KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI apie bendrajame biudžete numatytas garantijas Padėtis 2011 m. gruodžio 31 d. /* COM/2012/0609 final */





TURINYS 1........... Įžanga. 3 2........... Biudžete numatytų operacijų tipai 3 3........... Pokyčiai nuo 2011 m. birželio 30 d. ataskaitos. 4 3.1........ Mokėjimų balanso parama euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms. 4 3.2........ Makrofinansinė pagalba. 4 3.3........ Euratomas. 4 3.4........ Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė. 5 3.5........ Biudžeto garantija EIB išorės finansavimo operacijoms. 5 4........... Rizikos, kuriai numatyta Biudžeto garantija, duomenys. 5 4.1........ Rizikos apibrėžtis. 5 4.2........ Rizikos sandara. 6 4.3........ Biudžete numatyta metinė rizika. 8 4.3.1..... Su valstybėmis narėmis susijusi rizika. 8 4.3.2..... Su trečiosiomis šalimis susijusi rizika. 9 4.4........ Rizikos raida. 10 5........... Įsipareigojimų nevykdymas, Biudžeto garantijų panaudojimas ir įsiskolinimai 13 5.1........ Mokėjimai iš grynųjų pinigų išteklių. 13 5.2........ Mokėjimai iš Biudžeto. 13 5.3........ Išorės veiksmų garantijų fondo panaudojimas. 13 6........... Išorės veiksmų garantijų fondas. 14 6.1........ Susigrąžintos sumos. 14 6.2........ Turtas. 14 6.3........ Planuojama suma. 14 7........... Rizikos vertinimas. Ekonominė ir finansinė trečiųjų šalių, kurioms gresia didžiausia rizika, padėtis 14 7.1........ Tikslai 14 7.2........ Rizikos vertinimo metodai 15 1. Įžanga Šia ataskaita siekiama padėti stebėti Europos Sąjungos biudžetui gresiančią kredito riziką dėl suteiktų garantijų ir skolinimo operacijų, vykdomų tiesiogiai Europos Sąjungos arba netiesiogiai pagal EIB išorės įgaliojimus. Ši ataskaita teikiama pagal Finansinio reglamento 130 straipsnį, kuriame nustatyta, kad Komisija „Europos Parlamentui ir Tarybai dukart per metus praneša apie biudžeto garantijas ir atitinkamą riziką“[1]. Prie jos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas (toliau – TDD), kuriame pateiktos išsamios lentelės ir paaiškinimai. 2. Biudžete numatytų operacijų tipai Europos Sąjungos biudžete (toliau – Biudžetas) numatyta rizika kyla dėl įvairių skolinimo ir garantijų operacijų, kurias galima suskirstyti į dvi kategorijas: – Europos Sąjungos suteiktos paskolos siekiant makroekonominių tikslų, t. y. makrofinansinės pagalbos[2] (toliau – MFP) paskolos trečiosioms šalims kartu su Bretton Woods institucijomis, mokėjimų balanso[3] (toliau – MB) paskolos, kuriomis teikiama parama euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms, patiriančioms mokėjimų balanso sunkumų, paskolos pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę[4] (toliau – EFPSP), kuriomis teikiama parama valstybėms narėms, patiriančioms arba realiai galinčioms patirti didelių ekonominių ir finansinių sunkumų, kurių jos negali kontroliuoti, ir – paskolos, suteiktos siekiant mikroekonominių tikslų, t. y. Euratomo paskolos ir, svarbiausia, Europos investicijų banko (EIB) operacijų[5], kurioms numatytos ES garantijos[6], ne valstybėse narėse finansavimas (EIB išorės finansavimas). Garantuotoms EIB išorės finansavimo operacijoms, Euratomo paskoloms ir MFP paskoloms nuo 1994 m. numatyta Išorės veiksmų garantijų fondo (toliau – Fondas)[7], o MB ir EFPSP paskoloms – tiesioginė Biudžeto garantija. Fondas dengia neįvykdytus finansinius įsipareigojimus, susijusius su paskolomis ir paskolų garantijomis ne valstybėms narėms arba projektams ne valstybėse narėse. Jis įkurtas siekiant: – užtikrinti likvidumo atsargas, kad Biudžetu nereikėtų naudotis kiekvieną kartą, kai nevykdomi įsipareigojimai ar vėluojama grąžinti garantuotą paskolą, ir – sukurti biudžetinės drausmės priemonę nustatant finansinę sistemą, kuria remiantis būtų galima formuoti ES garantijų paskoloms, kurias Komisija ir EIB teikia ne valstybėms narėms, politiką[8]. Jei trečiosios šalys tampa valstybėmis narėmis, su šiomis šalimis susijusios paskolos garantuojamos nebe iš Fondo ir rizika tenka tiesiogiai Biudžetui. Lėšos į Fondą pervedamos iš Biudžeto, o Fondo turto vertė turi nuolat atitikti tam tikrą jo garantuojamų skolinių įsipareigojimų, susijusių su paskolomis bei paskolų garantijomis, procentinę dalį. Ši dalis, vadinama planuojama norma, šiuo metu lygi 9 %. Jei Fondui nepakanka išteklių, reikalingos lėšos turės būti teikiamos iš Biudžeto. 3. Pokyčiai nuo 2011 m. birželio 30 d. ataskaitos 3.1. Mokėjimų balanso parama euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms 2011 m. antrą pusmetį Vengrija grąžino 2 mlrd. EUR. Kadangi neišmokėta jokių lėšų, likusi MB priemonės suma sumažėjo iki 11,4 mlrd. EUR. 2011 m. gegužės 12 d. Tarybos sprendimu Rumunijai skirta vidutinės trukmės ES prevencinė finansinė pagalba, kurios vertė – ne daugiau kaip 1,4 mlrd. EUR[9], yra įgyvendinama, tačiau išmokos dar nemokamos. 3.2. Makrofinansinė pagalba Per 2011 m. antrą pusmetį pagal MP atlikti du mokėjimai: 100 mln. EUR Serbijai ir 26 mln. EUR Armėnijai, tuo tarpu Gruzija grąžino 13,5 mln. EUR, o Rumunija – 12,5 mln. EUR. 3.3. Euratomas Ataskaitos laikotarpiu paskolų išmokėta nebuvo. Bulgarija grąžino 6,5 mln. EUR, o Ukraina – 3,8 mln. EUR. 3.4. Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė Per 2011 m. antrą pusmetį Airijai ir Portugalijai atitinkamai išmokėta 2,5 mlrd. EUR ir 7,6 mlrd. EUR. 2011 m. spalio mėn. Taryba nusprendė pratęsti paskolų mokėjimo terminus ir atgaline data panaikinti maržą, taikytą Airijos[10] ir Portugalijos[11] paskoloms. Reaguojant į krizę, sukurtos dar dvi priemonės, dėl kurių Biudžetui nekyla jokios rizikos: – Europos finansinio stabilumo fondas (EFSF[12]), už kurį proporcingai garantuoja dalyvaujančios valstybės narės, ir – Graikijos paskolų priemonė[13], finansuojama kitų euro zonos valstybių narių dvišalėmis paskolomis, kurias centralizuotai administruoja Komisija. 3.5. Biudžeto garantija EIB išorės finansavimo operacijoms Pagal 2007–2013 m. išorės įgaliojimą pasirašytų paskolų skaičius per 2011 m. antrą pusmetį išaugo 10 %, o jų vertė pasiekė 1 745 mln. EUR. Ataskaitos laikotarpiu išmokėtų paskolų suma siekė 1 381 mln. EUR. Tad bendra pagal įgaliojimą išmokėtų paskolų suma 2011 m. gruodžio 31 d. siekė 8 561 mln. EUR, t. y. 19 % daugiau nei 2011 m. birželio 30 d. 4. Rizikos, kuriai numatyta Biudžeto garantija, duomenys 4.1. Rizikos apibrėžtis Rizika, kuriai teikiama Biudžeto garantija, atsiranda dėl operacijų su garantija negrąžintos pagrindinės paskolos dalies ir palūkanų sumos. Šioje ataskaitoje naudojami du metodai rizikai, kuriai teikiama Biudžeto garantija (tiesiogiai arba netiesiogiai per Fondą), įvertinti: – metodas „visa numatyta rizika“, pagal kurį apskaičiuojamas konkrečios dienos visų negrąžintų paskolų atitinkamoms operacijoms pagrindinės dalies dydis ir sukauptos palūkanos[14]; – biudžetinis metodas, apibrėžiamas kaip „metinė iš Biudžeto garantuojama rizika“ – pagal jį apskaičiuojama didžiausia metinių mokėjimų terminui suėjus suma, kurią ES turėtų išmokėti per finansinius metus, darant prielaidą, kad nevykdomi visų paskolų su garantija mokėjimų įsipareigojimai[15]. 4.2. Rizikos sandara Iki 2010 m. visų neįvykdytų skolinių įsipareigojimų keliama didžiausia rizika daugiausia buvo susijusi su trečiosioms šalims suteiktomis paskolomis. 2011 m. valstybių narių viešiesiems finansams didelę žalą padarė finansų krizė, lėmusi išaugusią ES skolinimo veiklą, tenkinant didesnius vyriausybių finansavimo poreikius. Todėl rizikos sandara pasikeitė. 2011 m. gruodžio 31 d. ji buvo tokia: · 67 % visų garantuotų neįvykdytų skolinių įsipareigojimų kilo iš skolinimosi operacijų, susijusių su valstybėms narėms suteiktomis paskolomis, kurioms teikiama tiesioginė Biudžeto garantija (2010 12 31 ši dalis siekė 45 %). · 33 % visų garantuotų neįvykdytų skolinių įsipareigojimų kilo iš skolinimosi ir paskolų operacijų trečiosiose šalyse, kurioms teikiama pirmiausia Išorės veiksmų garantijų fondo (toliau – Fondas) garantija (2010 12 31 ši dalis siekė 55 %). 1 lentelėje pateikta bendra rizika, kuriai suteikta Biudžeto garantija, 2011 m. gruodžio 31 d. 1 lentelė. Visi neįvykdyti skoliniai įsipareigojimai, kuriems suteikta Biudžeto garantija, 2011 m. gruodžio 31 d. (mln. EUR) || Negrąžinta pagrindinės paskolos dalies suma || Sukauptos palūkanos || Iš viso || % Valstybės narės* || || || || Makrofinansinė pagalba || 25 || 0 || 25 || <1 % Euratomas || 404 || 4 || 408 || 1 % Mokėjimų balanso priemonė || 11 400 || 225 || 11 625 || 18 % EIB*** || 2 965 || 26 || 2 991 || 5 % EFPSP || 28 000 || 344 || 28 344 || 44 % Valstybės narės, tarpinė suma || 42 794 || 599 || 43 393 || 67 % Trečiosios šalys** || || || || Makrofinansinė pagalba || 565 || 5 || 570 || 1 % Euratomas || 43 || 0 || 43 || <1 % EIB*** || 20 466 || 156 || 20 621 || 32 % Trečiosios šalys, tarpinė suma || 21 074 || 161 || 21 234 || 33 % Iš viso || 63 868 || 760 || 64 628 || 100 % * Šiai rizikai teikiama tiesioginė Biudžeto garantija. Čia taip pat priskiriama makrofinansinė pagalba, Euratomo ir EIB paskolos, suteiktos iki prisijungimo prie ES. ** Šiai rizikai teikiama Fondo garantija. *** Apie 82 % EIB skolinimo operacijų (valstybių ir vietos valdžios institucijų skolinimo operacijų) taikoma bendroji garantija, o likusioms EIB operacijoms teikiama tik politinės rizikos garantija. TDD A1, A2, A3 ir A4 lentelėse pateikiama išsamesnė informacija apie šiuos neįvykdytus skolinius įsipareigojimus, visų pirma apie viršutines ribas, išmokėtas sumas arba garantijų normas. Visa negrąžintos pagrindinės paskolos dalies ir palūkanų suma, kuriai taikoma Biudžeto garantija, šoktelėjo iki 64,63 mlrd. EUR, t. y. išaugo 17,6 %, palyginti su padėtimi 2011 m. birželio 30 d. Šį padidėjimą iš esmės lėmė: · pagal EFPSP išmokėta 10,1 mlrd. EUR suma (2,5 mlrd. EUR Airijai ir 7,6 mlrd. EUR Portugalijai); · per 2011 m. antrą pusmetį 2,45 mln. EUR padidėjusios EIB grynosios išmokos trečiosioms šalims. 4.3. Biudžete numatyta metinė rizika 2012 m. iš Biudžeto gali būti garantuojama (tiesiogiai ir per Fondą) 3,782 mlrd. EUR suma[16], kurią sudaro šiuo laikotarpiu mokėtina suma (pagrindinė paskolos suma ir palūkanos) iš visų skolinių įsipareigojimų, buvusių 2011 m. gruodžio 31 d. Iš šios sumos 1,769 mlrd. EUR (t. y. 47 %) turi tiesiogiai sumokėti valstybės narės. Išsami informacija apie kiekvienai šaliai tenkančią visos garantuojamos rizikos dalį pateikiama TDD A2 lentelėje. 4.3.1. Su valstybėmis narėmis susijusi rizika Su valstybėmis narėmis susijusi rizika sietina su: a) EIB skolinimo operacijomis ir (arba) MFP ir (arba) Euratomo paskolomis, suteiktomis prieš stojimą į ES; b) pagal MB priemonę suteiktomis paskolomis ir c) pagal EFPSP suteiktomis paskolomis. 2 lentelė. Valstybės narės eilės tvarka pagal didžiausią riziką, kuriai teikiama Biudžeto garantija 2012 m., (mln. EUR) Eilės Nr. || Šalis || Paskolos || Didžiausia rizika || Šaliai tenkanti visos valstybių narių (VN) rizikos dalis || Šaliai tenkanti visos rizikos (VN ir ne VN) dalis 1 || Airija || c) || 412,7 || 23,3 % || 10,9 % 2 || Portugalija || c) || 400,8 || 22,7 % || 10,6 % 3 || Rumunija || a)+b) || 395,1 || 22,3 % || 10,4 % 4 || Vengrija || a)+b) || 142,4 || 8,0 % || 3,8 % 5 || Latvija || a)+b) || 96,8 || 5,5 % || 2,6 % 6 || Bulgarija || a) || 92,8 || 5,2 % || 2,5 % 7 || Lenkija || a) || 81,0 || 4,6 % || 2,1 % 8 || Čekija || a) || 70,8 || 4,0 % || 1,9 % 9 || Slovakija || a) || 51,1 || 2,9 % || 1,4 % 10 || Slovėnija || a) || 11,4 || 0,6 % || 0,3 % 11 || Kipras || a) || 7,7 || 0,4 % || 0,2 % 12 || Lietuva || a) || 5,3 || 0,3 % || 0,1 % 13 || Malta || a) || 0,7 || 0,0 % || 0,0 % 14 || Estija || a) || 0,5 || 0,0 % || 0,0 % Iš viso || || || 1 796,3 || 100 % || 46,8 % 4.3.2. Su trečiosiomis šalimis susijusi rizika Iš Fondo garantuojamos trečiųjų šalių paskolos su garantija, kurių mokėjimo terminas – iki 2041 m. 2012 m. iš Fondo bus garantuojama didžiausia su trečiosiomis šalimis susijusi metinė rizika – 2 013 mln. EUR (53,2 % bendros metinės rizikos). Toliau išvardytos dešimt (iš 47) šalių, kurių bendra neįvykdytų skolinių įsipareigojimų suma yra didžiausia. Jų skolinių įsipareigojimų suma sudaro 1 580,4 mln. EUR arba 78,5 % metinės rizikos, kuriai teikiama Fondo garantija, skirta trečiosioms šalims. Šių šalių ekonominė padėtis išanalizuota ir pakomentuota TDD 3 punkte. Kiekvienos šalies lentelėje taip pat nurodytas reitingų agentūrų nustatytas kreditingumas. Su trečiosiomis šalimis susijusi rizika sietina su EIB skolinimo operacijomis ir (arba) MFP ir (arba) Euratomo paskolomis (daugiau informacijos pateikiama TDD A3b ir A4 lentelėse). 3 lentelė. 10 svarbiausių trečiųjų šalių eilės tvarka pagal didžiausią riziką, kuriai teikiama Fondo garantija 2012 m., (mln. EUR) Eilės Nr. || Šalis || Didžiausia rizika || Šaliai tenkanti visos trečiųjų šalių rizikos dalis || Šaliai tenkanti visos rizikos (VN ir ne VN) dalis 1 || Turkija || 458,8 || 22,8 % || 12,1 % 2 || Egiptas || 207,9 || 10,32 || 5,5 % 3 || Tunisas || 185,8 || 9,2 % || 4,9 % 4 || Marokas || 179,4 || 8,9 % || 4,7 % 5 || Serbija || 154,2 || 7,7 % || 4,1 % 6 || Pietų Afrika || 122,3 || 6,1 % || 3,2 % 7 || Libanas || 84,6 || 4,2 % || 2,2 % 8 || Sirija || 81,3 || 4,0 % || 2,1 % 9 || Bosnija ir Hercegovina || 54,8 || 2,7 % || 1,4 % 10 || Brazilija || 51,2 || 2,5 % || 1,4 % Iš viso 10 šalių || || 1 580,4 || 78 % || 41,8 % 4.4. Rizikos raida Nežinomybė išlieka didelė, nes pasaulyje tęsiasi ekonomikos ir finansų krizė, stabdanti ES ekonomikos atsigavimą ir pasaulinį augimą. Šią nežinomybę, supančią ekonomikos atsigavimą kai kuriose trečiosiose šalyse, sustiprino ir geopolitinė įtampa tam tikrose pietinėse Viduržemio jūros regiono valstybėse. · Mokėjimų balanso priemonė ES vidutinės trukmės finansinė pagalba pagal MB priemonę vėl pradėta teikti 2008 m. lapkričio mėn., siekiant padėti Vengrijai, o vėliau, 2009 m. sausio ir gegužės mėn., Latvijai ir Rumunijai atkurti rinkų pasitikėjimą; bendra visų įsipareigojimų vertė – 14,6 mlrd. EUR. 1,2 mlrd. EUR suma išmokėta nebus, nes mokėjimo terminas jau praėjo. Vengrija grąžino pirmą paskolos dalį, lygią 2 mlrd. EUR, 2011 m. gruodžio mėn. Be jau skirtos 5 mlrd. EUR dydžio mokėjimų balanso paramos Rumunijai, 2011 m. gegužės 12 d. Taryba nusprendė skirti šiai šaliai iki 1,4 mlrd. EUR dydžio prevencinę finansinę pagalbą[17], tačiau kol kas jokia lėšų dalis išmokėta nebuvo. Pagal MB priemonę, kurios bendra viršutinė riba – 50 mlrd. EUR, prireikus dar galima suteikti 37 mlrd. EUR MB paramos. · Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFPSP) Įtampa vyriausybės obligacijų rinkose išliko didelė ir 2011 m. antrą pusmetį. Obligacijų leidimo sąlygos euro zonos periferijos vyriausybėms išlieka sudėtingos, nepaisant EFPSP, papildomai remiamos dvišalėmis paskolomis, ir EFSF veiklos. Per ateinančius mėnesius ir metus ir toliau bus sudėtinga sėkmingai tenkinti išaugusius valstybių narių vyriausybių refinansavimo poreikius. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadose nustatyta 60 mlrd. EUR didžiausia priemonės viršutinė riba[18], tačiau teisinės ribos yra numatytos Tarybos reglamento 2 straipsnio 2 dalyje, pagal kurią mokėtina suma neviršija galimos mokėjimų maržos pagal nuosavų išteklių viršutinę ribą[19]. Pagal Tarybos sprendimus skirti Sąjungos finansinę pagalbą Airijai[20] ir Portugalijai[21] 2011 m. Airijai išmokėta 13,9 mlrd. EUR, o Portugalijai – 14,1 mlrd. EUR. Iš bendros didžiausios 60 mlrd. EUR sumos pagal EFPSP prireikus dar galima suteikti 11,5 mlrd. EUR finansinės pagalbos[22]. 2011 m. liepos 21 d. per euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimą nutarta imtis keleto priemonių, įskaitant būsimų EFSF paskolų Graikijai terminų pratęsimą ir palūkanų normų mažinimą, Graikijos skolos krizei švelninti ir euro zonos kaip visumos finansiniam stabilumui užtikrinti. Vadovaujantis aukščiausiojo lygio susitikimo išvadomis, EFPSP tenkantis poveikis dvejopas: a) skolinimo operacijų Portugalijoje ir Airijoje EFPSP marža sumažinta atgaline data; b) būsimų išmokų mokėjimo terminas pratęstas. Šios priemonės įsigaliojo vadovaujantis dviem Tarybos sprendimais, priimtais 2011 m. spalio mėn.[23] · Makrofinansinės pagalbos paskolos Dėl makrofinansinės pagalbos paskolų trečiosioms šalims kiekvienu atveju priimami Tarybos sprendimai, o įsigaliojus Lisabonos sutarčiai – Europos Parlamento ir Tarybos sprendimai. Siekdama patobulinti sprendimų priėmimo procesą pagal Lisabonos sutartį[24], Komisija priėmė naujo teisės akto – MFP pagrindų reglamento – pasiūlymą. Pagal siūlomą pagrindų reglamentą MFP procedūra supanašėtų su kitų išorės finansavimo priemonių procedūra, pagal kurią Komisija, prižiūrima valstybių narių atstovų komiteto, būtų įgaliota priimti MFP skyrimo sprendimus pagal nagrinėjimo procedūrą, patvirtintą naujomis komitologijos taisyklėmis, įsigaliojusiomis 2011 m. kovo 1 d.[25] 2012 m. Parlamentas ir Taryba toliau svarsto siūlomą reglamentą, įskaitant MFP sprendimų priėmimo procesą. 2011 m. liepos mėn. išmokėtos dvi MFP paskolos, kurių bendra suma – 126 mln. EUR: 26 mln. EUR Armėnijai ir 100 mln. EUR Serbijai. · Euratomo paskolos Euratomo paskoloms valstybėms narėms arba tam tikroms tas paskolas galinčioms gauti ne valstybėms narėms (Rusijos Federacijai, Armėnijai, Ukrainai) nustatyta 4 mlrd. EUR viršutinė riba; 85 % šios sumos jau panaudota. Likusi suma, siekianti maždaug 600 mln. EUR, galėtų būti panaudota naujiems projektams finansuoti. · EIB paskolos Pagal 2007–2013 m. laikotarpio EIB bendrąjį įgaliojimą 2011 m. gruodžio 31 d. buvo pasirašyta sutarčių, kurių bendra suma – 19 436 mln. EUR, iš kurios tą dieną buvo išmokėta 8 561 mln. EUR (žr. TDD A6 lentelę). Po EIB išorės įgaliojimo laikotarpio vidurio peržiūros Europos Parlamentas ir Taryba 2011 m. spalio 25 d. priėmė naują sprendimą (Nr. 1080/2011/ES), kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 633/2009/EB. Naujasis sprendimas įsigaliojo 2011 m. spalio 30 d. Todėl pagal EIB finansavimo operacijas išmokėtų paskolų ir suteiktų garantijų bendra suma, atėmus grąžintas sumas su visomis susijusiomis sumomis, padidėtų nuo 25 800 mln. EUR iki viršutinės ribos – 29 484 mln. EUR[26]. ES garantija negali viršyti 65 % pagal EIB finansavimo operacijas išmokėtų paskolų ir suteiktų garantijų bendros sumos. Sirijos vyriausybė vėluoja mokėti EIB tam tikras palūkanas ir grąžinti paskolą (žr. 5.3 skirsnį toliau). Tačiau Fondo pagalba pasinaudota tik 2012 m. Daugiau informacijos apie šalis, kurioms teikiama ES garantija, rasite TDD A1 ir A2 lentelėse. 5. Įsipareigojimų nevykdymas, Biudžeto garantijų panaudojimas ir įsiskolinimai 5.1. Mokėjimai iš grynųjų pinigų išteklių Kai skolininkas vėluoja sumokėti ES, Komisija naudoja savo grynųjų pinigų išteklius siekdama išvengti vėlavimų ir su skolinimosi operacijų aptarnavimu susijusių išlaidų[27]. 5.2. Mokėjimai iš Biudžeto Kadangi per 2011 m. antrą pusmetį įsipareigojimų nevykdymo atvejų neužregistruota, pagal Biudžeto 01 04 01 straipsnio „Europos Sąjungos garantijos Sąjungos ir Euratomo skolinimo operacijoms ir EIB skolinimo operacijoms“ įrašu p. m. pažymėtas eilutes asignavimų neprašyta. 5.3. Išorės veiksmų garantijų fondo panaudojimas[28] Kai paskolos gavėjas vėluoja grąžinti paskolą, kurią trečiosioms šalims suteikė arba kuriai garantiją suteikė ES, kreipiamasi į Fondą su prašymu padengti neįvykdytus įsipareigojimus per tris mėnesius nuo tos dienos, kai turėjo būti atliktas mokėjimas[29]. 2011 m. antrą pusmetį Fondui reikalavimų nebuvo pateikta. Vis dėlto Sirijos vyriausybė vėluoja mokėti EIB tam tikras palūkanas ir grąžinti paskolą. Kadangi į oficialius mokėjimo reikalavimus nesulaukta jokio atsako, 2012 m. gegužės 10 d. EIB kreipėsi į Garantijų fondą dėl ES garantijos, kurios vertė – apie 15,5 mln. EUR[30], išmokėjimo. Jei padėtis šalyje nepagerės, Fondui gali būti pateikti kiti mokėjimo reikalavimai (visa negrąžinta Sirijai paskolinta suma siekia 551 mln. EUR; paskutinės paskolos terminas sueina 2030 m.). Remiantis Garantijų susitarimais, ES atlikus mokėjimą pagal ES garantiją, ji įgyvendina Banko teises ir teisės gynimo priemones. Padengtų sumų išieškojimo procesu užsiima Bankas. 6. Išorės veiksmų garantijų fondas 6.1. Susigrąžintos sumos[31] 2011 m. gruodžio 31 d. išieškotinų sumų nebuvo. 6.2. Turtas 2011 m. gruodžio 31 d. Fondo grynasis turtas[32] siekė 1 755 434 096,22 EUR. 6.3. Planuojama suma Fondas turi sukaupti tinkamą sumą (planuojamą sumą), kuri yra 9 % visų negrąžintų pagrindinių paskolų dalių iš visų operacijų, pridėjus sukauptas palūkanas. Fondo išteklių (1 755,43 mln. EUR) ir negrąžintų pagrindinių paskolų dalių[33] (21 234,34 mln. EUR) santykis, kaip apibrėžta Fondo reglamente, sumažėjo nuo 8,8 % 2011 m. birželio 30 d. iki 8,3 % 2011 m. gruodžio 31 d. Kadangi Fondo ištekliai nesiekė planuojamos sumos, į 2013 m. preliminarų biudžetą įtrauktas 155,66 mln. EUR atidėjinys. 2012 m. vasario mėn. Biudžetas išmokėjo Fondui 260,17 mln. EUR sumą, atidėtą 2012 m. preliminariame biudžeto projekte, pagal Fondo reglamentą (9 % dydžio planuojama suma). 7. Rizikos vertinimas. Ekonominė ir finansinė trečiųjų šalių, kurioms gresia didžiausia rizika, padėtis 7.1. Tikslai Ankstesniuose šios ataskaitos skirsniuose pateikta informacijos apie kiekybinius rizikos, garantuojamos iš Biudžeto, aspektus, susijusius su trečiosiomis šalimis. TDD 3 skirsnyje pateikiama trečiųjų šalių, su kuriomis susijusi didžiausia rizika Biudžetui arba kurios naudojasi ES skolinimo priemonėmis (makrofinansine pagalba ir Euratomo paskolomis), makroekonominė analizė. 7.2. Rizikos vertinimo metodai TDD pateiktas rizikos vertinimas paremtas šalių, gavusių paskolų su garantija, informacija apie ekonominę ir finansinę padėtį, reitingus ir kitus žinomus duomenis. Šiame vertinime neatsižvelgiama į numatomų nuostolių ir numatomų išieškoti sumų įverčius, kurie paprastai būna labai netikslūs. Šalių rizikos rodikliai, pateikti TDD lentelėse, rodo įsipareigojimų neįvykdymo rizikos raidą. Ši šalių, su kuriomis susijusi kredito rizika ir rizika Biudžetui (įskaitant makrofinansinę pagalbą ir Euratomo paskolas) 2011 m. gruodžio 31 d. yra didžiausia, analizė pateikta TDD 3 skirsnyje. [1] Ankstesnė 2011 m. birželio 30 d. biudžete numatytų garantijų ataskaita pateikta COM(2012)66 ir SEC(2012)15. [2] Makrofinansinė pagalba taip pat gali būti teikiama kaip dotacijos trečiosioms šalims. Daugiau informacijos apie makrofinansinę pagalbą galima rasti Komisijos ataskaitoje COM(2011)408 ir SEC(2011)874. [3] 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo, OL L 53, 2002 2 23, p. 1. [4] Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė sukurta 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 407/2010, OL L 118, 2010 5 12, p. 1. Ji veikia panašiai kaip mokėjimų balanso priemonė, bet ja gali naudotis visos valstybės narės, t. y. ir euro zonos valstybės narės. [5] EIB įgaliojimų duomenys pateikiami TDD A1 lentelėje, o nuorodos į teisinį pagrindą išvardytos TDD A4 lentelėje. [6] Dabartinis 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1080/2011/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 633/2009/EB, OL L 280, 2011 10 27, p. 1, apima 2007 02 01–2013 12 31 laikotarpį. [7] 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009, įsteigiantis Išorės veiksmų garantijų fondą (kodifikuota redakcija), toliau – Garantijų fondo reglamentas, OL L 145, 2009 6 10, p. 10. [8] Nors apskritai nuo išorės rizikos draudžia ES biudžetas, Garantijų fondas veikia kaip priemonė ES biudžetui apsaugoti nuo neatliktų mokėjimų rizikos. Išsami Fondo veikimo ataskaita pateikta COM(2010)418 ir prie jo pridedamame tarnybų darbiniame dokumente SEC(2010)968. [9] 2011 m. gegužės 12 d. Tarybos sprendimas 2011/288/ES dėl ES vidutinės trukmės prevencinės finansinės pagalbos Rumunijai skyrimo, OL L 132, 2011 5 19, p. 15. [10] 2011 m. spalio 11 d. Tarybos sprendimas 2011/682/ES, OL L 269, 2011 10 14, p. 31. [11] 2011 m. spalio 11 d. Tarybos sprendimas 2011/683/ES, OL L 269, 2011 10 14, p. 32. [12] Apie EFSF: http://www.efsf.europa.eu/about/index.htm. [13] Graikijos paskolų priemonė – Ekonomikos ir finansų reikalai – Europos Komisija: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/greek_loan_facility/index_en.htm. [14] Žr. ataskaitos 1 lentelę. [15] Ją apskaičiuojant daroma prielaida, kad paskolų, kurių įsipareigojimai nevykdomi, grąžinimo terminas nepaankstinamas, t. y. atsižvelgiama tik į mokėjimus, kurių terminas yra suėjęs (taip pat žr. ataskaitos 2 ir 3 lenteles ir TDD A2 lentelę). [16] Kurią sudaro sumos, mokėtinos 2012 m. (iš bendros mokėtinos sumos 2012 m. gruodžio 31 d.), darant prielaidą, kad paskolų, kurių įsipareigojimai nevykdomi, grąžinimo terminas nepaankstinamas (daugiau informacijos pateikiama TDD A2 lentelėje). [17] 2011 m. gegužės 12 d. Tarybos sprendimas 2011/288/ES dėl ES vidutinės trukmės prevencinės finansinės pagalbos Rumunijai skyrimo, OL L 132, 2011 5 19, p. 15. [18] Plg. pranešimas spaudai apie 2010 m. gegužės 9–10 d. neeilinį Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos posėdį (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/114324.pdf). [19] 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė, OL L 118, 2010 5 12, p. 1. [20] 2011 m. gruodžio 7 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2011/77/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Airijai, OL L 30, 2011 2 4, p. 348. [21] 2011 m. gegužės 30 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas Nr. 344/2011/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Portugalijai, OL L 159, 2011 6 17, p. 88. [22] Dėl papildomos informacijos apie EFPSP taip pat žr. Komisijos ataskaitą dėl Europos Sąjungos skolinimosi ir skolinimo veiklos 2010 m., COM(2011)485. [23] 2011 m. spalio 11 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimai 2011/682/ES dėl Airijos ir 2011/683/ES dėl Portugalijos, OL L 269, 2011 10 14, p. 31 ir 32. [24] Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, sprendimus dėl MFP priima ne pati Taryba – jie priimami laikantis įprastos (bendro sprendimo) teisėkūros procedūros. [25] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, OL L 55, 2011 2 28, p. 13, kuriuo pakeičiamas Tarybos sprendimas 1999/468/EB. [26] 3 684 mln. EUR skirtumas bus padalintas taip: 2 000 mln. EUR papildomam įgaliojimui klimato kaitos operacijoms finansuoti ir 1 684 mln. EUR padidinti EIB didesnės rizikos operacijų dalį. [27] Žr. 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinančio Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos bendrijų nuosavų išteklių sistemos, 12 straipsnį, OL L 130, 2000 5 31, p. 1. [28] Nuo Fondo įkūrimo 1994 m. jam pateikta reikalavimų dėl įsipareigojimų, kurių bendra suma sudarė 478 mln. EUR. [29] Išsamiau žr. TDD 1.4.3 skirsnį. [30] Suma priklauso nuo valiutų kurso svyravimo kitų tarptautinių valiutų atžvilgiu. [31] Nuo įsteigimo 1994 m. bendra Fondo susigrąžintų lėšų suma siekė 576 mln. EUR (įskaitant pagrindinę paskolos dalį ir grąžintas palūkanas, delspinigius už pavėluotus mokėjimus, valiutos keitimo pelną ir realizuotus nuostolius). [32] Bendras Fondo turtas, atėmus sukauptas mokėtinas sumas (mokesčius EIB ir audito mokesčius). [33] Įskaitant sukauptas palūkanas.