EGF parama papildys valstybių narių nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų pastangas. Siekiant užtikrinti patikimą finansų valdymą, EGF negali finansuoti priemonių, kurios jau finansuojamos iš kitų Sąjungos fondų ir programų, įtrauktų į Daugiametę finansinę programą. Be to, EGF finansine parama negalima pakeisti nacionalinių priemonių ar priemonių, kurias darbuotojus atleidžiančios įmonės privalo taikyti pagal nacionalinius teisės aktus arba kolektyvines sutartis.

Siekiant užtikrinti, kad EGF išliktų veikiančia Europos lygmens priemone, paraiška skirti EGF paramą darbuotojams gali būti pateikta, kai atleistų darbuotojų skaičius pasiekia nustatytą minimalią ribą. Įgyvendinant Reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 sukaupta patirtis parodė, kad tikslinga nustatyti 250 atleistų darbuotojų per tam tikrą ataskaitinį laikotarpį ribą, ypač jeigu nedidelėse darbo rinkose ar išskirtinėmis aplinkybėmis paliekama galimybė teikti paraiškas atleidus ir mažiau darbuotojų. 250 darbuotojų riba yra žemesnė nei 2014–2020 m. programavimo laikotarpio riba. Žemesnė riba nustatyta todėl, kad apskritai mažėja labai didelio masto atleidimo atvejų, o atleidus 250 darbuotojų dauguma regionų paprastai patiria didelį poveikį. Be to, taip siekiama atsižvelgti į faktą, kad daugelyje valstybių narių dauguma darbuotojų dirba mažosiose ir vidutinėse įmonėse (MVĮ).

2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpiu EGF taikymo sritis buvo išplėsta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006. Buvo siekiama apimti ne tik atleidimą iš darbo dėl rimto ekonomikos sutrikdymo, kurį nulėmė tebesitęsianti pasaulinė finansų ir ekonomikos krizė, į kurią atsižvelgta Reglamente (EB) Nr. 546/2009, bet ir į kitas naujas pasaulines finansų ir ekonomikos krizes. Todėl EGF galėtų teikti pagalbą ir netikėtų krizių atvejais, kai smarkiai sutrinka vietos, regiono ar nacionalinė ekonomika. Netikėta krize būtų galima laikyti, pavyzdžiui, didelį svarbių prekybos partnerių ekonomikos nuosmukį ar finansų sistemos žlugimą, kaip jau nutiko 2008 m. Siekiant užtikrinti, kad EGF parama būtų teikiama visiems darbuotojams, nepriklausomai nuo jų darbo sutarties ar darbo santykių pobūdžio, buvo išplėsta „darbuotojo“ sąvoka. Dėl to paramą buvo galima teikti ne tik pagal neterminuotas darbo sutartis dirbantiems darbuotojams, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1927/2006, bet ir darbuotojams, dirbantiems pagal terminuotas darbo sutartis, laikiniesiems darbuotojams, labai mažų įmonių savininkams vadovams ir savarankiškai dirbantiems asmenims. Be to, tam tikromis aplinkybėmis valstybės narės į EGF paraiškas galėjo įtraukti tokį patį skaičių nesimokančių ir nedirbančių jaunuolių, kaip atleistų darbuotojų. Tokia nuostata buvo grindžiama dideliu jaunimo nedarbu ir faktu, kad nesimokantiems ir nedirbantiems jaunuoliams dar sunkiau rasti darbą didelio darbo rinkos sutrikdymo atveju, pavyzdžiui, dėl didelio masto restruktūrizavimo.

Palyginti su vien valstybių narių veiksmais, EGF lėšų mobilizavimas sukuria pridėtinę vertę. Iš EGF bendrai finansuojamos priemonės ne tik didina atleistiems darbuotojams siūlomų paslaugų skaičių, bet ypač tų paslaugų įvairovę ir teikimo intensyvumą. Be to, mobilizavus EGF lėšas vykdomi veiksmai tampa sektinu pavyzdžiu, rodančiu, kaip galima testuoti novatoriškas idėjas, nustatyti gerąją patirtį ir ją integruoti į įprastinį priemonių paketą. Iš EGF bendrai finansuojamos priemonės taip pat padeda pagerinti priemonių įgyvendinimo procesą apskritai.

Atsižvelgiant į tai, kad iš EGF bendrai finansuojamos priemonės įgyvendinamos taikant pasidalijamąjį valdymą su valstybėmis narėmis, finansinės paramos mokėjimo tvarka ir toliau atitiks mechanizmą, taikomą šiam Sąjungos biudžeto valdymo būdui. Be to, finansavimo tvarka turėtų atspindėti priemonių, kurias valstybės narės savo paraiškose pasiūlė įgyvendinti pačios, mastą.

Be to, Komisija surengė suinteresuotosioms šalims skirtų renginių, kuriuose aptarti galimi EGF struktūros pokyčiai po 2020 m. Šios diskusijos vyko reguliariuose EGF kontaktinių asmenų posėdžiuose ir tinklo seminaruose 2017 m. spalio mėn. ir 2018 m. kovo mėn., taip pat 2018 m. sausio mėn. vykusiame neeiliniame EGF kontaktinių asmenų posėdyje, kuris buvo skirtas diskusijoms apie veiklą po 2020 m.

2014–2020 m. programavimo laikotarpiu tam tikromis aplinkybėmis buvo galima į EGF paraiškas įtraukti tiek pat nesimokančių ir nedirbančių asmenų, kiek atleistų darbuotojų. Kova su jaunimo nedarbu yra ir bus didelis uždavinys. Be to, patirtis rodo, kad jeigu nedirbantiems ir nesimokantiems jaunuoliams teikiama EGF parama, ja dažniausiai pasinaudojama. Vis dėlto vertinime siūloma apsvarstyti, ar EGF yra tinkama priemonė tokiai paramai teikti ir į tai, ar yra kitų būdų, kuriais naudojantis būtų galima geriau padėti atitinkamiems jaunuoliams. Jeigu parama būtų teikiama tik nedirbantiems ir nesimokantiems jaunuoliams, gyvenantiems regionuose, kuriuos paveikė globalizacijos ar finansų krizės sukeltas didelio masto restruktūrizavimas, bet ne tokiems jaunuoliams, kurie gyvena automatizacijos paveiktuose regionuose, tai galėtų būti laikoma nesąžininga veikla.

–Tai trukdytų įgyvendinti politiką, nes būtų neįmanoma priderinti įgyvendinimo taisyklių prie kiekvienos iš remiamų politikos sričių konkrečių reikalavimų. Be to, nedidėtų sinergija ir nuoseklumas su kitais žmogiškojo kapitalo fondais.

Komisijos teikiama techninė parama skirta bet kokioms priemonėms, kurių reikia siūlomam reglamentui įgyvendinti. Pagal siūlomo reglamento 12 straipsnį, ši parama negalėtų viršyti 0,5 proc. didžiausios metinės EGF sumos. Tai yra daugiau nei dabartiniu programavimo laikotarpiu, nes speciali parama bus siūloma valstybėms narėms, kurios turi nedaug naudojimosi EGF ar restruktūrizavimo parama patirties. Be to, būtų įtraukta papildomų priemonių, kuriomis didinama valstybių narių tinklaveika ir gerosios patirties mainai.

Siūlomo reglamento projekto 2 ir 3 straipsniuose nustatyta EGF paskirtis ir tikslai. Skirtingai nuo dabartinio EGF reglamento (ES) Nr. 1309/2013, paskirtis aiškiai apima EGF vaidmenį prisidedant prie atitinkamų Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimo. Be to, iš tikslų aišku, kad EGF padės spręsti bet kokias netikėto didelio masto restruktūrizavimo sukeltas problemas, taigi Fondas gebės geriau prisitaikyti prie dabartinių ir būsimų ekonomikos iššūkių.

(6)savo Diskusijoms skirtame dokumente dėl globalizacijos suvaldymo Komisija nustatė, kad išaugusią kvalifikuotos darbo jėgos paklausą ir mažėjantį darbo vietų, kurioms užimti pakanka žemos kvalifikacijos, skaičių labiausiai lemia su prekyba susijusi globalizacija ir technologiniai pokyčiai. Nepaisant labai didelių atviresnės prekybos ir tolesnės pasaulio ekonomikų integracijos privalumų, būtina kovoti su šiuo neigiamu šalutiniu poveikiu. Kadangi jau dabar globalizacijos nauda žmonėms ir regionams yra nevienoda, o nukentėjusiems asmenims ir regionams daromas didelis poveikis, esama pavojaus, kad dėl vis spartesnės technologinės pažangos šis poveikis dar labiau stiprės. Todėl, laikantis solidarumo ir tvarumo principų, bus būtina užtikrinti, kad globalizacijos teikiama nauda būtų paskirstyta sąžiningiau, derinant ekonomikos atvirumą ir technologinę pažangą su socialine apsauga;

(7)Diskusijoms skirtame dokumente dėl ES finansų ateities Komisija pabrėžia reikmę sumažinti ekonominius ir socialinius valstybių narių ir jų regionų skirtumus. Todėl svarbiausias prioritetas yra investicijos į lygybę, socialinę įtrauktį, švietimą ir mokymą bei sveikatą;

(8)tikėtina, kad dėl globalizacijos ir technologinių pokyčių toliau didės pasaulio ekonomikų sąsajos ir tarpusavio priklausomybė. Darbo jėgos perskirstymas – neatskiriama ir neišvengiama tokių ekonomikos pokyčių dalis. Jei norime, kad pokyčių teikiama nauda būtų paskirstyta sąžiningai, labai svarbu teikti paramą atleistiems darbuotojams ir tiems, kuriems gresia atleidimas. Pokyčiams ir restruktūrizavimui numatyti skirta ES kokybės sistema – Sąjungos politikos priemonė, kuria nustatoma įmonių restruktūrizavimo prognozavimo ir valdymo gerosios patirties sistema. Ši sistema nurodo, kaip adekvačiomis politinėmis priemonėmis galima spręsti problemas, kurias kelia ekonomikos prisitaikymas ir restruktūrizavimas, jų poveikis užimtumui ir socialinis poveikis. Valstybės narės raginamos naudotis ES ir nacionaliniu finansavimu taip, kad socialinis restruktūrizavimo poveikis, visų pirma neigiamas poveikis užimtumui, būtų kuo veiksmingiau sušvelnintas. Svarbiausios Sąjungos priemonės, skirtos nukentėjusiems darbuotojams paremti, yra „Europos socialinis fondas +“ (ESF+), kurio pagalba yra prevencinio pobūdžio, ir EGF, kuris teikia reaguojamojo pobūdžio pagalbą netikėto didelio masto restruktūrizavimo atveju;

(9)2007 m. sausio 1 d. – 2013 m. gruodžio 31 d. daugiametės finansinės programos laikotarpiui EGF buvo įsteigtas Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 1927/2006 . EGF įsteigimu siekta suteikti galimybių Sąjungai parodyti solidarumą su darbuotojais, kurie prarado darbą dėl globalizacijos sukeltų esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių;

(10)Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 taikymo sritis išplėsta 2009 m. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 546/2009 , pagal kurį, remiantis Europos ekonomikos atkūrimo planu, pradėta remti darbuotojus, praradusius darbą tiesiogiai dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės;

(11)dabartinės finansinės programos laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1309/2013 taikymo sritis buvo išplėsta, kad apimtų ne tik atleidimą iš darbo dėl rimto ekonomikos sutrikdymo, kurį nulėmė tebesitęsianti pasaulinė finansų ir ekonomikos krizė, į kurią atsižvelgta Reglamente (EB) Nr. 546/2009, bet ir kitas naujas pasaulines finansų ir ekonomikos krizes;

(12)siekdama įvertinti, kaip ir kokiu mastu EGF pasiekė iškeltus tikslu, Komisija atliko EGF laikotarpio vidurio vertinimą. Paaiškėjo, kad EGF yra veiksmingas ir kad, palyginti su ankstesniu programavimo laikotarpiu, reintegruojama didesnė dalis atleistų darbuotojų. Atlikus vertinimą taip pat nustatyta, kad EGF sukūrė Europos pridėtinės vertės. Tai ypač pasakytina apie Fondo paramos apimties daromą poveikį – dėl EGF paramos ne tik siūloma daugiau ir įvairesnių paslaugų, bet ir intensyvėja jų teikimas. Be to, EGF intervencijos yra gerai matomos ir rodo ES pridėtinę vertę tiesiai plačiajai visuomenei. Vis dėlto nustatyti ir keli trūkumai. Viena vertus, mobilizavimo procedūra laikyta pernelyg ilga. Daugelis valstybių narių pranešė patiriančios sunkumų rengdamos išsamią atleidimą sukėlusio įvykio aplinkybių analizę. Sunkumai, susiję su finansiniais ir instituciniais pajėgumais, yra svarbiausia priežastis, dėl kurios valstybės narės neteikia paraiškų, nors jos būtų atitikusios EGF paramos kriterijus. Kita vertus, gali tiesiog trūkti žmogiškųjų išteklių – šiuo metu valstybės narės techninės paramos gali prašyti tik jeigu jos įgyvendina EGF paraišką. Kadangi atleidimai gali būti netikėti, svarbu, kad valstybės narės būtų pasirengusios nedelsiant reaguoti ir galėtų neatidėliodamos teikti paraišką. Be to, atrodo, kad tam tikrose valstybėse narėse reikėtų dėti gerokai daugiau pastangų siekiant stiprinti institucinius pajėgumus, kad būtų galima užtikrinti veiksmingą ir rezultatyvų EGF paraiškų įgyvendinimą. 500 atleistų darbuotojų riba buvo kritikuojama kaip pernelyg aukšta, ypač kalbant apie menkiau apgyvendintus regionus;

(13)Komisija pabrėžia nemažėjančią EGF, kaip lankstaus fondo, remiančio dėl didelio masto restruktūrizavimo darbo netekusius darbuotojus ir padedančio jiems kuo greičiau rasti kitą darbą, vaidmens svarbą. Todėl Sąjunga turėtų toliau teikti konkrečią vienkartinę paramą dėl rimto ekonomikos sutrikdymo nukentėjusiose srityse, sektoriuose, teritorijose ar darbo rinkose atleistiems darbuotojams, kad palengvintų jų reintegraciją į darbo rinką. Dėl atviros prekybos, technologinių pokyčių ir kitų veiksnių, kaip antai perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, sąveikumo ir abipusio poveikio, darosi vis sunkiau išskirti konkretų veiksnį, lemiantį darbo vietų praradimą, todėl ateityje EGF mobilizavimas turi būti grindžiamas tik dideliu restruktūrizavimo poveikiu. Atsižvelgiant į EGF tikslą – teikti paramą ypatingos skubos ir nenumatytomis aplinkybėmis, taip papildant labiau prevencinio pobūdžio paramą, teikiamą iš ESF+, EGF turi likti lanksti ir speciali priemonė ir neturėtų būti įtraukta apskaičiuojant viršutines Daugiametės finansinės programos biudžeto ribas, kaip nustatyta Komisijos komunikate „Šiuolaikiškas biudžetas Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina. 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa“ ir jo priede ;

(14)kaip jau minėta, norint išsaugoti europinį EGF pobūdį, paraiška dėl paramos turėtų būti teikiama, kai didelio masto restruktūrizavimo atvejis padaro didelį poveikį vietos ar regiono ekonomikai. Tas poveikis turėtų būti apibrėžtas kaip minimalus per tam tikrą ataskaitinį laikotarpį prarastų darbo vietų skaičius. Atsižvelgiant į laikotarpio vidurio vertinimo išvadas, minimalus per keturių (sektoriaus atvejais – šešių) mėnesių ataskaitinį laikotarpį atleistų darbuotojų skaičius turėtų būti 250. Tuo pačiu metu vykstančios atleidimų skirtinguose to paties regiono sektoriuose bangos taip pat gali padaryti labai didelį poveikį vietos darbo rinkai, todėl turėtų būti suteikta galimybė teikti regionines paraiškas. Mažose darbo rinkose, pavyzdžiui, mažose valstybėse narėse ar atokiuose regionuose, įskaitant atokiausius regionus, kaip nustatyta SESV 349 straipsnyje, arba išskirtinėmis aplinkybėmis paraiškas galima teikti ir esant mažesniam atleistų darbuotojų skaičiui;

(15)siekiant parodyti Sąjungos solidarumą su atleistais darbuotojais ir savarankiškai dirbančiais asmenimis, kurių veikla nutrūko, prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo ir jo įgyvendinimo bendro finansavimo norma turėtų būti tokia pati, kaip atitinamos valstybės narės ESF+ norma;

(16)dalį |EGF skiriamo Sąjungos biudžeto turėtų įgyvendinti Komisija pagal pasidalijamąjį valdymą su valstybėmis narėmis, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) [number of the new Financial Regulation] (toliau – Finansinis reglamentas). Todėl, įgyvendindamos EGF pagal pasidalijamąjį valdymą, Komisija ir valstybės narės turėtų laikytis Finansiniame reglamente nustatytų principų, pavyzdžiui, patikimo finansų valdymo, skaidrumo ir nediskriminavimo principų;

(17)Europos pokyčių stebėsenos centras, įsikūręs Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fonde („Eurofound“) Dubline, padeda Komisijai ir valstybėms narėms atlikti kokybinę ir kiekybinę analizę, kad joms būtų lengviau įvertinti globalizacijos, restruktūrizavimo ir EGF naudojimo tendencijas;

(18)atleistiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, kurių veikla nutrūko, nepriklausomai nuo jų darbo sutarties ar darbo santykių pobūdžio turėtų būti suteikiamos vienodos galimybės gauti EGF paramą. Todėl atleisti darbuotojai ir savarankiškai dirbantys asmenys, kurių veikla nutrūko, pagal šį reglamentą turėtų būti laikomi EGF paramos gavėjais;

(19)EGF finansinė parama visų pirma turėtų būti skiriama aktyvioms darbo rinkos priemonėms, kuriomis siekiama sparčiai reintegruoti paramos gavėjus į tvarią darbo vietą tame pačiame ar kitame veiklos sektoriuje. Priemonės turėtų atspindėti numatomus vietos ar regiono darbo rinkos poreikius. Tačiau prireikus taip pat turėtų būti remiamas atleistų darbuotojų judumas, kad jie galėtų rasti naują darbą kitur. Visų pirma daugiausia dėmesio reikėtų skirti skaitmeniniame amžiuje reikalingų įgūdžių sklaidai. Reikėtų apriboti piniginių išmokų įtraukimą į suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą. Bendrovės galėtų būti skatinamos prisidėti prie nacionalinio bendro EGF remiamų priemonių finansavimo;

(20)rengdamos suderintą aktyvių darbo rinkos politikos priemonių paketą, valstybės narės pirmenybę turėtų teikti toms priemonėms, kurios geriausiai padėtų didinti paramos gavėjų įsidarbinamumą. Valstybės narės turėtų siekti, kad per šešių mėnesių laikotarpį iki galutinės finansinės paramos įgyvendinimo ataskaitos pateikimo termino į darbo rinką kuo greičiau tvariai reintegruotųsi kuo daugiau paramos gavėjų, dalyvaujančių įgyvendinant tas priemones;

(21)rengdamos suderintą aktyvių darbo rinkos politikos priemonių paketą, valstybės narės turėtų atkreipti ypatingą dėmesį į palankių sąlygų neturinčius paramos gavėjus, įskaitant jaunus ar vyresnio amžiaus darbo neturinčius asmenis ir tuos, kuriems gresia skurdas, kadangi tos grupės, siekdamos sugrįžti į darbo rinką, susiduria su ypatingomis problemomis. Tačiau įgyvendinant EGF paramą reikėtų gerbti ir propaguoti lyčių lygybės ir nediskriminavimo principus – tai vienos iš svarbiausių Sąjungos vertybių, įtvirtintos ir Europos socialinių teisių ramstyje;

(22)siekdamos, kad parama gavėjams būtų veiksminga ir greita, valstybės narės turėtų padaryti viską, ką gali, kad teikiamos paraiškos dėl EGF finansinės paramos būtų tinkamai užpildytos. Jeigu Komisijai reikia papildomos informacijos, kad galėtų įvertinti paraišką, ta papildoma informacija turėtų būti pateikta per nustatytą laikotarpį;

(23)kad apsaugotų paramos gavėjų ir už priemonių įgyvendinimą atsakingų institucijų interesus, paraišką teikianti valstybė narė turėtų informuoti visus asmenis, susijusius su paraiškos procedūra, apie paraiškos nagrinėjimo eigą;

(24)vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, EGF finansinė parama turėtų ne pakeisti paramos priemones, kurios paramos gavėjams teikiamos iš Sąjungos fondų ar pagal kitų Sąjungos politikos sričių teisės aktus ar programas, o jas papildyti, kai tik tai įmanoma;

(25)reikėtų įtraukti specialias informavimo apie EGF paraiškas ir rezultatus bei komunikacijos nuostatas;