Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl daugiamečio Europos jūrų saugumo agentūros veiksmų reaguojant į laivų keliamą taršą ir į naftos bei dujų įrenginių keliamą jūrų taršą finansavimo /* COM/2013/0174 final - 2013/0092 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO TIKSLAS 2002 m. įsteigtai Europos jūrų saugumo agentūrai[1] (toliau – Agentūra arba EMSA) 2004 m. paskirtos reagavimo į jūrų taršą srities užduotys[2]. Atsižvelgiant į ilgalaikį Agentūros atsakomybės už reagavimą į taršą pobūdį, tam, kad susijusios užduotys būtų atliktos veiksmingai ir nuodugniai, reikia finansinio saugumo, pagrįsto daugiamečiu įsipareigojimu. Todėl 2006 m. Sąjungos teisės aktų leidėjas nustatė daugiametį Agentūros veiksmų reaguojant į laivų keliamą taršą finansavimą 2007–2013 m. laikotarpiu[3]. Šiuo pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto siekiama pratęsti daugiametį finansavimą 2014–2020 m. laikotarpiu atsižvelgiant į naujas finansines perspektyvas[4]. 2. SIŪLOMOS PRIEMONĖS PAGRINDIMAS 2.1. Pasiūlymo aplinkybės 1999 m. gruodį įvykusi naftos tanklaivio „Erika“ didelio masto jūrų avarija, per kurią plačiai išsiliejo nafta, lėmė tai, kad 2002 m. buvo įkurta Agentūra. 2002 m. lapkričio mėn. įvykus naftos tanklaivio „Prestige“ avarijai, per kurią išsiliejo nafta, Agentūrai patikėti ypatingi įpareigojimai reaguojant į laivų keliamą taršą. 2004 m. spalio mėn. Agentūra priėmė pasirengimo taršai naftos produktais ir reagavimo į ją veiksmų planą (toliau – Naftos veiksmų planas). 2007 m. birželio mėn. priimtas antrasis pasirengimo taršai pavojingomis ir kenksmingomis medžiagomis ir reagavimo į ją veiksmų planas (toliau – PKM veiksmų planas)[5]. EMSA administracinė valdyba rengdama kasmetinę darbo programą atnaujina abu veiksmų planus. 2010 m. kovo mėn. administracinė valdyba patvirtino 5-erių metų strategiją[6], kuri apima dvi su reagavimu į laivų keliamą taršą susijusias temas. Pirma, 8-oje temoje nustatomas EMSA vaidmuo neteisėto išleidimo iš laivų srityje (vykdymo užtikrinimo klausimai, tolesnis „CleanSeaNet“ tobulinimas į ją integruojant informaciją apie laivų buvimo vietą). Antra, 12-oji tema yra apie pasirengimą jūrų taršai ir reagavimą į ją. Galiausiai, 2010 m. Komisija pasiūlė EMSA reglamento pakeitimą, kuriame, inter alia, numatytas aiškus reagavimo į taršą veiklos išplėtimas į ją įtraukiant ir pakrančių naftos bei dujų įrenginių avarijas[7]. Be to, minėtame pasiūlyme taip pat siūloma išplėsti EMSA pagalbą kaimyninėms ES šalims, įskaitant reagavimo į taršą veiklą. 2012 m. balandžio mėn. Europos Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą dėl pasiūlymo ir 2013 m. sausio mėn. priimtu reglamentu[8] pirmiau minėtos nuostatos patvirtintos. 2.2. Dabartinės EMSA užduotys reagavimo į taršą srityje Pagal Reglamentą (EB) Nr. 2038/2006 ir Direktyvą 2005/35/EB dėl taršos iš laivų[9] trys pagrindinės Agentūros užduotys, susijusios su laivų keliamos taršos likvidavimu, yra: a) Operatyvinė pagalba valstybėms narėms Agentūra turi naftos išsiliejimo padariniams likviduoti skirtų budinčių laivų tinklą, kuriuo gali būti naudojamasi nukentėjusių valstybių narių taršos padarinių likvidavimo pajėgumui padidinti. Ji taip pat teikia naftos išsiliejimo nustatymo ir stebėsenos iš palydovo paslaugas (sistema „CleanSeaNet“), taip pat, naudodamasi tinklu „MAR-ICE“, teikia informaciją apie cheminių medžiagų išsiliejimą Taršos paveiktos pakrantės valstybės naudodamosi Bendrijos civilinės saugos mechanizmu[10] gali prašyti, kad įsikištų reagavimo į naftos įsiliejimą laivai. Sklandi integracija į valstybių narių reagavimo priemones vykdoma reguliariai dalyvaujant nacionalinėse ir regioninėse pratybose. b) Bendradarbiavimas ir koordinavimas Agentūra palaiko ryšius su valstybių narių taršos padarinių likvidavimo ekspertais, taip pat bendradarbiauja pagal esamus regioninius susitarimus ir su Tarptautine jūrų organizacija (TJO). c) Informacija Agentūra renka, analizuoja ir platina informaciją apie geriausią patirtį, technologijas ir naujoves reagavimo į jūrų taršą srityje. Rezultatų santrauka (2007 m. – 2012 m. rugsėjis) Toliau nurodytos pagrindinės EMSA pasirengimo jūrų taršai ir reagavimo į ją tarnybos ir susiję rezultatai, pasiekti naudojantis dabartine daugiamete finansavimo sistema. Naftos išsiliejimo padariniams likviduoti skirtų budinčių laivų tinklas Šiuo metu galioja 16 sutarčių, kuriomis apimami visi Europos Sąjungos regioniniai jūrų baseinai. 18 laivų, kurių vidutinis surinktos naftos saugyklų pajėgumas yra apie 3500 m3, gali būti mobilizuoti vienu metu ir būti parengti išplaukimui per 24 valandas. || Nuo 2007 m. EMSA laivai dalyvavo 36 tarptautinėse (tarpvalstybinėse) operatyvinėse pratybose. Dalyvavimas pratybose palengvina EMSA tarnybų integravimą į valstybių narių reagavimo priemones. „CleanSeaNet“ Nuo tada, kai 2007 m. balandžio mėn. pradėjo veikti ši sistema, gauta daugiau kaip 12 000 palydovinių vaizdų – vidutiniškai daugiau kaip 2000 vaizdų per metus. || Stebima daugiau kaip 1000 mln. km2. || Atlikusios priežiūrą vietoje valstybės narės patvirtino apie 200 iš palydovo pastebėtų neteisėto išleidimo atvejų per metus. Reagavimas į incidentus Nuo 2007 m. EMSA reagavimo į taršą tarnybomis pasinaudota iš viso per 25 incidentus. Avarinė pagalba taršos paveiktoms pakrantės valstybėms apėmė: reagavimo laivus, palydovinius vaizdus, MAR-ICE aktyvavimą ir įvertinimą vietoje. || Avarinė pagalba apima 4 reagavimo laivų mobilizacijas Europoje. || Avarinė pagalba apima 1 pagalbos įranga paketą JAV per „Deepwater Horizon“ avariją. Geroji patirtis. Plėtra ir skatinimas EMSA surengė 20 ekspertų susitikimų ir praktinių seminarų. (Papildomai prie reguliariai vykdomų mokymų su valstybių narių budinčiais pareigūnais dėl „CleanSeaNet“ ir (arba) susitikimų su tinklo laivų operatoriais.) || Paskelbti 7 skirtingų valstybių narių pasirengimo ir reagavimo politikos ir pajėgumų aspektų aprašai. || Vadovauta valstybės tarnautojų mainų programai „EMPOLLEX“, pagal kurią nuo programos pradžios 2008 m. valstybės narės įvykdė 21 eksperto mainus. || Sukūrė vieno sprendimo reagavimo priemonę dispergentams naudoti avarijų metu. Prireikus koordinavo specialias studijas (pvz., išleidimo įrenginių studiją, saugios platformos studiją – reikalavimų laivams, kurie bus naudojami pavojingoje aplinkoje, nustatymą). 2.3. Ateities uždaviniai Kaip paaiškinta pirmiau, 2013 m. sausio mėn. įsigaliojus steigimo reglamento pakeitimams, EMSA tapo atsakinga už tokias naujas reagavimo į taršą srities užduotis: a) dabartiniai EMSA reagavimo veiksmai „laivų sukeltos taršos“ atveju taip pat apims naftos ir dujų įrenginių sukeltą jūrų taršą, b) dabartinis EMSA „Clean SetNet“ taip pat stebės jūros taršos nafta iš dujų ir naftos įrenginių mastą ir poveikį aplinkai, c) dabartinė geografinė taikymo sritis (valstybės narės ir narystės siekiančios šalys) bus išplėsta ir bus taikoma „visoms Europos kaimynystės politikos šalims ir Paryžiaus susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės šalims“. Taip EMSA laivus bus galima naudoti visoje Sąjungos regioninių jūrų baseinų plotuose. Komisija siūlo, kad skiriama suma būtų naudojama tik pirmosioms dviems naujoms užduotims įgyvendinti (pradžioje lėšas skiriant tų naujų užduočių rengimui), tačiau dėl to neturėtų nukentėti jau esamų užduočių finansavimas. Trečioji nauja užduotis turėtų būti finansuojama pagal esamas ES programas, skirtas šalims, kurioms taikoma plėtros politika ir Europos kaimynystės politika (programa SAFEMED Viduržemio jūrai ir programos pagal TRACECA iniciatyvą Juodajai jūrai). Programos valdymo ir biudžetiniu požiūriu laikoma, kad šią naują užduotį labiau tiktų finansuoti pagal esamą ES paramos minėtoms šalims sistemą. 2.4. Dabartinės EMSA veiklos reagavimo į taršą srityje vertinimas Pagal Reglamentą Nr. 1406/2002 Agentūra iki 2012 m. teikė ataskaitas apie finansinį veiksmų planų vykdymą iki kiekvienų metų sausio 31 d. Šias ataskaitas galima rasti Agentūros interneto svetainėje. Nuo 2013 m. ataskaitų teikimas bus integruotas į Agentūros metinę veiklos ataskaitą. Be to, 2011 m. gegužės mėn. Komisija pateikė Reglamento Nr. 2038/2006 įgyvendinimo ataskaitą[11]. Šios ataskaitos pagrindas – išsamus agentūros indėlis, kuriam pritarė EMSA administracinė valdyba, įskaitant konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis ir išsamiai aprašytus scenarijus[12]. EMSA administracinė valdyba (visų pirma patvirtindama darbo programą, biudžetą ir metinę ataskaitą), Audito Rūmai ir biudžeto valdymo institucija prižiūri ir stebi agentūros veiklą pagal biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą. Dvi pagrindinės iš šių vertinimų padarytos išvados: 1) reagavimui į taršą skirtas biudžetas yra tinkamas ir 2) finansuojamos priemonės yra ekonomiškos, kuria pridėtinę vertę ir yra tinkamai tvarkomos. 2.5. Siūlomos veiklos ex ante vertinimas Atliktas ex ante vertinimas, jis pridedamas prie šio pasiūlymo (dokumentas SEC(2013) xxx). Juo patvirtinamas daugiametės finansinės programos naudingumas ir veiksmingumas, taip pat nustatoma skirtina suma. 3. Teisiniai pasiūlymo aspektai 3.1. Teisinis pagrindas Pasiūlymo teisinis pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalis, kuri yra ir Reglamento Nr. 2038/2006 teisinis pagrindas pagal ankstesnį Sutarties variantą. 3.2. Subsidiarumo ir proporcingumo principai Subsidiarumo ir proporcingumo principų yra visapusiškai laikomasi, nes Agentūros veiksmai yra diferencijuotos reagavimo į laivų ir pakrantės įrenginių sukeltą taršą sistemos Europos lygmens pakopa. Didžioji dalis veiklos pradedama gavus taršos paveiktų pakrantės valstybių prašymą. Glaudų koordinavimą regioniniu lygmeniu galima būtų parodyti tuo, kad ES yra šių regioninių organizacijų susitariančioji šalis: · Konvencijos dėl Baltijos jūros baseino jūros aplinkos apsaugos (1992 m. peržiūrėta Helsinkio konvencija); · Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos (Barselonos konvencija) ir kelių jos protokolų; · Susitarimo dėl bendradarbiavimo sprendžiant Šiaurės jūros taršos nafta ir kitomis kenksmingomis medžiagomis klausimus (Bonos susitarimas); · Konvencijos dėl Šiaurės Rytų Atlanto jūros aplinkos apsaugos (OSPAR konvencija); · Bendradarbiavimo susitarimo siekiant apsaugoti nuo taršos Šiaurės rytų Atlanto vandenyno pakrantes ir vandenis (Lisabonos susitarimas) ir jo papildomo protokolo, kurie dar neįsigaliojo. Be to, Sąjunga derasi dėl prisijungimo prie Konvencijos dėl juodosios jūros apsaugos nuo taršos (Bukarešto konvencija). 3.3. Pasirinkta priemonė Reglamentas yra tinkamiausia teisinė priemonė daugiametei finansinei programai nustatyti. Tokia priemonė jau buvo pasirinkta 2006 m. 4. Poveikis biudžetui Atsižvelgdama į tai, kas išvardyta pirmiau, Komisija siūlo Sąjungos biudžete numatyti daugiametį finansinį paketą, skiriamą 2014 m. sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui, kuris sutampa su naująja daugiamete finansine programa. Pagal 2011 m. birželio mėn. Komisijos dokumentų paketą „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ ir dabartinę praktiką, sumą reikėtų imti iš 1 išlaidų kategorijos „Pažangus ir integracinis augimas“. Taigi Komisija siūlo skirti 160,5 mln. eurų sumą ataskaitiniam laikotarpiui. Išsamesnė informacija pateikiama pridedamoje finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje ir ex ante vertinime. Biudžeto valdymo institucija turi patvirtinti metines sumas pagal biudžetinę procedūrą. 5. Pasiūlymo turinys Pasiūlymo struktūra labai panaši į Reglamento Nr. 2038/2006 struktūrą su reikiamais pakeitimais. Jį sudaro tokie 8 straipsniai: · 1 straipsnis. Tikslas · 2 straipsnis. Sąvokų apibrėžtys · 3 straipsnis. Taikymo sritis · 4 straipsnis. Sąjungos finansavimas · 5 straipsnis. Esamų pajėgumų stebėsena · 6 straipsnis. Sąjungos finansinių interesų apsauga · 7 straipsnis. Vidurio laikotarpio vertinimas · 8 straipsnis. Įsigaliojimas 2013/0092 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl daugiamečio Europos jūrų saugumo agentūros veiksmų reaguojant į laivų keliamą taršą ir į naftos bei dujų įrenginių keliamą jūrų taršą finansavimo (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, perdavus pasiūlymą nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[13], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[14], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros[15], kadangi: (1) 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1406/2002[16] buvo įsteigta Europos jūrų saugumo agentūra (toliau – Agentūra), siekiant užtikrinti aukštą, vienodą ir veiksmingą jūrų saugumo ir taršos iš laivų prevencijos lygį; (2) 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 724/2004[17], kuriuo iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, Agentūrai paskirta naujų užduočių taršos prevencijos ir reagavimo į laivų keliamą taršą srityje, atsižvelgiant į avarijas Europos vandenyse, ypač naftos tanklaivių „Erika“ ir „Prestige“ avarijas; (3) 2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 100/2013[18], kuriuo iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, Agentūrai paskirta užduočių, susijusių su reagavimu į naftos ir dujų įrenginių keliamą jūrų taršą, be to, Agentūros tarnybų veiklos sritis išplėsta – įtrauktos šalys, kurioms taikoma plėtros politika ir Europos kaimynystės politika; (4) 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2038/2006[19] nustatytas daugiametis Europos jūrų saugumo agentūros veiksmų reaguojant į laivų keliamą taršą finansavimas, kuris baigsis 2013 m. gruodžio 31 d.; (5) siekdama įvykdyti naujas laivų keliamos taršos prevencijos ir reagavimo į ją užduotis, 2004 m. spalio 22 d. Agentūros administracinė taryba priėmė pasirengimo taršai nafta ir reagavimo į ją veiksmų planą, kuriuo nustatoma Agentūros reagavimo į taršą nafta veikla ir kuriuo siekiama geriausiai panaudoti Agentūros turimus finansinius išteklius. 2007 m. birželio 12 d. administracinė valdyba priėmė pasirengimo taršai pavojingomis ir kenksmingomis medžiagomis ir reagavimo į ją veiksmų planą. Pagal Reglamento Nr. 1406/2002 15 straipsnį abu veiksmų planai kasmet atnaujinami pagal Agentūros metinę darbo programą; (6) Agentūros reagavimo į taršą veiksmai, kaip nustatyta veiksmų planuose, yra susiję su informavimo, bendradarbiavimo ir koordinavimo veikla ir visų pirma su operatyvine pagalba taršos paveiktoms valstybėms, jų prašymu suteikiant papildomus taršos pašalinimo laivus, skirtus kovoti su naftos sukelta tarša ir kitų rūšių tarša, pvz., pavojingų ir kenksmingų medžiagų sukelta tarša. Agentūra ypatingą dėmesį turėtų skirti toms sritims, kurios, kaip buvo nustatyta, yra labiausiai pažeidžiamos, tačiau prireikus taip pat bet kuriai kitai sričiai; (7) tai, kad Agentūra veikia šioje srityje, nereiškia, kad pakrantės valstybės yra atleistos nuo pareigos turėti tinkamus reagavimo į taršą mechanizmus ir laikytis esamų bendradarbiavimo susitarimų, kuriais numatyta tarpusavio pagalba jūrų taršos įvykio atveju. Sąjunga prisijungė prie įvairių regioninių organizacijų ir rengiasi prisijungimui prie kitų regioninių organizacijų; (8) Agentūros veiksmai turėtų būti derinami su veikla pagal Sąjungos pasirašytus dvišalius ir regioninius susitarimus. Jūrų taršos įvykio atveju Agentūra turėtų padėti nukentėjusiai (-oms) valstybei (-ėms) narei (-ėms), kurios (-ių) žinioje bus valymo operacijų vykdymas; (9) Agentūra turėtų aktyviai veikti palaikant ir toliau vystant palydovinių vaizdų tarnybą priežiūros, ankstyvo taršos aptikimo ir atsakingų laivų arba naftos ir dujų įrenginių nustatymo tikslais. Dėl šios sistemos turėtų pagerėti duomenų prieinamumas ir būti veiksmingiau reaguojama į taršą; (10) papildomos priemonės, kurias Agentūra turi teikti nukentėjusioms valstybėms, turėtų būti prieinamos per Bendrijos civilinės saugos mechanizmą, nustatytą 2007 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimu 2007/779/EB, Euratomas[20]; (11) siekiant užtikrinti visapusišką įgyvendinimą Agentūra turėtų būti aprūpinta gyvybinga ir ekonomiškai efektyvia sistema, skirta visų pirma jos operatyvinei pagalbai nukentėjusioms valstybėms finansuoti; (12) todėl būtina užtikrinti finansinį saugumą finansuojant Agentūrai patikėtas užduotis reagavimo į taršą ir į kitų susijusių veiksmų srityje, remiantis daugiamečiu įsipareigojimu. Biudžeto valdymo institucija turi nustatyti metines Sąjungos skiriamas sumas pagal metinę biudžetinę procedūrą; (13) reagavimo į taršą finansavimui skiriamos sumos turėtų apimti laikotarpį nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. pagal naują daugiametę finansinę programą. Taip pat reikėtų numatyti finansinį paketą tam pačiam laikotarpiui; (14) Agentūros parama šalims, kurioms taikoma plėtros politika ir Europos kaimynystės politika, turėtų būti finansuojama pagal esamas šioms šalims skirtas Sąjungos programas, todėl neturėtų būti šios daugiametės finansinės programos dalis; (15) siekiant tinkamiausiai paskirstyti įsipareigojimus ir atsižvelgti į visus pokyčius, susijusius su reagavimu į laivų keliamą taršą, būtina užtikrinti nuolatinę konkrečių poreikių veikti stebėseną, kuri leistų pritaikyti metinius finansinius įsipareigojimus; (16) pagal Reglamentą (ES) Nr. 100/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas Nr. 1406/2002, Agentūra turėtų teikti ataskaitas apie finansinį daugiametės programos vykdymą savo metinėje ataskaitoje, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatoma išsami Sąjungos finansinio įnašo į Europos jūrų saugumo agentūros biudžetą tvarka jai skirtoms užduotims, susijusioms su reagavimu į laivų ir pakrančių naftos bei dujų įrenginių keliamą taršą, įgyvendinti pagal Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 1 ir 2 straipsnius. 2 straipsnis Sąvokų apibrėžtys Šiame reglamente taikomos šios apibrėžtys: a) nafta – bet kokio pavidalo nafta, įskaitant žalią naftą, mazutą, naftos nuosėdas, naftos atliekas ir perdirbtus naftos produktus, kaip nustatyta 1990 m. Tarptautinėje konvencijoje dėl parengties, veiksmų ir bendradarbiavimo įvykus taršos nafta incidentams; b) pavojingos ir kenksmingos medžiagos – bet kokios medžiagos, išskyrus naftą, kurios patekusios į jūros aplinką gali kelti pavojų žmogaus sveikatai, kenkti gyviesiems jūros ištekliams ir gyvybei jūroje, riboti jūros teikiamas galimybes ir kliudyti kitaip teisėtai naudotis jūra, kaip nustatyta 2000 m. Protokole dėl parengties, veiksmų ir bendradarbiavimo taršos pavojingomis ir kenksmingomis medžiagomis atvejais. 3 straipsnis Taikymo sritis 1 straipsnyje minimas Sąjungos indėlis Agentūrai skiriamas siekiant finansuoti reagavimo į laivų keliamą taršą ir naftos bei dujų įrenginių keliamą jūrų taršą veiksmus, tokius kaip nurodyta Pasirengimo taršai nafta ir reagavimo į ją ir pasirengimo taršai pavojingomis ir kenksmingomis medžiagomis ir reagavimo į ją veiksmų planuose, visų pirma tuos, kurie susiję su: a) informacija, visų pirma gerosios patirties, metodų ir inovacijų, tokių kaip laivų rezervuarų ištuštinimo stebėjimo ar pakrantės platformų stebėjimo dėl pramoninės taršos ir avarinių išsiliejimų priemonių, rinkimu, analize ir skleidimu; b) bendradarbiavimu ir koordinavimu bei techninės ir mokslinės pagalbos teikimu valstybėms narėms ir Komisijai ES civilinės saugos sistemos, Tarptautinės jūrų organizacijos ir atitinkamų regioninių susitarimų atitinkamos veiklos pagrindu; c) operatyvine pagalba ir, esant prašymui, parama papildomomis priemonėmis, tokiomis kaip rezerviniai taršos šalinimo laivai, palydoviniai vaizdai ir įranga, nukentėjusių valstybių reagavimo į taršą veiksmams atsitiktinės arba tyčinės laivų keliamos taršos arba pakrančių naftos ir dujų įrenginių keliamos taršos atveju. 4 straipsnis Sąjungos finansavimas Finansinis paketas 3 straipsnyje nurodytoms užduotims įgyvendinti nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. yra 160.500.000 EUR, suma nurodoma dabartinėmis kainomis. Metinius asignavimus nustato biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinėje struktūroje nustatytų ribų. Užtikrinamas būtinas 3 straipsnio c punkte numatytos operatyvinės pagalbos valstybėms narėms finansavimas. 5 straipsnis Esamų pajėgumų stebėsena Kad būtų galima nustatyti Agentūros teikiamos operatyvinės pagalbos, tokios kaip papildomų taršai šalinti skirtų laivų, reikalavimus, Agentūra reguliariai sudaro valstybinių ir, jei yra, privačiųjų reagavimo į taršą mechanizmų bei susijusių įvairiuose Sąjungos regionuose esančių reagavimo pajėgumų sąrašą. Valstybės narės Agentūrai pateikia šiam sąrašui sudaryti būtiną informaciją. Agentūros administracinė valdyba atsižvelgia į šį sąrašą prieš nuspręsdama dėl Agentūros reagavimo į taršą veiklos pagal metines darbo programas. 6 straipsnis Sąjungos finansinių interesų apsauga 1. Komisija ir Agentūra užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamą veiklą, Sąjungos finansiniai interesai yra apsaugomi taikant prevencines priemones prieš sukčiavimą, korupciją ir kitokią neteisėtą veiklą, atliekant veiksmingus tikrinimus, išieškant netinkamai sumokėtas sumas ir, nustačius pažeidimus, skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas, pagal Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95[21], Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96[22] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999[23]. 2. Šio reglamento pagrindu finansuojamų Sąjungos veiksmų atžvilgiu Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje minimas pažeidimas yra bet koks Sąjungos teisės nuostatų pažeidimas arba bet koks sutartinių įsipareigojimų nesilaikymas dėl ekonominio subjekto veikimo ar neveikimo, pažeidžiančio arba galinčio pažeisti Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą arba jos valdomus biudžetus sukuriant nepagrįstas išlaidas. 3. Savo atitinkamų įgaliojimų ribose Komisija ir Agentūra užtikrina, kad finansuojant šiame reglamente numatytus Sąjungos veiksmus būtų pasiektas kuo geresnis kainos ir veiksmingumo santykis. 7 straipsnis Vidurio laikotarpio vertinimas Komisija, remdamasi Agentūros pateikta informacija, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d. Ataskaitoje, kuri parengiama nepažeidžiant Agentūros administracinės valdybos vaidmens, išdėstomi 4 straipsnyje nurodyto Sąjungos įnašo panaudojimo rezultatai, susiję su įsipareigojimais ir išlaidomis laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2016 m. gruodžio 31 d. Remdamasi šia ataskaita, Komisija prireikus pasiūlo reikiamus šio reglamento pakeitimus, visų pirma siekiant atsižvelgti į mokslo pažangą kovos su tarša iš laivų ir naftos bei dujų įrenginių keliama jūrų tarša, ypač naftos arba pavojingų ir kenksmingų medžiagų keliama tarša, srityje. 8 straipsnis Įsigaliojimas Reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas […] […] FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) dėl daugiamečio Europos jūrų saugumo agentūros veiksmų reaguojant į laivų keliamą taršą ir į naftos bei dujų įrenginių keliamą jūrų taršą finansavimo 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV ir VGB sistemoje[24] 06: Energetika ir transportas 0602: Sausumos, oro ir jūrų transporto politika 060203: Europos jūrų saugumo agentūra 06020302: Europos jūrų saugumo agentūra. Kovos su tarša priemonės Nuostatų, susijusių su reagavimu į laivų keliamą taršą ir į naftos bei dujų įrenginių keliamą jūrų taršą, įgyvendinimas. 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis x Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[25] ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Tikslai ir (arba) pridėtinė vertė pagal „Europa 2020“ strategiją: Agentūra prisideda prie ES ekonomikai ir jos piliečiams skirto saugaus, patikimo ir darnaus jūrų transporto. Tai visiškai atitinka tris strategijos „Europa 2020“ prioritetus. – Pažangus augimas: žiniomis ir inovacijomis pagrįsto ūkio vystymas. Agentūra padeda kurti geriausius įmanomus techninius laivų standartus ir taip skatina žinias ir inovacijas. – Tvarus augimas: tausiau išteklius naudojančio, ekologiškesnio ir konkurencingesnio ūkio skatinimas. Agentūra padeda užtikrinti taršos iš laivų prevenciją ir reaguoti į jūrų taršą įvairiose srityse. Laivybos sektorius prisidės prie pavyzdinės iniciatyvos „Tausiai išteklius naudojanti Europa“. Agentūra atliks savo vaidmenį įgyvendinant šią strategiją atitinkamame sektoriuje. – Integracinis augimas: didelio užimtumo ūkio, kuriame užtikrinta socialinė ir teritorinė sanglauda, skatinimas. Jūrų transportas yra svarbi sudėtinė dalis, padedanti užtikrinti salų ir atokiausių regionų teritorinę sanglaudą ir integraciją į ES. Agentūra prisideda prie saugaus, patikimo ir darnaus ES jūrų transporto kūrimo. 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla Biudžeto sritis 06 02, konkretus tikslas Nr. 3 Transporto saugumo pagerinimas Susijusi (-ios) VGV/VGBS veiklos rūšis (-ys) 06020302 Europos jūrų saugumo agentūra 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms). Teikti finansinį saugumą Agentūros veiksmams reagavimo į taršą srityje daugiametėje perspektyvoje 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. EMSA nustatė veiksmingumo rodiklius, kurie skelbiami metinėse darbo programose. Metines darbo programas reguliariai tikrina administracinė valdyba. Pagrindinė kontrolės priemonė yra Agentūros metinės ataskaitos. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Sudaryti sąlygas EMSA sudaryti daugiametes sutartis ir vykdyti būtiną biudžeto planavimą. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda ES dalyvavimas nustatytas EMSA steigimo reglamente Nr. 1406/2002 su pakeitimais; šiuo pasiūlymu bus kuriama pridėtinė vertė, nes bus galima geriau planuoti ir leisti ES lėšas. 1.5.3. Panašios patirties išvados 2008 m. atlikus specialųjį EMSA vertinimą, taip pat 2009 m. atlikus bendrąjį ES agentūrų vertinimą, buvo nustatyta, kad Agentūra suteikia pridėtinę vertę. 2011 m. Komisija pateikė laikotarpio vidurio ataskaitą (dokumento numeris COM(2011) 286), kaip numatyta Reglamento Nr. 2038/2006 8 straipsnyje. 2009 m. Komisijos vidaus audito tarnyba (IAS) atliko tam skirtą auditą, susijusį su naftos išsiliejimo padariniams likviduoti skirtų budinčių laivų tinklu. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Pasiūlymas yra suderinamas su ES jūrų saugumo politika ir teisės aktais, visų pirma su EMSA steigimo reglamentu Nr. 100/2013, kuriuo peržiūrimi Agentūros įgaliojimai. Šis pasiūlymas – tolesnis veiksmas po Reglamento Nr. 2038/2006, kurio galiojimas baigsis 2013 m. pabaigoje. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis x Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota – x Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 01 01 iki 2020 12 31 – x Finansinis poveikis nuo 2014 m. iki 2020 m. (taip pat dar neatlikti mokėjimai) o Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[26] ¨ Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas x Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant: – ¨ vykdomosioms įstaigoms – x Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[27] – ¨ nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms – ¨ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje ¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis ¨ Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Visų ES agentūrų darbas kontroliuojamas taikant griežtą stebėsenos sistemą, kuri apima vidaus audito pajėgumus, Komisijos vidaus audito tarnybą, administracinę valdybą, Komisiją, Audito Rūmus ir biudžeto valdymo instituciją. Ir toliau bus taikoma EMSA steigimo reglamente nustatyta sistema. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika Nėra 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Netaikoma 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones. Bus toliau taikomos EMSA steigimo reglamento 20 straipsnyje numatytos kovos su sukčiavimu priemonės. Be to, pasiūlyme yra specialus Sąjungos finansinių interesų apsaugai skirtas straipsnis. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) · Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Aprašymas.....................................................] || DA/NDA ([28]) || ELPA[29] šalių || šalių kandidačių[30] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą 1a || 06.02.03.02 [Įnašas į EMSA, III antraštinė dalis Kovos su tarša priemonės] || DA || TAIP || NE || NE || NE 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) dabartinėmis kainomis Kitos daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 1 || Pažangus ir integracinis augimas || || Mobilumo ir transporto GD || || || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO ||  Veiklos asignavimai || || || || || || || || || Biudžeto eilutės numeris 06.02.03.02 || Įsipareigojimai || (1) || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 || Mokėjimai || (2) || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004 || Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų paketo lėšomis[31] || || || || || || || || || Biudžeto eilutės numeris Nėra duomenų || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || IŠ VISO asignavimų, skirtų Mobilumo ir transporto GD || Įsipareigojimai || = 1 + 3 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 || Mokėjimai || = 2 + 3 || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004 ||  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 || Mokėjimai || (5) || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004 ||  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų paketo lėšomis || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || = 4 + 6 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 || Mokėjimai || = 5 + 6 || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || Administracinės išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO Mobilumo ir transporto GD ||  Žmogiškieji ištekliai || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0  Kitos administracinės išlaidos || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 GD MOVE IŠ VISO || Asignavimai || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500 Mokėjimai || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami – x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO REZULTATAI Rezultato rūšis || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų Transporto saugumo pagerinimas || || || || || || || || || || || || || || || || Reagavimo laivų tinklas[32] || Laivų, kuriuos galima mobilizuoti vienu metu, skaičius || Apie 0,95 mln. EUR laivui per metus || 19 || 15,620 || 19 || 16,150 || 19 || 17,100 || 19 || 17,600 || 19 || 19,975 || 19 || 20,000 || 19 || 21,000 || 19 || 127,445 „CleanSeaNet“ || Per metus apdorotų palydovinių vaizdų skaičius || Apie 2,05 EUR už palydovinį vaizdą || 2000 || 3,605 || 2000 || 3,850 || 2000 || 3,900 || 2000 || 4,550 || 2000 || 4,050 || 2000 || 4,350 || 2000 || 4,400 || 14,000 || 28,705 Bendradarbiavimas ir koordinavimas (Informacija) || Veikla su valstybėmis narėmis, įskaitant mokymus ir studijas || Kiekiu neišreiškiama || nėra duomenų || 0,450 || nėra duomenų || 0,600 || nėra duomenų || 0,600 || nėra duomenų || 0,650 || nėra duomenų || 0,650 || nėra duomenų || 0,700 || nėra duomenų || 0,700 || nėra duomenų || 4,350 IŠ VISO IŠLAIDŲ || || 19,675 || || 20,600 || || 21,600 || || 22,800 || || 24,675 || || 25,050 || || 26,100 || || 160,500 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.3.1. Suvestinė – x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami – o Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Kitos administracinės išlaidos || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 IŠ VISO || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai – x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami – o Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa – o Pasiūlymas / Iniciatyva atitinka esamą finansinį programavimą. – ¨ Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. Pasiūlymas susijęs su 2014–2020 m. daugiamete finansine programa. – ¨ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[33]. Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas. 3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai – Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip: Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || Iš viso Norvegijos ir Islandijos, kaip ELPA šalių, įnašas apskaičiuojamas kaip 2 % nuo biudžeto || 0,472 || 0,407 || 0,466 || 0,407 || 0,481 || 0,481 || 0,496 || 3,210 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || 20,147 || 21,007 || 22,066 || 23,207 || 25,156 || 25,531 || 26,596 || 163,710 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms – Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms [1] 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą (OL L 208, 2002 8 5, p. 1). [2] 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 724/2004 (OL L 129, 2004 4 31, p. 1). [3] 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2038/2006 dėl daugiamečio Europos jūrų saugumo agentūros veiksmų reaguojant į laivų keliamą taršą finansavimo ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1406/2002 (OL L 394, 2006 12 30, p. 1. Taip pat žr. klaidų ištaisymą OL L 30, 2007 2 3, p. 12). [4] „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“, COM(2011) 500 ir COM(2011) 398, abiejų data 2011 6 29. [5] Abu veiksmų planus galima rasti EMSA svetainėje http://www.emsa.europa.eu/opr-documents/action-plans.html. [6] Dokumentą galima rasti EMSA svetainėje http://www.emsa.europa.eu/documents/item/145-emsa-5-year-strategy.html. [7] COM(2010) 611, 2010 10 28. [8] 2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 100/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą (OL L 39, 2013 2 9, p. 30). [9] 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo (OL L 255, 2005 9 30, p. 11). [10] 2007 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimas 2007/779/EB, nustatantis Bendrijos civilinės saugos mechanizmą (OL L 314, 2007 12 1, p. 9). [11] COM(2011) 286, 2011 5 23. [12] EMSA indėlį galima rasti http://www.emsa.europa.eu/opr-documents/item/617-multi-annual-funding-mid-term-report-emsas-contribution.html. [13] OL C , , p. . [14] OL C , , p. . [15] OL C , , p. . [16] OL L 208, 2002 8 5, p. 1. [17] OL L 129, 2004 4 31, p. 1. [18] OL L 39, 2013 2 9, p. 30. [19] OL L 394, 2006 12 30, p. 1. [20] OL L 314, 2007 12 1, p. 9. [21] OL L 312, 1995 12 23, p. 1. [22] OL L 292, 1996 11 15, p. 2. [23] OL L 136, 1999 5 31, p. 1. [24] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [25] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte. [26] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [27] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje. [28] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai. [29] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [30] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių. [31] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [32] Įskaičiuotos pratybų jūroje sumos, taip pat 6,02 mln. EUR kovai su naftos ir dujų įrenginių keliama jūrų tarša. [33] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.