P9_TA(2020)0378

ES saugumo sąjungos strategija

2020 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES saugumo sąjungos strategijos (2020/2791(RSP))

(2021/C 445/17)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), ypač į jos 2 ir 3 straipsnius, ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 4, 16, 67, 70–72, 75, 82–87 ir 88 straipsnius,

— atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 6, 7, 8, 11, 14, 21 ir 24 straipsnius,

— atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą dėl ES saugumo sąjungos strategijos (COM(2020)0605),

— atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą dėl ES veiksmingesnės kovos su seksualine prievarta prieš vaikus strategijos (COM(2020)0607),

— atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą dėl 2020–2025 m. ES kovos su neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais veiksmų plano (COM(2020)0608),

— atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą dėl 2021–2025 m. ES kovos su narkotikais darbotvarkės ir veiksmų plano (COM(2020)0606),

— atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatą „ES kovos su terorizmu darbotvarkė: numatyti, užkirsti kelią, apsaugoti, reaguoti“ (COM(2020)0795),

— atsižvelgdamas į savo 2019 m. rugsėjo 19 d. rezoliuciją dėl Sąjungos kovos su pinigų plovimu teisės aktų įgyvendinimo padėties (1),

— atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 10 d. Parlamento rezoliuciją dėl visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos. Komisijos veiksmų planas ir kiti pastarojo meto pokyčiai (2),

— atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl Specialiojo komiteto terorizmo klausimais išvadų ir rekomendacijų (3),

— atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 19 d. rezoliuciją dėl Europos atminimo svarbos Europos ateičiai (4),

— atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl antirasistinių protestų po George’o Floydo mirties (5),

— atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl vaikų teisių 30-ųjų JT vaiko teisių konvencijos metinių proga (6),

— atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 6 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) sprendimą sujungtose bylose C-511/18 La Quadrature du Net ir kt., C-512/18 French Data Network ir kt. ir C-520/18 Ordre des barreaux francophones et germanophone ir kt.,

— atsižvelgdamas į ESTT jurisprudenciją dėl masinio sekimo ir duomenų saugojimo,

— atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 12 d. Komisijos komunikatą „Sauganti Europa. Iniciatyva išplėsti Europos prokuratūros įgaliojimus, kad jie apimtų ir kovą su tarpvalstybiniais teroristiniais nusikaltimais“ (COM(2018)0641),

— atsižvelgdamas į naujausias Europolo ataskaitas (7),

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

— atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

A. kadangi Sąjungos saugumo politika turi ir toliau būti grindžiama vertybėmis, kuriomis buvo grindžiama ES ir kurios yra įtvirtintos ES sutarties 2 straipsnyje, įskaitant asmens laisves, demokratijos ir teisinės valstybės principus, ir Pagrindinių teisių chartijoje; kadangi Chartijos 6 straipsnyje nustatyta teisė į saugumą reiškia apsaugą nuo nepagrįstų areštų, kratų ir kito valstybės kišimosi; kadangi Europos projektas grindžiamas atviros visuomenės idėja; kadangi kokie nors naudojimosi šiomis teisėmis ir laisvėmis apribojimai turi būti numatyti teisės aktais ir nepažeisti šių teisių bei laisvių esmės; kadangi, remiantis proporcingumo principu, apribojimai gali būti taikomi tik tuo atveju, kai jie būtini ir tikrai atitinka Sąjungos pripažintus bendrus interesus arba reikalingi kitų teisėms ir laisvėms apsaugoti;

B. kadangi įgyvendinant ES saugumo sąjungos strategiją turėtų būti tinkamai reaguojama, siekiant veiksmingai spręsti esamus ir būsimus uždavinius šiomis sparčiai kintančiomis ir Europos saugumui grėsmę keliančiomis aplinkybėms, kadangi Komisija nustatė, kad kibernetiniai nusikaltimai, įskaitant tapatybės vagystes, ir iššūkiai kibernetiniam saugumui, hibridinės grėsmės, teroristiniai išpuoliai ir organizuotas nusikalstamumas – pradedant prekyba žmonėmis, ginklais, narkotikais ir baigiant finansiniais, ekonominiais nusikaltimais ir nusikaltimais aplinkai – yra pagrindinės grėsmės saugumui;

C. kadangi 2019 m. teroristinių išpuolių skaičius ES sumažėjo, tačiau neseniai ES buvo įvykdyti nauji teroristiniai išpuoliai; kadangi keletas dešiniųjų ekstremistų įvykdytų išpuolių nebuvo oficialiai pripažinti teroristiniais išpuoliais (8); kadangi džihadistų terorizmo grėsmė išlieka labai didelė ir kadangi pastaraisiais metais išaugo dešiniųjų teroro išpuolių grėsmė; kadangi kai kuriose valstybėse narėse vis dar juntama kairiųjų teroro išpuolių grėsmė; kadangi visos terorizmo formos ir apraiškos turi būti smerkiamos ir su jomis turi būti kovojama; kadangi internetas yra viena iš priemonių, kurias teroristų organizacijos dažniausiai naudoja teroristiniam turiniui skleisti (9), naujiems nariams verbuoti ir smurtui kurstyti;

D. kadangi remiantis 2020 m. rugsėjo 30 d. paskelbta Komisijos ataskaita (10) daugelyje valstybių narių pastebėta didelių trūkumų įgyvendinant Direktyvą (ES) 2017/541 (11);

E. kadangi Europoje atsiranda naujos organizuoto nusikalstamumo formos, paremtos kintančiu visuomenės pažeidžiamumu, o daugelis organizuotų nusikalstamų grupių dalyvauja įvairių rūšių nusikalstamoje veikloje; kadangi apskaičiuota, kad ES organizuotų nusikalstamų grupių pelnas siekia 110 mlrd. EUR per metus, bet tik apie 1 proc. šio pelno yra konfiskuojama (12); kadangi yra stipri sąsaja tarp organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos;

F. kadangi 2019 m. Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš 23 valstybes nares dėl 2011 m. gruodžio 13 d. Direktyvos 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija nesilaikymo (13); kadangi valstybės narės padarė pažangą įgyvendindamos direktyvą, bet vis dar lieka uždavinių, ypač prevencijos, baudžiamosios teisės, taip pat aukų apsaugos, paramos bei pagalbos joms srityse; kadangi internete vykdomai vaikų seksualinei prievartai ir išnaudojimui, taip pat seksualiniam išnaudojimui panaudojant pačių vaikų sukurtą intymią medžiagą, dar palankesnes sąlygas sudarė plačiai paplitęs internetinių įrenginių prieinamumas; kadangi vis daugiau vaikų ir paauglių tampa vaikų viliojimo internetu aukomis;

G. kadangi seksualinis išnaudojimas tebėra labiausiai paplitęs prekybos žmonėmis tikslas ES, o keliose valstybėse narėse užfiksuotas prekybos žmonėmis išnaudojimo darbe tikslais masto padidėjimas (14); kadangi baudžiamojo persekiojimo ir nuosprendžių skaičius vis dar yra nedidelis, palyginti su nurodytu aukų skaičiumi; kadangi skaitmeninės technologijos, socialiniai tinklai ir internetas yra dažniausiai naudojamos priemonės verbuojant prekybos žmonėmis aukas;

H. kadangi remiantis Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro (ENNSC) ir Europolo ataskaitomis, neteisėtų narkotikų rinka ES tampa vis sudėtingesnė, labiau prisitaikanti ir novatoriškesnė, jos mažmeninė vertė ES sudaro apie 30 mlrd. EUR per metus, o pelnas iš neteisėtos prekybos narkotikais yra pagrindinis organizuotų nusikalstamų grupuočių, kurios gali būti susijusios su kita neteisėta veikla ir terorizmu, pajamų šaltinis; kadangi neteisėta prekyba narkotikais tampa postūmiu dažnesniems smurto atvejams ir korupcijai ir gali turėti didelį neigiamą poveikį visuomenei; kadangi panašu, kad Europoje su narkotinių medžiagų vartojimu siejamų mirčių skaičius išlieka pastovus ir per metus siekia daugiau kaip 9 000 atvejų (15), ir kadangi narkotikų vartojimas išlieka rimta visuomenės sveikatos problema;

I. kadangi 2019 m. Europolas toliau atliko operatyvinę analizę ir tvarkė pranešimus valstybėms narėms, taip pat teikė iniciatyvią paramą didelio dėmesio sulaukiantiems tyrimams trijose srityse, kuriose kyla nuolatinis pavojus Sąjungos vidaus saugumui, t. y. kibernetinių nusikaltimų, sunkių ir organizuotų nusikaltimų ir terorizmo;

J. kadangi 2019 m. Priumo tinkle buvo sukaupta daugiau kaip 9,2 mln. DNR analičių, kurias palyginimo tikslais buvo galima naudoti visose valstybių narių duomenų bazėse, o tais metais buvo atlikta daugiau nei 2,2 mln. DNR paieškos užklausų; kadangi, be to, buvo pateikta beveik 400 000 pirštų antspaudų paieškos užklausų ir buvo patvirtinta 10 000 sutapimų, taip pat buvo pateikta daugiau kaip 16 mln. transporto priemonių registracijos duomenų paieškos užklausų (16);

K. kadangi teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose yra vienas iš Sąjungos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės pagrindų ir yra grindžiamas teisminių ir neteisminių sprendimų tarpusavio pripažinimo principu; kadangi tarpusavio pripažinimas turi būti grindžiamas valstybių narių tarpusavio pasitikėjimu; kadangi tiriant daugelį nusikaltimų reikalingi elektroniniu būdu saugomi įrodymai („elektroniniai įrodymai“); kadangi kompetentingos valdžios institucijos, vykdydamos tarpvalstybinius tyrimus, dažnai susiduria su praktiniais sunkumais gaunant svarbius duomenis iš paslaugų teikėjų, kurie kyla dėl dabartinių priemonių, pavyzdžiui, savitarpio teisinės pagalbos susitarimų ir Europos tyrimo orderio, neveiksmingumo; kadangi dabartinės procedūros gali trukti ilgai ir prašymui pasiekus paslaugos teikėją svarbūs duomenys dažnai jau būna ištrinti; kadangi teisės aktų leidėjai šiuo metu diskutuoja dėl elektroninių įrodymų teisės aktų rinkinio;

L. kadangi Procedūrinių apsaugos priemonių direktyvos (17), kurios tikslas – užtikrinti baudžiamojo proceso teisingumą, įgyvendinimas nebuvo tinkamas ir tai darė žalą teisminių institucijų tarpusavio pasitikėjimui ir bendradarbiavimui;

M. kadangi ESTT ne kartą yra nusprendęs, kad bendrasis elektroninių ryšių ir kelionės duomenų saugojimas ir masinis sekimas yra nesuderinami su Pagrindinių teisių chartija; kadangi savo sprendime sujungtose bylose C-511/18, C-512/18 ir C-520/18 ESTT patvirtino Tele2 sprendimu suformuotą teismų jurisprudenciją, nuspręsdamas, kad tik tikslinių duomenų, susijusių su konkrečiais asmenimis ar konkrečia geografine sritimi, saugojimas yra leidžiamas; kadangi vis dėlto ESTT taip pat apibrėžė, kad ryšių šaltiniui priskirtiems IP adresams gali būti nustatytas duomenų saugojimas bendrai jų nediferencijuojant, siekiant kovoti su sunkiais nusikaltimais ir viešajam saugumui kylančiomis rimtomis grėsmėmis, bet tokiu atveju turi būti taikomos griežtos apsaugos priemonės;

N. kadangi Nusikaltimų aukų teisių direktyvos (18) įgyvendinimas nebuvo tinkamas, ypač dėl nevisiško ir (arba) neteisingo perkėlimo į nacionalinę teisę (19);

O. kadangi dėl COVID-19 krizės labai padaugėjo tam tikrų nusikaltimų, pvz., seksualinės prievartos prieš vaikus medžiagos gamybos ir platinimo internete, taip pat pranešama, kad kai kuriose valstybėse narėse tokios medžiagos padaugėjo 25 proc.; kadangi 70–85 proc. išnaudojimą patyrusių vaikų pažįsta juos išnaudojusį asmenį ir didžioji dauguma jų tampa žmonių, kuriais pasitiki, aukomis; kadangi per šį laikotarpį pranešta apie išaugusį smurtą šeimoje, ypač prieš moteris ir vaikus; kadangi įrodyta, kad pandemija turėjo didelę įtaką sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo ir terorizmo aplinkai Europoje tokiose srityse kaip kibernetiniai nusikaltimai, prekių klastojimas, sukčiavimas ir organizuotas turtinis nusikalstamumas (20); kadangi dėl krizės vėluojama ir trukdoma kreiptis į teismą, gauti pagalbą ir paramą, taip pat blogėja sąlygos įkalinimo įstaigose; kadangi dėl krizės migrantų padėtis pablogėjo, todėl jie tapo pažeidžiamesni nusikaltėlių piktnaudžiavimo požiūriu, taip pat pakito nelegalių migrantų gabenimo maršrutai;

1. palankiai vertina paskelbtą naują ES saugumo sąjungos strategiją ir pabrėžia, kad reikia veiksmingai įgyvendinti ir įvertinti galiojančius ES teisės aktus šioje srityje; pritaria Komisijos nuomonei, kad nustačius reguliavimo ir vykdymo sistemos spragas, reikia imtis tolesnių veiksmų teisėkūros ir ne teisėkūros iniciatyvų forma; be to, pabrėžia, kad įgyvendinant Saugumo sąjungos strategiją taikomos priemonės turi būti pakankamai lanksčios, kad jas būtų galima pritaikyti prie nuolat kintančių aplinkybių ir savo modus operandi keičiančių nusikalstamų organizacijų;

2. pabrėžia, kad prie kiekvieno naujo pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turi būti pridėtas visapusiškas, išsamus ir nešališkas poveikio vertinimas, įskaitant poveikio pagrindinėms teisėms ir galimos diskriminacijos vertinimą; pabrėžia esminį Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) vaidmenį vertinant, kaip laikomasi pagrindinių teisių;

3. pažymi, kad terorizmu, nepriklausomai nuo jo pobūdžio, siekiama kelti grėsmę Europos demokratinėms visuomenėms ir Europos vertybėms; apgailestauja dėl didelio aukų skaičiaus per pastaruosius kelerius metus, ypač per džihadistų ir dešiniųjų ekstremistų įvykdytus išpuolius; pabrėžia svarbų teisėsaugos institucijų darbą, kurio dėka pavyko sužlugdyti daugelį išpuolių; vis dėlto pažymi, kad terorizmo grėsmė ES tebėra didelė; ragina Komisiją užtikrinti visapusišką ir greitą Direktyvos (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu įgyvendinimą visose valstybėse narėse; palankiai vertina 2020 m. gruodžio 9 d. Komisijos pateiktą naują ES kovos su terorizmu darbotvarkę, kuria skatinamas bendras požiūris, grindžiamas dabartiniu darbu ir joje paskelbtomis naujomis iniciatyvomis, kuriomis siekiama numatyti terorizmo grėsmes, kurios grindžiamos įvairiais veiksniais, pvz., nurodytais 2020 m. Europolo TE-SAT ataskaitoje, užkirsti joms kelią, nuo jų apsaugoti ir į jas reaguoti; mano, kad į ją įtrauktos priemonės ir veiksmai, visų pirma apimantys koordinavimą, stipresnį bendradarbiavimą nacionaliniu, regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis, taip pat keitimąsi informacija tarp valstybių narių kompetentingų valdžios institucijų apie terorizmo finansavimą, kovą su radikalėjimu internete ir ne internete, prevenciją ir švietimą, kovą su neapykantą kurstančiomis kalbomis, rasizmu ir netolerancija, taip pat terorizmo aukų apsaugą bei paramą joms, prisidės ateityje veiksmingiau kovojant su terorizmo keliama grėsme;

4. ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti holistinį požiūrį į radikalėjimo prevenciją ir kovą su juo, kuris turėtų apimti saugumo, švietimo, socialinės, kultūros ir kovos su diskriminacija politikos kryptis, įtraukiant visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant informacijos apie radikalizaciją tinklą (RAN), taip pat pasitelkiant piliečių bendruomenines iniciatyvas ir visuomeninį bendruomeninį darbą, viešosios tvarkos palaikymą bendruomenės pastangomis, kalbos ir vertybių integraciją bei mokymąsi visą gyvenimą; pakartoja Komisijai skirtą raginimą veiksmingiau naudoti ES lėšas šiuo tikslu ir parengti metodologijas, kuriomis vertinamas atitinkamų programų veiksmingumas;

5. pabrėžia, kad švietimas, įskaitant kritinio mąstymo, skaitmeninių ir saugaus elgesio internete įgūdžių ugdymą, yra būtinas siekiant vykdyti vidutinės trukmės ir ilgalaikę prevenciją ir labai svarbus mažinant radikalėjimą ir socialinį pasyvumą, dėl kurių įsitraukiama į nusikalstamą veiklą;

6. pakartoja, kad, nors teroristinio turinio pateikimas internete nėra vienintelis veiksnys, jis yra asmenų ir ypač jaunuolių, iš kurių kai kurie įvykdė teroristinius nusikaltimus, nurodytus Direktyvoje (ES) 2017/541, radikalėjimo katalizatorius; mano, kad kova su socialine nelygybe yra būtina, kai siekiama pašalinti pagrindines radikalėjimo priežastis; pažymi, kad reikia sparčiai aptikti teroristinį turinį internete ir jį visiškai pašalinti, remiantis aiškiomis teisinėmis nuostatomis, įskaitant žmogiškąją peržiūrą ir tinkamas bei patikimas apsaugos priemones, siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai gerbiamos pagrindinės teisės ir konstituciniai standartai; pabrėžia, kad, nors ir padaryta tam tikra pažanga šioje srityje, būtina kur kas labiau didinti įmonių įsitraukimą į šį procesą; ragina sukurti skaidrius mechanizmus, kurie suteiktų galimybę sparčiai aptikti teroristinį turinį internete ir apie jį pranešti, o ES piliečiai galėtų pažymėti tokį turinį; mano, kad pasiūlymas dėl reglamento dėl teroristinio turinio sklaidos internete prevencijos ( 21 ) , dėl kurio neseniai susitarė Parlamentas ir Taryba, yra svarbi priemonė šioje srityje, ir ragina jį visapusiškai įgyvendinti, kai tik jis bus pradėtas taikyti; pabrėžia, kad reikia stiprinti Europolo ES internetinės informacijos žymėjimo padalinį (ES IRU);

7. primena, kad religijos laisvė ir saviraiškos laisvė yra pagrindinės teisės, įtvirtintos Pagrindinių teisių chartijos 10 ir 11 straipsniuose; ragina ES ir valstybes nares gerbti šias pagrindines teises ir atsižvelgti į neseniai dėl religinių paskatų įvykdytus teroristinius išpuolius;

8. pritaria Komisijos paskelbtai kovos su organizuotu nusikalstamumu darbotvarkei; pakartoja savo ankstesnius raginimus persvarstyti 2008 m. spalio 24 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/841/TVR dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu ( 22 ) ir būtinybę nustatyti bendrą organizuoto nusikalstamumo apibrėžtį; mano, kad tokia bendra apibrėžtimi turėtų būti atsižvelgta į nusikalstamų grupių naudojamą smurtą, korupciją ar bauginimą, siekiant kontroliuoti ekonominę veiklą arba viešuosius pirkimus arba daryti įtaką demokratiniam procesui; mano, kad organizuotas nusikalstamas grupes būtų galima veiksmingiau išardyti, jei iš jų būtų atimtas iš nusikalstamos veiklos gaunamas pelnas; todėl pabrėžia, kad reikia imtis tolesnių priemonių ir įšaldyti bei konfiskuoti turtą, įskaitant ne apkaltinamuoju nuosprendžiu pagrįstą turtą, ir ragina valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija šioje srityje; pažymi, kad tokia nauja nusikalstama veikla, kaip antai nusikaltimai aplinkai, organizuoti nuosavybės nusikaltimai ar prekyba kultūros vertybėmis, neturėtų būti apleista, nes ją vykdant gautos lėšos dažnai naudojamos kitai nusikalstamai veiklai finansuoti;

9. palankiai vertina 2020 m. gegužės 7 d. Komisijos komunikatą dėl visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos veiksmų plano, kuriuo sudaromos sąlygos toliau siekti pažangos ES reaguojant į šiuos nusikaltimus, visų pirma galiojančių teisės aktų įgyvendinimo ir jų vykdymo užtikrinimo srityse; pakartoja, kad reikia geresnio administracinių, teisminių ir teisėsaugos institucijų, o ypač valstybių narių finansinės žvalgybos padalinių, įskaitant tinklą „FIU.net“, bendradarbiavimo ES; mano, kad turėtų būti padidintas esamų saugumo srities bendradarbiavimo modelių, tokių kaip Europos kovos su nusikalstamumo grėsmėmis daugiadalykė platforma (EMPACT), matomumas; mano, kad ES turėtų parodyti pavyzdį įgyvendinant labai reikalingas Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) reformas; mano, kad Kovos su pinigų plovimu direktyva turėtų būti nuodugniai įvertinta ir, prireikus, persvarstyta;

10. pakartotinai ragina ES institucijas ir valstybes nares ryžtingai kovoti su sistemine korupcija ir parengti veiksmingas korupcijos prevencijos, kovos su ja ir sankcijų skyrimo ir kovos su sukčiavimu priemones, taip pat vykdyti reguliarią viešojo finansavimo naudojimo stebėseną; todėl ragina Komisiją nedelsiant atnaujinti metinę kovos su korupcija stebėseną ir ataskaitų teikimą ir šis procesas turėtų apimti visas valstybes nares ir ES institucijas, agentūras ir įstaigas; todėl pabrėžia, kad skiriant ES finansavimą pagal naują daugiametę finansinę programą ir Ekonomikos gaivinimo planą reikia veiksmingai užkirsti kelią, kad organizuotos nusikalstamos grupės jomis nepasinaudotų korupcijos ir sukčiavimo tikslais;

11. primena, kad leidimo nuolat gyventi ir pilietybės suteikimo investuotojams schemas vykdančios valstybės narės dažnai sudaro sąlygas korupcijai ir pinigų plovimui, todėl į Sąjungą iš kitų šalių patenka saugumui kylanti rizika; palankiai vertina dėl to Komisijos pradėtas pažeidimo nagrinėjimo procedūras ( 23 ) ; pakartoja raginimą Komisijai visapusiškai pasinaudoti savo teisėkūros iniciatyvos teise pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo uždraudžiamos arba reglamentuojamos šios schemos;

12. pabrėžia, kad reikia dėti daugiau pastangų Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu siekiant spręsti kintančio reiškinio, susijusio su seksualine prievarta prieš vaikus internete ir realiame gyvenime, problemą, be kita ko, siekiant užkirsti kelią seksualinei prievartai prieš vaikus, ją nustatyti ir apie ją pranešti, taip pat pašalinti vaikų seksualinio išnaudojimo medžiagą internete bei gerinti susijusių nusikaltimų tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą; atsižvelgia į 2020 m. liepos 24 d. Komisijos komunikatą dėl ES veiksmingesnės kovos su vaikų seksualiniu išnaudojimu strategijos; be to, atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą iki 2021 m. birželio mėn. pateikti naują visapusišką pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, pagal kurį paslaugos teikėjų būtų reikalaujama aptikti ir pranešti apie seksualinę prievartą prieš vaikus internete; tikisi, kad šis pasiūlymas bus visiškai suderinamas su pagrindinėmis teisėmis ir prie jo bus pridėtas išsamus poveikio vertinimas;

13. pabrėžia, kad reikia papildyti šias priemones visuomenės informavimo kampanija, kuri būtų rengiama bendradarbiaujant su visais svarbiais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant vaikų teisių organizacijas, per kurią vaikai, jų tėvai ir mokytojai būtų šviečiami apie internete slypinčius pavojus; ragina užtikrinti geresnę vaikų apsaugą internete, įskaitant asmens duomenis ir privatumą, ir prašo valstybių narių remti esamus tinklus ir kampanijas šioje srityje;

14. ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Direktyvą 2011/93/ES ir skirti reikiamus žmogiškuosius ir finansinius išteklius, kad ji būtų visapusiškai taikoma nedelsiant; apgailestauja dėl to, kad kai kurių valstybių narių baudžiamajame kodekse numatytos labai švelnios bausmės už seksualinius veiksmus su vaiku, ir jos nėra veiksminga atgrasymo priemonė ( 24 ) ; ragina valstybes nares iš naujo įvertinti šias bausmes ir atlikti reikiamus teisėkūros pakeitimus, kad jų teisės kodeksai būtų kuo greičiau suderinti su Direktyvos 2011/93/ES nuostatomis; ragina Komisiją įvertinti, ar reikia patobulinti šią direktyvą, įtraukiant nuostatas dėl aukų apsaugos, paramos joms ir šių nusikaltimų prevencijos;

15. primena Komisijai apie savo raginimą paskirti ES vaikų teisių atstovą, kurio nuomonė būtų vertinama kaip atskaitos taškas ES sprendžiant visus su vaikais susijusius klausimus ir formuojant politiką; palankiai vertina Komisijos sprendimą 2020 m. liepos 24 d. ES veiksmingesnės kovos su seksualine prievarta prieš vaikus strategijoje numatyti galimybę įsteigti Europos seksualinės prievartos prieš vaikus prevencijos ir kovos su ja centrą, kaip Parlamentas prašo savo 2019 m. lapkričio 26 d. rezoliucijoje dėl vaikų teisių, kuris yra Europos suderinto ir daugiasubjekčio požiūrio, apimančio teisėsaugą, prievartos prieš vaikus prevenciją ir pagalbą jos aukoms, pagrindinis aspektas;

16. pažymi, kad ištisinis šifravimas padeda užtikrinti piliečių privatumą, įskaitant vaikų apsaugą internete, IT sistemų saugumą ir yra būtinas, be kita ko, tyrimo žurnalistams ir pranešėjams, norintiems informuoti apie netinkamus veiksmus; pabrėžia, kad palankių sąlygų veikti nesąžiningai sudarymas gali labai pakenkti šifravimo privalumams ir veiksmingumui, ir jomis gali piktnaudžiauti nusikaltėliai bei ES nepriklausantys išoriniai valstybiniai subjektai, kurie siekia destabilizuoti mūsų visuomenę; pažymi, kad, nusikaltėliai sparčiai prisitaiko prie naujų pokyčių ir naudojasi naujomis technologijomis neteisėtais tikslais; todėl ragina valstybes nares ir Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūrą (CEPOL) rengti kokybiškus atitinkamų sričių mokymus teisėsaugos institucijoms; ragina Komisiją įvertinti, ar gali būti surastas reglamentavimo sprendimas, kuriuo būtų suteikta galimybė teisėsaugos institucijoms teisėtai ir tikslingai naudotis reikiamais duomenimis, kartu laikantis pagrindinių teisių;

17. pabrėžia, kad melagingos naujienos ir dezinformacija, kurią stiprina tokių naujų technologijų kaip dirbtinis intelektas ir sintetinė vaizdakaita naudojimas tiek valstybinių, tiek nevalstybinių subjektų, gali kelti grėsmę demokratijai ir saugumui; ragina Komisiją įtraukti kovą su dezinformacija į mūsų Saugumo sąjungos strategiją kaip vieną sudėtinių jos dalių, taip pat skirti pakankamą finansavimą; atkreipia dėmesį į Europos demokratijos veiksmų planą, kuriuo siekiama spręsti dezinformacijos problemą, kuri kelia grėsmę vidaus saugumui; primena informuotumo didinimo kampanijų svarbą siekiant informuoti piliečius apie tokių dezinformacijos metodų naudojimą;

18. pripažįsta, kad kova su hibridinėmis grėsmėmis, kurios gali sumažinti socialinę sanglaudą ir susilpninti pasitikėjimą institucijomis, taip pat ES atsparumo didinimas yra svarbūs Saugumo sąjungos strategijos aspektai; todėl pabrėžia, kad reikia stipresnio valstybių narių bendradarbiavimo ir geresnio visų dalyvių koordinavimo ES lygmeniu, kad būtų galima kovoti su šiomis grėsmėmis; palankiai vertina pagrindines Komisijos pasirinktas kovos su hibridinėmis grėsmėmis priemones ir pažymi, kad būtina hibridinius aspektus integruoti į platesnės politikos formavimą;

19. pabrėžia, kad naujos ir besivystančios technologijos apima visus saugumo aspektus ir dėl jų kyla nauji saugumo iššūkiai bei grėsmės; atkreipia dėmesį į ypatingos svarbos infrastruktūros objektų, įskaitant skaitmeninės ir ryšių infrastruktūros objektus, svarbą; ragina Komisiją aktyviai planuoti mokslinius tyrimus, naujų technologijų kūrimą ir diegimą, siekiant užtikrinti ES vidaus saugumą, visapusiškai laikantis pagrindinių teisių ir Europos vertybių; pabrėžia, kad ES negali finansuoti technologijų, kuriomis pažeidžiamos pagrindinės teisės;

20. pabrėžia, kad 5G infrastruktūra yra strateginis būsimo Europos saugumo veiksnys ir būtinas Europos strateginio atsparumo veiksnys; ragina Komisiją parengti planą dėl europietiško 5G tinklo sukūrimo, taip pat numatyti jo plėtros finansavimą Europoje, ir planą, kaip laipsniškai atsisakyti 5G technologijos, sukurtos trečiosiose šalyse, kurios negerbia pagrindinių teisių ir Europos vertybių, ir ją pakeisti;

21. pažymėtina, kad organizuotas nusikalstamas žmonių gabenimas dažnai yra susijęs su kitų formų organizuotu nusikalstamumu; tikisi, kad 2021–2025 m. ES kovos su neteisėtu migrantų gabenimu veiksmų plane bus pasiūlyti veiksmai, kaip pagerinti nusikalstamo žmonių gabenimo tinklų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir patraukimo už juos baudžiamojon atsakomybėn pajėgumus; mano, kad, be pagrindinių aspektų, veiksmų plane turėtų būti numatyta, kaip spręsti problemas, kylančias dėl kontrabandininkų naudojimosi socialinės žiniasklaidos platformomis ir internetu siunčiamų pranešimų platformomis, kuriose jie reklamuoja savo paslaugas ir ieško naujų klientų; mano, kad ypač daug dėmesio reikėtų skirti nelydimiems nepilnamečiams, kurie yra labai pažeidžiama grupė ir kurie susiduria su įvairiomis grėsmėmis, įskaitant smurtą, prievartą ir išnaudojimą, atvykdami į ES migrantų maršrutais ir pačioje ES ( 25 ) ; atkreipia dėmesį į ES agentūrų ir įstaigų, ypač Europolo kovos su neteisėtu migrantų gabenimu centro (EMSC), vaidmenį; ragina valstybes nares laikytis tarptautinės teisės, kai sprendžiami humanitarinės pagalbos, teikiamos nelaimės jūroje ištiktiems asmenims, kaip nurodyta Komisijos 2020 m. gairėse, klausimus;

22. palankiai vertina tai, kad priimtas 2020–2025 m. ES veiksmų planas dėl neteisėtos prekybos šaunamaisiais ginklais, į kurį įtraukti tinkami rodikliai ir nuostatos dėl ataskaitų teikimo ir kuris apima pietryčių Europos šalis partneres (Vakarų Balkanus, Moldovą ir Ukrainą), kartu plečiamas bendradarbiavimas su Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos šalimis; palankiai vertina Komisijos ketinimą nustatyti sistemingą ir suderintą duomenų apie šaunamųjų ginklų konfiskavimą rinkimą;

23. ragina kuo skubiau įgyvendinti Parlamento pasiūlytus veiksmus dėl veiksmingos „tamsiojo interneto“ stebėsenos ES lygmeniu ir ragina valstybes nares ir Komisiją apsvarstyti tolesnius veiksmus, siekiant užkirsti kelią prekybai šaunamaisiais ginklais tamsiajame internete;

24. palankiai vertina Komisijos pasiūlymą priimant naują ES kovos su narkotikais darbotvarkę ateinantiems penkeriems metams patvirtinti Sąjungos ir valstybių narių įsipareigojimą apsaugoti piliečių sveikatą ir saugumą nuo su narkotikais susijusių grėsmių; mano, kad vykdant Sąjungos kovos su narkotikais politiką ir toliau turėtų būti laikomasi integruoto, subalansuoto, daugiadalykio, įrodymais ir žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio ir ji turėtų būti glaudžiai koordinuojama su Sąjungos išorės veiksmais; primygtinai reikalauja, kad vykdant Sąjungos veiksmus neteisėtų narkotikų srityje būtų skiriamas panašus dėmesys ir ištekliai šio reiškinio pasiūlos ir paklausos atžvilgiu, ir ragina ES veiksmų plane daugiau dėmesio skirti reabilitacijai ir prevencijai, be kita ko, rengiant informuotumo didinimo kampanijas, specialiai skirtas jaunimui;

25. pritaria pilietinės visuomenės ir kitų svarbių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimui vykstančiose diskusijose dėl Komisijos komunikato dėl 2021–2025 m. ES kovos su narkotikais darbotvarkės ir veiksmų plano; mano, kad Sąjungos ir nacionalinis atsakas į uždavinius, susijusius su narkotikais, turėtų būti rengiamas kuo plačiau įtraukiant visus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant narkotikus vartojančius asmenis; ragina išplėsti Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro (ENNSC) įgaliojimus, kad jie apimtų daug priklausomybės rūšių;

26. atsižvelgia į 2020 m. gruodžio 9 d. Komisijos pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ( 26 ) , kuriuo siekiama sustiprinti Europolo įgaliojimus, susijusius su agentūros misija ir užduotimis, kaip nustatyta Sutartyje, kad jis galėtų geriau atlikti savo vaidmenį būti teisėsaugos informacijos mainų ir bendradarbiavimo kovos su terorizmu ir sunkių formų bei organizuotu nusikalstamumu ES centru, ir kad Europolui būtų suteiktos priemonės veiksmingiau bendradarbiauti su visais atitinkamais partneriais; pabrėžia, kad įgyvendinant tokius pokyčius kartu turėtų būti didinama politinė atskaitomybė, taip pat didinama teisminė kontrolė ir plečiami parlamentiniai tikrinimai, daugiausia dėmesio skiriant atskaitomybei, skaidrumui ir pagarbai pagrindinėms teisėms; pabrėžia, kad persvarstant Europolo įgaliojimus agentūros duomenų apsaugos tvarka turėtų būti visiškai suderinta su Reglamentu (ES) 2018/1725 ( 27 ) ; reikalauja pateikti Europolo įgaliojimams taikomos dabartinės teisinės sistemos įvertinimą, kaip numatyta pagal šiuo metu galiojantį Europolo reglamento 68 straipsnį;

27. atkreipia dėmesį į galimą Priumo sprendimų teisinės sistemos modernizavimą; pripažįsta įvairių ekspertų nustatytus trūkumus, kuriuos, be kita ko, lėmė nepakankamai gera duomenų kokybė, ir galimus patobulinimus; primena, kokie svarbūs viešai prieinami ir tikslūs duomenys Priumo sistemos naudojimui ir ragina Komisiją rinkti šiuos duomenis iš visų dalyvaujančių valstybių narių, kad būtų galima tinkamai įvertinti šiuo metu galiojančią Priumo sistemą ir suteikti galimybę atlikti prasmingą demokratinę kontrolę; reikalauja, kad bet kokiame naujame pasiūlyme būtų numatytas valstybių narių įpareigojimas pateikti Komisijai šiuos duomenis, kurie turi būti naudojami reguliariai rengiant viešai skelbiamas peržiūros ataskaitas; taip pat reikalauja, kad prie pasiūlymo būtų pridėtas išsamus poveikio vertinimas, apimantis poveikį pagrindinėms teisėms, kuriame būtų nurodyta, ar automatiškai keičiantis duomenimis būtų kuriama papildoma nauda, taip pat, ar reikalingos papildomos biometrinių duomenų kategorijos; pabrėžia, kad bet koks naujas sprendimas turi atitikti būtinumo ir proporcingumo principus, taip pat Sąjungos acquis duomenų apsaugos srityje ir suteikti patikimas apsaugos priemones pagrindinėms teisėms apsaugoti;

28. acquis ; tikisi, kad atliekant šią peržiūrą bus atliktas išsamus poveikio vertinimas, apimantis poveikį pagrindinėms teisėms; pabrėžia, kad direktyva dėl išankstinės informacijos apie keleivius ( 28 ) (API) padėjo užtikrinti veiksmingesnę sienų kontrolę ir nustatyti asmenis, keliančius grėsmę saugumui; atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą pasiūlyti naują direktyvos dėl išankstinės informacijos apie keleivius (API) redakciją, kuri būtų suderinama su Lisabonos sutarties nuostatomis ir duomenų apsaugos; tikisi, kad atliekant šią peržiūrą bus atliktas išsamus poveikio vertinimas, apimantis poveikį pagrindinėms teisėms;

29. primena, kad pastaraisiais metais buvo užbaigtos svarbios ES teisėkūros iniciatyvos siekiant aptikti nusikaltėlius prie jos išorės sienų ir pagerinti policijos bendradarbiavimo veiksmingumą, taip siekiant padėti užtikrinti aukštą saugumo lygį Sąjungos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje; taip pat primena, kad šios iniciatyvos apėmė naują ES informacinių sistemų struktūrą ir jų sąveikumą, ir kad dabar dėmesys turėtų būti sutelktas į jų įgyvendinimą laiku visapusiškai gerbiant pagrindines teises;

30. pabrėžia, kad pakankamų teisėsaugos institucijų informacijos tvarkymo pajėgumų užtikrinimas yra būtina visos Sąjungos saugumo užtikrinimo veiksmų grandinės dalis; pabrėžia, kad nepakankami vienos ar kelių valstybių narių pajėgumai labai silpnina ES saugumo politikos veiksmingumą; ragina Komisiją imtis visų priemonių pagal savo kompetenciją, kad valstybėse narėse būtų užtikrinti pakankami informacijos tvarkymo pajėgumai;

31. pripažįsta Eurojusto darbą remiant ir koordinuojant nacionalinių teisminių institucijų darbą tiriant tarpvalstybinius nusikaltimus ir vykdant baudžiamąjį persekiojimą už juos; ragina dėti daugiau pastangų siekiant skatinti teisminių institucijų tarpusavio pasitikėjimą, be kita ko, pasitelkiant veiksmingą Procedūrinių veiksmų gairių direktyvų įgyvendinimą, ir sudaryti palankesnes sąlygas keistis informacija ir komunikacija Europos Sąjungos teismų sektoriuje ir paspartinti šį procesą; pabrėžia, kad teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose atsilieka nuo skaitmeninimo; ragina Komisiją ir valstybes nares skirti finansinę paramą teisminėms institucijoms, kad jos galėtų užtikrinti tinkamo lygio analitinius standartus ir naudoti tinkamas skaitmenines priemones, supaprastinant ir paspartinant bendradarbiavimą bei suteikiant galimybę saugiai keistis informacija; palankiai vertina 2020 m. gruodžio 2 d. Komisijos komunikatą dėl teisingumo sistemos skaitmeninimo ir pasiūlymą dėl reglamento dėl kompiuterizuotos sistemos tarpvalstybiniam teisminių institucijų bendravimui civilinių ir baudžiamųjų bylų srityje (e. CODEX sistema);

32. atkreipia dėmesį į tai, kad reikėtų pagerinti teisminį bendradarbiavimą tarp valstybių narių bei teisminių ir neteisminių sprendimų tarpusavio pripažinimą, be kita ko, laiku ir tinkamai įgyvendinant teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose teisines priemones; pažymi, kad tam tikri teisinės valstybės principo taikymo padėties pokyčiai keliose valstybėse narėse turėjo poveikį tokiam keitimuisi informacija ir iš esmės pačiam policijos ir teisminių institucijų bendradarbiavimui; todėl pabrėžia, kad tarpusavio pasitikėjimas yra grindžiamas bendru ES vertybių, įtvirtintų ES sutarties 2 straipsnyje, įskaitant teisinę valstybę, kurios esminiai aspektai yra teismų nepriklausomumas ir kova su korupcija, supratimu;

33. pakartotinai ragina imtis papildomų veiksmų siekiant gerinti teisėsaugai rengiamus mokymus apie kovos su rasizmu ir diskriminacija strategijas ir užkirsti kelią rasiniam ir etniniam profiliavimui bei smurtui, nustatyti jo atvejus ir jį uždrausti; ragina valstybes nares investuoti šioje srityje ir bendradarbiauti su CEPOL ir Europos teisėjų mokymo tinklu; pabrėžia, kokie svarbūs tolesni mokymai apie radikalėjimą, terorizmą ir pinigų plovimo tendencijas;

34. palankiai vertina dėl Europos prokuratūros (EPPO) įsteigimą; ragina išsaugoti jos nepriklausomumą ir užtikrinti jos veiksmingą dalyvavimą vykdant nacionalines teismines procedūras; yra susirūpinęs, kad Komisija reikšmingai neatsižvelgė į Europos prokuratūros vaidmenį stiprinant mūsų saugumo sąjungą; ragina įvertinti galimą Europos prokuratūros įgaliojimų išplėtimą pagal SESV 83 straipsnį, kai tik Europos prokuratūra pradės veikti visu pajėgumu;

35. ragina valstybes nares užtikrinti visapusišką ir teisingą Nusikaltimų aukų teisių direktyvos ir kitų ES taisyklių dėl aukų teisių įgyvendinimą; palankiai vertina tai, kad priimta Nusikaltimų aukų teisių strategija ir sukurta Komisijos koordinatoriaus nukentėjusiųjų teisių klausimais pareigybė; pakartotinai ragina ypač daug dėmesio skirti pažeidžiamoms aukoms ir numatyti galimą kompensacijos mokėjimą, pasinaudojat areštuotu ir konfiskuotu turtu bei iš nusikalstamos veiklos gautomis pajamomis; pakartotinai ragina užtikrinti tvarų paramos aukoms tarnybų finansavimą;

36. pakartoja, kad reikia teikti veiksmingą apsaugą ir pagalbą pažeidžiamoms neteisėtos prekybos aukoms, įskaitant jų pakartotinę integraciją į visuomenę, ypač daug dėmesio skiriant nelydimiems nepilnamečiams; pabrėžia, kad reikia rengti mokymus teisėsaugos darbuotojams apie psichologinius prekybos žmonėmis aspektus ir laikytis lyčių lygybei ir vaikams palankaus požiūrio, apimančio kovą su diskriminacija;

37. pabrėžia, kad lyčių lygybė yra būtinas veiksnys, siekiant kovoti su radikalėjimu, mažinti šeiminį smurtą ir užkirsti kelią seksualiniam išnaudojimui ir seksualinei prievartai prieš vaikus; ragina Komisiją įtraukti lyčių lygybę skatinančias priemones kaip svarbų saugumo strategijos prevencinį aspektą ir prašo Tarybos pradėti taikyti nuostatą dėl pereigos priimant vienbalsį sprendimą, siekiant užtikrinti, kad smurtas prieš moteris ir mergaites (ir kitų formų smurtas dėl lyties) būtų priskiriamas SESV 83 straipsnio 1 dalyje išvardytiems nusikaltimams; ragina Komisiją ir valstybes nares teikti pirmenybę kovai su šeiminiu smurtu įsteigiant paramos tarnybas, specializuotus teisėsaugos padalinius ir vykdant baudžiamąjį persekiojimą už šiuos nusikaltimus; ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti atnaujintus duomenis šioje srityje; ragina ES ir valstybes nares ratifikuoti Stambulo konvenciją;

38. apgailestauja dėl valstybių narių sistemingo negebėjimo visapusiškai ir laiku įgyvendinti ES saugumo priemones; mano, kad saugumo priemonės turi būti įgyvendintos ne tik formaliai laikantis teisės aktų, bet ir realiai įgyvendintos; pabrėžia, kad sistemingai visapusiškai ir laiku neįgyvendinant saugumo priemonių kyla pavojus, kad jos taps niekinėmis ir nepadės užtikrinti didesnio saugumo, todėl jau neatitiks būtinumo ir proporcingumo reikalavimų; ragina Komisiją pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras iš karto pasibaigus nurodytam perkėlimo terminui arba nustačius pažeidimą;

39. pabrėžia, kad svarbu įrodyti turimų ES saugumo priemonių veiksmingumą; atkreipia dėmesį į tai, kad apimtis, kuria pagrindinių teisių apribojimai gali būti laikomi būtinais ir proporcingais, priklauso nuo šių politikos sričių veiksmingumo, kurį patvirtina viešai prieinami kiekybiniai ir kokybiniai įrodymai; apgailestauja dėl to, kad iki šiol Komisija paviešino tik realaus pagrindo neturinčius saugumo priemonių įrodymus, tačiau nepateikė jokių kiekybinių įrodymų;

40. ragina Komisiją reguliariai vertinti dabartinę saugumo politiką ir susitarimus ir prireikus suderinti juos su ESTT jurisprudencija; mano, kad keleivio duomenų įrašo (PNR) susitarimai su JAV ir Australija turi būti nedelsiant pakeisti, siekiant suderinti juos su ESTT jurisprudencija, ir mano, kad Komisijos atsisakymas imtis atitinkamų veiksmų yra rimtas jos neveikimo įrodymas;

41. yra susirūpinęs dėl užsakomųjų privataus sektoriaus subjektų paslaugų naudojimo tam tikroms teisėsaugos institucijų veikloms atlikti ir ragina užtikrinti geresnę privačiojo ir viešojo sektorių bendradarbiavimo saugumo srityje priežiūrą; apgailestauja dėl nepakankamo skaidrumo skiriant ES finansavimą privačioms įmonėms, kurios įrengia saugumo sistemas ar jų dalis;

42. yra susirūpinęs dėl lėšų, skiriamų tam tikroms teisingumo ir vidaus reikalų (TVR) srityje veikiančioms ES agentūroms, trūkumo, kad jos galėtų visapusiškai vykdyti savo įgaliojimus; ragina užtikrinti, kad TVR srityje veikiančioms ES agentūroms ir institucijoms būtų skiriamas tinkamas finansavimas ir jos būtų tinkamai aprūpintos darbuotojais, kad ES galėtų įgyvendinti Saugumo sąjungos strategijos tikslus;

43. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

(1) Priimti tekstai, P9_TA(2019)0022.

(2) Priimti tekstai, P9_TA(2020)0204.

(3) OL C 388, 2020 11 13, p. 42.

(4) Priimti tekstai, P9_TA(2019)0021.

(5) Priimti tekstai, P9_TA(2020)0173.

(6) Priimti tekstai, P9_TA(2019)0066.

(7) 2020 m. Europos Sąjungos ataskaita dėl terorizmo padėties ir tendencijų (TE-SAT ataskaita), paskelbta 2020 m. birželio 23 d.; Organizuoto nusikalstamumo internete grėsmės vertinimas (IOCTA) 2020, paskelbtas 2020 m. spalio 5 d.; „Naudojimasis izoliacija: Seksualinės prievartos prieš vaikus internete per COVID-19 pandemiją kaltininkai ir aukos“, paskelbta 2020 m. birželio 19 d.

(8) 2020 m. Europolas, TE-SAT ataskaita, p. 66.

(9) Remtasi 2020 m. Europolo TE-SAT ataskaita, p. 24.

(10) 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos ataskaita, pagrįsta 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu 29 straipsnio 1 dalimi (COM(2020)0619).

(11) OL L 88, 2017 3 31, p. 6.

(12) ES saugumo sąjungos strategija, p. 19.

(13) OL L 335, 2011 12 17, p. 1.

(14) Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, pridedamas prie Europos Komisijos trečiosios pažangos kovojant su prekyba žmonėmis ataskaitos (2020 m.), kaip reikalaujama pagal Direktyvos 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos 20 straipsnį, p. 3 (SWD(2020)0226).

(15) ENNSC 2020 m. Europos ataskaita dėl narkotikų problemos. Tendencijos ir pokyčiai, 2020 m. rugsėjo mėn., p. 66.

(16) Deloitte Consulting & Advisory CVBA, „Study on the Feasibility of Improving Information Exchange under the Prüm Decisions“, 2020 m. gegužės mėn., p. 7.

(17) OL L 132, 2016 5 21, p. 1.

(18) OL L 315, 2012 11 14, p. 57.

(19) 2020 m. gegužės 11 d. Komisijos ataskaita dėl 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR, įgyvendinimo, p. 9 (COM(2020)0188).

(20) Europolas, „Su COVID-19 susijusių nusikaltimų išplitimas Europoje 2020 m.“ (angl. „How COVID-19-related crime infected Europe during 2020“), 2020 m. lapkričio 12 d.

(21) COM(2018)0640.

(22) OL L 300, 2008 11 11, p. 42.

(23) 2020 m. spalio 20 d. pažeidimo nagrinėjimo procedūros prieš Kiprą ir Maltą dėl jų vykdomų pilietybės suteikimo investuotojams schemų, kurios dar vadinamos „auksinių pasų“ schemomis.

(24) 2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos ataskaita, kurioje įvertinama, kaip valstybės narės ėmėsi reikiamų priemonių įgyvendinti 2011 m. gruodžio 13 d. Direktyvą 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, p. 8 (COM(2016)0871).

(25) Europos kovos su neteisėtu migrantų gabenimu centras (Europolas), Ketvirtoji metinė veiklos ataskaita, 2020 m.

(26) Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/794 nuostatos dėl Europolo bendradarbiavimo su privačiais subjektais, dėl Europolo vykdomo asmens duomenų tvarkymo remiant nusikalstamų veikų tyrimus ir dėl Europolo vaidmens mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje (COM(2020)0796).

(27) OL L 295, 2018 11 21, p. 39.

(28) 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 2004/82/EB dėl vežėjų įpareigojimo perduoti keleivių duomenis (OL L 261, 2004 8 6, p. 24).