(3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pvz., aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva, pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą;

(2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Švedija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė ir Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

(23)Nuo 2021 m. lapkričio mėn. iki 2022 m. vasario mėn. Švedija pateikė sanglaudos politikos programavimo dokumentus. Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Švedija programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus turi atsižvelgti į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

(20)didelių būsto kainų ir namų ūkių skolos derinys kelia nevaldomos korekcijos riziką. Pastaraisiais metais Švedija įgyvendino keletą makroprudencinių priemonių, kad sumažintų namų ūkių skolą, palyginti su pajamomis ir hipoteka įkeisto turto verte. Tačiau kitos paskatos skolintis ir imti skolą išlieka. Todėl politikos priemonių, kurių imtasi iki šiol, poveikis hipotekinio skolinimo augimui atrodo nedidelis. Būsto kainos didėjo nuo XX a. paskutiniojo dešimtmečio vidurio ir viršijo namų ūkių pajamų augimą. Ši tendencija 2021 m. paspartėjo – trečiąjį ketvirtį nominaliosios būsto kainos per metus išaugo 11,3 %. Pagrindinės to priežastys – mokesčių paskatos, palankios būsto nuosavybei ir hipotekos skolai, palankios kreditavimo sąlygos ir palyginti mažos hipotekos paskolų grąžinimo normos. Bendra nekilnojamojo turto mokesčių našta Švedijoje yra palyginti nedidelė dėl dosnių mokesčių atskaitymų hipotekos paskolų palūkanų mokėjimams ir nedidelių periodinių nekilnojamojo turto mokesčių. Nors kapitalo prieaugio mokesčiai 2020 ir 2021 m. buvo sumažinti, siekiant sumažinti esamų namų savininkų būsto pirkimo ir perkėlimo išlaidas, šis pokytis galėjo šiek tiek padidinti kliūtis patekti į rinką pirmąjį būstą įsigyjantiems asmenims dėl padidėjusių būsto kainų. Nepaisant to, kad pastaraisiais metais labai padaugėjo naujų statybų ir padidėjo išduotų statybos leidimų skaičius, manoma, kad artimiausiais metais ir toliau trūks būstų. Be to, esami būstai nėra naudojami veiksmingai. Kartu tai apsunkina žmonių galimybes keisti darbą ir, tikėtina, prisideda prie kartų nelygybės. Nuomos rinkoje reguliuojamos mažesnės nei rinkos nuomos kainos yra naudingos ribotai namų ūkių grupei. Nėra jokio ryšio tarp nuomos mokesčio ir namų ūkio poreikių bei pajamų. Efektyvumas padidėtų, jei nuomos mokesčiai labiau atitiktų rinkos kainas ir būtų papildyti parama nuomai, pagrįsta pajamomis ir grynuoju turtu;

(18)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pagal nesikeičiančios politikos prielaidą numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus +1,3 % BVP. Numatoma, kad Švedija 2023 m. toliau naudosis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis, kad finansuotų papildomą ekonomikos gaivinimo paramą. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2022 m., turėtų padidėti 0,1 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų šioks toks stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 1,1 procentinio punkto. Čia įtrauktas 0,4 % BVP poveikis, kurį turės priemonių, kuriomis reaguojama į padidėjusias energijos kainas, laipsniškas panaikinimas;

(17)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir atsižvelgiant į Švedijos 2022 m. konvergencijos programoje pateiktą informaciją, numatoma, kad 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (-0,6 % BVP) išliks remiamojo pobūdžio, kaip rekomendavo Taryba. Švedija planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomam postūmiui finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų padidėti 0,1 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų būti neutralus. Todėl Švedija planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,4 procentinio punkto. Čia įtrauktas papildomas poveikis, kurį turės pirmiau paminėtos priemonės, kuriomis reaguojama į energijos kainų padidėjimo ekonominį ir socialinį poveikį (0,4 % BVP), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo papildomos išlaidos (0,1 % BVP);

(11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Švedijos ataskaitą. Joje įvertinta Švedijos pažanga, padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir, remiantis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, apžvelgta, kaip Švedija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta Švedijos pažanga, padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

(24)be ekonominių ir socialinių problemų, į kurias atsižvelgta ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane, Švedija susiduria su papildomomis problemomis, susijusiomis su: i) pervertintų būsto kainų lygiu ir toliau didėjančia namų ūkių skola; ii) nelygiomis palankių sąlygų neturinčių mokinių ir mokinių iš migrantų šeimų švietimo galimybėmis ir poreikiu geriau integruoti nepalankioje padėtyje esančias grupes į darbo rinką ir iii) poreikiu toliau mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, įskaitant ir iš Rusijos;

(25)nepaisant bendrų gerų rezultatų, nelygybė Švedijos švietimo sistemoje turi įtakos nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančių mokinių bei migrantų kilmės mokinių pagrindinių įgūdžių lygiui. Švedijoje gimusių mokinių ir užsienyje gimusių mokinių mokymosi rezultatų skirtumas gerokai padidėjo, atsižvelgiant į 2009–2018 m. padvigubėjusį migrantų kilmės mokinių skaičių. Nors tarptautinių testų rezultatai rodo, kad apskritai pagrindiniai įgūdžiai pagerėjo, migrantų kilmės ir ne migrantų kilmės mokinių skaitymo įgūdžių skirtumas yra vienas didžiausių ES. Be to, užsienyje gimę mokiniai daug dažniau nebaigia mokyklos. Nelygybė švietimo srityje didėja ir dažnai yra susijusi su ribotomis migrantų kilmės mokinių galimybėmis pasirinkti mokyklą. Švietimo rezultatų skirtumai daro didelę įtaką nepalankioje padėtyje esančių mokinių galimybėms įgyti reikiamų įgūdžių, kad jie galėtų įsidarbinti. Yra galimybių pagerinti švietimo sistemos struktūrą ir valdymą, įskaitant priėmimo į mokyklą procesą, taip pat spręsti ilgalaikio kvalifikuotų mokytojų trūkumo problemą, kad būtų skatinama švietimo sistemos kokybė ir teisingumas. Švedija taip pat susiduria su sunkumais integruojant į darbo rinką ne mokyklinio amžiaus žemos kvalifikacijos ir užsienyje gimusius asmenis. Apskritai tai prisideda prie to, kad nuolat egzistuoja dalyvavimo darbo rinkoje ir didelio skaičiaus darbuotojų įgūdžių atotrūkis;

(26)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

(27)labai svarbu dėti daugiau pastangų, kad būtų pasiekti nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatyti atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslai. Nors Švedijoje energijos suvartojimo dalis, kurią sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija, yra didžiausia ES (51,1 % 2020 m.), ji yra viena iš valstybių narių, kuriose vienam asmeniui tenka didžiausias energijos suvartojimas. Be to, didelę Švedijos išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio dalį lemia transporto, ypač kelių transporto, sektorius. Šis sektorius tebėra labai priklausomas nuo naftos, kuri sudaro 17,7 % viso energijos rūšių derinio. Be to, 2021 m. toliau didėjo elektros energijos ir tinklo pajėgumų suvaržymai, ypač Švedijos pietuose, ir tai ribojo komercinės veiklos plėtrą ir vietą. Šią problemą dar labiau apsunkina nepakankami perdavimo tarp šiaurės ir pietų pajėgumai. Norint iki 2040 m. pasiekti nacionalinį tikslą, kad 100 % elektros energijos būtų gaminama iš atsinaujinančiųjų išteklių, ir iki 2045 m. pasiekti nulinį grynąjį išmetamo anglies dioksido kiekį, reikia papildomų investicijų į atsinaujinančiųjų išteklių energiją, tinklų ir tinklo pajėgumus ir šalies regionų tarpusavio jungtis. Toliau paprastinant leidimų išdavimo procedūras būtų palengvinta atsinaujinančiųjų išteklių energijos, visų pirma vėjo energijos, pajėgumų diegimo našta. Be to, siekiant sumažinti išmetamą anglies dioksido kiekį ir energijos sąnaudas vartotojams ir įmonėms, labai svarbu mažinti energijos suvartojimą didinant energijos vartojimo efektyvumą. Didinant investicijas į atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir elektrifikavimą, šalinant infrastruktūros kliūtis, didinant energijos vartojimo efektyvumą ir mažinant iškastinio kuro vartojimą transporto sektoriuje, bus prisidedama prie bendros priklausomybės nuo iškastinio kuro, taip pat ir iš Rusijos, mažinimo. Iškastinio kuro dalis (2,6 % dujų, 3,2 % anglių ir 17,7 % naftos 2020 m.) Švedijos energijos rūšių derinyje yra gerokai mažesnė už ES vidurkį (24,4 % dujų, 10,8 % anglių ir 32,7 % naftos 2020 m.). Tačiau yra galimybių dar labiau sumažinti Švedijos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro. Tai ypač pasakytina apie naftą (2020 m. 20 % perdirbtos naftos ir 8 % visos žalios naftos importuota iš Rusijos) ir dujas (2020 m. 13 % visų dujų importuota iš Rusijos). Priklausomybė nuo Rusijos dujų ir naftos yra didelė, tačiau ji yra mažesnė nei ES vidurkis – 44 % dujų, 23 % žalios naftos ir 35 % perdirbtos naftos importuojama iš Rusijos. Be to, vykdant jungčių su kaimyninėmis šalimis projektus būtų galima padidinti Švedijos energijos tiekimo saugumą ir gebėjimą prisitaikyti prie regioninių skirtumų, atsižvelgiant į pastarojo meto geopolitinius įvykius. Reikėtų pažymėti, kad norint, kad Švedija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį ir energijos vartojimo efektyvumą;

(28)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo keliuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socioekonominį pertvarkos poveikį labiausiai paveiktuose regionuose, įgyvendindama sanglaudos politiką Švedija gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu. Be to, siekdama pagerinti įsidarbinimo galimybes ir sustiprinti socialinę sanglaudą Švedija gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

(29)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė atspindėta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

(30)atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2022 m. nacionalinę reformų programą ir 2022 m. konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį atspindėtos toliau išdėstytose 1 ir 2 rekomendacijose. 1 ir 2 rekomendacijose nurodyta politika, be kita ko, padeda šalinti disbalansą, susijusį su prastai veikiančia būsto rinka ir pervertintomis būsto kainomis, taip pat nuolat didėjančia namų ūkių skola,

REKOMENDUOJA Švedijai 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

1.2023 m. užtikrinti, kad nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralios politikos kryptį, atsižvelgiant į tolesnę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, kurie labiausiai pažeidžiami dėl energijos kainų šuolių, ir pabėgėliams iš Ukrainos. Būti pasirengusiai einamąsias išlaidas pritaikyti prie kintančios situacijos. Didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą, be kita ko, naudojantis EGADP, „RePowerEU“ ir kitų ES fondų lėšomis. Laikotarpiu po 2023 m. vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę. Mažinti riziką, susijusią su didele namų ūkių skola ir būsto rinkos disbalansu, mažinant mokesčių atskaitymą hipotekos paskolų palūkanų mokėjimams arba didinant periodinius nekilnojamojo turto mokesčius. Skatinti investicijas į gyvenamųjų namų statybą siekiant spręsti didžiausio trūkumo problemą, visų pirma šalinant struktūrines kliūtis statyboms ir užtikrinant statyboms tinkamos žemės pasiūlą. Didinti būsto rinkos veiksmingumą, be kita ko, vykdant nuomos rinkos reformas.

2.Toliau įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą laikantis tarpinių ir siektinų reikšmių, įtrauktų į 2022 m. gegužės 4 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Kuo greičiau baigti derybas su Komisija dėl 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo dokumentų, kad būtų galima pradėti juos įgyvendinti.

3.Mažinti mokinių socialinės ir ekonominės bei migrantų kilmės poveikį jų mokymosi rezultatams, suteikiant vienodas galimybes patekti į mokyklas ir sprendžiant kvalifikuotų mokytojų trūkumo problemą. Ugdyti nepalankioje padėtyje esančių grupių, įskaitant migrantų kilmės asmenis, įgūdžius, pritaikant išteklius ir metodus prie jų poreikių, siekiant padėti jiems integruotis į darbo rinką.

4.Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro, spartinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų diegimą ir skatinant papildomas investicijas į tinklo infrastruktūrą, stiprinant šalies vidaus tinklus, kad būtų užtikrinti pakankami tinklo pajėgumai, didinant energijos vartojimo efektyvumą ir toliau paprastinant leidimų išdavimo procedūras, susijusias su atsinaujinančiosios energijos projektais.

Priimta Briuselyje