22)

Po 22 straipsnio įterpiamas šis ║ skyrius: „VIIa SKYRIUS NACIONALINĖS REGULIAVIMO INSTITUCIJOS 22a straipsnis Nacionalinių reguliavimo institucijų paskyrimas ir nepriklausomumas 1. Kiekviena valstybė narė paskiria vieną nacionalinę reguliavimo instituciją. 2. Valstybės narės užtikrina nacionalinės reguliavimo institucijos nepriklausomumą ir užtikrina, kad ji naudotųsi savo įgaliojimais nešališkai ir skaidriai. Šiuo tikslu valstybė narė užtikrina, kad ▐ vykdydama jai šia direktyva ir kitais atitinkamais teisės aktais pavestas reguliavimo užduotis nacionalinė reguliavimo institucija: a) būtų teisiškai atskirta ir funkciniu atžvilgiu nepriklausoma nuo bet kokio kito viešojo ar privataus subjekto; ir b) jos darbuotojai ir vadovai veiktų nepriklausomai nuo bet kokių rinkos interesų; ir c) atlikdama reguliavimo užduotis nesiektų gauti ir neklausytų jokios vyriausybės arba kito viešojo ar privačiojo subjekto tiesioginių nurodymų. 3. Kad apsaugotų nacionalinės reguliavimo institucijos nepriklausomumą, valstybės narės pirmiausia užtikrina, kad: a) nacionalinė reguliavimo institucija turėtų juridinio asmens statusą, finansinę nepriklausomybę ir tinkamų žmogiškųjų ir finansinių išteklių savo įgaliojimams vykdyti; b) nacionalinės reguliavimo institucijos valdančiosios tarybos nariai būtų skiriami ne trumpesniam nei penkerių metų , bet ne ilgesniam kaip septynerių metų laikotarpiui, kurio negalima pratęsti. Per pirmąją kadenciją šis laikotarpis pusei narių turi būti dveji su puse metų. Narius per tą laikotarpį ją galima atleisti tik tuo atveju, jeigu jie nebeatitinka šiame straipsnyje nustatytų reikalavimų arba padaro sunkų nusižengimą pagal nacionalinę teisę; ir c) nacionalinės reguliavimo institucijos biudžeto poreikiams tenkinti naudojamos tiesioginės pajamos iš energijos rinkos operacijų. 22b straipsnis Nacionalinės reguliavimo institucijos politikos tikslai Vykdydama šioje direktyvoje nurodytas reguliavimo užduotis, nacionalinė reguliavimo institucija imasi visų pagrįstų priemonių, kad būtų pasiekti šie tikslai: a) glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija, Agentūra ir kitų valstybių narių nacionalinėmis reguliavimo institucijomis ║ skatinti konkurencingos, saugios ir aplinką tausojančios elektros energijos vidaus rinkos kūrimą Bendrijoje ir veiksmingą rinkos atvėrimą visiems Bendrijos vartotojams ir tiekėjams , taip pat užtikrinti, kad elektros energijos tiekimo tinklai būtų veiksmingi bei patikimi ir kad jų veikla būtų nukreipta į ilgalaikius tikslus ; b) siekiant a punkte nurodyto tikslo, plėtoti konkurencingas ir tinkamai veikiančias ▐ rinkas Bendrijoje; c) panaikinti visus prekybos elektros energija tarp valstybių narių apribojimus, įskaitant reikiamų tarpvalstybinio elektros energijos perdavimo pajėgumų sukūrimą, kad būtų įmanoma patenkinti paklausą ir padidinti nacionalinių rinkų integraciją siekiant skatinti neribojamą elektros energijos perdavimą Bendrijoje ; d) kaip įmanoma taupesniu būdu plėtoti vartotojams skirtas, saugias, patikimas ir veiksmingas tinklo sistemas, skatinant sistemos tinkamumą ir tuo pat metu užtikrinant energijos vartojimo efektyvumą ir didelio bei mažo masto atsinaujinančių šaltinių energijos integraciją bei užtikrinant elektros energijos gamybą iš mažų energijos šaltinių tiek perdavimo, tiek paskirstymo tinkluose ; e) sudaryti palankesnes sąlygas naujų gamintojų prieigai prie tinklo, visų pirma pašalinant kliūtis, kurios galėtų trukdyti naujų rinkos dalyvių ir energijos iš atsinaujinančių šaltinių gamintojų prieigai; f) užtikrinti, kad tinklo operatoriams būtų sukurtos tinkamos paskatos trumpuoju, tiek ilguoju laikotarpiu didinti tinklo veiksmingumą ir rinkos integraciją; g) užtikrinti naudą klientams dėl efektyvaus nacionalinių rinkų veikimo, užtikrinant vartotojų apsaugą ir skatinant veiksmingą konkurenciją kartu su konkurencijos institucijomis; h) padėti siekti aukštų visuotinių ir viešųjų paslaugų teikimo elektros energijos tiekimo standartų, prisidėti prie pažeidžiamų vartotojų apsaugos, taip pat padėti užtikrinti, kad A priede nustatytos vartotojų apsaugos priemonės būtų veiksmingos; ir i) suderinti keitimosi būtinais duomenimis procedūras. 22c straipsnis Nacionalinės reguliavimo institucijos pareigos ir įgaliojimai 1. Nacionalinės reguliavimo institucijos pareigos , kurias, prireikus, ji vykdo konsultuodamasi su kitomis atitinkamomis Bendrijos ar nacionalinėmis institucijomis, perdavimo sistemos operatoriais ir kitomis rinkos suinteresuotosiomis šalimis, nepažeisdama jų konkrečios kompetencijos: a) savarankiškai ir remiantis skaidriais kriterijais nustatyti ir tvirtinti reguliuojamuosius tinklo tarifus ir tinklo tarifų sudedamąsias dalis; b) užtikrinti, kad perdavimo ir paskirstymo sistemos operatoriai bei, jeigu reikia, atitinkami sistemos savininkai ir visos elektros energijos įmonės laikytųsi šioje direktyvoje nustatytų įpareigojimų ir kitų atitinkamų Bendrijos įstatymų, įskaitant tuos, kurie taikomi tarpvalstybinio pobūdžio klausimams; c) su kitų valstybių narių nacionaline reguliavimo institucija ar institucijomis ir Agentūra bendradarbiauti tarpvalstybiniais klausimais , įskaitant užtikrinti, kad tarp perdavimo infrastruktūros objektų būtų pakankami tinklų sujungimo pajėgumai, būtini veiksmingam bendram rinkos vertinimui ir tiekimo kriterijų saugumui nediskriminuojant tiekimo įmonių įvairiose valstybėse narėse ; d) laikytis visų privalomų Komisijos ir Agentūros sprendimų bei juos įgyvendinti; e) kasmet teikti veiklos ir pareigų vykdymo ataskaitą Komisijai, atitinkamoms valstybių narių valdžios institucijoms ir Agentūrai. Šiose ataskaitose aprašomi veiksmai, kurių imtasi vykdant kiekvieną iš šiame straipsnyje išvardytų užduočių, ir pasiekti rezultatai; f) stebėti, kaip laikomasi šioje direktyvoje išdėstytų veiklos rūšių atskyrimo reikalavimų ir kitų susijusių Bendrijos teisės aktų ir užtikrinti, kad perdavimo, paskirstymo ir tiekimo veiklos nebūtų subsidijuojamos kryžmiškai ir kad paskirstymo ir perdavimo tarifai būtų nustatomi gerokai prieš prasidedant laikotarpiams, kuriais jie bus taikomi ; g) persvarstyti ir metinėje ataskaitoje įvertinti perdavimo sistemos operatorių investavimo planus atsižvelgiant į tai, ar tie planai atitinka visos Europos 10 metų investavimo į elektros tinklą planą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1228/2003 2c straipsnio 1 dalyje; 10 metų investavimo plane raginama skatinti investicijas ir užtikrinama, kad paslaugoms teikti užtektų darbuotojų ir jų kvalifikacija bei skaičius būtų pakankamas įsipareigojimams dėl paslaugų vykdyti; jei atitinkamas operatorius nesilaikys 10 metų investavimo plano, nacionalinė reguliavimo institucija pagal Agentūros rekomendacijas jam taikys atitinkamas sankcijas ; h) patvirtinti metinius perdavimo sistemos operatorių investavimo planus; i) stebėti tinklo saugumo bei patikimumo reikalavimų laikymąsi, nustatyti arba patvirtinti paslaugų teikimo ir elektros energijos tiekimo kokybės normas ir reikalavimus ir peržiūrėti, kokia paslaugų kokybė pasiekta praeityje bei persvarstyti tiekimo tinklo saugumo ir patikimumo taisykles; j) stebėti veiklos skaidrumo lygį ir užtikrinti, kad elektros energijos įmonės laikytųsi skaidrumo įsipareigojimų; k) skatinti rengti Europos nutraukiamo tiekimo sutartis; l) bendradarbiaujant su konkurencijos institucijomis stebėti veiksmingo rinkos atvėrimo ir konkurencijos didmeniniu bei mažmeniniu lygmeniu mastą, įskaitant elektros energijos mainus, namų ūkio vartotojams taikomas kainas, tiekėją pakeitusių vartotojų dalį, tikrąjį suvartojimą atspindinčias tinkamas išankstinio mokėjimo sąlygas, prie elektros tinklo prijungtų vartotojų ir nuo elektros tinklo atjungtų vartotojų dalį, mokesčius už techninę priežiūrą , nustatytos formos namų ūkio vartotojų skundus, ir bet kokį konkurencijos iškraipymą ar apribojimą bendradarbiaujant su konkurencijos institucijomis, taip pat teikti atitinkamoms konkurencijos institucijoms visą aktualią informaciją ir pranešti joms apie visus atitinkamus atvejus; m) stebėti, ar nepasitaiko konkurenciją ribojančios sutartinės praktikos, įskaitant išimtinių teisių sąlygas, kuriomis ne namų ūkio klientams gali būti užkirstas kelias arba apribota galimybė vienu metu sudaryti sutartis su daugiau nei vienu tiekėju ir reikiamais atvejais apie šią praktiką pranešti nacionalinėms konkurencijos institucijoms; n) visapusiškai atsižvelgiant į EB sutarties nuostatas, ilgalaikių susitarimų tarp energijos vartotojų ir tiekėjų, skatinančių energijos gaminimo ir paskirstymo gerėjimą ir tuo pat metu leidžiančių vartotojams pasidalyti atsirandančia nauda, su sąlyga, kad tokie susitarimai taip pat padėtų siekti optimalaus energetikos sektoriaus investicijų lygio, skatinimą; o) pripažinti laisvę sudaryti ilgalaikes sutartis ir galimybę sudaryti turtu grindžiamas sutartis, jeigu jos atitinka galiojančią Bendrijos teisę; p) stebėti, per kiek laiko perdavimo ir paskirstymo įmonės sujungia elektros energijos perdavimo linijas ir atlieka remonto darbus , ir remiantis Agentūros nustatytomis gairėmis taikyti sankcijas, jeigu šie tinklų sujungimo ir remonto darbai vėluoja be pateisinamos priežasties ; q) nepažeidžiant kitų nacionalinių reguliavimo institucijų kompetencijos stebėti aukštus visuotinių ir viešųjų paslaugų teikimo elektros energijos sektoriuje standartus ir pažeidžiamų vartotojų apsaugą▐; r) užtikrinti visišką vartotojų apsaugos priemonių, nustatytų A priede, veiksmingumą ir vykdymą; s) bent kartą per metus paskelbti rekomendacijas apie tai, ar tiekimo tarifai atitinka 3 straipsnio nuostatas , šiose rekomendacijose deramą dėmesį skiriant reguliuojamų kainų, visų pirma didmeninių ir galutiniams klientams taikomų kainų, poveikiui rinkos veikimui ; t) pranešti nacionalinėms konkurencijos institucijoms ir Komisijai, kuriose valstybėse narėse reguliuojami tarifai mažesni negu rinkos kaina; u) nustatyti standartizuotas galutinio kliento ir tiekėjo arba paskirstytojo, arba skaitiklių sistemos operatoriaus santykių taisykles, kurios apimtų bent jau prieigą prie duomenų apie vartotojų sunaudojamą energiją, įskaitant duomenis apie kainas ir bet kokias kitas susijusias išlaidas, suderintos ir lengvai suprantamos tokių duomenų formos taikymą, tikrąjį suvartojimą atspindintį tinkamą išankstinį mokėjimą ir greitą prieigą visiems klientams prie šių duomenų pagal A priedo h punktą; v) stebėti, kaip įgyvendinamos taisyklės, nustatančios perdavimo sistemos operatorių, paskirstymo sistemos operatorių, tiekėjų, vartotojų ir kitų rinkos dalyvių vaidmenis bei pareigas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1228/2003; w) stebėti investavimą į elektros energijos gamybos pajėgumus, t. y. ar investicijomis užtikrinamas tiekimo saugumas; x) prireikus naudotis veto teise, kai priimami sprendimai paskirti arba atleisti už perdavimo sistemos operatoriaus bendrąjį valdymą atsakingus asmenis; y) nustatyti arba patvirtinti prisijungimo prie tinklo tarifus ir paskelbti tokių tarifų nustatymo metodiką; z) nustatyti arba tvirtinti paslaugų kokybės standartus, stebėti jų taikymą ir skirti nuobaudas už jų nesilaikymą; aa) stebėti, kaip įgyvendinamos 24 straipsnyje nurodytos apsaugos priemonės; ab) derinti su svarbiausiais procesais rinkoje susijusius keitimosi duomenimis procesus regioniniu lygmeniu; ac) nekonkurencingose rinkose apibrėžtam ir ribotam laikotarpiui nustatyti viršutines kainos ribas, kad klientai būtų apsaugoti nuo piktnaudžiavimo rinka, reikėtų nustatyti pakankamai aukštas viršutines ribas, kad naujos įmonės nebūtų atgrasomos nuo planų įeiti į tas rinkas ir nebūtų pakenkta esamų konkurentų plėtrai; ad) tikrinti perdavimo sistemos operatoriaus techninės priežiūros politiką; ae) kartu su atitinkamomis planavimo institucijomis parengti gaires dėl konkretų laikotarpį trunkančios licencijavimo procedūros, siekiant paskatinti naujus rinkos dalyvius gaminti elektros energiją ir ja prekiauti; ir af) užtikrinti, kad didmeninių kainų kitimas būtų skaidrus. 2. 1 dalyje minėtas stebėsenos pareigas gali vykdyti kita valdžios institucija, o ne nacionalinė reguliavimo institucija, jei valstybė narė taip numato. Tokiu atveju turi būti nedelsiant sudaryta galimybė nacionalinei reguliavimo institucijai naudotis atlikus tokią stebėseną gauta informacija. Laikydamasi geresnio reglamentavimo principų nacionalinė reguliavimo institucija, vykdydama 1 dalyje minėtas pareigas, atitinkamai konsultuoja perdavimo sistemos operatorius ir glaudžiai bendradarbiauja su kitomis atitinkamomis nacionalinėmis valdžios institucijomis, išsaugodama jų nepriklausomumą, nepažeisdama jų konkrečių kompetencijų. 3. Kai pagal 10 straipsnį paskiriamas nepriklausomas sistemos operatorius, be šio straipsnio 1 dalyje jai pavestų užduočių, nacionalinė reguliavimo institucija taip pat: a) stebi, ar perdavimo sistemos operatorius ir nepriklausomas sistemos operatorius vykdo įsipareigojimus pagal šį straipsnį, ir pagal 5 dalies d punktą skiria nuobaudas už įsipareigojimų nevykdymą; b) stebi nepriklausomo sistemos operatoriaus ir perdavimo sistemos savininko santykius ir jų bendradarbiavimą, siekdama užtikrinti, kad nepriklausomas sistemos operatorius laikytųsi įsipareigojimų, ir visų pirma reguliavimo institucija patvirtina sutartis bei vykdo nepriklausomo sistemos operatoriaus ir perdavimo sistemos savininko ginčų sprendimo funkcijas visų skundų atžvilgiu, kuriuos bet kuri šalis pateikia pagal 10 dalį; c) nepažeidžiant 10 straipsnio 2c dalyje nustatytos procedūros, pirmajame dešimties metų elektros tinklo plėtros plane patvirtina investavimo planus ir daugiametį tinklo plėtros planą, kurį kasmet teikia nepriklausomas sistemos operatorius; d) užtikrina, kad į nepriklausomo sistemos operatoriaus renkamų mokesčių už tinklo prieigą tarifus būtų įskaičiuotas tinkamas atlygis tinklo savininkui ar savininkams už tinklo įrangą ir bet kokias naujas investicijas į ją; e) turi įgaliojimus atlikti patikrinimus perdavimo sistemos savininko ir nepriklausomo sistemos operatoriaus patalpose; ir f) prižiūri, kaip nepriklausomas sistemos operatorius naudoja pagal ║ Reglamento (EB) Nr. 1228/2003 6 straipsnio 6 dalį surinktas perkrovos valdymo pajamas. 4. Pagal 1 dalies l punkto nuostatas stebėdamos nacionalines elektros energijos rinkas, taip pat didmenines ir mažmenines kainas, nacionalinės reguliavimo institucijos priima suderintą metodiką, kuriai pritaria ir kurią patvirtina Agentūra. 5. Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėms reguliavimo institucijoms būtų suteikti įgaliojimai, kuriais naudodamosi jos galėtų veiksmingai ir operatyviai vykdyti 1 ir 2 ║ dalyse nurodytas pareigas. Siekiant šio tikslo, nacionalinė reguliavimo institucija turi, inter alia, šiuos įgaliojimus: a) priimti turinčius teisinę galią spendimus dėl elektros energijos įmonių; b) bendradarbiaudama su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis atlikti elektros energijos rinkos veikimo tyrimą ir nuspręsti,▐ kokių reikia imtis priemonių veiksmingai konkurencijai skatinti ir tinkamam rinkos veikimui užtikrinti▐; c) iš elektros energijos įmonių gauti visą informaciją, būtiną jos užduotims atlikti, įskaitant visus paaiškinimus, kodėl atsisakoma trečiosioms šalims suteikti prieigą, ir informaciją apie priemones, reikalingas tinklui įtvirtinti, taip pat reikiamais atvejais bendradarbiauti su finansų rinkų reguliavimo institucijomis ; d) šioje direktyvoje arba bet kokiu reguliavimo institucijos ar Agentūros sprendimu nustatytų įpareigojimų nevykdančioms elektros energijos įmonėms nustatyti veiksmingas, tinkamas ir atgrasančias poveikio priemones; e) ║ atlikti tinkamus tyrimus, turėdama reikiamus įgaliojimus vadovauti ginčų sprendimui pagal 10 ir 11 dalis; f) patvirtinti 24 straipsnyje nurodytas apsaugos priemones. 6. Nacionalinės reguliavimo institucijos atsakingos už toliau nurodytose srityse taikomų nuostatų ir sąlygų pastarosioms dar neįsigaliojus nustatymą ar patvirtinimą: a) galimybės prisijungti prie nacionalinių elektros tinklų suteikimas ir prieiga prie jų, įskaitant perdavimo ir paskirstymo tarifus ir jų nustatymo metodikas, arba (kaip alternatyva) perdavimo ir paskirstymo tarifų nustatymo ir patvirtinimo metodikos ir jų kontrolė . Šie tarifai atspindi faktines veiksmingo operatoriaus išlaidas ir yra skaidrūs. Jie turi būti tokie, kad būtų įmanoma užtikrinti būtinąsias investicijas į elektros tinklus tokiu būdu, kad investicijų pakaktų užtikrinti elektros tinklų pakankamumą. Šie tarifai yra nediskriminaciniai naujų rinkos dalyvių atžvilgiu; b) ▐ pasiūlos ir paklausos balanso užtikrinimo paslaugų , kurios kiek įmanoma labiau atspindi išlaidas ir neturi įtakos pajamoms, tuo pat metu užtikrina tinkamas paskatas tinklo vartotojams išlaikyti savo teikiamo galingumo ir sunaudojamos energijos pusiausvyrą, teikimas ; šios paslaugos yra sąžiningos ir nediskriminuojančios bei pagrįstos objektyviais kriterijais; c) prieiga prie tarpvalstybinių infrastruktūrų, įskaitant pajėgumų skyrimo ir perkrovos valdymo procedūras. Nacionalinės reguliavimo institucijos turi teisę reikalauti, kad perdavimo sistemos operatoriai keistų šias nuostatas ir sąlygas. 7. Nustatant ar tvirtinant tarifų nustatymo ir pasiūlos ir paklausos balanso užtikrinimo metodus , nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad tinklo operatoriams būtų sukurtos pakankamos paskatos tiek trumpuoju, tiek ilguoju laikotarpiu didinti veiksmingumą, skatinti rinkos integraciją , užtikrinti tiekimo saugumą ir prisidėti vykdant susijusius mokslinius tyrimus. 8. Nacionalinės reguliavimo institucijos stebi nacionalinių elektros energijos sistemų ir jungiamųjų linijų perkrovos valdymą. Perdavimo sistemos operatoriai pateikia savo perkrovos valdymo procedūras, įskaitant pajėgumų skyrimą, nacionalinėms reguliavimo institucijoms tvirtinti. Nacionalinės reguliavimo institucijos gali reikalauti pakeisti šias procedūras prieš jas patvirtindamos. 9. Nacionalinėms reguliavimo institucijoms suteikiama teisė reikalauti, kad perdavimo ir paskirstymo sistemos operatoriai, jeigu reikia, pakeistų šiame straipsnyje nurodytas nuostatas ir sąlygas ▐, siekiant užtikrinti, kad jos būtų proporcingos ir taikomos nediskriminuojant. Jeigu vėluojama nustatyti perdavimo ir paskirstymo tarifus, reguliavimo institucijos turi turėti teisę nustatyti laikinus perdavimo ir paskirstymo tarifus ir nuspręsti dėl atitinkamų kompensavimo priemonių, jeigu galutiniai tarifai būtų kitokie nei šie laikinieji tarifai. 10. Bet kuri šalis, nepatenkinta perdavimo ar paskirstymo sistemos operatoriaus veiksmais , susijusiais su operatoriaus įpareigojimais pagal šią direktyvą , gali paduoti skundą nacionalinei reguliavimo institucijai, kuri, veikdama kaip ginčų sprendimo institucija, priima sprendimą per du mėnesius nuo skundo gavimo dienos. Kai nacionalinei reguliavimo institucijai reikia gauti daugiau informacijos, šį laikotarpį galima pratęsti dviem mėnesiais. Šį laikotarpį taip pat galima pratęsti, jeigu su tuo sutinka skundą padavusi šalis. Nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimas yra privalomas nebent ir iki tol, kol jis panaikinamas apeliacine tvarka. 11. Bet kuri nukentėjusioji šalis, turinti teisę pateikti skundą, susijusį su sprendimu dėl tarifų arba metodikos, priimtų pagal šį straipsnį, o kai nacionalinė reguliavimo institucija yra įpareigota konsultuotis – dėl pasiūlytų tarifų ar metodikos, ne vėliau kaip per du mėnesius arba per trumpesnį valstybių narių nustatytą laikotarpį nuo sprendimo ar jo projekto paskelbimo dienos pateikti skundą dėl persvarstymo. Toks skundas nesustabdo sprendimo įgyvendinimo. 12. Valstybės narės sukuria tinkamus ir veiksmingus reguliavimo, kontrolės ir skaidrumo mechanizmus, siekdamos išvengti piktnaudžiavimo vyraujančia padėtimi, ypač kai tai kenkia vartotojų interesams, ir bet kokio piktybiško elgesio. Nustatant šiuos mechanizmus atsižvelgiama į Sutarties, ypač jos 82 straipsnio, nuostatas. 13. Nacionalinė reguliavimo institucija įsteigia nepriklausomą skundų nagrinėjimo tarnybą ar alternatyvią vartotojų teisių gynimo struktūrą, pvz., nepriklausomą energetikos ombudsmeną ar vartotojų instituciją. Ši tarnyba ar struktūra turi būti atsakinga už veiksmingą skundų nagrinėjimą ir atitikti pažangiausios patirties kriterijus. Nacionalinė reguliavimo institucija nustato skundų nagrinėjimo standartus ir gaires gamintojams ir tinklo operatoriams. 14. Valstybės narės užtikrina, kad būtų imtasi atitinkamų priemonių, įskaitant patraukimą atsakomybėn administracine ir baudžiamąja tvarka pagal jų nacionalinius įstatymus, prieš atsakinguosius fizinius ar juridinius asmenis, nesilaikančius šia direktyva nustatytų slaptumo taisyklių. 15. 10 ir 11 dalyse nurodyti skundai nepažeidžia teisės Bendrijos ar nacionalinėje teisėje nustatyta tvarka paduoti apeliaciją. 16. Nacionalinės reguliavimo institucijos priimami sprendimai turi būti deramai pagrįsti ir vieši, kad būtų galima vykdyti jų teisinę priežiūrą. 17. Valstybės narės užtikrina, kad būtų parengti tinkami nacionaliniai mechanizmai, kuriuos taikant šalis, kurios atžvilgiu nacionalinė reguliavimo institucija priima vienokį ar kitokį sprendimą, turėtų teisę paduoti apeliaciją nacionalinei teisminei institucijai arba kitai nešališkai nacionalinei institucijai, kuri nepriklauso nei nuo suinteresuotųjų šalių , nei nuo jokios vyriausybės . ▐ 22d straipsnis Tarpvalstybinio pobūdžio klausimų reguliavimo tvarka 1. Nacionalinės reguliavimo institucijos glaudžiai bendradarbiauja ir konsultuojasi vienos su kitomis bei teikia vienos kitoms bei Agentūrai visą informaciją, reikalingą šioje direktyvoje nustatytoms užduotims atlikti. Jeigu keičiamasi informacija, ją gaunančioji institucija užtikrina tokį informacijos slaptumą, kokio prašo perduodančioji institucija. 2. Siekiant užtikrinti, kad į regioninių elektros energijos rinkų integraciją būtų atsižvelgta tinkamose reguliavimo struktūrose, tinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, glaudžiai bendradarbiaudamos su Agentūra ir jai vadovaujant, kad jų regioninėse rinkose būtų atliktos bent šios reguliavimo užduotys: a) būtų bendradarbiaujama bent regiono mastu, siekiant skatinti eksploatacinių priemonių rengimą optimaliam elektros tinklo valdymui užtikrinti, skatinti bendras elektros energijos biržas ir tarpvalstybinio elektros energijos perdavimo pajėgumų paskirstymo galimybes, sudaryti tinkamo nacionalinių perdavimo sistemų sujungimo pajėgumų lygio galimybę, įskaitant naujus jungiamuosius tinklus, regione ir tarp regionų, kad būtų užtikrinama veiksmingos konkurencijos plėtotė ir tiekimo saugumo gerėjimas; b) bent atitinkamo regiono lygiu būtų suderinti visi techniniai ir rinkos kodeksai, taikomi atitinkamos perdavimo sistemos operatoriams ir kitiems rinkos dalyviams; c) būtų suderintos taisyklės, pagal kurias valdomos perkrovos ir teisingas pajamų ir (arba) perkrovos valdymo sąnaudų perskirstymas visiems rinkos dalyviams; d) būtų nustatytos taisyklės, siekiant užtikrinti, kad elektros energijos biržos (-ų) savininkai ir (arba) valdytojai, kurie daro įtaką atitinkamai regiono jungtinei rinkai, būtų visiškai nepriklausomi nuo energijos gamybos įrangos savininkų ir (arba) valdytojų. 3. Nacionalinės reguliavimo institucijos turi teisę sudaryti tarpusavio susitarimus bendradarbiavimui reguliavimo srityje skatinti ir 1 ir 2 dalyse nurodytiems veiksmams vykdyti prireikus konsultuojantis su kitomis susijusiomis nacionalinėmis institucijomis ir nepažeidžiant šių institucijų konkrečios kompetencijos. 4. Agentūra nusprendžia dėl bent dvi valstybes nares sujungiančių infrastruktūros objektų reguliavimo tvarkos: a) gavusi bendrą kompetentingų nacionalinių reguliavimo institucijų prašymą, arba, b) jeigu kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos per šešis mėnesius nuo dokumentų įteikimo paskutinei iš tų reguliavimo institucijų nesugeba susitarti dėl atitinkamos reguliavimo tvarkos. ▐ 22e straipsnis Gairėse nustatytų reikalavimų vykdymas 1. Komisija ar bet kuri nacionalinė reguliavimo institucija ║ gali prašyti Agentūros pateikti nuomonę, ar laikomasi sprendimo, kurį nacionalinė reguliavimo institucija priėmė laikydamasi šioje direktyvoje arba Reglamente (EB) Nr. 1228/2003 nurodytų gairių. 2. Agentūra per keturis mėnesius nuo prašymo pateikimo datos pateikia nuomonę reguliavimo institucijai, paprašiusiai patiekti nuomonę, ║ Komisijai arba nacionalinei reguliavimo institucijai, priėmusiai atitinkamą sprendimą. 3. Jeigu ginčijamą sprendimą priėmusi nacionalinė reguliavimo institucija nesilaiko Agentūros nuomonės per keturis mėnesius nuo tos nuomonės pateikimo dienos, Agentūra apie tai praneša Komisijai. 4. Bet kuri nacionalinė reguliavimo institucija gali pranešti Komisijai, jeigu ji mano, kad nacionalinės reguliavimo institucijos priimtas sprendimas neatitinka šioje direktyvoje arba Reglamente (EB) Nr. 1228/2003 nurodytų gairių reikalavimų per du mėnesius nuo to sprendimo priėmimo dienos. 5. Jeigu Komisija per du mėnesius nuo tada, kai jai pranešta, kad nesilaikoma Agentūros nuomonės pagal ║ 3 dalį arba nesilaikoma gairių pagal ║ 4 dalį, ║ ar savo nuožiūra per tris mėnesius nuo ginčijamo sprendimo priėmimo dienos nustato, kad ║ kyla pagrįstų abejonių dėl nacionalinės reguliavimo institucijos priimto sprendimo atitikties šioje direktyvoje arba Reglamente (EB) Nr. 1228/2003 nurodytoms gairėms, Komisija gali nuspręsti pradėti tyrimą. Šiuo atveju Komisija nacionalinės reguliavimo institucijos ir į tyrimą įtrauktų atitinkamų suinteresuotųjų šalių prašo pateikti pastabas. 6. Jeigu Komisija nusprendžia pradėti tyrimą, ne vėliau nei po keturių mėnesių nuo sprendimo pradėti tyrimą ji skelbia galutinį sprendimą: a) neprieštarauti reguliavimo institucijos sprendimui; arba b) reikalauti, kad atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija iš dalies pakeistų ar atšauktų sprendimą, jeigu Komisija mano, kad nebuvo laikomasi gairių reikalavimų. 7. Jeigu Komisija per ║ 5 ir 6 dalyse nustatytą laikotarpį nenusprendė pradėti tyrimo arba nepriėmė galutinio sprendimo, tada tariama, kad ji neprieštarauja nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimui. 8. Nacionalinė reguliavimo institucija per du mėnesius įgyvendina Komisijos sprendimą iš dalies pakeisti ar atšaukti sprendimą ir apie tai atitinkamai praneša Komisijai. ▐ 22f straipsnis Įpareigojimas laikyti duomenis 1. Valstybės narės elektros energijos tiekimo įmones įpareigoja bent penkerius metus laikyti ir nacionalinei reguliavimo institucijai, nacionalinei konkurencijos institucijai ir Komisijai pateikti atitinkamus duomenis apie visus sandorius, su didmeniniais vartotojais ir perdavimo sistemos operatoriais sudarytus remiantis elektros energijos tiekimo sutartimis ir elektros energijos rinkos išvestinėmis finansinėmis priemonėmis. 2. Duomenys rengiami taip, kad būtų išsamiai nurodomos tam tikros sandorių charakteristikos, t. y. trukmė, tiekimo ir apmokėjimo taisyklės, kiekis, įvykdymo data ir laikas, sandorio kainos, didmeninio vartotojo identifikavimo priemonės ir išsami informacija apie visas neįvykdytas elektros energijos tiekimo sutartis ir neįgyvendintas elektros energijos rinkos išvestines finansines priemones. 3. Nacionalinė reguliavimo institucija pateikia savo tyrimų arba užklausų rezultatų ataskaitas rinkos dalyviams, kartu užtikrindama, kad neskelbtina komercinė informacija apie atskirus rinkos dalyvius ar atskirus sandorius nebus atskleista. ▐ ▐ 4. Įmonėms, kurioms taikoma Direktyva 2004/39/EB, šiuo straipsniu nenustatomi papildomi įpareigojimai šio straipsnio 1 dalyje nurodytų institucijų atžvilgiu. 5. Jeigu ║ 1 dalyje nurodytoms institucijoms reikia pasinaudoti duomenimis, kuriuos laiko subjektai, kuriems taikoma Direktyva 2004/39/EB, pagal tą direktyvą įgaliotos institucijos toms institucijoms pateikia reikalingus duomenis.“