Komisijos ataskaita Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui - 2004–2008 m. programos „Erasmus Mundus“ ex post vertinimo ataskaita /* KOM/2009/0695 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.12.22 KOM(2009)695 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2004–2008 m. programos „Erasmus Mundus“ ex post vertinimo ataskaita TURINYS KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2004–2008 m. programos „Erasmus Mundus“ ex post vertinimo ataskaita 1 1. Įvadas 3 2. Pagrindiniai išorės vertinimo faktai 3 3. Išorės vertinimas 4 3.1. Vertinimo kriterijai 4 3.2. Metodika 4 3.3. Vertintojo išvados 4 3.3.1. „Erasmus Mundus“ studijų programų kokybė 4 3.3.2. „Erasmus Mundus“ studentų ir mokslininkų kokybė 5 3.3.3. Poveikis aukštojo mokslo pasiūlai Europoje 5 3.3.4. Poveikis Europos aukštojo mokslo tarptautinei paklausai 6 3.3.5. Poveikis studentams ir mokslininkams 6 3.3.6. Tvarumas 6 3.3.7. Programos sandara ir struktūra 7 3.3.8. Programos valdymas 7 3.3.9. Programos veiksmingumas 7 4. Pagrindinės išorės vertinimo rekomendacijos ir Komisijos pastabos 8 4.1. Veiksmingumas 8 4.2. Tvarumas 9 4.3. Programos sandaros ir valdymo veiksmingumas 10 5. Komisijos išvados 10 Statistiniai priedai: paraiškų ir atrankos duomenys 11 KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2004–2008 m. programos „Erasmus Mundus“ ex post vertinimo ataskaita (Tekstas svarbus EEE) 1. ĮVADAS Ši ataskaita teikiama vadovaujantis 2003 m. gruodžio 5 d. Sprendimo Nr. 2317/2003/EB[1], kuriuo sukurta programa „Erasmus Mundus“, 12 straipsniu, pagal kurį reikalaujama pateikti programos ex post vertinimo ataskaitą. Ataskaitoje pateikiama Komisijos nuomonė apie pagrindines programos ex post vertinimo išvadas ir rekomendacijas, kurias galima parsisiųsti internetu ( http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm ). Išvados ir rekomendacijos parengtos remiantis išsamiomis „Erasmus Mundus“ dalyvių ir kitų suinteresuotųjų šalių apklausomis. 2. Pagrindiniai išorės vertinimo faktai 2004–2008 m. vykdyta programa „Erasmus Mundus“ – aukštojo mokslo institucijų bendradarbiavimo ir judumo programa, kuria siekta, kad Europos Sąjunga visame pasaulyje garsėtų kaip akademinis kompetencijos centras. Programos tikslas – padėti rengti aukščiausios kokybės Europos magistrantūros programas ir didinti Europos aukštojo mokslo matomumą ir patrauklumą trečiosiose šalyse. Programos strateginiais tikslais siekta didinti Europos aukštojo mokslo kokybę ir bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis skatinti kultūrų supratimą. Konkretūs programos tikslai: atkreipti pasaulio dėmesį į Europos aukštojo mokslo kokybę ir jos meistriškumą šioje srityje; skatinti atvykstančiųjų trečiųjų šalių antrosios ir trečiosios pakopos studentų ir mokslininkų judumą; stiprinti struktūrinį bendradarbiavimą su trečiųjų šalių aukštojo mokslo institucijomis; gerinti pasaulinę Europos aukštojo mokslo reputaciją, matomumą ir prieinamumą. 2004–2008 m. programą sudarė keturi pagrindiniai veiksmai: 1 veiksmas – „Erasmus Mundus“ magistrantūros studijų programos, kuriose sujungiamos bent trijų Europos valstybių trijų universitetų magistrantūros studijų programos; 2 veiksmas – „Erasmus Mundus“ stipendijos trečiųjų šalių studentams ir mokslininkams; 3 veiksmas – partnerystė su trečiųjų šalių aukštojo mokslo institucijomis, įskaitant judumo stipendijas ES šalių studentams ir mokslininkams vykti į trečiąsias šalis; 4 veiksmas – projektai, skirti Europos aukštojo mokslo patrauklumui visame pasaulyje didinti. 3. Išorės vertinimas 3.1. Vertinimo kriterijai Vertinimą pagal su Komisija pasirašytą sutartį[2] atliko „ECOTEC Research and Consulting“. Vertintas 2004–2008 m. laikotarpis, per kurį pateikta keletas su programos įgyvendinimu susijusių kvietimų teikti pasiūlymus, itin daug dėmesio skiriant veiklai 2006–2007 m., t. y. laikotarpiu po tarpinio programos įvertinimo. „Erasmus Mundus“ magistrantūros studijų programos, stipendijos ir patrauklumo didinimo projektai (1, 2 ir 4 veiksmai) buvo pradėti įgyvendinti 2004–2005 mokslo metais, o partnerystės projektai (3 veiksmas) buvo pradėti po vienerių metų, t. y. 2005–2006 m. Pirminiai vertinimo tikslai buvo įvertinti pirmosios programos „Erasmus Mundus“ poveikį ir apmąstyti sukauptą patirtį, kad būtų galima ja pasinaudoti toliau įgyvendinant šią programą. Todėl daugiausia dėmesio buvo skirta programos „Erasmus Mundus“ veiksmingumui, kitaip tariant, buvo vertinama, kokiu mastu pasiekti pirminiai programos tikslai. Vertintas ne tik trumpalaikis ir ilgalaikis „Erasmus Mundus“ poveikis, bet ir tokio poveikio siekimo veiksmingumas[3] bei remtų programų tvarumo ilgu laikotarpiu mastas. 3.2. Metodika Metodiką sudarė susijusios literatūros analizė; „Erasmus Mundus“ magistrantūros studijų programas rengiančių, partnerystės ryšius užmezgusių ir patrauklumo projektus įgyvendinančių (1, 3 ir 4 veiksmai) institucijų, taip pat programoje dalyvaujančių trečiųjų ir ES šalių studentų bei mokslininkų apklausa; pagrindinių suinteresuotųjų šalių, įskaitant už „Erasmus Mundus“ programos įgyvendinimą atsakingas nacionalines organizacijas ir keturių programos veiksmų dalyvius, apklausa. Buvo apsilankyta dvylikoje „Erasmus Mundus“ magistrantūros programas vykdančių universitetų. Surinktiems duomenims analizuoti naudoti trianguliacijos ir kryžminio tikrinimo metodai. 3.3. Vertintojo išvados Programos „Erasmus Mundus“ ex post vertinimo duomenys rodo, kad iškeltų programos tikslų buvo siekiama veiksmingai ir kad Bendrija iš to gavo gana didelės papildomos naudos. Programa „Erasmus Mundus“ subūrė geriausias ES aukštąsias mokyklas, kurios drauge pasiūlė 103 naujas ir inovatyvias jungtines magistrantūros programas, kurių be „Erasmus Mundus“ veikiausiai nebūtų buvę. Šias magistrantūros programas kokybiškomis laiko tiek dėstytojai, tiek esami ar buvę „Erasmus Mundus“ studentai, kurie buvo apklausti vertinant programą. Be to, šios programos pritraukė nemažai trečiųjų šalių studentų. 3.3.1. „Erasmus Mundus“ studijų programų kokybė Sukaupti duomenys rodo, kad remiamos „Erasmus Mundus“ magistrantūros programos yra išties aukštos kokybės. Dalyvaujančių institucijų ir jų darbuotojų meistriškumas tebelieka esminiu akademinės kokybės garantu. Geografinis dalyvaujančių institucijų pasiskirstymas yra gana tolygus, tačiau vis dar nepakankamai atstovaujama naujųjų valstybių narių institucijoms. Aukštas akademinis lygis ir kokybiškas studijų turinys – du studijų koordinatorių dažniausiai minėti dalykai, užtikrinę didesnę jungtinių studijų kokybę, palyginti su įprastinėmis konkrečios disciplinos magistrantūros studijomis. Pridėtinės vertės, anot studijų koordinatorių ir absolventų, teikė „Erasmus Mundus“ judumo ir kultūrinės patirties kaupimo galimybės. Studentai gerai vertino jiems teikiamą paramą ir mokymosi sąlygas. Tačiau iš vertinimo rezultatų matyti, kad kai kuriais atvejais reikėtų dėti daugiau pastangų didinant skirtingų dalyvaujančių institucijų dėstomųjų dalykų programų ir galimų mokymosi kelių nuoseklumą. Programų integraciją palengvintų struktūriškumas: didesnis bendrų dėstomųjų dalykų ir mažesnis galimų mokymosi kelių skaičius. 3.3.2. „Erasmus Mundus“ studentų ir mokslininkų kokybė Nors būta keleto išimčių, „Erasmus Mundus“ studijų programos sėkmingai pritraukė daug trečiųjų šalių studentų. Tačiau neretai buvo patiriama sunkumų pritraukiant norimą skaičių ES studentų. Dažnai taip nutikdavo dėl didelio (didesnio už tos srities studijas gimtojoje šalyje) mokesčio už studijas ir dėl galimybių ES studentams 2004–2008 m. gauti stipendiją stokos. Vertinimo duomenimis, bendras atrinktųjų „Erasmus Mundus“ studentų akademinis pasirengimas buvo gana geras. 55 % studijų koordinatorių ir partnerių, atsakiusių į internetinio klausimyno klausimus, nurodė, kad vidutinio „Erasmus Mundus“ studento pasirengimas buvo gerokai didesnis, palyginti su vidutiniu jų aukštosios mokyklos magistrantu. Papildomas tikslinės studentų iš konkrečių šalių ir regionų atrankos (2 veiksmo dalis – vadinamoji „Windows“ sistema) finansavimas ne visada atitiko pirminį programos tikslą – gerą akademinį pasirengimą. Nustatyta, kad kai kuriais atvejais, pagal „Windows“ ėmus taikyti geografinį atrankos kriterijų, atrinkti prasčiau už vidutinius pasirengę studentai. Vertinimo duomenimis, pagal 2 veiksmą remtų mokslininkų akademinis pasirengimas buvo labai geras. Per 75 % remtų mokslininkų buvo vyrai. Net atsižvelgiant į galimus mokslininkų lyties proporcijos svyravimus skirtingose disciplinose, toks lygis atrodo neproporcingas. 3.3.3. Poveikis aukštojo mokslo pasiūlai Europoje „Erasmus Mundus“ padėjo didinti magistrantūros programų pasiūlą ES tiek kiekybės, tiek kokybės prasme. Paprastai remtos naujos studijų programos papildydavo įprastines tos aukštosios mokyklos studijų programas, kurios taip pat buvo vykdomos toliau. Be to, įgyvendinant programą išaugo studijų kokybė, nes buvo parengta naujų kokybiškų studijų programų, kokių anksčiau retai kada pasitaikydavo. Iš vertinimo duomenų matyti, kad be tiesioginio poveikio – naujų studijų programų sukūrimo – „Erasmus Mundus“ darė ir papildomą, netiesioginį poveikį dalyvaujantiems fakultetams ar aukštosioms mokykloms. Visų pirma, jungtinių studijų programų rengimas ir įgyvendinimas stiprino europinimo procesą (bendradarbiaujant įvairių šalių aukštosioms mokykloms didėjo pasiūla) ir internacionalizacijos procesą (aukštosios mokyklos siekė pritraukti daugiau užsienio studentų ir patenkinti jų poreikius, taigi, didėjo paklausa). Vertintojai nustatė, kad „Erasmus Mundus“ iš esmės padėjo siekti strateginių ES tikslų aukštojo mokslo srityje. Studijų integruotumas ir tarptautiškumas reiškia, kad dalyvaujančios institucijos privalo tiesiogiai ir atidžiai įgyvendinti visus Bolonijos proceso aspektus, visų pirma – Europos kreditų perkėlimo sistemą. Taip pat padidėjo akademinės bendruomenės supratimas apie kitų valstybių narių aukštojo mokslo sistemų ypatumus ir veikimą. Patirtis rodo, kad jungtinių mokslo laipsnių (diplomų) klausimas tebelieka neišspręstas – reikia toliau šalinti jungtinių laipsnių teikimo kliūtis nacionaliniuose teisės aktuose. Didesnė bendra atsakomybė už kokybės užtikrinimą ir aktyvesnis abipusis jungtinių mokslo laipsnių pripažinimas veikiausiai padėtų plėtoti Europos aukštojo mokslo erdvę. 3.3.4. Poveikis Europos aukštojo mokslo tarptautinei paklausai Esama įrodymų, kad dėl programos „Erasmus Mundus“ išaugo trečiųjų šalių studentų skaičius programoje dalyvaujančiose aukštosiose mokyklose ir jų fakultetuose. Vis dėlto tokios tendencijos nėra visuotinės – visiškai įmanoma, kad kai kurie trečiųjų šalių studentai į Europą studijuoti būtų atvykę net jei nebūtų „Erasmus Mundus“. Nagrinėjant kiekybinį tokių programų kaip „Erasmus Mundus“ poveikį, itin vertingi būtų konsoliduoti duomenys apie trečiųjų šalių studentų skaičių konkrečiose institucijose, tačiau vertintojai tokių duomenų neturėjo. Daug studijų programų atstovų, su kuriais buvo bendraujama atliekant vertinimą, minėjo, kad „Erasmus Mundus“ padėjo jų fakultetams pritraukti trečiųjų šalių studentų iš pačių įvairiausių šalių ir taip paįvairinti studentų bendruomenę. 3.3.5. Poveikis studentams ir mokslininkams Poveikio absolventams tyrimo duomenimis, „Erasmus Mundus“ dalyviai paprastai laikėsi nuomonės, kad programa padėjo jiems įgyti vertingų ir aktualių įgūdžių bei patirties. Vis dėlto išvadų dėl tokių absolventų akademinės ar profesinės karjeros ilgalaikėje perspektyvoje kol kas padaryti neįmanoma, nors tendencijos iš principo pozityvios. Pagal 2 veiksmą remiamų mokslininkų internetinės apklausos rezultatai rodo, kad „Erasmus Mundus“ padėjo šiems mokslininkams sustiprinti asmeninius su moksliniais tyrimais susijusius tinklus ir pagerinti žinias bei supratimą apie aukštąjį mokslą visoje ES. Panašu, kad poveikis būsimai studentų karjerai ir priimantiesiems fakultetams ar studijų programoms didėja, jei mokslininkas pats skaito paskaitas ar kitaip tiesiogiai dalyvauja studijų programose, tačiau taip buvo tikrai ne visada. 3.3.6. Tvarumas Vertintojai nustatė, kad didžioji dauguma dabartinių programos „Erasmus Mundus“ koordinatorių ir partnerių mano, kad parengtąsias studijų programas be ES finansavimo toliau vykdyti būtų neįmanoma. Tokia Europos finansavimo gavėjų nuomonė nestebina, ypač šalyse, kuriose aukštasis mokslas finansuojamas itin menkai. Kalbant apie ilgalaikį tvarumą, norint toliau vykdyti daugelį „Erasmus Mundus“ studijų programų, veikiausiai prireiks sumažinti stipendijų pavienių studijų programų dalyviams ES finansavimą, taigi aišku, kad prireiks keisti status quo ir ieškoti naujų sprendimų. Plačiai pripažįstama puiki studijų programų kokybė turėtų leisti pritraukti pačius geriausius mokius trečiųjų šalių studentus – juk mokestis už kokybišką švietimą neretai yra kur kas įprastesnis trečiosiose šalyse nei pačioje ES. Tikėtina, kad pagal programą „Erasmus Mundus“ buvo paremta daug studentų, kurie patys nebūtų išgalėję susimokėti už studijas, tačiau ne mažiau tikėtina, kad buvo paremta ir studentų, kurie turėjo galimybių padengti bent dalį su studijomis susijusių išlaidų. Finansavimo šaltinių įvairinimo aspektas jau įtrauktas į naująją programą „Erasmus Mundus“, tačiau iš vertinimo matyti, kad studijų programų vykdytojai privalėtų geriau suvokti savarankiško savo veiklos finansavimo ar alternatyvių finansavimo šaltinių reikmę. 3.3.7. Programos sandara ir struktūra Atlikus vertinimą nustatyta, kad 1 veiksmas (magistrantūros programos) ir 2 veiksmas (stipendijos studentams) aiškiai vienas kitą papildė ir buvo veiksmingi; 2 veiksmo (stipendijos mokslininkams), 3 veiksmo (partnerystė) ir 4 veiksmo (projektai) veiksmingumas buvo menkesnis. Mokslininkų finansavimo pagal 2 veiksmą poveikis studijų kokybei ne visada buvo akivaizdus. Atrodo, kad finansavimo pagal šį veiksmą poveikis padidėja, jei mokslininkai yra kviečiami konkrečiam darbui atlikti (daugiausia dėstyti kokio nors dalyko). Nors 3 veiksmu keliais atvejais prisidėta prie „Erasmus Mundus“ studijų programų išskirtinumo, partnerystės veikla dažnai būdavo nepakankamai susieta su atitinkamomis studijų programomis ir pats veiksmas sulaukė mažiau susidomėjusių dalyvių nei tikėtasi. Į tai buvo atsižvelgta rengiant naująją programą „Erasmus Mundus“ – pagal ją trečiųjų šalių institucijos galės tapti pilnateisėmis konsorciumų partnerėmis. Vertintojų nuomone, 4 veiksmu buvo paremta keletas įdomių ir potencialiai naudingų projektų, tačiau šio veiksmo finansavimas buvo pernelyg išskaidytas įvairiems projektams, kuriais siekta skirtingų tikslų. 4 veiksmas būtų buvęs veiksmingesnis, jei ištekliai būtų buvę labiau sutelkti ir paskirstyti mažesniam skaičiui didelių projektų. 3.3.8. Programos valdymas Programos „Erasmus Mundus“ valdymo tvarka yra tinkama ir iš esmės veiksminga. Programos dalyviai nepranešė, kad būta kokių nors sunkumų, susijusių su atrankos ir stebėsenos tvarka. Tačiau vertintojai mano, kad konsoliduotų programos stebėsenos duomenų kokybę būtų galima pagerinti be didelių papildomų pastangų. Visų pirma praverstų išsamesni duomenys apie studentų, ir absolventų ir (arba) tam tikrus dalykus išklausiusių studentų skaičių – tai būtų paprasti, tačiau vertingi rezultatų rodikliai. 3.3.9. Programos veiksmingumas Vertintojų manymu, programa buvo įgyvendinama veiksmingai. Veiksmingumą visų pirma lėmė tai, kad „Erasmus Mundus“ konsorciumų studijų programoms administruoti skirtos palyginti nedidelės sumos. Tačiau įgyvendinant šias programas prireikė daug papildomų išteklių (visų pirma administracijos darbuotojų darbo laiko prasme). Atsižvelgiant į tai, kad didelė „Erasmus Mundus“ pavienių studijų programų studentų dalis gaudavo visos stipendijos finansavimą, tikėtina, kad programos veiksmingumą būtų galima padidinti užtikrinant, kad daugiau studentų studijų būtų finansuojama iš kitų šaltinių. 4. PAGRINDINėS IšORėS VERTINIMO REKOMENDACIJOS IR KOMISIJOS PASTABOS Pagrindinės vertintojo rekomendacijos pateiktos pusjuodžiu šriftu, o Komisijos atsakymai – kursyvu. 4.1. Veiksmingumas 1 rekomendacija Reikėtų toliau nagrinėti, kokie veiksniai lemia nepakankamą naujųjų valstybių narių institucijų atstovavimą programoje „Erasmus Mundus“; ES, atsižvelgdama į savo kompetenciją šioje srityje, turėtų imti spręsti nustatytas problemas. Komisija sutinka su šia rekomendacija. Siekdama paskatinti menkai atstovaujamų ES šalių dalyvavimą programoje, Komisija pagal 3 veiksmą remia drauge su Slovakijos nacionaline įstaiga koordinuojamą projektą, kuriuo siekiama skleisti informaciją apie dalyvavimą programoje ir remti potencialius naujųjų valstybių narių dalyvius. Šio projekto poveikį bus galima įvertinti 2010 m. vasarą. 2 rekomendacija Atliekant nuolatinę „Erasmus Mundus“ studijų programų stebėseną, itin daug dėmesio reikėtų skirti dėstomųjų dalykų programų derinimui ir siūlomiems mokymosi keliams. Komisija pritaria šiai rekomendacijai, kaip galimybei dar labiau pabrėžti programų derinimo svarbą. Ateityje kandidatų turėtų būti prašoma paaiškinti ir nurodyti jų studijų programos integravimo laipsnį, o paraiškų vertintojai turėtų itin daug dėmesio skirti integracijos ir judumo priemonių analizei. 3 rekomendacija Siekiant, kad programoje dalyvautų daugiau ES studentų, pagal naująją programą „Erasmus Mundus“ jiems bus skiriamos stipendijos, tačiau įgyvendinant programą reikėtų toliau atidžiai stebėti faktinį ES studentų pateikiamų paraiškų ir faktinių programos dalyvių skaičių. Komisija sutinka su šia rekomendacija ir atidžiai stebės, kiek ES studentų pateikia paraiškas ir kiek jų yra atrenkama dalyvauti programoje, kaip iki šiol daryta su trečiųjų šalių studentais. Ši informacija yra būtina užtikrinant kuo veiksmingesnį programos įgyvendinimą ateityje. 4 rekomendacija Įgyvendinant naująją programą „Erasmus Mundus“, konsorciumai turėtų skirti daugiau dėmesio konkrečioje studijų srityje remiamų mokslininkų lyčių pusiausvyrai. Komisija iš esmės sutinka su šia rekomendacija ir visokeriopai stengsis atitinkamą informaciją kuo plačiau paskleisti programos dalyviams. 5 rekomendacija Norint stebėti, kaip „Erasmus Mundus“ veikia trečiųjų šalių pažangių studentų skaičių, būtini tikslesni duomenys. Todėl reikėtų paprašyti dalyvaujančių institucijų teikti duomenis apie bendrą jų priimamų trečiųjų šalių studentų skaičių – tai suteiktų galimybę sistemingiau analizuoti „Erasmus Mundus“ poveikį šioje srityje. Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ragins dalyvaujančias institucijas laiku teikti tikslią statistiką apie studentų skaičių ir pažangumą. Ši informacija turėtų būti teikiama per jau veikiančią studentų duomenų bazę, kurią tvarko Vykdomoji įstaiga ir kuri turėtų būti kuo paprastesnė naudoti. 6 rekomendacija Poveikio absolventams tyrimus reikėtų atlikti ir ateityje; tam reikėtų naudoti sistemingesnį ir trumpesnį klausimyną, kuriuo būtų siekiama nustatyti ilgalaikį programos poveikį jos dalyviams. Komisija sutinka su šia rekomendacija. Poveikio absolventams tyrimas – viena svarbiausių priemonių, padedančių nustatyti buvusias ir būsimas programos tendencijas. Šiuo metu su rangovu, atsakingu už minėtą tyrimą, diskutuojama dėl veiksmingesnio studentų ir absolventų klausimyno. 4.2. Tvarumas 7 rekomendacija Kad būtų užtikrintas geriausių „Erasmus Mundus“ studijų programų tvarumas, reikėtų ne tik maksimaliai didinti ES finansavimo poveikį, bet ir keisti dabartinę padėtį, kai didžioji dauguma trečiųjų šalių „Erasmus Mundus“ studentų gauna visą stipendiją. Reikėtų skatinti aukštąsias mokyklas diferencijuoti studentams teikiamą paramą – finansavimą iš kitų šaltinių nei „Erasmus Mundus“ stipendijos turėtų gauti daugiau studentų. Komisija sutinka, kad reikia užtikrinti „Erasmus Mundus“ studijų programų tvarumą ir šiam klausimui skyrė itin daug dėmesio rengdama pirmąjį kvietimą teikti paraiškas pagal naująją programą. Vis dėlto, Komisijai atrodo būtina toliau nagrinėti būsimą stipendijų sistemą. Pavyzdžiui, ateityje parama gali būti skiriama tik itin kokybiškoms studijų programoms, o stipendijos teikiamos atsižvelgiant į studijų programų gebėjimą pritraukti studentų. 8 rekomendacija Naujosios programos „Erasmus Mundus“ 3 veiksmą reikėtų įgyvendinti strategiškiau nei ankstesnės programos 4 veiksmą: reikėtų finansuoti mažiau projektų konkrečiose prioritetinėse srityse ir skatinti bendradarbiavimą. Reikėtų imtis stipresnės ir tikslingesnės studijų programų rinkodaros (visų pirma elitinėse aukštosiose mokyklose labai turtingose ar turtingose trečiosiose šalyse ir Europoje) – taip būtų populiarinamos „Erasmus Mundus“ studijų programos ir pritraukiami savo studijas finansuoti galintys studentai. Komisija supranta vertintojų nurodytą problemą, susijusią su tikslaus strateginio planavimo stoka nustatant konkrečius 3 veiksmo tikslus. Šiemet Komisija nusprendė nebeskelbti viešų kvietimų teikti pasiūlymus ir pirmą kartą skelbs kvietimą bendradarbiauti, kad būtų pasinaudota patirtimi, sukaupta įgyvendinant 4 veiksmo projektus. Be to, ateityje kvietimuose teikti pasiūlymus daugiausia dėmesio bus skiriama konkrečioms prioritetinėms sritims. Komisija toliau finansuos kai kuriuos „Erasmus Mundus visuotinio populiarinimo projekto“ veiksmus, kad Europos aukštasis mokslas būtų reklamuojamas visame pasaulyje. 4.3. Programos sandaros ir valdymo veiksmingumas 9 rekomendacija Pagal naująją programą „Erasmus Mundus“ kviestiniai mokslininkai turėtų tiesiogiai prisidėti prie studijų programos, kuriai jie gauna „Erasmus Mundus“ stipendiją, ir taip gerinti tos studijų programos kokybę. Komisijai ši rekomendacija pasirodė įdomi. Iki šiol mokslininkams stipendijos buvo skiriamos dėstyti ar atlikti mokslinius tyrimus, susijusius su atitinkama studijų programa. Tiesioginis indėlis gali reikšti, kad mokslininkai privalo dalyvauti sudarant mokymo programas. Kai kuriose studijų programose jau dabar reikalaujama tiesioginio mokslininkų indėlio – apie tokią gerąją patirtį būtų galima paskelbti kitiems konsorciumams. 10 rekomendacija Siekiant užtikrinti, kad būtų kaupiami visi duomenys apie ES ir trečiųjų šalių studentų ir absolventų skaičių, reikėtų peržiūrėti „Erasmus Mundus“ studijų programų įgyvendinimo pažangos ir galutinių ataskaitų šablonus. Komisija, kaip ir 5 rekomendacijos atveju, sutinka, kad dalyvaujančios aukštosios mokyklos turi būti skatinamos laiku teikti tikslią statistinę informaciją apie studentų skaičių ir pažangumą. Visų pirma reikia gauti aiškios informacijos apie absolventų skaičių, kad būtų galima tiksliau įvertinti studijų programos sėkmingumą. 5. KOMISIJOS IšVADOS Komisija sutinka su bendra vertintojo nuomone, kad programa „Erasmus Mundus“ labai padėjo internacionalizuoti Europos aukštąjį mokslą. Programa ir toliau padeda spręsti Europos aukštojo mokslo institucijoms kylančias problemas (ypač dabartinėmis ekonomikos nuosmukio sąlygomis) ir yra entuziastingai palaikoma koordinatorių, partnerių, studentų ir mokslininkų. Iš vertinimo rezultatų matyti, kad programa ir toliau atitinka politinius ir veiklos tikslus bei Sutarties 149 straipsnyje nustatytus tikslus. „Erasmus Mundus“ magistrantūros, aukštųjų mokyklų, studentų ir dėstytojų kokybė – būtinas veiksnys užtikrinant tolesnę programos plėtotę ir sėkmę. Komisija džiaugiasi pozityviomis vertintojo išvadomis šioje srityje, o kokybės vertinimui naujojoje programoje „Erasmus Mundus“ skiria dar daugiau dėmesio. Rengiant naująją programą buvo stengiamasi pašalinti tam tikrus struktūrinius trūkumus, kurie buvo nustatyti įgyvendinant 2004–2008 m. programą, pavyzdžiui, ES studentams siūlomos stipendijos, o trečiųjų šalių institucijos galės tapti pilnateisėmis bendrų programų partnerėmis. Komisija atsižvelgs į šio vertinimo išvadas spręsdama, kur reikėtų daryti pažangą, ir toliau įgyvendindama programą 2009–2013 m. STATISTINIAI PRIEDAI: PARAIšKų IR ATRANKOS DUOMENYS ES ir ELPA/EEE šalys | AMI pateiktos paraiškos dalyvauti „EM“ magistrantūros studijų programose | Atrinktos AMI paraiškos dalyvauti „EM“ magistrantūros studijų programose | AMI, dalyvaujančių atrinktose „EM“ magistrantūros studijų programose, skaičius | Austrija | 32 | 7 | 4 | Belgija | 133 | 21 | 7 | Bulgarija | 2 | 0 | 0 | Kipras | 1 | 0 | 0 | Čekija | 56 | 9 | 4 | Danija | 72 | 14 | 7 | Estija | 25 | 3 | 2 | Suomija | 59 | 11 | 5 | Prancūzija | 465 | 65 | 49 | Vokietija | 320 | 54 | 33 | Graikija | 43 | 5 | 4 | Vengrija | 74 | 10 | 4 | Airija | 44 | 6 | 5 | Italija | 361 | 44 | 26 | Latvija | 21 | 0 | 0 | Lietuva | 35 | 2 | 2 | Liuksemburgas | 7 | 1 | 1 | Malta | 17 | 1 | 1 | Nyderlandai | 162 | 29 | 14 | Lenkija | 123 | 16 | 8 | Portugalija | 170 | 26 | 11 | Rumunija | 14 | 0 | 0 | Slovakija | 14 | 1 | 1 | Slovėnija | 24 | 3 | 2 | Ispanija | 464 | 62 | 27 | Švedija | 140 | 22 | 11 | JK | 257 | 42 | 28 | Islandija | 5 | 0 | 0 | Lichtenšteinas | 0 | 0 | 0 | Norvegija | 63 | 14 | 9 | Iš viso | 3195 | 468 | 265 | ES ir ELPA/EEE šalys | AMI pateiktos paraiškos dalyvauti „EM“ projektuose (4 veiksmas) | AMI dalyvavimas atrinktuose „EM“ projektuose (4 veiksmas) | AMI, dalyvaujančių atrinktuose „EM“ projektuose (4 veiksmas), skaičius | Austrija | 41 | 8 | 6 | Belgija | 84 | 18 | 16 | Bulgarija | 18 | 2 | 2 | Kipras | 5 | 2 | 2 | Čekija | 27 | 4 | 3 | Danija | 22 | 6 | 4 | Estija | 20 | 5 | 5 | Suomija | 53 | 17 | 12 | Prancūzija | 135 | 26 | 20 | Vokietija | 108 | 16 | 10 | Graikija | 27 | 5 | 3 | Vengrija | 41 | 4 | 2 | Airija | 11 | 3 | 3 | Italija | 144 | 15 | 12 | Latvija | 11 | 3 | 2 | Lietuva | 23 | 4 | 3 | Liuksemburgas | 2 | 0 | 0 | Malta | 9 | 3 | 1 | Nyderlandai | 73 | 14 | 9 | Lenkija | 60 | 12 | 9 | Portugalija | 55 | 10 | 7 | Rumunija | 31 | 3 | 3 | Slovakija | 30 | 6 | 3 | Slovėnija | 17 | 1 | 1 | Ispanija | 133 | 32 | 18 | Švedija | 51 | 11 | 8 | JK | 99 | 22 | 15 | Islandija | 2 | 2 | 1 | Lichtenšteinas | 1 | 1 | 1 | Norvegija | 24 | 11 | 9 | Iš viso | 1357 | 266 | 190 | Gautų studentų paraiškų skaičius | Paskirtų „Erasmus Mundus“ stipendijų skaičius | Stipendijų, paskirtų pagal „Window“ sistemą, skaičius | Bendras paskirtų stipendijų skaičius | 2004 05 | n. d. | 140 | 0 | 140 | 2005 06 | 3030 | 455 | 353 | 808 | 2006 07 | 5500 | 741 | 636 | 1377 | 2007 08 | 12 766 | 1196 | 629 | 1825 | 2008 09 | 18 820 | 1957 | 74 | 2031 | Iš viso | 40 116 | 4489 | 1692 | 6181 | [1] OL L 345, 2003 12 31. [2] Vertinimo, susijusių paslaugų ir poveikio vertinimo rėmimo sutartis (EAC/03/06 – pirma redakcija). [3] Programos poveikio mastas lyginant su sąnaudomis.