[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 5.10.2006 KOM(2006) 569 galutinis 2006/0182 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo (pateikta Komisijos) {SEK(2006) 1231}{SEK(2006) 1232} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1) PASIŪLYMO APLINKYBĖS Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Europos Komisija baltojoje knygoje dėl Europos transporto politikos[1] iki 2010 m ir 2003 m. birželio mėn. Komunikate dėl Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos paskelbė apie sprendimą imtis konkrečių veiksmų kelių infrastruktūros saugumo srityje. Europos Parlamentas pasiūlė Komisijai nustatyti gaires dėl didžiausią pavojų keliančių vietų valdymo ir kelių saugumo tikrinimo[2]. Kartu su veiksmais, nukreiptais į vairuotojus ir transporto priemones, infrastruktūra turėtų būti trečiasis bet kurios bendrosios kelių eismo saugumo programos ramstis. Nemaža dalis visų eismo įvykių įvyksta dėl fizinių kelių tinklo savybių bei susijusių eismo srautų. Didžiausia pažanga padaryta transporto priemonių saugumo srityje. Dabar pavojus automobilių keleiviams žūti ar būti sužalotiems eismo įvykio metu yra daug mažesnis, nei prieš dešimt metų. Egzaminavimo ir mokymo reikalavimai buvo palaipsniui griežtinami, siekiant užtikrinti, kad Europos vairuotojai galėtų susidoroti su kelių eismo keliamais pavojais. Kadangi greičio viršijimas, važiavimas neprisisegus saugos diržų bei vairavimas neblaiviems yra pagrindinės mirtinų eismo įvykių Europos keliuose priežastys, buvo imtasi priemonių griežčiau įgyvendinti kelio eismo taisykles[3]. Tačiau bendrų veiksmų Europos lygmeniu kelių infrastruktūros saugumo srityje imtasi nebuvo, nors teisės aktų leidėjai dar 1996 m. Transeuropinio transporto tinklo plėtros gairėse yra paraginę užtikrinti aukšto lygio saugumą Europos keliuose. Be to, Europos bendrija nesiėmė jokių būtinų veiksmų šioje srityje, išskyrus mokslo tiriamąją veiklą ir statybos produktų vidaus rinkos sukūrimą. Pažangos užtikrinant kelių saugumą buvo pasiekta keliuose, kuriuose veikia informacinių ir komunikacinių technologijų (IKT) pagrindu veikiančios eismo valdymo ir kontrolės sistemos, tačiau IKT priemonės dar nėra sistemingai įgyvendinamos. Nors bendrai kelių infrastruktūrai skiriamas biudžetas yra mažinamas, eismo dalyviai į kelių kokybę ir kelių eismo saugumo lygį dėmesio kreipia vis daugiau. Daugelis kelių eismo tarnybų susiduria su dilema, kadangi jos privalo užtikrinti naujausius saugumo reikalavimus atitinkančią kelių infrastruktūrą, atsižvelgdamos į biudžetui taikomus apribojimus. Eismo įvykiuose nukentėję asmenys jau yra pateikę ieškinių kelių eismo tarnyboms. Esant tokiai padėčiai siūloma direktyva siekiama užtikrinti, kad saugumo klausimai taptų neatskiriama visų transeuropinių tinklų (TEN-T) kelių infrastruktūros planavimo, projektavimo ir eksploatavimo sudedamąja dalimi. Direktyva užtikrins, kad saugumas būtų laikomas savarankišku klausimu ir sprendžiamas tuo pat metu, kaip ir ekonominė ir poveikio aplinkai analizė. Ši direktyva užtikrins, kad kelių infrastruktūros valdytojams būtų parengtos gairės, suteiktas mokymas ir informacija, būtini saugumui kelių tinkluose padidinti eismo dalyvių ir visos visuomenės labui. Ši programa skirta: - nuosekliai laikantis naujausių saugumo reikalavimų padidinti naujų kelių saugumą ; - visose ES valstybėse narėse užtikrinti bendrą aukštą kelių saugumo lygį; - įgyvendinti informavimo apie saugą priemones, kad planavimo ir projektavimo sprendimus būtų galima priimti gerai susipažinus su informacija; - padidinti sprendimų poveikio saugumui skaidrumą; - sudaryti sąlygas kaupti ir skleisti turimą patirtį, kad būtų galima išnaudoti mokslo tiriamosios veiklos rezultatus; - numatyti, kaip naudojantis ribotais finansiniais ištekliais galima efektyviau statyti ir eksploatuoti kelius; - sudaryti sąlygas tikslingiau kaupti, apdoroti ir skleisti su saugumu susijusią informaciją. Bendrosios aplinkybės 2001 m. Europos Sąjunga iškėlė sau ambicingą tikslą iki 2010 m. perpus sumažinti žuvusiųjų Europos keliuose skaičių (nuo 50 000 iki 25 000). Nors pažanga akivaizdi (žr. 2003 m. Europos kelių eismo saugumo veiksmų plano[4] vidurio laikotarpio apžvalgą), 2005 m. ES keliuose eismo įvykiuose visgi žuvo 41 500 žmonių. Daug gyvybių būtų galima išsaugoti ir daug eismo įvykių išvengti, jeigu esama kelių infrastruktūra būtų administruojama pagal pačią naujausią geriausią patirtį saugumo inžinerijos srityje. Remiantis vietos eismo įvykių statistiniais duomenimis bus imtasi veiksmų ir atrinkti patys pavojingiausi kelių ruožai (arba juodosios dėmės). Deja, šiandien dar pernelyg daug laiko praeina, kol eismo įvykių statistika pasiekia kelių eismo tarnybas, atsakingas už kelių tinklo priežiūrą arba galinčias imtis gerinti padėtį. Kadangi keliai dažnai projektuojami remiantis keliais kriterijais, tokiais kaip teritorinio miesto ir regiono planavimo tikslai, kelionės trukmė, eismo dalyvių patogumas, degalų suvartojimas, statybos sąnaudos ir poveikis aplinkai, dažnai savaime daroma prielaida, kad saugumą galima užtikrinti paprasčiausiai laikantis nustatytų kelių tiesimo ir projektavimo standartų. Tačiau patirtis parodė, kad vien laikantis tokių nustatytų standartų pavojų sukeliančios kelių savybės nepašalinamos. Be to, atvejų analizė parodė, kad daugiau nei pusė saugumo pažeidimo atvejų yra įvykę dėl projektavimo rekomendacijų ir normų[5] nesilaikymo. Dabartinis kelių tinklas susiformavo per kelių statybos ir priežiūros dešimtmečius, – tais laikais, kai į saugumo reikalavimus ne visada buvo tinkamai atsižvelgiama. Šiandien nemažai kelių savybių nebeatitinka pačių naujausių saugumo reikalavimų. Be to, nuo to laiko, kai kelias buvo suprojektuotas ir nutiestas, eismo sąlygos labai pasikeitė. Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Pasiūlymo srityje nėra jokių galiojančių nuostatų. Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Šios direktyvos tikslas yra užtikrinti, kad infrastruktūra padėtų gerinti kelių eismo saugumą ir mažintų mirtingumo lygį bei eismo įvykių skaičių transeuropiniame Sąjungos kelių tinkle, kaip 2001 m. Europos Komisija nurodė Baltojoje knygoje dėl Europos transporto politikos iki 2010 m. ir 2003 m. Komunikate dėl Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos. 2) KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Siekdama kuo greičiau pasinaudoti ekspertų indėliu ir įgyvendindama skaidrumo politiką, Komisija sudarė Infrastruktūros saugumo darbo grupę , kuri buvo kelis kartus susitikusi 2002 ir 2003 m. Šios grupės darbo rezultatai padarė apčiuopiamos įtakos šiam pasiūlymui. Šios grupės darbe dalyvavo 11 valstybių narių, kurios pateikė išsamią informaciją apie jų šalyse taikomą infrastruktūros saugumo procedūrų įgyvendinimo praktiką. Nuo 2006 m. balandžio 12 d. iki 2006 m. gegužės 19 d. Europos Komisijos Bendrojo transporto ir energetikos generalinio direktorato Vidaus transporto direktorato tarnybos inicijavo viešąsias konsultacijas internetu , prašydamos pateikti atsiliepimus dėl jų įgyvendinamos kelių infrastruktūros saugumo valdymo strategijos ir jų iniciatyvos parengti pasiūlymą dėl atitinkamos Tarybos ir Parlamento direktyvos. Komisija gavo 51 atsakymus. Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta Pagrindines Infrastruktūros saugumo darbo grupės išvadas galima apibendrinti taip: - visų šioje direktyvoje Komisijos siūlomų procedūrų veiksmingumas jau buvo įrodytas daugiau nei vienoje valstybėse narėje; - siekdamos atitikti šios direktyvos reikalavimus, kelios valstybės turės įtraukti vos kelis, bet labai veiksmingus dabar taikomos praktikos pakeitimus, arba turės ją papildyti; - valdymo sistemų veiksmingumo grįžtamojo ryšio praktiškai nėra, todėl pagerinti padėtį remiantis tik „geriausia patirtimi“ nėra veiksminga; - todėl būtina sukurti nuoseklesnius teisinio reguliavimo pagrindus. Pagrindinius viešųjų konsultacijų internetu rezultatus galima apibendrinti taip: - Visuose atsiliepimuose pritarta problemos apibrėžimui ir sutinkama, kad būtina imtis veiksmų Europos lygiu; - Siūlomų priemonių ir dokumentų veiksmingumą dauguma pripažino; - Nemažai atsiliepusiųjų pasiūlė praplėsti direktyvos taikymo sritį – į ją įtraukti kelius, kurie nepriklauso transeuropinių kelių tinklui; - Tikimasi, kad Komisija padės mažiau patyrusioms valstybėms narėms įgyvendinti direktyvą, pateikdama joms metodikos ir techninių žinių kūrimo sistemą; - absoliuti atsiliepusiųjų dauguma pritarė Komisijos siūlomai metodikai, pagal kurią dėl kai kurių procedūrų valstybės narės teisės aktus galės priimti pačios; Išsamiau konsultavimosi su suinteresuotosiomis šalimis rezultatai yra apibūdinti Poveikio vertinime, kuris pridedamas prie šio pasiūlymo. Atsiųsti atsiliepimai skelbiami http://ec.europa.eu/transport/road/index_en.htm. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Aptariamos mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Nacionalinės vyriausybės, kelių saugumo mokslo tiriamieji institutai ir ekspertai, sveikatos, transporto ir kelių saugumo organizacijos, eismo dalyviai ir kelių valdytojų asociacijos. Naudota metodologija Viešosios konsultacijos, konsultavimosi su aukšto lygio ekspertais, jau taikomų procedūrų analizė, konferencijos ir seminarai. Pagrindinės organizacijos ir ekspertai, su kuriais buvo tariamasi Buvo gautas 51 atsiliepimas: - 15 iš nacionalinių vyriausybių; - 11 iš kelių eismo saugumo srityje dirbančių mokslo tiriamųjų institutų ir ekspertų; - 10 iš sveikatos, transporto ir kelių saugumo organizacijų; - 9 iš kelių naudotojų asociacijų; - 6 iš kelių valdytojų asociacijų. Gautų ir panaudotų patarimų santrauka Nebuvo užsiminta apie galimus didelius pavojus, kurių pasekmės būtų nepataisomos. - Visuose atsiliepimuose pritarta problemos apibrėžimui ir sutinkama, kad būtina imtis veiksmų Europos lygiu; - Siūlomų priemonių ir dokumentų veiksmingumą daugumos pripažino; - Nemažai atsiliepusiųjų pasiūlė praplėsti direktyvos taikymo sritį – į ją įtraukti kelius, kurie nepriklauso europinių kelių tinklui; - Tikimasi, kad Komisija padės mažiau patyrusioms valstybėms narėms įgyvendinti direktyvą, pasiūlydama joms metodologijos ir techninių žinių kūrimo sistemą; Tyrimo rezultatų paskelbimas visuomenei Atsiųsti atsiliepimai skelbiami http://ec.europa.eu/transport/road/index_en.htm.Impact assessment Poveikio vertinimas 2003 m. teminis tinklas ROSEBUD[6] atliko siūlomo priemonių paketo galimo poveikio analizę. Tokia analizė parodė, jog visiškai pagrįstai galima tikėtis, kad įgyvendinus keturias procedūras TEN keliuose per metus žuvusiųjų keliuose skaičius sumažės daugiau nei 600 žmonių, o sužeidimų eismo įvykiuose skaičius sumažės dar 7000. Tai sudarytų 12–16 % visų žuvusiųjų ir 7–12 % eismo įvykių, kuriuose sužalojami žmonės. ROSEBUD taip pat apskaičiavo, kad taikant saugumo valdymo priemones greitkeliuose per metus būtų galima išgelbėti 400 gyvybių ir dar 900 žmonių būtų galima išgelbėti kiekvienais metais šias priemones pritaikius pagrindinių kelių tinkluose, t. y. tarpmiestiniuose ir valstybiniuose keliuose (išskyrus greitkelius)[7]. Taigi apskaičiuota, kad įgyvendinus priemonių paketą visuose ES greitkeliuose ir pagrindiniuose keliuose žuvusiųjų skaičių kiekvienais metais būtų galima sumažinti 1300, arba 12 % visų šioje tinklo dalyje žuvusių asmenų. 3) TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Siūlomų veiksmų santrauka Šia direktyva nustatyti reikalavimai aiškiai taikomi tik tiems veiksniams, kurie yra būtini saugumui padidinti ir informacijai apie procedūras, kurių veiksmingumu jau buvo galima įsitikinti, skleisti. Tai yra išsami kelių infrastruktūros saugumo valdymo sistema[8], pagal kurią pagrindinėmis laikomos šios keturios procedūros: (1) Poveikio kelių saugumui vertinimas padės priimti strateginius sprendimus dėl naujų kelių statybos ir pagrindinių esamų kelių eksploatavimo pakeitimų poveikio kelių saugumui, ypač greta esančiame kelių tinkle. (2) Kelių saugumo auditas suteiks galimybę atlikti nepriklausomą kontrolę ir pateikti rekomendacijas dėl naujų kelių statybos ar esamų kelių rekonstrukcijos projekto techninio patikrinimo. (3) Tinklo saugumo valdymo tikslas - nustatyti labai didelio avaringumo ruožuose taikomas koreguojamąsias priemones (labai pavojingi kelio ruožai arba juodosios dėmės), arba prevencines priemones, galinčias padėti išvengti eismo įvykių ateityje. (4) Saugumo patikrinimai, kaip įprastos kelių priežiūros dalis, sudarys galimybes nustatyti ir iš anksto sumažinti eismo įvykių riziką taikant ekonomiškai naudingas priemones. Šios procedūros jau egzistuoja ir nevienodu intensyvumu taikomos kai kuriose valstybėse narėse. Todėl šios siūlomos direktyvos tikslas yra pradėti taikyti šias priemones visoje ES, neapibrėžiant jokių techninių standartų ar reikalavimų, ir paliekant teisę pačioms valstybėms narėms savo nuožiūra palikti galioti esamas procedūras arba įtraukti nacionalines procedūras. Įgyvendinus tokių nuosekliai parengtų priemonių paketą bus užtikrinta, kad į kelių eismo saugumo klausimus būtų deramai atsižvelgiama per visą europinės reikšmės kelių gyvavimo ciklą, nuo kelio projektavimo iki eksploatavimo. Teisinis pagrindas Ši priemonė siūloma remiantis EB sutarties 71 straipsniu. Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas tik tuomet, jeigu pasiūlymas nepriklauso išskirtinei Bendrijos kompetencijai. Valstybės narės negali tinkamai pasiekti pasiūlymo tikslų dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). Direktyva užtikrins bendrą aukštą saugumo keliuose lygį visose ES valstybėse narėse. Visoms valstybėms narėms, ypač naujosioms valstybėms narėms, kurios šiuo metu atnaujina ir plečia esamus kelių tinklus, bus sudaryta galimybė toliau plėtoti transporto kelių tinklus atsižvelgiant į visus saugumo aspektus. Keitimasis geriausia patirtimi pats savaime nėra pakankama priemonė kelių infrastruktūros saugumui gerinti. Iš tiesų, geriausia patirtimi yra keičiamasi jau kelerius metus įgyvendinant mokslo tiriamuosius projektus, sudarant darbo grupes, organizuojant konferencijas ir seminarus tiek Europos Sąjungoje, tiek tarptautiniu mastu. Tačiau bendro kelių infrastruktūros saugumo lygio padidėjimo nebuvo nustatyta. Be to, valstybės narės, kurioms būtina siekti geresnių kelių eismo saugumo rodiklių, pritarė numatomoms teisinio reguliavimo priemonėms. Tai aiškiai rodo jų nuomonę, kad saugumo lygiui padidinti vien keitimosi geriausia praktika nepakanka. Transeuropiniame kelių tinkle būtina įgyvendinti bendrus ir labai aukštus visoje Europoje taikomus saugumo standartus, kaip buvo pripažinta pačių Bendrijos teisės aktų leidėjų. Kelių tinklo naudotojui, privaloma užtikrinti vienodą saugumo lygį, kaip apibrėžta Tarybos ir Parlemento sprendimo 1692/1996[9] 2 straipsnio 2 dalyje. Be privalomos metodikos ir teisinių įsipareigojimų, visoje Europos Sąjungoje pačios valstybės narės neturi galimybės užtikrinti tokio aukšto saugumo lygio, kaip rodo ir labai skirtinga atskirų valstybių narių saugumo statistika. Bendrijos veiksmais bus galima geriau pasiekti pasiūlymo tikslus dėl šių priežasčių. Direktyva sukurs pagrindą patvirtinti saugumo procedūras, kurios padės Europai pasiekti ambicingus tikslus gerokai sumažinti žuvusiųjų transeuropinio tinklo keliuose skaičių. Direktyva sudarys galimybes kelių infrastruktūros valdymo sistemai tapti visuotine sistema, sukurta remiantis eismo įvykių analize, rizikingų projektų nustatymu, persvarstytomis gairėmis ir mokymo planais, o taip pat veiksmingų koreguojamųjų priemonių įgyvendinimu. Direktyva sumažins ieškinių prieš kelių valdytojus riziką. Direktyva, nustatydama bendrus reikalavimus pagrindinėms procedūroms ir skatindama bei sudarydama sąlygas patirtį kodifikuoti taikant komitologijos procedūras, padidins keitimosi geriausia patirtimi veiksmingumą. Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos (–ų) priežasties (–čių). Šiuo pasiūlymu tinkamai derinamos siūlomos patikrintos kelių infrastruktūros saugumo priemonės ir pastangos riboti administracines ir kitas įgyvendinimo sąnaudas, tuo pat metu deramai atsižvelgiant į įvairiose valstybėse narėse galiojančias tradicijas ir taikomus teisės aktus. Šia direktyva nustatyti reikalavimai aiškiai taikomi tik tiems veiksniams, kurie yra būtini saugumui padidinti ir informacijai apie procedūras, kurių veiksmingumu jau buvo galima įsitikinti, skleisti. Todėl šios siūlomos direktyvos tikslas yra pradėti taikyti šias priemones visoje ES, neapibrėžiant jokių techninių standartų ar reikalavimų, ir paliekant teisę pačioms valstybėms narėms savo nuožiūra palikti galioti esamas procedūras arba įtraukti nacionalines procedūras. Įgyvendinus tokių nuosekliai parengtų priemonių paketą bus užtikrinta, kad į kelių eismo saugumo klausimus būtų deramai atsižvelgiama per visą europinės reikšmės kelių gyvavimo ciklą, nuo kelio projektavimo iki eksploatavimo. Sąnaudos padidės labai nedaug ir bus kompensuotos per labai neilgą laiką sumažėjus nelaimingų atsitikimų skaičiui, taip pat dėl to, kad jau pradėjus eksploatuoti kelius bus sumažintos išlaidos brangiai kainuojantiems koregavimo darbams. Kadangi poveikio saugumui vertinimo ir kelių saugumo patikrinimo procedūros bus įgyvendinamos kartu su siūlomomis priemonėmis, dėl siūlomų priemonių nebus papildomai vilkinamos tvirtinimo ir kelių projektavimo procedūros. Šiai direktyvai įgyvendinti nereikia steigti naujų biurų ir pareigybių, būtina tik veiksmingiau išnaudoti esamus išteklius. Pasirinkta priemonė Siūlomos priemonės: direktyva, numatanti reikalavimą priimti gaires dėl kelių infrastruktūros valdymo, paliekant valstybėms narėms teisę pasirinkti jos įgyvendinimo priemones. Kitokios priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos (–ų) priežasties (–čių). Geriausia patirtimi, kaip padidinti kelių infrastruktūros saugumą, tiek Europos Sąjungoje, tiek tarptautiniu lygiu yra keičiamasi jau kelerius metus. Tačiau bendro kelių infrastruktūros saugumo lygio padidėjimo nebuvo nustatyta. Be to, pasirinkus šį sprendimą, nėra jokių garantijų, kad pačios valstybės narės gerins kelių infrastruktūros saugumą. Patirtis parodė, kad keitimasis geriausia patirtimi pats savaime nėra pakankama priemonė kelių infrastruktūros saugumui pagerinti. Valstybės narės, kurioms labiausiai reikia padidinti infrastruktūros saugumą, prašo šį klausimą spręsti priimant struktūrizuotus teisinius sprendimus ES mastu, o tai rodo, kad keitimasis geriausia patirtimi joms nebuvo labai naudingas. Suderinus valstybių narių teisės aktus kelių saugumo įvertinimo, kontrolės, valdymo ir patikrinimų srityje būtų sukurtos bendros priemonės saugumui didinti eismo dalyvių ir visos visuomenės labui. Tačiau teisės aktų derinimui platesniu mastu valstybės narės gali pasipriešinti dėl joms galinčių iškilti kliūčių ir sunkumų: - daugeliui valstybių narių tektų reorganizuoti jų kelių eismo saugumo praktiką ir persvarstyti teisės aktus, net ir priimtus ir realiai veikiančius; - dėl labai skirtingų taikomų kelių eismo saugumo strategijų gali iškilti politinių valstybių narių ir Komisijos konfliktų; - derinant gaires nebūtų deramai atsižvelgta į valstybių narių organizacinius ir socialinius-kultūrinius skirtumus; - derinimo procesui užbaigti prireiktų nemažai laiko; išgelbėtų gyvybių skaičių būtų galima įvertinti tik praėjus keleriems metams, ir tai tik iš dalies pateisintų dideles valstybių narių pastangas ir sąnaudas. 4) POVEIKIS BIUDŽETUI Apskaičiuota, kad taikant direktyvą tik TEN keliuose, šiame tinklo ruože per metus žuvusiųjų keliuose skaičius sumažėtų daugiau nei 600 žmonių, o sužalotųjų eismo įvykiuose skaičius sumažėtų dar 7000. Baltojoje knygoje pateiktais finansiniais skaičiavimais, finansinė tokio nelaimingų atsitikimų skaičiaus sumažinimo nauda būtų apie 2,4 mlrd. EUR per metus. O pritaikius direktyvą greitkeliams ir pagrindiniams keliams kiekvienais metais eismo įvykių turėtų sumažėti 1300, ir tai leistų sutaupyti daugiau nei 5 mlrd. EUR per metus. Šios sumos labai viršys išlaidas. Apskaičiuota, kad įgyvendinus keturias numatytas procedūras biudžetui būtų padarytas toks poveikis: - Poveikio kelių saugumui vertinimas : Priemonių poveikio kelių saugumui sąnaudas galima apytiksliai apskaičiuoti pagal analogiško poveikio aplinkai vertinimo (PAV) sąnaudas. Dažniausiai PAV sąnaudos sudaro mažiau nei 0,5 % bendrų statybos projekto kapitalo sąnaudų. Tik išskirtiniais atvejais tokios sąnaudos viršija 1 %. Projektų, kurių kapitalo sąnaudos viršija 100 mln. EUR, PAV sąnaudos gali sudaryti tik 0,2 %, t. y. - 200 000 EUR. Saugumo auditas atliekamas tuo pat metu, kaip kelio projektavimo ir statybos darbai, taigi dėl to papildomos gaišaties nekiltų. Audito sąnaudos kiekviename etape sudaro 600–6000 EUR. Apskritai įvairiose šalyse atlikti skaičiavimai parodė, kad audito sąnaudos sudaro mažiau nei 1 % viso projekto statybos darbų sąnaudų. - Kelių saugumo patikrinimas : Ten, kur tokie tikrinimai buvo atliekami reguliariai, sąnaudos sudarydavo 600–1000 EUR vienam greitkelio kilometrui. Atsižvelgiant į kelius, kuriems taikyti direktyvą bus privaloma, galima apskaičiuoti, kad didelėje šalyje, kurioje yra apie 5000 km transeuropinio kelių tinklo, tikrinimo sąnaudos sudarytų 3–5 mln. EUR. - Galima daryti prielaidą, kad tinklo saugumo valdymo sąnaudos prilygs reguliarių kelio saugumo tikrinimų sąnaudoms. 5) PAPILDOMA INFORMACIJA Modeliavimas, bandomasis etapas ir pereinamasis laikotarpis Pasiūlymo pereinamasis laikotarpis buvo arba bus. 2006/0182 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnio 1 dalies c punktą, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[10], atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[11], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[12], veikdami Sutarties[13] 251 straipsnyje nustatyta tvarka, kadangi 1. 1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime 1692/96/EB, pateikiančiame Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros[14], apibrėžtas transeuropinis kelių tinklas yra ypač svarbus remiant Europos integraciją ir sanglaudą bei užtikrinant aukštą gerovės lygį. Visų pirma reikėtų užtikrinti aukštą eismo saugumo lygį. 2. 2001 m. rugsėjo 12 d. Baltojoje knygoje „Europos transporto politika iki 2010 m.: laikas spręsti“[15], Komisija pabrėžė būtinybę atlikti poveikio saugumui įvertinimą ir kelių saugumo auditą, siekiant Bendrijoje nustatyti pačius pavojingiausius kelių ruožus, ir siekti mažinti juose kylančią riziką. Komisija taip pat nusistatė tikslą nuo 2001 iki 2010 m. perpus sumažinti žuvusiųjų Bendrijos keliuose skaičių. 3. Komunikate „Europos kelių saugos veiksmų programa – perpus sumažinti eismo įvykių keliuose aukų skaičių Europos Sąjungoje iki 2010 m.: bendra atsakomybė“[16] Komisija nurodė, kad kelių infrastruktūra kaip trečiasis kelių eismo saugumo politikos ramstis turėtų būti labai svarbi siekiant sumažinti eismo įvykių skaičių Bendrijoje. 4. Tinkamų procedūrų nustatymas yra ypač svarbi priemonė, siekiant pagerinti kelių infrastruktūros saugumą transeuropiniame kelių tinkle. Poveikio kelių saugumui vertinimuose strateginiu lygmeniu turėtų būti nurodyti skirtingų infrastruktūros projekto planavimo alternatyvų padariniai kelių eismo saugumui. Be to, atliekant kelių saugumo auditą reikėtų išsamiai nurodyti, kurie infrastruktūros projekto elementai nėra saugūs. Todėl siekiant padidinti kelių infrastruktūrų saugumą transeuropiniame kelių tinkle, šiose dviejose srityse reikia nustatyti procedūras, kurių reikia laikytis, tačiau jų netaikyti kelių tuneliams, kuriems taikoma 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/54/EB dėl transeuropinio kelių tinklo tunelių būtiniausių saugos reikalavimų[17]. 5. Esamų kelių saugumą būtina didinti nukreipiant investicijas į didžiausio avaringumo kelio ruožus arba į tuos kelio ruožus, kuriuose yra didžiausios nelaimingų atsitikimų mažinimo galimybės. Kad vairuotojai pakeistų elgesį ir griežčiau laikytųsi eismo taisyklių, ypač dėl greičio apribojimų, jie turi būti informuojami dar prieš įvažiuojant į didelio avaringumu ruožą. 6. Tinklo saugumo valdymo poveikis yra labai didelis iš karto jį įdiegus. Pritaikius labai pavojinguose ruožuose atitinkamas priemones padėčiai pagerinti, saugumo tikrinimai kaip prevencinė priemonė tokiuose ruožuose turėtų tapti dar svarbesni. Reguliarūs patikrinimai yra būtina priemonė siekiant užkirsti kelią pavojams, kurie gresia visiems eismo dalyviams, įskaitant pačius pažeidžiamiausius, taip pat ir vykdant kelio remonto darbus. 7. Saugos specialistų mokymai ir sertifikavimas bus vykdomi pagal valstybių narių patvirtintas atitinkamas mokymo programas bei kitas kvalifikacines priemones, kurios turėtų užtikrinti, kad šios srities specialistai gautų reikalingas pačias naujausias žinias. 8. Siekdamos užtikrinti aukštą kelių eismo saugumo lygį valstybės narės turėtų taikyti infrastruktūros saugumo valdymo gaires. Tai, kad Komisijai pranešama apie šias gaires ir jai teikiamos nuolatinės ataskaitos apie jų įgyvendinimą, turėtų suteikti galimybę laipsniškai pagerinti infrastruktūros saugumą Bendrijos lygiu ir laikui bėgant sukurti veiksmingesnę sistemą. Be to, ataskaitų apie gairių įgyvendinimą teikimas turėtų suteikti galimybę kitoms valstybėms narėms ieškoti veiksmingiausių sprendimų, o sistemingai renkant duomenis prieš pradedant tyrimus ir juos užbaigus turėtų būti galima pasirinkti ateityje taikytinas pačias veiksmingiausias priemones. 9. Kadangi šių veiksmų, kurių reikia imtis (t. y. nustatyti procedūras, siekiant užtikrinti pastovų aukštą kelių eismo saugumo lygį transeuropiniame kelių tinkle) tikslų atskiros valstybės narės negali tinkamai pasiekti ir dėl veiksmų poveikio tai būtų galima geriau padaryti Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali priimti priemonių remdamasi Sutarties 5 straipsnyje nurodytu subsidiarumo principu. Remiantis minėtame straipsnyje nustatytu proporcingumo principu, šioje direktyvoje nenumatoma daugiau, negu reikia šiems tikslams pasiekti. 10. Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgaliojimais įgyvendinimo tvarką[18], PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis Dalykas ir taikymo sritis 11. Šia direktyva nustatomos procedūros, susijusios su poveikio kelių saugumui vertinimais, kelių eismo saugumo auditu ir saugumo patikrinimais. 12. Ši direktyva taikoma projektuojamiems, tiesiamiems ir jau eksploatuojamiems transeuropiniam kelių transporto tinklui priklausantiems keliams. Ji netaikoma kelių tuneliams, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/54/EB. 2 straipsnis Sąvokų apibrėžimai Šioje direktyvoje vartojamos šios apibrėžtys: (1) „ Transeuropinis transporto tinklas “ – tai kelių tinklas, apibrėžtas Sprendimo 1692/96/EB I priedo 2 skirsnyje; (2) „ Kompetentinga institucija “ – tai bet kuri nacionaliniu, regiono ar vietiniu lygiu įsteigta privati arba valstybinė organizacija, kuri pagal savo kompetenciją dalyvauja įgyvendinant šią direktyvą. (3) „ Poveikio kelio saugumui vertinimas “ – tai strateginė palyginamoji naujo ar svarbaus esamo kelių tinklo pakeitimo poveikio greta esančio kelių tinklo saugumui analizė. (4) „ Kelių saugumo auditas “ – tai išsamus sisteminis ir techninis kelio infrastruktūros projekto saugumo charakteristikų patikrinimas visais etapais pradedant nuo planavimo ir kelio eksploatavimo. (5) „ Labai pavojingas kelio ruožas “ – tai kelių tinklo ruožas, kuris buvo eksploatuojamas ilgiau nei vienerius metus ir kuriame įvyko daugiausia eismo įvykių, kuriuose žuvo ar buvo sunkiai sužalota žmonių. (6) „Saugumo didinimas eksploatuojamame kelių tinkle“ – tai eismo įvykių sumažinimas taikant koreguojamąsias priemones tinklo ruožuose, kuriose per pastaruosius metus atitinkamai įvyko daugiausiai eismo įvykių ir kuriuose yra daugiausia galimybių sumažinti eismo įvykių sąnaudas. (7) „Saugumo patikrinimai“ – tai nuolatinis saugos tikrinimas eksploatuojamame kelyje. (8) „Gairės“ – tai valstybės narės arba atitinkamos kompetentingos institucijos priimtos gal nuostatos, kuriose nurodyti etapai, kurių reikia laikytis, ir aspektai, į kuriuos reikia atsižvelgti, taikant šioje direktyvoje nustatytas saugumo procedūras. (9) Infrastruktūros projektas – tai projektais naujai infrastruktūrai statyti arba esamai infrastruktūrai, kuri gali turėti reikšmingo poveikio kelių saugumui, remontuoti. 3 straipsnis Poveikio kelių saugumui vertinimas 1. Valstybės narės užtikrina, kad būtų atliekami visų infrastruktūros projektų visų alternatyvų poveikio kelių saugumui vertinimai. 2. Poveikio kelių saugumui vertinimai atliekami pagal I priede nustatytus kriterijus pradiniame planavimo etape prieš patvirtinant infrastruktūros projektą. 3. Poveikio saugumui vertinime pateikiamos kelių saugumo aplinkybės, dėl kurių buvo nuspręsta pasirinkti siūlomą priemonę. Jame taip pat bus pateikiama visa reikalinga informacija įvairių alternatyvų sąnaudų ir naudos analizei atlikti. 4 straipsnis Kelių saugumo auditas 1. Valstybės narės užtikrina, kad būtų atliekamas visų infrastruktūros projektų kelių saugumo auditas. 2. Kelių eismo saugumo auditas atliekamas pagal II priede nustatytus kriterijus. Valstybės narės užtikrina, kad būtų paskirtas auditorius infrastruktūros projekto saugumo charakteristikų auditui atlikti. 3. Auditas yra neatsiejama infrastruktūros projekto rengimo dalis galimybių studijos, projekto rengimo, detalaus projekto rengimo etapais, taip pat prieš pat atiduodant kelią eksploatuoti ir ankstyvaisiais kelio eksploatavimo etapais. 4. Valstybės narės užtikrina, kad auditorius audito ataskaitoje nurodytų nesaugius kiekvieno infrastruktūros projekto etapo elementus bei pateiktų pasiūlymų, kaip pataisyti aptiktas nesaugias projekto dalis. Jei nesaugių elementų aptinkama atliekant auditą, o projektas nepataisomas iki atitinkamo etapo pabaigos, kaip nurodyta II priede, priežastis nurodo kompetentinga institucija šios ataskaitos priede. 5 straipsnis Saugumo didinimas eksploatuojamame kelių tinkle 1. Valstybės narės užtikrina eksploatuojamo kelių tinklo saugumo didinimą. Jos užtikrina, kad labai pavojingų kelio ruožų ir tinklo saugumo valdymas būtų vykdomas remiantis metiniu kelių tinklo eksploatavimo patikrinimu pagal III priedo nuostatas. 2. Valstybės narės savo teritorijoje įvertina visus transeuropinio kelių tinklo kelio ruožus pagal eismo įvykių sąnaudų sumažinimo galimybes. 3. Valstybės narės užtikrina, kad pavojingiausius eismo įvykių kelio ruožus ir kelio ruožus, kuriuose daugiausia eismo įvykių sąnaudų sumažinimo galimybių, įvertintų tikrinimo grupės. Ne mažiau kaip vienas grupės narys turi atitikti auditorių reikalavimus, nustatytus 9 straipsnyje. Siekdamos per kitus trejus metus sumažinti sunkių sužalojimų ir irtinų atvejų skaičių bei tokių priemonių sąnaudas, valstybės narės įvertina III priedo 3 dalies e ir f punktuose nurodytų koreguojamųjų priemonių galimybes visuose 3 dalyje nurodytuose ruožuose. 4. Remdamosi sąnaudų ir naudos santykiu, valstybės narės teikia pirmenybę III priedo 3 dalies f punkte nustatytoms priemonėms. 5. Valstybės narės užtikrina, kad kelių naudotojai tinkamomis priemonėmis būtų įspėti apie pavojingą kelio ruožą. Jei naudojami kelio ženklai, jie turi atitikti 1968 m. Vienos konvencijos dėl kelio ženklų ir signalų nuostatas. Valstybės narės suteikia galimybę visuomenei susipažinti su pavojingų kelio ruožų vietų sąrašu. 6 straipsnis Saugumo patikrinimas 1. Valstybės narės užtikrina, kad saugumo patikrinimai būtų vykdomi 1 straipsnio 2 dalyje nurodytuose keliuose, siekiant nustatyti pavojus kelių eismo saugumui ir užkirsti kelią eismo įvykiams. 2. Atliekant saugumo patikrinimą yra vykdomi įprasti tikrinimai ir kelio darbų tikrinimai. Jie vykdomi pagal III priede nurodytus kriterijus. 3. Valstybės narės užtikrina, kad kompetentinga institucija reguliariai vykdytų įprastus tikrinimus. Tokie tikrinimai vykdomi tokiu dažnumu, kuris gali užtikrinti pakankamą saugumo lygį atitinkamoje infrastruktūroje. 4. Nepažeisdamos pagal 8 straipsnį priimtų gairių nuostatų, valstybės narės gali priimti gaires dėl laikinų saugumo priemonių, taikomų vykdant kelio darbus. Jos taip pat taiko atitinkamas tikrinimo schemas, kurios leidžia užtikrinti, kad tos gairės būtų tinkamai taikomos. 7 straipsnis Duomenų ir priemonių valdymas 1. Valstybės narės užtikrina, kad po kiekvieno 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų kelių eismo įvykio, kuriame žuvo vienas ar daugiau žmonių arba jie buvo sunkiai sužaloti, kompetentinga institucija užpildytų eismo įvykio protokolą. Šiame protokole nurodomi visi IV priede išvardyti elementai. 2. Valstybės narės apskaičiuoja vidutines kiekvieno jų šalyje įvykusio eismo įvykio, kuriame žuvo žmonės, ir kiekvieno eismo įvykio, kuriame žmonės buvo sunkiai sužaloti, socialines sąnaudas. Valstybės narės gali nuspręsti toliau diferencijuoti tokių sąnaudų normas, kurios atnaujinamos ne rečiau kaip kas penkerius metus. 8 straipsnis Gairių priėmimas ir paskelbimas 1. Siekdamos padėti kompetentingoms institucijoms taikyti šią direktyvą, valstybės narės užtikrina, kad gairės būtų priimtos per trejus metus nuo jos įsigaliojimo dienos. Suinteresuotoms šalims suteikiama galimybė susipažinti su šiomis gairėmis. 2. Valstybės narės Komisijai praneša apie gaires per tris mėnesius nuo gairių ar jų pakeitimo priėmimo nacionaliniu lygiu. Komisija gaires paskelbia internete. 9 straipsnis Auditorių ir tikrintojų skyrimas ir mokymas 1. Valstybės narės užtikrina, kad kelių saugumo auditorių mokymų programa būtų patvirtinta per trejus metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo. 2. Valstybės narės užtikrina, kad kelių saugumo auditoriai, kurie eina pareigas pagal šią direktyvą, per penkerius metus nuo šios direktyvos įsigaliojimo išklaustų pirminio parengimo kursus, po kurių jie gautų kompetenciją patvirtinantį pažymėjimą ir kas septynerius metus išklausytų pakartotinius kursus. 3. Valstybės narės užtikrina, kad kelių saugumo auditoriai turėtų. Turi būti atsižvelgta į pažymėjimus, suteiktus iki šios direktyvos įsigaliojimo dienos. 4. Valstybės narės užtikrina, kad auditoriai būtų skiriami laikantis šių reikalavimų: 13. jie turi patirties kelių projektavimo, kelių saugumo inžinerijos ir eismo įvykių analizės srityse; 14. praėjus dviem metams po to, kai valstybės narės pagal 8 straipsnį priima gaires, kelių saugumo auditą vykdo tik 2 ir 3 dalyje nustatytus reikalavimus atitinkantys auditoriai; 15. infrastruktūros projekto auditą atliekantis asmuo negali dalyvauti atitinkamo projekto rengimo ar įgyvendinimo darbuose. Jei auditą vykdo grupės, ne mažiau nei vienas narys turi atitikti 2 ir 3 dalyse nustatytus reikalavimus. 10 straipsnis Ataskaitų apie įgyvendinimą teikimas 1. Valstybės narės ataskaitas apie šios direktyvos įgyvendinimą Komisijai pateikia po nuo direktyvos įsigaliojimo dienos praėjus penkeriems metams, o vėliau – kas ketverius metus. 2. Šioje ataskaitoje nurodoma: (a) įgaliotosios už gairių įgyvendinimą atsakingos įstaigos duomenys; b) gairių dėl kelių projektavimo, ženklinimo ir ženklų pakeitimo poreikių vertinimas, pateikiant kelių projektų, kurie yra labai rizikingi arba kurių atveju galimybės sumažinti riziką yra didelės, sąrašą ir aprašymą; c) informacija apie normas bei joms apskaičiuoti taikytas procedūras ir sąnaudų elementus pagal 7 straipsnio 2 dalį; d) kompetentingų institucijų kontaktiniai duomenys. 3. Vienodos ataskaitų formos gali būti patvirtintos 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. 4. Komisija nagrinėja gautas ataskaitas bei informaciją ir Europos Parlamentui bei Tarybai parengia ataskaitą apie šios direktyvos įgyvendinimą. 5. Jei reikia, pastoviam aukštam kelių eismo saugumo lygiui transeuropiniame kelių tinkle užtikrinti, 11 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priimami mažiausi būtini 8 straipsnio 1 dalyje nurodytų gairių turinio reikalavimai. 11 straipsnis Komiteto procedūra 1. Komisijai padeda komitetas. 2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai. 3. Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles. 12 straipsnis Perkėlimas į nacionalinę teisę 1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję iki [...], įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą bei tų nuostatų ir šios direktyvos koreliacijos lentelę. Priimdamos šias nuostatas, valstybės narės daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai paskelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. 2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinių teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus. 13 straipsnis Įsigaliojimas Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . 14 straipsnis Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, […] Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas […] […] I PRIEDAS Poveikio kelių saugumui vertinimas 1. Poveikio kelių saugumui vertinimo elementai : a) problemos apibūdinimas; b) esama padėtis ir scenarijus „nesiimti jokių veiksmų“; c) kelių eismo saugumo tikslai; d) siūlomų alternatyvių sprendimų poveikio analizė; e) alternatyvių sprendimų palyginimas, įskaitant sąnaudų ir naudos santykio analizę; f) geriausio sprendimo pateikimas. 2. Informacija, į kurią atsižvelgiama: a) eismo įvykiai kuriuose žūva ir yra sunkiai sužalojami žmonės; tokių įvykių skaičiaus sumažinimo tikslai, palyginti su „nieko nedarymo“ scenarijumi; b) pasirinktas maršrutas ir eismo schema; c) sankryžos esančiuose tinkluose (išvažiavimai, sankryžos viename lygyje, pervažos); d) pažeidžiami eismo dalyviai (pėstieji, dviratininkai ir motoriniai dviračiai); e) transporto srautai (transporto priemonių skaičius pagal transporto priemonių tipus). II PRIEDAS Kelių saugumo auditas 1. Galimybių studijos etapui taikomi kriterijai: a) geografinė vietovė (nuošliaužų, potvynio, sniego griūčių tikimybės ir t. t.); b) sankryžų viename lygyje tipai ir atstumai; c) juostų skaičius ir rūšys; d) transporto priemonių, kurioms leidžiama naudotis naujuoju keliu, rūšys. 2. Pirminiam studijos etapui taikomi kriterijai : a) projektinis greitis; b) skersiniai profiliai (pravažiavimo plotis, dviračių takai, pėsčiųjų takai ir t. t.) c) matomumas; d) sankryžų viename lygyje išdėstymas; e) autobusų ir tramvajų stotelės; f) geležinkelio pervažos. 3. Detaliajam projektavimo etapui taikomi kriterijai : a) trasavimas; b) trasos planas ir išilginis kelio profilis; c) kelio ženklai ir ženklinimas; d) apšvietimas; e) pakelės įranga; f) pakelės aplinka, įskaitant apželdinimą; g) stacionarios kliūtys pakelėje. 4. Etapui prieš kelio atidavimą eksploatuoti taikomi kriterijai : a) eismo dalyvių komfortas įvairiomis sąlygomis (pvz., tamsiu paros metu ar esant blogoms metereologinėms sąlygomis); b) kelio ženklų ir ženklinimo matomumas; c) kelio dangos sukibimas. 5. Ankstyviems eksploatavimo etapams taikomi kriterijai : naudojimo galimybių vertinimas atsižvelgiant į faktinį eismo dalyvių elgesį. Bet kuriame etape atliekant tikrinimus gali prireikti persvarstyti ankstesniuose etapuose taikytus kriterijus. III PRIEDAS Labai pavojingų kelių ruožų valdymas, tinklo saugumo valdymas ir saugumo patikrinimas 1. Labai pavojingų kelio ruožų nustatymas Nustatant labai pavojingus kelių ruožus atsižvelgiama bent jau į eismo įvykių, kuriuose žuvo ar buvo sunkiai sužaloti žmonių, per praėjusius metus tam tikrame kelio ruožo ilgio vienete arba, prireikus, sankirtose skaičių, . 2. Ruožų, išsamesnei analizei tinklo saugumo valdymo tikslais atlikti, nustatymas a) Dažniausių eismo įvykių vieneto sąnaudų dydžiai geriausios patirties kelio ruože apskaičiuojami eismo įvykio sąnaudų vienam kilometrui pagrindu. b) Kiekviename tam tikros kategorijos kelio ruože eismo įvykio sąnaudų mažinimo potencialas apskaičiuojamas kaip faktinio eismo įvykio sąnaudų dydžio ir bazinio eismo įvykio sąnaudų dydžio skirtumas. 3. Tikrinimo grupės ataskaitoms taikomi kriterijai, tokių ataskaitų dalys ir priemonės : a) kelio ruožo ribų nustatymas; b) nuoroda į galimas ankstesnes ataskaitas dėl to paties kelio ruožo; c) eismo įvykių protokolų analizė; d) eismo įvykių, kuriuose žuvo ar buvo sunkiai sužalota žmonių per trejus praėjusius metus, skaičius; e) saugumo didinimo priemonės, kurios turi būti įgyvendintos per vienerius metus, numatant, pvz.: - pašalinti ar apsaugoti stacionarias kliūtis pakelėse; - greičio apribojimai ir vietiniu lygiu atliekama greičio kontrolė; - matomumas įvairiomis oro ir apšvietimo sąlygomis; - pakelės įrenginių, tokių kaip transporto priemonę sulaikančių įrenginių, saugumo charakteristikos; - kelio ženklinimo (įskaitant triukšmo juostas), ženklų ir signalų matomumas, įskaitomumas ir išdėstymas; - akmenų griūtys; - kelio dangos sukibimas/grublėtumas; f) saugumo didinimo priemonės įdiegiamos per ilgesnį nei vienerių metų laikotarpį, numatant, pvz.: - kelio apribojimų sistemos pertvarkymą; - skiriamosios juostos apsaugą, - lenkimo schemas, - sankryžų viename lygyje tobulinimą, įskaitant geležinkelio pervažas; - trasos keitimą; - kelio pločio pasikeitimą, sustiprinto kelkraščio įrengimą; - eismo valdymo ir kontrolės sistemos įdiegimą; - galimą konfliktą su labiausiai pažeidžiamais eismo dalyviais; - kelio atnaujinimą pagal esamus projektavimo standartus; - kelio dangos atstatymą ir keitimą. - IV PRIEDAS Eismo įvykių protokoluose nurodyti duomenys apie eismo įvykį Protokoluose turi būti pateikiami šie duomenys: 1) tiksli eismo įvykio vieta; 2) eismo įvykio vietos nuotraukos ir schemos; 3) eismo įvykio data ir valanda; 4) informacija apie kelią (vietovės pobūdis, kelio tipas, susidūrimo pobūdis, įskaitant signalus, ženklinimą, kelio dangą, atšvietimą, oro sąlygas, greičio apribojimą ir pakelės kliūtis); 5) eismo įvykio sunkumas, nurodant žuvusiųjų, nugabentų į ligoninę ir lengvai sužalotų asmenų skaičių. Šiame kontekste žuvusieji žmonės yra asmenys, žuvę dėl kelio eismo įvykio per 30 dienų nuo tokio įvykio, o į ligoninę paguldyti asmenys yra dėl eismo įvykio per mažiausiai 24 valandas po įvykio į ligoninę paguldyti asmenys. 6) eismo įvykio dalyvių apibūdinimas (amžius, lytis, tautybė, girtumo laipsnis, naudojo ar nenaudojo saugos priemones); 7) duomenys apie eismo įvykyje dalyvavusias transporto priemones (rūšis, amžius, registravimo valstybė, saugos įranga); 8) duomenys apie eismo įvykį (eismo įvykio rūšis, susidūrimo pobūdis ir vairuotojo manevravimas). LEGISLATIVE FINANSINĖ ATASKAITA 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo 2. VEIKLA PAGRĮSTO VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMA Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys): Sausumos transportas. Kelių eismo saugumas. 3. BIUDŽETO EILUTĖS 3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios B..A eilutės)) su pavadinimais: BGUE-B2006-06.010211.00.03.C1-TREN.PMO 3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė: 5 metai 3.3. Biudžetinės charakteristikos (jei reikia, įterpti eilučių): Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | BGUE-B2006-06.010211.00.03.C1-TREN.PMO | NPI | NDIF[19] | NĖRA | NĖRA | NĖRA | Nr. 5 | 4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA 4.1. Finansiniai ištekliai 4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | n metai | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėliau | Iš viso | Veiklos išlaidos[20] | Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1. | a | Mokėjimų asignavimai (MA) | b | Administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą[21] | Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4. | c | ORIENTACINĖ SUMA IŠ VISO | Įsipareigojimų asignavimai | a+c | Mokėjimų asignavimai | b+c | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[22] | Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5. | d | Žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6. | e | 0,0434 | 0,0434 | 0,0434 | 0,0434 | 0,0434 | 0 | 0,217 | Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų | Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 0,0434 | 0,0434 | 0,0434 | 0,0434 | 0,0434 | 0 | 0,217 | Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 0,0434 | 0,0434 | 0,0434 | 0,0434 | 0,0434 | 0 | 0,217 | Išsami informacija apie bendrą finansavimą Jeigu numatoma, kad pasiūlymą bendrai finansuos kelios valstybės narės arba kitos įstaigos (nurodyti kokios), toliau pateiktoje lentelėje reikėtų nurodyti tokio bendro finansavimo dalį (jei numatoma, kad bendrai finansuos kelios skirtingos įstaigos, galima įterpti papildomų eilučių): Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Bendrą finansavimą teikianti įstaiga | n metai | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ir vėliau | Iš viso | NĖRA | f | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | IŠ VISO ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a+c+d+e+f | 0,0434 | 0,0434 | 0,0434 | 0,0434 | 0,0434 | 0 | 0,217 | 4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu X Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. ( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas. ( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo[23] nuostatas (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą). 4.1.3. Finansinis poveikis įplaukoms X Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms. ( Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį: Mln. eurų (dešimtųjų tikslumu) Prieš taikant priemonę[n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę | Iš viso žmogiškųjų išteklių | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5. YPATYBĖS IR TIKSLAI 5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai Komitetas padės Komisijai priimant mažiausius būtinus reikalavimus, kurie reikalingi Direktyvoje nurodytoms gairėms. Šie mažiausi būtini reikalavimai turi būti priimti per penkerius metus nuo direktyvos įsigaliojimo dienos. 5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sąveika Mažiausi būtini reikalavimai nustatomi remiantis valstybių narių priimtomis gairėmis. Bendrijos dalyvavimas užtikrins, kad kiekvienos valstybės narės poreikiai būtų tinkamai nustatyti ir kad į juos būtų tinkamai atsižvelgta. 5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemą Valstybės narės Komisijai reguliariai teikia ataskaitas apie direktyvos įgyvendinimą ir apie eismo įvykių, kuriuose žuvo žmonių, skaičiaus sumažėjimą. Baigiant, bus priimti mažiausi būtini reikalavimai, susiję su direktyvoje nustatytomis gairėmis. 5.4. Įgyvendinimo metodai (orientaciniai) Toliau nurodykite metodą (-us)[25], kurį (-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti. ( Centralizuotas valdymas: ( Tiesioginis, vykdomas Komisijos ( Netiesioginis, deleguojama: ( vykdomosioms agentūroms ( Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str. X nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) ar įstaigai (-oms), teikiančiai (-čioms) viešąsias paslaugas ( Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas ( kartu su valstybėmis narėmis ( kartu su trečiosiomis šalimis ( Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Pastabos: 6. PRIEŽIŪRA IR VERTINIMAS 6.1. Priežiūros sistema Komitetui vadovauja ir pirmininkauja Komisijos pareigūnai. Todėl Komiteto veikla ir pasiekti rezultatai bus nuolat kontroliuojami. 6.2. Vertinimas 6.2.1. Ex-ante vertinimas Netaikoma 6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis) Netaikoma 6.2.3. Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumas Komiteto posėdžiai vyksta du kartus per metus 7. Kovos su sukčiavimu priemonės Komitetui vadovauja ir pirmininkauja Komisijos pareigūnai. Todėl Komiteto veikla ir pasiekti rezultatai bus nuolat kontroliuojami. 8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidas Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai | Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[27] (XX 01 01) | A*/AD | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | B*, C*/AST | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Darbuotojai, finansuojami[28] pagal XX 01 02 str. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Kiti darbuotojai[29], finansuojami pagal XX 01 04/05 str. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | IŠ VISO | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas Komiteto valdymas: 8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai X Šiuo metu programos valdymui skirtų darbo vietų, kurias reikia pakeisti arba pratęsti. ( Darbo vietų, pagal MPS (metinę politikos strategiją) ir (arba) PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtų n-tiesiems metams. ( Darbo vietų, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP procedūros metu. ( Darbo vietų, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas). ( Darbo vietų, reikalingų n-tiesiems metams, tačiau nenumatytų tų metų MPS/PBP. 8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – administracinės valdymo išlaidos ) Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO | Kita techninė ir administracinė pagalba | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | - intra muros | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | - extra muros | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8.2.5. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, ne įskaičiuotos į orientacinę sumą Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Žmogiškųjų išteklių rūšis | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai | Netaikoma | Apskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. | Netaikoma | 8.2.6. Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO | XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | XX 01 02 11 03 – Komitetai[31] | 0,0434 | 0,0434 | 0,0434 | 0,0434 | 0,0434 | 0,217 | XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,0434 | 0,0434 | 0,0434 | 0,0434 | 0,0434 | 0 | 0,217 | Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą | Netaikoma | [1] 2001 m. rugsėjo 12 d. Komisijos Baltoji knyga: „Europos transporto politika 2010 m.: laikas spręsti“, COM (2001) 370. [2] 2001 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija A5-0381/2000. [3] 2003 m. Komisijos rekomendacija dėl teisės aktų įgyvendinimo kelių eismo saugumo srityje, OL 111, 2004 m. balandžio 17 d., p. 75. [4] 2006 m. vasario 22 d. Komisijos komunikatas: „2003 m. kelių eismo saugumo veiksmų plano vidurio laikotarpio apžvalga“, COM(2006) 74. [5] Europos transporto saugumo taryba, 1997, „Kelių saugumo patikrinimas ir poveikio saugumui vertinimas“, p. 11. [6] ROSEBUD yra programos Kelių eismo saugumas ir aplinkos apsaugos veiklos sąnaudų ir naudingumo bei sąnaudų veiksmingumo analizė, skirta panaudoti sprendimų priėmimo procese (angl. Road safety and Environmental Benefit-Cost and Cost-Effectiveness Analysis for Use in Decision-Making ) trumpinys. ROSEBUD partneriai yra 11 valstybių narių arba naujųjų valstybių narių, taip pat Izraelio ir Norvegijos mokslo tiriamieji institutai http://partnet.vtt.fi/rosebud/. [7] Skaičiavimai daryti ES-25, atsižvelgus į Bulgariją, Rumuniją ir Šveicariją. [8] Šia direktyva siūlomas procedūras rekomendavo Aukšto lygio grupė kelių eismo saugumo klausimais, Komisijos įsteigta jai talkinti rengiant Europos kelių eismo saugumo politiką ir koordinuojant nacionalines politikos kryptis. Galutinė 4 darbo grupės ataskaita „Rekomenduojamos trumpalaikės saugumo priemonės sunkiojo transporto keliuose“ buvo priimta 1995 m. gegužės 12 d. [9] Šioje dalyje teigiama: „Tinklas privalo: (a) užtikrinti tolydų asmenų ir krovinių mobilumą vidaus sienų neturinčioje erdvėje geriausiomis įmanomomis socialinėmis bei saugos sąlygomis …“ [10] OL C[…], […], p. […]. [11] OL C[…], […], p. […]. [12] OL C[…], […], p. […]. [13] OL C[…], […], p. […]. [14] OL L 228, 1996 9 9, p. 1 Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 884/2004/EB (OL L 167, 2004 4 30, p. 1). [15] COM(2001)370 galutinis [16] COM(2003)311 galutinis [17] OL L 167, 2004 4 30, p. 39. [18] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11). [19] Nediferencijuoti asignavimai [20] Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui. [21] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį. [22] Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams. [23] Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [24] Jeigu būtina, t. y. jeigu priemonė trunka ilgiau kaip 6 metus, reikėtų pridėti papildomų stulpelių. [25] Jei nurodomas daugiau nei vienas metodas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto atitinkamų komentarų skiltyje. [26] Kaip apibūdinta 5.3 skirsnyje. [27] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [28] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [29] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą. [30] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) agentūros (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pažymą. [31] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.