LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 277/61

Regionų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl reglamento dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE)

2012/C 277/08

REGIONŲ KOMITETAS

— atsižvelgdamas į didelius šiai sričiai tenkančius iššūkius, Regionų komitetas džiaugtųsi, jei programos biudžetas būtų dar labiau padidintas, bet kartu pripažįsta, kad dėl tikslios sumos negalima susitarti, kol nebus baigtos derybos dėl daugiametės finansinės programos;

— pritaria naujam „integruotųjų projektų“ modeliui, tačiau prašo suinteresuotiesiems subjektams sudaryti daugiau galimybių pasinaudoti integruotaisiais projektais ir juose dalyvauti; mano, kad į prioritetines integruotųjų projektų sritis reikėtų papildomai įtraukti jūrų aplinką, dirvožemį ir triukšmą ir kad reikia įdiegti tinkamus mechanizmus, kuriais programa LIFE būtų derinama su kitų ES fondų, kuriems taikoma Bendra strateginė programa, programomis bei „Natura 2000“ finansuoti skirta prioritetinių veiksmų programa;

— mano, kad sprendimas PVM nelaikyti tinkamomis finansuoti išlaidomis gali atgrasyti daug potencialių pareiškėjų rengti pasiūlymus ir siūlo PVM pripažinti tinkamomis finansuoti išlaidomis, kai paramos gavėjai gali įrodyti, kad PVM negali susigrąžinti;

— rekomenduoja ir ateityje išlaidas nuolatiniams darbuotojams laikyti tinkamomis finansuoti, su sąlyga, kad bus galima įrodyti ir patvirtinti dokumentais, kad minėti darbuotojai yra oficialiai paskirti visą darbo dieną ar dalį darbo dienos dirbti projekte;

— siūlo viršutinę bendro finansavimo normos ribą padidinti iki 85 proc. mažiau išsivysčiusiems regionams (apibrėžtiems Struktūrinių fondų reglamente) ir atokiausiems regionams;

— prašo, kad LIFE programoje taip pat galėtų dalyvauti ir ES užjūrio šalys bei teritorijos, kurioms taikomas užjūrio asociacijos sprendimas (Tarybos sprendimas 2001/822/EB) ir kurios yra atsakingos už didelę ES biologinės įvairovės dalį.

Pranešėja Kay TWITCHEN (UK / nepriklausoma), Esekso grafystės tarybos narė Pamatinis dokumentas Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) sukūrimo COM(2011) 874 final – 2011/0428 COD

I. POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

A. Bendros pastabos

1. pakartoja savo nuomonę, kad LIFE programa yra svarbus instrumentas, padedantis finansuoti vietos ir regionų aplinkos apsaugos priemones ir projektus, sukuriančius Europos pridėtinę vertę, ir sutelkti vietos ir regionų valdžios institucijų pastangas. Ši programa taip pat padėjo kurti partnerystes, taigi stiprinti bendradarbiavimo struktūras ir palengvinti patirties ir informacijos mainus vietos ir regionų lygiu;

2. džiaugiasi, kad LIFE programą ketinama tęsti ir naujuoju finansavimo laikotarpiu. Komitetas mano, kad programa užtikrins veiksmingesnes intervencines priemones, koordinuodama ES ir nacionalinę veiklą sukurs sinergiją ir padidins aplinkos ir klimato politikos matomumą;

3. remia Komisijos požiūrį, kad aplinkos ir klimato politika turėtų būti neatsiejama daugelio ES politikos sričių dalis. Tačiau svarbiausiomis Sąjungos finansavimo priemonėmis visi konkretūs aplinkos ir klimato poreikiai nepatenkinami, taigi vis dar reikia atskiros aplinkos ir klimato politikos programos, kuri būtų grindžiama Reglamento (EB) Nr. 614/2007 dėl LIFE+ įgyvendinimo 2007–2013 m. laikotarpiu laimėjimais. Todėl finansuodama aplinkos ir klimato projektus, kurie negali būti finansuojami iš kitų šaltinių, ši programa papildo visam ES biudžetui taikomą aplinkos ir klimato tikslų „įtraukimo“ (angl. mainstreaming) metodą;

4. pažymi, kad įvertinus dabartinę LIFE programą paaiškėjo, kad jos poveikis yra nedidelis, nes jai trūksta strateginio tikslo. Todėl pagal naująją programą bus taikomas lankstus principas „iš viršaus į apačią“ ir sukurti du atskiri aplinkos ir klimato politikos paprogramiai su aiškiai apibrėžtais prioritetais;

5. šiomis aplinkybėmis vis dėlto svarbu, kad programa užtikrintų pakankamą lankstumą. Prioritetų skirstymas pagal svarbą neturėtų sukurti didelių apribojimų ar pernelyg griežtų kriterijų. Kaip ir dabartinėje programoje, pagrindinė sąlyga turėtų būti siūlomų projektų kokybė;

6. mano, kad LIFE reglamente turi būti konkrečiai nurodyta, kad būtina siekti skirtingų sričių sinergijos, pavyzdžiui, užtikrinti, kad pagal programą LIFE finansuojami klimato projektai darytų teigiamą poveikį biologinei įvairovei, o pagal programą LIFE finansuojami aplinkos projektai nekenktų klimatui. Kadangi Komisija nurodė galimybes sukurti abiejų paprogramių sąveiką ir kad projektai gali būti naudingi siekiant daugelio tikslų, svarbu užtikrinti, kad tai būtų pasiekta;

7. pakartoja savo raginimą (1) naująja LIFE programa toliau remti komunikacijos ir informavimo projektus, daugiau dėmesio skiriant informuotumo didinimui, įskaitant švietimą tvaraus vystymosi klausimais ir projektų, kuriuose dalyvauja vietos ir regionų valdžios institucijos, viešinimą. Todėl Komitetas pritaria siūlomai abiejų paprogramių prioritetinei „valdymo ir informavimo“ sričiai;

8. palankiai vertina pasiūlymą, kad siekiant užtikrinti dviejų LIFE paprogramių nuoseklumą, jos bus vykdomos pagal vieną daugiametę darbo programą, vadovaujantis vienu bendrų taisyklių rinkiniu, skelbiant vieną bendrą kvietimą teikti paraiškas, kurios svarstomos drauge bendrame aplinkos ir klimato politikos programos LIFE komitete, ir pažymi, kad skirtingiems paprogramiams neturėtų būti taikomos skirtingos procedūros ir prioritetai;

9. palankiai vertina tai, kad Europos Komisija, rengdama šį pasiūlymą, plačiai konsultavosi ir atsižvelgė į daugelį suinteresuotųjų subjektų ir RK pateiktų pastabų (2);

B. Rodikliai

10. džiaugiasi, kad pasiūlymo 3 straipsnyje dėmesys sutelkiamas į rodiklių, padėsiančių įvertinti LIFE programos sėkmę, apibrėžimą; rekomenduoja juos papildyti dar vienu rodikliu, skirtu vertinti ir skatinti gerą kiekvieno LIFE projekto valdymą ir komunikaciją jį įgyvendinant. RK ragino užtikrinti, kad LIFE programa skatintų tikslinius, taigi ir veiksmingesnius, komunikacijos būdus ir gebėjimų stiprinimo veiklą įgyvendinant kiekvieną LIFE projektą;

C. Aplinkos paprogramis („LIFE aplinka“)

Prioritetinė sritis „Aplinka ir išteklių naudojimo efektyvumas“

11. pažymi, kad į pasiūlymo 10 straipsnį neįtraukiamos privačiojo sektoriaus inovacijos, susijusios su pateikimu rinkai, nes ši sritis bus įtraukta į programą „Horizontas 2020“. Tai leis įgyvendinant programą LIFE daugiausia dėmesio skirti vietos ir regionų valdžios institucijų ekologinėms naujovėms ir sprendimų, kurie paprastai geriausiai įgyvendinami sudarant viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystę, paieškai. Todėl RK palankiai vertina perėjimą prie viešojo sektoriaus inovacijų ir galimybę kurti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes;

Prioritetinė sritis „Biologinė įvairovė“

12. palankiai vertina tai, kad, kaip ragino RK (3), pagal pasiūlymo 11 straipsnį leidžiama pakartotinė veikla su sąlyga, kad projektai remsis pavyzdinėmis procedūromis, kurios vėliau galėtų būti taikomos kituose regionuose, ir kad projektams bus taikomi stebėsenos ir rezultatų pateikimo plačiajai visuomenei standartai;

13. mano, kad parama per integruotąsias prioritetines veiksmų programas (PVP) finansuoti Natura 2020 ateityje taps labai svarbia LIFE programos prioritetinės srities „Biologinė įvairovė“ dalimi. RK mano, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės institucinę struktūrą, kad regionų valdžios institucijos turėtų būti atsakingos už prioritetinių veiksmų programų rengimą, ir atsižvelgia į Europos Komisijos neseniai paskelbtas iniciatyvas dėl Natura 2000 (4) finansavimo;

Prioritetinė sritis „Aplinkos valdymas ir informavimas“

14. ypač palankiai vertina tai, kad LIFE programos parama aplinkos valdymui sustiprinama šią sritį nustatant siūlomo reglamento prioritetine sritimi (12 straipsnis). RK mano, kad tai padidins galimų valdymo projektų matomumą ir kad vietos ir regionų valdžios institucijos taps svarbiomis naudos gavėjomis šioje naujoje prioritetinėje srityje. RK primygtinai ragino, kad pagal LIFE programą būtų galima stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų administracinius gebėjimus ir kad daugiau dėmesio programoje būtų skiriama informuotumo didinimui, įskaitant švietimą tvaraus vystymosi klausimais ir projektų, kuriuose dalyvauja vietos ir regionų valdžios institucijos ir kurie daro didelį poveikį ES lygmeniu, skatinimą (5);

15. mano, kad remdama tinklus, mokymą ir keitimosi geriausios praktikos pavyzdžiais projektus, ši prioritetinė sritis turėtų skatinti, visų pirma šioje srityje aktyvią veiklą vykdančias vietos ir regionų valdžios institucijas, keistis ES aplinkosaugos teisės įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo žiniomis;

D. Klimato politikos paprogramis („LIFE klimatas“)

16. palankiai vertina naujai sukurtą paprogramį „Klimato politika“, kuris gali atlikti svarbų vaidmenį propaguojant mažo anglies dioksido kiekio užtikrinimo, efektyvaus išteklių naudojimo ir atsparumo klimato kaitai politiką ir investicijas. Komitetas tam pritaria atsižvelgdamas į tarptautinius ES įsipareigojimus mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pagal Kioto protokolą ir į būsimą pasaulinį susitarimą klimato klausimais, kuris turi būti sudarytas iki 2015 m., taip pat į klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje, strategijoje „Europa 2020“ ir Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. plane nustatytus ES tikslus (6);

17. vis dėlto pažymi, kad siūlomas biudžetas yra gana maža bendro LIFE programos biudžeto dalis (25 proc.). Taigi galimybės pagal „LIFE klimatas“ iš esmės sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį yra labai menkos. Todėl pagal šį paprogramį turėtų būti siekiama skatinti įvairialypę naudą aplinkai, pavyzdžiui, plėsti gamtos zonas, kurios yra gyvybiškai svarbios užtikrinant gerą oro kokybę ir kuriose esama didelės biologinės įvairovės (durpynų ir miškų) arba prisidėti prie žaliosios infrastruktūros kūrimo laikantis visapusiško požiūrio į biologinės įvairovės išsaugojimą ir klimato kaitos poveikio valdymą;

18. palankiai vertina tai, kad integruotieji projektai iš esmės bus skirti padarinių švelninimo bei prisitaikymo strategijoms ir veiksmų planams įgyvendinti;

19. pritaria prioritetinės srities „Klimato valdymas ir informavimas“ tikslams (16 straipsnis) ir mano, kad informuotumo klimato klausimais didinimas galėtų būti aiški užduotis RK;

E. Integruotieji projektai

20. kaip nurodyta ankstesnėje Komiteto nuomonėje (7), pritaria pasiūlymui įvesti didelėje teritorijoje (visų pirma regioniniu, keleto regionų arba nacionaliniu mastu) įgyvendinamus ilgalaikius „integruotuosius projektus“, kaip priemonę strategiškai ir struktūruotoje sąveikoje su kitais ES fondais spręsti plataus spektro klausimus. LIFE projektai ir toliau atliks svarbų katalizatoriaus vaidmenį;

21. mano, kad integruotieji projektai padės gerinti aplinkos ir klimato politikos įgyvendinimą ir ją integruoti į kitas politikos sritis, vadovaujantis daugiapakopio valdymo principu, visų pirma užtikrinant koordinuotą kitų Sąjungos, nacionalinių ir privačiųjų lėšų sutelkimą aplinkos ar klimato tikslams pasiekti. Jie bus orientuojami į aplinkos ir klimato veiksmų planų ir strategijų įgyvendinimą didesnėje teritorijoje nei paprastai yra pagal programą LIFE+;

22. džiaugiasi, kad 18 straipsnyje (d punktas) pateiktas integruotųjų projektų prioritetinių sričių sąrašas didele dalimi atspindi ankstesnes RK rekomendacijas (vandentvarka, gamtos ir biologinės įvairovės išsaugojimas, tvarus išteklių naudojimas ir atliekų tvarkymas); vis dėlto mano, kad į prioritetines sritis reikėtų papildomai įtraukti jūrų aplinką, dirvožemį ir triukšmą;

23. būgštauja, kad integruotuosius projektus gali būti sudėtinga rengti ir valdyti, visų pirma atsižvelgiant į terminų įvairovę, atrankos kriterijus, paraiškų teikimo procedūras ir formatą, valdymo sąlygas ir pranešimų teikimo procesą; tai gali ypač gąsdinti mažesnes vietos valdžios institucijas, todėl palankiai vertina pasiūlyme numatytą techninę pagalbą rengiant ir teikiant paraiškas dėl integruotųjų projektų;

24. ragina numatyti tinkamus LIFE koordinavimo su kitais ES fondais, kuriems taikoma Bendra strateginė programa, ypač partnerystės sutartyse, kaip nurodyta reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos, projekto 14 straipsnyje, ir taikant siūlomą naują metodą „Bendruomenės inicijuota vietos plėtra“ ir „Vietos plėtros strategijos“, kaip nurodyta reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos, projekto 28 ir 29 straipsniuose, visiems BSP fondams;

25. tikisi, kad į šią naują didesnės apimties LIFE projektų kategoriją bus įtraukta struktūra ir gairės individualiems LIFE ir kitokiems projektams rengti, taip pat parengtas planas, paaiškinantis, kaip galima sujungti kitas ES, nacionalines, regionų, vietos ir privačias lėšas siūlomai veiklai finansuoti. Tam tikrais atvejais projektai galėtų būti ilgesnės trukmės, kad būtų galima parengti ir įgyvendinti individualius tarpusavyje susijusius LIFE projektus;

26. kartu vertina tradicinius, mažesnės apimties projektus, kuriuos gali įgyvendinti mažesnės valdžios institucijos, ne visada galinčios rengti integruotąjį projektą. Todėl Komitetas džiaugiasi, kad naujojoje programoje jie bus išsaugoti ir prašo nesumažinti jiems skirtų bendrojo biudžeto lėšų;

27. pripažįsta, kad reikalingas apytikris geografinis pagrindas, tačiau mano, kad tai neturėtų būti svarbiausias veiksnys, galintis paskatinti lėšas iš esminių projektų nukreipti į kitus projektus, kad tiesiog būtų pasiekta teorinė nacionalinė kvota; palankiai vertina galimybę į šiuos projektus įtraukti šalis kaimynes;

28. mano, kad turėtų būti labiau skatinamas suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas integruotuosiuose projektuose;

F. Paprastinimas, programavimas ir deleguotieji aktai

29. pripažįsta, kad Europos Komisija stengėsi atsakyti į ankstesnėje nuomonėje (8) pateiktus raginimus dėl didesnio administravimo supaprastinimo, taip pat dėl daugiamečio programavimo ir intensyvesnio IT priemonių naudojimo. Naudojant vienodo dydžio normas ir vienkartines sumas galima sumažinti biurokratiją ir tai yra sveikintina. Tačiau Komitetas susirūpinęs, kad įsipareigojimas supaprastinti procedūras 26 konstatuojamojoje dalyje iš esmės išdėstomas tik kaip siekis plačiąja prasme;

30. tvirtai remia ketinimą pradėti taikyti „2 etapų“ integruotųjų projektų atrankos metodą, pagal kurį potencialūs pareiškėjai gali Komisijai išankstiniam patvirtinimui pateikti koncepcinį pranešimą, todėl konkurso dalyviai nesėkmingo pasiūlymo atveju išeikvotų mažiau išteklių. Tai taip pat atitinka RK rekomendaciją (9). Prašo Komisiją į darbo programų rengimą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, kad šios galėtų dalyvauti praktinėje veikloje;

31. pritaria 24 straipsnyje siūlomoms daugiametėms darbo programoms, kurių trukmė būtų bent dveji metai; mano, kad šios daugiametės darbo programos gali padėti užtikrinti, kad LIFE programa strateginiu ir politiniu požiūriu labiau atitiktų ES prioritetus;

32. tačiau nuogąstauja, kad 24 straipsnio 3 dalyje numatyta galimybė praėjus pusei laikotarpio persvarstyti daugiametes programas gavėjams gali sietis su nenuspėjamumu. Todėl persvarstant padaryti pakeitimai turėtų būti labai nedideli;

33. pripažįsta, kad įgyvendinant dabartinę programą nacionalinių informacijos centrų veiklos rezultatai buvo nevienodi ir tam tikrais atvejais dėl trūkumų nebuvo panaudoti nacionaliniai asignavimai (RK anksčiau ragino užtikrinti geresnį nacionalinių informacijos centrų darbuotojų mokymą (10));

34. primygtinai ragina užtikrinti, kad nagrinėjimo procedūra ir LIFE komiteto (29 straipsnis) veikla būtų skaidrios ir įtraukios;

35. pažymi, kad pasiūlymo projekte numatoma priimti deleguotuosius aktus dėl veiklos rodiklių, taikomų konkretiems teminiams prioritetams (3 straipsnis), kriterijaus „svarbus Sąjungai“ taikymo (19 straipsnio 1 dalis) ir dėl „geografinės pusiausvyros taikymo“ kriterijų integruotiesiems projektams (19 straipsnio 3 dalis). RK kritiškai vertino vis dažnesnį komiteto procedūros taikymą aplinkosaugos politikoje ir vietos bei regionų valdžios institucijų atžvilgiu pasigenda skaidrumo ES sprendimų priėmimo ir veiklos procese (11). Todėl Komitetas rekomenduoja Europos Komisijai rengiant deleguotuosius teisės aktus atitinkamai pasikonsultuoti su vietos ir regionų valdžios institucijomis;

G. Bendras finansavimas ir tinkamos finansuoti išlaidos

36. pripažįsta, kad Europos Komisija įsiklausė į ankstesnėje nuomonėje (12) pateiktus raginimus didžiausią bendro finansavimo normą padidinti nuo esamos 50 proc. iki 70 proc. (integruotųjų ir parengiamųjų projektų atveju padidėja iki 80 proc.);

37. siūlo viršutinę normos ribą padidinti iki 85 proc. mažiau išsivysčiusiems regionams (kaip apibrėžta Struktūrinių fondų reglamente (13)) ir atokiausiems regionams. Šie regionai paprastai yra labai svarbūs siekiant sustabdyti biologinės įvairovės nykimą;

38. apgailestauja, kad Europos Komisija neatsižvelgė į ankstesnėje nuomonėje (14) pateiktą raginimą sudaryti galimybę vietos ir regionų valdžios institucijoms ir ateityje išlaidas savo nuolatiniams darbuotojams laikyti nuosavais ištekliais. Išlaidų nuolatiniams darbuotojams neįtraukimas gali turėti didelį neigiamą poveikį projektų kokybei ir galimybėms juos įgyvendinti, visų pirma mažesnių vyriausybinių ir nevyriausybinių organizacijų, kurioms ypač svarbu išlaikyti nuolatinius darbuotojus ir jų profesines žinias ir kurių darbuotojai dažnai tuo pačiu metu ne visą dieną dirba kelete projektų;

39. mano, kad tai ir sprendimas PVM nelaikyti tinkamomis finansuoti išlaidomis, kaip siūloma 20 straipsnyje, gali atgrasyti daug potencialių pareiškėjų rengti pasiūlymą; primena, kad pagal kitus ES fondus PVM yra tinkamos finansuoti išlaidos, jei paramos gavėjai gali įrodyti, kad PVM negalima susigrąžinti;

40. tačiau atkreipia dėmesį į tyrimo išvadas, kurios rodo, kad daugumos projektų atveju Komisijos siūlomos daug didesnės bendro finansavimo normos kompensuos kai kuriuos pašalintus finansuoti tinkamus elementus; supranta, kad dėl darbuotojų darbo laiko kyla daug ginčų tarp Komisijos auditorių ir paramos gavėjų ir kad Komisija, kartais praėjus nemažai laiko po projekto įgyvendinimo, susigrąžina dideles sumas;

41. nepaisant to, rekomenduoja ir ateityje išlaidas nuolatiniams darbuotojams laikyti tinkamomis finansuoti, su sąlyga, kad tai bus galima įrodyti ir bus patvirtinta dokumentais, kad minėti darbuotojai oficialiai dirba projekte;

H. Biudžetas

42. pažymi, kad nors ir siūloma LIFE programos biudžetą padidinti nuo 2 100 mln. eurų iki 3 600 mln. eurų, o tai programai yra esminis padidinimas, tačiau tai tesudaro palyginti kuklius 0,3 proc. bendro ES biudžeto;

43. tačiau atsižvelgdamas į didelius šiai sričiai tenkančius iššūkius, RK džiaugtųsi, jei šis biudžetas būtų dar labiau padidintas; pripažįsta, kad dėl tikslios sumos negalima susitarti, kol nebus baigtos derybos dėl daugiametės finansinės programos;

44. nors ir palankiai vertinamas siekis užtikrinti didesnį nuoseklumą su kitais finansavimo šaltiniais ir tarpusavio papildomumą, tačiau LIFE programos finansavimas šiems fondams (pavyzdžiui, struktūriniams fondams) neturėtų daryti poveikio;

45. džiaugiasi, kad atsižvelgiant į RK raginimą (15), 50 proc. aplinkos paprogramio lėšų planuojama skirti biologinei įvairovei;

46. pritaria naujai 17 straipsnio nuostatai, kad LIFE programa gali būti derinama su novatoriškais finansiniais instrumentais; mano, kad tai ypač svarbu prioritetinei sričiai „Aplinka ir išteklių naudojimo efektyvumas“; pakartoja, kad šios priemonės turėtų būti naudojamos papildomai, o ne vietoj veiksmų dotacijų;

I. Subsidiarumas

47. dar kartą patvirtina, kad aplinkos apsaugos politika yra sritis, kurioje Europos Sąjunga kompetencija dalijasi su valstybėmis narėmis. Todėl taikomas subsidiarumo principas. Vis dėlto Komitetas mano, kad atsižvelgiant į tai, kad siūlomas reglamentas iš esmės yra nuo 1992 m. gyvuojančios LIFE programos tęsinys, nebūtina išsamiai įvertinti, ar ji atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. Subsidiarumo ir proporcingumo principai dar kartą patvirtinami reglamento projekto 34 konstatuojamojoje dalyje;

48. Tačiau: a) plačiai pritaria tam, kad programa ir ateityje būtų centralizuotai valdoma, tačiau reikės užtikrinti, kad tokių užduočių kaip projektų atranka ir stebėsena perdavimas vykdomajai įstaigai nesumažintų valstybių narių dalyvavimo programos įgyvendinime ir kad dėl tokio perdavimo nebūtų prarastos žinios ir ekspertai, reikalingi įvertinti LIFE paraiškas; b) primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo įgyvendinant ES aplinkosaugos teisės aktus ir klimato strategijas subnacionaliniu lygmeniu ir didinant visuomenės informuotumą apie inovacijas ir geriausią praktiką.

II. SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

15 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas Pakeitimas Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“ (toliau – „2050 m. planas“) pripažinta, kad naujų klimato kaitos švelninimo principų išmėginimas ir toliau bus labai svarbus pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio ekonomikos. Be to, reikės užtikrinti, kad prisitaikymas prie klimato kaitos būtų Sąjungos prioritetas įvairiose srityse. Bendras valdymo skatinimas ir informuotumo didinimas taip pat labai svarbus, kad būtų pasiekti konstruktyvūs rezultatai ir užtikrintas suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas. Todėl pagal Klimato politikos paprogramį turėtų būti remiamos pastangos, kuriomis prisidedama veiksmų trijose konkrečiose prioritetinėse srityse: klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato valdymo bei informavimo. Pagal programą LIFE finansuojamais projektais turėtų būti galima prisidėti prie konkrečių daugiau nei vienos iš nurodytų prioritetinių sričių tikslų įgyvendinimo ir užtikrinti, kad į veiklą įsitrauktų daugiau nei viena valstybė narė; Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“ (16) (toliau – „2050 m. planas“) pripažinta, kad naujų klimato kaitos švelninimo principų išmėginimas ir toliau bus labai svarbus pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio ekonomikos. Be to, reikės užtikrinti, kad prisitaikymas prie klimato kaitos būtų Sąjungos prioritetas įvairiose srityse. Bendras valdymo skatinimas ir informuotumo didinimas taip pat labai svarbus, kad būtų pasiekti konstruktyvūs rezultatai ir užtikrintas suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas. Todėl pagal Klimato politikos paprogramį turėtų būti remiamos pastangos, kuriomis prisidedama veiksmų trijose konkrečiose prioritetinėse srityse: klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato valdymo bei informavimo. Pagal programą LIFE finansuojamais projektais turėtų būti galima prisidėti prie konkrečių daugiau nei vienos iš nurodytų prioritetinių sričių tikslų įgyvendinimo ir užtikrinti, kad į veiklą įsitrauktų daugiau nei viena valstybė narė;

Paaiškinimas

LIFE reglamente turėtų būti konkrečiai nurodyta, kad būtina siekti aplinkosaugos tikslų, visų pirma klimato politikos ir biologinės įvairovės, sinergijos. Svarbu pabrėžti miškų ekosistemų vaidmenį, nes jos gali prisidėti išsaugant biologinę įvairovę ir švelninant klimato kaitą, taip pat didinant anglies dioksido absorbavimo pajėgumus.

2 pakeitimas

26 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas siekiant supaprastinti programą LIFE ir sumažinti pareiškėjams bei paramos gavėjams tenkančią administracinę naštą, reikėtų dažniau taikyti vienodo dydžio normas ir vienkartines sumas, o finansavimas turėtų būti sutelktas į konkretesnes sąnaudų kategorijas. Siekiant kompensuoti netinkamas finansuoti sąnaudas ir išlaikyti veiksmingą paramos lygį, kurį užtikrina programa LIFE, bendro finansavimo norma pagal bendrą taisyklę turėtų būti 70 proc., o ypatingais atvejais – 80 proc.; siekiant supaprastinti programą LIFE ir sumažinti pareiškėjams bei paramos gavėjams tenkančią administracinę naštą, reikėtų dažniau taikyti vienodo dydžio normas ir vienkartines sumas, o finansavimas turėtų būti sutelktas į konkretesnes sąnaudų kategorijas. Siekiant kompensuoti netinkamas finansuoti sąnaudas ir išlaikyti veiksmingą paramos lygį, kurį užtikrina programa LIFE, bendro finansavimo norma pagal bendrą taisyklę turėtų būti 70 proc., o 85 proc.;

Paaiškinimas

Viršutinę normos ribą reikėtų padidinti iki 85 proc. ekonomiškai atsilikusiems arba pereinamojo laikotarpio regionams (kaip apibrėžta Struktūrinių fondų reglamente). Šie regionai paprastai yra labai svarbūs siekiant sustabdyti biologinės įvairovės praradimą. Pagal pagrindinių ES fondų taisykles atokiausiems regionams paprastai taikoma 85 proc. bendro finansavimo norma, todėl būtina numatyti galimybę taikyti jiems tokią pačią bendro finansavimo normą ir pagal kitas Sąjungos programas, pavyzdžiui, LIFE. Be to, visoje Europos Sąjungoje atokiausi regionai labiausiai prisideda prie biologinės įvairovės išsaugojimo. Juose yra didžiausias skaičius į tinklą „Natura 2000“ įtrauktų ES svarbos vietų.

3 pakeitimas

30 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas kad Sąjungos lėšos būtų panaudojamos kuo geriausiai ir kad Europa gautų papildomos naudos, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus, susijusius su projektų atrankai taikomais tinkamumo kriterijais, geografinės pusiausvyros taikymo integruotiesiems projektams kriterijais ir veiklos rodikliais, taikomais konkretiems teminiams prioritetams. Labai svarbu, kad Komisija, atlikdama parengiamąjį darbą, atitinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Rengdama deleguotuosius teisės aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad Europos Parlamentui ir Tarybai būtų vienu metu ir laiku tinkamai perduodami atitinkami dokumentai; kad Sąjungos lėšos būtų panaudojamos kuo geriausiai ir kad Europa gautų papildomos naudos, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus, susijusius su projektų atrankai taikomais tinkamumo kriterijais, geografinės pusiausvyros taikymo integruotiesiems projektams kriterijais ir veiklos rodikliais, taikomais konkretiems teminiams prioritetams. Labai svarbu, kad Komisija, atlikdama parengiamąjį darbą, atitinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais . Rengdama deleguotuosius teisės aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad Europos Parlamentui ir Tarybai būtų vienu metu ir laiku tinkamai perduodami atitinkami dokumentai;

Paaiškinimas

RK kritiškai vertino vis dažnesnį komiteto procedūros naudojimą aplinkosaugos politikoje ir vietos bei regionų valdžios institucijų atžvilgiu pasigenda skaidrumo ES sprendimų priėmimo ir veiklos procese.

4 pakeitimas

5 straipsnis. Trečiųjų šalių dalyvavimas programoje LIFE

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas Programoje LIFE gali dalyvauti: Programoje LIFE gali dalyvauti: a) Europos laisvosios prekybos asociacijos šalys, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimo šalys; a) Europos laisvosios prekybos asociacijos šalys, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimo šalys; b) šalys kandidatės, galimos kandidatės ir į Sąjungą stojančios šalys; b) šalys kandidatės, galimos kandidatės ir į Sąjungą stojančios šalys; c) šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika; c) šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika; d) šalys, tapusios Europos aplinkos agentūros narėmis pagal 1999 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 993/1999, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1210/90 dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimo. d) šalys, tapusios Europos aplinkos agentūros narėmis pagal 1999 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 993/1999, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1210/90 dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimo Tokiam dalyvavimui taikomos atitinkamuose dvišaliuose arba daugiašaliuose susitarimuose, kuriuose įtvirtinti jų dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai, nustatytos sąlygos. Tokiam dalyvavimui taikomos atitinkamuose dvišaliuose arba daugiašaliuose susitarimuose, kuriuose įtvirtinti jų dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai, nustatytos sąlygos.

Paaiškinimas

21 ES užjūrio šalyje ir teritorijoje kartu su keturiais Prancūzijos atokiausiais regionais yra daugiau endeminių rūšių ir rūšių, kurioms kyla grėsmė išnykti, negu visose ES 27 valstybėse. Penki iš 34 pasaulinės biologinės įvairovės „karštųjų taškų“ yra ES užjūrio šalyse ir teritorijose. Salų ekosistemos užima tik 5 proc. pasaulio sausumos teritorijos, tačiau jose gyvena apie vienas trečdalis visų pasaulio rūšių, kurioms kyla grėsmė išnykti. Ši biologinė įvairovė yra palyginti neapsaugota, nes nėra taikomos paukščių ir buveinių direktyvos. Finansavimą saugojimo darbams finansuoti gauti sunku, nes šios atokios teritorijos pagal daugelį tarptautinių fondų yra netinkamos finansuoti (dėl asociacijos su ES). Lėšos projektams užjūrio šalyse ir teritorijose finansuoti gali būti paimtos iš keturių valstybių narių (Jungtinės Karalystės, Nyderlandų, Prancūzijos, Danijos), kuriose esama teritorijų, priskirtų prie užjūrio šalių ir teritorijų kategorijos, nacionalinių asignavimų, taigi tai bendram pagal LIFE programą skiriamam finansavimui poveikio neturėtų.

5 pakeitimas

8 straipsnis. Papildomumas, 3 dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas Pagal joms tenkančias atitinkamas atsakomybės sritis Komisija ir valstybės narės užtikrina programos LIFE ir Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo koordinavimą, kad būtų sukurta sąveika, visų pirma įgyvendinant 18straipsnio d punkte nurodytus integruotuosius projektus, ir būtų remiamas sprendimų, metodų ir požiūrių, sukurtų pagal programą LIFE, taikymas. Sąjungos lygmeniu koordinavimas turi vykti pagal bendrąją strateginę programą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. … (BSP reglamentas) 10 straipsnyje. Pagal joms tenkančias atitinkamas atsakomybės sritis Komisija ir valstybės narės užtikrina programos LIFE ir Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo koordinavimą, kad būtų sukurta sąveika, visų pirma įgyvendinant 18straipsnio d punkte nurodytus integruotuosius projektus, ir būtų remiamas sprendimų, metodų ir požiūrių, sukurtų pagal programą LIFE, taikymas. Sąjungos lygmeniu koordinavimas turi vykti pagal bendrąją strateginę programą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. … () 10 straipsnyje.

Paaiškinimas

Kadangi strategiškai svarbu, kad LIFE prisidėtų prie Natura 2000 finansavimo, RK pageidauja, kad reglamente valstybių narių būtų prašoma koordinavimą užtikrinti taip pat sukuriant prioritetines veiksmų programas (PVP). Be to, sinergija gali būti sukurta koordinuojant LIFE integruotuosius projektus ir taikant siūlomą naują metodą „Bendruomenės inicijuota vietos plėtra“ ir „Vietos plėtros strategijos“, kaip nurodyta Reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos, projekto 28 ir 29 straipsniuose, visiems BSP fondams.

Be to, BSP reglamento projekto formuluotės koreguojamos, kad atitiktų ankstesnes RK nuomones (CdR5/2012 rev.1)

6 pakeitimas

10 straipsnis. Prioritetinės srities „Aplinka ir išteklių naudojimo efektyvumas“ konkretūs tikslai, b punktas

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas remti planų ir programų įgyvendinimo pagal Sąjungos aplinkos politiką ir teisės aktus integruotų principų taikymą, plėtojimą, bandymą ir demonstravimą, visų pirma vandens, atliekų ir oro klausimais; remti planų ir programų įgyvendinimo pagal Sąjungos aplinkos politiką ir teisės aktus integruotų principų taikymą, plėtojimą, bandymą ir demonstravimą, visų pirma vandens, atliekų ir oro klausimais;

Paaiškinimas

Daugelyje regionų itin svarbu spręsti dirvožemio taršos problemą. Manoma, kad tai glaudžiai susiję su vandens apsaugos ir atliekų prevencija.

7 pakeitimas

14 straipsnis Prioritetinės srities „Klimato kaitos švelninimas“ konkretūs tikslai

Komisijos siūlomas tekstas Pakeitimas Siekiant padėti mažinti šiltnamio dujų išlakas, prioritetinės srities „Klimato kaitos švelninimas“ konkretūs tikslai visų pirma yra tokie: Siekiant padėti mažinti šiltnamio dujų išlakas, prioritetinės srities „Klimato kaitos švelninimas“ konkretūs tikslai visų pirma yra tokie: a) padėti įgyvendinti ir plėtoti Sąjungos klimato kaitos švelninimo politiką ir teisės aktus, įskaitant integravimą į visas politikos sritis, visų pirma kuriant, bandant ir demonstruojant klimato kaitos švelninimo politikos arba valdymo principus, geriausią praktiką ir sprendimus; a) padėti įgyvendinti ir plėtoti Sąjungos klimato kaitos švelninimo politiką ir teisės aktus, įskaitant integravimą į visas politikos sritis, visų pirma kuriant, bandant ir demonstruojant klimato kaitos švelninimo politikos arba valdymo principus, geriausią praktiką ir sprendimus; b) gerinti žinių bazę veiksmingų klimato kaitos švelninimo veiksmų ir priemonių kūrimo, vertinimo, stebėjimo ir įgyvendinimo srityse ir didinti gebėjimą tokias žinias taikyti praktiškai; b) gerinti žinių bazę veiksmingų klimato kaitos švelninimo veiksmų ir priemonių kūrimo, vertinimo, stebėjimo ir įgyvendinimo srityse ir didinti gebėjimą tokias žinias taikyti praktiškai; c) padėti kurti ir įgyvendinti integruotus principus, pvz., taikytinus klimato kaitos švelninimo strategijoms ir veiksmų planams vietos, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu; c) padėti kurti ir įgyvendinti integruotus principus, pvz., taikytinus klimato kaitos švelninimo strategijoms ir veiksmų planams vietos, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu; d) prisidėti prie naujoviškų klimato kaitos švelninimo technologijų, sistemų, metodų ir priemonių, kurie yra tinkami atkartoti, perduoti ar integruoti, kūrimo ir demonstravimo. d) prisidėti prie naujoviškų klimato kaitos švelninimo technologijų, sistemų, metodų ir priemonių, kurie yra tinkami atkartoti, perduoti ar integruoti, kūrimo ir demonstravimo.

Paaiškinimas

Būtina stebėti, kad klimato projektai nedarytų neigiamo poveikio biologinei įvairovei. Priešingai, kadangi šios priemonės taikomos įgyvendinant LIFE programą, būtina stebėti, kad jos darytų teigiamą poveikį biologinei įvairovei. Būtina derinti dvi pagrindines LIFE programos kryptis.

8 pakeitimas

15 straipsnis Prioritetinės srities „Prisitaikymas prie klimato kaitos“ konkretūs tikslai

Komisijos siūlomas tekstas Pakeitimas Siekiant prisidėti prie pagalbos veiksmų, kuriuos vykdant padidėtų atsparumas klimato kaitai, prioritetinės srities „Prisitaikymas prie klimato kaitos“ konkretūs tikslai visų pirma yra tokie: Siekiant prisidėti prie pagalbos veiksmų, kuriuos vykdant padidėtų atsparumas klimato kaitai, prioritetinės srities „Prisitaikymas prie klimato kaitos“ konkretūs tikslai visų pirma yra tokie: a) prisidėti prie Sąjungos prisitaikymo politikos ir teisės aktų kūrimo ir įgyvendinimo, įskaitant integravimą visose politikos srityse, visų pirma kuriant, bandant ir demonstruojant prisitaikymo prie klimato kaitos politikos arba valdymo principus, geriausią praktiką ir sprendimus; a) prisidėti prie Sąjungos prisitaikymo politikos ir teisės aktų kūrimo ir įgyvendinimo, įskaitant integravimą visose politikos srityse, visų pirma kuriant, bandant ir demonstruojant prisitaikymo prie klimato kaitos politikos arba valdymo principus, geriausią praktiką ir sprendimus; b) gerinti žinių bazę veiksmingų prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų ir priemonių kūrimo, vertinimo, stebėjimo ir įgyvendinimo srityse, taip pat didinti gebėjimą tas žinias taikyti praktiškai; b) gerinti žinių bazę veiksmingų prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų ir priemonių kūrimo, vertinimo, stebėjimo ir įgyvendinimo srityse, taip pat didinti gebėjimą tas žinias taikyti praktiškai; c) padėti kurti ir įgyvendinti integruotus principus, pvz., taikytinus prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoms ir veiksmų planams vietos, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu; c) padėti kurti ir įgyvendinti integruotus principus, pvz., taikytinus prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoms ir veiksmų planams vietos, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu; d) prisidėti prie naujoviškų prisitaikymo prie klimato kaitos technologijų, sistemų, metodų ir priemonių, kurie yra tinkami atkartoti, perduoti ar integruoti, kūrimo ir demonstravimo. d) prisidėti prie naujoviškų prisitaikymo prie klimato kaitos technologijų, sistemų, metodų ir priemonių, kurie yra tinkami atkartoti, perduoti ar integruoti, kūrimo ir demonstravimo.

Paaiškinimas

Būtina stebėti, kad klimato projektai nedarytų neigiamo poveikio biologinei įvairovei. Priešingai, kadangi šios priemonės taikomos įgyvendinant LIFE programą, būtina stebėti, kad jos darytų teigiamą poveikį biologinei įvairovei. Būtina derinti dvi pagrindines LIFE programos kryptis.

9 pakeitimas

18 straipsnis. Projektai, d punktas

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas Veiksmų dotacijomis gali būti finansuojami: <…> d) integruotieji projektai, visų pirma gamtos, vandens, atliekų, oro ir klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos srityse; Veiksmų dotacijomis gali būti finansuojami: <…> d) integruotieji projektai, visų pirma gamtos, vandens, atliekų, oro ir klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos srityse;

Paaiškinimas

Į prioritetines sritis reikėtų įtraukti jūros aplinką, dirvožemį ir triukšmo valdymą.

10 pakeitimas

19 straipsnis. Projektų tinkamumo kriterijai

Komisijos siūlomas tekstas Pakeitimas (…) (…) 2. Jei įmanoma, pagal programą LIFE finansuojamais projektais skatinama įvairių tikslų sąveika ir žalieji viešieji pirkimai. 2. agal programą LIFE finansuojamais projektais skatinama įvairių tikslų sąveika ir žalieji viešieji pirkimai. 3. Į 18 straipsnio d punkte nurodytų integruotųjų projektų įgyvendinimą, jei taikytina, įtraukiami suinteresuotieji subjektai ir, jei įmanoma, tokius projektus vykdant skatinamas koordinavimas su kitais Sąjungos finansavimo šaltiniais ir tų kitų šaltinių sutelkimas. 3. Į 18 straipsnio d punkte nurodytų integruotųjų projektų įgyvendinimą, , įtraukiami suinteresuotieji subjektai ir, jei įmanoma, tokius projektus vykdant skatinamas koordinavimas su kitais Sąjungos finansavimo šaltiniais ir tų kitų šaltinių sutelkimas. Nustatydama integruotųjų projektų laimėtojus, Komisija pagal solidarumo ir pastangų pasidalijimo principus užtikrina geografinę pusiausvyrą. Komisija įgaliojama pagal 30 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl geografinės pusiausvyros taikymo kiekvienoje teminėje srityje, nurodytoje 18 straipsnio d punkte, kriterijų. Nustatydama integruotųjų projektų laimėtojus, Komisija pagal solidarumo ir pastangų pasidalijimo principus užtikrina geografinę pusiausvyrą. Komisija įgaliojama pagal 30 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl geografinės pusiausvyros taikymo kiekvienoje teminėje srityje, nurodytoje 18 straipsnio d punkte, kriterijų. 4. Komisija ypatingą dėmesį atkreipia į tarptautinius projektus, jeigu tarptautinis bendradarbiavimas būtinas siekiant užtikrinti aplinkos apsaugos bei klimato tikslus, ir siekia, kad bent 15 proc. projektams numatytų biudžeto lėšų būtų skiriama tarptautiniams projektams. 4. Komisija ypatingą dėmesį atkreipia į tarptautinius projektus, jeigu tarptautinis bendradarbiavimas būtinas siekiant užtikrinti aplinkos apsaugos bei klimato tikslus, ir siekia, kad bent 15 proc. projektams numatytų biudžeto lėšų būtų skiriama tarptautiniams projektams.

Paaiškinimas

Kur tik galima ir tiek, kiek įmanoma, reikėtų skatinti suinteresuotųjų subjektų galimybes dalyvauti ir jų dalyvavimą integruotuosiuose projektuose.

Nors programa turėtų būti įgyvendinama visoje ES, juolab, kad aplinkos apsaugos ir klimato klausimai dažnai būna tarpvalstybinio pobūdžio, „nacionalines kvotas“ nustatyti vis dėlto nėra tikslinga ir jų nereikėtų svarstyti, kol nepateikti konkretūs pasiūlymai.

Reikia stengtis išvengti, kad ateities daugiamečiai integruotieji projektai, kuriems bus skiriamas finansavimas, nesumažintų lėšų, skiriamų šiuo metu vykdomiems ir gerai pasiteisinusiems veiksmams. Tokius veiksmus lengviausiai įgyvendina vietos ir regionų valdžios institucijos, kurios vis dėlto ne visuomet turi pakankamai lėšų integruotiesiems projektams, numatytiems Komisijos pasiūlyme, įgyvendinti. Būtų tikslinga, jei LIFE programos finansuojami projektai paskatintų aktyviau naudotis žaliaisiais viešaisiais pirkimais.

11 pakeitimas

20 straipsnis. Bendro finansavimo normos ir projektų išlaidų tinkamumas finansuoti, 1 dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas Didžiausia 18 straipsnyje nurodytų projektų finansavimo norma yra 70 proc. tinkamų finansuoti išlaidų. Išimties tvarka didžiausia 18 straipsnio d ir f punktuose nurodytų projektų bendro finansavimo norma yra 80 proc. tinkamų finansuoti išlaidų. Didžiausia 18 straipsnyje nurodytų projektų finansavimo norma yra 70 proc. tinkamų finansuoti išlaidų. Išimties tvarka didžiausia 18 straipsnio d ir f punktuose nurodytų projektų bendro finansavimo norma yra 80 proc. tinkamų finansuoti išlaidų

Paaiškinimas

Viršutinę normos ribą reikėtų padidinti iki 85 proc. mažiau išsivysčiusiems arba pereinamojo laikotarpio regionams (kaip apibrėžta Struktūrinių fondų reglamente). Šie regionai paprastai yra labai svarbūs siekiant sustabdyti biologinės įvairovės praradimą. Pagal pagrindinių ES fondų taisykles atokiausiems regionams paprastai taikoma 85 proc. bendro finansavimo norma, todėl būtina numatyti galimybę taikyti jiems tokią pačią bendro finansavimo normą ir pagal kitas Sąjungos programas, pavyzdžiui, LIFE. Be to, visoje Europos Sąjungoje atokiausi regionai labiausiai prisideda prie biologinės įvairovės išsaugojimo. Juose yra didžiausias skaičius į tinklą „Natura 2000“ įtrauktų ES svarbos vietų.

12 pakeitimas

20 straipsnis. Bendro finansavimo normos ir projektų išlaidų tinkamumas finansuoti, 2 dalies 1 dalis dėl PVM

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 18 straipsnyje nurodytų projektų atveju PVM nelaikomas tinkamomis finansuoti išlaidomis. 18 straipsnyje nurodytų projektų atveju PVM laikomas tinkamomis finansuoti išlaidomis

Paaiškinimas

RK mano, kad sprendimas PVM nelaikyti tinkamomis finansuoti išlaidomis, kaip siūloma 20 straipsnyje, gali atgrasyti daug potencialių pareiškėjų rengti pasiūlymą. Komitetas primena, kad pagal kitus ES fondus PVM yra tinkamos finansuoti išlaidos, jei gavėjai gali įrodyti, kad PVM negalima susigrąžinti.

13 pakeitimas

20 straipsnis. Bendro finansavimo normos ir projektų išlaidų tinkamumas finansuoti, 3 (nauja) dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas

Paaiškinimas

RK mano, kad sprendimas išlaidų darbuotojams nelaikyti tinkamomis finansuoti išlaidomis gali atgrasyti daug potencialių pareiškėjų rengti pasiūlymą. Pateikiamoje formuluotėje atkuriamas tinkamumas finansuoti, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 614/2007 dėl aplinkos finansinio instrumento (LIFE +), kuris paskelbtas 2008 m. lapkričio 20 d. Oficialiajame leidinyje L309 (žr. 5 straipsnį).

Pirmąja pakeitimo dalimi siekiama užtikrinti, kad išlaidos algoms tikrai bus finansuojamos, o ne tik numatyti tokią galimybę, be tikslių finansavimo kriterijų. Be to, nerealistiška reikalauti, kad mažos administracijos ir mažos organizacijos samdytų papildomus darbuotojus šiems projektams, nes tai dažnai ribos galimybes juos įgyvendinti, juolab kad šiam darbui reikalingi aukštos kvalifikacijos specialistai. Todėl siūloma apriboti šią sąlygą nuoroda, kad darbuotojai turi būti paskirti projektui, finansuojamam pagal šią programą.

Reikia patikslinti, kad valstybės tarnautojai gali būti paskirti vykdyti projektą visą darbo dieną, siekiant užtikrinti, kad nebūtų jokios diskriminacijos, kai bus skaičiuojamos išlaidos, patiriamos dėl veiklos, kurią vykdo valstybės tarnautojai, realiai dirbantys su finansuojamais projektais. Anksčiau vykdytų LIFE programų patirtis rodo, kad valstybės tarnautojai dažnai turi dalyvauti vykdant projektus ne visą darbo dieną, nors jų indėlis labia svarbus. Todėl reikia pripažinti, kad šios išlaidos atitinka finansavimo reikalavimus.

2012 m. liepos 19 d., Briuselis Regionų komiteto pirmininkė Mercedes BRESSO

(1) CdR 6/2011 fin (74 punktas).

(2) Pranešimas „ES priemonės LIFE+ teritorinio poveikio vertinimas“. Parengė Regionų komiteto sekretoriatas, 2011 m. gegužės mėn.; CdR 6/2011 fin.

(3) CdR 6/2011 fin (56 punktas).

(4) Komisijos tarnybų darbo dokumentas, SEC (2011) 1573 final.

(5) Pranešimas „ES priemonės LIFE+ teritorinio poveikio vertinimas“. Parengė Regionų komiteto sekretoriatas, 2011 m. gegužės mėn.; CdR 6/2011 fin.

(6) COM(2010) 2020 final ir COM(2011) 112 final.

(7) CdR 6/2011 fin (6, 25, 65–69 punktai).

(8) CdR 6/2011 fin (33 ir 37 punktai).

(9) CdR 6/2011 fin (38 punktas).

(10) CdR 6/2011 fin, (18 punktas).

(11) CdR 25/2011 fin, CdR 159/2008 fin, CdR 47/2006 fin.

(12) CdR 6/2011 fin, (35 punktas).

(13) COM(2011) 615 final; CdR 6/2011fin (15 punktas).

(14) CdR 6/2011 fin, (34 punktas).

(15) CdR 6/2011 fin (9 ir 14 punktai).

(16) COM(2011) 112 final, 2011 3 8.