Be to, siekiant, kad koregavimo poveikis pasiskirstytų tolygiau ir kad būtų apsaugoti pažeidžiamiausi visuomenės nariai, naujose makroekonominio koregavimo programose daugiau dėmesio skiriama socialinio teisingumo aspektui. Komisija pirmą kartą parengė socialinio poveikio vertinimą. Jis parengtas dėl Graikijos susitarimo memorandumo. Ji tą patį darys kiekvienos būsimos paramos stabilumui programos atžvilgiu.

Norint per artėjantį laikotarpį visapusiškai pasinaudoti šios patobulintos struktūros galimybėmis, būtina išsaugoti jos stabilumą ir ją įgyvendinti. Be to, remiantis tais pokyčiais, papildomos naudos galima gauti padarius kelias kitas korekcijas. Konkrečiai, tikslinga geriau integruoti euro zonos ir nacionalinį aspektus, didesnį dėmesį skirti užimtumo ir socialinės srities rezultatams, skatinti konvergenciją taikant lyginamuosius standartus ir diegiant gerąją patirtį, Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis ir technine pagalba remti reformas. 1 lentelėje pateikiamas 2016 m. Europos semestro grafikas.

Penki pirmininkai taip pat sutarė dėl veiksmų plano, kuris turėtų konsoliduoti euro zoną iki 2017 m. pradžios (1 etapas – „tobulinimas darbais“). Per pirmąjį etapą, prasidėjusį 2015 m. liepos 1 d., veiksmai būtų grindžiami esamais dokumentais ir geriausiu būdu išnaudojant galiojančias Sutartis. Po to, remiantis sugriežtintais euro zonos valstybių konvergencijos lyginamaisiais standartais, turėtų būti imamasi fundamentalesnių reformų, persiorientuojant į vidutinę ir ilgalaikę naujų augimo perspektyvų viziją (2 etapas – EPS kūrimo užbaigimas). Apskritai, tam, kad Penkių pirmininkų pranešimas virstų veiksmais, reikės, kad visos euro zonos valstybės narės ir ES institucijos kartu siektų užsibrėžto tikslo. Šiame komunikate nurodyti veiksmai skirti euro zonos valstybėms narėms, tačiau stipresnės EPS sąjungos kūrimo procesas atviras visoms ES šalims. Komisija sykiu užtikrins, kad nebūtų iškraipoma vidaus rinka.

Reikėtų žengti tolesnius žingsnius, kad valstybių narių užimtumo ir socialinės srities rezultatai sulauktų didesnio dėmesio. Valstybės narės turėtų dėmesingiau atsižvelgti į nacionalinių socialinių partnerių indėlį, ypač tam, kad sustiprėtų atsakomybė už reformų rezultatus. Todėl Komisija ragina labiau įtraukti socialinius partnerius į nacionalinių reformų programų rengimo darbą. Be to, Komisijos atstovybės valstybėse narėse konsultuosis su socialiniais partneriais iš anksto nustatytais pagrindiniais Europos semestro etapais. Šiuos žingsnius turėtų lydėti intensyvesnis dialogas su socialiniais partneriais per Europos semestro komandiruotes. Be to, ES lygmens socialiniai partneriai į diskusiją bus įtraukiami ir toliau, o jų dalyvavimas gali būti sustiprintas, pavyzdžiui, per atnaujintą Trišalį socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimą ir makroekonominį dialogą, kad jų indėlis Europos semestro procese taptų svaresnis.

EPS projekto veikimą ir legitimumą turėtų pagerinti konvergencijas užimtumo ir socialinės politikos srityje geriausios praktikos kryptimi. Per artimiausią laikotarpį tokia didesnė konvergencija galėtų būti pasiekta plėtojant bendrus lyginamuosius standartus, susijusius su darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros koncepcijos elementais (pavyzdžiui, lanksčios ir patikimos darbo sutartys vengiant dviejų pakopų darbo rinkos formavimosi, išsamios mokymosi visą gyvenimą strategijos, bedarbiams vėl patekti į darbo rinką padėti skirta veiksminga politika, šiuolaikiškos ir įtraukios socialinės apsaugos ir švietimo sistemos, įgalinantis darbo jėgos apmokestinimas). Komisija taip pat patvirtino ketinanti pristatyti Europos socialinių teisių struktūrą, kuri būtų pagrįsta galiojančiu teisynu ir naudojama kaip gairės visame konvergencijos procese.

2.3.Konvergencijos skatinimas taikant lyginamuosius standartus ir diegiant gerąją patirtį

Penkių pirmininkų pranešime pabrėžiama lyginamųjų standartų ir kryžminių patikrų rezultatų reikšmė siekiant konvergencijos ir panašaus ekonominių struktūrų atsparumo visoje euro zonoje. Kryžminių patikrų tikslas – nustatyti, kas veikia nepatenkinamai, prisidėti prie konvergencijos su geriausių rezultatų darbo rinkų, konkurencingumo, verslo aplinkos ir viešojo administravimo srityse pasiekiančiomis šalimis ir nustatyti tam tikrus mokesčių politikos aspektus. Lyginamųjų standartų taikymas gali padėti sustiprinti valstybių narių atsakomybę už struktūrinių reformų darbotvarkes ir skatinti jų įgyvendinimą.

Kaip parodė lyginamųjų standartų taikymo atvejai Euro grupėje, pavyzdžiui, darbo jėgos mokesčių pleišto palyginimas, toks lyginimasis, tinkamai naudojamas, gali tapti galingu veiklos akstinu. Visų pirma, lyginamieji standartai turi atitikti du reikalavimus. Pirma, jie turi būti glaudžiai susiję su politikos svertais, kad pagal juos būtų galima daryti realias ir prasmingas politikos išvadas. Antra, reikalingi patikimi įrodymai ir pakankamas konsensusas, kad jie gerokai padės siekti aukštesnio lygmens tikslų, tokių kaip darbo vietų kūrimas, augimas, konkurencingumas, socialinė aprėptis ir socialinis teisingumas arba finansinis stabilumas.

Tokių rodiklių galima gauti ne visose politikos srityse; nelygu politikos sritis, gali skirtis jų statistinis patikimumas, sudėtingumas ir tai, kiek jie atspindi realią padėtį. Todėl, taikant lyginamuosius standartus, kiekvienoje politikos srityje reikėtų sudaryti galimybę veiksmus pritaikyti. Be to, lyginamųjų standartų taikymą reikėtų papildyti ekonomine analize, kuri sudaro sąlygas apsvarstyti galimus kompromisus tarp skirtingų politikos sričių ir išsamiai įvertinti įvairiopą politikos poveikį.

Nuo 2016 m. Europos semestro Komisija palaipsniui siūlys lyginamuosius standartus ir kryžmines patikras skirtingose politikos arba teminėse srityse. Šių priemonių rezultatai bus aptariami atitinkamos sudėties Tarybos ir Euro grupės posėdžių diskusijose, siekiant bendro uždavinių ir atsakomųjų politikos priemonių supratimo.

Diskusijų ir vertinimo rezultatai padės rengti Europos semestrą ir sudarys sąlygas stiprinti politikos konvergenciją, taip pat rengiantis 2 etapui.

2.4.Labiau tikslinė parama reformoms ES fondų lėšomis ir technine pagalba

Siekdama pagal bendrus ES lygmeniu sutartus ekonominius prioritetus remti struktūrines reformas, Komisija stengsis intensyviau naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondus (ESI fondus), kad paremtų pagrindinius konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose pabrėžtus prioritetus, įskaitant priemonėmis, siejančiomis tų fondų efektyvumą su patikimu ekonomikos valdymu. Pagal naują teisinę sistemą, visos ESI fondų bendrai finansuojamos programos turi būti naudojamos visoms su jomis susijusioms konkrečioms šalims skirtoms rekomendacijoms įgyvendinti. Komisija stebės pažangą ir iki 2017 m. atsiskaitys, kaip siekiama sutartų tikslų. Pagal 2013 m. sanglaudos politikos reformą visiems penkiems Europos struktūriniams ir investicijų fondams pradėtas taikyti makroekonominių sąlygų principas. Tai dalis platesnio pobūdžio pastangų užtikrinti, kad Europos struktūriniai ir investicijų fondai būtų naudojami remti reformoms, laikomoms svarbiausiomis socialiniams ir ekonominiams rezultatams pasiekti valstybėse narėse, ir kad Europos struktūrinių ir investicijų fondų efektyvumo nemažintų nepatikima makroekonominė politika.

Tuo pat metu reformų įgyvendinimą palaikys kitos ES finansavimo programos, kiekviena savo politikos srityje, ir palaipsnis techninės pagalbos pasiūlymų, kuriuos teikia Komisijos Paramos struktūrinėms reformoms tarnyba, įgyvendinimas. Komisija sukūrė šią tarnybą tam, kad visos valstybės narės, ekonomikos valdymo procesų kontekste rengdamos ir efektyviai įgyvendindamos reformas (konkrečiai, įgyvendindamos konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, veiksmus pagal makroekonominio disbalanso procedūrą arba reformas pagal paramos stabilumui programas), galėtų paprašiusios sulaukti techninės pagalbos, įskaitant veiksmingo ir efektyvaus ES lėšų panaudojimo paramą.

.

3.EKONOMIKOS VALDYMO PRIEMONIŲ RINKINIO TOBULINIMAS

Prasidėjus ekonomikos krizei, ekonomikos valdymo sistema gerokai sustiprėjo priėmus šešių dokumentų rinkinį, dviejų dokumentų rinkinį ir Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje (SSKV). Sugriežtinus fiskalines taisykles ir neseniai sukūrus makroekonominio disbalanso procedūrą, gerokai išsiplėtė ES veikimo sritis ir gerokai sustiprėjo galimas ES veiklos efektyvumas.

Per pirmąją sustiprintos ekonomikos valdymo sistemos peržiūrą nustatyta keletas tobulintinų aspektų, visų pirma susijusių su politikos vykdymo skaidrumu, sudėtingumu ir nuspėjamumu, kurie turi įtakos priemonių efektyvumui. Kadangi naujų dokumentų veikimo patirtis nedidelė (kai kurie iš jų įsigaliojo tik neseniai), galimybės daryti tvirtas išvadas apie jų poveikį augimui, disbalansui ir konvergencijai dar ribotos.

Prieš imantis tolesnės teisėkūros reformos reikia surinkti daugiau argumentų ir patirties, susijusios su reformuotomis valdymo struktūromis. Dabartinėmis aplinkybėmis Komisija toliau visapusiškai ir skaidriai taikys galiojančius dokumentus ir priemones. Tuo pat metu Komisija ketina padidinti galiojančios sistemos (pradedant nuo fiskalinių taisyklių ir baigiant makroekonominio disbalanso procedūros taikymu) aiškumą ir sumažinti jos sudėtingumą. Be to, kaip nurodyta Penkių pirmininkų pranešime, Komisija pritaria nacionalinių konkurencingumo valdybų ir patariamosios Europos fiskalinės valdybos sukūrimui.

3.1.Galiojančių fiskalinių taisyklių skaidrumo gerinimas ir sudėtingumo mažinimas

Siekdama padidinti Stabilumo ir augimo pakto taisyklių taikymo skaidrumą Komisija paskelbė „Stabilumo ir augimo pakto vadovą“. „Vadovas“ bus kasmet atnaujinamas, kad jame laiku atsispindėtų nuolatiniai taisyklių ir priežiūros praktikos pokyčiai. Be to, Komisija su valstybėmis narėmis dalijasi duomenimis ir apskaičiavimais, kuriais pagrįsti jos sprendimai dėl priežiūros. Ji taip pat ketina ta pačia informacija dalytis su nacionalinėmis fiskalinėmis tarybomis ir – pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis – su visuomene. Nauja nepriklausoma patariamoji Europos fiskalinė valdyba (žr. 3.4 skirsnį) padės didinti skaidrumą. Be to, rugsėjo mėn. Komisija pradės skelbti atnaujintą išsamų prielaidų dėl išorės ekonominių pokyčių rinkinį, kad juo galėtų pasinaudoti nacionalinių biudžetų planų rengėjai.

Taisyklės gali būti įgyvendinamos paprasčiau ir skaidriau, nekeičiant jų teisinio pagrindo. Atidžiai konsultuodamasi su valstybėmis narėmis, Komisija sieks išaiškinti toliau nurodomus aspektus.

Pirma, Komisija užtikrins metodikos derėjimą tarp skolos taisyklės pagal perviršinio deficito procedūrą ir valstybių narių struktūrinio biudžeto tikslo, vadinamo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslu. Pastaruoju metu sugriežtinus ekonomikos valdymą perviršinio deficito procedūros skolos kriterijus tapo paprasta valstybės skolos, viršijančios 60 proc. BVP, mažinimo taisykle. Tačiau nepaaiškinta, kuri taisyklė turėtų galioti sprendžiant, ar valstybei narei reikia pradėti taikyti perviršinio deficito procedūrą. Atnaujindama apatines vidutinio laikotarpio biudžeto tikslų, kuriuos gali nustatyti valstybės narės, ribas, Komisija užtikrins tokių verčių derėjimą atsižvelgdama į skolos taisyklę vidutiniu laikotarpiu.