KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl tolesnių priemonių, susijusių su 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimu (santrauka) /* KOM/2011/0736 galutinis */





PREAMBULĖ Tai Komisijos ataskaita Europos Parlamentui (EP) ir Tarybai dėl tolesnių priemonių, susijusių su 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimu[1] pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 319 straipsnio 3 dalį, Finansinio reglamento 147 straipsnį ir Europos plėtros fondų (EPF) finansinio reglamento 119 straipsnio 5 dalį. Ataskaitoje pateikiama Komisijos atsakymų į pagrindinius Parlamento ir Tarybos prašymus santrauka; prie jos pridedami du Komisijos tarnybų darbiniai dokumentai, kuriuose pateikiami Komisijos atsakymai į kiekvieną konkretų Parlamento ir Tarybos prašymą (iš viso 298). Komisijos tarnybų darbiniuose dokumentuose prie kiekvieno prašymo pateikta kryžminė nuoroda į atitinkamą (-as) Europos Parlamento arba Tarybos dokumentų dalį (-is). Rezoliucijose dėl EP biudžeto įvykdymo patvirtinimo Komisija iš viso nurodė 213 prašymų, kuriuos jai pateikė Europos Parlamentas[2]. Dėl 89 prašymų Komisija sutinka imtis Parlamento prašomų priemonių. Komisijos nuomone, reikiamų priemonių jau buvo imtasi arba jos šiuo metu vykdomos pagal 112 prašymų, nors kai kuriais atvejais priemonių rezultatus reikės įvertinti. Galiausiai Komisija dėl priežasčių, susijusių su galiojančia teisės sistema arba institucinėmis prerogatyvomis, negali priimti 12 prašymų[3]. Komisija taip pat nurodė 85 prašymus, kuriuos rekomendacijoje Parlamentui jai pateikė Taryba[4]. Dėl 43 prašymų Komisija sutinka imtis Tarybos prašomų priemonių. Komisijos nuomone, reikiamų priemonių jau buvo imtasi arba jos šiuo metu vykdomos pagal 42 prašymus, nors kai kuriais atvejais priemonių rezultatus reikės įvertinti. Nėra prašymų, kurių Komisija dėl priežasčių, susijusių su galiojančia teisės sistema arba institucinėmis prerogatyvomis, negali priimti. KOMISIJOS ATSAKYMŲ Į EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS PRAŠYMUS, SUSIJUSIUS SU 2009 M. BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMU, SANTRAUKA PRIORITETINIAI VEIKSMAI Parlamentas rezoliucijoje konkrečiai nurodė septynis institucinio ir organizacinio pobūdžio prioritetinius veiksmus. Šie prašymai išsamiai aptarti vykstant biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrai ir Komisija turėjo galimybę išdėstyti savo nuomonę ne kartą pasikeisdama nuomonėmis su biudžeto kontrolės komiteto (CONT) nariais, ir visų pirma su pranešėju, atsakingu už 2009 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimą. Per šias diskusijas Komisija pateikė tvirto įsipareigojimo spręsti šiuos klausimus įrodymų. Dabartinės biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros pertvarka Biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrai taikomos taisyklės, visų pirma terminai, nustatyti Finansiniame reglamente. Vienas iš klausimų šiuo metu peržiūrint Finansinį reglamentą – kaip sutrumpinti visą procedūrą. Komisija jau paragino biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją, Tarybą ir Europos Audito Rūmus sukurti darbo grupę, kuriai būtų pavesta išnagrinėti, kaip visapusiškai pertvarkyti biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, siekiant ją sutrumpinti, kad susijusioms institucijoms liktų pakankamai laiko pastaboms parengti ir pateikti. Galima būtų organizuoti konferenciją šios darbo grupės išvadoms aptarti. Nacionalinės valdymo deklaracijos Siekdama toliau didinti valstybių narių atskaitomybę pagal SESV 317 straipsnį, Komisija į savo pasiūlymą dėl Finansinio reglamento peržiūros kas trejus metus (56 straipsnis) įtraukė valstybėse narėse akredituotoms atsakingoms įstaigoms skirtą reikalavimą teikti metines visų lėšų pagal pasidalijamąjį valdymą valdymo deklaracijas[5], remiantis sėkmingai žemės ūkio sektoriuje taikytu panašiu metodu. Tokios valdymo deklaracijos Komisijai teiktų svarbų papildomą patikinimą dėl to, kaip valstybės narės naudoja ES lėšas. Komisijos nuomone, nepriklausomo auditoriaus audituotos valdymo deklaracijos yra tinkamesnis būdas gauti valstybių narių patikinimą, nei dabar taikomos nacionalinės deklaracijos; be to, jomis būtų sustiprintas bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis biudžeto vykdymo srityje. Praėjus pakankamam įgyvendinimo laikui Komisija įvertins papildomą šių valdymo deklaracijų naudą ir apsvarstys galimybę siūlyti politiškai patvirtinti ataskaitų teikimo ir atskaitomybės procedūras, įskaitant valdymo patikinimo deklaracijas. Komisijos valdymo struktūros užbaigimas Kolegija vykdyti biudžetą įgalioja generalinius direktorius ir tarnybų vadovus, kurie yra atsakingi už patikimą ir veiksmingą išteklių valdymą bei veiksmingą savo tarnybų kontrolės sistemų užtikrinimą. Jie apie savo pareigų atlikimą praneša metinėse veiklos ataskaitose (MVA), į kurias įtraukiama pasirašyta patikinimo deklaracija dėl finansinių operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Patikinimas gaunamas objektyviai išnagrinėjus faktus, siekiant parengti išsamų rizikos valdymo, kontrolės ir valdymo procesų veiksmingumo vertinimą. Faktus nagrinėja vadovai, kurie nuolat stebi, kaip veikia vidaus kontrolės sistemos, taip pat vidaus ir išorės auditoriai. MVA yra pagrindinė generalinių direktorių atskaitomybės Kolegijai priemonė. Komisija mano, kad generaliniams direktoriams pavestos valdymo atsakomybės nereikėtų mažinti pridedant Komisijos narių arba jos Pirmininko parašus. Vis dėlto galiojantys MVA rengimo nurodymai buvo atnaujinti; pagal atnaujintus nurodymus generalinis direktorius aiškiai patvirtina, kad apie pagrindinius jo ataskaitos ir patikinimo deklaracijos elementus, įskaitant numatytas išlygas, pranešta Komisijos nariui, kuriam jis pavaldus. Visi generaliniai direktoriai, rengdami 2010 m. MVA, 2011 m. laikėsi šių galiojančių nurodymų. Be to, 2011 m. vasario 23 d. Kolegijos posėdyje Komisijos narių dėmesys atkreiptas į generalinių direktoratų ir Komisijos narių dialogo rengiant MVA projektą ir išlygas svarbą, atsižvelgiant į galiojančius nurodymus ir darbo susitarimus dėl kabinetų ir tarnybų santykių. Sistemingas mokėjimų nutraukimo ir sustabdymo procedūrų taikymas 2007–2013 m. laikotarpiu Sanglaudos fondai veikia pagal Reglamentą 1083/2006[6], kuriame nustatytas teisinis pagrindas (91 straipsnis) dėl mokėjimų terminų nutraukimų veiklos lygmeniu iki 6 mėnesių, dėl kurių sprendžia generalinis direktorius; ši priemonė taikoma kaip pirma priemonė Komisijai nusprendžiant sustabdyti mokėjimus (92 straipsnis). Mokėjimų terminų nutraukimas yra lankstesnė priemonė priversti valstybę narę pašalinti trūkumus, nes ji taikoma iš karto ir jai nereikia oficialaus Kolegijos sprendimo. Komisija ėmėsi priemonių siekdama užtikrinti, kad ši priemonė būtų taikoma sistemingiau; pavyzdžiui, ji priėmė bendras gaires, kurias naudoja generaliniai direktoratai EMPL ir REGIO bei daug nacionalinių audito įstaigų, taip pat pagrindinius reikalavimus valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų veiksmingumui įvertinti. Tarnybos MVA nurodė visus nutraukimo ir (arba) sustabdymo sprendimus. Šią sisteminę mokėjimų nutraukimo ir sustabdymo politiką iliustruoja Biudžeto kontrolės komitetui pateikti pavyzdžiai[7], iš kurių aiškiai matyti, kad Komisija sistemingai ir nepertraukiamai laikosi procedūrinių ir teisinių žingsnių, lemiančių mokėjimo nutraukimus ir sustabdymus, sekos. Dėl raštų, kuriais pranešama apie lėšų susigrąžinimą arba finansinių klaidų ištaisymą, kopijų perdavimo atitinkamų valstybių narių parlamentams ir aukščiausiosioms audito įstaigoms, Komisija mano, kad informaciją iš nacionalinių valdymo ir kontrolės įstaigų šios instituciją turi gauti pačios. Taisomųjų mechanizmų tobulinimas Jau kelerius metus prireikus būdavo nurodoma ištaisyti finansines klaidas, pagerėjo valstybių narių duomenų apie finansinių klaidų ištaisymus ir susigrąžintas lėšas kokybė ir Komisija dėjo pastangas skatindama taikyti geriausią patirtį, siekiant gerinti lėšų susigrąžinimo mechanizmą valstybių narių ir ES lygmenimis. Pagal pasidalijamojo valdymo principą veikiančios Komisijos tarnybos nuo 2007 m. savo MVA teikia finansinių klaidų ištaisymų duomenis ir juos aiškiai išskaido pagal valstybę narę, programavimo laikotarpį ir fondą. Finansinių ataskaitų aiškinamasis raštas Nr. 6 atitinkamai papildytas išsamia informacija apie ištaisytas finansines klaidas. Komisija pabrėžia, kad sanglaudos srityje visi finansinių klaidų ištaisymai, dėl kurių valstybės narės susitarė, bus įvykdyti. Jeigu Komisija negaus pakankamo patikinimo, kad visi ištaisymai veiksmingai įvykdyti, ji sustabdys užbaigimo procesą ir reikalaus, kad valstybė narė imtųsi reikiamų veiksmų. Komisijos tarnybos vykdo specialų valstybių narių susigrąžinimo sistemų audito tyrimą[8], siekdamos gauti patikinimą dėl metinėse ataskaitose pateiktų susigrąžintų ir panaikintų lėšų duomenų kokybės. Numatoma, kad pirmieji šio audito rezultatai bus pateikti į 2011 m. MVA. Komisija perdavė Parlamento komitetui išsamią informaciją apie visus sprendimus dėl mokėjimų nutraukimo, sustabdymo ir finansinių klaidų ištaisymo ir patenkino visus prašymus pateikti informaciją[9]. Konkrečiai žemės ūkio atveju, jeigu vykdant atitikties patvirtinimo procedūras nustatomos arba gali būti nustatytos nepagrįstai išmokėtos sumos, valstybės narės privalo galutiniams pagalbos gavėjams taikyti lėšų susigrąžinimo priemones. Vis dėlto, netgi tada, kai tai neįmanoma dėl to, kad finansinių klaidų ištaisymai susiję tik su valstybių narių kontrolės ir valdymo sistemų trūkumais, finansinių klaidų ištaisymai išlieka svarbia priemone šių sistemų veikimui gerinti ir atitinkamai išvengti neteisėtų išmokų galutiniams pagalbos gavėjams arba jas nustatyti ir susigrąžinti. Atitikties patvirtinimas padeda užtikrinti operacijų teisėtumą ir tvarkingumą galutinių pagalbos gavėjų lygmeniu. Pagal dabartinę reglamentavimo sistemą finansinių klaidų ištaisymai laikomi priemonėmis išlaidų tvarkingumui atkurti ir ES biudžetui apsaugoti. Galimybė nutraukti mokėjimų terminus ir nurodyti atlikti finansinių klaidų ištaisymus taip pat skatina pačias valstybes nares gerinti valdymo ir kontrolės sistemas ir reikiamai ištaisyti finansines klaidas. Pasiūlymai dėl kitos kartos programų[10] apima pasiūlymus įpareigoti valstybes nares, kai tik įmanoma, iš galutinių pagalbos gavėjų susigrąžinti lėšas pagal jiems skirtus finansinių klaidų ištaisymus. Be to, siūloma Komisijai suteikti naują galimybę panaikinti visą arba dalį ES biudžeto įnašo programai ir susigrąžinti lėšas iš valstybių narių. Tuo siekiama suteikti Komisijai galią ES lėšomis nefinansuoti bet kokių išlaidų, kurios patirtos pažeidžiant galiojančius Sąjungos arba nacionalinės teisės aktus, įskaitant kai pažeidimai susiję su Komisijos arba Europos Audito Rūmų nustatytais valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumais. Veiklos įvertinimas Komisija iki 2011 m. pabaigos pateiks pirmą įvertinimo ataskaitą laikydamasi SESV 318 straipsnio nuostatų. Komisija ataskaitą paskelbs ir perduos EP laikydamasi nustatytų darbo metodų; ji taip pat pažymi, kad planuodama audito veiklą Komisijos vidaus audito tarnyba savo įgaliojimus vykdo visiškai nepriklausomai. Naujos išlaidų logikos taikymas Kaip nurodyta komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“[11], Komisija bendradarbiaus su teisėkūros institucija siekdama užtikrinti, kad į programavimo veiklą ateityje būtų visiškai įtraukti paprastinimo, patikimo finansų valdymo ir atskaitomybės principai. Pasiūlyme peržiūrėti Finansinį reglamentą Komisija jau pasiūlė paprastinimo priemonių. Kai bus pateikti visi sektoriams skirti pasiūlymai Komisija 2011 m. pabaigoje paskelbs komunikatą dėl paprastinimo. Komisija mano, kad bendras patikinimo pareiškimas dėl kiekvienos daugiametės finansinės programos nesuteiks papildomos naudos esamai metinei valdymo struktūrai, pagal kurią jau vykdomas visapusiškas ir sutartas atskaitomybės procesas dėl išlaidų. Ex post kontrole siekiama nustatyti klaidas, kurių nebuvo galima buvo nustatyti mokėjimo metu, o tada jas ištaisyti. Daugiamečių programų atveju Komisija stebi likutinį klaidų lygį po finansinių klaidų ištaisymų, t. y. kontrolės ciklo pabaigoje. Kai kurie generaliniai direktoratai, konkrečiai Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas, nustatė likutinių klaidų lygiu grindžiamus daugiamečius vidaus kontrolės tikslus. Be to, sanglaudos politikos srityje Komisija numato atlikti likutinių klaidų lygio 2000–2006 m. ERPF programavimo laikotarpiu analizę remdamasi 2012 m. atliktinu auditu ir po to paskelbs rezultatų ataskaitą. BENDROS IšVADOS Sąskaitos Komisija įdiegė patikimą apskaitos sistemą – dėl jos pastaruosius 3 metus pareiškiama besąlyginė nuomonė dėl sąskaitų patikimumo. Komisija toliau gerina apskaitos metodus vykdydama tokius veiksmus kaip apskaitos kokybės projektas, siekdama atsižvelgti į Audito Rūmų pastabas ir dar sumažinti klaidų riziką. Neigiamas grynasis turtas atsirado dėl kaupiamosios apskaitos taikymo iš metinio biudžeto finansuojamai įstaigai. Įsipareigojimai (kaip antai teisės gauti pensiją ir mokėtinos sumos pagal EŽŪGF) įrašomi į sąskaitas, tuo tarpu garantijos, pavyzdžiui, valstybių narių garantijos šiems įsipareigojimams padengti, numatant asignavimus metiniuose biudžetuose, pagal ES apskaitos taisykles neatitinka turto apibrėžties ir todėl į sąskaitas neįrašomos; jos atskleidžiamos ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose. ES apskaitos standartai atitinka tarptautinius standartus. Jeigu šių standartų būtų nesilaikoma, Audito Rūmai pareikštų išlygą dėl sąskaitų. 2004 m. atlikta išsami analizė dėl galimybės sukurti pensijų fondą ir galiausiai buvo pasirinktas esamas sprendimas, kuris buvo įtvirtintas Tarnybos nuostatuose. Teisėtumas ir tvarkingumas Komisija mano, kad sukūrus valdymo ir kontrolės sistemų ex ante patvirtinimo procedūrą ir sukūrus programų audito įstaigą galiojančiu teisės aktu sustiprinta valstybių narių atskaitomybė ir jų teikiamas patikinimas Komisijai. Pagal galiojančius struktūrinių fondų reglamentus Komisija gali naudotis reikiamomis priemonėmis, kad atliktų priežiūros vaidmenį, jeigu valstybės narės nesilaiko savo įsipareigojimų. Pagal Komisijos pasiūlymą dėl kas trejus metus atliekamos Finansinio reglamento peržiūros numatoma nustatyti reikalavimą teikti metines valdymo patikinimo deklaracijas kartu su nepriklausoma audito nuomone. Audito įstaiga taikys tarptautinius standartus ir Komisijos patvirtintą metodiką; ją kontroliuos Komisija, o Europos Audito Rūmai vėliau atliks tyrimą. Valstybių narių atsakomybė ir skaidrumas Komisijos tarnybos savo rengiamose MVA teikia valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų vertinimą ir, skelbdamos valdymo deklaracijas, atsižvelgia į valstybių narių pateikiamą informaciją (be kita ko metinėse kontrolės ataskaitose ir metiniuose apibendrimuose). Pagal galiojančius teisės aktus dėl galimybės susipažinti su dokumentais sprendimą metinius apibendrinimus skelbti viešai priima valstybės narės, nes jos rengia šiuos dokumentus. 2010 m. metinėse veiklos ataskaitose pateikta išsami informacija pagal valstybes nares, politikos sritis ir programavimo laikotarpį. Komisija apibendrinamojoje ataskaitoje nustato jos nuomone reikalingas priemones dideliems nustatytiems trūkumams pašalinti. Sustiprintas OLAF ir struktūrinių fondų generalinių direktoratų bendradarbiavimas[12], o su tuo susijęs strategijos dokumentas įvertinamas du kartus per metus. Tikslas – sustiprinti sukčiavimo rizikos vertinimą, teikti daugiau rekomendacijų valstybėms narėms sukčiavimo prevencijos ir aptikimo srityse, taip pat padidinti žinių apie sukčiavimą tarnybose ir valstybėse narėse lygį. Toleruotina klaidų rizika Rengdama naujus 2014–2020 m. laikotarpio sektorių teisės aktus Komisija finansinėse teisės aktų pasiūlymų pažymose pateiks sukurtos kontrolės sistemos aprašymą, kontrolės išlaidų ir naudos vertinimą ir nurodyti tikėtiną nesilaikymo taikomoms taisyklėms riziką. Toleruotinos klaidų rizikos sąvoka yra valdymo priemonė kontrolės veiksmingumui nustatyti. Vis dėlto Komisija laikosi požiūrio visiškai netoleruoti bet kokio netinkamo valdymo ir sukčiavimo atvejo. Komisijos vidaus audito tarnyba (VAT) Vykdydama 2011 m. audito programą VAT atlieka tam tikrą veiklos auditų skaičių, sutelkdama dėmesį į ES išteklių naudojimo veiksmingumą, rezultatyvumą ir ekonomiškumą. Komisija ragina VAT toliau tobulinti šiuos aspektus būsimose audito programose. Vienas bendras auditas Komisijos sistema atitinka Audito Rūmų reikalavimą, kad kiekvienu kontrolės procedūrų grandinės lygmeniu būtų siekiama konkrečiai apibrėžtų tikslų, suderintų su kitų subjektų darbu. Esamomis struktūromis siekiama išvengti nereikalingo dubliavimosi; jomis nekeliamas klausimas dėl Audito Rūmų, kaip išorės auditoriaus, vaidmens, ar kitų įstaigų, nepriklausančių vidaus kontrolės sistemai, tokių kaip nacionaliniams parlamentams atskaitingų aukščiausiųjų audito įstaigų, nepriklausomumo. Skaidrumas Komisija mano, kad laikosi skaidrumo reikalavimų, nustatytų Finansinio reglamento 30 straipsnyje, o Teisingumo Teismas nekelia klausimo dėl Finansinio reglamento galiojimo. Vis dėlto Komisija išanalizuos susijusius Teismo sprendimus[13] ir pasiūlys teisėkūros institucijai nuostatas, laikomas būtinomis reikiamam skaidrumo lygmeniui išlaikyti. Komisija nemano, kad apibendrinamoji ataskaita yra tinkama priemonė kontroliuoti, kaip valstybės narės laikosi įsipareigojimų laiku skelbti pagalbos gavėjų duomenis. Geriausia, jei tokia informacija apie įsipareigojimų laikymąsi būtų pateikta generalinių direktoratų metinėse veiklos ataskaitose. Tarnybos nuostatai 2011 m. Komisija atkreipė dėmesį į pasiūlymo iš dalies pakeisti Tarnybos nuostatus projektą, pagal kurį užtikrinama tinkama didesnio veiksmingumo ir institucijų gebėjimo įgyvendinti politikos priemones pusiausvyra. Šiuo pasiūlymu tęsiama 2004 m. viešosios tarnybos reforma. Pasiūlymų projektas suteikia pagrindą diskusijoms su darbuotojų atstovais. Oficialų pasiūlymą Tarybai ir Parlamentui Komisija turėtų pateikti iki 2011 m. pabaigos. KONKREčIOS IšVADOS Žemės ūkis ir gamtos ištekliai Komisija mano, kad klaidų skaičiaus mažėjimą žemės ūkio srityje jau galima laikyti tendencija. Pastaraisiais metais buvęs maždaug 2 % klaidų lygis patvirtina bendrą teigiamą ankstesnių metų vertinimą. Be abejo, Komisija toliau stengsis mažinti klaidų lygį žemės ūkio išlaidų srityje, kad jis būtų mažesnis už reikšmingumo ribą, visų pirma sutelkdama pastangas tose išlaidų srityse, kuriose klaidų lygis didesnis, kaip antai susijusiose su tam tikromis kaimo plėtros priemonėmis. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, nuolat siekia toliau gerinti Integruotos administravimo ir kontrolės sistemos veikimą ir Žemės sklypų identifikavimo sistemos patikimumą. Nuo 2010 m. paraiškų teikimo metų valstybės narės turi atlikti metinį Žemės sklypų identifikavimo sistemos vertinimą ir pateikti vertinimo rezultatų ataskaitą. Nors 2010 m. buvo pirmieji šios procedūros taikymo metai, ji pasiteisino kaip naudinga, nes valstybėms narėms padėjo nustatyti sritis, kurioms reikia skirti dėmesio. Bet kokie likę trūkumai šalinami vykdant atitikties patvirtinimo procedūras ES finansiniams interesams apsaugoti. Vykdydama bendros žemės ūkio politikos po 2013 m. reformą Komisija toliau stengsis mažinti administracinę naštą ir paprastinti politiką[14]. Taip pat bus nagrinėjamas ūkininkaujančio ūkininko apibrėžties klausimas. Vykstant 2011 m. patikinimo pareiškimo (DAS) procedūrai Komisija pasiūlys surengti trišalius susitikimus su Europos Audito Rūmais ir nacionalinėmis valdžios institucijomis taip pat ir žemės ūkio bei gamtos išteklių srityse, kai tokie susitikimai galėtų palengvinti atskirų DAS atvejų nagrinėjimą. Sanglauda Daugiametėms sanglaudos srities programoms taikoma įvairių lygių kontrolė, apimanti kelerių metų laikotarpį. Vis dėlto klaidų lygio vertinimas metiniu pagrindu pagal tam tikrų finansinių metų mokėjimus gali lemti didesnio klaidų lygio nustatymą, nes dar nebuvo pritaikyta visų lygių kontrolė. Komisija toliau griežtai vykdys jai pavestą priežiūros funkciją, siekdama užtikrinti, kad valstybės narės šalintų nustatytus savo valdymo ir kontrolės sistemų trūkumus, taip pat nutraukdama ir sustabdydama mokėjimus bei prireikus nurodydama atlikti finansinių klaidų ištaisymus. Komisija remiasi audito įstaigų pateiktomis metinėmis audito nuomonėmis ir savo pačios darbu. Komisijos auditas sutelktas į programas, kuriose rizika didelė. Europos Parlamentui pateiktos MVA ir duomenys rodo, kad didžioji dalis trūkumų susiję su keliomis valstybėmis narėmis. Komisijai rekomendavus ir patvirtinus, valstybės narės nustato nacionalinius taisomųjų veiksmų planus, kuriais siekiama pagerinti sistemų veiksmingumą ir pašalinti prastų tam tikrų programų ir valstybių narių rezultatų priežastis. Regioninės politikos srityje susirūpinimą ypač kelia pažeidimai, susiję su neteisingu viešojo pirkimo taisyklių taikymu. Komisija imasi veiksmų nustatytiems sunkumams įveikti. Pagal Bendrosios rinkos aktą Komisija įsipareigojo pateikti pasiūlymus iki 2012 m. peržiūrėti direktyvas; vienas iš pagrindinių tikslų vykdant šią peržiūrą bus paprastinimas. Suinteresuotosios šalys vykstant šiam procesui galės pareikšti savo nuomonę. 2007–2013 m. laikotarpio pradžioje Komisija dėjo didelių pastangų, susijusių su gairių teikimu, mokymais ir parama valstybėms narėms. Ji ir toliau dės pastangas šioje srityje; be to, keičiamasi šios srities geriausia patirtimi. Valstybėms narėms taip pat teikiamos techninės pagalbos lėšos administraciniams gebėjimams plėtoti. Komisija ragina valstybes nares jau dabar įrodyti savo įsipareigojimą gerinti atskaitomybę – prireikus stiprinti kontrolės priemones, visų pirma susijusias su valdymo patikrinimais, prieš patvirtinant išlaidas Komisijai, taip pat atsižvelgti į jos rekomendacijas dėl metinių apibendrinimų, kad jie būtų naudingas papildomas patikinimo šaltinis. Nors pagal metiniams apibendrinimams taikomą teisinį pagrindą nereikalaujama pateikti bendro patikinimo pareiškimo, Komisija ragina visas valstybes nares sekti valstybių narių, kurios 2010 m. pridėjo ir patikinimo pareiškimus, pavyzdžiu. Atsižvelgdama į Europos Audito Rūmų ir savo pačios auditu nustatytas klaidas Komisija taip pat išdėstė 2010–2011 m. priemones, kurių ji ėmėsi dėl tų sričių ir programų, kuriose nustatyta daug klaidų, ir kurias numatoma įtraukti į būsimą teisinę sistemą[15]. Moksliniai tyrimai, energetika, transportas, ekonomikos ir finansų reikalai, švietimas ir pilietybė Nuostatos dėl reikalavimus atitinkančių sąnaudų yra sudėtingos, o atlikus auditus nustatyta, kad daugiausia klaidų padaryta dėl nevienodo šių nuostatų aiškinimo. Siūlomų būsimų paprastinimo priemonių poveikis daugiausia bus juntamas įgyvendinant kitą bendrąją programą. Tačiau Komisija sprendžia sudėtingų atitikimo taisyklių lemiamas problemas jau dabar pagal septintąją bendrąją programą – 2011 m. sausio 24 d. ji priėmė sprendimą[16] dėl trijų bendrosios programos įgyvendinimo paprastinimo priemonių, taip pat susijusių su MVĮ tyrimams skirtų lėšų teikimu. Pagal galiojančią teisinę sistemą priimtos nuostatos, kad pagalbos gavėjams būtų lengviau naudoti vidutines personalo sąnaudas. Tikimasi, kad nustatytos paprastinimo priemonės leis dar labiau sumažinti klaidų lygį. Be to, rengiant kito finansavimo laikotarpio taisykles bus atsižvelgta į patirtį, susijusią su sąnaudų skaičiavimo metodikų ex ante sertifikavimu. Komisija sukūrė kontrolės strategiją, kuria siekiama daugiamečiu pagrindu užtikrinti išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą, kad būtų galima aptikti klaidas, kurios negalėjo būti nustatytos prieš atliekant mokėjimą. Ši strategija apima ex post auditą ir giežtą audituotiems pagalbos gavėjams permokėtų sumų susigrąžinimą, netgi neaudituotų sutarčių atveju, kai ekstrapoliacijos procedūra yra tinkama ir gali būti taikoma. Be to, įgyvendinant audito strategiją 2009 m. gruodžio 15 d. priimtu komunikatu dėl susigrąžinimo proceso supaprastinimo bus pagerintas likusių susigrąžintinų sumų valdymas ir išaiškinti tinkamumo kriterijai dėl su personalo išlaidomis susijusių mokesčių ir rinkliavų, dėl kurių atsirado klaidų. Be to, Komisija 2010 m. gruodžio mėn. įvertino Bendrijos subjektų, sukurtų septintajai bendrajai programai įgyvendinti, atskaitomybės ir organizacines struktūras. Švietimo srityje didelių paprastinimų bus pasiekta naująja programa „Švietimas Europoje“ – bus panaikintos paprogramės, sumažintas bendras veiklos sričių skaičius ir pradėta dažniau naudoti vienkartines išmokas. Išorės pagalba, vystymasis ir plėtra, įskaitant Europos plėtros fondus Reaguodama į pagrindinius Audito Rūmų pastebėjimus dėl ex ante kontrolės plėtros srityje Komisija bendradarbiauja su šalimis (potencialiomis) kandidatėmis, siekdama pagerinti šių šalių valdymo ir kontrolės sistemas ir užtikrinti, kad jų praktika atitiktų Sąjungos reikalavimus. Komisija parengė išsamų valdymo įgaliojimų perdavimui skirtą nurodymų rinkinį. Komisija toliau deda pastangas teikti pagalbą institucijų patirties srityje. Nors ir galima laikyti, kad daroma pažanga kovojant su korupcija, interesų konfliktais ir kitokia netinkama praktika, vis dėlto šios sritys tebėra probleminės. Palaipsniui buvo sukurta teisinė sistema, o atnaujintos institucijos ir sistemos pradeda veikti. Dėl pastaruoju metu paramą gaunančiose šalyse priimtų teisinių iniciatyvų jose pradeda formuotis politinės atskaitomybės principai. Kalbant apie humanitarinę pagalbą Komisija stiprina kontrolę, susijusią su humanitariniais tikslais vykdomų pirkimų centrų panaudojimu, ir 2011 m. vasario mėn. sukūrė darbo grupę humanitarinės pagalbos pasiūlymams įvertinti. Ji derina ir racionalizuoja vertinimo proceso dokumentaciją; išvados bus patvirtintos ir įgyvendinamos nuo 2012 m. sausio 1 d. Generalinio direktorato RELEX veiklos tęsėja Užsienio politikos priemonių tarnyba užbaigė veiklos išlaidų ex post kontrolės metodiką; ji, atsižvelgiant į įgautą patirtį, toliau bus gerinama 2011 m. Galiausiai didelis dėmesys bus skirtas aplinkos aspektų integravimui. Kalbant apie Europos plėtros fondą Komisija toliau teiks išsamias ataskaitas apie pasiektus rezultatus ir problemas, su kuriomis susidurta įgyvendinant fondo paramos biudžetui operacijas. Išsami išlaidų apžvalga Rengdama 2012 m. biudžetą Komisija ėmėsi nuodugniai išnagrinėti išlaidų programas, siekdama nustatyti lėšų perskirstymo sritis. Komisija pasiūlė, kad, siekiant įgyvendinti naujus politikos prioritetus, būtų numatytos didelės maržos pagal išlaidų kategorijų viršutines ribas. Prašymai Komisijai dėl agentūrų Diskusijomis Tarpinstitucinėje darbo grupėje agentūrų klausimais siekiama pagerinti bendrą agentūrų veiksmingumą bei efektyvumą ir racionalizuoti bendrą pačių agentūrų valdymo struktūrą ir valdymo struktūrą ES institucijų atžvilgiu. Jos darbas turėtų būti baigtas iki 2011 m. pabaigos. Dėl galimo Europos policijos koledžo (CEPOL) sujungimo su Europolu Komisija 2012 m. pateiks poveikio vertinimo išvadas remdamasi principais, dėl kurių sutarta darbo grupėje sujungimo klausimams apsvarstyti. * * * [1] 2009 m. bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimas, Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos, susijusios su Komisijos biudžeto įvykdymo patvirtinimu, EPF biudžeto įvykdymo patvirtinimu, agentūrų biudžeto įvykdymo patvirtinimu. [2] Dokumentų nuorodos P7_TA(2011)0194 ir P7_TA(2011)0195, kuriuos atitinkamai galima rasti šiais interneto adresais: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2011-0194+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN#BKMD-87. [3] Žr. 1, 18, 25, 71, 82, 86, 117, 156, 175, 179, 192 ir 206 prašymus. [4] Dokumentų nuorodos 5891/11 ADD 1 ir 2, 5892/11 ADD 1, 5893/11 ADD 1, 5469/11 ir 5894/11 ADD 1, paskelbti http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/editoDisplay.do?language=EN&id=2&body=CONT. [5] Darbinis dokumentas, kuriame pateikiama pasidalijamojo valdymo patikinimo procedūros analizė, keturių valstybių narių paskelbtų nacionalinių deklaracijų vertinimas ir rekomendacijos, kaip padidinti šios patikinimo procedūros naudą, 2011 m. vasario mėn. išsiųsti Biudžeto kontrolės komitetui. [6] 2006 m. liepos 11 d. Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006, nustatantis bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999. [7] Žr. 2011 m. gegužės 2 d. išsiųstą memorandumą „Generalinio direktorato REGIO memorandumas dėl finansinių klaidų ištaisymo, mokėjimų susigrąžinimo, nutraukimo ir sustabdymo“ ir 2011 m. kovo 18 d. išsiųsto memorandumo 3 priedą (ERPF / SF ir ESF nutraukimų / sustabdymų sąrašas). [8] Patikros misijos pradėtos 2011 m. rugsėjo mėn. [9] Žr. 7 išnašą. [10] Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos dėl struktūrinių fondų, pasiūlymas, COM(2011) 615. [11] COM(2011) 500. [12] Atnaujinus 2010 m. liepos mėn. priimtą Bendrąją sukčiavimo prevencijos strategiją. [13] Bylos C-92/09 ir C-93/09. [14] Žr. išsamų atsakymą Nr. 15 pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl Tarybos rekomendacijų. [15] SEC(2011) 1179 galutinis, 2011 10 6. [16] COM(2011) 174 galutinis, 2011 1 24.