Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai - Komisijos ataskaita dėl paskesnių 2002 m. biudžeto įvykdymo priemonių /* KOM/2004/0648 galutinis */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI - Komisijos ataskaita dėl paskesnių 2002 m. biudžeto įvykdymo priemonių PREAMBULĖ Pagal EB sutarties 276 straipsnį ir Europos atominės energetikos bendrijos steigimo sutarties 180b straipsnį ,Komisija imasi visų atitinkamų priemonių, kad atsizvelgtų į biudzeto įvykdymą patvirtinančiuose sprendimuose padarytas pastabas ir kitas Europos Parlamento pastabas dėl islaidų vykdymo, taip pat Tarybos pastabas, pridedamas prie jos priimtų rekomendacijų dėl biudzeto vykdymo. Europos Parlamento arba Tarybos prasymu Komisija pranesa apie priemones, kurių buvo imtasi, atsizvelgiant į sias pastabas ir komentarus, ir ypač apie padaliniams, kurie yra atsakingi uz biudzeto vykdymą, duotus nurodymus. Šie pranesimai taip pat siunčiami Audito rūmams". [1] [1] Taip pat zr. Finansinio reglamento 147 straipsnį. Vadovaudamasi Tarybos ir Parlamento prasymais, Komisija teikia sią ataskaitą dėl paskesnių biudzeto įvykdymo priemonių, susijusią su 2004 m. kovo 9 d. Tarybos rekomendacija ir sprendimais, dėl kurių Europos Parlamentas balsavo 2004 m. balandzio 21 d. Ši ataskaita dėl paskesnių biudzeto įvykdymo priemonių yra susijusi su biudzeto įvykdymu 2002 finansiniais metais [2], taip pat su EP rezoliucijomis dėl ,OLAF vertinimo", ,Kovos su sukčiavimu ir Bendrijos finansinių interesų apsaugos" (p. Bösch ataskaitos) ir dėl Eurostato 2004 m. balandzio 22 d. rezoliucijos. [2] 2002 m. bendrojo biudzeto vykdymas, 2002 m. EVF biudzeto vykdymas, 2002 m. agentūrų biudzeto vykdymas, 2002 m. EAPB biudzeto vykdymas Ataskaita dėl paskesnių biudzeto įvykdymo priemonių teikiama Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams. Joje apibendrinamas kiekvienas sektorius arba Europos Parlamento ir Tarybos iskelti klausimai, priemonės, kurių Komisija ketina imtis arba jau ėmėsi, bei rekomendacijos, kurių Komisija nesilaikys arba kurių negali laikytis. Prie sios apibendrintos ataskaitos pridedamas Komisijos darbinis dokumentas, kuriame pateikiami issamūs atsakymai į kiekvieną konkrečią Tarybos ir Parlamento rekomendaciją. I. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendrojo biudzeto a) Komisijos reforma Komisijos reforma buvo inicijuota 2000 m., siekiant pagerinti Komisijos paslaugų kultūrą, aiskiau įvardyti Komisijos politikos prioritetus, įdiegti modernią zmogiskųjų isteklių politiką ir perziūrėti Komisijos finansų valdymo ir kontrolės sistemas. Du pagrindiniai reformos proceso elementai - tai naujasis Finansinis reglamentas ir atnaujinti Pareiginiai nuostatai, kurie atitinkamai įsigaliojo 2003 m. sausio 1 d. ir 2004 m. geguzės 1 d. Visos pagrindinės reformos priemonės dabar yra naudojamos kasdieniniame Komisijos darbe ir prisideda prie Komisijos valdymo tobulinimo bei atskaitomybės ir skaidrumo didinimo. Komisija pritaria Europos Parlamentui, kad reforma yra tęstinio pobūdzio procesas, kuris nesibaigia priėmus teisės aktus. Todėl ji gerai isnagrinėjo rezoliucijoje dėl 2002 m. biudzeto įvykdymo pateiktas rekomendacijas ir pritaria didziajai daugumai pateiktų idėjų. Tačiau Komisija nepritaria Europos Parlamentui, kad dabar būtų tikslinga siūlyti pagrindinių finansų reformos elementų, numatytų pakeistame Finansiniame reglamente, pakeitimus. Komisija įsipareigojo iki 2003 m. sausio 1 d. parengti ataskaitą dėl naujojo Finansinio reglamento nuostatų taikymo ir, prireikus, pateiks reikalingus pasiūlymus teisės aktų leidybos institucijai pagal 184 straipsnyje numatytą trimetės apzvalgos tvarką. Europos Parlamentas taip pat pasiūlė pakeisti Komisijos organizacinę struktūrą, į Komisijos pirmininko administraciją integruojant vidaus audito tarnybą. Komisija issamiai isnagrinėjo pasiūlymus, tačiau, jos manymu, sprendimą turi priimti naujoji Komisija. Komisija norėtų atkreipti ypatingą dėmesį į siuos Europos Parlamento iskeltų klausimų: (i) Apskaitos reformos Apskaitos sistemos modernizavimas yra vykdomas. Komisija ir toliau reguliariai informuos Europos Parlamentą apie pasiektą pazangą. Šiuo metu Komisija nesusiduria su problemomis samdydama tinkamus darbuotojus. (ii) Vidaus kontrolė Įgyvendinant vidaus kontrolės standartus pasiekta zymios pazangos. 2004 m. pradzioje generalinių direktoratų (GD) pasirengimo vykdyti pagrindinius 24 standartų reikalavimus įvertinimas parodė, kad generaliniai direktoratai iki 2003 m. pabaigos visiskai įvykdė 91 proc. standartų, 8 proc. buvo įgyvendinti is dalies, kai kuriais atvejais juos įgyvendinant pasiekta didesnės pazangos. Siekiant efektyvumo, būtina dirbti toliau. Ateityje pagrindinis dėmesys bus skiriamas sistemoms, patikrinimui, ar sistemos tinkamai veikia praktikoje ir ar yra taikomos reikalingos apsaugos priemonės. (iii) Metinės veiklos ataskaitos Komisija supranta, kad generaliniai direktoriai pranesimuose privalo islaikyti pusiausvyrą ir, viena vertus, atspindėti tikrąją vidaus kontrolės padėtį, ypač bendro valdymo srityse, ir, kita vertus, uztikrinti, kad pranesimas neprarastų savo prasmės. 2003 m. metinėse veiklos ataskaitose generaliniai direktoratai ir tarnybos pateikė savo islygas, naudodami standartinį būtiniausių reikalavimų paketą, siekiant padidinti sių islygų palyginamumą. Komisija taip pat antrą kartą pritaikė partnerių atliekamos apzvalgos praktiką (angl. - ,peer review"), t.y. pries uzbaigiant metines veiklos ataskaitas, partneriai perziūri islygų projektus. Abi iniciatyvos prisidėjo prie didesnio metodikos nuoseklumo. b) Europos kovos su sukčiavimu biuras (OLAF) Komisija susipazino su Europos Parlamento pastabomis dėl Komisijos pasiūlymo (KOM (2004) 103), kuriuo is dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999. Šie klausimai bus sprendziami teisės aktų leidybos institucijos svarstymų metu. Komisija primena, kad konkrečios ,Blue Dragon" bylos atveju, ombudsmenas rekomendacijos projektą pateikė 2004 m. vasario 16 d. OLAF buvo paprasyta iki 2004 m. geguzės 31 d. pateikti issamią nuomonę OLAF perdavė savo atsakymą ombudsmenui 2004 m. geguzės 18 d. . Ombudsmenas priėmė sprendimą dėl bylos 2004 m. liepos 22 d. Jis nusprendė, kad OLAF, istyręs bylą, priėmė jo projekto rekomendaciją ir svarstė, ar yra tinkama atnaujinti savo tyrimą ar pradėti naują. Jo nuomone OLAF sprendimas neatnaujinti savo tyrimo arba pradėti naują yra pagrįstas, todėl byla buvo baigta. Galiausiai, Komisija norėtų pabrėzti, kad visos bylos, perimtos is UCLAF, buvo uzbaigtos. OLAF pateiks ataskaitą siuo klausimu OLAF prieziūros komitetui. c) Korupcija Komisija pritaria Europos Parlamentui, kad narystės siekiančių salių, salių kandidačių ir valstybių narių kovos su korupcija strategijos turi būti remiamos. Naujų valstybių narių atzvilgiu kai kurių priemonių buvo imtasi jau pasirengimo narystei etape. Be to, vadovaujantis Europos Parlamento prasymu, į 2004 m. biudzetą buvo įtraukta nauja 3 mln. eurų biudzeto eilutė, kurios tikslas - skirti specialią paramą naujų valstybių narių nevyriausybinės organizacijos (NVO), kurios veiktų kaip pilietinės visuomenės sergėtojai ir atskleistų korupcijos praktiką viesojo administravimo sektoriuje. Europos Parlamentas rekomendavo, kad NVO turėtų atitikti tam tikrus apskaitos, audito ir skaidrumo standartus. Komisija su tuo sutinka, tačiau privalo priminti, kad ji neturi teisės stebėti NVO vidaus valdymą arba į jį kistis. Tačiau NVO, kaip ir visi paramos is bendrojo Europos Sąjungos biudzeto gavėjai, privalo atitikti Finansinio reglamento reikalavimus. Be kitų dalykų, čia numatyta prievolė pries suteikiant finansinę paramą arba pasirasant sutartis pateikti galutines ataskaitas, apskaitas ir įrodymus dėl jų sąziningumo bei, prireikus, jų teisinių atstovų sąziningumo. d) Bendras valdymas Komisija sutinka su Europos Parlamentu, kad bendras valdymas - tai klausimas, kuriam turi būti skirtas - ir jau yra skiriamas - prioritetinis dėmesys. Tačiau dėl daugialypės administracinės struktūros bei valstybių narių administravimo sistemų skirtumų yra sunkiau uztikrinti, kad būtų laikomasi patikimo finansų valdymo principų. Komisija yra dėkinga Europos Parlamentui uz tai, kad jis nurodė, jog ,valstybės narės privalo vykdyti jų kompetencijai priklausantį darbą pagal Sąjungos gaires." [3] [3] Europos Parlamento rezoliucijos, pridedamos prie sprendimo dėl bendrojo Europos Sąjungos biudzeto vykdymo 2002 m. finansiniais metais, 6 punktas. Komisija stengiasi uztikrinti, kad pagrindiniai principai, visų pirma patikimo finansų valdymo principai, nustatyti Sutartyje ir Finansiniame reglamente (EB 274 str.), būtų įtraukti į pasiūlymus dėl naujų arba jau galiojančių sektorinių teisės aktų pakeitimo. inoma, tai, kad sie principai galutinėse teisės aktų redakcijose būtų islaikyti, gali uztikrinti tik teisės aktų leidybos institucija. Europos Parlamentas pabrėzė, kad Komisija turi nustatyti bendrus standartus ir valstybėms narėms suteikti reikalingas gaires. Komisijos vykdomoje patikimo finansų valdymo uztikrinimo strategijoje jau vadovaujamasi tuo principu, kad valstybių narių valdymui turi būti nustatomi bendri pagrindiniai standartai, būtų priziūrima, kaip jie yra taikomi ir vadovų bei praktinių rekomendacijų forma būtų teikiama reikalinga pagalba. Naujojo laikotarpio teisės aktuose bus atsizvelgta į įgytą patirtį. Komisija yra dėkinga uz Europos Parlamento paramą apribojančių nuostatų taikymo ir finansinių klaidų koregavimo srityje. Terminai, tokie kaip taisyklė, numatanti, kad ,n+2" metais panaikinami įsipareigojimai, pasitvirtino kaip efektyvi priemonė, kuria siekiama pagerinti įgyvendinimo lygį, todėl Komisija siūlys ir toliau tokias nuostatas taikyti ir įtvirtinti. Finansinių klaidų koregavimas ir mokėjimų sustabdymas taip pat gali būti efektyvi priemonė, priverčianti valstybes nares pasalinti silpnąsias valdymo puses, todėl yra tikėtina, kad ji bus islaikyta. Tačiau Komisija nesutinka su Europos Parlamentu, kad valstybė narė turėtų netekti teisės į paramą savo zemės ūkiui is EŪGOF, jeigu ji neįgyvendina IACS [4]. Is tiesų nėra taip, kad nė viena valstybė visiskai nevykdytų IACS, tačiau kai kurie komponentai gali būti (pilnai) neįgyvendinti. Į tai atsizvelgdama, Komisija pasiūlė strategiją, pagal kurią taikomi ex post finansiniai koregavimai. Šių koregavimų dydis priklauso nuo nereguliarių mokėjimų rizikos, kuri kyla dėl valstybės narės įgyvendinamos IACS silpnųjų pusių, lygio. [4] Europos Parlamento rezoliucijos, pridedamo prie sprendimo dėl bendrojo Europos Sąjungos biudzeto vykdymo 2002 m. finansiniais metais, 12 punktas. Galiausiai, Komisija sveikina Europos Parlamento paramą vieningos audito metodikos taikymui, kuris galės padėti maksimizuoti bendro Komisijos ir valstybių narių vykdomo audito efektyvumą. e) Eurostatas Europos Parlamentas isreiskė susirūpinimą dėl biudzeto įvykdymo procedūros Eurostato atveju. Komisija įvairiomis progomis ir, ypač, plenarinės sesijos, vykusios 2004 m. balandzio mėn., metu, yra pazymėjusi, kad ji jau ėmėsi reikalingų priemonių arba yra pasirengusi tai daryti. Komisija taip pat norėtų pazymėti, kad ji reguliariai įvairiais procedūros etapais iki biudzeto įvykdymo patvirtinimo per savo Biudzeto kontrolės komitetą teikė informaciją Parlamentui. Visų pirma paminėtinas atvejis, kai Europos Parlamentas paprasė Komisijos imtis atsargumo priemonių pries esminės informacijos slėpimą arba kai jis prasė patikrinti rysius atskaitomybės grandinėje tarp įvairių veikėjų ir atskirų Komisijos narių bei pačios Kolegijos. Komisija patvirtina savo vertinimą, pateiktą Europos Parlamentui du kartus 2003 m. rugsėjo ir lapkričio mėnesiais. Tuomet Komisijos pirmininkas nurodė, kad visi svarbiausi faktai, nurodyti audito ataskaitoje ir tyrimuose, pasireiskė iki įgaliojimų dabartinei Komisijai suteikimo ir iki jos vykdomos reformos pradzios. Komisijos pirmininkas taip pat pripazino, kad kyla sunkumų informuojant politikus ir nustatant tokios situacijos priezastis, ir pavedė Komisijai įtraukti sios problemos sprendimą į veiksmų planą, kurį Komisija priėmė 2004 m. vasario 10 d.. Šiuo veiksmų planu ir priimtomis priemonėmis siekiama patobulinti dabartines taisykles, taikomas itin svarbios informacijos perdavimui, ir skatinti aktyvų informavimą. Dėl prasymo iki 2004 m. liepos 31 d. parengti issamų ir visapusiską rastiską Eurostato atvejo aplinkybių, įskaitant visas OLAF ataskaitas, įvertinimą, Komisija mano, kad naujas informacijos platinimo Komisijos viduje trūkumų vertinimas nėra reikalingas ir neatskleistų naujų faktų. Būtina uztikrinti, kad būtų įgyvendintas naujas mechanizmas. Kai dėl reikalavimų Komisijai uztikrinti, kad konkrečios Baltojoje knygoje numatytos priemonės būtų vykdomos pilnai ir visapusiskai, būtų reabilituoti apie pazeidimus pranesę asmenys arba būtų parengtos metinės Generalinių direktorių veiklos ataskaitos, kurios atspindėtų jų, kaip įgaliotų pareigūnų, atsakomybę, Komisija siuos reikalavimus jau įgyvendino. Tačiau kai kuriais atvejais Komisija negalėjo laikytis sių Europos Parlamento prasymų, pavyzdziui, isleisti Vidaus audito tarnybos ir Vidaus audito komiteto ataskaitas arba sukurti centralizuotą atskiruose departamentuose veikiančių kontrolės sistemų valdymo prieziūrą. Dėl Finansinio reglamento tikslinimo, Komisija nenustatė jokių naujojo Finansinio reglamento trūkumų, kurie keltų Bendrijos biudzetui sukčiavimo riziką. Bet kokiu atveju pirmojo Finansinio reglamento perziūrėjimo metu, kuris bus vykdomas 2005 m. pagal sio reglamento 184 straipsnį, kuris numato reglamento perziūrą kas treji metai, Komisija kruopsčiai įvertins finansinių nuostatų efektyvumą kovos su sukčiavimu atzvilgiu. f) Nuosavieji istekliai Komisija yra pasirengusi įvykdyti didziąją Europos Parlamento reikalavimų dalį. Todėl Komisija paskelbė ataskaitą apie galimybes sukurti labiau tiesioginę sąsają tarp ES mokesčių mokėtojų ir ES biudzeto. Dėl Bendrijos tranzito sistemos, Komisija 2004 m. birzelio mėnesį pateikė apzvalgą, kurioje aptariamas 38 rekomendacijų, kurias 1997 m. pateikė pirmasis laikinasis tyrimo komitetas, įgyvendinimas. Be to, Komisija skatina perėjimą prie naujosios kompiuterizuotos tranzito sistemos (NCTS) 3.2 etapo, kuris visose valstybėse narėse turėtų būti įgyvendintas iki 2005 m. gruodzio 31. Kaip rodo pateikti skaičiai, NCTS naudojimas stabiliai augo. Tačiau Komisija mano, kad Muitinės kodekso pataisos, susijusios su poreikiu nebetaikyti tokios praktikos, kai yra traktuojama, kad neteisingai arba melagingai deklaruotos prekės nedalyvauja tranzito procedūroje, būtų netikslingos. Kitokiu atveju tranzito operatorių garantuotojas būtų atsakingas uz muitų įsiskolinimą, kuris susidarė iki tranzito operacijos, ir iskiltų grėsmė dabartinių teisės aktų suderinamumui. Dėl darbuotojų, reikalingų atlikti fizinį darbą valstybių narių muitinės administracijose, skaičiaus, pagal dabartinius teisės aktus uz reikalingos struktūros sukūrimą ir tinkamą administracijų aprūpinimą darbuotojais yra atsakingos nacionalinės vyriausybės. g) emės ūkis Komisija jau ėmėsi arba planuoja imtis priemonių pagrindinių Parlamento nutarime iskeltų klausimų atzvilgiu. Dėl eksporto subsidijų normų nustatymo, sios normos jau buvo nustatytos įgyvendinant issamų Komisijos veiksmų planą. Tačiau Komisija negali pateikti dokumentų apie informaciją, surinktą nustatant eksporto subsidijų normas, kadangi si informacija yra pernelyg komerciskai jautri tam, kad ją būtų galima skelbti. Dėl grązinamųjų eksporto ismokų isankstinio finansavimo, Komisija atliko sios sistemos apzvalgą ir nusprendė toliau taikyti isankstinį finansavimą, tačiau apriboti jo taikymo apimtį. Šių naujų taisyklių efektyvumas bus įvertintas pries priimant bet kokį naują sprendimą. Nepalankioje padėtyje esančių regionų schema buvo įvertinta, atliekant Reglamento (EB) 950/97 ex-post vertinimą, kuris buvo baigtas 2003 m. liepos mėn. Galutinė sios studijos ataskaita buvo paskelbta Komisijos interneto svetainėje [5]. Šiuo metu Komisija rengia specialų Nepalankioje padėtyje esančių regionų schemos vertinimą pagal Kaimo plėtros reglamentą. Šios studijos rezultatai bus zinomi 2005 m. pabaigoje. Valdymo, kontrolės ir sankcijų sistemos įgyvendinimo efektyvumas valstybėse narėse yra vertinamas audito, kurį atlieka Komisijos tarnybos, metu. Komisija stebės sią sritį, kiek jos nuomone tai bus reikalinga. [5] r. puslapį: http://europa.eu.int/comm/agriculture/eval/reports/950/index_en.htm h) Struktūriniai fondai Komisija reguliariai informuoja sprendziančiąją instituciją apie priemones, kurių buvo imtasi, siekiant geresnio biudzeto vykdymo. Rengiant naujus struktūrinių fondų reglamentus bus atsizvelgta į įgytą patirtį ir toliau bus vykdomos ir, prireikus, tobulinamos visos priemonės, tokios kaip ,n+2" taisyklė, kurios paspartina įgyvendinimą. Komisija mano, kad sankcijų valstybėms narėms uz netikslias biudzeto sąmatas mechanizmai, pastabų dėl SAPARD pateikimas visų salių kandidačių kalbomis ir ,n+2" taisyklės taikymo suskaidymas ketvirčiais yra nereikalingas. Ji jau kiekvienais metais informuoja Parlamentą apie faktinį ,n+2" taisyklės taikymą iskart, kai tik suzinomi galutiniai skaičiai. Galiausiai, Komisija skleidzia gerą praktiką, paremtą stebėsenos ir vertinimo rezultatais, tačiau patirtis rodo, kad sėkmingas struktūrinių fondų valdymas priklauso nuo daugelio veiksnių. i) Vidaus politikos kryptys ir tyrimai Vidaus kontrolės srityje Komisija, siekdama efektyviau įgyvendinti vidaus kontrolės standartus, reguliariai perziūri savo vidaus kontrolės sistemą. Šiuo tikslu Tyrimų GD padeda vykdyti vidaus vertinimą, kurio tikslas yra nustatyti, kuriose srityje įgyvendinimas privalo būti aktyvesnis. Jau kuriamos priemonės, kurios sustiprina neteisingai ismokėtų lėsų susigrązinimo procedūras: Komisija atsizvelgė į lėsų susigrązinimo procedūros patobulinimus, dėl kurių sprendimas priimtas 2003 m. lapkričio 3 d. Kokobu susitikime. Lėsų susigrązinimo procedūros patobulinimai yra trejopi: jie yra susiję su naujomis procedūromis, naujomis IT ir organizacinėmis struktūromis. Audito vietoje valdymas ir koordinavimas harmonizuotai vykdomas visuose tyrimų GD. Penkių tyrimų GD vidaus audito skyriai kiekvieną mėnesį organizuoja susirinkimus, kurių metu aptaria audito praktiką, audito įgyvendinimo rezultatus ir audito strategijas, keičiasi audito patirtimi. Komisija is tiesų teiks ataskaitas apie atliktą auditą pagal 5-ąją pamatinę programą įgyvendinus kiekvieną atitinkamą veiklą. Didelė dalis informacijos apie ex-post audito situaciją jau yra pateikta metinėse veiklos ataskaitose. j) Plėtra Komisija pritaria Europos Parlamento nuomonei, kad informacija, kurią turi teikti Komisija sprendziančiajai institucijai ir visuomenei, ir po plėtros turėtų būti kaip galima labiau prieinama ir visapusiskesnė. Komisija yra įsitikinusi, kad siandien ji jau vykdo didziąją dalį Europos Parlamento pateiktų rekomendacijų. Kai kurios rekomendacijos dar nėra įgyvendintos, pvz. metinės biudzeto ir finansų valdymo ataskaitos struktūra bus pakeista tik tam, kad būtų atspindėtos politikos sritys 2004 m. finansiniais metais, kurie buvo pirmieji metai, kai biudzetas buvo pateiktas ABB formatu. Europos Parlamentas taip pat teisingai pabrėzė, jog yra svarbu uztikrinti, kad bendras valdymas būtų vykdomas pagal patikimo finansų valdymo principus. Kaip nurodė Europos Parlamentas, tai yra sudėtingas uzdavinys, apimantis daugelį administracinių institucijų kiekvienoje valstybėje narėje. Tačiau tinkami standartai yra įdiegti ir, prireikus, jie bus pastoviai plėtojami ir tobulinami. Komisija taip pat norėtų paminėti porinių projektų klausimą. Nauja porinių projektų vadovo redakcija įsigaliojo 2004 m. geguzės 1 d., jame inter alia aptariamos harmonizuotos mokėjimo procedūros bei nauji uzdavinių nustatymo ir rezultatų reikalavimai. Bendra ataskaita apie projektus, patvirtintus nuo 1998 m. iki 2001 m., buvo paskelbta. Ją galima rasti adresu http://europa.eu.int/comm/enlargement/phare_evaluation_pdf/interim_s_zz_eur_01006_fv.pdf k) Isorinė politika Komisija isnagrinėjo Europos Parlamento rekomendacijas dėl kontrolės, susijusios su isorinėmis priemonėmis. 2002 m. Komisija (EuropeAid) pradėjo didelę iniciatyvą, kurios tikslas - patobulinti isorės auditorių atliekamo audito tikslumą ir kokybę. Jos metu inter alia buvo patikslinti metiniai audito planai 2003 m. ir 2004 m. ir sugrieztinti bendri reikalavimai, taikomi auditorių atrankai ir jų atitikčiai tarptautiniams standartams, visų pirma - auditorių nepriklausomumo standartui. Komisija taip pat imasi arba jau ėmėsi rekomenduotų priemonių dėl Kaimynystės politikos ir PHARE programų, taip pat dėl pagalbos, skiriamos svietimui ir sveikatos apsaugai. Ji sistemingai perziūrėjo neįvykdytus įsipareigojimus, siekiant sumazinti senus arba numatytus įsipareigojimus. Humanitarinei pagalbai įgyvendinti pagal naująją pamatinę partnerystės sutartį, kuri įsigaliojo 2004 m. sausio 1 d., Komisija jau atrinko daugiau kaip 160 partnerių - humanitarinių organizacijų. II. Europos Parlamento nutarimas dėl Europos vystymo fondo (EVF) Komisija sutinka su Parlamento rekomendacijomis ir jau ėmėsi arba siuo metu imasi reikalingų priemonių. Komisija taip pat dėkoja uz Parlamento paramą pasiūlymui EVF įtraukti į biudzetą, t.y. integruoti EVF į bendrąjį Europos Sąjungos biudzetą. Šis pasiūlymas siuo metu yra svarstomas Taryboje. Komisija taip pat norėtų aptarti sias is Parlamento pateiktų rekomendacijų: i) Biudzeto parama Komisija sutinka, kad biudzeto paramos lėsos, jas suteikus Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno regiono saliai ir įvykdzius finansavimo sutarties sąlygas, tampa paramą gaunančios valstybės biudzeto dalimi, todėl yra valdomos ir naudojamos pagal nacionalines (ne EVF) finansinio valdymo procedūras. Komisija pakeitė savo prieziūros ir kontrolės sistemas, atsizvelgdama į ypatingus uzdavinius, kuriuos kelia didesnis biudzeto paramos instrumento naudojimas. Inter alia AKR salyse veikiančioms ir paramą is biudzeto gaunančioms delegacijoms perduoti nurodymai kas sesis mėnesius issamiai informuoti apie valstybės finansų valdymo kokybę, pasitelkiant centrinės Komisijos administracijos parengtus standartus. Šia informacija papildoma valstybės finansų valdymo analizė ir apzvalgos, kurias reguliariai vykdo donorai, bendradarbiaudami su Komisija. ii) Audito ir vertinimo strategija Europos Parlamentas pabrėzė, kad Komisija turi uztikrinti bendradarbiavimą tarp delegacijų ir centrinės būstines. Komisija pritaria siam uzdaviniui ir inter alia ėmėsi reikalingų priemonių, siekiant uztikrinti isorės auditorių atliekamo audito tikslumą ir kokybę. 2003 m. liepos mėnesį taip pat įsigaliojo naujos vertinimo gairės. Audito ir vertinimo strategija yra susijusi su rizikos vertinimu, kuris buvo pateiktas Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams 2004 m. kovo 12 d. (SEK (2004)318). iii) Finansų valdymo ataskaita Europos Parlamentas iskėlė keletą naujų klausimų, kurie turėtų būti įtraukti į Finansų valdymo ataskaitą. 2003 m. finansų valdymo ataskaitoje, kuri buvo pateikta Europos Parlamentui 2004 m. birzelio 22 d., Komisija atsizvelgė į visas sias pateiktas rekomendacijas dėl 6, 7, 8 ir 9 Europos vystymo fondų. III. Europos Parlamento rezoliucija dėl EAPB Komisija isnagrinėjo Europos Parlamento rekomendacijas dėl EAPB ir nustatyta tvarka imsis reikalingų priemonių. Visų pirma, ji įsipareigojo atlikti EAPB darbo per jos penkiasdesimt gyvavimo metų studiją, siekiant iki 2004 m. parengti apzvalgą, kurią būtų galima paskelbti plačiajai visuomenei. IV. Europos parlamento rezoliucija dėl agentūrų Europos Parlamento sprendimai dėl agentūrų biudzeto įvykdymo yra skirti kiekvienai konkrečiai agentūrai. Nutarimuose, pridedamuose prie sprendimų dėl biudzeto įvykdymo, pateikiamos horizontalios rekomendacijos dėl agentūrų ir Komisijos. Todėl administraciniai rysiai tarp agentūrų ir Komisijos inter alia apskaitos ir vidaus audito srityje, naujuose Finansiniuose reglamentuose buvo zenkliai sustiprinti. Paprastai Komisija su agentūromis organizuoja reguliarius susirinkimus, kuriuose aptariami apskaitos klausimai, ir, visų pirma, informuojama apie modernizavimo projekto pazangą. Komisija yra paskyrusi atsakingą asmenį rysiams palaikyti su agentūromis ir atsakyti į jų pateikiamus klausimus, susijusius su apskaita. Pagal naujo finansinio reglamento 185 straipsnį Komisijos vidaus auditorius agentūrose, kurios gauna finansinę Bendrijos paramą, turi tas pačias galias, kurios jam yra suteiktos Komisijoje. Turint omenyje pradinį darbuotojų skaičių, Vidaus audito tarnyba pirmiausia turi analizuoti ir vertinti vidaus kontrolės struktūras tam, kad būtų nustatyti tolesnio audito darbo prioritetai, ir suteikti pradines konsultacijas. Be to, Komisija imasi rekomenduotų priemonių dėl inter alia harmonizuotos agentūrų veiklos aplinkos, personalo politikos ir kitos pagalbos konkrečioms agentūroms. Kita vertus, Komisija mano, kad tolesnės bendros agentūrų veiklos ir jų administracinių islaidų studijos nėra tikslingos. Ji taip pat primena, kad finansiniai valstybių narių, kuriose agentūros veikia, įnasai yra visiskai savanoriski. V. Tarybos rekomendacijos dėl bendrojo biudzeto Komisija isnagrinėjo prie Tarybos rekomendacijų pridedamas pastabas, kuriose ji rekomenduoja Europos Parlamentui suteikti Komisijai patvirtinimą, kad Europos Bendrijų biudzetas 2002 finansiniais metais buvo įvykdytas. Komisija, kaip ir Taryba, tikisi, kad Komisijos patobulinimų pagrindinių operacijų teisėtumo ir reguliarumo atzvilgiu rezultatai bus pasiekti kaip galima greičiau ir bus priimtas teigiamas sprendimas dėl biudzeto įvykdymo. Todėl Komisija ir toliau stengsis uztikrinti, kad jos prieziūros sistemos uztikrintų tinkamą pagrindinių operacijų klaidų rizikos valdymą. Komisija taip pat pritaria Tarybai, kad bendradarbiavimas su nacionalinėmis kontrolės institucijomis yra svarbi priemonė, padedanti tobulinti bendrą valdymą. Struktūrinių fondų sektoriuje Komisija siekia įgyvendinti ,vieningo audito" metodiką, pagrįstą aktyvesniu pasikeitimu informacija ir audito darbo koordinavimu. Be to, Komisija imasi reikalingų priemonių tam, kad būtų vykdomos Tarybos pastabos dėl atskirtų metinės Audito rūmų ataskaitos skyrių.