EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2022 05 23 COM(2022) 629 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS Atnaujinta griežtesnės priežiūros ataskaita. Graikija, 2022 m. gegužės mėn. {SWD(2022) 700 final}



PAGRINDINIAI FAKTAI Graikijos ekonominiai pokyčiai ir politikos kryptys stebimi taikant Europos ekonominės politikos koordinavimo semestrą. Nuo 2018 m. iki finansinės paramos programos pabaigos jie taip pat stebimi taikant griežtesnės priežiūros sistemą pagal Reglamento (ES) Nr. 472/2013 2 ir 3 straipsnius ( ). Įgyvendinimo sprendime dėl Graikijai taikomos griežtesnės priežiūros ( ) pripažįstama, kad Graikijai reikia ir toliau įgyvendinti priemones, kuriomis šalinamos esamos arba potencialios ekonominių ir finansinių sunkumų priežastys, kartu įgyvendinant struktūrines reformas, kuriomis remiamas patikimas ir tvarus ekonomikos augimas. Griežtesnė priežiūra – tai visapusiška ekonominių pokyčių ir politikos krypčių, kurie reikalingi užbaigus finansinės paramos programą, vykdymo stebėsenos sistema. Pagal ją numatytas reguliarus naujausių ekonominių ir finansinių pokyčių Graikijoje vertinimas, taip pat valstybės finansavimo sąlygų stebėsena ir skolos tvarumo analizės atnaujinimas. Griežtesnė priežiūra taip pat sudaro sąlygas įvertinti 2018 m. birželio 22 d. Graikijos bendrą įsipareigojimą Euro grupei, t. y. tęsti ir užbaigti pagal finansinės paramos programas priimtas reformas ir užtikrinti, kad būtų išlaikyti pagal tas programas priimtų svarbių reformų tikslai. Šiomis aplinkybėmis vykdant griežtesnę priežiūrą buvo stebima, kaip įgyvendinami konkretūs įsipareigojimai iki sutartų terminų pabaigos (t. y. iki 2022 m. vidurio) užbaigti pagrindines pagal programą pradėtas struktūrines reformas šešiose pagrindinėse srityse, t. y.: i) fiskalinės, įskaitant struktūrinę, politikos, ii) socialinės gerovės, iii) finansinio stabilumo, iv) darbo ir produktų rinkų, v) Graikijos turto ir dalyvavimo valdant turtą įmonės ir privatizavimo ir vi) viešojo administravimo modernizavimo ( ). Tai yra keturioliktoji Graikijai skirta griežtesnės priežiūros ataskaita. Ataskaita grindžiama 2022 m. balandžio 6 d. surengto patikrinimo išvadomis ir reguliariu dialogu su Graikijos valdžios institucijomis. Patikrinimą atliko Europos Komisija kartu su Europos Centriniu Banku ( ). Tarptautinis valiutos fondas dalyvavo įgyvendindamas savo vertinimo po finansavimo sistemą, o Europos stabilumo mechanizmo atstovai dalyvavo pagal išankstinio perspėjimo sistemą ir 2018 m. balandžio 27 d. susitarimo memorandumą dėl Europos Komisijos ir Europos stabilumo mechanizmo darbo santykių. Šioje ataskaitoje vertinama, kaip Graikija įgyvendina įsipareigojimus Euro grupei iki 2022 m. vidurio užbaigti reformas. Ši ataskaita galėtų būti pagrindas Euro grupei priimti sprendimą dėl leidimo panaudoti kitą sąlygiškų skolos priemonių, kurių vertė – 748 mln. EUR, rinkinį. 2018 m. birželio 22 d. dėl šių priemonių buvo susitarta su Euro grupe. Jas sudaro pajamoms lygiaverčių sumų, gaunamų iš centrinių bankų turimų Graikijos vyriausybės obligacijų pagal vertybinių popierių rinkų programą ir susitarimą dėl grynojo finansinio turto, pervedimas ir tam tikrų Europos finansinio stabilumo fondo suteiktų paskolų didesnės palūkanų maržos atsisakymas. Šeštoji sąlygiškų skolos priemonių dalis buvo panaudota po 2021 m. gruodžio 6 d. Euro grupės posėdžio. 2018 m. birželio mėn. Graikijos prisiimti įsipareigojimai Euro grupės partneriams, kurių pagrindu buvo pradėtos taikyti papildomos skolos mažinimo priemonės, buvo nustatyti iki 2022 m. vidurio. Sprendimą dėl likusių skolos mažinimo priemonių panaudojimo priims Euro grupė. Atsižvelgiant į pažangą, padarytą siekiant įvykdyti įsipareigojimus, galutinė skolos priemonių dalis galėtų būti panaudota 2022 m. pabaigoje. Šioje ataskaitoje taip pat išdėstyti konkretūs įsipareigojimai, kuriais Euro grupė gali remtis spręsdama dėl šios galutinės skolos mažinimo priemonių dalies panaudojimo. Nors valdžios institucijos įvykdė daugumą savo įsipareigojimų, kai kurie elementai dar turi būti galutinai įgyvendinti. Todėl į įsipareigojimų, kuriuos įvykdžius bus panaudota galutinė išmoka, sąrašą įtraukiami likę etapai. Dėl šio sąrašo susitarta su Graikijos valdžios institucijomis ir jis pateikiamas šios ataskaitos priede. Graikijai sėkmingai įvykdžius daugumą politinių įsipareigojimų ir veiksmingai įgyvendinus reformas, padidėjo jos ekonomikos atsparumas ir finansinis stabilumas. Dėl to gerokai sumažėjo neigiamo šalutinio poveikio kitoms euro zonos valstybėms narėms rizika, taigi buvo veiksmingai šalinama aplinkybė, dėl kurios buvo nuspręsta taikyti griežtesnę priežiūrą. Valdžios institucijos tebėra įsipareigojusios vykdyti reformas ir užbaigti neišspręstus klausimus. Remdamasi šiomis aplinkybėmis, Europos Komisija gali nepratęsti griežtesnės priežiūros po to, kai 2022 m. rugpjūčio 20 d. baigsis jos galiojimo laikotarpis. Jeigu griežtesnė priežiūra nebus pratęsta, Graikijos ekonominės, fiskalinės ir finansinės padėties stebėsena būtų tęsiama tiek vykdant nusistovėjusią priežiūrą po programos įgyvendinimo(), tiek taikant Europos semestrą. Svarbios reformos ir investicijos taip pat būtų toliau vykdomos įgyvendinant Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą(). Konkrečių įsipareigojimų, kuriais bus grindžiama galutinė skolos priemonių dalis, stebėsena būtų vykdoma pirmoje priežiūros po programos įgyvendinimo ataskaitoje, kuri bus paskelbta 2022 m. lapkričio mėn. BENDRAS VERTINIMAS Numatoma, kad po smarkaus šuolio 2021 m. 2022 m. atsigavimas po pandemijos vyks šiek tiek lėčiau, nes, be tebesitęsiančio su pandemija susijusio neapibrėžtumo, jam įtakos turės ir didesnės energijos kainos bei Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą ekonominis poveikis. Remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze numatoma, kad augimas 2022 m. sieks 3,5 %, o 2023 m. – 3,1 %. Prognozuojama, kad pagrindinė augimo varomoji jėga bus investicijos, tačiau prie ekonominės veiklos augimo taip pat prisidės privatus vartojimas ir grynasis eksportas. Valdžios sektoriaus pirminis deficitas, stebimas taikant griežtesnę priežiūrą, 2021 m. pasiekė 5,5 % BVP, t. y. buvo 2,1 procentinio punkto mažesnis, nei tikėtasi praėjusių metų rudenį. Šį teigiamą netikėtumą daugiausia lėmė greitas ekonomikos atsigavimas. 2022 m. fiskalinė politika išlieka remiamojo pobūdžio, nes kai kurios su pandemija susijusios neatidėliotinos ir paramos priemonės tebetaikomos ir šiais metais, be to, imtasi laikinų fiskalinių priemonių, skirtų energijos kainų padidėjimo 2022 m. poveikiui sumažinti. 2022 m. stabilumo programoje Vyriausybė numatė 2023 m. pasiekti 1,1 % BVP pirminį perteklių ir toliau mažinti didelį skolos ir BVP santykį ( ). Dauguma paramos priemonių, susijusių su energijos kainų padidėjimu arba pandemija, turėtų būti laipsniškai panaikintos iki 2023 m. Be to, Vyriausybė planuoja remti augimą nuolat taikydama sumažintą solidarumo mokestį ir sumažintas socialinio draudimo įmokas, kuriuos pradėjo taikyti vykstant pandemijai. Atsigaunant ekonomikai, nedarbo lygis 2021 m. sumažėjo nuo 2020 m. pasiekto 17,6 % lygio ir 2013 m. pasiekto aukščiausio, 27,8 %, lygio iki 14,7 %. Nors šis rodiklis tebėra vienas didžiausių ES, numatoma, kad 2023 m. jis toliau mažės. Ateityje, atsižvelgiant į vis dar tvirtą ekonomikos augimą, užimtumo augimas turėtų išlikti atsparus. Skurdo rizikos lygis tebėra aukštas (17,7 % 2020 m.). Apskritai šioje ataskaitoje daroma išvada, kad Graikija ėmėsi būtinų veiksmų, kad įvykdytų savo konkrečius įsipareigojimus, nepaisant sudėtingų aplinkybių, kurias sukėlė naujos pandemijos bangos ir Rusijos karinė agresija prieš Ukrainą. Valdžios institucijos įvykdė keletą konkrečių įsipareigojimų viešųjų finansų valdymo, nekilnojamojo turto mokesčių, išmokų neįgaliesiems, aplinkosauginių tikrinimų ir teisingumo srityse ir susitarė pratęsti Graikijos finansinio stabilumo fondo įgaliojimus. Graikija taip pat užbaigė platesnes struktūrines reformas, įskaitant viešųjų pirkimų reformą ir Teisingumo ministerijos Teisingumo statistikos departamento įsteigimą. Graikijos valdžios institucijos tebėra įsipareigojusios vykdyti reformas ir įsipareigojo toliau įgyvendinti veiksmus, kuriais būtų siekiama pažangos vykdant dar neįvykdytus įsipareigojimus. Europos institucijos teigiamai vertina glaudų ir konstruktyvų valdžios institucijų bendradarbiavimą visose srityse ir skatina valdžios institucijas išlaikyti pagreitį ir prireikus dėti daugiau pastangų siekiant laiku užbaigti visus sutartus reformų veiksmus, kad būtų priimtas sprendimas dėl galutinio priemonių panaudojimo 2022 m. pabaigoje, visų pirma kiek tai susiję su reformomis finansų sektoriaus politikos, pirminės sveikatos priežiūros, kadastro, darbo teisės aktų kodifikavimo srityse, ir pasiekti sutartus įsiskolinimų panaikinimo tikslus. Likusioje šio skirsnio dalyje primenama pažanga, padaryta vykdant griežtesnę priežiūrą šešiose pagrindinėse Graikijos įsipareigojimų srityse, vertinami naujausi paskutinio ketvirčio laimėjimai (einamuoju ataskaitiniu laikotarpiu) ir nurodomi likę reformų etapai pagal esamus įsipareigojimus. Fiskalinė, įskaitant struktūrinę, politika 2018 ir 2019 m. Graikija pasiekė 3,5 % BVP pirminio pertekliaus tikslą. 2020 m. prasidėjus pandemijai Europos Komisija aktyvavo bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą, pagal kurią leidžiama laikinai nukrypti nuo biudžeto reikalavimų, įskaitant Graikijos fiskalinius tikslus, stebimus taikant griežtesnę priežiūrą, su sąlyga, kad tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. 2021 m. kovo 3 d. komunikate ( ) Komisija taip pat išreiškė nuomonę, kad sprendimas nutraukti bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymą arba ją toliau taikyti turėtų būti priimamas atlikus bendrą ekonominės padėties vertinimą, kurio vienas iš pagrindinių kiekybinių kriterijų būtų Sąjungos arba euro zonos ekonominės veiklos mastas, palyginti su iki krizės (2019 m. pabaigoje) buvusiu mastu. Dėl karo Europoje didėjantis neapibrėžtumas ir ekonominėms perspektyvoms kylanti ekonomikos vystymosi sulėtėjimo rizika , precedento neturintis energijos kainų šuolis ir nuolatiniai tiekimo grandinės sutrikimai pateisina Stabilumo ir augimo pakto bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos galiojimo pratęsimą iki 2023 m. Kalbant apie fiskalines struktūrines reformas, užbaigtas vykdant griežtesnę priežiūrą, Graikija pagerino savo viešųjų finansų valdymą, užbaigdama savo iždo sąskaitų sistemos grynųjų pinigų stebėsenos ir prognozavimo reformą, ir reformavo nepriklausomos valstybės pajamų institucijos atlyginimų struktūrą, patvirtindama specialią darbo užmokesčio lentelę, kad ji galėtų išlaikyti ir pritraukti aukšto lygio darbuotojus. Šia specialia darbo užmokesčio lentele buvo papildyta bendra darbo užmokesčio lentelė, patvirtinta pagal finansinės paramos programą, ir ja gali remtis kiti subjektai. Einamuoju ataskaitiniu laikotarpiu valdžios institucijos įgyvendino papildomus įsipareigojimus viešųjų finansų valdymo ir mokesčių politikos srityje: ·viešųjų finansų valdymo srityje valdžios institucijos užbaigė tolesnio funkcinės biudžeto klasifikacijos (sąskaitų plano reformos dalies) tobulinimo darbą. Įgyvendinus šią reformą bus galima atlikti išsamesnę viešųjų išlaidų analizę ir taip pagerinti ekonominės politikos struktūrą. ·Valdžios institucijos taip pat baigė įgyvendinti daugiau kaip 200 Graikijos Audito Rūmų rekomendacijų, kaip užkirsti kelią įsiskolinimų kaupimuisi bei vykdyti platesnio masto reformą, kuria supaprastinamos fiskalinės procedūros ir spartinama viešojo sektoriaus mokėjimų grandinė.

·Valdžios institucijos užbaigė ENFIA nekilnojamojo turto mokesčio reformą. Įgyvendinant šią reformą taikomos naujos su rinka susijusios nekilnojamojo turto mokesčio vertės, išplečiama mokesčio bazė ir padidinamas nekilnojamojo turto mokesčio teisingumas bei ekonominis efektyvumas. Valdžios institucijos išdavė 2022 m. mokesčių vertinimo po reformos sąskaitas, o pirmoji mokesčio dalis turės būti sumokėta gegužės mėn. Valdžios institucijos įsipareigojo iki 2022 m. spalio mėn. įgyvendinti šiuos veiksmus: ·tikimasi, kad su pensijomis susiję ir nesusiję įsiskolinimai bus panaikinti iki 2022 m. rugpjūčio mėn., ir šis įsipareigojimas bus įvykdytas. Pirmaisiais 2022 m. mėnesiais sumažėjęs įsiskolinimų naikinimo tempas, palyginti su planu, lėmė šešių mėnesių vėlavimą su pensijomis nesusijusių įsiskolinimų atveju ir dviejų mėnesių vėlavimą su pensijomis susijusių įsiskolinimų atveju. Vėlavimą daugiausia lėmė besitęsianti pandemija, energijos kainų kilimas, lėtesnis, nei planuota, numatytų IT patobulinimų įgyvendinimas ir mažesnis, nei tikėtasi, ankstesnių priemonių našumas. Valdžios institucijos pasiūlė ir jau iš dalies įgyvendino papildomus veiksmus, kuriais siekiama paspartinti įsiskolinimų naikinimo procesą. Šie veiksmai apima priemones, kuriomis siekiama struktūriškai pagerinti ligoninių ir viešojo transporto bendrovių likvidumą, ir tikslinius pensijų skyrimo proceso pokyčius. ·Mokesčių administravimo srityje mokesčių surinkimo IT sistema iki 2022 m. rugsėjo mėn. turi visu pajėgumu veikti visose Nepriklausomos valstybės pajamų institucijos tarnybose ir šis įsipareigojimas bus įvykdytas. Tikimasi, kad įdiegus šią sistemą bus sustiprinti šios institucijos mokesčių surinkimo pajėgumai. Keturi iš septynių modulių šiuo metu veikia centrinėse mokesčių administravimo tarnybose, o likę trys moduliai, laikantis sutarto tvarkaraščio, turi pradėti veikti iki 2022 m. rugsėjo mėn. Socialinė gerovė Vykdydama griežtesnę priežiūrą Graikija modernizavo savo socialinės gerovės sistemą: baigė kurti bendrąjį pensijų fondą, baigė įgyvendinti visus tris socialinio solidarumo pajamų / garantuotų minimalių pajamų sistemos ramsčius ir patvirtino naują aktyvios darbo rinkos politikos įgyvendinimo modelį. Iki šiol garantuojamas minimalias pajamas gavo apie 400 000 gavėjų ir apskaičiuota, kad per ateinančius dvejus metus jiems visiems bus parengti individualizuoti veiksmų planai. Dėl reformų ir ekonomikos atsigavimo žmonių, kuriems gresia skurdas, dalis sumažėjo nuo 20,2 % 2017 m. iki 17,7 % 2020 m., tačiau šis rodiklis tebėra vienas didžiausių ES. Graikija taip pat peržiūrėjo subsidijų vietos viešajam transportui sistemą, įsteigė pagrindinę įstaigą, atsakingą už centralizuotu būdu vykdomus sveikatos apsaugos srities viešuosius pirkimus (EKAPY), ir pasiekė, kad 30 % visų ligoninių išlaidų būtų patiriama vykdant viešuosius pirkimus centralizuotu būdu. Einamuoju ataskaitiniu laikotarpiu valdžios institucijos įvykdė dar vieną įsipareigojimą neįgalumo vertinimo srityje ir padarė pažangą pagal sveikatos priežiūros srities lėšų susigrąžinimo tvarkaraštį: ·valdžios institucijos priėmė teisės aktus, kuriais buvo nustatytas naujas neįgalumo vertinimo metodas, grindžiamas medicininiais ir funkcionalumo kriterijais. Šis naujas metodas yra reikšmingas patobulinimas, palyginti su šiuo metu naudojama sistema, pagal kurią neįgalumas vertinamas remiantis tik medicininiu įvertinimu. Visų pirma priimtais teisės aktais įsteigti tarpdisciplininiai vertinimo komitetai, kuriems priklauso psichologai, ergoterapeutai ir socialiniai darbuotojai, taikysiantys Pasaulio sveikatos organizacijos pasiūlytą tiriamų asmenų funkcionalumo aspektų vertinimo metodiką (vadinamąją „WHODAS 2.0“). Komitetai, be išankstinių medicininių įvertinimų, atsižvelgs ir į kasdien patiriamus sunkumus, susijusius su tokiomis sritimis, kaip kognityvinės funkcijos, judumas, socializacija, profesinė veikla, gebėjimas pasirūpinti savimi ir pan. Šis metodas pirmiausia bus taikomas bandomuoju 24 mėnesių laikotarpiu, prasidėsiančiu 2022 m. rudenį, skiriant asmeninės pagalbos išmokas 1 000 negalią turinčių asmenų. ·Sveikatos priežiūros srities lėšų (t. y. išlaidų, kurios viršija teisės aktais nustatytą viešųjų išlaidų vaistams ir kitoms sveikatos priežiūros paslaugoms viršutinę ribą ir turi būti surinktos iš vaistų tiekėjų ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų) susigrąžinimas vyksta pagal tvarkaraštį tiek vaistų, tiek kitų paslaugų srityse, ir tai yra sveikintina. Valdžios institucijos įsipareigojo iki 2022 m. spalio mėn. įgyvendinti šiuos veiksmus: ·priėmusios pirminės teisės aktų dėl pirminės sveikatos priežiūros sistemos pakeitimus, valdžios institucijos iki 2022 m. birželio mėn. pradžios priims antrinės teisės aktus, kuriuose bus nurodyti pagrindiniai sistemos elementai, įskaitant pacientų registravimo ir pirmosios grandies procedūrų paskatas. Valdžios institucijos taip pat įsipareigojo pradėti pacientų registraciją, kad iki spalio mėn. pabaigos sistemoje būtų užregistruota 25 %, o iki 2022 m. pabaigos – 50 % visų gyventojų ir iki birželio mėn. pabaigos būtų galutinai sukurta registracijai ir apsilankymams skirta IT infrastruktūra. Iki liepos mėn. pabaigos savarankiškai dirbančių šeimos gydytojų registravimas sistemoje pasieks tokį lygį, kad bus galima aprėpti ne mažiau kaip 85 % gyventojų. Iki spalio mėn. valdžios institucijos pradės taikyti paskatų ir (arba) atgrasomųjų priemonių sistemą registracijos ir pirmosios grandies procedūrų srityse. Pirminės sveikatos priežiūros sistemos reforma buvo pagrindinė finansinės paramos programos dalis, o jos pagrindiniai tikslai – pagerinti piliečių galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir sustiprinti valdymą bei veiksmingumą. Gyventojų registravimas ir veiksminga pirmosios grandies procedūrų sistema yra svarbiausi veiksniai, padedantys siekti šių tikslų. Pagal naująją sistemą šių pagrindinių elementų siekiama finansinėmis paskatomis. Tokia sistema, jeigu ji bus visiškai įgyvendinta, gali padėti pasiekti nustatytus tikslus. Tačiau tuo pačiu metu joje kyla sunkumų siekiant užtikrinti vienodas galimybes ir įgyvendinti tikslą aprėpti visus gyventojus, todėl šį procesą reikės atidžiai stebėti. ·Turi būti pasiektas tikslas, kad iki 2022 m. vidurio 40 % visų ligoninių išlaidų būtų patiriama vykdant viešuosius pirkimus centralizuotu būdu, ir tuomet bus laikoma, kad šis įsipareigojimas buvo įvykdytas. Valdžios institucijos raginamos skubiai paskelbti planuojamus konkursus, kad šis tikslas būtų pasiektas. Finansinis stabilumas ir teisingumo sistemos reformos Po išskirtinių 2021 m., kuriais buvo sumažintas neveiksnių paskolų likutis, palaipsniui daugiausia dėmesio imta skirti perspektyvių skolininkų neveiksnių skolų pertvarkymui, taip pat tvariam bankų pelningumo ir kapitalo būklės gerinimui. 2021 m. gruodžio mėn. neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis individualiu pagrindu buvo 12,8 %, ir jis smarkiai sumažėjo, palyginti su 30,1 % 2020 m. pabaigoje ir 40,6 % 2019 m. pabaigoje. Naudodamiesi pakeitimu vertybiniais popieriais pagal „Hercules“ turto apsaugos programą, du iš keturių sisteminės svarbos bankų 2021 m. pabaigoje užfiksavo vienaženklį neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykį, o kiti du bankai tą patį tikslą turėtų pasiekti ne vėliau kaip 2022 m. pabaigoje. Nepaisant to, neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis Graikijoje tebėra didžiausias euro zonoje. Be to, 2021 m. ketvirtąjį ketvirtį naujų neveiksnių paskolų grynasis padidėjimas ( ) ir toliau buvo nedidelis, ir jį reikės atidžiai stebėti, nes rizika bankų turto kokybei išlieka. Be to, sėkmingas neveiksnių skolų pertvarkymas vis labiau priklauso nuo valdymo įmonių, atsakingų už vertybiniais popieriais pakeistų ir parduotų paskolų tvarkymą. Nors tvarkant bankų balansus ir toliau mažėjo bankų kapitalo rezervai ir pelningumas, 2022 m. perspektyva pasižymi mažesniais atidėjinių poreikiais ir vidaus kapitalo formavimu naudojantis didesniu pagrindiniu pelningumu. Vis dėlto bankų kapitalo pozicija tebėra viena žemiausių euro zonoje, o jos kokybė ir toliau kelia susirūpinimą, nes ji ir apima vis didėjančią dalį atidėtųjų mokesčių kreditų. Didėjantis neapibrėžtumas dėl ekonominių perspektyvų vykstant Rusijos agresijai prieš Ukrainą gali turėti neigiamos įtakos kredito augimui ateityje. Kalbant apie finansų sektoriaus reformas, užbaigtas vykdant griežtesnę priežiūrą, Graikija visiškai panaikino kapitalo kontrolės priemones, nustatytas vykdant finansinės paramos programą, užbaigė esminę nemokumo sistemos reformą, apimančią ir neteisminio pertvarkymo sistemą, rengė teisėjams skirtus finansų srities mokymus, kad jie galėtų įgyvendinti tas reformas, ir pradėjo steigti pardavimo ir atgalinės nuomos subjektą. Graikijos finansinio stabilumo fondas parengė pasitraukimo strategiją dėl sisteminės svarbos bankuose turimų akcijų pardavimo, o Graikija patvirtino, kad jos atrankos komisijos įgaliojimai suderinti su fondo įgaliojimais. Einamuoju ataskaitiniu laikotarpiu padaryta tolesnė pažanga įgyvendinant sutartus veiksmus finansų sektoriuje, tačiau liko problemų, visų pirma susijusių su susikaupusių namų ūkių nemokumo bylų ir pareikalautų valstybės garantijų nagrinėjimu. Valdžios institucijos įvykdė įsipareigojimą, susijusį su Graikijos finansinio stabilumo fondu, ir paskelbė konkursą dėl integruotos teismų bylų valdymo sistemos: ·pagal naująją nemokumo sistemą veikiančios platformos palaipsniui duoda rezultatų, visų pirma neteisminio ginčų sprendimo srityje, ir jos toliau tobulinamos. ·Tendencija, kai nustatomos naujos nagrinėjamų namų ūkių nemokumo bylų teismo posėdžių datos, toliau didėjo, tačiau galutinių teismo sprendimų skaičius yra ribotas. ·Be to, tampa patrauklūs aukcionai, o vis didesnę turto, perduoto sėkmingai įvykdžius aukcionus, dalį įsigyja subjektai, kurie nėra nei bankai, nei paslaugų teikėjai. ·Nepaisant tam tikrų patobulinimų, neišnagrinėtų pareikalautų valstybės garantijų tvarkymo tvarkaraštis buvo pakeistas, kad būtų atsižvelgiama į susikaupusius pareikalautų garantijų išmokėjimo trūkumus ir netikėtas teisines problemas, trukdančias apmokėti tam tikrus reikalavimus. Valdžios institucijos vertina galimus sprendimus, kaip sumažinti vėlavimą apmokant tokius reikalavimus, ir lieka įsipareigojusios nekeisti visų mokėjimų užbaigimo termino, t. y. iki 2024 m. antrojo ketvirčio. Tikimasi, kad priėmus naująjį Teisingumo sistemos organizavimo ir teisėjų statuso kodeksą bus sudarytos palankesnės sąlygos greičiau išnagrinėti susikaupusius reikalavimus ir bus užtikrintas sklandus naujosios nemokumo sistemos veikimas.

·Tikimasi, kad gegužės mėn. bus pradėtas pardavimo ir atgalinės nuomos subjekto steigimo koncesijos procesas ir įgyvendinama laikina paramos pažeidžiamiems skolininkams sistema, siekiant užtikrinti sklandų perėjimą laikotarpiu, kurio reikės, kol naujasis subjektas pradės veiklą, ir kuris neturėtų trukti ilgiau nei 15 mėnesių. ·Valdžios institucijos susitarė su Europos institucijomis dėl Graikijos finansinio stabilumo fondo reformos. Tikimasi, kad netrukus bus priimtas teisės aktas. Fondo veiklos laikotarpis pratęstas iki 2025 m. pabaigos, kad Fondas galėtų įgyvendinti savo dvejopą tikslą – veiksmingai parduoti savo turtą ir kartu prisidėti prie Graikijos bankų sistemos stabilumo užtikrinimo. Reforma supaprastinama fondo valdymo struktūra ir išdėstomi principai, kuriais bus grindžiama jo turto perleidimo strategija. Taip pat supaprastinamos specialiosios fondo teisės. ·Valdžios institucijos paskelbė konkursą dėl integruotos civilinių ir baudžiamųjų bylų valdymo sistemos (OSDDY-PP). Tikimasi, kad sutartis bus sudaryta iki 2022 m. pabaigos ir įgyvendinta per kitus 36 mėnesius. Valdžios institucijos įsipareigojo iki 2022 m. spalio mėn. įgyvendinti šiuos veiksmus: ·turi būti visiškai užbaigtas e. bylų nagrinėjimas administraciniuose teismuose, o valdžios institucijos įsipareigojo tai padaryti iki 2022 m. birželio mėn. pabaigos ir tuomet bus laikoma, kad šis įsipareigojimas įvykdytas. Įgyvendinimo pažanga padaryta, o platforma, kurioje, vykstant nebaigtoms procedūroms, galima teikti pirminius dokumentus, memorandumus ir procesinius dokumentus, yra parengta ir pradės veikti visu pajėgumu nuo 2022 m. birželio mėn. Papildomas funkcijas pradėta naudoti bandomuoju etapu – dviem mėnesiais vėliau, nei buvo numatyta anksčiau, nes rangovas vėlavo. ·Turi būti imtasi tam tikrų konkrečių veiksmų pagal sutartus veiksmus finansų sektoriuje, visų pirma dėl susikaupusių namų ūkių nemokumo bylų ir susikaupusių valstybės garantijų. Valdžios institucijos Parlamente taip pat pateiks platesnio masto teisingumo srities reformą, t. y. naują Teisingumo organizavimo ir teisėjų statuso kodeksą. Šiuo kodeksu bus padaryta daug patobulinimų, susijusių su teisminių pareigų vykdymu, teisėjų profesiniu vertinimu ir paaukštinimu, jų drausminių priemonių sistema ir priemonėmis, skirtomis teismo procesų veiksmingumui ir efektyvumui didinti. Kodeksas Teisės ir Parlamento reikalų generaliniam sekretoriatui pateiktas 2022 m. gegužės 13 d., o Parlamentui bus pateiktas iki gegužės mėn. pabaigos. Jis įsigalios iš karto po to, kai bus pateiktas, išskyrus teisėjų vertinimo taisykles, kurios įsigalios naujų teisminių metų pradžioje. Be to, valdžios institucijos iki gegužės mėn. pabaigos priims galutinį antrinės teisės aktą, kuriuo bus įsteigtas Teisingumo statistikos departamentas (JustStat), kuriam bus pavesta rinkti, kaupti, tvarkyti ir skelbti Graikijos teismų ir prokuratūrų duomenis. Taip pat tikimasi, kad departamentas nuolat užtikrins ir gerins teismų statistikos kokybę. Darbo ir produktų rinkos Kalbant apie darbo ir produktų rinkos reformas, užbaigtas vykdant griežtesnę priežiūrą, Graikija baigė įgyvendinti nedeklaruojamo darbo veiksmų planą, 2019 m. vasario mėn. ir 2022 m. sausio mėn. Įstatyme Nr. 4172/13 nustatyta tvarka atnaujino minimalųjį darbo užmokestį, peržiūrėjo nepalankių sąlygų klasifikaciją, supaprastino investicijų licencijavimo procedūras sutartuose sektoriuose, įskaitant transporto, švietimo, turizmo, socialinės gerovės ir akvakultūros sektorius, ir sudarė sutartį dėl atitinkamos informacinės sistemos įdiegimo. Energetikos sektoriuje Graikija pradėjo taikyti tikslinį elektros energijos rinkos modelį ir sutiko taikyti antimonopolinę taisomąją priemonę, pagal kurią Graikijos valstybės valdomos rinkoje įsitvirtinusios elektros energijos įmonės „Public Power Corporation“ konkurentams būtų suteikta galimybė ilgesniam laikui įsigyti daugiau elektros energijos, taip užbaigiant ilgalaikę antimonopolinę bylą. Einamuoju ataskaitiniu laikotarpiu valdžios institucijos atnaujino minimalųjį darbo užmokestį ir įvykdė dar vieną įsipareigojimą ekonominės veiklos ir produktų rinkų priežiūros patikrinimų srityje: ·reaguodamos į didelę infliaciją, valdžios institucijos po numatyto, tačiau paskubinto ir sutrumpinto konsultacijų proceso 2022 m. gegužės 1 d., t. y. jau antrą kartą 2022 m., padidino minimalųjį darbo užmokestį. 2022 m. gegužės 1 d. minimalusis darbo užmokestis buvo padidintas 7,5 % ( ). Šis padidinimas buvo atliktas po nedidelio 2 % padidinimo, įgyvendinto 2022 m. sausio 1 d., o prieš tai minimalusis darbo užmokestis buvo įšaldytas trejus metus. Valdžios institucijos, nustatydamos minimalųjį darbo užmokestį, atliko iš dalies pakeistame Įstatyme Nr. 4172/13 nustatytus veiksmus. Vykstant konsultacijoms įvairūs socialiniai partneriai, mokslinių tyrimų institutai ir kiti prisidėję subjektai siūlė nuosaikiai arba labiau padidinti minimalųjį darbo užmokestį, kad būtų galima sušvelninti perkamosios galios sumažėjimą dėl didelės infliacijos ir apsaugoti mažas pajamas gaunančius darbuotojus, atsižvelgiant į tai, kad minimalųjį darbo užmokestį gauna beveik 28 % šalies darbuotojų . Valdžios institucijų vertinimu, realiojo darbo užmokesčio padidėjimas 2022 m. neviršys našumo augimo. Iš tikrųjų jos mano, kad 2022 m. faktinis vieno darbuotojo atlygis visos ekonomikos mastu smarkiai sumažės, nepaisant didesnio minimaliojo darbo užmokesčio. Šie įverčiai iš esmės atitinka Komisijos 2022 m. pavasario prognozę, kurioje vis dėlto numatoma, kad minimalusis darbo užmokestis turės didesnį poveikį bendram darbo užmokesčio augimui, o faktinis vieno darbuotojo atlygis taip pat turėtų sumažėti. Konkurencingumas, vertinamas pagal vienetui tenkančias darbo sąnaudas ( ), prieš pandemiją pagerėjo daugiausia dėl sumažėjusio darbo užmokesčio ir vis labiau didėjusio našumo. 2021 m. darbo našumas ( ) padidėjo 7,8 %, o jo augimo tempas 2022 ir 2023 m. turėtų siekti vidutiniškai 2,0 %. Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir į numatomą minimaliojo darbo užmokesčio padidėjimo poveikį bendram darbo užmokesčio augimui, numatoma, kad Graikijos vienetui tenkančios darbo sąnaudos per tą patį laikotarpį šiek tiek sumažės, bet mažiau nei visoje ES. Graikijos eksporto pagrindą vis dar sudaro technologiškai nesudėtingi produktai, o eksporto ir BVP santykis yra mažas, nors pastaruoju metu padėtis pagerėjo ( ). ·Valdžios institucijos užbaigė patikrinimų sistemos reformą, priimdamos paskutinius likusius aplinkos apsaugos srities antrinės teisės aktus. Teisės aktais leidžiama pradėti taikyti vykdymo užtikrinimo valdymo modelį – sistemą, kurią naudojant inspektoriai gali priimti vykdymo užtikrinimo sprendimus pagal iš anksto nustatytus kriterijus ir sudaromos palankesnės sąlygos suderintai taikyti vykdymo užtikrinimo sistemą. Valdžios institucijos įsipareigojo iki 2022 m. spalio mėn. įgyvendinti šiuos veiksmus: ·užbaigti teisinį darbo teisės aktų kodifikavimą. Nors kodifikavimo procesas jau pradėtas, dėl neseniai įvykdytos reikšmingos Valstybinės užimtumo tarnybos reformos, kurią reikėjo įtraukti į kodifikavimo procesą, konsoliduotų redakcijų, kurias parengus bus įvykdytas įsipareigojimas, priėmimo terminas nukeltas į 2022 m. spalio mėn. Kodifikuotų teisės aktų projektai bus pateikti iki birželio mėn. ·Kalbant apie kadastro reformą, pagal planą praėjusį ketvirtį ir toliau buvo daroma pažanga kadastro kartografavimo srityje, o iki 2022 m. rugsėjo mėn. pabaigos bus naudojama arba viešai paskelbta 65 % visų nuosavybės teisių. Toliau vėluojama ratifikuoti miškų žemėlapius, todėl kadastro užbaigimo tvarkaraštis gali būti dar labiau pratęstas. Vėluojama dėl neseniai padaryto teisės akto pakeitimo, kuriuo maždaug 5 % šalies teritorijos buvo panaikintas miško statusas, t. y. viešosios nuosavybės prezumpcija. Nors šiuo pakeitimu sprendžiamos kai kurios ilgai besitęsiančios problemos, dėl jo reikės peržiūrėti galiojančias kadastrinio kartografavimo sutartis ir atsiras rizika, kad kils naujų su kadastro reforma susijusių teisinių problemų. Siekiant atsižvelgti į naują padėtį, 95 % miškų žemėlapių ratifikavimo tvarkaraštis atidėtas dviem mėnesiais iki 2022 m. rugsėjo mėn. Kad būtų išvengta tolesnio vėlavimo užbaigti miškų žemėlapių ratifikavimą ir kadastrinio žemėlapio sudarymą, valdžios institucijos susitarė priimti teisinę nuostatą, pagal kurią būtų galima panaikinti pirmiau minėto 5 % Graikijos žemės ploto valstybės nuosavybę. Naujų Graikijos kadastro biurų steigimo tempas sumažėjo dėl vadovaujančių darbuotojų trūkumo, tačiau jie šiuo metu įdarbinami. Valdžios institucijos raginamos laikytis peržiūrėto tvarkaraščio ir iki 2022 m. gruodžio mėn. užbaigti visą reformą. Kalbant apie šiuo ataskaitiniu laikotarpiu įgyvendintas platesnio masto reformas, valdžios institucijos priėmė galutinį antrinės teisės aktą, kuris yra itin svarbus įgyvendinant viešųjų pirkimų įstatymą. Teisės aktai susiję su naujo juridinio asmens, kursiančio ir palaikysiančio naują integruotą techninių specifikacijų ir techninių darbų sąnaudų apskaičiavimo sistemą, įsteigimu. Valdžios institucijos taip pat parengė ir Ministrų Taryboje patvirtino aukštojo mokslo įstatymo projektą. Įstatymu modernizuojamas ir sustiprinamas aukštojo mokslo įstaigų organizacinis ir edukacinis savarankiškumas, lankstumas ir veiksmingumas, decentralizuojamas ir supaprastinamas jų valdymas. Tikimasi, kad įstatymo projektas Parlamentui bus pateiktas 2022 m. birželio mėn. Graikijos turto ir dalyvavimo valdant turtą įmonė ir privatizavimas Vykdant griežtesnę priežiūrą, Graikijos turto ir dalyvavimo valdant turtą įmonė 2018 m. ir 2022 m. priėmė pirmuosius du strateginius planus, įgyvendino įvairias jos portfeliui priklausančių valstybės valdomų įmonių valdymo reformas, užbaigė išsamius valdybų peržiūrų ir paskyrimų šiose įmonėse ciklus, inicijavo esminius intervencinius veiksmus pagrindinėse valstybės valdomose įmonėse (nors nekilnojamojo turto valdymas tebėra itin svarbus punktas) ir pradėjo teikti dividendų pajamų srautus. Graikijos Respublikos turto plėtros fondas užbaigė keletą privatizavimo sandorių, įskaitant „Hellinikon“ sandorį, Atėnų tarptautinio oro uosto koncesijos sutarties pratęsimą, 66 % gamtinių dujų perdavimo sistemos operatoriaus DESFA pardavimą ir Alimos prieplaukos koncesiją, už visus šiuos sandorius gavo 2,4 mlrd. EUR privatizavimo pajamų. Einamuoju ataskaitiniu laikotarpiu Graikijos turto ir dalyvavimo valdant turtą įmonė pradėjo įgyvendinti 2022 m. sausio mėn. patvirtintą strateginį planą, įskaitant jos portfeliui priklausančių įmonių valdybos sudėties atnaujinimą, tačiau kai kurie veiksmai buvo sumažinti dėl neapibrėžtumo, susijusio su bendrovės dividendų pajamų planu. Įgyvendinant koordinavimo mechanizmą padaryta pažanga priimant antrinės teisės aktus, būtinus veiklos sutarčiai su Atėnų miesto transporto organizacija (OASA) įgyvendinti, ir imantis tolesnių veiksmų siekiant atnaujinti įsipareigojimų pareiškimus, kuriuose nustatyti pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai, taikomi įmonės portfeliui priklausančioms valstybės valdomoms įmonėms. Privatizavimo srityje padaryta pažanga įgyvendinant turto plėtros planą ir priimtas atnaujintas planas, kuriame nustatyti tolesni veiksmai, susiję su jame numatytais sandoriais. Valdžios institucijos įsipareigojo iki 2022 m. spalio mėn. atlikti šiuos veiksmus, susijusius su viešojo turto valdymu ir įmone:

·priimti teisės aktus dėl valstybės valdomų įmonių institucinės struktūros modernizavimo, įskaitant nepriklausomą komercinę įmonės portfeliui priklausančių įmonių veiklą. Parlamentui pateikus teisės akto projektą, tikimasi, kad reforma bus priimta iki birželio mėn. Tikimasi, kad tai bus svarbi reforma, kuria bus sustiprintas valstybės valdomų įmonių valdymas; ·apibrėžti išsamią valstybinės nekilnojamojo turto bendrovės strategiją, kad būtų pasiektas plataus užmojo viso nekilnojamojo turto portfelio pelningumas. Įmonė tikisi, kad šie veiksmai bus atlikti iki 2022 m. gegužės mėn. pabaigos; ·pradėti išsamią Olimpinio lengvosios atletikos centro (OAKA), kuris ateityje bus perduotas Graikijos turto ir dalyvavimo valdant turtą įmonei, galimybių studiją. Valdžios institucijos tikisi, kad šie veiksmai bus atlikti iki 2022 m. birželio mėn.; ·užbaigti reikalavimus atitinkančio nekilnojamojo turto, įtraukto į 2018 m. valstybinės nekilnojamojo turto bendrovės paketą, perdavimą. Konkrečiai kalbant apie privatizavimo sandorius pagal turto plėtros planą, valdžios institucijos aktyviai sieks pažangos šiose srityse: ·Graikijos Respublikos turto plėtros fondas (TAIPED) beveik užbaigė valstybės dujų įmonės (DEPA) infrastruktūros privatizavimo procesą. Tikimasi, kad ši įmonė bus sėkmingai privatizuota už pasiūlytą didelę 733 mln. EUR sumą (65 % Fondo akcijų vertė siekia 476 mln. EUR). Šis privatizavimo sandoris yra labai svarbus, nes tikimasi, kad pirkėjas, Italijos bendrovė, prisidės prie šalies dujų skirstymo tinklo tobulinimo ir plėtros. ·Nepaisant tam tikros pažangos, vis labiau vėluojama užbaigti „Egnatia“ greitkelio tunelių statybos darbus ir gauti licencijas ir kyla rizika, kad greitkelio nebus galima perduoti pasirinktam koncesininkui iki 2022 m. pabaigos, kaip planuota iš pradžių. Dėl to gali būti, kad valstybė koncesininkui turės mokėti kompensacijas, o koncesininkas perims statybos ir licencijų gavimo darbus bei su jais susijusias išlaidas. Koncesijos vertė – beveik 1,5 mlrd. EUR iš anksto atliktas mokėjimas ir reguliariai kasmet koncesininko atliekami mokėjimai. ·Tebevykstantis konkursas dėl požeminės gamtinių dujų saugyklos Pietų Kavaloje koncesijos sutarties, kuri yra ypač svarbi siekiant padidinti energijos tiekimo saugumą, galės būti tęsiamas tik tada, kai Energetikos reguliavimo institucija priims sprendimą dėl savo tarifų nustatymo sistemos. Šį sprendimą vėluojama priimti ir dabar tikimasi, kad jis bus priimtas iki 2022 m. gegužės mėn. pabaigos. ·Kiti vykdomi sandoriai, visų pirma susiję su regioniniais uostais ir „Gournes Heraklion“ (buvusios Amerikos karinės bazės Kretoje dalies plėtra), vyksta sėkmingai. Valdžios institucijos toliau įgyvendins turto plėtros planą. Viešasis administravimas Vykdant griežtesnę priežiūrą, valdžios institucijos užbaigė nuolatinių sekretorių ir visų generalinių direktorių paskyrimą, siekdamos depolitizuoti viešąjį administravimą, numatytus judumo ir veiklos rezultatų vertinimo ciklus ir pagrindinius integruotos žmogiškųjų išteklių valdymo sistemos elementus, t. y. skaitmenines organizacines schemas ir pareigybių aprašymus, skirtus viešojo administravimo sektoriui. Siekdamos padidinti teisinį tikrumą ir galimybes susipažinti su teisės aktais pasitelkiant teisės aktų kodifikavimą, valdžios institucijos sudarė sutartį, pagal kurią tikimasi iki 2024 m. įdiegti nacionalinius kodifikavimo vartus. Ja taip pat buvo užbaigtas 2018–2021 m. nacionalinio kovos su korupcija plano įgyvendinimas. Einamuoju ataskaitiniu laikotarpiu valdžios institucijos įvykdė dar vieną įsipareigojimą kovos su korupcija srityje: ·valdžios institucijos ėmėsi svarbių priemonių, kad įgyvendintų likusias tris rekomendacijas, pateiktas po Kovos su korupcija valstybių grupės (GRECO) ketvirtojo vertinimo etapo. Daugelis priemonių bus nustatytos Teisingumo organizavimo ir teisėjų statuso kodekse, kuris gegužės 13 d. buvo pateiktas Teisės ir Parlamento reikalų generaliniam sekretoriatui ir turės būti pateiktas Parlamentui iki 2022 m. gegužės mėn. pabaigos. GRECO oficialiai iš naujo įvertins savo 2023 m. ataskaitoje pateiktas rekomendacijas. Kalbant apie šiuo ataskaitiniu laikotarpiu įgyvendintas platesnio masto reformas, valdžios institucijos padarė pažangą stiprindamos valstybės pareigūnų įdarbinimo ir atlyginimų kontrolę. Pirma, parengtas nuolatinių ir laikinųjų mokytojų poreikių vertinimas, kuris, Švietimo ir religijos reikalų ministerijai atlikus peržiūrą, turėtų būti užbaigtas iki 2022 m. gegužės mėn. pabaigos. Tikimasi, kad taip bus pagerintas tokių pareigybių nuspėjamumas, dėl kurio anksčiau buvo labai padidėjęs laikinųjų pareigybių, kurios dažnai buvo pakeičiamos nuolatinėmis pareigybėmis, skaičius. Antra, siekdamos pašalinti kai kuriuos pastebėtus nukrypimus nuo bendros darbo užmokesčio lentelės, valdžios institucijos parengė teisės aktų pakeitimus, kurie turėtų būti priimti iki 2022 m. gegužės mėn. pabaigos. Šie pakeitimai apima nuostatas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų nuosekliai atlyginama už darbą einant vadovaujamas pareigas ir kelionės išlaidas. Baigta rengti nauja leidimų suteikimo pavojingoms ir daug pastangų reikalaujančio darbo vietoms metodika, kurią planuojama pradėti taikyti iki 2022 m. rugpjūčio mėn. Galiausiai buvo pradėtas skyrimo eiti nuolatinio sekretoriaus pareigas Švietimo ir religijos reikalų ministerijoje procesas ir tikimasi, kad jis bus baigtas iki 2022 m. liepos mėn. MAKROEKONOMINIAI POKYČIAI Nepaisant užsitęsusio neapibrėžtumo dėl viena po kitos trukusių pandemijos bangų, 2021 m. Graikijos ekonomika greitai atsigavo ir beveik visiškai atsvėrė 2020 m. patirtą stiprų ekonomikos nuosmukį. Dėl geresnio, nei tikėtasi, turizmo sezono Graikijos realusis BVP 2021 m. padidėjo 8,3 %, o privatus vartojimas beveik visiškai pasiekė iki pandemijos buvusį lygį, nes vyriausybė įgyvendino veiksmingą skubią pajamų paramą ir buvo panaudotos sukauptos sutaupytos lėšos. Augimą taip pat skatino didelis privačių investicijų padidėjimas, kuris buvo remiamas vyriausybės paramos įmonėms priemonėmis, ir laipsniškas veiksmų pagal Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įgyvendinimas, taip pat Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo lėšos. Prekių eksportas toliau didėjo, nes šaliai palankią įtaką daro ES ir kitų prekybos partnerių atsigavimas. Tuo pat metu didėjančios energijos kainos ir toliau daro poveikį realioms pajamoms ir einamosios sąskaitos deficitui. Daugiausia dėl tarptautinių energijos kainų padidėjimo 2022 m. balandžio mėn. bendroji infliacija gerokai padidėjo ir siekė 9,4 %, kai 2021 m. ji vidutiniškai siekė 0,6 %. Ekonominiai pokyčiai pirmaisiais 2022 m. mėnesiais, prieš Rusijos pradėtą karinę agresiją prieš Ukrainą, parodė, kad atsigavimas Graikijoje įgauna pagreitį. Vertinant pirmųjų dviejų 2022 m. mėnesių dažnai atnaujinamų duomenų rodiklius matyti, kad padidėjo privataus sektoriaus išlaidos, o ekonominės nuotaikos išliko teigiamos iki vasario mėn. pabaigos, kaip rodo tiek vartotojų, tiek verslo pasitikėjimo lygis. Įvertinus išankstinius turizmo rodiklius nustatyta, kad sezonas Graikijai turėjo būti palankus, o Vyriausybė įgyvendino paramos priemones, kad iš dalies sušvelnintų neigiamą didelių energijos kainų poveikį disponuojamosioms pajamoms. Dėl Rusijos invazijos į Ukrainą tenka iš naujo įvertinti visų valstybių narių, įskaitant Graikiją, ekonomines perspektyvas. Manoma, kad šis karas paveiks Graikijos ekonomiką trimis pagrindiniais kanalais. Visų pirma karas dar labiau padidino pasaulines energijos kainas, dėl kurių, manoma, dar labiau padidės vidaus infliacinis spaudimas ir sumažės realiosios disponuojamosios namų ūkių pajamos. Tačiau numatoma, kad Vyriausybės paramos priemonėmis, minimaliojo darbo užmokesčio padidinimu nuo 2022 m. gegužės mėn. ir tebeturimomis didelėmis sukauptomis sutaupytomis lėšomis pavyks iš dalies sumažinti neigiamą poveikį privačiam vartojimui. Antra, nors tiesioginis Rusijos poveikis finansų sektoriui yra labai ribotas, dėl padidėjusio neapibrėžtumo ir nenoro rizikuoti, taip pat dėl padidėjusių tiekimo kliūčių gali būti vėluojama pradėti įgyvendinti kai kuriuos naujus investicinius projektus. Galiausiai tikėtina, kad eksporto augimas sumažės, atsižvelgiant į numatomą ES ir viso pasaulio ekonomikos sulėtėjimą. Vis dėlto tikimasi, kad turizmo sektorius išliks atsparus, nes iš Rusijos, Ukrainos ir Baltarusijos atvykstantys turistai sudaro tik nedidelę visų turistų dalį. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatyta, kad 2022 m. realusis BVP padidės 3,5 %, o 2023 m. – 3,1 %. Numatoma, kad infliacija bus didžiausia 2022 m. antrąjį ketvirtį ir vėliau išliks didelė, o 2023 m. sumažės. Pagrindiniai infliacijos didėjimo veiksniai yra didėjančios tarptautinės naftos ir dujų kainos, o maisto kainoms poveikį daro pagrindinių, kaip antai trąšų ir transporto, sąnaudų padidėjimas. Prognozuojama, kad 2022 m. bendroji infliacija sieks 6,3 %, o 2023 m. – 1,9 %. Padėtis Graikijos darbo rinkoje toliau gerėjo, tačiau nedarbas tebėra vienas didžiausių ES. Taikant tikslines užimtumo rėmimo priemones jautriuose sektoriuose darbdaviai sugebėjo išlaikyti darbuotojus po koronaviruso protrūkio krizės ir buvo palengvintas ekonomikos atsigavimas. 2021 m. antrąjį pusmetį sukuriamų darbo vietų skaičius sparčiai didėjo ir numatoma, kad jis didės ir 2022 m., nepaisant bendro ekonominės veiklos sulėtėjimo dėl infliacinio spaudimo tais metais. Remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, numatoma, kad nedarbo lygis 2022 m. ir 2023 m. atitinkamai sieks 13,7 % ir 13,1 %. Ilgalaikio nedarbo lygis toliau mažėja nuo 2015 m. ir sumažėjo nuo 10,5 % 2020 m. iki 9,2 % 2021 m. Numatoma, kad nuo 2022 m. gegužės mėn. padidinus minimalųjį darbo užmokestį bus paskatintas nominaliojo darbo užmokesčio augimas antrąjį pusmetį, atsižvelgiant į tai, kad minimalųjį darbo užmokestį gauna beveik 28 % šalies darbuotojų ( ). Numatoma, kad 2023 m. numatytas mokesčių sumažinimas turės teigiamą poveikį disponuojamosioms pajamoms, investicijoms ir užimtumui (žr. tolesnį skirsnį, kuriame aptariami fiskaliniai pokyčiai).

Rusijos karinė agresija prieš Ukrainą padidino ekonomikos vystymosi sulėtėjimo riziką. Prognozė grindžiama techninėmis prielaidomis dėl pasaulinių energijos kainų padidėjimo trukmės ir rimtumo bei pasaulinių vertės grandinių sutrikimų. Nuo šių prielaidų labai priklauso namų ūkių išlaidų prognozės ir investicijų dinamika. Energijos išteklių tiekimo Graikijai sutrikimas yra dar vienas neigiamas aspektas. Neapibrėžtumas susijęs ir su turizmo sezonu, nes dėl infliacijos gali sumažėti realiosios namų ūkių disponuojamosios pajamos turistų kilmės šalyse, nors išankstinių rezervacijų skaičius išlieka didelis. Kita vertus, atsižvelgiant į gerus prekių eksporto rezultatus ankstesniu laikotarpiu, kuriuo buvo padidėję tiekimo sutrikimai, galima daryti išvadą, kad Graikijos eksportas tapo atsparus, todėl šalies išorės veiklos rezultatų perspektyvos gali būti geresnės. 1 lentelė. Pagrindinių makroekonominių kintamųjų santrauka (%) 2021 2022 2023 Realiojo BVP augimas 8,3 3,5 3,1 Užimtumo augimas 0,5 1,2 1,2 Nedarbo lygis 14,7 13,7 13,1 Suderintas vartotojų kainų augimo indeksas 0,6 6,3 1,9 Šaltinis: Europos Komisija FISKALINIAI POKYČIAI Graikijos pirminis deficitas, stebimas taikant griežtesnę priežiūrą, 2021 m. siekė 5,5 % BVP. Šis skaičius yra 2,1 procentinio punkto mažesnis, nei numatyta Komisijos 2021 m. rudens prognozėje. Tokį pagerėjimą daugiausia lėmė spartesnis nominaliojo BVP augimas ir palankesnė mokesčių bazių, ypač įmonių ir gyventojų pajamų, raida. Remiantis šia informacija galima paaiškinti apie 1,8 procentinio punkto pagerėjimą. Be to, kalbant apie atsigavimą, išlaidos socialinėms išmokoms buvo mažesnės, nei tikėtasi. Dauguma fiskalinių priemonių, priimtų pandemijos socialinėms ir ekonominėms išlaidoms sušvelninti, 2022 m. bus laipsniškai panaikintos. Dauguma priemonių buvo panaikintos iki 2022 m. gegužės mėn., o likusios priemonės bus laipsniškai panaikintos iki metų pabaigos – pavyzdžiui, pratęsta subsidijų įdarbinimui programa, kuria siekiama sukurti 50 000 naujų darbo vietų, šešis mėnesius subsidijuojant socialinio draudimo įmokas už kiekvieną naują darbo sutartį ir didesnes sveikatos priežiūros išlaidas, iš dalies susijusias su skiepijimo kampanija. Numatoma, kad su pandemija susijusių priemonių fiskalinis poveikis 2022 m. pasieks 1,8 % BVP, palyginti su 7,2 % BVP 2021 m. Atsižvelgdama į didėjančias energijos kainas, Vyriausybė ėmėsi svarbių laikinų priemonių, kad sumažintų neigiamą poveikį namų ūkiams ir įmonėms. Apskaičiuota, kad bendra šių priemonių apimtis 2022 m. sieks 2,3 % BVP, tačiau jų tiesioginis poveikis biudžetui neviršija 1,1 % BVP, nes dalis šių išlaidų bus padengtos panaudojant nenumatytas pajamas iš atsinaujinančiųjų išteklių, kurias lėmė elektros energijos kainų padidėjimas (1,2 % BVP). Šios priemonės apima: I)priemones, kuriomis siekiama sumažinti padidėjusias elektros energijos vartojimo ir šildymui naudojamų dujų išlaidas. Jos apima namų ūkiams ir įmonėms skirtas subsidijas, susijusias su didesnėmis nei tam tikra riba dabartinėmis elektros energijos kainomis. Namų ūkių atveju subsidija padengiama vidutiniškai 80 % sumos, kuria viršijama nustatyta kainos riba (t. y. 90 % sumos, kuria padidėjo kaina už pirmuosius 150 KWh suvartojamos elektros energijos per mėnesį, ir 70 % sumos, kuria padidėjo kaina už kitus 150 KWh suvartojamos elektros energijos), o pažeidžiamų namų ūkių atveju – 95 %. Subsidija neteikiama didesniam nei 300 KWh suvartotam kiekiui. Įmonėms suteikiamos subsidijos, kuriomis 2022 m. pirmąjį ir antrąjį pusmetį padengiama 40 % ir 30 % sumos, kuria padidėjo kaina. Labai mažoms įmonėms per pirmuosius keturis 2022 m. mėnesius buvo suteiktos papildomos subsidijos, kuriomis iš viso buvo padengta 80 % sumos, kuria padidėjo šiuo laikotarpiu suvartoto kiekio kaina. Valdžios institucijos taip pat skyrė papildomas šildymo išmokas, kad sušvelnintų staigaus gamtinių dujų kainų padidėjimo 2022 m. sausio–balandžio mėn. poveikį. Numatoma, kad bendras šių subsidijų dydis iki metų pabaigos pasieks 1,9 % BVP, o biudžeto išlaidos, manoma, sudarys 0,7 % BVP. Minėtų subsidijų dydis nustatomas pagal formulę, kuria užtikrinama, kad priemonė būtų laikina ir nustotų galioti, kai energijos kainos nukris žemiau nustatytos ribos. Numatomoms su priemone susijusioms biudžeto išlaidoms padengti valdžios institucijos planuoja panaudoti didesnes apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos pajamas; II)priemones, kuriomis mažinamas didelės infliacijos poveikis pažeidžiamiems namų ūkiams. Pažeidžiamiems namų ūkiams, įskaitant mažas pajamas gaunančius pensininkus, invalidumo pašalpų gavėjus ir neapdraustus vyresnio amžiaus asmenis, buvo skirti 200 EUR vertės kuponai. Siekiant sušvelninti padidėjusios infliacijos poveikį, 2022 m. balandžio mėn. buvo išmokėta papildoma garantuotų minimaliųjų pajamų ir išmokų vaikui dalis. Be to, gyvūnų veisėjams buvo suteikta subsidija, skirta kompensuoti padidėjusias išlaidas pašarams. Apskaičiuota, kad 2022 m. šių vienkartinių išmokų fiskalinės išlaidos sudarys 0,2 % BVP; III)priemones, skirtas didelių kuro kainų poveikiui mažinti. Valdžios institucijos nusprendė tris mėnesius subsidijuoti kuro išlaidas asmenims, kurių deklaruojamos metinės šeimos pajamos neviršija 30 000 EUR, suteikdamos iš anksto apmokėtas 40 EUR vertės korteles. Be to, dyzelino kaina subsidijuojama 0,12 EUR už litrą, o taksi vairuotojai gavo vienkartinę 200 EUR išmoką, skirtą padidėjusioms išlaidoms degalams padengti. Numatoma, kad 2022 m. šių priemonių fiskalinės išlaidos sudarys 0,1 % BVP; IV)tikslinį mokesčių sumažinimą. Valdžios institucijos nusprendė pratęsti sumažinto pridėtinės vertės mokesčio tarifo taikymą transportui iki 2022 m. gruodžio mėn., kuris kitu atveju baigtų galioti 2022 m. birželio mėn., nuo 2022 m. balandžio mėn. žemės ūkio trąšoms taikomą pridėtinės vertės mokesčio tarifą sumažinti nuo 13 % iki 6 % ir grąžinti 2022 m. ūkininkų sumokėtą specialų mokestį už dyzeliną. Apskaičiuota, kad pajamų sumažėjimas sieks 0,1 % BVP. Atsižvelgdamos į tai, kad numatoma, jog išlaidos viršys pradines viršutines biudžeto ribas, balandžio mėn. pradžioje valdžios institucijos patvirtino papildomą 2 mlrd. EUR biudžetą (1,0 % BVP). Tai padės padidinti išlaidas priemonių įgyvendinimui ir valdžios sektoriaus subjektų išlaidas, susijusias su didelėmis energijos kainomis. Siekdama atsižvelgti į neapibrėžtumą, Komisija numatė papildomus 0,4 % BVP asignavimus 2022 m., kurie taip pat įtraukti į Graikijos stabilumo programos prognozes. Tikimasi, kad dėl šių asignavimų bus balsuojama tvirtinant antrąjį papildomą biudžetą iki 2022 m. rugsėjo mėn. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 m. pirminio balanso deficitas sieks 1,9 % BVP, o 2023 m. bus pasiektas 1,3 % BVP perteklius ir tai atitinka valdžios institucijų prognozę. Biudžeto būklės pagerėjimą, palyginti su 2021 m., daugiausia lėmė tebevykstantis ekonomikos atsigavimas ir laipsniškas fiskalinės paramos priemonių panaikinimas. Graikijos 2022 m. stabilumo programoje pateiktos labai panašios prognozės: 2022 m. numatytas 2,0 % BVP pirminis deficitas ( ), o 2023 m. – 1,1 % BVP pirminis perteklius. Prognozuojami veiksniai, įtraukti į valdžios institucijų planą 2023 m. atlikti du nuolat galiojančius ekonomikos augimui palankius mokesčių sumažinimus, kurių įgyvendinimas, kaip nurodyta stabilumo programoje, priklauso nuo galiojančių ES fiskalinių taisyklių laikymosi. Savo stabilumo programoje valdžios institucijos nurodė, kad nuo 2023 m. jos ketina toliau taikyti šiuo metu galiojantį sumažintą socialinio draudimo įmokų tarifą ir papildomą solidarumo mokestį. Šiomis priemonėmis siekiama sumažinti didelę mokesčių naštą namų ūkiams (iki pandemijos darbo jėgos mokesčių pleištas Graikijoje buvo dviem procentiniais punktais didesnis už euro zonos vidurkį ), remti darbo jėgos paklausą ir didinti namų ūkių disponuojamąsias pajamas, o tai, kaip tikimasi, turės teigiamą poveikį vartojimui ir ekonomikos atsigavimui apskritai. Jos grindžiamos priemonėmis, kurios iš pradžių buvo nustatytos 2021 ir 2022 m., siekiant sušvelninti pandemijos poveikį, ir baigs galioti šių metų pabaigoje. Visų pirma šiomis priemonėmis užtikrinamas nuolatinis laikinas socialinio draudimo įmokų sumažinimas trimis procentiniais punktais (1,8 procentinio punkto – darbdavių įmokų sumažinimas ir 1,2 procentinio punkto – darbuotojų įmokų sumažinimas) ir prievolės mokėti papildomą solidarumo mokestį netaikymas pandemijos laikotarpiu. Papildomas solidarumo mokestis taikomas mokesčio bazei, kuri yra kitokia nei gyventojų pajamų mokestis, o taip atsiranda galimybė dar labiau supaprastinti mokesčių sistemą. Apskaičiuota, kad šių priemonių fiskalinės išlaidos per metus sieks 0,8 % BVP. Pagal stabilumo programą šių politikos veiksmų įgyvendinimas priklauso nuo to, ar jie atitinka Europos fiskalines taisykles, kurios įsigalios nuo 2023 m. Po Graikijos stabilumo programos pateikimo ir Komisijos 2022 m. pavasario prognozės galutinio termino nustatymo vyriausybė paskelbė apie naują priemonių rinkinį, kuriuo siekiama švelninti padidėjusių energijos kainų padarinius. Pirma, Graikija paskelbė apie naują didmeninės elektros energijos kainos mažinimo mechanizmą, kuris bus taikomas nuo 2022 m. liepos 1 d. Antra, šiuo metu galiojanti subsidijų schema (žr. pirmiau pateiktą i punktą) bus toliau taikoma iki 2022 m. pabaigos, o nuo 2022 m. gegužės mėn. ji bus išplėsta, kad apimtų didesnę dalį sumos, kuria padidėjo kaina už 300 KWh ir daugiau nei 300 KWh suvartojamos elektros energijos per mėnesį, ir būtų taikoma visoms buveinėms, t. y. ne tik pagrindinei buveinei. Galiausiai bus atgaline data suteikta subsidija, kuria bus galima padengti 60 % pagrindinės buveinės 2021 m. gruodžio mėn.–2022 m. gegužės mėn. laikotarpio sąskaitų už elektros energiją. Numatoma, kad 2022 m. šių priemonių dydis pasieks 0,4 % BVP. Valdžios institucijos ketina padengti šių priemonių sąnaudas, taip pat pajamas iš atsinaujinančiųjų išteklių, prarastas dėl didmeninės kainos sumažinimo įvedus naują nepaprastąjį 90 % mokestį energijos gamintojų nenumatytoms pajamoms, gautoms nuo 2021 m. spalio mėn. iki 2022 m. birželio mėn. (0,3 % BVP) ir panaudojus dalį rezervo (0,4 % BVP), kuris jau buvo įtrauktas į Komisijos 2022 m. pavasario prognozę. Šiuo metu Komisijos tarnybos vertina naujųjų priemonių atitiktį Komisijos komunikate dėl plano „REPowerEU“ ( ) pateiktoms gairėms ir atitinkamiems ES teisės aktams. Nepaisant to, kad 2021 m. rezultatai bus geresni, nei tikėtasi, fiskalinė rizika išlieka didelė. Su energijos rinkomis susijęs neapibrėžtumas kelia didžiausią pavojų prognozei, nes dėl jo gali padidėti energijos subsidijų sąnaudos ir atsirasti spaudimas papildomoms paramos priemonėms, net jeigu dėl padidėjusių energijos kainų padidėjusiomis pajamomis būtų šiek tiek sumažintos sąnaudos. Kalbant apie pandemiją, nors trumpalaikė rizika, kad esamos neatidėliotinos priemonės bus toliau taikomos, mažėja, vis dar išlieka rizika, kad ateinančiais metais bus pareikalauta įvykdyti garantijas, suteiktas kartu su paramos priemonėmis. Neseniai patvirtintos arba planuojamos finansų politikos priemonės, įskaitant pažeidžiamiems skolininkams priklausančio nekilnojamojo turto pardavimo ir atgalinės nuomos schemą, gali lemti deficito ar skolos padidėjimą, priklausomai nuo jų galutinės statistinės klasifikacijos. Papildoma rizika kyla dėl nagrinėjamų teismo bylų, visų pirma dėl kompensacijos atgaline data už papildomų pensijų ir sezoninių premijų sumažinimą, ir bylos prieš valstybinę nekilnojamojo turto bendrovę (ETAD). Kita vertus, įmonių pelningumas gali ir toliau viršyti lūkesčius, kaip buvo 2021 m. fiskalinių rezultatų atveju. VALSTYBĖS FINANSAVIMAS

Graikija anksčiau grąžino likusias Tarptautinio valiutos fondo paskolas. 2022 m. balandžio mėn. pradžioje Graikija iš anksto grąžino Fondui likusias paskolas. Grąžinta suma siekė 1,9 mlrd. EUR. Pagal pradinį tvarkaraštį šių paskolų grąžinimo terminai būtų suėję daugiausia 2023–2024 m. Ankstesnis grąžinimas tapo įmanomas dėl gerėjančios Graikijos finansinės padėties, palankių finansavimo sąlygų ir didelio grynųjų pinigų rezervo. Manoma, kad iki 2022 m. pabaigos Graikija anksčiau grąžins dalį paskolų, suteiktų pagal Graikijos paskolų priemonę. Grynųjų pinigų rezervas išlieka didelis dėl naujos obligacijų emisijos ir pirmosios pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę skirtos išmokos. 2022 m. balandžio mėn. pabaigoje Graikija rinkoje sėkmingai surinko 1,5 mlrd. EUR, atnaujinusi septynerių metų obligacijų, kurių terminas sueis 2027 m., portfelius. Pasiektas 2,4 % pelningumas, o tai rodo, kad obligacijų pajamingumo skirtumas, palyginti su Vokietijos vyriausybės obligacijomis, išliko pakankamai didelis, palyginti su jo lygiu pandemijos laikotarpiu. 2022 m. balandžio mėn. viduryje grynųjų pinigų rezervas pasiekė apie 38 mlrd. EUR ( ). Ši suma apima pirmąją išmoką pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, kurios vertė – 3,6 mlrd. EUR ir kurią Graikija gavo 2022 m. balandžio 8 d. 2022 m. balandžio mėn. pabaigoje „Standard & Poor’s“ padidino Graikijos kredito reitingą iki BB+, o jos perspektyva buvo stabili, nes Graikijos politikos veiksmingumas nuolat gerėjo. Taigi šalies reitingas pagal „Standard and Poor’s“ yra tik per vieną žingsnį nuo investicinio lygio reitingo. SKOLOS TVARUMO ANALIZĖ Paskelbus Komisijos fiskalinio tvarumo ataskaitą ( ), Graikijos skolos tvarumo analizei taikyta metodika dabar yra visiškai suderinta su Komisijos horizontaliuoju požiūriu, taikomu visoms kitoms valstybėms narėms. Dabartinis metodikos taikymo atnaujinimas grindžiamas makroekonominių ir palūkanų normų prielaidų, jau pateiktų 12-ojoje griežtesnės priežiūros ataskaitoje, suderinimu su Komisijos horizontaliuoju požiūriu ir yra susijęs su fiskalinės politikos prielaidomis. Taikant fiskalinę prielaidą, kuria iki šiol buvo remiamasi griežtesnės priežiūros ataskaitose, laikoma, kad pasibaigus trumpalaikės prognozės laikotarpiui pirminis balansas sieks 2,2 % BVP ir jis bus pasiektas vidutiniškai 2023–2060 m. laikotarpiu. Remiantis 2018 m. birželio mėn. atliktu vertinimu, kuriame buvo naudojami tuo metu turėti duomenys, ši prielaida turėjo atitikti Stabilumo ir augimo paktą. Pagal persvarstytą metodiką įgyvendinama visoms valstybėms narėms Komisijos fiskalinio tvarumo ataskaitose ir skolos tvarumo stebėjimo priemonėse taikoma fiskalinė prielaida, kad politika nesikeis. Visų pirma daroma prielaida, kad struktūrinis pirminis balansas nuo paskutinių prognozės metų (šiuo atveju nuo 2023 m.) išliks pastovus ( ). Fiskalinė prielaida, kad politika nesikeis, reiškia, kad nominalusis pirminis balansas vidutiniškai bus didesnis už ankstesnę viso prognozės laikotarpio prielaidą. 2 lentelėje palyginamos ankstesnėje ataskaitoje taikytos pirminio balanso prielaidos ir šioje ataskaitoje taikyta prielaida. Trumpuoju laikotarpiu jos visos atitinka Komisijos 2022 m. pavasario fiskalinę prognozę. Prielaida, kad struktūrinis pirminis balansas bus pastovus, reiškia, kad 2024–2026 m. laikotarpiu pirminis balansas bus daug didesnis, nei manyta anksčiau, atsižvelgiant į teigiamo ir didėjančio gamybos apimties atotrūkio prognozę ir dėl ankstesnių pensijų reformų sutaupytas viešąsias išlaidas pensijoms (t. y. mažesnes su visuomenės senėjimu susijusias išlaidas). Nuo 2020 m. pabaigos, kai gamybos apimties atotrūkis buvo panaikintas, pirminis balansas mažėja, tačiau išlieka šiek tiek didesnis už ankstesnę prielaidą iki 2050 m. pabaigos, kaip matyti iš dabartinės struktūrinio pirminio balanso ir su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų prielaidų prognozės. Artėjant laikotarpio pabaigai, toliau mažėjant su visuomenės senėjimu susijusioms išlaidoms (o kitiems aspektams išliekant tokiems patiems), labai pagerėja pirminis balansas – 2060 m. jis pasieks 3,6 % ( ). Vadovaujantis Komisijos horizontaliuoju požiūriu daroma prielaida, kad dėl su pensijų sistema susijusių reformų bus sutaupyta fiskalinių lėšų, kaip nurodyta 2021 m. visuomenės senėjimo ataskaitoje ( ), o visos susijusios santaupos naudojamos skolai grąžinti. 2 lentelė. Fiskalinės prielaidos pokyčiai Šaltinis: Komisijos tarnybos Pastaba. Šioje lentelėje pateikiami pirminiai balansai atitinka 2010 m. Europos sąskaitų sistemą ir yra pagrįsti Komisijos 2022 m. pavasario prognoze 2022–2023 m. 3 lentelė. Svarbiausios atskaitos scenarijaus prielaidos. Projektas Šaltinis: Komisijos tarnybos Pastaba. Šioje lentelėje pateikiamas pirminis balansas atitinka 2010 m. Europos sąskaitų sistemą ir yra pagrįstas Komisijos 2022 m. pavasario prognoze 2022–2023 m. 4 lentelė. Pagrindinės scenarijų prielaidos. Projektas Šaltinis: Komisijos tarnybos Pastaba. Šioje lentelėje pateikiami pirminiai balansai atitinka 2010 m. Europos sąskaitų sistemą ir yra pagrįsti Komisijos 2022 m. pavasario prognoze 2022–2023 m. Atnaujinus skolos tvarumo analizę, visų scenarijų skolos ir bendrųjų finansavimo poreikių trajektorijos gerokai sumažės, o tai atspindi mažesnį atskaitos tašką, didesnius infliacijos lūkesčius ( ) ir naują fiskalinį planą, grindžiamą prielaida, kad politika nesikeis ( ). 2021 m. skolos ir BVP santykis pasiekė 193 %, t. y. jis buvo 10 procentinių punktų mažesnis, nei tikėtasi ankstesnėje ataskaitoje. Šį pagerėjimą visų pirma lėmė didesnis nei tikėtasi nominalusis BVP, tačiau taip pat mažesnis nei tikėtasi pirminis deficitas. Apskritai, atsižvelgiant į didelę skolą, atlikus skolos tvarumo analizę nustatyta didelė rizika vidutiniu laikotarpiu(). Pagal atskaitos scenarijų skolos ir BVP santykis 2060 m. sumažės iki maždaug 32 %, o bendrieji finansavimo poreikiai ilguoju laikotarpiu sumažės iki mažiau nei 10 % ( ). Vienas iš pagrindinių pokyčius lemiančių veiksnių, palyginti su ankstesne ataskaita, yra spartesnis nominaliojo BVP augimas, ypač trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu, kurį iš esmės lemia padidėjusi infliacija, kuri taip pat atspindima rinkos infliacijos lūkesčiuose. Šis pagerėjimas nevisiškai kompensuojamas palūkanų normų padidėjimu, nes Graikijos skolos vidutinis svertinis terminas yra labai ilgas, o tai sušvelnina rinkos palūkanų normų pokyčių poveikį trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu. Kita pagrindinė atnaujintų rezultatų dalis yra fiskalinė trajektorija, pagrįsta prielaida, kad politika nesikeis. Atsižvelgiant į prognozuojamą 1,4 % BVP struktūrinį pirminį balansą 2023 m. ir prielaidas dėl išlaidų, susijusių su visuomenės senėjimu, 2023–2060 m. fiskalinė trajektorija yra vidutiniškai 0,4 procentinio punkto didesnė už ankstesnę prielaidą, kad ji sieks 2,2 % BVP. Pagal didesnio rizikos priedo scenarijų skola iki 2060 m. sumažės iki 42 % BVP, o bendrasis finansavimas ilguoju laikotarpiu išliks mažesnis nei 10 % BVP. Net ir pagal lėto augimo scenarijų ( ) skolos santykis ilguoju laikotarpiu toliau mažės, o bendrieji finansavimo poreikiai išliks mažesni nei 20 % BVP. Siekiant atsižvelgti į fiskalinės politikos riziką, ketvirtajame scenarijuje daroma prielaida, kad pirminio balanso trajektorija bus mažesnė ( ). Pagal šį scenarijų 2023–2060 m. pirminis balansas vidutiniškai sieks 0,4 % BVP. Pagal šį scenarijų skola toliau mažės, tačiau daug lėčiau nei pagal kitus scenarijus ir iki prognozės laikotarpio pabaigos vis dar bus didesnė nei 100 % BVP. Bendrieji finansavimo poreikiai taip pat bus didesni – vidutiniu laikotarpiu jie sudarys apie 15 % BVP, o ilguoju laikotarpiu šiek tiek viršys 20 % BVP. 1 grafikas. Skolos tvarumo analizės rezultatai Šaltinis: Komisijos tarnybos Skolos tvarumo vertinimas priklauso nuo pagrindinių prielaidų ir jam būdingas didelis neapibrėžtumas, visų pirma susijęs su dabartiniu infliacijos sukeltu sukrėtimu. Naujame fiskaliniame plane numatyta, kad pirminis perteklius vidutiniškai yra gerokai didesnis nei buvo laikyta pagal ankstesnę fiskalinę prielaidą. Užmojis pasiekti ir išlaikyti vidutinį 2,6 % pirminį balansą beveik 40 metų yra labai platus ir tam reikėtų tokios fiskalinės drausmės, kurios precedento nėra beveik nei vienoje ES valstybėje narėje. Fiskalinė prielaida, kad politika nesikeis, atspindi dabartinę fiskalinės politikos situaciją ir bus peržiūrėta atsižvelgiant į kiekvieną Komisijos prognozę. Kaip pabrėžta mažesnio struktūrinio pirminio balanso scenarijuje, tais atvejais, kai tvarumo rizika yra didesnė, fiskalinis apdairumas yra labai svarbus siekiant užtikrinti skolos tvarumą. Kalbant apie infliaciją, jeigu dabartinis jos augimas būtų ne toks pastovus, kaip manoma remiantis dabartine metodika ir rinkos lūkesčiais, dėl mažesnio nominaliojo augimo skolos trajektorija būtų didesnė. Kalbant apie realųjį augimą, Graikijos potencialus augimas pastaruoju metu buvo mažesnis už ilgalaikį augimą, numatytą tiek pagrindiniame scenarijuje, tiek mažesnio augimo scenarijuje, kurie apima tikėtiną investicijų pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę poveikį augimui, remiantis Komisijos standartiniu T + 10 modeliavimu, pakoreguotu pagal QUEST modelį iki 10-ųjų prognozių metų, ir vėliau yra grindžiami 2021 m. ataskaitoje dėl senėjimo pateiktomis makroekonominėmis prielaidomis ( ). Norint pasiekti didesnį prognozuojamą potencialų gamybos apimties augimą, reikės įgyvendinti struktūrines reformas ir dideles augimui skatinti skirtas investicijas, be kita ko, nurodytas ir Graikijos atsparumo ir ekonomikos gaivinimo plane. Jos taip pat yra labai svarbios siekiant ilguoju laikotarpiu išlaikyti palankias palūkanų normas. FINANSŲ SEKTORIAUS POKYČIAI Graikijos bankai užbaigė išskirtinius metus neveiksnių paskolų mažinimo požiūriu, nes, kai įmanoma, pagrindinis dėmesys palaipsniui skiriamas perspektyviems skolininkams suteiktų neveiksnių skolųpertvarkymui. 2021 m. gruodžio mėn. neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis individualiu pagrindu siekė 12,8 % ir jis smarkiai sumažėjo, palyginti su 30,1 % 2020 m. pabaigoje ir 40,6 % 2019 m. pabaigoje. Du iš keturių sisteminės svarbos bankų 2021 m. pabaigoje užfiksavo vienaženklį neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykį, o kiti du bankai tą patį tikslą turėtų pasiekti ne vėliau kaip 2022 m. pabaigoje. Pagrindinė priežastis, dėl kurios sparčiai mažėja neveiksnių paskolų, kurių suma sumažėjo iki 18,4 mlrd. EUR, palyginti su didžiausia suma, kuri siekė 107,2 mlrd. EUR (2016 m. kovo mėn. pabaigoje) ( ), buvo pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriai pagal turto apsaugos programą „Hercules“. Sisteminės svarbos bankai rengia dar tris pakeitimo vertybiniais popieriais sandorius ( ) ir tikimasi, kad jie bus užbaigti laiku. Dėl didesnių garantijų mokesčių, kuriuos lemia karo Ukrainoje poveikis kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių vertės skirtumams, padidės būsimus sandorius inicijuojančių bankų patiriamos išlaidos. Būsimos pastangos, kad neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis taptų artimesnis ES vidurkiui, vis labiau priklausys nuo bankų siūlomų naujų paskolų (vardiklio efektas), taip pat nuo paskolų, kurių atžvilgiu nevykdomi įsipareigojimai arba kyla įsipareigojimų neįvykdymo rizika, valdymo ir nuo gebėjimo pasiūlyti perspektyvius ilgalaikius sprendimus. Be to, kai sėkmingas restruktūrizavimas nebus įmanomas, bus labai svarbu veiksmingai susigrąžinti įkaitą. 2 grafikas. Bendrų neveiksnių paskolų ir Graikijos bankų neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykio raida Šaltinis: Graikijos bankas Pastaba. Bendros neveiksnių paskolų sumos dalis visų klientų paskolų sumoje, vertinant balansines paskolas pagal Europos bankininkystės institucijos apibrėžtis. Grynosios naujos neveiksnios paskolos toliau kuriamos ribotai, nes išlieka bankų turto kokybei kylanti rizika. 2021 m. ketvirtąjį ketvirtį, nors ir mažesniu tempu, penktą ketvirtį iš eilės tęsėsi su neveiksniomis paskolomis susijusios grynųjų pinigų įplaukos ( ). 2021 m. pabaigoje beveik visiškai baigė galioti pakopinės palūkanų normos bankų produktai, siūlomi gyvybingiems klientams, susiduriantiems su laikinais sunkumais, ir likę apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų sektoriui skirti mokėjimų moratoriumai, ir pirmąjį metų pusmetį buvo laipsniškai nutrauktas programų taikymas reikšmingam skaičiui paskolų, kurioms taikytos valstybės paramos priemonės pagal „Gefyra“ ir „Gefyra II“ programas ( ). Bankai ir toliau praneša apie stabilią ir ribotą paskolų įsipareigojimų neįvykdymo ir pakartotinio įsipareigojimų neįvykdymo normą po to, kai buvo pasitraukta iš moratoriumų, ir vertinant pradinius požymius matyti, kad paskolų, kurioms nebetaikomos „Gefyra“ sistemos, įsipareigojimų nevykdymo norma yra panaši, o pasitraukiančių bankų produktų pakopinės palūkanų normos yra šiek tiek didesnės. Tačiau pirmieji svarūs rezultatai pasibaigus šių paramos priemonių taikymui bus pateikti ne anksčiau kaip 2022 m. birželio mėn. pabaigoje. Be to, nors tiesioginis arba netiesioginis Graikijos bankų sektoriaus poveikis Rusijos ar Ukrainos gyventojams yra ribotas, bankų turto kokybei kyla ekonomikos vystymosi sulėtėjimo rizika dėl galimo antrinio poveikio ekonominėms perspektyvoms ir realiosioms pajamoms, disponuojamoms namų ūkių, susijusių su neišprovokuota Rusijos invazija į Ukrainą. sėkmingas senų privačių neveiksnių skolų pertvarkymas vis labiau priklauso nuo valdymo įmonių, atsakingų už vertybiniais popieriais pakeistų ir parduotų paskolų tvarkymą. Neveiksnią skolą, kuri išbraukiama iš bankų balansų, toliau valdo specializuotos ne bankų finansų įstaigos (t. y. valdymo įmonės), kurios nuo 2021 m. gruodžio mėn. pabaigos valdė 79,7 mlrd. EUR daugiausia neveiksnių paskolų, kurių didžiąją dalį sudarė vertybiniais popieriais pakeistų neveiksnių paskolų portfeliai pagal programą „Hercules“. Šios institucijos siekia kuo labiau padidinti lėšų susigrąžinimą restruktūrizuojant ir, jeigu tai neįmanoma, likviduojant skolininkus. Pandemija apsunkino sklandų kai kurių vertybiniais popieriais pakeistų neveiksnių paskolų portfelių valdymo įmonių verslo planų vykdymą. Tikimasi, kad naujoji neteisminio pertvarkymo priemonė ir skolos išieškojimo proceso normalizavimas, pradėtas 2021 m. ketvirtąjį ketvirtį, taip pat padės valdymo įmonėms lengviau pasiekti verslo plano tikslus. Be to, siekdamos pagerinti kai kurių iš šių priemonių pinigų srautų generavimą, valdymo įmonės svarsto galimybę tikslingai parduoti paskolų portfelius. Tikimasi, kad laipsniškai vystantis šių paskolų antrinei rinkai bus sudarytos palankesnės sąlygos bankams refinansuoti skolininkus, kurie bus restruktūrizuojami ir vėl galės veikti, ir galbūt tam tikromis sąlygomis jiems bus suteiktos galimybės ateityje vėl būti įtrauktiems į bankų paskolų portfelius. Bankų pagrindinis pelningumas pagerėjo rezultatų požiūriu įtraukus vienkartines sumas. Visi keturi bankai, neįtraukę vienkartinių įvykių, 2021 m. užfiksavo pelną. Dviejų sisteminės svarbos bankų rezultatams poveikį padarė vienkartiniai nuostoliai, patirti likviduojant neveiksnias paskolas. Nepaisant to, pačių bankų skaičiavimais, visos pasikartojančios operacijos buvo pelningos, o tai rodo, kad buvo laipsniškai atkurtas pelningumas. Spartus mokesčių ir komisinių didėjimas padėjo iš esmės kompensuoti spaudimą pajamoms iš palūkanų dėl mažų palūkanų normų aplinkos ir neveiksnių paskolų pakeitimo vertybiniais popieriais užbaigimo ( ), kartu pagerinant ir pajamų derinio kokybę. Atsižvelgdami į tai, kad turi daug vietos vyriausybės obligacijų, sisteminės svarbos bankai ėmėsi priemonių, kad sušvelnintų galimo vyriausybės obligacijų pajamingumo padidėjimo poveikį jų pelningumui. Kalbant apie išlaidas, bankai toliau stengiasi riboti darbuotojų sąnaudas. Dabartinis rinkos neapibrėžtumas turėjo neigiamą poveikį bankų ilgalaikio neužtikrinto finansavimo išlaidoms ir gali turėti įtakos jų tolesnių skolos vertybinių popierių emisijų strategijai, kuria siekiama įvykdyti minimalų nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimą (MREL) ( ), tiek priemonių paskelbimo laiko, tiek jų rūšies atžvilgiu. Bankai numato kompensuoti galimą spaudimą jų finansavimo išlaidoms dėl šių veiksnių įgyvendindami verslo planus, kuriuose atsižvelgiama į kredito augimo perspektyvas, mažesnį vertės sumažėjimą dėl pastarojo meto pastangų sumažinti neveiksnias paskolas ir alternatyvių pajamų šaltinių plėtojimą spartinant bankų skaitmeninę transformaciją. Bankai išlaikė savo plataus užmojo verslo plano tikslus dėl didelio masto naujų paskolų, nepaisant rizikos, kuri kyla dėl dabartinio geopolitinio neapibrėžtumo antrinio poveikio ir didelių energijos sąnaudų kredito paklausai. Be to, įmonių kredito paklausos pobūdis gali būti orientuotas į apyvartinį kapitalą, o ne į investicijų poreikių finansavimą. Tvarkant bankų balansus ir toliau buvo daromas poveikis bankų kapitalo pozicijoms, tačiau 2022 m. perspektyvai būdingi mažesni atidėjinių poreikiai ( ) ir stipresnis vidaus kapitalo formavimas didinant pelną. 2021 m. pabaigoje bankų vidutinio bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas ir bendras kapitalo pakankamumo koeficientas konsoliduotu būdu atitinkamai sudarė 12,6 % ir 15,2 % pagal riziką įvertinto turto ( ). Bankų kapitalo pozicija vis dar buvo mažesnė nei 2020 m. pabaigoje (15,0 % ir 16,6 %) ir atspindėjo neveiksnių paskolų finansinio įsiskolinimo mažinimo ir laipsniško pereinamojo laikotarpio prudencinių koregavimų panaikinimo išlaidas ( ). Bankų kapitalo pozicija 2021 m. sustiprinta dviem bankams sėkmingai padidinus akcinį kapitalą ir atlikus kai kuriuos dirbtinius pakeitimus vertybiniais popieriais ( ). Numatoma, kad 2022 m. bus imtasi tolesnių kapitalo didinimo veiksmų, o bankų kapitalo pozicijai taip pat bus pasitarnaus organiškai generuojamas pelnas, jį didinant. Kadangi dauguma neveiksnių paskolų mažinimo veiksmų buvo užbaigti, numatoma, kad neveiksnių paskolų tvarkymo poveikis kapitalo pozicijoms sumažės. Vis dėlto kapitalo pozicija tebėra viena žemiausių ES, o jos kokybė ir toliau kelia susirūpinimą, nes ji apima didelę ir vis didėjančią dalį atidėtųjų mokesčių kreditų (maždaug 64 % konsoliduoto reguliuojamo kapitalo 2021 m. pabaigoje).