Mokslinėse rekomendacijose dėl silkių išteklių VIa(N) ir VIa(S), VII b, c rajonuose, kuriuose taikomas bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK), leidžiama nustatyti BLSK, kad tuose dviejuose valdymo rajonuose būtų galima rinkti su žuvininkyste susijusius duomenis. Taip ateityje galima būtų teikti tikslesnes su šiais ištekliais susijusias rekomendacijas.

Siekiant pašalinti ilgalaikius esamų su jūrų liežuviais Šiaurės jūroje (VIIa kvadrate) susijusių tyrimų trūkumus, pasiūlyta atlikti mokslinį tyrimą. Šiuo metu yra nustatytas labai žemas BLSK, su kuriuo nesutinkama šiame sektoriuje; jei įvertintas kiekis neatitinka realaus kiekio, vykdant įpareigojimą iškrauti laimikį galimas žvejybą stabdančios žuvų rūšies efektas. Todėl, kad būtų galima įvertinti šių išteklių būklę, reikia gauti daugiau mokslinės informacijos.

Norėdama prisidėti prie mokslinių tyrimų, valstybė narė gali jiems papildomai skirti iki 2 proc. jai paskirtos kvotos; šį kiekį galima parduoti. Atsižvelgiant į tai, kad ICES VIIa kvadrate nustatytas labai mažas BLSK, pridėjus minėtą papildomą kiekį prie nacionalinės kvotos, nesusidarytų pakankama kvota, kad būtų galima paremti tokios apimties tyrimą, kokios reikia duomenų moksliniam vertinimui atlikti.

Moksliniame pasiūlymo vertinime nustatyta, kad jei būtų skirta papildoma kvotos dalis šiam projektui paremti, vis tiek padidėtų neršiančių žuvų išteklių biomasė, net jei ir ne tiek daug. STECF savo išvadose nurodė, kad iš esmės vertinimo tikslais būtų naudinga atlikti išteklių tyrimą visur, kur jie pasiskirstę, jei jis būtų atliekamas keletą metų. Todėl ši papildoma kvota valstybėms narėms, kurioms suteikta jūrų liežuvių kvota VIIa ICES rajone, sutikus, turėtų būti suteikiama vienam ar keliems moksliniame projekte dalyvaujantiems laivams ir tik tol, kol vykdomas mokslinis projektas.

Šiuo metu ICES teikia mokslines rekomendacijas dėl squalus acanthias, o ataskaitose nurodytinas kodas taip pat grindžiamas lotyniškuoju šios rūšies pavadinimu. Tačiau Tarybos reglamento (ES) 2016/72 angliškoje redakcijoje nurodytas bendrinis šios rūšies pavadinimas nesutampa su lotyniškuoju. Todėl bendrinį pavadinimą versijoje anglų kalba reikėtų ištaisyti, kad jis atitiktų lotyniškąjį pavadinimą.

Šiuo metu nustatytos 0 tonų dydžio paprastųjų dygliaryklių (squalus acanthias) žvejybos galimybės. Tačiau dideli kiekiai paprastųjų dygliažuvių (squalus acanthias) vis dar sužvejojami vykdant įvairią žvejybą, dėl to, jei visiškai laikomasi įpareigojimo iškrauti laimikį, jos tampa išties žvejybą stabdančia žuvų rūšimi. Kad būtų paprasčiau vykdyti įpareigojimą iškrauti laimikį, sukurtas projektas, kurio paskirtis suteikti galimybę tikruoju laiku vengti paprastųjų dygliažuvių (squalus acanthias). Savo vertinime STECF nustatė, kad pasinaudojant šiuo pasiūlymu būtų galima prisidėti prie tų išteklių atkūrimo, nes būtų skatinama vengti jų žuvų. Projekte dalyvaujantiems laivams turėtų būti leista iškrauti ribotus paprastųjų dygliaryklių (squalus acanthias), kurie jau negyvi ir kurie išsyk juos paleidus jau nebeišgyventų, kiekius. Tai nesukeltų žuvų mirtingumo padidėjimo ir neturėtų neigiamo poveikio išteklių atkūrimui. Kaip prevencinė priemonė, siekiant užtikrinti, kad nebūtų pakenkta ilgalaikiam išteklių atkūrimui, reikėtų nustatyti 270 tonų per metus bendrą iškraunamo kiekio ribą, o bet kuriam projekte dalyvaujančiam laivui leisti iškrauti ne daugiau kaip 2 tonas per mėnesį. Projekte galėtų dalyvauti visos norinčios valstybės narės, kurios keistųsi informacija apie rajonus, kuriuose sužvejojo paprastųjų dygliaryklių (squalus acanthias). Valstybės narės turėtų Komisijai pateikti dalyvaujančių laivų sąrašą. Kvota būtų skiriama tik projekto laikotarpiui.

2016 m. kovo mėn. tarp sesijų surengtame ICCAT posėdyje susitarta, kad Sąjunga galės skirti dalį savo nepanaudotų laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų auginimo pajėgumų jų auginimui Portugalijoje. Dėl tokio sprendimo ateityje Portugalija galėtų laikyti paprastųjų tunų ūkį. Todėl reikėtų nustatyti atitinkamą pajėgumo apribojimą.

Komisijos pasiūlymu taip pat siekiama pakeisti Tarybos reglamentą (ES) 2015/2072, kuriuo nustatomos 2016 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės, ir taip pakoreguoti išteklių, patenkančių į saugias biologines ribas, duomenis. Pagal naujausias rekomendacijas Botnijos įlankos šprotų ištekliai atitinka saugias biologines ribas, o Rygos įlankos silkių ištekliai tokių ribų neatitinka.





2016/0203 (NLE)

Pasiūlymas

TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) 2016/72 ir (ES) 2015/2072 nuostatos, susijusios su tam tikromis žvejybos galimybėmis

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

(1)Tarybos reglamentu (ES) 2016/72 2016 metams nustatytos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams;

(2)metų pradžioje susitariama dėl tam tikrų regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (toliau – RŽVO) susitariančiųjų šalių kvotų perleidimų. Reikėtų užtikrinti, kad tokie perleidimai ir paskirstymas susijusioms valstybės narėms būtų reglamentuotas teisiškai;

(3)mokslinėse rekomendacijose dėl silkių ICES VIa(N) ir VIa(S), VIIb,c rajonuose leidžiama nustatyti bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį (BLSK), kad šiuose dviejuose valdymo rajonuose būtų galima rinkti su žuvininkyste susijusius duomenis. Taip ateityje būtų galima teikti tikslesnes su tokiais ištekliais susijusias rekomendacijas;

(4)remiantis mokslinėmis ICES rekomendacijomis, reikėtų sumažinti sužvejojamą šiaurinių paprastųjų krevečių kiekį. Pasikonsultavus su Norvegija nustatyta, kad derėtų pakeisti šiaurinių paprastųjų krevečių žvejybos limitus IIIa ICES rajone ir Norvegijos vandenyse į pietus nuo 62° šiaurės platumos;