LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 182/65

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Nuomoné dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Atnaujinta socialinė darbotvarkė: galimybės, prieinamumas ir solidarumas Europoje XXI amžiuje“

COM(2008) 412 galutinis

(2009/C 182/14)

Pranešėja Evelyn REGNER

Bendrapranešėjis Antonello PEZZINI

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2008 m. liepos 2 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Atnaujinta socialinė darbotvarkė: galimybės, prieinamumas ir solidarumas Europoje XXI amžiuje“

COM(2008) 412 galutinis.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2008 m. gruodžio 10 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Evelyn REGNER, bendrapranešėjis Antonello PEZZINI.

450-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. sausio 14 –15 d. (sausio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 162 nariams balsavus už, 21 – prieš ir 25 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 EESRK pritaria Komisijos komunikatui dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės ir mano, kad kitų dabartinių socialinių iniciatyvų kontekste tai tinkamas žingsnis europinės gerovės valstybės link, kurioje siekiama sudaryti žmonėms sąlygas atskleisti savo visą potencialą ir suteikti Europos Sąjungai daugiau socialinių bruožų.

1.2 Atsižvelgiant į milžinišką pasaulinę finansų ir ekonomikos krizę dar labiau svarbu, kad Europos Sąjunga stiprintų socialinę ir konkurencingesnę Europą. Todėl EESRK aiškiai pasisako už tai, kad be atnaujintos socialinės darbotvarkės, dar būtų parengta tikra socialinė veiksmų programa.

1.3 Komisijos komunikate daugiausia dėmesio skiriama apibūdinti, kaip reaguoti į naujas aplinkybes. Visų pirma kalbama apie socialinės politikos pritaikymą prie visuomenėje vykstančių pokyčių, tačiau daugiausia dėmesio skiriama permainoms ekonomikoje ir darbo rinkoje. Europai skubiai reikia modernios darbo rinkos politikos ir tvarių bei užimtumą skatinančių socialinių sistemų.

1.4 EESRK pastebi Komisijos santūrumą kalbant apie būtiniausių darbo teisės standartų tobulinimą. Anksčiau tai buvo Europos socialinės politikos bei gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo pagrindas, ir ateityje, kur tai būtina ir prasminga, jie turėtų išlikti bet kokios socialinės darbotvarkės dalis.

1.5 EESRK pastebi, kad socialinis dialogas, kaip ir anksčiau, išlieka vienas svarbiausių Europos socialinio modelio ramsčių – tiek nacionaliniu, tiek europiniu lygmeniu. Socialiniai partneriai atlieka pagrindinį vaidmenį sprendžiant visus socialinių pokyčių klausimus ir dėl to turėtų dalyvauti rengiant, įgyvendinant ir persvarstant visas atnaujintos socialinės darbotvarkės priemones. Dar vienas svarbus ramstis ateityje bus dialogas su pilietine visuomene.

1.6 Reikėtų stiprinti atvirąjį koordinavimo metodą, visų pirma daugiau naudojant aukštus kiekybinius ir kokybinius tikslus. Tam EESRK rekomenduoja labiau įtraukti Europos Parlamentą, taip pat numatyti reikalavimą atsižvelgti į socialinius tikslus arba gaires viešųjų pirkimų srityje.

1.7 EESRK mano, kad ES teikiama parama valstybėms narėms yra būtina – glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais – taikant, derinant ir kontroliuojant bendrus darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principus. Todėl EESRK ragina glaudžiau susieti diskusijas dėl darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros su socialinio dialogo vystymu visuose lygmenyse, taip pat kolektyvinėmis derybomis įvairiuose lygmenyse.

1.8 Bendrijos veiksmai skatinant lygias galimybes, remiant žmones su negalia, mažinant socialinę atskirtį ir skatinant aktyvią įtrauktį, Komiteto nuomone, turėtų būti papildyti tvirtesnėmis politinėmis priemonėmis, kurios orientuotos į didesnį vyresnio mažiaus asmenų užimtumą ir nepalankioje padėtyje esančių gyventojų grupes ir bedarbius. Kova su skurdu taip pat turi būti prioritetas.

1.9 EESRK mano, kad atsižvelgiant į dabartinius ETT sprendimus, susijusius su darbuotojų komandiravimu ir profesinių sąjungų veiksmais, būtina į juos tinkamai reaguoti. Komisijos sušauktas diskusijų forumas yra pirmasis žingsnis. Visų pirma reikėtų atskleisti įvairias alternatyvas, kaip reikėtų spręsti konfliktą, kylantį tarp vidaus rinkos laisvių ir pagrindinių teisių. Jei būtina ir įmanoma, reikėtų kuo greičiau priimti tinkamas ir konkrečias priemones, skirtas darbuotojų apsaugai, kuriomis būtų aiškiai nurodyta, kad nei ekonominės laisvės, nei konkurencijos taisyklės nėra viršesnės už pagrindines socialines teises.

1.10 Atsižvelgiant į plačiuose Europos gyventojų sluoksniuose paplitusius nuogąstavimus, kad po 20 metų daugeliui gyventojų nebus galima užtikrinti aukštos kokybės sveikatos priežiūros (1), reikėtų nustatyti atitinkamus aiškius ir skaidrius tikslus ir jų siekti atliekant tinkamą stebėseną ir informuojant visuomenę.

1.11 Suteikdama naujų galimybių ir skatindama ekonomikos augimą bei konkurencingumą migracija turi ir trūkumų. Komisija ateityje turėtų nagrinėti ir šiuos neigiamus aspektus ir parengti priemones, kaip jų išvengti.

1.12 EESRK pritaria Komisijai, kad galiojančių teisės aktų taikymui ir įgyvendinimui tenka svarbus vaidmuo. Šiame kontekste vien tik raginimų valstybėms narėms nepakanka, ypač kalbant apie direktyvą dėl darbuotojų komandiravimo. Šiomis aplinkybėmis ypatingą dėmesį reikia skirti veiksmingų priemonių, kurios skirtos spręsti tarpvalstybinius klausimus, kūrimui. Komitetas taip pat pritaria Komisijos raginimui visoms valstybėms narėms parodyti pavyzdį ir ratifikuoti bei įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos konvencijas, kurias ji laiko atitinkančiomis šiandienos reikalavimus.

2. Komisijos pasiūlymas

2.1 2008 m. liepos 2 d. Europos Komisija pateikė Komunikatą dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės (2). Jame Komisija pabrėžia, kad nauja socialinė tikrovė reikalauja naujų atsakymų. Pokyčiai vyksta labai sparčiai. Politika turi neatsilikti nuo šių pokyčių ir naujoviškai bei lanksčiai reaguoti į globalizacijos, technologijų pažangos ir demografinės raidos iššūkius.

2.2 Komisija mano, kad galima veiksmų sritis yra pernelyg plati, tad reikia nustatyti prioritetus. Todėl nustatant darbotvarkę pagrindinis dėmesys turi būti sutelktas į keletą svarbiausių sričių, kuriose ES priemonės duoda aiškią papildomą naudą ir kuriose galima atsižvelgti į subsidiarumo ir proporcingumo principus.

— vaikai ir jaunimas – Europos rytojus

— investavimas į žmogiškąjį kapitalą, daugiau ir geresnių darbo vietų kūrimas, naujų įgūdžių įgijimas,

— judumas,

— ilgesnis ir sveikesnis gyvenimas,

— kova su skurdu ir socialine atskirtimi,

— kova su diskriminacija,

— galimybės, prieinamumas ir solidarumas pasaulio mastu.

2.3 Priemonės kiekvienoje iš šių sričių padeda siekti trijų darbotvarkės tikslų – galimybių, prieinamumo ir solidarumo.

2.4 Komisijos teigimu, socialinės tikrovės apžvalga patvirtino, jog ES piliečiai ir suinteresuotieji subjektai tikisi, kad ES suteiks papildomos europinės naudos socialinei raidai.

2.5 Komisija ketina ir toliau taikyti EB sutartyje numatytas priemones (teisės aktų leidybą, socialinį dialogą, Bendrijos metodą, atvirąjį koordinavimo metodą, ES skiriamas lėšas, pilietinės visuomenės įtraukimą) ir išnaudoti šių priemonių tarpusavio sąveikos potencialą platesniu mastu bei sumaniau derindama politikos priemones. Šiame kontekste ekonomikos ir biudžeto politikos koordinavimas ir kontrolė taip pat atlieka svarbų vaidmenį.

3. Bendrosios pastabos

3.1 Atnaujintoje socialinėje darbotvarkėje Komisija teigia, kad šiuo metu ES įvairių sričių politikai būdingas stiprus socialinis aspektas ir teigiamas socialinis poveikis. Bet kuriuo atveju EESRK pritaria tam, kad ES turi turėti stiprų socialinį aspektą ir teigiamą socialinį poveikį, ypač finansų krizės, apimančios vadinamąjį „globalų kaimą“, akivaizdoje. Ši finansų krizė sukelia ekonominę krizę, o Europos Sąjungos valstybėse narėse ryškėja recesija. Tai savo ruožtu reiškia sunkumus įmonėms ir sunkius laikus darbuotojams bei visai visuomenei. Nepaisant tos aplinkybės, kad socialinė politika daugiausia yra valstybių narių vyriausybių kompetencijos sritis, Komitetas pritaria Komisijos pasiūlytoms iniciatyvoms – 2007 m. buvo pateikta „Socialinės tikrovės apžvalga“ ir šiuo metu – atnaujinta socialinė darbotvarkė; jis tikisi, kad bendra strategija padės sumažinti baimę dėl gerovės ateityje. Tačiau Europos piliečiams reikėtų dar gerokai aiškesnio socialinio signalo.

3.2 Iš principo teigiamai vertintina tai, kad darbotvarkė neapsiriboja tik tradicinėmis socialinės politikos sritimis, bet apima ir kitas sritis, tarp jų švietimą, sveikatos priežiūrą ir kultūrų dialogą.

3.3 Tačiau dabartinėmis sąlygomis „tradicinis“, nors ir atnaujintas ir kitoms sritims taikomas Bendrijos metodas, Komiteto nuomone, yra nepakankamas. Negalima apeiti klausimo dėl esminio makroekonomikos politikos orientavimo. Priešingu atveju kiltų pavojus, kad priimant ateičiai svarbius sprendimus ir toliau nebus atsižvelgiama į socialinį aspektą.

3.4 Komitetas laikosi nuomonės, kad socialinis Europos aspektas, be kitų, turėtų atsispindėti ir tikroje socialinių veiksmų programoje. Vien tik atnaujintos socialinės darbotvarkės nepakanka. Veiksmų programa turėtų būti paremta tikru valstybių narių bendradarbiavimu, o ne konkuruojančiu socialinių teisių, socialinės apsaugos ir darbo sąlygų niveliavimu „nuo aukštesnių prie žemesnių“ (3). Ji turi būti sutelkta į tuos aspektus, kurie duoda rezultatų, kalbant apie gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimą, socialinės apsaugos sistemų stiprinimą, užtikrinant jų tvarumą ir teigiamą poveikį skatinant užimtumą, didesnį konkurencingumą, geresnį įmonių ir darbuotojų prisitaikymą bei kurti daugiau ir geresnių darbo vietų.

3.5 Reikia imtis ryžtingų veiksmų, norint įgyvendinti socialinius tikslus. Nepakanka vien tik atsako ta prasme, kad socialinės politikos tikslas yra reaguoti į pokyčius ir sudaryti sąlygas žmonėms prisitaikyti prie naujų ekonomikos reikalavimų. Žmonės ir investicijos į žmones turi būti svarbiausi dalykai, tikslas turi būti gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimas, o aiškūs, veiksmingi ir privalomi instrumentai turi būti Europos socialinio modelio pagrindas.

3.6 Būtent dabartinės krizės akivaizdoje negalima nepastebėti, kad už kiekvieno žmogaus gerovę yra atsakinga visa visuomenė. Tai apima visų pirma sąžiningą pajamų paskirstymą, pakankamas užimtumo galimybes konkurencingose įmonėse, socialinę apsaugą nuo tokių rizikos rūšių kaip liga, negalia, nedarbas, senatvė, taip pat paramą šeimai, švietimo galimybes visiems, apsaugą nuo skurdo, taip pat aukštos kokybės ir įperkamas visuotinės svarbos paslaugas.

3.7 Ekonomikos vystymasis ir socialinė pažanga neprieštarauja vienas kitam, priešingai, jie papildo vienas kitą. Socialinė rinkos ekonomika susieja konkurencingumą su socialiniu teisingumu. Svarbu teikti vienodą svarbą socialiniams reikalams, ekonomikai ir aplinkai.

4. Tikslai ir prioritetai

4.1 EESRK mano, kad ES teikiama parama valstybėms narėms yra tikslinga ir būtina – glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais – taikant, derinant ir kontroliuojant bendrus darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principus. Prioritetas turėtų būti parama žmonėms ir jų gyvenimo bei darbo sąlygų gerinimas. Reikia ypatingą dėmesį skirti socialiniams aspektams. Komisija ir valstybės narės turėtų dėti pastangas, kad diskusijos apie galimas reformas būtų siejamos su darbo santykių stiprinimu ir modernizavimu visuose lygmenyse. Todėl EESRK ragina glaudžiau susieti diskusijas dėl darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros su socialinio dialogo vystymu visuose lygmenyse ir kolektyvinėmis derybomis atitinkamuose lygmenyse. Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros koncepcija turėtų būti siekiama harmoningai skatinti tiek lankstumą, tiek saugumą. Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros koncepcija nereiškia vienpusiško ir nepagrįsto darbuotojų teisių mažinimo, EESRK tam taip pat nepritaria (4).

4.2 Visų pirma jaunimas susiduria su dideliais sunkumais ieškodamas darbo. „Praktikantų kartai“ dažnai siūlomos netipinės darbo formos, kai kuriais atvejais gali lemti neužtikrintus darbo santykius (5). Ypač sveikintinos priemonės, skirtos aktyviai įtraukčiai ir paramai mokantis visą gyvenimą. Aukštos kokybės ir užtikrintos darbo vietos glaudžiai susijusios su geru ir visapusiu išsilavinimu. Tačiau Europos Sąjunga ir visų pirma valstybės narės papildomai privalo sukurti politikos derinį, kad būtų geriau suderinti, viena vertus, gebėjimai ir įgūdžiai ir, kita vertus, įmonių reikalavimai. Reikėtų užtikrinti didesnį absolventų užimtumą, pagerinti bendrąsias įmonių veiklos sąlygas, norint sukurti aukštos kokybės darbo vietas. Be to, reikia imtis priemonių, norint išvengti neužtikrintų darbo santykių. Europos jaunimo pakto (2005) vertinimo išvakarėse būtų naudinga galiausiai imtis priemonių.

4.3 Būtų taip pat prasminga numatyti Bendrijos iniciatyvą, remiančią aukštos kokybės darbo vietas jaunimui. Ja būtų siekiama aktyviai padedant socialiniams partneriams įvertinti absolventų laimėjimus ir parengimo kokybę, tam reikia įkurti naują ryšių tarnybą taikant JASMINE mikrokreditų modelį (6).

4.4 EESRK nuomone, svarbu Europos Sąjungoje skatinti verslo iniciatyvas, mokyti verslumo ir remti finansinį švietimą. Verslumą plačiąja prasme, kuris gali skatinti novatorišką ir kūrybingą mąstyseną, reikėtų išskirti Lisabonos darbotvarkėje kaip vieną svarbiausių priemonių, galinčių padėti sukurti daugiau ir geresnių darbo vietų, pasiekti socialinę sanglaudą ir kovoti su socialine atskirtimi (7).

4.5 Vykdant užimtumo strategiją ir taikant atvirojo koordinavimo metodą reikėtų nustatyti gerokai aukštesnius, veiksmingesnius ir lengviau įvertinamus tikslus ir suteikti Komisijai daugiau įgaliojimų vykdymui užtikrinti. Dar kartą reikia sutelkti dėmesį į kiekybinius Europos tikslus, visų pirma skatinimo veikti, švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi, jaunimo užimtumo, aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumo ir lyčių lygybės srityse (8).

4.6 Remiant visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ypatingą dėmesį reikėtų skirti švietimo politikos paradoksui, t. y. faktui, kad kvalifikacijos kėlimo aspektu mažiau kvalifikuoti asmenys yra nepalankesnėje padėtyje.

4.7 Užkirsti kelią ilgalaikiam ir jaunimo nedarbui, skatinti moterų ir vyrų lygybę ir didinti moterų užimtumo lygį, stiprinti Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą PROGRESS 2007–2013 (9) – ypač didinant svarbiausių Bendrijos politikos rėmimui ir skatinimui skirtų Sąjungos tinklų pajėgumus ir diegiant pažangias poreikių ir perspektyvų nustatymo priemones laikantis dalyvaujamojo pobūdžio „iš apačios į viršų“ principo.

4.8 Būtina gerinti bendrąsias socialinio dialogo sąlygas. Šiame kontekste Komitetas konstatuoja, kad 2005 m. Socialinės politikos darbotvarkėje (10) numatytas neprivalomas pagrindas daugiašalėms kolektyvinėms deryboms dar nėra sukurtas.

4.9 EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad labai svarbu kuo greičiau pasiekti teigiamą politinį susitarimą dėl siūlomų direktyvų dėl darbo laiko (11) ir dėl laikinųjų darbuotojų darbo sąlygų (12). Šiuo požiūriu EESRK palankiai vertina Direktyvos dėl laikinųjų darbuotojų darbo sąlygų priėmimą Taryboje.

4.10 Keletas neseniai priimtų Europos Teisingumo Teismo sprendimų (Laval (13), Viking (14) ir Rüffert (15) bylos) aiškiai pademonstravo konfliktus, kurie kyla tarp vidaus rinkos laisvių ir pagrindinių teisių – ypač profesinių sąjungų teisių – ir iškėlė esminius klausimus. Todėl būtina imtis atitinkamų veiksmų. Komisijos paskelbtas diskusijų forumas yra pirmasis žingsnis šia kryptimi. Dabar Europos Komisija turėtų išsamiai išanalizuoti vidaus rinkos poveikį darbuotojų teisėms ir kolektyvinėms deryboms. Jei būtina ir įmanoma, reikėtų kuo greičiau priimti tinkamas ir konkrečias priemones, skirtas darbuotojų apsaugai, kuriomis būtų aiškiai nurodyta, kad nei ekonominės laisvės, nei konkurencijos taisyklės nėra viršesnės už pagrindines socialines teises.

4.11 Judumas žmonėms suteikia įvairių galimybių ir prisideda prie ekonomikos augimo ir konkurencingumo didinimo. Tačiau, Komiteto nuomone, šalia šių teigiamų aspektų, reikėtų nepamiršti atkreipti dėmesį ir į neigiamus judumo aspektus, ypač susijusius su didesnėmis migracijos bangomis. Šiame kontekste visų pirma reikia paminėti socialinį poveikį, pvz., socialinę ir šeimyninę migrantų ir jų šeimos narių padėtį, socialinį dempingą, ypač susijusį su neteisėtu darbu, migrantų gyvenimo sąlygas bei galimą poveikį darbo rinkai. Toliau reikėtų išnagrinėti vidutinės trukmės ir ilgalaikį poveikį kilmės šalies švietimo sistemai ir „protų nutekėjimo“ (16) poveikį. Gautais rezultatais reikėtų pasiremti rengiant priemones, skirtas šiam poveikiui sušvelninti.

4.12 EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą palengvinti aukštos kokybės, lengvai prieinamų ir tvarių socialinių paslaugų plėtojimą. Jis aiškiai pasisako už tai, kad visų pirma būtų atsižvelgta į visuotinę šių paslaugų svarbą, o tik po to į vidaus rinkos ir konkurencijos taisykles. Tačiau bet kokiu atveju būtina apibrėžti svarbias sąvokas ir taisykles. Todėl EESRK siūlo daugelį aspektų apimančią ir laipsnišką koncepciją, pagal kurią derinami su konkrečiu sektoriumi ir konkrečiu klausimu susiję aspektai Tai turėtų paskatinti priimti teisės aktus, kai jie yra būtini, ir (arba) pritaikyti šiuos principus ir sąlygas įvairiems susijusiems sektoriams (keletą sričių apimantis, konkrečiam sektoriui taikomas požiūris) (17).

4.13 Atsižvelgiant į plačiuose Europos gyventojų sluoksniuose paplitusius nuogąstavimus, kad po 20 metų daugeliui gyventojų nebus galima užtikrinti aukštos kokybės sveikatos priežiūros (18), reikėtų nustatyti atitinkamus aiškius ir skaidrius tikslus ir jų siekti atliekant tinkamą stebėseną ir informuojant visuomenę.

4.14 Turint omenyje ETT sprendimą Rüffert byloje drąsu kalbėti apie „stiprų socialinį refleksą“ (19), ypač viešųjų pirkimų teisės kontekste. Be to, nereikėtų pamiršti, kad Europos viešųjų pirkimų direktyvos daugiausia, o viešieji pirkimai realybėje beveik išskirtinai yra orientuoti į ekonominius aspektus. Kad perkančiosios organizacijos galėtų atitinkamai atsižvelgti į socialinius aspektus, joms reikia aiškių ir privalomų bendrųjų sąlygų. Perkančiosios organizacijos įgautų daugiau socialinių bruožų, jei atsižvelgimas į konkrečius socialinius aspektus būtų ne tik įmanomas, bet ir privalomas. Todėl, EESRK nuomone, būtų prasminga, jei Komisija šiuo tikslu pateiktų konkrečių pasiūlymų. Pvz., Europos gairėmis pagrįstus socialinius reikalavimus būtų galima pasitelkti siekiant geriau pasinaudoti atvirojo koordinavimo metodo galimybėmis.

4.15 Savo nuomonėje dėl Darbo laiko direktyvos (20) EESRK jau išreiškė apgailestavimą, kad Europos Sąjunga gali praleisti progą, jei neatsižvelgs į asmeninio gyvenimo ir profesinės veiklos suderinimą. Todėl REESRK labai palankiai vertina Komisijos konsultacijų su socialiniais partneriais dėl asmeninio gyvenimo ir profesinės veiklos suderinimo rezultatus ir jau paskelbtus pasiūlymus dėl geresnių sąlygų motinystės atostogų metu sudarymo (21) bei daugiau teisių suteikimo savarankiškai dirbančioms moterims (22). EESRK taip pat palankiai vertina tai, kad Europos socialiniai partneriai ėmėsi persvarstyti Tėvystės atostogų direktyvą.

4.16 Bendrijos veiksmai skatinant lygias galimybes, remiant žmones su negalia, mažinant socialinę atskirtį ir skatinant aktyvią įtrauktį, Komiteto nuomone, turėtų būti papildyti tvirtesnėmis politinėmis priemonėmis, kurios orientuotos į didesnį vyresnio mažiaus asmenų užimtumą ir nepalankioje padėtyje esančių gyventojų grupes ir bedarbius. Kova su skurdu taip pat turi būti prioritetas. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti moterims bei vienišiems tėvams ir motinoms. Tuo pat metu reikėtų siekti stiprinti harmoningai imigrantų integracijai skirtas politines priemones. EESRK, pasitelkęs darbo rinkos observatoriją, gali aktyviai dalyvauti atliekant tyrimus.

5. Priemonės

5.1 Per pastaruosius dešimtmečius ES parengė būtiniausius standartus lyčių lygybės, nediskriminavimo ir kai kurių darbo sąlygų bei darbuotojų teisių kolektyvinio gynimo srityse. Šie teisės aktai yra esminė Europos socialinės politikos dalis. Nors pasiekta tam tikros pažangos, tačiau dar reikia daug ką patobulinti.

5.2 EESRK pritaria tam, kad būtų naudojamas visas socialinės politikos priemonių spektras (teisės aktai, atvirasis koordinavimo metodas, nepriklausomi socialinių partnerių susitarimai), ir kiekvienam klausimui būtų pasirenkama tinkamiausia priemonė. Pažymėtina, kad kai kurios sritys europiniu lygmeniu net nebuvo nagrinėtos, pavyzdžiui, nedarbingumo išmokų mokėjimas ligos atveju, darbuotojo statuso apibrėžtis arba apsauga perkėlimo kitur atveju. Kitose srityse tos priemonės taikomos tik iš dalies, pvz., profesinės veiklos ir šeiminio gyvenimo suderinimas arba apsauga nuo atleidimo iš darbo.

5.3 Neabejotina, kad labai svarbu galiojančius teisės aktus perkelti į nacionalinę teisę, juos taikyti ir įgyvendinti. Šiuo požiūriu EESRK pritaria Komisijai. Taip pat labai svarbu, gyvendinant būtiniausius standartus, laikyti juos atspirties tašku tikram gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimui, o ne galutiniu tikslu. Norint užtikrinti tinkamą įgyvendinimą reikalingos veiksmingos ir pritaikytos priemonės, visų pirma sprendžiant tarpvalstybinius klausimus. Tai ypač išryškėjo perkeliant ir taikant direktyvą dėl darbuotojų komandiravimo (23). Šiuo atveju vien raginimo bendradarbiauti nepakaks – būtina sukurti visoje Europoje galiojančias privalomas bendrąsias sąlygas. Šiomis aplinkybėmis ypatingą dėmesį reikia skirti veiksmingų priemonių, kurios skirtos spręsti tarpvalstybinius klausimus, kūrimui.

5.4 Tarpsektorinis, sektorių ir tarptautinis socialinis dialogas išlieka vienu svarbiausiu socialinio modelio ramsčiu valstybėse narėse ir ES lygiu. Darbdaviams ir profesinėms sąjungoms, kurios yra tvirtos ekonominės ir socialinės pažangos varomosios jėgos, tenka pagrindinis vaidmuo priimant socialinius iššūkius (24).

5.5 Pilietinis dialogas, kuris turi būti aiškiai atskirtas nuo socialinio dialogo, ateityje taps dar vienu svarbiu ramsčiu. Piliečių ir jų organizacijų įtraukimas visais lygiais kurti socialinę Europą taps tikru išbandymu (25).

5.6 EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad atvirojo koordinavimo metodo potencialą reikia sustiprinti, naudojant tiek kiekybinius, tiek kokybinius tikslus. EESRK pabrėžia, kad AKM turėtų būti labiau orientuotas į „vietos lygį“ taip atspindėdamas dalyvaujamojo pobūdžio „iš apačios į viršų“ principą bei užtikrindamas būtiną partnerių ir politikos sričių derinimą (26). Tačiau papildomai rekomenduojama raginti Europos Parlamentą aktyviau dalyvauti taikant atvirąjį koordinavimo metodą. Taip būtų sustiprintas demokratinis AKM teisėtumas.

5.7 Komitetas palankiai vertina piliečių gerovei skirtus tikslus, kuriuos nustatant pasitelkiami platesni rodikliai, nei įprastas BVP vienam gyventojui. Tai gali padėti susilpninti vyraujantį ekonominį požiūrį į šalies ekonomikos pasiekimus (27).

2009 m. sausio 14 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Mario SEPI

(1) Žr. Analitinį pranešimą„Expectations of European citizens regarding the social reality in 20 years' time“, 2008 m. gegužės mėn., 2.9 punktas; Flash Eurobarometer Series #227.

(2) COM(2008) 412 galutinis; Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Atnaujinta socialinė darbotvarkė: galimybės, prieinamumas ir solidarumas Europoje XXI amžiuje“.

(3) EESRK nuomonė dėl Naujos Europos socialinių veiksmų programos, pranešėjas Jan Olsson (OL C 27, 2009 2 3), 4.1 punktas, p. 99.

(4) Žr. d. EESRK nuomonę dėl Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros (vidinis lankstumas – kolektyvinės derybos ir socialinio dialogo vaidmuo reguliuojant ir reformuojant darbo rinkas), pranešėjas Thomas Janson, OL C 256, 2007 10 27, 1.4 punktas, p. 108.

(5) Žr. EESRK siūlomą priemonių rinkinį, skirtą jauniems žmonėms suteikti užtikrintą ateities perspektyvą, o ne neužtikrintus darbo santykius. Nuomonė savo iniciatyva SOC 251 „Prioritetinių gyventojų grupių užimtumas“, 5 skyrius: Veiksmingai kovoti su jaunimo nedarbu, OL C 256, 2007 10 27, p. 93.

(6) Žr. CESE nuomonę „Mikrokreditai“, pranešėjas Pezzini, OL C 77, 2009 3 31, p. 23.

(7) Žr. EESRK nuomonę dėl Verslumo ugdymo ir Lisabonos darbotvarkės, pranešėja Madi Sharma, bendrapranešėjis Olsson, OL C 44, 2008 2 16; 1.1 punktas, p. 84.

(8) Žr. EESRK nuomonę dėl užimtumo politikos gairių, CESE, pranešėjas Wolfgang Greif, OL C 162, 2008 6 25, 2.1 punktas, p. 92.

(9) 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1672/2006/EB, nustatantis Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą – PROGRESS, OL L 315, 2006 11 15.

(10) 2005 m. vasario 9 d. Komisijos komunikatas „Socialinė politinė darbotvarkė“, COM(2005) 33 galutinis.

(11) Iš dalies pakeistas pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų, COM(2005) 246 galutinis.

(12) Iš dalies pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl laikinųjų darbuotojų darbo sąlygų, COM(2002) 701 galutinis.

(13) ETT byla C-341/05: Laval un Partneri Ltd / Svenska Byggnadsarbetareförbundet (Švedijos statybų sektoriaus ir viešųjų darbų darbuotojų profesinė sąjunga).

(14) ETT byla C-438/05: International Transport Workers’ Federation et al./. Viking Line ABP et al.

(15) ETT byla C-346/06: Advokatas dr. Dirk Rüffert, Objekt und Bauregie GmbH & Co. KG bankroto administratorius prieš Žemutinės Saksonijos federacinę žemę.

(16) Labai aukštą išsilavinimą turinčių arba talentingų žmonių emigracija iš šalies.

(17) Žr. EESRK nuomonę tema „Bendroji rinka XXI a. Europai“, pranešėjas Bryan Cassidy, bendrapranešėjai Raymond Hencks ir Claudio Cappellini, 1.13 ir 1.15 punktai (OL C 77, 2009 3 31, p. 15).

(18) Žr. „Expectations of European citizens regarding the social reality in 20 years' time“, Analitinis praneimas, 2008 m. gegužė, 2.9 punktas.; Flash Eurobarometer Series #227;. Apklausą Užimtumo generalinio direktorato užsakymu atliko The Gallup Organization Hungary.

(19) COM(2008) 412 galutinis, 5.6 punktas.

(20) Žr. EESRK nuomonę dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, iš dalies keičiančią Direktyvą 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų, pranešėja ENGELEN-KEFER (OL C 267, 2005 10 27, p. 16).

(21) 2008 m. spalio 3 d. pasiūlymas iš dalies pakeisti Tarybos direktyvą 92/85/EEB, COM(2008) 600/4.

(22) Pasiūlymas priimti Direktyvą dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo ir Direktyvos 86/613/EEB panaikinimo, 2008, COM(2008) 636 galutinis.

(23) Direktyva dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje (1996 m. gruodžio 16 d. Direktyva 96/71/EB), OL L 018, 1997 1 21.

(24) Žr. 2008 07 09 EESRK nuomonės dėl Naujos Europos socialinių veiksmų programos, pranešėjas Jan Olsson (OL C 27, 2009 2 3, p. 99) 5.6 punktą.

(25) Žr. 2008 07 09 EESRK nuomonės dėl Naujos Europos socialinių veiksmų programos, pranešėjas Jan Olsson (OL C 27, 2009 2 3, p. 99) 5.7 punktą.

(26) Žr. 2008 07 09 EESRK nuomonės dėl Naujos Europos socialinių veiksmų programos, pranešėjas Jan Olsson (OL C 27, 2009 2 3, p. 99) 7.9.3 punktą.

(27) Žr. 2008 07 09 EESRK nuomonės dėl Naujos Europos socialinių veiksmų programos, pranešėjas Jan Olsson (OL C 27, 2009 2 3, p. 99) 7.9.2 punktą.