LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 268/27

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „Investicijų planas Europai“

(COM(2014) 903 final)

ir dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos strateginių investicijų fondo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013

(COM(2015) 10 final – 2015/0009 (COD))

(2015/C 268/05)

Pranešėjas Michael SMYTH

Europos Komisija, 2014 m. gruodžio 19 d., Europos Parlamentas, 2015 m. sausio 28 d., ir Europos Sąjungos Taryba, 2015 m. kovo 3 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 172, 173, 175, 182 ir 304 straipsniais, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos centriniam bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „Investicijų planas Europai“

[COM(2014) 903 final]

ir dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos strateginių investicijų fondo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013

[COM(2015) 10 final – 2015/0009 (COD)].

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. kovo 2 d. priėmė savo nuomonę.

506-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. kovo 18–19 d. (2015 m. kovo 19 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 200 narių balsavus už, 6 – prieš ir 11 susilaikius.

1. Santrauka ir rekomendacijos

1.1. EESRK palankiai vertina investicijų planą Europai ir tai, kad nebeakcentuojama griežto taupymo ir fiskalinio konsolidavimo būtinybė. Dabar Komisija pripažįsta, kad trūksta bendros paklausos ir investicijų ir kad finansų sektorius vis dar negali atlikti visapusiško vaidmens skatinant augimą.

1.2. Investicijų planas yra žingsnis teisinga linkme, tačiau kyla rimtų klausimų dėl jo apimties atsižvelgiant į didžiulius Europos investicijų poreikius, dėl laukiamo didelio finansinio sverto, galimo tinkamų investicinių projektų srauto, rinkodaros strategijos, skirtos privačiam kapitalui iš Europos ir jai nepriklausančių šalių pritraukti, ir plano įgyvendinimo terminų.

1.3. Sunku pasakyti, ar galima sukurti pelningų projektų, pritraukiančių institucinius investuotojus, paketą. EESRK apgailestauja, kad EK šiame pasiūlyme nepavyko įgyvendinti jos pačios Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (1) (5 straipsnis) principų, kurie buvo toliau išplėtoti Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 240/2014 (2), ir primygtinai rekomenduoja įtraukti socialinius partnerius ir organizuotą pilietinę visuomenę į nacionalinio lygmens sprendimų priėmimo procesą. Iš gruodžio mėn. potencialių projektų sąrašo aiškiai matyti, kad suinteresuotieji subjektai neįtraukiami į pasiūlymų rengimo procesą.

1.4. Gerokai daugiau dėmesio reikia skirti palankiai ir nuspėjamai verslo aplinkai sukurti. Be investuotojų pasitikėjimo, geresnio reglamentavimo ir atitinkamų verslo veiklos sąnaudų ES, mažai tikėtina, kad pavyks atnaujinti net ir nedidelį augimą ir būtinų darbo vietų kūrimą.

1.5. Sveikintinas plane pateiktas siūlymas, kad valstybių narių įnašai į Europos strateginių investicijų fondą (ESIF) nebūtų įtraukiami į biudžeto deficito skaičiavimus. Komisija turėtų paaiškinti, kodėl išlaidoms strateginei viešajai infrastruktūrai netaikomos tos pačios sąlygos. Koks skirtumas tarp palankesnių biudžetinių sąlygų sudarymo valstybių narių įnašams į produktyvias ESIF investicijas ir plačiai paplitusios subalansuoto biudžeto taisyklės?

1.6. EESRK nuomone, atėjo laikas pripažinti, kad siekiant atgaivinti ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą ir gerovę Europai reikia ilgalaikių viešųjų ir privačių investicijų programos. Tokios strateginės viešosios investicijos, kokios numatytos plane, kuriuo grindžiamas esamas ir būsimas ekonomikos vystymasis, turėtų būti skatinamos sukuriant palankesnę Europos fiskalinę sistemą. EESRK ragina Komisiją pradėti diskusiją siekiant tinkamai suformuluoti Europai skirtą fiskalinę taisyklę visiškai pripažįstant daugelį jos apibrėžties sunkumų ir sudarant tinkamas sąlygas.

1.7. EESRK Komisiją atsižvelgti į TDO rekomendacijas daugiau dėmesio skirti regionų, kuriuose nedarbo lygis yra aukščiausias, projektų pritraukimui aktyviai dalyvaujant nacionaliniams socialiniams partneriams ir suinteresuotiesiems subjektams. EESRK rekomenduoja nustatant ir vertinant potencialius projektus atsižvelgti į makroregioninių strategijų prioritetus.

2. Bendrosios aplinkybės

2.1. Investicijų lygis Europoje sumažėjo 15 % nuo prieš krizę pasiekto aukščiausio taško. Be to, visoje Europoje pastebimai išaugo santaupų lygis, įmonių balansai persipildė dėl likvidumo, instituciniai investuotojai skendo piniguose, tuo tarpu daugelio valstybių narių biudžetų padėtis buvo labai įtempta arba jie buvo mažinami.

2.2. Šis žemas investicijų lygis yra visiškai nepriimtinas, juo labiau kad kapitalo sąnaudos tiek nominaliąja, tiek tikrąja verte yra neregėtai mažos. Akivaizdu, kad rinkos, turinčios sutelkti investicijų paklausą ir investicijų finansavimo pasiūlą, Europoje tinkamai neveikia. Investuotojų bendruomenė nepakankamai pasitiki ekonomine aplinka. Netikrumas turi didelės įtakos verslo sektoriaus pasitikėjimui. Plano trečiosios dalies tikslas – reguliavimo reforma ir investicijų sistemos visoje Europoje supaprastinimas. Tai pasiekti bus nelengva.

2.3. Kokia investicijų plano Europai esmė? Planą sudaro trys dalys: — Europos strateginių investicijų fondo (ESIF), garantuojamo 21 mlrd. EUR ES biudžeto ir EIB rezervų lėšomis, įsteigimas. Remiantis Komisijos prielaidomis, šis fondas gali padėti per trejus metus papildomai pritraukti 294 mlrd. EUR investicijoms finansuoti, — investicijų rezervas strateginiams projektams finansuoti kartu teikiant specialią techninę pagalbą investicijoms, — kliūčių investicijoms šalinimas ir reglamentavimo gerinimas.

2.4. ESIF yra panašus į specialiosios paskirties įmonę, įsteigtą EIB siekiant panaudoti investicijas, kurios yra rizikingesnės už kitas banko investicijas. Tokiu būdu EIB užtikrinamas AAA reitingas. Šiuo požiūriu ESIF yra naujovė. Tai taip pat yra svarbus žingsnis atsisakant griežto nustatytų ES biudžeto valdymo principų laikymosi, kadangi nuo šiol ES biudžeto lėšos bus naudojamos kaip garantas ar būdas sušvelninti galimus ESIF investicijų nuostolius.

2.5. Kalbant apie sverto poveikį, 21 mlrd. EUR pradinio kapitalo suma leis EIB pagal įprastą verslo modelį paskolinti 63 mlrd. EUR. Komisija tikisi, kad tada ESIF ieškos privačiojo sektoriaus ir kitų investuotojų atitinkamiems projektams finansuoti ir iš viso skirs 315 mlrd. EUR kapitalo investicijų. Šio sverto poveikio esmė yra ta, kad ESIF užtikrintų EIB apsaugą nuo rizikos leisdamas bankui investuoti į rizikingesnius projektus.

2.6. Komitetas pripažįsta, kad Komisija pabrėžia būtinybę šalinti kliūtis investicijoms. Numatyti finansiniai ištekliai padengia tik vidutinį metinį investicijų trūkumą, palyginti su pakankamų investicijų rodikliu, taigi tokių papildomų investicijų reikėtų kasmet. Norint pasiekti iniciatyvos tikslą, reikia užtikrinti daug palankesnę verslo aplinką atsižvelgiant į tai, kad: — geresnis reglamentavimas ir nuspėjama reguliavimo aplinka, kuri remtų ilgalaikius sprendimus, yra pagrindinės išankstinės sąlygos, — plėtoti verslą Europoje yra per brangu. Be kitų veiksnių, svarbu spręsti aukštų energijos kainų problemą, — kad ES taptų vieta, iš kurios įmonėms būtų lengviausia patekti į pasaulio rinkas, reikia toliau įgyvendinti plataus užmojo ES prekybos politiką.

3. Pastabos dėl investicijų plano Europai

3.1. Nors pirmieji investicijų plano Europai vertinimai buvo palankūs, planas sulaukė ir nemažai kritikos. Vieni komentatoriai nedviprasmiškai išsakė neigiamą nuomonę, kiti palankiai įvertino planą, tačiau nurodė keletą jo trūkumų. Dažniausiai kritikuojama tai, kad nepakankamai atsižvelgta į realias aplinkybes, kuriomis šis planas pateiktas. Geriausia išeitis būtų parengti bendrą investicijų planą Europai, grindžiamą viešosiomis lėšomis finansuojamais strateginiais projektais, skirtais skatinti augimą ir kurti darbo vietas.

3.2. Planas dažniausiai kritikuojamas dėl per mažos apimties turint omenyje investicijų stygių Europoje. Pagal planą tikimasi pasiekti 1:15 didinamąjį poveikį. Kai kas teigia, kad tokio sverto poveikio tiesiog neįmanoma pasiekti (3). Komisija tikisi, kad pradiniams 21 mlrd. EUR sverto poveikis bus panaudotas du kartus: pirmą kartą išleidus privačiojo sektoriaus obligacijų ESIF didinimui finansuoti, o antrą kartą – kai projektus rems ESIF kapitalas, kadangi tai turėtų pritraukti papildomų privačių investicijų. Nėra abejonių, kad tikimasi labai didelio didinamojo poveikio, bet, Komisijos nuomone, jis atitinka praeityje realiai EIB pasiektą poveikį. Nepaisant rizikingesnio ESIF finansuotinų projektų pobūdžio, tikėtina, kad šis poveikis bus gana didelis, kadangi fondas įsteigiamas EIB ir bus jo finansuojamas.

3.3. Didesniems infrastruktūros projektams, ypač tarpvalstybiniams, finansuoti pradinis etapas gali užtrukti keletą metų, nes gali kilti politinių, aplinkos, reglamentavimo kliūčių ar kartais tiesiog principinių prieštaravimų (angl. NIMBY-ism) (4). Šios kliūtys savo ruožtu susijusios su dar dviem klausimais. Pirma, ar investuotojams bus pakankamai strategiškai patrauklių didelės infrastruktūros projektų? Antra, per trejus metus 315 mlrd. EUR investicijų sudaro apie 100 mlrd. EUR per metus, o tai 40 % viršija dabartinius ES investicijų pajėgumus ir atrodo neįgyvendinama. Ši kritika iš dalies pagrįsta. Apie 25 % (75 mlrd. EUR) ESIF lėšų teks MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms ir jos turėtų būti skirtos gana greitai. Likusios fondo lėšos bus skiriamos kitiems darbo grupės pranešime dėl investicijų ES minimiems projektams. Atidžiai išnagrinėjus šį išsamų sąrašą galima daryti prielaidą, kad didelį potencialą turi energetikos, transporto, inovacijų ir skaitmeninių technologijų projektai, kuriems gali būti skirta ESIF parama.

3.4. Dažniausiai investicijų planas kritikuojamas dėl to, kad jo poveikis bus jaučiamas tik vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, o pastaruoju nuosmukio metu reikėtų greičiau rezultatų galinčios duoti investicijų programos, panašios į Europos ekonomikos gaivinimo planą. Plano poveikis biudžetui galėtų būti valdomas suteikiant daugiau lankstumo nacionalinėms apskaitos sistemoms; šis klausimas išsamiau bus aptariamas šios nuomonės 4 dalyje.

3.5. Taip pat kilo klausimų dėl EIB pajėgumų valdyti tokio užmojo fondą. Kalbant apie MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių, visų pirma labai mažų ir mažųjų įmonių, finansavimą, kai kas mano, kad EIB nepakaks žmogiškųjų išteklių tiesiogiai susisiekti su įmonėmis. Todėl atrenkant labai mažas įmones, MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmones ir užtikrinant joms palyginti nebrangų finansavimą teks labiau naudotis komercinių bankų paslaugomis. Kyla pavojus, kad bankai teiks pirmenybę savo geriausiems verslo klientams, kuriems ir taip būtų skyrę finansavimą, todėl padidėja vadinamojo savaimingumo efekto galimybė. EESRK primygtinai reikalauja imtis veiksmų, kad tokios padėties būtų išvengta. To pasiekti galima, be kita ko, konsultuojantis su MVĮ atstovaujančiomis organizacijomis.

3.6. Vienintelis būdas išvengti tokios rizikos – suteikti regioninės plėtros agentūroms ir įmonių asociacijoms daugiau galių atrenkant labai mažas, MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmones, kurioms būtų galima skirti fondo paramą. Šios agentūros ir asociacijos paprastai turi daugiau informacijos apie mažesnes įmones ir yra labiau su jomis susijusios, todėl gali veiksmingai padėti įvertinti riziką. EESRK pripažįsta, kad yra keletas etikos problemų, tačiau jau anksčiau ragino laikytis šio požiūrio ir mano, kad įgyvendinant investicijų planą tai galėtų būti veiksminga priemonė (5).

3.7. Esama sąsajų tarp investicijų plano Europai ir 2012 m. pradėtos įgyvendinti augimo iniciatyvos (6). Augimo iniciatyvai iš perskirstytų biudžetų buvo numatyta skirti 120 mlrd. EUR, bet faktiškai skirta tik nedidelė šių lėšų dalis. Ši kritika pagrįsta, todėl būtina užtikrinti, kad planas būtų įgyvendinamas skaidriai ir apie jį būtų tinkamai informuojama. EESRK palankiai vertina tai, kad šį planą ir ESIF atidžiai prižiūrės Europos Parlamentas ir Taryba. EESRK taip pat turėtų atlikti savo vaidmenį stebint šio plano įgyvendinimą artimiausius trejus metus.

3.8. Tenka apgailestauti, kad Europos Komisija neturi nei finansinių išteklių, nei politinės paramos, kad būtų galima sutelkti didelius papildomus išteklius tikram investicijų planui Europai parengti. Veikiausiai šių ypatingų biudžeto suvaržymų teks laikytis ir toliau. Kai ES biudžete yra labai nedaug lėšų, tai, kas siūloma investicijų plane Europai, yra antras tinkamiausias sprendimas.

3.9. Komisija pažymi, kad planas iš tiesų papildo kitą struktūrinę politiką, kadangi ESIF imasi veiksmų tik tuomet, kai nėra alternatyvių finansavimo šaltinių. Be to, teigiama, kad ESIF papildys kitas EIB investicijas, kadangi yra labiau linkęs rizikuoti. ESIF taip pat bus lankstesnis naudojamų finansinių priemonių požiūriu. Tai gali būti nuosavas kapitalas, kvazinuosavas kapitalas, rizikos kapitalas, skolos finansavimas ar garantijos paskolas keičiant vertybiniais popieriais. Kai bus įmanoma, ESIF bendradarbiaus su nacionaliniais skatinamąjį finansavimą teikiančiais bankais. Komisija taip pat siūlo paremti šį planą įsteigiant Europos ilgalaikių investicijų fondą (EIIF), kartu pradedant kurti naujas pakeitimo vertybiniais popieriais rinkas ir subjektus siekiant išplėsti projektų ir MVĮ finansavimo bazę. Šie pokyčiai yra sveikintini, tačiau gerokai pavėluoti.

3.10. Komisija tikisi, kad investicijų planas bus pakankamai lankstus ESIF, projektų bazės ir investicijų konsultacijų centro atžvilgiu, kad būtų galima ateityje įgyvendinti kitus investicijų etapus. Plano valdymui sudaryta solidi struktūra EIB. Kiekvieną ESIF remiamą projektą taip pat turės patvirtinti EIB valdyba, kaip reikalaujama Sutartyje. EESRK rekomenduoja aktyviai įtraukti socialinius partnerius ir suinteresuotuosius subjektus į projektų atrankos procesą vietos lygmeniu (vienas iš galimų būdų yra nacionalinių partnerysčių susitarimų stebėsenos komitetai).

3.11. ESIF sieks propaguoti didesnės rizikos projektus, skatinančius augimą, darbo vietų kūrimą ir didinančius našumą. Dar neaišku, ar bendro investavimo platformos (įskaitant ESIF, nacionalinius skatinamąjį finansavimą teikiančius bankus ir privačias finansų įstaigas) dalyviams pasirodys pakankamai patrauklios. Todėl EESRK rekomenduoja taikyti iniciatyvią rinkodaros strategiją privačioms investicijoms pritraukti, suteikiant daugiau aiškumo dėl investavimo platformų struktūros ir pavedant Europos investicijų konsultacijų centrui viešinti investavimo galimybes Europoje ir už jos ribų. Plano pajėgumai absorbuoti riziką yra gana dideli (21 mlrd. EUR). Nors pagal šį planą rizikos lygiai bus didesni, visiškai nepanašu, kad prireiktų pasinaudoti visa garantija ir, žinoma, ne per vieną kartą.

3.12. Komisija mano, kad, jeigu bus visiškai įgyvendintas investicijų plane numatytas investicijų tikslas, per ateinančius trejus metus bus papildomai sukurta 1–1,3 mln. darbo vietų. Tai gana nemažas skaičius, net jeigu ES iš viso yra 25 mln. bedarbių. Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) neseniai paskelbė savo plane numatyto darbo vietų kūrimo prognozę. Pagrindinė šios TDO ataskaitos išvada yra ta, kad, jei bus atidžiai apsvarstytas plano parengimas ir išteklių paskirstymas, iki 2018 m. vidurio turėtų būti sukurta daugiau kaip 2,1 mln. naujų darbo vietų. Pavyzdžiui, jei ESIF finansavimas būtų skiriamas atsižvelgiant į nedarbo lygį, tai lemtų didžiausią ir tolygiausią užimtumo padidėjimą (7). EESRK ragina priimant sprendimus dėl potencialių projektų atsižvelgti į makroregioninių strategijų prioritetus. Todėl aišku, kad reikia kuo greičiau paskelbti, kokiais kriterijais remiantis bus atrenkami pagal planą remtini projektai.

3.13. Jeigu investicijų planas padės iš valstybių narių pritraukti papildomo kapitalo į ESIF, Komisija, pagal Stabilumo ir augimo paktą atlikdama skolos ir deficito kriterijų vertinimą, palankiai įvertins šį indėlį. Iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad Komisija pakeitė požiūrį, bet dar nepakankamai. EESRK yra pasirengęs aktyviai dalyvauti tolesnėse diskusijose dėl geresnio investavimo Europoje skatinimo, be kita ko, užtikrinant didesnį lankstumą pagal Stabilumo ir augimo paktą. EESRK ragina Komisiją toliau nagrinėti galimybes sukurti investicijoms Europoje palankias fiskalines sąlygas.

4. Laikas sukurti naują subalansuoto biudžeto taisyklę Europai?

4.1. EESRK palankiai vertina pasiūlymą valstybių narių indėlio neįtraukti į ESIF biudžeto deficito skaičiavimus. Vis dėlto kyla klausimas, kodėl išlaidoms strateginei viešajai infrastruktūrai netaikomos tos pačios sąlygos? Koks skirtumas tarp palankesnių biudžetinių sąlygų sudarymo valstybių narių įnašams į produktyvias ESIF investicijas ir plačiai paplitusios subalansuoto biudžeto taisyklės?

4.2. Europos subalansuoto biudžeto taisyklės šalininkai teigia, kad čia ir yra pagrindinė problema. Pagal dabartinę Europos fiskalinės politikos sistemą neigiamos paskatos buvo pagrindinė viešųjų investicijų nesėkmės priežastis. Apskritai kalbant viešosios investicijos didina viešąjį kapitalą ir skatina augimą dabarties ir ateities kartoms. Vadinasi, ateities kartos turės prisidėti prie šių investicijų finansavimo, kadangi atsisakius suteikti skolos finansavimą ateities kartų labui neproporcingai didelė mokesčių našta teks dabartinei kartai ir lems nepakankamas investicijas (8). Tai šiuo metu ir vyksta Europoje.

4.3. Galima teigti, kad ESIF investicijoms taikomas didesnis lankstumas iš tikrųjų yra „mini“ subalansuoto biudžeto taisyklė. Tinkamai suformuluotos Europos fiskalinės taisyklės klausimas turi būti svarstomas visiškai pripažįstant daugelį jos apibrėžties sunkumų. Turėtų būti svarstoma ir tinkamų sąlygų užtikrinimo galimybė. EESRK nuomone, atėjo laikas pripažinti, kad siekiant atgaivinti ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą ir gerovę Europai reikia išsamios viešųjų ir privačių investicijų programos. Tokios strateginės viešosios ir privačios investicijos, kokios numatytos plane, kuriuo grindžiamas esamas ir būsimas ekonomikos vystymasis, turėtų būti skatinamos sukuriant palankesnę Europos fiskalinę sistemą.

Briuselis, 2015 m. kovo 19 d. Ekonominės ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Henri MALOSSE

(1) OL L 347, 2013 12 20, p. . 320.

(2) OL L 74, 2014 3 14, p. 1.

(3) Žr., pavyzdžiui, „The Economist“Europe’s Great Alchemist, 2014 m. lapkričio 29 d.; Daniel Gros, The Juncker Plan: From EUR 21 to EUR 315 billion, through smoke and mirrors, CEPS, 2014 m. lapkričio 27 d.

(4) Anglų kalba NIMBY yra „Not in My Back Yard“ (tik ne mano kieme) akronimas.

(5) Žr., pvz., EESRK nuomonę dėl Įmonių finansavimas: alternatyvių finansinių mechanizmų paieškos (OL C 451, 2014 12 16, p. 20).

(6) CEPS, 2014 m. lapkričio mėn., p. 2.

(7) „Europos užimtumą skatinančio investavimo strategija“, TDO, 2015 m. sausio mėn.

(8) Išsamesnės informacijos apie subalansuoto biudžeto taisyklę ir jos taikymą ieškokite Implementing the Golden Rule for Public Investment in Europe, Achim Truger, http://blog.arbeit-wirtschaft.at/wp-content/uploads/2015/03/Endfassung.pdf, Materialien zu Wirtschaft und Gesellschaft Nr. 138, Austrijos (Viena) darbo rūmų darbo dokumentas.