Specialioji ataskaita Nr. 13/2012 „Europos Sąjungos pagalba vystymuisi, teikiant geriamąjį vandenį ir pagrindines sanitarijos priemones Užsachario šalyse“





SANTRUMPOS AKR : Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno šalys BSP : PSO ir (arba) UNICEF bendra stebėjimo programa CRIS : Bendroji RELEX informacinė sistema EPF : Europos plėtros fondas ESVI : Europos Sąjungos vandens iniciatyva IGAD : Tarpvyriausybinė vystymo institucija PAVB : Pietų Afrikos vystymosi bendrija PSO : Pasaulio sveikatos organizacija ROM : Į rezultatus orientuota priežiūros sistema TVT : Tūkstantmečio vystymosi tikslai UNICEF : Jungtinių Tautų vaikų fondas SANTRAUKA I. Kad pasiektų su vandeniu ir sanitarijos priemonėmis susijusius Tūkstantmečio vystymosi tikslus, Užsachario Afrika nepasirinko tinkamo kelio. Audito metu siekta įvertinti, ar Komisija ES pagalbą vystymuisi, teikiant geriamąjį vandenį ir pagrindines sanitarijos priemones Užsachario Afrikoje, valdė taip, kad būtų pasiekti veiksmingi ir tvarūs rezultatai. II. Audito Rūmai patikrino 23 projektų šešiose šalyse imtį, kuri sudaro svarbią šiam regionui skirtos pagalbos dalį, kad nustatytų, ar buvo pasiekti projektų rezultatai ir ar jie gali būti tvarūs. III. Pagrindiniai audito metu nustatyti faktai yra šie: - iš esmės įrenginiai buvo įdiegti, kaip planuota, ir veikė; - vis dėlto mažiau nei pusės tikrintų projektų rezultatai tenkina paramos gavėjų poreikius; - iš esmės įgyvendinant audito metu tikrintus projektus buvo skatinamas standartinės technologijos ir vietinių medžiagų naudojimas: projektai buvo tvarūs techniniu požiūriu; - daugelio projektų atveju rezultatai ir nauda gali nebūti ilgalaikiai vertinant iš vidutinės trukmės ir ilgalaikės perspektyvos, nebent būtų užtikrintos su apmokestinimu nesusijusios pajamos; taip gali atsitikti ir dėl institucinių trūkumų (menki operatorių gebėjimai valdyti įdiegtus įrenginius); - nors į Komisijos projektų valdymo procedūras yra nuosekliai įtraukti tvarumo klausimai, ji šiomis procedūromis tinkamai nepasinaudojo, kad padidintų tikimybę, jog projektų nauda bus ilgalaikė. IV. Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai daugeliu atžvilgių geriau panaudoti savo esamas procedūras, kad būtų gauta kuo daugiau naudos iš vystymuisi skirtų ES išlaidų šioje srityje ir šiame sektoriuje. ĮVADAS VANDENS IR SANITARIJOS SEKTORIUS: PASIEKIMAI IR IŠŠŪKIAI 1. Vandens tiekimo ir sanitarijos priemonių patobulinimai yra ypač svarbūs įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT) [1]. Teikiant švarų geriamąjį vandenį ir sanitarijos priemones prisidedama prie ekonominio augimo ir mažinamas skurdas (iš esmės gerėja visuomenės sveikata [2]) bei remiami kiti vystymosi tikslai, pavyzdžiui, lyčių lygybė bei maisto ir mitybos sauga. 2. Šiam sektoriui būdingi tam tikri iššūkiai. Įdiegtos sistemos turi būti ekologiškai tvarios, kad būtų išvengta vandens išteklių mažėjimo, pavyzdžiui, dėl per didelio jo sunaudojimo, ir ekologinės žalos, atsirandančios dėl netinkamų sanitarijos ir nuotekų sistemų naudojimo. 3. Kad pagerėtų sanitarijos priemonės, paprastai reikia keisti savo pačių elgesį, todėl šie patobulinimai priklauso nuo higienos kampanijų, kuriomis siekiama bendro visuomenės pritarimo ir patvirtinimo. Ypač kaimo vietovėse veiklos užduotys, nedideli remonto darbai ir finansų valdymas paprastai yra patikėti ne nuolatinei agentūrai, bet vietos gyventojams, kuriems yra būtini mokymai ir pagalba, steigiant tinkamas institucijas. 4. TVT yra numatytas konkretus su vandens tiekimu ir sanitarijos priemonėmis susijęs tikslas (7 TVT, 7c tikslas), pagal kurį "iki 2015 m. siekiama perpus (palyginti su 1990 m.) sumažinti žmonių, neturinčių tvarių galimybių pasinaudoti geriamuoju vandeniu ir pagrindinėmis sanitarijos priemonėmis, skaičių." PSO/UNICEF vandens tiekimo ir sanitarijos priemonių bendra stebėjimo programa (BSP) yra Jungtinių Tautų mechanizmas, skirtas stebėti TVT įgyvendinimo šioje srityje pažangą. 5. Kaip nurodyta 2012 m. BSP ataskaitoje, pasaulyje buvo pasiektas geriamojo vandens tiekimo tikslas, tačiau mažai tikėtina, kad bus pasiektas su sanitarijos priemonėmis susijęs tikslas. Miesto ir kaimo skirtumai yra labai ryškūs: pasaulyje 79 % gyventojų, kuriems vis dar trūksta patobulinto geriamojo vandens šaltinio, o 72 % iš jų trūksta patobulintų sanitarijos priemonių, gyvena kaimo vietovėse) [3]. 6. Vandens tiekimo ir sanitarijos priemonių tikslai Užsachario Afrikoje nėra įgyvendinami. 2010 m. 39 % gyventojų negalėjo pasinaudoti patobulintu geriamojo vandens šaltiniu, o 70 % neturėjo patobulintų sanitarijos priemonių. Atitinkami tikslai buvo 25 % ir 36 %. 7. Gerokai skiriasi numatytos finansavimo sumos (be jau planuotų), skirtos pasiekti su vandeniu ir sanitarijos priemonėmis susijusius TVT. Pasaulio bankas paskelbė finansavimo deficito Užsachario Afrikoje (miesto ir kaimo vietovėse) įvertinimą. Jis sudaro 11,8 milijardo JAV dolerių per metus 2011–2015 m [4]. O pagal 2012 m. kovo mėn. Marselio deklaraciją [5] 2012–2015 m. reikalinga 8 milijardų JAV dolerių papildoma suma šiems tikslams pasiekti visose Afrikos kaimo vietovėse. ES POLITIKA IR FINANSINĖ PAGALBA SEKTORIUI VANDENS IR SANITARIJOS POLITIKA 8. ES pagalba vystymuisi, suteikiant vandenį ir sanitarijos priemones, yra paremta 2002 m. Komisijos komunikatu dėl vandens valdymo [6], patvirtintu 2002 m. gegužės 30 d. Tarybos rezoliucija dėl vandens valdymo besivystančiose šalyse [7]. Vandens svarba teikiant ES pagalbą vystymuisi buvo dar kartą pakartota 2005 m. ES konsensuse dėl vystymosi [8]. 9. 2002 m. Komisijos komunikate nurodyta, kad vienas pagrindinių pagalbos vystymuisi tikslų yra užtikrinti, kad visiems žmonėms, ypač neturtingiausiems, būtų tiekiama pakankamai geros kokybės geriamojo vandens ir tinkamos atliekų tvarkymo priemonės. 10. Atsižvelgiant į šį komunikatą, 2002 m. aukščiausio lygio susitikime dėl tvaraus vystymosi Johanesburge ES pradėjo įgyvendinti iniciatyvą vandens srityje (ESVI), kurios tikslas – padėti pasiekti su geriamuoju vandeniu ir sanitarijos priemonėmis susijusius TVT (žr. 1 langelį). FINANSAVIMAS 11. Vandens tiekimo ir sanitarijos priemonių srityje ES lėšas skiria per temines ir geografines (nacionalines ir regionines) programas [9]. Be to, ES teikia finansavimą vykdant humanitarinės pagalbos operacijas. 12. Iš Komisijos išorės veiksmų informacinės sistemos, bendrosios RELEX informacinės sistemos (CRIS) duomenų matyti, kad 2001–2010 m. vandens ir sanitarijos išlaidos Užsachario šalyse sudarė 1010 milijonų eurų (žr. 1 priedą). Kadangi vandens tiekimo ir sanitarijos priemonės finansuojamos ir kitose pagalbos srityse, pavyzdžiui, kaimo plėtros, žemės ūkio, aplinkos apsaugos, sveikatos ir švietimo, bendra Komisijos teikiama pagalba yra didesnė. 1 LANGELIS ES INICIATYVOS VANDENS SRITYJE TIKSLAI ESVI siekiama: - stiprinti politinę valią veikti, daugiau dėmesio skirti vandens tiekimo ir sanitarijos klausimams kovojant su skurdu; - skatinti geresnę vandens valdymo kokybę užtikrinančius mechanizmus (stiprinant institucinius gebėjimus bei viešojo ir privataus sektorių partnerystę); - gerinti koordinavimą ir bendradarbiavimą, įgyvendinant su vandens tiekimu ir sanitarijos priemonėmis susijusias intervencijas; - skatinti regioninį ir subregioninį bendradarbiavimą integruoto vandens išteklių valdymo srityje; - pritraukti papildomų lėšų. AUDITO APIMTIS IR METODAS 13. Audito metu buvo vertinama, ar skyrus ES pagalbą vystymuisi ir suteikus geriamąjį vandenį ir sanitarijos priemones šešiose Užsachario šalyse, atrinktose iš dešimties pačių svarbiausių paramos gavėjų dėl jų finansinės svarbos, buvo pasiekti tvarūs rezultatai. Buvo siekiama atsakyti į šiuos du klausimus: a) Ar buvo pasiekti ES finansuotų projektų planuoti rezultatai, ar jie tvarūs? b) Ar Komisija taikė tinkamas priemones, kad būtų užtikrinti tvarūs rezultatai vandens tiekimo ir sanitarijos priemonių srityje? 14. Audito metu buvo tikrinama, ar projektai atitiko jų tvarumui būtinas technines, finansines ir institucines sąlygas. Be to, kiek įmanoma, dėmesys atkreiptas į tai, ar projektai taip pat turėjo socialinį poveikį ir poveikį aplinkai [10]. 15. Audito darbas atliktas 2011 m. vasario–gruodžio mėn. Audito metu buvo išsamiai tikrinami ES finansuoti vandens tiekimo ir sanitarijos priemonių projektai šešiose paramą gaunančiose šalyse: Angoloje, Benine, Burkina Fase, Ganoje, Nigerijoje ir Tanzanijoje (žr. II priedą). Vizitų į Burkina Fasą, Nigeriją ir Tanzaniją buvo vykstama 2011 m. balandžio–liepos mėn. 16. Audito metu patikrinta 23 projektų ir programų, kurių sutartys buvo finansuotos iš 7-ojo, 8-ojo ir 9-ojo Europos plėtros fondų, įskaitant pirmąją AKR-ES vandens tiekimo priemonę (finansuotą iš 9-ojo EPF), ir iš ES bendrojo biudžeto, imtis. Bendros šių sutarčių sąnaudos sudarė daugiau nei 400 milijonų eurų. 49 % iš jų buvo finansuotos ES lėšomis. III priede pateiktas visų auditui atrinktų projektų ir programų sąrašas. PASTABOS ĮRENGINIAI BUVO ĮDIEGTI, TAČIAU DAUGELIU ATVEJŲ NEBUVO PAKANKAMAI PATENKINTI PARAMOS GAVĖJŲ POREIKIAI IR IŠKILO TVARUMO RIZIKA IŠ ESMĖS ĮRENGINIAI BUVO ĮDIEGTI, KAIP PLANUOTA, IR VEIKĖ... 17. Audito Rūmų atlikti vizitai ir ataskaitų analizė parodė, kad įgyvendinant visus projektus, įdiegti tinkami vandens tiekimo įrenginiai. Tam tikrais atvejais atlikti pradinių planų pakeitimai: patikslintas įrenginių kiekis, techninės specifikacijos, vieta ir laikas, siekiant prisitaikyti prie vietinių sąlygų projektų įgyvendinimo metu (žr. IV priedą ir 2 langelį). +++++ TIFF +++++ Vandens kolonėlė Kilolo mokykloje, Tanzanija© Europos Audito Rūmai. 18. Audito metu buvo galima gauti informaciją (iš ES delegacijų ar Audito Rūmų auditoriams atlikus auditą) apie: - vandens tiekimo įrenginius 18 iš 23 projektų atveju; - sanitarijos priemones 10 iš 17 projektų su sanitarijos komponentu atveju. 2 LANGELIS ATOTRŪKIO MAŽINIMAS: VANDENS TIEKIMO IR SANITARIJOS PRIEMONIŲ GERINIMAS NIGERIJOS MIESTELIUOSE "Atotrūkio mažinimo" projektas skirtas švaraus vandens ir sanitarijos priemonių tiekimui 12 Džigavos valstijos miestelių Nigerijos šiaurėje. Įgyvendinant projektą buvo finansuojamas paprastų vandens tiekimo sistemų įdiegimas (gręžiniai ir vandentiekio tinklas). Audito vizito metu jie buvo geros būklės ir gerai veikė (2011 m. liepos mėn.). Be to, namų išvietės buvo pastatytos panaudojant vietines medžiagas. +++++ TIFF +++++ Įgyvendinant projektą suteikta ne tik infrastruktūra. Padedant vietinėms bendruomenėms pačioms nustatyti, ko joms reikia iš projekto, siekta ilgalaikių elgsenos pokyčių. Atsižvelgdamos į vartotojų poreikius, vandens vartotojų asociacijos dalyvavo diskusijose dėl su vandens tiekimu ir sanitarijos priemonėmis susijusių sistemų techninių specifikacijų ir buvo atsakingos už kasdienį sistemų veikimą. Kai reikėjo atlikti priežiūrą ir remontą, joms pagalbą suteikė nacionalinė vandens tiekimo ir sanitarijos priemonių agentūra. Projektas turėjo teigiamą poveikį vietinių bendruomenių gyvenimui. Buvo aiškiai matyti, kad miesteliai nebeturėjo atviros defekacijos problemos ir sumažėjo ligų dėl nešvaraus vandens skaičius. Audito metu projektas pakartotas daugiau nei 100 miestelių. VANDENS TIEKIMAS IR SANITARIJOS PRIEMONĖS KAIMO VIETOVĖSE (NIGERIJA, KROSO UPĖS VALSTIJA) 2011 m. birželio 7 d. dotacijos gavėjas pateikė "aprašomąją tarpinę ataskaitą". Ši ataskaita apima visą įgyvendinimo laikotarpį (nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2010 m. gruodžio 31 d.). Pagal šią ataskaitą pagrindiniai projekto tikslai buvo įgyvendinti, kaip numatyta projekto pasiūlyme ir susitarime dėl dotacijų su dviem didelėmis išimtimis, t. y. a) sutaisytų gręžinių skaičius sumažėjo iki 61 (susitarime buvo numatyta 120) ir b) atsisakyta statyti sanitarijos centrus ir išvietes. Kad būtų kompensuotas sutaisytų gręžinių skaičiaus sumažinimas, paramos gavėjas įrengė 15 naujų gręžinių. 19. Įgyvendinant 10 iš 18 projektų, apie kuriuos buvo galima gauti informacijos, pastatyti vandens tiekimo įrenginiai buvo švarūs, geros būklės ir veikė. Septyniuose projektuose buvo nedidelių trūkumų, kurie iš dalies veikė projektus, o vieno projekto atveju trūkumai buvo rimti (žr. 3 langelį). 20. Iš 10 projektų su sanitarijos komponentu, apie kuriuos buvo galima gauti informaciją, penki buvo sėkmingi, pagal du projektus įdiegtos priemonės neveikė arba neveikė tinkamai, o kituose trijuose projektuose buvo nedidelių trūkumų (žr. IV priedą). +++++ TIFF +++++ 3 LANGELIS VANDENS TIEKIMAS IR SANITARIJOS PRIEMONĖS KAIMO VIETOVĖSE (GANA, ŠIAURINIS REGIONAS) Pagal galutinę projekto vertinimo ataskaitą rankiniai siurbliai buvo įdiegti vietovėse, kuriose paprastai vykdavo potvyniai. Šios vietovės neatsparios taršai ir periodiškai neprieinamos. Sutvarkytų gręžinių Rytų Gonjoje ir Vakarų Mamprusi atveju 2010 m. atlikus patikrinimo vizitą buvo nustatyti šie trūkumai: iš 17 Rytų Gonjoje patikrintų gręžinių, penki neveikė o trys buvo nenaudojami; Vakarų Mamprusi apygardoje iš septynių patikrintų gręžinių vienas neveikė. Pagal 2009 m. atlikto pirmojo patikrinimo ataskaitą dviejose apygardose iš patikrinti atrinktų septynių gręžinių vienas nebuvo rastas, o kiti trys veikė blogai. Be to, iš Vakarų Gonjos apygardoje 2009 m. projekto techninių ir finansinių auditų metu patikrintų 40 gręžinių trys neveikė. ...TAČIAU DAUGELIU ATVEJŲ PARAMOS GAVĖJŲ POREIKIAI NEBUVO PAKANKAMAI PATENKINTI 21. Projektuose nustatyti paramos gavėjų poreikiai buvo visiškai patenkinti tik dviejų iš 23 audito metu tikrintų projektų atveju. Kitų šešių projektų atveju jie buvo patenkinti, tačiau būta nedidelių trūkumų. Kitais atvejais nustatyta daug rimtesnių trūkumų (žr. IV priedą ir 4 langelį). 22. Išskyrus du atvejus, už įrenginių eksploataciją atsakingos įstaigos neatliko reguliarių patikrų, kad įsitikintų, ar vandens kokybė atitinka minimalius reikalaujamus žmonėms vartoti skirtų produktų standartus (žr. 5 langelį). 23. Pagrindinės kliūtys, dėl kurių neatitinkama šių standartų, yra reguliarių testų organizavimo sunkumai ir taršos rizika [11]. Todėl vandeniu aprūpinamiems gyventojams dažnai primygtinai rekomenduojama jį užvirinti prieš geriant ar gaminant valgyti. DAUGELIO PROJEKTŲ ATVEJU REZULTATAI IR NAUDA GALI NEBŪTI ILGALAIKIAI VERTINANT IŠ VIDUTINĖS TRUKMĖS IR ILGALAIKĖS PERSPEKTYVOS, NEBENT BŪTŲ UŽTIKRINTOS SU APMOKESTINIMU NESUSIJUSIOS PAJAMOS 24. Analizuodami techninius dokumentus ir tikrindami projektus Audito Rūmai įvertino projektų techninį, finansinį ir institucinį tvarumą ir, jei buvo įmanoma, socialinį poveikį ir poveikį aplinkai (žr. 14 dalį ir IV priedą). 4 LANGELIS MIESTELIŲ VANDENS TIEKIMO IR SANITARIJOS PRIEMONIŲ PROGRAMA (NIGERIJA) Programa apėmė gręžinių, siurblių ir paskirstymo tinklų įrengimą Adamavos, Deltos ir Ekiti apygardų 24 miesteliuose. Pagal numatytą planą siurbliai turėjo būti maitinami iš elektros tinklo, tačiau iš tikrųjų šio maitinimo praktiškai nėra. Nors buvo įrengti avariniai generatoriai, per brangu, kad jie pastoviai veiktų su pakankamu dyzelio kiekiu. Taigi, nors įrenginiai buvo geros techninės būklės, audito metu jie veikė retai. Todėl potencialūs vartotojai ir toliau naudojosi savo tradiciniais vandens šaltiniais, o programa, kurią įgyvendinant buvo siekiama teikti patikimą patobulintą geriamojo vandens šaltinį, nedavė beveik jokios naudos. VANDENS TIEKIMO PROGRAMA REGIONINIUOSE CENTRUOSE, I ETAPAS (TANZANIJA) Mvanzoje pradžioje numatyta nuotekų valymo įrenginių statyba nukelta į II etapą, nors projekto vandens tiekimo komponento įgyvendinimas jau buvo baigtas. 5 LANGELIS VANDENS KOKYBĖ ANGOLOJE IR TANZANIJOJE Tombua mieste, Angoloje, už vandens tiekimo sistemos valdymą atsakinga įstaiga nurodė, kad vandens tyrimai buvo atliekami kasdien, tačiau šių tyrimų dokumentai auditoriams nebuvo pateikti. Prieš teikiamas Luandos priemiesčiams vanduo chemiškai apdorojamas vandens valymo stotyje, ir pagal ataskaitas jis atitiko PSO gairėse numatytus kriterijus. Tačiau tiekiant vandenį vartotojams sistemoje dažnai pasitaikydavo avarijų, todėl padidėjo vandens užteršimo galimybė. Įgyvendinant projektą, skirtą tiekti vandenį 10 Uižės šiaurės provincijos kaimų, kaimo vietovėse nebuvo atlikta jokių vandens tyrimų dėl logistikos sunkumų pasiekti vandens baseiną. Tanzanijoje įgyvendinant vandens tiekimo projektą Ndžombės kaimuose buvo galima pasiremti vietinės laboratorijos pagalba atliekant vandens tyrimus, nors kokybės testai nebuvo atliekami reguliariai. Vis dėlto vietiniai ūkininkai neseniai netoli vandens baseino pasėjo miežius ir naudojo chemines trąšas ir pesticidus. Vietinė laboratorija neturėjo pakankamos įrangos, kad nustatytų šiuos teršalus, todėl vandens pavyzdžiai turėjo būti nusiųsti į sostinę. Tyrimų rezultatų laukimas užėmė daug laiko ir padidėjo sąnaudos. TECHNINIS TVARUMAS 25. Iš esmės įgyvendinant audito metu tikrintus projektus vandens tiekimo ir sanitarijos priemonių komponentų atveju buvo skatinamas standartinių technologijų ir vietinių medžiagų naudojimas. Ypač įgyvendinant kaimo projektus (15 iš 23 projektų) buvo įrengti lengvai prižiūrimi gręžiniai, iškasti šuliniai su rankiniais vandens tiekimo siurbliais ir buvo skatinama nebrangių modelių tualetų statyba, naudojant vietines medžiagas. +++++ TIFF +++++ Vandens kolonėlė, Burkina Fasas© Europos Audito Rūmai. FINANSINIS TVARUMAS 26. Įgyvendintų vandens ir sanitarijos projektų nauda garantuojama tik tuomet, jei turima pakankamai užtikrintų pajamų padengti einamąsias išlaidas, įskaitant įprastinės priežiūros ir, prireikus, remonto išlaidas. Atėjus laikui įrenginiai taip pat turės būti pakeisti ar pataisyti. 2002 m. Taryba padarė išvadą, kad vandens tiekimo paslaugų apmokestinimas turėtų užtikrinti finansinį tvarumą, tačiau pridūrė, kad siekiant patenkinti neturtingų ir pažeidžiamų žmonių grupių pagrindinius poreikius, reikia nustatyti tinkamas apmokestinimo struktūras ir pinigų surinkimo sistemas [12]. Šalyse partnerėse nacionalinės ir vietos politikos skiriasi, o dėl politinių ir praktinių priežasčių mokesčiai, pervedimai ir kainos naudojami bendrai [13]. 27. Rengiant projektų koncepciją įtraukiami planai, siekiant užtikrinti tvarumą įgyvendinus projektus. Juose taip pat turėtų būti vietinių finansavimo galimybių ir rizikos analizė (pavyzdžiui, kad valstybinis finansavimas nebebus pratęstas arba kad dėl tam tikrų aplinkybių reikės papildomų subsidijų). Praktinės kainų nustatymo ir pinigų surinkimo kliūtys gali būti panaikintos rengiant išsamią koncepciją ir, pavyzdžiui, organizuojant mokymus projekto įgyvendinimo metu. 28. Buvo galima susipažinti tik su nedidele finansinių dokumentų, susijusių su įdiegtų sistemų veikimu, dalimi, visų pirma kaimo projektų atveju. Todėl Audito Rūmai išnagrinėjo visus turimus dokumentus (pavyzdžiui, mokesčių surinkimo dokumentus ir banko išrašus) ir, jei buvo įmanoma, aptarė finansinę situaciją su už sistemų veikimą atsakingomis įstaigomis ir galutiniais projekto naudos gavėjais. 29. Tik keturių iš 23 tikrintų projektų atveju buvo nustatyta kaina, kad būtų galima padengti einamąsias išlaidas. Likusiems projektams, nebent būtų taikomi pervedimai ir mokesčiai, iškyla tvarumo rizika. Kaip paaiškinta tolesnėse trijose dalyse, kainoms įtakos turėjo šie veiksniai: a) juntamas paramą gaunančių gyventojų gebėjimas mokėti už paslaugą; b) atsisakymas mokėti mokesčius už vandenį, motyvuojant, kad vyriausybė jį turėtų tiekti nemokamai; c) apmokestinimo ir mokesčių surinkimo efektyvumo trūkumas. 30. Dviejų kaimo projektų Burkina Fase atveju (Regioninė saulės energijos programa, II etapas bei Geriamojo vandens ir sanitarijos priemonių savivalda keturių Burkina Faso provincijų kaimo vietovėse) merai nustatė kainą nepakankamai atsižvelgę į poreikį padengti išlaidas. Taip pat įvyko dviejų miesto projektų Angoloje atveju, kur vandens kaina buvo subsidijuojama. Tai yra pavyzdžiai, kuomet nustatytos kainos yra nepakankamos padengti išlaidas, todėl, kad būtų užtikrintas tvarumas, reikės taikyti mokesčius ar pervedimus. 31. Anot vieną audito metu tikrintą projektą Nigerijoje įgyvendinančios agentūros (Vandens tiekimas ir sanitarijos priemonės Kroso upės valstijos kaimo vietovėse), vietos gyventojai mano, kad vanduo yra nemokamas socialinis turtas, ir prieštarauja, kad namų ūkiai ar atskiri asmenys mokėtų už geriamąjį vandenį. Vandens tiekimo ir sanitarijos priemonių Ganos Šiaurinio regiono kaimo vietovėse projekto atveju, remiantis galutine įvertinimo ataskaita, daug vandens ir sanitarijos komitetų nerinko mokesčių už vandenį. 32. Aštuonių projektų atveju Audito Rūmai nustatė dažnai pasitaikančių sunkumų, susijusių su apmokestinimu ir mokesčių surinkimu (mažai jungčių su vandens tiekimo tinklais, daug neapskaityto vandens ir menki pajėgumai, skirti apskaičiuoti vandens suvartojimą). Pavyzdžiui, Vandens tiekimo ir sanitarijos priemonių, skirtų Luandos priemiesčiams Angoloje, projekto atveju, remiantis 2010 m. veiklos ataskaita, EPAL (Viešoji Luandos vandens tiekimo įmonė) apmokestino tik 46,5 % pagaminto vandens (31,1 milijono eurų) ir buvo surinkta tik pusė mokesčių (15,4 milijono eurų). INSTITUCINIS TVARUMAS 33. Institucinio tvarumo srityje svarbu, kad vietinės institucijos, pavyzdžiui, vandens vartotojų asociacijos ir komitetai, galėtų valdyti ir eksploatuoti įrenginius bei galėtų pasinaudoti būtinais įgūdžiais ir technine kompetencija. 34. Atlikus projektų auditą, įsitikinta, kad paramos gavėjai dalyvavo priimant konkrečius sprendimus ir paprastai įtraukė būtinų vietos techninių žinių ir kompetencijos tobulinimą. 35. Vis dėlto septynių audito metu tikrintų projektų atveju atsakingos institucijos negalėjo užtikrinti tinkamos įrenginių eksploatacijos. Šiais atvejais nustatyti sunkumai buvo pakankamai išvystytų techninių įgūdžių trūkumas ir negebėjimas prisiimti atsakomybę (žr. 6 langelį). Praktikoje visi šie trūkumai gali reikšti, kad nėra naudojamasi įrenginiais. 6 LANGELIS MIESTELIŲ VANDENS TIEKIMO IR SANITARIJOS PRIEMONIŲ PROGRAMA (NIGERIJA) Bendruomenės neturėjo pakankamų įgūdžių, kad organizuotų su schemomis susijusią priežiūros ir remonto veiklą ir dar mažiau gebėjimų pasiekti su elgsena susijusių pokyčių. 2006 m. vidurio laikotarpio įvertinimo ataskaitoje nurodyta, kad vandens vartotojų asociacijoms reikėtų pagalbos dar ilgą laiką po to, kai buvo baigti inžineriniai darbai. 2010 m. vidurio ex post stebėjimo ataskaitoje nurodyta, kad situacija nepasikeitė, kadangi niekas nesugebėjo užtikrinti, kad bendruomenės atsakomybės modelis užbaigus darbų sutartis ir toliau būtų taikomas. Ataskaitos išvadoje nurodyta, kad dėl pagalbos bendruomenėms stygiaus iškilo grėsmė projekto tvarumui. Tai pasitvirtino Audito Rūmams atlikus auditą. ŠALIŲ PARTNERIŲ ATSAKOMYBĖ 36. Kai projektų įgyvendinimas priklauso nuo šalių partnerių vyriausybių ir vietos institucijų finansavimo, techninės paramos ar kitų veiksmų, tvarumui užtikrinti būtinas jų įsipareigojimas. Tačiau trijų projektų atveju, kai buvo prisiimti oficialūs įsipareigojimai, jų nesilaikyta (žr. 7 langelį). Kitų 20 projektų atveju nebuvo prisiimta jokių oficialių įsipareigojimų. SOCIALINIS POVEIKIS IR POVEIKIS APLINKAI 37. Jei nėra tinkamų duomenų ir aplinkosaugos rodiklių, neįmanoma įvertinti, kokiu mastu įgyvendinus audito metu tikrintus projektus buvo prisidėta gerinant tikslinių gyventojų grupių bendras gyvenimo sąlygas ir saugant aplinką. 38. Vis dėlto buvo nustatyti šeši atvejai, kai vargingiausi ir labiausiai pažeidžiami gyventojai neturėjo galimybių pasinaudoti geriamuoju vandeniu ir pagrindinėmis sanitarijos priemonėmis, nors visi projektai buvo skirti neturtingųjų poreikiams patenkinti. 39. Be to, nors ir labai buvo skatinamos informavimo apie higieną kampanijos, palyginti mažai dėmesio skirta sanitarijos priemonių komponentui bei trūko aiškaus ir veiksmingo su vandens tiekimu, sanitarijos priemonėmis ir higiena susijusių klausimų nagrinėjimo, todėl žymiai sumažėjo šios veiklos poveikis (žr. 8 langelį). 7 LANGELIS GERIAMOJO VANDENS TIEKIMAS TOMBUA MIESTE (ANGOLA) Angolos vyriausybė nesilaikė finansavimo susitarime nustatyto įsipareigojimo, susijusio su darbais (vandens tiekimo sistemos ir elektros tinklo išplėtimas), vandens kainų pritaikymu, atsižvelgiant į faktines išlaidas, ir parama EMAST (Tombua viešoji vandens tiekimo įmonė) restruktūrizavimo procesui. Toks vyriausybės įsipareigojimas yra ypač svarbus, kad būtų užtikrintas intervencijų tvarumas. 8 LANGELIS REGIONINĖ SAULĖS ENERGIJOS PROGRAMA, II ETAPAS (BURKINA FASAS) Programa iš esmės skirta su geriamojo vandens tiekimu susijusiai veiklai. Sanitarijos aspektams tiek pat dėmesio nebuvo skiriama, o planavimo dokumentuose nenumatyta jokios sanitarijos infrastruktūros. Kadangi buvo vėluojama įdiegti įrenginius, su higienos gerąja praktika susijusių mokymų/sąmoningumą skatinančių veiksmų dalys negalėjo būti įgyvendintos arba įgyvendintos per anksti. INTEGRUOTAS METODAS, SKIRTAS GVINĖJOS KIRMINŲ LIGAI IŠGYDYTI, TEIKIANT VANDENĮ IR PASITELKIANT SANITARIJOS IR HIGIENOS PRIEMONES GANOS ŠIAURINIAME REGIONE Vienas iš keturių pagrindinių projekto rezultatų buvo susijęs su informavimo apie higieną kampanijomis ir apėmė veiklą, kuria siekiama įgyvendinti geriausią su elgsena higienos srityje susijusią praktiką. Vis dėlto nustatyta, kad veiklos rezultatai, susiję su higienos skatinimu mokyklose ir bendruomenėje didžia dalimi buvo neveiksmingi (2009 m. antroji veiklos rezultatų stebėjimo ataskaita ir 2010 m. ROM ataskaita). +++++ TIFF +++++ GERIAMOJO VANDENS TIEKIMAS TOMBUA MIESTE (ANGOLA) Nors išankstinėse galimybių įvertinimo studijose nurodyta, kad dėl prastos būklės sanitarijos įrenginių iškyla reikšminga rizika gyventojų sveikatai, į projektą nebuvo įtrauktas sanitarijos komponentas. Audito metu situacija nebuvo pasikeitusi: atviros defekacijos ir kitos prastos sanitarijos praktikos problemos, dėl kurių atsiranda rizika sveikatai, vis dar nebuvo išspręstos. 40. Vieno projekto atveju (Atotrūkio mažinimas: vandens tiekimo ir sanitarijos priemonių gerinimas Nigerijos miesteliuose, žr. 2 langelį), informavimo apie higieną kampanijų įgyvendinimas buvo sėkmingas. Buvo aiškiai matyti, kad bendruomenės nebeturėjo atviros defekacijos problemos. Audito metu projektas pakartotas daugiau nei 100 miestelių. Be to, bendruomenėse lankėsi Nigerio (siena su juo yra už 25 kilometrų) delegacijos, kurios norėjo sužinoti apie taikytą metodą, kad galėtų jį pritaikyti savo šalyje. NEPAISANT IŠSAMIŲ VALDYMO PROCEDŪRŲ, NEBUVO ATSIŽVELGTA Į SVARBIUS TVARUMO KLAUSIMUS 41. Vandens tiekimo sektoriuje dažniausiai Komisijos taikomas pagalbos vystymuisi mechanizmas yra projekto metodas. Projektai nėra įgyvendinami tiesiogiai Komisijos darbuotojų, – juos parengia ir vykdo šalies partnerės kompetentingos ministerijos globojama agentūra, NVO arba tarptautinė organizacija. 42. Komisija yra nustačiusi procedūras ir teikia instrukcijas, gaires ir rekomendacijas dėl tvirtinimo ir stebėjimo. Nustatę, kad tvarumui dažnai iškyla rizika (žr. 25–40 dalis), Audito Rūmai tikrino, ar šios procedūros iš esmės galėjo suteikti pakankamą patikinimą, kad projektai bus tvarūs, ir ar jos iš tikrųjų buvo sėkmingai taikomos tikrintiems projektams. Į KOMISIJOS PROJEKTŲ VALDYMO PROCEDŪRAS YRA NUOSEKLIAI ĮTRAUKTI TVARUMO KLAUSIMAI... 43. Komisija teikia vidines gaires kiekvienam projekto ciklo pagrindiniam etapui: planavimui, identifikavimui, formulavimui, įgyvendinimui ir vertinimui bei auditui. Taip pat yra specialios vandens tiekimui ir sanitarijos priemonėms skirtos gairės [14]. 44. Visose gairėse atkreipiamas dėmesys į tvarumą ir jose yra nurodyti kiekvieno etapo veiksmai ir patikros. Tai suteikia patikinimą, kad nustatoma ir valdoma tvarumo rizika. Taip pat užtikrinama, kad: a) programavimo etape nacionalinės šalių programos atitinka šalių partnerių ir skurdo mažinimo strategijas ir kad jose numatytas koordinavimas su kitais donorais; b) identifikavimo ir formulavimo etapuose siūlomi tinkami techniniai sprendimai, nustatyti turimi stabilūs finansavimo šaltiniai, taip pat aiškiai apibūdinti rodikliai ir tikslai. Europos Komisijos finansuojamų susitarimų dėl dotacijų, pavyzdžiui, vandens infrastruktūros priemonės, atveju [15] atrankos procedūros metu atsižvelgiama į to paties tipo analizės rezultatus; c) įgyvendinimo etape Komisija atlieka pažangos priežiūrą ir tinkamu laiku taiko taisomąsias priemones; d) įgyvendinimo ir vertinimo bei audito etapuose pasitelkiant Komisijos į rezultatus orientuotos priežiūros (ROM) sistemą [16] atliekamas potencialaus ir faktinio rezultatų tvarumo vertinimas projekto įgyvendinimo metu ir jam pasibaigus; e) galutinių įvertinimų, kuriuos atlieka Komisijos tarnybos, atveju techninėse užduotyse nurodoma būtinybė atlikti projekto rezultatų tvarumo įvertinimą. ...TAČIAU DAUGELIU ATVEJU KOMISIJA NENAGRINĖJO SVARBIŲ REZULTATŲ TVARUMO KLAUSIMŲ 45. Nebuvo jokių įrodymų, patvirtinančių, kad Komisija nustatė šiuos projekto koncepcijos trūkumus ar ėmėsi veiksmų juos ištaisyti: a) devynių projektų atveju trūko svarbių techninių specifikacijų aspektų arba jos buvo nepakankamai paaiškintos; b) 11 projektų atveju nebuvo pakankamai išsami ekonominė ir finansinė analizė; c) aštuonių projektų atveju buvo neaiškiai apibrėžti tikslai, o kitų 10 projektų atveju – neaiškiai apibrėžti rodikliai, bazinės vertės ar tikslai; 46. Trūkumai buvo šie: a) nepakankamai išsami informacija apie pasiūlytus techninius sprendimus ar rizikos mažinimo priemones, kurios būtų pritaikytos atsiradus žinomai projektų tvarumą veikiančiai rizikai (visų pirma tais atvejais, kai yra netinkamos gruntinio vandens eksploatacijos hidrogeologinės sąlygos); b) atvejai, kai paaiškėjo, kad patvirtintas techninis sprendimas buvo netinkamas; c) projektų vandens tiekimo komponento bei nuotekų šalinimo ir valymo komponentų nesubalansuotumas. 47. Tvarumui labai svarbūs ekonominiai ir finansiniai aspektai. Kadangi kainomis paprastai nepadengiamos einamosios ir priežiūros išlaidos, labai svarbu, kad būtų nustatyti stabilūs alternatyvūs finansavimo šaltiniai ir, jei įmanoma, dėl jų turi būti prisiimti įsipareigojimai prieš projekto veiksmų finansavimo patvirtinimą. 48. Finansinis tvarumas finansiniame pasiūlyme buvo išsamiai išnagrinėtas tik vieno projekto – Regioninė saulės energijos programa, II etapas, Burkina Fasas – atveju. Kitais 11 atvejų peržiūrėtuose dokumentuose nenurodyta, kaip buvo planuojama finansuoti priežiūrą ir infrastruktūros pakeitimą. 49. Be to, atsižvelgiant į labai sudėtingą projektų įgyvendinimo kontekstą (bendruomenės su mažomis pajamomis, nenoras mokėti už vandenį ir pan.) ir sunkumus gauti pakankamai lėšų, kad būtų padengtos einamosios išlaidos (žr. 29 dalį), įvertinimo etapu reikėjo atlikti analizę, siekiant nustatyti, kaip išvengti finansavimo spragų, ir būtų buvę teisinga priimti finansinį sprendimą, susijusį su atitinkamu konkrečiu įsipareigojimu. Taip nebuvo nė vieno audito metu tikrinto projekto atveju. 50. Nepakankamai aiškiai buvo apibrėžti projektų tikslai, iš esmės susiję su numatytais įrenginiais, jų veikimo lygmeniu (kiekio ir kokybės) ir tiksline gyventojų grupe, kuri galėtų pasinaudoti projektų rezultatais. Dėl aiškių ir kiekybiškai įvertinamų priemonių trūkumo žymiai pablogėjo Komisijos gebėjimai stebėti pažangą projektų įgyvendinimo metu ir vėliau įvertinti ir patikrinti, ar pasiekti rezultatai buvo tvarūs (žr. 9 langelį). 51. Komisija, pasinaudodama ROM procedūra, atliko 18 iš 23 projektų stebėjimą. Aštuonių projektų atveju nėra jokių įrodymų, kad Komisija atsižvelgė į ROM ataskaitose pateiktas rekomendacijas. 52. Paprastai galutiniai įvertinimai parengiami dar nepabaigus vykdyti su projektais susijusios veiklos arba tik jiems pasibaigus, todėl yra per anksti vertinti jų tvarumą. Kita vertus, ex post stebėjimas ar ex post įvertinimai atliekami jau pasibaigus projektams, siekiant konkrečiai atsižvelgti į tvarumo klausimą. Nors patikrinus 23 projektus dešimties jų atveju buvo parengtas galutinis įvertinimas, tik dviem atvejais iš 20 (kuomet galėjo būti taikomas ex post stebėjimas) buvo taikytas šis stebėjimas [17]. Išsami informacija pateikta V priede. 53. Galiausiai reikėtų paminėti, kad Komisija negali kontroliuoti kitų su projektų rezultatų tvarumu susijusių svarbių veiksnių, pavyzdžiui, duomenų, naudojamų įvertinti projektų (sveikatos, švietimo ir aplinkos) poveikį, patikimumo. 9 LANGELIS VAIKŲ MIRTINGUMO MAŽINIMAS IR MOKYKLŲ LANKOMUMO DIDINIMAS, GERINANT PRIEIGĄ PRIE VANDENS IR SANITARIJOS PRIEMONIŲ ANGOLOS KAIMO VIETOVĖSE Projekto pasiūlyme nebuvo patikslinta vandens tiekimo ir sanitarijos infrastruktūros vieta ir nebuvo nustatyti aiškūs su vandens kokybe susiję rezultatai. VANDENS TIEKIMAS IR SANITARIJOS PRIEMONĖS GANOS ŠIAURINIO REGIONO KAIMO VIETOVĖSE Nebuvo tikslių duomenų apie populiaciją, kuriai skirtas projektas: nors 2000 m. atliktoje galimybių studijoje nurodyta bendra 576000 gyventojų populiacija 865 kaimuose trijose atitinkamose apygardose, 2002 m. vidurio laikotarpio įvertinimo ataskaitoje toje pačioje vietovėje nurodyta 386000 populiacija. 6-OJI MIKROPROJEKTŲ PROGRAMA GANOJE Nors projekto dokumentuose nurodytos geresnės galimybės pasinaudoti geriamuoju vandeniu, nenurodyti jokie su vandens kiekiu ir kokybe susiję tikslai. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS IŠVADOS 54. Audito Rūmų audito metu tikrintų projektų atveju įrenginiai buvo įdiegti, kaip planuota, ir veikė (žr. 17–20 dalis). Tačiau mažiau nei pusės projektų rezultatai pakankamai patenkino paramos gavėjų poreikius (žr. 21–23 dalis). Daugelio projektų atveju rezultatai ir nauda gali nebūti ilgalaikiai vertinant iš vidutinės trukmės ir ilgalaikės perspektyvos, nebent būtų užtikrintos su apmokestinimu nesusijusios pajamos (žr. 24–36 dalis). 55. Nustatyta, kad naudota technologija buvo tinkama (žr. 25 dalį). 56. Vis dėlto nustatytomis vandens kainomis nebuvo galima padengti visų išlaidų, kadangi jos buvo nustatytos atsižvelgiant į mokumą ar į nenorą mokėti už vandenį. Taip pat neefektyviai buvo vykdomas apmokestinimas ir mokesčių surinkimas. Todėl su projektais susijusios ilgalaikės einamosios išlaidos priklausė nuo kitų finansavimo šaltinių (žr. 26–32 dalis). 57. Septynių projektų atveju operatoriai negalėjo vykdyti savo pareigų, kadangi jiems trūko pakankamai išvystytų techninių įgūdžių arba jie nesugebėjo prisiimti atsakomybės (žr. 33–35 dalis). Trijų projektų atveju prisiimtų oficialių partnerių vyriausybių įsipareigojimų nebuvo laikomasi (žr. 36 dalį). 58. Nors Audito Rūmai nustatė gerų ir blogų socialinio poveikio ir poveikio aplinkai pavyzdžių, projektų naudos įvertinti neįmanoma, kadangi nėra tinkamų duomenų ir aplinkosaugos rodiklių (žr. 37–40 dalis). 59. Nors į projektų valdymo procedūras buvo nuosekliai įtraukti tvarumo klausimai, audito metu tikrintų projektų atveju Komisija nenagrinėjo svarbių su rezultatų tvarumu susijusių klausimų. Rengiant projektų koncepciją, nebuvo pakankamai išnagrinėti siūlomi techniniai sprendimai (aštuonių projektų) ir finansinis gyvybingumas (11 projektų). Nebuvo aiškiai apibrėžti18 projektų tikslai ir rodikliai (žr. 41–50 dalis). 60. Nebuvo pakankamai pasinaudota stebėjimo, tikrinimo ir vertinimo ataskaitomis. Tai apribojo Komisijos galimybes naudoti taisomąsias priemones. Be to, daugelio baigtų projektų atveju, kadangi nebuvo ex post stebėjimo ar įvertinimų, nebuvo galima atlikti tinkamo rezultatų tvarumo įvertinimo (žr. 51 ir 52 dalis). 61. Nors dėl ES paramos padidėjo galimybės naudoti geriamąjį vandenį ir pagrindines sanitarijos priemones šešiose audito metu tikrintose Užsachario šalyse naudojant standartinę technologiją ir vietines medžiagas, tik mažiau nei pusės tikrintų projektų rezultatai pakankamai patenkino paramos gavėjų poreikius. Daugelio projektų atveju rezultatai ir nauda gali nebūti ilgalaikiai vertinant iš vidutinės trukmės ir ilgalaikės perspektyvos, nebent būtų užtikrintos su apmokestinimu nesusijusios pajamos. Nepaisant išsamių valdymo procedūrų, Komisija neatsižvelgė į svarbius tvarumo klausimus. REKOMENDACIJOS 62. Kad būtų gauta kuo daugiau naudos iš vystymuisi skirtų ES išlaidų šioje srityje ir sektoriuje, Komisija turėtų: a) užtikrinti, kad jos procedūros būtų tinkamai naudojamos, visų pirma atsižvelgiant į šiuos projektų vertimo etapo punktus: i) tikslių projektų tikslų apibrėžtį (kiekis, įrenginių tipas, vieta, tiesioginiai ir netiesioginiai paramos gavėjai); ii) siūlomų technologinių sprendimų aprašymą ir pagrindimą (jei įmanoma, su alternatyvių galimybių nuoroda); iii) objektyvių ir patikrinamų pažangos rodiklių nustatymą bei projektų rezultatų bazines vertes ir kiekybinius tikslus; b) atlikti tinkamą ekonominę ir finansinę analizę, kad būtų galima lengvai nustatyti ateityje numatomus projektų finansavimo šaltinius (įskaitant numatomas finansavimo sumas ir tvarkaraštį); c) prieš projekto patvirtinimą aiškiai išnagrinėti, ar tikėtina, kad bus laikomasi sėkmingam projektų įgyvendinimui būtinų sąlygų, įskaitant šalių partnerių įsipareigojimus; d) užtikrinti, kad bus pasinaudota visais stebėjimo, tikrinimo ir vertinimo rezultatais ir kad bus atsižvelgta į ataskaitose pateiktas rekomendacijas ir jos bus įgyvendintos. Šią ataskaitą priėmė III kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Karel PINXTEN, 2012 m. liepos 10 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Pirmininkas Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Tūkstantmečio vystymosi tikslai buvo nustatyti Jungtinių Tautų tūkstantmečio deklaracijoje, kurią 2000 m. rugsėjo mėn. pasirašė 189 tautos (http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.pdf), siekdamos iki 2015 m. išvaduoti žmones iš visiško skurdo ir įvairių nepriteklių. Šie tikslai taip pat susiję su skurdo ir bado panaikinimu, visuotiniu švietimu, lyčių lygybe, vaikų sveikata, motinų sveikata, kova su ŽIV/AIDS, aplinkos tvarumu ir pasauline partneryste vystymosi labui. Vandens tiekimo ir sanitarijos priemonės yra įtrauktos į su aplinkos tvarumu susijusį 7-ąjį TVT: tačiau tai yra vienas pagrindinių indėlių įgyvendinant visus TVT. [2] Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) nuomone, 6,3 % (8 %, jei būtų vertinamos tik besivystančios šalys) mirčių pasaulyje būtų galima išvengti, jei būtų teikiamos geresnės vandens tiekimo, sanitarijos ir higienos paslaugos. Didžiąją šių išvengtinų mirčių dalį sudaro vaikai besivystančiose šalyse. [3] Pagal UNICEF/PSO BSP patobulintas geriamojo vandens šaltinis yra apsaugotas nuo išorės užteršimo, visų pirma nuo užteršimo fekalijomis. Patobulinti geriamojo vandens šaltiniai yra šie: vamzdžiais tiekiamas vanduo, skirtas namams, kiemams ar sklypams; viešieji geriamojo vandens čiaupai ar fontanai; šuliniai arba gręžiniai; apsaugoti šuliniai; apsaugoti šaltiniai ir lietaus vandens cisternos. Patobulinta sanitarijos priemonė – tai įrenginys, kuriuo higieniniu požiūriu atskiriamas bet koks žmogaus ir žmogaus ekskrementų kontaktas, pavyzdžiui: tualetai su nuleidžiamu (rankiniu būdu) vandeniu, prijungti prie kanalizacijos sistemos, septinio rezervuaro ar išvietės duobės; pagerintos išvietės su ventiliuojama duobe; išvietės su plokštėmis ir kompostiniai tualetai (http://www.wssinfo.org/definitions-methods/introduction/). [4] 8.7 lentelė, Sudeshna Ghosh Banerjee ir Elvira Morella, Africa’s water and sanitation infrastructure: Access, affordability, and alternatives, Pasaulio bankas, 2011 m. [5] Konferencijos apie vandens tiekimo ir sanitarijos iniciatyvą kaimo vietovėse bei Afrikos vandens tiekimo priemonę deklaracija, Marselis, 2012 m. kovo 14 d. (http://www.afdb.org/fileadmin/uploads/afdb/Documents/Generic-Documents/RWSSI-AWF%20Conference%20Declaration%20Final%2014%20Mar%202012.pdf). [6] 2002 m. kovo 12 d. COM(2002) 132 final "Besivystančių šalių vandentvarkos politika ir ES vystymosi politikos prioritetai". [7] Tarybos dokumentas 9696/02. [8] Europos konsensuso dėl vystymosi (OL C 46, 2006 2 24) 80 ir 81 dalys: vanduo (kartu su energetika) yra viena iš devynių ES vystymosi politikos prioritetinių sričių. [9] Europos plėtros fondai (EPF) AKR valstybėms, 2007–2013 m. finansinės programos Azijai ir Lotynų Amerikai skirta Vystomojo bendradarbiavimo priemonė ir kaimyninėms šalims skirta Europos kaimynystės politikos priemonė. [10] Atsižvelgiant į COM(2002) 132 final išreikštą Komisijos poziciją: "Strateginis metodas, skirtas užtikrinti tvarią prieigą prie vandens išteklių ir jų valdymą, apima sektorinius ir horizontalius klausimus bei visus tvaraus vystymosi aspektus: ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį..." [11] Seni vandentiekio vamzdžiai ir nepakankamai apsaugoti vandens šaltiniai yra vieni pagrindinių veiksnių, dėl kurių labiausiai užteršiamas tiekiamas vanduo. Net jei įrenginiai yra nauji, jei nėra naudojamos vandens tiekimo vamzdžiais sistemos, dėl vandens transporto ir laikymo namuose padidėja jo užteršimo rizika. [12] Tarybos rezoliucija dėl vandentvarkos besivystančiose šalyse: ES vystomojo bendradarbiavimo politika ir prioritetai ( 2002 m. birželio 7 d. 9696/02), 7 dalis. [13] Nors iki šiol šis klausimas nebuvo aptartas ES vystymo politikos pareiškimuose dėl vandens tiekimo ir sanitarijos priemonių, bendras kainų, mokesčių ir pervedimų (kapitalo investicijų atveju) (tariffs, taxes and transfers ("3T") naudojimas aptariamas, pavyzdžiui, ataskaitoje Managing Water for All (Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija, 2009 m.). [14] Komisijos gairės dėl vandens išteklių vystomojo bendradarbiavimo (1998 m., atnaujinta 2008 m.) ir 10-ojo EPF planavimui skirtos gairės (Vandens tiekimo ir sanitarijos priemonių vaidmuo įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus). [15] Pagal (2012 m. sausio mėn. paskelbtų) ES išorės veiksmų sutarčių procedūrų praktinių gairių 6.1.1 dalį dotacija yra tiesioginis finansinis įnašas, skirtas iš ES biudžeto ar EPF finansuoti: - veiklą, skirtą padėti pasiekti tikslą, kuris sudaro kurios nors Europos Sąjungos politikos krypties dalį; - arba institucijos, siekiančios kokių nors bendrų Europos interesų arba turinčios kokį nors tikslą, kuris sudaro kurios nors Europos Sąjungos politikos krypties dalį, funkcionavimą. [16] Komisijos į rezultatus orientuota priežiūros sistema (ROM) buvo įdiegta 2000 m. teikti išorės suinteresuotųjų šalių objektyvų ir nešališką grįžtamąjį ryšį apie ES finansuojamų pagalbos projektų ir programų rezultatus. ROM yra bendro EuropeAid kokybės užtikrinimo ciklo, prasidedančio projektų koncepcija ir pasibaigiančio po jų įgyvendinimo, dalis. Ją taikant pateikiamos rekomendacijos apie veiksmus, kai projektai vis dar yra vykdomi. [17] Ex post stebėjimas paprastai pradedamas per dvejus metus po projekto užbaigimo. -------------------------------------------------- I PRIEDAS VANDENS TIEKIMAS IR SANITARIJOS PRIEMONĖS (UŽSACHARIO ŠALYS): 2001–2010 M. SUTARČIŲ SUMOS Veiksmu pasinaudojusi zona | Sutarčių sumos (eurais) | Geografinės programos | ES vandens tiekimo priemonė (9-asis EPF) [1] | Iš viso | Mozambikas | 50937409,24 | 37018074,60 | 87955483,84 | Burkina Fasas [2] | 59080872,33 | 7125461,00 | 66206333,33 | Tanzanija | 38059850,98 | 27852366,00 | 65912216,98 | Nigerija | 61930227,68 | 3416645,95 | 65346873,63 | Lesotas | 34779134,56 | 10000000,00 | 44779134,56 | Beninas [2] | 24225786,83 | 19863828,00 | 44089614,83 | Gana | 37998463,78 | 2764826,00 | 40763289,78 | Etiopija | - | 39947063,39 | 39947063,39 | Mauricijus [2] | 38945583,78 | - | 38945583,78 | Ruanda | 29957191,50 | 8573355,25 | 38530546,75 | Angola | 32026905,70 | 5018240,00 | 37045145,70 | Uganda | 8017687,04 | 28107637,00 | 36125324,04 | Dramblio Kaulo Krantas | 34664325,20 | 1400001,00 | 36064326,20 | Kenija | 2995171,46 | 30462679,60 | 33457851,06 | Madagaskaras | - | 30400952,00 | 30400952,00 | Malis | 19910603,30 | 9451714,00 | 29362317,30 | Čadas | 19099441,52 | 675000,00 | 19774441,52 | Malavis | 4725,00 | 17619266,75 | 17623991,75 | Zambija | 3025570,00 | 13546210,00 | 16571780,00 | Senegalas | 1221044,55 | 14350685,37 | 15571729,92 | Nigeris | 1608065,01 | 9491300,64 | 11099365,65 | Namibija | 6183029,77 | 4641954,00 | 10824983,77 | Džibutis | 9448628,25 | - | 9448628,25 | Kongo Demokratinė Respublika | 77174,00 | 8303900,00 | 8381074,00 | Zimbabvė | - | 7860277,62 | 7860277,62 | Žaliasis kyšulys | 6398887,39 | 609351,00 | 7008238,39 | Gambija | 6398797,59 | - | 6398797,59 | Mauritanija | 2556626,03 | 3092556,00 | 5649182,03 | Konakrio Gvinėja | 1824749,33 | 2563390,00 | 4388139,33 | Majotas | 4267566,78 | - | 4267566,78 | Siera Leonė | - | 3792465,00 | 3792465,00 | San Tomė | 2511626,65 | 1032898,00 | 3544524,65 | Pusiaujo Gvinėja | 3493422,26 | - | 3493422,26 | Botsvana | 3350467,76 | - | 3350467,76 | Eritrėja | - | 2979328,75 | 2979328,75 | Centrinės Afrikos Respublika | 172136,00 | 2648430,01 | 2820566,01 | Seišeliai | 2814129,34 | - | 2814129,34 | Gabonas | 2752488,51 | - | 2752488,51 | Kamerūnas | - | 2679034,95 | 2679034,95 | Burundis | - | 2569826,25 | 2569826,25 | Sudanas | - | 2153914,00 | 2153914,00 | Komorai | - | 2136805,16 | 2136805,16 | Bisau Gvinėja | 87206,94 | 1754270,90 | 1841477,84 | Somalis | - | 1337428,00 | 1337428,00 | Togas | - | 1056742,00 | 1056742,00 | Svazilandas | - | 629867,00 | 629867,00 | Kelios šalys | 2850188,63 | 31037242,25 | 33887430,88 | Kitos (ES vandens tiekimo priemonė): | | Afrikos vandens iniciatyva | - | 20000000,00 | 20000000,00 | Nilo baseino iniciatyva | - | 19458290,62 | 19458290,62 | Kaimo bendruomenės Pietų Sudane | - | 8000000,00 | 8000000,00 | Afrikos–ES partnerystės infrastruktūra | - | 7986026,00 | 7986026,00 | Kita (geografinės programos): | | SADC regionas | 647456,00 | - | 647456,00 | IGAD regionas | 139331,00 | - | 139331,00 | Iš viso | 554461971,69 | 455409304,06 | 1009871275,75 | [1] Minėtu laikotarpiu su 2-ąja vandens tiekimo priemone (10-asis EPF) susijusių sutarčių suma neviršijo 400000 eurų. Pagal CRIS pateiktą informaciją 2011 m. papildomai buvo sudaryta 117 milijonų eurų vertės sutarčių. [2] Geografinių programų skaičiai apima sektorinės paramos biudžetui pagalbą: 38 milijonus eurų Burkina Fasui, 4,8 milijono eurų Beninui ir 37,4 milijono eurų Mauricijui. -------------------------------------------------- II PRIEDAS NEPATOBULINTUS VANDENS ŠALTINIUS IR NEPATOBULINTAS SANITARIJOS PRIEMONES NAUDOJANTI GYVENTOJŲ DALIS, PROCENTAIS (ĮVERTINIMAI) Šaltinis: UNICEF/PSO bendra stebėjimo programa, duomenys atnaujinti 2010 m. kovo mėn. (http://www.wssinfo.org/data-estimates/introduction/). (%) | | Vandens teikimas | Sanitarijos priemonės | Miestas | Kaimas | Iš viso | Miestas | Kaimas | Iš viso | Angola | 1990 | 70 | 60 | 64 | 42 | 94 | 75 | 2008 | 40 | 62 | 50 | 14 | 82 | 43 | Beninas | 1990 | 28 | 53 | 44 | 86 | 99 | 95 | 2008 | 16 | 31 | 25 | 76 | 96 | 88 | Burkina Fasas | 1990 | 27 | 64 | 59 | 72 | 98 | 94 | 2008 | 5 | 28 | 24 | 67 | 94 | 89 | Gana | 1990 | 16 | 63 | 46 | 89 | 96 | 93 | 2008 | 10 | 26 | 18 | 82 | 93 | 87 | Nigerija | 1990 | 21 | 70 | 53 | 61 | 64 | 63 | 2008 | 25 | 58 | 42 | 64 | 72 | 68 | Tanzanija | 1990 | 6 | 54 | 45 | 73 | 77 | 76 | 2008 | 20 | 55 | 46 | 68 | 79 | 76 | -------------------------------------------------- III PRIEDAS AUDITO METU TIKRINTŲ PROJEKTŲ IR PROGRAMŲ SĄRAŠAS Intervencinė priemonė | Finansavimo šaltinis | Įgyvendinimo būdas | Išlaidos (milijonais eurų) | EK finansuojama dalis (milijonais eurų) | Angola Geriamojo vandens tiekimas Tombua mieste | 8-asis EPF | Atskiri projektai | 8,8 | 8,8 | Vandens tiekimas ir sanitarijos priemonės Luandos priemiesčiuose | 9-asis EPF | Atskiri projektai | 21,4 | 21,4 | Vaikų mirtingumo mažinimas ir mokyklų lankomumo didinimas, gerinant prieigą prie vandens ir sanitarijos priemonių Angolos kaimo vietovėse | 9-asis EPF – vandens tiekimo priemonė | Susitarimas su tarptautine organizacija dėl įnašo | 4,9 | 3,7 | Vandens tiekimo sistemos įrengimas ar renovacija bei higienos ir pagrindinių sanitarijos priemonių skatinimas Uižės provincijos kaimo vietovėse, 10 kaimų | 9-asis EPF – vandens tiekimo priemonė | Veiksmų dotacija | 1,0 | 0,5 | Beninas Vandens iniciatyva pusiau miestų centruose (paramos biudžetui programa) | 9-asis EPF | Sektorinė parama biudžetui | 15,7 | 4,8 | Geriamojo vandens tiekimas ir pagrindinės sanitarijos priemonės 200 pažeidžiamų vietovių Benine | 9-asis EPF – vandens tiekimo priemonė | Susitarimas su tarptautine organizacija dėl įnašo | 2,2 | 1,2 | Asociatyvaus ir komunalinio vystymo vykdomas namų ūkių vandens integruotas valdymas Benino šiaurės vakaruose | Bendrasis ES biudžetas | Veiksmų dotacija | 0,7 | 0,5 | Burkina Fasas Geriamojo vandens tiekimas Vagadugu mieste | 8-asis EPF | Atskiri projektai | 202,6 | 30,0 | Regioninė saulės energijos programa, II-asis etapas, Burkina Fasas | 8-asis EPF | Atskiri projektai | 14,2 | 13,2 | Geriamojo vandens ir sanitarijos priemonių savivalda 4 Burkina Faso provincijų kaimo vietovėse | 9-asis EPF – vandens tiekimo priemonė | Veiksmų dotacija | 1,2 | 0,9 | Vandens sulaikymo sistemos rekonstrukcija ir eksploatacija Zibako | 9-asis EPF – vandens tiekimo priemonė | Veiksmų dotacija | 0,4 | 0,1 | Gana Vandens tiekimas ir sanitarijos priemonės Šiaurinio regiono kaimo vietovėse | 8-asis EPF | Atskiri projektai | 12,2 | 12,2 | Integruotas metodas, skirtas Gvinėjos kirminų ligos išgydymui, tiekiant vandenį bei teikiant sanitarijos ir higienos priemones Ganos šiauriniame regione | 9-asis EPF | Susitarimas su tarptautine organizacija dėl įnašo | 20,0 | 15,0 | 6-oji mikroprojektų programa Ganoje | 9-asis EPF | Atskiri projektai | 20,2 | 20,2 | Vandens tiekimo, sanitarijos priemonių ir higienos skatinimo paslaugų gerinimas Ganoje | Bendrasis ES biudžetas | Veiksmų dotacija | 1,3 | 0,9 | Tvarių vandens tiekimo, sanitarijos priemonių ir higienos skatinimo paslaugų teikimas neturtingoms ir nuskurdusioms Ganos kaimo ir miesto bendruomenėms | Bendrasis ES biudžetas | Veiksmų dotacija | 2,0 | 0,7 | Nigerija Miestelių vandens tiekimo ir sanitarijos priemonių programa | 7-asis EPF | Atskiri projektai | 19,1 | 7,2 | Atotrūkio mažinimas: vandens tiekimo ir sanitarijos priemonių gerinimas Nigerijos miesteliuose | 9-asis EPF – vandens tiekimo priemonė | Veiksmų dotacija | 3,9 | 2,9 | Vandens tiekimas ir sanitarijos priemonės Kroso upės valstijos kaimo vietovėse | Bendrasis ES biudžetas | Veiksmų dotacija | 0,9 | 0,7 | Tanzanija Vandens tiekimo programa regioniniuose centruose, I etapas | 8-asis EPF | Atskiri projektai | 44,8 | 33,6 | Vandens tiekimo programa regioniniuose centruose, II etapas | 9-asis EPF | Atskiri projektai | 50,2 | 38,3 | Vandens tiekimas ir sanitarijos priemonės 14 Ndžombės apygardos kaimų | 9-asis EPF – vandens tiekimo priemonė | Veiksmų dotacija | 2,5 | 1,6 | Kilolo tvaraus vystymosi programa | Bendrasis ES biudžetas | Veiksmų dotacija | 0,5 | 0,4 | -------------------------------------------------- IV PRIEDAS AUDITO METU TIKRINTŲ PROJEKTŲ ĮVERTINIMAS Taip | Nedideli trūkumai | Rimti trūkumai | Ne | Nepakanka įrodymų | n. d. | | Projekto rezultatai buvo pasiekti | Įrenginiai tinkamai eksploatuojami ir prižiūrimi | Veikla atitinka paramos gavėjų poreikius | Su kainomis susijusios pajamos padengia einamąsias išlaidas | Įrenginius eksploatuojančios įstaigos turi pakankamus pajėgumus | Vandens tiekimas | Sanitarijos priemonės | Vandens tiekimas | Sanitarijos priemonės | Angola | Geriamojo vandens tiekimas Tombua mieste | | n. d. | | n. d. | | | | Vandens tiekimas ir sanitarijos priemonės Luandos priemiesčiuose | | | | | | | | Vaikų mirtingumo mažinimas ir mokyklų lankomumo didinimas, gerinant prieigą prie vandens ir sanitarijos priemonių Angolos kaimo vietovėse | | | | | | | | Vandens tiekimo sistemos įrengimas ar renovacija bei higienos ir pagrindinių sanitarijos priemonių skatinimas Uižės provincijos kaimo vietovėse, 10 kaimų | | | | | | | | Beninas | Vandens iniciatyva pusiau miestų centruose (paramos biudžetui programa) | | n. d. | | n. d. | | | | Geriamojo vandens tiekimas ir pagrindinės sanitarijos priemonės 200 pažeidžiamų vietovių Benine | | | | | | | | Asociatyvaus ir komunalinio vystymo vykdomas namų ūkių vandens integruotas valdymas Benino šiaurės vakaruose | | | | | | | | Burkina Fasas | Geriamojo vandens tiekimas Vagadugu mieste | | | | n. d. | | | | Regioninė saulės energijos programa, II-asis etapas, Burkina Fasas | | n. d. | | n. d. | | | | Geriamojo vandens ir sanitarijos priemonių savivalda 4 Burkina Faso provincijų kaimo vietovėse | | n. d. | | n. d. | | | | Vandens sulaikymo sistemos rekonstrukcija ir eksploatacija Zibako | | n. d. | | n. d. | | | | Gana | Vandens tiekimas ir sanitarijos priemonės Šiaurinio regiono kaimo vietovėse | | | | | | | | Integruotas metodas, skirtas Gvinėjos kirminų ligos išgydymui, tiekiant vandenį bei teikiant sanitarijos ir higienos priemones Ganos šiauriniame regione | | | | | | | | 6-oji mikroprojektų programa Ganoje | | | | | | | | Vandens tiekimo, sanitarijos priemonių ir higienos skatinimo paslaugų gerinimas Ganoje | | | | | | | | Tvarių vandens tiekimo, sanitarijos priemonių ir higienos skatinimo paslaugų teikimas neturtingoms ir nuskurdusioms Ganos kaimo ir miesto bendruomenėms | | | | | | | | Nigerija | Miestelių vandens tiekimo ir sanitarijos priemonių programa | | | | | | | | Atotrūkio mažinimas: vandens tiekimo ir sanitarijos priemonių gerinimas Nigerijos miesteliuose | | | | | | | | Vandens tiekimas ir sanitarijos priemonės Kroso upės valstijos kaimo vietovėse | | | | | | | | Tanzanija | Vandens tiekimo programa regioniniuose centruose, I etapas | | n. d. | | n. d. | | | | Vandens tiekimo programa regioniniuose centruose, II etapas | | | | | | | | Vandens tiekimas ir sanitarijos priemonės 14 Ndžombės apygardos kaimų | | | | | | | | Kilolo tvaraus vystymosi programa | | | | | | | | -------------------------------------------------- V PRIEDAS GALUTINIAI ĮVERTINIMAI Projektas | Paramą gaunanti šalis | Užbaigimo data | Galutinio įvertinimo data | Pastabos | Geriamojo vandens tiekimas Tombua mieste | Angola | 2009 6 30 | - | Audito metu buvo rengiamos galutinio įvertinimo techninės užduotys | Vandens tiekimas ir sanitarijos priemonės Luandos priemiesčiuose | Angola | 2009 6 30 | - | Planuojama, kad galutinis įvertinimas bus atliktas pirmąjį 2012 m. ketvirtį | Vaikų mirtingumo mažinimas ir prieigos prie vandens ir sanitarijos priemonių gerinimas Angolos kaimo vietovėse | Angola | 2009 12 | - | ROM ex post vizitas buvo atliktas 2011 m. kovo ir balandžio mėn. | Vandens tiekimo sistemos įrengimas ar renovacija bei higienos ir pagrindinių sanitarijos priemonių skatinimas Uižės provincijos kaimo vietovėse, 10 kaimų | Angola | 2009 5 31 | - | Galutinis įvertinimas nebuvo numatytas | Vandens iniciatyva pusiau miestų centruose (paramos biudžetui programa) | Beninas | 2011 12 | - | Audito metu projektas vis dar buvo įgyvendinamas | Geriamojo vandens tiekimas ir pagrindinės sanitarijos priemonės 200 pažeidžiamų vietovių Benine | Beninas | 2011 8 | - | Audito metu galutinis įvertinimas nebuvo atliktas | Asociatyvaus ir komunalinio vystymo vykdomas namų ūkių vandens integruotas valdymas Benino šiaurės vakaruose | Beninas | 2009 2 | 2009 m. sausio mėn. | | Geriamojo vandens tiekimas Vagadugu mieste | Burkina Fasas | 2010 6 31 | - | Audito metu galutinis įvertinimas vis dar nebuvo atliktas | Regioninė saulės energijos programa, II etapas, Burkina Fasas | Burkina Fasas | 2010 9 30 | 2009 m. kovo mėn. | | Geriamojo vandens ir sanitarijos priemonių savivalda 4 Burkina Faso provincijų kaimo vietovėse | Burkina Fasas | 2009 6 29 | 2009 m. liepos mėn. | | Vandens sulaikymo sistemos rekonstrukcija ir eksploatacija Zibako | Burkina Fasas | 2008 6 30 | - | Galutinis įvertinimas nebuvo atliktas | Vandens tiekimas ir sanitarijos priemonės Šiaurinio regiono kaimo vietovėse | Gana | 2007 10 31 | 2008 m. vasario mėn. | | Integruotas metodas, skirtas Gvinėjos kirminų ligos išgydymui, tiekiant vandenį bei teikiant sanitarijos ir higienos priemones Ganos šiauriniame regione | Gana | 2011 6 5 | - | Audito metu galutinis įvertinimas nebuvo atliktas | 6-oji mikroprojektų programa Ganoje | Gana | 2009 6 30 | 2010 m. sausio mėn. | | Vandens tiekimo, sanitarijos priemonių ir higienos skatinimo paslaugų gerinimas Ganoje | Gana | 2005 4 1 | - | Galutinis įvertinimas nebuvo atliktas | Tvarių vandens tiekimo, sanitarijos priemonių ir higienos skatinimo paslaugų teikimas neturtingoms ir nuskurdusioms Ganos kaimo ir miesto bendruomenėms | Gana | 2009 3 31 | - | Galutinis įvertinimas nebuvo atliktas | Miestelių vandens tiekimo ir sanitarijos priemonių programa | Nigerija | 2008 12 31 | 2009 m. gegužės mėn. | ROM ex post vizitas buvo atliktas 2010 m. liepos mėn. | Atotrūkio mažinimas: vandens tiekimo ir sanitarijos priemonių gerinimas Nigerijos miesteliuose | Nigerija | 2012 9 13 (planuojama) | - | Audito metu projektas vis dar buvo įgyvendinamas | Vandens tiekimas ir sanitarijos priemonės Kroso upės valstijos kaimo vietovėse | Nigerija | 2010 12 31 | 2011 m. sausio ir vasario mėn. | | Vandens tiekimo programa regioniniuose centruose, I etapas | Tanzanija | 2009 12 31 | 2009 m. rugsėjo mėn. | | Vandens tiekimo programa regioniniuose centruose, II etapas | Tanzanija | 2011 12 31 (planuojama) | - | Audito metu projektas vis dar buvo įgyvendinamas | Kilolo tvaraus vystymosi programa | Tanzanija | 2007 6 30 | 2005–2008 m. | Projekto vertintojai atliko tris vizitus: 2005 m. lapkričio mėn., 2007 m. kovo mėn. ir 2008 m. gegužės mėn. | Vandens tiekimas ir sanitarijos priemonės 14 Ndžombės apygardos kaimų | Tanzanija | 2009 12 31 | 2009 m. gruodžio mėn. | | --------------------------------------------------