Pakeistas pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos /* KOM/2011/0739 galutinis - 2011/0183 (CNS) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Įžanga 2011 m. birželio 29 d. Komisija pasiūlė pakeisti esamą ES biudžeto finansavimo sistemą nauja sistema, kad būtų galima visapusiškai pasinaudoti Lisabonos sutarties suteiktomis galimybėmis[1]. Pasiūlymai apėmė tris pagrindinius vienas kitą papildančius elementus: valstybių narių įnašų supaprastinimą, naujų nuosavų išteklių įvedimą ir koreguojamųjų mechanizmų reformą. Komisija taip pat paskelbė, kad iki 2011 m. pabaigos ji pateiks atitinkamus išsamius reglamentus arba galiojančių teisės aktų pataisas ir susijusius reglamentus pagal SESV 322 straipsnio 2 dalį. Taigi šiuo pakeistu pasiūlymu dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos patobulinamas ir papildomas birželio 29 d. pateiktas pasiūlymas[2]. Juo užtikrinama darna su 2011 m. rugsėjo 28 d. patvirtintu Tarybos direktyvos dėl bendros finansinių sandorių mokesčio sistemos (toliau – FSM direktyva)[3] pasiūlymu, ir su šiuo pasiūlymu patvirtintais Tarybos reglamentų dėl nuosavų išteklių, pagrįstų FSM, teikimo ES biudžetui[4] ir dėl nuosavų išteklių, pagrįstų pridėtinės vertės mokesčiu (PVM), apskaičiavimo ir teikimo[5], taip pat pakeistu pasiūlymu dėl Tarybos reglamento dėl nuosavų išteklių sprendimo įgyvendinimo[6]. 2. Peržiūrėto pasiūlymo turinys Pagrindiniai pakeitimai ir siūlomi papildymai, susiję su nuosavų išteklių sistemos organizavimu, apibūdinti tolesniuose skirsniuose. Pasiūlymai susiję tik su dviejų naujų nuosavų išteklių, pagrįstų atitinkamai finansinių sandorių mokesčiu ir pridėtinės vertės mokesčiu, aspektais. Kiti klausimai, kaip antai korekcijos, šiuose pasiūlymuose nesvarstomi. 2.1. Teisiniai dokumentai Finansinių sandorių mokesčio teisinė forma apibrėžta FSM direktyvoje. Direktyvoje išdėstyti visi FSM sukurti ir įgyvendinti būtini praktiniai elementai. Suprantama, tikėtis nuosavų išteklių iš FSM galima tik tuo atveju, jeigu FSM bus sėkmingai įgyvendinamas. Siekiant užtikrinti, kad iš FSM gautomis įplaukomis būtų galima veiksmingai finansuoti dalį ES biudžeto, nuosavų išteklių teisės aktuose būtina nustatyti taisykles. Šiuo atveju svarbūs trys teisės aktai: i) sprendimas dėl nuosavų išteklių, kuriame išdėstytos pagrindinės nuostatos dėl nuosavų išteklių, kaip antai nuosavų išteklių sąrašas ir jų įgyvendinimo laikas; ii) sprendimo dėl nuosavų išteklių įgyvendinimo reglamentas, kuriame aiškiai išdėstytos nuosavų išteklių surinkimo kontrolės ir priežiūros taisyklės; iii) reglamentas dėl FSM pagrįstų nuosavų išteklių teikimo ES biudžetui. Komisija jau pateikė pirmų dviejų teisės aktų pasiūlymus ir jų beveik nereikia tobulinti, kad būtų užtikrinta visiška darna su FSM direktyva, o Tarybos pasiūlymas dėl FSM pagrįstų išteklių teikimo ES biudžetui yra naujas teisės aktas. Be to, Komisija taip pat siūlo naują teisės aktą dėl naujų PVM pagrįstų nuosavų išteklių apskaičiavimo ir teikimo. Juo papildomos į sprendimo dėl nuosavų išteklių ir jo įgyvendinimo reglamentą jau įtrauktos nuostatos, kurios šiek tiek patikslintos, siekiant užtikrinti šio teisės akto ir pasiūlymų dėl FSM pagrįstų nuosavų išteklių nuoseklumą. 2.2. Siūlomi sprendimo dėl nuosavų išteklių pakeitimai 2011 m. birželio 29 d. pateiktame pasiūlyme išvardyti nauji nuosavi ištekliai, taip pat nurodytas jų įvedimo laikas ir atitinkami taikymo apribojimai. Visų pirma, pasiūlyme nustatyta viršutinė naujiems nuosaviems ištekliams taikoma mokesčių tarifų riba, o siūlomame įgyvendinimo reglamente pagal 311 straipsnio ketvirtą pastraipą pateikiami faktiniai taikytini tarifai. Šiuo pakeistu pasiūlymu itin supaprastinamas FSM pagrįstų nuosavų išteklių nustatymo būdas, nurodant, kad FSM direktyvoje apibrėžti tarifai taikytini FSM pagrįstiems nuosaviems ištekliams apskaičiuoti. Prireikus tarifai būtų tikslinami tik FSM direktyvoje. Taip užtikrinama visiška FSM direktyvos ir nustatytų nuosavų išteklių sistemos taisyklių darna. Remiantis FSM direktyva dabar siūloma, kad nuo 2014 m. sausio 1 d. FSM būtų naudojamas kaip nuosavi ištekliai. Tai reiškia, kad, pradėjus įgyvendinti FSM, dalis šio mokesčio bus naudojama kaip nuosavi ištekliai. Be to, siekiant visiško nuoseklumo su pakeistame pasiūlyme dėl sprendimo dėl nuosavų išteklių įgyvendinimo reglamento ir naujame pasiūlyme dėl minėtų išteklių išdėstytomis nuostatomis, šiek tiek pakeistos nuostatos dėl naujų PVM pagrįstų nuosavų išteklių. Siekiant nuoseklumo, naujų PVM pagrįstų nuosavų išteklių įvedimo laikas suderintas su FSM pagrįstų nuosavų išteklių įvedimo laiku. Galiausiai, pakeistos nuostatos dėl nuosavų išteklių administravimo ir surinkimo, siekiant darnos su kitomis teisės aktų dalimis. 2.3. Siūlomi sprendimo dėl nuosavų išteklių įgyvendinimo reglamento pakeitimai Reglamentas pagal SESV 311 straipsnio ketvirtą pastraipą apima visas praktines su Sąjungos ištekliais susijusias priemones, kurios turėtų būti reglamentuojamos labiau suderinta procedūra, kad sistema, atsižvelgiant į sprendime dėl nuosavų išteklių nustatytą tvarką ir apribojimus, būtų pakankamai lanksti, išskyrus tuos nuosavų išteklių sistemos aspektus, kurie susiję su nuosavų išteklių teikimu ir grynųjų pinigų poreikių tenkinimu. Į šį reglamentą taip pat įtrauktos bendro pobūdžio nuostatos, taikomos visų rūšių nuosaviems ištekliams, kurių tinkama parlamentinė priežiūra ypač svarbi. Visų pirma tai susiję su pajamų kontrolės ir priežiūros aspektais. Pakeistas pasiūlymas apima tris pagrindinius pakeitimus. Atsižvelgiant į FSM direktyvoje nustatytas nuostatas ir pakeistą pasiūlymą dėl sprendimo dėl nuosavų išteklių nebereikėtų konkrečiai nurodyti skirtingų rūšių finansinių sandorių. Dabar siūloma nurodyti FSM direktyvoje nustatytų minimalių mokesčio tarifų dalį, kuri turėtų būti taikoma FSM pagrįstiems nuosaviems ištekliams. Taigi ši pajamų, gautų taikant FSM direktyvoje nustatytus minimalius mokesčio tarifus, dalis teks ES biudžetui, likusi dalis – valstybių narių biudžetams. Pradiniame pasiūlyme buvo numatyta galimybė, kad FSM rinktų ūkinės veiklos vykdytojai, o ne valstybės narės. Vadovaujantis FSM direktyva, už šio mokesčio rinkimą bus atsakingos valstybių narių administracijos. Todėl nebereikia nuorodos į ūkinės veiklos vykdytojus. Galiausiai, kiek tai susiję su naujais PVM pagrįstais nuosavais ištekliais, dabar tekste aiškiai nurodomas apskaičiavimo metodas, kuriuo remiantis nustatomas išteklių pareikalavimo tarifo taikymo pagrindas (išdėstytas pasiūlyme dėl naujų PVM pagrįstų išteklių teikimo). 2.4. FSM ir PVM pagrįstų nuosavų išteklių teikimas ES biudžetui Siekiant papildyti sprendimą dėl nuosavų išteklių ir reglamentą pagal SESV 311 straipsnio ketvirtą pastraipą, naujas Tarybos reglamento pagal SESV 322 straipsnio 2 dalį pasiūlymas apima elementus, susijusius su FSM pagrįstų nuosavų išteklių teikimo ES biudžetui metodais ir tvarka. Be to, naujas Tarybos reglamento pasiūlymas apima pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) pagrįstų nuosavų išteklių apskaičiavimo ir teikimo ES biudžetui tvarką. Šie pasiūlymai apima dviejų nuosavų išteklių nustatymo, iždo ir apskaitos susitarimų, įskaitymo į sąskaitas ir korekcijų, atsiskaitymo ir pagrindžiamųjų dokumentų saugojimo taisykles. Be to, išdėstytos išsamios naujų PVM pagrįstų išteklių apskaičiavimo metodo nuostatos. Abiejuose pasiūlymuose iš esmės atsižvelgta į tradicinių nuosavų išteklių (muitų) ir esamų PVM pagrįstų nuosavų išteklių srityje sukauptą patirtį. Pasiūlymais siekiama pateikti paprastas ir skaidrias taisykles, kad valstybėms narėms užtikrintas kuo didesnis nuspėjamumas. 2011/0183 (CNS) Pakeistas pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (//EB, Euratomas) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 311 straipsnio trečią pastraipą, kartu su Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi, ypač jos 106a straipsniu, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[7], atsižvelgdama į Audito Rūmų nuomonę[8], atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[9], laikydamasi specialios teisėkūros procedūros, kadangi: (1) Sąjungos nuosavų išteklių sistema turi užtikrinti pakankamus išteklius nuosekliam Sąjungos politikos plėtojimui, laikantis griežtos biudžetinės drausmės. Nuosavų išteklių sistemos plėtojimas gali ir turėtų padėti platesnio masto biudžeto konsolidavimui, kurio ėmėsi valstybės narės, ir kuo labiau prisidėti prie Sąjungos politikos plėtojimo; (2) per viešas konsultacijas, pradėtas rengiant ES biudžeto peržiūrą, pateikta daug nuomonių, susijusių su Sąjungos finansavimo sistemos veikimu. Jose labai palankiai vertinami tradiciniai nuosavi ištekliai ir tai, kad yra likutinių išteklių biudžeto stabilumui ir subalansuotiems biudžetams užtikrinti. Tačiau labai daug respondentų nurodė, kad reikia panaikinti visus koreguojamuosius mechanizmus ir atsisakyti pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) pagrįstų nuosavų išteklių. Per konsultacijas taip pat išryškėjo įvairiausios nuomonės dėl naujų rūšių nuosavų išteklių; (3) 2010 m. spalio 19 d. komunikate dėl ES biudžeto peržiūros[10] Komisija pažymėjo, kad į Sąjungos finansavimo raidos naujo etapo pradžią galėtų būti įtraukti trys glaudžiai susiję aspektai: valstybių narių įnašų supaprastinimas, vieno ar kelių naujų nuosavų išteklių įvedimas ir laipsniškas visų koreguojamųjų mechanizmų atsisakymas. Kadangi jau padaryta pokyčių, reikėtų išlaikyti pagrindinius Sąjungos finansavimo sistemos elementus: stabilų ir pakankamą Sąjungos metinio biudžeto finansavimą, biudžetinės drausmės laikymąsi ir subalansuoto biudžeto užtikrinimo mechanizmą; (4) nuosavų išteklių sistema turėtų būti kuo labiau pagrįsta savarankiškais nuosavais ištekliais pagal Sutartį, o ne valstybių narių finansiniais įnašais, kuriuos dauguma jų laiko nacionalinėmis išlaidomis; (5) Lisabonos sutartimi nustatyti nuostatų, susijusių su nuosavų išteklių sistema, pakeitimai, dėl kurių galima sumažinti esamą nuosavų išteklių skaičių ir sukurti naujų rūšių nuosavus išteklius; (6) sprendimas dėl nuosavų išteklių gali įsigalioti tik tuo atveju, jeigu jį patvirtino visos valstybės narės pagal savo atitinkamus konstitucinius reikalavimus, visiškai laikantis nacionalinio suverenumo principo; (7) palyginti su bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis (BNP) pagrįstais nuosavais ištekliais, esamų PVM pagrįstų nuosavų išteklių papildoma nauda nedidelė. Jie nustatomi sudėtingais matematiniais skaičiavimais, dėl to valstybių narių įnašai į biudžetą tampa dar neaiškesni. Dėl suderintos bazės apskaičiavimo ir esamo išlaidų apribojimo mechanizmo tiesiogiai nesusieta valstybės narės faktinė PVM bazė ir valstybės narės įnašas į Sąjungos metinį biudžetą. 2014 m. sausio 1 d. atsisakius esamo pavidalo PVM pagrįstų nuosavų išteklių, įnašų sistema supaprastės; (8) siekiant Sąjungos finansines priemones labiau suderinti su Sąjungos politiniais prioritetais, sumažinti valstybių narių įnašus į Sąjungos metinį biudžetą ir prisidėti prie jų biudžeto konsolidavimo pastangų, šiuo sprendimu turėtų būti nustatyti nauji nuosavi ištekliai: finansinių sandorių mokestisčiu pagrįsti ištekliai ir nauji PVM pagrįsti nuosavi ištekliai; (9) Sąjungos teisinės sistemos pagrindiniai principai, kintamieji ir pritaikymo datos dėl naujų nuosavų išteklių iš finansinių sandorių mokesčio ir naujų PVM pagrįstų nuosavų išteklių turėtų būti nustatyti šiame sprendime. Atitinkamų mokesčių teisinė sistema nustatyta atskirais teisės aktais; (10) 1984 m. Fontenblo Europos Vadovų Tarybos nurodyta, kad išlaidų politika galiausiai yra pagrindinė priemonė biudžeto disbalanso klausimams išspręsti. Tačiau pripažįstama, kad bet kuri valstybė narė, kuriai tenka pernelyg sunki, palyginti su jos santykine gerove, biudžeto našta, turi teisę atitinkamu laiku pasinaudoti korekcija. Tokie principai turėtų būti patvirtinti ir nuosekliai taikomi; (11) visi koreguojamieji mechanizmai turėtų būti glaudžiai susieti su išlaidų politika, įtvirtina Sutarties 312 straipsnyje nurodytoje daugiametėje finansinėje programoje. Tai, kad koreguojamųjų mechanizmų būta seniau arba kad jie egzistuoja, savaime nėra pagrįsta priežastis juos išlaikyti ateityje. Korekcija turėtų būti skaidri ir lengvai suprantama, jos taikymas turėtų trukti tiek, kiek reikia tikslui pasiekti, kaip apibrėžta pagal Fontenblo principus. Reikėtų vengti kurti bet kokias paskatas netinkamai leisti Sąjungos lėšas. Šiuos tikslus galima geriausiai pasiekti mokėjimų sumažinimo nustatyta suma sistema, kiek tai susiję su BNP pagrįstų nuosavų išteklių mokėjimu; (12) laikui bėgant labai pasikeitė objektyvios sąlygos, kuriomis grindžiami koreguojamieji mechanizmai. Vis dėlto, kai kurioms valstybėms narėms vis dar tenka tokia biudžeto našta, kurią, palyginti su jų santykine gerove, dabar galima laikyti per didele. Todėl į šį sprendimą įtraukiamos laikinos Vokietijai, Nyderlandams, Švedijai ir Jungtinei Karalystei taikytinos korekcijos. Šiomis korekcijomis, inter alia, turėtų būti parodyti svarbūs šiuo sprendimu nustatyto Sąjungos finansavimo pokyčiai, finansinėje programoje pasiūlytų išlaidų pokyčiai, įskaitant laipsniško išlaidų įvedimo į Sąjungą 2004 ir 2007 m. įstojusiose valstybėse narėse pabaigą, ir atsižvelgta į Vokietijos, Nyderlandų, Švedijos ir Jungtinės Karalystės pasiektą didelį gerovės lygį; (13) siekiant užtikrinti reikiamą daugiametės finansinės programos ir koreguojamųjų mechanizmų įgyvendinimo paralelę, nauja mokėjimų sumažinimo nustatyta suma sistema 2014 m. sausio 1 d. turėtų pakeisti visus iki šiol buvusius koreguojamuosius mechanizmus; (14) 25 % valstybių narių tradiciniams nuosaviems ištekliams surinktų lėšų sumos kaip surinkimo išlaidų išlaikymas yra paslėptas koreguojamasis mechanizmas. Atsižvelgiant į pasiūlymą koreguojamuosius mechanizmus įtraukti į nustatytas sumas, išlaikymas turėtų būti apribotas iki 10 % pagal sistemą, kuri galiojo iki 2000 m.; (15) siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi griežtos biudžetinės drausmės, ir atsižvelgiant į 2010 m. balandžio 16 d. Komisijos komunikatą dėl nuosavų išteklių viršutinės ribos ir įsipareigojimų asignavimų viršutinės ribos pritaikymo atsižvelgiant į sprendimą netiesiogiai apskaičiuotas finansinio tarpininkavimo paslaugas (NAFTAP) taikyti nustatant nuosavus išteklius[11], nuosavų išteklių viršutinė riba mokėjimų asignavimams turėtų būti lygi 1,23 % valstybių narių BNP sumos rinkos kainomis, o viršutinė riba įsipareigojimų asignavimams – 1,29 % valstybių narių BNP sumos. Kad finansinių išteklių, kurie perduodami Sąjungai, suma išliktų nepakitusi, derėtų pritaikyti šias viršutines ribas, nurodytas BNP procentine dalimi, jeigu būtų keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. ... dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Europos Sąjungoje[12], dėl kurio BNP dydis žymiai pasikeistų. Toks pritaikymas turėtų būti daromas pagal Sutarties 311 straipsnio ketvirtoje pastraipoje nustatytą tvarką; (16) siekiant įgyvendinti šį sprendimą, reikia numatyti specialių įgyvendinimo priemonių priėmimą. Į atskirą įgyvendinimo reglamentą taip pat turėtų būti įtrauktos bendro pobūdžio nuostatos, taikomos visų rūšių nuosaviems ištekliams, kurių tinkama parlamentinė priežiūra ypač svarbi. Visų pirma tai metinio biudžeto likučio apskaičiavimo ir įskaitymo į biudžetą tvarka ir pajamų kontrolės bei priežiūros aspektai. Kai tinka, Įį tą reglamentą taip pat turėtų būti įtrauktia konkreti tam tikrų suderintų mokesčių, kurie naudotini kaip nuosavi ištekliai, dalis, kiekvienos kitų šiame sprendime nustatytosų rūšies nuosaviemsų ištekliamsų taikomi mokesčio tarifai ir pareikalavimo tarifai bei techniniai klausimai, susiję su BNP, kad būtų leidžiamas tam tikras lankstumas, atsižvelgiant į šiame sprendime nustatytus apribojimus; (17) siekiant aiškumo, tęstinumo ir teisinio tikrumo, reikia nustatyti nuostatas, kurios turėtų būti taikomos perėjimui nuo 2007 m. birželio 7 d. Sprendimu 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos nustatytos sistemos[13] prie šiuo sprendimu nustatytos sistemos. Be to, atsisakius PVM pagrįstų nuosavų išteklių, Sprendimas 2007/436/EB, Euratomas būtų toliau taikomas apskaičiuojant ir tikslinant pajamas, kaupiamas PVM bazei taikant pareikalavimo tarifą, jų teikimo tvarkai ir patikrinimų priemonėms, priklausomai nuo atitinkamų metų. Be to, Jungtinei Karalystei iki 2012 m. taikoma biudžeto disbalanso korekcija turėtų būti apskaičiuojama pagal Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas nuostatas. Jungtinei Karalystei 2013 m. taikoma biudžeto disbalanso korekcija, įskaitytina į 2014 m. biudžetą, turėtų būti 2014 m. pakeista mokėjimų sumažinimu bendra nustatyta suma; (18) Sprendimas 2007/436/EB, Euratomas turėtų būti panaikintas; (19) šiame sprendime visos pinigų sumos turėtų būti nurodytos eurais ir galiojančiomis kainomis; (20) siekiant užtikrinti perėjimą prie naujos nuosavų išteklių sistemos, kuris sutaptų su finansiniais metais, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d., PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Dalykas Šiuo sprendimu nustatomos Sąjungos nuosavų išteklių paskirstymo taisyklės, siekiant užtikrinti Sąjungos metinio biudžeto finansavimą. 2 straipsnis Nuosavų išteklių kategorijos 1. Į Sąjungos biudžetą įskaitomus nuosavus išteklius sudaro toliau nurodytos pajamos: a) tradicinius nuosavus išteklius sudaro rinkliavos, priemokos, papildomos arba kompensacinės sumos, papildomos sumos arba koeficientai, bendrojo muitų tarifo muitai ir kiti muitai, kuriuos Sąjungos institucijos yra nustačiusios arba nustatys prekybai su valstybėmis narėmis nesančiomis valstybėmis, ir muitai už prekes pagal nebegaliojančią Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutartį, taip pat įnašai ir kiti mokesčiai, numatyti bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo sistemoje; b) finansinių sandorių mokestisčio, taikytino pagal Tarybos direktyvą taikytiniems mokesčio tarifams neviršijant ... % pagal [įstatymo galią turintis teisės aktas] (ES) Nr. [.../...][14], dalis, neviršijanti minėtos direktyvos 8 straipsnio 3 dalyje nustatytų minimalių tarifų; c) pridėtinės vertės mokesčio (PVM), dalis už parduodamas prekes ir teikiamas paslaugas, Bendrijos viduje įsigytas prekes ir prekių, kurioms taikomas standartinis PVM tarifas kiekvienoje valstybėje narėje taikytino pagal Tarybos direktyvą 2006/112/EB[15], importas, pagal Reglamentą (ES) Nr. .../... taikytinam tarifui dalis, neviršijanti 2 % grynosios tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų, Bendrijos viduje įsigyjamų prekių ir importuojamų prekių, kurioms kiekvienoje valstybėje narėje taikomas standartinis PVM tarifas, nustatytas pagal Sąjungos taisykles, vertėsneviršijant dviejų procentinių punktų standartinio tarifo; d) vienodo tarifo, kuris turi būti nustatytas vykdant biudžetinę procedūrą, atsižvelgiant į bendrą visų kitų pajamų sumą, taikymas visų valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) sumai. 2. Pajamos, gaunamos nustačius naujus mokesčius pagal Sutartyje nustatytą bendros politikos sistemą, jeigu buvo laikomasi Sutarties 311 straipsnyje nustatytos tvarkos, taip pat sudaro nuosavus išteklius, įskaitomus į Sąjungos biudžetą. 3. Valstybės narės surinkimo išlaidoms padengti pasilieka 10 % sumų, nurodytų 1 dalies a punkte. 4. Jeigu finansinių metų pradžioje biudžetas nepatvirtinamas, taikomi ankstesni BNP pareikalavimo tarifai, kol įsigalios nauji tarifai. 3 straipsnis Nuosavų išteklių viršutinė riba 1. Visa nuosavų išteklių suma, skirta Sąjungos metiniams mokėjimų asignavimams padengti, negali viršyti 1,23 % bendros visų valstybių narių BNP sumos. 2. Į Sąjungos biudžetą įskaitytų įsipareigojimų asignavimų bendra metinė suma negali viršyti 1,29 % bendros visų valstybių narių BNP sumos. Turi būti išlaikomas tinkamas įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų santykis, siekiant užtikrinti jų suderinamumą ir sudaryti sąlygas, kad 1 dalyje nurodytos viršutinės ribos būtų laikomasi vėlesniais metais. 4 straipsnis Koreguojamieji mechanizmai 1. Pagal 2 straipsnio 1 dalies d punktą nustatytas vienodas tarifas taikomas kiekvienos valstybės narės BNP. 2. 2014–2020 m. laikotarpiu bendra metinio BNP įnašo suma sumažinama šioms valstybėms narėms: – 2 500 mln. EUR Vokietijai, – 1 050 mln. EUR Nyderlandams, – 350 mln. EUR Švedijai, – 3 600 mln. EUR Jungtinei Karalystei. 5 straipsnis Koreguojamųjų mechanizmų finansavimas 4 straipsnyje nurodytų korekcijų išlaidos tenka valstybėms narėms proporcingai kiekvienos valstybės narės 2 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytų mokėjimų daliai. 6 straipsnis Universalumo principas 2 straipsnyje nurodytos pajamos naudojamos visoms į Sąjungos metinį biudžetą įtrauktoms išlaidoms padengti, nei vienų neišskiriant. 7 straipsnis Pertekliaus perkėlimas į kitą laikotarpį Bet koks Sąjungos pajamų perteklius, gautas finansinių metų pajamoms viršijus bendras faktines išlaidas, perkeliamas į kitus finansinius metus. 8 straipsnis Nuosavų išteklių surinkimas ir teikimas arba sumokėjimas Komisijai 1. 2 straipsnio 1 dalies a punkte, b ir c punktuose nurodytus Sąjungos nuosavus išteklius ir, vėliausiai nuo 2018 m. sausio 1 d., 2 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytus nuosavus išteklius valstybės narės surenka pagal nacionalines įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas, kurios prireikus patikslinamos, kad atitiktų Sąjungos taisyklių reikalavimus. Komisija nagrinėja valstybių narių jai perduotas nacionalines nuostatas ir pateikia valstybėms narėms patikslinimus, kurie jai atrodo būtini siekiant užtikrinti, kad šios nuostatos atitiktų Sąjungos taisykles, ir prireikus praneša apie tai biudžeto valdymo institucijai. 2. 2 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyti Sąjungos nuosavi ištekliai surenkami vėliausiai nuo 2018 m. sausio 1 d. pagal atitinkamus Sąjungos teisės aktus, kurie prireikus papildomi nacionalinėmis įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatomis. Šios nacionalinės nuostatos prireikus patikslinamos, kad atitiktų Sąjungos taisyklių reikalavimus. Komisija nagrinėja valstybių narių jai perduotas nacionalines nuostatas ir pateikia valstybėms narėms patikslinimus, kurie jai atrodo būtini siekiant užtikrinti, kad šios nuostatos atitiktų Sąjungos taisykles, ir prireikus praneša apie tai biudžeto valdymo institucijai. 3.2. Valstybės narės teikia Komisijai 2 straipsnio 1 dalies a, b, c ir d punktuose nurodytus išteklius pagal reglamentus, priimtus pagal Sutarties 322 straipsnio 2 dalį. 2 straipsnio 1 dalies b punkte numatyti ištekliai teikiami arba sumokami Komisijai pagal reglamentą, priimtą atsižvelgiant į Sutarties 322 straipsnio 2 dalį. 9 straipsnis Įgyvendinimo priemonės Taryba pagal Sutarties 311 straipsnio ketvirtoje pastraipoje nustatytą procedūrą nustato šių nuosavų išteklių sistemos elementų įgyvendinimo priemones: a) 2 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nurodytų mokesčių dalį nustatytų nuosavų išteklių mokesčio tarifus ir 2 straipsnio 1 dalies d punkte nustatytų nuosavų išteklių pareikalavimo tarifus; b) orientacines BNP, BNP patikslinimo nuostatas bei mokėjimų ir įsipareigojimų viršutinių ribų perskaičiavimo nuostatas tais atvejais, kai BNP labai pasikeičia, taikant 2 straipsnio 1 dalies d punktą ir 3 straipsnį; c) metinio biudžeto likučio apskaičiavimo ir įskaitymo į biudžetą procedūrą, kaip nustatyta 7 straipsnyje; d) 2 straipsnyje nurodytų pajamų kontrolės ir priežiūros nuostatas ir tvarką, įskaitant visus papildomus atsiskaitymo reikalavimus. 10 straipsnis Baigiamosios ir pereinamojo laikotarpio nuostatos 1. Atsižvelgiant į 2 dalį, Sprendimas 2007/436/EB, Euratomas panaikinamas. Visos nuorodos į 1970 m. balandžio 21 d. Tarybos sprendimą dėl valstybių narių finansinių įnašų pakeitimo Bendrijų nuosavais ištekliais[16], 1985 m. gegužės 7 d. Tarybos sprendimą 85/257/EEB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos[17], 1988 m. birželio 24 d. Tarybos sprendimą 88/376/EEB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos[18], 1994 m. spalio 31 d. Tarybos sprendimą 94/728/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos[19], 2000 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimą 2000/597/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos[20] arba Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas laikomos nuorodomis į šį sprendimą ir skaitomos pagal šio sprendimo priede pateiktą atitikmenų lentelę. 2. Sprendimų 94/728/EB, Euratomas, 2000/597/EB, Euratomas ir 2007/436/EB, Euratomas 2, 4, 5 straipsniai ir 8 straipsnio 2 dalis toliau taikomi skaičiuojant ir tikslinant pajamas, kaupiamas taikant pareikalavimo tarifą PVM bazei, kuri nustatoma vienoda tvarka ir apribojama taip, kad sudarytų 50–55 % kiekvienos valstybės narės bendrojo nacionalinio produkto arba bendrųjų nacionalinių pajamų, jų teikimo tvarkai ir patikrinimų priemonėms, priklausomai nuo atitinkamų metų, ir skaičiuojant Jungtinei Karalystei iki 2012 m. taikomą biudžeto disbalanso korekciją. 3. Pajamų surinkimo išlaidoms padengti valstybės narės ir toliau pasilieka 10 % sumų, nurodytų 2 straipsnio 1 dalies a punkte, kurias iki 2001 m. vasario 28 d. jos turėjo pateikti pagal galiojančias Sąjungos taisykles. Pajamų surinkimo išlaidoms padengti valstybės narės ir toliau pasilieka 25 % sumų, nurodytų 2 straipsnio 1 dalies a punkte, kurias nuo 2001 m. kovo 1 d. iki 2014 m. vasario 28 d. jos turi pateikti pagal galiojančias Sąjungos taisykles. 4. Šiame sprendime visos pinigų sumos nurodytos eurais ir galiojančiomis kainomis. 11 straipsnis Įsigaliojimas Apie šį sprendimą valstybes nares informuoja Tarybos generalinis sekretorius. Valstybės narės nedelsdamos Tarybos generaliniam sekretoriui praneša apie procedūrų šiam sprendimui priimti užbaigimą pagal atitinkamus savo konstitucinius reikalavimus. Šis sprendimas įsigalioja pirmą mėnesio, einančio po antroje pastraipoje nurodyto paskutinio pranešimo gavimo, dieną. Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. 12 straipsnis Leidinys Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS Atitikmenų lentelė Sprendimas 2007/436/EB || Šis sprendimas 1 straipsnis || 1 straipsnis 2 straipsnio 1 dalies a punktas || 2 straipsnio 1 dalies a punktas 2 straipsnio 1 dalies b punktas || - 2 straipsnio 1 dalies c punktas || 2 straipsnio 1 dalies c punktas 2 straipsnio 2 dalis || 2 straipsnio 2 dalis 2 straipsnio 3 dalis || 2 straipsnio 3 dalis 2 straipsnio 4 dalis || - 2 straipsnio 5 dalis || 4 straipsnio 1 dalis 2 straipsnio 6 dalis || 2 straipsnio 4 dalis 2 straipsnio 7 dalis || 3 straipsnio 1 dalis || 3 straipsnio 1 dalis 3 straipsnio 2 dalis || 3 straipsnio 2 dalis 3 straipsnio 3 dalis || - 4 straipsnis || - 5 straipsnio 1 dalis || 5 straipsnio 1 dalis 5 straipsnio 2 dalis || - 5 straipsnio 3 dalis || - 5 straipsnio 4 dalis || - 6 straipsnis || 6 straipsnis 7 straipsnis || 7 straipsnis 8 straipsnios 1 dalis || 8 straipsnis 9 straipsnis || - 10 straipsnio 1 dalis || 10 straipsnio 1 dalis 10 straipsnio 2 dalis || 10 straipsnio 2 dalis 10 straipsnio 3 dalis || 10 straipsnio 3 dalis 11 straipsnis || 11 straipsnis 12 straipsnis || 12 straipsnis [1] Žr. 2011 m. birželio 29 d. COM(2011) 510, COM(2011) 511, COM(2011) 512 ir SEC(2011) 876. [2] Pradinio pasiūlymo papildymai paryškinti juodai ir pabraukti. Išbrauktinos nuostatos pažymėtos perbraukimu. [3] Tarybos direktyvos dėl bendros finansinių sandorių mokesčio sistemos ir kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/7/EB pasiūlymas, COM(2011) 594, 2011 9 28. [4] Tarybos reglamento dėl nuosavų išteklių, pagrįstų finansinių sandorių mokesčiu, teikimo metodų ir tvarkos pasiūlymas, COM(2011) 738, 2011 11 9. [5] Tarybos reglamento dėl nuosavų išteklių, pagrįstų pridėtinės vertės mokesčiu, teikimo metodų ir tvarkos pasiūlymas, COM(2011) 737, 2011 11 9. [6] Pakeistas pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos įgyvendinimo priemonės, COM(2011) 740, 2011 11 9. [7] Nuomonė pateikta 2011 m. birželio XX d. [8] OL C. [9] OL C. [10] COM(2010) 700 galutinis, 2010 10 19. [11] COM(2010) 162 galutinis. [12] OL … [13] OL L 163, 2007 6 23, p. 17. [14] OL L […], […], p. 1. [15] OL L 347, 2006 12 11, p. 1. [16] OL L 94, 1970 4 28, p. 19. [17] OL L 128, 1985 5 14, p. 15. [18] OL L 185, 1988 7 15, p. 24. [19] OL L 293, 1994 11 12, p. 9. [20] OL L 253, 2000 10 7, p. 42.