Briuselis, 10.10.2007 SEK(2007) 1280 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS Komisijos komunikato KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Integruota jūrų politika Europos Sąjungai POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA {KOM(2007) 574 galutinis}{KOM(2007) 575 galutinis}{SEK(2007) 1278}{SEK(2007) 1279}{SEK(2007) 1283} Santrauka 2006 m. birželio mėn. Komisija priėmė Žaliąją knygą dėl būsimos ES jūrų politikos. Šioje knygoje atkreipiamas dėmesys į strateginę jūrų ir vandenynų svarbą Europos ekonomikai. Joje akcentuojama būtinybė užtikrinti, kad ateityje vykdant veiklą būtų atsižvelgiama į poreikį išlaikyti konkurencingumą, kartu saugant jūrų aplinką ir nuo jūrų ekonomikos priklausomų ar pakrantėje gyvenančių asmenų gerovę bei pragyvenimo šaltinį. Vėliau metus laiko truko konsultacijos, ir per tuos metus įvyko 230 renginių bei buvo pateikta daugiau nei 490 rašytinių atsiliepimų. Daugelis šių rašytinių atsiliepimų, gautų iš valstybių vyriausybių, pramoninių grupių ir aplinkos apsaugos srityje veikiančių NVO, – tai išsamių vidinių konsultacijų rezultatas. Didžioji dalis suinteresuotųjų šalių sutiko, kad ES negali toliau valdyti savo vandenynų ir jūrų politikos per įvairias tarpusavyje nesusijusias sektorių politikos sritis. Sprendimai priimami lėtai, galimos sąveikos dar nepanaudotos, ir niekas neturi aiškių įgaliojimų spręsti sektoriuose iškylančius konfliktus, nagrinėti bendro poveikio atvejus ar pažvelgti į platesnį kontekstą. ES prekybai ir ES uostų konkurencingumui kelia grėsmę lėtas planavimo procesas, jūrų aplinkai pavojų kelia intensyvus ir vis spartėjantis ekonominės veiklos jūrose ir pakrantėse augimas, europiečiai nesirenka jūrų profesijų, sukaupti duomenys apie jūrų aplinkos būklę, žmogaus veiklą jūrose ir pakrančių ekonomikos gerovę yra padriki ir beveik neprieinami, o įvairios institucijos, kurioms patikėta saugoti mūsų jūras nuo taršos, neteisėtos žvejybos ir prekybos, nepriklausomai kuria panašias sistemas, kurios padėtų išaiškinti ir nustatyti nenormalų elgesį. Todėl, atsižvelgdama į tokią reakciją, Komisija pasiūlė visiems aktualią jūrų politiką, kurios tikslai yra šie: (1) kiek įmanoma skatinti tvarų vandenynų ir jūrų naudojimą; (2) sukurti jūrų politikos žinių ir naujovių bazę; (3) siekti aukščiausios gyvenimo kokybės pakrančių regionuose; (4) skatinti Europos lyderiavimą tarptautiniuose jūrų reikaluose; ( 5) didinti jūrinės Europos svarbą. Artimiausiu metu Komisija sieks įgyvendinti šiuos tikslus. Pirma, ji įves integravimo principu pagrįstą valdymo sistemą ir, antra, pasitelkdama horizontalias ir visoms sritims tinkančias integruotos politikos formavimo priemones. Komisija suformuos vidinę grupę, kad paskatintų atskiriems sektoriams būdingų politikos iniciatyvų, susijusių su jūrų reikalais, koordinavimą. Be to, veiksmų plane išdėstyta keletas konkrečių iniciatyvų, kurios bus pirmieji žingsniai siekiant sukurti nuoseklesnę, integruotą ES jūrų politiką. Iki 2008 m. pabaigos bus matomi teigiami pokyčiai: didesnis sektorių ir politikų suderinamumas, greitas sektorių iniciatyvų galimų konfliktų nustatymas, sąsajų panaudojimas, spartesnis keitimasis idėjomis ir gerąja patirtimi skirtinguose regionuose, didesnis įsitikinimas, kad atskiros sektorių politikos sritys yra pagrįstos geriausiomis turimomis žiniomis apie jūrų sektorių, bei didesnės galimybės, kad atskirų asmenų ir suinteresuotųjų grupių balsas bus išgirstas. Konkreti šių parengiamųjų veiksmų dėl su jūromis susijusių duomenų, erdvės planavimo ir jūrų priežiūros nauda nebus jaučiama iš karto, o tik įgyvendinus papildomas priemones. Tačiau šios galimos naudos mastas pateisina kuklias išlaidas. Ilgalaikiai teigiami pokyčiai yra šie: greitesnė pridėtinę vertę turinčių komercinių paslaugų plėtra remiantis lengvai prieinamais duomenimis; valstybinių institucijų, įskaitant Europos jūrų mokslinių tyrimų laboratorijas ir akademines organizacijas, darbo našumo didinimas; žymus dabartinio netikrumo dėl pasaulinių aplinkos pokyčių sumažėjimas; daugelio šiuo metu atskirai egzistuojančių ir ribotos trukmės duomenų prieigos iniciatyvų integravimas į bendrą sistemą; aiškesnės taisyklės dėl teisių ir apribojimų jūrose; lengvesnis tarpvalstybinių planavimo klausimų sprendimas; veiksmingesnis esamų išteklių, susijusių su priežiūra ir informacijos pateikimu, panaudojimas; galimybė dalintis būsimais bendrai valdomais priežiūros ištekliais. Tiek trumpalaikė politikos koordinavimo ir bendro mokymosi nauda, tiek galima ilgalaikė parengiamųjų veiksmų nauda teigiamai paveiks pagrindinius jūrų politikos tikslus: skatinti tausų vandenynų ir jūrų naudojimą, kurti jūrų politikos žinių ir naujovių bazę, gerinti gyvenimo pakrančių regionuose kokybę, skatinti Europos lyderiavimą tarptautiniuose jūrų reikaluose ir didinti jūrinės Europos svarbą.