I.ĮVADAS

Šioje šeštojoje mėnesinėje pažangos, padarytos kuriant tikrą veiksmingą saugumo sąjungą, ataskaitoje apžvelgiami pokyčiai, susiję su dviem pagrindiniais ramsčiais – kova su terorizmu, organizuotu ir kibernetiniu nusikalstamumu bei jų rėmimo priemonėmis ir mūsų apsaugos nuo šių grėsmių ir atsparumo joms didinimu.

Balandžio 7 d. Stokholmą sukrėtė naujausias teroristinis aktas: pagrobtu sunkvežimiu buvo tyčia lekiama žmonių pilna pėsčiųjų gatve parduotuvių rajone ir rėžtasi į prekybos centrą – žuvo keturi asmenys, dar penkiolika buvo sužeisti. Šis išpuolis įvykdytas nepraėjus nė trims savaitėms nuo kovo 22 d. išpuolio Londone, netoli Parlamento rūmų, kur simbolinę reikšmę turinčioje gausiai lankomoje vietoje žudynėms panaudotas automobilis ir peilis. Tai, kad per abu išpuolius naudotasi primityvia technologija, panašiai kaip prieš metus Nicoje ir Berlyne, dar kartą liudija valstybių narių institucijoms iškilusį iššūkį kovoti su tokiomis grėsmėmis, taip pat su pažeidžiamais taikiniais susijusių darbų, vykdomų kuriant saugumo sąjungą, svarbą.

Šioje ataskaitoje apžvelgiama naujausia pažanga, susijusi su saugumo sąjungos srities teisėkūros procedūra ir ne teisėkūros procedūra priimamais dokumentais. Ypač daug dėmesio skiriama kovai su sunkių formų ir organizuotu nusikalstamumu – viena iš trijų 2015 m. Europos saugumo darbotvarkėje įvardytų pagrindinių sričių. Atsižvelgiant į darbus, numatytus įvykdyti per naują kovos su organizuotu ir sunkių formų tarptautiniu nusikalstamumu ES politikos ciklą 2018–2021 m., šioje ataskaitoje aptariama tai, kam, Komisijos nuomone, ateityje ES turėtų skirti prioritetą kovojant su sunkių formų ir organizuotu nusikalstamumu.

Organizuotas nusikalstamumas – pagrindinis veiksnys, sudarantis sąlygas terorizmui, nes teroristams lengviau įsigyti ginklų ir gauti lėšų. Be to, vis labiau nyksta skirtumai tarp kibernetinių ir tradicinių nusikaltimų, kadangi nusikaltėliai naudojasi internetu, siekdami tiek išplėsti savo veiklą, tiek priemonėms įsigyti, tiek ieškodami naujų nusikaltimo būdų. Todėl terorizmas, organizuotas ir kibernetinis nusikalstamumas yra susiję reiškiniai, o kovos su organizuotu nusikalstamumu rėmimas kuriant saugumo sąjungą yra prioritetinė ES lygmens veikla.

1. Teisėkūros iniciatyvos

Kovo 31 d. Oficialiajame leidinyje buvo paskelbta Kovos su terorizmu direktyva (ES) 2017/541. Naujosios taisyklės, kuriomis kriminalizuojama tokia veikla kaip terorizmo finansavimas, su terorizmu susijusių mokymų rengimas arba kelionės, taip pat tokių kelionių organizavimas arba skatinimas, padės užkirsti kelią teroristiniams išpuoliams. Jomis taip pat sustiprinamos terorizmo aukų teisės ir įtraukiamas paslaugų, kuriomis tenkinami konkretūs terorizmo aukų poreikiai, sąrašas. Valstybės narės naująsias taisykles į nacionalinę teisę turi perkelti iki 2018 m. rugsėjo 8 d.

Per 2017 m. kovo 14 d. vykusį balsavimą plenariniame posėdyje Europos Parlamentas priėmė pasiūlymą dėl Šaunamųjų ginklų direktyvos peržiūros. Juo gerokai išplečiama draudžiamų ginklų grupė (A kategorija): į civilių rankas nebegalės patekti patys pavojingiausi ginklai. Be to, į direktyvos taikymo sritį įtraukiami imitaciniai ir dezaktyvuoti ginklai ir, sugriežtinus ženklinimo taisykles bei patobulinus valstybių narių keitimąsi informacija, didinamas ginklų atsekamumas. Galutinio Tarybos pritarimo tikimasi sulaukti balandžio 25 d. Valstybės narės turės per 15 mėnesių perkelti naująsias taisykles į nacionalinę teisę, o per 30 mėnesių – įdiegti duomenų užpildymo sistemas, skirtas registruoti visus šaunamiesiems ginklams atsekti ir atpažinti reikalingus duomenis.

2017 m. kovo 21 d. pradėtos trišalės teisėkūros institucijų diskusijos dėl Komisijos siūlomos Ketvirtosios kovos su pinigų plovimu direktyvos tikslinių pakeitimų (Komisija direktyvos pasiūlymą pateikė 2016 m. liepos 5 d.). Į pasiūlymą siekiama įtraukti naujus teroristų finansavimo būdus, kaip antai virtualias valiutas bei išankstinio mokėjimo korteles, ir padidinti skaidrumą, kad būtų galima veiksmingiau kovoti su pinigų plovimu. Komisija ragina teisėkūros institucijas kuo greičiau užbaigti šio svarbaus pasiūlymo svarstymą ir taip padėti dar labiau apriboti teroristų turimas priemones.

Kalbant apie sienų kontrolės stiprinimą, balandžio 7 d. įsigaliojo Šengeno sienų kodekso pakeitimai, susiję su reguliariais patikrinimais prie išorės sienų, įskaitant ES piliečių patikrinimus. Šis svarbus teisės aktas leis padidinti saugumą Šengeno, tačiau transporto priemonių srautas nebus sutrikdytas. Kai transporto priemonių srautui prie tam tikrų sausumos ir jūros sienų daromas neproporcingas poveikis, tam tikromis apibrėžtomis aplinkybėmis valstybės narės, remdamosi išankstiniu rizikos vertinimu ir siekdamos užtikrinti, kad nekiltų pavojaus saugumui, gali nuspręsti laikinai taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas ir, naudodamosi duomenų bazėmis, atlikti tikslinius ES piliečių patikrinimus prie šių sienų. Apie rizikos vertinimo rezultatus turi būti pranešama Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgoms. Kalbant apie sienų valdymo srities iniciatyvas, kovo 23 d. pradėtos trišalės teisėkūros institucijų diskusijos dėl Komisijos pasiūlymų įdiegti ES atvykimo ir išvykimo sistemą, skirtą registruoti trečiųjų šalių piliečių judėjimą per Šengeno zonos išorės sienas ir taip gerinti sienų valdymą, kovoti su neteisėta migracija ir stiprinti vidaus saugumą. Komisija ragina teisėkūros institucijas kuo greičiau apsvarstyti šiuos pasiūlymus, kad šią sistemą būtų galima pradėti kurti dar šiemet ir užtikrinti, kad ji imtų veikti 2020 m. pradžioje. Teisėkūros institucijos gerokai pažengė diskutuodamos techniniais klausimais, susijusiais su Europos kelionių informacijos ir leidimų sistema (ETIAS). Komisija ir toliau aktyviai rems teisėkūros institucijas ir skatins šios srities pažangą. Remiantis Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendra deklaracija, ES atvykimo ir išvykimo sistemos ir ETIAS pasiūlymai laikomi teisėkūros prioritetais, tad institucijos, siekdamos užtikrinti spartų įgyvendinimą, susitarė teisėkūros proceso metu šioms iniciatyvoms teikti prioritetą.

Kalbant apie neseniai priimtų teisės aktų įgyvendinimą, Komisija ir toliau remia valstybes nares, siekdama užtikrinti spartų ES keleivio duomenų įrašų (PNR) direktyvos įgyvendinimą. Kovo 8 d. Komisija surengė ketvirtą posėdį PNR direktyvos įgyvendinimo klausimais, per kurį paaiškėjo, kad šiuo metu keletas valstybių narių baigia priimti arba iš dalies keičia teisės aktus, priimtus prieš priimant PNR direktyvą. Komisija ir toliau stebės, kaip vyksta šio proceso įgyvendinimas, ir jį rems.

2. Su teisėkūros procedūra nesusijusių veiksmų įgyvendinimas

Balandžio 25 d. planuojama surengti baigiamąjį Aukšto lygio informacinių sistemų ir sąveikumo ekspertų grupės (HLEG) posėdį. Siekiant padėti šiai grupei užbaigti savo darbą, kovo mėn. buvo surengtas esamų sistemų pogrupio posėdis, kurio tikslas – ištirti muitinės sistemas (teisėsaugos informacijos naudojimą ir prieigą prie jos) ir teisėsaugos institucijų prieigą prie SIS, VIS ir EURODAC sistemų.

Kovo mėn. Komisija vadovavo ES delegacijos, į kurią įėjo dabartinės ir būsimos Tarybai pirmininkaujančių valstybių narių atstovai, ES kovos su terorizmu koordinatorius, Europolo Internetinės informacijos žymėjimo padalinio vadovas ir Informacijos apie radikalizaciją tinklo Kompetencijos centro direktorius, vizitui į Jungtines Valstijas, kur ji susitiko su didžiausiomis socialinės žiniasklaidos ir interneto bendrovėmis, siekdama skatinti savanorišką jų partnerystę su ES ir užtikrinti tolesnius veiksmus, susijusius su 2016 m. gruodį ES interneto forumo dalyvių sutartomis iniciatyvomis. Kaip jau buvo nurodyta, 2015 m. gruodį įsteigtas ES interneto forumas yra svarbi Komisijos atsako į padidėjusį teroristų organizacijų piktnaudžiavimą internetu priemonė.

Svarbiu pasiekimu laikomas pristatytas darbinis interneto bendrovių sukurtų bendrų saitažodžių duomenų bazių prototipas, leidžiantis bendrovėms pažymėti žinomą teroristinį turinį, atpažinti panašų turinį, įvertinti turinį laikantis savo instrukcijų ir jį skubiai negrįžtamai pašalinti. Šiuo metu bendrovės, siekdamos kuo labiau padidinti priemonės poveikį ir aprėptį, didžiausią dėmesį skiria jo išbandymui ir pagerinimui, taip pat naujų, visų pirma smulkių, bendrovių nustatymui ir galimam įtraukimui į konsorciumą. ES atstovai taip pat pabrėžė, kaip svarbu, kad bendrovės aktyviau taikytų automatinį kenkėjiško turinio nustatymo būdą.

Siekiant prisidėti prie Komisijos pastangų kovoti su radikalicazija internete ir paremti internete vykdomas atsvaros kampanijas, pagal ES interneto forume pasiūlytą svarbią iniciatyvą – Pilietinės visuomenės galimybių didinimo programą – numatyta skirti dar 10 mln. EUR. Kovo 15–16 d. pradėta įgyvendinti programa vienija 100 suinteresuotųjų šalių.

Informacijos apie radikalizaciją tinklas (RAN) ir jo kompetencijos centras skatina pirmosios grandies prevencijos ir kovos su radikalizacija specialistus keistis žiniomis ir geriausia patirtimi. RAN kompetencijos centras teikia paramą valstybėms narėms, pvz., kai rengiamos prevencijos strategijos ir deradikalizavimo kalėjimuose programos. Kaip buvo skelbta 2016 m. Komunikate dėl radikalizacijos, 2017 m. pradžioje Komisija įsteigė Politikos formuotojų prevencinį tinklą, kad pasiektų šiuos du pagrindinius tikslus: i) sustiprinti ir institucionalizuoti valstybių narių keitimąsi žiniomis bei patirtimi prevencinių metodų ir prevencijos politikos priemonių taikymo srityje ir ii) užtikrinti, kad būtų plačiau skleidžiama informacija apie RAN nustatytus faktus, susijusius su konkrečia valstybe nare, ir kad nacionaliniai, regionų ir vietos ekspertai kuo aktyviau dalyvautų RAN renginiuose, taip pat nustatyti, kokių RAN mokymo, seminarų ir konsultavimo poreikių turi valstybės narės, ir taip valstybes nares dar labiau įtraukti į RAN veiklą. Pirmasis posėdis įvyko 2017 m. vasario 2 d., būsimi posėdžiai (vyksiantys kas ketvirtį) daugiausia bus skirti tokiems prioritetiniams klausimams kaip asmenų grąžinimas, deradikalizacija ir poliarizacija.