LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 30.4.2009 
SEC(2009) 577 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Pridedamas prie dokumento 
 
Pasiūlymas  
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA  
 
dėl alternatyvaus investavimo fond ų valdytojų ir direktyv ų 2004/39/EB ir 2009/…/EB 
dalinio keitimo 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA   
   
{COM(2009) 207} 
{SEC(2009) 576} 
LT 2   LT POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
Finansų krizė atskleidė daugybę finansų sistemos silpn ų vietų. Todėl būtina visapusiškai 
peržiūrėti visų svarbių Europos finans ų rinkų dalyvių reguliavimo ir prieži ūros sistemas. Kaip 
nurodoma Komisijos pranešime Pavasario Europos Vadov ų Tarybai ir remiantis G20 
išvadomis, Komisija yra įsipareigojusi užtikrinti, kad „ visiems svarbiems dalyviams (…) b ūtų 
taikomas tinkamas reguliavimas ir prieži ūra“. Tam reikia užpildyt i spragas srityse, kur 
Europos ir nacionalin ės nuostatos nepakankamos. 
Viena iš toki ų sričių yra susijusi su alternatyvaus investavimo fond ų (AIF) valdytojais. AIF – 
tai visi fondai, kuri ų veikla n ėra suderinta pagal KIPVPS direktyv ą1. AIF sektorius yra 
didžiulis (2008 m. pabaigoj e jo valdomo turto vert ė siekė 2 trilijonus EUR) ir įvairiapusis. 
AIF valdytojai (AIFV) naudoja įvairiausias investavimo strategijas ir b ūdus bei investuoja į 
daug įvairaus finansinio ir materialaus turto. Į šią kategorij ą patenka rizikos draudimo fondai, 
privataus kapitalo fondai, žaliav ų fondai, nekilnojamojo turto fondai, infrastrukt ūros fondai ir 
kiti. Atsižvelgiant į šių investicij ų riziką, investavimas į AIF yra skirtas tik profesionaliems 
investuotojams. 
AIFV veikla kelia keli ų rūšių riziką jų investuotojams ir kitoms sandorio šalims, o taip pat 
finansų rinkų veiksmingumui ir stabilumui (žr. 1 lentel ę). Šių rizikos r ūšių pobūdis ir 
intensyvumas priklauso nuo verslo modeli ų. Pavyzdžiui, makrolygio rizikos ribojimo rizika, 
susijusi su finansiniu svertu, pirmiausiai b ūdinga rizikos draudimo fond ų ir žaliav ų fondų 
veiklai. Tuo tarpu rizika, susi jusi su portfeliui priklausan čių įmonių valdymu, yra glaudžiai 
siejama su priva čiu kapitalu. Vis d ėlto kita rizika b ūdinga visų tipų AIFV. 
                                                 
1 Direktyva 85/611/EEB d ėl kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjekt ų 
(KIPVPS). 
LT 3   LT 1 lentelė. Pagrindini ų rizikos sri čių apžvalga 
Makrolygio rizikos 
ribojimo (sistemin ė) 
rizika, ypa č susijusi su 
finansinio sverto 
taikymu  • Sistemai svarbi ų bankų (teikiančių finansinį svertą) tiesiogin ė pozicija AIFV 
sektoriuje  
• Prociklinis bandos elgsenos poveikis, rizikos koncentracija konkre čiuose 
rinkos segmentuose ir („priverstinis“) įsiskolinim ų mažinimas, perkeliant juos 
ant kitų sandorio šali ų pečių per turto kainas ir rinkos likvidum ą  
Mikrolygio rizikos 
ribojimo rizika  • Galimi vidini ų rizikos valdymo sistem ų trūkumai, susij ę su likvidumo rizika, 
rinkos rizika, kit ų sandorio šali ų rizika (kredit ų ir atsiskaitymo rizika, ypa č 
skolintų vertybini ų popierių pardavimo atveju) bei veiklos rizika  
Investuotoj ų apsauga  • Spragos, susijusios su investuotojams atskleidžiama informacija apie 
investicin ę politiką, rizikos valdym ą, vidinius procesus ir t. t., kliudan čios 
efektyviai deramai kontrolei  
• Interesų konfliktai ir fond ų valdymo klaidos, ypa č susijusios su atlyginimu, 
vertinimu ir administravimu  
Rinkos veiksmingumas 
ir vientisumas  • Dinamiškos prekybos ir skolint ų vertybini ų popierių pardavimo metod ų 
poveikis rinkos funkcionavimui  
• Galimas piktnaudžiavimas rinkoje, susij ęs su tam tikrais metodais, pvz., 
skolintų vertybini ų popierių pardavimu.  
Poveikis bendrovi ų 
kontrolės rinkai  • Skaidrumo tr ūkumas didinant savo dal į į biržos prekybos s ąrašus įtrauktose 
bendrovės (pvz., skolinantis akcijas, pasirašant susitarimus d ėl skirtumų), arba 
aktyvistų strategijos suderinti veiksmai  
AIFV įgyjama 
bendrovi ų kontrolė • Galimas paskat ų nesutapimas, valdant portfeliui priklausan čias įmones, ypa č 
skolų finansavimo atžvilgiu 
• Įmonių, kurių akcijos yra išperkamos, skaidrumo ir viešosios kontrol ės 
trūkumas  
Finansų krizė dar geriau nušviet ė AIFV vaidmen į finansų rinkose. Nors AIFV ir nebuvo 
krizės priežastis, pastarieji įvykiai labai apsunkino situacij ą šiame sektoriuje. Daugelis AIFV 
patiria likvidumo problem ų, bandydami suvaldyti investuotojams pažad ėto likvidumo lygio ir 
savo investicij ų nelikvidumo neatitikim ą. Kai kuriais atvejais neigiamus padarinius pajuto 
platesnė rinka. Pavyzdžiui, rizikos draudimo fond ų atliktas staigus dideli ų su finansiniu svertu 
susijusių pozicijų uždarymas, reaguojant į griežtėjančias kredit ų teikimo s ąlygas ir 
investuotoj ų išpirkimo prašymus, procikliškai paveik ė smunkan čias rinkas ir gal ėjo pabloginti 
rinkos likvidum ą. 
Problemos apibr ėžimas 
Pagrindinis šio poveikio vertinimo r ūpestis yra klausimas, ar dabartin ė ES AIFV sektoriaus 
reguliavimo ir prieži ūros tvarka yra tvirtas pa grindas šios rizikos steb ėsenai ir kontrolei. Šioje 
ataskaitoje ypatingas d ėmesys skiriamas tam, ar, turint omenyje AIFV investuotoj ų ir kitų 
sandorio šali ų tarptautin į pobūdį bei jų aktyvų vaidmen į visos Europos finans ų rinkose, 
tinkamai atsižvelgiama į tarpvalstybin į aspektą. 
Nepaisant šio tarpusavio ryšio, AIFV reguliav imo aplinka šiuo metu yra labai fragmentiška. 
Nors AIFV galioja tam tikros daugeliui sektori ų taikomos EB teis ės nuostatos, joki ų EB 
taisyklių, skirtų tiesiogiai AIFV, n ėra. Tai nereiškia, kad AIFV  veikla nereguliuojama: 
daugumai j ų taikomas valstybi ų narių, kuriose jie įsteigti, reguliavimas ir prieži ūra. Tačiau 
nacionalini ų sistemų apimtis ir turinys labai skiriasi, pvz., tokiose srityse, kaip AIFV 
registravimo ir veiklos leidimo reikalavimai, ataskaitos reguliavimo institucijoms ir informacijos atskleidimo investuotoja ms bei rizikos valdymo standartai. 
LT 4   LT Šioje ataskaitoje aptariamos dvi tarpusavyj e susijusios problemos, siejamos su tokiu 
suskaidytu reguliavimu: 
• Pirma, suskaidytas reguliavimas gali trukdyti veiksmingam AIFV reguliavimui, 
priežiūrai ir makrolygio rizikos ribojimo prieži ūrai, nes gali b ūti neskiriama 
pakankamai d ėmesio AIFV veiklos tarpvalstybiniam aspektui. D ėl to makrolygio bei 
mikrolygio rizikos ribojimo ir rinkos veiksmingumo rizikos steb ėsena ir kontrol ė gali būti 
nepakankamos arba nenuoseklios, o investuotoj ų apsaugos užtikrinimo sistemose gali 
atsirasti tr ūkumų. 
• Antra, tai taip pat gali kliudyti rinkos integracij ai ir bendrosios rinkos pl ėtrai, nes 
sukuriamos kli ūtys veiksmingam tarpvalstybiniam AIFV produkt ų platinimui. Tai gali 
trukdyti AIFV pasiekti galim ą masto ekonomij ą, o investuotojams – optimaliai 
diversifikuoti savo portfelius. 
Ataskaitoje daroma išvada, kad, žvel giant iš ES perspektyvos, dabartin ė reguliavimo aplinka 
nesuteikia išsamaus ar veiksmingo pagrindo rizikos, kuri ą AIFV kelia kitoms sandorio šalims 
ir finansų sistemai, steb ėsenai bei reagavimui į ją. Nepakankamai atsižvelgiama į europinį 
aspektą, t. y. tai, kad reguliavimu ir prieži ūra turi būti užtikrinama visuomen ės gerovė.  
Svarbi kli ūtis, trukdanti veiksmingai vykdyti makrolygio rizikos ribojimo prieži ūrą, yra tai, 
kad nėra nuoseklaus svarbi ų makrolygio rizikos ribojimo duomen ų (pavyzdžiui, apie 
finansinius svertus ir  rizikos koncentracij ą) rinkimo iš AIFV metodo ir veiksmingo 
mechanizmo, skirto makrolygio rizikos ribojimo prieži ūros institucijoms keistis šia 
informacija Europos arba pasaul io mastu. Be to, investuotoj ų ir kitų sandorio šali ų abejones 
sustiprina tai, kad Europos S ąjungoje n ėra nuosekli ų priežiūros ir reguliavimo apsaugos 
standartų. 
Uždaviniai 
Siekiant spr ęsti šias problemas, šioje ataskaitoje apibr ėžiamas plataus masto uždavinys – 
įgyvendinti visapusišk ą ir veiksming ą AIFV reguliavimo ir prieži ūros sistem ą Europos 
Sąjungoje. 
Ataskaitoje pripaž įstama, kad kai kurios  aprašomos rizikos r ūšys nėra būdingos vien AIFV 
sektoriui, tod ėl jas pavykt ų sėkmingiau pažaboti vykdant bendras iniciatyvas. Tai priemon ės, 
kuriomis siekiama spr ęsti problemas, susijusias su skolint ų vertybini ų popierių pardavimu ir 
tam tikrų metodų, taikomų įsigyjant į biržos prekybos s ąrašus įtrauktų bendrovi ų balsavimo 
teises, skaidrumo. Be to, ataskaitoje pažymima, kad kiti pla čios reformos darbotvark ės 
elementai, paskelbti Komisijos pranešime Pavasario Europos Vadov ų Tarybai, tur ės įtakos 
AIFV sektoriui.  
Tačiau daugelio kit ų rūšių rizika yra tiesiogiai susijusi su AIFV veikla, tod ėl reikalauja 
tikslinio atsako. Konkret ūs šio atsako tikslai b ūtų tokie: 
• Užtikrinti, kad visiems AIFV b ūtų taikomi tinkami veiklos leidimo ir registracijos 
reikalavimai. 
• Sukurti tinkamos makrolygio ri zikos ribojimo rizikos steb ėsenos sistem ą.  
• Užtikrinti tinkam ą mikrolygio rizikos ribojimo rizikos steb ėseną ir ribojim ą. 
• Nustatyti bendr ą AIF profesionali ų investuotoj ų apsaugos metod ą. 
LT 5   LT • Didinti AIFV, turin čių bendrovi ų kontrolinius paketus, vieš ąją atskaitomyb ę. 
• Sukurti bendr ąją AIF rinką. 
• Užtikrinti veiksm ų proporcingum ą keliamai rizikai ir tinkam ą diferencijavim ą, 
atsižvelgiant į AIFV verslo modeli ų skirtumus. 
Kokių veiksmų reikia šiems tikslams pasiekti? 
Vertinant tinkam ą atsako į nustatytas problemas form ą, poveikio vertinime sprendžiama 
daugybė esminių klausimų, susijusių su tų veiksmų tikslu ir mastu, ir tik po to svarstomas 
lygmuo, kuriuo ši ų veiksmų reikėtų imtis. 
Į kurias vert ės grandin ės dalis reik ėtų nukreipti veiksmus? 
Ataskaitoje nustatyta, kad tikslus geriausiai pavykt ų pasiekti imantis veiksm ų AIFV 
lygmeniu. Nors AIF t ėra teisinė struktūra, skirta turtui sutelkti, ta čiau pati nevykdanti 
ekonomin ės veiklos, AIFV yra atsakingas už visus es minius sprendimus, susijusius su fondo 
valdymu. Tai sprendimai d ėl investicij ų; finansinio sverto taikymas; valdymo strukt ūra ir 
vidaus sistemos, skirtos rizikai valdyti ir interes ų konfliktams išvengti; santyki ų su 
investuotojais, kitomis sandorio šalimis ir re guliavimo institucijomis valdymas, taip pat 
informacijos teikimas; administracini ų funkcijų (taip pat ir vertinimo), turto saugojimo ir 
audito organizavimas, net jei šios funkcijos perduodamos tre čiosioms šalims. Tod ėl rizika 
beveik išskirtinai susijusi su AIFV lygmeniu. 
Tačiau ataskaitoje pažymima , kad AIFV lygio metod ą turėtų papildyti atitinkamos tre čiųjų 
šalių paslaugų teikėjų (kaip antai vertintojai ir depozitarai) kontrol ės priemon ės. Be to, 
skolintojų vykdomas patikimas kit ų sandorio šali ų rizikos valdymas atlieka svarb ų vaidmen į 
mažinant rizik ą, kurią AIFV kelia bank ų sektoriui. 
Koks veiksm ų mastas yra tinkamiausias: ar reik ėtų veiksmus nukreipti į konkrečius AIFV 
verslo modelius, ar labiau priim tinas horizontalesnis metodas? 
Toliau ataskaitoje svarstoma galimyb ė nukreipti veiksmus į konkrečius verslo modelius arba 
parengti horizontal ųjį metodą, skirtą AIFV sektoriui. Daroma išvada, kad priimtiniausias yra 
horizontalusis metodas su s ąlyga, kad jis b ūtų proporcingas verslo modeliams ir j į taikant būtų 
atsižvelgta į verslo modeli ų skirtumus. Atskirus verslo modelius b ūtų sudėtinga patikimai 
apibrėžti tiksliai ir teisiškai, be to, visi tokie apibr ėžimai sudaryt ų galimybes apeiti 
reguliavim ą. Negana to, daugelio r ūšių rizika, kuriai skirti šie ve iksmai, neapsiriboja atskirais 
verslo modeliais, o daugiau ar mažiau b ūdinga visai AIFV aplinkai. Platesn ė taikymo sritis 
užtikrintų visapusišk ą rizikos valdym ą. 
Visa apiman čios priemon ės pasirinkimas nereiškia, kad reik ėtų taikyti universal ų metodą. 
Deramai parengta priemone b ūtų atsižvelgiama į verslo modeli ų skirtumus, o atskiros 
nuostatos bus skirtos rizikai, kuri ą kelia konkre čių rūšių veikla.  
Kokia AIF vert ės grandin ės dalis tur ėtų būti ES, kad veiksmai b ūtų veiksmingi? 
Kad AIFV veiklos Europos S ąjungoje reguliavimas ir prieži ūra būtų veiksmingi, AIFV tur ėtų 
būti įsikūręs ES. Tačiau ataskaitoje pripaž įstama, kad dažnai svarbios AIF vert ės grandin ės 
dalys yra ES reguliavimo sri čiai nepriklausan čiose jurisdikcijose. Tai ypa č būdinga pačiam 
AIF ir pagrindiniams tre čiųjų šalių paslaugų teikėjams. 
LT 6   LT Ataskaitoje primenama, kad rizikai kylant beveik išimtinai AIFV lygmeniu, AIF buvein ės 
adresas nekelia pavojaus siekiamiems tikslams. Ta čiau tam tikros tre čiųjų šalių paslaugos, 
pavyzdžiui, vertinimas ir turto sa ugojimas, yra lemiamos investuotoj ų apsaugai, ta čiau dažnai 
tam tikro tipo AIFV teikiamos iš lengvatini ų mokestini ų zonų jurisdikcij ų. Tokiais atvejais, 
siekiant veiksmingo atsako į riziką, tokią veiklą reikėtų veiksmingai kontroliuoti. 
Kokio lygio veiksmai yra tinkami? 
Ataskaitoje vertinamos penkios galimyb ės: nesiimti joki ų veiksmų, savireguliacijos metodai ir 
valstybių narių, Europos ir tarptautiniai teis ės aktai. Daroma išvada , kad norint veiksmingai 
stebėti ir mažinti su AIFV susijusi ą riziką reikia teisiškai įpareigojan čių ir privalom ų 
priemonių, kuriomis visoje ES b ūtų užtikrintas aukšto lygi o reguliavimas ir prieži ūra. 
Pramonės parengti standartai gali tur ėti poveik į šioms nuostatoms ir teikti papildomas 
rekomendacijas pramonei.  
Valstybės narės galėtų iš esmės patobulinti savo reguliavimo ir prieži ūros tvarką ir stengtis 
geriau bendradarbiauti. Ta čiau taikant nesuderint ą požiūrį kiltų pavojus, kad nebus atsižvelgta 
į tarpvalstybin į rizikos pob ūdį, o įpareigojan čių bendradarbiavimo ir keitimosi informacija 
susitarimų gali neužtekti. Be to, ne įmanoma garantuoti, kad bus užtikrintos bendrosios rinkos 
laisvės. 
Todėl manoma, kad ES lygmens teis ės aktai yra akivaizdžiai pranašesni tiek d ėl rizikos 
stebėsenos ir kontrol ės visos Europos lygmeniu, tiek d ėl saugios sistemos, skirtos AIF 
platinimui visoje Europoje, suk ūrimo. Atsižvelgiant į galimą tarptautin ės rizikos poveik į, 
idealiausia b ūtų veiksmus Europos S ąjungoje derinti su tarptautiniais veiksmais šioje srityje. 
Europoje suk ūrus patikim ą sistemą būtų galima pad ėti naudingus pamatus pasaulinei 
diskusijai ir informacijos mainams. 
Subsidiarumas 
Ataskaitoje teigiama, kad Europos veiksmai šioje srityje atitikt ų subsidiarumo princip ą, 
atsižvelgiant į natūraliai tarptautin į rizikos pob ūdį ir būtinybę A I F V  i r  j ų teikiamai 
informacijai nustatyti labai nuos eklius reikalavimus. Toki ų veiksmų teisinis pagrindas b ūtų 
EB sutarties 47 straipsnio 2 dalis. 
Kiek tai susij ę su priemon ėmis, pasirinkus direktyv ą būtų užtikrinta tinkama  pusiausvyra tarp 
poreikio suderinti es mines rizikos kontrol ės priemones ir galimyb ės valstyb ėms narėms 
lanksčiai įtraukti šias nuostatas į nacionalin ę teisę. Nustatant Europos lygio tvark ą taip pat 
būtų galima numatyti pakankamai lankstumo valstyb ėms narėms taikyti papildomus 
reikalavimus AIFV, vykdantiems veikl ą tik šalies teritorijoje, ir prireikus numatyti tvark ą, 
skirtą tam tikrų AIF investicini ų vienetų platinimui mažmeniniams investuotojams.  
Galimo pasi ūlymo ir laukiamo poveikio nuostatos 
Paskutiniame skyriuje aptariama, kaip reik ėtų sugrupuoti veiksmus ši oje srityje, kad jie b ūtų 
proporcingi keliamai ri zikai ir nesudaryt ų nereikalingos administracin ės naštos. 
Bendrosios nuostatos 
Ataskaitoje apib ūdinamos bendrosios nuostatos, taikyt inos visiems AIFV. Šios nuostatos 
apima veiklos leidimo reikalavimus, kuriais siekiama tinkamai užtikrinti kompetenting ą 
instituciją, kad AIFV yra paj ėgus ir tinkamas, turi pakankamai kapitalo ir yra tinkamai 
LT 7   LT pasirengęs, inter alia, valdyti rizik ą, vertinti, saugoti turt ą, atlikti audit ą ir valdyti interes ų 
konfliktus. Papildomomis nuostatomis b ūtų siekiama užtikrinti, kad AIFV laiku teikt ų 
tinkamą informacij ą investuotojams apie sa vo investavimo politik ą, mokesčius ir vidaus 
sistemas bei reguliavimo institucijoms apie valdom ų AIF pob ūdį, pagrindines pozicijas ir 
rizikos koncentracij ą. Šiuos reikalavimus atitinkantiems AIFV b ūtų suteikta teis ė teikti savo 
paslaugas visose valstyb ėse narėse (prieš tai pateikus pranešim ą) ir parduoti savo valdomo 
AIF investicinius vienetus profesio naliems investuotojams visoje ES. 
Siekiant proporcingumo, šie reikalavimai galiot ų tik AIFV, valdantiems bendr ą 250 mln. 
EUR ir didesn į turtą. Mažesniems AIFV papildoma administracin ė našta ir prieži ūros našta 
viršytų ribinę naudą, gautą sumažinus su j ų veikla susijusi ą riziką. 
Su veikla susijusios nuostatos 
Be bendr ųjų nuostatų, galiotų ir kelios nuostatos tokiems atvejams, jei (ir tik jei) AIFV 
užsiima konkre čia veikla. Šiose nuostatose b ūtų atsižvelgta į AIFV verslo modeli ų skirtumus 
ir jos būtų taikomos atsižvelgiant į keliamą riziką. Visų pirma: 
• AIFV, kurie sistemiškai ir atitinkamu mastu naudoja finansin į svertą, privalėtų teikti 
papildom ą informacij ą investuotojams ir ataskaitas kom petentingoms institucijoms apie 
naudojam ą finansinį svertą; ir 
• AIFV, įsigyjantys bendrovi ų akcijų paketus , turėtų teikti papildom ą informacij ą ir 
laikytis papildom ų informacijos atskleidimo reikalavim ų, jei AIF įgytų kontrolin į (ne 
MVĮ) bendrov ės akcijų paketą; o jei AIFV iš biržos prekybos s ąrašų pašalintų bendrovę, 
ataskaitų teikimo įpareigojimai, galiojantys į biržos sąrašus įtrauktoms bendrov ėms, toliau 
laikinai galiot ų. 
Administracin ė našta 
Siūlomos priemon ės reikalavimais AIFV b ūtų užkrauta tam tikra administracin ė našta. 
Papildomos išlaidos pirmiausia priklausyt ų nuo jau galiojan čių jų buveinės valstyb ės 
nacionalini ų reikalavim ų. Šias AIFV (ir j ų priežiūros institucij ų) patiriamas papildomas 
išlaidas pateisint ų geresnė priežiūra ir nauda AIFV, susijusi su galimybe teikti paslaugas ir 
parduoti AIF investicinius vien etus profesionaliems investuot ojams tarpvalstybiniu mastu 
vadovaujantis paprasta pranešimo proced ūra.  
Neaiškumai d ėl išlaidų trukdo įvertinti ir tiksliai išmatuoti pasi ūlymo poveik į ES buvein ę 
turinčių AIFV konkurencingumui.