EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.12.7 
SEK(2011) 1473 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
pridedamas prie dokumento 
TARYBOS REGLAMENTAS 
kuriuo nustatoma Bendradarbiavimo branduolin ės saugos srityje priemon ė 
{KOM(2011) 841 galutinis} 
{SEK(2011) 1472 galutinis}  
 
LT 2   LT 1986 m. Černobylio avarija ir 2 011 m. Fukušimos Dai či avarija išryškino visuotin ę branduolin ės 
saugos svarb ą. Siekiant įgyvendinti Euratomo sutarties tiksl ą užtikrinti saugos s ąlygas, kurios 
būtinos siekiant pašalinti pavoj ų visuomen ės gyvybei ir sveikata i, Europos atomin ės energijos 
bendrija (toliau – Bendrija) tur ėtų turėti galimyb ę remti branduolin ę saugą trečiosiose šalyse. 
Be to, Bendrijai labai reikia toliau stengtis remti veiksming ų branduolin ės medžiagos 
apsaugos priemoni ų taikymą trečiosiose šalyse, remiantis savo pa čios apsaugos priemoni ų 
taikymo veikla Europos S ąjungoje. 
Minėti tikslai anks čiau buvo remiami pagal TACIS ir PHARE branduolin ės saugos 
programas, o nuo 2007 m. – pagal BBSSP tre čiosiose šalyse ir paga l Pasirengimo narystei 
pagalbos priemon ę (PNPP) šalyse, dalyvaujan čiose stojimo į ES procese. 
1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Griežčiausių branduolin ės saugos ir apsaugos nuo radiacijos standart ų skatinimo ir 
įgyvendinimo užtikrinimo ES teritorijoje gali nepakakti tinkamai pla čiosios visuomen ės ir 
aplinkos apsaugai. Pastarieji įvykiai aiškiai patvirtino, kad branduolin ės avarijos padariniai 
visuomen ės sveikatai, socialiniam gyvenimui, aplinka i ir ekonomikai gali išplisti toli už 
valstybių sienų, gal net po vis ą pasaulį. Todėl reikia numatyti veiksmus su tre čiosiomis 
šalimis, vis ų pirma ES kaimyn ėmis, ir jais siekti bendro tikslo skatinti visuotin ę aukšto lygio 
branduolin ę saugą ir apsaug ą nuo radiacijos. Kartu reikal ingi veiksmai, kuriais b ūtų siekiama 
užtikrinti veiksmingas branduolin ės apsaugos priemones tre čiosiose šalyse. 
Įgytos patirties ir tarptautin ės padėties raidos apžvalga  
Svarbiausios didžiausi ų branduolini ų avarijų priežastys daugiausia buvo branduolin ės saugos 
tradicijos, projektavimo saugos (j ėgainės projekto saugos aspekt ų) ir veiklos saugumo stoka. 
ES branduolin ės saugos programose buvo numatyta parama  ir (arba) bendradarbiavimas su 
branduolini ų įrenginių operatoriais, siekiant gerinti pad ėtį vietoje, ir su branduolin ės veiklos 
reguliuotojais, siekiant užtikrinti, kad jie tur ėtų reikiamus techninius paj ėgumus ir b ūtų 
nepriklausomi, kad gal ėtų užtikrinti atitinkam ų branduolin ės saugos standart ų laikymąsi. 
Bendradarbiavimas su branduolin ės veiklos reguliuotojais tur ėtų ir toliau b ūti esminis 
bendradarbiavimo branduolin ės saugos srityje aspektas. Konkre čiais atvejais 
bendradarbiavimo su branduolini ų įrenginių operatoriais galimyb ę taip pat reik ėtų išsaugoti, 
kad būtų galima atlikti išsamius ir skaidrius gr ėsmių ir saugos vertinimus („testavimo 
nepalankiausiomis s ąlygomis“), kuri ų imtasi po Fukušimos Dai či avarijos, ir gauti j ų 
rezultatus. 
Panaudoto kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymo ir utilizavimo, taip pat buvusi ų 
branduolini ų objektų aplinkai saugios b ūklės atkūrimo sričių bendradarbiavimas, kuriam 
reikalingas tarptautinis bendradarbiavimas, yra svarbi programos dalis ir ateityje ji tur ėtų būti 
priskirta priemon ės prioritetams. 
Tarptautinio bendradarbiavimo, vis ų pirma pasitelkus BBSSP, skatinimas ir toliau tur ės 
esminę reikšmę, siekiant užtikrinti įvairių subjektų veiklos koordinavim ą ir geriausi ą išteklių 
naudojim ą. 
 
LT 3   LT 2. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
27 valstyb ės narės veikia vadovaudamosi bendra politika ir strategija, bet ES viena turi kritin ę 
masę pasauliniams uždaviniams spr ęsti, nes valstybi ų narių veiksmai gali b ūti riboti ir 
fragmentiški, o projektai papr astai pernelyg maži, kad lemt ų tvarius tam tikros srities 
pokyčius. Dėl tokios kritin ės masės ES taip pat gali geriau vesti politin į dialogą su 
vyriausyb ėmis partner ėmis. Tai, pvz., rodo tvirta ES pozicij a diskusijose ir derybose su G8 ir 
Europos rekonstrukcijos ir pl ėtros banku (ERPB), tarptautini ų rėmėjų vardu valdan čiu dideles 
branduolinei saugai skirt ų lėšų sumas. Be to, ES vykdo nat ūralią koordinavimo veikl ą ir gali 
daryti įtaką beveik visose tarptautini ų santykių srityse, o pavien ės valstybės narės vienos, 
vertinant apskritai, negali to padaryti . 
3. ES INICIATYVOS TIKSLAI  
Pagal dabartin ę BBSSP numatyta tre čiosiose šalyse skatinti aukšto lygio branduolin ę saugą ir 
apsaugą nuo radiacijos ir įgyvendinti veiksmingas branduolin ės apsaugos priemones. 
Siūloma, kad bendras naujosios priemon ės tikslas ir taikymo sritis b ūtų tokie patys kaip ir 
dabartinės BBSSP: Bendrija, laikydamasi šio reglamento nuostat ų, finansuoja priemones, 
skirtas aukštam branduolin ės ir radiacin ės saugos lygiui bei branduolini ų medžiagų efektyvių 
ir veiksming ų saugos priemoni ų taikymui tre čiosiose šalyse skatinti.  Šio bendro tikslo bus 
siekiama tokiais konkre čiais tikslais: 
• remti griež čiausių branduolin ės saugos ir apsaugos  nuo radiacijos standart ų skatinim ą ir 
įgyvendinim ą trečiųjų šalių branduoliniuose įrenginiuose ir radiologin ėje praktikoje; 
• remti atsakomyb ę skatinančių strategijų, susijusių su panaudoto kuro utilizavimu, atliek ų 
tvarkymu, įrenginių eksploatavimo nutraukimu ir buvusi ų branduolini ų objektų teritorijų 
išvalymu, k ūrimą ir įgyvendinim ą; 
• remti veiksming ų branduolin ės apsaugos priemoni ų gerinimo program ų ir metodikos 
skatinimą ir įgyvendinim ą visame pasaulyje. 
Tačiau naujajame teis ės akte ES veiksm ų prioritetai ir kriterijai bus konkre čiau apibrėžti iš 
naujo. 
4. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
Poveikio vertinime svarstomos keturios galimyb ės: i) joki ų tolesnių ES veiksm ų (jokios 
Branduolin ės saugos priemon ės); ii) „joki ų pokyčių“ (bendradarbiavimas su tre čiosiomis 
šalimis vykt ų pagal esam ą BBSSP reglament ą); iii) iš dalies pakeisti BBSSP reglament ą; ir 
iv) nustatyti nauj ą priemonę, apimsian čią dabartinę BBSSP taikymo srit į ir esamos Stabilumo 
priemonės taikymo srities dal į. 
Reglamento dalinio keitimo galimyb ė buvo nagrin ėjama išsamiau. Jame b ūtų galima 
nustatyti, kad b ūtų atsižvelgta į tarptautin ės padėties raidą branduolin ės saugos srityje ir b ūtų 
įtraukta patirtis; be to, b ūtų galima tiksliau nustatyti bendradarbiavimo kriterijus ir prioritetus. 
Būtų pakeista geografin ė sritis ir įtrauktos visos tre čiosios šalys (ES nepriklausan čios 
valstybės), atitinkan čios bendradarbiavimo kriterijus, įskaitant šalis, kurioms taikoma 
 
LT 4   LT Pasirengimo narystei pagalbos priemon ė (PNPP), taip pat išvystytos pramon ės ir (arba) 
pasiturinčios šalys. 
Dabartinio BBSSP reglamento te isinis pagrindas yra Eurato mo sutartis. Atsižvelgiant į 
branduolin ę saugą ES lygmeniu reglamentuojan čius teisės aktus, b ūsimo reglamento teisinis 
pagrindas tur ėtų išlikti tas pats, nebent d ėl taikymo srities išpl ėtimo reik ėtų kelių teisinių 
pagrindų. 
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
Kaip parod ė 1986 m. Černobylio ir 2011 m. Fukušimos avarijos, branduolin ės avarijos sukelia 
skaudžių padarinių sveikatai, aplinkai, ekonominiu ir socialiniu poži ūriu. Dėl abiejų avarijų 
užteršti dideli plotai, prarasta gyvybi ų, nukentėję gyventojai buvo priversti persikelti, be to, 
atsirado poreikis nutraukti labai brangi ų branduolini ų jėgainių eksploatavim ą ir (arba) jas 
išmontuoti, taip pat kuo nors pakeisti prar astus elektros energijos gamybos paj ėgumus. Tokios 
avarijos taip pat turi įtakos energetikos paketo pasirinki mui kai kuriose šalyse (branduolin ės 
energijos moratoriumas arba laipsniškas jos atsisakymas) ir galim ą priežastin į poveikį 
aplinkai, nes kitiems elektros energijos gamybos įrenginiams gali tekti naudoti, pvz., iškastin į 
kurą arba vandens energij ą. 
ES siūlomais veiksmais siekiama pad ėti neleisti įvykti branduolin ėms avarijoms, kuo labiau 
sumažinti j ų padarinius (taikant pasirengimo nenu matytiems atvejams priemones), o jeigu 
avarijos įvyksta, jų padarinius sušvelninti. Ši ų tikslų siekiama kiekviena iš svarstyt ų politikos 
galimybių. Tačiau pasirinkus galimyb ę „jokių tolesnių ES veiksm ų“ (jokios branduolin ės 
saugos priemon ės) gali būti nutraukta dauguma tebevykdom ų išorės veiksmų, kurių ES yra 
ėmusis branduolin ės saugos srityje. 
6. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Pasirinkus galimyb ę iš dalies pakeisti reglament ą būtų galima išspr ęsti esamas netikrumo ir 
nenuoseklumo problemas ir suteikti galimyb ę aiškiai sutelkti ES bendradarbiavim ą į 
branduolin ę saugą ir apsaugos priemones. Pa čiame reglamente aiškiau apibr ėžus geografinius 
ir teminius tikslus ir prioritetus pager ėtų priemonės įgyvendinimo efektyvumas. Tod ėl būtų 
galima tik ėtis veiksmingesnio projekt ų ciklo valdymo ir kad tai b ūtų daroma laiku. 
Palyginti su galimyb ėmis „joki ų pokyčių“ ir „nauja priemon ė“, būtų galima užtikrinti 
tęstinumą ir pasinaudoti patirtimi, įgyta naudojant seniai išbandyt ą sistemą, ir kartu išspr ęsti 
įvairias nustatytas problemas.  Šitaip, kartu taikant vien ą teisinį pagrindą (palyginti su 
galimybe „nauja priemon ė“), supaprast ėtų požiūris ir diskusijos. Atrodo, kad taip b ūtų galima 
pasiekti didesn ę darną, kuri įsivyrautų priėmus naują priemonę, apimančią branduolin ę saugą, 
saugumą ir apsaugos priemones. 
Iš naujo apibr ėžus geografin ę taikymo srit į ir bendradarbiavimo pa gal „iš dalies pakeist ą 
BBSSP“ kriterijus bei prioritetus b ūtų galima aiškiau suvokti intervencijos ribas. 
 
LT 5   LT 7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
BBSSP reglamentas – tai galimybi ų suteikimo reglamentas, kuriame nustatomi svarbiausi ES 
intervencijos elementai ir pagrindas. Metin ėse veiklos programose išsamiai apib ūdinami ES 
numatomi vykdyti veiksmai, įskaitant kiekvienu iš veiksm ų siekiamus tikslus ir numatomus 
rezultatus. Konkret ūs rodikliai apibr ėžiami prieš pradedant įgyvendinti veiksmus, 
atsižvelgiant į kiekvieno veiksmo ypatumus. 
Veiksmų įgyvendinimas atitinka veiklos rezult atais grindžiamo valdymo princip ą, siekiant 
tokių tikslų: 
– optimaliai panaudoti ribotus išteklius; 
– gerinti sprendim ų priėmimo proces ą ir sprendimus; 
– siekti skaidrumo ir atskaitomyb ės. 
Europos Komisijos steb ėjimo ir vertinimo sistemose vis daugiau d ėmesio skiriama 
rezultatams ( į rezultatus nukreiptas steb ėjimas). Jose dalyvauja vi daus darbuotojai ir išor ės 
ekspertai. Užduo čių vadovai delegacijose ir b ūstinėse įvairiais būdais nuolat stebi projekt ų ir 
programų įgyvendinim ą, ir, jei tik įmanoma, lankosi vietoje. Nepriklausomi išor ės ekspertai 
samdomi ES išor ės veiksm ų rezultatyvumui vertinti taikant tris skirtingas sistemas. Šie 
vertinimai padeda užtikrinti atskaitomyb ę ir gerinti esamas intervencijos priemones; be to, 
juos atliekant, atsižvelgiama į įgytą patirtį, kad ji atsispind ėtų ateityje formuojant politikos 
kryptis ir imantis veiksm ų. Visoms priemon ėms taikomi tarptautiniu mastu pripažinti OECD-
DAC vertinimo kriterijai, įskaitant (galim ą) poveikį. 
Komisija taip pat atlieka strateginius savo politikos kryp čių vertinimus pradedant 
programavimu ir strategija ir baigiant intervencini ų priemoni ų įgyvendinimu konkre čiame 
šalies arba regiono sektoriuje. Šie vertinimai labai padeda fo rmuluoti politikos kryptis ir 
rengti priemones bei projektus. Visi vertin imai skelbiami Komisijos interneto svetain ėje, o 
išvadų santrauka pateikiama Tarybai ir Europos Parlamentui teikiamoje metin ėje ataskaitoje.