LT    LT 
 
 
 EUROPOS  
KOMISIJA   
Briuselis, 2017 09 26  
COM(2017) 546 final  
  
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI  
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 652/2014, kuriuo nustatomos 
išlaidų, susijusių su maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir 
augalų dauginamąja medžiaga, valdymo nuostatos  ir iš dalies keičiamos Tarybos 
direktyvos 98/56/EB, 2000/29/EB ir 2008/90/EB, Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentai (EB) Nr. 178/2002, (EB) Nr. 882/2004 ir (EB) Nr. 396/2005, Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/128/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 ir panaikinami Tarybos sprendimai 66/399/EEB, 
76/894/EEB ir 2009/470/EB, laikotarpio vidurio vertinimas  
 
{SWD(2017) 314 final}  
{SWD(2017) 315 final}  
{SWD(2017) 316 final}   
 
2 
 KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI  
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 652/2014, kuriuo nustatomos 
išlaidų, susijusių su maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir 
augalų dauginamąja medžiaga, valdymo nuostatos1 ir iš dalies keičiamos Tarybos 
direktyvos 98/56/EB, 2000/29/EB ir 2008/90/EB, Europos Pa rlamento ir Tarybos 
reglamentai (EB) Nr. 178/2002, (EB) Nr. 882/2004 ir (EB) Nr. 396/2005, Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/128/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 ir panaikinami Tarybos sprendimai 66/399/EEB, 
76/894/EEB ir 2009/470/EB, laikotarpio vidurio vertinimas  
1. Įvadas  
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 652/2014 įsigaliojo 2014  m. birželio 
mėn. pabaigoje ir juo buvo nustatyta maisto grandinės, gyvūnų sveikatos ir gerovės bei augalų 
sveikatos ir  dauginamosios medžiagos sričių bendroji finansinė programa  (toliau – BFP 
reglamentas).  
Ši ataskaita rengiama vadovaujantis to paties BFP reglamento 42 straipsniu („Vertinimas“), 
pagal kurį Komisija turi parengti ir Europos Parlamentui bei Tarybai pateikti  laikotarpio 
vidurio vertinimo ataskaitą, kuri apimtų šias išlaidų priemones:  
 valstybių narių įgyvendinamas  veterinarinių ligų likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos 
programas  (toliau – veterinarinės programos ), kuriomis siekiama laipsniškai likviduoti 
gyvūn ų ligas ir zoonozes ir įgyvendinti ligų kontrolės priemones;  
 fitosanitarinių tyrimų programas, susijusias su kenksmingųjų organizmų buvimu 
Sąjungos teritorijoje;  
 skubias veterinarines ir fitosanitarines priemones , kuriomis siekiama laiku imtis 
reikiamų pri emonių, susiklosčius neatidėliotinoms situacijoms, susijusioms su atitinkamai 
gyvūnų ir augalų sveikata;  
 Europos Sąjungos etaloninių laboratorijų (ESEL) veiklą , kuria siekiama užtikrinti, kad 
Europos Sąjungoje būtų atliekami vienodi aukštos kokybės tyrimai, ir padėti Komisijai 
vykdyti veiklą, susijusią su rizikos valdymu laboratorinės analizės srityje;  
 programą „Geresnis mokymas rūpinantis maisto sauga“ (angl. BTSF)  – su mokymu 
susijusią iniciatyvą, skirtą nacionalinių institucijų darbuotojams, dalyvaujantiems atliekant 
oficialią kontrolę teisės aktų, kuriais reglamentuojami maisto produktai ir pašarai, ir 
gyvūnų sveikatos ir gerovės bei augalų sveikatos taisyklių sr ityse.  
Pagal dabartinę daugiametę finansinę programą (DFP) pirmiau minėtų sričių veiklai skirtos 
sumos sudaro beveik visą maisto grandinės sričiai skirtą biudžetą.  
                                                            
1 OL L 189, 2014  6 27, p.  1. 
 
3 
 Šioje ataskaitoje pateikiami laikotarpio vidurio vertinimo rezultatai, pagrįsti pagalbinio i šorės 
tyrimo2 ir Komisijos lygmeniu atlikto vidaus vertinimo duomenimis. Prie ataskaitos 
pridedamas tarnybų darbinis dokumentas (SWD), kuriame apžvelgiami su BFP susijusios 
veiklos įgyvendinimo techniniai ir finansiniai aspektai ir apibendrinamos pagalbini o išorės 
tyrimo išvados.  
Pagal ES išlaidų programą teikiama finansinė parama siekiant įgyvendinti ES maistų ir pašarų 
teisės aktuose numatytus tikslus. Jos svarba siekiant tikslų įgyvendinimo yra glaudžiai susijusi 
su nacionaliniu finansavimu ir priemonėmi s, kuriomis valstybės narės teisiškai reikalaujamos 
imtis veiksmų.  
Laikotarpio vidurio vertinimas apima BFP reglamento įgyvendinimą 2014, 2015 ir, remiantis 
turimais preliminariais duomenimis, 2016  m. Šis vertinimas nėra išsamus, nes buvo prieinami 
tik dal iniai 2016 m. duomenys.  
2. Su BFP reglamentu susijusi bendroji informacija ir jo tikslai  
BFP reglamentas buvo priimtas siekiant užtikrinti didesnį išlaidų efektyvumą vykdant 
veiklą maisto grandinės srityje , taip pat siekiant sutelkti dėmesį į ES finansavimo 
prioritetus, kurie teikia realią pridėtinę vertę. Šiuo teisės aktu modernizuotos ir 
racionalizuotos ankstesnės bendroje sistemoje numatytos finansinės nuostatos ir kartu 
suderintos procedūros, nustatyti standartiniai mokėjimų dydžiai, paaiškinta, kas yra 
reikalavimus atitinkančios išlaidos ir priemonės.  
Kalbant apie BFP reglamente aptariamą veiklą, daugumos rūšių veikla ir dauguma priemonių 
buvo remiamos jau iki 2014  m. Fitosanitarijos srityje buvo patvirtintos naujos priemonės , 
būtent galimybė bendrai fina nsuoti tyrimų programų, susijusių su kenksmingųjų organizmų 
buvimu Sąjungos teritorijoje, įgyvendinimą.  
Bendrasis politinis BFP reglamento tikslas – prisidėti prie aukšto žmonių, gyvūnų ir augalų 
sveikatos lygio visoje maisto grandinėje ir susijusiose sri tyse užkertant kelią ligoms ir 
kenksmingiesiems organizmams ir juos likviduojant, užtikrinant aukšto lygio vartotojų ir 
aplinkos apsaugą, kartu stiprinant Sąjungos maisto ir pašarų pramonės konkurencingumą ir 
skatinant darbo vietų kūrimą.  
Šis bendrasis tik slas apima keturis konkrečius tikslus – po vieną tikslą, susijusį su kiekviena iš 
keturių išlaidų sričių, kurias apima pats BFP reglamentas, būtent su maisto sauga, gyvūnų 
sveikata ir gerove, augalų sveikata ir oficialia kontrole.  
Šie konkretūs tikslai sie jami su šešiais konkrečiais veiklos rezultatų rodikliais, kurie taip pat 
išdėstyti BFP reglamente; remiantis jais atliktas kiekvienoje iš keturių išlaidų sričių, kurias 
apima reglamentas, įgyvendinamų priemonių sektorinis vertinimas.  
                                                            
2 Bendrovės „IBF International Consulting“ parengtas Reglamento (ES) Nr.  652/2014 laikotarpio vidurio 
vertinimas (žr. pridedamą tarnybų darbinį dokumentą).  
 
4 
 Siekiant šio tikslo, B FP reglamento įgyvendinimo tikslais išlaidoms septynerių 2014 –2020  m. 
laikotarpiu buvo atidėta nustatyta didžiausia 1  891 936 000 EUR bendra suma, kuri yra 
įtraukta į esamą DFP.  
Su BFP susijusios išlaidos visų pirma apima tiesioginį bendrą finansavimą, ski riamą 
valstybėms narėms, kurios iš esmės yra vienintelės šioje srityje patiriamų išlaidų 
kompensacijos ES lygmeniu gavėjos. Valstybėms narėms kompensuojama už reikalavimus 
atitinkančias išlaidas, patirtas įgyvendinant reikalavimus atitinkančias priemones. Pagrindinę 
Sąjungos finansinio įnašo dalį sudaro dotacijos.  
3. BFP reglamento įgyvendinimo laikotarpio vidurio vertinimo rezultatai  
Vadovaujantis BFP reglamento 42 straipsnio nuostatomis, laikotarpio vidurio vertinimo 
ataskaita apima šiuos aspektus:  
 kaip pavy ksta siekti BFP tikslų (2 straipsnio 1 dalis), kalbant apie išteklių naudojimo 
veiksmingumą ir pridėtinę vertę Sąjungos lygmeniu.  
 supaprastinimo galimybes;  
 nuolatinį visų tikslų aktualumą;  
 priemonių indėlį siekiant Sąjungos prioritetinių pažangaus, tvaraus  ir integracinio augimo 
tikslų.  
Joje atsižvelgiama į vertinimo rezultatus, susijusius su ilgalaikiu ankstesnių priemonių 
poveikiu.  
Vertinime atsižvelgiama į padarytą pažangą, taikant 2 straipsnio 2 dalyje nurodytus šešis BFP 
rodiklius3.  
3.1. Kaip pavyksta  siekti BFP reglamente nustatytų tikslų. Veiksmingumas ir ES 
pridėtinė vertė  
Šioje ataskaitoje bendrasis politinis tikslas (jis pristatytas su šia ataskaita susijusioje 
bendrojoje informacijoje) pateiktas kartu su keturiais konkrečiais tikslais – po vieną tikslą, 
susijusį su kiekviena iš keturių išlaidų sričių:  
 Gyvūnų sveikata – prisidėti prie aukštesnio gyvūnų sveikatos lygio Sąjungoje ir gyvūnų 
gerovės užtikrinimo;  
 Augalų sveikata – padėti laiku nustatyti kenksminguosius organizmus ir juos sunaikinti, 
kai tie kenksmingieji organizmai pateko į Sąjungą;  
 Oficiali kontrolė – padėti didinti oficialios kontrolės ir kitos veiklos, atliekamos siekiant 
veiksmingai įgyvendinti  Sąjungos taisyk les ir jų laikytis, veiksmingumą, ekonominį 
efektyvumą ir patikimumą (srityse, kurias apima BFP reglamentas);  
                                                            
3 Prie šios ataskaitos pridedamo tarnybų darbinio dokumento 1 lentelė.  
 
5 
  Maisto sauga – prisidėti prie aukšto lygio maisto ir maisto gamybos sistemų saugos ir 
kitų produktų, kurie gali daryti poveikį maisto saugai, saug os, taip pat prie maisto 
gamybos tvarumo gerinimo;  
Kartu su šiais konkrečiais tikslais BFP reglamente nurodyti pirmiau minėti šeši rodikliai, 
pagal kuriuos galima stebėti pažangą, susijusią su išlaidomis šioje srityje. Kad galėtų 
konkrečiai stebėti ir vert inti, kaip vykdoma su BFP susijusi veikla, remdamosi šiais rodikliais 
Komisijos tarnybos parengė išsamų dvidešimt vieno veiklos techninio rodiklio rinkinį, 
kuriame apibrėžti su kiekvienu iš jų4 susiję konkretūs 2017 ir 2020  m. tikslai. Naudojantis 
šiuo rod iklių rinkiniu pateikiama informacija apie BFP priemones, tačiau jo nepakanka 
programos ekonominiam efektyvumui vertinti. Tiksliau, ekonominio efektyvumo rodiklių 
nebuvimas riboja BFP priemonių veiksmingumo vertinimo galimybes.  
3.1.1.  Gyvūnų sveikata  
Tiksl ų įgyvendinimo rezultatai  
Veterinarinėms priemonėms įgyvendinti skiriamos lėšos sudaro didžiausią BFP reglamento 
biudžete numatytų išlaidų dalį – išlaidos vien veterinarinėms programoms viršija 75  proc. visų 
2014 ir 2015  m. išlaidų. 2014  m. mokėjimai, skir ti veterinarinėms programoms, siekė 
136 mln. EUR (iš 180  mln. EUR), o 2015  m. – 148 mln. EUR (iš 194  mln. EUR). Šios išlaidų 
srities svarbą biudžetui taip pat patvirtina tai, kad su ja susiję 12 iš 21 šiuo tikslu stebimo 
techninio rodiklio. Pasirinktais ro dikliais sutelktas dėmesys į prioritetines gyvūnų ligas ir 
zoonozes; jie suteikia galimybę stebėti, kaip keičiasi geografinės ES zonos, kuriose 
likviduotos konkrečios gyvūnų ligos, taip pat įvertinti tam tikrus techninius parametrus, pvz., 
ligos paplitimą,  sergamumą tam tikra liga ir jos atvejų skaičių. 2014 –2016  m. rodiklių analizė 
atskleidžia teigiamą epidemiologinę tendenciją visų prioritetinių ligų, kurioms pagal įvairias 
veterinarines programas skiriama ES finansinė parama, srityse – gyvūnų ligos likvi duojamos 
vis daugiau valstybių narių ar regionų ir visi stebimi parametrai apskritai mažėja. Vienas iš 
svarbių tokios tendencijos pavyzdžių yra pasiutligei skirtos ES programos – ši liga beveik 
likviduota ES laukinėje gamtoje (visiškai likviduoti šią ligą tikimasi iki 2020  m.), o jos atvejų 
skaičius sumažėjo nuo 80 atvejų 2014  m. iki vos 18  atvejų 2016  m.; dėl šios priežasties 
smarkiai sumažėjo didelę grėsmę sveikatai keliantis pavojus ir atsivėrė galimybės laisvam 
kačių ir šunų judėjimui ES viduje. Kitas g eras pavyzdys yra padidėjęs valstybių narių, kuriose 
neužregistruojama galvijų bruceliozės atvejų, skaičius – 2016  m. pabaigoje ši liga buvo 
likviduota dviejose iš penkių valstybių narių, kuriose aptariamu laikotarpiu buvo vykdoma ES 
bendrai finansuojama p rograma; kitose trijose valstybėse narėse pagrindinis veiklos rezultatų 
rodiklis, pagal kurį stebima, kaip keičiasi ligos paplitimas bandose, per tą patį laikotarpį 
sumažėjo 25  proc., o tai rodo teigiamą tendenciją siekiant visiškai likviduoti šią ligą. Vi s dėlto 
reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad vis dar yra teritorijų, kuriose padėtis nepagerėjo taip, kaip 
tikėtasi, pvz., galvijų tuberkuliozės  atvejų nustatyta vienoje iš penkių valstybių narių, kuriose 
vykdoma ES bendrai finansuojama programa, o avių ir ožkų bruceliozės  atvejų nustatyta 
vienoje valstybėje narėje ir keliuose kitos valstybės narės regionuose – iš šešių valstybių 
narių, kuriose vykdoma ES bendrai finansuojama programa Nors gyvūnų salmoneliozės ir 
                                                            
4 Išsami informacija apie abu veiklos techninius rodiklius pateikta SWD 4 priede.  
 
6 
 bruceliozės rodikliai rodo pažangą,  žmonių  s usirgimų šiomis ligomis atvejų skaičius per trejų 
metų vertinimo laikotarpį dar nepasiekė laukiamo 2 procentų mažėjimo per metus rezultato.  
Skubių priemonių įgyvendinimas įvykus veterinarinių ligų protrūkiui taip pat atlieka svarbų 
vaidmenį siekiant aukšte snio gyvūnų sveikatos lygio ES, taip pat siekiant apsaugoti ES 
ekonomiką nuo pavojingos didelio masto veterinarinės krizės. Dėl ankstyvo ligų nustatymo ir 
ES bendrai finansuojamų skubių priemonių, kurių buvo nedelsiant imtasi, visos pastaruoju 
laikotarpiu įvykusios epidemijos buvo sėkmingai suvaldytos ir pavyko išvengti skaudžių 
ekonominių padarinių, kaip antai prekybos apribojimų ir eksporto uždraudimo. Vienas iš 
pastarojo laikotarpio pavyzdžių – kova su žvyneline (gumbeline), per užkrėsto gyvūno seiles 
perduodama arba vabzdžių platinama infekcine virusine galvijų liga, kuri pateko į ES iš 
Turkijos. 2016  m. šios ligos atvejų nustatyta septyniose Pietryčių Europos valstybėse, 
įskaitant Graikiją, Bulgariją ir Balkanų regiono šalis. Padedant ES vakcinos nuo žv ynelinės 
bankui, kuris buvo įsteigtas nedelsiant, reaguojant į susiklosčiusią ekstremaliąją situaciją, 
visose šiose valstybėse buvo imtasi masinės vakcinacijos. Įgyvendinus šią vakcinacijos 
kampaniją, liga buvo sėkmingai suvaldyta – 2016  m. jos atvejų nenu statyta nė vienoje kitoje 
valstybėje narėje, o teritorijose, kuriose gyvūnai buvo paskiepyti, naujų jos atvejų 
neužregistruota.  
Veiksmingumas  
Kylant gyvūnų sveikatos lygiui, šiai sričiai laipsniškai reikia vis mažiau finansinių išteklių, 
kurie konkrečiu v eterinarinių programų atveju per vertinamą trejų metų laikotarpį sumažėjo 
11 mln. EUR.  
Šiek tiek sunkiau prognozuoti išlaidas skubioms priemonėms, kurios kiekvienais metais 
skiriasi priklausomai nuo veiksnių, kuriuos sunku numatyti ir kontroliuoti, įskait ant klimato 
kaitą ir užkrato pernešėjų plitimą pasauliniu mastu, taip pat ciklišką kai kurių endeminių ligų 
kartojimąsi.  
Reikia atkreipti dėmesį į tai, kad naujoje 2016  m. balandžio mėn. paskelbtoje Audito Rūmų 
specialiojoje ataskaitoje5 laikomasi nuomonė s, kad Komisijos kovos su gyvūnų ligomis 
strategija yra patikima ir gerai parengta, įskaitant gerą pagrindą nustatyti biudžeto išteklių 
prioritetinėms programoms prioritetus. Remiantis ataskaitos išvadomis, valstybių narių 
programos atitinka būtinus kriter ijus ir iš esmės yra gerai suplanuotos ir tinkamai 
įgyvendinamos. Be to, valstybės narės įrodė turinčios tinkamas sistemas gyvūnų ligų 
protrūkiams nustatyti ir jų likvidavimui palengvinti. Vis dėlto reikėtų atkreipti dėmesį į tai, 
kad, kaip akcentuota ir A udito Rūmų ataskaitoje, nesant tarptautinių standartinių modelių ir 
ekonominių rodiklių, Komisijai sunkiau įrodyti išlaidų veterinarinėms programoms 
ekonominį efektyvumą.  
ES pridėtinė vertė  
Aukštesnį gyvūnų sveikatos lygį pavyko pasiekti tiek dėl priimtų t eisinių priemonių ES 
lygmeniu, tiek dėl techninės ir finansinės ES paramos valstybėms narėms. Įtarus arba 
                                                            
5 http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_06/SR_ANIMAL_DISEASES_LT.pdf.  
 
7 
 patvirtinus ligą, taikant skubių priemonių sistemą, nedelsiant imamasi keleto prevencinių ir 
kontrolės veiksmų, įskaitant laikiną sienų uždarymą, kad būtų sustabdytas jautrių siuntų 
judėjimas ir regionas, kuriame nustatyta liga, būtų atskirtas nuo kitų regionų (skirstymas į 
regionus)6. Kadangi kovojant su gyvūnų ligomis reikia įdiegti daug įvairių priemonių ir dėl to, 
kad daugelis ligų plinta nepaisant sienų, būtina centralizuota valdymo sistema, kuri suteiktų 
galimybę tinkamai koordinuoti ir organizuoti konkrečių veiksmų įgyvendinimą valstybėse 
narėse.  
Dėl biudžeto apribojimų kai kuriose valstybės narėse, ypač kovojančiose su ekonomine krize 
ar patiria nčiose kitų problemų, gali būti apsunkintas arba uždelstas kai kurių priemonių, 
būtinų ligos protrūkiui sulaikyti, įgyvendinimas. Todėl, įvykus ligos protrūkiui, ES finansinis 
įnašas padeda užtikrinti ES krizių valdymo sistemos veikimą . Geras pavyzdys, kai p ES 
koordinuojami veiksmai šioje srityje, – neseniai ES lygmeniu suvaldytas afrikinio kiaulių 
maro protrūkis, kuris 2014  m. pasiekė ES iš Rusijos. Nuo ankstyviausių epidemijos, kurios 
negalima išvengti skiepijant, etapų Komisija, remdamasi ES teisės aktai s ir geriausiomis 
mokslinėmis žiniomis, aktyviai skatino valstybes nares, kuriose nustatyta ligos atvejų, taip pat 
kaimynines trečiąsias šalis ir besiribojančias valstybes nares, kurioms iškilusi grėsmė, 
vadovautis bendra strategija. Komisija teikė technin ę ir finansinę paramą įgyvendinant 
konkrečias tikslines priemones, kuriomis padedama įgyvendinti šią politiką. Šie koordinuoti 
veiksmai padėjo suvaldyti ligą šiame vertinime aptariamu laikotarpiu ir padeda tiek ES, tiek 
valstybėms narėms išvengti didelių b iudžeto išlaidų. Jie taip pat padėjo išvengti didelių 
prekybos trukdžių tiek ES, tiek ES nepriklausančiose šalyse.  
3.1.2.  Augalų sveikata  
Tikslų įgyvendinimo rezultatai  
Nors ES finansinė parama augalų sveikatos skubioms priemonėms įgyvendinti teikiama 
daugelį metų, augalų sveikatos tyrimų programų finansavimas tebėra pirminiame etape.  
Tyrimų programos pirmąkart pradėtos vykdyti 2015  m., todėl dėl trumpo jų įgyvendinimo 
laikotarpio ir nesant ankstesnių priemonių, jų rezultatų vertinimas nebuvo išsamus. V is dėlto 
nuo pat pirmųjų metų ES valstybės narės palankiai vertino tai, kad jos įgyvendinamos – 
2015  m. programą pristatė 17 ES valstybių, 2016  m. – 22. 2015  m. įgyvendinamos tyrimų 
programos suteikė galimybę nustatyti keletą naujų atsirandančių pavojų Sąj ungos teritorijoje, 
kaip antai augalų bakteriją Xylella fastidiosa.  
Lėšos, skirtos skubioms priemonėms ir tyrimų programoms, susijusioms su kenksmingųjų 
organizmų buvimu, įgyvendinti, sudaro tik nedidelę visų BFP reglamento įgyvendinimo 
biudžete numatytų i šlaidų. 2014  m. išlaidos skubios priemonėms įgyvendinti siekė 7,7  mln. 
EUR, o 2015  m. – 12,2 mln. EUR; išlaidos tyrimų programoms 2015  m. siekė 4,2  mln. EUR.  
                                                            
6 Skirstymas į regionus  yra neseniai sukurta ligų kontrolės metodika, kurią taikant, remiantis 
epidemiologiniais kriterijais, teritorijos, kuriose nenustatyta ligos atvejų, atskiriamos nuo teritorijų, 
kuriose tokių atvejų nustatyta.  
 
8 
 Kontroliuodama skubių fitosanitarinių priemonių įgyvendinimo rezultatus, Komisija stebi 
atvejų, su sijusių tam tikrais prioritetiniais kenksmingaisiais organizmais, įskaitant tokius 
didelę žalą sukeliančius ligų sukėlėjus, kaip Xylella fastidiosa , skaičių. Augalų sveikatos 
srityje likvidavimo tikslas įvykus protrūkiui yra įmanomas tik tada, jeigu esmini ų priemonių 
imamasi nedelsiant, o ne tada, kai kenksmingasis organizmas jau tapo endeminiu toje 
teritorijoje. Dėl veiksmingų augalų apdorojimo technologinių sprendimų stokos, didelio 
jautrių augalų rūšių skaičiaus, kenksmingųjų organizmų populiacijos dinam ikos ir gyvavimo 
ciklo ir jų pernešėjų buvimo didelės ekonominės, socialinės ir ekologinės vertės miškuose, 
parkuose ir plantacijose neretai yra sunku įgyvendinti tikslą likviduoti ligą ar kenksmingąjį 
organizmą. Tais atvejais, kai likviduoti ligos ar kenk smingojo organizmo neįmanoma, 
remiantis dabartinėmis mokslinėmis žiniomis, kenksmingųjų organizmų izoliavimas yra 
vienintelė alternatyva. Tai rodo ankstyvojo aptikimo, kuris gali būti pasiektas tik vykdant 
tyrimų programas, svarbą.  
Veiksmingumas  
Įgyvendina nt tyrimų programas, siekiama nustatyti, ar ES teritorijoje yra prioritetinių 
kenksmingųjų organizmų. Šiuo tikslu pagal dabartinę DFP numatyta laipsniškai didinti 
finansinius išteklius, taip siekiant padėti įgyvendinti tikslą iki 2020  m. padidinti Sąjungos  
teritorijoje atliekamų tyrimų aprėptį.  
Kaip ir skubių veterinarinių priemonių atveju, išlaidos skubioms fitosanitarinėms priemonėms 
skiriasi ir yra sunkiau prognozuojamos dėl pavojų, atsirandančių dėl klimato kaitos, 
pasaulinės prekybos ir keliautojų judė jimo po visą pasaulį. 2014 –2016  m. išlaidos skubioms 
fitosanitarinėms priemonėms buvo daugiausia susijusios su vos keturiais pagrindiniais 
kenksmingaisiais organizmais – tai buvo skubios kovos su pušiniu stiebiniu nematodu ir 
bakterijomis Xylella fastidios a, Anoplophora glabripennis  ir Pomacea insularum  priemonės; 
su šiais kenksmingaisiais organizmais buvo susiję beveik visi mokėjimai (91  proc.). 
Aptariamu laikotarpiu ES finansinė parama skubioms priemonėms įgyvendinti padėjo užkirsti 
kelią tam, kad pirmiau  minėti kenksmingieji organizmai toliau patektų į kitas Sąjungos 
teritorijos dalis ir toliau jose plistų.  
ES pridėtinė vertė  
ES intervencinės priemonės padeda valdyti augalų ligų ar kenksmingų organizmų protrūkius – 
ES skiria finansinį įnašą, kuris būtina s valstybių narių lygmeniu, kad būtų įgyvendintos 
skubios priemonės, kuriomis siekiama užkirsti kelią tolesniam atitinkamų kenksmingųjų 
organizmų išplitimui į likusias ES teritorijos dalis.  
Be to, Sąjungos parama padeda koordinuoti valstybių narių veiksmus siekiant ištirti augalus 
pažeidžiančius kenksminguosius organizmus, kuriems reikėtų skirti daugiau dėmesio dėl jų 
ekonominio ir socialinio poveikio bei poveikio aplinkai.  
Apskritai, įgyven dinant ES bendrai finansuojamas tyrimų programas ir skubias priemones ES 
teritorijoje, apsaugant augalų sveikatą, taip pat biologinę įvairovę ir miškus, padedama 
apsaugoti žemės ūkio produktų gamybą ir žemės ūkio sektoriaus konkurencingumą.  
 
9 
 3.1.3.  Oficiali  kontrolė  
Tikslų įgyvendinimo rezultatai  
ES finansinė parama oficialios kontrolės sistemai yra skirta dviem pagrindinėms priemonėms, 
kurios apima beveik 100  proc. patiriamų reikalavimus atitinkančių išlaidų – tyrimų veiklai, 
kurią vykdo 43 ES etaloninių la boratorijų tinklas, ir įvairiose prioritetinėse maisto saugos 
srityse ES etaloninių laboratorijų ir įgyvendinant BTSF iniciatyvą rengiamiems mokymams. 
Siekiant stebėti oficialios kontrolės srityje bendrai finansuojamų pagrindinių priemonių 
įgyvendinimo rez ultatus, buvo parengti keturi veiklos rodikliai7. 
ES etaloninės laboratorijos padėjo, be kita ko, nuolat atnaujinti diagnostikos priemones, 
kurios padeda laiku nustatyti ligų sukėlėjus. Tai yra itin svarbu siekiant tolygiai vykdyti 
kontrolę visoje ES, nes taip užtikrinamas tikrumas dėl tyrimų rezultatų patikimumo ir 
vienodos konkurencinės sąlygos. ES etaloninių laboratorijų tinklo atlikto kvalifikacijos 
tikrinimo8 rezultatai viršijo vidutinį 85  proc. rezultatą tikrinime dalyvavusiose laboratorijose,  
o tai rodo sėkmingą etaloninių laboratorijų tyrimo metodų taikymą visoje ES. Dalyvaudamos 
tęstiniuose mokymuose, kai kiekviena ESEL surengė po kasmetinį praktinį seminarą, 
oficialios kontrolės sistemoje dalyvaujančios nacionalinės etaloninės laboratorijos (NEL) 
galėjo atnaujinti savo tiriamąsias žinias ir gebėjimus. Vidutinis dalyvių pasitenkinimo kalbant 
apie mokymo turinį rodiklis buvo didesnis nei 87  %. 
Per aptariamus trejus metus BTSF mokymo iniciatyva apėmė įvairioms BFP sritims itin 
svarbias 52 temas. Tiek ES valstybių narių, tiek trečiųjų šalių dalyvių nuomone, ši programa 
buvo naudinga; pasiektas aukštesnis nei 90  proc. rodiklis visais aptariamais metais. Po 
mokymų dalyvių atliktų testų rezultatai taip pat buvo labai geri ir siekė maždaug 88  proc. 
Mokymai padėjo valstybėms narėms pasiekti bendrą supratimą apie savo įsipareigojimus ir 
kaip geriausia užtikrinti atitinkamų ES teisės aktų vykdymą. BTSF programa taip pat buvo 
naudinga reaguojant į naujus poreikius, būtent krizinių įvykių metu – ji padėjo tiek iš vengti 
krizių, tiek joms pasirengti. Konkretus pavyzdys – BTSF mokymai per maistą plintančių ligų 
protrūkių tyrimų klausimais, kurie buvo rengiami visus trejus aptariamus metus ir kurių metu 
visas dėmesys buvo skiriamas tokioms temoms, kaip pasirengimas pr otrūkiams, protrūkių 
valdymas ir informavimas prasidėjus krizei; jie buvo skirti nacionalinėms visuomenės 
sveikatos, veterinarijos ir maisto saugos institucijų pareigūnų grupėms.  
Veiksmingumas  
Šios dvi veiklos rūšys visiškai finansuojamos iš ES biudžeto, k uriam kiekviena jų kasmet 
kainuoja maždaug 15  mln. EUR. Vis dėlto ši nedidelė suma suteikė galimybę ES etaloninėms 
laboratorijoms atlikti aukšto lygio tyrimus ir kasmet rengti mokymus šimtams nacionalinių 
                                                            
7 SWD 4 priedas.  
8 Kvalifikacijos tikrinimas – tai kiekvienos laboratorijos veiklos rezultatų atliekant tam tikrus tyrimus ar 
matavimus tikrinimas; taip nuolat stebimi laboratorijų veiklos rezultatai. Toks tikrinimas taip pat 
vadinamas laboratorijų palyginimu. Kaip galima spręsti iš šio termino, atlie kant kvalifikacijos tikrinimą, 
lyginami skirtingų laboratorijų gauti matavimo rezultatai.  
 
10 
 etaloninių laboratorijų, o vykdant BTSF iniciatyvą,  per metus mokymuose dalyvavo maždaug 
6 000 oficialią kontrolę vykdančių nacionalinių kompetentingų institucijų pareigūnų.   
ES pridėtinė vertė  
ES etaloninių laboratorijų veiklos ir BTSF programų kuriama ES pridėtinė vertė siejama su 
šios veiklos pobūdžiu – laboratorijų tinklas užtikrina, kad visose ES valstybėse narėse būtų 
galima remtis nuoseklia ir vienoda reglamentavimo sistema, o ES mokymo programa 
skatinama vadovautis bendru požiūriu į ES teisės aktų įgyvendinimą. Šis indėlis siekiant 
suderinti taisyk les Sąjungos lygmeniu ir dalintis žiniomis bei praktinėmis žiniomis maisto 
saugos ir susijusiose srityse yra svarbus teigiamos sąveikos ES viduje, kurios nepavyktų 
pasiekti pavienių šalių pastangomis ir be ES finansinės paramos, pavyzdys.  
3.1.4.  Maisto sau ga 
Siekio užtikrinti maisto saugą įgyvendinimo rezultatus reikia pristatyti kompleksiškai; tai yra 
horizontalus tikslas, kuris pasiekiamas įgyvendinant pagrindinius teisės aktus ir užtikrinant jų 
vykdymą kartu su ES ir nacionalinėmis finansavimo programomi s. Visa su gyvūnų sveikata, 
augalų sveikata ir oficialia kontrole susijusi veikla padeda visų ES piliečių labui užtikrinti 
aukštą maisto ir maisto gamybos sistemų saugos lygį. Maisto saugai užtikrinti būtini saugūs ir 
sveiki gyvūnai ir augalai, taip pat au kštus standartus atitinkanti kontrolės sistema. Todėl 
maisto sauga tiesiogiai ir neatsiejamai susijusi su aukšto gyvūnų sveikatos, augalų sveikatos ir 
oficialios kontrolės lygio užtikrinimu.  
Veiksmingas minėtų sričių ES reikalavimų vykdymas ES ir ES neprik lausančiose šalyse, 
kurios eksportuoja gyvūnus, augalus ir produktus į ES, yra būtinas siekiant išsaugoti aukštą 
maisto saugos lygį.  
Aukšti ES standartai palengvina prekybą ES viduje ir sudaro galimybę Europos įmonėms 
konkuruoti pasaulinėje rinkoje. Aukšto  lygio sauga yra labai svarbi rinkos stabilumui ir 
vartotojų pasitikėjimui, ji taip pat apsaugo Europą nuo ligų protrūkių sukeliamų ekonominių ir 
žmogiškųjų nuostolių.  
Per vertinime aptariamą laikotarpį Komisijos tarnybos atliko maždaug 200 auditų ir 
patikrinimų. Šie auditai ir patikrinimai padėjo siekti kelių pagrindinių Komisijos prioritetinių 
tikslų, būtent, užtikrinant patikimų kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistemų palaikomą 
aukšto lygio saugą, sukurti tokią reguliavimo aplinką, kurioje būtų lengvia u kurti naujas darbo 
vietas, užtikrinti ekonomikos augimą ir investuoti, taip pat kurti tvirtesnę ir sąžiningesnę 
vidaus rinką su vienodomis konkurencinėmis sąlygomis, kurioje piliečiai ir įmonės galėtų 
pasikliauti vienoda ir aukšto lygio sauga, bei teikti  skaidrią informaciją apie kontrolės 
priemonių įgyvendinimo valstybėse narėse ir ES nepriklausančiose šalyse padėtį; savo ruožtu, 
politikos formuotojai būtų informuojami apie atitinkamų sektorių reguliavimo veiksmingumą.  
Atlikdama auditus, Komisija teikia svarbią grįžtamąją informaciją apie ES teisės aktų ir 
veiklos veiksmingumą, poveikį ir pridėtinę vertę.  
 
11 
 Jeigu įgyvendinus ankstesniuose skyriuose aptartus sektorinius tikslus prisidedama prie 
teigiamo bendros maisto saugos padėties ES lygmeniu vertinimo, ES maisto produktų gero 
vardo nebereikia pristatinėti. ES gaminami žemės ūkio maisto produktai vertinami visame 
pasaulyje už jų kokybę, taip pat už jiems taikomus aukšto lygio saugos standartus; tai yra 
didžiausias apdirbamosios pramonės sektorius Europoje  ir pasaulyje pirmaujantis rinkos 
dalyvis. Šiomis aplinkybėmis ES maisto saugos biudžetas atlieka esminį vaidmenį didinant 
šių produktų konkurencingumą.  
3.2. Supaprastinimas  
Vadovaujantis komunikatu dėl Strategijos „Europa 2020“ biudžeto9, BFP reglamentu b uvo 
numatyta modernizuoti ir supaprastinti ankstesnes finansines nuostatas. Supaprastinimas ir 
racionalizavimas buvo pasiekti:  
 ankstesnę pernelyg sudėtingą ir neretai pasenusią teisinę sistemą pakeičiant vienu teisės 
aktu, kuris apimtų visą maisto grandinė s sritį;  
 racionalizuojant finansavimo normas ir nustatant tik tris standartinius dydžius, būtent 50, 
75 ir 100  proc.;  
 suvienodinant procedūras, kurios būtų taikomos fitosanitarijos ir veterinarijos srityse 
pagal suderintą sistemą, siekiant užtikrinti aišku mą, skaidrumą ir patikimą reguliavimo 
aplinką;  
 rečiau taikant komiteto procedūrą ir rečiau priimant Komisijos sprendimus, kad 
sutrumpėtų sutarčių ir mokėjimų vykdymo laikas.  
Dar vienas žingsnis siekiant iš esmės supaprastinti sistemą buvo vieneto kainos s istemos, 
pagal kurią kompensuojama įgyvendinant veterinarines programas vykdoma veikla, įvedimas. 
Ši sistema apima maždaug 50  proc. reikalavimus atitinkančių išlaidų ir šiuo metu ji 
peržiūrima, kad ją būtų galima dar labiau išplėsti, į ją įtraukiant kitas sritis. Nauja sistema, 
Komisijos ir valstybių narių požiūriu, palengvina prašymų finansuoti ir kompensuoti 
tvarkymą.  
Kalbant apie ataskaitų teikimo reikalavimus, kai kurios valstybės narės juos vertino kaip 
neproporcingus mažiausių veterinarijos programų ir vien neatidėliotinų priemonių taikymo 
atvejais.  
3.3. Indėlis į pažangų, tvarų ir integracinį augimą  
Remiantis naujausiais Europos Sąjungos statistikos tarnybos (Eurostato) duomenimis, 
2015  m. viso žemės ūkio maisto produktų sektoriaus gamybos apimtis apytikriai buvo 
vertinama daugiau kaip 410  mlrd. EUR; tai yra didžiausias apdirbamosios pramonės sektorius 
Europoje ir pasaulyje pirmaujantis rinkos dalyvis, kurio žemės ūkio produktų eksporto 
apimtis nuolat didėja. Apskritai šiame sektoriuje ES yra sukurt a maždaug 44  mln. darbo vietų, 
iš kurių 22  mln. darbo vietų sukurta ūkiuose.  
                                                            
9 COM(2011)  500 final, 2011  6 22. 
 
12 
 Europos maisto produktų konkurencingumas priklauso nuo jų gero vardo, o ES maisto saugai 
skirtas biudžetas atlieka esminį vaidmenį gerinant Europos maisto produktų saugą ir kokybę . 
Bet tokie aspektai kaip prekybos globalizacija, klimato kaita ir prekybos partnerių 
reikalavimai, taip pat vartotojų elgesys prasidėjus maisto krizei kelia sunkumų ES gamybos 
sistemai. Šiame besikeičiančiame pasaulyje augimo strategija „Europa 2020“10 siekiama, kad 
ES ekonomika taptų pažangi, tvari ir įtrauki. Šie trys vienas kitą papildantys prioritetai turėtų 
padėti ES ir valstybėms narėms užtikrinti aukštą užimtumo, našumo ir socialinės sanglaudos 
lygį. 
Žemės ūkio maisto produktų srityje šiuos tikslus g alima pasiekti tik užtikrinus aukštą žmonių, 
gyvūnų ir augalų sveikatos lygį visuose maisto grandinės etapuose ir susijusiose srityse ir 
įgyvendinus veiksmus, kuriais būtų aktyviai užkertamas kelias ligoms ir kenksmingiesiems 
organizmams ir jie būtų likvid uojami.  
3.4. Aktualumas  
Vadovaujantis pagrindiniu Romos deklaracijos principu11 BFP priemonės padeda kurti sveiką 
ir saugią Europą, kurioje piliečiai gali gauti aukštos kokybės maisto, atitinkančio griežčiausius 
tarptautinius standartus; o su žmonių ir vis uomenės sveikata susiję pavojai suvaldomi dėl 
šioje srityje ES įgyvendinamų ilgalaikių intervencinių priemonių, taip pat dėl reaguojant į 
ekstremaliąją situaciją laiku taikomų atsakomųjų priemonių. Kai siekiama išvengti epidemijos 
arba jos plitimo Sąjungos  teritorijoje, su maisto grandine susijusios priemonės atlieka labai 
svarbų vaidmenį siekiant apsaugoti ES ekonomiką, kuriai veterinarinės, fitosanitarinės ir 
maisto krizės gali suduoti triuškinantį smūgį ir lemti didžiules išlaidas tiek valstybės 
biudžetu i, tiek visam žemės ūkio maisto produktų sektoriui. Tai turi poveikį socialiniams 
Europos aspektams ir turi teigiamos įtakos visų ES piliečių – nuo pirminių produktų 
gamintojų iki galutinių vartotojų – interesų apsaugai. Galiausiai ši sistema padeda stipri nti ES 
žemės ūkio maisto produktų pramonės vaidmenį pasaulinėje rinkoje, kurdama ES vidaus 
rinkos masto ekonomiją, kuri savo ruožtu padeda didinti ES žemės ūkio produktų eksportą.  
3.5. Ilgalaikis ankstesnių priemonių poveikis  
Dauguma veiklos rūšių, kurias šiuo metu apima BFP reglamentas, jau buvo bendrai 
finansuojamos pagal ankstesnius teisės aktus. Dėl šių priemonių pobūdžio, norint sėkmingai 
įgyvendinti daugelį jų, ypač su gyvūnų sveikata susijusias priemones, būtinos ilgalaikės 
investicijos.  
Vienas iš ge rų pavyzdžių, kokių laimėjimų pavyko pasiekti dėl ilgalaikio iki 2014  m. 
įgyvendintų priemonių poveikio, yra galvijų spongiforminės encefalopatijos – mirtinos ligos, 
kuria gali užsikrėsti žmogus, suvalgęs užkrėstos jautienos produktų, – likvidavimas. Ilgal aikis 
kovai su šia liga skirtas ES bendras finansavimas atliko itin svarbų vaidmenį – šios ligos 
atvejų sumažėjo nuo daugiau kaip 2  000 atvejų 2001  m. iki vos 5 atvejų 2016  m., taigi, ši liga 
                                                            
10 COM(2014)  130 final, 2014  3 19. 
11 https://ec.europa.eu/commission/sites/beta -political/files/05_the_rome_agenda_lt_web.pdf  
 
13 
 beveik likviduota. Todėl atsirado galimybė atsisakyti daug įvair ių brangių apsauginių 
priemonių ir kurti naujas prekybos galimybes.  
Dar vienas geras pavyzdys susijęs su svarbia zoonoze pasiutlige, kuri buvo beveik likviduota 
ES laukinėje gamtoje (visiškai likviduoti šią ligą tikimasi iki 2020  m.) – jos atvejų skaičius 
sumažėjo nuo 726 atvejų 2010  m. iki vos 18  atvejų 2016  m.; dėl šios priežasties atsivėrė 
galimybės laisvam kačių ir šunų judėjimui ES viduje.  
Įgyvendinus ES bendrai finansuojamas salmonelių kontrolės programas, sumažėjo 
salmoneliozės atvejų naminių paukšč ių (pvz., vištų dedeklių) populiacijoje. Tai taip pat turėjo 
teigiamos įtakos žmonių sveikatai, kadangi salmoneliozė yra svarbi zoonozė ir vienas iš 
pagrindinių būdų, kaip žmonės ja užsikrečia, yra kiaušinių vartojimas. Ilgesniu nei vertinimo 
laikotarpiu p atvirtintų salmonelioze užsikrėtusių žmonių atvejų sumažėjo nuo 105  450 atvejų 
2010  m. iki 94  600 atvejų 2015  m. Vis dėlto dėl kelių veiksnių, kaip antai kiaušinių šalčio 
grandinės nutraukimo, registruojami kasmetiniai žmonių salmoneliozės atvejų pikai.  
3.6. Klausimai, kuriuos dar reikėtų apsvarstyti  
ES 2014 –2020 m. biudžete nėra numatyta žemės ūkio sektoriaus krizių rezervą naudoti maisto 
ir pašarų programai. Įvykus tokiems didelio masto veterinarinių ir fitosanitarinių epidemijų 
protrūkiams, kaip nesenia i įvykęs paukščių gripo protrūkis12, kurio poveikio biudžetui 
kompensuoti nepakaktų pagal dabartinę programą numatytų lėšų, gali būti sunku skirti 
finansinę paramą likvidavimo veiklai įgyvendinti ir tinkamu laiku suvaldyti šių epidemijų 
plitimą.  
Su augalų s veikata susijusios veiklos finansavimas tebėra pradiniame etape ir šį klausimą 
reikės išsamiau aptarti siekiant tinkamai reaguoti į poreikius šioje srityje, pvz., ar nereikėtų 
sujungti tyrimų programų ir skubių priemonių. Tuo tarpu reikėtų atkreipti dėmesį  į tai, kad su 
augalų sveikata susijusioms skubioms priemonėms reikia skirti ypatingą dėmesį. Šiuo 
klausimu svarbu atsižvelgti į tai, kad dėl didelio augalų šeimininkų skaičiaus, simptomų 
latentiškumo ir ant augalų gyvenančių užkrato pernešėjų išnaikinti t am tikrus 
kenksminguosius organizmus neretai yra sudėtingiau nei gyvūnų sveikatos srityje. Tais 
atvejais, kai likviduoti ligos ar kenksmingo organizmo nebeįmanoma, kenksmingojo 
organizmo izoliavimas tebėra veiksmingas būdas užkirsti kelią tolesniam jo plit imui į likusias 
Sąjungos teritorijos dalis.  
Siekiant pritaikyti šiose išlaidų srityse naudojamas finansines priemones pagal dabartinio 
Finansinio reglamento13 nuostatas, būtent dotacijas, buvo padaryti tam tikri pakeitimai. Tačiau 
iš patirties matyti, kad, atsižvelgiant į išlaidų maisto saugai (nekonkursinis finansavimas 
skiriant kompensacijas valstybėms narėms) ypatumus, konkrečioje veterinarinių ir 
fitosanitarinių priemonių srityje dotacijos ne visais atvejais yra geriausia priemonė.  
                                                            
12 Epide mija prasidėjo 2015 m. ir dar nėra likviduota. Dabartiniais duomenimis, preliminarios sąnaudos viršija 
110 milijonų EUR.  
13 Reglamentas (ES) Nr. 966/2012 ( OL L 298, 2012  10 26, p.  1). 
 
14 
 Kalbant apie finansinę  paramą kitų rūšių veiklai įgyvendinti, reikėtų apsvarstyti, kaip 
dotacijos, kuriomis siekiama užtikrinti tvaresnį tam tikrų maisto grandinės veiklos vykdytojų 
elgesį, padeda įgyvendinti „Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030  m.“, kaip nurodyta 
komunikate  „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai“. Reikėtų išsamiau 
įvertinti esamas galimybes, t.  y. kaip būtų galima remti galimybę atiduoti maisto produktus, 
kuriuos saugu vartoti, išplečiant dotacijas organizacijoms, kurios vykdo saugių maisto 
produktų perskirstymą, kaip siūloma Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl 
kovos su maisto švaistymu.  
4. IŠVADOS  
Apskritai pripažįstama, kad ES maisto saugos ir gyvūnų bei augalų sveikatos sistema vienodai 
ir iš esmės nuosekliai taikoma ir vykdo ma visose valstybėse narėse. Savo ruožtu taip 
užtikrinama, kad tiek piliečiai, tiek įmonės būtų tikri, jog ši sistema yra teisinga ir veiksminga 
skatinant aukštus saugos standartus svarbiausiame ES ekonomikos sektoriuje. ES investicijos 
į stebėseną, ligų i r kenksmingųjų organizmų kontrolę ir likvidavimą padeda užtikrinti saugą ir 
skatinti prekybą visoje maisto grandinėje. Iš BFP reglamento laikotarpio vidurio vertinimo 
matyti, kad dabartinė finansinė programa vykdant tokią politiką veikia tinkamai – visų rū šių 
veikla, kuriai įgyvendinti teikiama ES finansinė parama šioje srityje, padeda siekti BFP 
reglamente nustatytų bendrųjų ir konkrečių tikslų, būtent gerinti žmonių, gyvūnų ir augalų 
sveikatą, taip pat įgyvendinti bendrus Komisijos prioritetinius tikslus,  įskaitant siekį užtikrinti 
veiksmingos vidaus rinkos veikimą ir remti prekybą su ES nepriklausančiomis šalimis.  
BFP reglamento finansinė priemonė taip pat užtikrina galimybę lanksčiai reaguoti į naujus 
bendro finansavimo poreikius, ypač atsirandančius įvy kus ligų protrūkiams. Įgyvendinant 
pagal BFP reglamentą finansuojamą veiklą, remiama ES maisto ir pašarų sistema, kuria 
padedama užtikrinti, kad ES būtų saugi ir patikima, klestinti ir tvari, socialiai įtrauki ir 
stipresnė pasauliniu mastu.