AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

Sprendimo pasiūlymas – teisės aktas, kuriuo įgaliojama pasirašyti Europos Sąjungos ir Afganistano Islamo Respublikos bendradarbiavimo partnerystės ir vystymosi srityje susitarimą (toliau – Susitarimas).

2011 m. liepos mėn. Užsienio reikalų taryba pareiškė „esanti pasirengusi vesti derybas dėl plataus užmojo, subalansuoto ES ir Afganistano susitarimo, kuriuo būtų atspindimas jos ilgalaikis įsipareigojimas padėti šaliai vystytis ir principai bei sąlygos, kuriomis bus grindžiama būsima partnerystė.“ Taryba paragino EIVT ir Komisiją iki 2011 m. gruodžio 5 d. Bonos konferencijos parengti derybų dėl bendradarbiavimo susitarimo įgaliojimus. 2011 m. lapkričio mėn. Taryba priėmė sprendimą, kuriuo Europos Komisijai ir vyriausiajam įgaliotiniui suteikiami įgaliojimai vesti derybas su Afganistanu dėl bendradarbiavimo partnerystės ir vystymosi srityje susitarimo. Kitais metais surengti trys derybų raundai (trečiasis baigtas 2012 m. lapkričio mėn.). Derybos pratęstos po dvejų metų pertraukos (2015 m.), dalyvaujant naujai Afganistano vyriausybei. Paskutinis, ketvirtasis derybų raundas sėkmingai baigtas Briuselyje 2015 m. balandžio 29 d. Šalys parafavo Susitarimą 2015 m. liepos 2 d. Kabule, dalyvaujant Prezidentui A. Ghani.

Susitarimu pirmą kartą nustatomi sutartiniai Europos Sąjungos ir Afganistano santykiai ir pagrindžiamas ES įsipareigojimas remti tolesnį Afganistano vystymąsi transformacijos dešimtmečiu, kaip susitarta per 2011 m. Bonos konferenciją. Susitarimu stiprinamas politinis dialogas ir įvairių sričių bendradarbiavimas ir taip įtvirtinamas Europos Sąjungos dėmesys Afganistanui. Juo pripažįstami Afganistanui skirtų Bonos, Čikagos, Kabulo, Tokijaus ir Londono tarptautinių konferencijų rezultatai.

Į Susitarimą įtrauktos politinio dialogo ir įvairių sričių bendradarbiavimo nuostatos. Jis pagrįstas ES įprastomis politinėmis nuostatomis dėl žmogaus teisių ir Tarptautinio baudžiamojo teismo, be to, į jį įtraukti su moterų ir vaikų teisėmis susiję įsipareigojimai. Susitarime remiamasi tarpusavio atskaitomybės principais ir pakartojama, kad Šalys pasiryžusios spręsti bendras problemas, be kita ko, susijusias su: 1) kova su terorizmu, tarptautiniu nusikalstamumu ir neteisėta prekyba; 2) neplatinimu, nusiginklavimu ir branduoliniu saugumu; 3) masinio naikinimo ginklais (MNG); 4) šaulių ir lengvaisiais ginklais (ŠLG) ir 5) kova su narkotikais. Bendradarbiavimo nuostatos skirtos šiems sektoriams: infrastruktūros plėtros, energetikos, transporto, sveikatos, gamtinių išteklių, apmokestinimo, švietimo ir kultūros, užimtumo ir socialinių reikalų, mokslo ir technologijų, aplinkos ir kovos su klimato kaita. Be to, Susitarime pabrėžiama teisinio bendradarbiavimo svarba ir patvirtinamas Šalių įsipareigojimas kovoti su organizuotu nusikalstamumu, pinigų plovimu ir korupcija.

2.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

Taryba buvo informuojama visais derybų etapais. Su ja reguliariai konsultuotasi atitinkamoje Azijos darbo grupėje.

Europos Parlamentas taip pat tinkamai informuotas visų derybų metu ir .... m. ... ... d. Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) pateikė parafuoto Susitarimo egzempliorių Europos Parlamento Pirmininkui.

Vyriausiasis įgaliotinis ir Komisija mano, kad Tarybos derybiniuose nurodymuose nustatyti tikslai pasiekti ir Susitarimo projektas gali būti pateiktas pasirašyti.

3.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

Teisinis pagrindas

Laikantis nusistovėjusios Teismo praktikos, teisinis pagrindas parenkamas remiantis objektyviais kriterijais, kuriems gali būti taikoma teisminė kontrolė ir kuriems, be kita ko, priskirtinas teisės akto tikslas ir turinys.

Susitarimo tikslas, apibūdintas 2 straipsnyje (Pobūdis ir taikymo sritis), – užmegzti įvairiapusę Šalių partnerystę dialogui ir bendradarbiavimui stiprinti.

Susitarimas taikomos šioms sritims: politiniam bendradarbiavimui (II antraštinė dalis), vystomajam bendradarbiavimui (III antraštinė dalis), bendradarbiavimui prekybos ir investicijų klausimais (IV antraštinė dalis), bendradarbiavimui laisvės, saugumo ir teisingumo klausimais (V antraštinė dalis), bendradarbiavimui tam tikruose sektoriuose (VI antraštinė dalis) ir regioniniam bendradarbiavimui (VII antraštinė dalis). Be to, Susitarime pateikiamos institucinės sistemos nuostatos (VIII antraštinė dalis) ir baigiamosios nuostatos (IX antraštinė dalis).

Išsamiai išnagrinėjus Susitarimo tikslą ir turinį nustatyta, kad vienos jo nuostatos priklauso Europos Sąjungos bendros užsienio ir saugumo politikos taikymo sričiai, kitos – prekybos politikos ir vystomojo bendradarbiavimo sritims. Gilesnė analizė rodo, kad nė vienas iš šių elementų negali būti vertinamas kaip papildantis kitą ir nė vienas iš trijų nėra aiškiai pagrindinis. Todėl pasiūlymas turėtų būti grindžiamas keliomis teisinio pagrindo nuostatomis, būtent ESS 37 straipsniu ir SESV 207 ir 209 straipsniais.

Teisinis pobūdis

Minėtosiomis teisinio pagrindo nuostatomis ES įgaliojama sudaryti susitarimus su trečiosiomis šalimis srityse, kurioms taikomas Susitarimas. Visų pirma:

–ESS 37 straipsniu ES suteikiami įgaliojimai sudaryti susitarimus su trečiosiomis šalimis bendros užsienio ir saugumo politikos srityje;