P6_TA(2006)0302
ES gamyba: siekiant labiau integruoto požiūrio įpramonės politiką
Europos Parlamento rezoliucija dėl politikos nuostatų ES gamybai stiprinti siekiant labiau integruoto
požiūrio įpramonės politiką (2006/2003(INI))
Europos Parlamentas,
—atsižvelgdamas įKomisijos komunikatą „Bendrijos Lisabonos programos įgyvendinimas. Politikos
nuostatos ES gamybai stiprinti siekiant labiau integruoto požiūrio įpramonės politiką“
(KOM(2005)0474),
—atsižvelgdamas įprie to komunikato pridedamus Komisijos tarnybų darbo dokumentus
(SEC(2005)1215, SEC(2005)1216 ir SEC(2005)1217),
—atsižvelgdamas įKonkurencingumo Tarybos 2005 m. lapkričio 28 d. išvadas,
—atsižvelgdamas į2006 m. kovo 23-24 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos Pirmininkavimo išvadas,
—atsižvelgdamas įEuropos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl pirmiau minėto
Komisijos komunikato (INT/288 —CESE 595/2006),
—atsižvelgdamas įDarbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
—atsižvelgdamas įPramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą irįUžimtumo ir socia-
linių reikalų komiteto nuomonę (A6-0206/2006),
A. kadangi pirmiau minėtame Komisijos komunikate atliktos išsamios 27 sektorių konkurencingumo
analizės pagrindu numatyta ateinančių metų pramonės politikos darbo programa gamybos pramonei,
B. kadangi dinamiška ir ypač konkurencinga pramonė bei aukšti socialiniai ir aplinkos standartai yra euro-
pinio ekonominės plėtros modelio sudedamosios dalys,
C. kadangi ES gamybos pramonė užtikrina apie 20 proc. ES produkcijos, o joje dirba apie 34 milijonus
žmonių, iš kurių daugiau kaip pusė dirba mažose ir vidutinėse įmonėse,
D. kadangi Taryba pripažįsta gamybos pramonės svarbą kuriant naujus ir novatoriškus produktus;
1. džiaugiasi Komisijos komunikatu, kuriame pateiktos gamybos pramonės pagrindų politika ir sustiprinta
darbo programa ateinantiems metams; mano, kad šis komunikatas, kuriame konkrečių sektorių veiksmai
suderinti su kelių sektorių politikos iniciatyvomis, yra svarbus pagrįstos ir darnios pramonės politikos
elementas;
2. pripažįsta ES gamybos pramonės svarbą; pabrėžia, kad gamyba, paslaugos ir prekyba tampa vis glau-
džiau susijusios šiuolaikinėje verslo aplinkoje; todėl pritaria nuoseklios pramonės politikos rengimui Europos
lygmeniu, kad būtų galima susidoroti su globalizacijos sunkumais;
3. primena, kad ES turi siekti išlaikyti didelį pramonės pajėgumą, o ne sutelkti visą dėmesį tik įsavo
paslaugų sektoriaus vystymą;
4. mano, kad ES turi stengtis bendrai kurti pramonės ir paslaugų sektorių konkurencingumo strategijas ir
skatinti gerą praktiką verslo aplinkos bei verslumo srityse, įskaitant socialinę bendrovių atsakomybę bei
lygias moterų ir vyrų galimybes;2006 12 13 C 303 E/646 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. liepos 5 d., trečiadienisLT
5. primena, kad Lisabonos strategijos tikslai —tai tik nedielė dalis tikslų, kuriuos valstybės narės turi įsipa-
reigoti pasiekti; pažymi, kad pastaruoju metu kelios valstybės narės patvirtino nacionalines gamybos
pramonės stiprinimo politikas; mano, kad atskiros nacionalinės politikos galėtų kliudyti vystyti Europos
pramonės politiką, o geresnis valstybių narių ir Bendrijos veiksmų koordinavimas būtų naudingas visiems;
todėl ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti geresnio veiksmų šioje srityje koordinavimo mechanizmus,
įtraukiant vyriausybes, pramonę ir suinteresuotas šalis Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu;
6. primena, kad vyriausybių darbas nepakeičiamas kuriant stabilią ir patrauklią pramonės sistemą, užtikri-
nančią teisinę apsaugą; pabrėžia, kad modernaus viešojo sektoriaus darbas itin svarbus kuriant infrastruktūrą
ir remiant švietimą ir naujovių diegimą;
7. mano, kad vykdant Bendrijos politiką, pagal kurią remiamos nacionalinės pramonės politikos ir jai
teikiama pagalba, turi būti siekiama vystyti Europos kompetencijos centrus, sujungiant vietinių darbo rinkų
ir mokslinių tyrimų centrų gebėjimus, neatsisakant vystymąsi remiančios politinės ir makroekonominės
aplinkos, ir skatinant didesnes investicijas, kuriant gerovę ir aukštos kokybės darbo vietas, kuriose būtų užtik-
rinamos darbuotojų teisės; džiaugiasi, kad Komisijos priimtame komunikate apibrėžiama Europos pramonės
politikos sąvoka; vis dėlto pabrėžia, kad šis veikimo būdas neturi būti tik horizontalus, bet būtina galvoti ir
apie kiekvieną sektorių atskirai;
8. primena Komisijai apie poreikį integruoti priemones, skirtas energijos taupymui ir efektyvumui didinti, į
visas politikos sritis; pažymi, kad daugelyje pramonės šakų energijos kainoms tenka itin didelė svarba, todėl
ragina Komisij ąpasiūlyti konkrečias šios srities priemones ir programas, kurios būtų jos pramonės politikos
dalis;
9. pritaria Komisijos komunikate išdėstytoms iniciatyvoms; džiaugiasi, kad atlikta išsami 27 sektorių
analizė ir pateiktos aiškios rekomendacijos; tačiau mano, kad dabar reikia siekti konkretaus šiųiniciatyvų
įgyvendinimo; mano, kad siekiant ilgainiui užtikrinti, jog pasiūlytos iniciatyvos būtų nuosekliai įgyvendi-
namos, šiąveiklą turėtų koordinuoti vienas generalinis direktoratas, t. y. Įmonių ir pramonės generalinis
direktoratas ir viena Tarybos konfigū racija, t. y. „Konkurencingumo“ konfigūracija; ragina Komisij ąinfor-
muoti Europos Parlamentą apie pažangą, pasiektą įgyvendinant šias iniciatyvas iki 2006 m. pabaigos; taip
pat ragina Komisiją ištirti galimybę reguliariai vertinti ir apibendrinti tam tikrų priemonių (pavyzdž iui,
aukšto lygio grupės, naujovių komisijos ir darbo grupės) naudą ir pridėtinę vertę sektoriuose, kuriems numa-
tytos šios priemonės;
10. ragina Komisiją atitinkamą dėmesį skirti visiems gamybos pramonės sektoriams, ir, jei būtina, užpildyti
spragas, turint mintyje tam tikrų sektorių analizės rezultatus ir veiksmus, kurių būtina imtis, atsižvelgiant į
tam tikrų pramonės šakų didelę regioninę koncentraciją;
11. pripažįsta, kad būtina sustiprinti gamybos pramonės konkurencingumą; džiaugiasi, kad Komisija
pabrėžia įmonių socialinę atsakomybę ir darnaus vystymosi būtinybę; ragina Komisiją tokį pat prioritet ą
teikti ir darbo aplinkai bei darbuotojų sveikatai ir saugumui, siekiant užtikrinti, kad būtų sukurta daugiau ir
kokybiškesnių darbo vietų;
12. pripažįsta, kad norint plėtoti Europos pramonės politiką Europos Sąjungos valstybių narių ekono-
mikos strateginiuose sektoriuose reikia stiprinti esamą pramonę, išlaikyti atvirą vidaus rinką, ir kai kur reikia,
pasitelkus reglamentavimą, atsižvelgti įkonkurencingumo veiksnius, kurie galėtų paveikti užimtumo lygį
daugelyje valstybių narių, ir remti visos jau konkurencingos arba galinčios tapti konkurencinga Europos
pramonės modernizavimą;
13. yra įsitikinęs, kad Europos gamybos pramonės ateitis —geresnė pridedamoji vertė ir geresnė kokybė;
todėl yra susirūpinęs dėl to, kad apskritai ES prekyba vis dar koncentruojama įsektorius, kuriuose naudo-
jamos vidutinio ir aukšto lygio technologijos ir žemos arba vidutinės kvalifikacijos darbo jėga; mano, kad visi
švietimo ir mokymo lygmenys yra svarbūs, siekiant patobulinti darbo jėgos kvalifikaciją ir skatinti struktūri-
nius pokyčius; apgailestauja dėl to, kad Komisija komunikate nepakankamai dėmesio skiria švietimui,
mokymui ir visą gyvenimą trunkančiam mokymui; ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų, siekiant
pritraukti daugiau jaunų studentų į technines ir mokslines studijas;2006 12 13 C 303 E/647 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. liepos 5 d., trečiadienisLT
14. džiaugiasi tuo, kad Komisija pripažįsta, jog išsilavinusi ir lanksti darbo jėga yra pagrindinis Europos
Sąjungos išteklius ir svarbiausias jos konkurencingumo veiksnys; ragina Europos Sąjungą sutelkti dėmesį į
visų lygmenų darbuotojų, ypač mažai kvalifikuotų, kvalifikacijos kėlimą;
15. be to, teigiamai vertina Komisijos pasiūlymus pašalinti kompetencijos stoką, su kuria susiduria
pramonė, pasitelkus priemones, kuriomis skatinamas skaidrumas, kvalifikacijos perdavimas ir pripažinimas
bei kuriomis galima nustatyti dabartinius skirtingų sričių su kvalifikacija susijusius poreikius ir sritis, kuriose
stokojama kompetencijos;
16. pažymi, kad būtina ryžtingiau investuoti į žmogiškųjų išteklių kvalifikacijos gerinimą, pvz., pasitelkus
su mokymu susijusias veiklos programas mokslo ir technologijų srityje, kuriomis siekiama užtikrinti
mokymo pasiūlos įvairiose valstybėse narėse kokybę irįvairovę;
17. ragina įmones užtikrinti savo darbuotojams kiek įmanoma geresnes mokymosi sąlygas, suteikiant
jiems nuolatinę galimybę mokytis, įmonėms rengiant su kompetencija susijusius planus bei apskritai prisii-
mant atsakomybę uždarbuotojų mokymąsi visą gyvenimą ir tęstinį mokymą;
18. laikosi nuomonės, kad žinių perdavimas ir mokslinių tyrimų rezultatų taikymas kuriant naujus
produktus ir procesus gamybos pramonėje, ypač MVĮ, vis dar per silpnas; šiomis aplinkybėmis aiškiai mato
poreikį sumažinti atotrūkį tarp mokslo bendruomenės ir rinkos sektoriaus; yra įsitikinęs, kad reikia atkreipti
ypatingą dėmesį į bendrą šios problemos sprendimą, ir raginą Komisiją ir valstybes nares skubiai siūlyti
konkrečias priemones šiai problemai išspręsti; taigi primena, kad svarbu racionaliai ir geriausiai pasinaudoti
konkurencingumo ir naujovių pagrindų programos galimybėmis;
19. mano, kad būtina atsižvelgti įmažų ir itin mažų įmonių ypatumus ir problemas, nes jų negalima
lyginti su didelių įmonių problemomis;
20. pripažįsta, jog būtina sukurti tiesioginės paramos, skiriamos įmonių ir mokslinių tyrimų vienetų arba
universitetų grupių kartu vykdomiems mokslinių tyrimų projektams, mechanizmus ir taip paskatinti grei-
tesnį kompetencijos ir technologijų perdavimą;
21. pabrėžia, kad, kaip nurodyta Nepriklausomų ekspertų grupės dėl mokslinių tyrimų ir plėtros bei
naujovių 2006 m. ataskaitoje „Novatoriškos Europos kūrimas“, valstybės pagalbą kitoms įmonėms nei MVĮ
reikėtų teikti tik skatinant jas bendradarbiauti su kitomis įmonėmis, MVĮ, mokslo įstaigomis atvirose
naujovių diegimo grupėse, kompetencijos poliuose ir bendrose mokslinių tyrimų ir plėtros programose;
22. pabrėžia, kad ES gerovė priklauso nuo besivystančių pasaulinio lygio novatoriškų Europos pramonės
šakų;
23. džiaugiasi technologijos platformų koncepcija, kuri paskatins mokslinių tyrimų kryptis, tenkinančias
rinkos poreikius; tačiau mano, kad taikomiesiems tyrimams, kurių rezultatai yra novatoriški produktai, reikia
skirti daugiau lėšų; todėl džiaugiasi Europos investicijų banko (EIB) ketinimu žymiai padidinti finansavimą
augimą skatinančioms investicijoms įmokslinius tyrimus ir plėtrą bei MVĮ; primena pirmiau minėtas
Briuselio Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose išreiškiama viltis, kad rizikos kapitalo ir garantuotų banko
paskolų naujovėms remti ir veiksmams mokslinių tyrimų ir plėtros srityje apimtis pasieks iki 30 mlrd. euro;
ragina Komisiją ir EIB kartu su privačiu sektoriumi įgyvendinti šias išvadas;
24. pabrėžia nanomokslų ir nanotechnologijų suteikiamas dideles galimybes ir primygtinai ragina gamybos
pramonę stebėti technologinę pažangą ir kaupti informaciją apie atitinkamą 2005-2009 m. Europos
veiksmų programą šiame sektoriuje, kad būtų galima pasinaudoti galimybėmis ir naujomis perspektyvomis,
atsiveriančiomis visiems jos sektoriams;
25. pabrėžia sunkumus, su kuriais susiduria naujoves taikančios naujai įsteigtos įmonės ir MVĮ siekdamos
gauti finansavimą ar rizikos kapitalą; todėl ragina Komisiją aktyviai įtraukti EIB ir Europos investicijų fondą į
sektorių iniciatyvinę veiklą;2006 12 13 C 303 E/648 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. liepos 5 d., trečiadienisLT
26. mano, kad reikėtų sukurti aukšto rango specialistų darbo grupę siekiant užtikrinti, kad teisės normos
pramonės, energetikos ir aplinkos srityje atitiktų ilgalaikiškumo ir konkurencingumo stiprinimo siekį;
pabrėžia, kad būtina ištirti ne tik elektros energijos, bet ir gamtinių dujų rinką, kadangi ji daro nemažą įtaką
kai kurioms gamybos pramonės šakoms;
27. pažymi, kad gamybos pramonė dažnai sukoncentruota tam tikruose regionuose; todėl ragina regio-
nines ir nacionalines valdžios institucijas, glaudžiai bendradarbiaujant su ekonominiais ir socialiniais partne-riais, parengti vietinę strategiją tųvietų, kurios yra naujoviškos gamybos grupių centrai arba kurios turi tam
tikrą potencialą; taigi ragina vietos strategijų planus orientuoti įgeriausią pirminio sektoriaus naudojimą,
mokslinių tyrimų galimybes ir kitus kiekvieno regiono suteikiamus lyginamuosius privalumus; ragina vals-
tybes nares šiuo tikslu visapusiškai pasinaudoti struktūriniais fondais;
28. atkreipia dėmesį į tai, kad įgyvendinant būsimas Europos pramonės politikos priemones būtina atsiž-
velgti ne tik įsektoriaus, bet ir įteritorinę dimensija; pažymi, kad formuojant pramonės ir prekybos politiką
didelės gamybos pramonės koncentracijos zonose būtina atsižvelgti įypatingus šiųzonų poreikius; taip pat
ragina Komisiją imtis tolesnių veiksmų, susijusių su komunikate pateiktais pasiūlymais, ir ištirti galimybę
stiprinti regionų, susiduriančių su tomis pačiomis problemomis ir uždaviniais, bendradarbiavimą ir remti
šiuose regionuose esančių gamybos įmonių tinklų kūrimą, kad jų dėka būtų skatinama pramonės politikos ir
atitinkamų ekonomikos sričių plėtra ir koordinavimas;
29. pritaria Komisijos pasiūlymui integruoti ir koordinuoti pramonės politiką su kitomis politikos kryp-
timis, įskaitant sanglaudos, aplinkos, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos bei energetikos politiką;
atkreipia dėmesį į sanglaudos politikos ir pramonės politikos sąsają ir mano, kad siekiant užtikrinti
pramonės politikos sėkmę ir sustiprinti Europos įmonių darbo tarybų vaidmenį, reikia infrastruktūrų ir
žmogiškųjų išteklių, todėl labai svarbu derinti skirtingas politikos kryptis ir siekti, kad visuomenė kuo akty-
viau dalyvautų šioje veikloje;
30. tiki, kad sektoriams, kuriuose užsienio konkurencija labai stipri, reikėtų imtis bendrų veiksmų siekiant
palengvinti jų restruktūrizavimą bei modernizavimą; atsižvelgdamas įtai norėtų paminėti sėkmingas inicia-
tyvas, pvz., LeaderSHIP 2015, CARS21 ir aukšto rango tekstilės bei aprangos specialistų darbo grupę; atsiž-
velgdamas įneatidėliotiną būtinybę imtis su šiais dviem sektoriais susijusių priemonių, ragina Komisiją iki
2006 m. rudens pateikti konkrečių pasiūlymų, kad iki 2006 m. pabaigos Taryba galėtų juos priimti, o
Europos Parlamentas —pateikti nuomonę; džiaugiasi Komisijos ketinimu steigti tokias iniciatyvas konkre-
čiuose, pvz., vaistų gamybos, cheminių medžiagų, gynybos, kosmoso ir mašinų gamybos pramonėse;
31. mano, kad įvairių sektorių darbuotojų profesinės sąjungos, vartotojų organizacijos bei darbdavių
asociacijos turi dalyvauti šioje diskusijoje, kad galėtų užtikrinti, jog pramonės politikos sprendimai labiau
atitiktų jųtikslus ir būtų visapusiškesni;
32. pabrėžia, jog svarbu užmegzti dialogą su visomis susijusiomis šalimis, ir džiaugiasi, kad sukurta aukšto
rango konkurencingumo, energetikos ir aplinkos specialistų darbo grupė;
33. teigiamai vertina Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą; primygtinai reikalauja, kad
fondo pagrindinė užduotis būtų padėti rasti naują darbą dėl globalizacijos iš darbo atleistiems darbuotojams,
šiuo tikslu visų pirma turi būti patobulinama ir pritaikoma jų profesinė kvalifikacija;
34. mano, kad Bendrijos parama negali būti teikiama įmonėms, kurios, gavusios paramą išvienos vals-
tybės narės ir neįvykdžiusios su šia valstybe nare sudarytos sutarties sąlygų, perkelia savo gamybą į kitą šalį;
35. ragina, kad restruktūrizuojant gamybos įmones būtų užtikrinama darbuotojų teisių apsauga ir kad
darbuotojams atstovaujančios struktūros galėtų gauti pilną informaciją ;
36. pabrėžia, kad svarbus darbuotojų ir darbdavių dialogas modernizavimo ir pokyčių, būtinų tam, kad
sektorius išliktų arba taptų konkurencingas, klausimais;2006 12 13 C 303 E/649 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. liepos 5 d., trečiadienisLT
37. ragina Komisiją nuodugniai ištirti dabartinę gamybos pramonės padėtį naujosiose valstybėse narėse ir
ateities iššūkius ir užtikrinti, kad Bendrijos teisės aktai būtų teisingai įgyvendinami; tokiu būdu būtų galima
sukaupti 25 valstybių narių duomenis ir remiantis jais įvertinti atskirų sektorių veiklą bei pateikti rekomen-
dacijas dėl tolesnės pramonės politikos;
38. ragina Komisiją parengti naujų priemonių, skirtų remti įmones, kurios eksportuoja ir kurios daug
investuoja įmokslinių tyrimų ir naujovių diegimo projektus;
39. ragina Komisiją atidžiai prižiūrėti rinką ir kovoti su nesąžininga konkurencija ir produkcijos falsifika-
vimu; ragina Komisiją iki 2006 m. pabaigos pateikti konkrečius pasiūlymus intelektinės nuosavybės teisių
apsaugos ir įgyvendinimo klausimais; mano, kad būtina sustiprinti pastangas falsifikuotų produktų ištrečiųjų
šalių importui išaiškinti ir šiam reiškiniui panaikinti keičiantis informacija tarp valstybių narių ir naudojant
moderniausias technologijas postuose, per kuriuos prekės įvežamos įES;
40. ragina Komisiją patikrinti ir nustatyti, kaip laikomasi europinių aplinkos ir vartotojų sveikatos
apsaugos teisės normų importuojant produktus, ir nustatyti jų poveikį Europos produktų konkuren-
cingumui;
41. pabrėžia, kad prieiga prie rinkos itin svarbi gamybos pramonei; ragina Komisiją ir toliau stengtis bend-
radarbiauti su susijusiais sektoriais nustatant tarptautinius veiksmus, galinčius turėti neigiamos įtakos
Europos įmonių konkurencingumui, ypač teisės aktus ir subsidijas, ir šalinti prekybos ir investicijų kliūtis,
kuriomis pažeidžiamos tarptautinės taisyklės; mano, kad dvišaliai susitarimai —geras būdas sąžiningai, skai-
driai ir pažangiai kovoti su šiais sunkumais, ir kad abipusiškumo principas turėtų tapti prekybinių Sąjungos
santykių norma;
42. pažymi, kad priimant teisės aktus, kuriuose numatoma aplinkosaugos klausimus įtraukti įekonomikos
politiką ir strategiją, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė pasirinkti ekonomines ir finansines
priemones;
43. mano, kad nustatant priemones, ypač PPO lygiu, būtina atsižvelgti įkiekvieno sektoriaus veiklos
sąlygas ir ypatumus bei galimybes, sunkumus ir problemas, su kuriomis susiduria kiekviena valstybė narė;
44. ragina valstybes nares ir Komisij ąsiekti tvarios plėtros tikslų ir vienodai atsižvelgti įekonomikos,
socialinius ir aplinkos aspektus;
45. paveda Pirmininkui perduoti šiąrezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir
parlamentams.2006 12 13 C 303 E/650 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. liepos 5 d., trečiadienisLT