KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI kuriuo pateikiama papildomos informacijos, susijusios su 2011 m. liepos 13 d. Komisijos ataskaita dėl išlygos dėl išimtinių atvejų /* KOM/2011/0829 galutinis */





ĮžANGA Tarybos reglamento, kuriuo nustatomi ES pareigūnų Tarnybos nuostatai, XI priedo 10 straipsnis yra išlyga dėl išimtinių atvejų, kuriai keliamos teisinės sąlygos. Norint pasinaudoti išlyga – o dėl to reikėtų imtis SESV 336 straipsniu pagrįstos teisėkūros procedūros – būtina išnagrinėti, ar paisoma šių teisinių sąlygų, ar ne. Jei sąlygų nepaisoma, naudojimąsi išlyga Teisingumo Teisme gali užginčyti visi susiję asmenys ir institucijos arba paprasčiausiai tie, kuriems tai galėjo turėti įtakos, o jeigu byla laimima, atsirastų papildoma prievolė iš ES biudžeto mokėti palūkanas už pavėluotus mokėjimus tose darbo vietose, kuriose atlyginimai ar pensijos turėjo būti patikslinti. Svarbu pabrėžti – kad ir nebūtų laikomasi pasinaudojimo 10 straipsniu (kartu su SESV 336 straipsniu) sąlygų, vis tiek išlieka galimybė tiesiogiai remtis SESV 336 straipsniu siekiant pakeisti Tarnybos nuostatus, jei tai laikoma politiškai tinkamu sprendimu. Kaip paaiškinta 2011 m. liepos mėn. pateiktoje ataskaitoje dėl išlygos dėl išimtinių atvejų, išlygoje išdėstytos šios sąlygos, kurios turi būti įvykdytos visos kartu, kad būtų galima imtis veiksmų: - padėtis turi staiga labai pablogėti, - tai turi turėti įtakos Sąjungos ekonominei ir socialinei padėčiai, - padėtis turi būti įvertinta atsižvelgiant į objektyvius duomenis, kuriuos pateikė Komisija, - padėtis turi taip pablogėti, kad dėl išskirtinio trukmės ar masto pobūdžio į ją nebūtų įmanoma tinkamai atsižvelgti taikant įprastą metodą. Iš tikrųjų, Teisingumo Teismas nustatė, kad, visų pirma, išlygą dėl išimtinių atvejų galima taikyti tik „išimtiniais atvejais“ (Teisingumo Teismo sprendimo byloje C-40/10 74 punktas) ir, antra, ji „leidžia atsižvelgti į didelio ir staigaus ekonominės ir socialinės padėties pablogėjimo pasekmes, kai taikant „įprastą metodą“ pareigūnų atlyginimai nebūtų patikslinti pakankamai greitai “ (75 punktas). Atsižvelgdama į 2010 m. kasmetį patikslinimą, Taryba paprašė Komisijos, remiantis išlyga dėl išimtinių atvejų, pateikti atitinkamus pasiūlymus, kad Europos Parlamentas ir Taryba galėtų juos patvirtinti iki 2011 m. pabaigos. Komisijos ataskaitos projektas dėl išlygos dėl išimtinių atvejų 2011 m. birželio 30 d. buvo neoficialiai pateiktas Tarybos darbo grupei, o 2011 m. liepos 13 d. Komisija, laikydamasi Tarybos nustatyto termino, ataskaitą oficialiai patvirtino. 2011 m. liepos 13 d. Komisijos ataskaitoje dėl išlygos dėl išimtinių atvejų, siekiant įvertinti, ar reikia 2011 m. taikyti išlygą dėl išimtinių atvejų, remiamasi įvairiais ekonominiais ir socialiniais rodikliais, ji buvo pagrįsta pavasario Europos ekonominėmis prognozėmis, kurias 2011 m. gegužės 13 d. paskelbė Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis direktoratas. Šioje ataskaitoje daroma išvada, kad ataskaitiniu laikotarpiu – nuo 2010 m. liepos 1 d. iki 2011 m. gegužės mėn. vidurio – Sąjungos ekonominė ir socialinė padėtis staiga labai nepablogėjo. Siekiant įvykdyti 2011 m. lapkričio 4 d. Tarybos prašymą, šiuo dokumentu atsižvelgiama į naujausius pokyčius Europos Sąjungoje nuo tada, kai buvo paskelbta pavasario Europos ekonominė prognozė, iki dabar. 2011 m. lapkričio 10 d. Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato paskelbtoje 2011 m. prognozėje matyti mažiau optimistinės tendencijos nei pavasario prognozėje, turint omenyje ir ekonominius, ir socialinius rodiklius. Ekonomikos atsigavimas sustojo, o Europos ekonomikos perspektyvos pablogėjo. Mažėjantis pasitikėjimas ir sustiprėjusi finansinė suirutė neigiamai veikia investicijas ir vartojimą, skubus biudžeto konsolidavimas apsunkina vidaus paklausos augimą, o susilpnėjus pasaulinei ekonomikai stringa eksportas. Per dvejus pastaruosius metus, kai ėmė atsigauti ekonomika, užimtumo augimas buvo lėtas. Vis dėlto, nepaisant trumpalaikių rodiklių, rodančių tebesitęsiantį ekonominės veiklos sulėtėjimą ES, bendri augimo rezultatai pastaraisiais metais dar palyginti tvirti. Tai lėmė gera pradžia pirmajame ketvirtyje, tikimasi, kad BVP augs 1,6 proc. Nors tikimasi ryškaus sulėtėjimo, kalbant apie metodo taikymą, ekonominių ir socialinių sąlygų negalima laikyti išimtiniu atveju – taip būtų pateisinamas priemonių, kurių neapima metodas, taikymas. Tiesą sakant, niūri padėtis taip pat turėjo įtakos atlyginimams valstybių narių viešajame sektoriuje, ypač dėl to, kad valstybėse narėse reikėjo vykdyti finansinį konsolidavimą. Vis dėlto tikimasi nedidelio viešojo sektoriaus darbuotojų atlyginimų didėjimo, palyginti su kompensacijos darbuotojams padidėjimu visuose ūkio sektoriuose šiais metais (3 proc.). Dėl metodo taikymo patiriamą valstybių narių centrinės valdžios pareigūnų perkamosios galios sumažėjimą iki 2011 m. liepos mėn. lygiai taip pat patiria ir ES pareigūnai, o tai lemia faktinių atlyginimų sumažėjimą 1,8 proc. visose ES tarnautojų darbo vietose. Prastėjant ekonominėms perspektyvoms nesusidarė aplinkybės, kuriomis „įprastas metodas“ negalėtų veikti ir jį taikant nebūtų galima įvykdyti valstybių narių priimtų sprendimų valstybės pareigūnų atžvilgiu. Tikimasi, kad ekonomikos augimas ES stabilizuosis paskutiniame 2011 m. ketvirtyje, o 2012 m. tikimasi labai nedidelio ekonomikos augimo. Jei ekonomikos padėtis ir toliau blogės ir dėl tokios padėties valstybės narės nacionaliniu lygmeniu imsis veiksmų, kurių nebūtų galima pakankamai greitai kompensuoti įprastu metodo taikymu, Komisija, laikydamasi lojalaus bendradarbiavimo principo, kaip pabrėžė Teisingumo Teismas, pasiūlys taikyti išlygą dėl išimtinių atvejų, kad būtų atsižvelgta į nacionaliniu lygmeniu taikomas priemones ir sumažintas tarp šių priemonių įsigaliojimo ir būsimo kasmetinio per vienerius metus atliekamo patikslinimo susidaręs laiko skirtumas. Komisija norėtų priminti, kad apie griežtas taupymo priemones ir reformas, kurios rekomenduojamos, planuojamos ar įgyvendinamos valstybėse narėse, kalbama Komisijos pasiūlymo dėl Tarnybos nuostatų peržiūros projekte, kuris tiesiogiai pagrįstas SESV 336 straipsniu ir kurį taikant būtų daug sutaupyta – daugiau nei vienas milijardas eurų vykdant naują daugiametę finansinę programą ir virš milijardo per metus ilgesniu laikotarpiu. 2011 M. RUDENS EUROPOS EKONOMINė PROGNOZė 2010 ir 2011 m. ES ekonomika augo Nuosmukis baigėsi 2009 m. rudenį, o 2010 m. prasidėjo atsigavimas. Apskritai per visus 2010 m. BVP ES padidėjo 2,0 proc., o euro zonoje – 1,9 proc.[1] Remiantis 2011 m. rudens Europos ekonomine prognoze, iš trumpalaikių rodiklių matyti, kad ekonominė veikla ES toliau lėtėja, tačiau prognozėmis taip pat patvirtinama, kad ES ekonomika ir toliau augs 2011 m. dėl geros pradžios pirmajame ketvirtyje. Kadangi patikslinus 2011 m. pavasario prognozės duomenis (1,6 proc. augimas euro zonoje ir 1,8 proc. – ES) jie buvo sumažinti, tikimasi, kad 2011 m. ekonomika Europoje toliau augs – 2011 m. išsilaikys maždaug 1,5 proc. (euro zonoje) ir 1,6 proc. (ES) tendencija. Numatoma, kad paskutiniame 2011 m. ketvirtyje BVP augimas bus stabilus, o ekonomikos augimas šiek tiek padidės tik 2012 m. pabaigoje. Tačiau ekonomikos atsigavimo sulėtėjimo 2011 m. negalima lyginti su 2008 m. ir 2009 m. Sąjungą palietusia suirute, kai ekonomikos augimas sumažėjo nuo 2007 m. buvusių 3,2 proc. iki 0,3 proc. 2008 m., o tuomet rodikliai staiga tapo neigiami, t. y. -4,2 proc. 2009 m. [pic] 2010 ir 2011 m. darbo rinkos padėtis išlieka stabili 2011 m. rudens Europos ekonominėje prognozėje nurodyta, kad 2010 m. pabaigoje, kai tik pradėjo stabilizuotis darbo valandų augimas, lėtai pradėjo didėti dirbančių asmenų skaičius. Tai, jog užimtumo pokyčiai prasidėjo vėliau nei atsigavimas, buvo glaudžiai susiję su pastangomis išlaikyti darbuotojus nuosmukio metu ir turėjo didelį poveikį darbo produktyvumui. Nepaisant ekonomikos augimo ES suintensyvėjimo, darbo vietų kūrimas vyko vangiai ir buvo nepakankamas, kad būtų smarkiai sumažintas nedarbo lygis. Tiek euro zonoje, tiek ES nedarbo lygis 2010 ir 2011 m. kito nežymiai. Remiantis rudens prognoze, numatoma, kad nedarbo lygis ES, nors ir patikslintas jį šiek tiek padidinant, 2011 m. išliks stabilus – 9,7 proc., kaip ir 2010 m. (žr. paveikslą toliau). Šie skaičiai atitinka pavasario prognozę, kurioje buvo numatyta, kad nedarbo lygis ES 2011 m. šiek tiek sumažės ir pasieks 9,5 proc. lygį. Šiuo požiūriu ypač reikėtų pabrėžti tai, jog 2011 m. užimtumo lygio augimas ES turėtų būti teigiamas (0,4 proc.), po to, kai dvejus metus mažėjo (-1,8 proc. 2009 m. ir -0,5 proc. 2010 m.). [pic] [pic] 2010 ir 2011 m. didėja kompensacija darbuotojams privačiajame sektoriuje ir visuose ūkio sektoriuose Komisijos manymu, būtų naudinga palyginti darbuotojų padėtį ES viešajame sektoriuje ir visuose ūkio sektoriuose. Tuo tikslu galima panagrinėti kompensaciją darbuotojams, kuria vertinamos bendros visų darbuotojų darbo užmokesčio išlaidos, apibrėžiamos kaip bendrasis darbo užmokestis, įskaitant darbo užmokestį už viršvalandinį darbą ir premijas, taip pat išmokas natūra ir darbdavio socialines įmokas[2], viešajame sektoriuje (valdžios sektoriuje [3]) ir visuose ūkio sektoriuose. 2011 m. rudens Europos ekonomikos prognozėje numatoma, kad kompensacija darbuotojams visuose ūkio sektoriuose ateinančiais metais kasmet didės 2–3 proc. Ankstesniais metais kompensacija darbuotojams visuose ūkio sektoriuose išaugo: 2007 m. – 5,2 proc., 2008 m. – 4,4 proc., tačiau 2009 m., t. y. finansinės suirutės įkarštyje, kai BVP smuko 4,2 proc., kompensacija sumažėjo 0,3 proc. Tikimasi, kad 2011 m. kompensacija darbuotojams visuose ūkio sektoriuose padidės iki 3,0 proc., o tai yra daugiau už pavasarį prognozuotą lygį (2,4 proc.). Kasmetis kompensacijos viešojo sektoriaus darbuotojams didėjimas sumažėjo nuo 2009 m. buvusių 3,4 proc. iki 1,2 proc. 2010 m. Atsižvelgiant į rudens prognozę, ši tendencija turėtų tęstis 2011 m. (0,6 proc.). Iš tikrųjų numatoma, kad kompensacijos viešojo sektoriaus darbuotojams rodiklis pasieks -2,2 proc., o tai atitinka valstybių narių pareigūnų perkamosios galios sumažėjimą, įvertintą pagal metodą (-1,8 proc.), kuris turi būti taikomas ES tarnautojams. [pic] [pic] Viešieji finansai kelia rūpesčių 2011 m. viešųjų finansų stabilizavimas buvo pakeistas jų konsolidavimu. Bendras valdžios sektoriaus deficitas ES nuo 6,9 proc. 2009 m. sumažėjo iki 6,6 proc. 2010 m.; numatoma, kad jis mažės toliau. Dabar manoma, kad galutinis 2011 m. biudžeto deficitas ES sudarys 4,7 proc. BVP, o euro zonoje – 4,1 proc. Rudens prognozėje nebuvo atsižvelgta į tolesnes numatytas, bet dar neįvykdytas konsolidavimo priemones. Brangiai kainavusios valstybių narių intervencinės priemonės turėjo didelę įtaką viešiesiems finansams, nors daugelyje valstybių narių valstybės skola buvo atsiradusi dar prieš pastarąją krizę. 2010 m. valstybės skola visoje ES pasiekė 80,3 proc. BVP lygį ir, atsižvelgiant į rudens prognozę, 2011 m. turėtų išlikti panašaus lygio – 82,5 proc. BVP (žr. paveikslą toliau). Valstybės skolos rodikliai išliko tokie pat kaip ir pavasario prognozėje (82,3 proc. BVP 2011 m.). [pic] Apskritai viešųjų finansų klausimas vis dar kelia didžiausią susirūpinimą ES ir ypač euro zonoje. Šis susirūpinimas kilo jau nuo 2007 m., kai buvo rengiamos viešųjų finansų reguliavimo priemonės. Nors taikant šias priemones valdžios sektoriaus balansas pamažu gerėjo, pastarieji pokyčiai parodė, kad pagrindinis iššūkis yra didėjančios skolos poveikis viešųjų finansų tvarumui ir jų šalutinis poveikis valstybės garantuotų skolų rinkoms. Silpnesnis ekonomikos augimas lėmė biudžetų padėties blogėjimą ir perkėlė dėmesį į viešųjų finansų tvarumą. Tai yra pagrindinė priežastis, dėl kurios Europos Sąjungos viešajame sektoriuje reikėtų tikėtis atlyginimų įšaldymo arba tik nedidelio atlyginimų didėjimo. Krizės padarinius valstybių narių valstybės tarnautojai jaus dar gana ilgai, nes ir ateityje reikės smarkiai mažinti biudžeto išlaidas. Tai, be jokių abejonių, turės tiesioginį poveikį ES pareigūnų atlyginimams, kuriuos skaičiuojant pagal metodą bus atsižvelgiama būtent į valstybių narių pareigūnų atlyginimo pokyčius. Infliaciją pavyko suvaldyti Bendra infliacija pagal SVKI pagreitėjo 2011 m. pirmojoje pusėje ir ją daugiausia paskatino didelės energijos ir maisto biržos prekių kainos. Kadangi biržos prekių kainos pirmojoje 2011 m. pusėje pasiekė aukščiausią ribą, o iš naftos ateities sandorių kainų galima spręsti, kad jos ir toliau laipsniškai mažės, bendra infliacija turėtų laipsniškai mažėti, o per 2012 m. pasiekti mažesnę nei 2 proc. ribą. Kalbant apie esminę kainų įtaką, dėl nekintančio gamybos apimties atotrūkio, kuris 2012 m. daugelyje valstybių narių turėtų šiek tiek padidėti, ir toliau bus ribojama infliacija, o darbo užmokestis, palyginti su dideliu nedarbo mastu, tikėtina, augs labai nedaug. Pagal rudens prognozę (kuri parengta atsižvelgiant į pavasario prognozę) 2011 m. SVKI turėtų padidėti iki 3,0 proc. [pic] Ekonominio vertinimo rodiklis sumažėjo Šis rodiklis labai nepastovus. Taigi, ekonominio vertinimo rodiklis[4], 2009 m. kovo mėn. pasiekęs mažiausią nuo 1990 m. dydį (66,9), 2010 m. balandžio mėn. perkopė savo 1990–2010 m. vidutinį dydį (100). Aukščiausią ribą jis pasiekė 2011 m. kovo mėn. (107,4), tačiau pastaraisiais mėnesiais smarkiai sumažėjo (2011 m. spalio mėn. – 93,8). Vis dėlto jis išlieka gerokai aukščiau mažiausių dydžių, užfiksuotų 2009 m. [pic] IšVADOS Pagal Tarnybos nuostatų XI priedo 10 straipsnyje nustatytą išlygą dėl išimtinių atvejų, Komisija, atsižvelgdama į objektyvius duomenis, turi išnagrinėti, ar ekonominė ir socialinė padėtis Sąjungoje staiga labai pablogėjo. Be to, remdamasi Teisingumo Teismo sprendimu byloje C-40/10, Komisija turi įvertinti, ar pirmiau minėti ekonominiai ir socialiniai duomenys gali būti laikomi „išimtiniais atvejais“, „kai taikant „įprastą metodą“ pareigūnų atlyginimai nebūtų patikslinti pakankamai greitai“. Kaip Komisija nustatė savo 2011 m. liepos 13 d. ataskaitoje, sąvoka „pablogėjimas“ vartojama blogėjančiai ekonominei ir socialinei padėčiai apibūdinti. Ar ekonominė ir socialinė padėtis labai pablogėjo, turėtų būti sprendžiama atsižvelgiant į nustatytų ekonominių ir socialinių padarinių mastą ir trukmę . Ar ekonominė ir socialinė padėtis pablogėjo staiga , sprendžiama vertinant ekonominių ir socialinių padarinių spartą ir galimybę juos numatyti . Todėl itin svarbu skirti įprastus ir išorinių įvykių sukeltus ekonominio ciklo svyravimus. 2011 m. lapkričio 10 d. Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato paskelbtoje prognozėje matyti prastėjančios 2011 m. tendencijos, palyginti su pavasarį paskelbta prognoze, turint omenyje ir ekonominius, ir socialinius rodiklius, taip pat tai, jog šiuo metu Europos ekonomikoje vyrauja suirutė. Nepaisant trumpalaikių rodiklių, rodančių tebesitęsiantį ekonominės veiklos sulėtėjimą ES, bendri augimo rezultatai šiais metais vis dar palyginti tvirti. Visų pirma, prognozuojama, kad 2011 m. BVP ir toliau augs apie 1,6 proc., panašiai kaip ir 2010 m. (2,0 proc.), nors, palyginimui, 2009 m. šis rodiklis sumažėjo 4,2 proc. Prognozuota stabili padėtis paskutiniame 2011 m. ketvirtyje turėtų trukti tik tą ketvirtį, o 2012 m. pirmajame ketvirtyje BVP turėtų šiek tiek augti. Be to, nedarbo lygis 2011 m. nekinta – išlieka toks pat kaip 2010 m. (9,7 proc.), o užimtumo augimas, dvejus metus mažėjęs (-1,8 proc. 2009 m. ir -0,5 proc. 2010 m.), 2011 m. pirmą kartą turėtų būti teigiamas (0,4 proc.). Prognozuojama, kad 2011 m. išliks aukštas kompensavimo visuose ūkio sektoriuose lygis (3,0 proc.), tačiau viešajame sektoriuje šis skaičius daug mažesnis (0,6 proc.) ir yra susijęs su ES pareigūnų perkamosios galios sumažėjimu, kaip apskaičiuota pagal metodą (-1,8 proc. 2011 m.). Remiantis rudens ir pavasario prognozėmis, valdžios sektoriaus deficitas ES turėtų toliau mažėti nuo beveik 7 proc. 2009 ir 2010 m. iki 4,7 proc. 2011 m. Prognozuojama, kad, siekiant sumažinti valstybės deficitą, biudžeto konsolidavimas bus vykdomas toliau, nors ES valstybės skola ir toliau išliks nuolatiniu ES nuo 2007 m. kilusiu ekonomikos rūpesčiu. Nors 2011 m. rudens prognozėje aiškiai nurodomos mažiau palankios ekonominės ir socialinės aplinkybės nei pavasario prognozėje, atsižvelgiant į Tarnybos nuostatų XI priedo 10 straipsnyje išdėstytus kriterijus, kaip juos išaiškino Teisingumo Teismas, ES nenustatyti išimtiniai atvejai dėl metodo taikymo , kaip apibrėžė Teisingumo Teismas, kai taikant „įprastą metodą“ pareigūnų atlyginimai nebūtų patikslinti pakankamai greitai siekiant atsižvelgti į priemones, kurių ėmėsi valstybės narės savo valstybės tarnautojų atžvilgiu. Be to, nors kompensacija darbuotojams visuose ūkio sektoriuose gana smarkiai padidėtų, kompensacijos darbuotojams padidėjimas valdžios sektoriuje, manoma, būtų nedidelis, ir tai būtų metodo taikymo rezultatas. Kalbant apie kompensacijos darbuotojams valdžios sektoriuje planavimą, šis kriterijus tinkamai įvykdomas 2011 m. taikant metodą. Numatoma, kad viešojo sektoriaus darbuotojų perkamoji galia sumažės 2,2 proc. – tai atitinka valstybių narių pateiktus skaičius apie centrinės valdžios valstybės pareigūnus (perkamosios galios sumažėjimas 1,8 proc.). Šis perkamosios galios sumažėjimo rodiklis, pasitelkiant metodą, turėtų būti taikomas ES tarnautojams visose darbo vietose, o jų atlyginimai būtų sumažinti tokia pat procentine dalimi. Valstybių narių ir ES pareigūnų perkamosios galios sumažėjimas atitinka dabartinę ekonominę ir socialinę padėtį, o šia padėtimi negalima pateisinti jokių priemonių, kurias taikant peržengiama to sumažinimo riba. Todėl Komisija negali taikyti išlygos dėl išimtinių atvejų nepažeisdama Tarnybos nuostatų XI priedo 10 straipsnio ir Europos Teisingumo Teismo praktikos. Tačiau tai neatima galimybės atlikti struktūrines Europos civilinės tarnybos reformas, tiesiogiai remiantis SESV 336 straipsniu. Todėl Komisija norėtų priminti apie savo pasiūlymo dėl Tarnybos nuostatų peržiūros projektą, kuriame, be kita ko, siūloma 5 proc. sumažinti darbuotojų skaičių visose įstaigose ir agentūrose, pailginti ES tarnautojams privalomą savaitės darbo laiką iki 40 val. neatliekant kompensacinių darbo užmokesčio patikslinimų, padidinti įprastą pensinį amžių iki 65 metų, žymiai apriboti ankstyvo išėjimo į pensiją taisykles, taip pat priemones, susijusias su profesinės veiklos taisyklėmis, kaip antai didelis tam tikrų pareigybių atlyginimo mažinimas. Tai atitinka priemones, kurių buvo imtasi arba kurios buvo aptartos ruošiantis jas taikyti valstybių narių valstybės tarnautojams, ir taip būtų daug sutaupyta – daugiau nei vienas milijardas eurų vykdant naują daugiametę finansinę programą, o po 2020 m. – netgi didesnės sumos. Kalbant konkrečiau, kad būtų pašalinti neseniai vykusios finansinės suirutės padariniai ir palengvintas nuolatinis rūpestis dėl taupymo valstybių narių valdymo institucijose ir valstybių narių biudžetų mažinimo, Komisija nusprendė pasiūlyti papildomai padidinti pasiūlytą solidarumo mokestį iki 6 proc. Jei šį papildomą padidinimą patvirtintų teisės aktų leidėjai, jis turėtų įtakos ES tarnautojų atlyginimams iki siūlomo peržiūrėto atlyginimų ir pensijų patikslinimo metodo taikymo pabaigos 2022 m. Komisija oficialiai pateiks šį pasiūlymą 2011 m. gruodžio mėn., kai tik bus baigtos privalomos oficialios konsultacijos su Tarnybos nuostatų komitetu. Baigdama Komisija norėtų priminti, jog tikimasi, kad ekonomikos augimas ES stabilizuosis paskutiniame 2011 m. ketvirtyje, o 2012 m. tikimasi labai nedidelio ekonomikos augimo. Jei ekonomikos padėtis ir toliau blogės ir dėl tokios padėties valstybės narės nacionaliniu lygmeniu imsis veiksmų, kurių nebūtų galima pakankamai greitai kompensuoti įprastu metodo taikymu, Komisija, laikydamasi lojalaus bendradarbiavimo principo, kaip pabrėžė Teisingumo Teismas, pasiūlys taikyti išlygą dėl išimtinių atvejų, kad būtų tinkamai atsižvelgta į šių priemonių taikymą nacionaliniu lygmeniu ir sumažintas tarp šių priemonių įsigaliojimo ir būsimo kasmetinio per vienerius metus atliekamo patikslinimo susidaręs laiko skirtumas. [1] Ankstesnio laikotarpio duomenys gali būti šiek tiek kitokie dėl Eurostato atliekamos periodinės peržiūros. [2] Tai rodo užimtumo lygio ir socialinio aprūpinimo, taip pat darbo užmokesčio lygio pokyčius. [3] Šiame skyriuje viešasis sektorius reiškia valdžios sektorių. Valdžios sektorius apima visus institucinius vienetus (išskyrus rinkos gamintojus, kurių produkcija skirta asmeniniam ir kolektyviniam vartojimui), daugiausia finansuojamus privalomais kitiems sektoriams priklausančių vienetų mokėjimais, ir (arba) visus institucinius vienetus, daugiausia dalyvaujančius perskirstant valstybės narės pajamas ir turtą. Instituciniams vienetams priskiriamos valdžios institucijos ir kai kurios pelno nesiekiančios įstaigos, taip pat savarankiški pensijų fondai. Valdžios sektorius skirstomas į keturis mažesnius sektorius: centrinės valdžios, valstybės valdžios, vietos valdžios ir socialinio draudimo fondų. [4] Įmonių ir vartotojų apklausose pateikiami mėnesiniai vertinimai ir lūkesčiai dėl įvairių ekonominės veiklos pagal skirtingus ūkio sektorius aspektų: pramonės, paslaugų, statybos ir mažmeninės prekybos, taip pat vartotojų. Nustatyti kiekvieno iš penkių tirtų sektorių „pasitikėjimo rodikliai“, siekiant vienos dimensijos indeksu parodyti bendrus vertinimus ir lūkesčius, susijusius su konkrečiu sektoriumi. Siekiant stebėti bendrą ekonominę veiklą, nuo 1985 m. apskaičiuojamas platesnis ekonominių vertinimų rodiklis (angl. Economic Sentiment Indicator , ESI), išreiškiamas svertine minėtų penkių rodiklių suma.