KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) veikla, rezultatai ir bendrasis įvertinimas /* COM/2012/0107 final */





KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) veikla, rezultatai ir bendrasis įvertinimas 1. Pagrindiniai faktai. politinių įsipareigojimų stiprinimas krizės laikotarpiu 1.1. Įvadas 2008 m. Taryba ir Europos Parlamentas dar kartą patvirtino, kad kova su skurdu ir socialine atskirtimi yra labai svarbus ES ir jos valstybių narių įsipareigojimas, ir sutarė paskelbti 2010 m. Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais (toliau – EM2010)[1]. EM2010 sutapo su ekonominių ir socialinių sunkumų laikotarpiu, paskatinusiu susitelkti ir skurdui bei socialinei atskirčiai skirti pagrindinį dėmesį strategijos „Europa 2020“ darbotvarkėje. Tuo metu ypač išryškėjo piliečių informuotumo ir aktyvumo svarba, skurdą išgyvenantiems vyrams ir moterims atsirado galimybių aktyviau dalyvauti visuomenės gyvenime. Be to, paaiškėjo, jog Europa gali paskatinti atsirasti naujus valdysenos modelius, ir išryškėjo poreikis glaudžiau susieti pagrindinius veikėjus. Tačiau krizė neigiamai paveikė skurdą ir socialinę atskirtį išgyvenančius žmones bei tuos, kurie kasdien su jais dirba, dėl to buvo sunkiau pajusti iniciatyvos poveikį. Kaip numatyta sprendime dėl EM2010, šioje ataskaitoje, remiantis nepriklausomo įvertinimo išvadomis[2], apžvelgiamas Europos metų veiklos vykdymas, rezultatai ir bendrieji pasiekimai. 1.2. Socialinės įtraukties koordinavimas ES 2000 m. kovo mėn. paskelbus Lisabonos strategiją Europos Vadovų Taryba paragino valstybes nares ir Komisiją imtis priemonių, skirtų iki 2010 m. „padaryti lemiamą poveikį skurdo panaikinimui“, ir nuo tol Europos Vadovų Taryba nuolat primena šį tikslą. Siekiant užtikrinti valstybių narių politikos koordinavimą, buvo sukurtas socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties koordinavimo atvirasis metodas (socialinės srities AKM). Pasitelkus šį metodą pavyko nustatyti bendras problemas, papildyti bendrąsias žinias ir užtikrinti paramą gerai valdysenai. Tačiau dar reikia padirbėti stiprinant politinį ryžtą, matomumą, sąveiką su kitomis politikos sritimis ir visų veikėjų įsitraukimą. 1.3. 2010-ieji Europos metai ir jų tikslai Baigiantis pirmajam ES bendradarbiavimo kovos su skurdu ir socialine atskirtimi srityje dešimtmečiui buvo sukurtos EM2010 priemonės visuomenės informuotumui didinti, naujai partnerystei ir naujiems veiklos impulsams kurti. Buvo siekiama keturių pagrindinių tikslų: Teisių pripažinimo – pripažinti skurdą ir socialinę atskirtį patiriančių asmenų teisę išsaugoti žmogiškąjį orumą ir būti visaverčiais visuomenės nariais. Bendros atsakomybės ir dalyvavimo – skatinti visuomenę įsitraukti į socialinę įtrauktį skatinančią politiką ir veiksmus, pabrėžti bendruomenės ir individo atsakomybę kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi. Sanglaudos – darnesnės visuomenės kūrimas didinant gyventojų informuotumą apie visuomenės, kurioje naikinamas skurdas, siekiama teisingo paskirstymo ir nebėra paribyje gyvenančių žmonių, naudą visiems jos nariams. Įsipareigojimo ir konkrečių veiksmų – pakartojamas tvirtas politinis ES įsipareigojimas kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi, šio įsipareigojimo ir visų lygmenų veiksmų skatinimas. 2. 2010-ieji Europos metai. Veikla ir pagrindiniai veiksmai 2.1. Valdymas ir finansinis vykdymas Visų 29 dalyvaujančių valstybių (27 ES narės, Islandija ir Norvegija) ir Europos lygmens veiklai buvo skirtas 17,25 mln. EUR biudžetas. Programavimas ir finansų valdymas valstybėse narėse EM2010 veiklą koordinavo ir šalių lygmeniu ES finansavimą valdė nacionalinės įgyvendinimo įstaigos (NĮĮ) pagal nacionalinę programą, sukurtą konsultuojantis su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais. Bendrai visų 29 (27 valstybių narių, Norvegijos ir Islandijos) NĮĮ veiklai pagal netiesioginio centralizuoto valdymo procedūrą iš ES biudžeto buvo skirti 9,27 mln. EUR. Gauta parama kiekvienoje šalyje turėjo būti papildyta mažiausiai tokia pačia suma, kokią skyrė ES. Kai kurios šalys papildė daugiau. Be to, paskelbus kvietimus teikti pasiūlymus su skirtingo procentinio dydžio bendro finansavimo reikalavimais, buvo gautas privatus finansavimas. ES lygmens programavimas ir finansų valdymas Europos lygmens iniciatyvoms – dauguma iš jų buvo labai svarbios – skirtas 8 mln. EUR biudžetas. Dauguma iniciatyvų gavo visą finansavimą, nors kai kurioms (įžanginei ir baigiamajai konferencijoms) skirtas 80 % bendras finansavimas. Europos masto iniciatyvos koordinuotos Europos lygmeniu, kitos decentralizuotai įgyvendintos dalyvaujančiose šalyse, glaudžiai bendradarbiaujant už komunikaciją atsakingo rangovo nacionaliniams korespondentams ir NĮĮ. Dalyvaujančių šalių atstovų patariamasis komitetas reguliariai rinkdavosi patarti Komisijai ir padėti planuoti ir įgyvendinti EM2010 veiklą. Informaciją ir konsultacijas teikė ES suinteresuotųjų subjektų ekspertų grupė, kurią sudarė apie 70 Europos NVO bei kitų organizacijų (tinklai ar regionų (vietos) institucijos, socialiniai partneriai, fondai, idėjų grupės, Europos ir tarptautinės organizacijas) ir kuri nuo 2009 m. kovo mėn. iki 2011 m. kovo mėn. susitiko penkis kartus. EM2010 skaičiai – 29 dalyvaujančios šalys (27 valstybės narės, Norvegija ir Islandija). – Apie 900 bendrai finansuotų, NĮĮ arba suinteresuotųjų subjektų skatintų veiksmų; logotipas panaudotas dar mažiausiai 1800 nacionalinių ir vietos veiksmų. – Apie 40 ES renginių (surengtų ES institucijų arba drauge su kitais svarbiais renginiais). – 164 ambasadoriai (160 nacionalinio ir 4 Europos lygmens). – 49 milijonai žiūrovų ir klausytojų, kuriuos pasiekė žiniasklaidos pranešimai. – Per 400 000 interneto svetainės lankytojų. – Išspausdinta arba internete paskelbta per 10 000 straipsnių. – 1200 žurnalistų konkurso dalyvių ir 60 laimėtojų. – Europos lygmeniu sukurta per 60 vaizdo įrašų. – Meno partnerių projektui pateikta 200 fotografijų iš 18 Europos šalių. – Bendras biudžetas – 17,25 mln. EUR (ES biudžetas) ir 9 mln. EUR (nacionaliniai biudžetai), t. y. iš viso 26,25 mln. EUR. 2.2. Įgyvendinimas dalyvaujančiose šalyse Veikla vietoje Daug nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens veiklos skatino suinteresuotieji subjektai, ypač NVO, kurie įgyvendino 664 bendrai finansuotus projektus, ir nacionalinės įgyvendinimo įstaigos, tiesiogiai surengusios 220 veiksmų. Veiklos pavyzdžiai: – informuotumo didinimo veikla (diskusijos, mokomoji medžiaga, darbas su žiniasklaida, meno konkursai, solidarumo grandinės, atvirieji universitetai, darbas socialiniuose tinkluose...); – tiesioginė parama tiems, kuriems jos reikia (informacija apie teises, bendruomenės parama, angažuotas menas, neformalusis švietimas ...); – politikos kūrimas (konferencijos, seminarai, dalyvių susirinkimai, naujų politikos programų ir veiksmų planų pristatymas ...); – ekspertų veikla (mokslo tyrimai, studijos, publikacijos ...). Švietimo ir žiniasklaidos renginių įvyko daugiau, negu parengta studijų ir apžvalgų, tai atspindi metų kaip informuotumo didinimo kampanijos paskirtį. Spaudoje ir internete paskelbta apie 10 000 straipsnių. Suinteresuotųjų subjektų vykdytų bendrai finansuojamų projektų kiekis ir mastas labai skyrėsi, Suomijoje toks projektas buvo 1, Lietuvoje – 2, Prancūzijoje – 71, Airijoje – 92. Daugelyje šalių bendro finansavimo vidurkis nesiekė 20 000 EUR, todėl buvo galima teikti paramą ribotų įsisavinimo galimybių organizacijoms. Be to, suteikta „moralinė parama“ daugiau kaip 1800 nacionalinių ir vietos renginių, kurie net negavę EM2010 finansavimo naudojo logotipą. Nacionalinių ambasadorių vaidmuo Siekdamos sudominti daugiau žmonių, iš viso 22 šalys paskyrė 160 nacionalinių EM2010 ambasadorių. Tai įvairioms gyvenimo sritims atstovaujantys žmonės: aktoriai, dainininkai, NVO aktyvistai, mokslo darbuotojai, sportininkai, verslininkai, žmonės, patys patyrę skurdą ir socialinę atskirtį arba priklausantys ypatingos rizikos grupėms (neįgalieji, romai, vienišos motinos ir kt.). Ambasadorių skaičius buvo įvairus, nuo vieno (Prancūzijoje ir Rumunijoje) iki 26 Austrijoje. 2.3. ES lygmens veikla Daugumą veiksmų koordinavo ir įgyvendino Europos Komisija, tačiau nemažą veiklos dalį atliko ES pirmininkavusios Ispanija ir Belgija, suinteresuotieji subjektai, kitos ES institucijos ir įstaigos. Informavimo, komunikacijų ir reklamos kampanija Pagrindinė Europos lygmens veikla buvo bendra Europos Komisijos koordinuojama kampanija, beveik visą laiką vykdyta 23 kalbomis ir įgyvendinta dalyvaujančiose šalyse bendradarbiaujant su už komunikaciją atsakingu rangovu ir NĮĮ: – sukurtas ryšių su žiniasklaida tinklas ir užtikrintas reguliarus medžiagos tiekimas žiniasklaidai (spaudai, tinklinei ir vaizdo ir garso žiniasklaidai) apie svarbiausius įvykius (pvz. spaudos pusryčius); – internetinės priemonės, tarp jų kampanijai skirta interneto svetainė (www.2010againstpoverty.eu) 23 kalbomis, Facebook vartotojų grupė „Social Europe“, nuotraukoms skirtas Flickr puslapis, žymos Youtube, EUtube ir Wikipedia portaluose; – leidiniai – Eurobarometro brošiūra, naujienlaiškis (6 numeriai), gerosios patirties pavyzdžių rinkinys („Išsivaduoti iš skurdo“(angl. k. Getting out of Poverty), žurnalas, skirtas veiklai po 2010 m. („Tramplinas į ateitį“(angl. k. Springbord into the Future), svarbiausių statistikos duomenų apžvalga; – garso ir vaizdo medžiagos gamyba (vienas reklaminis klipas 23 kalbomis, 29 trumpi apžvalginiai filmai apie šalių padėtį ir žinių reportažai apie svarbiausius įvykius); – partnerystė su 26 Europos renginiais (muzikos, kino filmų festivaliais, NVO renginiais ir kt.); – reklaminė medžiaga (plakatai, knygų skirtukai, rašikliai, marškinėliai, dirželiai); – keturi ES lygio kampanijos ambasadoriai (dr. Vaira Vykė-Freiberga, dr. Lesley-Anne Knight, Michałas Pirógas ir Tasha de Vasconcelos), aktyviu dalyvavimu EM2010 veiksmuose ir parama jų skelbiamai žiniai padėję pritraukti žiniasklaidos dėmesį ir suteikę EM2010 daugiau svarbos. EM2010 įžanginis ir baigiamasis renginiai ES pirmininkavusios Ispanijos surengtoje įžanginėje konferencijoje, vykusioje Madride sausio 21 d., dalyvavo 400 žmonių. Baigiamojoje konferencijoje, kurią gruodžio 17 d. Briuselyje surengė ES pirmininkavusi Belgija, apžvelgti svarbiausi pasiekimai ir aptarti kai kurie nacionaliniai projektai. Šioje konferencijoje buvo oficialiai pasirašyta Ministrų Tarybos priimta Europos metų baigiamoji deklaracija (žr. žemiau). Politinį įsipareigojimą pasiekti EM2010 tikslus išreiškė abiejuose renginiuose dalyvavę: įvairių sričių sprendimus priimantys pareigūnai ir suinteresuotieji subjektai, taip pat aukšti įvairių institucijų atstovai, tarp jų Europos Vadovų Tarybos ir Komisijos pirmininkai, Ispanijos ir Belgijos ministrai pirmininkai, įvairių šalių ministrai. Dvi teminės savaitės Birželio ir spalio mėnesį buvo surengtos dvi teminės savaitės: per trumpą laiką vyko daug partnerystę ir dalyvavimą skatinančių ES ir nacionalinio lygmens renginių, skirtų patraukti visuomenės dėmesį. Dvejų metų trukmės iniciatyvos – Meno partneriai ir visos Europos žurnalistų konkursas Meno partnerystės projektu (NE)REGIMA (angl. k. (IN)VISIBLE) (2010 m. balandžio – lapkričio mėn.) visos ES menų specialybių studentai skatinti fotografijomis išreikšti skurdą. Visos fotografijos rodytos EM2010 interneto svetainėje, 70 iš jų eksponuota 2010 m. pabaigoje Briuselyje surengtoje parodoje. Konkursu žurnalisto premijai laimėti (vykusiu 2010 m. balandžio – gruodžio mėn.) siekta paremti žurnalistus, kurių darbas padėjo didinti visuomenės informuotumą ir geriau suprasti skurdą bei socialinę atskirtį. Konkursui buvo pateikta beveik 1200 straipsnių ar vaizdo ir garso įrašų, buvo paskelbti konkrečių šalių ir visos Europos laimėtojai. Eurobarometro apžvalgos ir tyrimai 2009 m. spalio mėn. paskelbta Eurobarometro apžvalga[3], kurioje buvo išsiaiškinta visuomenės nuomonė apie politikos priemones, skirtas kovai su skurdui ir socialine atskirtimi bei jų prevencijai. Atliktos ir paskelbtos keturios greitosios Eurobarometro apklausos dėl visuomenės nuomonės apie socialinį krizės poveikį. Partnerių veikla ES lygmeniu Be veiksmų, kuriuos koordinavo Komisijos Užimtumo ir socialinių reikalų generalinis direktoratas, vyko daug kitų Europos masto veiksmų. – Speciali NVO koalicija[4] subūrė per 40 organizacijų ir inicijavo bendrų veiksmų (sukvietė žmonių grandinę aplink Europos Parlamentą, įkūrė interneto svetainę www.endpoverty.eu, skatino keitimąsi informacija). – Daug suinteresuotųjų subjektų visoje Europoje organizavo metams skirtų renginių – konferencijų, informuotumo didinimo renginių, – ir gynė konkrečius interesus. – Europos Parlamentas paskelbė kelias ataskaitas šia tema, birželio mėn. surengė skurdą išgyvenančių asmenų susitikimą ir 2011 m. sausio mėn. subūrė piliečių agorą šiam klausimui svarstyti. – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 2010 m. gegužės mėn. surengė aukšto lygio konferenciją dėl skurdo ir socialinės atskirties, subūrė nuolatinę EM2010 grupę ir įgyvendino kelias konkrečias iniciatyvas (įkūrė liaudies universitetą, surengė klausymą). – Regionų komitetas birželio mėn. surengė forumą, o viena iš jo politikos grupių organizavo filmų konkursą („Skurdas Europoje: ar matai išeitį?“) . – Ženklų indėlį įnešė Europos Komisijos atstovybės dalyvaujančiose šalyse: pasirūpino komunikacijų veikla (pvz. surengė fotografijų konkursą ir koncertų po atviru dangumi, užmezgė ryšius su socialiai remtinomis grupėmis, pastatė informacinių stendų) ir dalyvavo šiai temai skirtose diskusijose, debatuose bei konferencijose. Daugelyje šalių aktyviai veikė ir Europe Direct informacijos centrai. – Ne tik Užimtumo ir socialinių reikalų generalinis direktoratas, bet ir kiti Europos Komisijos generaliniai direktoratai vykdė konkrečius projektus ir iniciatyvas (pvz. sveikatos, informacinės visuomenės, jaunimo, mokslinių tyrimų, kultūros, turizmo ir kt. srityse). – Prieš prasidedant EM2010, 2009 m. Europos Komisijos surengto ES žurnalistų konkurso „Bendra kova su diskriminacija“ specialusis prizas skirtas straipsniams apie skurdą ir diskriminaciją. 3. ko pasiekta europos metais? 3.1. Tvirtas politinis įsipareigojimas sunkiomis ekonominėmis sąlygomis Europos metai praėjo itin sunkiomis socialinėmis sąlygomis ir sutapo su diskusijomis apie pagrindines ateities ES politikos kryptis. Remiantis išaugusiu aktyvumu, kurį visoje ES paskatino EM2010 paskelbimas, pavyko sudominti visuomenę ir pabrėžti aukščiausio lygio politinių įsipareigojimų būtinumą. Šiomis aplinkybėmis kova su skurdu ir socialine atskirtimi buvo pripažinta viena iš pagrindinių strategijoje „Europa 2020“ išdėstytų pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo krypčių. Pirmą kartą šis įsipareigojimas susietas su skaičiais išreikštu tikslu: „iki 2020 m. išvaduoti nuo skurdo ir socialinės atskirties mažiausiai 20 mln. žmonių“. Baigiamajame Europos metų deklaracijoje[5] pabrėžtas įsipareigojimas toliau skatinti ir stiprinti šią veiklą. Strategijoje „Europa 2020“ pripažįstamas veiksmingų nacionalinio lygmens priemonių poreikis. Todėl valstybėms narėms pasiūlyta nacionalinėse reformų programose apsibrėžti konkrečius skurdo ir socialinės atskirties mažinimo tikslus. EM2010 paskatino ir kitus vidaus politikos pokyčius, neįtrauktus į strategiją „Europa 2020“, nes daug šalių pasinaudodamos šia proga sukūrė ar įdiegė naujas politines iniciatyvas ir sustiprino šių klausimų ryšį su kitomis politinėmis temomis (sveikatos, teisingumo, diskriminacijos įveikimo ir finansų). Šie reiškiniai padėjo sutvirtinti ES ir valstybių narių įsipareigojimus, tačiau juos vertinant negalima pamiršti pažeidžiamiausių visuomenės narių, kurių padėtis 2010 m. daugeliu požiūrių pablogėjo. 3.2. Naujų partnerysčių ir sąjungų kūrimas Europos metai tapo paskata stiprinti partnerystes ir įtraukti į jas naujus – tiek vietos, tiek Europos institucijų lygmens – narius. Daugiausiai jungėsi suinteresuotieji subjektai (ypač NVO ir fondai), prisidėjo ir įvairių lygių institucijų atstovai (vietos valdžios institucijos, mokslininkai, kultūros organizacijos, mokyklos ir kt.). Be to, EM2010 suteikė impulsą peržengti tradicines perskyras įtraukiant į veiklą veikėjus, kurie gali daryti didelę įtaką sprendžiant skurdo ir socialinės atskirties problemas, nors tiesiogiai šioje kovoje nedalyvauja (pvz. verslo ir žiniasklaidos atstovus, ne tik socialinės įtraukties reikalais užsiimančias valstybės institucijas ir kt.). Kai kuriose šalyse šiam procesui ypač svarbus buvo EM2010 ambasadorių indėlis. Europos lygmeniu sustiprintas bendradarbiavimas su svarbiomis įstaigomis ir naujais suinteresuotaisiais subjektais, taip pat ir bendra Europos Komisijos departamentų veikla. Vis dėlto, nepaisant teigiamų pavyzdžių, nebuvo išnaudotos visos galimybės stiprinti ryšius su socialiniais partneriais ir privačiuoju sektoriumi. 3.3. Tenkinti geresnės komunikacijos poreikį Ypač sudėtingais EM2010 tikslais tapo plačiosios visuomenės įtraukimas ir skurdo suvokimo formavimas. Už komunikaciją atsakingo rangovo surinkti duomenys rodo, kad informacija apie metų renginius per žiniasklaidą pasiekė apie dešimtadalį europiečių ir padėjo didinti informuotumą apie įvairias skurdo apraiškas Europoje ir ES vaidmenį. EM2010, ypač didžiausi jų renginiai ir svarbiausi etapai, sulaukė didelio spaudos ir elektroninės žiniasklaidos dėmesio. Didesnei auditorijai pasiekti buvo panaudoti ir socialinės žiniasklaidos kanalai. Sunkiau įvertinti iniciatyvų poveikį stereotipų griovimui. Vis dėlto daugelyje svarbių renginių, pavyzdžiui, 2009 m. spalio mėnesio ES konferencijoje „Skurdo tikrovė ir suvokimas – iššūkis komunikacijai“ bei nacionalinio, regioninio ir vietos masto renginiuose, buvo suteiktas žodis tiems, kurie išgyvena skurdą. Pavyko įžiebti ir būtinai reikalingą diskusiją apie tai, kaip geriausia kalbėti apie sudėtingus dalykus, derinant skurdą išgyvenančių žmonių interesus su apribojimais, kylančiais dėl vis didesnių reikalavimų žurnalistikai. Galiausiai EM2010 parodė, kad valstybės institucijoms būtina gerinti ir keisti informacijos teikimą apie socialinę įtrauktį, aktyviau bendrauti su žiniasklaida ir plėsti kontaktus tiek su rizikos grupėmis, tiek su visa visuomene. Laikantis šios nuostatos buvo išmėginti ir išvystyti nauji komunikacijos metodai (pvz. partnerystė su žiniasklaida ar svarbiausiais renginiais). 3.4. Siekti aktyvesnio skurdą išgyvenančiųjų dalyvavimo Svarbiu EM2010 tikslu pripažintas skurdą išgyvenančių žmonių aktyvumas, skatinimas pavienius asmenis geriau suvokti savo teises ir tiesiogiai dalyvauti pilietiniame gyvenime. Europos metai iš dalies pateisino lūkesčius, nes jais buvo suteikta galimybių pasisakyti tiesiogiai suinteresuotiems vyrams ir moterims, jų balsas buvo išgirstas svarbiuose renginiuose (įžanginėje ir baigiamojoje konferencijose, masiniuose renginiuose, liaudies universitetuose) bei per žiniasklaidą (vaizdo medžiagą, konferencijoje apie skurdo suvokimą), o visuomenės dėmesį į juos atkreiptas kaip į šių renginių dalyvius. jais taip pat remtos struktūrinio dalyvavimo formos per įvairius dalyvaujančiose šalyse vykdytus projektus. Be to, metai paskatino nagrinėti socialinės atskirties, skurdo ir diskriminacijos ryšį. Vykdytos iniciatyvos turėjo tam tikrą teigiamą poveikį visoms diskriminacijos pavojų patiriančioms grupėms (pvz. migrantams, etninėms mažumoms, neįgaliesiems ir vyresnio amžiaus žmonėms). 3.5. Papildyti esamas ES iniciatyvas Šių metų veikla papildė esamas ES socialinės įtraukties ir nelygybės mažinimo iniciatyvas ir programas, tokias kaip programa PROGRESS[6] ir socialinės srities AKM. Buvo suteiktos finansavimo galimybės projektams, negalintiems gauti paramos pagal kitas ES programas, ir tokiu būdu išplėstas dalyvių ratas. Vis dėlto pasinaudota ne visomis galimybėmis papildyti ES finansuojamas iniciatyvas, todėl jos bus išplėtotos rengiant kitą daugiametę finansinę programą. 3.6. Naujoviškų metodų formavimas Per metus buvo išmėginta daug naujoviškų metodų: socialinės žiniasklaidos naudojimas komunikacijai; aktyvus bendravimas su žurnalistais; siūlymai aktyviai dalyvauti politikos planavime; faktais pagrįsta socialinė politika ir socialinis verslumas. Kai kuriomis iniciatyvomis buvo užmegzti ryšiai su kitomis politikos sritimis – sveikatos, teisingumo ir finansų. Šios naujovės gali pasirodyti labai svarbios ir jas reikia vystyti toliau. Tačiau šiuo metu vykstantis biudžeto konsolidavimas gali tapti nemenka kliūtimi plėsti šią veiklą. 3.7. Lyčių aspekto integravimas Buvo numatyta atsižvelgti į lyčių matmenį, pavyzdžiui, organizuojant metų valdyseną; netiesioginiai duomenys rodo, kad tinkamai spręstos ir su lytimi susijusios (pvz. vienišų tėvų ir benamių) problemos. Vis dėlto pagrindiniai 2010 metų veikėjai į lyčių aspektą atsižvelgė nepakankamai – pateikiami duomenys nebuvo sistemingai paskirstomi pagal lytį. 4. Ateitis. Kurti ilgalaikį palikimą Ekonomikos krizės poveikis tebėra juntamas. Nedarbo lygis vis dar aukštas, pernelyg daug žmonių ES gyvena žemiau skurdo ribos arba visuomenės paribyje. Kyla pavojus Europos šalių visuomenės sanglaudai[7]. Valstybės narės valdo pagrindinius politinius kovos su skurdu ir socialine atskirtimi svertus, tačiau ES irgi turi suvaidinti svarbų vaidmenį ir negali apvilti lūkesčių. Ji gali aiškiai apibrėžtais įgaliojimais ir naujomis priemonėmis paremti valstybes nares ir pakeisti pažeidžiamiausių grupių gyvenimą. Šios priemonės – tai strategija „Europa 2020“ ir Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas[8], pavertę socialinę įtrauktį svarbiu ES darbotvarkės klausimu. 4.1. „Europa 2020“ – nuo įsipareigojimo prie įvykdymo Krizė parodė, kaip glaudžiai ES valstybėse narėse susiję ekonominiai ir socialiniai procesai. Remdamasi šia pamoka ES įdiegė naują darbo metodą, Europos semestrą, kuriuo užtikrinamas ES politikos prioritetų koordinavimas prieš priimant nacionalinio lygmens sprendimus. 2011 m. įvykiai priminė tvarių viešųjų finansų ir darbo vietų kūrimo bei augimo užtikrinimo svarbą. Kova su nedarbu ir socialiniais krizės padariniais yra vienas iš penkių 2012 m. metinės augimo apžvalgos[9] prioritetų; valstybės narės turėtų rūpintis pažeidžiamomis grupėmis, tobulindamos socialinės apsaugos sistemų veiksmingumą, įgyvendindamos aktyvios įtraukties strategijas ir užtikrindamos prieigą prie integracijos skatinimo tarnybų darbo rinkoje bei visuomenėje. Reikia didinti pastangas, kad istorinis įsipareigojimas iki 2020 m. sumažinti skurdą ir socialinę atskirtį atneštų juntamų pokyčių. Iš viso 26 valstybės narės yra suformulavusios nacionalinius skurdo mažinimo tikslus ir numačiusios konkrečią jų pasiekimo strategiją nacionalinėse reformų programose, pateiktose 2011 m. balandžio mėn. Tačiau kol kas nepavyko pasiekti 2010 m. birželio mėn. bendrai sutartų tikslų. 4.2. Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Veiksmų programa Plane, kaip vienoje iš pavyzdinių strategijos „Europa 2020“ iniciatyvų, pabrėžiamas Komisijos įsipareigojimas stiprinti kovos su skurdu ir socialine atskirtimi pastangas, tiesiogiai naudojantis EM2010 sukaupta patirtimi. Partnerystės metodo skatinimas ir dalyvavimo aprėpties plėtimas Vienas iš svarbiausių plano tikslų yra plėsti suinteresuotųjų subjektų ratą ir stiprinti jų dalyvavimą. Tam buvo išsaugota ir išplėsta EM2010 suburta suinteresuotųjų dalyvių grupė. Komisija, dirbdama su Tarybai pirmininkaujančiomis valstybėmis, pavertė metinį apskritą stalą kovos su skurdu ir socialine atskirtimi klausimais platesnių įgaliojimų metine konvencija, kurioje bus vertinama pažanga, padaryta siekiant pagrindinio tikslo, ir apžvelgiamas plane numatytos veiklos įgyvendinimas. Pirmoji metinė konvencija įvyko 2011 m. spalio 17–18 d. Laikui bėgant konvencija padės stiprinti ir gilinti bendradarbiavimą su kitomis ES institucijomis bei įstaigomis, palaikyti tvirtus ryšius su kitomis politikos sritimis ir pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais. Veikla visame politikos spektre Komunikate pateikiamame plane išdėstytos pagrindinių politikos sričių priemonės, išeinančios už socialinės įtraukties stricto sensu ribų. Jos apima finansų (Komisijos rekomendacija dėl galimybės naudotis pagrindine mokėjimo sąskaita[10]), energetikos, švietimo (pvz. Komisijos komunikatas ir Tarybos rekomendacija dėl mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo[11]), sveikatos (2011 m. paskelbta Europos inovacijų partnerystė (EIP) dėl aktyvaus ir sveiko senėjimo, komunikato „Solidarumas sveikatos srityje: sveikatos priežiūros skirtumų mažinimas ES“[12] įgyvendinimas), migracijos ir integracijos paslaugas. Konkrečiai būtina aktyviau integruoti romus į ES valstybių visuomenę ir padėti mažumų integracijai kaimyninėse šalyse, kaip numatyta ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendruosiuose principuose iki 2020 m.[13] Mažumų, įskaitant romus, apsauga ir integracija yra ypač svarbi kaip nedaloma vizų režimo su Rytų partnerystės šalimis liberalizavimo proceso ir laikotarpio po visų režimo liberalizavimo su bevizio režimo Vakarų Balkanų šalimis stebėsenos dalis. Veiksmingesnis Bendrijos fondų ir ESF lėšų naudojimas Remiantis biudžeto apžvalga komunikate dėl plano pabrėžiama, kad Europos socialinio fondo lėšomis reikia remti valstybių narių pastangas siekti strategijoje „Europa 2020“ išdėstytų tikslų, tarp jų ir tikslo sumažinti skurdą. Todėl 2014–20 m. sanglaudos politikos teisės aktų rinkinyje, kurį Komisija priėmė spalio 5 d., daug labiau akcentuojama socialinė įtrauktis. Kova su skurdu ir socialine atskirtimi pripažinta vienu iš keturių Europos socialinio fondo teminių tikslų. Remiantis Komisijos pasiūlymu[14], mažiausiai 20 % EFS lėšų turi būti skiriama socialinės įtraukties priemonėms, tarp jų šioms: įtraukčiai, socialiai remtinų grupių integracijai, prieigai prie paslaugų, socialinei ekonomikai ir bendruomenės inicijuotoms plėtros strategijoms. Toliau bus skatinamas aktyvus socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės dalyvavimas ir įgyvendinimo sistemos supaprastinimas. Faktais pagrįsto požiūrio į socialines inovacijas ir reformas kūrimas Didėjant socialinės intervencijos poreikiui pradedama aiškiau suvokti, kad būtina ieškoti naujų esamų ir besirandančių socialinių problemų sprendimo būdų, gerinti socialinės politikos išlaidų veiksmingumą ir geriau naudoti įvertinimą formuojant politiką. Todėl plane paskelbta svarbi socialinių inovacijų iniciatyva, kuri apima: faktais pagrįstų socialinių inovacijų skatinimą, didinant visuomenės informuotumą; politinę ir finansinę paramą projektams; pagrindinių veikėjų gebėjimų stiprinimą ir tolesnį metodinių principų vystymą. Geresnis valstybių narių politikos koordinavimas Pritariant socialinės apsaugos komiteto nuomonei dėl „socialinės srities AKM suaktyvinimo strategijos „Europa 2020“kontekste“, kuriai Taryba pritarė 2011 m. birželio 17 d., pripažįstamas poreikis didinti socialinės srities AKM veiklos matomumą ir poveikį. Strategijos „Europa 2020“ socialinis aspektas teikia galimybių pagyvinti socialinės srities AKM. Labiausiai siekiama didinti abipusio mokymosi ir analizavimo gebėjimus, skatinti aktyvesnį suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir plėsti sąveiką su Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planu. 5. išvados EM2010 suteikta naujų jėgų kovai su skurdu ir socialine atskirtimi Europoje. Ypač sunkiais ekonomikai ir visuomenei laikais žmonėms priminta skurdo ir socialinės atskirties tikrovė Europoje ir sustiprintas poreikis ieškoti naujoviškų, veiksmingesnių kovos programų. Atkreiptas dėmesys į esamą ir galimą suinteresuotųjų subjektų ir politikos formuotojų indėlį, primintos svarbios daugialypės žiniasklaidos funkcijos ir patvirtintas būtinumas išgirsti skurdą išgyvenančių vyrų ir moterų balsus. Pabrėžtas aukščiausio lygio politinio įsipareigojimo poreikis ir būtinumas įtraukti žmones, tradiciškai nesusijusius su socialinės įtraukties politika. Vėlesni Europos metai (2011 – savanoriškos veiklos, 2012 – Vyresnių žmonių aktyvumo ir kartų solidarumo, 2013 – Europos piliečių metai) tiesiogiai siejasi su 2010 m. nagrinėtomis temomis, todėl rengiantis ir įgyvendinant tų metų priemones galima remtis EM2010 patirtimi. Dabar svarbiausia – palaikyti EM sukeltą aktyvumą. Atsižvelgdama į šį tikslą Europos Komisija bendradarbiaus su Taryba, Europos Parlamentu ir visais pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais, naudodamasi strategijos „Europa 2020“ ir Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano suteiktomis priemonėmis. PRIEDAS Dalyvaujančių šalių, nacionalinių įgyvendinimo įstaigų ar europos komisijos atstovybių iniciatyvų pavyzdžiai – Belgijos projektas individualiai pritaikytomis rekomendacijomis ir atitinkamų tinklų kūrimu padėti socialiai atskirtiems žmonėms įžengti į darbo rinką. – Jaunųjų menininkų kelionė autobusu per Portugaliją siekiant atkreipti visuomenės dėmesį į skurdą ir socialinę atskirtį. – Nyderlandų projektas suburti 60 bendruomenių vietos partnerystei ir parengti integracines socialinės atskirties įveikimo strategijas jų vietovėse. – Airijoje sukurta partnerystė, siekiant transliuoti per didžiausią šalies radijo stotį pasakojimus apie skurdą išgyvenančius žmones. – Austrijos finansų konsultantų rengimo programa, siekiant konsultuoti skolų ir kitų finansinių problemų turinčius žmones. – Vokietijos projektas padėti socialiai remtinoms grupėms priklausantiems migrantams integruotis į visuomenę siūlant jiems savanoriškos veiklos vietos bendruomenėje galimybių. – Regioninių seminarų, skirtų pabrėžti regioninės valdžios institucijų atsakomybę už kovą su skurdu, ciklas Prancūzijoje, pritaikytas skirtingai padėčiai miestuose ir regionuose. – Danijos programa, kuria siekiama padėti psichikos negalią turintiems žmonėms susirasti darbą, apmokant darbo biržos darbuotojus atsižvelgti į jų ypatingus poreikius. – Nekilnojamojo turto valdymo paslaugų kampanija Liuksemburge, sudarant žmonėms galimybių nebrangiai nuomotis būstą privačiajame sektoriuje pateikus būsto savininkams nuomos mokesčio mokėjimo garantijas. – Italijos prekybos centras, aprūpinantis labiausiai skurstančius asmenis nemokamais pagrindiniais maisto produktais. – Europos Komisijos atstovybės Bulgarijoje organizuotas EM2010 ir Pavasario dienai skirto rašinio konkursas. Geriausi rašiniai buvo išleisti atskira brošiūra. – Europos Komisijos biuro Velse surengti praktiniai mokymai moksleiviams (14–19 metų) apie kovą su skurdu ir socialine atskirtimi. Iš viso juose dalyvavo per 480 moksleivių. – Europe Direct informacijos centro Komotinyje, Graikijoje, vietiniams ES socialinių programų partneriams išplatinta informacija apie tai, kaip gerinti romų ir kitų rizikos grupių socialinę įtrauktį. rekomendacijos kitiems europos metams Europos Komisija pritaria šioms daugiausia nepriklausomų ekspertų vertinimais pagrįstoms rekomendacijoms dėl kitų Europos metų veiklos valdymo, planavimo ir vykdymo. Išankstinis planavimas ir vėlesni veiksmai – Sukurti tinkamas aplinkybes išsamiam programos planavimui, kad visi ES lygmens veiksmai būtų numatyti mažiausiai prieš metus; panašias aplinkybes planavimui sukurti dalyvaujančiose šalyse. – Užtikrinti, kad įsipareigojimai būtų vykdomi ir vėliau, arba išsaugant mažesnę darbuotojų komandą tolesniems veiksmams atlikti, arba oficialiai suteikiant įgaliojimus konkrečiai Europos Komisijos tarnybai. – Nacionaliniu lygmeniu stiprinti panašioms temoms skirtų metų veiklos ryšius, sujungiant vienų metų baigiamąjį renginį su kitų metų įžanginiu renginiu. – Iš anksto susirasti galimus partnerius ir sukurti partnerystes likus bent šešiems mėnesiams iki metų pradžios. – Dar neprasidėjus metams, stiprinti visų Europos Komisijos komunikacijos tarnybų veiklos planavimą ir koordinavimą. Administracinės procedūros – Peržiūrėti administracinio, sutartinio ir finansinio nacionalinio finansavimo valdymo sąlygas, siekiant sumažinti tiek ES, tiek nacionalinio lygmens įgyvendinančių įstaigų valdymo ir administracijos naštą. – Parengti projektų iniciatoriams vadovą apie paramos valdymo procedūras, pritaikytą naudoti nacionalinėms įgyvendinimo įstaigoms. Komunikacinės priemonės – Toliau kurti naujoviškus komunikacijos apie Europos metų veiklą kanalus, ypatingą dėmesį skiriant socialiniams tinklams. – Apsvarstyti galimybę atsisakyti ES lygio ambasadorių. Jei bus nuspręsta, kad jie reikalingi, tinkamam poveikiui užtikrinti jų turėtų būti pakankamai daug (10–15), atstovaujančių įvairioms gyvenimo sritims. – Iš pat pradžių aiškiai apibrėžti už komunikaciją atsakingo rangovo ir nacionalinių įgyvendinimo įstaigų vaidmenis vykdant nacionalinio lygmens ryšių ir reklamos kampaniją. – Ypač svarbu reguliariai palaikyti ryšius su spauda ir žurnalistais. – Vykdant nacionalinio lygmens ryšių ir reklamos kampaniją palikti vietos nenumatytiems sprendimams, kad ją būtų galima pritaikyti vietos situacijai ir poreikiams. – Pasitelkti aktyvius nacionalinius ambasadorius, kurie iš tiesų galės dalyvauti veikloje, ir aukšto lygio pareigūnus, padėsiančius patraukti konkrečių šalių žiniasklaidos dėmesį; kurti strategines partnerystes su svarbiausiais žiniasklaidos veikėjais. – Aiškiau apibrėžti Europos Komisijos atstovybių ir valstybėse narėse veikiančių žiniasklaidos/visuomenės informavimo tarnybų (prie nacionalinių vyriausybių ar kitų organizacijų), tokių kaip Europe Direct informacijos centrai, vaidmenis, siekiant didinti jų indėlį į komunikacijų veiklą. Suinteresuotųjų subjektų įtraukimas – Užtikrinti, kad suinteresuotųjų subjektų įtraukimo valdyseną reguliuojančios taisyklės sudaro pagrindą lūkesčiams pateisinti; išlaikyti administracinės ir politinės sričių perskyrą. – Leisti suinteresuotiesiems subjektams aktyviau dalyvauti ES lygmens veikloje – įtraukti juos į komunikacijų kampanijos kūrimą; čia ypač svarbus tampa abipusis pasitikėjimas ir patikimumas. – Norint užtikrinti didžiausią nacionalinių suinteresuotųjų subjektų paramą, reikia juos iš pat pradžių įtraukti į nacionalines programas. Suteikti jiems galimybių per kampaniją pateikti atsiliepimų. – Atidžiai sekti, ar nedubliuojama veikla, jei suinteresuotieji subjektai nutaria kurti savo interneto svetaines, logotipus ar šūkius. [1] 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1098/2008/EB. [2] Europos Komisija užsakė ex-post vertinimą (2009 m. gruodžio 16 d. – 2011 m. balandžio 16 d.) atlikti nepriklausomiems ekspertams. Ataskaita buvo baigta 2011 m. birželio mėn. [3] Speciali Eurobarometro apžvalga Nr. 321 http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_321_en.pdf. [4] http://endpoverty.eu. [5] Tarybos deklaracija „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai: bendras darbas kovojant su skurdu 2010 m. ir vėliau“. 3053-asis Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos posėdis Briuselyje 2010 m. gruodžio 6 d., OL C333/8 10.12.2010. [6] Kaip matyti iš 2010 m. paskelbto kvietimo teikti pasiūlymus sveikatos priežiūros sistemų skirtumams mažinti. [7] 2011 m. Socialinės apsaugos komiteto ataskaita apie strategijos „Europa 2020“ socialinį aspektą. [8] Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa, COM/2010/0758 final. [9] COM(2011) 815 final, 2012 m. metinė augimo apžvalga. [10] C(2011) 4977/4. [11] COM(2011)18, OL C 191(2011) [12] COM(2009) 567 final. [13] ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendrieji principai, (COM) 2011 173 final. [14] COM(2011) 607 final, EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO pasiūlymas dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1081/2006