LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 264/1

EUROPOS BENDRIJŲ GALUTINĖS METINĖS ATASKAITOS

2005 FINANSINIAI METAI

I tomas

KONSOLIDUOTA FINANSINĖ ATSKAITOMYBĖ IR KONSOLIDUOTOS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS GALUTINĖS METINĖS ATASKAITOS 2005 FINANSINIAI METAI

(2006/C 264/01)

TURINYS

Pagrindiniai įvykiai ir svarbiausi klausimai

I Dalis: Europos Bendrijų konsoliduota finansinė atskaitomybė ir aiškinamosios pastabos

A. Balansas

B. Ekonominio rezultato ataskaita (įskaitant segmentų atskleidimą)

C. Pinigų srautų lentelė

D. Grynojo turto pokyčių ataskaita

E. Finansinės atskaitomybės pastabos

II Dalis: Europos Bendrijų konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos ir aiškinamosios pastabos

A. Konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos

B. Konsoliduotų biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos

PAGRINDINIAI ĮVYKIAI IR SVARBIAUSI KLAUSIMAI

PERĖJIMAS PRIE KAUPIMO PRINCIPO TAIKYMO APSKAITOJE IR JO POVEIKIS

Kam reikalingi pokyčiai?

Europos Bendrijos įsipareigojo laikytis daugelio valstybių narių priimto ir tarptautinių institucijų, kaip antai TAF (1) ir EBPO, remiamo metodo, modernizuodamos savo sąskaitas. Nuo pinigų principu pagrįstos biudžeto išlaidų ir įplaukų operacijų aprašymo sistemos buvo pereita prie kaupimo principu pagrįstos apskaitos sistemos.

Modernizavimo tikslas — teikti vadovybei geresnę informaciją, reikalingą priimant sprendimus, ir padidinti kasmet pateikiamos apskaitos informacijos skaidrumą ir kokybę. Naujoji sistema turėtų užtikrinti, kad ir vidiniai sistemos vartotojai, ir išoriniai sąskaitų skaitytojai gautų patikimesnę ir tinkamesnę informaciją.

Atliktas darbas

Rimtai darbo buvo imtasi 2003 m., pradėjus apskaitos sistemos modernizavimo projektą, kurio tikslas — užtikrinti, kad Europos Bendrijos pirmautų tarptautiniu mastu modernizuojant viešojo sektoriaus apskaitą.

Kaip ir buvo planuota, 2005 m. sausio mėn. buvo pradėta taikyti naująją apskaitos sistemą kartu su naujomis apskaitos taisyklėmis ir nauju sąskaitų planu. Taigi ši finansinė atskaitomybė yra pirmoji, parengta pagal kaupimo principą (biudžeto ataskaitos vis dar pagrįstos pinigų srautais). Šios naujos taisyklės ir metodai parengti pagal tarptautiniu mastu pripažįstamus viešajam sektoriui taikomus standartus — Tarptautinius viešojo sektoriaus apskaitos standartus (TVSAS), o apskaitos operacijoms, kurių TVSAS dar neapima, taikomi atitinkami Tarptautiniai apskaitos standartai (TAS) arba Tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai (TFAS). Šias taisykles patvirtino Komisijos apskaitos pareigūnas, gavęs Apskaitos standartų patariamosios ekspertų grupės, teikiančios nepriklausomas specialistų rekomendacijas, nuomonę. Informacijos technologijų (IT) architektūra buvo atnaujinta siekiant užtikrinti, kad kiekvienas apskaitos įvykis, ne tik pinigų judėjimas, būtų įregistruojamas tada, kai įvyksta. IT sistemos bus tobulinamos toliau, siekiant integruoti sistemas ir patobulinti valdymo ataskaitų pateikimą. Galiausiai, 2005 m. buvo išplėsta konsolidavimo apimtis, pirmą kartą įtraukiant įvairias Bendrijų agentūras.

Galutinis rezultatas buvo 2004 m. gruodžio 31 d. balanso parengimas pagal naująsias apskaitos taisykles.

Pagrindiniai pokyčių rezultatai

Visų pirma pažymėtina, kad čia pateikiami praėjusiųjų metų (2004 m. balansas ir nebalansiniai straipsniai skiriasi nuo paskelbtųjų 2004 m. ataskaitose, kadangi jie yra parengti pagal kitas taisykles. Todėl Bendrijos pakoregavo pradinius, pagal senąsias taisykles parengtus 2004 m. duomenis, kad šie atitiktų naująsias taisykles.

Kaupimo principo taikymas apskaitoje iš esmės reiškia, kad pajamos ir išlaidos yra parodomos ataskaitoje tuomet, kai jos yra uždirbtos arba patirtos, o ne tuomet, kai gauti arba sumokėti pinigai. Keturios sritys, kurios dėl apskaitos taisyklių pasikeitimo turėjo didžiausią poveikį finansinei atskaitomybei, yra šios:

1. Išankstinis finansavimas: Dabar į Bendrijų balansą yra įtrauktas turto straipsnis „išankstinis finansavimas“, kuriame nurodomi gavėjui sumokėti avansiniai mokėjimai, siekiant jam suteikti pradinių lėšų. Balanse parodyta suma — tai pinigai, kurių gavėjas dar nepanaudojo, arba už kuriuos jis dar nepateikė pretenzijų arba ataskaitų, paaiškinančių, kaip buvo išleisti šie pinigai. Visa išankstinio finansavimo suma 2004 m. gruodžio 31 d. sudarė 28 mlrd. EUR, o tai pastebimai padidino balansą (žr. I DALIES E skirsnio 3.5 ir 3.9 pastabas).

2. Trumpalaikės mokėtinos sumos: Dabar sumos apskaitos sistemoje pripažįstamos sąnaudomis ir mokėtinomis sumomis tuo metu, kai tik jas leidimus suteikiančios tarnybos pripažįsta patirtomis ir atitinkančiomis reikalavimus. Dėl naujų IT priemonių ir taisyklių 2004 m. gruodžio 31 d. perskaičiuotame balanse nurodyta 9,4 mlrd. EUR suma laikoma trumpalaikėmis mokėtinomis sumomis (žr. I DALIES E skirsnio 3.18.2 pastabą).

3. Atskyrimas: Kaupimo principu pagrįstos apskaitos esmė — užtikrinti, kad pajamos ir išlaidos būtų registruojamos to ataskaitinio laikotarpio ataskaitose, su kuriuo jos susijusios. Todėl Europos Bendrijos įvykdė svarbią užduotį nustatydamos, kokius apskaitos įrašus reikia atlikti metų pabaigoje, siekiant teisingai atskirti dvejų metų pajamas ir išlaidas. Tokių operacijų rūšys vadinamos „atskyrimo“ operacijomis. Būdingas pavyzdys — 2004 m. gruodžio mėn. elektros sąnaudos, kurias reikėtų įtraukti į 2004 m. ataskaitas, netgi jeigu sąskaita už jas nebuvo gauta ir mokėjimai nebuvo atlikti iki 2005 m. Šių sumų įtraukimas reiškė 2004 m. gruodžio 31 d. sukauptų sąnaudų, lygių 64,2 mlrd. EUR, įtraukimą (žr. I DALIES E skirsnio 3.18.4 pastabą).

4. Iš valstybių narių gautinos pensijos: Taikant naująsias apskaitos taisykles, Komisijos apskaitos pareigūnas, vadovaudamasis Apskaitos standartų patariamosios ekspertų grupės patarimu ir diskusijomis su ja, nusprendė, kad valstybių narių suteiktos garantijos finansuoti pensijas neatitinka kriterijų, kad būtų balanse pripažintos gautinomis sumomis. Šio turto pašalinimas iš 2004 m. gruodžio 31 d. balanso sumažino visą turtą 26 mlrd. EUR (žr. I DALIES E skirsnio 3.12 punktą).

Pokyčių poveikis išsamiai paaiškintas I DALIES E2 skirsnyje.

Iš valstybių narių pareikalautinos sumos

Remiantis naujosiomis taisyklėmis, Bendrijos turi įvertinti ir savo finansinėje atskaitomybėje pripažinti iš bendrojo biudžeto finansuotinas išlaidas, kurios iki metų pabaigos dar nebuvo deklaruotos. Todėl daugelis išlaidų pagal kaupimo principu pagrįstos apskaitos taisykles parodomos N metų ataskaitose, nors faktiškai jos gali būti apmokėtos N+1 metais, naudojant N+1 metų biudžetą. Tačiau Bendrijos pareikalauja valstybių narių išteklių tik tuomet, kai šie yra reikalingi sumokėti Bendrijų mokėtiną sumą, taip suteikiant valstybėms narėms kuo daugiau lankstumo valdant savo valstybės finansus. Dėl tokių Bendrijų įsipareigojimų įtraukimo į ataskaitas ir fakto, kad jiems finansuoti reikalingos atitinkamos sumos bus pripažintos tik vėlesniais metais, metų pabaigoje įsipareigojimai gerokai viršija turtą.

Siekiant kuo aiškiau ataskaitų skaitytojui pateikti tokios situacijos faktus, buvo priimtas vertikalios formos balansas, kuriame pirmiausia nurodomas Bendrijų turtas, o tada įsipareigojimai. Skirtumas iš esmės reiškia sumas, kurios bus pareikalautos iš valstybių narių. Neigiamo grynojo turto buvimas paprasčiausiai reiškia skirtumą tarp pinigų principu pagrįstos apskaitos ir kaupimo principu pagrįstos apskaitos subjektui, kuris finansuojamas pagal pinigų srautų poreikius. Šiuo atveju neatsižvelgiama į valstybių narių įsipareigojimą ateityje pateikti išteklius, reikalingus apmokėti išlaidas, sukakus jų apmokėjimo terminui. Reikėtų prisiminti, kad Bendrijos negali atlikti biudžete nenumatytų mokėjimų, o visos biudžeto išlaidos padengiamos įplaukomis iš valstybių narių (žr. I DALIES E skirsnio 3.20 pastabą).

Nauja struktūra

Nors perėjimas prie kaupimo principu pagrįstos apskaitos neturėjo poveikio biudžeto ataskaitoms, naujoje finansinėje atskaitomybėje pateikiama daug daugiau informacijos nei anksčiau. Pagrindinės naujovės yra ekonominio rezultato ataskaita, pinigų srautų lentelė ir grynojo turto pokyčių ataskaita, papildančios pakeistos struktūros balansą ir nebalansinius straipsnius.

PAGRINDINIAI 2005 M. METINIŲ ATASKAITŲ PAŽYMĖTINI FAKTAI

— Biudžeto perteklius dar sumažėjo nuo 2,7 mlrd. EUR iki 2,4 mlrd. EUR.

— Ekonominis metų rezultatas (nuostolis) buvo 7,8 mlrd. EUR.

— Visas turtas padidėjo nuo 53,6 mlrd. EUR 2004 m. iki 58,7 mlrd. EUR, o visi įsipareigojimai padidėjo nuo 105,2 mlrd. EUR iki 120,9 mlrd. EUR.

I DALIS

EUROPOS BENDRIJŲ KONSOLIDUOTA FINANSINĖ ATSKAITOMYBĖ IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

TURINYS

A. Balansas

B. Ekonominio rezultato ataskaita (įskaitant segmentų atskleidimą)

C. Pinigų srautų lentelė

D. Grynojo turto pokyčių ataskaita

E. Finansinės atskaitomybės pastabos

1. Apskaitos politika

2. Perėjimo prie kaupimo principu pagrįstos apskaitos poveikis

3. Balanso pastabos

4. Ekonominio rezultato ataskaitos pastabos

5. Pinigų srautų lentelės pastabos

6. Nebalansiniai straipsniai ir pastabos

7. Finansinės rizikos valdymas

8. Susijusių šalių atskleidimas

9. Įvykiai po balanso datos

10. Konsoliduotos įstaigos

11. Nekonsoliduotos įstaigos

A. BALANSAS

EUR Pastabos 2005 12 31 2004 12 31 perskaičiuota I. ILGALAIKIS TURTAS: 31 415 180 633,30 30 142 730 492,69 Ilgalaikis nematerialusis turtas 3.1 26 676 624,50 17 137 089,53 Ilgalaikis materialusis turtas 3.2 4 141 220 250,32 4 084 425 922,70 Investicijos 3.3 1 874 420 306,00 2 150 177 300,19 Paskolos 3.4 2 397 326 503,16 2 298 277 591,00 Ilgalaikis išankstinis finansavimas 3.5 22 731 731 325,85 21 284 928 692,20 Ilgalaikės gautinos sumos 3.6 243 805 623,47 307 783 897,07 II. TRUMPALAIKIS TURTAS: 27 291 395 093,09 23 450 507 504,46 Atsargos 3.7 126 470 335,92 63 255 048,68 Trumpalaikės investicijos 3.8 1 439 652 311,41 1 442 821 890,84 Trumpalaikis išankstinis finansavimas 3.9 6 633 481 985,52 6 727 929 511,29 Trumpalaikės gautinos sumos 3.10 7 237 854 523,32 7 139 062 014,64 Pinigai ir pinigų ekvivalentai 3.11 11 853 935 936,92 8 077 439 039,01 Turto iš viso 58 706 575 726,39 53 593 237 997,15 III. ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI: 38 025 870 323,61 30 556 735 482,10 Išmokos darbuotojams 3.12 33 155 884 938,00 26 012 130 886,00 Rizikos ir mokėjimų atidėjiniai 3.13 1 096 842 934,71 1 013 020 111,03 Finansiniai įsipareigojimai 3.14 1 920 492 514,34 1 688 032 288,29 Kiti ilgalaikiai įsipareigojimai 3.15 1 852 649 936,56 1 843 552 196,78 IV. TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI: 82 825 446 775,06 74 633 599 508,87 Rizikos ir mokėjimų atidėjiniai 3.16 275 440 997,63 240 240 253,60 Finansiniai įsipareigojimai 3.17 22 018 193,71 152 154 480,63 Mokėtinos sumos 3.18 82 527 987 583,72 74 241 204 774,64 Įsipareigojimų iš viso 120 851 317 098,67 105 190 334 990,97 GRYNASIS TURTAS (62 144 741 372,28) (51 597 096 993,82) Rezervai 3.19 2 808 609 579,99 2 567 532 141,28 Iš valstybių narių pareikalautinos sumos: 3.20 (64 953 350 952,27) (54 164 629 135,10) Darbuotojų pensijos (ilgalaikės) (2) (33 155 884 938,00) (26 012 130 886,00) Kitos sumos (3) (31 797 466 014,27) (28 152 498 249,10) V. GRYNASIS TURTAS (4) (62 144 741 372,28) (51 597 096 993,82)

B. EKONOMINIO REZULTATO ATASKAITA (įskaitant segmentų atskleidimą)

EUR Pastabos 2005 m. VEIKLOS PAJAMOS: 4.1 107 890 098 965,56 Pajamos iš nuosavų išteklių ir įnašų 103 964 129 385,85 BNP ištekliai 70 861 050 698,58 PVM ištekliai 16 018 121 497,86 Tradiciniai nuosavi ištekliai 14 264 712 942,61 Biudžeto koregavimas 2 606 103 308,82 Trečiųjų šalių įnašai (įskaitant ELPA šalis) 214 140 937,98 Veiklos pajamos: 3 925 969 579,71 Baudos 719 616 062,54 Susigrąžintos išlaidos 1 385 693 507,89 Pajamos iš administracinės veiklos 895 083 199,67 Kitos veiklos pajamos 925 576 809,61 VEIKLOS SĄNAUDOS 107 597 505 955,88 Administracinės sąnaudos: 4.2 6 127 531 024,91 Personalo sąnaudos 3 612 990 701,52 Su ilgalaikiu turtu susijusios sąnaudos 320 308 630,81 Kitos administracinės sąnaudos 2 194 231 692,58 Veiklos sąnaudos: 4.3 101 469 974 930,97 Tiesioginis centralizuotas valdymas 11 281 191 742,49 Netiesioginis centralizuotas valdymas 350 673 116,96 Decentralizuotas valdymas 1 732 823 172,49 Pasidalijamasis valdymas 86 925 465 101,27 Jungtinis valdymas 248 168 777,58 Kitos veiklos sąnaudos 4.4 931 653 020,18 VEIKLOS PERTEKLIUS 292 593 009,68 Finansinės veiklos pajamos 4.5 399 088 528,72 Finansinės veiklos sąnaudos 4.6 (368 650 139,19) Pensijų įsipareigojimų padidėjimas 3.12 (8 044 529 533,33) NEPAGRINDINĖS VEIKLOS (DEFICITAS) (8 014 091 143,80) ASOCIJUOTOMS IR BENDROMS ĮSTAIGOMS TENKANTI GRYNOJO (DEFICITO) DALIS 4.7 (90 966 231,35) ĮPRASTINĖS VEIKLOS (DEFICITAS) (7 812 464 365,47) EKONOMINIS METŲ REZULTATAS (7 812 464 365,47)

SEGMENTŲ ATSKLEIDIMAS

Šioje ataskaitoje pateiktas pagrindinės pajamų ir sąnaudų paskirstymas pagal Komisijos politikos sritis, remiantis veiklos sritimis pagrįsta biudžeto struktūra. Šios politikos sritys gali būti suskirstytos į tris didesnes grupes: „Europos Sąjungos vidaus veiksmai“, „Europos Sąjungos išorės veiksmai“ ir „Tarnybos ir kita veikla“.

„Europos Sąjungos vidaus veiksmai“ yra didžiausia grupė, apimanti daugelį Europos Sąjungos vidaus politikos sričių. „Europos Sąjungos išorės veiksmai“ apima Europos Sąjungos išorės politiką, pvz., prekybą ir pagalbą. „Tarnybos ir kita veikla“ yra vidaus horizontalūs veiksmai, reikalingi Bendrijos institucijų ir įstaigų funkcionavimui.

Konsoliduotos agentūros yra įtraukiamos į tą pačią politikos sritį kaip ir Komisijos veikla, iš kurios jos gauna pagrindinę Bendrijų subsidijų dalį. Kitos institucijos, išskyrus Komisiją, yra sugrupuotos pagal konkrečias politikos sritis. Įvairioms politikos sritims nurodomos bendros sumos prieš atliekant konsoliduojamų įstaigų tarpusavio operacijų eliminavimą, o eliminavimas atliekamas viename stulpelyje visoms sritims.

Atkreipkite dėmesį, kad centrinių Komisijos tarnybų skaičiuojami, renkami ir valdomi nuosavi ištekliai ir įnašai nėra skirstomi pagal veiklą. Jie pateikiami čia tam, kad būtų galima palyginti grynąjį rezultatą su ekonominio rezultato ataskaita.

SEGMENTŲ ATSKLEIDIMAS. SANTRAUKA

EUR ES vidaus veiksmai ES išorės veiksmai Tarnybos ir kita veikla Likviduojama EAPB Kitos institucijos Konsolidacijos eliminavimas IŠ VISO VEIKLOS PAJAMOS: Baudos 719 616 062,54 719 616 062,54 Susigrąžintos išlaidos 1 353 084 760,41 36 722 410,81 1 290 942,71 (5 404 606,04) 1 385 693 507,89 Pajamos iš administracinės veiklos 89 082 518,18 62 742 860,77 597 208 561,21 (53 875 000,00) 261 789 487,91 (61 865 228,40) 895 083 199,67 Kitos veiklos pajamos 688 188 532,20 272 916 001,90 460 493 351,82 305 161,77 (496 326 238,08) 925 576 809,61 VEIKLOS PAJAMŲ IŠ VISO 2 849 971 873,33 372 381 273,48 1 058 992 855,74 (53 875 000,00) 262 094 649,68 (563 596 072,52) 3 925 969 579,71 Administracinės sąnaudos: 1 809 140 421,50 890 182 701,55 1 382 452 884,00 5 648,00 2 120 615 781,21 (74 866 411,35) 6 127 531 024,91 Personalo sąnaudos 1 344 955 579,32 620 812 260,57 617 749 601,28 1 036 675 272,43 (7 202 012,08) 3 612 990 701,52 Su ilgalaikiu turtu susijusios sąnaudos 59 471 934,18 52 618 748,62 98 316 368,04 5 648,00 109 895 931,97 320 308 630,81 Kitos administracinės sąnaudos 404 712 908,00 216 751 692,36 666 386 914,68 974 044 576,81 (67 664 399,27) 2 194 231 692,58 Veiklos sąnaudos: 94 580 031 861,20 5 613 725 860,31 1 764 946 870,63 (488 729 661,17) 101 469 974 930,97 Tiesioginis centralizuotas valdymas 6 548 039 671,23 3 479 353 565,16 1 493 894 876,89 (240 096 370,79) 11 281 191 742,49 Netiesioginis centralizuotas valdymas 293 199 308,89 298 361 244,31 1 886 514,00 (242 773 950,24) 350 673 116,96 Decentralizuotas valdymas 378 103 058,75 1 354 720 113,74 1 732 823 172,49 Pasidalijamasis valdymas 86 925 465 101,27 86 925 465 101,27 Jungtinis valdymas 21 703 755,76 226 465 021,82 248 168 777,58 Kitos veiklos sąnaudos 413 520 965,30 254 825 915,28 269 165 479,74 (5 859 340,14) 931 653 020,18 VEIKLOS SĄNAUDŲ IŠ VISO 96 389 172 282,70 6 503 908 561,86 3 147 399 754,63 5 648,00 2 120 615 781,21 (563 596 072,52) 107 597 505 955,88 GRYNOSIOS VEIKLOS SĄNAUDOS (93 539 200 409,37) (6 131 527 288,38) (2 088 406 898,89) (53 880 648,00) (1 858 521 131,53) - (103 671 536 376,17) Pajamos iš nuosavų išteklių ir įnašų 103 964 129 385,85 Veiklos perteklius 292 593 009,68 Grynosios finansinės pajamos 30 438 389,53 Pensijų įsipareigojimų padidėjimas (8 044 529 533,33) Asocijuotoms ir bendroms įstaigoms tenkanti rezultatų dalis (90 966 231,35) Ekonominis metų rezultatas (7 812 464 365,47)





SEGMENTŲ ATSKLEIDIMAS. ES VIDAUS VEIKSMAI

EUR Ekonomikos ir finansų reikalai Įmonės ir pramonė Konkurencija Užimtumas Žemės ūkis Transportas ir energetika Aplinka Moksliniai tyrimai Informacinė visuomenė VEIKLOS PAJAMOS: Baudos 0,00 0,00 699 616 062,54 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Susigrąžintos išlaidos 268 064,24 1 411 811,20 0,00 69 163 331,89 1 095 501 773,52 2 827 282,13 204 297,96 (1 503 012,75) 3 613 410,74 Pajamos iš administracinės veiklos 0,00 3 137 099,27 0,00 373 252,58 0,00 318 726,24 30 420,36 53 874 389,18 0,00 Kitos veiklos pajamos 943 047,15 106 245 197,98 6 125 594,59 34 792 023,86 21 463 750,70 48 081 050,89 37 864 063,91 214 975 609,38 7 744 634,28 VEIKLOS PAJAMŲ IŠ VISO 1 211 111,39 110 794 108,45 705 741 657,13 104 328 608,33 1 116 965 524,22 51 227 059,26 38 098 782,23 267 346 985,81 11 358 045,02 Administracinės sąnaudos: 46 199 829,19 153 298 881,17 64 600 631,78 92 340 382,46 104 677 605,13 126 763 660,30 85 759 340,45 192 972 695,88 111 446 861,32 Personalo sąnaudos 40 170 815,78 112 782 404,99 60 914 198,97 73 291 049,30 93 011 388,22 105 529 494,62 63 297 071,72 144 070 879,70 85 744 021,81 Su ilgalaikiu turtu susijusios sąnaudos 0,00 5 333 212,01 0,00 562 643,68 0,00 492 141,91 620 795,93 0,00 31 272,69 Kitos administracinės sąnaudos 6 029 013,41 35 183 264,17 3 686 432,81 18 486 689,48 11 666 216,91 20 742 023,77 21 841 472,80 48 901 816,18 25 671 566,82 Veiklos sąnaudos: 59 307 959,45 195 709 789,69 452 045,97 10 986 548 855,98 54 319 611 969,20 1 079 402 884,03 226 522 697,46 2 573 004 377,31 848 420 984,23 Tiesioginis centralizuotas valdymas 59 307 959,45 153 040 733,18 452 045,97 179 672 789,83 36 689 337,94 1 023 432 786,76 193 960 751,76 2 572 954 268,52 847 440 934,53 Netiesioginis centralizuotas valdymas 0,00 0,00 0,00 1 525 090,20 0,00 5 677 018,73 16 882 600,85 0,00 0,00 Decentralizuotas valdymas 0,00 0,00 0,00 0,00 226 312 553,13 4 751 688,31 0,00 0,00 0,00 Pasidalijamasis valdymas 0,00 0,00 0,00 10 788 124 831,35 54 040 432 329,95 0,00 0,00 0,00 0,00 Jungtinis valdymas 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21 703 755,76 0,00 0,00 0,00 Kitos veiklos sąnaudos 0,00 42 669 056,51 0,00 17 226 144,60 16 177 748,18 23 837 634,47 15 679 344,85 50 108,79 980 049,70 VEIKLOS SĄNAUDŲ IŠ VISO 105 507 788,64 349 008 670,86 65 052 677,75 11 078 889 238,44 54 424 289 574,33 1 206 166 544,33 312 282 037,91 2 765 977 073,19 959 867 845,55 GRYNOSIOS VEIKLOS SĄNAUDOS (104 296 677,25) (238 214 562,41) 640 688 979,38 (10 974 560 630,11) (53 307 324 050,11) (1 154 939 485,07) (274 183 255,68) (2 498 630 087,38) (948 509 800,53) Jungtinis tyrimų centras Žuvininkystė Vidaus rinka Regioninė politika Mokesčiai ir muitai Švietimas ir kultūra Sveikatos ir vartotojų apsauga Teisingumas laisvė ir saugumas Visi ES vidaus veiksmai VEIKLOS PAJAMOS: Baudos 0,00 20 000 000,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 719 616 062,54 Susigrąžintos išlaidos 197 689,90 (577 716,70) 0,00 123 765 779,64 214 784,18 57 757 136,14 99 895,16 140 233,16 1 353 084 760,41 Pajamos iš administracinės veiklos 26 916 536,65 0,00 0,00 0,00 3 706 530,65 674 748,67 0,00 50 814,58 89 082 518,18 Kitos veiklos pajamos 12 811 935,20 776,79 7 153,49 2 432,19 461 868,81 131 777 307,45 34 783 584,53 30 108 501,00 688 188 532,20 VEIKLOS PAJAMŲ IŠ VISO 39 926 161,75 19 423 060,09 7 153,49 123 768 211,83 4 383 183,64 190 209 192,26 34 883 479,69 30 299 548,74 2 849 971 873,33 Administracinės sąnaudos: 324 372 209,78 32 051 379,81 44 690 462,16 57 972 095,34 47 405 108,82 156 840 485,76 115 039 261,94 52 709 530,21 1 809 140 421,50 Personalo sąnaudos 191 769 343,19 25 946 002,86 41 167 654,18 49 647 357,38 39 143 285,61 89 648 655,85 82 770 631,38 46 051 323,76 1 344 955 579,32 Su ilgalaikiu turtu susijusios sąnaudos 44 625 365,19 0,00 4 395,68 0,00 3 445 604,19 1 330 513,59 2 055 405,38 970 583,93 59 471 934,18 Kitos administracinės sąnaudos 87 977 501,40 6 105 376,95 3 518 412,30 8 324 737,96 4 816 219,02 65 861 316,32 30 213 225,18 5 687 622,52 404 712 908,00 Veiklos sąnaudos: 60 714 249,27 697 841 194,30 4 552 640,19 21 526 122 538,25 31 530 486,25 1 211 876 717,33 307 247 898,55 451 164 573,74 94 580 031 861,20 Tiesioginis centralizuotas valdymas (30 348 138,27) 215 276 482,20 4 552 640,19 94 989 892,49 31 530 486,25 791 695 562,00 283 223 089,90 90 168 048,53 6 548 039 671,23 Netiesioginis centralizuotas valdymas 0,00 0,00 0,00 (601 257,04) 0,00 269 715 856,15 0,00 0,00 293 199 308,89 Decentralizuotas valdymas 0,00 0,00 0,00 147 021 849,64 0,00 16 967,67 0,00 0,00 378 103 058,75 Pasidalijamasis valdymas 0,00 470 531 514,01 0,00 21 272 810 053,16 0,00 (543 390,71) 0,00 354 109 763,51 86 925 465 101,27 Jungtinis valdymas 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 21 703 755,76 Kitos veiklos sąnaudos 91 062 387,54 12 033 198,09 0,00 11 902 000,00 0,00 150 991 722,22 24 024 808,65 6 886 761,70 413 520 965,30 VEIKLOS SĄNAUDŲ IŠ VISO 385 086 459,05 729 892 574,11 49 243 102,35 21 584 094 633,59 78 935 595,07 1 368 717 203,09 422 287 160,49 503 874 103,95 96 389 172 282,70 GRYNOSIOS VEIKLOS SĄNAUDOS (345 160 297,30) (710 469 514,02) (49 235 948,86) (21 460 326 421,76) (74 552 411,43) (1 178 508 010,83) (387 403 680,80) (473 574 555,21) (93 539 200 409,37)





SEGMENTŲ ATSKLEIDIMAS. ES IŠORĖS VEIKSMAI

EUR Išorės santykiai Prekyba Vystymas ES plėtra Humanitarinė pagalba Visi ES išorės veiksmai VEIKLOS PAJAMOS: Susigrąžintos išlaidos 8 350 389,23 (46 083,70) 19 226 652,13 9 131 176,72 60 276,43 36 722 410,81 Pajamos iš administracinės veiklos 60 781 919,99 0,00 (1 666,30) 1 962 607,08 0,00 62 742 860,77 Kitos veiklos pajamos 6 204 915,71 12 110,81 1 301 147,76 265 258 510,04 139 317,58 272 916 001,90 VEIKLOS PAJAMŲ IŠ VISO 75 337 224,93 (33 972,89) 20 526 133,59 276 352 293,84 199 594,01 372 381 273,48 Administracinės sąnaudos: 626 640 536,51 47 074 129,27 131 434 686,78 67 097 824,88 17 935 524,11 890 182 701,55 Personalo sąnaudos 410 582 923,68 42 521 599,62 117 424 692,35 37 307 451,22 12 975 593,70 620 812 260,57 Su ilgalaikiu turtu susijusios sąnaudos 51 282 367,01 0,00 0,00 1 336 381,61 0,00 52 618 748,62 Kitos administracinės sąnaudos 164 775 245,82 4 552 529,65 14 009 994,43 28 453 992,05 4 959 930,41 216 751 692,36 Veiklos sąnaudos: 2 082 953 186,40 10 013 446,62 780 048 497,43 2 205 715 297,71 534 995 432,15 5 613 725 860,31 Tiesioginis centralizuotas valdymas 1 776 530 787,59 9 450 379,12 652 893 731,15 505 802 026,55 534 676 640,75 3 479 353 565,16 Netiesioginis centralizuotas valdymas 36 126 501,89 0,00 25 091 165,92 237 143 576,50 0,00 298 361 244,31 Decentralizuotas valdymas 135 528 670,41 0,00 50 981 058,43 1 168 210 384,90 0,00 1 354 720 113,74 Jungtinis valdymas 121 491 031,79 563 067,50 53 531 324,69 50 879 597,84 0,00 226 465 021,82 Kitos veiklos sąnaudos 13 276 194,72 0,00 (2 448 782,76) 243 679 711,92 318 791,40 254 825 915,28 VEIKLOS SĄNAUDŲ IŠ VISO 2 709 593 722,91 57 087 575,89 911 483 184,21 2 272 813 122,59 552 930 956,26 6 503 908 561,86 GRYNOSIOS VEIKLOS SĄNAUDOS (2 634 256 497,98) (57 121 548,78) (890 957 050,62) (1 996 460 828,75) (552 731 362,25) (6 131 527 288,38)





SEGMENTŲ ATSKLEIDIMAS. TARNYBOS IR KITA VEIKLA

Spauda ir komunikacija Kovos su sukčiavimu tarnyba Koordinavimas Personalas ir administracija Eurostatas Biudžetas Auditas Kita veikla Tarnybos ir kita veikla iš viso VEIKLOS PAJAMOS: Susigrąžintos išlaidos 254 215,17 11 015,16 1 863,82 1 059 619,16 (185 770,60) 150 000,00 0,00 0,00 1 290 942,71 Pajamos iš administracinės veiklos 95 190,18 3 523 760,83 1 322 227,41 557 920 364,69 352,24 34 346 665,86 0,00 0,00 597 208 561,21 Kitos veiklos pajamos 862 671,22 18 764,17 403 925,30 31 078 188,31 868 179,59 10 585 303,45 19,09 416 676 300,69 460 493 351,82 VEIKLOS PAJAMŲ IŠ VISO 1 212 076,57 3 553 540,16 1 728 016,53 590 058 172,16 682 761,23 45 081 969,31 19,09 416 676 300,69 1 058 992 855,74 Administracinės sąnaudos: 89 419 856,47 40 610 680,45 150 294 222,02 1 011 508 432,30 58 596 845,23 48 657 820,36 7 447 379,66 (24 082 352,49) 1 382 452 884,00 Personalo sąnaudos 58 300 245,12 29 732 231,14 129 417 384,41 298 586 990,65 55 477 451,07 39 086 578,59 7 019 015,87 129 704,43 617 749 601,28 Su ilgalaikiu turtu susijusios sąnaudos 1 164 191,40 42 659,29 0,00 97 109 517,35 0,00 0,00 0,00 0,00 98 316 368,04 Kitos administracinės sąnaudos 29 955 419,95 10 835 790,02 20 876 837,61 615 811 924,30 3 119 394,16 9 571 241,77 428 363,79 (24 212 056,92) 666 386 914,68 Veiklos sąnaudos: 59 553 544,34 5 863 831,35 551 345,73 51 155 987,10 70 448 743,57 1 352 046 593,25 15 995,00 225 310 830,29 1 764 946 870,63 Tiesioginis centralizuotas valdymas 57 845 829,45 5 863 831,35 0,00 49 824 082,51 68 507 973,48 1 313 199 252,25 0,00 (1 346 092,15) 1 493 894 876,89 Netiesioginis centralizuotas valdymas 1 630 514,00 0,00 0,00 256 000,00 0,00 0,00 0,00 0,00 1 886 514,00 Kitos veiklos sąnaudos 77 200,89 0,00 551 345,73 1 075 904,59 1 940 770,09 38 847 341,00 15 995,00 226 656 922,44 269 165 479,74 VEIKLOS SĄNAUDŲ IŠ VISO 148 973 400,81 46 474 511,80 150 845 567,75 1 062 664 419,40 129 045 588,80 1 400 704 413,61 7 463 374,66 201 228 477,80 3 147 399 754,63 GRYNOSIOS VEIKLOS SĄNAUDOS (147 761 324,24) (42 920 971,64) (149 117 551,22) (472 606 247,24) (128 362 827,57) (1 355 622 444,30) (7 463 355,57) 215 447 822,89 (2 088 406 898,89)

C. PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖ

EUR Pastabos 2005 m. ĮPRASTINĖS VEIKLOS PINIGŲ SRAUTAI Įprastinės veiklos deficitas: (7 812 464 365,47) Pagrindinės veiklos pinigų srautai: 5.2 Amortizacija 6 842 720,30 Nusidėvėjimas 277 733 537,93 Investicijų vertės sumažėjimas (11 983 099,95) Investicijų padidėjimas (sumažėjimas) (62 602 039,59) Paskolų padidėjimas (sumažėjimas) (99 048 912,16) Ilgalaikio išankstinio finansavimo padidėjimas (sumažėjimas) (1 446 802 633,65) Ilgalaikių gautinų sumų padidėjimas (sumažėjimas) 63 978 273,60 Atsargų padidėjimas (sumažėjimas) (63 215 287,24) Trumpalaikio išankstinio finansavimo padidėjimas (sumažėjimas) 94 447 525,77 Trumpalaikių gautinų sumų padidėjimas (sumažėjimas) (98 792 508,68) Ilgalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) 83 822 823,68 Ilgalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) 232 460 226,05 Kitų ilgalaikių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) 9 097 739,78 Trumpalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) 35 200 744,03 Trumpalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) (130 136 286,92) Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas) 8 286 782 809,08 2004 m. biudžeto perteklius, 2005 m. įtrauktas kaip nepiniginės įplaukos (2 736 707 563,42) Kiti nepiniginiai pokyčiai 1 527 550,43 Investicinės veiklos pinigų srautai: 5.3 Nematerialiojo ir materialiojo ilgalaikio turto padidėjimas (sumažėjimas) (350 910 120,82) Investicijų padidėjimas (sumažėjimas) 76 469 510,70 Piniginių investicijų padidėjimas (sumažėjimas) 3 169 579,43 I lgalaikių išmokų darbuotojams padidėjimas (sumažėjimas) 3.12 7 143 754 052,00 ĮPRASTINĖS VEIKLOS GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI 3 502 624 274,88 GRYNASIS PINIGŲ IR PINIGŲ EKVIVALENTŲ PADIDĖJIMAS (SUMAŽĖJIMAS) 3 502 624 274,88 PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI METŲ PRADŽIOJE (5) 3.11 8 667 335 685,27 PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI METŲ PABAIGOJE (5) 3.11 12 169 959 960,15

D. GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

EUR Rezervai Sukauptas perteklius (deficitas) Ekonominis metų rezultatas Iš viso Tikrosios vertės rezervas Kiti rezervai LIKUTIS 2004 M. GRUODŽIO 31 D. (6) 0,00 1 055 268 223,85 9 258 037 564,68 4 194 018 305,10 14 507 324 093,63 Apskaitos politikos pokyčiai (7) 88 457 197,90 1 423 806 719,53 (67 616 685 004,88) 0,00 (66 104 421 087,45) LIKUTIS 2004 M. GRUODŽIO 31 D. (perskaičiuotas) 88 457 197,90 2 479 074 943,38 (58 358 647 440,20) 4 194 018 305,10 (51 597 096 993,82) Garantijų fondo rezervo pokyčiai 145 081 942,86 (145 081 942,86) 0,00 Tikrosios vertės pokyčiai (7 094 661,12) (7 094 661,12) Kita veikla (450 782,03) 9 072 993,58 8 622 211,55 2004 m. ekonominio rezultato paskirstymas 103 540 939,00 1 353 769 802,68 (1 457 310 741,68) 0,00 2004 m. biudžeto rezultatas, pervestas valstybėms narėms (2 736 707 563,42) (2 736 707 563,42) Ekonominis metų rezultatas (7 812 464 365,47) (7 812 464 365,47) LUKUTIS 2005 M. GRUODŽIO 31 D. 81 362 536,78 2 727 247 043,21 (57 140 886 586,80) (7 812 464 365,47) (62 144 741 372,28)

E. FINANSINĖS ATSKAITOMYBĖS PASTABOS

1. Apskaitos politika

2. Perėjimo prie kaupimo principu pagrįstos apskaitos poveikis

3. Balanso pastabos

4. Ekonominio rezultato ataskaitos pastabos

5. Pinigų srautų lentelės pastabos

6. Nebalansiniai straipsniai ir pastabos

7. Finansinės rizikos valdymas

8. Susijusių šalių atskleidimas

9. Įvykiai po balanso datos

10. Konsoliduotos įstaigos

11. Nekonsoliduotos įstaigos

1. APSKAITOS POLITIKA

1.1. TEISINĖS NUOSTATOS IR FINANSINIS REGLAMENTAS

Apskaita tvarkoma pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (2002 m. rugsėjo 16 d. OL L 248, p. 1, su klaidų atitaisymu 2003 m. sausio 30 d. OL L 25, p. 43) dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias šio finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles.

Finansinio reglamento 133 straipsnyje numatoma, kad Komisijos apskaitos pareigūnas patvirtina apskaitos taisykles ir metodus, kurias turi taikyti visos institucijos ir įstaigos. Taigi 2004 m. gruodžio 28 d. jis patvirtino naująsias Bendrijų apskaitos taisykles. Šie nauji kaupimo principu pagrįstos apskaitos metodai atitinka Tarptautinius viešojo sektoriaus standartus arba netiesiogiai Tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (TFAS), patvirtintus atitinkamai Tarptautinės viešojo sektoriaus apskaitos standartų valdybos ir Tarptautinės apskaitos standartų valdybos. Šias taisykles patvirtino Komisijos apskaitos pareigūnas, gavęs Apskaitos standartų patariamosios ekspertų grupės, teikiančios nepriklausomas šios specialistų rekomendacijas, nuomonę.

Visos ES institucijos ir organizacijos, kurių atskaitomybė šiuo metu patenka į konsoliduotą atskaitomybę, taiko Komisijos apskaitos pareigūno parengtas vertinimo taisykles ir apskaitos metodus, kad būtų įvestos vienodos apskaitos, vertinimo ir ataskaitų pateikimo taisyklės, siekiant finansinės atskaitomybės parengimo ir konsolidavimo proceso suderinimo.

Komisijos apskaitos pareigūnas konsoliduotas negalutines ataskaitas privalo iki kitų metų kovo 31 d. pateikti Audito Rūmams auditui atlikti. Komisija galutines konsoliduotas ataskaitas turi patvirtinti iki liepos 31 d., tada jos iki spalio 31 d. paskelbiamos Oficialiajame leidinyje kartu su Audito Rūmų patikinimo pareiškimu.

Ir 2005 m. metinių ataskaitų projektas, ir galutinės metinės ataskaitos pateikiamos tokia forma: I tome pateikiamos konsoliduotos ataskaitos, o II tome — Komisijos ataskaitos.

1.2. APSKAITOS PRINCIPAI

Finansinės atskaitomybės tikslas — pateikti informaciją apie subjekto finansinę padėtį, veiklos rezultatus ir pinigų srautus, kuri būtų naudinga plačiam šios informacijos vartotojų ratui. Viešojo sektoriaus subjektų, kaip antai Europos Bendrijos, tikslai — pateikti konkretesnę informaciją, naudingą priimant sprendimus, ir parodyti subjekto atskaitingumą už jam patikėtus išteklius.

Jeigu finansine atskaitomybe siekiama perteikti tikrą ir teisingą vaizdą, joje turi būti ne tik pateikta reikiama informacija apie institucijos arba agentūros veiklos pobūdį ir apimtį, paaiškinta, kaip institucija finansuojama, ir pateikta galutinė informacija apie jos operacijas, bet ir padaryta tai aiškia ir suprantama forma, kad būtų galima palyginti finansinių metų rezultatus. Šis dokumentas buvo parengtas atsižvelgiant į šiuos tikslus.

Europos institucijų ir agentūrų apskaitos sistemą sudaro bendrosios ataskaitos ir biudžeto ataskaitos. Šios ataskaitos rengiamos eurais pagal kalendorinius metus. Biudžeto ataskaitos suteikia išsamų biudžeto vykdymo vaizdą. Jos grindžiamos modifikuotu pinigų apskaitos principu (8). Finansinė atskaitomybė rengiama bendrųjų ataskaitų pagrindu, nes jose nurodytos visos finansinių metų sąnaudos ir pajamos, o šių ataskaitų paskirtis — pateikti finansinės padėties vaizdą gruodžio 31 d. balanso forma.

Finansinio reglamento 124 straipsnyje išdėstyti šie apskaitos principai, taikytini rengiant finansinę atskaitomybę:

— tęstinumo;

— atsargumo;

— apskaitos metodų nuoseklumo;

— informacijos palyginamumo;

— reikšmingumo;

— tarpuskaitos netaikymo;

— turinio svarbos;

— kaupimo principu pagrįstos apskaitos.

Kadangi 2005 m. finansinė atskaitomybė buvo parengta remiantis kitu pagrindu nei 2004 m., t. y. visapusiškai taikant kaupimo principą apskaitoje, pagal Bendrijų apskaitos taisykles buvo atliktas originalaus 2004 m. gruodžio 31 d. balanso koregavimas, kad 2004 m. gruodžio 31 d. pradinis balansas būtų pagrįstas kaupimo principu (pavyzdžiui, įtraukiant išankstinio finansavimo sumas). Šis koregavimas išsamiau paaiškintas E2 pastaboje.

1.3. KONSOLIDAVIMAS

Europos Bendrijų konsoliduota atskaitomybė apima 26 kontroliuojamas įstaigas, vieną asocijuotą įstaigą ir vieną bendrą įmonę. Visą konsoliduotų įstaigų sąrašą galima rasti E10 pastaboje. Palyginti su 2004 m., į konsoliduotą atskaitomybę buvo įtraukta dar 16 kontroliuojamų įstaigų, laikantis atnaujintų Bendrijų apskaitos taisyklių.

Kontroliuojamos įstaigos

Kontroliuojamos įstaigos yra tokios įstaigos, kurioms Europos Bendrijos turi teisę nustatyti finansinę ir veiklos politiką, siekdamos iš šių įstaigų veiklos gauti ekonominės naudos. Šia teise turi būti galima pasinaudoti bet kuriu metu. Paprasčiausio kontrolės rodiklio — balso teisių daugumos — Europos Bendrijose daugeliu atvejų negalima pritaikyti, kadangi paprastai tarp įstaigų nėra kapitalo ryšių.

Europos institucijos, kurių atskaitomybė konsoliduojama, buvo įkurtos jų steigimo sutartimis. Jos sudaro Europos Bendrijų organizacinės struktūros pagrindą ir neginčijamai prisideda siekiant Europos Bendrijos tikslų. Todėl galima laikyti, kad Europos Bendrijos šių institucijų atžvilgiu turi išskirtinę kontrolę.

Panašiai laikoma, kad Europos Bendrijos turi išskirtinę kontrolę visų Bendrijų agentūrų, įkurtų antrinės teisės aktais, atžvilgiu ir todėl jos pirmą kartą įtraukiamos į konsoliduotą atskaitomybę. Be to, likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija (EAPB) taip pat laikoma kontroliuojama įstaiga. Tačiau Vidaus rinkos derinimo biuras (Alikantėje) ir Bendrijos augalų įvairovės biuras (Anžė), kurie negauna jokių subsidijų iš Bendrijų biudžeto, į 2005 m. atskaitomybę nebuvo įtraukti.

Kontroliuojamos įstaigos konsoliduojamos pagal visiško konsolidavimo metodą. Visos Europos Bendrijų kontroliuojamų įstaigų tarpusavio operacijos ir likučiai yra eliminuojami. Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš įstaigų tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl nėra eliminuojami.

Asocijuotos įstaigos

Asocijuotos įstaigos yra visos įstaigos, kurioms Europos Bendrijos turi pastebimą įtaką, tačiau nekontroliuoja jų. Paprastai Bendrijos tokiose įmonėse turi nuo 20 % iki 50 % balso teisių. Investicijos į asocijuotas įstaigas ataskaitose parodomos naudojant nuosavybės apskaitos metodą ir iš pradžių pripažįstamos savikaina.

Europos Bendrijoms tenkanti jų asocijuotų įstaigų po įsigijimo gauto pelno arba patirtų nuostolių dalis pripažįstama ekonominio rezultato ataskaitoje, o po įsigijimo įvykusių rezervų pokyčių dalis pripažįstama rezervuose. Investicijos apskaitinė vertė koreguojama po įsigijimo įvykusių pokyčių suma. Investicijos apskaitinė vertė sumažinama paskirstyto asocijuotos įstaigos pelno dalimi.

Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš Europos Bendrijų ir asocijuotų įstaigų operacijų nėra reikšmingi ir todėl nėra eliminuoti.

Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams asocijuotos įstaigos gali taikyti apskaitos metodus, kurie skiriasi nuo Europos Bendrijų taikomų metodų. Praktiniais sumetimais nebuvo atlikta jokio asocijuotų įstaigų finansinės atskaitomybės, rengtos naudojant nuosavybės metodą, koregavimo.

Tais atvejais, kai Bendrijoms priklauso 20 % arba daugiau rizikos kapitalo fondo, Europos Bendrijos nesiekia turėti reikšmingos įtakos. Todėl tokie fondai yra klasifikuojami kaip pardavimui turimas turtas ir nuosavybės metodas jiems nėra taikomas.

Bendros įmonės

Bendra įmonė — tai įstaiga, kurios ūkinę veiklą pagal sutartį kontroliuoja Europos Bendrijos ir viena ar daugiau šalių („dalininkai“). Bendra kontrolė — sutartimi įteisintas ūkinės veiklos kontrolės pasidalijimas. Investicijos į bendrai kontroliuojamas įstaigas ataskaitose parodomos naudojant nuosavybės apskaitos metodą ir iš pradžių pripažįstamos savikaina.

Europos Bendrijoms tenkanti bendrai kontroliuojamų įstaigų pelno arba nuostolių dalis parodoma ekonominio rezultato ataskaitoje, o po įsigijimo įvykusių rezervų pokyčių dalis nurodoma rezervuose. Investicijos apskaitinė vertė koreguojama pokyčių suma.

Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš Europos Bendrijų ir bendrai kontroliuojamų įstaigų operacijų nėra reikšmingi ir todėl nėra eliminuoti.

Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams bendrai kontroliuojamos įstaigos gali taikyti apskaitos metodus, kurie skiriasi nuo Europos Bendrijų taikomų metodų. Praktiniais sumetimais nebuvo atlikta jokio bendrų įmonių finansinės atskaitomybės, rengtos naudojant nuosavybės metodą, koregavimo.

Įstaigos, neįtrauktos į konsoliduotą atskaitomybę

Į konsoliduotą Europos Bendrijų atskaitomybę neįtraukiamos lėšos, kurias Europos Bendrijų darbuotojų bendros sveikatos draudimo sistemos ir Europos plėtros fondo vardu valdo Bendrijos. 2005 m. gruodžio 31 d. šių subjektų bendras turtas atitinkamai buvo 260 mln. EUR ir 3,5 mlrd. EUR — žr. E 11. pastabą.

1.4. VALIUTA IR KONVERTAVIMO PAGRINDAS

Funkcinė ir apskaitos valiuta

Konsoliduota finansinė atskaitomybė pateikiama eurais, kurie yra Europos Bendrijų funkcinė ir apskaitos valiuta.

Operacijos ir likučiai

Operacijos užsienio valiuta yra perskaičiuojamos eurais naudojant operacijos dieną galiojančius valiutų kursus.

Valiutos keitimo pelnas arba nuostoliai, patirti atliekant operacijas užsienio valiuta ir perskaičiuojant piniginį turtą ir įsipareigojimus užsienio valiuta, taikant metų pabaigoje galiojančius valiutos kursus, yra pripažįstami ekonominio rezultato ataskaitoje.

Piniginio turto ir įsipareigojimų užsienio valiuta likučiai metų pabaigoje perskaičiuojami į eurus taikant šiuos 2005 m. gruodžio 31 d. valiutų kursus:

EURO keitimo kursas 2005 m. gruodžio 31 d. CYP 0,5735 LTL 29,0000 CZK 7,4605 MTL 15,6466 DKK 0,6853 PLN 252,8700 EEK 0,6962 SKK 3,4528 GBP 0,4293 SIT 3,8600 HUF 37,8800 SEK 239,5000 LVL 9,3885 USD 1,1797

Šiems straipsniams taikomi kitokie perskaičiavimo metodai:

— materialiajam ir nematerialiajam turtui, kurio vertė perskaičiuojama eurais tokiu keitimo kursu, kuris galiojo to turto įsigijimo dieną bei

— išankstiniam finansavimui, išmokėtam pagal Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) Garantijų skyrių, kuris perskaičiuojamas naudojant valiutos kursus, galiojančius kito mėnesio po jo suteikimo dešimtą dieną.

Piniginių vertybinių popierių užsienio valiuta, klasifikuojamų kaip pardavimui turimi vertybiniai popieriai, tikrosios vertės pokyčiai skirstomi į konvertavimo skirtumus, atsirandančius dėl vertybinio popieriaus amortizuotos savikainos pokyčių, ir kitus vertybinio popieriaus apskaitinės vertės pokyčius. Konvertavimo skirtumai nurodomi ekonominio rezultato ataskaitoje, o kiti apskaitinės vertės pokyčiai nurodomi tikrosios vertės rezerve. Nepiniginio finansinio turto ir įsipareigojimų, įvertintų tikrąja verte įskaitant pelną arba nuostolį, konvertavimo skirtumai pripažįstami ekonominio rezultato ataskaitoje. Nepiniginio turto, klasifikuojamo kaip pardavimui turimas finansinis turtas, konvertavimo skirtumai įtraukiami į tikrosios vertės rezervą.

1.5. BALANSAS

1.5.1. Ilgalaikis nematerialusis turtas

Įsigytos kompiuterinės programinės įrangos licencijos kapitalizuojamos remiantis konkrečios programinės įrangos įsigijimo ir pritaikymo naudojimui sąnaudomis. Šios sąnaudos yra amortizuojamos per numatytą įrangos naudingo tarnavimo laiką (4 metus). Pačių sukurto nematerialiojo turto savikaina nurodoma ekonominio rezultato ataskaitoje.

Sąnaudos, susijusios su kompiuterinės programinės įrangos kūrimu ir priežiūra, pripažįstamos apskaitoje ir registruojamos tada, kai jos patiriamos.

1.5.2. Ilgalaikis materialusis turtas

Nekilnojamasis turtas, statiniai ir įranga

Visas turtas, statiniai ir įrengimai yra parodomi įsigijimo savikaina, atėmus nusidėvėjimą (išskyrus žemę, meno kūrinius ir statomą (gaminamą) turtą) ir jo vertės sumažėjimą. Į įsigijimo savikainą įtraukiamos išlaidos, tiesiogiai susijusios su konkretaus materialiojo turto įsigijimu.

Paskesnės išlaidos pridedamos prie turto apskaitinės vertės arba, jei taikytina, įrašomos kaip atskiras turtas tik tais atvejais, kai yra tikėtina, kad Europos Bendrijos ateityje gaus su turtu susijusios ekonominės naudos ir kad galima patikimai įvertinti tokio turto savikainą. Visos kitos remonto ir eksploatavimo sąnaudos parodomos finansinio laikotarpio, kada jos buvo patirtos, ekonominio rezultato ataskaitoje.

Žemės, meno kūrinių ir gaminamo (statomo) turto nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas. Siekiant nustatyti kito turto nusidėvėjimą ir likutinę vertę, nusidėvėjimas yra skaičiuojamas pagal tiesinį metodą, atsižvelgiant į to turto nustatytą naudingo tarnavimo laikotarpį, taikant šias nusidėvėjimo normas:

Nusidėvėjimo normos Turto rūšis Tiesinio nusidėvėjimo normos Nematerialusis turtas 25 % Pastatai 4 % Statiniai, mechanizmai ir įranga nuo 10 % iki 25 % Baldai nuo 10 % iki 25 % Įrenginiai ir įtaisai nuo 10 % iki 33 % Transporto priemonės 25 % Kompiuterinė techninė įranga 25 % Kitas ilgalaikis turtas nuo 10 % iki 33 %

Turto likutinės vertė ir naudingo tarnavimo laikas peržiūrimi ir, jei reikia, koreguojami kiekvieną balanso datą. Jeigu turto apskaitinė vertė viršija jo apskaičiuotą atsiperkamąją vertę, turto apskaitinė vertė yra iš karto sumažinama iki atsiperkamosios vertės.

Realizavus turtą gautas pelnas arba patirti nuostoliai apskaičiuojami, lyginant įplaukas su apskaitine verte. Šis pelnas arba nuostoliai parodomi ekonominio rezultato ataskaitoje.

Nuoma

Materialiojo turto nuomos rūšis, kai Europos Bendrijos iš esmės perima visą riziką ir naudą, susijusią su nuosavybe, klasifikuojama kaip finansinė nuoma. Nuomos laikotarpio pradžioje finansinė nuoma kapitalizuojama nuomojamo turto tikrąja verte arba dabartine minimalių nuomos įmokų verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Kiekviena nuomos įmoka paskirstoma tarp įsipareigojimų bei finansavimo sąnaudų taip, kad sudarytų pastovią palūkanų normą nuomos įsipareigojimų likučiui. Finansinės nuomos įsipareigojimai, atskaičiavus finansavimo sąnaudas, nurodomi kituose įsipareigojimuose (ilgalaikiuose ir trumpalaikiuose). Palūkanos, tenkančios nuomos įmokai, parodomos ekonominio rezultato ataskaitoje per visą nuomos laikotarpį,, kad būtų galima nustatyti pastovią palūkanų normą kiekvieno laikotarpio įsipareigojimų likutinei vertei padengti. Turtas, įsigytas finansinės nuomos būdu, nudėvimas per turto naudingo tarnavimo laikotarpį arba nuomos laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų trumpesnis.

Nuomos rūšis, kai nuomotojas išsaugo didžiąją dalį su nuosavybe susijusios rizikos ir naudos, klasifikuojama kaip veiklos nuoma. Veiklos nuomos įmokos tiesiniu metodu paskirstomi per visą nuomos laikotarpį ir pripažįstami sąnaudomis ekonominio rezultato ataskaitoje.

1.5.3. Nefinansinio turto vertės sumažėjimas

Turtas, kurio naudingo tarnavimo laikas yra neribotas, nėra amortizuojamas, ir kasmet tikrinama, ar nesumažėjo jo vertė. Turto, kuris yra amortizuojamas, vertė, siekiant išsiaiškinti, ar ji nesumažėjo, yra tikrinama tik tada, kai dėl tam tikrų pokyčių arba įvykių jo apskaitinė vertė mažesnė už atsiperkamąją vertę. Nuostolis dėl vertės sumažėjimo pripažįstamas kaip suma, kuria turto apskaitinė vertė viršija jo atsiperkamąją vertę. Atsiperkamoji vertė yra lygi turto tikrajai vertei, atėmus pardavimo išlaidas, arba naudojimo vertei, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų didesnė.

1.5.4. Investicijos

Investicijos į asocijuotas įstaigas ir dalyvavimas bendro pavaldumo įstaigose

Investicijos į asocijuotas įstaigas ir dalyvavimas bendro pavaldumo įstaigose ataskaitose nurodomos naudojant nuosavybės metodą.

Investicijos į rizikos kapitalo fondus

Klasifikavimas ir vertinimas

Investicijos į rizikos kapitalo fondus yra klasifikuojamos kaip pardavimui turimas turtas ir atitinkamai turėtų būti parodytos tikrąja verte įskaitant pelną arba nuostolį, atsirandantį dėl tikrosios vertės pokyčių (įskaitant konvertavimo skirtumus), pripažįstamų tikrosios vertės rezerve.

Tikrosios vertės nustatymas

Kadangi investicijos į rizikos kapitalo fondus neturi nustatytos kainos aktyviojoje rinkoje, ir nėra jokio patikimo vertinimo metodo, šios investicijos kiekviename balanso straipsnyje yra vertinamos žemesniąja iš šių dviejų verčių: savikaina arba grynąja turto verte (GTV), nurodyta fondų valdytojų ataskaitoje iki balanso sudarymo datos, taip atmetant bet kokį priskirtiną nerealizuotą pelną, kurį atitinkamas investicijų portfelis gali turėti. Investicijos į rizikos kapitalo fondus, kurie balanso datą veikia mažiau kaip dvejus metus, vertinamos remiantis tais pačiais principais, išskyrus nerealizuotų nuostolių, atsiradusių tik dėl administracinių išlaidų, atvejus, kai tokioje ankstyvoje atitinkamo investicijų portfelio stadijoje į tokius nerealizuotus nuostolius nėra atsižvelgiama.

Verta pažymėti, kad Europos investicijų fondas pagal IAS 39 neseniai sukūrė „tikrosios vertės metodą“. Tačiau šį metodą galima taikyti tik Europos Bendrijų investicijoms į rizikos kapitalo fondus 2005 m. pabaigoje. Iš tiesų, remiantis 2004 m. surinktais duomenimis, neįmanoma perskaičiuoti investicijų į rizikos kapitalo fondus vertės praėjusių metų pabaigoje. Dėl šios priežasties ir dėl palyginamumo sumetimų 2005 m. pabaigoje buvo atitinkamai pritaikytas dabartinis vertinimo metodas, aprašytas pirmesnėje pastraipoje. Tikroji vertė, apskaičiuota taikant „tikrosios vertės metodą“, pateikta E 3.3.3.1 pastaboje tik informaciniais tikslais. Perėjimas nuo dabartinio vertinimo metodo prie „tikrosios vertės metodo“ įvyks 2006 m. sausio 1 d., o atitinkami pokyčiai bus nurodyti tikrosios vertės rezerve.

Pagal „naująjį metodą“ investicijų į rizikos kapitalo fondus tikroji vertė bus apskaičiuojama taikant suminės grynosios turto vertės (GTV) metodą, pagal kurį daroma prielaida, kad jeigu fondų GTV laikomos atitinkančios IAS 39, tai ir pati visų GTV suma atitinka IAS 39.

Pagal šį metodą fondai skirstomi į tris kategorijas:

— I kategorija — fondai, kuriems pritaikyti tikrosios vertės reikalavimai pagal IAS 39,

— II kategorija — fondai, kuriems buvo pritaikytos kitos vertinimo rekomendacijos (t. y. AFIC, BVCA ir EVCA vertinimo rekomendacijos) arba standartai, kurie yra suderinami su IAS 39,

— III kategorija — fondai, kuriems nėra pritaikyti tikrosios vertės reikalavimai pagal IAS 39 arba jokios kitos su IAS 39 suderintos vertinimo rekomendacijos.

I ir II kategorijų atžvilgiu nerealizuotas pelnas, atsiradęs apskaičiuojant tikrąją vertę, nurodomas rezervuose, o nerealizuoti nuostoliai dėl vertės sumažėjimo yra įvertinami siekiant nustatyti, ar jie turi būti nurodyti kaip vertės sumažėjimo nuostoliai ekonominio rezultato ataskaitoje, ar kaip pokyčiai tikrosios vertės rezerve.

Grynoji turto vertė, naudojama tikrosios vertės skaičiavimuose, nustatoma remiantis naujausioje ataskaitoje nurodyta fondo, kuriam skaičiuojama GTV, Europos Bendrijų nuosavybės dalimi, arba, kiek tai įmanoma, atitinkamo fondo valdytojo pateikta tikslia vienos akcijos kaina tą pačią dieną.

III kategorijai priklausančios investicijos yra vertinamos savikaina, atėmus vertės sumažėjimą.

Kitos investicijos

Klasifikavimas

Europos Bendrijos skirsto savo investicijas į šias kategorijas: finansinį turtą, vertinamą tikrąja verte per pelno (nuostolio) ataskaitą; paskolas ir gautinas sumas; investicijas, laikomas iki išpirkimo termino ir pardavimui turimą finansinį turtą. Dėl investicijų klasifikavimo nusprendžiama pirminio pripažinimo metu ir jis peržiūrimas kiekvieno balanso sudarymo datą.

i) Finansinis turtas, vertinamas tikrąja verte įskaitant pelną arba nuostolį

Yra dvi šios kategorijos subkategorijos: prekybai laikomas finansinis turtas ir turtas, iš pradžių nurodytas tikrąja verte įskaitant pelną arba nuostolį. Finansinis turtas priskiriamas šiai kategorijai, jeigu yra įsigytas turint pagrindinį tikslą jį parduoti artimu metu arba jeigu taip nusprendė Europos Bendrijos. Išvestinės finansinės priemonės taip pat priskiriamos prekybai laikomo finansinio turto kategorijai, išskyrus tuos atvejus, kai jos atitinka apsidraudimo sandorių apskaitos kriterijus. Šios kategorijos turtas yra priskiriamas trumpalaikiam turtui, jeigu jį tikimasi realizuoti per dvylika mėnesių nuo balanso datos.

ii) Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos — neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba kitaip nustatomais mokėjimais, nekotiruojamas aktyviojoje rinkoje. Šios sumos pripažįstamos, kai Bendrijos tiesiogiai skolininkui suteikia pinigų, prekių arba paslaugų be ketinimo prekiauti gautinomis sumomis. Jos nurodomos kaip ilgalaikis turtas, išskyrus sumas, kurios turi būti sumokėtos per 12 mėnesių nuo balanso datos.

iii) Investicijos, laikomos iki išpirkimo termino

Investicijos, laikomos iki išpirkimo termino yra neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba kitaip nustatomais mokėjimais bei nustatytais išpirkimo terminais, kurių Komisija ketina ir gali laikytis. Šiais finansiniais metais Europos Bendrijos neturėjo jokių šiai kategorijai priskiriamų investicijų.

iv) Pardavimui turimas finansinis turtas

Pardavimui turimas finansinis turtas yra neišvestinė priemonė, kuri arba priskiriama šiai kategorijai, arba nepatenka į jokią kitą kategoriją. Jis nurodomas kaip ilgalaikis turtas, išskyrus turtą, kurį Bendrijos ketina realizuoti per 12 mėnesių nuo balanso datos.

Pirminis pripažinimas ir vertinimas

Finansinio turto, vertinamo tikrąja verte įskaitant pelną arba nuostolį, laikomo iki išpirkimo termino arba turimo pardavimui, pirkimas ir pardavimas į apskaitą įtraukiamas prekybos dieną — tą dieną, kai Europos Bendrijos įsipareigoja pirkti arba parduoti konkretų turtą. Paskolos įtraukiamos tada, kai pinigai yra perduodami skolininkams. Investicijos į apskaitą iš pradžių įtraukiamos tikrąja verte įskaitant sandorio sudarymo sąnaudas visam finansiniam turtui, kuris nėra įvertintas tikrąja verte įskaitant pelną arba nuostolį. Finansinis turtas tikrąja verte įskaitant pelną arba nuostolį iš pradžių yra nurodomas tikrąja verte, o sandorio sudarymo sąnaudos pripažįstamos ekonominio rezultato ataskaitoje.

Pirminio pripažinimo metu finansinio turto tikrąja verte iš pradžių paprastai laikoma sandorio kaina (t. y. gauto atlyginimo tikroji vertė). Tačiau kai suteikiama ilgalaikė paskola, kuriai neskaičiuojamos palūkanos arba palūkanos yra žemesnės nei rinkos, jos tikroji vertė gali būti vertinama kaip visų būsimų piniginių įplaukų, diskontuotų vyraujančia palūkanų norma, taikoma panašioms priemonėms su panašiu kredito reitingu, dabartinė vertė.

Likviduojamos EAPB paskolų, suteiktų pareigūnams, atveju įgyvendinamumo ir reikšmingumo sumetimais sandorio vertė yra naudojama kaip pirminė tikroji vertė, neatsižvelgiant į suteiktas lengvatines palūkanų normas.

Investicijų pripažinimas nutraukiamas, kai baigiasi arba yra perduodamos teisės į pinigų srautus iš investicijų, arba kai Europos Bendrijos iš esmės perduoda visą su nuosavybe susijusią riziką ir atlyginimą.

Tolesnis vertinimas

Finansinis turtas, turimas pardavimui, ir finansinis turtas tikrąja verte įskaitant pelną arba nuostolį vėlesniais laikotarpiais parodomi tikrąja verte.

Pagautė ir netekimai, atsiradę dėl „finansinio turto tikrąja verte įskaitant pelną arba nuostolį“ kategorijai priskiriamo turto tikrosios vertės pasikeitimo, įtraukiami į laikotarpio, kada jie buvo patirti, ekonominio rezultato ataskaitą.

Piniginio finansinio turto užsienio valiuta, klasifikuojamo kaip pardavimui turimas finansinis turtas, pokyčiai skirstomi į konvertavimo skirtumus, atsirandančius dėl turto amortizuotos savikainos pokyčių, ir kitus turto apskaitinės vertės pokyčius. Konvertavimo skirtumai nurodomi ekonominio rezultato ataskaitoje, o kiti apskaitinės vertės pokyčiai nurodomi tikrosios vertės rezerve. Nepiniginio finansinio turto, klasifikuojamo kaip turimas pardavimui turtas, tikrosios vertės pokyčiai yra nurodomi tikrosios vertės rezerve.

Jeigu finansinis turtas, klasifikuojamas kaip turimas pardavimui turtas, yra parduodamas arba nuvertėja, sukaupti tikrosios vertės pokyčiai, anksčiau parodyti tikrosios vertės rezerve, turėtų būti parodyti ekonominio rezultato ataskaitoje.

Palūkanos iš pardavimui turimo finansinio turto, apskaičiuotos naudojant faktinių palūkanų metodą, nurodomos ekonominio rezultato ataskaitoje. Dividendai už pardavimui turimas nuosavybės priemones yra pripažįstami, jeigu yra numatyta Europos Bendrijų teisė gauti tokius mokėjimus.

Aktyviose rinkose kotiruojamų investicijų tikroji vertė yra pagrįsta tuo metu siūloma kaina. Jeigu finansinis turtas neturi aktyvios rinkos (taip pat į biržų sąrašus neįtrauktų vertybinių popierių atveju), Europos Bendrijos tikrąją vertę gali nustatyti taikydamos vertinimo metodus. Jie apima pastarojo meto sandorių tarp nesusijusių šalių naudojimą, sąsajas su kitomis iš esmės tokiomis pačiomis priemonėmis, diskontuotų pinigų srautų analizę, alternatyvius kainų nustatymo modelius ir kitus vertinimo metodus, paprastai naudojamus rinkos dalyvių.

Tais atvejais, kai investicijų į nuosavybės priemones, kurios neturi aktyvioje rinkoje nustatytos kainos, tikroji vertė negali būti patikimai įvertinta, šios investicijos vertinamos savikaina, atėmus vertės sumažėjimą.

Paskolos ir gautinos sumos bei investicijos, laikomos iki išpirkimo termino, yra parodomos amortizuota savikaina taikant faktinių palūkanų metodą. Iš skolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodas atskirai paskoloms ir skolintoms lėšoms reikšmingumo sumetimais negali būti taikomas. Europos Bendrijų patirtos sandorio sudarymo sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra pripažįstamos tiesiai ekonominio rezultato ataskaitoje.

Finansinio turto vertės sumažėjimas

Europos Bendrijos kiekvieno balanso sudarymo datą įvertina, ar yra objektyvių įrodymų, kad sumažėjo finansinio turto vertė. Finansinio turto vertė sumažėja ir nuostoliai dėl vertės sumažėjimo patiriami tada ir tik tada, jeigu yra objektyvių įrodymų, kad turto vertė sumažėjo dėl vieno arba keleto įvykių po turto pirminio pripažinimo, ir toks nuostolio įvykis (arba įvykiai) veikia finansinio turto įvertintus būsimuosius pinigų srautus, kurie gali būti patikimai įvertinti.

i) Turtas, įvertintas amortizuota savikaina

Jeigu yra objektyvių įrodymų, kad sumažėjo paskolų, gautinų sumų arba iki išpirkimo termino laikomų investicijų, vertinamų amortizuota savikaina, vertė, tuomet nuostolio suma skaičiuojama kaip skirtumas tarp turto balansinės vertės ir dabartinės įvertintų būsimųjų pinigų srautų (neįtraukiant būsimų kredito nuostolių, kol jie nepatirti), diskontuotų taikant pradinę šio finansinio turto faktinių palūkanų normą. Turto apskaitinė vertė yra sumažinama, o nuostolio suma pripažįstama ekonominio rezultato ataskaitoje. Jeigu paskolai arba iki išpirkimo termino laikomai investicijai taikoma kintama palūkanų norma, tuomet diskontavimo norma bet kokiam vertės sumažėjimo nuostoliui vertinti lygi dabartinei faktinių palūkanų normai, numatytai sutartyje.

Įkeisto finansinio turto įvertintų būsimųjų pinigų srautų dabartinė vertė skaičiuojama, įvertinant pinigų srautus, kurie gali atsirasti dėl prarastos teisės į šį turtą, atėmus įkeistojo turto atgavimo ir pardavimo išlaidas, neatsižvelgiant į tai, ar teisės į šį turtą praradimas yra įmanomas, ar ne.

Jeigu vėlesniu atskaitomybės laikotarpiu vertės sumažėjimo nuostolio suma sumažėja, ir šis sumažėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus vertės sumažėjimą, nuostolis dėl vertės sumažėjimo ekonominio rezultato ataskaitoje panaikinamas.

ii) Turtas, įvertintas tikrąja verte

Nuosavybės vertybinių popierių, klasifikuojamų kaip pardavimui turimas turtas, atveju reikšmingas arba ilgalaikis vertybinio popieriaus vertės sumažėjimas žemiau jo savikainos rodo, kad jis yra nuvertėjęs. Jeigu yra tokių įrodymų apie finansinį turtą, turimą pardavimui, sukaupti nuostoliai, skaičiuojami kaip įsigijimo savikainos ir dabartinės tikrosios vertės skirtumas, atėmus bet kokius nuostolius dėl šio finansinio turto vertės sumažėjimo, anksčiau pripažintus ekonominio rezultato sąskaitoje, yra atimami iš rezervų ir pripažįstami ekonominio rezultato sąskaitoje. Ekonominio rezultato ataskaitoje pripažintas nuostolis dėl nuosavybės priemonių vertės sumažėjimo ekonominio rezultato ataskaitoje nėra panaikinamas. Jeigu vėlesniu atskaitomybės laikotarpiu pardavimui turimos skolos priemonės tikroji vertė padidėja, o toks padidėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus nuostolį dėl vertės sumažėjimo, nuostolis dėl vertės sumažėjimo ekonominio rezultato ataskaitoje panaikinamas.

1.5.5. Atsargos

Atsargos parodomos savikaina arba grynąja galimo realizavimo verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Savikaina nustatoma pagal FIFO metodą (darant prielaidą, kad pirmiausiai sunaudojamos anksčiausiai įsigytos ar pagamintos atsargos). Atskirais atvejais galima taikyti svertinio vidurkio formulę. Į pagamintos produkcijos ir nebaigtos gamybos savikainą įtraukiamos sukūrimo sąnaudos, žaliavos, tiesioginės darbo užmokesčio išlaidos, kitos tiesioginės išlaidos ir susijusios gamybos pridėtinės išlaidos (remiantis normaliu veiklos pajėgumu). Grynoji galimo realizavimo vertė — įvertinta pardavimo kaina, esant įprastoms verslo sąlygoms, atėmus įvertintas gamybos užbaigimo ir galimas pardavimo išlaidas.

Kai atsargos laikomos realizavimui be papildomų mokesčių arba už nedidelį mokestį, jos įvertinamos savikaina arba dabartine atsargų atstatymo savikaina, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Dabartinė atstatymo savikaina — tai išlaidos, kurias Europos Bendrijos patirtų, jeigu turėtų įsigyti turtą ataskaitos datą.

1.5.6. Išankstinis finansavimas

Išankstinis finansavimas — tai mokėjimai, kuriais gavėjui atliekamas avansinis mokėjimas, t. y. apyvartinės lėšos. Jie gali būti išskaidyti į įvairius atskirus mokėjimus per laikotarpį, kuris nustatytas konkrečiame susitarime dėl išankstinio finansavimo. Suteiktos apyvartinės lėšos arba avansas yra grąžinami arba naudojami tuo tikslu, kuriuo buvo sumokėti, per sutartyje apibrėžtą laikotarpį. Jeigu gavėjas nepatiria pateisinamų išlaidų, jis privalo išankstinį finansavimą grąžinti Europos Bendrijoms. Patvirtinus pateisinamas išlaidas arba grąžinus sumas, mažinama (visiškai arba iš dalies) išankstinio finansavimo suma.

Metų pabaigoje likusios išankstinio finansavimo sumos yra lygios iš pradžių išmokėtoms sumoms, atėmus: grąžintas sumas, patvirtintas pateisinamas išlaidas, metų pabaigoje dar nepatvirtintas apskaičiuotas pateisinamas išlaidas, ir vertės sumažėjimą.

Palūkanos iš išankstinio finansavimo sumų yra pripažįstamos jų priskaičiavimo metu pagal atitinkamo susitarimo nuostatas. Sukauptų palūkanų pajamų vertė remiantis patikimiausia informacija apskaičiuojama metų pabaigoje ir įtraukiama į balansą. Garantijos, susijusios su išankstinio finansavimo sumomis, yra nurodomos nebalansiniuose straipsniuose kaip neapibrėžtasis turtas.

1.5.7. Gautinos sumos

Gautinos sumos parodomos pradine suma, atėmus nurašymą dėl vertės sumažėjimo. Gautinų sumų nurašymas dėl vertės sumažėjimo atliekamas tada, kai yra objektyvių įrodymų, kad Europos Bendrijos negalės atgauti visų pradinio dydžio gautinų sumų. Nurašymo suma lygi turto apskaitinės vertės ir atgautinos sumos, įvertintos būsimų pinigų srautų dabartine verte, diskontuota panašiems skolininkams taikoma rinkos palūkanų norma, skirtumui. Nurašymo suma pripažįstama ekonominio rezultato ataskaitoje. Be to, per metus paprastai nurašoma 20 % neįvykdytų vykdomųjų raštų sumoms išieškoti bendros vertės, neįskaitant jau nurašytų sumų.

Informacijos apie metų pabaigoje pripažintų sukauptų pajamų tvarkymą rasite tolesnėje 1.5.13 pastaboje.

1.5.8. Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai apibrėžiami kaip trumpalaikis turtas. Jie apima pinigus kasoje, bankuose laikomus indėlius iki pareikalavimo, kitas trumpalaikes ir itin likvidžias investicijas, kurių pradinis terminas ne ilgesnis kaip trys mėnesiai, ir banko overdraftus. Banko overdraftai nurodomi balanso trumpalaikių įsipareigojimų finansiniuose įsipareigojimuose.

1.5.9. Išmokos darbuotojams

Pensijų įsipareigojimai

Europos Bendrijos tvarko nustatytus pensijų išmokų planus. Nustatytas išmokų planas yra pensijų planas, kuriame bendrai apibrėžiama pensijų išmokų suma, kurią darbuotojas gaus išėjęs į pensiją, paprastai priklausanti nuo vieno ar daugiau veiksnių, pvz., amžiaus, tarnybos metų ir kompensacijų.

Balanse pripažintas įsipareigojimas, susijęs su nustatytais pensijų išmokų planais, yra lygus dabartinei nustatyto išmokų įsipareigojimo vertei balanso datą, atėmus bet kokią plano turto tikrąją vertę. Nustatytą išmokų įsipareigojimą apskaičiuoja nepriklausomi aktuarijai, taikydami planuojamo sąlyginio vieneto metodą. Nustatytų išmokų įsipareigojimų dabartinė vertė nustatoma diskontuojant įvertintus būsimuosius pinigų srautus, taikant aukštos kokybės įmonių obligacijų, kurių išpirkimo terminas panašus į konkretaus pensijų įsipareigojimo terminą ir kurios išreikštos užsienio valiuta, kuria bus mokamos išmokos, palūkanų normas.

Aktuarinis pelnas arba nuostolis, patiriamas dėl praktinių koregavimo ir aktuarinių prielaidų pokyčių, iš karto pripažįstamas ekonominio rezultato ataskaitoje.

Ankstesnės tarnybos sąnaudos yra iš karto pripažįstamos pajamomis, išskyrus tuos atvejus, kai pensijų plano pokyčiai priklauso nuo darbuotojų, likusių tarnyboje tam tikram laikotarpiui (teisių perdavimo laikotarpiui). Tokiu atveju ankstesnės tarnybos sąnaudos yra amortizuojamos tiesiniu metodu per teisių perdavimo laikotarpį.

1.5.10. Rizikos ir mokėjimų atidėjiniai

Rizikos ir mokėjimų atidėjiniai yra pripažįstami tuomet, kai Europos Bendrijos turi dabartinį teisinį arba konstruktyvų įsipareigojimą, atsiradusį dėl praeities įvykių, ir labai tikėtina, kad įsipareigojimams įvykdyti bus reikalingos išteklių išmokos, o suma gali būti patikimai įvertinta. Būsimiems veiklos nuostoliams atidėjiniai nepripažįstami.

Atidėjinio suma yra geriausias išlaidų, kurios, kaip numatoma, gali būti reikalingos ataskaitos datą turimiems įsipareigojimams padengti, įvertinimas. Kai atidėjinys susijęs su daug straipsnių, įsipareigojimas vertinamas apskaičiuojant visus galimus rezultatus ir jų tikimybę („tikėtinos vertės“ metodas).

Kai pinigų laiko vertės poveikis yra reikšmingas, atidėjinio suma yra tikėtiniems įsipareigojimams padengti reikalingų išlaidų dabartinė vertė. Naudojama diskonto norma — tai norma, parodanti dabartinį pinigų laiko vertės ir įsipareigojimui būdingos rizikos (o ne rizikos, pagal kurią pakoreguoti būsimų pinigų srautų apskaičiavimai) rinkos įvertinimą.

1.5.11. Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai apima įsiskolinimus ir prekybai laikomus įsipareigojimus.

Įsiskolinimus sudaro įsiskolinimai iš kredito institucijų ir skolos vertybiniai popieriai, patvirtinti skolos lakštais. Įsiskolinimai iš pradžių pripažįstami tikrąja verte, lygia įplaukoms iš emisijos (gautų pajamų tikrajai vertei), atėmus sandorio sudarymo sąnaudas, o vėlesniais laikotarpiais parodomi amortizuota savikaina, naudojant faktinių palūkanų metodą; bet koks pajamų, atėmus sandorio sudarymo sąnaudas, ir išpirkimo vertės skirtumas yra pripažįstamas ekonominio rezultato ataskaitoje įsiskolinimo laikotarpiu, taikant faktinių palūkanų metodą. Įsiskolinimai klasifikuojami kaip ilgalaikiai įsipareigojimai, išskyrus sumas, kurios turi būti grąžintos greičiau kaip per 12 mėnesių nuo balanso datos.

Iš skolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodas atskirai paskoloms ir įsiskolinimams reikšmingumo sumetimais negali būti taikomas. Europos Bendrijų patirtos sandorio sudarymo sąnaudos, vėliau pareikalautos iš paskolos gavėjo, yra tiesiai pripažįstamos ekonominio rezultato ataskaitoje.

Prekybai laikomi įsipareigojimai apima išvestines finansines priemones, neatitinkančias apsidraudimo sandorių apskaitos reikalavimų, kadangi jų tikroji vertė yra neigiama. Jų apskaita yra tokia pati kaip ir prekybai laikomo turto, žr. 1.5.4 pastabą.

1.5.12. Mokėtinos sumos

Didžioji Bendrijų mokėtinų sumų dalis nėra susijusi su prekių arba paslaugų pirkimu, o yra neapmokėti dotacijų arba kitokio Bendrijų finansavimo gavėjų prašymai kompensuoti išlaidas. Jos yra nurodomos kaip mokėtinos sumos, lygios prašomoms sumoms, kai gaunamas prašymas kompensuoti išlaidas, o, atlikus patikrinimą, atitinkamų finansų specialistų pripažįstamos atitinkančiomis reikalavimus. Šiame etape jos vertinamos patvirtintos ir reikalavimus atitinkančios sumos dydžiu.

Mokėtinos sumos, susijusios su prekių ir paslaugų pirkimu, yra pripažįstamos pradine suma gavus sąskaitą, o susijusios išlaidos įtraukiamos į apskaitą, kai prekės yra pristatytos ar paslaugos suteiktos ir Europos Bendrijos tai patvirtina.

1.5.13. Ataskaitinių laikotarpių atskyrimas — sukauptos ir ateinančių laikotarpių pajamos bei mokėjimai

Viena svarbiausių perėjimo prie kaupimo principu pagrįstos apskaitos užduočių — užtikrinti, kad per metus įvykę sandoriai būtų įrašyti į teisingus apskaitos metus — vadinamoji atskyrimo užduotis: sandoriai turi būti pripažįstami tuo laikotarpiu, su kuriuo jie susiję.

Ypač svarbu įvertinti, kokias reikalavimus atitinkančias išlaidas patyrė Bendrijos lėšų gavėjai, nors Bendrijoms apie jas dar nepranešė (sukaupti mokėjimai). Siekiant kuo tiksliau įvertinti šias sumas, naudojami skirtingi metodai, pagrįsti veiklos rūšimi ir turima informacija. Kai kurios sumos, atvirkščiai, įrašomos į einamuosius metus, nors jos susijusios su ateinančiais laikotarpiais (ateinančių laikotarpių mokėjimai); tokios sumos turi būti įvertintos ir parodytos atitinkamais laikotarpiais.

Pajamos taip pat turi būti nurodomos tų laikotarpių, su kuriomis jos susijusios, ataskaitose. Metų pabaigoje, jeigu sąskaitos nėra išsiųstos, o paslauga buvo suteikta arba prekės pristatytos, arba buvo sudarytas sutartinis susitarimas (t. y. remiantis sutartimi), suma turi būti įvertinta ir nurodoma finansinėje atskaitomybėje kaip sukauptos pajamos.

Be to, metų pabaigoje, jeigu yra išsiųsta su apskaitiniu laikotarpiu nesusijusi sąskaita, suma turi būti atidėta ir pripažinta kaip pajamų sumažėjimas. Taip siekiama šio laikotarpio pajamas sumažinti suma, lygia ateinančių laikotarpių pajamoms.

Atsižvelgiant į tai, kad šie metai yra pirmieji, kai taikoma tokia praktika, ir Bendrijos veiklos ypatumus, nėra palyginamųjų metodų, pagal kuriuos būtų palyginti šiuos vertinimo metodus.

1.6. EKONOMINIO REZULTATO ATASKAITA

1.6.1. Pajamos

Pardavimo pajamos

Pajamos iš prekių pardavimo pripažįstamos, kai didžioji su prekių nuosavybe susijusios rizikos ir naudos dalis perduodama pirkėjui.

Pajamos iš sandorio, kuriuo teikiamos paslaugos, yra pripažįstamos atsižvelgiant į sandorio baigtumo laipsnį ataskaitos datą.

Su pardavimais nesusijusios pajamos

Jos sudaro didžiąją Bendrijos pajamų dalį ir apima daugiausia tiesioginius bei netiesioginius mokesčius ir nuosavų išteklių sumas. Be mokesčių, Europos Bendrijos taip pat gali gauti mokėjimus iš kitų šalių, kaip antai rinkliavas, baudas ir dovanas.

BNP pagrįsti ištekliai ir PVM ištekliai

Gautinos sumos ir susijusios pajamos yra pripažįstamos, kai Europos Bendrijos išsiunčia valstybėms narėms pareikalavimą įmokėti įnašus. Šios sumos nurodomos „pareikalauta suma“. Kadangi PVM ir BNP ištekliai pagrįsti vertinimais, jie gali būti pakoreguoti, kadangi prieš valstybėms narėms paskelbiant galutinius duomenis, sumos gali keistis. Vertinimo pokyčio poveikis yra įtraukiamas nustatant laikotarpio, kai įvyko pokytis, grynąjį perteklių arba deficitą.

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Gautinos sumos ir susijusios pajamos yra pripažįstamos, kai iš valstybių narių gaunamos atitinkamos mėnesinės A ataskaitos (apimančios surinktus mokesčius ir mokėtinas sumas, kurios yra garantuotos ir neužginčytos). Ataskaitos datą valstybių narių surinktos, bet dar Europos Bendrijoms nesumokėtos laikotarpio pajamos yra įvertinamos ir pripažįstamos kaip sukauptos pajamos. Sumos, nurodytos ketvirtinėse B ataskaitose (įskaitant mokesčius, kurie nėra nei surinkti, nei garantuoti, taip pat garantuotas sumas, užginčytas skolininko), gautose iš valstybių narių, yra pripažįstamos kaip pajamos, atėmus surinkimo išlaidas (25 %). Be to, ekonominio rezultato ataskaitoje pripažįstamas vertės sumažinimas, lygus numatomam susigrąžinimo skirtumui.

Baudos

Gautinos sumos ir susijusios pajamos yra pripažįstamos, kai Bendrijos priima sprendimą dėl baudos skyrimo ir apie tokį sprendimą oficialiai praneša adresatui. Jeigu kyla abejonių dėl įmonės mokumo, turėtų būti pripažįstamas teisės vertės sumažėjimas.

Priėmus sprendimą skirti baudą, skolininkai per du mėnesius nuo pranešimo dienos turi:

— arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma Bendrijų galutinai surinkta),

— arba nepritarti sprendimui. Tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal Bendrijų teisę.

Tačiau pagrindinė baudos suma turi būti sumokėta per nustatytą laikotarpį, nes apeliacija nesustabdo sprendimo galiojimo (EB sutarties 242 straipsnis). Skolininkai turi dvi galimybes: jie gali pateikti banko garantiją sumai arba baudą sumokėti laikinai.

Jeigu įmonė sprendimą apskundė ir jau laikinai sumokėjo baudą, suma parodoma kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas. Tačiau, kadangi adresato apeliacija dėl Bendrijų sprendimo nesustabdo sprendimo galiojimo, gauti pinigai naudojami padengti gautinę sumą. Jeigu vietoj mokėjimo gaunama garantija, ji nurodoma kaip neapibrėžtasis turtas.

Jeigu yra rizikos, kad Pirmosios instancijos teismas gali priimti Bendrijoms nepalankų sprendimą, tais atvejais, kai jau gautas laikinas mokėjimas, tokiai rizikai atliekamas atidėjinys. Jeigu vietoj to pateikiama garantija, neapmokėta gautina suma yra nurašoma laikantis reikalavimų. Bankų sąskaitose, į kurias pervedami gaunami mokėjimai, sukauptas palūkanas Europos Bendrijos pripažįsta pajamomis ir atitinkama suma padidina neapibrėžtąjį įsipareigojimą.

Palūkanų pajamos ir sąnaudos

Palūkanų pajamos ir sąnaudos pripažįstamos ekonominio rezultato ataskaitoje naudojant faktinių palūkanų metodą. Šis metodas taikomas apskaičiuoti finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo amortizuotą savikainą ir paskirstyti palūkanų pajamas ir sąnaudas per atitinkamą laikotarpį. Faktinė palūkanų norma — norma, kuria tiksliai diskontuojamos numatomos būsimos piniginės išmokos arba įplaukos iki finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo grynosios balansinės vertės per numatomą finansinės priemonės laikotarpį (arba, jeigu būtina, per trumpesnį laikotarpį). Nustatydamos faktinių palūkanų normą, Europos Bendrijos įvertina pinigų srautus, atsižvelgdamos į visas finansinės priemonės sandorio nuostatas (pavyzdžiui, išankstinio mokėjimo pasirinkimą), tačiau neatsižvelgdamos į būsimus kredito nuostolius. Į šį skaičiavimą įtraukiami visi mokesčiai ir kitos sumos, kurias sutarties šalys sumokėjo arba gavo viena iš kitos, ir kurios yra neatskiriama faktinių palūkanų normos dalis, taip pat visi kiti priedai arba nuolaidos.

Iš skolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodas atskirai paskoloms ir įsiskolinimams reikšmingumo sumetimais negali būti taikomas. Europos Bendrijų patirtos sandorio sudarymo sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiai pripažįstamos ekonominio rezultato ataskaitoje.

Kai finansinis turtas arba panašaus finansinio turto grupė yra nurašyta dėl vertės sumažėjimo nuostolių, vertės sumažėjimo nuostolio įvertinimo tikslais palūkanų pajamos pripažįstamos taikant palūkanų normą, naudojamą diskontuojant būsimus pinigų srautus.

Pajamos iš dividendų

Pajamos iš dividendų pripažįstamos tada, kai nustatoma teisė gauti mokėjimą.

1.6.2. Išlaidos

Su pardavimais susijusios išlaidos, patiriamos perkant prekes, yra pripažįstamos, kai prekės yra pristatomos ir priimamos Europos Bendrijų. Jos parodomos pradine sąskaitoje nurodyta suma.

Europos Bendrijoms yra būdingos su pardavimais nesusijusios sąnaudos, kurios sudaro didžiąją visų išlaidų dalį. Jos susijusios su pervedimais naudos gavėjams ir yra skirstomos į tris rūšis: išmokos, pervedimai pagal susitarimą ir atskiros dotacijos, įnašai ir dovanos.

Pervedimai pripažįstami sąnaudomis tą laikotarpį, kurį įvyko įvykiai, suteikę pagrindą pervedimui, jeigu tik pervedimo pobūdis yra leidžiamas teisės aktų (Finansinio reglamento, Tarnybos nuostatų ir kitų teisės aktų) arba yra sudaryta sutartis, leidžianti atlikti pervedimą; jeigu gavėjas yra įvykdęs tinkamumo reikalavimus ir jeigu sumą galima pagrįstai įvertinti.

Kai gaunamas bet koks pripažinimo kriterijus atitinkantis prašymas atlikti mokėjimą arba kompensuoti išlaidas, jis pripažįstamas sąnaudomis, lygiomis reikalavimus atitinkančiai sumai. Metų pabaigoje patirtos reikalavimus atitinkančios išlaidos, kurios turi būti sumokėtos gavėjams, tačiau apie kurias dar nėra pranešta, yra įvertinamos ir įrašomos kaip sukauptos sąnaudos.

1.7. NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR ĮSIPAREIGOJIMAI

Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas — dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau nevisiškai Europos Bendrijų kontroliuojamų neapibrėžtų būsimųjų įvykių. Neapibrėžtasis turtas atskleidžiamas, kai tikimasi gauti ekonominės naudos arba turėti naudojimo galimybių.

Neapibrėžtas turtas yra nuolat vertinamas siekiant garantuoti, kad pasikeitimai bus tinkamai parodyti finansinėje atskaitomybėje. Jeigu iš esmės neabejojama, kad bus gauta ekonominės naudos arba padidės naudojimo galimybės, o turto vertė gali būti patikimai įvertinta, turtas ir su juo susijusios pajamos parodomos to laikotarpio, kuriuo atsiranda šių pokyčių, finansinėje atskaitomybėje.

Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtasis įsipareigojimas — dėl praeities įvykių galintis atsirasti įsipareigojimas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau nevisiškai Europos Bendrijų kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių; arba dabartinis įsipareigojimas, atsiradęs dėl praeities įvykių, kuris dar nėra pripažintas, kadangi nėra tikėtina, kad įsipareigojimams įvykdyti bus reikalingi ekonominę naudą teikiantys ištekliai arba naudojimo galimybės arba, ypač retais atvejais, kai įsipareigojimo suma negali būti pakankamai patikimai nustatyta.

Neapibrėžtasis įsipareigojimas atskleidžiamas išskyrus atvejus, kai ekonominę naudą teikiančių išteklių išmokų tikimybė yra maža.

Neapibrėžtieji įsipareigojimai vertinami nuolat siekiant nustatyti, ar galima tikėtis ekonominę naudą teikiančių išteklių išmokų arba naudojimo galimybių. Jeigu tampa tikėtina, kad straipsniui, kuris vertinamas kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas, prireiks ekonominę naudą teikiančių išteklių išmokų arba naudojimo galimybių, tikimybės atsiradimo laikotarpio finansinėje atskaitomybėje atliekamas atidėjinys.

Būsimo finansavimo įsipareigojimas

Būsimo finansavimo įsipareigojimas yra teisinis arba konstruktyvus įsipareigojimas, paprastai įformintas Europos Bendrijų sutartimi, kuriam įvykdyti ateityje gali prireikti išteklių išmokų.

Garantijos

Garantijos yra dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas arba įsipareigojimai, kurių buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus garantuojamam įvykiui. Todėl garantijos laikomos neapibrėžtuoju turtu arba įsipareigojimais. Garantija baigiama, kai nebelieka garantuojamo įvykio. Ji išgryninama, kai išpildomos sąlygos, leidžiančios pateikti garantui prašymą atlikti mokėjimą.

1.8. ĮVERTINIMŲ NAUDOJIMAS

Pagal bendruosius apskaitos principus finansinėje atskaitomybėje pateikiamos sumos būtinai turi būti pagrįstos vadovybės įvertinimais ir prielaidomis, pagrįstais patikimiausia informacija. Svarbūs įvertinimai turi apimti bent jau šiuos elementus: sumas pensijoms, atidėjinius būsimoms sąnaudoms ir būsimiems mokėjimams, leidinių atsargų vertę, finansinę riziką, susijusią su atsargomis ir gautinomis sumomis, sukauptas pajamas ir sąnaudas, neapibrėžtąjį turtą ir įsipareigojimus ir ilgalaikio turto vertės sumažėjimo laipsnį. Tikrieji rezultatai gali skirtis nuo šių įvertinimų. Įvertinimų pokyčiai parodomi tuo laikotarpiu, kuriuo jie tampa žinomi.

2. PERĖJIMO PRIE KAUPIMO PRINCIPU PAGRĮSTOS APSKAITOS POVEIKIS

2.1. ATASKAITŲ SUDARYMO PAGRINDAS

Bendrijų pradžios balansas buvo sudarytas remiantis naujosiomis apskaitos taisyklėmis, priimtomis 2004 m. gruodžio 28 d., kurios pirmą kartą taikomos 2005 finansiniams metams.

2.2. FINANSINĖS ATSKAITOMYBĖS PATEIKIMAS

Metines ataskaitas sudaro šios pagrindinės ataskaitos: balansas, ekonominio rezultato ataskaita, grynojo turto pokyčių ataskaita ir pinigų srautų lentelė.

2.3. NUOSAVYBĖS SUDERINIMAS

PRADINIS BALANSAS

EUR Pastabos 2004 12 31 perskaičiuota Koregavimas 2004 12 31 I. ILGALAIKIS TURTAS: 30 142 730 492,69 (4 143 923 005,85) 34 286 653 498 54 Ilgalaikis nematerialusis turtas 17 137 089,53 10 795 517,23 6 341 572,30 Ilgalaikis materialusis turtas 2.3.1 4 084 425 922,70 257 822 280,52 3 826 603 642,18 Investicijos 2.3.2 2 150 177 300,19 123 900 459,79 2 026 276 840,40 Paskolos 2.3.3 2 298 277 591,00 (30 831 701,00) 2 329 109 292,00 Ilgalaikis išankstinis finansavimas 2.3.4 21 284 928 692,20 21 284 928 692,20 0,00 Ilgalaikės gautinos sumos 2.3.5 307 783 897,07 (25 790 538 254,59) 26 098 322 151,66 II. TRUMPALAIKIS TURTAS: 23 450 507 504,46 7 700 336 944,33 15 750 170 560,13 Atsargos 63 255 048,68 (5 972 804,31) 69 227 852,99 Trumpalaikės investicijos 2.3.2 1 442 821 890,84 46 841 216,60 1 395 980 674,24 Trumpalaikis išankstinis finansavimas 2.3.4 6 727 929 511,29 6 727 929 511,29 0,00 Trumpalaikės gautinos sumos 2.3.5 7 139 062 014,64 263 155 996,45 6 875 906 018,19 Pinigai ir pinigų ekvivalentai 2.3.6 8 077 439 039,01 668 383 024,30 7 409 056 014,71 Turto iš viso 53 593 237 997,15 3 556 413 938,48 50 036 824 058,67 III. ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI: 30 556 735 482,10 (1 143 539 962,90) 31 700 275 445,00 Išmokos darbuotojams 26 012 130 886,00 3 744 986,00 26 008 385 900,00 Rizikos ir mokėjimų atidėjiniai 2.3.7 1 013 020 111,03 (1 254 230 501,43) 2 267 250 612,46 Finansiniai įsipareigojimai 2.3.8 1 688 032 288,29 109 698 482,45 1 578 333 805,84 Kiti ilgalaikiai įsipareigojimai 1 843 552 196,78 (2 752 929,92) 1 846 305 126,70 IV. TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI: 74 633 599 508,87 70 804 374 988,83 3 829 224 520,04 Rizikos ir mokėjimų atidėjiniai 2.3.7 240 240 253,60 240 240 253,60 0,00 Finansiniai įsipareigojimai 2.3.8 152 154 480,63 (74 095 519,37) 226 250 000,00 Mokėtinos sumos 2.3.9 74 241 204 774,64 70 638 230 254,60 3 602 974 520,04 Įsipareigojimų iš viso 105 190 334 990,97 69 660 835 025,93 35 529 499 965,04 GRYNASIS TURTAS (51 597 096 993,82) (66 104 421 087,45) 14 507 324 093,63 Rezervai 2.3.10 2 567 532 141,28 1 512 263 917,43 1 055 268 223,85 Iš valstybių narių pareikalautinos sumos: 2.3.10 (54 164 629 135,10) (67 616 685 004,88) 13 452 055 869,78 Darbuotojų pensijos (ilgalaikės) (26 012 130 886,00) 0,00 (26 012 130 886,00) Kita veikla (28 152 498 249,10) (67 616 685 004,88) 39 464 186 755,78 V. GRYNASIS TURTAS (51 597 096 993,82) (66 104 421 087,45) 14 507 324 093,63

Pirmiau pateiktoje lentelėje apibendrinamas pokyčių atliktų pagal naujas apskaitos taisykles perskaičiuojant 2004 m. gruodžio 31 d. balansą poveikis.

Pateiktas 2004 m. gruodžio 31 d. balansas (prieš perskaičiavimą) šiek tiek skiriasi nuo paskelbtojo 2004 m. finansinėje atskaitomybėje. Tai paaiškinama tam tikrų balanso likučių perklasifikavimu kuris buvo reikalingas kad būtų galima tinkamai palyginti šias sumas su perskaičiuotomis sumomis. Pradinė grynojo turto suma lygi 14 5 mlrd. EUR (ankstesniame balanse vadinta „nuosavu kapitalu“) 2004 m. gruodžio 31 d. atitinka paskelbtą sumą.

Minėtas poveikis buvo didžiausias Komisijos ataskaitoms ir daug mažesnis likviduojamos EAPB ataskaitoms. Pirmą kartą įtraukus į konsoliduotą atskaitomybę agentūras poveikis konsoliduotoms ataskaitoms buvo nedidelis labiausiai pastebimas pinigų likučių padidėjimu.

2.3.1. Ilgalaikis materialusis turtas

Pagrindinis apskaitos metodo pokytis ilgalaikio materialiojo turto straipsniams yra susijęs su nusidėvėjimo metodu. Pagal anksčiau taikytas taisykles naujai įsigytas turtas buvo nudėvimas per visus dvylika tų metų kada jis buvo įsigytas mėnesių (neatsižvelgiant į įsigijimo datą). Pagal naująsias taisykles nusidėvėjimas skaičiuojamas nuo įsigijimo mėnesio. Todėl anksčiau turtas buvo „per daug nudėvėtas“. Dėl šio ir kitų apskaitos metodų pokyčių padidėjo grynoji ilgalaikio materialiojo turto vertė: 69 milijonais EUR Komisijoje ir 137 mln. EUR Parlamente. Likučiai padidėjo visų pirma dėl pirmą kartą atlikto agentūrų įtraukimo į atskaitomybę.

2.3.2. Investicijos

Garantijų fondo ir likviduojamos EAPB investicijų portfelis sudarytas iš skolos vertybinių popierių anksčiau buvo parodomas savikaina (arba priedų ir nuolaidų atveju — tiesiniu metodu amortizuota savikaina) arba rinkos verte atsižvelgiant į tai kuri iš jų mažesnė. Dabar šie vertybiniai popieriai klasifikuojami kaip pardavimui turimas turtas ir todėl parodomi tikrąja verte. Vertinimo tikrąja verte poveikis buvo įtrauktas į tikrosios vertės rezervą ir sudarė 88 mln. EUR.

Garantijų fondas turėjo tris Europos Bendrijų išleistas kintamų palūkanų obligacijas kurių suma 2004 m. gruodžio 31 d. sudarė 21 mln. EUR įskaitant sukauptas palūkanas. Šie skolos vertybiniai popieriai buvo tinkamai padengti atitinkama skola patvirtinta Makrofinansinės pagalbos programos išduotais skolos lakštais (žr. 2.3.8 pastabą).

38 mln. EUR vertės skolos vertybiniai popieriai laikomi kaip biudžeto priemonės Europos Bendrijų vardu valdomos patikėtinių buvo įtraukti į šių priemonių grynojo turto skaičiavimus ir 2004 m. gruodžio 31 d. buvo klasifikuojami kaip trumpalaikės gautinos sumos. Pagal naująsias apskaitos taisykles biudžeto priemonių sudėtinės dalys dabar skirstomos į atitinkamas metinių ataskaitų kategorijas atsižvelgiant į jų pobūdį ir jei taikytina likusį terminą.

Išvestinės finansinės priemonės kurių tikroji vertė teigiama įskaitant sukauptas palūkanas (33 mln. EUR) yra pripažįstamos prekybai laikomu turtu nors anksčiau jos buvo nurodomos nebalansiniuose straipsniuose. Perkėlimo likutis (33 mln. EUR) yra susijęs su kitu perklasifikavimu pervertinimu ir sukauptų palūkanų įtraukimu į šią kategoriją.

2.3.3. Paskolos

Paskolos numatant specialias sąlygas anksčiau buvo nurodomos savikaina atėmus atidėjinius vertės sumažėjimui. Pagal naująsias apskaitos taisykles šios paskolos su lengvatinėmis palūkanomis iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte kuri paskolų kurių palūkanos yra žemesnės nei rinkos atveju atitinka grynąją būsimų pinigų srautų dabartinę vertę diskontuotą vidutine vyraujančia EIB skolinimo palūkanų norma taikoma skolininkams atitinkamose šalyse o vėliau vertinamos amortizuota savikaina. Atidėjiniai vertės sumažėjimui jei tokie atliekami yra pagrįsti laikinaisiais arba galutiniais nurašymais kaip tai numatyta atitinkamos finansinės sutarties sąlygose. Bendras šių paskolų vertinimo amortizuota savikaina (-52 mln. EUR) ir jų visumos priskyrimo ilgalaikio turto kategorijai kadangi visų jų galutinis terminas yra ilgesnis už vienerius metus nuo balanso datos (20 mln. EUR) poveikis buvo nurodytas sukaupto deficito sąskaitoje ir sudarė neigiamą -132 mln. EUR sumą.

Likviduojamos EAPB suteiktos būsto paskolos taikant lengvatines palūkanų normas anksčiau buvo nurodomos neapmokėta nominalia verte atėmus atidėjinius vertės sumažėjimui. Pagal naująsias apskaitos taisykles šios paskolos iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte kuri atitinka grynąją būsimų pinigų srautų dabartinę vertę diskontuotą vyraujančia rinkos palūkanų norma taikoma valstybių narių kuriose įsisteigę skolininkai išleistoms obligacijoms su panašiu išpirkimo terminu o vėliau vertinamos amortizuota savikaina. Atidėjiniai vertės sumažėjimui jei tokie atliekami yra pagrįsti laikinaisiais arba galutiniais nurašymais kaip tai numatyta atitinkamos finansinės sutarties sąlygose. Šių paskolų vertinimo amortizuota savikaina poveikis sudaro neigiamą -21 mln. EUR sumą.

Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos kurių galutinis terminas yra ilgesnis nei vieneri metai nuo balanso datos buvo taip pat priskirtos ilgalaikiam turtui todėl ilgalaikių paskolų likutis padidėjo 123 mln. EUR o trumpalaikių gautinų sumų likutis sumažėjo ta pačia suma (žr. 2.3.5 pastabą).

2.3.4. Išankstinis finansavimas

Europos Bendrijų finansinėje atskaitomybėje paskelbtoje iki 2005 m. trumpalaikių gautinų sumų kategorijoje buvo nurodoma keletas sumų susijusių su išankstinio finansavimo mokėjimais konkretiems projektams (finansiniams tarpininkams). 2004 m. kiekviena institucija ir įstaiga parengė visų likusių nepadengtų išankstinio finansavimo sumų sumokėtų iki 2004 m. gruodžio 31 d. aprašymą.

Tačiau nurodytas išankstinio finansavimo likutis 2004 m. gruodžio 31 d. yra bendra įsipareigota sumokėti gavėjams suma atėmus sukauptus mokėjimus. Šie sukaupti mokėjimai parodo įvertintą sumą kurią išankstinio finansavimo gavėjai realiai panaudojo iki šios datos tačiau kurių išlaidų ataskaitos Europos Bendrijoms dar nebuvo pateiktos.

Kadangi daugelis iš Europos Bendrijų struktūrinio fondo finansuojamų projektų yra iš esmės ilgalaikiai su jais susiję išankstiniai apmokėjimai galioja ilgiau nei vienerius metus. Todėl šios išankstinio finansavimo sumos yra nurodomos ir ilgalaikio ir trumpalaikio turto straipsniuose.

2.3.5. Gautinos sumos

Ilgalaikės gautinos sumos smarkiai sumažėjo kadangi valstybių narių garantijos dėl Bendrijos pensijų įsipareigojimų personalui neatitinka apskaitos kriterijų nustatytų naujosiose apskaitos taisyklėse kad jas būtų galima pripažinti turtu. Iš pradžių ši suma 2004 m. gruodžio 31 d. sudarė 26 mlrd. EUR.

Trumpalaikės gautinos sumos padidėjo 2004 m. gruodžio 31 d. įtraukus 2 3 mlrd. EUR dydžio sukauptas nuosavų išteklių pajamas. Tačiau bendrą likučio pokytį atsvėrė anksčiau įtrauktų išankstinio finansavimo sumų Europos Bendrijų vardu patikėtinių valdomų biudžeto priemonių grynojo turto ir paskolų dalių kurių galutinis terminas ilgesnis nei vieneri metai nuo balanso datos ir sukauptų palūkanų perkėlimas į atskirus straipsnius.

2.3.6. Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Agentūrų įtraukimas į konsoliduotą atskaitomybę didžiausią poveikį (339 mln. EUR) turėjo būtent šiam straipsniui.

323 mln. EUR vertės einamosios sąskaitos ir trumpalaikiai indėliai laikomi kaip biudžeto priemonės Europos Bendrijų vardu valdomos patikėtinių buvo įtraukti į šių priemonių grynojo turto skaičiavimus ir 2004 m. gruodžio 31 d. klasifikuojami kaip trumpalaikės gautinos sumos. Pagal naująsias apskaitos taisykles biudžeto priemonių sudėtinės dalys dabar skirstomos į atitinkamas metinių ataskaitų kategorijas atsižvelgiant į jų pobūdį ir jei taikytina likusį terminą.

2.3.7. Atidėjiniai

Pritaikius tikslesnę diskonto normą JTC išardymo atidėjiniui (59 mln. EUR) padidėjo atidėjinių likutis. Išsamiau išnagrinėjus neišspręstas teismo bylas taip pat buvo padidinti konkretūs joms skirti atidėjiniai.

Reikšmingas pokytis yra tai kad anksčiau Garantijų fondui (1 086 mln. EUR) ir likviduojamai EAPB (328 mln. EUR) atlikti atidėjiniai daugiau nebeatitinka reikalavimų kad būtų klasifikuojami atidėjiniais pagal naująsias apskaitos taisykles ir todėl buvo išbraukti iš šio straipsnio. Tokiomis pačiomis sumomis buvo padidinti rezervai.

Be to buvo pripažinti su biudžeto priemonėmis susiję finansiniai atidėjiniai (239 mln. EUR) nors anksčiau jie buvo nurodomi nebalansiniuose straipsniuose. Galiausiai pirmą kartą buvo įtraukti 81 mln. EUR dydžio atidėjiniai susiję su teismo bylomis ir 21 mln. EUR dydžio kitų institucijų ir agentūrų atidėjiniai (žr. 3.13 pastabą).

2.3.8. Finansiniai įsipareigojimai

Panašiai kaip suteiktos paskolos įsiskolinimai kurių galutinis terminas ilgesnis nei vieneri metai nuo balanso datos buvo pripažinti ilgalaikiais įsipareigojimais todėl ilgalaikių įsiskolinimų likutis padidėjo 109 mln. EUR o trumpalaikių įsiskolinimų likutis sumažėjo ta pačia suma.

Be to Makrofinansinės pagalbos programos išduotais skolos lakštais patvirtintos skolos nurodytos kaip ilgalaikiai įsiskolinimai buvo priskirtos Garantijų fondui. Šios skolos buvo tinkamai padengtos atitinkamu Garantijų fondo turtu.

Išvestinės finansinės priemonės kurių tikroji vertė neigiama (19 mln. EUR) yra pripažįstamos prekybai laikomais įsipareigojimais nors anksčiau jos buvo nurodomos nebalansiniuose straipsniuose.

2.3.9. Mokėtinos sumos

Šis straipsnis balansui turėjo didžiausią poveikį (70 6 mlrd. EUR) kuris visų pirma buvo susijęs su dviem modernizacijos projekto įvestomis priemonėmis — sąskaitų registravimu ir sukauptais mokėjimais:

— Pagal Finansinį reglamentą į kitus metus perkelti mokėjimų asignavimai yra nurodomi kaip biudžeto išlaidos. Iki 2004 finansinių metų šie perkelti ir dar nepanaudoti asignavimai atsispindėjo balanso trumpalaikiuose įsipareigojimuose. Tokia klasifikacija nebetaikoma kadangi visos neapmokėtos skolos buvo įtrauktos į aprašą. Pokytis buvo įtrauktas į „mokėtinas sumas“. Pradėjus taikyti naująsias apskaitos taisykles 2 8 mlrd. EUR dydžio suma anksčiau nurodyta šiame straipsnyje ir susijusi su į kitus metus keliamais biudžeto asignavimais nebeįtraukiama.

— Visos Europos Bendrijų gautos sąskaitos prašymai kompensuoti išlaidas ir kredito avizos yra įtraukiami į apskaitą. Šis procesas buvo pradėtas 2004 m. ketvirtąjį ketvirtį ir 2005 m. sausio mėn. 9 4 mlrd. EUR dydžio nepadengtos sumos buvo perkeltos į apskaitą kad būtų galima sudaryti pradžios balansą.

— Sukaupti mokėjimai2005 m. sausio 1 d. sudarė 64 2 mlrd. EUR ir turėjo didžiausią poveikį pradžios balansui palyginti su paskelbtomis 2004 m. ataskaitomis. Tai yra trumpalaikiai įsipareigojimai sumokėti gavėjams (valstybėms narėms institucijoms tiekėjams arba paslaugų teikėjams privatiems asmenims ir kt.) mokėtinas sumas kurios ataskaitos datą dar nėra pripažintos kadangi nebuvo gautas prašymas kompensuoti išlaidas arba sąskaita. Pagal naująsias apskaitos taisykles operacijos ir įvykiai yra įtraukiami į apskaitą ir pripažįstami finansinėje atskaitomybėje tuo laikotarpiu su kuriuo jie susiję. Jeigu sumos negali būti pripažintos per laikotarpį reikalingą parengti finansinę atskaitomybę sumos kurios su pagrįstu tikrumu yra žinomos prieš baigiant rengti finansinę atskaitomybę turi būti pripažįstamos sukauptomis sąnaudomis. Pripažinimo kriterijuose numatoma kad Europos Bendrijos pripažįsta sąnaudas lygias įvertintai mokėjimų kurie turi būti atlikti per ataskaitinį laikotarpį įsipareigojimų sumai. Siekdamos kuo tiksliau įvertinti sukauptus mokėjimus Bendrijos atlikto visų aspektų susijusių su viešojo subjekto apskaitinių laikotarpių atskyrimu analizę. Bendrijos sudarė išsamų taikytinų taisyklių sąrašą ir numatė paskelbti jį finansinėje atskaitomybėje. Galutinis tikslas buvo užtikrinti kad pasiūlyta metodika sumažintų riziką kad finansinė atskaitomybė gali nepateikti tikro ir teisingo vaizdo. Po to Bendrijos remdamosi šia sukurta apskaitos laikotarpių atskyrimo strategija parengė veiklos ir praktines instrukcijas įskaitant rekomenduojamą metodiką ir galimų metodų aprašymą pagal temas.

— Pagrindinės sukauptų mokėjimų sumos priskiriamos EŽŪOGF Garantijų skyriui: 26 3 mlrd. EUR suma apima išlaidas patirtas nuo 2004 m. spalio 16 d. iki gruodžio 31 d. kurias valstybės narės deklaravo po finansinei atskaitomybei parengti reikalingo laikotarpio; 21 2 mlrd. EUR suma apima rinkos priemones įskaitant tiesioginę pagalbą (ją sudaro 2004 m. nustatytos teisės turinčios finansinių pasekmių 2005 m.) ir kaimo plėtrą (ją sudaro reikalavimus atitinkančios išlaidos patirtos ūkio subjektų arba mokėjimo institucijų iki 2004 m. gruodžio 31 d. už kurias nebuvo pateiktas arba Bendrijų nebuvo gautas prašymas atlikti mokėjimą). Kita reikšminga suma yra susijusi su struktūriniams fondams priskirtais sukauptais mokėjimais: 2004 m. gruodžio 31 d. 6 3 mlrd. EUR skirtų 2000–2006 m. Europos regioninės plėtros fondui ISPA ir naujovių diegimui bei 5 1 mlrd. EUR skirtų Europos socialiniam fondui. Likusi 5 3 mlrd. EUR suma apima sukauptus mokėjimus kitoms politikos kryptims iš kurių svarbiausia yra mokslinių tyrimų sritis kuriai priskirta apie 1 5 mlrd. EUR (žr. 3.18.4 pastabą).

2.3.10. Rezervai ir sukauptas perteklius (deficitas)

Pagal naująsias apskaitos taisykles turimo pardavimui turto tikrosios vertės pokytis dabar nurodomas tikrosios vertės rezerve (88 mln. EUR). Tačiau didžiausią poveikį rezervams turėjo Garantijų fondo rezervo (1 086 mln. EUR) kuris sudaro 9 % planuojamos sumos ir kitų likviduojamos EAPB rezervų (328 mln. EUR) įtraukimas. Anksčiau šios sumos buvo pripažįstamos atidėjiniais.

Visi pokyčiai išskyrus tikrosios vertės pokyčius reikalingi pradžios balansui perskaičiuoti buvo atliekami naudojant sukaupto pertekliaus (deficito) sąskaitą taigi turėjo didelį poveikį jos likučiui.

3. BALANSO PASTABOS

I. ILGALAIKIS TURTAS

3.1 ILGALAIKIS NEMATERIALUSIS TURTAS

Ilgalaikis nematerialusis turtas — tai atpažįstamas nepiniginis turtas, neturintis fizinio turinio. Kad jį būtų galima priskirti turtui balanse, jis turi būti kontroliuojamas subjekto ir Europos Bendrijoms teikti ekonominę naudą ateityje.

Ilgalaikis nematerialusis turtas

EUR Suma Bendroji apskaitinė vertė 2004 m. gruodžio 31 d. (patikslinta) 43 147 504,22 Papildymai per metus 15 428 793,99 Perleidimai (473 054,00) Kiti pokyčiai 6 445 391,79 Bendroji apskaitinė vertė 2005 m. gruodžio 31 d. 64 548 636,00 Sukauptas nusidėvėjimas 2004 m. gruodžio 31 d. (perskaičiuotas) 26 010 414,69 Nusidėvėjimo sąnaudos per metus 6 842 720,30 Perleidimai (200 762,00) Kiti pokyčiai 5 219 638,51 Sukauptas nusidėvėjimas 2005 m. gruodžio 31 d. 37 872 011,50 GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ 2005 M. GRUODŽIO 31 D. 26 676 624,50

3.2 ILGALAIKIS MATERIALUSIS TURTAS

3.2.1 Žemė ir pastatai

Kai kuriose šalyse negalima atskirti delegacijų užimamos žemės vertės nuo pastatų vertės.

2005 m. gruodžio mėn. Komisija kartu su Parlamentu nusipirko pastatą Kopenhagoje už 9,9 mln. EUR. Abiems šalims priklauso po 50 % pastato dalies, nors Parlamentas už pastatą sumokėjo visą sumą, o Komisija Parlamentui išmokės savo dalį per visą pastato tarnavimo laiką. Tą patį mėnesį abi institucijos kartu pasirašė 7,4 mln. EUR vertės sutartį dėl pastato Hagoje įsigijimo, tačiau, kadangi pastatas pradėtas naudoti ne anksčiau kaip 2006 m., jis neįtrauktas į 2005 m. gruodžio 31 d. balansą.

3.2.2 Įranga ir įrenginiai

Neturima informacijos apie maždaug 20 % delegacijų 2005 m. gruodžio 31 d. priklausantį ilgalaikį materialųjį turtą. Nuo 2003 m. sausio mėn. vykdoma iniciatyva gerinti delegacijų pateikiamos informacijos kokybę ir išsamumą bei 2004 m. pradėtas specialus atsargų projektas turėtų padėti ateityje spręsti šią problemą. Be to, situaciją pagerins tai, kad nuo 2007 m. delegacijų sandoriai bus tiesiogiai įtraukiami į centrinę apskaitos sistemą.

Tiesiogiai šių projektų sąlygotas koregavimas sudaro 3,6 mln. EUR ir lentelėje pateikiamas straipsnyje „kiti pokyčiai“. Visa delegacijoms priskirto ilgalaikio materialiojo turto vertė 2005 m. gruodžio 31 d. yra 72,3 mln. EUR.

3.2.3 Finansinė nuoma (ir panašios teisės)

Pagrindinis Leidinių biuro užimamas pastatas neįtrauktas į balansą, nes jis klasifikuojamas kaip veiklos nuoma. Nors Leidinių biuras turi dvi jų išpirkimo galimybes (2006 m. spalio mėn. ir 2010 m.) rinkos kaina, nelaikoma, kad su turto nuosavybe siejama rizika ir nauda yra iš esmės perduota Leidinių biurui. Klasifikavimas bus peržiūrėtas 2006 m. antroje pusėje, kai gali būti pasinaudota pirmąja išpirkimo galimybe.

2005 m. rugsėjo 21 d.Komisija pasirašė 27 metų 50 mln. EUR vertės pastato Briuselyje finansinės nuomos sutartį.

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (ESRK) ir Regionų komitetas (RK) savo finansinės nuomos sutartis dėl pastato Belliard gatvėje Briuselyje balanse parodė kaip turtą. Jis bendrai finansuojamas tokiu santykiu: ESRK — 50 %, RK — 50 %. 27 metų finansinė nuoma, kurią šie du komitetai pasirašė 2004 m. gegužės mėn. dėl kito pastato Briuselyje, buvo įtraukta į perskaičiuotą pradinį 2005 m. balansą. Jis bendrai finansuojamas tokiu santykiu: ESRK — 40 %, RK — 60 %.

3.2.4 Nebaigtas (statomas) ilgalaikis turtas

2003 m kovo mėn. Taryba pasirašė sutartį LEX pastatui Briuselyje statyti ir įsigyti. Numatoma baigto pastato vertė 2005 m. gruodžio mėn. 31 d. yra 258 mln. EUR. Iš anksto statybos reikmėms iš viso buvo pervesta 123 mln. EUR: 64 mln. EUR 2005 m. ir 59 mln. EUR ankstesniais metais.

2004 m. spalio mėn. Parlamentas pasirašė 2004 m. pastatų komplekso Briuselyje finansinės nuomos sutartį su išpirkimo galimybe, o komplekso statyba prasidėjo 2004 m. 2004 m. lapkričio mėn. buvo sumokėtas 40 mln. EUR išankstinis mokėjimas. Iki parengtinės patvirtinimo ataskaitos pasirašymo Parlamentas turi teisę atlikti papildomus išankstinius mokėjimus. Iki šiol Parlamentas atliko šiuos išankstinius mokėjimus (mln. EUR):

Likutis 2004 m. gruodžio 31 d. 40,0 mln. EUR Mokėjimai 2005 m. už 2004 m. atliktus darbus (įskaitant perskaičiuotą pradinį balansą) 82,3 mln. EUR 2005 m. atliktų darbų sąnaudos 73,7 mln. EUR Iš viso 2005 m. gruodžio 31 d. 196,0 mln. EUR





Ilgalaikis materialusis turtas

EUR Žemė ir pastatai Įranga ir įrenginiai Baldai ir transporto priemonės Kompiuterinė techninė įranga Kitas ilgalaikis materialusis turtas Finansinė nuoma ir panašios teisės Nebaigtas (statomas) turtas IŠ VISO Bendroji apskaitinė vertė 2004 m. gruodžio 31 d. (perskaičiuota) 2 798 459 908,84 314 685 311,72 151 655 006,60 359 450 313,77 94 848 414,86 2 128 258 298,61 204 629 792,33 6 051 987 046,73 Įsigijimai per metus 22 183 255,17 28 503 264,15 13 886 120,31 58 804 654,05 13 083 916,15 60 966 303,61 142 094 984,67 339 522 498,11 Perleidimai 0,00 - 18 802 716,65 - 5 955 058,02 - 48 288 305,99 -1 639 942,74 0,00 - 099 843,00 - 74 785 866,40 Perrašymas iš vieno straipsnio į kitą 3 986 584,00 1 173 719,60 - 322 248,13 281 086,13 -1 134 157,60 1,600,00 - 3 986 584,00 0,00 Kiti pokyčiai - 1 971 063,00 - 8 036 654,33 - 23 723 883,65 - 3 096 256,80 353 124,82 0,00 0,00 - 36 474 732,96 Bendroji apskaitinė vertė 2005 m. gruodžio 31 d. (perskaičiuota) 2 822 658 685,01 317 522 924,49 135 539 937,11 367 151 491,16 105 511 355,49 2 189 226 202,22 342 638 350,00 6 280 248 945,48 Sukauptas nusidėvėjimas 2004 m. gruodžio 31 d. (perskaičiuotas) 1 033 480 507,23 258 891 143,45 110 533 143,17 254 904 329,06 57 922 871,90 251 829 129,22 1 967 561 124,03 Nusidėvėjimo sąnaudos per metus 116 156 557,09 22 621 584,39 9 779 959,02 54 066 519,67 8 767 186,25 67 317 044,30 278 708 850,72 Nusidėvėjimo atstatymas 0,00 0,00 -229 829,46 - 729 745,93 -15 737,40 0,00 - 975 312,79 Perleidimai 0,00 - 18 211 797,85 - 5 493 049,90 - 47 248 494,30 -1 591 914,10 0,00 - 72 545 256,15 Vertės sumažėjimas 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Vertės sumažėjimo atstatymas 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Perrašymas iš vieno straipsnio į kitą 0,00 868 666,66 - 28 854,37 262 731,22 -1 104 143,51 1 600,00 0,00 Kiti pokyčiai 72 548,64 - 8 311 960,11 -22 789 122,90 - 2 934 810,67 242 634,39 0,00 - 33 720 710,65 Sukauptas nusidėvėjimas 2