Europos Parlamento ir Tarybos pirmininkams skirtame 2019 m. kovo 7 d. laiške Pirmininkas J.‑C. Junckeris pasiūlė į nustatomą aštuonių savaičių laikotarpį, per kurį nacionaliniai parlamentai gali pateikti pagrįstas nuomones, neįtraukti gruodžio 20 d. – sausio 10 d. ir įgyvendinti šį žingsnį nuo 2019 m. gruodžio mėn. 2019 m. gegužės 27 d. Europos Parlamentas ir 2019 m. liepos 4 d. Taryba patvirtino, kad atsižvelgė į šį susitarimą. Vėliau Komisija šį susitarimą pirmą kartą įgyvendino per šventinį 2019–2020 m. Kalėdų ir Naujųjų metų laikotarpį.

Prie du kartus per metus teikiamų COSAC ataskaitų rengimo taip pat prisideda Teisės reikalų komitetas subsidiarumo ir proporcingumo klausimais.

Pagal proporcingumo principą ES veiksmų turinys ir forma neturi viršyti to, kas būtina tikslams pasiekti. Laikantis proporcingumo principo užtikrinama, kad pasirinktas reguliavimo priemonės metodas ir stiprumas būtų būtini jos tikslui pasiekti. Tokia analizė turėtų būti atliekama vykdant visus poveikio vertinimus, vertinimus ir tinkamumo patikras.

Pirmoji yra susijusi su prioritetine subsidiarumo darbo programos iniciatyva. Įgyvendinant prioritetinę iniciatyvą „Bendrosios skaitmeninės rinkos sukūrimas“, buvo konsultuojamasi su Subsidiarumo ekspertų grupe, siekiant palaikyti Komiteto nuomonės dėl kovos su dezinformacija veiksmų plano pranešėją. Ji neakcentavo jokių didelių su subsidiarumu ar proporcingumu susijusių problemų, nes veiksmų plane nurodyta veikla grindžiama įvairių valdžios lygmenų atstovų bendradarbiavimu. Atlikus analizę padaryta išvada, kad, be su subsidiarumu ar proporcingumu susijusių klausimų, kovos su dezinformacija veiksmų plane būtų naudinga skatinti Sutartyje nustatytą „lojalaus bendradarbiavimo“ arba daugiapakopio valdymo principą.

2019 m. liepos 1 d. Taryba susipažino su Tarybai ir Europos Parlamentui Komisijos pasiūlyta nauja tvarka, pagal kurią laikotarpis nuo gruodžio 20 d. iki sausio 10 d., išskyrus deramai pagrįstus skubius atvejus, nebūtų įtrauktas į prie Sutarčių pridėtame Protokole Nr. 2 nustatytą aštuonių savaičių laikotarpį. Taryba Komisijai apie tai pranešė liepos 4 d. per Nuolatinių atstovų komiteto pirmininką. Šiame laiške Taryba laikosi nuomonės, kad naujoji tvarka yra būdas palengvinti nacionalinių parlamentų teisės aktų projektų patikrą, kad būtų laikomasi subsidiarumo principo pagal prie Sutarčių pridėtą Protokolą Nr. 2.

2019 m. daugiausia nuomonių pateikę parlamento rūmai buvo Čekijos Respublikos Senatas (Senát) (21 nuomonė). Kiti 10 nacionalinių parlamentų ar parlamento rūmų, 2019 m. atsiuntusių daugiausia nuomonių, buvo Rumunijos Deputatų Rūmai (Camera Deputaților) (15 nuomonių), Portugalijos Respublikos Asamblėja (Assembleia da República) (14 nuomonių), Čekijos Atstovų Rūmai (Poslanecká sněmovna) (13 nuomonių), Prancūzijos Senatas (Sénat) (12 nuomonių), Vokietijos Bundesratas (Bundesrat) (11 nuomonių), Ispanijos Generaliniai Rūmai (Cortes Generales) (8 nuomonės), Jungtinės Karalystės Lordų Rūmai (House of Lords) (8 nuomonės), Italijos Respublikos Senatas (Senato della Republica) (7 nuomonės), Rumunijos Senatas (Senat) (7 nuomonės) ir Švedijos Riksdagas (Riksdag) (7 nuomonės). Šie parlamento rūmai aktyviausi buvo ir 2018 m. (bet kitokia tvarka).

Kai kurie parlamento rūmai pateikė pasiūlymų, kaip Komisija galėtų veiksmingiau su jais bendrauti rengdama pasiūlymus: t. y. tobulindama savo iniciatyvų planavimą, kad nacionaliniai parlamentai galėtų geriau planuoti subsidiarumo patikras, ir (arba) gerindama poveikio vertinimų kokybę ir teikdama daugiau informacijos apie juos visomis oficialiosiomis kalbomis. Buvo pateikta ir kitų pasiūlymų, kaip pagerinti teisėkūros etapu nacionalinių parlamentų vykdomą patikrą, pvz., organizuoti diskusijas su nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento atstovais, kai dėl pasiūlymo pateikiama keletas pagrįstų nuomonių, arba aptarti nacionalinių parlamentų pastabas Tarybos darbo grupėse. Kai kurie parlamentai taip pat pasiūlė priemonių, dėl kurių reikėtų keisti Sutartį, pvz., laikotarpį, per kurį reikia pateikti pagrįstas nuomones, pratęsti iki 12 savaičių, sumažinti pagrįstų nuomonių, reikalingų geltonosios kortelės procedūrai pradėti, skaičių, pagrįstas nuomones leisti grįsti proporcingumu, nustatyti oficialų terminą, iki kurio Komisija turi pateikti atsakymą, ir suteikti įgaliojimus Europos Parlamentui inicijuoti teisės aktus.

Nors dėl globalizacijos ir skaitmeninimo kilo bendrų su mokesčių politika susijusių problemų, kurioms reikia bendrų sprendimų, ES arba negalėjo jų spręsti, arba negalėjo to daryti greitai dėl vieningo balsavimo taisyklės apribojimų. Taikant kvalifikuotos balsų daugumos sistemą valstybėse narėse būtų galima greičiau ir veiksmingiau išspręsti su apmokestinimu susijusius klausimus. Perėjus prie įprastos teisėkūros procedūros taip pat būtų užtikrinta, kad indėlį į apmokestinimo srities sprendimus įneštų Europos Parlamentas – taip būtų atstovaujama piliečių nuomonėms ir didinama atskaitomybė. Dėl energetikos ir klimato politikos Komisija pažymėjo, kad taikant dabartinę energijos apmokestinimo sistemą dėl skirtingų konkuruojančių degalų mokesčių tarifų ir mokesčių bazių iškraipoma vidaus rinka. Todėl vienodas požiūris į visus energijos šaltinius, atsižvelgiant į tai, kaip jie padeda siekti energetikos sąjungos tikslų (pvz., skatinti darnią energiją ir vengti švaistyti energiją), yra aspektas, į kurį reikia atsižvelgti vykdant būsimą energijos mokesčių reformą. Šiuo tikslu bus labai svarbu rasti kompromisinių sprendimų, kurie atspindėtų valstybių narių interesus ir konkrečias ekonomines bei socialines sąlygas.

2019 m. daugiausia vyresnieji Komisijos pareigūnai, siekdami aptarti daugiau techninio pobūdžio klausimus, susijusius su pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, dalyvavo daugiau kaip 40 nacionalinių parlamentų komitetų posėdžių. Komisijos pareigūnai Briuselyje nacionalinių parlamentų atstovams taip pat pristatė 13 pranešimų tokiais klausimais, kaip geresnis reglamentavimas, veiksmingesnė teisėkūra mokesčių ir socialinės politikos srityse, pasirengimo „Brexit’ui“ teisės aktai bei ES ir MERCOSUR prekybos susitarimas. Be to, Komisijos atstovybės valstybėse narėse ir toliau dažnai bendravo su nacionaliniais parlamentais, visų pirma Europos semestro proceso ir kitais ekonominiais klausimais.

2019 m. Komisijos nariai iš viso surengė 55 vizitus į nacionalinius parlamentus arba susitikimus su nacionalinių parlamentų delegacijomis (žr. toliau pateiktą žemėlapį), t. y. mažiau nei ankstesniais metais (2018 m. – 140), nes 2019 m. buvo pereinamieji metai nuo senosios prie naujosios sudėties Komisijos. Per J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos kadenciją jie surengė iš viso 915 vizitų. Komisija ir toliau glaudžiai bendradarbiaus su nacionaliniais parlamentais, nes Pirmininkė U. von der Leyen paprašė, kad kiekvienas Komisijos narys per pirmuosius dvejus kadencijos metus apsilankytų visose valstybėse narėse ir reguliariai susitiktų su nacionalinių parlamentų atstovais.

Komisijos narė C. Crețu ir ES vyriausiasis derybininkas M. Barnier dalyvavo 8-ajame Europos regionų ir miestų vadovų aukščiausiojo lygio susitikime, kurį 2019 m. kovo 14–15 d. Bukarešte surengė Europos regionų komitetas. Jie pasikeitė nuomonėmis su Europos regioninių teisėkūros asamblėjų konferencijos (CALRE) pirmininke Donatella Porzi dėl regioninės politikos klausimų ir „Brexit’o“ poveikio.

Savo ruožtu Flandrijos parlamentas per Belgijos federalinį parlamentą išsiuntė Komisijai nuomonę dėl ES strategijos po „Brexit’o“.

Regioninių parlamentų nariams taip pat atstovaujama Regionų komitete, kuris vykdo stebėseną per Subsidiarumo stebėsenos tinklą ir jo internetinę platformą, kurie skirti padėti teisėkūros įgaliojimus turintiems regioniniams parlamentams dalyvauti taikant išankstinio įspėjimo dėl subsidiarumo principo nesilaikymo mechanizmą (REGPEX).

Komisija dėl COSAC pasiūlymų, priimtų per abu jos plenarinius posėdžius, pateikė raštiškus atsakymus.

2019 m. buvo surengti du COSAC pirmininkų susitikimai: vienas – sausio 20–21 d. Bukarešte, kitas – liepos 21–22 d. Helsinkyje. Komisijos narė C. Crețu dalyvavo Bukarešte vykusiame susitikime. Kalbant apie turinį, delegatai išnagrinėjo Tarybai pirmininkaujančios Rumunijos ir Suomijos prioritetus, sanglaudą ir konvergenciją (Bukarešte) ir Europos biudžetą (Helsinkyje).

2019 m. Pirmininkas J.-C. Junckeris pasakė kalbą Badeno-Viurtembergo, Saro krašto ir Tiuringijos (Vokietija) regioniniuose parlamentuose. Jis taip pat dalyvavo Europos vokiečiakalbių regioninių parlamentų konferencijoje, kuri buvo organizuojama kartu su Austrijos, Italijos Pietų Tirolio ir Belgijos vokiečiakalbių bendruomenių parlamentais.

7. Išvada

2019 m. buvo pirmieji metai nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo, kai nacionaliniai parlamentai Komisijai nepateikė nė vienos pagrįstos nuomonės. Iš kitų nacionalinių parlamentų atsiųstų nuomonių 75 proc. buvo susijusios su ne teisėkūros Komisijos iniciatyvomis arba buvo savo iniciatyva priimtos nuomonės. Iš to aiškiai matyti, kad nacionaliniai parlamentai domisi galimybėmis pradiniu sprendimų priėmimo proceso etapu suteikti Komisijai ateities perspektyvomis grindžiamą politinį indėlį.

Komisija dėjo daug pastangų, kad atsižvelgtų į Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupės rekomendacijas, visų pirma siekdama geresnio reglamentavimo, kuriuo siekiama geriau parengti ir pagrįsti ES teisės aktus ir užtikrinti, kad jie atitiktų subsidiarumo ir proporcingumo principus. Ji taip pat padėjo nacionaliniams parlamentams veiksmingiau atlikti savo vaidmenį, nes apskaičiuodama aštuonių savaičių laikotarpį, per kurį galima pateikti pagrįstas nuomones, neįtraukė Kalėdų ir Naujųjų metų laikotarpio, taip pat pateikė bendrus atsakymus, kai daug nacionalinių parlamentų pateikė jiems rūpimų su subsidiarumu susijusių klausimų dėl konkrečios iniciatyvos.

2019 m. Komisijos nariai ir toliau reguliariai diskutavo su nacionaliniais parlamentais. Šios diskusijos yra labai svarbios siekiant suartinti ES ir jos piliečius.

Naujoji Komisija, vadovaujama Pirmininkės Ursulos von der Leyen, pradėjo darbą 2019 m. gruodžio 1 d. Rengiant vizitus ir keičiantis nuomonėmis bus sustiprintas glaudus Komisijos bendradarbiavimas su nacionaliniais parlamentais, nes Pirmininkė U. von der Leyen paprašė, kad kiekvienas Komisijos narys per pirmuosius dvejus kadencijos metus apsilankytų visose valstybėse narėse ir reguliariai susitiktų su nacionalinių parlamentų atstovais. Be to, Pirmininkės U. von der Leyen vadovaujama Komisija, vykdydama politikos ir teisėkūros veiklą, ypatingą dėmesį skirs subsidiarumo ir proporcingumo principams.