Nuo pandemijos pradžios Komisija nenutrūkstamai dirbo, kad paremtų nacionalines pastangas. Jos nustatytomis priemonėmis, be kita ko, padėta palaikyti būtiniausių prekių ir paslaugų judėjimą, remtos nacionalinės sveikatos priežiūros sistemos, kurioms teko didelis krūvis, ir ekonomika, asmenims sudarytos palankesnės sąlygos laisvai judėti ir kirsti sienas, sustiprinta parengtis. Parengti ES operatyvinį atsaką taip pat padėjo darbas su ES agentūromis. Reaguojant į suprantamą piliečių nerimą ir nuovargį reikėtų vienu metu kovoti su virusu ir palaikyti ekonomiką. Kol bus plačiai prieinami ir naudojami patikimi gydymo būdai ir (arba) vakcinos, labai svarbu toliau dėti ir stiprinti pastangas.

Testai kartu su sąlytį turėjusių asmenų išaiškinimu ir veiksminga izoliavimo praktika yra viena iš pagrindinių turimų priemonių koronaviruso plitimui sulėtinti. Tikslūs ir plačiai atliekami testai leidžia priimti geriausiai pagrįstus sprendimus dėl visuomenės sveikatos; greitieji testai sudaro sąlygas kuo mažiau trikdyti būtiną ligoninių ar slaugos namų darbuotojų darbą ir skubiai imtis veiksmų epicentruose, pvz., universitetuose. Be to, tam tikromis aplinkybėmis jie gali palengvinti keliones. Komisija skatina kurti patikimus testus, nacionalines tyrimų strategijas ir greituosius antigenų testus. Dabartiniai testavimo pajėgumų trūkumai infekcijai atsinaujinant rodo, kad būtina imtis papildomų skubių veiksmų.

Kol kas sukurti dviejų rūšių COVID-19 testai. Dėl tikslumo etaloniniais yra laikomi atvirkštinės transkripcijos polimerazės grandininės reakcijos kategorijos testai, tačiau gauti jų rezultatus užtrunka ir jiems naudojami įvairūs reagentai, kurie gali priklausyti nuo su paklausa susijusių suvaržymų. Greitieji antigenų testai – naujos kartos greitesni ir pigesni COVID-19 testai, kurių rezultatai dažnai būna gaunami greičiau nei per 30 minučių. Jie pradedami teikti rinkai ir valstybės narės vis dažniau nagrinėja galimybes juos plačiau naudoti. Jie suteikia galimybę greitai, nebrangiai ir anksti aptikti užkrečiamiausius atvejus, tačiau pripažįstama, kad šie testai yra kur kas mažiau tikslūs. Tai rodo, kad reikia atsargių jų naudojimo strategijų: jie gali būti itin naudingi tokiais atvejais, kai įtariami COVID-19 protrūkiai atokiose vietovėse, arba gali padėti tirti protrūkius globos struktūrose, pvz., slaugos namuose, arba kai virusas plačiai išplitęs bendruomenėje.

Šiandien, siekdama skatinti veiksmingą testavimą, Komisija priima Rekomendaciją dėl COVID-19 tyrimų strategijų, įskaitant greitųjų antigenų testų naudojimą. Rekomendacijoje pateikiami pagrindiniai aspektai, į kuriuos reikia atsižvelgti rengiant nacionalines, regionines ar vietos tyrimų strategijas: COVID-19 tyrimų strategijų taikymo sritis, grupės, kurioms, kilus pajėgumų problemų, turi būti teikiama pirmenybė, ir pagrindiniai su testavimo pajėgumais ir ištekliais susiję klausimai. ES turėtų stebėti šias valstybių narių pateiktas nacionalines strategijas, kad remiantis laiku pateikiamais, tiksliais ir palyginamais nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens duomenimis būtų galima mokytis vieniems iš kitų ir nustatyti spragas. Rekomendacija taip pat turėtų padėti sparčiau atrinkti ir diegti greitus ir patikimus antigenų testus.

Pirmiausia Komisija pagal skubios paramos priemonę sutelkia 100 mln. EUR, kad tiesiogiai įsigytų greitųjų antigenų testų ir pateiktų juos valstybėms narėms, remdamasi aiškiais kriterijais, atspindinčiais nacionaliniu lygmeniu nustatytus poreikius, ir griežtais kokybės kriterijais. Kartu Komisija taip pat pradeda vykdyti bendrus viešuosius pirkimus, kad valstybės narės turėtų antrą galimybę gauti šių daug žadančių testų.

Testai atlieka svarbų vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas laisvai judėti ES. Kai kurios valstybės narės reikalauja būti iš anksto atlikus testą, o tai priklauso nuo kitų valstybių narių gebėjimo atlikti tokius testus. Keliautojams, negalintiems to padaryti, pavyzdžiui, dėl to, kad išvykimo valstybėje narėje nėra numatytų pajėgumų testuoti besimptomius asmenis, turėtų būti pasiūlyta testą atlikti atvykus. Būtina užtikrinti abipusį bet kurios rūšies testų pripažinimą. Jeigu norint vykdyti kokią nors veiklą reikalaujama arba rekomenduojama turėti neigiamą COVID-19 testą, tai priklauso nuo to, ar įmanoma tokius testus atlikti ir ar visi testai atitinka sutartus minimalius ir pakankamus standartus, kad būtų pripažinti galiojančiais. Neužtikrinus tokio abipusio pripažinimo didelių kliūčių galėtų kilti visų pirma tuomet, jei valstybės narės reikalauja arba rekomenduoja atlikti testą prieš kelionę (žr. 2.6 skirsnį). Kaip nustatyta Tarybos rekomendacijoje dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą, valstybės narės turėtų stiprinti bendradarbiavimą įvairiais su testavimu susijusiais aspektais, įskaitant testų sertifikatų tikrinimą, atsižvelgdamos į epidemiologijos ekspertų atliekamus mokslinius tyrimus ir jų teikiamas rekomendacijas, taip pat į geriausią praktiką. Vienas iš būdų sumažinti pajėgumų trūkumą, kol jis bus pašalintas, būtų tarpvalstybinis bendradarbiavimas testavimo (pvz., laboratorinio apdorojimo) srityje.

Tolesni veiksmai ·Greitiesiems antigenų testams tiesiogiai įsigyti ir jiems kuo greičiau paskirstyti valstybėms narėms pagal apibrėžtą paskirstymo strategiją Komisija pagal skubios paramos priemonę sutelkia 100 mln. EUR. ·Komisija pradės bendrus viešuosius pirkimus, kad būtų galima gauti greitųjų antigenų testų, ir ragina visas valstybes nares dalyvauti. ·Nacionalinės tyrimų strategijos turi būti pateiktos iki lapkričio mėn. vidurio, o analizė turi būti baigta iki lapkričio mėn. pabaigos.

2.3. Visapusiškas sąlytį turėjusių asmenų atsekimo programėlių naudojimas

Sąlytį turėjusių asmenų išaiškinimas yra viena iš svarbiausių priemonių siekiant užkirsti kelią viruso plitimui ir nutraukti jo perdavimo grandines. Tačiau augant užsikrėtusiųjų skaičiui sąlytį turėjusius asmenis išaiškinti rankiniu būdu tampa sunkiau. Naudojant skaitmeninę technologiją, kad įspėjimai būtų siunčiami greičiau, padėtį iš esmės pakeisti gali sąlytį turėjusių asmenų atsekimo ir įspėjimo programėlės. Šios programėlės perspėja naudotojus, jei jie nustatytą laikotarpį buvo arti asmens, kuris praneša apie teigiamą COVID-19 testo rezultatą, kartu užtikrinant, kad būtų visapusiškai laikomasi duomenų apsaugos ir privatumo taisyklių. ES priemonių rinkinys padėjo sukurti daug nacionalinių programėlių. Jas pradėjo naudoti 19 valstybių narių ir parsisiųsdino 50 mln. europiečių. Pradžia gera, tačiau reikia daug daugiau, kad programėlės atliktų svarbų vaidmenį valdant koronaviruso plitimą. Visos valstybės narės turėtų turėti programėlę, o ES ir nacionaliniu lygmenimis turėtų būti dedamos naujos komunikacijos pastangos, kad būtų skatinama naudotis šiomis programėlėmis.

Valstybių narių prašymu nacionalinėms programėlėms visoje ES susieti Komisija pastaruoju metu taip pat pradėjo teikti Europos sietinio tinklų sietuvo paslaugą. Naudojant šią paslaugą susietos trys nacionalinės programėlės (Vokietijos, Airijos ir Italijos) ir tikimasi, kad artimiausiomis dienomis prisijungs dar penkios valstybės narės. Tai reiškia, kad, pavyzdžiui, Vokietijos programėlę turintis asmuo gali gauti įspėjimą, jei turėjo sąlytį su asmeniu, kuris apie teigiamą COVID-19 testo rezultatą pranešė per Italijos programėlę. Iki lapkričio mėn. pabaigos prisijungti planuoja dar 16 valstybių narių. Komisija yra pasirengusi visais įmanomais būdais padėti valstybėms narėms kurti ir diegti nacionalines sąlytį turėjusių asmenų atsekimo programėles ir jas sujungti per sietuvą.

Tolesni veiksmai ·Komisija padės valstybėms narėms kurti nacionalines sąlytį turėjusių asmenų atsekimo programėles ir jas prijungti prie Europos sietinio tinklų sietuvo. ·Visos valstybės narės turėtų sukurti veiksmingas ir suderinamas programėles, kad būtų galima sukurti visos ES sistemą.

2.4. Veiksmingas skiepijimas

Siekiant įveikti krizę būtina sukurti ir įsigyti veiksmingą vakciną. Pagal ES strategiją dėl COVID-19 vakcinų Komisija su vakcinų gamintojais derasi dėl išankstinių pirkimo sutarčių ir jas sudaro, kad kuo greičiau, kai tik bus patvirtinta, kad vakcinos yra saugios ir veiksmingos, būtų užtikrinta galimybė gauti perspektyvias potencialias vakcinas kuo geriausiomis sąlygomis. Iki šiol pasirašyta sutarčių, kuriomis sutarta iš anksto sumokėti 1,02 mlrd. EUR, o su trimis įmonėmis užbaigtos tiriamosios derybos, per kurias sutarta iš anksto sumokėti dar 1,45 mlrd. EUR.

Garantijų, kad kuri nors potenciali vakcina bus sėkminga, nėra. Todėl reikia derėtis su daugeliu vakcinų gamintojų. Vakcinų kūrimui judant į priekį jų atranka bus nuolat peržiūrima. Tam taip pat reikės, kad valstybės narės skirtų papildomą finansavimą pagal skubios paramos priemonę. Be to, kuriamas tinklas, skirtas padėti mažesniems perspektyvių vakcinų kūrėjams. ES taip pat vadovavo pasaulinėms pastangoms pagal sistemą COVAX suteikti teisingą ir vienodą prieigą prie vakcinų ir sudaryti palankesnes sąlygas jas, kaip visuotines viešąsias gėrybes, naudoti visame pasaulyje.

Žmonių gyvybes gelbėja ne pačios vakcinos, bet skiepijimas. Vien turėti vakciną nepakanka. Kad vakcinos būtų kuo naudingesnės, jas reikia paskirstyti ir naudoti. 2020 m. spalio 15 d. Komisija nustatė pagrindinius pasirengimo veiksmus, kurių valstybės narės turi imtis. Tai apima visų reikmenų ir infrastruktūros parengimą imunizacijai ir aiškių prioritetinių grupių, kurios bus skiepijamos pirmos, nustatymą. Valstybės narės paragintos nustatyti nacionalines skiepijimo strategijas siekiant užtikrinti visapusišką parengtį ir principus, kurių reikės laikytis, kai bus galima skiepyti visus.

Šis darbas turi būti tęsiamas ir vykdomas kuo koordinuočiau. Kad valstybės narės galėtų bendradarbiauti ir mokytis vienos iš kitų, Komisija įdiegs bendrą informacijos teikimo sistemą. Kad būtų galima padaryti išvadas ir pasidalyti patirtimi, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras iki 2020 m. spalio mėn. pabaigos parengs pirmąją nacionalinių skiepijimo planų apžvalgą. Kad būtų galima atlikti strategijų ir skiepijimo planų testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, bus surengta bandomoji diena.

Piliečiai taip pat turi žinoti, kad vakcinos yra saugios. Tam reikia patikimų duomenų, griežtos kontrolės ir visiško skaidrumo. Be patikimos leidimų suteikimo procedūros prieš naudojimą, reikia nuolat stebėti naudojamas vakcinas ir pradėjus masinį skiepijimą realiuoju laiku vertinti vakcinų poveikį. Be Europos vaistų agentūros prieš naudojimą suteikiamų leidimų, Komisija rems po leidimų suteikimo etapo vykdomų tyrimų, skirtų skiepijimo saugai, veiksmingumui ir poveikiui stebėti, platformą.