LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 299/1

Šeštosios metinės ataskaitos dėl 2002 m. liepos 12 d. Tarybos bendrųjų veiksmų 2002/589/BUSP dėl Europos Sąjungos indėlio į kovą su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu įgyvendinimo projektas

(2007/C 299/01)

ĮVADAS

2002 m. liepos 12 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2002/589/BUSP dėl Europos Sąjungos indėlio kovojant su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu. Juose numatoma, kad kiekvienais metais turi būti vykdoma pagal juos atliekamų veiksmų peržiūra. Jau buvo parengtos penkios metinės ataskaitos.

ES vaidmuo ir indėlis kovojant su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų plitimu ir kaupimu yra svarbūs. Priėmusi 2003 m. Europos saugumo strategiją, 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba strategiją. Šiame dokumente pabrėžiamas suderintos ES politikos saugumo ir vystymosi srityse poreikis, ES panaudojant visas įmanomas priemones daugiašaliu ir regioniniu lygiu pačioje Europos Sąjungoje ir per jos išorės santykius. ES ir valstybių narių veiklai jis naudojamas kaip įvairių esamų priemonių politinės gairės šioje srityje.

ES strategijoje dėl šaulių ir lengvųjų ginklų ir toliau atsižvelgiama į Bendruosius veiksmus 2002/589/BUSP, kuriais buvo remtasi vykdant konkrečius veiksmus Afrikoje, Azijoje, Lotynų Amerikoje, Balkanuose ir pastaruoju metu – Ukrainoje. Nuo 1999 m. šiuos bendruosius veiksmus įgyvendinančiais sprendimais buvo paskirta apie 14,5 mln. EUR iš BUSP skirtų lėšų.

Kitos atitinkamos politikos kryptys apima Europos Sąjungos ginkluotų konfliktų prevencijos programą, pagal kurią raginama teikti vystomąją pagalbą, skirtą pagrindinėms konflikto priežastims nagrinėti, Europos Sąjungos neteisėtos prekybos įprastiniais ginklais prevencijos ir kovos su ja programą bei Europos Sąjungos gaires dėl vaikų ginkluotuose konfliktuose.

ES tebevaidina svarbiausią vaidmenį bendroje kovoje ir praktinėje veikloje siekiant neteisėtos šaulių ir lengvųjų ginklų prekybos visais jos aspektais prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo ir įgyvendina JT veiksmų programą ES lygiu. ES finansavimas (per valstybes nares, Europos plėtros fondą, Bendrijos lėšomis ir iš BUSP biudžeto) tebėra vienas iš pagrindinių finansinės paramos įgyvendinant JT veiksmų programą šaltinių.

Vykstant JT veiksmų programos peržiūros konferencijai, 2006 m. birželio 30 d. Europos Sąjunga pateikė išsamią savo veiksmų remiant kovą su neteisėta veikla, susijusia su šaulių ir lengvaisiais ginklais, apžvalgą. ES pirmininkaujančios valstybės narės (Austrijos), Tarybos sekretoriato ir vyriausiojo įgaliotinio asmeninio atstovo biuro bei Europos Komisijos atstovai supažindino su bendra politika dėl šaulių ir lengvųjų ginklų, kuri grindžiama naująja ES strategija dėl šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų, ir paaiškino, kaip ši politika paverčiama konkrečia veikla remiantis įvairiomis priemonėmis.

Ši ataskaita apima Tarybos bendruosius veiksmus 2002/589/BUSP, taip pat 1997 m. birželio 26 d. Tarybos priimtą ES programą dėl neteisėtos prekybos įprastiniais ginklais prevencijos ir kovos su ja. Pagrindinis dėmesys skiriamas 2006 m. vykdytai veiklai. Ataskaitą parengė Tarybos sekretoriatas, į ją įtraukti valstybių narių pateikti duomenys.

Šią ataskaitą sudaro trys dalys ir priedas:

— I dalyje apžvelgiamos valstybių narių pastangos spręsti problemas, susijusias su šaulių ir lengvaisiais ginklais;

— II dalyje nagrinėjamos tarptautinės įgyvendinimo pastangos;

— III dalis skirta dalyvavimui tarptautinių ir regioninių organizacijų darbe;

— Priede išvardijami nacionaliniai ir ES institucijose egzistuojantys kontaktiniai punktai šaulių ir lengvųjų ginklų klausimais.

I. NACIONALINĖS ĮGYVENDINIMO PASTANGOS

AUSTRIJA

Priėmus 2005 m. Užsienio prekybos įstatymą ir 2006 m. atitinkamą reglamentą labai pagerėjo ginklų eksporto kontrolė. 2005 m. spalio mėn. įsigaliojo naujasis Austrijos užsienio prekybos įstatymas (UPĮ, „Außenhandelsgesetz“), o 2006 m. pradžioje įsigaliojo Užsienio prekybos reglamentas (UPR, Federalinis teisės aktų leidinys (Gazette II), Nr. 121/2006), įgyvendinantis UPĮ. Šiais įgyvendinančiais teisės aktais licencijų išdavimas suderinamas su atitinkamomis ES elgesio kodekso ginklų eksporto srityje nuostatomis ir jos tampa privalomomis Austrijos prekybininkams. Be to, juose tarpininko ir tarpininkavimo veiklos sąvokos apibrėžiamos laikantis Tarybos bendrosios pozicijos 2003/468/BUSP dėl tarpininkavimo ginklų prekyboje kontrolės.

Austrijos Karinių priemonių reglamentas ir Ūkio bei darbo ministerijos karinės įrangos, kuri nėra karinės priemonės, sąrašas atitinka ES bendrąjį karinės įrangos sąrašą. Austrijos sąrašas yra nuolatos atnaujinamas siekiant jį suderinti su ES bendrojo karinės įrangos sąrašo formuluotėmis. Pagal naująjį UPĮ, norint eksportuoti į ES bendrąjį karinės įrangos sąrašą įtrauktas prekes, jas vežti tranzitu ar vykdyti su jomis susijusius tarpininkavimo sandorius, būtina gauti licenciją. Prekybai Bendrijos viduje į ES bendrąjį karinės įrangos sąrašą įtrauktomis prekėmis taikoma stebėsenos procedūra, numatant tam tikras išimtis. Techninė pagalba įprastinių ginklų sistemų, pritaikomų kariniams tikslams, tobulinimui, gamybai, tvarkymui, naudojimui, priežiūrai ar kitokiam aptarnavimui, kaupimui, bandymui ar platinimui nesuteikiama, jeigu tokia pagalba prieštarauja ribojančioms priemonėms, grindžiamomis ES bendrosiomis pozicijomis ar ES bendraisiais veiksmais, ESBO rezoliucijomis ar Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privalomomis rezoliucijomis. Be to, gynybos ministro priimtame reglamente išvardijamos karinės priemonės ir kiti ginklai, kurių sunaikinimo galimybė yra svarstoma. Sąrašas sudarytas remiantis ES ir ESBO pateiktomis sąvokų apibrėžtimis.

Procedūra

Rengiantis Austrijos pirmininkavimui ES, toliau buvo stiprinamas Užsienio reikalų ministerijos, Vidaus reikalų ministerijos, Ūkio ir darbo ministerijos ir Gynybos ministerijos bendradarbiavimas bei veiklos koordinavimas. Reguliariai vyksta posėdžiai, kuriose dalyvauja šių ministerijų atstovai.

BELGIJA

Laikydamasi savo tarptautinių įsipareigojimų Belgija 2006 m. birželio 8 d. priėmė naują įstatymą dėl ginklų (paskelbtas 2006 m. birželio 9 d. Belgijos oficialiajame leidinyje (Moniteur Belge)) tam, kad būtų geriau kontroliuojami visų pirma civilių asmenų turimi šaulių ir lengvieji ginklai.

BULGARIJA

Naujų teisės aktų nebuvo priimta. Nacionalinio bendradarbiavimo, tarpministerinio ir tarpvyriausybinio koordinavimo mechanizmai ir atitinkamų administracinių bei teisėsaugos įstaigų keitimosi informacija būdai ir priemonės numatomi ir išsamiai apibrėžiami atitinkamose galiojančio Užsienio prekybos ginklais bei dvejopos paskirties prekėmis ir technologijomis kontrolės įstatymo nuostatomis. Tebegalioja 2002 m., 2003 m. Ir 2005 m. nacionalinėse ataskaitose dėl Jungtinių Tautų veiksmų programos dėl šaulių ir lengvųjų ginklų pateikta informacija apie teisines priemones.

2006 m. gegužės 9 d. iš dalies pakeitus Sprogmenų, šaunamųjų ginklų ir šaudmenų įstatymą, buvo įdiegta Europos šaunamųjų ginklų leidimo (EŠGL) sistema. EŠGL yra oficialus dokumentas, išduodamas asmeniui, turinčiam leidimą nešioti ir naudoti šaunamąjį ginklą keliaujant iš vienos ES valstybės narės teritorijos į kitos valstybės narės teritoriją. EŠGL nurodomas numeris, galiojimo data, asmens duomenys, šaunamojo ginklo rūšis, markė, modelis, kategorija, kalibras ir serijinis numeris, taip pat informacija apie šaunamojo ginklo rūšį, kuriai išduotas leidimas bei susijusius draudimus ar leidimus atitinkamose ES valstybėse narėse.

Nors ataskaitiniu laikotarpiu eksporto kontrolės sistemoje nebuvo padaryta jokių pakeitimų, atsižvelgiant į Bulgarijos įstojimą į ES 2007 m. sausio 1 d., 2006 m. buvo pradėtas galiojančios eksporto kontrolės sistemos peržiūros procesas. Pagrindinis šio peržiūros proceso tikslas buvo suteikti sistemai nuoseklumo ir suderinti ją su ES nuostatomis eksporto kontrolės srityje bei dar pagerinti jos praktinį įgyvendinimą. Todėl Bulgarijos Nacionalinė Asamblėja iš dalies pakeitė galiojantį Ginklų ir dvejopos paskirties prekių eksporto kontrolės įstatymą (pakeitimai įsigaliojo 2007 m pradžioje). „Naujajame“ Eksporto kontrolės įstatyme išsaugomos visos nustatytos ginklų prekybą reglamentuojančios eksporto kontrolės priemonės ir, be to, sustiprinamos grįžtamojo eksporto, tranzito ir tarpininkavimo veiklos kontrolės priemonės (griežtai laikantis ES bendrosios pozicijos EB/468/2003). Pagal ES bendrąją poziciją, norint vykdyti tarpininkavimo veiklą yra būtina tarpininko registracija ir kiekvienam tarpininkavimo sandoriui reikia gauti atskirą licenciją.

Bulgarijos eksporto kontrolės sistemos struktūra lieka tokia, kaip buvo pranešta anksčiau, suintensyvinamas keitimasis informacija tarp departamentų. Bulgarija laikosi atsakingos politikos šaulių ir lengvųjų ginklų kontrolės srityje ir įgyvendina JT veiksmų programoje dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo nustatytas rekomenduotas priemones siekiant išvengti neteisėtos prekybos ir netinkamo grįžtamojo eksporto, išlaikant pagarbą žmogaus teisėms galutinės paskirties šalyje bei siekiant tarptautinės taikos ir regionų stabilumo. Šiomis priemonėmis taip pat siekiama užkirsti kelią ginklų naudojimui vidaus represijų tikslams ir teroristiniams ar organizuoto nusikalstamumo tikslams.

2006 m. Nacionalinė muitinių agentūra surengė keletą mokymo kursų ir parengė 50 muitinės pareigūnų kovai su neteisėta ginklų prekyba, ypatingą dėmesį skiriant šaulių ir lengviesiems ginklams.

Bulgarijos gynybos ministerija pateikė tokią su nacionaline veikla 2006 m. šaulių ir lengvųjų ginklų srityje susijusią informaciją:

— Bulgarijos kariuomenės kontrolės, atskaitomybės ir ginklų saugyklų saugos sistemos padėtis nepasikeitė palyginti su padėtimi, apie kurią buvo anksčiau pranešta;

— šaulių ir lengvųjų ginklų bei šaudmenų, kurie įvardyti kaip kariuomenės turimų ginklų ir šaudmenų perteklius, skaičius nepasikeitė;

— 2006 m. šaulių ir lengvųjų ginklų bei šaudmenų sunaikinta nebuvo.

KIPRAS

Šaulių ir lengvųjų ginklų eksportą, tranzitą ir perdavimą reglamentuoja Įstatymas 354/2002 ir 2002 m. gynybos eksporto reglamentai, iš dalies pakeisti Įstatymu 602/2004. Pirmiau minėti įstatymai yra suderinti su Europos elgesio kodeksu ginklų eksporto srityje ir Tarybos deklaracija 2000/C191/01. Šaulių ir lengvųjų ginklų eksportas, įskaitant grįžtamąjį eksportą, kontroliuojamas prižiūrint Prekybos, pramonės ir turizmo ministerijai, o už šaulių ir lengvųjų ginklų tranzitą ir grįžtamąjį perdavimą yra atsakinga Muitų ir akcizo įstaiga pagal muitų teisės aktų nuostatas.

Šaulių ir lengvųjų ginklų importą, įsigijimą, turėjimą ir transportavimą reglamentuoja Įstatymas 113 (1)/2004 dėl šaunamųjų ir nešaunamųjų ginklų. Įstatymas yra suderintas su Europos Sąjungos direktyva 91/477 EB su pakeitimais ir Tarybos deklaracija 2000/C191/01.

Tam tikrų šaulių ir lengvųjų ginklų gamybą reglamentuoja Įstatymas 113 (I) 2004 (III dalis, 7 straipsnio I dalis). Remiantis įstatymu gaminti ginklus draudžiama Respublikos piliečiams ir gyventojams, išskyrus atvejus, kai jie turi policijos vadovo išduotą galiojančią licenciją tam tikslui. Ši konkreti licencija išduodama piliečiams įstatyme nustatytomis sąlygomis. Be kita ko, turi būti laikomasi tokių sąlygų: prašymo pateikėjas neturi turėti teistumo, turi būti išnagrinėta, ar licencijos turėjimas nekelia pavojaus prašymo pateikėjui, vyriausybei ir viešajai tvarkai, ir galiausiai, reikalavimas atlikti vyriausybinės įstaigos surengtą medicininę apžiūrą. Įstatymu 113 (I) 2004 reglamentuojamos nuostatos dėl nelegalios šaulių ir lengvųjų ginklų gamybos, nelegalaus turėjimo, kaupimo ir prekybos. Įstatyme numatytos bausmės: iki 15 metų laisvės atėmimo bausmė ir (arba) 25 000 Kipro svarų bauda už jo nuostatų pažeidimą.

Kipro policijos centriniame komisariate įsteigtas specialus registro skyrius (nacionalinis ginklų archyvas), o elektroninė duomenų bazė palengvina informacijos apie šaulių ir lengvuosius ginklus keitimąsi su kitomis kompetentingomis institucijomis Europos Sąjungoje, regioninėmis organizacijomis ir kitomis šalimis.

ČEKIJA

2002 m. liepos 12 d. Tarybos bendrųjų veiksmų dėl Europos Sąjungos indėlio kovojant su šaulių ir lengvųjų ginklų destabilizuojančiu kaupimu ir plitimu ir panaikinančių Bendruosius veiksmus 1999/34/BUSP (2002/589/BUSP) priede išvardytų kategorijų ginklus visų pirma naudoja Čekijos kariuomenė ir, mažesniu mastu, kitos saugumo pajėgos (Čekijos Respublikos policija, Kalėjimų ir teismų apsaugos tarnyba, Muitinės tarnyba, Saugumo informacijos tarnyba). Informacija apie šių tarnybų turimų ginklų kiekį nėra skelbiama viešai; tokių ginklų tvarkymui (naudojimui, registravimui, saugojimui) Ginklų įstatymas (Įstatymas Nr. 119/2002) netaikomas. Kai šios tarnybos šių ginklų nebenaudoja, jiems pradedamas taikyti Ginklų įstatymas.

Pagal Ginklų įstatymo 9 skirsnį šių kategorijų ginklų turėjimui civiliniais tikslais taikomos išimtys, kurias nustato Čekijos Respublikos policija (apygardų policijos komisariatų ginklų, šaudmenų ir sprogmenų inspekcijos).

Iki 2006 m. gruodžio 31 d. leidimo laikyti ginklą turėtojai Čekijos Respublikoje gavo 627 leidimus turėti ar nešioti šios rūšies ginklus. 2006 m. leidimo laikyti ginklą turėtojams buvo suteikta 110 naujų išimčių. Ginklų licencijų turėtojams buvo leista turėti ar nešioti 791 šios rūšies ginklą (daugiausia naudojimui filmuose ar teatruose, arba privačiose saugos agentūrose). 2006 m. ginklų licencijų turėtojams nebuvo suteikta naujų išimčių. Policija yra įgaliota tikrinti, kokių priemonių imasi savininkai, kad užkirstų kelią ginklų praradimui ar vagystei ir užtikrintų saugų tų ginklų tvarkymą. Policija šiam tikslui turi pakankamai galių, įskaitant teisę atlikti patikrinimą ginklo savininko namuose.

Šių ginklų prekybą reglamentuoja skirtingi teisės aktai, visų pirma Užsienio prekybos karinėmis priemonėmis įstatymas (Įstatymas Nr. 38/1994). Prekybininkas privalo pirma gauti Pramonės ministerijos licencijų išdavimo įstaigos leidimą, o po to prašyti atskiros licencijos kiekvienam sandoriui. Be to, kiekvieną prašymą išduoti licenciją išnagrinėja Vidaus reikalų ministerija vadovaudamasi viešosios tvarkos ir vidaus saugumo sumetimais ir Užsienio reikalų ministerija atsižvelgdama į užsienio politikos interesus. 2006 m. Čekijos Respublika išdavė leidimus nekomerciniam 238 šios rūšies ginklų eksportui – jie visi buvo eksportuoti į ES šalis. Visais atvejais ginklai buvo eksportuoti į ES šalis gavus pastarųjų išankstinį sutikimą. Vadovaujantis šia tvarka, 2006 m. draudžiamų ginklų į ES nepriklausančias šalis eksportuota nebuvo.

Šiuo metu rengiamas Įstatymo, reglamentuojančio užsienio prekybą karinėmis priemonėmis (Įstatymas Nr. 38/1994 su pakeitimais), pakeitimas siekiant gerokai sustiprinti Čekijos Respublikos muitinės įstaigų kontrolės kompetenciją.

DANIJA

Danijos teisingumo ministerija prižiūri, kaip laikomasi Danijos teisės aktų dėl ginklų ir sprogmenų, tarp kurių, be kita ko, yra ir reglamentas dėl šaulių ir lengvųjų ginklų.

Pagal Danijos teisės aktų dėl ginklų ir sprogmenų nuostatas ginklai ir šaudmenys negali būti importuojami, gaminami, įsigyjami, laikomi ar nešiojami neturint licencijos, kurią išduoda teisingumo ministras arba asmuo, ministro įgaliotas išduoti tokias licencijas.

Teisės aktuose taip pat numatyta, kad visų rūšių ginklų ar sprogmenų, įskaitant šaudmenis, eksportuoti negalima neturint teisingumo ministro išduotos konkrečios licencijos. Ši nuostata apima ir šaulių bei lengvuosius ginklus.

Teisingumo ministras įgaliojo vietos policijos apygardos komisariatus išduoti kai kurias iš pirmiau minėtų licencijų, susijusias su šaulių ir lengvaisiais ginklais (šaunamųjų ginklų turėjimas ir t. t.).

Duomenų bazės ir registrai

Danijos policija įsteigė centrinę elektroninę duomenų bazę (policijos ginklų registrą), kurioje, remiantis gautais prašymais dėl šaunamųjų ginklų licencijų ir užregistruotais lygiavamzdžių šratinių šautuvų bei pan. pirkimo atvejais, registruojami visi asmenys, turintys leidimą turėti šaunamuosius ginklus. Registre taip pat saugoma informacija apie prarastus ar pavogtus ginklus.

Policijos ginklų registre kaupiama visa svarbi informacija, įskaitant ginklo kategoriją ir rūšį, gamintoją, modelį, žymas (numerį), kalibrą ir specifines ypatybes. Registruojant kiekvienam ginklui suteikiamas konkretus identifikavimo numeris. Policija gali pareikalauti, kad ginklas būtų pažymėtas identifikavimo numeriu, jeigu ginklas buvo nepažymėtas gamykloje. Registre taip pat kaupiama istorinė informacija, su kurios pagalba galima gauti informacijos apie ankstesnius ginklo savininkus.

Informacija apie prarastus šaunamuosius ginklus ir t. t. taip pat perduodama Šengeno informacinei sistemai (SIS).

Be to, visų Danijos šaunamųjų ginklų savininkų asociacijų reikalaujama sudaryti savo ginklų registrus, kuriose turi būti sukaupta informacija apie visus asociacijos ir jos narių nuosavybėje esančius šaunamuosius ginklus.

Naujausios teisėkūros iniciatyvos

2006 m. nebuvo jokių teisėkūros iniciatyvų, susijusių su šaulių ir lengvaisiais ginklais.

2004 m. spalio 1 d. įsigaliojo naujas įstatymas, kuriuo nustatomos ginklų transportavimo iš trečiųjų šalių/į trečiąsias šalis (t. y. visos šalys, išskyrus Daniją) taisykles. Šiomis taisyklėmis draudžiama transportuoti ginklus ir t. t. į šalis, kurioms taikomas JT, ES arba ESBO nustatytas ginklų embargas. Be to, draudžiama transportuoti iš trečiųjų šalių/į trečiąsias šalis, kurios nėra išdavusios reikalingų eksporto ir importo licencijų.

Be to, 2005 m. birželio 14 d. Danijos Parlamentas priėmė įstatymą, įvedantį, be kita ko, tarpininkavimo ginklų srityje reglamentavimą. Pagal šį įstatymą tarpininkui, neturinčiam teisingumo ministro ar ministro įgalioto asmens licencijos, draudžiama derėtis dėl sandorių, kuriais, be kita ko, numatomas ginklų perdavimas ir t. t., kaip apibrėžta Danijos teisės aktuose dėl ginklų ir sprogmenų, iš vienos ES nepriklausančios šalies į kitą ES nepriklausančią šalį, ar juos suorganizuoti. Be to, draudžiama pirkti arba parduoti tokius ginklus ir t. t. jų perdavimo iš vienos ES nepriklausančios šalies į kitą ES nepriklausančią šalį metu, o ginklų ir t. t. savininkui draudžiama tokį perdavimą suorganizuoti. Draudimas netaikomas užsienyje gyvenančių Danijos piliečių kitoje ES valstybėje narėje ar už ES ribų vykdomai veiklai. Įstatymu įgyvendinama 2003 m. birželio 23 d. Tarybos bendroji pozicija 2003/468/BUSP dėl tarpininkavimo ginklų prekyboje kontrolės.

Naujausios įgyvendinimo iniciatyvos

Siekdama patobulinti nacionalines priemones baudžiamojo tyrimo srityje Danijos policija 2006 m. ėmėsi iniciatyvos įgyvendinti nacionalinį su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusį projektą „Šaunamųjų ginklų projektas“, skirtą ginklų paieškai, informacijos apie juos atnaujinimui ir jų registravimui.

ESTIJA

2006 m. neįsigaliojo jokie nauji teisės aktai dėl šaulių ir lengvųjų ginklų.

Ginklų įstatymo (įsigaliojusio 2002 m. kovo 31 d.) dalinio keitimo ir pritaikymo procesas buvo pradėtas 2005 m. ir užbaigtas 2007 m. pradžioje. Šiuo įstatymu nustatyti teisiniai pagrindai ir procedūros, kurių laikantis tvarkomi ginklai ir šaudmenys, leidimų naudoti ginklus ir šaudmenis civiliniams tikslams suteikimo tvarka, ginklų ir šaudmenų naudojimo ir nebenaudojimo civiliniams tikslams tvarka, reikalavimai šaudykloms ir lauko šaudykloms, taip pat teisiniai pagrindai ir procedūros, kurių laikantis vykdoma valstybės priežiūra šiose srityse.

2006 m. birželio mėn. Estijos gynybos pajėgos sunaikino 6 000 senų pistoletų.

Užsienio reikalų ministerijoje įsteigta Strateginių prekių komisija. Tai yra licencijas išduodanti įstaiga, kurią sudaro Užsienio reikalų ministerijos, Gynybos ministerijos, Ekonomikos reikalų ir ryšių ministerijos, Saugumo policijos tarybos, Estijos mokesčių ir muitų tarybos bei Estijos teisėsaugos tarybos atstovai. Strateginių prekių komisija visuomet laikėsi nuomonės, kad labai svarbu skatinti mokymą strateginių prekių klausimais. 2006 m. rudenį Valstybės tarnybos akademijos Finansų kolegijos mokesčių ir muitų specialybės studentams buvo skaitomos išsamios paskaitos apie tarptautinę eksporto kontrolės sistemą ir strateginių prekių kontrolę Estijoje.

SUOMIJA

Administracinių ir teisėsaugos įstaigų bendradarbiavimas, veiklos koordinavimas ir keitimasis informacija

2006 m. gegužės mėn. įvyko Nacionalinės šaulių ir lengvųjų ginklų ekspertų koordinavimo grupės posėdis. Nacionalinę šaulių ir lengvųjų ginklų ekspertų koordinavimo grupę sudaro su ginklų kontrole, nusiginklavimu ir šaulių bei lengvųjų ginklų neplatinimu susijusių ministerijų atstovai bei šia problema užsiimančių nacionalinių nevyriausybinių organizacijų atstovai. Grupė aptarė, inter alia, Suomijos politiką šaulių ir lengvųjų ginklų srityje, nacionalinių, regioninių ir visuotinių nuostatų bei reglamentų įgyvendinimą ir dvišalę pagalbą su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusiems projektams. Grupė reguliariai posėdžiauja vadovaujant Užsienio reikalų ministerijai; į ją įeina Gynybos ministerijos, Vidaus reikalų ministerijos ir Prekybos bei pramonės ministerijos atstovai. Prireikus kviečiami dalyvauti kitų valdžios institucijų (muitinės, pasienio kontrolės ir pan.) atstovai. Reguliariai kviečiamos nevyriausybinės organizacijos.

Naujai priimti teisės aktai, galiojančių teisės aktų praktinio veikimo apžvalga

2003 m. pabaigoje Parlamentas patvirtino Amnestijos šaunamųjų ginklų srityje teisės aktus, kurie įsigaliojo 2004 m. sausio 1 d. Šiais teisės aktais siekiama sumažinti nelegalių ir neregistruotų ginklų kiekį Suomijoje. Įsigaliojus šiems teisės aktams atsirado galimybė nelegalius šaulių ginklus, šaudmenis ir sprogmenis atiduoti policijai be jokių teisinių pasekmių, jeigu jie nebuvo panaudoti vykdant nusikalstamą veiką. Iš viso per 2006 m. buvo atiduota apie 4 000 šaunamųjų ginklų.

Nelegalaus šaunamojo ginklo savininkas taip pat gali pateikti paraišką išduoti licenciją laikyti ginklą arba jį perduoti kitam licencijos turėtojui prižiūrint policijos pareigūnams. Ginklai, kurių savininkas nepageidauja laikyti ar perduoti kitam licencijos turėtojui, yra demontuojami arba atiduodami valstybei. Kai kuriuos iš jų policija parduoda oficialiuose viešuose aukcionuose kolekcionieriams ir kitiems licenciją turintiems ginklų turėtojams.

PRANCŪZIJA

Tarpininkavimas

Buvo parengtas įstatymas, kuriuo nustatoma išankstinio leidimo tarpininkavimo sandoriams vykdyti suteikimo sistema, kuris bus netrukus nagrinėjamas parlamente. Šis kontrolės režimas bus taikomas Prancūzijoje gyvenantiems ar ten įsisteigusiems asmenims ir apims baudžiamąsias sankcijas. Tokios pačios sąlygos bus taikomos pirkimo ar perpardavimo sandoriams, kuriuos užsienyje įvykdė Prancūzijoje gyvenantys ar joje įsisteigę asmenys, išvengę eksporto kontrolės procedūrų.

Be to, buvo parengtas potvarkio dėl šių nuostatų įgyvendinimo projektas. Taigi, nustatant tarpininkavimo sandorių išankstinės kontrolės režimą bus prisidėta prie fizinių ar juridinių asmenų, veikiančių kaip tarpininkai, kontrolės.

Embargas

Buvo parengtas pasiūlymas dėl įstatymo, iš dalies keičiančio baudžiamąjį kodeksą, kuris netrukus bus nagrinėjamas parlamente. Jame apibrėžiamas embargas ir už embargo ar ribojančių priemonių pažeidimą numatomos baudžiamosios sankcijos.

Kitos iniciatyvos

Jau keletą metų Prancūzija demonstruoja didesnį skaidrumą pateikdama parlamentui metines ataskaitas dėl ginklų eksporto, kurios yra platinamos ne tik Prancūzijoje, bet ir užsienyje (ambasadose ir tarptautinėse organizacijose). Ataskaitose supažindinama su nacionaline kontrolės praktika ir tarptautiniais veiksmais eksporto kontrolės srityje, kuriuose dalyvavo Prancūzija. Jose taip pat pateikiama daug statistinių duomenų, įskaitant duomenis apie šaulių ir lengvųjų ginklų eksportą.

VOKIETIJA

Nacionalinis kontaktinis punktas reguliariai rengia Nacionalinės šaulių ir lengvųjų ginklų klausimų koordinavimo grupės posėdžius. Šiuose posėdžiuose susitinka ministerijų, administracijų, nevyriausybinių organizacijų ir pramonės sektoriaus ginklų ir eksporto kontrolės ekspertai klausimams, susijusiems su šaulių ir lengvaisiais ginklais, įskaitant šaudmenis, spręsti. Grupėje svarstoma, inter alia, Vokietijos politika šaulių ir lengvųjų ginklų klausimais tarptautiniuose ir regioniniuose forumuose, daugiašalė ir dvišalė pagalba, taip pat nacionalinių, regioninių bei visuotinių nuostatų bei reglamentų įgyvendinimas. Posėdžiuose pirmininkauja Federalinės užsienio reikalų ministerijos atstovas.

Buvo įgyvendinamos įvairios iniciatyvos, skirtos administracinių organų ir teisėsaugos įstaigų bendradarbiavimui nacionaliniu lygiu. Jos apėmė naujai priimtus teisės aktus, taip pat galiojančių teisės aktų praktinio veikimo apžvalgą. Šių pastangų įprastinė sudėtinė dalis buvo mokymo priemonės. 2006 m. šios iniciatyvos apėmė šiuos aspektus:

Siekdama įgyvendinti ES bendrąją poziciją dėl tarpininkavimo (2003/468/BUSP), Vokietija iš dalies pakeitė savo teisės aktuose eksporto srityje. Kiekvieną kartą, norint tarpininkauti ginklų prekyboje, susijusioje su karo ginklais ir kita karine įranga, kuri yra už Vokietijos ribų, būtina gauti licenciją. Iš esmės Vokietijos įstatymas dėl tarpininkavimo ginklų prekyboje yra grindžiamas sąsaja su teritorija, t. y. jis nėra taikomas tais atvejais, kai nėra sąsajos su Vokietijos teritorija. Tačiau tais atvejais, kai Vokietijoje esantys Vokietijos piliečiai dalyvauja tarpininkavimo veikloje užsienyje, nesat sąsajos su Vokietijos teritorija, taikomas reikalavimas gauti licenciją.

Tam, kad būtų įgyvendinta JT priemonė, suteikianti valstybėms galimybę laiku ir patikimai identifikuoti ir surasti neteisėtus šaulių ir lengvuosius ginklus, Vokietija pradėjo tvirtinti įvairias priemones dėl nacionalinės ženklinimo ir paieškos praktikos bei atitinkamų standartų.

Karinių šaulių ir lengvųjų ginklų eksporto į NATO, ES ir NATO lygiavertėms šalims nepriklausančias šalis atžvilgiu Vokietija toliau taiko vadinamąjį „seno pakeitimo nauju“ principą, kad užtikrintų, jog gavėjas, kai tik įmanoma, ne perparduos, o sunaikins ginklus, kuriuos turi pakeisti nauji. Iš esmės privatiems galutiniams vartotojams karinių šaulių ir lengvųjų ginklų eksporto licencijos nesuteikiamos.

2006 m. spalio 24 d. Vokietija pasirašė Europos Tarybos Konvenciją dėl terorizmo prevencijos.

GRAIKIJA

Nusikaltimų prevencijos politikos srityje 2006 m. buvo nustatytas tikslas konfiskuoti daugiau šaulių ir lengvųjų ginklų, kurie laikomi arba kuriais prekiaujama nelegaliai, – šiam tikslui pasiekti kompetentingos policijos institucijos turėjo parengti specializuotiems tikslams skirtus veiksmų planus.

A. Pastangos buvo sutelktos dviem kryptimis:

1) legalios ginklų prekybos kontrolė visais etapais (importo, prekybos, laikymo, naudojimo);

2) kontrolės stiprinimas bendradarbiaujant su kitomis kompetentingomis institucijomis, siekiant aptikti ir konfiskuoti nelegaliai importuotus, parduotus ir (arba) nupirktus, laikomus ir naudojamus šaulių ir lengvuosius ginklus.

a) Priemonės, skirtos kontroliuoti legalią šaulių ir lengvųjų ginklų prekybą

— Viešosios tvarkos palaikymo ministerija turi elektroninę duomenų bazę; tai yra nacionalinė centrinė institucija keitimosi informacija srityje, galinti tiesiogiai gauti ir persiųsti informaciją apie visus ginklus, kuriais prekiaujama ir kurie yra laikomi legaliai. Ši duomenų bazė yra nuolat atnaujinama, įtraukiant informaciją apie visus laikymo statuso pasikeitimus.

— Į šią duomenų bazę įtraukiami duomenys apie visus dingusius ginklus, neatsižvelgiant į tai, ar jie buvo pamesti, pavogti, pagrobti, aptikti, tam, kad būtų konfiskuoti ar panaudoti kaip įrodymas baudžiamosiose bylose; taip pat įrašomi duomenys apie aptiktus ginklus, kurių savininko tapatybė nustatyta. Šioje duomenų bazėje atsispindi kiekvieno ginklo istorija, pradedant importu, baigiant jo galutiniu teisėtu savininku (ginklų registras).

Be to, ši duomenų bazė sudaro palankesnes sąlygas keistis informacija apie šaulių ir lengvuosius ginklus su kitomis valdžios institucijomis Graikijoje ir už Graikijos ribų.

— Nustatyta, mažiausiai kiek kartų per mėnesį turi būti vykdoma kontrolė kiekvienoje įmonėje, vykdančioje legalią veiklą ginklų prekybos srityje. Kontrolės duomenys sutikrinami su elektronine duomenų baze.

— Griežtai laikomasi taikomo Įstatymo 2168/1993 nuostatų ir atitinkamų ministerijų sprendimų. Šie teisės aktai sudaro svarbiausią Graikijos reguliavimo sistemą, reglamentuojančią ginklų klausimus. Šis įstatymas yra suderintas su Direktyva 91/477/EEB ir Šengeno konvencija. Kai kuriais atvejais ši reguliavimo sistema numato net griežtesnes nuostatas (Įstatymo 2168/1993 15 straipsnis ir Baudžiamojo kodekso, su pakeitimais, padarytais Įstatymu 2928/2001, 272 straipsnis).

— Pagal Įstatymo 2168/1993 nuostatas, norint užsiimti legalia šaulių ir lengvųjų ginklų prekybos veikla (importas, eksportas, prekyba ir tranzitas) Graikijoje, būtina turėti specialią, kompetentingos institucijos išduotą licenciją.

— Puikiai bendradarbiaujama su kitomis Graikijos baudžiamojo persekiojimo institucijomis (uosto ir muitinės įstaigomis, baudžiamojo persekiojimo už ekonominius nusikaltimus įstaiga), taip pat su karinėmis institucijomis, kad būtų keičiamasi informacija su šalių, iš kurių į Graikiją importuojami ar transportuojami ginklai, kompetentingomis institucijomis.

b) Priemonės, skirtos kontroliuoti šaulių ir lengvųjų ginklų nelegalią prekybą

Kadangi dvišalis bendradarbiavimas regionų ir tarptautiniu lygiu yra laikomas būtinu siekiant užkirsti kelią nelegaliai ginklų prekybai tarp šalių ir ją panaikinti, Graikija pasirašė susitarimus su kaimyninėmis šalimis dėl policijos bendradarbiavimo ir dalyvauja tarptautinėse, regioninėse bei dvišalėse organizacijose (Adrijos ir Jonijos jūrų iniciatyva, Pietryčių Europos bendradarbiavimo iniciatyva (SECI), Europolas, Interpolas).

— Į Graikiją atvykstančios transporto priemonės ir asmenys yra tikrinami nustatytuose sienos perėjimo punktuose.

— Vykdoma nuolatinė sausumos ir jūros sienos kontrolė (bendradarbiaujant su uosto institucijomis), kad būtų užkirstas kelias nelegaliai atvykstantiems į Graikiją asmenims nelegaliai importuoti ginklus.

— Atskleisti atvejai nuodugniai tiriami, kad būtų nustatyti ir išardyti tinklai, kurie gali aktyviai veikti vykdant nelegalią ginklų prekybą.

— Regionuose, kuriuose esama didelių problemų, susijusių su ginklų prekyba, laikymu ir naudojimu, bendradarbiaujant su vietos bendruomenėmis ir organais taikomos specialios priemonės.

Šiame etape vykdoma procedūra dėl pagrindinių nacionalinės teisės aktų dėl ginklų kai kurių nuostatų dalinio pakeitimo siekiant nustatyti tam tikras naujas taisykles, pavyzdžiui, dėl asmenų, kurie veikia kaip tarpininkai vykdant ginklų sandorius, registravimo ir dėl konkrečios veiklos, kuri turėtų būti kontroliuojama ir licencijuojama, apibrėžimo.

Dėl ženklinimo:

— Graikijoje nėra bendrovių, kurios gamintų ginklus, skirtus komerciniam naudojimui. Yra tik valstybinė bendrovė, kuri gamina ginklus gynybos ministerijai.

— Dėl šalies gamintojos ženklinimo metodo, Graikija pritaria NATO STANAG 1 059 ženklinimo sistemai.

2006 m. Graikijos policija iš viso konfiskavo: 1 179 ginklus (88 automatinius graižtvinius ginklus/graižtvinius ginklus, 303 pistoletus, 114 rankinių ginklų, 674 medžioklinius ginklus). Šie ginklai yra įrodymai baudžiamosiose bylose ir pagal Įstatymo 2168/1993 16 straipsnį jų likimą turi nulemti kompetentingi teismai.

VENGRIJA

Vengrijos licencijavimo sistemą sudaro trys pakopos, turinčios gana griežtas procedūras. Šioje sistemoje yra tokie procedūriniai etapai:

1. Veiklos licencija (t. y. prekiautojų registracija).

2. Registruoti prekiautojai, kurie nori pradėti verslo derybas su užsienio partneriais, turi iš anksto gauti derybų licenciją, kuri sudaro galimybes vykdyti derybas ir sudaryti sutartį.

3. Po to tam, kad įvykdytų sutartį, pareiškėjas turi gauti sutarties licenciją (leidimą eksportuoti ir (arba) importuoti).

Vengrijos prekybos licencijavimo tarnyba turi įgaliojimus išduoti visas licencijas, susijusias su karinės įrangos, įskaitant šaudmenis ir paslaugas, prekyba. Prašymai išduoti licenciją nagrinėjami kiekvienu atveju atskirai. Vengrijos įprastinių ginklų eksporto kontrolės sistemoje neegzistuoja „atvirosios“ ar „bendrosios“ licencijos. Licencijos išduodamos gavus Tarpministerinio užsienio prekybos karine įranga komiteto (toliau – ICTME) pritarimą. Šis organas yra atsakingas už konsultavimą politiniais klausimais. ICTME posėdžiauja visų atitinkamų ministerijų ir nacionalinių valdžios institucijų atstovai, įskaitant žvalgybos tarnybų narius.

Vyriausybės potvarkiu 16/2004 (II.6) nustatytos taisyklės dėl tranzitinio vežimo, kuriam taikomos tos pačios procedūrinės taisyklės kaip eksporto atveju. Tai reiškia, kad visi prašymai dėl tranzito turi būti pateikti iš anksto ir yra įvertinami taip pat kruopščiai, atsižvelgiant į kiekvieną atvejį atskirai ir taikant tuos pačius kriterijus kaip prašymų dėl eksporto atveju. Tik Vengrijoje įsisteigusios bendrovės turi teisę pateikti prašymus išduoti tranzito licenciją. Žudyti pritaikytos karinės įrangos, jautrių šaudmenų, sprogmenų ir kitų pavojingų prekių atveju reikalaujama, kad atsakingas vežėjas užtikrintų ginkluotą palydą visame tranzito kelyje nuo atvykimo iki išvykimo taško.

Nelegali šaulių ir lengvųjų ginklų gamyba, laikymas, kaupimas, perdavimas ar prekyba jais yra nusikaltimas. Tokia veikla užsiimančios grupės, bendrovės ir asmenys yra nustatomi ir jų atžvilgiu vykdomas baudžiamasis persekiojimas.

Tam, kad būtų kontroliuojamas tarpininkavimas ginklų prekyboje ir būtų išvengta JT, ES ar ESBO embargų dėl ginklų eksporto, taip pat Europos Sąjungos elgesio kodekse ginklų eksporto srityje nustatytų kriterijų pažeidimo, Vyriausybės potvarkiu 16/2004 (II.6) atsižvelgiama į atitinkamų tarptautinių organizacijų rekomendacijas bei geriausios praktikos gaires ir į 2003 m. birželio 23 d. Europos Sąjungos Tarybos priimtą Bendrąją poziciją 2003/468/BUSP dėl tarpininkavimo kontrolės.

Vyriausybės potvarkio 2 straipsnio 2 dalies c punkte nurodyta, kad „siekiant vykdyti atstovo, agento ar tarpininko veiklą karinės įrangos ar techninės pagalbos srityje Vengrijos Respublikos teritorijoje ar už jos ribų, reikia turėti tokias licencijas: veiklos licenciją, derybų licenciją ir sutarties licenciją.“

Tai reiškia, kad Vengrija kontroliuoja tarpininkavimo veiklą, kurią jos teritorijoje ir už jos ribų vykdo tarpininkai, kurie yra Vengrijos gyventojai ar Vengrijos Respublikos teritorijoje įsisteigę subjektai.

Kaip ir eksporto atveju, visi prašymai dėl tarpininkavimo yra įvertinami, inter alia, atsižvelgiant į Europos Sąjungos elgesio kodekso ginklų eksporto srityje nuostatas. Vengrijos prekybos licencijavimo tarnyba mažiausiai 10 metų saugo įrašus apie visus asmenis ir subjektus, kurie gavo licenciją tarpininkavimo veiklai. Be to, yra įsteigtas ginklų tarpininkų registras, tačiau registracija ar leidimas vykdyti tarpininkavimo veiklą jokiomis aplinkybėmis nepanaikina reikalavimo gauti būtiną licenciją ar rašytinį leidimą kiekvienam sandoriui. Vengrijos prekybos licencijavimo tarnyba, įvertindama prašymus vykdyti tarpininkavimo veiklą, atsižvelgia į tai, ar prašymo pateikėjas praeityje dalyvavo nelegalioje veikloje.

AIRIJA

2006 m. Verslo, prekybos ir užimtumo ministerija parengė naują teisės aktą dėl eksporto kontrolės, kuris buvo paskelbtas 2007 m. sausio mėn. Įsigaliojęs naujas teisės aktas modernizuos ir sustiprins Airijos strateginės kontrolės sistemą ir užtikrins visišką suderinamumą su Airijos tarptautiniais eksporto kontrolės įsipareigojimais.

Nėra konkrečių nacionalinės teisės aktų, skirtų šaulių ir lengvųjų ginklų tranzitui. Tačiau pagal dabartinius Airijos teisės aktus šaulių ir lengvųjų ginklų importui, tranzitui, pakartotiniam perdavimui ir eksportui į ES šalis ir iš jų turi būti gauta licencija laikantis 1925–2006 m. šaunamųjų ginklų įstatymų ir 1993 m. EB teisės aktų dėl ginklų ir šaudmenų (įsigijimo ir laikymo). Be to, šaunamųjų ginklų eksportas į visas šalis vykdomas pagal 1983 m. Eksporto kontrolės įstatymą ir juo vadovaujantis priimtais įsakymais. Šiuo metu laikomasi 2005 m. įsakymo dėl eksporto kontrolės, kuriame pistoletai bei „jų sudedamosios dalys“ siejami su karine įranga.

Šaunamojo ginklo eksportui taikomi teisiniai reikalavimai skiriasi atsižvelgiant į paskirties vietą. Jeigu prašymo pateikėjas neturi galiojančio šaunamojo ginklo sertifikato šaunamajam ginklui, kuris bus eksportuojamas, jis turi gauti iš An Garda Síochána (nacionalinių policijos pajėgų) leidimą eksportuoti. Be to, eksportui į Europos Sąjungos valstybes nares reikalinga Airijos teisingumo, lygybės ir teisės reformos ministro išduota eksporto licencija. Eksporto į už ES ribų esančias šalis atveju reikalinga verslo, prekybos ir užimtumo ministro išduota eksporto licencija.

Šaulių ir lengvųjų ginklų importavimo atveju, jeigu prašymo pateikėjas neturi galiojančio šaunamojo ginklo sertifikato atitinkamam šaunamajam ginklui, reikalinga teisingumo, lygybės ir teisės reformos ministerijos išduota importo licencija. Kai šaunamajam ginklui, kurį siūloma importuoti, yra išduotas galiojantis šaunamojo ginklo sertifikatas, pagal EB Direktyvą 91/477/EEB reikalingas išankstinio sutikimo (11 straipsnis) įvežti šaunamąjį ginklą į valstybę dokumentas.

Šaulių ar lengvieji ginklai Airijoje dabar negaminami. Šaunamųjų ginklų gamyba yra nusikaltimas, jeigu tai yra teisingumo, lygybės ir teisės reformos ministro neregistruota gamyba. Airijoje esantys šaunamieji ginklai būtų paženklinti, jei būtų pagaminti už valstybės ribų. Kai kurie senesni šaunamieji ginklai gali būti nepaženklinti; tuo atveju už jų ženklinimą yra atsakingos An Garda Síochána (nacionalinės policijos pajėgos). Prekiautojai šaunamaisiais ginklais mažiausiai 5 metus turi saugoti įrašus apie kiekvieną šaunamųjų ginklų perdavimą. Už šaulių ir lengvųjų ginklų surinkimą ir šalinimą yra atsakingos An Garda Síochána ir Airijos gynybos pajėgos. Už atsargų valdymą ir saugumą yra atsakingos Teisingumo ministerija ir Gynybos ministerija.

2006 m. priėmus Baudžiamojo teisingumo aktą įsigaliojo 1925–2000 m. Šaunamųjų ginklų aktų daug įvairių dalinių pakeitimų.

Ministras dar turi duoti nurodymą pradėti taikyti tam tikras su šaunamaisiais ginklais susijusias įstatymo nuostatas, įskaitant tas, kuriose numatytos 3 metų trukmės licencijos legaliai laikomiems šaunamiesiems ginklams, būtiniausi šaunamųjų ginklų laikymo standartai, kuriuos turi taikyti asmenys ir prekiautojai šaunamaisiais ginklais, bei būtiniausi šaudykloms taikomi standartai. Be to, ministras gali įstatymo galią turinčiu dokumentu paskelbti, kad konkretiems šaunamiesiems ginklams ir šaudmenims taikomi apribojimai. Prašymai dėl šaunamųjų ginklų, kuriems taikomi apribojimai, gali būti pateikti An Garda Síochána komisarui, jeigu tenkinamos tam tikros sąlygos.

ITALIJA

Administracinių ir teisėsaugos įstaigų bendradarbiavimas, veiklos koordinavimas ir keitimasis informacija.

2000 m. birželio mėn. Italijoje sudaryta Šaulių ir lengvųjų ginklų ad hoc darbo grupė, kurios veiklą koordinuoja Užsienio reikalų ministerija ir į kurios sudėtį įeina atitinkamų ministerijų, teisėsaugos administracijos ir suinteresuotos nacionalinės pramonės asociacijų atstovai, 2006 m. posėdžiavo vieną kartą.

Diskusijose daugiausiai buvo kreipiamas dėmesys į pasirengimą JT veiksmų programos dėl kovos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais 2006 m. peržiūros konferencijai, į daugiašalės ženklinimo ir paieškos priemonės įgyvendinimą bei į tarpininkavimo veiklą reglamentuojančios ES bendrosios pozicijos įgyvendinimą. Taip pat tinkamas dėmesys buvo skirtas debatams kituose atitinkamuose daugiašaliuose forumuose (JT Generalinės Asamblėjos pirmasis komitetas, ESBO, Wassennaaro susitarimas, G8).

Naujai įsigalioję teisės aktai

2006 m. kovo 16 d. Italija, priimdama Įstatymą Nr. 146/2006, ratifikavo JT konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą ir jos protokolus (įskaitant protokolą prieš neteisėtą šaunamųjų ginklų, jų dalių bei komponentų bei šaudmenų gamybą ir prekybą jais). Italijos įstatymas dėl šaunamųjų ginklų buvo atitinkamai iš dalies pakeistas, visų pirma kiek tai susiję su informacijos apie šaunamuosius ginklus saugojimu ne trumpiau kaip dešimt metų ir su ženklinimu nurodant gamintojo šalį.

Kitos iniciatyvos

2006 m. Italijos ginkluotosios pajėgos sunaikino šių šaulių ir lengvųjų ginklų nustatytą perteklių:

— 770 „Beretta“ pistoletų, mod. „34“;

— 93 697„Garand M1“ šautuvus;

— 37 390 FAL BM59 šturmo šautuvų;

— 8 231 įvairių ginklų.

Iš viso: sunaikinta 140 088 šaulių ir lengvieji ginklai.

LATVIJA

2006 m. nepriimta jokių naujų teisės aktų dėl šaulių ir lengvųjų ginklų.

Artimiausiu metu ketinama priimti kai kuriuos galiojančių teisės aktų pakeitimus dėl veiksmingesnės eksporto kontrolės. Pavyzdžiui, naujuoju Strateginių prekių apyvartos įstatymo projektu bus tiksliau apibrėžtos kontrolės institucijos, jų atsakomybė ir bendradarbiavimas, taip pat įstatyme vartojami terminai, įskaitant tarpininkavimą. Be to, turi būti priimti nauji teisės aktai, kuriuose apibrėžiami nacionaliniai kontroliuojamų prekių sąrašai ir skirtingų rūšių licencijų išdavimo tvarka.

Ginklų apyvartos įstatymas įsigaliojo 2003 m. sausio mėn. Jame laikantis tarptautinių reikalavimų reglamentuojami ginklų klausimai Latvijos Respublikoje ir šiuo atžvilgiu suderinami nacionaliniai teisės aktai, nustatant fizinių ir juridinių asmenų teises ir pareigas dėl ginklų, jų dalių, šaudmenų, sprogmenų, sprogdinimo įrangos, specialių prietaisų ir pirotechninių produktų apyvartos Latvijos Respublikoje ir nustatant šių objektų klasifikaciją tam, kad būtų garantuotas asmenų ir visuomenės saugumas. Įstatymas nekeistas nuo 2003 m. 2003 ir 2004 m. buvo priimti kai kurie papildomi teisės aktai, reglamentuojantys ginklų apyvartą Latvijoje.

Ginklų apyvartos įstatyme nustatyta, kad visiems sandoriams dėl šaulių ir lengvųjų ginklų reikia gauti strateginių prekių eksporto, importo ar tranzito licenciją. Šias licencijas išduoda Strateginių prekių kontrolės komitetas. Galutinio vartojimo pažymėjimas yra viena iš išankstinių sąlygų eksportui ir tranzitui per Latvijos Respublikos teritoriją vykdyti. Reikalavimai ir sąlygos pažymėjimui gauti yra parengti laikantis ES elgesio kodekso ginklų eksporto srityje reikalavimų ir jų turi būti laikomasi, kaip numatyta Strateginių prekių apyvartos įstatyme.

Strateginių prekių apyvartos įstatymas (2004 m. gegužės mėn.) yra skirtas užtikrinti strateginių prekių platinimo kontrolę laikantis nacionalinių ir tarptautinių reikalavimų dėl jų eksporto, importo ir tranzito stebėsenos.

2006 m. policija iš viso konfiskavo 569 šaunamuosius ginklus. Dėl įvairių nusikaltimų policija konfiskavo tiek nelegaliai įsigytų ir laikytų šaunamųjų ginklų: 16 pistoletų/revolverių, 16 karabinų, 14 šratinių šautuvų, 2 mažakalibrių šautuvų, 1 pneumatinį pistoletą, 2 savadarbius pistoletus.

LIETUVA

2006 m. balandžio 6 d. Lietuvos Respublikos Seimas iš dalies pakeitė 2004 m. balandžio 29 d. priimtą Strateginių prekių kontrolės įstatymą. Šiuo pakeitimu, inter alia, buvo patikslintas apribojimų išduodant į licencijas sąrašas bei tarpininkavimo sąvokos apibrėžtis (patikslinimas yra pažymėtas pastorintu šriftu). Nuo 2006 m. liepos 1 d., kai įsigaliojo iš dalies pakeistas įstatymas, tarpininkavimas – tai Lietuvos Respublikoje gyvenančių arba registruotų fizinių ir juridinių asmenų bei užsienio juridinių asmenų ir kitų organizacijų filialų vedamos derybos, parengimas arba vykdymas sandorių, pagal kuriuos į Bendrąjį karinės įrangos sąrašą įtrauktos prekės gali būti perduotos iš Lietuvos Respublikos teritorijos, kitos Europos Sąjungos valstybės teritorijos arba ne Europos Sąjungos valstybės į bet kurią kitą ne Europos Sąjungos valstybę.

Ginklų, šaudmenų ir sprogmenų savanoriško atidavimo ir ginklų bei šaudmenų įteisinimo laikinasis įstatymas įsigaliojo 2006 m. spalio 1 d. ir galioja iki 2007 m. kovo 31 d. Šiuo įstatymu asmenys, kurie nusprendžia atiduoti nelegaliai turimus ginklus, šaudmenis ir sprogmenis, yra atleidžiami nuo teisinės atsakomybės. Juo sudaromos teisinės prielaidos išimti iš civilinės apyvartos neteisėtai laikomus šaunamuosius ginklus, šaudmenis ir sprogmenis.

Buvo nuolat atnaujinamas šalių, kurioms taikomi JT arba ES embargai, sąrašas. Dabartinis sąrašas pateiktas Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarime Nr. 237 „Dėl valstybių, į kurias draudžiama eksportuoti ar gabenti tranzitu į Bendrąjį karinės įrangos sąrašą įtrauktas prekes ir kurioms draudžiama tarpininkauti, kai vedamos derybos, rengiami arba vykdomi sandoriai dėl įtrauktų į Bendrąjį karinės įrangos sąrašą prekių, sąrašo patvirtinimo“.

Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymas šiuo metu yra peržiūrimas. Be kitų pakeitimų jis bus suderintas su Šaunamųjų ginklų protokolu.

LIUKSEMBURGAS

2006 m. nebuvo priimta naujų teisės aktų.

Atitinkamą teisinę bazę sudaro 1983 m. kovo 15 d. Įstatymas dėl ginklų ir šaudmenų bei 1995 m. spalio 31 d. Didžiosios Kunigaikštystės reglamentas dėl ginklų, skirtų specialiai kariniam naudojimui, bei susijusios technologijos importo, eksporto ir tranzito. Šie aktai buvo paskelbti Liuksemburgo oficialiame leidinyje Mémorial. Dabar atliekama galiojančių teisės aktų peržiūra.

Uždrausti ginklai

1983 m. kovo 15 d. Įstatymo dėl ginklų ir šaudmenų 4 straipsniu draudžiamas tam tikrų ginklų ir šaudmenų rūšių importas, gamyba, techninis pertvarkymas, remontas, įsigijimas, pirkimas, laikymas, saugojimas, transportavimas, nešiojimas, perdavimas, pardavimas, eksportas ar prekyba jais. Tačiau, nepaisant šios nuostatos, teisingumo ministras gali visų pirma išduoti leidimą:

a) ginklų ir šaudmenų, kurie yra antikvariniai daiktai, meno kūriniai ar dekoratyviniai daiktai įtraukiami į tam tikrą ekspoziciją ar parodą, importui, įsigijimui, pirkimui, transportavimui, laikymui, pardavimui, perdavimui, eksportui ar prekybai jais; leidimas gali būti išduodamas su sąlyga, kad ginklas visam laikui padarytas nebenaudojamu;

b) ginklų ir šaudmenų importui, įsigijimui, pirkimui, transportavimui, laikymui, pardavimui, perdavimui ar eksportui mokslo ar švietimo tikslais;

c) ginklų iš užsienio, kurie keliauja į kitą šalį, importui, eksportui ar tranzitui.

Toks leidimas gali būti išduodamas su sąlyga, kad tie ginklai negali būti naudojami jokiu kitu tikslu, išskyrus pirmiau minėtąjį.

Liuksemburgas neturi nacionalinės ženklinimo sistemos, kuri būtų naudojama gaminant ir (arba) importuojant šaulių ginklus. Šalyje nėra ginklų gamyklų. Ginklininkai ir ginklų bei šaudmenų tarpininkai turi registruoti priimamus ir atiduodamus ginklus, nurodant kiekvieno ginklo markę, kalibrą ir serijos numerį bei jo tiekėjo ir pirkėjo pavardę bei adresą. Registruojant taip pat turi būti nurodomas ministerijos leidimo numeris ir išdavimo data. Registracijos įrašai turi būti pateikiami paprašius bet kokiam valdžios institucijos atstovui. Iš ginklininkų ir ginklų tarpininkų gali būti reikalaujama pateikti teisingumo ministrui registracijos įrašų kopiją. Teisingumo ministras nustato didžiausią ginklų ir šaudmenų kiekį, kurį ginklininkams ir ginklų tarpininkams leidžiama turėti atsargoje.

Maištų, įtartinų susirinkimų ar viešosios tvarkos sutrikdymo atvejais teisingumo ministras gali įsakyti uždaryti ar evakuoti visas ginklų ir šaudmenų parduotuves ir perkelti jose laikomus ginklus bei šaudmenis į tam tikras nurodytas vietas.

Už 1983 m. kovo 15 d. įstatymo pažeidimus baudžiama įkalinimu nuo aštuonių dienų iki penkerių metų.

Eksportas

Jeigu Liuksemburge įsigyjamas ginklas yra skirtas eksportuoti, ginklo gamintojas kreipiasi į Teisingumo ministeriją, prašydamas pardavėjui suteikti ginklo eksporto licenciją, t. y. leisti ginklą transportuoti iš pirkimo vietos iki pasienio. Prie ginklų, šaudmenų ir specialiai kariniam naudojimui skirtos įrangos bei susijusių technologijų eksporto licencijų prašymų turi būti pridedama tarptautinė importo licencija arba galutinio vartojimo pažymėjimas. 1995 m. spalio 31 d. iš dalies pakeistas Didžiosios Kunigaikštystės reglamentas numato, kad tų dokumentų formą ir turinį nustato užsienio reikalų, tarptautinės prekybos ir bendradarbiavimo ministras.

Pagal Tarybos direktyvą 91/477/EEB dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės (11 straipsnis) Liuksemburgas informuoja kitas atitinkamas valstybes nares apie išduotas eksporto į jų šalis licencijas.

Licencijavimo tarnyba gali reikalauti, kad prie ginklų, šaudmenų ir specialiai skirtos kariniam naudojimui įrangos bei susijusių technologijų tranzito prašymų būtų pridedamas dokumentas, kuriame šalies, iš kurios vežamos prekės, kompetentingos institucijos pažymi, kad eksportas į nurodytą paskirties šalį yra leidžiamas.

Prie eksporto arba tranzito prašymų turi būti pridedamas prašytojo pasirašytas įsipareigojimas eksporto arba tranzito operaciją atlikti pagal licencijos prašymą. Kiekvieną kartą po eksporto licencijoje numatytų prekių išsiuntimo eksportuotojas per tris mėnesius licencijavimo tarnybai turi pateikti įrodymą, kad prekės pasiekė nurodytą paskirties šalį ir kad importuotojas gavo leidimą prekes naudoti šalies viduje.

Tokiu įrodymu laikomas importuojančios šalies muitinės tarnybos išduotas dokumentas, patvirtinantis, kad eksportuotos prekės buvo deklaruotos naudojimui šalies viduje, arba kuris nors kitas dokumentas, patvirtinantis, kad prekes perėmė importuojančios šalies kompetentinga institucija arba jos vardu veikianti verslo įmonė.

Ginklų sunaikinimas

Liuksemburge (armijos, policijos ir muitinės) taikomas metodas yra ginklų sunaikinimas pjaustymo būdu. Tai atlieka jų atitinkamos ginklų saugyklos. Supjaustytas metalas sudedamas į konteinerį ir ginklų saugyklos darbuotojų gabenamas į plieno liejyklas, kur jis tirpdomas elektrinėse aukštakrosnėse dalyvaujant liudininkams. Tada surašomas šio veiksmo protokolas.

MALTA

Malta ėmėsi tinkamų veiksmų paskelbti du naujus įstatymo numatytus pranešimus 167/2006 ir 168/2006. Pirmuoju įstatymo numatytu pranešimu Tarnyba siekė teisiškai reglamentuoti įrangos, kuri gali būti susijusi su mirties bausmės įvykdymu, kankinimu ar kokia kitu nežmonišku ir žeminančiu elgesiu, importą ir eksportą. Iš esmės šiuo įstatymo numatytu pranešimu uždrausta su remontu, kūrimu, gamyba, surinkimu, bandymu ir technine priežiūra bei visomis kitomis techninio aptarnavimo tokiai įrangai rūšimis susijusi techninė pagalba. Be to, niekam neleidžiama importuoti prekių, išvardintų minėto pranešimo pirmame priede pateiktame sąraše, nepriklausomai nuo jų kilmės.

Be to, visiems asmenims draudžiama naudotis su šiomis prekėmis susijusia technine pagalba, neatsižvelgiant į tai, ar jos prašytų atskiri asmenys, ar organizacijos.

Šių prekių eksportui, nepriklausomai nuo jų kilmės, taip pat nustatytas reikalavimas gauti leidimą. Daiktų, kurie galėtų būti naudojami kankinimui, eksportas leidžiamas tik tuo atveju, kai jie eksportuojami į ES valstybę narę arba joms priklausančias teritorijas ir jeigu tie daiktai numatomi naudoti ES arba Jungtinių Tautų narių taikos palaikymo operacijose konkrečioje vietovėje. Vis dėlto, šios deklaracijos autentiškumą turi patikrinti muitinė, užtikrinant, kad už šių sąlygų pažeidimą bus baudžiama pagal įstatymą, skiriant ne didesnę nei 5 000 Maltos lirų baudą arba ne ilgesnę nei 5 metų laisvės atėmimo bausmę.

Įstatymo numatytu pranešimu Nr. 168/2006 priimtas ES reglamentas Nr. 1330/2004, kurio nuostatos iš esmės integruotos į Maltos teisės aktus. Šiuo reglamentu karinė įranga suskirstoma į 22 kategorijas; prieš galiausiai eksportuojant kiekvieną iš šių objektų, būtina gauti leidimą. Sąrašas pradedamas, inter alia, įprastine įranga ir šaudmenimis (ML1–ML5), antžeminėmis transporto priemonėmis ir įranga (ML6), cheminėmis ir toksinėmis medžiagomis (ML7), energetinėmis medžiagomis, karo laivais, lėktuvais, elektronine įranga, didelio greičio kinetinės energijos įranga, šarvuota ir apsaugine įranga bei kiti objektais.

Šių objektų ir dvejopo naudojimo įrangos atveju, Tarnyba stengiasi nagrinėti prašymą, atsižvelgdama į konkrečias aplinkybes ir griežtai laikydamasi nacionalinės teisės ir tarptautinių įsipareigojimų.

NYDERLANDAI

2006 m. Nyderlandai nekeitė teisės aktų dėl šaulių ir lengvųjų ginklų.

LENKIJA

Teisinės priemonės

Lenkijos teisės sistemoje, susijusioje su ginklų perdavimo sritimi, nėra konkrečių nuostatų, susijusių su šaulių ir lengvaisiais ginklais. Galiojančiomis teisės nuostatomis – 2000 m. lapkričio 29 d. įstatymu dėl užsienio prekybos prekėmis, technologijomis ir paslaugomis, turinčiomis strateginės reikšmės valstybės saugumui, tarptautinės taikos ir saugumo palaikymui (konsoliduotas tekstas – Teisės aktų leidinys, 2004 m., Nr. 229, 2315 punktas) nustatyta vieninga dvejopos paskirties prekių ir technologijų, ginklų bei techninės pagalbos eksporto, importo, tranzito ir susijusių paslaugų kontrolės sistema (1). Ūkio ministerija šiuo metu tikrina sistemą, siekdama ją iš dalies pakeisti taip, kad supaprastintų ir sugriežtintų eksporto kontrolę ir tuo pačiu padarytų ją parankesne eksportuotojams.

2001 m. birželio 22 d. Verslo veiklos įgyvendinimo sprogmenų, ginklų, šaudmenų, gaminių ir technologijų, naudojamų ginkluotosiose pajėgose ir policijoje, gamybos ir prekybos srityje įstatymo (Teisės aktų leidinys, 2001 m., Nr. 67, 679 punktas su vėlesniais daliniais pakeitimais) nuostatos buvo suderintos su 1991 m. birželio 18 d. Direktyva Nr. 91/477/EEB dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės. 2006 m. birželio 23 d. Įstatymu dėl tam tikrų įstatymų pakeitimo ryšium su Lenkijos Respublikos naryste Europos Sąjungoje (Teisės aktų leidinys Nr. 133, 935 punktas) iš dalies pakeistos 3 straipsnio nuostatos, pridėjus 5a skyrių, kuriuo ES teritorijoje ginklus ir šaudmenis transportuojantiems verslininkams nustatoma pareiga patvirtinti transportavimo leidimus ir preliminarius transportavimo leidimus. Šie dokumentai lydi kiekvieną šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų siuntą į Lenkiją iš ES valstybių, iš Lenkijos į ES valstybes ir tranzito per Lenkijos teritoriją metu. Tuo siekiama patikinti kilmės ir paskirties šalių valdžios institucijas, kad verslininkas turi leidimą atlikti veiksmus, susijusius su minėtuose dokumentuose nurodytų rūšių ginklų ir šaudmenų prekyba.

2006 m. birželio 13d. Ministrų taryba iš dalies pakeitė 2004 m. lapkričio 23 d. Potvarkio dėl draudimų ir apribojimų perduodant valstybės saugumui strateginės reikšmės turinčias prekes (Teisės aktų leidinys, 2006 m. birželio 28 d., Nr. 109, 750 punktas) priedą. Iš dalies pakeistame priede pateikiamas sąrašas valstybių, į kurias ginklų eksportas draudžiamas dėl atitinkamų Jungtinių Tautų ir ES sankcijų. Pagrindiniai potvarkio pakeitimai susiję su ginklų embargo Uzbekistanui nustatymu ir sankcijų Afganistanui bei Bosnijai ir Hercegovinai panaikinimu.

Administracinės priemonės

Prieš gaudami leidimą ir (arba) koncesiją su ginklų ir šaudmenų gamyba arba prekyba susijusiai veiklai vykdyti, verslininkai privalo lankyti kursus ir išlaikyti atitinkamus egzaminus. Verslininkams, dalyvaujantiems strateginės reikšmės prekių, technologijų ir paslaugų, įskaitant šaulių ir lengvuosius ginklus, prekyboje, Ūkio ministerija surengė 31 seminarą ir kursus ginklų eksporto kontrolės bei vidaus kontrolės sistemos klausimais. 2006 m. organizuotuose mokymo kursuose iš viso dalyvavo 672 asmenys iš 130 firmų. Taip pat buvo įtraukti Jungtinių Tautų veiksmų programoje dėl šaulių ir lengvųjų ginklų bei atitinkamuose ES dokumentuose gvildenami klausimai.

Nors Lenkija kol kas neeksportavo nešiojamų priešlėktuvinių ginklų sistemų (MANPADS), buvo imtasi priemonių visiškai įgyvendinti Wassenaaro susitarimo rekomendacijas, pateiktas dokumente „MANPADS eksporto kontrolės pagrindai“, ir buvo priimtos procedūros dėl jų galimo eksporto ateityje. Galimi prašymai suteikti MANPADS eksporto licenciją bus nagrinėjami pagal pirmiau minėtą 2000 m. lapkričio 29 d. įstatymą.

Visais atsakomybės lygiais buvo įgyvendintos tinkamos inventoriaus valdymo ir apskaitos kontrolės atsargų sandėliavimo patalpose procedūros. Taip pat buvo organizuota reguliarių ataskaitų ir šių lygių tarpusavio komunikavimo sistema. Kiekviename objekte privaloma taikyti būtiną visų saugomų šaulių ir lengvųjų ginklų apskaitą nuo to momento, kai jie patenka to objekto žinion, registruojant atsargų vietos pasikeitimus iki tol, kol jos baigiamos naudoti ar yra nurašomos.

Vykdymas

Lenkijos muitinės taisyklės per ataskaitinį laikotarpį nesikeitė. 2006 m. Muitinės tarnyba toliau stiprino sienos perėjimo punktų kontrolę (kelių, jūrų ir oro uostuose) dėl nelegalaus prekių, įskaitant šaulių ir lengvuosius ginklus, gabenimo. Buvo įdiegta nemažai naujos rentgeno spindulių įrangos, skirtos tikrinti lengvuosius automobilius ir sunkvežimius. Ypatingas dėmesys buvo skirtas Lenkijos rytinėms sienoms. Šios priemonės sudarė sąlygas muitinės pareigūnams aptikti nelegaliai gabenamus 42 vienetus šaulių ginklų (šautuvų ir pistoletų) ir 145 728 šaudmenų vienetus bei užkirsti tam kelią.

2006 m. Pasienio saugos tarnyba atskleidė 49 šaunamųjų ginklų, 1 755 šaudmenų vienetų ir 66 granatų kontrabandos bandymus; iš jų 34 šaunamieji ginklai ir 685 šaudmenų vienetai buvo konfiskuoti už sienos perėjimo punktų teritorijos. Sulaikytos ginklų ir šaudmenų kontrabandos vertė siekė 8 860 PLN. Pasienio saugos tarnyba pradėjo 19 parengiamųjų tyrimų dėl bandymų vežti kontrabanda, 12 iš jų įvykdyti prie rytinės ES sienos.

PORTUGALIJA

Administracinių ir teisėsaugos įstaigų bendradarbiavimas, veiklos koordinavimas ir keitimasis informacija

Tęsiamos pastangos skatinti administracinių ir teisėsaugos įstaigų bendradarbiavimą, veiklos koordinavimą ir keitimąsi informacija, kovojant su šaulių ir lengvųjų ginklų kaupimu ir platinimu bei siekiant užkirsti kelią jų neteisėtai prekybai. 2005 m. įkurta koordinavimo grupė, sudaryta iš Užsienio reikalų, Gynybos, Vidaus reikalų, Finansų ministerijų ir Portugalijos žvalgybos tarnybų atstovų, padėjo geriau organizuoti visų suinteresuotų žinybų darbą.

Naujai įsigalioję teisės aktai

Už Tarybos bendrųjų veiksmų priede išvardytų kategorijų ginklų importo ir eksporto licencijavimą visų pirma yra atsakinga Gynybos ministerija.

Kiekvienam sandoriui, susijusiam su šaulių ir lengvaisiais ginklais, būtina gauti licencijavimo tarnybos leidimą (Gynybos ministerijoje arba Vidaus reikalų ministerijoje, priklausomai nuo to, ar ginklai skirti kariniam, ar civiliniam naudojimui).

Kiekvieną prašymą taip pat nagrinėja Užsienio reikalų ministerija, atsižvelgdama į užsienio politikos interesus, įskaitant ES elgesio kodekse ginklų eksporto srityje įtvirtintų kriterijų laikymąsi.

2006 m. įsigaliojo nauja teisės sistema, apimanti šaulių ir lengvųjų ginklų, jų dalių ir šaudmenų gamybą, remontą, importą, eksportą, perdavimą, sandėliavimą, apyvartą, prekybą, licencijavimą, įsigijimą ir laikymą.

Įstatymu Nr. 5/2006 nustatytas visapusiškas reglamentavimo režimas, įskaitant baudžiamąsias sankcijas už bet kurios kategorijos ginklų, išvardintų 2002 m. liepos 12 d. Tarybos bendrųjų veiksmų priede, neteisėtą laikymą, prekybą jais ir tarpininkavimą.

RUMUNIJA

2006 m. nepriimta jokių naujų teisės aktų dėl šaulių ir lengvųjų ginklų.

Tebegalioja Nacionalinėse ataskaitose dėl Jungtinių Tautų veiksmų programos dėl šaulių ir lengvųjų ginklų pateikta informacija apie teisės sistemą ir teisėkūros priemones. Nuo 1993 m. Rumunija turi tinkamus įstatymus ir atitinkamą administracinę sistemą, skirtą veiksmingai kontroliuoti prekybą šaulių ir lengvaisiais ginklais.

Nacionalinę įprastinių ginklų eksporto kontrolės sistemą sudaro teisės sistema, nacionaliniai kontrolės sąrašai, nacionalinė eksporto kontrolės institucija ir kitos viešos įstaigos, principai, tvarka, leidimų suteikimo procesas, registravimo, licencijavimo ir kontrolės veikla, eksporto kontrolės dokumentai, taip pat bendradarbiavimas ir tarptautinė pagalba.

Įprastinių ginklų eksporto, importo ir kitų operacijų kontrolę reglamentuoja Vyriausybės potvarkis Nr. 158/1999, su daliniais pakeitimais patvirtintas Įstatymu Nr. 595/2004. Pažymėtina, kad Rumunijos teisės aktuose esama nuostatų dėl tarpininkavimo tarptautinės ginklų prekybos srityje, kuriomis perimtos 2003 m. birželio 23 d. Europos Sąjungos Tarybos bendrosios pozicijos 2003/468/BUSP nuostatos. Tarpininkavimo veiklos atveju visi prašymai yra vertinami, atsižvelgiant, inter alia, į Europos Sąjungos elgesio kodekso ginklų eksporto srityje nuostatas.

Visoms įprastinių ginklų, įskaitant šaulių ir lengvuosius ginklus, grįžtamojo eksporto operacijoms taikomos Vyriausybės potvarkio Nr. 158/1999, su daliniais pakeitimais patvirtinto Įstatymu Nr. 595/2004, nuostatos.

Pagal Rumunijos įstatymus pirmas būtinas atlikti žingsnis – suteikti leidimą bendrovei prekiauti įprastiniais ginklais. Prašymai suteikti licenciją nagrinėjami kiekvienu atveju atskirai. Licencijos išduodamos atsižvelgiant į eksporto, importo ir kitų prekybos karinėmis prekėmis operacijų kontrolės tarpinstitucinės tarybos, sudarytos iš visų suinteresuotų ministerijų ir nacionalinių valdžios institucijų, įskaitant žvalgybą, atstovų, rekomendacijas.

Leidimai atlikti įprastinių ginklų tarptautinio tranzito, persiuntimo ir nekomercines operacijas suteikiami nagrinėjant kiekvieną atvejį atskirai.

Rumunijoje nacionalinės teisės aktus įgyvendina bei tarptautiniu mastu šaulių ir lengvųjų ginklų srityje savo atstovus turi kelios ministerijos, tačiau Nacionalinė eksporto kontrolės agentūra (ANCEX) tebėra koordinuojanti institucija eksporto kontrolės teisės aktų srityje. Bendradarbiaudama su Antiterorizmo ir ginklų kontrolės skyriumi (Užsienio reikalų ministerija), ANCEX dalyvauja visose atitinkamose tarptautinės veiklos srityse.

Generalinis Rumunijos policijos inspektoratas (GRPI) prie Vidaus reikalų ir administracinių reformų ministerijos kontroliuoja, kaip fiziniams ir juridiniams asmenims išduodami leidimai įsigyti, laikyti, saugoti, nešioti ir naudoti šaunamuosius ginklus bei šaudmenis. Be to, pagal Įstatymą Nr. 295/2004 dėl šaunamųjų ginklų ir šaudmenų, suderintą su Direktyva 91/477/EEB, Generalinis Rumunijos policijos inspektoratas saugo įrašus apie visų žudyti pritaikytų ir nepritaikytų ginklų savininkus bei atnaujina Nacionalinę ginklų registro duomenų bazę (www.politiaromana.ro).

2006 m. nebuvo pateikta esminių iniciatyvų dėl šaulių ir lengvųjų ginklų, bet Rumunijos Vyriausybė tęsė svarbią viešą veiklą su nacionalinės gynybos pramonės srityje veikiančiomis bendrovėmis ir pavieniais asmenimis, kad pagerintų ginklų kontrolės teisės aktų supratimą ir jų laikymąsi. ANCEX teikia šią informaciją prekybininkams interneto svetainėje (www.ancex.ro) ir rengia įvairius seminarus bei praktinius užsiėmimus šia tema.

Be to, vadovaujantis Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2005 m. gruodžio 8 d. priimtu tarptautiniu dokumentu, suteikiančiu valstybėms galimybę greitai ir patikimai identifikuoti ir surasti nelegalius šaulių ir lengvuosius ginklus, ANCEX įsteigė perduotų ginklų registrą. Jame saugomi šaulių ir lengvųjų ginklų eksporto ir importo įrašai, nurodant serijos numerį, tipą, kiekį, kilmės šalį ir kitą svarbią informaciją apie perdavimą.

SLOVAKIJA

Įgyvendinant nacionaliniu lygiu ES bendruosius veiksmus dėl šaulių ir lengvųjų ginklų ir ES programą dėl neteisėtos prekybos įprastiniais ginklais prevencijos ir kovos su ja buvo priimti tokie teisės aktai:

1998 m. gegužės 15 d. įstatymas Nr. 179/1998 dėl prekybos karinėmis medžiagomis, iš dalies keičiantis įstatymą Nr. 455/1991 dėl prekybos verslo, reglamentuoja, inter alia, prekybos kariniais šaulių ir lengvaisiais ginklais bei tarpininkavimo veiklos joje sąlygas ir valstybės administracinių institucijų veiklą šioje srityje. 2006 m. Slovakija visiškai įgyvendino visas atitinkamas nacionalinės teises normas.

Įgyvendinimo procese dalyvauja šios nacionalinės valdžios institucijos:

1. Užsienio reikalų ministerija;

2. Ūkio ministerija;

3. Vidaus reikalų ministerija;

4. Gynybos ministerija;

5. Muitinės tarnyba;

6. Žvalgybos tarnybos.

Turintis teisę verstis prekyba karinėmis medžiagomis asmuo privalo jos nevykdyti, jei tokia prekyba pakenktų Slovakijos Respublikos užsienio politikai, saugumui arba prekybos interesams, jos tarptautiniams įsipareigojimams arba tarptautinių organizacijų bei institucijų, kurių narė arba dalyvė yra Slovakijos Respublika, interesams.

Už Prekybos karinėmis medžiagomis įstatymo pažeidimą gali būti skiriama ne didesnė nei 10 milijonų SKK bauda ir (arba) ne ilgesnė nei aštuonerių metų laisvės atėmimo bausmė.

2006 m. Slovakija suteikė leidimą eksportuoti 7 908 vienetus šaulių ir lengvųjų ginklų, ir buvo importuoti 4 644 vienetai šaulių ir lengvųjų ginklų.

SLOVĖNIJA

Slovėnijoje už nacionalinės teisės aktų įgyvendinimą ir tarptautinę veiklą šaulių ir lengvųjų ginklų srityje atsako kelios ministerijos. Užsienio reikalų ministerija lieka įgyvendinimą ir tarptautinę veiklą šaulių ir lengvųjų ginklų srityje koordinuojančia institucija. Vidaus reikalų ministerija kontroliuoja šaulių ir lengvųjų ginklų eksportą ir importą, o Gynybos ministerija atsako už kariniais tikslais naudojamų šaulių ir lengvųjų ginklų importo ir eksporto kontrolę.

Gynybos ministerijos tinklavietėje skelbiamos metinės ginklų eksporto ir importo ataskaitos. Slovėnijos policijos ir muitinės direkcija atsako už valstybinės sienos ir sienos perėjimo punktų kontrolę. Ji tiesiogiai kontroliuoja per valstybės sieną gabenamus krovinius. 2006 m. policija registravo 238 baudžiamuosius nusikaltimus dėl neteisėto ginklų gaminimo, prekybos ginklais arba sprogmenimis (152 atvejai 2005 m.) ir pradėjo baudžiamąsias bylas dėl 261 įtariamojo (161 byla 2005 m.). 2006 m. registruoti 22 organizuotų nusikalstamų grupių įvykdyti baudžiamieji nusikaltimai, tuo tarpu 2005 m. registruoti tik 4 tokie nusikaltimai. Savo pajėgomis vykdydama operatyvinę veiklą policija atskleidė 192 (127) baudžiamuosius nusikaltimus. 2006 m. policija sunaikino 637 konfiskuotus ginklus; 72 vienetus iš bendro konfiskuotų ginklų skaičiaus policija perdavė Nacionaliniam šiuolaikinės istorijos muziejui.

Reguliariai vyksta posėdžiai ir tarpministerinis koordinavimo darbas šaulių ir lengvųjų ginklų srityje, kuriame kiekviena ministerija aktyviai dalyvauja pagal savo kompetenciją.

Paskutiniajame XX a. dešimtmetyje Slovėnija priėmė pagrindinius teisės aktus šaulių ir lengvųjų ginklų srityje. 2005 m. išsami nacionalinės teisės sistemos šaulių ir lengvųjų ginklų srityje apžvalga buvo pateikta Jungtinėms Tautoms nacionalinėje ataskaitoje dėl Jungtinių Tautų veiksmų programos įgyvendinimo. Nuo tada ir konkrečiai 2006 m. naujų teisės aktų nebuvo priimta. Vis dėlto Vidaus reikalų ministerija oficialiai pateikė Teisingumo ministerijai iniciatyvą iš dalies pakeisti Baudžiamojo kodekso 310 straipsnį dėl neteisėtos ginklų ir sprogmenų gamybos bei prekybos, numatant eksteritorialų Baudžiamojo kodekso normų taikymą, kai įtariama, jog šios rūšies baudžiamasis nusikaltimas turi užsakovą. Siūlomas Baudžiamojo kodekso pakeitimas motyvuojamas tuo, kad toks baudžiamasis nusikaltimas gali būti įvykdomas, jei nusikaltėlis neteisėtai „įveža“ ginklus į Slovėnijos Respubliką ir (arba) dalyvauja ginklų perpardavime būdamas užsienyje. Tikimasi, kad siūlomi Baudžiamojo kodekso pakeitimai bus pradėti nagrinėti Vyriausybėje ir Parlamente 2007 m.

ISPANIJA

Pastarojo meto įvykiai, susiję su naujais teisės aktais ir (arba) taisyklėmis yra šie:

a) 2006 m. sausio 12 d. priimtas Potvarkis Nr. ITC/60/2006, kad būtų atnaujintas liepos 30 d. Karaliaus dekreto Nr. 1782/2004 dėl užsienio prekybos gynybinėmis medžiagomis, kitomis medžiagomis ir dvejopos paskirties prekėmis bei technologijomis kontrolės reguliavimo I priedas ir į jį įtraukti kontrolinių sąrašų, pateikiamų susijusiuose tarptautiniuose šaudmenų sąrašuose (t. y. Raketų technologijų kontrolės režimo (RTKR) ir Wassenaaro susitarimo), sutarti pakeitimai.

b) 2005 m. spalio mėn. Ispanijos Parlamentas paragino Vyriausybę per vienerius metus priimti Ginklų prekybos įstatymą. Jo tikslas – atnaujinti pirmiau minėtą liepos 30 d. Karaliaus dekretą Nr. 1782/2004. Naujasis įstatymas turėtų atitikti ir aiškiai nurodyti, jog remiasi Jungtinių Tautų veiksmų programa dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visais jos aspektais prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo bei visomis susijusiomis Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijomis, taip pat Protokolu prieš neteisėtą šaunamųjų ginklų, jų dalių bei komponentų ir šaudmenų gamybą bei prekybą jais, papildančiu Jungtinių Tautų konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą (Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą 2001 m. gegužės 31 d.), geriau žinomu kaip „Jungtinių Tautų šaunamųjų ginklų protokolas“. 2006 m. gruodžio 29 d. Ispanijos ministrų kabinetas po Parlamento prašymo patvirtino pasiūlymą dėl naujo įstatymo dėl užsienio prekybos gynybinėmis medžiagomis ir dvejopos paskirties prekėmis. Dabar Parlamentas šį pasiūlymą svarsto ir iš dalies keičia; tikimasi, kad jis įsigalios iki 2007 m. vidurio. Svarbiausius pasiūlymo aspektus galima apibendrinti taip: — Pirma, Ispanijos teisės normos šioje srityje taps lygiavertės įstatymui, ir tai sudarys sąlygas veiksmingiau vykdyti kontrolę. — Antra, įstatymu bus atnaujinti nauji reglamentai dėl užsienio prekybos gynybinėmis medžiagomis ir dvejopos paskirties prekėmis, atsižvelgiant į Ispanijos tarptautiniuose forumuose prisiimtus įsipareigojimus ir neplatinimo režimų susitarimus. — Trečia, naujuoju įstatymu kontrolė bus pradėta taikyti visų rūšių šaunamiesiems ginklams, įskaitant medžioklės ir sporto šaunamuosius ginklus, jų dalis bei komponentus ir šaudmenis, vadovaujantis Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos Rezoliucija Nr. 55/225 prieš neteisėtą šaunamųjų ginklų, jų dalių ir komponentų bei šaudmenų gamybą ir prekybą jais. — Ketvirta, įstatyme bus aiškiai remiamasi aštuoniais Europos Sąjungos elgesio kodekso ginklų eksporto srityje nustatytais kriterijais, taip pat ESBO priimtais kriterijais dėl operacijų su šaulių ir lengvaisiais ginklais. — Galiausiai teisės aktų tekstuose pareiškiamas aiškus įsipareigojimas skatinti regioninius bei tarptautinius procesus ir juose dalyvauti, siekiant geriau kontroliuoti prekybą ginklais ir ypač siekiant priimti tarptautinę Prekybos ginklais sutartį (PTT). Šiuo atžvilgiu turime priminti, kad Ispanija buvo viena iš 117 spalio 26 d. patvirtinto projekto rėmėjų.

c) Per 2006 m. Ispanija užbaigė vidaus ratifikavimo procesą „Jungtinių Tautų šaunamųjų ginklų protokolui“ priimti ir 2007 m. vasario 9 d. Jungtinių Tautų Generaliniame Sekretoriate deponavo savo prisijungimo dokumentą. Ispanijai Protokolas įsigalioja 2007 m. kovo 11 d.

Administracijos, teisėsaugos ir teisminių institucijų mokymas

Ispanijos teisėsaugos agentūros, kaip ir ankstesniais metais, toliau rengia kursus ir seminarus dėl šaunamųjų ginklų ir sprogmenų naudojimo nusikalstamais tikslais ir dėl informacinių technologijų taikymo ginklų bei sprogmenų kontrolei. Tai yra reguliariai rengiami seminarai, skirti platinti informaciją apie neteisėtos prekybos ginklais prevencijos ir kovos su ja taisykles bei teisines nuostatas, siekiant pakartotinai apmokyti atitinkamų tarnybų policijos pareigūnus arba atnaujinti jų pasirengimą šioje srityje.

Kitos iniciatyvos ar veikla

Vadovaujantis 1969 m. liepos mėn. „Konvencijos dėl vienodų taisyklių dėl abipusio šaunamųjų ginklų oficialių ženklų pripažinimo nustatymo“ teisės normomis ir Vykdančiosios institucijos bei Nuolatinės tarptautinės komisijos dėl šaulių ginklų ženklinimo nustatytomis nuostatomis, Ispanijos nacionalinė ginklų ženklinimo tarnyba Banco Oficiale Pruebas de Armas de Eibar (BOPE) paženklino visus 2006 m. Ispanijoje pagamintus civilinės paskirties nešiojamus ginklus. Ginklų ženklinimas yra vienas iš rekomenduojamų veiksmų neteisėtai prekybai šaulių ir lengvaisiais ginklais susekti bei už ją nubausti; ženklinimu pateikiama tokia informacija: gamintojo vardas, ginklo gamyklinio bandymo numeris, gamybos metai ir BOPE ženklai bei logotipai. 2006 m. Ispanijoje pagaminta 280 pistoletų, 22 942 šautuvai (įskaitant vienavamzdes šautuvines patrankas) ir 28 138 šratiniai šautuvai, kuriuos visus paženklino BOPE. Be to, 2006 m. BOPE sunaikino 1 276 nešiojamus ginklus (daugiausia pistoletus ir revolverius).

2006 m. koordinuojamos Centrinės Guardia Civil ginklų ir sprogmenų inspekcijos (Ispanijos šaunamųjų ginklų kontrolės centrinės administracinės tarnybos) Ispanijos kompetentingos institucijos konfiskavo 7 015 nelegaliųjų šaunamųjų ginklų. Šiuo metu Ispanijos valdžios institucijos turi sukaupusios (sulaikiusios, areštavusios, konfiskavusios) iš viso 291 196 įvairių rūšių šaunamųjų ginklų; 2006 m. 22 392 šaunamieji ginklai bus parduoti aukcione, o 40 772 – sunaikinti.

2006 m. Ispanijos valdžios institucijos atliko 23 727 vietų, kuriose šaunamieji ginklai ir (arba) sprogmenys yra gaminami arba saugomi (įskaitant gamyklas, komercinius padalinius, sportinio šaudymo vietas, privačias saugos tarnybas ir kt.), patikrinimus; 8 071 iš tų patikrinimų buvo atliktas susijusiose su šaunamaisiais ginklais vietose ir 15 656 – vietose, kur sprogmenys yra gaminami ar laikomi.

Be to, muitinės ir mokesčių pareigūnai keletą kartų lankėsi uostuose ir oro uostuose, vykdydami kovos su ginklų gabenimu programą ginklų eksporto srityje.

ŠVEDIJA

Šaulių ir lengvųjų ginklų sritį reglamentuojantys teisės aktai tam tikru metu buvo iš dalies keičiami, inter alia, informacija apie ginklų prekybos tarpininkų kontaktinius duomenis Nacionaliniame ginklų prekybos tarpininkų registre nebebus laikoma konfidencialia.

Pagal 2006 m. liepos 1 d. įsigaliojusį potvarkį Švedijos muitinės tarnyba privalo informuoti Švedijos policiją apie visus Švedijos sieną kertančius ginklus, kurie patenka į šalį.

2006 m. pabaigoje Parlamentas patvirtino terminuotą amnestiją šaunamųjų ginklų srityje, kuri įsigaliojo 2007 m. kovo 1 d. Amnestija galiojo nuo 2007 m. kovo 1 d. iki gegužės 31 d. Šiais teisės aktais siekiama sumažinti nelegalių ir neregistruotų ginklų kiekį Švedijoje.

EUROPOS SĄJUNGA

2006 m. buvo įgyvendinta Direktyva 2004/36/EB dėl trečiųjų šalių orlaivių, kurie naudojasi Bendrijos oro uostais, saugos ir buvo pateikti trys pasiūlymai dėl teisės aktų, nustatančių teisinio reguliavimo priemones ES teritorijoje:

— EB ginklų direktyvos (91/477/EB) atnaujinimas;

— Pasiūlymas dėl EB direktyvos dėl šaunamųjų ginklų, įgyvendinančios Jungtinių Tautų šaunamųjų ginklų protokolą;

— Komisijos komunikatas dėl sprogmenų, sprogdiklių ir bombų gamybos įrangos bei šaunamųjų ginklų saugumo.

II. TARPTAUTINĖS ĮGYVENDINIMO PASTANGOS 2006 m.

AUSTRIJA

ESBO

Austrija rėmė tolesnį ESBO dokumentų dėl šaulių ir lengvųjų ginklų ir įprastinių šaudmenų atsargų įgyvendinimą. 2006 m. kovo 29 d. ESBO Saugumo bendradarbiavimo forumo Saugumo dialogo metu Austrija surengė pirmąjį ES kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba strategijos pristatymą. Šios pastangos tikslas visų pirma buvo supažindinti dalyvaujančias valstybes su reglamentavimo pagrindais ir veikla bei ES projektais dėl šaulių ir lengvųjų ginklų, antra, pakloti pamatus sustiprintam ESBO ir ES veiklos koordinavimui ir bendradarbiavimui užtikrinant, kad pranašumai ir skirtingi pajėgumai būtų naudojami ekonomiškai veiksmingiausiu būdu ir būtų išvengta darbo dubliavimo.

Euroatlantinės partnerystės taryba (EAPT)

Austrija finansiškai parėmė šaulių ir lengvųjų ginklų bei nešiojamų priešlėktuvinių ginklų sistemų sunaikinimo projektą Kazachstane. JAV vadovaujamas projektas buvo pradėtas 2006 m. balandžio mėn.

2006 m. buvo toliau įgyvendinamas taip pat Austrijos finansuotas šaulių ir lengvųjų ginklų, nešiojamų priešlėktuvinių ginklų sistemų ir šaudmenų sunaikinimo projektas Ukrainoje.

Jungtinės Tautos

61-oje Jungtinių Tautų Generalinėje Asamblėjoje Austrija kartu su kitomis valstybėmis parėmė šias su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusias rezoliucijas:

„Pagalba valstybėms, siekiant pažaboti neteisėtą prekybą šaulių bei lengvaisiais ginklais ir užtikrinti jų surinkimą“, „Problemos, kylančios dėl įprastinių šaudmenų atsargų susikaupimo“. Austrija balsavo už rezoliuciją „Neteisėtos prekybos šaulių ginklais ir lengvaisiais ginklais visi aspektai“.

BELGIJA

Belgija remia keletą šaulių ir lengvųjų ginklų srities projektų įvairiose pasaulio šalyse, būtent:

Afrika

Pietų Afrika – 216 700 EUR – Safer Africa.

Projektas skirtas pagausinti ir sustiprinti policijos pajėgumus teisėsaugai užtikrinti Pietų Afrikoje mažinant lengvųjų ginklų skaičių rizikos vietovėse.

Burundis – Kongo Demokratinė Respublika – Ruanda – 400 000 EUR – Regioninis šaulių ginklų centras (Regional Centre on Small Arms and Light Weapons, RECSA) ir Europos taikos ir saugumo tyrimų ir informacijos institutas (Groupe de Recherche et d’Information sur la Paix et la Sécurité, GRIP).

Projektas pavadinimu „Paramos teikimas ir pajėgumų stiprinimas siekiant parengti nacionalinius veiksmų planus dėl šaulių ir lengvųjų ginklų Burundyje, Ruandoje ir Kongo Demokratinėje Respublikoje“.

Lotynų Amerika

Kosta Rika, Panama, Nikaragva, El Salvadoras, Hondūras, Gvatemala – 107 800 EUR – Arias Foundation.

Projektas skirtas didinti informuotumą apie šaunamųjų ginklų įtaką labiausiai pažeidžiamų visuomenės narių (jaunų žmonių) gyvenimui šešiose šalyse pasitelkus visuomenės informuotumo didinimo vidurinėse mokyklose veiklą.

Brazilija – 70 467 EUR – UNODC.

Projektas skirtas suaktyvinti federalinės apygardos (Brazilijos) bendruomenės pastangas užkertant kelią narkotikų ir ginklų platinimo sukeltam smurtui.

Azija

Bangladešas, Nepalas ir Šri Lanka – 100 000 EUR – Safer World.

Projektas skirtas sustiprinti Vyriausybės ir pilietinės visuomenės pajėgumus kovoje su lengvųjų ginklų platinimu Bangladeše, Nepale ir Šri Lankoje (Jungtinių Tautų veiksmų programos dėl šaulių ginklų taikymas).

Rytų ir Pietryčių Europa

Baltarusija – 55 370 EUR – ESBO.

Gebėjimų stiprinimo veikla lengvųjų ginklų atsargų valdymo ir saugumo srityje.

Kosovas – 94 543 EUR – KOSSAC.

Jungtinių Tautų vystymo programos projektas pavadinimu „KOSSAC“: Kosovo šaulių ginklų kontrolės iniciatyva.

Ukraina – 25 000 EUR.

Šaudmenų saugyklą Novobohdanivkoje supančios teritorijos atkūrimo ir apsaugos projektas.

BULGARIJA

Bulgarija finansavo civilių gyventojų nelegaliai laikytų ir vėliau Juodkalnijos vidaus reikalų ministerijos konfiskuotų 1 897 šaulių ir lengvųjų ginklų sunaikinimo projektą. Bulgarija skyrė 7 588 USD Juodkalnijos vidaus reikalų ministerijai projektui užbaigti. Sunaikinimas buvo užbaigtas 2006 m. vasario 28 d.

2006 m. Bulgarija surengė tarptautinį seminarą pavadinimu „Dvejopos paskirties prekių ir ginklų eksporto kontrolė: informacija ir pagalba pramonei“ (2006 m. gegužės 22–23 d., Sofija). 2006 m. Sofijos seminaras buvo Vengrijos ir Bulgarijos bendro veiksmų plano pagal Australijos grupės viešos veiklos programą, skirtą joje nedalyvaujančioms valstybėms, toliau tęsiamo įgyvendinimo dalis.

Sofijos seminaras sudarė galimybę keistis informacija, patirtimi ir žiniomis pranešimų bei interaktyvių diskusijų forma dalyviams iš Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kroatijos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Serbijos ir Juodkalnijos.

Laikydamasi politinio kurso kaip galima labiau padėti NATO partneriams spręsti saugumo ir gynybos problemas, 2006 m. Bulgarija dalyvavo 9 iš 10 NATO/Partnerystės taikos labui programos patikos fondo projektuose. Penki iš šių projektų buvo skirti rinkti ir sunaikinti šaulių bei lengvuosius ginklus:

1. Patikos fondas „Serbija ir Juodkalnija II“1 320 620 priešpėstinėms sausumos minoms Serbijoje ir Juodkalnijoje sunaikinti: 30 000 EUR.

2. Patikos fondas „Ukraina II“ šaudmenims, šaulių ir lengviesiems ginklams bei nešiojamoms priešlėktuvinėms ginklų sistemoms Ukrainoje sunaikinti: 25 000 EUR.

3. Patikos fondas šaulių ir lengviesiems ginklams bei nešiojamoms priešlėktuvinėms ginklų sistemoms Kazachstane sunaikinti: 10 226 EUR.

4. Patikos fondas „Albanija II“ šaulių ir lengvųjų ginklų šaudmenims Albanijoje sunaikinti: 25 000 EUR.

5. Patikos fondas 569 ha užminuotos žemės išvalymui ir nesprogusių sprogmenų (UXO) pašalinimui Azerbaidžane: 15 000 EUR.

Bulgarijos gynybos ministerija pateikė informaciją, kad tarp 2006 m. taikos palaikymo operacijose dalyvavusių Bulgarijos ginkluotųjų pajėgų vykdytų užduočių nebuvo šaulių ir lengvųjų ginklų rinkimo bei naikinimo.

KIPRAS

Kipras aktyviai dalyvauja Jungtinių Tautų ir ESBO šioje srityje atliekamoje veikloje.

Kipras Jungtinėms Tautoms teikia ataskaitas apie Jungtinių Tautų programos dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visais jos aspektais prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo įgyvendinimą. Be to, Kipras pateikė informaciją UNHCHR (pagrįstą sprendimu 124/2004) dėl „šaulių ir lengvųjų ginklų prieinamumo bei netinkamo naudojimo sukeltų žmogaus teisių pažeidimų prevencijos“.

Kipras taip pat teikia informaciją ESBO apie įprastinių ginklų ir susijusių technologijų eksporto (fsc.del/269/06, 2006 m. birželio 27 d.), įprastinių ginklų perdavimo (FSC. DEL/432/06, 2006 m. rugsėjo 26 d.) ir šaulių bei lengvųjų ginklų srities reglamentavimo (FSC. DEL/14/07, 2007 m. sausio 24 d.) nacionalinę praktiką ir tvarką.

ČEKIJA

Čekija aktyviai dalyvauja įgyvendinant JT veiksmų programą dėl kovos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais. 2006 m. Čekija skyrė 1 000 000 Čekijos kronų (CZK) (47 308,17 USD arba 34 910 EUR) Taikos stiprinimo taikant praktines nusiginklavimo priemones patikos fondo veiklai. Šios lėšos bus naudojamos „Koordinavimo veiksmų šaulių ginklų srityje“ (CASA) mechanizmo duomenų bazės antram etapui, kuris įgyvendinamas 2006 m. lapkričio mėn.–2007 m. lapkričio mėn., remti. Vienas pagrindinių CASA duomenų bazės tikslų – stebėti JT veiksmų programos įgyvendinimą atskirose JT valstybėse narėse.

2006 m. koordinuojant agentūrų veiklą daugiausia dėmesio buvo skirta konkrečiai pasirengimui JT 2006 m. veiksmų programos dėl kovos su neteisėta prekyba šaulių ir lengvaisiais ginklais peržiūros konferencijai bei daugiašalės ženklinimo ir paieškos priemonės įgyvendinimui. Be to, atitinkamai dėmesio buvo skirta diskusijoms kituose susijusiuose daugiašaliuose forumuose (JT Generalinės Asamblėjos pirmasis komitetas, ESBO, Wassenaaro susitarimas).

Čekija, inter alia, bendradarbiavo su Limoje ir Vysbadene veikiančiais Interpolo nacionaliniais biurais dėl 147 atvejų, susijusių su 1 791 ginklu.

DANIJA

Danijos teisėsaugos įstaigos dalyvauja įvairiose tarptautinėse ir regioninėse iniciatyvose, susijusiose su ginklų kontrolės ir neteisėtos prekybos ginklais klausimais.

Nuo 2006 m. lapkričio mėn. Danijos policija dalyvavo operacijoje „Kryžminė ugnis II“ dėl ginklų kontrabandos pagal Baltijos jūros reikalų darbo grupės programą.

Danija remia buvusių kovotojų Liberijoje nuginklavimą, demobilizavimą, reintegravimą ir reabilitavimą šiam tikslui iš viso skirdama 2,7 mln. EUR per JT vystymo programos patikos fondą (2004–2006 m.).

Danija remia buvusių kovotojų Afganistane nuginklavimą, demobilizavimą, reintegravimą ir reabilitavimą šiam tikslui iš viso skirdama 1,1 mln. EUR per JT vystymo programos patikos fondą (2005–2006 m.).

ESTIJA

2006 m. Estijos kariai patruliavimo operacijų Irake metu keletą kartų konfiskavo ginklų ir šaudmenų. Operacijos buvo vykdomos bendradarbiaujant su JAV ir Irako pėstininkų būriu.

SUOMIJA

— 2006 m. Suomija parėmė Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (ECOWAS) šaulių ginklų programą (ECOSAP), skirdama jai 250 000 EUR. Tokia pati suma bus išmokėta ir 2007 bei 2008 m. ir bendra Suomijos suteikta parama bus 750 000 EUR.

— Indėlis į ESBO misiją Moldovos Respublikoje, skirtas perteklinėms ir pasenusių šaudmenų atsargoms sunaikinti (iš viso 160 000 EUR).

— Indėlis į ESBO šaulių ir lengvųjų ginklų bei įprastinių šaudmenų programos Tadžikistano Respublikoje II etapą, skirtą šaudmenų dėtuvėms restauruoti šešiose vietovėse (iš viso 100 000 EUR).

— Finansinė parama JT vystymo programos administruojamam šaulių ir lengvųjų ginklų projektui Albanijoje. Projektas buvo pradėtas kaip ginklų mainai už vystymo paramą, siekiant atgauti nelegaliai turimus šaudmenis ir šaulių ginklus, pavogtus iš kariuomenės saugyklų krizės metais paskutiniojo XX a. dešimtmečio pabaigoje. Surinkti ginklus tapo galima dėl Vyriausybės priimtų amnestijos įstatymų. Projekto apimtis vėliau buvo išplėsta ir apėmė bendruomenės policinės veiklos plėtrą, skirtą didinti pasitikėjimą tarp teisėsaugos, viešųjų tarnybų ir paprastų piliečių. Suomija finansavo šį projektą iki jo pabaigos 2006 m.

Kitos iniciatyvos

Suomija prisidėjo prie nusiginklavimo proceso pagal Stebėjimo misijos Ačehe (SMA) įgaliojimus pasiųsdama 11 ekspertų. Jų išlaidos sudarė apie 545 000 EUR. 2005 m. rugsėjo 15 d. prasidėjęs Ačeho išsilaisvinimo judėjimo (GAM) nusiginklavimas buvo vykdomas keturiais etapais ir baigtas 2005 m. gruodžio 31 d. Pagal Indonezijos Respublikos ir GAM susitarimo memorandumą GAM sutiko sudėti visus savo dalyvių turimus ginklus, šaudmenis ir sprogmenis padedant Stebėjimo misijai Ačehe. GAM perdavė SMA 840 ginklų, ir nusiginklavimo procesas buvo sėkmingai baigtas. Visi sudėti ginklai buvo sunaikinti.

PRANCŪZIJA

Jungtinės Tautos: 2006 m. Prancūzija skyrė lėšų Jungtinių Tautų taikos ir nusiginklavimo Afrikoje regioninio centro Lomėje specialiajam fondui (UNREC) (77 000 EUR).

Vakarų Afrikos valstybių ekonominė bendrija (ECOWAS): Prancūzija dalyvavo paramos programoje dėl lengvųjų ginklų kontrolės ECOWAS valstybėse narėse (260 000 USD).

Tadžikistanas: nuo 2005 m. rugsėjo mėn. iki 2006 m. balandžio mėn. 4 Prancūzijos ekspertų misija nuvyko į Tadžikistaną (mokymai, atsargų sudarymo priežiūra, operacijų nestabiliems šaudmenims sunaikinti kontrolė) pagal ESBO programą.

Ukraina: 2006 m. gegužės mėn. dalyvavimas vertinamojoje ir patariamojoje misijoje dėl nukenksminimo (šaudmenų pertekliaus sunaikinimo) Novobogdanivkos vietovėje (Ukraina). Nuo 2006 m. rugsėjo mėn. iki spalio mėn. mokymo misija bombų šalinimo ekspertams šaudmenų atsargų pertekliui Ukrainoje sunaikinti (3 ekspertai).

Libanas: 2006 m. kovo mėn. buvo atliktas Libano ginkluotųjų pajėgų (LGP) šaudmenų atsargų saugumo auditas. Po audito bombų šalinimo ekspertai surengė apmokymus LGP.

VOKIETIJA

Vokietija prisidėjo prie projektų ir veiklos šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų srityje įvairių institucijų ir organizacijų vykdomose programose ir bendradarbiaudama su jomis. Dauguma šių veiksmų buvo vykdomi per ilgesnį nei vienerių metų laikotarpį. Pagrindinės 2006 m. iniciatyvos išvardintos toliau:

Afganistanas (2004 m.–)

Nuo 2004 m. Vokietija remia nusiginklavimo, demobilizacijos ir reintegracijos bei nelegalių ginkluotų grupių išformavimo procesus Afganistane kartu su kitomis šalimis finansuodama ginklų ir šaudmenų pertekliaus šalinimą ir sunaikinimą. Bendras biudžetas: 3 000 000 EUR.

Albanija (2006 m.)

2006 m. Vokietija parėmė NATO Partnerystės taikos labui patikos fondą, skirdama lėšų šaulių ir lengvųjų ginklų, nešiojamoms priešlėktuvinėms ginklų sistemoms ir šaudmenims sunaikinti Albanijoje. Indėlis: 107 000 EUR.

Angola (2003–2006 m.)

Vokietija remia buvusių kovotojų ir jų šeimos narių socialinę ir ekonominę reintegraciją Angoloje. Tvarios reintegracijos tikslu laikomasi bendruomene pagrįsto požiūrio. Apgyvendinimas paliktose vietovėse derinamas su kaimo plėtros ir žemės ūkio programomis. Programa taip pat apima kelių atstatymą ir tokiu būdu vietos bendruomenių nariams bei buvusiems kovotojams sukuriamos darbo vietos. Vietos savivaldos ir administracijos gebėjimai stiprinami, siekiant sukurti bei įgyvendinti reintegravimo programas. Bendras biudžetas: 11 990 332 EUR.

Burundis (2003–2007 m.)

Vokietija remia Burundžio nacionalinę demobilizavimo ir reintegravimo programą. Projektą sudaro keturi pagrindiniai komponentai: bendruomeninių reintegracijos struktūrų įgalinimas, žemės ūkio gamybos pagyvinimas, pajamų generavimas ir infrastruktūros atnaujinimas. Bendras biudžetas: 15 940 000 EUR.

Kambodža (2006 m.–)

2006 m. gruodžio mėn. Vokietija atliko vertinimo vizitą, skirtą ištirti šaudmenų atsargų problemas ir parengti 2007–2008 m. įgyvendintino projekto pasiūlymą dėl atsargų valdymo ir saugumo pagerinimo bei šaudmenų pertekliaus sunaikinimo.

Kongo Demokratinė Respublika – KDR (2004–2007 m.)

Vokietija remia nacionalinę demobilizavimo ir reintegravimo programą (NDRP). Parėmusi nacionalinį Comité Technique de Planification et de Coordination (CTPC), Vokietija paskyrė lėšų trejų metų bendradarbiavimui su Commission Nationale de Démobilisation et Réinsertion (CONADER). Bendras biudžetas: 2 500 000 EUR.

Kongo Demokratinė Respublika – KDR (2005–2011m.)

Vokietija remia anksčiau su kovotojų pajėgomis susijusių vaikų ir jaunuolių socialinę bei ekonominę reintegraciją KDR Maniemos provincijoje. Bendras biudžetas: 12 000 000 EUR.

Rytų Afrikos bendrija (RAB) (2004 m.–)

Vokietija remia politinės, teisinės ir institucinės sistemos, skirtos kovoti su nekontroliuojamu šaulių ir lengvųjų ginklų platinimu, plėtojimą Rytų Afrikos bendrijoje (RAB). Projekto dalis vykdoma kartu su RAB sekretoriatu apima organizacinės plėtros veiklą, skirtą steigti Regioninio šaulių ginklų kontrolės koordinavimo centrą, suderinti politiką ir teisės aktus, apmokyti, parengti sistemiškus šaulių ir lengvųjų ginklų problemų įvertinimo būdus, šviesti ir didinti informuotumą, bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės organizacijomis RAB valstybėse narėse.

Išplėstas Didžiųjų ežerų regionas (2003–2006 m.)

Vokietija prisidėjo prie Pasaulio banko valdomo Daugiašalės demobilizavimo ir reintegravimo programos patikos fondo, remiančio Išplėstą Didžiųjų ežerų regioną. Bendras biudžetas: 9 900 000 EUR.

Arabų šalių lyga (2004 m.–)

Vokietija tęsė bendradarbiavimą su Arabų šalių lyga (AL), teikdama pagalbą su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusiems darbams įvairiais lygiais. Buvo teikiama parama Lygos valstybių šaulių ir lengvųjų ginklų kontrolės koordinavimo centrų susitikimui surengti. Buvo tęsiamas ESBO dokumentų šaulių ir lengvųjų ginklų klausimais vertimas į arabų kalbą. 2006 m. spalio mėn. AL sekretoriato personalui buvo surengtas pažintinis vizitas į Berlyną, Vieną (ESBO) ir Geilenkircheną (Vokietijos karinių pajėgų Patikros centras). Pavyzdžiui, bendradarbiaudama su AL valstybe nare 2006 m. rugsėjo mėn. Vokietija surengė dviejų dienų apmokymo kursą dėl atsargų valdymo ir saugumo Tunise.

Liberija (2005–2007 m.)

Vokietija remia nacionalinę demobilizavimo ir reintegravimo programą (NDRP). Pagal programą teikiama psichologinė parama karo metu patirtos seksualinės prievartos aukoms Liberijoje ir remiamas namo grįžtančiųjų pabėgėlių ir buvusiųjų kovotųjų reintegravimas, įgyvendinant daug darbo jėgos reikalaujančius infrastruktūros atnaujinimo projektus. Bendras biudžetas: 10 750 000 EUR.

Pietų Afrikos vystymo bendrija (2004 m.–)

Vokietija remia Pietų Afrikos vystymo bendriją (SADC), įgyvendinant Pietų Afrikos vystymo bendrijos protokolą dėl šaunamųjų ginklų, šaudmenų ir kitų susijusių medžiagų kontrolės. Vienas iš šio bendradarbiavimo rezultatų – Vokietijos paskirtas patarėjas taikos ir saugumo klausimais, padedantis įsteigti Regioninį koordinavimo centrą SADC sekretoriate. Projektą sudaro tokie komponentai: politikos ir teisės aktų suderinimas, pajėgumų stiprinimas, teisėsaugos tarnybų apmokymai ir bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės subjektais.

Ruanda (2003–2007 m.)

Vokietija remia Ruandos demobilizavimo ir reintegravimo komisiją bei buvusių kovotojų socialinę reintegraciją Ruandoje. Bendras biudžetas: 8 773 000 EUR.

Senegalas (2005–2006 m.)

Vokietija parėmė informuotumo dėl šaulių ginklų didinimo programas Casamance regione. Programa rėmėsi įvairių vietos NVO, kurios parengė išsamią nekontroliuojamo šaulių ir lengvųjų ginklų platinimo problemos sprendimo strategiją, tinklu. Ši veikla pradėta 2005 m. koordinavimo seminaru ir pajėgumų stiprinimas. Daugiausia dėmesio buvo skiriama gyventojų ir valstybės pareigūnų informuotumo didinimui pasienio regionuose.

Siera Leonė (2004–2006 m.)

Vokietija remia ginkluotų konfliktų įtakotų vaikų ir jaunuolių švietimą bei profesinį rengimą, įskaitant anksčiau su kovotojų pajėgomis susijusius vaikus Siera Leonėje. Bendras biudžetas: 12 000 000 EUR.

Pietryčių Europa/RACVIAC (2005 m.–)

Vokietija toliau rėmė su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusių seminarų rengimą regioniniame ginklų kontrolės centre. Konkrečios iniciatyvos apėmė tarpininkavimo ir atsargų valdymo klausimus.

Uganda (2005–2007 m.)

Vokietija pajėgumų stiprinimo ir informuotumo didinimo srityje remia Ugandos Nacionalinį šaulių ginklų kontrolės koordinavimo centrą, įgyvendinantį Ugandos Nacionalinį šaulių ginklų kontrolės veiksmų planą. Pagal JT veiksmų programą dėl šaulių ginklų ir kitus regioninius susitarimus Ugandos Vyriausybė įsteigė šaulių ginklų kontrolės koordinavimo biurą.

VENGRIJA

Priemonės pasaulio mastu

Vengrijos Respublika dalyvavo tarptautinėse derybose, skirtose užkirsti kelią, kovoti ir panaikinti neteisėtą prekybą šaulių ir lengvaisiais ginklais tiek regioniniu, tiek tarptautiniu lygiu. Vengrijos licencijavimo politika vykdoma griežtai laikantis JT Saugumo Tarybos embargų ir kitų Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos bei Europos Sąjungos paskelbtų embargų ir remiant tokius moratoriumus kaip ECOWAS.

Partnerystėje su kitomis šalimis Vengrija teikė techninę ir finansinę pagalbą, remdama JT veiksmų programoje nurodytų priemonių įgyvendinimą regionuose. Ji aktyviai dalyvavo kitoje veikloje, vykdytoje pagal kitų organizacijų programas, pavyzdžiui, NATO Partnerystė taikos labui, Pietryčių Europos stabilumo paktas ir kt.

ESBO veiklos srityje Vengrija prisiėmė kelis politinius įsipareigojimus, susijusius su šaulių ir lengvaisiais ginklais. ESBO dokumente šaulių ir lengvųjų ginklų klausimu yra numatyta bendra sistema, skirta su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusioms problemoms spręsti, nustatant priemones, normas ir principus šiose srityse:

— gamyba, ženklinimas ir registravimas,

— bendrieji eksporto kriterijai ir eksporto kontrolė,

— atsargų valdymas, jų pertekliaus mažinimas ir sunaikinimas,

— išankstinis įspėjimas, konfliktų prevencija, krizių valdymas ir reabilitacija po konfliktų.

Papildomi įsipareigojimai sprendžiant konkrečius šaulių ir lengvųjų ginklų klausimo aspektus yra nustatyti šiuose ESBO dokumentuose:

— ESBO nešiojamų priešlėktuvinių ginklų sistemų eksporto kontrolės principai,

— ESBO tarpininkavimo veiklos šaulių ir lengvųjų ginklų srityje kontrolės principai,

— Galutinio vartojimo pažymėjimo standartiniai elementai bei patikros procedūros šaulių ir lengvųjų ginklų eksporto srityje.

ESBO principai, reguliuojantys įprastinių ginklų perdavimą, taip pat yra svarbūs ginklų, įskaitant šaulių ir lengvuosius ginklus, eksporto kontrolei.

Vengrija kartu su Suomija, Rusijos Federacija, Turkija ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis bendrai prisidėjo prie sprendimo dėl galutinio vartojimo pažymėjimų elementų suderinimo projekto rengimo ESBO sistemai. Sprendimas šiuo klausimu buvo priimtas 2004 m. lapkričio 17 d.

2004 m. Vengrija koordinavo ESBO pastangas patenkinti dalyvaujančių valstybių pagalbos prašymus, susijusius su šaulių ir lengvųjų ginklų problemomis.

Iki 2001 m. birželio 30 d. vadovaudamasi ESBO dokumento šaulių ir lengvųjų ginklų klausimu nuostatomis Vengrija pasikeitė informacija apie nacionalines ženklinimo sistemas su ESBO dalyvaujančiomis valstybėmis. Ši informacija yra atnaujinama siekiant ir, jei būtina, atsižvelgti į nacionalinių ženklinimo sistemų pakeitimus.

Nuo 2002 m. vadovaudamasi ESBO dokumento šaulių ir lengvųjų ginklų klausimu nuostatomis Vengrija kasmet keitėsi informacija su ESBO dalyvaujančiomis valstybėmis apie šaulių ginklų kategoriją, subkategoriją bei kiekį, kurie buvo nustatyti ir (arba) konfiskuoti bei sunaikinti jų teritorijoje per praėjusius kalendorinius metus, taip pat apie šaulių ginklų eksportą į kitas dalyvaujančias valstybes bei šių ginklų importą iš jų.

Iki 2001 m. birželio 30 d. vadovaudamasi ESBO dokumento šaulių ir lengvųjų ginklų klausimu nuostatomis Vengrija pasikeitė informacija su ESBO dalyvaujančiomis valstybėmis apie:

— nacionalines šaulių ginklų gamybos kontrolės procedūras,

— susijusius nacionalinės teisės aktus ir esamą praktiką eksporto politikos, procedūrų, dokumentacijos ir nacionalinės tarpininkavimo veiklos kontrolės srityse,

— bendrą informaciją apie nacionalinį atsargų valdymą ir saugumo procedūras,

— šaulių ir lengvųjų ginklų naikinimo būdus ir procedūras.

Ši informacija yra atnaujinama siekiant ir, jei būtina, atsižvelgti į nacionalinės teisės aktų bei procedūrų pakeitimus.

Regioninės priemonės

Vengrija yra įsipareigojusi vykdyti veiksmų planą, kuris yra konkrečiai skirtas Pietryčių Europos poreikiams tenkinti – regioninį kovos su šaulių ir lengvųjų ginklų platinimu įgyvendinimo planą. Regioninis įgyvendinimo planas– Pietryčių Europos stabilumo pakto iniciatyva. Nuo 2000 m. lapkričio mėn. vyko trys metiniai konsultaciniai susitikimai, į kuriuos sukviesti pagrindiniai suinteresuoti subjektai siekė peržiūrėti regionines pastangas sustabdyti šaulių ir lengvųjų ginklų platinimą, pasimokyti iš klaidų ir parengti praktinius projektus Segedo šaulių ginklų proceso (SSAP) sistemoje. Segedo šaulių ginklų procesas – tai neoficialus forumas, kuris sudaro sąlygas vyriausybėms, pilietinei visuomenei ir tarptautinėms organizacijoms vystyti politiką ir praktinius projektus, skirtus kovai su šaulių ir lengvųjų ginklų platinimu bei netinkamu naudojimu Pietryčių Europoje. 2000 m. lapkričio mėn. Segede, Vengrijoje, vykusioje konferencijoje SSAP bendrai inicijavo Vengrijos užsienio reikalų ministerija ir Londone įsikūręs nepriklausomas užsienio politikos tyrimų institutas Saferworld. 2001 m. lapkričio mėn. priėmus Stabilumo pakto regioninį įgyvendinimo planą, jis sudarė papildomą vyriausybių ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimo sistemą.

Tarptautinis ir regioninis bendradarbiavimas

Vengrijos užsienio reikalų ministerija kartu su JAV valstybės departamento Ginklų neplatinimo biuro Bendradarbiavimo eksporto kontrolės srityje įstaiga 2003 m. birželio mėn. Segede, Vengrijoje, surengė Pietryčių Europos šalims skirtą seminarą eksporto kontrolės klausimais. Konferencijoje pristatyti pagrindiniai veiksmingos eksporto kontrolės sistemos elementai; ji suteikė galimybę apsvarstyti regioninius požiūrius ir susirūpinimą keliančius klausimus; pastaruoju klausimu daugiausia buvo svarstoma, kaip spręsti su šaulių ir lengvaisiais ginklais susijusias problemas regione.

Bendradarbiaudama su JAV valstybės departamento Ginklų neplatinimo biuro Bendradarbiavimo eksporto kontrolės srityje įstaiga Vengrijos užsienio reikalų ministerija 2003 m. rugsėjo 15–17 d. Budapešte, Vengrijoje, surengė penktąją tarptautinę konferenciją eksporto kontrolės klausimais. (Konferencija buvo penktasis vadinamojo „Oksfordo proceso“ renginys.) Joje dalyvavo daugiau nei 180 eksporto kontrolės pareigūnų iš daugiau nei 40 šalių bei daugiašalių eksporto kontrolės režimų, pramonės sektoriaus bei NVO atstovai. Viena iš pagrindinių konferencijos temų buvo diskusijos dėl naujų metodų, taikomų kontroliuojant įprastinius ginklus, ypač kai kurias šaulių ir lengvųjų ginklų rūšis, pavyzdžiui, nešiojamas priešlėktuvines ginklų sistemas.

Tarptautinis bendradarbiavimas taip pat sąlygojo svarbiausią pastarojo meto įvykį. 2006 m. vasario mėn. Vengrija baigė 1 540 vienetų „Strela–2“ rūšies nešiojamų priešlėktuvinių ginklų sistemų kiekio sumažinimo ir (arba) jų sunaikinimo procesą. Projektas iš dalies buvo inicijuotas ir bendrai finansuojamas JAV.

Siekdama nustatyti neteisėta prekyba šaulių bei lengvaisiais ginklais užsiimančias grupes ir asmenis, Vengrijos policija bendradarbiauja su Interpolu bei Europolu ir yra SECI Regioninio kovos su tarpvalstybiniu nusikalstamumu centro, skirto sukurti Pietryčių Europos šalių keitimosi informacija apie neteisėtą prekybą šaulių ir lengvaisiais ginklais sistemą, narė.

AIRIJA

— 500 000 EUR buvo skirta Pasaulio banko valdomam Daugiašalės demobilizavimo ir reintegravimo programos