Pagrindiniai faktai

Pasibaigus ESM stabilumo paramos programai, Graikija buvo įtraukta į Europos ekonominės politikos koordinavimo semestrą. Siekdama atsižvelgti į specialius poreikius ir sunkumus, su kuriais susiduria Graikija, nuo 2018 m. rugpjūčio 21 d. Komisija taip pat pradėjo taikyti griežtesnę priežiūrą pagal Reglamentą (ES) Nr. 472/2013 , o 2019 m. vasario 20 d. Komisijos sprendimu jos taikymas pratęstas dar šešiems mėnesiams.

Griežtesnė priežiūra – tai išsami ekonominių pokyčių ir politikos, kurios reikia tvariam ekonomikos atsigavimui užtikrinti, vykdymo stebėjimo sistema. Pagal ją numatytas reguliarus naujausių ekonominių ir finansinių pokyčių Graikijoje vertinimas, taip pat valstybės finansavimo sąlygų stebėsena ir skolos tvarumo analizės atnaujinimas. Griežtesnė priežiūra taip pat suteikia pagrindą įvertinti 2018 m. birželio 22 d. Graikijos Euro grupėje prisiimtą bendrą įsipareigojimą tęsti ir užbaigti reformas, kurios buvo patvirtintos pagal ESM stabilumo paramos programą, ir išlaikyti pagal šią ir ankstesnes programas priimtų reformų tikslus. Ji suteikia pagrindą stebėti, kaip įgyvendinami prie 2018 m. birželio 22 d. Euro grupės pareiškimo pridėti konkretūs reformų įsipareigojimai šiose srityse: i) fiskalinės, įskaitant struktūrinę, politikos, ii) socialinės gerovės, iii) finansinio stabilumo, iv) darbo ir produktų rinkų, v) privatizavimo ir vi) viešojo administravimo .

Tai antra griežtesnės Graikijos priežiūros ataskaita ir ji priimta kartu su Europos semestro Graikijai skirta šalies ataskaita. Taikydama griežtesnę priežiūrą, Komisija kartu su Europos Centriniu Banku (ECB) ir prireikus Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) vykdo reguliarius išvykstamuosius patikrinimus, kad patikrintų padarytą pažangą; ESM dalyvauja tiek pagal išankstinio perspėjimo sistemą, tiek pagal 2018 m. balandžio 27 d. susitarimo memorandumą dėl Komisijos ir ESM darbo santykių. Rengiant tą ataskaitą, 2019 m. sausio 21–25 d. Atėnuose įvyko bendras išvykstamasis patikrinimas.

Ši ataskaita galėtų būti pagrindas Euro grupei priimti sprendimą dėl leidimo panaudoti pirmąjį sąlygiškų skolos priemonių, kurių vertė – 970 mln. EUR, rinkinį. 2018 m. birželio 22 d. Euro grupė susitarė, kad į Graikijai skirtą skolos mažinimo priemonių dokumentų rinkinį turėtų būti įtrauktos paskatos, kuriomis būtų užtikrinama, kad pagal programą suderintos reformos priemonės būtų aktyviai ir nuolat įgyvendinamos. Siekiant šio tikslo Graikijai kas pusmetį iki 2022 m. vidurio bus suteikiama galimybė pasinaudoti tam tikromis sąlygiškomis skolos priemonėmis, jeigu ji laikysis įsipareigojimų tęsti ir užbaigti reformas ir jeigu taikant griežtesnę priežiūrą parengtos ataskaitos bus teigiamos. Tos skolos priemonės, be kita ko, yra: i) pajamoms iš centrinių bankų turimų Graikijos vyriausybės obligacijų pagal Vertybinių popierių rinkų programą ir Susitarimą dėl grynojo finansinio turto lygiaverčių sumų grąžinimas ir ii) tam tikrų Europos finansinio stabilumo fondo suteiktų paskolų palūkanų normos didesnės maržos atsisakymas.

Ekonominės perspektyvos

Komisija tikisi, kad 2018 m. realusis BVP bus išaugęs 2 %, o 2019 ir 2020 m. atitinkamai padidės iki maždaug 2,2 % ir 2,3 %. Ekonomikos augimą skatinantys vidaus veiksniai (privatus vartojimas ir investicijos) turėtų sustiprėti, o išorės sektoriaus poveikis dėl prognozuojamo ES ekonomikos augimo sulėtėjimo ir didėjančio importo gali būti nedidelis.

2018 m. antrąjį pusmetį darbo rinkos sąlygos toliau gerėjo. 2018 m. lapkričio mėn. nedarbo lygis nuo aukščiausio 27,9 % lygio 2013 m. viduryje ir nuo 20,8 % 2017 m. pabaigoje sumažėjo iki 18,5 %. Tačiau ilgalaikis nedarbas (13,5 % 2018 m. trečią ketvirtį) ir jaunimo nedarbas (39,1 % 2018 m. lapkričio mėn.) tebėra didelis. Darbo užmokesčio pokyčiai kol kas buvo nedideli.

Apskritai rizika yra labiau neigiama. Vartojimo augimas 2019 m. gali būti didesnis, nei numatyta, jei pastaruoju metu padidinus minimalų darbo užmokestį padidėtų vartojimo išlaidos. Vis dėlto prognozėje dominuoja neigiama rizika. Galimas spaudimas didinti darbo užmokestį dėl sumažėjusio konkurencingumo kelia neigiamą riziką tiek investicijų atsigavimui, tiek eksportui. Riziką investicijoms didina aukštas neveiksnių paskolų lygis, kuris ir toliau neigiamai veikia bankų tarpininkavimo pajėgumą. Galiausiai, Graikijai atsigauti gali trukdyti ir ekonomikos sulėtėjimas pasaulyje ir ypač ES.

Fiskalinė, įskaitant struktūrinę, politika

Tikėtina, kad 2018 m. Graikija bus viršijusi 3,5 % BVP pirminio pertekliaus tikslą, o tai būtų ketvirti metai iš eilės, kai tikslai viršijami. Čia atsižvelgiama į darbo užmokesčio gražinamąsias išmokas, teismo sprendimu išmokėtas uniformuotiems pareigūnams ir kitiems valstybės pareigūnams, ir materialine padėtimi grindžiamas išmokas (socialinius dividendus) (abi išmokos įvykdytos 2018 m. pabaigoje). Remiantis naujausia turima informacija, pirminis perteklius gali viršyti Komisijos 2018 m. rudens prognozėje numatytą 3,7 % lygį. 2018 m. rezultatų duomenys bus gauti 2019 m. balandžio mėn., o pirminio pertekliaus tikslo viršijimo mastas, inter alia, priklausys nuo nepakankamo viešosioms investicijoms skirtų lėšų panaudojimo – nepageidautinos tendencijos, stabdančios potencialų augimą.

2018 m. gruodžio mėn. priimtas 2019 m. biudžetas turėtų užtikrinti, kad būtų pasiektas 3,5 % BVP pirminio pertekliaus tikslas ir taip būtų įvykdytas 2018 m. pabaigos konkretus įsipareigojimas. Į priemonių, kurių buvo imtasi priėmus 2019 m. biudžetą, poveikį reikės atsižvelgti vidutinio laikotarpio fiskalinėje strategijoje, kuri turi būti atnaujinta 2019 m. gegužės mėn. ir bus įvertinta trečiojoje griežtesnės priežiūros ataskaitoje. Nors dėl teisės aktais nustatyto minimalaus darbo užmokesčio padidinimo 2019 m. vasario mėn. kyla tam tikrų nuogąstavimų, susijusių su jo platesniu poveikiu ekonomikai, tikimasi, kad 2019 m. jis turės trumpalaikį teigiamą grynąjį fiskalinį poveikį. Kita vertus, valdžios institucijos pratęsė PVM nuolaidos taikymą penkioms Egėjo jūros saloms, kuriose yra pabėgėlių centrų, o būsimą jos panaikinimą susiejo su migracijos spaudimo sumažėjimu. Nors nuolaidą panaikinti buvo įsipareigota pagal ESM programą, jos taikymo pratęsimo fiskalinės išlaidos yra vos didesnės nei 50 mln. EUR. Be to, yra ženklų, rodančių spaudimą didinti viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidas dėl to, kad priimta pernelyg daug darbuotojų, ir šį klausimą būtina spręsti.

Vyriausybė informavo Europos institucijas, kad ji neketina artimiausioje ateityje persvarstyti mokesčių ir socialinio draudimo įmokų skolų mokėjimo dalimis sistemų, nes turi atlikti tolesnę techninę analizę ir viską apsvarstyti. Svarbu išvengti neigiamos rizikos valstybės pajamoms ir išsaugoti mokėjimo kultūrą, nes tai buvo pagrindiniai valstybės pajamų surinkimo reformų, vykdytų pagal finansinės pagalbos programas, tikslai.

Graikijos valdžios institucijos pradėjo parengiamąjį darbą, susijusį su teismų sprendimų dėl reformų, vykdytų pagal finansinės pagalbos programas, fiskalinio poveikio ir rizikos įvertinimu. Remiantis valdžios institucijų pateikta informacija, svarbiems 2012 m. pensijų reformos elementams nepalankus Valstybės tarybos 2015 m. sprendimas susijęs su nedidelėmis fiskalinėmis išlaidomis, turint omenyje labai nedidelį reikalavimus atitinkančių ieškovų skaičių; tačiau šis klausimas dar nėra galutinai išspręstas, nes kai kurie žemesnės instancijos teismai priėmė teisių į kompensacines išmokas ribojimui nepalankų sprendimą, o galutinis sprendimas dėl pagrindinių 2016 m. pensijų reformos elementų dar nepriimtas. Kitas svarbus sprendimas, susijęs su sezoninio darbo užmokesčio priemokų valstybės tarnautojams atkūrimu, dar nepriimtas Valstybės taryboje. Jeigu Valstybės taryba priimtų atkūrimui palankų sprendimą, su tuo susijusios fiskalinės išlaidos galėtų sudaryti net 1,3 % BVP, iš jų 1,1 % BVP būtų susiję su atgaline data taikoma atsakomybe, o 0,2 % BVP – su pasikartojančiomis išlaidomis. Nepaisant sveikintinų pastarojo meto Graikijos valdžios institucijų pastangų, jas reikia tęsti toliau ir būti budriems. Graikijos valdžios institucijos turėtų toliau stebėti fiskalinę riziką, be kita ko, teismų sprendimus, ir yra raginamos imtis kompensacinių priemonių vidutinio laikotarpio fiskaliniams tikslams pasiekti, atsižvelgiant į vidutinio laikotarpio fiskalinę strategiją ir jos metinius atnaujinimus. Jeigu teismų sprendimais būtų panaikinti pagal programą sutartų reformų pagrindiniai struktūriniai elementai, pasikartojantis tokių sprendimų fiskalinis poveikis turėtų būti iš esmės mažinamas vykdant tos pačios politikos srities reformas ir (arba) veiksmus.

Laikydamasi 2019 m. vidurio konkretaus įsipareigojimo, Graikija toliau darė pažangą vykdydama vienodo nekilnojamojo turto mokesčio (ENFIA) vertinimo reformą. Nustatyta teisinė sistema, susijusi su naująja nekilnojamojo turto vertinimo sistema, sukurta Nekilnojamojo turto mokesčio vertinimo grupė ir pradėti du svarbūs IT projektai, kuriais siekiama elektroniniu būdu nubrėžti zonų ribas ir susisteminti nekilnojamojo turto duomenų rinkimą.

Nors 2018 m. pabaigos konkretus įsipareigojimas pasiekti 12 000 nuolatinių darbuotojų skaičių Nepriklausomoje valstybės pajamų institucijoje (IAPR) nebuvo įvykdytas, esama galimybių per ateinančius mėnesius įdarbinti daugiau darbuotojų. Bendras IAPR darbuotojų skaičius per 2018 m. sumažėjo nuo 11 682 iki 11 492. Taip atsitiko dėl vėlavimo vykstančio mokesčių ir (arba) muitinės pareigūnų įdarbinimo procese ir didesnio, nei tikėtasi, išėjusių darbuotojų skaičiaus (daugiausia išėjusių į pensiją), tačiau taip pat dėl santykinai didelio skaičiaus atmestų IAPR pasiūlymų, pateiktų atranką praėjusiems kandidatams. Be to, kol kas ne tiek daug, kiek tikėtasi, darbuotojų perėjo į IAPR pagal neseniai sukurtą judumo programą. Valdžios institucijos patikino, kad bus imtasi konkrečių veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų įvykdytas 2019 m. pabaigos konkretus įsipareigojimas dėl 12 500 nuolatinių darbuotojų. Tai, be kita ko, bus priemonės, kuriomis bus sudaromos dar palankesnės sąlygos darbuotojams perkelti į IAPR pagal judumo programą ir užbaigta žmogiškųjų išteklių reforma, kuri leis IAPR pritraukti ir išlaikyti savo darbuotojus.

Siekdamos užtikrinti, kad būtų įvykdytas įsipareigojimas dėl etatų užpildymo, toliau stiprinama platesnė pajamų surinkimo reforma, o taip pat bendras IAPR veiklos pajėgumas ir veiksmingumas keliais aspektais, valdžios institucijos priėmė papildomų priemonių rinkinį:

·IAPR priėmė reformų veiksmų planą 2019–2021 m. laikotarpiui. Plane nustatytos konkrečios priemonės ir investicijos, kurių reikės siekiant toliau transformuoti IAPR į šiuolaikišką, lanksčią ir veiksmingą organizaciją. Valdžios institucijos įsipareigojo skirti papildomų lėšų, reikalingų visiems veiksmams įgyvendinti (75 mln. EUR vienkartinę sumą ir 5 mln. EUR pasikartojančių metinių išlaidų).

·Informacinių sistemų generalinis sekretoriatas (Finansų ministerijos dalis) ir IAPR susitarė dėl metinio finansinio paketo (5 mln. EUR 2019 m.), skirto IAPR IT infrastruktūrai ir (arba) priemonėms pirkti.