[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2011.3.30 KOM(2011) 171 galutinis ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI SENOSIOS IR NAUJOSIOS KARJEROS SISTEMŲ LYGIAVERTIŠKUMAS Tarnybos nuostatų 6 straipsnis ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI SENOSIOS IR NAUJOSIOS KARJEROS SISTEMŲ LYGIAVERTIŠKUMAS Tarnybos nuostatų 6 straipsnis O. ĮVADAS IR POLITIKOS SANTRAUKA Tarnybos nuostatų 2004 m. reformoje buvo du pagrindiniai prioritetai: pirma, modernizuoti Europos viešąjį administravimą ir ypač jo karjeros sistemą, kuri galiojo daugiau kaip 40 metų, ir antra, realiai sutaupyti daug lėšų. Pastarojo tikslo pradinis siekis buvo aiškus: sutaupyti daugiau kaip 1 mlrd. EUR per kitus 15 metų. Praėjus tik septyneriems metams nuo reformos priėmimo, sunku vertinti, kiek būtų realiai sutaupyta per visą laikotarpį. Tačiau ilgainiui modeliavimu galima parodyti labai reikšmingą 2004 m. reformos finansinį poveikį atlyginimų išlaidoms ir pensijoms. Šiuo atžvilgiu Eurostatas paskaičiavo su reformos įgyvendinimu susijusias santaupas. Šios tarnybos skaičiavimais ilgainiui (per 50 metų) su 2004 m. reforma kasmet bus sutaupoma daugiau kaip 1,5 mlrd. EUR, palyginti su padėtimi be reformos. Todėl galima daryti išvadą, kad 2004 m. reforma yra sėkminga biudžetinei drausmei. Tarnybos nuostatų modernizavimo ir karjeros sistemų atnaujinimo aplinkybėmis 2004 m. reforma buvo siekiama supaprastinti senąją sistemą, kuri buvo pagrįsta keturiomis darbuotojų kategorijomis, ir kartu skatinti nuopelnais pagrįstą paaukštinimą tarnyboje. Kadangi buvo manoma, jog naująja sistema bus užtikrintos maždaug tos pačios pareigūnų karjeros perspektyvos kaip ir ankstesniąja sistema, pagal ją buvo leidžiama atlyginti labiausiai nusipelniusiems pareigūnams už jų pastangas, taikant naująsias karjeros perspektyvas. Šioje ataskaitoje pirmą kartą nurodoma, ar šis tikslas pasiektas ir kokiu mastu jis pasiektas. Ataskaitoje konkrečiau parodoma, kad greitos karjeros pareigūnai vidutiniškai uždirba daugiau pagal naująsias taisykles negu pagal ankstesniuosius Tarnybos nuostatus. Tačiau joje pabrėžiama, kad 2004 m. taisyklių poveikis karjerai labai skiriasi pagal karjeros rūšis. Pavyzdžiui, raštinės pareigūnai gavo labai didelę naudą iš naujosios karjeros sistemos, daugiausia nepriklausomai nuo jų asmeninių nuopelnų. Priešingai jaunesniųjų administratorių karjeros perspektyvos, jei juos laikysime viena grupe, yra daug mažiau patrauklios už buvusiąsias pagal ankstesnes taisykles. Ataskaitoje taip pat analizuojamas pereinamojo laikotarpio priemonių, kurios taikytinos iki 2004 m. gegužės mėn. paskirtiems pareigūnams, poveikis, skiriant pagrindinį dėmesį vadovų postams. Joje daroma išvada, kad, taikant naująją karjeros sistemą ir derinant ją su naująja darbo užmokesčio lentele, buvo gauta tam tikrų netikėtų rezultatų, o kai kuriais atvejais atsakomybės lygmuo buvo aiškiai nesusijęs su atlyginimo dydžiu. Todėl būtų galima daryti išvadą, kad 2004 m. reforma pasiektas biudžeto lėšų taupymas buvo nevienodai paskirstytas visam personalui ir dėl to ypač nukentėjo visa administratorių pareigų grupė. Šios išvados reikėtų nepamiršti, jei galvojama apie tolesnį Tarnybos nuostatų keitimą. Ypač jei Europos Sąjunga nori pritraukti gabiausius ir labiausiai pasišventusius pareigūnus, kartu išlaikydama geografinio pagrindo įvairovę, jai tikriausiai reikėtų perskirstyti visų personalo grupių taupymo naštą. TURINYS O. Įvadas ir politikos santrauka 2 I. Pagrindinė informacija, teisinės aplinkybės ir metodika 5 1 langelis. Nuo bazinio prie grynojo darbo užmokesčio 7 2 langelis. Ką reiškia lygiagretumas? 8 II. Pagrindinės išvados: bendras lygiavertiškumas, išskyrus sekretorius ir raštinės darbuotojus 9 1) Patyrusių administratorių tarnybos sistemos gali būti lygiavertės, jei jie įdarbinami AD7 lygyje pagal naująją lentelę 9 1 lentelė. Senosios ir naujosios tarnybos sistemų palyginimas įdarbinimo metu, po 10 ar 20 metų ir sulaukus pensinio amžiaus (lygis ir mėnesinis bazinis* darbo užmokestis) 9 2) Jaunesnieji administratoriai uždirba gerokai mažiau pagal naująją negu pagal senąją sistemą ir, didėjant pensiniam amžiui, šis skirtumas sumažėja tik iš dalies. 9 2 lentelė. Senosios ir naujosios tarnybos sistemų palyginimas įdarbinimo metu, po 10 ar 20 metų ir sulaukus pensinio amžiaus (lygis ir mėnesinis bazinis* darbo užmokestis) 9 3 lentelė. Rinktinių vadovų pareigų mažiausias ir didžiausias lygiai (mėnesinis bazinis darbo užmokestis eurais) 9 3) Techninių ir administracinių padėjėjų tarnybos yra maždaug lygiavertės pagal senuosius ir naujuosius Tarnybos nuostatus. 9 4 lentelė. Senosios ir naujosios tarnybos sistemų palyginimas įdarbinimo metu, po 10 ar 20 metų ir sulaukus pensinio amžiaus (lygis ir mėnesinis bazinis* darbo užmokestis) 9 4) Karjeros lygiavertiškumo principas yra aiškiai pažeistas sekretorių ir raštinės darbuotojų atveju, nes nauji darbuotojai naujojoje sistemoje uždirba daug daugiau nei senojoje. 9 5 lentelė. Senosios ir naujosios tarnybos sistemų palyginimas įdarbinimo metu, po 10 ar 20 metų ir sulaukus pensinio amžiaus (lygis ir mėnesinis bazinis* darbo užmokestis) 9 III. Išvada 9 6 lentelė. Senosios ir naujosios karjeros sistemų skirtumai 9 1 PRIEDAS 9 a) XIII priedo poveikis visoms pareigūnų kategorijoms 9 b) Atestacijos procedūros poveikis 9 c) Poveikis aukščiausiems lygiams ir vadovaujančioms pareigybėms 9 A1 langelis. Daugiklis 9 2 PRIEDAS 9 A1 lentelė. Atlyginimo skirtumas pagal naujuosius Tarnybos nuostatus pagal karjeros greitį 9 3 PRIEDAS 9 A2 lentelė. Lėtesnes arba greitesnės karjeros pareigūnų dalis 9 4 PRIEDAS 9 A3 lentelė. Vidutinis pensinis amžius (2000–2004 m.) 9 A4 lentelė. Vidutinis įdarbinimo amžius (2000–2004 m.) 9 A5 lentelė. Vidutinis įdarbinimo amžius (2004–2009 m.) 9 A6 lentelė. Darbo metų skaičius iki paaukštinimo (2000–2004 m.) 9 Tarnybos nuostatų 6 straipsnio 3 dalyje teigiama, kad „ […] Komisija kiekvienais metais biudžeto valdymo institucijai pateikia ataskaitą apie abiejų pareigų grupių vidutinės karjeros raidą visose institucijose. Ataskaitoje turi būti nurodyta, ar nepažeistas lygiavertiškumo principas, o jei taip, kokiu mastu jis buvo pažeistas “ . Be to, 6 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad, „ siekiant užtikrinti, kad ši sistema būtų nuolat suderinta […], I priedo B punkte nustatyti koeficientai perskaičiuojami penkerių metų laikotarpio pabaigoje, pradedant 2004 m. gegužės 1 d., remiantis Komisijos Tarybai pateikta ataskaita ir Komisijos pasiūlymu “. Taigi Komisija parengė techninę ataskaitą, kuri bus pateikta Europos Parlamentui ir Tarybai[1]. Šioje ataskaitoje bandoma palyginti senąją ir naująją karjeros sistemas bei randama tam tikrų neatitikimų. Pirmoje ataskaitos dalyje aiškinamos teisinė sistema, naudojama metodika ir pagrindinės ją pagrindžiančios hipotezės. Antroje dalyje išsamiai aprašomi rezultatai pagal skirtingas karjeros rūšis. I . PAGRINDINė INFORMACIJA, TEISINėS APLINKYBėS IR METODIKA Yra įtvirtinta nuostata reguliariai tikrinti senosios ir naujosios karjeros sistemų lygiavertiškumą. Pagal Tarnybos nuostatų 6 straipsnio 5 dalį „ vidutinės karjeros prieš 2004 m. gegužės 1 d. ir po šios datos įdarbintų pareigūnų vidutinės karjeros lygiavertiškumas vertinamas pagal paaukštinimus taryboje ir darbo stažą per ataskaitinį laikotarpį darant prielaidą, kad darbuotojų skaičius nesikeitė “. Šioje apibrėžtyje „vidutinės karjeros“ sąvoka lieka atvira. Pagal pirmą požiūrį būtų daroma prielaida, kad senoji ir naujoji karjeros sistemos yra lygiavertės, jei bendras bazinio mėnesinio darbo užmokesčio padidėjimas vidutinės karjeros laikotarpiu (t. y. karjeros laikotarpiu tariamo vidutinio tarnautojo, įdarbinto vidutiniame jo (jos) pareigų grupės (kategorijos) įdarbinimo amžiuje, paaukštinto tarnyboje praėjus laikotarpiui, kuris lygus vidutinei tarnybos kiekviename lygyje trukmei, ir galiausiai išėjusio į pensiją vidutiniame pensiniame jo (jos) pareigų grupės (kategorijos) amžiuje) yra toks pats pagal ankstesnius ir naujuosius Tarnybos nuostatus. Todėl patikrinti, ar nebuvo pažeistas lygiavertiškumo principas, reikštų tik apskaičiuoti padidėjimą laikotarpiu nuo pirmo darbo užmokesčio pradėjus dirbti institucijose iki paskutinio darbo užmokesčio išeinant į pensiją, ir šį padidėjimą patikslinti pagal ankstesnius ir esamus Tarnybos nuostatus. Nors pirmas požiūris yra aiškus ir palyginti lengvai įgyvendinamas, juo nevisiškai atsižvelgiama į Tarnybos nuostatų reformos dvasią. Reforma buvo skirta pakeisti pareigūnų karjeros sistemą, mokant jiems mažiau pradžioje, bet siūlant daugiau paaukštinimų ir aukštesnį darbo užmokestį karjeros pabaigoje. Tai reiškia, kad skirtumas tarp pirmo ir paskutinio darbo užmokesčių gali būti didesnis naujojoje karjeros sistemoje, todėl pagal naująsias taisykles bendros darbo užmokesčio išlaidos gali sumažėti. Siekiant užtikrinti, kad palyginimas būtų geriausias, nuspręsta šioje ataskaitoje atlyginimą apibrėžti kaip bazinį darbo užmokestį, neįtraukiant tokių veiksnių, kaip galimos pašalpos pagal Tarnybos nuostatų VII priedą, kurios techniškai laikomos atlyginimo dalimi pagal Tarnybos nuostatų 62 straipsnį, bet skiriasi pagal pareigūno asmenines aplinkybes. Todėl buvo nuspręsta nagrinėti suminį bazinį atlyginimą per visą karjerą , t. y. visų mėnesinio bazinio darbo užmokesčio mokėjimų, gautų nuo įsidarbinimo iki išėjimo į pensiją sumą. Reikėtų pastebėti, kad net atmetus susijusias pašalpas (žr. pirmiau), šis bazinis darbo užmokestis nėra tai, ką pareigūnai iš tikrųjų uždirba. Taip yra dėl šių dviejų priežasčių: 1) grynasis darbo užmokestis gerokai sumažėja dėl įvairių privalomų išskaičiuojamų sumų (žr. 1 langelį. Nuo bazinio prie grynojo darbo užmokesčio ); 2) beveik 50 % personalo, kuris įdarbintas iki 2004 05 01 , grynasis darbo užmokestis sumažėja dėl vadinamojo daugiklio, kuriuo užtikrinamas finansinis 2004 m. reformos neutralumas, sumažinant personalo bazinį darbo užmokestį, numatytą Tarnybos nuostatų 66 straipsnyje (žr. 1 priedo A1 langelį). 1 LANGELIS. NUO BAZINIO PRIE GRYNOJO DARBO UžMOKESčIO [pic]Be to, norint atsižvelgti į tai, kad Tarnybos nuostatų reforma buvo pratęsta pareigūnų tarnybos trukmė, pailginant pensinį amžių iki 63 metų, buvo atsižvelgta į pagal pensinį amžių pakoreguotą vidutinę karjerą, t. y. vidutinį metinį atlyginimą (suminį atlyginimą per karjeros laikotarpį, padalintą iš karjeros metų skaičiaus). Tai atsveria tą faktą, kad dėl didesnio metų skaičiaus mechaniškai didėja suminis atlyginimas ir daromas dviprasmiškas poveikis senosios ir naujosios karjeros sistemų lygiavertiškumui. Modeliuojant taip pat buvo taikomi skirtingi karjeros greičiai (t. y. darbo užmokesčio lentelės kiekvieno lygio laikotarpis). Tai esminis naujųjų Tarnybos nuostatų klausimas; nors pagal senąsias taisykles atlyginimo skirtumai pagal karjeros greitį buvo riboti, į naujuosius Tarnybos nuostatus yra įtrauktos paskatos, skirtos greitoms karjeroms. Iš tikrųjų pagal naujuosius personalo nuostatus greitos karjeros pareigūnai uždirba apie 15 % daugiau per visą karjerą negu įprastos karjeros pareigūnai, o lėtos karjeros pareigūnai uždirba apie 9 % mažiau (žr. 2 priedą). Dėl to lėtos ir greitos karjerų atlyginimo vidurkio apskaičiavimas nėra lygiavertis vidutinės karjeros atlyginimo svarstymui. Todėl šioje ataskaitoje lėtos karjeros laikomos karjeromis, kuriose paaukštinama tada, kai darbo stažas turint tam tikrą lygį yra 25 % didesnis negu įprastose karjerose. Todėl vidutinį karjerų atlyginimą galima lyginti pagal senąją ir naująją sistemas, apskaičiuojant vidutinį atlyginimą lėtos, įprastos ir greitos karjerų, rodančių Komisijos karjerų pasiskirstymą, fiksuotos dalies atžvilgiu (žr. 3 priedą). Remiantis šia prielaida, ataskaitoje lyginamos keturios karjeros rūšys, atitinkančios pagrindines karjeros rūšis iki ir po Tarnybos nuostatų reformos: sekretoriai ir raštinės darbuotojai (buvusi C kategorija), padėjėjai (buvusi B kategorija), jaunesnieji administratoriai (neturintys patirties) ir administratoriai (turintys patirties). Reikėtų paminėti, kad naujoji ir senoji karjeros sistemos lyginamos kiekvienoje iš šių keturių karjeros rūšių. Dėl skirtingų rūšių karjerų lyginimo atsiranda naujų sunkumų, nes, pavyzdžiui, reikia apskaičiuoti pareigų grupę ar kategoriją keičiančių pareigūnų procentą, ir atsižvelgti į vidutinį amžių, kuriame tai vyksta, ir kt. Taip pat vengiama visuotinio karjerų lyginimo: taip lyginant, reikėtų atsižvelgti į kiekvienoje pareigų grupėje ar kategorijoje įdarbintų pareigūnų dalies kitimą su laiku. Nors tai galėtų būti aktualu vertinant visuotinį įdarbinimo politikos poveikį biudžetui po reformos, tuo būtų viršytos Tarnybos nuostatų 6 straipsnyje nustatytos kompetencijos srities ribos. Reikėtų pastebėti, kad kiekvienas palyginimas turi būti pagrįstas prielaida dėl kainų ir darbo užmokesčio pokyčio santykio. Ši ataskaita grindžiama prielaida, kad kainos ir darbo užmokestis kinta lygiagrečiai. Jei paaiškėtų, kad ši prielaida klaidinga, karjeros sistemų palyginimo rezultatai labai skirtųsi (žr. 2 langelį. Ką reiškia lygiagretumas? ). 2 LANGELIS. Ką REIšKIA LYGIAGRETUMAS? 2 langelis. Ką reiškia lygiagretumas? Šioje ataskaitoje daroma prielaida, kad kainos ir atlyginimai su laiku didėja lygiagrečiai. Bendrai per visą karjerą uždirbtas vidutinis metinis darbo užmokestis, išreikštas ataskaitinių 2004 m. eurais, apskaičiuojamas taip: Tariant, kad [pic] yra infliacija k metais (kai k>2004 ), kiekviena konkreti pinigų suma s , išreikšta t metų eurais, yra [pic] 2004 m. eurais (kai[pic]). Tarkime, kad [pic] yra atlyginimas dabartiniais eurais, atitinkantis t metų darbo užmokesčio lentelės lygį g ir pakopą s . Tarkime, kad [pic]yra patikslinimo koeficientas, kuris taikomas derinant pareigūnų darbo užmokesčio lentelę t metais, palyginti su t-1 metais ( t >2004 ir [pic]). Kiekvienais metais lentelė derinama taip, kad [pic]. Vadinasi, atlyginimas, kuris atitinka t metų darbo užmokesčio lentelės lygį g ir pakopą s , yra susijęs su atitinkamu 2004 m. darbo užmokesčio lentelės atlyginimu tokiu santykiu: [pic]. Ši 2004 m. nominalia euro verte išreikšta suma užrašoma taip: [pic] Vidutinis metinis atlyginimas A, uždirbtas per visą N metų trunkantį tarnybos laikotarpį, pradedant 2004 m., ir išreikštas 2004 m. eurais, yra: [pic] kai [pic] yra t metais pasiekti lygis ir pakopa. Lygiagretumo hipotezė ataskaitoje reiškia, kad [pic] ir [pic] yra lygūs bet kuriais k metais, taigi [pic]=1 ir todėl[pic]. Atsisakius šios hipotezės, ataskaitoje pateikto senosios ir naujosios karjeros sistemos palyginimo rezultatas būtų visai kitoks. Pavyzdžiui, jei darbo užmokesčio patikslinimai būtų tik 0,5 procentinio punkto žemesni už kiekvienų metų infliaciją, t. y. santykis [pic], AD5 vidutinis metinis atlyginimas būtų 8 % žemesnis negu tuo atveju, jei būtų laikomasi lygiagretumo. Todėl verta pabrėžti, kad lygiagretumą reikėtų laikyti veiksminga ateities hipoteze. Jei paaiškėtų, kad pareigūnų perkamoji galia mažėja per ateinančius metus, labai tikėtina, kad lygiavertiškumo principas būtų pažeistas visose pareigūnų kategorijose. Reikėtų paminėti, kad dėl to, jog naujieji Tarnybos nuostatai galioja tik penkerius metus, nė vieno pareigūno visa karjera nebuvo vykdoma pagal naująsias taisykles, taigi negalima apskaičiuoti keleto parametrų, pavyzdžiui, vidutinio amžiaus kai išeinama į pensiją. Be to, po reformos įdarbintų asmenų vidutinis darbo stažas lygiuose yra neobjektyvus, nes kol kas buvo paaukštinti tik labiausiai nusipelnę pareigūnai. Dėl šių priežasčių naujųjų Tarnybos nuostatų I priedo B dalyje pateikti koeficientai buvo taikomi norint palyginti naująją karjeros sistemą su senąja. Stebėjimų duomenys buvo naudojami tik patikrinti, ar faktinės karjeros iš esmės atitinka Tarnybos nuostatų sąlygas. Šioje ataskaitoje naudojami duomenys daugiausia pateikti Komisijos. Tačiau kitų institucijų pateikti skaičiai atitinka Komisijos duomenis (žr. 4 priedą). II . PAGRINDINėS IšVADOS: BENDRAS LYGIAVERTIšKUMAS, IšSKYRUS SEKRETORIUS IR RAšTINėS DARBUOTOJUS Ataskaitoje taikoma metodika leidžia daryti išvadą, kad, išskyrus sekretorių karjerą, senoji ir naujoji karjeros sistemos iš esmės atitinka viena kitą, nors pirmoji yra truputį pranašesnė. Tačiau greitos karjeros pareigūnų karjeros atlyginimas yra daug geresnis pagal naujuosius Tarnybos nuostatus. Iš tikrųjų iki 2004 m. buvusia atlyginimų sistema buvo sušvelninami karjeros greičių skirtumai. Aišku, kad pagal naujuosius Tarnybos nuostatus greitai paaukštinamų pareigūnų atlyginimai didesni . Tai reiškia, kad visose pareigų grupėse ir kategorijose greitos karjeros pareigūnai uždirba daugiau pagal naująją sistemą. 1) PATYRUSIų ADMINISTRATORIų KARJEROS SISTEMOS GALI BūTI LYGIAVERTėS, JEI JIE įDARBINAMI AD7 LYGYJE PAGAL NAUJąJą LENTELę Nuo 2004 m. gegužės 1 d. patyrę administratoriai (t. y. administratoriai, kurių įdarbinimas priklausė mažiausiai nuo keleto darbo patirties metų) buvo įdarbinami daugiausia AD6 (75 %) ir AD7 (25 %) lygiuose. Be to, reikėtų paminėti, kad daug nuo 2004 m. gegužės įdarbintų AD5 lygio pareigūnų de facto turėjo didelę patirtį, nors jos ir nebuvo reikalaujama, norint dalyvauti konkurse. Ypač pasižiūrėjus į įdarbinimą nuo 2004 m. gegužės, bendras įdarbinimo metu vyresnių kaip 30 metų AD5 lygio pareigūnų — tų, kurie tikriausiai turėjo bent kelerių metų darbo patirtį prieš ateidami į Komisiją, skaičius yra toks pats kaip ir bendras tuo pačiu laikotarpiu įdarbintų AD6 ir AD7 lygių pareigūnų skaičius. Čia taikoma lygiavertiškumo sąvoka nusako karjeros rūšį pagal konkursų rūšis, nepriklausomai nuo realios įdarbintų asmenų patirties. Remiantis šia įdarbinimo sistema, labai tikėtina, kad Komisijos pareigūnų vidutinių karjerų palyginimas, pagrįstas jų asmenine kvalifikacija, o ne jų laimėtu konkursu, parodytų, kad po 2004 m. gegužės įdarbintas personalas yra daug blogesnėje padėtyje. Remiantis tik įdarbinimo lygiu ir lyginant suminį įdarbinto AD6 lygio vidutinio pareigūno atlyginimą su atlyginimu, kurį gavo įdarbintas A7 lygio vidutinis pareigūnas pagal senuosius Tarnybos nuostatus, atsiranda maždaug 10 % skirtumas pagal senuosius Tarnybos nuostatus įdarbintų pareigūnų naudai. Šis skirtumas nesumažėja atsižvelgus į padidėjusį pensinį amžių, nes nuo 2004 m. įdarbinti pareigūnai yra vyresni už įdarbintuosius iki 2004 m., todėl jų karjera nėra ilgesnė kai į pensiją išeinama 63 metų amžiaus. Ši nepalanki AD6 lygio padėtis, palyginti su A7 lygiu , tampa dar akivaizdesnė lėtų karjerų atveju ir vis dar pastebima net greitų karjerų atveju. Todėl pagal naująją sistemą vidutinė AD6 lygio pareigūnų karjeros padėtis yra nepalankesnė, palyginti su tais, kurie įdarbinti A7 lygyje (11 %, žr. IV skirsnio lentelę). Padėtis skiriasi lyginant A7 lygio karjeras su pareigūnų, kurie įdarbinti AD7 lygyje , karjeromis. Šiuo konkrečiu atveju bendras atlyginimas yra beveik vienodas pagal senuosius ir naujuosius Tarnybos nuostatus. Kadangi lėtos karjeros pareigūnams dabar mokama 7 % mažiau per visą karjerą, greitos karjeros pareigūnai gali uždirbti 8 % daugiau pagal naująją sistemą. Iš viso vidutiniai senosios ir naujosios karjeros atlyginimai yra praktiškai vienodi . 1 LENTELė. SENOSIOS IR NAUJOSIOS KARJEROS SISTEMų PALYGINIMAS įDARBINIMO METU, PO 10 IR 20 METų IR SULAUKUS PENSINIO AMžIAUS (LYGIS IR MėNESINIS BAZINIS* DARBO UžMOKESTIS) Karjeros pakopos | Įdarbinimas | 10 metų | 20 metų | Pensija | A7 (senoji karjeros sistema) | 34 metų A7 / 2 (5 770 EUR*) | 44 metų A5 / 3 (8 264 EUR) | 54 metų A4 / 5 (10 972 EUR) | 61 metų A4 / 8 (12 479 EUR) | AD7 (naujoji karjeros sistema) įprasta | 37 metų AD7 / 2 5 802 EUR*** | 47 metų AD10 / 1 8 065 EUR*** | 57 metų AD12 / 2 10 758 EUR*** | 63 metų AD13 / 3 12 684 EUR*** | lėta | AD7 / 2 5 802 EUR*** | AD8 / 2 6 565 EUR*** | AD11 / 1 9 125 EUR*** | AD12 / 2 10 758 EUR*** | greita | AD7 / 2 5 802 EUR*** | AD10 / 2 8 404 EUR*** | AD13 / 2 12 172 EUR*** | AD14 / 3 14 351 EUR*** | * Mėnesinis bazinis darbo užmokestis pagrįstas 2010 07 01 darbo užmokesčio lentele. Bazinis darbo užmokestis neišskaičiavus įmokų ir mokesčių (žr. 1 langelį). Reikėtų pasakyti, kad 2000–2004 m. laikotarpiu 15 % įdarbintųjų pagal A7/A6 rezervinius sąrašus buvo įdarbinti A6 lygyje kai jiems vidutiniškai buvo 40 ½ metų. Pagal naujuosius Tarnybos nuostatus nėra panašios karjeros rūšies. *** Neatsižvelgiant į daugiklį, taikytą iki 2004 05 01 įdarbintam personalui (žr. 1 priedo A1 langelį). 2) JAUNESNIEJI ADMINISTRATORIAI UžDIRBA GEROKAI MAžIAU PAGAL NAUJąJą NEGU PAGAL SENąJą SISTEMą IR, DIDėJANT PENSINIAM AMžIUI, šIS SKIRTUMAS SUMAžėJA TIK Iš DALIES. Dauguma (57 %) po 2004 m. gegužės 1 d. įdarbintų administratorių pradėjo dirbti AD5 lygyje laimėję konkursus, kuriuose nebuvo reikalaujama profesinės patirties. Šios pareigos atitinka pagal senuosius Tarnybos nuostatus A8 lygyje įdarbintų jaunesniųjų administratorių pareigas. Reikėtų pasakyti, kad daugelis AD5 lygio administratorių iš tikrųjų turi daugelio metų patirtį, kurios nebuvo A8 lygio administratorių atveju. Tai paaiškinama tuo, kad iki 2004 m. A8 lygio konkursai daugiausia buvo organizuojami vienu metu su A7 lygio konkursais, kuriuose buvo reikalaujama patirties. Priešingai nuo 2004 m. gegužės 1 d. buvo organizuota tik labai nedaug bendrųjų konkursų, kurių lygiai aukštesni už AD5. Todėl institucijose norintys dirbti asmenys, net ir turintys patirties, turėjo pateikti paraiškas konkursams, kuriuose patirties nebuvo reikalaujama. Vis tik kaip minėta II skirsnio 1 punkte, čia taikoma lygiavertiškumo sąvoka nusako siūlomos karjeros rūšį pagal konkursų rūšį, nepriklausomai nuo faktinės įdarbintų asmenų patirties. Darant prielaidą, kad karjeros trukmė yra vienoda, naujoji sistema reiškia, kad bendras AD5 lygio atlyginimas sumažėja 9 %, palyginti su A8 lygiu. Šis skirtumas lėtų karjerų atveju gali būti net 14 %. Pagal naująją sistemą tik greitos karjeros pareigūnai uždirba truputį daugiau (25 % pareigūnų bendras atlyginimas didėja vidutiniškai 1 % procentu). Tiesa, ši padėtis yra mažiau nepalanki, jei atsižvelgiama į padidėjusį pensinį amžių. Kadangi jaunesnieji administratoriai įdarbinami jaunesni negu patyrę administratoriai, dėl papildomo tarnybos laiko, kurį jie dirba, kad galėtų įgyti teises į visą pensiją, jie gali pasiekti aukštesnių lygių, kuriuose mokamas didesnis atlyginimas, negu buvo senojoje sistemoje. Šiuo atveju minėtieji skaičiai yra atitinkamai 4 % mažiau, 7 % daugiau ir apytikriai 10 % mažiau. Apskritai darant prielaidą, kad karjerų trukmė yra vienoda , pagal naujuosius Tarnybos nuostatus vidutinės karjeros padėtis yra daug mažiau palanki naujosios sistemos jaunųjų administratorių sąskaita. Akivaizdžiai nepalanki padėtis pagerėja tik tada (iš viso 3 %), jei atsižvelgiama į aplinkybę, kad jiems reikia dirbti ilgiau, norint įgyti teises į visą pensiją. 2 LENTELė. SENOSIOS IR NAUJOSIOS KARJEROS SISTEMų PALYGINIMAS įDARBINIMO METU, PO 10 IR 20 METų IR SULAUKUS PENSINIO AMžIAUS (LYGIS IR MėNESINIS BAZINIS* DARBO UžMOKESTIS) Karjeros pakopos | Įdarbinimas | 10 metų | 20 metų | Pensija | A8 (senoji karjeros sistema) | 30 metų A8 / 1 (4 861 EUR*) | 40 metų A6 / 2 (6 734 EUR) | 50 metų A4 / 3 (9 967 EUR) | 61 metų A4 / 8 (12 479 EUR) | AD5 (naujoji karjeros sistema) įprasta | 30** metų AD5 / 1 4 350 EUR*** | 40 metų AD8 / 1 6 300 EUR*** | 50 metų AD11 / 1 9 125 EUR*** | 63 metų AD13 / 3 12 684 EUR*** | lėta | AD5 / 1 4 350 EUR*** | AD7 / 2 5 802 EUR*** | AD10 / 1 8 065 EUR*** | AD12 / 2 10 758 EUR*** | greita | AD5 / 1 4 350 EUR*** | AD9 / 1 7 128 EUR*** | AD12 / 2 10 758 EUR*** | AD14 / 4 14 750 EUR*** | * Mėnesinis bazinis darbo užmokestis pagrįstas 2010 07 01 darbo užmokesčio lentele. Bazinis darbo užmokestis neišskaičiavus socialinio draudimo įmokų ir mokesčių (žr. 1 langelį). ** Modeliuojant daroma prielaida, kad jaunesniųjų administratorių įdarbinimo amžius yra toks pat pagal senąją ir naująją karjeros sistemas. Tačiau faktinis AD5 lygio įdarbinimo amžius 2004–2009 m. laikotarpiu yra truputį didesnis (31,6 metų Komisijoje), įskaitant patyrusius asmenis. *** Neatsižvelgiant į daugiklį, taikytą iki 2004 05 01 įdarbintam personalui (žr. 1 priedo A1 langelį). Reikėtų paminėti, kad šioje lentelėje pateiktos tik ne vadovų karjeros. Naujosios greitos karjeros ir karjeros pagal senąsias taisykles darbo užmokesčio skirtumas išeinant į pensiją (14 750 EUR, palyginti su 12 479 EUR) galioja tik ne vadovų pareigas einantiems pareigūnams. Žinoma, praktiškai gali būti taip, kad daugelis greitos karjeros pareigūnų pasieks vadovų postus. Tokiu atveju, kaip matyti iš toliau pateiktos lentelės, didžiausias galimas darbo užmokestis pagal senąsias ir naująsias taisykles yra panašesnis. 3 LENTELė. RINKTINIų VADOVų PAREIGų MAžIAUSIAS IR DIDžIAUSIAS LYGIAI (MėNESINIS BAZINIS DARBO UžMOKESTIS EURAIS) Padalinio vadovas | Direktorius | Generalinis direktorius | Senieji tarnybos nuostatai | Naujieji tarnybos nuostatai | Senieji tarnybos nuostatai | Naujieji tarnybos nuostatai | Senieji tarnybos nuostatai | Naujieji tarnybos nuostatai | Mažiausias lygis / pakopa (darbo užmokestis) | A5 / 1 (7 389) | AD9 / 1 (7 128)*** | A2 / 1 (12 881) | AD14 /1 (13 216)*** | A1 / 1 (14 515) | AD15 /1 (14 954)*** | Didžiausias lygis / pakopa (darbo užmokestis) | A3 / 8 (15 173) | AD14 / 5 (14 954)*** | A2 / 6 (16 560) | AD15 / 5 (16 919)*** | A1 / 6 (18 371) | AD16 / 3 (18 371)*** | Pastaba. Į bazini darbo užmokestį tose grafose, kurios atitinka naujųjų Tarnybos nuostatų duomenis, neįtrauktos išmokos vadovams. Bazinis darbo užmokestis neišskaičiavus įmokų ir mokesčių (žr. 1 langelį). Šis darbo užmokestis galioja tik po 2004 05 01 įdarbintam personalui. Iki šios datos įdarbintam personalui galioja naujųjų Tarnybos nuostatų XIII priedas (žr. šios ataskaitos 1 priedą). Čia minimas bazinis darbo užmokestis yra tik apatinė ir viršutinė ribos ir neatspindi faktinės atitinkamų lygių karjeros trukmės. *** Neatsižvelgiant į daugiklį, taikytą iki 2004 05 01 įdarbintam personalui (žr. 1 priedo A1 langelį). 3) TECHNINIų IR ADMINISTRACINIų PADėJėJų KARJEROS YRA MAžDAUG LYGIAVERTėS PAGAL SENUOSIUS IR NAUJUOSIUS TARNYBOS NUOSTATUS. Pagal senuosius Tarnybos nuostatus techniniai ir administraciniai padėjėjai buvo įdarbinami B5 lygyje. Pagal naująją sistemą jie visi įdarbinti AST3 lygyje. Naujieji padėjėjai yra vidutiniškai beveik trejais metais vyresni už buvusius B lygio padėjėjus. Tai reiškia, kad nuo 30 iki 63 metų padidėjęs pensinis amžius turi ribotą poveikį jį karjerų trukmei. Įprasto greičio karjeros atveju (t. y. kai lygių trukmė atitinka vidutinę trukmę Komisijoje) pagal naująją sistemą padėjėjai uždirba 5 % mažiau negu senąją (4 %, jei atsižvelgiama į 63 metų pensinį amžių). Lėtos karjeros padėjėjai uždirba vidutiniškai 10 % mažiau negu senojoje sistemoje, tačiau greitos karjeros padėjėjai uždirba apie 4 % daugiau pagal naująsias taisykles negu pagal senuosius Tarnybos nuostatus. Išvada ta, kad karjerų vidurkiai apskritai yra lygiaverčiai senojoje ir naujojoje sistemose ir naujųjų karjerų padėtis yra tik 3 % mažiau palanki už senųjų karjerų padėtį. 4 LENTELė. SENOSIOS IR NAUJOSIOS KARJEROS SISTEMų PALYGINIMAS įDARBINIMO METU, PO 10 IR 20 METų IR SULAUKUS PENSINIO AMžIAUS (LYGIS IR MėNESINIS BAZINIS* DARBO UžMOKESTIS) Karjeros pakopos | Įdarbinimas | 10 metų | 20 metų | Pensija | B (senoji karjeros sistema) | 34 metų B5 / 2 (3 739 EUR*) | 44 metų B3 / 3 (5 072 EUR) | 54 metų B2 / 5 (6 570 EUR) | 60 metų B1 / 5 (7 779 EUR) | AST3 (naujoji karjeros sistema) įprasta | 36 metų AST3 / 1 3 398 EUR*** | 46 metų AST6 / 1 4 921 EUR*** | 56 metų AST8 / 1 6 300 EUR*** | 63 metų AST9 / 3 7 740 EUR*** | lėta | AST3 / 1 3 398 EUR*** | AST5 / 2 4 532 EUR*** | AST7 / 2 5 802 EUR*** | AST8 / 3 6 841 EUR*** | greita | AST3 / 1 3 398 EUR*** | AST6 / 2 5 128 EUR*** | AST9 / 2 7 428 EUR*** | AST11 / 2 9 508 EUR*** | * Mėnesinis bazinis darbo užmokestis pagrįstas 2010 07 01 darbo užmokesčio lentele. Bazinis darbo užmokestis neišskaičiavus įmokų ir mokesčių (žr. 1 langelį). *** Neatsižvelgiant į daugiklį, taikytą iki 2004 05 01 įdarbintam personalui (žr. 1 priedo A1 langelį). 4) KARJEROS LYGIAVERTIšKUMO PRINCIPAS YRA AIšKIAI PAžEISTAS SEKRETORIų IR RAšTINėS DARBUOTOJų ATVEJU, NES NAUJI DARBUOTOJAI NAUJOJOJE SISTEMOJE UžDIRBA DAUG DAUGIAU NEI SENOJOJE. Pagal ankstesnius Tarnybos nuostatus sekretoriai ir raštinės darbuotojai būdavo įdarbinami C5 lygyje ir galėdavo pasiekti C1 lygį. Raštinės darbuotojo darbo užmokesčio karjeros pradžioje ir pabaigoje didžiausios ribos buvo nuo 1 iki 1,9, t. y. iki 5 250 eurų per mėnesį. Pagal naująsias taisykles raštinės darbuotojai į darbą priimami AST1 lygyje (nuo 2004 m. gegužės 1 d. priimta 1 300 raštinės darbuotojų, t. y. daugiau nei 25 % visų per tą laiką priimtų pareigūnų) ir teoriškai gali pasiekti AST11 lygį, kuris reiškia didžiausias atlyginimo koeficiento ribas: nuo 1 iki 3,9, t. y. daugiau nei iki 10 000 eurų per mėnesį. Vertinant bendrą atlyginimą per visą karjerą, po 2004 m. gegužės 1 d. priimti vidutinės karjeros trukmės raštinės darbuotojai pagal naująją atlyginimų skalę uždirba 6 % daugiau. Pakoregavus pagal padidėjusį pensinį amžių, naujai priimtas raštinės darbuotojas gaus 14 % didesnį vidutinį metinį atlyginimą , nei raštinės darbuotojas, baigęs karjerą galiojant senosioms taisyklėms. Pažymėtina, kad darant prielaidą, jog senųjų ir naujųjų pareigybių bendra karjeros metų trukmė yra tokia pati (vidutiniškai 23,2 metai, skaičiuojant pagal Komisijos darbuotojus), įprasta karjera baigiasi pasiekus AST7 lygį ir gaunant 5 802 eurų mėnesio atlyginimą. Pridėjus papildomus šešerius metus pensiniam amžiui pasiekti (63 metai), nauji įprastos karjeros sekretoriai ir raštinės darbuotojai pasiektų AST9 lygį (daugiau nei 7 000 eurų per mėnesį). Šie rezultatai gauti remiantis prielaida, kad karjera pradedama esant vidutiniam įdarbinimo amžiui. Tačiau turėtina omenyje, kad sekretorius, priimtas į darbą 23 metų, pasieks AST11 lygį (iki 9 000 eurų per mėnesį). Savaime suprantama, kad į AST1 lygį priimti raštinės darbuotojai nedirbs to paties pobūdžio darbo visą savo karjerą. Dabar priimant į darbą jų kvalifikacija yra aukštesnė, nei anksčiau būdavo reikalaujama C kategorijoms. Kuo daugiau patirties jie įgyja ir kuo geriau yra parengiami, tuo daugiau atsakomybės jie gali prisiimti. Tai atitinka jų galimybes gauti aukštesnes pareigas. Svarbu tai, kad naujosios sistemos privalumas dar akivaizdesnis greitos karjeros atveju. Modeliuojant matyti, kad greitos karjeros pareigūnų atlyginimas per visą karjerą bus vidutiniškai 30 % didesnis negu dirbant pagal senąją sistemą. Net lėtos karjeros raštinės darbuotojų vidutinis darbo užmokestis bus didesnis pagal naujuosius Tarnybos nuostatus. Taip pat atkreiptinas dėmesys į tai, kad lėtos karjeros sekretoriai ir raštinės darbuotojai pagal naująsias taisykles uždirba daugiau nei normalios karjeros sekretoriai ir raštinės darbuotojai pagal senąsias taisykles. Apskritai pagal naujuosius Tarnybos nuostatus vidutinis sekretorių ir raštinės darbuotojų atlyginimas yra 16 % didesnis už šių pareigybių atlyginimo vidurkį pagal senąsias taisykles . 5 LENTELė. SENOSIOS IR NAUJOSIOS KARJEROS SISTEMų PALYGINIMAS įDARBINIMO METU, PO 10 AR 20 METų IR SULAUKUS PENSINIO AMžIAUS (LYGIS IR MėNESINIS BAZINIS* DARBO UžMOKESTIS) Karjeros pakopos | Įdarbinimas | 10 metų | 20 metų | Pensija | C senoji karjeros sistema | 34 metų C5 / 2 (2 881 EUR*) | 44 metų C3 / 4 (3 710 EUR) | 54 metų C2 / 8 (4 620 EUR) | 60 metų ** C1 / 7 (5 084 EUR) | AST1 naujoji karjeros sistema įprasta | 34 metų AST1 / 1 2 654 EUR*** | 44 metų AST4 / 1 3 844 EUR*** | 54 metų AST7 / 1 5 568 EUR *** | 63 metų AST9 / 1 7 128 EUR *** | Lėta | AST1 / 1 2 654 EUR*** | AST3 / 2 3 540 EUR*** | AST6 / 1 4 921 EUR *** | AST7 / 3 6 046 EUR *** | Greita | AST1 / 1 2 654 EUR*** | AST5 / 2 4 532 EUR*** | AST8 / 2 6 565 EUR *** | AST11 / 1 9 125 EUR *** | * Mėnesinis bazinis darbo užmokestis pagrįstas 2010 07 01 darbo užmokesčio lentele. Bazinis darbo užmokestis neišskaičiavus įmokų ir mokesčių sumų (žr. 1 langelį). ** Faktinis pensinis C lygio pareigūnų amžius 2000–2004 m. Komisijoje buvo 57,2 metai, t. y. žymiai mažesnis nei kitose institucijose (žr. 4 priedą). Tai iš dalies paaiškinama tuo, kad yra įtraukti kai kurie invalidumo pensijas gaunantys asmenys. Dėl šios priežasties nuspręsta šiuo atveju naudoti teisės aktu nustatytą pensinį amžių (iki 2004 m. – 60 metų). *** Neatsižvelgiant į daugiklį, taikytą iki 2004/05/01 (žr.A1 langelį 1 priede).). III. IšVADA Šioje ataskaitoje remiamasi tam tikromis hipotezėmis, susijusiomis su karjeros trukme ir paaukštinimo koeficientais, ir jos laikomos labai tikėtinomis. Dėl to, kad naujieji Tarnybos nuostatai galioja tik nuo 2004 m. gegužės mėn., labai sunku numatyti naujų priimtų darbuotojų padėtį ateityje. Pensinis amžius ir karjeros trukmė yra itin hipotetiniai. Dėl šios priežasties svarbu ir toliau vykdyti karjerų lygiavertiškumo stebėseną. Šioje ataskaitoje nustatyti tam tikri senosios ir naujosios karjeros sistemų skirtumai, ypač tai, kad pagal naująją karjeros sistemą patyrę administratoriai uždirba mažiau, o sekretoriai ir raštinės darbuotojai pagal naujas taisykles uždirba žymiai daugiau. 6 LENTELė. SENOSIOS IR NAUJOSIOS KARJEROS SISTEMų SKIRTUMAI Lėta karjera | Įprastinė karjera | Greita karjera | Karjeros vidurkis | Raštinės darbuotojai anksčiau C / AST 1 | +6 % | +14 % | +30 % | +16 % | Padėjėjai anksčiau B / AST 3 | -10 % | -4 % | +4 % | -3 % | Jaunesnieji administratoriai anksčiau A8 / AD5 | -10 % | -4 % | +7 % | -3 % | Administratoriai anksčiau A7 / AD6 | -17 % | -12 % | -2 % | -11 % | Administratoriai anksčiau A7 / AD7 | -7 % | -2 % | +8 % | -1 % | Šaltinis: Žmogiškųjų išteklių generalinis direktoratas Pastaba: „+“ reiškia, kad naujoji karjeros sistema už senąją yra palankesnė pagal per visą karjerą gautą metinį atlyginimo vidurkį (pakoregavus pagal pensinio amžiaus pokytį). 1 PRIEDAS Paaukštinimo koeficientų (procento), numatytų Tarnybos nuostatų XIII priede, finansinis poveikis, iki 2004 m. gegužės 1 d. įdarbintų pareigūnų integravimas į naująją karjeros sistemą ir atestavimo procedūros taikymas Tarnybos nuostatų XIII priede numatytos pereinamojo laikotarpio priemonės, taikomos iki 2004 m. gegužės 1 d. įdarbintiems pareigūnams. Jose nustatytos laipsniško pareigūnų perkėlimo iš senųjų karjeros lygių į naujuose Tarnybos nuostatuose numatytus lygius taisyklės. Vienas iš šios laipsninės integracijos aspektų yra tas, kad I.B priede nustatyti koeficientai nėra tiesiogiai taikomi ankstesnei karjeros sistemai ir juos laikinai pakeičia ad hoc koeficientai. Šiame priede pateikiama statistinių duomenų, susijusių su pareigūnų, kuriems turi įtakos XIII priedas, pareigybių lygiais, vertinant darbo užmokesčio padidėjimą 2004–2009 m. – tai gali būti laikoma tiesioginiu šio pereinamojo laikotarpio finansinio poveikio rodikliu[2]. Šio priedo a dalyje nurodomas faktinis kiekvienos iš keturių iki 2004 m. gegužės 1 d. buvusių pareigūnų kategorijų darbo užmokesčio padidėjimas, b dalyje išsamiau analizuojamas atestavimo procedūros poveikis, o c dalyje atkreipiamas dėmesys į tam tikrus dėl XIII priedo atsiradusius prieštaravimus, ypač aukštesnių lygių ir vadovaujančių pareigybių atveju. a) XIII PRIEDO POVEIKIS VISOMS PAREIGūNų KATEGORIJOMS Naudotas metodas, pagal kurį apskaičiuota suma, kuria padidėjo pareigūnų, dirbusių iki 2004 m. gegužės 1 d. ir dar einančių pareigas 2009 m. gegužės mėn., atlyginimas. Šis padidėjimas palyginamas su padidėjimu, kuris būtų gautas, jei nebūtų pakeisti Tarnybos nuostatai. Taip pat palyginama, kiek atitinkamų pareigūnų atlyginimas būtų padidėjęs, jei vidutinis darbo užmokestis būtų padidintas pagal naująją darbo užmokesčio skalę. Skaičiavimai rodo, kad visų iki 2004 m. gegužės 1 d. priimtų pareigūnų atlyginimas padidėjo daugiau, nei jie būtų gavę nepakeitus Tarnybos nuostatų. Šis pranašumas yra nedidelis A kategorijai, kurios darbo užmokesčio metinis padidėjimas – 0,1 procentinio punkto didesnis negu būtų buvęs neatlikus Tarnybos nuostatų reformos ir tik šiek tiek mažesnis (-0,1 procentinio punkto) negu butų buvęs, jei atitinkamiems pareigūnams būtų taikomi naujųjų Tarnybos nuostatų I.B priedo koeficientai. B kategorijai pranašumas palyginti su senaisiais Tarnybos nuostatais yra žymiai didesnis nei A lygio pareigybėms. Padėjėjų darbo užmokestis kiekvienais metais didėja 0,5 procentinio punkto daugiau nei pagal senąsias taisykles. Tai net daugiau, nei padidėjimas, kuris yra numatytas naujuosiuose Tarnybos nuostatuose. Buvusių C ir D kategorijų atveju nustatytu darbo užmokesčio padidėjimu neatsižvelgiama į atestacijos procedūrą, numatytą Tarnybos nuostatų XIII priedo 10 straipsnio 3 dalyje. Dėl to C ir D kategorijų darbo užmokesčio padidėjimas yra 1,5 karto didesnis negu pagal senąsias taisykles. Gautas skirtumas – 0,6 procentinio punkto per metus daugiau D kategorijai ir 0,7 procentinio punkto daugiau C kategorijai. Tačiau šis padidėjimas yra žymiai mažesnis, nei numatyta padėjėjų pareigybės grupei naujuosiuose Tarnybos nuostatuose. b) ATESTACIJOS PROCEDūROS POVEIKIS Atestacijos procedūra, pagal kurią buvusių C ir D kategorijų pareigūnai gali be apribojimų pakeisti pareigybę (kokybinis keitimas) ir tapti padėjėjų pareigybės grupės darbuotojais, sudarė daugiau galimybių papildomai padidinti jų darbo užmokestį. Iš skaičiavimų matyti, kad po penkerių metų atestacijos procedūra turi labai didelės įtakos tų, kurie ja pasinaudojo, darbo užmokesčio didėjimui. Pavyzdžiui, atestuoti C lygio darbuotojai gavo beveik du kartus didesnį darbo užmokestį negu pagal senuosius Tarnybos nuostatus. D lygio darbuotojams skirtumas dar didesnis – jų darbo užmokesčio padidėjimas beveik tris kartus didesnis nei būtų buvęs galiojant seniesiems Tarnybos nuostatams. Tačiau vidutinis bendras atestacijos procedūros poveikis C ir D kategorijoms yra mažesnis. Vidutinis metinis darbo užmokesčio padidėjimas visiems D kategorijos darbuotojams buvo tik 0,1 procentinio punkto didesnis nei be atestacijos procedūros, o C kategorijos pareigūnams – 0,2 procentinio punkto. Tai galima paaiškinti tuo, kad nuo 2004 m. gegužės 1 d. iki 2009 m. gegužės 1 d. atestacijos procedūra pasinaudojo tik nedidelė visų teisę turinčių pareigūnų (28 % C kategorijos pareigūnų ir tik 12 % D kategorijos pareigūnų). c) POVEIKIS AUKščIAUSIEMS LYGIAMS IR VADOVAUJANčIOMS PAREIGYBėMS Pasivijimo procese, kuriuo senosios karjeros sistemos lygiai palaipsniui pakeičiami naujais, yra ypač svarbi paaukštinimo sistema. Iš esmės pasivijimo procesas neprasideda tol, kol pareigūnai pareigose nepaaukštinami po 2004 m. gegužės 1 d. Iki paaukštinimo jiems taikomas daugiklis, numatytas XIII priedo 7 straipsnyje ir apskaičiuotas 2004 m. gegužės 1 d. Tačiau pereinamasis laikotarpis nenumatytas pareigybėms, išvardintoms Tarnybos nuostatų Ia priede. Pavyzdžiui, iki 2004 m. gegužės 1 d. visi generaliniai direktoriai ir generalinių direktorių pavaduotojai buvo tik A1 lygio. Tačiau vėliau generaliniai direktoriai galėjo būti AD15 arba AD16 lygio. Dabar direktoriai taip pat gali pasiekti AD15 lygį. Visi pareigūnai, ėję direktoriaus pareigas iki 2004 m. gegužės 1 d., buvo perkelti į AD15 lygį, kaip ir buvusio A3 lygio pareigūnai, vėliau paskirti į direktorių pareigas. Tačiau į direktorių pareigas iki 2004 m. gegužės 1 d. paskirti pareigūnai, kurie vėliau buvo paskirti generaliniais direktoriais, nebuvo automatiškai paaukštinti (iš esmės, paaukštinta buvo tik labai nedidelė jų dalis). Dėl šios priežasties jie dar neintegruoti į naująją karjeros sistemą. Dėl nepakankamai suderinto naujos karjeros sistemos taikymo užimamoms pareigybių grupėms ir perėjimo prie naujos darbo užmokesčio sistemos kai kurie rezultatai buvo netikėti: - kai kurių Komisijos pareigūnų, kurie neužima generalinio direktoriaus pareigų, atlyginimas 2009 m. gegužės mėn. buvo didesnis nei generalinių direktorių; - pareigūnų, direktorių pareigas ėjusių iki 2004 m. gegužės 1 d. ir vėliau paskirtų generaliniais direktoriais, vidutinis atlyginimo padidėjimas per 2004 m. gegužės mėn. – 2009 m. gegužės mėn. laikotarpį buvo beveik tris kartus mažesnis nei pareigūnų, kurie iki 2004 m. gegužės 1 d. buvo skyrių vadovai ir vėliau buvo paskirti direktoriais; - kai kurie skyrių vadovai, po 2004 m. gegužės 1 d. paskirti direktoriais ir vėliau neperkelti į aukštesnį lygį, uždirba mažiau nei kiti jų direktorate dirbantys skyrių vadovai. Kai kuriais atvejais jų atlyginimas net yra mažesnis už kai kurių jų direktorate dirbančių administratorių. Pažymėtina, kad naujoji karjeros struktūra gali turėti didesnį poveikį skyrių darbo užmokesčio struktūrai, nei anksčiau manyta. Pavyzdžiui, neatmestina prielaida, kad skyriaus vadovas gali uždirbti mažiau nei visi kiti jo skyriuje dirbantys pareigūnai, įskaitant ir sekretorių. Šis hipotetinis pavyzdys negrindžiamas konkrečiai XIII priedo nuostatomis, bet Ia priede išvardintomis pareigybių grupėmis. Skyrių vadovai gali būti į šias pareigas skiriami AD9 lygio, o administratoriai gali pasiekti AD14 lygį (t. y. penkiais lygiais, o ne vienu lygiu daugiau, kaip buvo pagal ankstesnius Tarnybos nuostatus), sekretoriai ir raštinės darbuotojai – AST11 lygį (dviem lygiais daugiau nei skyrių vadovų lygis įdarbinimo metu). Tačiau iš XIII priedo matyti, kad, suvienodinus daugiklį, šis poveikis naujajai karjeros sistemai kai kuriais atvejais dar labiau padidėja. A1 LANGELIS. DAUGIKLIS A1 langelis. Daugiklis 2004 m. Tarnybos nuostatais buvo sukurta nauja karjeros sistema, dviem etapais pereinant nuo A, B, C ir D kategorijų prie AD ir AST pareigų grupių. Šis perėjimas turėjo įtakos ne tik pareigybių lygiams, bet ir darbo užmokesčio skalei. Pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, kuris kiekvieno pareigūno atveju yra skirtingas, bazinis darbo užmokestis yra suderinamas su nauja darbo užmokesčio skale, kad visi to paties lygio ir pakopos pareigūnai gautų tokį patį bazinį darbo užmokestį. Pareigūnų atlyginimai yra palaipsniui įtraukiami į naująją darbo užmokesčio skalę (kaip numatyta XIII priedo 7 straipsnio 7 dalyje dėl Tarnybos nuostatų pereinamojo laikotarpio priemonių). Iš pradžių šiomis pereinamojo laikotarpio priemonėmis buvo siekiama užtikrinti, kad 2004 m. gegužės 1 d. įsigaliojus peržiūrėtiems Tarnybos nuostatams bazinis darbo užmokestis nebūtų sumažintas pritaikius daugiklį. Jose taip pat numatyta, kad bazinis darbo užmokestis pereinamojo laikotarpio pabaigoje bus lygus naujoje darbo užmokesčio skalėje numatytam darbo užmokesčiui. Tada daugiklis bus lygus 1. 2004 m. gegužės 1 d. bazinis darbo užmokestis nepasikeitė, tačiau buvo skaičiuojamas remiantis nauja darbo užmokesčio ir karjeros skale. Daugiklis, apskaičiuotas 2004 m. gegužės 1 d., rodo tos dienos gaunamo atlyginimo ir naujoje darbo užmokesčio lentelėje numatyto atlyginimo santykį (toliau –atskaitinis darbo užmokestis). Iki pirmojo pareigūno paaukštinimo pagal peržiūrėtus Tarnybos nuostatus (po 2004 m. gegužės 1 d.), jo bazinis darbo užmokestis lieka mažesnis už naujoje darbo užmokesčio lentelėje numatytą to lygio ir tos pakopos atskaitinį darbo užmokestį. Pareigūną paaukštinus, naujojo bazinio darbo užmokesčio ir atskaitinio darbo užmokesčio santykis pasikeičia. Apskaičiuojamas naujas daugiklis. Bazinis atlyginimas palaipsniui suderinamas su atskaitiniu darbo užmokesčiu. Tai atliekama dviem būdais: Pareigūnams, kurių daugiklis mažesnis už 1 Didžiosios dalies darbuotojų, kurių bazinis darbo užmokestis po pirmojo paaukštinimo yra mažesnis už naujojoje skalėje numatytą atskaitinį darbo užmokestį, darbo užmokestis didinamas kas dvejus metus, kol darbuotojas yra pirmojoje to lygio pakopoje ir kol bazinis darbo užmokestis pasiekia to lygio pirmosios pakopos bazinį darbo užmokestį. Kiekvieną kartą kas dvejus metus didinant darbo užmokestį, perskaičiuotas daugiklis sieks 1,0. Pasiekus šį tašką, pareigūno darbo užmokestis ir pakopa toliau palaipsniui didės. Pareigūnams, kurių daugiklis didesnis už 1 Kitai, mažesnei pareigūnų grupei paaukštinimas pagal naują karjeros sistemą reiškia, kad jų naujas bazinis darbo užmokestis yra didesnis už atskaitinį darbo užmokestį ir dėl to daugiklis yra didesnis už 1. Siekiant išvengti neteisingo praturtėjimo ir užtikrinti, kad, pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, visi to paties lygio ir pakopos darbuotojai gautų tokį patį bazinį darbo užmokestį, daugiklis yra sumažintas iki 1. Teismai yra patvirtinę, kad daugiklis, didesnis už 1, „nėra normalus“ ir tai neturi būti toleruojama. Po paaukštinimo praėjus dvejiems metams, pereinant į aukštesnę pakopą, vienetą viršijanti daugiklio dalis paverčiama darbo stažu toje pakopoje. Tai reiškia, kad priklausomai nuo pareigūnų bazinio darbo užmokesčio dydžio, jie tiesiogiai pereina į 2, 3, 4 arba 5 pakopas. Be šio daugiklio pereinamajame laikotarpyje taip pat numatoma vadinamoji nominalių pajamų apsauga, pagal kurią pareigūnas negali uždirbti mažiau nei jis būtų gavęs pagal senąsias taisykles automatiškai kildamas pirmiau turėto pareigų lygio pakopose. Nuo pereinamojo laikotarpio pradžios praėjus daugiau kaip penkeriems metams, ne visų pareigūnų daugiklis prilygo 1,0. 2011 m. sausio 1 d. daugiau nei 50 % Komisijos pareigūnų, priimtų į darbą iki 2004 m. gegužės 1 d., taikomas daugiklis buvo mažesnis už 1. Tai reiškia, kad jie uždirba mažiau nei darbo užmokesčio skalėje jų lygiui ir (arba) pakopai nustatytas darbo užmokestis. Kai kuriems pareigūnams faktiškai gaunamo darbo užmokesčio ir jų lygį atitinkančio darbo užmokesčio skirtumas vis dar yra labai didelis – jų atlyginimas yra mažesnis iki 20%, o pareigūnų, kurių pereinamasis laikotarpis nepasibaigė, atlyginimas yra vidutiniškai mažesnis 6%. Daugiklis iš esmės turi įtakos visiems lygiams, įskaitant ir vadovų lygius, ir dėl to kai kurie AD15/AD16 lygio generaliniai direktoriai faktiškai uždirba 10% mažiau nei uždirbtų netaikant daugiklio. 2 PRIEDAS Pagal naujųjų Tarnybos nuostatų atlyginimų skalę atlyginimas greitos karjeros atveju yra palankesnis nei pagal senąsias taisykles, tačiau lėtos karjeros pareigūnai uždirba mažiau. Tačiau šis skirtumas nėra simetriškas, t. y. greitos karjeros atveju uždirbama daugiau nei prarandama lėtos karjeros atveju. Šis rezultatas iliustruojamas A1 lentelėje: pareigūnas, kuris paskiriamas į AD5 lygį ir kurio karjeros greitis yra įprastas (t. y. paaukštinimai vykdomi pagal daugiklius, nustatytus Tarnybos nuostatų IB priede), per visą savo karjerą per metus vidutiniškai uždirbs 85 000 eurų per metus. Jei jis kiekviename lygyje užtruks 25 % trumpiau nei įprastinės karjeros atveju (pavyzdžiui, AD9 lygyje dirbs 3 metus, o ne 4), jis per visą savo karjerą kiekvienais metais uždirbs 17 % daugiau. Jei, priešingai, kiekviename lygyje jis dirbs 25 % ilgiau (pvz., AD9 lygyje dirbs 5 metus, o ne 4), jis per visą karjerą uždirbs 10 % mažiau. Šis asimetriškumas yra beveik toks pats nagrinėjant pagal įdarbinimo lygius: lėtos karjeros darbuotojai uždirba vidutiniškai 9 % mažiau, o greitos karjeros darbuotojai – 15 % daugiau. A1 LENTELė. ATLYGINIMO SKIRTUMAS PAGAL NAUJUOSIUS TARNYBOS NUOSTATUS PAGAL KARJEROS GREITį Pareigybė (lygis įdarbinimo metu) | Įprastinė karjera (vidutinis metinis bazinis darbo užmokestis, EUR) | Lėta karjera (skirtumas, lyginant su įprastine, %) | Greita karjera (skirtumas, lyginant su įprastine, %) | AD5 | 85 243 | -10 % | 17 % | AD7 | 91 703 | -8 % | 14 % | AST1 | 48 588 | -10 % | 18 % | AST3 | 57 206 | -9 % | 14 % | Šaltinis: Europos Komisijos Žmogiškųjų išteklių generalinis direktoratas Pastaba: bazinis darbo užmokestis (2004 m. gegužės 1 d.), neatsižvelgiant į metinius koregavimus. 3 PRIEDAS A2 lentelėje matyti, kokia visų 2000–2004 metais dirbusių pareigūnų dalis (pagal lygius) buvo paaukštinta praėjus trumpesniam (arba atitinkamai ilgesniam) laikui nei vidutinis iki paaukštinimo dirbtų metų skaičius. Trumpesnis arba ilgesnis laikotarpis reiškia 25 % trumpiau arba ilgiau už vidurkį. Darant prielaidą, kad 60 % pareigūnų karjeros laiptais kyla įprastu greičiu, 20 % – lėčiau, o 20 % – greičiau, rezultatai atitinka Komisijos 2000–2004 m. duomenis. A2 LENTELė. LėTESNES ARBA GREITESNėS KARJEROS PAREIGūNų DALIS SENIEJI TARNYBOS NUOSTATAI | (2000–2004 m., proc.) | Lygis | Bent 25% lėčiau | Bent 25% greičiau | A5 | 26 | 32 | A6 | 19 | 14 | A7 | 19 | 15 | A8 | 13 | 24 | A vidurkis | 21 | 22 | B2 | 14 | 16 | B3 | 23 | 17 | B4 | 18 | 12 | B5 | 19 | 32 | B vidurkis | 19 | 19 | C2 | 13 | 12 | C3 | 19 | 19 | C4 | 19 | 11 | C5 | 21 | 36 | C vidurkis | 19 | 20 | 4 PRIEDAS A3 –A6 pateikiamas Komisijos ir kitų į Komisijos klausimyną atsakiusių institucijų arba įstaigų karjeros duomenų palyginimas. Duomenys, susiję su kitomis institucijomis ir įstaigomis, iš esmės atitinka Komisijos duomenis. Matyti kai kurie skirtumai, ypač tais atvejais, kai atitinkamų pareigūnų imtis tam tikrose įstaigose yra labai nedidelė. Jei buvo daugiau nei 10 darbuotojų, duomenys yra pažymėti *. Pažymėtina, kad nors vidutinis Komisijos pareigūnų pensinis amžius yra mažesnis negu kitų institucijų ir įstaigų, vidutinis įdarbinimo amžius taip pat yra mažesnis. A3 LENTELė. VIDUTINIS PENSINIS AMžIUS (2000–2004 M.) SENIEJI TARNYBOS NUOSTATAI | Lygis | Parlamentas | Taryba | Komisija | Teisingumo Teismas | EESRK | RK | A | 62,2 | 61,5 | 60,6 | 61,1 | 61,4 | 63,2* | B | 63,5 | 61,5 | 59,7 | 61,5 | 60* | 59,6* | C | 62,4 | 60,9 | 57,2 | 62,4 | 60 | 61,7* | A4 LENTELė. VIDUTINIS įDARBINIMO AMžIUS (2000–2004 M.) | SENIEJI TARNYBOS NUOSTATAI | Lygis | Parlamentas | Taryba | Komisija | Teisingumo Teismas | EESRK | RK | A7 | 34,4 | 35,0 | 34,1 | 34,0 | 37,0 | 36,2 | A8 | 29,5 | n/d | 30,2 | n/d | 29,5* | 29,2* | B5 | 35,6 | 37,0 | 33,6 | 38,1 | 34,3* | 35,0* | C5 | 37,0 | 37,0 | 34,0 | 36,4 | 37,4 | 36,7 | A5 LENTELė. VIDUTINIS įDARBINIMO AMžIUS (2004–2009 M.) | NAUJIEJI TARNYBOS NUOSTATAI | Lygis | Parlamentas | Taryba | Komisija | Teisingumo Teismas | EESRK | RK | AD7 | 33,9 | 34,0 | 36,9 | 32,2 | 41,3* | 33,6* | AD6 | 37,9 | 37,0 | 37,4 | 38,5* | 37,7 | 36,9* | AD5 | 33,3 | 33,0 | 31,6 | 33,1 | 33,4 | 33,8 | AST3 | 36,6 | 36,0 | 36,3 | 36,3 | 35,7 | 37,7 | AST1 | 34,2 | 33,0 | 34,0 | 33,6 | 33,9 | 33,1 | A6 LENTELė. DARBO METų SKAIčIUS IKI PAAUKšTINIMO (2000–2004 M.) | SENIEJI TARNYBOS NUOSTATAI | Lygis | Parlamentas | Taryba | Komisija | Teisingumo Teismas | EESRK | RK | A5 | 5,1 | 8,7 | 6,9 | 7,1 | 5,8 | 2,2* | A6 | 4,8 | 4,3 | 5,0 | 4,5 | 5,7 | 4,7* | A7 | 5,3 | 4,0 | 4,6 | 3,9 | 4,8 | 2,1* | A8 | 2,6 | n/d | 2,1 | 3,9 | 1,3* | n/d | B2 | 5,1 | 7,2 | 7,6 | 7,1 | 8,0* | 6,7* | B3 | 5,3 | 5,2 | 6,1 | 6,4 | 4,5* | 1,8* | B4 | 5,0 | 2,6 | 5,5 | 5,9 | 4,2* | 2,8* | B5 | 3,2 | 2,2 | 2,4 | 2,3 | 1,9 | n/d | C2 | 6,7 | 11,6 | 8,4 | 9,7 | 7,8 | 3,8* | C3 | 5,3 | 6,5 | 5,8 | 6,6 | 6,0 | 3,4 | C4 | 6,1 | 3,1 | 5,6 | 5,7 | 2,8 | 2,5 | C5 | 3,1 | 2,7 | 2,6 | 2,9 | 1,9 | n/d | [1] Tarnybos nuostatų XIII priede taip pat teigiama, kad „kartu su ataskaita, kurią Komisija pateikia pagal Tarnybos nuostatų 6 straipsnio 3 dalį, Komisija taip pat pateikia informaciją dėl finansinių padarinių, atsirandančių dėl šiame priede nustatytų paaukštinimo koeficientų ir pareigūnų įtraukimo į naują tarnybos sistemą iki 2004 m. gegužės 1 d.“ Šią informaciją galima rasti I priede. [2] Šio priedo rezultatai gauti remiantis duomenimis, susijusiais su Komisijos darbuotojais. Jie negali būti tiesiogiai taikomi kitoms institucijoms, kadangi XIII priedas skirtingose institucijose gali būti taikomas skirtingai.