Dėl per pastaruosius metus priimtų sprendimų dėl žvejybos Baltijos jūroje galimybių jau pavyko sumažinti visų rūšių išteklių, išskyrus vienos, mirtingumą dėl žvejybos taikant MSY ir atkurti išteklius bei iš naujo subalansuoti žvejybos pajėgumą ir žvejybos galimybes. Tačiau vis dar reikia tolesnės pažangos atkuriant visų žuvų išteklius (kai kurių jų biomasė nesiekia saugių ribų) ir pasiekti, kad visi ištekliai atitiktų MSY. Atsižvelgiant į tai, pagal Komisijos pasiūlymą būtų sumažintos šių išteklių žvejybos galimybės:

Pasiūlymas ES biudžetui poveikio neturi.

5.KITI ELEMENTAI

•Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1224/2009 nustatyta naudojimosi žvejybos galimybėmis taikant BLSK ir kvotas stebėsena.

•Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

Šiuo pasiūlymu Baltijos jūroje žvejojančioms valstybėms narėms nustatomos tam tikrų žuvų išteklių arba išteklių grupių žvejybos 2019 m. galimybės.

Žvejybos galimybės

Naujas daugiametis žvejybos Baltijos jūroje planas įsigaliojo 2016 m. liepos 20 d. Pagal jo nuostatas žvejybos galimybės nustatomos atsižvelgiant į plano tikslus ir atitinka jame nustatytus tikslinio žuvų mirtingumo dėl žvejybos intervalus. Jei išteklių biomasės dydis nesiekia plane nustatytų atskaitos taškų, žvejybos galimybių lygis nustatomas atsižvelgiant į mirtingumą dėl žvejybos, o šis proporcingai mažinamas atsižvelgiant į išteklių biomasės mažėjimą.

Žvejybos galimybės siūlomos vadovaujantis 2013 m. gruodžio 11 d. Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (BŽP) 16 straipsnio 1 dalimi (kurioje minimas santykinio stabilumo principas) ir 16 straipsnio 4 dalimi (kurioje minimi bendros žuvininkystės politikos tikslai ir daugiamečiuose planuose numatytos taisyklės).

Kai reikėjo nustatyti bendrai su Rusijos Federacija naudojamų išteklių ES kvotas, atitinkami šių išteklių kiekiai buvo išskaičiuoti iš BLSK, kuriuos rekomendavo ICES. Valstybėms narėms skirti BLSK ir kvotos pateikti reglamento priede.

Siūlomi Rygos ir Botnijos įlankų silkių išteklių BLSK, taip pat siūlomi šprotų, vakarinės Baltijos jūros dalies menkių ir pagrindinio baseino lašišų BLSK atitinka Reglamento (ES) 2016/1139 4 straipsnio 2 dalyje ir I priedo A skiltyje nurodyto MSY grindžiamo mirtingumo dėl žvejybos intervalą. Siekiant apriboti kelerių metų iš eilės žvejybos galimybių svyravimus, centrinės Baltijos jūros dalies silkių BLSK nustatytas tokio lygio, kad atitiktų to reglamento 4 straipsnio 4 dalyje ir I priedo B skiltyje nurodytą mirtingumo dėl žvejybos intervalą. Vakarinės Baltijos jūros dalies silkių ištekliaus dydis pagal ICES skaičiavimus nesiekia minimalaus ištekliaus neršiančių žuvų biomasės atskaitos taško (MSY Btrigger), nustatyto Reglamento (ES) 2016/1139 II priedo A skiltyje. Be to, ICES atlikus pakartotinį atitinkamų atskaitos taškų perskaičiavimą, remiantis naujausia ICES rekomendacija, ištekliaus dydis nesiekia ribinio biomasės atskaitos taško (Blim).

Pagal Reglamento (ES) 2016/1139 5 straipsnio 2 dalį tokiais atvejais, kai mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad ištekliaus dydis nesiekia šio reglamento II priedo A skiltyje nustatyto minimalaus ištekliaus neršiančių žuvų biomasės atskaitos taško, priimamos visos atitinkamos taisomosios priemonės, siekiant užtikrinti, kad atitinkamo ištekliaus dydis greitai viršytų dydį, kuriam esant galima užtikrinti MSY. Kad būtų pasiektas toks ištekliaus dydis, nustatomos tokio lygio atitinkamo ištekliaus žvejybos galimybės, kurios atitinka mirtingumą dėl žvejybos, mažesnį už Reglamento (ES) 2016/1139 I priedo B skiltyje nustatytą intervalą. Atsižvelgdama į vakarinės Baltijos jūros dalies silkių biomasės sumažėjimą, Komisija siūlo pasinaudoti Reglamento (ES) 2016/1139 4 straipsnio 3 dalimi ir nustatyti žemesnio lygio BSLK, nei nustatyta I priedo A skiltyje. Siekiant spartesnio ištekliaus atsikūrimo, šis lygis turėtų atitikti 6 404 tonų BSLK (−63 proc.), nes, kaip nurodo ICES, toks BSLK lygis sudaro galimybę iki 2019 m. biomasei padidėti 9,3 proc.

Komisija mano, kad Reglamento (ES) 2016/1139 I priede nustatyti mirtingumo dėl žvejybos intervalai ir II priede nustatyti išsaugojimo lygio atskaitos taškai nebeatspindi patikimiausių turimų mokslinių rekomendacijų. Komisijos pasiūlymo COM(2018) 149 17 straipsnio nuostatomis siekiama užtikrinti, kad Reglamentas (ES) 2016/1139 būtų suderintas su naujausia moksline informacija.

Jūrinių plekšnių BLSK atitinka ir MSY rekomendaciją dėl išteklių 21–23 pakvadračiuose, ir ICES metodą, taikytiną ištekliams, apie kuriuos trūksta duomenų, šiuo atveju – 24–32 pakvadračių ištekliams. Suomijos įlankos lašišų ir rytinės dalies menkių BLSK atitinka ICES sukurtą metodą, kuris taikomas ištekliams, apie kuriuos trūksta duomenų.

Tarybos reglamente (EB) Nr. 847/96 nustatytos papildomos metų sandūros BLSK valdymo sąlygos, įskaitant 3 ir 4 straipsniuose numatytas lankstumo nuostatas, skirtas atitinkamai ištekliams, kuriems taikomas atsargumo principu pagrįstas BLSK, ir ištekliams, kuriems taikomas analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK. Pagal to reglamento 2 straipsnį, nustatydama BLSK, Taryba sprendžia, kuriems ištekliams, visų pirma atsižvelgiant į jų biologinę būklę, 3 ir 4 straipsniai netaikomi. Neseniai visiems ištekliams, kuriems taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį pradėtas taikyti lankstumo mechanizmas. Todėl siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris pažeistų racionalaus ir atsakingo gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimo principą ir kliudytų pasiekti bendros žuvininkystės politikos tikslus, reikėtų patikslinti, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai taikomi tik jei valstybė narė nesinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis.

2018/0320 (NLE)

Pasiūlymas

TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo nustatomos 2019 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,