Žvejybos leidimų reglamentas yra viena veikiamųjų BŽP išorės politikos, nustatytos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 (Pagrindinio reglamento) VI dalyje, priemonių. Be to, juo papildomas Kontrolės reglamentas ir su juo susijęs Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 404/2011, kuris galioja visai Sąjungos vandenyse arba Sąjungos žvejybos laivų vykdomai veiklai, kuriai taikoma BŽP. Žvejybos leidimų reglamentu reglamentuojami Sąjungos žvejybos laivų veiklos ne Sąjungos vandenyse ir trečiųjų šalių žvejybos laivų veiklos Sąjungos vandenyse leidimai. Taigi Žvejybos leidimų reglamentu reglamentuojami leidimai, o Kontrolės reglamentu ir jo įgyvendinimo reglamentu reglamentuojama kontrolė ir reikalavimų vykdymo užtikrinimas. Šiuo pasiūlymu siekiama suderinti Žvejybos leidimų reglamentą su Kontrolės reglamentu, kad pastarasis galėtų būti taikomas, mutatis mutandis, kontrolės ir ataskaitų teikimo aspektams. Galiausiai, kadangi Žvejybos leidimų reglamentu siekiama sudaryti sąlygas Sąjungai geriau stebėti savo išorės laivyno veiklą, jis veiksmingai padės kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba.

Šios peržiūros reikia ir dėl tam tikrų tarptautinio lygmens pokyčių. Sąjunga yra patvirtinusi 2001 m. priimtą FAO Tarptautinį veiksmų planą, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (toliau – angl. santrumpa IPOA-IUU). IPOA-IUU ir 2014 m. patvirtintos FAO neprivalomos vėliavos valstybių veiksmų gairės yra pagrindas apibrėžiant vėliavos narės atsakomybę užtikrinti ilgalaikį gyvųjų jūrų išteklių ir jūrų ekosistemų išsaugojimą ir tausų naudojimą. Neprivalomosiose gairėse vėliavos valstybėms siūloma nusistatyti leidimų išdavimo sistemą, kuria jos užtikrintų, kad leidimo neturintys laivai negalėtų vykdyti veiklos. Jose taip pat vėliavos valstybėms ir pakrantės valstybėms rekomenduojama suteikti leidimus pagal žvejybos teisių susitarimus arba net ir be jų vykdomai žvejybos veiklai. Galiausiai, 2015 m. balandžio mėn. Tarptautinis jūrų teisės tribunolas (ITLOS) pateikė patariamąją nuomonę apie neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą (NNN) žvejybą Subregioninės žuvininkystės komisijos narių išskirtinėse ekonominėse zonose. ITLOS manymu, vėliavos valstybėms tenkanti atsakomybė užkirsti kelią NNN žvejybai pakrantės valstybių išskirtinėse ekonominėse zonose ir (arba) ją sustabdyti turėtų būti laikoma deramo rūpestingumo pareiga. ITLOS pabrėžia, kad žvejybos teisių susitarimų su pakrantės valstybėmis pažeidimo atvejais atsakomybė tenka Sąjungai, o ne jos valstybėms narėms.

BŽP reforma nustatyta Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (toliau – Pagrindinis reglamentas). Ja visų pirma skatinama valdant žvejybą laikytis tausumo, ekosistemos apsaugos ir atsargumo pozicijos, siekiant derinti vidinį ir išorinį valdymo aspektus. Sąjungos žvejybos veikla ne Sąjungos vandenyse turėtų būti grindžiama tais pačiais principais ir standartais, kurie taikytini pagal Sąjungos BŽP teisę. Sąjunga turėtų pajėgti stebėti savo laivyno veiklą, nepriklausomai nuo to, kur ir pagal kokią reguliavimo sistemą jis ją vykdo. Dabartinis Žvejybos leidimų reglamentas turi būti peržiūrėtas, kad atitiktų naujos BŽP tikslus ir derėtų su Kontrolės reglamentu.

2 variantas. Be 1 varianto pakeitimų, reikėtų dar parengti neaiškių ar netikslių nuostatų aiškinimo gaires. Šiuo atveju būtų neatsižvelgta į kai kuriuos Pagrindiniame reglamente nustatytus tikslus.

Per šias konsultacijas Komisija turėjo galimybę geriau suprasti, kaip veikia dabartinė išorės laivynų valdymo nacionaliniu lygmeniu sistema, taip pat jos padėjo tiksliau pritaikyti dabartinį pasiūlymą. Visos suinteresuotųjų subjektų grupės, įskaitant valstybes nares, laivų savininkus ir nevyriausybines organizacijas, galėjo pateikti savo nuomonę ir aiškiai išreiškė pritarimą pasiūlymo tikslui.

Atliekant poveikio vertinimą buvo surengtos viešos konsultacijos, paremtos konsultaciniu dokumentu ir specialiu klausimynu. Po jų vyko techniniai susitikimai su valstybėmis narėmis, kurioms šis procesas aktualiausias, t. y. turinčiomis didžiausius išorės laivynus. Be to, Žvejybos leidimų reglamento peržiūrai aptarti surengtas ir neeilinis Tolimosios žvejybos regioninės patariamosios tarybos susitikimas, kuriame dalyvavo žvejybos pramonės ir nevyriausybinių organizacijų atstovai.

Pasiūlymu siekiama sustiprinti ES pajėgumus stebėti savo laivyno veiklą, nepriklausomai nuo reguliavimo sistemos, pagal kurią jis tą veiklą vykdo. Pasiūlyme atsižvelgiama į poreikį suderinti didesnę Sąjungos laivyno kontrolę ir mažesnį nacionalinių ir ES institucijų darbo krūvį. Poveikio vertinimas parodė, kad pasiūlymas padės supaprastinti dabartinę sistemą. Bet kuriuo atveju visas pastangas akivaizdžiai nusvers numatyta nauda, visų pirma teigiamas poveikis žvejybos išteklių valdymui. Šiuo atžvilgiu siūlomomis nuostatomis neviršijama to, kas būtina jų tikslams pasiekti, ir dėl jų nebus patirta neproporcinga našta•Pasirinkta priemonė

Pasiūlymui įgyvendinti turėtų būti įdiegtos atitinkamos IT priemonės, kuriomis naudojantis būtų lengviau tvarkyti ir kontroliuoti žvejybos leidimus ir kurios padėtų nacionalinėms institucijoms ir Komisijai keistis duomenimis. Pasiūlymas taip pat padės padidinti skaidrumą, nes jame numatyta sukurti žvejybos leidimų registrą (sudarytą iš viešosios ir saugiosios dalių), kuriame visi suinteresuotieji subjektai galės prieiti prie informacijos apie išorės laivyno veiklą, kuri bus pateikiama laikantis asmens duomenų tvarkymo taisyklių.

Didelę to laivyno dalį sudaro ne ES vandenyse žvejojantys pramoniniai žvejybos laivai. Šių laivų savininkams paprastai priklauso kelių laivų laivynas ir tik keliais atvejais jie atitinka mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties taikymo kriterijus. Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir atsižvelgiant į tai, kad privatūs veiklos vykdytojai nepatirs papildomų išlaidų, į pasiūlymą neįtrauktos nuostatos dėl specialių priemonių labai mažoms arba mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Be to, pasiūlymas nedarys neigiamo poveikio nei ES veiklos vykdytojų konkurencingumui, nei tarptautinei prekybai.

•Pagrindinės teisės

Netaikoma.

4.POVEIKIS BIUDŽETUI

Netaikoma.

5.KITI ELEMENTAI

•Įgyvendinimo planai ir stebėjimo, vertinimo bei ataskaitų teikimo taisyklės

Komisija yra numačiusi sukurti nacionalinių institucijų ekspertų grupę, kuri stebėtų reglamento įgyvendinimą, taip pat praėjus penkeriems metams nuo reglamento įsigaliojimo atlikti sistemos vertinimą.•Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

Netaikoma.

•Išsamus konkrečių šio pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

I antraštinė dalis. Reglamentas apima visą Sąjungos laivų žvejybos veiklą, vykdomą ne Sąjungos vandenyse. Ši veikla gali būti vykdoma pagal žvejybos teisių susitarimus arba trečiųjų šalių suteiktus tiesioginius leidimus ir (arba) regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų rajonuose pagal jų nuostatas ar atviroje jūroje. Reglamentas taip pat taikomas trečiųjų šalių laivams, kurie veiklą vykdo Sąjungos vandenyse. 2 straipsnis skirtas paaiškinti reglamento sąsajoms su kitomis leidimų administravimo taisyklėmis, kurios gali būti nustatytos dvišaliuose susitarimuose arba regioninių žvejybos valdymo organizacijų. Šios taisyklės turėtų būti laikomos specialiosiomis taisyklėmis, o šiame reglamente nustatoma bendroji sistema. Prieštaros atveju pirmenybė teikiama specialiosioms taisyklėms. II antraštinė dalis. I skyriuje nustatomas pagrindinis reglamento principas: prieš žvejodamas ne Sąjungos vandenyse kiekvienas laivas privalo gauti savo vėliavos valstybės narės leidimą, o jei veikla vykdoma pakrantės valstybės vandenyse – ir jos leidimą. Vėliavos valstybė visomis aplinkybėmis leidimą suteikia tik jei atitinkami 5 straipsnyje nustatyti leidimo suteikimo kriterijai. Šiuo atveju pagrindinė atsakomybė tenka vėliavos valstybei. Specialia nuostata dėl perregistravimo kitoje šalyje valstybėms narėms užtikrinama galimybė geriau nustatyti, kada perregistravimo veiksmas yra tyčinis reikalavimų nesilaikymas, dėl kurio ji turėtų atsisakyti suteikti leidimą. II skyriuje išdėstytos papildomos sąlygos, kurių turi laikytis Sąjungos laivai, kad galėtų žvejoti trečiųjų šalių vandenyse pagal žvejybos teisių susitarimą arba tiesioginį leidimą. Svarbus elementas – draudimas žvejoti pagal tiesioginį leidimą, jei galioja žvejybos teisių susitarimas, nebent kitaip numatyta pagal jo išimties nuostatą, kuria šis principas įtrauktas į susitarimus. Ši antraštinė dalis grindžiama principu, kad Sąjungai reikia užtikrinti, jog jos išorės laivynas nepakenktų gyvųjų jūrų išteklių tvarumui pakrantės valstybių vandenyse. Suteikdama tiesioginius leidimus savo laivams vėliavos valstybė narė turėtų remtis patikimiausiomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsargumo principu. Komisija gauna visą aktualią informaciją ir gali įsikišti, jei kyla abejonių dėl planuojamos žvejybos operacijos atitikties reglamentui. III skyriuje išdėstytas žvejybos veiklos vykdymo regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų rajonuose pagal jų nuostatas arba atviroje jūroje procesas. Komisija gali įsikišti jei mano, kad neatitinkami leidimų gavimo kriterijai. Be to, kadangi kai kurios regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos valdo ir Sąjungos vandenis, logiška, kad tokių organizacijų rajonuose pagal jų nuostatas žvejojantys laivai patenka į šio reglamento taikymo sritį. V skyriuje išdėstytos pagrindinės taisyklės, taikomos frachtavimui, kuris yra tam tikros formos tiesioginis leidimas ir kurį iki šiol buvo sunku kontroliuoti. Pagrindinis tikslas – sukurti teisinį šios praktikos pagrindą, kad būtų galima geriau stebėti Sąjungos laivų žvejybą pagal frachtavimo susitarimus ir suderinti Sąjungos teisės nuostatas su kai kurių regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų priimtomis šios srities taisyklėmis. VI skyrius skirtas Kontrolės reglamento taikymui Sąjungos išorės laivyno veiklai ir su ja susijusiems ataskaitų teikimo įpareigojimams, taip pat tam tikriems specialiems su veiklos išorės aspektu susijusiems įpareigojimams. III antraštinė dalis. Nustatomos trečiųjų šalių laivų žvejybos veiklos Sąjungos vandenyse leidimų administravimo taisyklės. Šios dalies tikslas – užtikrinti, kad visai Sąjungos vandenyse vykdomai žvejybos veiklai, nepriklausomai nuo laivo vėliavos, būtų taikomos tos pačios taisyklės, ir skatinti taikyti vienodas sąlygas Sąjungos veiklos vykdytojams ir trečiųjų šalių veiklos vykdytojams Sąjungos vandenyse. IV antraštinė dalis. Numatyta sukurti žvejybos leidimų registrą, kuris padės pagerinti Sąjungos išorės laivyno veiklos stebėseną ir padidinti šios veiklos skaidrumą, nes dalis šio registro bus viešai prieinama. Visuomenei reikėtų užtikrinti galimybę bet kuriuo metu žinoti, ką ir kur leidžiama žvejoti konkrečiam laivui.

2015/0289 (COD)