EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2020 09 30 SWD(2020) 319 final KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita







Šalies skyrius: teisinės valstybės principo padėtis Austrijoje pridedamas prie KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita

Teisinės valstybės principo padėtis Europos Sąjungoje {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Santrauka Suvokiamas Austrijos teisingumo sistemos nepriklausomumo lygis yra aukštas. Tačiau išreikštas susirūpinimas dėl administracinių teismų pirmininkų skyrimo tvarkos, taip pat dėl teisingumo ministro teisės atskirose bylose duoti nurodymus prokurorams. Vyriausybė paskelbė bendro pobūdžio svarstymus teisėjų, įskaitant administracinių teismų teisėjus, įdarbinimo klausimais ir dėl prokurorų pareigos teikti ataskaitas, – tai galėtų padėti spręsti šiuos susirūpinimą keliančius klausimus. Toliau dedamos pastangos užtikrinti aukštą teisingumo sistemos skaitmeninimo lygį ir didinami teisingumo sistemos ištekliai. Tai galėtų padėti spręsti tam tikras administracinių teismų patiriamas veiksmingumo problemas. Apskritai Austrija turi tinkamą teisinę ir institucinę sistemą, kad būtų galima užkirsti kelią korupcijai ir už ją patraukti baudžiamojon atsakomybėn. Austrija vykdė ir tebevykdo svarbias kovos su korupcija srities teisėkūros reformas, susijusias su plačiai aptartais politinių partijų finansavimo atvejais ir vėlesniu aukšto lygio valstybės pareigūnų veiklos tyrimu. Tačiau tebesama sunkumų, susijusių su Parlamento narių sąžiningumo užtikrinimo sistema. Sukurta lobistinės veiklos teisinė sistema, tačiau jos taikymo sritis, kaip ir lobistinės veiklos registre visuomenei pateikiama informacija, yra ribota. Centrinė prokuratūra, atsakinga už kovą su ekonominiais nusikaltimais ir korupcija, atlieka svarbų vaidmenį kovojant su korupcija, tačiau jai kyla sunkumų, susijusių su prievolėmis teikti išsamias ataskaitas ir ribotais ištekliais. Žiniasklaidos pliuralizmo teisinė sistema grindžiama konstitucinių ir teisinių apsaugos priemonių rinkiniu. Demokratinės žiniasklaidos sistemos pamatai tvirti, o žiniasklaidos institucijos veikia nepriklausomai. Tačiau nustatyta, kad žiniasklaidos pliuralizmui kyla pavojus, kadangi nėra išsamios ir įgyvendinamos sistemos, kuri padėtų užtikrinti teisę gauti informaciją. Vyriausybė svarsto galimybę įgyvendinti reformą šiai sistemai patobulinti. Buvo išreikštas susirūpinimas dėl žiniasklaidos priemonių redakcinio nepriklausomumo reguliavimo apsaugos priemonių. Žiniasklaidos nuosavybei taikomos griežtos skaidrumo taisyklės, nors jos ne visada visapusiškai taikomos žiniasklaidos savininkų turimoms kitų bendrovių akcijoms. Austrija žiniasklaidos bendrovėms skiria palyginti didelę valstybinės reklamos dalį. Išreikštas susirūpinimas dėl galimos politinės įtakos tokiam paskirstymui, nes nėra taisyklių, kurios leistų užtikrinti, kad procesas būtų sąžiningas. Teisės aktų priėmimo procese paprastai numatytos konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais ir plačiąja visuomene, nors šiuo atveju nėra konkrečios teisinės sistemos, o konsultacijos kartais neįvyksta arba jų terminai būna trumpi. Konstitucinis Teismas ir Ombudsmeno taryba atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant stabdžių ir atsvarų sistemą, kaip matyti iš pavyzdžių, susijusių su COVID-19 pandemija. Be Ombudsmeno tarybos, veikiančios kaip nacionalinė žmogaus teisių institucija, kitos nepriklausomos institucijos, pavyzdžiui, vienodo požiūrio taikymo ombudsmenas, ombudsmenas negalios klausimais, taip pat vaikų ir jaunimo teisių ombudsmenas, prisideda prie pagrindinių teisių išsaugojimo savo atitinkamose srityse. Vyriausybė paskelbė priemonių, kuriomis siekiama toliau remti pilietinę visuomenę, ir įsipareigojo skatinti aktyvų dialogą ir pagarbų bendradarbiavimą su pilietinės visuomenės organizacijomis. I.Teisingumo sistema Austrijos teisingumo sistemą sudaro dvi atskiros šakos. Bendroji jurisdikcija priklauso 115 apylinkės teismų, 20 apygardos teismų, keturiems aukštesniesiems apygardos teismams ir Aukščiausiajam Teismui. Nuo 2014 m. Austrija taip pat turi atskirą administracinių teismų sistemą, kurią sudaro vienuolika pirmosios instancijos administracinių teismų (devyni apygardos administraciniai teismai, vienas federalinis administracinis teismas ir finansų teismas) ir Vyriausiasis administracinis teismas . Austrija turi Konstitucinį Teismą. Teisėjus skiria vykdomoji valdžia, remdamasi neįpareigojančiais pasiūlymais, kuriuos teikia iš teisėjų arba teismo plenarinių asamblėjų sudarytos darbuotojų grupės – jos kiekvienai pareigybei sudaro trijų kandidatų sąrašą . Prokuratūra yra hierarchinėje struktūroje įsteigta teisingumo ministrui pavaldi teisminė institucija, galinti duoti tiek bendruosius nurodymus, tiek nurodymus atskirose bylose . Teisininkai registruojami vienoje iš devynių vietos advokatų asociacijų, kurios yra viešosios teisės įstaigos ir savarankiškos savivaldos institucijos, kartu sudarančios Federalinę advokatų asociaciją . Nepriklausomumas Suvokiamas teisminių institucijų nepriklausomumo lygis nuolat yra labai aukštas. 86 proc. gyventojų mano, kad teismai ir teisėjai yra pakankamai nepriklausomi arba visiškai nepriklausomi; nuo 2016 m. ši dalis nuolat didėja. Įmonės teismų ir teisėjų nepriklausomumo lygį taip pat vertina kaip aukštą – 73 proc. įmonių mano, kad jie yra pakankamai nepriklausomi arba visiškai nepriklausomi; ankstesniais metais šis rodiklis buvo dar didesnis . Kyla diskusijų dėl administracinių teismų pirmininkų skyrimo tvarkos. Suinteresuotieji subjektai ir Europos Taryba ne kartą išreiškė susirūpinimą dėl administracinių teismų pirmininkų skyrimo . Nors šiuo etapu nėra konkrečių reformų planų, Vyriausybė svarsto galimybę suderinti bendrosios kompetencijos teismams ir administraciniams teismams taikomus įdarbinimo standartus . Pagal esamą tvarką neprivaloma administracinių teismų pirmininkų ir pirmininko pavaduotojų (jie taip pat priima sprendimus) rinkti iš paskirtų administracinių teismų teisėjų, nors jie turi atitikti bendruosius konstitucinius reikalavimus , kad galėtų tapti administracinio teismo teisėjais. Jų paskyrimą reglamentuoja įstatymai, kuriais grindžiama įvairių federalinių ir apygardos administracinių teismų veikla. Federalinio administracinio teismo įstatymas numato nepriklausomos komisijos, sudarytos iš vykdomųjų ir teisminių institucijų narių , dalyvavimą, tačiau tai netaikoma visiems apygardos administraciniams teismams. Nors apylinkėse yra tam tikrų skirtumų, teisė atlikti paskyrimus paprastai priklauso vykdomosioms institucijoms . 2019 m. Europos Taryba atkreipė dėmesį į tai, kad administracinių teismų pirmininkų skyrimo procese nedalyvavo teisminės institucijos . Europos Tarybos konsultacinė teisėjų taryba priėmė nuomonę dėl Vienos apygardos administracinio teismo pirmininko skyrimo ir statuso – joje išreikštas susirūpinimas dėl Europos Tarybos rekomendacijų laikymosi atsižvelgiant į pirmininko (pirmininko pavaduotojo) ir kitų teisėjų skyrimo proceso skirtumus . Susirūpinimą šiuo klausimu išreiškė ir Europos bei nacionaliniai suinteresuotieji subjektai – jie prašo, kad skiriant visus teisėjus dalyvautų darbuotojų grupių atstovai ir kad į jų nuomones būtų privalu atsižvelgti . Kovos su korupcija valstybių grupė (GRECO) Austrijai pateikė keletą rekomendacijų dėl administracinių teismų sistemos, be kita ko, dėl darbuotojų grupių vaidmens skiriant teisėjus stiprinimo ir bendrosios kompetencijos teismuose ir administraciniuose teismuose taikomų teisėjų įdarbinimo standartų suvienodinimo . Nors 2020–2024 m. Vyriausybės programoje paskelbti bendri ketinimai suderinti šiuos įdarbinimo standartus, šiuo etapu jokių konkrečių planų nepaskelbta . Šiuo metu diskutuojama dėl teisingumo ministro teisės atskirose bylose duoti nurodymus prokurorams. 2019 m. kai kurie suinteresuotieji subjektai pakartotinai paragino užtikrinti didesnį prokuratūros nepriklausomumą . Pagal Austrijos sistemą tiek aukštesniosios prokuratūros , tiek teisingumo ministras gali atskirose bylose duoti nurodymus, įskaitant nurodymus nevykdyti baudžiamojo persekiojimo. Teisingumo ministro nurodymai turi būti pagrįsti, pateikti raštu ir pridėti prie bylos medžiagos. Be to, Vyriausybė turi teikti Parlamentui metinę ataskaitą apie visus atskirose bylose duotus nurodymus po to, kai atitinkama byla užbaigta . Remiantis naujausia ataskaita, 2011–2018 m. duoti 69 nurodymai . Be to, Generalinės prokuratūros organizacinėje struktūroje numatyta, kad nepriklausoma Ministro direktyvų patariamoji taryba (toliau – Direktyvų taryba, vok. Weisungsrat) teikia neprivalomą nuomonę dėl visų nurodymų prieš juos paskelbiant ir šios tvarkos laikomasi praktikoje . Nacionaliniai suinteresuotieji subjektai pabrėžė, kad prokuratūra turėtų būti labiau nepriklausoma, o už nurodymus turėtų būti atsakingas nepriklausomas prokuratūros vadovas . Jų teigimu, visuomenei gali atrodyti, jog esama rizikos, kad bus daroma politinė įtaka. Be to, suinteresuotieji subjektai pažymi, kad ataskaitų teikimo prievolėms vykdyti gali prireikti daug laiko, jos gali būti neproporcingos, palyginti su pagrindinėmis baudžiamojo persekiojimo užduotimis, ir dėl to gali būti vėluojama atlikti tyrimus. Nors prokuratūros savarankiškumui kylančią riziką mažina taikomos apsaugos priemonės , vis dėlto teise duoti nurodymus naudojamasi. 2019 m. tuometinio teisingumo ministro atliktame teisingumo sistemos padėties tyrime pateikta keletas pasiūlymų, kaip užtikrinti, kad nurodymų sistema būtų aiški, o 2020–2024 m. Vyriausybės programoje numatytas ketinimas sumažinti ataskaitų teikimo prievoles, kurios nėra būtinos. Kokybė Padidinti teisminėms institucijoms skirti ištekliai. Į 2020 m. teisminių institucijų biudžetą įtraukta papildomų etatų: dešimt – teisėjų, 40 – prokurorų ir 100 – teismų darbuotojų. Suinteresuotieji subjektai tai įvertino teigiamai. Šių etatų skaičius padidintas tuometiniam teisingumo ministrui 2019 m. paskelbus tyrimą, kuriame atkreiptas dėmesys į keletą susirūpinimą kėlusių klausimų dėl teisminių institucijų žmogiškųjų išteklių, visų pirma dėl reikšmingo teismų ir prokuratūros administracijos darbuotojų etatų sumažinimo, taip pat dėl sunkumų, kylančių siekiant tinkamai užpildyti esamus teisinių institucijų administracijos darbuotojų (vok. Rechtspfleger) etatus. Tyrime taip pat pabrėžiama, kad prokuratūros ir Federalinis administracinis teismas patiria sunkumų dėl išaugusio užduočių, atitinkamai susijusių su vidaus saugumo ar prieglobsčio bylomis, kiekio . Ataskaitoje rekomenduojama sukurti papildomų darbo vietų visose susijusiose srityse. Susirūpinimą šiuo klausimu išreiškė ir suinteresuotieji subjektai – jie paprašė įsteigti bent 40 papildomų teisėjų bei prokurorų etatų ir sustabdyti teismų darbuotojų etatų skaičiaus mažinimą, atkreipdami dėmesį į tai, kad didžiausią susirūpinimą kelia Finansų teismo ir Federalinio administracinio teismo padėtis . Vykdomas didelio masto projektas, kuriuo siekiama toliau didinti teisminių institucijų skaitmeninimą. Teisingumo sistemos skaitmeninimo lygis jau pakankamai aukštas, visų pirma užtikrinant galimybę pateikti bylą ir teismo šaukimą internetu, tačiau vėlesniems proceso etapams taikomos elektroninės priemonės tebėra ribotos. Bylų valdymo sistemos ir teismų statistikos sistemos diegiamos visuose teismuose . Vykdydama projektą „Teisingumas 3.0“, Vyriausybė inicijavo elektroninės bylos diegimą visuose teismuose. Nuo 2020 m. ši sistema įdiegta tik keliuose teismuose, tačiau ji diegiama vis plačiau. Vyriausybė siekia visuose teismuose iki 2022 m. įvesti visiškai elektroninę bylų valdymo sistemą. Vyriausybė taip pat paskelbė apie tolesnius žingsnius, susijusius su skaitmeninių priemonių naudojimu teismuose, įskaitant dirbtinį intelektą, pavyzdžiui, skelbiant teismo sprendimus anonimiškumą užtikrinančiu formatu . Bus vertinama teismo mokesčių mokėjimo tvarka. Nacionaliniai suinteresuotieji subjektai ne kartą prašė nuodugniai peržiūrėti teismo mokesčių sistemą, pabrėždami, kad teismo mokesčiai turi esminį poveikį teisei kreiptis į teismą ir kad, nenustačius viršutinės teismo mokesčių ribos, jie gali būti neproporcingai dideli. Pagal dabartinę tvarką teismo mokesčiai civilinėse bylose reglamentuojami Teismo mokesčių įstatymu ir daugiausia priklauso nuo ginčijamos vertės, o viršutinės ribos daugeliu atvejų nėra. Bylose, kuriose ieškinių vertė yra maža, teismo mokesčiai gali būti palyginti maži arba vidutiniai , tačiau jie didėja proporcingai bylos ieškinio vertei. Europos Tarybos tyrimai rodo, kad pajamos iš teismo mokesčių vienam gyventojui ypač didelės . 2020–2024 m. Vyriausybės programoje paskelbta apie ketinimą atlikti bendros teismo mokesčių sistemos vertinimą . Veiksmingumas Teisingumo sistema veiksmingai tvarko bylas, tačiau kyla tam tikrų sunkumų dėl administracinių bylų. Teisingumo sistema gerai veikia civilinių ir komercinių ginčo bylų srityje – įvertintas vidutinis šių bylų išnagrinėjimo laikas yra trumpas, bylų išnagrinėjimo rodiklis nuolat siekia apie 100 proc. (100,8 proc. 2018 m.), neišnagrinėtų bylų skaičius nedidelis. Administracinių teismų sistema pastaruoju metu susiduria su sunkumais: 2018 m. bylų nagrinėjimo trukmė buvo ilgesnė, o bylų išnagrinėjimo rodiklis siekė 89,7 proc. (nors, palyginti su 2017 m., kai jis siekė 79,5 proc., padėtis pagerėjo) . Valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų teigimu, tai visų pirma susiję su dideliu gaunamų prieglobsčio bylų skaičiumi. Federalinis administracinis teismas patiria ypatingų sunkumų, kaip nurodyta ir Teisingumo ministerijos 2019 m. tyrime. Dėl COVID-19 pandemijos didžioji dalis teismų veiklos buvo laikinai sustabdyta nuo 2020 m. kovo 16 d. iki balandžio 13 d., taip pat priimta konkrečių priemonių dėl procedūrų terminų atidėjimo – dėl to teisingumo sistemoje gali išaugti neišspręstų bylų skaičius . II.Kovos su korupcija sistema

2018 m. priimta nacionalinė kovos su korupcija strategija, prie jos pridėtas 2019 m. priimtas veiksmų planas. Austrijoje įvairios institucijos yra įpareigotos užkirsti kelią korupcijai, ją aptikti ir su ja kovoti. Federalinis kovos su korupcija biuras (vok. Bundesamt für Korruptionsprävention und -bekämpfung, BAK) yra įpareigotas užkirsti kelią korupcijai ir su ja kovoti, be kita ko, šioje srityje bendradarbiaujant tarptautiniu lygmeniu. Vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už korupciją yra įgaliota Centrinė prokuratūra, atsakinga už kovą su ekonominiais nusikaltimais ir korupcija (vok. Zentrale Staatsanwaltschaft zur Verfolgung von Wirtschaftsstrafsachen und Korruption, WKStA). Kitos institucijos, kurios yra įpareigotos kovoti su korupcija, yra Teisingumo ministerija, Vidaus reikalų ministerija ir Audito rūmai. Bendros korupcijos prevencijos nuostatos galioja valstybės tarnautojams, kuriems taikomos Valstybės tarnautojų darbo įstatyme (1979 m.) ir Įstatyme dėl viešojo sektoriaus darbuotojų sutartininkų nustatytos taisyklės. Nuo 2013 m. veikia pranešėjų apsauga. 2019 m. „Transparency International“ korupcijos suvokimo indekso tyrime Austrijai skirti 77 balai iš 100 galimų ir 6 vieta Europos Sąjungos bei 12 vieta pasaulyje . 58 proc. Austrijos respondentų mano, kad korupcija šalyje plačiai paplitusi (ES vidurkis – 71 proc.) , o 22 proc. mano, kad korupcija daro poveikį jų kasdieniam gyvenimui (ES vidurkis – 26 proc.). Nuostatos, kad korupcija yra plačiai paplitusi laikosi 57 proc. įmonių (ES vidurkis – 63 proc.) , o 29 proc. įmonių mano, kad korupcija trukdo vykdyti verslą (ES vidurkis – 37 proc.). Galiausiai 53 proc. žmonių mano, jog baudžiamasis persekiojimas šalyje pakankamai sėkmingai padeda atgrasyti nuo korupcinio pobūdžio veiklos, o 34 proc. įmonių laikosi nuomonės, kad aukšto rango pareigūnus papirkinėję asmenys ir įmonės yra baudžiami tinkamai (ES vidurkis – 31 proc.). Kovos su korupcija srities baudžiamosios teisės aktų sistema iš esmės yra suformuota. Teisinė sistema apima atitinkamas Baudžiamojo kodekso ir Baudžiamojo proceso kodekso nuostatas, taip pat konkrečius teisės aktus, pavyzdžiui, Federalinį kovos su korupcija biuro steigimo ir organizavimo įstatymą, Federalinį statutą dėl subjektų atsakomybės už nusikalstamas veikas ir Federalinį įstatymą dėl ekstradicijos ir savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose. Kovos su korupcija politika nustatyta federaliniu lygmeniu. 2018 m. priimta Nacionalinė kovos su korupcija strategija yra įgyvendinama visame viešajame sektoriuje. Pagrindinis Nacionalinės kovos su korupcija strategijos tikslas – užtikrinti ir didinti administravimo, politikos ir verslo vientisumą ir skaidrumą. 2019 m. priimtas Strategijos įgyvendinimo veiksmų planas. Už kovą su korupcija atsakingos kelios institucijos, turinčios konkrečius įgaliojimus. 2010 m. įsteigtas Federalinis kovos su korupcija biuras (vok. Bundesamt für Korruptionsprävention und -bekämpfung, BAK), jo įgaliojimai pastarąjį kartą pratęsti 2019 m. BAK suteikta jurisdikcija saugumo ir baudžiamosios policijos bylose dėl tam tikrų su korupcija susijusių nusikalstamų veikų, įskaitant atvejus, susijusius su netinkamu lėšų ir turto naudojimu, kenkiančiu Europos Sąjungos finansiniams interesams, ir pinigų plovimo nusikaltimus . Vienas iš BAK tikslų apima bendradarbiavimą su Centrine prokuratūra, atsakinga už kovą su ekonominiais nusikaltimais ir korupcija. Centrinė prokuratūra, atsakinga už kovą su ekonominiais nusikaltimais ir korupcija, – pagrindinė institucija, įgaliota kovoti su korupcija. Už kovą su ekonominiais ir korupciniais nusikaltimais atsakingai prokuratūrai (vok. Zentrale Staatsanwaltschaft zur Verfolgung von Wirtschaftsstrafsachen und Korruption, WKStA) suteikti specialūs įgaliojimai kovos su finansiniais, ekonominiais ir korupcijos nusikaltimais srityje. Po neseniai įvykusių aukšto lygio politinių skandalų WKStA suaktyvino aukšto lygio politinės korupcijos, įtariamų nusižengimų valstybinėse įmonėse ir neteisėto partijų finansavimo tyrimus. Federalinis kovos su korupcija biuras atlieka policijos tyrimus ir padeda WKStA tirti su korupcija susijusias nusikalstamas veikas. WKStA, kaip ir kitoms teisminėms institucijoms, kyla sunkumų dėl išteklių . Iki pradėdami tam tikrus procesinius veiksmus WKStA prokurorai turi pranešti apie tai aukštesniajai prokuratūrai prieš tris darbo dienas – šis griežtesnis įpareigojimas nustatytas 2019 m. Suinteresuotųjų subjektų nuomone , šie ataskaitų teikimo įpareigojimai gali tapti našta ir gali lemti vėlavimą atliekant tyrimus, be kita ko, atsižvelgiant į aukštesniosios prokuratūros ir teisingumo ministro įgaliojimus duoti nurodymus (žr. I skirsnį). Vykdomos politinių partijų finansavimo taisyklių, įskaitant dėl Audito rūmų vaidmens, reformos. Audito rūmams priskirta audito kompetencija, jie taip pat atsakingi už partijų finansų stebėseną. 2018 m. Audito rūmuose įsteigtas Kovos su korupcija, atitikties užtikrinimo ir rizikos valdymo departamentas, kuris nuo pat pradžių yra atsakingas už daugialypę kovos su korupcija iniciatyvą, kurią įgyvendinant ypatingas dėmesys skiriamas korupcijos prevencijai. Nuo 2015 m. Audito rūmai įvairiais lygmenimis, pavyzdžiui, ministerijų ar savivaldybių, atlieka kovos su korupcija sistemų auditą pagal Korupcijos prevencijos sistemų audito gaires. Be to, Audito rūmai stengiasi didinti informuotumą su korupcija susijusiais klausimais ir pradėti valstybės pareigūnams skirtus mokymo kursus. 2019 m. Audito rūmų vaidmuo šiek tiek sustiprintas . Tačiau Audito rūmai vis dar gali tik patikrinti pačių politinių partijų atskaitomybės ataskaitose nurodytų sumų tikslumą ir neturi papildomų įgaliojimų atlikti tyrimą. Suinteresuotieji subjektai šį Audito rūmų įgaliojimų apribojimą sukritikavo . Šis klausimas taip pat aptariamas GRECO ilgalaikėse rekomendacijose – kol kas jos tik iš dalies įgyvendintos . 2019 m. rugsėjo mėn. pateikta pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais siekiama nustatyti baudžiamąsias veikas dėl neteisingų metinių šalių ataskaitų ir dėl nelegalių partijų finansavimo (šie pasiūlymai dar nesvarstyti) . 2020–2024 m. Vyriausybės programoje numatyti keli įsipareigojimai toliau stiprinti Audito rūmų vaidmenį, be kita ko, politinių partijų finansavimo srityje . Tebesama spragų sistemoje, kuria užtikrinamas Parlamento narių sąžiningumas. Reglamentuojami tik tam tikri Parlamento narių turto deklaravimo ir įsidarbinimo antrame darbe aspektai. Nors privačių pajamų deklaravimas reglamentuojamas Federaliniu įstatymu dėl skaidrumo ir neatitikimų (vok. Unvereinbarkeits- und Transparenz-Gesetz) , nėra įpareigojimo deklaruoti turtą, interesus, skolas ir įsipareigojimus . Taip pat nereikalaujama deklaruoti ad hoc interesų konfliktų, galinčių kilti dėl Parlamente svarstomo klausimo. Parlamento nariams nedraudžiama dirbti antrą darbą arba eiti vadovaujamas ir (arba) valdybos nario pareigas. Pajamų deklaravimo ir papildomos veiklos, dovanų priėmimo ir kitos naudos, taip pat priemonių, kurių reikia imtis pažeidus minėtas taisykles, klausimas aptartas keliose GRECO rekomendacijose . Įdiegtos kelios valstybės tarnautojų ir aukščiausiųjų vykdomųjų pareigūnų korupcijos prevencijos priemonės. Viešojo sektoriaus prevencinė kovos su korupcija sistema apima aukščiausioms vykdomosioms institucijoms skirtas interesų konfliktų prevencijos taisykles, kaip numatyta Federaliniame įstatyme dėl skaidrumo ir neatitikimų . Įstatymo nuostatos apima taisykles dėl finansinių interesų ir turto deklaravimo kas dvejus metus, antro darbo (išskyrus atvejus, kai tai konkrečiai leidžiama) ir vadovaujamųjų (valdybos nario) pareigų. Audito rūmai taip pat atliko valstybės tarnautojų įsidarbinimo antrame darbe rizikos vertinimą ir nustatė, kad už įsidarbinimo antrame darbe leistinumo vertinimą visų pirma buvo atsakingi patys darbuotojai ir kad dėl nepakankamo aiškumo, kokia atsakomybė būtų taikoma (kriterijai, pagal kuriuos įsidarbinimas antrame darbe vertinamas kaip suderinamas arba nesuderinamas su pareigūno pareigomis), gali kilti interesų konfliktas. Audito rūmų teigimu, bendras įpareigojimas gauti išankstinį patvirtinimą, o ne tik įsidarbinimo antrame darbe viešas deklaravimas, būtų veiksmingesnis nei reikalavimas taikyti ex post drausmines sankcijas. Taigi Audito rūmai rekomendavo Federalinei kanceliarijai parengti teisės aktų pasiūlymą, kuriame būtų numatytas reikalavimas gauti tarnybos institucijos sutikimą eiti tam tikras antraeiles pareigas. Federalinė kanceliarija laikėsi nuomonės, kad valstybės tarnautojams taikomos pakankamos mokymo ir informavimo šiuo klausimu priemonės . Bendros korupcijos prevencijos nuostatos galioja valstybės tarnautojams, kuriems taikomos Valstybės tarnautojų darbo įstatyme (1979 m.) ir Įstatyme dėl viešojo sektoriaus darbuotojų sutartininkų nustatytos taisyklės. Šias teisines nuostatas papildo bendrasis valstybės tarnautojų elgesio kodeksas ir, kai taikoma, elgesio normos, kurias gali priimti konkrečios tarnybos (pvz., 2019 m. priimtos Federalinės teisingumo ministerijos atitikties gairės (vok. Compliance-Leitlinien) . Apskritai valstybės tarnautojams taikomos tam tikros papildomos pareigos ir taisyklės, pavyzdžiui, dėl jų tarnybos priesaikos, pareigos pranešti, pagarbaus elgesio su kitais, taisyklės dėl interesų konfliktų, taisyklės dėl antraeilių pareigų, draudimas priimti dovanas, taip pat taisyklės dėl darbo nutraukimo (darbas po tarnybos viešajame sektoriuje) ir pareiga saugoti profesinę paslaptį. Už šių ir kitų pareigų bei taisyklių pažeidimus baudžiama drausminėmis priemonėmis arba pagal baudžiamosios teisės nuostatas. Vyriausybės ir Parlamento narių įdarbinimas pasibaigus tarnybos laikui nereglamentuojamas. 2019 m. pateikta pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais būtų nustatomas 18 mėnesių veiklos pertraukos laikotarpis. Remiantis šiais pasiūlymais, bet kuris asmuo, per pastaruosius 5 metus dirbęs valdančiajai partijai arba ėjęs pareigas tokioje partijoje, į vadovaujamas ar kontrolės pareigas su Vyriausybe susijusioje bendrovėje galėtų būti paskirtas tik pasibaigus šiam veiklos pertraukos laikotarpiui . Į 2020–2024 m. Vyriausybės programą įtraukti planai nustatyti veiklos pertraukos laikotarpį Vyriausybės nariams, ketinantiems tapti Konstitucinio Teismo nariais . Lobistinės veiklos registras egzistuoja, tačiau viešai prieinama tik ribota informacija. Lobistinės veiklos ir atstovavimo interesams registras sukurtas 2013 m. . Tačiau informacija apie konkrečią lobistinę veiklą (ypač apie sutartis dėl lobistinės veiklos) pagal įstatymą prieinama tik sprendimus priimantiems asmenims, kurių atžvilgiu vykdoma lobistinė veikla, o ne visuomenei . Registruotis turi tik profesionalią lobistinę veiklą vykdančios įmonės, pačiose įstaigose dirbantys lobistai, savivaldos organai ir interesų grupės (vok. Interessenverbände); nurodyti pavienių ryšių nereikia . Įstatyme dėl neatitikimų ir skaidrumo, taip pat Įstatyme dėl lobistinės veiklos ir atstovavimo interesams skaidrumo yra nuostatų dėl lobistinės veiklos, vykdomos išrinktų pareigūnų ir asmenų, kuriems patikėtos aukščiausio lygio vykdomosios funkcijos, atžvilgiu. Įstatymo dėl lobistinės veiklos skaidrumo 1 straipsnio 3 dalyje teigiama, kad jis netaikomas politinėms partijoms. 2016 m. GRECO pateikė rekomendaciją dėl Parlamento narių ir jų ryšių su trečiosiomis šalimis, kadangi nėra jokių apribojimų ir draudimų Parlamento nariams dėl to, kaip jie gali palaikyti ryšius su trečiosiomis šalimis, galinčiomis daryti įtaką jų sprendimams. Šiuo metu vienintelės galiojančios taisyklės yra susijusios su atvejais, kai Parlamento nariai patys veikia kaip lobistai . Sukurta pranešėjų apsaugos sistema. 2013 m. priimta anoniminio informavimo apie pažeidimus priemonė, ją administruoja Centrinė prokuratūra, atsakinga už kovą su ekonominiais nusikaltimais ir korupcija (WKStA). Per pirmuosius ketverius veiklos metus (nuo 2013 m. kovo 20 d. iki 2017 m. kovo 31 d.) WKStA gavo beveik 5 000 priimtinų pranešimų apie įtartinas aplinkybes ir galimas nusikalstamas veikas. Dėl 29 atvejų pareikšti kaltinimai . III.Žiniasklaidos pliuralizmas Konstitucijoje įtvirtinta saviraiškos laisvė ir valstybės valdžios institucijų pareiga suteikti prieigą prie informacijos. Antrinės teisės aktais aiškiai užtikrinama žurnalistų teisė saugoti savo šaltinių konfidencialumą ir reglamentuojama pareiga atskleisti informaciją visuomenei . Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliavimo institucijos, Austrijos ryšių institucija („KommAustria“) ir Austrijos transliavimo ir telekomunikacijų reguliavimo institucija (RTR) įsteigtos 2001 m. pagal Įstatymą dėl „KommAustria“ . Žiniasklaidos reguliavimo institucijos veikia nepriklausomai. Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliavimo institucijos, Austrijos ryšių institucija („KommAustria“) ir Austrijos transliavimo ir telekomunikacijų reguliavimo institucija (RTR) yra visiškai nepriklausomos nuo Vyriausybės. „KommAustria“ atsakinga už licencijų išdavimą privačioms televizijos ir radijo stotims, transliavimo dažnių valdymą, privačių transliuotojų teisinę priežiūrą ir skaitmeninių transliacijų parengimą ir vykdymą. Be to, „KommAustria“ atsakinga už 1984 m. Žurnalistikos subsidijų įstatymo administravimą, taip pat už transliacijų, įskaitant tiek Austrijos transliuotojų korporacijos (ORF), tiek privačių transliuotojų transliacijas, atitikties transliavimo reguliavimo teisinei sistemai stebėseną . Kaip įtvirtinta Federaliniame įstatyme dėl Austrijos ryšių institucijos įsteigimo, jos nariai yra nepriklausomi ir, vykdydami savo funkcijas, nėra saistomi jokių nurodymų . „KommAustria“ sprendimai gali būti ginčijami administraciniuose teismuose. Kalbant apie išteklius (pvz., apie „KommAustria“ darbo užmokesčio, biuro nuomos ir įrangos, taip pat RTR papildomo žiniasklaidos skyriaus išlaidas), 2018 m. „KommAustria“ metinis biudžetas siekė 4,146 mln. EUR; laikoma, kad tokio biudžeto pakanka . Remiantis 2020 m. Žiniasklaidos pliuralizmo stebėsenos priemonės (toliau – ŽPSP) ataskaita, su žiniasklaidos institucijos nepriklausomumo ir efektyvumo rodikliu susijusi rizika labai maža . Austrijos spaudos taryba (vok. Österreichischer Presserat) – už spaudą atsakinga savireguliacijos pagrindu veikianti įstaiga. Ji siekia užtikrinti redakcinę kokybę ir spaudos laisvę. Spaudos taryba parengė Austrijos spaudos darbuotojų elgesio kodeksą (žurnalistikos darbo principus), kuriame nustatytos geros ir atsakingos žurnalistinės veiklos taisyklės ir kuris laikomas žiniasklaidos specialistams skirtomis etikos gairėmis. Vienas iš pagrindinių Spaudos tarybos uždavinių – atkreipti dėmesį į nusiskundimus spaudoje ir dėl jų imtis veiksmų. Spaudos tarybos veiklą remia svarbiausios žurnalistų ir leidėjų asociacijos. 2020 m. ŽPSP ataskaitoje nurodyta, kad organizacijos, kaip antai Spaudos taryba, iki šiol „per mažai dėmesio skyrė laisvai samdomų darbuotojų statusui ir nepriklausomumui, taip pat tam, kad daugėja įvairių žurnalistine veikla užsiimančių asmenų (pvz., piliečių žurnalistų, tinklaraštininkų, socialinės žiniasklaidos aktyvistų ir t. t.)“ . Žiniasklaidos nuosavybei taikomos skaidrumo taisyklės, tačiau iš tiesų visa informacija prieinama ne visada. Austrijos teisėje yra specialių nuostatų, kuriomis reikalaujama atskleisti nuosavybės teises naujienų žiniasklaidos sektoriuje . Turi būti nurodyta žiniasklaidos priemonės savininko pavardė arba įmonės pavadinimas, įskaitant bendrovės veiklos objektą, taip pat gyvenamosios vietos adresas arba registruota buveinė (filialas), žiniasklaidos priemonės savininko bendrovės vykdomųjų organų ir pareigūnų, įgaliotų atstovauti bendrovei, taip pat stebėtojų tarybos (jei ji įsteigta) narių pavardės. Be to, turi būti nurodytos visų asmenų, tiesiogiai ar netiesiogiai valdančių dalį žiniasklaidos priemonės savininko bendrovės, nuosavybės, akcijų paketo, akcijų ir balsavimo teisių dalis. Kai tiesiogiai ar netiesiogiai valdomas fondų akcijų paketas, turi būti atskleistas fondo steigėjas ir atitinkami naudos gavėjai . 2020 m. ŽPSP ataskaitoje nurodyta, kad iš atitinkamos teisės nuostatos nematyti, ar žiniasklaidos priemonės savininkas taip pat yra kitų bendrovių akcininkas, jei jis nėra jų išimtinis savininkas .

Austrija žiniasklaidos bendrovėms skiria didelę dalį valstybinės reklamos. Valstybinės reklamos skirstymas reglamentuojamas Federaliniu konstituciniu įstatymu dėl žiniasklaidos priemonių bendradarbiavimo ir žiniasklaidos finansavimo, taip pat Įstatymu dėl žiniasklaidos priemonių bendradarbiavimo ir finansavimo skaidrumo. Turi būti atskleistas subsidijų gavėjo pavadinimas ir subsidijų suma, o Audito rūmai šiuos duomenis registruoja. 2020 m. ŽPSP ataskaitos duomenimis, iš valstybinio išteklių reguliavimo ir valstybės paramos žiniasklaidos sektoriui rodiklio matyti, kad žiniasklaidos pliuralizmui kyla vidutinė rizika. Tiesioginių ir netiesioginių subsidijų paskirstymo taisyklės yra skaidrios. Tačiau, remiantis 2020 m. ŽPSP ataskaita, neproporcingai didelis finansavimas skiriamas didelės apyvartos bulvariniams laikraščiams. Suinteresuotieji subjektai taip pat išreiškė susirūpinimą dėl galimos politinės įtakos skirstant valstybinę reklamą . Šis klausimas nagrinėtas žurnalistiniuose tyrimuose . 2012 m. Žiniasklaidos skaidrumo įstatymu užtikrinama, kad Vyriausybė, valdžios institucijos ir valstybinės įmonės atskleistų informaciją apie savo ryšius su žiniasklaida (pvz., apie reklamą ir kitokią paramą), tačiau nėra taisyklių, kuriomis būtų užtikrinamas teisingas valstybinės reklamos paskirstymas žiniasklaidos priemonėms. 2018 m. valstybės subsidijos žiniasklaidai sudarė 40 mln. EUR, o valstybinei reklamai išleista beveik 170 mln. EUR . Vyriausybė svarsto įgyvendinti reformą prieigai prie informacijos padidinti. Nors pareiga teikti informaciją įtvirtinta Konstitucijoje ir apibrėžta federalinėje teisėje ir provincijos įstatymuose, Austrijoje nenustatyta bendros valdžios institucijų teisės susipažinti su dokumentais, o dėl Konstitucijoje ir 1979 m. Valstybės tarnautojų darbo įstatyme įtvirtintos slaptumo pareigos prieiga prie informacijos praktiškai apribota . Suinteresuotieji subjektai išreiškė susirūpinimą dėl šios sistemos ir dėl to, kad valdžioms institucijoms suteikiama daug laiko oficialiai atsakyti į prašymus (šeši mėnesiai, o neoficialiems atsakymams – aštuonios savaitės) . Vyriausiojo administracinio teismo praktikoje patvirtinama, kad žiniasklaidos priemonių, kaip visuomeninę kontrolę vykdančių organizacijų, teisė susipažinti su informacija ypač svarbi valdžios institucijų teisės į slaptumą atžvilgiu . Vyriausybė paskelbė apie planus tiek keičiant Konstituciją, tiek priimant įstatymą dėl laisvos prieigos prie informacijos įtvirtinti naują teisę į informaciją, kurią turėtų užtikrinti teismai . Konkrečios žurnalistų apsaugos sistemos nėra. Valdžios institucijos nurodo, kad įstatyme nėra konkrečios nuostatos dėl žurnalistų saugumo ir kad žurnalistai, kaip ir bet kuris kitas pilietis, yra saugomi pagal baudžiamąjį kodeksą. Įkalinimas – viena iš numatytų sankcijų už garbės ir orumo įžeidimą . Kalbant apie fizinį žurnalistų saugumą, užpuolimo atvejų nebuvo, tačiau daugėja įžeidžiančių ir grasinančių pasisakymų, ypač nukreiptų prieš žurnalistes, taip pat prieš visuomeninio transliuotojo ORF žurnalistus . 2019 ir 2020 m. Europos Tarybos platforma žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti paskelbė tris perspėjimus dėl Austrijos – kol kas išspręstas tik vienas atvejis . Suinteresuotieji subjektai išreiškė susirūpinimą dėl redakcinio nepriklausomumo apsaugos priemonių . Redakcinio konfidencialumo apsauga (vok. Redaktionsgeheimnis) nustatyta Žiniasklaidos įstatymo 31 skirsnyje . Šia nuostata numatoma, kad žurnalistai baudžiamajame procese turi teisę atsisakyti duoti parodymus dėl informacijos, gautos vykdant profesinę veiklą. Be to, visuomeninio transliuotojo ORF žurnalistų nepriklausomumas užtikrinamas Federaliniu įstatymu dėl Austrijos transliuotojų korporacijos , o keliuose sprendimuose pabrėžiamos veiksmingos gynimo priemonės, kuriomis siekiama apsaugoti ORF žurnalistų nepriklausomumą . Nepaisant to, ŽPSP 2020 m. ataskaitoje pranešama apie didelę riziką, susijusią su reguliavimo apsaugos priemonėmis, kuriomis užtikrinamas redakcinis nepriklausomumas. Kadangi televizijos ir radijo stotys įpareigotos turėti redakcijos įstatus, nenumatyta reguliavimo apsaugos priemonių, kurios užkirstų kelią politinei įtakai skiriant ir atleidžiant naujienų žiniasklaidos priemonių vyriausiuosius redaktorius. Du didžiausi laikraščiai („Kronen Zeitung“ ir „Heute“) nėra nustatę savireguliavimo priemonių ir nėra Austrijos spaudos tarybos nariai .



IV.Kiti instituciniai klausimai, susiję su stabdžių ir atsvarų sistema Austrija – federacinė valstybė, turinti dvejų rūmų parlamentinę valdymo sistemą, kurią sudaro Nacionalinė Taryba (vok. Nationalrat) ir Federalinė Taryba (vok. Bundesrat). Pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų gali teikti Vyriausybė, abejų Parlamento rūmų nariai arba jie gali būti teikiami visuomenės iniciatyva . Konstitucinis Teismas atlieka teisės aktų atitikties Konstitucijaiex-post peržiūrą – ją atlikti galima ir konkrečiais atvejais , ir vykdant koncepcinę įstatymo peržiūrą, remiantis federalinės ar regioninės vyriausybės arba trečdalio bet kurių Parlamento rūmų narių prašymu. Kelios skirtingos ombudsmeno institucijos prisideda prie pagrindinių teisių išsaugojimo. Per teisės aktų priėmimo procesą rengiamos konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais, tačiau oficialios šių konsultacijų sistemos nėra. Austrija įdiegė pažangią teisės aktų poveikio vertinimo sistemą teisės aktų ex ante ir ex post vertinimui atlikti . Paprastai Vyriausybės pasiūlymai dėl teisės aktų teikiami viešoms konsultacijoms, skelbiamoms Parlamento interneto svetainėje; jose dalyvauti pakviečiami kai kurie pagrindiniai suinteresuotieji subjektai. Nacionalinė Taryba priėmė rezoliuciją, kuria siekiama, kad konsultacijų procesas taptų prieinamesnis plačiajai visuomenei . Tačiau nėra konkrečios teisinės sistemos, pagal kurią būtų reikalaujama rengti konsultacijas; suinteresuotieji subjektai praneša, kad konsultacijų terminai dažnai yra trumpesni nei šešios savaitės, kaip rekomenduoja Vyriausybė, arba kad kartais konsultacijų proceso apskritai atsisakoma . GRECO rekomendavo Austrijai priimti aiškias konsultavimosi su Parlamentu ir Vyriausybe dėl teisės aktų pasiūlymų taisykles ir nustatyti tinkamus terminus . Konstitucinis Teismas peržiūri priemones, susijusias su COVID-19 pandemija. Konkrečiai su COVID-19 pandemija susijusios priemonės nustatytos dviem specialiais įstatymais, priimtais pagal pagreitintą procedūrą ir sveikatos apsaugos ministrui suteikiančiais įgaliojimus priimti dekretus . Iki 2020 m. liepos mėn. Konstituciniam Teismui pateikti 68 skundai dėl šių priemonių. 2020 m. liepos mėn. Teismas nusprendė, kad uždraudimo patekti į įmones, darbo vietas ir kitas vietas teisinis pagrindas atitinka Konstituciją, tačiau nustatė, kad tam tikri dekretai, kuriais nustatomas bendras draudimas patekti į viešas vietas ir leidžiama iš dalies iš naujo atidaryti tik tam tikras parduotuves, yra neteisėti . Konstitucinis Teismas pripažino nepriimtinomis kelias kitas bylas, inter alia, dėl to, kad yra galimybė teisminę peržiūrą atlikti per administracinius teismus, o kai kurios bylos dar neišnagrinėtos . Kelios skirtingos ombudsmeno institucijos prisideda prie pagrindinių teisių išsaugojimo įvairiose srityse. Ombudsmeno taryba veikia kaip nacionalinė žmogaus teisių institucija ir pastarąjį kartą pasaulinis nacionalinių žmogaus teisių institucijų aljansas (GANHRI) humanitarinį statusą jai pakartotinai suteikė 2011 m. GANHRI akreditavimo pakomitetis (toliau – AK) paragino ombudsmeno tarybą siekti platesnių įgaliojimų žmogaus teisių srityje ir plėtoti reguliarius, sistemingus darbinius santykius su pilietine visuomene. Tiek AK, tiek JT komitetas dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo (2019 m.) pabrėžė aiškaus, skaidraus ir dalyvavimu grindžiamo atrankos proceso svarbą . Ombudsmeno taryba nagrinėja piliečių skundus dėl administracinių įstaigų neveiklumo arba įtarimų dėl didelio aplaidumo. Ji taip pat ėmėsi stebėti administracinių sprendimų dėl COVID-19 pandemijos vykdymą, nes nuo 2020 m. gegužės mėn. gavo apie 280 skundų . Kelios kitos nepriklausomos institucijos, pavyzdžiui, vienodo požiūrio taikymo ombudsmenas (nacionalinė lygių galimybių institucija), ombudsmenas negalios klausimais, taip pat vaikų ir jaunimo teisių ombudsmenas prisideda prie pagrindinių teisių išsaugojimo. Vyriausybė ketina toliau plėtoti dialogą su pilietine visuomene. 2020–2024 m. Vyriausybės programoje paskelbta keletas priemonių pilietinės visuomenės dalyvavimui toliau remti . Vyriausybė visų pirma įsipareigojo aktyviai palaikyti dialogą ir pagarbiai bendradarbiauti su pilietinės visuomenės organizacijomis. Kalbant apie teisinę sistemą, atleidimo nuo mokesčių už dovanojamą turtą statusas taikomas ne visiems pilietinės visuomenės subjektams vienodai. Visų pirma, kai kurioms žmogaus teisių, pilietinių ir politinių teisių, demokratijos, skaidrumo ar suaugusiųjų švietimo sričių NVO šis statusas netaikomas , todėl suinteresuotieji subjektai dėl to išreiškė susirūpinimą . I priedas. Abėcėlinis šaltinių sąrašas* * Atsakymų, gautų per konsultacijas dėl 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos, sąrašas pateikiamas (Komisijos svetainėje). Administracinių teisminių institucijų asociacija, Administracinių teisminių institucijų 2022 m. darbotvarkė. Audito rūmai, Bericht des Rechnungshofes. Korruptionspräventionssysteme in ausgewählten Bundesministerien (BKA, BMB, BMI, BMLFUW), 2017/8, 13.1., https://www.parlament.gv.at/PAKT/VHG/XXVI/III/III_00015/imfname_673740.pdf . Audito rūmai, Kas turi būti padaryta. 10 temų naujajai Vyriausybei, https://www.rechnungshof.gv.at/rh/home/home_1/home_6/Wasjetztgetanwerdenmuss.pdf . Austrijos Parlamentas (2017 m. birželio 2 d.), 12165/AB XXV.GP – Anfragebeantwortung, https://www.parlament.gv.at/PAKT/VHG/XXV/AB/AB_12165/imfname_638955.pdf . Austrijos Parlamentas, Neu im Verfassungsausschuss, https://www.parlament.gv.at/PAKT/PR/JAHR_2019/PK0964/index.shtml . Austrijos Parlamentas, Postenschacher stoppen (1000/A(E)), https://www.parlament.gv.at/PAKT/VHG/XXVI/A/A_01000/index.shtml#tab-ParlamentarischesVerfahren . Austrijos vyriausiasis administracinis teismas, 2018 m. gegužės 29 d. sprendimas, Ra 2017/03/0083.

Austrijos Vyriausybė (2020), Austrijos duomenys 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitai. Austrijos Vyriausybė (2020), Prisiimant atsakomybę už Austriją. 2020–2024 m. Vyriausybės programa. Berka, W., Heindl, L., Höhne, T. and Koukal A. (2019), Mediengesetz Praxiskommentar, 4th ed. Wien: LexisNexis, Bertelsmann Stiftung (2019), Sustainable Governance Indicators (SGI) – Austria, Gütersloh, https://www.sgi-network.org/2019/Austria . Breitschopf M., Fünf Jahre Transparenzpaket - Eine kritische Bilanz aus zivilgesellschaftlicher Perspektive (Five years Transparency Package), Meine Abgeordneten, Forum Informationsfreiheit, Dossier, https://www.informationsfreiheit.at/wp-content/uploads/2017/08/Echte-Transparenz-Langfassung-1.9.2017.pdf . CEDAW (2019), Baigiamosios pastabos dėl devintosios periodinės ataskaitos. „Cenzūros indeksas“, Žiniasklaidos demonizavimas. Grėsmė žurnalistams Europoje, https://www.indexoncensorship.org/wp-content/uploads/2018/11/index-report-2018-web-v3.pdf . CEPEJ (2018), Europos teismų sistemos. Teisingumo sistemų veiksmingumas ir kokybė. CEPEJ (2020.), Teismų sistemų veikimo ES valstybėse narėse tyrimas. CIVICUS, Pilietinės erdvės stebėsena. Austrija, https://monitor.civicus.org/country/austria . „Die Presse“, Korupcijos tyrėjams taikoma prievolė teikti ataskaitas šiurkščiai prieštarauja nusistovėjusioms normoms, https://www.diepresse.com/5611005/berichtspflicht-der-korruptionsermittler-eklatanter-widerspruch . EBPO (2020), Reglamentavimo poveikio vertinimas ir reglamentavimo priežiūra Austrijoje, https://www.oecd.org/gov/regulatory-policy/RIA-in-Austria-web.pdf . Europos administracinių teismų teisėjų asociacija (2020), Europos administracinių teismų teisėjų asociacijos duomenys 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitai. Europos Komisija (2020), ES teisingumo rezultatų suvestinė. Europos Komisija (2014), Kovos su korupcija 2014 m. ataskaita, priedas dėl Austrijos, https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/what-we-do/policies/organized-crime-and-human-trafficking/corruption/anti-corruption-report/docs/2014_acr_austria_chapter_en.pdf . Europos Tarybos Ministrų Komitetas (2000), Ministrų Komiteto rekomendacija Rec(2000)19 dėl prokuratūros vaidmens baudžiamosios teisenos sistemoje. Europos Tarybos Ministrų Komitetas (2010), Ministrų Komiteto rekomendacija Rec(2010)12 dėl teisėjų nepriklausomumo, veiksmingumo ir atsakomybės. Europos Tarybos platforma žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti, https://www.coe.int/en/web/media-freedom . „Forum Informationsfreiheit“ (2020), „Forum Informationsfreiheit“ duomenys 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitai. GRECO (2019), Ketvirtasis vertinimo etapas, Austrijos atitikties ataskaita dėl korupcijos, susijusios su parlamento nariais, teisėjais ir prokurorais, prevencijos. GRECO (2019), Penktasis vertinimo etapas, Belgijos vertinimo ataskaita dėl korupcijos prevencijos ir sąžiningumo skatinimo centrinės valdžios institucijose (aukščiausiose vykdomosios valdžios institucijose) ir teisėsaugos agentūrose.

GRECO (2016), Trečiasis vertinimo etapas, Antroji Austrijos atitikties ataskaita dėl kaltinimų (ETS 173 ir 191, GPC 2) ir partijų finansavimo skaidrumo. „Interessenvertretung gemeinnütziger Vereine“ (IGO), 2019 m. pilietinės visuomenės indeksas. „KommAustria“, https://www.rtr.at/en/rtr/OrganeKommAustria . Konstitucinis Teismas, COVID-19 įstatymas atitinka Konstitucija, tačiau keletas dekretų – ne, https://www.vfgh.gv.at/medien/Covid_Entschaedigungen_Betretungsverbot.de.php . Konstitucinis Teismas, Konstitucinis Teismas vėl susirinks liepos viduryje, https://www.vfgh.gv.at/medien/Juli_Beratungen.de.php . Nacionalinė Taryba (2017), Komiteto ataskaita AB 1622 d. B., XXV. GP. Pagrindinių teisių agentūra, Koronaviruso pandemija ES. Poveikis pagrindinėms teisėms. 3 biuletenis (2020 m. birželio 3 d.). Šalis: Austrija. Prokurorų asociacija (2019 m. gegužės 19 d.), Causa Eurofighter, https://staatsanwaelte.at/causa-eurofighter/ . Prokurorų asociacija, Prokuratūros reikalavimai, https://staatsanwaelte.at/wp-content/uploads/2019/09/Notwendigkeiten-der-Staatsanwaltschaften.pdf . Teisėjų asociacija ir Teisėjų ir prokurorų sąjunga, Ištekliai teisinei valstybei. Teisingumo ministerija, Priemonės šiuolaikinei ir aukštos kokybės teisingumo sistemai, https://www.justiz.gv.at/file/2c94848b6d50e800016e6a285abf00ed.de.0/wahrnehmungsbericht_hbm%20jabloner.pdf . Teisingumo ministerija, Svarbūs pranešimai dėl lobistinės veiklos ir atstovavimo interesams registro, https://lobbyreg.justiz.gv.at/edikte/ex/edparm3.nsf/a5c123accf39f319c1256a4f0033b507/8b3679261eb9d105c1257adb005bed16/$FILE/Information%20(english).pdf . Teisingumo ministerija (2018), Weisungsbericht 2018, https://www.justiz.gv.at/file/2c94848b651953620165f6f978cb0d79.de.0/weisungsbericht_2018_endfassung.pdf . „Transparency International Austria“, PRESSEINFO. 2019 m. Korupcijos suvokimo indeksas (2020 m. sausio 23 d.), https://www.ti-austria.at/2020/01/23/ti-ac-presseinfo-cpi-2019/ . Virtualus apsilankymas Austrijoje dėl 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos. Žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės centras (2020), 2020 m. Žiniasklaidos pliuralizmo stebėsenos priemonės ataskaita, https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . Žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės centras, Garbės ir orumo įžeidimo dekriminalizavimas, https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf . „Žurnalistai be sienų“, Austrija, https://rsf.org/en/austria . II priedas. Apsilankymas Austrijoje

2020 m. birželio mėn. Komisijos tarnybos surengė virtualius posėdžius su: ·Austrijos administracinių teismų teisėjų asociacija; ·Austrijos teisėjų asociacija; ·Austrijos spaudos taryba; ·Centrine prokuratūra, atsakinga už kovą su ekonominiais nusikaltimais ir korupcija; ·Audito rūmais; ·Federaliniu korupcijos prevencijos ir kovos su korupcija biuru (BKA); ·Federaline kanceliarija; ·Federaline teisingumo ministerija; ·Federaline vidaus reikalų ministerija; ·Federaline Europos ir tarptautinių reikalų ministerija; ·„Forum Informationsfreiheit“; ·„KommAustria“ (žiniasklaidos reguliavimo institucija); ·Vienos aukštesniąja prokuratūra; ·Aukščiausiuoju administraciniu teismu; ·Aukščiausiuoju Teismu; ·„Transparency International Austria“; ·Direktyvų taryba. * Be to, Komisija surengė keletą horizontalių posėdžių su šiomis organizacijomis: