LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 16.7.2008 
KOM(2008) 2288 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie 
Pasiūlymas 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
 
kuria iš dalies kei čiama Europos Parlamento ir  Tarybos direktyva 2006/116/EB d ėl 
autorių ir tam tikr ų gretutini ų teisių apsaugos termin ų 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
IR EKONOMINEI ATLIK ĖJŲ IR ĮRAŠŲ GAMINTOJ Ų PADĖČIAI 
EUROPOS S ĄJUNGOJE VERTINIMAS  
{KOM(2008) 464 galutinis} 
{SEK(2008) 2287} 
 
LT 2   LT SANTRAUKA  
Šiame poveikio vertinime analizuojama ekonomin ė ir socialin ė atlikėjų ir įrašų gamintoj ų 
padėtis Europos S ąjungoje.  
Artistų atžvilgiu iš šio poveikio vertinim o matyti, kad daugelis Europos muzikant ų ar 
daininink ų pradėjo savo karjer ą vos perženg ę 20 metus. Tai reiškia,  kad, kai dabartinis 50 
metų apsaugos laikotarpis baigsis, jie bus sulauk ę aštuoniasdešimties met ų ir gal net išgyvens 
iki devyniasdešimties ar šimto met ų (vidutinė vyrų gyvenimo trukm ė ES yra 75, moter ų – 81 
metai). Tod ėl savo gyvenimo pabaigoje atlik ėjai netenka pajam ų, nes nebegauna honorar ų iš 
įrašų bendrovi ų, be to, jie netenka atlyginim o, kuris jiems priklauso už j ų garso įrašų 
transliavim ą arba vieš ą atlikimą. Šias pajamas atlik ėjai gauna tiesiogiai per kolektyvini ų 
teisių administravimo organizacijas ir tokiom s pajamoms netaikomos sutartys su įrašų 
bendrovėmis.  
Samdomiems muzikantams, kurie groja fonin ę muziką, ir mažiau žinomiems artistams tai 
reiškia, kad platinimo ir vi ešo atlikimo pajamos sumaž ėja tuo jų gyvenimo laikotarpiu, kai jie 
būna pažeidžiamiausi, t. y. art ėja prie pensinio am žiaus. Pasibaigus autori ų teisių apsaugai, 
jie netenka potenciali ų pajamų, kai jų ankstyvieji k ūriniai parduodami internete.  
Be to, pasibaigus teisi ų galiojimui, atlik ėjai gali susidurti su nepageidaujamu savo k ūrinių 
naudojimu, kuris gali pakenkti j ų vardui ar reputacijai. Atlik ėjų situacija taip pat nepalanki, 
palyginti su autoriais, kuri ų darbams apsauga galioja 70 met ų po jų mirties. Tai gali b ūti 
vertinama kaip neteisyb ė, nes atlik ėjai šiais laikais yra ne ti k reikalingi ne mažiau už 
autorius, bet nuo j ų labiau priklauso ir komercin ė garso įrašo sėkmė.  
Garso įrašų gamintoj ų atžvilgiu iš poveikio vertinimo matyti, kad jiems pagrindinis išš ūkis – 
piratavimas tiesiogini ų mainų tinklais ir poreikis pritaikyti savo versl ą taip, kad jis atlaikyt ų 
nematerialaus platinimo išš ūkius. Tokiomis aplinkyb ėmis jie susiduria su išš ūkiu išlaikyti 
stabilų pajamų srautą, reikaling ą investicijoms į naujus talentus. Įrašų bendrovės teigia, kad 
jos investuoja maždaug 17 % savo pajam ų į naujų talentų kūrimą, t. y. į sutarčių su naujais 
talentais pasirašym ą, dar nežinom ų talentų reklamavim ą ir naujovišk ų įrašų gamybą. Todėl 
ilgesnis apsaugos terminas duot ų papildom ų pajamų, iš kurių būtų galima finansuoti naujus 
talentus ir kurios leist ų įrašų bendrov ėms sumažinti nauj ų talentų ugdymo rizik ą. Dėl 
neužtikrint ų pajamų (tik vienas iš aštuoni ų garso įrašų yra sėkmingas) ir vadinamosios 
„informacijos asimetrijos“ toki ų pajamų kapitalo rinkose dažniausiai n ėra. 
Poveikio vertinime analizuojamas šeši ų variantų ekonominis, socialinis ir kult ūrinis 
poveikis 
Šiame poveikio vertinime iš viso pateikiami septyni variantai, bet vieno varianto buvo 
atsisakyta dar neprad ėjus analizuoti poveikio. Be standartinio varianto „nieko nedaryti“ ir 
leisti muzikos rinkai pl ėtotis, poveikio vertinime analizuojami du variantai, susij ę su garso 
įrašų apsaugos terminu, ir trys variantai, kurie leist ų nekeisti dabartini ų garso įrašams 
taikomų sąlygų.  
Dėl apsaugos termino, šiame poveikio vertinime nagrin ėjamas atlik ėjams taikomo termino 
pratęsimo „iki gyvenimo pabaigos arba 50 met ų“, atsižvelgiant į tai, kas trunka ilgiau, 
variantas. Šis variantas pagerint ų atlikėjų būklę, be to, susiejus apsaug ą su jų gyvenimo 
trukme, b ūtų pripažintas j ų kūrinių individualus ir k ūrybinis pob ūdis. Šis variantas b ūtų 
taikomas ne tik atlik ėjų išskirtinėms teisėms, bet ir įvairioms transliavimo bei viešo atlikimo 
teisėms, kurios neperduodamos įrašų bendrovėms.  
 
LT 3   LT Kitas variantas, pagal kur į apsaugos terminas atlik ėjams ir įrašų bendrovėms būtų pratęstas 
nuo šiuo metu nustatyt ų 50 iki 95 met ų. Šis variantas užtikrina visišk ą atitiktį pasaulyje 
nustatytam ilgiausiam aps augos terminui. Kad b ūtų užtikrinta termino prat ęsimo nauda 
atlikėjams, ypa č samdomiems muzikantams, kurie perdav ė savo gretutines teises už 
vienkartin į mokestį, kartu su apsaugos termino prat ęsimu įrašų bendrovėms į fondą, skirtą 
samdomų muzikant ų padėčiai pagerinti, tur ėtų būti mokamas tam tikras procentas nuo įrašų 
bendrovių padidėjusių pajamų. Kaip ir variante „iki gyvenimo pabaigos arba 50 met ų“, 
atlikėjas gautų atlyginim ą už transliavim ą ir viešą atlikimą 95 metus.  
Dar viename variant ų rinkinyje ieškoma b ūdų pirmiau nurodytoms problemoms spr ęsti 
nekeičiant apsaugos termino. Šiuose variantuose yra įvairių galimybi ų, kurios gal ėtų 
pagerinti atlik ėjų finansinę situaciją ir moralines teises. Žinoma, tokios priemon ės galėtų būti 
naudojamos kaip alternatyva prat ęsti termin ą arba kaip priemon ės, papildan čios apsaugos 
termino prat ęsimą. Kai kurios tokios priemon ės gali būti vykdomos tik laikantis Bendrijos 
teisės aktų. 
Šiame poveikio vertinime aprašoma, kaip atlik ėjai sutartimis perduoda savo išskirtines teises 
garsių ženklų įrašų bendrovėms (įskaitant atgaminim ą, platinim ą, nuomą ir pateikimo teises), 
bet ne savo teises pretenduoti į atlyginim ą už transliavim ą ir viešą atlikimą. Siekiant apriboti 
atlikėjų išskirtini ų teisių sisteminio sutartinio perdavimo įrašų bendrovėms poveik į, poveikio 
vertinime nagrin ėjama neatšaukiamos teis ės į atlyginim ą, į kurį atlikėjai turėtų teisę net 
perdavę savo pateikimo teis ę įrašų gamintojui, galimyb ė. Teisės pretenduoti į teisingą 
atlyginim ą už pardavim ą internetu ir kitas k ūrinių pateikimo internete formas suk ūrimas – 
įdomus variantas, kuriam la ikas dar gali ateiti. Ta čiau šiame etape neapibr ėžtumas, susij ęs 
su klausimu, kas turi mok ėti tokį „teisingą atlyginim ą“, yra toks, kad galimas šio varianto 
poveikis negali b ūti nurodomas skai čiais, leidžian čiais protingai išmatuoti apibr ėžtumą. 
Atsižvelgiant į neapibr ėžtumą, susijus į su teis ės pretenduoti į teisingą atlyginim ą 
administravimu, reikia š į variantą nagrinėti toliau. Nors ateityje  šis variantas gali b ūti 
sėkmingai įgyvendintas siekiant, kad atlik ėjai gautų didesnę dalį iš internetu gaut ų pajamų, 
šiame etape dar per anksti j į aptarinėti. Todėl šis variantas buvo atmestas prieš pradedant 
poveikio analiz ę. 
Dar vienas nagrin ėtas variantas – sustiprinti moralines atlik ėjų teises. Jų moralinės teisės 
galėtų apimti ir teis ę apriboti netinkam ą jų kūrinių naudojim ą.  
Dar vienas variantas – užtikrinti, kad į atlikėjų ir įrašų bendrovi ų sutartis b ūtų įtrauktos 
vadinamosios „naudok arba prarask“ išlygos. Tai re iškia, kad, jei įrašų bendrovė nenori 
pakartotinai išleisti k ūrinio prat ęsto termino metu, atlik ėjas gali pereiti į kitą įrašų bendrovę 
arba pats naudoti įrašą.  
Įvairių variantų poveikis 
Visi variantai vertinami pagal to kius šešis veiklos tikslus: 1)  laipsniškai suderinti autori ų ir 
atlikėjų apsaugą; 2) vis labiau didinti atlyginim ą atlikėjams; 3) mažinti apsaugos skirtumus 
tarp ES ir JAV; 4) vis labiau di dinti A&R išteklius, t. y. nauj ų talentų ugdymą; 5) užtikrinti 
muzikos prieinamum ą už proting ą kainą; ir 6) skatinti skaitmeninti anks čiau išleistus 
kūrinius.  
Poveikio vertinime daroma išvada, kad „nieko ne daryti“ yra nepageidaujamas variantas. Jei 
nieko neb ūtų daroma, t ūkstančiai Europos atlik ėjų, kurių kūryba buvo įrašinėjama šeštojo 
dešimtme čio pabaigoje ir septintajame  dešimtmetyje, per ateinan čius dešimt met ų netektų visų 
savo honorar ų už transliavim ą. Tai turėtų didelį socialinį ir kultūrinį poveikį. O ir garso įrašų 
pramonė būtų priversta mažinti nauj ų garso įrašų kūrimą Europoje.  
 
LT 4   LT Poveikio vertinime svarstomas variant ų, kurie nesusij ę su atlikėjų ir įrašų gamintoj ų teisių 
terminu, poveikis (3a, b, c ir d variantai). 3a variantas (neatšaukiama teis ė į teisingą 
atlyginim ą) pasirodo bes ąs per ankstyvas, nes neaišku, kas mok ėtų tokį atlyginim ą, ir sunku 
apskaičiuoti, koki ą finansinę naudą tai duot ų. 3b variantas (moralini ų teisių stiprinimas) 
neturi finansinio poveikio atlik ėjams ir įrašų gamintojams. 3c variantas – „naudok arba 
prarask“ išlyga – b ūtų naudingas atlik ėjams, nes leist ų jiems užtikrinti savo k ūrinių buvimą 
rinkoje. Jis taip pat b ūtų naudingas kult ūrinei įvairovei. 3d variantas – įrašų bendrovi ų 
įkurtas fondas – b ūtų labai naudingas nepagrindiniams atlik ėjams. Tačiau įrašų gamintojams 
tektų mokėti į fondą mažiausiai 20 % papildom ų pajamų, gautų pratęsus termin ą. Tačiau 
poveikio vertinime daroma iš vada, kad prekiauti garso įrašais įrašų bendrovėms vis tiek b ūtų 
pelninga, net jei reik ėtų mokėti 20 % į fondą.  
Variantai, susij ę su termino prat ęsimu (2a „iki gyvenimo pabaigos arba 50 met ų“ ir 2b „95 
metai atlik ėjams ir įrašų gamintojams“), atrodo gerokai tinkamesni siekiant šeši ų strategini ų 
tikslų. Ir 2a, ir 2b variantai yra finansiškai naudingi atlik ėjams, taigi leist ų didesniam skai čiui 
atlikėjų skirti daugiau laiko savo meninei veiklai.  
2a variantas, susiejant termin ą su atlik ėjo gyvenimo trukme, leist ų suvienodinti teisin ę 
atlikėjų ir autori ų apsaugą. Jis atspind ėtų asmeninį atlikėjų meninio įnašo pob ūdį ir būtų 
pripažinta, kad atlik ėjai yra vienodai svarb ūs, kaip ir autoriai, kad muzika pasiekt ų 
klausytojus. Šis variantas taip pat leist ų atlikėjams prieštarauti netinkamam savo k ūrinių 
naudojimui, kol jie patys yra gyvi. 
Be to, 2b variantas padidint ų įrašų gamintoj ų A&R ištekli ų sutelkim ą, taigi gal ėtų turėti 
papildom ą teigiamą poveikį kultūrinei įvairovei. Šiame poveikio vertin ime taip pat matyti, kad 
termino prat ęsimas būtų naudingas ne tik garsi ems pagrindiniams atlik ėjams. Nors, žinoma, 
pagrindiniai atlik ėjai daugiausia uždirba iš autorinio honoraro, d ėl kurio deramasi su įrašų 
bendrovėmis, visi atlik ėjai – nesvarbu, pagrindiniai artistai  ar samdomi muzikantai – turi 
teisę į vadinamuosius „antrinius“ pajam ų šaltinius, kaip antai vienkartinis teisingas 
atlyginimas, kai garso įrašai, kuriuose yra ir j ų kūriniai, transliuojami arba atliekami viešai. 
Termino prat ęsimas užtikrint ų, kad tokie pajam ų šaltiniai b ūtų visą atlikėjo gyvenim ą. 
Padidėjusios pajamos leidžia atlik ėjams skirti daugiau laiko savo meninei karjerai ir mažiau 
laiko gaišti dirbant papildom ą darbą. Be to, t ūkstančiams nežinom ų samdom ų muzikant ų, 
kurie buvo savo karjeros virš ūnėje šeštojo dešimtme čio pabaigoje ir septintajame 
dešimtmetyje, „vienkartinis teisingas atlyginimas“ už j ų įrašų transliavim ą dažnai yra 
vienintelis pajam ų iš jų meninės karjeros šaltinis.  
Be kita ko, kad b ūtų užtikrintas didesnis A&R ištekli ų prieinamumas, 2b variantas taip pat yra 
lengviau įgyvendinamas nei 2a variantas, nes antrasi s variantas yra siejamas su atskir ų 
atlikėjų gyvenimo trukme. Kaip rodo bendrai parašyt ų darbų pavyzdys, autori ų teisių siejimas 
su atskir ų dalyvių gyvenimo trukme kelia sud ėtingų klausimų, kai prie garso įrašymo 
prisideda keli atlik ėjai. Tai padidint ų teisinę ir administracin ę valstybių narių naštą ir sukurtų 
teisinį neapibrėžtumą, nes apsaugos terminas nebeb ūtų siejamas su konkre čia ir vienoda 
data, t. y. k ūrinio fonogramos išleidimu, o su kartais labai skirtinga įvairių bendraatlik ėjų 
gyvenimo trukme. 
Pasiūlyme esan čios galimos nuostatos, kurios leist ų užtikrinti naud ą atlikėjams  
Siekiant užtikrinti, kad termino prat ęsimo naud ą gautų atlikėjai, visų pirma samdomi 
muzikantai, šiame poveikio vertinime daroma išvada, kad įrašų bendrovės turėtų prisidėti prie 
samdomų muzikant ų fondų (3d variantas). Stengiantis , kad finansinis mastas b ūtų toks, jog 
užtikrintų apčiuopiamą naudą samdomiems muzikantams, šiame poveikio vertinime si ūloma 
įrašų bendrov ėms įsipareigoti atid ėti mažiausiai 20 % savo pajam ų, gaunam ų pratęsus 
terminą, samdomiems muzikantams. Fondo po veikis samdomiems muzikantams b ūtų 
 
LT 5   LT teigiamas, nes vidutin ės atlikėjų papildomos metin ės pajamos per 45 metus b ūtų maždaug tris 
kartus didesn ės. 
Poveikio vertinime taip pat si ūloma su termino prat ęsimu kartu įtraukti „naudok arba 
prarask“ nuostat ą (3c variantas). Tai reiškia, kad, jei įrašų bendrovė nenori pakartotinai 
išleisti kūrinio prat ęsto termino metu, atlik ėjas gali pereiti į kitą įrašų bendrovę arba pats 
naudoti savo įrašą.  
Empiriniai tyrimai rodo, kad termino prat ęsimas nekenkt ų vartotojams.  
Empiriniai tyrimai rodo, kad garso įrašų, kuriems nebetaikomos autori ų teisės, kaina n ėra 
mažesnė už autorini ų teisių saugomo garso įrašo kain ą. Taip yra ir teis ės pretenduoti į 
įstatymų nustatytą atlyginim ą, ir kompaktini ų plokštelių pardavim ų atžvilgiu. 
„Vienkartinis teisingas atlygi nimas“ už muzikos transliavim ą ir viešą atlikimą liktų toks pats, 
nes tokios išmokos yra apskai čiuojamos kaip procentas nuo transliuotojo ar kitokio subjekto 
pajamų. Kas dėl kompaktini ų plokštelių pardavimo, tai visai nedaug tyr ėjų nagrinėja skirtum ą 
tarp įrašų, kuriuos saugo autori ų teisės, ir įrašų, kurių jos nesaugo, kain ų. „Price 
Waterhouse Coopers“ tyrime  daroma išvada, kad n ėra sistemingo skirtumo tarp įrašų, 
kuriuos saugo autori ų tesiės, ir įrašų, kurių jos nesaugo, kain ų. Tai iki šiol pats išsamiausias 
tyrimas, apimantis 129 albumus, įrašytus 1950–1958 m. Remiantis tuo, tyrime nustatyta, jog 
nėra aiškaus įrodymo, kad įrašai, kuri ų gretutini ų teisių galiojimas baig ėsi, būtų sistemingai 
parduodami mažesne kaina už dar saugomus įrašus.  
Analizuojant autori ų teisių arba gretutini ų teisių poveikį kainai, buvo atsižvelgta ir į kitus 
tyrimus. Daugelis j ų buvo orientuoti į knygas. Ta čiau net šioje kategorijoje arba nenustatytas 
skirtumas tarp į tyrimus įtrauktų knygų, kurias saugo autorin ės teisės, ir knygų, kurių nesaugo 
autorinės teisės, kainų arba autorini ų teisių poveikis kainai  labai priklaus ė nuo modelio, tod ėl 
gauti duomenys negali b ūti laikomi labai patikim ais. Atsižvelgiant į tai, kad tr ūksta plačiai 
priimtinų modelių ir į laikotarpio trukm ę, teisinga b ūtų teigti, jog n ėra aiškių įrodymų, kad 
kainos padid ėtų, jei būtų pratęstas terminas.  
Apskritai prat ęstas terminas tur ėtų teigiamą poveikį vartotojų pasirinkimui ir kult ūrinei 
įvairovei. Ilgaini ui taip bus d ėl to, kad termino prat ęsimas bus naudingas kult ūrinei įvairovei, 
nes užtikrins reikiamus išteklius fondui ir nauj ų talentų ugdymui. Trumpalai kiu ir vidutiniu 
laikotarpiu termino prat ęsimas būtų paskata įrašų bendrovėms skaitmeninti ir pardavin ėti 
savo senuosius įrašus. Jau aišku, kad pl atinimas internetu si ūlo unikalias galimybes parduoti 
precedento neturint į garso įrašų kiekį.  
Tarptautinis aspektas 
Poveikio vertinime taip pat nagrin ėjamas ilgesn ės apsaugos poveikis prekybai ir daroma 
laikina išvada, kad diduma papildom ų pajamų, gautų per pratęstą laikotarp į, liktų Europoje 
ir tektų Europos atlik ėjams. Tai pad ėtų reklamuoti Europos atlik ėjus ir Europos garso įrašų 
kultūrinį gyvybingum ą.