Komisijos ataskaita Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui - 2004–2006 m. programos „Aktyvus Europos pilietiškumas“ vertinimo ataskaita /* KOM/2007/0819 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 17.12.2007 KOM(2007) 819 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2004–2006 m. programos „Aktyvus Europos pilietiškumas“ vertinimo ataskaita TURINYS 1. ĮVADAS 3 1.1. Programa 3 1.2. Baigiamasis vertinimas 4 2. SVARBIAUSIOS VERTINTOJO IŠVADOS 5 2.1. Programavimas ir aktualumas 5 2.2. Bendras programos veiksmingumas ir poveikis 5 2.3. Bendras programos efektyvumas 7 2.4. Pridėtinė vertė ir rezultatų panaudojimas 7 3. TOLESNI VEIKSMAI IR REKOMENDACIJOS 7 3.1. Piliečių dalyvavimo Europos veikloje stiprinimas 8 3.2. Nuoseklumo didinimas, partnerysčių kūrimas ir sinergijos stiprinimas 8 3.3. Ryšių su nacionalinio lygmens veikla stiprinimas 9 3.4. Programos valdymo gerinimas 9 4. IŠVADOS 10 1. ĮVADAS Šiame dokumente pateikiami svarbiausi programos „Aktyvus Europos pilietiškumas“ įgyvendinimo 2004–2006 m.[1] išorės baigiamojo vertinimo rezultatai ir rekomendacijos, taip pat atsižvelgiant į šias rekomendacijas parengta Komisijos nuomonė ir išvados. 1.1. Programa 2004 m. sausio 1 d. Taryba nustatė Bendrijos veiksmų programą aktyviam Europos pilietiškumui (piliečių dalyvavimui Europos veikloje) skatinti. Programos tikslai buvo šie: 1. Stiprinti atvirą dialogą su pilietine visuomene ir skirtingų šalių piliečių ryšius. 2. Puoselėti ir skleisti Europos Sąjungos (ES) vertybes ir tikslus. 3. Suartinti piliečius ir ES bei jos institucijas ir skatinti juos dažniau bendradarbiauti su tomis institucijomis. 4. Skatinti piliečius mąstyti ir įtraukti juos į diskusijas apie ES kūrimą. 5. Stiprinti programoje dalyvaujančių šalių piliečių ryšius ir mainus, pavyzdžiui, sudarant miestų giminiavimosi susitarimus. 6. Remti organizacijų, užsiimančių aktyvaus ir veiklaus pilietiškumo propagavimu, iniciatyvas. 72 mln. EUR programos biudžeto paskirtis buvo tokia: - Veiklos dotacijomis remti aktyvaus Europos pilietiškumo srityje veikiančias organizacijas (t. y. organizacijas ir ekspertų grupes, propaguojančias Europos idėjas ir organizuojančias debatus apie Europą bei puoselėjančias Europos vertybes ir tikslus). - Remti pilietinės visuomenės organizacijų (nevyriausybinių organizacijų, asociacijų bei federacijų, įvairių pramonės šakų atstovus suburiančių profesinių sąjungų) inicijuotus projektus. - Remti miestų giminiavimosi veiklą. Tikėtasi tokių programos rezultatų: - Veiklos dotacijas gavusių organizacijų vykdomos veiklos programos, pavyzdžiui, susitikimai, bendravimas su ES institucijomis, dokumentai, kuriuose pateikiamos nuomonės, tinklų kūrimas, dalijimasis gerąja patirtimi, informavimo kampanijos. - Pilietinės visuomenės organizacijų rengiami susitikimai, švietimo ir mokymo programos ir priemonės, leidiniai ir jų sklaida. - Piliečių susitikimai, konferencijos, informavimo kampanijos ir už giminiavimosi partnerystes atsakingų asmenų mokymas. Būdingas programos bruožas – didelis remtų nedidelių projektų skaičius: per visą programos laikotarpį (2004–2006 m.) buvo paremti 4062 miestų giminiavimosi renginiai, 343 pilietinės visuomenės organizacijų inicijuoti projektai, ekspertų grupėms ir pilietinės visuomenės organizacijoms suteikta 40 veiklos dotacijų. Taigi pagal programą paremta daug renginių ir kitokio pobūdžio veiklos, kurioje tiesiogiai dalyvavo skirtingų Europos šalių piliečiai. Įgyvendinti tokią centralizuotai valdomą programą buvo išties sunkus administracinis uždavinys. Atsakingi skyriai turėjo įvertinti daugiau nei 7000 dotacijų paraiškų ir sudaryti 4500 susitarimų dėl dotacijų. Programa buvo vykdoma 25 ES valstybėse narėse. 2005 m. į programą įsitraukė Bulgarija ir Rumunija. Vykdant programą gerokai išaugo naujųjų dalyvaujančių organizacijų, įsikūrusių valstybėse narėse ar šalyse kandidatėse, skaičius. Pavyzdžiui, miestų giminiavimosi renginių dalis tose šalyse nuo 17 % 2004 m. išaugo iki 24 % 2006 m. 1.2. Baigiamasis vertinimas Baigiamąjį vertinimą atliko konsultantų įmonė[2]. Bendrieji vertinimo tikslai buvo šie: 7. Įvertinti pagal aktyviam Europos pilietiškumui (piliečių dalyvavimui Europos veikloje) skatinti skirtą Bendrijos veiksmų programą vykdomos veiklos poveikį. 8. Tinkamai pasirengti 2007–2013 m. programos „Europa piliečiams“ įgyvendinimui. Vertinant didžiausias dėmesys buvo skiriamas programos aktualumui, veiksmingumui ir naudai bei jos derėjimui su kitomis iniciatyvomis, skirtomis aktyvaus Europos pilietiškumo plėtotei remti. Šis vertinimas buvo atliktas 2006 m., o grindžiamas 2004 m. ir 2005 m. duomenimis[3]. 2005 m. Europos Komisija, išsamiai pasikonsultavusi su suinteresuotosiomis šalimis, pasiūlė naują programą „Europa piliečiams“. Jau konsultuojantis buvo atskleista daug informacijos, kuri po to buvo patvirtinta atliekant baigiamąjį vertinimą. Todėl rengiant naująją programą atsižvelgta į daugelį su šiuo vertinimu susijusių rekomendacijų. Vis dėlto įgyvendinant naująją programą labai svarbu atsižvelgti ir į kitas išorės vertinimo išvadas[4]. 2. SVARBIAUSIOS VERTINTOJO IŠVADOS 2.1. Programavimas ir aktualumas Atlikus išorės vertinimą patvirtinta, kad Bendrijos indėlis skatinant aktyvų Europos pilietiškumą yra būtinas, o programa padėjo tenkinti šį poreikį. Vertintojas taip pat patvirtino, kad anksčiau atskirai vykdytų veiksmų sujungimas į vieną programą pasirodė esąs naudingas. Pasak vertintojo, programos tikslai ir veikla iš esmės buvo suderinti su bendrais siekiais ir politinėmis aplinkybėmis. Programa buvo skirta labai įvairioms tikslinėms grupėms, kurios, vertintojo teigimu, buvo aiškiai apibrėžtos. Vertintojo nuomone, reikėtų siekti, kad labiau derėtų kuklus programos biudžetas ir dideli jos siekiai: programos įgyvendinimo mastas išties didžiulis, o ištekliai palyginti nedideli. Dėl to, vertintojo nuomone, kyla programos siekių ir galimų jos rezultatų atotrūkio pavojus. 2.2. Bendras programos veiksmingumas ir poveikis Vertinant programos veiksmingumą, galima teigti, kad sėkmingiausiai buvo stiprinami skirtingų šalių piliečių ryšiai ir mainai: 75 % respondentų nuomone, šis tikslas iš esmės pasiektas. 45 % respondentų manė, kad iš esmės buvo pasiektas ir dar vienas programos tikslas – propaguoti ES vertybes. Tačiau vos 31 % respondentų sutiko, kad programa padėjo suartinti piliečius ir ES. Šie rezultatai rodo, kad horizontalusis programos matmuo (t. y. ES piliečių, pilietinės visuomenės organizacijų ir savivaldybių ryšių stiprinimas) buvo įgyvendinamas sėkmingiau nei vertikalusis (t. y. piliečių suartinimas su ES). Todėl pastarasis siekis bus ypač svarbus naujosios programos „Europa piliečiams“ uždavinys. Vertintojo nuomone, svarbiausi programos įgyvendinimo rezultatai buvo apčiuopiami produktai (pvz., leidiniai), metodinis mokymas(is), patirtis ir žinios, politinės pamokos ir intensyvesnis Europos bendradarbiavimas bei informavimas pilietiškumo ir kitų kultūrų klausimais. Įgyvendinant programą reikšmingų rezultatų pasiekta ir stiprinant programos dalyvių pajėgumus. Programos poveikį galima apibendrinti keturiomis kategorijomis: A. ES piliečiai geriau informuojami apie ES veiklą. - Didesnis dalyvių susidomėjimas diskusijomis apie ES ir jos politika bei geresnis šios srities išmanymas. Kai kurios organizacijos pranešė, kad projektų dalyvių susidomėjimas Europos programomis išaugo. - Didesnės piliečių galimybės asmeniškai bendrauti su ES institucijomis. B. Stiprinamos ES ir nacionalinio lygmens pilietinės visuomenės organizacijos - Tinklų kūrimas. Daug organizacijų pažymėjo, kad vykdant projektus sukurta naujų tinklų arba padidėjo buvusių tinklų dalyvių skaičius. - Didesnis organizacijų veiksmingumas. ES lėšos, skirtos pilietinės visuomenės projektams finansuoti, dažnai padėdavo pritraukti ir kitų – tiek valstybinių, tiek privačiųjų – organizacijų lėšų. - Didesnis domėjimasis Europos klausimais, darnesnė veikla ir didesnis ES finansavimo šaltinių naudojimas. Beveik pusė programoje dalyvavusių organizacijų pranešė, kad tai sustiprino jų norą ir toliau dalyvauti ES veikloje. - Geresnė organizacijų veikla ugdant pilietiškumą. Veiklos dotacijos laikomos svarbiu indėliu didinant organizacijų gebėjimus veikti ir siekti rezultatų aktyvaus Europos pilietiškumo srityje. - Didesnės galimybės. Daug organizacijų patvirtino, kad ES parama buvo lyg pripažinimo ženklas, sustiprinęs vietos lygmeniu vykdomos projekto veiklos patikimumą. C. Stiprinami susigiminiavusių miestų ryšiai ir tarptautiniai tinklai. - Išplėtota Europos lygmens veikla. - Vykdant programą išplėtoti ir sustiprinti susigiminiavusių miestų tinklai. Nemažai vietos valdžios institucijų sukūrė naujų tinklų arba sustiprino ir išplėtojo esamus tinklus, organizuota vis daugiau daugiašalių susigiminiavusių miestų renginių. D. Labiau atsižvelgiama į pilietinės visuomenės organizacijų indėlį formuojant ES politiką. - Indėlis į politinius debatus ir teisėkūrą. Pasirodė, kad kai kurios remtos organizacijos yra svarbus žinių ir informacijos šaltinis, kuriuo gali remtis nacionalinio ir Europos lygmens politikai. Keletą kartų šios organizacijos savo veikla tiesiogiai prisidėjo prie nacionalinio ar Europos lygmens politinių pokyčių ir (arba) teisės aktų pakeitimų. Politinių pokyčių ar politinio poveikio pavyzdys – ECAS (Europos piliečių veiksmų tarnyba) rengiamos laisvo darbuotojų judėjimo ES ataskaitos, tapusios vienu iš Europos Komisijos darbo šioje srityje šaltinių, paskelbimas. Panašus poveikis buvo ir kitų veiklos dotacijas gavusių organizacijų, kaip antai Socialinės platformos – rengiant Paslaugų direktyvą, arba Free Trials Abroad organizacijos bei Valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacijos – keičiant su pabėgėliais susijusius Belgijos teisės aktus [5] . Taigi vertinimas rodo, kad programos poveikis atitinka jos tikslus. 2.3. Bendras programos efektyvumas Vertinant programos efektyvumą matyti, kad programos dalyviai buvo iš esmės patenkinti Europos Komisijos programos valdymu. Pavyzdžiui, 74 % respondentų nuomone, dokumentai, kaip antai paraiškų formos, buvo parengti gana suprantamai. Be to, programos dalyviai pabrėžė esą patenkinti tiesioginiu bendravimu su Komisijos pareigūnais. Vis dėlto vertintojas nurodė, kad už projektų ir (arba) dotacijų administravimą atsakingų Komisijos tarnautojų kaita buvo palyginti didelė ir tai kėlė problemų programos dalyviams. Vertinimo dokumente paminėtos tokios svarbiausios tobulintinos programos valdymo sritys: vėluojantys mokėjimai ir palyginti menkas grįžtamasis ryšys, t. y. informavimas, ar Komisija patenkinta rezultatų kokybe, taip pat išsamesnės informacijos poreikis, parama ieškant partnerių, patarimai ir konsultacijos dėl programos veiklos. 2.4. Pridėtinė vertė ir rezultatų panaudojimas Programos teikiama papildoma nauda – Europos matmens finansuojamoje veikloje stiprinimas ir galimybė tiesiogiai įtraukti Europos piliečius, kad ir kokiam visuomenės sluoksniui jie priklausytų. Maždaug 80 % apklaustų programos dalyvių teigė, kad jiems nebūtų pavykę gauti veiklos finansavimo iš jokių kitų šaltinių. Vertintojo manymu, programa „Aktyvus Europos pilietiškumas“ galėjo būti geriau pasinaudota tiek informuojant apie rezultatus, tiek juos panaudojant, visų pirma ES lygmeniu. Informacija apie projektų rezultatus buvo skleidžiama daugiausia vietos lygmeniu: tik nedidelė dalis organizacijų ėmėsi Europos masto sklaidos. Dalijimasis informacija apie skirtingų projektų rezultatus irgi buvo palyginti menkas – vertintojo teigimu, tik mažuma respondentų buvo informuoti apie rezultatus, gautus įgyvendinant kitus projektus. Vertinimo ataskaitoje pateikiami septyni gerosios patirties pavyzdžiai. Tarp jų yra ir puikių informacijos sklaidos pavyzdžių. Pavyzdžiui, Italijos Specchia miesto giminiavimosi projektas išgarsėjo visoje šalyje ir tai darė poveikį ne tik vietos ekonomikai, bet ir viešajam administravimui. ECAS (Europos piliečių veiksmų tarnyba) atvejis – puikus pavyzdys, kaip pasitelkus žiniasklaidą galima Europos mastu informuoti apie konkrečią veiklą[6]. 3. TOLESNI VEIKSMAI IR REKOMENDACIJOS Šioje dalyje pateikiamos į keturias temas suskirstytos rekomendacijos bei nurodomi veiksmai, kurių Europos Komisija ėmėsi ar ketina imtis šioms rekomendacijoms įgyvendinti. 3.1. Piliečių dalyvavimo Europos veikloje stiprinimas Nustatant naujosios programos siekius, tikslus ir veiksmus, į šią veiklą buvo siekiama tiesiogiai įtraukti piliečius ir jų organizacijas. Be to, reikėjo nustatyti naujas priemones, kurios padėtų suartinti piliečius ir ES. Prieš priimant programą „Europa piliečiams“, buvo surengtos kelios konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis, kurios buvo raginamos pareikšti savo nuomonę apie programos „Europa piliečiams“ turinį, tikslus ir įgyvendinimą. Ši praktika bus tęsiama visą programos vykdymo laikotarpį: vyks struktūrinis dialogas su bendradarbiaujančių Europos organizacijų, įgyvendinančių skirtingas programos kryptis, tinklais. Be to, tiesioginis piliečių dalyvavimas Europos veikloje yra svarbiausias naujos programos „Europa piliečiams“ 1 veiksmo aspektas. Pasitelkus naujas priemones, į naują programą „Europa piliečiams“ buvo įtraukta naujo pobūdžio veikla, pavyzdžiui, suburtos piliečių komisijos. Šiuo metu ši veikla yra išbandoma įgyvendinant bandomuosius projektus. Remiantis bandomųjų projektų analize, naujosios priemonės bus įtrauktos į programą „Europa piliečiams“ nuo 2008 m. Be to, į naująją programą įtraukti patrauklūs renginiai, į kuriuos bus kviečiami vietos valdžios institucijų, pilietinės visuomenės atstovai, Europos piliečiai, kurie galės pareikšti savo nuomonę apie Europos integraciją ateityje ir piliečių vaidmenį vykstant šiam procesui. 3.2. Nuoseklumo didinimas, partnerysčių kūrimas ir sinergijos stiprinimas Europos Komisija pripažino, kad reikia didinti vidinį programos nuoseklumą. Naujoji programa rengta atsižvelgiant į šį uždavinį, todėl jos tikslai ir prioritetai padės siekti didesnio skirtingų naujosios programos veiksmų nuoseklumo. Būsimuoju programavimo laikotarpiu daugiausia dėmesio bus skiriama partnerystėms ir skirtingų sektorių perspektyvai – taip bus siekiama suburti pilietinę visuomenę, politikus ir verslininkus, o tai savo ruožtu skatins pagal programą finansuojamos įvairios veiklos sinergiją ir įvairių organizacijų bendrą veiklą. Vienas naujos programos „Europa piliečiams“ prioritetų – skatinti įvairių sektorių partnerystę bei remti projektus, kuriuose dalyvauja skirtingų sričių atstovai, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas, vietos valdžios institucijas, ekspertų grupes, NVO ir t. t. Užmegzti glaudesnius 2004 m. ES valstybėmis narėmis tapusių šalių piliečių ir „senųjų“ ES valstybių narių, kurios 2004 m. balandžio 30 d. jau priklausė ES, piliečių ryšius yra vienas iš konkrečių naujosios programos prioritetų, be to, ypač skatinama „senųjų“ ir „naujųjų“ valstybių narių organizacijų partnerystė. Tai rodo ir visų programos veiksmų paramos skyrimo kriterijai. Dėl sinergijos su kitomis Bendrijos veiksmų programomis Europos Komisijos mano, kad rengiant naujas 2007–2013 m. programas šioje srityje buvo padaryta pažanga. Sinergijos bus siekiama ir įgyvendinant programas. Šiuo metu Komisija rengia naują horizontalųjį informavimo apie rezultatus švietimo, kultūros, jaunimo ir pilietiškumo srityse metodą. Tai suartins įvairias panašias programas. 3.3. Ryšių su nacionalinio lygmens veikla stiprinimas Sąsajos su aktyvaus pilietiškumo nacionalinėmis programomis ir iniciatyvomis turėtų būti stiprinamos gerinant bendradarbiavimą su nacionalinėmis valdžios institucijomis, atsakingomis už piliečių dalyvavimą Europos veikloje. Europos Komisija pritaria, kad būtina stiprinti aktyvaus Europos pilietiškumo plėtotės Europos ir nacionaliniu lygmenimis sąsajas. Didesnės sąsajos darytų teigiamą poveikį nacionalinei atsakomybei už aktyvaus Europos pilietiškumo plėtojimą. Teisės aktu, kuriuo remiantis sukurta programa „Europa piliečiams“, buvo įsteigtas ir programos komitetas, padėsiantis Europos Komisijai įgyvendinti šią programą. Iš tiesų tai reiškia, kad Europos Komisija turės galimybę dėl programos tartis su valstybėmis narėmis. Jau sulaukta didesnio valstybių narių dėmesio aktyvaus Europos pilietiškumo klausimams ir tai taip pat gali sustiprinti naujosios programos ir nacionalinių šios srities iniciatyvų sąsajas. Be to, daug valstybių narių šiuo metu rengia programos „Europa piliečiams“ koordinavimo ir paramos sistemas. Šios sistemos bus skirtos ne tik informavimui ir sklaidai. Jos taip pat padės Europos Komisijai rinkti informaciją apie programos įgyvendinimą bei apie nacionalines aktyvaus Europos pilietiškumo programas, iniciatyvas ir politiką. 3.4. Programos valdymo gerinimas Toliau pateikiamos programos valdymo gerinimo rekomendacijos: A. Finansai ir administravimas - sparčiau išmokėti lėšas programos dalyviams ir supaprastinti finansinių ataskaitų teikimo procedūras; - Europos Komisijoje ar vykdomojoje įstaigoje įsteigti informacijos centrą, kuris teiktų paramą visą projektų įgyvendinimo laikotarpį; - teikti papildomos informacijos, susijusios su paraiškų teikimu ir tinkamumo kriterijais; - vengti didelės dotacijų valdymu užsiimančių darbuotojų kaitos. B. Stebėsena ir vertinimas - stebėti veiklą vietoje siekiant užtikrinti geresnę stebėsenos tvarką - nustatyti lyginamuosius standartus ir rodiklius, kuriais remiantis būtų galima įvertinti, ar projektai ir programa apskritai įgyvendinami sėkmingai; - teikti informaciją projektų vykdytojams, susijusią su individualiam vertinimui būtinais duomenimis; C. Pridėtinė vertė, sklaida ir partnerių paieška - struktūrizuoti programos veiklą ir remti didesnius ir visuomenės labiau matomus projektus; - skatinti išorinį rezultatų panaudojimą (pavyzdžiui, vienu iš atrankos kriterijų galėtų būti informavimo apie rezultatus ir jų panaudojimo planai); - stiprinti projektų rezultatų sklaidą kuriant interneto duomenų saugyklas, rengiant atvejų analizes ir gerosios patirties vadovus; - remti partnerių paiešką; - sukurti programos logotipą ir reikalauti, kad projektai būtų reklamuojami žiniasklaidoje; Europos Komisija, siekdama pagerinti programos valdymą, jau atsižvelgė į šias naudingas rekomendacijas. Prie programos valdymo gerinimo nemažai prisideda ir įsteigta vykdomoji įstaiga. Dėl to galima nuosekliau plėtoti dotacijų valdymo sistemas ir sumažinti personalo kaitą. Atsižvelgiant į atitinkamas rekomendacijas neseniai buvo nustatytos naujos supaprastintos priemonės, pavyzdžiui, plačiai naudojama vienodo tarifo sistema bei interneto priemonės. Komisija parengė išsamią programos matricą, leidžiančią potencialiems programos dalyviams planuoti veiklą ir stabiliai jaustis. Galimybė užmegzti daugiametes partnerystes daugeliui potencialių dalyvių yra naudingas supaprastinimas ir patobulinimas. Jau padidinta parama programos dalyviams, o įgyvendinant naująją programą ji bus plėtojama toliau, pavyzdžiui, bus teikiama decentralizuota parama ir kuriamos informacijos sistemos. Naujoji programa turės ir naujų bruožų: ji bus daugiametė ir tai leis geriau sisteminti veiklą. Dėl to veikla ir jos rezultatai taps pastebimesni, o Komisija galės užmegzti glaudesnę partnerystę su programoje dalyvaujančiomis organizacijomis. Komisija taip pat parengė rezultatų panaudojimo ir sklaidos strategiją bei praktinį veiksmų planą. Čia įtrauktos tokios priemonės kaip internete įvairioms suinteresuotosioms šalims skelbiami geriausios patirties pavyzdžiai bei faktiniai projektų rezultatai. Be to, plėtojama darnesnė stebėsenos sistema, pagal kurią, remiantis tiesioginių dalyvių apklausa, bus vertinamas programos poveikis. 4. IŠVADOS Vertinimu patvirtinta programos „Aktyvus Europos pilietiškumas“ reikšmė skatinant piliečių dalyvavimą Europos veikloje ir diskusijas apie bendras Europos vertybes. Programa suteikė daugybei Europos piliečių ir organizacijų galimybę dalyvauti kuriant Europą, reikšti savo nuomonę ir prisidėti prie politinio Europos proceso. Ji subūrė įvairių šalių žmones ir bendruomenes. Todėl Bendrija turi toliau remti aktyvaus Europos pilietiškumo ugdymą ES ir skirti šiam tikslui pakankamai išteklių. Vertinimo dokumente taip pat buvo nurodyta tam tikrų pasibaigusios programos trūkumų ir pabrėžtas didelis tobulėjimo potencialas. Todėl siekiant padidinti naujos programos „Europa piliečiams“ poveikį reikia diegti naujoves ir gerinti sisteminimo priemones, didinti piliečių dalyvavimą Europos veikloje, siekti nuoseklumo ir sinergijos, derinti veiklą su nacionalinio lygmens veiksmais ir toliau tobulinti programos valdymą. Rengdama naująją programą ir ruošdamasi jos įgyvendinimui, Komisija užmezgė sistemiškesnį dialogą ir partnerystę su organizacijomis, kurių veiklos sritis – aktyvus Europos pilietiškumas. Vertinimo dokumente patvirtinta, kad tokio pobūdžio dialogas yra nepaprastai svarbus didinant programos poveikį – visų pirma darant svarbias politines išvadas ir mokantis iš klaidų, padarytų įgyvendinant ankstesnes programas. Todėl Europos Komisija toliau plėtos ir stiprins šį dialogą. [1] 2004 m. sausio 1 d. Tarybos sprendimas Nr. 2004/100/EB nuo 2004 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d., OL L, 2004 2 4, p. 6. [2] ECOTEC. [3] 31 veiklos dotacija, 250 pilietinės visuomenės projektų ir 2 800 miestų giminiavimosi renginių. [4]Visa išorės vertinimo ataskaita pateikiama internete adresu: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader [5] Išsamesnė informacija apie konkrečius pavyzdžius pateikiama Galutinės vertinimo ataskaitos 7 priede: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader 6 Daugiau informacijos pateikiama Galutinės vertinimo ataskaitos 7 priede: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader