Be to, Susitarime ir Protokole numatytos specialios išlygos jų galiojimui sustabdyti, esant tam tikroms sąlygoms ir susiklosčius konkrečioms aplinkybėms.

2.2.2.Informacija apie nustatytą riziką ir jai sumažinti įdiegtą (-as) vidaus kontrolės sistemą (-as)

Paramai sektoriui skirtas mokėjimas pirmą kartą atliekamas per 3 mėnesius po susitarimo dėl metinės ir daugiametės įgyvendinimo programos, o vėliau – remiantis gautais rezultatais. Tikrinimai atliekami remiantis įgyvendinimo lygiu, nustatytu remiantis šalies partnerės pateiktomis ataskaitomis arba patvirtinamaisiais dokumentais ir žuvininkystės atašė techniniais vizitais.

Su prieiga susiję mokėjimai atliekami Protokolo pasirašymo metinių dieną, išskyrus pirmuosius metus, kai mokėjimas atliekamas per 3 mėnesius nuo laikino taikymo pradžios. Laivų prieiga kontroliuojama išduodant žvejybos leidimus.

Be to, TŽPS numatytas ne mažiau kaip vienas metinis jungtinio komiteto posėdis, per kurį Komisija ir Senegalas apžvelgia Susitarimo ir Protokolo įgyvendinimą ir, jei reikia, pakoreguoja programavimą, o atitinkamais atvejais – ir Protokole nustatytą finansinį įnašą.

Naujuoju Protokolu bus grindžiama Sąjungos laivyno žvejybos veikla Senegalo žvejybos zonose, juo ES laivų savininkams bus leista prašyti žvejybos toje zonoje leidimų. Be to, naujuoju Protokolu stiprinamas ES ir Senegalo bendradarbiavimas siekiant skatinti tvarios žvejybos politikos plėtojimą. Jame numatomas laivų stebėjimas naudojant laivų stebėjimo sistemą LSS ir duomenų apie sužvejotą laimikį perdavimas elektroniniu būdu. Protokole numatyta parama sektoriui padės Senegalui įgyvendinti nacionalinę žvejybos strategiją ir, be kita ko, kovoti su NNN žvejyba.

Be to, Protokolu prisidedama prie geresnio žvejybos išteklių išsaugojimo ir valdymo, ypač prie stebėjimo, kad nebūtų vykdoma neteisėta žvejyba, ir kovos su ja bei prie paramos smulkiosios žvejybos sektoriui, nes pagal jį teikiama finansinė parama (parama sektoriui) šalies partnerės nacionaliniu lygmeniu priimtoms programoms įgyvendinti.

2.2.2.Informacija apie nustatytą riziką ir jai sumažinti įdiegtą (-as) vidaus kontrolės sistemą (-as)

Vadovaudamasi reglamento, kuriuo nustatoma bendra žuvininkystės politika, 31 straipsnio 10 dalimi Komisija ex post ir ex ante vertinimams pasamdė nepriklausomą konsultantą.

2019 m. Komisija atliko Senegalo žvejybos partnerystės susitarimo protokolo ex post vertinimą ir galimo protokolo atnaujinimo ex ante vertinimą. Vertinimo išvados pateikiamos atskirame darbiniame dokumente.

Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

Pasiūlymas yra proporcingas siekiamam tikslui – sukurti žvejybos veiklos, kurią Europos Sąjungos laivai vykdo trečiųjų šalių vandenyse, teisinio, aplinkosauginio, ekonominio ir socialinio valdymo sistemą, numatytą reglamento, kuriuo nustatoma bendra žuvininkystės politika, 31 straipsnyje. Pasiūlymas atitinka tas nuostatas ir to paties reglamento 32 straipsnyje numatytos finansinės paramos teikimo trečiosioms šalims nuostatas.

EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2019 10 17 COM(2019) 475 final PRIEDAS prie Tarybos sprendimo pasiūlymo dėl Senegalo Respublikos ir Europos Sąjungos žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo protokolo pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo



I PRIEDAS



SENEGALO RESPUBLIKOS IR EUROPOS SĄJUNGOS ŽVEJYBOS PARTNERYSTĖS SUSITARIMO ĮGYVENDINIMO PROTOKOLAS 1 straipsnis Dalykas 1.Šio protokolo tikslas – įgyvendinti Europos Sąjungos ir Senegalo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimą. Į šį protokolą įtrauktas priedas ir priedėliai, kurie yra neatskiriama jo dalis. 2 straipsnis Bendrieji klausimai 1.Abi šalys dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą skatinti tausią žvejybą ir saugoti jūrų biologinę įvairovę, laikydamosi nediskriminavimo, skaidrumo ir gero valdymo principų. 2.Pagal Susitarimo 4 straipsnį vykdyti žvejybos veiklą Senegalo žvejybos zonoje Europos Sąjungos laivai gali tik turėdami žvejybos leidimą, išduotą pagal Protokolą laikantis jo priede nustatytų sąlygų. 3 straipsnis Taikymo sritis 1.Sąjungos žvejybos laivams skiriamos šios žvejybos galimybės: –toli migruojančios rūšys (rūšys, išvardytos 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos 1 priede), išskyrus: –rūšis, saugomas pagal tarptautines konvencijas; –rūšis, kurias žvejoti draudžia Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (ICCAT): (a)28 tunų žvejybos seineriai šaldikliai: (b)10 kartinėmis ūdomis žvejojančių laivų; (c)5 ūdomis žvejojantys laivai;

–giliavandenės demersinės žuvys: (d)2 traleriai. Ši dalis taikoma laikantis šio protokolo 8 ir 10 straipsnių. 2.Pirmoje pastraipoje nurodytos žvejybos galimybės galioja tik Senegalo žvejybos zonose, kurių geografinės koordinatės pateikiamos Sąjungai iki Protokolo laikino taikymo pradžios pagal galiojančius Senegalo teisės aktus. 3.Sąjungos laivai negali užsiimti veikla draudžiamose zonose arba biologinės ramybės laikotarpiais, laikydamiesi priedo ir nacionalinių teisės aktų nuostatų. 4.Kartinėmis ūdomis žvejojantiems Europos laivams leidžiama pasinaudoti gyvu jauku, laikantis nacionaliniuose teisės aktuose nustatytų sąlygų. 4 straipsnis Finansinis įnašas 1.Bendra Protokolo vertė 15 straipsnyje nurodytam laikotarpiui yra 15 253 750 EUR, arba 3 050 750 EUR per metus. Iš šios bendros sumos: –Susitarimo 6 straipsnyje numatytas 1 700 000 EUR metinis finansinis įnašas paskirstomas taip: (a)speciali metinė 800 000 EUR suma skiriama kaip finansinė kompensacija už teisę žvejoti išteklius, įskaitant sumą, atitinkančią 10 000 tonų metinį toli migruojančių rūšių žuvų orientacinį kiekį; (b)900 000 EUR metinė speciali suma penkerius metus skiriama Senegalo žuvininkystės sektoriaus politikos įgyvendinimui remti; –1 350 750 EUR suma skiriama mokesčiams, kuriuos laivų savininkai turi sumokėti už žvejybos leidimus, pagal II skyriaus 3 punkte numatytas taisykles išduotus taikant Susitarimo 4 straipsnį, padengti. 2. 1 dalis taikoma laikantis šio protokolo 5, 7 ir 9 straipsnių ir Susitarimo 13 ir 14 straipsnių nuostatų. 3. Prireikus Senegalas ir Sąjunga, remdamiesi dienos laimikio duomenimis, kuriuos gauna vėliavos valstybė narė, užtikrina Sąjungos žvejybos laivų veiklos Senegalo žvejybos zonose stebėseną, kad būtų užtikrintas tinkamas valdymas, susijęs su: – 1 dalies pirmos įtraukos a punkte nustatytu toli migruojančių rūšių orientaciniu kiekiu ir – leidžiamu sužvejoti demersinių žuvų kiekiu, nurodytu šio protokolo priedo priedėlyje pateiktame atitinkamame techniniame lape. 4. Europos Sąjunga, vėliavos valstybės narės ir Senegalas užtikrina sužvejoto laimikio stebėseną, visų pirma per elektroninę deklaracijų teikimo sistemą (ERS). Jos imasi atitinkamų priemonių, užtikrinančių, kad laimikis neviršytų leidžiamos apimties, ir informuoja viena kitą apie jas. 5. Kai tik laimikis pasiekia 80 % leidžiamo giliavandenių demersinių žuvų laimikio, pradedama vykdyti savaitinė Sąjungos žvejybos laivų laimikio stebėsena. Pradėjus veikti ERS sistemai stebėjimas bus atliekamas kiekvieną dieną. Kai tik pasiekiama leidžiamo laimikio riba, Senegalas apie tai praneša Sąjungos institucijoms. Gavusi tokį pranešimą, Sąjunga informuos valstybes nares ir šios pasitrauks iš žvejybos zonos. 6. Jei metinis Sąjungos laivų Senegalo vandenyse sužvejoto toli migruojančių žuvų laimikio kiekis viršija 1 dalies pirmos įtraukos a punkte nurodytą metinį orientacinį kiekį, bendra metinio finansinio įnašo suma padidinama 45 EUR už kiekvieną papildomą laimikio toną. 7. Šio protokolo priedo priedėlyje pateiktame atitinkamame techninių duomenų lape nurodytas leidžiamas sužvejoti giliavandenių demersinių žuvų kiekis atitinka didžiausią leidžiamą šios rūšies žuvų laimikį. Jei metinis šios rūšies žuvų laimikis viršytų nustatytą kiekį, kartu su mokesčiu būtų skiriama 95 EUR už toną bauda. 8. Pirmaisiais metais Sąjunga 1 dalies pirmos įtraukos a punkte numatytą finansinį įnašą už Sąjungos žvejybos laivams suteiktą teisę žvejoti Senegalo žuvininkystės išteklius sumoka vėliausiai per 90 dienų nuo Protokolo laikino taikymo pradžios, vėlesniais metais – Protokolo pasirašymo datą. 9. 1 dalies pirmos įtraukos a ir b punktuose nurodytas finansinis įnašas pervedamas į Senegalo valstybinio iždo sąskaitą. 1 dalies pirmos įtraukos b punkte nurodyta parama sektoriui pervedama Jūrų žvejybos reikalų valdybai ir naudojama jos veiklai įgyvendinti. Senegalo atstovai užtikrina, kad paramos sektoriui lėšos būtų įtrauktos į biudžeto programavimą (metinis finansų įstatymas). Senegalo institucijos prieš pradedant laikinai taikyti protokolą, o vėliau – kasmet praneša Europos Komisijai atitinkamus valstybės iždo rekvizitus. 5 straipsnis Parama sektoriui

1. Protokole numatyta parama sektoriui visų pirma prisidedama prie sektoriaus politikos plano dėl (2016–2023 m.) numatytos Senegalo žuvininkystės bei akvakultūros ir jūrų ekonomikos plėtros įgyvendinimo. Ja siekiama: –tvariai valdyti išteklius, –tobulinti žuvininkystės veiklos stebėseną, kontrolę ir priežiūrą, –stiprinti mokslinius gebėjimus, žuvininkystės išteklių mokslinius tyrimus ir duomenų rinkimą, –remti smulkiąją žvejybą, –remti akvakultūros plėtrą, –kelti žvejybos produktų vertę, juos kontroliuoti ir užtikrinti jų sanitarinį sertifikavimą, –stiprinti sektoriaus subjektų pajėgumus. 2. Ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo Protokolo įsigaliojimo arba laikino taikymo pradžios dienos jungtinis komitetas susitaria dėl daugiametės sektoriaus programos ir išsamių įgyvendinimo taisyklių, visų pirma: –metinių ir daugiamečių gairių, kuriomis remiantis bus naudojamas 4 straipsnio 1 dalies pirmos įtraukos b punkte numatytas finansinis įnašas; –metinių ir daugiamečių tikslų, kuriuos įgyvendinant palaipsniui būtų užtikrinta tausi ir atsakinga žuvininkystė, atsižvelgiant į Senegalo nacionalinės žuvininkystės politikos ir kitų sričių politikos, susijusios su tausios ir atsakingos žuvininkystės įdiegimu arba darančios jam įtaką, prioritetus, ypač susijusius su smulkiąja žvejyba, stebėsena, kontrole ir kova su netesėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba, taip pat į Senegalo žuvininkystės sektoriaus mokslinių pajėgumų stiprinimo prioritetus; –metiniams rezultatams įvertinti skirtų kriterijų ir procedūrų, atitinkamais atvejais įskaitant ir biudžeto bei finansinius rodiklius. 3. Pirmoji paramos sektoriui dalis išmokama, kai jungtinis komitetas patvirtina daugiametį programavimą. 4. Jungtinis komitetas nustato tikslus ir imasi įvertinti numatomą projektų poveikį, kad galėtų patvirtinti Senegalo paskirstytas finansinio paramos sektoriui įnašo sumas. Prireikus komitetas gali peržiūrėti paramos sektoriui įgyvendinimo tvarką. 5. Kiekvienais metais Senegalas pateikia ataskaitą apie sektoriui skirtos paramos lėšomis finansuojamų projektų įgyvendinimo pažangą, kurią jungtinis komitetas išnagrinėja parengdamas metinę rezultatų ataskaitą. Senegalas iki Protokolo galiojimo pabaigos taip pat pateikia galutinę ataskaitą. 6. Finansinis paramos sektoriui įnašas mokamas dalimis pagal principą, grindžiamą paramos sektoriui įgyvendinimo rezultatų analizėmis ir poreikiais, nustatytais įgyvendinant daugiametes programas. 4 straipsnio 1 dalies pirmos įtraukos b punkte numatytos paramos sektoriui mokėjimo laikinas sustabdymas galimas šiais atvejais: jeigu jungtiniam komitetui atlikus įvertinimą gauti rezultatai neatitinka programavimo arba jeigu finansinis įnašas nenaudojamas pagal patvirtintą programavimą. 7. Bendru šalių sutarimu parama sektoriui vėl pradedama mokėti, kai baigiamos šalių konsultacijos ir priimamas bendras sprendimas ir (arba) kai 4 dalyje minėti finansinio įgyvendinimo rezultatai tai pateisina. Tačiau mokėjimas negalimas praėjus daugiau kaip šešiems mėnesiams nuo Protokolo galiojimo pabaigos. 8. Visus pasiūlymus keisti daugiametę paramos sektoriui programą tvirtina Jungtinis komitetas, prireikus pasikeisdamas laiškais. 9. Šalys užtikrina paramos sektoriui pasiekimų matomumą. 6 straipsnis Mokslinis bendradarbiavimas 1. Šalys įsipareigoja vakarų Afrikos regiono lygmeniu skatinti su atsakinga žvejyba susijusį bendradarbiavimą. Šalys įsipareigoja laikytis visų Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) rekomendacijų ir rezoliucijų ir atsižvelgti į kitų kompetentingų regioninių organizacijų, kaip antai Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto (CECAF), mokslines rekomendacijas.

2. Šalys įsipareigoja reguliariai rengti bendros mokslinės darbo grupės susitikimus, kuriuose būtų nagrinėjami visi su šio protokolo įgyvendinimu susiję moksliniai klausimai. Šios bendros mokslinės darbo grupės įgaliojimus, sudėtį ir veikimą nustato jungtinis komitetas. 3. Šalys įsipareigoja viešai skelbti visą atitinkamą informaciją apie žvejybos veiklą, susijusią su šiuo protokolu, ir tokia informacija keistis. 4. Remdamosi ICCAT priimtomis rekomendacijomis ir rezoliucijomis ir atsižvelgdamos į patikimiausias mokslines rekomendacijas, kaip antai paskelbtas CECAF, taip pat atitinkamais atvejais į bendros mokslinės darbo grupės susitikimų išvadas, jungtinis komitetas priima priemones, kuriomis siekiama tausiai valdyti į šį protokolą įtrauktus žuvininkystės išteklius ir kurios galioja Sąjungos žvejybos laivų veiklai. 7 straipsnis Ekonominis bendradarbiavimas ir produktų vertės kėlimas 1. Šalys skatina ekonominį ir techninį žvejybos ir perdirbimo sektoriaus subjektų bendradarbiavimą, kad sudarytų palankias sąlygas ištekliams investuoti ir produktų vertei kelti. 2. Šalys naudojasi savo turimomis finansinėmis ir techninėmis priemonėmis, kad padidintų veiksmų žuvininkystės ir mėlynosios ekonomikos srityje nuoseklumą. Šiuo tikslu ypatingas dėmesys bus skiriamas produktų vertės didinimui, perdirbimo įmonių ir vietos rinkos aprūpinimui ir prekybos skatinimui. 8 straipsnis Žvejybos galimybių ir žvejybos vykdymo sąlygų peržiūra 1. Jungtinis komitetas gali koreguoti 1 straipsnyje numatytas žvejybos galimybes, jei ICCAT priimtose rekomendacijose bei rezoliucijose ir CECAF rekomendacijose patvirtinama, kad tai padės užtikrinti tausų šiame protokole numatytų žuvininkystės išteklių valdymą, su sąlyga, kad tam pritaria bendra mokslinė darbo grupė. 2. Tokiu atveju 4 straipsnio 1 dalies pirmos įtraukos a punkte nurodytas finansinis įnašas pakoreguojamas proporcingai ir pro rata temporis. 3. Jungtinis komitetas, gali nagrinėti ir, jei reikia, bendru sutarimu pritaikyti ar pakeisti nuostatas, susijusias su žvejybos sąlygomis bei šio protokolo taikymo techninėmis taisyklėmis. 9 straipsnis Atsitiktinai sugautas kiekis Pagal ICCAT rekomendacijas Šalys įsipareigoja bendradarbiauti siekdamos mažinti atsitiktinai sugaunamų jūros paukščių, vėžlių, ryklių ir jūrų žinduolių rūšių kiekį. Tuo tikslu Sąjungos laivai taiko moksliškai pagrįstas technines priemones, kuriomis gerinamas žvejybos įrankių selektyvumas ir mažinamas atsitiktinis netikslinių rūšių laimikis. 10 straipsnis Naujos žvejybos galimybės ir tiriamoji žvejyba 1. Jei Sąjungos žvejybos laivai yra suinteresuoti šio protokolo 1 straipsnyje nenumatyta žvejybos veikla, šalys konsultuojasi jungtiniame komitete dėl galimo leidimo šiai naujai veiklai išdavimo. Atitinkamais atvejais šalys susitaria dėl tokioms naujoms žvejybos galimybėms taikytinų sąlygų ir, jei būtina, iš dalies pakeičia šį protokolą ir jo priedą. 2. Naujos žvejybos veiklos vykdymo leidimai išduodami atsižvelgiant į patikimiausias mokslines rekomendacijas ir, atitinkamais atvejais, remiantis mokslinių kampanijų rezultatais, patvirtintais bendros mokslinės darbo grupės.

3. Po 1 dalyje numatytų konsultacijų jungtinis komitetas patvirtina tiriamosios žvejybos kampanijas Senegalo žvejybos zonose, kuriomis siekiama patikrinti naujų išteklių žvejybos techninį galimumą ir ekonominį rentabilumą. Senegalo prašymu, šiuo tikslu komitetas kiekvienu atveju atskirai nustato rūšis, sąlygas ir kitus reikiamus parametrus. Šalys tiriamąją žvejybą vykdo laikydamosi bendros mokslinės darbo grupės nustatytų sąlygomis. 11 straipsnis Keitimosi duomenimis kompiuterizavimas 1. Senegalas ir Sąjunga įsipareigoja kuo greičiau įdiegti reikiamas informacines sistemas, kad būtų galima elektroniniu būdu keistis visa su Susitarimo įgyvendinimu susijusia informacija ir dokumentais. 2. Dokumentų elektroninė versija bet kuriuo metu bus laikoma lygiaverte popierinei versijai. 3. Senegalas ir Sąjunga nedelsdami praneša vienas kitam apie bet kokį informacinės sistemos sutrikimą. Tokiu atveju su Susitarimo įgyvendinimu susiję elektroniniai duomenys ir dokumentai automatiškai pakeičiami jų popierinėmis versijomis. 12 straipsnis Duomenų konfidencialumas 1. Senegalas ir Sąjunga įsipareigoja visus pagal Susitarimą gaunamus su Sąjungos laivais ir jų žvejybos veikla susijusius asmens duomenis visais atvejais naudoti griežtai laikantis konfidencialumo ir duomenų apsaugos principų. 2. Šalys stebi, kad viešai skelbiami būtų tik tie sukaupti duomenys, kurie yra susiję su Senegalo žvejybos zonose vykdoma žvejybos veikla, laikantis atitinkamų ICCAT ir kitų žuvininkystės valdymo organizacijų nuostatų. Duomenys, kurie gali būti laikomi konfidencialiais, turi būti naudojami tik Susitarimo įgyvendinimo ir žuvininkystės valdymo bei stebėjimo tikslais. 3. Jungtinis komitetas pagal Sąjungos Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą [Reglamentas (ES) 2016/679, 2016 4 27] ir Senegalui taikomas taisykles gali nustatyti tinkamas Sąjungos perduodamų asmens duomenų apsaugos ir teisių gynimo priemones. 13 straipsnis Sustabdymas Šio protokolo įgyvendinimas, įskaitant finansinio įnašo mokėjimą, gali būti vienašališkai sustabdytas Susitarimo 14 straipsnyje išvardytais atvejais ir jame nurodytomis sąlygomis. 14 straipsnis Protokolo nutraukimas Šis protokolas gali būti vienašališkai denonsuotas Susitarimo 14 straipsnyje išvardytais atvejais ir jame nurodytomis sąlygomis.

15 straipsnis Taikymo trukmė Šis protokolas ir jo priedas taikomi penkerius metus nuo laikino taikymo pradžios dienos. 16 straipsnis Laikinas taikymas Šis protokolas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos. 17 straipsnis Įsigaliojimas Protokolas įsigalioja tą dieną, kurią šalys viena kitai praneša, kad šiam tikslui reikalingos procedūros yra baigtos. ŽVEJYBOS VEIKLOS, EUROPOS SĄJUNGOS LAIVŲ VYKDOMOS SENEGALO ŽVEJYBOS ZONOSE, SĄLYGOS I SKYRIUS BENDROSIOS NUOSTATOS 1.Kompetentingos institucijos skyrimas 1. Jei nėra nurodyta kitaip, bet kokia nuoroda į Europos Sąjungos (ES) arba Senegalo Respublikos (Senegalo) kompetentingą instituciją šiame priede reiškia: – Europos Sąjungos atveju – Europos Komisiją, atitinkamais atvejais per Europos Sąjungos delegaciją Senegale, - – Senegalo Respublikos atveju – už žuvininkystę ir jūrų ekonomiką atsakingą ministeriją. 2. Taikant šio priedo nuostatas, terminas „žvejybos leidimas“ yra lygiavertis terminui „licencija“, apibrėžtam Senegalo teisės aktuose. 3. „Laivų“ teisės ir pareigos suprantamos kaip laivų operatorių, jų atstovų ir kapitonų, atsakingų už veiklą, teisės ir pareigos.

2.Žvejybos zonos Tai Senegalo vandenų dalys, kuriose jis Sąjungos žvejybos laivams leidžia vykdyti žvejybos veiklą laikantis Susitarimo 4 straipsnio 1 dalies. 2.1.Senegalo žvejybos zonų ir bazinių linijų geografinės koordinatės, kaip numatyta Senegalo teisės aktuose, Europos Sąjungai nurodomos prieš pradedant laikinai taikyti Protokolą. 2.2.Prieš pradedant laikinai taikyti Protokolą, Europos Sąjungai nurodomos ir zonos, kuriose pagal galiojančius teisės aktus žvejyba draudžiama, kaip antai nacionaliniai parkai, saugomos jūros sritys ir žuvų reprodukcijos zonos, taip pat zonos, kuriose draudžiama laivyba, kaip numatyta Senegalo teisės aktuose. 2.3.Išduodamas žvejybos leidimus, Senegalas laivų savininkams pateikia žvejybos zonų ir zonų, kuriose žvejyba draudžiama, ribas. 2.4.Apie visus zonų ribų pakeitimus Senegalas Europos Komisijai praneša ne vėliau kaip likus dviems mėnesiams iki pakeitimo įsigaliojimo. 3. Biologinis atsikūrimas Sąjungos žvejybos laivai, kuriems leidžiama vykdyti veiklą pagal šį protokolą, atsižvelgia į visus išteklių biologinio atsikūrimo laikotarpius, nustatytus pagal Senegalo teisės aktus. Kiekvienais metais apie dekretą, kuriuo nustatomas biologinio atsikūrimo laikotarpis, ES praneša pakankamai anksti, kad pakaktų laiko pritaikyti leidimų paraiškas. 4. Agento paskyrimas Senegalo žvejybos zonose veiklą vykdantiems Sąjungos žvejybos laivams atstovauja Senegale reziduojantis agentas. 5. Laivų savininkų atliekami mokėjimai Prieš pradedant laikinai taikyti Protokolą, Senegalas Europos Sąjungai praneša valstybinio iždo sąskaitos, į kurią turėtų būti pervedamos sumos, kurias Europos Sąjungos laivai moka pagal šį Susitarimą, rekvizitus. Susijusias banko pavedimų išlaidas apmoka laivų savininkai. 6. Kontaktiniai duomenys Abi šalys informuoja viena kitą apie savo kontaktinius centrus, susijusius su: – žvejybos leidimų procedūromis, – Sąjungos operatorių prievole teikti deklaracijas, – keitimusi kita informacija, susijusia su Protokolo įgyvendinimu ir Senegalo teisės aktuose nustatytų standartų bei pareigų paisymu. II SKYRIUS ŽVEJYBOS LEIDIMAI

1. Žvejybos leidimo suteikimo sąlyga – reikalavimus atitinkantys laivai Susitarimo 4 straipsnyje nurodyti žvejybos leidimai išduodami su sąlyga, kad: –laivas įtrauktas į Sąjungos žvejybos laivų registrą, –įvykdyti šiame protokole ir Europos Sąjungos teisės aktuose dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo nustatyti tinkamumo reikalavimai, –yra įvykdyti visi ankstesni su laivo savininku, kapitonu arba pačiu laivu siejami įpareigojimai, susiję su žvejybos veikla, vykdoma Senegale pagal Susitarimą. 2. Prašymai išduoti žvejybos leidimą 2.1.Europos Sąjungos kompetentingos institucijos už žuvininkystę ir jūrų ekonomiką atsakingai ministerijai elektroniniu būdu teikia paraiškas dėl kiekvieno laivo ne vėliau kaip prieš 20 darbo dienų nuo prašomos leidimo įsigaliojimo dienos, kartu siųsdama kopiją Europos Sąjungos delegacijai Senegale. 2.2.Senegalo kompetentingoms institucijoms pateikiamos paraiškos yra parengiamos pagal 1 priedėlyje pateikiamą pavyzdį. 2.3.Prie leidimo paraiškos pridedami tokie dokumentai: –įrodymas, kad sumokėtas nustatyto dydžio avansas, nurodytas priedėlyje pateiktame atitinkamos kategorijos techniniame lape, –neseniai daryta spalvota laivo nuotrauka iš šono. 2.4.Pagal galiojantį Protokolą pratęsiant žvejybos leidimo galiojimą laivui, kurio techninės savybės nebuvo pakeistos, kartu su leidimo pratęsimo paraiška pateikiamas tik įrodymas apie sumokėtą nustatyto dydžio avansą. 3.Mokesčiai ir nustatyto dydžio avansai 3.1.Žvejybos leidimai išduodami sumokėjus nustatyto dydžio avansą kompetentingoms nacionalinėms institucijoms, kaip nurodyta toliau. 3.2.Mokesčiai ir nustatyto dydžio avansai už Senegalo žvejybos zonose sužvejotų žuvų toną yra: tunų žvejybos seineris: –pirmaisiais trejais Protokolo galiojimo metais – 18 500 EUR metinis nustatyto dydžio avansas, atitinkantis 231,25 t, remiantis 80 EUR už toną mokesčiu; –paskutiniaisiais dvejais Protokolo galiojimo metais – 18 500 EUR metinis nustatyto dydžio avansas, atitinkantis 217,65 t, remiantis 85 EUR už toną mokesčiu. kartinėmis ūdomis žvejojantis laivas: –13 000 EUR metinis nustatyto dydžio avansas, atitinkantis 173,33 t, remiantis 75 EUR už toną mokesčiu; ūdomis žvejojantis laivas:

–3 525 EUR metinis nustatyto dydžio avansas, atitinkantis 47 t, remiantis 75 EUR už toną mokesčiu. Traleris: –500 EUR nustatyto dydžio avansas už 3 mėnesius, remiantis 95 EUR už toną mokesčiu. Mokesčio ir nustatyto avanso dydžiai ir techninės sąlygos nustatomos priedėliuose pateiktuose techninių duomenų lapuose. 3.3.Į mokestį ir nustatyto dydžio avansą įskaitomi visi nacionaliniai ir vietos mokesčiai, išskyrus uosto ir paslaugų mokesčius. 3.4.Jei žvejybos leidimas galioja trumpiau nei metus, visų pirma dėl išteklių atsikūrimo laikotarpio, nustatyto dydžio avansas pakoreguojamas pro rata temporis prašomam galiojimo laikotarpiui, kaip numatyta 6 dalyje pagal priedėlio nuostatas. 4.Žvejybos leidimo išdavimas ir laikinas laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašas 4.1.Gavęs žvejybos leidimų paraiškas pagal 2 punkto 2 ir 3 papunkčius, Senegalas per penkias darbo dienas sudaro laikiną laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašą. 4.2.Šis sąrašas pateikiamas už žvejybos veiklos priežiūrą atsakingai nacionalinei institucijai ir Europos Sąjungai. Laikinąjį sąrašą Senegalas gali pateikti tiesiogiai laivo savininkui ar jo agentui. 4.3.Laivams leidžiama žvejoti nuo tada, kai jie įtraukiami į laikiną sąrašą. Kol bus išduotas žvejybos leidimas, šiuose laivuose turi būti nuolat laikoma laikinojo sąrašo kopija. 4.4.Visų laivų žvejybos leidimus kompetentinga institucija išduoda laivų savininkams arba jų agentams per 20 darbo dienų nuo visų 2.3 punkte nurodytų dokumentų gavimo dienos. Leidimo kopija taip pat siunčiama Europos Sąjungos delegacijai Senegale. 4.5.Kad nebūtų suvaržoma galimybė žvejoti aptariamoje zonoje, žvejybos leidimo kopija elektroniniu būdu išsiunčiama ir laivų savininkams. Ši kopija gali būti naudojama ne ilgiau kaip 60 dienų po žvejybos leidimo išdavimo dienos. Tuo laikotarpiu ši kopija laikoma lygiaverte originalui. 4.6.Žvejybos leidimas visą laiką turi būti laikomas laive nepažeidžiant šio skirsnio 4.3 ir 4.5 punktų nuostatų. 5.Žvejybos leidimo perleidimas 5.1.Žvejybos leidimas išduodamas konkrečiam laivui ir nėra perleidžiamas. 5.2.Tačiau ES paprašius, techninėje ataskaitoje nurodytu force majeure atveju, pavyzdžiui, kai dėl didelio techninio gedimo laivas prarandamas ar jo negalima ilgai naudoti, vieno laivo žvejybos leidimas pakeičiamas nauju kitam tos pačios kategorijos laivui išduotu žvejybos leidimu nereikalaujant naujo mokesčio. 5.3.Tokiu atveju apskaičiuojant laimikio lygį tam, kad būtų galima nustatyti, ar reikalingas papildomas mokėjimas, atsižvelgiama į abiejų laivų bendro laimikio sumą. 5.4.Pakeisto laivo savininkas arba jo agentas panaikintą žvejybos leidimą grąžina kompetentingai institucijai. Apie tai jis raštu informuoja Europos Sąjungos delegaciją Senegale. 5.5.Grąžinus panaikintą leidimą, kuo greičiau išduodamas naujas žvejybos leidimas. ES delegacija informuojama apie žvejybos leidimo perleidimą. 6.Licencijos galiojimas

6.1.Žvejybos leidimai tunų žvejybos laivams išduodami metiniam laikotarpiui. Žvejybos leidimai demersinių priedugnio žuvų žvejybos traleriams išduodami ketvirtiniam laikotarpiui. 6.2.Žvejybos leidimai gali būti atnaujinti. 6.3.Nustatant žvejybos leidimų galiojimo pradžią: –metinis laikotarpis: nuo Protokolo laikino taikymo pradžios iki tų pačių metų gruodžio 31 d.; po to – kiekvieni ištisi kalendoriniai metai; paskutiniaisiais Protokolo taikymo metais – laikotarpis nuo sausio 1 d. iki protokolo galiojimo pabaigos, –ketvirtinis laikotarpis: nuo Protokolo laikino taikymo pradžios, t. y. nuo jo įsigaliojimo, iki kito ketvirčio pradžios (ketvirtis prasideda sausio 1 d., balandžio 1 d. liepos 1 d. arba spalio 1 d.); po to – kiekvienas ištisas ketvirtis; paskutiniaisiais Protokolo taikymo metais – periodas nuo paskutinio ištiso ketvirčio pabaigos iki Protokolo galiojimo pabaigos. 7.Aptarnaujantys laivai 7.1.Europos Sąjungai prašant, Senegalas leidžia, kad žvejybos leidimus turintiems ES žvejybos laivams padėtų aptarnaujantys laivai. 7.2.Tokių laivų paslaugos neapima nei kuro papildymo, nei laimikio perkrovimo. 7.3.Aptarnaujantys laivai turi plaukioti su Europos Sąjungos valstybės narės vėliava ir juose negali būti žvejybos įrangos. 7.4.Aptarnaujantiems laivams, kiek įmanoma, taikoma šiame skyriuje nustatyta žvejybos leidimų prašymų teikimo procedūra. Prie leidimo paraiškos pridedamas žvejybos laivų, kurie naudojasi aptarnavimo paslaugomis, sąrašas. 7.5.Senegalas parengia ir už žuvininkystės kontrolę atsakingai nacionalinei institucijai ir ES pateikia aptarnaujančių laivų, kuriems leidžiama vykdyti veiklą, sąrašą. 7.6.Mokestis už kiekvieną aptarnaujantį laivą yra 3 500 EUR vienam laivui per metus. 7.7.Aptarnaujančio laivo leidimas negali būti perleidžiamas, o mokestis nėra sumažinamas pro rata temporis. III SKYRIUS TECHNINĖS PRIEMONĖS 1.Giliavandenių demersinių žuvų žvejybos traleriams, turintiems žvejybos leidimą, taikomos su žvejybos zona, žvejybos įrankiais ir priegauda susijusios techninės priemonės nustatomos 2 priedėlyje esančiame techniniame duomenų lape. 2.2. Techninės priemonės, taikomos tunų žvejybos laivams, turintiems žvejybos leidimą, nustatomos 3 priedėlyje esančiame techniniame duomenų lape. Tunų žvejybos laivai laikosi ICCAT rekomendacijų ir rezoliucijų ir atsižvelgia į kitų regioninių žvejybos valdymo organizacijų mokslines rekomendacijas. IV SKYRIUS STEBĖSENA, KONTROLĖ IR PRIEŽIŪRA 1 SKIRSNIS

Laimikio ataskaitų teikimas ir stebėsena 1.Elektroninis žvejybos žurnalas 1.1. Pagal susitarimą žvejojančio Sąjungos laivo kapitonas pildo elektroninį žvejybos žurnalą, integruotą į elektroninę įrašymo ir perdavimo sistemą (ERS). 1.2. Laivas, neturintis ERS įrangos, Senegalo žvejybos zonoje žvejoti negali. 1.3. Jei reikia, tunų žvejybos žurnalas pakoreguojamas, kad atitiktų atitinkamas ICCAT (kitos žvejybos atveju – kitų regioninių žvejybos valdymo organizacijų) rezoliucijas ir rekomendacijas. 1.4. Kapitonas žvejybos žurnalą pildo kiekvieną dieną, kurią laivas praleidžia Senegalo žvejybos zonoje. 1.5. Kapitonas kasdien žvejybos žurnale registruoja kiekvienos žvejybos operacijos metu sužvejotą ir laive laikomą kiekvienos rūšies žuvų laimikį. Kiekis išreiškia gyvojo svorio kilogramais ar, atitinkamais atvejais, vienetų skaičiumi. Žvejybos žurnalas pildomas įskaitomai, spausdintinėmis didžiosiomis raidėmis, jį pasirašo kapitonas. Už žvejybos žurnale įrašytų duomenų tikslumą atsako kapitonas. Žvejybos žurnalo duomenys elektroniniu būdu kasdien automatiškai perduodami vėliavos valstybės Žvejybos stebėjimo centrui (ŽSC) ir Senegalui. Ta informacija apima bent: (a)žvejybos laivo identifikavimo numerį ir pavadinimą; (b)kiekvienos rūšies FAO trijų raidžių (alpha-3) kodą; (c)atitinkamą geografinį rajoną, kuriame buvo sužvejotos žuvys; (d)laimikio sužvejojimo dieną ir, jei taikoma, laiką; (e)išplaukimo iš ir atplaukimo į uostą datą ir laiką bei žvejybos reiso trukmę; (f)žvejybos įrankių tipą, technines specifikacijas ir matmenis; (g)apytikrį laive laikomą kiekvienos rūšies kiekį kilogramais, išreikštą gyvuoju svoriu arba, atitinkamais atvejais, vienetų skaičiumi; (h)apytikrį į jūrą išmestą kiekvienos rūšies kiekį kilogramais, išreikštą gyvuoju svoriu arba, atitinkamais atvejais, vienetų skaičiumi; (i) (j) 1.6.Vėliavos valstybė užtikrina, kad duomenys būtų gauti ir įrašyti į kompiuterinę duomenų bazę, leidžiančią saugiai juos laikyti bent 36 mėnesius. 1.7.Vėliavos valstybė ir Senegalas įsitikina, kad turi kompiuterinę ir programinę įrangą, reikalingą ERS duomenims automatiškai perduoti. ERS duomenys perduodami naudojant Europos Komisijos prižiūrimas elektroninio ryšio priemones, skirtas keistis standartizuotais žvejybos duomenimis. Standartų pakeitimai įgyvendinami per šešis mėnesius. 1.8.Vėliavos valstybės ŽSC kasdien užtikrina automatinį laivo žvejybos žurnalų perdavimą per ERS Senegalo ŽSC visu laivo buvimo žvejybos zonoje laikotarpiu net ir tada, kai žuvų sužvejota nebuvo. 1.9.ERS pranešimų perdavimo taisyklės ir procedūros gedimo atveju yra nustatyti 4 priedėlyje. 1.10.Senegalo valdžios institucijos atskirų laivų žvejybos veiklos duomenis tvarko konfidencialiai ir saugiai. 1.11.1.6–1.9 punktai taikomi nuo tada, kai Senegalas praneša apie ERS įrangą ir kad jo Žvejybos stebėjimo centras gauna automatinius pranešimus, prireikus po bandymų laikotarpio. Iki kol ims veikti automatinis pranešimų gavimas, 1.8 punkto a–h papunkčiuose nurodytą informaciją priimtina elektronine forma laivai išplaukdami iš zonos pateikia elektroniniu paštu kaip elektroninio žvejybos žurnalo ištrauką kartu su pranešimu apie išplaukimą arba ne vėliau kaip po 48 val. po įplaukimo į kurį nors Senegalo uostą. Tokiu atveju duomenys taip pat perduodami CRODT (Dakaro Thiaroye okeanografinių tyrimų centrui). Kai Senegalas jau gali gauti ERS duomenis, žvejybos žurnalus CRODT perduoda Senegalo žuvininkystės stebėjimo centras. 1.12.Remdamiesi kasdieninėmis deklaracijomis vėliavos valstybė narė ir Senegalas vykdo leidžiamo laimikio dydžio stebėseną. Valstybė narė užtikrina, kad žvejybos operacijos būtų sustabdytos tą dieną, kai numatoma, kad bus pasiektas jos laivams leidžiamas laimikio dydis, kad būtų išvengta bet kokio leidžiamo laimikio dydžio viršijimo. 2.Suvestiniai duomenys apie sužvejotą laimikį 2.1.Vėliavos valstybė kas ketvirtį Europos Komisijos tvarkomoje duomenų bazėje pateikia per mėnesį agreguotus kiekvieno laivo laive palikto ir į jūrą išmesto laimikio kiekių duomenis. Rūšių, kurioms pagal Protokolą arba ICCAT rekomendacijas taikomas leidžiamas sužvejoti kiekis, kiekiai pateikiami kas mėnesį už praėjusį mėnesį. 2.2.Vėliavos valstybė patikrina duomenis atlikdama kryžminius duomenų sutikrinimus su iškrovimo, pardavimo, inspektavimo ar stebėjimo duomenimis ir bet kokia institucijoms žinoma susijusia informacija. Atlikus šiuos patikrinimus duomenų bazė, jei reikia, turi būti atnaujinama kuo greičiau. Atliekant sutikrinimus, naudojamos šiame protokole nustatytų žvejybos zonų geografinės koordinatės. Perskaičiavimo koeficientus, taikomus gyvojo svorio ekvivalentui nustatyti, tvirtina jungtinis komitetas.

2.3.Europos Sąjunga iki kiekvieno ketvirčio pabaigos pateikia Senegalui iš duomenų bazės gautus suvestinius einamųjų metų ankstesnių ketvirčių kiekvieno laivo laimikio, suskirstyto pagal mėnesius, kuriais jis sužvejotas, ir pagal rūšis, kiekių duomenis. Šie duomenys yra laikini ir negalutiniai. 2.4.Senegalas juos analizuoja ir praneša apie bet kokius didelius nesuderinamumus su ERS elektroniniuose žvejybos žurnaluose esančiais duomenimis. Vėliavos valstybė atlieka tyrimus ir prireikus atnaujina duomenis. 2.5.Jei nesilaikoma laimikio ataskaitų teikimo nuostatų, Senegalas gali sustabdyti atitinkamo laivo žvejybos leidimo galiojimą, kol bus gauta trūkstama laimikio ataskaita, ir, remdamasi atitinkamomis galiojančių nacionalinės teisės aktų nuostatomis, taikyti nuobaudas laivo savininkui. Pažeidimui pasikartojus, Senegalas gali atsisakyti pratęsti žvejybos leidimo galiojimą. 2.6.Senegalas nedelsdamas praneša Sąjungai apie bet kokias tokiais atvejais taikomas sankcijas. 3.Perėjimas prie elektroninės ataskaitų teikimo sistemos (ERS) Abi šalys susitaria užtikrinti perėjimą prie elektroninės žvejybos duomenų deklaravimo sistemos remiantis 4 priedėlyje apibrėžtomis techninėmis charakteristikomis. Šalys susitaria apibrėžti bendras taisykles, kad šis perėjimas įvyktų kuo greičiau. Kai tik perėjimo sąlygos įvykdomos, Senegalas apie tai praneša ES. Susitariama, kad sistema turi pradėti visapusiškai veikti per du mėnesius nuo šio pranešimo perdavimo dienos. 4.Mokesčių ataskaita 4.1.Ketvirtinių duomenų patikrinimai 4.1.1.Senegalas nedelsdamas praneša Europos Sąjungai šio skirsnio 2.3 punktai nurodytų patikrinimų rezultatus. 4.1.2.Europos Sąjunga prireikus suteikia Senegalui būtinus paaiškinimus, kuriuos pateikia vėliavos valstybės narės mokslinis institutas. Jei reikia, susitinka bendra mokslinė darbo grupė ar mokslo institutų atstovai. 4.2.Galutinė ataskaita ir mokėjimas 4.2.1.Remdamasi laivų laimikio deklaracijomis, Sąjunga parengia galutinę kiekvieno laivo suvestinių duomenų ataskaitą ir mokesčių ataskaitą už praėjusių kalendorinių metų sezoną. 4.2.2.Ji perduoda šias galutines ataskaitas Senegalo valdžios institucijoms ir laivo savininkui per valstybes nares iki einamųjų metų balandžio 30 d. Senegalas patikrina ir patvirtina galutines finansines ataskaitas per 30 dienų nuo jų gavimo. Jei Senegalas per trisdešimt dienų prieštaravimų nepareiškia, galutinė ataskaita laikoma patvirtinta. Kilus nesutarimų, šalys tarpusavyje konsultuojasi, jei reikia, jungtiniame komitete. 4.3.Jei galutinės ataskaitos suma didesnė už nustatyto dydžio išankstinį mokestį, sumokėtą už žvejybos leidimo išdavimą, laivo savininkas mokėtiną likutį Senegalui perveda iki einamųjų metų liepos 31 d. Jei galutinėje ataskaitoje esanti suma yra mažesnė už nustatyto dydžio išankstinį mokestį, likutis laivo savininkui negrąžinamas. Laivų savininkai Senegalui nusiunčia mokėjimo patvirtinimo kopiją. 2 SKIRSNIS Įplaukimas į Senegalo vandenis ir išplaukimas iš jų 1. Pagal šį protokolą Senegalo vandenyse žvejojantys Sąjungos laivai Senegalo kompetentingoms institucijoms ne vėliau kaip prieš keturias valandas praneša apie ketinimą įplaukti į Senegalo vandenis ar išplaukti iš jų. 2. Pranešdami apie ketinimą įplaukti į Senegalo vandenis ar išplaukti iš jos laivai taip pat praneša savo buvimo vietą ir gyvojo svorio kilogramais arba, esant reikalui, žuvų skaičiumi išreikštą kiekvienos rūšies (žymėdami jas triraidžiu FAO kodu) laive laikomų žuvų kiekį, nepažeisdami 4 priedėlio 2 skirsnio. Tokie pranešimai siunčiami elektroniniu paštu arba faksu iki šalių sutartos datos, nuo kurios laikoma, kad pradėjo veikti automatinis ERS pranešimų gavimas. 3. Žvejybos vykdymas apie tai nepranešus Senegalo kompetentingai institucijai yra laikomas pažeidimu ir už tai taikomos nacionalinėje teisėje numatytos sankcijos.

4. Protokolo 6 priedėlyje pateikiami kompetentingų Senegalo institucijų e. pašto adresai, fakso ir telefono numeriai ir radijo dažniai. 3 SKIRSNIS Įplaukimas į uostą, perkrovimas ir iškrovimas 1. Laivas kompetentingai institucijai apie įplaukimą į uostą praneša ne vėliau kaip likus 72 valandoms iki įplaukimo. 2. Kartinėmis ūdomis žvejojantys laivai Senegalo žvejybos zonose sužvejotas žuvis iškrauna Dakaro uoste. 2.1. Kartinėmis ūdomis žvejojantys laivai savo laimikį pirmiausia siūlo pramoninio arba smulkiojo perdirbimo įmonėms ir vietos rinkai tokia kaina, kuri nustatyta veiklos vykdytojų derybose remiantis tarptautinės rinkos kainomis. 2.2. Laikantis Europos Sąjungos Senegalui išduoto sveikatos patvirtinimo nuostatų, Dakare pagal šį protokolą iškrautą laimikį turi patikrinti ir patvirtinti Senegalo kompetentingos institucijos. 3. Pagal šį protokolą veiklą vykdantys Sąjungos žvejybos laivai laimikį Senegalo vandenyse perkrauna laikydamiesi Senegalo teisės aktų. 4. Prašymą dėl perkrovimo reikia pateikti nurodant: 4.1. perkraunamų ar iškraunamų žuvų kiekį (tonomis pagal rūšis); 4.2. perkrovimo ar iškrovimo dieną; 4.3. iškrautų ar perkrautų žuvų paskirties vietą. 5. Ankstesniuose punktuose nenumatytos sužvejotų žuvų perkrovimo ar iškrovimo operacijos Senegalo vandenyse yra draudžiamos. Pažeidus šią nuostatą taikomos sankcijos, numatytos galiojančiuose Senegalo teisės aktuose. 4 SKIRSNIS Palydovinė laivų stebėjimo sistema (LSS) 1.Laivo geografinių koordinačių pranešimai. LSS sistema 1.1.Visuose Europos Sąjungos laivuose, kuriems išduotas leidimas pagal šį protokolą, turi būti įrengta palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistema (toliau – laivų stebėjimo sistema (LSS)). Laive esančią ir duomenims perduoti skirtą nuolatinio laivo geografinių koordinačių nustatymo sistemos palydovinę įrangą draudžiama perkelti, išjungti, sunaikinti, sugadinti, padaryti neveikiančia ar tyčia pakeisti, pakoreguoti ar suklastoti sistemos perduodamus ar užregistruotus duomenis. Europos Sąjungos laivai savo buvimo vietą automatiškai ir nuolat praneša savo vėliavos valstybės žvejybos stebėjimo centrui (ŽSC) – gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai tai daro kas valandą, visi kiti laivai – kas dvi valandas. Šis dažnumas gali būti padidintas, kai imamasi priemonių laivo veiklai tirti. 1.2.Kiekviename koordinačių pranešime nurodoma:

(a)laivo identifikavimo duomenys, (a)paskutinės geografinės laivo koordinatės (ilguma, platuma) su mažesne kaip 500 m paklaida, taikant 99 % pasikliautinąjį intervalą, (b)geografinių koordinačių užregistravimo data ir laikas, (c)laivo greitis ir kursas. Pranešimas sudaromas šio priedo 5 priedėlyje nurodytu formatu. (a)LSS pranešimų apie laivo buvimo vietą perdavimo taisyklės ir procedūros gedimo atveju yra nustatytos 5 priedėlyje. (b)Stebėdami laivų veiklą, visi ŽSC palaiko tarpusavio ryšius. 2.Saugus pranešimų apie geografines koordinates perdavimas Senegalui Vėliavos valstybės ŽSC automatiškai siunčia pranešimus apie atitinkamų laivų geografines koordinates Senegalo ŽSC. Vėliavos valstybės ir Senegalo ŽSC pasikeičia kontaktiniais e. pašto adresais ir nedelsdami vienas kitą informuoja apie tų adresų pasikeitimus. Vėliavos valstybės ir Senegalo ŽSC pranešimus apie geografines koordinates vienas kitam perduoda elektroniniu būdu, naudodamiesi saugia ryšių sistema. Senegalo ŽSC informuoja vėliavos valstybės ŽSC ir Europos Sąjungą apie bet kokį žvejybos leidimą turinčio laivo tolydžiai perduodamų pranešimų apie geografines koordinates pertrūkį, jei jis nėra pranešęs apie išplaukimą iš Senegalo žvejybos zonos. 3.LSS pranešimo galiojimas ginčo atveju Kilus šalių ginčui remiamasi per LSS pateiktais buvimo vietos duomenimis. 5 SKIRSNIS Stebėtojai 1.Žvejybos veiklos stebėjimas 1.1.Žvejybos leidimus turintiems laivams taikoma pagal Susitarimą vykdomos jų žvejybos veiklos stebėjimo sistema. 1.2.Tunų žvejybos laivų atveju šis stebėjimo režimas turi atitikti ICCAT (Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos) priimtose rekomendacijose numatytas nuostatas, ir, atitinkamais atvejais, jos parengtas regionines stebėjimo programas. 2.Paskirti laivai ir stebėtojai 2.1.Išduodamas žvejybos leidimą, Senegalas praneša Europos Sąjungai ir laivo savininkams ar jų agentams, į kuriuos laivus paskirti stebėtojai, ir nurodo laiką, kurį stebėtojas bus kiekviename laive. 2.2.Senegalas ES ir laivo, kuris turi priimti stebėtoją, savininkui arba jo agentui praneša jiems paskirto stebėtojo vardą ir pavardę ne vėliau kaip likus 15 dienų iki numatytos stebėtojo priėmimo į laivą datos. Senegalas Europos Sąjungai, laivo savininkams ar jų agentams nedelsdamas praneša apie bet kokius pasikeitimus, susijusius su paskirtais laivais ir stebėtojais. 2.3.Senegalas stengiasi neskirti stebėtojų į laivus, kuriuose jau yra stebėtojas arba kurie jau turi oficialią prievolę vykdant veiklą ne Senegalo žvejybos zonose atitinkamo reiso metu priimti į laivą stebėtoją. 2.4.Demersinių priedugnio žuvų žvejybos traleriuose stebėtojas negali išbūti ilgiau nei du mėnesius. Stebėtojai laive praleidžia ne daugiau laiko, nei būtina jų pareigoms atlikti. 3.Nustatyto dydžio finansinis įnašas 3.1.Sumokėdami metinį mokestį tunų žvejybos seinerių šaldiklių, kartimis ir dreifuojančiosiomis ūdomis žvejojančių laivų savininkai išteklių apsaugos ir žvejybos stebėjimo valdybai už kiekvieną laivą perveda ir 600 EUR nustatytą sumą, skirtą geram stebėtojų programos veikimui užtikrinti. 3.2.Sumokėdami ketvirtinį mokestį tralerių savininkai išteklių apsaugos ir žvejybos stebėjimo valdybai už kiekvieną laivą perveda ir 150 EUR nustatytą sumą, skirtą geram stebėtojų programos veikimui užtikrinti.

4.Stebėtojo atlyginimas Stebėtojų atlyginimą ir socialines įmokas moka Senegalas. 5.Įlaipinimo sąlygos 5.1.Stebėtojo įlaipinimo sąlygas, visų pirma jo buvimo laive trukmę, bendru sutarimu nustato laivo savininkas arba jo agentas ir Senegalas. 5.2.Stebėtojui laive taikomas aukšto rango įgulos nario statusas. Tačiau stebėtojo priėmimas į laivą priklauso nuo techninės laivo struktūros. 5.3.Apgyvendinimo ir maitinimo laive išlaidas padengia laivo savininkas. 5.4.Kapitonas imasi visų nuo jo priklausančių priemonių, kad būtų užtikrintas stebėtojo fizinis saugumas ir bendra gerovė. 5.5.Stebėtojams sudaromos sąlygos naudotis visa jų pareigoms vykdyti reikalinga įranga. Stebėtojas gali naudotis ryšio priemonėmis, susipažinti su dokumentais, susijusiais su laivo žvejybos veikla, visų pirma, žvejybos žurnalu ir navigacijos knyga, ir patekti į laivo dalis, būtinas jo pareigoms vykdyti. 6.Stebėtojo pareigos Būdami laive stebėtojai: 6.1.imasi visų būtinų priemonių, kad nenutrūktų žvejybos operacijos ir kad nebūtų trukdoma jas vykdyti, 6.2.tausoja laive esančias priemones ir įrangą, 6.3.laikosi konfidencialumo bet kokių laive esančių dokumentų atžvilgiu. 7.Stebėtojų įlaipinimas ir išlaipinimas 7.1.Stebėtojas priimamas į laivą laivo savininko pasirinktame uoste. 7.2.Laivo savininkas ar jo atstovas ne vėliau kaip likus 10 dienų iki įlaipinimo praneša Senegalui stebėtojo įlaipinimo datą, laiką ir uostą. Jei stebėtojai į laivą įlaipinami užsienio šalyje, jų kelionės į įlaipinimo uostą išlaidas padengia laivo savininkas. 7.3.Jei stebėtojas neprisistato sutartu įlaipinimo laiku ir nepasirodo per 12 valandų nuo nustatytos įlaipinimo į laivą dienos ir valandos, laivo savininkas automatiškai atleidžiamas nuo pareigos įlaipinti stebėtoją į laivą. Tokiu atveju laivas turi teisę išplaukti iš uosto ir pradėti žvejybos operacijas. 7.4.Jei stebėtojas išlaipinamas ne Senegalo uoste, laivo savininkas savo sąskaita užtikrina kuo greitesnį stebėtojo grįžimą į Senegalą. 8.Stebėtojo užduotys Mokslinis stebėtojas atliekas šias užduotis:

–tinkamai pildo reiso lapus įrašydamas pagrindinius su žvejyba susijusius duomenis (laivo geografines koordinates, žvejybos operacijų pradžios ir pabaigos laiką, kiek kartų mestas tinklas, atitinkamais atvejais – ūdų ir žuvų suburiamųjų įrenginių (ŽSĮ) skaičių, etc.); –renka informaciją apie konkretų laimikį (žuvų kiekį ir dydį) ir priegaudą, visų pirma galvakojų, vėžiagyvių ir demersinių žuvų, taip pat ryklių, jūrų vėžlių, jūrų žinduolių ir jūrų paukščių; –ima biologinius ėminius moksliniams žuvų dauginimosi, augimo ir išteklių nustatymo tyrimams; ėminiai imami laikantis Nacionalinio žuvininkystės mokslinių tyrimų instituto nustatyto mokslinio protokolo; –tunų žvejybos laivų atveju stebi ir teikia ataskaitas apie ŽSĮ, laikydamasis ICCAT stebėtojų programos, priimtos pagal daugiametę tropinių tunų išsaugojimo ir valdymo programą, nuostatų; –vykdo bet kokią kitą mokslinę užduotį, kurią rekomenduoja bendra mokslinė darbo grupė. 9.Stebėtojo ataskaita 9.1.Prieš palikdami laivą stebėtojai laivo kapitonui pateikia savo stebėjimo ataskaitą. Laivo kapitonas turi teisę į stebėtojo ataskaitą įrašyti savo pastabų. Ataskaitą pasirašo stebėtojas ir kapitonas. Stebėtojas kapitonui atiduoda ataskaitos kopiją. 9.2.Stebėtojas perduoda ataskaitą Senegalui, kuris ne vėliau kaip per 8 dienas po to, kai stebėtojas palieka laivą, vieną ataskaitos kopiją perduoda ES. 6 SKIRSNIS Inspektavimas jūroje ir uoste 1.Tikrinimas jūroje 1.1.Senegalo žvejybos zonoje jūroje esančių ir žvejybos leidimus turinčių Sąjungos laivų tikrinimą jūroje atliks Senegalo laivai ir inspektoriai, aiškiai atpažįstami kaip paskirti žvejybos kontrolei vykdyti. 1.2.Prieš įlipdami į laivą, Senegalo inspektoriai informuoja Europos Sąjungos laivą apie savo sprendimą inspektuoti. Inspektavimą atlieka ne daugiau kaip du inspektoriai; prieš tai jie privalo įrodyti savo tapatybę ir inspektoriaus statusą. 1.3.Senegalo inspektoriai Sąjungos žvejybos laive nebūna ilgiau, nei būtina su inspektavimu susijusioms pareigoms atlikti. Inspektavimą jie atlieka taip, kad jo poveikis laivui, jo žvejybos veiklai ir kroviniui būtų jaučiamas kuo mažiau. 1.4.Senegalas, atlikdamas inspektavimą jūroje, gali leisti Europos Sąjungai dalyvauti stebėtojo teisėmis. 1.5.Sąjungos žvejybos laivo kapitonas Senegalo inspektoriams padeda patekti į laivą ir stengiasi palengvinti jų darbą. 1.6.Kiekvieno inspektavimo pabaigoje Senegalo inspektoriai parengia inspektavimo ataskaitą. Sąjungos žvejybos laivo kapitonas turi teisę į inspektavimo ataskaitą įrašyti savo pastabų. Inspektavimo ataskaitą pasirašo ją parengęs inspektorius ir Sąjungos žvejybos laivo kapitonas. 1.7.Prieš palikdami laivą Senegalo inspektoriai Sąjungos žvejybos laivo kapitonui atiduoda inspektavimo ataskaitos kopiją. Pažeidimo atveju per 8 dienas po atlikto inspektavimo Senegalo inspektoriai perduoda vieną inspektavimo ataskaitos kopiją Europos Sąjungai. 2.Tikrinimas uoste 2.1.Sąjungos žvejybos laivų, kurie Senegalo uosto vandenyse iškrauna arba perkrauna Senegalo zonoje sužvejotas žuvis, tikrinimą atlieka kvalifikuoti inspektoriai.

2.2.Inspektavimą atlieka ne daugiau kaip du inspektoriai; prieš tai jie privalo įrodyti savo tapatybę ir inspektoriaus statusą. Senegalo inspektoriai Sąjungos žvejybos laive išbūna ne ilgiau nei reikalinga su tikrinimu susijusioms pareigoms atlikti ir patikrinimą atlieka taip, kad jo poveikis laivui, iškrovimo ar perkrovimo operacijai ir kroviniui būtų juntamas kuo mažiau. 2.3.Senegalas, atlikdamas inspektavimą uoste, gali leisti Europos Sąjungai dalyvauti stebėtojo teisėmis. 2.4.Sąjungos žvejybos laivo kapitonas stengiasi palengvinti darbą Senegalo inspektoriams. 2.5.Kiekvieno inspektavimo pabaigoje Senegalo inspektorius parengia inspektavimo ataskaitą. Sąjungos žvejybos laivo kapitonas turi teisę į inspektavimo ataskaitą įrašyti savo pastabų. Inspektavimo ataskaitą pasirašo ją parengęs inspektorius ir Sąjungos žvejybos laivo kapitonas. 2.6.Patikrinimui pasibaigus Sąjungos inspektorius patikrinimo ataskaitos kopiją įteikia Sąjungos žvejybos laivo kapitonui. Per 8 dienas po atlikto inspektavimo Senegalas perduoda vieną inspektavimo ataskaitos kopiją Sąjungai. 7 SKIRSNIS Pažeidimai 1.Su pažeidimais susijusios informacijos tvarkymas 1.1.Pagal šį priedą išduotą žvejybos leidimą turinčio Sąjungos žvejybos laivo padarytas pažeidimas turi būti nurodomas inspektavimo ataskaitoje. Ši ataskaita kuo greičiau perduodama ES ir vėliavos valstybei. 1.2.Tai, kad kapitonas pasirašo inspektavimo ataskaitą, nedaro poveikio laivo savininko teisei į gynybą nustatyto pažeidimo atveju. 2.Laivo sulaikymas. Informacinis susitikimas 2.1.Jei tai leidžiama pažeidimo atveju taikytinuose Senegalo teisės aktuose, pažeidimą padaręs Sąjungos žvejybos laivas gali būti priverstas nutraukti žvejybos veiklą ir, jei jis tuo metu yra jūroje, grįžti į Dakaro uostą. 2.2.Ne vėliau kaip per 24 valandas Senegalas ES praneša apie bet kokį žvejybos leidimą turinčio ES žvejybos laivo sulaikymą. Prie pranešimo pridedami nustatyto pažeidimo įrodymai. 2.3.Prieš taikydamas priemones laivui, kapitonui, įgulai ar kroviniui, išskyrus įrodymams išsaugoti būtinas priemones, Senegalas Sąjungos prašymu per vieną darbo dieną nuo pranešimo apie laivo sulaikymą surengia informacinį susitikimą faktams, dėl kurių laivas buvo sulaikytas, išsiaiškinti ir tolesniems veiksmams, kurių gali būti imamasi, paaiškinti. Tokiame informaciniame susitikime gali dalyvauti laivo vėliavos valstybės atstovas. 3.Nuobaudos už pažeidimus. Kompromiso procedūra 3.1.Nuobaudą už nustatytą pažeidimą nustato Senegalas, remdamasis galiojančiais nacionalinės teisės aktais. 3.2.Kai pažeidimui sureguliuoti reikalinga teisminė procedūra, prieš ją pradedant ir jei pažeidimas nesusijęs su nusikalstama veika, Senegalas ir Europos Sąjunga pradeda kompromiso procedūrą, kad būtų nustatytos sankcijos sąlygos ir dydis. Kompromiso procedūra baigiama ne vėliau kaip per 3 dienas nuo pranešimo apie laivo sulaikymą. 3.3.Tokioje kompromiso procedūroje gali dalyvauti laivo vėliavos valstybės ir Europos Sąjungos atstovai. 4.Teismo procesas. Banko garantija

4.1.Jei kompromiso procedūra rezultatų neduoda ir pažeidimo byla atsiduria kompetentingame teisme, laivo pažeidėjo savininkas Senegalo nurodytam bankui pateikia banko garantiją, o garantijos suma, kurią nustato Senegalas, turi padengti su laivo sulaikymu, numatoma bauda ir galimomis kompensacinėmis sumomis susijusias išlaidas. Banko garantijos negalima atsiimti iki teismo proceso pabaigos. 4.2.Paskelbus nuosprendį, banko garantijos užšaldymas panaikinamas ir laivo savininkui garantijos suma grąžinama nedelsiant: (c)visa, jei netaikoma jokia nuobauda, (d)jos likutis, jei taikoma nuobauda yra bauda, kurios suma mažesnė už banko garantiją. 4.3.Apie teismo proceso baigtį Senegalas praneša Europos Sąjungai per 8 dienas nuo teismo sprendimo priėmimo dienos. 5.Laivo ir įgulos paleidimas Laivui ir jo įgulai leidžiama palikti uostą, kai sumokama per kompromiso procedūrą nustatyta bauda arba kai pateikiama banko garantija. 8 SKIRSNIS Bendradarbiavimas kovojant su NNN žvejyba 1.Tikslas Siekdami sustiprinti žvejybos priežiūrą atvirojoje jūroje ir kovą su NNN žvejyba, Sąjungos žvejybos laivai praneša apie visus Senegalo žvejybos zonose esančius laivus, kurie neįtraukti į Senegalo pateiktą užsienio laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašą. 2.Procedūra 2.1.Kai Sąjungos žvejybos laivo kapitonas pastebi žvejybos laivą, kuris vykdo veiklą, kuri gali būti NNN žvejybos veikla, jis gali surinkti kiek įmanoma daugiau su šiuo pastebėjimu susijusios informacijos. 2.2.Pranešimai apie pastebėtus faktus nedelsiant tuo pat metu pateikiami Senegalui ir pastebėjusio laivo valstybės narės kompetentingai institucijai, o ši juos nedelsdama perduoda Europos Komisijai ar jos paskirtai įstaigai. 2.3.Europos Komisija šią informaciją praneša Senegalui. 3.Abipusiškumas Senegalas, kai tik tampa įmanoma, visus pranešimus apie pastebėtus faktus, susijusius su žvejybos laivais, vykdančiais veiklą, kuri gali būti NNN žvejyba jo žvejybos zonose, persiunčia Europos Sąjungai. V SKYRIUS JŪRININKŲ PRIĖMIMAS Į LAIVĄ

1.Pagal šį protokolą veiklą vykdančių žvejybos laivų savininkai įdarbina Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalių piliečius laikydamiesi šių sąlygų ir apribojimų: –tunų žvejybos Senegalo žvejybos zonoje sezonu tunų žvejybos seineriuose ir dreifuojančiosiomis ūdomis žvejojančiuose laivuose ne mažiau kaip 25 % į laivą priimtų jūrininkų turi būti iš Senegalo ar kitos AKR šalies; –žvejybos Senegalo žvejybos zonoje sezonu kartinėmis ūdomis žvejojančiuose laivuose ne mažiau kaip 30 % į laivą priimtų jūrininkų turi būti iš Senegalo ar kitos AKR šalies; –žvejybos Senegalo žvejybos zonoje demersinių priedugnio žuvų žvejybos traleriuose ne mažiau kaip 25 % į laivą priimtų jūrininkų turi būti iš Senegalo ar kitos AKR šalies. 2.Laivų savininkai stengiasi pirmiausia priimti Senegalo jūrininkus. 3.Į Sąjungos žvejybos laivus priimtiems jūrininkams taikomi pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų principai ir teisės. Tai visų pirma susiję su asociacijų laisve, faktiniu teisės vesti kolektyvines derybas pripažinimu ir diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityse panaikinimu. 4.Senegalo jūrininkų darbo sutartis, kurių kopija pateikiama kompetentingoms jūrinėms institucijoms ir sutartis pasirašiusiems asmenims, sudaro laivų savininko atstovas (-ai) ir jūrininkai bei (arba) jų profesinės sąjungos arba jų atstovai. Šios sutartys garantuoja jūrininkams tinkamas gyvenimo ir darbo laivuose sąlygas bei jiems priklausančią socialinę apsaugą, įskaitant gyvybės draudimą ir draudimą nuo ligų bei nelaimingų atsitikimų, grindžiamą galiojančia teise ir TDO standartais. 5.AKR jūrininkams atlyginimą moka laivo savininkas. Atlyginimas nustatomas bendru laivų savininkų arba jų atstovų ir jūrininkų ir (arba) jų profesinių sąjungų arba atstovų sutarimu. Tačiau AKR šalių jūrininkų darbo užmokesčio sąlygos negali būti blogesnės už TDO standartus. 6.Visi Sąjungos žvejybos laivuose įdarbinti jūrininkai dieną prieš pasiūlytą jų priėmimo į laivą datą prisistato paskirto laivo kapitonui. Jei jūrininkas neprisistato numatytą jo priėmimo į laivą dieną ir numatytu laiku, laivo savininkas automatiškai atleidžiamas nuo pareigos priimti tą jūrininką į laivą. 7.Laivų savininkai kasmet pateikia informaciją apie į laivus priimtus jūrininkus. Toje informacijoje nurodomas skaičius jūrininkų, kurių pilietybė yra: (a)ES šalies; (b)AKR šalies, Senegalo piliečius išskiriant iš kitų AKR šalių piliečių; (c)ne ES ir ne AKR šalių.



PRIEDĖLIAI (1)Žvejybos leidimo prašymo forma (2)Demersinių rūšių techninių duomenų lapas

(3)Tunų rūšių techninių duomenų lapas (4)Elektroninis žvejybos žurnalas (5)Palydovinė laivų stebėjimo sistema (LSS) (6)Senegalo institucijų ir vėliavos valstybių narių kontaktiniai duomenys



1 priedėlis SENEGALO IR EUROPOS SĄJUNGOS ŽVEJYBOS PARTNERYSTĖS SUSITARIMAS ŽVEJYBOS LEIDIMO PARAIŠKA LAIKOTARPIS: I- PARAIŠKOS TEIKĖJAS 1. Laivo savininko vardas, pavardė: ...................................................Pilietybė:........................................................................ 2. Laivo savininko adresas: ........................................................................................................................ 3. Laivo savininko asociacijos arba agento pavadinimas (vardas ir pavardė): ..................................................................... 4.3. Laivo savininko asociacijos arba agento adresas ................................................................ 4.4. Telefonas................................................... Faksas ................................... E. paštas …………… 6.5. Kapitono vardas, pavardė: ......................................... Pilietybė: ................. E. paštas ………………………… II-LAIVAS IR JO IDENTIFIKACINIAI DUOMENYS 1. Laivo pavadinimas: ............................................................................................................................................... 2. Vėliavos valstybė:....................................................................................................................... 3. Išorinis registravimo numeris …………....................................................................................

4. Registracijos uostas: …………………. MMSI numeris: ………….……IMO numeris:…….…….… 5. Įregistravimo dabartinėje vėliavos valstybėje data: ........../........./.............. Ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jeigu yra): ………... 6. Pastatymo metai ir vieta: ....../......./.......... kur …………........ Radijo šaukinys: ............................... 7. Radijo dažnis: ………….............. Palydovinio ryšio numeris: ……………..…………...…… 8. Korpuso medžiaga Plienas ◻ Medis ◻ Poliesteris ◻ Kita ◻ ……………………………. III- TECHNINĖS LAIVO CHARAKTERISTIKOS IR ĮRANGA 1. Bendrasis laivo ilgis: .................................................. Plotis: ....................................... Grimzlė:… 2. Tonažas (išreikštas GT) .................................. Grynasis registrinis tonažas: ……………….…………… 3. Pagrindinio variklio galia (KW): .......................Markė: ................................. Tipas: …..................... 4. Laivo tipas: ◻ Tunų žvejybos seineris ◻ Kartinėmis ūdomis žvejojantis laivas ◻Giliavandenių demersinių žuvų žvejybos traleris◻Ūdomis žvejojantis laivas◻Aptarnaujantis laivas 5. Žvejybos įrankiai: ...................................... 6. Žvejybos zonos: ……………………………………… 7. Tikslinės rūšys: ………………………………. 8. Paskirtasis iškrovimo operacijų uostas: ………………………………….……………………… 9. Laivo įgulos sudėtis .................................................................................................................... 10. Laimikio laikymo laive būdas vėsinimas ◻ šaldymas ◻ mišrus ◻ užšaldymas ◻ 11. Užšaldymo pajėgumas tonomis per parą: .................Žuvų triumų tūris: ............... Skaičius: ..... 12. LSS atsakiklis: Gamintojas: …………………… Modelis: …………………. Serijos numeris: ………………… Programinės įrangos versija: ........................................................... Palydovinio ryšio operatorius: ………………..

Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad šioje paraiškoje nurodyta informacija yra teisinga ir pateikta sąžiningai. Vieta ..............................................., data ...................................... Paraiškos teikėjo parašas ...................................................................



2 priedėlis GILIAVANDENIŲ DEMERSINIŲ ŽUVŲ TECHNINIŲ DUOMENŲ LAPAS 1) Tikslinės rūšys: Tikslinė rūšis – senegalinės jūrinės lydekos ( Merluccius senegalensis ir Merluccius polli) 2) Žvejybos zonos: Žvejybos zona, kurioje leidžiama žvejoti, apibrėžiama taip (1) : a) į vakarus nuo 016° 53' 42" vakarų ilgumos, tarp Senegalo ir Mauritanijos sienos ir 15° 40' 00" šiaurės platumos; b) už 15 jūrmylių nuo atskaitos linijos, esančios tarp 15° 40' 00" šiaurės platumos ir 15° 15' 00" šiaurės platumos; c) už 12 jūrmylių nuo atskaitos linijos, nuo 15° 15' 00" šiaurės platumos iki 15° 00' 00" šiaurės platumos; d) už 8 jūrmylių nuo bazinių linijų, nuo 15° 00' 00" šiaurės platumos iki 14 32' 30" šiaurės platumos; e) į vakarus nuo 017° 30' 00" vakarų ilgumos, zonoje, esančioje tarp 14° 32' 30" šiaurės platumos ir 14° 04' 00" šiaurės platumos; f) į vakarus nuo 017° 22' 00" vakarų ilgumos, zonoje, esančioje tarp 14° 04' 00" šiaurės platumos ir šiaurinės Senegalo ir Gambijos sienos; g) į vakarus nuo 017° 35' 00" vakarų ilgumos, zonoje, esančioje tarp pietinės Senegalo ir Gambijos sienos ir 12° 33' 00" šiaurės platumos; h) į pietus nuo 137° azimuto, nubrėžto nuo P9 taško (12° 33' 00" šiaurės platumos; 017° 35' 00'' vakarų ilgumos) iki susikirtimo su 220° azimutu, nubrėžtu nuo CapRoxo . atsižvelgiant į Senegalo ir Bisau Gvinėjos valdymo ir bendradarbiavimo susitarimą. 3) Leidžiami žvejybos įrankiai: Draudžiama naudoti visų rūšių žvejybos įrankius, bet kokias priemones ar įtaisus, kuriais būtų bandoma uždengti tinklų akis arba sumažti jų selektyvumą. Tačiau siekiant išvengti įrankio nudėvėjimo arba suplėšymo prie dugninio tralo maišo apatinės dalies galima pritvirtinti tinklines arba kitokios medžiagos apsaugas. Šios apsaugos turi būti tvirtinamos tik prie priekinių ir šoninių tralo maišo kraštų. Apsauginius įtaisus naudoti viršutinėje tralo dalyje galima su sąlyga, kad jie sudaryti iš vientisos tokios pat medžiagos kaip ir tralo maišas tinklo dalies, kurios ištemptų akių dydis būtų ne mažesnis kaip 300 mm. Padvigubinti tralo maišo verpalą, tiek vientisą, tiek sudėtinį, draudžiama. 4) Priegauda (2) : 15 % galvakojų moliuskų, 5% vėžiagyvių ir 20 % kitų demersinių giliavandenių žuvų. Čia nurodytos priegaudos procentinė dalis apskaičiuojama kiekvieno reiso pabaigoje pagal bendrą sužvejotų žuvų svorį laikantis Senegalo teisės nuostatų. Draudžiama laikyti laive, perkrauti, iškrauti, sandėliuoti ir parduoti visų ar kai kurių plokštėtažiaunių rūšių žuvis, kurios saugomos pagal ES ryklių išteklių išsaugojimo ir valdymo veiksmų planą ir kurias saugo regioninės žvejybos valdymo organizacijos bei kompetentingos regioninės žvejybos organizacijos, kaip antai ilgapelekius pilkuosius ryklius (Carcharhinus longimanus), floridinius šilkinius ryklius (Carcharhinus falciformis), baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias), milžinryklius (Cetorhinus maximus), atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus), didžiaakes jūrų lapes (Alopias superciliosus), europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina), didžiąsias mantas (Manta birostris) ir kūjaryklius (Sphyrna zygaena). Jei atsitiktinai sužvejojama plokštėtažiaunių rūšių žuvų, kurias draudžiama laikyti laive, jos neturi būti sužalojamos. Jos nedelsiant paleidžiamos. Laikyti laive, perkrauti, iškrauti, sandėliuoti ir parduoti pelaginių rūšių, pvz., Trachurus spps, Sardina Pilchardus, Scomber spps ir Sardinella spp žuvis draudžiama. 5) Leidžiamas sužvejoti kiekis:/ /Mokesčiai: Leidžiamas sužvejoti kiekis 1 750 t per metus Mokestis 95 EUR už toną Mokestis apskaičiuojamas pasibaigus kiekvienam 3 mėnesių laikotarpiui, per kurį laivui leista žvejoti, atsižvelgiant į per tą laikotarpį sužvejotą kiekį. Licencija išduodama sumokėjus 500 EUR avansą už laivą; jis sumokamas kiekvieno trijų mėnesių laikotarpio, per kurį laivui leista žvejoti, pradžioje ir išskaičiuojamas iš bendros mokesčio sumos. 6) Kita - Laivų, kuriems leista žvejoti, kiekis: 2 laivai - Laivų, kuriems leidžiama žvejoti, tipas Demersinių priedugnio žuvų žvejybos traleriai - Įdarbintų Senegalo arba kitų AKR valstybių jūreivių dalis 25 % įgulos - Kasmetinis biologinis išteklių atsikūrimo laikotarpis Gegužės 1 d.–birželio 30 d. (3) Mokslinio stebėtojo įlaipinimas į tralerius yra privalomas. (1) Atitinkamais atvejais žvejybos zona gali būti apibrėžiama koordinatėmis, pagal kurias nustatytos daugiakampio, kuriame leidžiama žvejoti, ribos. Šias koordinates Senegalo institucijos perduoda Europos Komisijai prieš įsigaliojant šiam protokolui. (2) Ši nuostata, jei būtina, bus persvarstyta vienų taikymo metų pabaigoje. (3) Biologinio atsikūrimo laikotarpis, kaip ir kitos techninės išsaugojimo priemonės, peržiūrimos praėjus metams nuo Protokolo įgaliojimo dienos ir, bendrai mokslinei darbo grupei rekomendavus, gali būti pritaikytas atsižvelgiant į žuvų išteklių būklę.



3 priedėlis Tunų žvejybos seineriai-šaldikliai, KARTINĖMIS ŪDOMIS ir dreifuojančiosiomis ūdomis žvejojantys laivai 1.Žvejybos zonos Tolimosios pelaginės žvejybos licencija suteikia: 1.1.tunus kartinėmis ūdomis žvejojantiems laivams, šviežių tunų seineriams ir tunų seineriams šaldikliams teisę žvejoti tunus visuose Senegalo jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse; 1.2.dreifuojančiosiomis ūdomis durklažuves žvejojantiems laivams teisę naudoti savo žvejybos įrankius: –už penkiolikos jūrmylių nuo atskaitos linijos, einančios nuo Senegalo ir Mauritanijos sienos iki 14° 25' 00"N šiaurės platumos;

–į vakarus nuo 17 ° 15' 00" vakarų ilgumos, zonoje, esančioje tarp 14° 25' 00" šiaurės platumos ir šiaurinės Senegalo ir Gambijos sienos; –į vakarus nuo 17 ° 15' 00" vakarų ilgumos, zonoje, esančioje tarp pietinės Senegalo ir Gambijos sienos ir Senegalo ir Bisau Gvinėjos sienos. 2.Draudžiamos rūšys Remiantis Migruojančių rūšių konvencija ir ICCAT rezoliucijomis, draudžiama žvejoti didžiąsias mantas (Manta birostris), milžinryklius (Cetorhinus maximus), baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias), didžiaakes jūrų lapes (Alopias superciliosus), Sphyrnidae šeimos kūjaryklius (išskyrus mažuosius kūjaryklius tiburo), ilgapelekius pilkuosius ryklius (Carcharhinus longimanus) ir floridinius šilkinius ryklius (Carcharhinus falciformis) bei bangininius ryklius (Rhincodon typus). Remiantis ES teisės aktais [2003 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1185/2003], draudžiama laivuose šalinti ryklių pelekus, taip pat juos palikti laive, perkrauti arba iškrauti. Nepadarant poveikio ankstesniai nuostatai, siekiant palengvinti sandėliavimą laive, ryklių pelekai gali būti iš dalies įpjaunami ir prilenkiami prie karkaso, tačiau iki iškrovimo nuo karkaso neatskiriami. Šalys, laikydamosi ICCAT rekomendacijų, stengiasi sumažinti atsitiktinį žvejybos veiklos poveikį vėžliams ir jūrų paukščiams ir įgyvendina priemones, kuriomis būtų užtikrinta kuo didesnė tikimybė, kad atsitiktinai sugauti gyvūnai ar paukščiai išgyventų. 3.Žvejybos įrankiai ir žuvų rūšys TUNŲ ŽVEJYBOS SEINERIAI (2)Leidžiami įrankiai: traukiamieji tinklai. (3)Tikslinės rūšys: gelsvauodegiai tunai (Thunnus albacares), didžiaakiai tunai (Thunnus obesus), dryžieji tunai (Katsuwonus pelamis). (4)Priegauda: laikantis ICCAT ir FAO rekomendacijų. KARTINĖMIS ŪDOMIS ŽVEJOJANTYS LAIVAI (5)Leidžiami įrankiai: kartinės ūdos. (6)Tikslinės rūšys: gelsvauodegiai tunai (Thunnus albacares), didžiaakiai tunai (Thunnus obesus), dryžieji tunai (Katsuwonus pelamis). (7)Priegauda: laikantis ICCAT ir FAO rekomendacijų. DREIFUOJANČIOSIOMIS ŪDOMIS ŽVEJOJANTYS LAIVAI (8)Leidžiami įrankiai: dreifuojančiosios ūdos. (9)Tikslinės rūšys: durklažuvės (Xiphias gladius), melsvieji rykliai (Prionace glauca), gelsvauodegiai tunai (Thunnus albacares), didžiaakiai tunai (Thunnus obesus).

(10)Priegauda: laikantis ICCAT ir FAO rekomendacijų. 4.Laivų savininkų mokesčiai, laivų skaičius Papildomas mokestis už sužvejotą toną - seineriai: 80 EUR per pirmuosius trejus metus 85 EUR per paskutiniuosius dvejus metus - kartinėmis ūdomis žvejojantys laivai: 75 EUR visu protokolo galiojimo laikotarpiu - dreifuojančiosiomis ūdomis žvejojantys laivai: 75 EUR visu protokolo galiojimo laikotarpiu Nustatyto dydžio metinis avansas Tunus žvejojantys seineriai: 18 500 EUR Kartinėmis ūdomis žvejojantys laivai: 13 000 EUR Dreifuojančiosiomis ūdomis žvejojantys laivai: 3 525 EUR Nustatyto dydžio mokestis už stebėtojus 600 EUR už laivą per metus Aptarnaujančiam laivui taikomas mokestis 3 500 EUR už laivą per metus Laivų, kuriems leista žvejoti, kiekis: 28 tunų žvejybos seineriai 5 dreifuojančiosiomis ūdomis žvejojantys laivai 10 kartinėmis ūdomis žvejojančių laivų



4 priedėlis



Elektroninis žvejybos žurnalas (ERS) ERS perduodami pranešimai (1)Vėliavos valstybė ir Senegalas paskiria ERS korespondentą, kuris veiks kaip ryšių palaikymo su šio ERS įdiegimu susijusiais klausimais centras. Vėliavos valstybė ir Senegalas vienas kitam perduoda savo ERS korespondentų kontaktinius duomenis ir prireikus tą informaciją nedelsdami atnaujina. (2)ERS duomenis laivas perduoda savo vėliavos valstybei, kuri ją automatiškai perduoda Senegalui. (3)UN/CEFACT formato duomenys perduodami Europos Komisijos įdiegtu FLUX tinklu. (4)Šalys gali susitarti dėl pereinamojo laikotarpio, kuriuo duomenys bus perduodami per DEH (Data Exchange Highway) ES ERS (v. 3.1) formatu. (5)Laivo vėliavos valstybės ŽSC momentinius laivo pranešimus (COE, COX, PNO) nedelsdamas automatiškai perduoda Senegalo ŽSC. Kitų tipų pranešimai nuo datos, kurią faktiškai pradedamas naudoti UN-CEFACT formatas, taip pat perduodami automatiškai vieną kartą per dieną, o iki tos datos yra perduodami nedelsiant po to, kai Senegalo ŽSC automatiškai pateikia prašymą vėliavos valstybės ŽSC per centrinį Europos Komisijos mazgą. Įdiegus naująjį formatą, pastarasis perdavimo būdas bus naudojimas tik specifinių prašymų, susijusių su istoriniais duomenimis, atveju. (6)Senegalo ŽSC patvirtina jam siunčiamų momentinių ERS duomenų gavimą, nusiųsdamas gavimo patvirtinimo pranešimą ir patvirtindamas gauto pranešimo tinkamumą. Senegalas gavimo patvirtinimo nesiunčia, kai gauna duomenis, kurių pats paprašė. Senegalas visus ERS duomenis tvarko konfidencialiai. Laive esančios elektroninio perdavimo sistemos arba ryšių sistemos gedimas (7)Vėliavos valstybės ŽSC ir Senegalo ŽSC nedelsdami vienas kitam praneša apie visus įvykius, galinčius turėti įtakos laivo ar kelių laivų ERS duomenų perdavimui. (8)Jei Senegalo ŽSC negauna duomenų, kuriuos turi perduoti laivas, jis nedelsdamas apie tai praneša vėliavos valstybės ŽSC. Vėliavos valstybės ŽSC kiek įmanoma greičiau ištiria, kodėl ERS duomenys nebuvo gauti, ir praneša Senegalo ŽSC apie tyrimo rezultatus. (9)Kai sutrinka duomenų perdavimas tarp laivo ir vėliavos valstybės ŽSC, vėliavos valstybės ŽSC nedelsdamas apie tai praneša laivo kapitonui arba operatoriui arba, jei kitaip negalima, jų atstovui. Gavęs tokį pranešimą, laivo kapitonas bet kokiomis tinkamomis telekomunikacijų priemonėmis kasdien ne vėliau kaip iki 00:00 val. vėliavos valstybės kompetentingoms institucijoms perduoda trūkstamus duomenis.

(10)Sutrikus laive įrengtos elektroninės perdavimo sistemos veikimui, laivo kapitonas arba operatorius užtikrina, kad ERS būtų pataisyta arba pakeista per 10 dienų nuo sutrikimo nustatymo. Pasibaigus šiam terminui, laivui nebeleidžiama žvejoti žvejybos zonoje. Jis turi per 24 valandas iš jos išplaukti arba įplaukti į Senegalo uostą. Laivui leidžiama išplaukti iš to uosto arba grįžti į žvejybos zoną tik tada, kai jo vėliavos valstybės ŽSC nustato, kad ERS sistema vėl veikia tinkamai. (11)Jei Senegalas negauna ERS duomenų dėl elektroninių sistemų, kurias prižiūri Europa arba Senegalas, veikimo sutrikimo, atitinkama šalis nedelsdama imasi veiksmų, kad šis sutrikimas būtų panaikintas kuo greičiau. Apie problemos išsprendimą nedelsiant pranešama kitai šaliai. (12)Vėliavos valstybės ŽSC kas 24 valandas Senegalo ŽSC bet kokiomis turimomis elektroninėmis ryšio priemonėmis siunčia visus ERS duomenis, kuriuos vėliavos valstybė gavo po paskutinio pranešimo perdavimo. Ta pati procedūra gali būti taikoma Senegalui paprašius, jei priežiūros darbai Europos Sąjungos prižiūrimas sistemas paveikia ilgiau nei dvidešimt keturias (24) valandas. Senegalas informuoja savo kompetentingas kontrolės tarnybas, kad Europos Sąjungos laivai nebūtų laikomi nevykdančiais savo ERS duomenų perdavimo. Vėliavos valstybės ŽSC užtikrina, kad trūkstami duomenys būtų įtraukti į elektroninę duomenų bazę, tvarkomą pagal 5 priedėlio 1 punktą. Alternatyvios ryšio priemonės Prieš pradedant taikyti Protokolą bus nurodytas Senegalo ŽSC elektroninio pašto adresas, kuris turi būti naudojamas tais atvejais, kai sutrinka ERS ir LSS pranešimų perdavimas. Jis turi būti naudojamas perduoti: –pranešimams apie įplaukimą, išplaukimą ir laive įplaukimo ir išplaukimo metu laikomo laimikio kiekį; –pranešimams apie iškrovimą ir perkrovimą, taip pat iškrautą, perkrautą arba laive paliktą laimikiį; –laikinai ERS ir LSS pranešimams perduoti gedimų atvejais.



5 priedėlis Palydovinė laivų stebėjimo sistema (LSS) Laivo geografinių koordinačių pranešimai. LSS sistema Pirmosios geografinės koordinatės, užregistruotos įplaukus į Senegalo žvejybos zoną, žymimos kodu ENT. Visos vėlesnės geografinės koordinatės žymimos kodu POS, išskyrus pirmąsias geografines koordinates, užregistruotas išplaukus iš Senegalo žvejybos zonos (jos žymimos kodu EXI). Vėliavos valstybės ŽSC užtikrina automatinį duomenų apdorojimą ir, jei reikia, elektroninį pranešimų apie geografines koordinates perdavimą. Pranešimai apie geografines koordinates registruojami saugiu būdu ir saugomi trejus (3) metus. Laivo pranešimų perdavimas sugedus LSS Kapitonai užtikrina, kad jų laivų LSS nuolat veiktų visu pajėgumu ir kad pranešimai apie geografines koordinates būtų tinkamai perduodami vėliavos valstybės ŽSC. Sugedusi laivo VMS sistema turi būti pataisyta ar pakeista per trisdešimt (30) dienų. Pasibaigus šiam laikotarpiui, laivui nebeleidžiama žvejoti Senegalo žvejybos zonoje. Senegalo žvejybos zonoje žvejojantys laivai, kurių LSS sistema yra sugedusi, pranešimus apie geografines koordinates vėliavos valstybės ŽSC turi perduoti ne rečiau kaip kas keturias valandas e. paštu arba faksu pateikdami visą privalomą informaciją. Ryšių sistemos sutrikimai

Senegalas užtikrina, kad jo elektroninė įranga būtų suderinama su vėliavos valstybės ŽSC turima įranga, ir nedelsdamas praneša Sąjungai apie bet kokį sutrikimą perduodant ir priimant pranešimus apie geografines koordinates, kad kuo greičiau būtų rastas techninis sprendimas. Kilusius ginčus nagrinėja jungtinis komitetas. Kapitonas laikomas atsakingu už bet kokią įrodymais pagrįstą manipuliaciją laivo LSS, kuria siekiama sutrikdyti LSS veikimą ar suklastoti per ją teikiamus pranešimus apie geografines koordinates. Už bet kokį pažeidimą bus taikomos galiojančiuose Senegalo teisės aktuose numatytos nuobaudos. Pranešimų apie geografines koordinates teikimo dažnumo pakeitimas Remdamasi pažeidimą įrodančiais elementais, Senegalas vėliavos valstybės ŽSC gali paprašyti (prašymo kopija nusiunčiama Europos Sąjungai), kad nustatytą tyrimo laikotarpį pranešimų apie geografines koordinates siuntimo intervalas būtų sumažintas iki trisdešimties (30) minučių. Šiuos pagrindžiamuosius dokumentus Senegalas turi nusiųsti vėliavos valstybės ŽSC ir Sąjungai. Vėliavos valstybės ŽSC pranešimus apie geografines koordinates Senegalui nedelsdamas pradeda siųsti laikydamasis naujo dažnumo reikalavimo. Pasibaigus nustatytam tyrimo laikotarpiui, Senegalo ŽSC praneša vėliavos valstybės ŽSC ir Sąjungai apie tolesnius veiksmus, jei jų numatyta. LSS pranešimų perdavimas Senegalui Kodas ER ir dvigubas pasvirasis brūkšnys (//) žymi pranešimo pabaigą. Duomenys Kodas Privaloma / Neprivaloma Turinys Registravimo pradžia SR 0 Sistemos duomenys – nurodoma registravimo pradžia. Gavėjas AD 0 Pranešimo detalės – gavėjas – triraidis šalies kodas (ISO-3166) Siuntėjas FR 0 Su pranešimu susiję duomenys: siuntėjas – triraidis šalies kodas (ISO-3166) Vėliavos valstybė FS 0 Su pranešimu susiję duomenys: valstybės vėliava – triraidis šalies kodas (ISO-3166) Pranešimo tipas TM 0 Su pranešimu susiję duomenys: pranešimo tipas (ENT, POS, EXI, MAN) Radijo šaukinys (IRCS) RC 0 Laivo duomenys – laivo tarptautinis radijo šaukinys (IRCS) Susitariančiosios šalies vidaus registracijos numeris IR 0 Laivo duomenys – susitariančios šalies unikalus numeris (triraidis kodas (ISO-3166) ir numeris) Išorinis registracijos numeris XR 0 Laivo duomenys – ant laivo borto esantis numeris (ISO 8859.1) Platuma LT 0 Laivo geografinių koordinačių duomenys – koordinatės laipsniais ir dešimtainiais laipsniais Š/P DD.ddd (WGS84) Ilguma LG 0 Laivo geografinių koordinačių duomenys – koordinatės laipsniais ir dešimtainiais laipsniais R/V DD.ddd (WGS84) Kursas CO 0 Laivo kursas 360° skalėje Greitis SP 0 Laivo greitis dešimtųjų mazgo dalių tikslumu Data DA 0 Laivo geografinių koordinačių duomenys – koordinačių registravimo data UTC (MMMMMMDD) Laikas TI 0 Laivo geografinių koordinačių duomenys – koordinačių registravimo laikas UTC (VVMM) Registravimo pabaiga ER 0 Sistemos duomenys – nurodoma registravimo pabaiga NAF formatu pateikiami duomenys išdėstomi taip: naudojami rašmenys turi atitikti ISO 8859.1 standartą; dvigubas pasvirasis brūkšnys (//) ir kodas SR žymi pranešimo pradžią; visi duomenys žymimi jiems skirtu kodu ir nuo kitų duomenų atskiriami dvigubu pasviruoju brūkšniu (//); viengubu pasviru brūkšniu (/) yra atskiriami kodai ir duomenys; prieš imant laikinai taikyti Protokolą, Senegalas praneša, ar LSS duomenys turi būti perduodami naudojant FLUX TL, UN/CEFACT formatu.



6 priedėlis SENEGALO IR VĖLIAVOS VALSTYBIŲ NARIŲ VALDŽIOS INSTITUCIJŲ DUOMENYS SENEGALAS 1. Jūrų žvejybos reikalų valdyba

Adresas LOT 1 SPHÈRE MINISTÉRIELLE DE DIAMNIADIO, 2e ÉTAGE, BÂTIMENT D E. paštas magoudiaby@yahoo.fr Telefonas 00221 33 849 84 40 2. Su žvejybos leidimų paraiškomis susijusiais klausimais Adresas LOT 1 SPHÈRE MINISTÉRIELLE DE DIAMNIADIO, 2e ÉTAGE, BÂTIMENT D E. paštas layee78@yahoo.fr E. paštas (papildomas): magoudiaby@yahoo.fr Telefonas 00221 33 849 84 40 3. Išteklių apsaugos ir žvejybos stebėjimo valdyba, taip pat įplaukimo ir išplaukimo pranešimų siuntimas ŽSC pavadinimas (šaukinys): PAPA SIERA Radijas: 16 VHF kanalas Ryte (08:00–10:00 val.): [patikslinti] Hz Popiet (14:00–17:00 val.): [patikslinti] Hz Adresas FENETRE MERMOZ, CORNICHE OUEST DAKAR E. paštas surpeche@hotmail.com E. paštas (papildomas) crrsdpsp@gmail.com Telefonas +221 338602465 4. Dakaro Thiaroye okeanografinių tyrimų centras (CRODT) Adresas POLE DE RECHERCHE ISRA/HANN, BP 2241 DAKAR E. paštas hamet.diadhiou@isra.sn