Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos 2015 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės /* COM/2014/0552 final - 2014/0254 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS · Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Pagal 2013 m. gruodžio 11 d. Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos gyvieji jūrų biologiniai ištekliai naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Svarbi priemonė siekiant šio tikslo yra kiekvienais metais nustatomos žvejybos galimybės, t. y. bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (BLSK), kvotos ir žvejybos pastangų apribojimai. Šio pasiūlymo tikslas − nustatyti 2015 m. valstybių narių komerciškai svarbiausių Baltijos jūros žuvų išteklių žvejybos galimybes. Siekiant supaprastinti su metiniu BLSK ir kvotomis susijusius sprendimus ir siekiant, kad jie būtų aiškesni, nuo 2006 m. žvejybos Baltijos jūroje galimybės nustatomos atskiru reglamentu. · Bendrosios aplinkybės Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK) atitinkamai 2014 m. gegužės mėn. ir 2014 m. birželio mėn. pateikė mokslines rekomendacijas dėl Baltijos jūros išteklių 2015 m. Pasiūlymą sudaro du su žvejybos galimybėmis susiję skyriai, svarbūs žvejybos valdymui Baltijos jūroje 2015 m.: viename skyriuje nustatomi BLSK ir kvotos, o antrame – žvejybos laivų veiklos ribos (dienų jūroje skaičius) ir taip apribojamos žvejybos pastangos. · Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Žvejybos galimybės ir jų paskirstymo valstybėms narėms tvarka reglamentuojami kasmet. Naujausias teisės aktas – 2013 m. lapkričio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1180/2013, kuriuo nustatomos 2014 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės. 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1434/98 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 88/98, taip pat svarbus žvejybai Baltijos jūroje valdyti. 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1098/2007, nustatančiame Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą bei iš dalies keičiančiame Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinančiame Reglamentą (EB) Nr. 779/97, apibūdintos kontrolės ir stebėsenos priemonės, būtinos atitinkamiems menkių ištekliams atkurti. Be to, jame išdėstyti vakarinės ir rytinės dalies menkių išteklių BLSK ir susijusių žvejybos pastangų apribojimų nustatymo taisyklės. · Derėjimas su kitomis ES politikos sritimis ir tikslais Siūlomos priemonės atitinka bendros žuvininkystės politikos tikslus bei taisykles ir yra suderinamos su Sąjungos darnaus vystymosi politika. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI · Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasi Konsultuotasi su šiomis mokslinėmis organizacijomis: Tarptautine jūrų tyrinėjimo taryba (ICES) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetu (ŽMTEK). Sąjunga kasmet prašo ICES ir ŽMTEK pateikti mokslines rekomendacijas dėl svarbių žuvų išteklių būklės. Pateikiamos rekomendacijos dėl visų Baltijos jūros žuvų išteklių, kuriems siūloma nustatyti BLSK. · Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Su Baltijos jūros patariamąja taryba (BJPT) konsultuotasi 2014 m. birželio mėn. vykusiame tos tarybos bendros priedugnio ir pelaginių rūšių žuvų žvejybos darbo grupės posėdyje, remiantis ICES atliktu žuvų išteklių vertinimu. Pasiūlymą moksliškai pagrindė ICES ir ŽMTEK. Pasiūlyme išsamiai apsvarstytos pareikštos preliminarios nuomonės dėl visų susijusių žuvų išteklių ir į jas atsižvelgta, nepažeidžiant galiojančios politikos ir nepabloginant pažeidžiamų išteklių būklės. Mokslinės rekomendacijos dėl sužvejojamo kiekio apribojimo aptartos ir BALTFISH forume. · Poveikio vertinimas 2015 m. tonomis išreikštos žvejybos Baltijos jūroje galimybės bus 12 % didesnės, palyginti su 2014 m., ir sieks apie 629 000 tonų[1]. Skaičiuojant pagal išteklius, padidėjo keturių silkių išteklių BLSK (vidutiniškai 31 %), o sumažėjo vakarinės dalies menkių išteklių (48 %), šprotų (17 %) ir dviejų lašišų išteklių (15 %) BLSK, vertinant vienetais. Remiantis 2012 m. vidutinėmis iškrautų žuvų kainomis aštuoniose Baltijos jūros regiono šalyse[2], 2015 m. silkių išteklių žvejybos galimybių vertė padidės beveik 80 mln. EUR iki bendros 164 mln. EUR vertės. Labiausiai sumažėjo vakarinės dalies menkių BLSK vertė, t. y. nuo 32 mln. EUR 2014 m. iki 14 mln. EUR 2015 m. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad 2013 m. buvo išnaudota tik 60 % menkių kvotos ir darant prielaidą, kad sužvejojamų žuvų kiekis išliks toks 2014 ir 2015 m., kvotos vertės sumažinimas bus ne toks reikšmingas. Pasiūlymas yra ne tik trumpalaikis sprendimas, bet ir dalis per ilgesnį laikotarpį įgyvendintino metodo, kurį taikant žvejybos mastas laipsniškai mažinamas tol, kol bus užtikrintas ilgalaikis tausus žvejybos lygis, ir toks išlaikomas. Todėl, taikant su pasiūlymu suderintą metodą, per vidutinį arba ilgą laikotarpį būtų užtikrintos stabilios žvejybos pastangos ir didesnės kvotos. Tikimasi, kad ilgalaikis metodo poveikis bus tausesnė žvejybos veikla ir didesnis iškraunamų žuvų kiekis. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI · Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlymu siekiama nustatyti ES žvejybos rajonuose taikytinus sužvejojamo kiekio apribojimus, kad būtų pasiektas bendros žuvininkystės politikos tikslas – užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. · Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 43 straipsnio 3 dalis. · Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, kaip nurodyta SESV 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. · Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. Bendra žuvininkystės politika yra bendra politika. Pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį Taryba patvirtina priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo. Šiuo Tarybos reglamentu valstybėms narėms skiriamos žvejybos galimybės. Atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 6 ir 7 dalis ir į 17 straipsnį, valstybės narės gali savo nuožiūra paskirstyti tokias galimybes regionams arba veiklos vykdytojams laikydamosi minėtuose straipsniuose nustatytų kriterijų. Taigi valstybės narės gali pasirinkti joms tinkamą socialinį ir (arba) ekonominį paskirtų žvejybos galimybių naudojimo modelį. Pasiūlymas papildomo finansinio poveikio valstybėms narėms neturi. Taryba šį reglamentą priima kasmet; viešos bei privačios priemonės jam įgyvendinti jau parengtos. · Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – reglamentas. Tai žvejybos valdymo pasiūlymas, parengtas remiantis SESV 43 straipsnio 3 dalimi. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymas ES biudžetui poveikio neturi. 5. PAPILDOMA INFORMACIJA · Supaprastinimas Pasiūlymu toliau teikiamos galimybės paprastinti valdžios institucijų (ES ar nacionalinių) administracines procedūras, nes jame yra nuostatų, panašių į 2014 m. reglamento dėl žvejybos galimybių Baltijos jūroje nuostatas. · Peržiūros, persvarstymo, laikino galiojimo sąlyga Pasiūlymas teikiamas dėl 2015 m. metinio reglamento, todėl jame persvarstymo sąlygos nėra. · Išsamus paaiškinimas Šiuo pasiūlymu nustatomos valstybių narių tam tikrų žuvų išteklių arba išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje 2015 m. galimybės. Įpareigojimas iškrauti vykdant tam tikrų rūšių žuvų išteklių žvejybą sužvejotą laimikį pradedamas taikyti nuo 2015 m. sausio 1 d. Baltijos jūroje ši žvejyba apima išteklius, kuriems taikomi šiame reglamente nustatyti BLSK ir kvotos, būtent: mažas pelagines žuvis (silkių ir šprotų išteklius), lašišas (lašišų išteklius) ir menkes (menkių išteklius), t. y. žuvų rūšis, pagal kurias nustatoma žvejybos rūšis. Visų rūšių sužvejotoms žuvims, pagal kurias nėra nustatoma žvejybos rūšis, tačiau kurioms taikomi BLSK, pvz., jūrinėms plekšnėms, Baltijos jūroje įpareigojimas iškrauti laimikį bus taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d. Pradėjus taikyti įpareigojimą iškrauti laimikį, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 2 dalį siūlomos žvejybos galimybės atspindi perėjimą nuo to, kad atsižvelgiama nebe į iškraunamą kiekį, o į sužvejotą kiekį. Tai daroma remiantis moksline rekomendacija dėl žuvų išteklių tam tikrų rūšių žvejybos atveju, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje. Žvejybos galimybes taip pat reikėtų nustatyti vadovaujantis 16 straipsnio 1 dalimis (kur nurodytas santykinio stabilumo principas) ir 16 straipsnio 4 dalimi (kur nurodyti bendros žuvininkystės politikos tikslai ir daugiamečiuose planuose numatytos taisyklės). Siūlomi kiekiai grindžiami dabartinėmis mokslinėmis rekomendacijomis ir konsultacijomis su BJPT. Kai reikėjo, siekiant nustatyti bendrai su Rusijos Federacija naudojamų išteklių ES kvotas, atitinkami šių išteklių kiekiai buvo išskaičiuoti iš siūlomų BLSK, kuriuos rekomendavo ICES. Atsižvelgiant į Komisijos ketinimus užtikrinti tausų žuvininkystės išteklių naudojimą laikantis Sąjungos politikos bei tarptautinių įsipareigojimų ir tuo pačiu išlaikyti stabilias žvejybos galimybes, metiniai BLSK skirtumai kiek įmanoma apriboti, atsižvelgiant į atitinkamų išteklių būklę. Valstybėms narėms skirti BLSK ir kvotos pateikti reglamento I priede. Visi penki Baltijos jūros pelaginių žuvų ištekliai (keturi silkių ištekliai ir vienas šprotų išteklius) ir vakarinės dalies menkių ištekliai 2015 m. turi būti žvejojami užtikrinant didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio lygį, todėl siūlomi BLSK atitinka didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio mirtingumą dėl žvejybos. Suomijos įlankos lašišų ir jūrinių plekšnių BLSK atitinka ICES sukurtą metodą, kuris taikomas ištekliams, apie kuriuos trūksta duomenų. Pagrindinio baseino lašišų išteklių BLSK atitinka daugiamečiame Baltijos lašišų išteklių plane (COM(2011) 470 galutinis) nustatytą žvejybos kontrolės taisyklę. ICES[3] dar patikslins rekomendaciją dėl rytinės dalies menkių išteklių ir jų BLSK. Vertinant retrospektyviai, vakarinės dalies menkių išteklių faktinis mirtingumas dėl žvejybos buvo didesnis, negu Baltijos jūros menkių išteklių daugiamečiame plane nurodytas tikslas, ir pagal daugiamečio plano 6 straipsnį jis turėtų būti sumažintas 10 %. Tačiau ICES nemano, kad toks sumažinimas yra prevencinis, todėl savo rekomendacijoje nurodo didesnį sumažinimą, kuris grindžiamas didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principu. Pagal daugiamečio plano 7 straipsnį Taryba gali priimti BLSK, kuris yra mažesnis negu BLSK, nustatytas taikant 6 straipsnį. Kalbant apie žvejybos pastangas, taikyti tokios nukrypti leidžiančios nuostatos negalima, todėl pagal 8 straipsnio 4 dalį dienų jūroje skaičius turi būti sumažintas 10 %. Pasikeitus rytinės dalies menkių išteklių biologijai, ICES nepateikė šių išteklių biologinių atskaitos taškų, t. y. faktinio mirtingumo dėl žvejybos. Planas parengtas remiantis prielaida, kad menkių išteklių augimas išliks stabilus, o taip nebėra. Kaip pripažįsta ICES, pastaraisiais metais rytinės dalies menkių išteklių augimas dramatiškai sulėtėjo ir biologinių atskaitos taškų nustatyti nebegalima. Todėl, ICES manymu, Baltijos jūros menkių išteklių daugiamečio plano negalima naudoti ruošiant rekomendaciją dėl rytinės dalies menkių išteklių; vietoj to ICES rekomenduoja, kad BLSK būtų grindžiamas trūkstant duomenų taikomu metodu. Dėl šių priežasčių daugiamečio plano 6, 7 ir 8 straipsnių 2015 m. negalima taikyti rytinės dalies menkių ištekliams, nes plane pateiktos BLSK ir pastangų nustatymo taisyklės grindžiamos šiais atskaitos taškais. Todėl, kol nepateiktas naujo Baltijos jūros išteklių daugiamečio plano pasiūlymas, siekiant išvengti rytinės dalies menkių išteklių pereikvojimo dėl nenustatytų BLSK, pagal plano 5 straipsnio 1 dalį ir Sutarties 43 straipsnio 3 dalį tikslinga nustatyti žvejybos galimybes remiantis ICES sukurtu metodu. Tarybos reglamente (EB) Nr. 847/96 nustatytos BLSK kasmetinio valdymo papildomos sąlygos, įskaitant nuostatas dėl lankstumo pagal 3 ir 4 straipsnius atitinkamai dėl išteklių, kuriems taikomas prevencinis ir mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Pagal to reglamento 2 straipsnį nustatydama BLSK, Taryba sprendžia dėl išteklių, kuriems, visų pirma atsižvelgiant į biologinę išteklių būklę, 3 ir 4 straipsniai netaikomi. Neseniai visiems ištekliams, kuriems pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, pradėta taikyti lankstumo priemonė. Todėl siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris pažeistų racionalaus ir atsakingo gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimo principą ir kliudytų pasiekti bendros žuvininkystės politikos tikslus, reikėtų patikslinti, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai taikomi tik jei valstybė narė nesinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis. 2014/0254 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos 2015 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013[4] reikalaujama, kad atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, o konkrečiai – į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) parengtą ataskaitą, taip pat į rekomendacijas, gautas iš konsultacinių tarybų, atsakingų už atitinkamus geografinius rajonus ar kompetencijos sritis, būtų nustatytos priemonės, kuriomis būtų reglamentuojama galimybė naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausią žvejybos veiklą; (2) Taryba privalo patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo pagal žvejybos rūšį arba žvejybos rūšių grupes priemones, įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas, jei tokių reikėtų. Pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 1 ir 4 dalis žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad būtų užtikrintas santykinis kiekvienos valstybės narės žvejybos veiklos stabilumas kiekvieno žuvų ištekliaus ar žvejybos atžvilgiu, atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje; (3) todėl bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (BLSK) turėtų būti nustatyti pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 ir atsižvelgiant į 1 konstatuojamojoje dalyje nurodytus principus; (4) mažų pelaginių žuvų (silkių ir šprotų), menkių ir lašišų žvejybai Baltijos jūroje Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nurodytas įpareigojimas iškrauti laimikį taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d. To reglamento 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad kai dėl tam tikro žuvų ištekliaus nustatomas įpareigojimas iškrauti laimikį, žvejybos galimybės turi būti nustatomos atsižvelgiant į tai, kad nuo žvejybos galimybių nustatymo siekiant atspindėti iškraunamą kiekį pereinama prie žvejybos galimybių nustatymo siekiant atspindėti faktinį sužvejotą kiekį; (5) be to, ištekliams, kuriems taikomi konkretūs daugiamečiai planai, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 4 dalį žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos vadovaujantis tuose planuose nustatytomis taisyklėmis. Todėl menkių išteklių leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai ir žvejybos pastangų apribojimai 22–24 pakvadračiuose turėtų būti nustatyti pagal Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1098/2007[5] nustatytą Baltijos jūros menkių planą; (6) iš naujausių mokslinių rekomendacijų matyti, kad Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES) negalėjo nustatyti menkių išteklių biologinių atskaitos taškų 25–32 pakvadračiuose, todėl ji rekomendavo, kad šio menkių ištekliaus BLSK būtų grindžiamas trūkstant duomenų taikomu metodu. Dėl to, kad nėra biologinių atskaitos taškų, 25–32 pakvadračiuose neįmanoma laikytis menkių išteklių žvejybos galimybių ir pastangų lygių nustatymo taisyklių. Kadangi nenustačius žvejybos galimybių galėtų kilti didelė grėsmė tų išteklių tvarumui, tikslinga nustatyti tokius šio menkių ištekliaus BLSK, kurie atitiktų ICES sukurtą ir rekomenduojamą metodą; (7) atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas, gali būti nustatytas lankstesnis Baltijos jūros menkių išteklių žvejybos pastangų valdymas 22–24 pakvadračiuose, nepakenkiant Baltijos jūros menkių plano tikslams ir nesukeliant žuvų mirtingumo padidėjimo. Toks lankstumas leistų veiksmingiau valdyti žvejybos pastangas tais atvejais, kai kvotos valstybės narės laivynui nėra paskirstomos vienodai, taip pat sudarytų palankesnes sąlygas greitai reaguoti į apsikeitimą kvotomis. Todėl valstybei narei turėtų būti leidžiama su jos vėliava plaukiojantiems laivams skirti papildomų nebuvimo uoste dienų, kai išskaičiuojama tiek pat kitų su jos vėliava plaukiojančių laivų nebuvimo uoste dienų; (8) šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės yra naudojamos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009[6], ypač jo 33 ir 34 straipsnius, susijusius su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir informavimu apie žvejybos galimybių išnaudojimo duomenis. Todėl būtina nurodyti su iškraunamų žuvų išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, kiekiais susijusius kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės, siųsdamos duomenis Komisijai; (9) Tarybos reglamente (EB) Nr. 847/96 nustatytos BLSK kasmetinio valdymo papildomos sąlygos, įskaitant nuostatas dėl lankstumo pagal 3 ir 4 straipsnius atitinkamai dėl išteklių, kurie taikomas prevencinis ir mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Pagal to reglamento 2 straipsnį nustatydama BLSK, Taryba sprendžia dėl išteklių, kuriems, visų pirma atsižvelgiant į biologinę išteklių būklę, 3 ir 4 straipsniai netaikomi. Neseniai visiems ištekliams, kuriems pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, pradėta taikyti lankstumo priemonė. Todėl siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris pažeistų racionalaus ir atsakingo gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimo principą, kliudytų pasiekti bendros žuvininkystės politikos tikslus ir pablogintų biologinę išteklių būklę, reikėtų nustatyti, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai taikomi mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstiems BLSK tik jei valstybės narės nepasinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis; (10) siekiant išvengti žvejybos veiklos pertrūkių ir užtikrinti pragyvenimo šaltinį Sąjungos žvejams, svarbu, kad žvejybą, kuriai taikomas šis reglamentas, būtų galima pradėti 2015 m. sausio 1 d. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I skyrius Bendrosios nuostatos 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatomos 2015 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės. 2 straipsnis Taikymo sritis Šis reglamentas taikomas Sąjungos žvejybos laivams, vykdantiems veiklą Baltijos jūroje. 3 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: 1) ICES – Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba; 2) Baltijos jūra – ICES IIIb, IIIc ir IIId zonos; 3) pakvadratis – Baltijos jūros ICES pakvadratis, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 2187/2005[7] I priede; 4) žvejybos laivas – laivas, turintis versliniam jūrų biologinių išteklių naudojimui skirtą įrangą; 5) Sąjungos žvejybos laivas – žvejybos laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava ir įregistruotas Sąjungoje; 6) žvejybos pastangos – žvejybos laivo pajėgumų ir veiklos sandauga; žvejybos laivų grupės žvejybos pastangos – visų grupės laivų žvejybos pastangų suma; 7) ištekliai – jūrų biologiniai ištekliai konkrečioje valdymo zonoje; 8) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) – kiekvieno ištekliaus kiekis, kuris gali būti: i) sužvejotas per metus žvejybos, kuriai pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, atveju arba ii) iškrautas per metus žvejybos, kuriai pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį netaikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, atveju; 9) kvota – Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai valstybei skirta BLSK dalis. II skyrius Žvejybos galimybės 4 straipsnis BLSK ir jų paskirstymas BLSK, kvotos ir atitinkamais atvejais funkciškai su jais susietos sąlygos išdėstytos I priede. 5 straipsnis Specialios nuostatos dėl paskirstymo Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio: a) žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį; b) išskaitymui ir perskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį; c) papildomam iškraunamam kiekiui, kuris leidžiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį arba Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį; d) neišnaudotiems kiekiams pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį arba perduotiems kiekiams pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį; e) išskaitymui, atliekamam pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105, 106 ir 107 straipsnius. 6 straipsnis Sužvejotų žuvų ir priegaudos, kurioms netaikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, iškrovimo sąlygos Sužvejotos jūrinės plekšnės ir jų priegauda laikomos laive arba iškraunamos tik jei jas sužvejojo Sąjungos žvejybos laivai, plaukiojantys su kvotą turinčios ir jos neišnaudojusios valstybės narės vėliava. 7 straipsnis Žvejybos pastangų apribojimai Žvejybos pastangų apribojimai yra nustatyti II priede. III SKYRIUS Baigiamosios nuostatos 8 straipsnis Duomenų perdavimas Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai siųsdamos duomenis apie sužvejotų arba iškrautų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento I priede nustatytus išteklių kodus. 9 straipsnis Lankstumas 1. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas prevencinis BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip. 2. Tačiau tie straipsniai netaikomi, jei valstybė pasinaudoja metų sandūros lankstumo priemonėmis, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje. 10 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] Atmetus rytinės dalies menkių išteklius ir įskaitant lašišų išteklių konvertuotą svorį (1 vienetas vidutiniškai sveria 4,5 kg). [2] EUMOFA metiniai duomenys, kurie 2014 m. gegužės 22 d. gauti iš http://ec.europa.eu/fisheries/market-observatory/home. [3] ŽMTEK, 2015 m. mokslinių rekomendacijų peržiūra, 1 dalis. Rekomendacija dėl Baltijos jūros išteklių (ŽMTEK-14-10), p. 12. [4] 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22–61). [5] 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1098/2007, nustatantis Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą bei iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 779/97 (OL L 248, 2007 9 22, p. 1–10). [6] 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (OL L 343, 2009 12 22, p. 1). [7] 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose (OL L 349, 2005 12 31, p. 1). PRIEDAI prie pasiūlymo dėl TARYBOS REGLAMENTO kuriuo nustatomos 2015 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės I PRIEDAS BLSK, TAIKOMI SĄJUNGOS ŽVEJYBOS LAIVAMS RAJONUOSE, KURIUOSE GALIOJA PAGAL ŽUVŲ RŪŠIS IR ŽVEJYBOS RAJONĄ NUSTATYTI BLSK Toliau pateiktose lentelėse nustatyti kiekvienų išteklių BLSK ir kvotos (gyvojo svorio tonomis, išskyrus atvejus, kai nustatyta kitaip) ir funkciškai su jomis susietos sąlygos. Nuorodos į žvejybos zonas reiškia nuorodas į ICES zonas, jei nenurodyta kitaip. Žuvų ištekliai nurodyti abėcėlės tvarka pagal lotynišką rūšies pavadinimą. Šiame reglamente pateikiama tokia lotyniškų ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė: Mokslinis pavadinimas || Triraidis kodas || Bendrinis pavadinimas Clupea harengus || HER || Atlantinės silkės Gadus morhua || COD || Atlantinės menkės Pleuronectes platessa || PLE || Jūrinės plekšnės Salmo salar || SAL || Atlantinės lašišos Sprattus sprattus || SPR || Atlantiniai šprotai Rūšis: || Atlantinės silkės || || Zona: || 30–31 pakvadračiai || || || Clupea harengus || || HER/3D30.; HER/3D31. Suomija || 152 932 || || Švedija || 33 602 || || || || || Sąjunga || 186 534 || || || || || BLSK || 186 534 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Rūšis: || Atlantinės silkės || || Zona: || 22–24 pakvadračiai || Clupea harengus || || HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. || Danija || 3 115 || || Vokietija || 12 259 || Suomija || 2 || || Lenkija || 2 891 || Švedija || 3 953 || || || || Sąjunga || 22 220 || || || || BLSK || 22 220 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnio 2 ir 3 dalys netaikomos. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. || || || Rūšis: || Atlantinės silkės || || Zona: || 25–27, 28.2, 29 ir 32 pakvadračių Sąjungos vandenys || Clupea harengus || || HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32. Danija || 3 744 || || Vokietija || 993 || || Estija || 19 120 || || Suomija || 37 321 || || Latvija || 4 718 || || Lietuva || 4 968 || || Lenkija || 42 400 || || Švedija || 56 921 || || || || || Sąjunga || 170 185 || || || || || BLSK || Netaikoma || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Rūšis: || Atlantinės silkės || || Zona: || 28.1 pakvadratis || Clupea harengus || || HER/03D.RG || || || Estija || 17 908 || || Latvija || 20 872 || || || || || Sąjunga || 38 780 || || || || || BLSK || 38 780 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || || || Rūšis || Atlantinės menkės || Zona: || 25–32 pakvadračių Sąjungos vandenys || Gadus morhua || || COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. Danija || pm || || Vokietija || pm || || Estija || pm || || Suomija || pm || || Latvija || pm || || Lietuva || pm || || Lenkija || pm || || Švedija || pm || || || || || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || Netaikoma || Prevencinis BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnio 2 ir 3 dalys netaikomos. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. || || || Rūšis: || Atlantinės menkės || || Zona: || 22–24 pakvadračiai || || Gadus morhua || || COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. Danija || 3 838 || || Vokietija || 1 877 || || Estija || 85 || || Suomija || 75 || || Latvija || 318 || || Lietuva || 206 || || Lenkija || 1 027 || || Švedija || 1 367 || || || || || Sąjunga || 8 793 || || || || || BLSK || 8 793 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnio 2 ir 3 dalys netaikomos. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. || || || Rūšis: || Jūrinės plekšnės || || Zona: || 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys || || Pleuronectes platessa || || PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. Danija || 2 327 || || Vokietija || 259 || || Lenkija || 487 || || Švedija || 176 || || || || || Sąjunga || 3 249 || || || || || BLSK || 3 249 || || Prevencinis BLSK Rūšis: || Atlantinės lašišos || Zona: || 22–31 pakvadračių Sąjungos vandenys || Salmo salar || || SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. Danija || 20 290 || (1) || Vokietija || 2 257 || (1) || Estija || 2 062 || (1) || Suomija || 25 300 || (1) || Latvija || 12 905 || (1) || Lietuva || 1 517 || (1) || Lenkija || 6 155 || (1) || Švedija || 27 425 || (1) || || || || Sąjunga || 97 911 || (1) || || || || BLSK || Netaikoma || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnio 2 ir 3 dalys netaikomos. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. __________ || || || (1) Nurodomas atskirų žuvų skaičius. Rūšis: || Atlantinės lašišos || Zona: || 32 pakvadračio Sąjungos vandenys || Salmo salar || || SAL/3D32. || || || Estija || 1 029 || (1) || Suomija || 9 005 || (1) || || || || Sąjunga || 10 034 || (1) || || || || BLSK || Netaikoma || Prevencinis BLSK __________ || || || (1) Nurodomas atskirų žuvų skaičius. Rūšis: || Atlantiniai šprotai || || Zona: || 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys || || Sprattus sprattus || || SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. Danija || 19 691 || || Vokietija || 12 475 || || Estija || 22 866 || || Suomija || 10 308 || || Latvija || 27 617 || || Lietuva || 9 990 || || Lenkija || 58 608 || || Švedija || 38 067 || || || || || Sąjunga || 199 622 || || || || || BLSK || Netaikoma || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK II PRIEDAS ŽVEJYBOS PASTANGŲ APRIBOJIMAI 1. Valstybės narės suteikia teisę ne daugiau kaip 132 dienas nebūti uoste ICES 22–24 pakvadračiuose, išskyrus laikotarpį nuo balandžio 1 iki 30 d., kai taikomas Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies a punktas, su jų vėliava plaukiojantiems Sąjungos žvejybos laivams ir žvejojantiems su: a) tralais, jūriniais užmetamaisiais tinklais ar panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 90 mm ar daugiau; b) žiauniniais tinklais, pinkliaisiais tinklais arba sieniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 90 mm ar daugiau; c) inkarinėmis ūdomis, ūdomis, išskyrus dreifuojančias ūdas, skrituliais ir kapeliais. 2. Nukrypstant nuo 1 dalies ir kai tai reikalinga veiksmingam žvejybos galimybių valdymui, valstybė narė gali su jos vėliava plaukiojantiems Sąjungos žvejybos laivams nustatyti papildomą nebuvimo uoste dienų skaičių, kai: a) tiek pat nebuvimo uoste dienų yra išskaičiuojama iš kitų laivų, kurie plaukioja su jos vėliava ir kuriems taikomas pastangų tame rajone apribojimas, ir b) kai kiekvieno laivo, iš kurio išskaičiuojamos dienos, kW išreikštas pajėgumas yra lygus laivų, kuriems skiriama papildomų dienų, pajėgumui arba už jį didesnis. 3. Laivų, kuriems pagal 2 dalį suteikiamos teisės, skaičius negali viršyti 15 % bendro visų atitinkamos valstybės narės laivų, nurodytų 1 dalyje, skaičiaus.