Specialioji ataskaita Nr. 16/2011 „ES finansinė parama atominių elektrinių Bulgarijoje, Lietuvoje ir Slovakijoje eksploatavimo nutraukimui: pasiekimai ir ateities iššūkiai“





ŽODYNĖLIS Atominė elektrinė : elektrinė, kurioje kaip kuras naudojamos daliosios branduolinės medžiagos. Eksploatavimo nutraukimo planas : eksploatavimo nutraukimo planas yra viso eksploatavimo nutraukimo proceso pagrindinis dokumentas. Jame aprašyta atominės elektrinės siūloma eksploatavimo nutraukimo tvarka. Paprastai jis parengiamas prieš visiškai nutraukiant branduolinės energetikos objekto veiklą ir turi būti patvirtintas reguliavimo institucijos. Eksploatavimo nutraukimo procese susidarančios medžiagos : nutraukiant atominės elektrinės eksploatavimą susidaro įvairių medžiagų. Galima išskirti kelias bendras tokių medžiagų grupes: Neužterštos medžiagos, turinčios komercinės vertės Šiai grupei paprastai priskiriama speciali technologinė įranga, kuras ir žaliavos, kaip antai geležis arba plienas. Sutvarkomos atliekos Įsitikinus, kad atliekos nėra užterštos radioaktyviosiomis medžiagomis, jos sutvarkomos naudojant įprastus atliekų tvarkymo įrenginius ir priemones. Radioaktyviosios atliekos Šiai grupei priskiriamos visos radioaktyviosios taršos paveiktos medžiagos. Jos papildomai skirstomos pagal radioaktyvumo lygį (labai mažas, mažas, vidutinis arba didelis radioaktyvumas) ir medžiagos būklę (skystoji, kietoji ar dujinė). Kiekvienos grupės atliekos turi būti šalinamos priskiriant jas konkrečių radioaktyviųjų atliekų srautams. Branduolinis kuras Tiek naujas (nenaudotas), tiek panaudotas branduolinis kuras yra radioaktyviausia iš visų atominėje elektrinėje esančių medžiagų. Kuras turi būti regeneruojamas naudojant specializuotus įrenginius. Kritinis kelias : įprasta projektų valdymo praktika, pagal kurią rengiami išsamūs projekto tvarkaraščiai, juose nurodomos visos užduotys, kurias reikia atlikti, kad projekto tikslai būtų pasiekti per nustatytus terminus, ir aprašomos tų užduočių tarpusavio sąsajos. Šiuose tvarkaraščiuose kritinį kelią sudaro užduotys, nuo kurių atlikimo gali priklausyti visas projekto įgyvendinimas per nustatytus terminus. Neatnaujinami branduoliniai reaktoriai, kuriuos apima audituotos programos : Komisijai 1993 m. atlikus tyrimą (COM(93) 635 final), dviejų konkrečių tipų reaktoriai buvo paskelbti nepakankamai saugiais ir netinkamais atnaujinti. Tai RBMK ir VVER 440/230 branduoliniai reaktoriai: RBMK yra didelės galios kanalinis reaktorius (rus. Reaktor Bolschoi Moschnosti Kanalnij). Šio tipo reaktoriuje įvyko branduolinė avarija Černobylio atominėje elektrinėje; VVER yra vandens-vandens branduolinis reaktorius (rus. Vodo-Vodyanoi Energetichesky Reaktor). Principas "teršėjas moka" : principas "teršėjas moka" suformuluotas 1992 m. Jungtinių Tautų aplinkos ir plėtros konferencijoje, kurioje paskelbta: "Valstybių institucijos, atsižvelgdamos į visuomenės interesus ir neiškreipdamos tarptautinės prekybos bei investicijų, turėtų stengtis skatinti ekonominius subjektus pačius padengti išlaidas aplinkos apsaugai ir taikyti ekonomines priemones, laikydamosi požiūrio, kad teršėjas iš esmės turėtų padengti dėl taršos atsiradusias išlaidas." Šis principas įtvirtintas ES teisinėje sistemoje (Žr. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 straipsnio 2 dalį). Radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginiai ir technologijos : radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginiai ir technologijos – tai inžinerija ir įrenginiai, reikalingi radioaktyviosioms atliekoms surinkti, apdoroti, tvarkyti, gabenti, saugoti ir (kai įmanoma) laidoti. Testavimas ekstremaliomis sąlygomis (angl. stress test) : ES eksploatuojamų atominių elektrinių saugos ribų kartotinis tikslinis vertinimas atsižvelgiant į galimus ekstremalius įvykius, dėl kurių kiltų grėsmė elektrinės saugai ir galėtų įvykti didelė avarija. SANTRAUKA I. Bulgarija, Lietuva ir Slovakija, dalyvaudamos stojimo į ES derybose ir siekdamos padidinti branduolinę saugą, įsipareigojo pirma laiko sustabdyti aštuonis neatnaujinamus branduolinius reaktorius ir vėliau nutraukti jų eksploatavimą. Europos Sąjunga, pripažindama, kad šių įsipareigojimų vykdymas yra sunki socialinė, ekonominė ir finansinė našta, nusprendė suteikti šioms trims valstybėms finansinę paramą. II. Pagrindinis Audito Rūmų atlikto audito tikslas buvo įvertinti ES finansuojamų programų (1999–2010 m.) veiksmingumą, t. y. kiek šiomis programomis buvo prisidėta prie branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo ir padėta susidoroti su jų pirmalaikio sustabdymo padariniais. III. Audito Rūmai padarė išvadą, kad: a) kadangi politinis teisinis pagrindas yra gana neapibrėžtas, sudarant programas trūksta išsamaus poreikių vertinimo ir aiškių prioritetų, konkrečių tikslų ir siektinų rezultatų. Nėra aiškios atsakomybės, ypač už stebėjimą ir už tai, kad būtų pasiekti bendrieji programų tikslai. Komisija, vykdydama priežiūrą, daugiausia dėmesio skiria biudžeto vykdymui ir projektų įgyvendinimui; b) neatliekamas eksploatavimo nutraukimo ir padarinių mažinimo proceso pažangos išsamus vertinimas. Nustatyta, kad vykdant pagrindinius infrastruktūros projektus buvo vėlavimų ir viršytos numatytos išlaidos; c) nors reaktoriai buvo sustabdyti 2002–2009 m., vykdomos programos iki šiol nepaskatino reikiamų organizacinių pokyčių, kad branduolinės energetikos objektus eksploatuojančios organizacijos galėtų tapti jų eksploatavimo nutraukimą sėkmingai vykdančiomis organizacijomis; d) šiuo metu turimų finansinių išteklių (įskaitant ES įnašą iki 2013 m. – 2,85 mlrd. EUR) nepakaks, yra reikšmingas finansavimo trūkumas (apie 2,5 mlrd. EUR). IV. Audito Rūmai pateikė šias rekomendacijas: a) Komisija turėtų sudaryti tinkamas sąlygas, kad ES lėšos būtų naudojamos veiksmingai, efektyviai ir ekonomiškai. Ji turėtų atlikti išsamų poreikių vertinimą ir jame atskleisti ligšiolinę programų įgyvendinimo pažangą, dar turimus atlikti veiksmus ir bendrą finansavimo planą su nurodytais finansavimo šaltiniais. Prieš bet kokį tolesnį finansavimą Komisija turėtų ištirti turimus išteklius ir numatomą naudą; tai atlikus, tikslai turėtų būti nustatyti atsižvelgiant į biudžetą, be to, turėtų būti nustatyti tinkami veiklos rodikliai, kuriuos vėliau būtų galima stebėti ir prireikus teikti ataskaitas; b) jeigu ES, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, nuspręs toliau teikti finansinę paramą pagal būsimą daugiametę finansinę programą, ši parama turėtų būti teikiama su sąlyga, kad bus iš anksto įvertinta tokios paramos papildoma nauda ES, nustatyti konkretūs iš ES biudžeto finansuotini veiksmai ir apsvarstytas kitų finansavimo priemonių, kaip antai struktūrinių fondų, naudojimas. ĮVADAS BENDROJI INFORMACIJA 1. Eksploatavimo nutraukimas yra paskutinis atominės elektrinės gyvavimo ciklo, paprastai trunkančio 30–40 metų (naujausių elektrinių – iki 60 metų), etapas (žr. I priedą). Eksploatavimo nutraukimas apima parengiamuosius veiksmus prieš galutinį reaktorių sustabdymą (kaip antai eksploatavimo nutraukimo plano, licencijavimo dokumentų ir atliekų infrastruktūros projektų parengimas) ir visus veiksmus po to, kai sustabdomi reaktoriai, kaip antai panaudoto kuro elementų išėmimą, branduolinės energetikos objektų deaktyvavimą, išmontavimą, radioaktyviųjų atliekų likučių pašalinimą ir užterštos vietos aplinkos atkūrimą. Eksploatavimo nutraukimo procesas baigiasi, kai panaikinama visa su objektu susijusi reguliuojamoji kontrolė ir apribojimai dėl jonizuojančiosios spinduliuotės. 2. Eksploatavimo nutraukimo procese susidaro dideli įvairių medžiagų kiekiai. Šalinant tokias atliekas patiriama labai daug aplinkos apsaugos ir finansinių išlaidų [1]. Todėl pagal principą "teršėjas moka", laikantis sutartos tarptautinės praktikos, rekomenduojama, kad branduolinės energetikos objektą eksploatuojanti organizacija užtikrintų, jog tuo metu, kai šis objektas bus visiškai sustabdytas, pakaktų finansinių išteklių jo eksploatavimui saugiai nutraukti. Turėtų būti siekiama, kad šių išteklių pakaktų visiems eksploatavimo nutraukimo klausimams išspręsti, pradedant techniniu objekto eksploatavimo nutraukimu ir baigiant atliekų tvarkymu. Jeigu įgyvendinant eksploatavimo nutraukimo projektą paaiškėja, kad išlaidos viršija patvirtintą sąmatą, branduolinės energetikos objektą eksploatuojanti organizacija turėtų padengti papildomas išlaidas [2]. 3. Valstybės, pirma laiko sustabdžiusios atomines elektrines, vėliau dėl to patiria socialinių, ekonominių ir finansinių padarinių, iš esmės todėl, kad sumažėja numatoma elektros gamyba bei pardavimas ir reikia skirti lėšų alternatyviems energijos ištekliams. 4. Branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimas ateityje bus vis svarbesnė problema. Europoje daugėja atominių elektrinių, kurių eksploatavimas šiuo metu nutraukiamas arba bus nutrauktas artimiausiu metu ar vidutinės trukmės laikotarpiu. 2011 m. birželio mėn. pabaigoje Europos Sąjungoje buvo 220 branduolinių reaktorių. Kaip parodyta 1 diagramoje, 77 iš šių reaktorių buvo sustabdyti, o daugumoje reaktorių vyko eksploatavimo nutraukimo procesas. Be to, iki 2025 m. reikės sustabdyti maždaug trečdalį iš 143 reaktorių, veikiančių 14 ES valstybių narių [3]. Gali būti ir taip, kad valstybės narės ir branduolinės energetikos objektus eksploatuojančios organizacijos turės pirma laiko sustabdyti dar daugiau objektų, kai bus atlikti branduolinių reaktorių testai ekstremaliomis sąlygomis, kuriuos numatoma užbaigti iki 2011 m. pabaigos [4]. 1 DIAGRAMA BRANDUOLINĖS ENERGIJOS REAKTORIAI EUROPOS SĄJUNGOJE 2011 M. BIRŽELIO MĖN. +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Tarptautinės atominės energijos agentūros energetinių reaktorių informacinė sistema. ES FINANSINĖ PARAMA BRANDUOLINĖS ENERGETIKOS OBJEKTŲ EKSPLOATAVIMO NUTRAUKIMUI BULGARIJOJE, LIETUVOJE IR SLOVAKIJOJE 5. 1986 m. įvykusi Černobylio atominės elektrinės avarija, turėjusi tarptautinių padarinių, paskatino aiškiau suvokti, kokia svarbi yra visuotinė branduolinė sauga. Po šio įvykio buvo plačiai susirūpinta Vidurio ir Rytų Europoje veikiančiais neatnaujinamais branduoliniais reaktoriais. Todėl tarptautinė bendruomenė ir Europos Sąjunga, siekdamos stiprinti branduolinę saugą, nusprendė nuo 10-ojo dešimtmečio pradžios šiuo tikslu teikti kelioms šalims įvairią finansinę paramą [5]. 6. Bulgarija, Lietuva ir Slovakija stojimo į Europos Sąjungą derybose įsipareigojo pirma laiko sustabdyti aštuonis reaktorius ir vėliau nutraukti jų eksploatavimą (žr. 2 diagramą). 2 DIAGRAMA PIRMA LAIKO STABDOMI BRANDUOLINĖS ENERGETIKOS OBJEKTAI Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Tarptautinės atominės energijos agentūros energetinių reaktorių informacine sistema ir per auditą gautais techniniais dokumentais. Atominė elektrinė | Reaktoriaus blokas (ir tipas) | Komercinio eksploatavimo pradžia | Teorinė uždarymo data (pagal konstrukciją) | Tikroji uždarymo data (pagal susitarimą) | Eksploatavimo nutraukimo užbaigimas (pagal dabartinę prognozę) | Kozlodujaus (Bulgarija) | 1 blokas (VVER 440 / 230) | 1974 | 2004 | 2002 | 2035 | 2 blokas (VVER 440 / 230) | 1975 | 2005 | 2002 | 2035 | 3 blokas (VVER 440 / 230) | 1981 | 2011 | 2006 | 2035 | 4 blokas (VVER 440 / 230) | 1982 | 2011 | 2006 | 2035 | Ignalinos (Lietuva) | 1 blokas (RBMK 1500) | 1984 | 2013 | 2004 | 2029 | 2 blokas (RBMK 1500) | 1987 | 2017 | 2009 | 2029 | Bohunicės V1 (Slovakija) | 1 blokas (VVER 440 / 230) | 1980 | 2008 | 2006 | 2025 | 2 blokas (VVER 440 / 230) | 1981 | 2010 | 2008 | 2025 | 7. ES pripažino, kad labai sumažėjus elektros gamybos pajėgumui, šis įsipareigojimas taptų nepakeliama našta jį prisiėmusioms valstybėms. Todėl ES, siekdama padėti joms įvykdyti šį įsipareigojimą, nusprendė teikti finansinę paramą, kurios tikslas – dvejopas: a) remti valstybių pastangas nutraukti savo stabdomų branduolinių reaktorių eksploatavimą ("eksploatavimo nutraukimo priemonės") ir b) padėti susidoroti su pirmalaikio sustabdymo padariniais ("padarinių mažinimo priemonės"). 8. Nebuvo atliktas išsamus išankstinis vertinimas prieš Komisijai nustatant finansavimo planą [6]. Lėšos skirtos kaip bendras asignavimas, atsižvelgiant į remiamų valstybių konkrečius mokėjimų poreikius ir gebėjimą panaudoti gautas lėšas. Parengtose programose nustatyti bendro pobūdžio prioritetai: nutraukti branduolinės energetikos objektų eksploatavimą, pagerinti aplinkos būklę, atnaujinti esamą ir pakeisti prarastą įprastos energijos gamybos pajėgumą ir imtis kitų atitinkamų priemonių, kurios padėtų modernizuoti energijos gamybą, perdavimą ir paskirstymą, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir efektyviau vartoti energiją. Nebuvo nustatytos bendros reikalingos išlaidos ir santykinė šių prioritetų svarba, ES įnašo dydis ir būsimi ES paramos teikimo laiko apribojimai. Lėšų apribojimai nustatyti pagal kiekvieną finansavimo programą [7]. ES FINANSINĖS PARAMOS NAUDOJIMAS IR VALDYMAS 9. Kaip parodyta 3 diagramoje, bendras ES finansavimas 1999–2013 m. laikotarpiu sudaro 2850 mln. EUR. Iki 2010 m. gruodžio 31 d. Komisija įsipareigojo skirti daugiau kaip 70 % visos ES finansinės paramos sumos (2066 mln. EUR). Išmokos rangovams sudarė 1030 mln. EUR, t. y. beveik pusė sumų, kurias įsipareigota skirti [8]. Apie 60 % šios sumos skirta eksploatavimo nutraukimo, o apie 40 % – padarinių mažinimo priemonėms. Finansiniai srautai pagal programas apžvelgti II priede. 10. Laikydamasi atitinkamų nuostatų [9], Komisija patikėjo valstybių programoms skirtos ES finansinės paramos didžiosios dalies (83 %) valdymą Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankui (ERPB), kuris valdė branduolinės saugos projektus ir branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimo veiksmus nuo 10-ojo dešimtmečio pradžios. Šiuo tikslu, bendradarbiaujant su kai kuriomis Europos valstybėmis, 2001 m. buvo įsteigti trys tarptautiniai atominių elektrinių eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondai [10]. Paramą gaunančios valstybės, ERPB ir fondų donorai pasirašė bendruosius susitarimus (žr. 10 išnašą). 3 DIAGRAMA ES PARAMOS PASKIRSTYMAS PAGAL PROGRAMAS Šaltinis: pagrindiniai teisės aktai ir Komisijos apskaitos dokumentai. Programa | ES įnašas (mln. EUR) | Bendros paramos sumos procentas | Kozlodujaus | 870 | 30,5 % | Ignalinos | 1367 | 48,0 % | Bohunicės | 613 | 21,5 % | Iš viso | 2850 | 100 % | 11. Kaip nustatyta Tarybos reglamentais, ERPB turi valdyti atominių elektrinių eksploatavimo nutraukimo programoms skirtas viešąsias lėšas ir stebėti, kaip valdomi šių programų finansai, kad viešosios lėšos būtų panaudotos kiek įmanoma geriau. ERPB taip pat turėtų atlikti Komisijos jam patikėtas su biudžetu susijusias užduotis pagal Finansinio reglamento reikalavimus [11]. 12. Be to, Lietuvoje paramos valdymą Komisija iš dalies perdavė lygiagrečiai institucijai – Centrinei projektų valdymo agentūrai [12] (CPVA). Tai buvo padaryta nusprendus, kad Lietuvoje yra tinkama nacionalinė paramos panaudojimo struktūra. Agentūros atliekamos valdymo užduotys yra panašios į ERPB. 13. Trys paramą gaunančios valstybės, konsultuodamosi su ERPB arba CPVA, siūlo paramos projektus. Trims paramos fondams skirtus projektus tvirtina donorų asamblėja (kurioje Komisija turi savo atstovą). Per CPVA teikiamus projektus tvirtina pati Komisija. 2007 m. buvo įsteigtas valstybių narių valdymo komitetas, kuris padeda Komisijai įgyvendinti paramos programas. Gali būti finansuojama iki 100 % projektų išlaidų; vis dėlto manoma, kad reikėtų visomis išgalėmis stengtis tęsti bendro finansavimo praktiką, pradėtą tada, kai buvo teikiama pasirengimo narystei pagalba [13]. 14. Projektus paprastai vykdo išorės rangovai, o atsakomybė tenka paramos gavėjams [14]. Projektų įgyvendinimą stebi atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos ir ERPB arba CPVA, o jį prižiūri donorų asamblėjos ir Komisija, remdamosi nacionalinių institucijų ir ERPB arba CPVA pateiktomis ataskaitomis. 15. Galutinė atsakomybė už ES lėšų naudojimą tenka Komisijai, o jas valdo jos Energetikos generalinis direktoratas. AUDITO APIMTIS IR METODAS 16. Audito Rūmų atliktas auditas apėmė trijų programų, pagal kurias numatyta nutraukti branduolinės energetikos objektų eksploatavimą, įgyvendinimą nuo 1999 m. iki 2010 m. pabaigos. Pagrindinis audito tikslas buvo įvertinti ES finansuojamų branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimo programų veiksmingumą, atsižvelgiant į dvejopus jų tikslus (žr. 7 dalį). Auditoriai siekė atsakyti į tris klausimus: a) Ar eksploatavimo nutraukimo programose numatyti veiksmai atitinka nustatytus poreikius ir ar jie iki šiol vykdyti pagal planą? b) Ar programose numatyti veiksmai, kuriais siekiama mažinti reaktorių sustabdymo pirma laiko padarinius, atitinka nustatytus poreikius ir ar jie iki šiol vykdyti pagal planą? c) Ar esamas atskaitingumas ir valdymas yra pakankamas veiksmingam ES lėšų naudojimui užtikrinti? 17. Atliktos audito užduotys: patikrinti su programomis susiję parengiamieji dokumentai bei teisės aktai ir išnagrinėta svarbi techninė bei finansinė informacija; pokalbiai su Komisijos, ERPB, CPVA ir paramą gaunančių valstybių atsakingų ministerijų atstovais bei atominių elektrinių darbuotojais; apžvelgti tarptautiniai standartai ir geriausios patirties pavyzdžiai, ypač Greifsvaldo atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo procesas [15]; konsultuotasi su branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimo projektų srities ekspertais; šiuo metu patvirtintų 149 projektų vykdymo sritys ir terminai įvertinti remiantis nustatytais poreikiais ir bendraisiais programų tikslais; ir apsilankius visose trijose paramą gaunančiose valstybėse, įvertinti 22 auditorių atrinktų projektų (16 "eksploatavimo nutraukimo" ir 6 "padarinių mažinimo") rezultatai [16]. PASTABOS REAKTORIŲ EKSPLOATAVIMO NUTRAUKIMO PROCESO PAŽANGA 18. Kaip minėta 6 dalyje, tikslą sustiprinti branduolinę saugą buvo numatyta pasiekti pirma laiko sustabdant aštuonis neatnaujinamus reaktorius ir vėliau nutraukiant jų eksploatavimą. Bulgarija, Lietuva ir Slovakija, vykdydamos savo įsipareigojimus, šiuos reaktorius sustabdė. Vykdant eksploatavimo nutraukimą, buvo pasiekti svarbūs riboženkliai, tačiau daugumą eksploatavimo nutraukimo darbų dar reikės atlikti ateityje. EKSPLOATAVIMO NUTRAUKIMO VEIKSMŲ NUSTATYMAS VIS DAR YRA VYKDOMAS 19. Kad branduolinės energetikos objektų eksploatavimas būtų sėkmingai nutrauktas, labai svarbu išsamiai suplanuoti ir valdyti visus šio proceso veiksmus. Pagal tarptautinius standartus, prieš pradedant vykdyti eksploatavimo nutraukimo veiksmus, būtina parengti eksploatavimo nutraukimo planą ir jame nustatyti, kaip projektas bus valdomas. Šis planas turėtų būti pagrįstas eksploatavimo nutraukimo strategija, jame turėtų būti nustatyti tolesni veiksmai, pradedant reaktorių sustabdymu ir baigiant atliekų laidojimu arba saugojimu [17]. 20. Visų trijų atominių elektrinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo planų dokumentų vertinimas apibendrintas 4 diagramoje. Nustatyti keli trūkumai: a) siekiant teisingai nustatyti būsimus eksploatavimo nutraukimo veiksmus, atliekos, kurias reikės tvarkyti, turi būti tinkamai suskirstytos ir nustatyti jų kiekiai. Bohunicės V1 elektrinės atliekų aprašas buvo parengtas 2010 m. liepos mėn., tačiau Ignalinos ir Kozlodujaus elektrinių radioaktyviųjų atliekų aprašai nebuvo baigti, nes dar nebuvo žinomi tikslūs kiekvienos rūšies radioaktyviųjų medžiagų, kurios turi būti tvarkomos, kiekiai (nebuvo užbaigtas elektrinių radiologinis charakterizavimas). Planavimo dokumentai, kuriais rėmėsi atomines elektrines eksploatuojančios organizacijos, tebebuvo pagrįsti pirminiais duomenimis apie radioaktyviąsias atliekas; b) į eksploatavimo nutraukimo planus turėtų būti įtraukti radioaktyviųjų atliekų tvarkymo planai, kuriuose turėtų būti aprašyti konkretūs veiksmai, priemonės ir technologijos, kurių reikės visų rūšių atliekoms išmontuoti, apdoroti, gabenti, saugoti ir galiausiai pašalinti; ypač daug dėmesio reikėtų skirti pavojingiausioms medžiagoms (reaktorių talpoms, pirminio aušinimo grandynams ir kitoms radioaktyviomis tapusioms didelėms dalims bei didelio aktyvumo atliekoms). Net vienintelis užbaigtas aprašas (Bohunicės V1) dar nebuvo įtrauktas į detalų eksploatavimo nutraukimo planą, kuriame turėtų būti išsamiai aprašyta, kaip bus tvarkomos ir laidojamos nustatytos atliekos per visą eksploatavimo nutraukimo procesą. Dabartiniame plane orientuojamasi tik į pirmąjį eksploatavimo nutraukimo etapą, kuris yra beveik išimtinai susijęs su neradioaktyviosiomis medžiagomis; c) eksploatavimo nutraukimo planuose turėtų būti apytikriai nustatyta viso eksploatavimo nutraukimo proceso bendra kaina, kurią reikėtų perskaičiuoti pakankamai dažnai, kad būtų užtikrintas skaičiavimų tikslumas. Tačiau 2010 m. pabaigoje eksploatavimo nutraukimo planuose pateikti įvertinimai nėra išsamūs, nes nėra tikslios informacijos apie kiekvienos rūšies radioaktyviųjų atliekų, kurios turi būti tvarkomos, kiekį ir (arba) joms tvarkyti reikalingus įrenginius ir technologijas. Be to, šie planai apima ne visus elektrinių eksploatavimo nutraukimo procesus; d) siekiant tinkamai stebėti eksploatavimo nutraukimo procesą, turėtų egzistuoti sąsaja tarp atskirų projektų, eksploatavimo nutraukimo planuose numatytų veiksmų ir jų įvertintų išlaidų. Nė viena iš trijų programų šios sąlygos netenkina. 4 DIAGRAMA EKSPLOATAVIMO NUTRAUKIMO PLANŲ ĮVERTINIMAS Audito klausimas | AUDITO RŪMŲ VERTINIMAS | KOZLODUJAUS PROGRAMA | IGNALINOS PROGRAMA | BOHUNICĖS V1 PROGRAMA | Ar parengtas išsamus atliekų aprašas? | Ne | Ne | Taip | Ar parengti atliekų tvarkymo planai? | Iš dalies | Iš dalies | Iš dalies | Ar tinkamai įvertintos eksploatavimo nutraukimo išlaidos? | Iš dalies | Iš dalies | Iš dalies | Ar tinkamos eksploatavimo nutraukimo planų įgyvendinimo stebėjimui skirtos priemonės? | Ne | Ne | Ne | VĖLUOJAMA ĮGYVENDINTI PAGRINDINIUS INFRASTRUKTŪROS PROJEKTUS IR VIRŠIJAMOS NUMATYTOS IŠLAIDOS 21. Iki 2010 m. gruodžio 31 d. įgyvendinant programas buvo pradėtas 101 projektas. Šiais projektais buvo siekiama nutraukti aštuonių reaktorių eksploatavimą. Bendroji šių beveik be išimties ES lėšomis finansuojamų projektų vertė – 1125 mln. EUR. 5 diagramoje apžvelgti eksploatavimo nutraukimo projektai, finansuojami pagal audituotas programas. 22. Ištyrus infrastruktūros projektus, kurių įgyvendinimo vietose apsilankė auditoriai (žr. III priedą), paaiškėjo, kad yra vėluojama juos įgyvendinti ir viršijamos išlaidos. Konkrečiai vėluojama įgyvendinti eksploatavimo nutraukimo proceso kritiniam keliui priskiriamus svarbiausius projektus, pavyzdžiui, panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginių (t. y. panaudoto kuro saugyklų ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo, saugojimo bei laidojimo įrenginių) projektus. 5 DIAGRAMA EKSPLOATAVIMO NUTRAUKIMO PROJEKTŲ APŽVALGA PAGAL PROGRAMĄ IR FINANSAVIMO BŪDĄ Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis ERPB ir CPVA pateikta informacija. Programa | Finansuojama per: | Projektų skaičius | Bendra projektų vertė (mln. EUR) | Bendra ES parama (mln. EUR) | Kozlodujaus | KIDSF | 30 | 334,1 | 318,4 | Ignalinos | TIENRF CPVA | 17 21 | 421,9 146,9 | 390,7 135,3 | Bohunicės V1 | BIDSF | 33 | 222,2 | 203,7 | | Iš viso | 101 | 1125,1 | 1048,1 | DIDELIS LĖŠŲ STYGIUS 23. Paramą gaunančios valstybės narės 2011 m. kovo mėn. atnaujino savo eksploatavimo nutraukimo išlaidų sąmatas, kurių bendra suma išaugo iki 5,3 mlrd. EUR [18]. Lyginant šią sumą su nacionalinėmis ir pagal programas šiuo metu turimomis lėšomis, skirtomis eksploatavimui nutraukti, atrodo, kad trūksta apie 2,5 mlrd. EUR (žr. 6 diagramą). 24. Slovakija įsipareigojo prisidėti prie eksploatavimo nutraukimo finansavimo [19] ir parengė specialų finansavimo mechanizmą (elektros perdavimo mokestį), kuris padės gauti dalį trūkstamų lėšų. Lietuva ir Bulgarija tokio mechanizmo neturi. Trūkstant finansavimo, gali nepavykti sėkmingai užbaigti eksploatavimo nutraukimo procesų. PAŽANGA SU ELEKTRINIŲ SUSTABDYMU SUSIJUSIŲ PADARINIŲ MAŽINIMO SRITYJE NEPAKANKAMAS PADARINIŲ MAŽINIMO POREIKIŲ VERTINIMAS 25. Pagal patikimo finansų valdymo principus gera praktika yra remtis atliktu poreikių vertinimu, nustatant bet kokios finansavimo programos tikslus [20]. Taigi reikėtų, remiantis tarptautiniais standartais, įvertinti elektrinės sustabdymo pirma laiko padarinius (pavyzdžiui, elektros energijos kiekio sumažėjimas, grėsmė jos tiekimo saugumui). Planuojant galimas priemones šioms problemoms spręsti turėtų būti įvertintos jų išlaidos, atsižvelgiant į būsimą poveikį mažinant minėtus padarinius [21]. Siekiant nustatyti, ar padarinių mažinimo tikslai yra pasiekti, įgyvendinant finansuojamus projektus būtina įvertinti, kiek tuos padarinius pavyko sumažinti. 1 LANGELIS VĖLAVIMAS IR IŠLAIDŲ PERVIRŠIS Bulgarijos Kozlodujaus AE pasirinkta eksperimentinė plazminio lydymo technologija, nors jos veiksmingumas nebuvo visiškai įrodytas ir tinkamai neatsižvelgta į projektavimo bei statybos išlaidas (apie 30 mln. EUR, palyginti su įprastomis technologijomis, kurių kaina sudaro penktadalį šių išlaidų). Tuo metu, kai buvo atliekamas auditas, Lietuvoje buvo nustatytas reikšmingas atsilikimas nuo sutarčių užbaigimo pradinių terminų įgyvendinant pagrindinius infrastruktūros projektus, kurie yra būtini, kad būtų galima nutraukti Ignalinos AE eksploatavimą. Paminėtini šie projektų vėlavimo atvejai: laikinos panaudoto kuro saugyklos – daugiau kaip 32 mėn., kietųjų atliekų išėmimo įrenginio – 44 mėn., kietųjų atliekų tvarkymo įrenginio ir saugyklos mažo ir vidutinio radioaktyvumo trumpaamžėms ir ilgaamžėms atliekoms – 34 mėn. Laikinos panaudoto kuro saugyklos projekto bendrosios išlaidos buvo padidėjusios 22 mln. EUR (15,6 %). Tuo metu, kai buvo atliekamas auditas, Slovakijoje tebevyko viešieji pirkimai, susiję su laikinomis radioaktyviųjų atliekų saugyklomis Bohunicės AE teritorijoje, kurias buvo planuota pradėti eksploatuoti 2010 m. Todėl tarpinio saugojimo patalpų trūkumas buvo pripažintas galima kliūtimi. Eksploatavimo nutraukimo procese susidariusių medžiagų nebekontroliuojamo išleidimo įrenginio sukūrimas buvo atidėtas daugiau kaip metams. Kol šis įrenginys nepradėtas eksploatuoti, iš Bohunicės V1 AE negalima išleisti jokių medžiagų. 6 diagrama EKSPLOATAVIMUI NUTRAUKTI REIKALINGŲ LĖŠŲ STYGIUS Šaltinis: eksploatavimo nutraukimo planai ir branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimo rėmimo programos komiteto 2011 m. kovo mėn. posėdyje pateikta informacija. | Eksploatavimo nutraukimo planuose pateiktos sąmatos (mln. EUR) | Naujausia išlaidų sąmata (mln. EUR) | Numatytos lėšos (iš visų šaltinių) (mln. EUR) | Trūkstamos lėšos (mln. EUR) | Kozlodujaus AE 1–4 blokai | 1118 | 1243 | 664 | 579 | Ignalinos AE 1 ir 2 blokai | 2019 | 2930 | 1450 | 1480 | Bohunicės V1 AE 1 ir 2 blokai | 950 | 1146 | 720 | 426 | IŠ VISO | 4087 | 5319 | 2834 | 2485 | 26. 7 diagramoje apibendrinti rezultatai, Audito Rūmų gauti peržiūrėjus poreikių vertinimus, pagal kuriuos parengti šio audito metu tikrintų programų strateginiai planai. Pradinis poreikių vertinimas programos lygmeniu, kuriuo pagrįsta konkreti padarinių mažinimo strategija, buvo atliktas tik pagal Kozlodujaus elektrinei skirtą programą, tačiau šis poreikių vertinimas dabar yra pasenęs ir nebetinkamas. Todėl bet kuris projektas, kuris atitinka nacionalinę energetikos strategiją, yra iš esmės laikomas elektrinių sustabdymo padariniu. 27. ERPB įvertinto tik Kozlodujaus programos galimą planuojamų projektų poveikį. Nei įgyvendinančiosios organizacijos (ERPB, CPVA), nei Komisija neįvertino, kokie buvo tikrieji padarinių mažinimo veiksmų rezultatai ir kaip jie padėjo siekti programos tikslų. 7 DIAGRAMA PADARINIŲ MAŽINIMO PLANŲ ĮVERTINIMAS Audito klausimas | AUDITO RŪMŲ VERTINIMAS | KOZLODUJAUS PROGRAMA | IGNALINOS PROGRAMA | BOHUNICĖS PROGRAMA | Ar atliktas poreikių vertinimas programos lygmeniu? | Taip | Ne | Ne | Ar buvo įvertinta, kaip programos padėjo sumažinti padarinius? | Iš dalies | Ne | Ne | 2 LANGELIS PADARINIŲ MAŽINIMO VEIKSMAI PER MENKAI SUSIETI SU PIRMALAIKIU REAKTORIŲ SUSTABDYMU Bulgarijoje pagal programą finansuojamas viešųjų pastatų (mokyklų, ligoninių, ministerijų, teatrų) energijos vartojimo efektyvumo didinimas. Ši veikla yra susijusi su Kozlodujaus AE 1–4 reaktorių sustabdymu tuo, kad efektyviau vartojant energiją, jei energijos vartojimo modeliai nepasikeis, bus kompensuota nedidelė prarasto gamybos pajėgumo dalis. Lietuvoje dalis programos lėšų skirta Būsto ir urbanistinės plėtros agentūros daugiabučių namų renovavimo mechanizmui, kuris įdiegtas siekiant padidinti 24000 gyvenamųjų namų energijos vartojimo efektyvumą. Ignalinos programos lėšomis buvo remiama apie trečdalis pagal šią schemą faktiškai pradėtų vykdyti 570 atskirų projektų. Šie veiksmai yra susiję su Ignalinos atominės elektrinės sustabdymu tuo, kad padidinus energijos vartojimo efektyvumą, sumažės vartojimas ir prarastas gamybos pajėgumas bus iš dalies kompensuotas. 2009 m. rugsėjo mėn. mechanizmas buvo nutrauktas; jis pakeistas struktūrinių fondų lėšomis finansuojama finansų inžinerijos priemone. Slovakijoje dalis programos lėšų skirta 220kV elektros perdavimo tinklui atnaujinti, turint omenyje, kad Bohunicės V1 AE yra pagrindinė šio tinklo elektros energijos tiekėja. Vis dėlto tuo metu, kai priimtas sprendimas sustabdyti elektrinę, šis tinklas jau buvo pasenęs, taigi jį būtų reikėję atnaujinti net ir be elektrinės sustabdymo. Tinklo atnaujinimas buvo naudingiausias kitiems elektros perdavimo tinklo dalyviams (pavyzdžiui, kitoms atominėms elektrinėms). FINANSUOJAMI LABAI ĮVAIRŪS VEIKSMAI, KURIAIS SIEKIAMA MAŽINTI PADARINIUS 28. Pagal programas remiamos įvairios priemonės, kuriomis siekiama mažinti elektros gamybos sumažinimo padarinius pirma laiko sustabdžius atomines elektrines. Iki 2010 m. gruodžio 31 d. pagal programas buvo pradėti 48 projektai, skirti kiekvienos iš trijų elektrinių pirmalaikio sustabdymo padariniams mažinti. Bendra šių projektų vertė – 1,34 mlrd. EUR. Daugiau kaip pusę šios lėšų sumos skyrė ES. Pagal tris šio audito metu tikrintas programas finansuojami padarinių mažinimo projektai parodyti 8 diagramoje. 29. Audito metu apsilankius projektų įgyvendinimo vietose įsitikinta, kad atskiri projektai atitinka bendruosius programų prioritetus ir padeda mažinti aštuonių branduolinių reaktorių pirmalaikio sustabdymo poveikį (žr. IV priedą), tačiau nėra žinomas padarinių sumažinimo mastas. Be to, ne visais atvejais pavyko nustatyti tiesioginį ryšį su pirmalaikiu reaktorių sustabdymu ir gauti įrodymų, kad buvo nustatyti padarinių mažinimo veiksmų prioritetai (žr. 2 langelį). Be kita ko, susiduriant su nepakankamų išteklių problema, iškyla grėsmė, kad nepavyks pasiekti programų tikslų, ir yra vėlinamas eksploatavimo nutraukimo proceso užbaigimas. 8 DIAGRAMA PADARINIŲ MAŽINIMO PROJEKTŲ APŽVALGA PAGAL PROGRAMAS IR FINANSAVIMO BŪDUS Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis ERPB ir CPVA pateikta informacija. Programa | Finansuojama per: | Projektų skaičius | Bendra projektų vertė (mln. EUR) | Bendra ES paramos suma (mln. EUR) | Kozlodujaus | KIDSF | 28 | 454,8 | 241,8 | Ignalinos | TIENRF CPVA | 3 10 | 475,5 36,1 | 260,4 36,1 | Bohunicės V1 | BIDSF | 7 | 376,8 | 190,4 | | Iš viso | 48 | 1343,2 | 728,8 | ATSAKOMYBĖ UŽ PROGRAMAS IR JŲ VALDYMO ORGANIZAVIMAS MENKA ATSAKOMYBĖ UŽ PROGRAMŲ ĮGYVENDINIMO REZULTATUS 30. Veiksmingas valdymas yra įmanomas tik tuo atveju, jei aiškiai nustatyta, kas atsako už programų išteklių naudojimą ir už tai, kad būtų pasiekti programų tikslai. Neatsižvelgiant į tai, koks valdymo metodas pasirinktas, Komisija turėtų prisiimti galutinę atsakomybę už programų įgyvendinimą; ji turėtų būti atskaitinga ir už lėšų panaudojimą [22]. 31. Programos valdomos keliais lygmenimis. Už programų rengimą visų pirma atsako Komisija, ERPB, CPVA, tarptautinių eksploatavimo nutraukimo fondų donorų asamblėja, atomines elektrines eksploatuojančios organizacijos ir atitinkamos valstybės narės. Komisija neužtikrino, kad remiantis stojimo sutartyse ir vėliau priimtuose Tarybos reglamentuose nustatytais bendro pobūdžio prioritetais (žr. 8 dalį) būtų nuosekliai nustatyti konkretūs uždaviniai ir rodikliai. 32. Nė viena iš minėtų organizacijų nesukūrė sistemos, kuri padėtų stebėti ir vertinti pažangą siekiant programų bendrųjų tikslų, nutraukiant aštuonių reaktorių eksploatavimą ir mažinant jų sustabdymo padarinius. Todėl programų pasiekimų stebėjimas ir ataskaitų teikimas kelia sunkumų visais lygmenimis. 33. 2011 m. liepos mėn. Komisija pateikė ataskaitą dėl eksploatavimo nutraukimo programos Lietuvoje, Slovakijoje ir Bulgarijoje, visų pirma susijusią su jos administravimu, patirtomis išlaidomis ir pagrindinių projektų vykdymo pažanga [23]. Šiek tiek informacijos apie visų trijų eksploatavimo nutraukimo programų įgyvendinimo pažangą buvo pateikta Komisijai priimant kasmetinius sprendimus dėl finansavimo ir 2004 ir 2007 m. Komisijos parengtose dviejose bendro pobūdžio ataskaitose dėl finansinių išteklių, skirtų atominių elektrinių eksploatavimui nutraukti visose 27 valstybėse narėse, naudojimo [24]. 34. 2011 m. ataskaita yra pirmas Bulgarijai, Lietuvai ir Slovakijai skirtų finansinių išteklių naudojimo arba programų įgyvendinimo pažangos konsoliduotas įvertinimas. Tačiau joje nėra aiškiai nurodyta, kaip yra vykdomi bendrieji eksploatavimo nutraukimo ir padarinių mažinimo tikslai. Prieš šios ataskaitos paskelbimą vienintelis tokių duomenų šaltinis buvo 2007 m. paskelbtas laikotarpio vidurio vertinimas [25], į kurį nebuvo įtraukta Kozlodujaus AE programa, nes jai taikomas kitas teisinis pagrindas. 35. Dėl informacijos trūkumo ir keliais lygmenimis išskaidyto valdymo atsakomybė nebuvo aiškiai apibrėžta. Neaišku, kam tenka bendra atsakomybė už programos įgyvendinimą ir visų pirma už tai, kad naudojant ES lėšas būtų pasiekti norimi rezultatai. Komisija daugiausia dėmesio skyrė biudžeto finansinių asignavimų vykdymui bei projektų įgyvendinimui, o ne bendrųjų programų tikslų įgyvendinimo pažangai. 36. Kadangi nepakankamai vertinama programų tikslų įgyvendinimo pažanga ir nepakankamai stebima, ar veiksmingai naudojami ištekliai, niekas neprisiima atsakomybės už bendrus programos rezultatus. NEBAIGTI ORGANIZACINIAI PAKEITIMAI 37. Ar pavyks pasiekti norimus eksploatavimo nutraukimo proceso rezultatus ir laiku užbaigti šį procesą, neviršijant pagrįstų išlaidų, priklauso nuo gebėjimo prisitaikyti prie besikeičiančių poreikių. Todėl ypač svarbu, kad atomines elektrines eksploatuojančios organizacijos sklandžiai persitvarkytų ir taptų eksploatavimo nutraukimą vykdančiomis organizacijomis [26]. Šiuo tikslu jų vidaus valdymo struktūra turėtų užtikrinti, kad: turimi ištekliai būtų paskirstomi pagal prioritetus; visi veiksmai iki eksploatavimo nutraukimo proceso užbaigimo būtų koordinuojami ir stebimi; ir eksploatavimo nutraukimo grupės dirbtų taip, kad būtų užtikrintas projekto saugumas ir išlaidų veiksmingumas. 38. Didelė programų išlaidų dalis (26 %) skirta eksploatavimo nutraukimo proceso planavimui ir įgyvendinimui remti, visų pirma: padengtos visos specializuotų konsultavimo paslaugų eksploatavimo nutraukimo klausimais teikimo atomines elektrines eksploatuojančiose organizacijose išlaidos (iš viso 125 mln. EUR) ir 147 mln. EUR skirta daliai personalo išlaidų (apie 1500 darbuotojų visose trijose elektrinėse) padengti. Kartu su šiomis išlaidomis buvo patirta ERPB veiklos išlaidų (16,8 mln. EUR) ir CPVA veiklos išlaidų (1,5 mln. EUR). 39. Reaktoriai buvo sustabdyti 2002–2009 m. Vis dėlto, vykdant programas dar nėra atlikti reikiami organizaciniai pakeitimai, kad atomines elektrines eksploatuojančios organizacijos sėkmingai prisitaikytų nutraukti šių elektrinių eksploatavimą. Ypač pažymėtini šie trūkumai: eksploatavimo nutraukimą vykdančios organizacijos ar tarnybos turi nepakankamai įtakos prioritetų nustatymui ir atitinkamam turimų išteklių paskirstymui; kadangi nėra tinkamų planavimo ir stebėjimo priemonių, jos negali vertinti eksploatavimo nutraukimo planų įgyvendinimo pažangos; ir atsakingi padaliniai tebėra labai priklausomi nuo išorės konsultantų darbo net tada, kai atlieka paprastas administracines užduotis. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS 40. ES, teikdama finansinę paramą branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimo ir jo padarinių mažinimo priemonių įgyvendinimui Bulgarijoje, Lietuvoje ir Slovakijoje, padeda šioms valstybėms narėms įvykdyti savo įsipareigojimus pirma laiko sustabdyti aštuonis branduolinius reaktorius. Šie reaktoriai jau yra sustabdyti ir iškrauta dalis branduolinio kuro, atlikti svarbiausi parengiamieji darbai ir pradėti išmontavimo darbai. Tačiau nors ES teikia paramą daugiau kaip 10 metų, pažanga yra lėta, kadangi daugelis projektų apima parengiamuosius veiksmus. Be to, dar nėra aiškiai žinomi poreikiai, kuriuos reikės patenkinti dėl pirmalaikio reaktorių sustabdymo, nes neatlikti išsamūs poreikių vertinimai. 41. Kadangi politinis teisinis pagrindas yra gana neapibrėžtas, trūksta programų poreikių išsamaus vertinimo ir aiškių prioritetų, nenustatyti konkretūs tikslai ir siektini rezultatai. Trūksta pagrindinių radioaktyviųjų atliekų tvarkymo aprašų duomenų (ir jų išsamių apibūdinimų) arba šie duomenys dar nenaudojami detaliuose eksploatavimo nutraukimo planuose. Dar nėra iki galo suprojektuoti radioaktyviųjų atliekų apdorojimo ir saugojimo įrenginiai bei technologijos. Atsakomybė yra nepakankamai apibrėžta. Komisija daugiausia prižiūri biudžeto vykdymą bei projektų įgyvendinimą ir per mažai dėmesio skiria tam, kaip yra vykdomi bendrieji programų tikslai. 42. Nors programų užbaigimo bendrosios išlaidos nežinomos, tačiau akivaizdu, kad trūksta nemažai lėšų. Todėl kyla pavojus, kad eksploatavimo nutraukimo procesas nebus sėkmingai užbaigtas. REKOMENDACIJA: NUSTATYTI ES PARAMOS DYDĮ ATSIŽVELGIANT Į REZULTATUS a) Komisija turėtų nustatyti sąlygas, pagal kurias ES lėšų naudojimas būtų veiksmingas, efektyvus ir ekonomiškas, ir todėl: ji turėtų atlikti išsamų poreikių vertinimą ir jame atskleisti ligšiolinę programų įgyvendinimo pažangą, dar neatliktus veiksmus, kuriuos reikės atlikti, ir bendrą finansavimo planą su nurodytais įvairių suinteresuotųjų subjektų finansavimo šaltiniais; prieš bet kokį tolesnį finansavimą Komisija turėtų ištirti turimus išteklius ir numatomą naudą; tai atlikus, tikslai turėtų būti nustatyti atsižvelgiant į turimą biudžetą, be to, turėtų būti nustatyti tinkami veiklos rodikliai, kuriuos vėliau būtų galima stebėti ir prireikus jais remtis vertinant bendrą programų įgyvendinimą; b) jeigu ES, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, nuspręs toliau teikti finansinę paramą pagal būsimą daugiametę finansinę programą, ši parama turėtų būti teikiama remiantis tokios paramos papildomos naudos Europos Sąjungai ex ante vertinimu, nustačius konkrečius iš ES biudžeto finansuotinus veiksmus ir apsvarsčius kitų finansavimo priemonių, kaip antai struktūrinių fondų, naudojimą bei ES lėšų išmokėjimo sąlygas. Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Harald NOACK, 2011 m. spalio 26 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Pirmininkas Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Komisijos teigimu, sumos, reikalingos atominės elektrinės vietai sutvarkyti, sudaro apie 10–15 % pradinių investicinių sąnaudų kiekvienam išmontuojamam reaktoriui (žr. COM(2004) 719 final, 2004 m. spalio 26 d. "Atominių elektrinių išmontavimui skirtų finansinių išteklių naudojimo ataskaita"). [2] Žr. 2006 m. spalio 24 d. Komisijos rekomendacijos 2006/851/Euratomas dėl branduolinių įrenginių eksploatavimui nutraukti, panaudotam kurui ir radioaktyviosioms atliekoms tvarkyti skirtų finansinių išteklių valdymo (OL L 330, 2006 11 28, p. 31) 3, 4 ir 13 dalis. 2003 m. liepos mėn. paskelbtame Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrame pareiškime pabrėžta, kad būtina skirti pakankamai finansinių išteklių branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimui ir atliekų tvarkymui (žr. OL L 176, 2003 7 15, p. 56). Taip pat žr. Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) techninį dokumentą Nr. 1476 dėl branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimo finansinių aspektų (http://www-pub.iaea.org/MTCD/publications/PDF/te_1476_web.pdf). [3] Žr. COM(2007) 794 final, 2007 m. gruodžio 12 d. "Antroji finansinių išteklių, skirtų branduolinių įrenginių eksploatavimui nutraukti, panaudotam kurui ir radioaktyviosioms atliekoms tvarkyti, naudojimo ataskaita." [4] Po 2011 m. kovo mėn. Fukušimos atominėje elektrinėje įvykusios avarijos Europos Vadovų Taryba nutarė, kad reikėtų patikrinti visų ES atominių elektrinių saugą, prieš tai atlikus visapusišką bei skaidrų rizikos ir saugos vertinimą ("testus ekstremaliomis sąlygomis"). Europos Vadovų Taryba nusprendė, remdamasi Komisijos ataskaita, įvertinti pirminius nustatytus faktus iki 2011 m. pabaigos (žr. 2011 m. kovo 24– 25 d. Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės išvadų 31 dalį). [5] Pagrindinės ES finansavimo priemonės buvo TACIS programa (pagal kurią teikiama pagalba valstybėms partnerėms Rytų Europoje ir Vidurinėje Azijoje) ir PHARE programa (pagal kurią remiamas finansinis ir techninis bendradarbiavimas su šalimis kandidatėmis Vidurio ir Rytų Europos šalyse). Šią pagalbą gavo keletas šalių (Bulgarija, Čekija, Vengrija, Lietuva, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Armėnija, Kazachstanas, Rusija ir Ukraina). Audito Rūmai šių lėšų panaudojimą aptarė Specialiojoje ataskaitoje Nr. 25/98 (OL C 35, 1999 2 9, p. 1). [6] Pagal ES teisės aktus, prieš naudojant ES išteklius, yra privaloma atlikti vertinimą, siekiant užtikrinti, kad gauta nauda būtų proporcinga panaudotiems ištekliams (žr. 1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas, EAPB) Nr. 2333/95, iš dalies keičiantį 1977 m. gruodžio 21 d. Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikoma finansinį reglamentą (OL L 240, 1995 10 7, p. 1); taip pat žr. 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (OL L 248, 2002 9 16, p. 1) 27 straipsnio 4 dalį. [7] Savo dokumente "Strategijos "Europa 2020" biudžetas" (I dalis, COM(2011) 500 final, 2011 m. birželio 29 d.) Komisija siūlo 2014–2020 m. laikotarpiu tęsti ES finansinę paramą branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimui (biudžeto išlaidų kategorija "Pažangus ir integracinis augimas"). [8] Komisija skiria asignavimus pagal konkrečius su organizacijomis tarpininkėmis (arba, kai kuriais atvejais, su paramos gavėjais) pasirašytus sutarimus, patvirtindama atskirus mokėjimų įsipareigojimus. Vėliau tuo pagrindu patvirtinami mokėjimai organizacijoms tarpininkėms, o šios paskirsto gautus išteklius konkretiems projektams ir sutartims. Galiausiai organizacijos tarpininkės perveda lėšas rangovams. [9] Finansiniame reglamente Nr. 1605/2002 (žr. 53–57 straipsnius) nustatyta, kad tam tikromis sąlygomis Komisija savo vykdymo įgaliojimus gali perduoti kitiems. Taip pat stojimo sutartyse ir atitinkamuose Tarybos reglamentuose konkrečiai nustatyta, kad Komisija gali tai daryti. [10] ES į tris tarptautinius atominių elektrinių eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondus įneša daugiausia lėšų (96 % bendros sumos). Kiti Europos paramos teikėjai (Belgija, Danija, Vokietija, Airija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Austrija, Lenkija, Suomija, Švedija, Jungtinė Karalystė, Norvegija ir Šveicarija) iki šiol įnešė 60 mln. EUR. Nuo 2004 m. ES yra vienintelė paramos teikėja. [11] Žr. 2010 m. liepos 13 d. Tarybos reglamentą Nr. 647/2010 (skirtą Bulgarijai), 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentą Nr. 1990/2006 (skirtą Lietuvai) ir 2007 m. gegužės 14 d. Tarybos reglamentą Nr. 549/2007 (skirtą Slovakijai). ERPB valdo ES lėšas biudžeto vykdymo "bendro valdymo" metodu, pagal kurį valdymo užduotys perduodamos tarptautinėms organizacijoms su sąlyga, kad būtų taikomi apskaitos, audito, vidaus kontrolės ir viešųjų pirkimų standartai, suteikiantys tokias pačias garantijas, kaip ir tarptautiniu mastu pripažinti standartai (Reglamento Nr. 1605/2002 53d straipsnis). [12] CPVA valdo ES lėšas pagal biudžeto vykdymo "netiesioginio centralizuoto valdymo" metodą, pagal kurį Komisija perduoda pasirinktas užduotis nacionalinei agentūrai su sąlyga, kad būtų taikomi apskaitos, audito, vidaus kontrolės ir viešųjų pirkimų standartai, suteikiantys tokias pačias garantijas, kaip ir tarptautiniu mastu pripažinti standartai (Reglamento Nr. 1605/2002 53a ir 54–57 straipsniai). CPVA valdo 332 mln. EUR biudžetą, t. y. 16 % visoms trims valstybėms iki 2010 m. pabaigos skirtos paramos. [13] Ši galimybė numatyta 2006, 2007 ir 2010 m. priimtuose Tarybos reglamentuose (žr. 11 išnašą). [14] Atomines elektrines eksploatuojančios organizacijos gauna didžiąją dalį eksploatavimo nutraukimo projektams, o viešosios įstaigos arba privačios bendrovės – padarinių mažinimo projektams skirtos paramos. [15] Kelios tarptautinės organizacijos (Tarptautinė atominės energijos agentūra, Branduolinės energetikos agentūra ir Komisija) Greifsvaldo atominės elektrinės (Vokietija) eksploatavimo nutraukimą laiko geriausios patirties pavyzdžiu. [16] Viešųjų pirkimų procedūrų patikrinimas buvo atliekamas apsiribojant įgyvendinančiųjų organizacijų vidaus procedūromis. Konkursus, skirtus sutartims, finansuojamoms iš ERPB valdomų tarptautinių atominių elektrinių eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondų lėšų, pasirašyti, skelbia paramos gavėjai. Įmonės išrenkamos pagal ERPB viešųjų pirkimų taisykles. ERPB stebi šią procedūrą kaip fondų administratorius. CPVA rengia viešuosius pirkimus pagal nacionalines viešųjų pirkimų taisykles. [17] Turi būti įtrauktas atominės elektrinės teritorijos valdymo planas, susijusių organizacijų vaidmenys ir atsakomybė, saugos, įskaitant radiacinę saugą, priemonės, kokybės užtikrinimas, atliekų tvarkymo planas, dokumentų tvarkymo ir apskaitos reikalavimai, saugos vertinimas ir poveikio aplinkai vertinimas su atitinkamais kriterijais, įgyvendinimo etapo stebėjimo priemonės, reikiamos fizinės saugos priemonės ir visi kiti reguliavimo institucijos nustatyti reikalavimai (žr. Tarptautinės atominės energijos agentūros saugos reikalavimą Nr. WS-R-5 "Įrenginių, kuriuose naudojamos radioaktyviosios medžiagos, eksploatavimo nutraukimas" (Decommissioning of facilities using radioactive material, p. 10, Viena, 2006 m.) ir techninį dokumentą Nr. 1394 "Branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimo planavimas, valdymas ir organizavimas: įgyta patirtis" (Planning, managing and organizing the decommissioning of nuclear facilities: lessons learned, Viena, 2004 m. gegužės mėn.). [18] Branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimo rėmimo programos komiteto 2011 m. kovo 16 d. posėdžio medžiaga. [19] COM(2004) 624 final, 2004 9 29, p. 3. [20] 9 išnaša. [21] Komisijos rekomendacija 2006/851/Euratomas. [22] Sutartyje nustatyta, kad Komisija ES biudžetą vykdo savo atsakomybe (ES sutarties 17 straipsnio 1 dalis ir SESV 317 straipsnis). Reikalavimas kiekybiškai išreikšti tikslus ir stebėti jų įgyvendinimo pažangą nustatytas ES teisės aktuose nuo 1990 m. (žr. 1990 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EAPB, EEB) Nr. 610/90, iš dalies keičiantį 1977 m. gruodžio 21 d. Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomą finansinį reglamentą). Šis principas labiau išplėtotas 2002 m., priėmus SMART standartą (žr. Reglamento Nr. 1605/2002 27 straipsnio 3 dalį). [23] Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl finansinių išteklių, skirtų Lietuvai, Slovakijai ir Bulgarijai siekiant paremti pirmalaikį branduolinių elektrinių eksploatavimo nutraukimą pagal stojimo aktus, panaudojimo 2004–2009 m. (COM(2011) 432) [24] COM(2004) 719 ir COM(2007) 794. Šiuo metu rengiama trečia ataskaita. [25] Paramos branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimui, teikiamos Lietuvai ir Slovakijai pagal stojimo sutarties protokolus, laikotarpio vidurio vertinimas, galutinė ataskaita, 2007 m. rugsėjo mėn. Jame padaryta bendra išvada, kad ES paramos eksploatavimo nutraukimui programa šiose šalyse yra "nevienodai sėkminga". Ypač pabrėžiama, kad ES parama branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimui nėra grindžiama nuoseklia strategija. [26] Žr. TATENA dokumentus: "Didelio masto branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimo organizavimas ir valdymas" (Organization and management for decommissioning of large nuclear facilities, Technical reports series Nr. 399, Viena, 2000 m.); "Branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimo planavimas, valdymas ir organizavimas: įgyta patirtis" (Planning, managing and organizing the decommissioning of nuclear facilities: lessons learned, IAEA-TECDOC-1394, Viena, 2004 m. gegužės mėn.); "Įrenginių, kuriuose naudojamos radioaktyviosios medžiagos, eksploatavimo nutraukimas" (Decommissioning of facilities using radioactive material, Saugos reikalavimas Nr. WS-R-5, Viena, 2006 m.) -------------------------------------------------- I PRIEDAS ATOMINĖS ELEKTRINĖS GYVAVIMO CIKLAS +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Tarptautinės atominės energijos agentūros ir Branduolinės energetikos agentūros paskelbtomis bendrosiomis gairėmis. -------------------------------------------------- II PRIEDAS FINANSINIŲ SRAUTŲ APŽVALGA 2010 M. GRUODŽIO 31 D. Kozlodujaus AE programa (Bulgarija) +++++ TIFF +++++ Ignalinos AE programa (Lietuva) +++++ TIFF +++++ Bohunicės V1 AE programa (Slovakija) +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- III PRIEDAS 16 EKSPLOATAVIMO NUTRAUKIMO PROJEKTŲ VERTINIMAS Atominė elektrinė | Projektas | Audito Rūmų vertinimas | Bohunicės | 1-asis audituotas projektas Projektų valdymo skyrius: konsultavimo paslaugos, teikiamos siekiant padėti Bohunicės V1 atominės elektrinės Projektų valdymo skyriui saugiai ir ekonomiškai veiksmingai įgyvendinti visus eksploatavimo nutraukimo rėmimo veiksmus, finansuojamus iš BIDSF fondo 2003–2011 m. laikotarpiu, ir toliau sistemingai plėtoti Bohunicės V1 eksploatavimo nutraukimo rėmimo projektų planus, daugiausiai dėmesio skiriant 2007–2013 m. laikotarpiui. | Projektų valdymo skyriaus konsultantas atliko pagrindinį vaidmenį planuojant ir įgyvendinant eksploatavimo nutraukimo procesą, tačiau rengiant ir įgyvendinant eksploatavimo nutraukimo strategiją pažanga buvo nepakankama. Organizacinė struktūra taip pat turi trūkumų. | 2-asis audituotas projektas. Patikimas šilumos bei dujų tiekimas ir pagalbinės katilinės rekonstrukcija Bohunicės AE: pagalbinių garo sistemų pertvarkymas siekiant užtikrinti atsarginę tiekimo sistemą Bohunicės V2 (veikiančiai elektrinei), Bohunicės A1 (atskirai elektrinei, kurios eksploatavimas yra nutraukiamas) ir esamam panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų įrenginiui po to, kai bus uždaryta Bohunicės V1. | Įgyvendinti visi šio projekto tikslai, bet jis neturi aiškaus ryšio su eksploatavimo nutraukimo procesu. Jis yra labiau susijęs su Bohunicės V2 atominės elektrinės eksploatavimu, o ne Bohunicės V1 uždarymu. | 3-iasis audituotas projektas Panaudoto kuro saugojimo konteineriai: 26 panaudoto branduolinio kuro talpykų pristatymas ir visų susijusių paslaugų, apimančių talpyklų gamybą, gabenimą, testavimą ir priėmimą, teikimas. | Auditoriai įsitikino, kad visi projekto tikslai pasiekti per nustatytus terminus ir neviršijant biudžeto. Vis dėlto reikia pažymėti, kad nupirktos talpyklos nebus naudojamos iš Bohunicės V1 AE blokų pašalintam panaudotam branduoliniam kurui laikyti, taigi jos nėra būtinos elektrinės eksploatavimui nutraukti. | 4-asis audituotas projektas Mochovce esančios valstybinės branduolinių medžiagų saugyklos plėtros galimybių studija. | Šį projektą aiškiai vėluojama įgyvendinti, nes iš Bohunicės V1 atominės elektrinės negaunama informacijos, reikalingos galimybių studijai parengti. Yra kelios kliūtys, dėl kurių šios galimybių studijos naudingumas gali būti ribotas. | 5-asis audituotas projektasEksploatavimo nutraukimo programos įgyvendinimas naudojant Bohunicės V1 atominės elektrinės žmogiškuosius išteklius: darbuotojų, dalyvaujančių planuojant ir įgyvendinant eksploatavimo nutraukimo veiksmus, finansavimas siekiant išsaugoti elektrinės personalo patirtį ir žinias. | Darbuotojų, atliekančių su pasirengimu nutraukti eksploatavimą susijusias užduotis, finansavimas nepaskatino organizacinių pokyčių: nebuvo aiškiai išskirtas personalas, turintis dirbti, kad atominės elektrinės organizacija virstų jos eksploatavimo nutraukimą vykdančia organizacija, irnebuvo užtikrintas centralizuotas ir pakankamas pasirengimo nutraukti eksploatavimą veiksmų stebėjimas. | Ignalinos | 6-asis audituotas projektas (Tarptautinis Ignalinos AE eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondas, TIENRF). Iš Ignalinos atominės elektrinės 1 ir 2 blokų surinkto panaudoto branduolinio kuro laikinas saugojimas: laikinosios panaudoto branduolinio kuro saugyklos projektavimas ir statyba. Joje bus saugoma 19000 panaudoto branduolinio kuro rinklių, likusių 1 ir 2 blokuose, kurios bus talpinamos į konteinerius (suprojektuotus ir pagamintus pagal šį projektą). | Šį projektą labai vėluojama įgyvendinti. Vėlavimas turi didelį poveikį branduolinei saugai, kol visi panaudoto kuro elementai nesudėti į konteinerius, ir labai didina elektrinės veiklos išlaidas (patiriama papildomų techninės priežiūros išlaidų). | 7-asis audituotas projektas (TIENRF) Kietųjų radioaktyviųjų atliekų tvarkymo ir saugojimo kompleksas: kietosioms radioaktyviosioms atliekoms tvarkyti ir saugoti skirtų naujų įrenginių, kuriuos numatyta pastatyti Ignalinos atominėje elektrinėje, projektavimas, licencijavimo parama, pirkimas, statyba ir eksploatavimo pradžia. | Šį projektą labai vėluojama įgyvendinti (paprojektį B2 ("Naujo kietųjų radioaktyviųjų atliekų išėmimo komplekso projektavimas ir statyba") – 44 mėnesiais, o paprojektį B3/4 ("Naujo kietųjų radioaktyviųjų atliekų tvarkymo ir saugojimo komplekso projektavimas ir statyba") – 34 mėnesiais). Dėl šio vėlavimo kyla pavojus visam eksploatavimo nutraukimo programos įgyvendinimui, nes atliekų tvarkymo srautai reikalingi iš pat pradžių, kad būtų galima įgyvendinti pirmuosius išmontavimo ir deaktyvavimo projektus, ir tikriausiai prireiks papildomų TIENRF lėšų jiems užbaigti. | 8-asis audituotas projektas (TIENRF) Patikimos Ignalinos atominės elektrinės ir Visagino miesto šildymo ir garo skirstymo sistemos: pasenusios laikinosios atsarginės garo ir šilumos katilinės remontas (pakeitimas) ir plėtra siekiant užtikrinti, kad sustabdžius 2-ąjį bloką būtų toliau patikimai tiekiama šiluma ir garas į Ignalinos atominę elektrinę, kol jos eksploatavimas bus sustabdytas, ir Visagino miesto centrinio šildymo sistemai. | Šio projekto pradiniai tikslai iš esmės pasiekti nustatytu laiku ir neviršijant biudžeto, taip pat jį vykdant prisidėta prie eksploatavimo nutraukimo proceso eigos. Šis projektas buvo reikalingas visų pirma todėl, kad veikiančios sistemos buvo pasenusios. Eksploatavimo nutraukimo projektų valdymo skyriaus dalyvavimas šiame projekte nebuvo reikalingas, nes statybos darbai nebuvo tiesiogiai susiję su branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimo tikslais. | 9-asis audituotas projektas (TIENRF) Išmontavimo ir deaktyvavimo priemonių ir įrankių, reikalingų Ignalinos atominės elektrinės 1-ojo bloko turbinų salės įrangai išmontuoti ir deaktyvuoti, inžinerija, planavimas ir licencijavimas: svarbiausių inžinerijos, planavimo ir licencijavimo dokumentų, reikalingų, kad būtų suteiktas leidimas atlikti išmontavimo ir deaktyvavimo darbus Ignalinos atominės elektrinės 1-ojo bloko turbinų salėje (G1), parengimas ir šiems išmontavimo bei deaktyvavimo darbams atlikti reikalingų įrankių nustatymas ir pirkimas. | Projekto veiklos perdavimas išorės rangovams nebuvo pagrįstas tinkamu elektrinės personalo reikiamos kvalifikacijos ir techninės kompetencijos vertinimu, taip pat neapsvarstytas sprendimo pasitelkti išorės rangovus ekonominis naudingumas. | 10-asis audituotas projektas (TIENRF). Projektų valdymo skyriaus rėmimas: valdymo ir inžinerinė parama Ignalinos atominės elektrinės Eksploatavimo nutraukimo tarnybos Projektų valdymo skyriui. | Projektų valdymo skyriaus konsultantas labai prisidėjo rengiant eksploatavimo nutraukimo projektą. Tačiau nustatyti keli trūkumai: dėl konsultanto darbo srities patiriama daugiau išlaidų (jis atlieka bendras projekto valdymo ir administravimo užduotis, kurios viršija konkrečią branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimo techninę kompetenciją);nepakankami Ignalinos AE organizacinės struktūros pokyčiai. | 11-asis audituotas projektas (CPVA) Ignalinos atominės elektrinės infrastruktūra: vietos paruošimas ir infrastruktūros plėtra (teritorijos sutvarkymas, elektros tiekimas, šilumos tiekimas, telekomunikacijos, vandens tiekimas) siekiant įgyvendinti pagrindinius eksploatavimo nutraukimo projektus. | Šis projektas apskritai buvo sėkmingai įgyvendintas. Tačiau kadangi buvo labai vėluojama įgyvendinti "pirminius" eksploatavimo nutraukimo projektus (ypač B3/4 paprojektį, susijusį su radioaktyviųjų atliekų tvarkymo ir saugojimo kompleksu, žr. 7-ojo patikrinto projekto aprašymą), tai paveikė AE infrastruktūrai skirtų projekto dalių įgyvendinimą. | 12-asis audituotas projektas (CPVA) Labai mažo aktyvumo atliekų kapinynas: labai mažo aktyvumo trumpaamžėms atliekoms skirto kapinyno projektavimas, statyba ir licencijavimas. | Reikia pažymėti, kad: šis projektas neapima visų etapų, kurie yra būtini norint saugoti kapinyne radioaktyviąsias atliekas: į jį įtrauktas tik kapinyno projektavimas ir tarpinės saugyklos statyba (šioje saugykloje numatoma kaupti ir laikinai saugoti radioaktyviąsias atliekas nuo vieno iki kito šalinimo etapo;pagal šį projektą buvo labai vėluojama gauti statybos leidimus. | Kozlodujaus | 13-asis audituotas projektas. Projektų valdymo skyrius. Konsultavimo paslaugos: konsultavimo parama Kozlodujaus atominei elektrinei įgyvendinant 1–4 blokų NPP eksploatavimo nutraukimo rėmimo veiklą. | Nors projektų valdymo skyriaus konsultantas atliko pagrindinį vaidmenį keičiant eksploatavimo nutraukimo strategiją, šio projekto valdymui būdingi įvairūs trūkumai: vėlavimas įgyvendinti projektą;nepatikimos eksploatavimo nutraukimo išlaidų sąmatos;nepakankamai aiškiai nustatyti reikiami eksploatavimo nutraukimo veiksmai;nėra radioaktyviųjų atliekų aprašų;buvo labai daug konsultuojamasi apie projekto administravimą, užuot konsultavusis konkrečiais techniniais klausimais, susijusiais su eksploatavimo nutraukimo procesu. | 14-asis audituotas projektas Sauso panaudoto kuro saugykla: panaudoto kuro rinklėms saugoti konteineriuose skirtos sauso panaudoto kuro saugyklos projektavimas ir statyba. | Šį projektą įgyvendinti labai vėluojama ir viršijamas biudžetas: jau 2,5 metų vėluojama užbaigti sauso panaudoto kuro saugyklą;pakeitus pradinius reikalavimus, išaugo kainos ir buvo pakeistas sutarties kainų nustatymo pagrindas, todėl išlaidos iki šiol 19 % viršijo turimą biudžetą. | 15-asis audituotas projektas Kietųjų atliekų tvarkymo ir galutinio apdorojimo, labai sumažinant jų tūrį (angl. High Volume Reduction Factor), įrenginys: plazminio lydymo įrenginio projektavimas, statyba ir eksploatavimo pradžia siekiant labai sumažinti mažo ir vidutinio aktyvumo atliekų tūrį. | Yra didelė rizika viršyti numatytas šio projekto išlaidas. Pasirinkta eksperimentinė technologija, nors: jos veiksmingumas nebuvo tinkamai įrodytas irneatsižvelgta į įrenginio eksploatavimo išlaidas. | 16-asis audituotas projektas Žmogiškieji ištekliai: parama Kozlodujaus atominės elektrinės 1–4 blokų žmogiškųjų išteklių našiam naudojimui įgyvendinant atnaujintą eksploatavimo nutraukimo strategiją, elektrinėje dirbančių specialistų žinių išsaugojimas ir užtikrinimas, kad būtų sklandžiai pereita nuo eksploatavimo prie eksploatavimo nutraukimo. | Darbuotojų, atliekančių su eksploatavimo nutraukimu susijusias užduotis, finansavimas nepaskatino organizacinių pokyčių: nebuvo aiškiai išskirtas personalas, turintis dirbti, kad atominės elektrinės organizacija virstų jos eksploatavimo nutraukimą vykdančia organizacija;nebuvo užtikrinta centralizuota ir pakankama pasirengimo nutraukti eksploatavimą veiklos stebėsena. | -------------------------------------------------- IV PRIEDAS 6 PADARINIŲ MAŽINIMO PROJEKTŲ VERTINIMAS Atominė elektrinė | Projektas | Audito Rūmų vertinimas | Bohunicės | 1-asis audituotas projektas Kryžovanų pastotės rekonstrukcija: saugaus ir patikimo elektros tiekimo nacionalinei elektros perdavimo sistemai užtikrinimas po Bohunicės V1 atominės elektrinės galutinio sustabdymo, rekonstruojant Kryžovanų 400 kV pastotę, įskaitant aprūpinimą įranga, įrengimą, bandymą, eksploatavimo pradžią ir susijusias inžinerines bei technines paslaugas 2004–2009 m. laikotarpiu. | Atlikus auditą įsitikinta, kad numatyti rekonstrukcijos darbai sėkmingai užbaigti laiku ir neviršijant biudžeto. Tačiau šis projektas yra mažai susijęs su Bohunicės V1 AE sustabdymu. | Ignalinos | 2-asis audituotas projektas (TIENRF) Lietuvos elektrinės modernizavimas ir kombinuoto ciklo dujų turbinos bloko statyba: Lietuvos elektrinės, kurios pajėgumas yra 1800 MWe, aplinkos apsaugos, energijos vartojimo efektyvumo ir patikimumo pagerinimas siekiant pailginti jos gyvavimo trukmę, Lietuvoje padidinti energijos tiekimo saugumą ir stabilizuoti elektros energijos kainas. | Atlikus auditą įsitikinta, kad projekto rezultatai pasiekti, nors projekto apimtis buvo sumažinta (modernizuota mažiau Lietuvos elektrinės blokų). Reikia pažymėti, kad dėl vėlesnių įvykių pasikeitė iš pradžių numatyti padarinių mažinimo projektams svarbūs strateginiai veiksniai. Todėl Lietuvos elektrinė užtikrins tik atsarginį gamybos pajėgumą, tačiau nepakeis prarasto gamybos pajėgumo, kaip iš pradžių planuota. | 3-iasis audituotas projektas (CPVA) Šilumos punktų įrengimas Visagino 1-ajame ir 2-ajame (taip pat 3-iajame) mikrorajonuose: Visagino miesto centrinio šildymo sistemos pertvarkymas iš atviros į uždarą, siekiant padidinti jos efektyvumą ir šilumos tiekimo saugumą po to, kai bus galutinai sustabdyta Ignalinos atominė elektrinė. | Atliekant auditą nustatyta, kad buvo labai vėluojama įgyvendinti šį projektą. Ypač antrojo etapo, skirto Visagino 2-ajam ir 3-iajam mikrorajonams, įgyvendinimas beveik 18 mėn. atsiliko nuo įgyvendinimo plano, todėl CPVA svarstė galimybę nutraukti nebaigtą projektą. | 4-asis audituotas projektas (CPVA) Parama Būsto ir urbanistinės plėtros agentūros daugiabučių gyvenamųjų namų energijos vartojimo efektyvumo didinimo mechanizmui. | Apsilankius projekto įgyvendinimo vietoje, patvirtinti teigiami rezultatai, apie kuriuos pranešė agentūra: pagal bendrai finansuojamus projektus pavyksta sutaupyti 30–60 % energijos, palyginti su tuo, kiek jos buvo suvartojama pirmiau. Tačiau šių teigiamų rezultatų reikšmę sumažino ribota bendro mechanizmo ES įnašo dalis, kuri schemai buvo skirta per CPVA (180 daugiabučių gyvenamųjų namų, palyginti su tiksline 24000 gyvenamųjų pastatų populiacija). | Kozlodujaus | 5-asis audituotas projektas Bulgarijos efektyvaus energijos vartojimo ir atsinaujinančiosios energijos kreditavimo priemonė: kreditavimo priemonės sukūrimas siekiant remti privačių pramonės įmonių efektyvų energijos vartojimą ir smulkius atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektus. | Kreditavimo priemonės rezultatai atitiko nustatytus tikslus – ji padėjo sumažinti sutarto pirmalaikio Kozlodujaus atominės elektrinės 1–4 blokų sustabdymo padarinius. Tačiau papildomų KIDSF lėšų skyrimas šiai priemonei nėra visiškai pagrįstas, nes finansuojamos projekto dalys yra ekonomiškai perspektyvios, be to, panašių tikslų siekiama ir pagal kitas Europos programas. Atitinkamos Bulgarijos valdžios institucijos nedalyvauja priemonės valdyme. Kadangi projekto valdymas yra visiškai perduotas išorės subjektams, pagal kreditavimo priemonę veiklos koordinavimo su kitomis nacionalinėmis ar Europos programomis galimybės yra ribotos. | 6-asis audituotas projektas Efektyvaus energijos vartojimo (paklausos) visuomeninės paskirties pastatuose priemonės: energijos vartojimo efektyvumo visuomeninės paskirties pastatuose (ligoninėse, mokyklose ir t. t.) padidinimas. | Šio projekto rezultatai padėjo sumažinti Kozlodujaus atominės elektrinės 1–4 reaktorių pirmalaikio sustabdymo padarinius. Tačiau kadangi yra kitų nacionalinių ir Europos programų, pagal kurias siekiama tų pačių tikslų, kyla abejonių dėl KIDSF finansinės paramos efektyviam energijos vartojimui visuomeninės paskirties pastatuose būtinumo. | --------------------------------------------------