EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.6.7 
SEK(2011) 811 galutinis 
  
Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
dėl Liuksemburgo 2011 m. nacionalin ės reformų programos 
  
su Tarybos nuomone 
 
dėl atnaujintos 2011–2014 m. Liukse mburgo stabilumo programos 
{SEK(2011) 724 galutinis} 
 
 
LT 2   LT Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
dėl Liuksemburgo 2011 m. nacionalin ės reformų programos 
  
su Tarybos nuomone 
 
dėl atnaujintos 2011–2014 m. Liuksemburgo stabilumo programos 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos S ąjungos veikimo, ypa č į jos 121 straipsnio 2 dal į ir 
148 straipsnio 4 dal į, 
atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 1466/97 d ėl biudžeto b ūklės 
priežiūros stiprinimo ir ekonomin ės politikos prieži ūros bei koordinavimo
1, ypač į jo 
5 straipsnio 3 dal į, 
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendacij ą2, 
atsižvelgdama į Europos Vadov ų Tarybos išvadas, 
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomon ę, 
pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finans ų komitetu, 
kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadov ų Taryba pritar ė Europos Komisijos pasi ūlymui 
įgyvendinti nauj ą darbo viet ų kūrimo ir augimo strategij ą „Europa 2020“, grindžiam ą 
geresniu ekonomikos politikos ko ordinavimu, ir daugiausia d ėmesio skirti toms 
svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksm ų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus 
augimo ir konkurencingumo potencialas. 
(2) 2010 m. liepos 13 d. Taryba pri ėmė rekomendacij ą dėl valstybi ų narių ir Sąjungos 
bendrųjų ekonomin ės politikos gairi ų (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – 
sprendimą dėl valstybi ų narių užimtumo politikos gairi ų
3, kurie kartu sudaro 
integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybi ų narių paprašyta atsižvelgti 
formuojant nacionalin ę ekonomikos ir užimtumo politik ą. 
                                                 
1 OL L 209, 1997 8 2, p. 1. 
2 OL C , p. . 
3 2011 m. geguž ės 19 d. Tarybos sprendimu 2011/308/ES taikytina 2011 m.  
 
LT 3   LT (3) 2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino pirm ąją metinę augimo apžvalg ą, kuria 
pradedamas naujas ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante  bei integruoto 
politikos koordinavimo Europos semestras,  numatytas strategijoje „Europa 2020“.  
(4) 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadov ų Taryba patvirtino fisk alinio konsolidavimo ir 
struktūrinių reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. ir kovo 7 d. 
Tarybos išvadas ir Komisijos metin ę augimo apžvalg ą). Ji pabr ėžė, kad pirmenyb ę 
reikia teikti patikim ų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atk ūrimui, nedarbo mažinimui 
reformuojant darbo rink ą ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo priemon ėms. Ji 
paprašė, kad valstyb ės narės šiuos prioritetus įgyvendint ų konkrečiomis priemon ėmis 
ir jas įtrauktų į savo stabilumo ar konvergencijos programas ir į nacionalines reform ų 
programas. 
(5) 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadov ų Taryba taip pat para gino valstybes nares, 
prisijungusias prie pakto „Euro pl ius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad 
juos galėtų įtraukti į savo stabilumo arba konvergenc ijos programas ir nacionalines 
reformų programas. 
(6) 2011 m. balandžio 29 d. Liuksemburgas pateik ė 2011 m. atnaujint ą 2011–2014 m. 
stabilumo program ą ir 2011 m. nacionalin ę reformų program ą. Siekiant atsižvelgti į 
abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu.  
(7) Atsižvelgiant į nepaprastai didel ę finansų sektoriaus reikšm ę šalies ekonomikai, 
Liuksemburgas finans ų ir ekonomikos kriz ę atlaikė palyginti gerai. 2009 m. realiajam 
BVP nukritus 3,6 %, 2010 m. ekonomika gr eitai atsigavo. BV P išaugo maždaug 
3,5 %, šį augimą skatino didesn ės viešosios išlaidos, d ėl kurių nusprend ė vyriausyb ė 
įgyvendindama Europos ekonomikos atgaivinimo program ą, taip pat labai padid ėjęs 
grynasis eksportas. Užimtumo srityje kriz ė atlaikyta, iš dalies d ėl to, kad daugeliu 
atveju buvo pereita prie  valdžios institucij ų remiamos priemon ės – sutrumpinto darbo 
laiko. Nuo 2008 m. pradžios nedarbas prad ėjo didėti ir iš esm ės stabilizavosi ties 
maždaug 6 % – Liuksemburge tai aukštas istorinis nedarbo lygis. Nepaisant 
nuosmukio, Liuksemburgo viešieji finansai pa lyginti patikimi (2010 m. deficitas buvo 
1,7 %, bendra skola – 18,4 %) d ėl labai palankios pradin ės būklės. 
(8) Remdamasi atnaujintos stabilumo program os vertinimu pagal Tarybos reglament ą 
(EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekono minis scenarijus, kuriuo grindžiamos 
programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yr a kiek atsargus, pal yginti su Komisijos 
tarnybų 2011 m. pavasario prognoze. Programoj e nustatytas 1,0 % 2011 m. deficito 
tikslas atitinka Komisijos tarnyb ų pavasario prognoz ę. Pagal scenarij ų, kai politika 
nekeičiama, programoje prognozuojama, kad 2 012 m. nominalusis deficitas padid ės 
iki 1,5 % BVP, paskui v ėl palaipsniui maž ės iki 0,8 % BVP 2014 m. Komisijos 
tarnybų prognoz ė yra kiek optimistiškesn ė: prognozuojama, kad 2012 m. deficitas 
sudarys 1,1 % BVP, remiantis palankesn iu makroekonominiu scenarijumi ir l ėtesniu 
išlaidų didėjimu. Programoje nenumatoma, kad per 2011–2014 m. programos 
laikotarpį vidutinės trukmės tikslas, t. y. 0,5 % BVP strukt ūrinis perviršis, bus 
pasiektas. Priešingai, tikimasi, kad strukt ūrinis balansas (Komisijos tarnyb ų 
perskaičiuotas pagal programoje pateikt ą informacij ą ir bendrai sutart ą metodik ą) 
palaipsniui suprast ės nuo 0,3 % perviršio 2011 m. iki 0,8 % deficito 2014 m.  
(9) Prognozuojama, kad BVP augimas išliks patikimas, tod ėl Liuksemburgo viešiesiems 
finansams gal ėtų būti naudinga, jeigu strukt ūrinis balansas b ūtų labiau pagerintas, kad 
 
LT 4   LT vidutinės trukmės tikslas b ūtų pasiektas jau 2012 m. Taip šalis susikurt ų patikimumo 
ribą, apsaugan čią nuo galimo ekonomikos nuosmukio ateityje ir tai pad ėtų padidinti 
ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Be to, atsižvelgiant į apskaičiuotą netiesiogini ų 
įsipareigojim ų, susijusių su visuomen ės senėjimu, poveik į, šaliai būtų naudinga tur ėti 
platesnio užmojo vidutin ės trukmės tikslą.  
(10) Prognozuojama, kad per ateinan čius dešimtme čius Liuksemburgo su visuomen ės 
senėjimu susijusios viešosios išlaidos bus didžiausios ES. Trumpalaik į pensijų 
sistemos finansavim ą dabar palaiko žemas priklausomyb ės dėl amžiaus santykis, be to 
jis iš dalies prikla uso nuo palyginti jaun ų darbuotoj ų, atvykstan čių iš gretim ų 
valstybių, įmokų. Ateityje abu veiksniai pasikeis ir  numatoma, kad išlaidos pensijoms 
smarkiai padid ės. Nors vyriausyb ė sukaupė pakankamai didel į turtą ir pensijų rezervai 
dar didėja, to nepakaks sistemos tvarumui užtikrinti. Be to, 38,2 % (2009 m.) vyresnio 
amžiaus darbuotoj ų (55–64 met ų) užimtumo lygis yra vienas žemiausi ų ES-27 (ES 
vidurkis – 46 %). Nors nustatytas pensinis amžius iš principo yra 65 metai, pagal 
Liuksemburgo pensij ų sistemą dažnai leidžiama į pensiją išeiti anks čiau praktiškai 
nesumažinant pensijos lygio, kuris, be  kita ko, yra palyginti aukštas. Tod ėl vidutinis 
pasitraukimo iš darbo rinkos amžius yra 59,4 metai ir tai didina pensij ų sistemos 
išlaidas. Vyriausyb ės planuose reformuoti pensij ų sistemą numatytas naujas modelis, 
kurį taikant darbuotojai bus skatinam i savo noru dirbti ilgiau. Tai pagerint ų pensijų 
sistemos priklausomyb ės santykį. Vis dėlto šis mechanizmas b ūtų skirtas tik naujai į 
pensiją išeinantiems asmenims ir b ūtų taikomas tik darbo stažui, įgytam įsigaliojus 
reformai, taigi visas jos poveikis pasijust ų po 40 met ų.  
(11) Kainų ir sąnaudų konkurencingumas Liuksemburge nuo pra ėjusio dešimtme čio 
pradžios smarkiai pablog ėjo. Tai susij ę su darbo užmokes čio ir našumo poky čiais. 
2000–2010 m. vienetui tenkan čios darbo s ąnaudos Liuksemburge did ėjo maždaug 
pusantro karto spar čiau nei ES-15 vidurkis ir da ugiau nei penkis kartus spar čiau nei 
Vokietijoje. Atsižvelgiant į vyriausyb ės ir profesini ų sąjungų susitarim ą nuo 2011 m. 
pavasario iki spalio m ėn. atidėti automatinio darbo užmokes čių indeksavimo sistemos 
taikymą, 2011 m. realiojo darbo užmokes čio augimas labai sul ėtės. Dar reikia priimti 
sprendimą dėl vėliau taikytinos ribos. Atsižvelgiant į esamą infliacijos prognoz ę, kitas 
automatinis indeksavimas gal ėtų būti atliekamas jau 2012 m., taip bus panaikinti 
anksčiau pasiekti rezultatai didinant s ąnaudų konkurencingum ą. 
(12) Nepaisant istorinio didelio užimtumo augimo, gyventoj ų užimtumo lygis yra mažesnis 
nei ES vidurkis, ypa č labai jaun ų ir vyresnio amžiaus asmen ų grupėse. Darbo viet ų 
kūrimas pastaraisiais metais daugiausi a buvo naudingas šalyje negyvenantiems 
darbuotojams. Nors nedarbo augimas nuo 2008 m. siejamas su nuosmukiu, jis vis 
labiau įgauna strukt ūrinį pobūdį, kurį patvirtina tai, kad augimo metais prieš kriz ę 
užimtumas tur ėjo augti maždaug 4 % per metus, kad nedarbo lygis šiek tiek sumaž ėtų. 
Jaunimo nedarbo lygis yra sant ykinai aukštas: 2010 m. jis siek ė 16,1 %, palyginti su 
6 % visų aktyvių gyventoj ų. Nedarbo lygis labai prikla uso nuo išsilavinimo lygio. 
Jauni gyventojai nor ėdami gauti darb ą susiduria su didele šalyje negyvenan čių 
asmenų, kurie dažnai yra tiek pat ar net geriau kvalifikuoti, konkurencija.  
 
LT 5   LT (13) Liuksemburgo vyriausyb ė nurodė keletą įsipareigojim ų pagal pakt ą „Euro plius“4. Šie 
įsipareigojimai susij ę su keturiomis pakto sritimis. Kiek tai susij ę su fiskaliniais 
klausimais, vyriausyb ė patvirtino pensij ų reformos pagrindinius aspektus ir 
įsipareigoja j ą parengti iki 2011 m. pabaigos. Siekiant sustiprinti finansin į stabilum ą, 
imtis priemoni ų finansų sektoriaus atsparumui didinti vykdant reguliavim ą ir priežiūrą 
Europos ir tarptautiniu lygmenimis ir t ęsti veiksmus siekiant įvairinti Liuksemburgo 
ekonomikos strukt ūrą. Užimtumo priemon ėmis daugiausia siekiama padidinti aktyvios 
užimtumo politikos veiksmingum ą (reformuoti užimtumo administracij ą 
„Administration de l'Emploi“) ir skatinti mokym ąsi visą gyvenim ą privačiajame 
sektoriuje valstybei skiriant didesn į bendrą finansavim ą. Konkurencingumo didinimo 
priemonės apima darbo užmokes čių indeksavimo atid ėjimą nuo 2011 m. pavasario 
(kaip nustatyta pagal automatinio indeksavimo sistem ą) iki spalio m ėn., taip pat 
įsipareigojim ą derėtis su socialiniais partneriais d ėl panašaus atid ėjimo 2012 m. Be to, 
vyriausyb ė įsipareigojo pageri nti verslo aplink ą taikydama administracinio 
paprastinimo priemones ir gerindama infrastrukt ūrą. Įsipareigojimai atitinka stabilumo 
ir nacionalin ėje reform ų programose išd ėstytą platesnę reformų darbotvark ę ir jais 
siekiama spr ęsti pensij ų, konkurencingumo, užimtumo (ypa č jaunų ir vyresnio 
amžiaus darbuotoj ų) ir finans ų sektoriaus uždavinius.  Tačiau kai kurios pasi ūlytos 
reformos nepakankamai detalios. Šie įsipareigojimai pagal pakt ą „Euro plius“ buvo 
įvertinti ir į juos atsižvelgta reng iant rekomendacijas. 
(14) Komisija įvertino stabilumo program ą ir nacionalin ę reformų program ą, taip pat 
Liuksemburgo įsipareigojimus pagal pakt ą „Euro plius“5. Komisija įvertino ne tik j ų 
svarbą tvariai fiskalinei ir soci alinei bei ekonominei Liuksem burgo politikai, bet ir tai, 
kaip laikomasi ES taisykli ų ir gairių, nes būtina stiprinti bendr ą Europos S ąjungos 
ekonomikos valdym ą ES priemon ėmis prisidedant prie b ūsimų nacionalini ų 
sprendimų. Atsižvelgdama į tai Komisija mano, kad, remiantis palankia 
makroekonomine perspektyva, tur ėtų būti įmanoma daugiau sumažinti deficit ą 
2011 m. ir kad imantis didesni ų fiskalinių priemoni ų vidutinės trukmės tikslą būtų 
galima pasiekti 2012 m. Taip pat reik ėtų imtis tolesni ų veiksmų siekiant reformuoti 
pensijų sistemą ir skatinti vyresnio amžiaus žmoni ų aktyvum ą, stiprinti 
konkurencingum ą ir padėti jaunimui įsidarbinti.  
(15) Atsižvelgdama į šį vertinim ą, Taryba išnagrin ėjo 2011 m. atnaujint ą Liuksemburgo 
konvergencijos program ą ir savo nuomon ę6 pateikė rekomendacijos 1 ir 2 punktuose. 
Atsižvelgdama į 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadov ų Tarybos išvadas, Taryba 
išnagrinėjo Liuksemburgo nacionalin ę reformų programą, 
REKOMENDUOJA Liuksemburgui 2011–2012 m. imtis ši ų veiksmų: 
(1) Pasinaudoti ger ėjančiomis ciklin ėmis sąlygomis ir sustiprinti fiskalines priemones 
siekiant labiau sumažinti nominal ųjį deficitą ir 2012 m. pasiekti vidutin ės trukmės 
tikslą. 
(2) Pasiūlyti ir įgyvendinti plataus masto pensij ų sistemos reform ą siekiant užtikrinti 
ilgalaikį pensijų sistemos tvarum ą pradedant nuo priemoni ų, kuriomis b ūtų 
                                                 
4 Daugiau informacijos apie įsipareigojimus, prisiimtus pagal pakt ą „Euro plius“, galima rasti dokumente 
SEC(2011) 724. 
5 SEC(2011) 724. 
6 Numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalyje. 
 
LT 6   LT padidintas vyresni o amžiaus darbuotoj ų dalyvavimas, vis ų pirma neskatinant 
ankstyvo iš ėjimo į pensiją ir įtraukiant priemones, kuriomis nustatytas pensinis 
amžius susiejamas su vidutine gyvenimo trukme. 
(3) Pasikonsultavus su socialinia is partneriais ir vadovauj antis nacionaline praktika 
pertvarkyti darbo užmokes čio nustatymo sistem ą siekiant užtikrinti, kad darbo 
užmokesčio didėjimas geriau atspind ėtų darbo našumo ir konkurencingumo 
pokyčius.  
(4) Imtis priemoni ų siekiant sumažinti jaunimo nedarb ą stiprinant mokymo ir švietimo 
priemones, kuriomis b ūtų užtikrinta, kad jaun ų darbuotoj ų įgūdžiai geriau atitikt ų 
darbo rinkos paklaus ą. 
Priimta Briuselyje 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas