2009
KOMISIJOS VALDYMAS, SUSIJĘS 
SU NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ 
DALYVAVIMU  EB VYSTOMOJO 
BENDRADARBIAVIMO PROCESEEUROPOS 
AUDITO RŪMAI
Specialioji ataskaita   Nr. 4
LT
ISSN 1831-0885

KOMISIJOS VALDYMAS, 
SUSIJĘS SU NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ DALYVAVIMU EB VYSTOMOJO BENDRADARBIAVIMO PROCESESpecialioji ataskaita  Nr. 4   2009
EUROPOS AUDITO RŪMAI(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese2
EUROPOS AUDITO RŪMAI
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-45410
Faks. +352 4398-46430
El. paštas: euraud@eca.europa.eu
Tinklavietė: http://www.eca.europa.eu
Specialioji ataskaita  Nr. 4   2009
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.
Ji pasiekiama per EUROPA serverį (http://europa.eu).
Katalogo duomenys pateikiami šio leidinio pabaigoje.Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras, 2009ISBN 978-92-9207-278-0
© Europos Bendrijos, 2009
Leidžiama dauginti, nurodžius šaltinį.
Printed in Belgium
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese3
TURINYS
Dalys
 SANTRUMPŲ SĄRAŠAS
I–VII  SANTRAUKA
1–12  ĮVADAS
1–4  AUDITO APLINKYBĖS
5–6  REIKŠMĖ BIUDŽETUI
7–9  TEISINIAI PAGRINDAI
10–12  PAGRINDINIAI DOKUMENTAI
10 EUROPOS KONSENSUSAS DĖL VYSTYMOSI11–12 KOMUNIKATAI IR GAIRĖS
13–17  AUDITO APIMTIS IR METODAS
18–83  PASTABOS
18–35   AR KOMISIJA TINKAMAI UŽTIKRINA VEIKSMINGĄ NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ DALYVAVIMĄ 
VYSTOMOJO BENDRADARBIAVIMO PROCESE?
20–29 ŠALIŲ STRATEGINIŲ DOKUMENTŲ RENGIMAS
30–35  TEMINĖ PROGRAMA, SKIRTA NEVALSTYBINIAMS SUBJEKTAMS IR VIETOS VALDŽIOS INSTITUCIJOMS, 
DALYVAUJANČIOMS VYSTYMOSI PROCESE
36–68   AR KOMISIJOS VALDYMO SISTEMOS VEIKSMINGAI UŽTIKRINA, KAD NEVALSTYBINIŲ 
SUBJEKTŲ VEIKLA BŪTŲ TINKAMA IR DUOTŲ REIKIAMŲ REZULTATŲ?
37–41 ATRANKOS PROCEDŪROS
42–50 KONTROLĖS IR PRIEŽIŪROS PROCEDŪROS
51–62  STEBĖJIMAS, ĮSKAITANT PRIEMONES IR NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ VEIKLOS VEIKSMINGUMO VERTINIMĄ63–68 TVARUMO PERSPEKTYVOS
69–83  AR KOMISIJA TINKAMAI UŽTIKRINA NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ GEBĖJIMŲ UGDYMĄ?
70–74 NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ GEBĖJIMŲ UGDYMO STRATEGIJA
75–83 NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ GEBĖJIMŲ UGDYMO PROGRAMOS
84–92  IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS
 I PRIEDAS –  SU NEVALSTYBINIAIS SUBJEKTAIS SUDARYTŲ SUTARČIŲ VERTĖ
 II PRIEDAS –  PAGRINDINĖS KOTONU SUSITARIMO NUOSTATOS, SUSIJUSIOS SU NEVALSTYBINIAIS SUBJEKTAIS III PRIEDAS –  NAGRINĖTŲ PROGRAMŲ, PROJEKTŲ IR VIETOS MASTO KVIETIMŲ TEIKTI PASIŪLYMUS SĄRAŠAS IV PRIEDAS  –  VIETOJE APLANKYTI VYSTOMOJO BENDRADARBIAVIMO DALYVIAI
 KOMISIJOS ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese5
SANTRUMPŲ SĄRAŠAS
AKR : Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno šalys
ALA : Azija (-os) ir Lotynų Amerika (-os)
CONCORD : Europos paramos ir vystymosi NVO konfederacija
CRIS : Bendroji RELEX informacinė sistema ( Common RELEX information system ) (kompiuterinė 
programa)
EB: Europos bendrija
EIDHR : Europos iniciatyva demokratijai ir žmogaus teisėms remti ( European Initiative for 
Democracy and Human Rights )
EKPP : Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė
ENVO : Europos NVO
EPF : Europos plėtros fondai
ES: Europos Sąjunga
EuropeAid : Europos Komisijos bendradarbiavimo tarnyba
Logframe : Loginės sistemos matrica ( Logical framework matrix )
NVO : Nevyriausybinė organizacija
PADOR : Internetinė galimo pareiškėjo duomenų registracija ( Potential applicant data on-line 
registration ) (kompiuterinė programa)
Pietų nevalstybiniai subjektai : Pagalbą gaunančių šalių (esančių pietuose) nevalstybiniai 
subjektai
PVO : Pilietinės visuomenės organizacija
RELEX : Išorės santykių generalinis direktoratas
ŠSD : Šalies strateginis dokumentas
VBP : Vystomojo bendradarbiavimo priemonė
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese6
SANTRAUKA
I.
Šioje ataskaitoje vartojamas terminas  
„nevalstybiniai subjektai“ apima visus visuo-
menės elementus, kurie nėra privataus ar  
valstybinio sektoriaus dalis, įskaitant nevy-
riausybines organizacijas (NVO)1. Kotonu  
susitarime su AKR šalių grupe ir ES teisės  aktuose nustatyta, kad šie nevalstybiniai  
subjektai atlieka įvairias vystomojo bendra-
darbiavimo funkcijas, pvz., dalyvauja poli-
tiniame dialoge ir įgyvendinant projektus.  Siekiant padėti nevalstybiniams subjektams vykdyti šias funkcijas, numatyta gebėjimų  
ugdymo parama. 2007 m. nevalstybiniams  subjektams tiesiogiai skirta apie 915 mili-jonų eurų ES lėšų; tai sudaro 10 % visos  besivystančioms šalims skirtos pagalbos (iš 
bendrojo biudžeto ir EPF).
II.
Audito Rūmų audito metu buvo nagrinėjamos 
dvi pagrindinės nevalstybinių subjektų funk-
cijos ir buvo siekiama sužinoti, ar Komisija:
tinkamai užtikrina, kad nevalstybiniai   —
subjektai būtų veiksmingai įtraukti į vys-tomojo bendradarbiavimo procesą;
taiko veiksmingas valdymo siste- —
mas, užtikrinančias, kad nevalstybinių  
subjektų veikla būtų tinkama ir duotų  reikiamų rezultatų;
tinkamai užtikrina nevalstybinių subjektų  —
gebėjimų ugdymą.
1 Kotonu susitarime nevalstybinių subjektų apibrėžtis 
apima ir privatų sektorių. Tačiau šioje ataskaitoje 
remiamasi vystomojo bendradarbiavimo priemone 
(VBP – 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis 
vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę 
(OL L 378, 2006 12 27, p. 41)), pagal kurią neįtraukiamos 
pelno siekiančios organizacijos. VBP 24 straipsnio 2 dalyje 
pateikiamas išsamesnis organizacijų rūšių sąrašas. Nors 
akivaizdu, kad yra plačiai susitarta dėl būdingų NVO 
ypatybių, nėra jų bendros apibrėžties (Jungtinės Tautos ir Pasaulio bankas skelbia jų darbines apibrėžtis) ir tam, 
kad būtų atliktas šis auditas, niekam neprireikė jokios 
apibrėžties, kadangi vystymo srityje yra naudingiau taikyti 
platesnę nevalstybinių subjektų apibrėžtį (ekvivalentišką 
pilietinei visuomenei). 
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese7
III.
Audito Rūmai nustatė, kad nepaisant Komi-
sijos pastangų nevalstybinius subjektus  
įtraukti į vystomojo bendradarbiavimo pro-
cesą šių subjektų dalyvavimas buvo men-
kas, jam trūko tvaraus struktūrinio dialogo, 
numatyto ES teisės aktuose ir pačios Komi-sijos gairėse (žr. 18–35 dalis).
IV.
Komisijos valdymo sistemos iš esmės užtik-rina, kad nevalstybinių subjektų įgyvendi-
nami projektai būtų tinkami ir duotų reikiamų rezultatų. Tačiau kvietimų teikti pasiūlymus procedūra ne visada užtikrina, kad projektai būtų parengti laiku, nevalstybiniai subjektai nepakankamai konsultuojami, kaip praktiš-kai taikyti finansines taisykles, procedūros aiškinamos vienaip, o taikomos kitaip. Nepa-kankamai užtikrinamas stebėjimas, o nedi-delė projektų trukmė lemia menkas tvarumo perspektyvas (žr. 36–68 dalis).
V.
Gebėjimų ugdymo programos yra rengiamos ir įtraukiamos į daugelio AKR šalių strate-gijas ir pagal Kotonu susitarimą įgyvendi-namos kartu su vyriausybėmis partnerėmis. 
Tačiau šis principas gerokai prasčiau įgy-
vendinamas pagalbą gaunančiose Azijos ir  
Lotynų Amerikos šalyse – joms strategijos  dar neparengtos (žr. 69–74 dalis).
VI.
Nustatyta, kad pirmojo etapo gebėjimų  ugdymo programos gana gerai atitinka  
pagalbą gaunančių šalių nevalstybinių  
subjektų poreikius. Tačiau išnaudotos ne  visos šių programų galimybės: iš esmės  
todėl, kad buvo taikomos pernelyg ilgai  trunkančios valdymo procedūros, dėl kurių pablogėjo veiksmingumo ir tvarumo pers-pektyvos. Be to, įgyvendinant programas,  gali kilti loginis prieštaravimas, pasireiš-kiantis tuo, kad nevalstybinių subjektų  
gebėjimų ugdymo parama nevalstybiniams 
subjektams, kuriems gebėjimus ugdyti rei-kia labiausiai, skiriama pagal (kvietimo teikti pasiūlymus) procedūrą, skirtą veiksmingiau-
siems nevalstybiniams subjektams atrinkti  (žr. 75–83 dalis).SANTRAUKA
VII.
Ataskaitos pagrindinės rekomendacijos yra tokios, kad Komisija turėtų:
geriau ir daugiau konsultuoti dėl jos   —
nustatytų procedūrų, skirtų įtraukti  
nevalstybinius subjektus į vystomojo  bendradarbiavimo procesą;
toliau taikyti jau taikomas priemones,   —
kuriomis siekiama patobulinti kvietimų teikti pasiūlymus procedūrą;
geriau parinkti delegacijų stebėjimo   —
objektus ir teikti didesnę paramą  delegacijoms;
užtikrinti, kad delegacijos ir nevalstybi- —
nių subjektų darbuotojai būtų pakanka-mai konsultuojami dėl veiklos rezultatų 
rodiklių;
padidinti tvarumą, apsvarstyti įvai- —
rių darbo su nevalstybiniais subjektais  
priemonių (ir ne tik projektų) derinimo 
galimybę;
parengti ALA šalių nevalstybinių subjektų  —
gebėjimų ugdymo strategiją ir apsvars-
tyti AKR bei ALA šalyse taikomos meto-
dikos skirtumus;
siekiant užmegzti glaudesnius ryšius   —
su piliečių organizacijomis, išnagrinėti  
kitus gebėjimų ugdymo politikos tikslų 
siekimo būdus, pvz., partnerystės susi-
tarimų taikymo, finansavimo iš įvairių  
paramos teikėjų, dotacijų teikimo eta-pais galimybes.
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese8
ĮVADAS
AUDITO APLINKYBĖS
 1.  ES vystomojo bendradarbiavimo metodika, rengiama atsižvelgiant į tarp-
tautinio konsensuso raidą, per pastarąjį dešimtmetį ne kartą buvo  
keičiama tiek politiniu, tiek finansavimo požiūriu. Dabar ES politika 
įvairiu lygiu apima daugybę partnerių, kurių charakteristikos ir funk-
cijos gerokai patobulėjo. Komisija vis daugiau bendradarbiauja su  
labai įvairiomis institucijomis, įskaitant nevalstybinius subjektus ir jų atstovus.
 2.  Terminas „nevalstybiniai subjektai“ apima visus visuomenės elementus, 
kurie nėra privataus ar valstybinio sektoriaus dalis. Vystomojo ben-
dradarbiavimo srityje nevalstybiniai subjektai gali būti nevyriausy-binės organizacijos (NVO), bendruomeninės organizacijos, ūkininkų 
asociacijos, verslo ir profesinės asociacijos, aplinkosaugos grupės,  
universitetai, profesinės sąjungos, prekybos rūmai, iš aukų fondo  
išlaikomos įstaigos, pvz., bažnyčios ar religinės bendruomenės. Ter-
minas „nevalstybiniai subjektai“ dažnai vartojamas kaip pilietinės  
visuomenės organizacijų sinonimas; šia prasme jis vartojamas ir šioje 
ataskaitoje (žr. santraukos 1 išnašą). Anksčiau pagrindinės ES partne-rės, atstovaujančios nevalstybiniams subjektams, buvo NVO, ypač  
Europos NVO
2. Tačiau dabar labai svarbu įtraukti ir šalių partnerių  
arba pagalbą gaunančių šalių nevalstybinius subjektus (jie dažnai  
vadinami „pietų nevalstybiniais subjektais“).
 3.  Visoje ES vystomojo bendradarbiavimo srityje nevalstybiniai subjektai 
atlieka įvairias funkcijas, kurių pagrindinės yra šios:
politinis dialogas, apimantis visas atstovavimo, teisinės gynybos a) 
ir priežiūros funkcijas santykiuose su vyriausybėmis ir paramos  teikėjais;
tiesioginę naudą neturtingiesiems teikiančių plėtros programų ir b) 
projektų įgyvendinimas.
 4.  Teisės akte numatyta, kad Komisija su nevalstybiniais subjektais turėtų 
bendradarbiauti šiose trijose pagrindinėse srityse: stiprinant politinio 
dialogo funkciją nevalstybinius subjektus įtraukiant į vystomąjį ben-dradarbiavimą; finansuojant nevalstybinių subjektų įgyvendinamas 
vystymosi programas ir projektus; teikiant gebėjimų ugdymo
3 pagalbą 
nevalstybiniams subjektams, ypač pietų, kuria siekiama, kad nevals-tybiniai subjektai galėtų atlikti abi funkcijas. Decentralizavus veiklą, Komisijos delegacijos dabar atlieka pagrindinį vaidmenį palaikant  ryšius su nevalstybiniais subjektais ir valdo apie 80 % (pagal kiekį) su jais susijusių programų ir projektų.2 Viena pagrindinių priežasčių ta, 
kad Europos NVO geriau gebėjo 
laikytis Komisijos reikalavimų 
nei pagalbą gaunančių šalių 
nevalstybiniai subjektai, kurių 
buvo gana nedaug ir kurie buvo silpni. 
3 Gebėjimų ugdymas – tai žmonių 
ir organizacijų gebėjimų per tam 
tikrą laiką atlikti užduotis, pasiekti 
rezultatus, nustatyti ir išspręsti 
problemas, kompetentingai pasirinkti alternatyvas įsisavinimas 
ir stiprinimas. 
1 000
800600400200
0
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese9
4 Žr. 52 dalį. 
5 T. y. be humanitarinės ir 
skubios pagalbos (žr. 17 dalį) ir be 
finansinės paramos tarptautinėms 
organizacijoms (kurios tam 
tikroms priemonėms įgyvendinti 
gali pasitelkti NVO ir (arba) nevalstybinius subjektus). 
6 Teminės programos – tai tam 
tikros vystymo veiklos sritys 
arba rūšys, konkrečiai numatytos teisės aktuose ir programuojamos 
atskirai nuo geografinių programų. 
Šios programos apima žmogaus 
ir socialinę raidą; aplinką ir tvarų 
gamtos išteklių, įskaitant energiją, 
valdymą; nevalstybinius subjektus 
ir vietos valdžios institucijas; maisto saugą; migraciją 
bei prieglobstį. 
7 Geografinės programos apima 
vystomąjį bendradarbiavimą su bendradarbiaujančiomis 
šalimis ir regionais, parenkamais 
geografiniu principu. REIKŠMĖ BIUDŽETUI
 5.  Per nevalstybinius subjektus perduodamų EB fondų finansinius srautus 
atsekti sunku, nes Komisija neturi išsamių duomenų4. Nepaisant to, 
nevalstybiniams subjektams tiesiogiai, neįskaitant tarpininkavimo5, 
suteiktos vystymosi lėšos per pastarąjį dešimtmetį palaipsniui didėjo 
ir 2007 m. jau sudarė apie 10 % visos iš bendrojo biudžeto ir Euro-
pos plėtros fondo (EPF) besivystančioms šalims suteiktos pagalbos (žr. 1 diagramą  ir I priedą ).
 6.  Paprastai EB paramą nevalstybiniams subjektams daugiausia teikdavo 
pagal temines biudžeto eilutes6, o pagal geografines biudžeto eilu-
tes7 ir iš EPF – rečiau ( I priedas ). Pagrindinis finansavimo šaltinis  
buvo programa „Bendras finansavimas su NVO“ (vėliau apsiribota  tik Europos NVO). Ši programa parengta 1976 m. ir tada jai skirtas  2,5 milijono eurų biudžetas, tačiau XX a. 10-ojo dešimtmečio viduryje metinis biudžetas padidėjo iki 200 milijonų eurų, o tai sudaro 23 % visų 2007 m. nevalstybiniams subjektams Komisijos skirtų lėšų.
IŠMOKOS NEVALSTYBINIAMS SUBJEKTAMS* 2000–2007 M.1 DIAGRAMA
* ES išlaidos, tiesiogiai susijusios su nevalstybinių subjektų, kaip išmokų pagrindinių gavėjų, vystymu.
Šaltinis : Komisijos tarnybos.Metaimilijonais eurų
Iš viso EPF Biudžetas
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese10
TEISINIAI PAGRINDAI
 7.  Daugelį metų Komisija finansavo pačių Europos NVO iniciatyvas (pagal 
bendro finansavimo procedūras) ir naudojo NVO kaip ES pagalbos  
priemonių vykdytojas. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1658/988 nusta-
tytos bendro su Europos NVO besivystančių šalių naudai vykdomų  
operacijų finansavimo taisyklės.
 8.  2000 m. pasirašytame Kotonu susitarime gerokai pakeistas ES ir Afri-
kos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalių nevalstybinių subjektų santykių pobūdis. AKR šalys ir Europos bendrija teisiškai  įsipareigojo nevalstybinius subjektus įtraukti į visus bendradarbia-vimo proceso etapus (formulavimo, įgyvendinimo, apžvalgos ir ver-tinimo) ir skirti lėšų nevalstybinių subjektų gebėjimams didinti, kad šie subjektai galėtų atlikti jiems skirtą naują vystomojo bendradar-biavimo partnerių funkciją (žr. II priedą ).
 9.  Kitoms šalims taikoma vystomojo bendradarbiavimo priemonė (VBP)9 
ir Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė (EKPP)10, kuriomis 
nuo 2007 m. sausio mėn. pakeisti anksčiau galioję reglamentai ir  
nustatytos specialios nuostatos dėl nevalstybinių subjektų vaidmens 
vystymosi veikloje. Be to, į VBP įtraukta nauja teminė programa, skirta 
nevalstybiniams subjektams ir vietos valdžios institucijoms, daly-vaujantiems vystymosi veikloje; pagrindinis šios programos tikslas – 
ugdyti gebėjimus (ši programa keičia ankstesniąją programą „Bendras 
finansavimas su NVO“ – žr. 6 dalį).8 OL L 213, 1998 7 30, p. 1. 
9 Reglamentas (EB) Nr. 1905/2006. 
10 2006 m. spalio 24 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1638/2006, išdėstantis 
bendrąsias nuostatas, kurios 
nustato Europos kaimynystės 
ir partnerystės priemonę 
(OL L 310, 2006 11 9, p. 1). 
„EUROPOS KONSENSUSAS DĖL VYSTYMOSI“: PILIETINĖS VISUOMENĖS DALYVAVIMAS
„ES remia aktyvų visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą šalių vystyme ir ragina jame dalyvauti visas visuomenės 
dalis. Pilietinė visuomenė, įskaitant ekonominius ir socialinius partnerius, pvz., profesines sąjungas, darbdavių organi-
zacijas ir privatų sektorių, nevyriausybines organizacijas ir kitus šalių partnerių nevalstybinius subjektus, atlieka ypač 
svarbų vaidmenį skatinant demokratiją, socialinį teisingumą ir žmogaus teises. ES dar labiau rems nevalstybinių veikėjų 
gebėjimų kūrimą, kad išaugtų jų įtaka vystymosi procesui ir būtų tęsiamas politinis, socialinis bei ekonominis dialogas. 
Taip pat bus pripažintas svarbus Europos pilietinės visuomenės vaidmuo; šiuo tikslu ES teiks ypatingą dėmesį žmonių supažindinimui su vystymosi problemomis ir sieks, kad ES piliečiai daugiau žinotų apie šią sritį.“1 LANGELIS
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese11
PAGRINDINIAI DOKUMENTAI
EUROPOS KONSENSUSAS DĖL VYSTYMOSI
 10.  2005 m. gruodžio mėn. priimdama „Europos konsensusą dėl vystymosi“, 
ES padarė aukšto lygio politinį pareiškimą, kuriuo pripažįstamas ir  
remiamas nevalstybinių subjektų dalyvavimo šalių vystymosi procese principas ir įsipareigojama teikti nevalstybinių subjektų gebėjimų  
ugdymo pagalbą, kad šie subjektai galėtų atlikti minėtą funkciją
11.
KOMUNIKATAI IR GAIRĖS
 11.  2003 m. gegužės mėn. Taryba priėmė12 tam tikrą standartų rinkinį, kurio 
Komisijos tarnybos turėtų laikytis, kad užtikrintų tinkamą konsulta-
vimosi su nevalstybiniais subjektais ir jų dalyvavimo lygį:
skatinti nevalstybinių subjektų dalyvavimą nacionalinėms valdžios a) 
institucijoms rengiant nacionalinių plėtros strategijų arba skurdo 
mažinimo strategijų dokumentus;
su nevalstybiniais subjektais turėtų būti sistemingai konsultuo- b) 
jamasi per visą programavimo laikotarpį;
konsultuojantis turėtų būti atstovaujama visoms dominančioms c) 
sritims;
nevalstybiniams subjektams tinkamu laiku turėtų būti teikiama  d) 
aiški ir išsami informacija, leidžianti jiems pasirengti veiksmingai dalyvauti vystymo procese;
kad nevalstybiniai subjektai galėtų konstruktyviai dalyvauti vys- e) 
tymosi procese, labai svarbu ugdyti jų gebėjimus;
geriau derinti veiksmus su valstybėmis narėmis ir kitais paramos f) 
teikėjais;
EB turėtų ir toliau raginti nevalstybinius subjektus dalyvauti įgy- g) 
vendinant bendradarbiavimo projektus ir programas;
EB turėtų palaikyti esamus ryšius su nevalstybiniais subjektais, kaip įgy- h) 
vendinimo partneriais ir kaip nuosavų iniciatyvų įgyvendintojais.
 12.  2004 m. lapkričio mėn. Komisija paskelbė visoms jos delegacijoms skirtas 
gaires dėl nevalstybinių subjektų dalyvavimo vystymosi procese, jomis 
papildytos anksčiau išleistos AKR delegacijoms skirtos gairės. Šios  
gairės taikomos 2007–2013 m. šalių strateginiams dokumentams.11 Kaip paaiškinta 2 dalyje, 
terminas „nevalstybiniai subjektai“ 
čia vartojamas kaip pilietinės visuomenės sinonimas. 
12 Reikalavimai, nustatyti 
Komisijos komunikato dėl 
nevalstybinių subjektų 
dalyvavimo EB plėtros politikoje 
(COM(2002) 598 galutinis) išvadose. 
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese12
AUDITO APIMTIS IR METODAS
 13.  Audito Rūmų auditas buvo skirtas išnagrinėti Komisijos valdymą, susijusį 
su nevalstybinių subjektų dalyvavimu vystomojo bendradarbiavimo 
procese, atsižvelgiant į dvi pagrindines šių subjektų funkcijas, t. y. partnerių EB vystomojo bendradarbiavimo procese ir įgyvendintojų 
(žr. 3 dalį). Šios srities auditas buvo atliekamas nagrinėjant šiuos tris 
klausimus:
ar Komisijai tinkamai užtikrina veiksmingą nevalstybinių subjektų a) 
dalyvavimą vystomojo bendradarbiavimo procese?
ar Komisijos valdymo sistemos veiksmingai užtikrina, kad nevalsty- b) 
binių subjektų veikla būtų tinkama ir duotų reikiamų rezultatų?
Ar Komisija tinkamai užtikrina nevalstybinių subjektų gebėjimų c) 
ugdymą?
 14.  Audito Rūmai pradėjo nuo standartų ir gairių, nurodytų 11 ir 12 dalyse. 
Šiuose reikalavimuose ir gairėse išdėstyti patvirtinti ES politikos, kuria 
siekiama užtikrinti nevalstybinių subjektų dalyvavimą EB vystomojo 
bendradarbiavimo procese, pagrindai, todėl jie naudojami kaip ben-
drieji šio audito kriterijai.
 15.  Pagrindinis audito darbas, atliktas siekiant atsakyti į šiuos klausimus, 
buvo toks:
peržiūrėti EB politikos ir programavimo dokumentai, susiję su  a) 
nevalstybiniais subjektais, ir šių dokumentų įgyvendinimo ata-
skaitos (žr. 24 dalį);
apsilankyta Komisijos delegacijose Bangladeše, Etiopijoje, Peru b) 
ir Pietų Afrikoje, siekiant ištirti Komisijos procedūras ir veiklą,  įskaitant penkias gebėjimų ugdymo pagalbos programas, septynis 
vietos mastu paskelbtus kvietimus teikti pasiūlymus ir 16 atskirų 
projektų (žr. III priedą );
atliktos dviejų Malyje ir Ugandoje įgyvendintų gebėjimų ugdymo c) 
pagalbos programų dokumentų peržiūros;
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese13
informacijai apie nevalstybinių subjektų dalyvavimą vystomojo  d) 
bendradarbiavimo procese ir šių nevalstybinių subjektų patirtį tai-
kant Komisijos procedūras, skatinančias tokį dalyvavimą, surinkti apklausta daugiau kaip 60 vietos ir tarptautinių nevalstybinių  
subjektų, apklaustos šalių partnerių centrinės ir vietos valdžios 
institucijos, techninės pagalbos subjektai ir kiti paramos teikėjai, 
taip pat kai kurios Europos nevalstybinių subjektų platformos ir 
tinklai (žr. IV priedą );
atlikta lyginamoji Nyderlandų ir Švedijos vystymosi pagalbos  e) 
agentūrų analizė.
  Atliekant auditą, buvo nagrinėjamos konsultacijos su nevalstybiniais 
subjektais nuo 2000 m. (Kotonu susitarimo pasirašymo) ir kai kurie 
atrinkti 2007 m. vykdyti projektai ir programos.
 16.  Be to, atsižvelgta į Audito Rūmų neseniai atliktų auditų, apimančių 
pastabas dėl vystomojo bendradarbiavimo procese13 dalyvaujančių 
nevalstybinių subjektų, rezultatus, taip pat į Komisijos vidaus audito 
tarnybos atliktą EuropeAid  veikloje dalyvaujančių NVO auditą ir jo  
tolesnes priemones. Atliekant auditą atsižvelgta ir į tai, kad dabar  Komisija atlieka EB pagalbos teikimo per pilietinės visuomenės organi-
zacijas vertinimą. Pagal šio vertinimo nuostatas, pagrindinis vertinimo 
objektas yra nevalstybiniai subjektai, kaip vykdytojai (EB pagalbos  
teikimo tarpininkai). Audito Rūmams atliekant auditą, plačiau ištirta, 
kaip Komisija įtraukia nevalstybinius subjektus į visus ES vystomojo bendradarbiavimo etapus.
 17.  Pagrindinis audito objektas buvo nevalstybinių subjektų funkcijos vys-
tomojo bendradarbiavimo procese; humanitarinė ar skubi pagalba  
nenagrinėta, nes tai atskira sritis, turinti specialią strategiją ir val-dymo sistemas. Atliekant auditą nebuvo atliekamas įvairių kanalų  
(privataus sektoriaus, JT, bankų sistemų) palyginimas veiksmingumo 
ir efektyvumo atžvilgiu, taip pat nebuvo atliekama lyginamoji nevals-
tybinių subjektų veiksmų poveikio įvairiems remiamiems sektoriams 
analizė.13 Trys naujausios Audito Rūmų 
metinės biudžeto vykdymo 
ataskaitos (2007 m.: 8 skyrius, 
Išorės pagalba, vystymas ir plėtra; 2006 m. ir 2005 m.: 8 skyrius, Išorės 
veiksmai), Audito Rūmų metinės 
ataskaitos dėl iš Europos plėtros 
fondų finansuojamos veiklos 
(2005, 2006 ir 2007 finansinių metų) ir specialioji ataskaita 
Nr. 10/2008 „EB vystymosi 
pagalba sveikatos paslaugoms 
Subsacharinėje Afrikoje“ 
(http://www.eca.europa.eu). 
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese14
AR KOMISIJA TINKAMAI UŽTIKRINA VEIKSMINGĄ 
NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ DALYVAVIMĄ VYSTOMOJO BENDRADARBIAVIMO PROCESE?
 18.  Plačiai pripažįstama, kad sistemingas nevalstybinių subjektų dalyvavimas 
vystomojo bendradarbiavimo procese yra atsakomybės ir dalyvavimo 
skatinimo – pagrindinių ES plėtros politikos principų – ir praktinio 
vietos lygmens žinių bei patirties naudojimo programavimo tikslais priemonė. Tai įtvirtinta politikoje, išdėstytoje „Europos konsensuse 
dėl vystymosi“ (žr. 1 langelį ).
 19.  Kad įvertintų, ar Komisija tinkamai užtikrina nevalstybinių subjektų daly-
vavimą, Audito Rūmai išnagrinėjo dvi pagrindines konsultacijų pro-cedūras, susijusias su:
AKR, Azijos ir Lotynų Amerikos šalių strateginių dokumentų  a) 
rengimu;
vystymosi procese dalyvaujantiems nevalstybiniams subjektams b) 
ir vietos valdžios institucijoms skirtos naujos teminės programos 
strateginio dokumento rengimu.
ŠALIŲ STRATEGINIŲ DOKUMENTŲ RENGIMAS
 20.  Audito Rūmai įvertino, ar užmegztas tvarus struktūrinis dialogas, ar 
parengtos išsamios konsultavimosi su nevalstybiniais subjektais  
gairės (12 dalis) ir kaip laikomasi šių gairių bei Komisijos bendrųjų principų ir standartų, taikomų konsultuojantis su suinteresuotosiomis šalimis
14:
ar yra aiškūs instituciniai mechanizmai; a) 
ar įtraukiami reikiami nevalstybiniai subjektai; b) 
ar nevalstybinių subjektų dalyvavimui buvo skirta pakankamai  c) 
laiko;
ar taikoma tinkama rengimo procedūra; d) 
ar buvo teikiama aiški grįžtamoji informacija apie dialogo  e) 
rezultatus;
ar skiriama pakankamai EB išteklių veiksmingam dialogui  f) 
užtikrinti.PASTABOS
14 Komisijos komunikatas 
„Komisijos konsultavimosi 
su suinteresuotosiomis 
šalimis bendrieji principai ir būtinieji standartai“, 
COM(2002) 704 galutinis, 
2002 12 11. 
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese15
NEVALSTYBINIŲ  SUBJEKTŲ  DALYVAVIMAS  RENGIANT  ŠALIŲ  STRATEGINIUS  
DOKUMENTUS  NEATITINKA  GAIRIŲ
 21.  Nors konsultacijos su nevalstybiniais subjektais jau buvo įtrauktos į EB 
politiką15, trijose iš keturių šalių, kuriose buvo atliekamas auditas  
(išskyrus Pietų Afriką), rasta mažai nevalstybinių subjektų dalyvavimo 
rengiant 2002–2006 m. šalių strateginius dokumentus (ŠSD) įrodymų, 
nes Komisijos delegacijose trūko tinkamų įrašų. Pietų Afrikoje vyko nedidelės konsultacijos. Vėliau iš tiesų mėginta palaikyti tvarų struk-
tūrinį trišalį vyriausybės, EB ir nevalstybinių subjektų dialogą: Etiopi-joje nuo 2004 m. pradėta atlikti bendras metines strategijos peržiūras, jas ketinama rengti ir dėl 2007–2013 m. ŠSD (žr. 2 langelį ).
 22.  Tačiau Bangladeše, Peru ir kaip pirmiau Pietų Afrikoje, delegacijos neuž-
tikrino sistemingo nevalstybinių subjektų dalyvavimo 2007–2013 m. 
programavimo procese, išskyrus ad hoc  konsultacijas. Šios konsultaci-
jos dažniausiai būdavo vienos dienos seminarai, per kuriuos rengiami 
pristatymai ir renkami dalyvaujančių nevalstybinių subjektų pasiūly-
mai, bet tvaraus dialogo neužmezgama. Be to, Peru ir Pietų Afrikoje 
nerasta įrodymų, kad šių konsultacijų rezultatai būtų buvę įtraukti  į šalių strateginius dokumentus. Audito metu nustatyti ir kitus kon-
sultacijų trūkumus: nebuvo aiškių konsultacijų valdymo mechanizmų 
(pvz., nebuvo veiksmų plano su pastoviu iš anksto žinomu konsultacijų 
tvarkaraščiu), buvo vėluojama išplatinti dokumentus, pateikti kvieti-
mus, konsultacijos vyko baigiantis programavimo procesui, nevalsty-binių subjektų ratas buvo mažas, nevalstybiniams subjektams buvo 
sudėtinga teikti pastabas dėl pasiūlymų ir jie nepakankamai gaudavo 
grįžtamosios informacijos apie konsultacijų rezultatus.15 COM(2000) 212 galutinis, 
Europos bendrijos vystymo 
politika, 5.2 punktas. 
TINKAMO STRUKTŪRINIO VYRIAUSYBĖS, EB IR NEVALSTYBINIŲ 
SUBJEKTŲ DIALOGO PAVYZDYS
Etiopija: Kotonu darbo grupė
2003 m. Etiopijoje veikiančių nacionalinių ir tarptautinių NVO ir tinklų grupė, siekdama EB vystomojo bendradarbiavimo 
srityje užmegzti dialogą su delegacija ir vyriausybe, susibūrė į vadinamąją Kotonu darbo grupę (KDG). Delegacija ir 
vyriausybė veiksmingai palaiko aktyvų dialogą su Kotonu darbo grupe ir konsultuojasi su ja, ypač nuo 2004 m. atlikdamos bendras metines peržiūras ir formuluodamos naują šalies strateginį dokumentą, skirtą dešimtajam EPF.2 LANGELIS
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese16
 23.  Atlikus visų keturių delegacijų auditą nustatyta, kad nevalstybiniai subjek-
tai vystymosi procese dalyvavo tik rengiant bendrąją strategiją, bet 
ne daugiau, t. y. su jais nebuvo konsultuojamasi (kaip nurodyta gai-rėse) dėl sektorinių strategijų, jie nedalyvavo įgyvendinant projektus, 
stebint ir vertinant kiekvieną vystymosi sritį.
 24.  Be to, Audito Rūmai išnagrinėjo Komisijos centrinių tarnybų turimą infor-
maciją16 ir nustatė panašius kitų delegacijų trūkumus. Nors kažkiek 
buvo konsultuojamasi beveik visose AKR šalyse, Komisijos centrinių tarnybų nuomone, nevalstybinių subjektų dalyvavimas, atsižvelgiant į gaires (t. y., kad dalyvavimas turi apimti ne tik ad hoc  konsultacijas), 
buvo patenkinamas tik pusėje šių šalių
17. Panaši išvada padaryta ir  
dėl 24 nagrinėtų Azijos ir Lotynų Amerikos (ALA) šalių: Audito Rūmai 
nustatė, kad dažniausiai šiek tiek buvo konsultuojamasi, tačiau tik  keturiose Lotynų Amerikos šalyse nevalstybinių subjektų dalyvavi-
mas neapsiribojo ad hoc  konsultacijomis, o Azijoje tokių šalių išvis 
nebuvo.
 25.  AKR šalyse, kuriose taikomas Kotonu susitarimas, pagal kurį nevalstybi-
niai subjektai turi teisę dalyvauti, nevalstybinių subjektų dalyvavimas 
buvo aktyvesnis nei Azijos ir Lotynų Amerikos šalyse. Kol 2007 m.  
buvo priimta naujoji VBP, pagal ankstesnius ALA teisės aktus18 nebuvo 
reikalaujama, kad nevalstybiniai subjektai dalyvautų rengiant ben-
dradarbiavimo politiką arba strategijas.
 26.  Komisijos darbuotojai patyrė praktinių sunkumų, susijusių su nevals-
tybinių subjektų įtraukimu į vystymo procesą. Be kita ko nustatyta, kad i) nevalstybinių subjektų dalyvavimo laipsnis labai priklauso  
nuo šalies partnerės vyriausybės pozicijos; ii) sunku gauti informa-
cijos apie su tuo susijusius nevalstybinius subjektus, kuriuos galima 
įtraukti; iii) įtraukiant nevalstybinius subjektus (pavieniui arba kaip 
platformą), kyla atstovavimo ir atskaitomybės problemų; iv) daugelis 
nevalstybinių subjektų nėra pajėgūs ir (arba) neturi išteklių dalyvauti 
vystomojo bendradarbiavimo procese ir nedalyvautų, jei žinotų, kad turi menkas galimybes galiausiai gauti lėšų; v) nevalstybiniai subjektai 
ne visada pritaria labiausiai izoliuotų grupių nuomonei.
 27.  Net ir dedant didžiules pastangas įtraukti nevalstybinius subjektus, kilo 
įgyvendinimo problemų, lėmusių, kad rezultatai ne visada būdavo  teigiami (žr. 3 langelį ).16 Įskaitant išimtinį Gvatemalos 
atvejį (žr. 3 langelį). 
17 Šis vertinimas pagrįstas 
Europos ekonomikos ir socialinių 
reikalų komiteto konsultacijų dėl 
nevalstybinių subjektų ir vietos 
valdžios institucijų dalyvavimo AKR 
šalyse rengiant dešimtojo EPF šalių strategijų dokumentus rezultatais. 
18 1992 m. vasario 25 d. Tarybos 
reglamentas (EEB) Nr. 443/92 dėl 
finansinės ir techninės pagalbos 
ir ekonominio bendradarbiavimo 
su besivystančiomis Azijos ir Lotynų Amerikos šalimis 
(OL L 52, 1992 2 27, p. 1). 
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese17
TURĖTŲ  BŪTI DAR LABIAU  TOBULINAMI  SPECIALŪS  MOKYMAI  IR IŠSAMIOS  GAIRĖS , 
KAIP Į VEIKLĄ  ĮTRAUKTI  NEVALSTYBINIUS  SUBJEKTUS
 28.  Menkas nevalstybinių subjektų dalyvavimas ir plačiai paplitę trūkumai, 
susiję su konsultacijų laiku ir jų rengimo metodika, rodo, kad pagrin-
dinis uždavinys tebėra praktinis nevalstybinių subjektų įtraukimas  
į visą EB vystomojo bendradarbiavimo procesą. Daugeliui delega-
cijų darbuotojų nevalstybinių subjektų įtraukimas dažniausiai reiš-kia paslaugų teikimą arba vienkartines konsultacijas tam tikrais  
programavimo ciklo momentais. Komisija dar neskyrė pakankamai  laiko ir išteklių, jog delegacijų darbuotojai iš tiesų visais lygmenimis užmegztų ryšius su nevalstybiniais subjektais. Turėtų būti dar labiau 
tobulinami specialūs mokymai.
 29.  Audito metu Komisijos naudojamose gairėse (žr. 12 dalį) daugelis šių 
problemų pripažįstama, tačiau išskyrus rekomendaciją atlikti lygina-
mąjį tyrimą nevalstybiniams subjektams nustatyti ir jų atstovavimui 
įvertinti, jose nepateikiama išsamių nurodymų, pvz., tokiais esmi-
niais klausimais, kaip nevalstybinių subjektų funkcijos pagal pagalbos 
veiksmingumo darbotvarkę ir nevalstybinių subjektų dalyvavimas  rengiant sektorių strategijas, įskaitant biudžetinę paramą.
NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ ĮTRAUKIMO Į EB VYSTOMĄJĮ 
BENDRADARBIAVIMĄ SUNKUMŲ PAVYZDYS
Gvatemala: projektas „Mesodiálogo“
Projektas „Mesodiálogo“ pradėtas įgyvendinti 2000 m. Jame dalyvavo Komisijos delegacija, valstybės narės, vyriausybė, 
Europos NVO ir Gvatemalos nevalstybiniai subjektai. Šiuo projektu buvo siekiama padėti įgyvendinti 2002–2006 m. šalies 
strateginį dokumentą (ŠSD), nevalstybinius subjektus tiesiogiai įtraukiant į ŠSD programų nustatymą, įgyvendinimą ir 
stebėjimą. Apie 150 organizacijų ir 800 žmonių, suskirstytų į darbo grupes, dalyvavo procese, apimančiame strateginių dokumentų rengimą, su tuo susijusių misijų nustatymą ir formulavimą, regioninių tinklų kūrimą ir t. t. Tačiau dėl 
delegacijai tekusios organizacinės naštos ir suvokimo, kad apėmus sritis, kurios išimtinai priklausė EB kompetencijai, 
projektas „Mesodiálogo“ viršija delegacijos funkcijas, taip pat dėl to, kad vyriausybė nesiėmė aiškios atsakomybės ir 
nesuteikė tvarumo garantijų, procesas palaipsniui ėmė strigti ir galiausiai 2005 m. buvo nutrauktas.
Šaltiniai : RELEX/L3 darbo dokumentas dėl nevalstybinių subjektų dalyvavimo Azijos ir Lotynų Amerikos šalių pro-
gramavimo procese; „EB pagalba Gvatemalai“, pamatinis šalies strateginis dokumentas, 2006 m.; 2006 m. rugpjūčio 
mėn. atliktas dokumentų tyrimas, kurį atlikti pavedė CIDSE ( Coopération Internationale pour le Développement et la 
Solidarité – Tarptautinis bendradarbiavimas siekiant vystymosi ir solidarumo) ir Caritas Europa .3 LANGELIS
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese18
19 Viena iš programų, 
numatytų pagal vystomojo 
bendradarbiavimo priemonę 
(žr. 9 dalį). 
20 Reglamento (EB) Nr. 1905/2006 
20 straipsnio 2 dalis. 
21 Europos NVO rėmimo ir 
vystymo konfederacija (CONCORD) 
įsteigta 2003 m. sausio mėn. 
kaip atstovaujamoji ir derybinė institucija, minima Reglamente 
(EB) Nr. 1658/98, kuriuo nustatoma 
NVO bendro finansavimo 
programa. Ši konfederacija 
reguliariai dalyvauja dialoge su ES institucijomis ir koordinuoja NVO 
tarpusavio bendradarbiavimą. 
Konfederacijos 22 nacionalinėms 
asociacijoms („platformoms“) ir 
20 tarptautinių teminių tinklų 
priklauso daugiau kaip 1 600 NVO. 
22 Klausimynas taip pat tiesiogiai 
nusiųstas CONCORD, Europos 
ekonomikos ir socialinių reikalų 
komitetui, Regionų komitetui ir 
Europos savivaldybių ir regionų tarybai, kad šie jį išplatintų tarp 
savo narių. 
23 Konsultacijos pradėtos 2006 m. 
liepos 31 d. ir vyko iki rugsėjo 
11 d., t. y. mažiau nei 8 savaites – 
minimalų konsultacijų laikotarpį. TEMINĖ PROGRAMA, SKIRTA NEVALSTYBINIAMS 
SUBJEKTAMS IR VIETOS VALDŽIOS INSTITUCIJOMS, 
DALYVAUJANČIOMS VYSTYMOSI PROCESE
 30.  Šia nauja programa19 tęsiamos ankstesnės bendro su Europos NVO finan-
savimo ir decentralizuoto bendradarbiavimo programos; kaip ir anks-tesnės programos, ši programa yra vienas svarbesnių ir pastovesnių EB finansavimo, skirto nevalstybinių subjektų veiklai ir jų pačių ini-
ciatyvoms, šaltinių.
 31.  Komisija, rengdama šioms teminėms programoms skirtus strateginius 
dokumentus, pradiniame programavimo proceso etape privalo kon-sultuotis su kitais vystymosi proceso dalyviais, įskaitant nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų atstovus
20. Europos NVO (ENVO) 
paprastai glaudžiai įtraukiamos į dialogą dėl NVO bendro finansavimo 
programos įgyvendinant programą CONCORD21. Ši nauja programa  
atvira ir šalių partnerių nevalstybiniams subjektams bei vietos val-
džios institucijoms, taigi jos taip pat turi būti įtrauktos ir su jomis  
taip pat turi būti konsultuojamasi.
 32.  Komisijos centrinės tarnybos, parengusios šiai programai skirtą strate-
ginį dokumentą, paprašė delegacijų, kad šios, papildomai pasikon-
sultavusios su vietos nevalstybiniais subjektais, parengtų koncepcijų 
aprašus, kuriuose būtų įvertinta programos reikšmė šalims partnerėms ir pagrindžiamas tinkamas išlaidų lygis. Audito Rūmai, remdamiesi  
Komisijos 2002 m. komunikate (žr. 20 dalį) nustatytais kriterijais, ištyrė abiejų konsultacijų etapų veiksmingumą.
 33.  Dėl bendrosios strategijos Komisija, naudodama savo interneto svetai-
nėje paskelbtą ir delegacijoms22 išsiuntinėtą klausimyną, atliko viešą 
internetinę apklausą, skirtą Europos ir šalių partnerių nevalstybiniams subjektams (pietų nevalstybiniams subjektams). Europos lygmeniu, vertinant nusistovėjusius einamuosius Komisijos ir CONCORD ryšius, šis konsultacijų būdas buvo veiksmingas. Tačiau konsultacijos su  
pietų nevalstybiniais subjektais buvo organizuojamos neveiksmingai. 
Klausimynas buvo nusiųstas AKR delegacijoms ir buvo tikimasi, kad 
jos praneš nevalstybiniams subjektams apie konsultacijas ir perduos 
jiems klausimyną. Tačiau konsultacijų laikas – metas, kai atostogauja 
daugiausia delegacijų darbuotojų – buvo netinkamas ir per trumpas, kad būtų galima atlikti konsultacijas
23 (šio audito tikslais aplankytos 
AKR delegacijos – Etiopijos ir Pietų Afrikos – nesugebėjo per tokį  
trumpą skirtą laiką pasikonsultuoti su nevalstybiniais subjektais). Be 
to, minėtas prašymas nebuvo perduotas ALA šalių delegacijoms, taigi 
ALA šalių nevalstybiniams subjektams nebuvo pranešta apie vykdomas 
konsultacijas.
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese19
24 Etiopijoje ir Pietų Afrikoje 
įsikūrusios Komisijos delegacijos 
nusprendė šioje programoje nedalyvauti. 
25 Dėl faktinio tvarumo 
žr. 63–68 dalis.  34.  Antruoju etapu dėl vėlavimo priimti VBP reglamentą ir strateginį doku-
mentą, delegacijos turėjo tik mėnesį koncepcijų aprašams parengti 
ir daugelis jų negalėjo užtikrinti struktūrinio nevalstybinių subjektų dalyvavimo. Bangladeše surengtas ad hoc  seminaras, kuriame daly-
vavo nevalstybiniai subjektai. Tačiau Peru delegacija nesikonsultavo 
su nevalstybiniais subjektais
24 ir peržiūrėjus dalį koncepcijų aprašų 
(Angolos, Čilės, Malavio, Namibijos ir Nepalo) nustatyta, kad trūksta duomenų, jog dėl šios programos būtų konsultuotasi su nevalstybi-niais subjektais.
 35.  Audito Rūmų nuomone, Komisija per mažai dėmesio skyrė konsultacijų 
su pietų nevalstybiniais subjektais būdams. Akivaizdu, kad daugelyje 
šalių delegacijos privalo labai aktyviai dalyvauti šiame procese, o ne tik paskelbti klausimyną internete; toks aktyvus dalyvavimas buvo iš dalies numatytas (AKR šalyse), tačiau niekur iki galo neįgyvendintas. Be to, neskirta dėmesio galimiems potencialių dotacijų gavėjų kon-
sultavimo apie prioritetines sritis trūkumams, nes tokios konsultacijos 
veikiausiai būtų įdomios visiems; taip pat nenagrinėti alternatyvūs 
būdai, pvz., tinklai, skėtinės ir regioninės organizacijos.
AR KOMISIJOS VALDYMO SISTEMOS VEIKSMINGAI 
UŽTIKRINA, KAD NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ VEIKLA BŪTŲ TINKAMA IR DUOTŲ REIKIAMŲ REZULTATŲ?
 36.  Audito Rūmai Komisijos centrinėse tarnybose ir apsilankiusios ketu-
riose delegacijose atliko nevalstybinių subjektų dotacijų sutartims  taikomų valdymo sistemų auditą, apimantį 16 atskirų projektų tyrimą (žr. III priedą ). Atliktas projektų atrankos procedūrų, kontrolės ir prie-
žiūros priemonių, ankstesnio stebėjimo ir tam naudotų priemonių,  taip pat tvarumo aspekto auditas.
ATRANKOS PROCEDŪROS
 37.  Atrankos procedūrų audito tikslas – nustatyti, kokiu mastu procedūromis 
užtikrinta, kad būtų atrinkti tinkami, laiku atliekami ir, tikėtina, tvarūs 
projektai25.
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese20
PAGAL  KVIETIMŲ  TEIKTI  PASIŪLYMUS  PROCEDŪRĄ  SKATINAMA  SĄŽININGA  KONKURENCIJA , 
TAČIAU  JĄ VIS DĖLTO  SUDĖTINGA  TAIKYTI  PRAKTIŠKAI  IR JA NEUŽTIKRINAMA , 
KAD PROJEKTAS  BŪTŲ  PARENGTAS  LAIKU
 38.  Nuo 2000 m. standartinė atrankos procedūra buvo kvietimas teikti pasiū-
lymus. Nors pripažįstama, kad taikant šią procedūrą sudaromos sąly-gos sąžiningai nevalstybinių subjektų konkurencijai, todėl ją taikant turėtų padidėti tikimybė, kad bus atrinkti tinkami projektai, šios pro-
cedūros taikymas ir toliau išlieka sunki administracinė užduotis tiek Komisijai, tiek konkurse dalyvaujantiems nevalstybiniams subjektams. 
Kvietimai teikti pasiūlymus kelia didelį nevalstybinių subjektų susi-
domėjimą, o prašomos lėšos visada gerokai viršydavo turimas
26. Dėl 
to buvo taikomos ilgai trunkančios procedūros ir reikėdavo ekspertų 
pagalbos. Be to, kvietimai pagal bendro su NVO finansavimo programą buvo pernelyg bendro pobūdžio, per menkai apibrėžti jų adresatai, dėl to buvo gana didelė tikimybė, kad bus patenkintos nelabai tinka-mos paraiškos. Be to, mažiems nevalstybiniams subjektams gali būti 
sudėtinga laikytis išsamių procedūrų.
 39.  Nors pateikus audito metu patikrintus kvietimus teikti pasiūlymus papras-
tai būdavo atrenkami tinkami projektai, nustatyta, kad audito metu 
tikrintų projektų atveju vidutinis laikas nuo pasiūlymo pateikimo iki 
faktinio sutarties pasirašymo buvo daugiau kaip metai, todėl nevals-
tybiniams subjektams buvo sunku veiksmingai planuoti. Be to, Audito 
Rūmai nustatė, kad taikyti kvietimų skelbimo būdai (dažniausiai inter-
netas ir laikraščiai) ne visada buvo tinkami reikiamiems nevalstybi-niams subjektams pasiekti piliečių lygmeniu
27.
 40.  Audito Rūmai džiaugiasi, kad 2006 ir 2007 m. Komisija ėmėsi priemo-
nių kvietimų teikti pasiūlymus procedūros veiksmingumui didinti,  
tačiau visų padarinių kol kas dar negalima įvertinti. Taikytos šios  
priemonės:
įvesta paprastesnė procedūra, pagal kurią pirmąją pareiškėjų  a) 
atranką galima vykdyti remiantis glaustais koncepcijų aprašais,  o visas pasiūlymas (įskaitant preliminarų projektą) pateikiamas  antrajame atrankos etape;
dėl bendro dvejų metų biudžeto rengiamas vienas kvietimas teikti b) 
pasiūlymus;26 Dėl 284 milijonų eurų biudžeto, 
skirto 2007–2008 m. kvietimams 
teikti pasiūlymus pagal EuropeAid  
centralizuotai valdomas temines 
programas, gautos 4 565 paraiškos, kurių bendra prašoma suma 
sudarė 3 650 milijonų eurų. 
Po koncepciniu pranešimu 
pagrįsto pirmojo atrankos etapo 
1 088 paraiškos, kurių vertė buvo 
989 milijonai eurų, pateko į antrąjį 
atrankos etapą ir galiausiai buvo atrinkta tik 212 paraiškų. 
27 Pvz., todėl, kad vartojamos tik 
Europos kalbos, arba todėl, kad 
laikraščiai negreitai pristatomi į atokias vietoves. 
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese21
BLOGO PROJEKTO RENGIMO PAVYZDYS
Peru: smulkiuoju verslu užsiimančių moterų ir šeimos verslo įmonių prisijungimo 
prie oficialios darbo sistemos skatinimas
Vietos NVO partneris šį projektą įgyvendino keturiuose regionuose, įskaitant 2008 m. vasario mėn. Audito Rūmų aplan-
kytą Junino regioną, kuriame NVO anksčiau nebuvo. Nors neseniai (2007 m.) atlikus į rezultatus orientuotą priežiūrą šių problemų numatyti nepavyko, Audito Rūmai nerado įrodymų, kad NVO, planuodama projekto veiklą, būtų įtraukusi su 
tuo susijusias valdžios institucijas. NVO taip pat nederino veiksmų su esamais tinklais ir organizacijomis, remiančiomis 
regione veikiančias labai mažas įmones. Įgyvendindamas projektą, vietos NVO partneris turėjo pasamdyti vieną tokį 
tinklą, kad šis atliktų pirminį tyrimą ir nustatytų potencialius pagalbos gavėjus ir ekonomines perspektyvas. Projektas 
buvo parengtas remiantis idėja, kad juo pasinaudos ir jį išplėtos valdžios institucijos. Tačiau Audito Rūmai nustatė, kad su tuo susijusios valdžios institucijos arba visai nedalyvavo projekte, arba dirbo ne taip, kaip numatyta, arba neturėjo 
pakankamai fi  nansinių ir žmogiškųjų išteklių, kad galėtų perimti projekto įgyvendinimą.4 LANGELISpradėta teikti internetinės registracijos paslauga (PADOR), kurią c) 
naudojant mažiau dubliuojamas pareiškėjų darbas;
dažniau rengiami „specialūs“ vietos masto kvietimai teikti pasiū- d) 
lymus, kurių tikslai pritaikomi prie vietos aplinkybių, todėl vietos 
organizacijos turi daugiau galimybių laimėti atranką.
 41.  Tačiau vis dar dažnai pasitaiko su projektų rengimu susijusių problemų, 
dėl kurių gali iš esmės sumažėti veiksmingumas ir tvarumas. Atlikus keleto projektų auditą nustatyta, kad nepakankamai tiksliai apibrė-žus veiklą pirmuosius projektų metus tekdavo skirti projektų rengi-mui (diagnostikai, pagalbos gavėjų nustatymui, tyrimams). Dėl to  sumažėjo veiksmingam įgyvendinimui skirto laiko, padidėjo projekto įgyvendinimo vėlavimo tikimybė ir pablogėjo tvarumo perspektyvos. 4 langelyje  pateiktas su tuo susijęs pavyzdys.
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese22
KONTROLĖS IR PRIEŽIŪROS PROCEDŪROS
 42.  Komisijos kontrolės ir priežiūros procedūrų audito tikslas – nustatyti, 
kokiu mastu šiomis procedūromis užtikrintas sklandus nevalstybi-
nių subjektų projektinės veiklos įgyvendinimas. Nors atlikus įvai-rius vertinimus nustatyta, kad suinteresuotosioms šalims procedūros atrodė sudėtingos
28, – dėl to susirūpinimą išreiškė ir Parlamentas29, – 
Audito Rūmai palankiai vertina Komisijos pastangas sprendžiant šią 
problemą. Komisija ėmėsi aukšto lygio iniciatyvų, pvz., įsteigė tarp-žinybinį  komitetą procedūroms supaprastinti, užmezgė aktyvesnį dia-
logą su CONCORD finansiniais ir sutarčių klausimais (kaip rezulta tas 
parengtas standartinių dotacijų sutarčių sudarymo vadovas), išleistos 
naujos praktinės gairės ir paprastesnės formos bei dokumentai. Aps-
kritai pagerinti EB ir nevalstybinių subjektų dialogą padėjo ir teminių  programų decentralizavimas.
 43.  Kontrolės ir priežiūros procedūros daugeliu atžvilgių buvo įgyvendina-
mos teisingai, tačiau liko neišspręsta keletas specifinių problemų, dėl 
kurių padaryta klaidų30.
NEVALSTYBINIAMS  SUBJEKTAMS  PARENGTOS  GAIRĖS  DĖL PRAKTINIO  
TAISYKLIŲ  TAIKYMO  BUVO  NEPAKANKAMAI  IŠSAMIOS
 44.  Praktinėse gairėse dėl EB finansinių ir sutarčių sudarymo taisyklių taikymo 
būtina atsižvelgti į Komisijos delegacijų darbuotojų kaitą ir į tai, kad nevalstybiniai subjektai yra menkai susipažinę su šiomis taisyklėmis. Vienas iš žinių gerinimo būdų – delegacijose darbuotojams ir pagal-
bos gavėjams rengti mokymo kursus ir priimti kartu su CONCORD  parengtas praktines gaires (vadinamąjį standartinių dotacijų sutarčių 
sudarymo vadovą).
 45.  Mokymas yra naudingas, tačiau pagalbos gavėjams dažniausiai rengiami 
tik vienos dienos seminarai, organizuojami baigus kvietimų teikti  pasiūlymus procedūrą. Audito Rūmai nustatė, kad to nepakanka norint užtikrinti, kad nevalstybiniai subjektai „oficialiai“ perimtų žinias, rei-kalingas šioms taisyklėms tinkamai taikyti per įprastinį tipinio pro-jekto įgyvendinimo laikotarpį.28 Šis klausimas taip pat iškeltas 
2004 m. kovo 17 d. CONCORD 
laiške Komisijos nariui Nielsonui 
dėl finansinio reglamento ir juo 
remiantis parengtų dokumentų ir 
procedūrų poveikio NVO. 
29 Europos Parlamentas 
2004 m. biudžeto įvykdymo 
patvirtinimo sprendime nurodė, 
kad: „apgailestauja dėl labai 
padidėjusio naujų procedūrų 
sudėtingumo, nes joms atlikti 
reikia pernelyg daug laiko; pabrėžia, kad procedūras reikia 
tikrai supaprastinti, nepamirštant 
pirminio tikslo“ (Europos 
Parlamento rezoliucija su 
pastabomis, kuri yra neatskiriama sprendimo dėl Europos Sąjungos 
2004 finansinių metų bendrojo 
biudžeto įvykdymo patvirtinimo 
dalis, III skirsnis – Komisija 
(OL L 340, 2006 12 6, p. 5, 
185 punktas). 
30 Panašūs faktai buvo nustatyti 
Audito Rūmams atlikus DAS 
auditus: žr. Audito Rūmų 
2007 finansinių metų metines 
ataskaitas: biudžeto vykdymo ataskaitos 8.9 dalį ir ataskaitos 
dėl Europos plėtros fondų (EPF) 
22 dalį. 
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese23
 46.  Atlikus auditą, beveik nerasta įrodymų, kad delegacijų darbuotojai ar 
pagalbą gaunantys nevalstybiniai subjektai būtų naudojęsi vadovu. 
Viena iš priežasčių, kodėl delegacijų darbuotojai nebuvo linkę naudoti šio vadovo kaip standartinio informacinio dokumento, gali būti ta, 
kad šis vadovas nėra teisiškai įpareigojantis.
 47.  Atlikus praktinių gairių ir sutarčių sudarymo sąlygų pakeitimus (per pas-
taruosius septynerius metus praktinės gairės buvo iš dalies pakeistos penkis kartus), apie juos sistemingai nepranešama dotacijų gavėjams. 
Be to, pasitaiko, kad taisyklės aiškinamos prieštaringai ir Komisija  
kartais prašydavo dotacijų gavėjų veikti laikantis naujų sąlygų, nors 
jos ir nebuvo taikytinos atgaline data.
PROJEKTŲ  AUDITAS  NE VISADA  BUVO  PAKANKAMAI  GEROS  KOKYBĖS
 48.  Kelių šio audito metu nagrinėtų projektų atveju nustatyta projektų audito 
kokybės trūkumų. Jų metu buvo neveiksmingai nustatomos klaidos, turinčios įtakos dotacijų gavėjų ir vykdančiųjų partnerių lygmeniu  
atliekamų operacijų tinkamumui. Panašių projektų audito trūkumų  
nustatyta atliekant specialius su Audito Rūmų metinėmis ataskaitomis 
susijusius EPF ir išorės veiksmų vertinimus
31.
 49.  Mėgindama pašalinti šiuos trūkumus ir užtikrinti, kad audito darbas būtų 
išsamus, Komisija parengė persvarstytas technines užduotis, kurie  projektų sutartims, sudarytoms nuo 2006 m. vasario mėn., tapo pri-valomi. Audito metu tikrintų projektų atveju šio pakeitimo poveikį 
vertinti buvo per anksti.
DĖL NENUOSEKLAUS  PROCEDŪRŲ  AIŠKINIMO  IR TAIKYMO  NEVALSTYBINIAI  
SUBJEKTAI  APKRAUNAMI  NEREIKALINGA  ADMINISTRACINE  NAŠTA
 50.  Atliekant auditą pastebėta, kad vis dar neišspręstos tam tikros praktinio 
administravimo problemos, susijusios su dotacijų sutarčių valdymu, 
pvz.:
nenuosekliai aiškinamos pagal EB finansuojamas sutartis įsigyjamų a) 
prekių kilmės taisyklės, dėl to nevalstybiniai subjektai galėjo būti apkrauti nereikalinga našta (pavyzdys pateiktas 5 langelyje );31 Pvz., Audito Rūmų 
2007 finansinių metų metinės 
ataskaitos 8 skyriaus 8.24 dalis (OL C 286, 2008 11 10, p. 182). 
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese24
kai kuriose šalyse partnerėse nevalstybiniams subjektams sunku b) 
gauti mokesčių lengvatų arba susigrąžinti mokesčius;
keliamas reikalavimas taikyti EB paskelbtą valiutos kursą (o ne  c) 
faktinį), dėl to tam tikrais atvejais gali kilti projektų įgyvendinimo 
sunkumų;
ilgai trunka, kol Komisija patenkina mokėjimo paraiškas, dėl to  d) 
gali būti vėluojama įgyvendinti projektus;
delegacijos nustato nenuoseklius papildomus projektų reikala- e) 
vimus, nevalstybiniams subjektams užkraudamos nereikalingą  
administracinę naštą, pvz.: i) reikalauja teikti papildomas peri-
odines arba audito ataskaitas; ii) kiekvienam projektui naudoja-
mos atskiros, specialios banko sąskaitos; iii) mokėjimo variantai skiriasi nuo nustatytųjų bendrosiose sąlygose (pvz., mažesnės  dalinės sumos).
NENUOSEKLAUS KILMĖS TAISYKLIŲ AIŠKINIMO PAVYZDYS
Etiopija: motociklų pirkimas
Etiopijos NVO pirmenybę paprastai teikia japoniškoms transporto priemonėms, nes jų kokybė atitinka vietos sąlygas. 
Tačiau delegacija NVO pasiūlė apsvarstyti galimybę pagal maisto saugos projektus pirkti ir kiniškus automobilius – iš dalies todėl, kad manė, jog perkant japoniškas transporto priemones reikėtų nukrypti nuo reikalavimų, o perkant 
kiniškas – ne.
Remdamasi delegacijos nuomone dėl nukrypimo taisyklių, viena NVO įsigijo dešimt kiniškų motociklų, nepaprašiusi 
leidimo nukrypti nuo reikalavimų. Keliems motociklams sugedus, 2006 m. gruodžio 14 d. NVO paprašė leisti nukrypti nuo taisyklių ir papildomai įsigyti du tvirtesnius japonų gamybos motociklus, tačiau pradžioje delegacija šį prašymą 
atmetė. Bet 2007 m. rugsėjo 11 d. delegacija patenkino prašymą, kai jis buvo pakartotinai pateiktas kartu su prašymu 
dėl biudžeto papildymo.
Audito Rūmai nustatė, kad 2007 m. balandžio mėn. delegacija tarėsi su centrinėmis tarnybomis ir abi šalys nusprendė, 
kad Etiopijoje pagal teminę biudžeto eilutę perkant japoniškas prekes leidimo nukrypti nuo reikalavimų gauti nereikia, tačiau tokį leidimą visada reikia ir reikėjo gauti kiniškoms prekėms.
Tokiu būdu taisykles vis dar galima aiškinti įvairiai
32.5 LANGELIS
32 Pagal Tarybos reglamentus dėl galimybės gauti Bendrijos išorės paramą, ypač 3 straipsnio 2 ir 3 dalis, 5 straipsnį ir 
II priedą, pagal Etiopijoje įgyvendinamas temines programas finansuojamiems projektams nuo 2005 m. gruodžio mėn. 
28 d. neprašant leidimo nukrypti nuo reikalavimų galėjo būti naudojamos ir japoniškos, ir kiniškos prekės, nes Etiopija 
priskiriama mažiausiai išsivysčiusioms šalims. Tačiau pagal EPF finansuojamą pagalbos sutartį dėl prekių, kurių kilmės 
šalis yra Kinija, būtina gauti leidimą nukrypti nuo reikalavimų. Be to, EPF reglamente prekes vietos rinkoje leidžiama pirkti 
nepaisant jų kilmės, jei jų vertė neviršija 30 000 eurų. 
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese25
33 Loginės sistemos metodas 
ir loginės sistemos matrica 
(Logframe ) yra analizės ir valdymo 
priemonės, kurias paramos teikėjai 
ir vyriausybės partnerės plačiai 
taiko vystomojo bendradarbiavimo procese. Tipinė Logframe  struktūra 
apima tokias funkcijas kaip SMART 
(Specific, Measurable, Achievable, 
Relevant, Timed  – konkrečių, 
išmatuojamų, pasiekiamų, svarbių 
ir su laiko nuoroda) rodiklių 
formulavimas, tinkamų patikros šaltinių nustatymas, realių 
tikslinių rodiklių nustatymas ir 
bazinių verčių rinkimas vėlesniam 
pažangos ir rezultatų vertinimui. 
Todėl tinkama veiklos rezultatų stebėjimo sistema turėtų 
apimti reguliarų duomenų apie 
faktinius rezultatus rinkimą. Be 
to, nevalstybinių subjektų kartais 
prašoma rinkti duomenis ir teikti 
ataskaitas ne tik apie sąnaudas, 
procesus ir rezultatus, bet ir apie tarpinius rezultatus ir ilgalaikį 
poveikį. STEBĖJIMAS, ĮSKAITANT PRIEMONES IR NEVALSTYBINIŲ 
SUBJEKTŲ VEIKLOS VEIKSMINGUMO VERTINIMĄ
 51.  Veiksmingas stebėjimas yra esminė projektų valdymo dalis; šiuo tikslu 
Komisija taiko įvairias priemones ir procedūras. Audito Rūmai, atlik-dami auditą ir atsižvelgdami į esamas Komisijos procedūras, siekė  nustatyti: i) ar IT sistemomis teikiama reikiama valdymo informacija 
sprendimams priimti ir nevalstybinių subjektų veiklai stebėti; ii) ar 
įdiegta valdymo ataskaitų sistema; iii) ar delegacijos tinkamai stebi projektus, gauna pakankamai grįžtamosios informacijos apie išorės 
stebėjimą ir vertinimą ir ar atsižvelgia į šią informaciją; iv) ar veiklos 
rezultatams vertinti naudojamos tinkamos priemonės; v) ar taikomos 
tinkamos priemonės ilgalaikiam veikos poveikiui įvertinti.
PANAUDOJAMOS  NE VISOS  KOMISIJOS  KOMPIUTERINĖS  INFORMACINĖS  
SISTEMOS  (CRIS) GALIMYBĖS
 52.  Kaip minėta 5 dalyje, šiuo metu nėra tokio EuropeAid  duomenų šaltinio, iš 
kurio būtų galima lengvai gauti duomenų apie nevalstybinių subjektų finansavimą vystomojo bendradarbiavimo srityje. Bendrojoje RELEX 
informacinėje sistemoje (CRIS) esantys duomenys yra neišsamūs, jais 
remiantis negalima patikimai nustatyti operatorių. Joje yra mažai  
analizės ir sintezės forma pateiktos informacijos, įskaitant vertinimus 
ir išvadas, apie vykdomų ir baigtų projektų būklę. CRIS įgyvendinimo 
ataskaita, kaip stebėjimo priemonė, nevisiškai atitinka naudotojų  
poreikius ir dažnai naudojama netinkamai.
PROJEKTŲ  ATASKAITOSE  NE VISADA  PATEIKIAMAS  TIKSLUS  
ĮGYVENDINIMO  BŪKLĖS  VERTINIMAS
 53.  Dotacijas gaunantys nevalstybiniai subjektai privalo pateikti technines 
ir finansines ataskaitas, kuriomis remiantis turėtų būti galima paly-
ginti projekto pasiūlymą ir tai, kas padaryta per ataskaitinį laikotarpį. Pusėje projektų, kurių auditas buvo atliekamas, ataskaitų nebuvo  išsamiai įvertinta įgyvendinimo būklė. Apskritai ataskaitose nepa-kankamai pabrėžiamos didžiausios problemos ir pagrindinis dėmesys 
skiriamas teigiamiems rezultatams.
 54.  Pagal dabartines procedūras nevalstybiniai subjektai privalo taikyti loginę 
sistemą, apimančią kiekybinius veiklos rezultatų rodiklius33. Tačiau 
iš 16, kurių auditas buvo atliekamas, 13 projektų techninėse ataskai-
tose nepateiktas aiškus logine sistema pagrįstas numatytų ir pasiektų 
rezultatų palyginimas. Todėl atlikus keleto projektų auditą nustatyta, 
kad loginės sistemos matricos, kaip projektų stebėjimo priemonės, 
palaipsniui netenka savo reikšmės.
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese26
 55.  Audito Rūmai, atlikdami lyginamąją analizę, pastebėjo, kad kai kurios 
agentūros taiko loginės sistemos matricų kokybės užtikrinimo  
mechanizmą, apimantį kiekybinius ir kokybinius veiklos rezultatų  rodiklius.
KOMISIJOS  DARBUOTOJAI  ATLIKO  PER MAŽAI  PROJEKTŲ  PATIKRŲ  VIETOJE
 56.  Kad projektai būti tinkamai stebimi, delegacijos privalo palaikyti regu-
liarius tiesioginius ryšius su nevalstybiniais subjektais partneriais  
ir rengti diskusijas įgyvendinimo klausimais, turinčiais įtakos pro-
jekto rezultatams. Atliekant auditą nagrinėta, kokiu mastu Komisija 
atliko fizines projektų patikras vietoje, įskaitant projektų sąskaitų ir patvirtinančių dokumentų patikras dotacijų gavėjų ir jų įgyvendinimo partnerių biuruose. Audito Rūmai nustatė, kad patikrų vietoje atlikta per mažai.
 57.  Be to, daugelis apklaustų nevalstybinių subjektų skundėsi, kad jiems 
trūksta delegacijų paramos vietoje. Iš atsakymų buvo galima spręsti, 
kad daugelio klaidų, susijusių su finansinėmis ir sutarčių sudarymo 
taisyklėmis, buvo galima išvengti, jei tam tikru metu būtų buvusios 
atliktos patikros vietoje ir išaiškinti bei ištaisyti veiklos trūkumai.
 58.  Šešių iš 16 projektų, kurių auditas buvo atliktas, delegacijos darbuotojai 
netikrino iš viso. Tikrintiems projektams sisteminis požiūris nebuvo taikomas. Kartais apsilankymai vietoje buvo susiję su nevalstybinių subjektų renginiais, kartais jie buvo vykdomi kartu su išorės stebėjimo 
vizitais. Buvo atvejų, kai iš tiesų buvo parengti specialūs ir konkretūs planai apsilankyti vietoje tam tikrais nustatytais projektų įgyven-
dinimo etapais. Tačiau visais šiais atvejais planai nebuvo iki galo  
įgyvendinti dėl išteklių trūkumo. Audito Rūmų aplankytose delega-
cijose nebuvo nustatytos standartinės priežiūros ataskaitų formos. Iki 2007 m. gruodžio mėn. darbuotojai neturėjo projektų priežiūros gairių.
 59.  Be to, projektai išorės stebėjimui galėjo būti atrenkami Komisijai rengiant 
į rezultatus orientuoto stebėjimo vizitus (ROS). Tačiau taikant šį būdą 
nekompensuojamas stebėjimo operatyviniu lygmeniu nebuvimas: EB indėlis į daugelį projektų, kuriuose dalyvauja nevalstybiniai subjektai, 
yra ne didesnis kaip 1 milijonas eurų, o pagal ROS sistemą stebėjimui 
atrenkama tik apie 10 % projektų, neviršijančių minėtos vertės.
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese27
34 Naujausiose Peru pasirašytose 
dotacijų sutartyse tai jau numatyta. ATLIEKANT  IŠORĖS  VERTINIMUS , NEPAKANKAMAI  ĮVERTINTAS  
NEVALSTYBINIŲ  SUBJEKTŲ  PROJEKTŲ  POVEIKIS
 60.  Sutartyse dėl dotacijų nevalstybiniams subjektams išorės vertinimus 
paprastai numatoma atlikti projekto pabaigoje ir (arba) jam įpusėjus. Tokio pobūdžio vertinimams standartinės techninės užduotys nėra privalomos ir atsiranda interesų konflikto rizika, nes pagal dabartinę 
vertintojų samdos praktiką vertintojus samdo naudos gavėjai. Audito 
Rūmai, atlikdami lyginamąją analizę, pastebėjo, kad kai kurios plėtros agentūros pagalbą gaunančių nevalstybinių subjektų užsakytiems  
vertinimams taiko kokybės užtikrinimo mechanizmą.
 61.  Atliekant vertinimą ir taikant kitas dabar naudojamas vertinimo bei ata-
skaitų teikimo priemones (nevalstybinių subjektų ataskaitas, apsilan-kymus vietoje ir ROS ataskaitas), nepakankamai įvertinamas atskirų nevalstybinių subjektų projektų poveikis. Taip yra dėl to, kad tiks-lai nustatomi tokie platūs, kad jų negalima susieti su išmatuojamais poveikio rodikliais, ar dėl to, kad patikros priemonės yra netinkamos arba per brangios.
 62.  Komisija pereina prie valdymo, orientuoto į rezultatus, pagal kurį pabrė-
žiama poveikio, rezultatų ir Komisijos vystomojo bendradarbiavimo 
pridėtinės vertės vertinimo svarba. Taip nevalstybiniai subjektai  
labiau skatinami kurti sistemas, pagal kurias būtų stebimi ne tik rezul-tatai, bet ir padariniai bei poveikis
34, ir reikalaujama, kad Komisijos 
tarnybos parengtų praktiškesnes gaires ir užtikrintų, kad loginės sis-temos matricos ir veiklos rezultatų rodikliai būtų tinkami ir išliktų  svarbūs.
TVARUMO PERSPEKTYVOS
 63.  Projektų atrankos procedūra apima tvarumo, t. y. projekto rezultatų 
ilgaamžiškumo perspektyvų, vertinimą. Komisija neseniai pradėjo  vykdyti su ex post  rezultatais susijusią priežiūrą, apimančią projektų 
tvarumo ir poveikio vertinimą.
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese28
 64.  Nors įgyvendinus 16 audito metu tikrintų projektų buvo arba veikiausiai 
bus pasiekta gerų trumpalaikių rezultatų, jų tvarumo perspektyvos ne 
tokios geros. Audito Rūmams atliekant auditą, 12 projektų tvarumo perspektyvos buvo neaiškios dėl lėšų trūkumo pasibaigus projektui 
arba dėl netinkamų institucinių susitarimų. Pastarojo atvejo pavyzdys 
pateiktas 6 langelyje .
 65.  Kitų keturių projektų tvarumo perspektyvos buvo geros ne dėl to, kad 
jie iš esmės buvo tvarūs, bet veikiau dėl to, kad juos įgyvendino tarp-
tautinės NVO, turinčios ilgalaikių įsipareigojimų ir galinčios užtikrinti 
finansavimą ne tik iš Europos Sąjungos šaltinių.
 66.  Ilgalaikiai įsipareigojimai ir finansavimas, taip pat poreikis užtikrinti 
institucinius susitarimus, leidžiančius su tuo susijusioms suinteresuo-
tosioms šalims perimti veiklą, yra esminiai tvarumo veiksniai. Audito 
Rūmų auditas parodė, kad projekto laikotarpio paprastai nepakanka 
tvarumui užtikrinti, net jei projektas ir pratęsiamas35. Be to, faktinis 
įgyvendinimo laikotarpis praktiškai neretai būna trumpesnis dėl vėla-vimo pradėti įgyvendinti projektą (žr. 41 dalį).
 67.  Be to, taikant dabartinę projektų įgyvendinimo metodiką, gali būti susi-
duriama su priešprieša, pasireiškiančia tuo, kad struktūrinėms proble-moms, kurioms reikalingas ilgalaikis įsipareigojimas, spręsti taikomos trumpalaikės intervencinės priemonės. Tvarumo problema ypač opi su 
projektu susijusių gebėjimų ugdymo požiūriu, nes gebėjimams ugdyti 
paprastai reikalingi socialiniai ir pažiūrų pokyčiai, o tam reikia gerokai 
daugiau laiko nei paprastai skiriama projektams įgyvendinti.35 Vidutinė projektų, kurių auditas 
buvo atliekamas, trukmė, įskaitant 
pratęsimą, buvo 37 mėnesiai. 
PARAMA POLICIJAI, SIEKIANT IŠSIAIŠKINTI NUSIKALTIMUS PRIEŠ MOTERIS 
IR VAIKUS RYTŲ KAPE (PIETŲ AFRIKA): PAGALBOS AUKOMS CENTRAI
Nors Pietų Afrikos policija buvo pajėgi padengti einamąsias pagalbos smurto aukoms centrų išlaidas ir pasibaigus 
projektui, kilo rizika, kad centruose dirbančių savanorių ateityje neliks, nes Socialinės rūpybos skyrius dar neprisiėmė 
atsakomybės už priežiūrą ir mokymą, numatytą rengiant projektą.6 LANGELIS
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese29
 68.  Audito Rūmai, atlikdami lyginamąją analizę, pastebėjo, kad kai kurios 
plėtros agentūros išvengia tam tikrų su blogu planavimu ir trumpa 
projektų trukme susijusių problemų, be specialių projektų, taikyda-mos įvairias papildomas priemones, įskaitant ilgalaikius bendruosius 
partnerystės susitarimus su konkurso būdu atrinktais nevalstybiniais 
subjektais
36.
AR KOMISIJA TINKAMAI UŽTIKRINA NEVALSTYBINIŲ 
SUBJEKTŲ GEBĖJIMŲ UGDYMĄ?
 69.  Šioje dalyje nagrinėjama, ar Komisijai pavyko pasiekti, kad teisiniai rei-
kalavimai ir politiniai pareiškimai dėl gebėjimų ugdymo paramos  nevalstybiniams subjektams taptų visose pagalbą gaunančiose šalyse 
ir regionuose taikoma strategija, ir ar ji veiksmingai ją taikė įgyven-
dindama su tuo susijusią veiklą.
NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ GEBĖJIMŲ UGDYMO STRATEGIJA
 70.  Gebėjimų ugdymo tikslas – stiprinti nevalstybinių subjektų, kaip vys-
tymosi proceso partnerių ir vykdytojų, vaidmenį37. Kad gebėjimų  
ugdymas būtų veiksmingai remiamas ir kad būtų užtikrintas gebėjimų ugdymo nuoseklumas ir papildomumas kitų programų ir paramos  teikėjų atžvilgiu, Komisija kiekvienai šaliai turi parengti strategiją, kurioje būtų nustatyti tiksliniai nevalstybiniai subjektai, sektoriai,  
temos ir taikytini metodai.
 71.  Audito Rūmai išnagrinėjo, ar tokia strategija buvo parengta AKR šalims 
(kuriose nevalstybinių subjektų gebėjimo ugdymo sąlyga yra priva-
loma) ir Azijos bei Lotynų Amerikos šalims, nors ankstesniame ALA 
reglamente gebėjimų ugdymas nebuvo minimas. Be to, Audito Rūmai 
tikrino, ar 2007 m. sausio mėn. įsigaliojus VBP, kuriuo panaikintas ALA 
reglamentas ir numatytas nevalstybinių subjektų gebėjimų ugdymas, 
įvyko kokių nors dabartinių strategijų pokyčių.36 Keletas plėtros agentūrų 
taiko bendruosius partnerystės 
susitarimus, kurie paprastai trunka ketverius – aštuonerius metus. 
37 Gebėjimų ugdymo parama 
nevalstybiniams subjektams yra 
skirta nevalstybinių subjektų, kaip 
vystomojo bendradarbiavimo 
partnerių, vaidmeniui stiprinti (žr. 8 dalį 1 langelį), tačiau apima 
ir mokymą valdyti projektus, 
siekiant pagerinti projektų kokybę 
ir padidinti nevalstybinių subjektų 
gebėjimą kreiptis dėl lėšų ir jas gauti iš paramos gavėjų. 
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese30
TAIKOMI  DU SKIRTINGI  METODAI
 72.  Pasirašius Kotonu susitarimą (žr. 8 dalį), daugelyje AKR šalių buvo pareng-
tos strategijos ir programos, skirtos nevalstybinių subjektų gebėji-
mams ugdyti naudojant ES lėšas38. Azijos ir Lotynų Amerikos šalims 
neparengta nei konkrečių EB remiamo gebėjimų ugdymo strategijų, nei atitinkamų programų
39. Šį skirtumą lėmė ne bendras poreikių  
vertinimas, bet iš esmės tai, kad AKR šalyse nevalstybinių subjektų 
gebėjimų ugdymas yra privalomas, o ALA šalyse – ne.
 73.  Vystomojo bendradarbiavimo priemonėje (VBP), ALA šalims taikomoje nuo 
2007 m., nevalstybinių subjektų gebėjimus numatyta ugdyti bendra-darbiavimo srityse, kurioms taikomos geografinės programos; be to, 
nustatytas svarbus principas, kad šios programos turėtų būti įprasta 
paramos teikimo priemonė, jei ji pagrįsta poreikių vertinimu ir stra-
teginėmis partnerystėmis su vyriausybėmis. O teminės programos  
taikytinos tik tuo atveju, jei geografinės programos būtų netinkamos, 
pvz., šalyse, kuriose sunku užmegzti partnerystę
40 arba kuriose yra  
gyventojų grupių, negalinčių naudotis pagrindinėmis paslaugomis ir ištekliais ir nedalyvaujančių politikos kūrimo procese. Nepaisant šio 
aiškiai nustatyto principo, nuo VBP įsigaliojimo būdas, kuriuo ALA  
šalyse finansuojama gebėjimų ugdymo parama, nepakito: parama ir 
toliau finansuojama pagal teminę programą (vystymosi procese daly-
vaujantys nevalstybiniai subjektai ir vietos valdžios institucijos).
 74.  Tai, kad trūksta konkrečios strategijos, aiškiai rodo ir tai, kad Azijos ir 
Lotynų Amerikos šalyse, kuriose nevalstybinių subjektų gebėjimo  
ugdymo finansavimas yra mažesnis, nevalstybinių subjektų esminio 
įtraukimo į pagrindines šiose šalyse finansuojamas sektoriams skir-tas programas (pvz., sveikatos ar švietimo) ir paramos teikimo šiems 
subjektams galimybės vis dar nėra iki galo išnaudotos. Komisija rengia 
dokumentą
41, kuriuo ketina nustatyti delegacijoms gaires, padėsian-
čias spręsti šį klausimą.38 43 AKR šalyse įgyvendinamos 
maždaug 46 gebėjimų ugdymo 
programos, kurių bendra vertė – 
226 milijonai eurų. 
39 Esama išimčių, kurios paprastai 
taikomos dėl labai specifinių aplinkybių, kaip, pvz., Bangladeše, 
nes jame yra labai didelis NVO 
sektorius (206 000 organizacijų), 
arba Kolumbijoje, atsižvelgiant 
į ginkluotą vidaus konfliktą. 
40 Sunkios partnerystės atvejis 
yra toks, kai dėl kurių nors ir 
iš toliau nurodytų aplinkybių 
negalima taikyti įprastų 
bendradarbiavimo priemonių, 
skirtų paremti suinteresuotųjų šalių įgyvendinamoms 
iniciatyvoms, išskyrus centrinės 
valdžios iniciatyvas: 1) tose 
šalyse bendradarbiavimas buvo 
sustabdytas; 2) tų šalių valdžios institucijos nėra įsipareigojusios 
siekti skurdo mažinimo tikslų ir 
taikyti kitų pagrindinių vystymosi 
politikos principų, įskaitant 
gero valdymo ir nevalstybinių 
subjektų bei decentralizuotų 
valdžios institucijų dalyvavimo principus; 3) tose šalyse dialogas 
dėl dalyvavimo principu pagrįsto 
vystymosi yra labai silpnas. 
41 Nevalstybinių subjektų 
dalyvavimas rengiant skurdo 
mažinimo strategijas, sektoriams skirtas priemones ir stebint 
projektų įgyvendinimą ( EuropeAid  
E.4 dokumento projektas, 2008 m. 
rugpjūčio mėn.). 
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese31
NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ GEBĖJIMŲ UGDYMO PROGRAMOS
 75.  Audito Rūmai, siekdami įvertinti programų tinkamumą ir įgyvendinimo 
veiksmingumą, išnagrinėjo septynias programas, kurių bendra vertė – 
72,1 milijono eurų ( III priedas )42. Į šias programas įtrauktas ir gebė-
jimų ugdymas finansuojant įvairius mažus projektus.
 76.  Audito Rūmai išnagrinėjo, ar programos pradėtos įgyvendinti laiku, ar 
jos buvo įgyvenamos pagal pagrįstą tvarkaraštį ir ar valdymo proce-
dūros buvo pakankamai lanksčios ir pritaikytos prie vietos sąlygų,  
ypač tokių, kuriomis veikia mažos ir bendruomeninės organizacijos.
PROGRAMOS  YRA TINKAMOS , NORS  ALA ŠALYSE  IR TRŪKSTA  
IŠSAMAUS  APLINKYBIŲ  VERTINIMO
 77.  Nustatyta, kad nagrinėtos programos yra tinkamos ir atitinka tikruo-
sius nevalstybinių subjektų poreikius ir prioritetus. Komisijos gairėse 
rekomenduojama, kad delegacijos turėtų atlikti išsamų aplinkybių  
vertinimą arba lyginamąjį tyrimą, nustatyti tipinius nevalstybinius  
kiekvienos šalies subjektus ir įvertinti jų pajėgumus, apribojimus ir 
galimybes, taip pat kitų paramos teikėjų veiklą. Tačiau ALA šalyse,  kuriose pagrindinė praktinė gebėjimų ugdymo paramos nevalstybi-niams subjektams teikimo priemonė yra teminės programos, lygi-namųjų tyrimų vertė mažesnė. Ištyrus šešias šalis
43 nustatyta, kad  
išsamius lyginamuosius tyrimus atlieka tik AKR delegacijos (Etiopijos, 
Malio ir Ugandos) ir kad jų kokybė skiriasi.
DĖL VĖLAVIMO  NUKENČIA  PROGRAMŲ  VEIKSMINGUMAS  IR NAUDINGUMAS
 78.  Dėl tam tikrų programoms būdingų savybių, kurių poveikis buvo nepa-
kankamai numatytas, buvo gerokai vėluojama įgyvendinti šešias iš  
septynių nagrinėtų programų. Svarbiausias buvo kaupiamasis ilgai  trunkančių valdymo procedūrų poveikis: pradžioje reikėdavo sudaryti 
sutartį dėl tarptautinės techninės pagalbos, po to techniniai pagalbi-
ninkai turėdavo parengti kvietimus teikti pasiūlymus ir galiausiai rei-
kėdavo įvertinti pasiūlymus bei pasirašyti sutartis. Antrasis veiksnys 
buvo trišalė valdymo struktūra, apimanti vyriausybę, nevalstybinius subjektus ir Komisijos delegacijas. Nors ši struktūra būtina atsako-
mybei užtikrinti, ją taikant tenka ilgai diskutuoti ir derėtis, kad būtų 
pasiektas pradinis susijusių šalių sutarimas ir programą būtų galima 
įgyvendinti.42 Kadangi programos pradėtos 
įgyvendinti pavėluotai, 
dažniausiai per anksti vertinti jų 
veiksmingumą. 
43 Bangladešas, Etiopija, Malis, 
Peru, Pietų Afrika ir Uganda. 
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese32
44 Malyje įgyvendinant programą 
„Ariane“, pagal paskutinius du 
kvietimus teikti pasiūlymus įgyvendinamų projektų trukmė 
turėjo būti sumažinta tik iki šešių 
mėnesių. 
45 Pvz., Etiopijoje per pirmąjį 
konkursą iš 208 pareiškėjų 
atrinkta tik 11 (5 %) ir visi jie buvo tarptautinės arba sostinėse 
įsisteigusios NVO.  79.  Dėl tokio vėlavimo labai sutrumpėja veiklos įgyvendinimo laikotarpis, 
ypač dotacijų gavėjams, todėl neįsisavinamos lėšos, veikla nutrūksta, 
o dažniausiai sutrumpėja projektų trukmė ir taip nukenčia tvarumo perspektyvos
44 (žr. 83 dalies b punktą).
KVIETIMŲ  TEIKTI  PASIŪLYMUS  SĄLYGOS  NE VISADA  PALANKIOS  NEVALSTYBINIAMS  
SUBJEKTAMS , KURIEMS  LABIAUSIAI  REIKIA  UGDYTI  GEBĖJIMUS
 80.  Kadangi daugiausia dėmesio pagal šias programas skiriama nevalstybi-
nių subjektų gebėjimų ugdymui, projektų atrankos procedūra turi  
būti orientuota į pagalbos gavėjus, kurie turi būti tokie nevalstybi-
niai subjektai, kuriems trūksta tam tikrų organizacinių gebėjimų ir  kuriems gali būti sunku laikytis daugelio EB procedūrose nustatytų 
reikalavimų. Audito Rūmai nustatė, kad nors gauta daugybė paraiškų, 
kvietimų teikti pasiūlymus rezultatai dažniausiai būdavo palankūs  
daugiausia išteklių turinčioms ir dažniausiai mieste įsikūrusioms,  
o ne mažiau išteklių turinčioms ir daugiausia kaimuose veikiančioms 
organizacijoms
45.
 81.  Geografinių programų įgyvendinimo srityje delegacijos atsižvelgė į šią 
pirmąją patirtį, todėl rengdamos vėlesnius konkursus: i) skatina silp nų 
ir stipresnių nevalstybinių subjektų partnerystes; ii) finansuoja sti-priuosius nevalstybinius subjektus, kad šie mokytų ir konsultuotų  didesnes silpnesnių nevalstybinių subjektų grupes; iii) pasirenka ato-kius regionus; iv) lėšas skiria pagal geografinį paplitimą. Tačiau Komi-
sijos veiksmais sprendžiamos ne visos iš pat pradžių jos komunikate 
ir gairėse (žr. 11 ir 12 dalis ) nurodytos problemos. Juose nurodomas 
tikslas įtraukti kuo didesnę gyventojų dalį ir pabrėžiama, kad ypatin-
gas dėmesys bus skirtas mažoms ar bendruomeninėms organizacijoms, visų pirma didelę teritoriją apimančiose šalyse ir ten, kur daugelis  
grupių ir sričių yra atskirtos nuo konsultacijų ir sprendimų priėmimo 
proceso.
DAUGELIO  GEBĖJIMŲ  UGDYMO  PROGRAMŲ  VEIKSMINGUMĄ  VERTINTI  DAR PER ANKSTI
 82.  Kadangi programos pradėtos įgyvendinti pavėluotai, dažniausiai per 
anksti vertinti jų veiksmingumą. Atlikus vidurio laikotarpio vertini-
mus, dažniausiai būdavo pateikiami geri rezultatai.
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese33
46 AKR gebėjimų ugdymo 
programoms, parengtoms 
remiantis nuoseklia strategija, būdingos tam tikros organizacinės 
savybės, įskaitant techninės 
pagalbos naudojimą. Tik 
nedaugelis ALA programų buvo 
parengtos ad hoc principu, o jų 
struktūra skiriasi. 
47 Audito Rūmai nustatė, kad 
Malyje techninės pagalbos 
subjektas surengė antrą kvietimą 
teikti pasiūlymus ir pakartojo 
projekto kontrolės procedūras, pasamdydamas papildomą išorės 
pagalbos subjektą, kad šis įvertintų 
pasiūlymus, o po to pats peržiūrėjo 
atliktus vertinimus. Taip padaryta 
todėl, kad techninės pagalbos 
subjektas nenorėjo patirti 
finansinės rizikos (jo paprašyta pateikti finansinę garantiją dėl 
programos įgyvendinimo). 
48 Pagal Kotonu susitarimo 
4 straipsnį nevalstybiniai subjektai „aprūpinami parama gebėjimų 
formavimui kritinėse srityse, 
siekiant sustiprinti minėtų 
dalyvių pajėgumus visų pirma 
organizavimo ir atstovavimo 
atžvilgiu, sutvirtinti konsultavimo 
mechanizmų, įskaitant informacijos perdavimo ir dialogo kanalus, 
kūrimą ir skatinti strategines 
sąjungas“.  83.  Tačiau išnagrinėję tam tikras AKR programas46, Audito Rūmai nustatė, 
kad Komisija turėtų skirti daugiau dėmesio šiems aspektams:
kadangi programose gebėjimų ugdymo veikla derinama su įvairių a) 
mažų projektų finansavimu, specialios techninės pagalbos grupės, turinčios tam tikros kompetencijos gebėjimų ugdymo srityje, taip pat turėtų vykdyti nuolatinį projekto valdymo administravimą
47; 
gebėjimų ugdymo srityje šios grupės daugiausia dėmesio skyrė mokymui valdyti projektą, o ne nevalstybinių subjektų įgūdžiams 
politikos analizės, teisinės gynybos, priežiūros funkcijų, žmo-
gaus teisių rėmimo, tinklų palaikymo ir kitose srityse lavinti, t. y. 
nepakankamai įvertino politinio dialogo vaidmenį (žr. 3 dalies  
a punktą), kuris yra ir Kotonu susitarime nustatytos gebėjimų  ugdymo darbotvarkės dalis
48;
Audito Rūmai nustatė, kad įgyvendinant šias programas nepakan- b) 
kamai sprendžiami poveikio ir tvarumo klausimai; be to, bendras 
finansavimas yra per mažas, o kartais per smulkiai išskirstomas  
pernelyg mažiems projektams, kad padarytų esminį poveikį; pro-
jektų trukmė trumpa, tik 6–24 mėnesiai; kadangi gebėjimų ugdy-mas yra ilgalaikis procesas, Audito Rūmai mano, kad įgyvendinimo 
laikotarpis turėtų būti ilgesnis.
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese34
IŠVADOS IR 
REKOMENDACIJOS
KOMISIJA NEPAKANKAMAI GERAI UŽTIKRINA 
VEIKSMINGĄ NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ DALYVAVIMĄ 
VYSTOMOJO BENDRADARBIAVIMO PROCESE
 84.  Komisija per savo delegacijas nevalstybinius subjektus mėgino įtraukti 
į šalies strategijos rengimą beveik visose pagalbą gaunančiose šalyse. Tačiau jų dalyvavimas dažniausiai apsiribojo tik vienos dienos semi-narais, o ne tvariu struktūriniu dialogu, numatytu ES teisės aktuose 
ir pačios Komisijos gairėse. Išsamių konsultacijų procedūros dažnai turi trūkumų.
 85.  Įgyvendinant naująją nevalstybiniams subjektams skirtą programą, pietų 
nevalstybiniai subjektai buvo nepakankamai įtraukti rengiant ben-drąsias ir vietos strategijas, nors ši programa pirmiausia skirta šiems 
subjektams.
REKOMENDACIJOS DĖL NEVALSTYBINIŲ  
SUBJEKTŲ DALYVAVIMO
Komisija turėtų dėti daugiau pastangų, kad su tuo susiję nevalstybiniai 
subjektai aktyviau dalyvautų jos vystomojo bendradarbiavimo procese. 
Nevalstybiniai subjektai turėtų dalyvauti ne tik nustatant šalies stra-
tegiją, bet ir rengiant sektorių strategijas bei projektus.
Komisija turėtų imtis tokių priemonių procesui stiprinti:
nustatyti su tuo susijusius nevalstybinius subjektus; —
nustatyti aiškius iš anksto žinomus konsultacijų dėl geografinių ir  —
teminių strategijų dokumentų tvarkaraščius;
parūpinti reikiamus dokumentus ir pakankamai laiko, kad nevalsty- —
biniai subjektai galėtų tinkamai pasirengti, teikti grįžtamąją infor-maciją apie šių konsultacijų rezultatus;
kurti papildomas gaires delegacijų darbuotojams ir juos mokyti. —
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese35
KOMISIJOS VALDYMO SISTEMOMIS IŠ ESMĖS 
UŽTIKRINAMA, KAD NEVALSTYBINIAI SUBJEKTAI 
VYKDYTŲ TINKAMĄ VEIKLĄ IR PASIEKTŲ REIKIAMŲ REZULTATŲ, TAČIAU YRA TRŪKUMŲ
 86.  Kvietimų teikti pasiūlymus procedūra vis dar gali būti per sudėtinga ir 
praktiškai neužtikrina, kad pakankamai dėmesio būtų skirta projektui rengti ir kad šis projektas būtų parengtas laiku.
 87.  Nevalstybiniai subjektai nepakankamai konsultuojami ir mokomi prak-
tiškai taikyti finansines taisykles, vis dar pasitaiko nenuoseklaus aiš-
kinimo ir specifinių praktinių problemų.
 88.  Yra stebėjimo ir vertinimo trūkumų.
 89.  Ilgalaikio tvarumo perspektyvos yra menkos – daugiausia dėl trumpos 
projektų trukmės, nepakankamo ilgalaikio finansavimo ir netinkamų 
institucinių susitarimų.
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese36
REKOMENDACIJOS DĖL NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ  
VEIKLOS VALDYMO
Atrankos procedūros
Jau taikomos priemonės, kuriomis siekiama patobulinti kvietimų   —
teikti pasiūlymus procedūrą, turėtų būti įgyvendinamos ypatingą dėmesį skiriant aspektams, kurie galėtų padėti užtikrinti gerą pro-jektų rengimą.
Kontrolės ir priežiūros procedūros
Be svarbiausių klausimų sprendimo, Komisija turėtų užtikrinti, kad  —
potencialiems pagalbos gavėjams būtų lengviau prieinamos pro-
cedūrų taikymo gairės ir pagalba.
Audito Rūmai norėtų dar kartą pareikšti savo nuomonę, kad dar ne  —
viskas padaryta, jog būtų išvengta klaidų, susijusių su finansinė-
mis ir sutarčių sudarymo taisyklėmis, ir kad delegacijos tai galėtų 
padaryti taikydamos tiksliau orientuotą stebėjimą ir teikdamos kryp-
tingesnę pagalbą49.
Stebėjimas
Atsižvelgdama į tai, kad ketina pereiti prie valdymo, orientuoto   —
į rezultatus, Komisija turėtų užtikrinti, kad delegacijos ir nevalsty-
biniai subjektai galėtų naudotis pakankamais ištekliais, konsultaci-
jomis ir ekspertų žiniomis, reikalingais kiekybiniams ir kokybiniams 
veiklos rezultatų rodikliams nustatyti, taikyti, stebėti ir ataskaitoms apie juos teikti.
Tvarumas
Tvarumui didinti Komisija, dirbdama su nevalstybiniais subjektais,  —
turėtų apsvarstyti galimybę taikyti įvairias priemones, o ne tik  
projektus.
Komisija turėtų daryti atrankines įgyvendintų nevalstybiniams   —
subjektams skirtų projektų tvarumo ir ilgaamžiškumo peržiūras.49 Audito Rūmų 2007 finansinių 
metų metinės ataskaitos 8 skyriaus 
8.18 dalis.
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese37
PARENGTA NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ GEBĖJIMŲ 
UGDYMO AKR ŠALYSE STRATEGIJA, TAČIAU TOKIA 
STRATEGIJA DAR NEPARENGTA DAUGELIUI ALA ŠALIŲ
 90.  Daugeliui ALA šalių strategija neparengta. Priešingai nei AKR šalyse, 
kuriose naudojamos geografinės programos, ALA šalyse pastebima pernelyg didelė priklausomybė nuo teminės programos, skirtos nevals-tybinių subjektų gebėjimams ugdyti. Audito Rūmų nuomone, tai nėra 
gerai, nes tai prieštarauja VBP reglamente nustatytam principui, kad jei tik įmanoma, turėtų būti taikomos geografinės programos.
REKOMENDACIJOS DĖL STRATEGIJOS KŪRIMO
Komisija turėtų parengti nevalstybinių subjektų gebėjimų ugdymo  
ALA šalyse strategijas ir nustatyti, į kuriuos nevalstybinius subjektus, 
sektorius ir temas turėtų būti orientuojamasi, kokie bus taikomi darbo 
metodai ir kaip bus užtikrintas nuoseklumas kitų programų atžvilgiu. Ji 
turėtų persvarstyti AKR ir ALA šalims taikomos metodikos skirtumus.
NORS GEBĖJIMŲ UGDYMO PROGRAMOS YRA TINKAMOS, 
JŲ GALIMYBĖS IŠNAUDOTOS NE IKI GALO
 91.  Nustatyta, kad programos, kurių auditas buvo atliekamas, yra labai tinka-
mos, tačiau jos turi būti įvertintos atliekant išsamų lyginamąjį tyrimą, kuris ALA šalyse nebuvo atliekamas. Visgi programų galimybės išnau-dotos ne iki galo – daugiausia dėl to, kad jų valdymo procedūros  ir struktūra iš esmės gana sudėtingos. Šio sudėtingumo pasekmės  nebuvo įvertintos nuo pat pradžių, todėl buvo gaištamas laikas ir  sumažėdavo laiko aktyviam projektų įgyvendinimui, taigi pablogė-davo veiksmingumo ir tvarumo perspektyvos.
 92.  Įgyvendinant šias programas, gali kilti loginis prieštaravimas, pasireiškian-
tis tuo, kad gebėjimų ugdymo parama nevalstybiniams subjektams, 
kuriems gebėjimus ugdyti reikia labiausiai, skiriama pagal (kvietimo 
teikti pasiūlymus) procedūrą, skirtą veiksmingiausiems nevalstybi-
niams subjektams atrinkti.
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese38
REKOMENDACIJOS DĖL GEBĖJIMŲ UGDYMO  
PROGRAMŲ ĮGYVENDINIMO
Planuodama šias programas, Komisija turėtų visokeriopai įvertinti jų 
sudėtingumą. Be to, ji turėtų atsižvelgti į neišvengiamai sudėtingų  
struktūrų ir teisinės sistemos sąryšį ir skirti išteklių politikos tikslų  siekimo būdams ištirti atsižvelgiant į šiuos apribojimus.
Turėtų būti ištirtos dabartinių procedūrų alternatyvos, sudarančios  
galimybę taikyti labiau strategiškai orientuotą požiūrį (pvz., geriau  išnaudoti techninės pagalbos pajėgumus, taikyti partnerystės susita-
rimus, įvairių paramos teikėjų finansavimą) ir geriau pasiekti piliečių 
organizacijas (pvz., naudoti pakopomis išdėstytas dotacijas).
  Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2009 m. kovo 18 ir 
19 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.
  Audito Rūmų vardu
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Pirmininkas
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese39
SU NEVALSTYBINIAIS SUBJEKTAIS 
SUDARYTŲ SUTARČIŲ VERTĖ
EuropeAid  duomenimis, su nevalstybiniais subjektais sudarytų sutarčių 
vertė 2006 ir 2007 m. buvo atitinkamai 836,43 ir 915,26 milijono eurų (neskaitant humanitarinės pagalbos
1):
(milijonais eurų)
SRITIS 2006 m. 2007 m.
Teminės programos 555,04 430,11
Bendras fi  nansavimas su NVO 200,10 207,89
Decentralizuotas bendradarbiavimas 6,30 0,18
Žmogaus teisės ir demokratija 97,28 40,72
Aplinkosauga 59,14 21,08Maisto sauga 74,84 109,26
Lyčių lygybė 2,90 0,85
Sveikata 91,64 25,60
Priešpėstinės minos 4,99 8,97
Migracija ir prieglauda 16,28 15,56
Nelegalūs narkotikai 1,57 0,00
Atstatymas/Pabėgėliai 17,02 21,64
Kitos programos 0,45 18,1
Geografi  nės programos 73,92 164,00
Azija 19,62 116,93
Lotynų Amerika 3,55 4,26Viduržemio jūros regionas 45,49 6,85
Tacis 5,26 35,96
Bendrasis biudžetas iš viso 646,43 633,85
Europos plėtros fondas 190,00 281,41
IŠ VISO 836,43 915,26I PRIEDAS
1 Nuo XX a. dešimtojo 
dešimtmečio NVO aktyviai 
bendradarbiauja įgyvendinant 
humanitarinės pagalbos veiksmus. 
Humanitarinės pagalbos generalinis direktoratas yra 
sudaręs ilgalaikes bendrąsias 
partnerystės sutartis su įvairiomis 
NVO. Apie 50 % šio direktorato 
skiriamų lėšų tenka NVO (2007 m. – 
apie 353 milijonus eurų).
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese40
II PRIEDAS
PAGRINDINĖS KOTONU SUSITARIMO NUOSTATOS, 
SUSIJUSIOS SU NEVALSTYBINIAIS SUBJEKTAIS
4 straipsnis:
[...] Šalys pripažįsta nevalstybinių subjektų papildomą vaidmenį ir  
nevalstybinių subjektų bei decentralizuotų vietos valdžios institu-cijų įnašo į plėtros procesą galimybes. Šiuo tikslu [...] nevalstybiniai 
subjektai ir decentralizuoti vietos valdžios subjektai, jei reikia:
informuojami ir įtraukiami į konsultacijas dėl bendradarbiavimo  —
politikos ir strategijų, dėl bendradarbiavimo prioritetų ypač tose srityse, kurios su jais yra susijusios arba turi tiesioginį poveikį, ir dėl politinio dialogo;
aprūpinami finansinėmis lėšomis [...], siekiant paremti vietos plėt- —
ros procesus;
įtraukiami į bendradarbiavimo projektų ir programų įgyvendinimą  —
tose srityse, kurios su jais susijusios arba kuriose minėti subjektai 
turi santykinės naudos;
aprūpinami parama gebėjimų formavimui kritinėse srityse, siekiant  —
sustiprinti minėtų subjektų pajėgumus visų pirma organizavimo 
ir atstovavimo atžvilgiu, sutvirtinti konsultavimo mechanizmų,  
įskaitant informacijos perdavimo ir dialogo kanalus, kūrimą ir  skatinti strategines sąjungas.
6 straipsnis:
1. Bendradarbiavimo dalyviai:
 – nevalstybiniai subjektai:  a)  privatus sektorius;  b)  ekonominiai ir socialiniai partneriai, įskaitant profesinių 
sąjungų organizacijas;
  c)  visų formų pilietinė visuomenė pagal šalies charak-
teristikas.
2. Tai, ar Šalys pripažįsta nevyriausybinius subjektus, priklauso nuo 
to, kaip minėti subjektai sprendžia gyventojų poreikius, nuo jų 
konkrečios kompetencijos ir nuo to, ar jie yra organizuoti bei  
valdomi demokratiniu ir skaidriu būdu.
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese41
7 straipsnis. Gebėjimų formavimas
Pilietinės visuomenės indėlį į plėtrą galima padidinti stiprinant ben-
druomenės organizacijas ir ne pelno nevyriausybines organizacijas 
visose bendradarbiavimo srityse. Tam prireiks:
skatinti ir remti tokių organizacijų kūrimą ir plėtrą; —
nustatyti tokių organizacijų įtraukimo į plėtros strategijų ir pro- —
gramų rengimą, įgyvendinimą ir įvertinimą tvarką.
10 straipsnyje nustatyta,
kad šiame [politiniame] dialoge turi aktyviau dalyvauti pilietinės  
visuomenės organizacijos.
19 straipsnis. Principai ir tikslai
1. …
2. …3. Kiekvienos AKR šalies vyriausybė ir nevalstybiniai subjektai inici-
juoja konsultacijas dėl šalies plėtros strategijų ir joms skiriamos Bendrijos paramos.
33 straipsnis. Institucinis vystymas ir gebėjimų formavimas
[…] Bendradarbiavimas aprėpia visas bendradarbiavimo sritis ir sek-torius, siekiant paskatinti nevalstybinių subjektų atsiradimą ir jų  
gebėjimų stiprinimą, ir sustiprinti informavimo struktūras ir jų bei  nacionalinės valdžios institucijų tarpusavio dialogą ir konsultacijas, įskaitant regioniniu lygiu.II PRIEDAS
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese42
57 straipsnis:
[…] Nepažeisdami pirmiau išdėstytų nuostatų, reikalavimus atitinkan-
tys nevalstybiniai subjektai taip pat gali būti atsakingi už programų 
ir projektų siūlymą ir įgyvendinimą jiems svarbiose srityse.
58 straipsnis. Teisė gauti finansavimą
[…] Teisę gauti šiame Susitarime numatytą finansinę paramą pre-liminariose nacionalinėse ir regioninėse programose nustatytomis  
sąlygomis turi AKR valstybių ir Bendrijos vietos lygmens nevalstybi-
niai subjektai.
IV priedo 4 straipsnis.
Preliminarios programos projektas apima šiuos dalykus: […] reikala-vimus atitinkančių nevalstybinių subjektų identifikavimą ir išteklius, skirtus nevalstybiniams subjektams, taip pat remiamos veiklos, kuria 
neturi būti siekiam pelno, aprašą […].
IV priedo 5 straipsnis.
[…] [į jungtinę metinę peržiūrą] pirmiausia įtraukiamas [...] panaudotų nevalstybiniams subjektams atidėtų išteklių vertinimas.II PRIEDAS
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese43
NAGRINĖTŲ PROGRAMŲ, PROJEKTŲ IR VIETOS MASTO 
KVIETIMŲ TEIKTI PASIŪLYMUS SĄRAŠAS
NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ GEBĖJIMŲ UGDYMO PARAMOS PROGRAMŲ SĄRAŠAS
Sritis Projekto apibūdinimas Šalis / RegionasES indėlis 
(eurais)
ALA Bendra su Andų pilietine visuomene ES ir Andų bendrijos 
veiklaAndų bendrija 4 100 000
ALA Mažos iniciatyvos, vykdomos vietos inovacinių NVO (SMILING) Bangladešas 8 000 000
EPF Pilietinės visuomenės fondas Etiopija 10 000 000
EPF Nevalstybinių subjektų iniciatyvų rėmimas ir stiprinimas 
(ARIANE)Malis 7 000 000
Pietų Afrika Parama pilietinės visuomenės gynimo programai (CSAP) Pietų Afrika 10 000 000
Pietų Afrika Pietų Afrikos žmogaus teisių fondas (FHR) Pietų Afrika 25 000 000
EPF Pilietinės visuomenės gebėjimų formavimo programa Uganda 8 000 000
IŠ VISO 72 100 000
NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ PROJEKTŲ SĄRAŠAS
Sritis Projekto apibūdinimas Šalis / RegionasES indėlis 
(eurais)
EIDHR Parama Bangladešo vietos gyventojų žmogaus teisėms – 
NVO: IPDSBangladešas 88 587
NVO Beturčių vaikų rengiamojo švietimo projektas – 
NVO: Secours catholiqueBangladešas 253 179
NVO Haor kaimo plėtros skatinimas (ARCH) – 
NVO: Concern World WideBangladešas 471 970
Maisto sauga Maisto saugos didinimas remiant teises ir mokant tvariai 
gyventi (FOSHOL) – NVO: ActionAidBangladešas 2 322 170
Maisto sauga Žemdirbystės išteklių apsauga ir maisto saugos didinimas, 
orientuotas į pažeidžiamas kaimo šeimas, gyvenančias Damot Gale ir Kachira Bira – NVO: Inter AideEtiopija 700 000
NVO Woreda gebėjimų formavimas – NVO: Farm Africa Etiopija 1 096 597
Maisto sauga Gebėjimų ugdymas maisto saugos srityje, Shashogo ir Alaba 
Woredas vietovėse – NVO: LVIAEtiopija 630 500
EIDHR Menja tautinių mažumų, gyvenančių Chena ir Gimbo 
Woredas vietovėse, socialinė integracija – NVO: ActionAidEtiopija 90 000
EIDHR Su pagarba žmogaus teisėms ir jų gynimu susijusios veiklos 
skatinimas, siekiant sumažinti kankinimus ir reabilituoti politinės prievartos aukas – NVO: CAPSPeru 94 415
Socialinė lytis Smulkiu verslu užsiimančių moterų ir šeimos verslo įmonių 
prisijungimo prie ofi  cialios darbo sistemos skatinimas – 
NVO: M. Manuela RamosPeru 665 458III PRIEDAS
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese44
NVO Konkurencinį potencialą turinčių labai mažų neturtingų 
įmonių integracija į vietinių ir regioninių rinkų ekonominę veiklą – NVO: Oxfam NovibPeru 1 500 000
NVO Institucijų stiprinimas ir vietinės ekonomikos skatinimas, 
siekiant sumažinti skurdą Junino srityje – NVO: Frères des 
HommesPeru 715 780
NVO Socialinės apsaugos teisių suteikimas Pietų 
Afrikoje – NVO: DanChurchPietų Afrika 587 820
NVO Salezijos jaunimo gebėjimų formavimo projektas – 
NVO: Coop. Mission au DéveloppementPietų Afrika 400 000
Pietų Afrika Parama policijai, siekiant išsiaiškinti nusikaltimus prieš moteris 
ir vaikus Rytų Kape – NVO: FAMSAPietų Afrika 59 204
Pietų Afrika Parama policijai, siekiant išsiaiškinti nusikaltimus prieš moteris 
ir vaikus Rytų Kape – NVO: NICRO – Parama aukomsPietų Afrika 85 435
IŠ VISO 9 761 115
VIETOS MASTO KVIETIMŲ TEIKTI PASIŪLYMUS SĄRAŠAS
Sritis Kvietimo teikti pasiūlymus apibūdinimas Šalis / RegionasES indėlis 
(eurais)
Maisto sauga Kvietimas teikti pasiūlymus pagal 2003 m. maisto saugos 
programąBangladešas 4 500 000
EIDHR Kvietimas teikti pasiūlymus įgyvendinant Europos iniciatyvą 
remti demokratiją ir žmogaus teises (EIDHR) – Bangladešo mikroprojektai – 2006 m.Bangladešas 525 000
EIDHR 2006 m. Europos iniciatyvos remti demokratiją ir žmogaus 
teises (EIDHR) mikroprojektų programa, skirta kampanijai „Demokratijos skatinimas“Etiopija 975 000
Maisto sauga 2005 m. maisto saugos programa – Asignavimai 
nevyriausybinėms organizacijomsEtiopija 5 000 000
EIDHR 2005 m. Europos iniciatyvos remti demokratiją ir žmogaus 
teises mikroprojektų programaPeru 575 000
EIDHR 2006 m. Europos iniciatyvos remti demokratiją ir žmogaus 
teises (EIDHR) mikroprojektų programaPeru 380 000
Pietų Afrika Parama policijai, siekiant išsiaiškinti nusikaltimus prieš moteris 
ir vaikus Rytų KapePietų Afrika 750 000
IŠ VISO 12 705 000III PRIEDAS
NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ PROJEKTŲ SĄRAŠAS
Sritis Projekto apibūdinimas Šalis / RegionasES indėlis 
(eurais)
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese45
VIETOJE APLANKYTI VYSTOMOJO BENDRADARBIAVIMO DALYVIAI
Šalis*Valstybinės institucijos 
(įskaitant vietos valdžios 
institucijas)NVO
Kiti nevalstybiniai 
subjektaiKiti paramos 
teikėjaiŠiaurės Pietų
Etiopija Finansų ir ekonominės 
plėtros ministerija
Gebėjimų formavimo 
ministerija
Vandens ir gamtos išteklių 
vystymo biurai, įsisteigę Alabos ir Dale Gale Woredas (srityse)Inter Aid
LVIA
CAFOD/Trocaire
Oxfam GBCISP
German Agro 
ActionAcord
Hundee
Farm AfricKotonu darbo grupė
EOC-DIDAC
ARRD-AFM
Woreda (srities) 
plėtros asociacija, įsisteigusi Konse
Derašo gyventojų 
plėtros asociacija
Bedeno drėkinimo 
kooperatyvas, įsisteigęs Alab Woreda
Kebele Iddirs Dale 
Gale WoredaKanada (CIDA)
Švedija (SIDA)
Irish Aid
JK (DFID)
Bangladešas Vyriausiasis kontrolierius ir 
auditorius
Užsienio reikalų ministerijaFinansų ministerija 
(Ekonominių santykių departamentas)
NVO reikalų biurasActionAid 
Bangladesh
Caritas 
Bangladesh
Concern 
Worldwide
Save the Children 
USBRAC
Vietos gyventojų 
plėtros tarnybos
Noakhali 
kaimo plėtros organizacija
Privačių kaimo 
plėtros iniciatyvų programa (PRIP fondas)Bangladešo NVO 
asociacija
Defuliapar mokyklų 
valdymo asociacija
Bhubankura 
mokyklų valdymo asociacija
Rytų Barahipur 
ūkininkų grupė
Ramkrishnopur 
ūkininkų grupė
Ewajsbalia 
galvijininkystės tarnybų centrasAustralija 
(AusAID)
Kanada (CIDA)
Nyderlandai
JK (DFID)UNDP (Jungtinių 
Tautų plėtros programa)
Pasaulio maisto 
programa
* Išsamūs nagrinėtų projektų ir kvietimų teikti pasiūlymus duomenys pateikti III priede .IV PRIEDAS
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese46
IV PRIEDAS
Šalis*Valstybinės institucijos 
(įskaitant vietos valdžios 
institucijas)NVO
Kiti nevalstybiniai 
subjektaiKiti paramos 
teikėjaiŠiaurės Pietų
Peru Junino darbo ir užimtumo 
skatinimo regioninė administracija
Huancayo provincijos 
taryba
Tarma miesto taryba
Palca miesto tarybaOxfam Novib,
Assoc. Frères des 
Hommes
German Agro 
ActionCAPS
Mov. Manuela 
Ramos
Idesi
Adec/Atc
Vaikams skirta 
priemonėCopeme
Coremype JuninJunino prekybos 
rūmai
2 Puente Piedra 
moterų asociacijos
Huallquin ūkininkų 
asociacija
Huancayo 
amatininkų asociacija
Huancayo batsiuvių 
acociacija
San Juan Lurigancho 
bendruomenės komitetas
Paucamarca 
bendruomenės asociacijaBelgija
Ispanija (AECI)UNDP
Pietų Afrika Pilietinės visuomenės 
gynimo programa (CSAP)
Lyčių ir lygybės komisija 
(CGE)
Pietų Afrikos žmogaus 
teisių komisija (SAHRC)
Valstybės politika, Port 
Elizabetas
Finansų ministerija 
(Tarptautinio bendradarbiavimo plėtros departamentas)
Teisingumo ministerija 
(už paramos teikėjų koordinavimą atsakingas skyrius), PretorijaSalezijos centras, 
Keiptaunas
Black Sash 
National
FAMSA
NICRO
Pagalbos aukoms 
centras, Port Elizabetas
Žmogaus teisių 
fondas (FHR)Pietų Afrikos AIDS 
fondas
Pietų Afrikos 
institutas
Policijos studijų 
centras
Saugumo studijų 
centras
Khulumani paramos 
grupė
Teisininkai – už 
žmogaus teises
Pietų Afrikos 
tarptautinių reikalų institutas
SOSTsogang SechabaPrancūzija
Vokietija
Graikija
AirijaNyderlandaiJK (DFID)
JT kovos su 
narkotikais ir nusikalstamumu biuras
* Išsamūs nagrinėtų projektų ir kvietimų teikti pasiūlymus duomenys pateikti III priede .
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese47
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
SANTRAUKA
I.
Kintančias aplinkybes, kurias teisingai  
nurodė Audito Rūmai, vis dėlto reikėtų  
apsvarstyti visais aspektais.
Tarptautinėje paramos teikėjų bendruome-
nėje ir šiek tiek su vyriausybėmis gavėjo-
mis iš tikrųjų kalbama apie kintantį požiūrį, tačiau taip pat neįtikėtinai pasikeitė vysto-
mojo bendradarbiavimo srityje veikiančių  
nevalstybinių subjektų (NS) (tarptautinių ir 
vietos) kiekis ir kokybė (taip pat toliau žr.  
18 dalį).
Komisija pažymi, kad nėra sąvokos „nevy-
riausybinės organizacijos“ suderintos api-
brėžties ir, atsižvelgdama į šių organizacijų 
prašymą, yra pasirengusi aptarti šį klausimą 
su Europos Parlamentu (19 dalis, 2006 m.  
biudžeto įvykdymo patvirtinimas).
Taip pat reikia apsvarstyti skirtingus EPF ir 
bendrojo biudžeto teisinius pagrindus su  
NS įgyvendintina veikla susijusių nuostatų  
srityje.
III.
Išskaidžius atitinkamų programų valdymą  
ir visų pirma delegacijų atliekamą kvietimų teikti pasiūlymus vietos lygmeniu valdymą Komisijos delegacijos ir vietos NS pradėjo  
gerokai daugiau sąveikauti.
Reikia paminėti kelis kitus veiksnius, turin-
čius įtakos NS dalyvavimui vystomojo ben-
dradarbiavimo procese:
geografinių (biudžeto ir EPF) ir teminių  •
programų skirtumai;
vyriausybių partnerių prioritetai ir   •
atsakomybė;
pagalbos veiksmingumo darbotvarkė; •
NS pokyčiai (skaičius, kokybė ir rūšis). •
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese48
IV.
Komisijos taikomomis atrankos procedūro-
mis siekiama nustatyti pasiūlymus, kuriais  būtų maksimaliai padidintas bendras prog-
ramos veiksmingumas, be Audito Rūmų  
nurodytų kriterijų, apsvarstant siūlomų  veiksmų pagrįstumą ir ekonomiškumą bei  pareiškėjų ir partnerių finansinius ir veiklos 
pajėgumus.
Kvietimų teikti pasiūlymus mechanizmas  
susijęs su plačiu paskelbimu, skaidrumu,  
aiškiomis gairėmis ir nuosekliu procedūrų  
bei finansinių taisyklių aiškinimu.
Yra nemažai ex post  vertinimų ir stebėjimo 
mechanizmų, kuriuos taiko Komisija ir kuriais 
taip pat vertinamas šių veiksmų tvarumas  
projektų lygmeniu.
V.
Kaip pažymėjo Audito Rūmai, NS dalyvavimo 
klausimas pagal Kotonu susitarimą spren-
džiamas įvairiais būdais, palyginti su ne AKR 
šalims taikomais reglamentais. Tai taip pat 
taikoma galimybei gauti finansavimą NS  
gebėjimų ugdymui šalyje. Todėl NS gebė-
jimų ugdymo finansavimas ne AKR šalyse iš 
esmės apsiriboja temine programa.
Esant tokiems apribojimams pradėtas reikš-
mingas darbas siekiant labiau susisteminti sąveiką su NS, o centrinės tarnybos atliko  įvertinimą, susijusį su NS dalyvavimu (Audito Rūmams pateikta ataskaita).VI.
Nepaisant to, kad ankstesniame ALA regla-mente oficialiai nenumatyta parama NS  gebėjimų ugdymui, Lotynų Amerikoje ir  
Azijoje vykdomi įvairūs tyrimai ir programos 
šiuo klausimu.
Daug projektų ir (arba) programų Azijoje ir 
Vidurinėje Azijoje, kurios yra ir (arba) bus  
įgyvendinamos per nevyriausybines orga-nizacijas, patvirtinti 2007 ir 2008 m. Nors jų 
pirminis tikslas yra padėti mažinti skurdą,  
gerinti galimybę gauti socialines paslaugas 
ir gerinti valdymą bei teisinės valstybės prin-
cipų įtvirtinimą, siekiant šių tikslų, jomis  remiami nevalstybiniai subjektai.
VII.
Komisija stiprina NS dalyvavimą tokiomis  priemonėmis:
geresnis žinių valdymas panaudojant   •
PADOR ir geresnis žinių skleidimas  
panaudojant CISOCH;
bandomųjų lyginamųjų tyrimų, parengtų,  •
jei įmanoma, glaudžiai bendradarbiau-
jant su vyriausybe, pradėjimas;
nuspėjamumo ir skaidrumo, susijusio su  •
konsultacijų procesu, gerinimas.
Komisija ir toliau paprastins kvietimų teikti 
pasiūlymus procesą, trumpins procedūrą ir skatins įgyvendinimą vietos lygmeniu.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese49
Komisija mano, kad esama kontrolės sistema 
užtikrina patikimą finansų ir sutarčių vyk-
dymo priežiūrą.
Delegacijų ir NS darbuotojai toliau bus  
mokomi, įskaitant mokymą naudotis veiklos 
rezultatų rodikliais.
Svarstomas priemonių derinys, atsižvelgiant 
į finansinių reglamentų, EPF, VBP, EIDŽTR ir 
EKPP nustatytą reguliavimo sistemą.
Pageidautina, kad gebėjimų ugdymas būtų 
vykdomas naudojant geografines progra-
mas, o pagal pagalbos derinimo principą rei-
kalaujama, kad šalių partnerių vyriausybės 
šiomis aplinkybėmis apibrėžtų strategijas,  
sektorius ir temas. Komisija ir toliau skatins 
NS dalyvavimą.
Struktūriškai siekiama vis didesnės įvairių  
priemonių ir programų sąveikos, kad būtų  
geriau papildoma veikla, remiantis dviša-
liu, teminiu ir regioniniu pagrindu. Be to,  Komisija aktyviai dalyvauja paramos teikėjų 
koordinavimo procesuose. Komisija mano,  kad reikėtų apsvarstyti kitus kanalus, kaip  antai papildomų dotacijų teikimo galimybės išplėtimą.ĮVADAS
2.
Komisija pažymi, kad nėra suderintos sąvokos 
„nevyriausybinės organizacijos“ apibrėžties 
ir, atsižvelgdama į šių organizacijų prašymą, yra pasirengusi aptarti šį klausimą su Euro-pos Parlamentu (19 dalis, 2006 m. biudžeto 
įvykdymo patvirtinimas).
5.
Žr. atsakymą į 52 dalies pastabas.
AUDITO APIMTIS IR METODAS
PASTABOS
18.
Nuo pat pirmųjų dienų Komisija rėmė NS  
vaid menį vystymosi srityje ir išplėtojo  
paramos politiką ir finansavimo veiklą, kad paleng vintų jų dalyvavimą. Audito Rūmų  
nurodyti orientaciniai dokumentai, kaip  
antai komunikatai ir gairės, aiškiai parodo, 
kad tai svarbu.
Tačiau „Europos konsensusą dėl vysty-
mosi“, kurį teisingai priminė Audito Rūmai, reikėtų apsvarstyti atsižvelgiant į visus jo  aspektus.
Iš tikrųjų požiūriai keičiasi (pritaikymas  
pagal vyriausybių partnerių prioritetus, atsa-komybė, derinimas...), tačiau taip pat neįti-
kėtinai pasikeitė vystymosi srityje veikiančių 
vietos ir tarptautinių NS kiekis ir kokybė.
Šie pokyčiai yra svarbiausi, siekiant suvokti 
NS dalyvavimo vystomojo bendradarbiavimo procese galimybes ir ribas.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese50
Be to, dvišalio bendradarbiavimo aplinkybė-
mis taikomi metodai labai skiriasi nuo temi-nėse programose taikomų darbo metodų.
21.
Nors Komisija teisiškai neprivalo to daryti,  ji patvirtina, kad visada kuo labiau stengėsi konsultuotis su NS, tai buvo politinis tikslas, 
jei vietos sąlygos buvo palankios tokioms  konsultacijoms.
Palyginti su praėjusiais programavimo lai-
kotarpiais, 2007–2003 m. programavimo lai-
kotarpiu EB labiau stengėsi konsultuotis su pilietine visuomene. Be to, poreikis aktyviai 
konsultuotis su pilietine visuomene pabrėž-
tas 2007–2013 m. strateginių dokumentų lai-
kotarpio vidurio apžvalgos gairėse.
Rengiant 2002–2006 m. šalių strateginius  
dokumentus (ŠSD) nebuvo bendro teisinio  įpareigojimo dėl to, kad programavimas Azi-
joje ir Lotynų Amerikoje apimtų NS, ir decen-
tralizavimas buvo tik prasidėjęs. Delegacijos, 
kuriose apsilankė Audito Rūmų atstovai,  
buvo decentralizuotos trim skirtingais eta-pais (1 – Pietų Afrika ir Malis, 2 – Etiopija ir 
Peru ir 3 – Bangladešas), todėl kai kuriais  atvejais už ŠSD parengimą iš esmės buvo  atsakingos centrinės tarnybos.
Taip pat žr. atsakymą į 22 dalies pastabas.22.
Įvairių suinteresuotųjų šalių dalyvavimas  
programavimo procese labai priklauso nuo konkrečios kiekvienos šalies padėties ir  
bendradarbiavimo srityje galiojančių tei-
sės aktų. Pagal dvišalį bendradarbiavimą  ir atitinkamai pagal Paryžiaus deklaraci-jos išvadas ir Europos konsensusą, jei tik  
tai įmanoma, vyriausybės partnerės turėtų  
vadovauti ir jos turėtų būti vis dažniau atsa-kingos už įvairių konsultacijų su įvairiomis 
suinteresuotosiomis šalimis rengimą. Komi-
sija akivaizdžiai remia bet kokį konsultacijų 
procesą, tačiau už galutinius prioritetus ir  
tikslus turi būti atsakinga šalis partnerė ir jų negalima primesti.
NS konsultacijų procesas, kuriuo vadovautasi 
rengiant Peru ŠSD, buvo pirmasis mėginimas 
taikyti struktūrizuotą požiūrį, nors pagal tuo 
metu galiojusį ALA reglamentą oficialiai  
nebuvo reikalaujama jokių konsultacijų. Šis metodas bus plėtojamas ateityje, atliekant 
programavimą.
23.
Gairės – tai orientaciniai dokumentai. Jei  įmanoma, jos turi būti įgyvendinamos  
pragmatiškai, atsižvelgiant į konkrečias  aplinkybes.
24.
AKR ir VBP šalių negalima palyginti, nes jų 
politinės ir teisinės aplinkybės labai skir-tingos. Visos AKR ir ES šalys sutaria dėl NS 
dalyvavimo klausimų, tačiau sprendimą dėl 
VBP reguliavimo priima tik ES.
25.
Tai atitinka tuo metu galiojusį teisinį  pagrindą ir reikalavimus.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese51
26.
Komisija sutinka ir norėtų pabrėžti šiuos  
pagrindinius motyvus, į kuriuos reikėtų atsi-žvelgti visoje ataskaitoje:
Komisija visų pirma pabrėžia, kad, nepai- —
sant NS dalyvavimo sunkumų, delega-cijos sistemingai stengėsi užmegzti  dialogą su NS.
Šie sunkumai yra silpnosios NS bendruo- —
menės vietos, o ši bendruomenė nėra  
vienarūšis darinys, jai trūksta organi-
zuotumo ir atstovaujamumo. Šie veiks-
niai, kartu su nacionaliniais teisės aktų leidybos ir reguliavimo klausimais šalyse 
partnerėse yra kita didelė kliūtis, truk-
danti NS bendruomenei dalyvauti „kaip 
vienam vienetui“ EB vystomojo bendra-
darbiavimo procese.
27.Žr. atsakymus į 24–26 dalių pastabas.
Gvatemalos pavyzdys rodo sunkumus ir  
poreikį apibrėžti teisinius tvaraus kon-
sultacijų su pilietine visuomene proceso  apribojimus.
28.
Plačių užmojų tikslai, įtraukti NS į vystomojo bendradarbiavimo procesą, yra nelengvas  uždavinys. Tačiau tai reikia suprasti kaip  
didelį „politinį iššūkį“, o ne kaip įsipareigo-jimą užtikrinti kiekvieno konkrečios šalies  
NS dalyvavimą.
Komisija norėtų pabrėžti, kad, kalbant apie 
NS, nėra visiems tinkančių mokymų, nes NS „sandara“ įvairiose šalyse labai skiriasi.Nuo 2004 m. gegužės mėn. EuropeAid  vyks-
tant NS programų instruktavimo etapui  pateikė specialiai pritaikytas tiriamąsias  
gaires, o įgyvendinimo etape – į rezultatą  
orientuotas gaires. Delegacijoms taip pat  pateikiamos veiklos gairės, pirma, per intra-netą, kur skelbiamos gairės ir geroji patirtis; 
antra, per regioninius seminarus, kuriuose  
plečiamos žinios apie įsipareigojimą vesti  dialogą su NS ir mainus su kolegomis, ir, tre-
čia, atliekant tyrimus.
Be to, 2008 m. EuropeAid  surengė įvai-
rių seminarų, skirtų delegacijų ir PVO  mokymams teminių veiklos sričių val-
dymo srityje ir konsultacijas su PVO (visos  
išlaidos – 900 000 EUR):
EB vidaus mokymai — : 3 seminarai (Briuse-
lyje, Tbilisyje ir Adis-Abeboje), kuriuose 
iš viso dalyvavo 185 atstovai iš beveik  70 delegacijų, taip pat 4 mokymo sesijos, 
surengtos Briuselyje (120 delegacijų ir  
centrinių tarnybų atstovų).
PVO skirti EB mokymai —  (juose gali daly-
vauti Europos ir vietos PVO): 3 regioni-niai seminarai (Porto-Alegrėje, Jaundėje, Maniloje), kuriuose dalyvavo 49 atstovai iš 28 delegacijų ir 193 Europos bei vietos PVO atstovai.
Šie įvykiai leido ir centrinėms tarnyboms, ir delegacijoms atgaivinti „pilietinės visuome-
nės kontaktinių centrų tinklą“, naudojamą  
vietoje taikomoms metodinėms priemonėms 
skleisti.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese52
2009 m. EuropeAid surengs dar penkis regio-
ninius seminarus, taip pat pradės veikti  2008 m. pabaigoje įkurta Pilietinės visuome-
nės pagalbos tarnyba (angl. CISOCH), be to, 
ketinama sukurti interneto priemonę, kuri  padėtų stiprinti įvairių Komisijos tarnybų  koordinavimą ir skleisti „gerąją patirtį“ su  
NS susijusios veiklos srityje.
29.
Rengiant 2004 m. gaires, NS dalyvavimas  
didinant pagalbos veiksmingumą nebuvo  
įtrauktas į tarptautinę politinę darbotvarkę. 
Atsižvelgusi į šių nesenų pokyčių poveikį  pilietinei visuomenei ir Komisijos praktiniam 
darbui, EuropeAid  parengė gairių dėl pilie-
tinės visuomenės dalyvavimo naujosiose  
pagalbos programose klausimo projektą,  
įskaitant bendrąją biudžetinę paramą ir sek-
torines programas, įgyvendinamas skiriant 
pagalbą iš biudžeto (žr. 74 dalies pastabas, kuriomis Audito Rūmai taip pat atsižvelgia 
į šiuos pokyčius).
31.
Konsultacijų procesas labai sunkus ir užima daug laiko. Siekiant nepažeisti terminų, reikia 
įgyvendinti centralizuotą ir prieinamą tech-ninę priemonę, kad būtų galima leisti greitai ir paprastai pasinaudoti ta pačia diskusijų  „erdve“. „Pilietinės visuomenės pagalbos  tarnyba“ (angl. CISOCH), kaip dokumentinių 
duomenų bazė („wiki“), iš dalies išspręs šį  klausimą.
33.
Žr. atsakymus į 21 ir 69 dalių pastabas.34.
Taip iš tikrųjų atsitiko dėl to, kad buvo vėlai 
priimtas reglamentas, ir tai nebepasikartos, jei tik šalys partnerės norės aktyviai daly-
vauti šiame procese.
Audito Rūmams atlikus auditą dauguma  
delegacijų (įskaitant Peru) konsultavosi su  NS ir ši procedūra bus tęsiama ateityje.
35.
Pagrindinis tikslas buvo užtikrinti didžiau-
sią įmanomą šalių aprėptį pagal teminę  
programą.
Be to, žr. atsakymus į 21, 22, 31, 84 ir 85  
dalių pastabas.
38.
Nuo 2003 m. sausio 1 d. pagal finansinius  
reglamentus skiriant dotacijų sutartis stan-
dartiškai reikalaujama naudoti „kvietimus  teikti pasiūlymus“. Turimo biudžeto nepa-
kankamumas, viena vertus, yra jo sėkmės  
ženklas, tačiau, kita vertus, tai neišvengiama, 
nes išorės pagalbai skiriami skurdūs ištekliai. 
Remiantis senąja NVO bendrojo finansavimo programa ir aiškiai paprašius Europos Parla-
mentui reikėjo paskatinti įtraukiamąjį pobūdį ir paremti NVO iniciatyvos teisę, todėl labiau sukoncentruoto požiūrio nebuvo įmanoma  taikyti (žr. atsakymą į 35 dalies pastabas).  Galėtume sutikti, kad išsamios procedūros  
sudėtingos, tačiau mes turime paisyti priva-lomos norminės bazės, siekdami paskatinti 
tinkamą finansinį valdymą. Nors „nedidelė  
NVO“ nėra apibrėžta, esami duomenys rodo, 
kad kvietimuose teikti pasiūlymus kaip  pareiškėjos (projekto vadovės) ar partnerės dalyvauja įvairiausių dydžių NVO. Taip yra ir todėl, kad nuo 2006 m. pradėjus taikyti kon-cepcijų aprašus sumažėjo pasiūlymų teikimo 
reikalavimų pirmajame procedūros etape.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese53
39.
Galutiniai terminai nustatomi norminėje  
bazėje ir nors leidžiamas tam tikras lanks-tumas, padaryta svarbių patobulinimų. Nors 
Audito Rūmų audituoti projektai susiję su  
praėjusiu laikotarpiu, dabar nuo pasiūlymo pateikimo iki faktinio sutarties pasira-šymo vidutiniškai praeina daug mažiau nei 
metai.
Taip pat primintina, kad esama norminė  
bazė, pagal kurią reglamentuojamas kvie-
timų teikti pasiūlymus skelbimas, susijusi su 
minimaliu teisiniu reglamentavimu; todėl,  
norint panaudoti papildomas viešinimo prie-mones, atitinkamiems dalyviams gali tekti  
pasinaudoti kūrybine vaizduote. Todėl, be  
teisinių reikalavimų, informacija apie kvie-
timą teikti pasiūlymus paprastai skelbiama 
biuleteniuose ar NVO platformų naudojamo-
mis kitomis priemonėmis. Be to, EuropeAid  
daugiau kaip metus informacijos skleidimo tikslais sistemingai siunčia el. laiškus prie  
jos įkurtoms organizacijoms.
Galimybė pasiekti NS piliečių lygmeniu vis 
dar tebėra pagrindinė problema. Nuo 2007 m. delegacijos skelbiami vietos kvietimai teikti 
pasiūlymus padės spręsti šią problemą.
Tačiau nors Komisija pritaiko savo prie-
mones, norėdama užtikrinti viešinimo rei-kalavimų įgyvendinimą, ji nurodo, kad jos  tarnybų galimybės pasiekti visus NS piliečių lygmeniu yra ribotos, ir svarsto, ar tai yra  Komisijos užduotis.40.
Komisija džiaugiasi, kad Audito Rūmai tei-
giamai įvertino priemones, kurių imtasi  gerinti kvietimų teikti pasiūlymus procedūrų 
veiksmingumą.
Patirtis rodo, kad šis naujas metodas iš a) 
esmės davė gerų rezultatų (žr. 39 dalį). Iš tiesų, ribotas konkursas jau palengvina atrankos procedūrą.
Pagal šią sistemą šalims suteikiamas  b) 
ilgesnis ir labiau valdomas laikotarpis.  
Tai didina galimybę numatyti mūsų  
veiksmus ir Komisijos išteklių vidaus  naudojimo, ir NS interesais, kad būtų  
galima suplanuoti jų strategiją ir inves-
ticijas į pasiūlymų teikimą.
Galimų pareiškėjų duomenų registra- c) 
vimas internetu (PADOR) supaprastina  
atrankos procesą ir sutrumpina jo laiką.
Iš tikrųjų, galimybė pritaikyti kvietimus d) 
teikti pasiūlymus didina tinkamų NS  
atrankos proceso veiksmingumą, kaip  
tai įrodė pirmoji patirtis vietos kvietimų teikti pasiūlymus srityje.
41.
Vykdydami pasiūlymų atranką, vertintojai  atidžiai tikrina, ar visoje paraiškoje yra tam tikrų loginės sistemos matricos metodo ele-
mentų (parengiamoji, suinteresuotųjų šalių ir problemų analizė, taip pat projekto pasiū-
lymo tikslų ir strategijų analizė).
Tam tikrų projektų atveju paramos gavėjų  
ar tyrimų diagnostinis nustatymas gali būti sudedamoji paties projekto dalis: pvz., gali būti siekiama suteikti daugiau galių pilie-čių lygmeniu veikiančioms organizacijoms  ir gerinti atsakomybę.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese54
Komisija norėtų pažymėti, kad šį projektą,  
surengus į rezultatus orientuotą stebėjimo vizitą (ROS), 2007 m. stebėjo nepriklauso-
mas vertintojas ir dėl „projekto koncepcijos“ 
gauta įvairių išvadų.
Projektas priskirtas prie ypač svarbių ir geros 
koncepcijos projektų („b“ = geras). Taip pat 
galimas tvarumas įvertintas „a“ (= labai  gerai); aljansas su Darbo ir užimtumo minis-
terija paminėtas kaip vienas iš svarbiausių  
projekto laimėjimų ir kartu pažymėta, kad  
projekte iš tikrųjų glaudžiai bendradarbiauta 
su vietos ir regionų institucijomis.
ROS vizitas yra viena iš naudingiausių darbo 
priemonių delegacijoms stebėti įgyvendi-
nimo užduočių atlikimą. Be to, 2006 m. prie-
monės pradžioje buvo vykdomas projekto  
stebėjimas.
42.
Komisija užtikrina, kad EuropeAid  intraneto 
tinklalapyje būtų skelbiami CONCORD vado-
vai ir siunčiami visiems papildomai įgaliotie-
siems leidimus duodantiems pareigūnams  
atskirai.
43.
Komisija skiria labai daug dėmesio nuola-tiniam savo kontrolės sistemų tobulinimui  ir paskutiniais metais pradėjo taikyti įvairių 
priemonių jų tolesniam stiprinimui, tarp jų yra naujosios dotacijų sutarčių privalomųjų 
išlaidų patikros (2006 m. vasario mėn.) ir  
Komisijos inicijuojamo audito (2007 m. spa-
lio mėn.) sąlygos.44.
Skirtingas NS ir delegacijų atstovų pozicijas 
reikėtų analizuoti atsižvelgiant į skirtingus vaidmenis. Svarstymai dėl delegacijos dar-
buotojų kaitos valdymo decentralizuotame 
kontekste nesiejami su NS, tačiau Komisija juos atidžiai stebi, siekdama užtikrinti tarny-bos tęstinumą ir išlaikyti atitinkamą kokybę. 
Tačiau darbuotojų politikos nulinis augimas, 
padidėjusios lėšos ir naujų delegacijų atida-rymas kelia organizacinių rūpesčių.
EuropeAid  Briuselyje kas ketvirtį rengia  
mokymo kursus darbuotojams (pradedan-
čiųjų ir pažengusiųjų lygmens) dotacijų  procedūrų tema. Regioniniuose semina-
ruose (Briuselyje ir konkrečioje šalyje) taip 
pat reguliariai vyksta mokymai ir organizuo-
jamos darbo grupės. 2009 m. rengiami e.  
mokymosi kursai (bazinis lygmuo), kad dau-
giau delegacijų darbuotojų galėtų dalyvauti 
mokymuose. Neseniai EuropeAid  intranete  
paskelbė DUK, kurie taip pat apima dota-
cijas. Yra planų rengti bendrus seminarus  
su Concord  nariais („mokyti mokytojus“),  
daugelio kvietimų teikti pasiūlymus atveju 
rengiamos atvirų durų dienos.
45.
Geografinės programos dažnai suteikia NS  specialių gebėjimų įgyvendinimo taisyklių  srityje, įgyvendinant bendresnę gebėjimų  
ugdymo strategiją. Todėl gebėjimų ugdymas 
šiais klausimais reguliaresnis ir grindžiamas ilgalaike vizija.
Dėl mokymų žr. 28 dalį (seminarai ir CISOCH 
pilietinės visuomenės pagalbos tarnyba).
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese55
46.
Komisija mano, kad tai, jog vadovas yra teisiš-
kai neįpareigojantis, nebūtinai yra jo nenau-dojimo priežastis. Komisija skelbia CONCORD 
vadovus EuropeAid  intraneto tinklalapyje ir 
yra juos išsiuntinėjusi visiems perįgaliotiems leidimus duodantiems pareigūnams.
Vis dėlto akivaizdu, kad už faktų ir spren-
dimų atskirais atvejais įvertinimą tebeatsako atsakingas leidimus duodantis pareigūnas.
Komisija taip pat plėtoja naujas priemones, 
kuriomis siekiama „vieno langelio“ principu 
pateikti atsakymus į dažnai užduodamus  klausimus ir patenkinti kitokius informaci-
jos poreikius (CISOCH).
47.
Pranešimai visada buvo teikiami laiku ir  
pagal reikalavimus ir daugeliu atveju įgy-
vendinti pakeitimai, siekiant atsižvelgti į NS per CONCORD pateiktą prašymą.
Praktinės gairės (PRAG) turi būti pritaiky-
tos visais atvejais, kai teisės aktų leidėjas  
padaro teisinio pagrindo (biudžeto/EPF) ar finansinio teisinio pagrindo (FR ir įgyvendi-
nimo taisyklių) pakeitimus (pvz., nepriklau-somas įgyvendinimo taisyklių persvarstymas 2007 m. birželio 8 d., nauji teisiniai pagrin-dai, 2007 m. persvarstyti FR ir įgyvendinimo taisyklės, 2008 m. – EPF naujas IV priedas).
Visi pakeitimai atidžiai išplatinami ir visada 
viešai skelbiami internete (taip pat skelbiant 
svarbius pranešimus, technines santraukas ir 
pakeitimų sąrašus).
Vis dėlto, nors atliekami šie PRAG atnaujini-
mai, remiantis principu pacta sunt servanda , 
sudarytos sutartys (ir pridėtos taikytinos jų 
bendrosios sąlygos) galioja tokios, dėl kokių 
susitarta iš pradžių, o jas aiškinant paisoma 
jų sudarymo metu galiojusių taisyklių.CONCORD sistemingai pateikiamos naujos  
taisyklės ir dėl jų aiškinamasi su šia konfe-deracija, pvz., rengiant vadovus.
Kai kuriais atvejais, NS paprašius, Komisija 
leido taikyti lankstesnes taisykles, jei jos  savaime neturėjo grįžtamosios galios (pvz., 2005 m. rugpjūčio 16 d. dokumentas 22238 
dėl orientacinio keitimo kurso).
48.
Savo metinėse ataskaitose Audito Rūmai  
atkreipė dėmesį į tai, kad audito sistema  
patobulėjo dėl neseniai Komisijos taikytų  priemonių. Kartu dauguma Audito Rūmų pati-
krintų audito ataskaitų pagal 2007 m. DAS  
buvo susijusios su sutartimis, pasirašytomis 
iki 2006 m. vasario mėn. Todėl tiriamais atve-
jais nebuvo taikomos naujosios  EuropeAid  
parengtos dotacijų sutarčių išlaidų patikros 
sąlygos, įsigaliojusios naujoms sutartims,  pasirašytoms nuo šios dienos. Šių naujųjų  
sąlygų tikslas – tiksliai nustatyti klaidas, kaip 
antai tas, kurias nurodė Audito Rūmai. Komi-
sija tikisi, kad šių patobulinimų poveikis taps 
vis akivaizdesnis.
49.
Naujieji išorinio finansinio audito, kurį  paramos gavėjai pradėjo laikydamiesi savo EB dotacijos reikalavimų, reikalavmai (t. y.  
suderinti vykstant išlaidų patikros procedū-
rai) galioja visoms naujoms tipinėms sutar-tims, pasirašytoms nuo 2006 m. vasario mėn. 
(kaip nurodyta pirmiau 48 dalyje). Naujausi 
Komisijos inicijuoto audito reikalavimai pra-
dėti taikyti 2007 m. spalio mėn. Nors pirmųjų reikalavimų naudojimas priklauso nuo sutar-ties pasirašymo datos, antrieji reikalavimai taikomi iš karto.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese56
50.
a)Atsakingas leidimus duodantis pareigūnas – pagal dabar galiojančius teisės aktus tokie nesusipratimai nebeįmanomi, nes teisinė  aplinka, susijusi su kilmės taisyklėmis, dabar labiau nusistovėjusi ir palankesnė naudo-tojui. Praktinių gairių A2 priede naudotojui palankiu būdu išvardijamos visos tinkamos šalys pagal kiekvieną teisinį pagrindą.
b)
Taikytinos taisyklės įtrauktos į teisinius  pagrindus ir perkeliamos į tipines finansa-vimo sutartis (kai tai taikytina).
Pagal VBP ir EIDŽTR reglamentus vietos  
mokesčius draudžiama finansuoti ES lėšo-
mis, todėl, atliekant teisinių pagrindų lai-
kotarpio vidurio peržiūrą, Komisija siūlys  
projektą, kuriame numatyta daugiau lanks-
tumo mokesčių klausimu.
Be to, delegacijų tarnybos mėgina teikti  
pagalbą vietoje mokesčių lengvatų srityje,  
imdamosi atitinkamų priemonių paramą  gaunančios šalies atžvilgiu, jei tai lei-
džiama pagal vietos teisės aktus (pvz., jų  
NS statusas dažnai neleidžia taikyti lengvatų 
procedūros).
c)
Dėl valiutų keitimo kurso sistemos pobūdžio 
galima patirti nuostolių arba gauti pelno.  Dėl ypatingo dotacijos sutarties pobūdžio  
reikia patikimo bei prieinamo orientacinio  keitimo kurso šaltinio, kai orientacinis kei-timo kursas nustatomas sutartyje.
Komisijai tenkanti su praktiniu taikymu ir  
apskaičiavimu susijusi administracinė našta tais atvejais, kai dotacijų gavėjai naudoja  
tokias keitimo kurso sistemas, yra nedidelė, palyginti su tokios sistemos poveikiu aišku-mui, skaidrumui ir kovai su sukčiavimu.d)
Prieš patvirtinant pirminį mokėjimą, anali-zuojamos ir tvirtinamos ataskaitos ir (arba) dokumentai, kaip to reikalaujama pagal  finansinius reglamentus.
e)
Viena vertus, suderintos finansinės ir sutar-
tinės procedūros, kita vertus, atsakingas lei-
dimus duodantis pareigūnas savo nuožiūra sprendžia dėl tinkamo finansinio valdymo.
Visų pirma:
papildomų periodinių ataskaitų ar audito  ataskaitų atveju dėl konkrečios projektų val-dymo aplinkos gali reikėti dažnesnės ar išsa-mesnės informacijos; dėl atskiros, specialios banko sąskaitos naudojimo (itin naudinga  palengvinant lėšų atsekimo funkciją audito 
atveju ir nustatant EB mokėtinas palūkanas) 
atitinkamos bendrosios sąlygos leidžia para-
mos gavėjui turėti sąskaitą arba subsąskaitą, kurioje identifikuojamos perkančiosios orga-
nizacijos sumokėtos lėšos ir galima suskai-
čiuoti sukauptas tokių lėšų palūkanas. Jei  
mokėjimo variantai skiriasi nuo bendrosiose sąlygose nustatytų standartų, dėl konkrečios 
darbo aplinkos ar konkretaus projekto lei-
dimus duodančiam pareigūnui gali prireikti 
sumažinti iš anksto finansuojamų lėšų dydį, 
kad būtų geriau kontroliuojama rizika ir  
užtikrinamas patikimas finansų valdymas.  
Iš tikrųjų atsakingas leidimus duodantis  
pareigūnas, prieš išduodamas leidimą, kaip numatyta bendrosiose sąlygose, gali būti  
priverstas sumažinti išankstinio finansavimo mokėjimų sumas ir (arba) gauti papildomos informacijos / paaiškinimų.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese57
52.
Dabar atliekamas darbas siekiant tobulinti:
Komisijos kompiuterinės informacinės   —
sistemos (CRIS) duomenų kokybę, nau-
dojant duomenų žodyną ir duomenų  srautą;
ataskaitų, sąrašų ir statistikos kokybę   —
ir kiekį, naudojant duomenų saugyklos  priemonę.
Siekiant baigti kurti CRIS, pradedami taikyti nauji moduliai:
PADOR ir administraciniai duomenys,   —
siekiant geriau pažinti savo partnerius  ir laikytis „horizontalesnio“ požiūrio;
audito modulis; —
perspektyvų modulis: pasiūlymų regis- —
travimas, vertinimas ir įgyvendinimo  
veiksmai internete;
skelbimas: galimybė internetu suži- —
noti apie visus EuropeAid  paskelbtus  
kvietimus.
2008 m. Komisija paskelbė 2007 m. galutinių 
paramos gavėjų sąrašą ir taip darys toliau.
53.
Projektų įgyvendinimas stiprinamas rengiant mokymus ir konsultavimą; sutartyje patei-
kiamos tipinės ataskaitų formos. Ataskaitų  informacija parengiama naudojant kitus  informacijos šaltinius, kaip antai ROS ata-
skaitas ir apsilankymus vietoje.
54.
Komisijos nuomone, loginės sistemos matri-
cos metodas yra labai svarbi daugelio pro-jektų dalis.Tačiau rezultatų kiekybinis įvertinimas –  
daug kainuojantis mechanizmas, dažnai  neproporcingas nedidelio masto projektų  atveju.
55.
Dėl veiklos rezultatų rodiklių daug tyrimų  
atliko ne tik Komisija, bet ir įvairūs NS, moks-
linių tyrimų centrai, tarptautinės organizaci-jos ir kiti paramos teikėjai, todėl labai sunku 
juos apibrėžti bendru sutarimu ir atlikti  
visuotinai pripažintą lyginamąją analizę.
Tačiau kai kuriose labai ypatingose srityse  
lyginamąją analizę įmanoma taikyti. Tikrin-dama projektų ir programų kokybę, Europe-
Aid  vertina NS programų loginės sistemos  
matricose esančių kiekybinių ir kokybinių  
rodiklių reikšmingumą. Intranete paskelb-
tas kiekybinių ir kokybinių rodiklių sąrašas, 
kuriuo delegacijos galėtų vadovautis reng-damos arba tikrindamos loginės sistemos  
matricas.
56.
Daug paramos ir kontrolės veiklos, įskaitant ir apsilankymus vietoje, atlieka centrinės  
tarnybos ir delegacijos
1. Visi šie mechaniz-
mai yra svarbios bendro NVO / NS įgyvendi-
namų projektų kontrolės ir paramos proceso 
dalys.
Apsilankymus vietoje reikia vertinti pagal jų 
sąveiką su kita stebėjimo ir kontrolės veikla, taip pat atsižvelgiant į turimus žmogiškuo-sius išteklius, turint omenyje didžiulį pilie-tinės visuomenės organizacijų, su kuriomis dirba EuropeAid , skaičių ir įvairovę.
1 Ši veikla, be kita ko, apima projektą įgyvendinančių 
partnerių vidaus valdymo pajėgumų patikrą prieš pasirašant sutartis (įvairių standartizuotų vadovų, kuriuos naudotų 
šie partneriai, parengimas), jų vykdomų sandorių ex ante 
ir (arba) ex post  patikras, reguliarius stebėjimo vizitus ir 
apsilankymus vietoje, prieš atliekant galutinį mokėjimą 
išorės auditorių atliekamą išlaidų patikrą, mokymo sesijas ir atsakymus į visus prašymus pakonsultuoti ar pateikti 
informacijos.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese58
57.
Delegacijų darbuotojai pasirengę atsakyti  į vietos organizacijų klausimus, susijusius su galiojančiomis taisyklėmis, sudarant sutartis su EB. Delegacijų darbuotojai taip pat gali  naudotis vadovais ir mokomąja medžiaga.
Delegacijų darbuotojų apsilankymai vietoje 
gali pagerinti padėtį. Tačiau konkrečios  
patikros, kaip antai finansinis ar sistemos  auditas, yra skirtos veiksmingai spręsti  
finansinius, apskaitos ir išlaidų dokumentų 
klausimus.
58.
Projektų vidaus stebėjimo gairės pareng-tos, paskelbtos ir išplatintos delegacijoms  2007 m. gruodžio mėn.
59.
ROS metodika, kuri yra viena iš kontrolės  
sistemos sudedamųjų dalių, apima decen-tralizuotų ir centralizuotai valdomų pro-
jektų, kurių sutarčių vertė dažnai didesnė,  
atranką.
Į metinius ROS stebėjimo vizitus visada  
įtraukiami NS projektai. Stebėtinų projektų 
sąrašą tarpusavio sutarimu suderina Europe-
Aid,  delegacija ir ROS stebėtojai.
EuropeAid  siekia stiprinti savo stebėjimo  
metodiką ir konsultuojasi su kitais paramos 
teikėjais dėl galimybės nustatyti bendrą ste-bėjimo metodiką, grindžiamą Akros ir Pary-
žiaus deklaracijomis.60.
EuropeAid  interneto svetainėje skelbiamos  
vertinimo sąlygos, kuriose pateikiamos tar-pinio, galutinio ir ex post  vertinimo gairės. 
Komisija prašo tarnybų laikytis dokumento 
struktūros. Komisija primena, kad vertinant svarbiausias dalykas turi būti užduočiai  atlikti pasamdyto subjekto veiklos kokybė ir 
profesionalumas. Pastarasis užtikrina objek-
tyvų vertinimą.
61.
Poveikis yra vienas iš penkių VPK krite-rijų, galiausiai atitinkantis EB projektų ir  programų vertinimo reikalavimus. Be to,  į poveikį atsižvelgiama stebint EB operaci-jas. EuropeAid  parengė ex post  ROS metodiką, 
kuria siekiama įvertinti visų EB finansuojamų 
projektų poveikį ir tvarumą.
Iš tikrųjų teminiai projektai paprastai yra  
daug mažesnio masto ir kartais patikros prie-monės (baziniai duomenys ir  ex post duome-
nys) pernelyg brangios, palyginti su pačios 
priemonės kaina. Tačiau, pvz., kalbant apie 
EIDŽTR, dabar atliekami vertinimai dažnai  apima projektų grupę ir į juos visada sie-
kiama įtraukti rekomendacijas kiekvienam  
projektui atskirai, net jei atliekamas ex post  
vertinimas, nes jomis galima pasinaudoti  
kaip įgyta patirtimi, ateityje rengiant kitas 
priemones.
62.
Dėl loginės sistemos matricos ir veiklos  rezultatų rodiklių žr. 54 ir 55 dalis.
63.
Komisija sutinka, kad tvarumą reikia tikrinti 
ex ante  ir ex post . Todėl ex post  patikros ROS 
atliekamos praėjus 2 metams nuo projektų užbaigimo (taip pat žr. 64 ir 65 dalis).
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese59
2008 m. atliktas ROS stebėtų projektų koky-
binis tyrimas ir nustatyta 17 pagrindinių pro-jektų veiklos rezultatų aspektų. Tyrimas bus paskelbtas 2009 m.
64.
Net jei projektų tvarumas yra esminis daly-
kas, Komisija pripažįsta, kad kai kurie vietos 
ir piliečių lygmeniu veikiantys NS ne visada pajėgūs užtikrinti šį tvarumą. Komisija pabrė-
žia poreikį kartu užtikrinti ir mūsų projektų 
tvarumą, ir pagrindinį tikslą stiprinti vietos NS. Todėl Komisija skatina tikrą Europos NS (gan stiprių) ir vietos dalyvių (gan silpnų)  partnerystę.
65.
Tikras tarptautinių NVO privalumas yra jų  
įvairus finansavimas. Tačiau galimas būdas 
ištaisyti šią padėtį yra skatinti tikrą stiprių 
(tarptautinių) NVO ir gan silpnų (vietos) NVO partnerystę. EuropeAid  kvietimų teikti pasiū-
lymus procedūroje pareiškėjai gali sudaryti 
„konsorciumus“, kuriuose dalyvautų pagrin-
dinė organizacija ir organizacijos partnerės. NS (ypač tarptautiniai) turėtų gebėti ir norėti 
skatinti tarpusavio žinių perdavimą.
66.
Finansiniuose reglamentuose dotacijoms  
veiksmams nustatomas kvietimų teikti  
pasiūlymus mechanizmas, o dotacijos veiklai 
apribojamos vienerių metų laikotarpiu: ilga-laikiai įsipareigojimai ir finansavimas prieš 
reguliavimo sistemą. Todėl projekto trukmė pagal finansinius reglamentus neribojama.67.
Priemonių matrica naudojama atsižvelgiant į reguliavimo ir veiklos sistemos siūlomas  galimybes, o NS daugiausia naudoja projektų metodą.
Įgyvendinimo laikotarpių atžvilgiu reika-
lingas lankstumas. Taip yra žmogaus teisių 
rėmimo atveju, kai trumpalaikiais projek-
tais gali būti prisidėta prie struktūrinių  pokyčių.
68.
Komisijos naudojamas vertinimo procesas  turėtų užtikrinti, kad atrinkti projektai būtų gerai parengti. Tačiau kažkiek ir tam tikro-mis ypatingomis aplinkybėmis trumpalaikiai projektai ne visada gali būti tvarūs. Dėl šios priežasties EuropeAid , plėsdama partnerių  
žinias, panaudojant PADOR, projektų metodą 
papildo partnerių metodu.
69.
NS dalyvavimo klausimas pagal Kotonu susi-
tarimą sprendžiamas skirtingai, palyginti,  
kaip šis klausimas sprendžiamas ne AKR  šalims taikomuose reglamentuose. Tai taip 
pat pasakytina apie NS gebėjimų ugdymo  
šalyje finansavimo galimybę. Todėl ne AKR 
šalių NS gebėjimų ugdymo finansavimas iš 
esmės galimas tik pagal teminę programą.
Esant tokiems apribojimams pradėtas svar-
bus darbas, siekiant sistemingiau didinti  sąveiką su NS, o centrinės tarnybos pradėjo 
taikyti vertinimo mechanizmą, susijusį su  NS dalyvavimu (ataskaita pateikta Audito  Rūmams).
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese60
70.
Komisija sutinka, kad reikėtų vykdyti regio-nines ir nacionalines NS rėmimo strategijas. Neseniai atliktame „Pilietinės visuomenės  kaip pagalbos teikimo kanalo“ vertinime pri-eita prie tokios pat išvados. Šiuo klausimu  keliuose 2009 m. tyrimuose ir regioniniuose seminaruose (Centrinė Amerika, kaimyninės Rytų ir Pietų šalys, Rytų Afrika ir Vidurio  Azija) dėl pilietinės visuomenės ypatingas  dėmesys bus skiriamas šiam klausimui, nes šiuo laikotarpiu jau bus atlikta priemonių ir programų laikotarpio vidurio peržiūra.
Tačiau konkrečių kiekvienai šaliai skirtų stra-
tegijų (lyginamasis tyrimas) parengimas pri-klauso nuo turimo biudžeto ir žmogiškųjų  išteklių.
72.
Nepaisant to, kad pagal ankstesnį ALA regla-
mentą parama NS gebėjimų ugdymui nebuvo formaliai numatyta, šiuo klausimu ir Lotynų 
Amerikoje, ir Azijoje vykdomi įvairūs tyrimai 
ir programos.
Azija: keli projektai / programos Azijoje ir  
Vidurio Azijoje, kurie įgyvendinami / bus įgy-
vendinti pasitelkiant nevyriausybinę orga-
nizaciją, patvirtinti 2007 ir 2008 m. Nors jų 
pagrindinis tikslas yra padėti mažinti skurdą, 
gerinti galimybę gauti socialines paslaugas 
ir gerinti valdymą bei teisinės valstybės  
principų įtvirtinimą, šiais projektais, sie-kiant minėtų tikslų, remiami nevalstybiniai 
subjektai. Visų pirma taip yra Afganistano, Kinijos, Pakistano, Kirgizstano ir Tadžikis-tano atveju.Lotynų Amerika: EuropeAid  tarnybos nese-
niai informavo visas delegacijas Lotynų  Amerikoje apie lyginamųjų tyrimų svarbą.  Be to, bus parengta metodika, kaip geogra-finėmis ar teminėmis priemonėmis palaikyti dialogą.
AKR: neseniai pradėtas tyrimas, siekiant išsa-
miau ištirti šį klausimą taip pat EPF (pranc. Etude de capitalisation des programmes  
d’appui au renforcement des capacités des  
acteurs non-étatiques sous le 9
e FED ).
73.
Per dvejus metus neįmanoma visiškai pasiekti pagrindinių VBP tikslų. Tačiau, kaip paaiš-kinta 72 dalyje, įvairios NS rėmimo prog-
ramos iš tikrųjų įgyvendinamos kai kuriose 
ALA šalyse. Taip yra todėl, kad NS gebėjimų 
ugdymo finansavimas pagal VBP geografines 
programas įmanomas, tik jei po dialogo su šalimi partnere nustatoma, kad tai yra prio-
ritetinis EB bendradarbiavimo programos  
sektorius.
74.
Kaip jau minėta, EuropeAid  tarnybos parengė 
dokumento dėl pilietinės visuomenės daly-
vavimo naujosiose paramos programose  
projektą. Šiame dokumente yra veiklos reko-
mendacijų, susijusių su pilietinės visuomenės 
dalyvavimo makroekonominėse ir sektori-
nėse programose kertiniais aspektais, prie-monėmis, naudotinomis pagal aplinkybes,  
kuriomis veiks programa, ir gebėjimų, kurių reikia pilietinei visuomenei veiksmingai  veikti, ugdymu. Šis dokumentas bus toliau  
tobulinamas 2009 m. Šiame antrajame etape 
bus siekiama tobulinti siūlomą metodiką ir 
pateikti geros veiklos patirties pavyzdžių.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese61
77.
Būtinybė atlikti lyginamąjį tyrimą labai pri-klauso nuo aplinkybių atitinkamoje šalyje.  Pvz., Bangladešo atveju, atsižvelgiant  į NS skaičių Bangladeše, formalus lygina-masis tyrimas negalimas, tačiau delega-cija turi nemažai žinių apie vietos NS ir jų  gebėjimus.
78.
Be norminėje bazėje nustatyto termino ir  
projekto socialinės struktūros kūrimo, dau-
giau dėmesio yra ir bus skiriama laiku atlie-kamam procedūriniam valdymui. Komisija  gali toliau tęsti mokymo ir konsultavimo  veiksmus, tačiau tik jos kontroliuojamais  atvejais.
79.
Prireikus veiksmų įgyvendinimą visada  
galima pratęsti prieš juos užbaigiant. Tam  
tikrais jautriais atvejais įgyvendinimo lai-kotarpio pratęsimas būtinas ir įmanomas  
projekto tinkamo finansinio valdymo sume-
timais. Bendrojo biudžeto ir EPF lėšų neįsi-
savinimo pasekmės skiriasi.
80.
Svarbu prisiminti, kad į kvietimus teikti  
pasiūlymus atsiliepiančios organizacijos  
taip pat turi gebėti įgyvendinti sutarties,  
kuri galėtų būti vėliau paskirta, veiklos ir  
finansines dalis.Todėl, siekiant užtikrinti institucijos finan-
sinius interesus, vertinimo komitetai turi  apsvarstyti pareiškėjų ir partnerių finan-sinius ir veiklos gebėjimus, atsižvelgiant  į siūlomos priemonės mastą, taikymo sritį ir biudžetą. Pagal naująsias bendradarbiavimo priemones paskelbtų kvietimų teikti pasiū-lymus suteikiamos galimybės teikti projektų pasiūlymus 20 000 EUR sumai padidino mažų kaimo organizacijų galimybes sėkmingai  dalyvauti atitinkamuose konkursuose.
Kaimo organizacijas labai sunku pasiekti ir 
kai kurioms delegacijoms tai pavyko ren-giant decentralizuotas informacijos sesijas arba skelbiant informaciją interneto svetai-nėse, laikraščiuose ir kt. Tiesa, kad kvieti-
mai teikti pasiūlymus nepritaikyti mažoms  
ir piliečių lygmeniu veikiančioms organiza-
cijoms, tačiau ši procedūra yra privaloma  
pagal dabartinį Finansinį reglamentą. Be  to, Komisijos poreikiai ir gebėjimai pasiekti 
tokius subjektus taip pat riboti.
Dabar esamos, nors ir labai ribotos papil-
domų dotacijų teikimo galimybės leidžia  pasiekti kai kurias šias piliečių lygmeniu  
veikiančias organizacijas ir prisidėti prie  
gebėjimų ugdymo.
Šis sunkumas išspręstas geografinėse prog-
ramose, pagal kurias kvietimai teikti pasiū-
lymus paprastai yra bendresnės gebėjimų  ugdymo strategijos dalis. Tačiau Komisija  
mano, kad reikia apsvarstyti ir kitus kana-lus, kaip antai papildomų dotacijų teikimo  galimybių išplėtimą.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese62
81.
Audito rūmų nurodytuose darbuotojams  
skirtuose pranešimuose ir gairėse nuro-dyti politiniai tikslai, ne įsipareigojimai. Vis dėlto, skelbiant vietos kvietimus teikti pasiū-
lymus ir naujas gebėjimų ugdymo programas 
geografinių programų kontekste pasiekta  nebloga pažanga skatinant geresnį vietos  
NS dalyvavimą.
Vietos organizacijoms reikia laiko susipažinti 
su naujomis geografinėmis programomis ir procedūromis ir taip išvengti klaidų ir nesu-sipratimų. Patobulinimai taip pat susiję su  platesnėmis naujomis delegacijų funkcijomis 
pagal šias naujas priemones.
Komisija klausia, ar ji gali veiksmingai  
įtraukti daugumą piliečių lygmeniu veikian-čių ir bendruomeninių organizacijų, net jei 
tai būtų svarbu vystomojo bendradarbiavimo 
procesui. Komisija turėtų reikalauti, kad  
šalių partnerių vyriausybės atliktų pagrin-dinį vaid menį skatindamos aktyvų NS daly-
vavimą sprendžiant vystymosi klausimus.
83.
a)
Naująja pagrindine EuropeAid  strategija dėl 
„Techninio bendradarbiavimo ir projektų įgy-
vendinimo skyrių reformos“ plėtojant tech-ninį bendradarbiavimą skatinama geresnė  
valdymo funkcijų ir teminės patirties per-davimo, pasitelkiant įvairių sričių eksper-tus, diferenciacija. Taigi daugiau dėmesio  
skiriama jos kokybei.
b)
Žr. atsakymus į 63–68 dalių pastabas.IŠVADOS 
IR REKOMENDACIJOS
84.
Komisija sutinka su principu, kad NS turi  
visiškai dalyvauti vystomojo bendradarbia-vimo procese, tačiau šis dalyvavimo lygis  skiriasi, atsižvelgiant į įvairius svarstomus  
teisinius pagrindus. Pagal Kotonu susitarimą 
dėl konsultacijų poreikio susitarta ir jos tei-siškai privalomos ir Komisijai, ir valstybėms 
partnerėms. VBP šalims Komisija taiko ES  
reglamentą: ES pastangos veiksmingai kon-sultuotis su NS turi sutapti su nacionalinių valdžios institucijų noru tai daryti.
Be to, Komisijos nuomone, vis dėlto šiuose 
tekstuose turėtų būtų atsižvelgiama į naujas 
realijas, kaip antai derinimą su vyriausybėmis 
partnerėmis ir atsakomybę. EB NS rėmimo  
veiksmais iš tikrųjų atsižvelgiama į dvejopą 
tikrovę – pilietinės visuomenės organizacijų iniciatyvos teisės rėmimą ir didėjantį poreikį 
užtikrinti „derinimą“ su vyriausybių partne-
rių prioritetais.
Taip pat žr. atsakymus į 24–26 dalių pastabas.85.
Naujosios NS ir LA programos įgyvendinimo 
etape EB tinkamai konsultavosi su delega-
cijomis, naudodama koncepcijų aprašus.  
Du pagrindiniai tarpusavyje susiję veiksniai 
paaiškina, kodėl buvo mažai konsultuotasi  su pietų NS:
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese63
suteikiant naujas galimybes pietų NS be  •
abejonės reikėjo, kad delegacijos greitai prisitaikytų (jos turėjo reikalų su naujo pobūdžio suinteresuotosiomis šalimis), 
tačiau daugiausia turėjo prisitaikyti  
patys vietos NS;
vėlavimas patvirtinti VBP ne dėl Komi- •
sijos kaltės pirmaisiais taikymo metais  neleido surengti tikrų ir svarbių konsul-tacijų delegacijose.
Labai artimoje ateityje (atliekant laikotar-pio vidurio peržiūrą ir skelbiant planuojamus 
vietos kvietimus teikti pasiūlymus) Komisija 
padarys viską, ką gali, kad pagerintų kon-
sultacijas. Tačiau Komisija norėtų pabrėžti, 
kad vargu ar praktiškai įmanoma pasiekti  visas vietos suinteresuotąsias šalis. Antai,  
turėtume pripažinti, kad Komisija negali  
veiksmingai įtraukti daugumos piliečių ir  
bendruomeninių organizacijų, net jei jos  būtų labai reikšmingos vystomojo bendra-
darbiavimo procesui.
Rekomendacijos dėl NS dalyvavimo
Komisija pabrėžia, kad NS įtraukimas yra  
vienas iš pagrindinių jos veiksmų aspektų.  
Tačiau šis dalyvavimas turi būti suderintas 
su bendradarbiavimu su suvereniomis vals-tybėmis. NS įtraukimas bus tvirtai remiamas, 
tačiau Komisija negali to primesti.Artimiausioje ateityje Komisija stiprins NS  
dalyvavimą tokiomis priemonėmis:
gerindama savo žinias apie atitinkamus  •
NS, atlikdama bandomuosius lyginamuo-
sius tyrimus, jei įmanoma, parengtus  glaudžiai bendradarbiaujant su valdžios 
institucijomis (nacionalinės valdžios ins-
titucijos turėtų išlikti pagrindinės suin-teresuotosios šalys, atsakingos už tokio socialinio ir politinio lyginamojo tyrimo atlikimą);
gerindama su konsultacijų procesu susi- •
jusį nuspėjamumą ir skaidrumą, kuo daž-
niau rengdama konkrečius tvarkaraščius 
ir pranešimų medžiagą, kad palengvintų 
sąveiką su NS.
Komisija taip pat ketina tobulinti delegacijų darbuotojų konsultavimą. Šiuo tikslu turi  pradėti veikti Pilietinės visuomenės pagal-bos tarnyba (CISOCH) – informacijos kau-pimo ir sklaidos internetu priemonė, skirta 
teikti Komisijos tarnyboms (delegacijoms ir 
centrinėms tarnyboms) ir NS aiškią ir nuo-
seklią informaciją apie pilietinę visuomenę 
ir pilietinei visuomenei. Be to, taip pat žr.  
atsakymą į 28 dalies pastabas, susijusias su 
konkrečiomis gairėmis, seminarais ir planuo-jamais mokymais.
86.
Komisija pripažįsta, kad, ypač vietos NS  
atveju, kvietimai teikti pasiūlymus gali būti 
per sudėtingi. Tačiau ši procedūra pagal  
dabartinį reguliavimą yra vienintelė teisiš-kai įmanoma sistema ir ją privaloma naudoti 
dotacijos sutarties skyrimui. Jos reikia sie-kiant užtikrinti ir tinkamą operacijų valdymą, ir vienodą požiūrį į kandidatus.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese64
Norėdama lengviau pasiekti vietos organiza-
cijas, Komisija supaprastino šią procedūrą, ji taip pat sukūrė PADOR duomenų bazę, kuri 
padeda sutrumpinti terminą nuo kvietimo  
teikti pasiūlymus paskelbimo iki sutarčių  pasirašymo.
87.
Komisija daro viską, ką gali mokymų ir spe-cialaus konsultavimo srityje. Be to, Komisija 
užtikrins optimalią delegacijoms pateiktų  
praktinių priemonių sklaidą. Be to, pradėjus 
veikti Pilietinės visuomenės pagalbos tarny-
bai (naudojant interaktyvią tinklo priemonę) Komisija pateiks suinteresuotosioms šalims 
savo teisinių ir finansinių priemonių sintezę, 
kuria naudotojai galėtų patogiai naudotis  
(žr. 28, 31 ir 46 dalis).
88.
Per paskutinius kelerius metus Komisija per-davė projektų įgyvendinimo įsipareigojimus 
delegacijoms, kad užtikrintų geresnius ste-
bėjimo ir vertinimo gebėjimus šalyje. Be to, 
Komisija yra vienintelė, galinti sustiprinti  
savo vidaus stebėjimo gebėjimus ir pasam-dyti 7 regioninius nepriklausomus rango-
vus, atliksiančius į rezultatus orientuotą  stebėjimą.
Siekdama toliau gerinti įgyvendinimą ir  
stebėjimą, Komisija ėmėsi konsultavimosi  
su kitais paramos teikėjais iniciatyvos  tikslu išplėtoti bendrą stebėjimo sistemą,  
grindžiamą Paryžiaus deklaracija ir Akros  
darbotvarke.
Vertinimas yra tipinė visų projektų ir (arba) 
programų ypatybė. EB taip pat kuria savo  projektų vertinimo IT duomenų bazę, kad  padidintų patirties sklaidą, siekdama geres-nio įgyvendinimo ir geresnių būsimų pro-jektų koncepcijų.89.
Kaip nurodyta 64 dalyje, Komisija sutinka,  
kad projektų tvarumas yra esminis daly-kas ir pripažįsta, kad sudėtinga vienu metu 
užtikrinti finansuojamų veiksmų tvarumą ir 
stiprinti vietos NS. Integruoti ir ilgalaikiai  požiūriai įgyvendinami geografinėse prog-ramose, kurios kuriamos glaudžiai bendra-
darbiaujant su valstybe partnere (visų pirma 
pagal Kotonu susitarimą). Kalbant apie temi-nes programas ir priemones, Komisija norėtų 
pabrėžti jų ypatingą pridėtinę vertę. Euro-
pos Parlamentas išplėtojo ir rėmė temines  
veiklas, siekdamas šių tikslų:
leisti ES veikti net tais atvejais, kai part- •
nerystės labai sudėtingos;
spręsti konkretų klausimą visuotinai, ne  •
regioniniu ar nacionaliniu požiūriu.
Tai rodo ES norą skleisti savo bendras politi-nes / strategines vertybes visame pasaulyje 
(žmogaus teisių apsauga, aplinkos apsauga 
ir kt.).
Komisija toliau taikys naująją kvietimų   —
teikti pasiūlymus praktiką vietos lygme-niu. Ji taip pat pradės naudoti PADOR  kaip žinių valdymo priemonę.
Siekiant gerinti procedūrų prieinamumą,  —
darną, skaidrumą ir standartizavimą,  
kuriama CISOCH priemonė, siekiant užtik-rinti geresnį konsultavimą ir paramą.  
Delegacijoms prireiks papildomų žmo-
giškųjų išteklių, jei kontrolės sistema  
būtų keičiama ir grindžiama Komisijos  darbuotojų apsilankymais vietoje.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese65
Komisija mano, kad esama kontrolės sistema 
užtikrina patikimą finansų ir sutarčių vyk-dymo priežiūrą.
Delegacijų ir NS darbuotojai toliau bus  
mokomi, įskaitant mokymą naudoti veiklos rezultatų rodiklius. Tačiau Komisija pabrė-žia, kad akivaizdžiai neįmanoma išmokyti  
visų NS, kurie galbūt norėtų dalyvauti EB  programose.
Svarstomas priemonių derinys, atsižvel- —
giant į finansiniais reglamentais, EPF,  
VBP, EIDŽTR ir ENPI sukurtą reguliavimo sistemą.
Komisija parengė  — ex post  ROS metodiką, 
siekdama įvertinti projektų poveikį.
90.
AKR atveju padėtis labai skiriasi nuo ALA  šalių, kur NS oficialus dalyvavimas yra nau-
jesnis reiškinys.
Be to, kaip daugelyje VBP šalių, nacionali-
nės valdžios institucijos nenustatė NS gebė-
jimų ugdymo kaip prioriteto. Šiuo tikslu  
neįmanoma naudoti geografinių programų, todėl teminė programa tebėra vienintelė  
galimybė.
Audito Rūmams nurodžius, kad pageidautina 
gebėjimus ugdyti naudojant geografines  programas, pagal pagalbos derinimo prin-
cipą reikalaujama, kad šiame kontekste šalių 
partnerių vyriausybės apibrėžtų strategijas, 
sektorius ir temas (plg. Paryžiaus deklaraciją dėl paramos veiksmingumo ir Europos kon-sensusą dėl vystymosi bei Akros deklaracijos išvadas). Komisija, be abejonės, toliau ska-
tins NS dalyvavimą.91.
Komisija džiaugiasi, kad Audito Rūmai pripa-
žino, jog finansuoti projektai labai tinkami.
92.
Abu dalykai neprieštarauja vienas kitam:  tinkamiausių NS atranka priemonei įgyven-dinti nedraudžia remti konkretaus gebėjimų 
ugdymo poreikio, kuris gali būti susijęs su  
tuo pačiu ar kitu subjektu, siekiant patobu-linimų laiko atžvilgiu.
Geografinėmis programomis, kuriomis papil-
domos teminės programos, taip pat galima 
pasiekti, pvz., gebėjimų ugdymo požiūriu ne tokius veiksmingus NS.
Komisija visiškai supranta sudėtingumą.  
Struktūriškai organizuojama vis didesnė  
sąveika, pvz., įtraukiant geografinį direk-
toratą į teminių programų rengimo ir įgy-
vendinimo procesą, suteikiant jam daugiau įgaliojimų, siekiant užtikrinti didesnį dviša-
liu ir regioniniu pagrindu remiamos veik-
los papildomumą. Nors yra politinis noras  
užtikrinti piliečių lygmeniu veikiančių orga-
nizacijų įtraukimą, yra aiškios ribos, neat-skiriamai susijusios su:
suverenių valstybių organizacinės sąran- i) 
gos paisymu,tinkamo finansinio valdymo paisymu  ii) 
pagal Finansinį reglamentą,
žmogiškųjų išteklių prieinamumu, iii) 
laiko apribojimais, iv) 
daugybe galimų dalyvių. v) 

KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009. Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavim o procese67
Europos Audito Rūmai
Specialioji ataskaita Nr. 4/2009
Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavimo procese
Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras2009 — 65 p. — 21 × 29,7 cmISBN 978-92-9207-278-0

Kaip įsigyti ES leidinių?
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
• knygyne, nurodę leidinio pavadinimą, leidėją ir (arba) ISBN kodą;•  tiesiogiai iš mūsų platintojų. 
Jų adresus rasite tinklavietėje: http://bookshop.europa.eu arba sužinosite kreipęsi faksu: +352 2929-42758.
Nemokamų leidinių galite įsigyti:• EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Europos Komisijos atstovybėse arba delegacijose. 
Jų adresus rasite tinklavietėje: http://ec.europa.eu arba sužinosite kreipęsi faksu: +352 2929-42758.
ŠIOJE SPECIALIOJOJE ATASKAITOJE EUROPOS AUDITO RŪMAI 
NAGRINĖJA, KAIP EUROPOS KOMISIJA UŽTIKRINA NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ ĮTRAUKIMĄ Į VYSTOMOJO BENDRADARBIAVIMO  
VEIKLĄ, ATSIŽVELGDAMA Į JŲ VAIDMENĮ POLITINIAME DIALOGE IR 
ĮGYVENDINANT VYSTYMO PROJEKTUS.
ATASKAITOJE NURODYTI KELI TOBULINTINI KOMISIJOS VALDYMO IR 
PROCEDŪRŲ ASPEKTAI. JOJE PATEIKIAMOS KELIOS REKOMENDACIJOS, KURIOMIS SIEKIAMA PAGERINTI VEIKSMINGĄ NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ ĮTRAUKIMĄ Į VYSTOMOJO BENDRADARBIAVIMO PROCESĄ, GERIAU UŽTIKRINTI, KAD NEVALSTYBINIŲ SUBJEKTŲ VEIKLA BŪTŲ TINKAMA IR DUOTŲ LAUKIAMŲ REZULTATŲ, BEI SUSTIPRINTI GEBĖJIMŲ UGDYMO 
PARAMOS TEIKIMĄ TIEMS NEVALSTYBINIAMS SUBJEKTAMS, KURIEMS 
JOS LABIAUSIAI REIKIA.
EUROPOS AUDITO RŪMAIQJ-AB-09-004-LT-C
ISBN 978-92-9207-278-0