LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 308/1

KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR AUDITO RŪMAMS

EUROPOS SĄJUNGOS METINĖS ATASKAITOS

2009 Finansiniai metai

Konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos

2010/C 308/01

TURINYS

Konsoliduotųjų ataskaitų pastaba

ES biudžeto vykdymas ir apskaita

I DALIS: Europos sąjungos konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir aiškinamosios pastabos

A. Balansas

B. Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita

C. Pinigų srautų lentelė

D. Grynojo turto pokyčių ataskaita

E. Finansinių ataskaitų pastabos

II DALIS: Europos Sąjungos konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos ir aiškinamosios pastabos

A SKIRSNIS: Konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos

B SKIRSNIS: Konsoliduotųjų biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos

KONSOLIDUOTŲJŲ ATASKAITŲ PASTABA

Europos Sąjungos 2009 m. konsoliduotosios metinės ataskaitos parengtos remiantis informacija, kurią pateikė kitos institucijos ir įstaigos pagal Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 129 straipsnio 2 dalį. Pareiškiu, kad šios ataskaitos parengtos pagal šio Finansinio reglamento VII antraštinę dalį, laikantis apskaitos principų, taisyklių ir metodų, nurodytų finansinių ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose.

Iš šių institucijų ir įstaigų apskaitos pareigūnų gavau visą informaciją, kurios patikimumą patvirtino minėtieji pareigūnai ir kuri būtina ataskaitoms, kuriose nurodyti Europos Sąjungos turtas, įsipareigojimai ir biudžeto vykdymas, parengti.

Remdamasis šia informacija ir tokiomis patikromis, kurios, mano manymu, būtinos Europos Komisijos ataskaitoms pasirašyti, tvirtinu, kad esu pagrįstai įsitikinęs, jog ataskaitose visais reikšmingais aspektais parodyta tikra ir teisinga Europos Sąjungos finansinė būklė.

Philippe TAVERNE Komisijos apskaitos pareigūnas

ES BIUDŽETO VYKDYMAS IR APSKAITA

1. METINIO BIUDŽETO RENGIMAS

Iš Europos Sąjungos (ES) biudžeto finansuojama įvairių sričių politika ir programos visoje ES. Remdamasi valstybių narių nustatytais prioritetais, Komisija vykdo specialias konkrečios srities programas, veiklą ir projektus. Galima parama įvairiausiems projektams: tiek švietimo projektams, susijusiems su studentų ir mokytojų judumu, tiek projektams, kurių paskirtis – gerinti ES darbuotojų darbo aplinką, stiprinti išorės sienų kontrolę.

Per 90 % ES biudžeto skiriama finansuoti tokioms ES politikos ir veiklos sritims, dėl kurių susitarė visos valstybės narės. Veikla grindžiamu biudžeto sudarymu (ABB) užtikrinamas tiesioginis metinio biudžeto ir ES politikos sričių ryšys. Biudžeto nomenklatūroje pagal veiklos rūšis, kuri pirmą kartą įtraukta į 2004 m. biudžetą, aiškiai nurodomos Europos Sąjungos politikos sritys ir bendra kiekvienai iš šių sričių skiriamų išteklių suma.

Politikos sritys yra suskirstytos į maždaug 200 veiklos rūšių, iš kurių daugiau nei 110 apima veiklos biudžeto išlaidų kategorijas ir todėl biudžeto nomenklatūroje atitinka biudžeto skyrius. Šios politikos sritys daugiausia yra susijusios su veikla, nes pagrindine pagal jas vykdoma veikla siekiama padėti trečiųjų šalių paramos gavėjams atitinkamose veiklos srityse. Tačiau kitos politikos sritys, pvz., „Koordinavimas ir teisinės konsultacijos“ ir „Biudžetas“, yra horizontalios ir jomis užtikrinamas tinkamas Komisijos funkcionavimas. Veiklos struktūra numatoma bendra konceptuali prioritetų nustatymo, planavimo, biudžeto sudarymo, kontrolės ir atskaitomybės sistema, kurios pagrindinis tikslas – skatinti veiksmingą, ekonomišką ir efektyvų išteklių naudojimą.

Biudžeto projekto priėmimo vidaus procedūra prasideda tuomet, kai Komisija pradeda rengti biudžeto projektą, kuris po to pateikiamas Tarybai, kuri gali atlikti reikiamus pakeitimus. Vėliau atnaujintas biudžetas teikiamas Europos Parlamentui, kuris gali siūlyti pakeitimus arba patvirtinti ar atmesti esamą projektą. Kai sutariama dėl visų pakeitimų ir atnaujinimų (prireikus įskaitant visiškai naują Komisijos pasiūlytą projektą), gruodžio mėn. viduryje Parlamentas patvirtina biudžetą. Parlamento pirmininkas paskelbia, kad biudžetas yra patvirtintas, ir tada jį galima vykdyti.

2. KAIP FINANSUOJAMA ES?

ES finansavimas yra dviejų pagrindinių kategorijų: nuosavų išteklių įplaukos ir įvairios įplaukos.

2.1. Nuosavų išteklių įplaukos ir gautinos sumos

ES automatiškai gauna nuosavų išteklių įplaukas, kad galėtų finansuoti savo biudžetą be tolesnio nacionalinių valdžios institucijų sprendimo. Visa biudžetui finansuoti reikalingų nuosavų išteklių suma nustatoma iš visų išlaidų atėmus kitas įplaukas. Bendra nuosavų išteklių suma negali viršyti 1,24 % (nuo 2010 m. – 1,23 %) ES bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP). Nuosavus išteklius galima suskirstyti į šias kategorijas:

1) Tradicinius nuosavus išteklius (TNI) sudaro muitai ir cukraus mokesčiai. Šiuos nuosavus išteklius iš ūkinės veiklos vykdytojų renka valstybės narės ES vardu. Tačiau valstybės narės pasilieka 25 % kaip atlygį už surinkimo išlaidas. Muitai renkami už produktus, importuojamus iš trečiųjų šalių, taikant muitų normas pagal Bendrąjį muitų tarifą. Cukraus mokesčius moka cukraus gamintojai, kad būtų finansuojamos eksporto grąžinamosios išmokos už cukrų. TNI paprastai sudaro apie 13 % nuosavų išteklių įplaukų.

2) Nuosavi ištekliai iš pridėtinės vertės mokesčio (PVM) renkami iš valstybių narių PVM bazių, kurios šiuo tikslu suderintos pagal Bendrijos taisykles. Tokia pati procentinė dalis taikoma suderintai kiekvienos valstybės narės bazei. Tačiau PVM bazei, į kurią atsižvelgiama, taikomas 50 % kiekvienos valstybės narės BNP apribojimas. PVM ištekliai paprastai sudaro apie 12 % nuosavų išteklių įplaukų.

3) Ištekliai iš bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) naudojami biudžeto įplaukoms ir išlaidoms subalansuoti, t. y. tai biudžeto daliai, kuri nepriklauso jokiems kitiems įplaukų šaltiniams, finansuoti. Kiekvienos valstybės narės BNP taikomas toks pat procentinis dydis, nustatomas pagal ES taisykles. BNP ištekliai paprastai sudaro apie 75 % nuosavų išteklių įplaukų.

Kalbant apie šių sumų mokėjimą, atskirose sąskaitose pateikiami tradiciniai nuosavi ištekliai, kuriuos pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies b punktą nustatė valstybės narės, bet kuriais ES negali disponuoti, nes jie dar nėra susigrąžinti ar garantuoti arba dėl to, kad jie yra užginčyti. Kiekviena valstybė narė Komisijai siunčia šių sąskaitų ketvirčio ataskaitą ir konkrečiai nurodo kiekvienos išteklių rūšies:

— praėjusio ketvirčio nesumokėtą likutį,

— per atitinkamą ketvirtį susigrąžintas sumas,

— bazės patikslinimą (korekcijas ir (arba) panaikinimus) per atitinkamą ketvirtį,

— nurašytas sumas,

— atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintiną likutį.

Susigrąžinus atskiros sąskaitos tradicinius nuosavus išteklius, jie turi būti pervesti Komisijai ne vėliau kaip pirmą darbo dieną po 19-tos antro mėnesio, einančio po mėnesio, per kurį buvo susigrąžintos teisės į gautinas sumas, dienos.

Teisių į gautinas sumas vertės sumažinimas atskiroje sąskaitoje turi būti atliekamas, siekiant parodyti padėtį, kai faktinis šių sumų grąžinimas neįtikimas. Šis vertės sumažinimas pagrįstas pačių valstybių narių atliktu vertinimu, remiantis Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 4 dalies b punktu, kuriame teigiama, kad „kartu su galutine atitinkamų metų ketvirčio ataskaita valstybės narės siunčia teisių į gautinas sumas, nurodytų atskiroje sąskaitoje tų metų gruodžio 31 d., kurių grąžinimas neįtikimas, bendros sumos sąmatą“.

Remiantis valstybių narių atsiųstais įvertinimais, iš sumų, gautinų iš valstybių narių, punkto balanso turto pusėje atimama sumažinta vertė. Tačiau tai nereiškia, kad Komisija atsisako teisės susigrąžinti sumas, kurioms taikomas šis vertės koregavimas. Net jei lėšų susigrąžinimas labai neįtikimas ar beveik neįmanomas, tai nebūtinai reiškia, kad ES biudžetas prarado atitinkamas sumas kaip tradicinius nuosavus išteklius. Taip yra todėl, kad nesusigrąžintos teisės į gautinas sumas yra prarandamos tik tuo atveju, jei valstybė narė išnaudoja visus būdus, reikiamus jų susigrąžinimui užtikrinti. Jei valstybė narė to nepadaro, ji laikoma finansiškai atsakinga ir privalo tą sumą sumokėti į ES biudžetą pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 17 straipsnio 2 dalį.

2.2. Įvairios įplaukos

Įvairios įplaukos, gaunamos iš Europos Sąjungos veiklos, paprastai sudaro mažiau nei 10 % visų įplaukų. Tai yra, pavyzdžiui, konkurencijos bylų baudos ir vykdomieji raštai sumoms išieškoti, skirti privačiojo ir viešojo sektoriaus skolininkams, kiek tai susiję su ES projektų valdymu. Šiai kategorijai taip pat priklauso Teisingumo Teismo paskirti baudų mokėjimai valstybėms narėms, nevykdančioms priimto sprendimo. Kiekvienais metais Komisija valdo šimtus tūkstančių projektų ir per metus turi išduoti apie 13 000 vykdomųjų raštų sumoms išieškoti. Už bet kokią laiku nesumokėtą skolą skaičiuojami delspinigiai. Kai trečiųjų šalių, išskyrus valstybes nares, skolos lieka nesumokėtos, Komisijos (ir Tarybos) sprendimai, kuriais nustatoma mokėjimo prievolė, yra tiesiogiai vykdytini pagal vykdymo teritorijoje galiojančio civilinio proceso taisykles. Įsipareigojimų nevykdantiems skolininkams taikomos skolų išieškojimo procedūros, kurias pradeda Teisės tarnyba, padedama išorės teisės firmų.

3. KAIP VALDOMAS IR NAUDOJAMAS ES BIUDŽETAS

3.1. Pirminės veiklos išlaidos

Europos Sąjungos veiklos išlaidos priskiriamos įvairioms finansinės programos išlaidų kategorijoms ir gali būti įvairių rūšių, atsižvelgiant į tai, kaip pinigai išmokami ir tvarkomi. Remdamasi Finansiniu reglamentu, Komisija vykdo bendrąjį biudžetą taikydama šiuos metodus:

Tiesioginis centralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai biudžetą tiesiogiai vykdo Komisijos tarnybos.

Netiesioginis centralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai Komisija biudžeto vykdymo užduotis paveda ES arba nacionalinės teisės subjektams, kaip antai ES viešosios teisės įstaigoms arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms.

Decentralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai Komisija tam tikras biudžeto vykdymo užduotis perduoda trečiosioms šalims.

Pasidalijamasis valdymas: pagal šį valdymo metodą biudžeto vykdymo užduotys perduodamos valstybėms narėms. Didžioji išlaidų dalis priskiriama pasidalijamojo valdymo kategorijai, kai užduotys perduodamos valstybėms narėms, ir apima tokias sritis kaip žemės ūkio išlaidos ir struktūriniai veiksmai.

Jungtinis valdymas: pagal šį metodą Komisija tam tikras biudžeto vykdymo užduotis paveda tarptautinei organizacijai.

3.2. Įvairūs finansų pareigūnai

Komisijos narių kolegija prisiima bendrą politinę atsakomybę, tačiau praktiškai nevykdo jai suteiktų biudžeto vykdymo įgaliojimų. Kiekvienais metais ji šias užduotis paveda atskiriems valstybės tarnautojams, kurie atsiskaito Kolegijai ir kuriems taikomi Finansinis reglamentas ir Tarnybos nuostatai. Šie darbuotojai – paprastai generaliniai direktoriai ir tarnybų vadovai – yra vadinami įgaliotais leidimus duodančiais pareigūnais. Jie savo ruožtu biudžeto vykdymo užduotis gali pavesti perįgaliotiems leidimus duodantiems pareigūnams.

Leidimus duodančių pareigūnų atsakomybė apima visą valdymo procesą, pradedant tuo, ką reikia padaryti, norint įvykdyti institucijos nustatytus politikos tikslus, ir baigiant veiklos valdymu tiek pačios veiklos, tiek biudžeto požiūriu, įskaitant teisinių įsipareigojimų pasirašymą, veiklos rezultatų kontrolę, lėšų išmokėjimą ir prireikus net lėšų susigrąžinimą. Leidimus duodantys pareigūnai taip pat turi organizuoti vertinimus, kad būtų išanalizuotas jų pasiūlymų įgyvendinamumas (ex ante vertinimas) ir nustatyta, ar jau įgyvendinamos programos vykdomos sėkmingai ir ar jos yra ekonomiškai veiksmingos (tarpinis ir ex post vertinimai). Šių vertinimų rezultatai naudojami siekiant pagerinti sprendimų priėmimo procesą ir padidinti skaidrumą, atskaitomybę ir ES intervencijos ekonominį veiksmingumą.

Patikimas finansų valdymas ir tinkama atskaitomybė kiekviename generaliniame direktorate užtikrinama valdymo kontrolę (už kurią atsakingi leidimus duodantys pareigūnai) atskiriant nuo vidaus audito ir reikalavimų laikymosi kontrolės, taikant aiškius vidaus kontrolės standartus (parengtus pagal tarptautinius COSO standartus), vykdant ex ante ir ex post patikrinimus, nepriklausomą vidaus auditą, remiantis rizikos įvertinimu, bei už veiklą reguliariai atsiskaitant atskiriems Komisijos nariams.

Apskaitos pareigūnas vykdo leidimus duodančių pareigūnų parengtus mokėjimo pavedimus ir vykdomuosius raštus sumoms išieškoti. Jis taip pat yra atsakingas už iždo valdymą, apskaitos taisyklių ir metodų nustatymą, apskaitos sistemų tvirtinimą, apskaitos tvarkymą ir institucijos metinių ataskaitų rengimą. Be to, apskaitos pareigūnas turi pasirašyti ataskaitas, pareikšdamas, kad jose parodyta tikra ir teisinga finansinė būklė.

Vidaus auditorių, kuris, tiksliąja termino prasme, nėra finansų pareigūnas, skiria institucija, arba įstaiga, kad jis tikrintų, ar tinkamai veikia biudžeto vykdymo sistemos ir procedūros, bei patartų rizikos valdymo klausimais. Jis pateikia nepriklausomą nuomonę apie valdymo ir kontrolės sistemų kokybę bei rekomendacijų, kaip pagerinti veiklos procedūras ir skatinti patikimą finansų valdymą.

3.3. Įsipareigojimas naudoti ES biudžetą

Kai biudžetas patvirtinamas, Biudžeto generalinis direktoratas per Komisijos apskaitos sistemą paskirsto lėšas įvairioms Komisijos tarnyboms ir institucijoms bei kitoms įstaigoms pagal jų politinę atsakomybę, remdamasis veikla grindžiamo biudžeto sudarymo sistema. Pavyzdžiui, su aplinka susijusių biudžeto eilučių valdymo atsakomybę Komisija paprastai paveda Aplinkos generalinio direktorato vadovui, generaliniam direktoriui (kuris šiuo atveju yra įgaliotasis leidimus duodantis pareigūnas, atsakingas už atitinkamas biudžeto eilutes).

Prieš sudarant teisinį įsipareigojimą (pavyzdžiui, sutartį arba dotacijos susitarimą) su trečiąja šalimi, metiniame biudžete turi būti įtraukta biudžeto eilutė, pagal kurią būtų galima vykdyti atitinkamą veiklą. Atitinkamoje biudžeto eilutėje taip pat turi būti pakankamai lėšų išlaidoms padengti. Jeigu tenkinamos šios sąlygos, reikiamos lėšos turi būti rezervuojamos biudžete kaip apskaitos sistemos biudžetinis įsipareigojimas.

Kol Komisija arba kita ES įstaiga ir galimas ES lėšų gavėjas nesudaro rašytinio teisinio įsipareigojimo, iš ES biudžeto negalima išleisti jokių pinigų. Pagal tiesioginį centralizuotą valdymą šis teisinis įsipareigojimas tampa arba sutartimi su rangovu, arba dotacijos susitarimu su gavėju.

Patvirtinus biudžetinį įsipareigojimą, jis įtraukiamas į biudžeto apskaitos sistemą ir atitinkamai paskirstomi asignavimai. Tačiau tai neturi poveikio bendrosioms sąskaitoms (arba didžiajai knygai), nes dar nėra išlaidų. Taip yra todėl, kad Europos Sąjungos apskaitos sistemą sudaro du atskiri, bet susiję elementai:

a) biudžeto sąskaitos, kuriose pateikiama išsami biudžeto vykdymo informacija;

b) bendrosios sąskaitos, kurių pagrindu rengiamas balansas ir ekonominių rezultatų ataskaita.

3.4. Mokėjimų vykdymas

3.4.1. Bendrosios taisyklės

Kol už atitinkamą operaciją atsakingas leidimus duodantis pareigūnas nepatvirtina biudžetinio įsipareigojimo, mokėjimų atlikti negalima.

Kai mokėjimas patvirtinamas apskaitos sistemoje, atliekamas pervedimas į gavėjo sąskaitą.

Per metus Komisija atlieka daugiau nei 1,7 mln. mokėjimų. Komisija yra SWIFT (Pasaulinės tarpbankinių finansinių telekomunikacijų organizacijos) dalyvė.

3.4.2. Išankstinis finansavimas, išlaidų ataskaitos ir išlaidų atitiktis reikalavimams

Išankstinis finansavimas – tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per konkrečiame išankstinio finansavimo susitarime nustatytą laikotarpį. Pradinės lėšos arba avansas yra naudojami tuo tikslu, kuriam buvo suteikti susitarime nustatytu laikotarpiu, arba turi būti grąžinti, vadinasi, jei gavėjas nepatiria reikalavimus atitinkančių išlaidų, jis išankstinio finansavimo sumą privalo grąžinti Europos Sąjungai. Todėl sumokėta išankstinio finansavimo suma nėra laikoma galutinėmis išlaidomis tol, kol nėra laikomasi atitinkamų sutarties sąlygų, ir atliekant pradinį mokėjimą ES balanse priskiriama turtui. Kai patvirtinamos reikalavimus atitinkančios išlaidos ir gaunamos grąžinamos sumos, išankstinio finansavimo suma sumažinama (visiškai arba iš dalies).

Išankstinis finansavimas vertinamas numatoma atsiperkamąja verte, atsižvelgiant į tai, ar išankstiniam finansavimui suteikta atitinkama garantija. Numatoma neatgautina išankstinio finansavimo suma ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje pripažįstama kaip sąnaudos, o balanse – kaip išankstinio finansavimo apskaitinės vertės sumažėjimas. Už išmokėtą išankstinio finansavimo sumą paprastai yra gaunamos palūkanos (atkreiptinas dėmesys į tokias išimtis, kaip valstybėms narėms išmokėtos sumos arba pasirengimo narystei pagalba).

Praėjus tam tikram laikui po išankstinio finansavimo mokėjimo, atitinkama ES įstaiga gauna prašymą kompensuoti išlaidas, kad būtų pateisinta, kaip gavėjas, remdamasis sutartimi, išleido išankstinio finansavimo sumą. Kaip dažnai per metus siunčiami prašymai kompensuoti šias išlaidas priklauso nuo finansuotos veiklos rūšies ir sutarties sąlygų; jos nebūtinai gaunamos metų pabaigoje.

Tinkamumo kriterijai apibrėžiami pagrindiniame teisės akte, kvietimuose teikti paraiškas, kituose dotacijų gavėjams skirtuose informaciniuose dokumentuose ir (arba) dotacijos susitarimo sąlygose. Išanalizavus reikalavimus atitinkančias išlaidas, jos perkeliamos į sąnaudas, o gavėjui pranešama, jei yra kokių nors reikalavimų neatitinkančių sumų. Sumos, kurių atitiktis reikalavimams turi būti patikrinta – tai sumos pagal gautus prašymus kompensuoti išlaidas, kurių atitiktis reikalavimams dar nebuvo patikrinta, todėl jų atveju įvykis, dėl kurio turi būti padarytos išlaidos, dar neįvyko.

3.4.3. Apskaita metų pabaigoje (ataskaitinių laikotarpių atskyrimas)

Metų pabaigoje nepadengtos išankstinio finansavimo sumos yra lygios iš pradžių išmokėtai (-oms) sumai (-oms), atėmus: grąžintas sumas, padengtas reikalavimus atitinkančias sumas, metų pabaigoje dar nepadengtas apskaičiuotas reikalavimus atitinkančias sumas ir vertės sumažėjimą.

Metų pabaigoje atliekant ataskaitinių laikotarpių apskaitos atskyrimo procedūras, atsižvelgiama į metų pabaigoje dar negautus prašymus kompensuoti išlaidas. Ypač svarbu įvertinti, kokias reikalavimus atitinkančias išlaidas ES lėšų gavėjai patyrė, bet ES apie jas dar nepranešė. Siekiant nustatyti tiksliausią šių sumų įvertį, taikomi skirtingi metodai, atsižvelgiant į veiklos rūšį ir turimą informaciją. Remiantis šiais ataskaitinių laikotarpių atskyrimo įrašais, numatomos reikalavimus atitinkančios sumos registruojamos kaip sukauptos sąnaudos, o reikalavimų neatitinkanti išlaidų dalis lieka sumų, kurių atitiktis reikalavimams turi būti patikrinta, sąskaitose. Šios sumos parodomos prie trumpalaikių įsipareigojimų, kad nebūtų pervertinamas turtas ir įsipareigojimai.

3.5. Po nustatytų pažeidimų susigrąžinamos sumos

Finansiniame reglamente ir kituose galiojančiuose teisės aktuose, visų pirma susijusiuose su žemės ūkio ir sanglaudos politika, nustatyta teisė patikrinti išlaidas praėjus keleriems metams nuo to, kai jos buvo patirtos. Nustačius pažeidimus, lėšos susigrąžinamos arba taikomos finansinės korekcijos. Pažeidimų nustatymas ir jų ištaisymas yra paskutinis kontrolės sistemų veiklos etapas ir esminis dalykas, parodantis, kad finansų valdymas yra patikimas.

Biudžeto išlaidų atitiktį reikalavimams tikrina atitinkamos ES tarnybos arba, pasidalijamojo valdymo atveju, valstybės narės, remdamosi galiojančiuose teisės aktuose arba kiekvienos dotacijos sąlygose numatytais patvirtinamaisiais dokumentais. Siekiant optimizuoti kontrolės sistemų sąnaudų ir naudos santykį, paskutinių prašymų kompensuoti išlaidas patvirtinamųjų dokumentų patikros paprastai yra daug nuodugnesnės nei tarpinių prašymų, todėl gali padėti aptikti klaidas tarpiniuose mokėjimuose, kurios ištaisomos koreguojant galutinį mokėjimą. Be to, ES ir (arba) valstybė narė turi teisę patikrinti patvirtinamųjų dokumentų teisingumą atlikdamos patikras pareiškėjo patalpose finansuojamos veiklos vykdymo metu ir (arba) vėliau (ex post). Galiojančiuose teisės aktuose numatyta įvairių procedūrų, kurios taikomos Komisijai ir valstybėms narėms nustačius pažeidimus, išsamesnės informacijos pateikta 6 pastaboje.

4. ATSKAITOMYBĖ METŲ PABAIGOJE

4.1. Metinės ataskaitos

Komisijos apskaitos pareigūnas atsakingas už metinių ataskaitų parengimą ir užtikrinimą, kad jose būtų parodyta tikra ir teisinga ES finansinė būklė. Metines ataskaitas sudaro finansinės ataskaitos ir biudžeto vykdymo ataskaitos. Komisija jas tvirtina ir teikia Audito Rūmams, kad jie atliktų auditą. Galiausiai jos pateikiamos Tarybai ir Parlamentui, kad jie patvirtintų biudžeto įvykdymą.

4.2. Metinės veiklos ataskaitos

Kiekvienas leidimus duodantis pareigūnas turi parengti veiklos, už kurią jis atsakingas, metinę veiklos ataskaitą (MVA). Šioje MVA jis atsiskaito už politikos srities rezultatus ir pateikia pagrįstą patikinimą, kokį jis gali pateikti, kad jo ataskaitoje apibūdintai veiklai priskirti ištekliai buvo panaudoti pagal paskirtį ir laikantis patikimo finansų valdymo principų ir kad esamos kontrolės procedūros teikia reikiamas garantijas, užtikrinančias susijusių operacijų teisėtumą ir tvarkingumą.

5. AUDITAS IR BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMAS

5.1. Auditas

ES metines ataskaitas ir išteklių valdymą tikrina jos išorės auditorius, Europos Audito Rūmai, kurie parengia metinę ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui. Audito Rūmų pagrindinis uždavinys – atlikti nepriklausomą išorės Europos Sąjungos metinių ataskaitų auditą. Vykdydami veiklą, Audito Rūmai pateikia:

1) veiklos, finansuojamos iš bendrojo biudžeto, metinę ataskaitą, kurioje pateikia išsamias pastabas apie metines ataskaitas ir susijusias operacijas;

2) nuomonę, pagrįstą atliktais auditais ir pateiktą metinėje ataskaitoje kaip patikinimo pareiškimas, apie i) ataskaitų patikimumą ir ii) susijusių operacijų, įskaitant įplaukas, surinktas iš apmokestinamų subjektų, ir išmokas galutiniams gavėjams, teisėtumą ir tvarkingumą;

3) specialiąsias ataskaitas, kuriose pateikiami audito metu nustatyti faktai, susiję su konkrečiomis valdymo sritimis.

Audito Rūmai turi teisę gauti visus dokumentus, kurių reikia jų vykdomo audito metu. Audito Rūmai vykdo visų rūšių ES veiklos auditą, įskaitant atskirų operacijų ir mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo patikrinimą. Jie taip pat vykdo pačių metinių ataskaitų auditą, prireikus peržiūrėdami atskirus balansus ir, kai reikia, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitas bei bendrą finansinių ataskaitų pateikimą. Taigi Audito Rūmai gali pateikti savo nuomonę ne tik apie pateiktus duomenis, bet ir apie įdiegtą sistemą bei vykdomą kontrolę.

5.2. Biudžeto įvykdymo patvirtinimas

Galutinė kontrolė – tai atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimas. ES sprendimą dėl biudžeto įvykdymo priima Europos Parlamentas. Tai reiškia, kad atlikus auditą ir pabaigus rengti metines ataskaitas, Taryba turi pateikti rekomendacijas, o Parlamentas paskui turi nuspręsti, ar suteikti Komisijai ir kitoms EB įstaigoms ES biudžeto įvykdymo patvirtinimą už praėjusius finansinius metus. Šis sprendimas grindžiamas ataskaitų peržiūra ir Audito Rūmų metine ataskaita (į kurią įtrauktas oficialus patikinimo pareiškimas) su Komisijos atsakymais, taip pat remiantis Komisijai skirtais klausimais ir prašymais pateikti papildomos informacijos.

Biudžeto įvykdymo patvirtinimas rodo politinį biudžeto vykdymo išorės kontrolės aspektą ir yra sprendimas, kuriuo Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija, atleidžia Komisiją nuo atsakomybės už konkretaus biudžeto valdymą ir taip pažymi to biudžeto egzistavimo pabaigą. Biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros rezultatas gali būti vienas iš dviejų: biudžeto įvykdymas patvirtinamas arba biudžeto įvykdymo patvirtinimas atidedamas. Patvirtindamas biudžeto įvykdymą Parlamentas gali pateikti jo nuomone svarbias pastabas, dažnai gali nurodyti rekomenduojamus veiksmus, kurių turi imtis Komisija dėl tų dalykų. Komisija priemones, kurių imtasi, nurodo tolesnės veiklos ataskaitoje ir veiksmų plane, kurios siunčia ir Parlamentui ir Tarybai.

I DALIS

EUROPOS SĄJUNGOS KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS

TURINYS

A. Balansas

B. Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita

C. Pinigų srautų lentelė

D. Grynojo turto pokyčių ataskaita

E. Finansinių ataskaitų pastabos

1. Svarbiausi apskaitos principai

2. Balanso pastabos

3. Ekonominės veiklos rezultatų ataskaitos pastabos

4. Pinigų srautų lentelės pastabos

5. Nebalansiniai straipsniai

6. Nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimas

7. Finansinės rizikos valdymas

8. Susijusių šalių atskleidimas

9. Įvykiai po balanso datos

10. Konsoliduoti subjektai

11. Nekonsoliduoti subjektai

A. BALANSAS

Mln. EUR Pastaba 2009 12 31 2008 12 31 ILGALAIKIS TURTAS: Nematerialusis turtas 2.1 72 56 Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai 2.2 4 859 4 881 Ilgalaikės investicijos 2.3 2 379 2 078 Paskolos 2.4 10 764 3 565 Ilgalaikis išankstinis finansavimas 2.5 39 750 29 023 Ilgalaikės gautinos sumos 2.6 55 45 57 879 39 648 TRUMPALAIKIS TURTAS: Atsargos 2.7 77 85 Trumpalaikės investicijos 2.8 1 791 1 553 Trumpalaikis išankstinis finansavimas 2.9 9 077 10 262 Trumpalaikės gautinos sumos 2.10 8 663 11 920 Pinigai ir pinigų ekvivalentai 2.11 23 372 23 724 42 980 47 544 Iš viso turto 100 859 87 192 ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI: Išmokos darbuotojams 2.12 (37 242) (37 556) Ilgalaikiai atidėjiniai 2.13 (1 469) (1 341) Ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai 2.14 (10 559) (3 349) Kiti ilgalaikiai įsipareigojimai 2.15 (2 178) (2 226) (51 448) (44 472) TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI: Trumpalaikiai atidėjiniai 2.16 (213) (348) Trumpalaikiai finansiniai įsipareigojimai 2.17 (40) (119) Mokėtinos sumos 2.18 (93 884) (89 677) (94 137) (90 144) Iš viso įsipareigojimų (145 585) (134 616) GRYNASIS TURTAS (44 726) (47 424) Rezervai 2.19 3 323 3 115 Iš valstybių narių pareikalautinos sumos: 2.20 Išmokos darbuotojams (1) (37 242) (37 556) Kitos sumos (2) (10 807) (12 983) GRYNASIS TURTAS (44 726) (47 424)

B. EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA

Mln. EUR Pastaba 2009 m. 2008 m. VEIKLOS ĮPLAUKOS Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų 3.1 110 537 112 713 Kitos veiklos įplaukos 3.2 7 532 9 731 118 069 122 444 VEIKLOS IŠLAIDOS Administracinės išlaidos 3.3 (8 133) (7 720) Veiklos išlaidos 3.4 (104 934) (97 214) (113 067) (104 934) PAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS 5 002 17 510 Finansinės įplaukos 3.5 835 698 Finansinės išlaidos 3.6 (594) (467) Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai 2.12 (683) (5 009) Asocijuotosioms ir bendrosioms įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis 3.7 (103) (46) METINIAI EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATAI 4 457 12 686

C. PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖ

Mln. EUR Pastaba 2009 m. 2008 m. (3) Metinis ekonominės veiklos rezultatas 4 457 12 686 Pagrindinė veikla 4.2 Amortizacija 22 19 Nusidėvėjimas 447 302 Investicijų vertės sumažėjimo nuostoliai (atstatymas) (16) 3 Paskolų (padidėjimas) sumažėjimas (7 199) (1 759) Ilgalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas (10 727) (15 008) Ilgalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas (10) 82 Atsargų (padidėjimas) sumažėjimas 8 3 Trumpalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas 1 185 10 321 Trumpalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas 3 257 131 Ilgalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) 128 262 Ilgalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) 7 210 1 775 Kitų ilgalaikių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) (48) 237 Trumpalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) (135) (21) Trumpalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) (79) (16) Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas) 4 207 (5 703) Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės įplaukos (1 796) (1 529) Kiti nepiniginiai pokyčiai 37 37 Išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) (314) 4 076 Investicinė veikla 4.3 Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės (padidėjimas) sumažėjimas (463) (689) Ilgalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas (284) (108) Trumpalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas (239) (133) GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI (352) 4 968 Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas (352) 4 968 Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje 2.11 23 724 18 756 Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje 2.11 23 372 23 724

D. GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

Mln. EUR Rezervai (A) Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (B) Grynasis turtas = (A) + (B) Tikrosios vertės rezervas Kiti rezervai Sukauptas perteklius (deficitas) Ekonominės veiklos metinis rezultatas LIKUTIS 2007 M. GRUODŽIO 31 D. 7 2 799 (68 888) 7 462 (58 620) Garantijų fondo rezervo pokytis 158 (158) 0 Tikrosios vertės pokyčiai 34 34 Kiti 113 (108) 5 2007 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas 4 7 458 (7 462) 0 2007 m. biudžeto rezultatas, pervestas valstybėms narėms (1 529) (1 529) Metinis ekonominės veiklos rezultatas 12 686 12 686 LIKUTIS 2008 M. GRUODŽIO 31 D. 41 3 074 (63 225) 12 686 (47 424) Garantijų fondo rezervo pokytis 196 (196) 0 Tikrosios vertės pokyčiai 28 28 Kiti (1) 10 9 2008 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas (15) 12 701 (12 686) 0 2008 m. biudžeto rezultatas, pervestas valstybėms narėms (1 796) (1 796) Metinis ekonominės veiklos rezultatas 4 457 4 457 LIKUTIS 2009 M. GRUODŽIO 31 D. 69 3 254 (52 506) 4 457 (44 726)

E. FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS

1. SVARBIAUSI APSKAITOS PRINCIPAI

1.1. TEISINIS PAGRINDAS IR APSKAITOS TAISYKLĖS

Europos Sąjungos konsoliduotosios ataskaitos apima Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos ir Europos anglių ir plieno bendrijos (likviduojamos) ataskaitas. Šios ataskaitos rengiamos pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 248, 2002 16 9) dėl Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias šio Finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles.

Pagal Finansinio reglamento 133 straipsnį Europos Sąjungos 2009 m. konsoliduotosios finansinės ataskaitos parengtos remiantis kaupiamosios apskaitos taisyklėmis, kurios grindžiamos tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS) arba netiesiogiai – tarptautiniais finansinės atskaitomybės standartais (TFAS). Siekiant nustatyti vienodas apskaitos, vertinimo ir ataskaitų pateikimo taisykles ir taip suderinti finansinių ataskaitų parengimo ir konsolidavimo procesą, visos ES įstaigos, kurių atskaitomybė konsoliduojama, taiko šias Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles. Apskaitoje sumos nurodomos eurais pagal kalendorinius metus.

1.2. APSKAITOS PRINCIPAI

Finansinių ataskaitų tikslas – teikti informaciją apie subjekto finansinę būklę, veiklos rezultatus ir pinigų srautus, kuri yra naudinga daugeliui šios informacijos vartotojų. ES, kaip viešojo sektoriaus, konkretesni tikslai – teikti informaciją, naudingą priimant sprendimus, ir parodyti subjekto atskaitomybę už jam patikėtus išteklius. Šis dokumentas parengtas atsižvelgiant į šiuos tikslus. Finansinio reglamento 124 straipsnyje išdėstyti šie apskaitos principai, taikytini rengiant finansines ataskaitas:

— veiklos tęstinumo,

— atsargumo,

— apskaitos metodų nuoseklumo,

— informacijos palyginamumo,

— reikšmingumo,

— tarpuskaitos netaikymo,

— turinio viršenybės prieš formą,

— kaupiamosios apskaitos.

Rengdama konsoliduotąsias finansines ataskaitas pagal pirmiau minėtas taisykles ir principus vadovybė turi parengti įverčius, turinčius poveikio tam tikrų konsoliduoto balanso ir konsoliduotos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitos punktų sumoms, taip pat susijusiai informacijai apie neapibrėžtąjį turtą ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus.

1.3. KONSOLIDAVIMAS

Lisabonos sutarties poveikis

2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, metinės ataskaitos vadinamos „Europos Sąjungos metinės ataskaitos“. Konsolidavimo apimčiai šis pokytis poveikio neturi. Pagal buvusiąją ES antrojo ramsčio politiką įsteigtos agentūros neatitinka konsolidavimo kriterijų, kaip ir Europos centrinis bankas (ECB), nors pastarasis Lisabonos sutartyje traktuojamas kaip Europos institucija. Kaip ir ankstesniais metais, visi šie subjektai neįtraukiami į konsoliduotąją atskaitomybę.

Dviejų pagal buvusiąją Europos Sąjungos trečiojo ramsčio politiką įsteigtų agentūrų, gaunančių Europos Sąjungos bendrojo biudžeto subsidiją, atskaitomybė konsoliduojama, kaip ir ankstesniais metais (taip pat žr. 10 pastabą). Likusi šios politikos srities agentūra, Europolas, ES įstaiga taps 2010 m.

Konsolidavimo apimtis

ES konsoliduotosios finansinės ataskaitos apima visus svarbius kontroliuojamus subjektus (institucijas ir agentūras), asocijuotąsias ir bendrąsias įmones, tai yra 40 kontroliuojamų subjektų, 3 asocijuotąsias ir 4 bendrąsias įmones. Visą konsoliduotų subjektų sąrašą galima rasti 10 pastaboje. Palyginti su 2008 m., į konsoliduotąją atskaitomybę įtrauktos dar dvi vykdomosios įstaigos, dvi asocijuotosios įmonės ir viena bendroji įmonė, o viena agentūra likviduota 2008 m. gruodžio 31 d. Papildomų subjektų įtraukimas į konsoliduotąsias finansines ataskaitas nereikšmingas.

Kontroliuojami subjektai

Sprendimas konsoliduoti subjekto atskaitomybę grindžiamas kontrolės sąvoka. Kontroliuojami subjektai yra visi subjektai, kuriems Europos Sąjunga turi teisę tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyti finansinę ir veiklos politiką, siekdama gauti naudos iš šių subjketų veiklos. Šia teise turi būti galima pasinaudoti iš karto. Kontroliuojamų subjektų atskaitomybė yra visiškai konsoliduota. Konsolidavimas pradedamas pirmąją kontrolės dieną ir baigiamas, kai tokia kontrolė baigiasi.

Dažniausiai taikomi bendri kontrolės kriterijai Europos Sąjungoje yra šie: sukūrimas remiantis sutartimis arba antrinės teisės aktais, finansavimas iš bendrojo biudžeto, balsavimo teisių valdymo organuose turėjimas, Europos Audito rūmų atliekamas auditas ir Europos Parlamento biudžeto įvykdymo patvirtinimas. Akivaizdu, kad siekiant pradėti kontrolę, subjekto lygmeniu reikia įvertinti, ar užtenka vieno pirmiau nurodyto kriterijaus, ar jų visų.

Pagal šį požiūrį laikoma, kad ES turi išskirtinę ES institucijų (išskyrus ECB) ir agentūrų (išskyrus įsteigtąsias pagal buvusią antrojo ramsčio politiką ir Europolą) kontrolę, todėl jos yra įtrauktos į konsoliduotąsias ataskaitas. Be to, likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija (EAPB) taip pat laikoma kontroliuojamu subjektu.

Visos ES kontroliuojamų subjektų tarpusavio operacijos ir likučiai yra eliminuojami, o nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš subjektų tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl nėra eliminuoti.

Asocijuotosios įmonės

Asocijuotosios įmonės – tai visi subjektai, kuriems Europos Sąjunga tiesiogiai ar netiesiogiai turi reikšmingos įtakos, bet nekontroliuoja finansinių ir veiklos politikos sprendimų. Jeigu Europos Komisija tiesiogiai ar netiesiogiai turi 20 % ar daugiau balsavimo teisių, laikoma, kad turima reikšmingos įtakos.

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės apskaitos metodą ir iš pradžių pripažįstamas savikaina. Europos Sąjungai tenkanti jos asocijuotųjų įmonių rezultatų dalis pripažįstama ES ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, o rezervų pokyčių dalis pripažįstama ES rezervuose. Pradinė savikaina ir visi pokyčiai (tolesni įnašai, rezultatų ir rezervų pokyčių dalis, vertės sumažėjimas ir dividendai) atitinka asocijuotosios įmonės buhalterinę vertę ES sąskaitose balanso sudarymo dieną. Paskirstytas asocijuotosios įmonės pelnas sumažina turto apskaitinę vertę. Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš Europos Sąjungos ir jos asocijuotųjų įmonių operacijų nėra reikšmingi ir todėl neeliminuoti.

Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams asocijuotosios įmonės gali taikyti apskaitos metodus, kurie skiriasi nuo Europos Sąjungos priimtų metodų. Tais atvejais, kai Europos Sąjunga turi 20 % arba daugiau rizikos kapitalo fondo, ES nesiekia turėti reikšmingos įtakos. Todėl tokie fondai vertinami kaip finansinės priemonės, priskiriamos parduoti laikomam finansiniam turtui, ir nuosavybės metodas jiems nėra taikomas.

Bendrosios įmonės

Bendroji įmonė – tai subjektas, kurio ūkinę veiklą pagal sutartį bendrai kontroliuoja Europos Sąjunga ir viena ar daugiau šalių (toliau – dalininkai). Bendra kontrolė – sutartimi įteisintas tiesioginis ar netiesioginis ūkinės veiklos, suteikiančios naudojimo galimybių, kontrolės pasidalijimas.

Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės apskaitos metodą ir iš pradžių pripažįstamas savikaina. Europos Sąjungai tenkanti jos bendrai kontroliuojamų subjektų rezultatų dalis pripažįstama ES ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, o rezervų pokyčių dalis pripažįstama ES rezervuose. Pradinė savikaina ir visi pokyčiai (tolesni įnašai, rezultatų ir rezervų pokyčių dalis, vertės sumažėjimas ir dividendai) atitinka bendrosios įmonės buhalterinę vertę ES sąskaitose balanso sudarymo dieną.

Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš Europos Sąjungos ir jos bendrai kontroliuojamų subjektų operacijų nėra reikšmingi ir todėl neeliminuoti. Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams bendrosios įmonės gali taikyti apskaitos metodus, kurie skiriasi nuo Europos Sąjungos priimtų metodų.

Nekonsoliduoti subjektai, kurių lėšas valdo Komisija

Europos Sąjungos darbuotojų sveikatos draudimo sistemos, Europos plėtros fondo ir Dalyvių garantijų fondo lėšas jų vardu valdo Komisija, tačiau Europos Sąjunga šių subjektų nekontroliuoja, todėl jie neįtraukiami į jos konsoliduotąsias ataskaitas (dėl išsamesnės informacijos apie atitinkamas sumas žr. 11 pastabą).

1.4. ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS

1.4.1. Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas

Funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta

Euras yra Europos Sąjungos funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta, o finansinių ataskaitų duomenys nurodomi milijonais eurų.

Operacijos ir likučiai

Operacijos užsienio valiuta yra perskaičiuojamos eurais taikant operacijų dieną galiojančius valiutų kursus. Valiutos keitimo pelnas ir nuostoliai, patirti vykdant operacijas užsienio valiuta ir perskaičiuojant piniginį turtą ir įsipareigojimus užsienio valiuta, taikant metų pabaigoje galiojančius valiutos kursus, yra pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Šioms kategorijoms taikomi kitokie perskaičiavimo metodai:

— nekilnojamajam turtui, įrangai ir įrengimams bei nematerialiajam turtui, kuris išlaiko savo vertę eurais tokiu keitimo kursu, kuris galiojo to turto įsigijimo dieną, ir

— išankstinio finansavimo sumoms, išmokėtoms pagal Europos žemės ūkio garantijų fondą, kurios perskaičiuojamos pagal keitimo kursus, galiojančius kito mėnesio po jų suteikimo 10-tą dieną.

Piniginio turto ir įsipareigojimų užsienio valiuta likučiai metų pabaigoje perskaičiuojami į eurus taikant šiuos gruodžio 31 d. valiutų kursus:

EURO keitimo kursai

Valiuta 2009 12 31 2008 12 31 BGN 1,9558 1,9558 CZK 26,4730 26,8750 DKK 7,4418 7,4506 EEK 15,6466 15,6466 GBP 0,8881 0,9525 HUF 270,4200 266,7000 LVL 0,7093 0,7083 LTL 3,4528 3,4528 PLN 4,1045 4,1535 RON 4,2363 4,0225 SEK 10,2520 10,8700 CHF 1,4836 1,4850 JPY 133,1600 126,1400 USD 1,4406 1,3917

Piniginių vertybinių popierių užsienio valiuta, klasifikuojamų kaip parduoti laikomi vertybiniai popieriai, tikrosios vertės pokyčiai, susiję su perskaičiavimo skirtumu, pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Nepiniginio finansinio turto ir įsipareigojimų tikrąja verte, įskaitant pelną arba nuostolį, perskaičiavimo skirtumai pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Nepiniginio turto, klasifikuojamo kaip parduoti laikomas finansinis turtas, konvertavimo skirtumai įtraukiami į tikrosios vertės rezervą.

1.4.2. Įverčių taikymas

Pagal TVSAS ir visuotinai priimtus apskaitos principus finansinėse ataskaitose nurodomos sumos privalo būti pagrįstos vadovybės įverčiais ir prielaidomis, pagrįstais patikimiausia turima informacija. Svarbūs įverčiai turi apimti bent jau šiuos elementus: išmokų darbuotojams įsipareigojimų sumas, atidėjinius, finansinę riziką, susijusią su atsargomis ir gautinomis sumomis, sukauptas pajamas ir sąnaudas, neapibrėžtąjį turtą ir įsipareigojimus, taip pat nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės sumažėjimo laipsnį. Faktiniai rezultatai gali skirtis nuo šių įverčių. Įverčių pokyčiai parodomi tuo laikotarpiu, kuriuo jie tampa žinomi.

1.5. BALANSAS

1.5.1. Nematerialusis turtas

Įsigytos kompiuterinės programinės įrangos licencijos nurodomos įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus amortizacijos ir vertės sumažėjimo nuostolius. Turtas amortizuojamas tiesiniu metodu per nustatytą jo naudingo tarnavimo laikotarpį – 4 metus. Pačių sukurtas nematerialusis turtas šiuo metu įtrauktas į išlaidas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Sąnaudos, susijusios su kompiuterinės programinės įrangos kūrimu ir priežiūra, pripažįstamos išlaidomis tada, kai patiriamos, kaip ir su moksliniais tyrimais arba plėtra susijusios sąnaudos.

1.5.2. Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

Visas nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai parodomi įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus nusidėvėjimo ir vertės sumažėjimo nuostolius. Į įsigijimo savikainą įtraukiamos išlaidos, tiesiogiai susijusios su turto įsigijimu arba statyba.

Paskesnės sąnaudos pridedamos prie turto apskaitinės vertės arba prireikus pripažįstamos kaip atskiras turtas tik tais atvejais, kai yra tikėtina, kad Europos Sąjunga ateityje gaus su tuo turtu susijusios ekonominės naudos arba naudojimo galimybių ir kad galima patikimai įvertinti tokio turto savikainą. Remonto ir eksploatavimo sąnaudos parodomos finansinio laikotarpio, kuriuo jos buvo patirtos, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Kadangi Europos Sąjunga nesiskolina pinigų, kad finansuotų nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų įsigijimą, su tokiais pirkimais susijusių skolinimosi sąnaudų nėra.

Žemės ir meno kūrinių nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes laikoma, kad jų naudojimo trukmė neribota. Statomo turto nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes šiuo turtu dar negalima naudotis. Siekiant nustatyti kito turto nusidėvėjimą ir likutinę vertę, nusidėvėjimas skaičiuojamas pagal tiesinį metodą, atsižvelgiant į to turto nustatytą naudojimo trukmę, taikant šias nusidėvėjimo normas:

Nusidėvėjimo normos

Turto rūšis Tiesinio nusidėvėjimo normos Pastatai 4 % Įranga, mechanizmai ir įrengimai 10 %–25 % Baldai 10 %–25 % Įrenginiai ir įtaisai 10 %–33 % Transporto priemonės 25 % Kompiuterinė techninė įranga 25 % Kitas materialusis turtas 10 %–33 %

Perleidimo pelnas ir nuostoliai apskaičiuojami lyginant įplaukas, atėmus pardavimo išlaidas, su perleisto turto apskaitine verte. Šis pelnas arba nuostoliai parodomi ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Nuoma

Materialiojo turto nuoma, kai Europos Sąjungai iš esmės tenka visa su nuosavybe susijusi rizika ir nauda, klasifikuojama kaip finansinė nuoma. Nuomos laikotarpio pradžioje finansinė nuoma kapitalizuojama nuomojamo turto tikrąja verte arba dabartine minimalių nuomos įmokų verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Kiekviena nuomos įmoka paskirstoma tarp įsipareigojimų bei finansavimo sąnaudų taip, kad sudarytų pastovią palūkanų normą finansavimo įsipareigojimų likučiui. Nuomos įsipareigojimai, atskaičiavus finansavimo sąnaudas, įtraukiami į kitus įsipareigojimus (ilgalaikius ir trumpalaikius). Palūkanos, tenkančios finansavimo sąnaudoms, parodomos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje per nuomos laikotarpį, kad būtų galima nustatyti pastovią palūkanų normą kiekvieno laikotarpio įsipareigojimų likutinei vertei padengti. Turto, nuomojamo finansinės nuomos būdu, nusidėvėjimas skaičiuojamas per turto naudojimo laikotarpį arba nuomos laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų trumpesnis.

Nuomos rūšis, kai nuomotojas išsaugo didžiąją dalį su nuosavybe susijusios rizikos ir naudos, klasifikuojama kaip veiklos nuoma. Veiklos nuomos įmokos tiesiniu metodu paskirstomos per nuomos laikotarpį ir pripažįstamos sąnaudomis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

1.5.3. Nefinansinio turto vertės sumažėjimas

Turtas, kurio naudojimo trukmė yra neribota, nėra amortizuojamas ir kasmet tikrinama, ar nesumažėjo jo vertė. Tikrinama, ar nesumažėjo turto, kuris yra amortizuojamas, vertė, kai tam tikri įvykiai arba aplinkybės rodo, kad apskaitinė turto vertė gali būti nepadengta. Vertės sumažėjimo nuostolis pripažįstamas kaip suma, kuria turto apskaitinė vertė viršija jo atsiperkamąją vertę. Atsiperkamoji vertė yra lygi turto tikrajai vertei, atėmus pardavimo išlaidas, arba naudojimo vertei, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų didesnė.

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų likutinės vertės ir naudojimo trukmė peržiūrimos ir prireikus koreguojamos bent kartą per metus. Jeigu turto apskaitinė vertė viršija jo apskaičiuotą atsiperkamąją vertę, turto apskaitinė vertė yra iš karto sumažinama iki atsiperkamosios vertės. Jeigu ankstesniais metais pripažintos vertės sumažinimo priežastys nebeaktualios, vertės sumažėjimo nuostoliai atitinkamai panaikinami.

1.5.4. Investicijos

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas taikant nuosavybės metodą. Jeigu esama vertės sumažėjimo požymių, kapitalo sąnaudos koreguojamos siekiant parodyti asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių grynojo turto padidėjimą arba sumažėjimą, priskiriamą Europos Sąjungai po pirminio turto pripažinimo, ir prireikus sumažinamos iki mažesnės atsiperkamosios vertės. Atsiperkamoji vertė nustatoma, kaip aprašyta 1.5.3 pastaboje. Jeigu vėliau vertės sumažinimo priežastys tampa nebeaktualios, vertės sumažinimo nuostolis pakeičiamas apskaitine verte, kuri būtų buvusi nustatyta, jeigu nebūtų buvęs pripažintas vertės sumažėjimo nuostolis.

Investicijos į rizikos kapitalo fondus

Klasifikavimas ir vertinimas

Investicijos į rizikos kapitalo fondus klasifikuojamos kaip parduoti laikomas turtas (žr. 1.5.5 pastabą) ir atitinkamai apskaitomos tikrąja verte, įskaitant pelną ir nuostolius, atsirandančius dėl tikrosios vertės pokyčių (įskaitant perskaičiavimo skirtumus), pripažįstamus tikrosios vertės rezerve.

Tikrosios vertės nustatymas

Kadangi investicijos į rizikos kapitalo fondus neturi nustatytos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje, šios investicijos kiekvienoje balanso eilutėje yra vertinamos žemesniąja iš šių dviejų verčių: savikaina arba priskirtina grynąja turto verte (GTV), nurodyta fondo valdytojo iki balanso datos, taip atmetant bet kokį priskirtiną nerealizuotą pelną, kuris gali būti atitinkamame investicijų portfelyje. Investicijos į rizikos kapitalo fondus ankstyvame veiklos etape vertinamos remiantis tais pačiais principais, išskyrus nerealizuotų nuostolių, atsiradusių tik dėl administracinių išlaidų, atvejus, kai į tokius nerealizuotus nuostolius nėra atsižvelgiama.

Nerealizuotas pelnas, atsiradęs apskaičiuojant tikrąją vertę, pripažįstamas rezervuose, o nerealizuoti vertės sumažėjimo nuostoliai yra vertinami siekiant nustatyti, ar jie turi būti pripažinti kaip vertės sumažėjimo nuostoliai ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, ar kaip pokyčiai tikrosios vertės rezerve. Grynoji turto vertė, naudojama tikrosios vertės skaičiavimuose, nustatoma remiantis naujausioje ataskaitoje nurodyta fondo, kuriam skaičiuojama GTV, Europos Sąjungos nuosavybės dalimi, arba, kiek tai įmanoma, atitinkamo fondo valdytojo pateikta tikslia vienos akcijos kaina tą pačią dieną.

1.5.5. Finansinis turtas

Klasifikavimas

Europos Sąjunga savo finansinį turtą priskiria šioms kategorijoms: tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis, paskolos ir gautinos sumos, investicijos, laikomos iki išpirkimo termino ir parduoti laikomas finansinis turtas. Dėl finansinių priemonių klasifikavimo nusprendžiama pirminio pripažinimo metu ir jis peržiūrimas kiekvieno balanso sudarymo dieną.

i) Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis

Finansinis turtas priskiriamas šiai kategorijai, jeigu yra įsigytas turint pagrindinį tikslą jį greitai parduoti arba jeigu taip nusprendė Europos Sąjunga. Išvestinės priemonės taip pat priskiriamos šiai kategorijai. Šios kategorijos turtas yra priskiriamas trumpalaikiam turtui, jeigu jį tikimasi realizuoti per 12 mėnesių nuo balanso datos.

ii) Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos yra neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais, nekotiruojamas aktyviojoje rinkoje. Šios sumos atsiranda, kai ES tiesiogiai skolininkui suteikia pinigų, prekių arba paslaugų be ketinimo prekiauti gautinomis sumomis. Jos įtraukiamos į ilgalaikį turtą, išskyrus sumas, kurios turi būti sumokėtos per 12 mėnesių nuo balanso datos.

iii) Investicijos, laikomos iki išpirkimo termino

Investicijos, laikomos iki išpirkimo termino, yra neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais bei nustatytais išpirkimo terminais, kurių Europos Sąjunga ketina ir gali laikytis. Šiais finansiniais metais Europos Sąjunga neturėjo jokių šiai kategorijai priskiriamų investicijų.

iv) Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas yra neišvestinė priemonė, kuri arba priskiriama šiai kategorijai, arba nepatenka į jokią kitą kategoriją. Jis priskiriamas arba trumpalaikiam, arba ilgalaikiam turtui, priklausomai nuo laikotarpio, per kurį ES ketina jį realizuoti. Investicijos į nekonsoliduotus subjektus ir kitos kapitalo investicijos (pvz., rizikos kapitalo operacijos), kurios neapskaitomos naudojant nuosavybės metodą, taip pat priskiriamos parduoti laikomam finansiniam turtui.

Pirminis pripažinimas ir vertinimas

Finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, laikomo iki išpirkimo termino ir turimo parduoti, pirkimas ir pardavimas pripažįstamas prekybos dieną – tą dieną, kai Europos Sąjunga įsipareigoja pirkti arba parduoti turtą. Paskolos pripažįstamos tada, kai pinigai yra iš anksto sumokami skolininkams. Finansinės priemonės iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte, įskaitant sandorio sąnaudas, susijusias su visu finansiniu turtu, kuris neapskaitomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis. Finansinis turtas, apskaitomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, iš pradžių pripažįstamas tikrąja verte, o sandorio sąnaudos pripažįstamos išlaidomis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Finansinio turto tikroji vertė pirminio pripažinimo metu paprastai yra sandorio kaina (t. y. gauto atlygio tikroji vertė). Tačiau kai suteikiama ilgalaikė paskola, kuriai neskaičiuojamos palūkanos arba palūkanos yra mažesnės nei rinkos, jos tikroji vertė gali būti vertinama kaip visų būsimų piniginių įplaukų, diskontuotų vyraujančia rinkos palūkanų norma, taikoma panašiai priemonei su panašiu kredito reitingu, dabartinė vertė.

Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų (kompensacinių operacijų) atveju paskolų ir skolinimosi sąlygų bei sumų skirtumai nėra reikšmingi, o alternatyviųjų sąnaudų principas nėra taikomas, nes ES neleidžiama investuoti pinigų kapitalo rinkose. Dėl šių priežasčių šios paskolos vertinamos nominaliąja verte. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Finansinių priemonių pripažinimas panaikinamas, kai teisių į pinigų srautus iš investicijų galiojimas baigiasi arba šios teisės yra perleidžiamos, kai Europos Sąjunga perleidžia iš esmės visą su nuosavybe susijusią riziką ir atlygį.

Tolesnis vertinimas

Finansinis turtas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis vėlesniais laikotarpiais apskaitomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl kategorijai „finansinis turtas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis“ priskiriamo turto tikrosios vertės pasikeitimo, įtraukiami į laikotarpio, kada jie buvo patirti, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą.

Paskolos ir gautinos sumos bei iki išpirkimo termino laikomos investicijos apskaitomos amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju ta pati palūkanų norma taikoma ir paskoloms, ir pasiskolintoms lėšoms, nes šios paskolos turi kompensacinių operacijų ypatybių, todėl paskolų ir skolinimosi sąlygų bei sumų skirtumai nėra reikšmingi. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Parduoti laikomas finansinis turtas vėliau apskaitomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsirandantys dėl parduoti laikomo turto tikrosios vertės pokyčių, pripažįstami tikrosios vertės rezerve. Kai turtas, klasifikuojamas kaip parduoti laikomas turtas, yra parduodamas arba nuvertėja, sukaupti tikrosios vertės koregavimai, anksčiau pripažinti tikrosios vertės rezerve, pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Parduoti laikomo finansinio turto palūkanos, apskaičiuojamos taikant faktinių palūkanų metodą, pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Dividendai už parduoti laikomas nuosavybės priemones yra pripažįstami, kai nustatoma ES teisė gauti tokį mokėjimą.

Aktyviosiose rinkose kotiruojamų investicijų tikroji vertė yra pagrįsta tuo metu siūlomomis kainomis. Jeigu finansinis turtas neturi aktyviosios rinkos (taip pat į biržų sąrašus neįtrauktų vertybinių popierių atveju), Europos Sąjunga tikrąją vertę nustato taikydama vertinimo metodus. Jie apima pastarojo meto sandorių tarp nesusijusių šalių naudojimą, sąsajas su kitomis iš esmės tokiomis pačiomis priemonėmis, diskontuotų pinigų srautų analizę, pasirenkamųjų sandorių kainų nustatymo modelius ir kitus vertinimo metodus, kuriuos paprastai naudoja rinkos dalyviai.

Tais atvejais, kai investicijų į nuosavybės priemones, kurios neturi aktyviojoje rinkoje nustatytos kainos, tikroji vertė negali būti patikimai įvertinta, šios investicijos vertinamos savikaina, atėmus vertės sumažėjimo nuostolius.

Finansinio turto vertės sumažėjimas

Europos Sąjunga kiekvieno balanso sudarymo dieną įvertina, ar yra objektyvių įrodymų, kad sumažėjo finansinio turto vertė. Finansinio turto vertė sumažėja ir vertės sumažėjimo nuostoliai patiriami tada ir tik tada, jeigu yra objektyvių įrodymų, kad turto vertė sumažėjo dėl vieno arba kelių įvykių po turto pirminio pripažinimo ir toks įvykis (arba įvykiai), dėl kurio (-ių) atsirado nuostolis, veikia finansinio turto, kuris gali būti patikimai apskaičiuotas, apskaičiuotus būsimuosius pinigų srautus.

i) Amortizuota savikaina apskaitomas turtas

Jeigu yra objektyvių įrodymų, kad sumažėjo paskolų, gautinų sumų arba iki išpirkimo termino laikomų investicijų, apskaitomų amortizuota savikaina, vertė, tuomet nuostolio suma skaičiuojama kaip turto apskaitinės vertės ir apskaičiuotų būsimųjų pinigų srautų (neįtraukiant būsimų kredito nuostolių, kol jie nepatirti), diskontuotų taikant pradinę šio finansinio turto faktinių palūkanų normą, dabartinės vertės skirtumas. Turto apskaitinė vertė sumažinama, o nuostolio suma pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Jeigu paskolai arba iki išpirkimo termino laikomai investicijai taikoma kintama palūkanų norma, tuomet diskonto norma bet kokiam vertės sumažėjimo nuostoliui vertinti lygi sutartyje nustatytai dabartinei faktinių palūkanų normai. Įkeisto finansinio turto įvertintų būsimųjų pinigų srautų dabartinės vertės skaičiavimas parodo pinigų srautus, kurie gali atsirasti dėl prarastos teisės į šį turtą, atėmus įkeisto turto įsigijimo ir pardavimo sąnaudas, neatsižvelgiant į tai, ar teisės į šį turtą praradimas yra tikėtinas, ar ne. Jeigu vertės sumažėjimo nuostolio suma per kitą laikotarpį sumažėja, ir šis sumažėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus vertės sumažėjimą, pirmiau pripažintas vertės sumažėjimo nuostolis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje panaikinamas.

ii) Tikrąja verte apskaitomas turtas

Kapitalo investicijų, klasifikuojamų kaip parduoti laikomas turtas, atveju reikšmingas arba nuolatinis (ilgalaikis) vertybinio popieriaus vertės sumažėjimas žemiau jo savikainos rodo, kad jis yra nuvertėjęs. Jeigu yra tokių įrodymų apie parduoti laikomą finansinį turtą, sukaupti nuostoliai, skaičiuojami kaip įsigijimo savikainos ir dabartinės tikrosios vertės skirtumas, atėmus bet kokius nuostolius dėl šio finansinio turto vertės sumažėjimo, anksčiau pripažintus ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, yra pašalinami iš rezervų ir pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje pripažinti nuosavybės priemonių vertės sumažėjimo nuostoliai ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje nėra panaikinami. Jeigu vėliau parduoti laikomos skolos priemonės tikroji vertė padidėja, o toks padidėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus vertės sumažėjimo nuostolį, vertės sumažėjimo nuostolis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje panaikinamas.

1.5.6. Atsargos

Atsargos parodomos savikaina arba grynąja galimo realizavimo verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Savikaina nustatoma pagal FIFO metodą (pirmiausiai sunaudojamos anksčiausiai įsigytos ar pagamintos atsargos). Į pagamintos produkcijos ir nebaigtos gamybos savikainą įtraukiamos žaliavos, tiesioginės darbo, kitos tiesiogiai priskiriamos sąnaudos ir susijusios gamybos pridėtinės išlaidos (remiantis įprastu veiklos pajėgumu). Grynoji galimo realizavimo vertė – įvertinta pardavimo kaina esant įprastoms verslo sąlygoms, atėmus gamybos užbaigimo sąnaudas ir pardavimo išlaidas. Kai atsargos laikomos realizavimui be mokesčio arba už nedidelį mokestį, jos įvertinamos savikaina arba dabartine atsargų atkuriamąja verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Dabartinė atkuriamoji vertė – tai sąnaudos, kurias Europos Sąjunga patirtų, jeigu įsigytų turtą atskaitomybės dieną.

1.5.7. Išankstinio finansavimo sumos

Išankstinis finansavimas – tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per konkrečiame išankstinio finansavimo susitarime nustatytą laikotarpį. Pradinės lėšos arba avansas yra grąžinami arba naudojami tuo tikslu, kuriuo buvo išmokėti, per susitarime nustatytą laikotarpį. Jeigu gavėjas nepatiria reikalavimus atitinkančių išlaidų, jis privalo išankstinio finansavimo avansą grąžinti Europos Sąjungai. Patvirtinus reikalavimus atitinkančias išlaidas ir gavus grąžinamas sumas, išankstinio finansavimo suma sumažinama (visiškai arba iš dalies), o ši suma pripažįstama kaip išlaidos.

Metų pabaigoje likusios išankstinio finansavimo sumos nustatomos iš pirminės (-ių) išmokėtos (-ų) sumos (-ų) atėmus: grąžintas sumas, išlaidoms priskirtas reikalavimus atitinkančias sumas, metų pabaigoje dar nepadengtas apskaičiuotas reikalavimus atitinkančias sumas ir vertės sumažėjimą.

Palūkanos už išankstinį finansavimą pripažįstamos jų priskaičiavimo metu pagal atitinkamo susitarimo nuostatas. Metų pabaigoje sukauptų palūkanų įplaukos įvertinamos remiantis patikimiausia informacija ir šis įvertis įtraukiamas į balansą.

1.5.8. Gautinos sumos

Gautinos sumos apskaitomos pradine suma, atėmus vertės sumažinimą. Gautinų sumų vertė sumažinama tada, kai yra objektyvių įrodymų, kad Europos Sąjunga negalės surinkti visų pradinio dydžio gautinų sumų. Vertės sumažinimo suma lygi turto apskaitinės vertės ir atsiperkamosios vertės, įvertintos būsimųjų pinigų srautų dabartine verte, diskontuota panašiems skolininkams taikoma rinkos palūkanų norma, skirtumui. Vertės sumažinimo suma pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Taip pat pripažįstamas neįvykdytų vykdomųjų raštų sumoms išieškoti, kuriems dar nebuvo taikomas specialus vertės sumažinimas, bendras vertės sumažinimas. Dėl informacijos apie metų pabaigoje pripažintų sukauptų pajamų tvarkymą žr. 1.5.14 pastabą.

1.5.9. Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai yra finansinės priemonės, apibrėžiamos kaip trumpalaikis turtas. Jie apima pinigus kasoje, bankuose laikomus indėlius iki pareikalavimo, kitas trumpalaikes itin likvidžias investicijas, kurių pradinis terminas ne ilgesnis kaip trys mėnesiai, ir banko sąskaitų pereikvojimus.

1.5.10. Išmokos darbuotojams

Pensijų įsipareigojimai

Europos Sąjunga tvarko nustatytų išmokų pensijų planus. Nepaisant to, kad vienas trečdalis tikėtinų šių išmokų sąnaudų dengiamas iš darbuotojų atlyginimų, šie įsipareigojimai nefinansuojami. Balanse pripažintas įsipareigojimas, susijęs su nustatytų išmokų pensijų planais, yra lygus dabartinei nustatytų išmokų įsipareigojimo vertei balanso sudarymo dieną. Nustatytų išmokų įsipareigojimą apskaičiuoja nepriklausomi aktuarai, taikydami prognozuojamo sąlyginio vieneto metodą. Nustatytų išmokų įsipareigojimo dabartinė vertė nustatoma diskontuojant įvertintus būsimuosius pinigų srautus, taikant vyriausybės obligacijų, kurios išreikštos valiuta, kuria bus mokamos išmokos, ir kurių išpirkimo terminas panašus į susijusio pensijų įsipareigojimo terminą, palūkanų normas.

Aktuarinis pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl praktinių koregavimų ir aktuarinių prielaidų pokyčių, iš karto pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Ankstesnės tarnybos sąnaudos iš karto nurodomos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, išskyrus tuos atvejus, kai pensijų plano pokyčiai priklauso nuo darbuotojų, likusių tarnyboje tam tikram laikotarpiui (teisių suteikimo laikotarpiui). Tokiu atveju ankstesnės tarnybos sąnaudos yra amortizuojamos pagal tiesinį metodą per teisių suteikimo laikotarpį.

Ligos išmokos pasibaigus tarnybos laikotarpiui

Europos Sąjunga rūpinasi savo darbuotojų sveikata, kompensuodama medicinines išlaidas. Kasdienei veiklai administruoti sukurtas atskiras fondas (RCAM). Šia sistema naudojasi tiek dabartiniai darbuotojai, pensininkai, našliai ir našlės, tiek jų naudos gavėjai. Išmokos, mokamos nedirbantiems asmenims (pensininkams, našlaičiams ir t. t.), klasifikuojamos kaip išmokos darbuotojams pasibaigus tarnybos laikotarpiui. Atsižvelgiant į šių išmokų pobūdį, reikia atlikti aktuarinius skaičiavimus. Įsipareigojimas balanse nustatomas panašiu principu kaip ir pensijų įsipareigojimai (žr. pirmiau).

1.5.11. Atidėjiniai

Atidėjiniai pripažįstami tuomet, kai Europos Sąjunga turi dabartinį teisinį arba konstruktyvų įsipareigojimą trečiosioms šalims, susijusį su praeities įvykiais, ir labai tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingos išteklių išmokos, o suma gali būti patikimai įvertinta. Atidėjiniai būsimiems veiklos nuostoliams nepripažįstami. Atidėjinio suma yra tiksliausias išlaidų, kurios, kaip numatoma, gali būti reikalingos atskaitomybės dieną turimam įsipareigojimui padengti, įvertis. Kai atidėjinys susijęs su daug punktų, įsipareigojimas vertinamas apskaičiuojant visus galimus rezultatus pagal jų tikimybes (tikėtinos vertės metodas).

1.5.12. Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai klasifikuojami kaip finansiniai įsipareigojimai, vertinami tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, arba kaip finansiniai įsipareigojimai, vertinami amortizuota savikaina (pasiskolintos lėšos). Pasiskolintas lėšas sudaro iš kredito įstaigų pasiskolintos sumos ir skolos lakštais patvirtintos skolos. Pasiskolintos lėšos iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte, lygia jų emisijos įplaukoms (gauto atlygio tikrajai vertei), atėmus sandorio sąnaudas, o vėlesniais laikotarpiais apskaitomos amortizuota savikaina, naudojant faktinių palūkanų metodą; bet koks įplaukų, atėmus sandorio sąnaudas, ir išpirkimo vertės skirtumas pripažįstamas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje įsiskolinimo laikotarpiu, taikant faktinių palūkanų metodą.

Pasiskolintos lėšos klasifikuojamos kaip ilgalaikiai įsipareigojimai, išskyrus sumas, kurių išpirkimo terminas trumpesnis kaip 12 mėnesių nuo balanso datos. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodas gali būti netaikomas paskoloms ir pasiskolintoms sumoms reikšmingumo sumetimais. Europos Sąjungos patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje.

Finansiniai įsipareigojimai, klasifikuojami pagal tikrąją vertę kaip pelnas arba nuostolis, apima išvestines priemones, kai jų tikroji vertė neigiama. Jų apskaita yra tokia pati kaip ir finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, žr. 1.5.5 pastabą.

1.5.13. Mokėtinos sumos

Didžioji ES mokėtinų sumų dalis nėra susijusi su prekių arba paslaugų pirkimu, o yra neapmokėti dotacijų arba kitokio ES finansavimo gavėjų prašymai kompensuoti išlaidas. Jos registruojamos kaip mokėtinos sumos, lygios prašomai sumai, kai gaunamas prašymas kompensuoti išlaidas, o atlikus patikrinimą atsakingų finansų pareigūnų pripažįstamos atitinkančiomis reikalavimus. Šiame etape jos įvertinamos patvirtinta reikalavimus atitinkančia suma.

Mokėtinos sumos, susijusios su prekių ir paslaugų pirkimu, pripažįstamos gavus pradinės sumos sąskaitą, o susijusios išlaidos registruojamos apskaitoje, kai prekės yra pristatytos arba paslaugos suteiktos ir kai jas priima Europos Sąjunga.

1.5.14. Sukauptos ir būsimųjų laikotarpių pajamos bei sąnaudos

Pagal Europos Sąjungos apskaitos taisykles operacijos ir įvykiai pripažįstami to laikotarpio, su kuriuo jie susiję, finansinėse ataskaitose. Sukauptos išlaidos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje pripažįstamos remiantis įvertinta pervedimo įsipareigojimo, kuris turi būti atliktas per tam tikrą laikotarpį, suma. Sukauptos išlaidos skaičiuojamos pagal išsamias Komisijos parengtas veiklos ir praktines gaires, kurių tikslas – užtikrinti, kad finansinėse ataskaitose būtų parodyta tikra ir teisinga padėtis.

Įplaukos taip pat apskaitomos tuo laikotarpiu, su kuriuo jos susijusios. Metų pabaigoje, jeigu paslauga buvo suteikta, ES pristatė prekes arba yra sudarytas sutartinis susitarimas (t. y. remiantis sutartimi), bet sąskaita dar neišrašyta, finansinėse atskaitose bus pripažintos sukauptos pajamos.

Be to, metų pabaigoje, jeigu sąskaita išrašyta, o paslaugos dar nesuteiktos arba prekės dar nepristatytos, įplaukos bus atidėtos ir pripažintos kitą ataskaitinį laikotarpį.

1.6. EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA

1.6.1. Įplaukos

Su pardavimais nesusijusios įplaukos

Jos sudaro didžiąją ES įplaukų dalį ir apima daugiausia tiesioginius bei netiesioginius mokesčius ir nuosavų išteklių sumas. Be mokesčių, Europos Sąjunga taip pat gali gauti kitų šalių mokėjimus, kaip antai muitus, baudas ir dovanojamas lėšas.

BNP pagrįsti ištekliai ir PVM ištekliai

Gautinos sumos yra pripažįstamos, kai Europos Sąjunga išsiunčia valstybėms narėms pareikalavimą įmokėti įnašus. Šios sumos vertinamos „pareikalauta suma“. Kadangi PVM ir BNP ištekliai pagrįsti atitinkamų biudžetinių metų duomenų įverčiais, jie gali būti pakoreguoti, nes prieš valstybėms narėms paskelbiant galutinius duomenis sumos gali keistis. Įverčių pokyčio poveikis yra įtraukiamas nustatant laikotarpio, kai įvyko pokytis, grynąjį perteklių arba deficitą.

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Gautinos sumos ir susijusios įplaukos pripažįstamos, kai iš valstybių narių gaunamos atitinkamos mėnesinės A ataskaitos (apimančios surinktus muitus ir mokėtinas sumas, kurios yra garantuotos ir neužginčytos). Atskaitomybės dieną valstybių narių surinktos, bet Europos Sąjungai dar nesumokėtos laikotarpio įplaukos yra įvertinamos ir pripažįstamos kaip sukauptos įplaukos. Sumos, nurodytos ketvirtinėse B ataskaitose (apimančios muitus, kurie nėra nei surinkti, nei garantuoti, taip pat garantuotas sumas, užginčytas skolininko), gautose iš valstybių narių, yra pripažįstamos kaip įplaukos, atėmus su jomis susijusias surinkimo sąnaudas (25 %). Be to, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje pripažįstamas vertės sumažėjimas, lygus įvertintam susigrąžinimo skirtumui.

Baudos

Įplaukos iš baudų pripažįstamos, kai ES priima sprendimą skirti baudą ir apie tai oficialiai praneša adresatui. Jeigu kyla abejonių dėl įmonės mokumo, pripažįstamas teisės į gautinas sumas vertės sumažėjimas. Priėmus sprendimą skirti baudą, skolininkai per du mėnesius nuo pranešimo dienos turi:

— arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma ES galutinai surinkta),

— arba nepritarti sprendimui (tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal ES teisę).

Tačiau net pateikus apeliacinį skundą, pagrindinė baudos suma turi būti sumokėta per nustatytą trijų mėnesių laikotarpį, nes apeliacinis skundas nesustabdo sprendimo galiojimo (ES sutarties 278 straipsnis), arba, tam tikromis aplinkybėmis, pritarus Komisijos apskaitos pareigūnui, galima pateikti banko garantiją tai sumai.

Jeigu įmonė sprendimą apskundė ir jau laikinai sumokėjo baudą, suma parodoma kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas. Tačiau, kadangi adresato apeliacinis skundas dėl ES sprendimo nesustabdo sprendimo galiojimo, gauti pinigai naudojami gautinai sumą padengti. Jeigu vietoj mokėjimo gaunama garantija, bauda lieka kaip gautina suma. Jeigu tikėtina, kad Bendrasis Teismas gali priimti ES nepalankų sprendimą, tokiai rizikai daromas atidėjinys. Jeigu pateikta garantija, neapmokėtos gautinos sumos vertė sumažinama laikantis reikalavimų. Banko sąskaitose, kuriose laikomos gautos sumos, sukauptos Europos Sąjungos gautos palūkanos pripažįstamos įplaukomis ir atitinkama suma padidinamas neapibrėžtasis įsipareigojimas.

Pardavimų įplaukos

Prekių ir paslaugų pardavimo įplaukos pripažįstamos, kai didžioji su prekių nuosavybe susijusios rizikos ir naudos dalis perduodama pirkėjui. Su paslaugų teikimu susijusio sandorio įplaukos pripažįstamos atsižvelgiant į sandorio baigtumo laipsnį atskaitomybės dieną.

Palūkanų pajamos ir išlaidos

Palūkanų pajamos ir išlaidos pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, taikant faktinių palūkanų metodą. Šis metodas taikomas finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo amortizuotai savikainai apskaičiuoti ir palūkanų pajamoms arba palūkanų išlaidoms per atitinkamą laikotarpį paskirstyti. Apskaičiuodama faktinę palūkanų normą, Europos Sąjunga įvertina pinigų srautus, atsižvelgdama į visas finansinės priemonės sutartines nuostatas (pavyzdžiui, išankstinio mokėjimo pasirinkimą), tačiau neatsižvelgia į būsimus kredito nuostolius. Į šį apskaičiavimą įtraukiami visi mokesčiai ir kitos sumos, kurias sutarties šalys sumokėjo arba gavo viena iš kitos ir kurios yra neatskiriama faktinės palūkanų normos dalis, taip pat sandorio sąnaudos ir visi kiti priedai arba nuolaidos.

Kai finansinis turtas arba panašaus finansinio turto grupė yra nurašyta dėl vertės sumažėjimo nuostolių, vertinant vertės sumažėjimo nuostolį palūkanų pajamos pripažįstamos taikant palūkanų normą, naudojamą diskontuojant būsimus pinigų srautus.

Dividendų pajamos

Dividendų pajamos pripažįstamos tada, kai nustatoma teisė gauti mokėjimą.

1.6.2. Išlaidos

Su pardavimais susijusios išlaidos, patiriamos perkant prekes ir paslaugas, yra pripažįstamos, kai prekės pristatomos ir jas priima Europos Sąjunga. Jos vertinamos pradine sąskaitoje nurodyta suma. Europos Sąjungai yra būdingos su pardavimais nesusijusios išlaidos, kurios sudaro didžiąją visų išlaidų dalį. Jos susijusios su pervedimais gavėjams ir gali būti trijų rūšių: teisės į gautinas sumas, pervedimai pagal susitarimą ir atskiros dotacijos, įnašai ir dovanojamos lėšos.

Pervedimai pripažįstami išlaidomis tą laikotarpį, kurį įvyko įvykiai, dėl kurių buvo atliktas pervedimas, jeigu tik pervedimo pobūdis yra leidžiamas pagal teisės aktus (Finansinį reglamentą, Tarnybos nuostatus arba kitus teisės aktus) arba yra pasirašyta sutartis, pagal kurią leidžiama atlikti pervedimą, jeigu gavėjas atitiko visus tinkamumo kriterijus ir galima pagrįstai apskaičiuoti sumą.

Kai gaunamas bet koks pripažinimo kriterijus atitinkantis prašymas atlikti mokėjimą arba kompensuoti išlaidas, jis pripažįstamas išlaidomis, lygiomis reikalavimus atitinkančiai sumai. Reikalavimus atitinkančios išlaidos, kurios turi būti kompensuotos gavėjams, tačiau apie kurias dar nėra pranešta, metų pabaigoje yra įvertinamos ir įrašomos kaip sukauptos išlaidos.

1.7. NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR ĮSIPAREIGOJIMAI

1.7.1. Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau Europos Sąjungos nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių. Neapibrėžtasis turtas parodomas, kai tikimasi gauti ekonominės naudos arba turėti naudojimo galimybių.

1.7.2. Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtasis įsipareigojimas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti įsipareigojimas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau Europos Sąjungos nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių, arba esamas įsipareigojimas, atsiradęs dėl praeities įvykių, kuris dar nėra pripažintas, nes nėra tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingi ekonominę naudą teikiantys ištekliai arba naudojimo galimybės, arba, retais atvejais, kai įsipareigojimo suma negali būti pakankamai patikimai nustatyta.

2. BALANSO PASTABOS

ILGALAIKIS TURTAS

2.1. NEMATERIALUSIS TURTAS

Mln. EUR Suma Bendroji apskaitinė vertė 2008 m. gruodžio 31 d. 134 Papildomas įsigijimas 39 Perleidimas (3) Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą 0 Kiti pokyčiai 1 Bendroji apskaitinė vertė 2009 m. gruodžio 31 d. 171 Sukaupta amortizacija 2008 m. gruodžio 31 d. 78 Amortizacijos sąnaudos per metus 22 Perleidimas (1) Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą 0 Kiti pokyčiai 0 Sukaupta amortizacija 2009 m. gruodžio 31 d. 99 GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ 2009 M. GRUODŽIO 31 D. 72 Grynoji apskaitinė vertė 2008 m. gruodžio 31 d. 56

Šios sumos pirmiausia susijusios su kompiuterine programine įranga.

2.2. NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGINIAI

Kai kuriose šalyse negalima atskirti žemės vertės nuo pastato vertės, nes tiek žemė, tiek pastatas buvo nupirkti kaip visuma. Žemės, kurios nusidėvėjimas neskaičiuojamas, vertė nebus vertinama atskirai, jeigu nebus būtina, t. y. dėl tolesnių išlaidų, pvz., naujo nekilnojamojo turto statybos arba dalinio pardavimo.

Su Europos geostacionarine navigacine tinklo sistema (EGNOS) susijusi turtą 2009 m. perdavus Komisijai, jis 2009 m. gruodžio 31 d. priskirtas įrangai ir įrengimams. Šio turto grynoji buhalterinė vertė tą dieną – 11 mln. EUR (bendroji 40 mln. EUR vertė, atėmus 29 mln. EUR sukauptą nusidėvėjimą).

NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGINIAI

Mln. EUR Žemė ir pastatai Įranga ir įrengimai Baldai ir transporto priemonės Kompiuterinė įranga Kitas materialusis turtas Finansinė nuoma Statomas turtas Iš viso Bendroji apskaitinė vertė 2008 m. gruodžio 31 d. 3 902 368 205 466 151 2 621 122 7 835 Papildomas įsigijimas 39 89 20 57 17 29 141 392 Perleidimas (1) (15) (20) (56) (6) 0 0 (98) Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą 31 (2) 0 0 3 0 (32) 0 Kiti pokyčiai 1 20 10 8 17 5 0 61 Bendroji apskaitinė vertė 2009 m. gruodžio 31 d. 3 972 460 215 475 182 2 655 231 8 190 Sukauptas nusidėvėjimas 2008 m. gruodžio 31 d. 1 616 300 149 349 92 448 2 954 Nusidėvėjimo sąnaudos per metus 127 66 16 60 17 163 449 Atkurtas nusidėvėjimas 0 0 0 (2) 0 0 (2) Perleidimas (1) (13) (14) (52) (5) 0 (85) Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą 0 (1) 0 0 1 0 0 Kiti pokyčiai 0 3 4 4 3 1 15 Sukauptas nusidėvėjimas 2009 m. gruodžio 31 d. 1 742 355 155 359 108 612 3 331 GRYNOJI APSKAITINĖ VERTĖ 2009 M. GRUODŽIO 31 D. 2 230 105 60 116 74 2 043 231 4 859 Grynoji apskaitinė vertė 2008 m. gruodžio 31 d. 2 286 68 56 117 59 2 173 122 4 881

Mokėtinos įmokos, susijusios su finansine nuoma ir panašiomis teisėmis į gautinas sumas, balanse parodomos kaip ilgalaikiai ir trumpalaikiai įsipareigojimai (taip pat žr. 2.15 ir 2.18.1 pastabas). Jie išskaidomi toliau pateikiamoje lentelėje.

FINANSINĖ NUOMA

Mln. EUR Aprašymas Sukauptos sąnaudos (A) Būsimos mokėtinos sumos Vertė iš viso Paskesnės turto išlaidos Turto vertė nusidėvėjimas Grynoji apskaitinė vertė < 1 metai > 1 metai > 5 metai Iš viso įsipareigojimų (B) A + B (C) A + B + C (E) = A + B + C + E Žemė ir pastatai 785 51 257 1 465 1 773 2 558 61 2 619 (598) 2 021 Kitas materialusis turtas 14 8 13 1 22 36 0 36 (14) 22 Iš viso 2009 12 31 799 59 270 1 466 1 795 2 594 61 2 655 (612) 2 043 Iš viso 2008 12 31 738 52 250 1 520 1 822 2 560 61 2 621 (448) 2 173

2.3. ILGALAIKĖS INVESTICIJOS

Mln. EUR Pastaba 2009 12 31 2008 12 31 Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale 2.3.1 382 278 Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale 2.3.2 196 145 Garantijų fondas 2.3.3 1 240 1 091 Parduoti laikomas turtas 2.3.4 561 564 Iš viso investicijų 2 379 2 078

Šiai kategorijai priskiriamos investicijos, kuriomis remiama ES veikla. Jai taip pat priskiriamas Garantijų fondo grynasis turtas.

2.3.1. Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale

Mln. EUR EIF ARTEMIS „Švarus dangus“ Iš viso Suma 2008 m. gruodžio 31 d. 278 0 0 278 Įsigijimas 26 10 75 111 Grynojo pertekliaus (deficito) dalis (2) (3) (1) (6) Kiti nuosavybės pokyčiai (1) 0 0 (1) Suma 2009 m. gruodžio 31 d. 301 7 74 382

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės apskaitos metodą, dėl daugiau informacijos žr. 1.3 pastabą. Toliau nurodytos apskaitinės sumos priskiriamos ES pagal jai tenkančią asocijuotųjų įmonių kapitalo procentinę dalį.

Mln. EUR 2009 12 31 2008 12 31 Turtas 420 295 Įsipareigojimai (38) (17) Įplaukos 17 23 Sukauptas perteklius (deficitas) (6) 10

Europos investicijų fondas (EIF)

Europos investicijų fondas (EIF) yra Europos Sąjungos finansų įstaiga, kurios specializacija – teikti rizikos kapitalą ir garantijas mažosioms ir vidutinėms įmonėms. 2009 m. gruodžio 31 d. Komisija buvo pasirašiusi iš viso 861 mln. EUR (iš 2 940 mln. EUR) EIF akcinio kapitalo. Tai sudaro 29,29 % viso EIF akcinio kapitalo. Komisija apmokėjo 20 %, nepareikalautas likutis sudaro 689 mln. EUR, taip pat žr. 5.13.2 pastabą. Pagal 2005 m. Komisijos ir Europos investicijų banko (EIB) pasirašytą susitarimą Komisija turi teisę bet kuriuo metu parduoti savo akcijas EIB tokia kaina, kuri atitinka EIF įvertinimą, padalytą iš viso išleistų akcijų skaičiaus. Pardavimo pasirinkimo sandorio vertė beveik lygi nuliui, nes formulė, taikoma akcijų pardavimo kainai nustatyti, panaši į EIF grynojo akcinio kapitalo nustatymo formulę. ES akcijų paketas vertinamas 29,29 % EIF grynojo turto, kuris 2009 m. gruodžio 31 d. sudarė 301 mln. EUR (2008 m. – 278 mln. EUR), iš kurių 2 mln. EUR susiję su 2009 m. rezultatu (nuostoliu). 2009 m. buvo gauta 4 mln. EUR dividendų už 2008 finansinius metus.

Jungtinės technologijų iniciatyvos

Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė jungtinių technologijų iniciatyvų forma plėtojama steigiant bendrąsias įmones pagal Sutarties 171 straipsnį, siekiant įgyvendinti Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje nustatytus tikslus. Europos lygmeniu plėtojamos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės programos – jungtinės technologijų iniciatyvos – įgyvendinamos strateginėse srityse, kuriose moksliniai tyrimai ir inovacijos yra esminis Europos konkurencingumo veiksnys. Nauju Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos elementu, jungtinėmis technologijų iniciatyvomis, remiama didelio masto daugianacionalinė mokslinių tyrimų veikla. Jomis suburiami privačiojo ir viešojo sektorių partneriai, kad nustatytų bendrus visuomenei itin aktualius tikslus ir jų siekdami sutelktų finansavimą ir žinias. Jungtinės technologijų iniciatyvos – tai nauja bendradarbiavimo forma siekiant ES lyderių Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijoje nustatytų tikslų. 2009 m. veiklą pradėjo pirmosios trys jungtinės technologijų iniciatyvos: bendroji įmonė ARTEMIS ir bendroji įmonė „Švarus dangus“ (aprašytos toliau) ir NVI bendroji įmonė, priskiriama bendrosioms įmonėms ir aprašyta 2.3.2 pastaboje. Nors bendrosios įmonės ARTEMIS ir „Švarus dangus“ teisiškai vadinamos bendrosiomis įmonėmis, apskaitos požiūriu jos turi būti laikomos asocijuotosiomis įmonėmis, nes Komisija šiems subjektams turi reikšmingos įtakos.

Bendroji įmonė ARTEMIS

Ši įmonė sukurta siekiant kartu su privačiojo sektoriaus partneriais įgyvendinti jungtinę technologijų iniciatyvą įterptųjų kompiuterinių sistemų srityje. Komisijos atstovaujamos Europos Sąjungos nuosavybės dalis 2009 m. gruodžio 31 d. buvo 100 % arba 7 mln. EUR. Didžiausias orientacinis ES įnašas yra 420 mln. EUR.

Bendroji įmonė „Švarus dangus“

Šios įmonės paskirtis – paspartinti švarių oro transporto technologijų ES kūrimą, tvirtinimą ir demonstravimą, visų pirma sukurti visiškai naujovišką oro transporto sistemą, kuria siekiama sumažinti oro transporto poveikį aplinkai. Komisijos atstovaujamos Europos Sąjungos nuosavybės dalis 2009 m. gruodžio 31 d. buvo 99,41 % arba 74 mln. EUR. Didžiausias orientacinis ES įnašas į šią įmonę yra 800 mln. EUR.

2.3.2. Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale

Mln. EUR GJU SESAR ITER IMI Iš viso Suma 2008 12 31 0 103 42 0 145 Įsigijimas 0 28 39 81 148 Grynojo rezultato dalis 0 (51) (46) 0 (97) Suma 2009 12 31 0 80 35 81 196

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės apskaitos metodą, dėl daugiau paaiškinimų žr. 1.3 pastabą. Toliau nurodytos apskaitinės sumos priskiriamos ES pagal jai tenkančią bendrųjų įmonių kapitalo procentinę dalį.

Mln. EUR 2009 12 31 2008 12 31 Ilgalaikis turtas 48 0 Trumpalaikis turtas 192 154 Ilgalaikiai įsipareigojimai 0 0 Trumpalaikiai įsipareigojimai (44) (9) Įplaukos 72 37 Išlaidos (169) (93)

Bendroji įmonė „Galileo“ (BĮG)

Bendroji įmonė „Galileo“ (BĮG) pradėta likviduoti 2006 m. pabaigoje ir šis procesas tebevyksta. Likviduojamos BĮG grynasis turtas metų pabaigoje buvo 0 EUR. Kadangi 2009 m. įmonė veiklos nevykdė ir tebebuvo likviduojama, įplaukų ir išlaidų nebuvo. Taigi investicijos vertė 2009 m. gruodžio 31 d. (ir 2008 m. gruodžio 31 d.) buvo 0 EUR, tai yra lygi 585 mln. EUR investicijai atėmus 585 mln. EUR sukauptų nuostolių dalį.

Europos GNSS priežiūros institucija, 2004 m. įkurta ES agentūra, įtraukiama į konsoliduotąsias ES ataskaitas, 2007 m. sausio 1 d. oficialiai perėmė BĮG atsakomybę. Įsigaliojus Reglamentui (EB) Nr. 683/2008, Komisija iš GNSS priežiūros institucijos perėmė Europos GNSS programų vadovo funkcijas. Ši veikla ir užduotys iš GNSS priežiūros institucijos Komisijai perduotos 2009 m. sausio 1 d.

Bendroji įmonė SESAR

Šios bendrosios įmonės tikslas – užtikrinti Europos oro eismo vadybos sistemos modernizavimą ir spartų pagrindinio oro eismo vadybos Europoje plano įgyvendinimą koordinuojant ir sutelkiant visas atitinkamas ES mokslinių tyrimų ir plėtros pastangas. 2009 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 87,4 % arba 80 mln. EUR (2008 m. – 103 mln. EUR) SESAR kapitalo dalies. Visas (orientacinis) ES įnašas, numatytas SESAR (2007–2013 m.), yra 700 mln. EUR.

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija (Tarptautinė ITER organizacija)

Tarptautinės ITER organizacijos darbe dalyvauja ES, Kinija, Indija, Rusija, Korėja, Japonija ir JAV. ITER įkurta, kad valdytų ITER įrenginius, skatintų laboratorijas, kitas institucijas ir darbuotojus, dalyvaujančius šios organizacijos narių branduolio sintezės energijos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programose, eksploatuoti ITER įrenginius, plėstų visuomenės supratimą apie branduolio sintezės energiją ir skatintų jos priimtinumą visuomenei ir vykdytų bet kokią veiklą, būtiną jos tikslui pasiekti.

ES (Euratomo) įnašas į Tarptautinę ITER organizaciją teikiamas per Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūrą, ir be kita ko, apima valstybių narių ir Šveicarijos įnašus. Visas įnašas teisiškai laikomas Euratomo įnašu į ITER, o valstybės narės ir Šveicarija ITER nuosavybės teisių neturi. Kadangi teisiškai ES priklauso bendrosios įmonės Tartpautinės ITER organizacijos kapitalo dalis, ES privalo ją nurodyti savo konsoliduotose ataskaitose.

2009 m. gruodžio 31 d. Euratomui priklausė 47 % arba 35 mln. EUR (2008 m. – 42 mln. EUR) ITER kapitalo dalies. Visas (orientacinis) Euratomo įnašas, numatytas ITER (2007–2041 m.), yra 7 649 mln. EUR.

Jungtinė naujoviškų vaistų technologijų iniciatyva

2009 m. pradėjusi veikti trečioji jungtinė technologijų iniciatyva, NVI bendroji įmonė, remia ikikonkurencinius farmacinius mokslinius tyrimus ir plėtrą valstybėse narėse ir asocijuotose šalyse, siekiant padidinti investicijas į mokslinius tyrimus biofarmacijos sektoriuje ir skatinti jos veikloje dalyvauti mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ). Komisijos atstovaujamos Europos Sąjungos nuosavybės teisės 2009 m. gruodžio 31 d. buvo 99,1 % arba 81 mln. EUR. Didžiausias orientacinis ES įnašas į iki 2017 12 31 yra 1 mlrd. EUR.

2.3.3. Garantijų fondas

Garantijų fondo grynasis turtas

Mln. EUR 2009 12 31 2008 12 31 Parduoti laikomas turtas 1 050 887 Pinigai ir pinigų ekvivalentai 191 205 Iš viso turto 1 241 1 092 Iš viso įsipareigojimų (1) (1) Grynasis turtas 1 240 1 091

Išorės veiksmų garantijų fondas pagal Tarybos sprendimą apima ES garantijomis užtikrintas paskolas, visų pirma Europos investicijų banko (EIB) skolinimo operacijas už Europos Sąjungos ribų ir makrofinansinės pagalbos paskolas (MFP paskolas) bei Euratomo paskolas už Europos Sąjungos ribų. Tai ilgalaikė priemonė, skirta bet kokioms ES garantuotoms įsipareigojimų nevykdančių skolininkų skoloms padengti, todėl gali būti laikoma ilgalaike investicija. Tai patvirtina faktas, kad beveik 76 % parduoti laikomo turto išpirkimo terminas 1–10 metų. Fondą sudaro ES bendrojo biudžeto įmokos, kurios sudaro 9 % operacijų kapitalo vertės, už investuotą Fondo turtą gautos palūkanos ir sumos, susigrąžintos iš įsipareigojimų nevykdančių skolininkų, kurių atžvilgiu Fondas turėjo panaudoti savo garantiją. Bet koks susidaręs metinis perteklius grąžinamas į ES bendrąjį biudžetą ir įrašomas į įplaukų suvestinės specialią kategoriją.

ES turi įtraukti garantijų rezervą, kad padengtų trečiosioms šalims suteiktas paskolas. Šio rezervo paskirtis – padengti Garantijų fondo reikalavimus ir, jei reikia, panaudotas garantijas, kurios viršija Fondo sumas, kad tos sumos galėtų būti apmokėtos iš biudžeto. Šis 1 472 mln. EUR rezervas atitinka numatytą sumą, t. y. 9 % 2009 m. gruodžio 31 d. paskolų likučio. Grynasis Fondo turtas 2009 m. gruodžio 31 d. iš viso sudarė 1 240 mln. EUR. Grynojo turto ir rezervo sumos skirtumas atitinka iš ES biudžeto Fondui mokėtiną sumą, t. y. 232 mln. EUR. Parduoti laikomų skolos vertybinių popierių portfelio tikrosios vertės pokyčiai 2009 m. iš viso sudarė 16 mln. EUR ir pripažinti nuosavybėje (2008 m. – 15 mln. EUR).

2.3.4. Parduoti laikomas turtas

Į šią kategoriją įtrauktos investicijos ir akcijos, įsigytos siekiant padėti gavėjams plėtoti veiklą.

Ilgalaikis parduoti laikomas turtas

Mln. EUR ERPB Rizikos kapitalo operacijos ETP steigimo programa EFPE Kiti Iš viso Sumos 2008 12 31 157 204 133 67 3 564 Įsigijimas 0 11 52 26 19 108 Perleidimas ir (arba) panaikinimas 0 (26) (4) 0 0 (30) Perkainojimo pertekliaus (deficito) perkėlimas į nuosavybę 0 (14) (14) 3 0 (25) Valiutos keitimo nuostoliai 0 (42) 0 0 0 (42) Vertės sumažėjimo nuostolis 0 (1) (13) 0 0 (14) Sumos 2009 12 31 157 132 154 96 22 561

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB)

Komisija yra pasirašiusi 3 % viso ERPB 20 mlrd. EUR kapitalo. Balanso sudarymo dieną pareikalauta suma buvo 157 mln. EUR, kuri visa buvo apmokėta. Neapmokėta nepareikalauto kapitalo dalis yra 443 mln. EUR (taip pat žr. 5.13.1 pastabą). Kadangi ERPB nėra kotiruojamas jokioje akcijų biržoje, taip pat atsižvelgiant į ERPB įstatuose numatytus sutartinius akcijų pardavimui taikomus apribojimus (be kita ko, akcijos gali būti parduotos tik esamiems akcininkams, o pardavimo kaina ribojama įsigijimo savikaina), Komisijos akcijų paketas vertinamas savikaina, atėmus bet kokį vertės sumažėjimą.

Rizikos kapitalo operacijos

Vykdant rizikos kapitalo operacijas, finansų tarpininkams suteikiamos sumos kapitalo investicijoms finansuoti. Jas valdo Europos investicijų bankas, ir jos yra finansuojamos pagal Europos kaimynystės politiką.

Kitos investicijos

Didžiausios sumos susijusios su Augimo ir užimtumo programa, daugiamete programa ir Konkurencingumo ir inovacijų programa, kurias patikos principu valdo EIF ir kuriomis remiamas MVĮ steigimas ir finansavimas jų veiklos pradžioje, investuojant į tinkamus specialius rizikos kapitalo fondus (154 mln. EUR). Šiai investicijų kategorijai taip pat priskiriama 96 mln. EUR suma, susijusi su Europos fondu Pietryčių Europai (EFPE) – kintamojo akcinio kapitalo investicine bendrove (SICAV). Bendras EFPE tikslas – skatinti ekonomikos vystymąsi ir gerovę Pietryčių Europoje, teikiant papildomą finansavimą vystymuisi skatinti per vietos finansų tarpininkus. Į 2009 m. ataskaitas įtraukta nauja 19 mln. EUR investicija, susijusi su Pietryčių Europos Energijos vartojimo efektyvumo fondu (SE4F).

2.4. PASKOLOS

Šioje kategorijoje parodytos Europos Sąjungai mokėtinos paskolos, kurių terminas ilgesnis nei vieneri metai.

Mln. EUR Pastaba 2009 12 31 2008 12 31 Paskolos, suteiktos iš ES biudžeto ir EAPB 2.4.1 169 179 Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos 2.4.2 10 595 3 386 Iš viso paskolų 10 764 3 565

2.4.1. Paskolos, suteiktos iš Europos Sąjungos biudžeto ir likviduojamos EAPB

Mln. EUR Paskolos su specialiomis sąlygomis Likviduojama EAPB Iš viso Iš viso 2008 12 31 150 29 179 Grąžintos lėšos (19) (5) (24) Apskaitinės vertės pokyčiai 12 2 14 Iš viso 2009 12 31 143 26 169

Paskolos su specialiomis sąlygomis

Šis punktas apima paskolas su specialiomis sąlygomis, suteiktas lengvatinėmis palūkanų normomis, bendradarbiaujant su ES nepriklausančiomis šalimis. Visos sumos turi būti grąžintos praėjus daugiau kaip 12 mėnesių po metų pabaigos. Faktinės šių paskolų palūkanų normos svyruoja nuo 7,73 % iki 12,36 %.

Likviduojamos EAPB būsto paskolos

Būsto paskolos – tai iš EAPB nuosavų lėšų suteiktos paskolos, remiantis EAPB sutarties 54 ir 54.2 straipsniais. Šios paskolos suteiktos su 1 % fiksuota palūkanų norma, todėl laikomos paskolomis lengvatinėmis palūkanų normomis. Faktinės šių paskolų palūkanų normos yra 2,806–22,643 %. Praktiniais ir reikšmingumo sumetimais šių paskolų sandorio vertė yra naudojama kaip pirminė tikroji vertė, neatsižvelgiant į suteiktas lengvatines palūkanų normas.

2.4.2. Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos

Mln. EUR MFP paskolos Euratomas paskolos Mokėjimų balanso priemonė Likviduojama EAPB Iš viso Iš viso 2008 12 31 663 494 2 004 338 3 499 Naujos paskolos 25 7 7 200 0 7 232 Grąžintos lėšos (95) (11) 0 (88) (194) Valiutos keitimo kurso skirtumai 0 (1) 0 16 15 Apskaitinės vertės pokytis (6) (5) 99 (5) 83 Iš viso 2009 12 31 587 484 9 303 261 10 635 Mokėtina suma per < 1 metus 40 0 0 0 40 Mokėtina suma per > 1 metus 547 484 9 303 261 10 595

Makrofinansinės pagalbos (MFP) paskolos

MFP yra nepriklausomo mokėjimų balanso ir (arba) biudžetinės paramos trečiosioms šalims partnerėms, kurios geografiniu požiūriu yra arti ES teritorijos, politikos finansinė priemonė. Paprastai ji teikiama vidutinės trukmės ir (arba) ilgalaikių paskolų ar dotacijų arba tinkamo jų derinio forma ir iš esmės papildo pagal TVF remiamą koregavimo procesą ir reformų programą suteiktą finansavimą. Komisija nėra gavusi trečiųjų šalių garantijų šioms paskoloms, tačiau jos yra Garantijų fondo garantuotos (žr. 2.3.3 pastabą).

Euratomo paskolos

Euratomas yra Europos Komisijos atstovaujamas ES juridinis asmuo. Jis teikia paskolas valstybėms narėms siekiant finansuoti valstybių narių investicinius projektus, susijusius su pramonine elektros energijos gamyba atominėse elektrinėse ir su pramoniniais kuro ciklo įrenginiais. Jis taip pat teikia paskolas ES nepriklausančioms valstybėms siekiant pagerinti atominių elektrinių ir veikiančių arba statomų branduolinės energetikos ciklo įrenginių saugumą ir veiksmingumą.

Šioms paskoloms Komisija gavo 481 mln. EUR (2008 m. – 486 mln. EUR) garantijų iš trečiųjų šalių garantų.

Mokėjimų balanso (MB) paskolos

MB paskolos – tai politika grindžiama finansinė priemonė, kurią vėl pasinaudota siekiant suteikti vidutinės trukmės finansinę paramą ES valstybėms narėms dabartinės ekonomikos ir finansų krizės sąlygomis. Naudojant šią priemonę galima suteikti paskolas valstybėms narėms, kurios susiduria su mokėjimų balanso arba kapitalo judėjimo sunkumais arba kurioms kyla tokių rimtų sunkumų grėsmė. Ši priemonė gali būti taikoma tik euro neįsivedusioms valstybėms narėms. Didžiausia bendra leistina paskolų suma yra 50 mlrd. EUR, ir šios paskolos garantuojamos ES bendrojo biudžeto lėšomis.

Nuo 2008 m. lapkričio mėn. iki 2009 m. pabaigos suteikta 14,6 mlrd. EUR vertės paskolų. Vengrijai suteikta 6,5 mlrd. EUR MB finansinė parama, iš kurių 2 mlrd. EUR išmokėta 2008 m., o grąžinimo terminas 2011 m. gruodžio mėn. Kiti 3,5 mlrd. EUR buvo išmokėti 2009 m. (grąžinimo terminai: 2014 m. lapkričio mėn. ir 2016 m. balandžio mėn.). Latvijai suteikta 3,1 mlrd. EUR MB parama: 2009 m. išmokėta 2,2 mlrd. EUR, kurių gražinimo terminas 2014 m. balandžio mėn. ir 2015 m. sausio mėn.; 0,5 mlrd. EUR išmokėta 2010 m. kovo mėn. (grąžinimo terminas – 2019 m. gegužės mėn.). 5 mlrd. EUR suma suteikta Rumunijai, iš kurių 1,5 mlrd. EUR išmokėta 2009 m., grąžinimo terminas – 2015 m. sausio mėn., dar 1 mlrd. EUR išmokėtas 2010 m. kovo mėn. (grąžinimo terminas – 2019 m. gegužės mėn.).

Likviduojamos EAPB paskolos

Šis straipsnis daugiausia apima likviduojamos EAPB iš skolintų lėšų suteiktas paskolas remiantis EAPB sutarties 54 ir 56 straipsniais bei tris Europos investicijų banko (EIB) išleistas nekotiruojamų skolos vertybinių popierių emisijas, siekiant pakeisti įsipareigojimų nevykdantį skolininką. Šie skolos vertybiniai popieriai bus laikomi iki jų galutinio išpirkimo termino (2017 m. ir 2019 m.), siekiant padengti susijusių pasiskolintų sumų aptarnavimą. Apskaitinės vertės pokyčiai atitinka sukauptų palūkanų pokyčius, pridėjus išmokėtų priedų amortizaciją per metus ir sandorių sąnaudas jų atsiradimo metu, apskaičiuotas remiantis faktinės palūkanų normos metodu.

Faktinės palūkanų normos (pateikiamos kaip palūkanų normų intervalas) nurodytos toliau.

Paskolos 2009 12 31 2008 12 31 Makrofinansinė pagalba (MFP) 0,9625 %–4,54 % 3,022 %–5,29 % Euratomas 1,071 %–5,76 % 3,428 %–5,76 % Mokėjimų balanso priemonė 3,125 %–3,625 % 3,25 % Likviduojama EAPB 0,346%–5,8103% 3,072%–5,8103% (4)

2.5. ILGALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

Pagal išankstinio finansavimo galimo susigrąžinimo arba panaudojimo laiką nustatoma, ar išankstinis finansavimas bus parodomas kaip trumpalaikis, ar kaip ilgalaikis turtas. Panaudojimo laikas nustatytas su projektu susijusiame susitarime. Visos sumos, grąžintinos arba panaudotinos per trumpesnį nei dvylikos mėnesių terminą nuo atskaitomybės dienos, parodomos kaip trumpalaikis išankstinis finansavimas, t. y. trumpalaikis turtas, o likutis – kaip ilgalaikis turtas.

Išankstinis finansavimas, iš viso

Mln. EUR 2009 12 31 2008 12 31 Ilgalaikis išankstinis finansavimas (žr. toliau) 39 750 29 023 Trumpalaikis išankstinis finansavimas (žr. 2.9 pastabą) 9 077 10 262 Išankstinis finansavimas, iš viso 48 827 39 285

Garantijos, gautos dėl išankstinio finansavimo

Tai yra garantijos, kurių Europos Sąjungos tam tikrais atvejais reikalauja iš gavėjų, kai jiems išmoka avansus (išankstinį finansavimą). Šios rūšies garantijų atveju turi būti parodytos dvi vertės: „nominalioji“ ir „einamoji“. Nominaliosios vertės atsiradimas siejamas su garantijos buvimu. Einamosios vertės atveju garantija suteikiama, jeigu yra išankstinio finansavimo mokėjimas ir (arba) tolesnių mokėjimų patvirtinimai. 2009 m. gruodžio 31 d. išankstinio finansavimo garantijų nominalioji vertė buvo 936 mln. EUR. Šių garantijų einamoji vertė buvo 724 mln. EUR. 2008 m. gruodžio 31 d. šios vertės buvo atitinkamai 968 ir 769 mln. EUR Šis skirtumas iš tiesų naudojamas patvirtintam ir išlaidoms priskirtam išankstiniam finansavimui, kurį gali tekti susigrąžinti ateityje, padengti.

Tam tikras išankstinio finansavimo sumas, išmokėtas įgyvendinant Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintąją bendrąją programą (7BP), iš esmės garantuoja Dalyvių garantijų fondas (DGF) – 2009 m. gruodžio 31 d. bendra išmokėta išankstinio finansavimo suma buvo 2,7 mlrd. EUR. Tai savitarpio paramos priemonė, kuria padengiama ES ir dalyvių finansinė rizika, patiriama įgyvendinant netiesioginius 7BP veiksmus, o įgyvendinimas užtikrinamas fondo kapitalu ir palūkanomis. Visi netiesioginių veiksmų, kuriems skiriama dotacija (taigi Komisijos apskaitoje registruojamas išankstinis finansavimas), dalyviai DGF kapitalui skiria 5 % viso ES įnašo, kol įgyvendinamas konkretus veiksmas. Kadangi dalyviai yra DGF savininkai, ES (atstovaujama Komisijos) veikia kaip vykdomasis jų įgaliotinis. Pabaigus įgyvendinti netiesioginį veiksmą, dalyviai atgauna visą savo įnašą į kapitalą, išskyrus tuos atvejus, kai dėl įsipareigojimų nevykdančių gavėjų DGF patiria nuostolių – tokiu atveju dalyviai atgauna mažiausiai 80 % savo įnašo. Dalyvių garantijų fondas garantuoja tiek ES, tiek dalyvių finansinius interesus. 2009 m. gruodžio 31 d. dalyvių įnašai į DGF iš viso sudarė 561 mln. EUR (2008 m. – 274 mln. EUR), taip pat žr. 11 pastabą.

Ilgalaikis išankstinis finansavimas

Mln. EUR Valdymo rūšis 2009 12 31 2008 12 31 Tiesioginis centralizuotas valdymas 1 148 1 351 Netiesioginis centralizuotas valdymas 486 275 Decentralizuotas valdymas 347 90 Pasidalijamasis valdymas 37 199 26 764 Jungtinis valdymas 568 543 Vykdomas kitų institucijų ir agentūrų 2 0 Ilgalaikis išankstinis finansavimas, iš viso 39 750 29 023

Didžiausios ilgalaikio išankstinio finansavimo sumos susijusios su 2007–2013 m. programavimo laikotarpio struktūrinės politikos veiksmais, kuriuos vykdo: Regioninės plėtros fondas (ERPF), Socialinis fondas (ESF), Žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP), Sanglaudos fondas (SF) ir Žuvininkystės fondas. Kadangi dauguma šių projektų yra ilgalaikiai, reikia, kad jiems skiriamus išankstinius mokėjimus jie galėtų gauti ilgiau nei vienerius metus. Todėl šios išankstinio finansavimo sumos parodomos kaip ilgalaikis turtas. Ilgalaikio išankstinio finansavimo suma, už kurią ES turi teisę gauti palūkanas iš gavėjų, yra 1 607 mln. EUR.

2009 m. padidėjimą daugiausia nulėmė tai, kad valstybėms narėms išmokėta trečioji išankstinio finansavimo dalis, 5 mlrd. EUR: 2,6 mlrd. EUR – SF, 1,8 mlrd. EUR – ERPF ir 0,6 mlrd. EUR – ESF. Be to, dėl ekonomikos krizės kiekvienai programai suteiktas papildomas finansinis paketas ekonomikai gaivinti: 3,9 mlrd. EUR – SF ir ERPF, 2,3 mlrd. EUR – ESF. Su decentralizuotu valdymu susijusios sumos padidėjo daugiausia dėl to, kad šalims kandidatėms išmokėtos išankstinio finansavimo sumos pagal PNPP programas.

2.6. ILGALAIKĖS GAUTINOS SUMOS

Mln. EUR 2009 12 31 2008 12 31 Iš valstybių narių gautinos sumos 26 24 EAPB paskolos darbuotojams 10 13 Kiti 2 2 Garantijos ir indėliai 17 6 Iš viso 55 45

Iš valstybių narių gautinos sumos – tai anksčiau į ES įstojusių šalių likviduojamai EAPB mokėtinos sumos.

TRUMPALAIKIS TURTAS

2.7. ATSARGOS

Mln. EUR 2009 12 31 2008 12 31 Mokslinės veiklos medžiagos 62 73 Kiti 15 12 Iš viso 77 85

Mokslinę įrangą saugo ir valdo Jungtinis tyrimų centras (JTC). Didžiąją atsargų dalį sudaro etaloninės medžiagos, tiek branduolinės, tiek nebranduolinės, saugomos Gelyje. Šios atsargos yra strategiškai svarbios ir yra laikomos, kad būtų galima reaguoti į nenumatytus būsimus poreikius kilus krizei. Kitos atsargos apima EGNOS projekto atsargas, Leidinių biuro turimų ir (arba) valdomų leidinių atsargas ir vakcinų atsargas.

2.8. TRUMPALAIKĖS INVESTICIJOS

Trumpalaikes investicijas sudaro parduoti laikomas finansinis turtas, įsigytas dėl jo investicijų grąžos arba pelningumo, arba laikomas siekiant tam tikros turto struktūros arba antrinio likvidumo šaltinio ir todėl gali būti parduotas, atsižvelgiant į likvidumo poreikius arba palūkanų normų pokyčius. Be to, 2008 m. prekybai laikomas turtas sudarė