C 325/23

Pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalis

(2019/C 325/09)

Šis pranešimas skelbiamas pagal 2018 m. spalio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„Valdepeñas“

Nuorodos numeris: PDO-ES-A0051-AM02

Pranešimo data: 2019 7 24

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1. Pakeitimas dėl didžiausios išeigos (produkto specifikacijos 5 punktas ir bendrojo dokumento 1.5.2 punktas)

Aprašymas ir pagrindimas

Didžiausia leistina išeiga iš hektaro pakeičiama taip:

— Baltųjų vynuogių veislių: 8 000 kg/ha ir 56,00 hl/ha

— Raudonųjų vynuogių veislių: 7 500 kg/ha ir 52,50 hl/ha

Kai vynuogynai yra užregistruoti kaip einantys pirmus ar antrus metus po skiepijimo, jų išeigos negalima naudoti SKVN „Valdepeñas“ vynams gaminti.

Vynuogynams, kuriuose vynmedžiai eina trečius metus po skiepijimo, taikoma tokia didžiausia leistina išeiga iš hektaro:

— Baltųjų vynuogių veislių: 3 750 kg/ha ir 26,25 hl/ha

— Raudonųjų vynuogių veislių: 3 000 kg/ha ir 21,00 hl/ha

Jeigu viršijami šie išeigos rodikliai, SKVN „Valdepeñas“ vynams gaminti negalima naudoti nė dalies sklype užaugintų vynuogių.

Priežastis (-ys). Saugomai kilmės vietos nuorodai „Valdepeñas“ taikoma didžiausia išeiga iš hektaro yra viena iš mažiausių Ispanijoje. Dėl pastaraisiais metais taikomos vynuogių auginimo praktikos išeiga iš hektaro padidėjo, daugiausia dėl to, kad daugumoje dabartinių vynuogynų įdiegtas drėkinimas, nuo tradicinių sodinimo sistemų, kurias taikant naudojamas būdas, kai vynmedžiams suteikiama taurės forma, pereita prie sistemų, kurias taikant suformuojamos grotelės, taip pat pradėtos auginti naujos veislės. Padidėjus išeigai tapo būtina pakeisti didžiausią leistiną išeigą iš hektaro, atsižvelgiant į dabartinę vynuogių auginimo padėtį vietovėje tam, kad būtų labiau suderintas auginimas aplinkinėse vietovėse.

2. Metinis pakeitimas dėl didžiausios išeigos atsižvelgiant į oro sąlygas (produkto specifikacijos 8 punktas, bendrasis dokumentas nekeičiamas)

Aprašymas ir pagrindimas

Į specifikaciją įtraukiamos tokios nuostatos:

5 skirsnyje nustatytą didžiausią išeigą iš hektaro kasmet gali keisti Tarpšakinė Valdepenjaso kilmės vietos nuorodos asociacija. Padidinta didžiausia leistina išeiga iš hektaro negali viršyti 10 % 5 skirsnyje nustatytos išeigos, t. y. 8 800 kg iš hektaro baltųjų vynuogių veislėms ir 8 250 kg iš hektaro raudonųjų vynuogių veislėms. Taip pat, atsižvelgdama į vyno metų aplinkybes, Tarpšakinė Valdepenjaso kilmės vietos nuorodos asociacija gali sumažinti didžiausią leistiną gamybą 10 % nuo 5 skirsnyje nustatytos leistinos išeigos iš hektaro, t. y. 7 200 kg iš hektaro baltųjų vynuogių veislėms ir 6 750 kg iš hektaro raudonųjų vynuogių veislėms.

Laikydamasi šių apribojimų, Tarpšakinė Valdepenjaso kilmės vietos nuorodos asociacija kiekvieniems vyno metams gali nustatyti ne didesnę kaip 10 % ribą gamybos perviršiui dėl oro sąlygų, t. y. 9 680 kg iš hektaro baltųjų vynuogių veislėms ir 9 075 kg iš hektaro raudonųjų vynuogių veislėms. Oro sąlygų nulemtas gamybos perviršis negali būti teikiamas rinkai kaip SKVN „Valdepeñas“ vynas.

Priežastis (-ys). Taikant dabartines auginimo sistemas, dėl kurių padidėjo augalų augimo mastas, kritulių ir saulės šviesos valandų skaičiaus požiūriu gerais metais dėl vynmedžių lapijos išsidėstymo šie vynuogių kiekiai gali tinkamai sunokti nepakenkiant jų kokybei. Taip yra todėl, kad šiomis sąlygomis vynmedžiai gali tinkamai išgyventi visą savo gyvavimo ciklą.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Produkto pavadinimas

Valdepeñas

2. Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

5. Rūšinis putojantis vynas

4. Vyno (-ų) aprašymas

BALTASIS VYNAS

Išvaizda

Šviesiai geltonos spalvos su žalsvais ar gintariniais atspalviais. Statinėje fermentuotas vynas yra šiaudų geltonumo spalvos su auksiniais ar žalsvais atspalviais. Anglies dioksidu maceruotas vynas yra blyškiai geltonos spalvos su žalsvais ar gintariniais atspalviais. Ąžuolo statinėje brandintas vynas yra šiaudų geltonumo spalvos su auksiniais ar žalsvais atspalviais. Vynas „Crianza“ yra geltonos spalvos su gintariniais ir auksiniais atspalviais.

Aromatas

Juntamas grynas ir gaivus pirminis aromatas ir vidutinio intensyvumo vaisių aromatas. Statinėje brandintas vynas pasižymi įvairialypiu aromatu, juntamos švelnios, medieną primenančios natos. Anglies dioksidu maceruotas vynas pasižymi grynu ir gaiviu pirminiu aromatu ir vidutinio intensyvumo vaisių aromatu. Ąžuolo statinėje brandintas vynas pasižymi įvairialypiu aromatu, juntamos švelnios, medieną primenančios natos. Vynui „Crianza“ būdingas vidutinio intensyvumo aromatas, juntami įvairūs kvapai, pradedant vanile ir baigiant kepinių kvapais.

Skonis

Švelnus, lengvas ir vaisinis, subalansuotos struktūros. Statinėje ir ąžuolo statinėje brandintas vynas yra švelnaus, subalansuoto ir sodraus skonio ir turi ilgai išliekantį poskonį. Anglies dioksidu maceruotas vynas yra švelnaus, lengvo vaisių skonio, subalansuotos struktūros. Vynas „Crianza“ yra švelnaus, subalansuoto ir sodraus skonio, turi vidutiniškai ilgai išliekantį poskonį.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio proc.) 11 Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) 11 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 gramai viename litre (išreikštas vyno rūgštimi) Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais litre) 10 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 180

ROŽINIS VYNAS

Išvaizda

Rožinės spalvos su raudonos ir violetinės spalvos atspalviais.

Aromatas

Vidutinio intensyvumo, grynas, gaivus vaisių aromatas, juntamos raudonųjų vaisių natos.

Skonis

Gomuriu juntamas ryškus skonis, raudonųjų vaisių užuominos ir vidutinis arba didelis rūgštingumas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio proc.) 11,5 Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) 11,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 gramai viename litre (išreikštas vyno rūgštimi) Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 10 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 180

RAUDONASIS VYNAS, STATINĖJE BRANDINTAS RAUDONASIS VYNAS, ANGLIES DIOKSIDU MACERUOTAS RAUDONASIS VYNAS, ĄŽUOLO STATINĖJE BRANDINTAS RAUDONASIS VYNAS

Išvaizda

Vyšnių raudonumo ir (arba) violetinės spalvos, nedrumstas, ryškus ir sodrus. Brandintas statinėje: vyšnių spalvos su granato atspalviais, nedrumstas, ryškus ir sodrus. Maceruotas anglies dioksidu: vyšnių spalvos su granato atspalviais, nedrumstas, ryškus ir sodrus. Brandintas ąžuolo statinėje: vyšnių spalvos su granato ar violetinės spalvos atspalviais, sodrus.

Aromatas

Intensyvus sunokusių raudonųjų vaisių aromatas, tipiškas naudotų veislių vynuogėms. Brandintas statinėje: vidutinio intensyvumo, juntamas grynas raudonųjų vaisių ir subtilus statinės aromatas. Maceruotas anglies dioksidu: grynas, vidutiniškai ir labai intensyvus vaisių aromatas. Brandintas ąžuolo statinėje: įvairialypis aromatas, juntamas brandinimui statinėje būdingas aromatas.

Skonis

Intensyvus, sausas, su gerai subalansuotais taninais, nuo vidutinio iki didelio rūgštingumo, su maloniu poskoniu. Brandintas statinėje: gryno vidutinio intensyvumo raudonųjų vaisių aromato ir lengvo statinės aromato. Maceruotas anglies dioksidu: intensyvus, vaisinis ir subalansuotas skonis. Brandintas ąžuolo statinėje: švelnus, subalansuotas ir sodrus skonis su ilgai išliekančiu poskoniu.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio proc.) 12,5 Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) 12,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 gramai viename litre (išreikštas vyno rūgštimi) Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 10 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 150

TRADICINIS RAUDONASIS VYNAS

Išvaizda

Nedrumstas, violetinės ir (arba) granato raudonumo spalvos.

Aromatas

Intensyvūs, vaisiniai vynai su pirminiais aromatais ir vidutiniu aromatiniu intensyvumu.

Skonis

Vos juntami taninai, subalansuota alkoholio koncentracija ir (arba) rūgštingumas, turi ilgai išliekantį poskonį.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio proc.) 12 Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) 12 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 gramai viename litre (išreikštas vyno rūgštimi) Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 10 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 150

PUTOJANTIS VYNAS

Išvaizda

Šviesūs arba auksiniai ir ryškūs atspalviai. Malonūs ir ilgai išliekantys burbuliukai.

Aromatas

Vidutinio intensyvumo grynas vaisių aromatas.

Skonis

Įvairialypis ir subalansuotas.

— Perteklinis CO2 slėgis (20 °C) viršija 3,5 atmosferos.

— Kai nėra nustatytų parametrų, reikia remtis taikomais reglamentais.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio proc.) 11 Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) 11 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 gramai viename litre (išreikštas vyno rūgštimi) Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 10 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

RAUDONIEJI VYNAI „CRIANZA“, „RESERVA“ ir „GRAN RESERVA“

Išvaizda

„Crianza“ – sodrios vyšninės raudonos spalvos su violetiniais atspalviais. „Reserva“ – granatų raudonos spalvos su geltonais atspalviais, nedrumstas ir vienalytis, gana sodrus. „Gran Reserva“ – rubino raudonumo spalvos su terakotos spalvos atspalviais ir gana sodrus.

Aromatas

„Crianza“ – gryno, ryškaus, intensyvaus sunokusių vaisių aromato, taip pat juntamas išskirtinis brandinimo statinėje aromatas. „Reserva“ – intensyvaus sunokusių vaisių ir prieskonių aromato, taip pat juntamas butelyje brandintam vynui būdingas aromatas. „Gran Reserva“ – intensyvaus, įvairialypio ir prieskoniais pagardinto, butelyje gerai subrandinto vyno aromato.

Skonis

„Crianza“ – intensyvaus, gomuriu juntamo malonaus skonio, su juntamomis sunokusių vaisių užuominomis, gerai subalansuotais taninais ir vidutiniškai ilgai išliekančiu poskoniu. „Reserva“ – intensyvaus sunokusių vaisių ir prieskonių aromato, taip pat juntamas butelyje brandintam vynui būdingas aromatas. „Gran Reserva“ – intensyvus, švelnus, išbaigtas ir harmoningas, su ligai išliekančiu poskoniu.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio proc.) 12,5 Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio proc.) 12,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 gramai viename litre (išreikštas vyno rūgštimi) Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 10 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 150

5. Vyno gamybos metodai

a. Pagrindiniai vynininkystės metodai

Specifinis vynininkystės metodas

Gaminant baltuosius vynus turi būti stebima fermentacijos temperatūra, kuri negali viršyti 18 °C. Jeigu maceravimas atliekamas su vynuogių odelėmis, jis turi trukti nuo vienos iki šešių dienų, o fermentacijos temperatūra gali pakilti iki 25 °C.

Rožinių vynų maceravimo laikotarpis trunka 12–48 val., o temperatūra turi būti žemesnė nei 25 °C. Statinis misos nusėdimo būdas ir lėta fermentacija vyksta ne trumpiau kaip penkias dienas, o reguliuojama temperatūra yra žemesnė nei 18 °C.

Gaminant raudonuosius vynus misa maceruojama su vynuogių odelėmis ne trumpiau kaip 48 val., o reguliuojama temperatūra būti ne žemesnė nei 28 °C.

Po išpilstymo į statines ir spaudimo, fermentacija toliau vyksta be odelių, ne didesnėje kaip 25 °C reguliuojamoje temperatūroje.

b. Didžiausia leistina išeiga

Baltųjų vynuogių veislės

8 000 kg vynuogių iš hektaro.

Baltųjų vynuogių veislės

56,00 hektolitrai iš hektaro.

Raudonųjų vynuogių veislės

7 500 kg vynuogių iš hektaro.

Raudonųjų vynuogių veislės

52,50 hektolitrai iš hektaro.

Baltųjų vynuogių veislių vynmedžiai, einantys trečius metus po skiepijimo

3 750 kg vynuogių iš hektaro.

Baltųjų vynuogių veislių vynmedžiai, einantys trečius metus po skiepijimo

26,25 hektolitrai iš hektaro.

Raudonųjų vynuogių veislių vynmedžiai, einantys trečius metus po skiepijimo

3 000 kg vynuogių iš hektaro.

Raudonųjų vynuogių veislių vynmedžiai, einantys trečius metus po skiepijimo

21 hektolitras iš hektaro.

6. Nustatyta geografinė vietovė

Įsikūrusi Siudad Realio provincijos pietuose ir apima šias savivaldybes:

Valdepenjaso, Santa Krus de Mudelos, Moral de Kalatravos, Alkubiljasos, San Karlos del Valjės, Torenuevos, taip pat dalį šių savivaldybių: Alambros, Granatula de Kalatravos, Montjelio ir Tore de Chuan Abado.

7. Pagrindinė(s) vyninių vynuogių veislė(s)

‘VERDEJO’

‘AIRÉN’

‘CABERNET SAUVIGNON’

‘SYRAH’

‘TEMPRANILLO’ – ‘CENCIBEL’

‘MACABEO’ – ‘VIURA’

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

Dėl vynuogių auginimo vietovei būdingo sauso žemyninio klimato ir vyraujančių kalkingų dirvožemių vynmedžiams trūksta vandens. Dėl to juose užauginama mažiau vynuogių, tačiau jos gerai sunoksta. Kalkingi dirvožemiai (kurių pH yra aukštas – nuo 7,5 iki 8,5) netrukdo šaknims skverbtis gilyn, be to, tokie dirvožemiai atspindi saulės šviesą ir kaupia saulės šilumą nakčiai. Tokios sąlygos yra palankios gerai subalansuotiems, įvairialypiams ir subtiliems raudoniesiems vynams gaminti.

Vasaros pabaigoje aukšta temperatūra atslūgsta ir taip sudaromos palankios sąlygos lėtesniam galutiniam nokimui, kuris skatina fenolio junginių susidarymą ir išsaugo aromatą.

9. Kitos svarbios sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Teisinis pagrindas

Nustatytas nacionalinės teisės aktuose.

Kitų sąlygų tipas

Papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos.

Sąlygos aprašymas

Ant SKVN „Valdepeñas“ žymimų rūšinių putojančių vynų etikečių galima vartoti terminus „Premium“ ir „Reserva“.

Nuoroda į produkto specifikaciją

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/modificacion_Pliego_Condiciones_2019_Valdepenas.pdf

(1) OL L 9, 2019 1 11, p. 2.