymu dėl kelių transporto priemonių išmetamųjų teršalų normų „Euro 7“ , kurie padės siekti griežtesnių oro kokybės standartų. Atsižvelgiant į Reglamentavimo patikros valdybos nuomonę, poveikio vertinimas buvo papildytas papildoma analize ir paaiškinimais dėl 1) pasiūlymo sąveikos su kitomis iniciatyvomis, pavyzdžiui, siūlomos Pramoninių išmetamų teršalų direktyvos peržiūros poveikio, 2) įvairių parametrų, analizuotų pagal skirtingas politikos galimybes, įskaitant atitinkamas jų įgyvendinimo galimybes, ir 3) problemų, nustatytų įgyvendinant dabartines aplinkos oro kokybės direktyvas, priežasčių. Kartu su šio pasiūlymo poveikio vertinimu atlikta platesnė švaraus oro konteksto ir jo ateities perspektyvų analizė. Ji bus paskelbta kaip įprasta švaraus oro apžvalgos ataskaita ir kaip 2022 m. pabaigoje planuojamos nulinės taršos stebėsenos ir apžvalgos ataskaitos dalis. Trečioji švaraus oro apžvalga papildys analizę, atliktą vertinant direktyvų peržiūros poveikį, ir į ją bus įtraukti papildomi elementai, pavyzdžiui: „REPowerEU“ rinkinyje siūlomų priemonių regioninis poveikis švariam orui, teigiama perspektyva pasiekti 2030 m. nulinės taršos tikslus pagal tinkamiausią direktyvų peržiūros politikos priemonių rinkinį ir netechnologinių (pavyzdžiui, mitybos) priemonių įtraukimo poveikis 2030 m. švaraus oro prognozėms. Šis poveikis papildo galimą didesnį ilgalaikį teigiamą poveikį. 2.5.Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas (REFIT) Atsižvelgdama į geresnio reglamentavimo darbotvarkę (ir programą REFIT), Komisija siūlo sujungti Direktyvą 2008/50/EB ir Direktyvą 2004/107/EB į vieną direktyvą, kuria būtų reglamentuojami visi atitinkami oro teršalai. Priėmus Direktyvą 2008/50/EB, ja buvo pakeisti keli teisėkūros procedūra priimti aktai: Tarybos direktyva 96/62/EB dėl aplinkos oro kokybės vertinimo ir valdymo, Tarybos direktyva 99/30/EB dėl sieros dioksido, azoto dioksido, azoto oksidų, kietųjų dalelių ir švino ribinių verčių aplinkos ore, Direktyva 2000/69/EB dėl benzeno ir anglies monoksido aplinkos ore ribinių verčių, Direktyva 2002/3/EB dėl ozono aplinkos ore ir Tarybos sprendimas 97/101/EB, nustatantis tinklų ir atskirų stočių, matuojančių valstybėse narėse aplinkos oro užterštumą, tarpusavio apsikeitimą informacija ir duomenimis. Siekiant aiškumo, supaprastinimo ir administracinio efektyvumo, jos buvo sujungtos į vieną direktyvą. Tuo metu Europos Parlamentas ir Taryba taip pat nurodė, kad reikėtų apsvarstyti galimybę sujungti Direktyvą 2004/107/EB su Direktyva 2008/50/EB, kai bus sukaupta pakankamai patirties įgyvendinant Direktyvą 2004/107/EB. Daugiau nei dešimtmetį lygiagrečiai įgyvendinant Direktyvą 2008/50/EB ir Direktyvą 2004/107/EB, aplinkos oro kokybės direktyvų peržiūra suteikia galimybę įtraukti naujausias mokslo žinias ir įgyvendinimo patirtį, sujungiant jas į vieną direktyvą. Taip bus konsoliduoti oro kokybės teisės aktai, supaprastintos atitinkamoms institucijoms taikomos taisyklės, padidintas bendras suderinamumas ir aiškumas, todėl įgyvendinimas taps efektyvesnis. Pasiūlyme taip pat racionalizuojamos ir supaprastinamos kai kurios nuostatos, visų pirma susijusios su įvairių oro teršalų oro kokybės stebėsena, šių teršalų oro kokybės standartų rūšimis ir juose nustatytais reikalavimais, pavyzdžiui, oro kokybės planų rengimu. Atliekant poveikio vertinimą buvo atsižvelgta į Ateičiai tinkamo reglamentavimo platformos 2021 m. lapkričio 12 d. nuomonėje „Aplinkos oro kokybės teisės aktai“ pateiktus pasiūlymus, įskaitant, pavyzdžiui, rekomendacijas, susijusias su oro kokybės standartais, įgyvendinimu, stebėsena, galiojančių direktyvų sujungimu į vieną, suderinamumu su susijusiomis politikos sritimis. 2.6.Pagrindinės teisės Siūloma direktyva gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, visų pirma pripažintų ES pagrindinių teisių chartijoje. Šiuo pasiūlymu siekiama išvengti žalingo oro taršos poveikio žmonių sveikatai ir aplinkai, užkirsti jam kelią ir jį sumažinti, kaip numatyta SESV 191 straipsnio 1 dalyje. Taigi juo siekiama į ES politiką įtraukti aukšto lygio aplinkos apsaugą ir aplinkos kokybės gerinimą pagal ES pagrindinių teisių chartijos 37 straipsnyje nustatytą darnaus vystymosi principą. Jame taip pat konkrečiai įtvirtinama pareiga saugoti Chartijos 2 ir 3 straipsniuose nustatytą teisę į gyvybę ir asmens neliečiamybę. Be to, išsamiomis nuostatomis dėl teisės kreiptis į teismą, žalos atlyginimo ir sankcijų juo prisidedama prie Chartijos 47 straipsnyje nustatytos teisės į veiksmingą teisinę gynybą, susijusios su žmonių sveikatos apsauga. 3.POVEIKIS BIUDŽETUI Finansinė pažyma, susijusi su poveikiu biudžetui ir žmogiškaisiais bei administraciniais ištekliais, reikalingais šiam pasiūlymui įgyvendinti, yra įtraukta į finansinę teisės akto pasiūlymo pažymą dėl nulinės taršos priemonių rinkinio, kuris pateikiamas kaip pasiūlymo peržiūrėti paviršinius ir požeminius vandenis teršiančių medžiagų sąrašus dalis. Pasiūlymas turės poveikį Komisijos, Jungtinio tyrimų centro (JRC) ir Europos aplinkos agentūros (EAA) biudžetui, nes reikės žmogiškųjų ir administracinių išteklių.

Komisijos įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo darbo krūvis šiek tiek padidės, nes bus įtraukti nauji standartai, padaugės kontroliuojamų medžiagų, reikės peržiūrėti ir atnaujinti esamas gaires ir įgyvendinimo sprendimus, taip pat parengti naujus rekomendacinius dokumentus. Be to, Komisijai reikės didesnės JRC paramos, kad būtų sustiprinta oro kokybės stebėsena ir modeliavimo įgyvendinimas. Konkrečiai tai bus susiję su gairių rengimu, pirmininkavimu dviem pagrindiniams ekspertų tinklams ir su oro kokybės stebėsena bei modeliavimu susijusių standartų rengimu bendradarbiaujant su Europos standartizacijos komitetu (CEN). Ši mokslinė parama būtų gaunama pradėjus taikyti administracines priemones. EAA padidės darbo krūvis, nes reikės: išplėsti infrastruktūrą ir remti nuolatinį ataskaitų teikimą, kuris būtų išplėstas įtraukiant vis didesnį susirūpinimą keliančius oro teršalus, taip pat vidutinio poveikio mažinimo įpareigojimus, apimančius KD2,5 ir NO2 teršalus; išplėsti ataskaitų teikimo infrastruktūrą, kad būtų galima gauti naujausią informaciją iš papildomų mėginių ėmimo taškų, modeliavimo duomenų ir oro kokybės planų; didinti paramą patikimam pateiktų oro kokybės duomenų vertinimui ir stiprinti sąsajas tarp analizės ir paramos oro taršos, klimato kaitos, žmonių sveikatos ir ekosistemų būklės politikai. Tam reikės vieno naujo papildomo darbuotojo, kuris dirbtų visu etatu, taip pat du darbuotojus reikės perkelti į kitą darbo vietą, papildant dabartinę EAA kolegų komandą, kuri jau prisideda prie ES švaraus oro politikos. 4.KITI ELEMENTAI Dabartine sistema, sukurta pagal aplinkos oro kokybės direktyvas, jau užtikrinama aukštos kokybės tipiška oro kokybės stebėsena, kaip matyti iš direktyvų tinkamumo patikrinimo . Visoje ES valstybės narės yra sukūrusios oro kokybės stebėsenos tinklą, kuriame yra apie 16 000 mėginių ėmimo taškų konkretiems teršalams nustatyti (daugelis jų sugrupuotos į daugiau kaip 4 000 stebėsenos stočių), o mėginiai imami remiantis bendrais direktyvose nustatytais kriterijais. Apskritai stebėsenos tinklas iš esmės atitinka direktyvų reikalavimus ir užtikrina, kad būtų galima gauti patikimus ir tipiškus oro kokybės duomenis. Šiuo pasiūlymu stebėsenos sistema bus dar labiau patobulinta, kaip išsamiau paaiškinta toliau. Remiantis galiojančiomis Komisijos sprendime 2011/850 išdėstytomis ataskaitų teikimo nuostatomis, buvo kuriama veiksminga ir efektyvi skaitmeninė elektroninių ataskaitų teikimo sistema, kurios prieglobą teikia EAA. Be to, į šį pasiūlymą įtraukta vis didesnį susirūpinimą keliančių teršalų stebėsena. Taip bus galima stebėti keletą oro teršalų, kurių oro kokybės stebėsena ES mastu dar nėra suderinta. Oro kokybės stebėsenos, modeliavimo ir vertinimo tvarkos tobulinimas taip pat yra šio pasiūlymo dalis. Tai suteiks papildomos palyginamos ir objektyvios informacijos, leidžiančios reguliariai stebėti ir vertinti oro kokybės pokyčius Europos Sąjungoje. Kartu su šiame pasiūlyme numatytais tikslesniais reikalavimais dėl į oro kokybės planus įtrauktinos informacijos, tai leis nuolat peržiūrėti konkrečių (dažnai vietos) oro kokybės priemonių veiksmingumą. Aiškesni konkretūs reikalavimai dėl visuomenės informavimo leis visuomenei lengviau ir greičiau susipažinti su oro kokybės duomenų stebėsenos ir vertinimo rezultatais bei susijusiais politikos veiksmais. Visa tai bus naudinga ateityje vertinant peržiūrėtą Aplinkos oro kokybės direktyvą. 5.IŠSAMUS KONKREČIŲ PASIŪLYMO NUOSTATŲ PAAIŠKINIMAS Pasiūlymu sujungti dabartines aplinkos oro kokybės direktyvas (2008/50/EB ir 2004/107/EB) siekiama konsoliduoti ir supaprastinti teisės aktus. Toliau pateiktais paaiškinimais daugiausia dėmesio skiriama pakeitimams, palyginti su dabartinėmis direktyvomis. Cituojamų straipsnių numeracija atitinka pasiūlymo numeraciją. 1 straipsnyje nustatomas 2050 m. nulinės taršos tikslas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad iki 2050 m. oro kokybė pagerėtų tiek, kad tarša nebebūtų laikoma žalinga žmonių sveikatai ir aplinkai. 3 straipsnyje numatoma reguliariai peržiūrėti mokslinius įrodymus, siekiant patikrinti, ar galiojančių oro kokybės standartų vis dar pakanka žmonių sveikatai ir aplinkai apsaugoti ir ar reikėtų reguliuoti papildomus oro teršalus. Atliekant peržiūrą bus rengiami planai, kaip iki 2050 m. suderinti oro kokybės normas su PSO oro kokybės gairėmis, remiantis reguliarios peržiūros mechanizmu, kad būtų atsižvelgta į naujausias mokslo žinias. 4 straipsnyje atnaujinamos ir įtraukiamos naujos pakeistų ar pridėtų Direktyvos elementų apibrėžtys. 5 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų modelių taikymo tikslumą, siekiant sudaryti sąlygas dažniau naudoti modeliavimą oro kokybei vertinti ir geriau juo naudotis. 7 straipsnyje supaprastinamos slenksčių taisyklės. Remiantis ribinėmis vertėmis nustatoma, kokie oro kokybės vertinimo metodai turėtų būti taikomi esant skirtingiems taršos lygiams. Pasiūlymu dabartinės apatinė ir viršutinė ribos pakeičiamos vienu kiekvieno teršalo vertinimo slenksčiu. 8 straipsnyje užtikrinama, kad aplinkos oro kokybė turi būti stebima fiksuotuosiuose mėginių ėmimo taškuose, kai oro taršos lygis viršija PSO rekomendacijas. Kai viršijamos šioje direktyvoje nustatytos ribinės vertės arba ozono siektina vertė, oro kokybė taip pat turi būti vertinama taikant modeliavimo taikomąsias programas. Modeliavimas taip pat padės nustatyti galimas papildomas vietas, kuriose viršijamos ribinės vertės arba ozono siektina vertė. Taip siekiama pasinaudoti modeliavimo taikomųjų programų pasiekimais, kad būtų galima taikyti veiksmingas, tikslingas ir ekonomiškai efektyvias oro kokybės priemones ir kuo greičiau nutraukti oro kokybės standartų pažeidimus. 9 straipsnyje atnaujinamos ir paaiškinamos mėginių ėmimo taškų skaičiaus ir vietos nustatymo taisyklės, įskaitant griežtesnes mėginių ėmimo taškų perkėlimo taisykles. Peržiūrėtomis taisyklėmis taip pat sujungiami ir supaprastinami skirtingiems oro teršalams ir oro kokybės standartams taikomi mėginių ėmimo taškų reikalavimai, kurie šiuo metu išdėstyti įvairiose direktyvose.

10 straipsnyje įvedamas stebėsenos komplekso konceptas ir reglamentuojamas jų skaičius bei vieta. Šiuose stebėsenos kompleksuose sujungiami keli mėginių ėmimo taškai, kad būtų galima rinkti ilgalaikius duomenis apie oro teršalus, kuriems taikoma ši direktyva, taip pat apie vis didesnį susirūpinimą keliančius oro teršalus ir kitus svarbius rodiklius. Kai kuriais atvejais, sujungus kelis mėginių ėmimo taškus į vieną vietą, o ne įrengus juos atskirai, galima sutaupyti lėšų. Papildomų mėginių ėmimo taškų, skirtų vis didesnį susirūpinimą keliantiems nereglamentuojamiems oro teršalams, pavyzdžiui, ultrasmulkiosioms dalelėms, juodajai angliai, amoniakui (NH3) arba kietųjų dalelių oksidaciniam potencialui, įrengimas padės moksliškai suprasti jų poveikį sveikatai ir aplinkai. Prireikus valstybės narės gali įrengti bendrus stebėsenos kompleksus, o tai gali sumažinti sąnaudas. 11 straipsnyje paaiškinami oro kokybės matavimo duomenų kokybės tikslai ir nustatomi modeliavimo kokybės tikslai. Įtraukiamas naujas reikalavimas, pagal kurį visi duomenys turi būti pateikti ir naudojami atitikties vertinimo tikslais, net jei jie neatitinka duomenų kokybės tikslų. Siekiant supaprastinti ir racionalizuoti nuostatas, nuostatos dėl ozono vertinimo integruotos į nuostatas dėl kitų teršalų vertinimo. 12 straipsnyje sujungiami esami reikalavimai dėl oro teršalų lygio palaikymo žemiau ribinių verčių ir nustatomi nauji reikalavimai dėl vidutinės poveikio koncentracijos. 13 straipsnyje ES oro kokybės standartai labiau suderinami su 2021 m. PSO rekomendacijomis, atsižvelgiant į prie šio pasiūlymo pridėtame poveikio vertinime išanalizuotą įgyvendinamumą ir ekonominį efektyvumą. Be to, nustatomos visų oro teršalų, kuriems šiuo metu taikomos siektinos vertės, išskyrus ozoną (O3), ribinės vertės. Dabartinių direktyvų taikymo patirtis rodo, kad tai padidins veiksmingumą mažinant oro teršalų koncentraciją. Ozonui šis pakeitimas netaikomas dėl sudėtingų jo susidarymo atmosferoje ypatybių, kurios apsunkina užduotį įvertinti, ar įmanoma laikytis griežtų ribinių verčių. Peržiūrėtos ribinės ir siektinos vertės įsigalios 2030 m., derinant poreikį greitai pagerinti padėtį su būtinybe užtikrinti pakankamą laiko tarpą ir suderinti su pagrindinėmis susijusiomis politikos kryptimis, kurios duos rezultatų 2030 m., pavyzdžiui, klimato kaitos švelninimo politikos Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkiniu. Siekiant, kad ES pasuktų ta linkme, kuri leistų 2050 m. įgyvendinti nulinės oro taršos viziją, įvesta nauja nuostata, pagal kurią reikalaujama sumažinti vidutinį smulkių kietųjų dalelių (KD2,5) ir azoto dioksido (NO2) poveikį visuomenei regioniniu lygmeniu (NUTS 1 lygio teritoriniai vienetai) iki PSO rekomenduojamų lygių. Tai papildo įpareigojimą laikytis ribinių ir siektinų verčių, taikomų oro kokybės zonose. Siekiant informuoti apie švaraus oro politiką ES lygmeniu, reikalaujama, kad valstybės narės nedelsdamos praneštų Komisijai, jei jos nustato griežtesnius oro kokybės standartus nei ES standartai. 14 straipsnis sutrumpinamas, nes mėginių ėmimo taško reikalavimai yra tokie pat kaip ir 7 straipsnyje. Kelių straipsnių (ankstesnių Direktyvos 2008/50/EB 15–18 straipsnių), skirtų oro kokybės standartams ir susijusiems reikalavimams dėl smulkių kietųjų dalelių (KD2,5) ir ozono (O3), turinys įtrauktas į 12, 13 ir 23 straipsnyje pateiktus kitų teršalų standartus, o reikalavimai dėl mėginių ėmimo taškų įtraukti į 7 straipsnį. Atsižvelgiant į didelį kietųjų dalelių taršos poveikį sveikatai, 15 straipsnyje, be esamų azoto dioksidui (NO2) ir sieros dioksidui (SO2) taikomų pavojaus slenksčių, nustatomi pavojaus slenksčiai trumpalaikėms priemonėms dėl didžiausios taršos kietosiomis dalelėmis (KD10 ir KD2,5). 16 straipsniu išplečiamos taisyklės dėl teršalų iš gamtinių šaltinių, kai viršijami oro kokybės standartai, išskaičiavimo, kad jos apimtų su vidutinio poveikio mažinimo įsipareigojimais susijusį viršijimą. Oro taršai iš gamtinių šaltinių, pavyzdžiui, taršai Sacharos dulkėmis, negali turėti įtakos oro kokybės valdymas. Todėl 19 ir 20 straipsniais užtikrinama, kad oro kokybės viršijimas dėl teršalų iš šių šaltinių nebus laikomas oro kokybės standartų, įskaitant vidutinio poveikio mažinimo įpareigojimus, nesilaikymu ir dėl jo nereikalaujama rengti oro kokybės planų. 17 straipsnis dėl žiemą atliekamo kelių barstymo smėliu ar druska išskaičiavimo išplėstas įtraukiant smulkias kietąsias daleles (KD2,5). Žiemą atliekamas kelių barstymas smėliu ir druska yra svarbus kelių eismo saugumui, nors dėl šių priemonių vėl suspenduotos dalelės taip pat gali prisidėti prie oro taršos įvairaus dydžio kietosiomis dalelėmis. Tik dėl šių šaltinių viršytos oro kokybės atveju nebus reikalaujama parengti oro kokybės planų pagal 19 straipsnį. 18 straipsnyje dėl kietųjų dalelių (KD10 ir KD2,5) ir azoto dioksido (NO2) ribinių verčių pasiekimo terminų atidėjimo nustatytos papildomos atidėjimo sąlygos, siekiant padidinti oro kokybės priemonių, kurių imamasi siekiant laikytis ribinių verčių, efektyvumą. Pavyzdžiui, oro kokybės planuose turi būti nurodyta, kaip bus ieškoma papildomo finansavimo, kad būtų greičiau pasiekta atitiktis reikalavimams, ir kaip visuomenė bus informuojama apie atidėjimo pasekmes žmonių sveikatai ir aplinkai. Be to, atidėti ribinės vertės pasiekimą bus galima tik tuo atveju, jei iki atidėjimo pradžios bent trejus metus bus laikomasi įsipareigojimo sumažinti vidutinį atitinkamo oro teršalo poveikį. Taip siekiama užtikrinti, kad atidėjimas būtų taikomas tik tais atvejais, kai ribinės vertės viršijamos lokaliai dėl konkrečios vietovės sąlygų, ir nebūtų naudojamas siekiant atidėti vietos, regioninių ar nacionalinių oro kokybės priemonių taikymą, nesvarbu, ar tai būtų vietos, regioninės, ar nacionalinės priemonės. 19 straipsniu padidinamas oro kokybės planų veiksmingumas, siekiant kuo greičiau užtikrinti atitiktį oro kokybės standartams Tai bus pasiekta a) reikalaujant, kad oro kokybės planai būtų parengti prieš įsigaliojant oro kokybės standartams, jei jų nesilaikoma iki 2030 m., b) nurodant, kad oro kokybės planais turi būti siekiama, kad ribinių verčių viršijimo laikotarpis būtų kuo trumpesnis ir jokiu būdu ne ilgesnis kaip treji metai, ir c) įpareigojant reguliariai atnaujinti oro kokybės planus, jei jų nesilaikoma. Oro kokybės planai tampa privalomi, kai viršijamos ribinės vertės, ozono siektina vertė arba vidutinio poveikio mažinimo įsipareigojimai. Planai taip pat bus privalomi, kai numatoma, kad šios normos bus viršytos. Tai padės užtikrinti, kad normų viršijimo laikotarpiai būtų kuo trumpesni. Taip pat bus skatinama sinergija tarp įvairių oro teršalų valdymo ir priemonių, skirtų įvairiems standartams įgyvendinti. Pavyzdžiui, priemonės, skirtos vidutinio smulkių kietųjų dalelių (KD2,5) poveikio mažinimo įsipareigojimui įgyvendinti, taip pat padės pasiekti KD2,5 ribinę vertę. Galutiniu pakeitimu bus reikalaujama, kad oro kokybės planuose būtų analizuojama rizika viršyti pavojaus slenksčius. Tai padės geriau integruoti trumpojo laikotarpio veiksmų planus, reikalingus pavojaus slenksčių viršijimo problemoms spręsti, su ilgalaikiais veiksmų planais, taip sutaupant išteklių ir patobulinant taikomas priemones. 20 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės įrodytų, kodėl trumpojo laikotarpio veiksmų planas nebūtų veiksmingas, jei jos nuspręstų jo nepriimti nepaisydamos rizikos viršyti ozono pavojaus slenkstį. Šiame straipsnyje taip pat nustatyta, kad dėl trumpojo laikotarpio veiksmų planų privaloma rengti viešas konsultacijas, siekiant užtikrinti, kad juos rengiant būtų atsižvelgta į visą svarbią informaciją. 21 straipsnyje taip pat paaiškinama ir sugriežtinama valstybių narių bendradarbiavimo tvarka sprendžiant oro kokybės standartų pažeidimus dėl tarpvalstybinės oro taršos ir visų pirma reikalaujama, kad valstybės narės ir Komisija skubiai keistųsi informacija. 22 straipsniu didinamas visuomenės informuotumas apie oro taršą, nes valstybės narės įpareigojamos nustatyti oro kokybės indeksą, pagal kurį kas valandą būtų teikiama naujausia informacija apie žalingiausių oro teršalų oro kokybę. 23 straipsnyje nustatoma, kad Komisija priims įgyvendinimo aktus dėl informacijos apie oro kokybės duomenų teikimą ir valdymą. Šie įgyvendinimo aktai bus suderinti su peržiūrėta direktyva. 27 straipsnyje nustatomos išsamios nuostatos, kuriomis užtikrinama galimybė kreiptis į teismą tiems, kurie nori užginčyti šios direktyvos įgyvendinimą, pavyzdžiui, kai, nepaisant to, kad viršijami atitinkami oro kokybės standartai, oro kokybės planas nebuvo parengtas. 28 straipsniu siekiama nustatyti veiksmingą žmonių teisę į žalos atlyginimą, jei žala jų sveikatai visiškai ar iš dalies buvo padaryta pažeidus taisykles, nustatytas dėl ribinių verčių, oro kokybės planų, trumpojo laikotarpio veiksmų planų arba dėl tarpvalstybinės taršos. Nukentėję asmenys turi teisę reikalauti atlyginimo už padarytą žalą ir jį gauti. Tai apima ir kolektyvinių ieškinių galimybę.

29 straipsnis iš dalies keičiamas siekiant išsamiau paaiškinti, kaip valstybės narės turi nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas asmenims, pažeidusiems valstybės narės priimtas šios direktyvos įgyvendinimo priemones, įskaitant atgrasomas finansines sankcijas, nepažeidžiant Direktyvos 2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę. I priede kartu su 13 ir 15 straipsniais pateikiami įvairių teršalų oro kokybės standartai: a) naujos žmonių sveikatos apsaugos ribinės vertės; b) atnaujintos ozono siektinos vertės ir ilgalaikiai tikslai; c) nauji kietųjų dalelių (KD10 ir KD2,5) pavojaus slenksčiai ir d) įsipareigojimai sumažinti vidutinį smulkių kietųjų dalelių (KD2,5) ir azoto dioksido (NO2) poveikį, siekiant PSO rekomendacijose nustatyto vidutinio poveikio koncentracijos lygio. II priede nustatomi oro kokybės stebėsenos ir modeliavimo vertinimo slenksčiai. III priede kartu su 9 straipsniu supaprastinami kriterijai, pagal kuriuos nustatomas mažiausias mėginių ėmimo taškų skaičius fiksuotiesiems matavimams atlikti, ir šie kriterijai sujungiami visiems oro teršalams, kuriems taikomi skirtingi oro kokybės standartai (ribinės vertės, ozono siektina vertė, vidutinio poveikio mažinimo įsipareigojimai, pavojaus slenksčiai ir kritiniai lygiai). IV priede pateikiami visų oro teršalų, kuriems taikomi skirtingi oro kokybės standartai, mėginių ėmimo taškų išdėstymo kriterijai. V priede atnaujinami ir sugriežtinami duomenų kokybės ir neapibrėžties reikalavimai, taikomi fiksuotiesiems ir orientaciniams oro kokybės matavimams, modeliavimui ir objektyviam vertinimui, siekiant užtikrinti tikslų vertinimą, atsižvelgiant į pasiūlytus griežtesnius oro kokybės standartus ir techninę pažangą, padarytą nuo galiojančių direktyvų priėmimo. VI priede atnaujinamos taisyklės, pagal kurias reglamentuojami metodai, kuriuos reikia taikyti vertinant įvairių teršalų koncentraciją aplinkos ore ir tam tikrų teršalų patekimo į ekosistemas greitį. VII priede nustatoma ultrasmulkiųjų dalelių stebėsena tose vietose, kur gali būti didelė tokių dalelių koncentracija, pavyzdžiui, oro uostuose, uostuose, keliuose, pramoniniuose objektuose, būstų šildymo vietose ar šalia jų. Kartu su informacija, gauta stebint ultrasmulkiųjų dalelių foninę koncentraciją 10 straipsnyje nurodytose papildomose stebėsenos vietose, tai padės suprasti įvairių šaltinių įtaką ultrasmulkiųjų dalelių koncentracijai. VII priede taip pat atnaujinamas lakiųjų organinių junginių (LOJ) sąrašas, rekomenduojamas atliekant matavimus, kuriais siekiama pagerinti supratimą apie ozono susidarymą ir valdymą. VIII priede kartu su 19 straipsniu pateikiami reikalavimai oro kokybės planams, kurie susiję su ribinių verčių viršijimu, ozono siektina verte ir vidutinio poveikio mažinimo įsipareigojimais. Šių reikalavimų supaprastinimas paskatins sinergiją tarp įvairių oro teršalų valdymo ir įvairių oro kokybės standartų įgyvendinimo. VIII priede taip pat reikalaujama, kad į oro kokybės planus būtų įtraukta tikslesnė tikėtino oro kokybės priemonių poveikio analizė. Tai padės padidinti oro kokybės planų veiksmingumą. IX priede sustiprinama visuomenei teiktina informacija apie oro kokybę, įskaitant privalomą kas valandą atnaujinamą informaciją apie fiksuotuosius pagrindinių oro teršalų matavimus, taip pat naujausius modeliavimo rezultatus, jei tokių yra. 🡻 2008/50 (pritaikytas) 2022/0347 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje



(nauja redakcija) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į ⌦ Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ⌫ Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos ⌦ 192 ⌫ 175 straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: ⇩ naujas (1)Europos Parlamento ir Tarybos direktyva Nr. 2004/107/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/50/EB buvo iš esmės keičiamos. Kadangi tas direktyvas reikia keisti dar kartą, dėl aiškumo jos turėtų būti išdėstytos nauja redakcija; (2)2019 m. gruodžio mėn. Europos Komisija komunikate „Europos žaliasis kursas“ išdėstė plataus užmojo veiksmų gaires, kuriomis siekiama pertvarkyti Sąjungą į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, taip pat apsaugoti, tausoti ir puoselėti ES gamtinį kapitalą ir apsaugoti piliečių sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir poveikio. Kalbant konkrečiai apie švarų orą, Europos žaliuoju kursu įsipareigota toliau gerinti oro kokybę ir ES oro kokybės standartus labiau suderinti su Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) rekomendacijomis. Juo taip pat paskelbta apie ketinimą griežtinti oro kokybės stebėsenos, modeliavimo ir planavimo nuostatas; (3)2021 m. gegužės mėn. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo nustatomas Nulinės taršos veiksmų planas, kuriuo, inter alia, atsižvelgiama į su tarša susijusius Europos žaliojo kurso aspektus ir prisiimami konkretesni įsipareigojimai, t. y. iki 2030 m. daugiau kaip 55 % sumažinti oro taršos poveikį sveikatai ir 25 % – ES ekosistemų, kuriose oro tarša kelia grėsmę biologinei įvairovei, skaičių; (4)Nulinės taršos veiksmų plane taip pat išdėstyta 2050 m. vizija, kaip oro taršą sumažinti iki lygio, kuris nebelaikomas kenksmingu sveikatai ir natūralioms ekosistemoms. Šiuo tikslu turėtų būti taikomas pakopinis dabartinių ir būsimų ES oro kokybės standartų nustatymo metodas, pagal kurį nustatomi 2030 m. ir vėlesnio laikotarpio tarpiniai oro kokybės standartai ir suplanuojama, kaip ne vėliau kaip iki 2050 m. prilyginti juos PSO oro kokybės gairėms, taikant naujausiomis mokslinėmis žiniomis grindžiamos reguliarios peržiūros mechanizmą. Taršos mažinimas susijęs su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu, todėl ilgalaikio tikslo įgyvendinti nulinės taršos užmojį turėtų būti siekiama kartu mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/1119; (5)imdamiesi atitinkamų Sąjungos ir nacionalinio lygmens priemonių nulinės oro taršos tikslui pasiekti, valstybės narės, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų vadovautis Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nustatytu atsargumo principu bei principu „teršėjas moka“ ir Europos žaliojo kurso komunikate nustatytu žalos nedarymo principu. Tomis priemonėmis, inter alia, turėtų būti atsižvelgiama į geresnės oro kokybės indėlį į visuomenės sveikatą, aplinkos kokybę, piliečių gerovę, visuomenės klestėjimą, užimtumą ir ekonomikos konkurencingumą; energetikos pertvarką, energetinio saugumo stiprinimą ir kovą su energijos nepritekliumi; apsirūpinimo maistu saugumą ir maisto įperkamumą; tvaraus ir išmanaus judumo ir transporto sprendimų kūrimą; elgesio pokyčių poveikį; sąžiningumo ir solidarumo užtikrinimą tarp valstybių narių ir jų viduje, atsižvelgiant į jų ekonominį pajėgumą, nacionalines aplinkybes, tokias kaip salų ypatumai, ir konvergencijos poreikį ateityje; būtinybę užtikrinti teisingą ir socialiai sąžiningą pertvarką taikant tinkamas švietimo ir mokymo programas; geriausius turimus ir naujausius mokslinius įrodymus, visų pirma PSO pateiktas išvadas; poreikį su oro tarša susijusios rizikos aspektą įtraukti į investicinius ir planavimo sprendimus; ekonominį efektyvumą ir technologinį neutralumą siekiant sumažinti išmetamų oro teršalų kiekį; ilgainiui vis didėjantį aplinkosauginį naudingumą ir užmojų lygį; (6)2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu (ES) 2022/591 priimtoje Aštuntojoje bendrojoje Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programoje iki 2030 m. nustatytas tikslas sukurti netoksišką aplinką, apsaugančią žmonių, gyvūnų ir ekosistemų sveikatą ir gerovę nuo su aplinka susijusios rizikos ir neigiamo poveikio, ir tuo tikslu nustatyta, kad reikia toliau gerinti stebėsenos metodus, geriau informuoti visuomenę ir užtikrinti teisę kreiptis į teismą. Tai padeda orientuotis siekiant šioje direktyvoje nustatytų tikslų; (7)Komisija turėtų reguliariai peržiūrėti mokslinius įrodymus, susijusius su teršalais ir jų poveikiu žmonių sveikatai bei aplinkai ir su technologine plėtra. Remdamasi peržiūros rezultatais, Komisija turėtų įvertinti, ar taikytini oro kokybės standartai tebėra tinkami šios direktyvos tikslams pasiekti. Pirmoji peržiūra turėtų būti atlikta iki 2028 m. gruodžio 31 d., siekiant įvertinti, ar oro kokybės standartus reikia atnaujinti pagal naujausią mokslinę informaciją; 🡻 2008/50 5 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (8)aAplinkos oro kokybės vertinimas turėtų būti atliekamas pagal bendrą ⌦ požiūrį ⌫ metodą, taikant bendrus vertinimo kriterijus. Vertinant aplinkos oro kokybę reikėtų atsižvelgti į oro taršos veikiamų gyventojų skaičių ir ekosistemų dydį. Todėl tikslinga pagal gyventojų ⌦ tankį ⌫ tankumą suskirstyti kiekvienos valstybės narės teritoriją į zonas arba aglomeracijas;. 🡻 2008/50 14 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)

⇨ naujas (9)zZonose ir aglomeracijose, kuriose viršijami ozonui taikomi ilgalaikiai tikslai arba kitų teršalų vertinimo ribos ⌦ slenksčiai ⌫ , turėtų būti privalomi fiksuoti ⌦ fiksuotieji ⌫ matavimai. Atlikus fiksuotus matavimus gauta informacija gali būti papildoma taikant modeliavimo metodus ir (arba) orientacinius matavimus, kad ⌦ Modeliavimo taikomosios programos ir orientaciniai matavimai, papildydami informaciją, gautą atlikus fiksuotuosius matavimus, suteikia galimybę pagal ⌫ mėginių ėmimo vietų ⌦ taškų ⌫ duomenis būtų galima aiškinti atsižvelgiant į ⇨ numatyti ⇦ koncentracijos geografinį pasiskirstymą. Naudojant ⌦ tokius ⌫ papildomus vertinimo metodus taip pat būtų galima sumažinti privalomą mažiausią fiksuotų ⌦ fiksuotųjų ⌫ mėginių ėmimo vietų ⌦ taškų ⌫ skaičių ⇨ zonose, kuriose vertinimo slenksčiai neviršijami. Zonose, kuriose viršijamos ribinės arba siektinos vertės, tiek atlikti fiksuotuosius matavimus, tiek naudoti modeliavimo taikomąsias programas turėtų būti privaloma. Taip pat turėtų būti vykdoma papildoma teršalų foninės koncentracijos ir iškritų kiekio aplinkos ore stebėsena, kad būtų galima gerinti žinias apie taršos lygius ir sklaidą; ⇦ 🡻 2008/50 6 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (10)Jei įmanoma, ⇨ tam, kad pagal mėginių ėmimo taškų duomenis būtų galima numatyti geografinį koncentracijos pasiskirstymą, ⇦ turėtų būti taikomosi modeliavimo metodai ⇨ taikomosios programos ⇦ , kad gautus duomenis galima būtų įvertinti remiantis geografiniu koncentracijos pasiskirstymu ⇨ – tai padėtų nustatyti oro kokybės standartų pažeidimus ir atitinkama informacija pagrįsti oro kokybės planus bei mėginių ėmimo taškų išdėstymą ⇦;. Tai galėtų tapti bendro poveikio šioje teritorijoje gyvenantiems gyventojams apskaičiavimo pagrindu. ⇨ be šioje direktyvoje nustatytų oro kokybės stebėsenos reikalavimų, stebėsenos tikslais valstybės narės raginamos naudoti informacinius produktus ir papildomas priemones (pvz., reguliarias įvertinimo ir kokybės vertinimo ataskaitas, su politikos aspektais susijusias internetines programas), siūlomas pagal ES kosmoso programos Žemės stebėjimo komponentą, visų pirma per „Copernicus“ atmosferos stebėsenos paslaugą (CAMS); ⇦ ⇩ naujas (11)svarbu, kad nauji teršalai, kaip antai ultrasmulkiosios dalelės, juodoji anglis, elementinė anglis ir amoniakas, taip pat kietųjų dalelių oksidacijos potencialas būtų stebimi, kad surinktais duomenimis būtų galima papildyti mokslines žinias apie jų poveikį sveikatai ir aplinkai, kaip rekomenduoja PSO; 🡻 2008/50 8 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (12)sSiekiant geriau suprasti smulkių kietųjų dalelių poveikį ir parengti tinkamą politiką, foninėse kaimo vietovėse turėtų būti atliekami išsamūs šio teršalo kiekių matavimai. Šie matavimai turėtų būti atliekami tokiu būdu, kuris atitiktų bendradarbiavimo programos tolimų oro teršalų pernašų Europoje monitoringo ir vertinimo srityje (EMEP), parengtos pagal 1979 m. ⌦ Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (UNECE) ⌫ Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvenciją, patvirtintą 1981 m. birželio 11 d. Tarybos sprendimu 81/462/EEB, ⇨ ir jos protokolus, įskaitant 2012 m. peržiūrėtą 1999 m. Protokolą dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo, ⇦ matavimo būdus;. 🡻 2008/50 7 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (13)sSiekiant užtikrinti, kad apie oro taršą surinkta informacija ⌦ apie oro taršą ⌫ būtų pakankamai reprezentatyvi ir palyginama visoje ⌦ Sąjungoje ⌫ Bendrijoje, vertinant aplinkos oro kokybę svarbu naudoti standartizuotus matavimo metodus ir bendrus matavimo stočių skaičiaus bei vietos nustatymo kriterijus. Vertinant aplinkos oro kokybę galima naudoti kitus nei matavimai metodus, todėl būtina nustatyti tokių metodų naudojimo ir reikiamo tikslumo kriterijus;. 🡻 2004/107 12 konstatuojamoji dalis ⇨ naujas (14)Vertinant aplinkos oro kokybę, standartiniai tikslūs matavimo būdai ir bendri matavimo stočių vietos nustatymo kriterijai yra svarbūs veiksniai todėl, kad gauta informacija būtų palyginama visoje Bendrijoje. sSvarbiu klausimu laikomas pamatinių matavimo metodų pateikimas. Komisija jau įpareigojo atlikti darbą, rengiant Europos standartizacijos komiteto standartus, ⇨ kuriais turėtų būti remiamasi atliekant policiklinių aromatinių angliavandenilių matavimus ir jutiklių sistemų veikimo nustatant dujinių teršalų ir kietųjų dalelių koncentraciją aplinkos ore vertinimą ⇦ skirtus tokių sudedamųjų aplinkos oro medžiagų matavimui, kurių siektinos vertės yra nustatytos (arseno, kadmio, nikelio ir benzo(a)pireno) taip pat sunkiųjų metalų iškritų matavimui, siekiant juos anksčiau parengti ir priimti. Jeigu nėra Europos standartizacijos komiteto standartų ⇨ standartinių metodų ⇦, turėtų būti leidžiama naudoti tarptautinius arba nacionalinius ⇨ standartinius ⇦ pamatinius matavimo metodus;.

🡻 2008/50 2 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (15)sSiekiant apsaugoti žmonių sveikatą ir visą aplinką, ypač svarbu kovoti su teršalų emisijomis ⌦ išmetimu ⌫ jų atsiradimo vietoje ir nustatyti bei įgyvendinti veiksmingiausias emisijų ⌦ teršalų išmetimo ⌫ ⇨ , ypač žemės ūkio, pramonės, transporto ir energijos gamybos sektoriuose, ⇦ mažinimo priemones vietos, nacionaliniu ir ⌦ Sąjungos lygmenimis ⌫ Bendrijos lygmeniu. Todėl turėtų būti vengiama žalingų oro teršalų emisijų ⌦ išmetimo ⌫, užtikrinama jų ⌦ jo ⌫ prevencija ar mažinami jų ⌦ išmetami ⌫ kiekiai ir nustatyti atitinkami aplinkos oro kokybės⇨ standartai ⇦ tikslai, atsižvelgiant į atitinkamus Pasaulio sveikatos organizacijos standartus, gaires ir programas;. 🡻 2004/107 3 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (16)mMoksliniai tyrimai rodo, kad ⇨ sieros dioksidas, azoto dioksidas ir azoto oksidai, kietosios dalelės, švinas, benzenas, anglies monoksidas, ⇦ arsenas, kadmis, nikelis,ir kai kurie policikliniai aromatiniai angliavandeniliai⇨ ir ozonas pasižymi reikšmingu neigiamu poveikiu žmonių sveikatai ⇦ yra žmogui genotoksiški kancerogenai ir tai, kad nėra nustatytos ribos, žemiau kurios šios medžiagos nekelia pavojaus žmogaus sveikatai. Poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai pasireiškia per koncentracijas aplinkos ore bei per iškritas ;. Atsižvelgiant į išlaidų efektyvumo principą, arseno, kadmio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių koncentracija aplinkos ore, kuri nekeltų didelio pavojaus žmonių sveikatai, konkrečiose teritorijose negali būti pasiekta. 🡻 2004/107 11 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (17)⇨ švino, ⇦aaArseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių poveikis žmonių sveikatai, įskaitant per maisto grandinę, bei visai aplinkai ⌦ taip pat pasireiškia ⌫ vyksta per koncentracijas aplinkos ore ir iškritas ;. tTurėtų būti atsižvelgiama į šių medžiagų kaupimąsi dirvožemyje ir požeminio vandens apsaugą;. Siekiant palengvinti šios direktyvos peržiūrą 2010 metais, Komisija ir valstybės narės turėtų apsvarstyti, kaip skatinti mokslinius tyrimus dėl arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių poveikio žmonių sveikatai bei aplinkai, ypač per iškritas. ⇩ naujas (18)pagal PSO rekomendacijas turėti būti mažinamas didžiausiu dokumentuotu poveikiu žmonių sveikatai pasižyminčių teršalų, smulkių kietųjų dalelių (PM2,5) ir azoto dioksido (NO2) vidutinis poveikis gyventojams. Šiuo tikslu, be ribinių šių teršalų verčių, turėtų būti nustatytas ir jų vidutinio poveikio mažinimo įpareigojimas; 🡻 2004/107 4 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (19)⇨ aplinkos oro kokybės direktyvų (direktyvų 2004/107/EB ir 2008/50/EB) tinkamumo patikrinimas parodė, kad ribinės vertės veiksmingesnės mažinant teršalų koncentraciją nei siektinos vertės. ⇦ Siekiant ⇨ kuo labiau ⇦ sumažinti oru pernešamų arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių žalingą poveikį žmonių sveikatai, ypač atsižvelgiant į ⇨ pažeidžiamas grupes ir ⇦ jautrias visuomenės grupes ⌦ jautrius gyventojus ⌫, ir visai aplinkai, turėtų būti nustatytos siektinos ⇨ sieros dioksido, azoto dioksido, kietųjų dalelių, švino, benzeno, anglies monoksido, arseno, kadmio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių koncentracijos aplinkos ore ribinės ⇦ vertės, kurios turi būti pasiektos kuo greičiau. Benzo(a)pirenas turėtų būti naudojamas kaip aplinkos ore esančių policiklinių aromatinių angliavandenilių kancerogeninio pavojaus indikatorius ⌦ žymiklis ⌫ ;.

⇩ naujas (20)kad valstybės narės galėtų pasirengti taikyti šioje direktyvoje nustatytus peržiūrėtus oro kokybės standartus ir būtų užtikrintas teisinis tęstinumas, pereinamojo laikotarpio ribinės vertės, kol bus pradėtos taikyti naujos, turėtų būti identiškos nustatytosioms pagal panaikintas direktyvas; 🡻 2008/50 13 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (21)oOzonas yra tarpvalstybinis ⌦ tarp valstybių pernešamas ⌫ teršalas, susidarantis atmosferoje dėl pirminių teršalų emisijų, kurias reglamentuoja ⌦ išmetimo, kuris reglamentuojamas ⌫ 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2016/2284/ES 2001/81/EB dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų . Pažanga įgyvendinant šioje direktyvoje nustatytus ⌦ su ozonu susijusius ⌫ oro kokybės tikslus ir su ozonu susijusius ilgalaikius tikslus turėtų būti vertinama ⌦ nustatoma ⌫ pagal Direktyvoje 2001/81/EB 2016/2284/ES nustatytus tikslus ir išmetamųjų teršalų ⇨ kiekio mažinimo įsipareigojimus, ⇦ viršutines ribas ir tam tikrais atvejais – ⌦ taip pat ⌫ įgyvendinant šioje direktyvoje numatytus ⇨ ekonomiškai efektyvias priemones ir ⇦ oro kokybės planus;. 🡻 2008/50 12 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (22)Dabartinės⇨ ozono ⇦ siektinos vertės ir ilgalaikiai tikslai užtikrinti veiksmingą apsaugą nuo žalingo ozono poveikio žmonių sveikatai ir augmenijai bei ekosistemoms neturėtų būti keičiami ⇨ turėtų būti atnaujinti pagal naujausias Pasaulio sveikatos organizacijos rekomendacijas ⇦ ;. (23)sSiekiant apsaugoti visus gyventojus ir pažeidžiamas ⇨ bei jautrias ⇦ grupes nuo trumpo padidėjusios ozono koncentracijos poveikio, atitinkamai reikėtų nustatyti⇨ sieros dioksido, azoto dioksido, kietųjų dalelių (PM10 ir PM2,5) ir ⇦ ozono pavojaus slenksčius ir informavimo slenksčius. Pasiekus tuos slenksčius visuomenei turėtų būti pateikiama informacija apie poveikio pavojų ir prireikus turėtų būti įgyvendinamos trumpalaikės ⌦ trumpojo laikotarpio ⌫ priemonės, skirtos sumažinti ozono ⇨ taršos ⇦ lygius ⌦ lygiams ⌫ ten, kur buvo viršytas pavojaus slenkstis ⌦ , sumažinti ⌫ ;. 🡻 2004/107 7 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (24)pPagal Sutarties ⌦ 193 ⌫ 176 straipsnį valstybės narės gali toliau taikyti arba priimti griežtesnes apsaugos priemones dėl arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių, jeigu jos atitinka Sutartį ir apie jas pranešama Komisijai;. 🡻 2008/50 9 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (25)tTen, kur oro kokybės būklė jau yra gera, reikėtų ją palaikyti arba gerinti. Jei ⇨ yra rizika neužtikrinti atitikties ⇦ nėra pasiekti šioje direktyvoje nustatytiemsi aplinkos oro kokybės tikslai ⇨ standartams arba ta atitiktis nebuvo užtikrinta ⇦, valstybės narės turėtų ⇨ nedelsdamos ⇦ imtis veiksmų, kad laikytųsi ribinių verčių ⇨ , vidutinio poveikio mažinimo įpareigojimų ⇦ bei kritinių taršos ⌦ teršalų ⌫ lygių ir, jei tai įmanoma, pasiektų ⇨ ozono ⇦ siektinas vertes ir ilgalaikius tikslus;. 🡻 2004/107 9 konstatuojamoji dalis

(26)gGyvsidabris yra labai pavojinga žmonių sveikatai ir aplinkai medžiaga. Jo esama visoje aplinkoje, o metilgyvsidabrio pavidalu jis gali kauptis organizmuose, ypač koncentruotis organizmuose, esančiuose aukštesnėse maisto grandinės pakopose. Patekęs į atmosferą gyvsidabris gali būti pernešamas dideliais atstumais;. 🡻 2004/107 10 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (27)2005 metais Komisija ketina pateikti nuoseklią strategiją, apimančią ⌦ Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu 2017/852 siekiama ⌫ žmonių sveikatai ir aplinkos apsaugai ⌦ apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką ⌫ nuo gyvsidabrio ⇨ išsiskyrimo ⇦ skirtas priemones, paremtą ⌦ remiantis ⌫ gyvavimo ciklo požiūriu ir atsižvelgiančią ⌦ atsižvelgiant ⌫ į gamybą, vartojimą, atliekų apdorojimą bei išmetamuosius teršalus. Šiuo požiūriu Komisija turėtų apsvarstyti visas atitinkamas priemones, siekiant sumažinti gyvsidabrio kiekį sausumos ir vandens ekosistemose, kai gyvsidabris pateka per maistą, ir siekiant išvengti gyvsidabrio tam tikruose produktuose. ⇨ Tas reglamentas papildomas ir pagrindžiamas šios direktyvos nuostatomis dėl gyvsidabrio stebėsenos; ⇦ 🡻 2008/50 10 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (28)dDidžiausias oro taršos pavojus augmenijai ir natūralioms ekosistemoms kyla toliau nuo miesto teritorijų esančiose vietose. Todėl tokius pavojus ir augmenijos apsaugos kritinių taršos lygių laikymąsi reikėtų vertinti ⌦ Todėl augmenijos apsaugos tikslais tas pavojus turėtų būti vertinamas ir atitiktis kritiniams teršalų lygiams turėtų būti užtikrinama ⌫ pirmiausia tose vietose, kurios yra toliau nuo užstatytų teritorijų. ⇨ Vertinime turėtų būti atsižvelgiama į Direktyvoje (ES) 2016/2284/ES nustatytus reikalavimus stebėti oro taršos poveikį sausumos bei vandens ekosistemoms ir pranešti apie tokį poveikį ir jis turėtų tuos reikalavimus papildyti; ⇦ 🡻 2008/50 15 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (29)tTeršalai iš gamtinių šaltinių gali būti vertinami, bet negali būti kontroliuojami. Todėl tais atvejais, kai aplinkos oro tarša ⌦ teršalai ⌫ iš gamtinių šaltinių ⌦ aplinkos ore ⌫ gali būti nustatytia pakankamai tiksliai ir kai ribinės vertės yra viršytos dėl šios taršos ⌦ šių teršalų ⌫ arba iš dalies dėl jos ⌦ jų ⌫, šioje direktyvoje nustatytomis sąlygomis šie dydžiai ⌦ tų teršalų kiekiai ⌫ gali būti išskaičiuojami vertinant oro kokybės ribinių verčių ⇨ ir vidutinio poveikio mažinimo įpareigojimų ⇦ laikymąsi. ⌦ Teršalų kiekiai, prisidedantys prie ⌫ kKietųjų dalelių KD10 ribinių verčių viršijimoas dėl to, kad žiemą keliai barstomi smėliu arba druska, taip pat gali būti išskaičiuojamas ⌦ išskaičiuojami ⌫ vertinant oro kokybės ribinių verčių laikymąsi, jei yra imtasi pagrįstų priemonių koncentracijai sumažinti;. 🡻 2008/50 16 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (30)zZonose ir aglomeracijose, kuriose sąlygos ypač sudėtingos, turėtų būti galima atidėti oro kokybės ribinių verčių laikymosi ⌦ užtikrinimo ⌫ terminą tais atvejais, kai, nepaisant atitinkamų taršos mažinimo priemonių įgyvendinimo, konkrečiose zonose ir aglomeracijose yra rimtų problemų, susijusių su ribinių verčių laikymusi. Termino tam tikrai zonai arba aglomeracijai atidėjimas turėtų būti suteikiamas ⌦ leidžiamas ⌫ kartu sudarant išsamų ribinių verčių laikymosi užtikrinimo iki atidėto termino planą, kurį turi įvertinti Komisija;. Galimybė taikyti Bendrijos priemones, atspindinčias Teminėje strategijoje dėl oro taršos pasirinktą aukšto lygio siekį mažinti teršalų šaltinius, bus svarbi siekiant veiksmingai sumažinti teršalų išmetimą per šioje direktyvoje nustatytą terminą, kad būtų pasiektos ribinės vertės, ir į ją reikėtų atsižvelgti vertinant prašymus atidėti reikalavimų įgyvendinimo terminus. 🡻 2008/50 18 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (31)tT oms zonoms ir aglomeracijoms, kuriose teršalų koncentracija aplinkos ore viršija atitinkamas oro kokybės siektinas vertes ar ribines vertes ⇨ ir ozono siektinas vertes arba neatitinka vidutinio poveikio mažinimo įpareigojimų ⇦, prireikus pridėjus laikinus leistinus nukrypimo dydžius, turėtų būti parengti ir atnaujinami oro kokybės planai. Oro teršalaius išskiria daug ⌦ išmetami daugelio ⌫ skirtingų šaltinių ir veiklos rūšių. Siekiant užtikrinti skirtingų politikos krypčių nuoseklumą, tokie oro kokybės planai, jei įmanoma, turėtų būti suderinti ir integruoti į ⌦ su ⌫ planaisusbei programomisas, parengtaisas pagal 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES 2001/80/EB dėl tam tikrų teršalų, išmetamų į orą iš didelių kurą deginančių įrenginių, kiekio apribojimo , Direktyvą (ES) 2016/2284 Direktyvą 2001/81/EB ir 2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo ;. Bus visiškai atsižvelgta į šioje direktyvoje numatytus aplinkos oro kokybės tikslus, kai leidimai pramoninei veiklai yra suteikiami pagal 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/1/EB dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės .

⇩ naujas (32)oro kokybės planai taip pat turėtų būti parengti prieš 2030 m., kai yra rizika, kad valstybės narės iki tos datos nepasieks ribinių verčių arba ozono siektinos vertės, siekiant užtikrinti, kad teršalų lygiai būtų atitinkamai sumažinti; 🡻 2008/50 19 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (33)rReikėtų parengti veiksmų planus nurodant priemones, kurių reikės imtis artimiausiu laiku ⌦ trumpuoju laikotarpiu ⌫, kilus vieno arba daugiau pavojaus slenksčių viršijimo rizikai, siekiant sumažinti tokią riziką ir apriboti jos trukmę. Kai kyla pavojus ⌦ rizika ⌫, kad bus viršyta viena arba kelios ribinės vertės ar siektinos vertės, valstybės narės prireikus gali parengti tokius trumpalaikius ⌦ trumpojo laikotarpio ⌫ veiksmų planus;. Ozono atžvilgiu tokiuose trumpalaikiuose veiksmų planuose reikėtų atsižvelgti į 2004 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimą 2004/279/EB dėl rekomendacijų įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/3/EB dėl ozono aplinkos ore. 🡻 2008/50 20 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (34)vValstybės narės turėtų ⇨ bendradarbiauti ⇦ tarpusavyje konsultuotis, jei dėl didelės taršos, atsiradusios kitoje valstybėje narėje, tam tikro teršalo lygis viršija arba tikėtina, kad viršys ⇨ bet kurią ribinę vertę ar ozono siektiną vertę, jei tas lygis neatitinka arba tikėtina, kad neatitiks vidutinio poveikio mažinimo įpareigojimo arba jei jis pakyla ar tikėtina, kad pakils virš ⇦ , atitinkamus oro kokybės tikslus, prireikus pridėjus leistiną nukrypimo dydį, arba , atitinkamais atvejais, pavojaus slenksčiotį. Dėl konkrečių teršalų, pavyzdžiui, ozono ir kietųjų dalelių, tarpvalstybinio pobūdžio, ⌦ to, kad tam tikri teršalai, pavyzdžiui, ozonas ir kietosios dalelės, gali būti pernešami per valstybių sienas ⌫ rengiant bei įgyvendinant oro kokybės planus ir trumpalaikius ⌦ trumpojo laikotarpio ⌫ veiksmų planus bei informuojant visuomenę gali reikėti koordinuoti kaimyninių valstybių narių veiklą ⌦ valstybėms narėms gali reikėti koordinuoti darbą tarpusavyje ⌫. Tam tikrais atvejais valstybės narės turėtų bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, ypač daug dėmesio skirdamos tam, kad į veiklą kuo anksčiau būtų įtraukiamos šalys kandidatės. ⇨ Komisija turėtų būti laiku informuojama apie tokį bendradarbiavimą ir kviečiama padėti jam vykti; ⇦ 🡻 2008/50 21 konstatuojamoji dalis ⇨ naujas (35)sSiekiant geriau suvokti oro taršos poveikį ir parengti atitinkamą politiką, būtina, kad valstybės narės ir Komisija rinktų informaciją apie oro kokybę, ja keistųsi ir ją platintų. Naujausia informacija apie visų reglamentuojamų teršalų koncentraciją aplinkos ore ⇨ ir oro kokybės planai bei trumpojo laikotarpio veiksmų planai ⇦ taip pat turėtų būti lengvai prieinam ia visuomenei;. 🡻 2008/50 22 konstatuojamoji dalis ⇨ naujas (36)⇨ informacija apie reglamentuojamų teršalų koncentraciją ir iškritų kiekį turėtų būti siunčiama Komisijai kaip pagrindas reguliarioms ataskaitoms. ⇦ Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas informacijos apie oro kokybę tvarkymui ir palyginimui, Komisijai duomenys turėtų būti pateikiami standartizuota forma;.

🡻 2008/50 23 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (37)bBūtina pritaikyti duomenų ⌦ apie oro kokybę ⌫ teikimo, vertinimo ir pranešimo apie oro kokybę tvarką, kad būtų sudaryta galimybė kaip pagrindines informacijos pateikimo priemones naudoti elektronines priemones ir internetą, ir kad ta tvarka atitiktų 2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvąos 2007/2/EB, sukuriančios Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE), reikalavimus;. 🡻 2008/50 24 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (38)tT ikslinga numatyti galimybę aplinkos oro kokybės vertinimui naudojamus kriterijus ir technologijas suderinti su mokslo bei technikos pažanga ir ⌦ pagal tai pritaikyti ⌫ pateiktinąa informacijąa;. ⇩ naujas (39)kaip išaiškinta Teisingumo Teismo jurisprudencijoje, valstybės narės negali nustatyti, kad teisė ginčyti valdžios institucijos sprendimą būtų suteikiama tik tiems suinteresuotosios visuomenės nariams, kurie dalyvavo ankstesnėje administracinėje tokio sprendimo priėmimo procedūroje. Kaip taip pat išaiškinta Teisingumo Teismo jurisprudencijoje, veiksmingai teisei kreiptis į teismą aplinkosaugos klausimais ir veiksmingoms teisių gynimo priemonėms užtikrinti, be kita ko, reikia, kad suinteresuotosios visuomenės nariai turėtų teisę prašyti teismo arba kompetentingos nepriklausomos ir nešališkos institucijos pritaikyti laikinąsias priemones, kad būtų užkertamas kelias konkrečiam taršos atvejui. Todėl turėtų būti nustatyta, kad teisė užginčyti neturėtų priklausyti nuo vaidmens, kurį atitinkamas visuomenės narys atliko dalyvaudamas sprendimų pagal šią direktyvą priėmimo procedūrose. Be to, peržiūros procedūra turėtų būti sąžininga, teisinga, savalaikė ir ne pernelyg brangi ir pagal ją turėtų būti taikomi tinkami ir veiksmingi teisių gynimo mechanizmai, įskaitant, kai tinkama, įpareigojimą nepažeisti ieškovo teisių ar sustabdyti veiksmus; 🡻 2008/50 30 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ⇨ naujas (40)Šia direktyva gerbiamos pagrindinės teisės ⌦ šioje direktyvoje paisoma pagrindinių teisių ⌫ ir laikomasi principų, kurie pirmiausia yra pripažinti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Visų pirma šia direktyva siekiama skatinti į Sąjungos politiką integruoti aukšto lygio aplinkos apsaugą ir aplinkos kokybės gerinimą pagal tvaraus vystymosi principą, kaip nustatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 37 straipsnyje. ⇨ Kai dėl šios direktyvos 19, 20 ir 21 straipsnių pažeidimo padaroma žala žmonių sveikatai, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad nuo tokių pažeidimų nukentėję asmenys iš atitinkamos kompetentingos institucijos galėtų reikalauti žalos atlyginimo ir jo sulaukti. Remiantis SESV 191 straipsnio 1 dalimi, šioje direktyvoje nustatytomis žalos atlyginimo, teisės kreiptis į teismą ir sankcijų taisyklėmis siekiama išvengti žalingo oro taršos poveikio žmonių sveikatai ir aplinkai, užkirsti jam kelią ir jį sumažinti. Tokiu būdu jomis siekiama į Sąjungos politiką integruoti aukšto lygio aplinkos apsaugos ir aplinkos kokybės gerinimo aspektą pagal tvaraus vystymosi principą, kaip nustatyta Chartijos 37 straipsnyje, ir konkrečiai suformuluojamas įpareigojimas saugoti Chartijos 2 ir 3 straipsniuose nustatytas teisę į gyvybę ir teisę į asmens neliečiamybę. Direktyva taip pat prisidedama prie Chartijos 47 straipsnyje nustatytos teisės į veiksmingą teisinę gynybą teisme užtikrinimo, kiek tai susiję su žmonių sveikatos apsauga; ⇦ 🡻 2008/50 28 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) Pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų apsiriboti tomis nuostatomis, kurios, lyginant su ankstesnėmis direktyvomis, iš esmės skiriasi. 🡻 2008/50 29 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 34 punktą valstybės narės raginamos savo ir Bendrijos interesų labui parengti lenteles, kurios kuo geriau iliustruotų direktyvos ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių tarpusavio santykį, ir viešai jas paskelbti. ⇩ naujas

(41)siekiant užtikrinti vienodas valstybių narių reikalavimų dėl informacijos apie oro kokybę perdavimo ir jos ataskaitų teikimo pagal šią direktyvą įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl i) su informacija apie aplinkos oro kokybę, kurią valstybės narės turi pateikti Komisijai, susijusių taisyklių nustatymo, taip pat tos informacijos pateikimo terminų ir ii) duomenų teikimo būdų racionalizavimo ir abipusio keitimosi informacija ir duomenimis iš tinklų ir askirų mėginių ėmimo taškų, kuriuose matuojama aplinkos oro tarša valstybėse narėse. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011; (42)siekiant užtikrinti, kad ši direktyva ir toliau atitiktų savo tikslus, visų pirma išvengti žalingo netinkamos kokybės aplinkos oro poveikio žmonių sveikatai ir aplinkai, užkirsti jam kelią ir jį sumažinti, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl šios direktyvos priedų keitimo, kad būtų atsižvelgiama į technikos ir mokslo pažangą, susijusią su oro teršalais, jų vertinimu bei valdymu ir poveikiu žmonių sveikatai bei aplinkai, taip pat su tinkamu visuomenės informavimu. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; (43)pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų apsiriboti tomis nuostatomis, kurios iš esmės skiriasi nuo ankstesnių direktyvų nuostatų. Pareiga perkelti nepakeistas nuostatas atsiranda pagal anksčiau priimtas direktyvas; (44)ši direktyva neturėtų daryti poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, nurodytais X priedo B dalyje, 🡻 2004/107 1 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) Remiantis Sutarties 175 straipsnio 3 dalyje išdėstytais principais, šeštojoje Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programoje, priimtoje Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1600/2002/EB , nustatyta būtinybė sumažinti užterštumo lygį tiek, kad būtų kuo labiau sumažintas žalingas poveikis žmonių sveikatai, išskirtinį dėmesį skiriant jautrioms visuomenės grupėms, ir visai aplinkai, bei pagerinti oro kokybės, įskaitant teršalų nusėdimą, monitoringą ir vertinimą ir teikti informaciją visuomenei. 🡻 2004/107 2 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 1996 m. rugsėjo 27 d. Tarybos direktyvos 96/62/EB dėl aplinkos oro kokybės vertinimo ir valdymo 4 straipsnio 1 dalis įpareigoja Komisiją pateikti pasiūlymus tos direktyvos I priede išvardytų teršalų reglamentavimui, atsižvelgiant į minėto straipsnio 3 ir 4 dalių nuostatas. 🡻 2004/107 5 konstatuojamoji dalis Siektinos vertės nereikalautų jokių priemonių, kurioms reikia neproporcingų sąnaudų. Pramonės įrenginiams jos nereikalautų kitų priemonių, išskyrus geriausių prieinamų gamybos būdų taikymą, kaip reikalauja 1996 m. rugsėjo 24 d. Tarybos direktyva 96/61/EB dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės , o ypač neskatintų uždaryti įrenginių. Tačiau jos iš valstybių narių pareikalautų atitinkamuose sektoriuose imtis visų efektyvaus sąnaudų mažinimo priemonių. 🡻 2004/107 6 konstatuojamoji dalis Visų pirma, šioje direktyvoje nustatytos siektinos vertės neturi būti laikomos Direktyvos 96/61/EB 2 straipsnio 7 dalyje apibrėžtais aplinkosaugos kokybės standartais, kurie, pagal tos direktyvos 10 straipsnį, reikalauja griežtesnių sąlygų negu tos, kurios pasiekiamos taikant geriausius prieinamus gamybos būdus. 🡻 2004/107 8 konstatuojamoji dalis Jeigu koncentracijos viršija konkrečias vertinimo ribas, arseno, kadmio, nikelio ir benzo(a)pireno monitoringas turėtų būti privalomas. Papildomos vertinimo priemonės gali sumažinti reikalaujamą fiksuotiems matavimams skirtų mėginių ėmimo vietų skaičių. Numatytas tolesnis foninių koncentracijų aplinkos ore ir iškritų monitoringas.

🡻 2004/107 13 konstatuojamoji dalis informacija apie reglamentuojamų teršalų koncentraciją ir iškritas turėtų būti siunčiama Komisijai kaip pagrindas reguliarioms ataskaitoms. 🡻 2004/107 14 konstatuojamoji dalis Naujausia informacija apie kontroliuojamų teršalų koncentracijas aplinkos ore ir iškritas turėtų būti lengvai prieinama visuomenei. 🡻 2004/107 15 konstatuojamoji dalis Valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl nuobaudų, taikytinų pažeidus šios direktyvos nuostatas, bei užtikrinti jų įgyvendinimą. Nuobaudos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. 🡻 2004/107 16 konstatuojamoji dalis Šios direktyvos įgyvendinimui būtinos priemonės turėtų būti priimtos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką . 🡻 2004/107 17 konstatuojamoji dalis Pakeitimai, būtini šiai direktyvai priderinti prie mokslo ir technikos pažangos, turėtų būti susiję tik su kontroliuojamų teršalų koncentracijos ir iškritų vertinimo kriterijais bei būdais arba konkrečia informacijos perdavimo Komisijai tvarka. Jais neturėtų nei tiesiogiai, nei netiesiogiai būti pakeistos siektinos vertės, 🡻 2008/50 1 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1600/2002/EB priimtoje šeštojoje Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programoje nustatyta, kad reikia sumažinti taršą tiek, kad sumažėtų žalingas poveikis žmonių sveikatai, ypač daug dėmesio skiriant pažeidžiamoms gyventojų grupėms, ir visai aplinkai, gerinti oro kokybės, įskaitant teršalų nusėdimo dydį, monitoringą bei vertinimą ir teikti informaciją visuomenei. 🡻 2008/50 2 konstatuojamoji dalis Siekiant apsaugoti žmonių sveikatą ir visą aplinką, ypač svarbu kovoti su teršalų emisijomis jų atsiradimo vietoje ir nustatyti bei įgyvendinti veiksmingiausias emisijų mažinimo priemones vietos, nacionaliniu ir Bendrijos lygmeniu. Todėl turėtų būti vengiama žalingų oro teršalų emisijų, užtikrinama jų prevencija ar mažinami jų kiekiai ir nustatyti atitinkami aplinkos oro kokybės tikslai, atsižvelgiant į atitinkamus Pasaulio sveikatos organizacijos standartus, gaires ir programas.

🡻 2008/50 3 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 1996 m. rugsėjo 27 d. Tarybos direktyvą 96/62/EB dėl aplinkos oro kokybės vertinimo ir valdymo , 1999 m. balandžio 22 d. Tarybos direktyvą 1999/30/EB dėl sieros dioksido, azoto dioksido, azoto oksidų, kietųjų dalelių ir švino ribinių verčių aplinkos ore , 2000 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/69/EB dėl benzeno ir anglies monoksido aplinkos ore ribinių verčių , 2002 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/3/EB dėl ozono aplinkos ore ir 1997 m. sausio 27 d. Tarybos sprendimą 97/101/EB, nustatantį tinklų ir atskirų stočių, matuojančių valstybėse narėse aplinkos oro užterštumą, tarpusavio apsikeitimą informacija ir duomenimis , reikia iš esmės pakeisti, kad būtų atsižvelgiama į naujausius pasiekimus sveikatos bei mokslo srityse ir valstybių narių patirtį. Todėl siekiant aiškumo, paprastumo ir administracinio veiksmingumo, tikslinga tuos penkis aktus pakeisti viena direktyva, o prireikus – įgyvendinimo priemonėmis. 🡻 2008/50 4 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) Kai bus įgyta pakankamai patirties įgyvendinant 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/107/EB dėl arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių aplinkos ore , galės būti apsvarstyta galimybė jos nuostatas sujungti su šios direktyvos nuostatomis. 🡻 2008/50 11 konstatuojamoji dalis Smulkiosios kietosios dalelės (KD2,5) daro didelį neigiamą poveikį žmonių sveikatai. Be to, dar nėra nustatyta riba, kurios nesiekiant KD2,5 nebekeltų pavojaus. Šiems teršalams taikomas reglamentavimas neturėtų būti toks pat, koks yra taikomas kitiems oro teršalams. Turėtų būti siekiama bendrai sumažinti teršalo koncentraciją miesto vietovėse, siekiant užtikrinti, kad geresnė oro kokybė būtų naudinga dideliam gyventojų skaičiui. Tačiau siekiant visur užtikrinti minimalų sveikatos apsaugos lygį, tokį požiūrį reikėtų derinti su ribine verte, prieš kurią pirmajame etape taikoma siektina vertė. 🡻 2008/50 17 konstatuojamoji dalis Būtinas Bendrijos priemones, skirtas mažinti teršalų emisijas iš šaltinių, ypač priemones, kurias taikant siekiama pagerinti Bendrijos teisės aktų dėl pramoninės taršos veiksmingumą, apriboti sunkiųjų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekį, toliau mažinti valstybių narių leistinas pagrindinių teršalų išmetimo nacionalines ribas ir teršalų išmetimą, susijusį su benzinu varomų automobilių kuro papildymu degalinėse, ir spręsti sieros kiekio kure, įskaitant laivų kurą, problemą, turėtų deramai pirmumo tvarka išnagrinėti visos dalyvaujančios institucijos. 🡻 2008/50 18 konstatuojamoji dalis Toms zonoms ir aglomeracijoms, kuriose teršalų koncentracija aplinkos ore viršija atitinkamas oro kokybės siektinas vertes ar ribines vertes, prireikus pridėjus laikinus leistinus nukrypimo dydžius, turėtų būti parengti oro kokybės planai. Oro teršalus išskiria daug skirtingų šaltinių ir veiklos rūšių. Siekiant užtikrinti skirtingų politikos krypčių nuoseklumą, tokie oro kokybės planai, jei įmanoma, turėtų būti suderinti ir integruoti į planus bei programas, parengtas pagal 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/80/EB dėl tam tikrų teršalų, išmetamų į orą iš didelių kurą deginančių įrenginių, kiekio apribojimo , Direktyvą 2001/81/EB ir 2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo . Bus visiškai atsižvelgta į šioje direktyvoje numatytus aplinkos oro kokybės tikslus, kai leidimai pramoninei veiklai yra suteikiami pagal 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/1/EB dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės . 🡻 2008/50 25 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) Kadangi šios direktyvos tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl oro teršalų tarpvalstybinio pobūdžio tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. 🡻 2008/50 26 konstatuojamoji dalis

Valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl sankcijų, taikytinų už šios direktyvos nuostatų pažeidimus, ir užtikrinti jų įgyvendinimą. Sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. 🡻 2008/50 27 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) Tam tikros šia direktyva panaikintų teisės aktų nuostatos turėtų toliau galioti, siekiant užtikrinti galiojančių oro kokybės ribinių verčių taikymą azoto dioksidui iki jų pakeitimo naujais nuo 2010 m. sausio 1 d., taip pat siekiant užtikrinti nuostatų dėl oro kokybės ataskaitų teikimo tolesnį taikymą, kol bus priimtos naujos įgyvendinimo priemonės, ir įsipareigojimų, susijusių su preliminariais oro kokybės vertinimais, privalomais pagal Direktyvą 2004/107/EB, tęstinumą. 🡻 2008/50 31 konstatuojamoji dalis Šios direktyvos įgyvendinimui būtinos priemonės turėtų būti priimtos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką . 🡻 2008/50 32 konstatuojamoji dalis Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus iš dalies keisti I–VI, VIII–X ir XV priedus. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. 🡻 2008/50 33 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) Pagal nuostatą dėl perkėlimo į nacionalinę teisę reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, jog vidutinio poveikio rodikliui nustatyti būtini matavimai foninėse miesto vietovėse būtų atliekami pakankamai iš anksto, siekiant garantuoti, kad būtų vykdomi su nacionalinio poveikio sumažinimo uždavinio vertinimu ir vidutinio poveikio rodiklio apskaičiavimu susiję reikalavimai, 🡻 2008/50 PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: I SKYRIUS BENDROSIOS NUOSTATOS

🡻 2004/107 1 straipsnis Tikslai Šios direktyvos tikslai yra: a) nustatyti arseno, kadmio, nikelio ir benzo(a)pireno koncentracijos aplinkos ore siektiną ribą tam, kad būtų išvengta žalingo arseno, kadmio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių poveikio žmonių sveikatai ir visai aplinkai, arba sumažintas jų poveikis; b) užtikrinti, kad aplinkos oro kokybė, kiek tai susiję su arsenu, kadmiu, nikeliu ir policikliniais aromatiniais angliavandeniliais, būtų palaikoma ten, kur ji gera, o kitais atvejais – gerinama; c) nustatyti aplinkos ore esančių arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių koncentracijų aplinkos ore, taip pat arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių iškritų bendrus vertinimo metodus ir kriterijus; d) užtikrinti, kad būtų gaunama pakankamai informacijos apie arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių koncentracijas aplinkos ore, taip pat arseno, kadmio, gyvsidabrio, nikelio ir policiklinių aromatinių angliavandenilių iškritas bei tai, kad ši informacija būtų prieinama visuomenei. ⇩ naujas 1 straipsnis Tikslai 1.Šia direktyva nustatomas nulinės oro taršos tikslas, kurio siekiant Sąjungoje oro kokybė būtų laipsniškai gerinama iki lygio, kuris, remiantis moksliniais įrodymais, nebelaikomas žalingu žmonių sveikatai ir natūralioms ekosistemoms, taip prisidedant prie aplinkos be toksinių medžiagų sukūrimo iki 2050 m. 2.Šia direktyva nustatomos tarpinės ribinės vertės, siektinos vertės, vidutinio poveikio mažinimo įpareigojimai, vidutinės poveikio koncentracijos tikslai, kritiniai teršalų lygiai, informavimo slenksčiai, pavojaus slenksčiai ir ilgalaikiai tikslai (oro kokybės standartai) – atitiktis jiems turi būti užtikrinta iki 2030 m., vėliau jie bus reguliariai peržiūrimi pagal 3 straipsnį. 3.Be to, šia direktyva padedama siekti Sąjungos taršos mažinimo ir su biologine įvairove bei ekosistemomis susijusių tikslų pagal 8-ąją aplinkosaugos veiksmų programą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos sprendime (ES) 2022/591. 🡻 2008/50 (pritaikytas) ⇨ naujas 2 straipsnis

⌦ Dalykas ⌫ Ši direktyva nustato priemones, kuriomis siekiama ⌦ Šia direktyva nustatomos šios priemonės ⌫: 5.suformuluoti ir nustatyti aplinkos oro kokybės tikslus, skirtus išvengti, užkirsti kelią arba sumažinti žalingą poveikį ⌦ aplinkos oro kokybės tikslų, pagal kuriuos būtų vengiama žalingo poveikio ⌫ žmonių sveikatai ir visai aplinkai ⌦ , jam būtų užkertamas kelias arba jis būtų mažinamas, apibrėžimo ir nustatymo priemonės ⌫; 6.vertinti aplinkos oro kokybę valstybėse narėse remiantis bendrais metodais ir kriterijais ⌦ bendrų metodų ir kriterijų, skirtų aplinkos oro kokybei valstybėse narėse vertinti, nustatymo priemonės ⌫; 7.gauti informaciją apie aplinkos oro kokybę, siekiant prisidėti prie kovos su oro tarša ir kenksmingais veiksniais ir stebėti ilgalaikes tendencijas bei padėties gerėjimą dėl nacionalinių ir Bendrijos priemonių ⇨ priemonės, skirtos ⇦ ⌦ ilgalaikėms aplinkos oro kokybės tendencijoms ir Sąjungos bei nacionalinių priemonių ⌫ ⇨ poveikiui aplinkos oro kokybei stebėti ⇦; 8.⌦ priemonės, kuriomis užtikrinama ⌫ užtikrinti, kad su tokia informacija apie aplinkos oro kokybę galėtų susipažinti visuomenė; 9.⌦ priemonės, kuriomis ten, kur aplinkos oro kokybė yra gera, ji palaikoma, o kitur – gerinama ⌫ palaikyti aplinkos oro kokybę ten, kur ji gera, o kitais atvejais ją gerinti; 10.⌦ priemonės, kuriomis skatinamas ⌫ skatinti glaudesnisį valstybių narių bendradarbiavimasą siekiant sumažinti oro taršą. ⇩ naujas 3 straipsnis Reguliari peržiūra 1. Ne vėliau kaip 2028 m. gruodžio 31 d., o vėliau – kas 5 metus arba, jei to reikia pagal reikšmingus naujus mokslinius duomenis, dažniau Komisija peržiūri su oro teršalais ir jų poveikiu žmonių sveikatai ir aplinkai susijusius mokslinius įrodymus, kurie yra svarbūs siekiant 1 straipsnyje nustatyto tikslo, ir pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje išdėstytos pagrindinės išvados. 2. Atliekant peržiūrą vertinama, ar taikytini oro kokybės standartai tebėra tinkami siekiant tikslo vengti žalingo poveik