Didžioji dalis socialinės politikos acquis priimta kvalifikuota balsų dauguma ir taikant įprastą teisėkūros procedūrą. Be to, rengiant ES socialinės srities acquis svarbų vaidmenį atliko ES lygmeniu įgyvendinti socialinių partnerių susitarimai. Tam tikrose srityse teisės aktai buvo priimti vienbalsiai, pvz., pirmieji teisės aktai, susiję su socialinės apsaugos sistemų koordinavimu ir kova su diskriminacija dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, amžiaus arba seksualinės orientacijos.

Kitas ypatumas yra tas, kad Komisija prieš pateikdama socialinės srities pasiūlymus privalo konsultuotis su socialiniais partneriais . Be to, socialiniai partneriai gali derėtis dėl susitarimų, kurie gali būti įgyvendinami arba autonomiškai pagal nacionalinę praktiką, arba jų prašymu įgyvendinami ES lygiu Tarybai priimant sprendimą .

·vadovybė, prieš priimdama sprendimus, visų pirma kai numatomas restruktūrizavimas, kolektyvinis atleidimas iš darbo ar įmonių perdavimas, ir ES masto įmonių atvejais (per Europos darbų tarybą) turi informuoti darbuotojus ir su jais konsultuotis, bet (išskyrus taisykles dėl darbuotojų dalyvavimo valdant įvairių formų Europos bendroves) nėra bendrų būtiniausių reikalavimų dėl darbuotojų ir darbdavių interesų atstovavimo ir kolektyvinio gynimo. Be to, yra tik kelios nuostatos dėl konkrečios atskirų darbuotojų apsaugos nutraukus darbo sutartį.

V.Perėjimas prie kvalifikuotos balsų daugumos yra visiškai kontroliuojamas valstybių narių. Tam, kad būtų taikomos nuostatos dėl pereigos, Europos Vadovų Taryba arba Taryba turi priimti vieningą sprendimą. Be to, pagal bendrąją nuostatą (ES sutarties 48 straipsnio 7 dalis) perėjimui prie kvalifikuotos balsų daugumos arba įprastos teisėkūros procedūros turi pritarti visi nacionaliniai parlamentai ir Europos Parlamentas.

II.ES įgaliojimų vykdymo aprėptis ir sąlygos nesikeičia. SESV 153 straipsnyje numatyti tam tikri kriterijai, kuriuos turi atitikti ES priemonės socialinės politikos srityje; pavyzdžiui, direktyvose gali būti nustatyti tik būtiniausi reikalavimai atsižvelgiant į kiekvienoje valstybėje narėje esamas sąlygas ir technines taisykles ir turi būti vengiama be reikalo apsunkinti MVĮ. ES priemonės negali turėti įtakos valstybių narių teisei nustatyti pagrindinius savo socialinio draudimo sistemų principus ir neturi didesniu mastu paveikti jų finansinės pusiausvyros. ES priemonės valstybėms narėms netrukdo ir toliau laikytis apsaugos priemonių ir jas sugriežtinti. SESV 153 straipsnio 5 dalyje taip pat nustatyta, kad to straipsnio nuostatos netaikomos jokioms priemonėms, susijusioms su darbo užmokesčiu, teise jungtis į asociacijas, teise streikuoti arba teise imtis lokautų. SESV 151 straipsnyje reikalaujama, kad ES priemonėmis būtų atsižvelgiama į įvairias nacionalinės patirties formas;

Taikant nuostatas dėl pereigos siekiant pereiti prie kvalifikuotos balsų daugumos šių trūkumų nėra, nes jomis sudaroma galimybė ES apskritai paspartinti darbą ir taip išlaikyti ES bendrosios rinkos ir socialinio aspekto vientisumą. Be to, pakeitus balsavimo ir sprendimų priėmimo metodą, ES veiksmų teisinei sistemai nebūtų jokio poveikio, visų pirma:

Be to, remiantis skirtingomis Sutarties nuostatomis, kurioms taikoma kvalifikuota balsų dauguma, Sąjunga yra priėmusi rekomendacijas dėl aktyvumą skatinančių priemonių tiems, kurie patiria sunkumų darbo rinkoje. Pavyzdžiui, ES jau yra paskelbusi tokias gaires kaip Jaunimo garantijų iniciatyva, Tarybos rekomendacija dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką ir Tarybos rekomendacija dėl įgūdžių tobulinimo krypčių. Šios rekomendacijos taip pat taikomos teisėtai šalyje gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams ir jomis pripažįstama, kad trečiųjų šalių piliečiai priklauso pažeidžiamoms grupėms darbo rinkoje ir jiems reikia individualizuotos paramos. Šios rekomendacijos yra įgyvendinamos, o jų poveikį, be kita ko, teisėtai šalyje gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams, dar reikia įvertinti.

Net ir tokiu atveju ES, vykdydama veiksmus, turi laikytis subsidiarumo principo ir atsižvelgti į didelius valstybių narių socialinės apsaugos sistemų skirtumus. Be to, SESV 153 straipsnio 4 dalyje užtikrinama valstybių narių teisė nustatyti pagrindinius savo socialinės apsaugos sistemų principus ir tai, kad nebūtų padarytas poveikis jų finansinei pusiausvyrai.

d) Darbuotojų apsauga nutraukus darbo sutartį

Darbuotojų apsauga nutraukus darbo sutartį (atleidimas) yra nacionalinės darbo teisės pagrindas. Tai yra glaudžiai susiję su nacionalinėmis socialinės apsaugos sistemomis ir darbo rinkos institucijomis, įskaitant socialinių partnerių vaidmenį ir kolektyvinių derybų tradicijas. Bedarbio pašalpų mokėjimo trukmė ir dydis, darbo sutarčių reglamentavimo mastas ir teisminiai bei neteisminiai procesai valstybėse narėse yra skirtingi.

ES lygiu ES pagrindinių teisių chartijoje ir Europos socialinių teisių ramstyje išdėstyti horizontalūs principai, apimantys apsaugą nuo atleidimo iš darbo. Visapusiškose apsaugos sistemose nacionaliniu lygiu nustatyti būtiniausi individualių darbuotojų apsaugos nuo atleidimo iš darbo principai. Nacionalinėje teisėje geriausiai atsižvelgiama į skirtingų nacionalinių apsaugos sistemų ypatybes, įskaitant finansinius aspektus.

ES antrinės teisės aktuose siūlomos tikslinės priemonės pažeidžiamiausiems darbuotojams apsaugoti nuo atleidimo iš darbo. Tai, be kita ko, yra moterų apsauga nuo atleidimo iš darbo nėštumo metu. Direktyva dėl darbo ne visą darbo dieną,Lyčių lygybės direktyva ir Direktyva dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris taip pat užtikrinama apsauga nuo atleidimo iš darbo ir nepalankaus požiūrio. Direktyva dėl skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų užtikrinama darbuotojų teisė būti informuotiems apie įspėjimo laikotarpio trukmę ir draudžiama atleisti darbuotojus dėl to, kad jie naudojasi savo teisėmis į informaciją. Be to, Direktyva dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros draudžiama atleisti iš darbo dėl to, kad paprašyta tėvystės, vaiko priežiūros ar slaugos atostogų ir lanksčių darbo sąlygų.

Stiprios sąsajos su nacionalinėmis socialinės apsaugos sistemomis ir darbo rinkos institucijomis ir jų įvairovė, taip pat poreikis laikytis skirtingų formų nacionalinės praktikos ir socialinio dialogo modelių yra svarbūs argumentai siekiant išlaikyti šios srities vienbalsiškumą Taryboje. Be to, keletas neseniai priimtų direktyvų, kaip nurodyta pirmiau, bus įgyvendinta tik po pereinamojo laikotarpio ir dėl šios priežasties dar per anksti vertinti jų įgyvendinimo rezultatus šioje srityje. Šiuo metu nėra aiškaus pagrindo taikyti nuostatą dėl pereigos.

e) Atstovavimas darbuotojų ir darbdavių interesams bei šių interesų kolektyvinis gynimas

Kalbant apie atstovavimą darbuotojų ir darbdavių interesams bei šių interesų kolektyvinį gynimą, įskaitant darbuotojų dalyvavimą, pagal ES pagrindinių teisių chartiją ir Europos socialinių teisių ramstį, yra nustatyti griežti bendrieji principai. Tuo pačiu metu ES įgaliojimus gana griežtai riboja Sutartis, pagal kurią į juos konkrečiai neįtrauktos priemonės dėl teisės jungtis į asociacijas, teisės streikuoti ir teisės imtis lokautų . Be to, nėra jokių konkrečių ES lygmens teisės aktų, visapusiškai reglamentuojančių šią sritį.

Su atstovavimu ir kolektyviniu gynimu susijusios taisyklės ir tradicijos nacionaliniu lygmeniu labai skiriasi. Visose valstybėse narėse labai skiriasi socialinių partnerių atstovavimas, jų dalyvavimas priimant sprendimus apskritai ir kolektyvinių derybų taikymas ir centralizavimas. Be to, 18 valstybių narių yra darbuotojų atstovavimo valdybos lygmeniu įmonėje modeliai, kurie vienas nuo kito labai skiriasi.

Komisija ir toliau yra įsipareigojusi remti socialinių partnerių gebėjimų stiprinimą vadovaudamasi keturšaliu Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės, Komisijos ir Europos socialinių partnerių bendru pareiškimu „Nauja socialinio dialogo pradžia“.

Komisija palankiai įvertino savarankišką 2019–2021 m. darbo programą, dėl kurios ES įvairių pramonės sektorių socialiniai partneriai susitarė 2019 m. vasario 6 d. ir kuri yra jų tvirto noro skatinti sprendimus kuriant sąžiningą, konkurencingą ir tvarią Europą, įrodymas.

Stiprios sąsajos su nacionalinėmis taisyklėmis ir tradicijomis atstovavimo ir kolektyvinio gynimo srityje ir jų įvairovė yra svarbūs argumentai siekiant išlaikyti vienbalsiškumą Taryboje šioje srityje. Šiuo metu nėra aiškaus pagrindo taikyti nuostatą dėl pereigos.

6.Išvados ir tolesni veiksmai

Socialinėje srityje ES jau turi veiksmingus, savalaikius ir lanksčius sprendimų priėmimo procesus, kurie padeda įgyvendinti tikslus skatinti savo žmonių gerovę, didelio konkurencingumo socialinę rinkos ekonomiką, visišką užimtumą ir socialinę pažangą, taip pat kovoti su socialine atskirtimi ir diskriminacija, reaguoti į darbo ateityje iššūkius atsižvelgiant į pasaulines tendencijas, tokias kaip skaitmeninimas, visuomenės senėjimas ir migracija.

Atsižvelgiant į šiame komunikate išdėstytas aplinkybes:

·Tose srityse, kuriose vis dar taikomas vienbalsiškumas, perėjus prie kvalifikuotos balsų daugumos arba įprastos teisėkūros procedūros, sprendimų priėmimo procesas ES tikrai taptų labiau savalaikis, lankstesnis ir veiksmingesnis. Šis perėjimas taip pat paskatintų kompromiso kultūrą ir taptų lengviau priimti sprendimus, atitinkančius piliečių ir visos ES ekonomikos poreikius, ir taip pat būtų užtikrinta sąžininga bendroji rinka.

·Atsižvelgiant į tai, selektyvus ir kiekvienam atvejui pritaikytas požiūris taikyti Sutartyse numatytas nuostatas dėl pereigos yra pagrįstas. Ne visos socialinės politikos sritys, kurioms vis dar taikomas vienbalsiškumas ir speciali teisėkūros procedūra, yra vienodai svarbios siekiant pagerinti Sąjungos gebėjimą veikti.

·Komisijos požiūriu, būtų svarbu apsvarstyti galimybę artimoje ateityje taikyti bendrąją nuostatą dėl pereigos siekiant supaprastinti sprendimų dėl nediskriminavimo ir rekomendacijų dėl darbuotojų socialinio draudimo ir socialinės apsaugos priėmimą. Panašu, kad kitose srityse (šalyje teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių piliečių įdarbinimo sąlygos, atleidimas iš darbo ir atstovavimas darbuotojų ir darbdavių interesams bei šių interesų kolektyvinis gynimas) nėra aiškaus pagrindo taikyti atitinkamą nuostatą dėl pereigos, tačiau Komisija neatmeta galimybės peržiūrėti padėtį ateityje.

·Nusprendus taikyti nuostatą dėl pereigos nediskriminavimo ir darbuotojų socialinio draudimo ir socialinės apsaugos srityse Europos Vadovų Taryba turėtų tuo tikslu priimti sprendimą pagal ES sutarties 48 straipsnio 7 dalį, kaip nurodyta šio komunikato 4 skirsnyje.

Komisija prašo Europos Parlamento, Europos Vadovų Tarybos, Tarybos, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, Regionų komiteto, socialinių partnerių ir visų suinteresuotųjų subjektų dalyvauti atvirose diskusijose dėl aktyvesnio kvalifikuotos balsų daugumos ar įprastos teisėkūros procedūros taikymo socialinės politikos srityje remiantis šiuo komunikatu.