Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos sprendimas dėl 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programos /* KOM/2006/0687 galutinis - COD 2006/0229 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 16.11.2006 KOM(2006) 687 galutinis 2006/0229 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIūLYMO APLINKYBėS Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Patikima statistinė informacija apie ekonominę, socialinę ir aplinkos padėtį ES ir jos sudedamąsias dalis nacionaliniu ir regionų lygmenimis yra būtina Europos integracijos proceso išankstinė sąlyga. Ji suteikia ES institucijoms, valstybėms narėms, įmonėms ir piliečiams reikalingą faktinę priemonę Europos politinių iniciatyvų poreikiui ir pažangai vertinti. Suderinti ir palyginami statistiniai duomenys taip pat reikalingi, kad plačioji visuomenė suprastų Europą, kad piliečiai galėtų dalyvauti diskusijose ir demokratiniame procese kuriant Europos ateitį ir kad ekonominių operacijų vykdytojai galėtų dalyvauti bendrojoje rinkoje. Atsižvelgiant į tai, pasiūlymo tikslas yra parengti išsamią oficialių Bendrijos statistinių duomenų strateginę programą. Ji turėtų apimti produktų ir paslaugų rengimą bei tiekimą vartotojams, statistinių duomenų kokybės tobulinimą ir tolesnę Europos statistikos sistemos plėtrą (ESS – partnerystė, kurioje dalyvauja Eurostatas, nacionalinės statistikos institucijos ir kitos visų valstybių narių nacionalinės institucijos, atsakingos už Europos statistinių duomenų rengimą ir platinimą). Bendrosios aplinkybės Reikalavimas rengti daugiametę Bendrijos statistikos programą (BSP) nustatytas Tarybos reglamento (EB) Nr. 322/97 3 straipsnio 1 dalyje, kurioje sakoma, kad BSP nustatomi veiksmų, numatytų ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui, atlikimo būdai, pagrindinės sritys bei tikslai ir kad ji yra visų Bendrijos statistinių duomenų rengimo pagrindas. BSP įgyvendinama vykdant metines darbo programas, kuriose išsamiau išdėstyti kiekvienų metų darbo tikslai, ir priimant specialius teisės aktus svarbiems veiksmams vykdyti. Rengiama BSP vidurio laikotarpio pažangos ataskaita ir, pasibaigus programos galiojimo laikotarpiui, atliekamas oficialus vertinimas. Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Dabartinė BSP, nustatyta Europos parlamento ir Tarybos sprendimu 2367/2002/EB, apima 2003–2007 m. laikotarpį ir yra šeštoji tokio pobūdžio programa. Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pagrindinis oficialiosios Bendrijos statistikos tikslas yra nuolat stiprinti Bendrijos politikos sričių plėtojimą, stebėseną ir vertinimą, remiantis patikima, objektyvia, palyginama ir nuoseklia faktine informacija. Kai kuriose srityse Bendrijos institucijos statistinę informaciją taip pat tiesiogiai naudoja pagrindinėms politikos sritims valdyti. Pasiūlymo II priede aiškinama, kaip įvairios politikos sritys, išdėstytos pagal Sutarties antraštines dalis, yra grindžiamos oficialiais Bendrijos statistiniais duomenimis. Nors oficialūs statistiniai duomenys naudojami kaip atrama beveik visoms Bendrijos politikos sritims, programoje vadovaujamasi šiais pagrindiniais politikos prioritetais: - klestėjimas, konkurencingumas ir ekonomikos augimas, - solidarumas, ekonominė ir socialinė sanglauda bei tvarus vystymasis, - saugumas, - tolesnė Europos Sąjungos plėtra. 2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Valstybės narės, ELPA šalys ir šalys kandidatės tiesiogiai dalyvavo rengiant pasiūlymą. Buvo konsultuojamasi su nacionalinėmis statistikos institucijoms, kurių vadovai yra Tarybos sprendimu 89/382/EEB įsteigto Statistikos programų komiteto (SPK) nariai arba stebėtojai. Be to, dėl atskirų programos dalių išsamiau buvo diskutuojama ESS techninėse darbo grupėse, sudarytose ir iš institucinių vartotojų bei tarptautinių organizacijų, plačiau bendradarbiaujančių statistikos srityje tarptautiniu lygmeniu. Nuomonę apie programos projektą pateikė Europos ekonomikos ir socialinės statistinės informacijos patariamasis komitetas (CEIES), įsteigtas Tarybos sprendimu 91/116/EEB (su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 97/225/EB). Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komitetas (CMBF), įsteigtas Tarybos sprendimu 91/115/EEB (su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 96/174/EB), taip pat pateikė nuomonę apie programos projektą. Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Po konsultacijų su nacionalinėmis statistikos institucijomis gauta esminė ir konstruktyvi nuomonė. Pagrindiniai valstybių narių svarstytų klausimų aspektai buvo tokie: BSP ir kitų pagrindinės Bendrijos statistikos teisinės sistemos dalių bei Europos statistikos praktikos kodekso ryšys; prioritetinių veiksmų ir poreikių statistikos srityje nustatymas; įmonių atsakymų pateikimo našta; ESS lankstumas ir gebėjimas tenkinti vartotojų poreikius bei statistinių duomenų konfidencialumo apsauga. Šių atsiliepimų pagrindu valstybėms narėms buvo pateikti paaiškinimai daugeliu klausimų, padaryta daug teisės akto teksto ir pasiūlymo I priedo patobulinimų. Tačiau kai kurių valstybių narių pasiūlymų, ypač prioritetų nustatymo klausimu, nebuvo galima įtraukti. Antra, gavus atsiliepimus apie įvairius atlikimo būdus ir tikslus, susijusius su įvairiomis Sutarties antraštinėmis dalimis, buvo patikslintas ir patobulintas pasiūlymo II priedas. CEIES nuomonėje pasiūlymas buvo įvertintas teigiamai, tačiau CEIES pasiūlė padaryti patobulinimus, visų pirma ESS darnumo ir nuoseklumo, orientavimosi į platesnes vartotojų grupes, metaduomenų teikimo, atskirų statistinių duomenų pagal lytį ir dabartinio struktūrinių rodiklių sąrašo, naudojamo pažangai vertinti pagal Lisabonos tikslus, pakankamumo srityse. Be to, CEIES išreiškė abejonę dėl statistinių reikalavimų diferencijavimo didžiosioms ir mažosioms valstybėms narėms. Remiantis šia nuomone, buvo padaryti keli pasiūlymo patobulinimai, pavyzdžiui, dėl socialinių statistinių duomenų skirstymo pagal lytį ir dėl metaduomenų saugyklos kūrimo bei įgyvendinimo. CMFB teigiamai įvertino pasiūlymą ir teigia, kad jis yra geros struktūros ir gerai apgalvotas. CMFB iš esmės pritarė programoje nustatytiems pagrindiniams prioritetams ir tikslams, visų pirma ekonomikos ir pinigų politikos statistinių duomenų srityse, jei dėl to nevėluos 2007 m. šiose srityse nustatytų pokyčių įgyvendinimas. CMFB teigiamai vertina statistikos valdymo bei prioritetų nustatymo svarbą ir pritaria ECOFIN Tarybos nuomonei, jog reikia užtikrinti tinkamą praktiką, išteklius ir gebėjimus rengiant aukštos kokybės statistinius duomenis Europos ir nacionaliniu lygmenimis. Priemonių atžvilgiu CMFB pritarė tikslams dėl didesnio gebėjimo tenkinti vartotojų poreikius, patobulinto statistinių duomenų ir statistikos sistemų nuoseklumo bei poreikio plėtoti statistikos institucijų keitimąsi konfidencialiais duomenimis. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Nepriklausomo tyrimo neprireikė. Poveikio ir rezultatų analizė Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 322/97 3 straipsnio 1 dalies reikalavimus, teisės akto priėmimas ar nepriėmimas nėra svarbiausias klausimas. Svarbiausia, kad Reglamento (EB) Nr. 322/97 reikalavimai būtų įgyvendinti Europos Sąjungai naudingiausiu būdu. Įvertinti „statistinių duomenų poveikį“ yra sudėtinga teoriškai ir praktiškai. Visų pirma, statistinių duomenų poveikis dažniausiai yra netiesioginio pobūdžio. Jis priklauso nuo veiksmų ir sprendimų, priimtų (įvairiais lygiais, visiškai ar iš dalies ir dėl politinių ar finansinių priežasčių) remiantis statistine informacija, ir jei tie sprendimai ir veiksmai netiesiogiai atspindi statistinės informacijos buvimą ir kokybę. Dažnai praktiškai neįmanoma ir finansiškai neverta išsamiai vertinti šį poveikį. Todėl sunku kalbėti apie statistinės informacijos socialinį, ekonominį ir aplinkosauginį poveikį. Statistinių duomenų vertė greičiau priklauso nuo jų tinkamumo vertinti kitų politikos sričių poveikį. Antra, BSP yra pagrindas, kuriame nustatyta tolesnės plėtros ir bendrųjų tikslų, vėliau konkrečiau apibrėžiamų metinėse programose ir konkrečiuose teisės aktuose, kryptis. Todėl šiuo metu neįmanoma atlikti išsamesnės poveikio ir reikšmės analizės, tačiau ji bus atliekama rengiant konkrečius pasiūlymus. Vis dėlto aišku, kad yra tam tikras BSP konkretaus įgyvendinimo metodo tiesioginis poveikis, kuris gali būti vertinamas apskritai, ir gali būti lyginami du metodų variantai – „ribotasis“ ir „išsamusis“. Šis poveikis susijęs su: A. ESS gebėjimu teikti pakankamos kokybės duomenis (t. y. laiku teikti aktualius, tikslius, ir naujausius, prieinamus ir aiškius; palyginamus, nuoseklius duomenis) siekiant Bendrijos politikos sritims suteikti veiksmingą atramą. B. Už statistikos veiksmų įgyvendinimą atsakingų valstybių narių patiriamomis išlaidomis. C. Įmonėms ir namų ūkiams tenkančia našta atsakinėjat į tyrimų klausimus. Plačiau apie A: Ribotuoju metodu būtų užtikrintas nuolatinis esamų statistinių duomenų teikimas, bet greičiausiai jis nėra tinkamas padidinti gebėjimą greičiau tenkinti naujus vartotojų poreikius. Jis taip pat nėra tinkamas siekiant užtikrinti, kad gerokai pagerėtų Europos suvestinių rodiklių pateikimas laiku, kadangi jie vis tiek liks susiję su tradicinėmis ESS priemonėmis ir procesais, nes Bendrijos statistinių duomenų rengimas visada priklauso nuo visų nacionalinių suvestinių rodiklių buvimo. Tuo tarpu taikant išsamųjį metodą (kai BSP išdėstytos ir ESS priemonių kūrimo kryptys, pvz., Europos duomenų rinkimas, platesnis ad-hoc modulių naudojimas, poreikių diferencijavimas, platesnis administracinių duomenų šaltinių naudojimas, ir nustatyti prioritetų tikslinimo ir ekonomiškai nebeefektyvių reikalavimų mažinimo principai) bus padidintas ESS gebėjimas tenkinti naujus su Bendrijos politikos sritimis susijusius poreikius tuo pat metu tenkinant esamus pagrindinius poreikius. Plačiau apie B: Nepakitus sąlygoms, taikant ribotąjį metodą arba nuolat didės valstybių narių išlaidos, nes tradicinėmis priemonėmis reikės tenkinti naujus (papildomus) informacijos poreikius, arba kai kurie statistinių duomenų poreikiai turės būti tenkinami pasitelkus oficialiajai statistikos sistemai nepriklausančius šaltinius. Kita vertus, tai labai pakenktų statistikos sistemos kaip visumos tinkamumui, nuoseklumui ir priežiūrai. Tuo tarpu taikant išsamųjį metodą (BSP sudaryta iš bendrų politikos sričių ir tikslų šioms priemonėms) padidės ESS gebėjimas ekonomiškiau tenkinti vartotojų poreikius ir taip valstybės narės galės geriau paskirstyti poreikius ir išteklius. Plačiau apie C: Taikant ribotąjį metodą labai tikėtina, kad ilgainiui žymiai padidės atsakymų teikimo našta. Tokia padėtis susidarytų, jei nebus sukurtos lankstesnės ESS priemonės, skirtos sureguliuoti naštą, atsirandančią dėl su naujomis politikos sritimis susijusių poreikių. Taikant išsamųjį metodą ESS galės aktyviai tvarkyti atsakymų teikimo naštą ir tuo pat metu išlaikyti aukštą duomenų aktualumo lygį. Todėl rengiant BSP pasirinktas išsamusis metodas. 3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlymu nustatoma 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programa. Programoje nustatomi numatytų veiksmų atlikimo būdai, pagrindinės sritys ir tikslai, pateikiama statistinių duomenų poreikių santrauka ir reikalavimai atsižvelgiant į Europos Sąjungos politikos sričių poreikius. Teisinis pagrindas Programa grindžiama Sutarties 285 straipsniu. Subsidiarumo principas Kadangi siūlomos veiklos, t. y. 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programos, tikslų valstybės narės negali tinkamai pasiekti, o Bendrijos lygiu juos galima geriau pasiekti remiantis Bendrijos teisės aktu, nes tik Komisija gali koordinuoti reikalingą statistinės informacijos derinimą Bendrijos lygiu visose statistikos srityse, kurioms taikomas šis teisės aktas, o valstybės narės gali rinkti pačius duomenis, Bendrija gali nustatyti priemones pagal subsidiarumo principą, kaip nustatyta Sutarties 5 straipsnyje. Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodomos (-ų) priežasties (-čių). Pasiūlyme nustatyti tikslai penkerių metų laikotarpiui. Šie tikslai išsamiau apibrėžiami ir planuojami metinėse Komisijos statistikos darbo programose, rengiamose glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir priimamose atsižvelgiant į Statistikos programų komiteto nuomonę. Be to, naujieji statistinių duomenų reikalavimai nustatomi konkrečiuose teisės aktuose, kurie yra rengiami nuo pat pradžių tiesiogiai dalyvaujant valstybėms narėms. Kaip nustatyta pasiūlymo 4 straipsnio 2 dalyje, rengiant metines Komisijos statistikos darbo programas atsižvelgiama į rengiamų statistinių duomenų ekonomiškumą ir užtikrinama, kad prioritetai bus nuolat tikslinami siekiant kuo geriau panaudoti valstybių narių bei Komisijos išteklius ir sumažinti atsakymų teikimo naštą. Be to, pasiūlyme nustatomas konkretus statistinių duomenų, kurie naudojami tikslinant statistinių duomenų poreikius ir vertinant naujus vartotojų pageidavimus, išlaidų (remiantis tais pačiais principais ir metodika, taikoma kitoms panašioms sistemoms: ES grynųjų sąnaudų modelis, Standartinis sąnaudų modelis) ir naudos vertinimo metodų ir procedūrų įgyvendinimo tikslas ir įmonėms tenkančios atsakymų teikimo naštos stebėsenos bei būdų kaip jį sumažinti ieškojimo konkretus tikslas. Pasirinkta priemonė Siūlomos priemonės: kita. Kitos priemonės nėra laikomos tinkamomis dėl toliau nurodytos (–ų) priežasties (–čių). Atsižvelgiant į pasiūlymo tikslą ir turinį, sprendimas yra pati tinkamiausia priemonė. 4. POVEIKIS BIUDžETUI Eurostato veiklos išteklių poreikiai programai įgyvendinti šiuo metu yra 274,2 mln. eurų visam programos laikotarpiui. Ši suma yra Eurostato biudžeto ištekliai, reikalingi visoms programoje išdėstytoms veiklos rūšims vykdyti, išskyrus: - išlaidas darbuotojams ir administravimui, - veiklos išteklius pagal kitas statistikos biudžeto eilutes, kurios gali būti papildomai pridėtos, kad būtų patenkinti nauji reglamentavimo poreikiai 2008–2012 m. laikotarpiu ( Edicom tipo veikla). - veiklos išteklius, kuriuos pagal savo biudžeto eilutes suteikia kiti generaliniai direktoratai, - išteklius nacionaliniu ir regioniniu lygiu. Eurostatas perskirstys nuosavus veiklos ir žmogiškuosius išteklius, kad būtų laikomasi visų programos prioritetų. Tačiau atsižvelgiant į statistinio darbo raidą (nepaisant tikslo perskirstyti išteklius remiantis prioritetų tikslinimu) reikėtų numatyti, kad skiriamų išteklių gali nepakakti visiems reikalavimams įgyvendinti. Tokiomis aplinkybėmis bet koks poreikis atidėti programoje nustatytą darbą bus nurodytas metinėse darbo programose atsižvelgiant į: - biudžeto valdymo institucijų Komisijai suteiktus išteklius ir - visos ESS išteklius darbui atlikti. 5. PAPILDOMA INFORMACIJA Persvarstymas, pakeitimas, laikino galiojimo išlyga Pasiūlyme nustatyta persvarstymo išlyga. Pasiūlyme nustatyta laikino galiojimo išlyga. Europos ekonominė erdvė Siūlomas teisės aktas yra susijęs su EEE, todėl jis turėtų būti taikomas visoje EEE. 2006/0229 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programos (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SAJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 285 straipsnį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[1], atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[2], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[3], laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[4], kadangi: (1) Pagal 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos[5] turėtų būti priimta daugiametė Bendrijos statistikos programa. (2) Pagal Reglamentą (EB) Nr. 322/97 Bendrijai turėtų būti laiku pateikiama palyginama naujausia valstybių narių statistinė informacija, kuri būtų nauja, patikima, aktuali ir kuo našiau parengta, kad Bendrija galėtų formuoti, taikyti, stebėti ir vertinti politikos sritis. (3) Kad būtų užtikrintas statistinės informacijos nuoseklumas ir palyginamumas Bendrijoje, reikia priimti penkerių metų Bendrijos statistikos programą, kurioje atsižvelgiant į prioritetus būtų nustatyti numatytų veiksmų įgyvendinimo būdai, pagrindinės sritys ir tikslai. (4) Dėl ypatingo Bendrijos statistinių duomenų rengimo būdo besivystančioje Bendrijos statistikos sistemoje reikalingas ypač glaudus bendradarbiavimas Statistikos programų komitete, įsteigtame Tarybos sprendimu 89/382/EEB, Euratomas[6], dėl sistemos pritaikymo, ypač nustatant teisines priemones, reikalingas minėtiems Bendrijos statistiniams duomenims rengti. Reikia atsižvelgti į respondentams – įmonėms, centrinės ar vietos valdžios institucijoms, namų ūkiams ar asmenims – tenkančią naštą. (5) Bendrijos statistinių duomenų rengimas pagal penkerių metų programos teisinį pagrindą yra įgyvendinamas glaudžiai, koordinuotai ir nuosekliai bendradarbiaujant Eurostatui ir nacionalinėms institucijoms. Šiuo tikslu Eurostatas įvairiais būdais turėtų garantuoti Europos statistikos sistemą (ESS) sudarančio nacionalinių institucijų tinklo koordinavimą siekdamas užtikrinti, kad Europos Sąjungos politikos poreikius atitinkantys statistiniai duomenys bus teikiami laiku. (6) Pagal šį sprendimą rengdamos ir platindamos Bendrijos statistinius duomenis, nacionalinės ir Bendrijos statistikos institucijos turi laikytis principų, nustatytų Europos statistikos praktikos kodekse, kuris buvo pridėtas prie 2005 m. gegužės 25 d. Komisijos rekomendacijos dėl nacionalinių ir Bendrijos statistikos institucijų nepriklausomumo, vientisumo ir atskaitomybės[7]. (7) Rengiant metines Komisijos statistikos darbo programas reikėtų atsižvelgti į poreikį nuolat tikslinti statistikos prioritetus, įskaitant procesų paprastinimą ir mažėjančios svarbos poreikių mažinimą, siekiant kuo geriau panaudoti turimus išteklius. (8) Kadangi valstybės narės negali pakankamai pasiekti šio sprendimo, t. y. 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programos, tikslų ir dėl to jie geriau gali būti pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali priimti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal šiame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šis sprendimas neapima daugiau, nei yra būtina siekiant šių tikslų. (9) Šiame sprendime visam programos trukmės laikotarpiui nustatyta finansinė sistema turi būti pagrindinis atskaitos dokumentas biudžeto valdymo institucijai, kaip nurodyta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto drausmės ir biudžeto vykdymo tvarkos gerinimo[8] 37 punkte. (10) Pagal Reglamento (EB) Nr. 322/97 3 straipsnio 1 dalį šios programos priėmimo gairės buvo pateiktos Statistikos programų komitetui, Tarybos sprendimu 91/116/EEB[9] įsteigtam Europos statistinės informacijos ekonomikos ir socialinėje srityje patariamajam komitetui ir Tarybos sprendimu 91/115/EEB[10] įsteigtam Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komitetui, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Statistikos programos priėmimas Šiuo sprendimu priimama 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programa (toliau – programa). Programa pateikiama I ir II prieduose. I priede išdėstyti šiuo laikotarpiu numatytų veiksmų atlikimo būdai, pagrindinės sritys ir tikslai. II priede pateikiama statistinių duomenų poreikių santrauka atsižvelgiant į Europos Sąjungos politikos sričių poreikius. 2 straipsnis Politikos sričių prioritetai 1. Atsižvelgiant į nacionalinių institucijų ir Komisijos turimus išteklius, programa yra orientuojama į svarbiausius Bendrijos politikos prioritetus: - klestėjimas, konkurencingumas ir ekonomikos augimas, - solidarumas, ekonominė ir socialinė sanglauda bei tvarus vystymasis, - saugumas, - tolesnė Europos Sąjungos plėtra. 2. Pagal reglamentą (EB) Nr. 322/97 visi programos prioritetai ir bendrieji tikslai išsamiai išdėstomi metinėse programose. 3 straipsnis Statistikos valdymas 1. Programa įgyvendinama pagal Europos statistikos praktikos kodekso principus siekiant rengti ir platinti aukštos kokybės suderintus Bendrijos statistinius duomenis ir užtikrinti Europos statistikos sistemos, kaip visumos, tinkamą funkcionavimą. Nacionalinės institucijos ir Bendrijos statistikos institucija: 1. Kuria institucinę ir organizacinę aplinką, kuria skatinamas oficialius statistinius duomenis rengiančių ir platinančių nacionalinių ir Bendrijos statistikos institucijų veiksmingumas ir patikimumas. 2. Laikosi Europos standartų, gairių ir geros praktikos procesuose, kuriuos nacionalinės ir Bendrijos statistikos institucijos taiko sistemindamos, rinkdamos, tvarkydamos bei platindamos oficialius statistinius duomenis ir siekdamos įgyti gero valdymo ir veiksmingumo reputaciją, kad sustiprintų statistinių duomenų patikimumą; 3. Užtikrina, kad Bendrijos statistiniai duomenys atitiktų Europos kokybės standartus ir tenkina juos vartojančių Europos Sąjungos institucijų, vyriausybių, mokslinių tyrimų institucijų, pilietinės visuomenės organizacijų, įmonių ir apskritai visuomenės poreikius. 4 straipsnis Prioritetų nustatymas, veiksmingumas ir lankstumas 1. Programa užtikrinama nuolatinė statistinė parama priimant sprendimus bei atliekant vertinimus esamose Bendrijos politikos srityse ir teikiama statistinė parama tenkinant papildomus poreikius, atsirandančius dėl naujų Bendrijos politikos iniciatyvų. 2. Rengdama metines statistikos darbo programas Komisija atsižvelgia į rengiamų statistinių duomenų ekonomiškumą ir užtikrina, kad statistikos prioritetai būtų nuolat tikslinami siekiant kuo geriau panaudoti valstybių narių ir Komisijos turimus išteklius ir sumažinti respondentams tenkančią naštą. 3. Programa užtikrinama, kad bus kuriamos priemonės didinti Europos statistikos sistemos lankstumą ir gerinti jos gebėjimą laiku prisitaikyti prie kintančių vartotojų poreikių. 5 straipsnis Finansavimas 1. Šiai programai įgyvendinti 2008–2012 m. skiriamas 274 200 000 eurų finansinis paketas. 2. Metinius asignavimus skiria biudžeto valdymo institucija neviršydama finansinio paketo ribų. 6 straipsnis Ataskaitos 1. Trečiaisiais programos įgyvendinimo metais Komisija rengia tarpinę pažangos ataskaitą ir pateikia ją Statistikos programų komitetui. 2. Programos įgyvendinimo laikotarpio pabaigoje Komisija, pasikonsultavusi su Statistikos programų komitetu, pateikia programos įgyvendinimo vertinimo ataskaitą. Ataskaita turi būti baigta rengti iki 2013 m. pabaigos ir po to pateikta Europos Parlamentui ir Tarybai. 3. Prioritetų perskirstymo rezultatų ataskaita yra tarpinės pažangos ataskaitos ir galutinės vertinimo ataskaitos dalis. 7 straipsnis Įsigaliojimas Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . 8 straipsnis Adresatai Šis sprendimas yra skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, […] Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas […] […] I PRIEDAS PENKERIŲ METŲ STATISTIKOS PROGRAMA: BENDRIEJI KLAUSIMAI Šiame priede išdėstyti Bendrijos statistinių duomenų vidutinės trukmės ir ilgalaikiam vystymuisi strategiškai svarbūs bendrieji aspektai. Pirma, jame aprašoma kaip statistikos politika prisidedama prie Europos integracijos; antra, aprašomi bendri Europos Statistikos sistemos ypatumai ir bendradarbiavimas su vartotojais bei rengėjais; trečia, aprašomos pagrindinės priemonės , kurias Bendrijos institucija naudoja bendradarbiaudama su nacionalinėmis institucijomis. Kiekvienu šių aspektų priede pateikiama pagrindinių tikslų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis per penkerių metų laikotarpį, santrauka. 1. STATISTIKOS VAIDMUO EUROPOS INTEGRACIJOJE Patikima statistinė informacija apie ekonominę, socialinę ir aplinkos padėtį ES ir jos sudedamąsias dalis nacionaliniu ir regionų lygmenimis yra būtina Europos integracijos proceso išankstinė sąlyga. Ji suteikia ES institucijoms, valstybėms narėms ir piliečiams reikalingą faktinę priemonę Europos politinių iniciatyvų poreikiui ir pažangai įvertinti. Suderinti ir palyginami statistiniai duomenys taip pat reikalingi, kad plačioji visuomenė suprastų Europą, kad piliečiai galėtų dalyvauti diskusijose ir demokratiniame procese kuriant Europos ateitį ir kad ekonominių operacijų vykdytojai galėtų dalyvauti bendrojoje rinkoje. Europos Sąjungos tvirtėjimas ir plėtra atsispindi pačioje ESS (Europos statistikos sistemoje): ESS strategijos ir priemonės sudaro nuolatinį koncepcijų, apibrėžimų ir metodų derinimą ir, jei reikia, rengimo procesų integravimą bei bendrųjų sąveikiųjų sistemų įgyvendinimą. Tačiau reikia toliau plėtoti ESS struktūras, strategijas ir priemones, kad būtų galima išlaikyti ir didinti visiems vartotojų poreikiams patenkinti reikalingą kokybę ir našumą. Be to, oficialiųjų statistinių duomenų tyrimais galima prisidėti prie tolesnio Bendrijos statistinių duomenų infrastruktūros, veiksmingumo ir kokybės vystymo. Programos įgyvendinimo laikotarpiu siekiama šių tikslų: Toliau derinti, vystyti ir įgyvendinti koncepcijų, klasifikacijų ir metodikų „bendrąją statistikos kalbą“. Vienas svarbiausių veiksmų šioje srityje yra Europos sąskaitų sistemos tikslinimas ir NACE red. 2 ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriaus įgyvendinimas. Kurti tarptautinių verslo įmonių grupių Europos statistikos registrą ir jį įtraukti į statistinių duomenų rengimo procesus. Bendradarbiaujant su kitomis EK tarnybomis, Europos centrinių bankų sistema ir tarptautinėmis organizacijomis toliau vystyti ir įgyvendinti standartus ir bendrąsias priemones veiksmingam ir saugiam keitimuisi statistiniais duomenimis ir metaduomenimis ESS. Šie standartai bus įgyvendinami visose susijusiose srityse. Kurti ir įgyvendinti visame duomenų rengimo cikle duomenis ir metaduomenis jungiančią metaduomenų saugyklą, kuria galėtų naudotis duomenų vartotojai ir rengėjai. Skatinti labiau naudotis internetu ne tik duomenims galutiniams vartotojams perduoti, bet ir kituose statistinių duomenų rengimo proceso etapuose. Kurti ir įgyvendinti suderinto konfidencialumo valdymo ESS politiką ir kryptis. Taip pat kurti ir įgyvendinti suderintas priemones, kad įgalioti tyrėjai galėtų optimaliai naudotis anonimiškais mikroduomenimis. Bus tinkamai vertinamas atskleidimo pavojus ir kuriamos techninės priemonės, kad būtų galima lengviau gauti ir keistis statistiniais duomenimis. EES kurti keitimosi priemonėmis būdus. Šiuo tikslu skatinti naudotis atviro kodo programine įranga (AKPĮ). Kurti priemones, kad būtų patogiau taikyti oficialių statistinių duomenų tyrimo rezultatus. | - 2. SANTYKIAI SU SUINTERESUOTOMIS šALIMIS 2.1. Europos statistikos sistema Eurostatas yra atsakingas už Bendrijos statistikos duomenų rengimą ES politikos tikslais. Šioje programoje nustatytiems Bendrijos statistiniams duomenims rengti reikalingas glaudus ir suderintas bendradarbiavimas – valstybių narių institucijos rengia suderintus nacionalinius statistinius duomenis, Eurostatas rengia Bendrijos statistinius duomenis remdamasis daugiausia nacionalinių statistikos institucijų pateiktais duomenimis. Šis bendradarbiavimas vykdomas pasitelkus Europos statistikos sistemą. Europos statistikos sistema (ESS) reiškia Eurostato, nacionalinių statistikos institucijų ir kitų nacionalinių statistikos įstaigų, kiekvienoje valstybėje narėje atsakingų už Europos statistikos duomenų rengimą ir platinimą, bendradarbiavimą pagal Europos statistikos praktikos kodeksą. Eurostatas vadovauja ir koordinuoja šios struktūros darbą, kad statistiniai duomenys būtų teikiami laiku ir tenkintų ES politikos poreikius. EES narių keitimasis patirtimi, geriausia praktika, techninėmis žiniomis ir pagrindinėmis metodikomis taip pat yra vienas pagrindinių veiksnių, lemiančių sklandų sistemos veikimą. Tai skatinama rengiant Europos statistikų mokymo programą. Programos įgyvendinimo laikotarpiu siekiama šių tikslų: Komisija ir valstybės narės imasi tinkamų iniciatyvų, kad būtų laikomasi Europos statistikos praktikos kodekso. Sukurti struktūras ir nustatyti tvarką, kaip prižiūrėti ir patarti, kad Eurostate ir valstybėse narėse būtų laikomasi praktikos kodekso. Aukšto lygio patariamoji įstaiga papildo valdymo struktūrą. Nustatyti oficialių Europos statistinių duomenų kokybės žymėjimo tvarką. Europos statistikų mokymo programa siekti tobulinti bendrą Europos statistinių duomenų kokybę keliant statistikų kvalifikaciją, skatinant jų nepriklausomumą, remiant teorijos ir praktikos mokymą bei keitimąsi geriausia praktika ir patirtimi. | - 2.2. Bendradarbiavimas su vartotojais Būtinas glaudus nuolatinis dialogas su Bendrijos statistinių duomenų vartotojais apie jų poreikius, realų vartojimą ir prioritetus. Dabartinis bendradarbiavimas su vartotojais yra naudingas ir apima Europos statistinės informacijos ekonomikos ir socialinėje srityje patariamojo komiteto (CEIES) veiklą, bendradarbiavimą su Europos įmonių federacijomis ir oficialias diskusijas su Komisijos tarnybomis apie statistinio darbo programą. Tačiau kadangi Bendrijos statistinių duomenų vartotojų skaičius didėja, o vartotojų poreikiai tampa vis įvairesni, Eurostatas toliau stiprins Europos statistikos sistemos ir vartotojų dialogą. Programos įgyvendinimo laikotarpiu siekiama šių tikslų: Mažinti atstumą tarp vartotojų ir rengėjų gerinant bendravimą su įvairiomis vartotojų grupėmis ir jų tinklais. Įgyvendinti aktyvų vartotojų poreikių tyrimą. Tai leis pasitelkus Europos statistikos sistemą veiksmingiau tenkinti iškilusius poreikius. Stiprinti CEIES. Tokiu būdu Bendrijos statistinių duomenų rengimas bus labiau orientuotas į vartotojus. | - 2.3. Techninis bendradarbiavimas su ne ES šalimis ES bendrauja su kaimyninėmis šalimis, kitais regionais ir viso pasaulio šalimis, todėl reikia patikimų oficialių statistinių duomenų apie tų šalių ekonomines ir socialines sąlygas. Išsamus techninis bendradarbiavimas vyksta siekiant kurti tų šalių statistinius gebėjimus ir teikti statistinius duomenis, reikalingus ES politikos sritims valdyti. Tai labiausiai taikytina ES šalims kandidatėms. Bendradarbiavimas apima daugelio ESS partnerių patirtį. Programos įgyvendinimo laikotarpiu siekiama šio tikslo: Rengti ir įgyvendinti regionų vystymo programas bei užtikrinti glaudų veiksmų statistikos srityje ir ES programų platesnių tikslų ryšį. | - 2.4. Bendradarbiavimas su tarptautinėmis organizacijomis ES valstybių narių statistinius duomenis turi būti įmanoma palyginti ne tik tarpusavyje, bet ir platesniu tarptautiniu mastu. Daug Europos statistikos sistemos (ESS) sričių yra grindžiamos tarptautiniu lygiu susitarta metodika. Daugeliu atveju ESS imamasi iniciatyvos ir sukuriami standartai anksčiau, nei jie nustatomi pasauliniu lygiu. Tokiais atvejais labai svarbu, kad pasauliniu lygiu nustatytose metodikose būtų atsižvelgiama į Europos pasiekimus. Tarptautinis bendradarbiavimas taip pat apima bendrą vadovavimą didesniems projektams ir darbo programų ir duomenų rinkimo veiklos koordinavimą, kad būtų išvengta pastangų dubliavimosi. Patirtis parodė, jog suderinta bendra pozicija yra svarbi, kad ES prioritetai darytų įtakos darbotvarkei ir tarptautinių statistikos sistemų vystymui bei derinimui. Dėl šios priežasties buvo pradėta intensyviau rengti ir koordinuoti ES pozicijas prieš aukšto lygio tarptautinius susitikimus. Programos įgyvendinimo laikotarpiu siekiama šių tikslų: Užtikrinti, kad ES būtų nuolat atstovaujama, ir, jei reikia, derinti pozicijas svarbiausiuose tarptautiniuose statistikos forumuose dėl ES politikos sričių prioritetinių klausimų. Skatinti tarptautinį bendradarbiavimą ir darbo programų koordinavimą siekiant išvengti darbo dubliavimo ir tobulinti tarptautinių statistinių duomenų palyginamumą. | - 3. PRIEMONėS 3.1. Geresnis reglamentavimas Reglamento (EB) Nr. 322/97 3 straipsnio 2 dalyje nustatyti trys „atskirų statistikos veiksmų“ tipai, kurie gali būti taikomi Bendrijos statistikos programai įgyvendinti. Pirma, bendro sprendimo procedūra priimti teisės aktai, kuriais galima Komisijai perduoti įgyvendinimo įgaliojimus. Antra, Komisijos tiesiogiai atliekami veiksmai taikant labai ribotas sąlygas: veiksmai negali trukti ilgiau kaip vienerius metus, jau reikia turėti arba iš atsakingų nacionalinių institucijų būti gavus rinktinus duomenis, o visas papildomas išlaidas, patirtas nacionaliniu lygmeniu dėl šios veiklos, turi padengti Komisija. Trečia, Eurostato ir valstybių narių institucijų susitarimai. Daugeliu atvejų, kai reikia rinkti statistinius duomenis, teisės aktai turėtų būti priimami pagal Sutarties nuostatas. Tai bus grindžiama realistine teisės aktų leidybos politika pagal Komisijos politiką dėl paprastesnių ir tinkamai orientuotų teisės aktų. Naujos teisės aktų iniciatyvos bus išsamiai rengiamos kartu su suinteresuotomis šalimis ir jose turėtų būti kreipiamas dėmesys į vartotojų poreikius, vengiama per didelės naštos respondentams, tinkamai atsižvelgiama į prioritetus, išlaidas ir pateikimo galimybes. Programos įgyvendinimo laikotarpiu siekiama šių tikslų: Kai kuriose nuolatinio Bendrijos statistinių duomenų rengimo srityse, kuriose jau pasiektas pakankamas brandos lygis, imtis iniciatyvų pakeisti susitarimus Bendrijos teisės aktais. Statistikos srityse, kurias reglamentuoja sudėtingi Bendrijos teisės aktai, imtis iniciatyvų išdėstyti teisės aktus nauja redakcija ir juos supaprastinti. Statistikos srityse, kuriose Bendrijos teisės aktai neveiksmingai atspindi vartotojų poreikius, prioritetus, socialinį bei ekonominį ir technologinį aspektą, imtis iniciatyvų panaikinti arba pataisyti teisės aktus. | - 3.2. Teisės aktų laikymosi stebėsena Be mokslinių reikalavimų, Bendrijos statistinių duomenų kokybė priklauso nuo pagrindinio reikalavimo laikytis Sutarties ir antrinių teisės aktų principų. Todėl prioritetas teikiamas griežtai nuolatinei teisės aktų laikymosi stebėsenai. Bus laikomasi nuoseklios bendrosios teisės aktų laikymosi strategijos, grindžiamos realistinės teisės aktų leidybos politikos principais, valstybių narių pareiga sistemingai taikyti statistikos teisės aktus ir vykdoma nuoseklia nuolatine teisės aktų laikymosi stebėsena. Glaudūs ryšiai su kompetentingomis nacionalinėmis institucijomis visuose etapuose yra teisės aktų laikymosi proceso dalis. Programos įgyvendinimo laikotarpiu siekiama šio tikslo: Užtikrinti nuolatinę Bendrijos teisės aktų laikymosi stebėseną. | - 3.3. Sustiprintas gebėjimas tenkinti vartotojų poreikius Siekiant pagerinti vartotojams teikiamas statistikos paslaugas ir visos Europos statistikos sistemos veiksmingumą, didesnį dėmesį reikia skirti pagrindiniams Europos politikos sričių poreikiams. Tai bus grindžiama praktine strategija „Visų pirma – Europai“, kuria siekiama palengvinti Europos suvestinių rodiklių, kurie yra ypač svarbūs Bendrijos politikos sritims, rinkimą. Taip pat turi būti stiprinamas Europos statistikos sistemos lankstumas ir jos gebėjimas greitai prisitaikyti prie kintančių vartotojų poreikių. Programos įgyvendinimo laikotarpiu siekiama šių tikslų: Tobulinti statistikos sistemų darnumą. Tai sustiprins gebėjimą tenkinti vartotojų poreikius derinant skirtingus statistinių duomenų šaltinius. Konkrečiais atvejais išplėsti ad-hoc modulių naudojimą Bendrijos tyrimuose. Taip bus pagerintas naujų poreikių tenkinimas. Platesniu mastu diferencijuoti reikalavimus pagal šalių svorį Europos suvestinių rodiklių atžvilgiu. Taip bus žymiai sumažintos kai kurių nacionalinių institucijų išlaidos ir respondentams tenkanti našta. Taip pat bus pagerintas ES suvestinių rodiklių pateikimas laiku. Konkrečiais atvejais gali būti naudojami Europos duomenys siekiant pateikti geros kokybės duomenis Europos suvestinių rodiklių lygmeniu. Taip bus pagerintas nuoseklumas bei palyginamumas ir supaprastintas rengimo procesas. | - 3.4. Finansinė parama veiklai, kuria siekiama Bendrijos tikslų Siekdama laiku patenkinti vartotojų poreikius, Komisija gali remti statistinių duomenų rengimą ir Europos statistikos sistemos gebėjimų stiprinimą sudarydama paslaugų teikimo sutartis arba skirdama asignavimus. Programos įgyvendinimo laikotarpiu siekiama šio tikslo: Sudaryti paslaugų teikimo sutartis ir skirti asignavimus siekiant užtikrinti kuo geresnį statistinių duomenų rengimą ir Europos statistikos sistemos gebėjimų stiprinimą kaip galima geriau naudojant turimus išteklius. | - 3.5. Naudotis partnerių patirtimi Bendrijos tikslais Siekiant Europos statistikos sistemos tikslų ir užtikrinant reikalingą programų, procesų ir produktų tobulinimą, kad būtų patenkinti didėjantys vartotojų poreikiai, reikia ne tik pakankamų išteklių, bet ir visos ESS kūrybingumo bei kompetencijos. Todėl, jei įmanoma, pasinaudojant patirtimi ir geriausia praktika, kuriami nauji kai kurių veiklos rūšių praktinio organizavimo būdai siekiant sukurti sąveiką ir pagerinti bendrą veiksmingumą ir kokybę. Programos įgyvendinimo laikotarpiu siekiama šio tikslo: Sukurti bendras struktūras, priemones ir procesus sutelkiant nacionalines institucijas bei atitinkamas EK tarnybas ir taip palengvinant kai kurių valstybių narių specializavimąsi konkrečiose statistinės veiklos srityse siekiant naudos visai Europos statistikos sistemai. | - 3.6. Platinimas Programos įgyvendinimo laikotarpiu iš esmės bus keičiami platinimo tikslai ir priemonės; žymiai pasikeis ne tik platinimo funkcijos pobūdis, bet ir kiti statistinių duomenų rengimo proceso etapai. Greitas interneto pajėgumo ir naudojimo vystymasis ateityje taps svarbiausia statistinių duomenų platinimo priemone. Todėl žymiai išsiplės potencialių vartotojų tinklas ir bus sukurtos naujos platinimo galimybės. Be to, Eurostatui ir nacionalinėms statistikos institucijoms bus sudaryta galimybė intensyviau bendradarbiauti. Vis dėlto, dėl interneto atsiras naujų uždavinių – duomenys turi būti pateikiami nesudėtingai, kad statistinius duomenis vartotojai galėtų lengvai surasti, matyti ekrane ir suprasti. Dabartinis spausdintų leidinių ir elektroninių neinternetinių leidinių platinimas turės būti plėtojamas kaip papildomos platinimo priemonės. Veiksmingą platinimą daugiausiai lemia tinkamos pagalbos vartotojams priemonės ir bendravimas su vartotojų grupėmis. Programos įgyvendinimo laikotarpiu siekiama šių tikslų: Plėtoti Eurostato interneto tinklalapio turinį, patogumą naudotis ir funkcionalumą, kad jis atitiktų geriausią praktiką. Plėsti bendradarbiavimą su kitomis Europos statistikos sistemos ir kitų EK tarnybų platinimo programomis siekiant palengvinti naudojimąsi interneto tinklalapiais ir padidinti statistinės informacijos vertę vartotojams. | - 3.7. Išlaidų ir naudos balansas ESS ir toliau turi atidžiai stebėti, kad būtų išlaikyta informacijos poreikių Bendrijos politikos tikslams ir išteklių, reikalingų ES, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis šiai informacijai teikti, pusiausvyra. Pakankamų išteklių skyrimas nacionaliniu lygmeniu yra ypač svarbus vykdant statistinės informacijos reikalavimus, nustatytus ES politikos sprendimuose. Tačiau taip pat svarbu išlaikyti pakankamą lankstumą, kad nacionalinės institucijos pačiu ekonomiškiausiu būdu galėtų patenkinti Bendrijos statistinės informacijos poreikius. Prioritetai bus nustatomi remiantis trimis pagrindiniais principais: - vartotojų poreikių vertinimas, įskaitant aktualumą politikos formavimui Bendrijos lygmeniu; - respondentų, valstybių narių ir Komisijos patiriamų išlaidų vertinimas; - konkrečių statistikos klausimų, kurie yra svarbūs tam tikrų statistinių duomenų ekonomiškumui, vertinimas, įskaitant statistinių duomenų kokybės atskirų elementų, pavyzdžiui, „tikslumo“ ir „aktualumo“, suderinimą, ir galimybes, susijusias su ataskaitų teikimo prievolių lankstumu, atsižvelgiant į pagrindinius Europos poreikius. Siekiant kiek įmanoma padidinti bendrą ekonomiškumą ir vykdyti suderintą veiklos prioritetų nustatymą metinėse statistinio darbo programose, šie principai bus taikomi skaidriai ir remiantis praktinėmis gairėmis, kurias turi parengti ir tvarkyti Eurostatas, bendradarbiaudamas su nacionalinėmis statistikos institucijomis. Programos įgyvendinimo laikotarpiu siekiama šių tikslų: Sukurti nuodugnaus esamų Bendrijos statistikos sričių tikslinimo ir naujų arba iš esmės pasikeitusių vartotojų pageidavimų vertinimo metodus. Tai bus svarbu nuolat tobulinant Bendrijos statistinius duomenis, nustatant poreikius, kuriuos galima sumažinti ar atsisakyti, ir nustatant patikslintas arba naujas statistinio darbo iniciatyvas. Sukurti statistikos sričių, kuriose įmonėms tenka didelė atsakymų teikimo našta, stebėsenos priemones ir ieškoti būdų, kaip sumažinti tokią naštą. Didesnis administracinių duomenų naudojimas statistikos tikslais bus svarbi priemonė šiam tikslui siekti. Srityse, kuriose yra didžiausia atsakymų teikimo našta, reikia nustatyti jos mažinimo uždavinius. | - II PRIEDAS PENKERIŲ METŲ STATISTIKOS PROGRAMA: TIKSLAI IR VEIKLA Šiame priede pateikiama statistikos poreikių ir reikalavimų santrauka žvelgiant iš Europos Sąjungos politikos poreikių perspektyvos. Po pirmojo skirsnio, kuriame kalbama apie statistinę veiklą įvairiose srityse, kuria remiami bendrieji politikos prioritetai, poreikiai klasifikuojami pagal Europos bendrijos steigimo sutarties antraštines dalis. Todėl gali būti pasikartojimų, nes kai kurios statistinės veiklos rūšys tinka daugiau nei vienai antraštinei daliai. Šiame priede pateikiamas kiekvienos politikos srities teisinis pagrindas, apibendrinama esama padėtis ir pagrindinės iniciatyvos, kurių turi būti imtasi per penkerių metų laikotarpį. Kiekvienais metais su valstybėmis narėmis diskutuojama apie Komisijos nustatytus prioritetus, kad būtų teikiami pasiūlymai, kaip paprastinti statistikos reikalavimus, kurie būtų įtraukti į naujų teisinių pagrindų priėmimo procesą ir jų įgyvendinimo priemones. Su valstybėmis narėmis nuolat keičiamasi ir diskutuojama apie duomenų rinkimo geriausią praktiką, kad būtų skatinamas duomenų rinkimo metodų paprastinimas ir modernizavimas, o tai palengvintų respondentams tenkančią naštą. Statistikos veikla įvairiose srityse remiant bendruosius Bendrijos POLITIKOS PRIORITETUS STRUKTūRINIAI IR TVARAUS VYSTYMOSI RODIKLIAI Teisinis pagrindas Struktūriniai rodikliai nustatyti Lisabonos strategijoje, kurią 2000 m. kovą priėmė Europos Vadovų Taryba ir kuri daugiausia orientuota į ekonomikos augimą ir užimtumą, kaip 2005 m. nustatyta integruotose ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėse (EB sutarties 99 straipsnis). 2006 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos priimta Tvaraus vystymosi strategija suteiktas naujas pagrindas tvaraus vystymosi rodikliams. Dabartinė padėtis Statistiniai duomenys ir rodikliai yra reikalingi stebėti Lisabonos strategijos ir Tvaraus vystymosi strategijos įgyvendinimą bei poveikį, nes abi strategijos turi daug bendrų sričių. Nuolat daromi patobulinimai, siekiant pritaikyti rodiklių rinkinius prie esamų poreikių ir gerinti plačiajai visuomenei teikiamos informacijos kokybę. Kai kuriose srityse, pvz., maisto saugos ir kokybės, cheminių medžiagų ir pesticidų, sveikatos ir aplinkosaugos, įmonių atsakomybės, biologinės įvairovės, gamtos išteklių, transporto, jūrų ekosistemų, gero valdymo ir finansinių paslaugų, dar nėra visų reikalingų rodiklių. 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos - Struktūrinius ir tvaraus vystymosi rodiklius pritaikyti prie naujų vartotojų poreikių ir konkrečių nacionalinių programų; - Kurti naujus tvaraus vystymosi rodiklius bendradarbiaujant su kitomis Komisijos tarnybomis ir Europos aplinkos agentūra, kad būtų geriau tenkinami esami ir būsimi poreikiai, visų pirma maisto saugos ir kokybės, cheminių medžiagų ir pesticidų, sveikatos ir aplinkosaugos, įmonių atsakomybės, biologinės įvairovės, gamtos išteklių, transporto, jūrų ekosistemų, žemės naudojimo ir gero valdymo srityse; suskirstymai pagal regionus bus nustatyti vėliau. - Gerinti esamų rodiklių kokybę ir baigti rinkti informaciją apie paskelbtų rodiklių kokybę. - Skatinti bendravimą struktūrinio ir tvaraus vystymosi rodiklių klausimais, atsižvelgiant į pagrindinių strategijų svarbą. Plėtra Teisinis pagrindas Derybose dėl stojimo Komisija turi galėti remtis išsamiais patikimų statistinių duomenų, kuriuos būtų galima metodiškai palyginti su Europos Sąjungos šalių statistiniais duomenimis, rinkiniais. Pagalba statistikos srityje naujosioms valstybėms narėms, šalims kandidatėms ir kandidatėmis besirengiančioms tapti šalims yra reglamentuojama griežtu teisiniu pagrindu, kurį sudaro Stojimo aktas ir 2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas (EB) 1085/2006, nustatantis Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA). Dabartinė padėtis Siekdama tikslų statistinės pagalbos srityje, Europos Sąjunga susiduria su trimis iš dalies skirtingais sunkumais: - integruoti potencialias naujas nares į visus Bendrijos mechanizmus, įskaitant, pavyzdžiui, nuosavų išteklių biudžetus ir struktūrinius fondus bei visas kitas sritis ir programas, - tinkamai parengti kandidates iki jų įstojimo dalyvaujant derybų procese ir stebint jų įsipareigojimus per derybas iki įstojimo; - toliau rengti likusias kandidates ir padėti joms visiškai laikytis dabartinių Bendrijos teisės aktų. Tai kelia aukštus reikalavimus šalių kandidačių statistinių duomenų rengimui. Pagrindiniai ekonomikos statistiniai duomenys, įskaitant BVP, gyventojų, užimtumo ir pan. pasiskirstymą pagal sektorius ir regionus, yra neišvengiamai reikalingi. Kiti svarbūs statistiniai duomenys yra tie, pagal kuriuos galima vertinti, kaip įgyvendinama bendroji rinka, pvz., prekyba prekėmis, prekyba paslaugomis ir steigimosi laisvė, mokėjimų balansas, kapitalo srautai, asmenų judumas, pramonės gamyba bei sandara ir pan. Be to, reikalingi stojimo derybose labai svarbių sektorių statistiniai duomenys, kuriais grindžiamos svarbiausios ES politikos sritys, pvz., žemės ūkis, transportas, regionai ir aplinka. 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos - Konsoliduoti pagrindinių politikos sričių palyginamų duomenų rinkimą deryboms ir Komisijos reikmėms. - Toliau teikti paramą naujoms valstybėms narėms, šalims kandidatėms ir kandidatėmis besirengiančioms tapti šalims, siekiant tikslinti jų statistikos sistemas, kad jos atitiktų Bendrijos reikalavimus. I ANTRAŠTINĖ DALISLaisvas prekių judėjimas TEISINIS PAGRINDAS Sutarties nuostatos: 133 straipsnis (bendra prekybos politika). Atitinkamoms statistikos sritims taikomi teisės aktai: Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 638/2004 dėl prekybos prekėmis tarp valstybių narių Bendrijos statistinių duomenų, panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3330/91; Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos. Dabartinė padėtis Ankstesnės programos įgyvendinimo laikotarpiu didžiausi pasiekimai buvo prekybos statistikos teisės aktų, ypač Intrastato reglamento, tikslinimas, Intrastato ataskaitų teikimo sistemos įgyvendinimas naujosiose valstybėse narėse ir kombinuotosios nomenklatūros pozicijų skaičiaus mažinimas. Šie darbai buvo atlikti siekiant geriau tenkinti statistinių duomenų vartotojų poreikius Bendrijos ir valstybių narių lygmeniu, kad būtų galima tinkamai interpretuoti makroekonomikos vystymąsi ir ES bei valstybių narių konkurencingumo vertinimą. Tuo pat metu buvo pagerintas statistinių duomenų rinkimas ir rengimas, todėl sumažėjo statistinės informacijos teikėjų administracinio darbo našta. Šie rezultatai iš esmės atitinka Lisabonos darbotvarkės tikslus. 2008–2012 m. laikotarpio tikslas – toliau dėti pastangas paprastinant teisės aktus, derinant įvairių rūšių statistinius duomenis apie tarptautinį prekių judėjimą ir mokėjimų balansą, tuo pat metu ieškant galimybių susieti prekybos statistinius duomenis ir nomenklatūras su kitomis statistinių duomenų rūšimis, ypač verslo statistiniais duomenimis ar pramonės veiklos nomenklatūromis. Tai bus dar vienas žingsnis link paprastesnio, skaidresnio ir suprantamesnio prekybos statistinių duomenų rinkimo ir vartojimo pagrindo, kuriuo remiantis toliau bus mažinama įmonių administracinio darbo našta ir skatinamas Europos ekonomikos konkurencingumas. Tuo pat metu sujungiant skirtingas statistinių duomenų rūšis turėtų tapti įmanoma taikyti naujus ekonominio ir struktūrinio ES vystymosi bei tvaraus išteklių naudojimo analizės būdus. 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos - Komisija Intrastatui pasiūlys vieno srauto sistemą, kuri įsigaliotų 2010 m. - Kurti metodus ir priemones, siekiant geriau integruoti skirtingas verslininkams reikalingos statistinės informacijos rūšis. - Didinti prekybos prekėmis statistinių duomenų ir mokėjimų balanso statistinių duomenų nuoseklumą suartinant šias dvi prekių statistinių duomenų rūšis. II ANTRAŠTINĖ DALISŽemės ūkis TEISINIS PAGRINDAS Žemės ūkio statistiniai duomenys liudija aukštą žemės ūkio integracijos lygį ES, Bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) svarbą ES biudžete ir esminį jų vaidmenį BŽŪP sprendimų priėmimo procese. Dabartinė padėtis Tradiciniai žemės ūkio statistiniai duomenys toliau išliks labai svarbūs BŽŪP (rinkos valdymas) ir turės būti stiprinami bei racionalizuojami. Kita vertus, naujoms politikos problemoms (kaimo plėtra, aplinkos apsaugos suderinamumas ir poveikis, maisto sauga) spręsti reikės struktūrinių statistinių duomenų, kurie gali būti ne taip dažnai pateikiami, bet turėtų patenkinti išsamaus ir konkretaus geografinio suskirstymo duomenų, suderintų, pvz., su palydovų duomenimis apie dirvožemį, vandens baseinus ir biologinę įvairovę, poreikį. Šiuo požiūriu labai svarbus šaltinis bus 2010 m. vyksiantis žemės ūkio surašymas. Vienas pagrindinių Europos Komisijos ekologinio ūkininkavimo veiklos plane pateiktų pasiūlymų yra informacija grindžiamos ekologiškų maisto produktų rinkos plėtra. Šiuo tikslu bus numatytas statistinių duomenų, susijusių su biologinių produktų gamyba ir pardavimu, rinkimas. ES žemės ūkio statistinių duomenų sistemos teisės aktų sandara turi būti paprastinama artimiausioje ateityje ir turės būti įgyvendinta ES bei šalyse kandidatėse. Ypatingas dėmesys bus skiriamas konkrečių rodiklių kūrimui tvariam aplinkos ir miškų valdymui bei medieną naudojančioms pramonės šakoms. Po 2006–2007 m. numatyto pradžios etapo turės būti vykdoma ES miškų veiklos plano stebėsena. Į žuvininkystės statistinių duomenų programą bus įtrauktas nuolatinis esamų teisės aktų įgyvendinimas, įskaitant akvakultūros statistinius duomenis, socialinių bei ekonominių rodiklių ir tvarumo rodiklių kūrimas bei žuvininkystės produktų tiekimo balanso kūrimas. Eurostatas stebės siūlomos jūrų politikos raidą ir atitinkamai pritaikys savo darbo programą. 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos - 2010 m. iš esmės atlikti žemės ūkio surašymą (rezultatus pateikti vėliausiai 2011 m.) pagal teisės aktus, ir kas dešimt metų vykdomą vynuogynų tyrimą. 2007 m. ūkių struktūros tyrimo rezultatus pateikti 2008 m. (taip pat 2007 m. vaismedžių tyrimo rezultatus). - Pagal teisės aktus vykdyti žemės ūkio gamybos metodų, žemės ir lėšų naudojimo bei ekologinio ūkininkavimo tyrimus. - Pagal patikslintus teisės aktus vykdyti dabartinius derliaus ir gyvulininkystės produkcijos tyrimus. - Siūlomais teisės aktais siekiama integruoti ir paprastinti dabartinius teisės aktus. - Atsižvelgiant į šiuo metu vykdomos galimybių studijos išvadas gali reikėti surinkti duomenis apie žemės ūkių namų valdų pajamas. - Toliau kurti bei pateikti kaimo plėtros ir žemės ūkio bei aplinkos rodiklius. - Ypatingas dėmesys bus skiriamas veiksmingesnės žemės ūkio statistikos duomenų rinkimo ir tvirtinimo sistemos kūrimui. - Rinkti ir skleisti naują statistinę informaciją, kuria bus vadovaujamasi siūlomoje ir šiuo metu Komisijos rengiamoje jūrų politikos srityje. III ANTRAŠTINĖ DALISLaisvas asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas[11] TEISINIS PAGRINDAS ES vidaus rinkai labai svarbus laisvas kapitalo ir paslaugų judėjimas. Jis priklauso vadinamosioms „pagrindinėms laisvėms“, kurios sudaro bendros rinkos esmę. Kadangi Europos Komisija yra atsakinga už tinkamą sutarties nuostatų dėl laisvo kapitalo ir paslaugų judėjimo taikymo laiku stebėseną, jai reikia patikimos ir palyginamos statistinės informacijos. Atitinkamos Sutarties nuostatos dėl laisvo kapitalo judėjimo yra išdėstytos EB sutarties 56–60 straipsniuose. Laisvė teikti paslaugas kitoje valstybėje reglamentuojama EB sutarties 49 straipsnyje. Atitinkamoms statistikos sritims taikomi teisės šie teisės aktai: Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos; Europos Parlemento sprendimas 1608/2003/EB dėl Bendrijos mokslo ir technologijų statistikos rengimo ir plėtros; Komisijos pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendrijos statistikos apie užsienyje esančių susijusių įmonių struktūrą ir veiklą (COM(2005) 88 galutinis). Dabartinė padėtis Dėl augančios laisvo paslaugų ir kapitalo judėjimo svarbos didėja aukštos kokybės statistinių duomenų poreikis. Atitinkamus duomenis reikia skelbti laiku ir sistemą pritaikyti prie kintančių politikos formuotojų reikalavimų, taip išlaikant žemą respondentams tenkančios naštos lygį. Nuo 2006 m. įgyvendinant Mokėjimų balanso reglamentą bus keliama prekybos paslaugomis ir tiesioginių investicijų duomenų kokybė. Be to, statistiniai duomenys apie užsienio bendrovių filialus suteiks galimybę vertinti gamybos sistemų globalizaciją. Rengiami statistiniai duomenys ir ateityje apims ES užsienio ir vidaus prekybą, ir dėl to atitiks vieningos rinkos poreikius. Didėjant tarptautinių bendrovių svarbai, atsiras naujų duomenų rinkimo formų poreikis. Naujajame reglamente dėl įmonių registrų numatomas atskirų duomenų apie tarptautinių bendrovių grupes perdavimas Eurostatui ir suderintos informacijos perdavimas valstybėms narėms, pagal kurią rengiamas tarptautinių bendrovių grupių Bendrijos registras (EuroGroups), kuris bus visiškai įgyvendinamas nuo 2008 m. Europos politikos kūrėjams, nacionaliniams reguliuotojams ir pašto darbuotojams svarbu, kad būtų nuolat rengiami aukštos kokybės statistiniai duomenys apie pašto paslaugas , kad būtų galima siekti atviros pašto rinkos ir toliau. Duomenų rinkimo būdai bus grindžiami 2006 m. bandomuoju vertinimu siekiant užtikrinti aukštą duomenų kokybę. Tarptautinio pobūdžio suteikimas moksliniams tyrimams ir vystymuisi bei su tuo susijusiems žmogiškiesiems ištekliams yra svarbus Europos ekonomikos bendram veikimui. Todėl svarbu rinkti MTTP duomenis atsižvelgiant į mokėjimų balansą, FATS ir tarptautinėms bendrovėms taikomas priemones. 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos - NACE rev.2 ekonominės veiklos rūšių klasifikatorius su išsamesniu paslaugų skirstymu bus taikomas visoms susijusioms sritims. - Užtikrinti pagrindinių teisės aktų (mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis, tiesioginių užsienio investicijų ir užsienio bendrovių filialų) įgyvendinimą ir atnaujinimą. - Vykdyti patobulintą tarptautinio pobūdžio suteikimo moksliniams tyrimams ir vystymuisi vertinimą. - Tęsti darbą su leidimais gyventi susijusių statistinių duomenų srityje, įskaitant ES ir trečiųjų šalių piliečius, kol Bendrijos politikos sritims reikės tokių duomenų. IV ANTRAŠTINĖ DALISVizų, prieglobsčio, imigracijos ir kitos su laisvu asmenų judėjimu susijusios politikos sritys [12] TEISINIS PAGRINDAS Migracijos ir prieglobsčio ir nusikalstamumo bei baudžiamosios teisenos statistiniai duomenys bus vystomi, kad būtų patenkinti atsirandantys statistinių duomenų poreikiai, siekiant remti Komisijos veiksmų planą įgyvendinti Hagos programą teisingumo, laisvės ir saugumo klausimais. Šiame veiksmų plane išdėstyti pasiūlymai kaip valdyti migracijos srautus, socialinę ir ekonominę migrantų integraciją, sienų apsaugą, prieglobstį ir kaip stiprinti saugumą imantis bendrų veiksmų prieš nusikalstamumą, ypač prieš organizuotą nusikalstamumą. Reikės gerokai padidinti galimybes gauti statistinius duomenis, skirtus remti šias priemones, ir jų kokybę. Tai ypač susiję su keturių naujų fondų, pasiūlytų Solidarumo ir migracijos srautų valdymo pagrindų programoje 2007–2013 m., įgyvendinimu[13]. Šie darbai bus pradėti iki 2008 m., tačiau bus nuolat vykdomi net pasibaigus šios statistikos programos įgyvendinimo laikotarpiui. Dabartinė padėtis Bendrijos statistinių duomenų apie migraciją ir prieglobstį srityje šiuo metu yra rimtų problemų dėl duomenų nebuvimo ir menko suderinamumo. Šiuo metu vykdomos priemonės šiems trūkumams pašalinti, ir šis darbas bus tęsiamas programos įgyvendinimo laikotarpiu. Patobulinimai bus vykdomi pirmaisiais trimis šios programos galiojimo metais įgyvendinant naujus teisės aktus dėl Bendrijos statistikos migracijos ir prieglobsčio srityje. Nusikalstamumo statistiniai duomenys bus renkami pagal 2006–2010 m. ES veiksmų planą dėl darnios ir išsamios nusikaltimų ir baudžiamosios teisenos vertinimo sistemos kūrimo. Bus tiriama galimybė ir poreikis nustatyti šių statistinių duomenų teisinį pagrindą. Atsižvelgiant į didelius nacionalinių administravimo ir statistikos sistemų skirtumus migracijos bei prieglobsčio ir nusikalstamumo bei baudžiamosios teisenos srityse, priemonės statistinių duomenų palyginamumui pagerinti bus sutelktos statistiniams duomenims derinti, o ne bendriems duomenų šaltiniams ir procedūroms nustatyti. Tačiau kai kuriais atvejais (pvz., statistinių duomenų apie organizuotą nusikalstamumą atveju) gali reikėti kurti naujus duomenų šaltinius. 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos - Baigti įgyvendinti Bendrijos migracijos ir prieglobsčio statistinių duomenų teisės aktus. Taip bus nustatyta esamų priemonių sustiprinti šių statistinių duomenų prieinamumą, palyginamumą, pateikimą laiku ir aktualumą politikos sričių atžvilgiu sistema. - Kurti statistinius duomenis, kurie teikia socialinę ir ekonominę informaciją apie migrantus, įskaitant darbo jėgos tyrimo ad hoc modulių įgyvendinimą ir informacijos apie migraciją rinkimą, kaip 2011 m. Bendrijos surašymo programos dalį. - Įvesti Bendrijos nusikalstamumo (įskaitant organizuotą nusikalstamumą), persekiojimo ir baudžiamosios teisenos statistinius duomenis, tobulinti šios informacijos palyginamumą, pvz., kuriant ir galbūt įgyvendinant bendrą ES persekiojimo modulį. V ANTRAŠTINĖ DALISTransportas TEISINIS PAGRINDAS Per pastaruosius 15 metų ES transporto politika sparčiai vystėsi. Jos tikslas buvo nustatytas transporto sričiai skirtose 1992 m. ir 2001 m. Baltosiose knygose ir 2006 m. birželio mėn. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui „Europos Komisijos 2001 m. baltosios knygos dėl transporto politikos laikotarpio vidurio apžvalga“ (COM(2006) 314 galutinis). Jos tikslas yra optimizuoti transporto sistemą, kad atskiros transporto rūšys ir jų deriniai įvairiarūšio transporto grandinėse veiktų veiksmingai, konkurencingai, saugiai, patikimai ir nekenktų aplinkai. Švaresnis ir veiksmingesnis transportas reikalingas siekiant atskirti didėjantį mobilumą nuo neigiamo jo poveikio. Europos Sąjungos transporto politika yra ES tvaraus vystymosi strategijos ir Lisabonos darbotvarkės ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui šerdis. Dabartinė padėtis Bendrijos transporto statistinių duomenų tikslas yra sudaryti išsamią transporto informacijos sistemą, įskaitant duomenis apie krovinių ir keleivių srautus, eismą, infrastruktūrą, transporto rūšis, įrangą, asmenų judumą, saugą, patikimumą, energijos suvartojimą ir poveikį aplinkai, transporto išlaidas, investicijas į infrastruktūrą, transporto įmones ir struktūrinius bei tvaraus vystymosi rodiklius. Statistinių duomenų taikymas keleivių ir prekių srautams bei eismui yra tinkamas visoms transporto rūšims, išskyrus keleivių vežimą keliais ir nevariklinėmis transporto priemonėmis. Be to, visų transporto priemonių rūšių eismo statistiniams duomenims šiuo metu trūksta kai kurių svarbių duomenų, reikalingų stebėti transporto grūstis, į orą išmetamų dujų kiekį ir kitas aplinkai neigiamas pasekmes. Krovininio transporto statistiniai duomenys daugiausia orientuoti į gabenimą vienos rūšies transportu ir nepateikia pakankamos informacijos apie įvairiarūšio transporto grandines. Šiandien transporto informacinėms sistemoms trūksta informacijos apie investicijas į transporto infrastruktūrą ir sąnaudas bei erdviniu pavidalu suskirstytos informacijos apie transporto tinklus ir srautus, nurodant sąsajas tarp geografinio transporto tinklo pasiskirstymo ir apie tinklą surinktų duomenų, kurios reikia remiant investicijas į Europos transporto infrastruktūrą ir Bendrijos regioninės politikos kryptis. 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos - Konsoliduoti ir užbaigti visoms transporto rūšims taikomų Bendrijos transporto statistinių duomenų teisinių pagrindų aprėptį. Tęsti vykdomus darbus keleivinio ir krovininio transporto pasiskirstymo pagal rūšis rodiklių kūrimo srityje. Ypatingas dėmesys bus skiriamas keleivių vežimui keliais. - Skatinti papildomų statistinių duomenų apie įvairiarūšio transporto grandines bei miesto transportą rinkimą ir aplinkos bei saugos aspektų integracijos į transporto politiką stebėsenos rodiklių kūrimą. Tikslinti duomenų apie sąnaudas ir išlaidas investicijoms į infrastruktūrą rinkimą. Taip pat bus atsižvelgiama į logistikos veiklos rodiklių poreikį. Ypatingas dėmesys bus skiriamas automobiliais kilometrui išreikštų eismo duomenų rinkimui. VI ANTRAŠTINĖ DALISBendrosios konkurencijos, apmokestinimo ir teisės aktų derinimo taisyklės Statistikos programos tiesiogiai nereikia. Statistinė informacija šiai antraštinei daliai kiek reikia yra gaunama pasitelkus duomenis ir rodiklius, parengtus kitoms programos antraštinėms dalims. VII ANTRAŠTINĖ DALIS EKONOMINė IR PINIGų POLITIKA TEISINIS PAGRINDAS Sutarties nuostatos: 99 (ekonominės politikos koordinavimas ir priežiūra); 104 (fiskalinės būklės stebėsena); 105 (pinigų politika ir kainų stabilumas); 133 (bendra prekybos politika); 269 (nuosavi ištekliai); Pagrindiniai reglamentai: Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje (ESA95); Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis suderinimo (BNP reglamentas); Tarybos sprendimas 2000/597/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos; Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo; Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2494/95 dėl suderintų vartotojų kainų indeksų; Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1165/98 dėl trumpojo laikotarpio statistikos; Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos; ES pareigūnų tarnybos nuostatai. Dabartinė padėtis Europos Sąjungos makroekonomikos politikai stebėti ir koordinuoti, pinigų politikai ekonominėje ir pinigų sąjungoje vykdyti ir Bendrijos struktūrinės politikos kryptims reikalinga tvirta statistikos atrama. Be to, statistinių duomenų rengimas ES administravimo tikslais yra be galo svarbus. Eurostatas ir valstybės narės turi užtikrinti sėkmingą Europos sąskaitų sistemos duomenų perdavimo programos įgyvendinimą. Šie duomenys yra pagrindinė ekonomikos ciklo ir struktūrinės analizės sudedamoji dalis. Bus dedamos didelės pastangos tobulinti našumo vertinimą, skatinamą Euklems projektu. Statistinių duomenų rengimas ES administravimo tikslais išlieka be galo svarbus. Tai apima BNP ir pridėtinės vertės mokesčio duomenų pateikimą nuosaviems ištekliams apskaičiuoti, makroekonominiai duomenys reikalingi kaip atrama struktūrinės politikos kryptims (visų pirma perkamosios galios paritetams ), taip pat duomenys reikalingi ES pareigūnų atlyginimams ir pensijoms. Biudžeto ir fiskalinei priežiūrai naudojamų duomenų derinimas ir palyginamumas bus nuolat tikslinami, kad sprendimų priėmėjams būtų teikiamos aukštos kokybės ir palyginamos statistinės priemonės, kuriomis remiantis galima teisingai vertinti kiekvienos valstybės narės būklę. Pastaraisiais metais suderinto vartotojų kainų indekso (SVKI) vystymosi greitis sulėtėjo, todėl turi būti energingiau siekiama tobulinti SVKI kokybę (visų pirma savininkų užimtų gyvenamųjų patalpų, kokybės tikslinimo ir duomenų rinkimo atžvilgiu). Reikalingas nuolatinis pagrindinių Europos ekonomikos rodiklių (PEER) savalaikiškumo, taikymo ir sklaidos gerinimas. Trumpojo laikotarpio statistikos (TLS) srityje reikia tobulinti paslaugų, ypač teikiamų paslaugų kainų, laiko eilučių ilgio ir duomenų pateikimo laiku aprėptį. Mokėjimų balanso statistikos atžvilgiu problemos šiuo metu kyla dėl tinkamo įnašo į nacionalines sąskaitas ir nuolatinio pradinių duomenų kokybės užtikrinimo valstybėse narėse, kuriose didinamos bankų atskaitomybės ribos. 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos - Aktyviai dalyvauti tikslinant nacionalinių sąskaitų (SNA93) ir mokėjimų balanso statistikos (BMP5) tarptautinius standartus. - Tikslinti Europos sąskaitų sistemą (ESA95). - Nacionalinių sąskaitų, mokėjimų balanso ir trumpojo laikotarpio statistikoje įgyvendinti NACE rev.2 klasifikatorių; Kitų pagrindinių teisės aktų įgyvendinimas. - Sukurti SVKI grindžiamą vartotojų kainų statistinių duomenų Europos sistemą, paprastinti ir konsoliduoti SVKI teisinį pagrindą ir užtikrinti SVKI patikimumą pasitelkus veiksmingesnę bendravimo politiką ir teisės aktų laikymosi strategiją. VIII ANTRAŠTINĖ DALISUžimtumas TEISINIS PAGRINDAS ES darbo statistikos duomenų rinkimas bus vykdomas pagal atnaujintą Lisabonos strategiją, kurioje dabar dėmesys skiriamas ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui Europoje, pagal Europos užimtumo strategijoje nustatytus tikslus bei lyginamąją analizę ir vadovaujantis ekonomikos ir pinigų politika, kuriai reikia išsamių trumpesnio nei metai laikotarpio statistinių duomenų apibūdinti darbo rinkos raidą eurozonoje ir Europos Sąjungoje. Dabartinė padėtis Darbo rinkos statistiniai duomenys reglamentuojami tvirtu teisiniu pagrindu, kad būtų užtikrintas nuolatinis duomenų perdavimas, reikalingas vertinant užimtumą, bedarbystę, atlyginimus ir darbo sąnaudas. Nepaisant to, dėl naujųjų politikos sričių reikės išplėsti statistikos teisės aktų taikymą į kitas sritis, pvz., i) statistiniai duomenys apie laisvas darbo vietas, pagal kuriuos vertinama paklausa darbo rinkoje, ir papildomi statistiniai duomenys apie užimtumą ir bedarbystę, ii) migrantų darbo rinkos padėtis, šių žmonių geresnės integracijos skatinimas ir iii) perėjimas nuo mokyklos į darbą, palaikantis atitinkamas politikos sritis, užtikrinančias sklandų jaunų žmonių įsiliejimą į darbo rinką. Kitos srityse, pavyzdžiui, darbo ir užimtumo kokybės senėjančios darbo jėgos aplinkybėmis, darbuotojų bei įmonių prisitaikomumo ir informacinės visuomenės poreikio darbo rinkai, dėmesys ir toliau bus skiriamas statistinių duomenų rengimui. Per pastaruosius penkerius metus tobulintas Bendrijos darbo jėgos tyrimas (DJT) ir jo metiniai moduliai tapo pagrindiniu šaltiniu rengiant palyginamus duomenis apie darbo rinką. DJT yra namų ūkiais grindžiamas tyrimas, kurio rezultatai turi būti papildomi įmonių duomenimis, pavyzdžiui, struktūriniais ir trumpojo laikotarpio statistiniais duomenimis apie atlyginimus ir darbo sąnaudas. Tačiau darbo rinkos statistinių duomenų srityje vis dar reikalingi tolesni veiksmai, susiję su kokybės gerinimu, pvz., suderinamumo su užimtumo duomenimis, gautais iš nacionalinių sąskaitų ir kitų įmonių bei žemės ūkio tyrimų, gerinimas ir Europos duomenų rinkimo sistemų diegimas bei apytikslis apskaičiavimas siekiant pagerinti rodiklių skelbimą laiku. Taip pat turėtų būti dedamos pastangos nuodugniai analizuoti esamus duomenų šaltinius, užtikrinti lankstesnę anoniminių asmeninių duomenų skelbimo mokslo visuomenei tvarką ir 2011 m. įdiegti patikslintą profesijų klasifikatorių (ISCO), kad būtų geriau pateikiama darbo vietų struktūra ir sudaryta galimybė atlikti tobulesnius tarptautinius palyginimus. 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos - Nustatyti ir įgyvendinti 2008 m. DJT ad-hoc modulį apie migrantų ir jų palikuonių darbo rinkos padėtį, 2009 m. DJT ad-hoc modulį apie perėjimą nuo mokyklos prie darbo ir 2010–2012 m. ad-hoc modulių DJT programą. - Išplėsti atlyginimų ir darbo sąnaudų struktūrinių tyrimų apimtį į visas ekonomikos sritis bei atlikti 2008 m. darbo sąnaudų tyrimus ir 2010 m. atlyginimų sandaros tyrimą. - Trumpojo laikotarpio darbo rinkos statistikoje įdiegti platesniu esamų duomenų naudojimu grindžiamas Europos duomenų rinkimo sistemas, kad būtų galima laiku rengti ketvirčio ir mėnesio užimtumo ir bedarbystės eurozonoje suvestinius rodiklius. - Sudaryti galimybę vykdyti informacinės visuomenės ir įgūdžių poreikio stebėseną naudojantis darbo statistiniais duomenimis. - Tarybos reglamento dėl laisvų darbo vietų statistikos visiškas įgyvendinimas, IX ANTRAŠTINĖ DALISBendroji prekybos politika TEISINIS PAGRINDAS Sutarties 133 straipsniu įtvirtinta Europos Komisijos atsakomybė už derybas dėl prekybos susitarimų su trečiosiomis šalimis, įskaitant prekybos paslaugomis susitarimus. Atitinkamoms statistikos sritims taikomi teisės šie teisės aktai: Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1172/95 dėl statistinių duomenų apie Bendrijos ir jos valstybių narių prekybą su valstybėmis, kurios nėra narės; Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 184/2005 dėl mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis ir tiesioginių užsienio investicijų Bendrijos statistikos; Komisijos pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendrijos statistikos apie užsienyje esančių susijusių įmonių struktūrą ir veiklą (COM(2005) 88 galutinis). Dabartinė padėtis Duomenų poreikiai didėja, kadangi atsiranda nauji prekybos konkurentai ir partneriai (pvz., Kinija, Indija, Brazilija ir Lotynų Amerika) ir dėl to, kad vyksta struktūriniai pasikeitimai prekybos prekėmis ir paslaugomis srityje. Be to, prioritetu išliks šalių kandidačių ir pagrindinių ES šalių partnerių aukštos kokybės duomenų rinkimas, analizė ir derinimas. Tuo pat metu bus dedamos pastangos išlaikyti kokybės standartus, taikomus duomenims apie tarptautinę prekybą paslaugomis, tiesiogines užsienio investicijas ir užsienio bendrovių filialų prekybą. Šiam tikslui pasiekti bus labai svarbu įgyvendinti reglamentą dėl mokėjimų balanso statistinių duomenų ir priimti reglamentą dėl užsienio bendrovių filialų (FATS). 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos - Įgyvendinti naujus Ekstrastato teisės aktus siekiant pagrindinio tikslo, kad papildoma atitinkama muitinės informacija ir papildomi statistiniai duomenys būtų prieinami naudojantis prekybos operacijų vykdytojų registrais. - Užtikrinti pagrindinių teisės aktų (mokėjimų balanso, tarptautinės prekybos paslaugomis, tiesioginių užsienio investicijų ir užsienio bendrovių filialų) įgyvendinimą ir atnaujinimą. - Įgyvendinti naujus TFV tarptautinius metodikos standartus ES rengiant mokėjimų balanso statistinius duomenis. - ES įgyvendinti vadovą dėl Tarptautinės prekybos paslaugomis statistinių duomenų ir atnaujintą jo versiją. X ANTRAŠTINĖ DALISMuitinių bendradarbiavimas STATISTIKOS PROGRAMOS TIESIOGIAI NEREIKIA. STATISTINė INFORMACIJA šIAI ANTRAšTINEI DALIAI KIEK REIKIA YRA GAUNAMA PASITELKUS DUOMENIS IR RODIKLIUS, PARENGTUS KITOMS PROGRAMOS ANTRAšTINėMS DALIMS. XI ANTRAŠTINĖ DALIS SOCIALINė POLITIKA, šVIETIMAS, PROFESINIS MOKYMAS IR JAUNIMAS TEISINIS PAGRINDAS Šios srities statistiniai duomenys bus renkami remiantis atviruoju koordinavimo metodu (AKM) socialinės atskirties, pensijų, sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros srityse, tvaraus vystymosi strategija, EB sutarties 143 (pranešimas apie socialinę padėtį) ir 13 (nediskriminavimas) straipsniais, darbo saugos ir sveikatos strategija, 2003 m. Tarybos rezoliucija dėl žmonių su negalia užimtumo skatinimo ir socialinės integracijos bei Komisijos komunikatu dėl žmonių su negalia lygių galimybių. JTEEK švietimo tvaraus vystymosi srityje strategijoje taip pat reikalaujama tobulinti duomenis. Dabartinė padėtis Gyvenimo sąlygų ir socialinės apsaugos statistiniai duomenys priklauso nuo dviejų pagrindinių ramsčių: ESSPROS (socialinės apsaugos statistinių duomenų sistema) ir EU–SILC (pajamų ir gyvenimo sąlygų statistiniai duomenys). Šiais dviems ramsčiais grindžiami AKM Lakeno ir pensijų rodikliai. Toliau reikia siekti pažangos kuriant regionų ir vaikų skurdo rodiklius. Duomenys apie mokymąsi visą gyvenimą apima informaciją apie formalųjį, neformalųjį ir savaiminį mokymąsi, įrauktą į švietimo ir mokymo sistemas, arba savarankišką mokymąsi. Remiantis surinktais statistiniais duomenimis apie švietimą, buvo renkami nauji duomenys apie profesinį mokymą įmonėse (vertinant įmonių įsipareigojimą ir įnašą į darbuotojų profesinį mokymą) arba apie suaugusiųjų švietimą. Duomenys apie jaunimą gaunami iš esamų tyrimų ir jais bus visapusiškai naudojamasi tol, kol bus pradėta dėti daugiau pastangų geriau integruoti jaunimo aspektą į esamus tyrimus. Darbo saugos ir sveikatos srityje renkant ir analizuojant duomenis dėmesys bus skiriamas nelaimingų atsitikimų darbe priežastims, aplinkybėms ir išlaidoms, profesinėms ligoms ir su darbu susijusioms sveikatos problemoms bei veiksniams, kurie gali daryti neigiamos įtakos darbuotojų sveikatai. Bus nuolat renkami statistiniai duomenys, visų pirma kuriami ir įgyvendinami suderinti tyrimų moduliai apie negalią . Statistiniai duomenys bus toliau tobulinami, kad jais galėtų būti grindžiamos nacionalinės strategijos kurti aukštos kokybės, prieinamą ir tvarią sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sistemą. Prasidėjo diskriminavimo masto ir poveikio statistinių duomenų bendrosios metodikos kūrimo parengiamieji darbai. Pagrindinis tikslas demografijos statistikos srityje bus teikti išsamų duomenų rinkinį ir analizes, reikalingas vertinti demografinių pokyčių Europoje reikšmę. To bus siekiama tobulinant demografinių duomenų rinkimo metodus ir jų turinį, įgyvendinant teisės aktus 2011 m. gyventojų ir namų ūkių surašymui ir nuolat rengiant ilgalaikę gyventojų skaičiaus prognozę. 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos - Sukurti ribotą pagrindinių kintamųjų rinkinį ir naują Europos socialinės statistikos duomenų tyrimo modulių sistemos (E4SM) priemonę. - Konsoliduoti ES–SPGS projektą, kurti išilginį platinimą ir visapusiškai taikyti bendrųjų pajamų koncepciją. - Kurti regionų (taikant mažų teritorijų vertinimo technologijas) ir vaikų skurdo rodiklius. - Rengti ir įgyvendinti ESSPROS reglamentus, siekiant pagerinti duomenų apimtį, palyginamumą ir pateikimą laiku. - Tobulinti esamą visą gyvenimą trunkančio mokymosi statistinių duomenų sistemą kokybės (įskaitant apimtį, pateikimą laiku, palyginamumą ir aktualumą) ir funkcionavimo atžvilgiu, įskaitant duomenų spragų užpildymą (pvz., apie investicijų našumą, mobilumą, mokytojų kokybę, švietimo kokybę, profesinį švietimą ir mokymą, aukštojo mokslo studentų socialinį pagrindą) ir galimybę naudotis informacija švietimo institucijų lygmeniu. - Statistiniai duomenys apie jaunimą turi būti kuriami palaipsniui, naudojantis esamais šaltiniais ir, jei reikia, geriau juos integruojant į esamus tyrimus. - Visus ES lygmeniu surinktus duomenis apie asmenis suskirstyti pagal lytį ir nustatyti pagrindinį rodiklių rinkinį apie lyčių lygybę. - Kurti ir įgyvendinti bendrąją metodiką gauti ar tobulinti esamus statistinius duomenis apie diskriminacijos mastą ir poveikį. XII ANTRAŠTINĖ DALISKultūra KULTūROS SRITIES STATISTINIų DUOMENų RENGIMAS šIUO METU YRA RIBOTAS. TODėL NėRA IšSAMIOS IR NUOSEKLIOS SISTEMOS BEI ATSKIRų TEISėS AKTų KULTūROS STATISTIKOS SRITYJE. Jei atsiras nauji politikos poreikiai, kultūros statistiniai duomenys turėtų būti konsoliduojami ir taip vyktų ilgalaikis duomenų rinkimas (grindžiamas įvairiais duomenų šaltiniais). Be to, reikalingas išsamus metodinis darbas, kad, pvz., būtų galima geriau vertinti socialinį kultūros poveikį ir kultūros sektoriaus vaidmenį žiniomis grindžiamoje ekonomikoje. XIII ANTRAŠTINĖ DALISVisuomenės sveikata TEISINIS PAGRINDAS Tarybos Direktyva 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo; Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas 1786/2002/EB, patvirtinantis Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programą (2003–2008 m.); Komisijos pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendrijos statistikos visuomenės sveikatos ir darbo saugos ir sveikatos srityse. Dabartinė padėtis Sveikatos informacijos sistema, sukurta pagal ankstesnes Bendrijos veiklos visuomenės sveikatos srityje programas, bus tobulinama toliau vykdant „sveikatos žinių ir informacijos“ veiksmus pagal būsimąją 2007–2013 m. Bendrijos veiklos visuomenės sveikatos srityje programą. Europos statistikos sistemoje (ESS) glaudžiai bendradarbiaudamas su valstybėmis narėmis, šalimis kandidatėmis ir EEE/ELPA, Eurostatas toliau plėtos šios sistemos statistikos dalį, visų pirma Europos bendrijos sveikatos rodiklius (EBSI). Visuomenės sveikatos statistiniams duomenims taip pat reikalingi tvaraus vystymosi rodikliai, struktūriniai rodikliai, konteksto rodiklių negalios srityje ir pagal atvirąjį koordinavimo metodą parengti rodikliai, kuriais grindžiamos nacionalinės strategijos kurti aukštos kokybės, prieinamą ir tvarią sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sistemą. Koordinuojant su veikla pagal Bendrijos visuomenės sveikatos programą, bendradarbiaujant su atitinkamomis ES agentūromis ir visuomenės sveikatos statistikos srityje kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis (PSO, EBPO ir JTEEK), dėmesys skiriamas tolesniam metodikos kūrimui ir įgyvendinimui, visų pirma sveikatos būklės (įskaitant negalią ir sergamumą), sveikatą lemiančių veiksnių (pvz., gyvenimo būdas ir aplinkos veiksniai), sveikatos priežiūros (įskaitant išlaidas sveikatai) ir mirties priežasčių srityse. 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos - Jei įmanoma, bus priimti Komisijos reglamentai, skirti įgyvendinti Europos Parlemento ir Tarybos reglamentą dėl Bendrijos statistikos visuomenės sveikatos ir darbo saugos ir sveikatos srityse. - Stiprinti visuomenės sveikatos statistinių duomenų pagrindinės sistemos infrastruktūrą, ypatingą dėmesį skiriant atitinkamų metodikų, pvz., Europos sveikatos tyrimas apklausos būdu (EHIS) ir Sveikatos sąskaitų sistema (SHA), tyrimui, konsolidavimui ir įgyvendinimui. - Tobulinti visuomenės sveikatos statistinių duomenų, įskaitant statistinius duomenis apie negalią ir sveikatos priežiūrą, prieinamumą, palyginamumą, pateikimą laiku ir aktualumą politikos sritims, ypatingą dėmesį skiriant tolesniam metodikos kūrimui ir atsižvelgiant į skirtingą kiekvienos šalies padėtį. XIV ANTRAŠTINĖ DALISVartotojų apsauga TEISINIS PAGRINDAS Pastaraisiais metais vartotojų apsauga įgijo daug didesnę svarbą (Sutarties 153 straipsnis). Eurostato darbas bus grindžiamas Sveikatos ir vartotojų apsaugos strategija ir 2005 m. balandžio mėn. priimtu pasiūlymu dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl 2007–2013 m. Bendrijos veiklos programos sveikatos ir vartotojų apsaugos srityje. „Vartotojų apsaugos“ sritis yra plati, todėl dalijama į dvi dalis: „vartotojų reikalų“ ir „maisto saugos“. Dabartinė padėtis Vartotojų reikalų srityje Eurostatas rengia metinį panoraminį leidinį „Europos vartotojai: faktai ir skaičiai“ ir įsteigė įvairių tarnybų išsamių kainų statistikos duomenų darbo grupę. Maisto sauga yra svarbi tema atsižvelgiant į vartotojų apsaugos politiką, todėl Europos Sąjunga parengė daug teisės aktų ir numatė kitus veiksmus, kuriais užtikrinama veiksminga priežiūros sistema visoje grandinėje, įskaitant teisiškai nustatytus aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės standartus. Eurostato veiklos tikslas maisto saugos statistikos srityje yra teikti metodinius patarimus ir statistinius duomenis, kurie domina ne tik politikos kūrėjus, bet ir privačias suinteresuotąsias šalis bei visuomenę apskritai. 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos (vartotojų reikalai) - Rengti patikimus oficialius statistinius duomenis (pvz. išsamios kainos, tarpvalstybinės vartojimo išlaidos, verslas vartotojui ir pan.) ir plėtoti metodinę pagalbą kitoms viešosioms ar privačioms įstaigoms, rengiančioms neoficialius statistinius duomenis. - Rengti veiksmų planą atsižvelgiant į įvairių tarnybų darbo grupės išvadas dėl išsamių kainų statistinių duomenų. - Pradėti išsamų tyrimą dėl galimo vartotojų apsaugos klausimų modulio, kuris būtų įtrauktas į šiuo metu Eurostato rengiamą naują priemonę (E4SM). 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos (maisto sauga) - Rengti tinkamus statistinius duomenis maisto saugos stebėsenai. - Tobulinti žymėtų produktų (ekologiškų produktų, produktų, kuriuose yra genetiškai modifikuotų organizmų ir pan.) statistinių duomenų prieinamumą ir kokybę. XV ANTRAŠTINĖ DALISEuropiniai tinklai STATISTIKOS PROGRAMOS TIESIOGIAI NEREIKIA. STATISTINė INFORMACIJA šIAI ANTRAšTINEI DALIAI PRIREIKUS YRA GAUNAMA PASITELKUS KITOMS PROGRAMOS ANTRAšTINėMS DALIMS PARENGTUS DUOMENIS IR RODIKLIUS. XVI ANTRAŠTINĖ DALISPRAMONė ĮMONIų STATISTIKA Teisinis pagrindas Statistiniai duomenys apie Europos įmones yra reikalingi konkurencingumo, našumo ir augimo analizei ir sudaro pagrindinę informaciją atnaujintos Lisabonos strategijos tikslų pažangai stebėti. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 58/97 dėl verslo struktūros statistikos (ir su daliniais pakeitimais); Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 48/2004 dėl metinių Bendrijos plieno pramonės statistinių duomenų už 2003–2009 m. ataskaitinius metus pateikimo; Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3924/91 dėl Bendrijos pramonės produkcijos tyrimo nustatymo. Komisijos pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) dėl įmonių registrų. Komisijos pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) dėl Bendrijos statistikos apie užsienyje esančių susijusių įmonių struktūrą ir veiklą (FATS). Komisijos reglamentas 1450/2004 dėl Bendrijos inovacijų statistikos rengimo ir plėtros. Dabartinė padėtis Struktūriniai įmonių statistiniai duomenys naudojami išsamiai Europos įmonių sektoriaus analizei. Pagrindinis vartotojų rūpestis yra tai, kad duomenys nepakankamai atitinka laiko dvasią ir lėtai prisitaikoma prie naujų ir besiformuojančių politikos poreikių, pavyzdžiui, nėra pakankamai informacijos apie paslaugų sektorių, verslumą, globalizaciją ir apie perėjimą prie tvarios gamybos modelių. Konkretiems gamybos sektoriams gamybos statistiniai duomenys yra esminė pagalbinė priemonė, padedanti suvokti sektoriaus veiklą. Bendrijos inovacijų statistiniai duomenys yra pagrindinė Europos inovacijų matavimo priemonė. Šie statistiniai duomenys rengiami kas dvejus metus nuo 2004 m. Bendrijos inovacijų statistikoje atsiranda vis daugiau galimybių naudotis mikroduomenimis. Rengiami statistiniai duomenys apie užsienio bendrovių filialus (FATS), o naujajame reglamente bus pateiktas pagrindinis globalizacijos matavimo kintamųjų rodiklių rinkinys. Europos tarptautinių bendrovių registras ( EuroGroups ), kaip numatyta naujajame reglamente dėl įmonių registrų, yra bandomojoje stadijoje. 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos - Užtikrinti visišką pagrindinių teisės aktų įgyvendinimą (naujos struktūrinių įmonių statistinių duomenų (SBS) reglamento, statistinių duomenų apie užsienio bendrovių filialus (FATS) reglamento ir EuroGroups registro redakcijos). Vykdyti ir visapusiškai įvertinti teisės aktuose numatytus bandomuosius tyrimus; - Bendrijos inovacijų statistiniams duomenims rengti planuojama 2008 m. Bendrijos inovacijos tyrimams (CIS) iki galo įgyvendinti 2005 m. Oslo vadovą. CIS 2010 ir vėlesni Bendrijos inovacijų tyrimai taip pat patobulins duomenų kokybę ir galimybes jais naudotis; - Rengti naujus statistinius duomenis, siekiant gerinti supratimą apie ekonomikos globalizaciją; - Atsižvelgiant į vartotojų rūpestį dėl duomenų aktualumo ir pernelyg lėtos reakcijos į naujus poreikius reikėtų bandyti naujus ir lanksčius duomenų rinkimo būdus, naudojant ad-hoc tyrimus ir europinės imties modelius; - Užtikrinant įmonių teisę į jų duomenų slaptumą, bus ieškoma būdų, kaip galima skelbti Europos suvestinius rodiklius pačiu smulkiausiu veiklos lygiu; - Patikslintas ekonominės veiklos rūšių klasifikatorius (NACE rev. 2) bus įgyvendinamas visoje įmonių statistikoje nuo 2008 ataskaitinių metų; - Bus ieškoma būdų, kaip sumažinti įmonėms tenkančią naštą, pavyzdžiui, daugiau remtis administraciniais duomenimis, tobulinti mažų tikslinių tyrimų metodus, naudotis viešai skelbiamais duomenimis apie įmones ir taikyti išplėstos verslo ataskaitų kalbos (XBRL) technologiją. Informacinės visuomenės statistiniai duomenys Teisinis pagrindas Informacijos ir ryšio technologijos (IRT) yra viena iš pagrindinių varomųjų jėgų link integruotos visuomenės, geresnių darbo vietų ir didesnio Europos įmonių konkurencingumo. Eurostato statistiniai duomenys apie informacinę visuomenę sudaro esminį pagrindą Europos politinius sprendimus priimantiems subjektams vertinant struktūrinę raidą siekiant žiniomis grindžiamos ekonomikos ir padeda stebėti, kaip siekiama atnaujintos Lisabonos strategijos tikslų. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 808/2004 dėl informacinės visuomenės Bendrijos statistikos. Dabartinė padėtis Keletą metų Eurostatas prisidėjo prie informacinės visuomenės lyginamosios analizės, teikdamas įmonių, namų ūkių ir asmenų IRT naudojimo rodiklius. Ši veikla bus tęsiama ir tobulinama siekiant suderinti politikos poreikius, pavyzdžiui, įgyvendinant i2010 iniciatyvą, grindžiamą atnaujinta Lisabonos strategija ir tolesnes politikos iniciatyvas. Dėl to gali atsirasti būtinybė pratęsti esamo teisinio pagrindo galiojimą. Siekiant apimti ne vien tik pasirengimo ir vartojimo aspektus, dabartiniai Bendrijos tyrimai bus papildyti renkant duomenis apie IRT investicijas ir IRT poveikį įmonių rezultatams bei praktikai ir visuomenei. Bus įvertintas poreikis ir imamasi veiksmų keisti informacinės visuomenės statistikos teisinį pagrindą, siekiant užtikrinti išsamų, aktualų ir nacionalines sąskaitas atitinkantį duomenų apie IRT sektorius ir elektroninius ryšius rinkinį. 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos - Nuolat derinti informacinės visuomenės rodiklius, įskaitant IRT sektoriaus ir jo konkurencingumo rodiklius, prie besikeičiančių politikos poreikių, atsižvelgiant į platesnį tarptautinį bendradarbiavimą vertinant IRT; - Siekiant geriau įvertinti tvarią plėtrą ir poveikį informacinei visuomenei, rengti statistinius duomenis apie IRT investicijas ir IRT pritaikymą. Turizmo statistiniai duomenys Teisinis pagrindas Turizmas yra svarbi Europos Sąjungos ekonominė veikla, galinti gerokai padidinti užimtumą ir ekonomikos augimą, prisidėti prie vystymosi ir socialinės ir ekonominės integracijos taip pat ir kaimo, periferiniuose ir nepakankamai išvystytuose regionuose. Tarybos direktyva 95/57/EB dėl statistinės informacijos turizmo srityje rinkimo. Dabartinė padėtis Šiuo metu statistiniai duomenys renkami apie turistų apgyvendinimo pasiūlą ir paklausą, taip pat apie turizmo tendencijų ekonominius aspektus. Tačiau pagrindiniai dalykai, kuriems reikia skirti dėmesio, yra siekti didesnio dabartinių statistinių duomenų palyginamumo ir kurti suderintas turizmo papildomas sąskaitas. Tai apima platesnį tvaraus turizmo klausimą, kuriam reikės nustatyti ir įvertinti atitinkamus rodiklius. Atsižvelgiant į tiesioginį įvykių (pavyzdžiui, teroristinių išpuolių arba užkrečiamųjų ligų plitimo) poveikį turizmo pramonei, pagrindinis uždavinys bus pagerinti duomenų aktualumą. 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos - Atnaujinti dabartinį turizmo statistinių duomenų rinkinį ir jo teisinį pagrindą; - Suderinti turizmo papildomas sąskaitas ir parengti bei įvertinti tvaraus turizmo rodiklius. Energetikos statistika Teisinis pagrindas Saugi ir ekologiška prieinamų energetikos produktų pasiūla yra ES energetikos politikos esmė. Energetikos statistikos sistema buvo sukurta atsižvelgiant į šios politikos poreikius. Energetikos statistikos sistema daugiausiai grindžiama susitarimu. Be 1990 m. birželio 29 d. Direktyvos 90/377/EEB dėl Bendrijos tvarkos, leidžiančios padidinti dujų ir elektros energijos kainų galutiniams pramonės vartotojams skaidrumą, konkrečius sistemos aspektus reglamentuoja tam tikri teisiniai įsipareigojimai. Dabartinė padėtis Per paskutinius kelerius metus naftos rinka tapo nepastovi ir nenuspėjama, o kainos labai išaugo. ES energetinė priklausomybė nuolat didėja; energijos paklausa didėja ir kelia abejonių dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo galimybių, o ES elektros energijos ir dujų rinkos dar negali veikti kaip viena konkurencinga rinka. Esant tokiai politinei situacijai Komisija, reaguodama į 2005 m. šalių ir vyriausybių vadovų kvietimą, pateikė keletą pasiūlymų (Žalioji knyga: Europos Sąjungos tausios, konkurencingos ir saugios energetikos strategija), pavyzdžiui, įsteigti Europos energijos tiekimo observatorijas, kurios stebėtų ES energetikos rinkų paklausos ir pasiūlos modelius, nauja Bendrijos direktyva dėl šildymo ir vėsinimo, apibrėžti ir stebėti uždavinius dėl atsinaujinančių energijos šaltinių po 2010 m. (įskaitant elektros energiją ir skystąjį biokurą) bei stebėti galutinio energijos vartojimo efektyvumo pažangą. 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos - Energetikos statistikos reglamentas, kuriame įtraukti dabartiniai reikalavimai taip gerinant kokybę; - Teisinis įpareigojimas rinkti statistinius duomenis apie namų ūkių mokamas elektros energijos ir dujų kainas; - Metodologija arba metodas, leidžiantis nustatyti faktines dujų importo (eksporto) kilmės (paskirties) šalis; - Metodologijos ir nomenklatūros tobulinimas renkant statistinius duomenis apie skystąjį biokurą; - Rodiklių apibrėžimas ir duomenų, kuriais, kaip numatyta Direktyvoje 2006/32/EB, vertinamas energetikos efektyvumas, rinkimas; - Jei būtina, konkurencijos rodiklių, kuriais vertinamas dujų arba elektros energijos rinkų konkurencijos ir integracijos efektyvumas, papildymas. XVII ANTRAŠTINĖ DALISEkonominė ir socialinė sanglauda TEISINIS PAGRINDAS Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo; Komisijos pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl erdvinės informacijos infrastruktūros Bendrijoje (INSPIRE) steigimo. Dabartinė padėtis Regionų statistiniai duomenys renkami beveik dvylikoje plačių statistikos sričių, kurias reglamentuoja teisės aktai arba susitarimai. Paprastai duomenys nuolat siunčiami Eurostatui. Duomenys apie miestus Urban audit organizacijai renkami kas trejus metus nuo 2003 m. Geografinė informacija, kuria gali naudotis Eurostatas ir visi Komisijos generaliniai direktoratai, renkama ir tvarkoma GISCO duomenų bazėje. Kadangi nėra standartų ir suderintos informacijos rinkimo sistemos, reikia daug išteklių tinkamam duomenų tvarkymui ir jų atnaujinimui. Kita vertus, geresnis supratimas, koks naudingas geografinės, statistinės ir teminės informacijos derinys, didina kartografijos, analizių ir priemonių paklausą. 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos 2008–2012 m. statistikos programos darbai bus apibrėžti pagal naująją Bendrijos regioninę politiką per naująjį programavimo laikotarpį struktūriniams fondams. Bus toliau konsoliduojami dabartiniai duomenys, ypač miesto audito, transporto, aplinkos ir mokslo bei plėtros srityse. Regioninių gyventojų skaičiaus duomenų teisinio pagrindo įgyvendinimas ir numatomas ESA 95 reglamento, apimančio regioninių sąskaitų duomenis, peržiūrėjimas yra labai svarbus struktūrinių rodiklių darbui. Metodinis regioninių statistikos duomenų nuoseklumas bus patobulintas pradėjus naudoti tikslesnę metodiką peržiūrint atitinkamą teisinį pagrindą ir pritaikius jau regioninėse sąskaitose pradėtus naudoti kokybės standartus kitoje regioninėje statistikoje, užtikrinant palyginamumą ir aktualumą. Galimybė naudotis geografine informacija visoje ES bus iš pagrindų pakeista įgyvendinant Erdvinės informacijos infrastruktūros Europoje (INSPIRE) direktyvą, kuria siekiama sukurti aplinkos ir kitoms politikos sritims naudingą Europos erdvinės informacijos infrastruktūrą. Tai turės didelės įtakos šios informacijos organizavimui ir jos panaudojimui Komisijos tarnybų darbe. Per šį programos laikotarpį Eurostato GI komanda ne tik turės prisidėti prie techninio įgyvendinimo ir užtikrinti organizacinę infrastruktūrą (įskaitant INSPIRE komiteto sukūrimą ir jo valdymą), bet ir remti ENSPIRE įgyvendinimą visoje ES. Komisijos naudotojai toliau bus skatinami naudotis erdvinės analizės metodika, kurioje derinami statistikos ir geografiniai duomenys. Didesnės galimybės naudotis erdviniais duomenimis ir sukurta infrastruktūra leis kur kas geriau apibrėžti tikslius rodiklius. XVIII ANTRAŠTINĖ DALISMoksliniai tyrimai ir technologijų plėtra TEISINIS PAGRINDAS Mokslo, technologijų ir inovacijų statistika (STI): Europos Parlemento ir Tarybos sprendimas 1608/2003/EB dėl Bendrijos mokslo ir technologijų statistikos rengimo ir plėtros; Komisijos reglamentas (EB) Nr. 753/2004, įgyvendinantis Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1608/2003/EB dėl mokslo ir technologijų statistikos; Komisijos Reglamentas 1450/2004 Bendrijos inovacijų statistikos rengimo ir plėtros. Statistiniai tyrimai, metodologija ir nomenklatūros: Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl 7-osios pagrindų programos [COM(2005) 119-1 ir COM/2006/364/galutinis, Tarybos bendra pozicija]. Mikroduomenų tvarkymas ir konfidencialumas: Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1104/2006 iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 831/2002, įgyvendinantį, dėl teisės naudotis konfidencialiais duomenimis mokslo reikmėms, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos. Dabartinė padėtis Mokslo, technologijų ir inovacijų statistika. Kaip buvo pabrėžta Barselonos Europos Vadovų Tarybos išvadose ir 2005 m. tarpinėje analizėje, ES politika mokslo, technologijų ir inovacijų srityse yra kertinis Lisabonos strategijos akmuo. Statistinių duomenų apie mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, šios srities žmogiškuosius išteklius, patentus, pažangiųjų technologijų pramonę ir žiniomis grindžiamas paslaugas rengimas ir sklaida per pastaruosius metus labai pagerėjo. Statistika rengiama remiantis savo surinktais duomenimis, administraciniais šaltiniais ir kitais oficialiais ir neoficialiais duomenų šaltiniais. Yra sukurtas teisinis pagrindas. Statistiniai tyrimai, metodologija ir nomenklatūros: Dėl pasikeitusios darbo aplinkos, daugiausiai dėl plėtros, globalizacijos ir IT technologijų, taip pat dėl statistinių duomenų rinkimo sąnaudų, reikia gerinti visus duomenų kokybės aspektus (žr. Reglamentą Nr. 322/97), kurie atitiktų naujus ES politikos formuotojų ir kitų naudotojų reikalavimus ir pritaikytų statistinius duomenis prie visuomeninės raidos. Mikroduomenų tvarkymas ir konfidencialumas: Mokslininkams yra ypač svarbu lengvai gauti mikroduomenis, kad būtų galima rengti aktualias ir tikslias analizes, į kurias rimtai atsižvelgiama formuojant politiką; kita vertus, atitinkamų teisės aktų dėl konfidencialumo laikymasis sudaro nepatogumų. Reikėtų ieškoti naujų saugių sprendimų. Be to, mikroduomenys šiuo metu yra nepakankamai naudojamas statistinės informacijos šaltinis. 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos Mokslo ir technologijų bei inovacijų statistika: Ateinančiais metais rengiant STI statistiką daugiausiai dėmesio bus skiriama geresnei duomenų kokybei, statistinių metodų tobulinimui, nomenklatūroms, koncepcijoms ir apibrėžimams (pvz., geriau matuoti žinių srautą; naudoti tarptautiniu mastu suderintą neapdorotų duomenų šaltinį Patstat ), galimybėms naudotis papildomais duomenų šaltiniais ir visapusiškam statistinių duomenų naudojimui mokslinėje karjeroje, taip pat galiojančių teisės aktų dėl įvairių statistikos sričių tobulinimui ir kokybiškesnei nacionalinių sąskaitų informacijai. Statistiniai tyrimai, metodologija ir nomenklatūros: 7-ojoje mokslo pagrindų programoje pirmenybė teikiama teminių sričių tobulinimui, taip pat tyrimams, kuriais bus gerinama duomenų kokybė taikant pažangias metodikas, įskaitant modeliavimą, vertinimą arba praleistų reikšmių įrašymą. Funkcinis oficialių statistinių duomenų mokslas bus atgaivintas skatinant tinklus. Turi būti skatinamas ir sudaromos galimybės platinti ir naudoti oficialios statistikos mokslo rezultatus 6-ojoje ir 7-ojoje mokslo pagrindų programose, ir juos taikyti veikloje. Taip pat dar daug turi būti padaryta gerinant naudojamas nomenklatūras (pvz., Europos tyrimai apie mokslinių tyrimų ir vystymosi įmonių grupes) bei naudojant ir plečiant Europos įmonių grupių registrų infrastruktūrą. Mikroduomenų tvarkymas ir konfidencialumas: Turi būti skatinamas integruotas Europos infrastruktūrų kūrimas siekiant sudaryti geresnes galimybes tyrėjams naudotis anoniminiais duomenimis pagal galiojančius teisės aktus ir pirminių duomenų apibrėžimui, rengimui ir rinkimui. XIX ANTRAŠTINĖ DALISAplinka TEISINIS PAGRINDAS ES aplinkos statistikos duomenys turi būti rengiami atsižvelgiant į aukštos kokybės, išsamių, patikimų ir aktualių statistinių duomenų reikalavimus, sąskaitas ir rodiklius, siekiant kurti, įgyvendinti ir stebėti Bendrijos aplinkos politiką, ypač šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą (6AVP) ir jos „temines strategijas“, ES tvaraus vystymosi strategijos (TVS) ir Lisabonos strategijos aplinkos apsaugos uždavinius ir Kardifo procesą dėl aplinkos apsaugos interesų integravimo į visas politikos sritis. Šiuo metu pagal teisės aktus renkami statistiniai duomenys apie atliekas[14] ir aplinkos apsaugos išlaidas[15]. Dabartinė padėtis Šiuo metu duomenis apie aplinkos apsaugą tvarko Europos aplinkos agentūra (EAA), Jungtinis tyrimų centras (JTR), Aplinkos generalinis direktoratas (DG ENV) ir Eurostatas. Ketverto grupė (Go4) sudarė techninį susitarimą dėl pareigų ir darbo paskirstymo kuriant Aplinkos duomenų centrus (ADC) [16]. Bus užtikrintas glaudesnis Go4 partnerių IT infrastruktūros bendradarbiavimas. Glaudus bendradarbiavimas su tarptautinėmis organizacijomis (JT, OECD) dėl metodų (pvz., vadovų) ir dėl duomenų rinkimo (Jungtinis Eurostato ir OECD klausimynas) papildo aplinkos statistinių duomenų ir sąskaitų sistemą. Pagrindinis uždavinys – įgyvendinti „teminėje strategijoje“ „atliekų prevencijos ir perdirbimo“, „tvaraus gamtinių išteklių naudojimo“ ir „tausiojo pesticidų naudojimo“ duomenims keliamus reikalavimus. Tęsiamas pagrindinių aplinkos statistinių duomenų rengimas, taip pat teikiami statistiniai duomenys ir rodikliai apie vandenį, orą, biologinę įvairovę, dirvožemį, miškus ir žemės naudojimą kitiems aplinkos duomenų centrams. Geriau analizuojant ir vertinant ryšį tarp tvaraus vystymosi strategijos ekonominio ir ekologinio ramsčio būtina toliau plėtoti bendras aplinkos ir ekonomikos sąskaitas. Kai kuriose aplinkos informacijos dalinėse srityse yra didelių trūkumų ir informacija kartais yra pasenusi. ES teisės aktai reglamentuoja mažą aplinkos statistinių duomenų ir ataskaitų dalį, todėl turėtų būti svarstoma apie kitų pagrindinių sričių teisinį pagrindą. 2008–2012 m. pagrindinės iniciatyvos Siekiant tobulinti aplinkos statistinių duomenų sąveikas, planavimą ir įgyvendinimą, 2008–2012 m. darbas bus koordinuojamas per „Už statistinius duomenis ir ataskaitas atsakingų direktorių susitikimą“ (DIMESA), skirtą dviems Go4 tinklams ir valstybėms narėms. - Atliekų, gamtinių išteklių ir produktų duomenų centrai bei reglamentai dėl atliekų statistikos ir pesticidų (numatomi) padės rengti itin kokybiškus duomenis, kurie atitiks teminių strategijų duomenų reikalavimus; - Šiuo metu taikomi aplinkos rodikliai bus supaprastinti, bus sukurti nauji rodikliai ir teikiama techninė pagalba skaičiuojant rodiklius ES lygmeniu bei peržiūrint ataskaitų teikimo įsipareigojimus, kad aplinkos duomenys būtų renkami tiksliau ir ekonomiškiau; - Bus toliau skatinamas bendrų aplinkos ir ekonomikos sąskaitų metodologijos kūrimas ir tyrimai ir įgyvendinami pagrindiniai aplinkos sąskaitų moduliai. - Bus toliau tobulinami vertinimo ir prognozės metodai, siekiant įrašyti trūkstamus duomenis ir dar labiau atnaujinti aplinkos statistinius duomenis ir sąskaitas; - Bus sukurti pagrindinių aplinkos sričių duomenų rinkimo, kurio šiuo metu nereglamentuoja teisės aktai, teisiniai pagrindai. XX ANTRAŠTINĖ DALISVystymosi bendradarbiavimas TEISINIS PAGRINDAS Sutarties 180 straipsnis. Kokybiški statistiniai duomenys yra būtini norint įvertinti vystymosi politikos pažangą. Jie reikalingi besivystančioms šalims formuojant įrodymais pagrįstą