Ataskaita dėl Europos laikinos paramos priemonės nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos, susijusios su COVID-19 protrūkiu, mažinti (SURE), parengta pagal Tarybos reglamento (ES) 2020/672 14 straipsnį Priemonės SURE rezultatų apibendrinimas po šešių mėnesių

Dėl pagal SURE teikiamos finansinės paramos keliose valstybėse narėse taip pat sutaupyta lėšų, susijusių su palūkanų mokėjimu. Valstybėms narėms pasiūlytos SURE paskolų finansavimo sąlygos apskritai buvo palankesnės, palyginti su jų pačių valstybės obligacijų emisija. Apskaičiuota, kad dėl to valstybės narės per pirmąsias keturias SURE emisijas, t. y. iki išmokėjimo 2021 m. vasario 2 d., iš viso sutaupė apie 5,8 mlrd. EUR. Kadangi tikimasi, jog finansavimo pagal SURE sąlygos išliks palankios, toliau išmokant paramą greičiausiai bus sutaupyta papildomų lėšų.

Priemone SURE, vienu iš ankstyvųjų ES politinio atsako elementų, sustiprintas valstybių narių pasitikėjimas, kad jos galėtų skolintis ir išleisti daugiau lėšų. Dauguma paramą gaunančių valstybių narių apklausoje nurodė, kad pagal SURE teikiama parama atliko tam tikrą vaidmenį laikinai didinant sutrumpinto darbo laiko tvarkos aprėptį bei išmokas ir bendrą politikos, skirtos kovoti su COVID-19 krize, finansavimą.

SURE poveikis neapsiriboja darbo vietų išsaugojimu. Tikėtina, kad priemonė SURE padėjo didinti bendrą pasitikėjimą ES gebėjimu veiksmingai reaguoti į precedento neturinčią krizę. Patvirtinusi priemonę SURE ES parėmė ir paskatino sutrumpinto darbo laiko politikos naudojimą valstybėse narėse. Dauguma paramą gaunančių valstybių narių nurodė, kad SURE atliko tam tikrą vaidmenį joms priimant sprendimą taikyti naują sutrumpinto darbo laiko tvarką arba pakeisti esamą tvarką.

2020 m. nedarbo lygio padidėjimas paramą gaunančiose valstybėse narėse buvo neabejotinai mažesnis nei per pasaulinę finansų krizę, nors BVP 2020 m. sumažėjo labiau. Remiantis praeities tendencijomis, 2020 m. gamybos apimties pokyčių poveikis nedarbui paramą gaunančiose valstybėse narėse buvo silpnesnis, nei tikėtasi. Mažesnis nedarbo lygio padidėjimas 2020 m. yra pirmasis ženklas, kad nacionalinės ir ES politikos rėmimo priemonės, įskaitant SURE, yra sėkmingos.

Beveik visos valstybės narės jau išleido arba numato išleisti visą pagal SURE skirtą sumą. Trys valstybės narės ataskaitose dabar nurodo mažesnes numatytas viešąsias išlaidas nei pagal SURE skirta suma. Šios valstybės narės paaiškino, kad jau ėmėsi arba ketina prireikus imtis priemonių visai skirtai finansinei paramai panaudoti, įskaitant atitinkamuose Tarybos įgyvendinimo sprendimuose numatytų priemonių taikymo trukmės pratęsimą tam tikrais atvejais. Šiose valstybėse narėse ypač reikėtų stebėti, kaip panaudojamos lėšos.

Apskaičiuota, kad 2020 m. pagal SURE paremta 25–30 mln. asmenų, ir tai sudaro ketvirtadalį bendro užimtumo lygio paramą gaunančiose valstybėse narėse. Parama suteikta apie 21,5 mln. samdomųjų darbuotojų bei 5 mln. savarankiškai dirbančių asmenų ir turėtų būti lyginama su parama iš viso 35 mln. asmenų, kurie ES pasinaudojo sutrumpinto darbo laiko tvarka. Remiantis valstybių narių ataskaitomis apskaičiuota, kad 2020 m. pagal SURE paremta 1,5–2,5 mln. įmonių, arba 12–16 proc. paramą gaunančių valstybių narių įmonių. Tačiau šios valstybių narių ataskaitos yra neišsamios ir nevienodos.

Iš 18 valstybių narių, kurioms buvo skirta pagal SURE teikiama parama, 15 valstybių narių paramos kreipėsi, kad galėtų finansuoti sutrumpinto darbo laiko tvarką. Dauguma paramą gaunančių valstybių narių taip pat kreipėsi dėl paramos priemonėms, panašioms į sutrumpinto darbo laiko tvarką, finansuoti: 14 iš jų finansuoja priemones savarankiškai dirbantiems asmenims remti. Visos valstybių narių pasiūlytos priemonės buvo laikytos atitinkančiomis finansinės paramos skyrimo reikalavimus. Tai buvo išankstinio bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis, siekiant kuo greičiau suplanuoti ir parengti priemonės įgyvendinimą, be kita ko, paaiškinant jos taikymo sritį, rezultatas. Daugeliu atvejų remiama sutrumpinto darbo laiko tvarka yra nauja tvarka, parengta reaguojant į COVID-19 pandemiją. Devynios valstybės narės taip pat paprašė pagal SURE teikiamos finansinės paramos su sveikata susijusioms išlaidoms, tiesiogiai siejamoms su COVID-19 ekstremaliąja situacija, finansuoti.

Pirmos keturios obligacijų emisijos pagal SURE buvo labai sėkmingos – nuo 2020 m. spalio mėn. iki 2021 m. sausio mėn. gauta 53,5 mlrd. EUR. Pirmasis 17 mlrd. EUR sandoris buvo sėkmingai įvykdytas 2020 m. spalio 20 d. dviem segmentais. Po penkių savaičių, įvykdžius dar du papildomus sandorius, iš viso buvo gauta beveik 40 mlrd. EUR, ir šia suma buvo patenkinta daugiau kaip pusė valstybių narių 2020 m. pateiktų prašymų išmokėti dideles sumas. Po ketvirto sandorio, įvykdyto 2021 m. sausio mėn., gauta dar 14 mlrd. EUR. Investuotojų susidomėjimas emisija dideliu mastu – vidutiniškai daugiau kaip 10 kartų – viršijo pasiūlą, dėl to susidarė palankios kainos nustatymo sąlygos, įskaitant neigiamą obligacijų, kurių išpirkimo terminas yra 15 metų arba trumpesnis, pelningumą.

Valstybių narių poreikis gauti pagal SURE teikiamą finansinę paramą buvo didelis. Nuo priemonės patvirtinimo Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymais, daugiau kaip 90 proc. viso 100 mlrd. EUR paketo paskirstė 18 valstybių narių. Be to, vasario 26 d. Komisija pasiūlė finansinę paramą suteikti ir Estijai. Trys didžiausios suteiktos finansinės paramos sumos buvo skirtos Italijai (27,4 mlrd. EUR), Ispanijai (21,3 mlrd. EUR) ir Lenkijai (11,2 mlrd. EUR). Pradinės prašytos sumos buvo šiek tiek sumažintos, kad nebūtų viršyta pagal reglamentą bet kurioms trims didžiausioms gavėjoms taikoma 60 mlrd. EUR koncentracijos riba. Kitoms valstybėms narėms buvo skirta jų prašyta suma: Belgijai, Portugalijai ir Rumunijai skirta po 4–8 mlrd. EUR, o Graikijai, Airijai, Čekijai, Slovėnijai ir Kroatijai – po 1–3 mlrd. EUR. Visoms likusioms valstybėms narėms – Slovakijai, Lietuvai, Bulgarijai, Vengrijai, Kiprui, Maltai ir Latvijai – skirta iki 1 mlrd. EUR.

ES pirmą kartą finansinei paramai, valstybėms narėms teikiamai pagal SURE, finansuoti išleido socialinio poveikio obligacijas. Šioje ataskaitoje taip pat pateikiama atitinkama informacija pagal ES SURE socialinio poveikio obligacijų programos 2.4 skirsnį, visų pirma dėl SURE pajamų paskirstymo ir poveikio.

2020 m. balandžio 2 d. Komisija pasiūlė SURE reglamentą, kaip pradinio ES atsako į pandemiją dalį. SURE reglamentą Taryba priėmė 2020 m. gegužės 19 d., o pirmuosius oficialius prašymus valstybės narės pateikė rugpjūčio mėn. pradžioje. Tačiau 100 mlrd. EUR finansinis paketas tapo prieinamas 2020 m. rugsėjo 22 d., visoms valstybėms narėms pasirašius garantijų susitarimus. Priėmus reglamentą, Komisija pagreitino priemonės įgyvendinimą glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir parengdama visas administracinius ir teisinius susitarimus (pvz., dvišalius paskolų susitarimus). Dėl to pirmoji išmoka buvo išmokėta spalio 27 d., praėjus vos penkioms savaitėms po to, kai finansinis paketas tapo prieinamas.

SURE – tai tvirta solidarumo išraiška siekiant apsaugoti darbo vietas ir ekonominę veiklą bendrojoje rinkoje. Kad priemonė SURE taptų prieinama, visos valstybės narės susitarė ES suteikti dvišales garantijas, kad Sąjunga galėtų skolintis iš rinkų SURE paskoloms finansuoti.

Ši ataskaita yra pirmoji pusmečio ataskaita dėl Europos laikinos paramos priemonės nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE). Ataskaitoje pristatomi ligšioliniai su priemone susiję veiksmai ir jos taikymas bei apžvelgiamas priemonės socialinis ir ekonominis poveikis. SURE yra Europos Sąjungos (ES) sukurta 100 mlrd. EUR dydžio kovos su krize priemonė, skirta padėti valstybėms narėms išsaugoti darbo vietas ir darbuotojų pajamas COVID-19 pandemijos sąlygomis.

Išimtinių aplinkybių, dėl kurių pateisinama priemonė SURE, tąsa

Ataskaitoje taip pat aptariama, ar vis dar yra išimtinių aplinkybių, dėl kurių pateisinamas priemonės SURE taikymas, t. y. ar rudenį atsinaujinęs infekcijos protrūkis tebesitęsia. Dėl šios priežasties, taip pat atsižvelgiant į tai, kad atsirado naujų, užkrečiamesnių koronaviruso atmainų, daugelis valstybių narių buvo priverstos vėl imtis viruso plitimo valdymo priemonių arba jas griežtinti. Dėl šių apribojimų ekonomikos atsigavimas, užfiksuotas 2020 m. trečiąjį ketvirtį, sustojo. Pramonė patikimai atsigauna, tačiau paslaugų sektoriaus veikla yra silpna, o naujausi apribojimai vėl daro didelį poveikį darbui imliems sektoriams, pvz., apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų, pramogų ir turizmo. Nors tikimasi, kad antrąjį ketvirtį veikla šiek tiek suaktyvės, o trečiąjį bus dar aktyvesnė, pagal Komisijos 2021 m. žiemos prognozę ekonominės perspektyvos neapibrėžtumas ir rizika tebėra padidėję.





Įvadas

Paramos priemonę nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE) Europos Sąjunga (ES) sukūrė siekdama padėti valstybėms narėms siaučiant pandemijai išsaugoti darbuotojų darbo vietas bei pajamas. Ši priemonė grindžiama Komisijos politinėmis gairėmis ir yra skirta mūsų piliečiams apsaugoti esant išorės sukrėtimams . Ja konkrečiai siekiama reaguoti į tiesioginį COVID-19 protrūkio ekonominį, socialinį ir su sveikata susijusį poveikį teikiant Sąjungos finansinę paramą jos prašančioms valstybėms narėms palankiomis sąlygomis teikiamų paskolų forma. Pagal priemonę SURE galima teikti iki 100 mlrd. EUR finansinę paramą, siekiant padėti finansuoti valstybių narių sutrumpinto darbo laiko tvarką arba panašias priemones, kurių tikslas – apsaugoti samdomuosius darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis, o papildomai – ir su sveikata susijusias priemones, visų pirma taikomas darbo vietoje.

Priemonė SURE papildo nacionalines pastangas ir yra antroji gynybos linija siekiant samdomuosius darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis apsaugoti nuo nedarbo ir pajamų praradimo rizikos. Išsaugant darbuotojų ir jų darbdavių ryšį, priemone SURE taip pat apsaugomas ekonomikos gamybos pajėgumas, taigi tikimasi, kad pandemijai nuslūgus ši priemonė padės ekonominei veiklai greičiau ir tvirčiau atsigauti.

Šioje ataskaitoje išryškinami pagrindiniai priemonės SURE laimėjimai 2021 m. vasario mėn. duomenimis, ir juos galima apibendrinti taip:

-apskaičiuota, kad pagal priemonę SURE paremta 25–30 mln. asmenų ir 1,5–2,5 mln. įmonių;

-finansinė parama pagal SURE suteikta 18 valstybių narių; numatoma, kad netrukus parama bus suteikta devynioliktai valstybei narei;

-skirta daugiau kaip 90 mlrd. EUR ir išmokėta daugiau kaip 53 mlrd. EUR;

-5 proc. pagal SURE teikiamos finansinės paramos iki šiol skirti su sveikata susijusioms priemonėms;

-jau išleista 80 proc. valstybių narių numatytų išleisti viešųjų lėšų;

-apskaičiuota, kad valstybės narės sutaupė 5,8 mlrd. EUR išlaidų palūkanoms.

Ši ataskaita yra pirmoji pusmečio ataskaita dėl SURE. Europos Komisija (toliau – Komisija) ją priėmė pagal Tarybos reglamento (ES) 2020/672 (toliau – SURE reglamentas) 14 straipsnį, kad įvykdytų savo pareigą per šešis mėnesius nuo priemonės SURE taikymo pradžios dienos (2020 m. rugsėjo 22 d.) pateikti ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir finansų komitetui ir Užimtumo komitetui. Pagal reglamento 14 straipsnį Komisija turi pateikti ataskaitą dėl finansinės paramos naudojimo, įskaitant pagal SURE mokėtinas sumas ir taikomus grąžinimo tvarkaraščius, taip pat dėl to, ar vis dar esama išimtinių aplinkybių (COVID-19 pandemijos), pateisinančių SURE reglamento taikymą. Tai pirma tokia Komisijos parengta ataskaita. Paskesnės ataskaitos bus teikiamos kas šešis mėnesius, kol priemonė SURE bus taikoma . Galutinė informacijos įtraukimo į šią ataskaitą data buvo 2021 m. vasario 26 d.

Priemonė SURE taip pat yra pirmas atvejis, kai ES, remdamasi įsipareigojimu užtikrinti tvarų finansavimą, išleidžia socialinio poveikio obligacijas ES finansinei paramai valstybėms narėms finansuoti. Siekdama palengvinti šio įsipareigojimo vykdymą ES patvirtino ir paskelbė ES SURE socialinio poveikio obligacijų programą (toliau – programa) . Joje paaiškinta, kad SURE ištekliai bus naudojami reikalavimus atitinkančioms socialinėms priemonėms finansuoti. Šios programos 2.4 skirsnyje reikalaujama, kad Komisija teiktų SURE pajamų paskirstymo ir jų poveikio ataskaitą. Šia ataskaita vykdoma ir ši pareiga.

Šioje ataskaitoje pristatomi ligšioliniai veiksmai ir priemonės SURE taikymas bei apžvelgiamas jos socialinis ir ekonominis poveikis. Ataskaitą sudaro šeši skirsniai. I skirsnyje primenami pagrindiniai Komisijos, Tarybos ir valstybių narių veiksmai rengiant ir įgyvendinant SURE. II skirsnyje aprašoma, kurios valstybės narės gauna finansinę paramą pagal SURE, įskaitant skirtas mokėtinas sumas, išmokėtas sumas ir grąžinimo tvarkaraščius. III skirsnyje apibendrinamos valstybių narių viešosios išlaidos pagal SURE remiamoms nacionalinėms priemonėms . Šį skirsnį papildo 1 priede pateikta šių sistemų apžvalga. IV skirsnyje pateikta preliminari SURE poveikio analizė, įskaitant COVID-19 pandemijos poveikį užimtumui ir dėl palankių ES finansavimo sąlygų valstybių narių sutaupytas išlaidas palūkanoms. V skirsnyje aptariamas tebesitęsiantis COVID-19 pandemijos poveikis, dėl kurio pateisinamas tolesnis SURE taikymas. VI skirsnyje pateikiama atitinkama informacija, kurią privaloma teikti pagal ES SURE socialinio poveikio obligacijų programos 2.4 skirsnį ir kuri yra įtraukta į šią ataskaitą.

I.Priemonė SURE ir jos praktinis įgyvendinimas

2020 m. balandžio 2 d. Komisija, siekdama padėti valstybėms narėms, kaip pradinio ES atsako į COVID-19 pandemiją dalį pasiūlė priemonę SURE . Remdamasi šiuo pasiūlymu 2020 m. gegužės 19 d. Taryba priėmė SURE reglamentą. Vėliau Komisija iš karto ėmėsi rengti būtinus veiksmus, siekdama užtikrinti, kad priemonė SURE galėtų būti pradėta taikyti laiku ir būtų greitai įgyvendinta glaudžiai bendradarbiaujant su visomis 27 valstybėmis narėmis.

Kad priemonė SURE galėtų būti taikoma, valstybės narės sutiko savanoriškai prisidėti prie jos įgyvendinimo pateikdamos priešpriešines garantijas Sąjungos prisiimtai rizikai padengti. Kaip priemonę pagal SESV 122 straipsnio 1 dalį, Sąjunga parengė valstybių narių savanoriškai teikiamų garantijų sistemą. Šiuo tikslu visos 27 valstybės narės sutiko suteikti neatšaukiamą, besąlyginę ir pagal reikalavimą vykdomą garantiją, apimančią 25 proc. viso 100 mlrd. EUR SURE paketo, t. y. 25 mlrd. EUR . Taigi, priemonė SURE negalėjo būti taikoma tol, kol visos 27 valstybės narės su Komisija dvišaliu pagrindu nesudarė ir nepasirašė garantijų susitarimų. Kiekvienai valstybei narei tenkanti bendros garantijų sumos dalis atitinka kiekvienai valstybei narei tenkančią ES bendrųjų nacionalinių pajamų dalį pagal 2020 m. ES biudžeto pajamų dalį. Naudojantis garantijomis priemonę SURE buvo galima įdiegti nereikalaujant jokių išankstinių valstybių narių piniginių įnašų arba įmokėtojo kapitalo.