Europos regionų komiteto nuomonė. Vietos ir regionų valdžios institucijų administracinių gebėjimų stiprinimas siekiant stiprinti investicijas ir struktūrines reformas 2021–2027 m.

(2020/C 79/05)

Pranešėja : Manuela BORA (IT/PES), Markės regiono tarybos narė ir administracijos narė

NUOMONĖ

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Uždavinys – tinkamų administracinių gebėjimų užtikrinimas ES miestams ir regionams

1. pabrėžia, kad administraciniai gebėjimai yra pagrindinis sėkmingo investicijų ir reformų, būtinų siekiant ilgalaikių ES politikos tikslų, aspektas. Baigus galioti strategijai „Europa 2020“, šie ilgalaikiai tikslai turėtų būti suformuluoti taip, kad būtų įgyvendinami darnaus vystymosi tikslai, kurie taip pat turėtų būti viršesni už ekonominio valdymo sistemas, susijusias su administraciniais gebėjimais, pavyzdžiui, Europos semestro procesu; taip pat pabrėžia, kad itin svarbu stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų administracinius gebėjimus spręsti su aplinka ir klimatu susijusius uždavinius įgyvendinant naująjį žaliąjį kursą;

2. pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra svarbios veikėjos galių pasidalijimo požiūriu valstybėse narėse, kad jos yra atsakingos už daugiau nei pusę ES viešųjų investicijų ir kad jos gerokai skatina privačiąsias investicijas; pabrėžia, kad geresni vietos ir regionų valdžios institucijų administraciniai gebėjimai padėtų veiksmingiau įgyvendinti teritorinę viešąją politiką, kuri yra būtina išankstinė piliečių pasitikėjimo vietos, regionų, nacionalinėmis ir ES institucijomis sąlyga;

3. pabrėžia, kad nuo 2017 m. sausio mėn. mažiausiai 38 RK nuomonėse ir rezoliucijose buvo nagrinėjama būtinybė stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų administracinius gebėjimus daugelyje sričių, įskaitant sanglaudos politiką, ESIF/„InvestEU“ ir bendrosios rinkos programą ( 1 ) ; taip pat atkreipia dėmesį į savo 2019 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl Europos semestro ir atsižvelgiant į 2020 m. metinę augimo apžvalgą (MAA) ( 2 )

4. pabrėžia, kad 12 % visų papildomų rekomendacijų, įtrauktų į 2019 m. konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, sprendžiami uždaviniai, susiję su 17 valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijų administraciniais gebėjimais ( 3 )

5. mano, kad administracinių gebėjimų gerinimas yra sisteminis uždavinys. Jis susijęs su: a) žmogiškaisiais ištekliais (įskaitant darbuotojų trūkumą, sunkumus užpildant aukštos kvalifikacijos reikalaujančias darbo vietas, nepakankamą vidaus techninę kompetenciją, nepakankamą atlygį už nuopelnus, mažesnius atlyginimus nei privačiajame sektoriuje, valstybės tarnautojų mokymo poreikius, susijusius su skaitmeniniais įgūdžiais, gebėjimą atlikti aukštos kvalifikacijos reikalaujančias ir technines užduotis bei žinias apie ES veikimą, taip pat finansavimo galimybes); b) sistemomis ir procedūromis ir c) tinklų kūrimu su išorės subjektais;

6. pažymi, kad, atsižvelgiant į subsidiarumo principą, atsakomybė už viešojo administravimo kokybę tenka valstybėms narėms ir apima skirtingus valdžios lygmenis. Tačiau ES gali atlikti papildomąjį vaidmenį suderinant standartus teisės aktais ar koordinavimo procesais, pavyzdžiui, Europos semestru, sudarant sąlygas keistis geriausia patirtimi ir remiant viešojo administravimo veiksmingumą bei naujoves, taip pat stiprinant viešojo administravimo ir administracinius gebėjimus visais valdžios lygmenimis. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 14 straipsnis gali būti svarbus viešojo administravimo kokybės teikiant visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teisinis pagrindas;

Dabartinės DFP vertinimas

7. pabrėžia, kad pagal dabartinę DFP vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimų stiprinimą ES rėmė įgyvendindama sanglaudos politiką, struktūrinių reformų rėmimo programą ir keletą kitų priemonių ir programų ( 4 ) , įskaitant programas, kurioms vadovauja EIB, remdamas vietos ir regionų valdžios institucijų investicijas ( 5 )

8. apgailestauja, kad trūksta skaidrios informacijos apie bendrą ES išteklių, skirtų vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimams stiprinti, apimtį ir faktinį panaudojimą ( 6 ) , taip pat apie bendrą jų poveikį, ir ragina Komisiją kuo greičiau pateikti šios informacijos; taip pat siūlo į struktūrinių reformų rėmimo programos metinę stebėsenos ataskaitą įtraukti nuolatinį skyrių dėl vietos ir regionų valdžios institucijų, kaip programos paramos gavėjų, dalyvavimo;

9. pažymi, kad iš turimos informacijos galima spręsti, kad ES ištekliai, turimi vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimams stiprinti pagal dabartinę DFP, buvo nepakankamai išnaudojami, atsižvelgiant į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį galių pasidalijimo požiūriu ir vietos ir regionų valdžios institucijoms pateiktų konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų skaičių ( 7 ) . Informacija, gauta įgyvendinant dvi programas, kuriose vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat gali būti tiesioginėmis naudos gavėjomis, rodo, kad: a) vietos ir regionų valdžios institucijos gavo 15 % ESI fondų (TO11) 11-ajam teminiam tikslui skirtų lėšų gebėjimams stiprinti ir b) vietos ir regionų valdžios institucijos iš esmės menkai pasinaudojo ESI fondų technine parama valstybių narių iniciatyva, kuri taip pat galėtų padėti stiprinti su fondų naudojimu susijusius gebėjimus;

10. Į Europos fondų taisykles būtų naudinga įtraukti papildomų elementų, kurie suteiktų galimybę dar labiau supaprastinti įvairių Europos fondų derinimą vienam projektui ir ne tik integruotų projektų atveju;

11. pabrėžia, kad turimos informacijos apie vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą struktūrinių reformų rėmimo programoje (SRRP) nepakanka. Neoficialiais skaičiavimais, tik apie 6 % projektų, gautų pagal SRRP, buvo susiję su vietos ir regionų valdžios institucijomis, o tai yra labai maža procentinė dalis, atsižvelgiant į tai, kad 55 % visų konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų yra tiesiogiai ar netiesiogiai skirtos vietos ir regionų valdžios institucijoms; todėl apgailestauja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali naudotis SRRP tik per savo nacionalines Vyriausybes;

12. mano, kad kliūtys vietos ir regionų valdžios institucijoms naudotis ES gebėjimų stiprinimo parama gali būti: informuotumo apie esamas galimybes trūkumas, įgūdžių, reikalingų kreipiantis dėl paramos, trūkumas, bendro finansavimo sunkumai, pernelyg didelė administracinė našta ir nacionalinių Vyriausybių paramos stoka;

13. pažymi, kad valstybių narių atotrūkis viešojo administravimo kokybės srityje, atrodo, pamažu nyksta ( 8 ) ; pažymi, kad ES sanglaudos politika atliko tam tikrą vaidmenį šiame procese, visų pirma tose valstybėse narėse, kuriose fondai sudaro pusę ar daugiau visų viešųjų investicijų; pabrėžia, kad Komisijos iniciatyva teikiama techninė parama sudarė beveik pusę jos išteklių, skirtų pagerinti ESI fondų valdymo gebėjimų stiprinimą visais lygmenimis ( 9 )

14. pabrėžia, kad viešųjų institucijų kokybė taip pat gali skirtis ir toje pačioje šalyje, kaip nurodyta Pasaulio banko verslo sąlygų palankumo vertinimo ataskaitoje; taip pat pritaria Europos Parlamento nuomonei, kad „ypač mažiau išsivysčiusiuose regionuose pasitaiko sunkumų norint gauti finansavimą [viešojo sektoriaus reformai] arba jį panaudoti, pirmiausia dėl biurokratizmo, administracinių pajėgumų problemų ar dėl pažeidimų“, ir tikisi, kaip ir Parlamentas, kad „valstybės narės vykdys vidaus reformas, dėl kurių gero administravimo principo taikymas duos konkretesnių rezultatų ir kurios paspartins teismo procesus“ ( 10 )

15. pabrėžia, kad nepakankamų administracinių gebėjimų problemą kartais sustiprina procedūros, kuriomis sukuriama pernelyg didelė administracinė našta; todėl pažymi, kad yra susirūpinęs dėl ES pasiūlymų dėl e. paslaugų kortelės, pranešimų pateikimo tvarkos ir proporcingumo patikros, įtrauktos į paslaugų dokumentų rinkinį, taip pat dėl papildomos administracinės naštos, kurią lemia viešųjų pirkimų srities ES ir nacionalinės teisės aktai;

Pasiūlymai dėl veiksmų pagal kitą DFP

16. primygtinai reikalauja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos ir toliau galėtų tiesiogiai naudotis pakankamu gebėjimų stiprinimo finansavimu (t. y. ne mažiau nei 2014–2020 m. laikotarpiu), taikant pasidalijamojo valdymo politikos priemones; todėl siūlo, kad pasiūlyto Bendrųjų nuostatų reglamento 2021–2027 m. 32 straipsnyje arba pasiūlyto ERPF/SF reglamento 2 straipsnyje būtų numatyti veiksmai visose veiksmų programose, kuriais siekiama stiprinti valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų gebėjimus visais lygmenimis, o ne tik susijusius su ESI fondų valdymu;

17. atkreipia dėmesį į savo nuomones: dėl pasiūlyto Bendrųjų nuostatų reglamento 2021–2027 m. ( 11 ) , kurioje siūloma padidinti ERPF ir SF techninės paramos fiksuotąją normą (31 straipsnis) iki 5 %, dėl kitos ERPF/SF ( 12 ) , kurioje siūloma teikti papildomą finansavimą gebėjimams stiprinti, kartu atsižvelgiant į poreikį DVT suteikti vietos atspalvį, ir dėl ESF+ ( 13 ) , kurios tikslas – sugrįžti prie 11-ojo teminio tikslo laikotarpiu po 2020 m.;

18. pabrėžia žinių ir gerosios patirties, pavyzdžiui, Italijos administracinio stiprinimo planų ( 14 ) , Merų pakto dėl klimato ir energetikos ir Tarpregioninio bendradarbiavimo „Interreg Europe“ programos, sklaidos svarbą; palankiai vertina Komisijos iniciatyvas „TAIEX-REGIO PEER 2 PEER“, sąžiningumo paktus ir bandomąją iniciatyvą, įgyvendinamą bendradarbiaujant su EBPO, pagal kurią raginama parengti veiksmų gaires, kuriomis siekiama stiprinti administracinius gebėjimus po 2020 m.;

19. administracinius gebėjimus stiprinti gali padėti jo pateiktas pasiūlymas parengti programą „Erasmus“ išrinktiems vietos ir regionų atstovams ( 15 )

20. valstybių narių regionų ir vietos valdžios institucijų valstybės tarnautojai turėtų būti raginami šiek tiek laiko praleisti įvairiose Europos institucijose, organuose ir agentūrose pagal deleguotųjų nacionalinių ekspertų, nacionalinių ekspertų profesiniam mokymui ir „Erasmus“ viešojo administravimo programas;

21. pabrėžia, kad bendram nacionaliniam ir regioniniam gebėjimų stiprinimo programų finansavimui neturėtų būti taikomos Stabilumo ir augimo pakto viršutinės deficito ribos;

22. vietos ir regionų valdžios institucijos yra įpareigotos įgyvendinti DVT savo teritorijose; todėl RK turi remti 17 tikslą – partnerystę siekiant tikslų. Vis labiau susietame pasaulyje svarbu gerinti prieigą prie technologijų ir didinti vietos ir regionų valdžios institucijų žinias, kad būtų keičiamasi idėjomis ir skatinamos viešos inovacijos.

Geresnis valdymas ir supaprastinimas

23. mano, kad ilgalaikis ES tikslas turėtų būti tvarus vietos ir regionų valdžios institucijų institucinių ir administracinių gebėjimų stiprinimas; pabrėžia, kad tam reikia ilgalaikio planavimo, nes kyla kompromisų su valstybių narių trumpalaikiais techninės paramos prašymais pavojus;

24. kartoja, kad Merų paktas yra svarbi priemonė vietos ir regionų valdžios institucijoms remti pereinant prie poveikio klimatui neutralizavimo; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad administracinių gebėjimų trūkumas buvo įvardytas kaip viena iš pagrindinių kliūčių sėkmingesniam pakto įgyvendinimui, ypač kalbant apie vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimą pasinaudoti palankiomis finansavimo sąlygomis renovacijos projektams, skirtiems energijos vartojimo efektyvumui didinti;

25. pabrėžia esamų ES finansuojamų gebėjimų stiprinimo priemonių koordinavimo ir sąveikos, taip pat skaidraus ir savalaikio tokių priemonių stebėjimo ir vertinimo poreikį; todėl pakartotinai rekomenduoja ( 16 ) , kad Komisija parengtų bendrą gairių rinkinį dėl gebėjimų stiprinimo, taikytiną visoms susijusioms ES programoms;

26. apgailestauja, kad pastangos labiau supaprastinti fondų valdymo administravimą nedavė norimų rezultatų. Tai labai didelė kliūtis, dėl kurios silpnėja tarpinių institucijų ir visų pirma paramos gavėjų gebėjimai. Iš tiesų, neseniai atlikti tyrimai rodo, kad administracinės išlaidos sudaro 3 % vidutinių programos išlaidų ERPF atveju ir 2,2 % Sanglaudos fondo atveju.

27. visais valdymo lygmenimis turėtų būti įtraukti į metinę augimo apžvalgą, šalių ataskaitas ir nacionalines reformų programas. Poreikių ir susijusios gebėjimų stiprinimo politikos vertinimas visais valdymo lygmenimis paverstų nacionalines reformų programas strateginio koordinavimo priemone; pritaria Europos Parlamento pasiūlymui į MAA pakartotinai įtraukti skyrių, skirtą viešajam administravimui ir valdymui pabrėžia, kad skyriai dėl gebėjimų stiprinimoturėtų būti įtraukti į metinę augimo apžvalgą, šalių ataskaitas ir nacionalines reformų programas. Poreikių ir susijusios gebėjimų stiprinimo politikos vertinimas visais valdymo lygmenimis paverstų nacionalines reformų programas strateginio koordinavimo priemone; pritaria Europos Parlamento pasiūlymui į MAA pakartotinai įtraukti skyrių, skirtą viešajam administravimui ir valdymui ( 17 )

28. mano, kad tiesioginis struktūrinis vietos ir regionų valdžios institucijų arba jų nacionalinių organizacijų dalyvavimas Europos semestre, paremtas partnerystės ir daugiapakopio valdymo principais, suteiktų joms galimybę padėti įvertinti gebėjimų stiprinimo poreikius ir nustatyti ilgalaikius tikslus bei politiką, taip sustiprinant jų atsakomybę ir skatinant imtis veiksmų. Vietos ir regionų valdžios institucijos arba nacionalinės vietos ir regionų valdžios institucijų organizacijos turėtų būti įtrauktos į Europos semestrą kaip visateisės partnerės, taikant teisiškai privalomą Europos elgesio kodeksą ( 18 ) , juo labiau, kad šiuo metu semestro procesas pateikia sanglaudos politikos programavimo gairių ( 19 ) šalių ataskaitų D priede. Tai suteiktų galimybę vietos ir regionų valdžios institucijoms pagal semestro ciklą sėkmingai prisidėti prie ES politikos pritaikymo prie faktinių teritorinių skirtumų ir konkrečių uždavinių;

29. atsižvelgiant į Europos Komisijos pasiūlymus dėl supaprastinimo kitu 2021–2027 m. laikotarpiu ir į sanglaudos politikos įgyvendinimą derinant įvairius ES finansavimo šaltinius, reikia laikytis integruoto požiūrio, apimančio bendrą planavimą, taip padedant naudotis įvairiomis priemonėmis, pavyzdžiui, integruotomis teritorinėmis investicijomis (ITI) ir bendruomenės inicijuota vietos plėtra, įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas į priėmimo ir įgyvendinimo procesą;

30. pritaria Europos Parlamento susirūpinimui, kad „Komisija neturi nei standartizuotos ir bendros viešojo administravimo vertinimo sistemos, nei sistemingo duomenų rinkimo metodo“, ir prašo Europos Komisijos parengti šias priemones;

31. rekomenduoja, kad naujasis regioninės strategijos dokumentas (RSD) būtų tiesiogiai prieinamas vietos ir regionų valdžios institucijoms ir labiau sutelktas į viešojo administravimo kokybės gerinimą ir gebėjimų stiprinimo rėmimą visais valdymo lygmenimis; atkreipia dėmesį į savo rekomendacijas, kad RSD valdymas turėtų būti grindžiamas partnerystės ir daugiapakopio valdymo principais ( 20 ) ; prašo dalį RSD išmokų skirti projektams, kurių prašo vietos ir regionų valdžios institucijos; rekomenduoja nuolat stebėti ir skatinti vietos ir regionų valdžios institucijų paraiškas, nes valstybės narės gali kreiptis į Paramos struktūrinėms reformoms tarnybą tik per nacionalinius informacijos centrus;

32. pabrėžia skaitmeninimo ir e. valdymo, įskaitant skaitmeninius regioninius centrus ir atvirųjų duomenų platformas, svarbą ir pritaria EP nuomonei, kad „viešosios valdžios institucijose reikia skatinti novatoriškus procesus, kurie padėtų užtikrinti geresnius ryšius, skaitmeninimą ir kokybiškas skaitmenines paslaugas“ ( 21 )

2019 m. gruodžio 4 d., Briuselis Europos regionų komiteto pirmininkas Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Ir daug kitų, įskaitant DVT, Aplinkos veiksmų programą, pažangiuosius kaimus, makroregionines strategijas, EGF, „Erasmus+“, Europos skaitmeninę darbotvarkę (su skaitmeniniais centrais), pažangiosios specializacijos strategijas, pastangų pasidalijimą ir LULUCF reglamentą, Prieglobsčio ir migracijos fondą, strategiją „Dirbtinis intelektas Europai“, mėlynąją ekonomiką ir visišką Paryžiaus klimato susitarimo įgyvendinimą šalies lygmeniu.

(2) https://memportal.cor.europa.eu/Handlers/ViewDoc.ashx?doc=COR-2019-03856-00-00-RES-TRA-LT.docx

(3) RK konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų teritorinė analizė.

(https://portal.cor.europa.eu/europe2020/Pages/welcome.aspx#).

(4) Žr. RK užsakytą tyrimą „Administrative capacity of local and regional authorities: Opportunities and challenges for structural reforms and a more effective European economic governance“ (https://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/AdminCapacity/AdminCapacity.pdf), taip pat EP tyrimą „Public Sector Reform: How the ES budget is used to encourage it“ (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/572696/IPOL_STU(2016)572696_EN.pdf)

(5) https://eiah.eib.org/index

(6) Žr. 2018 m. spalio mėn. RK užsakytą tyrimą „Administrative capacity of local and regional authorities: Opportunities and challenges for structural reforms and a more effective European economic governance“ (https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Administrative-capacity/AdminCapacity.pdf)

(7) Žr. 11 išnašoje nurodytus dokumentus.

(8) Remiantis naujausia EPRS apžvalga, kuri grindžiama 2017 m. Europos valdymo kokybės indekso (EQI) išvadomis, rytiniai regionai, palyginti su ankstesniais metais, padarė reikšmingą pažangą, o kai kuriuose pietiniuose regionuose buvo nuosmukio požymių (http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_BRI(2018)628244)

(9) Šios iniciatyvos pateikiamos šioje konkrečioje Komisijos sanglaudos politikos tinklalapio skiltyje https://ec.europa.eu/regional_policy/lt/policy/how/improving-investment/

(10) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P8-TA-2019-0012&format=XML&language=LT

(11) Priimta 2018 m. gruodžio 5 d. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03593-00-00-ac-tra-lt.docx/content)

(12) Priimta 2018 m. gruodžio 5 d. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03594-00-00-ac-tra-lt.docx/content)

(13) Priimta 2018 m. gruodžio 5 d. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03597-00-00-ac-tra-lt.docx/content)

(14) http://www.pra.gov.it/cosa-sono/

(15) Priimta 2018 m. sausio 31 d. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2017-01298-00-00-ac-tra-lt.docx/content)

(16) Nuomonė dėl 2017–2020 m. SRRP, priimta 2016 m. balandžio 7 d. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2016-01214-00-00-ac-tra-lt.docx/content)

(17) 2019 m. sausio 15 d. EP rezoliucija dėl ES biudžeto panaudojimo viešojo sektoriaus reformai vertinimo http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0012_LT.html

(18) Nuomonė „Europos semestro valdymo gerinimas. Elgesio kodeksas dėl vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo“, priimtas 2017 m. gegužės 11 d. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2016-05386-00-00-ac-tra-lt.docx/content)

(19) Nuomonė „Europos semestras ir sanglaudos politika: struktūrinių reformų ir ilgalaikių investicijų derinimas“, priimta 2019 m. balandžio 10 d. (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-05504-00-00-ac-tra-lt.docx/content)

(20) Nuomonė „Reformų rėmimo programa ir Europos investicijų stabilizavimo priemonė“, priimta 2018 m. gruodžio 5 d.

(https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2018-03764-00-00-ac-tra-lt.docx/content)

(21) 2019 m. sausio 15 d. EP rezoliucija dėl ES biudžeto panaudojimo viešojo sektoriaus reformai vertinimo http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2019-0012_LT.html