AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

Sėkmingas ir skaitmeninės, ir žaliosios pertvarkos įgyvendinimas priklauso nuo tinkamų įgūdžių turinčių darbuotojų, o dėl poreikio skubiai veikti valstybių narių nuolatinio mokymosi rėmimo sistemos turi atitikti aukštus reikalavimus. Be to, Europoje vykstantys demografiniai pokyčiai reiškia, kad, siekdami užtikrinti tvarų ekonomikos augimą, turime išnaudoti visą kiekvieno asmens potencialą. Galiausiai, siekiant atsigauti nuo socialinio ir ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, reikia sustiprinti su įgūdžiais susijusią politiką, kad būtų remiamas sėkmingas profesinės veiklos keitimas, kai to reikia.

Įgūdžių ugdymas yra viena iš pagrindinių atsako į šiuos iššūkius dalis. Įgūdžiai yra labai svarbus Europos gyvenimo būdo aspektas, nes jie yra vienas iš pagrindinių asmens sėkmės sparčiai kintančioje darbo rinkoje veiksnių. Tvirti įgūdžiai atveria galimybes, suteikia apsaugą netikrumo laikais ir skatina įtrauktį bei socialinę pažangą. Vis dėlto visoje Europoje pernelyg mažai žmonių dalyvauja nuolatinio mokymosi veikloje po to, kai baigia mokslą formaliojo švietimo sistemoje. Daugeliui atrodo, kad jie neturi pakankamai kvalifikacijos kėlimo arba perkvalifikavimo galimybių dėl savo statuso darbo rinkoje ar asmeninių aplinkybių, pvz., lėšų, laiko ar motyvacijos mokytis trūkumo. Ribotos žinios apie savo pačių įgūdžių poreikius, ribotas mokymo pasiūlymų skaidrumas, netikrumas dėl mokymo programų kokybės ir pripažinimo ir nepakankamas teikiamų pasiūlymų pritaikymas prie individualių poreikių – visa tai prisideda prie menkos motyvacijos dalyvauti mokymo veikloje, esant ribotoms galimybėms gauti finansinę paramą.

Todėl šiandien tik vienas iš dešimties suaugusių Europos gyventojų pradeda dalyvauti mokymo veikloje per nurodytą keturių savaičių laikotarpį ir mažiau kaip pusė visų suaugusiųjų nurodo, kad dalyvavo kokioje nors formaliojo arba neformaliojo švietimo veikloje arba mokymo veikloje 12 mėnesių laikotarpiu. Be to, tie, kurie dalyvauja švietimo arba mokymo veikloje, nebūtinai yra tie, kuriems to labiausiai reikia. Pavyzdžiui, nuolatiniai darbuotojai dažniau nei kiti suaugusieji linkę dalyvauti mokymosi veikloje (45 proc., palyginti su 29 proc.). Sąrašo pabaigoje pagal kvalifikacijos kėlimo veiklos mastą taip pat yra sektoriai ir profesinės bei užimtumo sritys, kuriuose yra didesnė žemesnės kvalifikacijos darbuotojų dalis. Apskritai suaugusiųjų švietimo veikloje dalyvauja šiek tiek daugiau moterų nei vyrų (38,4 proc., palyginti su 36,4 proc.). Vis dėlto vyrų, nurodančių, kad mokosi dėl priežasčių, susijusių su darbu, yra šiek tiek daugiau nei moterų.

Kvalifikuota darbo jėga taip pat yra vienas iš svarbiausių našumo, tvarumo ir inovacijų veiksnių visų dydžių įmonėse ir ypač mažosiose ir vidutinėse įmonėse (MVĮ). Ji suteikia įmonėms galimybę augti, prisidėti prie sėkmingos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos ir taip kurti aukštos kokybės darbo vietas. Suteikiant žmonėms tinkamus įgūdžius, įmonėms taip pat suteikiamos galimybės naudotis pažangiomis technologijomis.

Vis dėlto darbo rinkoje tebėra įgūdžių neatitikties ir trūkumo ir šios problemos didėja. Pavyzdžiui, dėl jų jau apsunkinamas perėjimas prie žalesnės ekonomikos, o tokiomis aplinkybėmis išryškėja, kaip svarbu investuoti į įgūdžius, siekiant įgyvendinti ES plataus užmojo Europos žaliojo kurso tikslus, įskaitant išmetamo teršalų kiekio mažinimo tikslus. Šios problemos taip pat stabdo skaitmeninę pertvarką, nes daugiau kaip 70 proc. įmonių nurodo, kad tinkamus skaitmeninius įgūdžius turinčių darbuotojų trūkumas – viena iš kliūčių investicijoms. Kalbant apie darbuotojų įgūdžių ugdymo rėmimą, visų pirma MVĮ dažnai yra nepalankioje padėtyje, palyginti su didesnėmis įmonėmis. Didelių įmonių darbuotojai yra labiau linkę dalyvauti mokymo veikloje (55 proc.) nei MVĮ darbuotojai (42 proc.). MVĮ apima labai mažas įmones su mažiau nei 10 darbuotojų, kurie yra mažiausiai linkę dalyvauti mokymo veikloje (36 proc.).

Komisijos komunikatas „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“ buvo paskelbtas 2020 m. liepos mėn., t. y. COVID-19 pandemijos įkarštyje. Jame raginama įgyvendinti revoliuciją įgūdžių srityje ir esmines permainas su įgūdžiais susijusioje politikos srityje ir paskelbta 12 veiksmų, kaip tai padaryti. Vienas iš paskelbtų veiksmų – iniciatyva dėl individualiųjų mokymosi sąskaitų, suteikiančių asmenims galimybę kaupti ir išlaikyti teises į mokymą ir naudotis jomis mokymo, profesinio orientavimo arba mokymosi rezultatų patvirtinimo tikslais.

Šie esminiai pokyčiai su įgūdžiais susijusioje politikos srityje taip pat formuoja daug svarbių Komisijos iniciatyvų:

·į Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planą įtrauktas plataus užmojo svarbiausias tikslas įgūdžių srityje pasiekti, kad iki 2030 m. 60 proc. darbingo amžiaus suaugusiųjų ES kasmet dalyvautų mokymo veikloje. ES vadovai tai palankiai įvertino 2021 m. gegužės 8 d. Porto deklaracijoje ir 2021 m. birželio 25 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose.

·Komunikate „Europos žaliasis kursas“ pripažįstama, kad įgūdžiams tenka lemiamas vaidmuo įgyvendinant žaliąją pertvarką, kuria siekiama sukurti modernią, efektyviai išteklius naudojančią ir konkurencingą ekonomiką. 2021 m. liepos 14 d. Komisijos komunikate „55 % tikslas – pasiekiamas. ES 2030 m. klimato tikslo įgyvendinimas siekiant neutralizuoti poveikį klimatui“ pripažįstama, kad perėjimas prie žaliosios ekonomikos gali būti sėkmingas tik tuo atveju, jei ES bus kvalifikuotos darbo jėgos, kurios reikia tam, kad ES išliktų konkurencinga.

·Savo 2021 m. pranešime apie Sąjungos padėtį Komisijos pirmininkė U. Von der Leyen pabrėžė investavimo į įgūdžius svarbą ir poreikį atkreipti ES vadovų dėmesį į tai. Komunikate „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“ pakartojamas tikslas pasiekti, kad iki 2030 m. bent pagrindinius skaitmeninius įgūdžius turėtų 80 proc. ES gyventojų, ir nustatytas tikslas, kad iki 2030 m. būtų 20 milijonų įdarbintų IRT specialistų, maždaug po lygiai vyrų ir moterų. Neseniai priimtame pasiūlyme dėl politikos programos „Skaitmeninio dešimtmečio kelias“ nustatoma šių tikslų įgyvendinimo programa.

·Komisijos komunikate „Nauja Europos pramonės strategija“ raginama imtis ryžtingų veiksmų, kad mokymasis visą gyvenimą taptų tikrove visiems ir kad švietimo bei mokymo veikla neatsiliktų nuo dvejopos pertvarkos bei padėtų ją įgyvendinti.

·Pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, kuri yra priemonės „NextGenerationEU“ dalis, ir daugiametę finansinę programą valstybėms narėms teikiamas beprecedentis ES finansavimas, skirtas investicijoms į įgūdžius. Į visus Komisijos jau patvirtintus nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktos suaugusiųjų kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemonės.