Pasiūlymas Tarybos pamatinis sprendimas iš dalies keičiantis Pamatinį sprendimą 2002/475/TVR dėl kovos su terorizmu {SEK(2007) 1424} {SEK(2007) 1425} /* KOM/2007/0650 galutinis - CNS 2007/0236 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 6.11.2007 KOM(2007) 650 galutinis 2007/0236 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS PAMATINIS SPRENDIMAS iš dalies keičiantis Pamatinį sprendimą 2002/475/TVR dėl kovos su terorizmu (pateikta Komisijos) {SEK(2007) 1424}{SEK(2007) 1425} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIūLYMO APLINKYBėS - Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Terorizmas kelia vieną iš didžiausių grėsmių demokratijai, laisvei naudotis žmogaus teisėmis ir ekonominei bei socialinei plėtrai. Europos Sąjungos sutartyje Europos Sąjunga užsibrėžė tikslą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje užtikrinti piliečiams aukštą saugumo lygį. Nepaprastai svarbu, jog Europos Sąjungos valstybėse narėse galiotų veiksminga baudžiamoji teisė, kad kovojant su terorizmu būtų galima pasiekti šį tikslą. Taip pat būtina imtis priemonių tarptautiniam bendradarbiavimui šioje srityje stiprinti. Šiuolaikinės informacinės ir ryšių technologijos yra reikšmingos terorizmo grėsmės sklaidai. Visų pirma, internetas yra pigi, greita ir lengvai prieinama priemonė, aprėpianti praktiškai visą pasaulį. Deja, visais šiais privalumais, kuriuos ypač vertina įstatymus gerbiantys piliečiai, kasdieniame gyvenime besinaudojantys interneto teikiama nauda, piktnaudžiauja teroristai. Internetą jie naudoja kaip priemonę, skirtą skleisti propagandą mobilizavimo ir verbavimo tikslais bei skelbti teroristų rengimo ir išpuolių planavimo instrukcijas, taip pat internetinius vadovus. Šios abi galimybės skirtos esamiems ir potencialiems šalininkams. Tad internetas yra vienas iš pagrindinių radikalėjimo ir asmenų verbavimo stimuliatorių, jis taip pat yra informacijos apie teroristines priemones ir metodus šaltinis, t. y. atlieka „virtualios teroristų rengimo stovyklos“ funkciją. Terorizmo propagandos ir terorizmui tinkamų žinių skleidimas internetu papildo ir sustiprina tradicinį teroristų mokymą bei rengimą ir padeda plėtoti tvirtesnę bei platesnę teroristų ir jų šalininkų platformą. Neatidėliotina politikos užduotis – užkirsti kelią šiai augančiai grėsmei. Su šiuolaikiniu terorizmu ir jo naujais metodais ES turi kovoti taip pat ryžtingai ir atkakliai, kaip ir su tradiciniu terorizmu. Šiuo pasiūlymu atnaujinamas Pamatinis sprendimas dėl kovos su terorizmu [OL L 164, 2002 6 22, p. 3–7] ir derinamas su Europos Tarybos konvencija dėl terorizmo prevencijos, terorizmo sąvoką papildant viešu kurstymu vykdyti teroristinius nusikaltimus, teroristų verbavimu ir rengimu. Šiuos nusikaltimus svarbu įtraukti į Pamatinį sprendimą dėl kovos su terorizmu visų pirma dėl tokių priežasčių: - privalumas yra tas, kad labiau integruojama Europos Sąjungos institucinė sistema (visų pirma netaikomos ilgos pasirašymo ir ratifikavimo procedūros kaip Europos Tarybos konvencijų atveju, užtikrinami tinkami tolesnės veiklos mechanizmai ir vienodas Teisingumo Teismo aiškinimas); - pamatiniame sprendime įtvirtinamas specialus teisinis reglamentavimas, visų pirma susijęs su bausmių rūšimi ir griežtumu bei privalomosiomis jurisdikcijos taisyklėmis, kuris taip pat bus taikomas naujai numatytiems nusikaltimams; - pamatinis sprendimas yra pagrindinė ES kovos su terorizmu politikos priemonė: todėl aiškiai įtraukus šiuos konkrečius parengiamuosius veiksmus, būtų aktyvuoti Europos Sąjungos bendradarbiavimo mechanizmai, susiję su pamatiniu sprendimu. Papildoma nauda, atsirandanti viešą kurstymą vykdyti teroristinius nusikaltimus, teroristų verbavimą ir rengimą įtraukus į ES terorizmo sąvoką, išsamiau aprašyta poveikio vertinimo ataskaitoje. Pamatinis sprendimas dėl kovos su terorizmu taip pat taikomas veiksmams, kuriais galima prisidėti prie teroro aktų trečiosiose šalyse. Tai rodo Komisijos įsipareigojimą kovoti su terorizmu tiek pasaulio, tiek Europos Sąjungos mastu. Šiame pasiūlyme laikomasi tokio požiūrio ir pabrėžiama tarptautinio bendradarbiavimo esamų organizacijų sistemoje bei pasitelkiant bendradarbiavimo mechanizmus svarba. Europos Sąjunga ir jos valstybės narės vadovaujasi pagarba žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms, žmogaus orumo garantija ir šių teisių apsauga tiek asmenų, tiek institucijų atžvilgiu. 120 - Bendrosios aplinkybės Europos Sąjunga Pamatiniu sprendimu dėl kovos su terorizmu visose valstybėse narėse suvienodinama teroristinių nusikaltimų apibrėžtis ir užtikrinama, kad tokius nusikaltimus padariusiems arba už juos atsakingiems fiziniams ir juridiniams asmenims būtų numatytos bausmės ir sankcijos, atitinkančios tokių nusikaltimų sunkumą. Jame numatomi atvejai, kada valstybės narės privalo prisiimti jurisdikciją teroristinių nusikaltimų atžvilgiu, kad už juos būtų galima veiksmingai persekioti, ir konkrečios nukentėjusiųjų nuo teroristinių nusikaltimų apsaugos ir pagalbos jiems priemonės, kurios šiems asmenims taikomos dėl jų pažeidžiamumo. Pirmojoje Komisijos vertinimo ataskaitoje apie Pamatinio sprendimo dėl kovos su terorizmu įgyvendinimą [COM(2004) 409 galutinis, 2004 6 8 ir Komisijos tarnybų darbiniame dokumente SEC(2004) 688), 2004 6 8] apibendrinama tuometinė teisės akto įgyvendinimo nacionalinėje teisėje pažanga. Antrojoje Komisijos ataskaitoje, kuri buvo priimta tuo pačiu metu kaip ir šis pasiūlymas, atnaujinamas valstybių narių, aptartų ankstesnėje ataskaitoje, vertinimas ir pateikiamas išsamus pirminis pirmą kartą vertintų valstybių narių įgyvendinimo pažangos vertinimas. Iš šių ataskaitų matyti Europos Sąjungos teisės aktų suderinimo lygis, pasiektas priėmus Pamatinį sprendimą dėl kovos su terorizmu, ir jose pateikiamos naudingos aiškinamosios gairės bei vertinga valstybių narių teisės aktų, reglamentuojančių kovą su terorizmu, apžvalga. Hagos programoje Europos Vadovų Taryba pabrėžia, kad veiksmingai terorizmo prevencijai ir kovai su juo visapusiškai gerbiant pagrindines teises būtina, kad valstybės narės neapsiribotų vien savo saugumo palaikymo veiksmais, bet taip pat sutelktų dėmesį į visos Sąjungos saugumą. ES strategijoje ir veiksmų plane dėl kovos su radikalizmo skatinimu ir verbavimu terorizmui, kuriuos 2005 m. gruodžio mėn. priėmė TVR taryba, ES ragina imtis priemonių, skirtų kovoti su interneto naudojimu teroristiniais tikslais. Ji taip pat pabrėžia, kad valstybių narių veiksmus turėtų papildyti veiksmai ES lygmeniu. 2006 m. birželio 15 ir 16 d. išvadose Europos Vadovų Taryba ragina Tarybą ir Komisiją parengti kovos su netinkamo internetinio ryšio naudojimo teroristiniais tikslais priemones, kartu laikantis pagrindinių teisių ir principų. Tarptautinis lygmuo Europos Tarybos konvencijoje dėl terorizmo prevencijos (Varšuva, 2005 m. gegužės 16 d.) reikalaujama, kad susitariančiosios šalys užtikrintų baudžiamosios atsakomybės taikymą už viešą kurstymą vykdyti teroristinius nusikaltimus, teroristų verbavimą ir rengimą. Be to, labai svarbi Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 1624 (2005 m. rugsėjo 14 d.) ir Jungtinių Tautų pasaulinė kovos su terorizmu strategija (2006 m. rugsėjo 8 d.). Taip pat reikėtų atsižvelgti į Didžiojo aštuoneto susitikimo rezultatus (Sankt Peterburgas, Rusijos Federacija, 2006 m. liepos 16 d.) ir į (2006 m. gruodžio 5 d.) ESBO Ministrų Tarybos sprendimą Nr. 7/06 „Kova su interneto naudojimu teroristiniams tikslams“ („Countering the use of the Internet for Terrorist Purposes“). 120 - Su pasiūlymu susijusios galiojančios nuostatos Pamatinio sprendimo dėl kovos su terorizmu 4 straipsnyje nurodoma, kad valstybės narės turi imtis priemonių, kad būtų baudžiama už kurstymą, bendrininkavimą ir kėsinimąsi vykdyti teroristinius nusikaltimus. To paties dokumento 2 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės taikytų baudžiamąją atsakomybę asmenims, vadovaujantiems teroristinei grupei arba dalyvaujantiems teroristinės grupės veikloje. Tačiau šios nuostatos aiškiai nereglamentuoja terorizmo propagandos ir terorizmui tinkamų žinių skleidimo, visų pirma internetu. Europos Tarybos konvencijos dėl terorizmo prevencijos 5–7 straipsniuose susitariančiosioms šalims įtvirtintas reikalavimas užtikrinti, kad neteisėtas ir apgalvotas viešas kurstymas įvykdyti teroristinį nusikaltimą, verbavimas teroristinei veiklai ir teroristų rengimas būtų kvalifikuojamas kaip kriminalinis nusikaltimas (5–7 straipsniai). Be to, 9 straipsniu reikalaujama, kad susitariančiosios šalys greta 5–7 straipsniuose nurodytų nusikaltimų numatytų papildomus (šalutinius) nusikaltimus. 120 - Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pasiūlymas atitinka ES kovos su radikalizmo skatinimu ir verbavimu strategijos ir veiksmų plano nuostatas, atnaujina ir papildo ES teisinį kovos su terorizmu pagrindą ir dera su Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija [OL C 364, 2000 12 18, p. 1]. Kovos su terorizmu priemonės turi būti taikomos kartu užtikrinant žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugą. Šiame pasiūlyme aptariami klausimai, susiję su neapibrėžta riba tarp teisėto naudojimosi laisvėmis, pavyzdžiui, saviraiškos laisve, laisve jungtis į asociacijas ar religijos laisve, ir nusikalstamo elgesio. Todėl jį rengiant buvo nuodugniai atsižvelgiama į tokias žmogaus teises ir pagrindines laisves. Visų pirma saviraiškos laisvės apribojimai, kylantys dėl naujo nusikaltimo – viešo kurstymo įvykdyti teroristinį nusikaltimą, atitinka EŽTK 10 straipsnio reikalavimus. 2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas - Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis 120 Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas 2006 m. Komisija paskelbė tris skirtingus klausimynus: 2006 m. birželio 26 d. – skirtą valstybėms narėms, 2006 m. lapkričio 20 d. – žiniasklaidai, svarbiausiems pramonės sektoriams ir pilietinei visuomenei, Europos ir tarptautinėms nevyriausybinėms organizacijoms, užsiimančioms žmogaus teisių klausimais, advokatų ir teisininkų asociacijoms, leidykloms, transliuotojų ir žurnalistų asociacijoms, interneto paslaugų teikėjams, telekomunikacijų įmonėms bei kitoms svarbioms ūkio šakoms, o 2006 m. gruodžio 11 d. – Europolui, Europos policijos koledžui (Cepolui) ir Eurojustui. Be to, buvo organizuojami pokalbiai ir susitikimai su Europos žiniasklaidos atstovais ir interneto paslaugų teikėjais. 2007 m. kovo 20 d. buvo surengta konferencija, į kurią susirinko valstybių narių, Europolo, Eurojusto ir Cepolo atstovai, kad supažindintų su klausimynų rezultatais ir aptartų galimus kovos su interneto naudojimu teroristiniams tikslams būdus. 120 Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Atsakymai į tris klausimynus apibendrinti poveikio vertinimo ataskaitos I, II ir III prieduose, pridėtuose prie šio pasiūlymo. 2007 m. kovo 20 d. vykusioje konferencijoje buvo patvirtinta, kad pakankamai pritariama Pamatinio sprendimo dėl kovos su terorizmu pakeitimui įtraukiant naujus nusikaltimus – viešą kurstymą įvykdyti teroristinį nusikaltimą, teroristų verbavimą ir rengimą, be kita ko internetu, jeigu veikų baudžiamumo ribos neviršija Europos Tarybos konvencijoje dėl terorizmo prevencijos pasiektos pusiausvyros. Šis pasiūlymas – tai darni koncepcija, kurioje atsižvelgiama į trijų klausimynų rezultatus ir per konsultacijas išreikštas nuomones ir kuri grindžiama prieduose pateiktu poveikio vertinimu. Be to, šiame pasiūlyme nusikaltimai papildomi Europos Tarybos konvencijoje dėl terorizmo prevencijos nurodytais nusikaltimais. Taigi šiuo pasiūlymu numatoma tinkama teisinė priemonė, skirta kovoti su viešu kurstymu įvykdyti teroristinį nusikaltimą, su teroristų verbavimu ir rengimu, taip pat kai tokie veiksmai atliekami internetu. Jis visiškai dera su žmogaus teisėmis ir nekeičia atsakomybės taikymo paslaugų teikėjams tvarkos, nustatytos Elektroninės komercijos direktyva. - Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas 120 Nepriklausomo tyrimo neprireikė. 120 - Poveikio vertinimas 1. Nekeisti politikos (atsižvelgiant į galiojančią Europos Tarybos konvenciją dėl terorizmo prevencijos, diskutuotina galimybė išsaugoti status quo ). 2. Uždrausti interneto paslaugų teikėjams teikti prieigą prie informacijos, kuria siekiama viešai kurstyti vykdyti teroristinius nusikaltimus, verbuoti ar rengti teroristus. 3. Gerinti teisėsaugos institucijų gebėjimus ir žinias kovojant su interneto naudojimu teroristiniams tikslams (užtikrinant tinkamą parengimą, specialistų pagalbą ir aprūpinant veiksminga įranga – visa tai galėtų būti finansuojama Komisijos lėšomis). 4. Raginti valstybes nares pasirašyti ir (arba) ratifikuoti Europos Tarybos konvenciją dėl terorizmo prevencijos (priimant politinį pareiškimą). 5. Persvarstyti Pamatinį sprendimą dėl kovos su terorizmu, siekiant nusikaltimų sąrašą papildyti nusikaltimais, numatytais Europos Tarybos konvencijoje dėl terorizmo prevencijos, ir numatyti baudžiamąją atsakomybę už, be kita ko, internetu skleidžiamą viešą kurstymą vykdyti teroristinius nusikaltimus, taip pat teroristų verbavimą ir rengimą. Nuodugniai įvertinus kiekvienos galimybės poveikį saugumui, ekonomikai ir žmogaus teisėms ir pasvėrus jų privalumus bei trūkumus, galima daryti išvadą, kad 5-osios ir 3-osios galimybių derinys yra veiksmingiausia kovos su interneto naudojimu teroristiniams tikslams strategija, kartu užtikrinanti visapusį žmogaus teisių paisymą. 120 Komisija atliko darbo programoje numatytą poveikio vertinimą, kurio ataskaitą galima rasti tinklalapyje www.europa.eu.int. 3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI 120 - Siūlomų veiksmų santrauka Siūlomu 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pamatinio sprendimo dėl kovos su terorizmu pakeitimu siekiama taip suderinti nacionalines nuostatas, reglamentuojančias viešą kurstymą įvykdyti teroristinį nusikaltimą, teroristų verbavimą ir rengimą, kad už tokio pobūdžio veiksmus visoje ES būtų taikoma baudžiamoji atsakomybė, be kita ko ir tais atvejais, kai tokie veiksmai atliekami internetu, ir užtikrinti, kad galiojančios, teroristiniams nusikaltimams taikomos bausmių, juridinių asmenų atsakomybės, jurisdikcijos ir baudžiamojo persekiojimo normos taip pat būtų taikomos minėto pobūdžio veiksmams. 120 - Teisinis pagrindas Europos Sąjungos sutarties 29 straipsnis, 31 straipsnio 1 dalies e punktas ir 34 straipsnio 2 dalies b punktas. 120 - Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas Europos Sąjungos veiksmams. Valstybės narės negali tinkamai pasiekti pasiūlymo tikslų dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). Šiuolaikinis terorizmas iš esmės yra pasaulinis reiškinys. Propagandos skleidimas mobilizavimo ir verbavimo tikslais, taip pat teroristų rengimo arba išpuolių planavimo internete instrukcijų ir internetinių vadovų skelbimas yra tarptautinio ir tarpvalstybinio pobūdžio. Grėsmė kyla tarptautiniu mastu, toks – bent jau iš dalies – turi būti ir atsakas į ją. Siekiant įgyvendinti ES kovos su terorizmu ir elektroniniais nusikaltimais strategijų tikslus, valstybės narės turi koordinuoti savo veiksmus, ir turi būti vykdomas tarptautinis bendradarbiavimas. Skirtingas valstybių narių teisinis reglamentavimas kliudo koordinuoti veiksmus, kurių būtina imtis ES lygmeniu, ir apsunkina bendradarbiavimą tarptautiniu lygmeniu. Dėl toliau nurodytos (–ų) priežasties (–čių) pasiūlyme iškeltus tikslus galima lengviau pasiekti vykdant veiksmus Europos Sąjungos mastu. Matyti aiški būtinybė, kovojant su terorizmu, dabartines papildomas pastangas valstybių narių ir ES lygmeniu pritaikyti naujiems teroristų veiklos metodams. Išplėtus bendrą galiojančią terorizmo apibrėžtį, teroristams bus užkirstas kelias pasinaudoti nacionalinės teisės nuostatų spragomis ir skirtumais. Bus žymiai palengvinta operatyvinė teisėsaugos institucijų veikla kovojant su tarpvalstybinėmis baudžiamosiomis veikomis. Bendri pagrindai, kuriais remsis visos valstybės narės, taip pat palengvins bendradarbiavimą tarptautiniu lygmeniu ir sustiprins ES poziciją tarptautiniuose forumuose. Glaudesnis teisėsaugos institucijų bendradarbiavimas ES ir tarptautiniu lygmeniu reikš veiksmingesnį tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą, o tai užtikrins didesnį saugumą. Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. - Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). Šiuo pasiūlymu nesiekiama daugiau, nei reikalinga ir naudinga ES lygmeniu. Pamatinis sprendimas yra privalomas valstybėms narėms rezultatų, kuriuos reikia pasiekti, atžvilgiu, bet palieka nacionalinėms valdžios institucijoms galimybę pasirinkti jo įgyvendinimo formą ir būdus. Elektroninės komercijos direktyvos ir Direktyvos dėl duomenų saugojimo nuostatos nekeičiamos, todėl telekomunikacijų operatoriams arba telekomunikacijų paslaugų teikėjams naujų pareigų nenumatoma. Šiuo pasiūlymu atitinkamam sektoriui nėra įtvirtinamas įpareigojimas sukurti naujus bendradarbiavimo mechanizmus. Juo tik paskatinama aktyviau naudoti esamus mechanizmus, numatytus pagal Elektroninės komercijos direktyvą arba Direktyvą dėl duomenų saugojimo. Netiesioginės iš šio pasiūlymo išplaukiančios sąnaudos reiškia tik papildomą darbo krūvį, atsirandantį tiriant naujus nusikaltimus. Atsižvelgiant į tai, kiek per metus ES pasitaiko baudžiamojo persekiojimo už teroristinę veiklą atvejų, tokios sąnaudos netūrėtų būti reikšmingos. - Pasirinkta priemonė 120 Siūloma priemonė: pamatinis sprendimas pagal Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnio 2 dalies b punktą. Kitos priemonės nėra tinkamos, nes siekiama suderinti valstybių narių teisės aktus. 4. Poveikis biudžetui 120 Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. 120 2007/0236 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS PAMATINIS SPRENDIMAS iš dalies keičiantis Pamatinį sprendimą 2002/475/TVR dėl kovos su terorizmu EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį, 31 straipsnio 1 dalies e punktą ir 34 straipsnio 2 dalies b punktą, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2], kadangi: (1) Terorizmas yra vienas sunkiausių visuotinių vertybių – žmogaus orumo, laisvės, lygybės ir solidarumo, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms –, kuriomis grindžiama Europos Sąjunga, pažeidimų. Be to, terorizmas yra vienas iš pavojingiausių pasikėsinimų pakirsti demokratijos ir teisinės valstybės principus, kurie yra bendri valstybėms narėms ir kuriais grindžiama Europos Sąjunga. (2) Tarybos pamatinis sprendimas 2002/475/TVR dėl kovos su terorizmu sudaro Europos Sąjungos kovos su terorizmu politikos pagrindą. Sukūrus visoms valstybėms narėms bendrą teisinę bazę, visų pirma suderinus teroristinių nusikaltimų apibrėžtį, buvo galima sukurti ir plėtoti Europos Sąjungos kovos su terorizmu politiką, grindžiamą pagarba pagrindinėms teisėms ir teisinės valstybės principui. (3) Pastaraisiais metais išaugo ir sparčiai išplito terorizmo grėsmė, pasikeitė teroristų ir jų šalininkų veiklos metodai, hierarchiškai organizuotas grupes pakeitė pusiau savarankiškos, laisvais saitais tarpusavyje susietos ląstelės. Tokios ląstelės sujungia tarptautinius tinklus ir vis labiau naudojasi naujomis technologijomis, visų pirma internetu. (4) Internetas naudojamas siekiant Europoje įkvėpti ir sutelkti vietos tinklus ir pavienius asmenis, jis taip pat yra informacijos apie teroristines priemones ir metodus šaltinis, t. y. atlieka „virtualios teroristų rengimo stovyklos“ funkciją. Esant labai mažoms sąnaudoms ir rizikai, padaugėjo tokių veikų, kaip antai viešas kurstymas įvykdyti nusikaltimą, taip pat teroristų verbavimas ir rengimas. (5) Hagos programoje pabrėžiama, kad veiksmingai terorizmo prevencijai ir kovai su juo visapusiškai gerbiant pagrindines teises būtina, kad valstybės narės neapsiribotų vien savo saugumo palaikymo veiksmais, bet taip pat sutelktų dėmesį į visos Sąjungos saugumą. (6) Hagos programos įgyvendinimo veiksmų plane primenama, kad siekiant kovoti su terorizmu būtinas visuotinis atsakas ir kad Europos Sąjunga negali nei ignoruoti, nei nepateisinti piliečių lūkesčių, kuriuos jie sieja su ES. Be to, joje nurodoma, kad pagrindinis dėmesys turi būti skiriamas įvairiems prevencijos, pasiruošimo ir reagavimo aspektams siekiant toliau stiprinti ir prireikus papildyti valstybių narių gebėjimus kovoti su terorizmu, ypač atsižvelgiant į personalo įdarbinimo, finansavimo, rizikos analizės, ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos ir pasekmių valdymo klausimus. (7) Šiame pasiūlyme numatoma baudžiamoji atsakomybė už su teroristine veikla susijusius nusikaltimus, kad mažinant informacijos, galinčios paskatinti asmenis įvykdyti teroristinį išpuolį, sklaidą, būtų galima pasiekti bendresnį politinį terorizmo prevencijos tikslą. (8) Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1624 (2005) valstybės raginamos imtis būtinų ir tinkamų priemonių, atitinkančių jų pagal tarptautinę teisę prisiimtus įsipareigojimus, ir įstatymu uždrausti skatinimą įvykdyti teroro aktą arba aktus ir užkirsti kelią tokiems veiksmams. 2006 m. balandžio 27 d. Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus pranešime „Susivieniję prieš terorizmą: pasaulinės kovos su terorizmu strategijos rekomendacijos“ minėta rezoliucija suprantama kaip pagrindas, kuriuo grindžiamas baudžiamosios atsakomybės taikymas už skatinimą įvykdyti teroro aktą arba asmenų verbavimą, be kita ko, kai tokie veiksmai atliekami internetu. (2006 m. rugsėjo 8 d.) Jungtinių Tautų pasaulinėje kovos su terorizmu strategijoje nurodoma, kad JT valstybės narės nusprendė ištirti veiksmų koordinavimo tarptautiniu ir regioniniu lygmeniu būdus ir priemones, siekiant kovoti su visų formų terorizmu ir su visomis jo apraiškomis internete. (9) Europos Tarybos konvencijoje dėl terorizmo prevencijos įtvirtinama susitariančiųjų šalių pareiga taikyti baudžiamąją atsakomybę už neteisėtą ir tyčinį viešą kurstymą įvykdyti teroristinį nusikaltimą, teroristų verbavimą ir rengimą. (10) Visose valstybėse narėse turėtų būti toliau derinama teroristinių nusikaltimų, įskaitant ir su teroristine veikla susijusius nusikaltimus, apibrėžtis, kad į ją patektų viešas kurstymas įvykdyti teroristinį nusikaltimą, taip pat teroristų verbavimas ir rengimas, jei ši veika buvo tyčinė. (11) Fiziniams ir juridiniams asmenims, viešai kursčiusiems vykdyti teroristinius nusikaltimus, verbavusiems ir rengusiems teroristus arba atsakingiems už tokią veiką, turėtų būti numatytos bausmės ir sankcijos, jei tokia veika buvo tyčinė. Už tokias veikos formas visose valstybėse narėse turėtų būti numatoma vienoda atsakomybė, neatsižvelgiant į tai, ar veiksmai buvo atlikti internetu. (12) Reikėtų priimti papildomas jurisdikcijos taisykles, siekiant užtikrinti, kad viešas kurstymas įvykdyti teroristinį nusikaltimą, taip pat teroristų verbavimas ir rengimas galėtų būti veiksmingai persekiojamas baudžiamąja tvarka, jeigu tokios veikos tikslas ar rezultatas yra teroristinio nusikaltimo, kuris patenka į valstybės narės jurisdikciją, įvykdymas. (13) Kadangi siūlomo veiksmo tikslų valstybės narės negali tinkamai pasiekti vienašališkai, ir, atsižvelgiant į būtinybę turėti Europos mastu suderintas nuostatas, juos galima geriau pasiekti ES lygmeniu, Europos Sąjunga gali imtis priemonių vadovaudamasi subsidiarumo principu. Pagal proporcingumo principą šiuo pamatiniu sprendimu nesiekiama daugiau, nei reikalinga šiems tikslams pasiekti. (14) ES laikosi Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalimi pripažintų ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač jos II ir VI skyriuose, įtvirtintų principų. Nė viena šio pamatinio sprendimo nuostata negali būti aiškinama taip, kad ja siekiama mažinti ar riboti pagrindines teises ar laisves, kaip antai saviraiškos, susirinkimų arba asociacijos laisvę, teisę į privataus ir šeimos gyvenimo gerbimą, įskaitant teisę į susirašinėjimo slaptumą. (15) Viešas kurstymas vykdyti teroristinius nusikaltimus, teroristų verbavimas ir rengimas yra tyčiniai nusikaltimai. Todėl nė viena šio pamatinio sprendimo nuostata negali būti aiškinama taip, kad ja siekiama mažinti arba riboti informacijos sklaidą moksliniams, tiriamiesiems arba informavimo tikslams. Radikalių, poleminių ar prieštaringų nuomonių reiškimas viešai diskutuojant opiais politiniais klausimais, įskaitant terorizmą, nepatenka į šio pamatinio sprendimo taikymo sritį, o visų pirma į viešo kurstymo vykdyti teroristinius nusikaltimus apibrėžtį, PRIĖMĖ ŠĮ PAMATINĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis 2002 m. birželio 13 d. Pamatinis sprendimas dėl kovos su terorizmu iš dalies keičiamas taip: 1. 3 straipsnis pakeičiamas taip: „ 3 straipsnis – Su teroristine veikla susiję nusikaltimai 1. Šiame pamatiniame sprendime: 2. „viešas kurstymas įvykdyti teroristinį nusikaltimą“ – viešas pareiškimo paskelbimas arba kitoks visuomenės informavimas, siekiant paraginti įvykdyti vieną iš 1 straipsnio 1 dalies a–h punktuose išvardytų veikų, jeigu tokia veika, neatsižvelgiant į tai, ar ja tiesiogiai propaguojami teroristiniai nusikaltimai, kelia pavojų, kad gali būti įvykdytas vienas ar keletas tokių nusikaltimų; 3. „teroristų verbavimas“ – asmens skatinimas įvykdyti vieną iš 1 straipsnio 1 dalyje arba 2 straipsnio 2 dalyje išvardytų veikų; 4. „teroristų rengimas“ – mokymas pasigaminti arba naudoti sprogmenis, šaunamuosius arba kitokius ginklus, kenksmingas arba pavojingas medžiagas arba taikyti kitus specialius metodus ar būdus, siekiant įvykdyti vieną iš 1 straipsnio 1 dalyje išvardytų veikų ir žinant, kad formuojami įgūdžiai bus šiam tikslui panaudoti. 5. Kiekviena valstybė narė imasi reikiamų priemonių, kad su teroristine veikla susijusiais nusikaltimais būtų laikomos šios tyčinės veikos: 6. viešas kurstymas įvykdyti teroristinį nusikaltimą; 7. teroristų verbavimas; 8. teroristų rengimas; 9. vagystė sunkinančiomis aplinkybėmis turint tikslą padaryti vieną iš 1 straipsnio 1 dalyje išvardytų veikų; 10. turto prievartavimas turint tikslą padaryti vieną iš 1 straipsnio 1 dalyje išvardytų veikų; 11. suklastotų administracinių dokumentų rengimas turint tikslą padaryti vieną iš 1 straipsnio 1 dalies a–h punktuose ir 2 straipsnio 2 dalies b punkte išvardytų veikų. 12. Baudžiamajai atsakomybei už veiką, nurodytą 2 dalyje, taikyti nebūtina, kad teroristinis nusikaltimas būtų faktiškai įvykdytas. 2. 4 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: „Kiekviena valstybė narė imasi reikiamų priemonių, kad už kėsinimąsi padaryti 1 straipsnio 1 dalyje ir 3 straipsnyje, išskyrus 1 straipsnio 1 dalies f punkte numatytą laikymą ir 1 straipsnio 1 dalies i punkte bei 3 straipsnio 2 dalies a–c punktuose nurodytas veikas, būtų baudžiama.“ 3. 9 straipsnis papildomas šia 1a dalimi: „1a. Kiekviena valstybė narė nustato savo jurisdikciją 3 straipsnio 2 dalies a–c punktuose nurodytoms veikoms, jeigu tokios veikos tikslas arba rezultatas buvo 1 straipsnyje nurodyto nusikaltimo, kuris, remiantis šio straipsnio 1 dalies a–e punktuose išvardytais kriterijais, patenka į valstybės narės jurisdikciją, įvykdymas.“ 2 straipsnis 1 Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad užtikrintų šio pamatinio sprendimo nuostatų įgyvendinimą iki [2008 m. gruodžio 31 d.]. 2 Iki [2008 m. gruodžio 31 d.] valstybės narės Tarybos Generaliniam sekretoriatui ir Komisijai pateikia nuostatų, perkeliančių į jų nacionalinę teisę šiuo pamatiniu sprendimu nustatytus įpareigojimus, tekstą. Remdamasi pranešimu, parengtu naudojant šią informaciją, ir Komisijos ataskaita, Taryba iki [2009 m. gruodžio 31 d.] įvertina, kokiu mastu valstybės narės ėmėsi priemonių, būtinų šio pamatinio sprendimo nuostatoms įgyvendinti. 3 straipsnis Šis pamatinis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Oficialiajame leidinyje dieną. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] [...]. [2] [...].