KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR AUDITO RŪMAMS EUROPOS SĄJUNGOS KONSOLIDUOTOSIOS METINĖS ATASKAITOS. 2011 FINANSINIAI METAI /* COM/2012/0436 final */





TURINYS Psl. KONSOLIDUOTŲJŲ ATASKAITŲ PASTABA 3 I DALIS. KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS 5 Balansas 8 Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita 9 Pinigų srautų lentelė 10 Grynojo turto pokyčių ataskaita 11 Finansinių ataskaitų pastabos 13 II DALIS. KONSOLIDUOTOS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS 91 Konsoliduotosios biudžeto vykdymo ataskaitos 93 Konsoliduotųjų biudžeto vykdymo ataskaitų aiškinamosios pastabos 111 KONSOLIDUOTŲJŲ ATASKAITŲ PASTABA 2011 m. Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės ataskaitos parengtos remiantis informacija, kurią pateikė institucijos ir įstaigos pagal Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 129 straipsnio 2 dalį. Pareiškiu, kad šios ataskaitos parengtos pagal šio Finansinio reglamento VII antraštinę dalį, laikantis apskaitos principų, taisyklių ir metodų, nurodytų finansinių ataskaitų aiškinamosiose pastabose. Iš šių institucijų ir įstaigų apskaitos pareigūnų gavau visą informaciją, kurios patikimumą patvirtino minėtieji pareigūnai ir kuri būtina ataskaitoms, kuriose nurodyti Europos Sąjungos turtas, įsipareigojimai ir biudžeto vykdymas, parengti. Remdamasis šia informacija ir tokiomis patikromis, kurios, mano manymu, būtinos Europos Komisijos ataskaitoms pasirašyti, tvirtinu, kad esu pagrįstai įsitikinęs, jog ataskaitose visais reikšmingais aspektais parodyta tikra ir teisinga Europos Sąjungos finansinė būklė. (parašas) Philippe Taverne Komisijos apskaitos pareigūnas 2012 m. liepos 18 d. EUROPOS SĄJUNGOS KonsoliduoTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS 2011 FINANSINIAI METAI TURINYS Psl. I DALIS. KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS Balansas 8 Ekonominės veiklos rezultatų ataskaita 9 Pinigų srautų lentelė 10 Grynojo turto pokyčių ataskaita 11 Finansinių ataskaitų pastabos 13 1. Svarbiausi apskaitos principai 14 2. Balanso pastabos 24 3. Ekonominės veiklos rezultatų ataskaitos pastabos 42 4. Pinigų srautų lentelės pastabos 49 5. Neapibrėžtasis turtas ir neapibrėžtieji įsipareigojimai ir kita informacija 50 6. Finansinės korekcijos ir lėšų susigrąžinimas 54 7. Skolinimosi ir skolinimo veikla ES 73 8. Finansinės rizikos valdymas 79 9. Susijusių šalių atskleidimas 85 10. Įvykiai po balanso sudarymo dienos 87 11. Konsolidavimo apimtis 88 * Reikėtų pastebėti, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli. BALANSAS || || || || mln. EUR || Pastaba || 2011 12 31 || 2010 12 31 || ILGALAIKIS TURTAS: || || || || Nematerialusis turtas || 2.1 || 149 || 108 || Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai || 2.2 || 5 071 || 4 813 || Ilgalaikės investicijos || || || || Nuosavybės metodu apskaičiuotos investicijos || 2.3 || 374 || 492 || Finansinis turtas. Parduoti laikomas turtas || 2.4 || 2 272 || 2 063 || Finansinis turtas ilgalaikės paskolos || 2.5 || 41 400 || 11 640 || Ilgalaikės gautinos ir susigrąžintinos sumos || 2.6 || 289 || 40 || Ilgalaikis išankstinis finansavimas || 2.7 || 44 723 || 44 118 || || || 94 278 || 63 274 || TRUMPALAIKIS TURTAS: || || || || Atsargos || 2.8 || 94 || 91 || Trumpalaikės investicijos: || || || || Finansinis turtas. Parduoti laikomas turtas || 2.9 || 3 619 || 2 331 || Trumpalaikės gautinos ir susigrąžintinos sumos: || || || || Finansinis turtas. Trumpalaikės paskolos || 2.10 || 102 || 2 170 || Kitos gautinos ir susigrąžintinos sumos || 2.11 || 9 477 || 11 331 || Trumpalaikis išankstinis finansavimas || 2.12 || 11 007 || 10 078 || Pinigai ir pinigų ekvivalentai || 2.13 || 18 935 || 22 063 || || || 43 234 || 48 064 || IŠ VISO TURTO || || 137 512 || 111 338 || || || || || ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI: || || || || Pensijos ir kitos išmokos darbuotojams || 2.14 || (34 835) || (37 172) || Ilgalaikiai atidėjiniai || 2.15 || (1 495) || (1 317) || Ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai || 2.16 || (41 179) || (11 445) || Kiti ilgalaikiai įsipareigojimai || 2.17 || (2 059) || (2 104) || || || (79 568) || (52 038) || TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI: || || || || Trumpalaikiai atidėjiniai || 2.18 || (270) || (214) || Trumpalaikiai finansiniai įsipareigojimai || 2.19 || (51) || (2 004) || Mokėtinos sumos || 2.20 || (91 473) || (84 529) || || || (91 794) || (86 747) || IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ || || (171 362) || (138 785) || || || || || GRYNASIS TURTAS || || (33 850) || (27 447) || || || || || Rezervai || 2.21 || 3 608 || 3 484 || Iš valstybių narių pareikalautinos sumos* || 2.22 || (37 458) || (30 931) || || || || || GRYNASIS TURTAS || || (33 850) || (27 447) * 2011 m. gruodžio 1 d. Europos Parlamentas patvirtino biudžetą, kuriame numatyta Sąjungos trumpalaikius įsipareigojimus apmokėti iš nuosavų išteklių, kurie bus surinkti valstybių narių arba iš jų pareikalauti 2012 m. Be to, pagal Tarnybos nuostatų (1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas Nr. 259/68 su pakeitimais) 83 straipsnį valstybės narės bendrai garantuoja pensijų įsipareigojimus. || EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA || || || || || || || || || mln. EUR || Pastaba || 2011 m. || 2010 m. VEIKLOS ĮPLAUKOS || || || Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų || 3.1 || 124 677 || 122 328 Kitos veiklos įplaukos || 3.2 || 5 376 || 8 188 || || || || || 130 053 || 130 516 || || || VEIKLOS IŠLAIDOS || || || Administracinės išlaidos || 3.3 || (8 976) || (8 614) Veiklos išlaidos || 3.4 || (123 778) || (103 764) || || || || || (132 754) || (112 378) || || || PAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS (DEFICITAS) || || (2 701) || 18 138 || || || Finansinės įplaukos || 3.5 || 1 491 || 1 178 Finansinės išlaidos || 3.6 || (1 355) || (661) Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai || || 1 212 || (1 003) Bendrosioms ir asocijuotosioms ir įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis || 3.7 || (436) || (420) || || || EKONOMINĖS VEIKLOS METŲ REZULTATAS || || (1 789) || 17 232 || PINIGŲ SRAUTŲ LENTELĖ || || || || || mln. EUR || Pastaba || 2011 m. || 2010 m. || || || Ekonominės veiklos metų rezultatas || || (1 789) || 17 232 || || || Pagrindinė veikla || 4.2 || || Amortizacija || || 33 || 28 Nusidėvėjimas || || 361 || 358 Ilgalaikių paskolų (padidėjimas) sumažėjimas || || (29 760) || (876) Ilgalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas || || (605) || (2 574) Ilgalaikių gautinų ir susigrąžintinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas || || (249) || 15 Atsargų (padidėjimas) sumažėjimas || || (3) || (14) Trumpalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas || || (929) || (642) Trumpalaikių gautinų ir susigrąžintinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas || || 3 922 || (4 543) Ilgalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) || || 178 || (152) Ilgalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) || || 29 734 || 886 Kitų ilgalaikių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) || || (45) || (74) Trumpalaikių atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) || || 56 || 1 Trumpalaikių finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) || || (1 953) || 1 964 Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas) || || 6 944 || (9 355) Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės įplaukos || || (4 539) || (2 254) Kiti nepiniginiai pokyčiai || || (75) || (149) || || || Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) || || (2 337) || (70) || || || Investicinė veikla || 4.3 || || Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės (padidėjimas) sumažėjimas || || (693) || (374) Ilgalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas || || (91) || (176) Trumpalaikių investicijų (padidėjimas) sumažėjimas || || (1 288) || (540) || || || GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI || || (3 128) || (1 309) || || || Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas (sumažėjimas) || || (3 128) || (1 309) Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje || 2.13 || 22 063 || 23 372 Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje || 2.13 || 18 935 || 22 063 GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA || || || || || || || mln. EUR || || Rezervai (A) || Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (B) || Grynasis turtas =(A)+(B) Tikrosios vertės rezervas || Kiti rezervai || Sukauptas perteklius (deficitas) || Ekonominės veiklos metų rezultatas LIKUTIS 2009 M. GRUODŽIO 31 D. || 69 || 3 254 || (52 488) || 6 887 || (42 278) Garantijų fondo rezervo pokytis || || 273 || (273) || || 0 Tikrosios vertės pokyčiai || (130) || || || || (130) Kita || || 4 || (21) || || (17) 2009 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas || || 14 || 6 873 || (6 887) || 0 2009 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms || || || (2 254) || || (2 254) Ekonominės veiklos metų rezultatas || || || || 17 232 || 17 232 LIKUTIS 2010 M. GRUODŽIO 31 D. || (61) || 3 545 || (48 163) || 17 232 || (27 447) Garantijų fondo rezervo pokytis || || 165 || (165) || || 0 Tikrosios vertės pokyčiai || (47) || || || || (47) Kita || || 2 || (30) || || (28) 2010 m. ekonominės veiklos rezultato paskirstymas || || 4 || 17 228 || (17 232) || 0 2010 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms || || || (4 539) || || (4 539) Ekonominės veiklos metų rezultatas || || || || (1 789) || (1 789) LIKUTIS 2011 M. GRUODŽIO 31 D. || (108) || 3 716 || (35 669) || (1 789) || (33 850) Finansinių ataskaitų pastabos 1. SVARBIAUSI APSKAITOS PRINCIPAI 1.1. TEISINIS PAGRINDAS IR APSKAITOS TAISYKLĖS Europos Sąjungos ataskaitos rengiamos pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 248, 2002 16 9) dėl Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias šio Finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles. Pagal Finansinio reglamento 133 straipsnį Europos Sąjungos finansinės ataskaitos parengiamos remiantis kaupiamosios apskaitos taisyklėmis, kurios grindžiamos tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS) arba netiesiogiai – tarptautiniais finansinės atskaitomybės standartais (TFAS). Siekiant nustatyti vienodas apskaitos, vertinimo ir ataskaitų pateikimo taisykles ir taip suderinti finansinių ataskaitų parengimo ir konsolidavimo procesą, visos institucijos ir ES įstaigos, kurių atskaitomybė konsoliduojama, taiko šias Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles. Apskaitoje sumos nurodomos eurais pagal kalendorinius metus. 1.2. APSKAITOS PRINCIPAI Finansinių ataskaitų tikslas – teikti informaciją apie subjekto finansinę būklę, veiklos rezultatus ir pinigų srautus, kuri yra naudinga daugeliui šios informacijos vartotojų. ES, kaip viešojo sektoriaus subjekto, konkretesni tikslai – teikti informaciją, naudingą priimant sprendimus, ir parodyti subjekto atskaitomybę už jam pavestus išteklius. Šis dokumentas parengtas atsižvelgiant į šiuos tikslus. Bendri aspektai (arba apskaitos principai), kurių reikia laikytis rengiant finansines ataskaitas, išdėstyti ES apskaitos taisyklėje Nr. 2 ir yra tokie patys, kaip ir aprašytieji TVSAS 1, t y. teisingo pateikimo, kaupiamojo principo, veiklos tęstinumo, pateikimo nuoseklumo, sumavimo, atskaitymo ir palyginamosios informacijos. Rengdama finansines ataskaitas pagal pirmiau minėtas taisykles ir principus vadovybė turi parengti įverčius, turinčius poveikio tam tikrų balanso ir ekonominės veiklos rezultatų ataskaitos punktų sumoms, taip pat susijusiai informacijai apie neapibrėžtąjį turtą ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus. 1.3. KONSOLIDAVIMAS Konsolidavimo mastas ES konsoliduotosios finansinės ataskaitos apima visus svarbius kontroliuojamus subjektus (institucijas ir agentūras), asocijuotąsias ir bendrąsias įmones, tai yra 50 kontroliuojamų subjektų, 5 bendrąsias ir 4 asocijuotąsias įmones. Visą konsoliduotų subjektų sąrašą galima rasti 11.1 pastaboje. Palyginti su 2010 m., į konsoliduotąsias ataskaitas įtraukti dar 7 kontroliuojami subjektai (1 institucija ir 6 agentūros). Šis papildomų subjektų įtraukimas konsoliduotosioms finansinėms ataskaitoms reikšmingo poveikio neturi. Kontroliuojami subjektai Sprendimas konsoliduoti subjekto atskaitomybę grindžiamas kontrolės sąvoka. Kontroliuojami subjektai yra visi subjektai, kuriems Europos Sąjunga turi teisę tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyti finansinę ir veiklos politiką, siekdama gauti naudos iš šių subjektų veiklos. Šia teise turi būti galima pasinaudoti iš karto. Kontroliuojamų subjektų atskaitomybė yra visiškai konsoliduota. Konsolidavimas pradedamas pirmąją kontrolės dieną ir baigiamas, kai tokia kontrolė baigiasi. Dažniausiai taikomi bendri kontrolės kriterijai Europos Sąjungoje yra šie: subjekto sukūrimas remiantis steigimo sutartimis arba antrinės teisės aktais, subjekto finansavimas iš bendrojo biudžeto, balsavimo teisių valdymo organuose turėjimas, Europos Audito Rūmų atliekamas auditas ir Europos Parlamento teikiamas biudžeto įvykdymo patvirtinimas. Akivaizdu, kad siekiant pradėti kontrolę, subjekto lygmeniu reikia įvertinti, ar užtenka vieno pirmiau nurodyto kriterijaus, ar jų visų. Pagal šį požiūrį laikoma, kad ES turi išskirtinę ES institucijų (išskyrus ECB) ir agentūrų (išskyrus įsteigtąsias pagal buvusią antrojo ramsčio politiką) kontrolę, todėl jos yra įtrauktos į konsoliduotąsias ataskaitas. Be to, likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija (EAPB) taip pat laikoma kontroliuojamu subjektu. Visos reikšmingos ES kontroliuojamų subjektų tarpusavio operacijos ir likučiai yra eliminuoti, o nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš subjektų tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl nėra eliminuoti. Bendrosios įmonės Bendroji įmonė – tai subjektas, kurio ūkinę veiklą pagal sutartį bendrai kontroliuoja Europos Sąjunga ir viena ar daugiau šalių (toliau – dalininkai). Bendra kontrolė – sutartimi įteisintas tiesioginis ar netiesioginis veiklos, suteikiančios naudojimo galimybių, kontrolės pasidalijimas. Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą ir iš pradžių pripažįstamas savikaina. Europos Sąjungai tenkanti jos bendrai kontroliuojamų subjektų rezultatų dalis pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, o rezervų pokyčių dalis pripažįstama rezervuose. Pradinė savikaina ir visi pokyčiai (tolesni įnašai, rezultatų ir rezervų pokyčių dalis, nuvertėjimas ir dividendai) atitinka bendrosios įmonės buhalterinę vertę sąskaitose balanso sudarymo dieną. Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš Europos Sąjungos ir jos bendrai kontroliuojamų subjektų tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl yra neeliminuoti. Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams bendrosios įmonės gali taikyti apskaitos principus, kurie skiriasi nuo Europos Sąjungos priimtų principų. Asocijuotosios įmonės Asocijuotosios įmonės – tai subjektai, kuriems Europos Sąjunga tiesiogiai ar netiesiogiai turi reikšmingos įtakos, bet jų nekontroliuoja. Jeigu Europos Sąjunga tiesiogiai ar netiesiogiai turi 20 % ar daugiau balsavimo teisių, laikoma, kad turima reikšmingos įtakos. Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą ir iš pradžių pripažįstamas savikaina. Europos Sąjungai tenkanti jos asocijuotųjų įmonių rezultatų dalis pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, o rezervų pokyčių dalis pripažįstama rezervuose. Pradinė savikaina ir visi pokyčiai (tolesni įnašai, rezultatų ir rezervų pokyčių dalis, nuvertėjimas ir dividendai) atitinka asocijuotosios įmonės buhalterinę vertę sąskaitose balanso sudarymo dieną. Paskirstytas asocijuotosios įmonės pelnas sumažina turto balansinę vertę. Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš Europos Sąjungos ir jos asocijuotųjų įmonių tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl neeliminuoti. Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams asocijuotosios įmonės gali taikyti apskaitos principus, kurie skiriasi nuo Europos Sąjungos priimtų principų. Tais atvejais, kai Europos Sąjunga turi 20 % arba daugiau investicinio kapitalo fondo, ji nesiekia turėti reikšmingos įtakos. Todėl tokie fondai vertinami kaip finansinės priemonės, priskiriamos prie parduoti laikomo finansinio turto, ir nuosavybės metodas jiems nėra taikomas. Nekonsoliduoti subjektai, kurių lėšas valdo Komisija Europos Sąjungos darbuotojų sveikatos draudimo sistemos, Europos plėtros fondo ir Dalyvių garantijų fondo lėšas jų vardu valdo Komisija, tačiau Europos Sąjunga šių subjektų nekontroliuoja, todėl jie neįtraukiami į jos konsoliduotąsias ataskaitas (išsamesnės informacijos apie atitinkamas sumas pateikta 11.2 pastaboje). 1.4. ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS 1.4.1. Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas Funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta Euro yra Europos Sąjungos funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta, o finansinių ataskaitų duomenys nurodomi milijonais eurų. Operacijos ir likučiai Operacijos užsienio valiuta yra perskaičiuojamos eurais taikant operacijų dieną galiojantį valiutos kursą. Valiutos keitimo pelnas ir nuostoliai, patirti vykdant operacijas užsienio valiuta ir perskaičiuojant piniginį turtą ir įsipareigojimus užsienio valiuta, taikant metų pabaigoje galiojantį valiutos kursą, pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Nekilnojamajam turtui, įrangai ir įrengimams bei nematerialiajam turtui, kurie išlaiko savo vertę eurais tokiu kursu, kuris galiojo jų įsigijimo dieną, taikomi skirtingi perskaičiavimo metodai. Piniginio turto ir įsipareigojimų užsienio valiuta likučiai metų pabaigoje perskaičiuojami eurais taikant gruodžio 31 d. valiutų kursus: EURO kursas Valiuta || 2011 12 31 || 2010 12 31 || Valiuta || 2011 12 31 || 2010 12 31 BGN || 1,9558 || 1,9558 || LTL || 3,4528 || 3,4528 CZK || 25,7870 || 25,0610 || PLN || 4,4580 || 3,9750 DKK || 7,4342 || 7,4535 || RON || 4,3233 || 4,2620 EEK || Nėra duomenų || 15,6466 || SEK || 8,9120 || 8,9655 GBP || 0,8353 || 0,8607 || CHF || 1,2156 || 1,2504 HUF || 314,5800 || 277,9500 || JPY || 100,2000 || 108,6500 LVL || 0,6995 || 0,7094 || USD || 1,2939 || 1,3362 Piniginių vertybinių popierių užsienio valiuta, klasifikuojamų kaip parduoti laikomi vertybiniai popieriai, tikrosios vertės pokyčiai, susiję su perskaičiavimo skirtumu, pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Nepiniginio finansinio turto ir įsipareigojimų tikrąja verte, įskaitant pelną arba nuostolį, perskaičiavimo skirtumai parodomi ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Nepiniginio finansinio turto, klasifikuojamo kaip parduoti turimas turtas, perskaičiavimo skirtumai įtraukiami į tikrosios vertės rezervą. 1.4.2. Įverčių taikymas Pagal TVSAS ir visuotinai priimtus apskaitos principus finansinėse ataskaitose nurodomos sumos privalo būti pagrįstos vadovybės įverčiais ir prielaidomis, pagrįstais patikimiausia turima informacija. Reikšmingi įverčiai turi apimti bent jau šiuos elementus: išmokų darbuotojams įsipareigojimų sumas, atidėjinius, finansinę riziką, susijusią su atsargomis ir gautinomis sumomis, sukauptas pajamas ir sąnaudas, neapibrėžtąjį turtą ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus, taip pat nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų nuvertėjimo laipsnį. Faktiniai rezultatai gali skirtis nuo šių įverčių. Įverčių pokyčiai parodomi tuo laikotarpiu, kuriuo jie tampa žinomi. 1.5. BALANSAS 1.5.1. Nematerialusis turtas Įsigytos kompiuterinės programinės įrangos licencijos nurodomos įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus amortizacijos ir nuvertėjimo nuostolius. Turtas amortizuojamas pagal tiesinį metodą atsižvelgiant į nustatytą jo naudojimo trukmę. Viduje kuriamas nematerialusis turtas kapitalizuojamas, kai jis atitinka susijusius ES apskaitos taisyklių kriterijus. Kapitalizuotinos sąnaudos apima visas tiesiogiai priskiriamas sąnaudas, kurių reikia turtui sukurti, pagaminti ir paruošti naudojimui vadovybės numatytu būdu. Su mokslinių tyrimų veikla susijusios sąnaudos, nekapitalizuotinos technologinės plėtros sąnaudos ir priežiūros sąnaudos pripažįstamos išlaidomis, kai patiriamos. 1.5.2. Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai Visas nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai parodomi įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus nusidėvėjimo ir nuvertėjimo nuostolius. Į įsigijimo savikainą įtraukiamos išlaidos, tiesiogiai susijusios su turto įsigijimu arba statyba. Paskesnės sąnaudos pridedamos prie turto balansinės vertės arba prireikus pripažįstamos kaip atskiras turtas tik tais atvejais, kai yra tikėtina, kad Europos Sąjunga ateityje gaus su tuo turtu susijusios ekonominės naudos arba naudojimo galimybių ir kad galima patikimai įvertinti tokio turto savikainą. Remonto ir priežiūros sąnaudos parodomos finansinio laikotarpio, kuriuo jos buvo patirtos, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Kadangi Europos Sąjunga nesiskolina pinigų, kad finansuotų nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų įsigijimą, su tokiais pirkimais susijusių skolinimosi sąnaudų nėra. Žemės ir meno kūrinių nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes laikoma, kad jų naudojimo trukmė neribota. Statomo turto nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes šiuo turtu dar negalima naudotis. Siekiant nustatyti kito turto likutinę vertę, jo nusidėvėjimas skaičiuojamas pagal tiesinį metodą, atsižvelgiant į to turto nustatytą naudojimo trukmę, taikant šias nusidėvėjimo normas: Nusidėvėjimo normos Turto rūšis || Tiesinio nusidėvėjimo norma Pastatai || 4 % Įranga, mechanizmai ir įrengimai || 10 %–25 % Baldai || 10 %–25 % Įrenginiai ir įtaisai || 10 %–33 % Transporto priemonės || 25 % Kompiuterinė techninė įranga || 25 % Kitas materialusis turtas || 10 %–33 % Perleidimo pelnas arba nuostoliai apskaičiuojami lyginant įplaukas, atėmus pardavimo išlaidas, su perleisto turto balansine verte ir įtraukiami į ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą. Nuoma Materialiojo turto nuoma, kai Europos Sąjungai iš esmės tenka visa su nuosavybe susijusi rizika ir atlygis, klasifikuojama kaip finansinė nuoma. Nuomos laikotarpio pradžioje finansinė nuoma kapitalizuojama nuomojamo turto tikrąja verte arba dabartine minimalių nuomos įmokų verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Kiekviena nuomos įmoka paskirstoma tarp įsipareigojimų bei finansavimo sąnaudų taip, kad sudarytų pastovią palūkanų normą finansavimo įsipareigojimų likučiui. Nuomos įsipareigojimai, atskaičiavus finansavimo sąnaudas, įtraukiami į kitus įsipareigojimus (ilgalaikius ir trumpalaikius). Palūkanos, tenkančios finansavimo sąnaudoms, parodomos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje per nuomos laikotarpį, kad būtų galima nustatyti pastovią palūkanų normą kiekvieno laikotarpio įsipareigojimų likutinei vertei padengti. Turto, nuomojamo finansinės nuomos būdu, nusidėvėjimas skaičiuojamas per turto naudojimo trukmę arba nuomos laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų trumpesnis. Nuomos rūšis, kai nuomotojas išsaugo didžiąją dalį su nuosavybe susijusios rizikos ir atlygio, klasifikuojama kaip veiklos nuoma. Veiklos nuomos įmokos tiesiniu metodu paskirstomos per nuomos laikotarpį ir pripažįstamos sąnaudomis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. 1.5.3. Nefinansinio turto nuvertėjimas Turtas, kurio naudojimo trukmė yra neribota, nėra amortizuojamas ir kasmet tikrinama, ar jis nenuvertėjo. Tikrinama, ar nenuvertėjo amortizuojamas turtas, vertė, kai tam tikri įvykiai arba aplinkybės rodo, kad balansinė turto vertė gali būti nepadengta. Nuvertėjimo nuostolis pripažįstamas kaip suma, kuria turto balansinė vertė viršija jo atsiperkamąją vertę. Atsiperkamoji vertė yra lygi turto tikrajai vertei, atėmus pardavimo išlaidas, arba naudojimo vertei, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų didesnė. Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų likutinės vertės ir naudojimo trukmė peržiūrimos ir prireikus koreguojamos bent kartą per metus. Jeigu turto balansinė vertė viršija jo apskaičiuotą atsiperkamąją vertę, turto balansinė vertė yra iš karto sumažinama iki atsiperkamosios vertės. Jeigu ankstesniaisiais metais pripažintos nuvertėjimo priežastys nebeaktualios, nuvertėjimo nuostoliai atitinkamai panaikinami. 1.5.4. Investicijos Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą. Jeigu esama nuvertėjimo požymių, kapitalo sąnaudos koreguojamos siekiant parodyti asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių grynojo turto padidėjimą arba sumažėjimą, priskiriamą Europos Sąjungai po pirminio turto pripažinimo, ir prireikus sumažinamos iki mažesnės atsiperkamosios vertės. Atsiperkamoji vertė nustatoma, kaip aprašyta 1.5.3 pastaboje. Jeigu vėliau nuvertėjimo priežastys tampa nebeaktualios, vertės sumažinimo nuostolis pakeičiamas balansine verte, kuri būtų buvusi nustatyta, jeigu nebūtų buvęs pripažintas nuvertėjimo nuostolis. Investicijos į rizikos kapitalo fondus Klasifikavimas ir vertinimas Investicijos į rizikos kapitalo fondus klasifikuojamos kaip parduoti laikomas turtas (žr. 1.5.5 pastabą) ir atitinkamai parodomos tikrąja verte, įskaitant pelną ir nuostolius, atsirandančius dėl tikrosios vertės pokyčių (įskaitant perskaičiavimo skirtumus), pripažįstamus tikrosios vertės rezerve. Tikrosios vertės nustatymas Kadangi investicijos į rizikos kapitalo fondus neturi nustatytos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje, jos kiekvienoje balanso eilutėje yra vertinamos žemesniąja iš šių dviejų verčių: savikaina arba priskirtina grynąja turto verte (GTV). Nerealizuotas pelnas, atsiradęs apskaičiuojant tikrąją vertę, pripažįstamas rezervuose, o nerealizuoti nuvertėjimo nuostoliai yra vertinami siekiant nustatyti, ar jie turi būti pripažinti kaip nuvertėjimo nuostoliai ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, ar kaip pokyčiai tikrosios vertės rezerve. 1.5.5. Finansinis turtas Klasifikavimas Europos Sąjunga savo finansinį turtą klasifikuoja pagal šias kategorijas: finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis; paskolų ir gautinų sumų; investicijų į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą; ir parduoti laikomo finansinio turto. Dėl finansinių priemonių klasifikavimo nusprendžiama pirminio pripažinimo metu ir jis peržiūrimas kiekvieno balanso sudarymo dieną. i) Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis Finansinis turtas klasifikuojamas pagal šią kategoriją, jeigu yra įsigytas turint pagrindinį tikslą jį greitai parduoti arba jeigu taip nusprendė Europos Sąjunga. Išvestinės priemonės taip pat patenka į šią kategoriją. Šios kategorijos turtas yra klasifikuojamas kaip trumpalaikis turtas, jeigu jį tikimasi realizuoti per 12 mėnesių nuo balanso datos. ii) Paskolos ir gautinos sumos Paskolos ir gautinos sumos – neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais, nekotiruojamas aktyviojoje rinkoje. Šios sumos atsiranda, kai ES tiesiogiai skolininkui suteikia pinigų, prekių arba paslaugų be ketinimo prekiauti gautinomis sumomis. Jos nurodomos kaip ilgalaikis turtas, išskyrus sumas, kurios turi būti sumokėtos per 12 mėnesių nuo balanso datos. iii) Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą yra neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais bei fiksuotais išpirkimo terminais, kurių Europos Sąjunga ketina ir gali laikytis. Šiais finansiniais metais Europos Sąjunga neturėjo jokių prie šios kategorijos priskiriamų investicijų. iv) Parduoti laikomas finansinis turtas Parduoti laikomas finansinis turtas yra neišvestinė priemonė, kuri arba patenka į šią kategoriją, arba nepatenka į jokią kitą kategoriją. Jis klasifikuojamas arba kaip trumpalaikis, arba kaip ilgalaikis turtas, priklausomai nuo laikotarpio, per kurį ES ketina jį realizuoti. Investicijos į nekonsoliduotus subjektus ir kitos investicijos į nuosavybės vertybinius popierius (pvz., rizikos kapitalo operacijos), kurios neapskaitomos pagal nuosavybės metodą, taip pat klasifikuojamos kaip parduoti laikomas finansinis turtas. Pirminis pripažinimas ir vertinimas Finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, laikomo iki išpirkimo termino ir parduoti, pirkimas ir pardavimas pripažįstamas prekybos dieną – tą dieną, kai Europos Sąjunga įsipareigoja pirkti arba parduoti turtą. Paskolos pripažįstamos tada, kai pinigai yra iš anksto sumokami skolininkams. Finansinės priemonės iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte, įskaitant sandorio sąnaudas, susijusias su visu finansiniu turtu, kuris neparodomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis. Finansinis turtas, parodomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, iš pradžių pripažįstamas tikrąja verte, o sandorio sąnaudos pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Finansinio turto tikroji vertė pirminio pripažinimo metu paprastai yra sandorio kaina (t. y. gauto atlygio tikroji vertė). Tačiau kai suteikiama ilgalaikė paskola, kuriai neskaičiuojamos palūkanos arba palūkanos yra mažesnės nei rinkos, jos tikroji vertė gali būti vertinama kaip visų būsimų piniginių įplaukų, diskontuotų vyraujančia rinkos palūkanų norma, taikoma panašiai priemonei su panašiu kredito reitingu, dabartinė vertė. Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos vertinamos nominaliąja verte, kuri laikoma paskolos tikrąja verte. Tai daroma dėl šių priežasčių: – ES skolinimo „rinkos sąlygos“ labai specifinės ir skiriasi nuo kapitalo rinkų sąlygų, kuriomis leidžiamos komercinės arba vyriausybės obligacijos. Kadangi skolintojai šiose rinkose gali rinktis alternatyvias investicijas, ši pasirinkimo galimybė atsispindi rinkos kainoje. Tačiau ES neturi alternatyvių investicijų galimybės, nes negali investuoti lėšų kapitalo rinkose; lėšas ji gali skolintis tik kad suteiktų paskolas tomis pačiomis normomis. Vadinasi, naudodama pasiskolintas lėšas ES negali pasinaudoti alternatyvaus skolinimo arba investicijų galimybėmis. Todėl nėra alternatyviųjų sąnaudų ir nėra pagrindo lyginti su rinkos normomis. Iš tiesų, ES skolinimo veikla pati savaime sudaro rinką. Kadangi alternatyviųjų sąnaudų galimybe nesinaudojama, rinkos kainoje netiksliai atspindima ES skolinimo operacijų esmė. Todėl netikslinga ES skolinimo tikrąją vertę nustatyti pagal komercines arba vyriausybės obligacijas. – Be to, kadangi negalima palyginti su aktyviąją rinka arba panašiomis operacijomis, Europos Sąjunga savo skolinimo operacijų, vykdomų teikiant EFSM, mokėjimų balanso ir kitas tokias paskolas, tikrąją vertę turi nustatyti pagal taikomą palūkanų normą. – Be to, šių paskolų atveju paskolos ir pasiskolintos lėšos dėl savo kompensacinio pobūdžio turi kompensacinį poveikį. Todėl faktinės paskolos palūkanos yra lygios faktinei susijusių pasiskolintų lėšų palūkanų normai. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Finansinių priemonių pripažinimas panaikinamas, kai teisių į pinigų srautus iš investicijų galiojimas baigiasi arba šios teisės yra perleidžiamos, kai Europos Sąjunga perleidžia iš esmės visą su nuosavybe susijusią riziką ir atlygį. Paskesnis vertinimas i) Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis vėliau parodomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl kategorijoje „tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis“ klasifikuojamo turto tikrosios vertės pasikeitimo, įtraukiami į laikotarpio, kada jie buvo patirti, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitą. ii) Paskolos ir gautinos sumos bei investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą yra parodomos amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju ta pati palūkanų norma taikoma ir paskoloms, ir pasiskolintoms lėšoms, nes šios paskolos turi kompensacinių operacijų ypatybių, todėl paskolų ir skolinimosi sąlygų bei sumų skirtumai nėra reikšmingi. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. iii) Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą. Šiuo metu ES neturi investicijų į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą. iv) Parduoti laikomas finansinis turtas vėliau parodomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsirandantys dėl parduoti laikomo turto tikrosios vertės pokyčių, pripažįstami tikrosios vertės rezerve. Kai turtas, klasifikuojamas kaip parduoti laikomas turtas, yra parduodamas arba nuvertėja, sukauptas tikrosios vertės koregavimas, anksčiau pripažintas tikrosios vertės rezerve, pripažįstamas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Parduoti laikomo finansinio turto palūkanos, apskaičiuojamos taikant faktinių palūkanų metodą, pripažįstamas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Dividendai už parduoti laikomas nuosavybės priemones yra pripažįstami, kai nustatoma ES teisė gauti tokį mokėjimą. Aktyviosiose rinkose kotiruojamų investicijų tikroji vertė yra pagrįsta tuo metu siūlomomis kainomis. Jeigu finansinis turtas neturi aktyviosios rinkos (taip pat į biržų sąrašus neįtrauktų vertybinių popierių atveju), Europos Sąjunga tikrąją vertę nustato taikydama vertinimo metodus. Jie apima pastarojo meto sandorių įprastomis rinkos sąlygomis naudojimą, sąsajas su kitomis iš esmės tokiomis pačiomis priemonėmis, diskontuotų pinigų srautų analizę, pasirenkamųjų sandorių kainų nustatymo modelius ir kitus vertinimo metodus, kuriuos paprastai naudoja rinkos dalyviai. Tais atvejais, kai investicijų į nuosavybės priemones, kurios neturi nustatytos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje, tikroji vertė negali būti patikimai įvertinta, šios investicijos vertinamos savikaina, atėmus nuvertėjimo nuostolius. Finansinio turto nuvertėjimas Europos Sąjunga kiekvieno balanso sudarymo dieną įvertina, ar yra objektyvių įrodymų, kad sumažėjo finansinio turto vertė. Finansinis turtas nuvertėja ir nuvertėjimo nuostoliai patiriami tada ir tik tada, jeigu yra objektyvių įrodymų, kad turtas nuvertėjo dėl vieno arba kelių įvykių po turto pirminio pripažinimo ir toks įvykis (arba įvykiai), dėl kurio (-ių) atsirado nuostolis, veikia finansinio turto, kuris gali būti patikimai apskaičiuotas, apskaičiuotus būsimuosius pinigų srautus. a) Amortizuota savikaina parodomas turtas Jeigu yra objektyvių įrodymų, kad nuvertėjo paskolos, gautinos sumos arba investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą, parodomos amortizuota savikaina, tuomet nuostolio suma skaičiuojama kaip turto balansinės vertės ir apskaičiuotų būsimųjų pinigų srautų (neįtraukiant būsimų kredito nuostolių, kol jie nepatirti), diskontuotų taikant pradinę šio finansinio turto faktinių palūkanų normą, dabartinės vertės skirtumas. Turto balansinė vertė sumažinama, o nuostolio suma pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Jeigu paskolai arba investicijai į iki išpirkimo termino laikomą turtą taikoma kintama palūkanų norma, tuomet diskonto norma bet kokiam nuvertėjimo nuostoliui vertinti lygi sutartyje nustatytai dabartinei faktinių palūkanų normai. Finansinio įkaito apskaičiuotų būsimųjų pinigų srautų dabartinės vertės skaičiavimas parodo pinigų srautus, kurie gali atsirasti dėl prarastos teisės į įkeistą turtą, atėmus jo įsigijimo ir pardavimo sąnaudas, neatsižvelgiant į tai, ar teisės į šį turtą praradimas yra tikėtinas, ar ne. Jeigu nuvertėjimo nuostolio suma per kitą laikotarpį sumažėja, ir šis sumažėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus nuvertėjimą, pirmiau pripažintas nuvertėjimo nuostolis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje panaikinamas. b) Tikrąja verte parodomas turtas Investicijų į nuosavybės vertybinius popierius, klasifikuojamų kaip parduoti laikomas turtas, atveju sprendžiant, ar sumažėjo vertybinių popierių vertė, atsižvelgiama į reikšmingą arba nuolatinį (ilgalaikį) vertybinio popieriaus vertės mažėjimą žemiau jo savikainos. Jeigu yra tokių įrodymų apie parduoti laikomą finansinį turtą, sukaupti nuostoliai, skaičiuojami kaip įsigijimo savikainos ir dabartinės tikrosios vertės skirtumas, atėmus bet kokius nuostolius dėl šio finansinio turto nuvertėjimo, anksčiau pripažintus ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, yra pašalinami iš rezervų ir pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Ekonominio rezultato ataskaitoje pripažinti nuosavybės priemonių nuvertėjimo nuostoliai ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje nėra panaikinami. Jeigu vėliau parduoti laikomos skolos priemonės tikroji vertė padidėja, o toks padidėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus nuvertėjimo nuostolį, nuvertėjimo nuostolis ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje panaikinamas. 1.5.6. Atsargos Atsargos parodomos savikaina arba grynąja galimo realizavimo verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Savikaina nustatoma pagal FIFO metodą (pirmiausiai sunaudojamos anksčiausiai įsigytos ar pagamintos atsargos). Į pagamintos produkcijos ir nebaigtų gaminių savikainą įtraukiamos žaliavos, tiesioginės darbo, kitos tiesiogiai priskiriamos sąnaudos ir susijusios gamybos pridėtinės išlaidos (remiantis įprastu veiklos pajėgumu). Grynoji galimo realizavimo vertė – apskaičiuota pardavimo kaina esant įprastoms verslo sąlygoms, atėmus gamybos užbaigimo sąnaudas ir pardavimo išlaidas. Kai atsargos laikomos realizavimui be mokesčio arba už nedidelį mokestį, jos įvertinamos savikaina arba dabartine atsargų atkuriamąja verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Dabartinė atkuriamoji vertė – tai išlaidos, kurias Europos Sąjunga patirtų, jeigu įsigytų turtą finansinių ataskaitų sudarymo dieną. 1.5.7. Išankstinio finansavimo sumos Išankstinis finansavimas – tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per konkrečiame išankstinio finansavimo susitarime nustatytą laikotarpį. Pradinės lėšos arba avansas yra grąžinami arba naudojami tuo tikslu, kuriuo buvo išmokėti, per susitarime nustatytą laikotarpį. Jeigu lėšų gavėjas nepatiria reikalavimus atitinkančių išlaidų, jis privalo išankstinio finansavimo sumą grąžinti Europos Sąjungai. Patvirtinus reikalavimus atitinkančias išlaidas ir gavus grąžinamas sumas, išankstinio finansavimo suma sumažinama (visiškai arba iš dalies), o ši suma pripažįstama kaip išlaidos. Metų pabaigoje likusios išankstinio finansavimo sumos nustatomos iš pirminės (-ių) išmokėtos (-ų) sumos (-ų) atėmus: grąžintas sumas, prie išlaidų priskirtas reikalavimus atitinkančias sumas, metų pabaigoje dar nepadengtas apskaičiuotas reikalavimus atitinkančias sumas ir vertės sumažėjimą. Palūkanos už išankstinį finansavimą pripažįstamos jų priskaičiavimo metu pagal atitinkamo susitarimo nuostatas. Metų pabaigoje sukauptų palūkanų įplaukos įvertinamos remiantis patikimiausia informacija ir šis įvertis įtraukiamas į balansą. 1.5.8. Gautinos sumos Gautinos sumos parodomos pradine suma, atėmus nuvertėjimą. Gautinos sumos nuvertėja tada, kai yra objektyvių įrodymų, kad Europos Sąjunga negalės surinkti visų pradinio dydžio gautinų sumų. Vertės sumažinimo suma lygi turto balansinės vertės ir atsiperkamosios vertės skirtumui. Vertės sumažinimo suma pripažįstama ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Remiantis ankstesne patirtimi taip pat taikomas neįvykdytų vykdomųjų raštų sumoms išieškoti, kuriems dar nebuvo taikomas specialus vertės sumažinimas, bendras vertės sumažinimas. Informacijos apie metų pabaigoje pripažintų sukauptų pajamų tvarkymą pateikta 1.5.14 pastaboje. 1.5.9. Pinigai ir pinigų ekvivalentai Pinigai ir pinigų ekvivalentai yra finansinės priemonės, apibrėžiamos kaip trumpalaikis turtas. Jie apima pinigus kasoje, bankuose laikomus indėlius iki pareikalavimo ir kitas trumpalaikes itin likvidžias investicijas, kurių pradinis terminas ne ilgesnis kaip trys mėnesiai. 1.5.10. Išmokos darbuotojams Pensijų įsipareigojimai Europos Sąjunga taiko fiksuotų išmokų pensijų planus. Nepaisant to, kad vienas trečdalis tikėtinų šių išmokų sąnaudų dengiamas iš darbuotojų atlyginimų, šie įsipareigojimai nefinansuojami. Balanse pripažintas įsipareigojimas, susijęs su fiksuotų išmokų pensijų planais, yra lygus dabartinei nustatytų išmokų įsipareigojimo vertei balanso sudarymo dieną. Fiksuotų išmokų įsipareigojimą apskaičiuoja nepriklausomi aktuarai, taikydami prognozuojamo sąlyginio vieneto metodą. Fiksuotų išmokų įsipareigojimo dabartinė vertė nustatoma diskontuojant įvertintus būsimuosius pinigų srautus, taikant vyriausybės obligacijų, kurios išreikštos valiuta, kuria bus mokamos išmokos, ir kurių išpirkimo terminas panašus į susijusio pensijų įsipareigojimo terminą, palūkanų normas. Aktuarinis pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl praktinio koregavimo ir aktuarinių prielaidų pokyčių, iš karto pripažįstami ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Ankstesnės tarnybos sąnaudos iš karto nurodomos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, išskyrus tuos atvejus, kai pensijų plano pokyčiai priklauso nuo darbuotojų, likusių tarnyboje tam tikram laikotarpiui (teisių suteikimo laikotarpiui). Tokiu atveju ankstesnės tarnybos sąnaudos yra amortizuojamos pagal tiesinį metodą per teisių suteikimo laikotarpį. Ligos išmokos pasibaigus tarnybos laikotarpiui Europos Sąjunga rūpinasi savo darbuotojų sveikata, kompensuodama medicinines išlaidas. Kasdienei veiklai administruoti sukurtas atskiras fondas. Šia sistema naudojasi tiek dabartiniai darbuotojai, pensininkai, našliai ir našlės, tiek jų naudos gavėjai. Išmokos, mokamos nedirbantiems asmenims (pensininkams, našlaičiams ir t. t.), klasifikuojamos kaip išmokos darbuotojams pasibaigus tarnybos laikotarpiui. Atsižvelgiant į šių išmokų pobūdį, reikia atlikti aktuarinius skaičiavimus. Įsipareigojimas balanse nustatomas panašiu principu kaip ir pensijų įsipareigojimai (žr. pirmiau). 1.5.11. Atidėjiniai Atidėjiniai pripažįstami tuomet, kai Europos Sąjunga turi dabartinį teisinį arba konstruktyvų įsipareigojimą trečiosioms šalims, susijusį su praeities įvykiais, ir labai tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingos išteklių išmokos, o suma gali būti patikimai įvertinta. Atidėjiniai būsimiems veiklos nuostoliams nepripažįstami. Atidėjinio suma yra tiksliausias išlaidų, kurios, kaip numatoma, gali būti reikalingos finansinių ataskaitų sudarymo dieną turimam įsipareigojimui padengti, įvertis. Kai atidėjinys susijęs su daug punktų, įsipareigojimas vertinamas apskaičiuojant visus galimus rezultatus ir jų tikimybę (tikėtinos vertės metodas). 1.5.12. Finansiniai įsipareigojimai Finansiniai įsipareigojimai klasifikuojami kaip finansiniai įsipareigojimai, vertinami tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, arba kaip finansiniai įsipareigojimai, parodomi amortizuota savikaina (pasiskolintos lėšos). Pasiskolintas lėšas sudaro iš kredito įstaigų pasiskolintos sumos ir skolos lakštais patvirtintos skolos. Pasiskolintos lėšos iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte, lygia jų emisijos įplaukoms (gauto atlygio tikrajai vertei), atėmus sandorio sąnaudas, o vėlesniais laikotarpiais parodomos amortizuota savikaina, naudojant faktinių palūkanų metodą; bet koks įplaukų, atėmus sandorio sąnaudas, ir išpirkimo vertės skirtumas pripažįstamas ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje įsiskolinimo laikotarpiu, taikant faktinių palūkanų metodą. Pasiskolintos lėšos klasifikuojamos kaip ilgalaikiai įsipareigojimai, išskyrus sumas, kurių išpirkimo terminas trumpesnis kaip 12 mėnesių nuo balanso sudarymo dienos. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodas gali būti netaikomas paskoloms ir pasiskolintoms sumoms reikšmingumo sumetimais. Europos Sąjungos patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje. Finansiniai įsipareigojimai, klasifikuojami pagal tikrąją vertę kaip pelnas arba nuostolis, apima išvestines priemones, kai jų tikroji vertė neigiama. Jų apskaita yra tokia pati kaip ir finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, žr. 1.5.5 pastabą. 1.5.13. Mokėtinos sumos Didžioji ES mokėtinų sumų dalis nėra susijusi su prekių arba paslaugų pirkimu, o yra neapmokėti dotacijų arba kitokio ES finansavimo gavėjų prašymai kompensuoti išlaidas. Jos registruojamos kaip mokėtinos sumos, lygios prašomai sumai, kai gaunamas prašymas kompensuoti išlaidas. Atlikus patikrinimą ir priėmus reikalavimus atitinančias išlaidas, mokėtinos sumos vertinamos patvirtintos ir reikalavimus atitinkančios sumos dydžiu. Mokėtinos sumos, susijusios su prekių ir paslaugų pirkimu, pripažįstamos gavus pradinės sumos sąskaitą, o susijusios išlaidos registruojamos apskaitoje, kai prekės yra pristatytos arba paslaugos suteiktos ir kai jas priima Europos Sąjunga. 1.5.14. Sukauptos ir būsimųjų laikotarpių pajamos bei sąnaudos Pagal Europos Sąjungos apskaitos taisykles operacijos ir įvykiai pripažįstami to laikotarpio, su kuriuo jie susiję, finansinėse ataskaitose. Sukauptos išlaidos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje pripažįstamos remiantis įvertinta pervedimo įsipareigojimo, kuris turi būti atliktas per tam tikrą laikotarpį, suma. Sukauptos išlaidos skaičiuojamos pagal išsamias Komisijos parengtas veiklos ir praktines gaires, kurių tikslas – užtikrinti, kad finansinėse ataskaitose būtų nurodyta tikra ir teisinga padėtis. Įplaukos taip pat apskaitomos tuo laikotarpiu, su kuriuo jos susijusios. Metų pabaigoje, jeigu paslauga buvo suteikta, ES pristatė prekes arba yra sudarytas sutartinis susitarimas (t. y. remiantis sutartimi), bet sąskaita dar neišrašyta, finansinėse atskaitose bus pripažintos sukauptos pajamos. Be to, metų pabaigoje, jeigu sąskaita išrašyta, o paslaugos dar nesuteiktos arba prekės dar nepristatytos, įplaukos bus atidėtos ir pripažintos kitą ataskaitinį laikotarpį. 1.6. EKONOMINĖS VEIKLOS REZULTATŲ ATASKAITA 1.6.1. Įplaukos Įplaukos iš neprekybinių operacijų Jos sudaro didžiąją ES įplaukų dalį ir apima daugiausia tiesioginius bei netiesioginius mokesčius ir nuosavų išteklių sumas. Be mokesčių, Europos Sąjunga taip pat gali gauti kitų šalių mokėjimus, kaip antai muitus, baudas ir dovanojamas lėšas. BNP grindžiami ištekliai ir PVM ištekliai Gautinos sumos yra pripažįstamos, kai Europos Komisija išsiunčia valstybėms narėms pareikalavimą įmokėti įnašus. Šios sumos vertinamos „pareikalauta suma“. Kadangi PVM ir BNP ištekliai grindžiami atitinkamų biudžetinių metų duomenų įverčiais, jie gali būti pakoreguoti, nes prieš valstybėms narėms paskelbiant galutinius duomenis sumos gali keistis. Įverčių pokyčio poveikis yra įtraukiamas nustatant laikotarpio, kai įvyko pokytis, grynąjį perteklių arba deficitą. Tradiciniai nuosavi ištekliai Gautinos sumos ir susijusios įplaukos pripažįstamos, kai iš valstybių narių gaunamos atitinkamos mėnesinės A ataskaitos (apimančios surinktus muitus ir mokėtinas sumas, kurios yra garantuotos ir neužginčytos). Finansinių ataskaitų sudarymo dieną valstybių narių surinktos, bet Europos Komisijai dar nesumokėtos laikotarpio įplaukos yra įvertinamos ir pripažįstamos kaip sukauptos įplaukos. Sumos, nurodytos iš valstybių narių gautose ketvirtinėse B ataskaitose (apimančios muitus, kurie nėra nei surinkti, nei garantuoti, taip pat garantuotas sumas, užginčytas skolininko), yra pripažįstamos kaip įplaukos, atėmus su jomis susijusias surinkimo sąnaudas (25 %). Be to, ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje pripažįstamas vertės sumažėjimas, lygus įvertintam susigrąžinimo skirtumui. Baudos Įplaukos iš baudų pripažįstamos, kai ES priima sprendimą skirti baudą ir apie tai oficialiai praneša adresatui. Jeigu kyla abejonių dėl įmonės mokumo, pripažįstamas teisės į gautinas sumas vertės sumažėjimas. Priėmus sprendimą skirti baudą, skolininkai per du mėnesius nuo pranešimo dienos turi: – arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma ES galutinai surinkta), – arba nepritarti sprendimui (tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal ES teisę). Tačiau net pateikus apeliacinį skundą, pagrindinė baudos suma turi būti sumokėta per nustatytą trijų mėnesių laikotarpį, nes apeliacinis skundas nesustabdo sprendimo galiojimo (ES sutarties 278 straipsnis), arba, tam tikromis aplinkybėmis, pritarus Komisijos apskaitos pareigūnui, galima pateikti banko garantiją tai sumai. Jeigu įmonė sprendimą apskundė ir jau laikinai sumokėjo baudą, suma parodoma kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas. Tačiau, kadangi adresato apeliacinis skundas dėl ES sprendimo nesustabdo sprendimo galiojimo, gauti pinigai naudojami gautinai sumai padengti. Jeigu vietoj mokėjimo gaunama garantija, bauda lieka kaip gautina suma. Jeigu tikėtina, kad Bendrasis Teismas gali priimti ES nepalankų sprendimą, tokiai rizikai daromas atidėjinys. Jeigu pateikta garantija, neapmokėtos gautinos sumos vertė sumažinama laikantis reikalavimų. Banko sąskaitose, kuriose laikomos gautos sumos, sukauptos Europos Komisijos gautos palūkanos pripažįstamos įplaukomis ir atitinkama suma padidinamas neapibrėžtasis įsipareigojimas. Įplaukos iš prekybinių operacijų Prekių ir paslaugų pardavimo įplaukos pripažįstamos, kai didžioji su prekių nuosavybe susijusios rizikos ir atlygio dalis perduodama pirkėjui. Su paslaugų teikimu susijusio sandorio įplaukos pripažįstamos atsižvelgiant į sandorio baigtumo laipsnį atskaitomybės dieną. Palūkanų pajamos ir išlaidos Palūkanų pajamos ir išlaidos pripažįstamos ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, taikant faktinių palūkanų metodą. Šis metodas taikomas finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo amortizuotai savikainai apskaičiuoti ir palūkanų pajamoms arba palūkanų išlaidoms per atitinkamą laikotarpį paskirstyti. Apskaičiuodama faktinę palūkanų normą, Europos Sąjunga įvertina pinigų srautus, atsižvelgdama į visas finansinės priemonės sutartines nuostatas (pavyzdžiui, išankstinio mokėjimo pasirinkimą), tačiau neatsižvelgia į būsimus kredito nuostolius. Skaičiuojant įtraukiami visi mokesčiai ir kitos sumos, kurias sutarties šalys sumokėjo arba gavo viena iš kitos ir kurios yra neatskiriama faktinės palūkanų normos dalis, taip pat sandorio sąnaudos ir visi kiti priedai arba nuolaidos. Kai finansinis turtas arba panašaus finansinio turto grupė yra nurašyta dėl nuvertėjimo nuostolių, vertinant nuvertėjimo nuostolį palūkanų pajamos pripažįstamos taikant palūkanų normą, naudojamą diskontuojant būsimus pinigų srautus. Dividendų pajamos Dividendų pajamos pripažįstamos tada, kai nustatoma teisė gauti mokėjimą. 1.6.2. Išlaidos Prekybinių operacijų išlaidos, patiriamos perkant prekes ir paslaugas, pripažįstamos, kai prekės pristatomos ir jas priima Europos Sąjunga. Jos vertinamos pradine sąskaitoje nurodyta suma. ES yra būdingos neprekybinių operacijų išlaidos, sudarančios didžiąją visų išlaidų dalį. Jos susijusios su pervedimais lėšų gavėjams ir gali būti trijų rūšių: teisės į gautinas sumas, pervedimai pagal susitarimą ir atskiros dotacijos, įnašai ir dovanojamos lėšos. Pervedimai pripažįstami išlaidomis tą laikotarpį, kurį įvyko įvykiai, dėl kurių buvo atliktas pervedimas, jeigu tik pervedimo pobūdis yra leidžiamas pagal teisės aktus (Finansinį reglamentą, Tarnybos nuostatus arba kitus teisės aktus) arba yra pasirašyta sutartis, pagal kurią leidžiama atlikti pervedimą; lėšų gavėjas atitiko visus tinkamumo kriterijus galima pagrįstai apskaičiuoti sumą. galima pagrįstai apskaičiuoti sumą. Kai gaunamas bet koks pripažinimo kriterijus atitinkantis prašymas atlikti mokėjimą arba kompensuoti išlaidas, jis pripažįstamas išlaidomis, lygiomis reikalavimus atitinkančiai sumai. Reikalavimus atitinkančios išlaidos, kurios turi būti kompensuotos lėšų gavėjams, tačiau apie kurias dar nėra pranešta, metų pabaigoje yra įvertinamos ir įrašomos kaip sukauptos išlaidos. 1.7. NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI 1.7.1. Neapibrėžtasis turtas Neapibrėžtasis turtas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau Europos Sąjungos nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių. Neapibrėžtasis turtas parodomas, kai tikimasi gauti ekonominės naudos arba turėti naudojimo galimybių. 1.7.2. Neapibrėžtieji įsipareigojimai Neapibrėžtasis įsipareigojimas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti įsipareigojimas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau Europos Sąjungos nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių; arba esamas įsipareigojimas, atsiradęs dėl praeities įvykių, kuris dar nėra pripažintas, nes nėra tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingi ekonominę naudą arba naudojimo galimybių teikiantys ištekliai, arba, retais atvejais, kai įsipareigojimo suma negali būti pakankamai patikimai nustatyta. 2. BALANSO PASTABOS ILGALAIKIS TURTAS 2.1. NEMATERIALUSIS TURTAS || mln. EUR || Suma || Bendroji balansinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d. || 236 Papildomas įsigijimas || 80 Perleidimas || (13) Kiti pokyčiai || (2) || Bendroji balansinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d. || 301 || Sukaupta amortizacija 2010 m. gruodžio 31 d. || (128) Amortizacijos sąnaudos per metus || (33) Perleidimas || 8 Kiti pokyčiai || 1 || Sukaupta amortizacija 2011 m. gruodžio 31 d. || (152) || Grynoji balansinė vertė 2011 m. gruodžio 31 d. || 149 Grynoji balansinė vertė 2010 m. gruodžio 31 d. || 108 Šios sumos pirmiausia susijusios su kompiuterine programine įranga. 2.2. NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGIMAI Į statomą turtą 2011 m. gruodžio 31 d. įtraukta 219 mln. EUR turto, susijusio su projektu „Galileo“, ES pasaulinės navigacijos palydovinė sistema, kuri kuriama Europos kosmoso agentūrai (EKA) padedant. Kai sistema bus užbaigta, ją sudarys 30 palydovų, 2 kontrolės centrai ir 16 antžeminių stočių. Balanse nurodyta suma parodo Komisijos patirtas šio projekto sąnaudas nuo 2011 m. spalio 22 d., kada buvo sėkmingai paleisti du šios sistemos palydovai. Iki tos dienos, kaip paaiškinta ankstesnėse metinėse ataskaitose, Komisijos nuomone, vykdomas projekto etapas – moksliniai tyrimai, todėl pagal ES apskaitos taisykles, visos patirtos sąnaudos laikytos išlaidomis. Planuojama, kad nuo projekto pradžios iki dabartinės finansinės perspektyvos laikotarpio pabaigos tinkamumo patvirtinimo orbitoje etapas ir pirmoji visiško operacinio pajėgumo etapo dalis ES kainuos 3 788 mln. EUR. Kitam finansinės perspektyvos laikotarpiui numatyta išleisti dar 5 500 mln. EUR, kad iki 2020 m. sistema būtų visiškai paleista, naudojama, teiktų „Galileo“ paslaugas, ir kad būtų pasirengta naujos kartos palydovų išdėstymui – visa tai bus finansuojama vien tik iš ES biudžeto. Per tą laikotarpį mokslinių tyrimų išlaidomis pripažinta 268 mln. EUR suma. Kitus du palydovus planuojama paleisti 2012 m. rudenį, kai tik vienas po kito bus baigti jų bandymai ir tai bus projekto tinkamumo patvirtinimo orbitoje etapo pabaiga. Šį etapą kartu finansuoja ES ir EKA pagal abiejų šalių sudarytą dotacijos susitarimą; EKA oficialiai perduos statomą turtą ES. Šiam teisiniam perdavimui reikės EKA tarybos pritarimo. EKA valstybėmis narėmis yra visos ES valstybės narės ir Norvegija bei Šveicarija. Dabar Komisija neturi priežasčių manyti, kad kuri nors iš EKA valstybių narių kliudys tokiam perdavimui. NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGIMAI || || || || || || || || || mln. EUR || Žemė ir || Įranga ir || Baldai ir || Kompiuterinė techninė įranga || Kitas materialusis || Finansinė nuoma || Statomas turtas || IŠ VISO || pastatai || įrengimai || transporto priemonės || || turtas || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Bendroji balansinė vertė praėjusiųjų metų pabaigoje || 4 027 || 492 || 226 || 483 || 214 || 2 663 || 335 || 8 440 Papildomas įsigijimas || 89 || 37 || 19 || 112 || 22 || 28 || 335 || 642 Perleidimas || 0 || (11) || (19) || (44) || (12) || (6) || 0 || (92) Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą || 22 || 1 || 0 || 4 || 0 || (2) || (24) || 1 Kiti pokyčiai || (20) || 9 || 3 || 2 || 4 || 2 || (1) || (1) || || || || || || || || Bendroji balansinė vertė metų pabaigoje || 4 118 || 528 || 229 || 557 || 228 || 2 685 || 645 || 8 990 || || || || || || || || Sukauptas nusidėvėjimas praėjusiųjų metų pabaigoje || (1 868) || (382) || (167) || (378) || (124) || (708) || || (3 627) Nusidėvėjimo sąnaudos per metus || (132) || (47) || (14) || (63) || (22) || (95) || || (373) Atkurtas nusidėvėjimas || 1 || 0 || 0 || 4 || 0 || 7 || || 12 Perleidimas || 0 || 11 || 16 || 44 || 11 || 0 || || 82 Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą || 0 || 0 || 0 || (2) || 0 || 1 || || (1) Kiti pokyčiai || 0 || (7) || (1) || (1) || (2) || (1) || || (12) || || || || || || || || Sukauptas nusidėvėjimas metų pabaigoje || (1 999) || (425) || (166) || (396) || (137) || (796) || || (3 919) || || || || || || || || GRYNOJI BALANSINĖ VERTĖ 2010 M. GRUODŽIO 31 D. || 2 119 || 103 || 63 || 161 || 91 || 1 889 || 645 || 5 071 GRYNOJI BALANSINĖ VERTĖ 2010 M. GRUODŽIO 31 D. || 2 159 || 110 || 59 || 105 || 90 || 1 955 || 335 || 4 813 Mokėtinos įmokos, susijusios su finansine nuoma ir panašiomis teisėmis į gautinas sumas, balanse parodomos kaip ilgalaikiai ir trumpalaikiai įsipareigojimai (taip pat žr. 2.17 ir 2.20.1 pastabas). Jie išskaidomi toliau pateikiamoje lentelėje. Finansinė nuoma || mln. EUR Aprašymas || Sukauptos sąnaudos (A) || Būsimos mokėtinos sumos || Vertė iš viso || Paskesnės turto išlaidos || Turto vertė || Nusidėvėjimas || Grynoji balansinė vertė =A+B+C+E < 1 metai || > 1 metai || > 5 metai || Iš viso įsipareigojimų (B) || A+B || (C) || A+B+C || (E) Žemė ir pastatai || 931 || 59 || 280 || 1 315 || 1 654 || 2 585 || 62 || 2 647 || (771) || 1 876 Kitas materialusis turtas || 23 || 7 || 7 || 1 || 15 || 38 || 0 || 38 || (25) || 13 Iš viso 2011 12 31 || 954 || 66 || 287 || 1 316 || 1 669 || 2 623 || 62 || 2 685 || (796) || 1 889 Iš viso 2010 12 31 || 865 || 65 || 282 || 1 390 || 1 737 || 2 602 || 61 || 2 663 || (708) || 1 955 2.3. NUOSAVYBĖS METODU APSKAIČIUOTOS INVESTICIJOS || || || mln. EUR || Pastaba || 2011 12 31 || 2010 12 31 Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale || 2.3.1 || 62 || 138 Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale || 2.3.2 || 312 || 354 Iš viso investicijų || || 374 || 492 2.3.1. Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale || mln. EUR || BĮG || SESAR || ITER || NVI || KEV || Iš viso Suma 2010 12 31 || 0 || 11 || 12 || 78 || 37 || 138 Įnašas || 0 || 18 || 92 || 19 || 59 || 188 Grynojo rezultato dalis || 0 || (29) || (104) || (72) || (59) || (264) Suma 2011 12 31 || 0 || 0 || 0 || 25 || 37 || 62 Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą. Toliau nurodytos balansinės vertės sumos priskiriamos ES pagal jai tenkančią bendrųjų įmonių kapitalo procentinę dalį. || || || mln. EUR || || 2011 12 31 || 2010 12 31 Ilgalaikis turtas || || 211 || 176 Trumpalaikis turtas || || 123 || 165 Ilgalaikiai įsipareigojimai || || 0 || 0 Dabartiniai įsiskolinimai || || (314) || (208) Įplaukos || || 8 || 7 Išlaidos || || (379) || (247) Likviduojama bendroji įmonė „Galileo“ (BĮG) Bendroji įmonė „Galileo“ (BĮG) pradėta likviduoti 2006 m. pabaigoje ir šis procesas tebevyksta. 2011 m. įmonė veiklos nevykdė ir toliau vyko jos likvidavimo procesas, todėl įplaukų negavo ir išlaidų nepatyrė. Bendroji įmonė SESAR Šios bendrosios įmonės tikslas – užtikrinti Europos oro eismo vadybos sistemos modernizavimą ir spartų pagrindinio oro eismo vadybos Europoje plano įgyvendinimą koordinuojant ir sutelkiant visas atitinkamas ES mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pastangas. 2011 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 59,37 % SESAR kapitalo dalies. Visas (orientacinis) Komisijos įnašas, numatytas SESAR (2007–2013 m.), yra 700 mln. EUR. Nepripažinta šio laikotarpio bendra nuostolių dalis yra 102 mln. EUR. Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija (ITER) Tarptautinės ITER organizacijos darbe dalyvauja Europos Sąjunga, Kinija, Indija, Rusija, Pietų Korėja, Japonija ir JAV. ITER įkurta, kad: valdytų ITER įrenginius, skatintų eksploatuoti ITER įrenginius, didintų visuomenės supratimą apie branduolio sintezės energiją ir skatintų jos priimtinumą visuomenei, ir vykdytų bet kokią kitą veiklą, būtiną jos tikslui pasiekti. ES (Euratomo) įnašas į Tarptautinę ITER organizaciją teikiamas per Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūrą, ir be kita ko, apima valstybių narių ir Šveicarijos įnašus. Visas įnašas teisiškai laikomas Euratomo įnašu į ITER, kadangi valstybės narės ir Šveicarija ITER nuosavybės teisių neturi. ES teisiškai priklauso bendrosios įmonės Tarptautinės ITER organizacijos kapitalo dalis, Komisija privalo jį nurodyti savo ataskaitose. 2011 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 47 % ITER kapitalo dalies. Visas (orientacinis) Euratomo įnašas, numatytas ITER (2007–2041 m.), yra 7 649 mln. EUR. Nepripažinta šio laikotarpio bendra nuostolių dalis yra 4 mln. EUR. Jungtinės technologijų iniciatyvos Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė jungtinių technologijų iniciatyvų forma plėtojama steigiant bendrąsias įmones pagal Sutarties 171 straipsnį, siekiant įgyvendinti Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje nustatytus tikslus. NVI ir KEV yra įtrauktos į šią išlaidų kategoriją, tačiau trys kitos: ARTEMIS, „Švarus dangus“ ir ENIAC, nors ir teisiškai vadinamos bendrosiomis įmonėmis, apskaitos požiūriu jos turėtų būti laikomos asocijuotosiomis įmonėmis (todėl kaip tokios įmonės įtrauktos į 2.3.2 pastabą), kadangi Komisija šiems subjektams turi reikšmingos įtakos, bet jų bendrai nekontroliuoja. Jungtinė naujoviškų vaistų technologijų iniciatyva (NVI) Bendroji įmonė NVI remia ikikonkurencinius farmacinius mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą valstybėse narėse ir asocijuotose šalyse, siekdama padidinti investicijas į mokslinius tyrimus biofarmacijos sektoriuje ir skatindama tokioje veikloje dalyvauti mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ). 2011 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 96,51 % NVI kapitalo dalies. Didžiausias orientacinis Komisijos įnašas iki 2017 m. gruodžio 31 d. – 1 mlrd. EUR. Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė (KEV) KEV bendrosios įmonės tikslas – sutelkti viešojo ir privačiojo sektorių išteklius, siekiant suaktyvinti mokslinių tyrimų veiklą ir padidinti bendrą Europos mokslinių tyrimų veiklos efektyvumą ir paspartinti kuro elementų bei vandenilio technologijų plėtrą ir diegimą. 2011 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 89,32 % KEV kapitalo dalies. Didžiausias orientacinis ES įnašas iki 2017 m. gruodžio 31 d. – 470 mln. EUR. 2.3.2. Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale || || || || mln. EUR || EIF || ARTEMIS || „Švarus dangus“ || ENIAC || Iš viso Suma 2010 12 31 || 305 || 14 || 14 || 21 || 354 Įnašas || 0 || 11 || 117 || 14 || 142 Grynojo pertekliaus (deficito) dalis || (3) || (25) || (131) || (15) || (174) Kiti nuosavybės pokyčiai || (10) || 0 || 0 || 0 || (10) Suma 2011 12 31 || 292 || 0 || 0 || 20 || 312 Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą. Toliau nurodytos balansinės vertės sumos priskiriamos ES pagal jai tenkančią asocijuotųjų įmonių kapitalo procentinę dalį. || || || mln. EUR || || 2011 12 31 || 2010 12 31 Turtas || || 460 || 447 Įsipareigojimai || || (162) || (93) Įplaukos || || 28 || 25 Perteklius (deficitas) || || (167) || (180) Europos investicijų fondas (EIF) Europos investicijų fondas (EIF) yra Europos Sąjungos finansų įstaiga, kurios specializacija – teikti rizikos kapitalą ir garantijas MVĮ. Komisija apmokėjo 20 %, nepareikalautas likutis yra 720 mln. EUR. mln. EUR EIF || Visas EIF kapitalas || Komisijos pasirašyta dalis Visas akcinis kapitalas || 3 000 || 900 Apmokėta || (600) || (180) Nepareikalauta || 2 400 || 720 Bendroji įmonė ARTEMIS Ši įmonė sukurta siekiant kartu su privačiojo sektoriaus partneriais įgyvendinti jungtinę technologijų iniciatyvą įterptųjų kompiuterinių sistemų srityje. Didžiausias orientacinis Komisijos įnašas – 420 mlrd. EUR. Nepripažinta šio laikotarpio bendra nuostolių dalis yra 3 mln. EUR. Bendroji įmonė „Švarus dangus“ Šios įmonės paskirtis – paspartinti švarių oro transporto technologijų ES kūrimą, tvirtinimą ir demonstravimo veiklą, visų pirma sukurti visiškai naujovišką oro transporto sistemą, kuria siekiama sumažinti oro transporto poveikį aplinkai. Didžiausias orientacinis Komisijos įnašas – 800 mlrd. EUR. Nepripažinta šio laikotarpio bendra nuostolių dalis yra 5 mln. EUR. Bendroji įmonė ENIAC ENIAC paskirtis – apibrėžti bendrai sutartą nanoelektronikos srities mokslinių tyrimų darbotvarkę ir nustatyti mokslinių tyrimų prioritetus siekiant plėtoti ir įtvirtinti šios srities universaliuosius gebėjimus. Šių tikslų bus siekiama sutelkiant viešojo ir privačiojo sektorių išteklius siekiant paremti veiklą, projektų forma vykdomą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje. Visas ES įsipareigojimas yra 450 mln. EUR. 2011 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 96,77 % ENIAC kapitalo dalies. 2.4. FINANSINIS TURTAS. PARDUOTI LAIKOMAS TURTAS || || mln. EUR || 2011 12 31 || 2010 12 31 Garantijų fondas || 1 475 || 1 346 Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas || 188 || 188 Rizikos kapitalo operacijos || 134 || 137 ETP steigimo programa || 234 || 199 Europos fondas Pietryčių Europai || 111 || 102 Ekologiško augimo fondas || 69 || 20 GEEREF || 38 || 56 Mikrofinansų priemonė „Progress“ || 18 || 14 Kitos investicijos || 5 || 1 Iš viso || 2 272 || 2 063 2.4.1. Garantijų fondas Garantijų fondo grynasis turtas* || mln. EUR || 2011 12 31 || 2010 12 31 Parduoti laikomas turtas || 1 174 || 1 154 Pinigai ir pinigų ekvivalentai || 302 || 193 Iš viso turto || 1 476 || 1 347 Iš viso įsipareigojimų || (1) || (1) Grynasis turtas || 1 475 || 1 346 * atėmus EFSM obligacijas ir kaip atidėjinys numatytą ES įnašą, įmokėtą 2012 m. vasario mėn. Išorės veiksmų garantijų fondas pagal Tarybos sprendimą apima ES garantijomis užtikrintas paskolas, visų pirma Europos investicijų banko (EIB) skolinimo operacijas už ES ribų ir makrofinansinės pagalbos (MFP) paskolas bei Euratomo paskolas už ES ribų. Tai ilgalaikė priemonė, skirta bet kokioms ES garantuotoms įsipareigojimų nevykdančių skolininkų skoloms padengti, todėl gali būti laikoma ilgalaike investicija. Tai patvirtina faktas, kad beveik 83 % parduoti laikomo turto išpirkimo terminas yra 1–10 metų. Fondą sudaro ES bendrojo biudžeto įmokos, kurios atitinka 9 % operacijų kapitalo vertės, už investuotą fondo turtą gautos palūkanos ir sumos, susigrąžintos iš įsipareigojimų nevykdančių skolininkų, kurių atžvilgiu fondas turėjo panaudoti savo garantiją. Bet koks susidaręs metinis perteklius grąžinamas į ES biudžetą kaip įplaukos. ES turi įtraukti garantijų rezervą, kad padengtų trečiosioms šalims suteiktas paskolas. Šio rezervo paskirtis – padengti Garantijų fondo reikalavimus ir, jei reikia, panaudotas garantijas, kurios viršija fondo sumas, kad tos sumos galėtų būti apmokėtos iš biudžeto. Šis rezervas atitinka numatytą sumą, t. y. 9 % negrąžintų paskolų likučio metų pabaigoje. 2.4.2. Ilgalaikis parduoti laikomas turtas Čia įtrauktos investicijos ir akcijos, įsigytos siekiant padėti lėšų gavėjams plėtoti savo verslą. Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB) Kadangi ERPB nėra kotiruojamas jokioje akcijų biržoje, taip pat atsižvelgiant į ERPB įstatuose nustatytus sutartinius akcijų pardavimui taikomus apribojimus (be kita ko, akcijos gali būti parduotos tik esamiems akcininkams, o pardavimo kaina ribojama įsigijimo savikaina), Komisijos akcijų paketas vertinamas savikaina, atėmus bet kokį nuvertėjimą. mln. EUR ERPB || Visas EBRD kapitalas || Komisijos pasirašyta dalis Visas akcinis kapitalas || 28 380 || 900 Apmokėta || (6 199) || (188) Nepareikalauta || 22 181 || 712 Vykdant rizikos kapitalo operacijas, finansų tarpininkams suteikiamos sumos investicijoms į nuosavybės vertybinius popierius finansuoti. Jas valdo Europos investicijų bankas ir jos yra finansuojamos įgyvendinant Europos kaimynystės politiką. ETP steigimo programa apima Augimo ir užimtumo programą, daugiametę programą, Konkurencingumo ir inovacijų programą ir Technologijų perdavimo bandomąjį projektą, kuriuos patikos principu valdo EIF ir kuriomis remiamas MVĮ steigimas ir finansavimas jų veiklos pradžioje, investuojant į tinkamus specialius rizikos kapitalo fondus. Metų pabaigoje skirta dar 126 mln. EUR ETP steigimo programai ir MVĮ finansavimo priemonei, tačiau jų kitos šalys dar nepanaudojo. Europos fondas Pietryčių Europai (EFSE) – kintamojo akcinio kapitalo investicinė bendrovė (SICAV) – taip pat priskiriamas prie šios kategorijos. Bendras EFSE tikslas – skatinti ekonomikos vystymąsi ir gerovę Pietryčių Europoje, nuolat teikiant papildomą finansavimą vystymuisi skatinti per vietos finansų tarpininkus. Bendras Ekologiško augimo fondo (buvęs Pietryčių Europos Energijos vartojimo efektyvumo fondas) tikslas – skirti tikslinį finansavimą įmonėms ir namų ūkiams pagal partnerystės susitarimus su finansų įstaigomis, taip pat tiesiogiai, ir taip didinti energijos vartojimo efektyvumą bei skatinti atsinaujinančiosios energijos gamybą Pietryčių Europoje. Pasaulinis energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos fondas (GEEREF) – novatoriškas fondas, iš kurio skiriamas bendro pobūdžio rizikos kapitalas privačių investicijų į energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos projektus besivystančiose ir pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalyse pavidalu. 2.5. FINANSINIS TURTAS. ILGALAIKĖS PASKOLOS || || mln. EUR || Pastaba || 2011 12 31 || 2010 12 31 Paskolos, suteiktos iš ES biudžeto ir EAPB || 2.5.1 || 170 || 162 Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos || 2.5.2 || 41 230 || 11 478 Iš viso || 41 400 || 11 640 2.5.1. Paskolos, suteiktos iš Europos Sąjungos biudžeto ir likviduojamos EAPB || mln. EUR || Paskolos su specialiomis sąlygomis || EAPB paskolos darbuotojams || Iš viso Iš viso 2010 12 31 || 140 || 22 || 162 Naujos paskolos || 31 || 0 || 31 Grąžinta suma || (17) || (5) || (22) Valiutos kurso pokyčiai || (4) || - || (4) Balansinės vertės pokyčiai || 1 || 2 || 3 Iš viso 2011 12 31 || 151 || 19 || 170 Paskolos su specialiomis sąlygomis – tai paskolos, suteiktos lengvatinėmis palūkanų normomis, bendradarbiaujant su ES nepriklausančiomis valstybėmis. Visos sumos turi būti grąžintos praėjus daugiau kaip 12 mėnesių po metų pabaigos. Faktinės šių paskolų palūkanų normos yra 7,73 % ir 14,507 %. 2.5.2. Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos || || mln. EUR || MFP || Euratomo paskolos || MB || EFSM || Likviduojama EAPB || Iš viso Iš viso 2010 12 31 || 503 || 469 || 12 246 || - || 264 || 13 482 Naujos paskolos || 126 || - || 1 350 || 28 000 || - || 29 476 Grąžinta suma || (36) || (20) || (2 000) || - || - || (2 056) Valiutos kurso pokyčiai || - || - || - || - || 6 || 6 Balansinės vertės pokyčiai || 2 || 2 || 29 || 344 || (4) || 373 Iš viso 2011 12 31 || 595 || 451 || 11 625 || 28 344 || 266 || 41 281 Mokėtina suma per < 1 metus || 5 || - || - || - || 46 || 51 Mokėtina suma per > 1 metus || 590 || 451 || 11 625 || 28 344 || 220 || 41 230 Didelis šių sumų padidėjimas susijęs su EFSM paskolomis, išmokėtomis per 2011 m., ir parodo ES skolinimosi didėjimą (žr. 2.16 pastabą). Daugiau informacijos apie skolinimosi ir skolinimo veiklą, žr. 7 pastaboje. 2.6. ILGALAIKĖS GAUTINOS IR SUSIGRĄŽINTINOS SUMOS || mln. EUR || 2011 12 31 || 2010 12 31 Valstybės narės || 268 || 14 EAPB paskolos darbuotojams || 7 || 9 Garantijos ir indėliai || 11 || 14 Kita || 3 || 3 Iš viso || 289 || 40 Iš pirmiau nurodytų sumų, 273 mln. EUR (2010 m. – 14 mln. EUR) yra susiję su neprekybinėmis operacijomis. Didelis ilgalaikių gautinų sumų iš valstybių narių padidėjimas yra susijęs su EŽŪGF ir kaimo plėtros neįvykdytais sprendimais dėl atitikties patvirtinimo. Šios sumos turi būti susigrąžintos dalimis 2012–2013 m. teikiant finansinę paramą kai kurioms valstybėms narėms. 2013 m. susigrąžintinos sumos įtrauktos į pirmiau pateiktą lentelę, o 2012 m. susigrąžintinos sumos – į trumpalaikių gautinų sumų lentelę (žr. 2.11.1 pastabą). 2.7. ILGALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS || || mln. EUR || Pastaba || 2011 12 31 || 2010 12 31 Išankstinis finansavimas || 2.7.1 || 40 625 || 40 298 Iš anksto padengtos išlaidos || 2.7.2 || 4 098 || 3 820 Ilgalaikis išankstinis finansavimas, iš viso || 44 723 || 44 118 2.7.1. Išankstinis finansavimas Pagal išankstinio finansavimo galimo susigrąžinimo arba panaudojimo laiką nustatoma, ar išankstinis finansavimas bus parodomas kaip trumpalaikis, ar kaip ilgalaikis turtas. Panaudojimo laikas nustatytas su projektu susijusiame susitarime. Visos sumos, grąžintinos arba panaudotinos per trumpesnį nei dvylikos mėnesių terminą nuo finansinių ataskaitų sudarymo dienos, parodomos kaip trumpalaikis išankstinis finansavimas, t. y. trumpalaikis turtas, o likutis – kaip ilgalaikis turtas. Garantijos, gautos dėl išankstinio finansavimo Tai yra garantijos, kurių Europos Komisija tam tikrais atvejais reikalauja iš lėšų gavėjų, kai jiems išmoka avansus (išankstinį finansavimą). Šios rūšies garantijų atveju turi būti parodytos dvi vertės: „nominalioji“ ir „einamoji“. Nominaliosios vertės atsiradimas siejamas su garantijos buvimu. Einamosios vertės atveju garantija suteikiama, jeigu yra išankstinio finansavimo mokėjimas ir (arba) tolesnių mokėjimų patvirtinimai. 2011 m. gruodžio 31 d. gautų išankstinio finansavimo garantijų nominalioji vertė buvo 1 330 mln. EUR, o šių garantijų einamoji vertė – 1 083 mln. EUR (2010 m. – atitinkamai 1 227 mln. EUR ir 1 059 mln. EUR). Tam tikras išankstinio finansavimo sumas, išmokėtas įgyvendinant Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintąją bendrąją programą (7BP), faktiškai garantuoja Dalyvių garantijų fondas (DGF) – 2011 m. visa išmokėta išankstinio finansavimo suma buvo 3,3 mlrd. EUR (2010 m. – 3,2 mlrd. EUR). Šis fondas yra atskiras nuo Europos Sąjungos subjektas ir į šias ataskaitas neįtraukiamas, žr. 11.2.3 pastabą. ILGALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS || || mln. EUR Valdymo rūšis || 2011 12 31 || 2010 12 31 Tiesioginis centralizuotas valdymas || 1 219 || 1 695 Netiesioginis centralizuotas valdymas || 774 || 620 Decentralizuotas valdymas || 697 || 441 Pasidalijamasis valdymas || 37 249 || 37 055 Jungtinis valdymas || 686 || 487 Ilgalaikis išankstinis finansavimas, iš viso || 40 625 || 40 298 Didžiausios ilgalaikio išankstinio finansavimo sumos susijusios su 2007–2013 m. programavimo laikotarpio struktūrinės politikos veiksmais, kuriuos vykdo: Regioninės plėtros fondas (ERPF), Socialinis fondas (ESF), Žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP), Sanglaudos fondas (SF) ir Žuvininkystės fondas. Kadangi dauguma šių projektų yra ilgalaikiai, reikia, kad jiems skiriamus išankstinius mokėjimus jie galėtų gauti ilgiau nei vienus metus. Todėl šios išankstinio finansavimo sumos parodomos kaip ilgalaikis turtas. Išankstinis finansavimas sudaro didelę viso ES turto dalį, todėl jam skiriamas tinkamas nuolatinis dėmesys. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad įvairioms programoms turėtų būti skirtos pakankamos išankstinio finansavimo sumos siekiant užtikrinti gavėjui reikiamą lėšų srautą projektui pradėti, taip pat kartu apsaugant ES finansinius interesus ir atsižvelgiant į teisinius, veiklos ir išlaidų veiksmingumo apribojimus. Į visus šiuos elementus Komisija tinkamai atsižvelgė siekdama gerinti tolesnius veiksmus dėl išankstinio finansavimo. Išsamiau panagrinėjus, kaip keitėsi išankstinis finansavimas, matyti, kad jis 2007–2009 m. sparčiai didėjo – tai sutapo su pirmaisiais 2007–2013 m. programavimo laikotarpio metais. Tuo laiku pradėtos naujos programos ir veiksmai, todėl Komisija ėmė teikti paramą išmokėdama išankstinio finansavimo lėšas. 2011 m. išankstinio finansavimo lėšų pirmą kartą išmokėta mažiau ir ši tendencija patvirtina, kad pirmaisiais 2007–2013 m. finansinės programos metais stebėtas padidėjimas yra įprastas reiškinys, siejamas su išlaidų pagal daugiametes programas ypatumais. Būtent 2011 m. bendra išankstinio finansavimo suma sumažėjo 1,5 % arba 743 mln. EUR, palyginti su 2010 m., – šis pokytis daugiausiai siejamas su trumpalaikio finansavimo pagal pasidalijamojo valdymo principą sumomis (žr. 2.12.1 pastabą). Tačiau šį sumažėjimą kompensuoja iš anksto padengtų išlaidų padidėjimas dėl pripažinto naujo turto, susijusio su avansu išmokėtomis sumomis pagal pagalbos schemas, kurias Komisija kompensuoja valstybėms narėms (žr. toliau). 2.7.2. Iš anksto padengtos išlaidos || || mln. EUR || 2011 12 31 || 2010 12 31 Finansų inžinerijos priemonės || 3 378 || 3 820 Pagalbos schemos || 720 || - Iš viso || 4 098 || 3 820 Įgyvendinant 2007–2013 m. sanglaudos ir kaimo plėtros programas iš ES biudžeto galima mokėti lėšas valstybėms narėms, siekiant prisidėti prie finansų inžinerijos priemonių (paskolų, garantijų arba investicijų į nuosavybės vertybinius popierius forma), kurias sukuria ir valdo valstybės narės. Tačiau iki metų pabaigos pagal šias priemones nepanaudotos lėšos tampa ES nuosavybe (kaip ir įprasto išankstinio finansavimo atveju), todėl jos Komisijos balanse laikomos turtu. Tačiau pagrindiniais teisės aktais valstybės narės nėra įpareigotos Komisijai teikti periodinių šių avansu išmokėtų lėšų panaudojimo ataskaitų, o kai kuriais atvejais netgi jų nurodyti Komisijai teikiamose išlaidų suvestinėse. Todėl remiantis iš valstybių narių gauta informacija apie lėšų panaudojimą, kiekvienų metų pabaigoje apskaičiuojama šio turto vertė. Kartu į savo balansą 2010 m. įtraukusi finansų inžinerijos priemones, Komisija taip pat išanalizavo panašias schemas, pagal kurias lėšos valstybėms narėms išmokamos avansu. Ji valstybių narių paprašė informacijos apie avansu pagal įvairias pagalbos schemas (valstybės pagalbos, EŽŪGF rinkos priemonių) gautų lėšų panaudojimą ir išmokas iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo. Tačiau 2010 m. pabaigoje iš valstybių narių negauta pakankamos informacijos, kad Komisija galėtų patikimai apskaičiuoti 2010 m. gruodžio 31 d. turimas nepanaudotas sumas. Dabar iš gautos informacijos matyti, kad šios sumos nebūtų buvę reikšmingos. Dėl 2011 m. atlikto darbo dabar Komisija gali geriau apskaičiuoti šias nepanaudotas avansu išmokėtas sumas pagal iš valstybių narių surinktą informaciją, todėl dabar Komisijos balanse 2011 m. gruodžio 31 d. įrašytas turtas išskaidomas į ilgalaikį (pirmiau nurodyta 720 mln. EUR suma) ir trumpalaikį (1 792 mln. EUR suma, žr. 2.12.2 pastabą), atsižvelgiant į tai, kada numatoma panaudoti avansu išmokamas lėšas. Pripažinus šį turtą, tokia pačia suma mažinamos 2011 m. išlaidos. TRUMPALAIKIS TURTAS 2.8. ATSARGOS || mln. EUR Aprašymas || 2011 12 31 || 2010 12 31 Mokslinės veiklos medžiagos || 78 || 71 Kita || 16 || 20 IŠ VISO || 94 || 91 2.9. FINANSINIS TURTAS. PARDUOTI LAIKOMAS TURTAS Parduoti laikomas finansinis turtas įgyjamas dėl jo investicijų grąžos arba pelningumo, arba laikomas siekiant tam tikros turto struktūros arba antrinio likvidumo šaltinio ir todėl gali būti parduotas, atsižvelgiant į likvidumo poreikius arba palūkanų normų pokyčius. PARDUOTI LAIKOMAS TURTAS || || mln. EUR || 2011 12 31 || 2010 12 31 Likviduojama EAPB || 1 463 || 1 283 BUFI investicijos || 1 358 || 515 Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė || 547 || 419 Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams || 97 || 111 Europos cheminių medžiagų agentūra || 151 || - Kita || 3 || 3 Iš viso || 3 619 || 2 331 Likviduojamos EAPB atveju visos parduoti laikomo turto investicijos yra skolos vertybiniai popieriai eurais, kotiruojami aktyviojoje rinkoje. 2011 m. gruodžio 31 d. skolos vertybinių popierių (išreikštų tikrąja verte), kurių galutinio išpirkimo terminas 2012 m., vertė buvo 481 mln. EUR (2008 m. – 294 mln. EUR). Nors buvo naujų įsigijimų ir pagal Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę, ir pagal Paskolų garantijų priemonę TEN-T projektams (taip pat žr. 5.1.2 pastabą), didelį padidėjimą, palyginti su praėjusiaisiais metais, labiausiai nulėmė laikinai surinktų baudų padidėjusios sumos įrašymas į specialiai sukurtą Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato valdomą fondą (BUFI). Iki 2010 m. šios sumos buvo laikomos specialiose banko sąskaitose – žr. 2.13.2 pastabą (rezervuotos piniginės lėšos). 2.10. FINANSINIS TURTAS. TRUMPALAIKĖS PASKOLOS Šios sumos — tai pirmiausia paskolos, kurių likęs galutinis terminas trumpesnis kaip 12 mėnesių nuo balanso sudarymo dienos (dėl išsamesnės informacijos žr. 2.5.2 pastabą). Pernai čia buvo įrašyta 2 mlrd. EUR suma dėl MB paskolos Vengrijai, kuri buvo grąžinta 2011 m. gruodžio mėn. Be to, į šią kategoriją įrašyta 51 mln. EUR terminuotų indėlių suma, pirmiausia susijusi su Europos išorės veiksmų tarnyba ir Europos Sąjungos įstaigų vertimo centru. 2.11. KITOS GAUTINOS IR SUSIGRĄŽINTINOS SUMOS || || mln. EUR || Pastaba || 2011 12 31 || 2010 12 31 Trumpalaikės gautinos sumos || 2.11.1 || 6 189 || 6 786 Įvairios gautinos sumos || - || 21 || 20 Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos || 2.11.2 || 3 267 || 4 525 Iš viso || 9 477 || 11 331 Apskaičiuota, kad pirmiau nurodytos sumos iš viso sudaro 8 955 mln. EUR (2010 m. – 11 009 mln. EUR), susijusių su neprekybinėmis operacijomis. 2.11.1. Trumpalaikės gautinos sumos || mln. EUR Sąskaitų grupė || 2011 12 31 || 2010 12 31 Bendroji suma || Vertės sumažinimas || Grynoji vertė || Bendroji suma || Vertės sumažinimas || Grynoji vertė Klientai || 379 || (94) || 285 || 207 || (79) || 128 Baudos || 3 369 || (244) || 3 125 || 4 584 || (406) || 4 178 Valstybės narės || 4 243 || (1 550) || 2 693 || 4 011 || (1 625) || 2 386 Kita || 89 || (3) || 86 || 96 || (2) || 94 Iš viso || 8 080 || (1 891) || 6 189 || 8 898 || (2 112) || 6 786 Klientai Tai yra vykdomieji raštai sumoms išieškoti, į ataskaitas įtraukti metų pabaigoje kaip nustatytos teisės į gautinas sumas ir dar neįrašyti į kitas kategorijas balanso turto pusėje. Baudos Tai susigrąžintinos sumos, susijusios su Komisijos skirtomis baudomis. 2011 m. gruodžio 31 d. dėl nesumokėtų baudų buvo gauta iš viso 3 012 mln. EUR garantijų (2010 m. – 2 585 mln. EUR), susijusių su šiomis gautinomis sumomis. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad iš gautinų sumų 209 mln. EUR buvo mokėtini po 2011 m. gruodžio 31 d. Iš valstybių narių gautinos sumos || mln. EUR || 2011 12 31 || 2010 12 31 EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo gautinos sumos || || EŽŪGF || 1 439 || 1 130 EŽŪFKP || 23 || - PLKPP || 37 || 19 SAPARD || 142 || 146 Vertės sumažinimas || (771) || (814) Iš viso || 870 || 481 Sumokėtas ir iš valstybių narių susigrąžintinas PVM || 41 || 46 Nuosavi ištekliai || || Nustatyti A sąskaitoje || 29 || 81 Nustatyti atskirojoje sąskaitoje || 1 263 || 1 285 Vertės sumažinimas || (779) || (811) Kita || 114 || 391 Iš viso || 627 || 946 Kitos iš valstybių narių gautinos sumos || || Numatomos susigrąžinti išankstinio finansavimo sumos || 963 || 561 Kita || 192 || 352 Iš viso || 1 155 || 913 Iš viso || 2 693 || 2 386 EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo gautinos sumos Į šį punktą visų pirma įtrauktos sumos, kurias lėšų gavėjai turi sumokėti į EŽŪGF gruodžio 31 d., kaip spalio 15 d. deklaravo ir patvirtino valstybės narės. Įvertinamos gautinos sumos, susidariusios po šio deklaravimo iki gruodžio 31 d. Komisija taip pat įvertina pagalbos gavėjų mokėtinų sumų, kurių gražinimas neįtikimas, vertės sumažinimą. Tai, kad atliekamas toks koregavimas, nereiškia, kad Komisija atsisako teisės ateityje susigrąžinti šias sumas. Koreguojant atimama 20 % – tiek valstybėms narėms leidžiama išskaičiuoti administracinėms sąnaudoms padengti. Nuosavų išteklių gautinos sumos Reikėtų pažymėti, kad valstybės narės turi teisę pasilikti 25 % tradicinių nuosavų išteklių surinkimo sąnaudoms padengti, todėl pirmiau pateikti duomenys nurodyti po šio atskaitymo. Remiantis valstybių narių atsiųstais įverčiais, iš sumų, gautinų iš valstybių narių, atimta sumažintos vertės suma. Tačiau tai nereiškia, kad Komisija atsisako teisės susigrąžinti sumas, kurioms taikomas šis vertės koregavimas. 2.11.2. Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos || mln. EUR || 2011 12 31 || 2010 12 31 Sukauptos pajamos || 2 952 || 3 445 Būsimųjų laikotarpių sąnaudos || 296 || 1 061 Kita || 19 || 19 Iš viso || 3 267 || 4 525 Pagrindinė šios kategorijos suma – sukauptos pajamos. || mln. EUR || 2011 12 31 || 2010 12 31 Nuosavi ištekliai || 2 644 || 2 657 Asignuotosios žemės ūkio įplaukos, lapkričio ir gruodžio mėn. || 111 || 72 EŽŪGF: neįvykdyti sprendimai dėl atitikties korekcijų || - || 520 Sanglaudos fondas, regioninės ir kaimo plėtros fondai: finansinės korekcijos || 16 || 43 Kitos sukauptos pajamos || 181 || 153 Iš viso sukauptų pajamų || 2 952 || 3 445 Būsimųjų laikotarpių sąnaudos labai sumažėjo dėl to, kad pagerėjo valstybių narių finansų inžinerijos priemonėms perduotų lėšų, kurios dar turi būti deklaruotos Komisijai arba jos kompensuotos metų pabaigoje, apskaita. Šios sumos dabar atskaitomos nuo sukauptų sąnaudų, su kuriomis jos susijusios. Kitos sukauptos pajamos – tai pirmiausia pajamos iš delspinigių, bankų palūkanos ir palūkanos už išankstinio finansavimo sumas. 2.12. TRUMPALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS || || mln. EUR || Pastaba || 2011 12 31 || 2010 12 31 Išankstinis finansavimas || 2.12.1 || 8 089 || 9 123 Iš anksto padengtos išlaidos || 2.12.2 || 2 918 || 955 Trumpalaikis išankstinis finansavimas, iš viso || 11 007 || 10 078 2.12.1. Išankstinis finansavimas || || mln. EUR Valdymo rūšis || 2011 12 31 || 2010 12 31 Tiesioginis centralizuotas valdymas || 3 048 || 3 038 Netiesioginis centralizuotas valdymas || 3 037 || 2 368 Decentralizuotas valdymas || 330 || 536 Pasidalijamasis valdymas || 761 || 2 177 Jungtinis valdymas || 803 || 894 Vykdomas kitų institucijų ir agentūrų || 110 || 110 Trumpalaikis išankstinis finansavimas, iš viso || 8 089 || 9 123 Trumpalaikis išankstinis finansavimas pagal pasidalijamojo valdymo principą labai sumažėjo dėl didelės pažangos užbaigiant 2000–2006 m. programavimo laikotarpio programas (daugiausiai dėl Fondo kaimo plėtrai, Regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo). Nors 2010 m. naujiems projektams (2011–2013 m. programos) išmokėtos išankstinio finansavimo sumos, jos klasifikuotos kaip ilgalaikis turtas, kaip paaiškinta 2.7 pastaboje. 2.12.2. Iš anksto padengtos išlaidos || || mln. EUR || 2011 12 31 || 2010 12 31 Finansų inžinerijos priemonės || 1 126 || 955 Pagalbos schemos || 1 792 || - Iš viso || 2 918 || 955 Kaip paaiškinta 2.7.2 pastaboje, šios sumos susijusios su lėšomis, valstybėms narėms išmokėtomis įgyvendinant 2007–2013 m. sanglaudos ir kaimo plėtros programas, siekiant kompensuoti paramos gavėjams avansu išmokėtas sumas, kurios taikant priemonę iki metų pabaigos dar nebuvo panaudotos. Tikimasi, kad pirmiau nurodytos sumos bus panaudotos 2012 m. 2.13. PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI || mln. EUR || 2011 12 31 || 2010 12 31 Nerezervuotos piniginės lėšos || || Iždo sąskaitos ir sąskaitos centriniuose bankuose || 7 450 || 10 123 Einamosios sąskaitos || 1 099 || 1 150 Avansinių lėšų sąskaitos || 43 || 39 Pervedimai (pinigai kelyje) || (5) || 1 Trumpalaikiai indėliai ir kiti pinigų ekvivalentai || 2 028 || 1 670 Iš viso || 10 615 || 12 983 Rezervuotos piniginės lėšos || 8 320 || 9 080 Iš viso || 18 935 || 22 063 2.13.1. Nerezervuotos piniginės lėšos Nerezervuotos piniginės lėšos – tai visos lėšos, kurias Komisija laiko savo sąskaitose kiekvienoje valstybėje narėje ir ELPA šalyje (ižde arba centriniame banke), einamosiose ir avansinėse sąskaitose, taip pat trumpalaikiai indėliai banke bei pinigai smulkioms išlaidoms. Sumos, parodytos kaip trumpalaikiai indėliai, pirmiausia susijusios su lėšomis, kurias Komisijos vardu valdo patikėtiniai ir kurios skirtos konkrečioms iš ES biudžeto finansuojamoms programoms įgyvendinti. Metų pabaigoje buvo įsipareigota skirti 118 mln. EUR, tačiau jų kitos šalys dar nepanaudojo. 2.13.2. Rezervuotos piniginės lėšos Rezervuotos piniginės lėšos – tai sumos, susijusios su Komisijos skirtomis baudomis, dėl kurių byla dar nėra baigta. Šios sumos laikomos specialiose indėlių sąskaitose, kurios nenaudojamos jokiai kitai veiklai. Jeigu kita šalis pateikė apeliacinį skundą arba nežinoma, ar ji pateiks apeliacinį skundą, ta suma parodoma kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas 5.2 pastaboje. ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI 2.14. PENSIJOS IR KITOS IŠMOKOS DARBUOTOJAMS || mln. EUR || 2011 12 31 || 2010 12 31 Pensijos – darbuotojai || 30 617 || 32 801 Pensijos – kiti || 777 || 840 Bendroji sveikatos draudimo sistema || 3 441 || 3 531 Iš viso || 34 835 || 37 172 2.14.1. Pensijos – darbuotojai Laikantis Tarnybos nuostatų 83 straipsnio, pagal šią darbuotojų pensijų sistemą numatytos išmokos (Europos pareigūnų pensijų sistema, EPPS) įtraukiamos į ES biudžetą. Sistema nėra finansuojama, tačiau valstybės narės bendrai užtikrina tokių išmokų mokėjimą pagal šioms išlaidoms finansuoti nustatytą skalę. Be to, pareigūnai, mokėdami privalomą įmoką, padengia trečdalį ilgalaikio šios sistemos finansavimo sąnaudų. Pensijų sistemos įsipareigojimai įvertinti remiantis darbuotojų ir į pensiją išėjusių darbuotojų skaičiumi 2011 m. gruodžio 31 d., taip pat tą dieną taikomomis Tarnybos nuostatų taisyklėmis. Šis vertinimas buvo atliktas taikant 25 TVSAS metodiką (taip pat 12 ES apskaitos taisyklę). Šiems įsipareigojimams apskaičiuoti taikomas prognozuojamo sąlyginio vieneto metodas. Pagrindinės vertinimo dieną galiojusios ir vertinime taikytos aktuarinės prielaidos: || Aktuarinės prielaidos || 2011 12 31 || 2010 12 31 Nominali diskonto norma || 4,9 % || 4,6 % Tikėtina infliacijos norma || 1,8 % || 2,1 % Reali diskonto norma || 3,0 % || 2,4 % Santuokos tikimybė: vyrai / moterys || 84 % / 38 % || 84 % / 38 % Bendras darbo užmokesčio didėjimas / pensijos perkainojimas || 0 % || 0 % 2008 m. Tarptautinė valstybės tarnautojų gyvenimo trukmės lentelė || Taip || Taip Labai didelis pensijų įsipareigojimų sumažėjimas paaiškinamas tuo, kad labai padidėjo taikoma diskonto norma, dėl kurios susidaro didelis aktuarinis metų pelnas. Bendrųjų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai || mln. EUR || Darbuotojų pensijų įsipareigojimai || Sveikatos draudimas Bendrieji įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje || 36 639 || 3 791 Aptarnavimo / įprastos išlaidos || 1 255 || 169 Palūkanų išlaidos || 1 716 || 180 Sumokėtos išmokos || (1 187) || (112) Aktuarinis pelnas || (4 226) || (317) Pokytis dėl naujų darbuotojų || 36 || 0 Bendrieji įsipareigojimai metų pabaigoje || 34 233 || 3 711 Įsipareigojimai dėl pensijų koeficiento || 834 || nėra duomenų Pensijų apmokestinimo sumažinimas || (4 450) || nėra duomenų Plano turtas || 0 || (270) Grynieji įsipareigojimai metų pabaigoje || 30 617 || 3 441 2.14.2. Pensijos – kiti Prie šios kategorijos priskiriami pensijų įsipareigojimai esamiems ir buvusiems Komisijos, Teisingumo Teismo (ir Bendrojo Teismo) ir Audito Rūmų nariams, Tarybos generaliniams sekretoriams, ombudsmenams, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnams ir Europos Sąjungos tarnautojų teismo nariams. Į šią kategoriją taip pat įtraukti įsipareigojimai, susiję su tam tikrų Europos Parlamento narių pensijomis. 2.14.3. Bendroji sveikatos draudimo sistema Be to, įvertinami numatomi ES įsipareigojimai dėl įmokų į bendrąją sveikatos draudimo sistemą, susiję su į pensiją išėjusiais darbuotojais. Šių bendrųjų įsipareigojimų vertė – 3 711 mln. EUR. Plano turtas (270 mln. EUR) išskaitomas iš bendrųjų įsipareigojimų ir gaunama grynoji suma. Atliekant skaičiavimą naudojama ta pati diskonto norma ir bendroji darbo užmokesčio augimo norma kaip ir darbuotojų pensijų vertinimo atveju. 2.15. ILGALAIKIAI ATIDĖJINIAI || || || mln. EUR || Suma 2010 12 31 || Papildomi atidėjiniai || Nepanaudotos panaikintos sumos || Panaudotos sumos || Perkėlimas į trumpalaikius atidėjinius || Įverčio pokytis || Suma 2011 12 31 Teismo bylos || 306 || 95 || (29) || (4) || 0 || 0 || 368 Branduolinės įrangos išmontavimas || 905 || 0 || 0 || (8) || (29) || 137 || 1 005 Finansiniai || 86 || 41 || 0 || 0 || (30) || 3 || 100 Kiti || 20 || 4 || (2) || 0 || 0 || 0 || 22 Iš viso || 1 317 || 140 || (31) || (12) || (59) || 140 || 1 495 Teismo bylos Tai yra su įvairiomis besitęsiančiomis teismo bylomis susijusių sumų, kurias numatoma išmokėti praėjus daugiau negu 12 mėnesių nuo metų pabaigos, įvertis. Didžiausia sumos dalis susijusi su metų pabaigoje nebaigtomis teismo bylomis dėl EŽŪGF išlaidų finansinėmis korekcijomis ir kitomis teismo bylomis, susijusiomis su žemės ūkio išlaidomis. Branduolinės įrangos išmontavimas 2008 m. nepriklausomų ekspertų konsorciumas atnaujino savo 2003 m. atliktą Jungtinio tyrimų centro branduolinių objektų eksploatavimo nutraukimo ir atliekų valdymo programos išlaidų sąmatos tyrimą. Jų patikslintos 1 222 mln. EUR (anksčiau – 1 145 mln. EUR) sąmatos pagrindu į finansines ataskaitas įtraukiamas atidėjinys. Remiantis ES apskaitos taisyklėmis, šis įvertis indeksuotas atsižvelgiant į infliaciją ir po to diskontuotas iki jo grynosios dabartinės vertės (naudojant nulinės atkarpos apsikeitimo sandorių eurais kreivę). Atsižvelgiant į numatomą šios programos trukmę (apie 20 metų), reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad dėl šios sąmatos yra tam tikrų abejonių, o galutinė sąnaudų suma gali skirtis nuo šiuo metu nurodytų sumų. Finansiniai atidėjiniai Šie atidėjiniai atitinka apskaičiuotus nuostolius, kurie bus patirti dėl garantijų, išduotų pagal 1998 m. MVĮ garantijų priemonę, 2001 m. MVĮ garantijų priemonę, 2007 m. MVĮ garantijų priemonę pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą (KIP) ir Europos mikrofinansų priemonę „Progress“ (garantijos), pagal kurią Europos investicijų fondas (EIF) turi teisę išduoti garantijas savo vardu, bet Komisijos sąskaita ir rizika. Tačiau finansinė rizika, susijusi su panaudotomis ir nepanaudotomis garantijomis, ribojama. Ilgalaikiai finansiniai atidėjiniai diskontuojami iki jų grynosios dabartinės vertės (naudojant apsikeitimo sandorių eurais metinę kreivę). 2.16. ILGALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI || || mln. EUR || Pastaba || 2011 12 31 || 2010 12 31 Ilgalaikės pasiskolintos lėšos || 2.16.1 || 41 200 || 11 445 Garantijų fondo likvidavimas* || 2.4.1 || (21) || - Iš viso || || 41 179 || 11 445 * Garantijų fonde laikomos Komisijos išleistos EFSM obligacijos, todėl jas reikia likviduoti. 2.16.1. Ilgalaikės pasiskolintos lėšos || || mln. EUR || MFP || Euratomo paskolos || MB || EFSM || Likviduojama EAPB || Iš viso Iš viso 2010 12 31 || 503 || 469 || 12 246 || 0 || 231 || 13 449 Naujos pasiskolintos lėšos || 126 || 0 || 1 350 || 28 000 || 0 || 29 476 Grąžinta suma || (36) || (20) || (2 000) || 0 || 0 || (2 056) Valiutos kurso pokyčiai || 0 || 0 || 0 || 0 || 6 || 6 Balansinės vertės pokyčiai || 2 || 2 || 29 || 344 || (1) || 376 Iš viso 2011 12 31 || 595 || 451 || 11 625 || 28 344 || 236 || 41 251 Mokėtina suma per < 1 metus || 5 || 0 || 0 || 0 || 46 || 51 Mokėtina suma per > 1 metus || 590 || 451 || 11 625 || 28 344 || 190 || 41 200 Į šią kategoriją įtruktos Europos Sąjungos pasiskolintos lėšos, kurių grąžinimo terminas ilgesnis nei vieni metai. Pasiskolintas lėšas sudaro skolos pažymėjimais patvirtintos skolos, kurių vertė lygi 41 011 mln. EUR (2010 m. – 13 211 mln. EUR). Balansinės vertės pokyčiai atitinka sukauptų palūkanų pokyčius. Daugiau informacijos apie skolinimosi ir skolinimo veiklą, žr. 7 pastaboje. 2.17. KITI ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI || mln. EUR || 2011 12 31 || 2010 12 31 Finansinės nuomos skolos || 1 603 || 1 672 Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis || 367 || 382 Kiti || 89 || 50 Iš viso || 2 059 || 2 104 TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI 2.18. TRUMPALAIKIAI ATIDĖJINIAI || || || mln. EUR || Suma 2010 12 31 || Papildomi atidėjiniai || Nepanaudotos panaikintos sumos || Panaudotos sumos || Perkėlimas iš ilgalaikių atidėjinių || Įverčio pokytis || Suma 2011 12 31 Teismo bylos || 29 || 11 || (18) || (5) || 0 || 0 || 17 Branduolinės įrangos išmontavimas || 21 || 0 || 0 || (21) || 29 || 0 || 29 Finansiniai || 140 || 27 || (2) || (33) || 30 || 3 || 165 Kiti || 24 || 56 || (1) || (20) || 0 || 0 || 59 Iš viso || 214 || 94 || (21) || (79) || 59 || 3 || 270 Į šią kategoriją įrašoma atidėjinių dalis, kurią reikia išmokėti greičiau kaip per vienus metus. 2.19. TRUMPALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Į šią kategoriją įtrauktos pasiskolintos lėšos (žr. 2.16 pastabą), kurias reikia grąžinti per 12 mėnesių nuo balanso datos. 2.20. MOKĖTINOS SUMOS || || mln. EUR || Pastaba || 2011 12 31 || 2010 12 31 Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis || 2.20.1 || 81 || 78 Trumpalaikės mokėtinos sumos || 2.20.2 || 22 211 || 17 615 Įvairios mokėtinos sumos || - || 100 || 97 Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos || 2.20.3 || 69 081 || 66 739 Iš viso || 91 473 || 84 529 2.20.1. Ilgalaikių įsipareigojimų dabartinė dalis || mln. EUR || 2011 12 31 || 2010 12 31 Finansinės nuomos įsipareigojimai || 66 || 65 Kiti || 15 || 13 Iš viso || 81 || 78 2.20.2. Trumpalaikės mokėtinos sumos || mln. EUR Rūšis || 2011 12 31 || 2010 12 31 Valstybės narės || 22 200 || 17 035 Tiekėjai ir kita || 1 511 || 1 292 Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos ir neišmokėtos iš anksto išmokėtinos sumos || (1 500) || (712) Iš viso || 22 211 || 17 615 Trumpalaikės mokėtinos sumos visų pirma susijusios su Komisijos gautomis išlaidų ataskaitomis, susijusiomis su dotacijų veikla. Jos kredituojamos padengti reikalaujama suma nuo prašymo gavimo momento. Jei dotacijos gavėja yra valstybė narė, dotacijos taip ir klasifikuojamos. Tokia pati procedūra taikoma sąskaitoms ir kreditiniams dokumentams, gautiems vykdant viešuosius pirkimus. Į atitinkamus prašymus kompensuoti išlaidas buvo atsižvelgta per ataskaitinių laikotarpių atskyrimo procedūrą metų pabaigoje. Padarius šiuos ataskaitinių laikotarpių atskyrimo įrašus, apskaičiuotos reikalavimus atitinkančios sumos buvo įrašytos kaip išlaidos, o likusi dalis pateikiama kaip „Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos ir neišmokėtos iš anksto išmokėtinos sumos“ (žr. toliau). Kad turtas ir įsipareigojimai nebūtų pervertinti, buvo nuspręsta grynąją sumą įrašyti prie trumpalaikių įsipareigojimų. Valstybės narės Čia pradinės sumos siejamos su neapmokėtais prašymais kompensuoti išlaidas, susijusias su struktūrinių fondų veikla (ESF –5,8 mlrd. EUR, ERPF ir SF – 14 mlrd. EUR). Tiekėjai ir kita Į šią kategoriją įtrauktos su dotacijų ir viešųjų pirkimų veikla susijusios sumos, taip pat viešosioms įstaigoms ir nekonsoliduotiems subjektams (pvz., EPF) mokėtinos sumos. Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos ir neišmokėtos iš anksto mokėtinos sumos Mokėtinos sumos sumažintos gautuose, bet dar nepatikrintuose prašymuose kompensuoti išlaidas nurodytos sumos dalimi, kuri laikoma neatitinkančia reikalavimų. Didžiausios sumos susijusios su už struktūrinius veiksmus atsakingais generaliniais direktoratais. Mokėtinos sumos taip pat sumažintos gautuose prašymuose kompensuoti išlaidas nurodytos, bet dar iki metų pabaigos neišmokėtos, iš anksto padengtų išlaidų sumos dalimi (1 mlrd. EUR). 2.20.3. Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos || mln. EUR || 2011 12 31 || 2010 12 31 Sukauptos sąnaudos || 68 577 || 66 326 Būsimųjų laikotarpių pajamos || 490 || 407 Su konsoliduotaisiais subjektais susijusios sumos || 14 || 6 Iš viso || 69 081 || 66 739 Sukauptos sąnaudos išskaidomos taip: || mln. EUR || 2011 12 31 || 2010 12 31 Žemės ūkis ir kaimo plėtra: || || EŽŪGF: Išlaidos 10 16–12 31 || 33 774 || 33 015 EŽŪGF: tiesioginė pagalba || 10 701 || 10 703 EŽŪGF: Cukraus sektoriaus restruktūrizavimas || 224 || 400 EŽŪGF: Kita || 23 || (303) EŽŪFKP || 12 127 || 10 792 Iš viso || 56 849 || 54 607 Struktūriniai veiksmai: || || EŽF || 56 || 116 ERDF ir Sanglaudos fondas || 4 791 || 4 894 ISPA || 172 || 74 ESF || 1 687 || 2 182 Iš viso || 6 706 || 7 266 Kitos sukauptos sąnaudos: || || MTTP || 1 157 || 1 267 Kita || 3 865 || 3 186 Iš viso || 5 022 || 4 453 Iš viso sukauptų sąnaudų || 68 577 || 66 326 2011 m. gruodžio 31 d. būsimųjų laikotarpių pajamų suma didelė dėl to, kad dvi valstybės narės iš anksto sumokėjo 2011 m. nuosavų išteklių įnašus. GRYNASIS TURTAS IR REZERVAI 2.21. REZERVAI || mln. EUR || 2011 12 31 || 2010 12 31 Tikrosios vertės rezervas || (108) || (61) Kiti rezervai: || || Garantijų fondas || 1 911 || 1 746 Perkainojimo rezervas || 57 || 57 Kita || 1 748 || 1 742 Iš viso || 3 716 || 3 545 Iš viso || 3 608 || 3 484 2.21.1. Tikrosios vertės rezervas Remiantis apskaitos taisyklėmis, parduoti laikomo turto koregavimas, kad atitiktų tikrąją vertę, įtraukiamas į tikrosios vertės rezervą. 2011 m. iš tikrosios vertės rezervo paimta grynoji 24 mln. EUR suma, susijusi su sukauptos tikrosios vertės sumažinimu, ir pripažinta ekonominės veiklos rezultatų ataskaitoje, susijusioje su parduoti laikomu turtu. Į tikrosios vertės rezervą metų pabaigoje įtraukta