Be to, santykinai greitai daug energijos galima sutaupyti vartotojams savanoriškai priimant tam tikrus pasirinkimus. Naujausioje Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos ataskaitoje pabrėžiama, kad mūsų gyvenimo būdo ir elgsenos pokyčiai gali padėti gerokai sumažinti energijos suvartojimą. Šildymo temperatūros mažinimas, ekonomiškesnis vairavimas ir perėjimas prie viešojo transporto bei aktyvaus judumo, efektyvesnis buitinių prietaisų ir oro kondicionierių naudojimas bei šviesos išjungimas gali padėti tuojau pat sutaupyti apčiuopiamą energijos kiekį.

Energijos taupymas, t. y. energijos vartojimo mažinimas pasitelkiant kainos signalus, energijos vartojimo efektyvumo priemones arba dedant savanoriškas pastangas, dažnai gali būti pigiausias, saugiausias ir švariausias būdas sumažinti mūsų priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Be to, naudojant mažiau energijos remiamas energijos tiekimo saugumas, tampa mažiau aktualus jos kaupimas ir prisidedama prie švarios energetikos pertvarkos.

Dabartiniai ES energijos vartojimo efektyvumo tikslai labai padeda siekti ES klimato srities užmojų. Klimato teisės akte nustatyti 20-20-20 tikslai ir 2030 m. klimato srities tikslai yra akivaizdūs pavyzdžiai to, kad energijos suvartojimo efektyvumo priemonės nesutrukdė augimui, bet leido sumažinti energijos suvartojimą ir labai prisidėjo prie šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo. Kaip patvirtina tyrimas, efektyvaus energijos vartojimo politika davė ir daugiau įvairios, skirtingais mastais monetizuojamos naudos. Tai, be kita ko, yra energijos nepritekliaus sumažėjimas, geresnė sveikata ir didesnė gerovė, didesnis verslo konkurencingumas ir didesnis energetinis saugumas.

Be to, siekdama padėti vartotojams rinktis efektyvesnius prietaisus, Komisija sukūrė Europos gaminių energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo duomenų bazės (EPREL) vartotojų sąsają. Komisija taip pat rengia informacinę kampaniją, kurios tikslas – teikti ugdyti sąmoningumą padedančią informaciją ir medžiagą, kurią kitos įstaigos galėtų naudoti informuodamos asmenis. Valstybės narės taip pat turėtų išnaudoti visas turimas galimybes, kad paskatintų energijos vartojimo efektyvumą, pavyzdžiui, taikyti lengvatinius PVM tarifus didelio efektyvumo šildymo sistemoms, užtikrinti, kad energijos kainodara būtų skatinama pereiti prie šilumos siurblių, ir skatinti pirkti efektyvesnius prietaisus. Valstybės narės geriausiai galės nustatyti veiksmingiausias ir teisingiausias priemones, atsižvelgdamos į savo aplinkybes.

Atsižvelgiant į poreikį paspartinti Sąjungos nepriklausomybę nuo iškastinio kuro importo, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę paspartinti esamų energijos vartojimo efektyvumo priemonių įgyvendinimą ir imtis papildomų priemonių. Kiekviena valstybė narė geriausiai žinos, kur jai reikia sutelkti savo pastangas, be to, ES lygmeniu yra aiškių sričių, kuriose vadovaujantis bendru požiūriu galima sukurti pridėtinės vertės.

·skatinant naudoti nulinės taršos sunkiasvores transporto priemones ir didinant ilgesnių ir sunkesnių sunkvežimių, kurie atlikus Svorio ir matmenų direktyvos peržiūrą turėtų važinėti tarp Europos Sąjungos valstybių narių, energijos taupymo potencialą;

·per būsimą Kombinuotojo transporto direktyvos peržiūrą didinant kombinuotojo transporto naudojimą, padedantį taupyti energiją.

Atsižvelgdama į tai, Komisija:

·siūlo Energijos vartojimo efektyvumo direktyvoje nustatytą privalomą tikslą padidinti iki 13 proc.;

·Parlamentą ir Tarybą ragina per šiuo metu vykstančias derybas apsvarstyti pirmiau išdėstytas šios srities priemones, kad Pastatų energinio naudingumo direktyva ir Energijos vartojimo efektyvumo direktyva padėtų pastatuose sutaupyti dar daugiau energijos ir dar efektyviau ją naudoti;

·Parlamentą ir Tarybą ragina išlaikyti užmojo lygį, numatytą Komisijos pasiūlyme dėl Reglamento dėl tvarių gaminių ekologinio projektavimo; spartus jo nuostatų įgyvendinimas padės sutaupyti daugiau energijos, nes platus spektras gaminių bus gaminami efektyviai naudojant energiją ir išteklius;

·apsvarstys galimybę pateikti teisėkūros iniciatyvą dėl nulinės taršos transporto priemonių dalies didinimo viešajame ir įmonių automobilių parke;

·pateiks teisės aktų rinkinį dėl krovinių transporto žalinimo.

Komisija taip pat ragina valstybes nares skubiai priimti Bendro Europos dangaus sukūrimo reglamento dėl oro eismo valdymo modernizavimo Europoje reformą, atsižvelgiant į tai, kad dėl didesnio skrydžių efektyvumo gerokai sumažėtų degalų sąnaudos.

4.Finansavimas

Kalbant apie energijos vartojimo efektyvumo ir pastatų renovacijos finansavimą, nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose numatytos investicijos yra geras atspirties taškas – tokioms investicijoms pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP) skirta daugiau kaip 67 mlrd. EUR. Didžioji finansavimo paramos dalis buvo paskirstyta pastatų renovacijai (daugiausia gyvenamiesiems ir visuomeniniams pastatams), po to – efektyviai energiją vartojančių pastatų statybai, o finansavimo parama energijos vartojimo efektyvumo didinimui MVĮ, pramonėje ir aukštojo mokslo pastatuose daugeliu atvejų buvo skiriama rečiau. Šiuo metu su visomis valstybėmis narėmis vykstančios diskusijos dėl plano „REPowerEU“ – gera proga stiprinti nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus (EGADP) šiose srityse.

Tikimasi, kad ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS), įskaitant Modernizavimo fondą ir siūlomą naują pastatų ir kelių transporto ATLPS bei su ja susijusį Socialinį klimato fondą, taip pat užtikrins bent panašaus dydžio bendras pajamas, o vienas pagrindinių pajamų panaudojimo tikslų – investicijos į energijos vartojimo efektyvumą. Be to, pagal dabartinę daugiametę finansinę programą didelė parama iš sanglaudos politikos fondų (ERPF, Sanglaudos fondo ir Teisingos pertvarkos fondo) bus teikiama energijos vartojimo efektyvumui ir darniajam transportui. Konkrečiai, programa „InvestEU“, kurioje numatytas rizikos pasidalijimas tarp įgyvendinimo partnerių, tarp kurių yra ir EIB grupė, padės pritraukti privačiojo finansavimo įvairioms su energijos vartojimo efektyvumu susijusioms investicijoms. Be to, investicijos į energijos vartojimo efektyvumą remiamos ir pagal bendrą žemės ūkio politiką, programą „Europos horizontas“ ir programą LIFE. Iš viso pagal šias priemones ES lygmeniu skiriami finansiniai ištekliai su klimatu susijusiems tikslams siekia 626 mlrd. EUR 2021–2027 m. DFP ir „NextGenerationEU“ (nors šie ištekliai skirti kelioms politikos kryptims, ne tik energijos vartojimo efektyvumui).

Su valstybės pagalba susijusioms priemonėms taikomos valstybės pagalbos taisyklės. Klimato, energetikos ir aplinkosaugos sričių valstybės pagalbos gairėse (CEEAG) pateikta daug pavyzdžių, kaip galima remti energijos vartojimo efektyvumo projektus. Nors energijos vartojimo efektyvumui skiriama daug ES ir nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens viešojo finansavimo, vien tokio finansavimo nepakaks energijos vartojimo efektyvumo investicijų poreikiams patenkinti, todėl šiems tikslams pasiekti būtina didinti privačias investicijas. Kiti finansavimo poreikiai susiję su būtinu darbuotojų kvalifikacijos kėlimu ir perkvalifikavimu, kad nepritrūktų kvalifikuotos darbo jėgos, reikalingos daugeliui planuojamų priemonių, įskaitant, bet ne tik, energijos taupymo priemonių, efektyvių prietaisų ar atsinaujinančiosios elektros energijos gamybos įrenginių montavimą, taip pat pastatų ir renovacijos priemonių diegimą, įgyvendinti.

Viena vertus, tai reiškia, kad valstybės finansinė parama, grindžiama finansavimo priemonėmis ir novatoriškomis finansavimo schemomis, turėtų būti naudojama kuo ekonomiškai efektyviau. Siekdama šio tikslo Komisija toliau skatins teikti techninę pagalbą vykdant energijos vartojimo efektyvumo investicinius projektus, diegti inovatyvias energijos vartojimo efektyvumo finansavimo schemas (tokias kaip, pavyzdžiui, komunalinių paslaugų sąskaitų apmokėjimas, mokesčių sugrąžinimas, sutarčių dėl energijos vartojimo efektyvumo sudarymas, veiklos rezultatais pagrįsti modeliai) ir finansinius produktus (tokias kaip, pavyzdžiui, hipotekos kreditai energijos vartojimo efektyvumui didinti, žaliosios paskolos, nulinės taršos transporto priemonių parko įsigijimo finansavimo schemos).

Atsižvelgdama į tai, kad svarbu plėtoti energijos vartojimo efektyvumo finansavimo schemas derinant finansines priemones ir dotacijas, Komisija, padedama Europos investicijų banko, pateikia modelį, kaip padėti valstybėms narėms kurti energijos vartojimo efektyvumo finansines priemones ir diegti daugiau šių schemų naudojantis sanglaudos politikos fondų lėšomis.

Kita vertus, labai svarbu stiprinti bendradarbiavimą su finansų įstaigomis investicijų į energijos vartojimo efektyvumą srityje ir gauti aktyvų jų įsipareigojimą siekti plano „REPowerEU“ ir Europos žaliojo kurso tikslų. Šioje srityje Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, toliau stiprina sėkmingą Energijos vartojimo efektyvumo finansinių institucijų grupės (EEFIG) darbą, pavyzdžiui, siekdama performuoti ją į aukšto lygio Europos energijos vartojimo efektyvumo finansavimo koaliciją su finansų sektoriumi. Be to, Komisija nagrinės papildomus būdus, kaip pritraukti daugiau privačių investicijų, pvz., taikyti hipotekos portfelio standartus arba mokėjimo už rezultatus schemas.

Atsižvelgdama į poreikį didinti privatų energijos vartojimo efektyvumo finansavimą, Komisija:

·bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, įsteigs aukšto lygio Europos energijos vartojimo efektyvumo finansavimo koaliciją su finansų sektoriumi, grindžiamą sėkmingai veikiančia Energijos vartojimo efektyvumo finansinių institucijų grupe (EEFIG);

·išnagrinės galimas papildomas priemones, kaip pritraukti daugiau privačių investicijų, pvz., galimybes taikyti hipotekos portfelio standartus arba mokėjimo už rezultatus sistemas.

5.Valdymas ir partneriai