LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 10.9.2009 
SEK(2009) 937 
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie 
TARYBOS REGLAMENTO 
 
Iš dalies pakeistas pasi ūlymas  
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTAS 
 
dėl sistemos EURODAC suk ūrimo piršt ų atspaudams lyginti siekiant veiksmingai 
taikyti Reglament ą (EB) Nr. [.../...][, kuriuo išd ėstomi valstyb ės narės, atsakingos už 
trečiosios šalies pilie čio arba asmens be pilietyb ės vienoje iš valstybi ų narių pateikto 
tarptautin ės apsaugos prašymo nagrin ėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai] 
 
(Nauja redakcija) 
 
ir prie 
 
Pasiūlymo 
 
TARYBOS SPRENDIMAS 
 
dėl valstybi ų narių teisėsaugos institucij ų ir Europolo prašym ų lyginti duomenis su 
EURODAC duomenimis teis ėsaugos tikslais 
 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
   
{KOM(2009) 342 galutinis} 
{KOM(2009) 344 galutinis} 
{SEK(2009) 936} 
LT 2   LT 1. PROBLEMOS  APIBŪDINIMAS 
2007 m. birželio 12–13 d. TVR tarybos Mišraus komiteto išvadose svarstoma, kad norint 
visapusiškai pasiekti saugumo gerinimo tiksl ą ir sustiprinti kov ą su terorizmu, reikia suteikti 
galimybę tam tikromis s ąlygomis naudotis sistema EURODAC valstybi ų narių policijai ir 
teisėsaugos institucijoms, taip pat Europolui, ji ems vykdant savo pareigas, susijusias su 
teroristini ų ir kitų sunkių nusikaltim ų prevencijos, atskleidimo ir tyrimo tikslais. Tod ėl 
komitetas paragino Komisij ą kuo greičiau pateikti pasi ūlymus, būtinus šiam tikslui pasiekti. 
2005 m. lapkri čio 24 d. Komisijos komunikate Ta rybai ir Europos Parlamentui d ėl Europos 
duomenų bazių teisingumo ir vidaus reikal ų srityje geresnio veiksmingumo, didesnio 
sąveikumo ir optimalios s ąveikos1 kaip trūkumas taip pat pažym ėta, kad teis ėsaugos 
institucijos neturi galimyb ės naudotis sistema EURODAC kovoje su terorizmu ir kitais 
sunkiais nusikaltimais.  
EURODAC yra visos Bendrijos sistema, skirta prieglobs čio prašytoj ų pirštų atspaudams 
lyginti. Ji sukurta pa gal EURODAC reglament ą, įsigaliojus į 2000 m. gruodžio 15 d., ir ja 
naudojasi visos valstyb ės, įgyvendinan čios Dublino acquis . Sistemos EURODAC tikslas – 
palengvinti Dublino reglamento2 taikymą, kurio paskirtis – nustatyti aišk ų veikiant į su 
prieglobsčio prašymais susijusios atsakomyb ės nustatymo mechanizm ą, kad būtų užkirstas 
kelias palankiausios prieglobs čiui valstyb ės paieškoms ir užtikrinta galimyb ė naudotis 
atitinkama tvarka. Šio tikslo siekiama naudojant tre čiųjų šalių piliečių, kuriems taikomas 
minėtas reglamentas, piršt ų atspaudų nustatymo sistem ą vadovaujantis griežtai apibr ėžtomis ir 
suderintomis taisykl ėmis, skirtų pirštų atspaudams saugoti, lyginti ir ištrinti.  
Duomenų bazėje yra tik ši informacija: piršt ų atspaudai, kilm ės valstybė narė, prieglobs čio 
prašymo vieta ir data, lytis, kilm ės valstybėje narėje naudojamas nuorodinis numeris, data, 
kada buvo paimti piršt ų atspaudai, ir data, kada jie buvo pateikti centrin iam padaliniui. 
Nors teisėsaugos srityje valstyb ės narės sėkmingai gali naudotis prieglobs čio prašytoj ų pirštų 
atspaudų duomenimis nacionaliniu lygmeniu, panašu, kad yra sunkiau užtikrinti galimyb ę 
naudotis kit ų valstybių narių prieglobs čio prašytoj ų pirštų atspaudų duomenų bazėmis. 
Nors šiuo metu yra kelios ES priemon ės, kuriomis vienai valstybei narei sudaromos 
galimybės susipažinti su kitos valstyb ės narės saugomais piršt ų atspaudų ir kitais teis ėsaugos 
duomenimis, nustatytas struktūrinis informacijos ir tikrinimo tr ūkumas , susijęs su 
tarpvalstybiniu keitimusi prieglobs čio prašytoj ų duomenimis, d ėl kurio su tokiu 
bendradarbiavimu susijusios procedūros yra sud ėtingos ir užtrunka ilgai .  
Struktūrinį informacijos ir tikrinimo tr ūkumą lemia tai, kad šiuo metu n ėra vienos sistemos, 
kuri būtų prieinama teis ėsaugos institucijomis ir leist ų nustatyti valstyb ę narę, kuri turi 
informacijos apie prieglobs čio prašytoj ą. Jeigu įvedus nacionalin ės AFIS paieškos užklaus ą 
pagal Tarybos sprendim ą 2008/615/TVR d ėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, vis ų 
pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (Priumo sprendimas), 
negaunama atitikties, n ėra aišku, ar valstyb ėje narėje nėra tos informacijos. Tod ėl teisėsaugos 
institucijos ne tik nežinos, ar apskritai tokios informacijos yra ir, jeigu yr a, tai kokioje 
valstybėje narėje, bet ir, ar ši informacija susijusi su tuo pa čiu asmeniu. Teis ėsaugos 
                                                 
1 COM (2005) 597, p. 6.  
2 OL L 50, 2003 2 25, p. 1. 
LT 3   LT institucijų pareigūnai sužinos, ar informacija yra kitos valstyb ės narės duomen ų bazėje, tik 
jeigu jų teisminės institucijos išduos savitarpio teisin ės pagalbos prašym ą prašydamos kit ų 
valstybių narių atlikti paiešk ą savo duomen ų bazėse ir atsi ųsi susijusi ą informacij ą pagal 
Konvencij ą dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose3. Pamatinis sprendimas 
2006/960/TVR d ėl keitimosi informacija ir žval gybos informacija tarp Europos S ąjungos 
valstybių narių teisėsaugos institucij ų supaprastinimo (FWD 2006/960) gali b ūti naudojamas 
tik tuomet, kai valstyb ė narė, kuri turi prieglobs čio prašytojo duomenis, yra žinoma. 
Bendradarbiauti taip pat trukdo tai, kad pagal esamas priemones ne įmanoma keistis šia 
informacija laiku ir nesud ėtinga tvarka. Jeigu atlikus paiešk ą pagal Priumo sprendimo 
taisykles, atitikties negaunama, valstyb ė narė turi tik vien ą pasirinkim ą – išsiųsti savitarpio 
teisinės pagalbos prašymus visoms kitoms valstyb ėms narėms. Neturint veiksming ų 
priemonių nustatyti, ar kita valstyb ė narė turi šią informacij ą, valstybės valdžios institucij ų 
veiksmų kaina nepaprastai išauga, jiems reikia daug laiko ir tod ėl kyla didelis pavojus teis ės 
akto taikymo veiksmingumui. Galimyb ė gauti informacij ą laiku yra nepaprastai svarbi, kad 
būtų išvengta žalos asmenims arba prek ėms ir neleista pakenkti labai svarbiems 
infrastrukt ūros objektams. Greita prieiga taip pat b ūtina siekiant neleisti  sunaikinti sunkaus 
nusikaltimo įrodymų arba užkirsti keli ą bandymui įvykdyti sunk ų nusikaltim ą.  
2. SUBSIDIARUMO  ANALIZ Ė 
ES teisė veikti šioje srityje įtvirtinta Europos S ąjungos sutarties VI antraštin ėje dalyje d ėl 
policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose. Esam ų ES priemoni ų dėl 
policijos bendradarbiavimo nepakanka, kad b ūtų palengvintas valstybi ų narių 
bendradarbiavimas konsultuojantis ir kei čiantis prieglobs čio prašytoj ų pirštų atspaud ų 
duomenimis. Jeigu nebus imtasi tinkam ų priemoni ų ES lygmeniu, teis ėsaugos institucijos 
negalės įveikti susidariusio strukt ūrinio informacijos ir tikrinimo tr ūkumo.  
Europolo duomenimis tarpvalsty binis nusikalstamumas aktyv ėja ir yra viena didžiausi ų 
grėsmių mūsų visuomenei. Be tinkamo ir veiksmingo valstybi ų narių teisėsaugos institucij ų 
bendradarbiavimo, įskaitant galimyb ę gauti susijusi ą kitų valstybių narių turimą informacij ą, 
šioms institucijoms bus labai sunku, o gal ir ne įmanoma, veiksmingai kovoti su tokiu 
tarpvalstybiniu nusikalstamumu. D ėl šių nusikaltim ų pobūdžio reikia ES lygmens priemoni ų, 
kad būtų sudarytos s ąlygos valstybi ų narių bendradarbiavimui.  
Be to, veiksmai ES lygmeniu pad ės užtikrinti, kad nuostatos d ėl duomen ų apsaugos b ūtų 
suderintos, o pavieniui priimdamos teis ės aktus valstyb ės narės sunkiau suderins tokias 
apsaugos priemones.  
Nors galimas prieglobs čio prašytoj ų, dalyvaujan čių vykdant terori stinius arba kitus sunkius 
nusikaltimus, skai čius gali neb ūti labai didelis, pats ši ų nusikaltim ų sunkumo faktas ir j ų 
poveikis visuomenei ir kasdieniam gyvenimui tur ėtų suteikti pagrind ą veiksmams ES 
lygmeniu. 
                                                 
3 2000 m. geguž ės 29 d. Tarybos aktas, pagal Europos S ąjungos sutarties 34 straipsn į patvirtinantis 
Konvencij ą dėl Europos S ąjungos valstybi ų narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose (OL C 
197, 2000 7 12, p. 1). 
LT 4   LT 3. INICIATYVOS  TIKSLAI 
Bendrieji tikslai  
• terorizmo ir kit ų sunkių nusikaltim ų prevencija, atskleidimas ir tyrimas 
• terorizmo ir kit ų sunkių nusikaltim ų aukų apsauga. 
Konkretūs tikslai: 
• didinti saugum ą ES palengvinant tam tikr ų kategorij ų trečiųjų šalių piliečių tapatybės 
tikrinimą ir panaikinant strukt ūrinį informacijos tr ūkumą, taip pat užtikrinant, kad toki ų 
asmenų tapatybės tikrinimo proced ūros būtų vykdomos laiku ir b ūtų mažiau sud ėtingos. 
• palengvinti auk ų nustatym ą, naudojantis tomis pa čiomis priemon ėmis. 
Pirmiau pamin ėtų politikos tiksl ų reikia siekti užtikrinant, kad b ūtų visada saugomos 
pagrindin ės teisės, pirmiausia teis ė prašyti prieglobs čio ir teisė į asmens duomen ų apsaugą, ir 
tuo tikslu nustatyti prieigos s ąlygas ir apsaugos priemones. 
4. POLITIN ĖS GALIMYB ĖS 
4.1. Nespręsti klausimo ES l ygmeniu. Išsaugoti status quo  (A politin ė galimybė) 
Pagal šią politinę galimybę nenumatoma imtis veiksm ų ES lygmeniu. Tod ėl identifikavimo ir 
tikrinimo procesai ir toliau truks ilgai, proced ūros bus neproporcingai sud ėtingos, o j ų 
rezultatai išliks neaišk ūs.  
4.2. Prieigos prie sistemos EURODAC reguliavimas teis ėsaugos tikslais (B politin ė 
galimybė) 
Šia politine galimybe nustatomas valstybi ų narių teisėsaugos institucij ų ir Europolo s ąlyginės 
prieigos prie sistemos EURODAC pagrinda s, remiantis EURODAC reglamento daliniu 
pakeitimu ir reglamentuojant faktin ę prieigą ir sistemoje EURODAC saugom ų asmens 
duomenų naudojim ą pridedamu Tarybos sprendimo pasi ūlymu. Prie atsakymo su atitiktimi 
būtų pridedami sistemoje EURODAC saugom ų duomenų tipai. Prašymai pateikti papildomos 
informacijos nusta čius atitikt į nebūtų reglamentuojami si ūlomu Tarybos sprendimu, bet juos 
veikiau apimt ų esamos priemon ės, pvz., Pamatinis sprendimas 2006/960 ir savitarpio teisin ės 
pagalbos priemon ė.  
Yra du įmanomi šios galimyb ės variantai: i) suteikti galimyb ę atlikti paiešk ą sistemoje 
EURODAC tik piršt ų atspaudų pagrindu arba ii) piršt ų atspaudų ir latentini ų atspaudų pagrindu. 
Šiuo metu sistemoje EUR ODAC neteikiama galimyb ė atlikti paiešk ą latentini ų atspaudų 
pagrindu ir sistema EURODAC tur ėtų būti papildyta šia galimybe. Ta čiau paieška latentini ų 
atspaudų pagrindu teis ėsaugos tiriam ų bylų atveju yra esmin ė funkcija, nes nusikaltimo vietoje 
paprastai randama tik latentini ų atspaudų.  
LT 5   LT 4.3. Prieigos prie EURODAC teis ėsaugos tikslais reglamentavimas ir keitimasis 
papildoma informacija apie prieglobs čio prašytojus (C politin ė galimybė) 
Šia politine galimybe nustatomas valstybi ų narių teisėsaugos institucij ų ir Europolo s ąlyginės 
prieigos prie sistemos EURODAC pagrinda s, remiantis EURODAC reglamento daliniu 
pakeitimu ir reglamentuojant faktin ę prieigą prie sistemoje EURODAC saugom ų asmens 
duomenų ir jų naudojim ą pridedamu Tarybos sprendimo pasi ūlymu. Prie atsakymo su 
atitiktimi b ūtų pridedami sistemoje EURODAC saugom ų duomenų tipai. Pasi ūlymu taip pat 
būtų nustatytas konkretus procesas, kurio metu nusta čius atitiktį, prašančioji valstyb ė narė gali 
paprašyti kilm ės valstybės narės papildomos informacijos apie prieglobs čio prašytoj ą, kuriam 
priklauso piršt ų atspaudai, o ne teikti prašym ą naudojantis galiojan čiomis priemon ėmis, kaip 
numatyta pagal B politin ę galimybę.  
Kaip ir B politin ės galimyb ės atveju yra du įmanomi variantai: i) suteikti galimyb ę atlikti 
paiešką sistemoje EURODAC tik piršt ų atspaudų pagrindu arba ii) piršt ų atspaudų ir latentini ų 
atspaudų pagrindu. 
4.4. Prieigos prie nacionalini ų duomen ų apie prieglobs čio prašytojus teis ėsaugos 
tikslais reglamentavimas (D politin ė galimybė) 
Šia politine galimybe sukuriamas decentraliz uotas tinklo mechanizmas, kuris leist ų 
automatiškai kiekvienai valstybei narei atlikti paiešk ą visų kitų valstybių narių nacionalin ėse 
prieglobsčio prašytoj ų duomenų bazėse. Valstybės narės turėtų numatyti atskiras nacionalines 
duomenų bazes, kurios b ūtų naudojamos tik teis ėsaugos tikslais, ir atskir ą bendrą visų 
valstybių narių duomenų bazių tinklo mechanizm ą. Šiuo nauju tinklu b ūtų modeliuojamas 
EURODAC įrašomų duomenų turinys ir pa čios EURODAC funkcijos. Šis modelis b ūtų 
panašus į paieškos pagrindu veikiant į „yra atitiktis arba n ėra atitikties“ model į, nustatyt ą 
Priumo sprendime. Prieiga prie papildomos informacijos b ūtų teikiama pagal EURODAC 
sprendimu nustatytas ypatingas nuostatas arba naudojant galiojan čias priemones.  
Išlaidos pagal ši ą politinę galimybę būtų neproporcingos. Reik ėtų sukurti specialias duomen ų 
bazes kiekvienoje valstyb ėje narėje ir nustatyti sud ėtingą tinklą, kuris sujungt ų šias visų 
valstybių narių duomenų bazes. Būtų nereikalinga ir netinkama kurti visiškai nauj ą, sudėtingą 
techninę struktūrą vien tik tam, kad teis ėsaugos institucijos gal ėtų ieškoti informacijos, kuri 
jau saugoma esamoje duomen ų bazėje. Dėl šių priežasčių ši politin ė galimybė nelaikoma 
proporcinga ir toliau nebus svarstoma. 
5. POVEIKIO  VERTINIMAS 
Siūlomų politinių galimybi ų poveikis vertinamas pagal šiuos kriterijus: 
– saugumo ES didinimas palengvinant tam tikr ų kategorij ų trečiųjų šalių piliečių tapatybės 
tikrinimą ir panaikinant strukt ūrinį informacijos tr ūkumą;  
– saugumo ES didinimas palengvinant auk ų nustatym ą ir užtikrinant, kad tapatyb ės tikrinimo 
procedūros būtų vykdomos laiku ir b ūtų mažiau sud ėtingos; 
– poveikis pagrindin ėms teisėms, poveikis teisei į prieglobst į ir asmens duomen ų apsaugai; 
– valstybių narių administracijoms tenkan čios įgyvendinimo išlaidos; 
LT 6   LT – ES biudžetas. 
B ir C politin ės galimyb ės turėtų turėti vienodą teigiamą ES saugumo didinimo poveik į ir 
vienodą poveikį pagrindin ėms teisėms. Tačiau šios politin ės galimyb ės skiriasi d ėl valstybi ų 
narių administracijoms tenkan čių įgyvendinimo išlaid ų – C politin ė galimybė būtų brangesn ė. 
Pagal C politin ę galimyb ę reikėtų papildom ų lėšų keitimosi papildoma informacija 
administracinei ir techninei strukt ūrai sukurti.  Tai gali b ūti didelė suma, nes valstyb ės narės 
turės užtikrinti, kad papildoma informacija b ūtų pateikta per tam tikr ą nustatytą laiką. Taip pat 
reikės užtikrinti, kad informacija b ūtų laiku pateikiama skubos tvarka.  
6. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS 
Politinė galimyb ė, pagal kuri ą nesiimama joki ų veiksmų, nepagerina ES saugumo. Jeigu 
išlaikomas status quo , vadinasi teis ėsaugos institucijos ir toliau  nežinos, ar apskritai yra 
informacijos apie piršt ų atspaudus, o jeigu tokios yra, tai kokioje valstyb ėje narėje ja galima 
pasinaudoti, ar ta informacija susijusi su tuo pa čiu asmeniu, ir negal ės gauti toki ų duomenų. 
Alternatyvus sprendimas – prašyti vis ų valstybių narių savitarpio teisin ės pagalbos yra 
pernelyg ilgai trunkanti ir sud ėtinga proced ūra, kad būtų laikoma realistiška galimybe.  
B ir C politin ės galimyb ės, susijusios su b ūtinų pasiūlymų, kuriais teis ėsaugoms institucijoms 
būtų leista prieiti prie EURODAC, turi aiški ų privalum ų, nes palengvinus tam tikr ų trečiųjų 
šalių piliečių tapatybės tikrinim ą ir panaikinus strukt ūrinį informacijos tr ūkumą jomis 
padidinamas ES saugumas, nes toki ų asmenų tapatybės tikrinimo proced ūros būtų vykdomos 
laiku ir b ūtų mažiau sud ėtingos, taip pat užtikrinama galimyb ė atlikti paiešk ą sistemoje 
EURODAC latentini ų atspaudų pagrindu.  
Nors būtų veiksmingiau siekti tiksl ų pagal C politin ę galimybę, nei pagal B politin ę galimybę, 
manoma, kad C politin ės galimyb ės įgyvendinimo išlaidos b ūtų didesnės nei B galimyb ės. Be 
to, šiuo metu n ėra požymi ų, kad Pamatinis sprendimas 2006/960 n ėra pakankama keitimosi 
papildoma informacija priemon ė.  
Pagal B politin ę galimyb ę būtų įmanoma lengvai keistis papildoma informacija ir kartu 
laikytis išim čių ir sąlygų, nustatytų bendram keitimuisi teis ėsaugos informacija. Manoma, kad 
nėra pagrindo kurti ypatingas taisykles, kuriomis b ūtų reglamentuojamas keitimasis 
informacija apie prieglobs čio prašytojus. Be to, manoma, kad n ėra pagrindo kurti naujos 
(brangesn ės) organizacin ės technin ės struktūros, skirtos keistis papildoma informacija, kai 
šiam tikslui tinka ir dabartin ės sistemos. Tai yra politin ė galimybė, kuriai teikiama pirmenyb ė. 
Gali būti keli šios politin ės galimyb ės variantai. Šiame poveikio vertinime konkretus variantas 
nepasirenkamas, o sprendimas šiuo klausimu paliekamas politinius sprendimus priimantiems asmenims.  
Vienas iš variant ų susijęs su priemon ės taikymo sritimi. Taikymo sritis b ūtų apribota 
teroristini ų ir kitų sunkių nusikaltim ų prevencija, atskleidimu ir tyrimu. Si ūloma termin ą 
„sunkūs nusikaltimai“ vartoti šiomis reikšm ėmis: i) kaip nustatyta Europos arešto orderio 
pamatinio sprendimo sunki ų nusikalstam ų veikų sąraše, pagal tai, kam teikia pirmenyb ę 
valstybės narės, ii) gal ėtų būti vartojamas pažymint mažesn į nusikaltim ų skaičių, kurių 
sąrašas bū
tų nustatytas konkre čiai šiai priemonei ir į kurį nebūtų įtraukti nusikaltimai, kurie 
gali būti konkrečiai susiję su prieglobs čio prašytojais, pvz., neteis ėtas atvykimas, pagal tai, 
kam teikia pirmenyb ę pilietinių laisvių ekspertai, arba iii) gal ėtų būti vartojamas, kaip 
LT 7   LT nustatyta Europos arešto orderio sprendimo nusikalstam ų veikų sąraše, bet reik ėtų numatyti 
ypatingas garantijas d ėl nusikaltim ų, kurie konkre čiai susiję su prieglobs čio prašytojais.  
Kitas galimyb ės variantas gal ėtų būti susijęs su valdžios institucij ų, kurios tur ėtų prieigą prie 
EURODAC duomen ų, tipu. Tai tur ėtų būti institucijos, kurios atsako už teroristini ų ir kitų 
sunkių nusikaltim ų prevencij ą, atskleidim ą ir tyrimą. Tokios institucijos gal ėtų būti skiriamos 
i) tik valstybi ų narių nuožiūra arba ii) jas dar tur ėtų tvirtinti Komisija. Pastaruoju atveju 
valstybės narės turėtų informuoti Komisij ą.  
Trečia galimyb ės variantų grupė susijusi su priemon ės galiojimu. Pagrindinis trij ų variantų 
skirtumas yra tas, ar į jas įtrauktas terminas (laikino galioj imo nuostata) ir, jeigu taip yra, 
tokio laikino galiojimo trukm ė.  
7. STEBĖSENA  IR VERTINIMAS 
Kiekviena valstyb ė narė kasmet vertins EURODAC na udojimo konsultaciniais tikslais 
veiksmingum ą, o Komisija perži ūrės, kaip veikia prieiga prie EURODAC pra ėjus penkeriems 
metams nuo jo įsigaliojimo, ir pateiks ataskait ą Tarybai.