(3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pavyzdžiui, aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva, pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą. Siekiant skubiai patenkinti iš Ukrainos bėgančių asmenų priėmimo ir integracijos poreikius, pagal sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje iniciatyvą (CARE) ir pasinaudojant papildomu išankstiniu finansavimu pagal Sanglaudai ir Europos teritorijoms skirtą ekonomikos gaivinimo pagalbos iniciatyvą (REACT-EU), Bulgarijai suteikiama išskirtinė parama;

(2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Bulgarija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

(6)laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos nuomonėje dėl 2021 m. konvergencijos programos pateikto požiūrio, šiuo metu fiskalinę kryptį geriausia vertinti kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės negrąžintina parama (dotacijomis) ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamas išlaidas, pokytį, palyginti su vidutinio laikotarpio potencialiu augimu. Be bendros fiskalinės politikos krypties, siekiant įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis yra palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, dėmesys taip pat skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones) ir investicijų raidai;

(7)2022 m. kovo 2 d. Komisija priėmė komunikatą ir jame pateikė plataus pobūdžio 2023 m. fiskalinės politikos gairių, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Remdamasi 2022 m. žiemos prognozėje pateikta makroekonomine perspektyva, Komisija pabrėžė, kad perėjimas nuo bendros remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties 2020–2022 m. prie iš esmės neutralios bendros fiskalinės politikos krypties 2023 m. atrodytų tinkamas. Tuo pat metu reikia būti pasirengus reaguoti į kintančią ekonominę padėtį. Komisija pranešė, kad konkrečioms valstybėms narėms 2023 m. ir toliau turėtų būti teikiamos skirtingos fiskalinės rekomendacijos ir turėtų būti atsižvelgta į galimą tarpvalstybinį šalutinį poveikį. Komisija paragino valstybes nares atsižvelgti į šias gaires savo stabilumo ir konvergencijos programose. Komisija įsipareigojo atidžiai stebėti ekonominius pokyčius, o prireikus pritaikyti politikos gaires, vėliausiai – 2022 m. gegužės mėn. pabaigoje paskelbsimame Europos semestro pavasario dokumentų rinkinyje;

(8)kalbant apie 2022 m. kovo 2 d. pateiktas fiskalines gaires, 2023 m. fiskalinėmis rekomendacijomis atsižvelgiama į prastesnę ekonominę perspektyvą, didesnį neapibrėžtumą ir papildomą neigiamų pokyčių riziką, taip pat į didesnę infliaciją, palyginti su žiemos prognoze. Atsižvelgiant į tai, fiskalinis atsakas turi apimti didesnes viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą bei pažeidžiamiausių namų ūkių perkamosios galios išlaikymą, kad būtų galima sušvelninti energijos kainų kilimo poveikį ir taikant tikslines laikinas priemones padėti apriboti antrinio poveikio sukeliamą infliacinį spaudimą. Kad būtų galima prisitaikyti prie sparčiai kintančių aplinkybių, fiskalinė politika turi būti lanksti ir diferencijuojama pagal šalis, atsižvelgiant į jų fiskalinę ir ekonominę padėtį, be kita ko, susijusią su krizės poveikiu ir iš Ukrainos perkeltų asmenų srautu;

(9)2021 m. spalio 15 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Bulgarija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis. 2022 m. gegužės 4 d. Taryba priėmė Sprendimą dėl Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo. Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimto sprendimo, kad Bulgarija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

(10)laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnyje nustatyto termino, Bulgarija savo 2022 m. nacionalinę reformų programą ir 2022 m. konvergencijos programą pateikė tą pačią dieną – 2022 m. balandžio 29 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu;

(11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Bulgarijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Bulgarijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir, remiantis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, apžvelgta, kaip Bulgarija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta pažanga, Bulgarijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

(12)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptarta Bulgarijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2021 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Pagal 2022 m. kovo 2 d. komunikatą Komisija nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų 2022 m. pavasarį. Ar reikia siūlyti pradėti perviršinio deficito procedūras, ji iš naujo vertins 2022 m. rudenį;

(13)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Bulgarijai, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, 2020 ir 2021 m. imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir būsimas atsigavimas. Be to, ji rekomendavo Bulgarijai, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. Bulgarijos bendras valdžios sektoriaus deficitas padidėjo nuo 4,0 % BVP 2020 m. iki 4,1 % 2021 m. Bulgarijos fiskalinės politikos atsakas padėjo ekonomikai atsigauti 2021 m., o laikinos skubios paramos priemonių apimtis padidėjo nuo 2,9 % BVP 2020 m. iki 4,3 % 2021 m. Priemonės, kurių Bulgarija ėmėsi 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. 2020 ir 2021 m. Vyriausybės priimtos diskrecinės biudžeto priemonės buvo daugiausia laikinos arba suderintos su kompensacinėmis priemonėmis. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, valdžios sektoriaus skola 2021 m. buvo 25,1 % BVP;

(14)makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2022 m. konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, 2022 m. yra palankus, o vėliau – realistiškas. Vyriausybė numato, kad 2022 m. realusis BVP išaugs 2,6 %, o 2023 m. – 2,8 %. Palyginti su konvergencijos programa, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje daugiausia dėl skirtingų užimtumo ir investicijų augimo projekcijų numatoma, kad 2022 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis (2,1 %), o 2023 m. – didesnis (3,1 %). 2022 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja, kad 2022 m. nominalusis deficitas padidės iki 5,3 % BVP, o 2023 m. nukris iki 2,9 %. Deficito padidėjimas 2022 m., kurį sušvelnino laipsniškas COVID neatidėliotinų priemonių panaikinimas, daugiausia rodo staigų tarpinio vartojimo, paramos verslui ir energetikos priemonių augimą, taip pat pensijų sistemos pakeitimus. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis padidės iki 25,5 % 2022 m. ir iki 27,7 % 2023 m. Remiantis politikos priemonėmis, žinotomis iki galutinio prognozės duomenų pateikimo termino, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 m. ir 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus atitinkamai 3,7 % BVP ir 2,4 % BVP. Jis yra gerokai mažesnis nei 2022 m. konvergencijos programoje prognozuojamas 2022 m. deficitas daugiausia dėl skirtingų makroekonominių projekcijų, mažesnio tarpinio vartojimo augimo ir didesnių gamybos ir importo mokesčių 2022 m. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus bendrosios skolos ir BVP santykis bus mažesnis – 25,3 % 2022 m. ir 25,6 % 2023 m. Skirtumą lemia mažesnis deficitas abejais metais ir didesnis prognozuojamas ekonomikos augimas 2023 m.

Remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, numatoma, kad vidutinio laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis bus 1,8 %. Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Bulgarijos ekonomikos augimą, poveikio;

(15)2022 m. Vyriausybė palaipsniui panaikino daugumą priemonių, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę, todėl numatoma, kad laikinos skubios paramos jų apimtis sumažės nuo 4,3 % BVP 2021 m. iki 1,8 % 2022 m. Valdžios sektoriaus deficitą veikia priemonės, priimtos siekiant panaikinti energijos kainų padidėjimo ekonominį ir socialinį poveikį: Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 m. šios priemonės sudarys 0,9 % BVP, o 2023 m. – 0,0 % BVP. Šias priemones daugiausia sudaro viešosioms paslaugoms ir buitiniams dujų vartotojams skirtos paramos programos. Paskelbta, kad šios priemonės iš esmės yra laikinos. Tačiau jei ir 2023 m. energijos kainos išliks didelės, kai kurios iš šių priemonių galėtų būti toliau taikomos. Kai kurios iš šių priemonių, visų pirma namų ūkiams taikomų energijos kainų moratoriumas, nėra tikslinės. Valdžios sektoriaus deficitą taip pat veikia išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims, kurios pagal Komisijos 2022 m. pavasario prognozę 2022 m. sudarys 0,1 % BVP, o 2023 m. – 0,2 % BVP;

(16)2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Bulgarijai 2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės teikiamą paskatą, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Taryba taip pat rekomendavo Bulgarijai kontroliuoti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą. Be to, ji rekomendavo Bulgarijai, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą, o taip pat didinti investicijas siekiant padidinti augimo potencialą;

(17)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir informacija, įtraukta į 2022 m. Bulgarijos konvergencijos programą, numatoma, kad fiskalinės politikos kryptis (−3,4 % BVP) bus remiamojo pobūdžio, kaip rekomendavo Taryba. Kaip rekomendavo Taryba, Bulgarija planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų padidėti 1,1 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 1,1 procentinio punkto BVP. Todėl Bulgarija planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 1,4 procentinio punkto. Šis didelis skatinamasis poveikis apima papildomą priemonių, skirtų energijos kainų padidėjimo ekonominiam ir socialiniam poveikiui mažinti, poveikį (0,2 procentinio punkto BVP), taip pat išlaidas, susijusias su laikinosios apsaugos suteikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims (0,1 procentinio punkto BVP), be to, numatoma, kad prie grynųjų einamųjų išlaidų augimo taip pat prisidės pensijų sistemos pakeitimai (0,6 %) ir darbo užmokesčio didinimas (0,3 % BVP). Taigi, remiantis dabartiniais Komisijos skaičiavimais, Bulgarija nepakankamai kontroliuoja nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimą 2022 m.;

(18)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje darant prielaidą, kad politika nesikeis, numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus −1,3 % BVP. Numatoma, kad 2023 m. Bulgarija toliau naudos Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijas papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2022 m., turėtų padidėti 0,7 procentinio punkto BVP. Prognozuojama, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamos investicijos 2023 m. turės 0,2 procentinio punkto skatinamąjį poveikį. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,5 procentinio punkto. Tai apima laipsniško priemonių, kuriomis siekiama spręsti padidėjusių energijos kainų problemą, panaikinimo poveikį (0,9 % BVP), o didesni socialiniai pervedimai ir darbo užmokesčio didinimas, kaip prognozuojama, prisidės prie grynųjų einamųjų išlaidų augimo;

(19)2022 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas laipsniškai mažės iki 2,8 % BVP 2024 m. ir 2,4 % iki 2025 m. Planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas per programos laikotarpį išliks mažesnis už 3 % BVP. Pagal šias projekcijas daroma prielaida, kad dėl su EGADP susijusių didesnių namų ūkių pajamų ir didesnių kapitalo pervedimų nulemtų tiesioginių mokesčių ir socialinių įmokų padidės pajamos. Programoje numatoma, kad iki 2025 m. valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis padidės: 2024 m. jis augs iki 29,1 %, o 2025 m. – iki 30,4 %. Remiantis Komisijos analize, vidutiniu laikotarpiu skolos tvarumo rizika atrodo vidutinė;

(20)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Bulgarijai skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jai skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki plano priėmimo datos, arba didelę jų dalį. Visų pirma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane atsižvelgiama į šaliai skirtas rekomendacijas socialinėje srityje, numatant priemones socialinei įtraukčiai didinti, kurios, kaip tikimasi, pagerins minimalių pajamų sistemos adekvatumą ir aprėptį, ir priemones, kuriomis siekiama toliau integruoti užimtumo ir socialines paslaugas. Kitos priemonės, kuriomis atsižvelgiama į šaliai skirtas rekomendacijas, yra orientuotos į įgūdžių, visų pirma skaitmeninių, įgijimą, švietimo ir mokymosi visą gyvenimą sistemų atitikties darbo rinkos poreikiams didinimą ir sveikatos priežiūros paslaugų pasiūlos didinimą visoje Bulgarijoje. Šios priemonės gali padėti iki 2030 m. pasiekti Europos socialinių teisių ramsčio ir jo veiksmų plano tikslus ir daryti tolesnę pažangą. Be to, į šaliai skirtas rekomendacijas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane atsižvelgiama mažinant energetikos sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro, didinant bendrą energijos vartojimo efektyvumą ir įgyvendinant tvaraus transporto ir skaitmeninės infrastruktūros bei paslaugų priemones. Be to, plane numatytos plataus užmojo priemonės, kuriomis siekiama didinti viešojo administravimo ir teisingumo sistemos veiksmingumą, vykdyti korupcijos prevencijos, nustatymo ir šalinimo veiksmus, gerinti verslo aplinką, skatinti investicijas ir gerinti mokslinių tyrimų bei inovacijų sistemą. Šios priemonės taip pat padės Bulgarijai įgyvendinti likusius įsipareigojimus pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą ir tikslus pagal teisinės valstybės mechanizmą;

(21)numatoma, kad Bulgarijai įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą bus daroma tolesnė žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos pažanga. Priemonėms, kuriomis remiamas Bulgarijos klimato srities tikslų įgyvendinimas, skirta 58,9 % visų plano asignavimų, o priemonėms, kuriomis remiamas skaitmeninių tikslų įgyvendinimas, – 25,8 % visų plano asignavimų. Visapusiškas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas pagal atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes padės Bulgarijai greitai atsigauti nuo COVID-19 krizės padarinių ir sustiprins jos atsparumą. Be to, tolesnės pastangos visapusiškai panaudoti valstybines užimtumo tarnybas ir teikti integruotą užimtumo ir socialinę paramą padės sušvelninti numatomų demografinių pokyčių poveikį ir remti teisingą žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat ir kitas plane nenumatytas ekonominės ir užimtumo politikos kryptis, yra svarbus sistemingas socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas, kad už visą politikos darbotvarkę būtų užtikrinta plataus mąsto atsakomybė;

(22)Bulgarija pateikė partnerystės sutartį 2022 m. gegužės 11 d., bet kitų sanglaudos politikos programavimo dokumentų dar nepateikė. Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Bulgarija programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus turi atsižvelgti į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

(23)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

(24)Bulgarijos ekonomika yra daugiausia anglies dioksido išskirianti ekonomika ES, o taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumas yra daugiau nei keturis kartus didesnis už ES vidurkį. Dabartinė iškastinio kuro dalis Bulgarijos energijos rūšių derinyje sudaro 61,5 %, branduolinė energija – 24 %, o atsinaujinančiųjų išteklių energija – 14,5 % (ši dalis yra mažesnė nei ES atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies vidurkis, 19 %). Šalis labai priklauso nuo Rusijos gamtinių dujų. 2020 m. iš Rusijos importuota 75 % gamtinių dujų, t. y. daugiau nei ES vidurkis (43,2 %). Tačiau jų dalis energijos rūšių derinyje buvo tik 13,9 %, t. y. mažesnė už ES vidurkį (24,4 %). Didžiausia dujų vartotoja tebėra pramonė (40 %), įskaitant naudojimą ne energetikos reikmėms, o elektros energijos sektoriaus suvartojama dalis sumažėjo nuo 30 % 2010 m. iki 25 % 2019 m. Centralizuotas šilumos tiekimas priklauso nuo gamtinių dujų, o to beveik neįmanoma pagerinti, nes centralizuoto šilumos tiekimo sistemų negalima pakeisti alternatyviais šaltiniais. Nors ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane svarstomas geoterminės energijos potencialas šildymui, reikėtų numatyti papildomų investicijų didelių šilumos siurblių įrengimui remti. Anglimis kūrenamoms elektrinėms elektros energijos gamybai visiškai pakanka šalyje kasamų rusvųjų anglių, o pramoninėms reikmėms iš Rusijos Bulgarija importuoja ribotą anglių kiekį (0,56 mln. tonų, t. y. 85 % viso importuojamo anglių kiekio). Kita vertus, Bulgarija yra priklausoma nuo Rusijos žalios naftos (63 % žalios naftos gaunama iš Rusijos, t. y. gerokai daugiau nei ES vidurkis, 26 %), o perdirbtų naftos produktų iš Rusijos importuojama 22 %, t. y. mažiau nei ES vidurkis (35 %). Apskritai naftos dalis energijos rūšių derinyje 2020 m. buvo 23,9 %, t. y. mažesnė už ES vidurkį (32,7 %). Bulgarijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta priimti perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui veiksmų gaires. Jos apima laipsniško anglių ir (arba) lignito naudojimo nutraukimo ne vėliau kaip iki 2038 m. veiksmus, jose numatytos didelės investicijos ir reformos, kuriomis būtų paspartintas atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas, tačiau norint pasiekti su klimato kaita ir energetikos pertvarka susijusius tikslus reikės daugiau pastangų. Kalbant apie atsinaujinančiuosius energijos išteklius, Bulgarija įsipareigojo sukurti naujus bent 3 500 MW atsinaujinančiųjų energijos išteklių (vėjo ir saulės energijos) pajėgumus ir sudaryti technines sąlygas iki 2026 m. į elektros energijos sistemą integruoti dar 4 500 MW. Be to, į planą įtraukta reforma, kuria siekiama pašalinti pagrindines žaliojo vandenilio technologijų ir vertės grandinių plėtros kliūtis, taip pat investicijos, kuriomis remiamas bandomųjų tokio vandenilio ir tvarių biodujų gamybos projektų plėtojimas. Taip pat numatytos priemonės, kuriomis siekiama padėti namų ūkiams įrengti saulės energijos vandens šildymo ir saulės fotovoltines sistemas. Plane taip pat bus apibrėžtas energijos nepriteklius. Reikia pabrėžti, kad siekiant, kad Bulgarija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus reikės toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus;