Regionų komiteto nuomonė „Biologinės įvairovės užtikrinimas miestuose ir regionuose po 2020 m. per JT BĮK COP 15 ir rengiant kitą ES 2030 m. biologinės strategiją“

(2020/C 440/05)

Pranešėjas Roby BIWER (LU/PES), Betemburgo savivaldybės tarybos narys, Liuksemburgas Pamatinis dokumentas Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ COM(2020) 380 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

1. ragina tarptautinę bendruomenę 2021 m. vyksiančioje 15-ojoje JT biologinės įvairovės konvencijos (BĮK) šalių konferencijoje pasiekti, kad Kunmingo susitikimas suteiktų svarbų postūmį biologinės įvairovės srityje ir taptų signalu negrįžtamai pakreipti biologinės įvairovės ir ekosistemų nykimo kreivę žemyn;

2. atkreipia žmonių dėmesį į tai, kad nuo 2018 m. biologinės įvairovės būklė pablogėjo ir dauguma tarptautinių visuomeninių ir aplinkos apsaugos tikslų, visų pirma Aičio biologinės įvairovės tikslai, nebuvo pasiekti. Pasaulinės pastangos sustabdyti biologinės įvairovės nykimą buvo nesėkmingos, kaip patvirtinta Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) 2019 m. pasauliniame vertinime rengiantis 2020 m. Pasaulio ekonomikos forumui, kuriame biologinės įvairovės nykimas ir ekosistemų žlugimas įvardijami kaip viena iš penkių didžiausių grėsmių, su kuriomis susiduria pasaulis;

3. atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindiniai biologinės įvairovės nykimo veiksniai yra žemės naudojimo keitimas, tiesioginis gamtos išteklių naudojimas ir klimato kaita, kurie turi būti šalinami imantis konkrečių ir savalaikių veiksmų;

4. pabrėžia, kad bendras ES 27 valstybių narių ekologinis pėdsakas daugiau kaip du kartus viršija ekosistemų pajėgumą gaminti naudingas biologines medžiagas ir atlikti anglies dioksido absorbentų funkciją regione;

5. pabrėžia, kad daugėja įrodymų dėl tiesioginio ryšio tarp klimato, biologinės įvairovės ir žmonių sveikatos krizių, taip pat dėl didėjančios zoonozinių ligų pandemijų rizikos, kylančios dėl pasaulyje sparčiai naikinamų natūralių ekosistemų;

6. pabrėžia, kad atsižvelgiant į dabartinę biologinės įvairovės krizės būklę reikia plataus užmojo ir lengvai paaiškinamų tikslų ir neatidėliotinos moksliškai pagrįstos politikos ir veiksmų, skirtų biologinės įvairovės nykimo ir ekosistemų būklės blogėjimo veiksniams šalinti, kurie būtų proporcingi tikslui sušvelninti biologinės įvairovės nykimo kreivę;

7. ragina užtikrinti politikos suderinamumą, kad įvairių sričių ES politikos, įskaitant naują bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP), ES žaliąjį kursą ir ES prekybos santykius bei tarptautinius įsipareigojimus, t. y. JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., JT Paryžiaus klimato susitarimą, Biologinės įvairovės konvenciją ir Sendajaus nelaimių rizikos valdymo programą, pastangos, tikslai ir rezultatai būtų suderinti išsamioje ES tvarumo strategijoje, kurioje būtų nustatyti aiškūs tikslai ir įgyvendinimo priemonės;

8. pabrėžia, kad reikia skubiai imtis veiksmų vadovaujantis Biologinės įvairovės konvencijos 5-ojoje Pasaulio biologinės įvairovės apžvalga ir joje pateiktomis rekomendacijomis skatinti vietos lygmens miestų valdymą ir tarpdalykinį planavimą, skatinti gamtos procesais pagrįstus sprendimus, taip pat taikyti kompleksinį požiūrį į žemės naudojimą ir žemės naudojimo keitimą vietos ir kraštovaizdžio lygmenimis, nes tai yra pagrindiniai elementai siekiant sušvelninti biologinės įvairovės nykimo kreivę;

9. pabrėžia, kad, nepaisant didėjančio pripažinimo, tiek ES 2030 m. biologinės įvairovės strategijoje, tiek Pasaulinėje biologinės įvairovės strategijoje po 2020 m., vis dar trūksta oficialaus pripažinimo, kad subnacionalinės valdžios institucijos, miestai ir kitos vietos valdžios institucijos ( 1 ) atlieka pagrindinį vaidmenį biologinės įvairovės srityje švelninant biologinės įvairovės nykimo kreivę ir kiekviename biologinės įvairovės valdymo proceso etape bei kiekvienu lygmeniu laikantis požiūrio „veiksmai visais valdžios lygmenimis“. Toks pripažinimas galėtų būti pasiektas visų pirma į nacionalines biologinės įvairovės strategijas ir veiksmų planus įtraukiant vietos ir subnacionalines biologinės įvairovės strategijas ir veiksmų planus;

10. pritaria tam, kad būtų nustatytas ES ilgalaikis poveikio klimatui neutralumo tikslas siekiant, kad Europos projektas būtų negrįžtamai orientuotas į poveikio klimatui neutralizavimą iki 2050 m. pagal 2021–2027 m. DFF, užtikrinant bent 30 % su klimatu susijusių išlaidų tikslą; ir pabrėžia, kad ES klimato teisės aktu turėtų būti užtikrinta priemonių, kuriomis siekiama neutralizuoti šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikį, konvergencija su ES ir pasauliniais biologinės įvairovės tikslais ( 2 )

Miestų ir regionų vaidmuo siekiant sušvelninti biologinės įvairovės nykimo kreivę

11. pritaria IPBES 2019 m. ataskaitoje pateiktai išvadai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, užtikrindamos atsakingą gamybą ir vartojimą, taip pat integruotą teritorijų naudojimo planavimą ir įgyvendinimą ir gamtos procesais, aplinkos apsauga ir tvariu gamtos išteklių ir žaliavų naudojimu pagrįstus sprendimus, kuriais atsižvelgiama į socialines, ekonomines ir ekologines aplinkybes ir joms yra būdingi, gali svariai prisidėti prie atitinkamų JT konvencijų, įskaitant JT darbotvarkę iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimą, įgyvendinimo;

12. atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra sudedamoji nacionalinių valdžios institucijų, ratifikuojančių Biologinės įvairovės konvenciją, dalis, svariai ir savo noru prisideda ir kuria svarbias partnerystes, suburiančias pagrindines grupes (čiabuvių ir vietos bendruomenes, jaunimą ir moteris) ir atitinkamus sektorius (verslo, kultūros ir pilietinės visuomenės organizacijas);

13. pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, kaip inovacijų ir integruotų erdvės ir teritorinių planų ir strategijų įgyvendinimo varomoji jėga, yra nepakankamai (taip pat ir finansiškai) panaudojamas išteklius siekiant ES ir pasaulinių biologinės įvairovės tikslų ir kad visi jų pajėgumai gali būti panaudoti pripažįstant, aktyvuojant ir suteikiant priemones atlikti pagrindinius vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenis;

14. pabrėžia, kad novatoriški, gamtos procesais pagrįsti sprendimai, kuriuos įkvepia ir palaiko gamta, kurie yra ekonomiškai veiksmingi, taip pat naudingi aplinkos, socialiniu bei ekonominiu požiūriu ir padeda didinti atsparumą, yra viena veiksmingiausių ekosistemų atkūrimo ir žmonių gebėjimo siekti klestėjimo kartu su gamta stiprinimo priemonių, kaip nurodyta 2020 m. NATURVATION projekto ataskaitoje ( 3 )

15. ragina keistis geriausios patirties pavyzdžiais siekiant skatinti novatoriškų, gamtos procesais pagrįstų sprendimų įgyvendinimą ir sklaidą ir parengti gaires visiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams;

16. atkreipia dėmesį į darnaus vystymosi tikslų tarpusavio sąsajas ir siūlo biologinės įvairovės ir klimato tikslus įtraukti į tolesnį politikos plėtojimą, pavyzdžiui, nuolat atsižvelgiant į atsinaujinančiųjų išteklių energijos infrastruktūros aplinkos biologinę įvairovę, kad būtų pasiekti ir biologinės įvairovės ir klimato tikslai;

17. primena savo raginimą vietos ir regionų valdžios institucijoms nustatyti atitinkamai vietos ir subnacionalines biologinės įvairovės strategijas ir veiksmų planus ir įsitraukti į tarptautinę, Europos ir nacionalinę standartizaciją siekiant integruoti biologinės įvairovės ir ekosistemų valdymą ir užtikrinti didesnes gamtos procesais pagrįstų sprendimų taikymo galimybes ir poveikį;

Miestai ir regionai – ES biologinės įvairovės siekių įgyvendinimo varomoji jėga

18. palankiai vertina 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją kaip vertikalaus bendradarbiavimo šalinant pagrindines biologinės įvairovės nykimo priežastis sąsają ir jos ryšį su visuomenės uždaviniais, pavyzdžiui, klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos ir apsauga nuo būsimų pandemijų;

19. ragina vietos ir regionų valdžios institucijas glaudžiai bendradarbiauti tarpusavyje siekiant sukurti ekologinius koridorius, kurie sudarytų transeuropinius gamtos tinklus, nes jie labai svarbūs dalyvavimui vietos lygmeniu;

20. pabrėžia, kaip svarbu koordinuoti gamtos apsaugos priemones ir nustatyti tikslus vietos lygmeniu. ES turėtų miestams ir regionams teikti finansavimą ir informaciją siekdama skatinti biologinę įvairovę, įskaitant gamtosaugos projektus, gamtos procesais grindžiamus sprendimus, gamtos duomenų išteklių plėtojimą, teritorijų planavimą išsaugant biologinę įvairovę ir kompetencijos bei išteklių didinimą miestuose ir regionuose;

21. palankiai vertina Tarybos išvadose prisiimtą įsipareigojimą dėl Pasaulinės biologinės įvairovės programos po 2020 m. rengimo, siekiant padidinti gamtos procesais pagrįstų sprendimų taikymą ir įgyvendinimą padedant išsaugoti biologinę įvairovę, atkurti ekosistemas ir tvariai naudoti žemę;

22. palankiai vertina ir remia visos Europos plataus užmojo ES žaliojo kurso ir ES biologinės įvairovės strategijos įsipareigojimus, uždavinius ir tikslus; pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį jų siekiant, visų pirma stengiantis iki 2021 m. pabaigos parengti miestų žalinimo planus, ir pabrėžia jų inovacijų ir integracijos potencialą remiant teritorijų ir miestų biologinę įvairovę, atsparų atsigavimą ir socialinę sanglaudą;

23. pabrėžia, kad būtina parengti integruotą ES masto strategiją, kuria būtų siekiama ES pasodinti dar bent 3 mlrd. medžių visapusiškai laikantis ekologinių principų, siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į pagrindines funkcijas; pakartoja savo nuomonę ( 4 ) dėl itin svarbaus miškų vaidmens tiek kaimo, tiek miesto vietovėse biologinės įvairovės išsaugojimo, klimato kaitos švelninimo, apsaugos nuo hidrogeologinės žalos, anglies dioksido kaupimo, žmonių sveikatos apsaugos ir kitos papildomos naudos srityse, ir ragina dėti daugiau pastangų siekiant apsaugoti ir atkurti miškus visapusiškai laikantis ekologinių principų, atsižvelgiant į brandų amžių, unikalius ekologinius ypatumus ir didžiausią biologinę įvairovę;

24. palankiai vertina ES miestų žalinimo platformą kaip miestų gebėjimų stiprinimo priemonę ir rekomenduoja ją integruoti į tokias pagrindines iniciatyvas ir platformas kaip naujas ES žaliojo miesto susitarimas, „NetworkNature“, „CitiesWithNature“ ir „RegionsWithNature“. Komitetas ypač remia iniciatyvą „CitieswithNature“ ir „RegionsWithNature“, kurios yra oficialios „Nuo Šarm aš Šeicho iki Kunmingo – veiksmų darbotvarkė gamtai ir žmonėms“ platformos, siekiant įtraukti ir įpareigoti subnacionalines valdžios institucijas, miestus ir kitas vietos valdžios institucijas, atsakingas už biologinę įvairovę, pademonstruoti savo pastangas ir pripažinti gamtos miestuose ir regionuose vertę;

25. pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį valdant „Natura 2000“ teritorijas ir prašo skirti pakankamą logistinę, mokslinę ir finansinę paramą, kad iki 2025 m. būtų užtikrinta visapusiška aprėptis ir vykdymas;

26. ragina ES vietos ir regionų valdžios institucijoms skirti pakankamai išteklių, stiprinti gebėjimus ir teikti gaires, kad jos galėtų vykdyti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos veiklą, įgyvendinti apsaugos priemones, teritorijų valdymą ir miestų žalinimo planus, skirtus plataus užmojo biologinės įvairovės veiksmams įgyvendinti;

27. palankiai vertina tikslą įdiegti naują Europos biologinės įvairovės valdymo sistemą, kaip teigiama ES biologinės įvairovės strategijoje. Ši sistema sudarytų sąlygas vietos ir regionų valdžios institucijoms ir visiems valdymo lygmenims vykdyti stebėsenos ir vertinimo įsipareigojimus, atsižvelgiant į vietos sąlygas, ir vertinti biologinės įvairovės veiksmų pažangą, bei prašo nustatyti aiškius rodiklius ir išmatuojamus tikslus, kurie būtų standartizuoti Europos lygmeniu; yra pasirengęs bendradarbiauti ir prisidėti rengiant ir įgyvendinant naują valdymo sistemą siekiant užtikrinti, kad tai būtų kuo veiksmingesnė struktūra, kuri leistų visapusiškai išnaudoti vietos ir regionų valdžios institucijų potencialą stengiantis sušvelninti biologinės įvairovės nykimo kreivę;

28. ragina ES, remiantis turimais veiksmingo įgyvendinimo įrodymais, imtis konkrečių veiksmų, įskaitant gebėjimų stiprinimą, toliau integruoti ir derinti biologinės įvairovės prioritetus visose jurisdikcijose ir politikos srityse, t. y. žemės ūkio, teritorijų planavimo ir miestų plėtros, prekybos, aplinkos, mokslinių tyrimų ir inovacijų, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos ir ES žaliojo kurso srityse, ir tinkamai įtraukti visus valdymo lygmenis ES masto poveikiui užtikrinti;

29. atkreipia dėmesį į savo ataskaitoje dėl biologinės įvairovės veiksmų finansavimo pateiktas rekomendacijas ( 5 ) didinti užmojus integruoti aplinkos aspektą į ES finansavimą, taip pat didinti ir racionalizuoti biologinei įvairovei skirtą finansavimą vietos ir regionų valdžios institucijoms tinkamu mastu, įskaitant pagal programą LIFE;

30. reikalauja nuoseklios tarpvalstybinės aplinkos politikos ir su ja susijusio tarpvalstybinio bendradarbiavimo, nes rūšys nepaiso valstybių sienų;

31. ragina ES visuose pagrindiniuose finansiniuose planuose, įskaitant 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą ir ekonomikos gaivinimo po COVID-19 krizės planus, teikti pirmenybę biologinės įvairovės nykimo kreivės švelninimui kaip labai svarbiam principui, sutelkti pakankamai išteklių, kad būtų tiesiogiai ar netiesiogiai skatinami biologinės įvairovės veiksmai visais valdymo lygmenimis ir atsižvelgiant į regioninį kontekstą, supaprastinant procedūras, kad būtų daugiau panaudojama lėšų; šiuo tikslu siūlo apsvarstyti galimybę viešųjų išlaidų ar investicinėje veikloje įgyvendinti šviesoforo sistemą, skirtą parodyti galimą poveikį biologinei įvairovei ir jos nykimo veiksnius;

32. prašo, kad į ES valstybės pagalbos schemas būtų visapusiškai įtrauktas tikslas panaikinti biologinei įvairovei žalingas subsidijas, užtikrinant, kad viešosios ir privačios ekonominės ir reguliavimo paskatos iki 2030 m. būtų teigiamos biologinei įvairovei; taip pat pabrėžia, kad svarbu biologinę įvairovę įtraukti į sanglaudos politiką;

33. atkreipia dėmesį į didelį darbo vietų, kurioms kyla grėsmė dėl biologinės įvairovės nykimo ir ekosistemų būklės blogėjimo, skaičių ir į užimtumo galimybes, kurias atveria tvarūs bioekonomikos ir tvarios gamybos modeliai, ir ragina Komisiją būsimose aplinkos apsaugos strategijose pirmenybę teikti darbo vietų, kurios yra tiesiogiai susijusios su biologinės įvairovės nykimo ir ekosistemų būklės blogėjimo sustabdymu, išsaugojimui;

34. ragina didinti investicijas į gamtos ir ekonomikos sąsajų mokslinius tyrimus, kad būtų užtikrintas papildomas indėlis į įrodymais grindžiamą politikos formavimą ir veiksmingesnes investicijas;

35. ragina palengvinti biologinės įvairovės įtraukimo į BŽŪP planus procesą; ragina visiems nacionaliniams strateginiams planams nustatyti bendrus privalomus ir veiksmingus minimalius ekologinių sistemų reikalavimus;

36. atkreipia dėmesį į tai, kad skirtingose direktyvose ir reglamentuose vartojama terminologija dažnai būna nenuosekli, kad procedūros (pavyzdžiui, programa LIFE) dažnai būna pernelyg sudėtingos mažesnėms vietos ir regionų valdžios institucijoms ir dažniausiai yra skirtos didelio masto projektams, bet netinkamos gamtos projektams priemiesčių ir kaimo vietovėse;

37. atkreipia dėmesį į svarbų zoologijos sodų ir akvariumų vaidmenį, tačiau pabrėžia, kad biologinės įvairovės apsauga ir išsaugojimas turėtų būti sutelkti į in situ pastangas ir neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais prevenciją stiprinant vietinių rūšių apsaugą ir žinias apie šias rūšis; siūlo savo paramą vietos ir regionų valdžios institucijoms siekiant geriau įgyvendinti ES zoologijos sodų direktyvą, suderintą su Biologinės įvairovės konvencijos tikslais;

38. primena, kad, nors ES jūrų aplinkos apsaugos strategija yra viena išsamiausių ir plačiausio užmojo visame pasaulyje, būtina aktyviau imtis veiksmų, kad būtų galima tinkamai spręsti pagrindines problemas, pavyzdžiui, peržvejojimo ir netvarių plastiko šiukšlių, perteklinių maistinių medžiagų, žvejybos praktikos, povandeninio triukšmo ir kitų rūšių taršos problemas; tausioji žvejybos praktika ir jūrų ekosistemų būklė yra labai svarbūs veiksniai pakrantės rajonų ekonomikai, žmonėms ir bendruomenėms;

39. ragina ES stiprinti svarbų subnacionalinių Vyriausybių vaidmenį išsaugant ir atkuriant biologinę įvairovę, be kita ko, išnaudojant biokultūrinės įvairovės potencialą. Biokultūrinės įvairovės sąvoka apima biologinę įvairovę, kultūrų įvairovę ir vietos, regioninę bei europinę tapatybę, todėl biologinės įvairovės išsaugojimas gali suteikti pridėtinės vertės vietos bendruomenėms;

40. ragina ES remti sustiprintą Pasaulinę biologinės įvairovės strategiją po 2020 m., kuria būtų atsižvelgiama į vienodą tarptautinio, regioninio ir vietos lygmenų svarbą priimant specialų sprendimą dėl visapusiško vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo, ir remiamasi Sprendimo X/22 veiksmų plano pavyzdžiu ir jo reikšmingais laimėjimais visais valdymo lygmenimis per pastarąjį dešimtmetį;

Miestų ir regionų vaidmens nustatymas Pasaulinėje biologinės įvairovės strategijoje po 2020 m.

41. remia JT ekosistemų atkūrimo dešimtmečio tikslą spartinti ir masiškai plėsti nualintų ir sunaikintų ekosistemų atkūrimą pasaulyje, siekiant kovoti su klimato krize ir didinti apsirūpinimo maistu saugumą, vandens tiekimą ir biologinę įvairovę, pavyzdžiui, įgyvendinant Bonos susitarimo uždavinį iki 2030 m. atkurti 350 mln. hektarų nualintų ekosistemų;

42. dar kartą patvirtina, kad būtina oficialiai pripažinti pagrindinį subnacionalinių valdžios institucijų, miestų ir kitų vietos valdžios institucijų, atsakingų už biologinę įvairovę, vaidmenį siekiant visuotinių atkūrimo ir biologinės įvairovės tikslų, kurie nustatyti daugybe ankstesnių Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijos sprendimais, ir ragina JT šalis bendradarbiauti su savo subnacionalinėmis valdžios institucijomis, miestais ir kitomis vietos valdžios institucijomis, atsakingomis už biologinę įvairovę, ir stiprinti jų gebėjimus biologinę įvairovę įtraukti į miestų, teritorijų ir teritorinius planus, kad būtų pasiekti BĮK tikslai ir Pasaulinės biologinės įvairovės strategijos po 2020 m. tikslai, kaip numatyta Sprendime X/22;

43. palankiai vertina tai, kad biologinės įvairovės ir žmonių sveikatos ryšys yra oficialiai pripažįstamas Pasaulinėje biologinės įvairovės strategijoje po 2020 m., ir pabrėžia, kad subnacionalinės valdžios institucijos, miestai ir kitos vietos valdžios institucijos, atsakingos už biologinę įvairovę, yra labai svarbios įgyvendinant ir valdant gamtos procesais pagrįstus sprendimus, įskaitant prieinamas ir įtraukias žaliąsias erdves miestų, priemiesčių ir kaimo vietovėse, kurios veiksmingai gerina sveikatos sąlygas;

44. rekomenduoja aiškiai nurodyti subnacionalinių valdžios institucijų, miestų ir kitų vietos valdžios institucijų, atsakingų už biologinę įvairovę, vaidmenį Pasaulinėje biologinės įvairovės strategijoje po 2020 m., visų pirma nustatant tikslus ir uždavinius (iš dalies keičiant I skirsnį. Įžanga/B), kuriant partnerystes, skatinant pokyčius (iš dalies keičiant I skirsnį. Įžanga/C) ir integruojant biologinės įvairovės aspektą, be kita ko, į atitinkamų sektorių politiką visais valdžios lygmenimis (performuluojant D skirsnio „2030 tikslai“ 13 punktą) ( 6 )

45. primena, kad visi suinteresuotieji subjektai ir plačioji visuomenė turi imtis bendrų veiksmų, ypatingą dėmesį skiriant čiabuvių ir vietos bendruomenių, moterų, jaunimo ir asmenų, kurie tiesiogiai priklauso nuo biologinės įvairovės ir ją valdo, indėliui;

46. ragina pirmenybę teikti ilgalaikiam požiūriui į biologinės įvairovės integravimą, horizontaliai ir vertikaliai, į visas politikos sritis ir sektorius subnacionaliniu ir vietos lygmenimis, ir pažymi, kad subnacionalinės valdžios institucijos, miestai ir kitos vietos valdžios institucijos, atsakingos už biologinę įvairovę, kaip vietos viešojo valdymo sąsaja su pilietine visuomene ir privačiuoju sektoriumi, turi geriausias galimybes spręsti ekosistemų atkūrimo ir apsaugos klausimus konkrečiomis vietos ir regionų aplinkybėmis, telkdamos išteklius ir naudodamosi masto ekonomija;

47. pasisako už tai, kad Pasaulinės biologinės įvairovės strategijos po 2020 m. 15 tiksle būtų aiškiai atsižvelgta į būtinybę skirti papildomų išteklių ilgalaikiam požiūriui į biologinės įvairovės integravimą remti tikslingai plėtojant gebėjimus visais valdžios lygmenimis, be kita ko, taikant novatoriškus, aktyvumą skatinančius metodus, pavyzdžiui, tarpusavio mokymąsi, siekiant stabdyti biologinės įvairovės nykimą, atkurti ekosistemas, užkirsti kelią invazinėms svetimoms rūšims ir neteisėtam laukinių gyvūnų žudymui bei prekybai jais, ir įtraukti pagrindinius suinteresuotuosius subjektus ir ekspertus, visų pirma čiabuvių ir vietos bendruomenes, į biologinės įvairovės valdymą, ir suteikti techninę pagalbą ir pakankamus finansinius ir žmogiškuosius išteklius;

48. ragina Biologinės įvairovės konvencijos šalis gerokai padidinti viešąjį finansavimą kaip pagrindą sutelkti išteklius, kuriuos surenka ir paskirsto subnacionalinės valdžios institucijos, miestai ir kitos vietos valdžios institucijos, atsakingos už biologinę įvairovę, investicijoms į biologinės įvairovės veiksmus savo lygmeniu, ypatingą dėmesį skiriant svarbiausiems biologinės įvairovės telkiniams, kad būtų sudarytos palankios sąlygos privačiojo sektoriaus investicijoms;

49. rekomenduoja, kartu su specialistais, menininkais, rašytojais ir švietimo bei žiniasklaidos sektoriais, rengti komunikacijos, švietimo ir visuomenės informavimo (angl. CEPA) iniciatyvas, pritaikytas prie vietos ir subnacionalinio lygmens, siekiant pabrėžti kultūrinę, turistinę, rekreacinę, žmonių sveikatos, ekonominę ir tikrąją biologinės įvairovės vertę viešuosiuose, privačiuosiuose ir verslo sektoriuose, ir akcentuoja išskirtinę subnacionalinių valdžios institucijų, miestų ir kitų vietos valdžios institucijų, atsakingų už biologinę įvairovę, kaip arčiausiai žmonių esančių valdžios lygmenų įgyvendinant tokias iniciatyvas, padėtį, įžvalgas ir teisėtumą;

50. ragina pateikti nuoseklias rodiklių, įskaitant, žaliųjų miestų erdvių, apibrėžtis, remiantis persvarstytu Singapūro miestų biologinės įvairovės indeksu kaip priemone įvertinti vietos biologinės įvairovės veiksmų indėlį remiant aiškų subnacionalinių valdžios institucijų, miestų ir kitų vietos valdžios institucijų, atsakingų už biologinę įvairovę, vaidmenį įgyvendinant Pasaulinės biologinės įvairovės strategijos po 2020 m. stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo mechanizmą;

51. primygtinai ragina gerokai sustiprinti stebėseną, išnaudoti naujas technologijas, visus tinkamus duomenų šaltinius ir prognozavimo modelius integruotose biologinės įvairovės stebėsenos sistemose, kad būtų galima įvertinti tarptautinių susitarimų veiksmingumą ir tiksliai bei skaidriai stebėti biologinės įvairovės veiksmų poveikį visais lygmenimis;

52. ragina Pasaulinėje biologinės įvairovės apžvalgoje aiškiai nurodyti subnacionalinių valdžios institucijų, miestų ir kitų vietos valdžios institucijų, atsakingų už biologinę įvairovę, svarbą kuriant ir įgyvendinant nacionalinę politiką;

53. ragina rengti subnacionalinėms valdžios institucijoms, miestams ir kitoms vietos valdžios institucijoms, atsakingoms už biologinę įvairovę, skirtus metinius platformų susitikimus, kad jos galėtų bendrauti, keistis informacija ir bendrai pristatyti savo indėlį į Pasaulinę biologinės įvairovės strategiją po 2020 m. ir sukurti sąsajas su Pasauline tvariųjų miestų platforma, Pasaulio aplinkos fondo Tvariųjų miestų programa, BIODEV 2030, IADB programa dėl besiformuojančių ir tvarių miestų, FAO Didžiąja žaliąja miestų siena ir Biologinės įvairovės konvencijos šalių susitarimu grindžiama įsipareigojimų platforma;

54. pritaria COP 15 sprendimui dėl visapusiško subnacionalinių valdžios institucijų, miestų ir kitų vietos valdžios institucijų, atsakingų už biologinę įvairovę, dalyvavimo Pasaulinėje biologinės įvairovės strategijoje po 2020 m., įskaitant atnaujintą Sprendimą X/22, kuriuo apibrėžiamas veiksmų planas dėl subnacionalinių valdžios institucijų, miestų ir kitų vietos valdžios institucijų, atsakingų už biologinę įvairovę, ir skatinamas vertikalaus visų valdymo lygmenų bendradarbiavimo metodas „veiksmai visais valdžios lygmenimis“, kad būtų užtikrintas politikos nuoseklumas ir išnaudotos visos jų galimybės siekiant įgyvendinti 2050 m. viziją ir 2030 m. misiją;

55. pritaria Pagalbinio įgyvendinimo komiteto rekomendacijai „Bendradarbiavimas su subnacionalinėmis ir vietos valdžios institucijomis siekiant geriau įgyvendinti Pasaulinę biologinės įvairovės strategiją“ ir prašo, kad Pagalbinis įgyvendinimo komitetas 2024 m. atliktų subnacionalinių valdžios institucijų, miestų ir kitų vietos valdžios institucijų vaidmens įgyvendinant Pasaulinę biologinės įvairovės strategiją po 2020 m. ir ilgalaikio požiūrio į biologinės įvairovės integravimą laikotarpio vidurio peržiūrą;

56. atkreipia dėmesį į svarbų bendradarbiavimą su pagrindiniais tarptautiniais partneriais ( 7 ) „Edinburgo procese, skirtame aukšto lygio darbo grupėms dėl Pasaulinės biologinės įvairovės strategijos po 2020 m. plėtojimo“ ir būsimame 7-ajame pasauliniame subnacionalinių ir vietos valdžios institucijų aukščiausiojo lygio susitikime dėl subnacionalinių valdžios institucijų, miestų ir kitų vietos valdžios institucijų kaip veiksmingos Pasaulinės biologinės įvairovės strategijos po 2020 m. dalies padėties pasaulyje;

57. įsipareigoja aktyviai dalyvauti įgyvendinant Pasaulinės biologinės įvairovės strategiją po 2020 m. ir 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją ir rengiant suderintą plataus užmojo ES biologinės įvairovės veiksmų planą.

2020 m. spalio 14 d., Briuselis Europos regionų komiteto pirmininkas Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Visi žemesnio nei nacionalinio lygmens valdymo lygmenys yra nurodyti formuluotėje „subnacionalinės valdžios institucijos, miestai ir kitos vietos valdžios institucijos, atsakingos už biologinę įvairovę“ pasaulinės strategijos kontekste ir formuluotėje „vietos ir regionų valdžios institucijos“ ES kontekste.

(2) COM(2020) 80 final, COR (2020) 01361 (OL C 324, 2020 10 1, p. 58).

(3) Xie, L.; Bulkeley, H. (2020) City for Biodiversity: The Roles of Nature-Based Solutions in European Cities, NATURVATION.

(4) NAT (2019) 4601 (OL C 324, 2020 10 1, p. 48).

(5) RK (2020 m.) „Biologinės įvairovės veiksmų finansavimas. Galimybės ir uždaviniai ES subnacionalinio lygmens valdžios institucijoms“.

(6) Pagal Pasaulinės biologinės įvairovės strategijos po 2020 m. nulinį projektą, https://www.cbd.int/article/2020-01-10-19-02-38

(7) Pavyzdžiui, Vadovaujančių subnacionalinių valdžios institucijų grupė, ICLEI, Regions4 ir Škotijos vyriausybėScotland ir Kvebekas.