KOMISIJOS ATASKAITA Valstybių narių atsakymai į Audito Rūmų 2011 m. metinės ataskaitos pastabas /* COM/2013/0118 final */





TURINYS Valstybių narių atsakymai į Audito Rūmų 2011 m. metinės ataskaitos pastabas . 2 Santrauka 2 1. Ataskaitos aprėptis............................................................................................... 3 2. Audito Rūmų 2011 m. ataskaitos išdėstymas ir pagrindinės pastabos 4 3. Siekiant valstybių narių pažangos pasidalijamojo valdymo srityje . 5 3.1. Pirmojo lygmens patikros, nacionalinės taisyklės ir sistemų auditas . 6 3.2. Audito institucijos . 9 3.3. Viešieji pirkimai 9 3.4. Kompleksinė parama . 10 4. Išvada 12 KOMISIJOS ATASKAITA Valstybių narių atsakymai į Audito Rūmų 2011 m. metinės ataskaitos pastabas Santrauka Šioje ataskaitoje analizuojami valstybių narių atsakymai į Europos Audito Rūmų 2011 finansinių metų metinės ataskaitos pastabas. Ji atitinka Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 162 straipsnio 5 dalies nuostatas. Audito Rūmai papildomai pakeitė 2011 m. ataskaitos išdėstymą ir visų pirma pridėjo du naujus skyrius. Audito Rūmai pateikė teigiamą nuomonę dėl finansinių ataskaitų ir nustatė, kad su visu biudžetu susijęs labiausiai tikėtinas klaidų lygis yra 3,9 %, t. y. panašus į praeitų metų bendrą 3,7 % klaidų lygį. Pasikeitus Audito Rūmų metodikai, dabar 3,9 % dydis apima tiek srities „Žemės ūkis: rinkos ir tiesioginė parama“, tiek „Kaimo plėtra“ kompleksinės paramos klaidas. Jei metodika nebūtų pasikeitusi, šis dydis būtų 3,8 %. Dauguma valstybių narių atsakymų gauti planuotu laikotarpiu[1]. Kaip ir ankstesniais metais, atskirų valstybių narių atsakymų kokybė labai skyrėsi. Kai kuriais atvejais atsakymai buvo labai gerai parengti, o kitais – buvo akivaizdu, kad atsakymams parengti įdėta labai mažai pastangų. Valstybės narės dar kartą patvirtino įsipareigojimą palaikyti partnerystę su Komisija ir Audito Rūmais, kad būtų užtikrintas patikimas ES lėšų valdymas. Pavyzdžiui, trys ketvirtadaliai visų valstybių narių išreiškė pageidavimą, kad trišaliai susitikimai (kurie jau vyksta sanglaudos politikos srityje) vyktų ir kaimo plėtros klausimais. Ir Komisija, ir valstybės narės išsakė įsipareigojimą spręsti kaimo plėtros problemas, kad klaidų lygis sumažėtų. AGRI GD paskelbė veiksmų planą ir, kaip nurodyta valstybių narių atsakymuose, jos jau imasi tam tikrų taisomųjų veiksmų problemoms kaimo plėtros srityje spręsti. Kiek tai susiję su visa sanglaudos politika, nors ir padaryta didelė pažanga, tiek valstybės narės, tiek Komisija turi imtis konkrečių ir nuoseklių veiksmų, kad rezultatai pagerėtų. Šiuo programavimo laikotarpiu REGIO GD ir EMPL GD toliau vykdys tikslinius veiksmus. Pavyzdžiui, audito planuose daugiausia dėmesio bus skiriama rizikingesnėms sritims ir finansų pareigūnams, bus atidžiai stebimi nacionalinių institucijų, galinčių nutraukti arba sustabdyti mokėjimus, veiksmai ir pagrįstais atvejais taikomi finansiniai pataisymai. Kitam programavimo laikotarpiui Komisija pasiūlė keletą priemonių ir jos šiuo metu svarstomos tarpinstituciniu mastu. Šios priemonės, be kita ko, apima platesnį sąnaudų supaprastinimo naudojimą, ketvirtines valstybių narių ataskaitas Komisijai, griežtesnes tinkamumo taisykles ir grynųjų finansinių pataisymų bei vadovybės patikinimo pareiškimų įvedimą. KOMISIJOS ATASKAITA Valstybių narių atsakymai į Audito Rūmų 2011 m. metinės ataskaitos pastabas 1. Ataskaitos aprėptis Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 162 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad kai tik Audito Rūmai perduoda metinę ataskaitą, Komisija atitinkamoms valstybėms narėms nedelsdama praneša apie tos ataskaitos detales, susijusias su lėšų, už kurias pagal galiojančias taisykles jos yra atsakingos, valdymu. Valstybės narės Komisijai turėtų atsakyti per šešiasdešimt dienų, o Komisija iki kitų metų vasario 28 d. atsakymų suvestinę perduoda Audito Rūmams, Europos Parlamentui ir Tarybai. 2012 m. lapkričio 6 d. paskelbus Audito Rūmų 2011 finansinių metų metinę ataskaitą, Komisija tinkamai informavo valstybes nares apie šios ataskaitos detales. Ši informacija buvo pateikta rašte ir trijuose klausimynuose (pateiktuose kaip priedai), kuriuos valstybių narių paprašyta užpildyti: I priedas – klausimynas, susijęs su konkrečiai valstybei narei skirtomis ataskaitos dalimis, II priedas – klausimynas, susijęs su kiekvienoje valstybėje narėje audito metu nustatytais faktais[2], ir III priedas – klausimynas, susijęs su bendrais nustatytais faktais dėl politikos krypčių ir programų, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas. Šioje ataskaitoje nagrinėjami valstybių narių atsakymai ir prie jos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, kuriame pateikiami valstybių narių atsakymai į I ir III priedų klausimus[3]. 2. Audito Rūmų 2011 m. ataskaitos išdėstymas ir pagrindinės pastabos 2011 m. metinėje ataskaitoje Audito Rūmai atliko tolesnius jos išdėstymo pakeitimus. Pridėti du nauji skyriai: žemės ūkio ir sanglaudos, kad būtų galima pateikti išsamesnę šių dviejų politikos sričių audito rezultatų analizę. Skyrių „Žemės ūkis ir gamtos ištekliai“ pakeitė skyriai „Žemės ūkis: rinkos ir tiesioginė parama“ ir „Kaimo plėtra, aplinka, žuvininkystė ir sveikata“. Ankstesnį skyrių „Sanglauda, energetika ir transportas“ pakeitė skyriai „Regioninė politika, energetika ir transportas“ ir „Užimtumas ir socialiniai reikalai“. Be naujų skyrių, Audito Rūmai taip pat pateikė viso biudžeto ir atskirų politikos sričių labiausiai tikėtino klaidų lygio 2010 ir 2011 m. dydžių palyginimą. Be to, Audito Rūmai papildomai pabrėžė ES veiklos rezultatų valdymą 10 skyriuje „Siekiant ES biudžeto rezultatų“, kuris pirmą kartą įvestas 2010 m. metinėje ataskaitoje. Patikinimo pareiškime Audito Rūmai nurodė, kad ataskaitos teisingai atspindi Sąjungos finansinę būklę ir operacijų bei pinigų srautų rezultatus. Pajamų ir įsipareigojimų srityje reikšmingų klaidų nebuvo. Įvertinta, kad atliekant mokėjimus, susijusius su administracinėmis ir kitomis išlaidomis, reikšmingų klaidų nebuvo. Išorės santykių ir plėtros mokėjimuose reikšmingų klaidų taip pat nebuvo, išskyrus tarpinius ir galutinius mokėjimus. Visose kitose politikos srityse nustatyta reikšmingų klaidų. Audito Rūmai taip pat nusprendė, kad visos kontrolės sistemos laikomos iš dalies veiksmingomis, išskyrus administracinių ir kitų išlaidų ir pajamų politikos sritis, kurios įvertintos kaip veiksmingos. Politikos sritys, kuriose nustatyta reikšmingų klaidų, buvo šios: kaimo plėtros, aplinkos, žuvininkystės ir sveikatos srityje labiausiai tikėtinas klaidų lygis – 7,7 %. Srityje „Žemės ūkis: rinkos ir tiesioginė parama“ labiausiai tikėtinas klaidų lygis – 2,9 %. Padėtis visoje sanglaudos politikos srityje gerokai pagerėjo: labiausiai tikėtinas klaidų lygis – 5,1 %, palyginti su 7,7 % 2010 m. Vis dėlto abiejuose sanglaudos politikos skyriuose nustatyta reikšmingų klaidų: Regioninės politikos, energetikos ir transporto skyriuje labiausiai tikėtinas klaidų lygis – 6,0 %, o Užimtumo ir socialinių reikalų skyriuje – 2,2 %. Galiausiai Mokslinių tyrimų ir kitų vidaus politikų skyriuje labiausiai tikėtinas klaidų lygis buvo 3,0 %. 2011 m. Audito Rūmų nustatytas viso ES biudžeto labiausiai tikėtinas klaidų lygis buvo 3,9 %, t. y. panašus dydis kaip ir 2010 m. (3,7 %). Pasikeitus Audito Rūmų metodikai, 3,9 % dydis apima tiek srities „Žemės ūkis: rinkos ir tiesioginė parama“, tiek „Kaimo plėtra“ kompleksinės paramos klaidas. Jei metodika nebūtų pasikeitusi, šis dydis būtų 3,8 %. Toliau diagramoje matyti viso biudžeto klaidų lygio raida nuo 2006 m. (1) Kitaip nei ankstesniais metais, BŽŪP išmokų gavėjų kompleksinio susiejimo įsipareigojimų nesilaikymas buvo įtrauktas į 2011 m. labiausiai tikėtino klaidų lygio apskaičiavimą. Nustatytos klaidos sudaro apie 0,1 procentinio punkto viso Audito Rūmų įvertinto labiausiai tikėtino klaidų lygio mokėjimuose. 3. Siekiant valstybių narių pažangos pasidalijamojo valdymo srityje Kaip minėta įžangoje, be rašto, Komisija kiekvienai valstybei narei tinkamai pateikė tris priedus: I priedą – klausimyną, susijusį su atskiroms valstybėms narėms skirtomis ataskaitos dalimis, II priedą – klausimyną, susijusį su kiekvienoje valstybėje narėje audito metu nustatytais faktais, ir III priedą – klausimyną, susijusį su bendrais nustatytais faktais dėl 2011 m. patikinimo pareiškimo pasidalijamojo valdymo. Kalbant apie I ir II priedus, valstybių narių paprašyta prireikus pateikti išsamią informaciją apie veiksmus, kurių imtasi klaidoms ištaisyti, taip pat apie tų veiksmų vykdymo laiką bei turinį ir laukiamus rezultatus. Šiame ataskaitos skirsnyje analizuojami valstybių narių atsakymai, pateikti atsakant į I, II ir III priedų klausimus pagal keturias pagrindines temas: 1) pirmojo lygmens patikros, nacionalinės taisyklės ir sistemų auditas, 2) audito institucijos, 3) viešieji pirkimai ir 4) kompleksinė parama. Dauguma valstybių narių atsakymų gauti planuotu laikotarpiu[4]. Kaip ir ankstesniais metais, atskirų valstybių narių atsakymų kokybė labai skyrėsi. Kai kuriais atvejais atsakymai buvo labai gerai parengti, o kitais – buvo akivaizdu, kad atsakymams parengti įdėta labai mažai pastangų. Vis dėlto apskritai beveik visos valstybės narės pranešė apie pažangos iniciatyvas, kurių jau imtasi ar kurių bus imtasi ateityje, ir jas apibūdino. Kai kurios valstybės narės dar kartą patvirtino įsipareigojimą palaikyti partnerystę su Komisija ir Audito Rūmais, kad būtų užtikrintas patikimas ES lėšų valdymas[5]. Pavyzdžiui, trys ketvirtadaliai visų valstybių narių išreiškė pageidavimą, kad trišaliai susitikimai (kurie jau vyksta sanglaudos politikos srityje) vyktų ir kaimo plėtros klausimais[6]. Žr. 1.2 diagramą, kurioje pateikiama informacija, susijusi su klausimyno III priedo 5 klausimu. Be to, ši iniciatyva dėl trišalių susitikimų atitinka Tarybos rekomendaciją dėl 2011 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo[7]. 1.2 diagrama Dėl 5 skyriaus „Regioninė politika, energetika ir transportas“ ir 6 skyriaus „Užimtumas ir socialiniai reikalai“ reguliariai rengiami trišaliai Audito Rūmų, Komisijos ir valstybių narių susitikimai. Patirtis parodė, kad susitikimai dėl šių skyrių buvo labai sėkmingi, nes taip išvengiama prieštaravimų dėl klaidų vertinimo. Dėl žemės ūkio ir kaimo plėtros 2012 m. surengtas tik vienas toks susitikimas. Ar valstybes nares domintų dalyvavimas trišaliuose susitikimuose žemės ūkio ir kaimo plėtros klausimais ir ar jos norėtų juose dalyvauti? 3.1. Pirmojo lygmens patikros, nacionalinės taisyklės ir sistemų auditas Kiek tai susiję su pirmojo lygmens patikromis ir nacionalinėmis taisyklėmis, Audito Rūmai ataskaitoje nustatė nacionalinių institucijų atliekamų patikrinimų trūkumų ir nurodė kai kuriuos atvejus, kai nacionalinės institucijos veiksmingai neįvertino, ar deklaruotos išlaidos atitinka taikomas taisykles. Pavyzdžiui, regioninės politikos atžvilgiu Audito Rūmai manė, kad dėl 62 % operacijų, kuriose nustatyta klaidų, „valstybių narių institucijos turėjo pakankamai informacijos, kad prieš patvirtindamos išlaidas Komisijai galėtų nustatyti ir ištaisyti nors kai kurias klaidas“[8]. Audito Rūmai padarė panašią pastabą užimtumo ir socialinių reikalų politikos srityje – 76 % klaidų veikiamų operacijų[9]. Kaimo plėtros srityje Audito Rūmai nustatė, kad keturios iš šešių tikrintų nacionalinių institucijų veiksmingai nepatikrino, ar deklaruotos išlaidos pagrįstos, ir kad mokėjimo agentūros ne visada tinkamai vykdė patikras vietoje[10]. Be to, Audito Rūmai nustatė, kad nacionalinių taisyklių nesilaikymas yra vienas iš mokėjimo tvarkingumo rizikos šaltinių[11]. Reaguodamos į pastabas dėl pirmojo lygmens patikrų tinkamumo, valstybės narės pateikė įvairiausių atsakymų. Austrija ir Belgija teigė, kad kiekvienu atveju tos patikros buvo priimtinos[12], o Austrija kaip įrodymą pabrėžė tai, kad klaidų lygiai maždaug atitiko reikšmingumo ribas, taikomas abiem Europos socialinio fondo (ESF) programoms, kurių auditą atliko nacionalinės institucijos. Dvi valstybės narės (Suomija ir Latvija) teigė, kad sudėtingos tinkamumo taisyklės ir teisės aktai kartais skirtingai interpretuoti – tai savo ruožtu turėjo įtakos pirmojo lygmens patikrų kokybei[13]. Kaip vieną iš netinkamų pirmojo lygmens patikrų veiksnį Slovakija ir Suomija nurodė personalo kaitą ir dėl to prarandamą patirtį[14]. Galiausiai, Graikija padėtį apibendrino teigdama, kad „yra daug priežasčių, kurios daugiausia priklauso nuo to, kas atlieka primojo lygmens patikrą. Pirmojo lygmens patikras atlieka arba administracinės institucijos, arba tarpinės įstaigos, kurioms išduoti atitinkami leidimai ir kurios yra įvairių formų“[15]. Daugiau kaip pusė valstybių narių sutarė, kad nacionalines taisykles reikia supaprastinti, kad sumažėtų administracinė našta ir dėl to sumažėtų klaidų. Vis dėlto valstybės narės taip pat nurodė, kad siekiant padėti mažinti klaidų reikia supaprastinti ir ES direktyvas. Liuksemburgas padėtį apibendrino taip: „Nacionalines taisykles visuomet galima supaprastinti, bet būtų pageidautina iš pradžių supaprastinti (ES) direktyvų taisykles“[16]. Galiausiai, atsakydamos į klausimą dėl pirmojo lygmens patikrų sistemų audito (klausimyno III priedo 2 klausimas ir 1.3 diagrama), šiek tiek daugiau negu 40 % valstybių narių teigė, kad kai kuriais atvejais jos jau atlieka tokį auditą. Pavyzdžiui, Danija pakomentavo, kad Danijos verslo audito institucija ir Danijos žemės ūkio ir žuvininkystės agentūros Vidaus audito skyrius atliko atitinkamai tiek regioninės politikos, tiek kaimo plėtros sistemų auditą. Danijos žemės ūkio ir žuvininkystės agentūros Vidaus audito skyrius jau atliko vietos veiklos grupių schemų pagal kaimo vietovių programą auditą ir rengėsi atlikti tolesnį tos pačios programos auditą 2013 m.[17]. Lietuva, Latvija, Čekija ir Graikija[18] nurodė, kad sistemų auditas jau yra neatskiriama jų audito tvarkaraščių dalis ir atliekamas reguliariai. Kitos valstybės narės nusprendė, kad specialus sistemų auditas nereikalingas, nes konkreti jų audito strategija visapusiška. Vokietija teigė, kad pirmojo lygmens patikrų auditas jau yra neatskiriama sistemų audito dalis ir kad konkrečias rizikos sritis galima patikrinti atskirai[19]. Slovakija savo šalies padėtį apibendrino panašiai[20]. Sanglaudos politikos srities klaidų lygiui įtakos turėjo pirmojo lygmens patikrų trūkumai ir visų pirma nacionalinių tinkamumo taisyklių pažeidimai. Komisija aktyviai skatina valstybes nares spręsti šią problemą. Ji nustatė įvairių priemonių, įskaitant paramą nacionalinėms institucijoms paprastinant taisykles ir paramą valdymo bei kontrolės institucijoms. Be to, ji atlieka teminį rizika grindžiamą pirmojo lygmens patikrų veiksmingumo auditą. 1.3 diagrama Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai paraginti audito institucijas „atlikti konkrečius sistemų auditus, susijusius su vadovaujančiųjų ir tarpinių institucijų atliktomis „pirmojo lygmens patikromis“, žr. pvz., 5.73 skyriaus 4 rekomendaciją. Ar Jūsų valstybė narė numato vykdyti papildomus ar konkrečius šios srities sistemų auditus? 3.2. Audito institucijos 2011 m. metinėje ataskaitoje Audito Rūmai pateikė septynių valstybių narių audito institucijų (AI) vertinimo rezultatus. Audito Rūmai vertino įvairius AI darbo metodų aspektus, įskaitant organizacinę tvarką, darbo dokumentus ir metines kontrolės ataskaitas bei audito nuomones. Atlikus šiuos vertinimus, keturios AI įvertintos kaip veiksmingos, dvi – iš dalies veiksmingos ir viena – neveiksminga. Audito Rūmų nurodytos sritys, kuriose reikėtų tobulėti, be kitų, yra kontroliniai sąrašai, audito kokybės kontrolė ir audito metodika[21]. Todėl Audito Rūmai rekomendavo, kad Komisija audito institucijoms turėtų teikti daugiau rekomendacijų, visų pirma dėl imčių sudarymo metodų, ir kad audito institucijos turėtų būti raginamos atlikti daugiau sistemų auditų[22]. Apskritai valstybės narės, kurių audito institucijas Audito Rūmai įvertino neigiamai ir kurios pateikė atsakymą, nurodė, kad srityse, kuriose nustatyta trūkumų, jau imtasi arba rengiamasi imtis taisomųjų veiksmų. Pavyzdžiui, Čekija teigė, kad: „Neigiamas Čekijos vertinimas grindžiamas 2011 m. padėties, įskaitant sistemą, kuri iš pradžių sukurta 2007 m. (ir kurią vėliau patvirtino ir Europos Komisija, ir audito įmonė „PricewaterhouseCoopers“), vertinimu. Europos Audito Rūmų vertinimo metu, susitarus su Europos Komisija, jau buvo pradėta keisti šią sistemą.[23]“ Be to, valstybė narė papildomai komentavo Audito Rūmų imčių atranką. Ji teigė: „Europos Audito Rūmų ataskaita grindžiama nereprezentatyvia projektų imtimi iš visų Čekijoje vykdomų veiklos programų (t. y. tik iš transporto veiklos programos ir pietryčių regioninės veiklos programos). Europos Audito Rūmų auditoriai atliko visų 8 projektų iš kiekvienos iš 4 šių veiklos programų auditą. Audito institucija kasmet išnagrinėja 650 projektų iš visų veiklos programų. Todėl Europos Audito Rūmų auditorių išvados, padarytos remiantis šia nereikšminga imtimi, nėra galutinės (ypač statistikos požiūriu) sprendžiant apie finansų kontrolės ir audito sistemą, naudojamą visoms Čekijoje vykdomoms programoms vertinti.[24]“ Rumunija teigė, kad atsižvelgdama į Audito Rūmų pastabas pagrindinė šios šalies AI įvertino Audito Rūmų preliminariai nustatytus faktus ir išreiškė norą dalyvauti trišaliame susitikime (Audito Rūmų, Komisijos ir AI), kad „Europos Audito Rūmus informuotų apie priemones, kurių ketinama imtis tose srityse, kuriose, Europos Audito Rūmų auditorių nuomone, reikėtų tobulėti.“ Šis trišalis susitikimas įvyko 2012 m. birželio mėn. ir buvo naudingas, nes per jį išsiaiškinti svarbūs klausimai[25]. Apskritai valstybės narės nurodė, kad, kur būtina, AI nuolat siekia gerinti savo darbo kokybę, kad jo rezultatai atitiktų Audito Rūmų 2011 m. ataskaitos rekomendacijas. 3.3. Viešieji pirkimai 2011 m. Audito Rūmų ataskaitoje pabrėžta, kad viena iš pagrindinių klaidų šaltinių – viešieji pirkimai. Audito Rūmai nustatė, kad regioninės politikos srityje iš 180 audito metu tikrintų operacijų 25 % atvejų nesilaikyta viešųjų pirkimų taisyklių. Be to, 9 % audito metu tikrintų operacijų atvejų nustatyta rimtų taisyklių pažeidimų ir jie sudarė 44 % visų kiekybiškai įvertinamų klaidų šioje politikos srityje[26]. Panašiai kaimo plėtros ir užimtumo ir socialinių reikalų politikos srityse viešųjų pirkimų taisyklių nesilaikymas turėjo įtakos klaidų lygiui[27]. Valstybės narės pripažįsta, kad viešųjų pirkimų srities klaidos svarbios, ir toliau ieško priemonių padėčiai ištaisyti. Pavyzdžiui, Vengrija pareiškė: „Pastaruoju metu padarėme didelę viešųjų pirkimų priežiūros pažangą. Nuo 2010 m. gruodžio 8 d. Nacionalinė plėtros agentūra taiko centralizuotą viešųjų pirkimų audito sistemą. Sukurtas specialus padalinys – Viešųjų pirkimų priežiūros departamentas. Pagrindinis jo uždavinys yra atlikti privalomą viešųjų pirkimų ex ante ir ex post auditą, rengti gaires ir užtikrinti ekspertinę pirmojo lygmens patikrų, kurias nedidelės vertės viešųjų sutarčių atveju atlieka tarpinės organizacijos, priežiūrą.[28]“ Ispanija taip pat pateikė informacijos apie priemones, kurių imtasi padėčiai gerinti viešųjų pirkimų srityje. Regioninės politikos srityje šiai valstybei narei skirti penki pranešimai apie preliminariai nustatytus faktus buvo susiję su viešųjų pirkimų faktais. Keturiais atvejais iš penkių Ispanija teigė, kad jau ėmėsi konkrečių veiksmų padėčiai pagerinti ir kad šios srities procedūros arba sugriežtintos, arba įvesta naujų procedūrų. Penktasis atvejis buvo ribota taisyklių taikymo problema, neturinti finansinio poveikio[29]. Septynios valstybės narės: Austrija, Danija, Prancūzija, Vokietija, Lietuva, Liuksemburgas ir Lenkija, pabrėžė tris pagrindinius klaidų viešųjų pirkimų srityje veiksnius[30]. Tai yra: 1) nacionalinių viešųjų pirkimų taisyklių sudėtingumas, 2) ES viešųjų pirkimų direktyvų sudėtingumas ir 3) nepakankamos pirmojo lygmens patikros. Be to, Liuksemburgas teigė, kad viešųjų pirkimų procedūros ypač sunkios projektų vadovams, dažnai neturintiems patirties šioje srityje[31]. Kitos valstybės teigė, kad viešųjų pirkimų srities klaidos dar specifiškesnės. Čekija teigė, kad: „Pagrindinė klaidų (viešųjų pirkimų srityje) priežastis – neaiškios viešųjų pirkimų taisyklių formuluotės ir su tuo susiję skirtumai, kaip perkančiosios organizacijos interpretuoja šias nuostatas.[32]“ Valstybės narės toliau stengiasi gerinti viešųjų pirkimų taisyklių ir procedūrų įgyvendinimą. Komisija gerai žino apie sunkumus, kurių valstybėms narėms kyla viešųjų pirkimų srityje, ir 2011 m. gruodžio mėn. pateikė pasiūlymą dėl galiojančios Viešųjų pirkimų direktyvos pakeitimo. Pasiūlymas šiuo metu svarstomas Parlamente ir Taryboje. Bendras sutarimas jau pasiektas dėl pagrindinių Komisijos pasiūlymo elementų, įskaitant kovos su sukčiavimu priemones, taisyklių bei procedūrų paprastinimą ir didesnį lankstumą. 3.4. Kompleksinė parama 2011 m. metinėje ataskaitoje apskaičiuodami klaidų lygį ir srityje „Kaimo plėtra“, ir srityje „Žemės ūkis: rinkos ir tiesioginė parama“ Audito Rūmai pirmą kartą įtraukė kompleksinės paramos klaidas. Abiejose politikos srityse Audito Rūmai daugiausia dėmesio skyrė pasirinktiems geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės (GAAB) įsipareigojimams ir teisės aktuose nustatytiems valdymo reikalavimams (TANVR) ir nustatė tam tikrų klaidų. Srityje „Žemės ūkis: rinkos ir tiesioginė parama“ Audito Rūmai taip pat atliko kompleksinės paramos sistemų koncepcijos ir įgyvendinimo tikrinimą šešiose valstybėse narėse ir nustatė, kad iš šešių audituotų sistemų viena yra veiksminga, keturios iš dalies veiksmingos ir viena neveiksminga.[33]. Konkrečiai kaimo plėtros srityje su kompleksine parama susijusių pažeidimų nustatyta 26 iš 73 mokėjimų, kuriuos Audito Rūmai tikrino. Be to, Audito Rūmai nustatė reikšmingų trūkumų, susijusių su kompleksinės paramos reikalavimų dėl gyvūnų identifikavimo ir registravimo laikymusi[34]. Valstybės narės, kuriose atliktas kompleksinės paramos sistemų auditas ir nustatyta trūkumų, pakomentavo šią išvadą. Jos visos pabrėžė, kad patikrų laikas svarbus ir kad dėl to gali kilti sunkumų. Suomijos pastabos: „Suomijoje kai kurių kompleksinės paramos patikrų vietoje laikas priklauso nuo klimato sąlygų. Pavyzdžiui, GAAB ir TANVR patikros vietoje turi būti atliekamos sezono metu, kai ūkiuose vyksta žemės darbai; kitaip tariant, praktikoje patikros pirmiausia atliekamos nuo birželio iki spalio mėn.[35]“ Danija teigė, kad kompleksinės paramos patikros pradedamos anksčiau metų pradžioje, o Ispanija pakomentavo, kad patikros šiuo metu atliekamos visus metus[36]. Italija šiuo metu svarsto galimybę koreguoti „2013 m. patikrų tvarkaraštį atsižvelgdama į Europos Audito Rūmų pastabas“[37], ir atrodo, kad Vengrija nėra tikra dėl patikrų laiko įtakos[38]. Be to, kai kurios valstybės narės pateikė kitų galimų kompleksinės paramos klaidų priežasčių; daugiau informacijos apie valstybių narių pateiktas kompleksinės paramos reikalavimų nesilaikymo priežastis žr. 1.4 diagramoje. Pavyzdžiui, Malta ir Latvija[39] teigė, kad kompleksinės paramos reikalavimai nepakankamai aiškūs, o Malta teigė ir tai, kad „naudos gavėjai teikia tam tikrų priemonių paraiškas siekdami gauti finansavimą ir nelabai stengiasi sužinoti apie prisiimamus įsipareigojimus“. Galiausiai, Airija[40] atkreipė dėmesį, kad kai kurios valstybės narės tam tikrus pažeidimus gali laikyti nedideliais ir dėl to paramos nemažinti. Be to, Airija kaip vieną iš kompleksinės paramos klaidų priežasčių nurodė specializuotos įstaigos ir mokėjimo agentūros bendravimo trūkumus. 1.4 diagrama Skyriuje „Kaimo plėtra, aplinka, žuvininkystė ir sveikata“ (4.32 dalis) Audito Rūmai nustatė, kad trijose iš šešių audituotų valstybių narių nesilaikius kompleksinio paramos susiejimo reikalavimų mokėjimai ne visada mažėjo, kaip norėta. Kodėl taip atsitiko, Jūsų nuomone? Kad mažėtų kompleksinei paramai būdinga klaidų rizika, pastaruoju metu pateiktame pasiūlyme dėl bendros žemės ūkio politikos, kuri bus įgyvendinama po 2013 m., Komisija siūlo toliau paprastinti ir racionalizuoti kompleksinės paramos taisykles ir atitinkamas patikras[41]. 4. Išvada Didžiosios daugumos valstybių narių atsakymai rodo, kad atitinkamos valstybių narių įstaigos atidžiai reaguoja į Europos Audito Rūmų išvadas. Valstybės narės sutinka, kad labai svarbu, jog pirmojo lygmens patikros būtų veiksmingos, ir kad būtų imtasi taisomųjų veiksmų, visų pirma susijusių su audito institucijų veiklos rezultatais. Audito Rūmų nustatyti trūkumai ir klaidos taip pat rodo, kad tiek Europos, tiek nacionalinių taisyklių paprastinimas yra visapusiškas procesas, nors kartais sunku įžvelgti visų taikomų taisyklių skirtumus. Šioje srityje Komisija atlieka aktyvų vaidmenį. 2011 m. gruodžio mėn. ji pateikė plataus užmojo pasiūlymus dėl viešųjų pirkimų taisyklių. Jie dabar svarstomi Europos Parlamente ir Taryboje. Bendras sutarimas jau pasiektas dėl pagrindinių Komisijos pasiūlymo elementų, įskaitant kovos su sukčiavimu priemones, taisyklių bei procedūrų paprastinimą ir didesnį lankstumą. Apskritai Komisija nustatė įvairių priemonių, įskaitant paramą nacionalinėms institucijoms paprastinant taisykles ir paramą valdymo bei kontrolės institucijoms. Be to, ji atlieka teminį pirmojo lygmens patikrų veiksmingumo auditą. Konkrečiai kaimo plėtros srityje Komisija nustatė veiksmų planą, kuriame yra tokių priemonių, kaip geresnis informavimas, mokymai ir naujos gairės naudos gavėjams ir administracijoms, taip pat tikslesnį audito planą. Be to, Komisija visoms valstybėms narėms išsiuntė raštą, kuriuo prašo, kad kiekviena iš jų, inter alia, nustatytų konkrečius veiksmus, kuriais būtų mažinama klaidų, ir kad jos griežtintų prevencines priemones, kuriomis mažinama klaidų rizika ateityje įgyvendinant kaimo plėtros programas. Galiausiai Komisija džiaugiasi tuo, kad valstybės narės dar kartą patvirtino įsipareigojimą palaikyti partnerystę su Audito Rūmais, kad būtų užtikrintas patikimas ES lėšų valdymas. Pavyzdžiui, trys ketvirtadaliai visų valstybių narių išreiškė pageidavimą, kad trišaliai susitikimai (Europos Audito Rūmų, valstybių narių ir Komisijos), kurie jau vyksta sanglaudos politikos srityje, vyktų ir žemės ūkio bei kaimo plėtros klausimais. A priedas VALSTYBĖ NARĖ || Perdavimo data Austrija || 2012/12/18 BELGIJA || 2012/12/21 BULGARIJA || 2012/12/14 Kipras || 2012/12/14 ČEKIJA || 2012/12/14 DANIJA || 2013/01/11 ESTIJA || SUOMIJA || 2012/12/13 Prancūzija || 2012/12/18 VOKIETIJA || 2012/12/18 GRAIKIJA || 2012/12/17 Vengrija || 2012/12/17 AIRIJA || 2013/01/18 Italija || 2012/12/13 Latvija || 2012/12/27 Lietuva || 2012/12/14 Liuksemburgas || 2012/12/13 MALTA || 2012/12/13 Nyderlandai || 2012/12/14 LENKIJA || 2012/12/13 Portugalija || 2012/12/13 Rumunija || 2012/12/14 SLOVAKIJA || 2012/12/14 SLOVĖNIJA || 2012/12/13 ISPANIJA || 2012/12/13 Švedija || 2012/12/14 Jungtinė Karalystė || 2013/01/28 [1] Žr. šios ataskaitos A priedą, p. 15. [2] II priede pateikiami valstybių narių atsakymai į atskirus pranešimus apie preliminariai nustatytus faktus; į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą jie neįtraukti, bet pateikti Audito Rūmams. [3] Žr. ankstesnę išnašą. [4] Žr. šios ataskaitos A priedą, p. 14. [5] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 225. [6] Komisijos tarnybų darbiniame dokumente žr. valstybių narių atsakymus į III priedo 5 klausimą. [7] COMBUD 17/13, p. 10. [8] Europos Audito Rūmų 2011 m. metinė ataskaita, 5.29 dalis, p. 127. [9] Europos Audito Rūmų 2011 m. metinė ataskaita, 6.15 dalis, p. 155. [10] Europos Audito Rūmų 2011 m. metinė ataskaita, 4.26–4.29 dalys, p. 104–105. [11] Europos Audito Rūmų 2011 m. metinė ataskaita, pvz., 5.2 dalis, p. 130, 4.26 dalis, p. 104, 5.29 dalis, p. 127. [12] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 164, 166. [13] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 179, 192. [14] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 215, 179. [15] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 185. [16] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 198. [17] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 176. [18] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 195, 192, 173, 185. [19] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 181. [20] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 215. [21] Europos Audito Rūmų 2011 m. metinė ataskaita, 5.39–5.41 dalys, p. 132–133. [22] Europos Audito Rūmų 2011 m. metinė ataskaita, 5.73 dalis, p. 143–144. [23] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 8. [24] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 11. [25] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 123. [26] Europos Audito Rūmų 2011 m. metinė ataskaita, 5.32 dalis, p. 128. [27] Europos Audito Rūmų 2011 m. metinė ataskaita, pvz., 3.1 dalis, p. 78, ir, pvz., 6.3 dalis, p. 157. [28] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 33. [29] Atsakymas į II priedo klausimus, kuriuose nurodyti konkretūs pareiškimai apie preliminariai nustatytus faktus. [30] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 164, 176, 180, 181, 195, 198, 203. [31] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 198. [32] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 173. [33] Europos Audito Rūmų 2011 m. metinė ataskaita, 3.9 dalis, p. 75, 4.16–4.18 dalys, p. 102, ir 4.30–4.31 dalys, p. 105–106. [34] Europos Audito Rūmų 2011 m. metinė ataskaita, 4.17–4.18 dalys, p. 102. [35] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 113. [36] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 112, 113. [37] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 115. [38] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 113. [39] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 199, 192. [40] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, p. 190. [41] Reglamentas dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos (horizontalusis reglamentas), kuriame nustatytos kompleksinės paramos taisyklės, COM(2011) 628 galutinis/2.