EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.12.8 
SEK(2011) 1520 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas 
dėl didelių tarpvalstybini ų grėsmių sveikatai 
{KOM(2011) 866 galutinis} 
{SEK(2011) 1519 galutinis}  
 
LT 2   LT 1. SVEIKATOS SAUGUMO INICIATYVA  
Sveikatos saugumo iniciatyvos tikslas yra su telkti ir stiprinti sveikatos saugumo geb ėjimus ir 
struktūrinius padalinius siekiant veiksmingiau saugoti Europos S ąjungos (ES) pilie čius nuo 
didelių tarpvalstybini ų grėsmių, kurios gali paveikti visuomen ės sveikatą. 
Jau nuo 1998 m. ES vykdo aiški ą politiką ir turi tvirt ą teisinį pagrindą užkrečiamųjų ligų 
problemoms spr ęsti. Nustatyti užkre čiamųjų ligų priežiūros, pranešimo apie ūmius ligų 
protrūkius ES lygmeniu naudojantis saugia skubaus įspėjimo ir reagavimo sistema (EWRS) ir 
keitimosi informacija apie visuomen ės sveikatos priemones, kuri ų imtasi toki ų protrūkių 
kontrolės tikslais, reikalavimai. . Todėl valstyb ės narės yra įpareigotos pranešti apie 
užkrečiamųjų ligų protrūkius. Informacija apie tokias liga s perduodama realiu laiku visoms 
valstybėms narėms, o priemon ės joms kontroliuoti koordinuojam os ES lygmeniu. Nuo 2005 
m. Europos lig ų prevencijos ir kontrol ės centras (ECDC) atlieka užkre čiamųjų ligų rizikos 
vertinimą. 
Tačiau ne visos didel ės tarpvalstybin ės grėsmės sveikatai valdomos taip nuosekliai ES 
lygmeniu. Tod ėl sveikatos saugumo iniciatyva siekiama nustatyti panaš ų apsaugos nuo kit ų 
tarpvalstybini ų grėsmių sveikatai, sukelt ų biologini ų, cheminių ir ekologini ų įvykių, lygį. Turi 
būti atsižvelgta į specifinį šių grėsmių pobūdį. 
Sveikatos saugumo iniciatyva taip pat siekiama pad ėti įgyvendinti Europos sveikatos politikos 
strategiją ir prisidėti įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus – ugdyti sveikat ą kaip 
neatsiejam ą pažangaus ir integracinio augimo tiksl ų įgyvendinimo dal į. Be to, ji papildys 
bendroms Europos saugumo stiprinimo pastangas, vis ų pirma pad ės įgyvendinti Vidaus 
saugumo strategijos darbotvark ę. Ši iniciatyva bus svarbi ir stiprinant chemin į, biologin į, 
radiologin į ir branduolin į saugumą (CBRN) ES, kaip nustatyta CBRN veiksm ų plane, ir 
plėtojant parengties katastrofoms ir reagavimo į jas bendradarbiavim ą per steb ėsenos ir 
informacijos centr ą. 
Įgyvendinant sveikatos saugumo iniciatyv ą bus tinkamai atsižvelgta į ES išor ės 
bendradarbiavimo su tre čiosiomis šalimis veikl ą sveikatos krizi ų prevencijos ir reagavimo į 
jas klausimais ir išnagrin ėtos sinergijos su daugeliu ES dvišali ų pagalbos ir bendradarbiavimo 
programų, kurių sveikatai skirta dalis yra pakankamai svarbi1.  
Šioje iniciatyvoje didel ės tarpvalstybin ės grėsmės sveikatai yra įvykiai, sukelti užkre čiamųjų 
ligų, neužkre čiamas ligas sukelian čių biologini ų veiksnių, chemini ų, aplinkos ar nežinomos 
kilmės veiksnių arba sukelti klimato kaitos ir turintys galimai dideles neigiamas pasekmes 
visuomen ės sveikatai. Klimato ka itos poveikio sukeltos gr ėsmės bus traktuojamos kaip 
aplinkos veiksni ų sukeltos gr ėsmės. Radiologin ės avarijos pagal ši ą iniciatyv ą nėra 
nagrinėjamos, kadangi j ų atveju taikomos Euratomo sutarties nuostatos. 
Iniciatyvos taikymo sritis yra ES lygmens parengties gr ėsmių sveikatai atveju ir reagavimo į 
jas planavimo koordinavimas, įskaitant medicinini ų reagavimo priemoni ų pirkimą, šių galimų 
                                                 
1 Pvz.., 2010 m. pagal „Stabilumo priemon ę“ ES prad ėjo vykdyti projekt ą, kuris sudarys galimyb ę 
trečiosioms daugelio pasaulio region ų šalims stiprinti chemini ų, biologini ų, radiologini ų ir branduolini ų 
medžiagų keliamos rizikos mažinimo geb ėjimus nepriklausomai nuo rizikos pob ūdžio (stichin ės 
nelaimės, kriminaliniai įvykiai, pramonin ės avarijos). Bus nagrin ėjamos galimos Sveikatos saugumo 
iniciatyvos ir ši ų regionini ų CBRN pavyzdini ų centrų veiklos sinergijos.  
 
LT 3   LT grėsmių keliamos rizikos visuomen ės sveikatai vertinimas ir nustatyt ų pavojų bei su sveikata 
susijusių krizių valdymas ir informavimas apie nustatytus pavojus ir su sveikata susijusias 
krizes. 
Iniciatyva parengta po išsami ų konsultacij ų, įskaitant vieš ąsias konsultacijas su 
suinteresuotosiomis šalimis d ėl sveikatos saugumo Europos S ąjungoje, kelet ą susitikim ų su 
Skubaus įspėjimo ir reagavimo sistemos (EWRS) tinklo atstovais ir Sveikatos saugumo 
komitetu2, dvišalius susitikimus su šešiomis valstyb ėmis narėmis ir pranešim ą ES sveikatos 
politikos forume. Taip pat atsižvelgta į viešų konsultacij ų dėl Europos S ąjungos pasirengimo 
pandeminiam gripui stiprinimo rezultatus,  paskelbtus 2010 m.  Rengiant iniciatyv ą įtraukti 
atitinkami Komisijos padaliniai, įskaitant Generalin į sekretoriat ą. 
2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
2.1. Nepakankamas ir nenuoseklus ES valstybi ų narių parengties vis ų rūšių 
didelėms tarpvalstybin ėms grėsmėms sveikatai ir reagavimo į jas planavimas 
Valstybės narės skirtingai pasirengusios reaguoti į dideles tarpvalstybines gr ėsmes sveikatai 
atsižvelgiant, pavyzdžiui, į jų laboratorij ų infrastrukt ūrą, analitines priemones ar personalo 
pasirengimo lyg į. Be to, ne visi svarbiausi visuomen ės sektoriai yra tinkamai pasireng ę 
įvairiems galimiems įvykiams, kurie gali tur ėti poveikio visuomen ės sveikatai. Valstyb ės 
narės ir svarbiausi sektoriai,  kurie silpniau pasireng ę, susilpnins ir uždels ES atsak ą ir 
neigiamai paveiks pad ėtį kitose valstyb ėse narėse. 
Ekstremalios situacijos atveju gali b ūti taikomos įvairios visuomen ės sveikatos priemon ės, 
pavyzdžiui, ligos atvej ų diagnostika specializuotose labo ratorijose, medicinos pagalbos 
teikimas, vakcinacija ar gydymas, patarimai ke liaujantiems, asmens apsaugos ir higienos 
taisyklės, nukenksminimo priemon ės. Turi b ūti pasireng ę kiti svarb ūs sektoriai, ne vien 
sveikatos sektorius. Pavyzdžiui, ligonin ės negali veikti tinkamai, jeigu dingsta elektra arba 
gydytojai negali nuvykti į darbą dėl visuomeninio transporto sutrikdymo. Kita vertus, b ūtinos 
viešosios paslaugos, pavyzdžiui, vande ns ar energijos tiekimas, negal ės būti teikiamos, jei 
daug darbuotoj ų susirgs. 
Parengties planavimo spragos visoje ES gali lemti nesuderintas strategijas, skirtingus 
standartus ir nenuoseklias proced ūras bei metodikas. Tai gali, pavyzdžiui, lemti nevienod ą 
gydymo ir medicinos pagalbos prieinamum ą, netinkam ą protrūkių valdymą ir netgi didesn į 
susirgusių ar mirštan čių žmonių skaičių. Nesant koordinavimo ES lygmeniu valstyb ės narės 
gali priimti skirtingas tarpusavyje priešingas priemones, pvz., d ėl sienų uždarymo, karantino 
nustatymo ar patarim ų keliaujantiems, o visuomen ės sveikatos priemon ės bus valdomos 
atskirų valstybių narių ad hoc būdu. Rizikos valdymas ES lygmeniu bus mažiau veiksmingas, 
o visuomen ės pasitikėjimas nacionalin ėmis valdžios institucijomis ir ES institucijomis maž ės. 
Tai neišvengiamai gali kirstis su kit ų ES politikos sri čių veikla, be kita ko, su vidaus rinkos 
veikimo užtikrinimu. 
Medicinini ų reagavimo priemoni ų pirkimas pavieniui gali padidinti valstybi ų narių 
konkurencij ą. Konfidencialumo išlygos sutartyse gali gerokai susi lpninti valstybi ų narių 
perkamąją galią ir, atsižvelgiant į sveikatos biudžeto apribojimus, gali b ūti nupirkta 
nepakankamai medicinini ų reagavimo priemoni ų ir taip gerokai susilpninta ES parengtis. 
                                                 
2 Šios organizacijo s pavadinimas teis ės akto pasi ūlyme gali b ūti pakeistas.  
 
LT 4   LT 2.2. Rizikos visuomen ės sveikatai steb ėsenos priemoni ų ir biologini ų (išskyrus 
užkrečiamąsias ligas), chemini ų ir ekologini ų grėsmių rizikos vertinimo spragos 
ir nenuoseklumas  
Nors yra įvairių grėsmių įvairių stebėsenos ir persp ėjimo sistem ų ES lygmeniu, jos n ėra 
susietos sisteminiais ryšiais su ES visuomen ės sveikatos institucijomis. 
Tarptautin ėse sveikatos prieži ūros taisykl ėse (IHR) – tarptautin ėje sutartyje d ėl veiksmų 
koordinavimo vis ų ekstremali ų sveikatai situacij ų atvejais nurodyta, kad valstyb ės narės 
privalo pranešti Pasaulio svei katos organizacijai apie visus įvykius, kuriuos galima laikyti 
tarptautin ės svarbos ekstremalia visuomen ės sveikatai situacija, nepriklausomai nuo j ų 
pobūdžio (biologiniai, cheminiai, radiol oginiai, branduoliniai ar ekologiniai). 
ES lygmeniu n ėra nustatyta panaši ų įpareigojim ų apie tai pranešti. Be to, toki ų pranešim ų 
kriterijai neb ūtinai yra tinkami ES lygmeniu, atsižvelgiant į bendrą išorinę sieną, judėjimo 
laisvę ir bendrą politiką, dėl kurios reikia jautresn ės sistemos. 
Nacionaliniai rizikos vert inimai yra atliekami, ta čiau jie gali b ūti nepakankamai visapusiški ir 
nuoseklūs ES poži ūriu, o koordinavimo ES lygmen iu mechanizmo šiuo metu n ėra. Dėl ES 
lygmens rizikos visuomen ės sveikatai vertinimo nebuvimo atsiranda sprag ų vertinant 
konkrečią grėsmę, valstybi ų narių atliekami vertinimai dubliuojasi, o priemon ės nėra 
derinamos ES mastu. Tokia pad ėtis taip pat gali lemti nepakankamai efektyv ų šiuo metu 
turimų ribotų išteklių naudojim ą, taip pat gali b ūti pavėluota imtis atitinkam ų visuomen ės 
sveikatos priemoni ų ir galbūt nebūtų užtikrintas bendras atsaka s ES lygmeniu. Neigiamas 
tokios pad ėties poveikis gali b ūti didesnis sergamumas ir mirtingumas. Tai gali taip pat 
trukdyti vykdyti bendr ą ES politik ą dėl pasekmi ų sveikatai poveikio kitiems svarbiems 
ekonomikos ir visuomen ės sektoriams. Svarbu tai, kad nesant išsamaus ar tinkamo rizikos 
vertinimo gali b ūti teikiama neaiški informacija, o visuomen ė nepakankamai pasitik ėtų 
valstybių narių visuomen ės sveikatos institucij ų pasiūlytomis ar taikomomis priemon ėmis. 
2.3. Nepakankami ir silpni visuomen ės sveikatos rizikos valdymo priemon ės ir 
mechanizmai, skirti kovoti su biologin ėmis, chemin ėmis ir ekologin ėmis 
grėsmėmis ir netinkamos in formavimo apie rizik ą procedūros 
Didelės tarpvalstybin ės grėsmės sveikatai yra neišvengiamos. Jos nepasireiškia taip dažnai, 
kaip užkre čiamos ligos, ta čiau gali tur ėti labai didel į poveikį sveikatai ir kitiems visuomen ės 
bei ekonomikos sektoriams. Palyginti su  galimu poveikiu, ES lygmens visuomen ės sveikatos 
sektoriaus atsako koordinavimo pagrindas n ėra pakankamas. ES lygmens rizikos visuomen ės 
sveikatai valdymo strukt ūros ir mechanizmai n ėra orientuoti į naują teisinę sistemą 
(Tarptautin ės sveikatos prieži ūros taisykl ės) ir nėra tinkami reaguoti į su sveikata susijusias 
krizes. 
Be to, su visuomen ės sveikatos sektoriaus atsaku susijusiems sprendimams priimti reikalingi 
atitinkami įgaliojimai, atsakomyb ė ir veikimo sritis n ėra aiškiai paskirstyti tarp dviej ų esamų 
struktūrinių padalinių – Skubaus įspėjimo ir reagavimo sistemos (ERWS) tinklo ir Sveikatos 
saugumo komiteto (HSC). Šis neformalus ko mitetas buvo Europos sveikatos ministr ų 
įsteigtas 2001 m. po terorist ų atakų kaip strukt ūrinis padalinys, skirtas geriau koordinuoti 
rizikos visuomen ės sveikatai vertinim ą ir didelių tarpvalstybini ų grėsmių sveikatai valdym ą 
ES. Veiklos pradžioje jo įgaliojimai buvo tik bioterorizmo klausimai; v ėliau jie buvo išpl ėsti 
įtraukiant vis ų rūšių su visuomen ės sveikata susijusias krizes ir buvo toliau prat ęsiami. 
 
LT 5   LT Komitetą sudaro valstybi ų narių sveikatos srities institucij ų atstovai, jam pirmininkauja 
Komisija. 
Atsižvelgiant į neformal ų komiteto pob ūdį ir jo ad hoc įgaliojimus visuomen ės sveikatos 
sektoriaus atsako koordinavimas yra nepakankamas ir n ėra tarpsektorinio bendradarbiavimo 
priimant visuomen ės sveikatos sprendimus. Nesant stabilios sistemos sunku priimti netgi 
bendrus pareiškimus d ėl minimali ų bendrai sutart ų dalykų, todėl pavėluotai reaguojama į 
ekstremalias sveikatai situacijas. Nors buvo su kurtas pavaldus Sveikatos saugumo komitetui 
pranešėjų tinklas, ta čiau kadangi n ėra formalaus mechanizmo suderintiems pranešimams, 
skirtiems pla čiajai visuomenei ir tikslin ėms grupėms, priimti, sunku užtikrinti veiksming ą 
informacijos sklaid ą ES lygmeniu. Tai lemia nepakankam ą pasitikėjimą visuomen ės sveikatos 
sektoriaus geb ėjimu reaguoti į chemines, biologines (išskyrus užkre čiamas ligas) ir 
ekologines gr ėsmes ir tokio reagavimo patikimum ą. 
3. SĄJUNGOS TEIS Ė VEIKTI  
Įsigaliojus Lisabonos sutar čiai ES suteikti įgaliojimai remti, koordinuoti ar papildyti valstybi ų 
narių veiksmus žmoni ų sveikatos apsaugos ir stiprinimo srityje (Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 6 straipsnio a punktas). Suta rtyje nurodyta, kad ES veiksmai turi b ūti 
nukreipti tiesiogiai visuomen ės sveikatai gerinti, užkirsti keli ą fiziniams ir psichiniams 
negalavimams ir ligoms, pašalinti pavojaus fizi nei ir psichinei sveikatai šaltinius ir vis ų pirma 
stebėti, iš anksto persp ėti ir kovoti su didel ėmis tarpvalstybin ėmis grėsmėmis sveikatai 
(Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 168 straipsnis). 
Didelės tarpvalstybin ės grėsmės sveikatai, apibr ėžtos Sutartyje, ir tarptautinio masto 
ekstremalios visuomen ės sveikatai situacijos, apibr ėžtos Tarptautin ėse sveikatos prieži ūros 
taisyklėse, dėl savo pob ūdžio turi tarptautin į poveikį, į kurį valstybės narės pavieniui tinkamai 
reaguoti negali. Jos dažnai pa veikia svarbiausius visuomen ės ir ekonomikos sektorius. 
Daugelis ši ų sektorių priklauso išimtinei arba pasidalijamajai ES kompetencijai, tod ėl 
sprendžiant šias problemas turi b ūti įtraukiamos skirtingos suinteresuotosios šalys. 
ES jau turi geros koord inavimo patirties užkre čiamųjų ligų srityje, kurioje koordinavimas yra 
visapusiška ES teis ės aktų reglamentuojama sistema ir pas itvirtino kaip labai svarbi rimt ų ligų 
protrūkių kontrolės Europoje priemon ė. Sveikatos saugumo inicia tyva grindžiama tokia 
teigiama praktika ir esamomis priemon ėmis bei įgyta patirtimi. Ne visos valstyb ės narės 
pasiekė tą patį parengties, rizikos vertinimo ir krizi ų valdymo lyg į, todėl sveikatos saugumo 
iniciatyva pagerins dideli ų tarpvalstybini ų grėsmių sveikatai valdymo geb ėjimus visais 
lygmenimis. Valstybi ų narių parengtis bus stiprinama nustatant bendras proced ūras ir 
standartus, dalijantis ište kliais ir gerinant keitim ąsi tiriamosiomis žiniomis ir informacija. Bus 
stiprinami greito ir veiksmingo reagavimo paj ėgumai ir užtikrintas veiksmingas dideli ų 
tarpvalstybini ų grėsmių sveikatai valdymo koordinavimas. Valstyb ės narės bus tolygiau 
aprūpintos medicinin ėmis reagavimo priemon ėmis ir šios priemon ės visose valstyb ėse bus 
labiau prieinamos. D ėl geresnio ES lygmens koordinavimo bus sukurta suderinta visapusiška 
rizikos vertinimo ir valdymo sistem a. Ši iniciatyva taip pat pad ės ES valstyb ėms narėms 
geriau koordinuoti j ų veiksmus įgyvendinant Tarptautines sveikatos prieži ūros taisykles. 
 
LT 6   LT 4. POLITIKOS TIKSLAI  
Atsižvelgiant į 2 skirsnyje nurodytas problemas sveikato s saugumo iniciatyva siekiama toliau 
lentelėje nurodyt ų tikslų. 
 
LT 7   LT 1 lentelė. Sveikatos saugumo iniciatyvos tikslai  
Bendrieji tikslai  
Efektyviau saugoti Europos S ąjungos pilie čius nuo dideli ų tarpvalstybini ų grėsmių sveikatai ir užtikrinti aukšt ą žmonių sveikatos apsaugos lyg į formuojant ir įgyvendinant ES 
politiką ir veiksmus  
Specialieji tikslai  
Sustiprinti reagavim ą į visas dideles tarpvalstybines gr ėsmes sveikatai remiantis visapusišku suderintu poži ūriu į parengties ir reagavimo planavim ą, rizikos steb ėseną ir vertinim ą, 
rizikos valdym ą, įskaitant informavim ą apie rizik ą 
Parengties ir reagavimo planavimas  Rizikos steb ėsena ir vertinimas  Rizikos valdymas ir komunikacija kriz ės atveju  
Suformuoti bendr ą parengties planavimo ES lygmeniu visoms  
didelėms tarpvalstybin ėms grėsmėms sveikatai sistem ą, 
užtikrinant sektori ų ir valstybi ų narių veiksmų derėjimą ir 
sąveikumą, įskaitant tolygesn į medicinini ų reagavimo 
priemonių prieinamum ą. Sudaryti suderinto visapusiško gr ėsmių sveikatai 
nustatymo, pranešimo apie jas ir j ų keliamo pavojaus 
sveikatai įvertinimo užtikrinimui b ūtinas sąlygas, 
ypač su sveikata susijusi ų daugelį sričių veikiančių 
krizių atveju.  – Sudaryti b ūtinas sąlygas stiprinti ir gerinti valstybi ų 
narių, tarptautini ų organizacij ų ir Komisijos veiksm ų 
koordinavim ą siekiant užtikrinti suderint ą ir nuosekli ą 
reagavimo į dideles gr ėsmes sveikatai ES mastu 
veiksmingo valdymo politik ą 
– Sukurti ir siekti įgyvendinti bendros koordinuojamos 
komunikacijos strategij ą siekiant išvengti prieštaring ų ir 
netikslių pranešim ų pateikimo visuomenei  
Veiklos tikslai  
Parengties ir reagavimo planavimas  Rizikos steb ėsena ir vertinimas  Rizikos valdymas ir komunikacija kriz ės atveju  
– Parengti ir atnaujinti palyginam ą ir suderint ą bendros 
parengties ir reagavimo planavim ą, taip pat planavim ą esant 
specifinėms ES lygmens gr ėsmėms, visų pirma pandeminio 
gripo atveju 
– Parengti ir suderinti pranešimo apie gr ėsmes bendrus 
standartus ir tikslinius ES kriterijus siekiant užtikrinti geresn į, 
tęstinį ir stabil ų visuomen ės sveikatos sektoriaus veikim ą 
Europos S ąjungoje, grindžiam ą Tarptautini ų sveikatos 
priežiūros taisykli ų reikalavimais 
– Sukurti priemon ę tolygesniam medicinini ų reagavimo 
priemonių prieinamumui pasiekti, pvz., naudojant bendr ą jų 
pirkimo mechanizm ą – Stiprinti esamus steb ėsenos ir pranešim ų teikimo 
mechanizmus ir strukt ūrinius padalinius, gerinti j ų 
sąveikumą ir užtikrinti tvarum ą 
– Stiprinti ir kurti naujus visuomen ės sveikatos 
rizikos vertinimo paj ėgumus, kad tas vertinimas b ūtų 
stabilus, patikimas, suderintas tarp sektori ų ir galimas 
greitai atlikti  
– Numatyti geresnio esam ų struktūrinių padalini ų 
reagavimo į dideles tarpvalstybines gr ėsmes sveikatai 
padalinių koordinavimo mechanizmus  – Stiprinti visuomen ės sveikatos sektoriaus paj ėgumus ir 
gebėjimus reaguoti į visas tarpvalstybines visuomen ės 
sveikatos krizes ES lygmeniu ir sukurti tvari ą struktūrą 
(organizacij ą) tokiam reagavimui koordinuoti 
– Aiškiai nustatyti šios strukt ūros (organizacijos) veiklos 
apimtį ir suteikti jai didelius ES rizikos valdymo 
įgaliojimus, valstyb ėms narėms prisiimant tvirtus 
įsipareigojimus 
– Sustiprinti priemones, susijusias su pranešim ų teikimu 
rizikos ir krizi ų atvejais d ėl grėsmių sveikatai, numatyti 
greitą keitimąsi informaciniais pranešimais ir suderinti 
strategijas  
 
LT 8   LT 5. POLITIKOS ALTERNATYVOS  
Siekiant sukurti suderint ą visus krizi ų valdymo klausimus apiman čią sistemą kiekvienoje 
pateiktoje politikos altern atyvoje numatyti sprendimai d ėl parengties ir re agavimo planavimo, 
rizikos steb ėsenos, vertinimo ir valdymo. 
Kiekvienoje alternatyvoje nurodytos priemon ės skiriasi parengties planavimo ir pagrindini ų 
gebėjimų reikalavim ų įgyvendinimo mastu ir valstybi ų narių įsipareigojimais d ėl 
įgyvendinimo, rizikos vertinimui teikiamos ekspertin ės paramos formalaus ar neformalaus 
pobūdžio ir ES suteikiam ų rizikos valdymo įgaliojimų. 
• 1 alternatyvoje ( status  quo) nenumatomi jokie papildomi veiksmai ir laikomasi 
pagrindinio scenarijaus. 
• 2 alternatyvoje numatomi papildomi veiksmai, grindžiami neprivalomomis 
priemonėmis, visų pirma Tarybos rekomendacijomis, valstybi ų narių įtraukimui ir 
glaudesniam esam ų struktūrų ir sistem ų bendradarbiavimui užtikrinti. Pagal ši ą 
alternatyv ą nenumatomos jokios teisiškai privalomos priemon ės. 
• 3 alternatyvoje si ūloma teisin ė sistema, pagal kuri ą nustatomos valstyb ėms narėms 
teisiškai privalomos priemon ės dėl parengties planavimo, sukuriamas teisinis 
pagrindas savanoriškoms priemon ėms ir stabilus krizi ų valdymo strukt ūrinis 
padalinys. Šia alternatyva siekiama iš dalies pakeisti esam ą Tarybos ir Europos 
Parlamento sprendim ą dėl užkrečiamųjų ligų ir išplėsti jo taikym ą įtraukiant dideles 
tarpvalstybines gr ėsmes sveikatai, sukeltas biologini ų (išskyrus užkre čiamąsias 
ligas), chemini ų ar ekologini ų įvykių. Pagal ši ą alternatyv ą rizikos vertinimo 
nuostatos n ėra įtraukiamos į pagrindinius teis ės aktus, kadangi jos įgyvendinamos 
glaudžiau bendradarbiaujant esamiems strukt ūriniams padaliniams ir sistemoms ir 
skirtos esamoms ši ų sričių spragoms šalinti. 
Su trimis alternatyvomis susijusi ų priemoni ų suvestinė pateikta priedo 3 lentel ėje. 
6. POVEIKIO ANALIZ Ė 
6.1. 1 alternatyva. Status quo/pagrindi nis scenarijus: išlaikyti esam ą veiklą 
Pagal šią alternatyv ą dabartinė padėtis, įskaitant 2 skirsnyje nurodyt as problemas, nepasikeis. 
6.2. 2 alternatyva. Dideli ų tarpvalstybini ų grėsmių sveikatai atskyrimas ir skirtingas 
reagavimas į jas: glaudesnis ES bendradar biavimas naudojant neprivalomas 
savanoriškai taikomas priemones ir netaikant te isiškai privalom ų priemoni ų 
Poveikis visuomen ės sveikatai.  Poveikis visuomen ės sveikatai pager ėtų, kadangi bendra 
parengtis ir reagavimas į krizes būtų sustiprintas efektyviau ir suderintai veikiant visuomen ės 
sveikatos saugumo strukt ūriniams padaliniams ir mechanizmams. Tai b ūtų pasiekta 
įgyvendinant valstybi ų narių palankiai vertinamas ES masto rekomendacijas. Ta čiau šis 
teigiamas poveikis b ūtų grindžiamas valstybi ų narių įsipareigojimais pritarti šioms 
rekomendacijoms ir jas savanoriškai įgyvendinti. Tam tikru mastu įgyvendinant ši ą 
alternatyv ą būtų labiau suderinta bendra parengtis, pagerintas esam ų pranešimo perdavimo 
 
LT 9   LT priemonių koordinavimas ir sustiprinti rizikos vertinimo geb ėjimai. Rizikos valdymo 
struktūriniai padaliniai, remiantys koordinuot ą atsaką ES lygmeniu, b ūtų tvaresni tur ėdami 
aiškesnius įgaliojimus ir taip pagerint ų sveikatos krizi ų valdymo veiksmingum ą, įskaitant 
komunikacij ą. Medicinini ų reagavimo priemoni ų tolygesnio prieinamumo poži ūriu 
įgyvendinant ši ą alternatyv ą būtų patobulintos atskiros nacionalin ės pirkimo proced ūros. 
Tačiau pasiūlyta veikla b ūtų ir toliau grindžiama tik atskir ų institucij ų bendradarbiavimu 
perkant medicinines priemones,  o perkamoji galia ir galimyb ės pasiekti geresnes sutar čių 
sąlygas geriausiu atvej ų būtų nepakankami. 
Socialinis poveikis.  Jeigu valstyb ės narės įgyvendint ų sutartas gaires ir rekomendacijas, 
pagerėjęs rizikos valdymas ir ypa č geresnis komunikacijos rizi kos atveju koordinavimas b ūtų 
naudingi pilie čiams, kadangi visuomenei skirti pranešimai b ūtų nuoseklesni visoje ES, 
padidėtų pasitikėjimas visuomen ės sveikatos institucij ų gebėjimais valdyti sveikatos krizes. 
Būtų sustiprintas tarpsektor inis bendradarbiavimas siekiant gerinti visuomen ės sveikatos 
apsaugą. Siekiant sudaryti vienodas galimybes įsigyti medicinini ų reagavimo priemoni ų ši 
alternatyva sudaryt ų galimybes sutelkti valstybi ų narių tiriamąsias žinias ir pasiekti didesn į 
solidarum ą rengiant pirkim ų procedūras. 
Ekonominis poveikis.  Įgyvendinant 2 alternatyv ą konkrečios grėsmės rizikos vertinimas ir 
valdymas tapt ų greitesni. Šie patobulinti strukt ūriniai padaliniai ir sistemos ES lygmeniu 
sustiprintų gebėjimus valdyti ir mažinti dideles tarpvalstybines gr ėsmes sveikatai ir j ų 
ekonomines pasekmes. Tod ėl būtų iki minimumo sumažintas vidaus rinkos veikimo ir išor ės 
prekybos pertr ūkis ir sumažinti ekonominiai nuostoliai. Ta čiau šis galimas poveikis labai 
priklausyt ų nuo valstybi ų narių įsipareigojim ų. 2 alternatyva gal ėtų turėti teigiam ą poveikį su 
tokiais produktais susijusi ų inovacijų ir mokslini ų tyrimų bei technologij ų plėtrai Tačiau tai 
neužtikrint ų geresnio medicinini ų reagavimo priemoni ų prieinamumo. 
Finansinės pasekm ės. Valstybės narės ir suinteresuotosios šalys nepatirt ų jokių papildom ų 
išlaidų, nes finansin ė situacija b ūtų tokia pati, kaip aprašyta 1 alternatyvoje. 
Administracin ė našta.  Pagal šią alternatyv ą valstybių narių ir Komisijos administracin ė našta 
sumažėtų, kadangi b ūtų aiškiai nustatyti dviej ų atitinkam ų komitetų – Skubaus įspėjimo ir 
reagavimo sistemos tinklo ir Sveikatos saugumo komiteto įgaliojimai ir išvengta dubliavimosi 
rizikos. Medicinini ų reagavimo priemoni ų prieinamumo poži ūriu valstybi ų narių 
administracin ė našta taip pat gal ėtų būti sumažinta, nes b ūtų sutelkta nacionalin ė patirtis ir 
žinios. 
Papildoma nauda ES.  Papildoma nauda ES padid ėtų, nes ES lygmeniu b ūtų sustiprintas 
parengties tarpvalstybin ėms grėsmėms sveikatai ir reagavimo į jas koordinavimas. 
6.3. 3 alternatyva. Bendros ES vis ų didelių tarpvalstybini ų grėsmių sveikatai teisinio 
reglamentavimo sistemos išple čiant esam ų teisės aktų taikymo srit į 
suformavimas: geresnis bendradarbiavima s ir teisiškai privalomos priemon ės 
Poveikis visuomen ės sveikatai.  Pagal šią alternatyv ą iš esmės pagerėtų ES piliečių apsauga 
nuo dideli ų tarpvalstybini ų grėsmių sveikatai ir ES lygmens visuomen ės sveikatos saugumo 
struktūrinių padalinių ir mechanizm ų efektyvumas. Tai užtikrint ų labiau suderint ą parengties 
planavimą, grindžiam ą bendrais privalomais standa rtais, ir geriau koordinuojam ą 
subalansuot ą reagavim ą į visų rūšių dideles tarpvalstybines gr ėsmes sveikatai. Pavyzdžiui, 
visos valstyb ės narės privalėtų turėti patvirtintus parengti es planus, kuriuose b ūtų numatytos 
sveikatos srities ir kit ų svarbių sektorių priemon ės, o strukt ūriniai padaliniai ir paj ėgumai 
 
LT 10   LT turėtų atitikti suderint us kontrolinius s ąrašus. Įgyvendinant ši ą alternatyv ą būtų sukurta labiau 
suderinta ir visapusiška dideli ų tarpvalstybini ų grėsmių sveikatai nustatymo, pranešimo apie 
jas ir jų vertinimo sistema. Nusta čius teisinį bendrų pirkimų pagrindą pagal šią alternatyv ą 
būtų sudarytos galimyb ės pasiekti gerokai tolygesn į medicinini ų reagavimo priemoni ų 
prieinamum ą valstybėse narėse ir taip užtikrintas aukštas ES pilie čių apsaugos lygis visoje 
Sąjungoje. Be to, tarpvalstybini ų grėsmių sveikatai atveju pager ėtų tarpsektorinis 
bendradarbiavimas ir taip pager ėtų visuomen ės sveikatos apsauga. 
Socialinis poveikis.  Be poveikio, susijusio su jau nurodytu kalbant apie 2 alternatyv ą geresniu 
komunikacijos koordinavimu, koordinuojamas medicinini ų reagavimo priemoni ų įsigijimas 
padidintų pasitikėjimą jau taikomomis visuomen ės sveikatos institucij ų priemonėmis, kadangi 
joms vykdyti b ūtų sukurtas stabilus teisinis pagrindas. Toms valstyb ėms narėms, kurios jau 
dalyvauja rengiant bendrus pirkimus, pasi ūlytas mechanizmas pad ėtų pasiekti aukštesn į 
pažeidžiam ų gyventoj ų grupių apsaugos lyg į užtikrinant garantuot ą priemoni ų tiekimą ir 
didesnį valstybių narių solidarum ą nustačius bendr ą minimali ą pažeidžiam ų visuomen ės 
grupių aprėptį. 
Ekonominis poveikis.  Jau aprašytas 2 alternatyv os teigiamas poveikis gal ėtų būti dar didesnis, 
kadangi pagal 3 alternatyv ą planuojamos priemon ės būtų grindžiamos privalomais 
susitarimais. Bendros medicinini ų reagavimo priemoni ų įsigijimo tvarkos nustatymas 
paskatintų medicinos produkt ų tiekimą ir naujų produktų kūrimą, remiantis visuomen ės 
sveikatos sektoriui priimtinomis ilgalaik ėmis sutartimis. 
Finansinis poveikis.  Dėl parengties galimos papildomos išlaidos, ypa č susijusios su 
žmogiškaisiais ištekliais ir technin ės įrangos tiekimu valstyb ėms narėm s  i r  E S  l y g m e n i u .  
Siekiant pašalinti rizikos ve rtinimo spragas regionui b ūtų reikalingi papildomi finansiniai 
ištekliai – 500 000 EUR per metus iš ES sveikatos programos l ėšų bendrajai sutar čiai 
sudaryti, kad b ūtų galima prireikus pasinaudoti tiriamosiomis žiniomis. Tikslas – sukurti 
nuolatinius nacionalini ų korespondent ų tinklus įtraukiant sveikatos institucijas ir agent ūras, 
turinčias kompetencij ą konkrečioms grėsmėms vertinti. Ta čiau pasiūlytos glaudesnio 
bendradarbiavimo priemon ės neturėtų didelio finansinio poreikio, kadangi jos b ūtų 
grindžiamos esamais mechanizmais ir veikian čiais strukt ūriniais padaliniais. 
Administracin ė našta.  Rizikos visuomen ės sveikatai valdymas iš esm ės pagerėtų, nes būtų 
reikalingas tik vienas veikiantis ekspert ų komitetas. 
Papildoma nauda ES.  Įgyvendinant 3 alternatyv ą papildoma nauda ES padid ėtų visais 
parengties ir reagavimo planavimo, rizikos ve rtinimo ir rizikos valdymo klausimais pl ėtojant 
strateginį ir technin į bendradarbiavim ą sveikatos saugumo srityje ES lygmeniu. Tai b ūtų 
užtikrinama priimant tvari ą teisinę priemon ę visų rimtų tarpvalstybini ų grėsmių sveikatai 
atžvilgiu. Pagal ši ą alternatyv ą sukuriant bendro medicinini ų reagavimo priemoni ų pirkimo 
mechanizmo teisin į pagrindą būtų gauta papildoma nauda, nes visoje ES sustipr ėtų parengties 
ir reagavimo geb ėjimai tarpvalstybini ų grėsmių sveikatai atveju. 
Poveikis tarptautiniu mastu.  Geresnis tarptautini ų sveikatos prieži ūros taisykli ų įgyvendinimo 
valstybėse narėse koordinavimas ES mastu ir glaude snis ES ir PSO bendradarbiavimas 
parengties tarptautin ės svarbos ekstremalioms visuomen ės sveikatai situacijoms ir reagavimo 
į jas klausimais pad ėtų stiprinti sveikatos saugum ą pasaulio mastu. 
 
LT 11   LT 7. POVEIKIO PALYGINIMAS  
2 lentelė. Politikos alternatyv ų palyginimas  
Vertinimas:  0 Pagrindinis scenarijus, neutralus 
+ teigiamas poveikis ++ didelis teigiamas poveikis  - neigiamas poveikis; -- didelis neigiamas poveikis  
Vertinimo kriterijai  1 
alternaty
va 2 
alternaty
va 3 
alternaty
va 
1. Geresn ė ES piliečių apsauga nuo dideli ų tarpvalstybini ų grėsmių 
sveikatai  0 + ++ 
2. Patobulintos visuomen ės sveikatos saugumo strukt ūros ir sistemos     
2.1. Suderintas visapusiškas poži ūris į visas dideles tarpvalstybines 
grėsmes sveikatai  0 + ++ 
2.2. Geresnis parengties ir reagavimo planavimas, bendra priemoni ų 
sistema ES lygmeniu, skirta visoms  didelėms tarpvalstybin ėms 
grėsmėms sveikatai  0 + ++ 
2.3. Geresni rizikos steb ėsena ir vertinimas  0 + ++ 
2.4. Geresnis koordinavimas ir rizikos valdymas  0 + ++ 
2.5. Geresn ė komunikacija kriz ės atveju  0 + ++ 
3. Socialinis poveikis  0 + ++ 
4. Ekonominis poveikis  0 + ++ 
5. Finansinis poveikis  0 - - 
6. Administracin ė našta  0 0 - 
7. Papildoma nauda ES  0 + ++ 
8. Poveikis tarptautiniu mastu  0 + ++ 
Iš viso  0 9 18 
Šis palyginimas skirtas 2 ir 3 alternatyvoms, pagal kurias galima tik ėtis naujo poveikio. 2 ir 3 
alternatyvos skiriasi keliais aspektais, d ėl kurių akivaizdesn ė 3 alternatyvos papildoma nauda. 
Kalbant apie poveik į visuomen ės sveikatai  pagal abi alternatyvas pager ėtų bendra parengtis 
krizėms ir reagavimas į jas. Tačiau 2 alternatyvos įgyvendinimas priklauso nuo savanoriško 
 
LT 12   LT požiūrio, todėl teigiamas poveikis negali b ūti užtikrintas ir pr iklauso tik nuo valstybi ų narių 
įsipareigojim ų. Palyginti su 2 alternatyva, 3 alte rnatyvoje numatyti privalomi bendri 
standartai, kurie pad ėtų iš esmės pagerinti koordinavim ą ES lygmeniu. Įgyvendinant abi 
alternatyvas pager ėtų pranešim ų apie rizik ą teikimas ir rizikos vertinimas . Tačiau pagal 3 
alternatyv ą būtų pasiektas labiau suderintas ir visapusiškesnis poži ūris, kadangi b ūtų 
suformuota koordinavimo sist ema. Pagal 3 alternatyv ą būtų sustiprinti rizikos vertinimo 
gebėjimai šalinant dabartinio rizikos vertinimo spragas. Rizikos ir krizi ų valdymo poži ūriu 
įgyvendinant 2 alternatyv ą bendra pad ėtis pagerėtų, kadangi b ūtų patikslinti dviej ų komitetų 
įgaliojimai. Ta čiau pagal 3 alternatyv ą abu komitetai b ūtų sujungti, tod ėl būtų sudarytos 
geresnės visų didelių tarpvalstybini ų grėsmių sveikatai valdymo galimyb ės. Informavimas 
apie rizik ą ir komunikacija krizi ų atvejais  pagerėtų įgyvendinant abi a lternatyvas, ta čiau pagal 
3 alternatyv ą už komunikacij ą atsaking ų asmenų sąsajos su už krizi ų valdymą atsakingais 
asmenimis užtikrint ų, kad būtų galima parengti komunikacijos strategijas laikantis bendro 
požiūrio į reagavim ą visuomen ės sveikatai svarbi ų įvykių atveju. 
8. IŠVADOS IR PASI ŪLYMAS D ĖL ĮGYVENDINIMO  
3 alternatyva tur ėtų didžiausi ą poveikį sveikatai, kadangi j ą įgyvendinus pager ėtų piliečių 
apsauga nuo dideli ų tarpvalstybini ų grėsmių sveikatai. Ja si ūloma sukurti visapusišk ą 
sveikatos saugumo strukt ūrinių padalinių ir sistem ų veikimo pagrind ą, įskaitant valstybi ų 
narių įsipareigojimus d ėl parengties ir reagavimo planavimo. Pagal ši ą alternatyv ą ES 
lygmens pranešimai b ūtų privalomi, o sujungus abu esamus komitetus b ūtų numatytas aiškus 
reagavimo į visų rūšių visuomen ės sveikatai svarbius įvykius mechanizmas. 
Įgyvendinant 3 alternatyv ą būtų gauta didžiausia įmanoma papildoma nauda ES ir geriausiai 
pasiektas Lisabonos sutarties pagrin dinis tikslas – užtikrinti aukšt ą žmonių sveikatos apsaugos 
nuo visų didelių tarpvalstybini ų grėsmių sveikatai lyg į. 
Teisinė forma pagal ši ą alternatyv ą būtų Europos S ąjungos teis ės aktas priimtas taikant 
įprastą teisėkūros proced ūrą, kuriuo b ūtų ne panaikintos, bet perimtos galiojan čio Europos 
Parlamento ir Tarybos sprendimo d ėl užkrečiamųjų ligų nuostatos ir išpl ėsta jų taikymo sritis 
įtraukiant biologini ų, cheminių ir ekologini ų įvykių sukeltas gr ėsmes sveikatai. 
9. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Vertinant teisin ės priemon ės įgyvendinim ą bus užtikrinta sistemin ė politikos priemoni ų dėl 
parengties ir reagavimo planavimo, rizi kos vertinimo ir valdymo vykdymo kontrol ė. 
Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai teik s reguliarias ataskaitas,  kuriose vertins teis ės 
akto įgyvendinim ą. Sveikatos saugumo iniciatyvoje numatyt ų struktūrinių padalini ų ir 
mechanizm ų veikimo efektyvumo vertinimas bus grindžiamas kasmet valstybi ų narių 
teikiama informacija, specializuot ų agentūrų ir organizacij ų, pavyzdžiui, ECDC, PSO ir 
EMA, moksline parama. Ataskait ų teikimo sistem ą tvirtins ir įdiegs naujas komitetas. 
Šiuo metu rengiamas išsamesnis esam ų pajėgumų, priemoni ų ir planų dėl parengties, rizikos 
vertinimo ir valdymo bei informavimo apie j ą kiekvienoje valstyb ėje narėje visų grėsmių, 
išskyrus užkre čiamąsias ligas, atveju s ąrašas. Jį parengus bus galima perži ūrėti rodiklius ir 
juos naudoti lyginamaja i analizei, pagal kuri ą bus vertinama po teis ės akto pri ėmimo pasiekta 
pažanga. 
 
LT 13   LT 10. PRIEDAS  
3 lentelė. Pagal tris alternatyvas si ūlomų priemoni ų suvestinė 
 
LT 14   LT Priedas. 3 lentel ė. Pagal tris alternatyvas si ūlomų priemoni ų suvestinė 
1 alternatyva. Status  quo 
 2 alternatyva. Neprivalomos priemon ės  3 alternatyva. Bendros ES teisin ės sistemos, apiman čios visas  dideles 
tarpvalstybines gr ėsmes sveikatai, suk ūrimas  
Parengties ir 
reagavimo planavimas  Gairių dėl bendros parengties ir 
parengties pandemijos atveju įgyvendinimo kontrol ė; 
pratybų ir mokymo 
organizavimas; 
keitimasis ger ąja patirtimi.
 Bendras poži ūris į parengties planavim ą; 
pagrindini ų gebėjimų standartų, susijusių 
su Tarptautini ų sveikatos prieži ūros 
taisyklių reikalavimais, nustatymas; 
gairės dėl geresnio tarpsektorinio 
pasirengimo ir s ąveikumo  Bendra ES sistema valstyb ėms narėms, skirta: 
– patvirtinti bendrus parengties planavimo elementus; – reguliariai pranešti apie parengties plan ų įgyvendinim ą; 
– bendradarbiauti sektoriams tarpusavyje planuojant parengt į ir reagavim ą; 
– įgyvendinti minimalius reikalavimus d ėl būtiniausių pagrindini ų gebėjimų 
standartų; 
– susitarti ir taikyti ES lygmens tikslinius kriterijus d ėl pranešim ų apie 
dideles tarpvalstybines gr ėsmes sveikatai ES lygmeni u
 
Medicinini ų 
reagavimo priemoni ų 
pirkimas  Parama valstyb ėms narėms, 
pvz., rengiant konkurs ų 
specifikacijas; 
vakcinos nuo pandeminio gripo 
gamybos paj ėgumų didinimas  Be 1 alternatyvos priemoni ų, dar 
numatyta: 
didesnė parama Inovatyvi ų vaistų 
iniciatyvai ir (arba) ES medicinini ų 
reagavimo priemoni ų atsargų kaupimui; 
geresnis keitimasis informacija apie 
sutarčių sudarymo s ąlygas Bendrų medicinini ų reagavimo priemoni ų įsigijimo veiksm ų koordinavimo 
ES mastu teisinio pagrindo nustatymas 
 
Rizikos steb ėsena ir 
vertinimas  Esamų pranešimo teikimo ir 
stebėsenos mechanizm ų ir 
struktūrinių padalinių 
nekeitimas; 
rizikos vertinimas, atliekamas 
remiantis ad hoc paramos 
tinklais  Rekomendacija valstyb ėms narėms 
pranešti apie gr ėsmes vadovaujantis 
tiksliniais ES lygmens kriterijais; 
geresnis rizikos steb ėsenos ir vertinimo 
koordinavimas neformaliomis 
priemonėmis; 
susitarimo su įstaigomis, dirban čiomis su 
perspėjimo apie pavoj ų sistemomis, 
memorandumo parengimas  Veikiantis koordinavimo mechanizmas,  skirtas pranešti ES lygmeniu apie 
didelių tarpvalstybini ų grėsmių sveikatai atvejus; 
reikalavimas valstyb ėms narėms pranešti ES lygmeniu apie visus 
Tarptautini ų sveikatos prieži ūros taisykli ų reglamentuojamus atvejus; 
rizikos visuomen ės sveikatai vertinimo geb ėjimų spragų šalinimas; 
Komisijos parama šioms priemon ėms apibendrinant esamus rizikos 
vertinimus, kad b ūtų galima pagerinti der ėjimą ES lygmeniu (susijusi su 
generalinio sekretoriato iniciatyva d ėl bendro gr ėsmių vertinimo)  
 
LT 15   LT Rizikos valdymas  Dabartinio neformalaus 
Sveikatos saugumo komiteto 
įgaliojimų pobūdžio 
išsaugojimas  Sveikatos saugumo komiteto pakeitimas 
ekspertų komitetu  Geresnis rizikos valdymo der ėjimas ir koordinavimas; 
ES veiksmai, susij ę su konsultacine veikla d ėl parengties ir reagavimo 
planavimo, visuomen ės sveikatos atsako koordinavimo, neteisini ų aktų ir 
valstybių narių tarpusavio susitarim ų; 
nauja priemon ė bendriems veiksmams vykdyti, vis ų pirma bendram 
medicinini ų reagavimo priemoni ų pirkimui  
Informavimas apie 
riziką ir komunikacija 
krizės atveju  Neformalus Sveikatos saugumo 
pranešėjų tinklas siekiant toliau 
padėti keistis informacija  ES koordinavimo, susijusio su bendrais 
komunikacijos metodais ir gair ėmis, 
plėtojimas  Bendrų komunikacijos strategij ų rengimas, praneš ėjų įtraukimas į krizių 
valdymo proces ą ir jų tiesioginės sąsajos su atsakingais už rizikos valdym ą 
(sprendim ų priėmimą) asmenimis