LT ECB -PUBLIC  
 
EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMONĖ  
2017 m. gruodžio 1 d. 
dėl Tarptautinio valiutos fondo fiskalinės agentūros funkcijos suteikimo Lietuvos bankui  
(CON/20 17/53) 
 
Įžanga  ir teisinis pagrindas  
2017 m. lapkričio 20 d. Europ os Centr inis B ankas (toliau – ECB) gavo Lietuvos bank o prašymą (po 
susirašinėjimo su Finansų ministerija)  pateikti nuomonę dėl įstatymo dėl Lietuvos Respublikos narystės 
Tarptautiniame valiutos fonde projekto (toliau – įstatymo projektas ).  
ECB kompetencija teikti nuomonę grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 127 straipsnio 4 
dalimi ir 282 straipsnio 5 dalimi, taip pat Tarybos sprendimo 98/415/E B1 2 straipsnio 1 dalies trečia 
įtrauka, nes įstatymo projektas susijęs su Lietuvos bank u. Vadovaudamasi Europos Centrinio Banko 
darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmuoju sakiniu, Valdančioji taryba priėmė šią nuomonę.  
 
1. Įstatymo projekto paskirtis  
1.1 Šio įstatymo paskirtis – nustatyti su Lietuvos Respublikos naryste Tarptautiniame valiutos fonde 
(toliau – TVF) susijusių įsipareigojimų vykdym o principus ir tvarką .  
1.2 Įstatymo projekte numatyta, kad sprendimus dėl Lietuvos Respublikos kvotos TVF dydžio keitimo 
priima Lietuvos Respublikos Seimas.   
1.3 Įstatymo projekte taip pat numatyta:  a) pagal Tarptautinio valiutos fondo steigimo sutarties (toliau – 
TVF steigimo sutartis) V straipsnio 1 dalį Lietuvos bankas yra TVF fiskalinė agentūra ir Lietuvos 
Respublikos vardu vykdo TVF finansines operacijas, o Lietuvos bankas šioms finansinėms 
operacijoms vykdyti naudoja savo finansinį turtą; b) pagal TVF steigi mo sutarties XIII straipsnio 2 
dalies a punktą Lietuvos bankas yra TVF depozitoriumas ; c) Lietuvos Respublikai TVF skirtos 
specialiosios skolinimosi teisės (SST) yra Lietuvos banko oficialiųjų užsienio atsargų, kurios yra 
valdomos, naudojamos ir jomis disponuojama Lietuvos Respublikos Lietuvos banko įstatymo2 
nustatyta tvarka, dalis; d) Lietuvos bankas sprendžia dėl dalyvavimo TVF finansinėse iniciatyvose, 
kurioms būtų naudojamas Lietuvos banko finansinis turtas ; ir e) dėl Lietuvos Respublikos 
dalyvavimo TV F finansinėse iniciatyvose, kurioms būtų naudojamos valstybės biudžeto lėšos, 
sprendžia Lietuvos Respublikos Vyriausybė.  
1.4 Įstatymo projekte numatyta, kad Lietuvos Respublikai TVF valdytojų valdyboje atstovauja Lietuvos 
banko valdybos pirmininkas –  TVF valdy tojas ir finansų ministras – pakaitinis TVF valdytojas . 
                                                 
1  1998 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas 98/415/EB dėl nacionalinių institucijų konsultavimosi su Europos 
Centriniu  Banku teisės akto projekto nuostatų klausimais (OL L 189, 1998 7 3, p. 42).  
2  Lietuvos Respublikos Lietuvos banko įstatymas, Nr. I -678, Valstybės žinios, 1994- 12-23, Nr. 99- 1957.  
ECB -PUBLIC  
2 Įstatymo projekte taip pat numatyta, kad Lietuvos bankas ir Finansų ministerija tarpusavyje 
nustatyta tvarka bendradarbiauja, derina Lietuvos Respublikos poziciją ir keičiasi informacija visais 
su Lietuvos Respublikos naryste ir atstovavimu TVF susijusiais klausimais . 
1.5 Galiausiai įstatymo projekte numatyta, kad per 30 darbo dienų nuo šio įstatymo projekto 
įsigaliojimo Lietuvos bankas perima iš Finansų ministerijos teises ir įsipareigojimus, susijusius s u 
TVF fiskalinės agentūros funkcijų vykdymu ir grąžina į valstybės biudžetą Finansų ministerijos už 
Lietuvos Respublikos kvotą TVF sumokėtų lėšų sumą, atitinkančią TVF sąskaitų Nr. 1 ir Nr. 2, 
esančių Lietuvos banke, likutį šio įstatymo projekto įsigalioji mo dieną.  
 
2. Nauji Lietuvos bank o uždaviniai  
2.1 Nors Lietuvos bankas jau yra TVF depozitoriumas3, įstatymo projektu smarkiai išplečiamas jo 
vaidmuo, vykdant Lietuvos įsipareigojimus pagal TVF steigimo sutartį ir jam suteikiami tam tikri 
nauji su TVF susiję uždaviniai .  
2.2 ECB pabrėžia, kad siūlomas uždavinių suteikimas Europos centrinių bankų sistemai (ECBS) 
priklausančiam nac ional iniam  centr iniam bank ui (NCB) vertintin as atsižvelgiant į Sutarties 123 
straipsnyje įtvirtintą piniginio finansavimo draudimą . Šio draudimo prasme Tarybos reglamento 
(EB) Nr. 3603/934 1 straipsnio 1 dalies b punkto ii įtraukoje numatytos „bet kurios kitos formos 
kredito galimybės “ reiškia , inter alia , „bet kokį valstybinio sektoriaus įsipareigojimų finansavimą per 
trečiąsias šalis “.  
Vienas iš svarbiausių piniginio finansavimo draudimo, kurio negalima pažeisti,  tikslų –  užtikrinti, kad 
valstybės narės laikytųsi patikimo s biudžeto politikos5. Todėl nacionaliniams  centrini ams bank ams 
draudžiama patikėti uždavinį finansuoti priemon es, už kurias paprastai atsako valstybės narės ir 
kurios  finansuojamos ne nacionalinių centrinių bankų lėšomis, bet iš šių valstybių narių biudžeto 
šaltinių. Norint nustatyti, ką reiškia valstybinio sektoriaus įsipareigojimų finansavimas per trečiąsias 
šalis (toks fin ansavimas gali pasireikšti centrinio banko teikiamu finansavimu tiems uždaviniams, 
kurie nepatenka į centrinio banko uždavinių sritį),  svarbu kiekvienu konkrečiu atveju įvertinti, ar 
nacionalinio centrinio banko vykdytinas uždavinys laikytinas centrinio banko uždaviniu ar 
vyriausybės uždaviniu, tai yra uždaviniu, už kurio vykdymą atsako valstybės narės. Kitaip tariant 
būtina imtis atitinkamų apsaugos priemonių, kad piniginio finansavimo draudimo tikslas – užtikrinti 
patikimą  valstybės narės biudžeto politik ą, būtų įvykdytas . 
2.3 Naudodamasi jai suteikta nuožiūra, įgyvendinant šią pareigą, Valdančioji taryba, vadovaudamasi 
Sutarties 271 straipsnio d dalimi ir Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko 
statuto (toliau – ECBS statutas) 35 straipsni o 6 dalimi, ir norėdama užtikrinti nacionalinių centrinių 
bankų įsipareigojimų pagal Sutartį vykdymą, patvirtino atitinkamus saugiklius, t.y. kriterijus, pagal 
kuriuos galima nustatyti, kas patenka į valstybinio sektoriaus įsipareigojimų sritį Regla mento (EB) 
                                                 
3  Žr. Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1992 m. balandžio 14 d. nutarimo Nr.  264 „Dėl įstojimo į Tarptautinį valiutos 
fondą ir Pasaulio banką“ 2 punktą.  
4  1993 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3603/93, nustatantis apibrėžimus, susijusius su Sutarties 104 
ir 104b (1) straipsniuose numatytų draudimų taikymu (OL L 332 , 1993 12 31, p. 1).  
5  Sutarties 123 straipsniu taip pat siekiama palaikyti kainų stabilumą ir stiprinimas centr inių bank ų nepriklausomumas.  
ECB -PUBLIC  
3 Nr. 3603/93 1 straipsnio 1 dalies b punkto ii įtraukos prasme, kitaip tariant, kas sudaro vyriausybės 
uždavinį, t.y. :  
Pirma, centr inio bank o uždaviniams visų pirma priskiriami uždaviniai, susiję su ECB ir 
nacionaliniams centriniams bankams pagal Sutar tį ir ECBS statutą suteiktais uždaviniais . Šie 
uždaviniai visų pirma apibrėžti Sutarties 127 straipsnio 2, 5 ir 6 dalyje, 128 straipsnio 1 dalyje ir 
ECBS statuto 22 straipsnyje ir 25 straipsnio 1 dalyje .  
Antra, kadangi pagal ECBS statuto 14 straipsnio 4 dalį nacionaliniams centriniams bankams 
leidžiama vykdyti „kitas fun kcijas“ , nėra savaime draudžiama nustatyti naujus uždavini us, t.y. 
uždavini us, nesusijusius su nacionaliniams centriniams bankams suteiktais uždaviniais . Vis dėlto 
nauji nacionalinio centri nio banko vykdomi, tačiau jam nebūdingi uždaviniai, ar uždaviniai, aiškiai 
vykdomi vyriausybės ar kitų valstybinio sektoriaus subjektų vardu ir jų interesais, laikytini 
vyriausybės uždaviniais .  
Trečia, svarbus kriterijus pagal kurį galima pripažinti naują  uždavinį nebūdingu nacionaliniam 
centriniam bankui arba uždaviniu, kuris aiškiai vykdomas valstybės ar kitų viešojo sektoriaus 
subjektų vardu ir interesais, – tai šio uždavinio poveikis atitinkamo nacionalinio centrinio banko 
instituciniam, finansiniam ir  asmeniniam nepriklausomumui .   
Konkrečiai derėtų atsižvelgti į šiuos aspektus :  
a) ar vykdant naują uždavinį kyla interesų konfliktai su esamais centrinio banko uždaviniais, jei 
šie konfliktai nėra tinkamai sprendžiami , o naujas uždavinys nebūtinai prisideda prie esamų 
centrinio banko uždavinių vykdymo. Jei kartais kiltų esamų ir naujų uždavinių interesų 
konfliktas, svarbu t urėti pakankamas apsaugos priemones tokiam konfliktui sušvelninti . 
Naujo ir esamų centrinio banko uždavinių papildomumo nederėtų aiškinti  plečiamai, norint 
išvengti neriboto papildomų uždavinių sąrašo. Tokį papildomumą taip pat derėtų vertinti 
atsižvelgiant į tokių uždavinių finansavimą;  
b) ar nesant naujų finansinių išteklių naujo uždavinio vykdymas yra neproporcingas palyginti su 
nacionalini o centrinio banko finansiniais ar organizaciniais pajėgumais  ir gali neigiamai 
paveikti jo pajėgumą tinkamai vykdyti esamus centrinio banko uždavinius ; 
c) ar naujų uždavinių vykdymas atitinka nacionalinio centrinio banko institucinę sąrangą, 
atsižvelgiant į c entrinio banko nepriklausomumo ir atskaitomybės aplinkybes ; 
d) ar vykdant naują uždavinį kyla reikšminga finansinė rizika;  
e) ar dėl naujo uždavinio vykdymo nacionalinio centrinio banko sprendimus priimančių organų 
nariams kyla neproporcinga politinė rizika ir ar toks vykdymas gali paveikti šių narių asmeninį 
nepriklausomumą ir konkrečiai ECBS  statuto  14 straipsnio 2 dalyje įtvirtintą kadencijos 
garantiją.  
2.4 Atsižvelgiant į išdėstytus kriterijus, kitose  dalyse vertinama, ar nauji Lietuvos bank o uždaviniai 
atitink a piniginio finansavimo draudimą.  
ECB -PUBLIC  
4 2.4.1  Uždaviniai, susiję su ECB ir nacionaliniams centriniams bankams pagal Sutartį ir ECBS statutą 
suteiktais uždaviniais  
Pagal sutartis pripažįstamas nacionalinių centrinių bankų ir ECB vaidmuo santykiuose su TVF . 
Vieni iš pag rindinių ECBS uždavinių – laikyti ir valdyti valstybių narių oficialiąsias užsienio valiutos 
atsargas6. Remiantis ECBS statutu, ECB ir nacionaliniai centriniai bankai prireikus gali užmegzti 
ryšius  su tarptautinėmis organizacijomis ir atlikti visų tipų ban ko sandorius su tokiomis 
organizacijomis, įskaitant skolinimosi ir skolinimo operacijas7. ECB ir nacionaliniai centriniai bankai 
gali veikti kaip inter alia  centrinės valdžios fiskaliniai agentai8. Nacionaliniams centriniams bankams 
leidžiama atlikti  sando rius vykdant savo įsipareigojimu s tarptautinėms organizacijoms9. ECB gali 
laikyti ir valdyti rezervines pozicijas TVF ir SST bei numatyti tokių lėšų sutelkimą10. Atsižvelgiant į 
tai, nauji uždaviniai, kuriuos numatoma suteikti Lietuvos bank ui, yra susiję su  ECB ir 
nacionaliniams centriniams bankams pagal Sutartį ir ECBS statutą suteiktais uždaviniais . 
2.4.2  Uždaviniai, laikomi netipiniais nacionalinio centrinio banko uždaviniais  
ECB atkreipia dėmesį, kad nacionaliniai centriniai bankai yra svarbūs Eurosistemai ir ECBS, nes 
atstovauja savo atitinkamoms šalims santykiuose su TVF pagal TVF šalims suteiktos narystės 
struktūrą . Remiantis TVF steigimo sutarties V straipsnio 1 dalimi11, kiekviena valstybė narė privalo 
skirti instituciją ryšiams su TVF palaikyti. Daugelyje euro zonos valstybių narių tokiomis 
institucijomis  yra paskirti nacionaliniai centriniai bankai. Be to, nacionaliniai centriniai bankai 
vaidina svarbų vaidmenį , nes jie atstovauja savo valstybėms narėms TVF sprendimus 
priimančiuose organuose. Daugumos atsk irų e uro zonos valstybių narių12 nacionalinių centrinių 
bankų valdytojai TVF valdy tojų valdy boje eina tos valstybės narės valdytojo pareigas, o likusių 
nacionalinių centrinių bankų valdytojai eina pakaitinių TVF valdytojų valdybos narių pareigas. Be to, 
esama kelių atvejų, kai nacionalinio centrinio banko valdytojas yra pakaitinis Tarptautinio pinigų ir 
finansų komiteto (IMFC) narys . Taip pat nemažai nacionalinių centrinių bankų yra įsitraukę į 
atrankos procedūrą, renkant  vykdom ąjį  direktori ų, atstovaujant į jų valstybei TVF vykdomojoje 
valdyboje,    ir atrenkant atitinkamą pakaitin į vykdom ąjį direktori ų (arba direktorius) , kurį (arba 
kuriuos) t uri paskirti išrinktas vykdomasis direktorius, o kai kuri ais atvejais dėl atrankos sprendžia 
nacionaliniai centriniai bankai. Tokiomis aplinkybėmis nauji Lietuvos bankui įstatymo projektu 
suteik iami uždaviniai  nėra laikytini netipiniais  nacionalini o centrini o bank o uždaviniais  
2.4.3  Uždaviniai, aiškiai vykdomi vyriau sybės vardu ir jos išimtiniais interesais  
TVF nar ėmis yra valstybės . TVF steigimo sutarties V  straipsnio 1 dalyje yra numatyta, kad 
kiekviena narė su Fondu palaiko ryšį tik per savo iždą, centrinį banką, valiutos stabilizavimo fondą 
ar kitą panašią fiskali nę agentūrą, o Fondas tvarko reikalus tik su šiomis institucijomis arba per jas . 
                                                 
6  Žr. Sutarties 12 7 straipsnio 2 dalies treči ą įtrauk ą. 
7  Žr. ECBS statuto 23 straipsnio pirmą ir ketvirtą įtraukas.  
8  Žr. ECBS statuto 21 straipsnio 2 dalį . 
9  Žr. ECBS statuto 31 straipsnio 1 dalį . 
10  Žr. ECBS statuto 30 straipsnio 5 dalį . 
11  Žr. TVF steigimo sutarti es V straipsnio 1 dalį, kurioje numatyta, kad kiekviena narė su Fondu palaiko ryšį tik per savo 
iždą, centrinį banką, valiutos stabilizavimo fondą ar kitą panašią fiskalinę agentūrą, o Fondas tvarko reikalus tik su 
šiomis institucijomis arba per jas . 
12  Taip šiuo metu yra Belgi joje, Estijoje , Vokietijoje , Latvi joje, Lietuvoje, N yderlanduose, Austri joje, Slovaki joje, 
Slovėnijoje, Suomijoje ir Portugal ijoje. 
ECB -PUBLIC  
5 Tuo tikslu įstatymo projektu Lietuvos bankas skiriamas TVF fi skaline agentūra,  kuriai pavedama 
vykdyti TVF finansines operacijas Lietuvos Respublikos vardu. Todėl galima teigt i, kad nauji 
Lietuvos bankui suteikti uždaviniai yra vykdomi išimtinai Lietuvos interesais .  
2.4.4  Kokia apimtimi naujo uždavinio vykdymas sukelia interesų konfliktus su esamais centrinio banko 
uždaviniais  
Įstatymo projekt uLietuvos bankui suteikti nauji uždavini ai nesukelia jokių interesų konfliktų su kitais 
šio banko vykdomais centrinio banko uždaviniais  ir iš tiesų papildo jau esamą uždavinį  –  
valdyti, naudoti Lietuvos banko oficialiąsias užsienio atsargas ir jomis disponuoti13.  
2.4.5  Kokia apimtimi naujo uždavinio vykdymas yra neproporcingas Lietuvos banko finan siniam ar 
organizaciniam pajėgumui  
Finansinio nepri klausomumo principas reikalauja, kad valstybės narės negali leisti savo 
nacionaliniams centriniams bankams atsidurti tokioje padėtyje, kad jie neturėtų pakankamų 
finansinių išteklių , reikalingų  su ECBS susijusiems ir nacionaliniams uždaviniams vykdyti  (vertinant 
iš veiklos ir finansinės perspektyvos) . Lietuvos bankas privalės vykdyti finansinius įsipareigojimus, 
susijusius su Lietuvai nustatyta TVF kvota. Kaip numatyta įstatymo projekte, Lietuvos bankas TVF 
finansinėms operacijoms Lietuvos Respublikos vardu vykdyti naudoja savo finansinį turtą14. ECB 
vertinimu, TVF Lietuvos Respublikai skirta kvota yra 441,6 mln. SST (šiuo metu apytiksliai atitinka 
554 m ln. eur ų15), o Lietuvos banko valdomo finansinio turto vertė – apytiksliai 14,5 mlrd. eurų16. 
Dėl turimo Lietuvos bank o finansavimo jam kylantys su užsienio valiuta susiję įsipareigojimai 
atitinka visus atsargų požymius. Be to, nesitikima, kad Lietuvos bankui vykda nt fiskalinės 
agentūros uždavinį ir dalyvaujant TVF finansinėje veikloje Lietuvos bankui iškils neproporcinga 
veiklos našta. Atsižvelgiant į tai, nauji Lietuvos bankui suteikti uždaviniai yra proporcingi jo 
finansiniam ar organizaciniam pajėgumui.   
2.4.6  Kokia apimtimi naujo uždavinio vykdymas atitinka institucinę Lietuvos bank o sąrangą, atsižvelgiant 
į centrinio banko nepriklausomumo ir atskaitomybės aplinkybes  
Naujų uždavinių vykdymas nėra sudėtingas vertinant pagal institucinę Lietuvos banko sąrangą ir 
nesutei kia pagrindo nerimauti dėl bet kokio atskaitomybės, asmeninio arba institucinio 
nepriklausomumo. Lietuvos bankas  spręs dėl dalyvavimo TVF finansinėse iniciatyvose, kurioms 
būtų naudojamas Lietuvos banko finansinis  turtas17, o Lietuvos Respublikai TVF valdyt ojų 
valdyboje atstovaus  Lietuvos banko valdybos pirmininkas18.  
2.4.7  Kokia apimtimi uždavinių vykdymas susijęs su reikšminga finansine rizika  
Įstatymo projekto aiškinamajame rašte teigiama, kad Lietuvos bank ui suteikus naujus uždavinius 
jam iškiltų kredito ir už sienio valiutos keitimo rizikos19. Atsižvelgiant į pagrindinius nacionalinių 
centrinių bankų uždavinius saugoti ir valdyti oficialia s valstybių narių užsienio atsargas , Lietuvos 
                                                 
13  Žr. Lietuvos banko įstatymo 8 straipsnio 1 dalies 3 punktą.  
14  Žr. įstatymo projekto 4 straipsnio 2 dalį . 
15  Remiantis įstatymo projekto aiškinamajame rašte pateikta informacija.  
16  Remiantis 2016 m. Lietuvos banko metine ataskaita.  
17  Žr. įstatymo projekto 6 ir 7 straipsnį . 
18  Žr. įstatymo projekto 8 straipsnį . 
19  Žr. įstatymo projekto aiškinamojo rašto 2 lapą.  
ECB -PUBLIC  
6 banko padėtis leidžia valdyti šią finansinę riziką, susijusi ą su banko dalyvavi mu TVF finansinėje 
veikloje . 
2.4.8  Kokia apimtimi Lietuvos banko sprendimus priimančių organų nariams kyla neproporcinga politinė 
rizika ir daroma įtaka jų asmeniniam nepriklausomumui  
Dėl įstatymo projektu suteikiamų uždavinių vykdymo Lietuvos banko sprendimus p riimančių organų 
nariams nekyla neproporcinga politinė rizika ir tai neturi įtakos asmeniniam nepriklausomumui . 
2.4.9  Išvada  
ECB mano, kad įstatymo projektu Lietuvos bankui numatomi suteikti su TVF susiję uždaviniai 
laikytini centrinio banko uždaviniais. Šie nauji uždaviniai susiję su ECB ir nacionaliniams 
centriniams bankams pagal Sutartį ir ECBS statutą suteiktais uždaviniais, o dauguma euro zonos 
nacionalinių centrinių bankų tokius uždavinius vykdo. Nors šie uždaviniai , atsižvelgiant į tai, kad  
TVF narėmis yr a valstybės,  yra vykdomi išimtinai Lietuvos interesais, dėl to nekyla interesų 
konflikto su esamais centrinio banko uždaviniais ir ji e yra proporcingi Lietuvos banko finansiniam ar 
organizaciniam pajėgumui. Nors suteikus šiuos naujus uždavinius Lietuvos b ankas susidurs su 
papildoma kredito ir užsienio valiutos kurso  rizika, jis yra tinkamai pasirengęs valdyti šią su 
dalyvavimu TVF finansinėje veikloje susijusią finansinę riziką, atsižvelgiant į esamą uždavinį – 
saugoti ir valdyti oficialias užsienio atsargas . Be to, naujas uždavinys atitinka institucinę Lietuvos 
banko sąrangą, taip pat ir atsižvelgiant į centrinio banko nepriklausomumo ir atskaitomybės 
aplinkybes , ir sprendimus priimančių organų nariams nekelia neproporcingos politinės rizikos bei 
nepaveiki a šių narių asmeninio nepriklausomumo.  
 
3. Finansų ministerijos sumokėtų lėšų pagal Lietuvos Respublikai skirtą TVF kvotą grąžinimas  
3.1 Per 30 darbo dienų nuo šio įstatymo projekto įsigaliojimo Lietuvos bankas privalo grąžinti į 
valstybės biudžetą Finansų minist erijos už Lietuvos Respublikos kvotą TVF sumokėtų lėšų sumą, 
atitinkančią TVF sąskaitų Nr. 1 ir Nr. 2, esančių Lietuvos banke, likutį šio įstatymo projekto 
įsigaliojimo dieną20. ECB atkreipia dėmesį, kad Lietuvos bankas , vykdydamas mokėjimus į 
valstybės biudžetą,  privalo laikytis Sutarties 123 straipsnyje įtvirtinto piniginio finansavimo 
draudimo ; šiam draudimui yra numatytos tam tikros išimtys Sutarties 123  straipsnio 2 dalyje, 
ECBS statuto  21 straipsnio 2 dalyje ir Reglamente (EB) Nr. 3603/93. Konkrečiai Regla mento (EB) 
Nr. 3603/93 7 straipsnyje yra numatyta, kad nacionalinių centrinių bankų vykdomas valstybinio 
sektoriaus įsipareigojimų finansavimas per TVF nelaikomas kreditu pagal Sutarties 123 straipsnį . 
Reglamento (EB) Nr.  3603/93 14 konstatuojamojoje dalyje paaiškinamas šios išimties loginis 
pagrindas ir nurodoma, kad dėl nacionalinių centrinių bankų vykdomo valstybinio sektoriaus 
įsipareigojimų finansavimo per T VF „atsiranda užsienio reikalavimai, kuriems būdingos tokios 
pačios savybės kaip aktyvų ats argoms“, todėl minėtas finansavimas turi būti leidžiamas . Todėl 
Reglamento ( EB) Nr. 3603/93 7 straipsnyje numatyta išimtis aiškintina atsižvelgiant į šį loginį 
pagrindą21. 
                                                 
20  Žr. įstatymo projekto 10 straipsnio 3 dalies 2 punktą.  
21  Tokį aiškinimą atitinka nu omonės CON/2005/29 ir CON/2013/16. Dėl NCB finansuojamos TVF kvotos didinimo žr. 
nuomones CON/2012/65 ir CON/2011/97.  Visos ECB nuomonės skelbiamos ECB interneto svetainėje 
www.ecb.europa.eu.   
ECB -PUBLIC  
7 3.2 Oficialiosios tarptautinės atsargos – išorės turtas, kurį pinigų institucijos kontrol iuoja ir gali 
nedelsdamos panaudoti mokėjimų balanso finansavimo reikmėms, intervencijai valiutų rinkose 
siekiant valdyti valiutos kursą ir kitais susijusiais tikslais (pvz., pasitikėjimui valiuta ir ekonomika 
palaikyti arba skolinimuisi iš užsienio pagrįs ti)22. Pagal šią apibrėžtį oficialiosios tarptautinės 
atsargos turi būti užsienio valiutos turtas ir , be aukso lydinių, turi būti nerezident ams skirti 
reikalavimai. Šiuo klausimu kai Lietuvos bankas į valstybės biudžetą sumokės sumą, atitinkančią 
TVF sąskaitos Nr. 1 ir Nr. 2 likutį, Lietuvos bankas iš Finansų ministerijos perims užsienio valiutos 
reikalavimus, išreikštus SST nerezidentams (TVF), o šiems būdingi visi oficialiųjų tarptautinių 
atsargų požymiai23. 
3.3 Remiantis tuo, kas išdėstyta, ECB mano, kad Lietu vos banko atliekamas Finansų ministerijos už 
Lietuvos Respublikos kvotą TVF sumokėtų lėšų sumos pervedimas į valstybės biudžetą , kaip 
nurodyta 3.1 dalyje , atitinka Regla mento (EB) Nr. 3603/93 7 straipsnį ir nepažeidžia piniginio 
finansavimo draudimo24.  
 
Ši nuomonė bus skelbiama ECB interneto svetainėje.  
 
 
Priimta Frankfurte prie Maino 2017 m. gruodžio 1 d.  
 
[parašas]  
 
ECB Pirmininkas  
Mario DRAGHI  
                                                 
22  Žr. Tarptautinio valiutos fondo „Mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso vadovą“ , 6-as leidimas, 2009, 
p. 111-18. 
23  2016 m. lapkričio 3 d. Europos Centrinio Banko gairių (ES) 2016/2249 dėl Europos centrinių bankų sistemos 
apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (ECB/2016/34) ( OL L 347,  2016 12 20, p. 37) IV priedo 
lentelės „Turtas“ 2.1 punkto c papunktyje ties „kitais reikalavimais“ išvardijami bet kokie „bendrieji skolinimosi 
susitarimai, pagal specialiuosius skolinimosi susitarimus suteiktos paskolos, indėliai į TVF valdomus fondus“, kurie 
priskiriami „Iš Tarptautinio valiutos fondo (TVF) gautinoms lėšoms“ . 
24  Taip pat žr. n uomones CON/2009/100, CON/2010/40 ir  CON/2011/10.