LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 255/37

458-OJI PLENARINĖ SESIJA, 2009 M. GRUODŽIO 16, 17 D.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl tekstilės pavadinimų ir atitinkamo tekstilės gaminių ženklinimo

(COM(2009) 31 galutinis/2 – 2009/0006 (COD))

(2010/C 255/06)

Pranešėjas Claudio CAPPELLINI

Europos Sąjungos Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsniu, 2009 m. vasario 27 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl tekstilės pavadinimų ir atitinkamo tekstilės gaminių ženklinimo

COM(2009) 31 galutinis/2 – 2009/0006 (COD).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. lapkričio 17 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Claudio Cappellini.

458-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. gruodžio 16–17 d. (2009 m. gruodžio 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 160 narių balsavus už ir 1 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 EESRK remia Europos Komisijos iniciatyvą dėl tekstilės pavadinimų ir jos gaminių ženklinimo, kuri gali būti svarbus žingsnis į priekį ES tekstilės pramonėje sparčiau įgyvendinant inovacinius procesus ir visuomeninius sprendimus, taip pat ugdant Europos vartotojų sąmoningumą ir didinat jų informuotumą, ypač krizės laikotarpiu. Kaip jau buvo nurodyta ankstesnėse EESRK nuomonėse ir informaciniuose pranešimuose dėl tekstilės pramonės ateities (1), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pabrėžia, kad siekiant užtikrinti šio sektoriaus konkurencinius pranašumus jam skubiai reikia parengti nuoseklią ir kompleksinę politiką įvairiais klausimais, įskaitant ženklinimą.

1.2 EESRK palankiai vertina reglamentą ir pritaria 4 straipsnio nuostatoms dėl nacionalinių teisės aktų bazės, reglamentuojančios kilmę turinčius gaminius ir konkurenciją.

1.3 EESRK prašo Europos Komisijos ir suinteresuotųjų subjektų ištirti, kokią įtaką padarys siūlomas reglamentas:

— Europos strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkei, kuriant ir naudojant naujus pluoštus bei naujoviškus tekstilės gaminius, taip pat užtikrinant skaidrumą,

— supaprastinant galiojančią teisinę bazę, galinčią turėti teigiamo poveikio privačiam sektoriui ir valstybės valdymo institucijoms ES ir nacionaliniu (regioniniu) lygmeniu,

— užtikrinant didesnį šiuo metu galiojančios reguliavimo bazės nuoseklumą (2).

1.4 EESRK patvirtina, kad svarbu patenkinti vartotojų poreikį gauti aiškią ir išsamią informaciją apie gaminius, ypač tekstilės, ir remia Komisijos iniciatyvą, kuria siekiama supaprastinti šiuo metu galiojančias direktyvos perkėlimo procedūras ir sumažinti atitinkamas sąnaudas.

1.5 EESRK pageidauja, kad Tekstilės pavadinimų ir ženklinimo komiteto veikloje (siūlomo reglamento 20 straipsnis) nuolat dalyvautų pilietinė visuomenė ir daugiau tekstilės pramonės socialinių partnerių bei institucinių subjektų. Be to, reikėtų apsvarstyti reguliaraus reglamento peržiūrėjimo sistemas, kad būtų užtikrintas konkurencinis pranašumas prieš kitų pasaulio kraštų tekstilės pramonės ženklinimo metodus ir standartus (žr. ES tekstilės pramonės rinka (3)). Įsigaliojus siūlomam reglamentui, jo peržiūrėjimas, kurį atliktų didesnis suinteresuotųjų subjektų skaičius, taip pat galėtų paskatinti atvirą diskusiją dėl daugelio su tekstilės gaminiais susijusių sveikatos problemų (pavyzdžiui, alergijų, jonizacijos rodiklių), kurias sukelia ne patys pluoštai, bet cheminės medžiagos, naudojamos gamybos grandinėje, pavyzdžiui, dažant ar minkštinant audinį, arba mechaninis apdorojimas, kaip antai šukavimas ar karšimas.

1.6 EESRK siūlo, kad pradėjus tiesiogiai taikyti šį reglamentą būtų naudinga surengti tikslinę informavimo kampaniją, skirtą tekstilės pavadinimams ir jos gaminių ženklinimui, ir kartu su MVĮ organizacijomis, mokslinių tyrimų centrais, vartotojais ir tekstilės gamintojais atlikti specialiai šiam sektoriui skirtus tyrimus. Šie subjektai galėtų atlikti esminį vaidmenį užtikrinant didesnį aplinkai nekenksmingų pluoštų ir gaminių svarbos pripažinimą, taip pat didinant informuotumą apie rinkos potencialą.

1.7 Ši iniciatyva taip pat galėtų paskatinti atvirą diskusiją dėl „neprivalomo“ ženklinimo, kuriuo nurodomi galutinių tekstilės gaminių, pavyzdžiui, drabužių, laikymo ir valymo būdai (lyginimo, skalbimo, balinimo ir pan. simboliai), tačiau ši informacija pateikiama savo nuožiūra, kadangi ES ji yra neprivaloma. Pagal ISO 3758 taikomos sistemos, panašios į Ginetex (4) naudojamą sistemą, įvedimas ar netgi JAV ASTM D-5489 standarto priėmimas galėtų suteikti papildomos naudos, ypač galutiniam vartotojui. Tai, be kita ko, užtikrintų, kad:

— tekstilės gaminiai ilgiau tarnautų,

— gaminiai nebūtų sugadinti ir nesugadintų kitų gaminių atliekant jų priežiūros darbus,

— sauso cheminio valymo įstaigos aiškiai žinotų tinkamus ir reikiamus valymo būdus,

— gaminiai išsaugotų savo išvaizdą,

— perkant gaminį vartotojas motyvuotai nuspręstų, ar jis jam yra tinkamas.

Be to, plačiu mastu taikant tekstilės gaminių saugojimo ir valymo ženklus sumažėtų jų priežiūrai būtinos energijos ir vandens suvartojimas.

1.8 Tokio reglamento įgyvendinimas taip pat priartintų ES prie kitų panašių taisyklių, taikomų trečiųjų šalių rinkose, pavyzdžiui, JAV (5), Japonijos (6), Australijos (7) ir kitų.

1.9 Tekstilės sektoriuje naudojama tūkstančiai cheminių medžiagų, kurios maišomos su kitomis medžiagomis, tarp jų ir nuodingomis, to nenurodant. Jos naudojamos audiniams dažyti ir kitaip apdoroti. Europos Sąjungoje nuodingos medžiagos prevenciniais sumetimais atrenkamos, šalinamos arba tvarkomos vadovaujantis aplinkos apsaugos ir sanitarijos teisės aktais. EESRK rekomenduoja glaudžiai susieti tekstilės ženklinimo reglamentą ir REACH reglamentą ir įsteigti platformą, kurios tikslas – procedūrų supaprastinimas ir paspartinimas, išvengiant jų dubliavimo.

2. Bendrosios aplinkybės

2.1 ES teisės aktai, reglamentuojantys tekstilės pavadinimus ir ženklinimą, grindžiami EB sutarties 95 straipsniu. Jie skirti tekstilės gaminių vidaus rinkai sukurti ir užtikrinti, kad vartotojai gautų tinkamą informaciją. Aštuntajame dešimtmetyje valstybės narės pripažino, kad būtina suderinti tekstilės pavadinimus reglamentuojančius Bendrijos teisės aktus. Dėl skirtingų (nesuderintų) tekstilės pluoštų pavadinimų ES valstybėse narėse atsirastų techninė kliūtis prekybai vidaus rinkoje. Be to, jei šios srities informacija visoje vidaus rinkoje būtų vienoda, būtų geriau apsaugoti vartotojų interesai.

2.2 Reaguodama į didelius ekonominius iššūkius, šiam sektoriui iškilusius pastaraisiais metais, ES tekstilės pramonė pradėjo įgyvendinti ilgą restruktūrizacijos, modernizavimo ir technologinės pažangos procesą. Europos įmonės, ypač MVĮ, užėmė tvirtesnę pasaulinę poziciją sutelkdamos dėmesį į tokius konkurencinius pranašumus kaip kokybė, dizainas, inovacijos ir didesnės pridėtinės vertės gaminiai. ES pramonė pasaulio mastu pirmauja kuriant naujus gaminius, techninę tekstilę ir neaustinius audinius, naudojamus pagal novatorišką paskirtį, pavyzdžiui, geotekstilėje, taip pat higienos priemonėms, automobilių pramonei ar medicinos sektoriui.

2.3 Svarbi mokslinių tyrimų sritis – naujo specialaus pluošto ir pluoštais sutvirtintų kompozitų, skirtų novatoriškiems tekstilės gaminiams, kūrimas, kuris buvo nurodytas kaip vienas iš Europos technologinės platformos dėl tekstilės ir drabužių gamybos ateities strateginės mokslinių tyrimų darbotvarkės teminių prioritetų. Pluoštinės inovacijos, diegiamos tekstilės pridėtinės vertės grandinės priešsroviniame etape, – tai galingas naujų gaminių, apdirbimo metodų ir taikymo sričių šaltinis daugelyje pasrovinio vartojimo sektorių (8). Iš tiesų, pastaraisiais metais paraiškų dėl naujų pluoštų pavadinimų įtraukimo į ES teisės aktus padaugėjo, ir tikimasi, kad ši tendencija stiprės Europos tekstilės sektoriui vystantis į novatoriškesnę pramonės šaką.

2.4 Paraiškas dėl naujų pluoštų pavadinimų teikė įvairios įmonės – tiek stambios, tiek smulkios. Pramonės atstovai nurodo, kad apskritai 90–95 proc. MTTP veiklos yra skiriama jau sukurtų pluoštų tobulinimui ir vystymui. Nors tik 5–10 proc. MTTP veiklos gali tekti pluošto, kuriam reikės naujo bendrinio pavadinimo, sukūrimui, šis naujas pluoštas dažnai naudojamas pagal naujas paskirtis arba technologinius procesus labai įvairiose srityse, pavyzdžiui, drabužių gamyboje, medicinoje, aplinkos apsaugos ir pramonės srityse.

2.5 Pastaraisiais metais į Direktyvų techninius priedus, darant jose pakeitimus, buvo įtraukti aštuoni nauji pluoštai:

— Direktyvoje 97/37/EB (9) į pluoštų pavadinimų sąrašą įtraukti keturi nauji pluoštai (kašgora, lajocelis, poliamidas ir aramidinis pluoštas).

— Direktyvoje 2004/34/EB (10) į pluoštų pavadinimų sąrašą įtrauktas naujas poliaktido pluoštas.

— Direktyvoje 2006/3/EB (11) į pluoštų pavadinimų sąrašą įtrauktas naujas elastomultiesterio pluoštas.

— Direktyvoje 2007/3/EB (12) į pluoštų pavadinimų sąrašą įtrauktas naujas elastolefino pluoštas.

— Direktyvoje 2009/121/EB (13) į pluoštų pavadinimų sąrašą įtrauktas melamino pluoštas

2.6 Prognozuojama, kad į techninius priedus įtraukiamų naujų pluoštų skaičius artimiausiais metais didės. Pramonė (kuriai atstovauja BISFA (14)) pareiškė, kad būsimas tendencijas numatyti sunku. Tačiau, jos manymu, realu kad kasmet bus pateikiamos dvi paraiškos (15).

2.7 Šiuo pasiūlymu nekeičiama valstybių narių ir ES politinė pusiausvyra. Numatyta, kad komitetas, laikydamasis reguliavimo ir tikrinimo komiteto taisyklių, padės Komisijai ir pateiks savo nuomonę dėl įgyvendinimo priemonių, siūlomų reglamentui iš dalies pakeisti. Toks metodas taikomas dabartinėms direktyvoms.

2.8 Mintis peržiūrėti tekstilės pavadinimų teisės aktus kilo pastaraisiais metais, remiantis patirtimi, įgyta darant reguliarius techninius pakeitimus – įtraukiant naujus pluoštų pavadinimus į esamas direktyvas. ES teisės aktų, reglamentuojančių tekstilės pavadinimus ir ženklinimą (16), peržiūra buvo paskelbta 2006 m. „Pirmojoje pažangos ataskaitoje apie reglamentavimo aplinkos paprastinimo strategiją“ (17) ir įtraukta į Komisijos 2008 m. teisėkūros ir darbo programą.

2.9 Šios peržiūros motyvai trumpai išdėstyti taip:

— supaprastinti esamą teisinę bazę ir padaryti potencialų teigiamą poveikį privačiam sektoriui ir valstybės valdymo institucijoms; taigi, peržiūrint šiuos teisės aktus norima paspartinti naujų pluoštų registravimą ir galimybę jais naudotis,

— supaprastinti ir patobulinti esamą naujų pluoštų kūrimo ir naudojimo reguliavimo sistemą,

— skatinti tekstilės ir drabužių sektoriaus inovacijas ir sudaryti pluoštų naudotojams bei vartotojams galimybes greičiau naudotis naujoviškais gaminiais,

— padidinti proceso skaidrumą,

— į suderintų pluoštų pavadinimų sąrašą įtraukti naujus pluoštus,

— užtikrinti galimybę lanksčiau pritaikyti teisės aktus, norint neatsilikti nuo technologijų plėtros, kurios tikimasi tekstilės pramonėje, poreikių.

2.10 Šia peržiūra nesiekiama išplėsti ES teisės aktų taikymo kitiems ženklinimo reikalavimams, nesusijusiems su dabartinėmis direktyvomis reglamentuojama pluošto sudėtimi ir tekstilės pluoštų pavadinimų derinimu.

3. Konsultacijų dėl direktyvų peržiūros procesas

3.1 Dėl ribotos šios peržiūros taikymo srities buvo tikslingai konsultuojamasi su suinteresuotaisiais subjektais. Konsultacijose dalyvavo šie suinteresuotieji subjektai: pramonės ir mažmeninės prekybos įmonių asociacijos, profesinės sąjungos, vartotojų organizacijos, Europos standartizacijos įstaigos ir nacionalinės valdymo institucijos.

3.2 Buvo prašyta, kad suinteresuotieji subjektai ir valstybės narės 2008 m. sausio–rugpjūčio mėn. Komisijos tarnybų organizuojamuose posėdžiuose arba raštu pareikštų savo nuomonę ir pateiktų patarimų bei pasiūlymų.

3.3 Konsultacijų su minėtais tiksliniais suinteresuotaisiais subjektais pagrindiniai rezultatai apibendrinami taip:

— naujų pluoštų pavadinimus svarbu įtraukti į Europos teisės aktus, kad būtų galima skatinti Europos pramonės inovacijas ir tinkamai informuoti vartotojus,

— tekstilės pavadinimus reglamentuojančių teisės aktų techninių pakeitimų politinis turinys nepateisina sudėtingų direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę procedūrų ir su tuo susijusių sąnaudų; todėl

— reikėtų rasti paprastesnį teisinį sprendimą.

3.4 Konsultacijų rezultatai pateikti poveikio vertinimo ataskaitoje ir jos prieduose.

4. Poveikio vertinimas

4.1 Remdamasi konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais rezultatais ir tyrimu „ES teisės aktų, reglamentuojančių tekstilės pavadinimus ir ženklinimą, supaprastinimas: politinių sprendimų poveikio vertinimas“ (18), Komisija atliko įvairių galimų politinių sprendimų poveikio vertinimą, kad galėtų pasiekti pirmiau minėtus tikslus.

4.2 Europos Komisijos poveikio vertinimo valdyba įvertino atitinkamos tarnybos parengtą poveikio vertinimo ataskaitos projektą ir, padariusi kai kuriuos pakeitimus, jį patvirtino (19).

4.3 Palyginus ir išnagrinėjus įvairius galimus sprendimus bei jų poveikį, galima daryti tokias išvadas:

— Gali būti naudinga numatyti paraiškos dokumentų turinio rekomendacines gaires ir laboratorijų, kurios padėtų bendrovėms rengti tokius dokumentus, pripažinimą, jeigu tai padėtų teikti paraiškos dokumentus, labiau atitinkančius Komisijos tarnybų reikalavimus. Taip ir pramonė, ir valstybės institucijos sutaupytų daug laiko.

— Pramonei daugiausiai naudos duotų tai, kad sutrumpėtų laikas nuo paraiškos naujam pluošto pavadinimui pateikimo ir galimybės pateikti į rinką pluoštą nauju pavadinimu. Taip būtų sutaupoma administracinių lėšų ir greičiau gaunamos pajamos iš pluošto pardavimo.

— Valstybių narių valdžios institucijoms daugiausiai naudos duotų tai, kad direktyvos būtų pakeistos reglamentu, nes joms nebereikėtų perkelti pakeitimų į nacionalinę teisę. Valstybės narės taip galėtų sutaupyti daug lėšų.

— Dėl peržiūros nesumažėtų garantijos vartotojams, kad pluoštai atitinkamu pavadinimu turi nurodytas savybes. Vartotojai taip pat gautų papildomos naudos, jei nauji pluoštai anksčiau patektų į rinką.

5. Bendrieji tikslai

5.1 Šio reglamento teikiama nauda turėtų tik skatinti MTTP, inovacijų ir technologijų plėtojimo praktiką, sudaryti sąlygas ES, nacionalinio ir regionų lygmens valdžios institucijų ir mokslinių tyrimų centrų partnerystėms, gerinti dabartines mokymosi galimybes ir kelti techninę kvalifikaciją, skatinti didelės pridėtinės vertės gaminių pardavimą vidaus rinkoje ir trečiųjų šalių rinkose (20), užtikrinti darnų vystymąsi ir tvaraus vartojimo modelius.

5.2 Be to, svarstomas reglamentas turėtų būti vertingas užtikrinant:

— papildomą naudą tekstilės ir su ja susijusioms pramonės šakoms, ES gamybinei, prekybinei ar mokslinei patirčiai (angl. know-how) ir ekonomikos augimui,

— didesnį skaidrumą vartotojams ir naujus vartojimo modelius,

— aktyvesnį pilietinės visuomenės dalyvavimą svarstomo reglamento stebėsenos procese.

6. Konkretūs tikslai

6.1 Pluošto pavadinimas turėtų atskleisti visą informaciją apie pluoštą, skirtingai nei reikalaujama pagal, pavyzdžiui, JAV taisykles, kuriose laikomasi kitokio požiūrio (21). Tokia specifikacija nurodoma vadovaujantis BISFA metodika, pagal kurią bendrinis pavadinimas turi atskleisti cheminius duomenis apie dominuojantį monomerą pluošto polimerinėje molekulėje ir (arba) papildomą informaciją apie svarbiausias unikalias pluošto savybes ar gamybos technologijas.

6.2 Etiketėje nurodoma informacija turėtų atitikti tikrovę, tačiau neaišku, kodėl šis klausimas reglamente nenagrinėjamas. Tam tikri reglamento straipsniai neįpareigoja etiketėje pateikti visos informacijos, pavyzdžiui, pagal 9 straipsnį („Daugiapluoščiai tekstilės gaminiai“) galima pasirinkti keletą ženklinimo būdų – nuo visos gaminio sudėties išdėstymo iki pluošto, kurio yra ne mažiau kaip 85 % visos audinio masės, nurodymo. Nors šie duomenys yra tikri, jie nėra išsamūs tais atvejais, kai pasirenkami minėto straipsnio a ir b punktuose nurodyti ženklinimo būdai. Todėl, norint užtikrinti tikrą ir išsamią informaciją, reikia įvardyti ir likusius 15 proc. audinio masės sudarančius pluoštus.

6.3 Privaloma nurodyti visas gamintojo įvardytas savybes, kaip reikalaujama pagal siūlomo reglamento II priedo 1, 2, 3 ir 6 įtraukų nuostatas.

6.4 Kalbant apie sąnaudas ir terminus, toliau nurodomi numatomi terminai, tačiau į juos neįtrauktas paraiškos rengimo laikotarpis (jis priklauso nuo pareiškėjo operatyvumo rengiant paraišką) (22):

— paraiškos nagrinėjimas – 1–3 mėn.,

— darbo grupės sušaukimas – 3 mėn.,

— Jungtinio tyrimų centro ir tarplaboratoriniai tyrimai – 6–9 mėn.,

— techninės ekspertizės ataskaita – 1–3 mėn.,

— pasiūlymų projektai – 1–3 mėn.,

— reglamento pakeitimas – 6–12 mėn.

6.5 Pramonės sąnaudų mažinimo galimybės buvo apsvarstytos pagal du scenarijus – didelių sąnaudų scenarijų ir mažų sąnaudų scenarijų. Abiem buvo nustatytos aukščiausios ir žemiausios ribos, tačiau galiausiai teikiant paraišką sutaupoma nuo 47 500 iki 600 000 eurų. Taip pat buvo apsvarstyta ir potenciali nauda, kurią būtų galima gauti atsisakius 6–21 mėnesio termino, per kurį pluoštas pateikiamas į rinką ir kurio metu negaunamos ir (arba) prarandamos pajamos. Apskaičiuotos sumos svyruoja nuo 2 000 iki 3 500 000 eurų. Svarstant valdžios institucijų sąnaudų mažinimo galimybes buvo nustatyta, kad galima sutaupyti 25 proc. Jungtiniam tyrimų centrui skiriamų lėšų, t. y. sąnaudos sumažėtų apie 75 000–100 000 eurų nuo kiekvieno pluošto (15).

6.6 Kai naujas pluoštas greitai patenka į rinką, laikotarpis, skirtas skirtingiems naujausių paraiškų (pastarųjų penkerių metų) įvertinimo ir patvirtinimo etapams, geriausio scenarijaus atveju užtrukdavo 36 mėnesius, o blogiausio scenarijaus atveju – iki 66 mėnesių. Pradėjus taikyti naująjį reglamentą, numatoma procedūros trukmė bus 18–33 mėnesiai. Tai reiškia, kad numatomi terminai sutrumpės 50 proc. tiek geriausio, tiek blogiausio scenarijaus atveju (15).

2009 m. gruodžio 16 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Mario SEPI

(1) Tekstilės, aprangos ir avalynės sektorius yra pagrindinė 27 ES valstybių gamybos pramonės dalis. Šiame sektoriuje, kuriame veikia apie 250 000 įmonių ir kurio apyvarta – apie 240 milijardų eurų, sukuriama 4 proc. visos 27 ES valstybių gamybos pramonės pridėtinės vertės (vien tik tekstilės sektoriuje sukuriama pusė šios vertės). Tai yra vienintelis sektorius ES, kuriame dirba daugiau moterų nei vyrų (64,5 proc.); iš viso jame yra 3,2 milijono darbuotojų ir tai sudaro 9,3 proc. visų 27 ES valstybių gamybos pramonėje dirbančių žmonių – daugiausia jų dirba aprangos sektoriuje (apie 1,5 milijono). ES yra pagrindinė šio sektoriaus rinka ir pagrindinė eksportuotoja, kuriai priklauso beveik 20 proc. pasaulio rinkos (2005 m. duomenimis). CCMI/041.

Daugiau informacijos apie tekstilės pramonės tendencijas ir kritiškai svarbius klausimus galite rasti CCMI informaciniame panešime pagal šią nuorodą:

http://eescregistry.eesc.europa.eu/viewdoc.aspx?doc=%5C%5Cesppub1%5Cesp_public%5Cces%5Cccmi%5Cccmi041%5Cen%5Cces1572-2007_fin_ri_en.doc

(2) Viena iš šiuo reglamentu pakeičiamų direktyvų (Direktyva 96/74/EB) jau buvo pakeista Direktyva 2008/121/EB. Įsigaliojus naujam reglamentui, reglamento ir direktyvos nuostatos turi būti nuoseklios.

(3) 17 pagrindinių rinkų (Šaltinis: Euratex):

— AZIJA: Kinija, Japonija, Indija, Pietų Korėja, Taivanas, Indonezija, Pakistanas, Tailandas, Malaizija,

— ŠIAURĖS AMERIKA: JAV, Kanada,

— CENTRINĖ AMERIKA: Meksika,

— PIETŲ AMERIKA: Brazilija, Argentina, Čilė,

— OKEANIJA: Australija,

— AFRIKA: Pietų Afrikos Respublika.

(4) GINETEX – Tarptautinė tekstilės gaminių priežiūros ženklinimo asociacija (pranc. Groupement international d’étiquetage pour l’entretien des textiles).

(5) Iš tekstilės pagamintų drabužių ir tam tikrų vienetinių prekių priežiūros ženklinimas (angl. Care labelling of textile wearing apparel and certain piece goods) 16 CFR, 423 dalis.

(6) Japonijos priežiūros ženklinimo pramonės standartas.

(7) Australijos ir Naujosios Zelandijos standartas AS/NZS 1957:1998 „Tekstilės gaminių priežiūros ženklinimas“.

(8) Žr. Europos technologinės platformos dėl tekstilės ir drabužių gamybos ateities strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę.

(9) OL L 169, 1997 6 27, p. 74.

(10) OL L 89, 2004 3 26, p. 35.

(11) OL L 5, 2006 1 10, p. 14.

(12) OL L 28, 2007 2 3, p. 12.

(13) OL L 242, 2009 9 15, p. 13.

(14) BISFA – Tarptautinis dirbtinių pluoštų standartizavimo biuras.

(15) Šaltinis: Poveikio vertinimo ataskaita dėl ES teisės aktų, reglamentuojančių tekstilės pavadinimus ir ženklinimą, supaprastinimo.

(16) Direktyvos 96/74/EB (su pakeitimais), 96/73/EB (su pakeitimais) ir 73/44/EEB.

(17) COM(2006) 690 galutinis.

(18) Tyrimą galima rasti interneto svetainėje http://ec.europa.eu/enterprise/textile/documents/dir2008_0121_study.pdf

(19) http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2009:0091:FIN:EN:PDF

(20) Reikia turėti omenyje, kad norint parduoti ES tekstilės gaminius trečiųjų šalių rinkose susiduriama su didelėmis dažnai NETARIFINĖMIS KLIŪTIMIS. Reikalavimai arba nusistovėjusi tvarka, susijusi su prekių žymėjimu, ženklinimu etiketėmis, aprašymu ar sudėtimi, yra diskriminuojančio pobūdžio, palyginti su šalies viduje pagamintomis prekėmis.

(21) Šaltinis: Taisyklių ir nuostatų rinkinys, taikomas pagal Tekstilės gaminių pluošto sandaros identifikavimo įstatymą, 16 CFR, 303 dalis.

(22) BISFA – Tarptautinis dirbtinių pluoštų standartizavimo biuras.