Kiekvienas valdybos narys skiria patarėją Europos VUT klausimais, kuris padeda valdyti Tinklą. Patarėjai susitinka dukart per metus prieš valdybos posėdžius, kad apžvelgtų Tinklo veiklą ir suderintų pozicijų projektus. Užimtumo komiteto sekretoriato atstovai kviečiami dalyvauti šiuose posėdžiuose, kad padėtų Tinklui ir Užimtumo komitetui bendradarbiauti.

Tinklas turi valdybą, kurios nariai yra kiekvienos ES valstybės narės, Norvegijos ir Islandijos VUT vadovai, taip pat Komisijos atstovai. Užimtumo komitetui suteiktas stebėtojo statusas. Valdyba renkasi dukart per metus ES Tarybai pirmininkaujančioje valstybėje narėje. Ji nustato strateginę Tinklo veiklos kryptį, aptaria darbo rinkos pokyčius ir stebi, kaip įgyvendinama darbo programa.

Ataskaitos 2 skirsnyje nagrinėjamas kiekvienas iš Tinklo tikslų ir apžvelgiama vykdyta veikla. 3 skirsnyje apžvelgiama, kaip įgyvendinama lyginamojo mokymosi iniciatyva, aprašoma metodika, iki šiol gauti rezultatai ir vykstantys pokyčiai. 4 skirsnyje pateikiamos ataskaitos išvados remiantis patirtimi, įgyta per pirmuosius pustrečių Sprendimo įgyvendinimo metų.

Rekomendacijoje dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos VUT tinklas raginamas tęsti stebėseną ir reguliariai teikti ataskaitas apie pokyčius Jaunimo garantijų iniciatyvų rengimo, įgyvendinimo ir rezultatų srityse. Sprendime Tinklas raginamas skatinti geriausią praktiką, susijusią su nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio (toliau – NEET) jaunimo integracija, ir dalytis jos pavyzdžiais. Todėl Tinklas stebi, kaip VUT įgyvendina Jaunimo garantijų iniciatyvą (apie tai skelbiama metinėse ataskaitose šia tema), ir ėmėsi kelių kitų tarpusavio mokymosi ir analitinių veiklų. Pavyzdžiui, Tinklo VUT NEET informavimo praktikos pavyzdžių kataloge pateikiama 17 VUT pavyzdžių, kokiais skirtingais būdais visoje Europoje buvo teikiamos tokios paslaugos. Tinklo Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo priemonių kataloge išvardijamos VUT priemonės, kuriomis gerinama paslaugų pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą pasiūla. Be to, 2016 m. buvo parengtas priemonių rinkinys, kuriame nustatytos VUT skirtos konkrečios gairės dėl NEET informavimo.

Tinklas aktyviai prisidėjo įgyvendinant ES priemones, skirtas jaunimo nedarbo problemai spręsti, remdamas Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimą. Jaunimo garantijų iniciatyva siekiama užtikrinti, kad visi jaunuoliai, kurių amžius – iki 25 metų, per keturis mėnesius po darbo netekimo ar mokymosi baigimo gautų kokybiškų pasiūlymų dirbti, toliau mokytis, dalyvauti pameistrystės programoje ar stažuotis. Daugelyje šalių VUT yra pagrindinis informavimo apie Jaunimo garantijų iniciatyvą centras, taip pat bendradarbiaujantis su įvairiais iniciatyvos įgyvendinimo partneriais.

Tinklas padeda užtikrinti, kad Europos darbo rinkos veiktų tinkamai. Todėl svarbu įgyvendinti politiką, kuri padėtų labiausiai nuo darbo rinkos atskirtiems asmenims, ypač jaunimui ir ilgalaikiams bedarbiams, įsidarbinti, o tai yra vienas pagrindinių Europos užimtumo politikos prioritetų. Be to, Tinklas sprendė pabėgėlių ir neįgaliųjų integracijos į darbo rinką problemas.

c) ES darbo rinkų veikimo gerinimą;

Siekiant užtikrinti sėkmingus rezultatus darbo ieškantiems asmenims, darbuotojams ir darbdaviams visoje Europoje, labai svarbus įvairių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas padedant žmonėms įsilieti į darbo rinką ir joje likti. Todėl Tinklas dalyvavo keliose iniciatyvose, kuriomis skatinamas glaudesnis bendradarbiavimas, įskaitant Užimtumo tarnybų partnerystės (toliau – PARES) iniciatyvą ir suinteresuotųjų subjektų konferenciją dėl partnerystės. Tinklas taip pat surengė tokius renginius kaip pokyčių valdymo seminarai, apžvalginiai praktiniai IT seminarai ir praktiniai profiliavimo seminarai, taip pat teikė konkrečią techninę pagalbą, kad padėtų VUT stiprinti savo gebėjimus, pvz., parenkant darbo ieškantiems asmenims laisvas darbo vietas. Bendradarbiavimas su Europos užimtumo tarnybų tinklu (toliau – EURES), atkurtas pagal Reglamentą (ES) 2016/589, taip pat buvo labai svarbus, atsižvelgiant į EURES kompetenciją gerinti ES darbo rinkų veikimą, sanglaudą ir integraciją, taip pat ir tarpvalstybiniu lygmeniu.

2.3. Geresnis darbo rinkų veikimas (c tikslas)

Tinklas stengėsi užtikrinti, kad iniciatyvos suteikti deramą ir tvarų darbą būtų veiksmingos, prisidėdamas prie konsultacijų dėl Europos socialinių teisių ramsčio, paskelbdamas Darbo rinkų dinamikos ataskaitą ir surengdamas teminį apžvalginį praktinį seminarą, skirtą tvariai integracijai į darbo rinką. Be specialių šiai temai skirtų renginių, daugelis Tinklo tarpusavio mokymosi renginių buvo netiesiogiai susiję su šiuo klausimu.

Europos mastu Europos darbdavių diena buvo pažymėta surengus aukšto lygio spaudos konferenciją Briuselyje. Nacionaliniu lygmeniu VUT organizavo intensyvius susitikimus su darbdaviais, darbo muges, teminius renginius ir įvairią komunikacijos veiklą. Europos darbdavių dieną susitikusios su daugiau nei 220 000 darbdavių VUT surinko informaciją apie 30 000 laisvų darbo vietų. Renginiuose dalyvavo 70 000 darbo ieškančių asmenų ir 20 000 VUT darbuotojų. Be to, VUT galėjo tarpusavyje pasidalyti patirtimi, kaip sėkmingai bendrauti su darbdaviais ir užtikrinti šio renginio sėkmę.

Antrajame tyrime, parengtame pagal 2016 m. duomenis, taip pat pateikiamas iš užimtumo tarnybų gautų administracinių duomenų ir darbo jėgos tyrimo duomenų palyginimas. Tyrimai rodo, kurių profesijų atstovų trūksta ar yra per daug nacionaliniu ir ES lygmenimis. Juose taip pat aptariama, ar šie trūkumai atsirado dėl įgūdžių nepakankamumo, ar dėl nestabilių užimtumo sąlygų ir kaip geriau derinti įgūdžių pasiūlą ir paklausą.

2016 m. gruodžio mėn. Tinklo valdyba patvirtino principus, kuriais apibrėžiama PUT bendradarbiavimo Europos lygmeniu strategija ir vizija. Juose pabrėžiamas VUT poreikis kurti partnerystę, kad jų veikla išliktų aktuali, atsižvelgiant į kompleksinį esamų ir būsimų darbo rinkų pobūdį. Juose taip pat nurodoma, kad VUT turės siūlyti įvairių paslaugų. Kadangi joms daromas nuolatinis spaudimas nuveikti daugiau turint mažiau išteklių, jos negalės to pasiekti vienos. Partnerystė suteikia galimybę ir toliau teikti klientams kokybiškas paslaugas. VUT valdyba sutiko būsimų posėdžių metu pradėti diskusijas šiuo klausimu ir į posėdžius pakviesti suinteresuotuosius subjektus.

Siekiant sukurti integruotą lyginamosios analizės ir tarpusavio mokymosi veiklos sąsają, per pirmus dvejus lyginamojo mokymosi projekto metus buvo atlikta struktūrizuota ir sisteminga VUT veiklos rezultatų analizė. Joje pagrindinis dėmesys buvo skirtas septynioms Sprendime išskirtoms veiklos sritims, suskirstytoms į 29 rezultatus užtikrinančius veiksnius. Analizės tikslais veiklos rezultatų duomenys buvo derinami su vykstančiu VUT savianalizės, tarpusavio vertinimo ir ekspertų vertinimo procesu. Kiekviena VUT struktūrizuotai apsvarstė savo veiklos rezultatus, atsižvelgdama į rezultatus užtikrinančius veiksnius. Atlikus savianalizę, kitų VUT, Komisijos ir išorės ekspertų grupė centriniu ir vietos lygmenimis apsilankė VUT, kad atliktų išorės vertinimą.

Vertinimų metu nustatytais patirties, kurią galima perduoti, pavyzdžiais Tinkle dalijamasi mokymosi tikslais.

Tarpusavio mokymasis

Tarpusavio mokymosi veiklos tikslas – gerinti veiklos rezultatus ir modernizuoti VUT remiantis duomenų analizės ir VUT lyginamojo mokymosi vertinimų rezultatais. Ši veikla vykdoma įvairiais būdais – rengiant tarpusavio mainus, temines apžvalgas, konferencijas, analitinius dokumentus ir priemonių rinkinius (žr. 2 skirsnyje nurodytas veiklas). Ji taip pat apima paramą įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas.

Pirmojo lyginamojo mokymosi etapo rezultatai, kaip nurodyta 2017 m. Tinklo darbo programoje, panaudoti rengiant ir įgyvendinant Tinklo tarpusavio mokymosi programą. Atrinktos labai įvairios lyginamojo mokymosi temos, sudarant sąlygas skirtingų VUT lygmenų darbuotojams dalyvauti procese.

Antrasis lyginamojo mokymosi etapas

2017 m. Tinklas pradėjo antrąjį apsilankymų VUT etapą. Jis vykdomas iš karto po pirmojo etapo ir yra pagrįstas laimėjimais, pasiektais remiant VUT veiklą ir tobulinimo bei modernizavimo iniciatyvas. Bus atliktas kiekvienos VUT pakartotinis vertinimas dėmesį atkreipiant į pokyčius.

Lyginamojo mokymosi modelis buvo šiek tiek adaptuotas, tačiau pagrindinė proceso struktūra išlieka nepakitusi. Papildomas dėmesys skiriamas pakeitimams, kuriuos planavo VUT, ir po pirmojo vertinimo padarytai pažangai įgyvendinant šiuos pakeitimus. Tai turėtų padėti kiekvienai VUT individualiai įgyvendinti tobulinimo priemones. Po antrojo apsilankymo VUT vėl gaus išsamaus vertinimo ataskaitą – joje dėmesys bus skiriamas sritims, kuriose VUT siekia pokyčių, ir bus pateikiama praktinių pasiūlymų dėl tolesnių patobulinimų, padėsiančių užtikrinti pažangos ir mokymosi tęstinumą.

Tinklas visapusiškai remia lyginamąjį mokymąsi, ir visi jo nariai yra įsipareigoję dalyvauti antrajame apsilankymų VUT etape. Atsiliepimai pasitenkinimo klausimyne rodo, kad VUT vertina aukšto lygio išorės vertintojų grupės kompetenciją. Lyginamojo mokymosi iniciatyva laikoma unikalia galimybe VUT sustiprinti tarnybų ir sektorių bendradarbiavimą ir mokymąsi.

Lyginamojo mokymosi projektas suteikia VUT galimybę iš patikimų partnerių gauti grįžtamosios informacijos tarpusavio paramos, kolegialaus konsultavimo ir patikimo bendradarbiavimo aplinkoje. To rezultatas – vidaus ir išorės parama. Vidaus parama pasireiškia tuo, kad visi Tinklo nariai gali gauti naudos iš tarpusavio mokymosi veiklos, išorės parama – kad VUT sprendimus priimantiems asmenims pateikiami faktiniai duomenys, kuriais jie gali remtis pagrįsdami pakeitimus ir patobulinimus.

Tinklo narių nusiteikimas tęsti iniciatyvą ir jų pasirengimas savanoriškai atlikti apsilankymų vietoje vertinimus yra VUT gaunamos naudos ir pirmojo lyginamojo mokymosi etapo sėkmės įrodymas.

Lyginamojo mokymosi iniciatyvos paskatintų reformų iniciatyvų pavyzdžiai Malta. Maltos VUT inicijavo keletą reformų. Tai ryšių su darbdaviais skyriaus steigimas, siekiant užmegzti glaudesnius ryšius su darbdaviais, standartinių veiklos procedūrų peržiūra ir VUT patarėjų ir klientų sąveikos pertvarkymas užtikrinant labiau individualizuotą požiūrį. Lietuva. Lietuvos VUT suformavo naują kokybės valdymo ir kontrolės padalinį ir visuose 10 regioninių biurų ėmėsi į procesą orientuotų struktūrinių pakeitimų. Jos taip pat parengė veiklos programą, apimančią formalų kokybės vertinimą, personalo kvalifikacijos kėlimą ir IT infrastruktūros gerinimą. Airija. Airijos VUT pradėjo įgyvendinti išsamią vertinimo programą, surengė plataus masto metinę darbo ieškančių klientų nuomonės apklausą, parengė pripažinimo programą, kuria siekiama atsilyginti darbuotojams už labai gerą darbą, ir padidino bendravimo su darbo ieškančiais asmenimis, ypač pažeidžiamomis grupėmis, dažnumą.

4. Perspektyva

Pirmiau pateikti duomenys rodo, kad Sprendimas buvo visiškai įgyvendintas ir kad vykdydamas veiklą Tinklas pasiekė Sprendime nustatytus tikslus. Iš pirmųjų jo įgyvendinimo metų taip pat galima pasisemti pirminės patirties, kuri gali būti naudinga įgyvendinant kitas Europos iniciatyvas. Ji aptarta toliau.

Glaudesnis VUT bendradarbiavimas Europos lygmeniu

Teisiškai įsteigus Tinklą sudarytos sąlygos sėkmingai plėtoti ir stiprinti anksčiau neformaliai veikusį VUT vadovų tinklą. Įforminus struktūrą, nustačius tikslus, valdybos posėdžių reguliarumą ir dinaminę struktūrą, valstybės narės ir nacionalinės VUT paskatintos glaudžiau bendradarbiauti. Tai įrodo intensyvi darbo programa ir aktyvus visų narių dalyvavimas tarpusavio mokymosi veikloje, darbo grupių darbe ir lyginamojo mokymosi procese.

Tinkle susiformavo tvirta tarpusavio paramos ir bendradarbiavimo kultūra, o tai skatina siekti naujovių VUT remiant vienai kitą. Tarpusavio parama taip pat padeda įgyvendinti su VUT susijusias per Europos semestrą Tarybos pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas. Be to, VUT vis dažniau naudojasi Tinklu, kad gautų kitų narių pagalbą arba konsultacijų tam tikrose politikos srityse, neįtrauktose į darbo programą.

Sėkminga lyginamojo mokymosi iniciatyvos pradžia

Tinklo narių skatinama ir formuojama naujoviška lyginamojo mokymosi iniciatyva buvo sėkmingai įgyvendinama. Visų valstybių narių noras dalyvauti ir antrajame apsilankymų VUT etape rodo, kad jos supranta lyginamojo mokymosi naudą, nes jis suteikia tarpusavio paramos ir mokymosi galimybių ir galimybių gauti konkrečioms VUT skirtų rekomendacijų dėl tobulinimo. Iš VUT pažangos stebėjimo ataskaitų dėl lyginamojo mokymosi veiklos matyti, kad veiklos rezultatai pagerėjo. Vykdant lyginamojo mokymosi procesą nustatyta įvairių veikti skatinančių valstybių narių patirties pavyzdžių ir sričių, kuriose VUT gali skirti didesnį dėmesį tobulėjimui ir patikslinti Tinklo darbo programą remdamosi faktiniais duomenimis.