EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2018 06 27 COM(2018) 493 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2017 m. Europos Sąjungos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklos ir programos „Horizontas 2020“ stebėsenos metinė ataskaita





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2017 m. mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklos Europos Sąjungoje ir programos „Horizontas 2020“ stebėsenos metinė ataskaita 1. Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklos metinės ataskaitos pagrindas Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklos Europos Sąjungoje ir rezultatų sklaidos metinė ataskaita rengiama pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 190 straipsnį ir Euratomo sutarties 7 straipsnį. Šios ataskaitos tikslas – pateikti glaustą, neišsamią pagrindinių ataskaitiniais metais įgyvendintų priemonių apžvalgą. Atsižvelgiant į 2017 m. gegužės 30 d. Tarybos raginimą Komisijai supaprastinti savo ataskaitų teikimo strategiją, išsamūs su programa „Horizontas 2020“ susiję stebėsenos duomenys viešai skelbiami naujame programos „Horizontas 2020“ rezultatų portale. 2. Bendrosios 2017 m. politinės aplinkybės 2017 m. ES susidūrė su dideliais politiniais iššūkiais, bet taip pat smarkiai pažengė įgyvendindama dešimt Komisijos prioritetų, kuriuos pradėdamas eiti savo pareigas iškėlė Pirmininkas J.-C. Junckeris. Įgyvendinant Darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo, teisingumo ir demokratinių pokyčių darbotvarkę, toliau svarbus vaidmuo teko moksliniams tyrimams ir inovacijoms. Europos ekonomika toliau įsibėgėjo. Užimtumas ir investicijos vėl pasiekė iki finansų krizės buvusį lygį. Komisijos 315 mlrd. EUR vertės Investicijų planas Europai kartu su Europos strateginių investicijų fondu (ESIF) davė papildomų rezultatų. Tikėtasi, kad iki 2017 m. gruodžio mėn. ESIF pritrauks 256,1 mlrd. EUR investicijų. Prie šių teigiamų pokyčių prisidėjo bendroji programa „Horizontas 2020“. Apskaičiuota, kad dėl kiekvieno pagal programą „Horizontas 2020“ investuoto euro BVP padidėja 6–8,5 EUR (iki 2030 m. – 400–600 mlrd. EUR). ES taip pat smarkiai pažengė kurdama sujungtą bendrąją skaitmeninę rinką. Siekdama palengvinti kovą su teroristų propaganda ir radikalėjimu internete, Komisija pasiūlė naujas intelektinės nuosavybės, kultūros įvairovės ir asmens duomenų apsaugos taisykles. Prisidėdama prie šio politinio prioriteto įgyvendinimo Europos Komisija 2016 m. ir 2017 m. skyrė 3 mlrd. EUR su informacinėmis ir ryšių technologijomis susijusiai veiklai visose programos „Horizontas 2020“ dalyse. Daugiau kaip 6 mlrd. EUR skirta paskutinio programos etapo (2018–2020 m.) skaitmeninės erdvės moksliniams tyrimams ir inovacijoms; 1,7 mlrd. EUR iš šios sumos skirta skaitmeninimo prioritetinei sričiai. Dėl geopolitinių įvykių energetika ir klimatas išliko vieni svarbiausių 2017 m. darbotvarkės klausimų. Imdamasi tolesnių veiksmų dėl 2015 m. Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos ir siekdama darnaus vystymosi tikslų, Europos Komisija toliau įgyvendino energetikos ir klimato kaitos srityse ES prisiimtus įsipareigojimus. Iš 2017 m. lapkričio mėn. pateiktos Trečiosios energetikos sąjungos būklės ataskaitos matyti, kad padėtis keičiasi ir Europa iš tikrųjų tampa mažo anglies dioksido kiekio technologijų visuomene. Šie pokyčiai aiškiai atsispindi 2018–2020 m. programos „Horizontas 2020“ darbo programoje, pagal kurią daug investuojama į klimato politikos veiksmus ir tvarumo mokslinius tyrimus, pvz., papildomai išleidžiant 3,3 mlrd. EUR mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato kaitai atsparios ateities prioritetinėje srityje. 3. Politikos programa Ataskaitiniais metais sėkmingai pradėtas paskutinis programos „Horizontas 2020“ etapas (2018–2020 m.) ir imtasi pirmųjų veiksmų rengiant kitą bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą, kuri bus pradėta įgyvendinti 2021 m. 2017 m. gegužės 29 d. Komisija paskelbė reglamento, kuriuo sukuriama programa „Horizontas 2020“, 32 straipsnyje reikalaujamą programos „Horizontas 2020“ laikotarpio vidurio vertinimą. Remiantis šio vertinimo išvadomis, programa „Horizontas 2020“ yra itin patraukli ir sudaro sąlygas unikaliam bendradarbiavimui bei partnerystėms ir padeda kurti darbo vietas bei skatinti ekonomikos augimą. Vis dėlto šiame vertinime taip pat raginama siekti didesnio poveikio, orientuojantis į misiją ir įtraukiant piliečius. Laikotarpio vidurio vertinimo argumentais, rengdama ataskaitą ir rekomendacijas dėl ateities, pasinaudojo ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programų poveikio didinimo klausimams suburta Pascalio Lamy pirmininkaujama nepriklausoma aukšto lygio grupė (Lamy aukšto lygio grupė). 2017 m. liepos 3 d. paskelbtoje šios aukšto lygio grupės ataskaitoje suformuluota būsimų ES mokslinių tyrimų ir inovacijų vizija ir parengtos strateginės rekomendacijos, kaip kuo labiau padidinti būsimų šios srities ES investicijų poveikį. Ši ataskaita sulaukė didelio dėmesio aukštu politiniu lygmeniu ne tik mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenėje, bet ir už Europos ribų, ir tapo diskusijų su suinteresuotaisiais subjektais pagrindu. Laikotarpio vidurio vertinimo ir Lamy ataskaitose reikalaujama „ne revoliucijos, bet evoliucijos” ir dar aukščiau iškelti ES užmojo – pirmauti pasaulyje mokslo ir inovacijų srityje – kartelę. Formuojant tinkamas bazines sąlygas moksliniams tyrimams ir inovacijoms, labai svarbų vaidmenį atliko Komisijos nario C. Moedaso darbotvarkė 3A: atvirosios inovacijos, atvirasis mokslas ir atvirumas pasauliui. Atvirosios inovacijos Siekdama padėti kurti ir plėtoti rinką kuriančias proveržio inovacijas ir kartu užtikrinti didesnį programos „Horizontas 2020“ poveikį, Europos Komisija pradėjo pirmąjį Europos inovacijų tarybos veiklos etapą, numatytą 2018–2020 m. darbo programoje. Šiam etapui skirtas 2,7 mlrd. EUR biudžetas ir įgyvendinamos kelios inovacijų paramos schemos: MVĮ priemonė, projektas „Spartus inovacijų diegimas“ (angl. Fast Track to Innovation, FTI), atvira ateities ir besiformuojančių technologijų programa (angl. Future and Emerging Technologies Open, FET-Open) ir programos „Horizontas“ apdovanojimai. Nepriklausoma Novatorių aukšto lygio ekspertų grupė Europos Komisijai padėjo kurti visavertę Europos inovacijų tarybą, o 2018 m. sausio 24 d. paskelbtoje ataskaitoje Europa grįžo. Skatinamos proveržio inovacijos (angl. Europe is back Accelerating breakthrough innovation) pateikė išsamias rekomendacijas. Įgyvendinant Atvirųjų inovacijų darbotvarkę tikrinta, ar, laikantis inovacijų principo, į Komisijos darbo programą įtrauktos inovacijoms svarbios teisėkūros iniciatyvos. 2017 m. Komisija toliau įgyvendino žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinyje numatytą bandomąjį inovacijų susitarimų etapą: sudarytas pirmasis inovacijų susitarimas „Tvarus nuotekų valymas anaerobinės membranos technologiją (AnMBR) derinant su pakartotiniu vandens naudojimu“ (angl. Sustainable wastewater treatment combining anaerobic membrane technology (AnMBR) and water reuse), o 2017 m. lapkričio 21 d. patvirtintas susitarimas „Elektrinės transporto priemonės savaiminis ratas. Pakartotinis elektrinių automobilių baterijų naudojimas stacionarioms energijos kaupimo sistemoms“ (angl. The virtuous loop of electric vehicle: Reuse of batteries from electric cars for stationary energy storage systems).

Atvirasis mokslas 2017 m. Europos Komisija, siekdama pasinaudoti duomenų revoliucija, pradėjo įgyvendinti įvarius iniciatyvos „Europos atvirojo mokslo debesija (EAMD)“ projektus. Mokslo debesijoje Europos mokslo įstaigoms, pramonei ir valdžios institucijoms bus sukurta pasaulinio lygio skaitmeninė infrastruktūra, suteikianti galimybę bet kuriam Europos Sąjungos mokslininkui ir inžinieriui naudotis šiuolaikiniais kompiuterijos ir duomenų saugojimo pajėgumais. Atvirojo mokslo politikos platforma (angl. OSPP) pateikė pirmąsias savo ataskaitas: 2017 m. kovo mėn. – Altmetrija (angl. Altmetrics), o 2017 m. liepos mėn. – Atvirasis švietimas ir gebėjimai, atlygiai ir paskatos (angl. Open education and skills, Rewards and incentives). 2017 m. rugsėjo mėn. Komisija paskelbė tarnybų darbinį dokumentą Ilgalaikis Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros tvarumas (angl. Long-Term Sustainability of Europe's Research Infrastructures). Jame valstybės narės raginamos toliau investuoti į infrastruktūrą, kuri būtina siekiant sudaryti sąlygas mokslininkams plėsti žinias. Atvirumas pasauliui 2017 m. ES tarptautinis bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje atliko svarbų vaidmenį įgyvendinant Komisijos prioritetą „Svarbesnis Europos vaidmuo pasaulio arenoje“ ir buvo labai svarbus įgyvendinant mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos prioritetą „Atvirumas pasauliui“. Siekiant išplėsti bendradarbiavimo galimybes, surengti keli Jungtinio bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje komiteto posėdžiai, taip pat dialogai regioninės politikos klausimais. Be to, stiprintas ES vaidmuo įgyvendinant pasaulines daugiašales iniciatyvas, skatintas šalių, tarptautinių partnerių, dalyvavimas bendrose programose, surengta Ministrų konferencija Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimo stiprinimo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje klausimais, prisidėta prie Maltoje vykusios konferencijos „Mūsų vandenynas“; pagal Belemo deklaraciją išplėtus Atlanto vandenyno mokslinių tyrimų sąjungą, į ją įtrauktos Pietų Atlanto pakrantės šalys, pirmiausia – Brazilija ir Pietų Afrika, ir padėta įgyvendinti iniciatyva „Misija – inovacijos“. Taip pat surengtas ES ir Afrikos Sąjungos aukšto lygio politinis dialogas. ES taip pat atliko paskutinius darbus rengdamasi įsitraukti į 2017 m. liepos mėn. Europos Parlamento ir Tarybos priimtą pagal SESV 185 straipsnį parengtą iniciatyvą „Partnerystė mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione“ (PRIMA). Šiuo metu šios iniciatyvos biudžetą sudaro 494 mln. EUR (274 mln. EUR skiria dalyvaujančios valstybės, o 220 mln. EUR – Europos Sąjunga). Kitos politikos priemonės Įgyvendindama 2017 m. Europos semestrą, Komisija 2017 m. vasario 22 d. paskelbė šalių ataskaitas, kuriose pateikė svarbios su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusios informacijos. Per Europos ekonominės politikos koordinavimo semestrą pateikta keletas su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų. 2017 m. buvo paskelbti keli Mokslinių konsultacijų mechanizmo mokslinių konsultantų aukšto lygio darbo grupės (angl. SAM HLG) leidiniai. 2017 m. kovo mėn. buvo paskelbta mokslinė nuomonė Kibernetinis saugumas Europos bendrojoje skaitmeninėje rinkoje (angl. Cybersecurity in the European Digital Single Market). Ja, be kita ko, remtasi rengiant 2017 m. rugsėjo mėn. bendrą Europos Komisijos ir vyriausiojo įgaliotinio komunikatą Atsparumas, atgrasymas ir gynyba: ES kibernetinio saugumo didinimas. Šiame komunikate nurodytos priemonės, kuriomis būtų galima toliau stiprinti ES kibernetinio saugumo struktūras ir pajėgumus. 2017 m. balandžio mėn. buvo paskelbta SAM HLG aiškinamoji pastaba Nauji žemės ūkio biotechnologijų metodai (angl. New Techniques in Agricultural Biotechnology). 2017 m. lapkričio mėn. buvo paskelbta SAM HLG mokslinė nuomonė Vandenynų kilmės maistas (angl. Food from the Oceans). 2017 m. Europos mokslinių tyrimų taryba (toliau – EMTT) šventė savo veiklos dešimtmetį. Šia proga visame pasaulyje vyko daugiau kaip 160 įvairių šventinių renginių. Nueitą etapą pažymėjo mokslinių tyrimų institucijos, universitetai, nacionalinės vyriausybės, mokslo muziejai, ES delegacijos ir kiti subjektai. Šiais metais taip pat suėjo dvidešimt metų programai „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ (toliau – MSCV). Pagal ją finansuota iš viso daugiau kaip 100 000 mokslininkų, o 2017 m. paremtas apie 9 000 geriausių mokslininkų judumas, mokymas ir karjeros plėtojimas. Iki keturiolikos pagal programą MSCV finansuotų doktorantų prisidėjo prie svarbaus gravitacinių bangų atradimo, už kurį 2017 m. skirta Nobelio premija fizikos srityje, o trims laureatams, kurie anksčiau kaip mokslininkai buvo atsakingi už aštuonis MSCV projektus, buvo skirta 2017 m. Nobelio premija chemijos srityje. 2017 m. rugsėjo mėn. Komisija kartu su Sąjungos vyriausiuoju įgaliotiniu užsienio reikalams ir saugumo politikai paskelbė bendrą komunikatą dėl ES kibernetinio saugumo, kad ES galėtų geriau kovoti su kibernetiniais pavojais. Toliau sėkmingai vykdyta Europos pramonės skaitmeninimo iniciatyvos veikla. Siekdama užtikrinti ES saugumo mokslinių tyrimų pirmosios pagalbos srityje darną ir papildomumą su šios srities pasaulio pastangomis, 2017 m. Komisija prisijungė prie tarptautinio forumo International Forum to Advance First Responder Innovation – šiuo metu Komisija šiam forumui pirmininkauja. Forumas turi 14 narių, įskaitant kelias valstybes nares ir tarptautinius partnerius. 2017 m. spalio mėn. Komisija kartu su tarpvyriausybinės Žemės stebėjimo grupės nariais iš Europos pradėjo įgyvendinti iniciatyvą „EuroGEOSS“. Šia iniciatyva jungiamos programų „Copernicus“ ir „Horizontas 2020“ mokslinių tyrimų ir inovacijų pastangos Žemės stebėjimo srityje siekiant lengviau plėtoti vartotojų grandies paslaugas ir produktus. 2017 m. lapkričio mėn. Komisija pateikė 2012 m. Europos bioekonomikos strategijos ir veiksmų plano apžvalgą; ji parengta kaip Komisijos tarnybų darbinis dokumentas. Jau pradėti šios strategijos ir jos veiksmų plano persvarstymo darbai. Šiuos dokumentus numatyta patvirtinti 2018 m. Siekiant konkrečiai padėti rengti bendrosios programos ir jos dvimečių darbo programų pasiūlymus, vykdoma prognozavimo veikla. Ją vykdant, 2017 m. pirmiausia remti parengiamieji bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos (9-osios bendrosios programos) svarstymai. Iš svarbių šių metų laimėjimų paminėtinos trys paskelbtos ataskaitos: ES politikos strateginio prognozavimo ekspertų grupės leidinys ir dvi projekto BOHEMIA ataskaitos, kuriomis siekiama padėti Komisijai rengti pasiūlymus dėl būsimos ES mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos. Be to, svarstant po 2020 m. veiksiančią bendrąją programą, buvo įsteigta Pramonės technologijų aukšto lygio strateginė grupė, kuriai pavesta persvarstyti bazinėms didelio poveikio technologijoms taikytiną politiką. Ataskaitą numatyta parengti 2018 m. balandžio mėn. 4. Programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimas 4.1. Atsiliepimas į kvietimus teikti pasiūlymus 2017 m. rugsėjo mėn. ėmė veikti naujas Komisijos „Horizontas 2020“ rezultatų portalas , kuriame interaktyviai galima susipažinti su projektų ir pasiūlymų stebėsenos duomenimis. Kai kurie iš jų apibendrinti toliau. Iki 2017 m. pabaigos pagal programą „Horizontas 2020“ paskelbti 457 kvietimai teikti pasiūlymus ir gauti 151 067 reikalavimus atitinkantys pasiūlymai, kuriais prašoma iš viso 232 mlrd. EUR ES finansinio įnašo. Iš šių pasiūlymų atrinkti finansuoti 18 059 pasiūlymai, taigi per pirmuosius ketverius metus iš viso finansuota 12 proc. visų reikalavimus atitinkančių pasiūlymų. Iki 2017 m. gruodžio mėn. pabaigos pasirašyta iš viso 16 514 dotacijų susitarimų, kuriems iš ES biudžeto skirtas 29,8 mlrd. EUR finansavimas.

2014–2017 m. dalyviai iš valstybių narių gavo 92 proc. finansavimo, o likusi dalis atiteko dalyviams iš asocijuotųjų ir trečiųjų šalių. Daugiau kaip 50 proc. visų dalyvavusių trečiųjų šalių atstovų buvo iš Australijos, Jungtinių Amerikos Valstijų, Kanados, Kinijos ir Pietų Afrikos. 12,0 proc. visų dotacijų susitarimų sudaryta su vienu arba keliais partneriais iš trečiųjų šalių, o trečiųjų šalių dalyviai į programos „Horizontas 2020“ projektus investavo 44 mln. EUR per metus. Didžiausia finansavimo dalis, kaip ir anksčiau, skirta universitetams, tačiau dalyvių gausa juos šiek tiek pralenkė privatusis sektorius. Privačiojo sektoriaus dalyvių, atsiliepusių į kvietimus teikti pasiūlymus, dalis nuo programos pradžios iki ataskaitinių metų pabaigos sudaro 34,4 proc. Mažosios ir vidutinės įmonės sudaro 24,5 proc. visų programos „Horizontas 2020“ dalyvių. Joms skiriamas ES finansavimas siekia iš viso 4,9 mlrd. EUR. 4.2. Svarbiausios programos „Horizontas 2020“ savybės 2017 m. spalio 27 d. pradėjus įgyvendinti 2018–2020 m. darbo programą, prasidėjo paskutinis programos „Horizontas 2020“ etapas. Bendras finansavimas per šį laikotarpį, įskaitant EMTT finansavimą, sudaro daugiau kaip 30 mlrd. EUR. Keturiose prioritetinėse srityse peržengiamos teminės ribos, o įnašai iš įvairių programos dalių sujungiami siekiant bendro tikslo ir tvaraus poveikio. Bendrą šių sričių biudžetą sudaro daugiau kaip 7 mlrd. EUR. Ši suma skiriama: i) mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato kaitai atsparios ateities kūrimui, ii) ekonominių ir aplinkosauginių pranašumų susiejimui – žiedinės ekonomikos kūrimui, iii) Europos pramonės ir paslaugų skaitmeninimui ir pertvarkymui, iv) saugumo sąjungos veiksmingumo didinimui. Darbo programa taip pat padės įgyvendinti politinį prioritetą – įveikti su migracija susijusius sunkumus. Šiuo tikslu skiriama daugiau kaip 200 mln. EUR su migracija susijusiems artimiausių trejų metų moksliniams tyrimams (su antru, trečiu, penktu, šeštu ir septintu visuomenės uždaviniais susiję kvietimai). MVĮ priemonė Per pirmuosius ketverius programos „Horizontas 2020“ veikimo metus pagal MVĮ priemonę pateikta daugiau kaip 50 000 paraiškų. Kasmet jų skaičius didėjo (2017 m. jų pateikta 15 395). Per pirmuosius ketverius metus pagal MVĮ priemonę finansuota vidutiniškai 6,9 proc. visų pasiūlymų (2017 m. – 5,6 proc.). 2017 m. pabaigoje 24,94 proc. visos bendro programos „Horizontas 2020“ konkrečiam tikslui „Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas“ (angl. LEIT) ir prioritetui „Visuomenės uždaviniai“ skirto biudžeto sumos (4,32 mlrd. EUR) per pirmuosius ketverius įgyvendinimo metus buvo skirta mažosioms ir vidutinėms įmonėms, taigi programos įgyvendinimo pradžioje ES Tarybos ir Parlamento nustatytas biudžeto tikslinis rodiklis (20 proc.) buvo viršytas beveik 25 proc., arba 5 procentiniais punktais. Tarptautinio bendradarbiavimo stiprinimas Pradėjus vykdyti 2018–2020 m. darbo programą, išaugo tarptautinių dalyvių parama programos „Horizontas 2020“ projektams, ir iš jų pirmiausia paminėtina daugiau kaip trisdešimt tarptautiniam bendradarbiavimui skirtų didelio masto ir plačios taikymo srities pavyzdinių iniciatyvų bendro intereso srityse, kurių bendras biudžetas sudaro daugiau kaip 1 mlrd. EUR. Sustiprinta sinergija su ES išorės politikos sritimis. Pavyzdžiui, 2017 m. gegužės mėn. Jordanijoje pradėjo veikti sinchrotrono kompleksas SESAME. Prie jo statybos labai prisidėjo ES. Komisija toliau aktyviai siekė užtikrinti geras pagrindines tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje sąlygas. Ji toliau plėtė programos „Horizontas 2020“ bendro finansavimo mechanizmų taikymo sritį. Pavyzdžiui, per 2017 m. ES ir Kinijos dialogą dėl bendradarbiavimo inovacijų srityje sutarta atnaujinti 2018–2020 m. Kinijos mechanizmą. Be veiklos pagal programą MSCV, kurioje dalyvavo pusė visų programoje „Horizontas 2020“ dalyvaujančių trečiųjų šalių, dešimtyje pasaulio šalių buvo pasirašyti EMTT įgyvendinimo susitarimai su finansavimo įstaigomis. 2017 m. taip pat ėmė veikti pirmieji Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų centrų tinklo mazgai Brazilijoje, JAV ir Kinijoje. Pavyzdžiui, su Indija bendradarbiauta sprendžiant vandens problemas, o su Afrikos šalimis – aprūpinimo maistu saugumo ir atsinaujinančiosios energijos klausimais. Dalyvių skaičiaus didinimas Be politikos rėmimo priemonės ir pažangumo ženklo, antruoju mokslo įstaigų susiejimo (angl. Teaming) priemonės etapu, siekiant padėti gerinti mokslinių tyrimų rezultatus ir didinti investicijas šalyse, kuriose mokslinių tyrimų rodikliai prastesni, finansavimas skirtas vienuolikai projektų, kad būtų galima įsteigti kompetencijos centrus. Šiems projektams skirta po 10–15 mln. EUR, iš viso beveik 155 mln. EUR. 2017 m. taip pat buvo paskelbtas mokslo įstaigų susiejimo priemonės pirmojo etapo kvietimas teikti pasiūlymus, kuriam skirta beveik 14 mln. EUR ES finansinės paramos. Šiomis lėšomis paremta 30 projektų. Toliau teikta parama Europos bendradarbiavimui mokslo ir technologijos srityje (angl. COST). Įgyvendinant bandomuosius 2018–2020 m. darbo programos veiksmus, bus finansuojama daugiau kaip šimtas bet kokios pilietybės mokslininkų, skiriant jiems MSCV stipendijas šalyse, kuriose didinamas dalyvių skaičius. 2017 m. pažangumo ženklas taikytas vienuolikoje šalių devyniolikai nacionalinių schemų (Kipre – keturioms, Čekijoje – dviem, Ispanijoje – vienai, Vengrijoje – vienai, Slovėnijoje – dviem, Švedijoje – dviem, Norvegijoje – vienai, Lenkijoje – dviem, Graikijoje – vienai, Jungtinėje Karalystėje – vienai, o netrukus Slovakijoje jis bus pradėtas taikyti dviem nacionalinėms schemoms), o keturiose šalyse – dešimčiai regioninių schemų (Italijoje – šešioms, Ispanijoje – trims, Prancūzijoje – vienai ir Čekijoje taip pat vienai). Socialiniai ir humanitariniai mokslai 2017 m. socialiniai ir humanitariniai mokslai toliau integruoti į programos „Horizontas 2020“ veiklą. Šimtui keturiolika temų pagal pramonės pirmavimo ir visuomenės uždavinių kryptis aiškiai reikėjo socialinių ir humanitarinių mokslų sričiai numatytų įnašų. 6-asis visuomenės uždavinys „Įtrauki, novatoriška ir mąstanti visuomenė“ tebebuvo svarbiausias vykdant uždaviniais grindžiamus socialinius, ekonominius ir kultūrinius mokslinius tyrimus ir diegiant atitinkamas inovacijas tokiose srityse kaip nelygybė, ekonomikos augimas, įtrauktis ir tarptautiniai santykiai. Toliau gilėjant pabėgėlių krizei, įgyvendinant migracijos mokslinių tyrimų darbotvarkę sukurtas solidus įrodymų sąvadas, kuriuo argumentuojama migracijos politika ir novatoriški migrantų integravimo sprendimai. Lyčių klausimai Lyčių lygybė konkrečiai įvertinta ekspertų grupės parengtoje programos „Horizontas 2020“ laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitoje. Moterų dalyvavimas programoje „Horizontas 2020“ ir toliau nuolat gerėjo. Buvo pasiekti tiksliniai rodikliai: per pirmuosius trejus programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo metus su vertinimo komisijose dalyvaujančiomis moterimis ekspertėmis pasirašytų sutarčių dalis sudarė 41 proc., o patariamosiose grupėse moterys sudarė 55,2 proc. narių. Parengtas infografikas, kuriame pristatytos pagrindinės su programa „Horizontas 2020“ susijusios tendencijos ir įgyvendinti veiksmai lyčių lygybės srityje. Kova su klimato kaita ir darnus vystymasis Programos „Horizontas 2020“ reglamente nustatyta, kad per visą programos įgyvendinimo laikotarpį klimato politikos veiksmams turi būti skirta 35 proc. išlaidų, o darniam vystymuisi – 60 proc. Iš programos „Horizontas 2020“ išlaidų stebėsenos duomenų matyti, kad iki 2017 m. su darniu vystymusi susijusio rodiklio buvo siekiama gerai, o klimato politikos veiksmų rodiklis dar nebuvo pasiektas. Nustatyta, kad iki 2017 m. klimato politikos veiksmų išlaidos sudarė beveik 30 proc., o darnaus vystymosi išlaidos – 69 proc. (2017 m.; palygintina su programos „Horizontas 2020“ laikotarpio vidurio vertinime nurodytais 65 proc.). Visos Komisijos tarnybos toliau papildomai stengiasi užtikrinti, kad iki programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo pabaigos būtų pasiektas klimato politikos integravimo rodiklis.

Sinergija su kitomis programomis 2017 m. liepos mėn. buvo priimtas komunikatas Inovacijų stiprinimas Europos regionuose. Buvo patvirtintos atsparaus, įtraukaus ir tvaraus augimo strategijos. Jose didelis dėmesys skiriamas ES politikos krypčių ir priemonių sinergijai bei papildomumui siekiant kuo geriau išnaudoti ES regionų ir valstybių narių augimo potencialą. Sukurtos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų, taip pat regioninio planavimo sistemos, kuriose numatyti parengiamieji programos „Horizontas 2020“ ir po jos vykdytini veiksmai. Tos sistemos palengvina tarpvalstybinį bendradarbiavimą įgyvendinant susijusius pažangiosios specializacijos prioritetus. Pažangiosios specializacijos strategijoms tenka svarbus vaidmuo užtikrinant sinergiją. Siekiant pritraukti investuotojų, taip pat galima naudotis priemone „Inovacijų radaras“. 2017 m. gerokai pasistūmėta įgyvendinant pažangumo ženklą. Atsiranda vis daugiau regioninių ir (arba) nacionalinių schemų, kuriomis naudojantis galima remti pažangumo ženklu pažymėtus MVĮ priemonės pasiūlymus, be kita ko, ESI fondų lėšomis. Šiais metais išplėsta ženklo taikymo sritis: į ją įtraukti susiejimo veiksmai pagal programos „Horizontas 2020“ dalyvių skaičiaus didinimo dalį ir Marie Skłodowskos-Curie veiksmus. Taip pat pasistūmėjo parengiamieji darbai plečiant šio ženklo taikymo sritį, siekiant į ją įtraukti EMTT koncepcijos patikrinimo pasiūlymus. 2017 m. sausio mėn. Europos Komisija paskelbė aiškinamąjį raštą dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo. Jame siekta paprastai paaiškinti, kaip rengti viešosios paramos schemas, kad ženklu pažymėti pasiūlymai būtų finansuojami kuo intensyviau. Po kelių mėnesių (birželio mėn.) ženklu pažymėtiems projektams nustatyta išimtis: jiems nebetaikomas pranešimo reikalavimas. Be to, pagal programos „Horizontas 2020“ politikos rėmimo priemonę pradėta vykdyti nauja svarbi veikla, kurioje daug dėmesio skiriama sinergijai: t. y. savitarpio mokymosi veikla siekiant didinti dalyvių skaičių ir užtikrinti ES mokslinių tyrimų bei inovacijų programų ir sanglaudos politikos sinergiją. 5. Euratomas Remiantis Euratomo programos suvestine, įgyvendinant konkrečius programos tikslus padaryta pažanga. Pirmiausia pažymėtina, kad 2017 m. branduolinės saugos srityje pasirašytos sutartys dėl 23 naujų projektų (dėl bendrų mokslinių tyrimų ir (arba) koordinuojamų veiksmų), kuriuos vykdant gali akivaizdžiai pagerėti su branduoline sauga susijusi Europoje taikoma praktika. Be to, 2017 m. pasirašytos sutartys dėl dešimties naujų projektų, kurie padės rengti saugius ilgalaikius galutinių branduolinių atliekų tvarkymo sprendimus. Patvirtina 2018 m. Euratomo darbo programa ir siūlomi veiksmai: čia nurodyti mokslinių tyrimų uždaviniai, susiję su branduoline sauga, atliekų tvarkymu ir radiacine sauga. Be to, 2018 m. Euratomo darbo programoje daug dėmesio skiriama branduolinių įrenginių eksploatacijos nutraukimo moksliniams tyrimams, mokymo skatinimui ir kitiems klausimams., , , Kadangi pagal Euratomo sutartį leidžiama tik penkerių metų trukmės mokslinių tyrimų programa, Komisija priėmė pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2019–2020 m. Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa. Šiame pasiūlyme nustatyti tie patys tikslai ir išvardyta ta pati veikla kaip ir dabartinėje 2014–2018 m. Euratomo programoje. Prie pasiūlymo išplėsti Euratomo programą buvo pridėta Komisijos ataskaita Tarybai ir Parlamentui dėl 2014–2018 m. Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programos laikotarpio vidurio vertinimo. Pridėtuose Komisijos tarnybų darbiniuose dokumentuose pateiktas išsamus tiesioginių ir netiesioginių programos veiksmų vertinimas. 6. Jungtinis tyrimų centras (JRC) 2017 m. JRC ne tik dalyvavo EURATOMO programoje, bet ir toliau teikė mokslinę paramą įgyvendinant pagrindines politikos iniciatyvas, pvz., bendrosios skaitmeninės rinkos, energetikos sąjungos, žiedinės ekonomikos, mokesčių, žemės ūkio, socialinio ramsčio, migracijos ir saugumo srityse. Jis taip pat ėmėsi veiksmų kilus naujų problemų, pvz., dėl dvigubų maisto kokybės standartų. JRC padarė pažangą įgyvendindamas 2016 m. priimtą 2030 m. strategiją. 2017 m. JRC toliau stiprino savo žinių valdymo gebėjimus politikos formavimo srityje: įsteigė bioekonomikos žinių centrą ir modeliavimo kompetencijos centrą. Iš viso keturiuose žinių centruose ir keturiuose kompetencijos centruose buriasi ekspertai ir jungiamos kompetencijos, priemonės, gebėjimai, duomenys ir žinios iš visos Komisijos. Be to, JRC prisidėjo prie geresnio reglamentavimo Komisijoje: parengė jai kiekybinio vertinimo ir duomenų planavimo metodiką. Naudodamasis šalių žinių mainų platformomis ir vykdydamas mokesčių modeliavimo veiklą, JRC labiau prisidėjo prie Europos semestro įgyvendinimo. Kartu su kitais Komisijos generaliniais direktoratais JRC parengė konceptualią atsparumo sistemą, kurią galima taikyti formuojant ES politiką. 2017 m. toliau glaudžiai bendradarbiauta su Komisijos Mokslinių konsultacijų mechanizmo atstovais. JRC rėmė regionines inovacijas: išplėtė teminę „kompetencijos laiptų“ (angl. Stairway to Excellence) sritį, o į pažangiosios specializacijos platformą įtraukė naujų priemonių. 2017 m. JRC paskelbė kvietimą pareikšti susidomėjimą dėl atviros prieigos prie kai kurios Centro pasaulinio lygio mokslinių tyrimų infrastruktūros užtikrinimo. 2017 m. įgyvendinant dar vieną naują iniciatyvą įsteigtas aukštesnės pakopos studijų centras. JRC taip pat sudarė susitarimus su analogiškais Europos centrais, veikiančiais Estijoje, Slovėnijoje, Prancūzijoje, Danijoje, Lenkijoje, Suomijoje, taip pat su regioniniais subjektais ir tarptautiniais partneriais. 2017 m. Afrikos Sąjungos ir Europos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimui rengtoje ataskaitoje Mokslas Afrikos Sąjungos ir Europos Sąjungos partnerystei. Žinių plėtra siekiant darnaus vystymosi (angl. Science for the AU-EU Partnership: building knowledge for sustainable development) nagrinėti santykiai su Afrikos šalimis. Per įvairius visoje Europoje vykusius renginius stiprinti ryšiai su piliečiais, mokslininkų bendruomene ir ES politikos formuotojais. Iš šių renginių paminėtini susitikimai „Mokslas ir parlamentai“ ir „Mokslas ir regionai“; jie rengti atitinkamai kartu su Europos Parlamento Mokslinių ir technologinių sprendimų vertinimo (angl. STOA) kolegija ir Regionų komitetu. 7. Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT) 2017 m. EIT toliau įgyvendino savo strateginių inovacijų darbotvarkę. Ji iki šiol yra vienintelė ES priemonė, kuria į ES žinių ir inovacijų bendrijas (ŽIB) visapusiškai integruojamas švietimas, moksliniai tyrimai ir verslas siekiant spręsti su klimatu, skaitmenine veikla, sveikata, energetika, maistu ir žaliavomis susijusius uždavinius. Tiek EIT laikotarpio vidurio vertinime, tiek atlikus EIT poveikio tyrimą patvirtinti unikalaus EIT inovacijų modelio rezultatai ir poveikis. Šiuos rezultatus rodo tai, kad į žurnalo „Forbes“ 2017 m. jaunesnių nei trisdešimties metų amžiaus Europos verslininkų trisdešimtuko sąrašą „30 under 30“ įtraukta aštuoniolika EIT bendruomenės verslininkų. Revoliucingosios inovacijos buvo labai įvairios: nuo aplinkos neteršiančių elektrinių lėktuvų iki novatoriško, grafenu grindžiamo energijos kaupimo sprendimo. Iš viso suteikta 320 mln. EUR dotacijų. Dabar pagal EIT regioninę inovacijų schemą (EIT dalyvių skaičiaus didinimo schema) remiama veikla aštuoniolikoje šalių. EIT vadovavo kuriant EIT maisto ŽIB ir užtikrino, kad ji taptų stabilia ŽIB, vykdančia veiklą visoje maisto vertės grandinėje penkiuose Europoje naujai atidarytuose koordinavimo centruose. 8. Sklaida, rezultatų panaudojimas ir komunikacija Siekiant padėti projektų konsorciumams vykdyti rezultatų sklaidos ir panaudojimo veiklą, įgyvendintos dvi bendrosios sutartys: „Bendro rezultatų panaudojimo stiprinimas“, pagal kurią 2017 m. teikta tikslinė parama 195 projektams, ir „Bendros sklaidos stiprinimas“, pagal kurią nuo trečiojo 2017 m. ketvirčio bus remiami 272 projektai. Komisijos tarnybos įgyvendino papildomas priemones, kuriomis, baigus vykdyti projektus, būtų galima nustatyti rezultatus ir taip gauti išsamesnę informaciją. Kalbant apie išorės suinteresuotuosius subjektus pažymėtina, kad Bendrijos mokslinių tyrimų ir plėtros informacinei paslaugai CORDIS, kuri yra Europos Komisijos pagrindinė viešoji informacijos apie visus ES lėšomis finansuojamus mokslinių tyrimų projektus saugykla ir sklaidos portalas, skirta 5 mln. EUR. CORDIS išliko pagrindinė priemonė, kuria naudojantis galima patogiai susipažinti su projektų duomenimis ir rezultatais: sparčiau teikiama išsamesnė informacija apie projektų rezultatus ir galima naudotis patobulintomis paieškos funkcijomis. Nuo 2017 m., naudojantis programos „Horizontas 2020“ rezultatų portalu, galima lengviau naudoti įvairius programos „Horizontas 2020“ projektų ir pasiūlymų duomenis, siekiant įrodyti programos poveikį ir remti įrodymais grindžiamą politikos formavimą. Portalas papildo esamas ataskaitų teikimo priemones, per kurias išorės ir vidaus naudotojai vienoje vietoje internete gali rasti suvienodintus, skaidrius ir patogius naudoti programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo ir rezultatų duomenis. Nuo 2017 m. atvira prieiga darbo programose įtvirtinta kaip bendra taisyklė, kuri tam tikromis sąlygomis gali būti netaikoma. Remiantis 2017 m. pasirašytais dotacijų susitarimais, apie 63 proc. publikacijų 2017 m. pabaigoje buvo atviros prieigos. 2017 m. pabaigoje atviros prieigos publikacijos sudarė 74,85 proc. visų programos „Horizontas 2020“ projektų publikacijų.