KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS CENTRINIAM BANKUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2015 m. ES teisingumo rezultatų suvestinė /* COM/2015/0116 final */





1. ĮVADAS 2015 m. ES teisingumo rezultatų suvestinė (toliau – rezultatų suvestinė) pateikiama tokiu laiku, kai ES yra įsipareigojusi atgaivinti augimą ir sudaryti naujas sąlygas pokyčiams. Veiksmingos teisingumo sistemos turi esminę reikšmę kuriant investicijoms palankią aplinką, atkuriant pasitikėjimą, didinant reguliavimo nuspėjamumą ir skatinant tvarų augimą. Rezultatų suvestinė padeda valstybėms narėms didinti savo teisingumo sistemų veiksmingumą. Šio leidimo tikslas – nustatyti galimas tendencijas, tam pateikiant naujus rodiklius ir tikslesnius duomenis. Svarbi teisingumo sistemų įtaka augimui papildo esminę jų funkciją palaikyti vertybes, kuriomis yra grindžiama ES. Galimybė naudotis veiksminga teisingumo sistema yra esminė teisė, kuria remiantis buvo kuriamos Europos demokratinės valstybės ir kuri pripažįstama visose valstybėms narėms bendrose konstitucinėse tradicijose. Todėl teisė į veiksmingą teisinę gynybą įtvirtinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Taigi, teisingumo sistemų veiksmingumas turi lemiamos reikšmės įgyvendinant ES teisę ir stiprinant tarpusavio pasitikėjimą. Kaskart, taikydamas ES teisės aktus, nacionalinis teismas veikia kaip Sąjungos teismas ir turi užtikrinti visų piliečių ir įmonių veiksmingą teisinę apsaugą, jeigu buvo pažeistos ES teisės aktais užtikrinamos jų teisės. Nacionalinių teisingumo sistemų trūkumai trukdo veikti bendrajai rinkai, gerai veikti ES teisingumo erdvei ir neleidžia veiksmingai įgyvendinti ES acquis. Todėl nuo 2011 m. nacionalinės teismų reformos buvo susietos su valstybių narių, kuriose įgyvendinamos ekonomikos koregavimo programos[1], struktūriniais veiksniais. Nuo 2012 m. Europos semestre – naujame ES metiniame ekonominės politikos koordinavimo cikle – pirmenybė taip pat teikiama teismų sistemų kokybės gerinimui, jų nepriklausomumo ir veiksmingumo didinimui, kaip nurodyta 2014 m. metinėje augimo apžvalgoje. 2015 m. metinėje augimo apžvalgoje atnaujinamas įsipareigojimas vykdyti teisingumo srities struktūrines reformas[2]. Valstybėse narėse pradedamas didelio masto teisingumo reformų procesas... Šiam 2014 m. teisingumo rezultatų suvestinės leidimui surinkti duomenys rodo, kad 2014 m. visos valstybės narės ėmėsi reformuoti savo teisingumo sistemas. Reformų proceso aprėptis, mastas ir būklė, taip pat siekiami tikslai labai skiriasi, nes tarp šių tikslų gali būti neveiksmingų sričių sureguliavimas, kokybės ir prieinamumo gerinimas, biudžeto apribojimų valdymas, piliečių pasitikėjimo didinimas ar skatinimas kurti verslui palankią aplinką. 1 pav. ES 2014 m. teisingumo reformų žemėlapis (šaltinis: Europos Komisija[3]) Reformos vykdomos imantis operacinių priemonių, pavyzdžiui, modernizuojant valdymo procesą teisme, naudojant naujas informacines technologijas, plėtojant alternatyvaus ginčų sprendimo būdus, imantis labiau struktūrinių priemonių, kaip antai teismų organizavimo pertvarkos, teismų žemėlapio peržiūros, proceso taisyklių paprastinimo, teisėjo ir advokato profesijos bei teisinės pagalbos reformų. ...skatinamas ir palaikomas ES lygmeniu Šis reformų procesas pradėtas vykdant ES lygmeniu skatinamas struktūrines reformas, kuriomis siekiama ryžtingai atgaivinti Europos ekonomiką. Kartu su investicijomis ir finansine atsakomybe struktūrinės reformos yra vienas iš trijų integruoto požiūrio į 2015 m. Europos ekonominę ir socialinę politiką ramsčių. Struktūrinės reformos, kuriomis siekiama užtikrinti teismų sistemų veiksmingumą, padeda kurti įmonėms ir piliečiams palankesnę aplinką. 2014 m. rezultatų suvestinės išvados ir konkrečiai šaliai skirti vertinimai, kurie buvo atskirai atlikti kiekvienai valstybei narei, padėjo ES pateikti konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas teisingumo srityje. Atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, Taryba dvylikai valstybių narių[4] pateikė rekomendacijas didinti teisingumo sistemų nepriklausomumą, kokybę ir (arba) veiksmingumą ar toliau stiprinti teismines institucijas. Jau 2013 m. buvo nustatyta, kad iš šių dvylikos valstybių narių dešimt[5], o 2012 m. – šešios[6] patiria sunkumų, susijusių su jų teisingumo sistemų veikimu. Komisija atidžiai stebi šių rekomendacijų įgyvendinimą tęsdama dialogą su atitinkamų valstybių narių nacionalinės valdžios institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais. Palaikydama šias pastangas daryti reformas, Komisija taip pat suaktyvino dialogą su valstybėmis narėmis, pasitelkusi savo nacionalinių teisingumo sistemų asmenų ryšiams grupę[7]. Diskusija buvo paremta valstybių narių patirtimi[8] ir paskatino keistis informacija apie patirtį, kaip palaikyti teisingumo sistemų kokybę, visų pirma kokybiškus valdymo metodus, teismų ryšių politiką, pastangas vienodai taikyti ES teisę ir naujausias reformas, atliktas siekiant didinti teismų sistemos veiksmingumą ir gerinti jos kokybę (kiek tai susiję su šios sistemos struktūra). Pastangos skatinti geriausios patirties mainus turi esminę reikšmę palaikant valstybių narių teisingumo sistemų reformų kokybę. Iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondai)[9] remiamos valstybių narių pastangos gerinti savo teisingumo sistemų veikimą. Naujojo 2014–2020 m. programavimo laikotarpio pradžioje Komisija pradėjo aktyvų dialogą su valstybėmis narėmis dėl strateginių ESI fondų finansavimo prioritetų nustatymo, kad paskatintų glaudų politikos ir finansavimo ryšį. Pagal programavimo dokumentų projektus visas investicijoms į viešojo administravimo institucinius gebėjimus skirtas biudžetas naujuoju programavimo laikotarpiu sudaro beveik 5 mlrd. EUR. Iš dvylikos valstybių narių, 2014 m. gavusių konkrečiai šaliai skirtą teisingumo srities rekomendaciją, vienuolika nurodė, kad teisingumas yra ta sritis, kurios rėmimui iš ESI fondų teikiama pirmenybė. Pirmenybė teisingumui taip pat teikiama Graikijos ir Kipro ekonominio koregavimo programose, kurias taikant šioje srityje bus naudojamasi ESI fondais. Konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos, konkrečiai šaliai skirtas vertinimas ir rezultatų suvestinėje pateikti duomenys valstybėms narėms yra svarbiausi dalykai nustatant savo finansavimo prioritetus. Valstybės narės, nurodžiusios, kad teisingumo sistemoms teikia pirmenybę, ketina ESI fondais naudotis daugiausia teismų sistemos veiksmingumui gerinti. Nors konkreti veikla priklausys nuo konkrečių kiekvienos atitinkamos valstybės narės poreikių, aiškėja, kad kai kurios veiklos rūšys yra bendros daugeliui valstybių narių, pavyzdžiui, tai pasakytina apie bylų tvarkymo sistemų diegimą, IRT naudojimą teismuose, stebėjimo ir vertinimo priemones, taip pat teisėjų mokymo programas. Šios paramos dydis valstybėse narėse skiriasi. Nors kai kurios valstybės narės ketina remti didelę savo teisingumo sistemų dalį, kitos paramą skirs tik keletui teismų, kurie turi daugiausia problemų arba yra pasirinkti bandomaisiais tikslais. Komisija pabrėžė, kad svarbu taikyti griežtus paramos veiksmingumo stebėjimo rodiklius, ir išleido stebėjimo rodiklių gaires, atsižvelgdama į rezultatų suvestinėje naudojamus rodiklius. Juos taikant bus užtikrinta, kad valstybės narės Komisijai reguliariai atsiskaitytų, kokių rezultatų pasiekė. Šie duomenys padės įvertinti ES paramą, skirtą valstybių narių teisingumo sistemų veiksmingumui didinti. Kas yra ES teisingumo rezultatų suvestinė? ES teisingumo rezultatų suvestinė – priemonė, kuria ES ir valstybėms narėms padedama užtikrinti veiksmingesnį teisingumą pateikiant objektyvius, patikimus ir palyginamus duomenis apie visų valstybių narių teisingumo sistemų kokybę, nepriklausomumą ir efektyvumą. Rezultatų suvestinė padeda nustatyti galimus trūkumus, pranašumus ir gerąją patirtį. Joje siekiama apibūdinti nacionalinių teisingumo sistemų veikimo tam tikrą laiką kryptis. Suvestinė nėra bendra reitingavimo sistema, veikiau tai teisingumo sistemų veikimo apžvalga remiantis įvairiais, visoms valstybėms narėms aktualiais rodikliais. Rezultatų suvestine neskatinama jokia konkretaus tipo teisingumo sistema ir visos valstybės narės vertinamos vienodai. Kad ir koks būtų nacionalinės teisingumo sistemos modelis ar šią sistemą grindžianti teisės tradicija, esminiais rodikliais, apibūdinančiais veiksmingą teisingumo sistemą, laikytini savalaikiškumas, nepriklausomumas, įperkamumas ir naudotojui patogi prieiga. 2015 m. rezultatų suvestinėje daugiausia dėmesio skiriama ginčo tvarka nagrinėtoms civilinėms ir komercinėms byloms, taip pat administracinėms byloms, kad valstybėms narėms būtų lengviau stengtis kurti įmonėms ir piliečiams labiau palankią aplinką, o tai savo ruožtu skatintų investicijas, taip pat kurti gilesnę ir teisingesnę vidaus rinką. Suvestinė apima ir dialogą su valstybėmis narėmis bei Europos Parlamentu, kuriuo siekiama nustatyti svarbiausius veiksmingos teisingumo sistemos kriterijus. Europos Parlamentas paragino Komisiją laipsniškai plėsti rezultatų suvestinės aprėptį ir imta svarstyti, kaip tai padaryti. Kaip ES teisingumo rezultatų suvestinė prisideda prie Europos semestro veiklos? ES teisingumo rezultatų suvestinėje pateikiama informacija apie veikiančias teisingumo sistemas ir ši suvestinė padeda įvertinti teisingumo reformų poveikį. Kai Suvestinės rodikliai rodo prastus veiklos rezultatus, būtina atidžiai išanalizuoti tokių rezultatų priežastis. Konkrečios šalies vertinimas atliekamas atsižvelgiant į Europos semestro procesą ir vykdant dvišalius dialogus su atitinkamomis valdžios institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais. Vertinant taip pat atsižvelgiama į teisinės sistemos ypatumus ir konkrečios valstybės narės aplinkybes. Galiausiai Komisija gali siūlyti Tarybai pateikti konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas dėl teisingumo sistemų gerinimo.[10] Kokia yra ES teisingumo rezultatų suvestinės sudarymo metodika? Rezultatų suvestinei sudaryti naudojami skirtingi informacijos šaltiniai. Didžiąją dalį kiekybinių duomenų šiuo metu teikia Europos Tarybos Veiksmingo teisingumo komisija (CEPEJ), su kuria Komisija yra sudariusi sutartį dėl specialaus metinio tyrimo.[11] Tai 2013 m. duomenys, kuriuos valstybės narės teikė pagal CEPEJ metodiką. Šiais metais CEPEJ duomenis surinko specialiai ES valstybėms narėms[12]. Tyrimo vykdytojai taip pat pateikia specialios informacijos apie konkrečios šalies aplinkybes, į kurias reikėtų atsižvelgti nagrinėjant duomenis. Rengdama 2015 m. rezultatų suvestinę Komisija taip pat pasitelkė papildomus informacijos šaltinius, būtent Eurostatą, Pasaulio banką, Pasaulio ekonomikos forumą, Europos teisminius tinklus (visų pirma Europos teismų tarybų tinklą, kuris pateikė atsakymus į klausimyną dėl teismų nepriklausomumo) ir nacionalinių teisingumo sistemų asmenų ryšiams grupę. Papildomų duomenų gauta taikant duomenų rinkimo priemones ir tyrimus vietoje, susijusius su nacionalinių teismų veikimu jiems taikant ES teisę konkurencijos, vartotojų apsaugos, Bendrijos prekių ženklų ir viešųjų pirkimų srityse. Kaip veiksmingos teisingumo sistemos prisideda prie ekonomikos augimo? Veiksmingos teisingumo sistemos turi esminę reikšmę teisingumo atkūrimui per visą verslo ciklą. Jeigu teisingumo sistema užtikrina tinkamą teisių ir sutarčių įgyvendinimą, labiau tikėtina, kad kreditoriai skolins, įmonės atgrasomos nuo oportunistinio elgesio, sumažinamos sandorių sąnaudos ir tampa lengviau investuoti į inovatyvius sektorius, kuriuose dažnai pasikliaujama nematerialiuoju turtu (pvz., intelektinės nuosavybės teisėmis). Veiksmingesni teismai skatina verslininkų atėjimą į rinką ir konkurenciją. Moksliniai tyrimai rodo, kad tarp įmonės dydžio ir veiksmingų teisingumo sistemų yra tarpusavio ryšys, o mažesnės paskatos investuoti ir įdarbinti nustatomos tais atvejais, kai yra teisingumo sistemos trūkumų. Nacionalinių teisingumo sistemų poveikį ekonomikai pabrėžia ir Tarptautinis valiutos fondas, Europos Centrinis Bankas, EBPO, Pasaulio ekonomikos forumas ir Pasaulio bankas[13]. 2. 2015 m. ES teisingumo rezultatų suvestinės rodikliai 2015 m. rezultatų suvestinė pakito: trečiojo rezultatų suvestinės leidimo tikslas – nustatyti galimas tendencijas, kartu laikantis atsargaus požiūrio, paisant įvairių niuansų, nes padėtis, atsižvelgiant į kiekvieną valstybę narę ir rodiklį, labai skiriasi. 2015 m. rezultatų suvestinėje taip pat pateikiami nauji rodikliai ir labiau pritaikyti duomenys, grindžiami naujais informacijos šaltiniais, pavyzdžiui, susijusiais su teismų veiklos efektyvumu viešųjų pirkimų ir intelektinės nuosavybės teisių srityse, AGS metodų taikymu ir palaikymu, IRT naudojimu ieškinių dėl nedidelių sumų procedūroms, teismų ryšių politika, teismų tarybų sudėtimi ir įgaliojimais. Be to, joje pirmą kartą pateikiami duomenys apie profesionalių teisėjų moterų dalį, nes didesnė lyčių įvairovė gali padėti gerinti teisingumo sistemų kokybę. Teisingumo sistemų efektyvumas 2015 m. rezultatų suvestinėje išlieka su bylų veiksmingumu susiję rodikliai – bylų trukmė, išnagrinėjimo rodiklis, neišnagrinėtų bylų skaičius. Be to, 2015 m. rezultatų suvestinėje matyti keturių duomenų rinkimo priemonių, kuriomis siekta pateikti tikslesnius duomenis apie teismo proceso trukmę ES konkurencijos teisės, vartotojų teisės, Bendrijos prekių ženklų ir viešųjų pirkimų srityse, taikymo rezultatai. Teisingumo sistemų veiksmingumas šiose ES teisės reglamentuojamose srityse yra labai svarbus ekonomikai. Teisingumo sistemų kokybė Kaip ir ankstesniuose suvestinės leidimuose, 2015 m. rezultatų suvestinėje daugiausia dėmesio skiriama tam tikriems veiksniams, galintiems pagerinti teisingumo kokybę, kaip antai mokymams, teismų veiklos stebėjimui ir vertinimui, vartotojų apklausų naudojimui, biudžetui ir žmogiškiesiems ištekliams. 2015 m. rezultatų suvestinės duomenys papildo informacijos ir ryšių technologijų (IRT) prieinamumo duomenis, nes išsamiau apžvelgiama, kaip elektroninės priemonės gali būti naudojamos praktiškai. Be to, bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe padaryta naudingų įžvalgų apie teismų ryšių praktiką ir konkrečius valstybių narių taikomus alternatyvaus ginčų sprendimo metodų (AGS metodų) rėmimo būdus. Be to, 2015 m. rezultatų suvestinėje pateikiami tikslesni duomenys apie teisinę pagalbą ir lyčių pusiausvyrą teismuose. Teisminių institucijų nepriklausomumas Suvestinėje pateikiama duomenų apie teisingumo sistemų nepriklausomumo vertinimą, kaip nustatyta Pasaulio ekonomikos forumo kasmetinėje ataskaitoje „Global Competitiveness Report“. Svarbu, kaip nepriklausomumą vertina visuomenė, nes tai daro poveikį su investicijomis susijusiems sprendimams, tačiau dar svarbiau tai, kad teismų nepriklausomumas teisingumo sistemoje būtų veiksmingai apsaugotas teisinėmis priemonėmis (struktūrinis nepriklausomumas). 2014 m. rezultatų suvestinėje pateikiama pirmoji lyginamoji teisingumo sistemų organizavimo siekiant apsaugoti teismų nepriklausomumą tam tikrose situacijose, kai tam nepriklausomumui gali kilti pavojus, apžvalga. Komisija struktūrinio teismų nepriklausomumo srityje toliau bendradarbiavo su Europos teismų tinklais, visų pirma su Europos teismų tarybų tinklu. 2015 m. teisingumo rezultatų suvestinėje pateikiama atnaujinta informacija apie praėjusiais metais pristatytas teisines garantijas ir tam tikrus kiekybinius duomenis apie šių garantijų taikymo atvejus. Be to, plačiau apžvelgiamas struktūrinis nepriklausomumas. Visų pirma palyginama ES teismų tarybų sudėtis ir svarbiausi įgaliojimai, informacija, kuria remdamasi valdžios šaka tvirtina teismų finansinių išteklių nustatymo kriterijus ir nustato pačius šiuos kriterijus. Analizės aplinkybės Veiksmingumo, kokybės ir nepriklausomumo rodikliai – tai svarbiausi teisingumo sistemų veiksmingumo analizės kriterijai. Valstybių narių teismų darbo krūvio duomenys suteikia svarbią informaciją apie tai, kokiomis aplinkybėmis teisingumo sistemos veikia (pvz., teismų funkcijos, bylinėjimosi intensyvumas). Nepaisant valstybių narių tarpusavio skirtumų, kiekviena teismų sistema turėtų gebėti įveikti savo darbo krūvį per protingą laiką ir kartu tenkinti kokybės ir nepriklausomumo lūkesčius. 2 pav. Gaunamų civilinių, komercinių, administracinių ir kitų bylų skaičius 100 gyventojų* (pirmosios instancijos teismai, 2010, 2012 ir 2013 m.) (šaltinis: CEPEJ tyrimas) *Ši kategorija aprėpia apima visas civilines ir komercines ginčo ir ne ginčo bylas, bylas dėl priverstinio vykdymo, žemės kadastro (duomenų) bylas, administracinės teisės (ginčo ir ne ginčo) bylas ir kitas nebaudžiamąsias bylas. IT: galimą neteisingą aiškinimą, susijusį su 2010, 2012 ir 2013 m. palyginimu, galima paaiškinti tuo, kad civilinės bylos imtos kitaip klasifikuoti. 3 pav. Gaunamų civilinių, komercinių, administracinių ir kitų bylų skaičius 100 gyventojų* (pirmosios instancijos teismai, 2010, 2012 ir 2013 m.) (šaltinis: CEPEJ tyrimas) *Civilinės (ir komercinės) ginčo bylos yra susijusios su šalių ginčais, pavyzdžiui, dėl sutarčių, pagal CEPEJ metodologiją. Priešingai, teisme nenagrinėtinos civilinės bylos ir (komercinės bylos) susijusios su neginčytinais procesiniais veiksmais, pvz., neginčytinais mokėjimo pavedimais. Komercines bylas kai kuriose šalyse nagrinėja specialūs komercinių bylų teismai, kitose – paprasti (civilinių bylų) teismai. IT: galimą neteisingą aiškinimą, susijusį su 2010, 2012 ir 2013 m. palyginimu, galima paaiškinti tuo, kad civilinės bylos imtos kitaip klasifikuoti. 3. 2015 m. ES teisingumo rezultatų suvestinės pagrindinės išvados 3.1 Teisingumo sistemų veiksmingumas Atidėtas teisingumas vadintinas neužtikrintu teisingumu. Tinkamu laiku priimami sprendimai būtini verslui ir investuotojams. Priimdamos investavimo sprendimus bendrovės vertina riziką būti įtrauktoms į komercinius ginčus, darbo ar mokesčių ginčus arba susidurti su nemokumu. Kad valstybių narių teismų sistemos būtų veiksmingos, labai svarbu ir bylinėjantis. Pavyzdžiui, tiekimo ar paslaugų sutarties vykdymo užtikrinimas teisinėmis priemonėmis gali būti labai brangus, jeigu teisiniai ginčai trunka ilgai, o po tam tikro laiko net gali netekti prasmės, nes mažėja tikimybė atgauti pinigus mokėjimų ir netesybų pavidalu. 3.1.1 Teismo proceso trukmė Proceso trukmė yra laikotarpis (dienomis), kurio reikia teismo bylai išnagrinėti, t. y. sprendimui pirmosios instancijos teisme priimti. „Nagrinėjimo trukmės“ rodiklis yra neišspręstų bylų skaičius, padalytas iš išspręstų bylų skaičiaus metų pabaigoje ir padaugintas iš 365 dienų[14]. Visi duomenys, išskyrus pateikiamus 13–17 pav., yra susiję su pirmosios instancijos teismo procesais ir, jeigu prieinami, palyginami 2010, 2012 ir 2013 m. duomenimis[15]. Nors proceso trukmei didelės reikšmės gali turėti skirtingos apskundimo procedūros, teismų sistemos veiksmingumas turėtų būti vertinamas pagal pirmosios instancijos teismų veiklą, nes šis etapas yra privalomas kiekvienam besikreipiančiam į teismą. 4 pav. Civilinių, komercinių, administracinių ir kitų bylų nagrinėjimo trukmė* (pirmosios instancijos teismas, dienų skaičius) (šaltinis: CEPEJ tyrimas[16]) *Ši kategorija aprėpia apima visas civilines ir komercines ginčo ir ne ginčo bylas, bylas dėl priverstinio vykdymo, žemės kadastro (duomenų) bylas, administracinės teisės (ginčo ir ne ginčo) bylas ir kitas nebaudžiamąsias bylas. Lyginti reikėtų atsargiai, nes kai kurios valstybės narės pranešė apie duomenų rinkimo ar skirstymo į kategorijas pokyčius (CZ, EE, IT, CY, LV, HU, SI) arba įspėjo dėl duomenų išsamumo, nes jie gali apimti ne visas žemes (Länder) ar ne visus teismus (DE, LU). 5 pav. Civilinių ir komercinių ginčo bylų nagrinėjimo trukmė* (pirmosios instancijos teismas, dienų skaičius) (šaltinis: CEPEJ tyrimas) *Civilinės (ir komercinės) ginčo bylos yra susijusios su šalių ginčais, pavyzdžiui, dėl sutarčių, pagal CEPEJ metodologiją. Priešingai, teisme nenagrinėtinos civilinės bylos ir (komercinės bylos) susijusios su neginčytinais procesiniais veiksmais, pvz., neginčytinais mokėjimo pavedimais. Komercines bylas kai kuriose šalyse nagrinėja specialūs komercinių bylų teismai, kitose – paprasti (civilinių bylų) teismai. Lyginti reikėtų atsargiai, nes kai kurios valstybės narės pranešė apie duomenų rinkimo ar skirstymo į kategorijas pokyčius (CZ, EE, IT, CY, LV, HU, SI) arba įspėjo dėl duomenų išsamumo, nes jie gali apimti ne visas žemes (Länder) ar ne visus teismus (DE, LU). NL pateikė duomenis apie įvertintą nagrinėjimo trukmę, tačiau CEPEJ jos neįskaičiavo. 6 pav. Administracinių bylų nagrinėjimo trukmė* (pirmosios instancijos teismas, dienų skaičius) (šaltinis: CEPEJ tyrimas) *Vadovaujantis CEPEJ metodika, administracinės bylos – bylos dėl piliečių ginčų su vietos, regioninėmis ar nacionalinėmis valdžios institucijomis. Administracines bylas kai kuriose šalyse nagrinėja specialūs administracinių bylų teismai, kitose – civilinių bylų teismai. Lyginti reikėtų atsargiai, nes kai kurios valstybės narės pranešė apie duomenų rinkimo ar skirstymo į kategorijas pokyčius (HU), administracinių teismų sistemos reorganizavimą (HR) arba įspėjo dėl duomenų išsamumo, nes jie gali apimti ne visas žemes ( Länder) ar ne visus teismus (DE, LU). Gaunamų bylų skaičiaus pokyčiai tariamai gali paaiškinti LT pokyčius. 3.1.2 Bylų išnagrinėjimo rodiklis Bylų išnagrinėjimo rodiklis yra išspręstų bylų ir neišspręstų bylų santykis. Taikant šį rodiklį nustatoma, ar teismas spėja išspręsti jam tenkantį bylų skaičių. Bylos nagrinėjimo trukmė yra susijusi su bylų nagrinėjimo teismuose sparta, bylų išnagrinėjimo rodikliu ir susikaupusių neišnagrinėtų (nagrinėtinų) bylų skaičiumi. Jeigu bylų išnagrinėjimo rodiklis yra 100 proc. arba didesnis, tai reiškia, kad teismų sistema yra pajėgi išnagrinėti tiek bylų, kiek gauna. Jeigu bylų išnagrinėjimo rodiklis yra mažesnis nei 100 proc., tai reiškia, kad teismai išnagrinėja mažiau bylų nei gauna ir metų pabaigoje neišnagrinėtų (nagrinėtinų) bylų skaičius padidėja. Jeigu tokia padėtis nekinta kelerius metus, tai gali rodyti sisteminius trūkumus, nes neišnagrinėtų bylų tik daugėja, teismų darbo krūvis didėja, o bylų išnagrinėjimo trukmė ilgėja. 7 pav. Civilinių, komercinių, administracinių ir kitų bylų išnagrinėjimo rodiklis** (pirmosios instancijos teismas, proc.; jeigu vertė viršija 100 proc., išnagrinėjama daugiau bylų, nei gaunama, jeigu vertė mažesnė nei 100 proc., išnagrinėjama mažiau bylų, nei gaunama) (šaltinis: CEPEJ tyrimas) *Lyginti reikėtų atsargiai, nes kai kurios valstybės narės pranešė apie duomenų rinkimo ar skirstymo į kategorijas pokyčius (CZ, EE, IT, CY, LV, HU, SI) arba įspėjo dėl duomenų išsamumo, nes jie gali apimti ne visas žemes (Länder) ar ne visus teismus (DE, LU). Gaunamų bylų skaičiaus pokyčiai tariamai gali paaiškinti LT ir SK pokyčius. LV išorės ir vidaus veiksniai, pavyzdžiui, naujos bankroto bylos, galimai paveikė pokyčius. 8 pav. Civilinių ir komercinių ginčo bylų išnagrinėjimo rodiklis** (pirmosios instancijos teismas, proc.) (šaltinis: CEPEJ tyrimas) *Lyginti reikėtų atsargiai, nes kai kurios valstybės narės pranešė apie duomenų rinkimo ar skirstymo į kategorijas pokyčius (CZ, EE, IT, CY, LV, HU, SI) arba įspėjo dėl duomenų išsamumo, nes jie gali apimti ne visas žemes (Länder) ar ne visus teismus (DE, LU). NL pateikė duomenis apie įvertintą nagrinėjimo trukmę, tačiau CEPEJ jos neįskaičiavo. 9 pav. Administracinių bylų išnagrinėjimo rodiklis** (pirmosios instancijos teismas, proc.) (šaltinis: CEPEJ tyrimas) *Lyginti reikėtų atsargiai, nes kai kurios valstybės narės pranešė apie duomenų rinkimo ar skirstymo į kategorijas pokyčius (HU), administracinių teismų sistemos reorganizavimą (HR) arba įspėjo dėl duomenų išsamumo, nes jie gali apimti ne visas žemes ( Länder) ar ne visus teismus (DE, LU). Gaunamų bylų skaičiaus pokyčiai tariamai gali paaiškinti LT pokyčius. 3.1.3 Neišnagrinėtos bylos Neišnagrinėtų bylų skaičius yra gautų, bet neišnagrinėtų bylų skaičius laikotarpio pabaigoje. Neišnagrinėtinų bylų skaičius turi įtakos bylos nagrinėjimo trukmei. Todėl norint sutrumpinti teismo proceso trukmę reikia imtis priemonių neišnagrinėtų bylų skaičiui sumažinti. 10 pav. Neišnagrinėtų civilinių, komercinių, administracinių ir kitų bylų skaičius *(pirmosios instancijos teismas, šimtui gyventojų) (šaltinis: CEPEJ tyrimas) *Lyginti reikėtų atsargiai, nes kai kurios valstybės narės pranešė apie duomenų rinkimo ar skirstymo į kategorijas pokyčius (CZ, EE, IT, CY, LV, HU, SI) arba įspėjo dėl duomenų išsamumo, nes jie gali apimti ne visas žemes (Länder) ar ne visus teismus (DE, LU). Gaunamų bylų skaičiaus pokyčiai tariamai gali paaiškinti LT ir SK pokyčius. DK žemės registro skaitmeninimas tariamai gali paaiškinti neišnagrinėtų bylų skaičiaus sumažėjimą. 11 pav. Neišnagrinėtų civilinių ir komercinių ginčo bylų skaičius* (pirmosios instancijos teismas, šimtui gyventojų) (šaltinis: CEPEJ tyrimas) *Lyginti reikėtų atsargiai, nes kai kurios valstybės narės pranešė apie duomenų rinkimo ar skirstymo į kategorijas pokyčius (CZ, EE, IT, CY, LV, HU, SI) arba įspėjo dėl duomenų išsamumo, nes jie gali apimti ne visas žemes (Länder) ar ne visus teismus (DE, LU). Gaunamų bylų skaičiaus pokyčiai tariamai gali paaiškinti EL, LT ir SK pokyčius. 12 pav. Neišnagrinėtų administracinių bylų skaičius* (pirmosios instancijos teismas, šimtui gyventojų) (šaltinis: CEPEJ tyrimas) *Lyginti reikėtų atsargiai, nes kai kurios valstybės narės pranešė apie duomenų rinkimo ar skirstymo į kategorijas pokyčius (HU), administracinių teismų sistemos reorganizavimą (HR) arba įspėjo dėl duomenų išsamumo, nes jie gali apimti ne visas Länder ar ne visus teismus (DE, LU). Gaunamų bylų skaičiaus pokyčiai tariamai gali paaiškinti LT ir SK pokyčius. 3.1.4. Veiksmingumas konkrečiose srityse Siekiant papildyti bendruosius duomenis apie civilines, komercines ir administracines bylas, 2015 m. rezultatų suvestinėje pateikiama informacija apie vidutinę bylos trukmę tam tikrose verslo aplinkai svarbiose srityse. Esamos valstybių narių duomenų rinkimo sistemos ne visuomet pateikia duomenis apie konkrečias teisės sritis. Kadangi šie duomenys pateikia tikslesnę informaciją apie valstybių narių teisingumo sistemų veiksmingumą, šioje rezultatų suvestinėje buvo vertinamos nemokumo[17], konkurencijos teisės, vartotojų teisės, intelektinės nuosavybės teisių ir viešųjų pirkimų sritys. 13 pav. Nemokumo bylų nagrinėjimo trukmė* (metais) (šaltinis: Pasaulio banko ataskaita „Doing Business“) * Trukmė, per kurią kreditoriai atgauna savo kreditą. Laikotarpis nuo bendrovės paskelbimo nemokia iki bankui priklausančių dalies pinigų ar visų pinigų išmokėjimo. Atsižvelgiama į galimą šalių delsimo taktiką, pvz., apeliacinių skundų rašymo vilkinimą ar prašymą pratęsti terminą. Duomenys renkami iš klausimynuose pateiktų atsakymų, kuriuos pateikia vietiniai nemokumo klausimų praktikai, ir patikrinami analizuojant įstatymus ir teisės aktus bei viešą informaciją apie bankroto sistemas. Toliau pateikti duomenys rodo ES teisės taikymą nacionaliniuose teismuose, visų pirma konkurencijos ir vartotojų teisės normų, Bendrijos prekių ženklo ir viešųjų pirkimų teisės taikymą.[18] Šie duomenys paaiškina nacionalinių teismų veiklos veiksmingumą ES teisės taikymui šiose srityse. Pateikiama informacija apie tai, per kiek dienų pirmosios ir antrosios instancijos nacionalinis teismas vidutiniškai priima sprendimą bylose, susijusiose su šiomis konkrečiomis sritimis. Duomenys surinkti iš įvairiausių šaltinių. Informacija apie tai, kiek vidutiniškai buvo nagrinėtos bylos, susijusios su ES konkurencijos teise ir vartotojų teise, buvo renkama bendradarbiaujant su Europos nacionalinių institucijų, atsakingų už šios srities ES teisės aktų įgyvendinimą, tinklais[19]. Duomenys apie Bendrijos prekių ženklą buvo renkami iš Europos intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų stebėsenos centro narių, kurie pasikliovė konkrečiais statistiniais duomenimis (jeigu jie buvo prieinami) arba tipinėmis bylomis. Duomenys apie viešuosius pirkimus buvo surinkti pritaikius bandomąją duomenų rinkimo priemonę, kurią užsakė Europos Komisija. Atsižvelgiant į šių sričių duomenų pateikimo skirtumus, valstybės narės yra suskirstytos pagal abėcėlę savo pavadinimų originalo kalba. Konkurencijos teisė skatina veiksmingumą ir inovacijas, taip pat padeda mažinti kainas. Veiksmingas šių taisyklių įgyvendinimas taip pat turi esminę reikšmę verslo aplinkai. Vidutinė konkurencijos teisės bylų išnagrinėjimo pirmosios instancijos teisme trukmė iš esmės atitinka vidutinę administracinių bylų nagrinėjimo trukmę ir atrodo, kad ši trukmė viršija vidutinę civilinių, komercinių, administracinių ir kitų bylų nagrinėjimo trukmę. Tačiau kai kuriose valstybėse narėse nurodytų bylų nagrinėjimo trukmė yra gerokai ilgesnė.[20] Taip kartais gali būti dėl tokio pobūdžio bylų sudėtingumo. Toliau pateiktame paveiksle taip pat matyti, kad kai kuriose valstybėse narėse labai skiriasi bylų nagrinėjimo pirmosios ir antrosios instancijos teismuose trukmė. Daugelyje valstybių laikas, reikalingas bylai išnagrinėti antrąja instancija, viršija laiką, reikalingą bylai išnagrinėti pirmąja instancija. 14 pav. Teisminės peržiūros bylų, kuriose ginčijami nacionalinių konkurencijos institucijų, taikančių SESV 101 ir 102 straipsnius*, sprendimai, vidutinė išnagrinėjimo trukmė (dienomis) (šaltinis: Europos Komisijos ir Europos konkurencijos tinklo atliktas bandomasis duomenų rinkimo tyrimas) *Šiuo laikotarpiu BG, EE, IE, HR, CY, LU, MT ir NL nenustatyta jokių bylų. Vidutinė trukmė apskaičiuota remiantis bandomuoju duomenų rinkimo tyrimu, kuriuo nustatytos visos bylos, kai buvo apskųsti nacionalinių konkurencijos institucijų sprendimai, priimti taikant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 ir 102 straipsnius, dėl kurių 2012 ir 2013 m. buvo priimti teismų sprendimai iš esmės. Pateikiami pirmosios ir antrosios instancijos teismų duomenys. Šiam teisminio nagrinėjimo atvejui AT nėra antrosios instancijos, o SI ji taikoma tik nuo 2013 m. rugpjūčio mėn. Veiksmingi teismai, priimantys sprendimus dėl vartotojų apsaugos taisyklių taikymo, taip pat būtini norint iš tikrųjų apsaugoti vartotojus. 2015 m. rezultatų suvestinėje nagrinėjama, kiek užtrunka išnagrinėti skundą dėl vartotojų apsaugos institucijos, valstybėse narėse taikančios Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvą, Nesąžiningų sutarčių sąlygų direktyvą ir Vartotojų ir pardavimo garantijų direktyvą, sprendimo. Nors atrodo, kad vidutiniškai teisminė vartotojų teisės bylų peržiūra pirmosios instancijos teisme trunka ilgiau nei vidutiniškai civilinių, komercinių, administracinių ir kitų bylų, paprastai šis skirtumas yra mažesnis nei konkurencijos teisės bylose. 15 pav. Skundų dėl vartotojų apsaugos institucijų sprendimų nagrinėjimo trukmė* (dienomis) (šaltinis: Europos Komisijos ir Vartotojų apsaugos bendradarbiavimo tinklo įgyvendintas bandomasis duomenų rinkimo tyrimas) Europos Komisijos ir Europos konkurencijos tinklo atliktas bandomasis duomenų rinkimo tyrimas) * Šiam paveikslui skirtas scenarijus nebuvo taikomas BE, DE, IE, FI, LU, MT, AT, SE ir JK, nes kai kurios vartotojų apsaugos institucijos nėra įgaliotos priimti sprendimus, kuriais pripažįstamas šių taisyklių pažeidimas. Šiuo laikotarpiu DE, IE ir MT nebuvo atitinkamų bylų. FR apskundimo atvejų yra nedaug. Vidutinė trukmė buvo apskaičiuota remiantis pavyzdinėmis bylomis, susijusiomis su skundais dėl vartotojų apsaugos institucijos, taikančios Nesąžiningų sutarčių sąlygų direktyvą, Vartojimo prekių pardavimo ir garantijų direktyvą, Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvą ir savo nacionalines įgyvendinimo nuostatas, sprendimo, jeigu sprendimai priimti 2012 ir 2013 m. Imties dydis valstybėse narėse skiriasi[21]. Novatoriškesnių sektorių, visų pirma tokių, kurie grindžiami nematerialiuoju turtu, kaip antai intelektinės nuosavybės teise, augimas priklauso nuo gerai veikiančios teisėsaugos sistemos[22]. Dėl šios priežasties šių metų rezultatų suvestinėje surinkti konkretūs duomenys apie tai, kiek nacionaliniuose pirmosios ir antrosios instancijos teismuose vidutiniškai trunka išnagrinėti Bendrijos prekių ženklo pažeidimo bylas. Išskyrus kelias išimtis, bylų nagrinėjimo trukmė, palyginti su vidutine civilinių, komercinių, administracinių ir kitų bylų nagrinėjimo trukme, yra trumpesnė nei abiem pirmiau nagrinėtais atvejais. 16 pav. Bendrijos prekių ženklo pažeidimo bylų nagrinėjimo trukmė* (dienomis) (šaltinis: bandomasis duomenų rinkimo tyrimas, kurį Europos Komisija atliko kartu su Europos intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų stebėsenos centru) * HR jokių bylų nenustatyta. Trukmė apskaičiuota remiantis atrinktomis bylomis, susijusiomis su Bendrijos prekių ženklo pažeidimais, jeigu sprendimai buvo priimti 2012 ir 2013 m. Pavyzdines bylas surinko Europos intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų stebėsenos centro nariai[23]. Jeigu buvo prieinami statistiniai šių bylų nagrinėjimo trukmės duomenys, tuomet pavyzdinės bylos nenaudotos. Galiausiai į rezultatų suvestinę įeina duomenys apie tai, kiek laiko užtruko išnagrinėti bylas, susijusias su viešaisiais pirkimais. Viešojo pirkimo taisyklėmis užtikrinama, kad viešosios sutartys būtų skiriamos atvirai, sąžiningai ir skaidriai. Toliau pateiktame grafike pateikiami pirmosios, antrosios ir trečiosios instancijos teismų duomenys tose bylose, kai nacionaliniai teismai, pareiškus ieškinį iki sutarties sudarymo, papildomai taiko teisių gynimo priemones. Pateikiami 2009–2012 m. duomenys. Iš grafiko matyti, kad neteisminiai subjektai, sprendžiantys ginčus pirmąja instancija (tokia galimybė numatyta Teisių gynimo priemonių viešųjų pirkimų srityje direktyvoje), dažniau sugaišta tam mažiau laiko, negu teisminiai subjektai. Nors atrodo, kad pirmojoje instancijoje teisių gynimo priemonės veikia sklandžiai, paskesnėse instancijose padavus skundą užtrunkama daugiau laiko. 17 pav. Bylų, kuriose taikomos viešųjų pirkimų taisyklės, nagrinėjimo trukmė* (dienomis) (šaltinis: bandomasis tyrimas[24] ) *Vidutinė trukmė buvo skaičiuojama remiantis atrinktomis bylomis, susijusiomis su Viešųjų pirkimų direktyvoje numatytomis teisių gynimo priemonėmis prieš sudarant sutartį, jeigu sprendimai buvo priimti 2009–2012 m. . Tose valstybėse narėse, kur pirmąja instancija skundus nagrinėja neteisminė institucija (BG, CY, CZ, DK, EE, ES, HU, LV, MT, PL, RO, SI ir SK), šios instancijos duomenys pažymėti balta spalva. HR duomenys nenaudoti, nes ji įstojo į ES tik 2013 m. liepos mėn[25]. Nepavyko apskaičiuoti pirmos instancijos nagrinėjimo vidutinės trukmės ES ir PT, antrosios instancijos – IE ir MT. Rengiant 2015 m. rezultatų suvestinę buvo atliktas pradinis tyrimas[26] siekiant apžvelgti priverstinio vykdymo procedūrą ir reikalavimams patenkinti reikalingą laiką. Kadangi lyginamieji duomenys apie priverstinio vykdymo trukmę renkami tik iš kelių šaltinių, buvo parengta atitinkama metodika. Taip nuspręsta daugiausia rinkti tipinius duomenis apie tai, kiek laiko praeina nuo galutinio teismo sprendimo priėmimo iki atsakovo banko sąskaitos įšaldymo ir iki įšaldytų lėšų faktiško susigrąžinimo. Buvo užmegzti platūs ryšiai su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, t.y. įvairių geografinių vietovių teismais ar antstoliais, siekiant pagrįsti tyrimui taikytos metodikos tinkamumą. Nors duomenų buvo nedaug, pateikta tam tikra informacija apie priverstinio vykdymo proceso trukmę. Pavyzdžiui, Italijoje atliktas tyrimas rodo, kad nuo galutinio teismo sprendimo iki turto išieškojimo praeina 136 dienos, į kurias įeina 13 dienų nuo teismo sprendimo iki banko sąskaitos įšaldymo. Suomijos duomenys rodo, kad nuo teismo sprendimo iki banko sąskaitos įšaldymo praeina vidutiniškai 21 diena. Išvados apie teisingumo sistemų veiksmingumą · Trečiajame ES teisingumo rezultatų suvestinės leidime siekiama nustatyti galimas tendencijas[27]. Būtina laikytis atsargaus požiūrio, paisant įvairių niuansų. Padėtis, atsižvelgiant į konkrečią valstybę narę ir rodiklį, labai skiriasi[28]. Be to, gauti ne visų valstybių narių duomenys ir ne už visus trejus metus. Teisingumo reformos vaisių tenka laukti ilgai. Kadangi rezultatų suvestinė sudaroma reguliariai, bus galima stebėti pažangą. · Apskritai galima teigti, kad tose valstybėse narėse, kurių duomenys turimi, teisingumo sistemų veiksmingumas šiek tiek pagerėjo. Atrodo, kad nagrinėtais metais[29] yra daugiau valstybių narių, kuriose tendencija yra daugiau teigiama negu neigiama, kiek tai susiję su civilinių ir komercinių ginčo bylų nagrinėjimo trukme. Jeigu byla dar nebaigta nagrinėti, bendrą kurios nors krypties tendenciją nustatyti sunku, išskyrus tai, kad civilinių, komercinių, administracinių ir kitų neišnagrinėtų bylų tolygiai mažėja. · Atrodo, kad jeigu valstybės narės susiduria su ypatingomis problemomis, vyrauja teigiama tendencija, išskyrus kelias išimtis. Teigiami požymiai kai kuriose plataus užmojo reformas vykdančiose valstybėse narėse[30] turėtų paskatinti jas toliau ryžtingai ir atkakliai stengtis. · Atrodo, kad iš bandomųjų duomenų rinkimo galima spręsti apie tai, kad teismų veiklos rezultatai skiriasi priklausomai nuo konkrečios teisės srities. Pavyzdžiui, bylinėjimasis tam tikrose srityse, kuriose nacionaliniai teismai veikia kaip Sąjungos teismai, kaip antai konkurencijos teisės ir vartotojų apsaugos teisės srityse, gali trukti ilgiau nei platesnėje civilinių, komercinių ir administracinių bylų srityje. Tačiau viešųjų pirkimų srityje valstybės narės bylas išnagrinėja per trumpesnį laiką. · Konkrečių sričių duomenys rodo pirmosios ir antrosios instancijos teismų procesų skirtumus. Tačiau galima nustatyti bendrą šių dviejų instancijų teismų bylų nagrinėjimo trukmės tendenciją visoje ES. [1] 2014 m. ekonominio koregavimo programos Graikijoje, Portugalijoje (užbaigtos 2014 m. birželio mėn.) ir Kipre apėmė teisingumo reformos sąlygą. [2] Komisijos komunikatas, 2015 m. metinė augimo apžvalga, COM(2014) 902 final. [3] Duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų asmenų ryšiams grupe. [4] Tarybos rekomendacija 2014 m. liepos 8 d. dėl 2013 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014–2016 m. Bulgarijos konvergencijos programos (2014/C247/02). Tarybos rekomendacija 2014 m. liepos 8 d. dėl 2013 m. Kroatijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014–2016 m. Kroatijos konvergencijos programos (2014/C247/10). Tarybos rekomendacija 2014 m. liepos 8 d. dėl 2013 m. Airijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014–2016 m. Airijos konvergencijos programos (2014/C247/07). Tarybos rekomendacija 2014 m. liepos 8 d. dėl 2013 m. Italijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014–2016 m. Italijos konvergencijos programos (2014/C247/11). Tarybos rekomendacija 2014 m. liepos 8 d. dėl 2013 m. Latvijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014–2016 m. Latvijos konvergencijos programos (2014/C247/12). Tarybos rekomendacija 2014 m. liepos 8 d. dėl 2013 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014–2016 m. Maltos konvergencijos programos (2014/C247/16). Tarybos rekomendacija 2014 m. liepos 8 d. dėl 2013 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014–2016 m. Lenkijos konvergencijos programos (2014/C247/19). Tarybos rekomendacija 2014 m. liepos 8 d. dėl 2013 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014–2016 m. Portugalijos konvergencijos programos (2014/C247/20). Tarybos rekomendacija 2014 m. liepos 8 d. dėl 2013 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014–2016 m. Rumunijos konvergencijos programos (2014/C247/21). Tarybos rekomendacija 2014 m. liepos 8 d. dėl 2013 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014–2016 m. Slovakijos konvergencijos programos (2014/C247/23). Tarybos rekomendacija 2014 m. liepos 8 d. dėl 2013 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014–2016 m. Slovėnijos konvergencijos programos (2014/C247/22). Tarybos rekomendacija 2014 m. liepos 8 d. dėl 2013 m. Ispanijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014–2016 m. Ispanijos konvergencijos programos (2014/C247/08). [5] BG, ES, HU, IT, LV, MT, PL, RO, SI, SK. [6] BG, IT, LV, PL, SI, SK. [7] 2013 m. Komisija, atsižvelgdama į ES teisingumo rezultatų suvestinės rengimą ir siekdama skatinti geriausios patirties mainus teisingumo sistemų veiksmingumo srityje, sudarė nacionalinių teisingumo sistemų asmenų ryšiams grupę. Šiuo tikslu valstybių narių buvo paprašyta paskirti du asmenis ryšiams – vieną iš teismų sistemos ir kitą iš teisingumo ministerijos, o 2014 ir 2015 m. įvyko reguliarūs susitikimai. Viena valstybė narė dar nepaskyrė asmenų ryšiams, o keturios yra paskyrusios tik vieną teisingumo ministerijos atstovą, tačiau dar nėra paskyrusios teismų sistemos atstovo. [8] AT, BE, HR, EL, DE, IE, IT, LT, NL, PT, RO šioje grupėje parengė pristatymus, susijusius su tam tikrais savo teisingumo sistemos aspektais. [9] 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20). [10] Konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų teikimo kriterijai išdėstyti Komisijos tarnybų darbiniame dokumente: http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-happen/country-specific-recommendations/index_lt.htm. [11] Paskelbta: http://ec.europa.eu/justice/effective-justice/index_en.htm [12] CEPEJ reguliariai, kas dvejus metus, renka 47 Europos Tarybos valstybių narių duomenis (paskutinė CEPEJ bendroji ataskaita buvo paskelbta 2014 m. , joje pateikiami 2012 m. duomenys). Į rezultatų suvestinei skirtą CEPEJ klausimyną atsakymus pateikė visos valstybės narės, išskyrus tris. [13] Dėl veiksmingesnių teisingumo sistemų ekonominio poveikio žr. 2014 m. ES teisingumo rezultatų suvestinę, skyrių „Nacionalinių teisingumo sistemų veiksmingumas – struktūrinis ekonomikos augimo veiksnys“; taip pat žr. „Ekonominis pilietinio teisingumo reformų poveikis“, Europos Komisija, ekonominiai dokumentai 530, 2014 m. rugsėjo mėn. [14] Proceso trukmė, bylų išnagrinėjimo rodiklis ir neišnagrinėtų bylų skaičius – standartiniai CEPEJ nustatyti rodikliai; http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp [15] 2010 m. duomenis CEPEJ atnaujino paskelbus 2013 m. tyrimo rezultatus, kurie perduoti Komisijai. [16] ES valstybių narių teismų sistemų veikimo 2015 m. tyrimas, kurį Komisijos užsakymu parengė CEPEJ sekretoriatas Paskelbta: http://ec.europa.eu/justice/effective-justice/index_en.htm [17] Taip pat žr. Europos Komisijos Vidaus rinkos, pramonės, verslo ir MVĮ generalinio direktorato parengtą tyrimą „Bankrotas ir antra galimybė sąžiningiems bankrotą patyrusiems verslininkams“ , paskelbtą http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=7962&lang=en [18] Apžvelgtų atvejų specifiškumas paaiškina, kodėl skiltyse ne visuomet buvo įmanoma apžvelgti visas ES valstybes nares, nes kai kurių bylų jose nebuvo įmanoma aptikti. [19] Jeigu priemonė taikyta teisminės kontrolės atvejams, šios institucijos yra bylos šalis. [20] Atitinkamų antrąja instancija nagrinėjamų bylų skaičius valstybėse narėse skiriasi. Kai kuriais atvejais dėl riboto atitinkamų bylų skaičius (BE, CZ, DK, IT, PL ir SK) viena ypač ilgai nagrinėjama byla gali daryti didelį poveikį bendram vidurkiui. ES antrosios instancijos nagrinėjimo trukmei priklauso ir apeliacija dėl pagrindinių teisių pažeidimo, kuri paprastai išnagrinėjama per daug trumpesnį laikotarpį. [21] Apskritai duomenys neapima finansinių paslaugų ir produktų. CZ duomenys surinkti iš institucijų, atsakingų už Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvą. DK, EE, HR, NL, SI ir SK atitinkamų bylų yra mažai. Ispanijoje duomenys neapima visų regionų. ES pateikti duomenys neapima visų autonominių benduomenių. IT ir RO duomenys grindžiami vartotojų apsaugos institucijos pateiktais skaičiavimais. [22] Žr., pvz., „What makes civil justice effective?“, EBPO ekonomikos departamento politikos užrašai, 2013 m. birželio mėn., Nr. 18, ir „The Economics of Civil Justice: New Cross-Country Data and Empirics“, EBPO Ekonomikos departamento darbiniai dokumentai, Nr. 1060. [23] Imties dydis valstybėse narėse skiriasi. DK statistiniai duomenys susiję ir su tomis bylomis, kuriose nacionalinę prekių ženklų teisę taikė Jūrų ir komercinis teismas. DE nėra konkrečių statistinių duomenų apie Bendrijos prekių ženklo bylas, nes statistiniai duomenys renkami dėl visų bylų, susijusių su pramonine nuosavybe. Pateikti duomenys grindžiami teismų skaičiavimais. SK antroji instancija 2012 m. reiškia Aukščiausiąjį Teismą, o 2013 m. antrąja instancija nagrinėtos bylos reiškia Bratislavos apylinkės teismo nagrinėtas bylas. Kai kuriose valstybėse narėse (EE, IE, LT, LU, HU) atitinkamų bylų yra nedaug. IE per šį laikotarpį buvo tik viena atitinkama byla. [24] Europos Komisijos (Augimo generalinio direktorato) užsakymu Europe Economics parengtas tyrimas Economic efficiency and legal effectiveness of review and remedies procedures for public contracts, pateikiamas http://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/modernising-rules/evaluation/index_en.htm [25] HR duomenys pateikiami Kroatijos valstybinės viešųjų pirkimų priežiūros komisijos interneto svetainėje, kurioje pateikiamos metinės veiklos ataskaitos. [26] Atvejo tyrimas – priverstinio vykdymo procedūrų, susijusių su valstybių narių teismų sprendimais, atvejų tyrimas. Tyrimas atliktas Europos Komisijos (Teisingumo ir vartotojų reikalų generalinio direktorato) užsakymu, paskelbtas http://ec.europa.eu/justice/effective-justice/index_en.htm [27] Tendencija, kurią rodo visos trys rezultatų suvestinės, gali atspindėti visiškai skirtingus atvejus, pavyzdžiui, bylos nagrinėjimo trukmė gali skirtis nuo 10 (ar mažiau) iki 100 dienų (ar daugiau). [28] Išsamiau apie padėties įvairovę žr. ES valstybių narių teismų sistemų veikimo ataskaitoje, kurią Komisijos užsakymu parengė CEPEJ sekretoriatas, konkrečioms šalims skirtose bylose. [29] 2010, 2012 ir 2013 m. [30] Pvz., EL. 3.2. Teisingumo sistemų kokybė Kokybiškos institucijos, įskaitant veiksmingas nacionalines teisingumo sistemas, turi lemiamos reikšmės ekonomikos rezultatams. Teisingumo sistemos bus veiksmingos, jei kokybė bus užtikrinama visoje veiklos grandinėje. Dėl nekokybiškų teismų sprendimų gali didėti tiek didelių bendrovių, tiek MVĮ verslo rizika ir gali būti daromas poveikis vartotojų pasirinkimui. Visos valstybės imasi priemonių palaikyti savo teisingumo sistemų kokybę. Nors nėra vieno sutarto būdo teisingumo sistemos kokybei įvertinti, rezultatų suvestinėje taikomi tam tikri parametrai, kurie paprastai pripažįstami reikšmingais[31] ir gali padėti pagerinti teisingumo kokybę. 3.2.1. Stebėjimo, vertinimo ir tyrimo priemonės teisingumo sistemų kokybei palaikyti Teismų veiklos stebėjimas ir vertinimas – tai priemonės, padedančios didinti teisingumo sistemos sprendimų nuspėjamumą ir skatinančios priimti juos laiku, taip pat gerinančios teismų veiklą[32]. Šios priemonės – tai kasdienės teismų veiklos stebėjimas renkant duomenis. Tai taip pat gali būti labiau perspektyvinis teismų sistemos vertinimas, pavyzdžiui, naudojant kokybės rodiklius arba net apibrėžiant visos teisingumo sistemos kokybės standartus. Teismuose dirbančių specialistų ir (arba) teismų procesų dalyvių apklausos taip pat gali suteikti aktualios informacijos ir padėti gerinti teisingumo sistemos kokybę. 18 pav. Teismų veiklos stebėsenos galimybės 2013 m.* (šaltinis: CEPEJ tyrimas) CEPEJ tyrimas[33]) * *Stebėjimo sistemos skirtos kasdienei teismų veiklai vertinti, visų pirma renkant duomenis ir atliekant statistinių duomenų analizę FR duomenų skirtumai, palyginti su praėjusio leidimo rezultatų suvestine, atsirado pataisius duomenis, kurie abejus metus yra stabilūs. ES ir PL duomenys yra 2012 m. 19 pav. Teismų veiklos vertinimo galimybės 2013 m.*(šaltinis: CEPEJ tyrimas) CEPEJ tyrimas) * Vertinimo sistema rodo teismų veiklos rezultatus paprastai naudojant rodiklius ir tikslinius rodiklius. Be to, kai kurios valstybės narės nustato visos teismų sistemos kokybės politiką ir standartus. RO teismų veiklos rezultatų rodikliai naudojami reguliariai. Visų kitų valstybių narių rezultatai tokie patys, kaip ir pagal 2012 m. surinktus duomenis. ES ir PL duomenys yra 2012 m. 20 pav. Teismų procesų dalyvių ir teisės specialistų apklausos 2013 m.* (šaltinis: CEPEJ tyrimas) *Apie NL pranešta, kad prokurorų apklausų mažėja, o advokatų, šalių ir kitų teismo naudotojų apklausų atitinkamai daugėja HU ir LT. Visų kitų valstybių narių rezultatai tokie patys, kaip ir pagal 2012 m. surinktus duomenis. EL, ES ir PL duomenys yra 2012 m. 3.2.2 Informacinių ir ryšių technologijų sistemos padeda sutrumpinti bylų išnagrinėjimo trukmę ir palengvinti prieigą prie teisingumo Registruojant ir tvarkant bylas naudojamos IRT sistemos yra nepakeičiamos priemonės, kurias teismai gali taikyti siekdami veiksmingai paskirstyti byloms skiriamą laiką, nes šios priemonės padeda pagerinti bylų nagrinėjimo teismuose spartą, taigi ir sumažinti bendrąją teismo bylų trukmę. IRT sistemos, naudojamos užtikrinant teismų ir bylos šalių susižinojimą (pavyzdžiui, ieškinių įteikimas naudojantis elektroninėmis priemonėmis), gali praversti siekiant sutrumpinti piliečių ir verslo gaištamą laiką bei išlaidas ir palengvinti prieigą prie teisingumo. IRT sistemos vis dažniau naudojamos plėtojant tarpvalstybinį teisminių institucijų bendradarbiavimą, taigi ir palengvinant ES teisės aktų įgyvendinimą. 21 pav. IRT sistemos byloms registruoti ir tvarkyti * (svertinis rodiklis – maž. = 0, didž. = 4) (šaltinis: CEPEJ tyrimas) * Sudėtinis rodiklis, sudarytas iš kelių IRT rodiklių (bylų registravimo sistema, teismų valdymo informacinė sistema, finansų informacinė sistema, vaizdo konferencijos), kurį naudojant šių sistemų prieinamumas vertinamas nuo 0 iki 4 (0 = prieinama 0 proc. teismų, 4 = prieinama 100 proc. teismų). 22 pav. Teismų ir bylos šalių susižinojimas elektroninėmis ryšio priemonėmis* (svertinis rodiklis – maž. = 0, didž. = 4) (šaltinis: (svertinis rodiklis – maž. = 0, didž. = 4) (šaltinis: CEPEJ tyrimas) * Sudėtinis rodiklis, sudarytas iš kelių IRT rodiklių (elektroninės internetinės formos, interneto svetainė, bylų stebėjimas internete, elektroniniai registrai, ieškinių dėl nedidelių sumų tvarkymas, neginčijamo skolų išieškojimo elektroninis tvarkymas, elektroninis ieškinių padavimas, vaizdo konferencijos, kitos elektroninių ryšių priemonės), pagal kurį šių sistemų prieinamumas vertinamas nuo 0 iki 4 (0 = prieinama 0 proc. teismų, 4 = prieinama 100 proc. teismų). 23 pav. Neginčijamų skolų išieškojimas naudojant elektronines priemones (0 = prieinama 0 proc. teismų, 4 = prieinama 100 proc. teismų) (šaltinis: CEPEJ tyrimas) 24 pav. Ieškinių pateikimas naudojantis elektroninėmis priemonėmis* (0 = prieinama 0 % teismų; 4 = prieinama 100 % teismų) (šaltinis: CEPEJ tyrimas) Veiksminga ieškinių dėl nedidelių sumų padavimo procedūra nacionaliniu ar Europos lygmeniu turi esminę reikšmę gerinant piliečių galimybę kreiptis į teismus ir sudarant jiems galimybę geriau naudotis savo, kaip vartotojų, teisėmis. Tarpvalstybinių ieškinių dėl nedidelių sumų padavimo internetu procedūrų reikšmė taip pat didėja dėl tarpvalstybinės e. prekybos. Todėl vienas iš Europos Komisijos vykdomos politikos tikslų yra supaprastinti ir paspartinti ieškinių dėl nedidelių sumų padavimo procedūras gerinant teismų institucijų tarpusavio ryšius ir išmaniai naudojantis IRT. Galiausiai siekiama sumažinti visų naudotojų grupių – teismų, teismo dalyvių ir galutinių naudotojų – administracinę naštą. Europos Komisijos užsakytoje 11-ojoje e. valdžios lyginamosios analizės ataskaitoje[34] pirmą kartą vertinama ieškinių dėl nedidelių sumų padavimo internetu procedūrų kokybė ES valstybėse narėse. Atliekant šį tyrimą ieškinių dėl nedidelių sumų padavimo procedūrą vertino mokslininkai (vadinamieji slaptieji pirkėjai)[35]. Buvo siekiama nustatyti, ar internetu teikiamos viešosios paslaugos organizuojamos pagal naudotojų poreikius. Šiuo tikslu kiekvienas tyrėjas elgėsi kaip paprastas pilietis ir (arba) jo „kelionė“ truko ribotą laiką, t. y. kiekvienas slaptas pirkėjas turėjo vieną dieną vienam gyvenimo įvykiui įvertinti. Tai reiškia, kad jeigu per tą laiką nebuvo galima surasti konkrečios ypatybės, buvo duodamas neigiamas atsakymas. Taigi neigiamas atsakymas savaime nereiškia, kad atitinkama ypatybė nebuvo prieinama internetu–, tačiau jis leidžia manyti, kad nebuvo lengva ją rasti intuityviai, nedarant pernelyg daug paspaudimų, ir kad labai tikėtina, jog paprasti piliečiai ar verslininkai jos nenaudotų ar nesurastų. 25 pav. Ieškinių dėl nedidelių sumų padavimo internetu procedūros lyginamoji analizė (kiekvienai kategorijai gali būti skiriama daugiausia 100 taškų, iš viso daugiausia 700 taškų) (šaltinis: Rezultatų siekimas Europos naudai? „Kaip Europos vyriausybės gali ir turėtų pasinaudoti inovatyviomis viešosiomis paslaugomis?“ Europos Komisijai (Ryšių tinklų, turinio ir technologijų generaliniam direktoratui) parengtas tyrimas[36] ) 3.2.3. Teismų ryšių politika Teismų komunikacijos pastangos turi esminę reikšmę padedant piliečiams ir įmonėms priimti informacija grįstus sprendimus dėl žalos atlyginimo būdų (teismo ar ne teismo tvarka) ir padeda kurti pasitikėjimą teismų sistema. Žiniasklaidai tenka labai svarbus vaidmuo pranešant apie teismų bylas. Siekdami gerinti teismų ir žiniasklaidos ryšius, teismai gali geriau informuoti visuomenę apie teismų darbą (apimtis, apribojimai ir sunkumai) ir padėti gerinti pranešimų kokybę (pvz., vengti faktinių klaidų). 2014 m. Komisija pradėjo keistis su valstybėmis narėmis informacija apie teismų komunikacijos praktiką ir politiką. Taip buvo parodytas poreikis geriau suprasti šios srities praktiką. Paskui Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, nustatė esamą patirtį[37], susijusią su tuo, kokie veiksmingos teismų ryšių politikos parametrai yra svarbiausi[38]. Tai apėmė informacijos prieinamumą plačiajai visuomenei, tai, kaip teismai organizuoja savo santykius su spauda (žiniasklaida), teisėjų mokymus bendrauti su šalimis ir spauda, teismo sprendimų skelbimo internete galimybes ir praktiką (visais teismų sistemos lygmenimis). 26 pav. Internetinės informacijos apie teismų sistemą prieinamumas plačiajai visuomenei* (šaltinis: Europos Komisija [39]) * Kiekvienai paveikslėlio kategorijai galima skirti 1 tašką. Vokietijai, kaip federacinei valstybei, yra būdingos decentralizuotos struktūros. Todėl federacinės valstybės pačios sprendžia, kokią informaciją teikti internetu, taigi jos yra atsakingos už nuolatinį informacijos atnaujinimą. Tas pats taikytina federaliniu lygmeniu. 27 pav. Teismų ir spaudos (žiniasklaidos) santykiai* (šaltinis: Europos Komisija [40]) * Kiekvienai instancijai (1, 2 ir 3) galima skirti du taškus, jeigu ir civilinėms / komercinėms, ir administracinėms byloms yra atstovas spaudai arba „su spauda bendraujantis teisėjas“. Jeigu apimamos tik vienos kategorijos bylos (pvz., civilinės, komercinės ar administracinės), skiriamas tik vienas taškas. Jeigu kai kuriuose teismuose yra atstovas spaudai, kiekvienai instancijai (1, 2 ir 3) skiriama 0,5 taško. Airijos Teismų tarnyboje yra patarėjas santykių su žiniasklaida klausimais (Media Relations Advisor), kuris rengia ir siunčia žiniasklaidai pranešimus spaudai. 28 pav. Teisėjų mokymų bendrauti su šalimis ir spauda prieinamumas* (šaltinis: Europos Komisija [41]) * Kiekvienai paveikslėlio kategorijai galima skirti 1 tašką. 29 pav. Galimybė su paskelbtais sprendimais susipažinti internetu* (civilinės ir komercinės bylos, visos instancijos) (šaltinis: Europos Komisija [42]) * Kategorijoms „Teismų sprendimų prieinamumas internetu“, „Informacija duomenų bazėse atnaujinama bent kartą per mėnesį“ ir „Su paskelbtais teismų sprendimais galima susipažinti nemokamai“ skiriami 3 taškai, jeigu taip yra visose instancijose (1, 2 ir 3). Jeigu paslauga yra prieinama tik kai kurių instancijų teismuose (skiriama 1 arba 2 taškai). Jeigu paslauga prieinama tik kai kuriuose teismuose, vienai instancijai skiriama 0,5 taško. Kategorijai „Suinteresuotieji subjektai gali susipažinti su duomenų baze (teisėjai, advokatai, kiti praktikuojantys teisininkai ir (arba) plačioji visuomenė)“ skiriamas 1 taškas, jeigu taikoma visiems suinteresuotiesiems asmenims. Jeigu plačioji visuomenė negali susipažinti, kiekvienam tokią galimybę turinčiam suinteresuotajam subjektui skiriama 0,25 taško (pvz., teisėjai = 0,25 taško, advokatai = 0,25 taško, kiti praktikuojantys teisininkai = 0,25 taško). 30 pav. Galimybė su paskelbtais sprendimais susipažinti internetu* (civilinės ir komercinės bylos, visos instancijos) (šaltinis: Europos Komisija [43]) * Kategorijoms „Teismų sprendimų prieinamumas internetu“, „Informacija duomenų bazėse atnaujinama bent kartą per mėnesį“ ir „Su paskelbtais teismų sprendimais galima susipažinti nemokamai“ skiriami 3 taškai, jeigu taip yra visose instancijose (1, 2 ir 3). Jeigu paslauga yra prieinama tik kai kurių instancijų teismuose (skiriama 1 arba 2 taškai). Jeigu paslauga prieinama tik kai kuriuose teismuose, vienai instancijai skiriama 0,5 taško. Kategorijai „Suinteresuotieji subjektai gali susipažinti su duomenų baze (teisėjai, advokatai, kiti praktikuojantys teisininkai ir (arba) plačioji visuomenė)“ skiriamas 1 taškas, jeigu taikoma visiems suinteresuotiesiems asmenims. Jeigu plačioji visuomenė negali susipažinti, kiekvienam tokią galimybę turinčiam suinteresuotajam subjektui skiriama 0,25 taško (pvz., teisėjai = 0,25 taško, advokatai = 0,25 taško, kiti praktikuojantys teisininkai = 0,25 taško). Airijoje Teismų tarnybos interneto svetainė – tai oficiali platforma, kurioje skelbiami visi visų civilines ir baudžiamąsias bylas nagrinėjančių teismų sprendimai. Tokios konkrečios kategorijos kaip „administracinės bylos“ nėra. 31 pav. Teismo sprendimų skelbimo internetu praktika* (civilinės ir komercinės bylos, visos instancijos) (šaltinis: Europos Komisija [44]) * Kategorijoms „Teismo sprendimai skelbiami pagal atrankos kriterijus“, „Teismo sprendimams priskiriamas (arba bus vėliau priskirtas) ECLI identifikatorius, „Teismo sprendimai žymimi raktiniais žodžiais“ ir „Teismo sprendimai yra nuasmeninami“ skiriami 3 taškai, jeigu taip yra visose instancijose (1, 2 ir 3). Jeigu paslauga yra prieinama tik kai kurių instancijų teismuose , skiriama 1 arba 2 taškai atsižvelgiant į instancijų, kurioms tai taikoma, skaičių). Maltoje antrosios instancijos teismas yra aukščiausiasis teismas. 32 pav. Teismo sprendimų skelbimo internetu praktika* (administracinės bylos, visos instancijos) (šaltinis: Europos Komisija [45]) * Kategorijoms „Teismo sprendimai skelbiami pagal atrankos kriterijus“, „Teismo sprendimams priskiriamas (arba bus vėliau priskirtas) ECLI identifikatorius, „Teismo sprendimai žymimi raktiniais žodžiais“ ir „Teismo sprendimai yra nuasmeninami“ skiriami 3 taškai, jeigu taip yra visose instancijose (1, 2 ir 3). Jeigu paslauga yra prieinama tik kai kurių instancijų teismuose , skiriama 1 arba 2 taškai atsižvelgiant į instancijų, kurioms tai taikoma, skaičių). Maltoje antrosios instancijos teismas yra aukščiausiasis teismas. Airijoje Teismų tarnybos interneto svetainė – tai oficiali platforma, kurioje skelbiami visi visų civilines ir baudžiamąsias bylas nagrinėjančių teismų sprendimai. Tokios konkrečios kategorijos kaip „administracinės bylos“ nėra. 3.2.4 Alternatyvaus ginčų sprendimo metodai padeda sumažinti teismų darbo krūvį AGS – tai visi ginčų sprendimo metodai, išskyrus bylinėjimąsi teismuose. Taikinamasis tarpininkavimas (mediacija), taikinimas ir arbitražas yra labiausiai paplitusios AGS formos. Palyginti su paprastu bylinėjimusi, naudodamos AGS priemones šalys gali lengviau pasiekti kompromisą per trumpesnį laiką ir paskatinti susiformuoti darnesnę kultūrą, kai nėra nei laimėtojų, nei pralaimėtojų. AGS gali prisidėti prie veiksmingesnio teisingumo ir galiausiai investicijoms palankios aplinkos ir ekonomikos augimo. Visos duomenis pateikusios valstybės narės pranešė, kad jose yra prieinami bent trys AGS metodai, dauguma pranešė apie keturis metodus, t. y. teisminę ir neteisminę mediaciją, taikinimą ir arbitražą. Nors yra nemažai būdų išspręsti ginčą ne teisme, AGS metodai valstybėse narėse paprastai taikomi nepakankamai, kaip rodo 35 pav. Rezultatų suvestinėje pateikiami valstybių narių viešojo sektoriaus veiklos, skirtos šių metodų taikymui remti ir skatinti, duomenys. Nors palaikomoji veikla yra laikoma savanoriška, paskatos yra kodifikuojamos įstatymuose ar vyriausybės nutarimuose ir todėl yra privalomos. 33 ir 34 pav. grindžiami atsakymais į valstybių narių kontaktiniams asmenims išsiuntinėtą klausimyną. 35 pav. grindžiamas „Eurobarometro“ tyrimu. Pateikiami įmonių, nurodžiusių, kad per praėjusius 12 mėnesių įvairiais kanalais gavo vartotojų skundų, atsakymai. 33 pav. AGS naudojimo viešajame sektoriuje rėmimas* (šaltinis: Europos Komisija [46]) * Suvestinis rodiklis grindžiamas tokiais duomenimis: 1) interneto svetainės, kuriose pateikiama informacija apie AGS, 2) viešinimo kampanijos žiniasklaidoje, 3) brošiūros plačiajai visuomenei, 4) specialios informavimo apie AGS sesijos, prieinamos pagal prašymą, 5) konkreti teismų organizuojama ryšių veikla, 6) AGS naudojimo vertinimų skelbimas, 7) AGS naudojimo statistinių duomenų skelbimas, 8) kita. Kiekvienai klausimyne nurodytai rėmimo priemonei skiriamas vienas taškas. Tam tikrose valstybėse narėse (Vokietijoje) gali būti imamasi papildomos veiklos. 34 pav. Paskatos naudoti AGS* (šaltinis: Europos Komisija [47]) * Suvestinis rodiklis grindžiamas tokiais duomenimis: 1) teisinė pagalba padengia išlaidas (visas arba jų dalį), patirtas dėl AGS, 2) visiškas arba dalinis teismo išlaidų grąžinimas, įskaitant žyminį mokestį, jeigu AGS yra sėkmingai panaudojamas, 3) AGS procedūrai nereikia advokato, 4) teisėjas gali būti mediatorius, 5) AGS / mediacijos koordinatorius teismuose, 6) kita. Kiekvienai klausimyne nurodytai rėmimo priemonei skiriamas vienas taškas. Kai kurios valstybės narės nurodė papildomą metodą, taikomą, kad AGS būtų lengviau naudoti (IE). CZ jeigu tai galima pagal bylos pobūdį, teisėjas gali inicijuoti taikos sutartį ir siekti kompromiso. 35 pav. Įmonių įvairiais kanalais gauti vartotojų skundai* (šaltinis: „Eurobarometro“ apklausa[48]) * Nustatant šį skaičių neatsižvelgta į atsakymus, kai mažmenininkas apskritai negavo nė vieno vartotojo skundo jokiais kanalais. 3.2.5 Skatinant teisėjų mokymą gali būti didinamas teisingumo sistemos veiksmingumas Teisėjų mokymas – svarbus teismų sprendimų kokybės veiksnys. Taip pat įtraukta Europos teisėjų mokymų 2014 m. metinės ataskaitos[49] informacija apie tai, kiek teisėjų (procentais) dalyvauja nuolatiniuose ES teisės ar kitos valstybės narės teisės mokymuose. 36 pav. Privalomas teisėjų mokymas 2013 m.* (šaltinis: CEPEJ tyrimas) * Pranešama, kad, palyginti su 2012 m., DE ir HU padidino, o Airija sumažino privalomų mokymų kategorijų skaičių. ES ir PL duomenys yra 2012 m. 37 pav. Teisėjai, dalyvaujantys nuolatiniuose ES teisės ar kitos valstybės narės teisės mokymuose* (visų teisėjų procentinė dalis) (šaltinis: Europos Komisija, 2014 m. Europos teisėjų mokymai[50]) * Šiemet pateikti duomenys apie Jungtinę Karalystę (SC). Įtraukti Prancūzijos prokurorai. Pagal kai kurių valstybių narių pateiktus duomenis mokymo programų dalyvių dalis, palyginti su visais teisės specialistais, viršija 100 proc.; tai reiškia, kad kai kurie specialistai dalyvavo daugiau nei vienoje ES teisės mokymo programoje. 3.2.6 Ištekliai Toliau pateiktoje lentelėje nurodytas visas bendras patvirtintas teismų biudžetas vienam gyventojui 2010, 2012 ir 2013 m. Lentelėje matyti santykinis teismų biudžeto pastovumas vienam gyventojui per trejus metus, vidutiniškai padidėjimas yra nedidelis. 38 pav. Teismų biudžetai* (EUR vienam gyventojui) (šaltinis: CEPEJ tyrimas) * 38 pav. nurodomas patvirtintas visų teismų veiklai užtikrinti skirtas biudžetas, nepriklausomai nuo šio biudžeto šaltinio ir lygmens (nacionalinis ar regioninis). Lyginti reikėtų atsargiai, nes AT, BE, FR, EL ir LU duomenys atitinka visos teismų sistemos biudžetą ir apima teisinės pagalbos ir prokurorų tarnybas, o DE duomenys nėra išsamūs, nes neapima visų žemių (Länder) ir kai kurios valstybės narės gauna tarptautinių ir Europos institucijų finansavimą. Didelis sumažėjimas 2010 ir 2012 m. Ispanijoje atspindi tai, kad į 2012 m. duomenis nebuvo įtraukti autonominių sričių ir Teismų tarybos duomenys. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje reikalaujama, kad teisinė pagalba būtų prieinama asmenims, kurie neturi pakankamai lėšų, jei tai reikalinga užtikrinti teisę į veiksmingą teisingumą. Į 2015 m. rezultatų suvestinę įtraukta informacija apie valstybių narių teisinės pagalbos išlaidas vienam gyventojui 2010, 2012 ir 2013 m. Iš toliau pateikto grafiko matyti, kad šios sumos pagal šalį labai skiriasi. Nagrinėjamais metais teisinei pagalbai išleistos sumos vienam gyventojui valstybėse narėse buvo palyginti pastovios. Lentelėje nepateikiama informacijos apie tai, kaip teisinei pagalbai skirtos bendros sumos yra paskirstomos pagal naudos gavėjus ar bylas. 39 pav. Metinis valstybės biudžetas, skirtas teisinei pagalbai vienam gyventojui 2010, 2012 ir 2013 m.* (šaltinis: CEPEJ tyrimas) * 39 pav. nurodyta metinio valstybės biudžeto suma teisinei pagalbai 2010, 2012 ir 2013 m. vienam gyventojui. Vokietijos biudžetas yra neišsamus, nes neapima visų žemių (Länder). Kai kuriose valstybėse narėse advokatai taip pat gali padengti dalį teisinės pagalbos išlaidų, tačiau pateiktieji duomenys to neparodo. 40 pav. Visos bendros valstybės išlaidos „teismams“* (EUR vienam gyventojui) (šaltinis Eurostatas) Šis papildomas išteklių rodiklis grindžiamas Eurostato duomenimis apie valdžios išlaidas. Jis rodo faktiškai panaudotą biudžetą ir papildo ankstesnį teismams skiriamo biudžeto rodiklį. Lyginami 2010 m., 2011 m. ir 2012 m. duomenys. *38 pav. nurodomas patvirtintas visų teismų veiklai užtikrinti skirtas biudžetas, nepriklausomai nuo šio biudžeto šaltinio ir lygmens (nacionalinis ar regioninis), o 40 pav. – bendros valstybės (faktinės) išlaidos teismams (nacionalinių sąskaitų duomenys, Valstybės funkcijų klasifikatorius, grupė 03.3). 40 pav. duomenys apima lygtinio paleidimo sistemas ir teisinę pagalbą. 41 pav. Bendros valstybės išlaidos teismams, proc. BVP dalis (šaltinis: Eurostatas) Toliau esančiose lentelėse pateikiama informacija apie valstybių narių teismų sistemų žmogiškuosius išteklius. Kiek tai susiję su teisėjų skaičiumi 100 000 gyventojų, daugelyje valstybių narių 2010 ir 2013 m. matyti santykinis pastovumas, vidutiniškai padidėjimas yra nedidelis. Be to, daugelyje valstybių narių galima matyti, kad advokatų santykis 100 000 gyventojų taip pat padidėjo. Šie santykiai įvairiose šalyse labai skiriasi. 42 pav. Advokatų skaičius* (100 000 gyventojų) (šaltinis: CEPEJ tyrimas) * Advokatas – tai asmuo, pagal nacionalinę teisę kvalifikuotas ir įgaliotas pateikti dokumentus ir veikti savo klientų vardu, vykdyti praktinę teisinę veiklą, dalyvauti teismuose ar konsultuoti savo klientus ir jiems atstovauti teisiniais klausimais (Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacija Rec (2000) 21 dėl vertimosi advokato profesija laisvės). 43 pav. Teisėjų skaičius* (100 000 gyventojų) (šaltinis: CEPEJ tyrimas) *Vadovaujantis CEPEJ metodologija, kategorija apima visą darbo dieną dirbančius teisėjus. Ji nebeapima vadinamųjų Rechtspfleger (teismo kanclerių), kuriuos turi tik kai kurios valstybės narės. Visas profesionalių teisėjų skaičius Graikijoje nurodytais metais apima įvairias kategorijas ir tai iš dalies paaiškiną jų kitimą. 44 pav. Absoliutaus visų teismų (geografinės buvimo vietos) skaičiaus pokytis 2010–2013 m.* (šaltinis: CEPEJ tyrimas) 1 pav. „ES 2014 m. teismų reformų žemėlapyje“ rodo, kad daug valstybių narių pradėjo, patvirtino arba įgyvendino teismų pasiskirstymo žemėlapio ir teismų struktūros reformą. Toliau nurodyti duomenys papildo šią informaciją, nes pateikiami duomenys apie visų teismų kaip geografinės vietovės[51] skaičiaus pokytį 2010–2013 m. Šie duomenys nerodo teismų kaip juridinių subjektų skaičiaus pokyčio. * Italija 2013 m. rugsėjo mėn. reorganizavo teismų geografinį pasiskirstymą. Šie duomenys apima 30 teismų, 30 prokuratūrų, 220 teismų skyrių uždarymą ir 346 taikos teisėjų pareigybių panaikinimą (sujungiant su kitomis tarnybomis). 2013 m. sausio mėn. Lietuvoje apylinkės teismų skaičius buvo sumažintas nuo 54 iki 49. Nyderlandai 2013 m. reorganizavo teismų geografinį pasiskirstymą (sumažinta nuo 64 iki 40). Dėl šio reorganizavimo buvo uždaryti rajonų teismai. Padidėjimą Vengrijoje ir Slovėnijoje galima paaiškinti tuo, kad 2013 m. CEPEJ klausimas suprantamas kitaip nei 2010 m. 3.2.7 Profesionalių teisėjų moterų dalis Darbuotojų įvairovė reiškia papildomas žinias, įgūdžius ir patirtį bei atspindi tikrovę. Tai ypač pasakytina apie teismus. Didesnė teisėjų korpuso lyčių įvairovė gali prisidėti prie geresnės teisingumo sistemos kokybės. Toliau pateikti teisėjų moterų duomenys pirmosios ir antrosios instancijos, taip pat aukščiausiuosiuose teismuose yra įvairūs. Duomenys patvirtina atvirkštinį santykį – kuo aukštesnės instancijos teismas, tuo mažiau jame moterų. Nors daugumoje valstybių narių teisėjų moterų pirmosios ir antrosios instancijos teismuose yra palyginti daug, o lyčių pusiausvyra – 40–60 proc.[52] , aukščiausios instancijos teismuose teisėjų moterų skaičius atrodo visiškai kitaip. Ir vis dėlto pastarųjų trejų metų tendencijos pirmosios ir antrosios instancijos teismuose, o pastarųjų septynerių metų tendencijos – aukščiausiuosiuose teismuose, yra daugiausia teigiamos. Jos leidžia manyti, kad dauguma valstybių narių siekia lyčių pusiausvyros. 45 pav. Profesionalių teisėjų moterų dalis pirmosios instancijos ir aukščiausiuosiuose teismuose (šaltinis: Europos Komisija ir CEPEJ tyrimas) 46 pav. Profesionalių teisėjų moterų dalies pokytis pirmosios ir antrosios instancijos teismuose 2010–2013 m. ir aukščiausiuosiuose teismuose 2007–2014 m.* (šaltinis: Europos Komisija ir CEPEJ tyrimas) * SI pirmosios instancijos teismų ir EE, FI ir JK aukščiausiųjų teismų duomenys nerodo jokio pokyčio referenciniu laikotarpiu. Išvados dėl teisingumo sistemų kokybės · 2015 m. ES teisingumo rezultatų suvestinė rodo, kad galima stengtis labiau palaikyti teismų sistemų kokybę. · Toliau dedamos pastangos stiprinti teismų sistemos IRT priemones. Tačiau rodikliai atskleidžia įvairių valstybių narių trūkumus, susijusius ir su teismams administruoti ir valdyti prieinamomis IRT priemonėmis, ir su teismų ir šalių tarpusavio bendravimu. Daugelyje valstybių narių nėra galimybės elektroniniu būdu paduoti ieškinį ir išieškoti neginčijamą skolą. Reikia išsamesnių lyginamųjų duomenų, kad būtų galima geriau nustatyti teismų sistemų IRT priemonių modernizavimo uždavinius ir geriausią patirtį. Tokia apžvalga padėtų valstybėms narėms, kurios pradėjo arba pradeda modernizuoti IRT priemones. Komisija, bendradarbiaudama su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe, palaikys tokias pastangas. · Dauguma valstybių narių naudoja vertinimo priemones teismų veiklai stebėti. Plačiai skelbiamos metinės veiklos ataskaitos, kuriose apžvelgiamas teisingumo sistemos veikimas. Tačiau ne visos duomenų rinkimo sistemos pateikia pakankamai informacijos apie sistemos veikimą ar palyginamus duomenis apie visą ES, įskaitant tuos duomenis, kurių prašo CEPEJ. · Nedaug valstybių narių vadovaujasi visapusiu požiūriu į teismų veiklos vertinimą. Dauguma valstybių narių naudoja apklausas informacijai apie savo teisingumo sistemų veikimą surinkti. Tačiau tik kelios valstybės narės apklausė visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus (teisėjus, teismo darbuotojus, prokurorus, advokatus, šalis ir kitus teismo naudotojus). · Galimybei kreiptis į teismą būtina, kad teisinė pagalba būtų prieinama asmenims, kurie neturi pakankamai lėšų, jei tai reikalinga teisei į veiksmingą teisingumą užtikrinti. Padėtis valstybėse narėse labai skiriasi pagal su teisinei pagalbai skirtą biudžeto sumą vienam gyventojui. · Dar galima gerokai patobulinti ieškinių dėl nedidelių sumų teikimo internetu procedūras. Šioje srityje atliktas lyginamasis tyrimas parodė, kad čia dar galima tobulėti – tiek kalbant apie tvarkymo aspektus, tiek apie informacijos kokybę ir prieinamumą. Norint tobulinti ieškinių dėl nedidelių sumų padavimo internetu procedūrą būtini papildomi veiksmai, kad įvairiais ieškinių dėl nedidelių sumų procedūros etapais būtų įdiegtos svarbiausios tai leidžiančios padaryti priemonės, kaip antai e. ID (ar kitoks identifikatorius) ir patvirtinti dokumentai. · Daugumoje valstybių narių daugiau kaip 20 proc. teisėjų dalyvavo nuolatiniuose ES teisės arba kitos valstybės narės teisės mokymuose. Tai viršija metinį 5 proc. praktikuojančių teisininkų, kuriuos reikia apmokyti, tikslinį rodiklį, kad iki 2020 m. būtų pasiektas 50 proc. tikslas. 2013 m. visos duomenis apie teisėjų mokymus pateikusios valstybės narės pasiekė metinį tikslinį rodiklį. · Visos valstybės narės stengiasi, kad informacija apie jų teismų sistemas, taip pat informacija apie atskirus teismus ir apie tai, kaip elgtis kreipiantis į teismą, taptų prieinama piliečiams. Tačiau kai kuriose valstybėse narėse trūksta informacijos apie bylinėjimosi išlaidas ir teisinę pagalbą. Dauguma valstybių narių rengia teisėjų komunikacijos įgūdžių mokymus. · Dauguma valstybių narių sudaro plačiajai visuomenei galimybę nemokamai internetu susipažinti su teismų sprendimais civilinėse ir komercinėse bylose, o tendencijos rodo dažną duomenų atnaujinimą (bent kartą per mėnesį). Beveik visose valstybėse narėse su teismų sprendimais galima susipažinti nemokamai. Teismų sprendimų administracinėse bylose prieinamumas internetu yra šiek tiek mažiau paplitęs. Pirmosios instancijos teismų priimtų sprendimų prieinamumas internetu taip pat yra mažiau paplitęs visų kategorijų bylose (civilinėse, komercinėse, administracinėse). Internete paskelbtų teismo sprendimų nuasmeninimas ir teismų sprendimų žymėjimas raktiniais žodžiais yra įprastas dalykas. Maždaug trečdalis valstybių narių naudoja arba planuoja naudoti Europos teismų praktikos identifikavimo sistemą. Labai nedaug valstybių narių verčia aukščiausiųjų teismų sprendimus į užsienio kalbą. · AGS metodų taikymo duomenys rodo, kad beveik pusėje valstybių narių AGS vartotojų ginčams spręsti naudojamasi dažniau nei teismais. Daugiau nei trečdalyje valstybių narių vartotojai dažniau naudojosi AGS priemonėmis nei nevyriausybinėmis vartotojų organizacijomis ar viešosios valdžios institucijomis. · Beveik visos duomenis pateikusios valstybės narės pranešė, kad viešajame sektoriuje yra imamasi remti ir skatinti AGS metodų taikymą. Kalbant ir apie rėmimą, ir apie skatinimą, daug valstybių narių pranešė, kad taiko tiek pat priemonių civiliniuose ir komerciniuose ginčuose, taip pat darbo ir vartotojų ginčuose. · Per pastaruosius trejus metus Europoje vidutiniškai šiek tiek padaugėjo teismams skiriamų išteklių. Veiksmingam teisingumui reikia pakankamai išteklių. Kiekviena valstybė narė, bendrai ir išsamiai įvertinusi savo sistemos padėtį, turi išsiaiškinti, kiek tiksliai išteklių jai reikia. Šiuo tikslu labai svarbu taikyti priemones, kurios valstybėms narėms leistų stebėti ir vertinti teismus. Į taikant šias priemones surinktą informaciją reikėtų atsižvelgti priimant sprendimus dėl išteklių paskirstymo. · Nors pakankamai išteklių visada yra būtina turėti, gerinant veiksmingumą lemiamą reikšmę turi įvairūs veiksniai. Pavyzdžiui, geresnė teismų veikla gali būti siejama su priemonėmis, kuriomis siekiama pagerinti bylų tvarkymą, procedūros reformomis ar pasiteisinusios informacijos ir ryšių technologijų įtraukimu į sistemą. · Kuo aukštesnės instancijos teismas, tuo mažiau jame moterų. Nors profesionalių moterų teisėjų dalis pirmosios ir antrosios instancijos, taip pat aukščiausiuosiuose teismuose daugelyje valstybių narių rodo teigiamą tendenciją, kalbant apie aukščiausiuosius teismus, daugelyje valstybių narių dar reikia dėti pastangų, kad būtų pasiekta 40–60 proc. lyčių pusiausvyra. 3.3 Nepriklausomumas Teismų sistemos nepriklausomumo reikalavimas neatsiejamas nuo veiksmingų savo teisių gynimo priemonių, kurios įtrauktos į ES pagrindinių teisių chartiją (47 straipsnis). Be to, jis yra svarbus patraukliai investicijų aplinkai, nes taip užtikrinamas teisingumo sistemos, kurioje veikia verslas, sąžiningumas, nuspėjamumas, tikrumas ir stabilumas. Be informacijos apie suvokiamą teismų nepriklausomumą, galintį paveikti sprendimus investuoti, 2014 m. rezultatų suvestinėje pirmą kartą bendrai apžvelgta, kaip teismų sistemos yra organizuojamos siekiant apsaugoti teismų nepriklausomumą kai kuriais atvejais, kai nepriklausomumui gali kilti grėsmė. Nuolat bendradarbiaudama su Europos teisminiais tinklais, visų pirma Europos teismų tarybų tinklu (ENCJ), Komisija išplėtė lyginamąją struktūrinio nepriklausomumo apžvalgą. 2015 m. rezultatų suvestinės duomenys grindžiami atsakymais į atnaujintą klausimyną, kurį Komisija parengė glaudžiai bendradarbiaudama su ENCJ ir remdamasi ENCJ vadovu[53]. 3.3.1. Teismų nepriklausomumo vertinimas 47 pav. Teismų nepriklausomumo vertinimas* (vertinimas– kuo skaičius didesnis, tuo geriau vertinamas nepriklausomumas) (šaltinis: Pasaulio ekonomikos forumas[54]) * Skaičius skliausteliuose rodo naujausią vietą tarp 144 pasaulio valstybių. 3.3.2. Struktūrinis nepriklausomumas Kadangi kelios valstybės narės numato reformuoti savo teismų tarybas arba svarsto galimybę įsteigti nepriklausomas organizacijas, kurių pagrindinė užduotis būtų apsaugoti teismų nepriklausomumą, duomenys rodo sudėties palyginimą (pagal skyrimo procesą) ir svarbiausius ES teismų esamų tarybų įgaliojimus (48 ir 49 pav.). Ši lyginamoji apžvalga galėtų padėti valstybėms narėms imtis reformų, kuriomis būtų užtikrintas teismų tarybų, kaip nepriklausomų nacionalinių institucijų, galiausiai atsakingų už paramą teismams, kad šie nepriklausomai vykdytų teisingumą, veiksmingumas, kartu atsižvelgiant į teisingumo sistemų tradicijas ir ypatybes. Teismų finansinių išteklių nustatymas yra keblus dalykas, galintis paveikti teismų nepriklausomumą. Naujame 50 pav. pateikiama informacija apie tai, kuri valdžios šaka tvirtina teismų finansinių išteklių nustatymo kriterijus ir kokie šie kriterijai yra. Norint užtikrinti struktūrinį nepriklausomumą, būtinos teisinės garantijos, kurios apsaugotų jį tais atvejais, kai teisingumo sistemos nepriklausomumui kyla grėsmė. Garantijoms parodyti tokiais atvejais naudojami penki rodikliai: garantijos dėl teisėjų perkėlimo be jų sutikimo (51 pav.), teisėjų atleidimas (52 pav.), įeinančių bylų paskirstymas teisme (53 pav.), teisėjų atšaukimas ir nušalinimas (54 pav.) ir grėsmė teisėjo nepriklausomumui (55 pav.). Tokiais atvejais 2010 m. Europos Tarybos rekomendacijoje dėl teisėjų: nepriklausomumas, veiksmingumas ir atsakomybės sritys (toliau – rekomendacija) pateikiami standartai, skirti užtikrinti, kad būtų paisoma teismų nepriklausomumo. [55] Duomenys atnaujinti tais atvejais, jeigu nuo 2014 m. rezultatų suvestinės paskelbimo pasikeitė valstybės narės teisės aktai ar praktika. Kai kurie duomenys apima papildomas garantijas, pavyzdžiui, organizaciją, priimančią sprendimus dėl teisėjo atleidimo apskundimo, be to, pridėtas naujas kokybinis lygis, rodantis, kiek kartų konkretus atvejis kartojosi 2013 m., pavyzdžiui, kiek kartų teisėjai buvo perkeliami be jų sutikimo ir kiek teisėjų buvo atleista. Šie duomenys skirti apžvelgti kai kuriais atvejais taikomas teisines garantijas, nevertinant jų veiksmingumo ar nepateikiant kiekybinių duomenų, susijusių su jų veiksmingumu. [56] Apžvelgiant šiuos duomenis siekiama padėti Europos teisminiams tinklams ir atitinkamoms institucijoms patikrinti šių garantijų veiksmingumą. 2014 m. Europos teismų tarybų tinklas ėmėsi atlikti tokį vertinimą. 48 pav. Teismų tarybų sudėtis pagal paskyrimo procesą* [57] Šie duomenys rodo teismų tarybų, ENCJ narių, sudėtį pagal paskyrimo procesą atsižvelgiant į tai, ar nariai yra savo kolegų išrinkti teisėjai / prokurorai, vykdomosios ar teisėkūros valdžios ar kitų įstaigų ir institucijų paskirti nariai. Ne mažiau kaip pusę teismų tarybų narių turi sudaryti teisėjai, išrinkti savo kolegų iš visų lygių teismų, paisant pliuralizmo pačioje teismų sistemoje[58]. *BE: teismų sistemos nariai yra teisėjai arba prokurorai; BG: kategorija „prokurorai“ apima vieną išrinktą tyrimo magistratą; DK: visus narius oficialiai skiria teisingumo ministras; kategorija „Paskirti / nominuoti kitų įstaigų / institucijų“ apima du teismų atstovus (paskirtus administracinių darbuotojų sąjungos ir policijos sąjungos); FR: Taryba yra dvejopos sudėties – viena turi jurisdikciją bylas nagrinėjantiems teisėjams, o kita – prokurorams; į Tarybą įeina vienas Conseil d‘Etat narys, kurį renka Conseil d‘Etat generalinė asamblėja; IT–CSM: Consiglio Superiore della Magistratura (apima civilinių ir baudžiamųjų bylų teismus); kategorija „teisėjai“ apima du magistratus (teisėjai ir (arba) prokurorai), renkamus iš Aukščiausiojo Teismo; IT–CPGA: Consiglio di presidenza della giustizia amministrativa (apima administracinius teismus); ES: tarybos narius teisėjus skiria parlamentas – taryba pateikia parlamentui kandidatų, gavusių teisėjų asociacijos arba 25 teisėjų palaikymą, sąrašą; MT: opozicijos lyderis skiria vieną teisinio išsilavinimo neturintį narį; NL: nariai oficialiai skiriami karališkuoju dekretu, saugumo ir teisingumo ministro teikimu; RO: Senato patvirtinami renkami magistratai; SI: narius Respublikos Prezidento teikimu renka Valstybės Susirinkimas. 49 pav. Teismų tarybų įgaliojimai *[59] Šie duomenys parodo kai kuriuos svarbiausius teismų tarybų, ENCJ narių, įgaliojimus, pavyzdžiui, susijusius su teisėjų skyrimu ir atleidimu, teisėjų perkėlimu be jų sutikimo, drausminėmis bylomis, susijusiomis su teisėjais, etikos standartų patvirtinimu ir teisėjų paaukštinimu. * Grafike matyti tik kai kurie įgaliojimai, o teismų tarybos turi papildomą kompetenciją. IT: abi teisėjų tarybos , (CSM – civilinių / baudžiamųjų bylų teismai ir CPGA – administracinių bylų teismai). Kai kuriose šalyse (pvz., ES) vykdomajai valdžiai pagal įstatymą arba praktiką yra privaloma vadovautis teismų tarybos pasiūlymu paskirti arba atleisti teisėją . 50 pav. Teismų finansinių išteklių nustatymo kriterijai* [60] Duomenys rodo, kuri valdžios šaka (teismų, teisėkūros ar vykdomoji) apibrėžia teismų finansinių išteklių nustatymo kriterijus. Be to, pagal šalis parodoma, kokie šie kriterijai yra: ar suma grindžiama patirtomis išlaidomis (labiausiai paplitęs kriterijus), ar rečiau – pradėtų / išnagrinėtų bylų skaičiumi, numatomomis išlaidomis arba teismų poreikiais / prašymais. *DK: atsižvelgta į pirmosios instancijos teisme gautų ir išnagrinėtų bylų skaičių. DE: tik Aukščiausiojo Teismo biudžetas – pirmosios ir antrosios instancijos teismų atveju federalinių žemių teismų sistemos skiriasi; EE: tik pirmosios ir antrosios instancijos teismams; HU: įstatyme nurodyta, kad teisėjų darbo užmokestis nustatomas centrinio biudžeto įstatyme taip, kad jo dydis nebūtų mažesnis už tą, kuris buvo taikomas praėjusiais metais; NL: atsižvelgiama į išnagrinėtų bylų skaičių, įvertinus teismų išlaidas. 51 pav. Teisėjų perkėlimo be jų sutikimo apsaugos priemonės (teisėjų nepašalinamumas) [61] Šie duomenys susiję su atveju, kai teisėjai perkeliami be jų sutikimo, ir rodo, ar toks perkėlimas leidžiamas, o jeigu taip, tai kurios institucijos priima sprendimus tokiais klausimais, priežastys (pvz., organizacinės, drausminės), dėl kurių šis perkėlimas yra leidžiamas, ir ar galima sprendimą apskųsti.[62] Pirmą kartą šie duomenys taip pat rodo, kiek teisėjų perkelta be jų sutikimo 2013 m. * Skaičius virš skilties rodo, kiek teisėjų buvo perkelta be jų sutikimo 2013 m. (jei nėra jokio skaičiaus, tai reiškia, kad nėra duomenų). BE: perkėlimas dėl organizacinių priežasčių tame pačiame teisme; CZ: teisėjas gali būti perkeltas tik į tos pačios instancijos teismą, viena instancija aukštesnį ar žemesnį teismą (toje pačioje teismo veiklos teritorijoje); DE: perkeliama ne ilgiau kaip 3 mėnesiams ir tik atstovavimo atveju; EL: vienas teisėjas perkeltas iš civilinių / baudžiamųjų bylų teismo; LT: laikinas perkėlimas, jeigu yra skubiai būtina užtikrinti tinkamą teismo veiklą; FR: retais atvejais teisingumo ministras gali perkelti teisėją dėl organizacinių priežasčių, pavyzdžiui, jeigu teismas uždaromas arba dėl teisinių priežasčių, pvz., t erminuoto paskyrimo (teismo pirmininko arba specializuotoms funkcijoms atlikti); PL: reorganizavus teismus, maždaug 500 teisėjų iš uždarytų teismų buvo perkelti į kitus teismus; RO: tik laikinas perkėlimas iki vienerių metų, dėl drausminių nuobaudų; UK (EN ir WL): 2013 m. perkelti mažiau nei 5 teisėjai (jeigu apskritai perkelti). 52 pav. Pirmosios ir antrosios instancijos teismų teisėjų atleidimas*[63] Paveiksle parodomos institucijos, kurioms valstybėse narėse suteikti įgaliojimai siūlyti atleisti teisėjus ar priimti sprendimą dėl jų atleidimo.[64] Viršutinė stulpelių dalis rodo, kas priima galutinį sprendimą[65], o apatinė (jei tai aktualu) – kas siūlo atleisti teisėją ar –su kuo privaloma pasikonsultuoti prieš priimant tokį sprendimą. Pirmą kartą duomenys taip pat rodo, kiek teisėjų buvo atleista 2013 m. ir ar galima patikrinti atleidimą teisme, konstituciniame teisme ar kitoje nepriklausomoje institucijoje. * Skaičius virš skilties rodo, kiek teisėjų buvo atleista 2013 m. (jei nėra jokio skaičiaus, tai reiškia, kad nėra duomenų). EL: vienas teisėjas atleistas iš civilinių / baudžiamųjų bylų teismo; UK (EN ir WL): nebuvo atleistas nė vienas visą darbo dieną dirbantis teisėjas. Atleisti tik ne visą darbo laiką (pagal įkainius) dirbę teisėjai, t. y. vienas teismo teisėjas, keturi taikos teisėjai (paprastai posėdžiaujantys 15 ar pan. dienų per metus) ir aštuoni (teisinio išsilavinimo neturintys) magistratai; Kai kuriose šalyse (pvz., ES) vykdomajai valdžiai pagal įstatymą arba praktiką yra privaloma vadovautis teismų tarybos pasiūlymu paskirti arba atleisti teisėją . 53 pav. Gaunamų bylų paskirstymas teismo viduje[66] Iš paveikslo matyti, kokiu lygmeniu nustatomi bylų paskirstymo teismo viduje kriterijai (pvz., teisės aktais, įtvirtinta praktika), kas paskirsto bylas (pvz., teismų pirmininkai, tarnautojai, paskirstoma atsitiktiniu būdu, pagal iš anksto nustatytą tvarką) ir kas prižiūri, kaip bylos paskirstomos.[67] 54 pav. Teisėjų nusišalinimas ir nušalinimas[68] Paveiksle parodoma, ar teisėjui gali būti taikomos sankcijos, jei jis nesilaiko prievolės atsisakyti nagrinėti bylą, jei abejojama jo nešališkumu ar tam nešališkumui kyla pavojus arba jei jis pagrįstai įtariamas šališkumu. Iš paveikslo taip pat matyti, kokia instancija[69] priima sprendimą dėl nušalinimo, kurio prašo šalis, siekianti nušalinti teisėją[70]. 55 pav. Tvarka, kurios turi būti laikomasi, kai kyla grėsmė teisėjo nepriklausomumui[71] Iš paveikslo matyti, kokios instancijos gali imtis specialių veiksmų, kad apsaugotų teismų nepriklausomumą, jei teisėjas mano, kad jo nepriklausomumui kyla grėsmė.[72] Taip parodoma, kokių priemonių šios instancijos gali imtis (pvz., paskelbti oficialią deklaraciją, apskųsti netinkamai įtaką teisėjams darančius asmenis ar jų atžvilgiu taikyti sankcijas). Veiksmų, susijusių su teismų nepriklausomumo apsauga, imasi prokuratūros arba teismai (sankcijų atveju) arba Teisminių institucijų tarybos (kitų priemonių atveju). Išvados dėl teismų nepriklausomumo Per trejus pastaruosius metus daugelyje valstybių narių nepriklausomumo vertinimas patobulėjo arba išliko nepakitęs. Tačiau keliose valstybėse narėse ir taip žemas suvokiamo nepriklausomumo lygis dar smuko. 2015 m. rezultatų suvestinėje matyti daugiau teisinių garantijų, kuriomis siekiama tam tikrais atvejais apsaugoti teismų nepriklausomumą, jeigu jam kiltų grėsmė. Ji taip pat rodo, kiek teisėjų 2013 m. perkelta be jų sutikimo ir kiek teisėjų atleista. Be to, pateikiama informacija apie kriterijus, valstybėse narėse taikomus nustatant teismų finansines išlaidas. Kadangi keliose valstybėse narėse yra vykdomos jų teismų tarybų reformos arba svarstoma galimybė įsteigti tokias nepriklausomas institucijas, 2015 m. rezultatų suvestinėje pateikiama lyginamoji tarybų įgaliojimų ir sudėties apžvalga. Taip valstybėms narėms gali būti lengviau užtikrinti tarybų veiksmingumą siekiant užtikrinti teismų nepriklausomumą ir kartu atsižvelgti į teismų sistemų tradicijas ir ypatumus. Komisija skatins teisminius tinklus išsamiau vertinti teisinių garantijų veiksmingumą ir vėliau pateiks savo nuomonę dėl to, kaip šias išvadas būtų galima pateikti kitose rezultatų suvestinėse. 4. DUOMENŲ TRŪKUMO PROBLEMOS SPRENDIMAS Vis dar sunku surinkti duomenis apie svarbiausius teisingumo sistemų elementus, kad jie apimtų visas valstybes nares. Toliau pateiktas paveikslas rodo duomenų trūkumą. Čia nurodyta, kiek procentų informacijos yra prieinama valstybėse narėse pagal kiekvieną svarbiausią rezultatų suvestinės komponentą (veiksmingumas, kokybė ir nepriklausomumas). 56 pav. Duomenų trūkumas ir informacijos prieinamumas (veiksmingumas, kokybė, nepriklausomumas / procentai pagal valstybes nares) (šaltinis: Europos Komisija [73]) Informaciją apie nepriklausomumą pateikė beveik visos valstybės narės. Kokybės srityje informacijos prieinamumas paprastai viršija 50 proc. Daugiausia sunkumų tebėra susiję su veiksmingumo sritimi. Nors beveik visos valstybės narės dalyvavo CEPEJ renkant duomenis 2015 m. rezultatų suvestinei parengti, dar reikia gerinti atsakymų į konkrečius klausimus lygį. Duomenis sunku rinkti dėl įvairių priežasčių, visų pirma dėl to, kad trūksta aktualių duomenų, nes statistinių duomenų rinkimo pajėgumai yra nepakankami; nacionalinės duomenų rinkimo kategorijos neatitinka CEPEJ taikomų kategorijų, o keliais atvejais nenorėta dalyvauti renkant rezultatų suvestinei skirtus duomenis. Kad duomenų netrūktų, Komisija ragina valstybes nares teikti visus rezultatų suvestinei reikšmingus duomenis ir ketina sustiprinti toliau nurodytą veiklą: · dirbti su nacionalinių teismų sistemų kontaktinių asmenų grupe renkant duomenis ir, kadangi grupėje parodytas susidomėjimas naujų rodiklių kūrimu, rengiant naujus galimus rodiklius; · bendradarbiauti su ES įstaigomis konkrečiose srityse, susijusiose su ES teise, kuri susijusi su augimu, pvz., konkurencija, vartotojų teisės, intelektinės nuosavybės teisės, ir plėsti bendradarbiavimą į kitas sritis; · • bendradarbiauti su Europos tinklais teisingumo srityje, visų pirma Europos teismų tarybų tinklu, ES aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklu, valstybės ir aukščiausiųjų administracinių teismų tarybų asociacija, Europos teisėjų mokymo tinklu ir praktikuojančių teisininkų, visų pirma advokatų, asociacijomis; · vadovautis Eurostato / UNODC ir ekspertų grupių vidaus reikalų srityje vykdoma bendro duomenų rinkimo veikla ir · spręsti problemą, susijusią su tuo, kad kai kurios valstybės narės neturi pajėgumų rinkti atitinkamus teisingumo statistinius duomenis pagal Europos semestrą. 5. IŠVADOS 2015 m. ES teisingumo rezultatų suvestinė atskleidžia valstybių narių pastangas didinti savo nacionalinių teismų sistemų veiksmingumą. Ji rodo, kad padėtis pagerėjo, tačiau kartu ir tai, kad teisingumo reformos duoda naudą ne iš karto. Todėl, siekiant veiksmingesnio teisingumo, būtinas atsidavimas ir ryžtas. Komisija iš naujo įsipareigoja palaikyti šias pastangas bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir visais suinteresuotaisiais subjektais. Verta dėti šias bendras pastangas veiksmingo teisingumo labui, atsižvelgiant į jo vaidmenį stiprinant bendrąsias Sąjungos vertybes ir prisidedant prie ekonomikos augimo. [31] Žr., pvz., Europos veiksmingo teisingumo komisijos (CEPEJ) „Teisingumo ir teismų kokybės palaikymo kontrolinį sąrašą“, Europos teisėjų konsultacinės tarybos nuomonę Nr. 6 (2004), skelbiamą adresu https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=CCJE(2004)OP6&Sector=secDGHL&Language=lanEnglish&Ver=original&BackColorInternet=FEF2E0&BackColorIntranet=FEF2E0&BackColorLogged=c3c3c3 [32] CCJE nuomonė Nr. 6 (2004), 34 punktas: <…> teisingumo sistemos „kokybės“ vertinimo, t. y. visos teismų sistemos ar kiekvieno atskiro teismo arba vietos teismų grupės veiklos rezultatų vertinimo nereikėtų painioti su kiekvieno atskiro teisėjo profesinių gebėjimų vertinimu. [33] „Kiti duomenys“, pavyzdžiui, apima bylas, kuriose sprendimai apskųsti (EE, LV), posėdžius (SE) arba per tam tikrą laiką išnagrinėtų bylų skaičių (DK). [34] 11-oji e. valdžios lyginamosios analizės ataskaita (SMART 2013/0053-3). Paskelbta: http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/eu-egovernment-report-2014-shows-usability-online-public-services-improving-not-fast [35] Slaptieji pirkėjai yra mokomi ir instruktuojami stebėti, patirti ir vertinti (viešosios paslaugos) procesą veikdami kaip potencialūs naudotojai. Kiekvienas slaptas pirkėjas turi vieną dieną gyvenimo įvykiui įvertinti. [36] Paskelbta: http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/eu-egovernment-report-2014-shows-usability-online-public-services-improving-not-fast [37] Šie duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe. [38] Klausimyno parametrai grindžiami Europos teisėjų konsultacinės tarybos (CCJE) nuomone Nr. 7 (2005) dėl teisingumo ir visuomenės (pateikiama https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=CCJE(2005)OP7&Sector=secDGHL&Language=lanEnglish&Ver=original&BackColorInternet=FEF2E0&BackColorIntranet=FEF2E0&BackColorLogged=c3c3c3, Europos teismų sistemos tarybų tinklo pranešimu „Teisingumas, visuomenė ir žiniasklaida“) pateikta http://encj.eu/images/stories/pdf/GA/Dublin/encj_report_justice_society_media_def.pdf) ) ir papildo duomenis, kuriuos Europos Komisija surinko Europos Tarybos Veiksmingo teisingumo komisijai (CEPEJ). [39] Šie duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe. [40] Šie duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe. [41] Šie duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe. Kiekvienai paveikslėlio kategorijai galima skirti 1 tašką. [42] Šie duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe. [43] Šie duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe. [44] Šie duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe. [45] Šie duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe. [46] Šie duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe. [47] Šie duomenys surinkti bendradarbiaujant su nacionalinių teisingumo sistemų kontaktinių asmenų grupe. [48] Greitoji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 396. „Įmonių požiūris į tarptautinę prekybą ir vartotojų apsaugą“ , 2015 m. (dar nepaskelbta). Buvo tiriamos 10 ar daugiau darbuotojų turinčios mažmeninės prekybos įmonės, parduodančios galutiniams vartotojams mažmeninės prekybos ir paslaugų sektoriuje (pagal šalį) 28 Europos Sąjungos valstybėse narėse. Neįtraukta didmeninė prekyba ir komisinė prekyba (NACE, kodas G 51), išskyrus motorines transporto priemones ir motociklus, pagalbinę finansinio tarpininkavimo veiklą (J 67), moksliniai tyrimai ir plėtra (K 73), taip pat kita verslo veikla (K 74). [49] 2011 m. Europos Komisija nustatė tikslą, kad iki 2020 m. pusė visų ES praktikuojančių teisininkų būtų dalyvavę Europos teisės ar kitos valstybės narės teisės mokymuose ir iki 2020 m. paremti 20 000 praktikuojančių teisininkų mokymus ES lėšomis. 2014 m. Europos teismų mokymų ataskaitoje apibūdinta pažanga siekiant nustatyto tikslo ir pateikiama informacija apie ES finansuojamus mokymus. [50] Paskelbta: http://ec.europa.eu/justice/criminal/files/final_report_2014_en.pdf [51] CEPEJ visus teismus apibrėžia kaip geografinę buvimo vietą; tai teismo patalpos ar pastatai, kur vyksta teismo posėdžiai. Jeigu tame pačiame mieste yra keli teismų pastatai, į juos būtina atsižvelgti. Duomenys apima bendrosios kompetencijos pirmosios instancijos teismų ir specializuotos kompetencijos pirmosios instancijos teismų buvimo vietą, taip pat aukštesnės ir (arba) aukščiausios instancijos teismų buvimo vietą. [52] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl 2013 m. pažangos moterų ir vyrų lygybės srityje, pridedamas prie Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. 2013 m. ES pagrindinių teisių chartijos taikymo ataskaita, SWD(2014) 224 final. [53] Jeigu valstybėje narėje teismų tarybų nėra (Čekija, Vokietija, Estija, Graikija, Kipras, Liuksemburgas, Austrija ir Suomija), atsakymai į atnaujinto klausimyno klausimus buvo gauti bendradarbiaujant su Europos Sąjungos aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklu. Žr. 2014 m. birželio mėn. Europos teismų tarybų tinklo vadovą, paskelbtą http://www.encj.eu/index.php?option=com_content&view=article&id=9&Itemid=11 [54] PEF rodiklis grindžiamas atliekant tyrimą pateiktais atsakymais į klausimą: „Kiek jūsų šalies teismai yra nepriklausomi nuo valdžios, piliečių ar įmonių įtakos?“ Atliekant apklausą atsakymus pateikė reprezentatyviosios imties bendrovės visose šalyse, atstovaujančios pagrindiniams ekonomikos sektoriams (žemės ūkiui, gamybos pramonei, ne gamybos pramonei ir paslaugų sektoriui). Apklausa buvo atliekama įvairiomis formomis, įskaitant tiesioginius pokalbius su įmonių vadovais, pokalbius telefonu ir e. laiškus, o kaip alternatyva buvo pateikiama apklausa internetu. Paskelbta: http://www.weforum.org/reports/global-competitiveness-report-2013-2014 [55] Ministrų Komiteto rekomendacija CM/Rec(2010) 12 valstybėms narėms dėl teisėjų: nepriklausomumas, veiksmingumas ir atsakomybės sritys. [56] Apžvalgoje pateikiama tik pagrindinė informacija apie teisingumo sistemų veikimą; ja nesiekiama atspindėti šių sistemų sudėtingumo ar jas detaliai išnagrinėti. Valstybės narės išdėstytos savo geografinių pavadinimų originalo kalba abėcėlės tvarka. Stulpelių aukštis nebūtinai parodo apsaugos priemonių veiksmingumą. [57] Pagal ENCJ vadovą (paskelbtas http://www.encj.eu/index.php?option=com_content&view=article&id=9&Itemid=11) [58] Teismų tarybos – tai nepriklausomos institucijos, įsteigtos pagal įstatymą arba konstituciją ir siekiančios apsaugoti teismų ir atskirų teisėjų nepriklausomumą ir taip palaikyti veiksmingą teismų sistemos veikimą. Ministrų Komiteto rekomendacija CM/Rec(2010) 12 valstybėms narėms dėl teisėjų: nepriklausomumas, veiksmingumas ir atsakomybės sritys. 26–27 punktai. [59] Pagal ENCJ vadovą (paskelbtas http://www.encj.eu/index.php?option=com_content&view=article&id=9&Itemid=11) [60] Duomenys surinkti naudojantis atnaujintu klausimynu, kurį Komisija parengė glaudžiai bendradarbiaudama su ENCJ. Teisminių institucijų tarybų neturinčių valstybių narių atveju atsakymai į klausimyno klausimus gauti bendradarbiaujant su Europos Sąjungos aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklu. [61] Duomenys rodo, kuri valdžios šaka (teismų, teisėkūros ar vykdomoji) apibrėžia teismų finansinių išteklių nustatymo kriterijus. Teisminių institucijų tarybų neturinčių valstybių narių atveju atsakymai į klausimyno klausimus gauti bendradarbiaujant su Europos Sąjungos aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklu. [62] Rekomendacijos 52 punkte pateikiama teisėjų nepašalinamumo garantijų, visų pirma dėl to, kad teisėjai nebūtų perkeliami į kitas institucijas be jų pačių sutikimo, išskyrus atvejus, kai imamasi drausminių sankcijų ar vykdoma teismų sistemos reforma. [63] Duomenys rodo, kuri valdžios šaka (teismų, teisėkūros ar vykdomoji) apibrėžia teismų finansinių išteklių nustatymo kriterijus. Teisminių institucijų tarybų neturinčių valstybių narių atveju atsakymai į klausimyno klausimus gauti bendradarbiaujant su Europos