Specialioji ataskaita Ar teikiant ES finansinę 
paramą tinkamai 
atsižvelgiama į smulkiųjų 
verslininkų poreikius?LT 2015  Nr. 08
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa ( http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2015
Print ISBN 978-92-872-2548-1 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/216711 QJ-AB-15-008-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-2589-4 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/704592 QJ-AB-15-008-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-2543-6 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/3730 QJ-AB-15-008-LT-E
© Europos Sąjunga, 2015
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
Ar teikiant ES finansinę 
paramą tinkamai 
atsižvelgiama į smulkiųjų 
verslininkų poreikius?
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2015  Nr. 08
02
 Audito grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose yra pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai atrenka ir nustato šias audito užduotis, siekdami kiek 
įmanoma padidinti jų poveikį ir atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius 
ir politinį bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Henri Gretheno vadovaujama II audito kolegija, atsakinga už struktūrinių 
politikų, transporto ir energetikos išlaidų sritis. Auditui vadovavo Audito Rūmų narė Iliana Ivanova, jai talkino asmeninio 
kabineto vadovas Tony Murphy, asmeninio kabineto atašė Mihail Stefanov, skyriaus vadovas Emmanuel Rauch, grupės 
vadovas Dennis Wernerus, grupės vadovas Romuald Kayibanda, auditoriai Piotr Senator ir Christian Wieser.
Iš kairės į dešinę: C. Wieser, R. Kayibanda, E. Rauch, I. Ivanova, T. Murphy,  
D. Wernerus, P . Senator, M. Stefanov.

03
 Turinys
Dalis
 Santrumpos
 Žodynėlis
I – VI Santrauka
1 – 16 Įvadas
17 – 18 Audito apimtis ir metodas
19 – 63 Pastabos
19 – 37 ES paramos smulkiesiems verslininkams programavimas ir koncepcija
21 – 30 Nėra ESF paramos smulkiesiems verslininkams konkrečių poreikių įvertinimų ir tinkamų rizikos valdymo 
sistemų
31 – 33 Iš esmės patenkinama EMPP įgyvendinimo tvarka
34 – 36 Dauguma ESF finansinių priemonių nepritraukė privačiojo finansavimo
37 EMPP finansinės priemonės pritraukė šiek tiek privačiojo finansavimo
38 – 54 Stebėjimas ir ataskaitų apie veiklos rezultatus teikimo sistemos
41 – 44 Ribota informacija apie ESF VP pasiekimo ir išsilaikymo lygius
45 – 47 Išsamesnė informacija apie EMPP projektų pasiekimo ir išsilaikymo lygius
48 – 54 Smulkieji verslininkai, iš kurių apie pusė prieš tai buvo bedarbiai, buvo pasiekti
55 – 63 Informacija apie ES paramos smulkiesiems verslininkams įgyvendinimo sąnaudas
56 – 58 Neišsami informacija apie ESF VP įgyvendinimo administracines sąnaudas
59 – 63 ESF finansinėms priemonėms nustatytų sąnaudų skirtumai
64 – 72 Išvados ir rekomendacijos
 Komisijos atsakymai
04
 Santrumpos
BNPj : Bendrosios nacionalinės pajamos
EaSI : Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programa
EIB: Europos investicijų bankas arba Europos investicijų banko grupė, kai EIB ir EIF yra nurodomos kartu
EIF: Europos investicijų fondas
EMPP : Europos mikrofinansų priemonė „Progress“
ERPF : Europos regioninės plėtros fondas
ES: Europos Sąjunga
ESF : Europos socialinis fondas
MVĮ : Mažosios ir vidutinės įmonės
PSŽKP : Pagalbos skurstantiems žmonėms konsultacijų grupė
VP: Veiksmų programa
05
 Žodynėlis
Atsinaujinimo poveikis : Finansinei priemonei skirtų lėšų pakartotinis panaudojimas vieną ar daugiau kartų (taikant 
paskolas arba garantijas).
EaSI : Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų (EaSI) programa yra ES lygmeniu taikoma finansinė 
priemonė, skirta skatinti aukštą kokybiško ir tvaraus užimtumo lygį, užtikrinti pakankamą ir patenkinamą socialinę 
apsaugą, kovoti su socialine atskirtimi ir skurdu bei gerinti darbo sąlygas.
EaSI tiesiogiai valdo Europos Komisija. Ji sujungia EMPP ir kitas dvi ES programas, kurios 2007–2013 m. laikotarpiu 
buvo valdomos atskirai.
Europos investicijų fondas : EIF yra specializuotas mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) skirtų rizikos finansų 
teikėjas visoje Europoje. Jis yra EIB grupės dalis, jo akcininkai yra Europos investicijų bankas (EIB), Europos Komisija ir 
įvairūs viešojo ir privačiojo sektoriaus bankai ir finansų įstaigos.
Europos mikrofinansų priemonė „Progress“ (EMPP) : Europos mikrofinansų priemonę „Progress“ (EMPP) Europos 
Komisijos vardu įgyvendina Europos investicijų fondas (EIF) mikrokreditų garantijų srityje ir paskolų bankams ir 
kitiems finansų tarpininkams srityje.
Pastaruoju atveju EIB yra bendras investuotojas į EMPP.
Europos mikrokreditų teikėjų gero elgesio kodeksas : 2011 m. gruodžio mėn. Komisijos paskelbtas „geros 
praktikos“ gairių ir rekomendacijų rinkinys mikrokreditų teikėjams.
Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) : Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) tikslas  – stiprinti ekonominę 
ir socialinę sanglaudą Europos Sąjungoje padedant ištaisyti pagrindinius regionų pusiausvyros trūkumus teikiant 
daugiausia įmonėms skirtą finansinę paramą infrastruktūros kūrimui ir produktyvioms investicijoms, kuriomis 
skatinamas darbo vietų kūrimas.
Europos socialinis fondas (ESF) : Europos socialinio fondo (ESF) tikslas  – stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą 
Europos Sąjungoje pagerinant užimtumo ir įsidarbinimo galimybes (daugiausia taikant profesinio rengimo 
priemones), skatinant aukštą užimtumo lygį ir gausesnių bei geresnių darbo vietų kūrimą.
Finansinės priemonės : Finansinės priemonės yra bendras terminas, taikomas sutartims, kurios jų turėtojui suteikia 
reikalavimo teisę įsipareigojančiojo asmens atžvilgiu. ES teikia paramą pagal tris finansinių priemonių rūšis: nuosavo 
kapitalo, paskolų ir garantijų priemones. Nuosavo kapitalo arba paskolų priemonės yra sutartys tarp investuotojo 
ir investicijų gavėjo arba skolintojo ir paskolos gavėjo. Garantijos yra sutartys, pagal kurias garantas garantuoja 
investuotojo arba skolintojo teises.
Išsilaikymo lygis : Išsilaikymo lygis yra finansinės paramos smulkiesiems verslininkams sėkmingumo rodiklis. 
Jis apskaičiuojamas padalijant subjektų, kuriems buvo teikiama parama ir kurie vis dar vykdė veiklą pasibaigus 
konkrečiam laikotarpiui („atsižvelgimo laikotarpiui“), skaičių iš bendro remiamų subjektų skaičiaus.
Labai maža įmonė : Kaip nustatyta Komisijos rekomendacijoje 2003/361, labai maža įmonė yra įmonė, kurioje dirba 
mažiau kaip 10 asmenų ir kurios metinė apyvarta ir/arba bendra balanso suma neviršija dviejų milijonų eurų.
Mažos ir vidutinės įmonės : Mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ) yra įmonės, kuriose dirba mažiau kaip 250 darbuotojų 
ir kurių metinė apyvarta neviršija 50 milijonų eurų ir / arba metinė balanso suma neviršija 43 milijonų eurų. MVĮ 
kategorijoje maža įmonė apibrėžiama kaip įmonė, kurioje dirba mažiau kaip 50 asmenų ir kurios metinė apyvarta 
ir / arba metinė balanso suma neviršija 10 milijonų eurų.
06 Žodynėlis
Mikrofinansai : Šioje ataskaitoje mikrofinansai yra apibrėžti kaip paskolos smulkiesiems verslininkams ir garantijos 
bankams ir kitiems finansų tarpininkams, kurie teikia šias paskolas.
Mikrokreditas : Komisija mikrokreditus apibrėžia kaip iki 25 000 eurų sudarančias paskolas smulkiesiems 
verslininkams (žr. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Mikrokreditas Europos smulkiajam verslui“, SEC(2004) 1156).
Pagalbos skurstantiems žmonėms konsultacijų grupė (PSŽKG) : Pagalbos skurstantiems žmonėms konsultacijų 
grupė (PSŽKG) yra politikos ir mokslinių tyrimų centras, kurį remia apie 30 vystymosi agentūrų ir privačių fondų, 
siekiančių pagerinti galimybes gauti finansavimą pasaulio skurstantiems žmonėms. Jo būstinė yra Pasaulio banke.
Pasiekimas : Pasiekimas yra lygis, kuriuo vykdant projektą yra pasiekiama norima tikslinė grupė (pavyzdžiui, 
smulkieji verslininkai).
Pasitraukimo tvarka : Pasitraukimo tvarka yra politika / strategija, kuria remiantis taikant finansinę priemonę yra 
pagal planą likviduojamas valdomas turtas, siekiant gauti maksimalią grąžą.
Per didelė finansinė priemonė : Finansinė priemonė yra laikoma per didele, kai jos visas kapitalas reikšmingai 
viršija lėšas, kurios yra būtinos finansuoti tikruosius tikslinės populiacijos (t. y. smulkiųjų verslininkų šio audito 
kontekste) poreikius.
Rizikos veikiamas portfelis : Visų likutinių paskolų, kurių vienas ar daugiau pagrindinės paskolos dalies mokėjimų 
vėluoja daugiau nei tam tikrą dienų skaičių (paprastai 30 dienų), vertė.
Smulkusis verslininkas : Šioje ataskaitoje smulkiaisiais verslininkais turėtų būti laikomi savarankiškai dirbantys 
asmenys bei labai mažos įmonės (t. y. registruotos kaip korporatyvinis subjektas).
Sverto poveikis : ES biudžeto ir nacionalinėmis viešosiomis lėšomis finansuojamų finansinių priemonių srityje 
sverto poveikis yra išreiškiamas atsižvelgiant į tai, kiek iš tikrųjų buvo pateikta (viešojo ir privačiojo) finansavimo 
eurų siekiant suteikti finansinę paramą galutiniams gavėjams, palyginti su kiekvienu priemonei skirtu viešojo 
finansavimo euru (iš ES ir nacionalinių viešųjų lėšų).
Vadovaujančioji institucija : Nacionalinė, regioninė ar vietos valdžios institucija (arba bet kuri kita vieša ar privati 
įstaiga), valstybės narės paskirta valdyti veiksmų programą. Visų pirma tai apima finansuojamų projektų atranką, 
stebėjimą, kaip šie projektai yra įgyvendinami, ir ataskaitų apie finansinius aspektus ir pasiektus rezultatus teikimą 
Komisijai.
Veiklos užbaigimas : Veiklos užbaigimas yra procesas, apimantis viso fondo turto pardavimą, atsiskaitymą su 
kreditoriais, likusio turto padalijimą savininkams ir po to sekantį fondo panaikinimą. Iš esmės veiklos užbaigimas 
turėtų būti suprantamas kaip finansinę priemonę įgyvendinančio fondo likvidavimas.
Veiksmų programa (VP) : Veiksmų programoje nustatomi valstybės narės prioritetai ir konkretūs tikslai ir tai, 
kaip bus naudojamas finansavimas (ES finansavimas ir nacionalinis viešojo ir privačiojo sektoriaus bendrasis 
finansavimas) siekiant nustatytu laikotarpiu (paprastai septynerių metų) finansuoti projektus. Šiais projektais turi 
būti padedama siekti tam tikrų tikslų, nustatytų VP prioritetinės krypties lygmeniu. VP yra parengtos kiekvienam 
fondui sanglaudos politikos srityje (t. y. ERPF ir ESF). Veiksmų programą rengia valstybė narė ir prieš atliekant bet 
kokius mokėjimus iš ES biudžeto ją turi patvirtinti Komisija. VP gali būti keičiamos jų vykdymo laikotarpiu tik tuo 
atveju, jei abi šalys dėl to susitaria.
07
 Santrauka
I
Smulkieji verslininkai susiduria su sunkumais pasinau -
doti įprastos kredito rinkos paslaugomis, o tai apsun -
kina naujų labai mažų įmonių ir savarankiškos veiklos 
kūrimą. ES paramos tikslas – iki tam tikro lygio suma -
žinti sektoriuje esantį finansavimo trūkumą teikiant 
dotacijas labai mažoms įmonėms (pagal ESF) arba 
padidinant galimybes gauti paskolas taikant mikro -
kreditų teikėjams skirtas finansines priemones, t. y. 
paskolas ir garantijas.
II
ES parama yra daugiausia teikiama taikant dvi skirtin -
gas priemones: Europos socialinį fondą (ESF) ir Euro -
pos mikrofinansų priemonę „Progress“ (EMPP). ESF 
apima priemones, daugiausia įgyvendinamas teikiant 
dotacijas ir finansines priemones (paskolas arba garan -
tijas), kurios yra įtrauktos į valstybių narių parengtas ir 
Komisijos patvirtintas veiksmų programas. Tuo tarpu 
EMPP Komisijos vardu įgyvendina Europos investicijų 
fondas.
III
Audito Rūmai įvertino, ar ES paramos programavimas 
ir koncepcija atitiko tikruosius smulkiųjų verslininkų 
poreikius ir ar buvo įdiegtos svarios ataskaitų apie 
veik  los rezultatus teikimo sistemos. Be to, Audito 
Rūmai išnagrinėjo, ar pakako informacijos apie įvairių 
labai mažas įmones remiančių ES finansavimo mecha -
nizmų įgyvendinimo sąnaudas.
IV
Audito Rūmai daro išvadą, kad ESF finansinės paramos 
smulkiesiems verslininkams srityje paramos programa -
vimas ir koncepcija turi trūkumų ir nėra pakankamos ir 
patikimos stebėjimo informacijos apie veiklos rezulta -
tus. Be to, Komisija ir valstybės narės neturi pakanka -
mos informacijos apie administracines sąnaudas pagal 
valstybes nares ir pagal finansavimo mechanizmus 
(t. y. dotacijas arba finansines priemones, kaip antai 
paskolas ar garantijas).V
Iš esmės, Audito Rūmų nuomone, šie klausimai gali 
daryti neigiamą poveikį ES finansinės paramos veiks -
mingumui tenkinant smulkiųjų verslininkų poreikius.
VI
Siekiant spręsti šioje ataskaitoje iškeltus klausimus, 
Audito Rūmai rekomenduoja, kad:
a) 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu valstybės 
narės, rengdamos finansines priemones ir veiks -
mų programas, kurios apima ES finansinę paramą 
smulkiesiems verslininkams, nuosekliai atliktų 
poreikių vertinimus. Tai taip pat leistų skirti tinka -
mą finansavimo lygį alternatyviems finansavimo 
mechanizmams, t. y. dotacijoms arba finansinėms 
priemonėms (paskoloms arba garantijoms). Komi -
sija šiuo klausimu pateiktų gaires.
b) Komisija iš ESF finansines priemones norinčių 
taikyti valstybių narių reikalautų ne tik laikytis 
reglamentavimo reikalavimų, bet ir įdiegti svarią 
rizikos valdymo sistemą, siekiant užkirsti kelią per 
didelio fondo suformavimui.
c) Siekiant pagerinti pasiekimo lygį, Komisija kartu su 
valstybėmis narėmis turėtų parengti ESF finansinės 
paramos priemones smulkiesiems verslininkams 
ir apibrėžti tinkamumo kriterijus, skirtus pasiekti 
darbo neturinčius ir pažeidžiamus asmenis, kurie 
yra nepalankioje padėtyje atsižvelgiant į galimybę 
pasinaudoti tradicinės kredito rinkos paslaugomis.
d) 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu Komisija 
atlieka ESF dotacijų, ESF finansinių priemonių ir 
EaSI finansinių priemonių įgyvendinimo sąnaudų 
lyginamąją analizę siekiant nustatyti jų tikruo -
sius lygius. Šis įvertinimas turėtų leisti nustatyti 
„gerąją praktiką“, kaip mažos dotacijų, paskolų ir 
garantijų sumos gali būti išmokėtos priimtinomis 
sąnaudomis.
08
 Įvadas
01 
Smulkieji verslininkai dažnai neturi 
galimybės naudotis įprasta kredito 
rinka. Mikrofinansų ES valstybėse 
narėse bendra paklausa, kuri 2012 m. 
buvo įvertinta daugiau kaip 12  mili -
jardų  eurų1, iš tikrųjų viršija bankų ir 
kitų finansų įstaigų teikiamų paskolų 
pasiūlą. Teikiant ES finansinę paramą 
smulkiesiems verslininkams siekiama 
tam tikru lygiu išspręsti jų finansavimo 
trūkumą.
02 
Sudarydama galimybę pradėti arba 
plėsti naujus verslus, finansinė para -
ma smulkiesiems verslininkams taip 
pat padeda mažinti atskirtį ir didinti 
užimtumą, ypač prieš tai darbo netu -
rėjusiems asmenims. Tokiu būdu ES 
padeda siekti 2020 m. ES strategijos 
tikslų, visų pirma pažangaus, tva -
raus ir integracinio augimo skatinant 
užimtumą, produktyvumą ir socialinę 
sanglaudą.
03 
Komisija mikrofinansus apibrėžia kaip 
iki 25 000 eurų sudarančią finansinę 
paramą, kuri gali būti teikiama smul -
kiesiems verslininkams pagal EMPP . Jų 
prieinamumo didinimas ir pakankamu -
mas yra užtikrinami taikant finansines 
priemones paskolų ir garantijų forma. 
Šio audito kontekste dotacijos, skirtos 
pradėti ar plėtoti naują verslą, kurios 
neviršija šios 25 000 eurų ribos, taip 
pat yra laikomos finansine parama 
smulkiesiems verslininkams.ES parama smulkiesiems 
verslininkams iš ESF ir 
EMPP
04 
ES finansinė parama smulkiesiems 
verslininkams buvo daugiausia teikia -
ma taikant Europos socialinį fon -
dą (ESF) 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpiu ir Europos mikrofinansų 
priemonę „Progress“ (EMPP) nuo 2010 
iki 2013 m.
05 
Kitos ES priemonės teikia mikrofinan -
savimą labai mažoms įmonėms, kaip 
antai MVĮ skirtos finansinės priemonės 
pagal ERPF VP (3 136 milijonai eurų 
2007–2013 m. programavimo laikotar -
piu2) ir EIF Komisijos vardu valdoma 
MVĮ garantijų priemonė pagal Kon -
kurencingumo ir inovacijų programą 
(KIP) (550 milijonų eurų3 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu). Šio audito 
metu jos nėra nagrinėjamos, nes nėra 
ES biudžeto (EIB paskolų) dalis arba 
nėra specialiai skirtos smulkiesiems 
verslininkams.
06 
Audito Rūmų tikrintų projektų pavyz -
džiai yra apžvelgti 1 langelyje .1 Europos Komisija, JASMINE 
techninės pagalbos 
bandomojo etapo įvertinimas, 
ICF GHK Regioninės ir miestų 
politikos GD vardu, 2013 m. 
lapkričio 14 d., 20–22 p.
2 Šaltinis:  Santrauka 
vadovaujančiųjų institucijų 
pateiktų duomenų apie 
pažangą finansuojant ir 
įgyvendinant finansų 
inžinerijos priemones, 
remiantis 2006 m. liepos 11 d. 
Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006, nustatančio 
Europos regioninės plėtros 
fondo, Europos socialinio 
fondo ir Sanglaudos fondo 
bendrąsias nuostatas ir 
panaikinančio Reglamentą 
(EB) Nr. 1260/1999, 67 
straipsnio 2 dalies j punktu 
(OL L 210, 2006 7 31, p. 25), 
2007–2013 m. programavimo 
laikotarpis, 2014 m. rugsėjo 
mėn., Europos Komisija, 
padėtis 2013 m. gruodžio 31 d., 
p. 26.
3 Šaltinis:  2007–2013 m. 
finansinis įnašas, EIF, 2011 m. 
lapkričio mėn. ( http://www.eif.
org/news_centre/
publications/corporate_
brochure/fei_brochure_new/
files/assets/seo/page14.html ).
09 Įvadas
Europos socialinis fondas
07 
ESF skirtas supaprastinti darbuotojų 
įdarbinimą (įskaitant savarankišką veik-  
lą), padidinti jų geografinį ir profesi -
nį mobilumą ir sudaryti palankesnes 
sąlygas jiems prisitaikyti prie pramo -
nės pokyčių ir pasikeitusių gamybos 
sistemų4. 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpiu Komisija pasisakė už tai, 
kad ESF remtų priemones, kurios ge -
rina mažiau palankias sąlygas turinčių 
asmenų finansinę ir socialinę įtrauktį ir 
suteikia galimybę įsidarbinti5.
08 
ESF finansuojama parama smulkie -
siems verslininkams apima taikant do -
tacijas ir finansines priemones įgyven -
dinamas priemones ir yra apibrėžta VP , 
kurias rengia valstybės narės ir tvirtina 
Komisija.09 
2007–2013 m. programavimo laikotar -
piu valstybės narės parengė 117 ESF 
VP , iš kurių 96 finansavo priemones, 
klasifikuojamas kodu „parama sava -
rankiškam darbui ir verslo pradžiai“6, 
kurios sudarė apie 2,4  milijardo  eurų, 
daugiausia teikiant dotacijas. Tačiau 
nėra informacijos, kokia dalis šių do -
tacijos lėšų buvo skirta smulkiesiems 
verslininkams. Kita vertus, ESF finan -
sinėms priemonėms, pagal kurias yra 
teikiama parama smulkiesiems vers -
lininkams, iki 2013 m. pabaigos buvo 
skirta 680 milijonų eurų kapitalo7.4 Sutarties dėl ES veikimo 162 
straipsnis.
5 2008 m. spalio 3 d. Komisijos 
rekomendacija 2008/867/EB 
dėl iš darbo rinkos išstumtų 
asmenų aktyvios įtraukties 
(OL L 307, 2008 11 18, p. 11); 
2010 m. gruodžio 16 d. 
SEC(2010) 1564 final, 
„Pagrindinių iniciatyvų 
sąrašas“.
6 Įvertinimas yra paremtas 
išlaidų analize pagal 86 
Komisijos nustatytus kodus, 
skirtus valstybių narių 
ataskaitoms, remiantis 2006 m. 
gruodžio 8 d. Komisijos 
reglamento (EB) Nr. 1828/2006, 
nustatančio Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1083/2006, 
nustatančio bendrąsias 
nuostatas dėl Europos 
regioninės plėtros fondo, 
Europos socialinio fondo ir 
Sanglaudos fondo, ir Europos 
Parlamento bei Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1080/2006 
dėl Europos regioninės plėtros 
fondo, įgyvendinimo taisykles 
(OL L 371, 2006 12 27, p. 1), II 
priedu ir konkrečiai išlaidomis 
pagal 68 kodą „parama 
savarankiškam darbui ir verslo 
pradžiai“.
7 680 milijonų parama, teikiama 
taikant mikrokreditą, yra iš 
dalies, bet ne visa, įtraukta 
į 2,4 milijono eurų paramos 
savarankiškam darbui ESF 
išlaidas.Kokio tipo smulkieji verslininkai pasinaudojo ES parama?
Mažame Opolės vaivadijos mieste (Lenkija) smulkioji verslininkė iš ESF projekto gavo 40 000 zlotų dotaciją  
(apie 9 500 eurų), skirtą padėti jai įkurti vidinę vaikų žaidimų aikštelę ir drabužių parduotuvę.
Bavarijos žemėje (Vokietija) smulkusis verslininkas pasinaudojo 7 000 eurų mikrokreditu, skirtu finansuoti 
naują muzikos įrangą, siekiant pritraukti daugiau lankytojų į jo barą prie ežero. Paskolą  suteikė ESF remiamas 
finansų tarpininkas.
Kretos saloje (Graikija) smulkusis verslininkas pasinaudojo 5 000 eurų apyvartinio kapitalo priemone tam, kad 
išplėstų savo mieste įrengtą kioską. Šį mikrokreditą suteikė vietos bankas taikydamas EMPP garantiją .1 langelis
10 Įvadas
8 2010 m. kovo 25 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
sprendimas Nr. 283/2010/ES, 
nustatantis Europos užimtumo 
ir socialinės įtraukties 
mikrofinansų skyrimo 
priemonę (OL L 87, 2010 4 7, 
p. 1).
9 SEC(2009) 907, 2009 m. liepos 
2 d.
10 Belgijoje, Bulgarijoje, Danijoje, 
Airijoje, Graikijoje, Ispanijoje, 
Prancūzijoje, Kroatijoje, 
Italijoje, Kipre, Lietuvoje, 
Nyderlanduose, Austrijoje, 
Lenkijoje, Portugalijoje, 
Rumunijoje, Slovėnijoje, 
Slovakijoje, Švedijoje ir 
Jungtinėje Karalystėje.
11 2014 m. spalio 20 d. COM(2014) 
639 final „Europos 
mikrofinansų priemonės 
„Progress“ įgyvendinimas 
2013 m“.
12 2013 m. gruodžio 11 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 1296/2013 
dėl Europos Sąjungos 
užimtumo ir socialinių 
inovacijų programos (EaSI) ir 
kuriuo iš dalies keičiamas 
Sprendimas Nr. 283/2010/ES, 
nustatantis Europos užimtumo 
ir socialinės įtraukties 
mikrofinansų skyrimo 
priemonę „Progress“ (OL L 347, 
2013 12 20, p. 238).Europos mikrofinansų prie -
monė „Progress“
10 
EMPP yra skirta pagerinti galimybes 
gauti mikrofinansavimą tokiems asme -
nims, kaip bedarbiai bei kiti pažeidžia -
mi gyventojai, kurie yra nepalankioje 
padėtyje atsižvelgiant į jų galimybes 
pasinaudoti įprasta kredito rinka8, ir 
labai mažoms įmonėms. Ją Komisijos 
vardu įgyvendina Europos investicijų 
fondas (EIF), kuris veikia kaip finansuo -
jamų priemonių fondų valdytojas ir 
kaip garantijų įgaliotasis subjektas.
11 
Europos Parlamento ir Tarybos spren -
dimas įsteigti EMPP buvo paremtas 
Komisijos atliktu ex ante  vertinimu. Šia -
me dokumente yra daroma išvada, kad 
be jau taikomų ES įrankių, yra poreikis 
sukurti ES biudžeto mikrofinansavimo 
priemonę9.
12 
2010–2013 m. laikotarpiu EMPP buvo 
skirtas 203 milijonų eurų kapitalas 
(103 milijonai eurų iš ES biudžeto ir 
100 milijonų eurų iš EIB): 25 milijo -
nus eurų (12 % visos sumos) buvo 
numatyta skirti garantijoms ir 178 mi -
lijonus eurų (88 %) paskolų finansavi -
mui. Pagal EMPP finansines priemones 
yra teikiama ne tiesioginė finansinė 
parama smulkiesiems verslininkams, 
o parama tarpininkams teikiant pasko -
las ir / arba garantijas.13 
EIF atrenka bankus arba kitus finan -
sų tarpininkus, kurie norėtų teikti 
paramą smulkiesiems verslininkams 
kiek įmanoma į rinkos sąlygas pana -
šesnėmis sąlygomis. Šie tarpininkai 
teikia paskolas tinkamiems finansuoti 
galutiniams naudos gavėjams taiky -
dami lengvatines sąlygas, palyginti su 
rinkoje įprastomis sąlygomis gavėjams, 
turintiems panašią kredito riziką.
14 
2014 m. birželio 30 d. duomeni -
mis, buvo atrinkti 55 bankai arba 
kiti finansų tarpininkai 20 valstybių 
narių10, ir smulkiesiems verslininkams 
buvo išmokėta daugiau kaip 23 000 
smulkiųjų paskolų, kurios sudarė 
208 milijonus eurų11.
15 
2014–2020 m. programavimo laikotar -
piu EMPP palaipsniui pakeis viena iš 
trijų ES užimtumo ir socialinių inovaci -
jų programos (EaSI) dalių12.
16 
Kaip ES parama yra teikiama smulkie -
siems verslininkams taikant ESF dotaci -
jas, ESF finansines priemones ir EMPP , 
yra parodyta 1 diagramoje .
11 Įvadas 1 diagramaES parama smulkiesiems verslininkams taikant ESF dotacijas, ESF finansines 
priemones ir EMPP (schematizuota)
Šaltinis : Audito Rūmai.Smulkieji verslininkai
(Galutiniai gavėjai)Nacionaliniai biudžetai ES biudžetas EIB biudžetas
Europos socialinio fondo veiksmų programos 
(ESF VP) 
įgyvendina Komisija ir valstybių narių vadovaujančiosios institucijos
         
Dotacijos Finansinės priemonės Finansinės priemonės
Finansų tarpininkai 
(įskaitant bankus) Finansų tarpininkai
(įskaitant bankus)Projektų vadovaiESF EMPP
Europos mikroﬁnansų priemonė „Progress“
(EMPP) 
įgyvendina EIF Komisijos vardugarantijų atveju paskolų atveju
12
 Audito apimtis ir 
metodas
13 Projektai buvo tikrinami 
vadovaujančiosios institucijos 
arba tarpinės įstaigos (dotacijų 
atveju) arba finansų tarpininko 
(finansinių priemonių atveju) 
lygmeniu.
14 Vokietijoje (penki projektai), 
Graikijoje (šeši projektai), 
Italijoje (keturi projektai), 
Lenkijoje (aštuoni projektai) ir 
Rumunijoje (keturi projektai).
15 Belgijoje, Bulgarijoje, Čekijoje, 
Estijoje, Ispanijoje, 
Prancūzijoje, Latvijoje, 
Lietuvoje, Maltoje, 
Portugalijoje, Slovėnijoje, 
Slovakijoje, Suomijoje ir 
Jungtinėje Karalystėje.
16 Atsakymai buvo gauti iš 16 
vadovaujančiųjų institucijų 14 
valstybių narių ir buvo susiję 
su 19 VP.17 
Šio audito metu Audito Rūmai įvertino, 
ar taikant Europos socialinio fondo 
(ESF) ir Europos mikrofinansų prie -
monės „Progress“ (EMPP) finansinę 
paramą buvo atsižvelgta į smulkiųjų 
verslininkų poreikius. Audito Rūmai 
visų pirma išnagrinėjo, ar:
- ES paramos programavimas ir kon -
cepcija atitiko tikruosius smulkiųjų 
verslininkų poreikius;
- buvo įdiegtos svarios ataskaitų 
teikimo sistemos;
- pakanka informacijos apie įvairių 
labai mažas įmones remiančių ES 
finansavimo mechanizmų įgyven -
dinimo sąnaudas.
18 
Audito rezultatai yra paremti:
- dokumentų nagrinėjimu Komisijos 
ir valstybių narių lygmeniu (ESF 
atveju) ir EIF (EMPP atveju).
- 27 projektų13, teikiančių finansinę 
paramą smulkiesiems verslinin -
kams, imties tikrinimu: šešių ESF 
VP – 14 dotacijų ir šešių finan -
sinių priemonių (trijų paskolų ir 
trijų garantijų fondų); ir septynių 
EMPP finansinių priemonių (dviejų 
priemonių, pagal kurias teikiamos 
paskolos, ir penkių priemonių, 
pagal kurias teikiamos garantijos). 
Šie projektai, kurie sudaro apie 
1,6 milijardo  eurų įsipareigotų 
asignavimų (1,2  milijardo  eurų 
išmokų), buvo įgyvendinti penkio -
se valstybėse narėse14 (Vokietijoje, 
Graikijoje, Italijoje, Lenkijoje ir 
Rumunijoje) ir buvo iš dalies arba 
visiškai įgyvendinti iki 2013 m. 
pabaigos (žr.  1 lentelę );- interviu su srities ekspertais;
- klientų (dotacijų naudos gavėjų ir 
paskolos gavėjų) dokumentų anali -
ze bankų ir kitų finansų tarpininkų 
lygmeniu;
- 18 papildomų vadovaujančiųjų 
institucijų 14 valstybių narių15, at-
sakingų už 22 ESF VP , kurios apėmė 
išlaidas savarankiškam darbui ir 
verslo pradžiai, apklausa. Apklau -
sos pateiktų atsakymų lygis sudarė 
89 %16 ir ji suteikė grįžtamosios 
informacijos apie patirtį, susijusią 
su finansinės paramos priemonė -
mis smulkiesiems verslininkams. 
Audito Rūmai analizavo 11 vado -
vaujančiųjų institucijų atsakymus 
10 valstybių narių, kurios nurodė, 
kad jų VP apima smulkiesiems vers -
lininkams skirtas priemones.
13 Audito apimtis ir metodas 1 lentelėPanaudotas viešasis finansavimas (iki 2013 m. pabaigos), skirtas paremti finansavimo 
sąlygas smulkiesiems verslininkams Audito Rūmų tikrintų projektų atveju, milijonais 
eurų
Valstybė narėESF EMPP
Iš viso
Dotacijos Garantijos Paskolos Garantijos Paskolos
Vokietija 665,8 100,0 765,8
Graikija 368,9 0,8 369,7
Italija 9,1 13,9 9,5 32,5
Lenkija 21,0 11,6 7,9 40,5
Rumunija 1,7 6,2 18,9 26,8
Iš viso 1 066,5 13,9 121,1 14,9 18,9 1 235,3
Šaltinis:  Audito Rūmų analizė, 2013 m. gruodžio mėn.
14
 Pastabos
17 Bulgarijoje, Čekijoje, Estijoje, 
Prancūzijoje (žemyninėje 
dalyje, Martinikoje), Latvijoje, 
Lietuvoje, Portugalijoje 
(Madeiroje), Slovėnijoje, 
Slovakijoje ir Suomijoje.ES paramos smulkiesiems 
verslininkams 
programavimas ir 
koncepcija
19 
Finansavimo priemonių, skirtų pasiekti 
tam tikrą politikos tikslą, rengimas yra 
didelių pastangų reikalaujanti užduo -
tis. Šiame kontekste svarbūs veiksniai 
yra užtikrinimas, kad paramos (dotacijų 
arba finansinių priemonių) pobūdis ir 
tipas bei turimos sumos atitiktų galimų 
naudos gavėjų tikruosius poreikius.
20 
Todėl Audito Rūmai įvertino, ar:
- buvo atliktas ESF poreikių ver -
tinimas, siekiant nustatyti ben -
drą smulkiesiems verslininkams 
taikomų paramos priemonių lygį ir 
tipą ir, finansinių priemonių atveju, 
ar buvo įdiegtos tinkamos investi -
cijų strategijos ir rizikos valdymo 
procedūros siekiant, kad nebūtų 
suformuotas per didelis ar per 
mažas fondas, ir ar buvo nustatyta 
pasitraukimo tvarka ir/arba veiklos 
užbaigimo nuostatos;
- EMPP finansuojamoms finansi -
nėms priemonėms buvo įdiegta 
svari rizikos valdymo sistema ir 
visų pirma, ar buvo atliktas reika -
lingas rizikos veikiamo portfelio 
vertinimas;
- taikant ESF arba EMPP finansuoja -
mas priemones pavyko pritraukti 
papildomą privatųjį finansavimą, 
apskaičiuojant finansinio sverto 
koeficientą.Nėra ESF paramos smulkie -
siems verslininkams kon -
krečių poreikių įvertinimų 
ir tinkamų rizikos valdymo 
sistemų
Peržiūrėtų ESF veiksmų 
programų atveju rengimo etape 
vadovaujančiosios institucijos 
specialiai nenagrinėja 
smulkiųjų verslininkų poreikių
21 
Audito Rūmų auditas parodė, kad 
prieš skirdamos lėšas ir nustatydamos 
tinkamiausią būdą, kaip šios lėšos tu -
rėtų būti naudojamos, tikrintų VP ESF 
vadovaujančiosios institucijos neatliko 
konkrečių smulkiųjų verslininkų porei -
kių vertinimo.
22 
Atsakydamos į Audito Rūmų apklau -
są, 11 vadovaujančiųjų institucijų 10 
valstybių narių17 nurodė, kad jų ESF VP 
apima smulkiesiems verslininkams skir -
tas paramos priemones. Tačiau Audito 
Rūmų analizė parodė, kad nė viena iš 
šių 11 vadovaujančiųjų institucijų prieš 
patvirtinant VP neįvertino konkrečių 
smulkiųjų verslininkų poreikių. Tai taip 
pat pasakytina apie visas VP penkiose 
valstybėse narėse, kuriose Audito Rū -
mai tikrino konkrečius projektus. Au -
dito Rūmai pažymi, kad 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu nebuvo 
reglamentavimo reikalavimų, kad vals -
tybės narės turi atlikti tokius poreikių 
vertinimus.
15 Pastabos
19 Komisijos reglamento (EB) 
Nr. 1828/2006 43 straipsnis.23 
2 langelyje  yra pateiktas pavyzdys ne 
iš audituotos imties, kai buvo atliktas 
svarus poreikių vertinimas, siekiant 
nustatyti tikslinių paramos priemonių 
smulkiesiems verslininkams poreikį.
Investicijų strategijos nebuvo 
nustatytos trimis tikrintais ESF 
finansinių priemonių atvejais iš 
šešių
24 
Paprastai nustačius ESF finansinių 
priemonių teisinę struktūrą, iš VP yra 
skiriamas įnašas į jų kapitalą. Vėliau 
šios jų lėšos yra panaudojamos remiant 
projektus, kurie atitinka VP taikymo 
sritį (t. y. teikiant paskolas ir garantijas 
galutiniams gavėjams). Todėl pagal ESF 
finansinėms priemonėms taikomus 
reglamentavimo reikalavimus, kiek-  
vieno fondo atveju turi būti parengta 
investicijų strategija. ESF finansinių priemonių atveju investicijų strategi -
ja19 taip pat apima galimos tikslinės 
populiacijos analizę, tam, kad nebūtų 
suformuotas per didelis ar per mažas 
fondo kapitalas.Tyrimo, skirto nustatyti konkrečios smulkiesiems verslininkams skirtos paramos 
priemonės poreikį, pavyzdys
2006 m. Brandenburgo žemėje (Vokietija) buvo atliktas tyrimas, siekiant nustatyti konkrečius veiklą pra -
dedančių įmonių poreikius18, visų pirma bankų smulkiesiems verslininkams teikiamų finansinių paslaugų 
pakankamumą.
Šis tyrimas buvo paremtas kokybiniu ir kiekybiniu mikrofinansų pasiūlos ir paklausos vertinimu šiame regione.
Juo remiantis, i) tradiciniai bankai nebuvo suinteresuoti teikti finansinių paslaugų smulkiesiems verslininkams, 
visų pirma teikti mažų paskolų iki 10 000 eurų, ir ii) esamos finansinės paramos iniciatyvos (pavyzdžiui, valsty -
bės subsidijuojamos paskolos) smulkiesiems verslininkams nesuteikė tinkamų alternatyvų.
18 Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ , anksčiau GTZ GmbH), „Microfinance in Europe – Regional Case Studies from France, 
Germany and Greece“ (Mikrofinansai Europoje – regioniniai atvejų tyrimai Prancūzijoje, Vokietijoje ir Graikijoje), p. 13–15 (ESF bendrai finansuota 
ataskaita).2 langelis
16 Pastabos
20 Gairės dėl finansų inžinerijos 
priemonių pagal Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1083/2006 
44 straipsnį, COCOF_10-0014-
04-EN, 2011 m. vasario 21 d., 
4.1.6 straipsnis.25 
Trimis audituotų ESF finansinių prie -
monių atvejais iš šešių Lenkijoje ir 
Italijoje (Kalabrijoje) Audito Rūmai nu -
statė, kad nebuvo parengta investicijų 
strategija (žr.  2 lentelę ).
Nepakankamos rizikos valdymo 
sistemos penkiais tikrintais ESF 
finansinių priemonių atvejais iš 
šešių
26 
Be išankstinio poreikių įvertinimo, 
fondo valdytojai taip pat turėtų įdiegti 
tinkamas rizikos valdymo procedū -
ras. Konkrečiai jos apima finansinių 
priemonių rizikos veikiamo portfelio 
analizę, skirtą įvertinti, ar fondo kapita -
las yra pakankamas, ir nustatyti, ar gali 
būti padengti galimi paskolų ir garan -
tijų nuostoliai. Šios analizės atlikimas atitinka patikimo finansų valdymo 
principus, remiantis Komisijos gairė -
mis20 valstybėms narėms 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu.2 lentelėInvesticijų strategijos, rizikos valdymo sistemų ir pasitraukimo politikos / veiklos 
užbaigimo nuostatų buvimas audituotų ESF finansinių priemonių atveju
Audituotos ESF finansinės prie -
monės (valstybė narė)Investicijų strategija Rizikos valdymo sistemos  
(rizikos veikiamo portfelio 
analizė)Pasitraukimo tvarka  / veiklos 
užbaigimo nuostatos
Finansinė priemonė  
A (Vokietija) taip ne taip
Finansinė priemonė  
B (Italija)ne ne ne
Finansinė priemonė  
C (Italija)ne ne ne
Finansinė priemonė  
D (Italija)taip ne ne
Finansinė priemonė  
E (Lenkija)taip taip taip
Finansinė priemonė  
F (Lenkija)ne ne taip
Šaltinis:  Audito Rūmų analizė (2014 m.).
17 Pastabos
21 Komisijos reglamento (EB) 
Nr. 1828/2006 43 straipsnio 2 
dalis.
23 Komisijos reglamento (EB) 
Nr. 1828/2006 43 straipsnio 2 
dalis.27 
Audito Rūmai nustatė, kad rizikos 
veikiamo portfelio analizė buvo atlikta 
tik vienos ESF finansinės priemonės 
atveju iš šešių Audito Rūmų tikrintų 
atvejų (žr.  2 lentelę ), o dėl Italijos Au -
dito Rūmai mano, kad trijų audituotų 
ESF finansinių priemonių kapitalas yra 
reikšmingai per didelis (žr.  3 langelį ).28 
Pagal reglamentą užbaigus veiklą 
nepanaudotas finansinių priemonių 
kapitalas turi būti sugrąžintas į ES 
biudžetą21.
Trūkumai, susiję su ESF 
finansinėms priemonėms skirta 
pasitraukimo tvarka ir veiklos 
užbaigimo nuostatomis
29 
Audito Rūmai taip pat įvertino, ar 
vadovaujančiosios institucijos nustatė 
pasitraukimo tvarką ir / arba veiklos 
užbaigimo nuostatas, remdamosi ESF 
finansinėms priemonėms taikomomis 
taisyklėmis23. Šios tvarkos ir nuostatų 
tikslas yra užtikrinti patikimą ir tvarkin -
gą fondo likvidavimą baigiant veiklą.30 
Audito Rūmai nustatė, kad trijų iš šešių 
tikrintų ESF finansinių priemonių atve -
ju nebuvo priimta pasitraukimo tvarka 
ir / arba veiklos užbaigimo nuostatos 
(dvi Kampanijoje ir viena Kalabrijoje).Per didelio ESF finansinių priemonių kapitalo pavyzdys
2013 m. pabaigoje išmokos smulkiesiems verslininkams sudarė 9,5 % viso paskolų fondo kapitalo Kampanijoje 
(įsteigto 2009 m. gruodžio mėn.) ir 0 % ir 26,7 % dviejų garantijų fondų Kalabrijoje atveju (įsteigtų 2012 m. 
rugsėjo mėn. ir lapkričio mėn.).
Tam, kad būtų vykdoma išlaidų tinkamumo taisyklė, parama turėtų būti sumokėta iki 2015 m. gruodžio 31 d.22. 
Mažai tikėtina, kad likusios lėšos bus skirtos smulkiesiems verslininkams iki 2015 m. pabaigos.
22 Šiuo metu yra svarstoma dėl Reglamente 1083/2006 nustatyto tinkamumo laikotarpio pabaigos.3 langelis
18 Pastabos
24 1,0 neviršijantis sverto santykis 
yra įmanomas tuomet, kai 
dalis kapitalo buvo sunaudota 
valdymo mokesčiams.Iš esmės patenkinama EMPP 
įgyvendinimo tvarka
31 
EMPP finansinių priemonių koncepcija 
skiriasi nuo ESF. EMPP finansų tarpi -
ninkai (kaip antai bankai) turi teikti pa -
raišką EIF, kad gautų finansavimą savo 
finansinėms priemonėms. Jei finansų 
tarpininkams nėra paskolų ar garantijų 
paklausos, jie tiesiog neprašo EIF fi -
nansavimo. Todėl konkrečių regioninių 
poreikių įvertinimas nėra būtinas.
32 
Be to, pagal EMPP taisykles, kiekvie -
nam finansų tarpininkui yra taikoma 
išsamaus patikrinimo procedūra, kurią 
vykdo EIF. Ji apima rizikos valdymo 
sistemų įvertinimą, įskaitant rizikos 
veikiamo portfelio procedūras. Vėliau 
finansų tarpininkas stebi portfelį ir 
atitinkamą nemokumo santykį ir pe -
riodiškai teikia ataskaitas EIF. Konkre -
čios šių stebėjimo ir ataskaitų teikimo 
taisyklės yra neatskiriama EIF ir finansų 
tarpininko sutarties dalis.
33 
Audito Rūmai nustatė, kad privalomos 
rizikos veikiamo portfelio analizės 
buvo atliekamos visų septynių tikrintų 
EMPP finansinių priemonių atveju. Ne -
paisant to, kad mikrofinansavimas yra 
savaime didelės rizikos veikla, Audito 
Rūmų analizė parodė, kad paskolų fon -
do Rumunijoje atveju rizikos veikiamas 
portfelis buvo mažas, palyginti su pa -
našiais fondais. 2013 m. rugsėjo 30 d. 
fondo, kuris vykdė veiklą nuo 2012 m. 
kovo mėn., portfelio nemokumo rizika 
sudarė 0,3 % ir nebuvo nurašymų.Dauguma ESF finansinių 
priemonių nepritraukė priva -
čiojo finansavimo
34 
Vienas finansinių priemonių privalu -
mų, palyginti su dotacijomis, yra tai, 
kad kartu su viešuoju finansavimu (iš 
ES ir nacionalinių biudžetų) jos gali 
padėti pritraukti privatųjį finansavimą. 
Tai taip pat vadinama sverto poveikiu, 
kuris yra išreiškiamas kaip viso finan -
savimo ir viešojo finansavimo santy -
kis. Jeigu sverto santykis viršija 1, tai 
reiškia, kad buvo pritrauktas privatusis 
finansavimas. Audito Rūmai išnagrinė -
jo, ar pagal ESF arba EMPP taikomoms 
finansinėms priemonėms, skirtoms 
remti smulkiuosius verslininkus, 
pavyko kartu su viešuoju finansavimu 
pritraukti privatųjį finansavimą.
35 
Audito Rūmų analizė parodė, kad tik 
viena iš šešių audituotų ESF finansinių 
priemonių  – garantijų fondas Italijoje 
(Kalabrijoje)  – pritraukė papildomą 
privatųjį finansavimą esant 1,2 sverto 
santykiui. Keturių iš šešių priemonių 
atveju sverto poveikio visiškai nebuvo, 
kadangi sverto santykis buvo vienas 
arba mažiau už vieną24. Paskutiniuoju, 
kito garantijų fondo Italijoje (Kalabri -
joje), atveju vadovaujančioji institucija 
negalėjo pateikti informacijos apie 
sverto santykį.
19 Pastabos
36 
Kalbant apie kiekybinius tikslus, Audito 
Rūmai pažymi, kad 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu pagal 
reglamentavimo reikalavimus nebu -
vo privaloma nustatyti tikslinį sverto 
rodiklį. Tačiau Audito Rūmai atkreipia 
dėmesį, kad tik dviejų Italijos garantijų 
fondų atveju steigiant fondus buvo 
nustatyti tiksliniai sverto santykiai, 
viršijantys 1,0 (turi būti pasiektas 1,25 
santykis baigiant fondų veiklą 2015 m.). 
Visais kitais atvejais nebuvo informa -
cijos arba, remiantis tiksliniu sverto 
santykiu, nebuvo tikimasi, kad bus 
pritraukta privačiojo finansavimo.EMPP finansinės priemonės 
pritraukė šiek tiek privačiojo 
finansavimo
37 
Audito Rūmai nustatė, kad visos 
finansinės priemonės, kurios buvo 
įgyvendinamos audito metu, pritrau -
kė papildomo privačiojo finansavimo 
(žr. 3 lentelę ). Garantijų atveju tiksliniai 
sverto santykiai buvo tiksliai įvykdyti 
vienu iš septynių atvejų ir dviem atve -
jais jie nebuvo pasiekti. Kitais dviem 
atvejais mažai tikėtina, kad pradiniai 
tikslai bus pasiekti, kadangi esamo ir 
tikslinio santykio skirtumas yra per 
didelis, kad jį būtų galima panaikinti 
iki termino 2015 m. viduryje. Dviejų 
mikrokreditų portfelių atvejais tikslai 
nebuvo nustatyti. Komisija nurodo, 
kad visos EMPP tikslinio sverto rodiklio 
pasiekimo galutinis vertinimas bus at -
liktas tik po jos užbaigimo, ne anksčiau 
nei 2020 m.3 lentelėTikrintų EMPP finansinių priemonių svertas
Subjektas (valstybė 
narė)Projekto aprašymasSverto santykis
TerminasPrivatusis finansavimas 
(milijonais eurų)TikslasTikri duomenys 
(2013 12 31)
1 subjektas (Graikija)Mikrokreditų portfelio 
garantija7, 47 1,33 2014 12 18 0,3
2 subjektas (Rumunija) Mikrokreditų portfelis Nenurodyta 1,2512014 03 20 2,4
3 subjektas (Rumunija) Mikrokreditų portfelis Nenurodyta 1,18 2013 05 16 1,7
4 subjektas (Rumunija)Mikrokreditų portfelio 
garantija8,33 1,38 2013 12 29 2,4
5 subjektas (Lenkija)Mikrokreditų portfelio 
garantija9,13 9,13 2013 03 30 55,2
6 subjektas (Lenkija)Mikrokreditų portfelio 
garantija6,67 1,33 2015 06 27 0,3
7 subjektas (Lenkija)Mikrokreditų portfelio 
garantija7, 5 8 1,33 2015 06 27 0,1
1 Tikroji sverto data yra 2013 09 30.
Šaltinis : Audito Rūmų analizė, remiantis EIF duomenimis (2013 m.).
20 Pastabos
25 Komisijos reglamento (EB) 
Nr. 1828/2006 20 straipsnio 2 
dalis.
26 Europos mikrokreditų teikėjų 
gero elgesio kodeksas; PSŽKG, 
Pažangioji kampanija 
(finansinės įtraukties centras), 
Universalieji socialinių veiklos 
rezultatų valdymo standartai 
(socialinių veiklos rezultatų 
specialiosios paskirties grupė).Stebėjimas ir ataskaitų 
apie veiklos rezultatus 
teikimo sistemos
38 
Audito Rūmai įvertino, pirma, valstybių 
narių ir EMPP įdiegtos ataskaitų apie 
veiklos rezultatus teikimo sistemos 
tinkamumą ir, antra, į imtį įtrauktų pro -
jektų atveju, ar jie buvo tinkami teikti 
paramą smulkiesiems verslininkams, 
ypač anksčiau neturėjusiems darbo. 
Audito Rūmai pažymi, kad 2007–
2013 m. programavimo laikotarpiu ESF 
stebėjimas buvo atliktas prioritetinių 
krypčių, o ne projektų, lygmeniu25.
39 
Galutinis ES finansinės paramos smul -
kiesiems verslininkams tikslas yra su -
kurti arba toliau plėtoti tvarias įmones 
ir darbo vietas ir užkirsti kelią nedarbui 
ar jį mažinti. Todėl Audito Rūmai įverti -
no, ar ESF arba EMPP ataskaitose buvo 
teikiama ši informacija, atsižvelgdami 
į tai, kad šie veiklos rodikliai taip pat 
yra rekomenduojami Komisijos gero 
elgesio kodekse ir juos rekomenduoja 
taikyti ekspertų organizacijos mikrofi -
nansų srityje26:
- informacija apie finansinės para -
mos smulkiesiems verslininkams 
gavėjų socialinį profilį (pavyzdžiui, 
išsilavinimas, amžius, gyvenamoji 
vieta arba priklausymas konkre -
čioms pažeidžiamoms grupėms, 
kaip antai bedarbiai, negalią tu -
rintys asmenys, etninės mažumos 
arba migrantai); ir- informacija apie labai mažų įmonių 
išsilaikymo lygį praėjus tam tikram 
laikotarpiui (pavyzdžiui, dvejiems 
metams) nuo paramos teikimo 
pabaigos.
40 
Šis vertinimas buvo atliktas remiantis 
projektų tikrinimu vietoje, atsakymais 
į Audito Rūmų klausimyną ir Komisijai 
vadovaujančiųjų institucijų pateiktų 
metinių įgyvendinimo ataskaitų, susi -
jusių su audito metu nagrinėtomis 17 
ESF VP , peržiūra.
Ribota informacija apie ESF 
VP pasiekimo ir išsilaikymo 
lygius
41 
Audito Rūmų analizė parodė, kad:
- informacijos apie tai, ar finansinės 
paramos smulkiesiems verslinin -
kams gavėjai priklausė pažeidžia -
mai grupei, nebuvo 11 iš 17 (65 %) 
tikrintų ESF veiksmų programų 
atveju. Kitų šešių programų atveju 
laikoma, kad informacija turima iš 
dalies, kadangi ji buvo teikiama tik 
projektams, kurie buvo specialiai 
skirti bedarbiams. Be to, audituotų 
ESF VP atveju informacija apie ga -
vėjų profilį, jei jos turėta, nebuvo 
sistemingai stebima;
- informacijos apie išsilaikymo lygius 
turėta trimis ESF VP atvejais (Vokie -
tijos, Bulgarijos ir Suomijos) iš 17 
(18 %). Jei nėra patikimų ir svarių 
veiklos duomenų apie išsilaikymo 
lygį, projektų tvarumas negali būti 
įvertintas 14 likusių VP atveju.
21 Pastabos
27 Sprendimo Nr. 283/2010/ES 8 
straipsnis.42 
Ši analizė yra paremta vadovaujančiųjų 
institucijų Komisijai pateiktų VP meti -
nių įgyvendinimo ataskaitų apžvalga, 
kuriose taip pat yra labai mažai arba 
nėra duomenų apie ES paramą smul -
kiesiems verslininkams.
43 
Dėl šių valstybių narių teikiamų 
duomenų apribojimų Komisijai nėra 
įmanoma į visumą sujungti nuoseklios, 
reikšmingos ir patikimos informacijos, 
skirtos stebėti ESF paramos smulkie -
siems verslininkams pažangą, visų 
pirma įtraukties atžvilgiu.
44 
Todėl Audito Rūmai mano, kad dėl 
pakankamos ir patikimos informacijos 
apie veiklos rezultatus nebuvimo nėra 
įmanoma padaryti bendros išvados, 
kokiu mastu buvo įvykdyti ESF finan -
sinės paramos smulkiesiems verslinin -
kams galutiniai tikslai.Išsamesnė informacija apie 
EMPP projektų pasiekimo ir 
išsilaikymo lygius
45 
Septynių Audito Rūmų audituotų EMPP 
projektų atveju informacija apie tai, 
ar buvo pasiekti smulkieji verslininkai, 
buvo pateikta visais atvejais. Dauguma 
atvejų EMPP ataskaitose taip pat buvo 
pateikta informacija apie finansinės 
paramos smulkiesiems verslininkams 
gavėjų profilį (kaip antai lytį, išsilavini -
mą, amžių ir regioną). Tačiau duomenų 
apie ankstesnį galutinių gavėjų užim -
tumo statusą buvo tik vienos tikrintos 
EMPP finansinės priemonės iš septynių 
atveju (Graikijoje).
46 
Dėl išsilaikymo lygių, trijų EMPP pro -
jektų atveju buvo nurodytas 100 % išsi -
laikymo lygis ir vieno projekto atveju – 
vidutinis 70 % išsilaikymo lygis. Kitų 
trijų EMPP projektų atveju, atsižvel -
giant į įgyvendinimo statusą, dar nėra 
įmanoma atlikti tokio skaičiavimo.
47 
Audito Rūmai nustatė, kad visų septy -
nių projektų atveju ataskaitos atitiko 
EMPP sprendimo reikalavimus27 ir jose 
buvo pateikta geresnė informacija nei 
pagal pasidalijamąjį valdymą taikomų 
finansinių priemonių atveju.
22 Pastabos
28 2003 m. gegužės 6 d. 
Komisijos rekomendacija 
Nr. 2003/361/EB dėl labai 
mažų, mažų ir vidutinių 
įmonių apibrėžties (OL L 124, 
2003 5 20, p. 36).Smulkieji verslininkai buvo 
pasiekti, iš kurių apie pusė 
prieš tai buvo bedarbiai
48 
Audito Rūmai įvertino, ar į imtį įtraukti 
projektai buvo tinkami teikti paramą 
smulkiesiems verslininkams, ypač 
anksčiau neturėjusiems darbo. Šis 
vertinimas buvo atliekamas patikri -
nant, pirma, ar vidutinė paramos suma 
buvo adekvati smulkiųjų verslininkų 
poreikiams ir, antra, išnagrinėjant dota -
cijų gavėjų arba finansinių priemonių 
naudos gavėjų profilius.Vidutinė ES finansinė parama 
yra adekvati smulkiųjų 
verslininkų poreikiams
49 
Audito Rūmai nustatė, kad vidutinė 
paramos suma buvo mažesnė už 
25 000 eurų ES rekomenduojamą28 vir-
šutinę ribą arba nedaug ją viršijo visų, 
išskyrus vieną, 20 ESF tikrintų projektų 
atveju. Visų septynių tikrintų EMPP 
projektų atveju buvo laikomasi EMPP 
teisės aktuose nustatytos privalomos 
25 000 eurų ribos (žr.  2 diagramą ). Ko -
misijos duomenimis, 2014 m. rugsėjo 
30 d. vidutinė EMPP paskolos suma 
buvo 9 825 eurai garantijų atveju ir 6 
717 eurų paskolų priemonių atveju.2 diagramaVidutinė ES finansinė parama smulkiesiems verslininkams vienam projektui, palyginti 
su atrinktomis viršutinėmis ribomis
Šaltinis : Audito Rūmų analizė (2013 m.), remiantis vadovaujančiųjų institucijų (2013 m.) ir Pasaulio banko (2012 m.) pateiktais duomenimis.
90
80
70
60
50
40
3020
10
-
Vokietija Italija Graikija Lenkija RumunijaPSŽKP „Skurdo rizika“
ES „Mikroﬁnansai“
ESF projektai
EMPP projektaitūkstančiais eurų
23 Pastabos
29 PSŽKG riba apskaičiuojama 
BNPj vienam gyventojui JAV 
doleriais padauginant iš 2,5.50 
Audito Rūmai pažymi, kad visose 
28 valstybėse narėse yra taikomos 
25 000 eurų viršutinės ribos, neat -
sižvelgiant į tai, kad jose yra ryškūs 
pajamų ir turto skirtumai. Todėl Audito 
Rūmai taikė atsižvelgiant į BNPj nusta -
tytą ribą, priklausančią nuo to, kokiu 
mastu buvo pasiekti su skurdo rizika 
susiduriantys gyventojai, ir tikrino, ar 
parama buvo už ją mažesnė (PSŽKG, 
„Skurdo rizika“29). Ši papildoma analizė 
parodė, kad nė vienas iš 27 tikrintų 
projektų neviršijo PSŽKG ribos.
51 
Tai rodo, kad atskirų finansinės pa -
ramos priemonių dydį galima laikyti 
adekvačiu smulkiųjų verslininkų 
poreikiams.
Ne visi projektai imtyje buvo 
skirti bedarbiams
52 
Audito Rūmai taip pat peržiūrėjo dota -
cijų gavėjų profilius (vadovaujančiųjų 
institucijų lygmeniu) arba klientų, kurie 
gavo finansinę paramą pagal ESF ir 
EMPP finansines priemones, profilius 
(fondų valdytojų lygmeniu), siekdami 
įvertinti, kokiu mastu buvo mėginama 
pasiekti smulkiuosius verslininkus, 
kurie anksčiau neturėjo darbo.53 
Smulkieji verslininkai, kurie anksčiau 
neturėjo darbo, buvo tikslinė grupė 
11 iš 20 tikrintų ESF projektų atvejų 
(55 %). Jie apima devynis projektus 
(45 %), kurie buvo išimtinai skirti be -
darbiams (penkis Graikijoje, du Len -
kijoje, vieną Italijoje (Kampanijoje) ir 
vieną Vokietijoje).
54 
EMPP galutiniai gavėjai, kurie anksčiau 
buvo bedarbiai, buvo tikslinė grupė 
vieno tikrinto projekto atveju iš septy -
nių. Tačiau, Komisijos teigimu, bendri 
EMPP suvestiniai duomenys 2014 m. 
rugsėjo mėn. pabaigoje rodo, kad 58 % 
pagal EMPP finansuotų savarankiškai 
dirbančių asmenų anksčiau buvo be -
darbiai ir daugiau nei 60 % pagal EMPP 
remiamų labai mažų įmonių buvo 
pradedančios veiklą, o tai rodo, kad 
smulkiųjų verslininkų, kurie anksčiau 
neturėjo darbo, pasiekimo lygis buvo 
aukštas.
24 Pastabos
30 Belgijos, Čekijos, Italijos, 
Maltos, Lenkijos, Suomijos ir 
Jungtinės Karalystės.
31 Užimtumo, socialinių reikalų ir 
įtraukties GD, 2013 m. metinė 
veiklos ataskaita , p. 61 ( http://
ec.europa.eu/atwork/
synthesis/aar/doc/empl_
aar_2013.pdf ).Informacija apie ES 
paramos smulkiesiems 
verslininkams 
įgyvendinimo sąnaudas
55 
Kalbant apie ES paramos smulkiesiems 
verslininkams įgyvendinimo sąnau -
das, turi būti išnagrinėti du elementai: 
viešosios administracinės sąnaudos ir 
finansinėms priemonėms nustatytos 
sąnaudos. Tuo remdamiesi, Audito 
Rūmai įvertino, ar Komisija ir valstybės 
narės turėjo pakankamai informacijos 
apie sąnaudas.
Neišsami informacija apie 
ESF VP įgyvendinimo admi -
nistracines sąnaudas
56 
2011 m. Komisija įvertino, kad VP 
įgyvendinimo administracinės sąnau -
dos sudaro 3,2 % viso ERPF / SF ir ESF 
finansavimo 2007–2013 m. progra -
mavimo laikotarpiu. Jos apima 0,9 % 
įvertintas kontrolės sąnaudas, kurios 
yra susijusios su nacionalinių institucijų 
atliekamu tikrinimu, sertifikavimu ir au -
dito veikla. Šis įvertis yra paremtas kai 
kurių valstybių narių30 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpio ankstyvuoju 
etapu pateiktais duomenimis tiek apie 
ERPF / SF, tiek apie ESF VP .57 
Tuo remdamasis31, savo 2013 m. me -
tinės veiklos ataskaitoje Užimtumo, 
socialinių reikalų ir įtraukties genera -
linis direktoratas įvertino, kad valsty -
bių narių lygmeniu sąnaudos sudarė 
apie 4,8 % ESF biudžeto 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu (apimančio 
vadovaujančiąją, tvirtinančiąją ir au -
dito institucijas). Tai pagrįsta valstybių 
narių vidutinėmis sąnaudomis, kurios 
sudarė nuo 2 iki 13 %. Be to, vidutinės 
metinės Komisijos patirtos administra -
cinės sąnaudos sudaro apie 0,2 % visų 
asignavimų. Bendros įvertintos ESF 
valdymo ir kontrolės administracinės 
sąnaudos sudaro apie 5 % viso metinio 
biudžeto. Pagrindiniai administracinių 
sąnaudų komponentai yra aprašyti 
4 langelyje .
58 
Galiausiai, Audito Rūmai pažymi, kad 
Komisija ir valstybės narės neturi jokios 
lyginamosios informacijos apie admi -
nistracines sąnaudas pagal valstybes 
nares ar pagal finansavimo mecha -
nizmus (t. y. dotacijas arba finansines 
priemones, kaip antai paskolos arba 
garantijos). Be to, buvo atnaujinti tik su 
finansinėmis priemonėmis susiję turimi 
duomenys. Kalbant apie Audito Rūmų 
penkiose valstybėse narėse tikrintas 
ESF VP , nebuvo informacijos apie tikrą -
sias administravimo sąnaudas įvairių 
vadovaujančiųjų institucijų lygmeniu.
25 Pastabos
32 Pagal Komisijos reglamento 
(EB) Nr. 1828/2006 43 straipsnį, 
ESF finansinių priemonių 
valdymo sąnaudos yra 
apribotos maksimalia 4 % viso 
fondo kapitalo suma imant 
metinį vidurkį, išskyrus 
atvejus, kai fondo valdytojas 
buvo atrinktas taikant 
konkurencinių viešųjų pirkimų 
procedūrą, kaip buvo vieno 
fondo atveju Vokietijoje.ESF finansinėms priemonėms 
nustatytų sąnaudų skirtumai
59 
Dėl didelių sąnaudų galiausiai mažiau 
finansavimo tenka smulkiesiems vers -
lininkams ir gali iškilti fondo tvarumo 
rizika, ypač mažų mikrofinansų fondų 
atveju. Dažniausiai pasitaikančios 
finansinėms priemonėms nustatytos 
sąnaudos yra valdymo sąnaudos, rekla -
mos ir rinkodaros sąnaudos, kelionių ir 
konsultavimosi sąnaudos.60 
Audito Rūmų analizė rodo, kad penkių 
iš šešių tikrintų ESF finansinių prie -
monių valdymo sąnaudos sudarė nuo 
2,3 % iki 4,2 %32. Galiausiai, Audito 
Rūmams pateikus prašymą, vienas 
garantijų fondas Italijoje (Kalabrijoje) 
negalėjo pateikti informacijos apie 
savo valdymo sąnaudas.Pagrindiniai ESF VP viešųjų administracinių sąnaudų komponentai
Valstybių narių administracinės sąnaudos apima sąnaudas, susijusias su nacionalinių institucijų atliekamu 
veiksmų programų valdymu, kontrole, stebėjimu ir vertinimu. Šios sąnaudos galėtų būti atlyginimai persona -
lui, veiklos išlaidos, kelionių ir mokymo išlaidos. Siekiant užtikrinti, kad šalis veiksmingai pasinaudotų teikiama 
parama, administracinės sąnaudos taip pat gali apimti sąnaudas, susijusias su informavimo ir komunikacijos 
apie ESF VP galimybes veikla, arba sąnaudas, skirtas sustiprinti naudos gavėjų administracinius gebėjimus 
(pavyzdžiui, rengiant mokymą).
Finansinių priemonių atveju dalį administracinės veiklos atlieka fondo valdytojas (pavyzdžiui, galutinių gavėjų 
atranka), todėl susidaro mažiau administracinių sąnaudų valstybių narių lygmeniu. Su šia veikla susijusias val -
dymo sąnaudas fondo valdytojai pareikalauja apmokėti tiesiogiai iš VP .
Komisijos lygmeniu administracinės sąnaudos yra susijusios su ESF reglamentavimo bazės rengimo, finansų 
valdymo, kontrolės, audito, techninio koordinavimo su valstybėmis narėmis bei vertinimo ir informavimo 
veiklos sąnaudomis.
Šios administracinės sąnaudos neapima sąnaudų, kurias patyrė ES finansinės paramos gavėjai.4 langelis
26 Pastabos
61 
Audito Rūmai pažymi, kad jų imtyje 
dviejų ESF finansinių priemonių Ita -
lijoje (Kalabrijoje) atveju be valdymo 
sąnaudų iš VP taip pat buvo reikalau -
jama apmokėti papildomas sąnaudas, 
susijusias su palūkanų už garantuotas 
paskolas mokėjimu (žr.  5 langelį ). Dėl 
to vienos iš dviejų finansinių priemo -
nių įgyvendinimo sąnaudos padidėja 
iki 7,8 %, o tai sudaro apie 4 milijo -
nus eurų per metus.62 
Iš ES biudžeto reikalaujamų apmokė -
ti su ESF finansinėmis priemonėmis 
susijusių sąnaudų struktūra skyrėsi 
priklausomai nuo skirtingų smulkesnių 
komponentų. Audito Rūmai pripažįsta, 
kad šiems skirtumams gali būti pa -
grįstų priežasčių, tačiau Komisija nėra 
parengusi išsamios apžvalgos, kokiu 
pagrindu yra apskaičiuojamos ESF fi -
nansinių priemonių valdymo ir įgyven -
dinimo sąnaudos ir ar jos yra pagrįstos.
63 
Kita vertus, EMPP atveju (bendrai 
imant paskolas ir garantijų priemones) 
Komisija vertina, kad iš ES biudžeto 
apmokamos vidutinės metinės išlaidos 
sudaro maksimaliai 0,5–0,7 % kapitalo.
Finansinei priemonei nustatytos didelės sąnaudos Kalabrijoje
Kalabrijoje mikrokreditų garantijų fondo nustatytos valdymo sąnaudos, kurios buvo pateiktos Komisijai, suda -
rė 2,23 % viso kapitalo, o tai yra mažiau nei 4 % reglamentavimo viršutinė riba.
Tačiau pagal vadovaujančiosios institucijos su vietos bankais nustatytą valdymo sąnaudų struktūrą ESF sumo -
ka mikrokreditų palūkanas paskolos gavėjų vardu. Prie valdymo sąnaudų pridėjus 5,6 % garantuotų paskolų 
palūkanų, bendros iš VP reikalaujamos apmokėti sąnaudos sudaro daugiau kaip 7,8 %. Be to, tie patys privatūs 
bankai, kuriems buvo mokamos palūkanos, tuo pat metu taip pat gavo palūkanas už ESF įneštas lėšas, pateik -
tas kaip garantijas.5 langelis
27
 Išvados ir rekomendacijos
64 
Audito Rūmai daro išvadą, kad ESF 
finansinės paramos smulkiesiems vers -
lininkams srityje paramos programavi -
mas ir koncepcija turi trūkumų ir nėra 
pakankamos ir patikimos informacijos 
apie veiklos rezultatus. Be to, Komisija 
ir valstybės narės neturi lyginamosios 
informacijos apie administracines 
sąnaudas pagal valstybes nares ir 
pagal finansavimo mechanizmus (t. y. 
dotacijas arba finansines priemones, 
kaip antai paskolas ar garantijas).
65 
Iš esmės, Audito Rūmų nuomone, šie 
klausimai gali daryti neigiamą poveikį 
ES finansinės paramos veiksmingu -
mui tenkinant smulkiųjų verslininkų 
poreikius.
ESF finansinės paramos 
smulkiesiems verslininkams 
programavimo ir koncepcijos 
trūkumai
66 
Valstybės narės paprastai nepakan -
kamai įvertino konkrečius smulkiųjų 
verslininkų poreikius rengdamos 
ESF VP . 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpiu pagal reglamentavimo 
reikalavimus Europos lygmeniu nebu -
vo privaloma atsižvelgti į konkrečius 
smulkiųjų verslininkų poreikius. Atlie -
kant auditą tikrintu laikotarpiu dotaci -
jos buvo pats pagrindinis ESF paramos 
mechanizmas, skirtas smulkiesiems 
verslininkams.67 
ES finansinė parama smulkiesiems 
verslininkams iš ESF daugiausia buvo 
teikiama be jokio pagrįsto poreikių 
įvertinimo. Kai kurių tikrintų ESF finan -
sinių priemonių atveju dėl investicijų 
strategijų nebuvimo, o kartu nepakan -
kamų rizikos valdymo sistemų, fon -
dams buvo skirta per daug kapitalo. 
Audito Rūmai taip pat nustatė, kad 
pusės tikrintų ESF finansinių priemonių 
atveju nebuvo nustatyta pasitraukimo 
tvarka ir veiklos užbaigimo nuostatos, 
nepaisant to, kad tai buvo privaloma 
pagal susijusius teisės aktus.
68 
Manoma, kad Komisijos finansinės 
priemonės, EMPP , atveju rizikos val -
dymo sistemų įgyvendinimo tvarka iš 
esmės yra patenkinama. EMPP atveju 
pavyko pritraukti šiek tiek papildomo 
privačiojo finansavimo, o tai nebuvo 
padaryta ESF finansinių priemonių 
atveju. Tačiau iki šiol iš ES biudžeto 
EMPP skirtos sumos (palyginti su ESF 
finansinėmis priemonėmis) buvo 
ribotos.
1 rekomendacija
2014–2020 m. programavimo laikotar -
piu valstybės narės, rengdamos finan -
sines priemones ir veiksmų programas, 
kurios apima ES finansinę paramą 
smulkiesiems verslininkams, turėtų 
nuosekliai atlikti poreikių vertinimus. 
Tai taip pat leistų skirti tinkamą finan -
savimo lygį alternatyviems finansavi -
mo mechanizmams, t. y. dotacijoms 
arba finansinėms priemonėms (pasko -
loms arba garantijoms). Komisija šiuo 
klausimu turėtų pateikti gaires.
28 Išvados ir rekomendacijos
2 rekomendacija
Komisija iš ESF finansines priemones 
taikančių valstybių narių turėtų parei -
kalauti ne tik laikytis reglamentavimo 
reikalavimų, bet ir įdiegti svarią rizikos 
valdymo sistemą, siekiant užkirsti kelią 
per didelio fondo suformavimui.
Stebėjimo informacija 
apie veiklos rezultatus 
nepakankama ir nepatikima
69 
EMPP ataskaitų apie veiklos rezulta -
tus teikimo sistemos pateikė daugiau 
išsamios informacijos nei ESF sistemos, 
kurios yra laikomos nepakankamomis. 
Remiantis valstybių narių pateiktais 
duomenimis, Komisijai nėra įmanoma 
į visumą sujungti nuoseklios, reikšmin -
gos ir patikimos informacijos (pavyz -
džiui, smulkiųjų verslininkų išsilaikymo 
lygių ir pasiekimo lygių), skirtos stebėti 
ESF mikrofinansų paramos smulkie -
siems verslininkams pažangą. Audito 
Rūmai mano, kad dėl tokios padėties 
nėra įmanoma padaryti bendros išva -
dos dėl smulkiesiems verslininkams 
teikiamos ESF paramos veiksmingumo.
70 
Remiantis tikrinta imtimi, taikant ESF 
dotacijas, ESF finansines priemones ir 
EMPP finansinė parama smulkiesiems 
verslininkams buvo suteikta. Smulkiuo -
sius verslininkus, kurie anksčiau buvo 
bedarbiai, pavyko pasiekti tik apie 
pusės projektų atveju.3 rekomendacija
Siekiant pagerinti pasiekimo lygį 
ateityje, Komisija kartu su valstybėmis 
narėmis turėtų parengti ESF finansi -
nės paramos priemones smulkiesiems 
verslininkams ir apibrėžti tinkamumo 
kriterijus, skirtus pasiekti darbo netu -
rinčius ir pažeidžiamus asmenis, kurie 
yra nepalankioje padėtyje atsižvel -
giant į galimybę pasinaudoti tradicinės 
kredito rinkos paslaugomis.
Nepakankama informacija 
apie ESF dotacijų ir finansinių 
priemonių įgyvendinimo 
sąnaudas
71 
Tikrintų ESF VP atveju vadovaujančio -
sios institucijos neturėjo informacijos 
apie tikrąsias administracines sąnau -
das. Komisija ir valstybės narės neturi 
jokios lyginamosios informacijos apie 
viešąsias administracines sąnaudas 
pagal valstybes nares ar pagal finan -
savimo mechanizmus (t. y. dotacijas 
arba finansines priemones, kaip antai 
paskolos arba garantijos). Dėl tokios 
padėties jos negali nustatyti ekono -
miškai efektyviausio būdo teikti ES 
paramą smulkiesiems verslininkams.
72 
Tikrintų finansinių priemonių atveju 
Audito Rūmai nustatė, kad buvo taiko -
mos skirtingos sąnaudų struktūros ir 
skyrėsi iš ES biudžeto reikalaujamų ap -
mokėti valdymo sąnaudų procentinė 
dalis. Komisija nėra parengusi išsamios 
apžvalgos, kokiu pagrindu yra apskai -
čiuojamos ESF finansinių priemonių 
įgyvendinimo sąnaudos, ir todėl negali 
įvertinti, ar atskirų priemonių sąnaudų 
skirtumai yra pagrįsti.
29 Išvados ir rekomendacijos
4 rekomendacija
2014–2020 m. programavimo laikotar -
piu Komisija turėtų atlikti ESF dotacijų, 
ESF finansinių priemonių ir EaSI finan -
sinių priemonių įgyvendinimo sąnaudų 
lyginamąją analizę siekiant nustatyti jų 
tikruosius lygius. Šis įvertinimas turėtų 
leisti nustatyti „gerąją praktiką“, kaip 
mažos dotacijų, paskolų ir garantijų su -
mos gali būti išmokėtos priimtinomis 
sąnaudomis.
Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Henri GRETHEN, 
2015 m. birželio 10 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

30
VI d)
Komisija nepritaria šiai rekomendacijai.
Komisija laikosi nuomonės, kad analizuojant reikėtų 
atskirti vadovaujančiajai institucijai tenkančias dota -
cijos arba finansinės priemonės valdymo sąnaudas. 
Be to, būtų sunku palyginti ESF dotacijų ir finansinių 
priemonių bei ESF ir EMPP finansinių priemonių 
sąnaudas (pvz., į ESF finansinių priemonių sąnaudas 
įtraukti banko mokesčiai, bet ne vadovaujančiosios 
institucijos ir tarpinės įstaigos sąnaudos; be to, 
EMPP ir ESF finansinių priemonių sąnaudų struktūra 
skiriasi, nes vadovaujančiosios institucijos nesikiša).
Kita vertus, analizė gali ir nepadėti pasiekti tikslo – 
naujam programavimo laikotarpiui parengti gerąją 
praktiką, nes pagal reguliavimo sistemą numatomos 
naujos taisyklės dėl valdymo sąnaudų ir mokesčių, 
kurie grindžiami veiklos rezultatais ir kuriems nusta -
tytos ribos (žr. Deleguotąjį reglamentą 480/2014).
Įvadas
09
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu valdan -
čiosioms institucijoms nebuvo privaloma Komisijai 
teikti ataskaitų projektų lygmeniu dėl smulkiųjų 
verslininkų tikslinės grupės.Santrauka
VI a)
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu regulia -
vimo sistema bus užtikrinama, kad kiekviena finan -
sinė priemonė būtų „grindžiama ex ante  vertinimu“, 
kuriame nustatytas rinkos nepakankamumas arba 
neoptimalios investavimo aplinkos problemos bei 
investavimo poreikiai. Ex ante  vertinimo reikalavimai 
taip pat numatyti siekiant toliau taikyti finansines 
priemones, nustatytas per ankstesnį programavimo 
laikotarpį.
Tvirtindama veiksmų programas Komisija užtikrino, 
kad jos derėtų su strateginiais prioritetais, kad būtų 
nustatytos ir įvykdytos ex ante  sąlygos ir įvertintas 
siūlomos pagalbos formos pagrindimas.
Komisija taip pat įsipareigoja patarti dėl ex ante  
vertinimo ir pateikti finansinių priemonių įgyvendi -
nimo gairių.
Ji jau pateikė gairių ir praktinės metodikos, kaip 
parengti privalomą naujo programavimo laikotarpio 
ex ante  vertinimą.
VI b)
Komisija sutinka su šia rekomendacija, į ją jau atsi -
žvelgta naujojoje ESF reguliavimo sistemoje, pagal 
kurią reikalaujama finansinių priemonių ex ante  
vertinimo.
VI c)
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Naująja reguliavimo sistema sudaromos sąlygos 
nustatyti svarbiausias kiekvienos svarstomos rinkos 
mikrofinansų priemonės tikslines grupes. Tai turėtų 
būti pasiekta vykdant ex ante  vertinimą.Komisijos  
atsakymas
Komisijos atsakymas 31
27
Žr. bendrą atsakymą į 21 ir 22 dalių pastabas.
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu nustatyta 
išankstinė sąlyga  – atlikti ex ante  vertinimą, o mokė -
jimo taisyklėse numatytas laipsniškas mokėjimo 
patvirtinimas. Tai padės optimizuoti finansinių 
priemonių dydį.
3 langelis
Dėl Kampanijos atvejo, kaip nurodo Audito Rūmai, 
per didelis finansinių priemonių kapitalas susidarė 
dėl to, kad vienos krypties tikslui lėšų išmokėta kitų 
krypčių, kurioms neišmokėta, sąskaita. Vėlesnis 
kvietimas teikti paraiškas buvo pakeistas, kad šis 
klausimas būtų išspręstas. 2015 m. gegužės mėn. 
pabaigoje išmokos smulkiesiems verslininkams 
pasiekė 37,4 % viso fondo kapitalo.
33
Komisija laikosi nuomonės, kad vis dar per anksti 
atlikti rizikos veikiamo portfelio analizę, nes EMPP 
portfelis naujas ir dar nesibaigė pirmasis kompensa -
vimo ciklas.
Bendras atsakymas į 35 ir 36 dalių 
pastabas
Sverto poveikis nebuvo teisinis reikalavimas 2007–
2013 m. programavimo laikotarpiu. Tačiau jis įtrauk -
tas į 2014–2020 m. laikotarpio teisinę sistemą1.
Vis dėlto net be sverto poveikio papildomam priva -
čiajam finansavimui ESF finansuojamos finansinės 
priemonės gali turėti didinamąjį poveikį dėl savo 
apyvartinio pobūdžio.
1 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 34 konstatuojamoji dalis, 37 
straipsnio 2 dalies c punktas ir 46 straipsnio 2 dalies h punktas.Pastabos
Bendras atsakymas į 21 ir 22 dalių 
pastabas
Finansinėms priemonėms, kurioms taikomas pasi -
dalijamasis valdymas, pagal Bendrųjų nuostatų 
reglamentą 1303/2013 (BNR) 2014–2020 m. progra -
mavimo laikotarpiu nustatomas privalomas ex ante  
vertinimas, kuris, be kita ko, apima siūlomos pagal -
bos formos pagrindimą.
Bendras atsakymas į 24 ir 25 dalių 
pastabas
Pagal pasidalijamąjį valdymą, taip pat atsižvelgiant 
į subsidiarumo principą, būtent nacionalinėms ins -
titucijoms tenka atsakomybė užtikrinti, kad atskiros 
operacijos būtų vykdomos pagal taikytinus teisės 
aktus.
Komisija pripažįsta, kad investavimo strategija pagal 
finansines priemones nebuvo parengta trimis iš 
šešių atvejų.
Ši problema 2007–2013 m. programavimo laikotar -
piu veikiausiai iškilo dėl to, kad Bendrajame regla -
mente 1828/2006, kuris kelis kartus keistas 2010 ir 
2011 m., trūksta tikrumo, kas taikytina finansinėms 
priemonėms.
26
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu šis reikala -
vimas taikytas pagal minėtą COCOF pranešimą. Tai 
viršija valdančiųjų institucijų kompetenciją ir pagal 
patikimo finansų valdymo principus priklauso fondo 
valdytojo kompetencijai.
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu šie reika -
lavimai aiškiai išdėstyti BNR 37 straipsnio 2 dalyje ir 
įpareigojama atlikti ex ante  vertinimą.
Komisijos atsakymas 32
45
Pagal EMPP taisykles buvo surinkti fizinių asmenų, 
bet ne labai mažų įmonių duomenys apie ankstesnę 
užimtumo padėtį. Į šį klausimą atsižvelgta kuriant 
Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų 
programos (EaSI) finansines priemones.
Bendras atsakymas į 52–54 dalių 
pastabas
Komisija pažymi, kad audituotos mikrofinansų prie -
monės yra priemonės, kurios padeda siekti atitin -
kamų dalies ESF veiksmų programų ir EMPP , pagal 
kurias tos priemonės įgyvendinamos, tikslų, kurie 
gali apimti daugiau nei tik bedarbių integraciją.
Pagal EMPP sprendimą tikslinės grupės apibrėžia -
mos ir kaip asmenys, visų pirma, iš pažeidžiamų 
grupių, ir kaip labai mažos įmonės.
Dirbant su mikrofinansų institucijomis, kurios nėra 
bankai, kai tik tokių institucijų atitinkamoje rinkoje 
yra, užtikrinama, kad mikroskolininkams, kurie yra 
nepalankioje padėtyje, palyginti su įprasta kredito 
rinka, tos institucijos būtų pasiekiamos. Mikrofi -
nansų institucijų, kurios nėra bankai, verslo mode -
liai grindžiami esama padėtimi, kai pažeidžiami 
asmenys yra nepalankioje padėtyje, turint ome -
nyje galimybes naudotis įprasta kreditų rinka, nes 
įprastinių bankų požiūriu jie yra brangesni ir (arba) 
rizikingesni.
58
Komisija laikosi nuomonės, kad, palyginti su tikė -
tinais rezultatais, šią informaciją teikti būtų nepro -
porcinga našta. Visų pirma reikėtų atskirti vado -
vaujančiajai institucijai tenkančias dotacijos arba 
finansinės priemonės valdymo sąnaudas. Be to, 
būtų sunku palyginti ESF dotacijų ir finansinių prie -
monių sąnaudas ir mokesčius (pvz., į ESF finansinių 
priemonių sąnaudas įtraukti banko mokesčiai, bet 
ne vadovaujančiosios institucijos ir tarpinės įstaigos 
sąnaudos).37
Dėl tikslinio sverto Komisija nori pabrėžti, kad kai 
kurie sandoriai neturi numatomo sverto poveikio 
ir tai yra ne veiklos rezultatų klausimas, bet priim -
tina verslo ir priemonės nesubrendusioje mikrofi -
nansų rinkoje realybė, kai bandoma pasitelkti ne tik 
geriausius rezultatus pasiekusius tarpininkus, bet ir 
tuos, kurie neseniai įsisteigė ir kurių tikslas – pažei -
džiamos grupės. Siekiant kuo geriau panaudoti 
turimą ES biudžetą, garantijų sutartyse, kuriomis 
nepasiekiamas tikslinis sverto poveikis, EIF atitinka -
mai patikslina tam tikras ribines sumas ir nepanau -
dotas ribines sumas vėl panaudoja naujiems san -
doriams. Be to, tarpininkai yra įpareigoti sumokėti 
įsipareigojimo mokesčius, jeigu nepasiekia sutarto 
portfelio dydžio.
Bendras atsakymas į 41–44 dalių 
pastabas
ESF atveju stebėjimas vykdomas prioritetinės 
krypties lygmeniu, o ne projekto lygmeniu. Našumo 
ir rezultatų rodikliai suformuluoti prioritetinės kryp -
ties lygmeniu pagal tikslus. Padėtis pagerės 2014–
2020 m. programavimo laikotarpiu, nes našumo ir 
rezultatų rodikliai nustatomi investavimo prioriteto 
lygmeniu, parodant konkrečius to investavimo prio -
riteto tikslus.
Kadangi pagal reglamentą nereikalaujama teikti 
ataskaitų dėl išsilaikymo lygio, jų negalima ir tikėtis.
Be to, Komisija nemano, kad išsilaikymo lygis 
savaime yra svarbus kriterijus vertinant mikrofi -
nansų priemonės sėkmę. Pavyzdžiui, jeigu bedar -
bis pabandė įsteigti savo įmonę ir jam galiausiai 
nepavyko, jis, nepaisant to, vis tiek įgijo profesinės 
patirties ir vadybos įgūdžių, kurie galėtų padėti 
jam susirasti darbą vėliau. Todėl kišimosi rezultatą 
reikėtų laikyti teigiamu.
Remiamų smulkiųjų verslininkų išsilaikymo lygį 
galima būtų nustatyti, pavyzdžiui, įvertinus galu -
tinio gavėjo darbo rinkos padėtį, kai veiksmai jau 
užbaigti.
Komisijos atsakymas 33
Išvados ir rekomendacijos
Bendras atsakymas į 64 ir 65 dalių 
pastabas
Komisija laikosi nuomonės, kad šią informaciją 
rinkti būtų neproporcinga našta. Be to, būtų sunku 
palyginti ESF dotacijų ir finansinių priemonių bei 
valstybių narių sąnaudas ir mokesčius.
Administracinės sąnaudos savaime taip pat netu -
rėtų būti pagrindinis veiksnys renkantis tinkamiau -
sią finansavimo mechanizmą.
67
Žr. Komisijos atsakymus į 21, 22 ir 27 dalių pastabas.
68
EMPP vykdoma kaip bandomoji iniciatyva nuo 
2010 m. Pagal EaSI ją pakeitusiai programai skirta 
papildomų biudžeto išteklių.
1 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu regulia -
vimo sistema bus užtikrinama, kad kiekviena finan -
sinė priemonė būtų „grindžiama ex ante  vertinimu“, 
kuriame nustatytas rinkos nepakankamumas arba 
neoptimalios investavimo aplinkos problemos bei 
investavimo poreikiai. Ex ante  vertinimo reikalavimai 
taip pat numatyti siekiant toliau taikyti finansines 
priemones, nustatytas per ankstesnį programavimo 
laikotarpį.
Tvirtindama veiksmų programas Komisija užtikrino, 
kad jos derėtų su strateginiais prioritetais, kad būtų 
nustatytos ir įvykdytos ex ante  sąlygos ir įvertintas 
siūlomos pagalbos formos pagrindimas.59
Mikrokreditų veiksmų valdymo sąnaudos iš esmės 
yra didesnės negu įprasto skolinimo dėl ypatingos 
tikslinės populiacijos, nedidelės sumos ir didelio 
mikrofinansų įstaigų suteiktų paskolų skaičiaus.
62
Pagal pasidalijamąjį valdymą, taip pat atsižvelgiant 
į subsidiarumo principą, būtent nacionalinėms ins -
titucijoms tenka atsakomybė užtikrinti, kad atskiros 
operacijos būtų vykdomos pagal taikytinus teisės 
aktus.
Nuo 2011 m. valstybės narės įpareigotos metinėje 
įgyvendinimo ataskaitoje teikti duomenis apie val -
dymo sąnaudas ir mokesčius, susijusius su finansinių 
priemonių įgyvendinimu.
Šie duomenys institucijoms ir visuomenei patei -
kiami kasmet gruodžio mėn. skelbiamoje „Valdymo 
institucijų teikiamų pažangos finansuojant ir įgy -
vendinant finansų inžinerijos priemones duomenų 
santraukoje“.
Taip pat reikėtų pabrėžti, kad fondo valdytojas 
nustatomas per viešąją pirkimų procedūrą, o val -
dymo sąnaudų ir mokesčių dydį lemia rinka.
Dėl sąnaudų apskaičiavimo, kaip ir per 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpį, 2014–2020 m. teisinėje 
sistemoje numatytas valdymo sąnaudų ir mokesčių 
ribojimas. Be to, veiklos rezultatų komponentas yra 
privalomas tų mokesčių elementas2.
Komisija Deleguotajame reglamente Nr. 480/2014 
įtvirtino finansinių priemonių sąnaudų ir mokes -
čių nustatymo kriterijus pagal veiklos rezultatus ir 
nustatė valdymo sąnaudų ir mokesčių ribas pagal 
gerąją rinkos praktiką.
2 Žr. Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnio 5 dalį.
Komisijos atsakymas 34
Bendras atsakymas į 71 ir 72 dalių 
pastabas
Kiek tai susiję su ESF finansinėmis priemonėmis, 
nuo 2011 m. valstybės narės įpareigotos metinėje 
įgyvendinimo ataskaitoje teikti duomenis apie val -
dymo sąnaudas ir mokesčius, susijusius su finansinių 
priemonių įgyvendinimu.
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu Komisija 
Deleguotajame reglamente Nr. 480/2014 įtvirtino 
finansinių priemonių sąnaudų ir mokesčių nusta -
tymo kriterijus pagal veiklos rezultatus ir nustatė 
valdymo sąnaudų ir mokesčių ribas pagal gerąją 
rinkos praktiką.
4 rekomendacija
Komisija nepritaria šiai rekomendacijai.
Komisija laikosi nuomonės, kad analizuojant reikėtų 
atskirti vadovaujančiajai institucijai tenkančias dota -
cijos arba finansinės priemonės valdymo sąnaudas. 
Be to, būtų sunku palyginti ESF dotacijų ir finansinių 
priemonių bei ESF ir EMPP finansinių priemonių 
sąnaudas (pvz., į ESF finansinių priemonių sąnaudas 
įtraukti banko mokesčiai, bet ne vadovaujančiosios 
institucijos ir tarpinės įstaigos sąnaudos; be to, 
EMPP ir ESF finansinių priemonių sąnaudų struk -
tūros skiriasi, nes vadovaujančiosios institucijos 
nesikiša).
Kita vertus, analizė gali ir nepadėti pasiekti tikslo – 
naujam programavimo laikotarpiui parengti gerąją 
praktiką, nes pagal reguliavimo sistemą numatomos 
naujos taisyklės dėl valdymo sąnaudų ir mokesčių, 
kurie grindžiami veiklos rezultatais ir kuriems nusta -
tytos ribos (žr. Deleguotąjį reglamentą 480/2014).Komisija taip pat įsipareigoja patarti dėl ex ante  
vertinimo ir pateikti finansinių priemonių įgyvendi -
nimo gairių.
Ji jau pateikė gairių ir praktinės metodikos, kaip 
parengti privalomą naujo programavimo laikotarpio 
ex ante  vertinimą.
2 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija, į ją jau atsi -
žvelgta naujojoje ESF reguliavimo sistemoje, pagal 
kurią reikalaujama finansinių priemonių ex ante  
vertinimo.
69
Nepanašu, kad EMPP trūko pakankamos ir patikimos 
veiklos rezultatų stebėjimo informacijos.
Komisija pažymi, kad 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiu be ESF konkrečių rodiklių, susijusių su 
išsilaikymo lygiu, kaip antai paremtų mikroįmonių 
skaičius, dalyvių užimtumo statusas pradžioje ir 
pabaigoje taip pat padeda nustatyti ESF veiksmin -
gumą remiant smulkiuosius verslininkus.
3 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Naująja reguliavimo sistema sudaromos sąlygos 
nustatyti svarbiausias kiekvienos svarstomos rinkos 
mikrofinansų priemonės tikslines grupes. Tai turėtų 
būti pasiekta vykdant ex ante  vertinimą.
KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Smulkieji verslininkai visoje ES susiduria su sunkumais 
norėdami naudotis įprasta kredito rinka. Siekiant pagerinti 
šią padėtį, ES teikia finansinę paramą dotacijų ir finansinių 
priemonių forma.
Šioje ataskaitoje Audito Rūmai įvertino, ar ES paramos 
programavimas ir koncepcija atitiko tikruosius smulkiųjų 
verslininkų poreikius ir ar buvo įdiegtos tvarios ataskaitų 
apie veiklos rezultatus teikimo sistemos. Be to, Audito Rūmai 
išnagrinėjo, ar pakako informacijos apie įvairių labai mažas 
įmones remiančių ES finansavimo mechanizmų 
įgyvendinimo sąnaudas.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI