Kompetentingas organas, valdantis Konvencijos įgyvendinimą, yra Tarptautinė banginių medžioklės komisija (TBMK), susirenkanti kas dvejus metus. TBMK pagrindines savo atsakomybes tiek dėl tausaus valdymo, tiek dėl išsaugojimo vykdo atlikdama Tarptautinės konvencijos dėl banginių medžioklės reguliavimo priedo pakeitimus pagal susitariančiųjų vyriausybių prašymus. Pakeitimai turi būti atliekami gavus trijų ketvirtadalių balsuojančių TBMK narių daugumos pritarimą. TBMK sprendimai iš dalies pakeisti Konvencijos priedą turi tiesiogines teisines pasekmes, nes įsigalioja be ratifikavimo per nustatytą laiką. Beveik visose TBMK sesijose pasiūloma Konvencijos priedo pakeitimų, kuriais leidžiama banginių medžioklė tam tikromis sąlygomis arba sukuriami rezervatai.

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 191 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad vienas iš ES aplinkos politikos uždavinių – remti tarptautinio lygio priemones, skirtas regioninėms arba pasaulinėms aplinkos problemoms spręsti. Šis uždavinys apima rūšių, įskaitant banginių ir kitų bangininių būrio gyvūnų, išsaugojimą pasauliniu lygmeniu, ir Europos Sąjunga priėmė aplinkos apsaugos teisės aktus, skatinančius veiksmingą jų apsaugą išsamiai suderinant taisykles ES lygmeniu.

Buveinių direktyvos IV priede nurodytos visos bangininių būrio gyvūnų rūšys. Tai reiškia, kad visos banginių ir kitų bangininių būrio gyvūnų rūšys saugomos nuo tyčinio trikdymo, gaudymo ir žudymo ES vandenyse. Tai taip pat suteikia ES politikos konteksto priimant pozicijas tokiais klausimais kaip triukšmo tarša, susidūrimai su laivais, įsipainiojimas ir atsitiktinis sugavimas. Buveinių direktyva taip pat draudžiama laikyti, gabenti, parduoti ar mainyti gamtoje sugautus egzempliorius. Pagal šį teisės aktą neleidžiama atnaujinti verslinės banginių medžioklės.

Tarybos reglamentu (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą, kuriuo ES įgyvendintos Konvencijos dėl tarptautinės prekybos nykstančiomis laukinės floros ir faunos rūšimis (CITES) nuostatos, draudžiama į Europos Sąjungą įvežti bangininių būrio gyvūnus visų pirma komerciniams tikslams. Tokia aukšto lygio apsauga dar sustiprinama Jūrų strategijos pagrindų direktyva, kuri turėtų pagerinti banginių ir kitų bangininių būrio gyvūnų aplinką skatinant užtikrinti gerą aplinkos būklę ES jūrose ir vandenynuose.

Tačiau, kadangi banginiai migruoja, ES politika ES vandenyse nebus veiksminga, jei nebus palaikoma nuosekliais pasauliniais veiksmais pagal panašią tarptautinę reguliavimo sistemą. Tokia sistema sukurta priėmus Tarptautinę konvenciją dėl banginių medžioklės reguliavimo.

ES narystė daugiašaliuose aplinkos susitarimuose, kaip antai Biologinės įvairovės konvencijoje, Jungtinių Tautų bendrojoje klimato kaitos konvencijoje ir Stokholmo konvencijoje dėl patvariųjų organinių teršalų, taip pat Minamatos konvencijos dėl gyvsidabrio ratifikavimas irgi turi pasekmių įvairioms temoms, kuriomis teikiamos TBMK rezoliucijos.

3.2.Atskiri politikos klausimai

3.2.1.Verslinė banginių medžioklė, smulkioji banginių medžioklė pakrantėse ir mokslinių leidimų išdavimo kriterijai

TBMK reguliuoja verslinę banginių medžioklę ir 1982 m. nusprendė, kad nuo 1986 m. verslinei visų rūšių ir visų populiacijų banginių medžioklei turėtų būti taikomas moratoriumas.

Norvegija ir Islandija moratoriumo laikytis neprivalo, nes pirmoji yra pateikusi prieštaravimą, o kita paprašiusi išlygos. Šiuo metu jos ir toliau vykdo verslinę banginių medžioklę. Šios dvi šalys pačios nusistato laimikio apribojimus, tačiau teikia Komisijai informaciją apie savo laimikį ir susijusius mokslinius duomenis. Tiek Norvegija, tiek Islandija teigia nusistatančios savo laimikio apribojimus remdamosi TBMK sukurta atnaujinta valdymo tvarka (angl. RMP) tausios verslinės banginių medžioklės laimikio apribojimams nustatyti. Griežtas RMP taikymas tokiu būdu, kaip rekomenduoja mokslinis komitetas, yra esminis elementas siekiant išvengti pernelyg didelių laimikio apribojimų nustatymo.

Japonijai privaloma laikytis verslinės banginių medžioklės moratoriumo, tačiau joje išduodami specialūs leidimai pagal Tarptautinės konvencijos dėl banginių medžioklės reguliavimo VIII straipsnį, kuriais leidžiama užmušti, sugauti arba tirti banginius „mokslinių tyrimų tikslais laikantis kiekybinių apribojimų ir kitų susitariančiosios šalies vyriausybės nuomone būtinų sąlygų“. Tačiau 2014 m. Tarptautinis Teisingumo Teismas nusprendė, kad pagrindinė Japonijos „mokslinės banginių medžioklės“ programa buvo neteisėta, nes jos mokslinė kokybė buvo nepakankama, kad būtų galima teigti, jog ji aiškiai skirta „mokslinių tyrimų tikslams“. Be to, neįrodyta, kad norint pasiekti nurodytų mokslinių tikslų būtina imti ėminius banginius užmušant. Nepaisant to, 2016 m. Japonija vėl pradėjo vykdyti „mokslinę“ banginių medžioklę Antarkties vandenyse ir tęsė ją 2017 m., remdamasi nauja programa ir nesilaikydama peržiūrėtos banginių medžioklės leidimų nagrinėjimo tvarkos, kaip kad to reikalaujama atitinkamose TBMK rezoliucijose, kurioms Japonija paprieštaravo.

Nepaisant to, kad minėtos šalys ir toliau vykdo banginių medžioklę, verslinės banginių medžioklės moratoriumas per pastaruosius trisdešimt metų prisidėjo prie banginių išsaugojimo. Tačiau vis dar tebėra daug banginių populiacijų, kurios yra išeikvotos iki kritinio lygio, taip pat todėl kad vis daugėja su banginių medžiokle nesusijusių grėsmių, kaip antai įsipainiojimas į žvejybos įrankius, susidūrimai su laivais, tarša, įskaitant povandeninį triukšmą, buveinių nykimą ir pan. Todėl tebėra svarbu išvengti verslinės medžioklės įtakos šioms populiacijoms, taip padedant joms atsikurti. Dėl to reikėtų išlaikyti TBMK nustatytą bendrąjį verslinės banginių medžioklės draudimą. Jis atitinka ES politiką ir jo ES reikia.

Japonija taip pat siekia įtikinti TBMK, kad ši patvirtintų naują banginių medžioklės kategoriją, smulkiąją banginių medžioklę pakrantėse (SBMP), kas iš esmės iš dalies panaikintų verslinės banginių medžioklės moratoriumą. ES turėtų prieštarauti pasiūlymams įvesti naujų banginių medžioklės kategorijų ir palaikyti Tarptautinio Teisingumo Teismo išvadą, kad pagal Tarptautinę konvenciją dėl banginių medžioklės reguliavimo banginių medžioklė skirstoma į tris kategorijas: verslinė banginių medžioklė, vietinių gyventojų vykdoma banginių medžioklė prasimaitinimo tikslais (abi numatytos priede) ir banginių medžioklė pagal specialius leidimus pagal VIII straipsnį. Taip bus išvengta verslinės banginių medžioklės draudimo spragų ir padės apsisaugoti nuo šios koncepcijos taikymo netoli ES vandenų.

„Mokslinės“ banginių medžioklės klausimu ES turėtų ir toliau tvirtai laikytis pozicijos, kad VIII straipsniu, kuriuo leidžiama banginių medžioklė pagal specialius leidimus, negalima naudotis banginių medžioklei, kuri iš esmės yra verslinė banginių medžioklė, pateisinti. Piktnaudžiaujant šiuo straipsniu prieštaraujama moratoriumo esmei ir įvairiose rezoliucijose išreikštai TBMK valiai. Kad specialūs leidimai būtų priimtini ES kaip teisėti pagal VIII straipsnį, jie turi atitikti 2014 m. kovo 31 d. Tarptautinio Teisingumo Teismo sprendime dėl banginių medžioklės Antarkties vandenyse išdėstytus argumentus. Tai reiškia, kad turi būti griežtai laikomasi Rezoliucijos 2014-5 dėl banginių medžioklės pagal specialius leidimus, kurioje reikalaujama, kad tam, kad būtų išduotas specialus leidimas, turi būti tenkinami abu šie elementai: ėminių ėmimas banginius užmušant turi būti mokslinis tyrimas ir turi būti vykdomas tik to mokslinio tyrimo tikslais. Praktikoje tai reikštų, kad specialius leidimus norinti išduoti susitariančioji šalis moksliniam komitetui patenkinamai įrodė, kad tikėtinas projekto rezultatas pagrįstai gali būti laikomas moksliniu tyrimu, atidžiai apsvarstė, ar mokslinio tyrimo tikslo būtų galima pasiekti imant ėminius banginių neužmušant, padarė išvadą, kad tai praktiškai neįmanoma ir įrodė, kad siūlomi ėminių dydžiai buvo griežtai susiję su moksliniais poreikiais ir nebuvo didesni nei pagrįstai reikia tokiam moksliniam tikslui.

Be to, ES turėtų skatinti galiausiai visų Tarptautinio Teisingumo Teismo bylos šalių priimtą nuomonę, kad diskutuojant dėl banginių medžioklės pagal specialų leidimą TBMK tenka legitimus vaidmuo. Todėl ES turėtų ir toliau palaikyti būdus, kuriais užtikrinama, kad prieš išduodant bet kokį specialų leidimą, jį apsvarstytų TBMK mokslinis komitetas ir pati TBMK, ir kad būtų laikomasi jų pateiktų rekomendacijų.

3.2.2.Išsaugojimas

1946 m. Tarptautinė konvencija dėl banginių medžioklės reguliavimo buvo vienas pirmųjų tarptautinių susitarimų, kuriais išsaugojimas buvo susietas su tausojančiu naudojimu. Laikui bėgant su banginių medžiokle nesusijusių grėsmių ir išsaugojimo problemų reikšmė didėjo ir jos tapo vienu didžiausių TBMK darbo sunkumų.

2003 m. įsteigtas išsaugojimo komitetas. Glaudžiai bendradarbiaudamas su moksliniu komitetu jis imasi įvairių banginiams ir jų buveinėms kylančių grėsmių. 2016 m. TBMK, palaikoma ES valstybių narių susitariančiųjų vyriausybių, veikiančių suderintos ES pozicijos pagrindu, priėmė naują strateginį planą, prie kurio pridedama darbo programa, kuriame nustatyta, kurios grėsmės bangininių būrio gyvūnams yra prioritetinės (susidūrimai su laivais, į jūrą išmestos šiukšlės, atsitiktinis sugavimas, žmonių sukeliamas garsas, cheminė tarša ir klimato kaita), taip pat prioritetiniai veiksmai (tausojantis banginių stebėjimas, išsaugojimo valdymo planai, rezervatai, duomenų rinkimas ir ataskaitų teikimas). Be to, naujai atkreiptas dėmesys į banginių ir kitų bangininių būrio gyvūnų reikšmę ekosistemų reguliacijoje ir ekosisteminių paslaugų užtikrinime tiek jiems esant gyviems, tiek jiems nugaišus.

ES turėtų palaikyti TBMK pastangas vis daugiau dalyvauti išsaugojime, nes tai atitinka ES politiką ir teisės aktus.

Laikydamasi tvirto savo politinio išsaugojimo įsipareigojimo, ES turėtų ir toliau palaikyti visus pasiūlymus steigti banginių rezervatus. Kad tokie pasiūlymai būtų priimti, reikia pakeisti priedą trijų ketvirčių daugumos pritarimu. Kad ši dauguma būtų pasiekta, reikės aktyvių parengiamųjų diskusijų su tomis susitariančiosiomis vyriausybėmis, kurios įprastai rezervatams nepritaria. ES ir jos valstybės narės turėtų skatinti ir didesnį skaidrumą, pasiūlydamos, kad su rezervatais susijusios priedo nuostatos būtų išdėstytos atskirame tos antraštinės dalies skirsnyje.

Taip pat reikėtų palaikyti TBMK pasiūlymus, skirtus banginių gerovei didinti. Darbas dėl gyvūnų gerovės gali apimti tokius klausimus kaip įsipainiojimas į žvejybos įrankius, susidūrimas su laivais, masinis išplaukimas į krantą, banginių stebėjimas, triukšmo tarša, užmušimo ir eutanazijos metodų tobulinimas ir pan., tačiau jais neapsiriboja.