Sprendžiant būsimus Europos Sąjungos uždavinius labai svarbu didinti energijos vartojimo efektyvumą. Todėl energijos paklausos mažinimas ir „pirmenybė energijos vartojimo efektyvumui“ yra vienas iš penkių pagrindinių energetikos sąjungos tikslų. 2015 m. valstybės narės patvirtino, kad būtina iki 2020 m. pasiekti 20 proc. energijos vartojimo efektyvumo tikslą. Įgyvendinant energijos vartojimo efektyvumo politiką vartotojai sutaupo pinigų, be to, mažinamas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, didinamas tiekimo saugumas, konkurencingumas, Europos ekonomikos tvarumas ir kuriamos darbo vietos. Todėl 2016 m. lapkričio mėn. Komisija pasiūlė šią svarbią politikos sritį stiprinti ir po 2020 m. ir 2030 metams nustatyti 30 proc. privalomąjį ES energijos vartojimo efektyvumo tikslą.

Siekiant ištirti įvairių veiksnių poveikį istorinėms pirminės energijos suvartojimo tendencijoms ES lygmeniu per pastarąjį dešimtmetį (2005–2014 m.), remiantis Eurostato duomenimis buvo atlikta pirmoji dekompozicinė analizė. Atliekant analizę buvo vertinama, kiek santykinai ekonominė veikla, struktūra, energijos rūšių derinys ir energijos vartojimo intensyvumas padėjo bendrai sumažinti pirminės energijos suvartojimą (206 Mtne) šiuo laikotarpiu. Visų pirma dėl veiklos poveikio energijos suvartojimas padidėjo 123 Mtne. Tačiau tai kompensavo beveik tris kartus didesnis sumažėjimas (− 353 Mtne), kurį lėmė labai pagerėjęs energijos vartojimo intensyvumas.

2013 m. valstybės narės nusistatė savo nacionalinius orientacinius 2020 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslus. 2014 m. 17-os valstybių narių galutinis energijos suvartojimas jau buvo mažesnis nei jų 2020 m. orientacinis galutinio energijos suvartojimo tikslas. Be to, 19-os valstybių narių pirminės energijos suvartojimas jau 2014 m. buvo mažesnis už jų 2020 m. pirminio energijos suvartojimo tikslą.

Nuo 2005 m. absoliutus pirminės energijos suvartojimas sumažėjo visose valstybėse narėse, išskyrus Estiją, Suomiją ir Lenkiją. Estijoje užregistruotas didžiausias metinis padidėjimas (2,6 proc.), o Suomijoje pirminės energijos suvartojimas per 2005–2014 m. laikotarpį išliko gana stabilus. Ryškus metinis sumažėjimas užregistruotas Graikijoje, Lietuvoje ir Jungtinėje Karalystėje.

2005–2014 m. laikotarpiu galutinis energijos vartojimo intensyvumas paslaugų sektoriuje kasmet gerėjo vidutiniškai 1 proc. Labiausiai per šį laikotarpį jis pagerėjo Vengrijoje, Airijoje ir Slovakijoje. Kipre, Estijoje, Suomijoje, Graikijoje ir Italijoje šiuo laikotarpiu užregistruotas stabilus arba didėjantis galutinis energijos vartojimo intensyvumas. Pastarosios valstybės narės turėtų skirti daugiau dėmesio energijos vartojimo efektyvumo didinimui paslaugų sektoriuje. Tai padės didinti šio sektoriaus konkurencingumą. Tikimasi, kad ateityje šis sektorius augs.

2005–2014 m. dėl pritaikyto klimato pataisos koeficiento galutinis energijos suvartojimas vienam gyventojui per metus vidutiniškai taip pat sumažėjo 0,7 proc. Šiuo laikotarpiu padėtis labiausiai pagerėjo Belgijoje, Airijoje ir Jungtinėje Karalystėje. 2005–2014 m. visose valstybėse narėse taip pat pagerėjo energijos suvartojimas vienam kvadratiniam metrui. Didžiausias sumažėjimas užregistruotas Kipre, Latvijoje ir Portugalijoje.

Absoliutus galutinis energijos suvartojimas gyvenamųjų namų sektoriuje nuo 309 Mtne 2005 m. sumažėjo 15 proc. iki 263 Mtne 2014 m. dėl kelių priežasčių, tarp kurių yra didesnis įtaisų energijos vartojimo efektyvumas ir pagerėjęs pastatų energinis naudingumas pradėjus laipsniškai įgyvendinti Pastatų energinio naudingumo direktyvą ir būtinuosius ekologinio projektavimo standartus. Be to, šią teigiamą tendenciją paskatino ir vartotojams išduodant energinio naudingumo sertifikatus teikiama informacija, taip pat suvartojamos energijos matavimas, nes taip vartotojams suteikta naudingų priemonių, padedančių didinti jų informuotumą apie jų energijos suvartojimą.

Pirmoji galutinio energijos suvartojimo analizė valstybės narės lygmeniu 2005–2014 m. atlikta gamybos sektoriuose. Preliminarūs rezultatai rodo neigiamą veiklos poveikį Graikijoje, Kroatijoje, Italijoje ir Portugalijoje. Dėl to sumažėjo galutinis energijos suvartojimas, atspindintis ekonomikos nuosmukį šiose šalyse. Struktūrinis poveikis daugumoje valstybių narių buvo neigiamas ir rodė suaktyvėjusią veiklą energijai mažiau imliuose sektoriuose. Tik Estijoje, Lenkijoje, Vengrijoje ir Austrijoje buvo nedidelis perėjimas prie intensyviau energiją vartojančių sektorių. Todėl šiuo laikotarpiu energijos vartojimo efektyvumas padidėjo labiau nei būtų buvę priešingu atveju.

Kita vertus, struktūrinių ir energijos rūšių derinio pokyčių poveikis ES 28 valstybėms narėms yra nedidelis. Struktūrinis poveikis buvo + 25 Mtne. Jį galėjo lemti santykinis labiau energijai imlios ekonomikos augimas, palyginti su energijai mažiau imlios ekonomikos augimu. Buvo nustatytas labai nedidelis neigiamas energijos rūšių derinio poveikis (− 0,5 Mtne), rodantis nežymų perėjimą prie švaresnių kuro rūšių. Tai rodo, kad per pastarąjį dešimtmetį energijos vartojimo efektyvumas labai pagerėjo.

EVED 5 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės renovuotų 3 proc. bendro centrinės valdžios subjektams priklausančių ir jų naudojamų šildomų ir vėsinamų pastatų patalpų ploto, kad būtų įvykdyti Pastatų energinio naudingumo direktyvoje nustatyti minimalūs energinio naudingumo reikalavimai. Vietoj to būtų galima naudoti kitas priemones, kad būtų sutaupytas lygiavertis energijos kiekis. Siekdamos įgyvendinti 5 straipsnio reikalavimus, 18 valstybių narių taikys alternatyvias priemones, t. y. priemones, kurias taikant gyventojai skatinami keisti savo įpročius. Kitos valstybės narės nusprendė laikytis nustatytojo būdo ir renovuoti 3 proc. bendro patalpų ploto.

Remiantis 2016 m. metinėmis ataskaitomis, valstybės narės, nusprendusios taikyti nustatytąjį būdą, pranešė, kad 2014 m. renovuota maždaug 1 245 000 m² reikalavimus atitinkančių pastatų, o 2015 m. – 995 000m² reikalavimus atitinkančių pastatų. Kitą būdą taikiusios valstybės narės pateikė Komisijai 2014 ir 2015 m. sutaupytos energijos duomenis, tačiau yra likę kai kurių neaiškumų, susijusių su ataskaitų teikimu (pvz., dėl pasirinktų vienetų ar trūkstamų duomenų). Pirminiai tyrimai patvirtina išvadą, kad pritaikius alternatyvų būdą Austrijoje, Kroatijoje, Čekijoje, Suomijoje, Airijoje, Nyderlanduose, Lenkijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje 2014–2015 m. sutaupytas reikalaujamas energijos kiekis. Kroatija, Suomija ir Švedija pranešė sutaupiusios net daugiau, nei buvo reikalaujama. Kalbant apie nustatytąjį būdą, valstybės narės, teigusios, kad 2014 ir 2015 m. neįvykdė joms taikomų renovavimo reikalavimų, buvo Estija, Ispanija, Vengrija, Italija ir Latvija. Komisija toliau atidžiai stebės, kaip ši nuostata įgyvendinama.

4.5.Transporto sektorius

Absoliutus galutinis energijos suvartojimas 28 ES valstybių narių transporto sektoriuje nuo 369 Mtne 2005 m. sumažėjo iki 353 Mtne 2014 m. (4 proc.). Palyginti su 2005 m., 2014 m. 13 valstybių narių padidino savo energijos suvartojimą šiame sektoriuje. Energijos suvartojimas gerokai padidėjo (daugiau nei 20 proc. nuo 2005 m.) Lietuvoje, Maltoje, Lenkijoje, Rumunijoje ir Slovėnijoje. Tačiau, palyginti su 2005 m., 2014 m. energijos suvartojimas sumažėjo Graikijoje (21 proc.) ir Ispanijoje (20 proc.).

Nuo 2013 iki 2014 m. galutinis energijos suvartojimas 28 ES valstybių narių transporto sektoriuje padidėjo 1 proc., o 20 valstybių narių pranešė apie padidėjimą, palyginti su 2013 m. Palyginti su praėjusiais metais, tai yra didelis pokytis, nes didėjimo tendencija buvo užregistruota tik 11 valstybių narių. Labiausiai galutinis energijos suvartojimas padidėjo Bulgarijoje (11 proc.), Vengrijoje (12 proc.) ir Lietuvoje (11 proc.). Energijos kainų sumažėjimas buvo nurodoma kaip viena iš pagrindinių padidėjusio energijos suvartojimo transporto sektoriuje priežasčių. Kitos priežastys yra padidėjęs transporto priemonių skaičius ir suaktyvėjęs krovinių ir (arba) keleivių vežimas. Maltoje padidėjęs energijos suvartojimas aviacijos ir automobilių transporto sektoriuose buvo siejamas su gerokai išaugusiu atvykstančių turistų skaičiumi.

2014 m. pervežimo kolektyviniu keleivių transportu dalis Portugalijoje buvo 11 proc., o Vengrijoje – 35 proc. ES lygmeniu, palyginti su 2005 m., 2014 m. kolektyvinio keleivių transporto dalis išliko nepakitusi (apie 18 proc.). Palyginti su 2005 m., didžiausias energijos suvartojimo padidėjimas 2014 m. buvo užregistruotas Belgijoje ir Čekijoje. Kalbant apie krovinių vežimą 2005–2014 m., su krovinių vežimu keliais siejamas energijos suvartojimas šiek tiek sumažėjo – nuo 76 proc. iki 75 proc. visos krovinių vežimo sausuma apimties. Nacionaliniu lygmeniu 2014 m. geležinkelių ir krovininio vidaus vandenų transporto dalis Kipre ir Maltoje buvo 0 proc., o Latvijoje – 81 proc. Rumunija ir Bulgarija pranešė, kad, palyginti su 2005 m., 2014 m. jų dalys padidėjo labiausiai.

4.6.Elektros ir šilumos gamybos sektorius

Taikant ES prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemą ir kartu įgyvendinant tikslinę energijos vartojimo efektyvumo politiką galima didinti elektros energijos sektoriaus energijos vartojimo efektyvumą, pvz., skatinti šilumos ir elektros energijos gamybą didelio efektyvumo kogeneracijos būdu, efektyvų centralizuotą šildymą ir vėsinimą ir atsinaujinančiąją energiją, taip pat toliau diegti IRT priemonių rinkinius bei specialią programinę įrangą įvairiems energijos šaltiniams geriau integruoti. Labai svarbus vaidmuo šioje srityje tenka šildymo ir vėsinimo sektoriui.

Pirminės energijos per praėjusius metus buvo suvartota mažiau dėl sumažėjusio galutinio energijos suvartojimo ir struktūrinių pokyčių elektros energijos gamybos sektoriuje. Pirmiausia, per praėjusius metus įvyko struktūrinių pokyčių, nes vietoj elektros energijos gamybos šiluminėse elektrinėse imta naudoti daugiau atsinaujinančiųjų energijos išteklių. Atsižvelgiant į tai, kad 2014 m. bendras galutinis energijos suvartojimas ES buvo 16 proc., ES ir dauguma valstybių narių tuoj pasieks ar net jau viršijo orientacinius rodiklius, susijusius su atsinaujinančiosios energijos diegimu. RES-E gali labai padėti mažinti pirminės energijos suvartojimą.

Palyginti su 2013 m., 2014 m. šilumos gamyba kogeneracinėse elektrinėse beveik visose valstybėse narėse sumažėjo. 2005–2014 m. ši mažėjimo tendencija, susijusi su kogeneracinėse elektrinėse pagaminta šiluma, taip pat matyti 14-oje valstybių narių.

Palyginti su 2013 m., šilumos energijos gamybos sąnaudų ir produkcijos santykis 2014 m. 17-oje valstybių narių sumažėjo. Tas pats pasakytina apie 13-a valstybių narių, kurios, palyginti su 2005 m., 2014 m. sumažino savo sąnaudų ir produkcijos santykį. Tai galėjo lemti įvairios priežastys, pvz., perėjimas prie kitų kuro rūšių.

Gerai veikianti ES ATLPS ir Rinkos stabilumo rezervas, taip pat tikslinė energijos vartojimo efektyvumo politika gali papildomai paskatinti didinti energijos vartojimo efektyvumą elektros energijos sektoriuje. Be to, valstybės narės turėtų atidžiai stebėti, kaip įgyvendinami energijos vartojimo efektyvumo potencialo vertinimai gamybos, perdavimo ir (arba) skirstymo tinkluose pagal EVED 15 straipsnį ir efektyvios kogeneracijos bei centralizuoto šildymo ir vėsinimo sąnaudų ir naudos vertinimai, kuriuos vykdyti reikalaujama pagal EVED 14 straipsnį.

4.7.EVED perkėlimo į nacionalinę teisę padėtis

Kai kuriose valstybėse narėse EVED dar nėra visiškai perkelta į nacionalinę teisę. Todėl jos negali pasinaudoti visomis šios direktyvos teikiamomis galimybėmis. EVED gali padėti siekti 2020 ir 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslų, tinkamai plėtoti energijos vartojimo efektyvumo rinkas, o vartotojai ir rinkos dalyviai gali būti įgalinti tik kai ji bus visiškai ir veiksmingai perkelta į nacionalinę teisę.

Šiuo tikslu Komisija toliau atidžiai stebi, kaip įgyvendinama EVED. Ji užbaigė 22 iš 27 pažeidimo nagrinėjimo procedūrų, kurias iš pradžių pradėjo dėl to, kad valstybės narės visiškai arba iš dalies nepranešė apie nacionalinės teisės aktus, būtinus kiekvienam iš EVED reikalavimų įgyvendinti. Komisija vis dar palaiko ryšius su keliomis valstybėmis narėmis dėl tinkamo EVED 7 straipsnio įgyvendinimo. 2017 m. ji pradės dialogą su visomis valstybėmis narėmis siekdama patikrinti, ar jų nacionalinės teisės aktai atitinka direktyvą, kitaip tariant, kad į nacionalinės teisės aktus būtų tinkamai perkelti visi EVED nustatyti įpareigojimai ir reikalavimai.

7 straipsnio įgyvendinimas rodo, kad valstybė narės padarė didelę pažangą siekdamos 2020 m. bendro taupymo tikslo. Iš tiesų 2014 m. ES 28 valstybės narės sutaupė 12 Mtne energijos, o tai yra 5 proc. visos reikalaujamos sutaupyti sumos, kurią nurodė valstybės narės. Be to, aštuonios valstybės narės – Prancūzija, Vengrija, Italija, Malta, Nyderlandai, Rumunija, Slovakija ir Jungtinė Karalystė – pasiekė arba viršijo 2014 m. per metus numatytą sutaupyti kiekį .

2014 m. Belgija, Danija, Estija, Vokietija, Graikija, Airija, Latvija, Portugalija ir Slovėnija pranešė pasiekusios bent 50 proc. tais metais pagal 7 straipsnį numatyto per metus sutaupyti kiekio. Bulgarija, Kroatija, Kipras, Liuksemburgas ir Švedija pranešė sutaupiusios mažiau nei 50 proc. 2014 m. numatyto sutaupyti kiekio. Ateinančiais metais šiose valstybėse narėse prireiks papildomų pastangų, kad iki 2020 m. jos įvykdytų bendrus taupymo reikalavimus.

Latvija ir Liuksemburgas nepranešė apie 2014 m. pagal energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemą (EVEĮS) sutaupytą kiekį, nes šios sistemos dar nebuvo įdiegtos. Iš pradžių Graikija pranešė tik apie alternatyvias priemones, tačiau dabar, nuo 2017 m. sausio 1 d., ketina sukurti EVEĮS . Lietuva ir Estija neseniai paskelbė nebeplanuojančios sukurti EVEĮS. Apskritai aštuonios valstybės narės savo 2016 m. metinėse ataskaitose pranešė apie savo priemonių atnaujinimus. Čekija atnaujino savo taupymo reikalavimą.

5.Išvada

Kaip pažymėta Komunikate „Švari energija visiems europiečiams“, energijos vartojimo efektyvumas turėtų būti pirmasis energijos šaltinis, nes jis atlieka labai svarbų vaidmenį spartinant perėjimą prie švarios energijos ir skatinant ekonomikos augimą bei darbo vietų kūrimą, tai pat padeda užtikrinti ES tiekimo saugumą. Efektyviai vartojant energiją taupomi pinigai ir energijos vartojimo efektyvumas jau tapo tvariu verslo modeliu. Dauguma valstybių narių yra pripažinusios visokeriopą energijos vartojimo efektyvumo naudą ir yra ne tik įsipareigojusios iki 2020 m. pasiekti plataus užmojo energijos vartojimo efektyvumo tikslus, bet ir įgyvendino daug energijos vartojimo efektyvumo programų bei priemonių.