KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Pridedama prie dokumento Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl bendrosios įmonės ECSEL /* SWD/2013/0256 final */





KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Pridedama prie dokumento Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl bendrosios įmonės ECSEL Įžanga Šiame dokumente aiškinamas elektronikos komponentų ir sistemų srities jungtinės technologijų iniciatyvos (JTI), kuriai įgyvendinti pagal SESV 187 straipsnį steigiama bendroji įmonė, poveikio vertinimas. Minėta iniciatyva susijusi su ES bendrąja mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“. Pagal Septintąją bendrąją programą įsteigtos dvi bendrosios įmonės – ENIAC ir ARTEMIS – atitinkamai nanotechnologijų ir įterptųjų kompiuterinių sistemų srityse. Jų paskirtis – skatinti privačias ir viešąsias investicijas į mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą ir didinti jų naudą dviejose Europos pramonei labai svarbiose viena kitą papildančiose srityse. Vadovaujantis patirtimi, įgyta veikiant bendrosioms įmonėms ENIAC ir ARTEMIS, dabartinė iniciatyva grindžiama supaprastinta bendra struktūra, tikslinga veiksmų, kuriais stiprinama elektronikos komponentų ir įterptųjų sistemų sričių sinergija, apimtimi ir gerokai paprastesne įgyvendinimo tvarka. Ši iniciatyva – ES elektroninių komponentų ir sistemų strategijos pagrindinis ramstis. Vykdyta procedūra atitinka Komisijos išankstinio poveikio vertinimo gaires. 1. PROBLEMOS APIBŪDINIMAS 1.1. Aplinkybės Elektronikos komponentai ir įterptosios sistemos yra ne tik svarbi pramonės šaka, kurios pasaulinė apyvarta viršija 1 000 mlrd. EUR, bet ir svarbiausias daugelio ekonomikos sričių produktyvumo didinimo veiksnys, todėl labai padeda spręsti visuomeninio pobūdžio uždavinius. Kalbant konkrečiau, Europos elektroninių komponentų ir sistemų pramonėje susiduriama su dviem esminiais sunkumais. Pirmasis susijęs su svarbiausių vertės grandinės elementų (t. y. projektavimo, gamybos ir integravimo į galutinius produktus), kurie yra būtini siekiant užtikrinti elektronikos produktų vertės kūrimo Europoje tvarumą, įskaitant galimybę konkuruoti daugelyje kitų Europos pramonės sektorių, kontrole. Antrasis susijęs su Europos inovacijų grandinėse esančių didelių spragų šalinimu siekiant, kad mokslinių tyrimų pažanga lemtų kuo daugiau komercinės sėkmės. Siekdama įveikti minėtus sunkumus, Europa privalo atsižvelgti į šiuos veiksnius: didelę pasaulinę konkurenciją, mažėjančią Europos pramonės rinkos dalį, dideles su MTTPI susijusias išlaidas ir sparčią technologijų plėtrą. · Europai labai svarbu užtikrinti glaudų elektronikos komponentų pramonės ir likusios pramonės struktūros ryšį. Jei Europos elektronikos gamybos pramonė nusilps, veikiausiai pamažu išnyks ir kita vertės grandinės dalis. Tai paveiks ne tik pačią pramonę – didelėje mūsų ekonomikos dalyje poveikis bus juntamas ir darbo vietų kūrimo bei ekonomikos augimo srityse. · Europos įterptųjų kompiuterinių sistemų bendrovių perspektyva šviesesnė, nors sunkumų esama ir čia: pagrindinių IRT platformų taikomųjų programų ir turinio sritis daugiausia valdoma ne ES subjektų, įterptosios sistemos vis dažniau priklauso tinklui ir jungiamos prie interneto, o tai suteikia naujų verslo galimybių, bet kartu traukia žiniatinklio rinkoje šiandien vyraujančius naujus dalyvius ir grėsmes iš už ES ribų. · Per pastaruosius dešimt metų mišri elektronikos komponentų ir sistemų rinka kasmet augo daugiau kaip 6 % ir, panašu, kad tokiu tempu augs ir ateinantį dešimtmetį. Augimą šiame sektoriuje iš dalies lemia inovacijos, nes bent 15 % jo apyvartos panaudojama MTTP reikmėms. Atsižvelgiant į tai, kad didėja MTTP sąnaudos ir daromas svarbus šalutinis poveikis visai ekonomikai, būtina steigti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes (VPSP). · Siekiant konkuruoti, būtina taikytis prie vis sudėtingėjančių technologijų ir jų gamybos sąlygų, o tai reikalauja didelių investicijų – į MTTPI ir gamybos bei projektavimo infrastruktūrą reikėtų investuoti milijardus. Iki šiol Europos investicijų nepakako, o politika vykdyta pernelyg nenuosekliai, dėl to Europos rinkos dalyviams priklausanti pasaulinės puslaidininkių rinkos dalis sumažėjo ir šiuo metu nesiekia 10 %. Valstybės narės turi savus pramonės vystymo prioritetus, tačiau šiai pramonės šakai reikalingos paramos lygis viršija atskirų valstybių narių turimus išteklius. 1.2. Įgyvendinimo problemos Bendrųjų įmonių ENIAC ir ARTEMIS tarpiniuose vertinimuose pabrėžiamos problemos, kurias reikia išspręsti steigiant naują bendrąją įmonę, siekiant, kad jos veikla būtų tikslingesnė, veiksmingesnė, našesnė, o moksliniai tyrimai – kokybiškesni. Integruota Europos elektroninių komponentų ir sistemų strategija Antrajame tarpiniame vertinime rekomenduojama įgyvendinant JTI remtis bendra Europos mokslinių tyrimų strategija. Tokia strategija padėtų išvengti pastangų dubliavimosi, leistų plėtoti tvarią elektronikos komponentų ir sistemų pramonės ekosistemą ir Europos suinteresuotosioms šalims suteiktų veiksmingų priemonių, padedančių neatsilikti nuo technologijų plėtros, naudotis pažangiais komponentais ir sutvirtinti elektronikos sistemų lyderystę svarbiausiuose ekonomikos sektoriuose. Teisinis pagrindas našesniam įgyvendinimui Abiejuose tarpiniuose vertinimuose rekomenduojama būsimą JTI įgyvendinti taikant teisinį pagrindą, labiau pritaikytą prie VPSP specifikos, su mažesnėmis administracinės veiklos išlaidomis ir lankstesnį. Geresnis valdymas ir strateginis planavimas Abiejuose tarpiniuose vertinimuose pastebėta, kad valdančioji taryba per daug laiko skiria veiklos stebėsenai ir per mažai – diskusijoms strateginiais klausimais. Norint, kad dalyvautų aukšto lygmens pramonės atstovai, turėtų būti mažinama administracinė našta. Tvirtesnis įsipareigojimas ir derinimas su valstybių narių prioritetais Abiejuose tarpiniuose vertinimuose valstybėms narėms rekomenduojama taikyti daugiametę finansavimo sistemą. Taip būtų sudarytos sąlygos parengti strateginę darbotvarkę ir leista suinteresuotosioms šalims planuoti į priekį. Pastarasis aspektas svarbus, nes planuojamos didelės investicijos, o nenutrūkstami moksliniai tyrimai turi būti vykdomi ilgesnį laikotarpį. Dalyvavimo sąlygų suderinimas Tarpiniuose vertinimuose pabrėžta būtinybė suderinti dalyvaujančių valstybių narių nacionalines procedūras ir kriterijus. Valstybių narių dalyvavimo taisyklės, finansavimo normos ir procedūros turėtų būti derinamos ir sinchronizuojamos visose srityse, kur tai įmanoma. Veiksmų racionalizavimas, įskaitant geresnę stebėseną ir vertinimą Abiejuose tarpiniuose vertinimuose pateikta įvairių rekomendacijų, kaip galima racionalizuoti veiksmus ir užtikrinti geresnę stebėseną ir vertinimą. Visų pirma, rekomenduojama peržiūrėti vertinimo ir atrankos procesą, kad projekto turinys labiau atitiktų bendrą strategiją. 2. Subsidiarumo analizė Ši Europos iniciatyva siūloma įgyvendinant programą „Horizontas 2020“: Bendrosios įmonės, įkurtos 7BP pagal sutarties 187 straipsnį, kurioms gali būti suteikiama kita parama, remiantis pirmiau nurodytomis sąlygomis: naujoviškų vaistų iniciatyva, „Švarus dangus“, Bendro Europos dangaus ATM tyrimai (SESAR), kuro elementai ir vandenilis (KEV), įterptųjų kompiuterinių sistemų iniciatyva (ARTEMIS) ir nanoelektronikos iniciatyva (ENIAC). Pastarosios dvi gali būti sujungtos į vieną iniciatyvą. Akivaizdu, kad nė vienoje iš valstybių narių nėra visų bendrovių, reikalingų, kad veiktų visa nuo elektronikos komponentų ir sistemų priklausoma bet kurios prietaikų pramonės grandinė. Ši iniciatyva yra bendradarbiaujamojo pobūdžio ir, siekiant kuo geresnių europinės ekosistemos rezultatų ir kuo mažesnio susiskaidymo, sudaro sąlygas kurti konsorciumus su partneriais iš visos Europos. Šiuo metu veikiančios bendrosios įmonės ARTEMIS ir ENIAC suteikė labai svarbią galimybę bendradarbiauti visos Europos mastu, sukurti kritinę masę ir paskatinti investicijas. Pirmajame ir antrajame tarpiniuose įmonių vertinimuose primygtinai rekomenduojama tęsti panašią iniciatyvą pagal programą „Horizontas 2020“. 3. Tikslai Norėdama konkuruoti, Europa turi išlikti technologijų plėtros priešakyje ir siekti kuo greičiau jas panaudoti praktiškai. Siūloma iniciatyva yra pagrindinis ES elektronikos pramonės strategijos, kuria siekiama, kad Europos gamybos rinkos dalis ne mažėtų, kaip yra dabar, o didėtų, siekiant per ateinančius septynerius metus šiame sektoriuje sukurti 250 tūkst. papildomų darbo vietų ir pritraukti daugiau kaip 100 mlrd. EUR vertės papildomų privačių investicijų šios srities inovacijoms ir gamybai, ramstis[1]. Konkrečiau, šios iniciatyvos tikslai yra: · prisidėti prie tvirtos ir pasauliniu mastu konkurencingos Sąjungos elektronikos komponentų ir sistemų pramonės plėtros; · užtikrinti, kad elektronikos komponentai ir sistemos būtų prieinami pagrindinėms rinkoms ir padėtų spręsti visuomeninio pobūdžio uždavinius, siekiant išlaikyti Europą technologijų plėtros priešakyje, panaikinti atotrūkį tarp mokslinių tyrimų ir praktinio panaudojimo, padidinti inovacijų pajėgumą, kelti Sąjungos ekonomiką ir sukurti darbo vietų; · suderinti strategijas su valstybėmis narėmis, siekiant pritraukti privačių investicijų, prisidėti prie viešųjų finansų patikimumo didinimo – šiuo tikslu reikėtų vengti nereikalingo pastangų dubliavimosi ir susiskaidymo ir palengvinti dalyvavimo sąlygas mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos vykdytojams; · išlaikyti ir plėtoti puslaidininkių ir išmaniųjų sistemų gamybos pajėgumą Europoje, įskaitant lyderystę gamybos įrangos ir medžiagų apdorojimo srityse; · išsaugoti lyderio poziciją projektavimo ir sistemų inžinerijos, įskaitant įterptąsias technologijas, srityse; · visoms suinteresuotosioms šalims užtikrinti prieigą prie pasaulinio lygio infrastruktūros, skirtos elektronikos komponentų ir įterptųjų bei išmaniųjų sistemų projektavimui ir gamybai; · kurti dinamišką ekosistemą įtraukiant novatoriškas mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), stiprinant esamas įmonių ir organizacijų grupes ir plėtojant naujų įmonių ir organizacijų grupių naujose perspektyviose srityse kūrimąsi. Taigi, šia iniciatyva siekiama i) ES lygmeniu sukurti viešųjų ir privačiųjų investicijų kritinę masę, ii) pašalinti „mirties slėniu“ vadinamą atotrūkį tarp mokslinių tyrimų ir rinkos; šiuo tikslu bus skatinama atlikti daugiadalykius mokslinius tyrimus ir plėtoti technologijas visoje inovacijų grandinėje (2–8 technologinės brandos lygiai), įskaitant bandomųjų linijų ir didelės apimties prietaikų bandymus, ir iii) suvienyti vertės ir inovacijų grandinių dalyvius, įskaitant naudotojus ir MVĮ, siekiant susidoroti su tuo, kad elektroninių komponentų ir sistemų projektavimo ir gamybos procesai yra sudėtingi savaime. 4. Galimos politikos priemonės Apsvarstytos penkios galimos politikos priemonės, susijusios su elektronikos komponentų ir sistemų JTI įgyvendinimu: · a) remtis esamomis iniciatyvomis ENIAC ir ARTEMIS ir atitinkamai atnaujinti ir pritaikyti jų siekius prie naujų programos „Horizontas 2020“ aplinkybių; · b) imtis suplanuotos veiklos nekuriant specialios VPSP, o remiantis įprasta praktika, taikoma vykdant bendradarbiaujamojo pobūdžio projektus pagal programą „Horizontas 2020“; · Sukurti naują bendrą VPSP, kuri pakeistų esamas ENIAC ir ARTEMIS ir būtų vienos iš šių formų: · c) sutartinė VPSP (neregistruojant specialaus juridinio asmens); · d) dvišalė institucinė VPSP (specialus juridinis asmuo nedalyvaujant valstybėms narėms); · e) trišalė institucinė VPSP (specialus juridinis asmuo dalyvaujant valstybėms narėms). Dvi galimos politikos priemonės atmestos: „jokių veiksmų“ (t. y. stabdyti visą viešąją paramą šiai sričiai ES lygmeniu) ir „ankstyvas esamų JTI likvidavimas“ (t. y. stabdyti bendrųjų įmonių ARTEMIS ir ENIAC veiklą prieš numatytą jų veiklos pabaigą 2017 m.). 5. Poveikio vertinimas Poveikis ekonomikai apima: · konkurencingumo, prekybos ir investavimo aspektus – iniciatyvos generuojamą sverto poveikį privatiems ir viešiesiems fondams, investicijų apimtį ir kritinę masę, potencialą bendradarbiauti ir atotrūkio tarp technologijų plėtros ir rinkos mažinimą; · mokslinius tyrimus ir inovacijas – sinergiją su pramonės ir nacionaliniais prioritetais, iniciatyvos generuojamą kompetencijos, reikalingos žengti Europos mokslinių tyrimų erdvės link, plėtros mastą; · suinteresuotąsias šalis – pramonės atstovus, technologijų tiekėjus ir naudotojus, įskaitant MVĮ, mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijas bei universitetus, ES, valstybes nares bei regionus ir piliečius (vartotojus), kuriems iniciatyva bus naudinga. Poveikis visuomenei apima: · užimtumą – šis poveikis susijęs su poveikiu ekonomikai. Pramonės sektoriai, kuriuose taikytina iniciatyva, yra labai svarbus tiesioginis darbdavys aukštos kvalifikacijos techniniams darbuotojams; · potencialą spręsti visuomeninio pobūdžio uždavinius Europos piliečiams svarbiose srityse (pvz., transporto, sveikatos, energetikos) – elektronikos komponentų ir sistemų plėtra ir diegimas yra esminiai visuomeninio pobūdžio uždavinių sprendimo veiksniai. Poveikis aplinkai daugiausia susijęs su energijos suvartojimo mažinimu. 1,2 mlrd. EUR vertės ES įnašas duotų stimulą visai investicijų programai, kurią iki 2020 m. sudarys maždaug 8 mlrd. EUR Tai būtų reikšminga visų pramonės paskelbtų planuojamų investicijų dalis. ES administracinės veiklos išlaidos sudarytų apie 2 % jos įnašo, skirto veiklos sąnaudoms. 6. Galimų politikos priemonių palyginimas Pateikiami trys tarpusavyje susiję galimų politikos priemonių palyginimo lygmenys. Pirmasis lygmuo susijęs su santykiniais penkių minėtų galimų politikos priemonių privalumais, kurie lyginami su bazine galima politikos priemone a) trijose ašyse: veiksmingumo, našumo ir nuoseklumo. || Tikslai || galima politikos priemonė (b) || galima politikos priemonė (c) || galima politikos priemonė (d) || galima politikos priemonė (e) Veiksmingumas || 1.1. Didinti konkurencingumą || - || + || + || + 1.2. Aprėpti inovacijas ir vertės grandinę || - || + || + || + 1.3. Spręsti visuomeninio pobūdžio uždavinius ir kurti naujas rinkas || - || - || = || + 3.1. Išlaikyti ir didinti gamybos apimtį ES || - || - || - || + 3.2. Pirmauti įrangos ir medžiagų srityje || - || - || - || = 4.1. Užtikrinti elektronikos komponentų prieinamumą || - || - || = || + 4.2. Pirmauti sistemų inžinerijos srityje || - || = || + || + Našumas || 2.1. Susisteminti ir atlikti aukštos kokybės daugiadalykius mokslinius tyrimus || = || = || + || + 2.3. Suvienyti ir sutelkti išteklius || - || - || - || + 5.2. Našiai įgyvendinti programą || + || = || + || + 5.3. Užtikrinti rezultatų panaudojimo ir MVĮ darbo vietų kūrimo sinergiją || - || - || + || + 5.4. Paprastinti dalyvavimą Europai svarbiuose projektuose || + || + || + || = 5.6. Siekti suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimo ir veiksmų koordinavimo || - || = || + || + Nuoseklumas || 2.2. Suderinti strategijas || - || = || = || + 3.3. Siekti aukštų TBL || - || - || - || + 5.1. Parengti strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę || - || = || + || + 5.5. Užtikrinti prieigą prie projektavimo ir gamybos infrastruktūros || - || = || + || + 5.7. Palaikyti žmogiškuosius įgūdžius || = || = || = || = Antrasis lygmuo susijęs su programos „Horizontas 2020“ pasiūlyme išdėstytais VPSP nustatymo kriterijais: · a ir e galimos politikos priemonės teikia daugiausia pridėtinės vertės veiksmų imantis Sąjungos lygiu (nuosekliausios); · e galima politikos priemonė pasižymi didžiausiu poveikiu pramonės konkurencingumui, tvariai plėtrai ir socialiniams ekonominiams klausimams (veiksmingiausia); · a ir e galimos politikos priemonės geriausiai numato ilgalaikius visų partnerių įsipareigojimus atsižvelgiant į bendrą viziją ir aiškiai apibrėžtus tikslus (veiksmingiausios ir nuosekliausios); · e galima politikos priemonė geriausiai atspindi naudojamų išteklių mastą ir gebėjimą gauti papildomų investicijų moksliniams tyrimams ir inovacijoms (našiausia); · c, d ir e galimos politikos priemonės numato aiškų kiekvieno partnerio vaidmens apibrėžimą (našiausios ir nuosekliausios). Trečiuoju lygmeniu galimos politikos priemonės vertinamos atsižvelgiant į tarpiniuose vertinimuose nurodytus patobulinimus. || galima politikos priemonė (b) || galima politikos priemonė (c) || galima politikos priemonė (d) || galima politikos priemonė (e) Integruota Europos strategija || - || - || + || + Našesnio įgyvendinimo sąlygos || - || = || = || + Geresnis valdymas ir strateginis planavimas || - || - || + || + Tvirtesnis įsipareigojimas ir derinimas su valstybių narių prioritetais || - || - || - || = Dalyvavimo sąlygų suderinimas || = || + || + || = Veiksmų racionalizavimas, įskaitant geresnę stebėseną ir vertinimą || = || = || + || + Daroma išvada, kad, siekiant kritinės masės ir didelės investicijų grąžos, tinkamiausia yra e galima politikos priemonė – kurti trišalę institucinę viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę; tokios partnerystės pagrindas būtų MTTPI veiksmų planas, kurio aprėptis būtų išplėsta nuo komponentų iki sistemų, bendrai telkiami ištekliai, skirti įvairiems didelės apimties veiksmams vykdyti, kad pavyktų išbristi iš „mirties slėnio“, ir suderintos strategijos bei finansavimas (regionų, nacionaliniu ir ES lygmenimis). Norint įgyvendinti e galimą politikos priemonę, pagal SESV 187 straipsnį reikėtų steigti naują juridinį asmenį. Tai būtų VPSP įstaiga, steigiama pagal pavyzdinį finansinį reglamentą viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įstaigoms, nurodytą finansinių taisyklių 209 straipsnyje, kuriai pagal 58 straipsnio 1 dalies c punkto iv papunktį pavedamas netiesioginis valdymas. Ši įstaiga perimtų visas šiuo metu veikiančių bendrųjų įmonių ARTEMIS ir ENIAC teises ir įsipareigojimus. 7. Vertinimas ir stebėsena Numatomi trys vertinimo ir stebėsenos lygmenys. Iniciatyvos lygmeniu Komisija, padedama nepriklausomų ekspertų, atliks laikotarpio vidurio ir galutinį bendrosios įmonės vertinimą. Atliekant šiuos vertinimus bus žiūrima, kokia pažanga padaryta siekiant strateginių tikslų, ar planai įgyvendinami našiai ir (arba) veiksmingai ir kiek privatūs nariai yra įsitraukę į projektus ir kitą veiklą. Apie išvadas Komisija praneš Tarybai ir Europos Parlamentui. Projektų lygmeniu bus įgyvendintas mechanizmas, kurio paskirtis – vertinti kiekvieno projekto pažangą ir kokybę. Be to, tiek įgyvendinant projektą, tiek jam pasibaigus, atsižvelgiant į antrojo tarpinio vertinimo komisijos rekomendacijas bus stebima, kaip naudojami ir skleidžiami rezultatai. Pažanga, padaryta siekiant minėtų JTI tikslų, bus kasmet stebima atsižvelgiant į poveikio vertinime nurodytus pagrindinius veiklos rezultatų vertinimo rodiklius (PVRVR). Bendrosios įmonės sąskaitas kasmet tikrins nepriklausoma audito įstaiga. Bendrosios įmonės veiklos našumas remiantis vykdomojo direktoriaus ataskaita taip pat bus vertinamas kasmet pagal maždaug septynis poveikio vertinime nurodytus PVRVR. Be to, bus vykdoma ir kitų svarbių aspektų kokybinė stebėsena: · procedūrų atvirumo ir skaidrumo, · JTI, kitų ES iniciatyvų ir nacionalinių bei regioninių veiksmų koordinavimo, · interesų konflikto vengimo, · finansų audito, · gero valdymo principų laikymosi. [1] Taip siūlomą partnerystę komentavo pramonės atstovai.