1.Oro kokybės uždavinys

Oro kokybė Europos Sąjungoje (ES) pastaraisiais dešimtmečiais dėl bendrų ES ir nacionalinių, regionų bei vietos valdžios institucijų pastangų pagerėjo. Todėl nuo 2000 m. ES BVP išaugo 32 %, o išmetamų pagrindinių oro teršalų kiekis, priklausomai nuo teršalo, sumažėjo nuo 10 % iki 70 %.

Tačiau daugumoje valstybių narių ES piliečių gyvenimo kokybė nėra tokia gera, kokia galėtų būti, nes oro kokybės normų vis dar nesilaikoma. Padėtis ypač prasta miestų vietovėse, kuriose gyvena dauguma europiečių.

Oro tarša yra ir lėtinių, ir sunkių ligų, tokių kaip astma, širdies ir kraujagyslių sistemos sutrikimai bei plaučių vėžys, priežastis. Naujausiais Pasaulio sveikatos organizacijos duomenimis, oro taršos lygis tebėra pavojingai aukštas daug kur pasaulyje – 9 iš 10 gyventojų kvėpuoja oru, kuriame yra didelis kiekis teršalų. Oro tarša tebėra pagrindinė su aplinka susijusi ankstyvos mirties priežastis ES; apskaičiuota, kad dėl jos pirma laiko miršta daugiau kaip 400 000 žmonių per metus . Visi šie dideli su sveikata susiję išoriniai kaštai brangiai atsieina visuomenei.

Visuomenė apie oro taršą žino daug ir piliečiai tikisi valdžios institucijų veiksmų. Per neseniai atliktą nuomonių apklausą apie aplinką ES oro tarša buvo nurodyta kaip didžiausią susirūpinimą piliečiams po klimato kaitos kelianti problema. Jie pagrįstai tikisi, kad sumažinti oro taršą ir apsaugoti juos nuo jos kenksmingo poveikio efektyvių veiksmų bus imtasi visais lygmenimis.

Siekdama spręsti šiuos klausimus, teisės aktuose, dėl kurių susitarė valstybės narės ir Europos Parlamentas, ES iškėlė tikslą užtikrinti tokią oro kokybę, kad žmonių sveikatai ir aplinkai nebūtų daromas neigiamas poveikis ir keliamas pavojus. Kad šis tikslas būtų pasiektas, vykdant efektyvią oro kokybės politiką reikia imtis veiksmų ir bendradarbiauti pasauliniu, Europos, nacionaliniu ir vietos lygmenimis.

Vadovaujantis subsidiarumo principu, įgyvendinimas daugiausia priklauso nuo nacionalinių, regioninių ir vietos priemonių, pritaikytų prie konkrečių poreikių ir aplinkybių.

Šiame komunikate nurodomos plataus masto ES politikos pastangos, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms imtis būtinų priemonių, kad jos pasiektų savo tikslus, bei jas palengvinti, ir vykdymo užtikrinimo veiksmai, kurių imamasi padedant užtikrinti, kad visoje ES būtų pasiektas bendras švaraus oro visiems europiečiams tikslas ir nuo jo nenukrypstama.

2.ES švaraus oro politika

ES jau kelis dešimtmečius stengiasi gerinti oro kokybę kontroliuodama į atmosferą išmetamų kenksmingųjų medžiagų kiekį, gerindama degalų kokybę ir įtraukdama aplinkos apsaugos reikalavimus į transporto, pramonės ir energetikos sektorių politiką. Siekiama sumažinti oro taršą tiek, kad kuo labiau sumažėtų jos kenksmingas poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai visoje ES teritorijoje. Oro tarša nacionalinių sienų nepaiso, todėl svarbus koordinavimas ES lygmeniu. ES teisės nuostatomis valstybėms narėms paliekama galimybė pasirinkti, kokiomis priemonėmis pasiekti, kad būtų laikomasi ES lygmeniu sutartų ribinių verčių. Kad būtų užtikrintas veiksmingas vidaus rinkos veikimas, pagrindiniams taršos šaltiniams taikomos ES lygmens normos.

2013 m. Europos švaraus oro programoje dar kartą buvo patvirtintas tikslas kuo greičiau visoje ES užtikrinti visišką galiojančių oro kokybės normų laikymąsi ir nustatomi tikslai 2020 ir 2030 metams. ES politikos pastangos grindžiamos trimis pagrindiniais ramsčiais.

Pirmasis ramstis apima aplinkos oro kokybės normas, nustatytas Aplinkos oro kokybės direktyvose pažemio ozonui, kietosioms dalelėms, azoto oksidams, pavojingiems sunkiesiems metalams ir keliems kitiems teršalams. Tų oro kokybės normų visos valstybės narės visoje savo teritorijoje turėjo laikytis nuo 2005 m. arba 2010 m. (priklausomai nuo teršalo). Jei nustatytos ribinės vertės viršijamos, valstybės narės privalo priimti oro kokybės planus, kuriuose išsamiai išdėstomos priemonės, kuriomis galima pasiekti, kad viršijimo laikotarpis būtų kuo trumpesnis.

Antrąjį ramstį sudaro nacionaliniai išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslai, nustatyti Teršalų išmetimo nacionalinių ribų direktyvoje svarbiausiems tarpvalstybiniu mastu pernešamiems oro teršalams: sieros oksidams, azoto oksidams, amoniakui, lakiesiems organiniams junginiams ir kietosioms dalelėms. Nacionaliniai išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslai neseniai buvo persvarstyti: nustatyta naujų apribojimų, kurių turi būti laikomasi nuo 2020 ir 2030 m., ir įtrauktas papildomas teršalas – smulkios kietosios dalelės (KD2,5). Kad laikytųsi išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų, valstybės narės iki 2019 m. turi parengti nacionalines oro taršos valdymo programas.

Trečiasis ramstis apima teršalų išmetimo normas pagrindiniams taršos šaltiniams: nuo transporto priemonių ir laivų iki energetikos ir pramonės sektoriuose išmetamų teršalų. Tos normos ES lygmeniu yra nustatytos pramoniniams išmetamiesiems teršalams, elektrinių ir transporto priemonių išmetamiems teršalams, taip pat transporto priemonių degalų kokybei ir gaminių energijos vartojimo efektyvumui skirtuose teisės aktuose.

Be to, po 2015 m. transporto priemonių išmetamų teršalų skandalo siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai įgyvendinamos oro teršalų išmetimo normos ir sustiprinti tipo patvirtinimo reikalavimai, pateiktas Realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio taisyklių rinkinys. Į šį rinkinį įtraukti išmetamų azoto oksidų ir kietųjų dalelių kiekio bandymai, taip pat būsimos naujos eksploatuojamų transporto priemonių atitikties taisyklės, kuriomis siekiama pagerinti jau eksploatuojamų transporto priemonių bandymus. Gegužės 3 d. buvo priimti naujausi pakeitimai siekiant toliau mažinti techninio netikslumo paklaidas atliekant realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio bandymus, aktyviau tikrinti apyvartoje jau esančių automobilių išmetamų teršalų kiekį ir įdiegti nepriklausomų ir akredituotų trečiųjų šalių atliekamus bandymus. Be to, nuo 2017 m. rugsėjo mėn. naujų tipų lengvosioms transporto priemonėms turi būti taikoma nauja bandymų procedūra, kuri labiau atitinka realias važiavimo sąlygas, atliekant tipo patvirtinimo bandymus laboratorijoje.

Europos Komisija taip pat pasiūlė naujas automobilių ir furgonų išmetamo CO2 normas, kad padėtų gamintojams toliau diegti inovacijas ir rinkai tiekti gerokai daugiau mažataršių ir netaršių transporto priemonių. Numatoma, kad apskritai pirmas Europos Komisijos pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl išmetamo CO2 kiekio normų naujoms sunkiosioms transporto priemonėms, pateiktas kaip trečiojo judumo dokumentų rinkinio dalis, taip pat turėtų daryti ilgalaikį netiesioginį poveikį oro kokybei, nes būtų toliau gerinamas degalų naudojimo efektyvumas ir mažinamas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis šiame segmente, teikiamos paskatos rinkai teikti mažataršes ir netaršias sunkiąsias transporto priemones, įskaitant autobusus, o tai darytų teigiamą grandininį poveikį išmetamų oro teršalų kiekiui.

Be to, ES saugo visos Europos darbuotojų sveikatą ir užtikrina jų saugą teisės aktais, kuriais nustatomi būtiniausi oro kokybės darbo vietose reikalavimai ir, be kita ko, tam tikrų pavojingų cheminių medžiagų profesinio poveikio ribinės vertės. Ši Komisija itin aktyviai teikė pasiūlymus, kuriais iš dalies keičiama Kancerogenų ir mutagenų direktyva nustatant ribines vertes, kuriomis siekiama pagerinti milijonų darbuotojų apsaugą nuo profesinio vėžio – pagrindinės su darbu susijusių mirties atvejų priežasties.

3.Oro taršos mažinimo priemonių pavyzdžiai

Bėgant metams ES, valstybių narių ir vietos lygmenimis buvo imtasi įvairių priemonių sėkmingai mažinti kiekį oro teršalų, kuriuos išmeta, be kita ko, dideli kurą deginantys įrenginiai, pramonės įrenginiai ir kurie išmetami transporto sektoriuje, įskaitant kelių transporto priemones (pavyzdžiui, gerinant degalų kokybę ir vieną po kito nustatant „Euro“ išmetamųjų teršalų standartus). Tai rodo, kad ekonomiškai efektyvių sprendimų yra ir kad jais gali būti remiamos inovacijos, be to, kad jie gali daryti teigiamą grynąjį poveikį ES konkurencingumui. Tai atitinka Europos Komisijos nustatytus platesnius tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo prioritetus.