/* KOM/2011/0294 galutinis */ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 814/2000 dėl bendrosios žemės ūkio politikos informacinių priemonių įgyvendinimo KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 814/2000 dėl bendrosios žemės ūkio politikos informacinių priemonių įgyvendinimo





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 814/2000 dėl bendrosios žemės ūkio politikos informacinių priemonių įgyvendinimo I. ĮVADAS Ši ataskaita susijusi su Tarybos reglamento (EB) Nr. 814/2000 įgyvendinimu 2009–2010 m. laikotarpiu. Reglamente (EB) Nr. 814/2000 apibrėžti šie BŽŪP informavimo priemonių tikslai: padėti paaiškinti BŽŪP ir ją įgyvendinti bei plėtoti, | skatinti europinį žemės ūkio modelį ir padėti žmonėms jį suprasti, | informuoti ūkininkus ir kitus kaimo vietovėse veikiančius subjektus, | siekti, kad visuomenė kuo geriau išmanytų tos politikos aspektus ir tikslus. | - Veiksmai skirstomi į dvi pagrindines kategorijas: trečiųjų šalių organizacijų pasiūlyti veiksmai, kuriems bendrai finansuoti prašoma Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) paramos (dotacijos), | Komisijos iniciatyva vykdomi ir iš EŽŪGF lėšų 100 % finansuojami veiksmai („tiesioginiai veiksmai“). | - Taryba nusprendė (Reglamento (EB) Nr. 814/2000 8 straipsnis), kad kas dveji metai Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų būti teikiama šio reglamento įgyvendinimo ataskaita. Ši ataskaita yra ketvirtoji. Pirmoji ataskaita, apimanti 2000–2002 m., pateikta 2003 m. gegužės mėn.[1], antroji – 2003–2006 m. ataskaita – 2007 m. birželio mėn.[2], trečioji – 2007–2008 m. ataskaita – 2009 m. gegužės mėn.[3] Tekste minimi priedai pateikiami kartu pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. II. BIUDžETAS 2008 m. informacinėms priemonėms pagal biudžeto 05 08 06 eilutę skirti 7 mln. EUR 2009 m. buvo padidinti iki 8 mln. ir 2010 m. skirta ta pati 8 mln. EUR suma. Lėšos veiksmams, kurių turi būti imtasi Komisijos iniciatyva, ir veiksmams, kurie turi būti finansuojami bendrai (dotacijos), paskirstytos taip: 2009 m.: tiesioginiams veiksmams – (4 750 000 EUR) (59 %), dotacijoms – 3 250 000 EUR (41 %); 2010 m.: tiesioginiams veiksmams – 4 750 000 EUR) (59 %), dotacijoms – 3 250 000 EUR (41 %). Vertinant įsipareigojimus, 2009 m. biudžetas įgyvendintas 95 %, o 2010 m. – 88 %. III. FINANSUOJAMų VEIKSMų SUSKIRSTYMAS Įgyvendindamas komunikacijos politiką gerinti piliečių informuotumą apie ES, Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD ataskaitiniu laikotarpiu dėjo dar daugiau pastangų, kad parengtų ir įgyvendintų plačiajai visuomenei bei suinteresuotiesiems subjektams skirtas priemones. Kadangi kasmet buvo skelbiami kvietimai teikti paraiškas dėl bendrai finansuojamų priemonių, informavimo veiksmai turėjo didžiausią poveikį, nes pasiekė pačią plačiausią auditoriją[4]. Apskritai, siekiant įgyvendinti šio reglamento tikslus, ir toliau buvo skiriama daug dėmesio konkretiems tikslinių grupių poreikiams nustatyti, tinkamesnėms priemonėms, informavimo veiklai ir informacijos platinimo strategijoms, vertinimui ir grįžtamajai informacijai. 1. Dotacijos (komunikacijos veiksmai, kurių imtasi trečiųjų šalių organizacijų iniciatyva) Reglamente numatytos dvi priemonių rūšys: konkrečios informavimo priemonės ir metinės darbo programos. Konkreti informavimo priemonė – pagal vieną biudžeto eilutę rengiami riboto laiko ir ribotos erdvės informavimo renginiai. Metinę darbo programą sudaro 2–5 konkrečios informacinės priemonės. Siekiant supaprastinti dotacijų sistemą, nuspręsta, kad 2009 m. ir 2010 m. (kaip ir 2008 m.) bendrojo finansavimo parama pagal tų metų kasmetinį kvietimą teikti paraiškas bus teikiama tik konkrečioms informavimo priemonėms. Didžiausia minėtų priemonių finansavimo norma yra 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų. Tačiau išskirtiniais atvejais ši norma gali būti padidinta iki 75 %, kaip nurodyta įgyvendinimo reglamente ir apibrėžta kvietime teikti paraiškas. Ataskaitiniu laikotarpiu tik 6 priemonėms iš 72 (trims 2009 m. ir trims 2010 m.) skirta didesnė nei 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų suma. Atsižvelgiant į kvietimuose teikti paraiškas išdėstytus reikalavimus – projektas turi būti įgyvendinamas vienoje iš 12 ES valstybių narių, jis turi būti aukštos techninės kokybės ir ekonomiškai efektyvus, projekto išplatinimo planas turi būti veiksmingas (t. y. informacija turi būti išplatinta kuo didesniam žmonių skaičiui), o Vertinimo komisijos įvertinimas pagal sutarties skyrimo kriterijus turi būti ne mažiau kaip 75 balai iš 100, – tos priemonės laikytos itin aktualiomis. Pagal 2009 m. kvietimą teikti paraiškas bendrasis finansavimas skirtas 37 konkretiems veiksmams, 2010 m. – 35 veiksmams, iš viso per abejus metus bendrai finansuoti 72 veiksmai. Dotacijos skirtos 41 informavimo kampanijai, 17 konferencijų ir seminarų, 7 garso bei vaizdo įrašams sukurti, dalyvauti 2 mugėse, 1 studijų vizitui ir 4 mokyklų projektams. 2009–2010 m. padidėjus informavimo kampanijų skaičiui, padaugėjo kvietimų teikti paraiškas dėl bendro didelę pridėtinę vertę turinčių veiksmų (kai didžiausiam poveikiui pasiekti gali būti derinamos kelios informavimo priemonės) finansavimo. Dotacijos skirtos šių tipų paramos gavėjams: profesinėms ūkininkų organizacijoms (13), nevyriausybinėms organizacijoms (NVO) ir (arba) asociacijoms (28), regioninėms ir vietos valdžios institucijoms (16) ir kitiems (15). [pic]Paramos gavėjų sąraše daugiausia buvo nacionalinio lygmens asociacijų ir NVO, veikiančių žemės ūkio ir kaimo plėtros sektoriuose (jos dažnai yra ES lygmens institucijų narės). Be to, dalyvavo, inter alia , regioninės ir žiniasklaidos organizacijos ir kiek mažiau nei anksčiau ES lygmens socialinės bei profesinės organizacijos. Įgyvendindami kai kuriuos bendrai finansuojamus veiksmus naudos gavėjai pasinaudojo galimybe įtraukti į projektus kaip partnerius daugiau organizacijų. Toliau pateikiamoje lentelėje nurodomas gautų ir patenkintų paraiškų skaičius pagal valstybes nares. I lentelė [pic] 1 priede pateikiama ataskaitiniu laikotarpiu skirtų dotacijų apžvalga. Išsamios informacijos apie atskiras dotacijas ieškokite Europos interneto svetainėje http://ec.europa.eu/agriculture/grants/capinfo/index_en.htm . Kaip anksčiau, taip ir dabar kvietimuose teikti paraiškas skatinta kuo geriau nustatyti tikslinę auditoriją ir kuo geriau išplatinti informaciją. Pareiškėjų buvo prašoma pateikti informavimo apie siūlomus projektus planą, kuriame turi būti nurodytos projekto įgyvendinimo detalės, informacijos pateikimo ir veiksmingumo vertinimo būdai. Svarbu pabrėžti, kad ataskaitiniu laikotarpiu, kaip ir anksčiau, bendrai finansuojamų veiksmų skaičius buvo didelis, ir dėl daugialypio specializuotos spaudos bei žiniasklaidos poveikio bei dažnesnio naudojimosi internetu kaip informacijos platinimo įrankiu į tuos veiksmus įtraukti ne tik tiesioginiai dalyviai, bet ir platesnė visuomenė. Ataskaitiniu laikotarpiu kaip ir anksčiau sulaukta didelio pietinės ES dalies šalių susidomėjimo. Be to, reikėtų pažymėti, kad 2009–2010 m. ir toliau didėjo iš 12 ES valstybių narių gaunamų dotacijos paraiškų skaičius. 2. Komunikacijos veiksmai, kurių imtasi Komisijos iniciatyva 2009–2010 m., kaip ir ankstesniu laikotarpiu, daug veiksmų finansuota Komisijos iniciatyva. Jie dažnai įgyvendinti pasitelkus išorės techninę pagalbą. Ataskaitiniu laikotarpiu šioms priemonėms skirta maždaug 59 % biudžeto. II priede tiksliai nurodytos visos 2009–2010 m. Komisijos vykdytos komunikacijos iniciatyvos ir susijusios išlaidos. Konferencijos 2009–2010 m. rengiant konferencijas ir toliau glaudžiai bendradarbiauta su valstybėmis narėmis, Europos Parlamentu, kitais Komisijos departamentais, pilietinės visuomenės sektoriumi. Konferencijos išliko išsamių konsultacijų ir diskusijų ES politikos klausimais forumais. Pavyzdžiui, 2009 m. birželio mėn. Kroatijoje vyko svarbi konferencija dėl plėtros. 2010 m. kovo mėn. Briuselyje surengtoje konferencijoje „Kokia pieno ateitis?“ susitiko visos suinteresuotosios šalys (įskaitant ūkininkus, gamintojus, perdirbėjus, mokslo ekspertus); ji turėjo didelės įtakos ES tebevykstančioms diskusijoms apie pieno sektorių. 2010 m. balandžio mėn. per Tarptautinę žemės ūkio žurnalistų federaciją (angl. IFAJ) pasaulio žurnalistai buvo sukviesti į Briuselyje vykusią konferenciją-dialogą apie BŽŪP ateities kryptis; tai padėjo didinti sąmoningumą apie politinius uždavinius ES ir trečiosiose šalyse. 2010 m. liepos mėn. konferencija „BŽŪP po 2013 m.“ prasidėjo svarbus diskusijų dėl BŽŪP ateities etapas. Tai, kad buvo naudojamasi tiesioginės transliacijos internetu technologija, padėjo plačiai paskleisti konferencijos medžiagą. Dalyvavimas ir (arba) stendai mugėse Rengiant 2009–2010 m. muges daugiausia dėmesio, kaip ir anksčiau, skirta ūkininkavimo ir kaimo plėtros naudai visuomenei pabrėžti. Nurodyti geriausios praktikos, susijusios su ES politika kaimo vietovėse, kaimo paveldo apsauga, kokybės politika ir iškilusių naujų problemų (pvz., klimato kaitos) sprendimu, pavyzdžiai. Mugės išliko tokia susibūrimo vieta, kurioje ūkininkai, kiti suinteresuotieji subjektai ir plačioji visuomenė diskutuoja ūkininkavimo politikos klausimais. Kaip ir anksčiau, buvo organizuojami specialūs renginiai moksleiviams, be kita ko, sveikesnės mitybos skatinimo tema, propaguojant pieno, vaisių ir daržovių vartojimo mokyklose programas. Leidiniai Rengiant leidinius ir toliau buvo atsižvelgiama į teisėkūros programą ir naujausias Eurobarometro atliktas apklausas, susijusias su komunikaciniais poreikiais. Brošiūrose buvo pabrėžiama BŽŪP klausimų, pvz., tvarumo, biologinio kuro ir kokybės politikos, svarba, ir toliau rengti plačiajai visuomenei skirti leidiniai. 2009 m. ir 2010 m. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD kartu su Komisijos tarnybomis rengė EUROPOS dienoraštį, kurio tikslas – supažindinti 15–18 metų moksleivius su ES uždaviniais, įskaitant žemės ūkio sritį. Ataskaitiniu laikotarpiu ir toliau skirta daug dėmesio elektroninių leidinių rengimui, o plačiajai visuomenei skirtiems leidiniams išplatinti vis daugiau naudotasi Europos Komisijos informacijos sklaidos tinklu. Interneto svetainė Ataskaitiniu laikotarpiu buvo toliau plečiama „Žemės ūkio ir kaimo plėtros“ interneto svetainė, pirmiausia – kaip svarbus specialistams skirtos informacijos apie BŽŪP ir kaimo plėtrą šaltinis. Be to, ji atliko svarbų vaidmenį konsultuojant suinteresuotuosius subjektus ir plačiąją visuomenę apie tolesnę žemės ūkio politikos kryptį. Atliktos dvi konsultacijos internetu: konsultacijos su visuomene dėl BŽŪP po 2013 m. ir labiau specializuotos konsultacijos dėl komunikate „BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas“ nurodytų galimybių poveikio vertinimo. Į pareikštas nuomones atsižvelgta svarstant rengiamus ES ūkių ir kaimo plėtros politikos teisės aktų pasiūlymus. 2009 m. ir 2010 m. daugeliui Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD politikos iniciatyvų (pvz., pasiruošimas BŽŪP po 2013 m., ES žemės ūkio kokybės politikos tobulinimas ir pasiūlymai dėl pieno pakuočių) sukurti specialūs interneto puslapiai. „Prekybos žemės ūkio produktais politikos stebėjimo“ informacinio biuletenio ir pranešimų (angl. MAP (Monitoring Agri-trade Policy) newsletter ir MAP briefs ) abonentų skaičius išaugo iki 4900, „Žemės ūkio prekių ir maisto produktų kainų pakeitimus“ ( Agricultural commodity and food prices, updates ) dabar prenumeruoja apytiksliai 1000 abonentų, o „Pranešimus apie Žemės ūkio politikos perspektyvas“ ( Agricultural Policy Perspectives briefs ) – maždaug 900 abonentų. Jau baigiama pereiti prie naujos svetainės versijos (naujas modelis, nauja svetainės turinio tvarkymo technologija ir atnaujintas turinys). Nuomonių apklausos 2009 m. Žemės ūkio GD ir toliau naudojosi Eurobarometro kiekybine apklausa, kad sužinotų ES piliečių nuomonę apie BŽŪP ir kaimo plėtrą. Be to, 2010 m. atliktas dar vienas kokybinis piliečių nuomonės ir žinių apie žemės ūkį bei BŽŪP tyrimas, apėmęs ir ūkininkų bendruomenę. Vizitai Ataskaitiniu laikotarpiu Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas ir toliau priiminėjo lankytojų grupes, kurias dažniausiai sudarė ūkininkai, ūkininkų atstovai, studentai, regionų bei vietos atstovai ir akademikai. Per šiuos apsilankymus piliečiams aiškinta apie bendrąją žemės ūkio politiką, įskaitant kaimo plėtrą, gilintos jų žinios šioje srityje. Valstybėse narėse tęsta iniciatyva skatinti dialogą su universitetais. Garso bei vaizdo priemonės Ataskaitiniu laikotarpiu buvo kuriamos garso bei vaizdo ir žiniasklaidos priemonės, kurios pasiektų plačiąją visuomenę. Tai informacijos platinimas iš eilės tris 2009 m. ir 2010 m. žiemos savaites, trumpo 40 min. filmo (klipo) apie žemės ūkį pavadinimu „Koks bus rytojus?“ demonstravimas 27 ES valstybių narių kino teatruose. Tuo buvo siekiama parodyti visuomenei žemės ūkio svarbą apskritai. Apytiksliai apskaičiuota, kad per abu demonstravimo laikotarpius 27 ES valstybių narių kino teatruose apsilankė 30 mln. žiūrovų. IV . INFORMAVIMO SVARBIAUSIAIS KLAUSIMAIS KAMPANIJOS Jau paminėtos 2010 m. balandžio–birželio mėn. vykusios plačios visuomenės diskusijos būsimos ES ūkių politikos tema. Jomis siekta, kad, svarstant BŽŪP, kuo daugiau žmonių dalyvautų ankstyvajame diskusijų etape. Tai suteikė atviro dialogo galimybę plačiajai visuomenei, suinteresuotiesiems subjektams, ekspertų grupėms ir akademinėms institucijoms. Šiame forume dalyvavo apie 5 600 žmonių iš visos ES. Vėliau, liepos 19–20 d., už žemės ūkį ir kaimo plėtrą atsakingas Komisijos narys Briuselyje surengė konferenciją šių viešųjų diskusijų tema. Nuo tada prasidėjo svarbus etapas rengiant 2010 m. lapkričio mėn. Komisijos komunikatą „BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas“[5]. Tuo pačiu metu Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD Briuselyje, Šv. Kotrynos aikštėje, suorganizavo plačiajai visuomenei skirtą renginį, kuriame valstybės narės eksponavo maisto produktus ir gėrimus iš visos ES, tuo parodydamos Europos ūkių produkcijos gausą ir įvairovę. Šia proga buvo paskelbtas ir suteiktas naujo dizaino ekologinio ūkininkavimo ženklas. Europos Parlamentas, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ir Regionų komitetas prie viešųjų diskusijų prisidėjo paskelbdami nuomones savo iniciatyva. Vėliau Komisijai priėmus komunikatą, Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD organizuota informavimo veikla 27 ES valstybėse dar labiau išsiplėtė. Ji apėmė pristatymus visų valstybių narių suinteresuotiesiems subjektams. Šiuose trumpuose informaciniuose susitikimuose dalyvavo daugiau kaip 1300 suinteresuotųjų subjektų, atstovaujančių daugeliui socialinių ir profesinių organizacijų, NVO, regionų ir valstybių narių valdžią bei institucijas. Po to įvairiomis kalbomis išleisti specialūs leidiniai, medžiaga spaudai ir pateikta informacija internete; parengta ir išplatinta garso bei vaizdo medžiaga. Apskaičiuota, kad ši priemonė pasiekė maždaug 40 mln. TV žiūrovų visoje ES ir turėjo didelį poveikį spaudai. Kaip ir ankstesnės Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD iniciatyvos svarbiais politikos klausimais, tai buvo svarbi komunikacija vietos lygmeniu su visais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant pagal apibrėžimą plačiąją visuomenę. Be to, vykdant informuotumo didinimo veiklą, susijusią su pieno vartojimo mokyklose skatinimo programa ir vaisių bei daržovių vartojimo skatinimo mokyklose programa, kuriomis siekiama pagerinti sveikatą ir mitybą, kaip nurodyta baltojoje knygoje „Europos strategija su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti“[6], ataskaitiniu laikotarpiu surengtos dvi komunikacijos kampanijos „Gerkime pieną“ ir „Skanioji kompanija“. V. TREčIųJų šALIų INICIATYVA NAUDOTų DOTACIJų IR KOMISIJOS INICIATYVA VYKDYTų INFORMAVIMO VEIKSMų IšLAIDų (įSIPAREIGOJIMų IR SUMOKėTų SUMų) SANTYKIS 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | Dotacijos | Tiesioginiai veiksmai | Dotacijos | Tiesioginiai veiksmai | Dotacijos | Tiesioginiai veiksmai | Numatytas biudžetas | 3 000 000 | 4 000 000 | 3 250 000 | 4 750 000 | 3 250 000 | 4 750 000 | Įsipareigojimai (EUR) | 2 532 768 | 3 860 889 | 2 833 990 | 4 745 654 | 2 740 497 | 4 280 963 | Panaudojimo % | 84 % | 97 % | 87 % | 99,9 % | 84 % | 90 % | Sumokėtos sumos | 1 499 066 | 3 069 402 | 1 848 458 | 4 320 404 | (*) | (*) | (EUR)(**) | (*) Duomenų dar nėra – dauguma veiksmų tebevykdomi. (**) Lentelėje nurodytos sumokėtos sumos nėra N metų biudžeto vykdymas, o mokėjimai, atlikti pagal N metų įsipareigojimus. Tie mokėjimai gauti pergrupavus N metų ir N+1 metų mokėjimus. Pažymėtina, kad sumokėtos sumos visada yra mažesnės nei pradinių įsipareigojimų sumos. Dotacijų atveju taip yra dėl to, kad, pirma, daugeliu atvejų galutinės veiksmų išlaidos būna mažesnės nei paramos gavėjas iš pradžių numatė ir, antra, ne visos išlaidos, kurias paramos gavėjai nurodė, gali būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus. Komisijos iniciatyva įgyvendinamų veiksmų atveju šie skirtumai mažesni ir atsiranda dėl įsipareigojimų, kuriuos nustatant atsižvelgiama į visas įmanomas numatyti išlaidas, kurios kai kuriais atvejais galiausiai būna mažesnės nei numatyta. VI . IŠVADA 2009 –2010 m. laikotarpiu ir toliau buvo dedamos pastangos didinti plačiosios visuomenės informuotumą BŽŪP klausimais ir išsaugoti bei sustiprinti žemės ūkio ir kaimo vietovių suinteresuotųjų subjektų paramą. Ypač daug dėmesio skirta diskusijoms su plačiąja visuomene dėl ES žemės ūkio politikos po 2013 m. ir paskatoms keistis nuomonėmis su suinteresuotosiomis šalimis. Rengta daugiau iniciatyvų, skirtų plačiajai visuomenei ir jaunimui, kurie naudojasi internetu ir garso bei vaizdo priemonėmis. Ir toliau stengtasi užtikrinti didžiausią informavimo priemonių poveikį ir bendrai finansuojamiems veiksmams, ir veiksmams, kurių imamasi Komisijos iniciatyva. Apskritai tai padėjo didinti visuomenės informuotumą BŽŪP klausimais, supažindinti su jos tikslais ir suteikti informaciją ūkininkams bei kitiems kaimo vietovių gyventojams, laikantis Reglamento 814/2000 tikslų. 2010 m. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD atliko išsamų pastarųjų metų savo komunikacijos veiklos tyrimą, po kurio patikrino ir atnaujino savo komunikacijos strategiją, atsižvelgdamas į 2010 m. laikotarpio komunikacijos uždavinius bei politikos prioritetus. Ir toliau bus skiriama daug dėmesio būsimai BŽŪP; mūsų tikslas – didinti mūsų komunikacijos veiksmų efektyvumą ir ryšį su vyriausybiniais bei nevyriausybiniais partneriais, kartu atsižvelgiant į besikeičiančias technologijas ir į atsirandančias naujas visuomenės informavimo priemones. [1] Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 814/2000 dėl bendrosios žemės ūkio politikos informacinių priemonių įgyvendinimo (COM(2003)235 galutinis, 2003 5 8). [2] Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 814/2000 dėl bendrosios žemės ūkio politikos informacinių priemonių įgyvendinimo (COM(2007)324 galutinis, 2007 6 13). [3] Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 814/2000 dėl bendrosios žemės ūkio politikos informacinių priemonių įgyvendinimo (COM(2009)237 galutinis, 2009 5 20). [4] OL C 248, 2008 9 30, p. 8; OL C 215, 2009 9 9, p. 3. [5] Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas“ COM(2010) 672 galutinis, 2010 m. lapkričio 18 d. [6] COM (2007) 279 galutinis, 2007 05 30.