[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 13.2.2007 SEK(2007) 192 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2009 m. Švedijos konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Bendrosios aplinkybės 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir tvirtam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma ne tik patvirtinamas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, bet taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Švedijos konvergencijos programa buvo pateikta 1998 m. gruodžio mėn. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 1999 m. vasario 8 d. pareiškė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas; jas taip pat gali nagrinėti Taryba. Atnaujintos programos vertinimo aplinkybės Komisija išnagrinėjo naujausią 2006 m. gruodžio 7 d. pateiktą atnaujintą Švedijos konvergencijos programą ir priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją (žr. apibrauktą tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai). Siekiant apibūdinti aplinkybes, kurioms esant yra vertinama atnaujintoje konvergencijos programoje pateikta biudžeto strategija, tolesniuose punktuose pateikiama apibendrinta informacija: 1. ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai per pastaruosius dešimt metų, 2. naujausias šalies padėties pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę funkciją įvertinimas (Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos santrauka) ir 3. Komisijos atliktas 2006 m. lapkričio mėn. nacionalinės reformų programos įvertinimas. Naujausi ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai Per pastaruosius dešimt metų Švedijos ekonominės veiklos rezultatai iš esmės buvo geri. Realiojo BVP augimas buvo didesnis nei euro zonos. Tokie augimo rezultatai buvo susiję su smarkiu našumo augimu ir grynojo eksporto poveikiu. Einamosios sąskaitos perteklius visą laiką didėjo. Švedijos nedarbo lygis yra mažesnis už euro zonos ir dar sumažėjo, nors pagal šalies standartus jis tebėra didelis. Dalyvavimo darbo rinkoje lygis yra palyginti aukštas. Dėl patikimos pinigų politikos valdant infliaciją Švedijoje infliacija yra nedidelė. Kaip ir kitose valstybėse, Švedijoje realiosios ir nominaliosios palūkanų normos sumažėjo. Valstybės finansų padėtis, valdoma taikant nacionalinę taisyklėmis pagrįstą sistemą, buvo patikima: vidutiniai biudžeto pertekliaus rodikliai iš esmės atitiko nacionalinį tikslą, kad biudžeto perteklius siektų 2 % BVP per ciklą. Bendrosios valdžios sektoriaus skolos santykis buvo laipsniškai mažinamas ir yra gerokai mažesnis už 60 % pamatinę vertę. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės programos pateiktas įvertinimas 2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė nuomonę dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos, apimančios 2005–2009 metus. Tuomet Taryba manė, kad biudžeto būklė yra gera, o biudžeto strategija yra fiskalinės politikos, vykdomos laikantis Stabilumo ir augimo pakto, pavyzdys. Švedija naudojasi pereinamuoju laikotarpiu (kuris baigiasi 2007 m. pavasarį), skirtu 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimui dėl pensijų kaupimo sistemų klasifikavimo įgyvendinti. Laikantis Eurostato sprendimo biudžeto perteklius kasmet sumažės maždaug 1 % BVP, o valdžios sektoriaus skolos santykis padidės 0,5 procentinio punkto. Komisijos atliktas 2006 m. lapkričio mėn. nacionalinės reformų programos įvertinimas 2006 m. lapkričio 28 d. Švedija pateikė naujosios vyriausybės patikslintą nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitą, numatytą atnaujintoje Lisabonos strategijoje ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Švedijos nacionalinėje reformų programoje yra nurodyti šie pagrindiniai uždaviniai ir prioritetai: aktyvus darbo jėgos dalyvavimas darbo rinkoje ir didelis darbo valandų skaičius, taip pat žinių ekonomikos ir aplinką tausojančios gamybos procesų skatinimas. Komisijos atliktas šios programos įvertinimas (priimtas kaip 2006 m. gruodžio mėn. metinės pažangos ataskaitos [2] dalis) parodė, kad įgyvendindama nacionalinę reformų programą Švedija daro labai didelę pažangą. Į stabilumą orientuota makroekonomikos sistema yra tinkama ir duoda gerų rezultatų. Dedama daug pastangų siekiant sustiprinti paskatas dirbti. Norint padidinti konkurenciją paslaugų sektoriuje, reikia imtis papildomų priemonių. Atsižvelgiant į padarytą pažangą, Švedija taip pat paraginta sutelkti dėmesį į reguliavimo priemones konkurencijai didinti, poveikio vertinimo sistemą, geresnį reglamentavimą, darbo jėgos pasiūlą ir darbo valandas, imigrantų ir jaunų žmonių užimtumą, žmonių, kuriems buvo taikomos su laikinuoju nedarbingumu susijusios schemos, reintegraciją. Pagrindiniai vertinimo aspektai Kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (stabilumo programų atveju) ir 9 straipsnio 1 dalyje (konvergencijos programų atveju), vertinimas apima šiuos aspektus: ar ekonominės prielaidos, kuriomis yra grindžiama programa, yra patikimos; valstybės narės pateiktas vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir tai, ar koregavimo planas siekiant to tikslo yra tinkamas; ar priemonės, kurių buvo imtasi ir (arba) kurios buvo pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą – ar daugiau koregavimo pastangų dedama ekonomikos pakilimo laikotarpiais, o esant ekonomikos nuosmukiui jų gali būti dedama mažiau. Euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinamos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį (įskaitant potencialaus augimo skatinimą) ir todėl darančios išmatuojamą poveikį valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankamai patikima riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį skiriant pensijų reformoms, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra privalomojo pensijų kaupimo pakopa; ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires. Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika. Programos atitikties bendrosioms ekonominės politikos gairėms įvertinime atsižvelgiama į bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje, kurios įtrauktos į integruotas 2005–2008 m. gaires. Vertinime taip pat nagrinėjami šie klausimai: skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, kuriems reikėtų skirti pakankamą dėmesį vykdant biudžeto būklės priežiūrą, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas[3]; valstybių narių pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pateiktų nacionalinių reformų programų integracijos laipsnis. 2005 m. birželio 7 d. ECOFIN tarybos apibendrinamosiose pastabose Europos Vadovų Tarybai dėl bendrosios ekonominės politikos gairių 2005–2008 m. laikotarpiu nurodyta, kad nacionalinės reformų programos turėtų būti suderintos su stabilumo ir konvergencijos programomis; atitiktis elgesio kodeksui[4], kuriame, inter alia, reikalaujama, kad stabilumo ir konvergencijos programų struktūra ir visos duomenų lentelės būtų vienodos. | - Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2009 m. Švedijos konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 4. [2007 m. vasario 27 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Švedijos konvergencijos programą, kuri apima 2006–2009 m. 5. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas, nors išliks artimas potencialiajam, lėtės nuo 4,0 % 2006 m. iki vidutiniškai 3,0 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis dabar turima informacija, šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis, o 2006 m. ekonomikos augimo rodikliai galbūt buvo netgi geresni. Programoje pateiktos infliacijos prognozės taip pat yra realistiškos. 6. Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje apskaičiuota, kad 2006 m. valdžios sektoriaus perteklius bus 2,8 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje prognozuojamu 0,9 % BVP pertekliumi. Šis skirtumas iš esmės atsirado dėl žymiai didesnio nei prognozuota 2005 m. pertekliaus sukelto bazės efekto. Remiantis turimais su grynaisiais pinigais susijusiais duomenimis, tiek dėl mažesnių pirminių išlaidų, tiek dėl didesnių mokestinių pajamų 2006 m. perteklius galėjo būti didesnis nei numatyta Komisijos tarnybų prognozėje. 7. Atnaujintoje programoje patvirtinama, kad vidutiniškai 2 % BVP biudžeto perteklius per ciklą išlieka pagrindinė fiskalinė gairė, kurią įgyvendinti padeda daugiametės viršutinės išlaidų ribos. 2007 m. pavasario Fiskalinės politikos įstatymo projekte vyriausybė iš naujo įvertins dabartinį valdžios sektoriaus pertekliaus tikslą, siekdama atsižvelgti į Eurostato sprendimą dėl antros pakopos pensijų kaupimo sistemų klasifikavimo[6]. Pasibaigus šiam sprendimui įgyvendinti skirtam pereinamajam laikotarpiui (2007 m. pavasarį), kiekvienais metais perteklius sumažės apytiksliai 1 % BVP, o bendrosios skolos ir BVP santykis padidės maždaug 0,5 % BVP. Atnaujintos programos biudžeto strategijoje numatoma, kad 2007 m. perteklius sumažės (nuo 3,0 % BVP 2006 m. iki 2,4 % BVP), o vėliau laipsniškai didės (iki 3,1 % BVP 2009 m.). Pirminio pertekliaus pokyčiai bus panašūs. Išlaidų ir BVP bei pajamų ir BVP santykis per programos laikotarpį laipsniškai mažės. Strategijoje priemonės labiau sutelktos programos pabaigoje, o 2007 m. žymus mokesčių sumažinimas tik iš dalies finansuojamas. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, prognozuojamos panašios pertekliaus kitimo tendencijos (iš pradžių prognozuojamas sumažėjimas, vėliau – laipsniškas didėjimas), tačiau grynasis skolinimas išlieka didesnis per visą programos laikotarpį. 8. Prognozuojama, kad per visą programos laikotarpį pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis perteklius (t. y. pagal ciklą pakoreguotas perteklius, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) išliks didesnis nei 2 % BVP. Kaip ir ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje, šioje programoje pateiktas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas atitinka pirmiau minėtą tikslą, kad per verslo ciklą (t. y. struktūriniu požiūriu) biudžeto perteklius vidutiniškai siektų 2 % BVP; šį perteklių planuojama išlaikyti per visą programos laikotarpį. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (maždaug 1 % BVP deficitas), pasiekus šį tikslą turėtų atsirasti pakankamai patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Vidutinės trukmės tikslas taip pat yra žymiai ambicingesnis nei galėtų būti atsižvelgiant į skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos augimą ilguoju laikotarpiu. 9. Biudžeto prognozių rizika nuo 2007 m. programoje yra iš esmės subalansuota. Makroekonominė perspektyva ir mokestinių pajamų prognozės yra grindžiamos patikimomis prielaidomis, nepaisant šiokio tokio neapibrėžtumo dėl kapitalo prieaugio mokesčių rezultatų ateityje. Švedijos rezultatai laikantis pirmiau minėtų viršutinių išlaidų ribų yra geri, todėl bus lengviau įgyvendinti su išlaidomis susijusius tikslus. 10. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto kryptys atrodo pakankamos, siekiant užtikrinti, kad programoje numatyto vidutinės trukmės tikslo būtų laikomasi visą programos laikotarpį. Jomis taip pat užtikrinama pakankamai patikima riba, kad esant įprastiems makroekonominiams svyravimams nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba per visą programos laikotarpį. Tačiau yra rizikos, kad programoje numatyta fiskalinė politika 2007 m., kai tikimasi tolesnio ekonomikos pakilimo, gali tapti procikliška. Tai prieštarautų Stabilumo ir augimo pakto reikalavimams. 11. Apytikriu apskaičiavimu bendroji valstybės skola 2006 m. sumažėjo iki 46,5 % BVP ir buvo daug mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje prognozuojama, kad skolos santykis ir toliau mažės (programos laikotarpiu sumažės 13,5 procentinio punkto). 12. Ilgalaikis senėjančios visuomenės poveikis Švedijos biudžetui yra mažesnis už ES vidurkį – prognozuojama, kad dėl didelio išlaidas mažinančio pensijų sistemos reformos poveikio su pensijomis susijusios išlaidos, palyginti su visu BVP, ilguoju laikotarpiu išliks santykinai stabilios. Atsižvelgiant į pradinę biudžeto būklę ir didelį pirminį perteklių bus lengviau sumažinti bendrąją skolą ir sparčiau kaupti lėšas. Užtikrinant patikimą valstybės finansų padėtį, kuriai būdingas planuojamas nuolatinis perteklius, galima būtų sumažinti riziką valstybės finansų tvarumui. Apskritai Švedijoje rizika valstybės finansų tvarumui yra nedidelė. 13. Konvergencijos programoje nurodytas 2006 m. lapkričio mėn. pateiktos nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, joje pateikiama sisteminės informacijos apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, o biudžeto prognozėse atsižvelgiama į nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikį valstybės finansams. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje dera su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Visų pirma abiejose programose numatoma įgyvendinti priemones darbo jėgos pasiūlai padidinti. 14. Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. 15. Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų[7]. Daroma bendra išvada, kad vidutinės trukmės biudžeto būklė yra patikima, o biudžeto strategija – geras Stabilumo ir augimo paktą atitinkančios fiskalinės politikos pavyzdys. Tačiau bus svarbu užtikrinti, kad struktūrinės biudžeto būklės pablogėjimas 2007 m., susijęs su struktūrinėmis reformomis, kuriomis siekiama skatinti aktyvesnį dalyvavimą darbo rinkoje, neturėtų įtakos vėlesnių metų rezultatams. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 1 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Realusis BVP (pokytis, % ) | 2006 m. gruodžio mėn. KP | 2.7 | 4.0 | 3.3 | 3.1 | 2.7 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 2.7 | 4.0 | 3.3 | 3.1 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 2.4 | 3.1 | 2.8 | 2.3 | nėra duomenų | SVKI infliacija2 (%) | 2006 m. gruodžio mėn. KP | 1.3 | 1.9 | 2.2 | 1.5 | 1.9 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 0.8 | 1.5 | 1.6 | 1.8 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 1.5 | 1.5 | 2.0 | 2.0 | nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (potencialusis BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. KP3 | -0.7 | 0.0 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM7 | -0.5 | 0.2 | 0.5 | 0.6 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP3 | -0.4 | -0.1 | 0.1 | -0.1 | nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas (BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. KP | 3.0 | 3.0 | 2.4 | 2.7 | 3.1 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 3.0 | 2.8 | 2.4 | 2.5 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 1.6 | 0.9 | 1.2 | 1.7 | nėra duomenų | Pirminis balansas (BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. KP | 4.6 | 4.5 | 4.1 | 4.2 | 4.6 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 4.6 | 4.5 | 4.1 | 4.3 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 3.2 | 2.5 | 3.0 | 3.6 | nėra duomenų | Pagal ciklą pakoreguotas balansas (BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. KP3 | 3.4 | 3.0 | 2.2 | 2.5 | 3.0 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 3.3 | 2.7 | 2.1 | 2.1 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP3 | 1.8 | 0.9 | 1.1 | 1.7 | nėra duomenų | Struktūrinis balansas4 (BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. KP5 | 3.0 | 3.0 | 2.2 | 2.5 | 3.0 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM6 | 2.9 | 2.7 | 2.1 | 2.1 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 1.8 | 0.9 | 1.1 | 1.7 | nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. KP | 50.3 | 46.5 | 41.5 | 37.4 | 33.0 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 50.4 | 46.7 | 42.6 | 38.7 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 50.9 | 49.4 | 47.8 | 46.0 | nėra duomenų | Pastabos: 1Į biudžeto prognozes neįtrauktas 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimo dėl pensijų kaupimo sistemų klasifikavimo, kuris turi būti įgyvendintas nuo 2007 m. pavasario pranešimo pateikimo, poveikis. Įskaitant šį poveikį, valdžios sektoriaus balansas pagal atnaujintą programą būtų 2,0 % BVP 2005 m., 2,0 % BVP 2006 m., 1,3 % 2007 m., 1,6 % 2008 m. ir 2,0 % 2009 m., o bendroji valstybės skola būtų 50,9 % BVP 2005 m., 47,0 % 2006 m., 42,0 % 2007 m., 37,9 % 2008 m. ir 33,5 % 2009 m. 2KP pateikiami nuo gruodžio iki gruodžio mėn. apskaičiuoti infliacijos duomenys, o Komisijos duomenys yra metiniai vidurkiai. Tuo galima paaiškinti skirtingus Komisijos ir KP SVKI duomenis 2005 ir 2006 m. Programoje taip pat daroma prielaida, kad SVKI 2008 ir 2009 m. atitiks UND1X (nacionalinis vartotojų kainų indeksas, neįskaitant netiesioginių mokesčių, subsidijų ir hipotekos paskolų palūkanų išlaidų pasikeitimų). Tačiau numatoma, kad 2007 m. SVKI infliacija bus 0,5 procentinio punkto didesnė už UND1X infliaciją, taip pabrėžiant programoje prognozuojamą SVKI infliacijos sumažėjimą 2008 m. 3Komisijos tarnybų skaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. 4Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. 5Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal programą (0,4 % BVP 2005 m., dėl kurių deficitas mažėja). 6Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę (0,4 % BVP 2005 m., dėl kurių deficitas mažėja). 7Remiantis numatomu 2,6 %, 3,2 %, 3,1 % ir 3,0 % potencialiuoju augimu atitinkamai 2005–2008 m. Šaltinis: Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2006 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Komisijos komunikatas pavasario Europos Vadovų Tarybai „Atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui įgyvendinimas. Rezultatų pateikimo metai“, 2006 12 12, KOM(2006) 816. [3] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ES“, 2006 10 12, KOM(2006) 574 ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys European Economy , Nr. 4/2006. [4] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. patvirtino ECOFIN taryba. [5] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Žr. Eurostato pranešimus spaudai Nr. 30/2004, 2004 m. kovo 2 d., ir Nr. 117/2004, 2004 m. rugsėjo 23 d. [7] Be kita ko, trūksta informacijos apie tam tikrus defliatorius, mokesčių naštą ir svarbių užsienio rinkų augimą.