LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 54/14

Europos regionų komiteto nuomonė – EITP ateitis transporto sektoriuje

(2018/C 054/04)

Pranešėjas: Ximo PUIG I FERRER (ES/PES), Valensijos regiono vyriausybės pirmininkas

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP) su regionine perspektyva

1. primena, kad Europos Sąjungos (ES) integracijos procesas nuo pat pradžių pasižymi nuolat stiprėjančiais ją sudarančių teritorijų ekonominiais, politiniais bei socialiniais santykiais ir partnerystėmis. Transporto sektorius labai prisideda prie ES ekonominio ir socialinio klestėjimo, nes jis aktyvina prekybą, skatina ekonomikos augimą ir suteikia milijonus darbo vietų. Modernios Europos transporto infrastruktūros politika padeda siekti pagrindinių Europos Sąjungos tikslų, apibrėžtų strategijoje „Europa 2020“, 2011 m. baltojoje knygoje dėl transporto politikos ir dešimtyje J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos nustatytų prioritetų, pavyzdžiui, sklandaus vidaus rinkos veikimo ir ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos stiprinimo;

2. pripažįsta, kad 2013 m. patvirtinta Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP), kuri buvo sukurta kaip bendra teisinė sistema ir transporto sektoriaus finansavimo priemonė, yra labai svarbi plečiant transeuropinį transporto tinklą (TEN-T) ir kartu siekiant bendros pažangos laikantis ryžtingesnės Bendrijos vizijos. Patvirtinta EITP buvo sumanyta kaip būtina bendro finansavimo priemonė, skirta baigti kurti ir pradėti naudoti TEN-T infrastruktūrą ir paslaugas. Dėl šios priežasties ji turi būti susieta su socialine gerove, sanglauda, darbo vietų kūrimu (1), ekonomikos augimu ir aplinkos tvarumu (2), todėl neturėdama TEN-T ir EITP Europa patirtų išlaidų, kurios būtų didesnės nei šiuo metu jiems skiriamas finansavimas (3);

3. palankiai vertina pastangas, dedamas atliekant dabartinį laikotarpio vidurio vertinimą, atvirumo ir dalyvavimo, suinteresuotųjų subjektų pasiūlymų rinkimo ir konsultavimosi su Regionų komitetu (RK) požiūriu (4);

4. mano, kad atliekant EITP laikotarpio vidurio vertinimą bus būtina skatinti išlaikyti ir stiprinti jos pagrindą ir svarbą konkurencingumo, Europos socialinio kapitalo didinimo ir Europos teritorinės sanglaudos stiprinimo požiūriu, taip pat propaguoti bendros Europos pilietybės idėją, apimančią laisvą prekių ir asmenų judėjimą ir sudarančią Europos projekto esmę. Tokio stiprinimo tikslais būtina peržiūrėti EITP atsižvelgiant į jai skiriamus biudžeto asignavimus, procedūras, projektų atrankos, valdymo, stebėsenos bei vertinimo kriterijus ir procesus;

5. be to, pažymi, kad nuo EITP patvirtinimo 2013 m. vis dar aktualios kai kurios RK pateiktos pastabos (5). Kai kurios tobulintinos sritys yra susijusios su nepakankamomis biudžeto lėšomis, abejonėmis dėl EITP derinimo su kitais fondais, šios priemonės procedūrų sudėtingumu ar nepakankamu vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmeniu ir subsidiarumo trūkumu planuojant ir įgyvendinant bendrai finansuojamus projektus (6);

6. pažymi, kad Europos Sąjunga savo transeuropinio transporto tinklo plėtros gairėse primena integruotos politikos svarbą ir pabrėžia, kad būtina užtikrinti „susisiekimą ir jungtis su visais Sąjungos regionais, įskaitant atokius, salų ir atokiausius regionus“; todėl RK ragina šiems regionams, kurie, deja, yra atskirti nuo pagrindinio tinklo, taikyti jūrų greitkeliams numatytas priemones;

7. atkreipia Europos Komisijos dėmesį į tai, kad pasaulyje vyksta radikalūs pokyčiai ekonominio ir teritorinio vystymosi srityje, taip pat formuojasi naujo pobūdžio urbanistinė ir makroregioninė sistema, kuri vienu metu veikia ir pasaulio, ir vietos lygmeniu (7). Todėl atliekant bet kokią EITP reformą turėtų būti atsižvelgiama į diskusijas šiais klausimais: kaip strateginė Europos transporto infrastruktūra gali prisidėti prie į kitas šalis perkeltos pramoninės veiklos sugrąžinimo į Europą (8); koks poveikis daromas pasaulio geopolitinei rizikai, susijusiai su trumpėjančiomis vertės grandinėmis; regioninių vyriausybių kokybiškų valdymo struktūrų svarba; technologinės integracijos procesai ar didėjantys regioniniai skirtumai valstybių viduje (pastaruoju metu regionuose vyksta procesai, dėl kurių didėja vienam gyventojui tenkančio BVP, vidinės šalies sanglaudos ir susijusių valstybių konvergencijos procesų skirtumai (9)). Kartu, kalbant apie neigiamą raidą, reikėtų pažymėti, kad biudžeto koregavimo procesai privertė regionus sumažinti savo investicijas, ypač su transporto infrastruktūra susijusiuose sektoriuose (10). Be to, nors 2014 m. centrinės valdžios lygmeniu viešosios investicijos šiek tiek atsigavo, pasinaudojant, be kita ko, valstybės biudžeto deficitu (11), jų ir toliau mažėjo subnacionaliniu lygmeniu, o tai padidino regionų skirtumus ir sustiprino centralizaciją. Ateityje persvarstant EITP turi būti atsižvelgta į šias naujas aplinkybes ir numatytos priemonės, kuriomis būtų skatinamas strateginės Europos transporto infrastruktūros potencialas mažinti pramoninėje ir geopolitinėje aplinkoje nustatytą riziką, švelninti didėjančius regioninius skirtumus ir pakeisti neigiamas tendencijas viešųjų investicijų srityje;

Finansavimas

8. pripažįsta Komisijos norą finansuoti TEN-T pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę. Pradinis biudžetas, kuriam skirta 33,2 mlrd. EUR, buvo svarbus finansinis įsipareigojimas; be to, šio mechanizmo siekiai pritraukti kapitalo ir privataus sektoriaus iniciatyvų yra itin svarbus aspektas bendro finansavimo požiūriu (12);

9. vis dėlto apgailestauja dėl biudžeto suvaržymų, patiriamų pastarąjį dešimtmetį taikant koregavimo politiką. Atsižvelgiant į per keletą pirmųjų įgyvendinimo metų sumažintas lėšas, gali būti neįmanoma pasiekti tikslų, nustatytų laikotarpiui iki 2020 m., 2030 m. (pagrindinis tinklas) ar 2050 m. (visuotinis tinklas);

10. šiuo požiūriu ir atsižvelgdamas į daugiametės programos peržiūrą primena, kad Reglamentuose (ES) Nr. 1315/2013 ir (ES) Nr. 1216/2013 nustatyti tikslai yra privalomi Bendrijos įsipareigojimai;

11. todėl ragina išsamiai ištirti galimybes padidinti priemonei skiriamus asignavimus, ypatingą dėmesį skiriant vietos, miestų ir regionų veiklos vykdytojų nurodytiems pagrindiniams poreikiams, siekiant geriau derinti įvairius su finansavimu susijusius fondus (ESIF, EITP, Sanglaudos fondą) ar kitas EIB pasiūlytas priemones užtikrinant, kad dėl ESIF vėl nebūtų naudojamos EITP lėšos, ir aiškiau išdėstyti konkrečių kvietimų teikti paraiškas tvarkaraštį, – tai turi būti daroma laikantis subsidiarumo principo (iš apačios į viršų). Toks sąrašas galėtų būti paskelbtas perspektyvinio finansinio plano laikotarpio pradžioje, jis sudarytų sąlygas geriau planuoti ir atitinkamai leistų suinteresuotiesiems subjektams iš anksto numatyti, kada bus skelbiami kvietimai teikti paraiškas;

12. pabrėžia, kad Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) dotacijos ir kitos susijusios priemonės neturėtų konkuruoti su ESIF arba jo orientavimusi į rinką siekiant sutelkti naujų lėšų ir panaudoti nenaudojamą kapitalą; mano, kad ESIF ir EITP siekiama skirtingų tikslų, todėl nereikėtų laikytis nuostatos, kad jie gali vienas kitą pakeisti. Vis dėlto, tuo atveju, kai įmanoma dviejų šaltinių sąveika, pageidautina optimaliai derinti šiuos išteklius siekiant paskatinti investicijas ES;

13. be to, rekomenduoja Komisijai taikant Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį („Brexit“) imtis reikalingų teisėkūros ir politikos priemonių siekiant užtikrinti, kad TEN-T transporto politikai būtų skiriama pakankamai biudžeto lėšų numatant orientacinį ir lankstų asignavimų paskirstymą, kad prireikus lėšas būtų galima perskirti;

14. atkreipia dėmesį į tai, kad bet koks vėlavimas įgyvendinti tam tikras TEN-T tinklo dalis mažina projekte dalyvaujančių regionų augimo galimybes ir riboja tarpregioninio bendradarbiavimo poveikį;

15. mano, kad atsižvelgiant į būtinybę stiprinti sanglaudos šalių veiklą, taip pat siekiant išsaugoti Europos infrastruktūros tinklų priemonės ir sanglaudos fondo papildomumą, turėtų būti išsaugota sanglaudos šalims skirta finansinė programa;

Projektų atranka, administravimas ir valdymas

16. ragina Komisiją dėti ryžtingas pastangas siekiant gerinti projektų atranką ir administravimą, su EITP susijusios veiklos valdymą ir stebėseną, įgyvendinant tokius veiksmus: — užtikrinti didesnį kvietimų teikti paraiškas dėl projektų nuspėjamumą, — iš dalies pakeisti Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 17 straipsnio 3 dalies nuostatą, kad nurodyto I priedo I dalyje išdėstytų prioritetinių projektų įgyvendinimas nėra privalomas, — plėtoti „Europos pridėtinės vertės“ idėją kaip projektų vertinimo kriterijų, atsižvelgiant į atokiausių regionų aplinkybes, — supaprastinti paraiškų teikimo procedūras ir specializuotos techninės pagalbos teikimą rengiant ir valdant projektus, — sukurti dviejų ar trijų etapų mechanizmus, kuriais skatinama pateikti supaprastintus pasiūlymus pirmajame etape, o išsamesnių pasiūlymų prašoma tik antrajame arba trečiajame etape, kuriame suteikiama daugiau tikrumo dėl finansavimo, — parengti aiškią ir skaidrią metodiką taikant viešus projektų atrankos ir sutarčių pasirašymo kriterijus, — įtraukti bendro projektų valdymo kriterijus, taip pat numatyti konsultavimąsi su regionais projektų vertinimo etapu, — patikslinti bendrai finansuojamų projektų stebėsenos ir kontrolės procedūras ir kriterijus, — parengti informavimo apie visus projektų atrankos, patvirtinimo ir įgyvendinimo etapus politikos taisykles, — stiprinti Europos transeuropinių koridorių forumų vaidmenį siekiant pagerinti jų gebėjimą priimti sprendimus su tarpvalstybinės infrastruktūros plėtra susijusiais klausimais, nes ši infrastruktūra yra labai svarbi siekiant užtikrinti tinkamą veikimą ir srautų judėjimą koridoriais, įskaitant tarpvalstybines atkarpas, kliūtis, miesto uostų transporto mazgus (13) ir trūkstamas jungtis (14); — prailginti kvietimų teikti paraiškas dėl projektų paskelbimo trukmę;

17. pabrėžia, kad TEN-T finansavimas taikant finansavimo padalijimo tarp energetikos ir telekomunikacijų sektorių priemonę atrodo dirbtinis. Transporto politika yra aiškiai nustatyta, todėl RK rekomenduoja numatyti tik jai skirtas priemones;

18. nurodo, kad valstybės narės, visų pirma tos, kurios gauna sanglaudos fondų paramą, privalo aktyviau naudotis technine pagalba, kuri yra skiriama veiksmų programoms įgyvendinti, kad sustiprėtų vietos ir regionų valdžios institucijų bei kitų dalyvių gebėjimai pasinaudoti ES fondais. Įgyvendinant EITP itin svarbu, kad ir mažiau išsivysčiusios valstybės narės, pasinaudodamos technine pagalba, galėtų parengti kokybiškus projektus ir su kitomis valstybėmis narėmis kaip lygiavertės kandidatės dalyvautų konkursuose dėl ES bendro finansavimo;

19. mano, kad transporto projektų finansavimas pagal EITP turi būti iš esmės grindžiamas subsidijomis, tačiau taip pat gali būti svarbios paskolos, garantijos ar nuosavos lėšos;

Regionų ir miestų vaidmuo

20. pabrėžia, kad apskritai viešojo sektoriaus investicijų įgyvendinimo ir stebėsenos procese vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka didelė atsakomybė. EBPO šalių subnacionalinio lygmens valdžios institucijos 2014 m. buvo atsakingos už 40 proc. viešųjų išlaidų, 50 proc. viešųjų pirkimų, 59 proc. viešųjų investicijų ir 63 proc. valstybės tarnautojams skirtų išlaidų (15);

21. šiuo atžvilgiu norėtų priminti, kad Europos Sąjungoje skiriasi pasitikėjimo teritorinio valdymo institucijomis lygis (dažniausiai labiau pasitikima arčiausiai piliečių esančiomis institucijomis) (16). Šiuo metu visuomenės pasitikėjimas subnacionalinio lygmens valdžios institucijomis yra didesnis nei viršesniais valdymo lygmenimis (17). Be to, vietos ir regionų valdžios institucijų lygmuo geriausiai tinka poreikiams ir ištekliams nustatyti, jame lengviausia vykdyti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą ir jų valdymui dažniau taikomi atskaitomybės ir skaidrumo principai. Todėl būsimoje EITP peržiūroje turėtų būti taikomas požiūris, kad TEN-T tinklus bendrai kuria įvairių lygmenų valdymo institucijos (18);

22. nurodo, kad šiuo atžvilgiu Komisija turėtų užtikrinti, kad į valstybių narių infrastruktūros planus būtų įtraukti TEN-T tikslai, pirmenybę teikiant tiems valstybių narių projektams, kurie dera su TEN-T;

23. todėl prašo Komisijos užtikrinti decentralizavimą, tiek atliekant projektų atrankos procedūras, tiek vykdant jų valdymą, stebėseną ir kontrolę, labiau įtraukiant regionus į Europos infrastruktūros tinklų priemonę, o šiuo tikslu reikia: — panaikinti reikalavimą, kad pasirašomi projektai būtų patvirtinti valstybės lygmeniu (taikant kriterijų, kuris labiau grindžiamas subsidiarumo principu) ir numatyti galimybę juos pasirašyti regionų lygmeniu; — nuosekliai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į subjektų, kuriems pagal Reglamento (ES) Nr. 1316/2013 9 straipsnį suteikiama teisė teikti projektus ir tvirtinti pasiūlymus, sąrašą; — atsižvelgiant į regionų įvairovę, priklausančią nuo kiekvienos valstybės narės konstitucinės tvarkos, suteikti galimybę regionams nevaržomai dalyvauti Europos forumų dėl TEN koridorių posėdžiuose. Juose turėtų būti skatinamos tiek įvairių valdymo lygmenų vertikalaus koordinavimo priemonės, tiek ir subnacionalinio lygmens valdžios institucijų horizontalaus koordinavimo priemonės; — vykdyti EITP ir TEN-T bendradarbiavimą įgyvendinant naujas teritorines strategijas, pavyzdžiui, plėtojant ES makroregionines strategijas (2009 m. Baltijos jūros regiono, 2010 m. Dunojaus regiono, 2014 m. Jonijos ir Adrijos jūrų regiono ir 2015 m. Alpių regiono) ar kitas geografinio pobūdžio iniciatyvas, koordinuojant veiksmus su Europos teritorinio bendradarbiavimo grupėmis (ETBG) bei panašiomis priemonėmis ir forumais, pavyzdžiui, NORDREGIO, VASAB ir kt.; be to, ten, kur plėtojami megaregionai, turintys strategijas ir transporto bei logistikos paslaugų techninius dokumentus, rekomenduojama atsižvelgti į tokias strategijas ir dokumentus; — įtraukti regionus apibrėžiant ir rengiant darbo programas, prieš skelbiant kvietimus teikti paraiškas;

Vietos ir regioniniai aspektai ir sąsaja su pasauliniu matmeniu

24. pabrėžia TEN-T sukūrimo bendrą naudą kasdieniam ES piliečių gyvenimui; todėl, siekiant užtikrinti viso projekto matomumą Europos mastu ir sudaryti palankias sąlygas Europos transporto strategijoms, rekomenduoja valdžios institucijoms teikti Europos Sąjungos patvirtintą informaciją apie visą TEN-T tinklą nurodant pagrindinio ir visuotinio tinklų infrastruktūrą, mazgus ir koridorius, taip pat rekomenduoja valdžios institucijoms taikyti specialų požiūrį tinklo mazgams, užtikrinantiems aiškų ir gerai nurodytą susisiekimą su antriniais ir tretiniais transporto tinklais; šiuo požiūriu siūlo valstybėms narėms ir regionams atsižvelgti į TEN-T planuojant ir diegiant savo vietines kelių ir regionines geležinkelių sistemas, siekiant taikyti integruotą požiūrį, užtikrinantį geresnį visų piliečių judumą, kuris yra itin svarbus didinant socialinę įtrauktį ir siekiant apsaugoti aplinką; taip pat rekomenduoja konkrečiai atsižvelgti į salų regionus, kad būtų tinkamai užtikrintas reikiamas susisiekimas oro ir jūrų transportu, kuris užtikrintų piliečių ir prekių prieigą prie pagrindinio tinklo kuo palankesnėmis sąlygomis;

25. pažymi, kad geležinkelių srityje problemų turinčiuose regionuose būtina tiek vietos, tiek regionų lygmeniu sukurti reikiamą infrastruktūrą, kuri suteiktų galimybę naudotis geležinkelių transportu panašiomis sąlygomis kaip ir kitose valstybėse narėse;

26. šiuo požiūriu rekomenduoja išsamiai išnagrinėti klausimus, susijusius su informacijos apie pasiekimus skleidimu ir tikslų bei rezultatų skaidrumu. Reikia geriau supažindinti piliečius su EITP ir TEN-T žemėlapiais steigiant informacijos centrus, pateikiant grafinę informaciją ir dokumentus;

27. atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu trūksta strateginiuose Europos, nacionalinio ir regionų lygmens dokumentuose išvardytų svarbiausių investicijų transporto srityje veiksmingo koordinavimo ir susiejimo. Europos infrastruktūros tinklų priemonės valdymo ir įgyvendinimo etapuose neatsižvelgta į regionų valdžios institucijas ir tai sumažina galimybes įvertinti iš įvairių finansavimo šaltinių planuojamų investicijų pridėtinę vertę, nuoseklumą ir papildomumą; Koordinuojantį vaidmenį galėtų atlikti ES makroregioninės strategijos;

28. nurodo, kad turimos finansavimo lėšos pirmiausia turėtų būti sutelkiamos pagrindiniam tinklui skiriamam prioritetui atsižvelgiant į galimybę sustiprinti jungtis su tos pačios rūšies transportu (uostas, geležinkelis). Visos likusios lėšos galėtų būti panaudojamos antrinei, tačiau ryžtingai paramai techniniu ir biudžeto požiūriu mažiau reikšmingiems projektams, turintiems mažiau galimybių gauti papildomą privatųjį finansavimą (nes jie duoda mažesnę ekonominę grąžą trumpuoju laikotarpiu), su sąlyga, kad jie pasižymi didele Europos pridėtine verte, pavyzdžiui, turi natūralias jungtis su pagrindiniu tinklu arba jį papildo svarbiais regioniniais ar tarpregioniniais elementais, ir atitinka strateginius, struktūrinius ir įgyvendinamumo per trumpą laiką kriterijus. Tai turėtų būti plėtojama būsimoje peržiūroje dviem kryptimis: projektai, kuriais prisidedama prie sklandesnio krovinių ir keleivių pervežimo prioritetiniais koridoriais, ir projektai, kurie turi aiškios pridėtinės vertės prieinamumo, susisiekimo ir teritorinės sanglaudos srityse;

29. reikia pradėti svarstymus apie TEN-T išorės matmenį, ypač palaikant santykius su trečiosiomis šalimis ir strateginėmis Europos bendradarbiavimo sritimis, pavyzdžiui, Viduržemio jūros baseino regionu, Baltijos jūros regionu, Rytų kaimynystės šalimis, dabartine ir būsima Europos ekonomine erdve ir kitais geopolitiniu ir ekonominiu požiūriu svarbiais regionais;

Prioritetai

30. pritaria trims konkretiems transporto tikslams ir procentiniams dydžiams, nurodytiems EITP reglamento I priedo IV dalyje; tačiau ragina iš dalies pakeisti reglamento 10 straipsnį, kuris yra skirtas finansavimo normoms, prašydamas, kad jos būtų padidintos įgyvendinant veiksmus, susijusius prioritetiniais miestų transporto mazgais, uostais, jūrų transportu, daugiarūšio transporto platformomis ir jungtims (pavyzdžiui, geležinkelių greitkeliai) ir galutinės paskirties atkarpoms;

31. siūlo tęsti veiksmus siekiant nustatyti bendrą techninį standartą, taikomą EITP finansavimo reikalavimus atitinkantiems projektams, kad Sąjungoje būtų suderintos TEN-T koridorių greičio, veiksmingumo, UIC vėžės pločio ir patikimumo sąlygos, taip pat alternatyvaus kuro papildymo stotelių standartai;

32. mano, kad tarpvalstybiniam transportui turi būti teikiama pirmenybė, nes iš tiesų tai yra valstybėms narėms mažiausiai svarbi tinklo dalis, tačiau ji turi akivaizdžią Europos pridėtinę vertę;

33. siūlo pagal Europos Sąjungos miestų darbotvarkę užmegzti naują partnerystę dėl transporto mazgų, kuri papildytų jau plėtojamą partnerystę judumo mieste srityje. Ji siektų tirti klausimus, susijusius su miestų ir didmiesčių mazgus kertančiais TEN-T tinklais ir jų integracija miestų aplinkoje, miestų logistika ir ypač pradinės ir galutinės paskirties atkarpos projektais, kaip dar kartą patvirtinama 2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl logistikos ES ir dėl daugiarūšio transporto naujuose TEN-T koridoriuose (19). Kaip nurodoma šioje rezoliucijoje, miestų transporto mazguose susijungia didelė dalis transporto rūšių, vyksta perkrovimas ir platinimas ir jie yra labai svarbūs logistikos grandinei, todėl būtent šiuose mazguose turi būti sudarytos energetinių ir transporto tinklų sujungimui su skaitmenine erdve būtinos sąlygos;

34. be to, turėtų būti apsvarstyta galimybė stiprinti teritorinę sanglaudą visame Sąjungos geležinkelių tinkle nustatant UIC standartus atitinkantį vėžės plotį, pabrėžiant tarpvalstybinių atkarpų svarbą (taip, pavyzdžiui, padidinant geležinkelių riedmenų vidaus rinkos konkurencingumą) ir stiprinant teritorinę pusiausvyrą, siekiant įtraukti prieinamumo ir susisiekimo su visais Sąjungos regionais kriterijus po 2020 m.;

Tvarus transportas

35. primena, jog labai svarbus EITP aspektas – aplinkos tvarumas, todėl prašo tam skirti daugiau lėšų siekiant švelninti klimato kaitos poveikį; šiuo požiūriu ragina taikant premijinius mechanizmus skiriant lėšas projektams dar labiau remti su įvairiarūšiu vežimu susijusias priemones (pavyzdžiui, jūrų greitkelius), kurios daro didelį poveikį mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro, taip pat kitus tokio paties pobūdžio projektus, skatinančius aplinkos, socialinį ir ekonominį tvarumą ir klimato kaitos švelninimą: elektrinių traukinių geležinkelių bei kelių tinklų ir alternatyvaus kuro papildymo stotelių tinklų plėtrą, skaitmeninių technologijų potencialo išnaudojimą transporto sektoriuje ir uosto įrenginių pritaikymo priemones; taip pat daro nuorodą į savo nuomonę „Europos mažataršio judumo strategija; taip pat daro nuorodą į savo nuomonę „Europos mažataršio judumo strategija“ (20);

36. nurodo, kad atliekant EITP peržiūrą reikėtų atsižvelgti į naujas vartojimo tendencijas, susijusias su žiedine ekonomika ir judumo bei gamybos modeliais;

37. siūlo sparčiau rengti tvariam transportui skirtas paramos priemones, jei reikia, nagrinėjant galimybes, kurias teikia tokios priemonės kaip Europos ekologinė premija, galimi infrastruktūros mokesčiai ir Eurovinjetės direktyvos peržiūra; EITP biudžetą taip pat būtų galima finansuoti iš įvairių mokesčių surinktomis lėšomis;

38. pažymi, kad analizuojant įvairius TEN-T tinklo sprendimus reikia atsižvelgti į darnaus vystymosi klausimą tiek socialiniu, tiek ekonominiu ir aplinkos požiūriu. Todėl nederėtų pamiršti susisiekimo su regionais, kuriems kyla įvairių problemų, pavyzdžiui, dėl jų atokios ar salų padėties arba ekonominio, demografinio ar migracijos srautų disbalanso.

Briuselis, 2017 m. spalio 10 d. Europos regionų komiteto pirmininkas Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) TEN-Corridors: Forerunners of a forward-looking European Transport System (2016 m.), P. Balázs, P. Cox, C. Trautmann, P. Wojciechowski, L. Brinkhorst, M. Grosch ir K. Peijs, http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/116220/tent-issues-papers.pdf.

(2) TEN-Corridors: Forerunners of a forward-looking European Transport System (2016 m.).

(3) The cost of non-completion of the TEN-T (2016 m.), Fraunhofer Institut für System und Innovationsforschung (ISI), https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/2015-06-fraunhofer-cost-of-non-completion-of-the-ten-t.pdf.

(4) Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) laikotarpio vidurio vertinimas, https://ec.europa.eu/energy/en/consultations/mid-term-evaluation-connecting-europe-facility-cef.

(5) Regionų komiteto nuomonė „Europos infrastruktūros tinklų priemonė“ (CdR 648/2012), priimta 2012 m. liepos 18–19 d. vykusioje 96-ojoje plenarinėje sesijoje.

(6) Results of the OECD-CoR consultation of sub-national governments. Infrastructure planning and investment across levels of government: current challenges and possible solutions (2016 m.),

http://cor.europa.eu/en/documentation/brochures/Documents/Results%20of%20the%20OECD-CoR%20consultation%20of%20sub-national%20governments/2794-brochureLR.pdf.

(7) Macro-regional strategies in changing times (2016 m.) ir The State of European Cities 2016: Cities leading the way to a better future (2016 m).

(8) EUROFOUND, ERM annual report 2016: Globalisation slowdown? Recent evidence of offshoring and reshoring in Europe (2017 m.), J. Hurley, D. Storrie ir E. Perruffo, https://www.eurofound.europa.eu/publications/annual-report/2017/erm-annual-report-2016-globalisation-slowdown-recent-evidence-of-offshoring-and-reshoring-in-europe.

(9) OECD Regional Outlook 2016. Productive regions for inclusive societies (2016 m.), http://www.oecd.org/publications/oecd-regional-outlook-2016-9789264260245-en.htm.

(10) OECD Regions at a Glance 2016 (2016 m.) (http://www.oecd-ilibrary.org/governance/oecd-regions-at-a-glance-2016_reg_glance-2016-en).

(11) 2 skyrius Using the fiscal levers to escape the low-growth traps, https://www.oecd.org/eco/public-finance/Using-the-fiscal-levers-to-escape-the-low-growth-trap.pdf.

(12) Assessment of Connecting Europe Facility: in-depth analysis (2016 m.), J. Papí, M. Sanz ir R. Blomeyer (2016 m.), http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2016/572677/IPOL_IDA(2016)572677_EN.pdf.

(13) Regionų komiteto nuomonė „Uostamiesčių ir uosto teritorijų atnaujinimas“, priimta 121-ojoje plenarinėje sesijoje, vykusioje 2017 m. vasario 8–9 d.

(14) Regionų komiteto nuomonė „Trūkstamos transporto jungtys pasienio regionuose“ (CdR 4294/2016), priimta 2017 m. vasario 8–9 d. plenarinėje sesijoje.

(15) Žr. 10 išnašą.

(16) Handbook on Political Trust (2017 m.), redaktoriai S. Zmerli ir T. W. G. van der Meer, Political trust and multilevel government, J. Muñoz, http://doi.org/10.4337/9781782545118.

(17) Standartinė Eurobarometro apklausa Nr. 86, QA8a klausimas, (2016 m. lapkričio mėn.), http://ec.europa.eu/COMMFrontOffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/STANDARD/surveyKy/2137.

(18) Europe as a multilevel federation (2017 m.), M. Keating, Journal of European Public Policy, 24 (4), El poder de lo próximo: las virtudes del municipalismo (2016 m.), J. Subirats; Las ciudades ante el cambio de era: la nueva gobernanza urbana: actores e instrumentos (2016 m.), J. M. Pascual ir J. Subirats.

(19) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A8-2016-0384+0+DOC+XML+V0//LT

(20) COTER-VI/021