·pageidaujančioms valstybėms narėms teikiamos gairės, kaip restruktūrizuoti savo bankus įsteigiant turto valdymo bendroves arba imantis kitų priemonių neveiksnių paskolų klausimui spręsti.

2.Pažanga, padaryta sprendžiant neveiksnių paskolų klausimą

Nuo finansų krizės pradžios 2008–2009 m. Komisija skyrė daug dėmesio neveiksnių paskolų problemai spręsti. Kai didelis neveiksnių paskolų kiekis ėmė kelti grėsmę bankų gyvybingumui, Komisija valstybėms narėms padėjo sukurti ad hoc ir sistemines priemones, kurių tikslas – sumažinti neveiksnių paskolų sankaupą su valstybės pagalbos taisyklėmis suderinamomis priemonėmis. Dėl to gerokai sumažinta bendra neveiksnių paskolų sankaupa bankų sektoriuje. Bankai buvo skatinami rinkos priemonėmis valdyti ir mažinti turimas neveiksnias paskolas, o adekvačiai padalijus naštą ir įgyvendinus esminį restruktūrizavimą mokesčių mokėtojai buvo apsaugoti nuo būtinybės padengti išlaidas. Be to, vykdydami pagal valstybės pagalbos taisykles taikytinus reikalavimus bankai privalėjo restruktūrizuoti savo veiklą, kad būtų užtikrintas jų ilgalaikis gyvybingumas. Nesant galimybių gyvybingumą užtikrinti, bankai buvo likviduojami arba perimami gyvybingų bankų. Šiais veiksmais padėta užtikrinti atsparesnę ir tvirtesnę bankų sistemą. Panašiai, ateityje, kad atitiktų reikalavimus valstybės pagalbai gauti, žlungantys bankai bus restruktūrizuojami arba likviduojami, taigi bankų sistema stiprės.

Institucinė ES ir, visų pirma, euro zonos bankų priežiūros ir pertvarkymo sistema taip pat iš esmės sustiprinta sukūrus bankų sąjungą ir du iš trijų jos ramsčių: bendrą priežiūros mechanizmą ir Bendrą pertvarkymo valdybą . Be to, Europos semestro rekomendacijomis, skirtomis atitinkamoms valstybėms narėms, pabrėžtas poreikis imtis ryžtingų veiksmų dideliam neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykiui mažinti. Taip pat Komisijos Paramos struktūrinėms reformoms tarnyba valstybėms narėms teikia techninę paramą įgyvendinant su neveiksniomis paskolomis susijusius projektus . Svarbų vaidmenį gerinant neveiksnių paskolų priežiūrą ir informacijos apie jas teikimą Europoje taip pat atliko ECB, vykdydamas priežiūros funkciją (bendras priežiūros mechanizmas), nacionalinės kompetentingos institucijos ir Europos bankininkystės institucija (EBI), be to, ECB – viena iš pagrindinių finansinio stabilumo išsaugojimo Sąjungoje institucijų. Dėl šių bendrų pastangų per pastaruosius kelerius metus padaryta didžiulė pažanga ES bankuose mažinant neveiksnių paskolų kiekį bei neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykį.

Visų pirma, naujausi 2017 m. trečio ketvirčio pabaigos duomenys patvirtina neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykio mažėjimo Europos Sąjungoje tendenciją. Šis santykis sumažėjo iki 4,4 proc., t. y. apytikriai 1 procentiniu punktu, vertinant pagal visus metų ketvirčius (žr. 1 diagramą), ir 0,2 proc., arba 40 mlrd. EUR, vertinant pagal kiekvieną ketvirtį. Taigi šis santykis nukrito iki žemiausio lygio nuo 2014 m. ketvirto ketvirčio. Taip atsitiko dėl to, kad sumažėjo neveiksnių paskolų kiekis, taip pat ES padaugėjo paskolų. Atidėjinių rodiklis tebėra stabilus ir sudaro 50,7 proc. Nors esama šių teigiamų pokyčių, ryžtingus veiksmus būtina tęsti ir spartinti.

Pastaruoju metu neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis mažėjo beveik visose valstybėse narėse, nors atskirose valstybėse narėse padėtis labai skiriasi (žr. 1 lentelę). Vis dėlto esama požymių, kad dėl politikos priemonių ir ekonomikos augimo sąveikos valstybėse narėse, kuriose neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis tebėra didelis, daroma daug žadanti pažanga.

1 lentelė. Neveiksnios paskolos ir atidėjiniai pagal valstybes nares

Šaltinis – ECB, konsoliduoti bankų duomenys. Komisijos tarnybų (FISMA GD) skaičiavimai.

Nors pažanga didžiulė, neveiksnios paskolos tebekelia riziką ekonomikos augimui ir finansiniam stabilumui. Bendras neveiksnių paskolų kiekis visoje ES vis dar sudaro apie 910 mlrd. EUR, t. y. gerokai viršija prieškrizinius rodiklius. Greičiau mažinti neveiksnių paskolų sankaupas toliau trukdo struktūrinės kliūtys. Atidėjiniai dažnai kaupiami per lėtai ir nepakankamai, kad būtų galima veiksmingai imtis veiksmų ir neleisti ateityje susidaryti jokiai kritinei neveiksnių paskolų sankaupai. Nors tam tikrų investuotojų grupių susidomėjimas ir su neveiksniomis paskolomis susijusių sandorių apimtis išaugo, aktyvumas antrinėse neveiksnių paskolų rinkose dar nėra pakankamas, kad būtų iš esmės prisidedama prie neveiksnių paskolų mažinimo pastangų. Be to, kadangi nedaroma pažangos dėl Komisijos pateiktų pasiūlymų, skolos restruktūrizavimo, nemokumo ir skolos išieškojimo procesai tebevyksta per lėtai, o tam tikrais atvejais stokojama teisinio tikrumo.

3.Visapusiškas dokumentų rinkinys tebesančių ir būsimų neveiksnių paskolų klausimams spręsti

Nors padaryta nemenka pažanga, likusiems klausimams, susijusiems su dideliu neveiksnių paskolų kiekiu, spręsti dar reikia kitų teisėkūros priemonių. Šiomis aplinkybėmis reikia visapusiško požiūrio, ir dėmesį reikėtų sutelkti į papildomųjų politikos veiksmų derinį keturiose srityse: i) bankų priežiūros ir reguliavimo, ii) nacionalinių restruktūrizavimo, nemokumo ir skolų išieškojimo sistemų tolesnių reformų, iii) finansinių sunkumų paveikto turto antrinių rinkų plėtojimo ir iv) bankų restruktūrizavimo skatinimo, kai tai tinkama ir būtina. Šių keturių sričių veiksmai turėtų būti vykdomi nacionaliniu lygmeniu, o prireikus – ir ES lygmeniu. Komisija yra pasiryžusi įgyvendinti tas neveiksnių paskolų problemos sprendimo veiksmų plano dalis, už kurias ji tiesiogiai atsakinga.

Šiandien Komisija tvirtina visapusišką dokumentų rinkinį, skirtą keturioms pirmiau paminėtoms sritims, ir taip Europos Sąjungoje skatina finansinį stabilumą (žr. 2 diagramą; iš jos matyti, kaip Komisijos priemonių rinkinys dera su bendruoju veiksmų planu). Siūlomais veiksmais bankams ir valstybėms narėms bus suteikta galimybių spręsti neveiksnių paskolų klausimą dar ryžtingiau nei anksčiau ir ateityje išvengti pernelyg didelės neveiksnių paskolų sankaupos.

Bus reikalaujama, kad bankai atidėtų pakankamai išteklių atvejams, kai naujos paskolos tampa neveiksnios, taigi bus tinkamų paskatų neveiksnias paskolas pertvarkyti dar ankstyvame etape ir išvengti per didelės jų sankaupos.

Paskoloms vis tiek tapus neveiksnioms, bankai neveiksnias paskolas, išskyrus vartotojams suteiktas paskolas, galės pertvarkyti veiksmingesnėmis vykdymo užtikrinimo priemonėmis, susijusiomis su užtikrintomis paskolomis, o skolininkams bus taikomos tinkamos apsaugos priemonės.

Jeigu net taikant minėtas priemones neveiksnių paskolų susikaups per daug (taip dabar yra nutikę keliuose tam tikrų valstybių narių bankuose), bankai neveiksnias paskolas kitiems veiklos vykdytojams galės parduoti veiksmingose, konkurencingose ir skaidriose antrinėse rinkose. Priežiūros institucijos, naudodamosi savo turimais su bankais susijusiais įgaliojimais (tai vadinama antruoju ramsčiu), nustatytais Kapitalo reikalavimų reglamente, padės bankams tai atlikti.

Neveiksnioms paskoloms tapus didžiule ir plataus masto problema, pagal dabartines valstybės pagalbos ir bankų pertvarkymo taisykles to pageidaujančios valstybės narės galės steigti savo nacionalines turto valdymo bendroves ar imtis kitų priemonių.



2 diagrama. Tarybos veiksmų plano neveiksnių paskolų problemai Europoje spręsti elementai