KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI

dėl pasiūlymo pradėti konsultacijas su Burundžiu pagal Kotonu partnerystės susitarimo 96 straipsnį

Komisija siūlo ES pradėti konsultacijas su Burundžiu, kaip numatyta 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašyto AKR ir ES partnerystės susitarimo (toliau – Kotonu susitarimas), kurio viena iš susitariančiųjų šalių yra Burundis, 96 straipsnyje. Šis pasiūlymas teikiamas užbaigus intensyvų politinį dialogą, kuriame buvo remiamasi ankstesnio dialogo pagal Kotonu susitarimo 8 straipsnį išvadomis. Svarbiausia intensyvaus dialogo, vykusio nuo 2014 m. spalio iki 2015 m. gegužės mėn., tema buvo politinė Burundžio padėtis, visų pirma jos pablogėjimas rengiantis 2015 m. vasaros parlamento ir prezidento rinkimams. Aptarti šie klausimai: žmogaus teisių pažeidimai, nepriklausomos teismų sistemos nebuvimas, valdančiosios partijos – Nacionalinės demokratijos gynimo tarybos Demokratijos gynimo pajėgų (CNDD-FDD) – jaunimo sparno „Imbonerakure“ politinis smurtas, pilietinių laisvių bei žodžio ir susirinkimų laisvės apribojimai ir grasinimai disidentams, įskaitant valdančiojoje partijoje.

Nors diskusijos pagal 8 straipsnį buvo reguliarios ir intensyvios, iš Burundžio atstovų pareiškimų per susitikimus buvo aišku, kad jie linkę sistemingai menkinti nurodytų problemų ir jų keliamų politinių pavojų mastą. Politinės krizės grėsmė išliko didelė.

2015 m. balandžio 25 d. Prezidentui Pierre'ui Nkurunzizai paskelbus, kad sieks trečios kadencijos, politinis smurtas suaktyvėjo. Per krizę jau priskaičiuota daugiau kaip 120 žuvusiųjų ir tūkstančiai sužeistųjų, daugiau kaip 190 000 asmenų buvo priversti ieškoti prieglobsčio Tanzanijoje, Ugandoje, Ruandoje ir Kongo Demokratinėje Respublikoje, o dėl to didėja pavojus, kad smurtas išplis ir aplinkiniuose regionuose. Žiauriai nuslopintos opozicijos demonstracijos, uždaryta daug žiniasklaidos priemonių, o politiškai motyvuoto smurto atvejų padaugėjo visose politinio gyvenimo srityse. Tai, be kita ko, nepavykęs valstybės perversmas ir nuolatiniai įvairių pakraipų ginkluotų grupuočių išpuoliai, visai neseniai įvykdytas generolo Adolphe'o Nshimirimana nužudymas bei pasikėsinimas nužudyti Pierre'ą Claverą Mbonimpa, gerai žinomą žmogaus teisių gynėją, taip pat 2015 m. rugpjūčio 15 d. įvykdytas pulkininko Jean'o Bikomagu, buvusio kariuomenės vado, nužudymas.

Dabartinė krizė kilo dėl smurto eskalavimo ir politinių pozicijų surambėjimo šalyje, kuri dar iki tol buvo pažeidžiama, susiskaldžiusi ir sistemingai nesilaikanti teisinės valstybės ir demokratijos principų.

Šie neigiami procesai Burundyje dar labiau išryškėjo birželio ir liepos mėnesiais, rengiantis parlamento ir prezidento rinkimams. Valdžios institucijos neįvykdė įsipareigojimo įgyvendinti 2013 m. suderintą rinkimų veiksmų planą, o rinkimų komisija (CENI) neįrodė veikianti nepriklausomai nuo vyriausybės. Apskritai politinis klimatas, visų pirma pagrindinių laisvių srityje, trukdė surengti atvirus ir konkurencingus rinkimus. Sprendimas skelbti rinkimus priimtas vienašališkai, nepaisant akivaizdžiai tam netinkamų sąlygų. Dėl to Burundžio partneriai prarado pasitikėjimą rinkimais, o dauguma opozicijos partijų juos boikotavo. Reaguodama į šiuos įvykius, Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoja, pasikonsultavusi su ES rinkimų stebėjimo misijos vyriausiuoju stebėtoju ir Europos Parlamento nariu Davidu Martinu, 2015 m. gegužės 28 d. nusprendė sustabdyti Europos Sąjungos rinkimų stebėjimo misiją Burundyje. 2015 m. birželio 29 d. rinkimų stebėjimo misija galutinai nutraukta. Šio sprendimo motyvas – tai, kad rinkimų procedūros ir toliau buvo šiurkščiai pažeidžiamos ribojant nepriklausomą žiniasklaidą, nepagrįstai naudojant prieš demonstrantus jėgą, bauginant opozicijos partijas ir pilietinę visuomenę ir nesukuriant pasitikėjimo rinkimų institucijomis.

Politinei padėčiai blogėjant, iniciatyvos ėmėsi ir Rytų Afrikos bendrija (RAB), ir Afrikos Sąjunga – pirma, siekiant paskatinti Burundžio gyventojų dialogą, kuris padėtų rasti politinį sutarimą dėl tolesnių veiksmų ir, antra, pateikti rekomendacijų, kurias įgyvendinus būtų sudarytos sąlygos patikimiems ir įtraukiems rinkimams. Deja, Burundžio valdžios institucijos neįgyvendino Afrikos Sąjungos ir Rytų Afrikos bendrijos sprendimų ir rekomendacijų.

Birželio 28 d. Afrikos Sąjunga nusprendė imtis išimtinės priemonės – nestebėti rinkimų (šis sprendimas atitiko 2015 m. birželio 13 d. Afrikos Sąjungos Politinio ir saugumo komiteto komunikatą), ir pažymėjo, kad nebuvo sudarytos laisviems, sąžiningiems, skaidriems ir patikimiems rinkimams organizuoti būtinos sąlygos, atitinkančios taikytinas Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartijos nuostatas.

Prezidento rinkimus stebėjusi RAB preliminariame liepos 23 d. pareiškime nurodė, kad „per rinkimus nebuvo tinkamai laikomasi laisvų, sąžiningų, taikių, skaidrių ir patikimų rinkimų principų bei standartų, įtvirtintų įvairiomis tarptautinės, kontinentinės teisės nuostatomis bei RAB rinkimų stebėjimo ir vertinimo principais“.

Jungtinių Tautų rinkimų stebėjimo misija Burundyje (MENUB) pagal 2014 m. Saugumo Tarybos rezoliuciją 2137 nuo 2015 m. sausio mėn. taip pat stebėjo rinkimus ir padarė panašią išvadą: liepos 21 d. preliminariame pareiškime MENUB nurodė, kad „saviraiškos, susirinkimų ir asociacijų laisvės, būtinos veiksmingam teisės balsuoti įgyvendinimui, buvo smarkiai pažeistos [...], buvo labai stipriai apribota žiniasklaidos laisvė [...], apskritai aplinka nebuvo palanki atviriems, laisviems ir patikimiems rinkimams“.

2015 m. liepos 23 d. Vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai ES vardu paskelbė pareiškimą, kuriame sakoma, kad ES pradės parengiamąsias procedūras, kad surengtų 96 straipsnyje numatytas konsultacijas, kuriomis sieks užtikrinti, kad Burundžio valdžios institucijos imtųsi reikiamų priemonių krizei spręsti. Apie šią priemonę ES iš anksto įspėjo birželio 22 d. ES Užsienio reikalų tarybos posėdžio išvadose, kuriose nurodė, kad „ES primena pagal Kotonu susitarimą prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su pagarba žmogaus teisėms, demokratinėms vertybėms ir teisinės valstybės principams, ir galimybę pradėti susitarime, įskaitant 96 straipsnį, numatytas konsultacijų procedūras. Atsižvelgiant į tai, kaip Burundžio Vyriausybė reaguos į AS Taikos ir saugumo tarybos sprendimus, ir į būsimus įvykius, ES yra pasirengusi pradėti šias procedūras, be kita ko, bendradarbiavimo srityje, siekiant užtikrinti, kad Burundis laikytųsi minėtų įsipareigojimų.“

Kotonu susitarimo 9 straipsnyje išdėstyti pagrindiniai partnerystės elementai, be kita ko, demokratijos ir teisinės valstybės principų laikymasis. Šiais elementais taip pat grindžiama vidaus ir tarptautinė politika. Remdamasi šia nuostata Europos Komisija nusprendė, kad būtina užmegzti dialogą su naujosiomis Burundžio valdžios institucijomis. Susiklosčiusi situacija yra pagrindas pradėti konsultacijas pagal Kotonu susitarimo 9 ir 96 straipsnius, per kurias visų pirma būtų aptariami šie klausimai:

1.demokratijos principai (politinė aplinka ir rinkimų procedūros, teismų sistema, konkretūs teisinės valstybės klausimai, įskaitant bauginimą ir priekabiavimą, savavališką sulaikymą ir įkalinimą). Šiuo tikslu, palaikant AS ir RAB sprendimus ir tarpininkavimo iniciatyvas, taip pat bus imamasi tolesnių veiksmų siekiant konsensuso dėl demokratinės šios šalies ateities, kurie bus derinami su jau įgyvendinamomis priemonėmis, kaip antai Afrikos Sąjungos žmogaus teisių ir karinių stebėtojų dislokavimu, kuris remiamas ES lėšomis;

2.žmogaus teisės (pvz., pagrindinės laisvės, nepagrįsto jėgos prieš demonstrantus naudojimo ir kankinimo nutraukimas).

Bendrasis dialogo šiais klausimais tikslas – paskatinti Burundį įsipareigoti per nustatytą laikotarpį imtis veiksmų svarbiausiose demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės srityse vadovaujantis Arušos susitarimuose nustatytais principais.

Šis dialogas suteiktų Burundžio valdžios institucijoms galimybę išdėstyti savo poziciją ES iškeltais klausimais. Tuomet Komisija nuspręstų, ar šiuo pagrindu paremti šalies pastangas tinkamai laikytis Kotonu partnerystės susitarimo 9 straipsnio.

Todėl Komisija siūlo Tarybai pakviesti Burundį konsultacijoms pagal Kotonu susitarimo 9 ir 96 straipsnius. Prie šio pasiūlymo pridedamas atitinkamo rašto projektas.

Komisija siūlo, kad šiuo metu vykdomos iš Europos plėtros fondo arba bendrojo ES biudžeto finansuojamos bendradarbiavimo priemonės konsultacijų laikotarpiu būtų tęsiamos, jei tenkinamos finansavimo susitarimuose nustatytos specialiosios sąlygos.