Specialioji ataskaita Nr. 11/2009 - Komisijos vykdytas LIFE gamta projektų valdymas ir jų tvarumas





Terminų žodynėlis BST : Bendrijos svarbos teritorija Buveinių direktyva : 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros išsaugojimo EAA : Europos aplinkos agentūra EB : Europos bendrija / Europos Bendrijos EEB : Europos ekonominė bendrija EIONET : Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklas ERDF : Europos regioninės plėtros fondas ES : Europos Sąjunga ETC : Europos biologinės įvairovės teminis centras EUNIS : Europos gamtos informacijos sistema EŽF : Europos žuvininkystės fondas EŽŪFKP : Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai Indėlis : Intervencijai įgyvendinti skirti finansiniai, žmogiškieji ir medžiaginiai ištekliai. Intervencija : Bet kuris valdžios institucijų ar kitų organizacijų vykdomas veiksmas ar operacija, kad ir koks būtų jo pobūdis (politika, programa, priemonė ar projektas). Išdirbis : Tai, kas buvo sukurta ar įvykdyta naudojant intervencijai skirtus išteklius (pvz., buvo atkurta X hektarų Y buveinės). LIFE : Aplinkos finansinis instrumentas LIFE III : 2000–2006 m. laikotarpiui skirtas LIFE LIFE+ : 2007–2013 m. laikotarpiui skirtas LIFE LIFE gamta : LIFE dalis, skirta išsaugoti arba atkurti palankią natūralių buveinių ir (arba) rūšių populiacijų išlikimo būklę. Natura 2000 : Europos specialių saugomų teritorijų ekologinis tinklas. OL : Europos Sąjungos oficialusis leidinys Padarinys : Dėl intervencijos įgyvendinimo atsiradęs pokytis, kuris paprastai būna susijęs su šios intervencijos tikslais. Padariniai apima rezultatus ir poveikius. Padariniai gali būti numatyti arba nenumatyti, teigiami arba neigiami. Paukščių direktyva : 1979 m. balandžio 2 d. Tarybos direktyva 79/409/EEB dėl laukinių paukščių išsaugojimo. Priemonė : Politikos kontekste pagrindinis programos valdymo vienetas, kurį sudaro keletas panašaus pobūdžio projektų ir kuriam yra skirtas griežtai nustatytas biudžetas. Projektas : Nedaloma operacija, kurią riboja jos kalendorinis planas ir biudžetas ir už kurią atsako organizacija, praktiniu lygmeniu įgyvendinanti intervencijai skirtus išteklius. Rezultatas : Tiesioginių adresatų patiriami betarpiški pokyčiai, jiems baigus dalyvauti intervencijoje. SEBI : Europos biologinės įvairovės rodiklių racionalizavimas SAT : Speciali apsaugos teritorija Tikslas : Pradinis pranešimas apie siekiamus intervencijos rezultatus. Reikėtų skirti bendruosius, tarpinius, neatidėliotinus ir veiklos tikslus: - bendrasis tikslas atitinka bendrąjį intervencijos poveikį ir paprastai labai bendrais bruožais yra apibrėžtas Bendrijos teisės aktuose; paprastai Komisija ir valstybės narės juo remdamosi nustato tarpinius tikslus, kurie atitinka siekiamus finansuojamos programos tarpinius poveikius; - neatidėliotini tikslai yra susiję su tiesioginiams adresatams svarbiais rezultatais; paprastai įgyvendinant finansuojamas programas juos nustato valstybės narės; - veiklos tiksluose yra nustatyti siektini išdirbiai. VN : Valstybės narės Santrauka I. Per instrumentą "LIFE gamta" yra kofinansuojami valstybėse narėse vykdomi rūšims ir buveinėms išsaugoti skirti projektai, kurie dažniausiai yra susiję su Natura 2000 teritorijomis. Tokiais projektais turėjo būti sukurta akivaizdi pridėtinė vertė, be to jie turėjo prisidėti skleidžiant geriausią išsaugojimo metodų ir koncepcijų taikymo praktiką. Ne mažiau kaip 78 % LIFE biudžeto, kuris kasmet sudaro apie 300 milijonų eurų, yra skiriama veiksmų dotacijoms, iš kurių ne mažiau kaip 50 % tenka gamtos ir biologinės įvairovės išsaugojimo projektams. Finansine prasme tai didžiausia specialiai aplinkosaugos reikalams skirta ES parama, kurią tiesiogiai valdo Komisija; ši parama yra pagrindinis Europos Sąjungos aplinkos politikos tikslų įgyvendinimo įrankis. II. Vykdyti "LIFE gamta" priežiūrą ir valdymą yra sudėtinga dėl to, kad įvairiose Europos Sąjungos teritorijose projektai vykdomi su labai skirtingomis sąlygomis, projektus valdo įvairūs naudos gavėjai, jais turi būti pasiektas tvarus poveikis konkrečių rūšių ir buveinių išlikimui bei sukurta pridėtinė vertė skleidžiant pasiektus rezultatus (1–8 dalys). III. Nuo 1992 m., kai buvo pradėtas naudoti pirmasis LIFE instrumentas, Komisija laipsniškai plėtojo ir tobulino jo valdymo ir kontrolės sistemas, atsižvelgdama, be kita ko, į ankstesnių Audito Rūmų auditų rezultatus [1]. Naujų pakeitimų buvo padaryta pradėjus naudoti 2007–2013 m. laikotarpiui skirtą LIFE+ instrumentą (9–11 dalys). IV. Audito metu buvo įvertintas Komisijos vykdomo "LIFE gamta" projektams skirtų dotacijų valdymo veiksmingumas rezultatų tvarumo požiūriu. Atliekant šį vertinimą taip pat buvo išnagrinėta, kaip aplankytuosius projektus jų tvarumo požiūriu valdė naudos gavėjai (12–16 dalys). V. Auditas buvo atliekamas Komisijos aplinkos generaliniame direktorate, taip pat atliekant vizitus vietose buvo išnagrinėti 35 projektai šiose valstybėse narėse: Belgijoje, Vokietijoje, Italijoje, Slovėnijoje, Ispanijoje ir Jungtinėje Karalystėje. Taip pat buvo atlikti audito vizitai į samdomas, pagal sutartį dirbančias priežiūros ir komunikacijos grupes, pas projektų vertintojus ir į Biologinės įvairovės teminį centrą (dirbantį pagal sutartį su Europos aplinkos agentūra (EAA)), nes jie visi yra artimi Komisijos partneriai valdant ir tobulinant su aplinka susijusius reikalus (17 dalis). VI. Apskritai audituotieji projektai padėjo, ypač Natura 2000 teritorijose, išsaugoti tikslines rūšis ir buveines; taigi jie prisidėjo prie valstybių narių pastangų bei parėmė ES piliečių ir jų asociacijų savanorišką darbą ir įsipareigojimą saugoti biologinę įvairovę. Komisija privalo rūpintis, kad būtų patvirtinami tik tinkamai parengti projektų pasiūlymai ir kad jie būtų vykdomi taip, kaip buvo numatyta. Ji taip pat turi pareikalauti, kad būtų sukurtos pakankamos organizacinės ir finansinės struktūros, užtikrinančios tvarų ES finansuojamų projektų poveikį (18–20 dalys). VII. Nors nuo LIFE įdiegimo 1992 metais buvo pasiekta didelė pažanga, dar yra galimybių toliau tobulinti Komisijos valdymo ir kontrolės sistemas ir užtikrinti, kad būtų geriau įgyvendinti ES finansuojamų išsaugojimo priemonių tikslai ir kad pasiekti rezultatai išliktų Europos Sąjungai baigus finansuoti projektą. Buvo išaiškinti šie su įvairiais projektų valdymo etapais susiję trūkumai: a) Atrankos procedūra: vertinant LIFE+ projektus, neaiški ir per maži svoriniai koeficientai buvo taikomi svarbiems tvarumo veiksniams; taip pat per ilgai trunka su dotacijų skyrimu susijusių sprendimų priėmimo procesas (21–28 dalys); b) Projektų įgyvendinimas ir priežiūra: nepakankamas dėmesys buvo skirtas projektų rezultatams (padariniams), valdymo sutartims ir planams, dėl to buvo sunku užtikrinti projektų rezultatų tvarumą (29–40 dalys); c) Rezultatų sklaida: potenciali atskirų "LIFE gamta" projektų pridėtinė vertė nebuvo visiškai pasiekta, kadangi suinteresuotiems asmenims, nesantiems artimiausioje projekto kaimynystėje (regione ar šalyje), nebuvo perteiktos išmoktos pamokos, geriausioji praktika ir gautoji išsami techninė ir mokslinė informacija (41–53 dalys); d) Ilgalaikio projektų valdymo rezultatai: kadangi daugeliu atvejų finansuotų projektų rezultatai (padariniai) gali būti suvokti tik po paskutinio mokėjimo ir kadangi nebuvo numatyta jokia ex post priežiūros procedūra, kuri leistų įvertinti finansuojamos veiklos veiksmingumą, Komisija šiuo klausimu turi nedaug informacijos. Todėl yra būtina nustatyti rodiklių sistemą, leidžiančią tinkamai vertinti pasiektus rezultatus (54–67 dalys). VIII. Komisijai rekomenduojama skirti didesnį dėmesį įvairiems veiksniams, nuo kurių priklauso projektų rezultatų tvarumas, kad ji pagerintų įgytų žinių skleidimą ir įdiegtų sistemingą projektų priežiūrą po paskutinio mokėjimo (68–77 dalys). Įvadas 1. LIFE yra prancūziškas akronimas, reiškiantis aplinkos finansinį instrumentą (L’Instrument Financier pour l’Environnement). Pirmieji projektai per LIFE buvo pradėti finansuoti 1992 m. [2] ir toliau finansavimas vyko per tolesnius specialius LIFE instrumentus iki trečiosios jų fazės (LIFE III), skirtos 2000–2006 m. laikotarpiui [3]. LIFE buvo padalytas į tris teminius komponentus: - "LIFE gamta"; - "LIFE aplinka"; - "LIFE trečiosios šalys". 2. Kiekvienam šių trijų komponentų projektai buvo atrenkami pagal atskiras procedūras. Naujajai, 2007–2013 m. laikotarpio LIFE+ fazei skirta 2143 milijonai eurų [4]. Ne mažiau kaip 78 % šios sumos turi būti panaudota projektų veiksmų dotacijoms. Trys šio laikotarpio komponentai pavadinti: - "Gamta ir biologinė įvairovė"; - "Aplinkos politika ir valdymas"; - "Informacija ir komunikacija". 3. Priešingai nei LIFE III atveju, visų trijų komponentų projektai atrenkami pagal bendrą procedūrą. 4. Per 2000–2006 m. laikotarpį pagal "LIFE gamta" buvo finansuoti 434 projektai, kurie buvo įgyvendinti 26 valstybėse narėse ir kuriems buvo skirta 436 milijonai eurų (žr. 1 paveikslą). Projektai, kurių kiekvienam vidutiniškai Bendrija skyrė apie 1 milijoną eurų, be nacionalinio kofinansavimo, pritraukė nemažus ES finansinius išteklius. LIFE+ "Gamta ir biologinė įvairovė" išliks didžiausias LIFE komponentas, kadangi 2007–2013 m. laikotarpiui jam yra skirta metinė dotacija, prilygstanti ne mažiau kaip 50 % veiksmų dotacijoms skirto biudžeto (850 milijonų eurų). 5. Tiek LIFE III, tiek LIFE+ reglamentuose numatyta parama gamtos išsaugojimo projektams, kurie prisideda įgyvendinant Paukščių ir Buveinių direktyvas [5]. Šiose direktyvose yra nustatytas saugomų teritorijų tinklas, pavadintas Natura 2000, kuris finansuojamas per komponentą "LIFE gamta" [6]. Šių direktyvų įgyvendinimas yra atitinkamos valstybės narės kompetencija. Tačiau šioms teritorijoms gali būti skirta ES finansinė parama per atitinkamus Bendrijos instrumentus [7]. Taigi dauguma "LIFE gamta" projektų yra skirti gamtinės buveinėms ir (arba) vienoje iš šių direktyvų minimoms nykstančioms rūšims išsaugoti ir atkurti. Per komponentą LIFE+ biologinė įvairovė yra kofinansuojami novatoriški ar demonstravimo projektai, padedantys sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą iki 2010 metų ir ją išsaugoti ateityje [8], jis taip pat leidžia pagal LIFE finansuoti kitas, nei vien Natura 2000, teritorijas. 1 paveikslas "LIFE GAMTA" indėlis pagal valstybes nares 2000–2006 m. (436 milijonai eurų) +++++ TIFF +++++ 6. Visuose su aplinkos klausimais susijusiuose ES teisės aktuose pabrėžiama tvaraus vystymo svarba. Penktoji Europos bendrijos aplinkos ir tvaraus vystymo politikos ir veiksmų programa pavadinta "Tvarumo link" [9]. Ši koncepcija yra išplėtota dabartinėje šeštojoje Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programoje [10] ir yra nepaprastai svarbi gamtos išsaugojimo projektams, nes buveinių bei rūšių atkūrimas ir apsauga yra savaime ilgalaikiai procesai. Kadangi yra patenkinama tik dalis finansavimo paraiškų, tvarumas turėtų būti pagrindinis projektų atrankos kriterijus, kitaip sakant, turėtų būti atrenkami tie projektai, kurių nauda išliks ilgiausiai po to, kai bus baigtas ES finansavimas. 7. Komisijos vykdomas "LIFE gamta" dotacijų valdymas yra sudėtingas procesas. Pareiškėjai iš visų valstybių narių teikia investavimo pasiūlymus, skirtus apsaugoti daugybę rūšių ir buveinių. Į šiuos pasiūlymus kartais įtraukiami novatoriški komponentai, kuriems įgyvendinti gali prireikti kelerių metų ir kurie turės tvarų poveikį išlikimo būklei, be to, leis sukurti pridėtinę vertę skleidžiant pasiektus rezultatus. 1 diagramoje pateiktas bendras dabartinio valdymo ciklo vaizdas. 8. Be to, pareiškėjai gali būti vieši ar privatūs subjektai; gana dažnai tai būna labai įvairaus dydžio nevyriausybinės organizacijos (NVO), kurių tvirtas įsipareigojimas projektų atžvilgiu yra jų sėkmės garantas. "LIFE GAMTA" projektai yra daugiamečiai, jų tikslai dažnai yra sudėtingi ir juose dalyvauja įvairūs partneriai +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmai. 1 diagrama "LIFE GAMTA" projekto gyvavimo ciklas +++++ TIFF +++++ 9. Ankstesnėje, 2003 m. paskelbtoje Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje apie LIFE instrumentą [11] buvo nurodyti investicijų kokybės trūkumai ir jų poveikio trumpalaikiškumas: audito metu buvo nustatyta, kad LIFE instrumentui trūko aiškiai apibrėžtų tikslų, pakankamos jo poveikio analizės ir adekvačios rezultatų sklaidos [12]. 10. Po šios ataskaitos ėjusiais metais Komisija atsižvelgė į dalį Audito Rūmų rekomendacijų. Tačiau 2004 finansinių metų metinėje ataskaitoje peržiūrint šios specialiosios ataskaitos tolesnius veiksmus [13], buvo pažymėta, kad atsižvelgta buvo ne į visas Audito Rūmų rekomendacijas. Antai vis dar neaiškiai buvo apibrėžti tikslai, didžioji Komisijos atliktų auditų vietose dalis ir toliau buvo sutelkta į finansinius aspektus, nebuvo įvertinti projektų rezultatai. 11. Nuo 1992 m., kai buvo pradėtas naudoti pirmasis LIFE instrumentas, Komisija laipsniškai plėtojo ir tobulino jo valdymo ir kontrolės sistemas, atsižvelgdama, be kita ko, į ankstesnių Audito Rūmų auditų rezultatus. Be to, 2007 metais LIFE dotacijų skyrimo schemoje buvo padaryta naujų pakeitimų 2007–2013 m. finansiniam laikotarpiui. Šio audito metu buvo nagrinėjami anksčiau nustatyti trūkumai, didžiausią dėmesį kreipiant į jų poveikį projekto rezultatų tvarumui, kuris yra esminis tiesiogiai Komisijos valdomų ES LIFE išlaidų veiksmingumui. Audito apimtis ir metodas 12. Audito tikslas buvo įvertinti įvairiais projektų ciklo etapais Komisijos vykdyto "LIFE gamta" dotacijų valdymo veiksmingumą rezultatų tvarumo požiūriu. 13. Buvo nagrinėjami šie klausimai: - Ar peržiūrėtas atrankos procesas leidžia nustatyti projektų atrankos prioritetą pagal labiausiai tikėtiną tvarumą? - Ar Komisija tinkamai įgyvendino ir prižiūrėjo projektus? - Ar Komisija rūpinosi, kad informacija apie projektų rezultatus ir išmoktas pamokas būtų tinkamai skleidžiama? - Ar Komisija atliko projektų vėlesnį vertinimą ar kitais būdais įvertino jų rezultatus tvarumo požiūriu? 14. Buvo atliktas "LIFE III gamta" projektų (2006–2006 m.) valdymo ir naujosios programos LIFE+ (2007–2013 m.) atrankos procedūros auditas. Suformuluotos pastabos išlieka svarbios Komisijos valdymui, nes nagrinėjami klausimai yra susiję ir su naujosios programos LIFE+ projektais. 15. Kadangi tvarumo sąvoka nėra apibrėžta teisės aktais ir nėra oficialiai susitarta dėl jos apibrėžties, taikytinos per LIFE finansuojamiems projektams, auditoriai rėmėsi specifikacijomis, nustatytomis Paukščių ir Buveinių direktyvose, prie kurių įgyvendinimo prisideda LIFE gamta projektai. Šiose direktyvose teikiami trys pamatiniai elementai: - rezultatų elementas: "išlaikyti ir atkurti palankią natūralių buveinių ir rūšių išlikimo būklę" (Buveinių direktyva) ir "išlaikyti rūšių populiacijas" (Paukščių direktyva); - laiko elementas: "galimybė išlikti artimoje ateityje" (Buveinių direktyva) ir "ilgalaikis [rūšių] pasiskirstymas ir gausa" (Buveinių direktyva); - valdymo elementas: "egzistuoja jos ilgalaikiam palaikymui būtina specifinė struktūra ir funkcijos" (Buveinių direktyva). 16. Šioje ataskaitoje aptariamam auditui LIFE finansuojamo projekto tvarumas buvo apibrėžtas kaip patikinimas, kuris gali būti gautas (dėl projekto kokybės, valdymo struktūrų, finansinių garantijų ir t. t.), kad finansuojamos investicijos ir jų poveikis išliks po to, kai projektas bus užbaigtas, ir kad jo rezultatai bus paskleisti. Kai yra vertinama, ar "LIFE gamta" programos įgyvendinimas buvo sėkmingas, nepaprastai svarbus tampa dėmesys, skiriamas tvarumui kiekviename projekto valdymo etape, pradedant nuo atrankos procedūros iki etapo, einančio pasibaigus projektų finansavimui per LIFE. 17. Audito įrodymai buvo surinkti iš Aplinkos GD, Europos aplinkos agentūros, Europos biologinės įvairovės teminio centro, pagal sutartį dirbančių priežiūros ir komunikacijos grupių, vertintojų, naudos gavėjų imties ir kompetentingų nacionalinių institucijų. Įrodymai buvo surinkti atliekant dokumentų peržiūras, rengiant pokalbius ir apklausas. Audito patikros vietose buvo atliktos 2000–2005 m. patvirtintų ir šešiose valstybėse narėse (Belgijoje, Vokietijoje, Italijoje, Slovėnijoje, Ispanijoje ir Jungtinėje Karalystėje) įgyvendintų 35 LIFE III projektų imtyje (žr. I priedą) [14]. Tikrintoji projektų imtis atitinka 13 % ES LIFE III išlaidų, sudarančių 436 milijonų eurų, taigi ši imtis leidžia gauti pakankamai įrodymų šio audito išvadoms pagrįsti. Pastabos "LIFE" laimėjimai ir tobulinimo galimybės 18. Remiantis 35 audituotais projektais buvo nustatyta, kad iš esmės numatytosios investicijos padėjo saugoti rūšis ir buveines Natura 2000 teritorijose. Nepaisant to, kad įgyvendinant kai kuriuos projektus kilo sunkumų, naudos gavėjų ir jų darbuotojų uolumas padėjo juos įveikti ir imtis taisomųjų veiksmų. 19. Nuo 1992 m. Komisija nuolatos tobulino LIFE dotacijų valdymą. Tačiau audito metu buvo nustatyti trūkumai, kuriuos būtina pašalinti norint užtikrinti projektų rezultatų tvarumą. 1 lentelėje apibendrintai pateikti trūkumai, nustatyti atliekant projektų auditus vietoje, sugrupuoti į tipus pagal projekto ciklą. 1 lentelė Nustatyti trūkumų tipai, susiję su vietose audituotais projektais Atrankos procedūra: | netinkamai parengtas projekto pasiūlymas,nepakankami naudos gavėjų teisiniai ir techniniai gebėjimai išlaikyti projekto rezultatus pasibaigus LIFE finansavimui,neskaidri kofinansuotojų ir partnerių struktūra,nebuvo iš anksto nustatyti projektų padarinių vertinimo kriterijai ir rodikliai,nenumatytas biudžetas projekto rezultatams išlaikyti pasibaigus LIFE finansavimui. | Įgyvendinimo etapas: | sunkumai gaunant projekto teritorijai numatytus sklypus,už projekto valdymą atsakingų partnerysčių trūkumai,projekto teritorijoms daromas demografinis spaudimas,interesų priešprieša, ypač su žemės ūkiu,silpna projekto rezultatų kontrolė,nėra garantijų, kad bus išlaikyta įsigytos žemės gamtos išsaugojimo paskirtis,nepakankama suinteresuotųjų šalių parama. | Rezultatų sklaida: | vietos gyventojai nepakankamai informuoti apie projektą ir prie jo neprisideda, arba yra jam priešiški,rezultatų sklaida dažniausiai nukreipta į vietos ir regiono gyventojus,projektų interneto svetainės nėra sistemingai atnaujinamos arba yra prastos kokybės,projektų interneto svetainės nepakankamai panaudojamos informuojant apie projektų išdirbius ir padarinius. | Ilgalaikis projektų valdymas: | valstybės narės institucijos nepatvirtino valdymo plano,LIFE projekto gamtos išsaugojimo priemonės nepakankamai integruotos į gretimas apylinkes,nepakankamos asmenų, atsakingų už projekto rezultatų išlaikymą pasibaigus LIFE finansavimui, teisinės ir finansinės galimybės,nepakankama rūšių ar buveinių kontrolė vertinant poveikį. | 20. Tolesnėse dalyse nagrinėjami atskiri Komisijos vykdyto projektų valdymo etapai išryškinant atitinkamus trūkumus ir tobulinimo galimybes. Atrankos procedūra 21. Audito metu buvo išnagrinėta: - ar Komisija nustatė aiškius ir tinkamus atrankos kriterijus ir jų vertinimo taškus, atsižvelgdama į projektų kokybę, jų tikslų svarbą ir į jų rezultatų (padarinių) tvarumo tikimybę; - ar praktiškai šie kriterijai buvo taikomi. Atrankos procedūrose nepakankamai išryškintas tvarumas 22. Atrankos procedūros tikslas – paskirstyti nepakankamas LIFE lėšas geriausiems projektams iš didelio paraiškų skaičiaus. Pareiškėjai privalo teikti pasiūlymus, atitinkančius griežtus ir išsamius techninius, finansinius ir kitus reikalavimus. Audito Rūmų LIFE III ir LIFE+ atrankos procedūrų auditas parodė, kad Komisija turėtų skirti didesnį dėmesį prioritetų teikimo kriterijams, taip pat jų svoriniams koeficientams ir vertinimo skalėms, kad galėtų įsitikinti, jog į tvarumo veiksnius yra pakankamai ir pamatuotai atsižvelgiama. 23. Pagal "maksimalaus taškų skaičiaus" principą nustatyti LIFE III ir LIFE+ geriausių projektų atrankos kriterijai ir vertinimo skalės apibendrinti 2 lentelėje. 24. LIFE+ atveju projektų pasiūlymų techninę kokybę vertina samdyti išorės vertintojai, kurie remiasi atrankos kriterijais, nustatytais Komisijos "LIFE gamta" paraiškų teikimo ir vertinimo vadovuose. Tai atitinka ankstesnes Audito Rūmų rekomendacijas kviestis išorės ekspertus siekiant užtikrinti būtiną pareigų atskyrimą [15]. 25. Tačiau kiekvienas kriterijus yra nagrinėjamas atsižvelgiant į analitinius klausimus, kurie toliau bus vadinami "subkriterijais", tuo būdu vertintojams suteikiama didelę nuožiūros laisvė skiriant projektui vertinimo taškus. Kadangi subkriterijų, susijusių su kiekvienu skyrimo kriterijumi lyginamoji reikšmė nebuvo nustatyta, kiekvienas vertintojas yra laisvas teikti jiems skirtingą prioritetą. Todėl net jei nėra laikomasi vieno ar kelių subkriterijų, projekto pasiūlymas vis vien gali gauti daug vertinimo taškų pagal atitinkamą skyrimo kriterijų. Tai ypač pasakytina apie tvarumo kriterijus, kurie yra įtraukti kaip subkriterijai pagal "išsaugojimo naudą" (LIFE III) ar "indėlį siekiant tikslų" (LIFE+) [16]. 2 lentelė Komisijos "LIFE GAMTA" projektų atrankos kriterijai: maksimalus taškų skaičius (išreikštas procentais) Skyrimo kriterijai | LIFE III (2006 m.) | LIFE+ (2007 m.) | Techninis nuoseklumas | 23 | 16 | Finansinis nuoseklumas | 7 | 16 | Išsaugojimo nauda | 47 | - | Socialinės ekonominės ir veiklos sąlygos | 23 | - | Indėlis siekiant tikslų | - | 26 | Europinė pridėtinė vertė | - | 26 | Papildomumas | - | 11 | Tarpvalstybinis pobūdis | - | 5 | Nacionalinė pridėtinė vertė [] | - | - | Iš viso taškų | 100 | 100 | 26. Audito metu buvo išaiškinta, kad pirmiau minėtų su tvarumu susijusių kriterijų svarba LIFE+ atveju žymiai sumažėjo lyginant su LIFE III (žr.2 lentelę). Pasak Komisijos tarnybų, tai buvo būtina tam, kad pasiūlymai, susiję su trimis komponentais (žr. 1 dalį), būtų vertinami pagal tuos pačius kriterijus ir galėtų konkuruoti tarpusavyje. Dėl tokio požiūrio per daugelį metų tiksliai suformuluoti LIFE III vertinimo vadovo klausimai buvo pakeisti labai bendro pobūdžio, menko informatyvumo klausimais. Audito Rūmai mano, kad iš esmės naujuosiuose LIFE+ atrankos kriterijuose tvarumui nėra skirtas didesnis dėmesys ir kad jie ne visuomet yra nuosekliai taikomi. 1 langelis Taškų skyrimas už tvarumą Išorės vertintojų bylų analizė parodė, kad nepaisant rimtų abejonių dėl projektų rezultatų tvarumo, atitinkamam kriterijui buvo skiriamas didelis taškų skaičius: "Yra akivaizdu, kad tokioms buveinėms kaip aukštapelkės, jas atkūrus, prireiks nuolatinio valdymo. …Tikimasi, kad šios lėšos bus skirtos projekto pabaigoje ir jų pakaks ilgalaikio valdymo išlaidoms padengti." – 8 taškai iš 10 galimų (gerai); "Nors vyriausybė pripažįsta tolesnio nuolatinio invazinių rūšių naikinimo būtinybę, nebuvo patvirtinti jokie ištekliai šiai veiklai tęsti pasibaigus projekto finansavimui." – 17 taškų iš 25 (gerai); "Norint išsaugoti buveinių išlikimo būklę pasibaigus projektui, prireiks papildomų lėšų vykdant nuolatinę rekolonizaciją egzotinėmis rūšimis" – 22 taškai iš 25 (labai gerai). 27. Atrankos kriterijai buvo tobulinami keičiant teisinį pagrindą ir atsižvelgiant į Komisijos įgytą patirtį. Vis dėlto, buvo nustatyta, kad Europos aplinkos agentūra (EAA) ir Europos biologinės įvairovės teminis centras (ETC) nebuvo tiesiogiai pritraukti nustatant atrankos kriterijus, nepaisant jų patirties tinklo Natura 2000 ir biologinės įvairovės kontrolės Europoje srityse (žr. 39 dalį). Ilgas atrankos procesas 28. Peržiūrėtoji atrankos procedūra iš principo neturėtų būti uždaras procesas, kurio metu pasiūlymų teikėjai siunčia savo pasiūlymus ir paprastai tik po metų gauna atsakymą (žr. II priedą). Tokie vėlavimai, – lyginant su maždaug šešių mėnesių laikotarpiu, nustatytu kitiems iš ES fondų kaip antai EŽŪFKP ir EŽF finansuojamiems projektams,– kurie dažniausiai susidaro dėl tarpinstitucinių procedūrų, gali tapti rimtų kliūčių įgyvendinant projektus priežastimi, kadangi per tokį laiką gali pakisti kai kurie itin svarbūs projekto elementai. Pavyzdžiui, gali tapti nebeįmanomas žemės įsigijimas tikslinėje išsaugojimo teritorijoje arba gali nebedalyvauti pagrindinės suinteresuotosios šalys. Dviejų audituotų projektų atvejais tokie pasikeitimai rimtai sutrikdė projektų pradžią. Nepaisant didelių pastangų iš naudos gavėjų ir Komisijos pusės, šias problemas pavyko išspręsti tik iš dalies. Projektų įgyvendinimas 29. Tirdami, kaip Komisija įgyvendino projektus ir vykdė jų priežiūrą, Audito Rūmai išnagrinėjo: - ar pakankamas dėmesys buvo skirtas projektų pažangai ir išdirbiams; - ar priežiūra apėmė projektų rezultatų (padarinių) pasiekimą. Projektų išdirbių ir ilgalaikių rezultatų priežiūros trūkumai 30. Projekto įgyvendinimui stebėti Komisija skiria gamtos išsaugojimo ekspertų darbo grupę. Projektą patvirtinus, šie stebėtojai kartą per metus aplanko kiekvieną projektą, kad nustatytų pasiektą pažangą. Remdamiesi šiais vizitais ir naudos gavėjų ataskaitomis, jie suformuluoja projekto pažangos techninį įvertinimą. Remdamasi naudos gavėjų ataskaitomis bei atsižvelgusi į stebėtojų įgyvendinimo ataskaitas, Komisija priima sprendimus dėl dotacijų mokėjimo. 31. Būdami išsaugojimo ekspertais stebėtojai gali užtikrinti profesionalią projektų priežiūrą, be to jie gali sustiprinti keitimąsi įgyta patirtimi ir išmoktomis pamokomis sprendžiant panašius klausimus su kitais LIFE projektais. Tačiau audito metu 14-oje iš 35 aplankytų projektų buvo nustatyti šių tipų trūkumai, kuriuos nulėmė Komisijos patvirtinta priežiūros strategijos ir metodika: - nepakankama projektų rezultatų priežiūra (žr. 32, 34, 35, 36 dalis); - projekto pakeitimų priėmimas reikšmingo susitarimų dėl dotacijų keitimo atvejais (žr. 33 dalį); - nepakankama pavėlavusių veiksmų įgyvendinimo kontrolė projektams pasibaigus (žr. 58 dalį); - nepakankama valdymo sutarčių egzistavimo ir jų turinio kontrolė (žr. 64 ir 67 dalis). 32. Komisija reikalauja, kad naudos gavėjai apskaičiuotų savo išlaidas, skirtas kiekvienam susitarime dėl dotacijų nustatytam veiksmui tam, kad jomis galima būtų remtis vykdant tolesnę priežiūrą. Tačiau galutinėse ataskaitose šios išlaidų kategorijos pagal veiksmus nėra naudojamos. Tai reiškia, kad Komisija nevykdo finansinės išlaidų kategorijų priežiūros, kuri leistų jai sutikrinti kiekvieno veiksmo, atlikto įgyvendinant projektą, išlaidas su išlaidomis, numatytomis susitarime dėl dotacijos ir papildomose išlygose. Taigi Komisija neturi jokio pagrindo, kuriuo remdamasi galėtų palyginti tikrąsias išlaidas su numatytosiomis pasiūlyme. 33. Audito metu buvo nustatytos įvairios priežastys, dėl kurių buvo pasiekti ne visi numatyti kai kurių projektų rezultatai (išdirbiai). Keturiais atvejais buvo neįmanoma įsigyti numatytos žemės ir dėl to išsaugojimo priemonės negalėjo būti įgyvendintos kaip buvo planuota. Komisija reagavo arba sutikdama panaikinti susijusias investicijas, arba pakeisdama pirminius susitarimo dėl dotacijų tikslus. Nors į tokius pakeitimus nėra žiūrima kaip į formalių reikalavimų nesilaikymą, jie yra priimtini tik tuo atveju, kai nėra iš esmės pakeičiami bendrieji priminio pasiūlymo tikslai; tačiau vieno iš audituotų projektų atveju numatytieji rezultatai buvo pakeisti iš esmės, kadangi atitinkama buveinė buvo pakeista iš šlapžemės į aukštapelkę ir dėl to nebuvo įmanoma sujungti vienos su kita jau egzistuojančių saugomų teritorijų (žr. 2 langelį): 2 langelis Nepasiekti pirminiai tikslai Vienas LIFE projektas, kuriam skirta apie 2 milijonai eurų ES lėšų, buvo vykdomas specialioje apsaugos teritorijoje, nustatytoje Paukščių direktyvoje. Jo tikslas buvo sukurti ištisinę šlapžemės teritoriją su integruotomis pelkėmis, pritraukiančią, – visų pirma kaip poilsio vieta, – įvairių rūšių migruojančius paukščius. Naujoji teritorija turėjo sujungti jau esančias pavienes sritis. Dėl to pagrindinė susitarimo dėl dotacijos priemonė buvo įsigyti svarbiausias tris šios teritorijos vietoves, leidžiančias sujungti jau egzistuojančius valstybei priklausančius sklypus ir sukurti prielaidas drėkinimo priemonėms įgyvendinti. Dėl atkaklaus vietos ūkininkų pasipriešinimo projektą teko keisti: 2-os vietovės (52 ha) buvo atsisakyta, o likusiose dviejose vietovėse buvo įsigyta tik 80,5 ha (78 %) vietoje planuotų 103 ha. Siekiant kompensuoti prarastą plotą buvo pritarta į projektą įtraukti kitą vietovę, kurioje atkurti reikėjo ne šlapžemę, o aukštapelkę. Atrankos procedūros metu patvirtinto projekto galutiniai rezultatai vis dėlto rodo, kad projektas nepavyko, viena vertus, pirminių tikslų atgaivinti pelkes ir šlapžemes atžvilgiu, o kita vertus, įvairių biotopų sujungimo atžvilgiu. Vietoje to buvo vykdomos aukštapelkėms skirtos priemonės ir nors jos apima kai kurias tikslines rūšis, jos buvo vykdomos visiškai naujose buveinėse ir saugomose teritorijose. 34. Audito metu buvo atskleisti devyni atvejai, kai didelės lėšos buvo investuotos į dalykus, davusius labai mažai naudos arba neturėjusius apčiuopiamo poveikio rūšių ir buveinių išlikimo būklei (žr. 3 langelį). 35. Pažangą gerinant išlikimo būklę galima įvertinti tik stebint tikslines ar referencines rūšis. Naudos gavėjai privalo teikti ataskaitas ne tik apie fiziškai baigtus projektus, jis taip pat turi informuoti apie pažeidžiamų rūšių ir buveinių išlikimo būklės pokyčius įgyvendinant projektą. Tačiau dauguma naudos gavėjų vykdydami priežiūrą pagrindinį dėmesį skyrė projekto išdirbių matavimui (žr. 4 langelį). 3 langelis Neekonomiškas veiksmas Pagrindinis projekto tikslas buvo sumažinti arba pašalinti paukščių žūties riziką susidūrus su elektros tinklais. Vieno tikrinto veiksmo atveju turėjo būti nutiesta nauja, ankstesnę oro liniją pakeičianti 1,9 km ilgio požeminė vidutinės įtampos linija už 66000 eurų. Tačiau senoji oro linija, bankrutavus vieninteliam vartotojui, jau keletą metų nebebuvo eksploatuojama, o pastatas, kurį aprūpino kabelis, buvo nebenaudojamas. Kadangi nebuvo jokių garantijų, kad elektra bus naudojama, LIFE fondai neturėjo finansuoti nebenaudojamų kontaktinių oro linijų pakeitimo. 4 langelis Nepakankama projekto rezultatų priežiūra Vienas projektas, kuriam buvo skirta daugiau nei 0,5 milijono eurų ES paramos, buvo skirtas sunykusios pelkės drėkinimui, siekiant atkurti būdingą pelkių florą ir fauną. Pagrindines grėsmes paprastai sudaro drenažas ir eutrofikacija dėl trąšų, kurias iš intensyviai dirbamų aplinkinių žemės plotų atneša vėjas arba užterštas vanduo. Vandens lygio stebėjimas, kuris buvo numatytas ir buvo atliekamas įgyvendinant projektą, teleido nustatyti, ar veiksmas pavyko techniniu požiūriu, t. y. ar buvo pakeltas vandens lygis. Projektui įgyvendinti buvo pasirinktas neįprastas būdas: pelkė buvo visiškai užtvindyta; dėl tokio būdo efektyvumo net stebėtojų grupė kelis kartus iškėlė abejones. Tačiau, nors naudos gavėjas reguliariai pranešdavo apie vandens lygio pakilimą, nebuvo renkami jokie duomenys apie šių pokyčių poveikį referencinėms rūšims, tokioms kaip, pvz., kiminai; tokie duomenys būtų parodę, kokiu mastu buvo pasiektas projekto tikslas pagerinti tikslinių aukštapelkių būklę. Taikytas priežiūros būdas neleidžia nieko pasakyti apie panaudoto metodo rezultatus. Pelkės užtvindomos, kad būtų išsaugotos rūšys ir buveinės +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmai. 36. Be to, vykdant techninę priežiūrą ne visuomet buvo adekvačiai patikrinama, ar finansuojamais projektais buvo pasiekti numatyti rezultatai (žr. 5 langelį). 5 langelis Projekto priežiūros metu nepastebėta sugriuvusi užtvanka Vienas iš audituotų projektų, kuriam buvo suteiktas 1 milijono eurų ES finansavimas, apėmė durpynams drėkinti skirtų užtvankų statybą. Buvo finansuojamos trys mažos lakštinių polių užtvankos ir viena didelė, apie 300 m ilgio užtvanka, skirta sudrėkinti sunykusį durpinį sluoksnį. Audito vizito metu didžioji užtvanka buvo pralaužta "dėl per didelio vandens slėgio", kaip teigė naudos gavėjas. Projekto darbo grupė bandė ją sutaisyti sutvirtindama lakštinius polius medine konstrukcija, tačiau sutvirtinta užtvanka vėl sugriuvo. Kaip teigė projekto darbo grupė, buvo planuojama kitais metais vėl bandyti atstatyti užtvanką panaudojant nacionalines lėšas. Sugriuvusi užtvanka rodo, kad atitinkamo veiksmo tikslas nebuvo pasiektas. Užtvanką pastačius, stebėtojas įsitikino, kad ji egzistuoja, tačiau per vėlesnius apsilankymus jis nepranešė nei apie jos griuvimą, nei apie jos neigiamą poveikį buveinės atkūrimui. Nei galutinėje techninėje naudos gavėjo ataskaitoje, nei Komisijos priežiūros ataskaitoje šis faktas nebuvo paminėtas. Būtina parengti rezultatų rodiklius 37. Kad priežiūra būtų veiksminga, būtina nustatyti aiškių rodiklių ir vertinimo kriterijų sistemą. Susitarime dėl dotacijos turėtų būti aprašyti pagrindiniai veiksmai ir rezultatai, kuriuos būtina įvertinti pagal kiekvieną atskirą projekto tikslą. Tačiau 9 iš 35 audituotų projektų atveju šie rodikliai ir kriterijai buvo arba nenustatyti, arba, vykdant priežiūrą, ne visuomet įvertinti. 38. Kaip parodyta toliau (39 ir 40 dalyse) audito metu buvo nustatyta, kad Europos aplinkos agentūra ir Europos biologinės įvairovės teminis centras turi naudingiems rodikliams parengti reikalingus ekspertizės duomenis, tačiau Komisija šiuo konkrečiu tikslu jų nepanaudoja. 39. Europos teminis centras padeda Europos aplinkos agentūrai tiekdamas mokslinę ir techninė pagalbą kuriant Natura 2000 tinklą. Jis talkina rengiant gaires, skirtas padėti rengti ataskaitas apie rūšių ir buveinių išlikimo būklę pagal Buveinių direktyvos 17 straipsnį, tvarkyti referencines duomenų bazes (EUNIS ir Natura 2000) ir prisideda rengiant EAA ataskaitas ir darbo dokumentus. Šiuo metu ETC rengia rodiklius, kurie turėtų prisidėti prie biologinės įvairovės Europoje vertinimo, atliekamo vykdant veiksmų planą, pavadintą "2010 m. Europos biologinės įvairovės rodiklių racionalizavimas" (SEBI 2010). 40. Pirmosios valstybių narių ataskaitos, parengtos laikantis aukščiau minėto 17 straipsnio, buvo pristatytos 2007 m. birželio mėn. Šiose ataskaitose pateiktą informaciją patikrino ir patvirtino ETC. Jose yra numatyta klasifikuoti konkrečias rūšis ir buveines pagal grėsmės laipsnį konkretaus regiono ir ES lygmenimis. Tačiau nei LIFE projektų valdymo procese, nei atnaujintuose aplinkos srityje taikomuose teisės aktuose šis vertingas rodiklis praktiškai dar nebuvo panaudotas. Vienas iš įrankių, į kurį ETC atsižvelgia, rengdamas analitinius rodiklius, padedančius įvertinti gamtos išsaugojimo metodo ir (arba) veiksmo tvarumą, yra duomenų bazė EIONET, apimanti Natura 2000 tinklui priskirtas teritorijas. Tačiau ši duomenų bazė apima tik pagrindinę informaciją apie teritorijų vietą ir ypatumus. SEBI 2010 rodikliai šiuo metu yra baigiami rengti, tačiau nebuvo pateikta jokių nurodymų, kaip juos galima būtų panaudoti praktiškai, konkrečiai kaip jie galėtų būti taikomi vertinant biologinės įvairovės išsaugojimo veiksmų efektyvumą. Rezultatų sklaida 41. Nagrinėdami, ar Komisija užtikrino veiksmingą projektų rezultatų ir išmoktų pamokų sklaidą, auditoriai įvertino kokiu mastu: - Komisija palengvina žinių, susijusių su išmoktomis pamokomis ir geriausia praktika, perdavimą potencialiems suinteresuotiems ekspertams europiniu lygiu; - su "LIFE gamta" projektais susijusiems komunikacijos įrankiams ir veiklai nustatyti standartai yra tinkami skleisti žinias apie projekto padarinius ir rezultatus. Skleidimo veikla turi būti pagerinta 42. LIFE III reglamente [17] teigiama, kad "[…] Komisija užtikrina, kad visų finansuojamų projektų rezultatai būtų platinami plačiajai visuomenei, ir, be to, stengiasi parodyti, kaip įgyti įgūdžiai ir patirtis gali būti panaudoti kitur". LIFE+ reglamentu [18] buvo pridėtas naujas komponentas, konkrečiai susijęs su informacija ir komunikacija (žr. 2 dalį). 43. Kad supažindintų su LIFE ir paskleistų informaciją apie finansuojamus projektus, Komisija ėmėsi įvairios veiklos. Komunikacijos veikla ir įrankiai apėmė šiuos elementus: - interneto svetainę, kurioje skelbiama gausi informacija, kaip antai naujienos, pranešimai apie finansavimą, leidiniai, įrankių rinkiniai, reikalingi naudos gavėjams vykdant projektų valdymo ir komunikacijos veiklas, LIFE projektų duomenų bazė ir LIFE projektų klasifikacija pagal šalis ir temas; - LIFE projektų duomenų bazę, kuri šiuo metu yra labiausiai lankomas svetainės skyrius; jame yra pateikta kiekvieno LIFE projekto santrauka, yra skirta vieta skelbti saitą su projekto interneto svetaine, populiarinimo ataskaitą (Layman's Report), projektui pristatyti skirtą video medžiagą ir papildomą dokumentaciją; - leidinius, kaip antai dukart per metus leidžiamą LIFE Focus, informaciją apie per metus atrinktus naujus projektus ir dukart per metus anglų, prancūzų, vokiečių, italų ir ispanų kalbomis leidžiamą informacinį biuletenį Natura 2000; - elektroninę naujienų apžvalgą, kas mėnesį išplatinamą plačiam adresatų ratui; - susitikimų ir viešųjų renginių, skirtų pristatyti LIFE įvairiose valstybėse narėse, organizavimą ir dalyvavimą juose; - žiniasklaidos akcijas, kaip antai kasmetinį naujų projektų pristatymą. 44. Be to, projektų naudos gavėjai privalo skelbti projektui skirtą svetainę ar antrinę svetainę, teikti Komisijai audiovizualinę medžiagą, savo pranešimuose minėti ES paramą, įrengti ir palaikyti skelbimų lentas ir projektą uždarant teikti populiarinimo ataskaitą. 45. Šiuo metu Komisijos komunikacinė veikla daugiausia skirta tiek per LIFE interneto svetainę, tiek per spausdintus leidinius supažindinti su LIFE instrumentu apskritai ir reklamuoti kai kuriuos parinktus LIFE projektų pavyzdžius. Iš projektų gavėjų reikalaujama skelbti projektų rezultatus interneto svetainėje arba populiarinimo ataskaitoje. Nėra jokio reikalavimo skleisti išmoktas pamokas ar detalią techninę informaciją, todėl praktiškai šios žinios yra retai pateikiamos. Tokiu būdu, nežinant panašiomis aplinkybėmis jau išmoktų pamokų, visoje Europoje gali kartotis sunkumai dėl tam tikrų techninių metodų ar demonstravimo būdų naudojimo. Kada sukauptos praktinės žinios ir patirtis, ar jos būtų susijusios su nesėkmėmis ar su gerąja praktika, nėra sistemingai surenkamos ir paskleidžiamos, yra prarandamos lėšos ir laikas. 46. Be to, šiuo metu naudojami komunikacijos įrankiai – kaip antai LIFE svetainė ir duomenų bazė, LIFE Focus, projektų svetainės – paprastai nepateikia potencialiems naudotojams pakankamos techniškai ir moksliškai išsamios informacijos, kuri leistų pritaikyti įgytas technines žinias ir patirtį. Išnagrinėtoji su projektais susijusi skleidžiama informacija dažniausiai yra bendro pobūdžio ir nėra skirta specialistams. Išorės vertintojų atliktas tyrimas [19] parodė, kad detalumo stoka yra bendra problema ir kad 66 % LIFE duomenų bazės naudotojų laikė šią problemą specifine šios bazės problema. Ši išvada buvo patvirtinta patikrų vietoje metu (žr. 6 langelį). 47. Be to, daugelio "LIFE gamta" projektų atveju yra finansuojamas gerosios valdymo praktikos vadovų ar kitokių techninių ir mokslinių leidinių nacionaline kalba rengimas, paremtas nuodugniais moksliniais tyrimais. Tačiau šie vadovai nėra sistemingai skelbiami projekto interneto svetainėje ar LIFE duomenų bazėje ir ne visuomet yra išverčiami. Tokiu būdu sukurta pridėtinė vertė ir įgytos specialiosios žinios nėra sistemingai panaudojamos multiplikaciniam efektui pasiekti. 48. Projektų naudos gavėjai ir jų ekspertai ne visuomet vienodai sėkmingai palaiko ryšius su kitais kolegomis. Pagal 2003 m. Komisijos atliktą LIFE įgyvendinimo tarpinį įvertinimą dauguma apklaustų suinteresuotųjų šalių manė, kad silpni ryšiai europiniu mastu yra pagrindinė kliūtis tarpvalstybiniam LIFE klausimų aptarimui [20]. Nepaisant to, kad egzistuoja mokslininkų ir specializuotų organizacijų tinklai, projektų naudos gavėjai ir jų ekspertai pabrėžė europinių tinklų svarbą ir būtinybę įveikti visas kliūtis. 6 langelis Ekonomiška ir efektyvu, tačiau nepaskleista Dauguma audituotų naudos gavėjų dėjo dideles pastangas, kad projektas būtų įvykdytas kuo ekonomiškiau. Vieno projekto, vykdomo tankiai urbanizuotoje teritorijoje su daugybe poilsio zonų, atveju buvo būtina nuolatos informuoti vietos gyventojus apie įgyvendinamų išsaugojimo priemonių pažangą. Kad kiekvieną kartą atnaujinant informaciją nereikėtų keisti informacinių lentų, projekto naudos gavėjai įsigijo teritorijos informacinę švieslentę, kurioje skelbė atnaujintą informaciją apie projekto pažangą. Ta informacija vėliau galėjo būti nutrinama ir atnaujinama, pateikiant patikslinimus apie projekto pažangą. Pagal tą patį projektą, įrengiant gamtinį stebėjimo punktą, buvo panaudotos kito projekto darbų medžiagos, kas leido sutaupyti lėšas, kurios būtų buvusios panaudotos pervežimo ir atidavimo saugoti kitur operacijoms bei naujo brangaus apžvalgos bokšto statybai. Kito projekto atveju buvo išrastas labai efektyvus vandens lygio reguliavimo metodas, vietoje brangiai kainuojančių tradicinių užtvankų panaudojant paprastų alkūninių vamzdžių sistemą. Su šia praktika buvo supažindinti kitų nacionalinių projektų vykdytojai, tačiau jie nebuvo pateikti interneto svetainėje ir nebuvo paskleisti plačiau. Žinioms skleisti būtina peržiūrėti komunikacijos standartus 49. Komisijos nustatytus komunikacijos standartus [21], skirtus projektų rezultatams skleisti, galima pagerinti taip, kad projektų išdirbiai ir rezultatai būtų pakankamai prieinami ir būtų užtikrinta platesnė žinių sklaida. Praktiškai kiekvienas projekto naudos gavėjas sklaidos veiklą gali traktuoti kaip jam tinka. Dėl to skirtingų projektų atveju komunikacijos apimtis, tikslinės grupės, profesionalumas ir projekto vadovybės skiriamas dėmesys yra labai įvairūs, dažnai apsiribojama tik regiono ar nacionaliniu lygmeniu. 50. Įsigaliojus LIFE III Reglamentui (EB) Nr. 1655/2000, visi "LIFE gamta" projektų naudos gavėjai privalo sukurti ir palaikyti projekto interneto svetainę iki projekto uždarymo, LIFE+ Reglamentu (EB) Nr. 614/2007 šios svetainės privalomas palaikymo laikas buvo pratęstas iki penkerių metų po projekto uždarymo. Tačiau šio įrankio veiksmingumą smarkiai riboja tai, kad naudos gavėjams buvo suteikta teisė nuspręsti, įtraukti ar ne į jų nuosavas svetaines su projektais susijusią informaciją. Kartais yra sunku susirasti ar net atpažinti su projektais susijusią informaciją, kai ji tesudaro vieną skyrelį pagrindinėje vietos bendruomenės, regiono ar nacionalinės institucijos ar stambesnės NVO valdomoje svetainėje. 51. Dauguma aplankytų naudos gavėjų buvo parengę komunikacinius veiksmus ir įrankius, kurie jiems padėjo gauti vietos gyventojų ir suinteresuotųjų šalių pritarimą ir paskatinti juos aktyviai dalyvauti. Visų pirma tai buvo žiniasklaidos akcijos, brošiūrų ir pristatymo medžiagos leidyba, susitikimų ir konferencijų organizavimas įvairioms tikslinėms grupėms bei projekto svetainės ar antrinės svetainės kūrimas su projektu susijusiai informacijai skleisti. 52. Šių svetainių profesionalumo lygis taip pat labai skyrėsi: nuo paprasto tinklalapio su keliomis nuotraukomis iki moderniausių interaktyvių svetainių. Kadangi iki 2007 m. nebuvo reikalavimų, nustatančių minimalų žiniatinklio turinį [22], nebuvo ir garantijos, kad projekto svetainėse bus paskelbta pagrindinė projekto dokumentacija, kaip tai ir buvo nustatyta pusės iš 35 vietoje tikrintų projektų atveju (žr.7 langelį). Pavyzdžiui, penkių iš šešių Vokietijoje audituotų projektų atveju projektų svetainėse nebuvo patalpinta išsami informacija apie išdirbius ir rezultatus. 53. Iš esmės projekto rezultatų, projekto ciklo metu įgytų žinių prasme, sklaida labai priklauso nuo projekto lygiu vykdomų komunikacijos iniciatyvų, kurios labai įvairuoja ir ne visuomet apima svarbią pagrindinę informaciją. 7 langelis Nepakankama projektų rezultatų sklaida Vieno audituoto projekto, gavusio daugiau kaip 1 milijono eurų ES paramą, konkretūs tikslai buvo: skatinti gerąją aktyvių aukštapelkių valdymo praktiką demonstruojant ją kitiems panašiems projektams tiek šalyje, tiek kitose susijusiose valstybėse narėse bei palaikant interneto svetainę; skleisti gerąją šios buveinės valdymo praktiką kitose teritorijose; aiškinti tarptautinę aktyvių aukštapelkių svarbą nacionaliniu ir regiono mastu bei vietos bendruomenėms. Vykdydamas sklaidos veiklą, gavėjas parengė kelias faktų suvestines, organizavo konferenciją kitų teritorijų valdytojams, skirtą skleisti projekto rezultatus ir įgytą geriausią praktiką, bei surengė keletą atvirų durų dienų vietos lygmeniu įvairioms suinteresuotoms grupėms. Projekto interneto svetainė buvo atidaryta 2002 m. ir buvo atjungta nuo tinklo 2003 m. – prieš pat uždarant projektą. LIFE duomenų bazėje nėra jokios su šiuo projektu susijusios informacijos. Trumpai kalbant, numatytoji platesnė žinių sklaida nebuvo pasiekta, kadangi nepavyko tinkamai paskleisti nustatytos gerosios praktikos ir projekto metu. Ilgalaikis projektų rezultatų valdymas 54. Audito metu buvo išnagrinėta: - ar Komisija vykdo projektų rezultatų priežiūrą; - ar pasibaigus projektui išsaugojimo priemonės yra tęsiamos. Priežiūra pasibaigus "LIFE" gali prisidėti užtikrinant tvarumą 55. Komisijos vykdoma projektų priežiūra juos užbaigus paskatintų jų tvarumą. Dėl paties išsaugojimo priemonių pobūdžio rezultatai labai dažnai būna pasiekti ir tampa matomi tik po tam tikro laiko. Įvykdžius stambaus masto intervencinius veiksmus augalų rūšims ir buveinėms atkurti reikia laiko: pavyzdžiui, norint monokultūrinio spygliuočių miško plote vėl atkurti, tokius kaip anksčiau buvę, maistingų medžiagų neturtingus pelkynus, būtina iškirsti ir išrauti visus medžius ir krūmus. Arba, pavyzdžiui, paukščiai kartais ne iškart ima perėti atkurtose šlapžemėse. 56. Ypatingai tais atvejais, kai buveinės reikalauja nuolatinės priežiūros, – kaip antai sausos pievos, viržynai ar aukštapelkės, kurios neprižiūrimos gali peraugti ar būti nustelbtos invazinės augmenijos – yra didelė rizika, kad per LIFE finansuojamos investicijos neatneš naudos, jei nebus sukurtos joms palaikyti reikalingos organizacinės ir finansinės struktūros. 57. Taigi galima teigti, kad susitarime dėl dotacijos įrašyti laukiami rezultatai kai kuriais atvejais taps matomi tik praėjus daug laiko po projekto uždarymo. Tačiau atlikusios galutinį mokėjimą Komisijos tarnybos gali nebepalaikyti ryšio su projektų naudos gavėjais ir nevykdyti projektų priežiūros, todėl Komisija nesužino, kokie yra per "LIFE gamta" finansuojamų išsaugojimo priemonių rezultatai ir jų ilgalaikis poveikis. Nuo krūmokšnių išvalytos sausos pievos, kuriose auga laukinės orchidėjos. Siekiant išvengti užžėlimo ir invazinės augmenijos, būtina sisteminga priežiūra +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmai. 58. Kai kuriais atvejais stebėtojai atlieka paskutinę patikrą anksčiau nei yra užbaigiamos investicijos ir visi planuoti veiksmai. Nors kartais šie veiksmai nereikalauja išlaidų ar gali būti baigiami po projekto uždarymo [23], jų įgyvendinimas gali būti svarbi sąlyga užtikrinant projekto rezultatų tęstinumą. 59. 2005 m. Komisija parengė "Išsaugojimo planą po LIFE" (After-LIFE conservation plan): visiems naujiems "LIFE gamta" projektams naudos gavėjas privalo nustatyti papildomus tikslus ir, kas yra dar svarbiau, detaliai suplanuoti kaip jis numato užtikrinti papildomus finansavimo šaltinius, kurie leis palaikyti projekto valdymą pasibaigus LIFE finansavimui. Pats išsaugojimo planų po LIFE įdiegimas gali būti geras išeities taškas ir naudingai prisidėti prie projektų rezultatų tvarumo. Tačiau šie planai gali būti ir neveiksmingi užtikrinant tvarumą, kadangi jų įgyvendinimas nėra nei privalomas, nei Komisijos tarnybų kontroliuojamas. Pasibaigus projektui išsaugojimo priemonės neišlaikomos 60. Komisijos tarnybos turi nustatyti pagrindines ilgalaikio tvarumo sąlygas dar projektą rengiant ir į jas turi būti atsižvelgiama gerokai anksčiau prieš uždarant projektą. Jas galima apibrėžti taip: - susitarimai dėl dotacijų įpareigoja naudos gavėjus/partnerius ir po projekto uždarymo; - pagrįstą laikotarpį projektui skirta žemės ir ilgalaikio naudojimo prekės turi būti naudojami išskirtinai atitinkamiems išsaugojimo tikslams; - naudos gavėjo sudarytos tęstinės valdymo sutartys: partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai tikriausiai liks galioti projektui pasibaigus; - LIFE projektų įgyvendinimo laikotarpiu perengtus valdymo planus tvirtina kompetentingos valdžios institucijos. 61. Nei teisiškai, nei kitokiais veiksmingais būdais naudos gavėjai nėra įpareigoti tęsti finansuojamas priemones. Taip yra net tais atvejais, kai naudos gavėjai yra viešieji subjektai arba kai projektas vykdomas Natura 2000 teritorijoje ir dėl to prisideda prie atitinkamos valstybės narės bendrųjų išsaugojimo įsipareigojimų vykdymo. 62. Pagal teisinius įsipareigojimus, susijusius su "LIFE gamta" išsaugojimo projektais, kuriuos reglamentuoja Paukščių ar Buveinių direktyvos, valstybės narės aiškiai atsako už konkrečių rūšių išlikimo būklės blogėjimą. Tačiau praktiškai ši bendro pobūdžio atsakomybė neįpareigoja valstybių narių skirti administracinius ir finansinius išteklius, kurių reikia per LIFE finansuojamiems atskiriems projektams. Be to, nustatę trūkumus, kliudančius įgyvendinti šias direktyvas, Audito Rūmai neseniai suformulavo šias pastabas: su kompleksinio susiejimo įsipareigojimais susijusios ūkių patikros buvo retos ir nepakankamai kokybiškos (žr. Audito Rūmų Specialiąją ataskaitą Nr. 8/2008 "Ar kompleksinis paramos susiejimas yra veiksminga politika?" [24]). 63. Priešingai nei kitų ES fondų, pvz., EŽŪFKP atveju, naudos gavėjams nėra nustatytas minimalus laikotarpis, per kurį jie privalo užtikrinti projektų veiklos tvarumą [25] net tuomet, kai didelės LIFE lėšos yra panaudojamos žemei ir ilgalaikio naudojimo prekėms pirkti. Keturių projektų atveju perkant žemę nebuvo tinkamai pasirūpinta ją apsaugoti: į žemės registrus nebuvo įrašytos veiksmingos aplinkosauginės išlygos, nors toks yra teisinis LIFE finansavimo reikalavimas [26]. Be to, penkios iš patikrintų projektų investicijų buvo vykdomos trečiajai šaliai priklausančiose žemėse, sutartyje neužtikrinus atitinkamų išsaugojimo priemonių tvarumo garantine sąlyga. 8 langelis Nesukurta veiksminga struktūra rezultatų tvarumui užtikrinti Vieno audituoto projekto, kuriam skirtas 0,5 milijono eurų ES finansavimas, naudos gavėjas, siekdamas užtikrinti tikslinės buveinės ilgalaikį išlikimą, sudarė šias sutartis ir nustatė šias sąlygas: 2005 m. buvo pasirašytos penkerių metų sutartys su žemės savininkais dėl karstinių pievų ir tvenkinių išsaugojimo; projekte dalyvavę žemės savininkai įtraukti į agrarinės aplinkosaugos programą, nustatant projekto saugotinai buveinei penkerių metų laikotarpio tikslą; siekiant užtikrinti žolės pašalinimą, pasirašyta sutartis su žirgynu dėl paruošto šieno pardavimo; penkerių metų parodų salės nuomos sutartis su žemės ūkio bendrove. Tačiau šių susitarimų priežiūra atliekama tik neoficialiai, kadangi vietovėje naudos gavėjo (universiteto) niekas nebeatstovauja, o projekto vadovai nebedirba naudos gavėjui. Nacionalinės priežiūros sistemos inspektoriai tikrina agrarinės aplinkosaugos schemos įgyvendinimą, tačiau nustatytieji tikslai yra bendro pobūdžio ir ne visuomet pritaikomi LIFE projekto saugomai specifinei buveinei. Paruošto šieno pirkimo sutartis tarp žemės savininkų ir žirgyno niekada nebuvo vykdoma. Parodų salėje iki šiol eksponuojama paroda apie "karstinę keterą" (uolingą kyšulį) ir karstinius tvenkinius, tačiau ji nėra viešai demonstruojama. 64. Atliekant auditus vietose, buvo pastebėta kad išsaugojimo priemonių tęsimui ir priežiūrai kartais yra sunku gauti lėšų. Audito metu iš 18 uždarytų "LIFE gamta" projektų buvo nustatyti šeši atvejai, kai projektų vadovai nesugebėjo užtikrinti lėšų, reikalingų išlaikyti projektą bent metus po jo uždarymo. Be to, vienu atveju su projektu susiję ūkininkai pareiškė, kad nebetęs finansuojamų veiksmų po to kai mokėjimai bus baigti, kadangi neturi ekonominių paskatų tęsti numatytus veiksmus (žr. 8 langelį). 65. Buvo pabrėžtas nedidelių NVO negebėjimas užtikrinti projektų rezultatus dėl lėšų trūkumo. Vienu atveju buvo nustatyta, kad vienintelis pajamų šaltinis buvo LIFE dotacija (įskaitant papildomą nacionalinį finansinį indėlį), kitu atveju pajamas praktiškai sudarė vykdomiems projektams skirtos valstybės dotacijos. Tai reiškia, kad ES finansavimui pasibaigus projektams iškyla didelė rizika. Valdymo planai yra svarbūs, kadangi jie sutelkia vietos valdžią ir įpareigoja ją užtikrinti ilgalaikius rezultatus +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmai. 66. 32 audituoti projektai apima valdymo planų parengimą (žr. III priedą). Šie planai yra svarbūs, kadangi jie leidžia valdžios institucijoms pasirengti ir įsipareigoti užtikrinti projektų tvarumą. Jei valstybė narė juos patvirtina, nacionalinės institucijos yra įpareigojamos atitinkamas teritorijas priskirti už projektų rezultatų tęstinumą atsakingai nuolatinei (organizacinei ir finansinei) struktūrai. Tačiau tik nedaugelis šių planų buvo patvirtinti ir pasibaigus LIFE finansavimui, Komisija sistemingai netikrino kaip jie įgyvendinami. 67. Valstybės narės nepatvirtino nė vieno, su svarbiomis projektų teritorijomis susijusio valdymo plano (pvz., penkių projektų Belgijoje ir keturių projektų Slovėnijoje). Dėl to nebuvo sukurta svarbi atitinkamų teritorijų tęstinio valdymo bazė. Be to, naudos gavėjai susidūrė su sunkumais ieškodami kofinansavimo tęstinio valdymo sutartims, susijusioms su agrarinės aplinkosaugos projektais (žr. 9 langelį). 9 langelis Neužtikrintas finansavimas pasibaigus projektui Vienas svarbiausių vieno audituoto projekto, kuriam skirta daugiau kaip 1 milijono eurų ES parama, tikslų buvo parengti nagrinėjamos Natura 2000 teritorijos integruoto valdymo metodiką, sudarant susitarimus su ūkininkais dėl įvairių valdymo priemonių tipų įgyvendinimo siekiant apsaugoti tikslines rūšis. Sukaupta patirtis vėliau būtų panaudota rengiant šių rūšių apsaugojimui skirtas agrarinės aplinkosaugos priemones ir nustatant, kokias agrarinės aplinkosaugos priemones reikėtų naudoti panašiais atvejais. Su ūkininkais buvo sudarytos sutartys ir projekto laikotarpiu jiems buvo skirtos finansinės kompensacijos. Tačiau nebuvo pateikta jokių žinių, kaip konkrečiai vietiniai ūkininkai rengė naujas agrarinės aplinkosaugos priemones. Todėl nėra jokios pagrįstos garantijos, kad pasiekti projekto rezultatai išliks ir kad bus paskleistos išmoktos pamokos, taigi ir informacija apie jo veiksmingumą. Išvados ir rekomendacijos 68. "LIFE gamta" dotacijos, leisdamos pagerinti valstybių narių veiksmus bei palaikydamos ES piliečių ir jų asociacijų įsipareigojimą saugoti rūšis ir buveines, prisideda prie biologinės įvairovės išsaugojimų pastangų. 69. "LIFE gamta" yra sudėtinga programa: projektai vykdomi labai skirtingomis sąlygomis, juos teikia labai skirtingi naudos gavėjai ir yra būtina užtikrinti jų poveikio specifinėms rūšims ir buveinėms tvarumą, be kita ko, skleidžiant pasiektus rezultatus ir išmoktas pamokas. 70. Nuo pirmojo LIFE instrumento įvedimo 1992 m. Komisija laipsniškai plėtojo ir gerino savo valdymo ir priežiūros sistemas, atsižvelgdama, be kita ko, į ankstesnių Audito Rūmų auditų rezultatus. Tačiau audito metu buvo padaryta išvada, kad projektams pasibaigus per "LIFE gamta" finansuojamų priemonių tęstinumas kol kas nėra pakankamai užtikrinamas (18–20 dalys). Atrankos procedūra 71. "LIFE gamta" projektų atrankai priimti tvarumo kriterijai tapo mažiau svarbūs LIFE+ projektams. Kadangi subkriterijų lyginamoji reikšmė nėra nustatyta, yra neaišku, kaip reikėtų vertinti projektą, jei jis neatitinka vieno ar daugiau svarbių subkriterijų (22–26 dalys). 72. Nepaisant to, kad LIFE instrumentams skiriama 70 % biudžeto, kurį valdo Aplinkos GD, audito metu nebuvo rasta jokių įrodymų, kad rengiant tinkamą atrankos modelį (ar kurį kitą LIFE projekto valdymo aspektą) buvo pasinaudota Europos aplinkos agentūros ar Europos biologinės įvairovės teminio centro ekspertize (27 dalis). 73. Komisija samdo išorės vertintojus, kad šie atliktų nepriklausomą techninį gautų projektų pasiūlymų vertinimą. Tačiau naudojamas prioritetų modelis (kriterijai, subkriterijai, jų lyginamasis svoris, skalės ir kt.) suinteresuotiems asmenims nėra pakankamai tikslus ar skaidrus. Kita vertus, ilgai trunkantis sprendimų dėl dotacijų suteikimo priėmimo procesas kartais paveikia projekto įgyvendinimo galimybes ir atgraso nuo dalyvavimo suinteresuotąsias šalis (28 dalis). Rekomendacija nr. 1 i) Komisija turėtų peržiūrėti savo atrankos modelį, pasiremdama ekspertų darbo grupės, dalyvaujant Europos aplinkos agentūrai ir Europos biologinės įvairovės teminiam centrui, nuomone, patvirtinti jį ir pateikti jį visoms suinteresuotosioms šalims. ii) Prioritetas tame modelyje turėtų būti teikiamas tiems "LIFE gamta" projektams, kurie gali užtikrinti rezultatų tęstinumą. Todėl Audito Rūmai pabrėžia, kad jie rekomenduoja Komisijai išnagrinėti, ar nevertėtų atskirti komponentų "gamta" ir "aplinka" valdymą, atsižvelgiant į jų būdingus skirtumus ir taip prisidėti prie jų ilgalaikio valdymo [27]. iii) Taip pat reikėtų išnagrinėti, kaip sutrumpinti atrankos procedūrą, pavyzdžiui, pasimokant iš kitų iš ES biudžeto finansuojamų dotacijų schemų ir peržiūrint šiuo metu galiojančias tarpinstitucines procedūras. Projektų vykdymas 74. Patikrinus vietose 35 projektus, buvo parodyta, kad didžioji dalis numatytųjų investicijų buvo įgyvendintos ir prisidėjo prie rūšių ir buveinių išlikimo būklės gerinimo Natura 2000 teritorijose. Tačiau taip pat buvo nustatyta įvairių trūkumų, paveikusių projektų rezultatus. Kai kurios finansuojamos investicijos turėjo palyginti nedidelį poveikį tikslinėms rūšims ir buveinėms – arba dėl jų pernelyg didelių sąnaudų, arba dėl didelės tikimybės, kad jų poveikis greitai išnyks užbaigus projektą, jei nebus atliekamas būtinas palaikymo darbas. Be to, ne visuomet buvo tinkamai palaikomos sąlygos, leidžiančios užtikrinti projektų rezultatų tęstinumą. 75. Projektų priežiūra, kurią vykdė išorės gamtosaugos ekspertai, yra skirta visų pirma patikroms ir projekto pažangos ataskaitų rengimui, atsižvelgiant į numatytas investicijas ir veiksmus. Vykdant priežiūrą, nebuvo skirtas tinkamas dėmesys konkretiems išsaugojimo tikslams, tokiems kaip tikslinių rūšių ir buveinių išlikimo būklės gerinimas. Projekto teikėjams nekeliamas reikalavimas tikrinti, kokį poveikį tikslinėms rūšims ir buveinėms daro vykdomos priemonės. Todėl Komisija paprastai yra gerai informuota apie tai, kaip vyksta atskirų projektų investicijų įgyvendinimas, tačiau neturi informacijos apie tai, kokiu mastu buvo iš tikrųjų pasiekti numatytieji projektų rezultatai ir koks buvo jų poveikis. Be to, norint, kad priežiūra būtų veiksminga, reikalinga tinkama rodiklių ir kriterijų sistema, kurią turėtų parengti Komisija, remdamasi esama, pavyzdžiui, Europos aplinkos agentūros ir Europos teminio centro, ekspertize (30–40 dalys). Rekomendacija nr. 2 i) Komisija turėtų imtis iniciatyvų, skirtų pagerinti projektų priežiūrą šiais požiūriais: rezultatų pasiekimo, LIFE finansuojamų investicijų panaudojimo apsaugos mechanizmų įdiegimo ir valdymo sutarčių ir planų įgyvendinimo tikrumo. ii) Remdamasi esama – konkrečiai, Europos aplinkos agentūros ir Europos teminio centro – kompetencija, Komisija turėtų parengti tinkamus projektų rezultatų stebėjimo rodiklius ir kriterijus. Rezultatų sklaida 76. Būtina įveikti kai kuriuos kalbinio pobūdžio sunkumus ir reikėtų pagerinti informacijos skelbimo projektų interneto svetainėse minimalios kokybės standartus. Aplinkos GD LIFE projektų duomenų bazė nesuteikia lengvos ir visuotinės prieigos prie išmoktų pamokų, o potencialiems svetainės lankytojams-specialistams neteikiama techninė ir mokslinė informacija (42–53 dalys). Rekomendacija nr. 3 i) Komisija turėtų peržiūrėti savo komunikacijos strategiją, veiklą ir įrankius, turėdama omenyje, kad svarbios informacijos ir išmoktų pamokų skleidimui suinteresuotiesiems ekspertams būtina skirti ypatingą dėmesį. Taip pat reikėtų panagrinėti, kaip galima būtų pagerinti informacijos paieškos LIFE duomenų bazėje galimybes. ii) Be to, iš naudos gavėjų turėtų būti reikalaujama teikti daugiau techninių duomenų apie taikytus metodus, išmoktas pamokas ir pripažintą geriausią praktiką užtikrinant platesnę sklaidą. Ilgalaikis projektų rezultatų valdymas 77. "LIFE gamta" projektai daug prisidėjo prie Natura 2000 tinklo įgyvendinimo. Tačiau, išskyrus prašymą projekto pabaigoje parengti išsaugojimo pasibaigus LIFE planą, Komisija skyrė mažai dėmesio LIFE projektams po jų uždarymo, o naudos gavėjai ir partneriai nei teisiniais, nei jokiais kitais veiksmingais būdais nėra įpareigoti užtikrinti projektų rezultatų tęstinumą. Per "LIFE gamta" finansuojamų išsaugojimo priemonių tvarumas projektams pasibaigus nėra užtikrinamas ir dėl to ES finansavimo poveikis gali greitai sumažėti, kadangi nėra atliekamos jokios techninės ex post patikros, o Komisija neturi parengusi tolesnės priežiūros sistemos nei jokio reagavimo instrumento, kurie leistų garantuoti, kad rezultatai nėra prarasti (55–67 dalys). Rekomendacija nr. 4 i) Susitarimuose dėl dotacijų turėtų būti numatytas naudos gavėjų – ir jei reikia nacionalinių kofinansuotojų – įsipareigojimas išlaikyti projektų rezultatus tam tikrą minimalų laikotarpį po projekto uždarymo. Sutartinių įsipareigojimų laikymąsi turėtų užtikrinti atitinkamos baudos ir išieškojimai. ii) Komisija turėtų panagrinėti, kaip įdiegti tolesnės priežiūros (po LIFE finansavimo) sistemą ir prireikus padaryti teisinio pagrindo pakeitimus. Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2009 m. liepos 2 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira Pirmininkas [1] Specialioji ataskaita Nr. 11/2003 dėl aplinkos finansinio instrumento (LIFE) (OL C 292, 2003 12 2) ir tolesnės priemonės 2004 finansinių metų ataskaitos 6 skyriaus 48–50 dalyse (OL C 301, 2005 11 30). [2] 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1973/92, įsteigiantis Aplinkos finansinį instrumentą (LIFE) (OL L 206, 1992 7 22, p. 1). [3] 2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1655/2000 dėl aplinkos finansinio instrumento (LIFE) (OL L 192, 2000 7 28, p. 1), iš dalies pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 1682/2004 (OL L 308, 2004 10 5, p. 1). [4] 2007 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 614/2007 dėl aplinkos finansinio instrumento (LIFE +) (OL L 149, 2007 6 9, p. 1). [5] 1979 m. balandžio 2 d. Tarybos direktyva 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 103, 1979 4 25, p. 1); 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7). [6] LIFE+ reglamento 4 straipsnyje išvardyti "LIFE gamta" tikslai: plėtoti ir įgyvendinti Natura 2000 tinklą; konsoliduoti žinių bazę; stebėti ir vertinti gamtą ir biologinę įvairovę; teikti paramą valdymui. [7] Buveinių direktyvos 8 straipsnis. [8] COM(2006) 216 galutinis, 2006 5 22: Komisijos komunikatas "Biologinės įvairovės mažėjimo sustabdymas iki 2010 m. ir jos išsaugojimas ateityje – ekosistemų funkcijų išsaugojimas žmonių gerovei". [9] Europos bendrijos aplinkos ir tvaraus vystymo politikos ir veiksmų programa "Tvarumo link", 1993 m. vasario 1 d. Tarybos rezoliucija (OL C 138, 1993 5 17, p. 1). [10] 2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas 1600/2002/EB, nustatantis šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą (OL L 242, 2002 9 10, p. 1). [11] Specialioji ataskaita Nr. 11/2003. [12] Specialiosios ataskaitos Nr. 11/2003 81–84 dalys ir 86–87 dalys (išvados). [13] 6 skyriaus 48–50 dalys. [14] Imtyje iš pradžių buvo 36 projektai. Tačiau vieno projekto patikra vietoje negalėjo būti atlikta dėl naudos gavėjo, kuris atsisakė projekto ir sugrąžino Komisijai jam išmokėtą avansą. [15] Specialioji ataskaita Nr. 11/2003, rekomendacija po 89 dalies. [16] 2006 m. LIFE III "išsaugojimo naudos" kriterijaus subkriterijai buvo šie: teritorijos, rūšių, buveinių vertė, siūlomų veiksmų svarba, indėlis į Europos išsaugojimo strategijas ir veiksmų tvarumas. 2007 m. LIFE+ "indėlio siekiant LIFE+ tikslų" kriterijaus subkriterijai buvo šie: europinė svarba, indėlis sprendžiant tikslinę problemą, indėlis įgyvendinant, aktualizuojant ir tobulinant Bendrijos aplinkos politiką ir susijusius teisės aktus, projekto rezultatų tęstinumas ir tvarumas, tvarus indėlis sprendžiant tikslinę problemą. [] Į "nacionalinę pridėtinę vertę" atsižvelgiama tik tais atvejais, kai tos pačios valstybės narės projektai gavo tą patį bendrą taškų skaičių. [17] Reglamento (EB) Nr. 1655/2000, iš dalies pakeisto Reglamentu (EB) Nr. 1682/2004 9 straipsnis. [18] Reglamento (EB) Nr. 614/2007 4 straipsnis. [19] Komisija užsakė atlikti 2000–2007 m. laikotarpio LIFE komunikacinės veiklos aktualumo ir poveikio vertinimą, kuris buvo baigtas 2008 m. rugpjūčio mėn. Vertinimo metu tirti projektai buvo atrinkti daugiausia iš geros praktikos projektų – turinio ar komunikacijos prasme. [20] Finansinio instrumento LIFE įgyvendinimo tarpinis įvertinimas (2003 m. liepos mėn.), p 12 ir 14. [21] Standartinės administracinės nuostatos, 11, 16 ir 18 straipsniai (2000–2006 m.) ir 13 straipsnis (2007 m.). [22] Minimalūs ("projekto veiklos, pažangos ir rezultatų") reikalavimai buvo įvesti 2007 m. bendrųjų nuostatų 13 straipsnio 4 dalyje. [23] Pavyzdžiui, ekstensyvaus valdymo sutartys nustoja galioti tik įgyvendinus LIFE veiksmus, tačiau jos galutinai užtikrina, kad žemė bus naudojama specialiems išsaugojimo tikslams. [24] 64 dalis: "Dėl riboto patikrų, atliekamų pagal šias dvi direktyvas, skaičiaus ir masto, 2005 ir 2006 m. buvo nustatytas tik labai nedidelis pažeidimų skaičius. Pavyzdžiui, Suomijoje, Prancūzijoje, Graikijoje ir Slovėnijoje atlikus 11633 su Paukščių direktyva susijusių ir 14896 su Buveinių direktyva susijusių kompleksinio paramos susiejimo patikrų nebuvo aptiktas nė vienas pažeidimas." (http://www.eca.europa.eu) [25] 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai 72 straipsnis (OL L 277, 2005 10 21, p. 1). [26] Trijų iš šių projektų atveju Vokietijoje sutarties punktas dėl išsaugojimo buvo užregistruotas atitinkamos žemės savivaldos naudai, nenustačius ribojamųjų sąlygų dėl sklypų naudojimo gamtosaugos tikslais ateityje. [27] Specialioji ataskaita Nr. 11/2003, rekomendacija po 89 dalies.. -------------------------------------------------- I PRIEDAS VIETOJE AUDITUOTI PROJEKTAI Projekto Nr. | Valstybė narė | Projekto pavadinimas | Akronimas | Naudos gavėjas | | Naudos gavėjo tipas | Pradžios data | Pabaigos data | Būklė 2008 m. birželio 30 d. | Visos išlaidos (eurais) | LIFE dotacija (eurais) | % | LIFE00 NAT/B/007148 | BE | Hainės upės baseino nendrynų paukščiams skirta veikla | Haine | Natagora/RNOB asbl | | NVO | 2001 7 1 | 2007 12 31 | Uždarytas | 1740715 | 870358 | 50 % | LIFE02/ NAT/B/008593 | BE | Aukštutinio Mezo sausų pievų atkūrimas ir tvarus valdymas | Haute Meuse | Ardenne & Gaume asbl | | NVO | 2002 9 1 | 2007 3 31 | Uždarytas | 1934717 | 967359 | 50 % | LIFE03/NAT/B/000024 | BE | Kompleksinis natūralių buveinių atkūrimas Natura 2000 teritorijų karinėse zonose | Militaire Gebieden | Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap, AMINAL (afdeling Natuur) | | Viešas | 2003 9 1 | 2008 12 31 | Atviras | 15322373 | 6555658 | 43 % | LIFE05 NAT/B/000090 | BE | Žemupio sistemos "Grote Nete" atkūrimas | Grote Nete | Natuurpunkt Beheer v.z.w. | | NVO | 2005 1 8 | 2010 9 30 | Atviras | 3120940 | 1560470 | 50 % | LIFE00 NAT/B/007156 | BE | Trijų miškų Flamandų Ardėnuose išsaugojimo ir atkūrimo veiksmų planas | 3 Bossen Vlaamse Ardennen | World Wide Fund for Nature | | NVO | 2001 10 1 | 2007 4 11 | Uždarytas | 2837738 | 1126582 | 40 % | LIFE03/NAT/B000019 | BE | Sent Hiubero plokščiakalnio durpynų ir pelkių buveinių atkūrimas | Saint Hubert Plateau | Unité de la Gestion Cynégétique du Massif Forestier de St-Hubert asbl, C/O Cantonnement de la Division Nature et forêt | | NVO | 2003 9 1 | 2007 8 31 | Atviras | 2127540 | 1063770 | 50 % | Iš viso BE | 27084023 | 12144197 | | LIFE00 NAT/D/007038 | DE | Atkūrimo projektas "Galenbecker See" prioritetinėms rūšims | Galenbecker See | Staatliches Amt für Umwelt und Natur Ueckermünde | | Viešas | 2001 5 1 | 2007 12 31 | Atviras | 5780907 | 4046635 | 70 % | LIFE05 NAT/D/000057 | DE | Siūlomos Bendrijos svarbos teritorijos "Lipės salpos tarp Hamo ir Hangforto" optimizavimas | Lippe-Aue | Stadt Hamm, Umweltamt | | Viešas | 2005 1 8 | 2010 2 28 | Atviras | 5514593 | 2757297 | 50 % | LIFE00 NAT/D/007042 | DE | Specialios apsaugos teritorijos "Düsterdieker Niederung" optimizavimas | SPA Duesterdieker Niederung | Biologisches Station Kreis Steinfurt e.V. | | Viešas | 2001 7 1 | 2007 4 30 | Panaikinamas įsipareigojimas | 4534432 | 2267216 | 50 % | LIFE00 NAT/D/007039 | DE | LIFE projektas "Grindenschwarzwald" | Grindenschwarzwald | Regierungspräsidium Karlsruhe | | Viešas | 2001 1 1 | 2005 12 31 | Uždarytas | 1786914 | 893457 | 50 % | LIFE00 NAT/D/007058 | DE | Sausų pievų Vokietijoje atkūrimas ir išsaugojimas | Trockenrasen Saar | Naturlandstiftung Saar | | NVO | 2001 4 1 | 2006 3 31 | Uždarytas | 1433218 | 842732 | 59 % | LIFE00 NAT/D/007043 | DE | "Hohes Moor" durpynas | Hohes Moor Niedersachsen | Niedersächsisches Umweltministerium | | Viešas | 2001 4 1 | 2006 3 31 | Uždarytas | 1288500 | 644250 | 50 % | Iš viso DE | 20338564 | 11451587 | | LIFE00 NAT/E/007304 | ES | Bendrijos svarbos teritorijos ir specialios apsaugos teritorijos "Cabo de Gata-Níjar" valdymo gerinimas | Cabo de Gata | Consejería de Medio Ambiente de la Junta de Andalucía | | Viešas | 2001 7 1 | 2005 6 30 | Uždarytas | 4303086 | 3012160 | 70 % | LIFE03 NAT/E/000046 | ES | Puošniojo einio Chlamydotis undulata fuertaventurae išsaugojimas Kanarų salų specialioje apsaugos teritorijoje | Hubara Canarias | Sociedad Española de Ornitologia (SEO/BirdLife) | | NVO | 2003 6 1 | 2007 5 31 | Panaikinamas įsipareigojimas | 2630899 | 1973174 | 75 % | LIFE03 NAT/E/000050 | ES | Ispaniškojo karališkojo erelio, juodojo grifo, juodojo gandro išsaugojimas | CBD 2003 | Fundación CBDHábitat para la Conservación de la Biodiversidad y su Hábitat | | Viešas | 2003 9 1 | 2007 9 1 | Atviras | 3286882 | 1972129 | 60 % | LIFE00 NAT/E/007348 | ES | SAT-BST "La Serena y Sierras periféricas" valdymas | ZEPA La Serena | Consejería de Agricultura y Medio Ambiente - Dir. Gral de Medio Ambiente | | Viešas | 2001 5 1 | 2005 8 31 | Uždarytas | 1853176 | 1297223 | 70 % | LIFE05 NAT/E/000067 | ES | Bendrijos svarbos teritorijos "Aiako Harria" (ES2120016) išsaugojimas ir atkūrimas | LIFE AIAKO HARRIA | Direción General de Montes y Medio Natural.Departamento para el Desarrollo del Medio Rural | | Viešas | 2005 10 1 | 2009 9 30 | Atviras | 2260318 | 1130159 | 50 % | LIFE00 NAT/E/007339 | ES | "L'Albufera de Valencia" kopų buveinės atkūrimo modelis | Dunas Albufera | Ayuntamiento de Valencia - Concejalía de Devesa y Albufera y Alcaldías de Barrio | | Viešas | 2001 1 1 | 2004 6 30 | Uždarytas | 1951482 | 975741 | 50 % | Iš viso ES | 16285843 | 10360586 | | Projekto Nr. | Valstybė narė | Projekto pavadinimas | Akronimas | Naudos gavėjas | | Naudos gavėjo tipas | Pradžios data | Pabaigos data | Būklė 2008 m. birželio 30 d. | Visos išlaidos (eurais) | LIFE dotacija (eurais) | % | LIFE00 NAT/IT/007142 | IT | Paukščių buveinių gerinimas ir elektrinių atkūrimas. | Po ENEL | Consorzio Parco Regionale Delta del Po | | Viešas | 2001 7 1 | 2006 12 31 | Atviras | 5637965 | 2198806 | 39 % | LIFE04 NAT/IT/000190 | IT | Išsaugojimo veikla valstybės miškų tarnybos valdomose NATURA 2000 teritorijose | Corpo Forestale | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali - Corpo forestale dello Stato - Ufficio per la Biodiversità | | Viešas | 2004 4 1 | 2009 6 30 | Atviras | 2505297 | 1252649 | 50 % | LIFE00 NAT/IT/007228 | IT | Abies nebrodensis (Lojac) Mattei išsaugojimas in situ ir ex situ | Nebrodensis | Ente Parco Delle Madonie | | Viešas | 2001 9 1 | 2005 8 31 | Uždarytas | 1161535 | 871151 | 75 % | LIFE00 NAT/IT/007281 | IT | NEMOS projektas – aukštikalnių pelkynų teritorijų gerinimas | Nemos | Provincia autonoma di Trento - Servizio Parchi e Foreste Demaniali | | Viešas | 2002 1 1 | 2004 9 30 | Uždarytas | 1626422 | 796947 | 49 % | LIFE05 NAT/IT/000009 | IT | Materos provincijos plėšriųjų paukščių apsauga | RAPACI LUCANI | Provincia di Matera | | Viešas | 2005 10 1 | 2009 9 30 | Atviras | 866062 | 649546 | 75 % | Iš viso IT | 11797281 | 5769099 | | LIFE04 NAT/SI/000240 | SI | NATURA 2000 Slovėnijoje – valdymo modeliai ir informacinė sistema | NATSLOMPIS | Institute of the Republic of Slovenia for Nature Conservation | | Viešas | 2005 1 1 | 2007 12 31 | Atviras | 1686077 | 843039 | 50 % | LIFE03 NAT/SLO/000077 | SI | Ilgalaikės apsaugos griežlei (Crex crex) nustatymas Slovėnijoje | Crex Slovenia | DOPPSBirdLife Slovenia | | NVO | 2004 1 1 | 2007 3 31 | Panaikinamas įsipareigojimas | 809024 | 606768 | 75 % | LIFE02 NAT/SLO/008587 | SI | Nykstančių buveinių / rūšių išsaugojimas būsimajame Karst parke | Karst park | Univerza na Primorskem, Znastevno-raziskovalno sredisce-Koper | | Viešas | 2002 10 1 | 2005 9 30 | Uždarytas | 476930 | 357698 | 75 % | LIFE03 NAT/SLO/000076 | SI | Nykstančių rūšių ir buveinių išsaugojimas Secovlje druskingos lygumos parke | Secovlje | Soline, Pridelava soli d.o.o. | | Privatus | 2003 9 1 | 2006 9 1 | Uždarytas | 714440 | 357220 | 50 % | LIFE00 NAT/SLO/007231 | SI | Durpynai Triglav nacionaliniame parke | Triglav | Triglavski Narodni Park | | Viešas | 2001 6 15 | 2003 11 30 | Uždarytas | 470200 | 352650 | 75 % | LIFE00 NAT/SLO/007223 | SI | Veterniko ir Oslicos aukštumų sausųjų pievų neatidėliotini veiksmai ir valdymo planas | Dry meadows | Kozjanski Regional Park | | NVO | 2001 1 1 | 2003 12 31 | Uždarytas | 275000 | 206250 | 75 % | Iš viso SI | 4431671 | 2723625 | | LIFE02 NAT/UK/008527 | UK | Specialių apsaugos teritorijų nendrynų strateginio tinklo didiesiems baubliams (Botaurus stellaris) kūrimas | Bittern | Royal Society for the Protection of Birds | | NVO | 2002 2 3 | 2006 6 30 | Uždarytas | 6484498 | 3890699 | 60 % | LIFE02 NAT/UK/008541 | UK | Neatidėliotino Škotijos kurtinių išsaugojimo valdymas | Capercaillie | Caledonian Partnership, Highland Birchwoods | | Privatus | 2002 2 1 | 2007 1 31 | Atviras | 7355440 | 3677720 | 50 % | LIFE04 NAT/GB/000250 | UK | Atlantinės lašišos išsaugojimas Škotijoje | CASS | Scottish Natural Heritage | | Viešas | 2004 2 1 | 2008 7 31 | Atviras | 4695816 | 2347908 | 50 % | LIFE00 NAT/UK/007079 | UK | Urbanizacijos poveikio, skurdinančio europinius viržynus Dorsete, mažinimas | Dorset heaths | Dorset County Council, Planning Division | | Viešas | 2001 7 1 | 2005 6 30 | Panaikinamas įsipareigojimas | 3819840 | 1909920 | 50 % | LIFE00 NAT/UK/007071 | UK | Solsberio lygumos Natura 2000 teritorijų valdymo gerinimas | Salisbury Plain | English Nature | | Viešas | 2001 4 1 | 2005 9 30 | Uždarytas | 3482722 | 1741361 | 50 % | LIFE00 NAT/UK/007078 | UK | Škotijos aukštapelkių atkūrimas | Scottish raised bogs | Scottish Wildlife Trust | | NVO | 2001 1 1 | 2004 1 1 | Uždarytas | 2139263 | 1458977 | 68 % | Iš viso UK | 27977579 | 15026585 | | Iš viso | 107914961 | 57475679 | | -------------------------------------------------- II PRIEDAS "LIFE+" VERTINIMO IR ATRANKOS PROCEDŪROS KALENDORIUS 2007 m. Pradžios data | Pabaigos data | Trukmė | Veikla | 2007 11 30 | | | Terminas, iki kurio LIFE+ paraiškos pateikiamos valstybėms narėms | 2008 1 15 | | | Terminas, iki kurio valstybės narės LIFE+ paraiškas perduoda Europos Komisijai | 2008 1 15 | 2008 2 15 | 1 mėnuo | Komisija gauna paraiškas, jas užregistruoja ir patikrina jų tinkamumą finansuoti, įskaitant galimas trūkstamos informacijos užklausas ir laiką atsakymams priimti | 2008 2 16 | 2008 2 20 | 5 dienos | Informacija nelaimėjusiems naudos gavėjams (dėl neatrinktų paraiškų) | 2008 2 16 | 2008 4 30 | 2,5 mėnesio | Su išorės ekspertų pagalba atliekamas atrinktų paraiškų vertinimas | 2008 5 1 | 2008 7 31 | 3 mėnesiai | Paraiškų peržiūra ir LIFE+ komitetui pateikiamo galutinio trumpojo rezervinio paraiškų sąrašo parengimas | 2008 5 1 | 2008 7 31 | 3 mėnesiai | Tarpžinybinė Komisijos konsultacija | 2008 8 1 | 2008 8 15 | 2 savaitės | Komisija siunčia negalutinį atrankos sąrašą LIFE+ komitetui | 2008 8 15 | 2008 8 31 | 1 diena | LIFE+ komiteto posėdyje sprendžiama dėl projektų, kuriems patvirtinamas kofinansavimas, sąrašo | 2008 9 1 | 2008 10 15 | 1,5 mėnesio | Dokumentai siunčiami Europos Parlamentui, kad jis po vasaros atostogų pasinaudotų peržiūros teise (Droit de regard) | 2008 10 15 | | | Komisija nustato nugalėtojus | 2008 10 15 | 2008 10 31 | 2 savaitės | Komisija pateikia susitarimo dėl dotacijų projektus naudos gavėjams | 2008 11 1 | 2008 11 30 | 1 mėnuo | Naudos gavėjai gali atsakyti per 30 dienų | 2008 12 1 | 2008 12 31 | 1 mėnuo | Komisija pasirašo susitarimus dėl dotacijų ir juos nusiunčia atgal naudos gavėjams | 2009 1 1 | | | Anksčiausia galima projektų pradžios data | 2008 m. Šaltinis: "LIFE+ gamta ir biologinė įvairovė": 2007 ir 2008 m. gairės paraiškų teikėjams. Data ar laikotarpis | Veikla | 2008 11 21 | Terminas, iki kurio paraiškų teikėjai jas pateikia valstybių narių valdžios institucijoms | 2009 1 5 | Terminas, iki kurio valstybės narės paraiškas perduoda Europos Komisijai | 2009 m. sausio–liepos mėn. | Paraiškų priimtinumas, atmetimas ir tinkamumas, įvertinimas ir peržiūra | 2009 12 31 | Susitarimų dėl dotacijų pasirašymo terminas | 2010 1 1 | Anksčiausia galima 2008 m. projektų pradžios data | -------------------------------------------------- III PRIEDAS VALDYMO PLANAI Pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnį, valstybės narės nustato būtinas apsaugos priemones, tarp jų, jei reikia, atitinkamus valdymo planus, parengtus specialiai šioms teritorijoms ar integruotus į kitus plėtros planus, ir atitinkamas įstatymais nustatytas, administracines arba sutartyje numatytas priemones. Šios priemonės įgyvendinamos per tinklą Natura 2000, atsižvelgiant į ekonominius, socialinius ir kultūrinius reikalavimus ir regiono bei vietos ypatybes. Valdymo planas turi apimti šiuos elementus: politikos deklaraciją, pateikiant nuorodą į Buveinių direktyvos 6 straipsnį; teritorijos apibūdinimą, įskaitant istorinę žemės naudojimo analizę; tikslų nustatymą, įskaitant ilgalaikius ir trumpalaikius tikslus; apribojimų išdėstymą, įskaitant susijusių veikėjų nustatymą; realistišką vykdytinų veiksmų sąrašą, sudarant kalendorinius planus ir finansinį planą; detalizuotą konsultavimo procesą; priežiūrą ir įvertinimą. LIFE+ Reglamento (EB) (Nr. 614/2007) 6 konstatuojamojoje dalyje pabrėžiami Natura 2000 teritorijų valdymo instrumento finansiniai apribojimai, konstatuojant, kad "turėtų būti nustatyta tvarka, užtikrinanti pakankamą tinklo Natura 2000 finansavimą, įskaitant bendrą Bendrijos finansavimą. Kadangi šio reglamento tikslas – finansuoti tik geriausią praktiką arba demonstracinius projektus, susijusius su Natura 2000 teritorijomis, Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų skirta pakankamai lėšų naudojant kitas priemones, skirtas tinklo valdymui, kurio metinės sąnaudos 2004 m. buvo įvertintos apie 6100 milijonų EUR". --------------------------------------------------