EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2022 03 14 COM(2021) 805 final/2 2021/0423(COD) CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2021) 805 final of 15.12.2021



Concerns all language versions.



The Legislative Financial Statement was missing and has been added.



The text shall read as follows:

Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl energetikos sektoriuje išmetamo metano kiekio mažinimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/942 (Tekstas svarbus EEE) {SEC(2021) 432 final} - {SWD(2021) 459 final} - {SWD(2021) 460 final}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Laikydamasi Europos žaliojo kurso Sąjunga užsibrėžia iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą, iš esmės atsiedama visus ekonomikos sektorius nuo iškastinio kuro. Taip pat siekiama apsaugoti, išlaikyti ir didinti ES gamtinį kapitalą, apsaugoti piliečių sveikatą ir gerovę nuo su aplinkos veiksniais susijusios rizikos ir poveikio. Metanas yra stiprų šiltnamio efektą sukeliančios dujos, pagal bendrą poveikį klimato kaitai nusileidžiančios tik anglies dioksidui ir lemiančios maždaug trečdalį dabartinio klimato atšilimo. Metanas trumpiau išlieka atmosferoje nei anglies dioksidas (10–12 metų, vėliau dėl oksidacijos virsta anglies dioksidu, kuris taip pat toliau sulaiko šilumą atmosferoje), tačiau dėl savo molekulinės struktūros metanas daug labiau veikia klimatą (su juo siejamas visuotinio atšilimo potencialas yra 100 metų perspektyvoje 28 kartus didesnis, o 20 metų perspektyvoje – 86 kartus didesnis nei anglies dioksido). Be to, metanas prisideda prie ozono susidarymo, o šis yra stiprus oro teršalas, sukeliantis didelių sveikatos problemų. Apie 60 proc. viso pasaulyje išmetamo metano yra antropogeninės (su žmogaus veikla susijusios) kilmės: vertinimų duomenimis, didžiausi šaltiniai yra iškastinio kuro gavyba ir naudojimas (dėl to išmetama maždaug tarp ketvirtadalio ir trečdalio viso metano), atliekos (maždaug ketvirtadalis), taip pat žemės ūkis (maždaug pusė viso išmetamo metano), ypač kai tai susiję su intensyvia gamyba. Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija (IPCC) pabrėžia, kad, siekiant 2050 m. pasaulinio tikslo, kad pasaulio temperatūros kilimas nesiektų 1,5 °C (ar net 2 °C), būtina iki 2030 m. labai sumažinti išmetamą metano kiekį. Naujausioje IPCC ataskaitoje ypač pabrėžiamas metano, kaip vienos pagrindinių šiltnamio efektą ir klimato kaitą sukeliančių dujų rūšių, vaidmuo. Ataskaitoje pažymima, kad šiuo metu išmetamas metano kiekis yra kaip niekad didelis – daug didesnis negu reikėtų, kad būtų galima tikėtis pasiekti tikslą, kad klimato atšilimas neviršytų 1,5 °C. Todėl išmetamo metano kiekį reikia greitai, smarkiai ir tvariai sumažinti, kad būtų pristabdytas visuotinis atšilimas ir pagerėtų oro kokybė. Svarbu atkreipti dėmesį į toje atskaitoje padarytą svarbią išvadą, kad metano kiekio atmosferoje didėjimas yra žmogaus veiklos padarinys ir kad bent nuo 2007 m. prie išmetamo metano kiekio didėjimo labai prisideda iškastinis kuras; kiti šaltiniai yra žemės ūkis (daugiausia gyvulininkystė) ir nuotekos. 2030 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo plano poveikio vertinime pažymima, kad ES išmetamo metano kiekį galima ekonomiškai efektyviausiai sumažinti energetikos sektoriuje. Šis metano išmetimas yra tarpvalstybinio masto problema, o dėl valstybių narių ir įvairių sektorių nekoordinuoto reguliavimo atsirandančios spragos ir neefektyvumas gali trikdyti Sąjungos bendrosios energijos rinkos veikimą. Kadangi didžioji dalis su iškastinių išteklių energijos vartojimu Sąjungoje susijusio metano išmetama už Sąjungos ribų, šioje srityje rezultatų pasiekti būtų įmanoma tik bendrais valstybių narių veiksmais. 2021 m. rugsėjo mėn. Sąjunga ir Jungtinės Amerikos Valstijos pranešė apie ketinimus prisiimti pasaulinį įsipareigojimą dėl metano (angl. Global Methane Pledge) – tai politinis įsipareigojimas iki 2030 m. sumažinti pasaulyje išmetamo metano kiekį 30 proc. visuose sektoriuose, kuriuose jis išmetamas (atskaitos tašku laikant 2020 m. lygius); šis įsipareigojimas galiausiai prisiimtas 2021 m. lapkričio mėn. Glazge vykusioje Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijoje (COP 26). Prie šio įsipareigojimo prisidėjo daugiau kaip šimtas valstybių, kuriose išmetamas metanas sudaro beveik pusę viso pasaulyje išmetamo antropogeninės kilmės metano kiekio. Pasaulinis įsipareigojimas dėl metano apima pasižadėjimą pradėti išmetamą metano kiekį nustatyti pagal geriausias turimas apskaitos metodikas, ypač daug dėmesio skiriant dideliems išmetimo šaltiniams. Bendrasis šio reglamento tikslas yra, mažinant dėl iškastinių išteklių energijos gamybos ir suvartojimo Sąjungoje išmetamo metano kiekį, išsaugoti aplinką ir gerinti jos būklę, kartu palaikant energijos vidaus rinkos veikimą ir užtikrinant energijos tiekimo saugumą Sąjungoje. Konkretūs tikslai: (i) didinti informacijos apie pagrindinius su ES gaminama ir suvartojama energija susijusio metano išmetimo šaltinius tikslumą. Tikslas yra užtikrinti, kad būtų prieinami konkretaus turto lygmens duomenys ir būtų patikimai nustatomas išmetamas kiekis, taip padidinant matavimo tikslumą – be kita ko, teikiant šiltnamio efektą sukeliančių dujų (toliau – ŠESD) apskaitos duomenis pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) – ir padidinant metano kiekiui mažinti tinkamų priemonių aprėptį; (ii)užtikrinti, kad būtų toliau veiksmingai mažinamas išmetamas metano kiekis visoje ES energijos tiekimo grandinėje. Pagal šį konkretų tikslą sprendžiama rinkos nepakankamumo, kuris lemia nepakankamą bendrovių išmetamo metano kiekio mažinimą, problema; (iii)gerinti informacijos prieinamumą, siekiant teikti paskatų mažinti išmetamą su į ES importuojama iškastinių išteklių energija susijusio metano kiekį. Kadangi su ES suvartojama iškastinių išteklių energija susijusio metano didžioji dalis išmetama už ES ribų, šiuo konkrečiu tikslu siekiama, didinant rinkos skaidrumą, kurti paskatas mažinti išmetamo metano kiekį šalyse partnerėse. •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis Reglamentu (ES) 2021/1119 (Europos klimato teisės aktas) Sąjunga savo teisėje įtvirtino tikslą iki 2050 m. pasiekti visos ekonomikos poveikio klimatui neutralumą, taip pat nustatė saistantį Sąjungos vidaus įsipareigojimą iki 2030 m. sumažinti savo grynąjį išmetamą ŠESD kiekį (t. y. išmetamą kiekį, liekantį atėmus absorbentais pašalintą kiekį) bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu. Šis pasiūlymas grindžiamas Sąjungos 2030 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo planu ir jo poveikio vertinimu. Klimato politikos tikslo įgyvendinimo plane, remiantis sumodeliuotais scenarijais, parodyta, kad yra įmanoma iki 2030 m. pasiekti didesnį klimato tikslą bent 55 proc. sumažinti grynąjį išmetamą ŠESD kiekį, ir tai padėtų sklandžiai pereiti prie visiško poveikio klimatui neutralumo iki 2050 m. Šiame plane taip pat pabrėžiamas poreikis stiprinti išmetamo metano kiekio mažinimo pastangas. Pagal Europos žaliąjį kursą derinamos visapusiškos viena kitą stiprinančios priemonės ir iniciatyvos siekiant iki 2050 m. Sąjungoje neutralizuoti poveikį klimatui. Komunikate „Europos žaliasis kursas“ pažymima, kad dujų sektoriaus atsiejimas nuo iškastinio kuro bus palengvintas, be kita ko, sprendžiant su energija susijusio metano išmetimo problemą. Komisija 2020 m. spalio mėn. patvirtino ES išmetamo metano kiekio mažinimo strategiją, kurioje nustatytos priemonės siekiant sumažinti ES, įskaitant energetikos sektorių, ir tarptautiniu mastu išmetamo metano kiekį. Reglamente (ES) 2018/1999 (Valdymo reglamentas) iš valstybių narių reikalaujama, kad būtų sukurtos nacionalinės apskaitos sistemos, pagal kurias būtų atliekamas išmetamo antropogeninės kilmės ŠESD kiekio įvertinimas ir būtų pranešama apie tas nacionalines prognozes. Šis ataskaitų teikimas atliekamas naudojantis IPCC gairėmis ir dažnai grindžiamas numatytaisiais išmetamųjų teršalų faktoriais, o ne tiesioginiais šaltinio lygmens matavimais, taigi lieka su konkrečia išmetamųjų teršalų kilme, jų išmetimo dažnumu ir mastu susijusio neapibrėžtumo. Sąjungos lygmeniu nėra konkrečiai reglamentuotas metano išmetimas, vykstantis dėl naftos ir iškastinių gamtinių dujų išteklių žvalgymo ir gavybos, iškastinių gamtinių dujų surinkimo ir apdorojimo, perdavimo, skirstymo, požeminių saugyklų ir suskystintų gamtinių dujų (SGD) terminalų, taip pat metano išmetimas iš veikiančių, uždarytų ar apleistų anglių kasyklų.

Teršalų išmetimas iš pramoninių įrenginių reglamentuojamas Direktyva 2010/75/ES (Pramoninių išmetamų teršalų direktyva, PITD), kuri šiuo metu peržiūrima, – pagal ją visų pirma, remiantis geriausiais prieinamais gamybos būdais, nustatomos teršalų išmetimo ribinės vertės, kaip leidimo sąlygos. PITD apima naftos ir dujų perdirbimą, tačiau neapima iškastinių gamtinių dujų tiekimo grandinės pradinės, vidurinės ir galutinės grandžių (SGD, požeminių dujų saugyklų, perdavimo, skirstymo), taip pat neapima anglių kasybos. Su PITD glaudžiai susijusiame Reglamente (EB) Nr. 166/2006 (Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registras, E-IPTR) reikalaujama pranešti dėl „šachtinės kasybos ir susijusių procesų“ išskiriamų teršalų kiekius, įskaitant metaną, kai viršijama pranešimo riba – 100 000 kg per metus. E-IPTR gairių 3 priede dėl išskiriamo metano kiekio matavimo daroma nuoroda į rengiamą ISO standartą (rengiama ISP/TC 146/SC 1/WG 22). Šiuo metu taip pat atliekama E-IPTR peržiūra. Peržiūrint PITD ir E-IPTR bus atsižvelgta į poreikį išvengti dvigubo reguliavimo. Taigi, šis pasiūlymas papildo abu tuos teisės aktus, nes juo sprendžiama metano išmetimo visoje iškastinių išteklių energijos tiekimo grandinėje problema. 2021 m. liepos 14 d. Europos Komisija priėmė kelis susijusius teisėkūros procedūra priimamų aktų pasiūlymus, kuriuose išdėstyta, kaip ji ketina pasiekti ES poveikio klimatui neutralumą iki 2050 m., įskaitant tarpinį tikslą iki 2030 m. grynąjį išmetamą ŠESD kiekį sumažinti bent 55 proc. Šiomis aplinkybėmis su išmetamo metano kiekio matavimu ir mažinimu reikšmingai susijusios kelios toliau nurodytos iniciatyvos. Reglamente (ES) 2018/842 (Pastangų pasidalijimo reglamentas, PPR) valstybėms narėms nustatyti įpareigojimai nuo 2021 m. iki 2030 m. pasiekti valstybės lygmens metinio išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo tikslus konkrečiuose sektoriuose, įskaitant transportą (išskyrus aviaciją), pastatus, žemės ūkį, atliekas, pramonę ir tas energetikos sektoriaus dalis, kurių neapima esama ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS). Jo taikymo sritis apima ir metaną, ir tai išlaikyta 2021 m. liepos 14 d. priimtame pasiūlyme dėl peržiūros. Ši iniciatyva papildo PPR, nes ja nustatomos konkrečios išmetamo metano kiekio mažinimo priemonės (PPR tokių konkrečių priemonių nenustatoma ir valstybėms narėms paliekama laisvės spręsti, kaip geriausiai pasiekti reikiamą išmetamo ŠESD kiekio sumažinimą). Tos priemonės padės valstybėms narėms pasiekti savo tikslus, jos taip pat gali padėti PPR tikslus pasiekti ekonomiškai efektyviau išnaudojant valstybių narių tarpusavio prekybos potencialą pagal PPR. Į pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinį (angl. Fit for 55) įtrauktame pasiūlyme iš dalies pakeisti Reglamentą (ES) 2018/841 (LULUCF reglamentas) nustatomas bendras ES tikslas dėl anglies dioksido šalinimo gamtiniais absorbentais, o pagal atitinkamus nacionalinius tikslus valstybės narės privalės prižiūrėti ir plėtoti savo anglies dioksido absorbentų išteklius. Tuo pasiūlymu taip pat nustatomas Sąjungos 2035 m. poveikio klimatui neutralumo tikslas žemės naudojimo, miškininkystės ir žemės ūkio sektoriuose, įskaitant ne tik CO2, bet ir kitų dujų, t. y. metano, išmetimo žemės ūkyje problemos sprendimą. Direktyva (ES) 2018/2001 (Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva) yra pagrindinė ES priemonė, skirta atsinaujinančiųjų išteklių energetikai skatinti, ir ji palengvins iškastinių energijos išteklių laipsnišką pakeitimą atsinaujinančiaisiais ištekliais. Joje taip pat pateiktos išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo numatytosios vertės, įskaitant metano išsiskyrimo biodujų ir biometano gamyboje įverčius, kurie gali būti reikšmingi biodujų ir biometano tvarumui. Gamintojai gali naudoti šias numatytąsias vertes savo ataskaitose dėl išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo savo gamyboje, siekdami įrodyti, kad atitinka Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos reikalavimus dėl tvarumo; taigi, tai netiesiogiai teikia paskatų mažinti išmetamą metano kiekį. Metano išmetimą iš naudojamos patalpų šildymo ir vėsinimo įrangos apima keli ekologinio projektavimo ir energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo teisės aktai, kuriuose pateiktos gaminių, tokių kaip buitiniai prietaisai, IRT ar inžineriniai įrenginiai, aplinkosauginio veiksmingumo didinimo taisyklės. Galiausiai, Europos Komisija taip pat siūlo peržiūrėti Direktyvą 2009/73/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 715/2009 siekiant palengvinti nuo iškastinio kuro atsietų vandenilio ir dujų rinkų formavimąsi, tuo tikslu sukuriant naują rinkos struktūrą, palengvinant iš atsinaujinančiųjų išteklių gaunamų ir mažą anglies dioksido pėdsaką paliekančių dujų patekimą į vamzdynus ir taip, viena vertus, sudarant vandenilio rinkai reikiamas sąlygas, ir, kita vertus, šalinant esamo gamtinių dujų tinklo atsiejimo nuo iškastinio kuro kliūtis. Šis pasiūlymas tai papildo, nes pagal jį bus pagerinti iškastinių gamtinių dujų poveikio klimatui rodikliai tuo laikotarpiu, kai jos bus laipsniškai keičiamos iš atsinaujinančiųjų išteklių gaunamomis ir mažą anglies dioksido pėdsaką paliekančiomis dujomis. •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Šiuo pasiūlymu papildomi veiksmai, kurių imamasi siekiant mažinti žemės ūkio ir atliekų sektoriuose išmetamo metano kiekį. Keli su žemės ūkio sektoriumi susiję uždaviniai aptariami strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“. Komisija sudarė ekspertų grupę, kuri analizuoja metano išmetimo rodiklius iš viso gyvavimo ciklo perspektyvos. Bendradarbiaudama su sektorių ekspertais ir valstybėmis narėmis, Komisija rengia geriausios praktikos ir prieinamų technologijų sąvadą siekdama tirti galimybes ir skatinti plačiau imtis novatoriškų metano kiekio mažinimo veiksmų. Siekdama skatinti atlikti anglies dioksido balanso skaičiavimus ūkių lygmeniu, iki 2022 m. Komisija pateiks skaitmeninės orientacinio anglies dioksido kiekio nustatymo priemonės šabloną ir gaires dėl bendrų išmetamo ir absorbuojamo ŠESD kiekio apskaičiavimo būdų. Komisija skatins diegti išmetamo kiekio mažinimo technologijas plačiau taikant anglies dioksido sekvestraciją didinantį ūkininkavimą valstybėse narėse ir įgyvendinant jų bendros žemės ūkio politikos strateginius planus nuo 2021 m. Programos „Europos horizontas“ 2021–2024 m. strateginiame plane Komisija siūlo atlikti tikslinius mokslinius tyrimus dėl įvairių veiksnių, kurie faktiškai sumažina išmetamą ŠESD kiekį, daugiausia dėmesio skiriant technologiniams ir gamtiniams sprendimams, taip pat mitybos pokyčius skatinantiems veiksniams. Komisija taip pat svarsto galimybę įtraukti dalį gyvulininkystės veiklos į Pramoninių išmetamų teršalų direktyvos (PITD) taikymo sritį; tai gali padėti sumažinti išmetamą metano kiekį tame sektoriuje. Metano išmetimo atliekų sektoriuje klausimas yra įtrauktas į esamas ir planuojamas aplinkos teisės aktų peržiūras. Direktyvoje (ES) 2018/850 (Sąvartynų direktyva) reikalaujama, kad sąvartynų operatoriai tvarkytų sąvartynų dujas – panaudotų jas energijai gaminti arba sudegintų fakelais. Per Sąvartynų direktyvos peržiūrą, kurią numatoma atlikti 2024 m., Komisija svarstys tolesnius veiksmus siekiant gerinti sąvartynų dujų tvarkymą, iki minimumo sumažinti jų kenksmingą poveikį klimatui ir išnaudoti visas galimybes iš jų gauti energijos. Be to, per šiuo metu atliekamą PITD peržiūrą taip pat svarstoma galimybė patvirtinti išvadas dėl geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) sąvartynų sektoriuje – tai apimtų ir išmetamo metano kiekio mažinimą. Neseniai priimtais ES atliekų teisės aktų pakeitimais (2018 m.) įvesta prievolė iki 2024 m. pradėti atskirai rinkti biologiškai skaidžias atliekas ir nustatytas naujas tikslas iki 2035 m. pasiekti, kad į sąvartynus patektų ne daugiau kaip 10 proc. visų atliekų. Dėl šių pokyčių tikimasi, kad iš sąvartynų išmetamo metano kiekis toliau mažės. Pagal dabartinę nuotekų ir nuotekų dumblo valymo ir naudojimo reglamentavimo sistemą, t. y. Miesto nuotekų valymo direktyvą ir Nuotekų dumblo direktyvą, ŠESD išmetimo klausimas konkrečiai nesprendžiamas. Vis dėlto Miesto nuotekų valymo direktyvos įgyvendinimas padėjo išvengti didelio metano kiekio išmetimo, nes nuotekos surenkamos ir valomos efektyviuose centralizuotuose įrenginiuose. Miesto nuotekų valymo direktyva šiuo metu peržiūrima. Nuotekų dumblo direktyva reglamentuojamas nuotekų dumblo naudojimas siekiant apsaugoti aplinką, ypač dirvožemį, nuo žemės ūkyje naudojamo užteršto dumblo kenksmingo poveikio. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Šios iniciatyvos teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 194 straipsnio 2 dalis, kuria Sąjungai suteikiami įgaliojimai nustatyti priemones, reikalingas Sąjungos energetikos politikos tikslams pasiekti. Šis pasiūlymas apima tik energetikos sektorių ir juo padedama siekti 194 straipsnio 1 dalyje išdėstytų Sąjungos energetikos politikos tikslų, visų pirma energijos rinkos veikimo, suderinant išmetamo metano kiekio stebėsenos, duomenų teikimo ir mažinimo taisykles, taip kartu prisidedant prie aplinkos išsaugojimo ir jos būklės gerinimo. •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju) Metano išmetimas energetikos sektoriuje yra tarpvalstybinio masto problema, su kuria susijusi padėtis Sąjungoje skiriasi nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis. Tai yra daugiau ar mažiau aktualu visoms valstybėms narėms, priklausomai nuo jų energijos rūšių derinio ir nuo jų turimų gamtos išteklių, pavyzdžiui, kiek jose yra veikiančių ar užsandarintų anglių kasyklų, kiek iškastinių gamtinių dujų išgaunama arba transportuojama. Šios problemos Sąjungos masto aspektą rodo dujų infrastruktūros dydis – visose valstybėse narėse nutiestų dujų perdavimo vamzdynų bendras ilgis siekia apie 190 000 km. Duomenų apie išmetamus metano kiekius teikimo lygis ir taikomų mažinimo priemonių apimtis skiriasi įvairiose valstybėse narėse ir sektorių segmentuose. Yra kelios privačios ir savanoriškos iniciatyvos, tačiau jų nepakanka dėl ribotos jų apimties, dalyvavimo ir užtikrinimo galimybių. Dėl nacionalinių požiūrių skirtumų gali atsirasti reguliavimo įvairiose valstybėse narėse nenuoseklumų, o tai didina administracinę naštą įmonėms, veikiančioms keliose valstybėse narėse; tai taip pat tai gali kliudyti vidaus rinkos veikimui, nes sudaro kliūčių veiklos vykdytojams, be to, yra sudėtingiau rinkti palyginamus duomenis visoje Sąjungoje. Be to, kadangi su Sąjungoje suvartojama iškastinių išteklių energija susijusio metano didžioji dalis išmetama už Sąjungos ribų, imantis bendrų valstybių narių veiksmų būtų labiau tikėtina pasiekti rezultatų tose vertės grandinės dalyse ir išlaikyti energijos vidaus rinkos vientisumą. Atsižvelgiant į tai, manoma, kad mažinti išmetamą metano kiekį visoje Sąjungoje padėtų nuosekli Sąjungos lygmens politika. Turint omenyje metano kiekiui matuoti ir mažinti taikomų priemonių poveikį ir susijusį poveikį inovacijoms, ekonominiam efektyvumui ir vienodoms sąlygoms, siekiant išlaikyti gerai veikiančią vidaus rinką, yra reikalingas koordinavimas tarp valstybių narių. Koordinuotomis Sąjungos politikos priemonėmis yra kur kas labiau tikėtina pasiekti tolesnį energetikos sektoriuje išmetamo metano kiekio mažinimą negu pavienėmis nacionalinėmis pastangomis. Be to, koordinuojant veiksmus Sąjungos lygmeniu, yra lengviau visapusiškai atsižvelgti į skirtingus valstybių narių ir privačių subjektų pajėgumus imtis veiksmų. Taip pat sukuriama veiklos vykdytojams naudinga bendra reguliavimo sistema, kurioje yra lengviau laikytis reikalavimų ir sumažėja administracinė našta, palyginti su nesuderintų taisyklių taikymu įvairiose valstybėse narėse.

Sąjungos lygmens politika dėl metano labai didina tarptautinių veiksmų klimato srityje vertę. Rengdama teisės aktus, kuriais bus iki minimumo sumažintas energetikos sektoriuje išmetamas metano kiekis, Sąjunga siunčia aiškią politinę žinią išorės veikėjams, didinama sąmoningumą išmetamo metano kenksmingo poveikio klimatui klausimu. Ši žinia ne tik paskatins Sąjungos partnerius spręsti metano išmetimo energetikos sektoriuje problemą, bet ir paskatins užmegzti tarptautinius partnerystės ryšius, taigi Sąjunga galės imtis lyderystės sprendžiant metano išmetimo problemą. Todėl daroma išvada, kad, siekiant spręsti išmetamo metano kiekio mažinimo uždavinius, reikalingas suderintas ir koordinuotas požiūris, ir atskiros valstybės narės to negali efektyviai pasiekti. Todėl, laikantis SESV 194 straipsnio, Sąjungos veiksmai yra pagrįsti pagal subsidiarumo principą. •Proporcingumo principas Šiame pasiūlyme išlaikoma tinkama pusiausvyra tarp valstybių narių reguliavimo savarankiškumo imantis nacionalinių taisomųjų veiksmų, nustatant paskatas technologinėms inovacijoms arba sprendžiant dėl reikiamų išteklių skyrimo lygio ir poreikio spręsti su metano išmetimu susijusias problemas, kurios turi būti išspręstos Sąjungos lygmeniu. Kaip apibūdinama poveikio vertinimo 6 skyriuje, su šiuo pasiūlymu susijusios išlaidos ir reglamentavimo našta išlaikytos, kiek tik įmanoma, nedidelės. Šiame pasiūlyme numatomos priemonės apima tik tai, kas yra būtina siekiant išspręsti nustatytas problemas ir pasiekti iškeltus tikslus. Numatomos Komisijos ir valstybių narių išlaidos laikomos priimtinomis, turint omenyje ir teigiamą grynąjį ekonominį poveikį, siejamą su tokiu metano kiekio sumažinimo lygiu, kuris būtų pasiektas efektyviomis sąnaudomis iš aplinkosauginės ir socialinės perspektyvos. •Priemonės pasirinkimas Šiame pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto reglamentas yra tinkama teisinė priemonė, nes juo nustatomos aiškios ir išsamios taisyklės, neteikiančios galimybių valstybėms narėms skirtingai jas perkelti į nacionalinę teisę. Reglamentu užtikrinama, kad teisiniai reikalavimai būtų vienu metu taikomi visoje Sąjungoje – taip būtų išvengta neefektyvumo, taip pat reguliavimo išlaidų ir naštos, susijusių su nenuosekliu išmetamo metano kiekio mažinimo nuostatų įgyvendinimu visoje Sąjungoje. Be to, reglamentas yra tinkama priemonė tiesioginėms ekonominės veiklos vykdytojų ir nacionalinių institucijų prievolėms nustatyti. Tai reikalinga siekiant turėti aiškias prievoles apskaičiuoti, pranešti ir tikrinti duomenis, taip pat imtis išmetamo metano kiekio mažinimo priemonių, įskaitant laipsnišką tokios žalingos pramonės praktikos, kaip dujų išleidimas ir fakelų deginimas, nutraukimą. Siekiant turėti nuoseklius ir palyginamus duomenis, itin svarbu taikyti suderintus matavimo ir duomenų teikimo reikalavimus. Kaip matyti iš susijusių ES teisės aktų, tokių kaip Reglamentas (ES) 2015/757, Reglamentas (EB) Nr. 166/2006 ar Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/2066, tai galima geriausiai pasiekti reglamentu. Jei būtų priimta direktyva, joje valstybėms narėms palikta diskrecija šioje srityje būtų nesuderinama su poreikiu gauti palyginamus, taigi suderintus duomenis. Be to, pramonės praktikai taikytinų mažinimo priemonių ir apribojimų atžvilgiu reglamentas yra tinkama priemonė užtikrinti, kad nuostatos būtų tiesiogiai taikomos bendrovėms ir būtų nustatytos būtinosios vienodos su ta praktika susijusios sąlygos. Galiausiai, reglamentu galima skubiai spręsti metano išmetimo problemą, tai darant labiau tiesioginiu ir konstruktyviu būdu, atsižvelgiant į kritišką klimato padėtį ir į Sąjungos poveikio klimatui neutralumo tikslą, kaip pirmiau paaiškinta 1 skirsnyje. Renkantis reglamentą užtikrinama, kad nustatytos problemos būtų sprendžiamos ir tikslų būtų siekiama pačiu veiksmingiausiu, efektyviausiu ir proporcingiausiu būdu. Užtikrinama tinkama pusiausvyra tarp valstybių narių reguliavimo savarankiškumo imantis nacionalinių taisomųjų veiksmų, nustatant paskatas technologinėms inovacijoms arba sprendžiant reikiamų išteklių skyrimo lygio klausimus ir poreikio spręsti su metano išmetimu susijusias problemas, kurios turi būti išspręstos Sąjungos lygmeniu. 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Laikydamasi Geresnio reglamentavimo gairių dėl poveikio vertinimų, Komisija surengė išsamias konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais pagal konsultavimosi strategiją, į kurią įtraukti įvairūs metodai ir priemonės. Konsultavimosi strategija siekta užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į visus svarbius įrodymus, įskaitant duomenis apie išlaidas, socialinį poveikį ir galimą šios iniciatyvos naudą. Strategija parengta laikantis intervencijos logikos ir derinant tiek praeities patirtimi, tiek ateities perspektyvomis grindžiamus elementus. Naudotos kelios konsultavimosi priemonės: viešos konsultacijos internetu; tikslinės konsultacijos dėl stebėsenos, duomenų teikimo ir tikrinimo reglamento įgyvendinimo išlaidų, remiantis Naftos ir dujų sektorių partneryste dėl metano; išsamūs pokalbiai; taip pat suinteresuotųjų subjektų internetiniai (trys) seminarai. Per viešas konsultacijas gautas 131 atsakymas: 126 iš tų atsakymų buvo pateikti bent iš dalies užpildžius klausimyną internetu, o penki papildomi atsiliepimai gauti e. paštu. Visų pirma, Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (ACER) ir Europos energetikos reguliavimo institucijų taryba (CEER) pateikė atliktos savo narių apklausos duomenis kaip neformalų indėlį per viešas konsultacijas: taip buvo išreikšta nuomonė, kad „nacionalinės reguliavimo institucijos apskritai pritaria ES lygmeniu suderintam požiūriui į išmetamo metano stebėseną ir aptikimą, visų pirma remiantis privaloma išmetamo metano kiekio stebėsena“. Suinteresuotieji subjektai išreiškė plataus masto pritarimą tam, kad būtų parengtas tvirtas energetikos sektoriuje išmetamo metano kiekio stebėsenos, duomenų teikimo ir tikrinimo standartas. 78 proc. per viešas konsultacijas gautų atsakymų pritarta tam, kad stebėsenos, duomenų teikimo ir tikrinimo teisės akto pasiūlymo dalis dėl naftos ir dujų būtų pagrįsta Naftos ir dujų sektorių partnerystės dėl metano (OGMP) nustatyta metodika; tam taip pat pritarė visos ES naftos ir dujų prekybos asociacijos. Be to, plačiai (taip pat anglių pramonėje) pritarta tam, kad būtų įtrauktos stebėsenos, duomenų teikimo ir tikrinimo nuostatos dėl anglių (tam pritarta 96 proc. per viešas konsultacijas gautų atsakymų). Tie aspektai įtraukiami į šį pasiūlymą. Plačiai pritarta teisėkūros priemonėms, kuriomis siekiama mažinti naftos, iškastinių gamtinių dujų ir anglių sektoriuose išmetamą metano kiekį. Visos naftos ir dujų pramonės asociacijos, kurios pateikė atsakymus per viešas konsultacijas, išreiškė pritarimą tam, kad Sąjungos teisėje būtų nustatyta nuotėkio aptikimo ir remonto prievolė. Tokiai prievolei plačiu mastu pritarė ir nevyriausybinės organizacijos (NVO). Visos dalyvavusios NVO ir pramonės respondentai per viešas konsultacijas manė, kad yra įmanoma laipsniškai nutraukti su ES gaminama ir suvartojama energija susijusią įprastinio dujų išleidimo ir fakelų deginimo praktiką. Per viešas konsultacijas labai pritarta (80 proc. atsakymų) tam, kad būtų įtrauktos anglių kasyklų išmetamo metano kiekio mažinimo priemonės. Tie aspektai įtraukiami į šį pasiūlymą. 92 proc. per viešas konsultacijas gautų atsakymų pritarta Sąjungos teisės aktui dėl metano, išmetamo energetikos sektoriuje, kuris apimtų Sąjungos rinkai tiekiamą naftą ir dujas. 96 proc. atsakymų konkrečiai pritarta su metanu susijusio skaidrumo priemonės sukūrimui Sąjungos ir tarptautiniu lygmenimis. Šis elementas įtraukiamas į šį pasiūlymą.

72 proc. atsakymų išreikšta nuomonė, kad Sąjungos teisės aktu dėl energetikos sektoriuje išmetamo metano kiekio mažinimo nustatomos prievolės turėtų būti plačiau taikomos ir toms bendrovėms, kurios į Sąjungą importuoja iškastinių išteklių energiją. 65 proc. atsakymų išreikšta nuomonė, kad praktiškai įmanoma nustatyti tas pačias su stebėsena, duomenų teikimu ir tikrinimu, nuotėkio aptikimu ir remontu, dujų išleidimu ir fakelų deginimu susijusias prievoles visiems subjektams Sąjungoje suvartojamos naftos ir dujų vertės grandinėje. Atsižvelgiant į tai, į pasiūlymą įtraukiama peržiūros nuostata su aiškiai nurodyta Komisijos prerogatyva teikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais šis reglamentas būtų iš dalies keičiamas nustatant griežtesnes priemones importuotojams, kai bus turima patikimesnių pasaulinių duomenų apie išmetamą metaną. •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Šis pasiūlymas ir su juo susijusio poveikio vertinimas parengti remiantis argumentais, gautais iš dalyvavusių suinteresuotųjų subjektų per šiuo tikslu surengtas viešas konsultacijas, taip pat per specialius praktinius seminarus ir iš susijusios literatūros peržiūros, analizės bei modeliavimo. Literatūros peržiūra apėmė rezultatus, gautus atlikus kelis teminius tyrimus dėl pagrindinių metano išmetimo reguliavimo elementų įvairiose valstybėse ir ES valstybėse narėse, kuriais ribojamas metano išmetimas energetikos sektoriuje, taip pat kitus vertinimus ir analizes, atliktus pagal kitas susijusias Komisijos iniciatyvas. •Poveikio vertinimas Atliekant poveikio vertinimo darbą buvo svarstomos įvairios galimos priemonės visose srityse siekiant spręsti nustatytas problemas ir šalinti problemų priežastis, kad būtų pasiekti šios iniciatyvos tikslai. Visose politikos srityse buvo įtrauktas galimas įprastinės veiklos scenarijus. Nustatytos tinkamiausios galimybės trijose politikos srityse. Įvertinus jų veiksmingumą, efektyvumą, nuoseklumą ir proporcingumą, nustatytas tinkamiausių galimybių rinkinys, optimaliai padedantis siekti nustatytų tikslų. Tinkamiausių galimybių rinkinys apima pagrindines toliau išdėstytas nuostatas. Pirmojoje politikos srityje apsvarstytos galimybės padidinti energetikos sektoriuje išmetamo metano kiekio matavimo ir susijusių duomenų tikslumą, įpareigojant operatorius atlikti vertinimus konkretaus turto lygmeniu ir pranešti dėl ekonominės veiklos, vykdomos ES teritorijoje, tiesiogiai išmetamo metano kiekį. Tai apima privalomą stebėseną, duomenų teikimą ir tikrinimą dėl naftos ir dujų; privalomą stebėseną, duomenų teikimą ir tikrinimą dėl naftos, dujų ir anglių; privalomą stebėseną, duomenų teikimą ir tikrinimą dėl naftos, dujų ir anglių, įskaitant ir netiesioginį metano išmetimą. Tinkamiausia galimybė pirmojoje politikos srityje yra nustatyti detalaus (konkretaus turto lygmeniu atliekamo) matavimo ir duomenų teikimo prievolę dėl metano išmetimo, susijusio su nafta, dujomis ir anglimis ES energetikos sektoriuje. Pagrindinė su tuo susijusi nauda yra tokia, kad taip bus pagerintas išmetamo metano kiekio duomenų teikimas ir bus geriau suprantami tokio metano išmetimo šaltiniai ir mastas, o tai padės veiksmingiau sumažinti susijusius išmetamus kiekius. Antrojoje politikos srityje yra galimybių mažinti išmetamą metano kiekį Sąjungoje, naudojant nuotėkio aptikimo ir remonto priemones ir taikant dujų išleidimo bei fakelų deginimo apribojimus. Taip siekiama užtikrinti tolesnį veiksmingą išmetamo metano kiekio mažinimą visoje energijos tiekimo grandinėje. Esamos galimybės apima Komisijos rekomendacijas arba privalomas priemones dėl išmetamo metano kiekio mažinimo naftos ir iškastinių gamtinių dujų sektoriuose; privalomas priemones dėl išmetamo metano kiekio mažinimo naftos, iškastinių gamtinių dujų ir anglių sektoriuose, įskaitant netiesioginį metano išmetimą; ir teisėkūros priemonę, kuria būtų pasiektas tam tikras išmetamo metano kiekio sumažinimas nustatant veiklos rezultatų reikalavimą. Tinkamiausia galimybė antrojoje politikos srityje yra nustatyti prievoles mažinti metano kiekį, išmetamą dėl naftos, dujų ir anglių ES energetikos sektoriuje, naudojant nuotėkio aptikimo ir remonto priemones, ir uždrausti dujų išleidimą ir fakelų deginimą. Išmetamas metano kiekis šiomis priemonėmis bus labiau sumažintas, palyginti su įprastinės veiklos scenarijumi, ir bus gauta susijusios naudos aplinkai bei socialinės naudos – bus pristabdyta klimato kaita ir sumažinta oro tarša. Trečioji politikos sritis apima galimybes, kuriomis siekiama mažinti išmetamą metano kiekį, susijusį su importuojama iškastinių išteklių energija. Tai apima galimybes matuoti, pranešti ir mažinti išmetamą metano kiekį, susijusį su Sąjungoje suvartojamu iškastiniu kuru, tačiau išmetamą už ES ribų, tuo tikslu naudojant diplomatinius veiksmus ir skaidrumo priemones; privalomus matavimo, duomenų teikimo ir mažinimo reikalavimus, taikomus dėl visam metanui, išmetamam dėl ES suvartojamos iškastinių išteklių energijos visoje jos vertės grandinėje; skaidrumui didinti skirtos išmetamo metano duomenų bazės sukūrimą ir pasaulinę didelių taršos metanu šaltinių stebėsenos priemonę; taip pat prievolę pasiekti tam tikrą išmetamo metano kiekio sumažinimą, taikomą visai ES suvartojamai iškastinių išteklių energijai visoje vertės grandinėje. Tinkamiausia galimybė trečiojoje politikos srityje yra pateikti įvairių priemonių, kuriomis būtų gerinamas informacijos apie metano išmetimo šaltinius gavimas iš bendrovių, eksportuojančių iškastinių išteklių energiją į ES, taip pat suteikti paskatų valstybėms mažinti savo išmetamą metano kiekį. Panašiai kaip ir antrojoje politikos srityje, visame pasaulyje išmetamo metano kiekio sumažinimas bus naudingas aplinkai bei visuomenei, o ES visų pirma dėl to, kad bus pristabdyta klimato kaita. •Pagrindinės teisės Ši iniciatyva visiškai dera su Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 37 straipsniu, kuriame nustatyta, kad aukštas aplinkosaugos lygis ir aplinkos kokybės gerinimas turi būti integruoti į Sąjungos politiką ir užtikrinti pagal tvaraus vystymosi principą. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymas apima tam tikrus reikalavimus, darančius poveikį biudžetui. Tai visų pirma reikalavimas, kad kas trejus metus Europos Sąjungos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (ACER) parengtų ir viešai paskelbtų rodiklių ir susijusių atskaitos verčių rinkinį, pagal kurį būtų galima palyginti palyginamų projektų investicines vieneto išlaidas, susijusias su išmetamo metano kiekio matavimu, duomenų teikimu ir mažinimu. Nors ACER iki šiol dar nėra atlikusi darbo, susijusio su tinklo operatorių išlaidomis dėl išmetamo metano kiekio matavimo, duomenų teikimo ir mažinimo, įvertinta, kad papildomoms ACER užduotims ir susijusiam darbo krūviui visiškai pakaks vieno papildomo etato ekvivalento. Antras reikalavimas – kad Sąjungoje būtų sukurta ir palaikoma metano duomenų skaidrumo platforma, apimanti informaciją apie iškastinių išteklių energijos importą į Sąjungą, atnaujinamą kas ketvirtį, taip pat kad būtų sukurta pasaulinė taršos metanu stebėsenos priemonė, pagal kurią būtų reguliariai skelbiami su energijos ištekliais susijusių didelių metano išmetimo šaltinių stebėsenos iš oro rezultatai, atnaujinami kas mėnesį. Įvertinta, kad dėl šių papildomų užduočių ir susijusio darbo krūvio Komisijai reikės dviejų papildomų visu etatu dirbančių pareigūnų. Finansinės teisės akto pasiūlymo pažymos 3 skirsnyje išdėstytas šio pasiūlymo poveikis biudžetui ir reikalingi žmogiškieji ir administraciniai ištekliai. 5.KITI ELEMENTAI •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka ES klimato ir energetikos teisės aktai sudaro visapusišką sistemą, kurioje siekiama pažangos ir stebima pažanga įgyvendinant ES tikslus; prie to bus prisidėta šiuo pasiūlymu. Bendrąjį pagrindą sudaro Europos klimato teisės aktas, o išsami integruota stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistema nustatyta Reglamentu dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo. Duomenys, renkami pagal tą reglamentą, turėtų būti viešai prieinami e. platformoje, taip pat ir rodikliai, kuriais remiantis stebima pažanga siekiant Sąjungos energetikos ir klimato tikslų.

Valstybių narių nacionalinė politika ir priemonės, kuriomis jos siekia savo tikslų pagal Pastangų pasidalijimo reglamentą, yra Komisijos tikrinamos kas penkerius metus. Todėl šiame pasiūlyme pateiktų nuostatų įgyvendinimas ir veiksmingumas taip pat bus stebimi kartu su tikslų pasiekimu pagal Pastangų pasidalijimo reglamentą. Naudojant sukurtas teikiamų nacionalinių duomenų kokybės kontrolės priemones taip pat bus galima įvertinti šio pasiūlymo nuostatų veiksmingumą siekiant didesnio duomenų tikslumo. Šiomis aplinkybėmis Reglamentu dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo yra nustatyti reikalavimai dėl nacionalinių ir Sąjungos sistemų, apimančių išmetamo ŠESD kiekio apskaitą, politiką, priemones ir prognozes, ir yra raginama nuolat jas tobulinti. Sukurti tokias sistemas yra reikalaujama tarptautiniu lygmeniu ir taip siekiama padėti įgyvendinti nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo srityje. Metano išmetimo problema sulaukia vis daugiau visuomenės dėmesio, pradedamos mokslinės iniciatyvos bei suinteresuotųjų subjektų kampanijos siekiant aptikti metano išmetimo šaltinius ir nustatyti išmetamus kiekius. Tokia visuomenės vykdoma priežiūra, kurią palengvina vis didesnės erdvinės ir laikinės skyros duomenys iš palydovų, yra vertingas išteklius stebint šio pasiūlymo poveikį ir nustatant įgyvendinimo trūkumus. Kalbant apie šiuo pasiūlymu nustatomų prievolių vykdymo stebėseną ir vertinimą, pagrindinė atsakomybė užtikrinti, kad nuostatos būtų taikomos, teks kompetentingoms nacionalinėms institucijoms. Šiame pasiūlyme numatoma išmetamo metano kiekio duomenų tikrinimą pavesti nepriklausomiems akredituotiems tikrintojams. Tarptautinis išmetamo metano kiekio stebėjimo centras atliks papildomą teikiamų išmetamo metano kiekio duomenų tikrinimą, įskaitant galimybę juos sutikrinti su kitais šaltiniais, kaip antai palydovų vaizdo duomenimis ir produktais. Komisija stebės šio teisės akto įgyvendinimą, tikrindama, ar įpareigotosios šalys tinkamai taiko reikiamas priemones, o prireikus imdamasi vykdymo užtikrinimo veiksmų. Į šį pasiūlymą įtraukta peržiūros nuostata, pagal kurią Komisija pateiks šio reglamento vertinimo ir peržiūros ataskaitą. •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas Siūlomą reglamentą sudaro šeši skyriai, kuriuose išdėstyti 35 straipsniai. 1 skyrius. Bendrosios nuostatos Šiame skyriuje nustatoma siūlomo reglamento taikymo sritis ir apibrėžiami pagrindiniai jame vartojami terminai. Jame taip pat yra nuostata, kuria pripažįstamos įgyvendinant šį reglamentą tinklo operatorių patiriamos išlaidos. 2 skyrius. Kompetentingos institucijos ir nepriklausomas tikrinimas Šiame skyriuje pateiktos nuostatos dėl reglamento laikymosi, papildančios 6 skyriaus nuostatas dėl sankcijų. Jame nustatytos kompetentingų institucijų užduotys, visų pirma taisyklės dėl patikrinimų ir skundų, taip pat nepriklausomų akredituotų tikrintojų vaidmuo ir procedūros, susijusios su operatorių teikiamų išmetamo metano kiekio duomenų tikrinimu. 3 skyrius. Metano išmetimas naftos ir dujų sektoriuose Šiame skyriuje nustatytos operatorių ir valstybių narių prievolės dėl išmetamo metano kiekio matavimo ir duomenų teikimo, taip pat prievolės mažinti atitinkamose veiklos vietose išmetamą metano kiekį. 4 skyrius. Metano išmetimas anglių sektoriuje Šis skyrius padalytas į tris skirsnius, kurie apima: veikiančiose kasyklose išmetamo metano kiekio stebėseną ir duomenų teikimą; iš veikiančių požeminių kasyklų ir iš uždarytų bei apleistų požeminių kasyklų išmetamo metano kiekio mažinimą. Kiekviename skirsnyje nustatytos operatorių ir valstybių narių prievolės dėl išmetamo metano kiekio matavimo ir duomenų teikimo, taip pat prievolės mažinti atitinkamose veiklos vietose išmetamą metano kiekį.

5 skyrius. Metano išmetimas už Sąjungos ribų Šiame skyriuje nustatytos skaidrumo priemonės dėl metano, išmetamo už Sąjungos ribų: iškastinio kuro importuotojų prievolė teikti informaciją apie išmetamą metaną; skaidrumo tikslu rengiamas Sąjungos bendrovių ir atitinkamų valstybių ir bendrovių, eksportuojančių iškastinių išteklių energiją į Sąjungą, sąrašas, apimantis informaciją apie jų tarptautines išmetamo metano duomenų teikimo prievoles; ir pasaulinė stebėsenos priemonė, teiksianti informacijos apie metano išmetimo šaltinių sukeliamos taršos mastą bei dažnumą ir jų vietą visame pasaulyje. Be to, atsižvelgiant į iškastinių išteklių energijos importą į Sąjungą, šiame skyriuje importuotojams nustatyti informacijos teikimo reikalavimai, taip pat Komisijos prerogatyva teikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais šis reglamentas būtų iš dalies keičiamas nustatant griežtesnes priemones importuotojams, kai bus turima patikimesnių pasaulinių duomenų apie išmetamą metaną, ir būtų užtikrinamas taikytinų tarptautinių Sąjungos įsipareigojimų laikymasis. 6 skyrius. Baigiamosios nuostatos Šiame skyriuje visų pirma nustatyta sankcijų sistema: pripažįstant, kad sankcijų skyrimas priklauso nacionalinei kompetencijai, nustatomi pagrindiniai sankcijų principai, visų pirma sankcijų nustatymo kriterijai, pažeidimų, už kuriuos taikytinos sankcijos, pobūdis, sankcijų viršutinių ribų nustatymo kriterijai, taip pat galimybė skirti periodines baudas. Šiame skyriuje pateiktos nuostatos dėl įgaliojimų priimti deleguotuosius ir įgyvendinimo aktus, taip pat peržiūros nuostata. 2021/0423 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl energetikos sektoriuje išmetamo metano kiekio mažinimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/942 (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 194 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi: (1) metanas, kuris yra pagrindinė gamtinių dujų sudedamoji dalis, pagal bendrą poveikį klimato kaitai nusileidžia tik anglies dioksidui ir lemia maždaug trečdalį dabartinio klimato atšilimo; (2)nors metanas atmosferoje išlieka trumpiau (10–12 metų) nei anglies dioksidas(jis atmosferoje išlieka šimtus metų), dėl metano molekulinės struktūros jo poveikis klimato šiltėjimui yra didesnis, be to, metanas prisideda prie ozono, kuris yra stiprus oro teršalas, sukeliantis didelių sveikatos problemų, susidarymo. Per praėjusį dešimtmetį metano kiekis pasaulio atmosferoje smarkiai padidėjo; (3)naujausių Jungtinių Tautų aplinkos programos ir Klimato ir švaraus oro koalicijos vertinimų duomenimis, jeigu, remiantis turimomis tikslinėmis priemonėmis ir papildomomis priemonėmis, atitinkančiomis Jungtinių Tautų (toliau – JT) prioritetinius vystymosi tikslus, išmetamas metano kiekis būtų 45 proc. sumažintas iki 2030 m., visuotinis atšilimas iki 2045 m. galėtų būti 0,3 °C mažesnis; (4)Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų (toliau – ŠESD) apskaitos duomenys rodo, kad energetikos sektorius yra atsakingas už maždaug 19 proc. Sąjungoje išmetamo metano kiekio. Tai neapima su Sąjungoje suvartojama iškastinių išteklių energija susijusio metano, išmetamo už Sąjungos ribų; (5)pagal Europos žaliąjį kursą derinamos visapusiškos viena kitą sustiprinančios priemonės ir iniciatyvos, kurių tikslas yra pasiekti Sąjungos poveikio klimatui neutralumą iki 2050 m. Komunikate „Europos žaliasis kursas“ pažymima, kad dujų sektoriaus atsiejimas nuo iškastinio kuro bus palengvintas, be kita ko, sprendžiant su energija susijusio metano išmetimo problemą. Komisija 2020 m. spalio mėn. patvirtino ES išmetamo metano kiekio mažinimo strategiją, kurioje nustatytos priemonės siekiant sumažinti ES, įskaitant energetikos sektorių, ir tarptautiniu mastu išmetamo metano kiekį. Reglamentu (ES) 2021/1119 (Europos klimato teisės aktas) Sąjunga savo teisėje įtvirtino tikslą iki 2050 m. pasiekti visos ekonomikos poveikio klimatui neutralumą, taip pat nustatė saistantį Sąjungos vidaus įsipareigojimą iki 2030 m. sumažinti savo grynąjį išmetamą ŠESD kiekį (t. y. išmetamą kiekį, liekantį atėmus absorbentais pašalintą kiekį) bent 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu. Kad būtų pasiektas toks išmetamo ŠESD kiekio sumažinimas, energetikos sektoriuje išmetamas metano kiekis turėtų būti iki 2030 m. sumažintas apie 58 proc., palyginti su 2020 m.; (6)išmetamo metano kiekio mažinimas įtrauktas į Europos klimato teisės akte nustatytus Sąjungos ŠESD kiekio mažinimo tikslus iki 2030 m. ir į privalomus nacionalinius išmetamo kiekio mažinimo tikslus pagal Reglamentą (ES) 2018/842. Tačiau šiuo metu nėra Sąjungos lygmens teisinės sistemos, kurioje būtų nustatytos konkrečios priemonės, skirtos energetikos sektoriuje išmetamam antropogeninės kilmės metano kiekiui mažinti. Be to, nors Direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų apima dėl naftos ir dujų perdirbimo išmetamą metaną, ji neapima kitos energetikos sektoriaus veiklos; (7)tokiomis aplinkybėmis šis reglamentas turėtų būti taikomas dėl naftos ir iškastinių gamtinių dujų išteklių pradinės grandies žvalgymo ir gavybos, iškastinių gamtinių dujų surinkimo ir apdorojimo, dujų perdavimo, skirstymo, požeminių saugyklų ir suskystintų gamtinių dujų (SGD) terminalų, taip pat iš veikiančių požeminių ir atvirųjų anglių kasyklų ir iš uždarytų bei apleistų požeminių anglių kasyklų išmetamo metano kiekio mažinimui; (8)taisyklės dėl naftos, dujų ir anglių sektoriuose išmetamo metano kiekio tikslaus matavimo, duomenų teikimo ir tikrinimo, taip pat dėl to išmetamo kiekio mažinimo, įskaitant nuotėkio aptikimo ir remonto poreikio tyrimus ir dujų išleidimo bei fakelų deginimo apribojimus, turėtų turėti tinkamą Sąjungos teisinį pagrindą. Tokiu pagrindu turėtų būti nustatytos taisyklės siekiant didinti skaidrumą, susijusį su iškastinių išteklių energijos importu į Sąjungą, taip suteikiant geresnių paskatų plačiau įgyvendinti metano kiekio mažinimo sprendimus visame pasaulyje; (9)vykdant pareigas pagal šį reglamentą, tikriausiai bus reikalingos reguliuojamųjų operatorių investicijos, ir į su tokiomis investicijomis susijusias išlaidas turėtų būti atsižvelgiama nustatant taikytinus tarifus, laikantis efektyvumo principų; (10)kiekviena valstybė narė turėtų paskirti bent vieną kompetentingą instituciją, vykdančią priežiūrą, kad operatoriai faktiškai vykdytų šiame reglamente nustatytas pareigas, ir turėtų pranešti Komisijai apie tokį paskyrimą ir apie bet kokius vėlesnius susijusius pokyčius. Paskirtos kompetentingos institucijos turėtų visomis reikiamomis priemonėmis užtikrinti šiame reglamente nustatytų reikalavimų laikymąsi. Atsižvelgiant į tarpvalstybinį energetikos sektoriaus veiklos ir metano išmetimo pobūdį, kompetentingos institucijos turėtų bendradarbiauti tarpusavyje ir su Komisija. Tokiomis aplinkybėmis Komisija ir valstybių narių kompetentingos institucijos turėtų kartu sudaryti šį reglamentą taikančių viešųjų institucijų tinklą, kad būtų skatinamas glaudus bendradarbiavimas, sudarant reikiamus susitarimus keistis informacija ir geriausia patirtimi ir suteikiant galimybių konsultuotis; (11)siekiant užtikrinti sklandų ir efektyvų šiame reglamente nustatytų pareigų vykdymą, Komisija teikia paramą valstybėms narėms pagal techninės paramos priemonę, pagal poreikius teikiama specializuota technine kompetencija joms padėdama rengti ir įgyvendinti reformas, įskaitant tas, kuriomis skatinama mažinti energetikos sektoriuje išmetamą metano kiekį. Techninė parama apima, pavyzdžiui, administracinių gebėjimų stiprinimą, teisės aktų sistemų suderinimą ir dalijimąsi aktualia geriausia patirtimi; (12)operatoriai turėtų teikti kompetentingoms institucijoms visą reikiamą pagalbą, kad būtų užtikrintas jų užduočių atlikimas. Be to, operatoriai turėtų per kompetentingų institucijų nustatytą laikotarpį ar bet kokį kitą su kompetentingomis institucijomis suderintą laikotarpį imtis visų būtinų veiksmų, kurių nurodo imtis kompetentingos institucijos; (13)pagrindinė kompetentingoms institucijoms prieinama darbo priemonė turėtų būti patikrinimai, įskaitant dokumentų ir duomenų įrašų tikrinimą, išmetamo dujų kiekio matavimus ir patikras vietoje. Patikrinimai turėtų būti reguliariai atliekami, remiantis kompetentingų institucijų atliktu rizikos aplinkai įvertinimu. Be to, patikrinimai turėtų būti atliekami siekiant ištirti pagrįstus skundus ir reikalavimų neatitikties atvejus ir užtikrinti, kad reikiamų komponentų remontas arba keitimas būtų atliekamas laikantis šio reglamento. Nustačiusios šiurkštų šio reglamento reikalavimų pažeidimą, kompetentingos institucijos turėtų pateikti pranešimą dėl taisomųjų veiksmų, kurių turėtų imtis operatorius. Kompetentingos institucijos turėtų saugoti atliktų patikrinimų duomenų įrašus, o atitinkama informacija turėtų būti prieinama pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/4/EB; (14)atsižvelgiant į tai, kad kai kurie metano išmetimo šaltiniai yra arti miestų ar gyvenviečių, dėl šio reglamento pažeidimų nukentėję fiziniai arba juridiniai asmenys turėtų turėti galimybę kompetentingoms institucijoms pateikti tinkamai pagrįstus skundus. Skundų pateikėjai turėtų būti informuojami apie procedūros eigą ir apie priimamus sprendimus, ir per pagrįstą laikotarpį po skundo pateikimo jiems turėtų būti pateiktas galutinis sprendimas; (15)patikima tikrinimo sistema gali padidinti teikiamų duomenų patikimumą. Be to, dėl išmetamo metano kiekio matavimo detalumo lygio ir techninio sudėtingumo yra reikalinga tinkamai tikrinti operatorių ir kasyklų operatorių pateiktus išmetamo metano kiekio duomenis. Nors savarankiškas tikrinimas yra įmanomas, trečiosios šalies atliekamas tikrinimas garantuoja didesnį nepriklausomumą ir skaidrumą. Be to, tai suteikia galimybę naudotis nuosekliai suderinta įvairių sričių kompetencija ir specializacija, kuri gali būti prieinama ne visiems viešojo sektoriaus subjektams. Tikrintojai turėtų būti akredituoti akreditacijos įstaigų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008. Taigi, nepriklausomi akredituoti tikrintojai turėtų užtikrinti, kad operatorių ir kasyklų operatorių rengiamos išmetamo metano kiekio ataskaitos būtų tikslios ir atitiktų šiame reglamente nustatytus reikalavimus. Jie turėtų peržiūrėti išmetamo metano kieko ataskaitose pateiktus duomenis ir įvertinti jų patikimumą, įtikimumą ir tikslumą pagal nemokamus ir viešai prieinamus Europos ar tarptautinius standartus, kuriuos parengė nepriklausomos organizacijos ir kurių taikymą patvirtino Komisija. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl tokių Europos ar tarptautinių standartų įtraukimo ir jų taikymo nustatymo. Tikrintojai yra atskiri nuo kompetentingų institucijų ir turėtų būti nepriklausomi nuo operatorių ir kasyklų operatorių, o šie turėtų jiems suteikti visą pagalbą, reikalingą tikrinimo veiklai vykdyti arba palengvinti, visų pirma sudaryti sąlygas patekti į patalpas ir pateikti dokumentus ar duomenų įrašus; (16)informacija iš išmetamo metano kiekio ataskaitų, teikiamų kompetentingoms institucijoms, turėtų būti pateikiama Komisijai, kad Tarptautinis išmetamo metano kiekio stebėjimo centras (IMEO) galėtų atlikti jam pavedamą tikrinimo užduotį, visų pirma susijusią su duomenų agregavimo ir analizės metodikomis ir metodikų bei statistikos procesų, bendrovių naudojamų kiekybiniams išmetamo metano kiekio duomenims gauti, tikrinimu. Tuo tikslu taikomi pamatiniai kriterijai gali apimti Naftos ir dujų sektorių partnerystės dėl metano (OGMP) standartus ir rekomendacinius dokumentus. IMEO teikiama informacija turėtų būti viešai prieinama, ir Komisija turėtų naudotis tokia informacija siekdama ištaisyti bet kokius nustatytus išmetamo metano kiekio matavimo, jo duomenų teikimo ir tikrinimo trūkumus; (17)Tarptautinis išmetamo metano kiekio stebėjimo centras (IMEO) 2020 m. spalio mėn. įsteigtas Sąjungoje bendradarbiaujant su partnerėmis – Jungtinių Tautų aplinkos programa, Klimato ir švaraus oro koalicija ir Tarptautine energetikos agentūra, ir apie jo darbo pradžią paskelbta 2021 m. spalio mėn. vykusiame G20 aukščiausiojo lygio susitikime. IMEO pavestos užduotys rinkti, gretinti, tikrinti ir skelbti išmetamo antropogeninės kilmės metano kiekio duomenis pasauliniu lygmeniu. IMEO įeina į Jungtinių Tautų aplinkos programą, pagal kurią su Europos Sąjunga sudarytas susitarimo memorandumas. IMEO vaidmuo yra itin svarbus tikrinant energetikos sektoriuje išmetamo metano kiekio duomenis, ir reikėtų užmegzti atitinkamus ryšius siekiant jam patikėti tikrinimo užduotis. Kadangi IMEO nėra Sąjungos institucija ir jam netaikoma Sąjungos teisė, itin svarbu numatyti, kad IMEO imtųsi tinkamų priemonių Sąjungos ir jos valstybių narių interesų apsaugai užtikrinti; (18)Sąjunga, kaip Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) ir Paryžiaus susitarimo šalis, privalo kasmet teikti išmetamo antropogeninės kilmės ŠESD kiekio apskaitos ataskaitą, kuri yra valstybių narių nacionalinės ŠESD apskaitos duomenų suvestinė ataskaita, parengta pagal Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) pripažintas gerosios praktikos metodikas; (19)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/1999 reikalaujama, kad valstybės narės Komisijai pateiktų ŠESD apskaitos duomenis ir praneštų apie savo nacionalines prognozes. Pagal Reglamento (ES) 2018/1999 17 straipsnio 2 dalį ataskaitos turi būti teikiamos naudojantis UNFCCC ataskaitų teikimo gairėmis ir dažnai jos yra grindžiamos numatytaisiais išmetamųjų teršalų faktoriais, o ne tiesioginiais šaltinio lygmens matavimais, todėl lieka su išmetamų teršalų kilme, išmetimo dažnumu ir mastu susijusio neapibrėžtumo;

(20)valstybių duomenys, pranešami ataskaitose pagal UNFCCC ataskaitų teikimo nuostatas, yra teikiami UNFCCC sekretoriatui laikantis kelių duomenų teikimo pakopų sistemos pagal IPCC gaires. Šiomis aplinkybėmis IPCC paprastai siūlo naudoti aukštesnės pakopos metodus tiems išmetimo šaltiniams, kurie dėl susijusių absoliučiųjų dydžių, tendencijų ar neapibrėžties daro reikšmingą įtaką bendrai valstybės ŠESD apskaitai; (21)pakopa šiuo atžvilgiu reiškia tam tikrą metodikos sudėtingumo lygį. Yra trys galimos pakopos. Pagal pirmos pakopos metodus paprastai naudojami IPCC numatytieji išmetamųjų teršalų faktoriai ir jiems reikia pačių paprasčiausių, mažiausiai išskaidytų veiklos duomenų. Aukštesnėse pakopose paprastai naudojami sudėtingesni metodai ir savitieji šaltinio, technologijos, regiono arba valstybės išmetamųjų teršalų faktoriai, kurie dažnai yra nustatyti remiantis matavimais, ir jiems paprastai yra reikalingi labiau išskaidyti veiklos duomenys. Konkrečiai antroje pakopoje reikia naudoti ne numatytuosius, o savituosius valstybės išmetamųjų teršalų faktorius, o trečioje pakopoje yra reikalingi konkrečių gamybinių įrenginių duomenys arba matavimai ir atliekamas nuodugnus vertinimas „iš apačios į viršų“ pagal šaltinio tipą atskiro gamybinio objekto lygmeniu. Pereinant nuo pirmos iki trečios pakopos, išmetamo metano kiekio matavimo tikslumas didėja; (22)valstybės narės laikosi skirtingos praktikos dėl to, pagal kurią pakopą jos praneša energetikos sektoriuje išmetamo metano kiekio duomenis ataskaitose pagal UNFCCC. Antros pakopos duomenų apie didelius išmetimo šaltinius teikimas atitinka IPCC ataskaitų teikimo gaires, nes antra pakopa laikoma aukštesnio lygio metodu. Taigi, energetikos sektoriuje išmetamo metano kiekio apskaičiavimo metodikos ir duomenų teikimas skiriasi įvairiose valstybėse narėse, o keliose valstybėse narėse vis dar labai dažnai teikiami žemiausios – pirmos – pakopos duomenys apie metano išmetimą, susijusį su anglimis, dujomis ir nafta; (23)šiuo metu daugelyje valstybių pagrindinė veiksmų kryptis siekiant nustatyti ir mažinti išmetamą metano kiekį vis dar yra savanoriškos sektoriaus iniciatyvos. Svarbi energetikos sektoriaus iniciatyva yra Naftos ir dujų sektorių partnerystė dėl metano (Oil and Gas Methane Partnership, OGMP) – 2014 m. Jungtinių Tautų aplinkos programos (UNEP) ir Klimato ir švaraus oro koalicijos (CCAC) pradėta savanoriška iniciatyva dėl išmetamo metano kiekio matavimo ir duomenų teikimo; šios iniciatyvos valdyboje dalyvauja ir Komisijos atstovai. OGMP pagrindinis tikslas yra nustatyti geriausią praktiką siekiant didinti pasaulinio lygmens informacijos prieinamumą išmetamo metano kiekio nustatymo ir valdymo klausimais, taip pat skatinti imtis priemonių išmetamam metano kiekiui sumažinti. Prie OGMP prisijungė jau daugiau kaip 60 bendrovių, kurioms tenka 30 proc. pasaulio naftos ir dujų gavybos ir turto penkiuose žemynuose. OGMP standartų ir metodikų rengimo darbe dalyvauja valstybių valdžios institucijos, pilietinė visuomenė ir verslo sektorius. OGMP 2.0 sistema yra naujausia dinamiško išmetamam metanui taikomo standarto versija ir ji gali būti tinkamas pagrindas išmetamo metano kiekio standartams, grindžiamiems patikimomis moksliškai nustatytomis normomis, rengti; (24)šiomis aplinkybėmis būtina tobulinti teikiamų išmetamo metano kiekio duomenų (be kita ko, dėl pagrindinių su Sąjungoje gaminama ir suvartojama energija susijusių metano išmetimo šaltinių) matavimus ir gerinti jų kokybę. Be to, turėtų būti užtikrinamas šaltinio lygmens duomenų prieinamumas ir patikimas išmetamo kiekio nustatymas, taip didinant teikiamų duomenų patikimumą ir galimybes imtis tinkamų išmetamo kiekio mažinimo priemonių; (25)kad matavimas ir duomenų teikimas būtų veiksmingas, naftos ir dujų bendrovėms turėtų būti privaloma išmatuoti ir pranešti išmetamus metano kiekius pagal šaltinį ir pateikti valstybėms narėms agreguotus duomenis, kad valstybės narės galėtų padidinti savo apskaitos ataskaitų tikslumą. Be to, būtina atlikti veiksmingą bendrovių pateiktų duomenų tikrinimą ir, siekiant iki minimumo sumažinti administracinę naštą operatoriams, duomenys turėtų būti teikiami kasmet; (26)šiame reglamente OGMP 2.0 sistema remiamasi tiek, kiek ji atitinka 24 ir 25 konstatuojamosiose dalyse nurodytus kriterijus, siekiant padėti rinkti patikimus ir tvarius duomenis, kurie sudarytų pakankamą pagrindą išmetamo metano kiekio stebėsenai vykdyti, ir kad prireikus būtų galima imtis papildomų veiksmų siekiant toliau mažinti išmetamą metano kiekį; (27)OGMP 2.0 sistemoje yra penki duomenų teikimo lygiai. Šaltinio lygmens duomenys pradedami teikti nuo trečio lygio, kuris laikomas panašiu į UNFCCC sistemos trečią pakopą. Pagal tą lygį leidžiama naudoti bendruosius išmetamųjų teršalų faktorius. Teikiant OGMP 2.0 sistemos ketvirto lygio duomenis būtina atlikti tiesioginius iš šaltinio išmetamo metano kiekio matavimus. Pagal šį lygį leidžiama naudoti savituosius išmetamųjų teršalų faktorius. Teikiant OGMP 2.0 sistemos penkto lygio duomenis būtini papildomi matavimo veiklos vietos lygmeniu duomenys. Be to, OGMP 2.0 sistemoje reikalaujama, kad bendrovės per trejus metus nuo prisijungimo prie OGMP 2.0 sistemos pateiktų eksploatuojamo turto, o per penkerius metus – neeksploatuojamo turto duomenis apie tiesiogiai išmatuotus išmetamo metano kiekius. Remiantis OGMP 2.0 sistemos požiūriu į šaltinio lygmens duomenų teikimą ir atsižvelgiant į tai, kad daug Sąjungos bendrovių jau prisijungė prie OGMP 2.0 sistemos 2021 m., iš Sąjungos operatorių turėtų būti reikalaujama per 24 mėnesius pateikti eksploatuojamo turto, o per 36 mėnesius – neeksploatuojamo turto duomenis apie tiesiogiai išmatuotą iš šaltinio išmetamą metano kiekį. Kartu su išmetamo metano kiekio nustatymu šaltinio lygmeniu atliekamas jo nustatymas veiklos vietos lygmeniu teikia galimybę įvertinti, patikrinti ir sugretinti šaltinio lygmeniu apskaičiuotus kiekius, agreguotus pagal veiklos vietą, ir tai didina teikiamų išmetamo metano kiekio duomenų patikimumą. Šiame reglamente, kaip ir OGMP 2.0 sistemoje, reikalaujama šaltinio lygmens matavimo duomenis sugretinti su matavimo veiklos vietos lygmeniu duomenimis; (28)Sąjungos ŠESD apskaitos duomenimis, daugiau kaip pusė viso tiesiogiai energetikos sektoriuje išmetamo metano kiekio susidaro dėl nenumatyto teršalų išsiskyrimo į atmosferą. Naftos ir dujų sektoriuje toks išmetimas sudaro didžiausią išmetamo metano kiekio dalį; (29)nenumatytas metano išsiskyrimas į atmosferą gali įvykti atliekant gręžimo ir žaliavų išgavimo darbus, taip pat apdorojant ir laikant produkciją, ją perduodant ir skirstant galutiniams vartotojams. Metanas gali išsiskirti ir iš neveikiančių naftos ar dujų gręžinių. Metano išmetama ir dėl techninės įrangos komponentų (pvz., sandūrų, jungių ar vožtuvų) trūkumų ar dėl įprasto jų nusidėvėjimo arba iš pažeistų komponentų, pavyzdžiui, avarijos atveju. Nuotėkis taip pat gali įvykti per korozijos ar kitaip pažeistų slėginių įrenginių sieneles; (30)nors metano dujų išleidimas paprastai yra atliekamas tikslingai, vykdant tam tikrus procesus ar veiklą ir naudojant tam skirtus įtaisus, jis gali būti ir nenumatytas, pavyzdžiui, įrangos trikties atveju; (31)siekiant mažinti dėl to išmetamo metano kiekį, operatoriai turėtų visomis jiems prieinamomis priemonėmis iki minimumo sumažinti savo veikloje išmetamo metano kiekį; (32)konkrečiau tariant, dėl nuotėkių išmetamas metano kiekis dažniausiai mažinamas atliekant metano nuotėkio aptikimo ir remonto poreikio tyrimus, per kuriuos siekiama nustatyti tokius nuotėkius ir juos pašalinti atliekant remontą. Todėl operatoriai turėtų atlikti bent periodinius nuotėkio aptikimo ir remonto poreikio tyrimus, ir juos atliekant taip pat turėtų būti patikrinti įrangos komponentai, naudojami metanui išleisti, siekiant nustatyti, ar nėra nenumatyto metano išleidimo; (33)tuo tikslu turėtų būti nustatytas suderintas metodas siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visiems operatoriams Sąjungoje. Tas metodas turėtų apimti būtinuosius reikalavimus dėl nuotėkio aptikimo ir remonto poreikio tyrimų, kartu paliekant valstybėms narėms ir operatoriams pakankamai lankstumo. Tai itin svarbu, kad būtų galima diegti inovacijas ir kurti naujas nuotėkio aptikimo ir remonto technologijas bei metodus, taigi būtų išvengta aplinkos apsaugai nenaudingo susisaistymo su konkrečia technologija. Toliau kuriama vis naujų technologijų ir aptikimo metodų, ir valstybės narės turėtų skatinti inovacijas šiame sektoriuje, kad būtų galima rinktis tiksliausius ir ekonomiškai efektyviausius metodus; (34)nuotėkio aptikimo ir remonto poreikio tyrimų prievolės turėtų atitikti tam tikrą gerąją praktiką. Nuotėkio aptikimo ir remonto poreikio tyrimų pagrindinis tikslas turėtų būti surasti ir pašalinti nuotėkius, o ne kiekybiškai nustatyti jų dydį, o tose srityse, kuriose nuotėkio rizika didesnė, tikrinimai turėtų būti atliekami dažniau; tokių tyrimų dažnis turėtų priklausyti ne tik nuo poreikio suremontuoti komponentus, iš kurių išsiskiriantis metanas viršija metano išmetimo slenkstinę vertę, bet ir nuo svarbių veiklos aspektų, atsižvelgiant į saugos riziką. Todėl tais atvejais, kai yra nustatoma didesnė saugos rizika arba didesnė metano nutekėjimo rizika, kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę rekomenduoti dažniau atlikti atitinkamų komponentų tyrimus; visi bet kokio dydžio nuotėkiai turėtų būti užfiksuojami ir stebimi, nes mažas nuotėkis gali virsti didesniu nuotėkiu; nuotėkiui pašalinti atlikus remontą turėtų būti patvirtinta, kad jis atliktas veiksmingai; kad būtų galima naudoti būsimas, pažangesnes išmetamo metano aptikimo technologijas, turėtų būti nustatyta metano nuotėkio dydžio slenkstinė riba, nuo kurios privaloma atlikti remontą, kartu leidžiant operatoriams pasirinkti naudojamą aptikimo įrangą. Kai tikslinga, pagal šį reglamentą gali būti naudojama nepertraukiamoji stebėsena; (35)dujų išleidimu vadinamas nesudegusio metano išleidimas į atmosferą, kuris gali būti tikslinis, atliekamas vykdant tam tikrus procesus ar veiklą arba naudojant tam skirtus įtaisus, arba nenumatytas, įvykstantis dėl įrangos trikties. Atsižvelgiant į didelį poveikį išmetamų ŠESD kiekiui, dujų išleidimą reikėtų uždrausti, paliekant galimybę jį atlikti tik dėl ekstremaliosios situacijos, įrangos trikties ar tam tikrų nustatytų įvykių, kai neišvengiamai reikia išleisti dujas; (36)fakelų deginimas yra kontroliuojamas metano deginimas, atliekamas jam pašalinti naudojant specialų tokio deginimo įtaisą. Fakelų deginimas vykdant įprastą naftos ar iškastinių gamtinių dujų gavybą ir neturint pakankamų infrastruktūros pajėgumų ar palankių geologinių sąlygų, kad būtų galima įleisti metaną atgal į gręžinį, panaudoti jį vietoje arba tiekti jį rinkai, laikomas įprastiniu fakelų deginimu. Įprastinis fakelų deginimas turėtų būti uždraustas. Fakelų deginimas turėtų būti leistinas tik kai tai yra vienintelė alternatyva dujų išleidimui ir kai dujų išleidimas nėra uždraustas. Dujų išleidimas labiau kenkia aplinkai negu fakelų deginimas, nes išleidžiamose dujose paprastai yra didelis metano kiekis, o fakelais deginamas metanas oksiduojasi virsdamas anglies dioksidu; (37)naudojant fakelų deginimą kaip dujų išleidimo alternatyvą, reikia, kad metanas fakelais būtų sudeginamas efektyviai. Dėl šios priežasties taip pat turėtų būti nustatytas deginimo efektyvumo reikalavimas tais atvejais, kai fakelų deginimas yra leistinas. Taip pat turėtų būti reikalaujama naudoti budėjimo degiklius, kurie įsidega patikimiau, nes jiems nedaro poveikio vėjas; (38)metano įleidimui atgal į gręžinį, naudojimui vietoje arba tiekimui į rinką visada turėtų būti teikiama pirmenybė prieš fakelų deginimą, taigi ir prieš dujų išleidimą. Dujų išleidimą atliekantys operatoriai turėtų pateikti kompetentingoms institucijoms įrodymą, kad metano nebuvo įmanoma nei įleisti atgal į gręžinį, nei sunaudoti vietoje ar tiekti rinkai, nei sudeginti fakelais, o fakelus deginantys operatoriai turėtų pateikti kompetentingoms institucijoms įrodymą, kad nebuvo įmanoma metano įleisti atgal į gręžinį, naudoti vietoje ar tiekti rinkai; (39)operatoriai turėtų nedelsdami pranešti kompetentingoms institucijoms apie svarbius dujų išleidimo ir fakelų deginimo įvykius ir turėtų pateikti išsamesnes visų tokių įvykių ataskaitas. Jie taip pat turėtų užtikrinti, kad naudojama įranga ir įtaisai atitiktų Sąjungos teisėje nustatytus standartus;

(40)dėl metano išmetimo iš neveikiančių naftos ir dujų gręžinių kyla rizika visuomenės sveikatai, saugai ir aplinkai. Todėl stebėsenos ir duomenų teikimo prievolės turėtų būti toliau taikomos ir turėtų būti regeneruota ir išvalyta tų gręžinių ir gręžviečių aplinka. Tokiais atvejais pagrindinį vaidmenį turėtų atlikti valstybės narės, visų pirma rengdamos inventorinius aprašus ir išmetamo metano kiekio mažinimo planus; (41)ES ŠESD apskaitos duomenimis, anglių kasyklos yra didžiausias atskiras metano išmetimo šaltinis Sąjungos energetikos sektoriuje. 2019 m. anglių sektoriaus tiesiogiai išmetamas metano kiekis sudarė 31 proc. viso išmetamo metano kiekio – jis beveik prilygo iškastinių gamtinių dujų ir naftos sektorių bendrai procentinei tiesiogiai išmetamo metano kiekio daliai (33 proc.); (42)šiuo metu nėra konkrečių visos Sąjungos taisyklių dėl anglių sektoriuje išmetamo metano kiekio ribojimo, nors yra daug prieinamų tokio metano išmetimo mažinimo technologijų. Nėra Sąjungos ar tarptautinio stebėsenos, duomenų teikimo ir tikrinimo standarto, skirto konkrečiai anglių sektoriui. Sąjungoje anglių pramonės išmetamo metano kiekio duomenys įeina į valstybių narių išmetamo ŠESD kiekio ataskaitas, o požeminių kasyklų duomenys taip pat įtraukiami į Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registrą, sukurtą Reglamentu (EB) Nr. 166/2006; (43)metano išmetimas visų pirma siejamas su požeminės kasybos veikla, tiek veikiančiose, tiek apleistose kasyklose. Veikiančiose požeminėse kasyklose metano koncentracija ore nuolat kontroliuojama, nes tai yra sveikatos ir saugos rizikos veiksnys. Požeminėse anglių kasyklose didžioji dalis metano išmetama per naudojamas ventiliacijos ir drenažo arba degazavimo sistemas – tai du pagrindiniai būdai metano koncentracijai kasyklos ortakiuose mažinti; (44)sustabdžius gavybos veiklą, iš uždarytos arba apleistos kasyklos toliau išsiskiria metanas, vadinamas apleistų kasyklų metanu. Toks metanas paprastai išmetamas iš aiškių taškinių šaltinių, tokių kaip ventiliacijos šachtos ar slėgio mažinimo angos. Didinant klimato srities užmojus ir energijos gamyboje pereinant prie mažesnio anglies dioksido pėdsako energijos šaltinių, Sąjungoje iš apleistų kasyklų išmetamo metano kiekis gali didėti. Vertinama, kad net po dešimties metų nuo kasybos darbų pabaigos iš neužtvindytų kasyklų toliau išsiskiria metanas, kurio kiekis siekia apie 40 proc. kiekio, užfiksuoto kasyklos uždarymo metu. Be to, iš apleistų kasyklų išmetamo metano tvarkymas tebėra nenuoseklus dėl visoje ES esančių skirtingų nuosavybės ir eksploatavimo teisių. Todėl valstybės narės turėtų sudaryti uždarytų ir apleistų anglių kasybos objektų turto inventorinius aprašus, ir tada jos arba nustatytos atsakingosios šalys privalėtų įrengti įtaisus išmetamam metano kiekiui matuoti; (45)Sąjungoje veikiančiose atvirosiose anglių kasyklose yra išgaunamas lignitas ir išmetama mažiau metano negu požeminėse anglių kasyklose. Sąjungos ŠESD apskaitos duomenimis, 2019 m. iš veikusių atvirųjų anglių kasyklų išmesta 166 kilotonos (kt) metano, o iš požeminių anglių kasyklų – 828 kt metano. Iš atvirųjų anglių kasyklų išmetamo metano kiekio matavimas yra sudėtingas dėl tokių kasyklų išsidėstymo dideliame plote. Dėl šios priežasties, nors ir yra technologijų, iš atvirųjų kasyklų išmetamas metano kiekis matuojamas retai. Iš atvirųjų kasyklų išmetamo metano kiekis gali būti nustatomas naudojant savituosius anglių baseinų išmetamųjų teršalų faktorius, o dar tiksliau – savituosius kasyklos arba anglių telkinio išmetamųjų teršalų faktorius, nes anglių baseinuose yra telkinių, kuriuose metano kiekis skiriasi. Išmetamųjų teršalų faktoriai gali būti nustatomi išmatuojant klodo, kurio ėminiai paimami iš žvalgomųjų gręžinių kernų, dujų kiekį. Todėl kasyklų operatoriai turėtų atlikti atvirosiose anglių kasyklose išmetamo metano kiekio matavimus naudodami tokius išmetamųjų teršalų faktorius; (46)todėl kasyklų operatoriai turėtų atlikti iš požeminių anglių kasyklų ventiliacijos šachtų išmetamo metano nepertraukiamąjį matavimą ir kiekio nustatymą, taip pat drenažinėse išleidžiamo ir fakelais sudeginamo metano kiekio nepertraukiamąjį matavimą, o dėl atvirųjų anglių kasyklų turėtų naudoti savituosius išmetamųjų teršalų faktorius. Jie turėtų pateikti tuos duomenis kompetentingoms institucijoms; (47)sumažinti išmetamą metano kiekį šiuo metu labiausiai galima požeminėse veikiančiose ir uždarytose arba apleistose anglių kasyklose. Iš veikiančių ir uždarytų ar apleistų atvirųjų kasyklų išmetamo metano kiekio veiksmingo mažinimo galimybės šiuo metu yra ribotos dėl technologinių priežasčių. Tačiau, siekiant remti būsimus tokio išmetamo metano kiekio mažinimo technologijų mokslinius tyrimus ir plėtrą, turėtų būti vykdoma efektyvi ir išsami tokio metano išmetimo masto stebėsena, duomenų teikimas ir tikrinimas; (48)požeminės kasyklos yra energinių anglių arba koksinių anglių kasyklos. Energinės akmens anglys daugiausia naudojamos kaip energijos šaltinis, o koksinės anglys – kaip kuras ir reagentas plieno gamyboje. Išmetamo metano kiekio matavimo, duomenų teikimo ir tikrinimo reikalavimai turėtų būti taikomi ir koksinių anglių, ir energinių anglių kasykloms; (49)veikiančiose požeminėse anglių kasyklose išmetamo metano kiekio mažinimas turėtų būti įvykdytas laipsniškai nutraukiant dujų išleidimą ir fakelų deginimą. Uždarytų arba apleistų požeminių anglių kasyklų užtvindymas gali sustabdyti metano išmetimą, tačiau tai nėra sistemingai daroma ir tai kelia tam tikrą riziką aplinkai. Dujų išleidimas ir fakelų deginimas šiose kasyklose taip pat turėtų būti laipsniškai nutrauktas. Dėl galimybių ribotumo, kurį lemia geologinės aplinkos sąlygos, ir dėl aplinkosauginių aspektų neįmanoma rasti vieno visais atvejais tinkamo sprendimo iš apleistų požeminių anglių kasyklų išmetamam metano kiekiui mažinti, todėl valstybės narės turėtų parengti savus išmetamo metano kiekio mažinimo planus, atsižvelgdamos į minėtus suvaržymus ir į apleistų kasyklų metano kiekio mažinimo technines galimybes; (50)po Komisijos pateikto pasiūlymo Taryba 2021 m. birželio 28 d. priėmė naują Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo teisinį pagrindą, pagal kurį numatoma remti mokslinius tyrimus ir inovacijas, siekiant pritaikyti pagal naują paskirtį naudoti anksčiau veikusias anglių kasyklas arba uždaromas anglių kasyklas ir susijusią infrastruktūrą, taip siekiant bendrojo tikslo laipsniškai atsisakyti akmens anglių ir laikantis Teisingos pertvarkos mechanizmo. Tokiomis aplinkybėmis vienas pagrindinių tikslų pagal naująją Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo programą ateinančiais metais bus iki minimumo sumažinti pertvarkomų anglių kasyklų poveikį aplinkai, ypač susijusį su metano išmetimu; (51)Sąjunga yra priklausoma nuo importo: importuojama 70 proc. joje suvartojamų akmens anglių, 97 proc. joje suvartojamos naftos ir 90 proc. joje suvartojamų iškastinių gamtinių dujų. Neturima tikslių žinių apie metano išmetimo, susijusio su Sąjungoje suvartojama iškastinių išteklių energija, tačiau vykstančio trečiosiose valstybėse, mastą, kilmės šaltinius ar pobūdį; (52)išmetamo metano sukeliamas visuotinio atšilimo efektas yra tarpvalstybinio masto problema. Nors kai kurios valstybės, gaminančios energiją iš iškastinių išteklių, pradeda vidaus priemonėmis mažinti savo energetikos sektoriuose išmetamą metano kiekį, daugeliui eksportuotojų netaikomas joks susijęs reguliavimas jų atitinkamose vidaus rinkose. Tokiems operatoriams reikia aiškių paskatų, kad jie imtųsi veiksmų dėl savo išmetamo metano, todėl skaidri informacija apie išmetamą metano kiekį turėtų būti prieinama rinkoms; (53)šiuo metu trūksta tikslių (UNFCCC trečios pakopos ar lygiaverčių) duomenų apie metano išmetimą tarptautiniu mastu. Daugelis iškastinius energijos išteklius eksportuojančių valstybių iki šiol dar nepateikė išsamių apskaitos duomenų pagal UNFCCC. Tuo pat metu yra įrodymų, kad visame pasaulyje dėl naftos ir dujų gavybos veiklos išmetamas metano kiekis per paskutinius 20 metų labai padidėjo – nuo 65 iki 80 Mt per metus; (54)kaip paskelbta Komunikate dėl išmetamo metano kiekio mažinimo ES strategijos, Sąjunga įsipareigoja bendradarbiauti su savo partneriais energetikos srityje ir su kitomis didžiosiomis iškastinių išteklių energiją importuojančiomis valstybėmis sprendžiant metano išmetimo problemą visame pasaulyje. Diplomatija energetikos srityje dėl išmetamo metano jau davė svarbių rezultatų. 2021 m. rugsėjo mėn. Sąjunga ir Jungtinės Amerikos Valstijos pranešė apie ketinimus prisiimti pasaulinį įsipareigojimą dėl metano – tai politinis įsipareigojimas iki 2030 m. sumažinti pasaulyje išmetamo metano kiekį 30 proc. (atskaitos tašku laikant 2020 m. lygius); šis įsipareigojimas galiausiai prisiimtas 2021 m. lapkričio mėn. Glazge vykusioje Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijoje (COP 26). Prie to prisidėti įsipareigojo daugiau kaip šimtas valstybių, kuriose išmetamas metanas sudaro beveik pusę viso pasaulyje išmetamo antropogeninės kilmės metano kiekio. Pasaulinis įsipareigojimas dėl metano apima pasižadėjimą pradėti išmetamą metano kiekį nustatyti pagal geriausias turimas apskaitos metodikas, ypač daug dėmesio skiriant dideliems išmetimo šaltiniams. (55)be to, Tarptautinis išmetamo metano kiekio stebėjimo centras (IMEO) atliks reikšmingą ir vadovaujamąjį vaidmenį didinant skaidrumą, susijusį su pasaulio energetikos sektoriuje išmetamu metanu. Taryba savo 2021 m. sausio mėn. išvadose dėl diplomatijos klimato ir energetikos srityse pritarė IMEO įsteigimui; (56)Komisija bendradarbiaus su IMEO rengiant metano susidarymo indeksą, kaip aiškiai nurodyta Komunikate dėl išmetamo metano kiekio mažinimo ES strategijos. Jame būtų pateikiami duomenys apie išmetamą metaną iš įvairių iškastinių energijos šaltinių visame pasaulyje (be kita ko, remiantis šaltinio lygmeniu atliekamais įvertinimais ir matavimais ir stebėsena iš oro ar iš palydovų), kad iškastinių išteklių energijos pirkėjai galėtų priimti pagrįstus pirkimo sprendimus, remdamiesi duomenimis apie metano išmetimą dėl iškastinių energijos išteklių; (57)tęsdama savo sėkmingą diplomatinį darbą, kuriuo siekia realizuoti tokius pasaulinius įsipareigojimus, Sąjunga kartu toliau skatina labai sumažinti išmetamą metano kiekį visame pasaulyje ir visų pirma tose valstybėse, kurios Sąjungai tiekia iškastinių išteklių energiją; (58)todėl iš importuotojų, į Sąjungą importuojančių iškastinių išteklių energiją, turėtų būti reikalaujama teikti valstybėms narėms informaciją apie su išmetamo metano kiekio matavimu, duomenų teikimu ir mažinimu susijusias priemones, kurių imasi eksportuotojai, visų pirma, reguliavimo arba savanoriškų priemonių taikymą jų išmetamam metano kiekiui kontroliuoti, įskaitant tokias priemones kaip nuotėkio aptikimo ir remonto poreikio tyrimai arba dujų išleidimo ir fakelų deginimo kontrolės ir ribojimo priemonės. Matavimo ir duomenų teikimo lygiai, nustatomi importuotojams taikomuose informacijos reikalavimuose, atitinka tuos lygius, kurie bus privalomi Sąjungos operatoriams pagal šį reglamentą, kaip išdėstyta 24–26 ir 46 konstatuojamosiose dalyse. Toks informacijos apie metano išmetimo kontrolės priemones reikalavimas nesudaro didesnės naštos negu atitinkami reikalavimai Sąjungos operatoriams; (59)valstybės narės turėtų perduoti tą informaciją Komisijai. Remiantis ta informacija, Sąjungoje turėtų būti sukurta ir tvarkoma iškastinių išteklių energijos importo į Sąjungą skaidrumui skirta duomenų bazė, kurioje būtų pateikiami išsamūs duomenys, ar eksportuojančios bendrovės yra prisijungusios prie Naftos ir dujų sektorių partnerystės dėl metano (OGMP) (naftos ir dujų bendrovių atveju) ir ar jos laikosi lygiaverčio, tarptautiniu mastu arba Sąjungoje pripažinto standarto (anglių pramonės bendrovių atveju), jei toks standartas bus nustatytas. Tokia informacija turėtų parodyti eksportuojančių valstybių bendrovių įsipareigojimus dėl savo išmetamo metano kiekio matavimo, duomenų teikimo ir tikrinimo pagal UNFCCC trečios pakopos duomenų teikimo metodus. Tokia skaidrumui skirta duomenų bazė būtų informacijos šaltinis iškastinių išteklių energiją į Sąjungą importuojantiems importuotojams, priimantiems pirkimo sprendimus, taip pat kitiems suinteresuotiesiems subjektams ir visuomenei. Tokioje skaidrumui skirtoje duomenų bazėje taip pat turėtų būti parodytos Sąjungos bendrovių ir iškastinių išteklių energiją į Sąjungą eksportuojančių bendrovių pastangos matuoti savo išmetamą metano kiekį, teikti jo duomenis ir jį mažinti. Į ją taip pat turėtų būti įtraukta informacija apie metano kiekio matavimo, duomenų teikimo ir išmetamo kiekio mažinimo reguliavimo veiksmus valstybėse, kuriose gaminama energija iš iškastinių išteklių;

(60)be to, Sąjunga turėtų sukurti pasaulinę taršos metanu stebėsenos priemonę, kuri teiktų informacijos apie daug metano išmetančių šaltinių sukeliamos taršos mastą bei dažnumą ir jų vietą. Taip turėtų būti toliau skatinama siekti realių ir įrodymais pagrįstų rezultatų, Sąjungos bendrovėms ir iškastinių išteklių energiją į Sąjungą tiekiančioms bendrovėms įgyvendinant metano išmetimo reguliavimo reikalavimus ir veiksmingus išmetamo kiekio mažinimo veiksmus. Tokia priemone turėtų būti telkiami duomenys, gauti iš kelių sertifikuotų duomenų ir paslaugų teikėjų, įskaitant ES kosmoso programos „Copernicus“ komponentą ir Tarptautinį išmetamo metano kiekio stebėjimo centrą (IMEO). Ši priemonė turėtų suteikti informacijos Komisijai palaikant dvišalius dialogus su atitinkamomis valstybėmis, siekiant svarstyti įvairius numatomus išmetamo metano kiekio mažinimo politikos ir priemonių scenarijus; (61)58–60 konstatuojamosiose dalyse nurodytomis priemonėmis kartu turėtų būti didinamas skaidrumas pirkėjams, kad jie galėtų priimti pagrįstus sprendimus dėl tiekimo šaltinių, ir turėtų būti gerinamos galimybės plačiau įgyvendinti išmetamo metano kiekio mažinimo sprendimus visame pasaulyje. Be to, tos priemonės turėtų suteikti papildomų paskatų tarptautinėms bendrovėms pradėti laikytis tarptautinių išmetamo metano kiekio matavimo ir duomenų teikimo standartų (pvz., OGMP) arba pradėti taikyti veiksmingas išmetamo kiekio matavimo, duomenų teikimo ir mažinimo priemones. Šios priemonės kuriamos kaip laipsniško importui taikomų priemonių griežtinimo pagrindas. Todėl Komisija turėtų būti įgaliota iš dalies keisti arba papildyti importuotojams taikomus duomenų teikimo reikalavimus. Be to, Komisija turėtų įvertinti tų priemonių įgyvendinimą ir, jeigu atrodys tikslinga, teikti pasiūlymus dėl peržiūros siekiant nustatyti griežtesnes priemones importuotojams ir įsitikinti, kad trečiosiose valstybėse narėse taikomos panašaus veiksmingumo lygio priemonės išmetamam metano kiekiui stebėti, pranešti, tikrinti ir mažinti. Atliekant šį vertinimą reikėtų atsižvelgti į IMEO atliekamą darbą, įskaitant metano susidarymo indeksą, skaidrumui skirtą duomenų bazę ir pasaulinę taršos metanu stebėsenos priemonę. Jeigu Komisija manytų, kad yra tikslinga griežtinti importui taikomas priemones, būtų itin svarbu, kad Komisija per savo parengiamąjį darbą tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultavimąsi su atitinkamomis trečiosiomis valstybėmis; (62)valstybės narės turėtų užtikrinti, kad už šio reglamento pažeidimus būtų taikomos veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios sankcijos, galinčios apimti baudų ir periodinių baudų skyrimą, ir turėtų imtis visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad tos sankcijos būtų įgyvendinamos. Kad sankcijos turėtų reikšmingą atgrasomąjį poveikį, jos turėtų būti tinkamos atsižvelgiant į pažeidimo pobūdį, galimą naudą atitinkamam operatoriui ir aplinkai daromos žalos pobūdį ir dydį. Skiriant sankcijas derėtų tinkamai atsižvelgti į atitinkamo pažeidimo pobūdį, sunkumą ir trukmę. Sankcijos turėtų būti skiriamos proporcingai ir laikantis Sąjungos ir nacionalinės teisės, įskaitant taikytinas procedūrines apsaugos priemones ir Pagrindinių teisių chartijos principus; (63)siekiant užtikrinti didesnį nuoseklumą, turėtų būti pateiktas atitinkamų rūšių pažeidimų, už kuriuos turėtų būti skiriamos sankcijos, sąrašas. Siekiant padėti nuosekliau taikyti sankcijas, turėtų būti nustatyti neišsamūs ir orientaciniai bendri sankcijų taikymo kriterijai. Sankcijų atgrasomąjį poveikį turėtų sustiprinti tai, kad gali būti skelbiama su valstybių narių skirtomis sankcijomis susijusi informacija, laikantis duomenų apsaugos reikalavimų, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) 2016/679 ir (ES) 2018/1725; (64)dėl nuostatų, kuriose reikalaujama nustatant tarifus atsižvelgti į reguliuojamųjų operatorių investicijas, turėtų būti iš dalies pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/942, pavedant Europos Sąjungos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai (ACER) užduotį pateikti prieinamą rodiklių ir susijusių atskaitos verčių rinkinį, kad būtų galima palyginti palyginamų projektų investicines vieneto išlaidas, susijusias su išmetamo metano kiekio matavimu, duomenų teikimu ir mažinimu; (65)siekiant nustatyti dujų išleidimo ir fakelų deginimo koksinių anglių kasyklose laipsniško nutraukimo proceso elementus, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant metano dujų išleidimo iš koksinių anglių kasyklų ventiliacijos šachtų apribojimus. Be to, kad būtų galima, jei reikės, reikalauti papildomos informacijos iš importuotojų, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nuostatomis, kuriomis iš dalies keičiami arba papildomi informacijos, kurią turi teikti importuotojai, reikalavimai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; (66)siekiant užtikrinti vienodas įgyvendinimo sąlygas, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 291 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai nustatyti išsamias taisykles dėl bendrų ataskaitų formų. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011; (67)operatoriams ir kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteiktas pagrįstas laikotarpis, per kurį jie galėtų atlikti reikiamus parengiamuosius veiksmus siekdami atitikti šio reglamento reikalavimus; (68)kadangi šio reglamento tikslo, t. y. energetikos sektoriuje išmetamo metano kiekio tikslaus matavimo, duomenų teikimo, tikrinimo ir šio kiekio mažinimo, valstybės narės negali pasiekti veikdamos pavieniui ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 skyrius Bendrosios nuostatos 1 straipsnis Dalykas ir taikymo sritis 1. Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės dėl Sąjungos energetikos sektoriuje išmetamo metano kiekio tikslaus matavimo, jo duomenų teikimo ir tikrinimo, taip pat dėl išmetamo metano kiekio mažinimo, įskaitant nuotėkio aptikimo ir remonto poreikio tyrimus ir taikomus dujų išleidimo bei fakelų deginimo apribojimus. Šiuo reglamentu taip pat nustatomos taisyklės dėl priemonių, kuriomis užtikrinamas informacijos apie išmetamą metano kiekį, susijusį su į Sąjungą importuojama iškastinių išteklių energija, skaidrumas. 2. Šis reglamentas taikomas: a) naftos ir iškastinių gamtinių dujų išteklių pradinės grandies žvalgymui ir gavybai, iškastinių gamtinių dujų surinkimui ir apdorojimui; b) dujų perdavimui, skirstymui, požeminėms saugykloms ir suskystintų gamtinių dujų (SGD) terminalams, eksploatuojamiems naudojant metaną iš iškastinių ir (arba) atsinaujinančiųjų išteklių (biometaną arba sintetinį metaną); c) veikiančioms požeminėms ir atvirosioms anglių kasykloms, uždarytoms ir apleistoms požeminėms anglių kasykloms.

3. Šis reglamentas taikomas metano išmetimui už Sąjungos ribų, kai tai susiję su importuotojui taikomais reikalavimais pateikti informaciją, skaidrumui skirta metano duomenų baze ir taršos metanu stebėsenos priemone. 2 straipsnis Terminų apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: (1) išmetamas metano kiekis – visas metano kiekis, tiesiogiai išmetamas iš visų komponentų, kurie yra potencialūs metano išmetimo šaltiniai, dėl tikslinio ar nenumatyto dujų išleidimo ar nevisiško sudeginimo fakelais arba iš kitų komponentų, įskaitant ir netyčinius nuotėkius; (2) perdavimo sistemos operatorius – operatorius, apibrėžtas [Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/73/EB 2 straipsnio 4 punkte] [nuoroda bus pakeista pagal šiuo metu svarstomą pasiūlymą dėl išdėstymo nauja redakcija]; (3) skirstymo sistemos operatorius – operatorius, apibrėžtas [Direktyvos 2009/73/EB 2 straipsnio 6 punkte] [nuoroda bus pakeista pagal šiuo metu svarstomą pasiūlymą dėl išdėstymo nauja redakcija]; (4) operatorius – fizinis arba juridinis asmuo, kuris eksploatuoja arba kontroliuoja tam tikrą turtą arba, jei tai numatyta nacionalinės teisės aktuose, kuriam yra suteikti ekonominiai įgaliojimai spręsti turto eksploatavimo techninius klausimus; (5) kasyklos operatorius – fizinis arba juridinis asmuo, kuris eksploatuoja arba kontroliuoja anglių kasyklą arba, jei tai numatyta nacionalinės teisės aktuose, kuriam yra suteikti ekonominiai įgaliojimai spręsti anglių kasyklos eksploatavimo techninius klausimus; (6) tikrinimas – tikrintojo vykdoma veikla vertinant operatorių ir kasyklų operatorių pateiktų ataskaitų atitiktį reikalavimams; (7) tikrintojas – juridinis asmuo, kuris nėra pagal šio reglamento 4 straipsnį paskirta kompetentinga institucija, kuris vykdo tikrinimo veiklą ir yra akredituotas nacionalinės akreditacijos įstaigos pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008, arba, nedarant poveikio to reglamento 5 straipsnio 2 dalies taikymui, tikrinimo išvados pateikimo metu kitaip įgaliotas fizinis asmuo; (8) šaltinis – komponentas ar geologinis darinys, iš kurio metanas yra tikslingai arba dėl nenumatytų priežasčių, protarpiais arba nuolat išskiriamas į atmosferą; (9) turtas – verslo ar veiklos vienetas, kuris gali būti sudarytas iš kelių gamybinių objektų ar vietų, įskaitant turtą, kurio eksploatacinę kontrolę vykdo operatorius (eksploatuojamas turtas), ir turtą, kurio eksploatacinės kontrolės operatorius nevykdo (neeksploatuojamas turtas); (10) išmetamųjų teršalų faktorius – koeficientas, kuriuo kiekybiškai išreiškiamas išmetamas arba pašalinamas dujų kiekis, tenkantis veiklos vienetui, dažnai nustatomas remiantis matavimo duomenų imtimi, iš kurios apskaičiuojant vidurkį gaunamas reprezentatyvus tam tikram veiklos lygiui būdingas dujų išmetimo lygis nustatytomis eksploatacinėmis sąlygomis; (11) bendrasis išmetamųjų teršalų faktorius – standartizuotas kiekvieno tipo išmetimo šaltiniams nustatytas išmetamųjų teršalų faktorius, gaunamas iš apskaitos duomenų ar duomenų bazių, tačiau bet kuriuo atveju nepatikrintas tiesioginiais matavimais; (12) savitasis išmetamųjų teršalų faktorius – išmetamųjų teršalų faktorius, gautas tiesioginiais matavimais; (13) tiesioginis matavimas – tiesioginis išmetamo metano kiekio nustatymas šaltinyje metano matavimo prietaisu; (14) veiklos vietoje išmetamas metano kiekis – iš visų tam tikram turtui priskiriamų šaltinių išmetamas metano kiekis; (15) matavimas veiklos vietos lygmeniu – matavimas iš viršaus, kuriam paprastai naudojami jutikliai, montuojami ant mobilios platformos, pavyzdžiui, transporto priemonių, orlaivių ar bepiločių orlaivių, laivų ar palydovų, arba kitos priemonės metano išmetimo padėčiai visoje veiklos vietoje visapusiškai užfiksuoti;

(16) įmonė – fizinis arba juridinis asmuo, vykdantis bent vieną iš toliau išvardytų funkcijų: naftos ir iškastinių gamtinių dujų išteklių pradinės grandies eksploatavimo, žvalgymo ir gavybos, iškastinių gamtinių dujų surinkimo ir apdorojimo, dujų perdavimo, skirstymo ir laikymo požeminėse saugyklose (įskaitant SGD); (17) nuotėkio aptikimo ir remonto poreikio tyrimas – tyrimas, atliekamas siekiant nustatyti metano išmetimo šaltinius, įskaitant nuotėkius ir nenumatytą dujų išleidimą; (18) (dujų) išleidimas – nesudegusio metano išleidimas į atmosferą, kuris gali būti tikslinis, atliekamas vykdant tam tikrus procesus ar veiklą arba naudojant tam skirtus įtaisus, arba nenumatytas, įvykstantis dėl įrangos trikties arba dėl nepalankių geologinės aplinkos sąlygų; (19) fakelų deginimas – kontroliuojamas metano deginimas, atliekamas jam pašalinti naudojant specialų tokio deginimo įtaisą; (20) ekstremalioji situacija – laikina, nenumatyta, nedažna situacija, kurioje metano išmetimas yra neišvengiamas ir būtinas siekiant išvengti ūmaus ir didelio neigiamo poveikio žmonių saugai, visuomenės sveikatai ar aplinkai, išskyrus situacijas, susidariusias dėl toliau išvardytų įvykių arba su jais susijusias: a) jeigu operatorius neįdiegia pakankamo pajėgumo įrangos, tinkamos eksploatuoti pagal numatytąjį arba faktinį gavybos lygį ir slėgį; b) jeigu operatorius neriboja gavybos tais atvejais, kai gavybos lygis viršija atitinkamos įrangos ar surinkimo sistemos pajėgumą, nebent tokios perteklinės gavybos priežastis būtų tolesnėse proceso grandyse susiklosčiusi ekstremalioji situacija, įrangos triktis ar neplaninis remontas ir tai truktų ne ilgiau kaip aštuonias valandas po to, kai pranešama apie tolesnės grandies nepakankamo pajėgumo problemą; c) kai vykdoma planinė techninė priežiūra; d) kai priežastis yra operatoriaus aplaidumas; e) kai įvyksta kartotinių tos pačios įrangos trikčių, t. y. keturis ar daugiau kartų per praėjusias 30 dienų; (21) triktis – staigus, neišvengiamas įrangos veikimo sutrikimas ar gedimas, kurio operatorius negali pagrįstai kontroliuoti ir kuris reikšmingai sutrikdo darbą, išskyrus veikimo sutrikimą ar gedimą, kurio vienintelė priežastis ar viena iš priežasčių yra netinkama techninė priežiūra, neatsargus valdymas ar kitoks įrangos veikimo sutrikimas ar gedimas, kurio būtų buvę galima išvengti; (22) įprastinis fakelų deginimas – fakelų deginimas vykdant įprastą naftos ar iškastinių gamtinių dujų gavybą ir neturint pakankamos infrastruktūros ar nesant palankių geologinių sąlygų, kad būtų galima įleisti metaną atgal į gręžinį, panaudoti jį vietoje arba tiekti jį rinkai; (23) fakelas – įtaisas su degikliu, naudojamas metanui deginti; (24) neveikiantis gręžinys – naftos arba dujų gręžinys ar gręžvietė, kuriuose išteklių žvalgymo ar gavybos veikla sustabdyta ir nevykdoma bent vienus metus; (25) aplinkos išvalymas – užteršto vandens ir dirvožemio išvalymo procesas; (26) aplinkos regeneravimas – procesas, kurį atliekant ties gręžiniu ar gręžvietėje atkuriamos dirvožemio ir augmenijos sąlygos, panašios į tas, kurios buvo iki natūralių sąlygų sutrikdymo; (27) anglių kasykla – vieta, kurioje yra vykdoma arba anksčiau vykdyta anglių kasyba, įskaitant žemės sklypus, iškasas, požeminius koridorius, šachtas, šlaitus, tunelius ir kasinius, konstrukcijas, patalpas, įrangą, mašinas ir įrankius, esančius žemės paviršiuje ar po žeme ir naudojamus darbui arba sukuriamus darbo procese išgaunant lignitą, subbitumines anglis, bitumines anglis ar antracitą iš jų natūralių telkinių žemėje bet kokiomis priemonėmis arba metodais, įskaitant ir anglių paruošiamąjį apdorojimą prieš jas išgaunant; (28) veikianti anglių kasykla – anglių kasykla, kurios pajamų didžioji dalis uždirbama kasant lignitą, subbitumines anglis, bitumines anglis arba antracitą ir kuriai tinka bent viena iš šių sąlygų: a) vyksta kasyklos plėtra; b) per praėjusias 90 dienų kasykloje išgauta anglių;

c) veikia kasyklos ventiliatoriai. (29) požeminė anglių kasykla – kasykla, kurioje anglys išgaunamos kasant požeminius tunelius iki anglių klodo, iš jo anglys kasamos požemine kasybos įranga, kaip antai pjovimo mašinomis ir ištisinės kasybos ar kasybos trumpais arba ilgais blokais mašinomis, ir po to iškeliamos į žemės paviršių; (30) atviroji anglių kasykla – anglių kasykla, kurioje anglys yra arti žemės paviršiaus ir gali būti išgaunamos pašalinus paviršinius uolienų ir dirvožemio sluoksnius; (31) ventiliacijos šachta – vertikalus kanalas, kuriuo į požemį įleidžiama šviežio oro arba iš požeminės anglių kasyklos pašalinamas metanas ir kitos dujos; (32) drenažinė – stotis, kurioje surenkamas metanas iš anglių kasyklos dujų drenažo sistemos; (33) drenažo sistema – sistema, kuri gali apimti kelis metano išmetimo šaltinius ir kurią naudojant daug metano turinčios dujos pašalinamos iš anglių klodo ar aplinkinių uolienų sluoksnių ir transportuojamos į drenažinę; (34) po kasybos vykdoma veikla – iškasus anglis ir iškėlus jas į žemės paviršių vykdoma veikla, įskaitant anglių tvarkymą, apdorojimą, laikymą ir transportavimą; (35) nepertraukiamasis matavimas – matavimas, atliekamas matuoklio rodmenis užfiksuojant bent kartą per minutę; (36) ventiliuojamame ore esantis metanas – metanas, išskiriamas iš anglių klodo ir kitų sluoksnių, kuriuose yra dujų, patenkantis į ventiliuojamą orą ir galiausiai išleidžiamas iš ventiliacijos šachtos; (37) anglių telkinys – žemės plotas su pakankamai dideliu anglių kiekiu, kad būtų galima vykdyti jų kasybos veiklą, nustatomas pagal atitinkamos valstybės narės geologinių naudingųjų iškasenų dokumentavimo metodiką; (38) uždaryta anglių kasykla – anglių kasykla, kurios operatorius, savininkas ar licencijos savininkas yra žinomas ir kuri yra uždaryta pagal taikomus licencijavimo reikalavimus ar kitas nuostatas; (39) apleista anglių kasykla – anglių kasykla, kurios operatorius, savininkas ar licencijos savininkas nežinomas arba kuri nebuvo uždaryta laikantis nustatytų reikalavimų; (40) koksinių anglių kasykla – kasykla, kurios ne mažiau kaip 50 proc. vidutinės produkcijos per paskutinius trejus metus, kurių duomenis turimi, sudarė koksinės akmens anglys, apibrėžtos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1099/2008 B priede; (41) importuotojas – Sąjungoje įsisteigęs fizinis arba juridinis asmuo, kuris, vykdydamas komercinę veiklą, iš trečiosios valstybės tiekia iškastinių išteklių energiją Sąjungos rinkai. 3 straipsnis Reguliuojamųjų operatorių sąnaudos 1. Nustatydamos arba patvirtindamos perdavimo ar skirstymo tarifus arba metodikas, kurias turi taikyti perdavimo sistemos operatoriai, skirstymo sistemos operatoriai, SGD terminalų operatoriai arba kitos reguliuojamosios įmonės, įskaitant, kai taikoma, ir požeminių dujų saugyklų operatorius, reguliavimo institucijos atsižvelgia į jų patirtas išlaidas ir padarytas investicijas siekiant vykdyti pareigas pagal šį reglamentą, tiek, kiek jos atitinka efektyviai veikiančio ir struktūriškai panašaus reguliuojamojo operatoriaus atitinkamas sąnaudas ir investicijas. 2. Kas trejus metus Europos Sąjungos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (ACER) parengia ir viešai paskelbia rodiklių ir susijusių atskaitos verčių rinkinį, pagal kurį būtų galima palyginti palyginamų projektų investicines vieneto išlaidas, susijusias su išmetamo metano kiekio matavimu, duomenų teikimu ir mažinimu.

2 skyrius Kompetentingos institucijos ir nepriklausomas tikrinimas 4 straipsnis Kompetentingos institucijos 1. Kiekviena valstybė narė paskiria vieną ar daugiau kompetentingų institucijų, atsakingų už šio reglamento taikymo stebėseną ir užtikrinimą. Valstybės narės praneša Komisijai tų kompetentingų institucijų pavadinimus ir kontaktinius duomenis iki… [3 mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo dienos]. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie bet kokius kompetentingų institucijų pavadinimų ar kontaktinių duomenų pasikeitimus. 2. Komisija viešai paskelbia kompetentingų institucijų sąrašą ir jį reguliariai atnaujina. 3. Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos turėtų šiame reglamente nustatytoms pareigoms vykdyti tinkamus įgaliojimus ir išteklius. 5 straipsnis Kompetentingų institucijų užduotys 1. Kompetentingos institucijos imasi reikiamų priemonių, kad užtikrintų šiame reglamente nustatytų reikalavimų laikymąsi. 2. Operatoriai ir kasyklų operatoriai teikia kompetentingoms institucijoms visą pagalbą, reikalingą šiame reglamente nurodytoms kompetentingų institucijų užduotims atlikti arba palengvinti, visų pirma sudaro sąlygas patekti į patalpas ir pateikia dokumentus ar duomenų įrašus. 3. Siekdamos užtikrinti šio reglamento laikymąsi, kompetentingos institucijos bendradarbiauja tarpusavyje ir su Komisija, o prireikus ir su trečiųjų valstybių institucijomis. Komisija gali sudaryti kompetentingų institucijų tinklą, kad būtų skatinamas bendradarbiavimas, sudarant reikiamus susitarimus keistis informacija ir geriausia patirtimi ir suteikiant galimybių konsultuotis. 4. Kai ataskaitos turi būti viešai skelbiamos pagal šį reglamentą, kompetentingos institucijos jas viešina nemokamai tam skirtoje interneto svetainėje ir laisvai prieinamu, parsisiųsti bei redaguoti tinkamu formatu. Kai informacija turi likti konfidenciali pagal Direktyvos 2003/4/EB 4 straipsnį, kompetentingos institucijos nurodo tos neskelbiamos informacijos pobūdį ir jos neskelbimo priežastį. 6 straipsnis Patikrinimai

1. Kompetentingos institucijos atlieka periodinius patikrinimus, kurių metu tikrina, kaip operatoriai arba kasyklų operatoriai laikosi šiame reglamente nustatytų reikalavimų. Pirmasis patikrinimas atliekamas iki … [18 mėnesių po šio reglamento įsigaliojimo dienos]. 2. Patikrinimai, kai tinka, apima patikras vietoje arba auditus vietoje, dokumentų ir duomenų įrašų tikrinimą dėl ati