-Komisija imsis veiksmų, kad padidintų ES trąšų rinkos skaidrumą. Šioje srityje jai padės 2023 m. įsteigsimas naujas rinkos stebėjimo centras. Be to, ji reguliariai organizuos konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais Europos pasirengimo apsirūpinimo maistu krizėms ir reagavimo į jas mechanizmo (EFSCM) ekspertų grupėje;

Be to, veiksmingai sušvelninti maisto krizę padėjo ES solidarumo koridoriai ir Juodosios jūros grūdų iniciatyva, suteikę Ukrainai galimybę toliau eksportuoti savo grūdus ir padėję stabilizuoti rinkas bei mažinti maisto kainas. ES ir Ukrainos solidarumo koridoriai tapo svarbia Ukrainos, ES ir likusio pasaulio prekybos grandimi ir iki šiol palengvino daugiau kaip 14 mln. tonų Ukrainos žemės ūkio prekių (grūdų, aliejinių augalų sėklų ir susijusių produktų, įskaitant trąšas) eksportą, taip padėdami sušvelninti pasaulinę maisto krizę. ES remia tarpininkavimo vaidmenį atliekančias JT ir Turkiją ir ragina atnaujinti Juodosios jūros grūdų iniciatyvą, kad ji būtų įgyvendinama ir po lapkričio 19 d. Nutraukus schemos taikymą, būtų patirta sunkių padarinių apsirūpinimo maistu saugumui visame pasaulyje.

Pagal naująją BŽŪP ūkininkams plačiai teikiama finansinė parama, kuria siekiama optimizuoti trąšų naudojimą, kad jie galėtų gauti aplinkosauginės, su klimatu susijusios ir ekonominės naudos. Iš geriausios valstybių narių praktikos matyti, kad efektyviau naudojant azotą galima sumažinti trąšų naudojimą, kartu išlaikant ar net padidinant derlių ir užtikrinant teigiamą poveikį bendram dirvožemio derlingumui . Be to, dėl didesnio efektyvumo ES sumažės trąšų poreikis, taigi ir įtampa pasaulinėje rinkoje.

Tam tikrų elektros energijos gamintojų rinkos pajamoms taikydamos viršutines ribas ir rinkdamos solidarumo įnašą, valstybės narės gali būti surinkusios lėšų, kurias jos gali, be kita ko, pasinaudodamos sistema perskirstyti intensyviems energijos vartotojams, pavyzdžiui, ūkininkams arba trąšų gamintojams (iki apytikriai 140 mlrd. EUR), kad paremtų energijai imlių pramonės sektorių įmones, su sąlyga, kad šios lėšos bus naudojamos investicijoms į atsinaujinančiųjų išteklių energiją, energijos vartojimo efektyvumą ar kitas priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo technologijas. Neseniai pagal 2014–2020 m. Sanglaudos politikos taisykles pasiūlytos tikslinės ir išskirtinės priemonės (Įperkamos energijos rėmimo (SAFE) priemonė) suteiktų nacionalinėms valdžios institucijoms galimybę iki 40 mlrd. EUR skirti MVĮ, darbuotojams ir pažeidžiamiems namų ūkiams remti, kad jie galėtų išsilaikyti didėjant energijos kainoms. Be to, Komisija ragina valstybes nares teikti pirmenybę priemonėms, kuriomis siekiama užtikrinti trąšų įperkamumą ir taip – apsirūpinimo maistu saugumą.

2022 m. spalio 28 d. sistema buvo pritaikyta prie valstybių narių poreikio remti labiausiai nuo krizės nukentėjusias intensyviai energiją vartojančias įmones, įskaitant trąšų gamintojus. Trąšų gamintojams, kaip ypač paveikto sektoriaus subjektams, gali būti taikomas didesnis pagalbos intensyvumas ir iki 150 mln. EUR pagalbos sumos, jei jie atitinka tinkamumo kriterijus. Pagal laikinąją sistemą krizės sąlygomis įmonėms, gaunančioms didesnes pagalbos sumas, numatyti įpareigojimai parengti veiksmų planą, pagal kurį bus mažinamas energijos vartojimo anglies pėdsakas ir įgyvendinamos energijos vartojimo efektyvumo priemonės. Be to, padidinta pirminės žemės ūkio produkcijos gamintojams (ūkininkams) skiriamos didžiausios pagalbos sumos viršutinė riba, todėl valstybės narės prireikus gali teikti paramą ūkininkams trąšoms pirkti.

Be to, Komisija išnagrinės priemones, kurios gali padėti perėjimo prie visiškai nuo iškastinio kuro nepriklausomos ekonomikos laikotarpiu užtikrinti žaliųjų trąšų konkurencingumą rinkoje.

Sunkumų didinant vandeniliu iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių grindžiamos amoniako gamybos mastą tebekyla dėl to, kad, be kita ko, trūksta infrastruktūros, nepakankamai spartinamos leidimų išdavimo procedūros ir vis dar kuriama reguliavimo sistema. Plane „REPowerEU“ nurodoma keletas šiems sunkumams įveikti skirtų veiksmų. Kylant dujų kainoms, šie projektai tampa komerciškai perspektyvūs, palyginti su amoniako gamyba naudojant gamtines dujas, todėl spartėja jų įgyvendinimas. Siekiant padėti plėsti ES vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ekonomiką, bus sukurtas naujas Europos vandenilio bankas, kuris investuos 3 mlrd. EUR, kad duotų postūmį vandenilio rinkos formavimuisi, kurioje, be kita ko, derėtų pasiūla ir paklausa.

Kalbant apie azoto trąšas, vilčių gerokai sumažinti gaminant trąšas išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį teikia amoniako gamybos naudojant atsinaujinančiųjų energijos išteklių, mažo anglies dioksido pėdsako ir kitos rūšies vandenilį iš neiškastinio kuro technologijos. Be to, naudojant vandenilį iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių būtų panaikinta ES priklausomybė nuo gamtinių dujų, naudojamų trąšoms gaminti. Nors vykdoma daug didelio masto projektų, pagal juos gaminti didelį trąšų kiekį bus pradėta tik nuo 2025 m.

-sudarys palankesnes sąlygas dialogui ir dalijimuisi patirtimi, rems mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, visų pirma šalyse, kuriose naudojama daug trąšų ir (arba) neefektyviai naudojamos maisto medžiagos;

-glaudžiai bendradarbiaus su ūkininkų organizacijomis konkrečiose žemės ūkio vertės grandinėse ir joms sistemingai padės megzti ryšius su žemės ūkio mokslinių tyrimų organizacijomis ir privačiuoju sektoriumi, be kita ko, remdamasi programos „DeSIRA“ ir PKKKA+ portfeliais;

-skatins agroekologinius metodus, be kita ko, susijusius su konkrečiomis vertės grandinėmis ir pasėliais, ir tvarią žemės ūkio praktiką, kuri yra labai svarbi siekiant pagerinti ir išlaikyti dirvožemio derlingumą (metodus ir praktiką, susijusius su ankštiniais augalais ir augaliniais baltymais, antsėliais, agrarine miškininkyste, mišriąja gyvulininkyste ir t. t.). Pavyzdžiui, tokie veiksmai pagal regioninę Maisto ir atsparumo didinimo priemonę, kurios vertė – 225 mln. EUR, bus patvirtinti Maroke, Tunise, Egipte, Jordanijoje, Libane ir Sirijoje;

-gerins smulkiųjų ūkininkų galimybę gauti trąšų ir efektyvų jų naudojimą, taikydama skaidrias ir tikslingas priemones (pvz., e. kuponus, bendro mokėjimo sistemas, mikrodozių taikymą siekiant didesnio efektyvumo), teikdama veiksmingas konsultavimo paslaugas (maisto medžiagų balanso apskaičiavimo, įvairių maisto medžiagų šaltinių sutelkimo klausimais) ir gerindama mineralinėms ir organinėms trąšoms skirtas viešųjų sąnaudų subsidijavimo programas;

-skatins nuolatinę strateginę partnerystę, visų pirma su CGIAR, Tarptautiniu žemės ūkio plėtros fondu (IFAD) ir Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO), kad būtų stiprinamas tvarus dirvožemio derlingumo valdymas ir sudaromos palankesnės sąlygos taikyti agroekologinius metodus.

Kartu ES siekia toliau stiprinti savo humanitarinę pagalbą maisto srityje, kuri 2022 m. jau viršija 900 mln. EUR. Tai apytikriai 55 proc. daugiau nei praėjusiais metais ir beveik 80 proc. daugiau nei 2020 m. Lėšos bus naudojamos pažeidžiamų gyventojų apsirūpinimo maistu saugumui didinti ir mitybos būklei gerinti, pasirenkant skirtingus būdus, kurie priklausys nuo šalių ir regionų sąlygų (teikiant tiesioginę pagalbą maisto srityje natūra / grynaisiais pinigais, įskaitant daugiatikslę pagalbą grynaisiais pinigais, pagalbą mitybos srityje).

3.3.Rinkos skaidrumas ir G20 Žemės ūkio rinkų informacinė sistema (AMIS)

ES toliau skatins rinkos skaidrumą, kad būtų užtikrintas rinkų stabilumas ir išvengta rinkos sutrikimų bei kainų šuolių. Komisija palankiai vertina G20 AMIS taikymo srities išplėtimą, į ją įtraukiant trąšų rinką, ir yra įsipareigojusi teikti visus reikiamus duomenis ir paramą AMIS sekretoriatui. Todėl Komisija kartu su valstybėmis narėmis nagrinėja galimybes padidinti AMIS finansavimą.

3.4.Palankesnių sąlygų pasaulinei prekybai trąšomis sudarymas

Kaip nurodyta kovo 23 d. Komisijos komunikate, ES ir toliau agituos prieš priemones, kuriomis ribojamas arba draudžiamas trąšų eksportas. ES tęs glaudų bendradarbiavimą su kitomis šalimis tarptautiniuose forumuose (visų pirma PPO, G7, FAO), kovodama su prekybos apribojimais ar trąšų eksporto draudimais, ir užtikrins atvirą, skaidrią ir nuspėjamą prekybos aplinką. Šiuo atžvilgiu ES skatins veiksmus, kuriais didinamas su eksporto, be kita ko, trąšų, apribojimais susijęs skaidrumas, taip siekdama įgyvendinti įsipareigojimus, prisiimtus pagal deklaraciją dėl maisto stygiaus, dėl kurios susitarta paskutiniame PPO ministrų susitikime.

Nauji ir išplėsti logistikos maršrutai, nustatyti įgyvendinant ES ir Ukrainos solidarumo koridorių iniciatyvą, tapo esminiais Ukrainos žemės ūkio ir kitų sektorių eksporto koridoriais. Nuo rugpjūčio mėn. pagal tarpininkaujant Jungtinėms Tautoms įgyvendinamą Juodosios jūros grūdų iniciatyvą pavyko atnaujinti grūdų gabenimą iš Ukrainos Juodosios jūros uostų. Pagal abi iniciatyvas sudarytos sąlygos gegužės–spalio mėn. bendrai eksportuoti daugiau kaip 22 mln. tonų Ukrainos grūdų, aliejinių augalų sėklų ir susijusių produktų. Didelė dalis šių žemės ūkio prekių pasiekia šalis partneres, kurioms jų reikia.

Be to, ES žemės ūkio maisto produktų ir trąšų sektoriams iš esmės netaiko prieš Rusiją nukreiptų ribojamųjų priemonių. Kadangi šios sankcijos nėra ekstrateritorinės, jos netaikomos ne ES įmonėms ar asmenims, kurie vykdo veiklą tik už ES ribų. Be to, jos suteikia galimybę ES veiklos vykdytojams arba per ES teritoriją siųsti rusiškas arba iš Rusijos eksportuojamas kalio trąšas į ES nepriklausančias šalis. Leidžiama teikti su tokiu siuntimu susijusį finansavimą arba finansinę paramą, taip pat teikti draudimo paslaugas. Be to, į ES sankcijas įtrauktos konkrečios nuostatos, kuriomis siekiama užtikrinti, kad su Rusijos žemės ūkio produktais, įskaitant trąšas, susiję sandoriai galėtų būti sklandžiai vykdomi. Šiuo tikslu Komisija paskelbė gaires, kad padėtų valstybėms narėms veiksmingai ir vienodai įgyvendinti ES sankcijas, nes tai itin svarbu žemės ūkio maisto produktų sektoriui. Be to, Komisija toliau glaudžiai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, siekdama užtikrinti, kad kompetentingų institucijų gairės ir sankcijų įgyvendinimo procesas būtų skaidrūs ir nuoseklūs, kad pramonė galėtų išlaikyti veikiančias tiekimo grandines, visapusiškai laikydamasi ES sankcijų ir padėdama užtikrinti ūkininkams pakankamą trąšų kiekį. ES sankcijomis siekiama aiškaus tikslo: atgrasyti nuo Rusijos agresijos karo Ukrainoje ir į jį reaguoti. Dėl šios priežasties ES sankcijomis nustatomi apribojimai kai kuriems pagrindiniams ekonomikos sektoriams, siekiant neleisti gauti daug pajamų Rusijos karo mašinai finansuoti, ir įšaldomas karą remiančių asmenų ir subjektų turtas. Tačiau, priešingai nei teigia Rusijos propaganda, šie tikslai nėra nesuderinami su apsirūpinimo maistu saugumu.

3.5.Įperkamumo klausimo sprendimas didinant fiskalinę erdvę

Dėl didesnių maisto ir trąšų importo kainų, maisto importuotojų tiekimo grandinių sutrikimų ir kai kurių maisto eksportuotojų prarandamų pajamų didėja tam tikrų ES nepriklausančių šalių skubūs mokėjimų balanso poreikiai. Parama pažeidžiamoms šalims, kurių importo sąskaitos padidėjo, bus suteikta pasinaudojant ES 100 mln. EUR vertės įnašu į TVF Skurdo mažinimo ir augimo patikos fondą ir jo sverto poveikiu. TVF neseniai pradėjo įgyvendinti finansavimo įvykus sukrėtimui maisto srityje liniją. ES remia šią liniją savo įnašu į TVF Skurdo mažinimo ir augimo patikos fondą, nes jis padeda AKR valstybėms (daugiausia mažų pajamų šalims) gauti lengvatines paskolas maisto krizės padariniams sušvelninti. Be to, ES paramą, be kita ko, mokėjimų balansui stabilizuoti pietinėse kaimyninėse šalyse, teiks pagal naują 225 mln. EUR vertės Aprūpinimo maistu saugumo ir atsparumo didinimo priemonę. Ši parama turėtų būti toliau teikiama ir 2023 m.

3.6.Partnerystės ryšių su tarptautinėmis finansų įstaigomis stiprinimas

ES ieškos būdų, kaip stiprinti partnerystės ryšius ir plėtoti novatoriškas ir tvarias investicijas žemės ūkio sektoriuje, tuo tikslu kaip visapusišką Europos komandos atsaką stiprindama bendradarbiavimą su tarptautinėmis finansų įstaigomis pagal strategiją „Global Gateway“ ir, be kita ko, pasinaudodama „Europos darnaus vystymosi fondo +“ (EDVF+) atviros struktūros investicijų į žemės ūkį linija. EDVF+ remia klimato kaitos atžvilgiu pažangias žemės ūkio sistemas ir vertės grandines. ERPB portfelis jau apima dideles investicijas į privatųjį žemės ūkio verslo sektorių. Europos investicijų bankas suteiks Tarptautiniam žemės ūkio plėtros fondui (IFAD) 500 mln. EUR lengvatinę paskolą investicijoms, kuriomis skatinama tvari žemės ūkio gamyba ir didinamas atsparumas, finansuoti.

3.7.Strateginė komunikacija ir kova su dezinformacija

Komisija, atsižvelgdama į supratimo problemas ir nuogąstavimus šalyse partnerėse, intensyviau daugiašaliu, regioniniu ir šalių lygmenimis, be kita ko, per ES delegacijas bendrai informuos apie jos pastangas trąšų srityje. Be to, ES toliau stebės Rusijos manipuliavimą informacija ir kišimosi veiklą, kuriais siekiama atsakomybę už apsirūpinimo maistu krizę nukreipti nuo jos agresijos karo prieš Ukrainą, ir su jais kovos, be kita ko, naudodamasi ES viešaisiais kanalais, pavyzdžiui, „EUvsDisinfo“, ir bendradarbiaudama su panašiai mąstančiais partneriais, pvz., G7 ir NATO.

4.Išvada

Trąšos yra svarbios ES ir visame pasaulyje užtikrinant nuolatinę maisto produktų ir pašarų gamybą. Dėl priklausomybės nuo riboto tiekėjų skaičiaus, įskaitant Rusiją, o dabar dar ir dėl didelių dujų kainų bei Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą kyla pavojus trąšų pakankamumui ir įperkamumui, o dėl to – apsirūpinimo maistu saugumui, ypač pažeidžiamiausiose pasaulio šalyse.