EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA (EU) 2020/1969

2020 m. gegužės 14 d.

su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimų dėl Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija ir vykdomosios įstaigos, dalį

EUROPOS PARLAMENTAS,

— atsižvelgdamas į savo sprendimą dėl Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija,

— atsižvelgdamas į savo sprendimus dėl vykdomųjų įstaigų 2018 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo,

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnį ir V priedą,

— atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones,

— atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0069/2020),

A. kadangi Sąjungos išlaidos – svarbi priemonė siekiant politikos tikslų ir vidutiniškai sudaro 1,9 % Sąjungos valstybių narių valdžios sektoriaus išlaidų;

B. kadangi, kai Parlamentas patvirtina Komisijai, kad biudžetas įvykdytas, jis tikrina, ar lėšos buvo panaudotos teisingai ir ar buvo pasiekti politiniai tikslai;

Politiniai prioritetai

1. atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija kartu su valstybėmis narėmis vykdo Sąjungos biudžetą ir kad nesvarbu, koks vykdymo būdas naudojamas – pasidalijamasis, tiesioginis ar netiesioginis valdymas, teisinės valstybės principo laikymasis yra viena esminių patikimo finansų valdymo principų laikymosi prielaidų, įtvirtintų Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 317 straipsnyje; pabrėžia, kad visi dalyviai turėtų stengtis lėšas naudoti kuo skaidriau, veiksmingiau ir efektyviau; yra susirūpinęs dėl finansinių nuostolių, patirtų dėl visuotinių trūkumų taikant teisinės valstybės principą kai kuriose valstybėse narėse, ir laikosi nuomonės, kad Sąjunga turėtų galėti nustatyti tinkamas priemones, kuriomis tokiais atvejais būtų sustabdytos, sumažintos ir apribotos galimybės gauti Sąjungos finansavimą; todėl palankiai vertina pasiūlymą dėl reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų ir ragina priimti šį pasiūlymą pirmumo tvarka;

2. pabrėžia, kad, atsižvelgiant į ribotus Sąjungos biudžeto finansinius išteklius, iš kurių turėtų būti remiami didėjantys Sąjungos prioritetai ir atsakomybė, Sąjungos finansinių interesų apsauga yra itin svarbi ir kad visais lygmenimis reikia dėti kuo daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią sukčiavimui, korupcijai ir netinkamam Sąjungos lėšų naudojimui ir su jais kovoti; pabrėžia, kad Europos prokuratūros įsteigimas yra esminis pokytis siekiant saugoti Sąjungos finansinius interesus; kritiškai vertina nepakankamą Europos prokuratūros finansavimą ir numatytą nepakankamą darbuotojų skaičių kūrimo etape ir tai, kad Komisija nepakankamai įvertino jos poreikius; pabrėžia, kad Europos prokuratūra turi išnagrinėti iki 3 000 bylų per metus; pabrėžia, kad Europos prokuratūrai reikia bent 76 papildomų etatų ir 8 mln. EUR, kad ji pradėtų veikti visu pajėgumu iki 2020 m. pabaigos, kaip numatyta; primygtinai ragina Komisiją pateikti taisomojo biudžeto projektą; pakartoja, kad Parlamentas griežtai prieštarauja Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) darbuotojų skaičiaus sumažinimui 45 etatais;

3. primena, kad 2018 m. rugpjūčio 2 d. įsigaliojusio Finansinio reglamento 61 straipsnyje išplėsta interesų konfliktų apibrėžtis; ragina Komisiją, kaip Sutarčių sergėtoją, kovoti su visų formų interesų konfliktais ir reguliariai vertinti prevencines priemones, kurių ėmėsi valstybės narės, kad jų išvengtų; ragina Komisiją pasiūlyti bendras interesų konfliktų, darančių poveikį aukšto lygio politikams, vengimo gaires; primygtinai ragina Tarybą patvirtinti bendrus etikos standartus visais su interesų konfliktais susijusiais klausimais ir užtikrinti bendrą šio klausimo supratimą visose valstybėse narėse; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į plačiai paplitusias interesų konfliktų skirstant Sąjungos žemės ūkio lėšas problemas, nepageidautina, kad Europos Vadovų Tarybos nariai, žemės ūkio ministrai, pareigūnai ar jų šeimos nariai priimtų sprendimus dėl pajamų rėmimo;

4. palankiai vertina Audito Rūmų ketinimą pereiti prie patvirtinimo metodikos, kurią taikant auditoriai surenka pakankamą ir tinkamą informaciją, leidžiančią daryti išvadą dėl patikinimo, kurią suformulavo atsakingas subjektas; primena Audito Rūmų išvadą, kad reikia skubiai gerinti nacionalinių valdžios institucijų kokybę ir patikimumą ir kad į šiuos faktus turėtų būti atsižvelgta taikant patvirtinimo metodiką; rekomenduoja Audito Rūmams savo atsitiktinės atrankos būdu atliekamus tikrinimus papildyti rizika pagrįstų patikrų metodika, kad jų ataskaitose apie klaidų lygį daugiau dėmesio būtų skiriama sritims, kuriose problemos labiausiai tikėtinos;

5. todėl ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, kad būtų užtikrinta, jog bus pateikti išsamūs, tikslūs ir patikimi duomenys, nepamirštant tikslo iki galo įgyvendinti vieno bendro audito sistemą; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų naudojama skaidri metodika ir nuosekli terminija, ir supaprastinti savo ataskaitas, ypač klaidų lygio srityje, siekiant išvengti painiavos ir neskaidrumo;

6. pažymi, kad sudėtinga išmatuoti pasiekimus Sąjungos prioritetų, politikos ir programų srityje; vis dėlto pažymi, kad veiksminga veiklos rezultatų stebėsena yra labai svarbi siekiant suprasti padėtį, nustatyti kylančias problemas ir imtis taisomųjų veiksmų, kai tikslai nepasiekti arba tais atvejais, kai vienos Sąjungos politikos srities rezultatai galėtų turėti neigiamą poveikį siekiant nustatytų kitos politikos srities tikslų;

7. ragina Komisiją: — geriau suderinti aukšto lygio bendruosius tikslus, konkrečius politikos tikslus ir programas, — nustatyti geresnius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius (PVRR), kurie atspindėtų Sąjungos išlaidų programų ir politikos poveikį ir pasiekimus, o ne juos įgyvendinančių institucijų veiklos rezultatus, — naudoti naujausią informaciją apie veiklos rezultatus, kad būtų galima laiku pritaikyti tikslus ir rodiklius, — daugiau dėmesio skirti Sąjungos finansavimo rezultatams ir pridėtinei vertei, neapsiribojant vien tik rezultatais;

8. palankiai vertina Audito Rūmų pareikštą ketinimą savo metinėje ataskaitoje pateikti biudžeto įvykdymą tvirtinančioms institucijoms kiekvienos srities Sąjungos politikos atitikties ir veiksmingumo aspektus apimantį vertinimą pagal atskirus biudžeto išlaidų kategorijų skyrius;

9. ragina Komisiją ir Audito Rūmus paspartinti biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą iki n+1;

10. dar kartą patvirtina, kad valstybių narių muitinės turi glaudžiau bendradarbiauti, kad būtų išvengta žalos Sąjungos ir nacionaliniams biudžetams, visų pirma atsižvelgiant į PVM praradimą, e. prekybą ir suklastotus produktus;

11. ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis persvarstyti, kaip būtų galima veiksmingiau surinkti muitus ir susigrąžinti visas sumas, kurios buvo nesumokėtos naudojant apgaulę; taip pat apsvarstyti, kaip būtų galima pagerinti muitinių pajamų susigrąžinimą;

12. yra susirūpinęs dėl rizikos, kad e. prekybos prekių tiekimas iš trečiųjų šalių gali būti nepakankamai įvertintas, ir ragina Komisiją vykdyti pakankamą kontrolės ir stebėsenos veiklą valstybėse narėse, kad būtų užtikrintas geresnis bendradarbiavimas;

13. pažymi, kad iš Europos inovacijų diegimo rezultatų suvestinės daugumoje valstybių narių matoma teigiama pastarųjų metų tendencija;

14. ragina Komisiją skirti daugiau dėmesio geografiniam mokslinių tyrimų lėšų paskirstymui siekiant padėti skleisti aukščiausio lygio pažangius mokslinius tyrimus visoje Sąjungoje ir sudaryti vienodas sąlygas ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui; siūlo daugiau naudotis struktūriniais fondais siekiant skatinti inovacijas ir kompetenciją; pabrėžia, kad pagal bendrąsias programas moksliniai tyrimai ir inovacijos turi būti finansuojami visais jų etapais; atkreipia dėmesį į tai, kad nors apčiuopiami fundamentinių mokslinių tyrimų projektų rezultatai dažnai pasirodo tik praėjus ilgesniam laikotarpiui, tokie tyrimai yra būtini siekiant užtikrinti Sąjungos kompetenciją mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje ir norint pritraukti geriausius mokslininkus; susirūpinęs pažymi, kad kai kurios bendruose mokslinių tyrimų projektuose dalyvaujančios trečiosios šalys kelia pavojų Sąjungos finansinių interesų apsaugai;

15. pakartoja savo susirūpinimą dėl didelio neįvykdytų įsipareigojimų lygio, daugiausia dėl to, kad vėlai pradėta teikti finansavimą 2014–2020 m. finansinės perspektyvos laikotarpio projektams ir programoms ir lėtai įgyvendinti Europos struktūriniai ir investicijų fondai (ESI fondai); ragina atitinkamas valstybes nares paspartinti sanglaudos politikos programų ir susijusių mokėjimų vykdymą nešvelninant būtinos kontrolės, taip pat padidinti pareiškėjams reikiamą skaidrumą ir sumažinti sudėtingumą siekiant sutrumpinti įgyvendinimo laikotarpį; ragina Komisiją vėl pradėti taikyti n+2 taisyklę; ragina Komisiją atidžiai stebėti, kaip valstybės narės įgyvendina priemones tais atvejais, kai lėšos nepakankamai panaudojamos ir lėšų įsisavinimo lygis žemas;

16. atkreipia dėmesį į itin didelę sanglaudos politikos ir ESI fondų svarbą mažinant valstybių narių ir regionų skirtumus, skatinant ekonomikos augimą ir užimtumą, kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi ir taip gerinant kasdienį Europos piliečių gyvenimą;

17. ragina Komisiją teikti daugiau techninės paramos (rengti mokymo sesijas, gerinti komunikaciją ir t. t.) nacionalinėms, regioninėms ar vietos valdžios institucijoms, kad pakiltų lėšų įsisavinimo lygis;

18. pažymi, kad pagal Sąjungos teisę paramos gavėjai, turintys teisę į bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) tiesiogines išmokas, yra tie, kurie dirba žemę; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų priimtos taisyklės, kurios padėtų išvengti atvejų, kai Sąjungos subsidijos skiriamos gavėjams, kurie įsigijo atitinkamą žemę neteisėtais ar nesąžiningais būdais, kaip pastebėta kai kuriose valstybėse narėse; atsižvelgdamas į tokius Slovakijoje ir Italijoje pastebėtus atvejus, apie kuriuos pranešė OLAF, pabrėžia, kad Komisija turėtų pateikti pasiūlymus, kuriuose būtų aiškiai nurodyta, kad žemės nuomos arba nuosavybės sutartys yra grindžiamos teisinės valstybės principu ir kad laikomasi nacionalinių teisės aktų, susijusių su darbuotojų teisėmis, įskaitant teises, susijusias su žemės ūkio darbuotojų pajamomis; prašo Komisijos bendradarbiaujant su nacionalinėmis agentūromis parengti standartizuotą ir viešai prieinamą formą (laikantis atitinkamo Teisingumo Teismo sprendimo), kuri padėtų atskleisti galutinius BŽŪP paramos gavėjus;

19. yra labai susirūpinęs dėl neseniai Italijos valdžios institucijų atliktų tyrimų, per kuriuos atskleista 5,5 mln. EUR vertės sukčiavimo atvejų ir aptikta keletas mafijos struktūrų, kurios nesąžiningai naudoja Sąjungos žemės ūkio subsidijas savo nusikalstamais tikslais, grasina sąžiningiems ūkininkams, dalyvaujantiems valstybinės žemės aukcionuose, ir nepaiso nacionalinės darbo teisės; mano, kad organizuotas nusikalstamumas gali pakenkti Sąjungos finansiniams interesams ir mokesčių mokėtojų pinigams visoje Sąjungoje ir ragina Komisiją imtis būtinų priemonių siekiant užkirsti kelią nusikaltėlių tinklams gauti Sąjungos lėšų; pabrėžia, kad reikia geriau keistis informacija nacionaliniu lygmeniu, taip pat Sąjungai geriau keistis informacija su nacionalinėmis institucijomis, siekiant greitai nustatyti nusikalstamas organizacijas, siekiančias gauti neteisėtą pelną; ragina Komisiją sustiprinti kontrolės sistemas, kad tokia padėtis nepasikartotų; ragina Komisiją informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie visus naujus pokyčius;

20. ragina Komisiją skatinti didesnę lyčių pusiausvyrą ir biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą principą skiriant lėšas;

21. ragina Komisiją toliau skaitmeninti savo paslaugas;

22. ragina Komisiją toliau supaprastinti administracines procedūras, kad mažos struktūros, pvz., MVĮ, būtų pritrauktos dalyvauti Sąjungos programose ir viešuosiuose pirkimuose;

23. primygtinai reikalauja, kad Komisija Sąjungos lygmeniu pasiūlytų specialų skundų teikimo mechanizmą, siekiant suteikti paramą ūkininkams ar paramos gavėjams, susidūrusiems, pavyzdžiui, su žemės grobimo pažeidimais, nacionalinių valdžios institucijų nusižengimais, nusikalstamų struktūrų ar organizuoto nusikalstamumo spaudimu, arba asmenims, kurie patiria priverstinį ar vergų darbą, suteikiant jiems galimybę greitai pateikti skundą Komisijai, kurį Komisija turėtų skubiai patikrinti;

24. apgailestaudamas pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse daugiausia tiesioginių BŽŪP išmokų patenka į kelių gavėjų rankas; griežtai nepritaria oligarchinių struktūrų kūrimui ir įsitvirtinimui kai kuriose valstybėse narėse; yra labai susirūpinęs dėl to, kad šių oligarchinių struktūrų nariai naudojasi Sąjungos lėšomis, ypač žemės ūkio ir sanglaudos srityse, kad sustiprintų savo valdžią; mano, kad Sąjungos lėšos turėtų būti naudingos daugumai Sąjungos piliečių;

25. yra labai susirūpinęs dėl naujausių pranešimų apie žemės ūkiui skiriamas lėšas, kuriomis, kaip įtariama, naudojasi oligarchinės struktūros; pakartoja, kad tai yra labai neteisinga Sąjungos mokesčių mokėtojų, ypač smulkių ūkininkų ir kaimo bendruomenių, atžvilgiu; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą iš dalies pakeisti BŽŪP ir sanglaudos politikos taisykles, siekiant teisingiau paskirstyti Sąjungos lėšas ir taip išvengti nesubalansuoto lėšų paskirstymo, kai nedidelė dalis paramos gavėjų (tiek fiziniai, tiek juridiniai asmenys) gauna didžiąją daugumą Sąjungos subsidijų abiejose srityse; mano, kad būtina pakeisti DFP taisykles siekiant išvengti situacijos, kai vienas fizinis asmuo, kuriam priklauso kelios įmonės, turi galimybę per vienos DFP laikotarpį gauti triženklius milijonus siekiančias Sąjungos subsidijas pagal BŽŪP ir sanglaudos politiką;

26. atkreipia dėmesį į sanglaudos politikos ir BŽŪP sričių skaidrumo reikalavimus, pagal kuriuos atsakingos valstybių narių valdžios institucijos pagal pasidalijamojo valdymo taisykles privalo sudaryti ir viešai skelbti galutinių paramos gavėjų sąrašą; ragina valstybes nares tokius duomenis skelbti vienodai ir užtikrinti informacijos sąveikumą; ragina Komisiją rinkti ir apibendrinti duomenis ir skelbti 50 didžiausios kiekvieno fondo paramos gavėjų kiekvienoje valstybėje narėje ir 50 didžiausios BŽŪP ir sanglaudos politikos paramos gavėjų (fizinių ir juridinių asmenų) visose valstybėse narėse sąrašus, kad būtų galima gauti tikslią Sąjungos subsidijų paskirstymo apžvalgą;

27. ragina Komisiją, visiškai laikantis pasidalijamojo valdymo principo: — sukurti vienodą ir standartizuotą valstybėms narėms skirtą informacijos sistemą, kurią naudodamos jos teiktų informaciją apie galutinius Sąjungos lėšų gavėjus žemės ūkio ir sanglaudos srityse; pabrėžia, kad informacija apie galutinius naudos gavėjus turėtų apimti informaciją apie tikruosius įmonių savininkus (fizinius ir juridinius asmenis), — pasiūlyti reglamentą dėl IT sistemos, kuri sudarytų sąlygas valstybių narių valdžios institucijoms realiuoju laiku teikti vienodas ir standartizuotas ataskaitas ir užtikrintų sąveikumą su valstybių narių sistemomis, sukūrimo, siekiant užtikrinti didesnį skaidrumą ir Komisijos bei valstybių narių bendradarbiavimą, taip pat pagerinti tolesnę atskaitomybę už mokėjimus ir ypač padėti anksčiau nustatyti sistemines klaidas ir nesąžiningą naudojimą, — padėti valstybėms narėms pritaikyti valstybių narių IT sistemas prie naujos ataskaitų teikimo sistemos arba tokias sistemas susikurti, — stebėti valstybių narių teikiamų duomenų kokybę ir išsamumą, — naudojantis šiuolaikinėmis skaitmeninėmis sistemomis užtikrinti didesnį veiksmingumą, savalaikiškumą ir mažesnę biurokratinę naštą;

28. pripažįsta, kad tokios IT sistemos sukūrimui ir įdiegimui prireiks laiko; visiškai pripažįsta, kad už informacijos apie taikant pasidalijamąjį valdymą teikiamos paramos gavėjus teikimą atsakingos valstybės narės; kartu prašo greičiau ir skaidriau keistis informacija ir duomenimis, susijusiais su Sąjungos subsidijomis sanglaudos ir BŽŪP srityse; ragina Komisiją pateikti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai 50 daugiausiai paramos gaunančių individualių gavėjų (fizinių asmenų, kurie yra tikrieji bendrovės arba kelių bendrovių savininkai) kiekvienoje valstybėje narėje sąrašą ir 50 daugiausiai Sąjungos subsidijų visose valstybėse narėse gaunančių gavėjų (fizinių ir juridinių asmenų, taip pat fizinių asmenų, kurie yra kelių bendrovių savininkai) sąrašą; prašo Komisijos šią informaciją biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai teikti kasmet;

29. ragina Komisiją įvertinti šiuo metu jau pateiktus pasiūlymus dėl BŽŪP ir pasiūlyti pakeitimų siekiant suderinti būsimą tvarką su Europos žaliuoju kursu;

30. ragina Komisiją savo pasiūlymuose dėl DFP ir Europos žaliojo kurso atsižvelgti į kritines Audito Rūmų išvadas dėl BŽŪP sistemos žalinimo veiksmingumo stokos;

31. yra ypač susirūpinęs dėl nerimą keliančios spaudos ir NVO pateiktos informacijos apie dramatišką pažeidžiamiausių migrantų, ypač vaikų migrantų ir pabėgėlių moterų, padėtį migrantų antplūdžio valdymo centruose; ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybių narių valdžios institucijomis imtis konkrečių priemonių siekiant užkirsti kelią netinkamam Sąjungos lėšų naudojimui ir išvengti piktnaudžiavimo bei neteisėtos prekybos, taip pat užtikrinti, kad Sąjungos lėšos būtų naudojamos pagrindinėms teisėms apsaugoti;

32. pabrėžia, kad kartu su Sąjungos biudžetu vis dažniau Sąjungos politikai trečiosiose šalyse įgyvendinti naudojant finansines priemones ir patikos fondus gali būti pakenkta Sąjungos veiksmų atskaitomybės ir skaidrumo lygiui; primygtinai reikalauja, kad Komisija užtikrintų, jog teikiant išorės pagalbą šalyse gavėjose būtų laikomasi teisinės valstybės principo ir gerbiamos žmogaus teisės; ypač pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad jokiomis Sąjungos lėšomis nebūtų remiamas jokių formų priverstinis ar vaikų darbas yra susirūpinęs dėl naujausių kaltinimus pateikiančių spaudos pranešimų apie Eritrėjoje įgyvendinamus projektus; primygtinai ragina Komisiją skubiai imtis tolesnių veiksmų, atsižvelgiant į šiuos kaltinimus, ir laiku suteikti informaciją biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai;

33. palankiai vertina puikų Audito Rūmų darbą, nes jų darbas ir specialiosios ataskaitos yra esminė skaidrumo ir gero valdymo užtikrinimo priemonė Europoje; atkreipia dėmesį į visas Audito Rūmų 2018 m. specialiosiose ataskaitose pateiktas rekomendacijas ir ragina Europos institucijas jas greitai įgyvendinti;

Audito Rūmų patikinimo pareiškimas

34. palankiai vertina tai, kad Audito Rūmai mano, jog 2018 m. sąskaitos yra patikimos, – tokia nuomonė pateikiama nuo 2007 m., ir kad Audito Rūmai padarė išvadą, jog 2018 m. pajamose reikšmingo klaidų lygio nebuvo;

35. su pasitenkinimu pažymi, kad 2018 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų finansinėse ataskaitose nurodyti įsipareigojimai visais esminiais aspektais yra teisėti ir tvarkingi;

36. palankiai vertina teigiamą tendenciją, susijusią su Audito Rūmų paskelbtu labiausiai tikėtinu klaidų lygiu mokėjimo metu, palyginti su ankstesnių metų klaidų lygiu, nes 2018 m. mokėjimams taikomas 2,6 % labiausiai tikėtinas klaidų lygis ( 1 )

37. pažymi, kad per 26 metus trečią kartą iš eilės Audito Rūmai paskelbė sąlyginę (o ne neigiamą) nuomonę apie finansinėse ataskaitose nurodytų mokėjimų teisėtumą ir tvarkingumą, o tai reiškia, kad, Audito Rūmų nuomone, reikšmingos klaidos iš esmės susijusios tik su išlaidų kompensavimu ir maždaug puse audituojamų subjektų;

38. apgailestauja, kad 26 metus iš eilės mokėjimai iš esmės buvo paveikti klaidų, nes priežiūros ir kontrolės sistemos veiksmingos tik iš dalies; pabrėžia, kad valstybės narės turėjo pakankamai informacijos, kad galėtų užkirsti kelią didelei daliai klaidų, jas aptikti ir ištaisyti prieš deklaruodamos išlaidas Komisijai, ir kad jei ši informacija būtų buvusi panaudota, įvertintas klaidų lygis būtų buvęs gerokai mažesnis; ragina Komisiją pritaikyti reikiamas priemones siekiant toliau gerinti valstybių narių valdžios institucijų atliekamą klaidų nustatymą;

39. pažymi, kad tais atvejais, kai mokėjimai atliekami remiantis išlaidų kompensavimu, Audito Rūmai apskaičiavo, kad klaidų lygis yra 4,5 % (palyginti su 2017 m. buvusiu 3,7 % ir 2016 m. – 4,8 % klaidų lygiu), o teisių į išmokas ( 2 ) klaidų lygis nesiekė 2 % reikšmingumo ribos, išskyrus kai kurias kaimo plėtros schemas; apgailestauja, kad nėra aiškiai apskaičiuotas teisės į išmokas klaidų lygis;

40. nurodo, kad Audito Rūmai didžiausią apskaičiuotą klaidų lygį nustatė ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos išlaidose (5,0 %), o mažiausias reikšmingas klaidų lygis nustatytas konkurencingumo augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti išlaidose – čia jis buvo ant reikšmingumo ribos (2,0 %);

41. nurodo, kad Audito Rūmai mano, jog išlaidos moksliniams tyrimams išlieka didesnės rizikos sritimi ir pagrindiniu klaidų šaltiniu „Konkurencingumo“ kategorijoje;

42. pažymi, kad 2018 m. Audito Rūmai nurodė konkrečius klaidų lygius keturiose DFP išlaidų kategorijose: „Konkurencingumo“, „Sanglaudos“„Gamtos išteklių“ ir „Administracinių išlaidų“.

43. nurodo, kad Audito Rūmai nurodė kiekvienos politikos srities atskirai klaidų lygį, tačiau neįvertino klaidų lygių išlaidų srityse pagal DFP 3 išlaidų kategoriją „Saugumas ir pilietybė“ ir 4 išlaidų kategoriją „Europos vaidmuo pasaulyje“; prašo Audito Rūmų apsvarstyti, ar tipinio imties dydžio pagal šias dvi išlaidų kategorijas auditas galėtų būti naudingas vertinant finansines operacijas; be to, pažymi, kad Audito Rūmai nepaskelbė konkrečių klaidų lygių kaimo plėtros ir rinkos operacijų pagal BŽŪP srityse, nei Europos socialinio fondo (ESF), Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir sanglaudos fondų (SF) klaidų lygių kiekvienam atskirai; siūlo Audito Rūmams apsvarstyti galimybę peržiūrėti savo atrankos strategiją siekiant užtikrinti geresnį palyginamumą skirtingais metais;

44. apgailestauja, kad Audito Rūmai neįvertino klaidų lygių išlaidų srityse pagal DFP 3 išlaidų kategoriją „Saugumas ir pilietybė“ ir 4 išlaidų kategoriją „Europos vaidmuo pasaulyje“; mano, kad, nors šių išlaidų kategorijų asignavimai yra palyginti maži, jie yra itin svarbūs politiniu požiūriu; pabrėžia, kad norint atlikti griežtą ir nepriklausomą finansinių sandorių vertinimą ir siekiant, kad Parlamentas galėtų atlikti geresnę Sąjungos lėšų naudojimo priežiūrą, labai svarbus tipinis imties dydis atliekant auditą pagal šias išlaidų kategorijas, ir ragina Audito Rūmus kitose metinėse ataskaitose pateikti duomenis apie klaidų lygį mokėjimo metu pagal šias išlaidų kategorijas;

45. pažymi, kad Audito Rūmai atliko operacijų, kurių bendra vertė – 120,6 mlrd. EUR, auditą ir kad „Gamtos ištekliai“ sudaro didžiausią bendros tiriamosios visumos dalį (48 %), tuo tarpu DFP 1b dalis „Sanglauda“ yra palyginti maža (apie 20 %); atkreipia dėmesį į audituotos tiriamosios visumos pasiskirstymą, turint mintyje labai didelį klaidų lygį sanglaudos politikos srityje; siūlo Audito Rūmams, priimant sprendimą dėl bendros audito tiriamosios visumos kitos dalies pasiskirstymo, atsižvelgti į visų Sąjungos išlaidų dalies dydį ir į su ja susijusią klaidų riziką;

46. yra nustebęs, jog Audito Rūmai nusprendė, kad gamtos ištekliai turėtų sudaryti didžiausią Audito Rūmų bendros audito tiriamosios visumos dalį atliekant metinį finansų ir atitikties auditą, nors BŽŪP tiesioginių išmokų srityje klaidų tikimybė nėra didelė; vis dėlto pažymi, kad tiesioginių išmokų srityje viešai paskelbti keli interesų konfliktų, organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos atvejai, po kurių Komisija atliko auditus; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tinkamesnių priemonių siekiant užkirsti kelią atvejams, dėl kurių kyla pavojus BŽŪP, ir priimti dėl jų sprendimus;

47. atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmų sanglaudos audito tiriamoji visuma skyrėsi nuo ankstesnių metų ir apėmė galutinius mokėjimus 2007–2013 m. laikotarpiu ir išlaidas, įtrauktas finansines ataskaitas, kurias kasmet patvirtina Komisija, 2014–2020 m. laikotarpiu; mano, jog tai reiškia, kad Audito Rūmai testavo operacijas, kurių atžvilgiu atitinkami taisomieji veiksmai buvo atlikti valstybių narių lygmeniu; apgailestauja, kad, nepaisant tokio audito metodo, klaidų lygis buvo labai aukštai kiekybiškai įvertintas – jis siekė 5 %;

48. nurodo, kad, kaip ir ankstesniais metais, daugiausia prie 2018 m. įvertinto klaidų lygio didelės rizikos išlaidose prisidėjo tinkamumo finansuoti klaidos (t. y. netinkamos finansuoti sąnaudos išlaidų deklaracijose arba netinkami finansuoti projektai, veikla ar paramos gavėjai);

49. vis dėlto nurodo, kad tinkamumo finansuoti klaidų poveikis buvo mažesnis nei 2017 m. (2018 m. – 68 %, 2017 m. – 93 %); apgailestauja, kad 2018 m. Audito Rūmai nustatė daug didesnį klaidų skaičių, susijusių su viešaisiais pirkimais, valstybės pagalbos taisyklėmis ir dotacijų skyrimo procedūromis; ragina Komisiją atidžiai stebėti šių kategorijų klaidas ir įvertinti, ar jos kelia pavojų laisvai konkurencijai, ar net nurodyti galimus korupcijos atvejus; tokiu atveju Komisija turėtų nedvejodama imtis taisomųjų priemonių ir informuoti Europos prokuratūrą;

50. ragina Komisiją palengvinti ir supaprastinti strategines sistemas, pagal kurias vykdomas Sąjungos biudžetas, taip stiprinant atskaitomybę už rezultatus ir didinant aiškumą ir skaidrumą visiems suinteresuotiesiems subjektams;

Metinės valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitos: laimėjimai valdymo srityje

Komisijos pateiktų duomenų patikimumas

51. apgailestauja, kad Audito Rūmai neatliko metinės biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitos audito; vis dėlto nurodo, kad Audito Rūmai išnagrinėjo kai kurias metines veiklos ataskaitas (MVA), ypač Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD, Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD, Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų GD, Kaimynystės politikos ir plėtros derybų GD, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Regioninės ir miestų politikos GD;

52. nurodo, kad skyriuje dėl MVVA finansų valdymo suvestinės, Komisija nurodo, kad įvertinta rizika atliekant mokėjimą lygi 1,7 % ir patvirtina, kad „Rizikos atliekant mokėjimą dydis yra artimiausias Audito Rūmų nustatytam labiausiai tikėtinam klaidų lygiui“ (žr. 2018 m. MVVRA ( 3 ) , p. 152);

53. pažymi, kad 2018 m. Komisija primygtinai tvirtino, jog pažanga daugiausia matoma dėl gero sanglaudos sektoriaus balo (1,1 %) ( 4 ) ; su nuostaba pažymi, kad tais pačiais 2017 kalendoriniais metais Regioninės ir miestų politikos GD savo 2018 m. MVA (p. 70) nurodo kitą klaidų lygį – 1,95 %;

54. atkreipia dėmesį į tai, kad Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD generalinis direktorius savo 2018 m. MVA p. 83 aiškina, kad: — „Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD generaliniai direktoriai nusprendė 2017 m. metinėse veiklos ataskaitose riziką įvertinti projektuojant su 2017 m. kalendoriniais metais susijusį negalutinį likutinį klaidų lygį, kurio jie dar nebuvo nei priėmę, nei patvirtinę“, — „Audito Rūmai mano, kad metinės veiklos ataskaitos turėtų būti toliau paprastinamos ir pritaikomos naujai kontrolės ir patikinimo sistemai. Ši sistema reiškia, kad turi praeiti beveik dveji metai nuo atitinkamo ataskaitinio laikotarpio pabaigos, kol Komisija galės pateikti pirmą savo išvadą dėl audito institucijų nustatytų konkrečių ataskaitinių metų likutinių klaidų lygių“;

55. prašo Komisijos užtikrinti, kad MVVRA būtų visiškai patikima ir nepagrįsta prognozėmis;

56. pažymi, kad išorės santykių srityje Kaimynystės politikos ir plėtros derybų GD ir Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD savo MVA taiko likutinį klaidų lygį, kuris gaunamas iš išorės bendrovių atliktų likutinio klaidų lygio (LKL) tyrimų;

57. nurodo, kad LKL apskaičiuojamas remiantis tik užbaigtų sutarčių – nuo 2017 m. rugsėjo 1 d. iki 2018 m. rugpjūčio 31 d. (Audito Rūmų 2018 m. metinės ataskaitos 9.5 langelis) –, kurioms jau taikytos visos kontrolės priemonės ir patikrinimai, sandoriais;

58. pabrėžia, kad Kaimynystės politikos ir plėtros derybų GD ir Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD LKL susijęs ne tik su 2018 m. atliktais mokėjimais;

59. primena, kad Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo atžvilgiu Migracijos ir vidaus reikalų GD praneša tik likutinį klaidų lygį, nes, kaip numatyta pagal teisinį pagrindą, nacionalinės audito institucijos neturi pateikti Migracijos ir vidaus reikalų GD nustatytų klaidų lygių (žr. atsakymą į 14 klausimą, 2018 m. spalio 18 d. D. Avramopoulos klausymas); atitinkamai pažymi, kad nurodytas klaidų lygis yra likutinis klaidų lygis, kuris reiškia apskaičiuotą klaidų lygį, iš kurio atimtos visos sumos, susijusios su bet kokiais korekciniais veiksmais, kurie jau veiksmingai sumažino rizikos poveikį ( 5 )

60. pritaria Audito Rūmų nuomonei (Audito Rūmų 2018 m. metinės ataskaitos 6.74 punktas), kad MVVA Komisija pateikia srities „Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda“ įvertintą riziką atliekant mokėjimą, susijusią su išlaidomis, kurioms dar nebuvo taikytas visas kontrolės ciklas; apgailestauja, kad tai reiškia, jog Komisija vertina sanglaudos srities klaidų lygį remdamasi vien įverčiais, palyginti su 2017–2018 ataskaitiniais metais, o ne realiais skaičiais, kurie tikrinami už pačius 2018 finansinius metus;

61. pabrėžia, kad dėl šios priežasties Audito Rūmai pažymėjo, kad Komisijos MVVA pateikti socialinės ir teritorinės sanglaudos srities duomenys yra nepatikimi (Audito Rūmų 2018 m. metinės ataskaitos 6.74 punktas);

62. be to, pabrėžia, kad kadangi Komisijos nurodyti klaidų lygiai sanglaudos, išorės santykių ir kai kuriose vidaus politikos srityse yra pagrįsti likutine rizika, nėra pagrįsta riziką atliekant mokėjimą, kurią Komisija nurodo savo MVVA, lyginti su Audito Rūmų įvertintu klaidų lygiu;

63. nurodo, kad jei Komisija riziką atliekant mokėjimą nurodo su jau įtrauktomis finansinėmis pataisomis, Sąjungos taisomasis pajėgumas gali būti pervertintas; apgailestauja, kad tai gali turėti įtakos patikimumui;

64. apgailestauja dėl to, kad nustatytos klaidos yra išlikusių trūkumų, susijusių su vadovaujančiosios institucijos deklaruotų išlaidų teisingumu, ženklas ir dėl to, kad Audito Rūmai nustatė trūkumų priežiūros institucijos atrankos metodikoje;

65. mano, kad jei įgaliotieji leidimus suteikiantys pareigūnai atskleisdami konkrečias savo išlaidų sritis, kurioms jie pateikia išlygą, remiasi 2 proc. reikšmingumo riba tik pagal likutinį klaidų lygį, galiausiai kyla rizika, kad jie nepakankamai apsaugos Sąjungos biudžetą;

66. apgailestauja dėl to, kad atskirų generalinių direktoratų netvarkingų išlaidų lygio vertinimai nėra pagrįsti nuoseklia metodika;

67. atkreipia dėmesį į tai, kad generalinių direktoratų metinėse veiklos ataskaitose ir MVVA naudojami sudėtingi ir nenuoseklūs terminai, dėl kurių sunku palyginti įvairių generalinių direktoratų laikui bėgant pateiktus rezultatus;

68. visų pirma pažymi, kad Audito Rūmai laikosi nuomonės, kad Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD metinėse veiklos ataskaitose Komisija abiems programavimo laikotarpiams pateikia bent 13 skirtingų rodiklių, parodančių rizikos veikiamų išlaidų dalį. Dėl tokio didelio skaičiaus skirtingų rodiklių gali trūkti aiškumo ir kilti painiava dėl jų aktualumo ir pateikto patikinimo (Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD metinė veiklos ataskaita, p. 83);

69. pažymi, kad, užuot nurodžiusi, kaip ir 2017 m., LKL sąvoką, Komisija savo 2018 m. MVVA naudoja terminą „klaidų lygis užbaigiant programas“; pažymi, kad tai yra rizika atliekant mokėjimą, atėmus įvertintus būsimus pataisymus ir susigrąžinimus, kuriuos tikisi atlikti Sąjungos lėšų valdytojai, atsižvelgiant į 2018 m. išlaidas ateinančiais vykdomų programų metais; atkreipia dėmesį į tai, kad šis klaidų lygis yra tik išankstinis įvertis;

70. pažymi, kad pagal 2018 m. Sąjungos biudžeto MVVA 30 įgaliotųjų leidimus suteikiančių pareigūnų (tiek pat 2017 m.) pateikė besąlyginį patikinimą, o 20 pareiškimų padaryta su išlygomis (tiek pat 2017 m.) – 2018 m. iš viso buvo 40 išlygų (2016 m. jų buvo 37, o 2017 m. – 38);

71. nurodo, kad 2018 m. Komisija paskelbė 40 išlygų: 2 išlygos buvo naujos, o 38 – kartotinės; pažymi, kad penkios kartotinės išlygos buvo atnaujintos – kiekybiškai įvertinamos tapo kiekybiškai neįvertinamomis (arba atvirkščiai) arba pakeista taikymo sritis, ir kad visų išlygų atveju buvo apskaičiuotas arba perskaičiuotas poveikis 2018 m. išlaidoms; todėl nurodo, kad su rizika susijusios sumos, nustatytos rengiant ataskaitą, poveikis 2018 m. išlaidoms, dėl kurių daromos išlygos, įvertintas 1 078 mln. EUR suma (palyginti su 1 053 mln. EUR 2017 m., 1 621 mln. EUR 2016 m. ir 1 324 mln. EUR 2015 m.);

72. apgailestauja, kad, nepaisant taisomųjų veiksmų poveikio analizės metodikos patobulinimų, Komisija nepašalino rizikos, kad taisomųjų veiksmų poveikis bus pervertintas; nurodo, kad tokiu atveju visi MVVRA nurodyti LKL yra nepatikimi;

73. ypač nurodo, kad daugiau nei trijų ketvirtadalių 2018 m. išlaidų atžvilgiu Komisijos generaliniai direktoratai savo su rizika susijusios sumos vertinimus grindžia duomenimis, kuriuos pateikė nacionalinės valdžios institucijos, o iš atitinkamų Komisijos generalinių direktoratų (AGRI GD, REGIO GD ir EMPL GD) MVA matyti, kad keleto valstybių narių vykdomos kontrolės kokybė ir patikimumas ir toliau yra sunkiai užtikrinami;

74. dar kartą ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti patikimas procedūras, skirtas taisomųjų priemonių terminams, pobūdžiui ir kiekiui patvirtinti ir, kiek įmanoma, informacijai, apimančiai metus, kuriais buvo atlikti mokėjimai, metus, kuriais buvo nustatyta susijusi klaida, ir metus, kuriais, kaip nurodyta finansinių ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose, buvo susigrąžintos lėšos ar atliktos finansinės korekcijos, pateikti;

75. pažymi, kad 2012–2018 m. iš viso buvo 208 atvejai, kai nacionalinės valdžios institucijos nepriėmė jokių sprendimų dėl OLAF pateiktų rekomendacijų ( 6 ) ; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse valstybės narės valdžios institucijos dauguma atvejų nesiima jokių veiksmų dėl OLAF rekomendacijų ir dėlto gali būti daroma tiesioginė žala Sąjungos ir piliečių finansiniams interesams;

76. susirūpinęs pažymi devynis įtariamo sukčiavimo atvejus, apie kuriuos 2018 m. Audito Rūmai pranešė OLAF;

77. ragina Komisiją supaprastinti ir suderinti generalinių direktoratų praktiką ir metodus, kad būtų galima visapusiškai laikytis Finansinio reglamento 247 straipsnio reikalavimų, ypač jo 1b dalies, kurioje teigiama, kad į metinę valdymo ir veiklos ataskaitą turi būti įtraukiama informacija „apie pagrindines valdymo nuostatas Komisijoje ir: (i) Sąjungos išlaidų klaidų lygio įvertinimas, grindžiamas nuoseklia metodika ir būsimų pataisų sąmata; …“

78. ragina Komisiją pagal Finansinio reglamento 247 straipsnį skubiai suderinti savo metodiką su Audito Rūmų naudojama metodika ir pateikti biudžeto kontrolės institucijai tik vieną klaidų lygį, atitinkantį riziką atliekant mokėjimą (klaidų lygį mokėjimo metu); ragina Komisiją atskirai nurodyti būsimų pataisų įvertį (likutinį klaidų lygį); primygtinai ragina Komisiją teikiant ataskaitas visuose generaliniuose direktoratuose taikyti nuoseklią terminiją šių dviejų įverčių atžvilgiu; ragina iki 2021 m. birželio 30 d. Parlamentui pateikti informaciją apie šioje srityje padarytą pažangą;

79. ragina Komisiją imtis reikiamų priemonių, kad iš valstybių narių gautų patikimus duomenis apie klaidų lygį mokėjimo metu; ragina Komisiją laiku atlikti atitinkamus koregavimus, jei nustatomi valstybių narių kontrolės trūkumai;

80. ragina Komisiją imtis visų reikiamų priemonių, kad iš valstybių narių gautų patikimus duomenis apie klaidų lygį mokėjimo metu;

81. ragina Audito Rūmus: a) savo metinėje ataskaitoje išnagrinėti ir peržiūrėti abi MVVA dalis; taip pat b) išnagrinėti, ar generalinių direktoratų metinėse veiklos ataskaitose reikšmingumo riba, kurią pasiekus inicijuojami išlygų mechanizmai, neturėtų būti nustatoma pagal riziką atliekant mokėjimą, o ne pagal LKL;

Biudžeto ir finansų valdymas

82. pažymi, kad 2018 m. galutiniame biudžete turimi įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai – 99,5 % įsipareigojimų asignavimų ir 98,6 % mokėjimų asignavimų – buvo beveik visiškai panaudoti;

83. nurodo, kad 2018 m. labai padidėjo valstybių narių ESI fondams pateikiamų mokėjimo prašymų;

84. susirūpinęs pažymi, kad iš esmės dėl vėlavimų didelės nepanaudoto metinio ESI fondų išankstinio finansavimo sumos buvo grąžintos į ES biudžetą: 2018 m. – 8,1 mlrd. EUR (palyginti su 5,4 mlrd. EUR 2017 m.), todėl per tuos dvejus metus labai padidėjo asignuotosios pajamos;

85. pabrėžia, kad 2018 m. — nereikėjo atlikti papildomų mokėjimų ir neprireikė turimos bendrosios mokėjimų maržos 5,3 mlrd. EUR sumos iš ankstesnių metų, — 5,3 mlrd. EUR negalėjo būti perkelti į ateinančius metus, nes buvo pasiektos 2019 m. ir 2020 m. bendrosios mokėjimų maržos viršutinės ribos, — 2018 m. papildoma 11,2 mlrd. EUR nepanaudotų mokėjimų asignavimų suma negalėjo būti perkelta į 2019 arba 2020 m.

86. nurodo, kad pagal Audito Rūmų prognozę (Audito Rūmų metinės ataskaitos 2.15 ir 2.16 punktai) iki 2020 m. iš viso gali likti nepanaudota 44,9 mlrd. EUR; primena, kad lankstumas, kuris užtikrinamas bendrąja mokėjimų marža, baigiasi 2020 m. kartu su dabartine DFP;

87. susirūpinęs pažymi, kad: — neįvykdyti įsipareigojimai toliau didėjo ir 2018 m. pabaigoje pasiekė 281,2 mlrd. EUR (palyginti su 267,3 mlrd. EUR 2017 m.) ir per pastaruosius septynerius metus nuo 2011 m. (atitinkamų ankstesnės DFP metų) jie padidėjo 36 % (73,7 mlrd. EUR), — remiantis Komisijos ilgalaike prognoze (7), neįvykdyti įsipareigojimai iki 2023 m. pasieks 313,8 mlrd. EUR – tokia prognozė panaši į Audito Rūmų prognozę;

88. yra susirūpinęs dėl to, kad dar neįvykdyti įsipareigojimai (RAL) 2018 m. toliau didėjo ir pasiekė naują rekordinį lygį; tai kelia didelį pavojų; ragina Komisiją, siekiant sumažinti dabartinius neįvykdytus įsipareigojimus ir užkirsti kelią tolesniems neįvykdytiems įsipareigojimams, pagerinti savo finansines prognozes ir prireikus padėti šalims rasti tinkamų finansuoti projektų, ypač tų, kurie turi aiškią Europos pridėtinę vertę;

89. primena, kad aukštas neįvykdytų įsipareigojimų lygis atsirado daugiausia dėl to, kad buvo lėtai įgyvendinami ESI fondai, bet taip pat dėl metinio įsipareigojimų ir mokėjimų skirtumo ir dėl padidėjusio Sąjungos biudžeto (Audito Rūmų skubi atvejo apžvalga „Neįvykdyti įsipareigojimai ES biudžete – atidesnis žvilgsnis“);

90. pritaria Audito Rūmų susirūpinimui, kad esama didelės rizikos, jog pirmaisiais naujosios DFP metais nebus pakankamai mokėjimų asignavimų visoms mokėtinoms sumoms padengti, ir kad tai gali būti ypač aktualu 2021 m., t. y. pirmaisiais 2021–2027 m. DFP metais (Audito Rūmų metinės ataskaitos 2.20 punktas);

91. nurodo, jog rizika, kad mokėjimų asignavimų nepakaks yra dar didesnė, atsižvelgiant į tai, kad įgyvendinti ESI fondus buvo dar labiau vėluojama nei per ankstesnę DFP; taigi atkreipia dėmesį į tai, kad devynių iš 13-os valstybių narių, kurios įstojo į Sąjungą 2004 m., neįvykdyti įsipareigojimai sudaro daugiau kaip 15 % jų metinių valdžios sektoriaus išlaidų ir kad tais atvejais, kai nebus pakankamai mokėjimų asignavimų visoms sumoms padengti, tai gali sukelti rimtų finansinių ir politinių problemų tiek šiose šalyse, tiek Sąjungoje;

92. nurodo, kad Audito Rūmų nuomone: iš esmės valstybių narių ESI fondų įsisavinimas buvo mažesnis, palyginti su atitinkamais ankstesnės DFP metais (Audito Rūmų metinės ataskaitos 2.22–2.24 punktai);

93. nurodo, kad tik Bulgarija, Liuksemburgas, Austrija, Rumunija ir Suomija sparčiau įsisavina lėšas dabartinės DFP laikotarpiu, palyginti su ankstesniu laikotarpiu;

94. atkreipia dėmesį į tai, kad pastaraisiais metais padidėjo iš Sąjungos biudžeto remiamos garantijos ir kad taip yra daugiausia dėl to, kad buvo papildytas Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) ir Europos darnaus vystymosi fondo garantijos; pažymi, kad kitos garantijos apima Europos investicijų banko (EIB) suteiktas išorės skolinimo įgaliojimo garantijas ir Sąjungos garantijas, kuriomis remiama skolinimosi ir skolinimo veikla ir kurios daugiausia yra paskolos valstybėms narėms;

95. susirūpinęs pažymi, kad padidėjus garantijoms didėja rizika Sąjungos biudžetui, nes Komisijos numatytų nuostolių lygį užtikrins garantijų fondai, kurie pagal naują DFP bus integruoti į bendrą atidėjinių fondą;

96. nurodo, kad pastaraisiais metais Sąjunga vis dažniau naudojasi EIB grupei teikiamomis finansinėmis priemonėmis ir biudžeto garantijomis ir kad EIB grupė turi sudėtingus santykius su Sąjungos biudžetu ir skirtingą atskaitomybės Sąjungos institucijoms tvarką;

97. primena, kad šiuo metu Audito Rūmų audito įgaliojimai neapima EIB grupės operacijų, kurios finansuojamos ne iš Sąjungos biudžeto, tačiau kuriomis siekiama tų pačių Sąjungos tikslų; nurodo, kad tai reiškia, jog Audito Rūmai negali pateikti bendro EIB grupės operacijų ir Sąjungos biudžeto sąsajų vaizdo; ypač pritaria Audito Rūmų prašymui atlikti EIB operacijų, nesusijusių su Sąjungos biudžetu, auditą; ragina atnaujinti trišalį Komisijos, EIB ir Audito Rūmų susitarimą – tokį atnaujinimą numatyta atlikti 2020 m. – ir į jį įtraukti nuostatas, kuriomis Audito Rūmams būtų suteikta daugiau galimybių atlikti EIB operacijų auditą, siekiant pagerinti išorės kontrolę; be to, ragina EIB grupę užtikrinti didesnį skaidrumą toliau nurodytose srityse: ekonominių operacijų, Sąjungos biudžeto garantijos naudojimo, EIB operacijų papildomumo ir galimų būsimų planų steigti EIB patronuojamąją įmonę vystymosi srityje; ragina EIB ir Parlamentą sudaryti susitarimo memorandumą, kad būtų pagerinta Parlamento prieiga prie EIB dokumentų ir duomenų, susijusių su strategine orientacija ir finansavimo politika, turint tikslą sustiprinti Banko atskaitomybę;

98. pritaria pagrindinėms rekomendacijoms, kurias Audito Rūmai pateikė savo 2018 m. metinės ataskaitos 2 skyriuje;

99. ragina Komisiją imtis priemonių, siekiant išvengti pernelyg didelio spaudimo mokėjimų asignavimų lygiui pirmaisiais 2021–2027 m. programavimo laikotarpio DFP metais; reikalauja, kad tokios priemonės apimtų: a) mokėjimų poreikių prognozių tikslumo gerinimą; b) biudžeto valdymo institucijos raginimą: i) tinkamos kitos DFP biudžete numatytų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų pusiausvyros užtikrinimą padidinant mokėjimų asignavimus, pakeičiant įsipareigojimų taisykles arba sumažinant įsipareigojimų asignavimus; ii) tai darant atsižvelgti į didelės mokėjimo prašymų 2021 ir 2022 m. sankaupos galimybę ir į tai, kad nepanaudoti mokėjimų asignavimai negali būti perkelti į kitą DFP; c) palankesnių sąlygų laiku priimti teisinį pagrindą sudarymą ir valstybių narių ankstyvo projektų planavimo skatinimą.

100. ragina Komisiją, kai tik bus sukurtas bendras atidėjinių fondas, užtikrinti veiksmingą Sąjungos biudžeto panaudojimo atsižvelgiant į susijusias garantijas valdymą ir nuolatinį stebėjimą; šiame kontekste ragina Komisiją grįsti savo veiksmingos atidėjinių normos skaičiavimą apdairia metodika, pagrįsta pripažinta geriausia praktika;

101. ragina Komisiją kasmet biudžeto valdymo institucijai pateikti duomenis apie bendrą sumą ir lėšų, pervestų iš Sąjungos biudžeto EIB grupės valdomoms finansinėms priemonėms, pasiskirstymą, taip pat pateikti informaciją apie šių fondų paramos įgyvendinimo lygį;

Sąjungos biudžeto vykdymo rezultatai

102. pabrėžia, kad informacijos apie veiksmingumą tikslas – nurodyti, ar Sąjungos politikos krypčių ir programų tikslų siekiama veiksmingai ir efektyviai; siūlo tuo atveju, kai reikia gerinti veiksmingumą, informacija apie veiksmingumą turėtų būti remiamasi vykdant būtinų taisomųjų priemonių kūrimo procesą, o tų priemonių įgyvendinimas turėtų būti nuolat stebimas;

103. palankiai vertina tai, kad Audito Rūmai 2018 m. išanalizavo Komisijos paskelbtą informaciją apie veiksmingumą ir visų pirma peržiūrėjo veiklos rodiklius: — prie 2019 m. biudžeto projekto pridedamose programų ataskaitose, — 2014–2020 m. Sąjungos biudžeto programų veiksmingumo apžvalgoje (PVA), pirmą kartą paskelbtoje 2018 m. gegužės mėn.;

104. primygtinai reikalauja, kad atitikties ir veiklos auditai būtų dvi neatskiriamos to paties audito dalys; atkreipia dėmesį į tai, kad sujungus šiuos du aspektus: t. y. įvertinus pasiektus rezultatus, kartu užtikrinant išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą, biudžeto įvykdymą tvirtinančioms institucijoms turėtų būti suteikta galimybė užtikrinti Sąjungos pridėtinę vertę ir kontroliuoti Komisijos biudžeto vykdymą;

105. dar kartą apgailestauja, kad į Komisijos generalinių direktorių MVA nėra įtrauktos jų pasirašytos veiklos rezultatų duomenų kokybės deklaracijos ir kad dėl to, priimdama MVVA, Komisijos narių kolegija prisiima visą politinę atsakomybę už Sąjungos biudžeto finansinį valdymą, bet ne už informaciją apie veiklos ir kitus rezultatus;

106. palankiai vertina ir labai susidomėjęs stebi Audito Rūmų ketinimą savo metinėje ataskaitoje atnaujinti Sąjungos išlaidų veiksmingumo vertinimą ir ypač pateikti atskirą skyrių dėl kiekvienos DFP išlaidų kategorijos atitikties ir veiklos rezultatų;

107. palankiai vertina tai, kad Audito Rūmai į savo 2018 m. metinės ataskaitos 3 skyrių „Siekiant ES biudžeto rezultatų“ įtraukė pagrindinių tais metais paskelbtų specialiųjų ataskaitų pagal DFP išlaidų kategorijas santrauką; pažymi, kad 2018 m. iš paskelbtų atsakymų į Audito Rūmų ataskaitas matyti, kad audituojami subjektai visiškai sutiko su 78 % iš 388 Audito Rūmų pateiktų rekomendacijų (palyginti su 68 % 2017 m.) ir kad 18 % rekomendacijų buvo įgyvendintos tik kai kuriais atžvilgiais, tad liko didelių trūkumų; pažymi, kad nebuvo įgyvendinta tik 6 % rekomendacijų;

108. yra susirūpinęs dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse administraciniai gebėjimai gali būti nepakankami;

109. yra susirūpinęs dėl to, kad apskritai iš programų ataskaitose pateiktų duomenų matyti, jog pažanga siekiant tiksluose numatytų veiklos rezultatų yra nedidelė, o tai galima paaiškinti vėlyva ir lėta sanglaudos ir kaimo plėtros programų pradžia;

110. pabrėžia, kad, Audito Rūmų nuomone, iš rodiklių ne visada galima susidaryti gerą faktinės pažangos vaizdą;

111. primygtinai reikalauja, kad pažangos tikslinės reikšmės apskaičiavimas ją lyginant su pradine reikšme ir pažangos tikslinė vertė, kurią Komisija nurodo programų veiksmingumo apžvalgoje (PVA), turėtų būti vertinami atsargiai, nes daugelis rodiklių nebuvo tinkamai pasirinkti arba pagal tam tikrus rodiklius pažangos apskaičiuoti nebuvo galima; pažymi, kad beveik pagal pusę rodiklių pažangos tikslinės reikšmės nebuvo galima apskaičiuoti ją lyginant su pradine reikšme;

112. susirūpinęs pažymi, kad kai kurių programų atveju turimi duomenys buvo nepakankamai kokybiški ir kad į kai kurias programas įtraukti nepakankamai plataus užmojo tikslai;

113. ragina Komisiją skatinti į programų ataskaitas įtraukti rodiklius, kurie: a) suteikia aktualesnės informacijos apie Sąjungos išlaidų programų pasiekimus geriau subalansuojant indėlius, išdirbius, rezultatus ir poveikį; b) turi aiškią sąsają su iš Sąjungos išlaidų programų finansuojamais veiksmais; c) atspindi Sąjungos išlaidų programų pasiekimus, o ne Komisijos ir kitų jas įgyvendinančių institucijų veiksmingumą; taip pat d) apima programų tikslus;

114. primygtinai reikalauja, kad, siekiant sudaryti galimybes apskaičiuoti pažangos tikslinę reikšmę lyginant ją su pradine reikšme, Komisija pasiūlytų visų programų veiklos rezultatų planus, kurių charakteristikos, susijusios su veiklos rezultatų rodikliais, išvardytos toliau, o jei Komisija mano, kad tos charakteristikos nėra svarbios kažkuriam konkrečiam rodikliui, ji turėtų paaiškinti savo pasirinkimą programų ataskaitose: a) kiekybinės pradinės reikšmės, nurodant pradinės reikšmės metus; b) kiekybinės tarpinės reikšmės; c) kiekybinės tikslinės reikšmės, nurodant tikslinės reikšmės metus; d) reikalaujamos kokybės duomenys, kad būtų lengva apskaičiuoti tikslinę reikšmę, palyginti su pradine reikšme;

115. ragina Komisiją siekti laiku gauti su visais veiksmingumo rodikliais susijusią informaciją apie veiksmingumą – pavyzdžiui, įdiegti interneto platformose naujas ataskaitų teikimo priemones;

116. ragina Komisiją dokumentuoti tiriamų programų uždavinius ir tikslus, įskaitant tikslines reikšmes, kad biudžeto valdymo institucijos galėtų įvertinti jų užmojo lygį ir tikslų siekimo rezultatus;

117. pabrėžia, kad vykdant didelio masto infrastruktūros projektus svarbu griežtai stebėti galimą korupcijos ir sukčiavimo riziką; ragina Komisiją atlikti kruopštų ir nepriklausomą finansuotino projekto ex ante ir ex post vertinimą;

118. ragina Komisiją toliau tobulinti VPT, visų pirma: a) taikant vieną metodą pažangai, padarytai siekiant tikslo, apskaičiuoti lyginant su pradinėmis reikšmėmis, o jei Komisija mano, kad to padaryti neįmanoma kažkurio konkretaus rodiklio atveju, ji turėtų paaiškinti savo požiūrį programų veiksmingumo apžvalgoje (VPT); b) paaiškinant loginį pagrindą, kuriuo remiantis kiekvienai programai parinkti veiksmingumo rodikliai;

119. ragina Komisiją ir toliau remti valstybes nares, siekiant užtikrinti, kad būtų gerinama patikrų kokybė ir didinamas jų skaičius ir dalijamasi geriausios praktikos pavyzdžiais kovojant su sukčiavimu;

Pajamos

Audito Rūmų 2018 m. metinė ataskaita

120. su pasitenkinimu pažymi, kad Audito Rūmai nurodo, jog klaidų lygis pajamų srityje nebuvo reikšmingas ir kad su pajamomis susijusios sistemos apskritai buvo veiksmingos;

121. pažymi, kad trečius metus iš eilės Biudžeto generalinis direktoratas nustatė išlygą dėl Jungtinės Karalystės surinktų tradicinių nuosavų išteklių (TNI) vertės, dėl to, kad šalis į Sąjungos biudžetą nepateikia nesumokėtų tekstilės ir avalynės importo muitų;

122. susirūpinęs pažymi, kad Audito Rūmų išlygos apimtis buvo išplėsta siekiant aprėpti kitus valstybių narių galimus dėl nepakankamo įvertinimo patirtus TNI nuostolius, kurie dar nėra įvertinti;

123. apgailestauja, kad 2011 m. paprašius Jungtinės Karalystės nustatyti rizikos profilius nepakankamai įvertintam tekstilės ir avalynės importui iš Kinijos, Komisijai prireikė daugiau kaip septynerių metų pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą;

124. palankiai vertina tai, kad 2018 m. Komisija pateikė Jungtinei Karalystei pagrįstą nuomonę, kurioje apskaičiuota, jog bendri ES biudžeto nuostoliai (pagrindinės sumos ir palūkanos) sudaro 2,8 mlrd. EUR, ir kad 2019 m. kovo mėn. Komisija bylą perdavė Teisingumo Teismui;

125. apgailestauja, kad su TNI susijusios pagrindinės vidaus kontrolės priemonės, kurias Komisijoje ir kai kuriose valstybėse narėse įvertino Audito Rūmai, buvo iš dalies veiksmingos;

126. susirūpinęs pažymi, kad Audito Rūmai Ispanijoje nustatė surinktų muitų mokesčių mėnesio išrašų kompiliavimo kontrolės sistemų trūkumų;

127. susirūpinęs pažymi, kad Audito Rūmai trijose atsitiktinai pasirinktose šalyse nustatė nustatytų dar nesurinktų muitų mokesčių valdymo trūkumų; pažymi, kad šie trūkumai daugiausia susiję su skolų muitinei susigrąžinimo vykdymo užtikrinimo vėlavimais ir pavėluotu skolų registravimu arba nurašymu apskaitos sistemoje; atkreipia dėmesį į Komisijos atliekamų valstybių narių TNI suvestinių patikrinimų trūkumus;

128. apgailestauja, kad Komisijos 2018 m. patikrinimų programą, skirtą patikrinti valstybių narių teisingų TNI sumų rinkimo, ataskaitų apie jas teikimo ir skyrimo sistemų veiksmingumą, nepakankamai parėmė struktūruotas ir dokumentuotas rizikos vertinimas, ir pagal šią programą valstybės narės nesuskirstytos eiliškumo tvarka pagal rizikos lygį bei nepateiktas rizikų poveikis ir tikimybės;

129. susirūpinęs pažymi, kad Komisija, kiekvieną mėnesį ar ketvirtį gavusi TNI suvestines, neatliko sistemingos neįprastų TNI suvestinių pokyčių analizės ir nesurinko atitinkamos informacijos, paaiškinančios šių pokyčių priežastis;

130. pažymi, kad BNP ir PVM išlygų skaičius iš esmės išlieka nepakitęs, o TNI atvirų pastabų skaičius padidėjo 14 % ( 8 )

131. apgailestauja, kad Audito Rūmams atlikus pasirinktų finansinį poveikį turinčių TNI atvirų pastabų peržiūrą, buvo nustatyta tam tikrų Komisijos tolesnių veiksmų vykdymo ir šių pastabų panaikinimo vėlavimo atvejų; be to, pažymi, jog Audito Rūmai nustatė, kad 27 % atvirų pastabų yra atviros jau daugiau nei penkerius metus;

132. pažymi, kad PVM įnašas sudaro 12 % Sąjungos pajamų, kurios 2018 m. buvo 145 mlrd. EUR; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad Komisija apskaičiavo vadinamąją PVM nepriemoką, t. y. skirtumą tarp tikėtinų valstybių narių biudžeto įplaukų iš PVM ir faktiškai į nacionalinius iždus surinkto PVM – tas skirtumas 2017 m. sudarė 137,5 mlrd. EUR ( 9 ) ; pažymi, kad PVM nepriemoka apima PVM nuostolius, kurie daugiausia daro poveikį nacionaliniams biudžetams; ir kad nuostoliai, be kita ko, gali būti susiję su nemokumu, bankrotu, administracinėmis klaidomis, mokesčių optimizavimu, taip pat su galima neteisėta ir (arba) nesąžininga veikla;

133. susirūpinęs pažymi, kad 2018 m. Komisija nustatė bendrą išlygą, susijusią su Prancūzijos BNP įvertinimu, nes Prancūzija pateikė nepakankamai informacijos apie savo BNP subendrinimą;

134. pažymi, kad iš penkių rekomendacijų, kurias Audito Rūmai pateikė savo 2015 m. metinėje ataskaitoje, Komisija visiškai įgyvendino tik vieną, vieną rekomendaciją įgyvendino kai kuriais aspektais ir tris – dauguma aspektų;

135. ragina Komisiją įgyvendinti labiau struktūruotą ir dokumentuotą su jos TNI inspektavimo planavimu susijusį rizikos vertinimą, įskaitant kiekvienos valstybės narės rizikos lygio bei su „A“ ir „B“ sąskaitų rengimu susijusių rizikų analizę;

136. ragina Komisiją sustiprinti savo kas mėnesį ir kas ketvirtį vykdomų TNI „A“ ir „B“ sąskaitų išrašų patikrų apimtį, atliekant nuodugnesnę neįprastų pokyčių analizę, siekiant užtikrinti greitą reakciją į galimas anomalijas;

137. dar kartą patvirtina savo poziciją dėl Sąjungos nuosavų išteklių sistemos reformos, nes nuosavi ištekliai yra labai konkreti 2021–2027 m. DFP paketo pajamų dalis; todėl palankiai vertina pasiūlymą į 2021–2027 m. DFP ( 10 ) įtraukti naujus trijų rūšių Sąjungos nuosavus išteklius ir atlikti dabartinių PVM pagrįstų nuosavų išteklių supaprastinimą;

Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 12/2019 „Elektroninė prekyba: vis dar reikia įveikti nemažai su PVM ir muitų surinkimu susijusių iššūkių“

138. pažymi, kad nėra jokių įverčių, kiek tarpvalstybiniam paslaugų teikimui taikomo PVM nesurenkama Sąjungos lygmeniu, tačiau Komisijos vertinimu, mažos vertės prekių iš trečiųjų šalių tiekimo nuostoliai kasmet sudaro 5 milijardus eurų;

139. atkreipia dėmesį į valstybių narių vaidmenį administracinio bendradarbiavimo susitarimų vykdymo, kontrolės priemonių veiksmingumo, duomenų rinkimo ir prekiautojų atitikties reguliavimo sistemai stebėsenos srityje;

140. žino, kad PVM surinkimo užtikrinimas priklauso nacionalinei kompetencijai;

141. pabrėžia, kad labai svarbu keistis informacija tarp valstybių narių ir su trečiosiomis šalimis;

142. kviečia valstybes nares pasitelkiant „Eurofisc“ intensyviau keistis informacija apie galimai sukčiaujančias įmones ir apgaulingus sandorius;

143. ragina valstybių narių mokesčių administratorius sustiprinti savo kontrolės veiklą vieno langelio principu grindžiamoje minisistemoje ( 11 )

144. primygtinai ragina Komisiją vykdyti pakankamą kontrolės ir stebėjimo veiklą valstybėse narėse;

145. yra susirūpinęs dėl elektroninės prekybos prekių tiekimo iš trečiųjų šalių nepakankamo įvertinimo rizikos; palankiai vertina veiksmus, kurių imtasi siekiant išspręsti sukčiavimo PVM problemą elektroninės prekybos srityje;

146. ragina skubiai priimti siūlomą teisės aktą dėl elektroninės prekybos PVM, kad būtų pašalinti nuotolinės prekybos tvarkos trūkumai;

147. ragina OLAF informuoti Parlamentą apie savo tyrimus, susijusius su mažos vertės drabužių, įsigytų elektroninės prekybos sistemoje, importu ir įtariamu elektroninės prekybos sandoriais įsigytų galimai padidintos rizikos prekių, vežamų oro transportu, importu;

Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

148. pažymi, kad DFP 1a išlaidų pakategorės „Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti“ lėšos sudaro 13,7 % Sąjungos biudžeto, t. y. 21,4 mlrd. EUR; iš šios sumos 11,7 mlrd. EUR (54,3 %) išleidžiama moksliniams tyrimams ir inovacijoms, 2,4 mlrd. EUR (11,1 %) – švietimui, mokymui, jaunimui ir sportui, 2,2 mlrd. EUR (10,4 %) – transportui ir energetikai, 1,5 mlrd. EUR (7,2 %) – kosmosui, o likusi dalis – kitiems veiksmams;

Indėlis į „Europa 2020“ tikslų siekimą

149. yra patenkintas, kad Europos inovacijų diegimo rezultatų suvestinė parodė teigiamą tendenciją daugumoje Sąjungos šalių, ypač Maltoje, Nyderlanduose ir Ispanijoje, o Švedija tebėra Sąjungos inovacijų lyderė;

150. vis dėlto apgailestauja, kad dauguma valstybių narių ir toliau atsilieka siekdamos tikslo investuoti 3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą; pabrėžia, kad Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD iš esmės nurodo tris šio lėto vystymosi priežastis: a) viešųjų ir privačiųjų investicijų į šią sritį trūkumą, b) ribotą nacionalinių mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų kokybę ir veiksmingumą ir c) rinkos nepakankamumą, susijusį su verslo sprendimais dėl investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas;

151. palankiai vertina tai, kad MVĮ dalyvavimo įgyvendinant programos „Horizontas 2020“ dalį „Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas (angl. LEIT)“ ir skyrių „Visuomenės uždaviniai“ lygis ir toliau viršija programos konkretų tikslą, ir tai rodo, kad pasiteisino didelės pastangos pritraukti MVĮ į programą ir supaprastinimai, kurių imtasi siekiant palengvinti jų dalyvavimą;

152. taip pat palankiai vertina tai, kad naujų programos „Horizontas 2020“ dalyvių dalis pasiekė 61,4 %, taigi viršijo 2018 m. nustatytą 55 % kriterijų;

153. apgailestauja, kad Sąjungos įnašo į klimato politikos veiksmus pagal programą „Horizontas 2020“ dalis neatitinka nustatytų klimato ir tvarumo išlaidų tikslų, ir atitinkamai visos 2014–2020 m. DFP; pabrėžia, kad, laikantis Sąjungos įsipareigojimo pagal Paryžiaus susitarimą ir atsižvelgiant į Europos žaliąjį kursą, su klimatu susijusios išlaidos neatidėliojant turėtų būti gerokai padidintos;

Audito apimtis ir metodas

154. pažymi, kad Audito Rūmai patikrino 130 operacijų imtį, sudarytą taip, kad būtų statistiškai reprezentatyvi visų šios DFP išlaidų kategorijos išlaidų rūšių atžvilgiu: 81 mokslinių tyrimų ir inovacijų operaciją (22 pagal Septintąją bendrąją programą ir 59 pagal programą „Horizontas 2020“) ir 49 operacijas pagal kitas programas ir veiklą, visų pirma pagal programą „Erasmus +“, Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) ir kosmoso programas, kurių paramos gavėjai buvo 19-oje valstybių narių ir keturiose trečiosiose šalyse;

155. palankiai vertina tai, kad Audito Rūmai apskaičiavo, jog klaidų lygis visoje DFP 1a pakategorėje yra 2,0 % ir kad šis rodiklis yra mažesnis nei ankstesnių dvejų metų rodikliai, kai įvertintas klaidų lygis buvo šiek tiek didesnis nei 4 %;

156. vis dėlto apgailestauja, kad aštuoniais paramos gavėjų padarytų kiekybiškai įvertinamų klaidų atvejais prašymuose kompensuoti išlaidas buvo pakankamai informacijos, kad Komisija, nacionalinės institucijos arba nepriklausomas auditorius galėtų užkirsti tokioms klaidoms kelią arba jas aptikti ir ištaisyti prieš išlaidas patvirtinant; pažymi, kad, jei Komisija būtų tinkamai pasinaudojusi visa savo turima informacija, įvertintas su šiuo skyriumi susijęs klaidų lygis būtų buvęs 0,3 % mažesnis;

157. pažymi, kad, kaip ir ankstesniais metais, daug kiekybiškai įvertinamų klaidų buvo susijusios su personalo išlaidomis; be to, įrangos ir infrastruktūros sąnaudos taip pat buvo klaidų šaltinis;

158. nustebo sužinojęs, kad Sąjungos įnašo į dideles mokslinių tyrimų infrastruktūros programas ex ante patikros ne tik užėmė daug laiko ir brangiai kainavo (t. y. darbo jėga, kelionės), bet ir dažnai turėjo nedidelį poveikį klaidų prevencijai;

159. atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmai peržiūrėjo Bendrosios audito tarnybos ir privačių audito bendrovių audito bylas (darbo dokumentus ir patvirtinamuosius dokumentus) ir kad 11 atvejų Audito Rūmai turėjo atlikti papildomas audito procedūras, daugiausia dėl to, kad reikėjo gauti papildomų patvirtinamųjų dokumentų arba darbo dokumentuose aptikta neatitikimų;

160. Ex post auditais siekiama kiek įmanoma labiau aprėpti patvirtintas išlaidas, tačiau jos retai kada aprėpia visas išlaidas. Klaidų lygis apskaičiuojamas kaip visų patvirtintų išlaidų dalis, o ne kaip faktiškai audituota suma. Tai reiškia, kad klaidų skaičiavimo vardiklis yra didesnis, taigi klaidų lygis yra nurodytas per žemas. Tais atvejais, kai aptiktos klaidos yra sisteminio pobūdžio, klaida yra ekstrapoliuojama, o tai iš dalies kompensuoja pirmiau nurodytą sumažinimą. Tačiau kadangi nesisteminių klaidų ekstrapoliavimas neatliekamas, bendras klaidų lygis vis dėlto yra nurodytas per žemas“ yra susirūpinęs dėl metodologinių klaidų, kurias Audito Rūmai nustatė tikrindami, kaip apskaičiuojamas programos „Horizontas 2020“ klaidų lygis: „auditais siekiama kiek įmanoma labiau aprėpti patvirtintas išlaidas, tačiau jos retai kada aprėpia visas išlaidas. Klaidų lygis apskaičiuojamas kaip visų patvirtintų išlaidų dalis, o ne kaip faktiškai audituota suma. Tai reiškia, kad klaidų skaičiavimo vardiklis yra didesnis, taigi klaidų lygis yra nurodytas per žemas. Tais atvejais, kai aptiktos klaidos yra sisteminio pobūdžio, klaida yra ekstrapoliuojama, o tai iš dalies kompensuoja pirmiau nurodytą sumažinimą. Tačiau kadangi nesisteminių klaidų ekstrapoliavimas neatliekamas, bendras klaidų lygis vis dėlto yra nurodytas per žemas“ ( 12 )

161. pastebėjo, kad Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD apskaičiavo klaidų lygius Septintajai bendrajai programai ir programai „Horizontas 2020“: — Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD apskaičiavo, kad bendras Septintosios bendrosios programos reprezentatyvus klaidų lygis, apskaičiuotas daugiamečiu pagrindu, yra šiek tiek didesnis nei 5 %; apskaičiuotas likutinis klaidų lygis (LKL) lygus 3,36 %, — atsižvelgiant į audito ataskaitų projektus, mokslinių tyrimų ir inovacijų srities LKL siekia 2,22 % (Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD LKL siekia 2,24 %) ir tikimasi, kad padidės iki maždaug 2,45 % (Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD LKL – iki 2,48 %);

162. pažymi, kad Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD apskaičiuota bendra 2018 m. atliktų mokėjimų rizikos veikiama atliekant mokėjimą suma yra apie 97,6–101,1 mln. EUR ir kad bendra 2018 m. išlaidų rizikos veikiama suma užbaigiant programas yra 69,1–72,7 mln. EUR, t. y. 2,21 % – 2,33 % visų išlaidų);

163. nurodo, kad sąvokos „rizikos veikiama suma atliekant mokėjimą“ ir „rizikos veikiama suma užbaigiant programas“ pradėtos taikyti atliekant 2018 m. auditą;

164. palankiai vertina tai, kad Audito Rūmų (remiantis DFP pakategore) ir Komisijos išvados yra panašios;

Finansų valdymas ir vidaus kontrolė

165. nurodo, kad Septintosios bendrosios programos atveju tebesilaikoma horizontaliosios išlygos dėl išlaidų kompensavimo;

166. nurodo, kad 2018 m. Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD tiesiogiai valdė 56 % (palyginti su 58 % 2017 m.) savo biudžeto, išreikšto mokėjimais, ir kad 44 % mokėjimų buvo skirta kitoms įgaliotoms įstaigoms, kurios juos turėjo įgyvendinti;

167. atkreipia dėmesį į tai, kad Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD 15,05 % savo 2018 m. biudžeto patikėjo EIB ir EIF iniciatyvai „Innovfin“, kad „Innovfin“ siekia remti mokslinius tyrimus ir inovacijas finansinėmis priemonėmis ir kad 2018 m. Europos investicijų bankui (EIB) ir EIF pervesta suma buvo 472,9 mln. EUR;

168. laikosi nuomonės, kad Audito Rūmai turėtų atlikti visų EIB grupės programų, veiksmų ar projektų, bendrai finansuojamų iš Sąjungos biudžeto, auditą;

169. reste à liquider arba RAL), kurių vertė – 157,3 mln. EUR, ir kad Komisija negali nurodyti, kada šie įsipareigojimai bus įvykdyti yra susirūpinęs dėl to, kad, nors 4 740 iš 4 934 projektų, vykdytų 2007–2013 m. finansavimo laikotarpiu, yra užbaigta, vis dar yra neįvykdytų įsipareigojimų (pranc.arba RAL), kurių vertė – 157,3 mln. EUR, ir kad Komisija negali nurodyti, kada šie įsipareigojimai bus įvykdyti ( 13 )

170. susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad pagal programą „Horizontas 2020“ tarp valstybių narių labai nesubalansuotai paskirstytos lėšos tyrėjams;

171. atkreipia dėmesį į tai, kad dabartiniu 2020–2014 m. programavimo laikotarpiu buvo įvykdyta 64,26 % biudžeto;

172. ragina Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD toliau dėti supaprastinimo pastangas laikantis Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 28/2018, tačiau nepakenkiant teisiniam tikrumui ir nepakeičiant ex post kontrolės ex ante kontrole;

173. laikosi nuomonės, kad Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD turėtų daugiau dėmesio skirti investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas Sąjungos pridėtinės vertės vertinimui; pabrėžia, kad veiklos rezultatų vertinimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje neturėtų būti grindžiamas tik trumpalaikiais rezultatų ir pinigų rodikliais, bet turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad mokslinių tyrimų pobūdis ypatingas; ragina Komisiją ieškoti būdų, kaip skaidriai pagerinti paramą didelės rizikos mokslinių tyrimų ir inovacijų projektams;

174. primygtinai rekomenduoja Mokslinių tyrimų ir inovacijų generaliniam direktoratui daugiau dėmesio skirti investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas Sąjungos pridėtinės vertės vertinimui;

HUAWEI

175. pripažįsta, kad bendrovės HUAWEI patronuojamosios įmonės kreipėsi dėl Sąjungos bendro finansavimo pagal programą „Horizontas 2020“;

176. tačiau pažymi, kad dalyviai iš Brazilijos, Kinijos, Indijos, Meksikos ir Rusijos nebuvo toliau finansuojami pagal programą „Horizontas 2020“ ( 14 )

177. primena, kad programos „Horizontas 2020“ dalyvavimo ir sklaidos taisyklėmis, nuostatomis reglamentuojamas rezultatų naudojimas ir Komisijai suteikiama teisė prieštarauti nuosavybės teisių perdavimui arba išimtinių licencijų suteikimui subjektams, įsisteigusiems trečiojoje šalyje, kuri nėra programos „Horizontas 2020“ asocijuotoji šalis;

178. pažymi, kad OLAF, atsižvelgdama į tai, išnagrinėjo informaciją apie įtariamus pažeidimus ir nusprendė pradėti naują vertinimą;

179. susirūpinęs atkreipia dėmesį į trečiųjų šalių tyčinio piktnaudžiavimo Sąjungos lėšomis vykdant bendrus mokslinių tyrimų projektus pavojų; primena, kad tokios trečiosios šalys turi laikytis sąžiningumo ir Sąjungos finansinių interesų apsaugos taisyklių, kaip tai daro valstybės narės;

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga (EACEA)

180. yra susirūpinęs dėl Audito Rūmų išvados, kad šios įstaigos vidaus kontrolės sistemą reikia iš esmės patobulinti ir kad antrus metus iš eilės Komisija pareiškė išlygą dėl tos sistemos;

Rekomendacijos

181. ragina Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD: — atsižvelgti į Audito Rūmų rekomendacijas dėl šios pakategorės, — kuo greičiau įgyvendinti 26 neįgyvendintas Vidaus audito tarnybos rekomendacijas, — daugiau dėmesio skirti klimato politikos veiksmams ir ryžtingiau juos skatinti (pagrindinis veiklos rezultatų rodiklis, PVRR), — ypač budriai stebėti, kaip laikomasi programos „Horizontas 2020“ dalyvavimo ir sklaidos taisyklių, — skatinti pagal programą „Horizontas 2020“ tolygiau paskirstyti išteklius valstybėms narėms ir toliau padėti valstybėms narėms ir mokslininkams, ypač kai jie teikia paraiškas dėl finansavimo, — savo metinėje veiklos ataskaitoje paskelbti visus savo pasiūlymus dėl konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų pagal Europos semestrą, — iš naujo apsvarstyti, kaip atlikti didelių mokslinių tyrimų infrastruktūrų ex ante tikrinimą, kad jos taptų veiksmingesnės ir efektyvesnės, — kartu su Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomąja įstaiga iki 2020 m. liepos mėn. pateikti atsakingam Parlamento komitetui reformų, kurių imtasi siekiant ištaisyti padėtį, ataskaitą, — ypatingą dėmesį skirti tam, kaip projekto koordinatorius paskirsto lėšas gavėjui, — investuoti į veiklos rezultatų ir Sąjungos pridėtinės vertės vertinimą;

182. ragina Audito Rūmus savo metinėje ataskaitoje išplėsti veiklos rezultatų aprėptį, nes Audito Rūmų specialiosios ataskaitos yra vertingas informacijos, susijusios su veiklos rezultatais, šaltinis; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina pasiūlymus, pateiktus 2019 m. lapkričio 19 d. Liuksemburge Biudžeto kontrolės komiteto vizito metu;

Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

183. atkreipia dėmesį į Audito Rūmų pateiktą informaciją, kad DFP 1b išlaidų pakategorei „Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda“ tenka 34,8 % Sąjungos biudžeto arba 54,5 mlrd. EUR; be to, pažymi, kad iš šios sumos 30,1 mlrd. EUR (55,1 %) išleidžiama ERPF, 9,3 mlrd. EUR (17 %) – Sanglaudos fondui, 13,9 mlrd. EUR (25,6 %) – ESF, o likusi dalis – kitiems veiksmams;

184. pažymi, kad Regioninės ir miestų politikos GD pranešė, jog 2018 m. mokėjimai sudarė 39,5 mlrd. EUR, t. y. 98,52 % patvirtintų 2018 m. mokėjimų asignavimų įvykdymo lygio, ir kad Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD pranešė, kad mokėjimai sudarė 14,6 mlrd. EUR – 94,42 % įvykdymo lygio;

Indėlis į Sąjungos 2020 m. tikslų siekimą

185. pažymi, jog dėl pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių Komisija tvirtina, kad: — darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų srityse kiekvienas išleistas euras lėmė 2,7 EUR papildomo BVP augimo ir dėl to per paskutinį programavimo laikotarpį buvo sukurta apie 1,3 mln. darbo vietų, — dėl mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir inovacijų stiprinimo numatomas įmonių ir mokslinių tyrimų institucijų bendradarbiavimo projektų skaičius, remiantis 2017 m. pabaigoje atrinktais projektais, beveik padvigubėjo, — MVĮ konkurencingumo srityje numatomas paramą gaunančių įmonių skaičius, remiantis 2017 m. pabaigoje atrinktais projektais, padidėjo 40 %, — mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos srityje, remiantis atrinktais projektais 2017 m. pabaigoje, prognozuotas skaičius padidėjo daugiau nei dvigubai ir pasiekė 69,2 % 2023 m. pabaigos tikslinio rodiklio, sudarančio 6 708 megavatų papildomų pajėgumų;

186. pažymi, kad 2014–2020 m. laikotarpio Bendrųjų nuostatų reglamente (Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 ( 15 ) 71 straipsnis) nėra nuostatų, kuriose rezultatų pasiekimas ir jų tvarumas apibrėžiami kaip ERPF gamybinių investicijų tvarumo kriterijai; atkreipia dėmesį į Audito Rūmų pastabas dėl šių investicijų tvarumo ir kokybės ( 16 ) ir pakartoja savo raginimą įtraukti rezultatų pasiekimą kaip pagrindinį aspektą vertinant projektų tvarumą, nes tai leis įvertinti, kokiu mastu bendras ekonomikos pakilimas arba Sąjungos finansavimas skatina teigiamus ekonominius pokyčius;

Audito apimtis ir metodas

187. pažymi, kad Audito Rūmai išnagrinėjo 220 operacijų, kurias audito institucijos anksčiau buvo patikrinusios, imtį, sudarytą taip, kad būtų statistiškai reprezentatyvi visų šios DFP 1b išlaidų kategorijos išlaidų rūšių atžvilgiu;

188. susirūpinęs pažymi, kad Audito Rūmai šiose 220 operacijų nustatė ir kiekybiškai įvertino 36 klaidas, kurių audito institucijos nebuvo nustatę, ir atsižvelgdami į 60 klaidų, kurias anksčiau nustatė audito institucijos, ir į programų valdymo institucijų atliktus pataisymus (kurių bendra vertė siekia 314 mln. EUR abiem programavimo laikotarpiais kartu paėmus), Audito Rūmai vertina, kad klaidų lygis sudaro 5,0 %;

189. pažymi, kad Komisija nesutinka su Audito Rūmų vertinimu dėl trijų reikšmingų klaidų, susijusių su 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, ir dviejų klaidų, susijusių su 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu; pažymi, kad Komisija nurodo skirtingą taikomų nacionalinių arba Sąjungos taisyklių aiškinimą, kuris turi įtakos apskaičiuotam klaidų lygiui ( 17 )

190. išsami informacija, kad pagrindiniai klaidų šaltiniai buvo susiję su netinkamomis finansuoti išlaidomis (37) ir viešaisiais pirkimais (18), po kurių trūko esminių patvirtinamųjų dokumentų (3);

191. taip pat pažymi, kad iki 2016/2017 ataskaitinių metų pabaigos finansinėms priemonėms buvo išmokėta 2,9 mlrd. EUR avansų, iš kurių 2,3 mlrd. EUR buvo deklaruota nuo 2016 m. liepos 1 d. iki 2017 m. birželio 30 d. (17 % visos išmokėtos ES bendro finansavimo sumos) ir kad 2016/2017 ataskaitiniais metais galutiniams gavėjams buvo išmokėta 1,3 mlrd. EUR (43 %);

192. prašo Komisijos informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją kas gauna naudos iš palūkanų, susikaupusių už paramos gavėjams dar nesumokėtą 1,6 mlrd. EUR sumą, ir nuo šiol įtraukti šią informaciją į savo metines ataskaitas;

193. pažymi, kad Audito Rūmų auditas apėmė išmokas penkioms finansinėms priemonėms (dviem 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu ir trims 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu); pažymi, kad Audito Rūmai išnagrinėjo 30 garantijų ir 100 paskolų šioms penkioms priemonėms finansų tarpininkų lygmeniu ir nustatė 14 netinkamų išmokų galutiniams naudos gavėjams atvejų, susijusių su trimis Audito Rūmų išnagrinėtomis priemonėmis: tie atvejai buvo susiję arba su netinkamomis finansuoti paskolomis arba netinkamais finansuoti galutiniais gavėjais, taip pat su panaikintomis išmokomis, kurias valstybės narės neteisingai užregistravo kaip sumokėtas;

194. pažymi, kad Regioninės ir miestų politikos GD patvirtino, jog 2016–2017 ataskaitinių metų likutinis bendras klaidų lygis buvo 1,96 %, užbaigus nacionalinės ir Komisijos kontrolės ciklą, remiantis visais tuo metu turimais audito įrodymais ir laukiant prieštaravimų procedūrų (konservatyvus metodas) ir kad tuo pat metu Regioninės ir miestų politikos GD apskaičiavo, kad patvirtintas lygis galėtų siekti ne daugiau nei 2,74 %;

195. susirūpinęs atkreipia dėmesį į didelį Audito Rūmų ir Komisijos nustatytų klaidų lygių skirtumą;

196. be to, pažymi, kad 2018 m. Komisija pradėjo taikyti naujas sąvokas: „rizikos veikiama suma atliekant mokėjimą“ ( 18 ) ir „rizikos veikiama suma užbaigiant programą“;

197. nurodo, kad „rizikos veikiama suma atliekant mokėjimą“ grindžiama sąskaitomis, kurias pateikė valstybės narės, atskaičiavusios finansines pataisas; pažymi, jog todėl atrodo, kad Komisija neturi tiesioginės informacijos apie rizikos veikiamą sumą atliekant mokėjimą;

198. be to, atkreipia dėmesį į tai, kad „su rizika susijusi suma užbaigiant programą“ yra Komisijos patirtimi pagrįsta ekstrapoliacija;

199. šiomis aplinkybėmis mano, kad būtų naudinga priminti Finansinio reglamento 247 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktį, kuriame reikalaujama, kad Komisija pateiktų „(…) Sąjungos išlaidų klaidų lygio įvertinimą, grindžiamą nuoseklia metodika ir būsimų pataisų sąmata; (…)“;

200. yra susirūpinęs dėl Audito Rūmų išvados, kad šiuo metu mažai pasikliaujama kelių audito institucijų atliktu darbu dėl audito institucijų atrankos metodo, audito sekos dokumentacijos ir klaidų tvarkymo trūkumų; taip pat reiškia susirūpinimą dėl to, kad Audito Rūmai negali pasikliauti Komisijos pateiktu klaidų lygiu, nes jis grindžiamas išlaidomis, kurioms dar nebuvo taikytas visas kontrolės ciklas ir kurios nėra tos pačios kaip Audito Rūmų audituotos išlaidos;

201. mano, kad nepriimtina, jog Audito Rūmai ir Komisija taiko skirtingas metodikas, kad nustatytų savo atitinkamą nuomonę dėl finansinių operacijų teisėtumo ir tvarkingumo; todėl šios institucijos gauna skirtingus likutinio klaidų lygio (LKL) rezultatus: > 2 % (Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD bei Regioninės ir miestų politikos GD) ir 5 % (Europos Audito Rūmai); atsižvelgdamas į tai, prašo, kad Audito Rūmai nustatytų ne LKL, o klaidų lygį mokėjimų metu (prieš taikant korekcijas), siekiant pagerinti Parlamento atliekamo vertinimo ir tikrinimo kokybę;

202. be to, pažymi, kad šių dviejų institucijų duomenų bazė yra skirtinga: Audito Rūmai laikosi metinio požiūrio, o Komisija 2018 m. galėjo patikrinti tik 2016–2017 m. finansines ataskaitas ir laikosi daugiamečio požiūrio;

Finansų valdymas ir vidaus kontrolė

203. atkreipia dėmesį į tai, kad Regioninės ir miestų politikos (REGIO) GD paskelbė 30 išlygų dėl 30 veiksmų programų, vykdomų dabartiniu programavimo laikotarpiu; 18 išlygų vis dar galiojo 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui;

204. pažymi, kad 2018 m. pabaigoje Regioninės ir miestų politikos GD pranešė, kad įvykdė 99 % veiksmų planų, skirtų ex ante sąlygoms įvykdyti ir kad liko tik 6 neužbaigti veiksmų planai 2018 m. (2017 m. – 8); susirūpinęs pažymi, kad, atsižvelgiant į tuos neužbaigtus planus, buvo priimti du sprendimai dėl sustabdymo ir parengti du ketinimo sustabdyti mokėjimus raštai, o tai gali turėti įtakos atitinkamų veiksmų programų, kurių dauguma yra susijusios su aplinkos apsaugos sektoriumi, įgyvendinimui laiku;

205. ragina Komisiją numatyti, kaip iš tikrųjų supaprastinti procedūras ir dokumentus, reikalingus norint gauti finansavimą, nepažeidžiant kontrolės ir stebėsenos principų;

206. yra susirūpinęs dėl to, kad struktūrinių fondų įgyvendinimas vėluoja ir padėtis yra dar blogesnė nei ankstesnio programavimo laikotarpio panašiu laiku: šiuo metu vidutinis lėšų panaudojimo lygis yra mažesnis nei 40 %, o panašiu metu 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu jis buvo mažesnis nei 60 % ( 19 )

207. pažymi, kad Regioninės ir miestų politikos GD 2018 m. MVA nurodyta, kad pagal finansines priemones šiuo metu planuojama skirti 18 mlrd. EUR ERPF ir SF lėšų, t. y. 7,2 % visų asignavimų;

208. stebisi, kad 2018 m. metinė ataskaita „Finansinės ESI fondų priemonės“ buvo paskelbta tik 2020 m. sausio mėn.; pažymi, kad 2018 m. pabaigoje finansinėms priemonėms skirti ESI fondų įnašai sudarė 16,9 mlrd. EUR, iš ESI fondų finansinėms priemonėms išmokėta 7 mlrd. EUR (apie 41 %) ir 3,7 mlrd. EUR investuota į galutinius paramos gavėjus; ragina Komisiją iki 2020 m. spalio mėn. paskelbti 2019 m. metinę ataskaitą, kad jos išvadas būtų galima įtraukti į 2019 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo ataskaitą;

209. primena savo prašymą suteikti galimybes nacionalinėms audito institucijoms atlikti į Sąjungos biudžetą įtrauktų finansų inžinerijos priemonių auditą, taip pat numatyti griežtesnes fondų valdytojų, įskaitant EIB grupę ir kitas tarptautines finansų institucijas, ataskaitų apie įvykdytą veiklą ir pasiektus rezultatus teikimo taisykles, taip padidinant skaidrumą ir atskaitingumą ( 20 )

210. pabrėžia, kad Sąjungoje ir už jos ribų įgyvendinamoms finansinėms priemonėms būtinas didesnis skaidrumas, didesnė atskaitomybė ir geresnis ataskaitų apie veiklos rezultatus ir tvarumą teikimas; ragina Komisiją užtikrinti, kad jos partneriai, įgyvendinantys iš Sąjungos biudžeto remiamas finansines priemones, užtikrintų kuo didesnį skaidrumą ir atskaitomybę;

211. pabrėžia, kad finansinėmis priemonėmis galima papildyti dotacijas, bet šios priemonės neturėtų būti naudojamos vietoj dotacijų ( 21 )

212. yra labai susirūpinęs, kad programavimo laikotarpio pabaigoje susikaupusių neįvykdytų įsipareigojimų suma bus daug didesnė nei ankstesnio laikotarpio pabaigoje, todėl gali kilti dar viena mokėjimų krizė;

213. pažymi, kad Regioninės ir miestų politikos GD 2016–2017 ataskaitiniais metais patvirtino audito institucijų praneštus likutinius klaidų lygius (įskaitant kai kuriais atvejais po to, kai buvo atlikti koregavimai be reikšmingo poveikio), kurie 135 programų atveju nesiekė reikšmingumo ribos, o 29 programų atveju reikėjo pakoreguoti likutinių klaidų lygį iki lygio, didesnio nei 2 %;

214. taip pat pažymi, kad Regioninės ir miestų politikos GD priėmė 242 iš 258 2017–2018 ataskaitinių metų patvirtintų sąskaitų; jis nepriėmė 16 sąskaitų; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Audito Rūmai neišnagrinėjo to laikotarpio sąskaitų, nes patikrinimai nebuvo užbaigti;

215. pažymi, kad įgyvendinant struktūrinę ir sanglaudos politiką labiausiai sukčiaujama šiose srityse: infrastruktūra (34 %), aplinka (13 %) ir moksliniai tyrimai (13 %), taip pat kad sukčiavimo atvejai susiję su viešųjų pirkimų taisyklėmis (52 %), neteisėtomis išlaidomis (14 %) ir interesų konfliktais (8 %);

Rimti pažeidimai ir netinkamas lėšų naudojimas valstybėse narėse

216. pažymi, kad Regioninės ir miestų politikos GD galutinė audito ataskaita dėl Čekijos Respublikos buvo be leidimo nutekinta žiniasklaidai; buvo informuotas, kad Komisija atliko išsamius Sąjungos ir nacionalinės teisės taikymo auditus, nuodugniai tikrindama ne tik operacijų tvarkingumą, bet ir tai, kaip laikomasi Sąjungos ir nacionalinės teisės aktų dėl interesų konflikto; pažymi, kad 2019 m. gruodžio mėn. uždarame posėdyje Komisija informavo atsakingą Parlamento komitetą apie Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD atliktų auditų pažangą; ragina Komisiją nepagrįstai nevilkinant informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją ir atsakingą (-us) Parlamento komitetą (-us) apie bet kokius naujus pokyčius ir užtikrinti tinkamus tolesnius veiksmus atsižvelgiant į nustatytus faktus;

217. apgailestauja dėl pradinės informacijos apie tai, kad auditoriai regioninių ir sanglaudos fondų srityje nustatė didelių valdymo ir kontrolės sistemų veikimo trūkumų, todėl pasiūlė atlikti beveik 20 % dydžio finansinę pataisą; ragina Komisiją kritiškai įvertinti, ar šie atvejai yra sistemingo netinkamo Sąjungos lėšų naudojimo atvejai; tikisi, kad Komisija patvirtins tinkamą mechanizmą, kad ateityje būtų išvengta trūkumų;

218. taip pat apgailestauja dėl pradinės informacijos apie tai, kad Komisijos auditoriai nustatė labai rimtų interesų konflikto atvejų, susijusių su Čekijos vyriausybe; tačiau supranta, kad pagal Čekijos nacionalinį įstatymą dėl interesų konfliktų iki 2017 m. vasario mėn. nebuvo baudžiama už viešųjų lėšų skyrimą valstybės pareigūnams; pažymi, kad iki šiol nebuvo deklaruota jokių 2018 m. išlaidų; tikisi, kad Komisija dės visas pastangas, kad procesas būtų užbaigtas veiksmingai ir laiku ir būtų visapusiškai įgyvendintos visos būtinos taisomosios priemonės; atsižvelgdamas į Komisijos atliktų auditų ataskaitas, kuriose nurodomos didelės interesų konflikto, susijusio su Čekijos vyriausybe, problemos, ragina Komisiją visapusiškai informuoti Parlamentą ir Tarybą apie padėtį;

219. palankiai vertina tai, kad Komisija Parlamento kompetentingam komitetui pranešė, jog Regioninės ir miestų politikos GD atliko 2007–2013 m. laikotarpiu Vengrijoje vykdytų programų, kuriose nustatė pažeidimų, daugiau nei 1,5 mlrd. EUR vertės finansines pataisas ir kad ši suma daro poveikį toliau nurodomoms veiksmų programoms: — 2007HU161PO001 Ekonominė plėtra 275 mln. EUR — 2007HU161PO002 Aplinka ir energija 254 mln. EUR — 2007HU161PO007 Transportas 371 mln. EUR — 2007HU161PO008 Socialinė infrastruktūra 120 mln. EUR — 7 regioninės veiklos programos 473 mln. EUR — 2007HU161PO010 Įgyvendinimas 75 mln. EUR

220. pripažįsta puikų Komisijos atliktą audito darbą nustatant sisteminę riziką ir klaidų šaltinius; palankiai vertina pritaikytas finansines pataisas; susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad reikia daug laiko neteisėtai išmokėtoms lėšoms susigrąžinti; ragina Komisiją išsamiau informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie savo išvadas dėl sisteminės rizikos ir oligarchinių struktūrų;

221. apgailestauja, kad Komisijos auditoriai ESI fondų srityje nustatė didelių valdymo ir kontrolės sistemų veikimo trūkumų, daugiausia susijusių su viešųjų pirkimų procedūrų kontrole;

222. primena, kad visoms veiksmų programoms pritaikyta 10 % fiksuoto dydžio finansinė pataisa;

223. primena, kad dėl viešųjų pirkimų pažeidimų preliminariesiems susitarimams vandens sektoriuje pagal Aplinkos ir energijos vartojimo efektyvumo veiksmų programą taikoma 25 % finansinė pataisa;

224. primena, kad dėl trūkumų atrenkant projektus Teritorinės plėtros ir gyvenviečių plėtros veiksmų programoje numatyta 10 % fiksuoto dydžio finansinė pataisa;

225. be to, pažymi, kad Regioninės ir miestų politikos GD dar neužbaigė programų, susijusių su elektroniniu administravimu, todėl gali prireikti tolesnių pataisų;

226. susirūpinęs pažymi, kad pažeidimų lygis rodo, jog Vengrijos 2007 m. veiklos programose yra sisteminių problemų; ragina Komisiją informuoti Parlamentą ir plačiąją visuomenę apie pačios Komisijos atliktą tokio lygio pažeidimų priežasčių vertinimą; nurodo, kad vienkartinė 10 % bauda už netinkamą veiklos programų valdymą nėra ilgalaikis sprendimas siekiant sumažinti didelį nustatytų pažeidimų lygį ir kad be patobulintų ir tinkamų kontrolės ir stebėsenos mechanizmų šis lygis negali būti sumažintas;

227. prašo Komisijos pirmiau nurodytoms programoms nustatyti aiškų tvarkaraštį nuo projekto pradžios iki lėšų susigrąžinimo, paaiškinant įvairius etapus;

228. klausia Komisijos, kaip šios susigrąžintos sumos bus įtrauktos į biudžetą, nes jos daro poveikį ankstesnio 2007–2013 m. programavimo laikotarpio programoms;

229. primena savo poziciją, palankią tam, kad būtų sukurtas mechanizmas, pagal kurį Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių nesilaikančioms valstybėms narėms galėtų tekti didelės teisinės ir finansinės pasekmės;

Rekomendacijos

230. ragina Komisiją: — išplėsti ataskaitų apie Sąjungos investicijų poveikį ir tvarumą teikimą, kad būtų parodyta Sąjungos finansavimo Sąjungos pridėtinė vertė, — dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti dabartines kontrolės ir patikinimo sistemas, kad būtų sukurta viena bendra audito grandinė, — savo metinėje ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje (MVVRA) pateikti klaidų lygio mokėjimo metu skaičių (prieš jį ištaisant nacionaliniu lygmeniu) ir būsimo koregavimo įvertį, — toliau bendradarbiauti su Audito Rūmais siekiant toliau derinti audito metodikas ir teisės aktų aiškinimą, — paskelbti visus savo pasiūlymus dėl konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų pagal Europos semestrą, — skirti daugiau dėmesio ir didesnę techninę paramą valstybėms narėms, kurių valdymo ir kontrolės sistemos yra patikimos tik iš dalies arba nepatikimos ir kuriose didesnė su lėšomis susijusio sukčiavimo ir korupcijos rizika, ypač toms valstybėms narėms, kurios nėra prisijungusios prie Europos prokuratūros, — primygtinai raginti valstybes nares dalyvauti Europos prokuratūros veikloje, — ypatingą dėmesį skirti preliminariesiems susitarimams, sudarytiems taikant viešųjų pirkimų procedūras, nes su jais susijęs sukčiavimas ir korupcija kelia didesnę riziką Sąjungos finansiniams interesams, — kuo greičiau sumažinti neįvykdytų įsipareigojimų skaičių, — sumažinti automatinį įsipareigojimų panaikinimą 2021–2027 m. programavimo laikotarpiui nuo n + 3 iki n + 2, kad valstybėms narėms būtų suteikta papildoma paskata sparčiai įgyvendinti programas, — taikyti finansines pataisas dėl Audito Rūmų nustatytų klaidų, laikantis atitinkamų teisinių nuostatų; — metinėse veiklos ataskaitose nurodyti, kaip buvo pakartotinai panaudotos sumos, susijusios su valstybių narių ir Komisijos ex post finansinėmis pataisomis, visų pirma tais atvejais, kai būta sukčiavimo, korupcijos ar kitos nusikalstamos veiklos atvejų, — metinėse veiklos ataskaitose nurodyti, ar susijusios valstybės pakartotinai panaudojo valstybių narių ir Komisijos nustatytas ex post finansines pataisas ir kaip tai buvo padaryta, — nedelsiant paskelbti 2020 m. metinę ataskaitą „Finansinės priemonės pagal ESI fondus“, — padidinti skaidrumą suteikiant galimybę atlikti konkursą laimėjusių konkurso dalyvių paiešką Sąjungos elektroninėje viešojo pirkimo svetainėje TED, — nustatyti, kad naudojimasis programa ARACHNE IT būtų būtina sąlyga valstybėms narėms, norinčioms naudoti Sąjungos fondų lėšas; išnagrinėti galimybę panaudoti ARACHNE duomenis ir valstybių narių teisminių institucijų bei Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus siekiant sukurti bendrovių ir jų tikrųjų savininkų arba asmenų, kurie buvo nuteisti už sukčiavimą ar korupciją arba kitą nusikalstamą veiką, susijusią su Sąjungos lėšų naudojimu, ES juodąjį sąrašą, galbūt uždraudžiant jiems penkerius metus teikti paraiškas dėl Sąjungos lėšų, taip pat kruopščiai tikrinant visus jų vykdomus projektus, susijusius su mokėjimais iš Sąjungos fondų, — toliau teikti paramą ir gaires valstybėms narėms naudojantis įvairiais jos mechanizmais, įskaitant turimą techninę pagalbą ir specialią darbo grupę, skirtą Sąjungos lėšų įsisavinimo administraciniams gebėjimams stiprinti ir sklandžiam perėjimui nuo dabartinio prie kito programavimo laikotarpio užtikrinti, — suderinti struktūrinių fondų ataskaitinius laikotarpius su Audito Rūmų ataskaitiniais laikotarpiais, — užtikrinti, kad 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu būtų išlaikytas 10 proc. tarpinių mokėjimų sulaikymas ir sulaikytos sumos būtų išmokamos tik užbaigus visus patikrinimus ir įgyvendinus reikiamus patobulinimus ir taisomąsias priemones, — parengti bendras aukšto lygio politikams skirtas interesų konfliktų gaires; kartu su valstybėmis narėmis parengti veiksmingas teisines priemones, kad būtų išvengta oligarchinių struktūrų kūrimosi naudojantis Sąjungos sanglaudos fondais; — išnagrinėti galimybę naujojoje DFP numatyti tiesioginį valdymą (vietoje pasidalijamojo valdymo) tyčinio netinkamo lėšų panaudojimo atveju,

231. ragina Audito Rūmus savo metinėje ataskaitoje išplėsti veiklos rezultatų aprėptį, nes Audito Rūmų specialiosios ataskaitos yra vertingas informacijos, susijusios su veiklos rezultatais, šaltinis; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina pasiūlymus, Audito Rūmų pateiktus 2019 m. lapkričio 19 d. Biudžeto kontrolės komiteto vizito metu;

Gamtos ištekliai

Atitiktis reikalavimams

232. pažymi, kad Audito Rūmai apskaičiavo, jog 2018 finansiniais metais visos išlaidų kategorijos „Gamtos ištekliai“ klaidų lygis yra 2,4 proc. ir vis dar viršija 2 proc. reikšmingumo ribinę vertę;

233. pabrėžia, kad sudėtingos tinkamumo finansuoti sąlygos didina klaidų riziką kaimo plėtros, rinkos priemonių, žuvininkystės, aplinkos ir klimato politikos srityse; pažymi, kad šios sritys sudaro apie ketvirtadalį gamtos išteklių biudžeto;

234. pažymi, kad iš 156 Audito Rūmų tikrintų mokėjimų didesnės rizikos srityse ketvirtadalyje buvo nustatyta klaidų ir kad pagrindinės klaidų priežastys buvo susijusios su tinkamumo finansuoti sąlygomis, viešojo pirkimo arba dotacijų skyrimo taisyklėmis ir netikslia informacija apie sritis;

235. džiaugdamasis pažymi, kad Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) tiesioginių išmokų biudžeto (72 proc. išlaidų kategorijos „Gamtos ištekliai“) atžvilgiu Audito Rūmai apskaičiavo, kad klaidų lygis šioje srityje nesiekia 2 proc. reikšmingumo ribos;

236. atkreipia dėmesį į tai, kad iš 95 tiesioginių išmokų, kurių auditą atliko Audito Rūmai, 81 proc. atvejų klaidų nebuvo, ir kad dauguma klaidų buvo nedidelės permokos, neviršijančios 5 proc., atsiradusios daugiausia dėl to, kad ūkininkai pateikė netikslią informaciją apie plotus;

237. pabrėžia, kad teigiami pasiekimai EŽŪGF tiesioginių išmokų srityje daugiausia susiję su integruotos administravimo ir kontrolės sistemos, Žemės sklypų identifikavimo sistemos, geoerdvinės taikomosios programos ir preliminarių kryžminių ūkininkų paraiškų patikrų kokybe;

238. pažymi, kad, Audito Rūmų nuomone, Komisijos metinėje valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje (MVVRA) pateikti skaičiai atitinka Audito Rūmų audito išvadą;

239. atkreipia dėmesį į tai, kad 2018 m. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD surengė tikrinamuosius vizitus į 17 sertifikavimo įstaigų ir nustatė, kad daugumos jų veiklą reikia pagerinti, todėl šių patikrintų sertifikavimo įstaigų darbu tikrinant teisėtumą ir tvarkingumą negalima visiškai pasitikėti, ir kad ypač daug trūkumų nustatyta imčių atrankos metodikos ir tinkamumo patikrų aprėpties srityse;

Veikla

240. pažymi, kad kaimo plėtros veiksmai iš esmės buvo vykdomi taip, kaip planuota, ir kad valstybės narės patikrino išlaidų pagrįstumą;

241. atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurių projektų atveju supaprastintas išlaidų apmokėjimas, pvz., vienkartinės išmokos arba nustatyto dydžio sumos, gali padėti supaprastinti administravimą ir kontroliuoti išlaidas;

242. apgailestauja, kad nacionalinės valdžios institucijos mažai pasinaudojo supaprastinto išlaidų apmokėjimo galimybėmis, nors jos galėjo būti naudingos maždaug trečdalyje Audito Rūmų aplankytų projektų; vis dėlto palankiai vertina AGRI GD pastangas siekiant padėti valstybėms narėms įveikti sunkumus ir problemas, su kuriais jos susiduria taikydamos supaprastintą išlaidų apmokėjimą;

243. susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmai vėl nustatė rezultatų rodiklių, susijusių su bendra BŽŪP stebėsenos ir vertinimo sistema (BSVS), naudojimo trūkumų;

244. ypač apgailestauja dėl to, kad Audito Rūmai nustatė, jog beveik trečdalio kaimo plėtros veiksmų atveju BSVS neturėjo atitinkamų rezultatų rodiklių, o ten, kur jie buvo apibrėžti, jie ne visada buvo susiję su tikslinių sričių konkrečiais tikslais;

245. rekomenduoja, kad: — Komisija įvertintų valstybių narių veiksmų efektyvumą, kad pašalintų pagrindines klaidų priežastis ir prireikus paskelbtų papildomas gaires, — sertifikavimo įstaigos tobulintų savo procedūras, kad Komisija galėtų visapusiškai pasinaudoti tų įstaigų darbu kaip pagrindiniu BŽŪP išlaidų tvarkingumo patikinimo šaltiniu, — Komisija pašalintų Audito Rūmų nustatytus trūkumus, susijusius su bendra stebėsenos ir vertinimo sistema, atsižvelgdama į savo pasiūlymą dėl naujos BŽŪP;

PVRR

246. primena, kad vienas iš pagrindinių BŽŪP tikslų yra užtikrinti ūkininkų pajamų stabilumą ir remti darbo vietų išlaikymą ir kūrimą, taip pat skatinti ekonomikos augimą ir investicijas visoje Sąjungos teritorijoje; mano, kad mažiau išsivysčiusiose kaimo vietovėse, priešingai nei numatyta jos pagrindiniuose tiksluose, pagal BŽŪP visų pirma remiami stambūs žemės savininkai ir tik mažesniu mastu remiami žemę dirbantys smulkesni ūkininkai;

247. labai susirūpinęs pažymi, kad, remiantis Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD 2018 m. metine veiklos ataskaita, žemės ūkio gamybos veiksnių pajamos, tenkančios visą darbo dieną dirbančiam vienetui, kaip ir ankstesniais metais, realiai atsigavo, tačiau apskritai pajamos atsilieka nuo darbo užmokesčio visos ekonomikos mastu; ragina Komisiją šią padėtį vertinti itin rimtai, turint omenyje pasekmes, kurių paprastai sukelia atsiliekantis ūkininkų darbo užmokestis, ypač mažiau išsivysčiusiose kaimo vietovėse;

248. pažymi, kad užimtumas Sąjungos kaimo vietovėse viršijo prieš krizę (2008 m.) buvusį 67,7 proc. lygį,

249. atkreipia dėmesį į tai, kad su užimtumo kaimo vietovėse lygiu susijęs PVRR nustatomas ne tik pagal BŽŪP koeficientą;

250. labai susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD 2018 m. metine veiklos ataskaita, asmenų, dirbančių su BŽŪP susijusiose srityse, nuolat mažėjo, ir nuo 11 595 (1 000 metinių darbo vienetų) 2008 m. sumažėjo iki 9 363 (1 000 metinių darbo vienetų) 2017 m. (p. 22);

251. atkreipia dėmesį į teigiamą tendenciją, apie kurią pranešė Komisija dėl PVRR, susijusio su minimalia žemės, kurioje taikoma konkreti aplinkosaugos praktika, dalimi;

252. tačiau pabrėžia, kad Komisija savo tarnybų darbo dokumente ( 22 ) padarė išvadą, kad, nepaisant Tiesioginių išmokų reglamente nustatytų žalinimo priemonių tikslų, aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita tikslai iš esmės nebuvo pagrindinis veiksnys valstybėms narėms priimant įgyvendinimo sprendimus; valstybės narės „(…) šiuo lankstumu nesinaudoja tam, kad kuo labiau padidintų naudą aplinkai ir klimatui; atrodo, kad vietoj to sprendimai priimami remiantis administravimo aspektais ir žemės ūkio interesais, be kita ko, siekiant užtikrinti, kad būtų kuo mažiau trikdoma žemės ūkio veikla“;

253. apgailestauja, kad kaip ir ankstesnėse ataskaitose, Audito Rūmai vėl nustatė su rezultatų rodiklių naudojimu susijusių trūkumų, įskaitant rezultatų rodiklių kokybės spragas ( 23 ) ; pabrėžia, kad norint įgyvendinti siūlomą perėjimą prie veiklos rezultatais grindžiamos BŽŪP, reikės parengti išsamų bendrų rezultatų rodiklių rinkinį ir visapusiškai juos taikyti;

254. ragina Komisiją užtikrinti, kad finansuojant BŽŪP būtų paisoma Europos žaliojo kurso ir Paryžiaus susitarimo tikslų;

255. ypač apgailestauja dėl to, kad „Komisija turėjo padaryti išvadą, jog „dabar taikomų žalinimo priemonių bendras poveikis ūkių valdymo praktikai, aplinkai ir klimatui neapibrėžtas, bet atrodo gana ribotas, nors yra skirtumų tarp valstybių narių“ ir kad „dėl pasėlių įvairinimo priemonės pasėlių įvairovė padidėjo maždaug 0,8 proc. ariamosios žemės ploto“ ( 24 )

256. atkreipia dėmesį į tai, kad BŽŪP žalinimas nepasiekė savo pradinio tikslo padidinti aplinkosauginį veiksmingumą ir tebėra laikomas pajamų rėmimo schema, nes tebėra paremtas išmokomis už hektarą; primena, kad, kaip teigiama Audito Rūmų specialioje ataskaitoje Nr. 21/2017, ši politika kelia didelę savaimingumo ir dvigubo finansavimo riziką;

257. susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad nors žemės ūkio sektoriuje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis 1990–2010 m. labai sumažėjo, ši tendencija nutrūko, ir tuo metu, kai buvo įgyvendinamas žalinimas, išmetamųjų teršalų kiekis didėjo nuo 2016 iki 2017 m. (žr. atsakymą į klausimą, į kurį atsakoma raštu, Nr. 9);

Teisingesnės BŽŪP išmokos

258. pakartoja, kad didesniems ūkiams nebūtinai reikalinga tokio pat lygio parama ūkio pajamoms stabilizuoti, kokia pajamų svyravimų krizės laikotarpiu reikalinga mažesniems ūkiams, nes pirmieji gali pasinaudoti galima masto ekonomija, kuri paprastai būna atspari; taip pat mano, kad Komisija turėtų imtis veiksmų užtikrinti, kad BŽŪP lėšos būtų paskirstytos taip, kad kuo didesnis ūkis, tuo būtų mažesnės išmokos už hektarą;

259. primygtinai reikalauja, kad naujojoje įgyvendinimo sistemoje būtų patvirtintas konkretus rezultatų rodiklis „perskirstymas mažesniems ūkiams“;

260. primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad BŽŪP išmokos būtų sąžiningai paskirstytos aktyviems ūkininkams siekiant, kad nebūtų sudaromi susitarimai dėl žemės, kurie būtų naudingi politiškai susijusių išrinktųjų, dažnai vadinamų oligarchais, grupei; ragina Komisiją įvertinti dabartinių lėšų pagal BŽŪP skyrimo taisyklių pažeidimus, apėjimo galimybes ir nenumatytas pasekmes; pažymi, kokia svarbi skaidri ir tvirta valdymo sistema, taip pat ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią sukčiavimui ir jį nustatyti;

261. yra susirūpinęs dėl neseniai pateiktų pranešimų dėl įtariamų aukšto lygio interesų konfliktų ir žemės grobimo kai kuriose valstybėse narėse; pažymi, kad visų pirma atitinkamos valstybių narių valdžios institucijos turi imtis veiksmų ir įgyvendinti reikiamas sistemas žemės nuosavybės srityje, siekiant užkirsti kelią sukčiavimui ir jo išvengti; pabrėžia, kad visi kaltinimai ar įtarimai dėl sukčiavimo bei Sąjungos lėšų netinkamo naudojimo ar netinkamo valdymo turėtų būti perduoti OLAF ir Europos prokuratūrai; šiuo atžvilgiu pažymi, kokia svarbi skaidri ir tvirta valdymo sistema, taip pat ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią sukčiavimui ir jį nustatyti;

262. palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl naujo įgyvendinimo modelio, kuriame numatyta viršutinė riba ir laipsniškas išmokų mažinimo mechanizmas, skirti užtikrinti, kad BŽŪP lėšos būtų paskirstytos taikant svertinį metodą, t. y., kuo didesnis ūkis, tuo būtų mažesnės išmokos už hektarą; mano, kad vien numatytos taikyti viršutinės ribos ir darbo sąnaudų kompensavimo prieš taikant šią viršutinę ribą nepakanka norint užtikrinti teisingesnį tiesioginių išmokų paskirstymą; taip pat remia perskirstymo mechanizmo idėją; primygtinai ragina Komisiją įtraukti pasiūlymą dėl maksimalios tiesioginių išmokų sumos vienam fiziniam asmeniui, kuris yra tikrasis vienos ar daugiau įmonių savininkas; pabrėžia, kad neturėtų būti įmanoma gauti šimtus milijonų eurų siekiančių Sąjungos subsidijų per vieną DFP laikotarpį;

Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD generalinio direktoriaus pareikštos išlygos

263. pritaria Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD generalinio direktoriaus šio direktorato