Be to, LAK susiduria su nauja dinamika, kaip antai būtinybe reaguoti į skaitmeninės ir integruotos pasaulio ekonomikos poreikius, saugoti aplinką ir skatinti augimą, drauge užtikrinant socialiniu požiūriu teisingus rezultatus, taip pat užtikrinti, kad būtų tęsiama ilgalaikė demokratinio konsolidavimo ir darnaus vystymosi tendencija.

gerinti aviacijos ir kitų transporto rūšių jungtis. Naujais visapusiškais oro transporto susitarimais ne tik atsirastų daugiau galimybių patekti į rinką, bet ir susidarytų naujos verslo galimybės ir būtų užtikrintos sąžiningos ir skaidrios rinkos sąlygos, grindžiamos aiškia reguliavimo sistema. Be to, sudarius tokius susitarimus atsirastų daugiau jungčių, sumažėtų bilietų kaina keleiviams ir būtų paprasčiau tęsti bendradarbiavimą aviacijos saugos, aviacijos saugumo, socialiniais ir aplinkosaugos klausimais. Būtų galima apsvarstyti galimybę bendradarbiauti kitų transporto rūšių, pavyzdžiui, geležinkelių, jūrų transporto ir tvarių bei pažangių judumo mieste sistemų srityse;

Remiantis ilgalaike LAK bendrosios skaitmeninės rinkos vizija, teisės aktai turėtų būti derinami, be kita ko, 5G, daiktų interneto, dirbtinio intelekto, skaitmeninės transformacijos technologijų standartizavimo, Europos pasaulinės palydovinės navigacijos sistemų ir „Copernicus“ bei jų taikymo pramonės sektoriuose ir investicijų į didelės spartos duomenų infrastruktūrą srityse. LAK regionui galėtų būti naudingi ES bendrosios skaitmeninės rinkos modeliai, be kita ko, susiję su duomenų saugumu ir elektronine atpažintimi. Kitos perspektyvios bendradarbiavimo sritys – kibernetinis saugumas, e. valdžia, e. prekyba, interneto platformos, tarpvalstybiniai mokėjimai ir interneto valdymas. Be to, svarbu didinti ES ir LAK konvergenciją asmens duomenų apsaugos srityje, nes tai padėtų sudaryti dar palankesnes sąlygas duomenų srautams ir atitinkamų valdžios institucijų bendradarbiavimui.

sudaryti palankesnes sąlygas prekybai ir investicijoms regione ir tarp regionų. ES visų pirma turėtų bendradarbiauti, kad užbaigtų derybas ir užtikrintų greitą asociacijos, prekybos ir ekonominės partnerystės susitarimų ratifikavimą ir visapusišką jų įgyvendinimą. Reikėtų imtis būtinųjų priemonių verslo ir investicijų aplinkai regione pagerinti. Turėtų būti išnaudojamos susitarimų teikiamos galimybės – veiksmingesni viešieji pirkimai, geresnės galimybės patekti į rinką, inovacijos ir konkurencingumas, prekyba regione ir integracija į pasaulines tiekimo grandines. Veiksminga ir suderinta intelektinės nuosavybės teisių apsauga didina bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje galimybes ir skatina konkurencingumą bei inovacijas. Be to, prekybos susitarimai turėtų užtikrinti tolesnį tvarų vystymąsi, žmogaus teises ir gerą valdymą: ES turėtų bendradarbiauti su LAK, siekdama stiprinti socialinių, darbo ir aplinkos apsaugos nuostatų įgyvendinimą esamuose susitarimuose, laikantis bendro įsipareigojimo įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., ir skatinti atsakingą pasaulinių tiekimo grandinių valdymą.

Labai svarbu bendradarbiauti kuriant tvarias maisto sistemas. Prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos poveikio švelninimo priemonių konsolidavimas žemės ūkio sektoriuje turėtų išlikti prioritetinis.

Europos Sąjungos civilinės saugos mechanizmas ir Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras gali papildyti LAK nelaimių rizikos mažinimo veiksmus, be kita ko, paspartinant 2015–2030 m. Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programos įgyvendinimą;

aplinka ir biologine įvairove. LAK šalyse yra 40 proc. pasaulio biologinės įvairovės ir 7 iš 25 pasaulio biologinės įvairovės centrų. Biologinės įvairovės nykimas, netvari gavyba, gamtos išteklių valdymas ir žemės, miškų, vandens bei pakrančių aplinkos būklės blogėjimas yra didžiausios aplinkosaugos problemos, darančios didelį poveikį ekosistemų funkcijoms ir pažeidžiamų grupių, įskaitant čiabuvių ir vietos bendruomenes, gerovei. Pasaulinė prekių paklausa didina spaudimą gamtos ištekliams, lemia didelį miškų naikinimą ir aplinkos būklės blogėjimą ir daro poveikį pragyvenimui ir vystymuisi. Partneryste turėtų būti toliau skatinamas tvarus gamtos išteklių valdymas regionuose, įskaitant žemę, miškus ir vandenį, ekosistemų apsaugą ir tvarias žemės ūkio tiekimo grandines. Turėtų būti toliau įgyvendinamas pagal Biologinės įvairovės konvenciją (1992 m.) priimtas trumpalaikis ekosistemų atkūrimo veiksmų planas, 2011–2020 m. strateginis biologinės įvairovės planas ir Biologinės įvairovės konvencija po 2020 m., taip pat kiti tarptautiniai įsipareigojimai ir daugiašaliai aplinkos apsaugos susitarimai;

kova su nelygybe. Dėl išliekančios nelygybės sunku užtikrinti socialinę sanglaudą, todėl prarandamos galimybės ir ribojamas ekonomikos augimas, didėja nusikalstamumas ir smurtas, mažėja pasitikėjimas institucijomis ir galiausiai silpnėja demokratija ir teisinė valstybė. Gini indeksas Lotynų Amerikoje sumažėjo nuo 0,543 (2002 m.) iki 0,466 (2017 m.), tačiau pastaraisiais metais mažėjimas sulėtėjo. 2017 m. skurde gyvenančių žmonių skaičius pasiekė 184 mln. (30,2 proc. gyventojų), o ypač dideliame skurde gyvenančių žmonių skaičius toliau augo (62 mln., t. y., 10,2 % gyventojų – didžiausias lygis nuo 2008 m.). Artimiausiais metais bendras įsipareigojimas siekti socialinės sanglaudos turėtų virsti glaudesniu dialogu, apimančiu keitimąsi geriausia patirtimi šioje srityje.

Abu regionai turėtų stiprinti bendradarbiavimą, kad užtikrintų sąžiningas ir veiksmingas mokesčių sistemas bei socialinę apsaugą, nes tai yra pagrindinis būdas integraciniam ekonomikos augimui skatinti ir nelygybei mažinti. Tai būtų grindžiama besiformuojančiu bendradarbiavimu gero mokesčių valdymo srityje ir tvirtu įsipareigojimu kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu. Vykdydamos tokias programas kaip „EuroSOCIAL“, abi pusės galėtų keistis patirtimi mokesčių, perskirstymo politikos ir socialinių paslaugų teikimo srityse, be kita ko, naudodamosi inovatyviomis LAK šalyse taikomomis mokestinių prievolių vykdymo užtikrinimo priemonėmis. Turėtų būti pradėtas dvišalis regionų dialogas dėl socialinės sanglaudos. Abu regionai turėtų ir toliau bendradarbiauti, siekdami užtikrinti, kad ateityje būtų įgyvendinami besikeičiantys pasauliniai skaidrumo ir keitimosi informacija, sąžiningo apmokestinimo standartai, taip pat būtiniausi kovos su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu standartai;

piliečių saugumu ir kova su organizuotu nusikalstamumu. Abu regionai turėtų stiprinti dvišalį regionų dialogą piliečių saugumo, be kita ko, organizuoto nusikalstamumo humanitarinių pasekmių klausimais, kuris sudarytų sąlygas keistis patirtimi ir nustatyti tolesnio bendradarbiavimo galimybes. Tai galėtų būti grindžiama ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių bendrijos (CELAC) seminarais piliečių saugumo klausimais ir konstruktyviomis dvišalėmis ir regioninėmis kovos su narkotikais bendradarbiavimo programomis (pvz., Bendradarbiavimo narkotikų politikos srityje programa COPOLAD, „Kokaino maršruto“ programa) ir tarpvalstybiniu organizuotu nusikalstamumu (pvz., EL PAcCTO). Be to, atsižvelgiant į uždavinio mastą, reikėtų pradėti praktinį abiejų regionų teisėsaugos institucijų ir tokių agentūrų, kaip Europolas, Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL), Amerikos žemynų policijos bendruomenė (AMERIPOL) ir Karibų bendrijos (CARICOM) Kovos su nusikalstamumu ir saugumo įgyvendinimo agentūra (IMPACS), bendradarbiavimą. Be to, turėtų būti toliau bendradarbiaujama siekiant panaikinti tokius nusikalstamumą skatinančius veiksnius kaip skurdas, socialinė atskirtis ir netinkamas gamtos išteklių valdymas;

migracija ir judumu. ES ir LAK gyventojai palaiko glaudžius ryšius. Tuo pačiu, abu regionai susidūrė su migracijos problemomis, todėl jiems būtų naudinga keistis patirtimi ir gerąja praktika. Dėl krizės Venesueloje kilo pastarųjų metų didžiausias gyventojų judėjimas Lotynų Amerikoje – šiuo metu užsienyje gyvena daugiau nei trys milijonai venesueliečių, kurie papildo tradicines migracijos tendencijas žemyne.

ES turėtų siekti stiprinti abiejų regionų dialogą ir bendradarbiavimą migracijos ir judumo klausimais, visų pirma, siekdama užkirsti kelią neteisėtai migracijai, prekybai žmonėmis, didinti grąžinimą ir readmisiją, stiprinti sienų valdymą, dokumentų saugumą, migrantų integraciją į darbo rinkas ir visuomenę bei žmonių, kuriems reikia pagalbos, apsaugą. Dvišalis regionų bendradarbiavimas turėtų būti grindžiamas keitimusi atitinkama praktine patirtimi ir daugiašaliu migracijos ir judumo valdymu, be kita ko, Jungtinių Tautų sistemoje;

institucijų atsparumas yra būtinas norint užtikrinti gerą politinį ir ekonominį valdymą ir pagarbą teisinės valstybės principams. Atsparumą reikia didinti visais lygmenimis: valstybės, visuomenės ir bendruomenės. Vietos valdžios institucijos ir pilietinė visuomenė dažnai yra pagrindas, kuriuo remiantis atsparumą galima įtvirtinti ir didinti bendruomenės lygmeniu. ES turėtų stiprinti sektorių politinį dialogą su LAK šalimis, pasinaudodama geriausia ES patirtimi atsparumo skatinimo srityje;

bendradarbiavimas kultūros klausimais gali padėti pasiekti, kad ES ir LAK bendra kultūros įvairovė ir turtingas paveldas taptų žmogaus socialinės raidos ir ekonomikos augimo šaltiniu. ES siūlo laikytis žmonių tarpusavio ryšiais grindžiamos kultūros politikos, kuri būtų skirta kultūros veiklos vykdytojams ir skatintų megzti partnerystę, imtis bendros gamybos projektų ir vykdyti mainus siekiant trijų tikslų: i) remti kultūrą, kaip socialinio ir ekonominio vystymosi varomąją jėgą; ii) skatinti kultūrą ir kultūrų dialogą siekiant taikių bendruomeninių santykių ir iii) stiprinti bendradarbiavimą kultūros paveldo srityje. Taip bus galima pasinaudoti didžiulėmis regionų galimybėmis kultūros ir kūrybos sektoriuose, įskaitant dizaino, skaitmeninių paslaugų, mados, muzikos ir garso ir vaizdo menų sektorius.

Partnerystė siekiant atsparumo: ·skatinti tvarų gamtos išteklių ir ekosistemų valdymą ir tolesnį strateginio biologinės įvairovės plano ir Biologinės įvairovės konvencijos po 2020 m. įgyvendinimą; ·padėti koordinuoti ir stiprinti bendradarbiavimą nelaimių valdymo ir civilinės saugos srityse; ·stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą socialinės sanglaudos, socialinės apsaugos, gero mokesčių srities valdymo ir finansinio reguliavimo srityse; ·aktyvinti bendradarbiavimą saugumo ir kovos su organizuotu nusikalstamumu srityse, stiprinant dvišalį regionų dialogą piliečių saugumo ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo klausimais; ·aktyvinti dialogą ir bendradarbiavimą migracijos ir judumo klausimais, be kita ko, JT sistemoje; ·skatinti bendradarbiavimą kultūros klausimais, remiant žmonių tarpusavio mainų programas, rengiant kultūrų dialogus ir remiant bendros gamybos ir partnerystės projektus kultūros ir kūrybos sektoriuose.

2.4. Partnerystė siekiant veiksmingo pasaulinio valdymo

Pagrindinis ES ir LAK partnerystės tikslas turėtų būti išlaikyti, reformuoti ir stiprinti veiksmingą daugiašališkumą. Abu regionai kartu sudaro maždaug trečdalį JT narių, daug Didžiojo dvidešimtuko (G 20) narių ir du trečdalius EBPO narių.

Kad prisidėtų prie veiksmingo pasaulinio valdymo ir toliau formuotų tarptautinę darbotvarkę bei siektų pažangos ją įgyvendinant, ES ir LAK gali suvienyti jėgas daugiašaliu lygmeniu, siekdamos:

stiprinti daugiašalę sistemą. ES ir LAK turėtų toliau remti JT Generalinio Sekretoriaus pastangas visapusiškai reformuoti JT sistemą, įskaitant Saugumo Tarybą, taip pat atgaivinti Generalinę Asamblėją ir Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybą. Toliau turėtų būti teikiama pirmenybė paramai Tarptautiniam baudžiamajam teismui;

stiprinti bendradarbiavimą taikos ir saugumo srityse. Yra suprantama, kodėl praeityje įveikusi tarpvalstybinius konfliktus ES būtų LAK partnerė, skatinanti taikiai spręsti ginčus; jos kartu gali remti tarpininkavimo ir susitaikymo procesus. ES turėtų ir toliau bendradarbiauti, kad būtų įgyvendintas taikos susitarimas Kolumbijoje.

LAK šalys taip pat aktyviai prisidėjo sudarant susitarimus dėl dalyvavimo bendrųjų sąlygų, kad galėtų dalyvauti ES bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) operacijose (Čilėje ir Kolumbijoje) ir prie kai kurių operacijų prisidėti (Brazilijoje, Argentinoje ir Dominikos Respublikoje).

Taip pat reikėtų stiprinti bendradarbiavimą įvairiais su saugumu susijusiais klausimais, įskaitant hibridines grėsmes, kibernetinį saugumą, saugumo sektoriaus reformą, sienų apsaugą, prekybą žmonėmis, organizuotą nusikalstamumą ir neteisėtą prekybą ginklais, šaulių ir lengvaisiais ginklais, taip pat kovą su radikalizacija ir terorizmu. Reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų įgyvendinti 2016 m. JT Generalinės Asamblėjos specialiosios sesijos dėl pasaulinės narkotikų problemos rezultatai.