(4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (toliau – ESI fondai) programas. Kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė priemonių, kuriomis ESI fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

(5)šiuo metu Danijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2019 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad nominalus deficitas 2019 m. ir 2020 m. bus 0,1 % BVP. Remiantis perskaičiuotu struktūriniu balansu, vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas, t. y. 0,5 % BVP struktūrinis deficitas, programos laikotarpiu iki 2025 m. toliau bus viršijamas. 2019 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2019 m. sumažės iki 33,4 % ir 2020 m. išliks stabilus, o paskui vėl didės – iki 37,8 % 2025 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos tos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas programos laikotarpiu. Remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognoze numatoma, kad struktūrinis balansas bus 0,9 % BVP perteklius 2019 m. ir 1,0 % BVP perteklius 2020 m., taigi viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Rizika yra susijusi su pajamų trūkumu dėl kintančių komponentų, ypač dėl pensijų fondų pelno mokesčio. Apskritai Taryba mano, kad pagal prognozę Danija 2019 ir 2020 m. turėtų atitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatas;

(6)Danijos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemai būdingas aukštas investicijų lygis, stipri žmogiškųjų išteklių bazė ir mokslinė kompetencija. Tačiau Danijoje mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą vykdo palyginti nedidelis skaičius subjektų, pavyzdžiui, didelės įmonės ir fondai, daugiausia veikiantys farmacijos ir biotechnologijų sektoriuose, todėl mokslinių tyrimų ir inovacijų sistema gali tapti neatspari išorės sukrėtimams. Taigi panašu, kad padėtį galima pagerinti investuojant į labai novatoriškų įmonių veiklos plėtrą;

(7)siekiant skatinti tvarų ir integracinį augimą Danijoje, labai svarbu užtikrinti darbo jėgos pasiūlą demografinių ir technologinių pokyčių laikais, taip pat spręsti darbuotojų, ypač kvalifikuotų darbuotojų ir IRT specialistų, trūkumo problemą. Panašu, kad teigiamą poveikį kvalifikuotų darbuotojų pasiūlai padarytų reformos ir investicijos, kuriomis didinamas profesinio rengimo ir mokymo programų patrauklumas ir dalyvavimas jose. Šią problemą galėtų padėti išspręsti ir nuolatinės investicijos į suaugusiųjų mokymąsi bei mokymąsi visą gyvenimą ir į skaitmeninius įgūdžius. Be to, būtų naudinga sutelkti dėmesį į marginalizuotų ir palankių sąlygų neturinčių grupių geresnį integravimą į darbo rinką. Tai visų pirma susiję su žemo išsilavino lygio jaunimu, migrantų kilmės asmenimis, sumažėjusio darbingumo asmenimis ir neįgaliaisiais. Be to, problemų tebekelia ir migrantų kilmės vaikų mokymosi rezultatai;

(8)nepaisant geros kelių kokybės, kelių eismo spūstys didėja, ypač aplink didelius miestus. Be to, reikia mažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro, tai reiškia, kad yra galimybių investuoti į darniojo transporto infrastruktūrą, kad sumažėtų transporto sektoriaus priklausomybė nuo iškastinio kuro ir būtų sprendžiama kelių eismo spūsčių problema, taip pat į alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtrą. Vyriausybė parengė planą, kaip sumažinti spūstis aplink didesnius miestus. Planas, pagal kurį 2020–2030 m. turi būti skirta 112 mlrd. Danijos kronų (beveik 6 % BVP), dar nepriimtas;

(9)nors Danijos ekonomikos našumas tebėra vienas aukščiausių ES, jau kelis dešimtmečius našumo augimas mažėja. Eksportuojančių įmonių našumas auga sparčiau nei nuo užsienio įmonių konkurencijos apsaugotų įmonių našumas. Danija ėmėsi priemonių, kad paskatintų įmonių, veikiančių į vidaus rinką orientuotų paslaugų sektoriuose, našumo augimą, tačiau našumo augimas ir konkurencija šiuose sektoriuose vis dar atsilieka nuo kitų. Danija įgyvendino priemones, kad padidintų finansų sektoriaus konkurenciją ir toliau įgyvendina viešųjų paslaugų strategiją;

(10)panašu, kad kelerius metus smarkiai didėjusios būsto kainos yra pervertintos, visų pirma pagrindinių miestų zonose. Vis dėlto 2018 m. būsto kainos didėjo nuosaikiau. Be to, nors namų ūkių skolos ir disponuojamųjų pajamų santykis nuolat mažėja, jis vis dar yra aukščiausias ES. Hipotekos paskolų su kintamosiomis palūkanomis, taip pat sustabdyto paskolų grąžinimo dalis palaipsniui mažėja, tačiau tebėra didelė. Panašu, kad naujomis makroprudencinėmis priemonėmis apribotas naujų hipotekos paskolų, kurių skolos ir pajamų santykis bei paskolos ir turto vertės santykis labai dideli, didėjimas. Danijos valdžios institucijos pastaruosius kelerius metus taip pat aktyvavo bankų anticiklinį kapitalo rezervą ir įgyvendino priemones bankų atsparumui didinti, taip pat priėmė nekilnojamojo turto mokesčio reformą (įsigalios 2021 m.), kuria atsisakoma procikliškos nekilnojamojo turto mokesčio sistemos. Vis dėlto labai aukšti skolos ir pajamų santykiai, didelis įsiskolinimas ir didelis palūkanų normų jautrumas kartu su pervertintomis būsto kainomis kelia riziką ekonominiam ir finansiniam stabilumui, todėl padėtį reikia nuolat stebėti;

(11)didžiausiai šalies finansų įstaigai įsivėlus į didelį pinigų plovimo skandalą, pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencija tapo Danijos prioritetu. Danijos parlamentas pasiekė politinius susitarimus sustiprinti priežiūrą, taip pat dėl naujo kovos su pinigų plovimu dokumentų rinkinio, apimančio kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu strategiją. Strategija grindžiama aštuoniais ramsčiais, tarp kurių – priežiūros institucijų, finansinės žvalgybos padalinio ir kitų susijusių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo stiprinimas. Tačiau problemų tebėra ir finansų priežiūros institucijai vis dar reikia priimti papildomas priemones ir gaires, kaip stiprinti priežiūrą šiose srityse. Reikėtų atkreipti dėmesį į veiksmingą šių priemonių įgyvendinimą, kai jos bus priimtos;

(12)pašalinti tam tikrus rekomendacijose nustatytus trūkumus, visų pirma šalies ataskaitos D priede nurodytose srityse, galėtų padėti 2021–2027 m. ES fondų programavimas. Tai suteiktų Danijai galimybę atsižvelgiant į regioninius skirtumus optimaliai panaudoti šiuos fondus nustatytuose sektoriuose;

(13)per 2019 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Danijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2019 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2019 m. konvergencijos programą ir 2019 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Danija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Danijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

(14)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2019 m. konvergencijos programą ir laikosi nuomonės, kad Danija turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto,

REKOMENDUOJA Danijai 2019 ir 2020 m. imtis šių veiksmų:

1.Vykdant su investicijomis susijusią ekonominę politiką sutelkti dėmesį į švietimą ir įgūdžius, mokslinius tyrimus ir inovacijas, kad inovacijų bazė būtų išplėsta įtraukiant daugiau įmonių, taip į darnųjį transportą, kad būtų išspręsta kelių eismo spūsčių problema.

2.Užtikrinti kovos su pinigų plovimu sistemos taikymo veiksmingą priežiūrą ir vykdymą.

Priimta Briuselyje