Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės etanolaminams /* KOM/2009/0697 galutinis - NLE 2009/0185 */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2009.12.21 KOM(2009)697 galutinis 2009/0185 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės etanolaminams AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1) PASIūLYMO APLINKYBėS | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą dėl Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV) kilmės etanolaminų importo. | Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. | Pasiūlymo srityje galiojančios priemonės 2009 m. spalio 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1583/2006 (OL L 294, 2006 10 25). | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. | 2) KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | Atliekant tyrimą, susijusios suinteresuotosios šalys, remdamosi pagrindinio reglamento nuostatomis, jau turėjo galimybę ginti savo interesus. | Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. | Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nėra numatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau nurodyta, kad priemonės neturi prieštarauti Bendrijos interesams, todėl didesnio priemonių poveikio vertinimas yra neatskiriama tyrimo dalis. | 3) TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI | Siūlomų veiksmų santrauka 2008 m. spalio 25 d. Komisija pranešimu (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė apie antidempingo priemonių, galiojančių importuojamiems JAV kilmės etanolaminams, galiojimo termino peržiūros inicijavimą. Priemonių galiojimo termino peržiūra inicijuota po to, kai 2008 m. liepos 25 d. keturi Bendrijos gamintojai, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau kaip 50 %) visų Bendrijos etanolaminų, pateikė prašymą. Šiuo metu galiojančios priemonės – tai galutinis antidempingo muitas, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1583/2006 nustatytas į Bendriją importuojamiems JAV kilmės etanolaminams. Pridedamame Komisijos Tarybos reglamento pasiūlyme pateikiamos priemonių galiojimo termino peržiūros išvados dėl dempingo, žalos ir Bendrijos interesų. Su valstybėmis narėmis konsultuotasi 2009 m. lapkričio 19 d. Antidempingo komiteto posėdyje. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, kuris turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip iki 2010 m. sausio 23 d. | Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių. | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. | Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). | Veiksmų pobūdis yra aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. | Nuoroda apie Bendrijai, nacionalinėms vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ekonominių operacijų vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės ir administracinės naštos mažinimą ir jos laikymą proporcinga pasiūlymo tikslui netaikoma, tačiau pagrindiniame reglamente nustatyta, kad muitai, kurie gali būti nustatyti, negali būti didesni nei būtina nustatyto dempingo padarytai žalai pašalinti. | Pasirinkta priemonė | Siūloma priemonė – reglamentas. | Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). Minėtame pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos. | 4) POVEIKIS BIUDžETUI | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. | 2009/0185 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės etanolaminams EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. PROCEDŪRA 1. Galiojančios priemonės 1. 1994 m. vasario mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 229/94[2] importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV) kilmės etanolaminams (toliau – nagrinėjamasis produktas) nustatė galutinius antidempingo muitus. 2. Europos chemijos pramonės federacijų tarybos (CEFIC) prašymu, 2005 m. liepos mėn. pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį inicijuota priemonių galiojimo termino peržiūra. Reglamentu (EB) Nr. 1583/2006[3] Taryba baigė šią peržiūrą ir importuojamiems JAV kilmės etanolaminams nustatė galutines antidempingo priemones. Nustatytosios priemonės – tai konkretus vienodo dydžio muitas. 2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą 3. 2008 m. kovo mėn. paskelbus pranešimą apie artėjantį antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems JAV kilmės etanolaminams, galiojimo terminą[4], Komisija 2008 m. liepos 25 d. gavo prašymą atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. 4. Šį prašymą gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų etanolaminų Bendrijoje, vardu pateikė BASF SE/AG , INEOS Oxide Ltd , Sasol Germany GmbH ir Akzo Nobel Functional Chemicals AB (toliau – pareiškėjai). 5. Prašymas buvo grindžiamas tuo, kad, pasibaigus priemonių galiojimui, dempingas ir jo daroma žala Bendrijos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų. 6. Pasitarusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pateisinančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, pranešimu apie inicijavimą inicijavo tyrimą[5]. 3. Tyrimas 7. Komisijos tarnybos apie peržiūros inicijavimą oficialiai informavo Bendrijos gamintojus, JAV eksportuojančius gamintojus, importuotojus ir (arba) prekybininkus, žinomus susijusius naudotojus Bendrijoje ir JAV valdžios institucijas. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. 8. Komisijos tarnybos išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir šalims, kurios paprašė klausimyno per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. 9. Be to, Komisija tiesiogiai susijusioms šalims suteikė galimybę pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. 10. Klausimyno atsakymus pateikė du JAV eksportuojantys gamintojai, vienas susijęs Bendrijos importuotojas, vienas susijęs Šveicarijos importuotojas, keturi Bendrijos gamintojai (toliau – Bendrijos gamintojai pareiškėjai) ir vienas Bendrijos pramonės naudotojas. Vienas JAV eksportuojantis gamintojas ( Huntsman Petrochemical Corporation ) pateikė dokumentą (toliau – nuomonę), kuriame teigė, kad priemonės turėtų būti panaikintos, tačiau nepateikė klausimyno atsakymų. 11. Komisijos tarnybos rinko ir patikrino visą informaciją, kurią laikė esant reikalinga dempingo bei žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei ir Bendrijos interesams nustatyti. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų bendrovių patalpose. a. Bendrijos gamintojai pareiškėjai BASF SE/AG, Liudvigshafenas, Vokietija INEOS Oxide Ltd ., Sautamptonas, Jungtinė Karalystė Sasol Germany GmbH , Hamburgas, Vokietija Akzo Nobel Functional Chemicals AB , Stenungsundas, Švedija b. JAV eksportuojantys gamintojai The Dow Chemical Company, Midlandas, Mičiganas ir Sydriftas, Teksasas, JAV INEOS Oxide LLC , Hiūstonas, Teksasas ir Plakeminas, Luiziana, JAV c. Susiję Bendrijos importuotojai INEOS Oxide Ltd., Zvijindrechtas, Belgija d. Susijęs Šveicarijos importuotojas Dow Europe GmbH, Horgenas, Šveicarija e. Bendrijos pramonės naudotojai Evonik Degussa GmbH, Esenas, Vokietija 4. Tiriamasis laikotarpis 12. Tiriant, ar tęsėsi dempingas ir žala arba ar dempingas ir žala kartojosi, buvo nagrinėjamas 2007 m. spalio 1 d. – 2008 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – PTL). 13. Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2005 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). Be to, žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbios tendencijos buvo įvertintos atsižvelgiant į pasaulio ekonomikos krizės poveikį etanolaminų rinkai po PTL. B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS 1. Nagrinėjamasis produktas 14. Nagrinėjamasis produktas yra ankstesniuose tyrimuose nagrinėtas produktas, t. y. Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės etanolaminai, kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra 2922 11 00, ex 2922 12 00 ir 2922 13 10. Etanolaminai gaunami etileno oksidui (EO), kuris yra etileno ir deguonies reakcijos rezultatas, reaguojant su amoniaku. Dėl tokios sintezės atsiranda trys konkuruojančiosios reakcijos, po kurių gaunami trijų skirtingų rūšių etanolaminai: monoetanolaminas (MEA), dietanolaminas (DEA) ir trietanolaminas (TEA), atsižvelgiant į tai, kiek kartų EO yra jungiamas. Didžiausias junginių skaičius priklauso nuo amoniako vandenilio elementų skaičiaus, būtent trijų. Šių trijų rūšių etanolaminų proporcijos, palyginti su bendru produkcijos kiekiu, priklauso nuo gamybos įrenginių konstrukcijos, tačiau tam tikru mastu gali būti kontroliuojamos pagal amoniako ir EO (molinį) santykį. 15. Nagrinėjamasis produktas naudojamas kaip tarpinis junginys ir (arba) priedas aktyviosiose paviršiaus medžiagose, kurios naudojamos plovikliuose ir asmens higienos produktuose, kosmetikos produktuose, trąšose ir pasėlių apsaugos priemonėse (glifosatas), korozijos inhibitoriuose, tepimo alyvose, pagalbinėse tekstilės medžiagose ir minkštikliuose (ketvirtiniai esteriai), fotografinėse cheminėse medžiagose, popieriaus ir metalo pramonės srities produktuose, medienos apdorojimui, kaip šlifavimo ir rišimo priemonė cemento pramonėje ir kaip dujų plautuvo absorbavimo priemonė (rūgštims šalinti). Šį produktą etilenaminams gaminti gali naudoti ir patys gamintojai arba su jais susiję gamintojai. Naujos MEA naudojimo sritys – taurinas ir elektronika, ypač skystųjų kristalų įtaisų (LCD) sektoriaus produktai. 2. Panašus produktas 16. Kaip ir pirminiame bei ankstesniame peržiūros tyrime, nustatyta, kad JAV pagaminto ir Bendrijoje parduodamo nagrinėjamojo produkto fizinės ir techninės savybės yra tokios pačios kaip Bendrijos gamintojų Bendrijoje pagaminto ir parduodamo produkto fizinės ir techninės savybes ir kad šių produktų naudojimo paskirtis nesiskiria. Taip pat nustatyta, kad JAV pagamintas ir Bendrijoje parduodamas nagrinėjamasis produktas yra toks pat, kaip JAV vidaus rinkoje parduodamas produktas. Todėl šie produktai turi būti laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. C. DEMPINGO TĘSIMO ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ 17. Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar vykdomas dempingas ir, jei vykdomas, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos. 1. Pirminės pastabos 18. Atliekant tyrimą, iš keturių skunde nurodytų JAV eksportuojančių gamintojų du eksportuojantys gamintojai bendradarbiavo, vienas nebendradarbiavo, tik pateikė nuomonę, o iš ketvirtosios skunde minimos JAV bendrovės negauta nei atsakymo, nei jokios kitos informacijos. 19. Abu minėti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pagamino didžiąją dalį, t. y. daugiau nei 90 % per PTL į Bendriją importuoto kiekio arba 37 583 tonų (tikslūs duomenys nepateikiami dėl jų konfidencialumo); tai 8,5 % mažiau nei importuota per ankstesnį tiriamąjį laikotarpį (2004 m. liepos 1 d. – 2005 m. birželio 30 d.). JAV kilmės nagrinėjamojo produkto importas į Bendriją sudarė 14 % per PTL Bendrijoje suvartoto kiekio. 2. Importas dempingo kainomis per PTL Normalioji vertė 20. JAV bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams normalioji vertė buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalimi pagal kiekvieną nagrinėjamojo produkto rūšį remiantis kaina, kurią JAV vidaus rinkoje sumokėjo arba turėjo mokėti nesusiję pirkėjai, nes nustatyta, kad parduotas kiekis yra pakankamas ir kad prekyba vyko įprastomis sąlygomis. Eksporto kaina 21. Kaip ir pirminiame bei ankstesniame peržiūros tyrime, šiame tyrime nustatyta, kad du JAV bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai nagrinėjamąjį produktą į Bendriją eksportavo per susijusias bendroves. Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi, eksporto kainos buvo apskaičiuotos remiantis kainomis, už kurias importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje. Atsižvelgta į visas išlaidas, kurių turėta nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas, taip pat pelną, kurį Bendrijoje gavo importuojančios bendrovės per PTL. Apskaičiuojant pelno dydį nebuvo galima remtis susijusių prekybininkų faktiniu pelnu, nes dėl eksportuojančių gamintojų ir susijusių prekybininkų ryšių šios kainos buvo nepatikimos. Taigi buvo nustatytas pagrįstas pelno dydis, neviršijantis faktinio susijusių prekybininkų uždirbto pelno dydžio ir atitinkantis ankstesnėje peržiūroje dėl panašių priežasčių naudotus pelno dydžius. Palyginimas 22. Normalioji vertė palyginta su vidutine kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi ir siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie, kaip tvirtinta ir įrodyta, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl atlikti koregavimai siekiant atsižvelgti į krovinių gabenimo sausumos ir jūrų transportu išlaidas, atidėtąsias lengvatas, tvarkymo ir pakavimo išlaidas, kredito sąnaudas ir importo muitus – visos šios sumos buvo atimtos iš perpardavimo kainų siekiant nustatyti gamintojo kainą EXW sąlygomis. Dempingo skirtumas 23. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį kiekvienos rūšies produkto dempingo skirtumas nustatytas palyginus svertinę vidutinę normaliąją vertę su svertinėmis vidutinėmis eksporto kainomis tuo pačiu prekybos lygiu. Atlikus palyginimą nustatyta, kad dempingas per PTL buvo vykdomas, nors ir mažesniu nei per ankstesnę peržiūrą nustatytas lygiu. Procentais išreikštas CIF importo kainos Bendrijos pasienyje svertinis vidutinis dempingo skirtumas buvo toks: INEOS Oxide LLC – 11,9 %, Dow Chemical – 0 %. Nustatant dempingo skirtumą kitiems JAV gamintojams, kurie nebendradarbiavimo atliekant tyrimą ir kurių pagaminta produkcija sudarė mažiau nei 5 % (tikslūs duomenys nepateikiami dėl jų konfidencialumo) per PTL iš JAV į Bendriją importuoto nagrinėjamojo produkto kiekio, reikėjo remtis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio nuostatas. Kaip minėta, atlikus tyrimą nustatyta, kad dempingas buvo vykdomas. Taigi, remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 6 dalimi, INEOS Oxide LLC nustatytas dempingo dydis, t. y. 11,9 %, priskiriamas ir atliekant tyrimą nebendradarbiavusiems eksportuotojams. Iš tiesų, nėra priežasčių manyti, kad atliekant tyrimą nebendradarbiavusios šalies dempingas būtų mažesnis už bet kurios bendradarbiavusios šalies dempingą, ir tokiai šaliai taikyti palankesnes sąlygas nei bendradarbiavusioms šalims. Reikėtų pažymėti, kad patikrinamos informacijos apie nebendradarbiaujančius JAV gamintojus nebuvo, o patikrinti bendradarbiaujančių JAV eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymai, kartu su Eurostato statistiniais duomenimis, leidžia atmesti galimybę, kad trūkstamus kiekius eksportavo bendradarbiaujantys JAV eksportuojantys gamintojai. 3. Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos Pirminės pastabos 24. Išsiaiškinus, ar per PTL buvo vykdomas dempingas, nagrinėta jo tęsimosi tikimybė. Dempingo dydis, jeigu priemonės būtų panaikintos 25. Jeigu priemonės būtų panaikintos, eksportuotojai galėtų sumažinti eksporto kainas. Jeigu eksporto kainos būtų mažesnės, išaugtų JAV produkto paklausa Bendrijos rinkoje. Jei eksporto kainos sumažėtų proporcingai antidempingo muitų dydžiui, INEOS Oxide LLC ir nebendradarbiavusioms šalims per PTL nustatyti dempingo skirtumai būtų 12 % (remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu), o Dow Chemical dempingas ir šiuo atveju nebūtų nustatytas. Tai, kad dempingo skirtumas, kai muitas įskaičiuojamas, beveik nesiskiria nuo dempingo skirtumo, kai muitas neįskaičiuojamas, reiškia, kad per PTL bendras etanolaminų kainos lygis buvo gana aukštas, todėl antidempingo muito, nustatyto kaip konkreti vienodo dydžio suma, poveikis buvo minimalus. Kaip išsamiau paaiškinta toliau, apskritai, po PTL etanolaminų kainos smarkiai sumažėjo. Galimybė daugiau eksportuoti į Bendrijos rinką dėl per PTL neišnaudotų JAV gamybos pajėgumų 26. Nepanaudoti JAV gamybos pajėgumai per PTL nėra nereikšmingi. Manoma, kad per PTL nepanaudoti JAV gamybos pajėgumai sudarė maždaug 60 000 tonų. Šis skaičius apskaičiuotas remiantis iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų gauta informacija; tuo, kad gamybos našumas paprastai sudaro 90 % vardinių pajėgumų; prielaida, kad faktinė nebendradarbiaujančių JAV gamintojų gamybos išeiga negali būti mažesnė nei 80 % vardinio pajėgumo, taip pat pagrindiniuose specializuotuose leidiniuose pateikta informacija. Šis skaičius gali padidėti iki maždaug 85 000 tonų, jei gamybos našumas bus dar geresnis. Palyginti su apskaičiuotuoju bendru 732 000 tonų JAV vardiniu pajėgumu, bendra apskaičiuotoji paklausa, įskaitant uždarąjį suvartojimą, sudarė 588 000 tonų. Palyginti mažą pajėgumų naudojimo koeficientą galima paaiškinti keliais ypatingais pastarojo metais įvykiais: siekdami sumažinti atsargas, JAV gamintojai uždarė kelis gamybos objektus, įgyvendino pajėgumų didinimo planus ( Dow Chemical pajėgumai paskutinį kartą padidinti 45 000 tonų, vieno iš nebendradarbiavusių JAV eksportuojančių gamintojų – 32 000 tonų), o nuo uraganų „Gustavas“ ir „Ike“ nukentėjo tam tikri gamybos įrenginiai ir kai kurių žaliavų gamybos įrenginiai. Dėl uraganų „Ike“ ir „Gustavas“: per PTL jų poveikis dar buvo juntamas, tačiau po PTL jo nebeliko. Remiantis PCI Consulting Group (PCI) 2008 m. vertinimu, poveikis – tai 39 000 tonų prarastos produkcijos[6]. Tai, kad 2007–2008 m. (t. y. per PTL) JAV būta potencialių nepanaudotų gamybos pajėgumų, taip pat patvirtinama pagrindiniame metiniame leidinyje, kuriame pateikiama etanolaminų rinkos apžvalga[7]. Remiantis šiame leidinyje pateiktais vertinimais, 2007 m. JAV rinkoje buvo 65 000 tonų perteklinės produkcijos. Reikėtų palyginti nepanaudotus 60 000 tonų pajėgumus su eksporto iš JAV į Bendriją apimtimi per PTL (37 583 tonos) ir visu suvartojimu Bendrijoje (268 000 tonų). Taigi galima daryti išvadą, kad tikėtina, jog eksportas iš JAV padidės ir užims tam tikrą Bendrijos rinkos dalį. Galimybė daugiau eksportuoti į Bendrijos rinką dėl blogų perspektyvų kitose JAV eksporto rinkose 27. Dėl kelių svarbių JAV eksporto rinkų atlikus tyrimą nustatyta, kad JAV gamintojams bus vis sunkiau tiekti prekes šioms rinkoms, nes pastaruoju metu jos savo poreikius jau patenkina arba greitai patenkins pačios. Iš tiesų, trečiųjų šalių rinkose, kurias aprūpina JAV, esama planų didinti pajėgumus; kai kurie iš tų planų buvo neseniai įgyvendinti, kai kurie – įgyvendinami šiuo metu. Konkrečiai: i) pajėgumai neseniai padidinti JAV gamintojams svarbioje eksporto rinkoje Brazilijoje (55 000–65 000 tonų[8]), ii) iš viso 180 000 tonų pajėgumai padidinti Kinijoje – rinkoje, į kurią kai kurie JAV gamintojai eksportuoja per kitose Azijos šalyse įsteigtas bendras įmones, ir iii) pajėgumai padidinti Taivane ir Tailande (iš viso 90 000 tonų), todėl Azijos rinkai būdingi pertekliniai pajėgumai ir tai, kad bet kokia ne Azijos regiono šalis turi mažai galimybių eksportuoti į Azijos rinką. 2008 m. visas JAV eksportas į ne Bendrijos rinkas sudarė 137 600 tonų[9], iš kurių Azijos rinkai teko 61 600 tonų[10].Taigi didelis šio eksporto kiekis turės būti nukreiptas į naujas rinkas. 28. Galima daryti išvadą, kad, kaip nurodyta 0 konstatuojamojoje dalyje, esama tam tikrų nepanaudotų pajėgumų, kurie, panaikinus priemones, gali būti panaudoti didesniam etanolaminų kiekiui gaminti ir parduoti Bendrijos rinkoje. Be to, JAV gamintojams svarbios eksporto rinkos greičiausiai gali būti perpildytos dėl padidėjusios vidaus gamybos, todėl Bendrijos rinka JAV eksportuotojams gali tapti labai patraukli. Galimybė daugiau eksportuoti į Bendrijos rinką dėl vieno nebendradarbiaujančio JAV gamintojo veiksmų 29. Buvo nagrinėjami ir galimi 10 konstatuojamojoje dalyje nurodyto nebendradarbiaujančio JAV gamintojo verslo veiksmai. Primenama, kad vienintelė šios šalies pateikta informacija – tai nuomonė, kurioje daroma išvada, kad JAV kilmės etanolaminų importas nedaro žalos ir nėra tikimybės, kad žalingas dempingas pasikartos. Bendrovė teigė, kad jos nagrinėjamojo produkto pardavimo apimtis ES per PTL buvo labai nedidelė – dviem nesusijusioms ir vienai susijusiai šaliai. Ji taip pat teigė norinti, kad jos pardavimo į ES struktūra būtų tinkama ir sąžininga, tačiau nepateikė jokių konkrečių duomenų ar patikrinamos informacijos nei apie savo su nagrinėjamuoju produktu susijusios veiklos rezultatus per PTL, nei apie numatomus etanolaminų verslo srities veiksmus ES rinkoje. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio nuostatas išvados dėl šio nebendradarbiaujančio JAV gamintojo turėjo būti daromos remiantis turimais faktais. Taigi remtasi vieša informacija, surinkta iš šios bendrovės interneto svetainės, taip pat duomenimis, paskelbtais CEH Product Review on Ethanolamines (SRI Consulting) , pagrindiniame specializuotame šios srities leidinyje. Remiantis minėta informacija ir duomenimis prieita prie išvados, kad per PTL šio nebendradarbiaujančio JAV gamintojo pajėgumai sudarė 29 % JAV gamybos pajėgumų ir kad nagrinėjamąjį produktą galima priskirti šios bendrovės verslo segmentui, kuriame ji pasiekė geriausių rezultatų. Be to, patvirtinta ir ES rinkos svarba apskritai: pardavimas į Bendriją sudaro apie 33 % viso šios bendrovės pardavimo. Atsižvelgiant į šio gamintojo dydį JAV rinkoje, jo gamybos pajėgumus, Bendrijos rinkos svarbą jo verslui apskritai ir į Bendrijos rinkos svarbą pasaulio etanolaminų rinkoje, pagrįsta manyti, kad nebendradarbiaujantis JAV gamintojas dar labiau padidintų eksportą į Bendriją, jei priemonės baigtų galioti. Taip šis gamintojas elgtųsi remdamasis PTL duomenimis, ypač dėl didelių nagrinėjamojo produkto kainų Bendrijos rinkoje. Prekybos apsaugos priemonės trečiųjų šalių eksporto rinkose 30. Nuo 2004 m. lapkričio mėn. Kinija taiko antidempingo muitus Japonijos, JAV, Irano, Malaizijos, Taivano ir Meksikos kilmės MEA ir DEA. JAV kilmės etanolaminams taikomi 20–74 % muitai. 2008 m. 11 % viso JAV eksporto buvo nukreipta į Kiniją[11] – į rinką, kurioje nagrinėjamojo produkto paklausa nuolat auga ir kurioje 2007 m. buvo pagaminama maždaug 24 % visų vidaus rinkoje suvartojimų etanolaminų. Reikėtų pažymėti, kad Dow Chemical įsteigė bendrą įmonę su Petronas , pavadintą Optimal , kurios pajėgumai Malaizijoje sudarė 75 000 tonų, kurios nuo 2002 m. buvo tiekiamos Azijos etanolaminų rinkai. Vis dėlto, reikia prisiminti, kad tikrajam JAV eksportui į Kiniją yra taikomos priemonės, todėl praktinės galimybės išnaudoti nepanaudotus pajėgumus yra ribotos. 31. Be to, JAV etanolaminų eksporto į Kiniją galimybėms taip pat kenkia tai, kad buvo pakeistas Kinijos muitų režimas, taikomas iš Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) šalių importuotiems etanolaminams (importo muitas sumažintas nuo 5 % iki 0 %), taip suteikiant dar daugiau pranašumų į Kiniją eksportuojantiems ASEAN šalių etanolaminų gamintojams[12]. Paklausos JAV raida iki PTL 32. Etanolaminų rinkoje labai padidėjo DEA paklausa, nes DEA pradėtas naudoti glifosato herbicidams gaminti. Konkrečiai, TEA paklausą lemia jo naudojimas cemento sektoriuje ir audinių minkštiklių gamyboje. Pagrindinė MEA rinka – organinių junginių (daugiausia etilenaminų) sintezė. MEA paklausa išaugo po to, kai 2005 m. sausio 1 d. įsigaliojo JAV teisės aktas, kuriuo draudžiama medienos apdorojimui naudoti pakaitinius produktus, kurių pagrindinė sudedamoji dalis yra metalas. Tačiau remiantis pagrindiniais specializuotais leidiniais galima teigti, kad poveikis, kurio paklausai turėjo 2005 m. JAV teisės aktas, ateityje didelio suvartojimo augimo nebelems. Iš tiesų, remiantis vieša informacija galima teigti, kad MEA suvartojimas medienos apsaugos produktams padidėjo nuo 3 000 tonų 2001 m. iki 107 000 tonų 2007 m. Tačiau metinė augimo sparta nuo 2006 m. buvo nedidelė (3 %) ir nenumatoma, kad ateityje ji smarkiai augtų. Taip yra dėl to, kad šis rinkos segmentas stabilizavosi ir kad medienos konservantų rinkoje susiduriama su kitų produktų, kuriuose nenaudojamas MEA (pavyzdžiui, medienos konservantų, kurių pagrindinė sudedamoji dalis yra boratas, natūraliai kenkėjams atsparių rūšių medienos ir perdirbto plieno), konkurencija. Apibendrinant, iki PTL paklausa didėjo, tačiau turėtų stabilizuotis. Galima paklausos raida JAV ir kitose rinkose 33. Taip pat nagrinėta turima informacija apie galimą paklausos raidą JAV ir kitose pasaulio šalyse iki 2013 m. Tolesnėse konstatuojamose dalyse pateikiami duomenys yra pagrįsti informacija, gauta iš skundo pateikėjų, Dow Chemical , INEOS Oxide LLC ir pagrindinių chemijos pramonės leidinių, kuriuos leidžia SRI Consulting , the PCI Consulting Group ir Tecnon OrbiChem Ltd . Šie duomenys neatspindi dabartinės ekonomikos krizės poveikio. 34. Remiantis minėta informacija, numatoma, kad vidutinė metinė JAV paklausos augimo sparta sieks 3,1 %. Augimo sparta kitose rinkose yra didesnė. Numatoma Bendrijos vidutinė metinė augimo sparta nesieks 4 %, o Kinijoje šis rodiklis bus 4,6 %, Centrinėje ir Pietų Amerikoje – 5 %, Artimuosiuose Rytuose – 13,4 %. Tokia padėtis patvirtina, kad JAV gamintojai turės ieškoti eksporto rinkų ir stengtis didinti rinkos dalį bei pelną tuose pasaulio regionuose, kurie, kaip numatoma, augs labiausiai ir kuriuose bus galimybių užimti didesnes rinkos dalis. 35. Paklausos raidą palyginę su turimais gamybos pajėgumais, pamatysime (vėlgi remiantis iki krizės buvusios padėties duomenimis), kad JAV, kuriose per PTL faktiškai produkto pagaminta maždaug 65 000 tonų daugiau nei iš tikrųjų jo suvartota ir kuriose buvo nepanaudotų pajėgumų, turės praeiti tam tikras laikas, kol nebeliks neseniai atsiradusių papildomų gamybos pajėgumų. Iš viešai prieinamos informacijos matyti, kad pertekliniai pajėgumai JAV greičiausiai neišnyks iki 2013 m. Taigi artimiausiu metu paskatų eksportuoti JAV gamintojams nesumažės. 36. Priešingai, 2007 m. paklausa Europos rinkoje buvo šiek tiek didesnė[13] nei Bendrijos gamybos pajėgumai. Tačiau, remiantis iki krizės buvusiais duomenimis, nepanašu, kad tokia padėtis nesikeistų. Iš tiesų, prognozuojamą augimo spartą palyginus su skelbiamais duomenimis apie pajėgumų didinimą, galima numatyti, kad bus perteklinių pajėgumų, jeigu INEOS Oxide Ltd įgyvendins savo investicinius planus Bendrijoje. Pajėgumai turėtų padidėti ne anksčiau kaip 2010 m. pabaigoje. Taigi Bendrijos rinka taps labai pažeidžiama dėl spaudimo, kurį darys JAV gamintojai bandydami užsitikrinti rinkas perteklinei produkcijai realizuoti. 37. Apskritai, gamybos pajėgumai visame pasaulyje iki 2013 m. turėtų padidėti maždaug nuo 1 764 000 tonų iki 2 423 000 tonų (vardiniai pajėgumai). Į šiuos skaičius įtraukti duomenys apie naujus pajėgumus Bendrijoje (+119 000), Rusijoje (+50 000), Saudo Arabijoje (+100 000) ir Azijoje (+394 000)[14]. Numatoma, kad Kinijoje etanolaminų gamybos pajėgumai 2009–2011 m. padidės 344 000 tonų. Atsižvelgiant į tai, kad vienas JAV gamintojas parduoda nagrinėjamąjį produktą Kinijai per Malaizijoje veikiančią bendrą įmonę, galima pagrįstai teigti, kad pagerėjus Kinijos galimybėms patenkinti savo poreikius, smarkiai sumažės JAV gamintojų eksporto galimybės. Dėl kitų Azijos rinkų: iš turimos informacijos matyti, kad didėja ir jų gebėjimas patenkinti savo poreikius, todėl JAV gamintojai vis dažniau priversti ieškoti naujų rinkų. 38. Remiantis numatoma 3,5–4 % augimo sparta, iki 2013 m. paklausa pasaulyje padidės iki 1 836 000 tonų. Atsižvelgiant į tai, kad tam tikrą pajėgumų perteklių visada pašalina dėl techninės priežiūros darbų sustabdyta gamyba ir kad dėl to būtinos tam tikros atsargos, 2013 m. prognozė rodo, kad pusiausvyra bus tik JAV, o kitose šalyse numatomi pertekliniai pajėgumai. Apibendrinant, pajėgumų didinimas ir padėties rinkoje prognozės iki 2013 m. rodo, kad JAV eksportuojantys gamintojai gali vykdyti dempingą Bendrijos rinkoje, nes pasiūlos ir paklausos pusiausvyra JAV rinkoje greičiausiai bus pasiekta ne anksčiau kaip 2013 m. MEG gamybos pakeitimas etalonaminų gamyba 39. Reikėtų pažymėti, kad etanolaminai yra metileno oksido darinių verslo sektoriaus dalis. Monoetileno glikolis (MEG) taip pat priklauso šiam sektoriui. Esama duomenų, leidžiančių manyti, kad dauguma Azijos etileno oksido darinių gamintojų dėl labai blogos padėties glikolio rinkose daugiausia dėmesio skiria etileno oksido darinių, išskyrus MEG, verslui, todėl rinkai tiekiama daugiau etanolaminų. Iš tiesų, dėl labai mažų MEG kainų 2008 m. Azijos gamintojai, galintys gaminti ir MEG, ir etanolaminus, siekdami pagerinti bendrą pelningumą renkasi gaminti etanolaminus[15]. Gali būti, kad dėl to Azijos etanolaminų rinkoje, į kurią 2008 m. buvo nukreipta 18 %[16] viso JAV eksporto, susidarė įtempta padėtis. Remiantis laikotarpio prasidėjus dabartinei ekonomikos krizei duomenimis, prognozuota, kad trumpuoju laikotarpiu[17] Azijoje išliks didelis trūkumas, tačiau vidutinės trukmės laikotarpiu jo nebeliks, nes, kaip paaiškinta 0 konstatuojamojoje dalyje, Azijoje labai padidės etanolaminų gamybos pajėgumai. 40. Turima informacija apie laikotarpį po PTL patvirtina, kad dėl labai mažų MEG kainų MEG ir etanolaminus gaminantys gamintojai rinksis gaminti etanolaminus siekdami pagerinti bendrą pelningumą. Dėl MEG gamybos pajėgumų pasaulyje raidos: remiantis turima informacija[18] galima teigti, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį MEG gamybos pajėgumai padidėjo maždaug 19 %. Be Azijos, šį rodiklį daugiausia lėmė padidėję pajėgumai Artimųjų Rytų šalyse (Irane, Kuveite ir Saudo Arabijoje) – jose MEG gamybos pajėgumai didės iki 2015 m. Meksikoje per nagrinėjamąjį laikotarpį EAO gamybos pajėgumai padidėjo 40 000 tonų ir, remiantis turima informacija, galima teigti, kad gali būti pereita nuo MEG prie etanolaminų gamybos. Remiantis tokia padėtimi galima tvirtinti, kad pasaulio rinka susiduria su rimta perteklinės MEG produkcijos problema, ir paaiškinti, kodėl pasaulyje krenta MEG kainos. 41. Kadangi JAV yra svarbiausia etanolaminų rinka pasaulyje, manoma, kad tai bus pirmoji rinka, kurioje bus juntamos perteklinių MEG gamybos pajėgumų pasekmės, t. y. MEG kainų kritimas ir pagrindinės žaliavos (etileno oksido) naudojimas ne MEG, o etanolaminų gamybai. Akivaizdu, kad dėl perteklinių MEG gamybos pajėgumų, jų sukeltų pasekmių, taip pat dėl jau nustatyto etanolaminų pertekliaus JAV rinkoje, bus daromas spaudimas etanolaminų kainoms. JAV eksporto kainų ir ES kainų ryšys 42. Apskritai, pardavimas pagal terminuotas sutartis Bendrijos rinkoje vykdomas rečiau nei JAV rinkoje, tačiau visose patikrintose sutartyse buvo nuostatos, kuriomis remiantis kainų svyravimo atveju galima palyginti greitai keisti kainas (paprastai per kelias savaites). Taigi tai, kad yra pardavimo sutartis, nereiškia, kad pardavimo kainos nustatomos ilgesniam laikotarpiui ir todėl yra stabilios. Vieneto kainas daugiausia lemia pasaulio rinkos kainos. 43. JAV ir ES pramonės naudotojai paprastai susidera dėl panašių sąlygų abiejose rinkose, kadangi dažniausiai tai būna daugiašalės bendrovės, kurios dėl tiekimo derasi pasauliniu lygmeniu ir renkasi tuos tiekėjus, kurie parduoda panašiomis sąlygomis. Abiejų bendradarbiaujančių gamintojų pardavimas prekybininkams ir platintojams sudaro tik 10–20 % JAV vidaus rinkoje parduodamo kiekio ir 25–35 % Bendrijos rinkoje parduodamo kiekio. Remiantis patikrintais duomenimis, JAV vidaus kainos, nustatytos prekybininkams, buvo maždaug 7 % mažesnės nei Bendrijos kainos, o JAV pardavimo vidaus pramonės naudotojams kainos buvo vidutiniškai maždaug 30 % mažesnės nei Bendrijos naudotojams. Šie duomenys patvirtina, kad per PTL šios dvi rinkos gerokai skyrėsi, nes Bendrijos rinkos kainos buvo didesnės nei JAV kainos. Todėl, atsižvelgiant į perteklių kitose JAV eksporto rinkose ir kainų lygį ES, jeigu artimiausiu metu minėtas kainų skirtumas išliks, priemonių nebetaikymas būtų didelė paskata padidinti eksportą į ES Reikia pažymėti, kad, kaip paaiškinta 0 konstatuojamojoje dalyje, remiantis atitinkamais laikotarpio po PTL duomenimis galima daryti išvadą, kad dėl pasaulio ekonomikos krizės po PTL JAV kainos tapo didesnės nei Bendrijos kainos. 44. Remiantis PTL duomenimis ir atsižvelgiant į nereikšmingą pramonės naudotojams , sudarantiems didžiąją pirkėjų dalį, JAV ir ES taikomų kainų skirtumą, leidimas nebetaikyti priemonių būtų didelė paskata JAV pardavimą nukreipti į ES. Bet kuriuo atveju po PTL minėta padėtis pasikeitė, ir daugumos rūšių produkto eksporto kainos bus konkurencingos tik tuo atveju, jei tai bus dempingo kainos (žr. 0 konstatuojamąją dalį). JAV eksporto į trečiąsias šalis ir į Bendriją kainų santykis 45. Atlikus tyrimą nustatyta, kad per PTL pagrindinės JAV eksporto rinkos buvo Kanada, Meksika, Brazilija ir Bendrija. JAV pardavimo eksportui į trečiąsias šalis kainos dauguma atvejų buvo didesnės nei JAV vidaus rinkoje, o JAV eksporto į ES kainos – didesnės nei į kitus pasaulio regionus. Nors tokią padėtį būtų galima paaiškinti mažesne eksporto apimtimi (t. y. paprastai kuo mažesnė apimtis, tuo didesnės kainos), ji taip pat patvirtina eksporto rinkų svarbą JAV gamintojams, kurie visada gali tikėtis didesnių kainų ir laikyti šias rinkas labai patraukliomis, kai JAV vidaus rinkoje iškyla problemų, pavyzdžiui, atsiranda perteklinės produkcijos ir (arba) perteklinių pajėgumų arba nebelieka paklausos. 46. Apskritai, etanolaminų kainos ėmė mažėti 2008 m. pabaigoje, nors 2008 m. trečiajame ketvirtyje ir ketvirtojo ketvirčio pradžioje jos dar buvo didesnės nei kada nors anksčiau. Taigi kainos ėmė mažėti dėl menkos paklausos ir daug mažesnių etileno sąnaudų[19]. Taip pat akivaizdu[20], kad kainos mažėjo ir tradicinėse JAV eksporto rinkose, kaip antai Kanadoje, Meksikoje ir Brazilijoje, o tai rodo, kad po PTL kainos tradicinėse JAV eksporto rinkose yra mažesnės nei ES. 47. Apibendrinant, abiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams JAV rinka tebėra svarbiausia pardavimo rinka. Daugiausia nagrinėjamojo produkto eksportuojama į Bendriją ir Kanadą (Kanadoje etanolaminai negaminami), Braziliją ir Meksiką. Palyginti su JAV vidaus rinkoje buvusiomis kainomis, per PTL maždaug 20 % JAV produkcijos eksportuota didesnėmis kainomis. Taigi, įrengtų gamybos pajėgumų naudojimo apskritai ir pelningumo požiūriu, per PTL pardavimo į Bendriją ir į kitus pasaulio regionus vaidmuo buvo svarbus. Nors kainos po PTL labai pasikeitė (žr. toliau), neabejojama, kad eksporto rinkos ir toliau bus svarbios pelningumo ir pajėgumų naudojimo požiūriu. Nėra pagrindo manyti, kad visa tai nesusiję su nebendradarbiaujančiais JAV gamintojais. Dabartinės ekonomikos krizės poveikis 48. Pagrindinis veiksnys, kuris, kaip manoma, artimiausiu metu turės lemiamos įtakos pajėgumų ir paklausos visame pasaulyje raidai – tai pastarojo meto pasaulio ekonomikos krizės poveikis. DOW Chemical teigė, kad krizė neturės reikšmingo poveikio etanolaminų verslui, kad ji greitai baigsis, o kainos antrąjį 2009 m. pusmetį greičiausiai vėl padidės. Kita vertus, Bendrijos pramonė teigė, kad paklausa sumažėjo 30 %, smarkiai sumažėjo jos pardavimo kainos ir kad tos kainos sumažėjo daug labiau nei etanolaminams gaminti naudojamos žaliavos – etileno oksido ir amoniako – kaina. DOW Chemical argumentai laikyti neįtikinamais. Ekonominiai nuosmukiai ir anksčiau turėjo neigiamos įtakos paklausai tam tikruose nagrinėjamojo produkto galutinio vartojimo sektoriuose, kaip antai asmens higienos produktų sektoriuje. Kaip jau minėta, manoma, kad JAV teisės akto, kuriuo reglamentuojamas medienos apdorojimas, poveikio paklausai greitai nebeliks, ir akivaizdu, kad dėl visiems gerai žinomų problemų Europos ir JAV statybų ir automobilių pramonės sektoriuose bent jau artimiausiu metu nagrinėjamojo produkto paklausa nedidės nei cemento, nei automobilių skysčių sektoriuje. Be to, produkto naudojimas tekstilėje JAV taip pat mažėjo, o 2007 m. stabilizavosi. Apskritai, Dow Chemical argumentai dėl ekonomikos krizės ir tolesnės kainų raidos nepatvirtinti jokia per dabartinį tyrimą pateikta vieša informacija. Pagrindiniuose specializuotuose leidiniuose pateikta informacija patvirtino Bendrijos pramonės teiginį apie smarkiai sumažėjusią paklausą, kuri kai kuriuose sektoriuose smuktelėjo net 40 %. Kaip rodo laikotarpio po PTL duomenys, dempingas, palyginti su per PTL buvusia padėtimi, padidėjo. Kaip minėta pirmiau, per PTL skirtumas tarp ES ir JAV rinkų buvo palyginti didelis: ES kainos dauguma atvejų buvo didesnės už JAV kainas. Taigi dempingas nustatytas dviem JAV eksportuotojams, o trečiam – ne. TL pabaigoje ir 2008 m. spalio mėn. rinka akivaizdžiai perkaito. Konkrečiai, smarkiai padidėjo JAV dviejų rūšių (iš trijų) produkto (MEA ir DEA, kurie sudarė 41 % JAV eksporto) kainos, pralenkdamos ES kainas, o buvęs TEA kainų skirtumas labai sumažėjo. Nors nuo 2008 m. spalio mėn. kainos smarkiai sumažėjo, naujausi duomenys rodo, kad kainos JAV yra vis dar didesnės nei Europoje, ypač MEA ir DEA kainos. Kitaip tariant, tam, kad iš JAV eksportuojamų produktų kaina būtų konkurencinga, palyginti su Europos produktų kaina, visas JAV eksportas į Europą turės būti vykdomas dempingo kainomis. Išvada dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės 49. Primenama, kad buvo nustatyta, jog vienas iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų per PTL vykdė dempingą, tačiau mažesniu nei ankstesniame peržiūros tyrime nustatytas lygiu. Dempingą vykdė ir nebendradarbiavę eksportuojantys gamintojai. 50. Palyginti su ankstesniu peržiūros tyrimu, JAV importo rinkos dalis sumažėjo nuo 16,7 % iki 14 %. JAV tebėra didelių nepanaudotų pajėgumų (maždaug 60 000 tonų), nors, palyginti su ankstesne peržiūra, dabar jų yra mažiau. Reikia pažymėti, kad menką pajėgumų naudojimą per PTL lėmė laikini įvykiai ir kad dėl nebendradarbiavimo nebuvo galima patikrinti, kaip naudojami 29 % JAV įrengtų pajėgumų. Taip pat numatoma, kad paklausa JAV rinkoje augs šiek tiek lėčiau nei Bendrijos rinkoje, o pertekliniai pajėgumai JAV išnyks ne anksčiau kaip 2013 m. Be to, panaikinus priemones, JAV gamintojai būtų suinteresuoti didinti pardavimą Bendrijos rinkoje, nes ne vienu atveju nustatyta, kad kainos Bendrijoje yra didesnės nei kainos JAV vidaus rinkoje ar bet kurioje kitoje eksporto rinkoje, kuriai per PTL JAV gamintojai tiekė prekes. Visa tai rodo, kad JAV bendrovės turi paskatų aktyviau veikti Bendrijos rinkoje. Dėl to gali atsirasti perteklinės produkcijos ir smarkiai mažėti kainos – t. y. dempingo kainomis bus importuojama dar daugiau nei per PTL. Įvertinus padėtį laikotarpiu po PTL, tikimybė, kad bus toliau importuojama remiantis PTL duomenimis nustatyto dempingo kainomis ir (arba) kad toks importas padidės, dar labiau padidėja. Po PTL dėl pasaulio ekonomikos krizės dauguma JAV nagrinėjamojo produkto kainų pralenkė ES kainas, o kituose pasaulio regionuose kainų lygis paprastai yra žemesnis. Padėtis po PTL aiškiai rodo, kad JAV gamintojai, norėdami konkuruoti su Bendrijos pramone, turės eksportuoti dempingo kainomis dar didesniu mastu nei per PTL. 51. Apibendrinant, tikėtina, kad, panaikinus priemones, bent jau iki 2013 m. dempingas tęsis ir kad importuojama bus daugiau, todėl Bendrijoje bus daromas spaudimas mažinti kainas. D. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS 52. Skundas buvo pateiktas keturių žinomų ES etanolaminų gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 95 %) visos žinomos panašaus produkto produkcijos Bendrijoje, vardu. 53. Visi keturi Bendrijos gamintojai pareiškėjai atliekant tyrimą visapusiškai bendradarbiavo. Dar viena Bendrijos bendrovė LUKOIL Neftochim Bourgas AD parėmė skundą kaip Bendrijos gamintojas, tačiau nepateikė klausimyno atsakymų ir jokios kitos informacijos ar duomenų. Bendrijos gamintojai pareiškėjai turi gamybos objektus Prancūzijoje, Vokietijoje, Švedijoje ir Belgijoje. 54. Reikia pažymėti, kad vienas Bendrijos gamintojas, INEOS Oxide Ltd , taip pat turi su produktu susijusių interesų JAV. Per tyrimą šis gamintojas pareiškė laikantis save tikru Bendrijos gamintoju. Per PTL ši bendrovė nagrinėjamąjį produktą importavo iš susijusio JAV gamintojo, tačiau importo santykis, palyginti su jos Bendrijoje pagaminta produkcija, yra mažesnis nei 10 %. Be to, turima informacijos, kad šis gamintojas ketina iki 2010 m. išplėsti savo gamybos pajėgumus Bendrijoje. Atsižvelgiant į tai, šią bendrovę galima laikyti tikru Bendrijos gamintoju, nes importas nėra esminė jos verslo dalis. Todėl manoma, kad netikslinga šio gamintojo neįtraukti į Bendrijos pramonės apibrėžtį pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punktą. 55. Taigi minėti keturi Bendrijos gamintojai yra BASF SE/AG , INEOS Oxide Ltd , Sasol Germany GmbH ir Akzo Nobel Functional Chemicals AB , kurie sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. Toliau jie bus vadinami Bendrijos pramone. 56. Tyrimas parodė, kad, kaip nustatyta ir ankstesniame peržiūros tyrime, dalis etanolaminų produkcijos Bendrijoje yra skirta vidaus arba uždarajam naudojimui. Trys iš keturių Bendrijos pramonei priklausančių bendrovių gamina uždarajam naudojimui. Atlikus tyrimą patvirtinta, kad Bendrijos pramonė neperka nagrinėjamojo produkto uždarajam naudojimui iš nepriklausomų šalių nei Bendrijoje, nei už jos ribų, o uždarajam naudojimui pagaminta produkcija yra naudojama vartotojų rinkai skirtiems produktams gaminti. Todėl nėra pagrindo teigti, kad uždarajam naudojimui skirti etanolaminai konkuruotų su Bendrijos rinkoje (toliau – atviroji rinka) parduodamais etanolaminais. E. PADĖTIS BENDRIJOS RINKOJE 1. Suvartojimas Bendrijoje 57. Suvartojimas Bendrijoje apskaičiuotas prie Bendrijos gamintojų pagamintos produkcijos, skirtos laisvai parduoti Bendrijos rinkoje ir savo pačių uždarajam naudojimui, kiekio pridėjus iš trečiųjų šalių į Bendrijos rinką importuotą kiekį ir atėmus Bendrijos gamintojų eksportuotą kiekį. Be to, buvo pridėtas apskaičiuotas nebendradarbiaujančio gamintojo pagamintos produkcijos kiekis, kuris sudaro labai mažą Bendrijos produkcijos dalį. 58. Taigi suvartojimo Bendrijoje raida buvo tokia: Suvartojimas (tonomis) | 2005 | 2006 | 2007 | PTL | Iš viso | 439 521 | 438 872 | 479 361 | 475 269 | Indeksas | 100 | 100 | 109 | 108 | Uždarasis | 248 994 | 246 857 | 243 995 | 206 982 | Indeksas | 100 | 99 | 98 | 83 | Atviroji rinka | 190 505 | 192 010 | 235 461 | 268 386 | Indeksas | 100 | 101 | 124 | 141 | Šaltinis: klausimyno atsakymai ir Eurostatas. | 59. Nagrinėjamuoju laikotarpiu suvartojimas atvirojoje rinkoje padidėjo 41%, labiausiai – per 2007 m. – PTL. Uždarojoje rinkoje suvartojimas sumažėjo 17 %. 2. Importas iš JAV Importo iš nagrinėjamosios šalies dempingo kainomis apimtis, kaina ir rinkos dalis 60. Nagrinėjamuoju laikotarpiu nagrinėjamojo produkto importo į Bendriją iš JAV apimtis sumažėjo 16 %. Vis dėlto, per 2007 m. – PTL importuota šiek tiek daugiau. Apibendrinant, JAV gamintojai nepadidino eksporto į ES dėl i) gamybinių problemų (materialinis uraganų poveikis JAV gamybai ir eksportui) ir dėl jų atsiradusio poreikio aprūpinti JAV vidaus rinką bei ii) pasiūlos ir paklausos pusiausvyros pasaulyje mažėjimo, taip pat gamybos sutrikimų kituose pasaulio regionuose ir verslo požiūriu geresnių perspektyvų etanolaminų gamybai naudojamą žaliavą naudoti MEG gamybai. Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu vienas JAV gamintojas beveik visiškai sustabdė eksportą į ES, todėl eksportuota mažiau. Taip pat reikėtų pažymėti, kad per PTL didelė dalis JAV kilmės produktų importuota ne dempingo kainomis. Importas (tonomis) | 2005 | 2006 | 2007 | PTL | Nagrinėjamasis produktas | 44 912 | 39 641 | 35 892 | 37 583 | Indeksas | 100 | 88 | 80 | 84 | Šaltinis: klausimyno atsakymai ir Eurostatas. | 61. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė importo kaina nuolat didėjo. Apskritai, vidutinė importo iš JAV kaina buvo visais atvejais mažesnė už vidutines Bendrijos pramonės kainas. Vidutinė importo kaina už toną (EUR) | 2005 | 2006 | 2007 | PTL | Nagrinėjamasis produktas | 825 | 974 | 1 000 | 1 114 | Indeksas | 100 | 118 | 121 | 135 | Šaltinis: klausimyno atsakymai ir Eurostatas. | 62. Nagrinėjamuoju laikotarpiu importo iš JAV rinkos dalis sumažėjo 9,6 procentiniais punktais. Tokią padėtį galima paaiškinti 0 konstatuojamojoje dalyje nurodytomis problemomis. JAV rinkos dalis | 2005 | 2006 | 2007 | PTL | Nagrinėjamasis produktas | 23,6 % | 20,6 % | 15,2 % | 14,0 % | Indeksas | 100 | 88 | 65 | 59 | Šaltinis: klausimyno atsakymai ir Eurostatas. | Priverstinis kainų mažinimas 63. Siekiant išsiaiškinti, ar kainos buvo priverstinai mažinamos, dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų importo kainos nepriklausomiems pirkėjams buvo palygintos su Bendrijos pramonės kainomis remiantis palyginamų rūšių produkto kainų svertiniais vidurkiais per PTL. Bendrijos pramonės kainos buvo koreguojamos gamintojo kainų EXW sąlygomis lygiu ir palygintos su CIF importo kainomis Bendrijos pasienyje pridėjus visų rūšių muitus. Buvo lyginamos to paties prekybos lygio sandorių kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atėmus atidėtąsias lengvatas ir nuolaidas. 64. Priverstinis Bendrijos pramonės kainų mažinimas šiuo metodu nenustatytas. 3. Importas iš kitų trečiųjų šalių 65. Importas iš kitų trečiųjų šalių nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo, 2007 m. importuota daugiausiai, tačiau 2007 m. – PTL jis ėmė mažėti. Nepaisant to, per visą nagrinėjamąjį laikotarpį iš trečiųjų šalių importuota daug mažiau nei iš JAV. Kitos pagrindinės eksportuojančios šalys yra Rusija, Meksika, Iranas ir Taivanas. Išskyrus Rusiją, kurios eksportas nuolat didėjo, visų kitų šalių eksportas buvo netolygus: nelygu metai, eksportuota arba daugiau, arba mažiau. Importas iš kitų šalių | 2005 | 2006 | 2007 | PTL | Tonos | 7 862 | 16 021 | 23 086 | 19 644 | Indeksas | 100 | 204 | 294 | 250 | Rinkos dalis | 4,1 % | 8,3 % | 9,8 % | 7,3 % | Indeksas | 100 | 202 | 238 | 177 | Importo kaina (EUR/t) | 1 215 | 1 177 | 1 402 | 1 459 | Indeksas | 100 | 97 | 115 | 120 | Šaltinis: Eurostatas. | 4. Bendrijos pramonės ekonominė padėtis 66. Primenama, kad Bendrijos pramonė produktą gamina ir uždarajam naudojimui. Remiantis pardavimo atvirojoje rinkoje ir uždarojo naudojimo duomenimis, nustatyti šie rodikliai: atsargos, gamyba, pajėgumai, pajėgumų naudojimas, investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautai, pajėgumas padidinti kapitalą, užimtumas, našumas ir darbo užmokestis. Kiti rodikliai – pardavimas ir pelnas – susiję tik su pardavimu atvirojoje rinkoje. Atsižvelgiant į uždarosios rinkos raidą, t. y. į tai, kad uždarasis suvartojimas iš esmės atitinka pardavimo atvirojoje rinkoje raidą, dėl uždarosios rinkos padarytos išvados gali būti ekstrapoliuojamos. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas 67. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės gamyba ir pajėgumai palaipsniui padidėjo 13 %. Bendrijos pramonės gamybos pajėgumų naudojimas nekito ir buvo aukšto lygio – kiek mažesnis nei 90 %. Remiantis turima informacija, toks pajėgumų naudojimo lygis yra artimas didžiausiam nagrinėjamosios pramonės pajėgumų naudojimo lygiui. Tai, kad gamyba ir pajėgumai didėjo vienu metu (nors bet kuriuo atveju jie buvo mažesni nei didėjantis suvartojimas Bendrijoje), patvirtina, kad Bendrijos pramonei buvo naudingos galiojančios priemonės ir kad ji pasinaudojo padidėjusia (dėl didėjančios paklausos įvairiose etanolaminus naudojančiose vartotojų pramonės įmonėse) nagrinėjamojo produkto paklausa. 2005 | 2006 | 2007 | PTL | Produkcija (tonomis) | 375 119 | 371 688 | 407 744 | 424 526 | Indeksas | 100 | 99 | 109 | 113 | Pajėgumai (tonomis) | 424 000 | 432 000 | 458 000 | 477 000 | Indeksas | 100 | 102 | 108 | 113 | Pajėgumų naudojimas | 88 % | 86 % | 89 % | 89 % | Indeksas | 100 | 97 | 101 | 101 | Šaltinis: klausimyno atsakymai. | Atsargos 68. Kartu su didėjančiu suvartojimu Bendrijoje, didėjo ir Bendrijos pramonės atsargos. Tačiau šis rodiklis nelaikomas reikšmingu, nes etanolaminų gamyba yra skirta konkrečiam pirkėjui ir daugiausia grindžiama ilgalaikėmis sutartimis, kurios paprastai sudaromos kalendorinių metų pabaigoje. 2005 | 2006 | 2007 | PTL | Atsargos (tonomis) | 8 906 | 10 113 | 9 250 | 11 097 | Indeksas | 100 | 114 | 104 | 125 | Šaltinis: klausimyno atsakymai. | Parduotas kiekis, pardavimo kaina ir rinkos dalis 69. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės pardavimas labai išaugo (iki 54 %). Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad tuo pat metu smarkiai išaugo suvartojimas Bendrijos atvirojoje rinkoje, Bendrijos pramonės rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu didėjo palyginti nedaug (6,4 procentiniais punktais). Šios tendencijos patvirtina, kad Bendrijos pramonė turėjo galimybių pasinaudoti galiojančiomis priemonėmis. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė Bendrijos produkcijos vieneto kaina padidėjo 31 %. Tokia padėtis atspindi ne tik didelį etanolaminams gaminti naudojamų žaliavų kainų padidėjimą, bet ir padidėjusį pelningumą, ypač per PTL. 70. Didėjant Bendrijos pramonės pardavimo kainoms, didėjo ir kainos pasaulio etanolaminų rinkoje. Šį reiškinį lėmė keli ypatingi, laikini nagrinėjamojo laikotarpio įvykiai, ypač 2007 m. – PTL įvykiai. Viena vertus, šiuo laikotarpiu smarkiai padidėjo žaliavų (etileno oksido, darinio, kurio pagrindinė sudedamoji dalis yra benzinas, ir amoniako) sąnaudos. Kita vertus, tuo laikotarpiu pasaulio rinkoje smarkiai sutriko pasiūlos ir paklausos pusiausvyra. Tai lėmė įvairūs veiksniai, kaip antai: dėl uraganų JAV atsiradusios gamybos ir eksporto problemos, gamybos sunkumai Azijoje, smarkiai išaugusi vartotojų rinkai skirtų produktų (agrochemijos produktų, konkrečiau, – glifosato), kuriuose etanolaminai naudojami kaip žaliava, paklausa ir problemos, susijusios su produktų (ypač MEG), kuriuose naudojamos tos pačios kaip ir gaminant etanolaminus naudojamos žaliavos, gamyba, dėl kurių gamintojai, gaminę ir MEG, ir etanolaminus, laikinai pasirinko gaminti MEG. Panašaus produkto pardavimas atvirojoje rinkoje Bendrijoje | 2005 | 2006 | 2007 | PTL | Kiekis (tonomis) | 132 003 | 130 575 | 169 403 | 203 090 | Indeksas | 100 | 99 | 128 | 154 | Vidutinė pardavimo kaina (EUR/t) | 1 044 | 1 141 | 1 189 | 1 366 | Indeksas | 100 | 109 | 114 | 131 | Rinkos dalis | 69,0 % | 68,0 % | 72,9 % | 76,6 % | Indeksas | 100 | 98 | 106 | 111 | Šaltinis: klausimyno atsakymai. | Pelningumas 71. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės pelningumas labai pagerėjo. Vertinant tokį pagerėjimą reikėtų atsižvelgti į visame pasaulyje padidėjusias etanolaminų kainas, vieno JAV gamintojo sprendimą beveik visiškai sustabdyti eksportą į ES ir dėl to sumažėjusį importą iš JAV, taip pat į didėjančią etanolaminų paklausą tiek Bendrijoje, tiek visame pasaulyje. Dėl išaugusios paklausos padidėjo pardavimo apimtys ir pardavimo kainos, kurios iki PTL pabaigos didėjo labiau nei gamybos sąnaudos. 2005 | 2006 | 2007 | PTL | Bendrijos pramonės pelningumas | 10,1 % | 16,0 % | 15,8 % | 21,9 % | Indeksas | 100 | 159 | 157 | 217 | Šaltinis: klausimyno atsakymai. | Investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą 72. Iš investicijų lygio matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu jos kito netolygiai. Viena vertus, investicijų reikėjo gamybos objektų techninei priežiūrai, kita vertus, tam, kad būtų galima nuosaikiai didinti pajėgumus siekiant pasinaudoti padidėjusiu suvartojimu ir patenkinti eksporto poreikius. Investicijų grąža, išreikšta Bendrijos pramonės grynuoju pelnu ir jos investicijų grynąja buhalterine verte, per nagrinėjamąjį laikotarpį labai pagerėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu labai pagerėjo Bendrijos pramonės grynųjų pinigų srautas. 2005 | 2006 | 2007 | PTL | Investicijos (EUR) | 980 213 | 6 396 684 | 1 505 707 | 2 454 173 | Indeksas | 100 | 654 | 154 | 250 | Grynojo turto grąža | 45 % | 54 % | 55 % | 87 % | Indeksas | 100 | 121 | 123 | 195 | Grynųjų pinigų srautas (EUR) | 22 831 675 | 34 807 468 | 36 971 471 | 55 859 958 | Indeksas | 100 | 152 | 162 | 245 | Šaltinis: klausimyno atsakymai. | Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis 73. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės darbuotojų, dalyvaujančių panašaus produkto gamyboje, skaičius padidėjo labai nedaug. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė pajėgė užtikrinti, kad nedidėtų vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos. Per tą patį laikotarpį šiek tiek padidėjo našumas, išreikštas vieno darbuotojo našumu. Darbo sąnaudų ir našumo raida turėjo teigiamos įtakos užtikrinant, kad nedidėtų gamybos sąnaudos, ir padėjo pasiekti didesnį pelningumą. 2005 | 2006 | 2007 | PTL | Užimtumas | 100 | 104 | 104 | 110 | Indeksas | 100 | 103 | 104 | 110 | Našumas (tonų vienam darbuotojui) | 3 749 | 3 591 | 3 916 | 3 858 | Indeksas | 100 | 96 | 104 | 103 | Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR) | 2 389 | 2 629 | 2 449 | 2 262 | Indeksas | 100 | 110 | 103 | 95 | Šaltinis: klausimyno atsakymai. | Dempingo dydis 74. Per PTL dempingas buvo tęsiamas, nors ir mažesniu nei ankstesniame peržiūros tyrime nustatytas lygiu. Atsigavimas po buvusio dempingo 75. Kaip įrodyta pirmiau, Bendrijos pramonė turėjo galimybę atsigauti po buvusio dempingo – ypač padidėjo jos pelningumas, pardavimas ir rinkos dalis. 76. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės eksportas į trečiąsias šalis išaugo 21 %. Padėtis ėmė smarkiai gerėti nuo 2007 m. ir tai tęsėsi iki PTL – daugiausia dėl labai išaugusios etanolaminų paklausos Azijos rinkose, kuriose kaip tik tuo metu patirta gamybos sunkumų. Pardavimo eksportui kainos kito panašiai kaip Bendrijos kainos. Tokią padėtį vėlgi galima paaiškinti tuo, kad 2007 m. – PTL visame pasaulyje buvo smarkiai sutrikusi pasiūlos ir paklausos pusiausvyra. 2005 | 2006 | 2007 | PTL | BP eksportas (tonomis) | 18 308 | 14 055 | 22 746 | 22 228 | Indeksas | 100 | 77 | 124 | 121 | Pardavimo eksportui kaina | 1 223 | 1 293 | 1 241 | 1 689 | Indeksas | 100 | 106 | 101 | 138 | Šaltinis: klausimyno atsakymai. | 5. Išvados dėl padėties Bendrijos rinkoje 77. Bendrijos rinkoje suvartotų etanolaminų kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 41 %, o importas iš JAV sumažėjo 16 %. Tuo pat metu išaugo Bendrijos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis. 78. Ekonominė Bendrijos pramonės padėtis nagrinėjamuoju laikotarpiu pagerėjo. Atitinkami žalos rodikliai rodo, kad veiklos rezultatai buvo geri. Bendrijos pramonė veikė dideliu pajėgumu, pelno dydžio rodikliai buvo labai geri, grynųjų pinigų srautas buvo stabilus, investicijos didėjo, o darbo sąnaudos nebuvo didinamos. Be to, Bendrijos pramonei buvo naudingi keli neeiliniai 2007 m. – PTL įvykiai, dėl kurių padidėjo kainos ir pagerėjo veiklos rezultatai. 79. Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į teigiamą Bendrijos pramonės rodiklių raidą, materialinės žalos tęsimasis nenustatytas. Todėl nagrinėta, ar yra žalos pasikartojimo tikimybė, jei priemonės baigų galioti. F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ Dempingo tęsimosi ir žalingo dempingo pasikartojimo tikimybės analizės santrauka 80. Primenama, kad nustatyta, jog per PTL dempingą tęsė du JAV eksportuojantys gamintojai. Vienas iš šių dviejų dempingą vykdžiusių eksportuotojų nebendradarbiavo. Atsižvelgiant į tai, kad šiam eksportuojančiam gamintojui taikomi didžiausi antidempingo muitai ir į tai, kad jis yra didžiausias gamintojas JAV rinkoje, jis būtų labiausiai suinteresuotas grįžti į Bendrijos rinką, jei priemonės baigtų galioti. Tikimybės analizė remiantis nustatytais PTL faktais 81. Kaip išsamiau paaiškinta C dalyje (dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė), atlikus tyrimą nustatyti keli veiksniai, kuriais remiantis galima daryti išvadą, kad yra tikimybė, jog, panaikinus priemones, importas dempingo kainomis iš Jungtinių Amerikos Valstijų labai išaugs. Konkrečiai, minėti veiksniai yra šie: 82. nepanaudoti JAV gamintojų pajėgumai sudaro 60 000 tonų, ir jie, kaip manoma, artimiausiu metu nebus panaudoti; 83. manoma, kad tradicinės JAV eksporto rinkos bus pajėgios savo poreikius patenkinti pačios, todėl JAV gamintojai bus priversti eksportuoti į Bendriją. Tai pirmiausia pasakytina apie Lotynų Amerikos ir Azijos eksporto rinkas[21]. Primenama, kad JAV gamintojams labai svarbios Azijos rinkos, nes jose jie turi galimybę realizuoti perteklinę etanolaminų produkciją; 84. Kinijos antidempingo muitai, nustatyti kelių šalių, įskaitant JAV, dviejų rūšių (iš trijų) produktui; 85. spaudimas didinti gamybą dėl perėjimo nuo MEG prie EOA gamybos. Dėl perteklinių MEG gamybos pajėgumų ir mažų kainų gamintojai bus priversti rinktis gaminti EAO, o ne MEG, taip sukurdami naujus EAO pajėgumus ir darydami spaudimą kainoms; 86. numatoma, kad EAO paklausa JAV bus mažesnė nei kituose pasaulio regionuose, įskaitant Bendriją; 87. manoma, kad vidutinė paklausos Bendrijoje augimo sparta bus didesnė nei JAV, todėl JAV eksportuojantys gamintojai turės dar daugiau paskatų nukreipti eksportą į Bendriją; 88. remiantis turima informacija apie vieną nebendradarbiaujantį JAV gamintoją galima daryti išvadą, kad net ir tos bendrovės, kurios nebendradarbiavo atliekant tyrimą ir į Bendriją eksportavo mažiau, tebėra labai suinteresuotos likti ES rinkoje ir plėsti eksporto veiklą. 89. Taigi JAV gamintojai turės rasti papildomų pirkėjų ir labiausiai tikėtina, kad jie jų ieškos Bendrijos rinkoje. 90. Per PTL Bendrijos pramonė veikė sėkmingai. Tokią padėtį galima paaiškinti didele, pasiūlą pranokusia nagrinėjamojo produkto paklausa. Vis dėlto, dėl bet kokio JAV kilmės etanolaminų importo dabartinėmis dempingo kainomis padidėjimo Bendrijos pramonė patirtų didelį spaudimą ir tai pakenktų jos veiklos rezultatams. 91. Taip pat pabrėžiama, kad etanolaminai yra vartojimo produktas, t. y. visų rūšių produktas gaminamas laikantis tam tikrų techninių standartų, todėl iš vieno tiekėjo įsigytas produktas gali būti lengvai pakeičiamas kito tiekėjo produktu. Taigi rinkoje, kurioje pasiūla per didelė, daugiausia bus konkuruojama dėl kainos. 92. Esant tokiai padėčiai, dėl pirmiau aprašytų veiksnių didelė etanolaminų paklausa gali palyginti greitai sumenkti, o Bendrijos rinkoje gali atsirasti perteklinės produkcijos. Dėl didesnės importo dempingo kainomis apimties atsirastų spaudimas mažinti pardavimo kainas ir atitinkamai būtų daromas neigiamas poveikis Bendrijos pramonės veiklos rodikliams, pirmiausia – pelningumui. Jei padidėtų dempingas, būtų priverstinai mažinamos kainos. Dabartinės ekonomikos krizės poveikis 93. Ankstesnėje dalyje aprašytą žalos pasikartojimo tikimybę sustiprina tai, kad etalonaminų rinka pasikeitė dėl 2008 m. rudenį prasidėjusios ekonominės krizės. Smarkiai pasikeitė daug svarbių su eksportu ir Bendrijos pramonės padėtimi susijusių aplinkybių. Kaip minėta, turima informacija rodo, kad importas dempingo kainomis po PTL labai išaugo dėl to, kad dviejų rūšių produkto JAV kainos yra didesnės už Europos kainas, o trečiosios rūšies produkto kainų skirtumas sparčiai nyksta. Pavyzdžiui, Eurostato duomenys rodo, kad antrąjį 2009 m. ketvirtį importo į Bendriją iš JAV (15 052 tonų) kainos buvo 20 % mažesnės nei per PTL. 94. Jei nebūtų priemonių, gerokai susilpnėjusi Bendrijos pramonė susidurtų su šiuo išaugusiu importu dempingo kainomis. Iš tiesų, kaip matyti iš per tyrimą surinktos viešos informacijos, sumažėjo paklausa, pardavimas ir masto ekonomija, atsirado neišnaudotų gamybos pajėgumų, pablogėjo finansiniai rezultatai ir t. t.[22]. Dėl dabartinės ekonominės krizės Bendrijos etanolaminų rinkoje paklausa buvo menka. Todėl Bendrijos pramonės gamintojai buvo priversti mažinti pagaminamos produkcijos kiekį. 95. Dabartinis Bendrijos pramonės pajėgumų naudojimo lygis yra 70 %, t. y. daug mažesnis nei buvo per PTL, kuomet Bendrijos pramonė dirbo beveik visu pajėgumu. Be to, Bendrijos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo maždaug 30 %, o pardavimo kainos laikotarpiu po PTL sumažėjo 35–40 %. Tuo pat metu tai, kaip laikotarpiu po PTL keitėsi gamybos sąnaudos ir pelningumas, rodo, kad esama, kaip manoma, didelio žaliavų sąnaudų ir etanolaminų kainų neatitikimo, todėl dar labiau bloginami Bendrijos pramonės finansiniai rezultatai. Iš tiesų, dviejų pagrindinių žaliavų, naudojamų etanolaminams gaminti (etileno ir amoniako), sąnaudos po PTL sumažėjo mažiau nei nukrito etanolaminų kainos. Dėl to smarkiai sumažėjo Bendrijos pramonės pelno dydis – dabar stebimi tik nuostoliai arba vienaženkliai pelno dydžio rodikliai. 96. Kitaip tariant, Bendrijos pramonės padėtis nebėra tvirta: neabejojama, kad dėl importo dempingo kainomis daromo spaudimo padėtis laipsniškai blogės – ir daug labiau nei prognozuota remiantis PTL duomenimis. 97. Dėl tokios ekonominės padėties sumenko Bendrijos pramonės verslo galimybės. Viena vertus, Bendrijos pramonė nebegali plėsti ES pirkėjų bazės, nes neturi pagrindo manyti, kad jos pagrindiniai konkurentai Bendrijos rinkoje (t. y. JAV gamintojai) nebeeksportuoja į ES. Kita vertus, nepanašu, kad galima būtų sumažinti Bendrijos pramonei daromą spaudimą padidinus uždarajam naudojimui skirtos produkcijos kiekį, nes nėra ženklų, leidžiančių manyti, kad vartotojų rinkai skirtų produktų (pvz., etilenaminų, herbicidų ir katalizatorių) ekonominės perspektyvos galėtų pašalinti spaudimą etanolaminų rinkoje. Išvada dėl žalos pasikartojimo tikimybės 98. Jeigu priemonės bus panaikintos, didelė tikimybė, kad labai išaugs importas iš JAV į Bendriją dempingo kainomis, todėl žala gali pasikartoti. JAV gamintojai praranda tradicines rinkas, o dėl perteklinės MEG produkcijos gali būti gaminama daugiau etanolaminų, kurie turėtų būti realizuojami ne JAV, o kitose rinkose. Be to, Bendrijos pramonei įtakos turėjo ekonominė krizė: ji susiduria su dabartiniu JAV importo dempingo kainomis daromu spaudimu ir neturi jokio kito tinkamo alternatyvaus sprendimo, kaip spręsti žalingo dempingo problemą, išskyrus tolesnį antidempingo muitų taikymą. Nenustatyta faktų, kuriais remiantis būtų galima daryti išvadą, kad tokia padėtis neblogės dar labiau, jei priemonės nustos galioti. G. BENDRIJOS INTERESAS 1. Pirminė pastaba 99. Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį buvo nagrinėjama, ar tolesnis galiojančių antidempingo priemonių taikymas neprieštarautų visos Bendrijos interesams. Bendrijos interesai buvo nustatyti įvertinus visų susijusių dalyvių, t. y. Bendrijos pramonės, nagrinėjamojo produkto importuotojų, prekybininkų, didmenininkų ir pramonės naudotojų, interesus. 100. Reikėtų priminti, kad ankstesniuose tyrimuose laikyta, kad priemonių nustatymas neprieštarauja Bendrijos interesams. Be to, dabartinis tyrimas yra priemonių galiojimo termino peržiūra, todėl analizuojama padėtis, kai antidempingo priemonės jau taikomos. 101. Taigi buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvados dėl dempingo tęsimosi ir žalos pasikartojimo tikimybės, esama svarių priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju tolesnis priemonių taikymas prieštarautų Bendrijos interesams. 2. Bendrijos pramonės interesai 102. Primenama, kad per PTL dempingas vis dar buvo vykdomas ir kad yra tikimybė, jog JAV kilmės nagrinėjamasis produktas toliau bus parduodamas dempingo kainomis ir pasikartos Bendrijos pramonei daroma žala. 103. Bendrijos pramonė įrodė esanti gyvybinga ir konkurencinga pramonė, ir tai patvirtina teigiama daugumos ekonominių rodiklių raida. Anksčiau nustatytos antidempingo priemonės padėjo atkurti pelningumą ir sudarė pakankamos investicijų grąžos galimybes. Dėl to 2010 m. galimos naujos investicijos. Todėl Bendrijos pramonei būtų naudinga, jei dempingo kaina importuojamam JAV kilmės produktui būtų toliau taikomos priemonės. 3. Importuotojų, prekybininkų ir (arba) didmenininkų interesai 104. Atsižvelgiant į tai, kad nė vienas prekybininkas ir didmenininkas nebendradarbiavo, buvo padaryta išvada, kad priemonių nenustatymas arba tolesnis jų taikymas jiems didelės įtakos nepadarys. Be to, atliekant tyrimą nenustatyta, kad yra nesusijusių importuotojų, nes visas JAV kilmės nagrinėjamojo produkto importas yra vykdomas per importuotojus, susijusius su JAV eksportuojančiais gamintojais. 105. Jeigu priemonės bus toliau taikomos, dabartinė susijusių importuotojų padėtis nepasikeis (nustatyta, kad per PTL jie gavo pelno, kurio dydis atitiko rinkos sąlygas). Šiaip ar taip, bent jau aptariamuoju atveju susijusių importuotojų interesai yra neatsiejami nuo eksportuojančių gamintojų interesų, nes eksportuojantys gamintojai gali lemti susijusių importuotojų politiką. Primenama, kad atliekant Bendrijos interesų analizę, eksportuojančių gamintojų interesai nenagrinėjami. 4. Pramonės naudotojų interesai 106. Atsižvelgiant į tai, kad, toliau taikant priemones, antidempingo priemones reikėtų atnaujinti trečią kartą, ypatingas dėmesys skirtas pramonės naudotojų interesams. 107. Šiame tyrime dalyvavo tik vienas pramonės naudotojas, kuris naudoja ketvirtinius esterius audinių minkštikliams. Ketvirtiniai esteriai yra gaminami iš TEA (viena iš trijų etanolaminų rūšių) ir naudojami kaip audinių minkštikliai, kuriuos rinkai teikia tokios bendrovės kaip Unilever , Henkel , Colgate Palmolive , Procter & Gamble ir Benckiser / Reckitt . Aptariamasis pramonės naudotojas per PTL etanolaminų įsigijo ir iš JAV, ir iš Bendrijos pramonės. Importas iš šio pramonės naudojo sudarė tik nedidelę viso JAV importo dalį – 15–25 % (tikslių duomenų nurodyti negalima dėl jų konfidencialumo). 108. Vienintelis bendradarbiavęs pramonės naudotojas teigė, kad antidempingo priemonės Bendrijos naudotojams daro žalą, nes etanolaminų importas jiems reikalingas kaip papildomas tiekimo šaltinis jų poreikiams ES patenkinti. Jis taip pat teigė, kad Bendrijos naudotojai veika labai konkurencingose ir jautriai į kainų pokyčius reaguojančiose rinkose, kuriose patiria vartotojų rinkai skirtų produktų gamintojų spaudimą. Be to, siekdami sumažinti sąnaudas, žaliavas jie turi įsigyti kuo mažesne kaina. Taigi, šio pramonės naudotojo teigimu, bet koks etanolaminų kainos didėjimas kelia pavojų jo verslo veiklai ir kenkia pelningumui. Todėl ši šalis padarė išvadą, kad tolesnis priemonių taikymas neatitinka Bendrijos interesų, nes, priemonėms nustojus galioti, minėta padėtis pagerėtų. 109. Nustatyta, kad per PTL TEA sudarė didelę bendradarbiavusio pramonės naudotojo visų ketvirtinių esterių gamybos sąnaudų dalį (20–30 %). Akivaizdu, kad panaikinus antidempingo priemones bent jau trumpalaikiu laikotarpiu palengvėtų našta, kurią patiria ši bendrovė dėl TEA kaip žaliavos sąnaudų. Vis dėlto, įvertinus tai, kad ši bendrovė labai didelį TEA kiekį įsigyja iš Bendrijos pramonės, manoma, kad galutinis bet kokio antidempingo priemonių pasikeitimo poveikis šiam konkrečiam pramonės naudotojui nebūtų labai didelis. Todėl Komisija nagrinėjo dabartinių antidempingo priemonių poveikį minėtos bendrovės apyvartai, susijusiai su ketvirtinių esterių verslo segmentu, kai naudojami iš JAV importuoti etanolaminai. Turimi duomenys rodo, kad bendras antidempingo muito poveikis šios bendrovės apyvartai yra nuosaikus – 1–5 % (tikslių duomenų atskleisti negalima dėl jų konfidencialumo). Tuo galima paaiškinti, kodėl bendrovė tęsė veiklą šiame sektoriuje nepaisydama iki PTL smarkiai didėjusių etalonaminų kainų ir galiojančių antidempingo priemonių. Be to, reikėtų pabrėžti, kad ketvirtiniai esteriai sudaro palyginti nedidelę visos šio pramonės naudotojo veiklos dalį. 110. Taip pat nagrinėta, kaip po PTL kito TEA kainos, ir jų poveikis bendradarbiaujančio pramonės naudotojo gamybos sąnaudoms. Primenama, kad po PTL etanolaminų kainos smarkiai sumažėjo. Įvertinus TEA kainų raidą ir ketvirtinių esterių verslo sąnaudų struktūrą, laikoma, kad po PTL TEA sąnaudų dalis, palyginti su visomis gatavo produkto sąnaudomis, sumažėjo. Remiantis turimais duomenimis galima teigti, kad šio konkretaus pramonės naudotojo atveju TEA sąnaudos sumažėjo 20–25 % dėl sumažėjusių TEA kainų. Bendros gatavų produktų gamybos sąnaudos galėjo atitinkamai sumažėti 15–20 %. 111. Be to, siekiant išsiaiškinti, kokį poveikį turės bet koks tolesnis antidempingo priemonių taikymas vieninteliam bendradarbiavusiam pramonės naudotojui, buvo nagrinėjami jo ankstesni ekonominiai rezultatai, ypač pelningumas ir pardavimas. Vertinant pelningumą nustatyta, kad, nepaisant galiojančių priemonių, nagrinėjamuoju laikotarpiu minėtas bendradarbiaujantis pramonės naudotojas uždirbo šiek tiek pelno, priskirtino produktams, kuriuose yra etanolaminų. Vertinant pardavimą nustatyta, kad šio bendradarbiaujančio pramonės naudotojo eksportui parduotas produktų, kuriuose yra etanolaminų, kiekis labai padidėjo, o jo pardavimas Bendrijos rinkoje šiek tiek sumažėjo. Minėtos tendencijos būdingos tiek su JAV, tiek su ES kilmės etanolaminais pagamintiems produktams. Taigi aišku, kad galiojančios antidempingo priemonės neturėjo jokio poveikio bendrovės sprendimų dėl pardavimo priėmimui, o tai patvirtina, kad ji galėjo toliau sėkmingai veikti be jokių didesnių problemų, kurios būtų turėjusios įtakos jos pardavimui ir pelningumui. Faktų, kuriais remiantis būtų galima teigti, kad tokia padėtis pasikeistų, jeigu antidempingo priemonių galiojimas būtų pratęstas, nenustatyta. 112. Galiausiai, nerasta jokių įtikinamų įrodymų, kuriais būtų galima pagrįsti teiginį, kad pramonės naudotojai su įtempta padėtimi rinkoje susidūrė tiesiogiai dėl Bendrijos pramonės tiekiamų etanolaminų pasiūlos trūkumo. 113. Apibendrinant, antidempingo muito poveikis bendradarbiaujančio pramonės naudotojo gatavų produktų gamybos sąnaudoms per PTL buvo gana ribotas, todėl panaikinus antidempingo priemones jo padėtis pagerėtų labai nedaug. Be to, po PTL TEA kainos pasikeitė, ir tai jau dabar daro teigiamą poveikį bendrovės sąnaudų struktūrai. Todėl nuspręsta, kad tolesnis priemonių taikymas bendradarbiaujančiam pramonės naudotojui reikšmingo poveikio neturėtų. Atsižvelgiant į tai, kad atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas kitas naudotojas ir jokia šalis nepateikė jokios papildomos su šiuo konkrečiu klausimu susijusios informacijos, daroma išvada, kad minėtos analizės rezultatus galima pritaikyti visiems pramonės naudotojams, kurie gali būti susiję su etanolaminų rinka. 5. Išvada dėl Bendrijos interesų 114. Tyrimas parodė, kad taikant dabartines antidempingo priemones Bendrijos pramonė atsigavo. Bendrijos pramonei būtų naudinga, jei priemonės būtų toliau taikomos, nes tai jai padėtų išlaikyti dabartinį pelningą kainų lygį ir daugiau investuoti. Jei priemonės nustotų galioti, atsigavimui kiltų pavojus, kaip aprašyta F dalyje. Todėl Bendrijos pramonei naudinga, kad priemonės būtų taikomos toliau. 115. Panašu, kad nesusijusių importuotojų nėra, o nesusiję prekybininkai ir (arba) didmenininkai nepranešė apie save. Visas JAV kilmės importas yra vykdomas per susijusius prekybininkus, kurių pelno dydis per PTL galiojant priemonėms atitiko, kaip nustatyta, įprastines rinkos normas. 116. Be to, nenustatyta, kad galiojančios priemonės praeityje būtų turėjusios reikšmingo neigiamo poveikio ekonominei naudotojų padėčiai. Remiantis per dabartinį tyrimą surinkta informacija galima teigti, kad bet koks kainos padidėjimas, galėjęs atsirasti dėl nustatytų antidempingo priemonių, nėra neproporcingas, palyginti su nauda, kurios Bendrijos pramonė turėjo pašalinus dėl importo dempingo kainomis buvusius prekybos iškraipymus. 117. Taigi daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių nebetaikyti šiuo metu importuojamiems JAV kilmės etanolaminams galiojančių antidempingo priemonių. 118. Todėl manoma, kad importuojamiems JAV kilmės etanolaminams toliau taikyti dabartines antidempingo priemones yra tikslinga. H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS 119. Visoms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti toliau taikyti galiojančias priemones. Be to, buvo nustatytas laikas pastaboms ir argumentams dėl atskleistų faktų pateikti. Buvo išnagrinėtos pateiktos pastabos, tačiau dėl jų pagrindiniai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis nuspręsta toliau taikyti dabartines antidempingo priemones, nepakeisti. 120. Tyrimas parodė, kad yra tikimybė, jog dempingas (įskaitant galimą eksporto dempingo kaina kiekio augimą) tęsis, o žala pasikartos. 121. Net ir nepaisant to, kad vienas iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo nevykdė, ir (dėl to) darant prielaidą, kad ir ateityje jis iš JAV dempingo kaina neimportuos, sąlygos toliau taikyti muitus remiantis 11 straipsnio 2 dalimi yra įvykdytos. 122. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1583/2006 importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės etanolaminams nustatytų antidempingo priemonių galiojimas turėtų būti atnaujintas. 123. Taip pat manoma, kad priemonės turėtų būti toliau taikomos ne ilgiau kaip dar dvejus metus. Tokios nuomonės laikomasi dėl kelių priežasčių. Viena jų – tikimybė, kad žalingas dempingas pasikartos, pagrįsta tuo jog: i) nepaisydami galiojančių priemonių JAV eksportuojantys gamintojai toliau vykdė dempingą ir ii) numatoma, kad importas į Bendriją išaugs dėl esamų 60 000 tonų perteklinių gamybos pajėgumų JAV, o JAV vidaus rinkoje nėra atitinkamos paklausos, dėl kurios šių perteklinių pajėgumų nebeliktų. Be to, vienam iš nebendradarbiavusių JAV gamintojų šiuo metu taikomas didžiausias antidempingo muitas, todėl jis yra labiausiai suinteresuotas sugrįžti į Bendrijos rinką, jeigu priemonės baigtų galioti. Šis gamintojas taip pat turi reikiamą platinimo tinklą, nes Bendrijos rinkoje parduoda ir kitus chemijos pramonės produktus, be to, nurodė ES laikantis svarbia eksporto rinka. 124. Be to, JAV pertekliniai pajėgumai turėtų laipsniškai išnykti iki 2013 m., o Bendrijoje esama pajėgumų didinimo planų, kuriuos įgyvendinti numatoma iki 2010 m pabaigos. Dėl šių aplinkybių ir dėl to, kad nėra aišku, kokį poveikį etanolaminų rinkai (tiek pasaulio, tiek, svarbiausia, Bendrijos mastu) turės dabartinė pasaulio ekonomikos krizė, priemonių taikymą tikslinga pratęsti ne ilgiau kaip dvejiems metams. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1. Importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės etanolaminams, kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra ex 2922 11 00 (monoetanolaminas) (TARIC kodas 2922 11 00 10), ex 2922 12 00 (dietanolaminas) (TARIC kodas 2922 12 00 10) ir 2922 13 10 (trietanolaminas) nustatomas galutinis antidempingo muitas. 2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje nurodytiems produktams, kuriuos pagaminto toliau išvardytos bendrovės, yra tokia: Bendrovė | Antidempingo muitas (EUR už toną) | Papildomas TARIC kodas | The Dow Chemical Corporation 2030 Dow Center Midland, Michigan 48674 JAV | 59,25 | A115 | INEOS Americas LLC 7770 Rangeline Road Theodore, Alabama 36582 JAV | 69,40 | A145 | Huntsman Chemical Corporation 3040 Post Oak Boulevard PO Box 27707 Houston, Texas 77056 | 111,25 | A116 | Visoms kitoms bendrovėms | 111,25 | A999 | 3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos. 4. Jeigu prieš išleidžiant prekes į laisvą apyvartą jos sugadinamos ir dėl to faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina proporcingai paskirstoma siekiant nustatyti muitinę vertę pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93[23] 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis pirmiau nurodytais dydžiais, yra sumažinamas tokia procentine dalimi, kuri atitinka proporcingai paskirstytą faktiškai sumokėtą arba mokėtiną kainą. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir galioja dvejus metus. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje […] Tarybos vardu [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. [2] OL L 28, 1994 2 2, p. 40. [3] OL L 294, 2006 10 25, p. 2. [4] OL C 71, 2008 3 18, p. 13. [5] OL C 270, 2008 10 25, p. 26. [6] Ethylene Oxide & Glycol Market Outlook by PCI Xylenes & Polyesters Ltd (toliau – PCI), 2008 m. spalio mėn. leidinys. [7] Chemical Economics Handbook Product Review-Ethanolamines-SRI Consulting , 2009 m. sausio mėn., 642.5000 A, p. 14–15. [8] Nelygu kokiu šaltiniu remiamasi. [9] PCI, 2009 m. sausio mėn. leidinys. [10] PCI, 2009 m. sausio mėn. leidinys. [11] Apskaičiuota remiantis PCI 2009 m. balandžio mėn. leidiniu. [12] Tecnon OrbiChem leidinys, 2009 m. kovo 17 d. [13] SRI leidinys, 2009 m. sausio mėn. [14] Tecnon OrbiChem leidinys, 2009 m. kovo 17 d. [15] Tecnon OrbiChem leidinys, 2008 m. gruodžio 17 d. [16] Apskaičiuota remiantis PCI 2009 m. balandžio mėn. leidiniu. [17] Remiantis 2009 m. sausio mėn. SRI leidinyje pateiktais suvartojimo ir pajėgumų didinimo planų duomenimis. [18] PCI, 2009 m. sausio mėn. leidinys; 2009 m. gruodžio 17 d. ir kovo 17 d. Tecnon OrbiChem leidiniai. [19] PCI, 2009 m. balandžio mėn. leidinys. [20] Tecnon OrbiChem 2009 m. rugpjūčio 14 d. ir Tecnon OrbiChem 2009 m. kovo 17 d. leidiniai. [21] Tecnon OrbiChem leidinys, 2009 m. kovo 17 d. [22] Tecnon OrbiChem leidinys, 2009 m. rugpjūčio 14 d; ICIS 2009 m. balandžio 15 d. ir 2009 m. balandžio 19 d. leidiniai; PCI duomenys (2008 m. lapkričio mėn. – 2009 m. liepos mėn. leidiniai). [23] OL L 253, 1993 10 11, p. 1.