1.Įvadas

2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1624 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų išplėstos Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros užduotys. Siekiant atspindėti tuos pakeitimus, agentūros pavadinimas buvo pakeistas ir ji tapo Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra.

Aktyvus bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis – labai svarbi Europos integruoto sienų valdymo dalis.

Reglamento (ES) 2016/1624 54 straipsnio 4 dalyje nustatyta, jog, kai numatoma, kad būriai bus siunčiami į trečiąją valstybę, siekiant dalyvauti vykdant veiksmus, o būrio nariai vykdys vykdomuosius įgaliojimus, arba kai to reikės vykdant kitus veiksmus trečiosiose valstybėse, Sąjunga ir atitinkama trečioji valstybė turi sudaryti susitarimą dėl statuso.

Šiame komunikate pateikiamas Komisijos pagal Reglamento (ES) 2016/1624 54 straipsnio 5 dalį parengtas tipinis susitarimas dėl statuso.

2.Bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis įgyvendinant Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų reglamentą

Bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis – labai svarbus siekiant veiksmingai valdyti ES išorės sienas. Reglamentu (ES) 2016/1624 išplėsti su tuo susiję FRONTEX įgaliojimai. Agentūra sudaro palankias sąlygas ir skatina techninį ir operatyvinį valstybių narių ir trečiųjų valstybių bendradarbiavimą.

Agentūra taip pat gali bendradarbiauti su trečiosiomis valstybėmis pagal darbo tvarkos susitarimus. Agentūra tokį bendradarbiavimą su trečiosiomis valstybėmis gali užmegzti keitimosi informacija, rizikos analizės, mokymo, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, taip pat bandomųjų projektų srityse. Šis bendradarbiavimas gali būti vykdomas trečiosios valstybės teritorijoje.

Agentūra taip pat gali koordinuoti operatyvinį valstybių narių ir trečiųjų valstybių tarpusavio bendradarbiavimą išorės sienų valdymo srityje. Šiuo atžvilgiu Agentūra prie išorės sienų gali vykdyti veiksmus, susijusius su viena arba daugiau valstybių narių ir trečiąja valstybe, kuri yra bent vienos iš tų valstybių narių kaimynė, su sąlyga, kad ta kaimyninė valstybė su tuo sutinka, be kita ko, tos trečiosios valstybės teritorijoje. Kai su trečiąja valstybe vykdant sienų stebėjimo operacijas prireikia nelaimės jūroje ištiktų asmenų paieškos ir gelbėjimo operacijų, į susitarimą dėl statuso su ta trečiąja valstybe ir veiklos planą reikia įtraukti konkrečias nuostatas.

Dėl šio bendradarbiavimo Agentūra galės geriau padėti trečiosioms valstybėms valdyti savo sienas ir migracijos srautus. Kai numatoma, kad būriai bus siunčiami į trečiąją valstybę, siekiant dalyvauti vykdant veiksmus, o būrio nariai vykdys vykdomuosius įgaliojimus, arba kai to reikės atliekant kitus veiksmus trečiosiose valstybėse, Sąjunga ir atitinkama kaimyninė trečioji valstybė turi sudaryti susitarimą dėl statuso.

Operacijos vykdomos pagal veiklos planą. Dėl veiklos plano turi susitarti valstybė narė arba valstybės narės, besiribojančios su operacijos vykdymo teritorija.

Dėl grąžinimo Reglamente (ES) 2016/1624 nustatyta, kad Agentūra gali organizuoti arba koordinuoti grąžinimo operacijas, siekdama padėti valstybėms narėms grąžinti neteisėtai jose esančius trečiųjų šalių piliečius laikantis Grąžinimo direktyvos 2008/115/EB nuostatų. Agentūra bendradarbiauja su trečiųjų valstybių kompetentingomis grąžinimo srities institucijomis, taip pat sprendžiant kelionės dokumentų gavimo klausimus. Taigi susitarime dėl statuso būtų galima nustatyti, kad, pavyzdžiui, kiekvienu konkrečiu atveju būrio nariams suteikiama galimybė naudotis trečiosios valstybės duomenų bazėmis, kai to prireikia siekiant lengviau nustatyti grąžintino neteisėto migranto tapatybę. Tačiau Agentūra nėra įgaliota organizuoti ar koordinuoti grąžinimo iš trečiųjų valstybių operacijų. Komisijai dalyvaujant derybose dėl šių susitarimų, jai patarimų ir paramą teiks Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT). Visų pirma EIVT patars, su kuriomis šalimis reikėtų rengti derybas dėl tokių susitarimų. Todėl EIVT bus informuota prieš prasidedant deryboms su konkrečia trečiąja valstybe ir teiks patarimų dėl operacijų ir paramą jas vykdant, be kita ko, per atitinkamose trečiosiose valstybėse esančias ES delegacijas.

Agentūra informuoja Europos Parlamentą apie visą savo veiklą ir įtraukia bendradarbiavimo su trečiosiomis valstybėmis vertinimą į savo metinę ataskaitą.

3.Tipinis susitarimas dėl statuso

Tipiniame susitarime dėl statuso nustatoma Agentūros bei jos būrių ir atitinkamos trečiosios valstybės kompetentingų institucijų bendradarbiavimo struktūra. Todėl susitarimas turėtų būti laikomas bendruoju dokumentu, kuriuo remiantis būtų galima vykdyti keletą veiksmų.

Pagal Reglamento (ES) 2016/1624 54 straipsnio 4 dalį, tipiniame susitarime dėl statuso turi būti nustatyta operacijos apimtis, civilinė ir baudžiamoji atsakomybė ir būrio narių užduotys bei įgaliojimai, taip pat reikalavimas gerbti pagrindines teises.

Taigi į tipinį susitarimą įtraukiamos šios nuostatos:

1 straipsnyje nustatoma susitarimo dėl statuso taikymo sritis ir aptariami visi aspektai, būtini trečiosios valstybės teritorijoje vykdant veiksmus;

2 straipsnyje pateikiamos pagrindinių tipiniame susitarime vartojamų terminų apibrėžtys, įskaitant tai, kad veiksmas reiškia bendrą operaciją, skubią pasienio pagalbą ar grąžinimo operaciją;