Pakeistas pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos mokesčių srities veiksmų programa („Fiscalis 2020“) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1482/2007/EB /* COM/2012/0465 final - 2011/0341/b (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS 2011 m. birželio 29 d. Komisija priėmė būsimos 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos pasiūlymą[1] – strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo biudžetą, kuriame siūloma, be kita ko, nauja programa „Fiscalis 2020“. Šia programa gerinant mokesčių sistemų veikimą valstybėse narėse ir Sąjungos bendrojoje rinkoje bus prisidedama prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“[2] įgyvendinimo. Sudarant geresnes sąlygas nacionalinėms mokesčių administracijoms tapti elektroninio mokesčių administravimo institucijomis, naująja programa taip pat padedama kurti skaitmeninę bendrąją rinką („Europos skaitmeninė darbotvarkė“). Sklandų mokesčių sistemų veikimą vidaus rinkoje lemia veiksmingas ir efektyvus nacionalinių mokesčių administracijų tarpvalstybinių sandorių tvarkymas, mokestinio sukčiavimo prevencija, kova su juo ir mokestinių pajamų apsauga. Todėl mokesčių administracijos ne tik turi keistis dideliu kiekiu informacijos, bet reikia didinti ir jų darbo veiksmingumą, taip pat mažinti mokesčių mokėtojų, dalyvaujančių tarpvalstybinėje veikloje, administracinę ir ekonominę naštą bei taupyti jų laiką. Tai įmanoma tik valstybių narių mokesčių administracijoms bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis. Atsižvelgiant į augančią globalizaciją, veiksminga kova su sukčiavimu turėtų būti vykdoma ir tarptautiniu mastu. Todėl programa taip pat bus remiamas keitimasis informacija su Europos Sąjungai nepriklausančiomis valstybėmis su jomis sudarytų tarptautinių susitarimų pagrindu. Siūloma programa bus daugiausia remiamas mokesčių administratorių bendradarbiavimas tarpusavyje, prireikus – ir su kitomis susijusiomis šalimis. Tai programos „Fiscalis 2013“, kuri baigiama 2013 m. gruodžio 31 d., tęsinys. Siūloma programa „Fiscalis 2020“ bus remiamas Sąjungos mokesčių srities bendradarbiavimas, pirmiausia siekiant kurti žmogiškųjų išteklių tinklus ir ugdyti gebėjimus, taip pat didinti IT pajėgumus. Pirmosios grupės priemonėmis valstybėms narėms ir kitoms programoje dalyvaujančioms šalims bus sudaromos sąlygos dalytis gerąja patirtimi ir keistis praktinėmis žiniomis. Antrosios grupės priemonėmis suteikiama galimybė programos lėšomis finansuoti tinkamą IT infrastruktūrą ir sistemas, kurias taikydamos Sąjungos mokesčių administracijos taptų visavertėmis elektroninio administravimo institucijomis. Didžiausia programos teikiama papildoma nauda yra ta, kad ja remiamas valstybių narių gebėjimas kovoti su sukčiavimu ir galbūt didinti įplaukas, o kartu mažinamos minėtais tikslais reikalingų priemonių kūrimo išlaidos. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI 2.1. Konsultacijos ir ekspertų patarimai Atlikdamas programos „Fiscalis 2013“ laikotarpio vidurio vertinimą[3] rangovas analizavo jos veiksmingumą, efektyvumą, aktualumą ir papildomą naudą. Remtasi įvairios veiklos stebėsenos duomenimis. Kitas rangovas tyrė galimą būsimos programos „Fiscalis“ struktūrą[4], be kita ko, išsamiai analizavo būsimus vidaus rinkos mokesčių sistemų sunkumus ir struktūrines problemas. 2011 m. birželio mėn. įvykusio praktinio seminaro metu šio tyrimo išvados aptartos su dalyvaujančių šalių atstovais. Rengiantis šiam seminarui 2011 m. pavasarį susijusios programos komitete[5] surengtas apskritojo stalo posėdis, per kurį dalyvaujančių šalių prašyta nustatyti, kokie bus pagrindiniai programos pranašumai ir kaip būtų galima didinti jos veiksmingumą. Atsižvelgiant į keitimosi informacija svarbą atliktas atskiras būsimos keitimosi informacija įgyvendinimo strategijos tyrimas. Šis tyrimas pristatytas 2011 m. birželio mėn. surengtame mokesčių administracijų vyriausiųjų informacijos pareigūnų praktiniame seminare. Parengtas poveikio vertinimas, kuriame analizuojamas programos „Fiscalis“ tęsinys; šį vertinimą 2011 m. rugsėjo 22 d. patvirtino Poveikio vertinimo valdyba. Rengiant būsimos programos pasiūlymą atsižvelgta į rekomendacijas dėl programos koncepcijos ir tolesnio programos tobulinimo. Pavyzdžiui, nustatant programos tikslus daugiau dėmesio skirta mokesčių administracijų ir mokesčių mokėtojų administracinės naštos mažinimui, bendradarbiavimo su trečiosiomis valstybėmis ir trečiosiomis šalimis gerinimui ir kovos su mokestiniu sukčiavimu stiprinimui. Be to, į programos pasiūlymą įtrauktos naujos priemones naujiems uždaviniams spręsti, t. y. naujos bendrų veiksmų rūšys, informacijos apie programos veiklos rezultatus platinimą gerinimas naudojantis bendradarbiavimo internetu metodų pranašumais ir geresnio programos rezultatų stebėsenos sistemos apibrėžimas. 2.2. Poveikio vertinimas Atsižvelgiant į bendrą politikos kontekstą ir problemas, kurių mokesčių srityje kils per ateinantį dešimtmetį, dabartinės programos poveikio vertinime analizuotos ir lygintos įvairios politikos galimybės. (1) Pagrindinis scenarijus. Programa tęsiama siekiant dabartinių tikslų ir remiantis dabartine koncepcija. (2) Programa nutraukiama. Programa būtų nutraukiama ir IT priemonėms, bendriems veiksmams arba mokymo veiklai, kuriais remiamas bendradarbiavimas mokesčių srityje, nebebūtų skiriamas ES finansavimas. (3) Pagrindinio scenarijaus atnaujinimas. Pasirinkus šią galimybę pagrindinio scenarijaus tikslai pritaikomi prie būsimų uždavinių. Daugiau dėmesio nei pagal dabartinę programą skiriama kovai su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu, siekiama didesnio mokesčių administracijų veiklos efektyvumo, mažinama didelė administracinė mokesčių mokėtojų ir mokesčių administracijų našta ir plėtojamas bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis ir trečiosiomis šalimis. (4) Atnaujinimas ir atsižvelgimas į naują politiką. Be galimybės „Pagrindinio scenarijaus atnaujinimas“ aprašyme nurodyto problemų sprendimo, šia politikos galimybe būtų teikiamos priemonės bendradarbiavimui naujose srityse, kurių gali atsirasti plėtojant politiką, plėsti ir suteikiama galimybė pagal programą imtis priemonių padėti darniai taikyti ir įgyvendinti šiuos naujus teisės aktus, keistis susijusia informacija ir vykdyti administracinį bendradarbiavimą. Atlikus poveikio vertinimą nustatyta, kad priimtiniausia yra 3 galimybė „Pagrindinio scenarijaus atnaujinimas“. Ji suderinama su naujo strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo biudžeto pasiūlymu, ją geriausiai vertina valstybės narės. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI 3.1. Teisinis pagrindas Siūloma programa „Fiscalis 2020“ siekiama gerinti mokesčių administracijų bendradarbiavimą teikiant mechanizmus, priemones ir reikiamą finansavimą. Siūloma priemonė apima, inter alia, tokius bendrus veiksmus, kaip antai seminarai, praktinis mokymas, mokymas, daugiašalė kontrolė, ekspertų grupių steigimas ir kt., kuriuose savanoriškai gali dalyvauti valstybės narės ir jų pareigūnai. Bendrasis minėtų veiksmų tikslas – skatinti valstybių narių administracinį bendradarbiavimą ir ugdyti jų administracinius gebėjimus mokesčių srityje, kuris pagrindžia SESV 197 straipsnio taikymą. Svarbi programos „Fiscalis 2020“ dalis – parama valstybių narių keitimuisi informacija vykdant bendradarbiavimą Europos Sąjungos mokesčių srityje. Atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose dėl administracinio bendradarbiavimo valstybėms narėms numatyta galimybė naudotis Europos informacinėmis sistemomis. Esamoje programoje nurodyta, kad Komisija kartu su dalyvaujančiomis šalimis užtikrina tų sistemų plėtojimą, naudojimą ir tinkamą priežiūrą. Atsižvelgiant į tai, numatyta, kad Sąjunga didina IT pajėgumus plėtodama, prižiūrėdama, naudodama minėtų sistemų Sąjungos komponentus ir vykdydama jų techninę kontrolę. Užuot naudodamosi skirtingais įrenginiais, valstybės narės naudosis tais bendrais komponentais. Taip pat įtraukta nuostata dėl sistemų Sąjungos ir ne Sąjungos komponentų kūrimo ir veikimo koordinavimo, siekiant užtikrinti jų tinkamumą naudoti, tarpusavio ryšius ir nuolatinį tobulinimą. Šiais IT pajėgumų didinimo aspektais pagrindžiamas SESV 114 straipsnio taikymas programai. Atsižvelgiant į vis didesnę ekonomikos globalizaciją, siekiant veiksmingai kovoti su mokestiniu sukčiavimu būtinas administracinis bendradarbiavimas su išsivysčiusiomis trečiosiomis šalimis. Siekdama supaprastinti ir palengvinti tų šalių ir valstybių narių techninį bendradarbiavimą, taip pat pagerinti šiuo metu pagal dvišalius mokesčių susitarimus vykdomo keitimosi neskelbtina informacija saugumą, Sąjunga turėtų sudaryti su išsivysčiusiomis trečiosiomis šalimis susitarimus, pagal kuriuos jos galėtų naudotis Europos informacinių sistemų Sąjungos komponentais. Todėl SESV 212 straipsnis pasitelkiamas kaip trečias papildomas teisinis pagrindas. 3.2. Subsidiarumas ir proporcingumas Ne nacionalinio, o Sąjungos lygmens veiksmų būtina imtis dėl šių priežasčių: · Nepakanka priimti Europos lygmens mokesčių teisės aktų ir manyti, kad jie bus savaime sklandžiai įgyvendinami, o jei ne, pakaks pažeidimų nagrinėjimo procedūros. Norint veiksmingai įgyvendinti ES ir nacionalinius mokesčių teisės aktus būtina bendradarbiauti ir koordinuoti veiksmus Europos lygmeniu. · Nustatytų problemų nepavyks įveikti, jei valstybės narės nežvelgs už savo administracinių teritorijų ribų ir aktyviai nebendradarbiaus su savo 26 kolegėmis. Jei nebūtų intensyviai bendradarbiaujama ir koordinuojami valstybių narių veiksmai, didėtų nesąžininga mokesčių srities konkurencija ir mažiausių mokesčių paieška, o sukčiautojai naudotųsi nepakankamu nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimu. Komisija įgyvendinama programa „Fiscalis 2020“ valstybėms narėms siūloma minėtos bendradarbiavimo veiklos sistema – sąnaudų požiūriu tai veiksmingiau, nei kiekvienai valstybei narei kurti savo atskirą bendradarbiavimo sistemą dvišaliu ar daugiašaliu pagrindu. · Programa „Fiscalis 2020“ taip pat remiamas labai gerai apsaugotas specialus ryšių tinklas, per kurį galima keistis informacija tiesioginių ir netiesioginių mokesčių klausimais vykdant administracinį bendradarbiavimą. Programa nacionalinės mokesčių administracijos sujungiamos maždaug 5 000[6] sujungimo taškų. Šiuo bendru IT tinklu užtikrinama, kad norėdama pasikeisti bet kokia informacija kiekviena nacionalinė administracija prie šios bendros infrastruktūros turėtų prisijungti tik vieną kartą. Jei tokios infrastruktūros nebūtų, valstybės narės prie kiekvienos iš kitų valstybių narių nacionalinių sistemų turėtų jungtis 26 kartus. Pagal Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnį Komisija, siekdama įgyvendinti programą, imasi Sutartyse nustatytų koordinavimo, vykdymo užtikrinimo ir valdymo funkcijų. Todėl programa „Fiscalis 2020“ atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus (jie nustatyti Europos Sąjungos sutarties (ESS) 5 straipsnyje). 3.3. Priemonė Remiantis susijusių poveikio vertinimų išvada, ES intervencija įgyvendinant finansavimo programą yra tinkama. Atsižvelgdama į teigiamus programos „Fiscalis 2013“ laikotarpio vidurio vertinimo atsiliepimus Komisija siūlo programos tęsinį „Fiscalis 2020“. Remiantis pagal daugiametę finansinę programą Komisijos patvirtinta teisėkūros politika, finansavimo programos tęsinys siūlomas reglamento forma. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI ES finansavimo programų peržiūros laikas susijęs su naujos daugiametės finansinės programos pasiūlymu, iš dalies pakeistu 2012 m. liepos 6 d.[7] Pagal šį pasiūlymą šiame programos „Fiscalis 2020“ reglamente 2014–2020 m. laikotarpiu numatyta 234 370 000 EUR (dabartinėmis kainomis) biudžeto sistema. Programa „Fiscalis 2020“ bus įgyvendinama laikantis tiesioginio centralizuoto valdymo principo ir nustatytų prioritetų. Darbo programos rengiamos kartu su suinteresuotaisiais subjektais nustatant konkretaus laikotarpio prioritetus. 5. NEPRIVALOMI ELEMENTAI 5.1. Konkrečių teisinių nuostatų paaiškinimas 5.1.1. I skyrius. Bendrosios nuostatos Programos taikymo sritis suderinta su naujais Sąjungos mokesčių teisės aktais, todėl ji apims ne tik PVM, akcizą, pajamų ir kapitalo mokesčius, bet ir kitus mokesčius, kuriems taikomi ES mokesčių teisės aktai. Programoje „Fiscalis 2020“ galės dalyvauti valstybės narės, šalys kandidatės ir potencialios kandidatės. Įgyvendinant bendrą šios srities Sąjungos politiką programoje tam tikromis sąlygomis galės dalyvauti ir Europos kaimynystės politikos šalys. Galiausiai tam tikruose veiksmuose galėtų dalyvauti ir išorės ekspertai (pvz., kitų valdžios institucijų, prekybos, nacionalinių ir tarptautinių organizacijų atstovai, taip pat galbūt kiti ekspertai), jeigu tai bus būtina siekiant programos tikslų. (a) Siekiant programos „Fiscalis 2020“ tikslų bus sprendžiamos nustatytos ir per artimiausią dešimtmetį Europos mokesčių politikos srityje numatomos problemos, kurių patirs mokesčių institucijos. Svarbiausias programos tikslas – veiksmingomis ir efektyviomis mokesčių sistemomis stiprinti vidaus rinką. Siekiant tinkamai spręsti būsimus Sąjungos mokesčių srities uždavinius, nustatytas konkretus programos tikslas – remti mokesčių sistemų veikimą, ypač vykdant dalyvaujančių šalių, jų mokesčių administratorių, jų pareigūnų ir išorės ekspertų bendradarbiavimą Programos prioritetai: remti Sąjungos mokesčių teisės aktų rengimą, darnų taikymą ir veiksmingą įgyvendinimą; (b) kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu, visų pirma skatinant veiksmingą ir efektyvų administracinį bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija; (c) padėti mažinti mokesčių administracijoms tenkančią administracinę naštą ir mokesčių mokėtojų tenkančias mokestinių prievolių vykdymo sąnaudas; (d) siekti veiksmingo mokesčių administravimo, ypač kiek tai susiję su mokestinių prievolių vykdymu, taip pat ugdyti administracinius mokesčių administracijų gebėjimus; (e) remti darnų Sąjungos mokesčių politikos taikymą ir įgyvendinimą; (f) remti bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis, kitomis vyriausybinėmis institucijomis, trečiosiomis šalimis, ekonominės veiklos vykdytojais ir jų organizacijomis, siekiant kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu, visų pirma skatinant veiksmingą ir efektyvų administracinį bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija, gerinant mokestinių prievolių vykdymą ir mokesčių administravimą. Įsteigus Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui ir Komisijos pirmininko pavaduotojui pavaldžią EIVT bus sudarytos geresnės sąlygos siekti darnos ir geriau koordinuoti ES ryšius su ES šalimis partnerėmis, kai būtinas tarptautinis bendradarbiavimas. 5.1.2. II skyrius. Reikalavimus atitinkantys veiksmai Programos finansavimo reikalavimus atitinkančių veiksmų rūšys yra panašios į tas, kurios finansuojamos pagal dabartinę programą, t. y.: · bendri veiksmai, kuriais programoje dalyvaujančių šalių mokesčių pareigūnai keičiasi žiniomis ir dalijasi gerąja patirtimi; · Europos informacinės sistemos (EIS)[8], kuriomis palengvinamas keitimasis informacija bei naudojimasis bendrais duomenimis; · mokymo veikla, kuria ugdomi Europos mokesčių pareigūnų gebėjimai. Kai kurios veiksmų kategorijos pakeistos. · Į programą „Fiscalis 2020“ bus įtrauktos kelios naujos bendrų veiksmų priemonės: · ekspertų grupės – struktūrinio bendradarbiavimo forma; šiose grupėse sutelkiama praktinė patirtis ir (arba) vykdoma konkreti operatyvinė veikla; jos gali būti nenuolatinės arba nuolatinės ir joms gali būti teikiama parama, pvz., bendradarbiavimo internetu paslaugos, administracinė pagalba ir infrastruktūra bei įranga, kurios reikia siekiant sėkmingai įgyvendinti konkretų veiksmą; · viešojo administravimo gebėjimų ugdymo veiksmais bus remiami mokesčių administratoriai, patiriantys konkrečių sunkumų, pvz., dėl žinių, praktinės patirties, organizacinių arba kitų trūkumų, kuriuos galima įveikti kitoms šalims arba Komisijos pareigūnams imantis pritaikytų paramos veiksmų. · Naujoje programoje Europos informacinių sistemų Sąjungos komponentai apibrėžiami kaip Komisijai priklausantys arba jos įsigyti su kai kuriomis arba visomis valstybėmis narėmis susiję IT ištekliai ir paslaugos. Šie Sąjungos komponentai aprašyti siūlomo teisės akto priedo 2 punkte. Nacionaliniai komponentai yra visi prie Sąjungos komponentų nepriskiriami komponentai. Juos plėtoja, diegia ir naudoja valstybės narės, kurios juos finansuoja ir už juos yra atsakingos. Naują Sąjungos komponentų apibrėžimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į IT sistemų raidos pokyčius. Šiuo metu kiekviena valstybė narė atsako už savo nacionalinių sistemų įgyvendinimą pagal bendras specifikacijas, todėl plėtojamos 27 sistemos, 27 prekiautojams skirtos sąsajos, rengiami 27 plėtros planai, atsiranda 27 projektų arba veiklos sunkumų variantai ir pan. Ypač atsižvelgdama į ekonomikos ir finansų krizę Komisija mano, kad IT sistemas reikėtų plėtoti veiksmingiau. Tokia raida siekiama gerinti duomenų nuoseklumą ir taisyklių taikymą laipsniškai pereinant prie bendresnės IT plėtros (žinių, duomenų, IT komponentų). Bus taikomi geresni darbo metodai, pvz., taikant veiklos procesų modeliavimą, pagerės kokybės specifikacijos ir standartizavimas, taip pat bus labiau standartizuojama veikla, pvz., derinant prekiautojams skirtas sąsajas. Remiantis šiuo nauju požiūriu į Sąjungos komponentus bus mažinama skirtingų plėtros ir diegimo planų rizika. Taip pat teikiama daugiau projekto užbaigimo kontrolės priemonių, nes dirbant pagal bendrus planus išvengiama padėties, kai lėčiausiai dirbantys plėtros grandinės nariai galėtų nulemti, kada pradės veikti visas projektas. EIS taip pat gali būti taikomos Europos Sąjungai nepriklausančių valstybių ir valstybių narių keitimuisi informacija pagal dvišalius mokesčių susitarimus. 5.1.3. IV skyrius. Įgyvendinimas Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Todėl pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[9], 5 straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą bus priimta metinė darbo programa. 5.2. Supaprastinimas 5.2.1. Kaip pasiūlymu prisidedama prie supaprastinimo? (g) Suderinamumas su Finansiniu reglamentu Programos pasiūlymas visiškai suderinamas su Finansiniu reglamentu ir jo įgyvendinimo nuostatomis. Pagrindinės programos įgyvendinimo finansinės priemonės yra dotacijos ir viešieji pirkimai. Į programą įtrauktos Komisijos pasiūlyme dėl finansinio reglamento persvarstymo pasiūlytos supaprastinimo priemonės, t. y. nustatyti vienkartines išmokas, fiksuoto dydžio normas ir vieneto kainas. Atsižvelgiant į tai, kad svarbu įforminti pagal programą finansuotas pragyvenimo ir kelionės išlaidas, į programą bus įtrauktos naujame finansiniame reglamente pasiūlytos šios srities supaprastinimo priemonės. (h) Programų „Muitinė 2013“ ir „Fiscalis 2013“ suderinamumas Remiantis vienodomis viešųjų pirkimų taisyklėmis ir dotacijų skyrimo modeliais, bendrais valdymo vadovais ir IT pagrįstomis sistemomis visiškai suderintas ankstesnių programų „Muitinė“ ir „Fiscalis“ valdymas. Į šį valdymo modelį įtrauktos aiškios ir paprastos programos veiklos organizavimo procedūros. Komisijos programos valdymo grupei padeda įvairių muitinių ir mokesčių administracijų programos valdymo grupės, veikiančios kaip pagalbininkės ir pirmasis valstybių narių muitų ir mokesčių pareigūnų informavimo punktas. Šiuo valdymo modeliu suteikiama galimybė daugiausia per kelias savaites imtis veiksmų siekiant sparčiai reaguoti į naujai atsirandančius poreikius ir kartu užtikrinama įvairios veiklos darna. Atliekant laikotarpio vidurio vertinimą valstybės narės pareiškė, kad yra patenkintos programos valdymo modeliu[10]. Atsižvelgdama į tokį didelį abiejų programų suderinamumą ir į 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos pasiūlyme[11] iškeltą supaprastinimo tikslą, Komisija iš pradžių pasiūlė bendrą programų „Muitinė 2013“ ir „Fiscalis 2013“ tęsinį – programą FISCUS[12]. Atsižvelgdama į tai, kad valstybės narės vienbalsiai pasisakė už tai, kad pasiūlyta bendra programa būtų suskaidyta, Komisija, nors ir būdama prieš tokį suskaidymą, pateikė iš dalies pakeistą pasiūlymą dėl dviejų teisės aktų, atitinkamai skirtų programoms „Muitinė 2020“ ir „Fiscalis 2020“. Nepaisydama to, kad pateikė dviejų atskirų teisės aktų tekstus, Komisija toliau sieks išsaugoti minėtų programų suderinamumą ir, kai tinkama, jo bus siekiama įgyvendinant programas „Muitinė 2020“ ir „Fiscalis 2020“. (i) Ar apsvarstyta galimybė programą pavesti įgyvendinti išorės subjektui? Apsvarstyta galimybė būsimą programą pavesti įgyvendinti vykdomajai įstaigai. Įstaigą būtų galima įgalioti vykdyti tokias užduotis, kaip antai pagal programą vykdytinos veiklos atranka, administracinis pasirengimas veiklai ir jos tęsimas, veiklos, dotacijų ir IT sistemų viešųjų pirkimų stebėsena. Vis dėlto atsiradus tokiai vykdomajai įstaigai valdymo struktūra taptų sudėtingesnė, padidėtų koordinavimo ir kontrolės sąnaudos, sprendimų priėmimo procesas būtų sudėtingesnis ir ilgesnis, nes reikėtų papildomų administracinių procedūrų. Dėl to taip pat sumažėtų Komisijos praktinės patirties lygis ir padidėtų turinio suskaidymo, palyginti su administraciniais aspektais, rizika. Pasirinkus šią galimybę nebūtų užtikrinta pageidaujama nauda veiklai, todėl ji atmesta. Apsvarstytas ir kitas scenarijus – pavesti nacionalinėms administravimo institucijoms visą susijusią IT veiklą, išskyrus CCN/CSI tinklą ir su juo susijusias paslaugas. Pagal šį scenarijų kyla labai didelė rizika, kad laipsniškai atsiras poreikis steigti labiau centralizuotas valdymo struktūras. Šio scenarijaus poveikis būtų panašus į programų nutraukimo padarinius, dėl kurių kiltų pavojus mokesčių administracijų veiksmingumui ir efektyvumui, sumažėtų gebėjimas išvengti sukčiavimo ir jį nustatyti. Atsižvelgiant į neigiamą poveikį rezultatams ir veiksmingumui šis scenarijus taip pat atmestas. (j) Ar programoje numatytos bendros IT priemonės, kuriomis būtų galima mažinti paramos gavėjų ir rangovų administracinę naštą? Įgyvendinant programas „Muitinė 2013“ ir „Fiscalis 2013“ programos veiklos ir susijusių išlaidų valdymo palengvinimo priemonėmis jau naudojamasi, nes taikoma bendra veiklos ataskaitų priemonė (angl. Activity Reporting Tool, ART2). Ši priemonė bus taikoma toliau. 5.2.2. Pasiūlymo veiklos rezultatų vertinimas Programos veiksmingumas bus vertinamas pagal vienodus, su programos bendraisiais, konkrečiais ir veiklos tikslais susijusius veiksmingumo, poveikio, rezultatų ir pajėgumo rodiklius, juos susiejant su Komisijos valdymo planu. Išsamus poveikio, rezultatų ir pajėgumo rodiklių sąrašas pateiktas poveikio vertinime. Komisija nustatė kai kurių programos veiklos tikslų siekius, o kiti bus nustatyti imantis programos „Fiscalis 2013“ veiksmų. Visų veiklos tikslų siekius Komisija nustatys prieš pradėdama įgyvendinti programą „Fiscalis 2020“ ir pateiks programos komitetui patvirtinti. 5.2.3. Ar programos pasiūlymas suderinamas su bendra Komisijos politika? Programa bus prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo, nes bus stiprinama bendroji rinka, didinamas viešojo sektoriaus produktyvumas ir administracijose skatinama techninė pažanga bei inovacijos, taip pat remiamas užimtumas. Ja bus remiamos pavyzdinės iniciatyvos „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ [13], „Inovacijų sąjunga“ [14], „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“[15] ir „Integruota globalizacijos eros pramonės politika“ [16]. Programa taip pat bus remiamas Bendrosios rinkos aktas[17]. Kiek tai susiję su Sąjungos ir valstybių narių finansinių interesų apsauga, programa bus remiamos bendros kovos su mokestiniu sukčiavimu pastangos. 2011/0341/b (COD) Pakeistas pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos mokesčių srities veiksmų programa („Fiscalis 2020“) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1482/2007/EB EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114, 197 ir 212 straipsnius, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, perdavus teisėkūros procedūra priimamo akto projektą nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[18], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) iki 2014 m. taikyta daugiamete mokesčių srities veiksmų programa labai palengvintas ir sustiprintas mokesčių administratorių bendradarbiavimas Sąjungoje. Dalyvaujančių šalių mokesčių administratoriai pripažino, kad ši programa teikė papildomos naudos[19]. Nustatytų ateinančio dešimtmečio problemų nepavyks įveikti, jei valstybės narės nežvelgs už savo administracinių teritorijų ribų ir aktyviai nebendradarbiaus su savo 26 kolegėmis. Komisija įgyvendinama programa „Fiscalis 2020“ valstybėms narėms siūloma minėtos bendradarbiavimo veiklos sistema – sąnaudų požiūriu tai veiksmingiau, nei kiekvienai valstybei narei kurti savo atskirą bendradarbiavimo sistemą dvišaliu ar daugiašaliu pagrindu. Todėl reikėtų užtikrinti šios programos tęstinumą nustatant naują tos pačios srities programą; (2) programos veikla, t. y. Europos informacinėmis sistemomis, bendrais mokesčių pareigūnų veiksmais ir bendro mokymo iniciatyvomis tikimasi prisidėti prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo[20]. Pagal programą bus kuriama veiklos sistema, kuria bus siekiama didinti mokesčių administratorių darbo veiksmingumą, įmonių konkurencingumą, skatinti užimtumą ir padėti apsaugoti Sąjungos finansinius bei ekonominius interesus, todėl bus aktyviai gerinamas mokesčių sistemų veikimas vidaus rinkoje; (3) Programos „Fiscalis 2020“ taikymo sritį reikėtų suderinti su esamais poreikiais, kad būtų galima remti veiklą, kuria siekiama Sąjungos lygmeniu suderinti visus mokesčius ir visus Sąjungos mokesčių srities teisės aktus. Todėl ši programa turėtų apimti ne tik Sąjungos lygmeniu suderintus mokesčius, bet ir kitus mokesčius, kuriems taikomi Sąjungos mokesčių teisės aktai, kaip nustatyta 2010 m. kovo 16 d. Tarybos direktyvoje 2010/24/ES dėl savitarpio pagalbos vykdant reikalavimus, susijusius su mokesčiais, muitais ir kitomis priemonėmis[21]; (4) siekiant remti trečiųjų šalių prisijungimo ir asociacijos procesą programoje, įvykdžius tam tikras sąlygas, leidžiama dalyvauti stojančiosioms šalims, šalims kandidatėms, potencialioms kandidatėms ir šalims partnerėms pagal Europos kaimynystės politiką[22]. Atsižvelgiant į vis intensyvesnius pasaulio ekonomikos tarpusavio ryšius, programa toliau teiks galimybę tam tikroje veikloje dalyvauti išorės ekspertams, pvz., vyriausybinių institucijų atstovams, ekonominės veiklos vykdytojams ir jų organizacijoms arba tarptautinių organizacijų atstovams; (5) nustatant programos tikslus atsižvelgta į problemas ir uždavinius, kuriuos mokesčių srityje reikės spręsti per ateinantį dešimtmetį. Programai ir toliau turėtų tekti reikšmingas vaidmuo atliekant tokius gyvybiškai svarbius uždavinius, kaip antai darnus Sąjungos teisės aktų įgyvendinimas, administracinis bendradarbiavimas, Sąjungos finansinių ir ekonominių interesų apsauga, mokesčių administratorių administracinių gebėjimų ugdymas. Tačiau atsižvelgiant į nustatytų naujų uždavinių problemiškumą daugiau dėmesio reikėtų skirti kovai su mokestiniu sukčiavimu, administracinės naštos mažinimui ir bendradarbiavimo su trečiosiomis valstybėmis ir šalimis skatinimui; (6) įsitikinta, kad iki 2014 m. taikytos programos priemonės buvo tinkamos, todėl jos išlaikytos. Atsižvelgiant į struktūriškesnio operatyvaus bendradarbiavimo poreikį, įtrauktos tokios papildomos priemonės, kaip antai ekspertų grupės, sudarytos iš Sąjungos ir nacionalinių ekspertų, kuriems pavesta kartu vykdyti užduotis konkrečiose srityse ir imtis administracinių gebėjimų ugdymo veiksmus, kuriais būtų teikiama specializuota parama toms dalyvaujančioms šalims, kuriose reikia ugdyti administracinius gebėjimus; (7) Europos informacinės sistemos yra labai svarbios stiprinant Sąjungos mokesčių sistemas, todėl jas reikėtų ir toliau finansuoti pagal programą. Be to, turėtų būti įmanoma į programą įtraukti naujas pagal Sąjungos teisės aktus nustatytas su mokesčiais susijusias informacines sistemas. Europos informacinės sistemos, kai tinkama, turėtų būti pagrįstos bendro plėtojimo modeliais ir IT struktūra; (8) Atsižvelgiant į augančią globalizaciją, veiksminga kova su sukčiavimu turėtų būti vykdoma ir tarptautiniu mastu. Todėl Sąjungai naudinga turėti galimybę sudaryti susitarimus dėl techninio bendradarbiavimo su išsivysčiusiomis trečiosiomis šalimis, kad šios šalys galėtų naudotis Europos informacinių sistemų Sąjungos komponentais, siekdamos saugiai keistis informacija su valstybėmis narėmis dvišalių mokesčių susitarimų pagrindu; (9) pagal programą rengiant bendro mokymo kursus reikėtų ugdyti ir žmogiškųjų išteklių gebėjimus. Mokesčių pareigūnai turi plėsti ir atnaujinti žinias bei įgūdžius, kad galėtų tenkinti Sąjungos poreikius. Programa turėtų ugdyti žmogiškųjų išteklių gebėjimus teikiant didesnę paramą mokesčių pareigūnų bei ekonominės veiklos vykdytojų mokymui. Šiuo tikslu dabartinį Sąjungos bendro mokymo metodą, kuris buvo daugiausia pagrįstas centrinės e. mokymosi programos plėtra, reikėtų plėtoti toliau, kad būtų galima parengti daugialypę Sąjungos paramos mokymui programą; (10) siekiant suderinti programos trukmę su xxx Tarybos reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa[23], nustatytos daugiametės finansinės programos trukme, programą reikėtų įgyvendinti septynerius metus; (11) reikėtų nustatyti viso programos laikotarpio finansinį paketą, kuris būtų svarbiausias orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai vykdant kasmetinę biudžetinę procedūrą, kaip apibrėžta 201Z m. YY XX d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo [17] punkte; (12) atsižvelgiant į 2010 m. komunikate dėl biudžeto peržiūros[24] nustatytą Komisijos įsipareigojimą derinti ir paprastinti finansavimo programas, ištekliais reikėtų dalytis su kitomis Sąjungos finansavimo priemonėmis, jei numatyta programos veikla siekiama įvairioms finansavimo priemonėms bendrų tikslų, bet atmetant dvigubo finansavimo galimybę; (13) finansiniam šio reglamento įgyvendinimui būtinos priemonės priimamos pagal xxx Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. xxx/20xx dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ir xxx Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. xxx/20xx, kuriuo nustatomos išsamios xxx Tarybos reglamento Nr. xxx/20xx (EB, Euratomas) įgyvendinimo taisyklės (nurodyti naują finansinį reglamentą ir įgyvendinimo aktą); (14) Sąjungos finansinius interesus reikėtų apsaugoti tinkamomis priemonėmis per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisėtai išmokėtų arba panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, sankcijas; (15) Komisijai reikėtų suteikti įgyvendinimo įgaliojimus priimti metines darbo programas, kad būtų užtikrintos vienodos šio reglamento įgyvendinimo sąlygos. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[25]; (16) reikiamų veiksmų, t. y. nustatyti daugiametę programą siekiant gerinti mokesčių sistemų veikimą vidaus rinkoje, tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti. Kadangi jos negali veiksmingai bendradarbiauti ir vykdyti koordinavimo, būtino minėtiems tikslams pasiekti, Sąjunga gali priimti priemones laikydamasi ESS 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo ir nustatyti daugiametę programą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; (17) įgyvendinti programą Komisijai turėtų padėti programos „Fiscalis 2020“ komitetas; (18) asmens duomenų tvarkymas, atliekamas valstybėse narėse įgyvendinant šį reglamentą ir prižiūrint valstybių narių kompetentingoms institucijoms, visų pirma valstybių narių paskirtoms viešosioms nepriklausomoms institucijoms, reglamentuojamas 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo. 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos ES institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo reglamentuojamas asmens duomenų tvarkymas, kurį atlieka Komisija pagal šį reglamentą prižiūrint Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui. Kompetentingos institucijos visa informacija keistis arba ją perduoti turėtų laikydamosi asmens duomenų perdavimo taisyklių, nustatytų Direktyvoje 95/46/EB, o Komisija visa informacija turėtų keistis arba ją perduoti laikydamasi asmens duomenų perdavimo taisyklių, nustatytų Reglamente (EB) Nr. 45/2001; (19) šiuo reglamentu reikėtų pakeisti 2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1482/2007/EB, nustatantį Bendrijos programą mokesčių sistemų veikimui vidaus rinkoje gerinti („Fiscalis 2013“) ir panaikinantį Sprendimą Nr. 225/2002/EB[26]. Todėl tas sprendimas turėtų būti panaikintas, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I skyrius Bendrosios nuostatos 1 straipsnis Dalykas 1. Siekiant gerinti mokesčių sistemų veikimą vidaus rinkoje šiuo reglamentu nustatoma daugiametė veiksmų programa „Fiscalis 2020“ (toliau – programa). 2. Programa įgyvendinama nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. 2 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: (1) mokesčių administratoriai – už mokesčių taisyklių taikymą atsakingos institucijos; (2) išorės ekspertai – (a) vyriausybinių institucijų atstovai, taip pat iš programoje nedalyvaujančių šalių, pagal 3 straipsnio 2 dalies 1 ir 2 dalis, (b) ekonominės veiklos vykdytojai ir jų organizacijos, (c) tarptautinių ir kitų susijusių organizacijų atstovai, (3) mokesčiai – (a) Direktyvoje 2006/112/EB nurodytas pridėtinės vertės mokestis[27]; (b) Direktyvoje 92/83/EEB nurodytas akcizas už alkoholį[28]; (c) Direktyvoje 2011/64/ES nurodytas akcizas už tabako produktus[29]; (d) Direktyvoje 2003/96/EB nurodyti energetikos produktų ir elektros energijos mokesčiai[30]; (e) visi kiti mokesčiai, kuriems taikomas Direktyvos 2010/24/ES 2 straipsnio 1 dalies a punktas[31]. 3 straipsnis Dalyvavimas programoje 1. Programoje dalyvaujančios šalys – valstybės narės ir 2 dalyje nurodytos šalys, jei įvykdytos toje dalyje nurodytos sąlygos. 2. Programoje gali dalyvauti bet kuri iš šių šalių: (1) stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios kandidatės, kurioms taikoma pasirengimo narystei strategija, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus, bendrąsias nuostatas ir sąlygas, nustatytas atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose, Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose; (2) šalys partnerės pagal Europos kaimynystės politiką, jei jos yra pakankamai suderinusios atitinkamus savo teisės aktus ir administracinius metodus su Sąjungos teisės aktais ir metodais; susijusios šalys partnerės dalyvauja programoje pagal nuostatas, kurios kartu su šiomis šalimis nustatomos sudarius bendruosius susitarimus dėl jų dalyvavimo Sąjungos programose. 4 straipsnis Dalyvavimas programos veikloje Išorės ekspertai gali būti kviečiami dalyvauti tam tikroje pagal programą organizuojamoje veikloje, jei tai naudinga siekiant 5 straipsnyje nurodytų tikslų. Šiuos ekspertus Komisija pasirenka atsižvelgdama į jų gebėjimus, patirtį ir žinias, kurių reikia konkrečiai veiklai. 5 straipsnis Bendrasis tikslas ir konkretus tikslas 1. Bendrasis programos tikslas – veiksmingomis ir efektyviomis mokesčių sistemomis stiprinti vidaus rinką. 2. Konkretus programos tikslas – gerinti mokesčių sistemų veikimą, ypač vykdant dalyvaujančių šalių, jų mokesčių administratorių, jų pareigūnų ir išorės ekspertų bendradarbiavimą. 3. Šių tikslų įgyvendinimas vertinamas pagal tokius rodiklius: (1) Europos informacinių sistemų bendrojo ryšių tinklo buvimą; (2) programos veiklos dalyvių ir programos naudotojų grįžtamąją informaciją. 6 straipsnis Prioritetai Programos prioritetai: (a) remti Sąjungos mokesčių teisės aktų rengimą, darnų taikymą ir veiksmingą įgyvendinimą; (b) kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu, visų pirma skatinant veiksmingą ir efektyvų administracinį bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija; (c) padėti mažinti mokesčių administracijoms tenkančią administracinę naštą ir mokesčių mokėtojams tenkančias mokestinių prievolių vykdymo sąnaudas; (d) siekti veiksmingo mokesčių administravimo, ypač kiek tai susiję su mokestinių prievolių vykdymu, taip pat ugdyti administracinius mokesčių administracijų gebėjimus; (e) remti darnų Sąjungos mokesčių politikos taikymą ir įgyvendinimą; (f) remti bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis, kitomis vyriausybinėmis institucijomis, trečiosiomis šalimis, ekonominės veiklos vykdytojais ir jų organizacijomis, siekiant kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu, visų pirma skatinant veiksmingą ir efektyvų administracinį bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija, gerinant mokestinių prievolių vykdymą ir mokesčių administravimą. II skyrius Reikalavimus atitinkantys veiksmai 7 straipsnis Reikalavimus atitinkantys veiksmai 14 straipsnyje nurodytoje metinėje darbo programoje nustatytomis sąlygomis pagal programą teikiama finansinė parama šių rūšių veiksmams: (a) Bendriems veiksmams: (1) seminarams ir praktiniam mokymui; (2) projektų grupėms, kurias paprastai sudaro ribotas skaičius šalių ir kurios veikia tam tikrą laikotarpį siekdamos iš anksto nustatyto tikslo ir tiksliai aprašyto rezultato; (3) daugiašalei kontrolei, bendriems auditams ir kitai pagal Sąjungos teisės aktus dėl administracinio bendradarbiavimo numatytai veiklai, kurią organizuoja dvi arba daugiau dalyvaujančių šalių, įskaitant bent vieną valstybę narę, siekdamos atlikti koordinuotą vieno arba kelių susijusių apmokestinamųjų asmenų mokestinės prievolės kontrolę; (4) darbo vizitams, kuriuos rengia programoje dalyvaujančios arba trečiosios šalys, siekdamos sudaryti sąlygas pareigūnams įgyti praktinės darbo patirties ar žinių mokesčių klausimais, arba jas praplėsti; jei darbo vizitai rengiami trečiosiose šalyse, programos reikalavimus atitinka tik kelionės ir pragyvenimo (apgyvendinimo ir dienpinigių) išlaidos; (5) ekspertų grupėms – struktūrinio bendradarbiavimo formai; jos yra nenuolatinės arba nuolatinės ir jose sutelkiama praktinė patirtis siekiant atlikti užduotis konkrečiose srityse arba vykdyti operatyvinę veiklą, prireikus naudojantis bendradarbiavimo internetu paslaugomis, administracine pagalba ir infrastruktūra bei įranga; (6) viešojo administravimo gebėjimų ugdymui ir pagalbiniams veiksmams; (7) tyrimams; (8) ryšių projektams; (9) visai kitai veiklai, kuria remiami 5 straipsnyje nustatyti bendrasis ir konkretus tikslai. (b) IT pajėgumams didinti: priedo 1 punkte nurodytų Europos informacinių sistemų Sąjungos komponentų ir Sąjungos teisės aktuose nustatytų naujų Europos informacinių sistemų plėtojimui, techninei priežiūrai, naudojimui ir kokybės kontrolei; (c) Žmogiškųjų išteklių gebėjimams ugdyti: bendro mokymo veiksmams, kuriais remiamas reikiamų su mokesčiais susijusių profesinių gebėjimų ir žinių įgijimas. 8 straipsnis Konkrečios bendrų veiksmų įgyvendinimo nuostatos 1. Programoje dalyvaujančios šalys užtikrina, kad dalyvauti bendruose veiksmuose būtų skiriami tinkamo profilio ir kvalifikacijos pareigūnai. 2. Programoje dalyvaujančios šalys imasi reikiamų bendrų veiksmų įgyvendinimo priemonių, visų pirma didindamos informuotumą apie tuos veiksmus ir užtikrindamos optimalų pasiektų rezultatų naudojimą. 9 straipsnis Konkrečios Europos informacinių sistemų įgyvendinimo nuostatos 1. Komisija ir programoje dalyvaujančios šalys užtikrina priedo 1 punkte nurodytų Europos informacinių sistemų plėtojimą, naudojimą ir tinkamą techninę priežiūrą. 2. Bendradarbiaudama su programoje dalyvaujančiomis šalimis Komisija koordinuoja priedo 1 ir 2 punktuose nurodytų sistemų ir infrastruktūros Sąjungos ir ne Sąjungos komponentų kūrimo ir veikimo aspektus, būtinus siekiant užtikrinti šių komponentų tinkamumą naudoti, tarpusavio ryšius ir nuolatinį tobulinimą. 3. Priedo 1 punkte nurodytais Europos informacinių sistemų Sąjungos komponentais programoje nedalyvaujančios šalis gali naudotis sudariusios techninio bendradarbiavimo susitarimus pagal SESV 218 straipsnį. 10 straipsnis Konkrečios bendro mokymo įgyvendinimo nuostatos 1. Programoje dalyvaujančios šalys tam tikrais atvejais į savo nacionalines mokymo programas įtraukia bendrai parengtą mokymo turinį, įskaitant elektroninio mokymosi modulius, mokymo programas ir bendrai sutartus mokymo standartus. 2. Programoje dalyvaujančios šalys užtikrina savo pareigūnų dalyvavimą pirminio ir tęstinio mokymo kursuose, kurie būtini siekiant įgyti mokymo programose nustatytus bendruosius profesinius įgūdžius ir žinias. 3. Programoje dalyvaujančios šalys pasirūpina kalbų mokymu, kurio reikia, kad pareigūnų kalbų mokėjimo lygis būtų pakankamas, kad jie galėtų dalyvauti programoje. III skyrius Finansinė programa 11 straipsnis Finansinė programa 1. Programos įgyvendinimo finansinio paketo dydis – 234 370 000 EUR (dabartinėmis kainomis). 2. Programos finansiniai asignavimai taip pat gali apimti išlaidas, susijusias su parengiamąja, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, kurios reikia valdant programą ir siekiant jos tikslų, tyrimais, ekspertų susitikimais, informavimo ir komunikacine veikla, įskaitant bendrą informavimą apie Europos Sąjungos politikos prioritetus, jei jie susiję su bendraisiais šio reglamento tikslais, išlaidas, susijusias su IT tinklais, daugiausia dėmesio skiriant informacijos tvarkymui ir keitimuisi ja, taip pat visas kitas techninės ir administracinės pagalbos išlaidas, kurias Komisija patiria valdydama programą. 12 straipsnis Intervencijos rūšys 1. Komisija įgyvendina programą pagal Finansinį reglamentą. 2. Sąjungos finansinė parama 7 straipsnyje nurodytiems veiksmams yra: (1) dotacijos; (2) viešųjų pirkimų sutartys; (3) 4 straipsnyje nurodytų išorės ekspertų patirtų sąnaudų kompensavimas. 3. Dotacijoms taikoma 100 proc. tinkamų finansuoti sąnaudų bendro finansavimo norma, jei tai kelionės ir apgyvendinimo, renginių organizavimo ir dienpinigių sąnaudos. Ši norma taikoma visiems reikalavimus atitinkantiems veiksmams, išskyrus ekspertų grupes. Šios kategorijos reikalavimus atitinkantiems veiksmams taikytina bendro finansavimo norma, jei šiems veiksmams reikia skirti dotacijas, bus nustatyta metinėse darbo programose. 13 straipsnis Sąjungos finansinių interesų apsauga 1. Komisija atitinkamomis priemonėmis užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus, būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai ir tuo tikslu taikomos sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veikos prevencijos priemonės, atliekamos veiksmingos patikros, nustačius pažeidimų susigrąžinamos neteisėtai išmokėtos sumos ir, jei reikia, taikomos veiksmingos ir proporcingos atgrasomosios sankcijos. 2. Komisijai arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų pagal programą, dokumentų auditą ir auditą vietoje. 3. Siekdama nustatyti, ar būta sukčiavimo, korupcijos arba kitos Europos Sąjungos finansinius interesus veikiančios neteisėtos veikos, susijusios su dotacijos susitarimu arba sprendimu dėl dotacijos skyrimo arba sutartimi dėl Sąjungos finansavimo, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1073/1999 ir 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[32] nustatytomis sąlygomis ir tvarka atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje. IV skyrius Įgyvendinimo įgaliojimai 14 straipsnis Darbo programa Siekdama įgyvendinti programą Komisija priima metines darbo programas, kuriose išdėstomi siekiami tikslai, numatomi rezultatai, įgyvendinimo būdas ir jų metinė suma. Jose taip pat aprašomi numatomi finansuoti veiksmai, nurodoma kiekvienos rūšies veiksmui skirta orientacinė lėšų suma ir pateikiamas preliminarus įgyvendinimo tvarkaraštis. Darbo programose numatomi dotacijų prioritetai, pagrindiniai vertinimo kriterijai ir didžiausia bendro finansavimo norma. Šis įgyvendinimo aktas priimamas pagal 15 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. 15 straipsnis Komiteto procedūra 1. Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. V skyrius Stebėsena ir vertinimas 16 straipsnis Programos veiksmų stebėsena Bendradarbiaudama su programoje dalyvaujančiomis šalimis Komisija, stebėdama programą ir jos veiksmus, seka, kaip įgyvendinami veiksmai. 17 straipsnis Vertinimas 1. Komisija užtikrina programos laikotarpio vidurio ir galutinį 2 ir 3 dalyse nurodytų aspektų vertinimą. Rezultatai įtraukiami į sprendimus dėl galimo tolesnių programų atnaujinimo, keitimo arba sustabdymo. Šiuos vertinimus atlieka nepriklausomas išorės vertintojas. 2. Ne vėliau kaip iki 2018 m. vidurio Komisija parengia laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitą apie pasiektus programos veiksmų tikslus, išteklių naudojimo veiksmingumą ir papildomą programos naudą Europai. Šioje ataskaitoje taip pat vertinamas paprastinimas, tolesnis tikslų aktualumas ir programos įnašas įgyvendinant Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetus. 3. Ne vėliau kaip iki 2021 m. pabaigos Komisija parengia galutinę 2 dalyje nurodytų aspektų, taip pat programos ilgalaikio poveikio ir rezultatų tvarumo vertinimo ataskaitą. 4. Programoje dalyvaujančios šalys Komisijos prašymu teikia visus duomenis ir informaciją, kurių reikia rengiant Komisijos laikotarpio vidurio ir galutinę vertinimo ataskaitas. VI skyrius Baigiamosios nuostatos 18 straipsnis Panaikinimas Sprendimas Nr. 1482/2007/EB panaikinamas nuo 2014 m. sausio 1 d. Tačiau finansiniams įsipareigojimams, susijusiems su veiksmais, vykdomais pagal šį sprendimą, šis sprendimas toliau taikomas tol, kol minėti įsipareigojimai įvykdomi. 19 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas PRIEDAS Europos informacinės sistemos ir jų Sąjungos komponentai 1. Europos informacinės sistemos yra šios: (1) bendrasis ryšių tinklas / bendroji sistemų sąsaja (angl. common communications network/common systems interface, CCN/CSI – CCN2), CCN mail3, CSI bridge, http bridge, CCN LDAP ir susijusios priemonės, CCN saityno portalas, CCN stebėsena; (2) pagalbinės sistemos, ypač CCN taikomosios programos sąrankos priemonė, veiklos ataskaitų priemonė (angl. Activity Reporting Tool, ART2), Mokesčių ir muitų sąjungos GD elektroninio projektų valdymo internetu priemonė (angl. Taxud Electronic Management of Project Online, TEMPO), paslaugų valdymo priemonė (angl. Service Management Tool, SMT), vartotojų valdymo priemonė (angl. User Management System, UM), sistema BPM, prieinamumo prietaisų skydelis ir AvDB, IT paslaugų valdymo portalas, katalogų ir naudotojų prieigos valdymas; (3) programos informacinė ir ryšių erdvė (angl. Programme information and communication space, PICS); (4) su PVM susijusios sistemos, visų pirma PVM informacijos mainų sistema (VIES) ir VAT refund, įskaitant pirminę taikomąją VIES programą, VIES stebėsenos priemonę, mokesčių statistikos sistemą, VIES-on-the-web, VIES-on-the-web sąrankos priemonę, VIES ir VAT refund testavimo priemones, PVM skaičių algoritmus, PVM elektroninių formų mainus, VAT on e-Services (VoeS); VoeS testavimo priemonę, VAT eforms testavimo priemonę; (5) su išieškojimu susijusios sistemos, visų pirma reikalavimų išieškojimo elektroninės formos, suvienodinto dokumento, kuriuo leidžiama vykdyti reikalavimą (angl. Uniform Instrument Permitting Enforcement, UIPE), elektroninės formos ir suvienodinta pranešimo forma (angl. Uniform Notification Form, UNF); (6) su tiesioginiu apmokestinimu susijusios sistemos, visų pirma santaupų apmokestinimo sistema, santaupų apmokestinimo testavimo priemonė, tiesioginio apmokestinimo elektroninės formos, mokesčių identifikacinių numerių sistema TIN-on-the-web, mainai, susiję su Direktyvos 2011/16/ES 8 straipsniu, ir susijusios testavimo priemonės; (7) kitos su apmokestinimu susijusios sistemos, visų pirma Europos mokesčių duomenų bazė (TEDB); (8) akcizo sistemos, ypač akcizo duomenų mainų sistema (angl. System for Exchange of Excise Data, SEED), akcizais apmokestinamų prekių gabenimo ir kontrolės sistema (angl. Excise Movement and Control System, EMCS), judėjimo tikrinimo sistemos (angl. Movement Verification System, MVS) elektroninės formos, testavimo taikomoji programa (TA); (9) kitos centrinės sistemos, ypač valstybių narių Mokesčių informacinė ir ryšių sistema (angl. Taxation information and communication System, TIC), savitarnos testavimo sistema (angl. Self-Service Testing System, SSTS), su apmokestinimu susijusi statistikos sistema, centrinė taikomoji saityno formų programa, centrinė akcizo paslaugų ir valdymo informacinė sistema (angl. Central Services / Management Information System for Excise, CS/MISE). 2. Europos informacinių sistemų Sąjungos komponentai yra šie: (1) IT ištekliai, pvz., aparatinė įranga, programinė įranga ir sistemos tinklo ryšiai, įskaitant susijusią duomenų infrastruktūrą; (2) IT paslaugos, kurių reikia remiant sistemų plėtrą, techninę priežiūrą ir veikimo gerinimą; (3) visi kiti elementai, kuriuos dėl veiksmingumo, saugumo ir racionalizavimo Komisija nustatė kaip bendrus programoje dalyvaujančioms šalims. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGBS sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos mokesčių srities veiksmų programa („Fiscalis 2020“) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1482/2007/EB, pasiūlymas. 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[33] 1405 Mokesčių politika 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[34] X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Siūloma programa bus prisidedama prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“[35] įgyvendinimo 1) gerinant bendrosios rinkos veikimą, 2) sukuriant sistemą, kuria būtų remiama viešojo sektoriaus našumo didinimo veikla ir 3) skatinant techninę pažangą ir inovacijas nacionalinėse ir Europos mokesčių administracijose. Šia programa pirmiausia bus remiama pavyzdinės iniciatyvos „Europos skaitmeninė darbotvarkė“[36], „Inovacijų sąjunga“[37] ir „Integruota globalizacijos eros pramonės politika“[38]. Nacionalinėms mokesčių administracijoms bus padedama tapti visavertėmis elektroninėmis mokesčių administravimo institucijomis, o pažangiau įgyvendinant Sąjungos mokesčių teisės aktus bus mažinama ir mokesčių mokėtojams tenkanti administracinė našta. Programa taip pat bus remiamas Bendrosios rinkos aktas[39], ypač kai kurios pagrindinės mokesčių politikos sritys, į kurias atkreiptas dėmesys šiame teisės akte, ir su mokesčių mokėtojų naštos mažinimu susijusios sritys. Būsimomis politikos iniciatyvomis, kurios bus remiamos ir kurias bus padedama įgyvendinti pagal programą, pvz., pasiūlyta Energijos mokesčių direktyva, naująja PVM strategija, įmonėms skirta bendra konsoliduotąja pelno mokesčio baze ir piliečių tarpvalstybinių mokesčių kliūčių šalinimo iniciatyvomis, bus labai prisidedama siekiant Bendrosios rinkos akto tikslų. 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla Konkretūs tikslai ir atitinkama VGV / VGB veikla Atitinkama VGB veikla yra mokesčių politika (1405). Konkretūs programos tikslai: remti mokesčių sistemų veikimą, ypač vykdant dalyvaujančių šalių, jų mokesčių administratorių, jų pareigūnų ir išorės ekspertų bendradarbiavimą 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (grupėms) Siūloma programa siekiama gerinti mokesčių administracijų bendradarbiavimą, teikti šio bendradarbiavimo gerinimo mechanizmus, priemones ir reikiamą finansavimą šiems tikslams siekti. Komisijai įgyvendinus šią programą nebus dar labiau suderintos nacionalinės mokesčių sistemos, bet bus galima mažinti neigiamą 27 mokesčių sistemų taikymo poveikį, pvz., sukčiavimą, konkurencijos iškraipymus, administracijoms ir įmonėms tenkančią administracinę naštą, mažiausių mokesčių paiešką ir pan. Todėl siūloma priemonė yra aiški vidaus rinkos paramos priemonė, nes ją taikant bus galima gerinti įvairių mokesčių sistemų veikimą vidaus rinkoje. Nors už nacionalinių mokesčių sistemų valdymą atsako valstybės narės, iš pasiūlymo poveikio vertinime nustatytų problemų aiškiai matyti, kad reikia intensyvesnio nei dabar administracinio mokesčių administratorių bendradarbiavimo. Bendradarbiaudami ES lygmeniu mokesčių administratoriai gali plėtoti sąveiką, išvengti dubliavimo ir dalytis gerąja patirtimi visose su mokesčiais susijusiose srityse, pvz., verslo inžinerijos, IT, tarptautinio bendradarbiavimo ir kt. Įsitikinta, kad pagal dabartinę programą „Fiscalis 2013“ teikta parama mokesčių srities bendradarbiavimui buvo naudinga ir ši patirtis bus labai vertinga įveikiant būsimus sunkumus, ypač susijusius su pasenusia technologine struktūra, vykdant konkrečias užduotis, susijusias su patiriamais operatyvinio lygmens bendradarbiavimo sunkumais, nevienodomis finansinėmis mokesčių administratorių veiklos paramos priemonėmis ir sunkumais užmegzti struktūrinį bendradarbiavimą su pagrindiniais suinteresuotaisiais mokesčių administratorių subjektais. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. Siekiant įsitikinti, kad programos įgyvendinimo taisyklės ir procedūros taikomos tinkamai, ir patikrinti, ar įgyvendinant programą pasiekiami nustatyti tikslai, bus vykdoma programos stebėsenos veikla. Bus taikoma stebėsenos sistema, įskaitant intervencijos logiką, išsamų rodiklių rinkinį, vertinimo metodus, duomenų rinkimo planą, aiškų struktūrinį ataskaitų teikimo ir stebėsenos procesą ir laikotarpio vidurio bei galutinį vertinimus. Programos veiksmingumas bus vertinamas pagal vienodus, su programos bendraisiais, konkrečiais ir veiklos tikslais susijusius veiksmingumo, poveikio, rezultatų ir pajėgumo rodiklius, juos susiejant su Komisijos valdymo planu. Išsamus poveikio, rezultatų ir pajėgumo rodiklių sąrašas pateiktas poveikio vertinime. TAXUD GD nustatė kai kurių programos uždavinių tikslus. Kai kurių kitų uždavinių atveju tokių tikslų šiuo metu neįmanoma nustatyti. Visų tų uždavinių tikslus DG TAXUD nustatys prieš pradėdamas įgyvendinti programą „Fiscalis 2020“ ir pateiks programos komitetui patvirtinti pagal metinės darbo programos procedūrą. Bendrasis ir konkretus tikslai bus vertinami, be kita ko, atsižvelgiant į tai, ar prieinamas Europos informacinių sistemų bendrasis ryšių tinklas, tikslas – 97 proc. prieinamumas. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Kaip aprašyta 1.4.1 skyriuje, šiuo pasiūlymu prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ ir įvairių kitų Sąjungos teisės aktų įgyvendinimo. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda Kaip išsamiai aprašyta aiškinamojo memorandumo 3.2 skirsnyje, naudingiau imtis ne 27 valstybių narių, bet Sąjungos lygmens veiksmų. 1.5.3. Panašios patirties išvados Ekonominiu požiūriu daug veiksmingiau imtis ES lygmens veiksmų. Mokesčių srities bendradarbiavimo pagrindas – labai gerai apsaugotas specialus ryšių tinklas, veikiantis nuo praėjusio šimtmečio paskutinio dešimtmečio pradžios, kai buvo pradėtos įgyvendinti pirmosios mokesčių srities bendradarbiavimo programos. Jame nacionalinės mokesčių administracijos sujungiamos maždaug 5 000 taškų[40]. Šiuo bendru IT tinklu užtikrinama, kad norint keistis bet kokia informacija kiekvienai nacionalinei administravimo institucijai prie šios bendros infrastruktūros reikėtų prisijungti tik vieną kartą. Jei tokios infrastruktūros nebūtų, valstybių narių mokesčių administracijos prie kiekvienos iš kitų valstybių narių nacionalinių sistemų turėtų jungtis 26 kartus. Taip pat labai svarbi programos veikla, kuria suburiami mokesčių pareigūnai, kad jie galėtų dalytis geriausia patirtimi, mokytis vieni iš kitų, analizuoti problemas arba, pvz., rengti vadovus. Jei valstybėms narėms reikėtų mokytis vienoms iš kitų organizuojant savo veiklą ne pagal programą, kiekviena iš jų turėtų rengti savo priemones ir darbo metodus. Nebūtų sąveikos ir bendra veikla nebūtų įgyvendinama sistemingai 27 valstybių narių lygmeniu. Daug veiksmingiau, kad teikiant programos paramą Komisija veiktų kaip programoje dalyvaujančių šalių veiklos tarpininkė. Kita svarbi papildoma nauda yra nemateriali. Programa skatinamas bendras interesas, abipusis pasitikėjimas, valstybių narių mokesčių srities bendradarbiavimas tarpusavyje ir su Komisija. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Programų „Fiscalis 2020“ ir „Muitinė 2020“ valdymas bus kiek įmanoma derinamas. Programoms skirtas bendras Europos IT sistemų įgyvendinimo tinklas, bendra bendradarbiavimo internetu platforma (PICS) ir bendra veiklos ataskaitų priemonė (ART2). Abiejų programų atveju taip pat taikomos tos pačios žmogiškųjų išteklių ugdymo metodikos. HOME GD programų „Nusikalstamumo prevencija ir kova su nusikalstamumu (ISEC) ir Terorizmo ir kitos su saugumu susijusios rizikos prevencija, parengtis ir padarinių valdymas (CIPS)“[41] laikotarpio vidurio vertinime teigiama, kad programų „Muitinė 2013“ ir „Fiscalis 2013“ valdymo modelis teikia daugiausia ISEC/CIPS valdymo gerinimo perspektyvų, nes galima greitai ir lanksčiai atsižvelgti į veiklos vykdymo poreikius. Transeuropinių IT sistemų pagrindas yra CCN/CSI tinklas, kuriuo taip pat naudojasi OLAF keisdamasi informacija apie pažeidimus ir sukčiavimą (ir ją saugodama). Šiuo tikslu masto ekonomija naudinga abiem generaliniams direktoratams. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota – ¨ (Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 01 01 iki 2020 12 31 – X Finansinis poveikis nuo 2014 m. iki 2023 m. (2021–2023 m. – tik mokėjimų asignavimams) ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota – įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM – vėliau – visuotinis taikymas. 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[42] X Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas ¨ Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant: ¨ vykdomosioms įstaigoms ¨ Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[43] ¨ nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms ¨ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje ¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis ¨ Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos / 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Siekiant įsitikinti, kad programos įgyvendinimo taisyklės ir procedūros taikomos tinkamai, bus vykdoma programos veiklos priežiūra (audito funkcija). Pasiūlymai dėl bendrais veiksmais įgyvendinamos veiklos nuolat stebimi naudojantis interneto duomenų baze – veiklos ataskaitų priemone (ART2); joje saugomi pasiūlymai ir informacija apie atitinkamą veiklą. Naudodamiesi ta pačia priemone pagal programą skirtų dotacijų gavėjai, t. y. valstybių narių mokesčių administracijos, gali internetu pranešti apie išlaidas, finansuojamas naudojant dotaciją, skirtą dalyvauti bendrų veiksmų veikloje. Naudodamosi veiklos ataskaitų priemone valstybės narės turės kasmet išsiųsti Komisijai finansinę ataskaitą. Pagal viešąsias sutartis finansuojamai IT ir mokymo gebėjimų ugdymo veiklai taikomos standartinės atskaitomybės ir priežiūros taisyklės. Programa bus vertinama du kartus. Programos laikotarpio vidurio vertinimo rezultatai bus pateikti iki 2018 m. vidurio, o galutinio vertinimo rezultatai – 2021 m. pabaigoje. Valstybės narės kaip pagrindinės programos paramos gavėjos labai prisidės prie duomenų rinkimo teikdamos informaciją pavienėmis priemonėmis (daugiausia ART2) arba informuodamos apie platesnį programos poveikį (dalyvaudamos suvokimo vertinime arba teikdamos ataskaitas). Iki šiol atliekant esamų programų vertinimą daugiausia dėmesio skirta suinteresuotiesiems programos subjektams, t. y. mokesčių administratoriams ir jų ekspertams, kuriems skirta programa. Atsižvelgiant į tai, kad su programos suinteresuotaisiais išorės subjektais (t. y. ekonominės veiklos vykdytojais) taip pat svarbu konsultuotis dėl programos poveikio jiems ir dėl to, kiek jiems naudingas, pvz., geresnis mokesčių administracijų bendradarbiavimas, šis netiesioginio poveikio aspektas bus įtrauktas į būsimus programos vertinimus. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika Įgyvendinant dotacijas gali kilti pavojų, susijusių su: – neteisingu dotacijos susitarimo, pasirašyto su valstybių narių ir šalių kandidačių konsorciumu, įgyvendinimu. Manoma, kad rizika nedidelė, nes paramos gavėjos yra programoje dalyvaujančių šalių viešojo administravimo institucijos, – valstybės narės deklaruoja pagal programą nepatvirtintos veiklos išlaidas, – valstybės narės du kartus deklaruoja tas pačias išlaidas. Įgyvendinant sutartis gali kilti tokių pavojų: – nesilaikoma viešųjų pirkimų taisyklių, – apmokama sąskaita faktūra už nesamą rezultatą. 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Pagrindiniai taikomos kontrolės strategijos aspektai yra šie: 1. Visoms išlaidų sritims bendra finansinė kontrolė: Įsipareigojimų ex ante tikrinimas Visus TAXUD GD įsipareigojimus tikrina Žmogiškųjų išteklių ir finansų skyriaus vadovas. Todėl atliekamas visų įsipareigotų skirti sumų ex ante patikrinimas. Šia procedūra užtikrinamas didelis operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikimumas. Mokėjimų ex ante tikrinimas Atliekamas visų mokėjimų ex ante tikrinimas pagal finansinius reglamentus ir nustatytas procedūras. Išsamią kontrolę vykdo finansų tikrintojas ir leidimus suteikiantis pareigūnas. Be to, kas savaitę atsitiktine tvarka atrenkamas bent vienas mokėjimas (iš visų išlaidų kategorijų) ir Žmogiškųjų išteklių ir finansų skyriaus vadovas atlieka išsamų jo ex ante patikrinimą. Aprėptis nenustatyta, nes šio patikrinimo tikslas – tikrinti mokėjimus atsitiktine tvarka siekiant nustatyti, ar visi mokėjimai parengti pagal reikalavimus. Kiti mokėjimai kasdien tvarkomi laikantis galiojančių taisyklių. AOSD deklaracijos Visi perįgaliotieji leidimus suteikiantys pareigūnai (AOSD) pasirašo deklaracijas, kuriomis patvirtinamos atitinkamų metų metinės veiklos ataskaitos. Šios deklaracijos apima pagal programą vykdytas operacijas. AOSD pareiškia, kad su biudžetu susijusios operacijos vykdytos laikantis patikimo finansų valdymo principų, kad taikomomis valdymo ir kontrolės sistemomis deramai užtikrintas operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikimumas, kad tinkamai nustatyta su šiomis operacijomis susijusi rizika, kad apie šią riziką pranešta ir imtasi jos mažinimo veiksmų. 2. Papildoma viešųjų pirkimų sutarčių kontrolė Taikomos Finansiniame reglamente nustatytos viešųjų pirkimų kontrolės procedūros. Visos su mokėjimu susijusios viešųjų pirkimų sutartys sudaromos pagal nustatytą Komisijos tarnybų atliekamą tikrinimo procedūrą, atsižvelgiant į sutartinius įsipareigojimus ir patikimą finansų bei bendrąjį valdymą. Visose Komisijos ir paramos gavėjų sudaromose sutartyse numatomos kovos su sukčiavimu priemonės (kontrolė, ataskaitos ir pan.). Parengiamos išsamios techninės užduotys, sudarančios kiekvienos konkrečios sutarties pagrindą. Patvirtinimo procesas vyksta griežtai taikant TAXUD TEMPO metodiką: rezultatai peržiūrimi, prireikus iš dalies pakeičiami ir galiausiai aiškiai patvirtinami (arba atmetami). Jei nėra patvirtinimo rašto, sąskaitų faktūrų apmokėti negalima. Rezultatų užsakymo ir priėmimo tvarka taikoma ir išteklių valdymui. Visi ištekliai užsakomi, vėliau priimami ir užkoduojami jų įsigijimo verte bendroje Europos Komisijos IT priemonėje („ABAC assets“). Nuvertėjimas skaičiuojamas automatiškai, vadovaujantis Komisijos apskaitos taisyklėmis. Techninis viešųjų pirkimų tikrinimas TAXUD GD vykdo rezultatų kontrolę ir prižiūri rangovų operacijas bei paslaugas. Jis taip pat reguliariai rengia savo rangovų kokybės ir saugumo auditus. Atliekant kokybės auditus tikrinama, ar tikrieji rangovų procesai atitinka jų kokybės planuose apibrėžtas taisykles ir procedūras. Atliekant saugumo auditus daugiausia dėmesio skiriama konkretiems procesams, procedūroms ir organizacijai. Veiklos ir finansų ex post administracinė kontrolė Baigiantis kiekvienai sutarčiai, prieš jos oficialų užbaigimą visą bylą patikrina veiklos ir finansų skyriai. 3. Papildoma dotacijų kontrolė Programos paramos gavėjų (valstybių narių ir šalių kandidačių mokesčių administracijų) pasirašytoje sutartyje dėl dotacijos apibrėžiamos veiklos, kuriai skiriama dotacija, finansavimo sąlygos, įskaitant skyrių dėl kontrolės metodų. Visos programoje dalyvaujančios administravimo institucijos įsipareigojo vykdyti Komisijos išlaidų finansines ir administracines taisykles. Veikla, su kuria susijusį dalyvavimą dotacijos gavėjai gali finansuoti dotacijos lėšomis, nustatoma duomenų bazėje (ART2 – veiklos ataskaitų priemonė). Valstybės narės praneša apie savo išlaidas naudodamosi ta pačia duomenų baze, į kurią, siekiant išvengti klaidų, integruoti keli kontrolės mechanizmai. Pvz., valstybės narės gali pranešti tik apie veiklos, kurioje jos buvo pakviestos dalyvauti, išlaidas ir tik vieną kartą. Be šių į ataskaitų sistemą integruotų kontrolės mechanizmų, TAXUD GD atsitiktine tvarka kontroliuoja dokumentus ir atlieka patikrinimus vietoje. Tai ex post kontrolė, kai tikrinama su rizika susijusi imtis. Taikant šią kontrolės strategiją galima išlaikyti minimalią ir skirtam biudžetui bei tikėtinai rizikai proporcingą dotacijų gavėjų administracinę naštą. Teigiamas paprastinimo priemonių, pvz., realių sąnaudų pakeitimo nustatyto dydžio išmokomis, poveikis biudžetui tikriausiai būtų nedidelis. Toks poveikis būtų naudingiausias didinant veiksmingumą ir mažinant valstybėms narėms ir Komisijai tenkančią administracinę naštą. 4. Kontrolės priemonių išlaidos ir nauda Nustatyta kontrole TAXUD GD gali pakankamai įsitikinti išlaidų kokybe bei tvarkingumu ir mažinti neatitikties riziką. Bendrų veiksmų vertinimas siekia trečią nuodugnumo lygį[44], o viešųjų pirkimų sutarčių vertinimas – ketvirtą[45]. Dėl minėtų kontrolės strategijos priemonių galima rizika neviršija 2 proc. viso biudžeto; jos taikomos visiems paramos gavėjams. Taikant kitas tolesnio rizikos mažinimo priemones atsirastų neproporcingai didelės sąnaudos, todėl papildomų priemonių nenumatyta. TAXUD GD mano, kad esamos ir šios programos kontrolės požiūriu nesiskiria, todėl 2020 m. programai taikys tą pačią kontrolės strategiją. Pirma aprašytos kontrolės strategijos įgyvendinimo sąnaudos neviršija 2,60 proc.[46] viso biudžeto ir tikimasi, kad ši dalis išliks nepakitusi. Manoma, kad programos kontrolės strategija yra veiksminga siekiant, kad neatitikties rizika neviršytų 2 proc., ir yra proporcinga susijusiai rizikai. 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones. Generalinis direktoratas ne tik taikys visus teisės aktuose nustatytus kontrolės mechanizmus, bet ir parengs su 2011 m. birželio 24 d. priimta nauja Komisijos kovos su sukčiavimu strategija (CAFS) suderintą kovos su sukčiavimu strategiją siekdamas, inter alia, užtikrinti, kad jo vidaus kovos su sukčiavimu kontrolė būtų visiškai suderinta su CAFS ir kad taikant jo sukčiavimo rizikos valdymo metodą būtų galima nustatyti rizikos sritis ir tinkamas atsakomąsias priemones. Prireikus bus įsteigtos tinklų kūrimo grupės ir tinkamos IT priemonės, skirtos su programa „Fiscalis 2020“ susijusiems sukčiavimo atvejams analizuoti. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) · Dabartinės išlaidų biudžeto eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Aprašymas…...…...........................................] || DA / NDA ([47]) || ELPA šalių[48] || šalių kandidačių[49] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą || || || || || || · Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Išlaidų kategorija…........................................] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą || || || || || || 1 || 14.04.04 – „Fiscalis 2020“ || DIF || NE || TAIP || NE || NE 1 || 14.01.04.05 „Fiscalis 2020“ – Administracinės valdymo išlaidos || NDA || NE || NE || NE || NE 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms[50] 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė Galimo naujų Europos IT sistemų, jei jų prireiktų įgyvendinant finansinių sandorių mokesčio (FSM) pasiūlymą, diegimo sąnaudos į programos „Fiscalis 2020“ biudžetą neįtrauktos atsižvelgiant į ankstyvą FSM pasiūlymo proceso etapą. mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 1 || Pažangus ir integracinis augimas TAXUD GD || || || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || 2021-2023 metai || IŠ VISO  Veiklos asignavimai || || 14.0404 – „Fiscalis 2020“ || Įsipareigojimai || (1a) || 33 310 || 33 310 || 33 310 || 33 410 || 33 410 || 33 410 || 33 510 || || 233 670 Mokėjimai || (2a) || 9 327 || 24 316 || 27 647 || 30 007 || 30 052 || 30 062 || 30 097 || 52 162 || 233 670 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[51] || || 14.010405 || || (3) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || 0,700 IŠ VISO asignavimų TAXUD GD || Įsipareigojimai || =1+1(a)+3 || 33 410 || 33 410 || 33 410 || 33 510 || 33 510 || 33 510 || 33 610 || || 234 370 Mokėjimai || =2+2(a)+3 || 9 427 || 24 416 || 27 747 || 30 107 || 30 152 || 30 162 || 30 197 || 52 162 || 234 370  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 33 310 || 33 310 || 33 310 || 33 410 || 33 410 || 33 410 || 33 510 || || 233 670 Mokėjimai || (5) || 9 327 || 24 316 || 27 647 || 30 007 || 30 052 || 30 062 || 30 097 || 52 162 || 233 670  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || || 0,700 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 33 410 || 33 410 || 33 410 || 33 510 || 33 510 || 33 510 || 33 610 || || 234 370 Mokėjimai || =5+ 6 || 9 427 || 24 416 || 27 747 || 30 107 || 30 152 || 30 162 || 30 197 || 52 162 || 234 370 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || Administracinės išlaidos mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) || || || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO TAXUD GD ||  Žmogiškieji ištekliai || 4 973 || 4 973 || 4 973 || 4 973 || 4 973 || 4 973 || 4 973 || 34 811  Kitos administracinės išlaidos || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 1,540 IŠ VISO TAXUD GD || || 5 193 || 5 193 || 5 193 || 5 193 || 5 193 || 5 193 || 5 193 || 36 351 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 5 193 || 5 193 || 5 193 || 5 193 || 5 193 || 5 193 || 5 193 || 36 351 || || || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || 2021-2023 metai || IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 38 603 || 38 603 || 38 603 || 38 703 || 38 703 || 38 703 || 38 803 || || 270 721 Mokėjimai || 14 620 || 29 609 || 32 940 || 35 300 || 35 345 || 35 355 || 35 390 || 52 162 || 270 721 Numatomas poveikis veiklos asignavimams – Pasiūlymui įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO REZULTATAI Rezultato rūšis[52] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų Konkretus tikslas – gerinti mokesčių sistemų veikimą, ypač vykdant dalyvaujančių šalių, jų mokesčių administratorių, jų pareigūnų ir išorės ekspertų bendradarbiavimą IT pajėgumų didinimas || IT sutarčių skaičius || || Maždaug 20 || 23 450 || || 23 450 || || 23 450 || || 23 450 || || 23 450 || || 23 450 || || 23 450 || || 164 150 Bendri veiksmai || Surengtų renginių skaičius || || Maždaug 260 || 8 550 || || 8 550 || || 8 550 || || 8 550 || || 8 550 || || 8 550 || || 8 550 || || 59 850 Žmogiškųjų išteklių gebėjimų ugdymas || Mokymo kursų skaičius || || Reikės patvirtinti || 1 310 || || 1 310 || || 1 310 || || 1 410 || || 1 410 || || 1 410 || || 1 510 || || 9 670 || || || || || || || || || || || || || || || || IŠ VISO IŠLAIDŲ || || || || 33 310 || || 33 310 || || 33 310 || || 33 410 || || 33 410 || || 33 410 || || 33 510 || || 233 670 3.2.2. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.2.1. Suvestinė – Pasiūlymui įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || 4 973 || 4 973 || 4 973 || 4 973 || 4 973 || 4 973 || 4 973 || 34 811 Kitos administracinės išlaidos || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 0,220 || 1,540 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 5 193 || 5 193 || 5 193 || 5 193 || 5 193 || 5 193 || 5 193 || 36 351 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[53] || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. IŠ VISO || 5 193 || 5 193 || 5 193 || 5 193 || 5 193 || 5 193 || 5 193 || 36 351 3.2.2.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai – Pasiūlymui įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti sveikaisiais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu) || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) 14 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 || 32 14 01 01 02 (Delegacijos) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. 14 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m.  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE)[54] 14 01 02 01 (CA, INT, TA, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 14 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. 14 01 04 05 [55] || – būstinėje[56] || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. – delegacijose || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. 14 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. IŠ VISO || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 || 41 14 yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Programos valdymo veikla siaurąja prasme[57] ir programos įgyvendinimo veikla, pvz., Europos IT sistemų tyrimai, plėtojimas, techninė priežiūra ir naudojimas Išorės personalas || Pagalba programos įgyvendinimo veiklai, pvz., Europos IT sistemų tyrimams, plėtojimui, techninei priežiūrai ir naudojimui 3.2.3. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa – Pasiūlymas atitinka 2020 m. daugiametę finansinę programą. 3.2.4. Trečiųjų šalių įnašai – Pasiūlyme nenumatytas su trečiosiomis šalimis bendras finansavimas 3.2.5. Numatomas poveikis įplaukoms – Pasiūlymas gali turėti nedidelį finansinį poveikį įplaukoms: tuo atveju, jeigu taikomos 13 straipsnyje minėtos sankcijos, į ES biudžetą jos bus įtraukiamos kaip bendrosios įplaukos. [1] 2011 m. birželio 29 d. COM(2011) 500 galutinis, „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“. [2] 2010 m. kovo 3 d. COM(2010) 2020 galutinis, „Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“. [3] Programos „Fiscalis 2013“ laikotarpio vidurio vertinimas, http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf. [4] DELOITTE, „The future business architecture for the Customs Union and Cooperative Model in the Taxation Area in Europe“. [5] 2011 m. gegužės 3 d. 9-ojo programos „Fiscalis“ komiteto posėdžio protokolas. [6] Tai bendras muitinės ir mokesčių sujungimo taškų skaičius. [7] COM(2012) 388 final. [8] Anksčiau jos vadintos transeuropinėmis IT sistemomis. [9] OL L 55, 2011 2 28, p. 13. [10] „The Evaluation Partnership“, programos „Muitinė 2013“ laikotarpio vidurio vertinimas, p. 72–80; RAMBOLL, Programos „Fiscalis 2013“ laikotarpio vidurio vertinimas, 268–305 dalys. [11] 2011 m. birželio 29 d. COM(2011) 398 galutinis. [12] 2011 m. lapkričio 9 d. COM(2011) 706 galutinis. [13] COM(2010) 245 galutinis/2, „Europos skaitmeninė darbotvarkė“. [14] 2010 m. spalio 6 d. COM(2010) 546, Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“. [15] 2010 m. lapkričio 23 d. COM(2010) 682, „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė“. [16] COM(2010) 614, Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Integruota pramonės politika“. [17] COM(2011) 0206 galutinis. [18] OL C ..., ..., p. . [19] Nuoroda į galutinį / laikotarpio vidurio vertinimą (-us). [20] COM(2010) 2020. [21] OL L 84, 2010 3 31, p. 1. [22] COM(2004) 373. [23] Įrašyti. [24] COM(2010) 700. [25] OL L 55, 2011 2 28, p. 13. [26] OL L 330, 2007 12 15, p. 1. [27] OL L 347, 2006 12 11, p. 1. [28] OL L 316, 1992 10 31, p. 21. [29] OL L 176, 2011 7 5, p. 24. [30] OL L 283, 2003 10 31, p. 51. [31] OL L 84, 2010 3 31, p. 1. [32] OL L 292, 1996 11 15, p. 2. [33] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [34] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte. [35] 2010 m. kovo 3 d. COM(2010) 2020 galutinis, „Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“. [36] COM(2010) 245 galutinis/2, „Europos skaitmeninė darbotvarkė“. [37] 2010 m. spalio 6 d. COM(2010) 546, Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“. [38] COM(2010) 614, Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Integruota pramonės politika“. [39] COM(2011) 0206 galutinis. [40] Tai bendras muitinės ir mokesčių sričių sujungimo taškų skaičius. [41] 2005 m. balandžio 6 d. dokumente COM(2005) 124 nurodyta, kad pagal 2007–2013 m. finansinę programą numatyta skirti 745 mln. EUR. [42] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje BudgWeb, http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [43] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje. [44] Trečias kontrolės nuodugnumo lygis – kontrolė remiantis visiškai nepriklausoma patvirtinamąja informacija. [45] Ketvirtas kontrolės nuodugnumo lygis – kontrolė remiantis atitinkamu proceso etapu esamais susijusiais dokumentais, įskaitant galimybę su jais susipažinti. [46] Sąnaudos apima kontrolę atliekančių žmogiškųjų išteklių visos darbo dienos ekvivalentą (FTE), padaugintą iš vidutinių personalo sąnaudų, išorės audito išlaidas, ART sistemos priežiūros išlaidas. [47] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai. [48] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [49] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių. [50] Išlaidos nurodytos dabartinėmis kainomis. [51] Techninė ir (arba) administracinė pagalba ir išlaidos ES programų ir (arba) priemonių įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [52] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.). [53] Techninė ir (arba) administracinė pagalba ir išlaidos ES programų ir (arba) priemonių įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [54] CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“). [55] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). [56] Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF). [57] Programos valdymo veiklos siaurąja prasme pareigybių skaičius apribotas iki 18.