KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Antroji nacionalinės strategijos planų ir kaimo plėtros Bendrijos strateginių gairių (2007–2013 m.) įgyvendinimo ataskaita /* COM/2013/0640 final */





TURINYS 1........... Aplinkybės ir apžvalga.................................................................................................... 4 2........... Bendrijos prioritetų įgyvendinimas................................................................................... 8 3........... Perspektyvos................................................................................................................ 14 KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Antroji nacionalinės strategijos planų ir kaimo plėtros Bendrijos strateginių gairių (2007–2013 m.) įgyvendinimo ataskaita Ši ataskaita yra antroji Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl nacionalinės strategijos planų (NSP)[1] ir kaimo plėtros Bendrijos strateginių gairių (2007–2013 m.)[2] įgyvendinimo. Ši Komisijos ataskaita[3] pagrįsta 2012 m. valstybių narių pateiktų suvestinių ataskaitų[4], taip pat kitos turimos informacijos, visų pirma finansinių ir fizinių bendrųjų stebėsenos rodiklių bei kai kurių Europos kaimo plėtros tinklo veiklos rezultatų analize ir vertinimu. Joje pateikiama pagrindinių naujausių pokyčių, tendencijų ir uždavinių, susijusių su nacionalinių strategijų planų ir Bendrijos strateginių gairių įgyvendinimu, suvestinė. Svarbu pažymėti, kad valstybių narių 2012 m. suvestinėse ataskaitose naudoti duomenys yra bendri laikotarpio nuo nuo programavimo laikotarpio pradžios 2007 m. iki 2011 m. pabaigos duomenys. Rengiant šią ataskaitą atsižvelgta į 2010 m. baigtus atlikti NSP ir susijusių kaimo plėtros programų (KPP) pakeitimus, kurių imtasi po BŽŪP būklės patikrinimo ir Europos ekonomikos gaivinimo plano (EEGP)[5] priėmimo. 1. Aplinkybės ir apžvalga 1.1. Bendrijos 2007–2013 m. kaimo plėtros prioritetai 2006 m. vasario mėn. Europos Sąjungos Taryba priėmė strategines 2007–2013 m. kaimo plėtros gaires2, kuriose buvo numatyti trys toliau nurodyti pagrindiniai teminiai prioritetai. Žemės ūkio ir miškininkystės sektoriaus konkurencingumo didinimas. Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP[6]) turėtų daugiausia dėmesio skirti su maisto grandine susijusio žinių perdavimo, modernizavimo, naujovių diegimo ir kokybės prioritetams, o investuojant į fizinį ir žmogiškąjį kapitalą – prioritetiniams sektoriams ir taip padėti kurti stiprų ir dinamišką Europos žemės ūkio ir maisto produktų sektorių. Prie 1 krypties priskirtomis priemonėmis daugiausia prisidedama prie kaimo plėtros programomis siekiamo tikslo didinti konkurencingumą. Aplinkos ir kraštovaizdžio gerinimas. Siekiant apsaugoti ir turtinti ES gamtos išteklius bei kraštovaizdžius kaimo vietovėse, naudojant šiam prioritetui skirtus išteklius turėtų būti prisidedama prie pažangos trijose ES lygmens prioritetinėse srityse: biologinės įvairovės ir didelės gamtinės vertės ūkininkavimo bei miškininkystės sistemų ir tradicinių žemės ūkio kraštovaizdžių išsaugojimo bei plėtojimo srityje; vandens srityje; klimato kaitos srityje. Prie 2 KPP krypties priskirtomis priemonėmis daugiausia prisidedama prie tikslo gerinti aplinką. Gyvenimo kokybės kaimo vietovėse gerinimas ir kaimo ekonomikos įvairinimo skatinimas. Naudojant šioms sritims skirtus išteklius turėtų būti prisidedama prie svarbiausio prioritetinio tikslo – kurti užimtumo galimybes ir sudaryti sąlygas ekonomikai augti. Priemonės visų pirma turėtų būti naudojamos tam, kad būtų paskatinta stiprinti gebėjimus, įgyti įgūdžių ir imtis veiksmų vietos strategijai parengti ir padėta užtikrinti kaimo vietovių patrauklumą ateities kartoms. Skatinant mokymą, informavimą ir verslumą, reikėtų atsižvelgti į konkrečius moterų, jaunimo ir vyresnių darbuotojų poreikius. Prie 3 KPP krypties priskirtomis priemonėmis kartu su 4 krypties priemonėmis daugiausia prisidedama prie bendresnių kaimo plėtros tikslų. Be šių teminių prioritetų strateginėse gairėse taip pat pabrėžtas poreikis: - Stiprinti vietos užimtumo ir veiklos įvairinimo gebėjimus, taip padedant siekti teminių prioritetinių tikslų. Ši horizontalioji kryptis, dar vadinama LEADER kryptimi (4 kryptis), turėtų įgyvendinant vietos plėtros strategijas atlikti svarbų vaidmenį siekiant pagerinti valdymą ir sutelkti kaimo vietovių vidinį plėtros potencialą. - Užtikrinti programavimo nuoseklumą. Reikėtų užtikrinti didžiausią sąveiką tarp skirtingų krypčių bei kiekvienos jų viduje. Prireikus turėtų būti atsižvelgiama į kitas ES lygmens strategijas. Valdymui ir politikos įgyvendinimui tobulinti reikėtų pasitelkti visas priemones. Visų pirma, reikėtų sukurti europinius ir nacionalinius kaimo plėtros tinklus, kuriais naudodamiesi suinteresuotieji asmenys galėtų keistis geriausia patirtimi ir žiniomis apie visus politikos formavimo, valdymo ir įgyvendinimo aspektus. - Užtikrinti Bendrijos priemonių tarpusavio papildomumą. Siekdamos paskatinti sąveiką tarp struktūrinės, užimtumo ir kaimo plėtros politikos, valstybės narės turėtų užtikrinti veiksmų, finansuotinų iš skirtingų ES fondų, papildomumą ir nuoseklumą. Šiomis strateginėmis gairėmis valstybės narės rėmėsi rengdamos savo NSP, kuriais ES prioritetai paverčiami nacionaliniais prioritetais; jos taip pat yra KPP atskaitos taškas. Šiomis programomis, taikant pasirinktas pagal kryptis suskirstytas priemones, įgyvendinami nustatyti prioritetai (žr. 1 lentelę[7], kurioje pateikiamas kiekvienos krypties priemonių sąrašas). Programos, kurias Komisija patvirtino 2007 m. ir 2008 m., gali būti nacionalinės arba regioninės. Jų įgyvendinimas stebimas ir vertinamas pagal bendrąją stebėsenos ir vertinimo sistemą. 1.2. Biudžeto ir veiklos tikslų apžvalga Bendras EŽŪFKP viso 2007–2013 m. programavimo laikotarpio biudžetas, kuris po BŽŪP būklės patikrinimo ir EEGP priėmimo buvo papildytas 4,95 mlrd. EUR, sudarė 96,2 mlrd. EUR[8]. Kad būtų užtikrinta darni strategija, EŽŪFKP yra nustatęs mažiausius atskirų teminių krypčių kiekvienai KPP taikytinus lėšų panaudojimo lygius (1, 2 ir 3 krypčiai atitinkamai 10 proc., 25 proc. ir 10 proc.). Nustatytas mažiausias kiekvienos LEADER krypties programos ES lėšų panaudojimo lygis – 5 proc. (naujosioms valstybėms narėms – 2,5 proc.). Taikant pasidalijamojo valdymo principą, EŽŪFKP lėšos papildomos nacionalinio viešojo finansavimo lėšomis[9]. Atlikus programavimą valstybių narių lygmeniu, lėšų paskirstymas skirtingoms kryptims bei nustatyti 2013 m. pagrindiniai tikslai 2011 m. gruodžio mėn.[10] buvo tokie: - 1 krypčiai „Žemės ūkio ir miškininkystės sektoriaus konkurencingumo didinimas“ numatytos lėšos sudaro 35 proc. viso EŽŪFKP biudžeto. Tikimasi, kad pagal šią kryptį iki 2013 m. bus prisidėta prie 600 000 investicinių projektų, skirtų žemės ūkio valdų modernizavimui, įgyvendinimo, paremta 35 000 įmonių, siekiančių padidinti žemės ūkio ir miškininkystės produktų vertę, o 2,8 mln. dalyvių sėkmingai baigs mokymus, susijusius su žemės ūkiu ir (arba) miškininkyste. - 2 krypčiai „Aplinkos ir kraštovaizdžio gerinimas“ tenka didžiausia lėšų dalis, sudaranti 47 proc. viso EŽŪFKP biudžeto. Planuojama, kad pagal ją 47 mln. ha žemės ūkio paskirties teritorijos bus pereita prie valdymo pagal agrarinės aplinkosaugos principus, išmokėta kompensacijų už gamtines kliūtis už 55 mln. ha nepalankios ūkininkauti ir kalnuotose vietovėse esančios teritorijos, 573 000 ha teritorijos bus naujai apsodinta miškais ir suteikta parama 1,3 mln. ha žemės ūkio paskirties teritorijai tam, kad ji atitiktų „Natura 2000“ reikalavimus. - 3 krypčiai „Gyvenimo kokybė kaimo vietovėse ir kaimo ekonomikos įvairinimas“ tenka mažesnė lėšų dalis, sudaranti 18 proc. viso EŽŪFKP biudžeto. Tikimasi, kad pagal ją iki 2013 m. bus prisidėta prie to, kad 88 mln. kaimo vietovių gyventojų būtų teikiamos geresnės paslaugos, ir suteikta parama 28 000 kaimų atnaujinimo projektų. LEADER krypčiai tenka 6 proc. viso EŽŪFKP finansavimo. Planuojama, kad didžiausia vietos plėtros strategijų įgyvendinimui skirtos paramos dalis padės paskatinti įvairovę ir pagerinti gyvenimo kokybę (3 krypties pobūdžio projektai). Pagrindine priemone išlieka agrarinės aplinkosaugos išmokos (214), kurios visam laikotarpiui sudaro 23 mlrd. EUR. Kitos biudžeto atžvilgiu svarbiausios priemonės yra su nepalankiomis ūkininkauti vietovėmis susijusi parama (211+212), sudaranti 13,4 mlrd. EUR, ir žemės ūkio valdų modernizavimo priemonė (121), kuriai tenka 11 mlrd. EUR. 1 diagrama. Atskiroms priemonėms numatyti EŽŪFKP asignavimai (2007–2013 m.) (padėtis 2011 m. pabaigoje) (mlrd. EUR)[11] Išsamesni 2010 m. baigto programavimo, susijusio būtent su BŽŪP būklės patikrinimu ir EEGP, duomenys pateikiami 2 diagramoje, kurioje rodomas papildomų BŽŪP būklės patikrinimo ir EEGP lėšų paskirstymas pagal skirtingus prioritetus. Didžioji dalis šių lėšų skirta biologinei įvairovei saugoti (31 proc. visų lėšų, arba 1,5 mlrd. EUR) ir vandentvarkai (27 proc., arba 1,3 mlrd. EUR). 15 proc. papildomo biudžeto buvo skirta pieno sektoriaus restruktūrizavimui (0,7 mlrd. EUR), 14 proc. (0,7 mlrd. EUR) – kovos su klimato kaita priemonėms, o 6 proc. (0,3 mlrd. EUR) – atsinaujinančiosios energijos priemonėms. Svarbiu politikos klausimu kaimo vietovėse išlieka plačiajuosčio ryšio infrastruktūros plėtra. Todėl valstybės narės nusprendė investuoti 35 proc. Europos ekonomikos gaivinimo plane plačiajuosčio ryšio infrastruktūros plėtrai numatytų lėšų, t. y. 360,4 mln. EUR iš galimo 1 mlrd. EUR. 2 diagrama. BŽŪP būklės patikrinimo ir EEGP lėšų paskirstymas (proc.) naujiems uždaviniams Šaltinis: Pridėto Komisijos tarnybų darbinio dokumento 2 lentelė.[12] Naujomis kaimo plėtros programoms (KPP) atitekusiomis su BŽŪP būklės patikrinimu ir EEGP susijusiomis lėšomis papildytas bendras EŽŪFKP biudžetas – padidintas bendras nustatytiems konkretiems uždaviniams spręsti skirtas biudžetas. Daugeliu atveju atitinkama veikla jau buvo numatyta pirminėse programose, o BŽŪP būklės patikrinimo ir EEGP lėšomis buvo padidintas jos finansavimas. 2. Bendrijos prioritetų įgyvendinimas 2.1. Rezultatų, sunkumų ir sprendimų apžvalga Visos iki 2011 m. pabaigos 27 ES valstybių narių panaudotos EŽŪFKP lėšos sudarė 44,5 mlrd. EUR[13], t. y. 46 proc. viso 2007–2013 m. biudžeto, sudarančio 96,2 mlrd. EUR. Kadangi apžvelgiamas laikotarpis sudaro 56 proc. išmokų laikotarpio (5 iš 9 metų[14]), tai reiškia, kad per metus panaudojama jau daugiau lėšų negu pirmaisiais 2007–2013 m. programavimo laikotarpio metais, kai lėšos buvo naudojamos lėčiau. Padėtis skirtingose valstybėse narėse toli gražu nevienoda (2 diagrama) – dviejų valstybių narių lėšų panaudojimo lygis yra apie 70 proc., o keturios valstybės narės panaudojo mažiau kaip 40 proc. lėšų. Būtina pažymėti, kad išmokų už ankstesnio programavimo laikotarpio (2000–2006 m.) įsipareigojimus, kaip numatyta pereinamojo laikotarpio taisyklėse, beveik nebebuvo. 3 diagrama. Bendras iki 2011 m. pabaigos panaudotas EŽŪFKP biudžetas, palyginti su visais 2007–2013 m. asignavimais 2 krypčiai numatytos lėšos naudojamos visu pajėgumu, daugiausia dėl to, kad pagrindinės šios krypties priemonės (agrarinė aplinkosauga, nepalankios ūkininkauti vietovės) yra daugiametės ir joms įgyvendinti mokamos periodinės kasmetinės išmokos. 1 krypčiai numatytų lėšų iš esmės taip pat panaudota tiek, kiek reikėtų. Tačiau 3 priemonei numatytų lėšų ir toliau panaudojama nedaug, galbūt dėl potencialiems paramos gavėjams kylančių sunkumų gauti reikiamą papildomą finansavimą iš kitų šaltinių. 4 krypčiai numatytų lėšų iš pradžių paprastai neskubėta panaudoti – tai galima paaiškinti tuo, kad prieš pradedant įgyvendinti bet kokį projektą, reikėjo parengti vietos strategijas ir atrinkti vietos veiklos grupes (žr. 4 lentelę). 4 diagrama. Visas kaimo plėtrai numatytas biudžetas (EŽŪFKP, mlrd. EUR) ir iki 2011 m. pabaigos panaudota jo dalis Konkrečiai BŽŪP būklės patikrinimo ir EEGP lėšų atveju iki 2011 m. pabaigos panaudota 1,27 mlrd. EUR iš numatytų 4,95 mlrd. EUR. Tai sudaro 26 proc. visos sumos, tačiau itin didelis augimas 2010–2011 m. (+235 proc.) rodo teigiamą tendenciją po, kaip ir tikėtasi, vangios pradžios 2010 m. Vertinant lėšų panaudojimą pagal uždavinius, matyti, kad kovos su klimato kaita ir biologinės įvairovės saugojimo uždaviniams spręsti panaudojama didesnė nei vidutiniškai lėšų dalis – atitinkamai 52 proc. ir 32 proc., o plačiajuosčio ryšio infrastruktūros plėtros, vandentvarkos ir atsinaujinančiosios energijos srityse atsiliekama ir panaudojama tik apie 10 proc. numatytų lėšų. Tai, kad biologinės įvairovės saugojimo ir kovos su klimato kaita uždaviniams spręsti panaudojama didesnė lėšų dalis, galima paaiškinti tuo, kad šie uždaviniai daugiausia sprendžiami įgyvendinant 2 krypties priemones, kurios tam tikru mastu buvo taikomos ir anksčiau. 5 diagrama. Visas kaimo plėtrai numatytas BŽŪP būklės patikrinimo ir EEGP biudžetas (EŽŪFKP, mlrd. EUR) ir orientacinė iki 2011 m. pabaigos panaudota jo dalis[15] Pasiektų rezultatų lygis, nustatytas palyginus rezultatų rodiklius su bendrais 2013 m. tikslais, nustatytais valstybių narių programose, iš esmės atitinka įgyvendinimo finansinį lygį. Rezultatų rodikliai išsamiai pristatomi 3 lentelėje. Bendrieji įgyvendinimo sunkumai ir jų sprendimai Dažniausiai valstybių narių nurodoma problema – ekonomikos krizė. Dėl jos buvo keblu pasinaudoti investavimo priemonėmis, nes paramos gavėjams stigo nuosavų išteklių, taip pat dėl krizės paraiškų teikėjams buvo sunku gauti paskolas, o viešąsias iniciatyvas suvaržė biudžetų apribojimai. Privatusis sektorius apskritai buvo mažiau linkęs rizikuoti, todėl dalis investicijų galėjo būti nukreipta į kitus, mažesnio užmojo, projektus arba paprasčiausiai atidėta. Padėtis 27 ES valstybėse narėse nevienoda – kai kuriose valstybėse narėse ji vis dar nepalanki, o kai kuriose, palyginti su 2008 m., šiek tiek pasitaisė. Ši problema turėjo įtakos 1 krypties priemonių įgyvendinimui, tačiau labiausiai atsiliepė 3 krypties, pagal kurią remiami infrastruktūros ir kiti projektai, kuriems finansuoti ir įgyvendinti reikia daugiau laiko, priemonių įgyvendinimui. Kai kurių KPP atveju vykdomosioms institucijoms (valdymo institucijoms, mokėjimo agentūroms) vis dar kyla administracinių problemų ir stinga pajėgumų apdoroti visas paraiškas. Įgyvendinti priemones taip pat gali trukdyti potencialių paramos gavėjų informuotumo ir patirties stoka, ypač kai kuriose ES-12 valstybėse narėse (t. y. lėta pažanga žmogiškojo kapitalo priemonių srityje, reikalavimų neatitinkančios paraiškos), arba visoje ES-27 tais atvejais, kai pasiūlomos naujos priemonės. Siekdamos spręsti šias problemas, kai kurios valstybės narės rūpinasi, kad būtų teikiama pakankamai būtinų mokymo ir (arba) ūkio konsultavimo paslaugų, tačiau tai užtrunka. Sprendimų rasta, ir daugelis jų pritaikyta keičiant programas, visų pirma pagal rekomendacijas, pateiktas po tarpinio vertinimo. Ištikus finansų krizei valstybės narės įvairiai adaptavo programas: keitė valstybės paramos mastą, dotacijų dydį, mažiau patrauklioms priemonėms taikytiną intervencijos normą, koregavo atrankos procedūrų ir atribojimo tvarką, didino bendro ES finansavimo dalį, pasiūlė finansų inžinerijos priemonių, tokių kaip garantijų fondai arba mechanizmai, kuriuos naudojant galima gauti paskolų be palūkanų ir (arba) perskirstyti lėšas. Šiuo metu nustatyti ir veikia EŽŪFKP ir ES struktūrinių fondų tarpusavio papildomumo užtikrinimo mechanizmai. Šių mechanizmų veikimo principas – nustatyti skiriamąsias ribas ir koordinavimo mechanizmus (tarpministerinė įstaiga ir pan.). 2.2. Žemės ūkio ir miškininkystės sektoriaus konkurencingumo didinimas Visos registruotos 2007–2011 m. EŽŪFKP išlaidos pagal 1 kryptį sudaro 42 proc. visų šiai krypčiai numatytų 2007–2013 m. asignavimų (ES-27 vidurkis). Iki 2011 m. pabaigos pasiekti tokie pagrindiniai su šia kryptimi susiję rezultatai: · dalyvių, sėkmingai užbaigusių su žemės ūkiu ir (arba) miškininkyste susijusį mokymo kursą, skaičius – 1 353 000 (49 proc. 2013 metams numatyto tikslo); · valdų, kuriose pradedami gaminti nauji produktai ir (arba) diegiami nauji metodai, skaičius – 73 600 (29 proc. 2013 metams numatyto tikslo). Priemonių įgyvendinimas[16] Pagal biudžeto asignavimus 121 priemonė („Žemės ūkio valdų modernizavimas“) yra didžiausia iš visų 1 krypties priemonių (11 mlrd. EUR). Panaudotos lėšos sudaro 51 proc. viso šios priemonės biudžeto; įgyvendinta jau 220 000 modernizacijos projektų (37 proc. 2013 metams numatyto tikslo), iš kurių daugiau kaip 3 000 projektų ir 765 mln. suma (iš visų privačiojo ir viešojo sektoriaus investicijų) skirti pieno sektoriui atliekant BŽŪP būklės patikrinimą restruktūrizuoti. Didelė panaudotų lėšų suma rodo stiprų ūkininkų susidomėjimą investicijomis. Atvejus, kai įgyvendinimo lygis buvo žemesnis nei numatyta, valstybės narės dažniausiai aiškino ekonomikos krize, kuri turėjo neigiamą poveikį valdų investiciniam pajėgumui. 123 priemonės („Žemės ūkio ir miškininkystės produktų vertės didinimas“), kuri pagal asignavimus yra antra pagal dydį 1 krypties priemonė, lėšų panaudojimas siekia 35 proc., pagal ją paremta 15 770 valdų (iš 32 250, kurias siekiama paremti iki 2013 m.). Kitų 1 krypties priemonių lėšų panaudojimo lygis: 112 priemonė („Jaunųjų ūkininkų įsisteigimas“) – 50 proc., suteikta parama 100 000 jaunųjų ūkininkų; 141 priemonė („Pusiau natūrinis ūkininkavimas“) – 51 proc., suteikta parama 40 000 pusiau natūrinio ūkio valdų. 2.3. Aplinkos ir kraštovaizdžio gerinimas Visos registruotos 2007–2011 m. EŽŪFKP išlaidos pagal 2 kryptį sudaro 58 proc. visų šiai krypčiai numatytų asignavimų. Iki 2011 m. pabaigos pasiekti tokie pagrindiniai su šia kryptimi susiję rezultatai: · 50 mln. ha teritorijos sėkmingai valdoma taip, kad pagerėtų biologinė įvairovė; · 32 mln. ha teritorijoje gerinama vandens kokybė arba · 40 mln. ha teritorijoje gerinama dirvožemio kokybė[17]. Priemonių įgyvendinimas Trys pagal biudžeto asignavimus didžiausios priemonės taip pat yra priemonės, kurių lėšų panaudojimo lygis tarp 2 krypties priemonių yra aukščiausias: 211 priemonė („Išmokos dėl gamtinių kliūčių ūkininkams kalnuotose vietovėse“, panaudota 74 proc. lėšų), 212 priemonė („Išmokos ūkininkams gamtinėmis kliūtimis pasižyminčiose vietovėse, išskyrus kalnuotas vietoves“, panaudota 67 proc. lėšų) ir 214 priemonė („Agrarinės aplinkosaugos išmokos“, panaudota 58 proc. lėšų). Pagal 211 ir 212 priemones kartu suteikta parama 52,8 mln. ha teritorijai, o pagal agrarinės aplinkosaugos priemones – 41 mln. ha[18] teritorijai, iš kurių 4 mln. ha ir 5,2 mln. ha teritorijos atitinkamai skirtos kovos su klimato kaita ir biologinės įvairovės saugojimo uždaviniams atliekant BŽŪP būklės patikrinimą spręsti[19]. Pagal lėšų panaudojimą toliau eina 215 priemonė („Gyvūnų gerovė“, panaudota 50 proc. lėšų, iki šiol sudaryta 144 650 paramos sutarčių) ir 221 priemonė („Pirmas žemės ūkio paskirties žemės apželdinimas mišku“, panaudota 41 proc. lėšų ir iki šiol apželdinta 165 600 ha). 2.4. Gyvenimo kokybės kaimo vietovėse gerinimas ir kaimo ekonomikos įvairinimo skatinimas Visos registruotos 2007–2011 m. EŽŪFKP išlaidos pagal 3 kryptį sudaro 31 proc. visų šiai krypčiai numatytų asignavimų, o padėtis skirtingose valstybėse narėse labai skiriasi (žr. 4 lentelę). Valstybės narės nurodo, kad pagrindiniai dalykai, kuriais galima paaiškinti šį lėtą naudojimąsi lėšomis yra finansų krizė (privačių ir nacionalinių ir (arba) vietos valdžios skiriamų lėšų stygius) ir kai kurie administraciniai reikalavimai (tikrinimo prievolės, ilgos paraiškų teikimo ir atrankos procedūros). Be to, kai kuriose valstybėse narėse 3 krypties priemonės įgyvendinamos tik vykdant LEADER programą, todėl LEADER programos įgyvendinimo vėlavimas taip pat turėjo įtakos 3 krypties lėšų panaudojimo lygiui. Iki 2011 m. pabaigos pasiekti tokie pagrindiniai su šia kryptimi susiję rezultatai: · augant nedarbo lygiui kaimo vietovėse 3 krypties priemonėmis prisidėta prie darbo vietų kūrimo (daugiau kaip 20 000 darbo vietų); [20] · kaimo vietovių gyventojų, kurie gauna geresnes paslaugas dėl EŽŪFKP suteiktos paramos, skaičius – 62 mln. žmonių;[21] · potencialią interneto prieigą turinčių kaimo vietovių namų ūkių skaičius išaugo 3,5 mln. Priemonių įgyvendinimas[22] Pagal bendrą asignavimų sumą didžiausios 3 krypties priemonės yra 321 priemonė („Pagrindinės paslaugos ekonomikai ir kaimo gyventojams“, panaudota 31 proc. lėšų ir įgyvendinta 35 400 projektų, iš kurių 550 projektų – pagal EEGP remti plačiajuosčio ryšio infrastruktūros kaimo vietovėse plėtros projektai) ir 322 priemonė („Kaimo atnaujinimas ir plėtra“, panaudota 42 proc. lėšų, atnaujinimo veikla vykdyta 27 700 kaimų). Kalbant apie 3 krypties priemones, kurių lėšų panaudota daugiausiai, galima paminėti 341 priemonę („Įgūdžių įgijimas ir vietos plėtros strategijų skatinimas ir įgyvendinimas“) – panaudota 41 proc. lėšų ir įgyvendinti 5 600 projektai, ir 323 priemonę („Kaimo paveldo išsaugojimas ir puoselėjimas“) – panaudota 30 proc. lėšų ir iki šiol įgyvendinta 48 400 projektų. 2.5. Vietos užimtumo ir veiklos įvairinimo gebėjimų stiprinimas 2011 m. pabaigoje 25 valstybėse narėse buvo baigta atrinkti vietos veiklos grupes. Šiuo metu iš viso esama 2323[23] vietos veiklos grupių. Palyginti su programa LEADER+, šis skaičius padvigubėjo, o pusė teritorijų programą LEADER įgyvendina pirmą kartą. Kadangi vietos veiklos grupių atranka valstybėse narėse baigėsi palyginti vėlai, daugelis atrinktų vietos grupių dar tik pradėjo įgyvendinti projektus, susijusius su jų vietos plėtros strategija. Tuo galima paaiškinti žemą 4 krypties EŽŪFKP lėšų panaudojimo lygį – panaudota tik 18 proc. visų šiai krypčiai šiuo programavimo laikotarpiu numatytų asignavimų, tačiau pastarųjų ketvirčių išlaidos smarkiai didėjo. Kai kurios valstybės narės nurodė konkrečius sunkumus. Dėl LEADER integravimo programa smarkiai pasikeitė, todėl buvo būtini svarbūs administraciniai pokyčiai (administracinė pertvarka, darbuotojų mokymas). 3. Perspektyvos Daugelis programų faktiškai pradėtos įgyvendinti tik 2008 m. Nepaisant tam tikrų nepalankių sąlygų, tokių kaip ekonomikos padėtis, vėlesnių metų duomenys rodo paspartėjimą, ir iki 2011 m. pabaigos lėšų bendrai panaudota beveik tiek, kiek reikėtų. Daugumos KPP atveju bus panaudotas visas joms numatytas EŽŪFKP biudžetas. Dauguma atskirų programų įgyvendinimo problemų jau išspręsta. Siekiant įveikti sunkumus, su kuriais susidurta pirmaisiais įgyvendinimo metais, atsižvelgti į rekomendacijas, pateiktas po tarpinių vertinimų, ir įtraukti papildomas lėšas, skirtas naujiems uždaviniams (BŽŪP būklės patikrinimas) ir ekonomikos krizės sukeltoms problemoms (Europos ekonomikos gaivinimo planas) spręsti, atlikta daug KPP pakeitimų. Tebesitikima, kad lėšų panaudojimo lygiui pakelti dar bus atlikti tam tikri perkėlimai iš vienos krypties į kitą, tačiau tai bus atliekama atsižvelgiant į kiekvienai krypčiai nustatytą mažiausią lėšų panaudojimo lygį. Vis dėlto keleto KPP atveju, ypač ES-12 valstybėse narėse, gali būti keblu pasiekti 4 krypčiai nustatytą mažiausią lėšų panaudojimo lygį dėl vėluojančio programos LEADER įgyvendinimo. Dėl politikos tikslų pasakytina, kad likus ketveriems įgyvendinimo metams, 1 ir 2 krypčių programose nustatytų tikslų iš esmės siekiama tinkamai, o 3 ir 4 krypčių programose nustatytus tikslus įgyvendinti šiek tiek vėluojama, tačiau tendencijos šioje srityje iš esmės yra teigiamos. Konkrečiau, pagal 1 kryptį jau įgyvendinta 220 000 modernizacijos projektų (37 proc. 2013 metams numatyto tikslo), o įgyvendinant įvairias paramos investicijoms priemones 73 600 valdų pradėti gaminti nauji produktai arba įdiegti nauji metodai (29 proc. 2013 metams numatyto tikslo). Pagal 2 kryptį aplinkosaugos klausimams spręsti skirtos priemonės iki šiol įgyvendintos 41 mln. ha teritorijoje (87 proc. 2013 metams numatyto tikslo). Pagal 3 kryptį įgyvendinta 35 400 projektų, susijusių su pagrindinėmis paslaugomis ekonomikai ir kaimo gyventojams (40 proc. 2013 metams numatyto tikslo), ir paremta arba sukurta 19 000 labai mažų įmonių (25 proc. 2013 metams numatyto tikslo). Galiausiai iki šiol buvo suteikta parama 55 000 LEADER projektų (4 kryptis) (25 proc. 2013 metams numatyto tikslo). Rengti ataskaitas ir nuolat stebėti tolesnę programos įgyvendinimo pažangą ir pasiektus rezultatus labai padėjo bendros stebėsenos ir vertinimo sistemos duomenys. Preliminarūs 2012 m. duomenys rodo, kad daugumos 3 ir 4 krypties programų, kurioms numatytos lėšos iki 2011 m. pabaigos buvo naudojamos vangiai, įgyvendinimo rodikliai gerėja. [1] Žr. 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai II antraštinės dalies II skyrių. [2] 2006 m. vasario 20 d. Tarybos sprendimas dėl kaimo plėtros Bendrijos strateginių gairių (2007–2013 m. programavimo laikotarpis) (2006/144/EB). [3] Žr. 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 14 straipsnį „Komisijos pranešimas“. [4] Žr. 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 13 straipsnį. Šiose suvestinėse ataskaitose išdėstoma pažanga, padaryta įgyvendinant nacionalinės strategijos planus bei tikslus, ir nurodoma, kiek prisidėta prie Bendrijos strateginių gairių įgyvendinimo. [5] Informacijos apie BŽŪP būklės patikrinimą ir Europos ekonomikos gaivinimo planą bei prieiga prie 2009 m. priimtų susijusių teisės aktų pateikiama adresu http://ec.europa.eu/agriculture/healthcheck/index_en.htm. [6] 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai. [7] Visos lentelės pateiktos Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. [8] Nuo 2007 m. EŽŪFKP 2007–2013 m. programavimo laikotarpio biudžetas padidėjo (visų pirma dėl BŽŪP būklės patikrinimo ir EEGP) iki 96,2 mlrd. EUR. [9] Visi ataskaitoje pateikti finansiniai duomenys susiję tik su EŽŪFKP. [10] Rengiant toliau pateiktas diagramas ir lentelę, dalis LEADER programai, techninei pagalbai ir tiesioginėms išmokoms skirtų lėšų buvo proporcingai paskirstyta tarp trijų pagrindinių krypčių. [11] Priemonių paaiškinimas pateikiamas Komisijos tarnybų darbinio dokumento 1 lentelėje. [12] Inovacijoms numatytos sumos perskirstytos kitiems uždaviniams. [13] Išmokų valstybėms narėms 2007, 2008, 2009, 2010 ir 2011 kalendoriniais metais suma. Šio skaičiaus negalima lyginti su penktosios Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui ir Tarybai dėl EŽŪFKP programų įgyvendinimo, duomenimis, nes šie pateikti pagal finansinius metus. [14] Sumos gali būti išmokėtos praėjus dvejiems metams nuo paskutinio įsipareigojimo (2013 m.), vadinasi, iki 2015 m. pabaigos. [15] Remiantis bendrosios stebėsenos ir vertinimo sistemos 2011 m. stebėsenos duomenimis. [16] Pasiskirstymas pagal lytį ir amžių, kaip numatyta Reglamento 1698/2005 81 straipsnio 3 dalyje, pateikiamas 4 lentelėje. [17] Bendrosios stebėsenos ir vertinimo sistemos rezultato rodiklis; toje pačioje teritorijoje gali būti sprendžiami keli uždaviniai. [18] Skaičiuojami tik 2007 m. ir vėlesni įsipareigojimai. [19] Priklausomai nuo konkrečioje programoje nustatytų žemės tvarkymo metodų pobūdžio, tame pačiame plote gali būti taikomi papildomi metodai. [20] Retai apgyvendintose kaimo vietovėse bendras nedarbo lygis pakilo nuo 7,1 proc. 2007 m. iki 10,1 proc. 2011 , o tarpinėse vietovėse – nuo 7 proc. 2007 m. iki 8,5 proc. 2011 m. (šaltinis – Eurostatas). [21] Priskaičiuojami ir potencialiai paslaugomis galintys naudotis gyventojai. [22] Pasiskirstymas pagal lytį ir amžių, kaip numatyta Reglamento 1698/2005 81 straipsnio 3 dalyje, pateikiamas 4 lentelėje. [23] Pasibaigus vietos veiklos grupių atrankos procedūroms Rumunijoje ir Bulgarijoje 2012 m.