Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2009 m. Maltos konvergencijos programos /* SEK/2007/0140 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 7.2.2007 SEK(2007) 140 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2009 m. Maltos konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Bendrosios aplinkybės 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma pripažįstamas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Maltos konvergencijos programa buvo pateikta 2004 m. gegužės mėn. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 2004 m. liepos 5 d. pateikė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas; jas taip pat gali nagrinėti Taryba. Atnaujintos programos vertinimo aplinkybės Komisija išnagrinėjo naujausią 2006 m. gruodžio 7 d. pateiktą atnaujintą Maltos konvergencijos programą ir priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją (žr. apibrauktą tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai). Siekiant apibūdinti aplinkybes, kurioms esant yra vertinama atnaujintoje konvergencijos programoje pateikta biudžeto strategija, tolesniuose punktuose pateikiama apibendrinta informacija: 1. ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai per pastaruosius dešimt metų, 2. šalies padėtis pagal Stabilumo ir augimo pakto korekcinę funkciją (perviršinio deficito procedūra), 3. naujausias šalies padėties pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę funkciją vertinimas (Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos santrauka), 4. Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos vertinimas. Naujausi ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai Pasibaigus spartaus ekonomikos augimo laikotarpiui antrojoje dešimtojo dešimtmečio dalyje, 2001–2005 m. Maltos ekonominė veikla stipriai sulėtėjo[2]. Nors tokiam rezultatui įtakos turėjo nepalankūs cikliški pokyčiai, šalies vidaus struktūriniai silpnieji aspektai, kuriems nepalankų poveikį darė sektorių gamybinė koncentracija, palaipsniui lėmė tai, kad Malta prarado išorės konkurencingumą. Dėl šios priežasties sumažėjo eksportas ir pablogėjo užsienio sąskaitos deficitas, kuris 2005 m. siekė apytiksliai 11 % BVP. Nors bendro gamybos veiksnių produktyvumo (BGVP) augimo skaičiavimai gali rodyti veiksnių sąnaudų „kokybės“ aspektą, žemas bendras veiksnių produktyvumas pastaraisiais metais buvo viena iš priežasčių, lėmusių silpną Maltos ekonomikos augimą. Per kelis pastaruosius metus Maltoje buvo užfiksuotas valdžios sektoriaus deficitas. Nors įvairios pastangos leido nuo 1998 m. sumažinti deficito ir BVP santykį, koregavimas ne visuomet būdavo tvarus. Daugelį metų koregavimas būdavo vykdomas gaunant daugiau įplaukų, tačiau pastarasis koregavimas vykdomas kontroliuojant išlaidas; šis koregavimas turėtų padėti pasiekti ilgiau trunkantį konsolidavimą. Tačiau nepaisant sėkmės pastaraisiais metais ribojant bendras išlaidas, nuo 1998 iki 2004 m. padidėjo tam tikros išlaidos, pvz., susijusios su sveikatos apsauga ir socialine apsauga. Perviršinio deficito procedūros taikymas Maltai 2004 m. liepos 5 d. Taryba priėmė sprendimą, kuriame teigiama, kad pagal 104 straipsnio 6 dalį Maltoje yra perviršinis deficitas. Tuo pačiu metu Taryba, remdamasi Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi, priėmė rekomendaciją, kurioje nurodė iki 2006 m. ištaisyti perviršinį deficitą. Visų pirma Maltai buvo rekomenduota griežtai įgyvendinti priemones (ypač struktūrinio pobūdžio), kurių tikslas – racionalizuoti ir sumažinti išlaidas. Taryba taip pat rekomendavo Maltai 2005 m. sustabdyti skolos santykio augimą ir vėliau jį mažinti. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės programos pateiktas vertinimas 2006 m. kovo 14 d. Taryba priėmė nuomonę dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos, apimančios 2005–2008 metus. Taryba laikėsi nuomonės, kad „programa iš esmės atitinka tikslą – ištaisyti perviršinį deficitą iki 2006 m.“ Taryba paragino Maltą „ryžtingai įgyvendinti 2006 m. biudžetines priemones ir užtikrinti perviršinio deficito ištaisymą minėtais metais pagal atnaujintą konvergencijos programą bei užtikrinti, kad ištaisius perviršinį deficitą ir siekiant programos vidutinės trukmės tikslo biudžeto konsolidavimas išliktų tvarus“, „užtikrinti, kad 2006 m. skolos santykis mažėtų tinkamu greičiu iki Sutartyje nurodytos 60 % BVP pamatinės vertės“ ir „gerinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą ir taip siekti tolesnės pažangos rengiant ir įgyvendinant pensijų reformą“. Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos vertinimas 2006 m. spalio 15 d. Malta pateikė nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitą, numatytą atnaujintoje Lisabonos strategijoje ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Maltos nacionalinėje reformų programoje yra nurodyti šie pagrindiniai uždaviniai ir prioritetai: valstybės finansų tvarumas, konkurencingumas, aplinka, užimtumas ir švietimas bei mokymas. Komisijos atliktas šios programos vertinimas (priimtas kaip 2006 m. gruodžio mėn. metinės pažangos ataskaitos dalis[3]) parodė, kad įgyvendindama nacionalinę reformų programą Malta daro tinkamą pažangą. Įgyvendinimas yra labai pažengęs fiskalinio tvarumo srityje, kurią valdžios institucijos laiko svarbiausia, siekiant didesnio augimo, kuriant darbo vietas ir siekiant įvesti eurą. Įgyvendinimo pastangos mikroekonomikos ir užimtumo srityse yra mažesnės. Atsižvelgus į nustatytas stipriąsias ir silpnąsias vietas, Maltai rekomenduota imtis veiksmų šiose srityse: stiprinti konkurenciją, mažinti ir kitomis kryptimis nukreipti valstybės pagalbą; įtraukti daugiau žmonių į darbo rinką, spręsti nelegalaus darbo problemą ir pakeisti mokesčių ir pašalpų sistemą. Pagrindiniai vertinimo aspektai Kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (stabilumo programų atveju) ir 9 straipsnio 1 dalyje (konvergencijos programų atveju), vertinimas apima šiuos aspektus: ar ekonominės prielaidos, kuriomis yra grindžiama programa, yra patikimos; valstybės narės pateiktas vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir tai, ar koregavimo planas siekiant to tikslo yra tinkamas; ar priemonės, kurių imamasi ir (arba) kurios buvo pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą – ar daugiau koregavimo pastangų dedama ekonomikos pakilimo laikotarpiais, o esant ekonomikos nuosmukiui, jų gali būti dedama mažiau. Euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinamos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį sąnaudų mažinimo poveikį (įskaitant potencialaus augimo skatinimą), ir todėl darančių išmatuojamą poveikį valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankamai patikima riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį skiriant pensijų reformoms, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra privalomojo pensijų kaupimo pakopa; ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires. Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika. Programos atitikties bendrosioms ekonominės politikos gairėms įvertinime atsižvelgiama į bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje, kurios įtrauktos į integruotas 2005–2008 m. gaires. Vertinime taip pat nagrinėjami šie klausimai: skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, kuriems reikėtų „prižiūrint biudžeto būklę skirti pakankamai dėmesio“, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime, pavadinimu „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas[4]; valstybių narių pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pateiktų nacionalinių reformų programų integracijos laipsnį. 2005 m. birželio 7 d. ECOFIN tarybos apibendrinamosiose pastabose Europos Vadovų Tarybai dėl bendrosios ekonominės politikos gairių nurodyta (2005-2008), kad nacionalinės reformų programos turėtų būti suderintos su stabilumo ir konvergencijos programomis; atitiktis elgesio kodeksui[5], kuriame, inter alia, reikalaujama, kad stabilumo ir konvergencijos programų struktūra ir visos duomenų lentelės būtų vienodos. | - Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2009 m. Maltos konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[6], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 5. 2007 m. vasario 27 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Maltos konvergencijos programą, kurioje apžvelgiamas 2006–2009 m. laikotarpis. 6. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realusis BVP augs apie 3 % visą programos laikotarpį. Vertinant pagal dabar turimą informaciją atrodo, kad šiame scenarijuje yra pateiktos palankios 2007 m. augimo prielaidos ir labai palankios vėlesnių metų prielaidos, ypač dėl optimistinės išorės sektoriaus plėtros vidutinės trukmės laikotarpiu. Mažiau palankus grynasis eksportas vidutinės trukmės laikotarpiu, nei buvo numatyta programoje, gali padidinti užsienio sąskaitos disbalansą, užregistruotą pastaraisiais metais. 7. Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje numatyta, kad numatomas 2006 m. valdžios sektoriaus deficitas – 2,9 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytu siektinu 2,7 % BVP deficitu. Naujoje atnaujintoje programoje numatytas 2006 m. rezultatas (2,6 % BVP) mažesnis, nei buvo numatyta Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje, ir atrodo patikimas, atsižvelgiant į naujausią informaciją apie BVP augimą ir valstybės finansų duomenis, susijusius su grynaisiais pinigais. 8. Atnaujintoje programoje apibrėžtos biudžeto strategijos tikslas – mažinti deficitą, kad 2006 m. jis būtų mažesnis nei 3 % BVP pamatinė vertė, ir toliau siekti fiskalinio konsolidavimo. Atnaujintoje programoje numatoma laipsniškai mažinti valdžios sektoriaus deficitą ir taip iki 2009 m. pasiekti, kad biudžetas būtų subalansuotas. Numatoma, kad dėl prognozuojamo palūkanų naštos sumažėjimo iki 2009 m. pirminis perteklius pasieks 3¼ % BVP. Koregavimo siekiama mažinant pirminių išlaidų santykį beveik 5¾ procentinio punkto BVP; tai yra daugiau nei reikia, kad būtų kompensuotas įplaukų santykio sumažėjimas beveik 3¾ procentinio punkto BVP. Nepaisant to, kad pavyko apriboti bendras išlaidas, išlaidos sveikatos apsaugai pastaraisiais metais išaugo. Bus mažiau nei praeityje naudojamasi deficitą mažinančiomis vienkartinėmis priemonėmis. Šioje programoje iš esmės patvirtinamas ankstesnėje atnaujintoje programoje numatytas nominalusis biudžeto koregavimas esant daug palankesniam makroekonominiam scenarijui. 9. Planuojama, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis deficitas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) pagerės nuo maždaug 3 % BVP 2006 m. iki ½ % BVP programos laikotarpio pabaigoje. Kaip ir ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje, šioje programoje pateiktas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas, bet šio vidutinės trukmės tikslo programos laikotarpiu naujojoje programoje pasiekti nenumatoma. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug 1¾ % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Vidutinės trukmės tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakte bei elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytas ribas ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį ilgalaikį potencialų gamybos apimties augimą. 10. 2007 m. biudžeto prognozių rizika programoje yra iš esmės subalansuota, bet vėliau biudžeto rezultatai gali būti prastesni nei prognozuojama programoje. Taip yra dėl palankių 2007 m. BVP augimo prognozių ir labai palankaus 2008–2009 m. makroekonominio scenarijaus, kuriais pagrįstos atnaujintos programos prognozės (nors tų metų mokesčių prognozės atrodo atsargios). Be to, nepateikiama išsamios informacijos apie koregavimo strategiją po 2007 m., todėl padidėja su suplanuotu fiskaliniu konsolidavimu susiję pavojai. 11. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, atrodo, kad programoje nustatytos biudžetinės priemonės atitinka perviršinio deficito ištaisymą pagal Tarybos rekomendaciją iki 2006 m. Taip pat panašu, jog jų užteks, kad nuo 2008 m. būtų nustatyta pakankamai patikima riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito pamatinė vertė esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams. Vėlesniais metais po perviršinio deficito ištaisymo programoje numatytas koregavimo tempas siekiant vidutinės trukmės tikslo iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo paktą, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę ir šis koregavimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo laikotarpiais ir mažesnis nuosmukio laikotarpiais. 12. Apskaičiuota, kad bendroji valstybės skola 2006 m. pasiekė 68¼ % BVP ir yra didesnė nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje prognozuojama, kad skolos santykis programos laikotarpiu sumažės 8¾ procentinio punkto BVP. Tačiau skolos santykio vystymasis bus mažiau palankus nei suplanuotasis programoje, atsižvelgiant į pirmiau minėtą biudžeto tikslų riziką. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, atrodo, kad skolos santykis programos laikotarpiu mažėdamas pakankamai priartės prie pamatinės vertės. 13. Malta neseniai įgyvendino pensijų reformą, kurios tikslas – padidinti išėjimo į pensiją amžiaus ribą ir pakelti pensijų lygį. Dėl šios priežasties iš programoje pateikiamų apskaičiavimų galima spręsti, kad išlaidos pensijoms bus didesnės, todėl labiau augs su senėjimu susijusios išlaidos, kurios artės prie ES vidurkio. Jeigu ir toliau vyraus dabartinės tendencijos, išlaidos sveikatos apsaugai ilguoju laikotarpiu augs apytiksliai 1¾ procentinio punkto BVP, nors tai yra šiek tiek lėčiau nei tradicinis tempas. Dabartinė biudžeto būklė neužtikrina, kad skola bus stabiliai mažinama iki Sutartyje nurodytos pamatinės vertės. Todėl pagerinus biudžeto būklę, kaip numatyta programoje, galima būtų sumažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką. Apskritai, Malta susiduria su vidutine rizika valstybės finansų tvarumui. 14. Konvergencijos programoje nenurodytas 2006 m. spalio mėn. pateiktos nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis vertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu. Tačiau joje pateikiami sisteminiai duomenys apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, o biudžeto prognozėse aiškiai atsižvelgiama į nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikį valstybės finansams. Panašu, kad konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje yra suderintos su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Visų pirma abiejose programose numatyta įgyvendinti pensijų reformą, o konvergencijos programoje išsamiai išdėstyta nacionalinėje reformų programoje paskelbta mokesčių reforma. 15. Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. 16. Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys[7]. Bendra išvada yra ta, kad programa atitinka siekį ištaisyti perviršinį deficitą iki 2006 m. ir, esant stipraus augimo perspektyvoms, numatoma tinkama pažanga siekiant vidutinės trukmės tikslo vėlesniais metais. Atrodo, kad programoje numatomas skolos santykis mažėja tinkamu tempu, kad pasiektų 60 % BVP pamatinę vertę. Tačiau yra rizika, susijusi su biudžeto tikslų siekimu po 2007 m. Yra svarbu išsaugoti tvirtą biudžeto būklę, kuriai neturėtų įtakos galimi numatomo stipraus augimo sutrikimai, visų pirma atsižvelgiant į pastaruoju metu susidariusį išorės disbalansą. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą vertinimą, Malta raginama: i) daryti tinkamą pažangą siekiant vidutinės trukmės tikslo ir užtikrinti, kad atitinkamai mažėtų skolos ir BVP santykis, tuo pačiu metu išsamiai išdėstant biudžeto strategiją (ypač išlaidų srityje) ilgalaikės perspektyvos požiūriu; ii) atsižvelgiant į skolos lygį ir numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, stiprinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą siekiant vidutinės trukmės tikslo ir toliau daryti pažangą kuriant ir įgyvendinant sveikatos priežiūros reformą. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | Realusis BVP (pokytis, %) | 2006 m. gruodžio mėn. KP | 2,2 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 2,2 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | nėra duomenų | 2006 m. sausio mėn. KP | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | nėra duomenų | SVKI infliacija (%) | 2006 m. gruodžio mėn. KP | 2,5 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 2,5 | 3,0 | 2,6 | 2,4 | nėra duomenų | 2006 m. sausio mėn. KP6 | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 | nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (potencialusis BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. KP1 | -2,8 | -2,1 | -1,3 | -0,3 | 0,9 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM5 | -2,1 | -1,4 | -1,1 | -0,5 | nėra duomenų | 2006 m. sausio mėn. KP1 | -2,9 | -3,7 | -4,2 | -4,4 | nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. KP | -3,2 | -2,6 | -2,3 | -0,9 | 0,1 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | -3,2 | -2,9 | -2,7 | -2,9 | nėra duomenų | 2006 m. sausio mėn. KP | -3,9 | -2,7 | -2,3 | -1,2 | nėra duomenų | Pirminis balansas (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. KP | 0,8 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 0,8 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | nėra duomenų | 2006 m. sausio mėn. KP | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 | nėra duomenų | Pagal ciklą pakoreguotas balansas (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. KP1 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -0,8 | -0,2 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | -2,4 | -2,3 | -2,3 | -2,7 | nėra duomenų | 2006 m. sausio mėn. KP1 | -2,8 | -1,3 | -0,7 | 0,4 | nėra duomenų | Struktūrinis balansas2 (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. KP3 | -3,8 | -2,9 | -2,0 | -1,0 | -0,4 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM4 | -4,0 | -3,5 | -2,5 | -2,7 | nėra duomenų | 2006 m. sausio mėn. KP | -3,8 | -2,3 | -1,4 | 0,3 | nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. KP | 74,2 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 74,2 | 69,6 | 69,0 | 68,6 | nėra duomenų | 2006 m. sausio mėn. KP | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 | nėra duomenų | Pastabos: 1Komisijos tarnybų skaičiavimai remiantis programoje pateikiama informacija. 2Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. 3Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal programą (1,6 % BVP 2005 m., 1,1 % BVP 2006 m., 0,2 % BVP 2007 m., 0,2 % BVP 2008 m. ir 0,2 % BVP 2009 m.; visos mažinančios deficitą). 4Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę (1,6 % BVP 2005 m., 1,1 % BVP 2006 m. ir 0,2 % BVP 2007 m., 0 % BVP 2008 m.; visos mažinančios deficitą). 5Remiantis numatomu 2,2 %, 1,7 %, 1,7 % ir 1,6 % potencialiu augimu atitinkamai 2005–2008 m. 6 2006 m. sausio mėn. KP skaičiai atitinka mažmeninės prekybos kainų indeksą. Šaltinis: Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2006 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] 2006 m. gruodžio 7 d. Maltos valdžios institucijos pateikė Eurostatui naujus BVP duomenis, apimančius laikotarpį nuo 1995 m., iš kurių galima spręsti, kad, palyginti su 2006 m. rugsėjo mėn. paskelbtais duomenimis, 1996–2003 m. nominalusis BVP lygis buvo patikslintas ir sumažintas iki apytiksliai 1 %. 2004 ir 2005 m. nominalusis BVP buvo patikslintas ir padidintas atitinkamai 0,4 % ir 0,9 %, o 2006 m. pirmosios pusės patikslintas skaičius – 1,1 %. Šie patikslinimai buvo atlikti kaip reguliaraus vertinimo proceso dalis laikantis Eurostato statistinės praktikos. Komisija, vertindama atnaujintą programą, naudojosi naujausiais skaičiais. [3] Komisijos komunikatas pavasario Europos Vadovų Tarybai „Atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui įgyvendinimas. Rezultatų pateikimo metai“, 2006 12 12, KOM(2006) 816. [4] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ES“, 2006 10 12, KOM(2006) 574 ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys European Economy , Nr. 4/2006. [5] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. patvirtino ECOFIN taryba. [6] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [7] Pirmiausia nepateikta duomenų apie sektorių balansus, ypač 2006–2009 m. grynojo skolinimo ir skolinimosi prognozes kitų pasaulio šalių atžvilgiu, duomenų apie užimtumą ir darbo našumą, apskaičiuotą pagal darbo valandas.