1.Bendrosios aplinkybės

Viešųjų pirkimų direktyvomis reglamentuojamos sutarčių skyrimo procedūros ir kai kurie viešųjų sutarčių bei koncesijos sutarčių, kurių vertė viršija konkrečias ribas, vykdymo aspektai. 2014 m. „Tenders Electronic Daily“ (TED) paskelbtų konkursų vertė siekė 421,31 mlrd. EUR, tai yra 3,32 proc. ES BVP. Atviros ir gerai reguliuojamos viešųjų pirkimų rinkos padeda veiksmingiau naudoti viešuosius išteklius ir gerinti viešųjų pirkimų kokybę.

Kaip matyti iš viešųjų pirkimų direktyvų taikymo patirties siekiant visiškai įgyvendinti jų tikslus, ekonominės veiklos vykdytojai turi gebėti taikyti šiomis direktyvomis suteiktas teises visoje ES. Todėl teisių gynimo priemonių direktyvos (direktyvos 89/665/EEB ir 92/13/EEB, su pakeitimais, padarytais Direktyva 2007/66/EB ) buvo priimtos kaip papildomos priemonės. Šiomis direktyvomis siekta užtikrinti, kad remiantis minimaliais ES peržiūros standartais visoje ES veikiantys ekonominės veiklos vykdytojai galėtų pasinaudoti greitomis ir veiksmingomis procedūromis, skirtomis atlyginti žalą tais atvejais, kai manoma, jog sutartys sudarytos pažeidžiant viešųjų pirkimų direktyvas. Todėl Teisių gynimo priemonių direktyvos yra svarbiausia viešuosius pirkimus reglamentuojanti priemonė ir unikalus ES teisės akto, kuriuo ES suteikiamos teisės visiškai įgyvendinamos nacionaliniu lygiu, pavyzdys.

Teisių gynimo priemonių direktyvomis numatyta galimybė imtis veiksmų prieš pasirašant sutartį (teisių gynimo priemonės prieš sudarant sutartį) ir ją pasirašius (teisių gynimo priemonės sudarius sutartį). Teisių gynimo priemonės prieš sudarant sutartį apima teisę į laikinąsias priemones, privalomą atidėjimo laikotarpį nuo sprendimo dėl sutarties skyrimo iki sutarties sudarymo ir reikalavimą suspenduoti skyrimo procedūrą, kol nagrinėjamas apeliacinis skundas, siekiant neleisti skirti sutarties. Teisių gynimo priemonėmis sudarius sutartį siekiama paskelbti esamą sutartį negaliojančia ir (arba) suteikti kompensaciją (ypač žalai atlyginti) nukentėjusioms šalims po to, kai buvo pasirašyta sutartis. Kiti pagrindiniai Teisių gynimo priemonių direktyvų elementai yra: automatinis pranešimas konkurso dalyviams, kuriame nurodoma, kodėl jie nebuvo atrinkti; terminų bylai iškelti tvarkaraštis ir alternatyvios sankcijos (būtent sutarties trukmės sutrumpinimas arba baudų skyrimas), kai negaliojimas nėra tinkama išeitis.

Teisių gynimo priemonių direktyvose nustatyta, kad Komisija peržiūri jų įgyvendinimą ir praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie jų veiksmingumą, ypatingai dėl alternatyvių sankcijų ir terminų, nustatytų Direktyva 2007/66/EB. Be to, 2013 m. buvo nuspręsta atlikti šių direktyvų vertinimą pagal Komisijos Reglamentavimo kokybės ir rezultatų (angl. „Regulatory Fitness and Performance“, REFIT) programą. Ši ataskaita pateikiama Parlamentui ir Tarybai siekiant įgyvendinti teisinį įsipareigojimą pranešti Parlamentui ir Tarybai bei perduoti REFIT vertinimo rezultatus. Tarnybų darbiniame dokumente, pridėtame prie šios ataskaitos, pateikiama papildoma informacija apie atliktą vertinimą.

Rengiant šią ataskaitą, buvo naudoti šie informacijos šaltiniai:

•tyrimas „Peržiūros ir teisės gynimo priemonių procedūrų, skirtų viešųjų pirkimų sutartims, ekonominis ir teisinis veiksmingumas“;

•atvira viešoji konsultacija internete, kuria buvo siekiama surinkti įrodymus apie Teisių gynimo priemonių direktyvų veikimą ir pridėtinę vertę;

•konsultacijos su valstybėmis narėmis;

•daugybė tikslinių konsultacijų su ekspertais ir specialistais, nagrinėjančiais bylas dėl viešųjų pirkimų; ir

•nacionalinės teisės ir teismų praktikos peržiūra.

Be direktyvų politinių tikslų įgyvendinimo, vertinant pagal REFIT pirmiausia buvo nagrinėta, ar Teisių gynimo priemonių direktyvos atitinka siekiamą tikslą, mažina susijusias išlaidas ir naštą bei didina supaprastinimo galimybes.

Šiuo metu valstybėse narėse nėra jokios ES masto teisių gynimo priemonių stebėsenos ir vertinimo sistemos. Duomenys apie teisių gynimo veiksmus, kurių imamasi kiekvienoje valstybėje narėje dėl viešųjų sutarčių, kurių vertė viršija ribas, nėra renkami taip struktūrizuotai, nuosekliai ir sistemingai, kad būtų galima išnagrinėti gautus rezultatus automatizuotu ir lengvai palyginamu būdu. Dėl šios priežasties sudėtinga tinkamai išmatuoti ir įvertinti Teisių gynimo priemonių direktyvų poveikį ir reikia papildomų veiksmų (pvz., vienkartinio duomenų rinkimo ir rankiniu būdu atliekamos analizės, kurie buvo taikyti esamam vertinimui).

2.Valstybių narių įgyvendinimo veikla

Visos valstybės narės visiškai perkėlė Teisių gynimo priemonių direktyvas. Tačiau buvo nustatyta didelio masto vėlavimų dėl Direktyvos 2007/66/EB perkėlimo (išsamiau žr. tarnybų darbinio dokumento 5 priedą). Atsižvelgiant į minimalaus suderinimo lygį, kuris numatytas Teisių gynimo priemonių direktyvose, valstybės narės priėmė skirtingo masto ir pobūdžio nacionalines taisykles, remdamosi atitinkamomis teisinėmis tradicijomis.

Todėl kiekvienoje valstybėje narėje buvo įsteigta įvairių peržiūros institucijų. 14-oje valstybių narių įsteigta administracinė viešųjų pirkimų peržiūros institucija, kuri yra specializuota arba ne. Likusiose valstybėse narėse už viešųjų pirkimų procedūrų peržiūrą atsakinga esama teisminė peržiūros institucija.

Visos valstybės narės reikalauja, kad kiekvienas asmuo, kuris yra arba buvo suinteresuotas sudaryti konkrečią sutartį ir kuris patyrė žalą arba jam kilusi žalos rizika dėl tariamo pažeidimo, turėtų turėti galimybę pasinaudoti peržiūros procedūra. Be to, kai kurios valstybės narės numato, kad asociacijos arba institucijos, kurios neveikia kaip ekonominės veiklos vykdytojai, turi teisę pradėti peržiūros procedūrą. Tai gali būti profesinės asociacijos arba konkurencijos institucijos.