1.Įvadas

Pastarąjį dešimtmetį ES elektroninių ryšių politika sėkmingai užtikrino didesnę konkurenciją, mažesnes kainas ir didesnį pasirinkimą įmonėms ir vartotojams. Tačiau vartotojai ir įmonės iki šiol susiduria su tuo, kad elektroninių ryšių rinkas skiria šalių sienos, o esama reglamentavimo sistema nebuvo sistemingai palanki tam, kad visi rinkos subjektai diegtų didelio pralaidumo tinklus.

Be to, nuo paskutinės ES telekomunikacijų reglamentavimo sistemos peržiūros 2009 m. elektroninių ryšių sektorius labai pasikeitė. Iš esmės keičiasi vartojimo elgesys ir poreikiai: garso telefoniją vis labiau keičia fiksuota ir mobilioji interneto prieiga, suteikiama per įvairius prijungtus prietaisus (išmaniuosius telefonus, planšetinius kompiuterius, kompiuterius, TV), atsiveria vis daugiau galimybių naudotis vis įvairesnėmis skaitmeninėmis paslaugomis, dėl kurių auga reikalavimai tinklams, per kuriuos jos yra teikiamos. O dar daugiau reikės artimiausioje ateityje, nes daiktų internetu, debesijos kompiuterija ir virtualia bei papildyta realybe pagrįstos paslaugos ir prietaikos tebeplėtojamos ir jų gausėja.

Visą šios skaitmeninės transformacijos ekonominę ir socialinę naudą Europą gaus tik tada, kai galės užtikrinti platų itin aukšto pralaidumo tinklų diegimą ir pateikimą rinkai ir visai visuomenei tiek kaimo, tiek miesto teritorijose. Todėl vienas iš pagrindinių Europos Komisijos 2015 m. gegužės mėn. priimtos bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos tikslų buvo sukurti tinkamą pažangių skaitmeninių (itin aukšto pralaidumo) tinklų diegimo aplinką ir sąlygas. Kadangi telekomunikacijų sektorius šiandien yra pamatinis visos skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės sektorius, Europai reikia greitai veikti siekiant ateityje užsitikrinti pasaulinį konkurencingumą ir gerovę.

2016 m. sausio mėn. Europos Parlamentas pabrėžė, kad skaitmeninei pažangai didelę reikšmę turi privačios investicijos į jungimosi prie interneto tinklus ir kad stabili reglamentavimo sistema padeda visiems subjektams investuoti visose teritorijose, įskaitant kaimo ir atokias vietoves. Panašiai Europos Vadovų Taryba 2016 m. birželio mėn. ragino investuoti į itin aukšto pralaidumo fiksuoto ir belaidžio plačiajuosčio ryšio junglumą visoje Europoje, nes tai būsimo konkurencingumo prielaida, ir imtis telekomunikacijų reglamentavimo reformos, kad atsirastų paskatų didelėms investicijoms į tinklus, užtikrinant veiksmingą konkurenciją ir vartotojų teises. Šiame komunikate patvirtinama, kad bendrajai skaitmeninei rinkai interneto junglumas turi didelės reikšmės ir kad Europai dabar reikia diegti skaitmeninei ateičiai skirtus tinklus. Todėl čia pateikiama Europos gigabitinės visuomenės vizija, pagal kurią itin aukšto pralaidumo tinklų prieinamumas ir pateikimas rinkai sudaro sąlygas bendrojoje skaitmeninėje rinkoje plačiai naudoti produktus, paslaugas ir prietaikas. Ši vizija praktiškai apibūdinama trimis 2025 m. strateginiais uždaviniais: siekiant Europos ūkio augimo ir darbo vietų kūrimo reikia gigabitinio junglumo vietose, kuriose yra socialinių-ekonominės plėtros iniciatyvų; siekiant Europos konkurencingumo reikia 5G junglumo visų miestų teritorijose ir visose didžiausiose sausumos transporto magistralėse; Europos sanglaudai reikia, kad visiems Europos namų ūkiams būtų prieinamas ne mažesnės kaip 100 Mbps spartos interneto ryšys. Siekiant šią viziją įgyvendinti, šiame komunikate siūloma keletas iniciatyvų, kurių tikslas – sudaryti tinkamas sąlygas reikiamoms investicijoms, kurias pirmiausia turi vykdyti rinka. Tas iniciatyvas sudaro didelė elektroninių ryšių reglamentavimo sistemos reforma, kuri išdėstyta kartu pateikiamuose pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos elektroninių ryšių kodekso (toliau – kodeksas) ir dėl Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos reglamento, Europos 5G junglumo veiksmų planas ir kitos politikos ir finansinės priemonės Sąjungos, nacionaliniu ir vietos lygmenimis, įskaitant Europos belaidžio vietinių tinklų ryšio iniciatyvą, kuri skatintų užtikrinti piliečiams galimybę visoje ES plačiai naudotis belaidžiu vietinių tinklų ryšiu. Tuo siekiame stiprinti Europos skaitmeninę ekonomiką ir konkurencingumą, skatinti bendruomenes aktyviai įsitraukti į bendrąją skaitmeninę rinką ir patenkinti augančius europiečių junglumo poreikius.

2.Didelio pralaidumo jungimosi prie interneto poreikis bendrojoje skaitmeninėje rinkoje

2010 m. Europos skaitmeninėje darbotvarkėje nustatyti 2020 m. junglumo uždaviniai: visuotinai prieinamas 30 Mbps spartos ryšys siekiant užtikrinti teritorinę sanglaudą ir galimybė bent 50 proc. Europos namų ūkių užsisakyti 100 Mbps spartos ryšį, siekiant pasirengti būsimiems konkurencingumo poreikiams. Iki 2015 m. vidurio 30 Mbps spartos fiksuotojo ryšio tinklai buvo pasiekiami 71 proc. namų visoje ES, palyginti su 48 proc. 2011 m. Beveik pusė ES būstų buvo sujungti su tinklais, kuriuose galima užtikrinti 100 Mbps duomenų atsisiuntimo spartą. Didesnės nei 100 Mbps spartos abonentų skaičius auga labai sparčiai nuo žemo bazinio lygio: iki 2015 m vidurio tokie abonentai buvo 11 proc. visų namų. Augimo tendencija ryškesnė valstybėse narėse, kuriose 100 Mbps spartos abonentų daugiausia, taigi matyti abipusė teigiama dinamika. Tačiau aprėptis ir populiarumas valstybėse narėse, taip pat miesto ir kaimo teritorijose labai skiriasi. Nors kiekvienam europiečiui prieinamas bazinis plačiajuostis ryšys, paprastai per tradicines infrastruktūras, jo nebepakanka vykstančiai skaitmeninei transformacijai. Maždaug pusė europiečių turi išmaniuosius telefonus, tačiau negali jais visapusiškai naudotis dėl didelių judriojo duomenų ryšio aprėpties ir kokybės spragų.

Numatoma, kad per artimiausius dešimt metų prie interneto bus prijungta iki 50 mlrd. objektų, nuo namų iki automobilių ir laikrodžių, ir didžioji dauguma – per belaidį ryšį. Transformuojamieji prisijungimu prie interneto pagrįsti sprendimai, įskaitant debesijos kompiuteriją, daiktų internetą, itin našų skaičiavimą ir didžiųjų duomenų analizę, pakeis verslo procesus ir turės įtakos socialiniam bendravimui. Kitos kartos televizija veikiausiai labai padidins dažnių juostos pločio poreikį namų ūkiuose artimiausiais metais. Naujoms skaitmeninėms prietaikoms, tokioms kaip virtuali ir papildyta realybė, vis labiau susietas ir automatizuotas vairavimas, nuotolinė chirurgija, dirbtinis intelektas ir tikslusis žemės ūkis, reikės spartos, kokybės ir atsako jautrio, kuriuos galės užtikrinti tik itin aukšto pralaidumo plačiajuosčio ryšio tinklai.

Pateiktame grafike pavaizduota, kokios jungimosi prie interneto spartos ir atsako jautrio reikia naudojant pavienę prietaiką arba paslaugą. Šis poreikis auga daugialypio naudojimo atveju, kuris yra tapęs norma, nes individualus naudotojas dažnai vienu metu naudoja daug funkcijų, pvz., žiūri TV ir naudojasi socialiniais tinklais, o viena jungtis dažnai tuo pačiu metu aptarnauja daugelį naudotojų, pvz., namų ūkiuose, kur yra vaikų, MVĮ ir tokiose organizacijose kaip mokyklos ir bibliotekos.

Technologijos ir paklausos tendencijų analizė rodo, kad daugelio produktų tiekimas, paslaugų ir prietaikų teikimas bus tvarus tik ten, kur optinių skaidulų tinklai įdiegti iki fiksuotosios ar belaidės prieigos vietos, esančios arti galutinio naudotojo . Optiniai skaiduliniai kabeliai taip pat yra dabar rekomenduojama terpė pagrindiniam tinklui ir galutiniams potinkliams sujungti 5G belaidės prieigos reikmėms .