LT    LT LT 
 
LT 1   LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 28.10.2009 
SEK(2009) 1441 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Lydraštis  
 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
 
„Pasaulin ė aplinkos ir saugumo steb ėsenos sistema (GMES).  
Su kosmine infrastrukt ūra susiję nauji uždaviniai ir  tolesni veiksmai 
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
{KOM(2009) 589 galutinis} 
{SEK(2009) 1439} 
{SEK(2009) 1440}  
 
LT 2   LT POVEIKIO  VERTINIMO  SANTRAUKA 
1. ĮŽANGA  
Tai Komisijos komunikato d ėl Pasaulin ės aplinkos ir saugumo steb ėsenos sistemos (GMES) 
kosmoso komponento poveikio vertinimas. Jis parengtas konsultuojantis su Komisijos 
tarnybų iniciatyvine grupe po to, kai GMES biuras atliko plat aus masto konsultacijas su 
suinteresuotosiomis šalimis. Ši ą ataskaitą nagrinėjo Europos Komisijos poveikio vertinimo 
valdyba ir j ą atitinkamai pakeit ė. 
GMES – tai Žem ės stebėsenos priemon ės, padedan čios veiksmingiau valdyti gamtinius 
išteklius ir steb ėti biologin ę įvairovę, vandenyn ų būklę ir chemin ę mūsų atmosferos sud ėtį (t. 
y. svarbius klimato kaitos rodiklius), siekiant geriau li kviduoti gaivalini ų ir žmogaus sukelt ų 
nelaimių padarinius bei gerinti sien ų kontrolę. 
GMES sudaro paslaug ų komponentas ir steb ėsenos infrastrukt ūros komponentas; pastar ąjį 
sudaro kosmoso infrastrukt ūra ir in situ  infrastrukt ūra. Naudingas yra paslaug ų komponentas, 
kuris savo ruožtu priklauso nuo infrastrukt ūros komponento teikiam ų stebėjimo duomen ų. 
Todėl GMES turi b ūti suprantama kaip sud ėtinė sistema. 2008 m. Komisijos komunikate 
„GMES. Mums r ūpi saugesn ė planeta“1 buvo pristatyta GMES visu ma, o šiame komunikate 
dėmesys sutelktas į kosmoso komponent ą, siekiant: (i) palengvinti bendro sprendimo d ėl 
Komisijos GMES programos ir jos pradini ų praktinių veiksmų 2011–2013 m. pasi ūlymo2 
priėmimo proced ūrą ir (ii) pasirengti priimti sprendimus d ėl kitos finansavimo strukt ūros (po 
2013 m.). 
Duomenys iš kosmoso sudaro GMES paslaug ų komponento esm ę. Jeigu nutr ūktų arba būtų 
nutrauktas duomen ų iš kosmoso teikimas, b ūtų neįmanoma teikti tam tikr ų paslaugų. GMES 
paslaugų komponento temin ėms sritims duomenys teikiami iš esam ų trečiosioms šalims3 
priklausan čių Žemės stebėjimo palydov ų ir naudojant specialiai GMES sukurt ą infrastrukt ūrą. 
Kadangi ES nori išvengti esam ų Europos priemoni ų funkcijų atkartojimo naujose priemon ėse, 
buvo tiriama, kokie ES surinkti ir apibendrinti naudotoj ų poreikiai negali b ūti patenkinti 
naudojant esamas arba planuojamas infrastrukt ūras. 
Šis tyrimas pad ėjo nustatyti EKA GMES kosmoso ko mponento programos, prie kurios 
įgyvendinimo ES prisideda finansiškai, turin į; programa siekiama sukurti vadinam ąsias 
Sentinel  palydovų misijas. Šiuo metu EKA kuria pirmuosius Sentinel žvaigždynus, kuriuos 
sudaro septyni palydovai ( Sentinel  1–3 serijų pirmieji du palydovai, Sentinel  4 serijos pirmieji 
du palydovai ir Sentinel  5 serijos palydovas pirmtakas), ir dar dvi priemones, kurias skraidins 
EUMETSAT palydovai. 
                                                 
1 COM(2008)748 galutinis, 2008 12 11. 
2 COM(2009) 223 galutinis, 2009 5 20. 
3 Taip pat ES valstyb ėms narėms, tarpvyriausybin ėms organizacijoms, (pvz., EKA ir EUMETSAT), ne 
ES šalims ir privatiems subjektams. 
 
LT 3   LT 2. P ROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Sukūrus kosmin ę infrastrukt ūrą, ją reikės eksploatuoti, o v ėliau ir atnaujinti, siekiant rinkti 
aplinkos duomenis GMES paslaug ų komponentui. Tod ėl šiame dokumente sprendžiamas 
klausimas, kaip valdyti ir finansuoti: 
• pirmųjų EKA sukurt ų Sentinel  žvaigždyn ų eksploatavim ą, po to kai jie bus baigti kurti, ir 
• Sentinel  įrenginių, kurių daugumos tarnavimo laikas yr a septyneri metai, atnaujinim ą ir 
nenutrūkstamą eksploatavim ą, siekiant rinkti duomenis ilg ą laiką. 
GMES programos ir jos pradini ų praktinių veiksmų 2011–2013 m. reglamento pasi ūlyme4 
Komisija si ūlo pradiniams praktiniams GMES veiksm ams iš viso skirti 107 mln. EUR, iš 
kurių 40 mln. EUR b ūtų skirta kosmoso komponentui eksploatuoti. 
Sentinel  eksploatavimo finansavimas ir valdymas  buvo aptartas keliuos e dokumentuose, taip 
pat ir Komisijos komunikate „Pasaulin ė aplinkos ir saugumo steb ėsenos sistema (GMES). 
Mums rūpi saugesn ė planeta“5. Nors tikimasi, kad b ūsima ES programa bus užtikrintas 
kosmoso infrastrukt ūros ilgalaikiškumas, vis ų pirma ilgas palydov ų buvimas ir veikla 
orbitoje, įpareigojan čio sprendimo d ėl ES Sentinel  eksploatuoti skirto  finansavimo nebuvo 
galima priimti, nes atitinkamas laikotarpis prasid ės tik pasibaigus dabartinei finansinei 
programai. Tod ėl artimiausiu metu b ūtina parengti sprendim ą dėl kosmoso komponento 
finansavimo, kuris tapt ų kitos daugiamet ės finansavimo strukt ūros dalimi. 
EKA valstyb ės narės aiškiai nurod ė, kad Sentinel  infrastrukt ūra prilygsta j ų įnašui į GMES 
kosmoso komponent ą ir kad jų finansiniai įsipareigojimai prisiimti darant prielaid ą, kad ES 
perims atsakomyb ę iš ES lėšų finansuoti esamos infrastrukt ūros eksploatavim ą ir bėgant 
laikui keitim ą nauja6. Tokio paties poži ūrio laikosi ir keletas ES valstybi ų narių GMES 
patariamojoje taryboje, kuri yra Komisijai padedanti pl ėtoti GMES ekspert ų grupė. Todėl 
nereikėtų tikėtis, kad, jei ES neprisiims atsakomyb ės už GMES kosmoso komponent ą po 
2013 m., tai padarys kuri kita or ganizacija. Taigi GMES paslaug ų komponentas, taip kaip 
sumanytas dabar, b ūtų neįgyvendinamas7. 
3. S UBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
ES parama Europos mastu sukurtos kosmoso infrastrukt ūros eksploatavimui ir prireikus 
atnaujinimui visiškai atit inka subsidiarumo princip ą dėl toliau nurodytos priežasties. 
Atsakomyb ės už ES ir vyriausybi ų lėšas sukurtos kosmoso infrastrukt ūros eksploatavim ą ir 
galimą atnaujinim ą dėl didelių išlaidų negali prisiimti vien valstyb ės narės. Būtent dėl šios 
priežasties steb ėjimo iš kosmoso taikomosios meteor ologijos srityje Europos valstyb ės 
suvienijo savo išteklius, kad sukurt ų ir eksploatuot ų meteorologinius palydovus padedant 
Europos meteorologini ų palydov ų panaudojimo organizacijai (EUMETSAT). Kai kurios 
Europos valstyb ės taip pat suk ūrė parodomuosius aplinkos steb ėjimo palydovus, padedant 
                                                 
4 COM(2009) 223, 2009 5 20. 
5 COM (2008) 748 galutinis, 2008 11 12. 
6 Žr. 2008 m. vasario 15 d. 198-ojo EKA tarybos pos ėdžio protokol ą (4 p.) ir 2008 m. spalio 15–16 d. 
203-iojo EKA tarybos pos ėdžio protokol ą (6 p.). 
7 Žr. GMES reglamento pasi ūlymo 12 konstatuojam ąją dalį. Nors b ūtų įmanoma teikti tam tikras 
paslaugas naudojantis tik in situ infrastrukt ūros duomenimis arba iš kit ų nei Sentinel  misijų gautais 
duomenimis, tokios paslaugos neb ūtų palyginamos su GMES paslaug ų komponento temin ėmis sritimis. 
 
LT 4   LT arba EKA, arba nacionalin ėms kosmoso agent ūroms. Tačiau joms nepavyko susitarti, kaip 
bendradarbiauti finansuojant ilgalaikes taikom ąsias aplinkos steb ėjimo programas, panašias į 
vykdomas meteorologijos srityje. Ta čiau toks aplinkos steb ėjimas būtinas, žinant, kad 
valstybės institucijoms, turin čioms priimti sprendimus remiantis patikima informacija apie 
aplinką, saugumą ir klimato kait ą, daromas vis didesnis politinis spaudimas. 
4. ES  TIKSLAI  
Konkretūs ES veiksm ų, susijusių su GMES kosmoso komponentu (t. y. Sentinel ), tikslai yra 
tokie: 
• užtikrinti nuolatin į duomenų apie aplink ą, gautų iš kosmose išd ėstytų jutiklių, teikimą tam 
tikroms GMES paslaug ų komponento temin ėms sritims: 
– nuolat eksploatuojant Sentinel  palydovus ir skatinant susijusius mokslinius 
tyrimus per atitinkamas vyriaus ybines ir finansavimo strukt ūras; 
– laiku nustatant, kuriant ir vykdant viešuosius pirkimus, kad prireikus b ūtų galima 
atnaujinti Sentinel ; 
• mažinant prieigos prie Žem ės stebėjimo duomen ų kainą, skatinti Žem ės stebėjimo antrinio 
sektoriaus augim ą, didinant darbo viet ų skaičių, kuriant naujoves ir skatinant tarptautin į 
konkurencingum ą. 
5. P OLITINĖS GALIMYB ĖS 
Įmanomos tokios politin ės galimyb ės: 
• 1 galimyb ė. 1 galimyb ė atitinka dabartin ę padėtį. ES neprisiims atsakomyb ės už 
Sentinel  palydovų eksploatavim ą po GMES pradini ų praktinių veiksmų (2011–2013 m.). 
Tai reiškia, kad po 2013 m. ES visiškai  neeksploatuos GMES kosmoso komponento 
infrastrukt ūros. Kadangi jokia ki ta organizacija nenor ės viena finansuoti vis ų Sentinel  
eksploatavimo s ąnaudų, GMES paslaug ų komponentui nebus teikiami Sentinel  gauti 
duomenys. 
• 2 galimyb ė. ES finansuos ir valdys tik pirmuosius Sentinel  žvaigždynus, bet ne j ų 
atnaujinim ą. Neatnaujinus pirm ųjų žvaigždyn ų, duomenų iš Sentinel  gaunama nebus. 
• 3 galimyb ė. ES finansuos ir valdys: (i) pirm ųjų Sentinel  žvaigždyn ų eksploatavim ą 
ir (ii) kosmin ės infrastrukt ūros atnaujinim ą, kad užtikrint ų nenutrūkstamą ir ilgalaik į 
stebėjimą iš kosmoso, atsižvelgdama į tai, kad daugumos šiuo metu kuriam ų Sentinel 
palydovų tarnavimo laikas yra septyneri metai ir kad GMES paslaug ų komponento 
teminėms sritims reikalinga nuolatin ė prieiga prie atitinkam ų duomenų. Sprendimus d ėl 
atnaujinimo reik ės priimti dar eksploatuojant pirmuosius žvaigždynus. 
Šios galimyb ės sukurtos remiantis keliomis prie laidomis. Pirmoji prielaida, kad 
eksploatavimo veikla bus vykdoma drauge su mokslini ų tyrimų veikla. Antroji, kad b ūtina 
gauti duomenis iš esam ų trečiosioms šalims priklausan čių Žemės stebėjimo palydov ų. 
Trečioji, kad prie Sentinel  duomenų bus suteikta visiška ir atvira visiems prieiga. Ketvirtoji, 
kad GMES kosmoso kompone nto bendro finansavimo b ūdai nėra vertinimo dalykas. Kaip 
 
LT 5   LT Galileo8 ir kitų ES infrastrukt ūras turinčių programų atveju Sentinel  nuosavyb ės teisė galėtų 
būti neatlygintinai perduo ta ES, kad ES nustatyt ų visišką ir atvirą visiems prieig ą prie Sentinel  
duomenų ir informacijos. Nepaisant to, Komisija toliau tirs, ar išpl ėtus rinkos galimybes ir 
naudotojams nusta čius sąnaudas atitinkan čius mokes čius, būtų galima ateityje sumažinti 
viešųjų investicij ų dalį. Apskritai, dar nežinoma, kiek l ėšų galima skirti iš ES biudžeto, nes 
naujos daugiamet ės finansavimo strukt ūros (po 2013 m.) prioritetai ir l ėšų paskirstymas bus 
žinomas v ėliau. 
6. P OVEIKIO ANALIZ Ė 
Nenukrypstant nuo si ūlomo komunikato esm ės, šioje poveikio analiz ėje pateiktos galimyb ės 
grindžiamos tik prielaida, kad keisis kos moso komponentas, o ne  visi komponentai. 
Buvo atlikta galimybi ų kokybinė ir kiekybin ė analizė. Kiekybin ė analizė (ekonomin ės naudos 
analizė) atlikta remiantis turimais duomenimis. GMES teikiama nauda buvo apskai čiuota 
PriceWaterhouseCoopers  (toliau – PWC) atliktame tyrime „GMES socialin ės ir ekonomin ės 
naudos analiz ė“9. Jame nustatyta pinigin ė ir dabartin ė planuojamos ekonomin ės naudos 
(įskaitant naud ą visuomenei, aplinkai ir ekonomikai) vert ė, jeigu b ūtų įgyvendintas 
paprasčiausias scenarijus. PWC tyrime GMES nauda buvo suskirstyta į tris aukšto lygio 
kategorijas: 
• 1 kategorija.  Veiksmingumo nauda, susijusi su  GMES informacijos naudojimu 
įgyvendinant arba vykdant jau priimtus teis ės aktus ar politik ą. Kad ši nauda b ūtų 
įmanoma, reikia nuolat teikti GMES pasl augas (vadinasi, naudoti GMES kosmoso 
komponent ą). 
• 2 kategorija.  Nauda, susijusi su didesniu turimos informacijos kiekiu formuojant politik ą 
ir geresne jos kokybe. D ėl to pager ėtų politikos k ūrimas Europos, nacionaliniu ir 
regioniniu mastu, lengviau ir veiksmingiau b ūtų siekiama strategini ų tikslų. Tačiau esama 
natūralaus atotr ūkio tarp informacijos teikimo ir  naudos gavimo, jis atsiranda d ėl politinio 
įgyvendinimo cikliškumo. 
• 3 kategorija . Tokia pati nauda, kaip ir 2 kategor ijoje, tik šioje kategorijoje ji yra 
pasaulinio masto. Nauda gaunama pasirašant ir įgyvendinant tarptautinius susitarimus 
(pvz., dėl klimato kaitos, dykum ėjimo ir mišk ų naikinimo problem ų sprendimo). Tod ėl 
laikas, per kur į bus prad ėta justi naud ą, bus dar ilgesnis, bet pati nauda bus didesn ė nei 
kitose kategorijose. Šios kategorijos pavyzdžiu gal ėtų būti GMES įnašas į klimato kaitos 
politiką, teikiant ilgalaikius duomenis ap ie tokius rodiklius, kaip j ūrų paviršiaus 
temperatūra, jūros lygis ir CO 2 pasiskirstymas.  
Skaičiuojant sąnaudas, atsižvelgta į paslaugų ir kosmoso komponent ų sąnaudas. Pastarosios 
numatytos pagal EKA ilgalaik ę strategiją, EKA pareig ūno atliktą sąnaudų vertinim ą, kurį 
šeštoji Kosmoso reikal ų taryba10 patvirtino kaip pagrind ą sąnaudoms apskai čiuoti. 
                                                 
8 Žr. 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 683/2008 d ėl tolesnio Europos 
palydovin ės navigacijos program ų (EGNOS  ir Galileo ) įgyvendinimo 8 straipsn į, OL L 196, 2008 7 24, 
p. 1. 
9 Jį rasite http://esamultimedia.esa.int/docs/GMES/261006_GMES_D10_final.pdf . 
10 Tarybos rezoliucija d ėl „Kosmoso sektoriaus ind ėlio į inovacijas ir konkurencingum ą, vykdant Europos 
ekonomikos atgaivinimo plan ą, ir tolesnės veiklos“, 10500/09, 2009 5 29. 
 
LT 6   LT Kiekybiškai galimybes galima papras čiausiai palyginti pagal j ų sukuriam ą dabartinę grynąją 
vertę svarstomuoju laikotarpi u (žr. toliau pateikt ą grafiką). 11 2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
2025
2026
2027
2028
2029
20301 galimyb ė. Dabartin ė padėtis 3 galimyb ė-5.000,0 - 5.000,0 10.000,0 15.000,0 20.000,0 25.000,0 30.000,0 35.000,0 
Mln. €
MetaiGalimybi ų palyginimas pagal gryn ąją dabartin ę vertę
2009 m. kainomis
1 galimyb ė. Dabartin ė padėtis 2 galimyb ė 3 galimyb ė 
Atsižvelgiant į papildom ą nei PWC tyrime, nei šiame grafike nenurodyt ą poveikį, galima 
atlikti tok į palyginim ą (turint omeny, kad nurodomos GMES kosmoso komponento s ąnaudos, 
o nauda visos GMES sistemos): 
                                                 
11 Grafike nurodyta pagal kiekvien ą galimybę mokėtinų įmokų ir išmok ų dabartine gryn ąja (2009 m.) 
verte suma, skai čiuojant nuo 2014 m. iki X met ų, kai X metai gali reikšti bet kuriuos metus nuo 2014 
iki 2030 m. 
 
LT 7   LT  
 Veiksmingumas  Nauda  Derėjimas  
1 galimyb ė 
– dabartin ė 
padėtis: Nepasiektas joks 
tikslas. 
Poveikis ES 
biudžetui b ūtų 
niekinis, tad b ūtų 
lėšų kitoms 
iniciatyvoms ir 
programoms.  Šiek tiek (nedideli ų) sąnaudų (sukurtų 
palydovų saugojimas), ta čiau jokios 
naudos.  Jokios naudos, tad nereik ėtų priimti 
jokių kompromis ų. Stipriai 
prieštarauja pastar ųjų 10 metų ES 
pastangoms kurti GMES kosmoso 
komponent ą ir dalyvauti 
pasaulinėje Žem ės stebėjimo 
veikloje.  
Galimybė būtų suprantama, jeigu 
ES politiniai prioritetai radikaliai pasikeistų, pvz., jei klimato kaitos ir 
piliečių saugumo klausimai b ūtų 
perkelti prie mažiausiai svarbi ų 
politinės darbotvark ės punktų.
 
2 galimyb ė Tikslas 
informavimo 
paslaugas teikti naudojantis ilgalaike 
infrastrukt ūra 
įgyvendinamas tik 
ribotą laiką (iki 
2020 m.). Nepasiektas tvaraus 
antrinio sektoriaus 
augimo tikslas.
 ES finansinis įnašas į GMES kosmoso 
komponent ą sudaryt ų vidutiniškai 
200 mln. EUR per metus kitos finansinės programos laikotarpiu ir 
sudarytų galimyb ę gauti nuo 400 mln. 
iki 900 mln. EUR peln ą per metus iki 
2022 m. Po 2020 m. pelnas sumaž ėtų iki 
maždaug 130 mln. EUR per metus ir beveik atitikt ų kito laikotarpio išlaidas.
 
Šiai galimybei b ūdingos netinkamos 
sąnaudos, susijusios su „skatinimo ir 
stabdymo“ veikla. ES netur ėtų naudos iš 
masinės palydov ų, reikaling ų 
kosminiam sektoriui, gamybos.  Poveikis ES biudžetui b ūtų didesnis 
nei pasirinkus 1 galimyb ę, tačiau jį 
sumažintų ribota nauda aplinkai ir 
ekonomikai. 
Politikos nuoseklumas priklausyt ų 
nuo ES ištekli ų ir kitų Europos 
Žemės stebėjimo organizacij ų 
galimybių užtikrinti veiklos 
tęstinumą pasibaigus pirmosios 
kartos įrenginių tarnavimo laikui. 
Šia galimybe prieštaraujama ES 
skelbiamam siekiui pirmauti 
sprendžiant klimato kaitos 
problemą (bet kuriuo atveju, 
klimato kaitai steb ėti reikės 
ilgalaikių įsipareigojim ų).  
3 galimyb ė Pasiekiami visi 
strateginiai tikslai.  ES biudžeto įnašas į GMES kosmoso 
komponent ą kitos finansin ės programos 
laikotarpiu b ūtų maždaug 430 mln. EUR 
per metus ir duot ų šiek tiek mažesn į nei 
1 mlrd. EUR peln ą per metus iki 
2022 m., o nuo 2027 m. dar padid ėtų iki 
daugiau nei 5 mlrd. EUR per metus.  Ilgalaikės ir didesn ės nei pagal 1 
galimybę investicijos b ūtų 
visapusiškai naudingos siekiant 
politinių prioritet ų, tokių kaip 
klimato kaitos problemos sprendimas. Galimyb ė atitinka ES 
politinę darbotvark ę ir tikslus.
 
Potenciali strategin ė nauda ES kaip 
pasaulinei veik ėjai. 
Dėl būtino biudžeto ir per ėjimo nuo 
mokslinių tyrim ų prie j ų 
pritaikymo, reik ėtų GMES priskirti 
prie kitos finansin ės programos 
laikotarpio prioritet ų, dėl to galėtų 
keistis kit ų sričių biudžetas.  
 
 
LT 8   LT 7. S TEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Šiuo komunikatu nesukuriamas pagrindas nauj ą veiklą, parengiamuosius veiksmus ar GMES 
pradinius praktinius veiksmus iki 2013 m. iš ES biudžeto finansuoti daugiau nei buvo 
numatyta arba pasi ūlyta pagal mokslini ų tyrimų ir technologin ės plėtros septint ąją bendrąją 
programą. Jeigu naujos sud ėties Komisija pasirinks vien ą iš galimybi ų, pagal kurias si ūloma 
Sentinel  eksploatuoti po 2014 m., laikantis galiojan čių taisyklių bus parengti atitinkami teis ės 
aktų pasiūlymai, vis ų pirma susij ę su kitos daugiamet ės finansin ės struktūros rengimu ir 
poveikio vertinimais. 
Laikantis įprastos Komisijai tvarkos, vertinim as bus atliekamas trimis etapais ( ex ante , 
laikotarpio viduryje ir ex post ). Atliekant laikotarpio vidurio ir ex post  vertinimus bus tiriama, 
ar įgyvendinami ir (arba) įgyvendinti praktiniai tikslai. Be to, prieš priimdama bet kok į 
svarbesnį sprendim ą ir sprendim ą atnaujinti Sentinel, Komisija įvertins, kaip jie 
eksploatuojami. Sprendim ą gali reik ėti priimti dar prieš prasidedant vienai ar kelioms 
finansinėms programoms d ėl ilgo palydov ų kūrimo etapo. Kiekvienu politikos k ūrimo etapu 
sprendimai tur ės būti grindžiami atnaujinta įvairių galimybi ų ekonomin ės naudos analize ir 
parengti atlikus plataus masto konsultaci jas su suinteresuotosiomis šalimis d ėl sistemos 
veiksmingumo ir naudos.