1. ĮVADAS

Tai ketvirtoji ataskaita, kurioje pateikiama informacija apie ES ir jos valstybių narių padarytą pažangą vykdant bendrus aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo politikos įsipareigojimus. Prie jos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, kuriame pateikiama išsamesnės informacijos apie atliktą analizę ir atvejų tyrimus.

Ataskaitoje daugiausia dėmesio skiriama pagrindiniams politikos pokyčiams, analizuojamos finansinės išmokų tendencijos ir vertinami politikos prioritetai. Be to, joje apžvelgiami ES ir jos valstybių narių pasiekti rezultatai ir padaryta pažanga dviejose 2018 m. Tarybos nurodytose teminėse prioritetinėse srityse: i) įgalinant moteris aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo srityje ir ii) kuriant darbo vietas kaimo vietovėse. Ataskaitos pabaigoje pabrėžiama aštuonių politikos krypčių svarba.

Ataskaitoje pateikiama pavyzdžių, kaip ES ir jos valstybės narės ėmėsi aktyvesnių veiksmų aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo bei darnaus žemės ūkio srityse.

2. PASAULIO IR EUROPOS POLITIKOS POKYČIAI

2015 m. vėl padidėjo dešimtmečiais mažėjęs nuo bado ir nuo netinkamos mitybos kenčiančių gyventojų skaičius. 2018 m. buvo apskaičiuota, kad 821 mln. asmenų patiria neprievalgį . Be to, apibendrinus vidutinio ir didelio maisto stygiaus mastą, nustatyta, kad maisto stygių patiria 26,4 % pasaulio gyventojų (maždaug 2 mlrd. žmonių), o daugiau kaip 135 mln. žmonių 55 šalyse patiria didelį badą ir jiems reikia skubios pagalbos maistu bei skubios paramos mitybos ir pragyvenimo poreikiams patenkinti . Šį padidėjimą daugiausia lėmė konfliktai, gaivalinės nelaimės ir klimato kaita. Jei dabartinės tendencijos nesikeis, iki 2030 m. nepavyks pasiekti ne tik 2-ojo darnaus vystymosi tikslo (DVT) (bado panaikinimas), bet ir visų darnaus vystymosi tikslų.

2018 m. ES Taryba, reaguodama į jau ir taip nerimą keliančius skaičius ir vadovaudamasi naujausiomis ataskaitomis dėl ES aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo politikos įsipareigojimų vykdymo ir dėl Komisijos veiksmų plano dėl mitybos, išreiškė susirūpinimą dėl visuotinio aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo . Taryba paragino Komisiją ir toliau bei aktyviau siekti 2-ojo DVT ir taip pakeisti dabartines tendencijas.

Per ataskaitinį laikotarpį ES ir jos valstybės narės svariai prisidėjo stiprinant visuotinį aprūpinimą maistu, teikdamos finansavimą, propaguodamos ir spręsdamos esminius valdymo klausimus.

2018 m. ES ir jos valstybės narės daugiausia dėmesio skyrė 2017 m. birželio mėn. Europos konsensuso dėl vystymosi įgyvendinimui. Konsensusu nustatomas bendras požiūris į tarptautinį bendradarbiavimą bei vystymosi politiką ir į tai, kaip ES, vykdydama išorės veiksmus, gali prisidėti prie sėkmingo Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo. Dokumente pripažįstama, kad aprūpinimas maistu ir mitybos saugumas yra reikšmingos pasaulinio masto problemos, ir nurodomi svarbiausi veiksniai kovojant su skurdu ir didėjančia nelygybe – darnus žemės ūkis ir žuvininkystė. Be to, juo ES ir jos valstybės narės raginamos dėti pastangas, kad būtų panaikintas badas ir bet kokio pobūdžio netinkama mityba.

Pasauliniu lygmeniu ES ir jos valstybės narės ir toliau siekė: i) stiprinti aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo valdymą, pasitelkdamos, be kita ko, Aprūpinimo maistu pasaulyje komitetą ir Mitybos gerinimo (angl. Scaling Up Nutrition, SUN) judėjimą, ir ii) skatinti įdiegti naują pasaulinį koordinavimo mechanizmą, skirtą maisto krizėms įveikti. Remdama Pasaulinį kovos su maisto krizėmis tinklą, ES ir toliau atliko vadovaujamą vaidmenį ir vykdė savo įsipareigojimą daugiašaliu lygmeniu stiprinti humanitarinės pagalbos, vystymosi ir taikos tarpusavio sąsajas (6 prioritetas). Šis integruotas požiūris į krizę vienija visus pagrindinius dalyvius ir aktyviai skatina koordinavimą ir bendradarbiavimą vietos lygmeniu. Metinė pasaulinė ataskaita dėl maisto krizių, kurią rengiant dalyvauja 16 svarbiausių pasaulio ir regionų institucijų, priklausančių Informacijos apie aprūpinimą maistu tinklui (angl. Food Security Information Network), šiuo metu visuotinai laikoma bendru sutarimu grindžiamos maisto krizių analizės pagrindu. 2018 m. Pasaulinis tinklas organizavo konferenciją „Maistas ir žemės ūkis krizės metu“ (angl. Food and agriculture in times of crisis), įvykusią 2019 m. pradžioje Briuselyje.

Prie pasaulinio masto pastangų spręsti netinkamos mitybos problemą ES prisidėjo aktyviai kovodama su neprievalgiu, visų pirma, siekdama apsaugoti vaikus nuo vystymosi sutrikimų. Iki 2020 m. Komisija įsipareigojo sutelkti 3,5 mlrd. EUR, kad iki 2025 m. šalyse partnerėse būtų galima bent 7 mln. sumažinti vaikų, turinčių vystymosi sutrikimų, skaičių. 2018 m. lapkričio 26 d. išvadose Taryba pripažino Komisijos pastangas vykdyti ES įsipareigojimus ir sutelkti visus atitinkamus sektorius mitybos darbotvarkei remti pasaulio ir šalių partnerių lygmenimis. 2019 m. paskelbtoje Ketvirtojoje pažangos ataskaitoje dėl ES veiksmų plano dėl mitybos patvirtinta, kad Komisija, siekdama įvykdyti ES politinį įsipareigojimą. vykdė su mitybos sritimi susijusias investicijas. 42 šalyse partnerėse sutrikusio vystymosi atvejų sumažėjo nuo 39,2 % (2012 m.) iki 34,9 % (2019 m.). Atsižvelgiant į dabartines tendencijas, apskaičiuota, kad šiose šalyse 4,7 mln. vaikų išvengs vystymosi sutrikimų. Įsipareigojimas iki 2020 m. skirti 3,5 mlrd. EUR buvo įvykdytas anksčiau, nei numatyta – 2019 m.

Vadovaujantis 2-uoju ES lyčių lygybės veiksmų planu (II LLVP), ir toliau siekta skatinti pokyčius lyčių lygybės srityje. Visapusiškai pripažįstama, kad moterys atlieka itin svarbų vaidmenį žemės ūkio maisto produktų vertės grandinėse valdant gamtos išteklius ir užtikrinant aprūpinimą maistu ir mitybos saugumą. Lyčiai atžvalgių sutarčių skaičius padidėjo nuo 37 % (2014 m.) iki 57 % (2018 m.).

2017 m. įvykusiame aukščiausiojo lygio susitikime „Viena planeta“ ES įsipareigojo skirti 270 mln. EUR atsparumui klimato kaitai stiprinti ir žemės ūkio inovacijoms, skirtoms tvariai kaimo pertvarkai, remti. Gavusi finansinę Prancūzijos paramą, Komisija pradėjo įgyvendinti iniciatyvą „Vystymosi požiūriu pažangios inovacijos žemės ūkio sektoriuje pasitelkiant mokslinius tyrimus“ (DeSIRA). Iniciatyvos tikslas – stiprinti mokslinių tyrimų ir inovacijų ryšį klimato kaitos poveikiui atspariose maisto sistemose ir rinkti informaciją, kuria būtų grindžiama mažas ir vidutines pajamas gaunančių šalių politika. Iniciatyva DeSIRA remiami mokslinių tyrimų ir inovacijų projektai Afrikoje, Azijoje, Lotynų Amerikoje ir stiprinami svarbiausių nacionalinių, regioninių ir pasaulinių subjektų atliekamų mokslinių tyrimų pajėgumai ir valdymas. Iniciatyvą sudaro trys pagrindiniai ramsčiai: 1) moksliniai tyrimai ir inovacijos žemės ūkio ir maisto sistemose; 2) inovacijoms palanki mokslinių tyrimų infrastruktūra ir 3) žinios ir informacija, kuriomis grindžiamas politikos formavimas. Nuo 2018 m. daugiau kaip 31 šalyje priimta per 40 projektų, o šešios valstybės narės, siekdamos sustiprinti sinergiją su savo dvišaliais ir daugiašaliais mokslinių tyrimų ir inovacijų portfeliais žemės ūkio ir kaimo plėtros srityse, įsipareigojo iniciatyvai DeSIRA skirti papildomų lėšų.

Palaikant ES ir Afrikos mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystę aprūpinimo maistu, mitybos saugumo ir darnaus žemės ūkio srityje įgyvendinamos bendrai suderintos ES ir Afrikos Sąjungos veiksmų gairės (2016–2020 m.). Iki 2020 m. pabaigos iš programos „Horizontas 2020“ biudžeto per Afrikos Sąjungos mokslinių tyrimų dotacijų programą ir per bendrą 10 ES ir 9 Afrikos Sąjungos valstybių narių vykdomą finansavimo programą (LEAP-AGRI ERANeT) bus sutelkta maždaug 190 mln. EUR. Iš viso lėšos skiriamos beveik 100 projektų.

Afrikos Sąjungos ir ES bendradarbiavimą sutvirtino du renginiai. 2019 m. įvykusioje Afrikos Sąjungos ir ES ministrų konferencijoje buvo sutarta dėl 10 veiksmų sričių, be kita ko, dėl Visos Afrikos ekonominės politikos analizės tinklo (angl. The Pan-African Network for the Economic Analysis of Policies, PANAP), skirto dalytis žiniomis apie politikos poveikio analizę Užsachario šalyse, įsteigimo. 2019 m. surengto Afrikos Sąjungos ir ES aukšto lygio politinio dialogo mokslo technologijų ir inovacijų klausimais tikslas – geriau panaudoti mokslinių tyrimų rezultatus ir pritaikyti juos kuriant produktus ir procesus, kad būtų plečiama aukštos kokybės maisto produktų gamyba iš atitinkamų žaliavų, didėtų pajamų augimas ir būtų remiama kaimo plėtra abiejuose regionuose.

ES ir jos valstybės narės pasiekė pažangą stiprindamos smulkiųjų ūkininkų ir mažųjų bei vidutinių įmonių (MVĮ) ryšius ir nukreipdamos investicijas į darbo vietų, skirtų visų pirma jaunimui ir moterims, kūrimą kaimo vietovėse. 2018 m. buvo priimtas Komunikatas dėl naujo Afrikos ir Europos tvarių investicijų ir darbo vietų kūrimo aljanso . Komunikatu siekiama kurti darbo vietas bei skatinti tvarų ir integracinį vystymąsi. Be to, siekiant skatinti darbo vietų kūrimą žemės ūkio ir žemės ūkio maisto produktų sektoriuje, buvo įsteigta Afrikos kaimo vietovių darbo grupė. ES išorės investicijų planas ir ES patikos fondas Afrikai – tai pagrindinės ES priemonės, skirtos investicijoms į Afriką skatinti (įskaitant kitų finansavimo šaltinių žemės ūkiui vystyti sutelkimą).

Kalbant apie daugiašalį koordinavimą, pažymėtina, kad Komisija ir penkios valstybės narės yra Pasaulinės kaimo plėtros donorų platformos (GDPRD) valdybos narės. Pasaulinės kaimo plėtros donorų platformoje ES aktyviai dalyvavo darbo grupės žemės klausimais veikloje. ES ir 28 partnerės įsipareigojo stiprinti koordinavimą bei aktyviau keistis žiniomis apie žemės valdymo programas. Jos bendrai padeda spręsti žemės klausimus politikos procesuose. 2018 m. ES priėmė žemės valdymo programą. Jos tikslas – skatinti investicijas į žemę, siekiant didinti žemės ūkio našumą ir stiprinti darnų vystymąsi.