ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

Be to, reglamente numatoma, kad reikalinga išsami informacija nustatoma atitinkamose konkretiems sektoriams taikomose taisyklėse (t.y. konkrečių sektorių reglamentuose). Todėl siekiant įgyvendinti šį įpareigojimą, Taryba mano esant būtina iš dalies pakeisti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo, kadangi tiek Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF), tiek Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) finansuojami iš Europos Bendrijų biudžeto, o iš jų finansuojamos išlaidos valstybėms narėms ir Bendrijai taikant pasidalijamąjį valdymą. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų užtikrinti informacijos apie lėšų iš biudžeto gavėjus ir apie sumas, kurias gavo kiekvienas gavėjas iš kiekvieno šių fondų, metinį ex post paskelbimą.
70.

Pačios 10 straipsnio nuostatos tekste turėtų būti aiškiai nurodytas apsaugos priemonių pakankamumo ir išlaidų sąryšis. Be to, pasiūlyme turėtų būti numatyti apsaugos priemonių, kurių turi imtis paslaugų teikėjai, norėdami įgyti teisę į valstybės narės mokamą kompensaciją, būtiniausi standartai. EDAPP manymu, šių standartų nustatymas neturėtų būti vien valstybių narių atsakomybė. Tai galėtų turėti neigiamos įtakos direktyvoje numatytam suderinimo lygiui. Be to, turėtų būti atsižvelgta į tai, kad kompensavimo finansinę naštą prisiima valstybės narės.
18.

ragina stiprinti bendras kovos su klimato kaita pastangas Europos Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, nes gaivalinės nelaimės daro poveikį beveik 50 mln. ES gyventojų ir per pastaruosius keturiasdešimt metų dėl to kasmet patiriama vidutiniškai 12 mlrd. EUR ekonominių nuostolių. Be to, vis svarbiau yra derinti klimato, aplinkos ir socialinę politiką, siekiant užtikrinti, kad, spartinant reikalingą žaliąją pertvarką, nė vienas asmuo ir nė viena vietovė nebūtų palikti nuošalyje. Šiuo požiūriu Komitetas pabrėžia, jog būtina saugoti, peržiūrėti ir pritaikyti regionų ir vietos infrastruktūrą, kad būtų galima geriau reaguoti į intensyvesnius klimato reiškinius, kurie daro poveikį piliečiams, regionų ekonomikai, pagrindinei infrastruktūrai ir tiekimo grandinėms;
7.

ragina, remiantis Konferencijos metu sukaupta patirtimi, su piliečiais plėtoti nuolatinį ir konkrečioms vietovėms pritaikytą dialogą kaip dalyvaujamąjį mechanizmą, kuris padėtų geriau susieti ES su realia padėtimi vietos, apskričių, regionų ir nacionaliniu lygmenimis; mano, kad šio nuolatinio dialogo su piliečiais pridėtinė vertė taptų akivaizdi per Europos, nacionalinius, regioninius, apskričių ir (arba) vietos rinkimus. Šiuo atžvilgiu verta atkreipti dėmesį į darbą, kurį atlieka Europos Komisijos tinklui „Europe Direct“ priklausantys centrai ir jų priėmimo padaliniai, kaip varomosios jėgos skleidžiant Europos vertybes ir diskutuojant apie Europos projektą. Be to, vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų skatinti nuolatinius Europos dialogo ir diskusijų forumus su įvairiais savo regiono subjektais, kad Europos projektas taptų artimesnis piliečiams;
3.

laikosi nuomonės, kad esamos priemonės ir struktūros, skirtos ES, valstybių narių ir pilietinės visuomenės organizacijų dialogui politikos klausimais, funkcionuoja, tačiau pažymi, kad šis politinis dialogas tarp vietos ir (arba) regionų valdžios institucijų ir Europos lygmens yra fragmentiškas arba nepastovus. Todėl Komitetas siūlo aktyviai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ir pasitelkti jų patirtį siekiant pagerinti priėmimo sąlygų ir prieglobsčio procedūrų standartus ir prašo priimančiosioms valdžios institucijoms užtikrinti mokymą ir pagalbą tinklaveikos srityje. Už pabėgėlių priėmimą atsakingos valstybių narių institucijos dažnai neturi pakankamai išteklių, kad galėtų įvykdyti šią užduotį. Be to, prieglobsčio prašymų skaičius nuolat auga. Šiuo požiūriu Komitetas mano, kad pirmenybę reikėtų teikti vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimų stiprinimui nustatant ir apsaugant pažeidžiamas grupes, visų pirma nelydimų nepilnamečių, kuriais dažnai naudojasi nusikaltėlių grupuotės seksualinės vergovės, priverstinio darbo ar net prekybos organais tikslais. Be to, prieglobsčio procedūros turi būti sutrumpintos, o neigiami sprendimai įgyvendinami greičiau ir veiksmingiau, nes reikia toliau stiprinti ne tik dialogą politiniais lygmenimis, bet ir piliečių pasitikėjimą Europos arba nacionalinėmis prieglobsčio sistemomis;
38.

Europos regionų komitetas atkreipia dėmesį į naujausią pažangą struktūrizuojant mokslinius tyrimus ir inovacijas pasirengimo sveikatos krizėms srityje. Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija iš tiesų tvirtai remia „bendriems Europos interesams svarbų projektą, kuriuo siekiama sustiprinti sveikatos pramonės politiką ir strateginę Sąjungos padėtį šiame sektoriuje, skatinant inovacijas skirtinguose sveikatos pramonės segmentuose“. Be to, 2021 m. balandžio mėn. Komisija pradėjo konsultacijas dėl Europos pasirengimo pandemijoms viešosios partnerystės pagal programos „Europos horizontas“ 2023–2024 m. darbo programą; šia partneryste siekiama koordinuoti valstybių narių vykdomus mokslinius tyrimus. Nepaisant to, šiuo metu nėra sistemos, kuri leistų užtikrinti visų veiksmų, vykdomų pagal programą „Europos horizontas“, kuriais galima prisidėti prie HERA misijų, nuoseklumo ir numatytas biudžetas siekia tik 1,7 mlrd. EUR, o pagal dvi ankstesnes bendrąsias programas pandemijų ir vakcinų moksliniams tyrimams buvo sutelkta 4 mlrd. EUR. Todėl Europos regionų komitetas ragina: — įsteigti pliuralistinę HERA mokslo tarybą įtraukiant suinteresuotuosius subjektus, siekiant nustatyti mokslo prioritetus ir mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmų gaires, į kurias reikėtų atsižvelgti įgyvendinant programą „Europos horizontas“; — dėti daugiau pastangų sutelkiant biudžetą pagal programą „Europos horizontas“, kad būtų patenkinti HERA mokslinių tyrimų ir inovacijų poreikiai; — pradėti svarstyti, kaip sukurti būsimą „misiją“, skirtą pasirengimui sveikatos krizėms ir jų valdymui, kuri leistų taikyti kopleksinį požiūrį įgyvendinant programą „Europos horizontas“, koordinuoti mokslinę ir operatyvinę veiklą bei suburti visus suinteresuotuosius subjektus, ypatingą dėmesį skiriant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės skatinimui.
15.

atsižvelgdamas į galimą ES taksonomijos kriterijų taikymo srities išplėtimą, kad juos būtų galima taikyti dar neįtrauktiems ekonomikos sektoriams, pasisako už tai, kad žaliavų kasybos, gavybos ir perdirbimo kriterijai būtų grindžiami gyvavimo ciklo vertinimu (pagal principą „nuo lopšio iki lopšio“) ir socialiniais bei ekonominiais aspektais. Be to, vertinant įmonę reikėtų atskirti investicijas į esamus gamybos įrenginius ir į naujus įrenginius, siekiant išvengti situacijos, kai tik labai nedaug investicijų yra priskiriamos prie tvarių ir dėl to padidėja būtinos ekonomikos pertvarkos finansavimo sąnaudos;
23.

Regionų komitetas palankiai vertina tai, kad 2020 m. lapkričio mėn. Europos Komisija pirmą kartą pristatė ES lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių, nebinarinio lytiškumo, interseksualių ir queer asmenų (LGBTIQ) lygybės strategiją. Vienas iš keturių šios Komisijos strategijos ramsčių yra LGBTIQ asmenų saugumo užtikrinimas. Tačiau smurto prieš LGBTIQ asmenis reiškinys dar nebuvo reprezentatyviai ištirtas, kad būtų galima pateikti atitinkamus kovos su smurtu metodus ateityje. Nors Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) paskelbtoje internetinėje apklausoje „Long Way to Go for LGBTIQ Equality“ („Ilgas kelias į LGBTIQ lygybę“) pateikiama vertingos informacijos apie LGBTIQ patirtį diskriminacijos ir smurto srityje, ši apklausa nėra statistiškai reprezentatyvi, nes tai yra savanoriška internetinė apklausa ir joje nepateikiama atsitiktinė atranka. Atsižvelgdamas į tai, Regionų komitetas ragina Europos Komisiją įgyvendinant LGBTIQ strategiją reguliariai inicijuoti ir finansuoti anoniminį ir reprezentatyvųjį tyrimą apie nepraneštus smurto atvejus, įskaitant santuokinį smurtą LGBTIQ asmenų atveju ES, kuris būtų atliekamas ir vertinamas nepriklausomai visose ES valstybėse narėse;
nurodo, kad tinklo NECSTouR parengta Barselonos deklaracija „Geresnės vietos gyventi – geresnės vietos keliauti“ (angl. Better Places to Live, Better Places to Visit ) yra geras pavyzdys, rodantis, kad turizmo ir kultūros bei materialaus ir nematerialaus paveldo sektoriai gali glaudžiai bendradarbiauti Europos piliečių ir kultūros paveldo labui;
11.

pabrėžia, kad bendroje ekonominėje sistemoje būtina rasti pusiausvyrą, tarp, viena vertus, valstybių narių mokestinės konkurencijos – ir kartais šios konkurencijos jų viduje – ir, kita vertus, būtinybės užtikrinti, kad kuri nors valstybė narė nepažeistų kitos valstybės narės mokesčių suverenumo, pavyzdžiui, dėl to, kad nėra nustatytas priimtinas didžiausias atitinkamų mokesčio tarifų skirtumas arba taikomos agresyvios mokesčių schemos. Tam tikros valstybės narės sprendimai mokesčių srityje iš tiesų gali daryti didelį poveikį kitų valstybių pajamoms ir jų veiksmų laisvei priimti savo politinius sprendimus. Be to, nacionalinis mokesčių suverenumas yra ribotas, nes mokesčių bazė tampa mobilesnė. Todėl RK mano, kad pageidautina skatinti pasidalijamojo mokesčių suverenumo idėją Europos lygmeniu;
27.

rekomenduoja imtis skubių priemonių siekiant kurti tinkamas ir lanksčias ad hoc finansavimo priemones tarpregioniniam bendradarbiavimui remti, kurios patenkintų pirmesniame punkte minėtų trijų lygmenų poreikius. Šios priemonės galėtų derinti įvairias finansavimo formas (įskaitant kreditų ir paskolų derinimą, viešąjį ir privatųjį finansavimą įvairiais lygmenimis) ir novatoriškus lėšų panaudojimo būdus, kad būtų galima paremti tarpregioninio bendradarbiavimo tinklų bandomuosius projektus siekiant užmegzti tiesiogines sąsajas su pramone ir daryti poveikį rinkai; — kalbant apie veiklos, susijusios su parodomosios infrastruktūros konfigūracija (pirmasis lygmuo), išlaidas, pasisako už tai, kad esami ES fondai papildytų viešojo ir privataus sektorių investicijas į inovacijas pagal tarpregioninio bendradarbiavimo projektus; be to, rekomenduoja lanksčiau naudotis Interreg siekiant remti pramonės vertės grandinių kūrimą; taip pat rekomenduoja išplėsti skaitmeninių inovacijų centrų koncepciją į kitas pramonės šakas ir technologijas; — kalbant apie demonstracinės veiklos plėtojant konkrečius projektus išlaidas (antrasis lygmuo), rekomenduoja šalims arba regionams, kurie to pageidauja, atidėti lėšų obligacijų sistemos, kuri galėtų remti įmonių dalyvavimą tarpregioniniuose bendradarbiavimo projektuose, kūrimui. Šių obligacijų tikslas būtų kompensuoti tarpregioninio bendradarbiavimo projektų rengimo išlaidas (apsilankymai parodomuosiuose objektuose kituose regionuose, papildomumo tyrimai, tyrimų ir projektų planų rengimas ir kt.). Tarpregioninių obligacijų sistemą būtų galima papildyti bendro finansavimo priemonėmis (pvz., Europos investicijų fondas) siekiant sudaryti palankesnes sąlygas įmonėms naudotis už regiono ribų teikiamomis paslaugomis ir veikiančia infrastruktūra. ES atliktų katalizatoriaus vaidmenį ir remtų regionų valdymo institucijas (pvz., bendrai sutartos sertifikavimo arba išlaidų už regiono ribų vertinimo ir audito sistemos); — kalbant apie investicijas arba reikalingas išlaidas, susijusias su galima pramonės gamyba arba prieiga prie sukurtų produktų ar paslaugų rinkos (trečiasis lygmuo), rekomenduoja išplėsti priemones, pavyzdžiui, „InnovFin“;
28.

be to, pabrėžia, kad, atsižvelgiant į nuomonę COTER-VI/012 „ESIF supaprastinimas iš vietos ir regionų valdžios institucijų perspektyvos“, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas valstybės pagalbos pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo programas panaudojimui. Kalbant apie šias programas, paprastai egzistuoja disproporcija tarp pastangų, reikalingų laikytis taisyklių, ir konkurencijos iškraipymo rizikos. Be to, valstybės pagalba valstybėse narėse dažnai aiškinama skirtingai, todėl šių taisyklių neįmanoma taikyti užtikrinant reikiamą teisinį saugumą, o tai dažnai trukdo visapusiškai įgyvendinti aukštos kokybės projektus. Viena iš priemonių, kurią būtų galima nedelsiant pritaikyti siekiant supaprastinti ESI fondų įgyvendinimą, būtų Europos teritorinio bendradarbiavimo nepriskirti valstybės pagalbos taisyklių taikymo sričiai, kaip pavyzdžiui, programos „Horizontas 2020“;
35.

stebėsenai pagal Vandens pagrindų direktyvą užtikrinti ragina Europos Komisiją nustatyti alternatyvų principą vieno kriterijaus neatitikimo principui (angl. one out all out). Taikant šį principą padėtis atrodo prastesnė nei reali ekologinė ir cheminė būklė ir neatsižvelgiama į jau įdėtas pastangas pagerinti vandens kokybę. Reikėtų sukurti stebėsenos priemonę, kuri leistų atsižvelgti į konkrečioje valstybėje narėje jau pasiektus rezultatus siekiant, be kita ko, užtikrinti būtinų priemonių tinkamumą;
4.

pabrėžia, kad vykdant supaprastinimo procesą svarbu siekti svarbiausio sanglaudos politikos tikslo ir uždavinio, t. y. regioninės politikos; pabrėžia, kad dabartinės formos sanglaudos politika palaipsniui tolsta nuo regioninės politikos ir pagal ją vis dažniau problemos sprendžiamos nacionaliniu lygmeniu; tai visų pirma patvirtina įvairūs partnerystės susitarimai, grindžiami nacionalinėmis reformų programomis. Be to, sanglaudos politiką varžo įvairios nacionalinės sąlygos, kurių laikymasis visiškai nepriklauso nuo vietos ir regionų valdžios institucijų ir kitų paramos gavėjų. Sanglaudos politika tampa vis sudėtingesnė ir painesnė, visų pirma dėl to, kad trūksta skirtingų politinių ir administracinių lygmenų tarpusavio pasitikėjimo. Šis sudėtingumas savo ruožtu prisideda prie vis didėjančių regionų vystymosi skirtumų;
20.

Svarbu yra lanksčiai ir greitai užtikrinti reikiamų sričių ir regionui tinkamos apimties švietimo paslaugas. Be abejo, kaimo vietovėse profesinio mokymo organizavimas yra sudėtingesnis nei mieste, nes besimokantieji gyvena labai išsibarstę, be to, jų poreikiai skiriasi. Vienas iš paprasčiausių būdų įtraukti švietimo įstaigas ir įmones yra stažuotojų priėmimas, tačiau be išorės paramos mažoms įmonėms tai gali būti pernelyg didelė našta. Reikėtų apsvarstyti galimybę parengti paramos programas stažuotojus priimančioms, deramą atlyginimą mokančioms ir realias ilgalaikio įsidarbinimo perspektyvas suteikiančioms įmonėms. Regioninėms profesinio mokymo įstaigoms ir kitoms švietimo įstaigoms reikėtų skirti didelius išteklius ir nustatyti aiškius tolesnio mokymo ir perkvalifikavimo uždavinius. Be to, kai kuriuose regionuose pilietinė visuomenė padėjo sukurti reikiamas institucijas. Šia patirtimi reikėtų pasidalyti su kitais regionais.
12.

šiomis aplinkybėmis ne tik svarbiu laiko klausimą, ar produktai, paslaugos ir taikomosios programos iš realaus pasaulio persikėlė į internetą, bet ir mano, kad reikia paaiškinti, kaip bendrojoje skaitmeninėje rinkoje: a) skaitmeninimas gali būti papildomas „išmaniosiomis paslaugomis“ per regionuose ir vietoje sukuriamą vertę bei tapti konkurencingesnis, b) novatoriškos taikomosios programos pirmiausia įprastinėje prekyboje per „daugiakanalę“ komunikaciją padėtų užtikrinti, kad gyvenamoji ir darbo vieta regionuose, miestuose bei savivaldybėse liktų patraukli, pavyzdžiui, prisidėdamos prie to, kad nebūtų uždarytos specializuotos parduotuvės, c) novatoriški interneto ir ne interneto sričių ryšiai, kaip antai adityvinė gamyba (pvz., trimatis spausdinimas), gali būtent vietos ir regionų lygmeniu padėti kurti vertę ir darbo vietas, d) „daiktų internetas“ ir regionuose gali prisidėti prie vietoje teikiamų paslaugų bei naujos vertės kūrimo, pvz., elektros srities amatų įmonėse;
3.

atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Europos kosmoso agentūros (EKA) atliktą kosmoso taikmenų vartotojų grandies vertę kuriančių sektorių vertinimą, Europos rinka yra mažesnė ir ne tokia specializuota privačios rinkos dalyje, palyginti su pasauline rinka. Be to, skirtingai nei kitose kosminėse valstybėse, ES gynybos pramonė nenustato pradinių standartų ir veiklos rūšių. Dauguma bendrovių pasaulyje veiklą vykdo kelete segmentų ir per visą vertės grandinę. O Europoje vargu ar galima rasti subjektą, kontroliuojantį visą vertės grandinę. Apskritai specializacija Europoje (kur dėmesys sutelkiamas į specialias palydovinės navigacijos taikmenas) yra šiek tiek mažesnio masto nei pasaulyje;
1. Su bendro intereso projektais, priskiriamais II priedo 1 punkto a, b, c, d ir e papunkčiuose ir 2 punkto a papunktyje nurodytoms kategorijoms, ir su bendro intereso projektais, priskiriamais II priedo 3 punkte ir IV priedo 1 punkto c papunktyje nurodytai kategorijai, jeigu jie priskiriami nacionalinių reguliavimo institucijų kompetencijai, susijusias faktiškai patirtas investicines sąnaudas (neįskaitant priežiūros išlaidų) prisiima valstybių narių, kurios patiria grynąjį teigiamą projekto poveikį, atitinkami tinklų operatoriai arba perdavimo ir (arba) paskirstymo infrastruktūros projektų rengėjai, o šių sąnaudų dalį, kuri nepadengiama perkrovos ar kitais mokesčiais, padengia tinklo naudotojai mokėdami tinklo prieigos mokesčius pagal tose valstybėse narėse nustatytus tarifus.

2. Šio straipsnio nuostatos taikomos bendro intereso projektams, priskiriamiems II priedo 1 punkto a, b, c ir e papunkčiuose nurodytoms kategorijoms, jei bent vienas projekto rengėjas paprašo atitinkamų nacionalinių institucijų taikyti šias nuostatas projekto sąnaudoms. Be to, šio straipsnio nuostatos prireikus taikomos bendro intereso projektams, priskiriamiems II priedo 3 punkte nurodytai kategorijai, tik tuo atveju, jei jau atliktas rinkos paklausos vertinimas ir iš jo matyti, kad gaunamų tarifinių mokesčių nepakanka faktiškai patirtoms investicinėms sąnaudoms padengti.
Komisija bendradarbiauja su visomis visuomenės grupėmis, kad sudarytų joms sąlygas ir jas įgalintų imtis veiksmų, kuriais siekiama kurti neutralaus poveikio klimatui ir klimato kaitos poveikiui atsparią visuomenę. Komisija sudaro palankesnes sąlygas visais lygmenimis, įskaitant nacionalinį, regioninį ir vietos lygmenis, vykdyti įtraukų ir visiems socialiniams partneriams, piliečiams ir pilietinei visuomenei prieinamą procesą, per kurį būtų keičiamasi geriausia patirtimi ir nustatomi veiksmai, kuriais būtų prisidedama prie šio reglamento tikslų įgyvendinimo. Be to, Komisija gali pasinaudoti valstybių narių pagal Reglamento (ES) 2018/1999 11 straipsnį užmegztais daugiapakopiais dialogais klimato ir energetikos klausimais.

Komisija bendradarbiauja su visomis visuomenės grupėmis, kad sudarytų joms sąlygas imtis visapusiškų veiksmų , kuriais siekiama kurti neutralaus poveikio klimatui ir klimato kaitos poveikiui atsparią visuomenę. Komisija sudaro palankesnes sąlygas visais lygmenimis, įskaitant nacionalinį, regioninį ir vietos lygmenis, vykdyti įtraukų ir visiems socialiniams partneriams, piliečiams ir pilietinei visuomenei prieinamą procesą, per kurį būtų keičiamasi geriausia patirtimi ir nustatomi veiksmai, kuriais būtų prisidedama prie šio Reglamento (ES) 2018/1999 tikslų įgyvendinimo. Visų pirma, gaivinant ekonomiką po COVID-19 krizės, Komisija turėtų pasinaudoti tiesioginiais ryšiais tarp piliečių, vietos įmonių ir jų vietos ir regionų valdžios institucijų ir šiuos ryšius remti, nes nuo šių ryšių priklausys klimato kaitai atsparios visuomenės kūrimas ir bendruomenių pritarimo užtikrinimas. Be to, Komisija gali pasinaudoti valstybių narių pagal Reglamento (ES) 2018/1999 11 straipsnį užmegztais daugiapakopiais dialogais klimato ir energetikos klausimais , taip pat pagal Klimato paktą vykdoma veikla .
5.

Eurofound apklausos internete matyti, jog Europos Sąjungoje beveik 40 proc. apklaustųjų nurodė, kad jų finansinė padėtis pablogėjo, palyginti su padėtimi iki pandemijos, ir beveik pusė (47 proc. 2020 m. balandžio mėn.) nurodė, kad jų namų ūkis nesuduria galo su galu. Be to, nors moterys sudaro 48 proc. visų Europos Sąjungos darbuotojų, jos sudaro 59 proc. minimalųjį darbo užmokestį gaunančių asmenų. Tai prisideda prie vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumų ir dirbančių moterų skurdo pabrėžia, kad minimaliojo darbo užmokesčio „aukštynkryptės konvergencijos“ reikia siekti taip pat atsižvelgiant į tai, kad mažas darbo užmokestis tebėra užimtumo Europos Sąjungoje požymis. Apskaičiuota, kad mažą darbo užmokestį gauna maždaug kas šeštas darbuotojas. Pastaraisiais metais daugelyje valstybių narių mažas darbo užmokestis nebuvo didinamas tuo pačiu tempu, kaip kitoks darbo užmokestis, todėl padidėjo darbo užmokesčio nelygybė. Darbuotojų, kuriems gresia skurdas, dalis nuo 8,3 proc. 2010 m. padidėjo iki 9,3 proc. 2018 m. Be to, COVID-19 pandemija padarė neigiamą poveikį darbuotojų atlyginimui, visų pirma tų, kurie gauna mažiausias pajamas, pavyzdžiui, valymo paslaugų, mažmeninės prekybos, sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros bei stacionariosios globos srityse. Tai sektoriai, kurie iš dalies arba visiškai priklauso vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijai. Iš 2020 m.apklausos internete matyti, jog Europos Sąjungoje beveik 40 proc. apklaustųjų nurodė, kad jų finansinė padėtis pablogėjo, palyginti su padėtimi iki pandemijos, ir beveik pusė (47 proc. 2020 m. balandžio mėn.) nurodė, kad jų namų ūkis nesuduria galo su galu. Be to, nors moterys sudaro 48 proc. visų Europos Sąjungos darbuotojų, jos sudaro 59 proc. minimalųjį darbo užmokestį gaunančių asmenų. Tai prisideda prie vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumų ir dirbančių moterų skurdo ( 3 ) . Taigi aukštynkryptė konvergencija padėtų sumažinti dirbančiųjų skurdą, taip pat vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumus;
13.

mano, kad pagrindinis šio pasiūlymo struktūros trūkumas yra tas, kad pagal ją „galutinis naudotojas“ yra laikomas paprastu vartotoju, kuris regeneruotą vandenį naudoja tik pasyviai ir nėra atsakingas už nieką, net už galimą to vandens kokybės pasikeitimą po to, kai jis perima jį iš regeneravimo įrenginių veiklos vykdytojo, nei už to vandens naudojimo būdą, pavyzdžiui, už dirvožemio laistymo būdą;
4.

daro išvadą, kad pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1059/2003, atitinka subsidiarumo principą, kadangi tikslas ES lygmeniu nustatyti, koordinuoti ir prižiūrėti suderintus statistinius klasifikatorius statistikos tikslais negali būti tinkamai pasiektas valstybėms narėms veikiant pavieniui. Tačiau, kita vertus, subsidiarumą galima užtikrinti tik tuo atveju, jei teritorijų tipologijos bus derinamos vedant intensyvų dialogą su valstybėmis narėmis ir regionais. Be to, pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto iš principo neviršija to, kas būtina jo tikslams pasiekti, todėl galima manyti, kad jis atitinka proporcingumo principą;
26.

pabrėžia per ES finansavimo priemones, pavyzdžiui, iš Europos strateginių investicijų fondo (ESIF), gaunamų investicijų svarbą, ypač jų vaidmenį pritraukiant privačias lėšas siekiant įdiegti geresnius ir labiau „žiedinius“ atliekų tvarkymo sprendimus; be to, palankiai vertina paramą, skiriamą pažangių energijos vartojimo efektyvumo technologijų, be kita ko, sukurtų vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų programas, pateikimui į rinką;
12.

Šiame dokumente dėl Europos kosmoso strategijos atsižvelgiama ir iš dalies remiamasi ankstesnėmis susijusiomis nuomonėmis, pavyzdžiui, nuomonėmis „Piliečiams naudingos Europos Sąjungos kosmoso strategijos rengimas“ ir „ES kosmoso pramonės politika“, taip pat Europos Parlamento Užsienio reikalų komiteto pranešimu dėl Europos saugumui ir gynybai skirtų kosmoso pajėgumų, tyrimu dėl kosmoso sektoriaus rinkos plėtros Europoje (angl. „Space Market Uptake in Europe“), rekomendacijomis dėl regionų aspekto įtraukimo į Europos kosmoso strategiją, kurias 2016 m. balandžio mėn. paskelbė NEREUS, ir programos „Horizontas 2020“ patariamosios grupės kosmoso klausimais rekomendacijomis dėl galimų 2018–2020 m. darbo programos mokslinių tyrimų ir inovacijų prioritetų (angl. „Advice on potential priorities for Research and Innovation in the work programme 2018–2020“).
33.

be to, turėtų būti dedamos pastangos bent 25 proc. padidinti ES finansavimą aplinkosaugos veiksmams ir naudoti ataskaitų teikimo ir su aplinkosauga susijusių išlaidų stebėjimo sistemą, kad, be kita ko, būtų galima užtikrinti, jog finansavimas ypač didelių sąnaudų reikalaujančioms ir iki 2020 m. įgyvendintinoms aplinkosaugos priemonėms bus skirtas laiku nualintų ekosistemų būklei pagerinti;