Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA kuria dėl sieros kiekio jūriniame kure iš dalies keičiama Direktyva 1999/32/EB /* KOM/2011/0439 galutinis - 2011/0190 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Bendrosios aplinkybės Tausiau išteklius naudojančio, ekologiškesnio ir konkurencingesnio ūkio skatinimas yra strategijos „Europa 2020“ pagrindas[1]. Taigi, norint pagerinti žmonių sveikatą ir aplinką, svarbu toliau mažinti oro taršą; tai padės Europai tapti tvaresnei. ES veiksmais per pastarąjį dešimtmetį pavyko gerokai sumažinti daugelio oro teršalų, įskaitant sieros dioksidą (SO2), azoto oksidus (NOx), lakiuosius organinius junginius, amoniaką ir kietąsias daleles, išmetimą. Daugiausia pavyko sumažinti sausumoje esančių taršos šaltinių, pvz., pramonės įmonių ir kelių transporto, keliamą taršą. Duomenys rodo, kad labiau sumažinus tokių teršalų kiekį bus padarytas didelis teigiamas poveikis ES piliečių sveikatai, aplinkai ir visai ekonomikai. Iki šiol jūriniams taršos šaltiniams buvo skiriama mažiau dėmesio nei sausumoje esantiems šaltiniams. Tačiau, kadangi jūroje išmetami oro teršalai gali pasklisti labai toli, jų poveikis jaučiamas ir sausumoje. 2005 m. parengtos prognozės parodė, kad nesiėmus papildomų reguliavimo veiksmų, dėl nuolatinio jūrų sektoriuje išmetamo SO2 ir NOx kiekio didėjimo šių teršalų išmetimas jūroje iki 2020 m. viršys visą sausumoje esančių šaltinių išmetamą šių teršalų kiekį[2]. Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Nuo sieros kiekio skystajame kure iš esmės priklauso degant tam kurui išmetamas SO2 kiekis ir (antrinių) kietųjų dalelių susidarymas. Direktyva 1999/32/EB su pakeitimais nustatomas sieros kiekis jūrų transporto priemonėse naudojamame kure ir į ES teisę įtraukiamos tam tikros taisyklės, kurias yra patvirtinusi Tarptautinė jūrų organizacija (TJO). Pirmiausia į šią direktyvą įtrauktos griežtesnės taisyklės dėl sieros kiekio jūriniame kure, naudojamame rajonuose, kuriems būtina speciali aplinkos apsauga, t. y. sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonuose[3]. Po paskutinio direktyvos pakeitimo 2005 m., aktyviai remiant Europos Sąjungai, 2008 m. spalio mėn. peržiūrėtos TJO taisyklės, o kartu su kitos nuostatos dėl SO2. Šios taisyklės pateiktos Tarptautinės konvencijos dėl teršimo iš laivų prevencijos 73/78 VI priede (toliau – atnaujintas MARPOL konvencijos VI priedas)[4]. Jau tuomet, kai buvo priimami direktyvos 2005 m. pakeitimai, ES teisės aktų leidėjai, numatydami, kad reikės dar labiau mažinti laivų išmetamą taršalų kiekį, paragino Komisiją peržiūrėti teisinius reikalavimus, susijusius su sieros kiekiu skystajame kure. Suderinamumas su Europos Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Šis pasiūlymas atitinka Sutarties dėl Europos sąjungos veikimo 191 straipsnį ir yra skirtas aukštesniam žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygiui užtikrinti. Todėl jis atitinka strategiją „Europa 2020“ ir su ja susijusias pavyzdines iniciatyvas, pirmiausia tas, kurios yra susijusios su mažo anglies dioksido kiekio technologijų visuomenės kūrimo planais ir inovacijų sąjunga, taip pat su vykdoma ES tvaraus transporto politika. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Viešosios konsultacijos Rengdama šį pakeitimą, 2010 m. spalio 29 d. – 2011 m. sausio 5 d. Komisija internetu surengė konsultacijas, kuriose galėjo dalyvauti visos suinteresuotosios šalys (įskaitant organizacijas, valstybes nares, NVO, plačiąją visuomenę). Suinteresuotųjų šalių paprašyta pareikšti savo nuomonę dėl galimybės įtraukti naujausias susijusias TJO taisykles į ES teisės aktus. Be viešųjų konsultacijų, Komisija taip pat dažnai konsultavosi su valstybių narių atstovais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais. Per viešąsias konsultacijas gautos 244 įvairių organizacijų nuomonės. Visos suinteresuotosios šalys iš esmės pripažino, kad atnaujintas MARPOL konvencijos VI priedas gerokai prisidėtų prie oro kokybės gerinimo ES. Daugelio respondentų nuomone, ES nuostatos dėl teršalų išmetimo mažinimo technologijų turėtų būti suderintos su atnaujintu MARPOL konvencijos VI priedu. Jų nuomone, turėtų būti leidžiama taikyti labai įvairias teršalų išmetimo mažinimo technologijas, užtikrinančias tinkamą aplinkos apsaugą. Respondentai taip pat iš esmės sutiko, kad sieros kiekio standartų stebėjimas ir jų laikymosi užtikrinimas yra svarbi priemonė, kurią taikant būtų pasiekta pageidaujama pažanga aplinkosaugos srityje. Kai kurios suinteresuotosios šalys išreiškė susirūpinimą dėl naujųjų reikalavimų įgyvendinimo išlaidų ir galimos transporto rūšių keitimo (trumpojo nuotolio laivybos keitimo sunkvežimių transportu), pirmiausia rajonuose, kuriuose taikomi griežtesni sieros kiekio standartai (sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonuose), rizikos. Kitos suinteresuotosios šalys pabrėžė būtinybę ES mastu skubiai imtis veiksmų, kuriais pramonės įmonės būtų skatinamos imtis atitinkamų priemonių ir būtų išnaudota tai, ką aplinkosaugos požiūriu gali duoti atnaujinto MARPOL konvencijos VI priedo taikymas. Išsamesnės informacijos apie viešųjų konsultacijų rezultatus pateikta prie šio pasiūlymo pridėtame poveikio vertinimo dokumente[5]. Nepriklausomas tyrimas ir vieša informacija Atlikta keletas tyrimų, padėjusių atlikti parengiamąjį darbą, kurio rezultatas yra šia pasiūlymas. Atlikus tyrimus, jie buvo paskelbti Komisijos tinklalapyje, skirtame ES jūrų transporto keliamos taršos politikai: http://ec.europa.eu/environment/air/transport/ships_directive.htm. Poveikio vertinimo rezultatai Tikimasi, kad nustačius naujas tarptautines ribines sieros kiekio jūriniame kure vertes gerokai sumažės jūrų sektoriuje išmetamas sieros dioksido kiekis. Tai labai padės siekti bendrųjų aplinkosaugos tikslų, nustatytų 2005 m. teminėje oro taršos strategijoje, ir direktyvoje nustatytų specialiųjų tikslų. Be to, bus gauta didelės papildomos naudos, susijusios su kietųjų dalelių ir NOx išmetimo mažinimu (kuris yra svarbus troposferos ozono susidarymo veiksnys). Būtina užtikrinti, kad ši numatoma nauda išties būtų gauta, taip pat ir siekiant laikytis dabartinių aplinkos oro kokybės ribinių verčių. Poveikio vertinimu patvirtinamas visiško direktyvos suderinimo su griežtesniais TJO kuro standartais ir taisyklėmis dėl teršalų išmetimo mažinimo metodų ekonomiškumas. Remiantis poveikio vertinimo išvadomis, ES įgyvendinus 2008 m. atnaujintąjį MARPOL konvencijos VI priedą, būtų sutaupyta apie 15–34 mlrd. EUR dėl teigiamo poveikio sveikatai ir mažesnio mirtingumo. Pakeitimų įgyvendinimo išlaidos – nuo 2,6 iki 11 mlrd. EUR. Taigi pakeitimų nauda būtų nuo trijų iki trylikos kartų didesnė už išlaidas. Be direktyvos suderinimo su TJO taisyklėmis, poveikio vertinime rekomenduojama užtikrinti sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonams taikomų griežtesnių kuro standartų sąsają su keleiviniams laivams, teikiantiems reguliarias paslaugas ne sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonuose, taikomais standartais. Tačiau naujo sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonams taikomo standarto nustatymas keleiviniams laivams būtų atidedamas 5 metams, siekiant išvengti galimų kuro pasiūlos problemų. Šios galimybės teikiamos naudos ir išlaidų santykis būtų nuo 1,5 iki 6, jeigu 0,1 proc. standartas būtų pradėtas taikyti nuo 2020 m., ir nuo 0,8 iki 10, jeigu 0,1 proc. standartas būtų pradėtas taikyti nuo 2025 m. Be to, atliekant poveikio vertinimą išnagrinėtos problemos, nustatytos direktyvos peržiūros metu. Pirmiausia nustatyta, kad direktyvos nuostatos dėl reikalavimų laikymosi užtikrinimo (ypač mėginių ėmimo ir ataskaitų teikimo srityse) yra nepakankamai geros. Poveikio vertinime siūloma pirma parengti direktyvos taikymo stebėjimo ir jos įgyvendinimo gaires, o jei šis būdas nepasiteisintų, apsvarstyti galimybę priimti privalomas taisykles. Be to, poveikio vertinime rekomenduojama, kad Europos Komisija ir valstybės narės taikytų ir, jeigu galima ir jeigu reikia, pritaikytų esamas priemones, kurios padėtų pramonės įmonėms pereiti prie naujų geriausių technologinių standartų, įskaitant tuos, dėl kurių yra susitarta TJO arba kitose atitinkamose organizacijose (pirmiausia dėl NOx, kietųjų dalelių ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų). 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Siūlomų veiksmų santrauka Šio pasiūlymo tikslas – atnaujinti Direktyvą 99/32/EB dėl sieros kiekio sumažinimo tam tikrose skystojo kuro rūšyse, siekiant: 1) suderinti direktyvą su TJO taisyklėmis dėl kuro standartų, įskaitant ne sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonuose taikomus standartus; 2) suderinti direktyvą su TJO taisyklėmis dėl teršalų išmetimo mažinimo metodų; 3) užtikrinti griežtesnių sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonams taikomų kuro standartų (pagal kuriuos dabar reikalaujama, kad sieros jūriniame kure būtų ne daugiau kaip 1,5 proc., o nuo 2015 m. – ne daugiau kaip 0,1 proc.) sąsają su keleiviniams laivams, teikiantiems reguliarias paslaugas ne sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonuose, taikomais standartais (dabar – 1,5 proc.); 4) sugriežtinti ES stebėjimo ir reikalavimų laikymosi užtikrinimo tvarką. Į ES teisę įtraukus tarptautinius kuro standartus padidėtų šių standartų veiksmingumas, nes jų stebėjimas ir reikalavimų laikymosi užtikrinimas būtų įgyvendinami pagal ES tvarką, kuri būtų veiksmingesnė už tarptautinę reikalavimų laikymosi užtikrinimo sistemą. Siūlant sudaryti platesnes galimybes taikyti naujoviškus teršalų išmetimo mažinimo metodus ir skatinant juos taikyti kaip lygiavertes atitikties užtikrinimo priemones, atsižvelgiama į susirūpinimą dėl išlaidų, kurios kai kuriose pramonės šakose būtų patiriamos dėl naujųjų TJO taisyklių taikymo. Dėl to gerokai sumažėtų TJO taisyklių laikymosi išlaidos (50–88 proc.) ir būtų skatinami naujoviški pramoniniai sprendimai, atitinkantys strategijos „Europa 2020“ prioritetus ir Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį. Be to, taikant griežtesnius standartus reguliarias paslaugas teikiantiems keleiviniams laivams, kurie daugiausia plaukioja uostuose arba netoli kranto, būtų pagerinta oro kokybė pakrantės rajonuose. Palyginti su sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonais, griežtesnių kuro standartų nustatymas keleiviniams laivams būtų atidedamas 5 metams, siekiant išvengti galimų kuro pasiūlos problemų. Be to, labai svarbu sugriežtinti ES stebėjimo ir reikalavimų įgyvendinimo užtikrinimo tvarką, nes dėl gerokai griežtesnių kuro standartų ir susijusių atitikties užtikrinimo išlaidų gali atsirasti daugiau paskatų apeiti taisykles. Šiais veiksmais bus užtikrinta, kad nacionalinės valdžios institucijos geriau įgyvendintų direktyvą ir geriau užtikrintų jos reikalavimų laikymąsi, o pramonės įmonėms bus lengviau užtikrinti atitiktį, todėl turėtų būtu pasiektas aukštesnis aplinkos apsaugos lygis. Teisinis pagrindas Pagrindinis direktyvos tikslas yra aplinkos apsauga. Todėl šis pasiūlymas grindžiamas Sutarties dėl ES veikimo 192 straipsniu. Subsidiarumo principas Sutartyje dėl ES veikimo yra nustatyta ES teisė reguliuoti sieros kiekį skystajame kure, turinčiame didelio poveikio vidaus rinkai ir aplinkai. Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje nustatyta: „Sąjunga sukuria vidaus rinką. Ji siekia Europos, kurioje vystymasis būtų tvarus, pagrįstas subalansuotu ekonomikos augimu ir stabiliomis kainomis, didelio konkurencingumo socialine rinkos ekonomika, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos, bei aukšto lygio aplinkos apsauga ir aplinkos kokybės gerinimu.“ Be to, Sutarties dėl ES veikimo 191 straipsnyje nustatyta, kad „Sąjungos aplinkos politika padeda [...] išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę, saugoti žmonių sveikatą, apdairiai ir racionaliai naudoti gamtos išteklius, remti tarptautinio lygio priemones, skirtas regioninėms ar pasaulinėms aplinkos problemoms spręsti [...].“ Atsižvelgiant į pasaulinį laivybos mastą ir tarptautinį oro taršos, keliamos deginant kurą, kuriame yra sieros, poveikį, būtina visoms valstybėms narėms nustatyti bendras taisykles. Jeigu tokių taisyklių nebūtų, ES vandenyse plaukiojantiems laivams būtų taikomi skirtingi nacionaliniai standartai. Dėl tokios nevienalytės teisinės sistemos laivybos sektoriaus veikimas Europos Sąjungoje taptų labai sudėtingas ir brangus, taigi būtų iškraipoma vidaus rinka. Veiksmingą tarptautinių kuro standartų įgyvendinimą ir taikymą valstybėse narėse užtikrintų tik darnūs ES lygmens veiksmai ir griežtesnė stebėjimo bei reikalavimų laikymosi užtikrinimo tvarka[6]. Išsamus pasiūlymo paaiškinimas 1 straipsnis Šiame straipsnyje išsamiai aprašomi visi siūlomi Direktyvos 1999/32/EB pakeitimai. (1) Direktyvos 1999/32/EB 2 straipsnis iš dalies keičiamas, siekiant jūrinio dyzelino ir jūrinio gazolio apibrėžtis suderinti su naujausiu ISO standartu, išplėsti teršalų išmetimo mažinimo metodo apibrėžtį ir suderinti ją su lygiaverčių priemonių apibrėžtimi, pateikta atnaujinto MARPOL konvencijos VI priedo 4 taisyklėje. (2) 3 straipsnis iš dalies keičiamas atnaujinant nuostatas dėl didžiausio leidžiamo sieros kiekio sunkiajame mazute, atsižvelgiant į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos priimtą Direktyvą 2010/75 dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės)[7], kuri yra nauja Europos teisės aktų dėl pramoninių išmetamų teršalų redakcija. (3) Įterpiamas 3a straipsnis, kuriuo siekiama užtikrinti, kad jūrinis kuras nebūtų naudojamas arba pateikiamas rinkai valstybėse narėse, jeigu jame esantis sieros kiekis viršija bendrą 3,5 proc. masės standartą. Pirmiausia šia nuostata mažinama rizika, kad dėl galimybės vietoje mažai sieros turinčio distiliacinio kuro naudoti sunkųjį mazutą ir kartu taikyti teršalų išmetimo mažinimo metodus gali būti naudojamas ir pateikiamas rinkai prastos kokybės kuras. Taikant teršalų išmetimo mažinimo metodus turėtų būti galima pašalinti sierą iš kuro, kuriame yra daug sieros, ir sumažinti sieros dioksido išmetimą į orą. Tačiau, jeigu taikant teršalų išmetimo mažinimo metodą bus naudojamas prastos kokybės kuras, kuriame yra daug sieros, gali būti išmetamos tirštos nuotekos ir padarytas neigiamas poveikis jūrų aplinkai. Užtikrinant minimalią kuro kokybę taip pat siekiama išvengti laivų variklių gedimų rizikos; (4) 4 straipsnis dėl didžiausio leidžiamo sieros kiekio gazolyje iš dalies keičiamas išbraukiant nuorodas į nebeaktualias ribinių sieros kiekio verčių įsigaliojimo datas. (5) 4a straipsnis iš dalies iš dalies keičiamas taip: – įtraukiama nauja nuostata dėl sieros kiekio kure standarto, taikytino ne sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonuose („bendras standartas“); – sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonuose taikytini sieros kiekio kure standartai suderinami su atnaujintuoju MARPOL konvencijos VI priedu; – ne sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonuose plaukiojantiems keleiviniams laivams nuo 2020 m. nustatoma 0,1 proc. ribinė sieros kiekio vertė, taip atkuriant ne sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonuose plaukiojantiems laivams keliamų reikalavimų sąsają su reikalavimais, taikomais sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonuose; – patikslinti, kad jūrinio kuro tiekėjų registras, kurį valstybės narės yra įpareigotos tvarkyti, turėtų būti skelbiamas viešai; – išbraukti pasenusias nuorodas; – įgalioti Komisiją paskelbti naujus sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonus atsižvelgiant į TJO sprendimą. (6) 4b straipsnis iš dalies keičiamas išbraukiant nuostatą, kuria kai kurie Graikijos Respublikoje plaukiojantys laivai atleidžiami nuo 4b straipsnio 1 dalyje nustatytos pareigos, nes pasibaigė tos nuostatos galiojimo laikotarpis, ir panaikinant nuorodą į nebeaktualias ribinių sieros kiekio verčių įsigaliojimo datas. (7) 4c straipsnis iš dalies keičiamas ir įterpiami 4d bei 4e straipsniai, siekiant suderinti direktyvą su atnaujintuoju MARPOL konvencijos VI straipsniu ir technikos pažanga. Siūlomoje direktyvoje reikalaujama, kad valstybės narės kaip alternatyvą mažai sieros turinčio jūrinio kuro naudojimui leistų laivams taikyti teršalų išmetimo mažinimo metodus, kuriais sieros dioksido išmetimas būtų nuolat mažinamas tiek pat, kiek jis būtų sumažintas naudojant mažai sieros turintį kurą. Teršalų išmetimo mažinimo metodai gali būti taikomi tik tuo atveju, jeigu laikomasi tam tikrų kriterijų, kuriais užtikrinama, kad dėl šių metodų taikymo nebus padaryta didelio neigiamo poveikio ir nekils pavojaus žmonių sveikatai ir aplinkai. Kriterijus nustatys TJO, ir jie Komisijos sprendimu įsigalios kaip papildymas arba pakeitimas arba, jeigu TJO to nepadarys, šiuos kriterijus nustatys Europos Komisija. Su valstybių narių vėliavomis plaukiojantiems laivams skirtus teršalų išmetimo mažinimo metodus pagal 1996 m. gruodžio 20 d. Direktyvą 96/98/EB dėl laivų įrenginių[8] arba pagal šią direktyvą tvirtins Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas, įsteigtas Reglamentu (EB) Nr. 2099/2002. Naujų teršalų išmetimo mažinimo metodų bandymo tvarka ir sąlygos nekeičiamos. (8) 6 straipsnis iš dalies keičiamas įgaliojant Komisiją nustatyti mėginių ėmimo dažnumą, mėginių ėmimo metodus ir tikrinamo kuro tipinio mėginio apibrėžtį, ir sieros kiekio nustatymo metodą bei kuro patvirtinimo tvarką pritaikant prie naujausių tarptautinių techninių standartų. (9) 7 straipsnis iš dalies keičiamas patikslinant valstybių narių Komisijai teikiamos ataskaitos apie sieros kiekį kuro rūšyse, kurioms taikoma direktyva, aprėptį ir įgaliojant Komisiją nustatyti šios ataskaitos formą ir turinį. Be to, šiuo pakeitimu 7 straipsnio 4 dalis dėl atitinkamų direktyvos nuostatų pritaikymo atsižvelgiant į mokslo ir technikos pasiekimus suderinama su naujomis Lisabonos sutartyje nustatytomis komiteto procedūros taisyklėmis. (10) 8 straipsnis išbraukiamas, nes jame nurodyta direktyva, kuri buvo panaikinta. (11) 9 straipsnis išbraukiamas, nes direktyvoje įgyvendinimo aktų nenumatoma. (12) Įterpiamas 9a straipsnis, kad būtų nustatytos Europos Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgaliojimais priimti deleguotuosius teisės aktus sąlygos. 2 straipsnis Šiuo straipsniu reikalaujama, kad valstybės narės perkeltų siūlomą direktyvą į nacionalinę teisę. 3 straipsnis Šiame straipsnyje nustatoma siūlomos direktyvos įsigaliojimo data. 4 straipsnis Nustatoma, kad ši direktyva yra skirta valstybėms narėms. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui. 5. KITOS PASTABOS Prie Komisijos pasiūlymo pridedamas komunikatas, kurio 4 skirsnyje pateikiama pasiūlymų dėl atitikties strategijų ir aprašomos esamos priemonės bei galimos būsimos priemonės, kurios gali padėti pramonės įmonėms įveikti su aplinkosauga susijusius iššūkius. Be to, Komisija numato parengti kodifikuotą Direktyvos 1999/32/EB ir vėlesnių jos pakeitimų, įskaitant pasiūlymą dėl pakeitimo, redakciją, kai juos priims Europos Parlamentas ir Taryba. Kodifikuota Direktyvos 1999/32/EB redakcija bus lengviau skaitoma, aiškesnė teisiniu požiūriu ir prisidės prie ES geresnio reguliavimo strategijos įgyvendinimo. 2011/0190 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA kuria dėl sieros kiekio jūriniame kure iš dalies keičiama Direktyva 1999/32/EB EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą[9], perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[10], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[11], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) vienas iš Europos Sąjungos aplinkosaugos politikos, nustatytos aplinkosaugos veiksmų programose, pirmiausia Šeštojoje Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programoje, priimtoje Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1600/2002/EB[12], tikslų yra siekti tokios oro kokybės, kuri neturėtų esminio neigiamo poveikio ir nekeltų pavojaus žmonių sveikatai bei aplinkai; (2) 1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyvoje 1999/32/EB dėl sieros kiekio sumažinimo tam tikrose skystojo kuro rūšyse ir iš dalies keičiančioje Direktyvą 93/12/EEB[13] nustatytas didžiausias leidžiamas sieros kiekis Europos Sąjungoje naudojamame sunkiajame mazute, gazolyje ir jūriniame gazolyje. (3) Degant jūriniam kurui, kuriame yra daug sieros, iš laivų išmetami teršalai, dėl kurių didėja oro tarša sieros dioksidu ir kietosiomis dalelėmis, kenkiančiais žmonių sveikatai ir skatinančiais rūgštėjimą. (4) Pagal Direktyvą 1999/32/EB Komisija privalo teikti Europos Parlamentui ir Tarybai direktyvos įgyvendinimo ataskaitas ir pasiūlymus dėl pakeitimų, pirmiausia dėl ribinių sieros kiekio verčių mažinimo sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonuose naudojamame jūriniame kure, atsižvelgiant į Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) atliekamą darbą. (5) 2008 m. buvo priimta rezoliucija dėl 1997 m. protokolo VI priedo pakeitimų, kuriais iš dalies keičiama 1973 m. Tarptautinė konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos su pakeitimais, padarytais 1978 m. protokolu (toliau – MARPOL konvencija), ir toje rezoliucijoje išdėstytos oro taršos iš laivų prevencijos taisyklės. Atnaujintasis MARPOL konvencijos VI priedas įsigaliojo 2010 m. liepos 1 d. (6) Atnaujintajame MARPOL konvencijos VI priede, be kitų dalykų, nustatomos griežtesnės jūrinio kuro, naudojamo sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonuose, ribinės sieros kiekio vertės (nuo 2010 m. liepos 1 d. – 1,00 proc., o nuo 2015 m. sausio 1 d. – 0,10 proc.) ir jūrinio kuro, naudojamo jūrų plotuose, nepriklausančiuose sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonams, ribinės sieros kiekio vertės (nuo 2012 m. sausio 1 d. – 3,5 proc., o nuo 2020 m. – iš esmės 0,50 proc). Daugelis valstybių narių įpareigotos reikalauti, kad nuo 2010 m. liepos 1 d. sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonuose laivai naudotų kurą, kuriame yra ne daugiau kaip 1,00 proc. sieros, kaip numatyta pagal jų tarptautinius įsipareigojimus. Siekiant užtikrinti atitiktį tarptautinei teisei ir deramai pasirūpinti naujų pasaulinių sieros kiekio standartų laikymusi Europos Sąjungoje, Direktyvos 1999/32/EB nuostatos turėtų būti suderintos su atnaujintuoju MARPOL konvencijos VI priedu. Norint užtikrinti minimalią laivų naudojamo kuro kokybę kuro arba technologijų atitikties tikslais, jūrinio kuro, kuriame esantis sieros kiekis viršija bendrą 3,5 proc. masės standartą, neturėtų būti leidžiama naudoti Europos Sąjungoje arba pateiti ES rinkai. (7) Keleiviniai laivai daugiausia plaukioja uostuose arba netoli kranto, todėl jų poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai yra didelis. Reikalaujama, kad šie laivai naudotų jūrinį kurą, kuriame esantis sieros kiekis atitiktų sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonams nustatytą didžiausią leidžiamą sieros kiekį (1,5 proc.). Atsižvelgiant į tai, kad sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonuose bus taikomi griežtesni sieros kiekio standartai, ir remiantis tuo, kad būtina pagerinti oro kokybę prie uostų ir pakrančių, esančių ne sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonuose, keleiviniams laivams turėtų būti taikomi tokie patys standartai. Tačiau naujo sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonams taikytino standarto nustatymas keleiviniams laivams būtų atidedamas 5 metams, siekiant išvengti galimų kuro pasiūlos problemų. (8) Norint pasiekti Direktyvos 1999/32/EB tikslus, būtina deramai užtikrinti įpareigojimų dėl sieros kiekio jūriniame kure laikymąsi. Šios direktyvos įgyvendinimo patirtis parodė, kad, norint užtikrinti deramą direktyvos įgyvendinimą, būtina taikyti griežtesnę stebėjimo ir reikalavimų laikymosi užtikrinimo tvarką. Tam reikia, kad valstybės narės užtikrintų pakankamai dažną ir tikslų rinkai pateikiamo arba laive naudojamo jūrinio kuro mėginių ėmimą, taip pat reguliarias laivų žurnalų ir bunkerio atsargų papildymo važtaraščių patikras. Be to, reikia, kad jos nustatytų veiksmingų, proporcingų ir atgrasančių nuobaudų už Direktyvos 1999/32/EB nuostatų nesilaikymą sistemą. Siekiant užtikrinti didesnį informacijos skaidrumą, dera numatyti, kad būtų viešai skelbiamas vietos jūrinio kuro tiekėjų registras. (9) Valstybių narių ataskaitų teikimas pagal Direktyvą 1999/32/EB pasirodė neveiksminga atitikties direktyvos nuostatoms tikrinimo priemonė, nes trūko darnių ir pakankamai tikslių nuostatų dėl valstybių narių ataskaitų turinio ir formos. Todėl, norint užtikrinti darnesnį ataskaitų teikimą, būtina pateikti išsamesnius nurodymus dėl ataskaitos turinio ir formos. (10) Atsižvelgiant į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75 dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės)[14], kuri yra nauja Europos teisės aktų dėl pramoninių išmetamų teršalų redakcija, priėmimą, būtina atitinkamai atnaujinti Direktyvos 1999/32/EB nuostatas dėl didžiausio leidžiamo sieros kiekio sunkiajame mazute. (11) Siekiant laikytis sumažintų ribinių sieros kiekio kure verčių, ypač sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonuose, gali gerokai padidėti jūrinio kuro kaina (bent jau trumpuoju laikotarpiu) ir gali būti padarytas neigiamas poveikis trumpojo nuotolio jūrų laivybos konkurencingumui, palyginti su kitomis transporto rūšimis, taip pat šalių, kurios yra greta sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonų, pramonei. Norint sumažinti susijusių pramonės šakų atitikties užtikrinimo išlaidas, būtina taikyti tinkamus sprendimus, pvz., leisti taikyti alternatyvius ir ekonomiškesnius atitikties užtikrinimo metodus negu kuro normos atitikties užtikrinimo metodas, ir prireikus teikti paramą. Komisija, be kita ko, remdamasi valstybių narių ataskaitomis, atidžiai stebės tai, kokį poveikį daro naujų kuro standartų laikymasis laivybos sektoriuje, visų pirma, ar nepereinama prie sausumo transporto naudojimo. (12) Turėtų būti palengvintos galimybės taikyti teršalų išmetimo mažinimo metodus. Šiais metodais galima užtikrinti, kad teršalų išmetimas būtų sumažintas bent tiek pat ar net labiau, nei naudojant mažai sieros turintį kurą, tačiau šie metodai neturėtų turėti didelio neigiamo poveikio aplinkai, pvz., jūrų ekosistemoms, ir turėtų būti kuriami laikantis deramos patvirtinimo ir kontrolės tvarkos. Teršalų išmetimo mažinimo metodų taikymo kriterijus turėtų nustatyti TJO, ir jie Komisijos sprendimu įsigaliotų kaip papildymas arba pakeitimas, arba, jeigu TJO to nepadarytų, šiuos kriterijus turėtų nustatyti Europos Komisija. Europos Sąjungoje turėtų būti pripažinti jau žinomi alternatyvūs metodai, pvz., laivuose įrengiamų išmetamųjų dujų valymo sistemų arba kuro ir suskystintų gamtinių dujų (SGD) mišinio naudojimas. Svarbu skatinti naujų teršalų išmetimo mažinimo metodų bandymus ir kūrimą. (13) Norint nustatyti 0,50 proc. ribinės sieros kiekio vertės taikymo pradžios datą, paskelbti naujus sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonus, patvirtinti naujus teršalų išmetimo mažinimo metodus ir nustatyti tinkamas jų taikymo sąlygas, užtikrinti deramą sieros kiekio kure stebėjimą, suderinti valstybių narių ataskaitų turinį bei formą ir pritaikyti direktyvos nuostatas atsižvelgiant į mokslo ir technikos pasiekimus, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti teisės aktus, susijusius su datos, nuo kurios Europos Sąjungoje turėtų būti taikoma didžiausia leidžiama 0,50 proc. masės sieros kiekio kure vertė, naujų sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonų paskelbimu remiantis TJO sprendimu, naujų, Tarybos sprendime 96/98/EB[15] nenurodytų teršalų išmetimo mažinimo metodų patvirtinimu ir jų taikymo sąlygų nustatymu, papildymu arba keitimu, mėginių ėmimo ir teršalų išmetimo stebėjimo priemonių ir ataskaitos turinio bei formos nustatymu ir 2 straipsnio 1, 2, 3, 3a, 3b ir 4 dalių arba 6 straipsnio 1 dalies a punkto ir 2 dalies keitimu atsižvelgiant į mokslo ir technikos pasiekimus ir, jeigu taikytina, TJO priemones. Labai svarbu, kad Komisija, atlikdama parengiamąjį darbą, surengtų atitinkamas konsultacijas, įskaitant konsultacijas su ekspertais. Komisija, ruošdama ir rengdama deleguotuosius teisės aktus, turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų tuo pat metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai. (14) Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas, įsteigtas 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2099/2002[16], įsteigiančiu Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS) ir iš dalies keičiančiu saugios laivybos ir teršimo iš laivų prevencijos reglamentus, turėtų padėti Komisijai patvirtinti teršalų išmetimo mažinimo technologijas, nepatenkančias į 1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvos 96/98/EB dėl laivų įrenginių[17] taikymo sritį. Todėl Direktyva 1999/32/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis Direktyva 1999/32/EB iš dalies keičiama taip: 1. 1 straipsnio 2 dalies h punktas pakeičiamas taip: „h) kurui, kuris naudojamas laivuose, kuriuose taikomi 4c ir 4e straipsniuose nurodyti teršalų išmetimo mažinimo metodai.“ 2. 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) 3a ir 3b punktai pakeičiami taip: „3a. jūrinis dyzelinas – jūrinis kuras, atitinkantis ISO 8217 standarto I lentelėje nustatytas DMB kategorijos specifikacijas, išskyrus sieros kiekio parametrą; „3b. jūrinis gazolis – jūrinis kuras, atitinkantis ISO 8217 standarto I lentelėje nustatytas DMX, DMA ir DMZ kategorijų specifikacijas, išskyrus sieros kiekio parametrą;“ b) 3m punktas pakeičiamas taip: „3m. teršalų išmetimo mažinimo metodas – laive sumontuojamas įrenginys, medžiaga, prietaisas, aparatas arba kitokia technologija, alternatyvus kuras arba atitikties užtikrinimo metodas, kurie yra naudojami (taikomi) kaip alternatyva šioje direktyvoje nustatytus reikalavimus atitinkančiam mažai sieros turinčiam jūriniam kurui ir kuriuos įmanoma patikrinti, kiekybiškai įvertinti ir įgyvendinti;“ 3. 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip: „1. Valstybės narės užtikrina, kad jų teritorijoje nebūtų naudojamas sunkusis mazutas, kuriame sieros kiekis viršija 1 proc. masės. 2. Iki 2015 m. gruodžio 31 d., kompetentingoms institucijoms tinkamai stebint teršalų išmetimą, 1 dalyje nustatytas reikalavimas netaikomas sunkiajam mazutui, naudojamam: a) kurą deginančiuose įrenginiuose, kurie patenka į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/80/EB[18] taikymo sritį ir kuriems yra taikomos minėtos direktyvos 4 straipsnio 1 ir 2 dalys bei 4 straipsnio 3 dalies a punktas, ir kurie atitinka minėtoje direktyvoje tokiems įrenginiams nustatytas ribines išmetamo sieros dioksido kiekio vertes; b) kurą deginančiuose įrenginiuose, kurie patenka į Direktyvos 2001/80/EB taikymo sritį ir kuriems yra taikomi minėtos direktyvos 4 straipsnio 3 dalies b punktas ir 4 straipsnio 6 dalis, jeigu iš šių įrenginių išmetamo sieros dioksido vidutinė mėnesio koncentracija neviršija 1 700 mg/Nm3, kai deguonies kiekis sausose išmetamosiose dujose sudaro 3 proc. tūrio; c) a arba b punktuose nenurodytuose kurą deginančiuose įrenginiuose, jeigu iš šių įrenginių išmetamo sieros dioksido vidutinė mėnesio koncentracija neviršija 1 700 mg/Nm3, kai deguonies kiekis sausose išmetamosiose dujose sudaro 3 proc. tūrio; d) deginti naftos perdirbimo gamyklose, jeigu išmetamo sieros dioksido vidutinė mėnesio koncentracija, skaičiuojama pagal visus naftos perdirbimo gamykloje esančius įrenginius, išskyrus a ir b punktuose nurodytus įrenginius, dujų turbinas ir dujinius variklius, neatsižvelgiant į naudojamą kuro rūšį ar jų mišinį neviršija 1 700 mg/Nm3, kai deguonies kiekis sausose išmetamosiose dujose sudaro 3 proc. tūrio. Nuo 2016 m. sausio 1 d., kompetentingoms institucijoms tinkamai stebint teršalų išmetimą, 1 dalyje nustatytas reikalavimas netaikomas sunkiajam mazutui, naudojamam: a) kurą deginančiuose įrenginiuose, kurie patenka į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75/ES[19] III skyriaus taikymo sritį ir kurie atitinka minėtos direktyvos V priede nustatytas ribines išmetamo sieros dioksido kiekio vertes arba, jeigu tos ribinės išmetamo kiekio vertės pagal minėtą direktyva netaikomos, iš kurių išmetamo sieros dioksido vidutinė mėnesio koncentracija neviršija 1 700 mg/Nm3, kai deguonies kiekis sausose išmetamosiose dujose sudaro 3 proc. tūrio; b) a punkte nenurodytuose kurą deginančiuose įrenginiuose, jeigu iš šių įrenginių išmetamo sieros dioksido vidutinė mėnesio koncentracija neviršija 1 700 mg/Nm3, kai deguonies kiekis sausose išmetamosiose dujose sudaro 3 proc. tūrio; c) deginti naftos perdirbimo gamyklose, jeigu išmetamo sieros dioksido vidutinė mėnesio koncentracija, skaičiuojama pagal visus naftos perdirbimo gamykloje esančius įrenginius, išskyrus a punkte nurodytus įrenginius, dujų turbinas ir dujinius variklius, neatsižvelgiant į naudojamą kuro rūšį ar jų mišinį neviršija 1 700 mg/Nm3, kai deguonies kiekis sausose išmetamosiose dujose sudaro 3 proc. tūrio. Valstybės narės imasi priemonių, reikalingų užtikrinti, kad visi kurą deginantys įrenginiai, naudojantys sunkųjį mazutą, kuriame sieros yra daugiau nei nurodyta 1 dalyje, nebūtų eksploatuojami be kompetentingosios institucijos išduoto leidimo, kuriame nurodomos ribinės išmetamo teršalų kiekio vertės.“ b) 3 dalis išbraukiama. 4. Įterpiamas toks 3a straipsnis: „3a straipsnis Didžiausias leidžiamas sieros kiekis jūriniame kure Valstybės narės užtikrina, kad jų teritorijoje nebūtų naudojamas arba pateikiamas rinkai jūrinis kuras, kuriame sieros kiekis viršija 3,5 proc. masės.“ 5. 4 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: „1. Valstybės narės užtikrina, kad jų teritorijoje nebūtų naudojamas gazolis, kuriame sieros kiekis viršija 0,10 proc. masės.“ 6. 4a straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) Pavadinimas pakeičiamas taip: „Didžiausias leidžiamas sieros kiekis jūriniame kure, naudojamame valstybių narių teritoriniuose vandenyse, išskirtinėse ekonominėse zonose ir taršos kontrolės rajonuose, įskaitant SOx išmetamųjų teršalų kontrolės rajonus, ir keleiviniuose laivuose, kurie, teikdami reguliarias paslaugas, plaukioja į Sąjungos uostus arba iš jų“; b) 1 dalis pakeičiama taip: „1. Valstybės narės imasi visų priemonių, reikalingų užtikrinti, kad jų teritorinių vandenų, išskirtinių ekonominių zonų ir taršos kontrolės rajonų, priklausančių SOx išmetamųjų teršalų kontrolės rajonams, plotuose nebūtų naudojamas jūrinis kuras, kuriame sieros kiekis pagal masę viršija: (a) iki 2014 m. gruodžio 31 d. – 1,00 proc.; (b) nuo 2015 m. sausio 1 d. – 0,10 proc. Ši dalis taikoma visiems laivams, plaukiojantiems su bet kurios valstybės vėliava, įskaitant laivus, kurių kelionė prasidėjo už Europos Sąjungos ribų.“; c) įterpiama tokia 1a dalis: „1a. Valstybės narės imasi visų priemonių, reikalingų užtikrinti, kad jų teritoriniuose vandenyse, išskirtinėse ekonominėse zonose ir taršos kontrolės rajonuose nebūtų naudojamas jūrinis kuras, kuriame sieros kiekis pagal masę viršija: (a) nuo 2012 m. sausio 1 d. – 3,50 proc.; (b) nuo 2020 m. sausio 1 d. – 0,50 proc. Komisija įgaliojama pagal šios direktyvos 9a straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus dėl datos, nuo kurios būtų taikomi šios dalies b punkte nustatyti sieros kiekio standartai. Remiantis TJO atliktu jūrinio kuro, atitinkančio reikalavimą dėl didžiausio leidžiamo 0,50 proc. masės sieros kiekio, nurodyto MARPOL konvencijos VI priedo 14 taisyklės 8 dalyje, pasiūlos vertinimu, ši data yra 2020 m. sausio 1 d. arba 2025 m. sausio 1d. Nepažeidžiant 1 ir 4 dalių bei 4b straipsnio reikalavimų, ši dalis taikoma visiems laivams, plaukiojantiems su bet kurios valstybės vėliava, įskaitant laivus, kurių kelionė prasidėjo už Europos Sąjungos ribų.“; d) 2 dalis pakeičiama taip: „Komisija įgaliojama pagal šios direktyvos 9a straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus dėl jūrų plotų paskelbimo SOx išmetamųjų teršalų kontrolės rajonais remiantis TJO sprendimu pagal MARPOL konvencijos VI priedo 14 taisyklės 3 dalies 2 punktą.“; e) 4, 5 ir 6 dalys pakeičiamos taip: „4. Valstybės narės imasi visų priemonių, reikalingų užtikrinti, kad keleiviniuose laivuose, kurie jų teritoriniuose vandenyse, išskirtinėse ekonominėse zonose ir taršos kontrolės rajonuose, nepriklausančiuose SOx išmetamųjų teršalų kontrolės rajonams, teikdami reguliarias paslaugas plaukioja į Bendrijos uostus arba iš jų, nebūtų naudojamas jūrinis kuras, kuriame sieros kiekis pagal masę viršija: (c) 1,5 proc.; (d) nuo 2020 m. sausio 1 d. – 0,10 proc. 5. Valstybės narės reikalauja teisingai pildyti laivų žurnalus, juose nurodant kuro keitimo operacijas, ir tik su tokia sąlyga leidžia laivams įplaukti į Europos Sąjungos uostus. 6. Valstybės narės pagal MARPOL konvencijos VI priedo 18 taisyklę: (a) tvarko viešai skelbiamą vietos jūrinio kuro tiekėjų registrą; (b) užtikrina, kad jūrinio kuro tiekėjas bunkerio atsargų papildymo važtaraštyje nurodytų sieros kiekį visų jų teritorijoje parduodamų rūšių kure, pateikdamas užantspauduotą mėginį, pasirašytą gaunančiojo laivo atstovo; (c) imasi veiksmų prieš jūrinio kuro tiekėjus nustačiusios, kad jie tiekia kurą, kuris neatitinka specifikacijų, nurodytų bunkerio atsargų papildymo važtaraštyje; (d) užtikrina, kad būtų imtasi taisomųjų veiksmų, kuriais nustatytas reikalavimų neatitinkantis jūrinis kuras būtų pritaikytas prie reikalavimų.“; (e) 8 dalis išbraukiama. 7. 4b ir 4c straipsniai pakeičiami taip: „4b straipsnis Didžiausias leidžiamas sieros kiekis jūriniame kure, naudojamame Sąjungos uostuose prisišvartavusiuose laivuose 1. Valstybės narės imasi visų priemonių, reikalingų užtikrinti, kad jūrinio kuro, kuriame sieros kiekis viršija 0,10 proc. masės, nenaudotų šie laivai: b) Europos Sąjungos uostuose prisišvartavę laivai, paliekant jų įgulai pakankamai laiko užbaigti privalomą kuro keitimo operaciją vos jiems atvykus į švartavimosi vietą ir prieš pat jiems išvykstant. Valstybės narės reikalauja, kad bet kokios kuro keitimo operacijos laikas būtų įrašomas į laivų žurnalus.“ 2. 1 dalis netaikoma: a) kai pagal paskelbtą tvarkaraštį laivai turi būti prisišvartavę trumpiau nei 2 valandas; d) laivams, kurie išjungia visus variklius ir naudojasi elektros tiekimu nuo kranto, kol jie yra prisišvartavę uostuose. 3. Valstybės narės užtikrina, kad jų teritorijoje rinkai nebūtų pateikiamas jūrinis gazolis, kuriame sieros kiekis viršija 0,10 proc. masės. „4c straipsnis Teršalų išmetimo mažinimo metodai 1. Valstybės narės leidžia savo uostuose, teritoriniuose vandenyse, išskirtinėse ekonominėse zonose ir taršos kontrolės rajonuose su bet kurios valstybės vėliava plaukiojantiems laivams kaip alternatyvą 4a ir 4b straipsnių reikalavimus atitinkančio jūrinio kuro naudojimui taikyti teršalų išmetimo mažinimo metodus, jeigu laikomasi 3 ir 4 dalių nuostatų. 2. 1 dalyje minėtus teršalų išmetimo mažinimo metodus taikančiuose laivuose sieros dioksido išmetimas turi būti nuolat mažinamas ne mažiau, nei jis būtų sumažintas naudojant jūrinį kurą, atitinkantį 4a ir 4b straipsnių reikalavimus. Taikant teršalų išmetimo mažinimo metodus išmetamas sieros dioksido kiekis turi neviršyti 1 priede nustatytų ribinių verčių. 3. 1 dalyje nurodyti teršalų išmetimo mažinimo metodai turi atitikti kriterijus, nustatytus 2 priedo 1 dalyje nurodytuose teisės aktuose, jeigu jie nepakeičiami arba nepapildomi 2 priedo 2 dalyje nustatytais kriterijais. 4. Komisija įgaliojama pagal 9a straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus, kuriais: – iš dalies keičiamos arba papildomos 1 priede nustatytos vertės; – iš dalies keičiamas arba papildomas 2 priedo 1 dalyje nurodytų teisės aktų sąrašas; – nustatomi, iš dalies keičiami arba papildomi 2 priedo 2 dalyje nurodyti kriterijai; – prireikus nustatomi išsamūs teršalų išmetimo stebėjimo reikalavimai. Komisija, be kitų dalykų, atsižvelgia į mokslo ir technikos pasiekimus ir į susijusius Tarptautinės jūrų organizacijos priimtus teisės aktus ir standartus.“ 8. Įterpiami tokie 4d ir 4e straipsniai: „4d straipsnis Teršalų išmetimo mažinimo metodų, skirtų taikyti su valstybių narių vėliavomis plaukiojančiuose laivuose, patvirtinimas 1. Teršalų išmetimo mažinimo metodai, kuriems taikoma Tarybos direktyva 96/98/EB[20], tvirtinami pagal tos direktyvos nuostatas. 2. Taršalų išmetimo mažinimo metodai, kuriems netaikoma 1 dalis, skirti su valstybių narių vėliavomis plaukiojantiems laivams, tvirtinami 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2099/2002, įsteigiančio Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS)[21], 3 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, atsižvelgiant į: (a) TJO parengtas gaires; (b) visų bandymų, atliktų pagal 4e straipsnį, rezultatus; (c) poveikį aplinkai, įskaitant pasiekiamą teršalų išmetimo mažinimą, ir poveikį uždarųjų įvairaus tipo uostų ir upių žiočių ekologinėms sistemoms; (d) stebėjimo ir tikrinimo galimybes.“ „4e straipsnis Naujų teršalų išmetimo mažinimo metodų bandymai Valstybės narės, bendradarbiaudamos tarpusavyje, prireikus patvirtina teršalų išmetimo iš laivų mažinimo metodų bandymus laivuose, plaukiojančiuose su jų vėliava arba jų jurisdikcijoje esančiuose jūrų plotuose. Atliekant šiuos bandymus neprivaloma naudoti 4a ir 4b straipsniuose nustatytus reikalavimus atitinkančio jūrinio kuro, jeigu laikomasi visų šių sąlygų: 1) Komisijai ir valstybei, kurioje yra atitinkamas uostas, apie tai pranešama raštu likus ne mažiau kaip 6 mėnesiams iki bandymų pradžios; 2) leidimų atlikti bandymus trukmė neviršija 18 mėnesių; 3) visuose dalyvaujančiuose laivuose sumontuojama nuo klastojimo apsaugota įranga, skirta nuolat stebėti išmetamųjų dujų išmetimą, ir ši įranga naudojama per visą bandymų laikotarpį; 4) iš visų bandymuose dalyvaujančių laivų išmetamas teršalų kiekis sumažinamas ne mažiau, nei jis būtų sumažintas laikantis šioje direktyvoje nurodytų ribinių sieros kiekio kure verčių; 5) įdiegiamos tinkamos atliekų tvarkymo sistemos, skirtos visoms atliekoms, bandymų laikotarpiu susidarančioms dėl teršalų išmetimo mažinimo metodų taikymo; 6) bandymų laikotarpiu įvertinamas poveikis jūrų aplinkai, pirmiausia uždarųjų įvairaus tipo uostų ir upių žiočių ekologinėms sistemoms; ir 7) per šešis mėnesius nuo bandymų pabaigos visi rezultatai pateikiami Komisijai ir paskelbiami viešai.“ 9. 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) 1 dalis pakeičiama taip: „1. Valstybės narės imasi visų priemonių, reikalingų mėginių ėmimo būdu patikrinti, ar jūriniame kure esantis sieros kiekis atitinka 3, 3a, 4, 4a ir 4b straipsnių nuostatas. Mėginiai pradedami imti tą dieną, kai įsigalioja atitinkama didžiausio leidžiamo sieros kiekio kure ribinė vertė. Mėginiai imami pakankamai dažnai ir tokiu būdu, kad būtų tipiniai tikrinamam kurui, o jūrinio kuro mėginiai turi būti tipiniai kurui, naudojamam laivuose, plaukiojančiuose atitinkamuose jūrų plotuose ir esančiuose uostuose. Taikomos visos šios jūrinio kuro mėginių ėmimo, tyrimo ir patikros priemonės: a) jūrinio kuro, skirto deginti laive, mėginių ėmimas tiekiant kurą į laivą, laikantis mazuto mėginių ėmimo gairių, skirtų nustatyti, ar laikomasi atnaujintojo MARPOL konvencijos VI priedo[22], ir sieros kiekio tame kure tyrimas; b) jūrinio kuro, skirto deginti laive ir laikomo rezervuaruose ir laive turimuose užantspauduotuose bunkerinio kuro mėginiuose, mėginių ėmimas ir sieros kiekio tame kure tyrimas; c) laivų žurnalų ir bunkerio atsargų papildymo važtaraščių tikrinimas. Komisija įgaliojama pagal 9a straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus dėl: i) mėginių ėmimo dažnumo; ii) mėginių ėmimo metodų; iii) tikrinamo kuro tipinio mėginio apibrėžties; iv) informacijos, kuri turi būti pateikta laivų žurnaluose ir bunkerio atsargų papildymo važtaraščiuose.“; b) 1a dalis išbraukiama; c) 2 dalis pakeičiama taip: „2. Pagrindinis sieros kiekio nustatymo metodas yra ISO 8754 (2003 m.) standarte nustatytas metodas. Norint nustatyti, ar į laivą atvežtas ir jame naudoti skirtas jūrinis kuras atitinka ribines sieros kiekio vertes, privalomas pagal 3, 3a, 4, 4a ir 4b straipsnius, taikoma kuro patikros procedūra, skirta MARPOL konvencijos VI priede nurodytiems mazuto mėginiams[23]. 10. 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) 1 dalis pakeičiama taip: „1. Remdamosi mėginių ėmimo, tyrimo ir patikrų, atliktų pagal 6 straipsnio nuostatas, rezultatais, valstybės narės kasmet iki birželio 30 d. pateikia Komisijai ataskaitą apie sieros kiekio standartų, nustatytų šioje direktyvoje praėjusiems metams, laikymąsi.“; b) įterpiamas toks 1a straipsnis: „1a. Komisija įgaliojama pagal 9a straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus dėl informacijos, kuri turėtų būti pateikiama ataskaitoje, ir ataskaitos formos.“; c) 2 ir 3 dalys išbraukiamos; d) 4 dalis pakeičiama taip: „4. Komisija įgaliojama pagal 9a straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl 2 straipsnio 1, 2, 3, 3a, 3b ir 4 punktų, 6 straipsnio 1 dalies a punkto ir 2 dalies pritaikymo atsižvelgiant į mokslo ir technikos pasiekimus.“ 11. 8 straipsnis išbraukiamas. 12. 9 straipsnis išbraukiamas. 13. Įterpiamas toks 9a straipsnis: „9a straipsnis Delegavimas 1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų. 2. 4a straipsnio 1a ir 2 dalyse, 4c straipsnio 4 dalyje, 6 straipsnio 1 dalyje, 7 straipsnio 1a ir 4 dalyse nurodyti įgaliojimai Komisijai deleguojami neribotam laikotarpiui nuo [šios direktyvos įsigaliojimo data]. 3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu gali atšaukti 4a straipsnio 1a ir 2 dalyse, 4c straipsnio 4 dalyje, 6 straipsnio 1 dalyje, 7 straipsnio 1a ir 4 dalyse nurodytą įgaliojimų delegavimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Sprendimas neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų teisės aktų galiojimui. 4. Priėmusi deleguotąjį teisės aktą, Komisija iš karto apie jį praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. 5. Pagal 4a straipsnio 1a ir 2 dalis, 4c straipsnio 4 dalį, 6 straipsnio 1 dalį, 7 straipsnio 1a ir 4 dalis priimtas deleguotasis teisės aktas įsigalioja tik tada, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepateikia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad jie neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas dviem mėnesiais.“ 14. Direktyvos 1999/32/EB priedas pakeičiamas šios direktyvos priedu. 2 straipsnis Perkėlimas į nacionalinę teisę 1. Valstybės narės ne vėliau kaip [per 12 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo] užtikrina, kad įsigaliotų teisės aktai, taisyklės ir administracinės nuostatos, būtinos šiai direktyvai įgyvendinti. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikties lentelę. Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, jose daro nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma šia nuostatas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. 2. Valstybės narės Komisijai pateikia šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinių teisės aktų nuostatų tekstus. 3 straipsnis Įsigaliojimas Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. 4 straipsnis Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta [..] Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas PRIEDAS „1 PRIEDAS Didžiausios leidžiamos taikant teršalų išmetimo mažinimo metodus išmetamo teršalų kiekio vertės, minimos 4c straipsnio 2 dalyje Ribinės sieros kiekio jūriniame kure vertės, nurodytos 4a ir 4b straipsniuose ir MARPOL konvencijos VI priedo 14 taisyklės 1 ir 4 dalyse, ir atitinkamos ribinės išmetamo teršalų kiekio vertės, minimos 4c straipsnio 2 dalyje Sieros kiekis jūriniame kure (masės dalis proc.) || Išmetamo SO2 kiekio (ppm) ir CO2 kiekio (tūrio dalis proc.) santykis 4,50 || 195,0 3,50 || 151,7 1,50 || 65,0 1,00 || 43,3 0,50 || 21,7 0,10 || 4,3 Pastaba: – ribinių išmetamo teršalo kiekio verčių santykis naudojamas tik tada, kai naudojamas iš naftos pagamintas distiliacinis arba likutinis mazutas; – jeigu naudojamos išmetamųjų dujų valymo sistemos, kuriose valant išmetamąsias dujas sugeriamas CO2, būtina išmatuoti CO2 kiekį prieš valymą ir naudoti CO2 kiekį prieš valymą bei SO2 kiekį po valymo.“ „2 PRIEDAS Teršalų išmetimo mažinimo metodų taikymo kriterijai, minimi 4c straipsnio 3 dalyje 1. 4c straipsnyje minimi teršalų išmetimo mažinimo metodai turi atitikti kriterijus, nustatytus šiuose teisės aktuose (jeigu taikytina): Teršalų išmetimo mažinimo metodas || Susijęs Komisijos sprendimas Jūrinio kuro ir išgarintų dujų mišinys || 2010 m. gruodžio 13 d. Komisijos sprendimas 2010/769/ES dėl technologinių metodų, kurie suskystintų gamtinių dujų dujovežiuose naudojami kaip mažai sieros turinčio jūrinio kuro, atitinkančio Tarybos direktyvos 1999/32/EB dėl sieros kiekio sumažinimo tam tikrose skystojo kuro rūšyse su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/33/EB dėl sieros kiekio jūriniame kure, 4b straipsnio reikalavimus, naudojimo alternatyva, naudojimo kriterijų nustatymo (OL L 328, 2010 12 14, p. 15). Išmetamųjų dujų valymo sistemos || TJO rezoliucija MEPC.184(59), priimta 2009 m. liepos 17 d. 2. Laivai, kuriuose pagal 4c straipsnį taikomi teršalų išmetimo mažinimo metodai, turi: – nuolat stebėti ir registruoti išmetamą sieros dioksido kiekį ir – nuodugniai pagrįsti dokumentais, kad bet kokie atliekų srautai, išleidžiami į jūrą, uždarus įvairaus tipo uostus ir upių žiotis, neturi didelio neigiamo poveikio ir nekelia pavojaus žmonių sveikatai ir aplinkai.“ [1] Komisijos komunikatas „2020 m. Europa – Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“, COM(2010) 2020 galutinis. [2] SEC (2005) 1133: Komisijos personalo darbinis dokumentas, pridėtas prie komunikato „Teminė oro taršos strategija“ (COM(2005)446 galutinis), Direktyva dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (COM(2005)447 galutinis) ir Komisijos personalo darbinis dokumentas dėl ES oro kokybės politikos įgyvendinimo ir pasirengimo išsamiai jos peržiūrai, SEC(2011)342 galutinis. [3] ES sieros išmetamųjų teršalų kontrolės rajonai apima Baltijos ir Šiaurės jūras bei Lamanšo sąsiaurį. [4] Rezoliucija MEPC.176(58), priimta 2008 m. spalio 10 d. (atnaujintasis MARPOL konvencijos VI priedas). [5] SEC [nuoroda]. [6] Išsamesnis subsidiarumo principo paaiškinimas pateiktas prie šio pasiūlymo pridėtame poveikio vertinimo dokumente. [7] OL L 334, 2010 12 17, p. 17. [8] OL L 46, 1997 2 17, p. 25. [9] OL C , p. . [10] OL C , , p. . [11] OL C , , p. [12] OL L 242, 2002 9 10, p. 1. [13] OL L 121, 1999 5 11, p. 13. [14] OL L 334, 2010 12 17, p. 17. [15] OL L 241, 1998 8 29, p. 27. [16] OL L 324, 2002 11 29, p. 1. [17] OL L 46, 1997 2 17, p. 25. [18] OL L 309, 2001 11 27, p.1. [19] OL L 334, 2010 12 17, p. 17. [20] OL L 241, 1998 8 29, p. 27. [21] OL L 324, 2002 11 29, p. 1. [22] Rezoliucija MEPC.182(59), priimta 2009 7 17. [23] Rezoliucijos MEPC.176(58), priimtos 2008 m. spalio 10 d., VI priedėlis (atnaujintasis MARPOL konvencijos VI priedas).