Komisijos komunikatas Tarybai, europos Parlamentui, europos Ekonomikos ir Socialiniu Reikal u Komitetui ir Regionu Komitetui - Pasaulinės partnerystės informacinėje visuomenėje link: Ženevos principų įgyvendinimas Komisijos pasiūlymai Pasaulio viršūnių susitikimo informacinės visuomenės klausimais (WSIS) antrajam etapui /* KOM/2004/0480 galutinis */





Briuselis, 13.07.2004 KOM(2004) 480 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKAL Ų KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Pasaulinės partnerystės informacinėje visuomenėje link:Ženevos principų įgyvendinimas Komisijos pasiūlymai Pasaulio viršūnių susitikimo informacinės visuomenės klausimais (WSIS) antrajam etapui KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Pasaulinės partnerystės informacinėje visuomenėje link:Ženevos principų įgyvendinimasKomisijos pasiūlymai Pasaulio viršūnių susitikimo informacinės visuomenės klausimais (WSIS) antrajam etapui(Tekstas svarbus EEE) ĮVADAS WSIS buvo pripažinta, kad šiandien informacijos ir ryšių technologijos (ICT) yra vienas iš svarbiausių dalykų, prisidedančių prie valstybių augimo ir darnios plėtros . Jos lemia didesnį produktyvumo augimą ir skatina įsitraukti daugiau proceso dalyvių. 2003 metų gruodžio mėn. Ženevos viršūnių susitikime buvo padėti bendro požiūrio į pasaulinę informacinę visuomenę (IS) pamatai – principai, didžia dalimi įkvėpti ES nuostatos „IS visiems“, išplėtotą pagal Lisabonos strategiją. ES reikšmingai prisidėjo paruošiamojo proceso ir pirmosios WSIS sesijos metu, ji ir toliau laikysis įsipareigojimo daugiašališkumą laikyti esminiu užsienio politikos principu[1]. Po dviejų ankstesnių Komisijos komunikatų dėl WSIS – pirmojo, kuriame nusakomas ES požiūris[2], ir antrojo, kuriame įvertinami Ženevos viršūnių susitikimo rezultatai[3], – šiame komunikate išsakomi konkretūs pasiūlymai antrajam WSIS etapui . Pirmiausia, pateikti pasiūlymai dėl WSIS veiksmų plano (POA) įgyvendinimo, dviejų grupių (kovos prieš skaitmeninę atskirtį finansavimo ir interneto valdymo) darbo tęsimo ir dėl dalyvavimo paruošiamajame procese. Pasaulio viršūnių susitikimo informacinės visuomenės klausimais (WSIS) veiksmų plano įgyvendinimas Bendrosios nuostatos Pirmasis WSIS etapas baigėsi Ženevos pasaulinės informacinės visuomenės principų deklaracija ir veiksmų planu , kuris turėtų būti laikomas bendra rekomendacija skirtingiems proceso dalyviams visose pasaulinės informacinės visuomenės dalyse ir regionuose. Antrajame WSIS etape šie principai bus paversti apčiuopiamais rezultatais , pagrįstais veiksmų planu. ES gynė poziciją, jog tam, kad būtų pasiekta apčiuopiamų rezultatų, dėmesį reikia sutelkti į tam tikrą svarbiausių sričių kiekį. Siekiant sumažinti skaitmeninę atskirtį iškils problema, kaip informacijos ir ryšių technologijas (ICT) padaryti prieinamomis ir įperkamomis bei kaip remti paslaugas, kurios leis taikomąsias programas padaryti bendrai prieinamomis. Buvo pasiūlyta veiksmų planą įgyvendinti skirtinguose lygmenyse: tinkamos aplinkos kūrimo, ICT taikomųjų programų, mokslinių tyrimų ir plėtros srityse. WSIS tęsinys ES atžvilgiu apima du aspektus: - ES informacinės visuomenės (IS) vidaus politikos tęsiamos ES ryšių paslaugų reguliavimo sistemos įgyvendinimo ataskaitose, el. Europos ataskaitose, ES mokslinių tyrimų politikos ataskaitose ir kitose atitinkamose ataskaitose. Tuo remdamasi Komisija paruoš skirtingų politikos sričių bendrą pažangos ataskaitą. - Šiame komunikate išdėstyti ES užsienio politikos siūlymai grindžiami politiniu dialogu ir bendradarbiavimu su trečiosiomis šalimis IS srityje. Dėmesys turėtų būti sutelktas į numatomą teisinę aplinką, skatinančią diegti naujoves, ir privatųjį sektorių įtraukiančius konkrečius projektus. Šiomis politikomis taip pat siekiama skatinti paisyti žmogaus teisių trečiosiose šalyse ir stengtis kovoti su netinkamu ICT naudojimu. Tinkama aplinka Svarbiausia – sukurti aplinką, kuri pritrauktų investicijas ir kurioje vyktų darnus augimas bei plėtra, įtraukiant kuo daugiau proceso dalyvių. Šią aplinką sudaro kelios dalys, kurios turi būti įdiegtos nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu. El. strategijos WSIS buvo sutarta dėl el. strategijų svarbos visuose atitinkamuose lygmenyse, prie kurių turėtų būti priskirtos šios strategijos: - viešųjų veiksmų modelių atnaujinimas: sąveikos su pilietine visuomene palengvinimas ir socialinių paslaugų pertvarkymas; interesų grupių sąveikos skatinimas siekiant išvystyti novatorišką požiūrį į našesnes darbo rinkas; - vadovo vaidmens atlikimas savo veiklos sferoje: didinant viešojo administravimo veiksmingumą, teikiant paslaugas visuomenei ir skatinant įtraukiančias politikas; - galimybių plėtimas aktyviai formuojant pasikeitimus ir ateities kartą ruošiant informacinei visuomenei; - visų interesų grupių visiškos nuosavybės teisės užtikrinimas plėtojant el. strategijas, stiprinant vyriausybės, pilietinės visuomenės ir privataus sektoriaus dialogą. Pasaulinis bendradarbiavimas el. strategijų klausimu galėtų remtis 2005 metų atviruoju el. Europos koordinavimo metodu. Komisijos patirtis nustatant bendrus tikslus, rodiklius ir atliekant lyginamąją analizę bei keičiantis geriausia patirtimi galėtų dar labiau išplėsti bendradarbiavimą. Konkrečiais atvejais galima būtų apsvarstyti investicijų sutelkimo galimybę, pvz., galimą finansinį Komisijos ir (arba) valstybių narių dalyvavimą atliekamuose tyrimuose arba siekiant pagerinti priėjimą prie infrastruktūros ir paslaugų, kaip nustatyta veiksmų plane. Ženevos viršūnių susitikime buvo pradėtas naudoti pasaulinis el. politikos išteklių tinklas (ePol-NET) , skirtas padėti informacinių ir ryšių technologijų politikos kūrėjams besivystančiose šalyse plėtoti efektyvias nacionalines el. politikas ir el. strategijas. Komisija galėtų ištirti dalyvavimo šioje iniciatyvoje sąlygas. Reguliavimo sistemos Siekiant pasinaudoti informacinės visuomenės teikiama nauda, būtina sukurti tinkamą reguliavimo aplinką, kaip pripažįstama ir veiksmų plane. Būtina to sąlyga – nepriklausomos priežiūros institucijos. ES politikose šie įvairūs klausimai glaudžiai siejasi su el. Europa. Besivystančiose šalyse tokia sistema yra naudinga vartotojams, kurių pasitikėjimas ryšių paslaugomis – preliminari šalių integracijos į tarptautinę informacijos ir ryšių technologijų (ICT) rinką esant geresnei ir pigesnei prieigai prie ICT, kuri atsiranda išaugus vietos arba užsienio privataus sektoriaus prekybai ir investicijoms, sąlyga. Reguliuotojai visame pasaulyje pripažįsta bendradarbiavimo poreikį, kad augant abipusei priklausomybei galėtų prisiimti viešąją atsakomybę už sveikatą, saugumą, aplinką, kultūrų įvairovę ir vartotojų apsaugą. Komisija, skatindama naudoti reguliavimo sistemas pagal WSIS, galėtų numatyti bendradarbiavimą su Europos nacionalinėmis priežiūros institucijomis . Geriausia patirtis, lyginamoji analizė ir stebėjimo tinklai Lyginamoji analizė turi lemiamos reikšmės įvertinant ICT naudojimo ir poveikio pažangą. Veiksmų plane reikalaujama išplėtoti rodiklius, pagal kuriuos ši pažanga bus patikrinta viršūnių susitikimo Tuniso etape bei tikrinama po susitikimo. Veiksmų plane pabrėžiamas ir poreikis tikrinti, kaip siekiama tarptautinės plėtros tikslų, įskaitant Tūkstantmečio deklaracijoje nustatytus tikslus. Rodiklių kūrimas ir galimybių sudarymas – ypač grupėms, kurioms gresia nepatekti į ICT vartotojų grupę, ir besivystančiose šalyse – šiuo atžvilgiu reikalauja bendrų pastangų nacionaliniu, regioniniu ir tarptautiniu lygmeniu įtraukiant daug interesų grupių. Tinkamas besivystančių šalių ir kylančių šalių kontrolės ir lyginamosios analizės vykdymas padeda skleisti geriausią patirtį . Įperkama ICT infrastruktūra – tai būtina sąlyga, kad būtų susidomėta siūlomomis informacinės visuomenės paslaugomis ir taikomosiomis programomis. Investuoti į tinkamą infrastruktūrą yra būtina, tačiau to nepakanka. Papildoma svarbi kliūtis, su kuria susiduriama įgyjant žinias, – kaip teikti būtiną tinklo infrastruktūrą ir prieigą vartotojams. Informacija apie geriausią patirtį yra labai svarbi. Nacionalinės ir regioninės institucijos Europoje ir visame pasaulyje imasi skatinti savo ICT pramonės konkurencingumą . WSIS galėtų būti apsvarstyta galimybė pasinaudoti šia patirtimi kaip modeliu sąmoningumui nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu kelti . Svarbiausios taikomosios programos El. įtraukimo programa siekiama užtikrinti vienodą prieigą prie informacinės visuomenės paslaugų prieinama kaina. Čia svarbu skatinti ICT produktų ir paslaugų kūrimą informacinėje visuomenėje laikantis bendro naudojimo (Design for All [4] ) principo. Remiantis veiksmų plane išdėstytais pasiūlymais, galima būtų apsvarstyti veiksmus el. prieigoms pagerinti . Be to, pasiūlymus dėl svarbiausių taikomųjų programų ES galėtų pagrįsti šiomis svarbiomis sferomis: el. valdžia, el. sveikata, el. mokymasis ir el. verslas, pasiūlymus konkretizuodama veiksmų plane ir atsižvelgdama į lyčių bei užimtumo klausimus. El. va ldymas El. valdymas – tai ICT naudojimas viešajame administravime bei organizacinių permainų diegimas ir naujų įgūdžių įgijimas siekiant gerinti visuomenei teikiamas paslaugas ir skatinti demokratinius procesus, žmogaus teisių įgyvendinimą bei viešųjų politikų stiprinimą. Čia ICT gali padėti įveikti daug šiuolaikinio valdymo sunkumų : veiksmingumą, t. y. leisti viešajam administravimui pasiekti didesnį produktyvumą, lygybę, t. y. nediskriminuojant aptarnauti visus piliečius reaguojant į žmonių poreikius, ir aktyvų piliečių dalyvavimą. Kuriant visiems lengvai prieinamas tiesioginio ryšio paslaugas dėmesio centre turi būti piliečiai ir verslo įmonės. El. mokymasis Visi turėtų turėti būtinus sugebėjimus visai naudai iš informacinės visuomenės gauti . ICT gali padėti įgyti visuotinį išsilavinimą visame pasaulyje vykdant švietimo programas ir apmokant mokytojus bei siūlant geresnes sąlygas mokytis visą gyvenimą taip pat ir žmonėms, kurie nepatenka į formalią švietimo sistemą, bei gerinant profesinius įgūdžius. El. mokymasis papildo tradicinius metodus ir išsilavinimą gali įgyti daugiau žmonių. Kaip sugebėjimų įgyti žinias vystymas, jis siejasi su daugeliu klausimų, tokiais kaip vietos situacija, kalbinė ir kultūrų įvairovė ir intelektinės nuosavybės teisės. Ženevos viršūnių susitikimo metu buvo pradėta pasaulinė el. mokyklų ir el. bendruomenių iniciatyva , kurią remia kelios valstybės narės ir tarptautinės organizacijos. Komisija galėtų ištirti galimybes remti šią iniciatyvą. El. sveikata El. sveikatos programos tikslas – padėti gerinti priėjimą prie sveikatos apsaugos, jos kokybę ir efektyvumą ir ypač būti priemone, leidžiančia pertvarkyti į pilietį orientuotą sveikatos apsaugos paslaugų teikimo sistemą. Priėjimas prie gerą sveikatos būklę palaikančios informacijos ir paslaugų yra pagrindinė žmogaus teisė. Daugelyje šalių, ypač kaimo ir nuošaliose vietovėse, sveikatos apsaugos infrastruktūra yra nepakankama ir trūksta kompetentingo personalo. El. sveikatos taikomosios programos atlieka svarbų vaidmenį vykdant plėtrą, pirmiausia siekiant su sveikata susijusių JT tūkstantmečio plėtros tikslų . El. verslas ICT naudojimas, ypač mažoms ir vidutinėms įmonėms, – produktyvumo padidėjimo ir sandorių kaštų mažinimo šaltinis. Siekiant plačiai įdiegti el. verslą susiduriama su tokiomis pačiomis problemomis, kaip ir teikiant paslaugas visuomenei internetu, – prastu sąveikos funkcionavimu, bendrų standartų stoka ir poreikiu efektyviau dalintis patirtimi. Komisija įkūrė el. verslo politikos grupę ir reguliariai su ja konsultuojasi. Galima būtų apsvarstyti galimybę ištirti šios grupės ir ePol-NET bendrą darbą. Moksliniai tyrimai ir plėtra WSIS pripažino mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros (RTD) svarbą siekdama iki 2015 m. universitetus sujungti su kitomis švietimo įstaigomis ir imdamasi konkrečių veiksmų mokslinių tyrimų infrastruktūrai ir technologijoms gerinti. ES nuomone, vienas iš pagrindinių įgyvendinimo mechanizmų yra RTD pagrindų programa, kurią sudaro priemonės, leidžiančios atlikti mokslinius tyrimus tarptautinio žmonių mobilumo ir mokslinių tyrimų apmokymų dėka. Tačiau siekiant, kad ES moksliniuose tyrimuose ir programose galėtų dalyvauti trečiosios šalys, šiuo metu prieinamus instrumentus gali prireikti peržiūrėti. Be to, reikėtų numatyti įperkamų ICT, pirmiausia tinkančių mažiausiai išsivysčiusioms šalims, kūrimo sunkumus. Tolesniame WSIS darbe Komisija siūlo dėmesį sutelkti į naujoves plėtrai ir komunikacijos ir mokslinių tyrimų infrastruktūrų plėtimą, remiantis ES akademinio kompiuterių tinklo (GEANT) patirtimi. Naujovės plėtrai Šeštojoje mokslinių tyrimų ir technologijų raidos pagrindų programoje (RTD FP) numatytas tarptautinis bendradarbiavimas už bendrą 600 milijonų eurų sumą, iš kurių 90 milijonų eurų skirti informacinės visuomenės technologijų (IST) programos tyrimams. Trečiųjų šalių dalyvavimas turėtų išlikti svarbiu kitos pagrindų programos tikslu. Galėtų būti numatytas ir ES dalyvavimas trečiųjų šalių mokslinių tyrimų programose. Taip pat RTD rezultatai turėtų būti tinkami naudoti kaip įmanoma didesniam vartotojų kiekiui . Projektuose turėtų būti apsvarstoma vartotojų prieiga ir įtraukimas, kad pagamintų technologijų taikymas nesudarytų papildomų kliūčių. Todėl yra svarbu investuoti į pagrindinių produktų ir paslaugų „projekto visiems“ mokslinių tyrimų ir technologijų raidą. Kad į ES projektus būtų galima įtraukti partnerius iš kylančių šalių ir besivystančių valstybių, gali prireikti peržiūrėti turimas priemones. Be to, reikia pripažinti, jog tarptautinio bendradarbiavimo projektai skiriasi nuo kitų projektų. Projektuose taip pat turi būti atsižvelgiama į vietos interesus , jie turi remtis vietinėmis žiniomis, tačiau turėtų būti naudojamasi ir daugianacionalinių kompanijų kompetencija. Dėl Europos plėtros ir didesnių gerovės skirtumų reikės daugiau investuoti į lengvai naudojamas ir įperkamas infrastruktūras, terminalus bei paslaugas. Europos vadovavimas vystant tinkamas technologijas kitiems 2 milijardams pasaulio ICT vartotojų rinkose būtų vertingas indėlis siekiant WSIS tikslų bei Europoje suprojektuotiems įrengimams ir paslaugoms sukurtų platesnes rinkas. Pasaulinis švietimas ir mokslinių tyrimų tinklas Veiksmų plane pažymima, kad turi būti kuriami ir prie vietos poreikių priderinami technologijų projektai. GEANT visame pasaulyje jau skatina mokslinių tyrimų tinklo atramų sanglaudą . Derinant skirtingų šaltinių finansinę paramą buvo užmegzti reikšmingi tarptautiniai ryšiai, GEANT suteikiant pasaulinio mokslinių tyrimų jungimosi lyderio poziciją. Besivystančioms valstybėms galima padėti kurti mokslinių tyrimų tinklus remiantis Europos patirtimi. Šį žinių perdavimą galėtų remti Europos Komisija vykdydama dabartines plėtros pagalbos programas. Aiškus tikslas galėtų būti GEANT praplėtimas į pagrindinių besivystančių šalių (Brazilijos, Kinijos, Indijos ir t. t.) universitetus, Europai išliekant šios žinių infrastruktūros centru. Čia Europos Sąjunga galėtų imtis vadovauti ir plečiant daugiakalbio bendradarbiavimo galimybes , nes šioje srityje, ypač po ES išsiplėtimo, turi daug ir įvairios patirties. ES požiūris į veiksmų plano įgyvendinimą Čia Komisija gali numatyti esamų priemonių naudojimą ir nustatyti veiksmus, kurių turi būti imtasi visuose ES politiniuose santykiuose ir bendradarbiavime su partneriais. Bendras supažindinimas ir metodika Metodika remsis esamomis dialogo ir bendradarbiavimo priemonėmis: - nauji kaimynai: bendras interesas suderinti normines bazes atsižvelgiant į ES norminės bazės pavyzdį, siekiant sukurti bendrą elektroninės komunikacijos erdvę; - kylančios šalys ( Brazilija, Mercosur šalys, Kinija, Indija, Pietų Afrika): pirmenybė gali būti teikiama el. strategijų, atvirų ir konkurencingų rinkų bei pramoninių bendrijų kūrimui; - mažiausiai išsivysčiusios šalys: pagrindinė problema – prieiga prie infrastruktūros ir paslaugų. Gali būti numatyta iniciatyva išnaudoti išsklaidytų infrastruktūrų įvairiose į pietus nuo Sacharos esančių šalių galimybes naudojant įvairias technologijas, įskaitant mobilias ir satelitines technologijas. Įgyvendinimo priemonės Komisija ir valstybės narės turi daug priemonių, galinčių padėti įgyvendinti veiksmų planą. - Plėtros pagalba: pagrindinė kryptis yra ICT įtraukti į plėtros projektus tais atvejais, kai ICT gali suteikti pridėtinę vertę, įskaitant žmogaus teisių ir demokratizacijos skatinimą. - Ekonominis bendradarbiavimas: nustatyti Sąjungos ir jos partnerių politika bei priežiūros dialogai, kurie natūraliai praplečiami įgyvendinant bendradarbiavimo programas[5]. - Tarptautinis mokslinis bendradarbiavimas: RTD bendradarbiavimas, ypač IST programos ribose, padeda skatinti abipusiai naudingas partnerystes su pažangiomis ir kylančiomis šalimis. - Finansų institucijos: projektuose ir programose turi būti numatytas bendradarbiavimas su ES finansų institucijomis, tokiomis kaip Europos investicijų bankas. Partnerystės bendradarbiavimui Galima išskirti šias daugiausiai įtakos turinčias partnerių kategorijas: - trečiosios šalys arba regionai, su kuriais sudaryti bendradarbiavimo susitarimai : pvz., Lotynų Amerika, Afrikos, Karibų jūros baseino ir Ramiojo vandenyno šalys, Viduržemio jūros regiono šalys arba Naujos nepriklausomos valstybės; - interesų grupių tinklai ir viešos privačios partnerystės : apima bendradarbiavimą su įvairiomis pilietinės visuomenės organizacijomis, kontrolės institucijomis, plėtros organizacijomis arba mokslinių tyrimų subjektais. Aktyvus privataus sektoriaus ir pilietinės visuomenės dalyvavimas vykdant veiksmų planą – jo sėkmės esmė. Galima numatyti bendradarbiavimą su individualiomis bendrovėmis, pramonės įmonių asociacijomis, vartotojų organizacijomis ir nevyriausybinėmis organizacijomis; - bendradarbiavimas su tarptautinėmis organizacijomis : siekiant padidinti bendrą poveikį, galima numatyti bendradarbiavimą su Jungtinėmis Tautomis ir įvairiomis tarptautinėmis organizacijomis. Tolesnis neišspręstų pirmojo etapo klausimų svarstymas Ženevos viršūnių susitikime buvo susitarta sudaryti dvi darbo grupes, pavaldžias JT Generaliniam sekretoriatui, dviems labiausiai ginčytiniems pirmojo etapo klausimams – interneto valdymas ir finansavimas – spręsti. JT interneto valdymo darbo grupė Pagrindinis viešosios politikos tikslas – interneto stabilumas ir jo galimybių teikti socialinę bei ekonominę naudą augimas. Kad būtų sutvirtintas interneto stabilumas ir galimybė plėstis, reikia tobulinti jo esamą struktūrą. Kur tik įmanoma, politikos kūrimas „iš apačios į viršų“ turėtų įtraukti visas interesų grupes, pirmiausia besivystančias šalis, kurių dalyvavimą politikos kūrime galima gerinti. Pavadinimų ir adresų suteikimas, interneto saugumas ir patikimumas, įskaitant nepageidaujamą elektroninį paštą ( spam ), – svarbiausios tiesioginę įtaką tinkamam interneto funkcionavimui darančių vyriausybių veiklos sritys. Tuo pačiu metu su interneto vartojimu siejasi daug viešosios politikos klausimų, tokių kaip kenksmingas turinys, duomenų apsauga ir privatumas, vartotojų apsauga, el. prekyba, intelektinės nuosavybės teisės (IPR) ir skaitmeninė atskirtis. Komisija gali numatyti aktyviai dalyvauti JT darbo grupėje. JT finansavimo darbo grupė Kova su skaitmenine atskirtimi buvo viena iš pagrindinių Ženevos viršūnių susitikimo temų. ICT neturi būti vystomos atskirai, jos turi būti bendros plėtros strategijos ir politikos dialogo su šalimis naudos gavėjomis dalis. Tarptautinė bendruomenė gali atlikti aktyvų vaidmenį parodydama galimą naujos politikos naudą ir suinteresuotoms valstybėms padėdama kurti jų padėtį ir interesus atitinkančias politikas. Priklausomai nuo galutinės finansavimo darbo grupės sudėties, Komisija gali numatyti aktyvų dalyvavimą joje. Su WSIS susijęs tarptautinis bendradarbiavimas ir finansavimas turėtų būti parengtas pagal Monterėjaus konsensusą ir pasiūlytus veiksmus tiesioginių užsienio investicijų ir kitų privačių srautų, tarptautinės prekybos bei finansinio ir techninio bendradarbiavimo lygmeniu. Komunikate dėl tolesnės Monterėjaus konsensuso eigos[6] Komisija gina poziciją, kad ES turėtų stipriau koordinuoti plėtros bendradarbiavimo sritį. Pagalbą gaunančioms besivystančioms šalims ir pereinamojo laikotarpio šalims galėtų būti padedama didinant galimybes ICT įtraukti į nacionalinius plėtros planus ir skurdo mažinimo strategijas bei veiksmingai koordinuoti pagalbą teikiančių šalių finansavimą. Čia galima pasiūlyti paruošti valstybių narių ir Komisijos veiksmus išdėstantį dokumentą, kuriame būtų pateikta bendra Europos Sąjungos teikiamos plėtros pagalbos ICT srityje apžvalga . ES ir AKR šalių bendros pozicijos dėl informacinės visuomenės plėtrai tęsinys Šioje bendroje pozicijoje, pasirašytoje 2003 m. gruodžio 10 d. Ženevoje, AKR grupė ir ES susitarė dėl strateginės partnerystės bendrai įgyvendinant informacinės visuomenės veiksmų planą. Joje pakartotinai patvirtinamas bendras apsisprendimas stiprinti bendradarbiavimą vystant paklausos nulemtas IS strategijas AKR šalyse ir regionuose pagal bendras plėtros strategijas, tam tikrais atvejais įtraukiant skurdo mažinimo strategijas. Kaip pirmą žingsnį Komisija neseniai patvirtino AKR ICT programą. HORIZONTALūS INFORMACINėS VISUOMENėS ASPEKTAI Ženevos veiksmų planas taip pat skatina imtis veiksmų horizontaliame lygmenyje. Tarptautinė pažanga tokiose srityse, kaip saugumas, nepageidaujamas elektroninis paštas, skirtingi programinės įrangos modeliai ir intelektinės nuosavybės teisės, būtų ypač naudinga. Kai kurie iš šių klausimų jau buvo nagrinėti kituose tarptautiniuose forumuose (pvz., intelektinės nuosavybės teisės – Pasaulio intelektinės nuosavybės organizacijoje), todėl reikėtų įvertinti, ar diskusija šiais klausimais yra reikalinga, kadangi WSIS gali būti ne pats tinkamiausias forumas juos nagrinėti. Tinklo ir informacijos saugumas – tai tinklo arba informacinės sistemos atsparumo atsitiktiniams įvykiams arba tyčiniams veiksmams, kompromituojantiems šiuose tinkluose ir informacinėse sistemose siūlomų arba per juos prieinamų duomenų ir susijusių paslaugų prieinamumą, autentiškumą, vientisumą ir slaptumą, užtikrinimas. Ryšių tinklai yra pasauliniai, ir saugumo klausimai išryškina glaudesnio tarptautinio bendradarbiavimo ir bendro požiūrio poreikį. Nors daugelį iniciatyvų reikia šiek tiek priderinti prie vietinės aplinkos, akivaizdu, jog reikia išplėsti tarptautinį bendradarbiavimą. Yra poreikis siekti visiškai atviro, pasaulinio ir daugiadisciplininio požiūrio į saugumą, kad būtų efektingai sprendžiamos sudėtingos pasaulinės saugumo problemos. Nepageidaujamas elektroninis paštas (nepageidaujama komercinė komunikacija el. paštu) – kita interneto problema, galinti sumažinti pasitikėjimą naudojamomis ICT. Siekiant efektyviai kovoti su nepageidaujamu elektroniniu paštu ir tuo pačiu įgyvendinti veiksmų planą, reikia imtis atitinkamų veiksmų ir nacionaliniu, ir tarptautiniu lygmeniu. ES ir kitų pasaulio regionų pastangas turi lydėti panašios pastangos pasauliniu lygmeniu. Europos Komisija palengvina dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą, įskaitant tokių organizacijų kaip OECD ir Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga (ITU) veiklą. WSIS turėtų siekti skatinti sąmoningumą bei veiksmingų teisės aktų prieš nepageidaujamą elektroninį paštą priėmimą, skatinti tarptautinį bendradarbiavimą vykdant teisės aktus, skelbti geriausią pramonės įmonių patirtį ir (techninius) sprendimus bei skatinti didinti vartotojų sąmoningumą. WSIS susitarta skatinti vykdyti mokslinius tyrimus ir skatinti visas interesų grupes suvokti skirtingų programinės įrangos modelių siūlomas galimybes bei jų kūrimo priemones, įskaitant bendrovių nuosavybės, atvirą ir nemokamą programinę įrangą, kad didėtų konkurencija, pasirinkimo laisvė ir įperkamumas, bei visos interesų grupės galėtų įvertinti, kuris sprendimas geriausiai atitinka jų reikalavimus. Pirmiausia tai turėtų atsispindėti bendradarbiavime su besivystančiu pasauliu. Bendri tinklo prieigos ir ICT įrengimų standartai taip pat gali pagerinti ir sumažinti kainas produktų, kurie būtų suderinami skirtingose valstybėse, palengvinant prieigą prie IS ir susijusių paslaugų daugeliui potencialių vartotojų, kuriems šiandien šios paslaugos nėra prieinamos. Pramonės įmonės taip pat gautų naudos iš galimybės turėti didesnes rinkas, o viešosios administracijos savo darbuotojams ir visai visuomenei galėtų pasiūlyti prieinamesnes paslaugas ir aplinkas. Intelektinės nuosavybės teisių apsaugos klausimu WSIS priėjo išvadą, kad svarbu skatinti diegti naujoves informacinėje visuomenėje bei skatinti jos kūrybiškumą. Pagrindinis viską apimančios IS aspektas – lengvinti visų proceso dalyvių reikšmingą dalyvavimą sprendžiant IPR klausimus ir dalijantis žiniomis, taip kuriant visišką sąmoningumą ir sudarant plėtros galimybes. ES pabrėžia atitinkamos IPR apsaugos ir nustatytų taisyklių gerbimo bei stiprinimo svarbą. ES veiksmai, kurių ji ėmėsi horizontaliems klausimams spręsti (pvz., ENISA, saugesnio interneto vartojimo veiksmų planas), galėtų būti panaudoti kaip veiksmų pasauliniu lygmeniu pavyzdžiai , ir jais galėtų būti plačiau vadovaujamasi pasaulyje tęsiant WSIS programas. Išvados ES turi daug pasiūlymų dėl tarptautinio bendradarbiavimo IS srityje, kuriuos galima panaudoti Tuniso viršūnių susirinkime išplėtojamiems veiksmams pagrįsti. Šiame komunikate pateikiamas galimų veiksmų planas, kuris galėtų būti labiau išplėtotas WSIS antrojo etapo koordinavimo proceso metu. Šiame komunikate pateikti pasiūlymai gali suformuoti ES indėlio antrajame WSIS etape pagrindą, Komisijai ir valstybėms narėms suteikiant Tuniso etapui paruoštą išsamų veiksmų rinkinį, kuris prisidėtų prie Tuniso viršūnių susitikimo sėkmės. [1] Europos Sąjunga ir Jungtinės Tautos: Daugiašališkumo pasirinkimas – KOM(2003) 526, 2003 9 10. [2] Pasaulinės partnerystės informacinėje visuomenėje link: ES perspektyva Jungtinių Tautų Pasauliniame viršūnių susitikime informacinės visuomenės klausimais (WSIS) – KOM(2003) 271, 2003 5 19. [3] Pasaulinės partnerystės informacinėje visuomenėje link: Ženevos Pasaulio viršūnių susitikimo informacinės visuomenės klausimais (WSIS) tęsinys – KOM(2004) 111, 2004 2 17. [4] Bendras naudojimas – tai pagrindinių produktų ir paslaugų, kurie turi būti pasiekiami kaip įmanoma daugiau vartotojų, kūrimas. [5] Prie bendradarbiavimo programų su ES šalimis–partnerėmis Azijoje, Lotynų Amerikoje ir Viduržemio jūros regione priskiriami parodomieji projektai švietimo, sveikatos apsaugos, savivaldos ir el. įtraukimo srityse. Papildomomis iniciatyvomis siekiama sustiprinti mokslinius tyrimus ir interesų grupių tinklus. [6] Monterėjaus konsensuso įgyvendinimas: Europos Sąjungos indėlis – KOM(2004) 150, 2004 3 5.