Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Jaunimo politika Vakarų Balkanuose – Vakarų Balkanų inovacijų darbotvarkės elementas“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2022/C 443/06)

Pranešėjas Ionuţ SIBIAN Bendrapranešėjis Andrej ZORKO

Plenarinės asamblėjos sprendimas 2022 1 20 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis Nuomonė savo iniciatyva Atsakingas skyrius Išorės santykių skyrius Priimta skyriuje 2022 6 9 Priimta plenarinėje sesijoje 2022 7 13 Plenarinė sesija Nr. 571 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 165 / 2 / 1

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK), pripažindamas pažangą kuriant patikimas jaunimo politikos sistemas, ragina Vakarų Balkanų partnerių vyriausybes toliau investuoti į įrodymais grindžiamą jaunimo politiką, kuria būtų sprendžiami jaunimo ugdymo iššūkiai. EESRK mano, kad siekiant užtikrinti sėkmingą tvarų vystymąsi vietos bendruomenėse, labai svarbu, kad instituciniai, programiniai ir politiniai pokyčiai būtų grindžiami jaunų žmonių požiūriu į žmogaus socialinę raidą. Be to, EESRK yra įsitikinęs, kad pakankami ir skaidrūs biudžeto asignavimai jaunimo politikos plėtojimui yra būtina sąlyga siekiant paspartinti teigiamus pokyčius ir pagerinti jaunimo padėtį.

1.2. EESRK ragina Vakarų Balkanų šalių vyriausybes vadovautis pagrindiniais Europos Sąjungos (ES) jaunimo politikos dokumentais, toliau plėtoti nacionalinę jaunimo politiką ir sudaryti sąlygas jaunimui dalyvauti formuojant politiką.

1.3. EESRK mano, kad sistemingai renkami aukštos kokybės, jaunimo požiūriu svarbūs duomenys yra būtina sąlyga, kad jaunimui, ypač pažeidžiamoms jaunimo grupėms, būtų galima taikyti informacija grindžiamą politiką ir paramos priemones. Visų pirma reikia gerokai patobulinti duomenų, susijusių su jaunimo dalyvavimo socialiniu aspektu, rinkimo ir tvarkymo sistemą ( 1 )

1.4. EESRK laikosi nuomonės, kad sprendžiant kovos su skurdu ir švietimo kokybės gerinimo klausimus labai svarbu įtraukti socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas (PVO), kad būtų įgyvendinta platesnio masto reforma, kuria būtų siekiama pagerinti socialines teises ir jaunimo perspektyvas. Socialiniams partneriams ir kitoms PVO turėtų tekti svarbesnis vaidmuo vykdant dialogą dėl socialinių ir ekonominių reformų. Teikiant tiesioginę ES paramą reikėtų užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų nuomonę.

1.5. EESRK ragina stiprinti ES programas ir regionines struktūras, siekiant įtraukti daugiau Vakarų Balkanų jaunų žmonių, suteikiant jiems švietimo, judumo, savanoriškos veiklos ir užimtumo galimybių.

1.6. EESRK ragina daugiau dėmesio skirti profesiniam rengimui ir mokymui, derinant pameistrystės sistemas su akademiniu mokymusi vidurinėse ir aukštosiose mokyklose. Komitetas mano, kad reikia stiprinti glaudų švietimo ir mokymo politikos ir verslo bendruomenės bendradarbiavimą ir daugiau dėmesio skirti įgūdžiams, o ne kvalifikacijai.

1.7. EESRK palankiai vertina Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų planą (EIP), kuriame raginama didinti jaunimo, moterų, nepalankioje padėtyje esančių grupių ir mažumų, ypač romų, dalyvavimą darbo rinkoje. Įgyvendinant EIP turėtų būti siekiama kuo didesnės naudos jaunimui.

1.8. EESRK ragina Jaunimo garantijų iniciatyvą Vakarų Balkanuose įgyvendinti vadovaujantis Tarybos rekomendacijomis dėl sustiprintos Jaunimo garantijų iniciatyvos ( 2 )

1.9. Siekiant įgyvendinti Jaunimo garantijų iniciatyvą Vakarų Balkanuose, EESRK ragina didinti valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) ir jų darbuotojų pajėgumus regiono šalyse.

1.10. EESRK atkreipia dėmesį į įvairių partnerių bendradarbiavimo svarbą sprendžiant jaunimo nedarbo problemą. Visais valdžios lygmenimis reikėtų užmegzti Jaunimo garantijų iniciatyvos paslaugų teikėjų ir atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, pavyzdžiui, socialinių partnerių, švietimo ir mokymo įstaigų, jaunimo organizacijų ir kitų PVO, partnerystę.

1.11. EESRK mano, kad siekiant sušvelninti mažų garantijų darbo sąlygų poveikį ir pagerinti darbo vietų kokybę, reikėtų skirti dėmesio ir paramos socialinių partnerių gebėjimų stiprinimui, socialinio dialogo ir kolektyvinių derybų plėtojimui. EESRK taip pat ragina Vakarų Balkanų socialinius partnerius aktyviai įtraukti jaunimą į visą savo veiklą, įskaitant kolektyvines derybas, nacionaliniu ir sektorių lygmenimis.

1.12. Atsižvelgdamas į 2022 m. paskelbtų Europos jaunimo metų galimybes, EESRK yra įsitikinęs, kad sprendžiant problemas, su kuriomis susiduria jaunimas, ir priartinant Europą prie jaunimo, turėtų būti atsižvelgiama ne tik į ES, bet ir į visų Vakarų Balkanų šalių partnerių jaunimą.

1.13. EESRK ragina ES ir partnerius iš Vakarų Balkanų, laikantis ES jaunimo strategijos, pradėti taikyti poveikio jaunimui vertinimo priemonę, vadinamąjį jaunimo testą. Šis jaunimo testas padėtų užtikrinti, kad formuojant politiką būtų atsižvelgiama į jaunimą; tai leistų parengti tikslingesnę politiką ir nustatyti visas poveikio švelninimo priemones, būtinas siekiant išvengti neigiamo poveikio jaunimui.

1.14. EESRK mano, kad Vakarų Balkanų partnerių vyriausybės turi dėti pastangas, kad regioninis bendradarbiavimas taptų politikos prioritetu. Remdama šią pertvarką ir skatindama regioninį bendradarbiavimą kaip politikos prioritetą, ES turėtų padėti Vakarų Balkanams nustatyti pagrindines sritis ir būdus, kurie galėtų paskatinti pokyčius visų Vakarų Balkanų piliečiams, ypač jaunimui.

1.15. 2021 m. Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo Berlyne išvadose dėl Berlyno proceso ( 3 ) pabrėžiama, kad reikia stiprinti jaunimo organizacijas ir tinklus. EESRK ragina Europos Komisiją toliau nagrinėti būdus, kaip regioniniu lygmeniu remti atitinkamas jaunimo struktūras, pavyzdžiui, nacionalines jaunimo tarybas ir skėtines jaunimo organizacijas Vakarų Balkanuose, sudarant sąlygas regioniniam jaunimo politikos dialogui.

1.16. EESRK mano, kad reikia toliau stengtis stiprinti jaunimo politinį švietimą ir atstovavimą jam tiek per tradicinę politiką, tiek per jaunimo struktūras, pavyzdžiui, nacionalines jaunimo tarybas, vietos ir savivaldybių tarybas. Todėl EESRK kviečia ES institucijas toliau remti Vakarų Balkanų šalis gerinant jaunimo dalyvavimą.

1.17. EESRK palankiai vertina tai, kad Vakarų Balkanų inovacijų darbotvarkėje numatyti tolesni veiksmai, kuriais būtų remiamas jų dalyvavimas visose ES programose, apimančiose mokslinius tyrimus, inovacijas, švietimą, kultūrą, jaunimą ir sportą. Atsižvelgiant į teigiamą judumo švietimo ar mokymo tikslais ir jaunimo pilietinio bei politinio aktyvumo sąsają, tolesnės pastangos šioje srityje gali paskatinti aktyvesnį jaunimo dalyvavimą ir įsitraukimą.

1.18. EESRK dar kartą pabrėžia jaunimo svarbą Vakarų Balkanų ateičiai, todėl svarbu imtis konkrečių priemonių, kad šis regionas taptų vieta, turinčia ateities perspektyvų ir galimybių jaunimui, kad jis galėtų čia likti ir klestėti ( 4 ) . Itin svarbu laiku įtraukti jaunimą rengiant ir įgyvendinant socialines ir politines permainas.

2. Įžanga

2.1. Eurostato duomenimis ( 5 ) , Vakarų Balkanuose iš viso gyvena apie 3,6 mln. jaunuolių, o tai sudaro maždaug 21 proc. visų gyventojų. Kosove ( *1 ) visų gyventojų jaunimo dalis yra didžiausia (26,29 proc.), toliau seka Albanija (23,4 proc.), Bosnija ir Hercegovina (20,37 proc.), Šiaurės Makedonija (20,32 proc.), Juodkalnija (19,49 proc.) ir Serbija (16,8 proc.). Vaikinų ir merginų santykis yra panašus visose Vakarų Balkanų partnerėse, tik vaikinų yra šiek tiek daugiau – Vakarų Balkanuose 51,16 proc. jaunimo sudaro vaikinai, o 48,84 proc. – merginos ( 6 )

2.2. Vakarų Balkanų partnerės padarė didelę pažangą toliau kurdamos ir įtvirtindamos jaunimo politikos sistemą, priimdamos atitinkamus teisės aktus, strategijas ir veiksmų planus. Tačiau visiškai veikianti jaunimo sistema, kuria būtų užtikrintas veiksmingas jaunimo įgalėjimas, įtraukimas ir dalyvavimas priimant sprendimus, dar turi būti plėtojama. Esama įvairių trūkumų, pradedant platesniais politiniais klausimais ir nenoru teikti pirmenybę jaunimui kaip tarpinstitucinei ir tarpsektorinei politikos krypčiai ir baigiant labai specifiniais sunkumais, susijusiais su sisteminga jaunimo politikos formavimo ir įgyvendinimo stebėsena ir vertinimu, duomenų rinkimu ir skelbimu ( 7 )

2.3. Siekiant skatinti jaunų žmonių gerovę, taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į vaiko teisių užtikrinimą. Tvarios politikos veiksmai šiuo atžvilgiu skatina vaikų gerovę ir toliau padeda kokybiškai pereiti į paauglystę ir jaunystę.

3. Žmogiškojo kapitalo vystymas

3.1. Išsilavinimo lygis ir aktualumas yra svarbiausi veiksniai, lemiantys jaunų žmonių įsidarbinimo galimybes, karjeros raidą ir socialinę įtrauktį regione. Vis dėlto švietimo sistemose vis dar esama trūkumų, susijusių su prisitaikymu prie visų besimokančių asmenų poreikių ir atitinkamų įgūdžių suteikimu jauniems absolventams. Dėl nepakankamų arba neveiksmingų sąsajų su kitomis politikos sritimis, pavyzdžiui, užimtumo, ekonomikos, socialinių paslaugų ir socialinės apsaugos, daugeliui vaikų ir jaunuolių gresia nebaigti mokyklos, socialinė atskirtis ir skurdas ( 8 )

3.2. Norint sukurti dinamišką ekonomiką, Vakarų Balkanams reikia investuoti į žinias ir jaunimo įgūdžių ugdymą. Švietimo sistemos reformos yra labai svarbios siekiant pažangos ugdymo srityje ( 9 ) . Vakarų Balkanai vis dar turi gerinti savo veiklos rezultatus ir užtikrinti, kad jaunimas įgytų pagrindinių įgūdžių, be to, jie turi sumažinti veiklos rezultatų atotrūkį nuo ES.

3.3. Emigracija iš Vakarų Balkanų yra ilgalaikė problema, kurios priežastis – ekonominiai, socialiniai ir instituciniai sunkumai, kurie kelia grėsmę regiono plėtros perspektyvoms. Tikėtina, kad artimiausioje ateityje emigracija iš daugumos regiono šalių tęsis, tačiau tai neturėtų trukdyti priimti atitinkamą politiką, kuria būtų siekiama išlaikyti jaunimą regione. Žmonės nusprendžia išvykti dėl įvairių priežasčių, tačiau dažniausiai jos susijusios su sunkumais siekiant užtikrinti aukštą gyvenimo kokybę sau ir savo šeimoms, jei jie liktų regione. Protų nutekėjimas mažina regionų žmogiškąjį kapitalą, kuris būtinas ekonomikos augimui, o esama socialinė infrastruktūra nepadeda pagerinti pasilikusiųjų gyvenimo sąlygų. Taip pat reikia imtis atitinkamų priemonių nacionaliniu lygmeniu, kad protų nutekėjimas virstų protų apykaita.

3.4. Daugumai Vakarų Balkanų šalių žmonių išvykimas kitur tebėra pagrindinis rūpestis, nes jis turi įtakos ekonominėms, socialinėms ir politinėms regiono, kuris vis dar ekonomiškai atsilieka nuo ES, perspektyvoms. Sudėtinga tiksliai nustatyti bendrą iš regiono išvykusių žmonių skaičių. Duomenys rodo ( 10 ) , kad žmonės ir toliau išvyksta iš regiono. 2012–2018 m. vidutiniškai kasmet iš regiono į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) šalis išvykdavo po 155 000 žmonių; vien 2018 m. šis skaičius siekė 175 000 žmonių ( 11 )

3.5. Be geresnių ekonominių perspektyvų užsienyje, tyrimuose taip pat pabrėžiama, kad kokybiškos ir patikimos viešosios institucijos yra svarbus emigraciją skatinantis veiksnys. TVF analizė (2016 m.) ( 12 ) parodė, kad nors visų tipų migrantai siekia geresnių ekonominių galimybių užsienyje, aukštesnės kvalifikacijos asmenis persikelti motyvuoja ir institucijų kokybė gimtinėje (korupcija ir nepotizmas siekiant įsidarbinti), o žemesnės kvalifikacijos asmenis taip pat traukia didesnės ir patikimesnės socialinių išmokų sistemos užsienyje ( 13 ) . Aukštas korupcijos lygis regione yra pagrindinis migrantų srautus lemiantis veiksnys, kurį dar labiau pablogina tai, kad 63 proc. regiono gyventojų nepasitiki teismais ar teisėkūros institucijomis ( 14 )

3.6. Regiono jaunimas labai trokšta išvykti į užsienį, kad galėtų pasinaudoti geresnėmis galimybėmis, todėl jaunimo dalis bendrame emigrantų skaičiuje yra neproporcingai didelė. Pavyzdžiui, Bosnijoje ir Hercegovinoje, Šiaurės Makedonijoje ir Albanijoje daugiau kaip 50 proc. jaunų žmonių nori gyventi ir dirbti užsienyje ilgiau nei 20 metų, o tai reiškia, kad regiono demografinei ir ekonominei ateičiai gali būti padaryta didelė ilgalaikė žala ( 15 ) . Didelę jaunimo migraciją iš Vakarų Balkanų visų pirma lemia tai, kad jaunimas negali įgyti kokybiško išsilavinimo (ir turi tik ribotų ekonominių galimybių įgijus išsilavinimą), todėl daugelis jų priversti ieškoti galimybių mokytis užsienyje. 2018 m. 6 proc. regiono universitetinio amžiaus jaunuolių studijavo užsienio šalyje (ES vidurkis – 3 proc.).

3.7. Vakarų Balkanų socialinė infrastruktūra nepakankamai remia regiono gebėjimą kurti ir palaikyti tvirtą žmogiškojo kapitalo bazę, ypač atsižvelgiant į žmogiškojo kapitalo persikėlimą kitur per protų nutekėjimą. Daugumos šalių švietimo sektoriai susiduria su finansavimo ir išteklių trūkumu, todėl švietimo prieinamumas ir rezultatai nėra optimalūs. Nepakankami švietimo rezultatai savo ruožtu nesuteikia būtinų įgūdžių, kurių reikia ateities kartoms, kad jos atitiktų esamų įmonių reikalavimus ir padėtų plėtoti naujas įmones.

3.8. Didinant konkurencingumą ir sprendžiant nedarbo problemą gyvybiškai svarbu kuo labiau padidinti žmogiškojo kapitalo vertę. Šiuolaikinė darbo jėga turi turėti įvairių universaliųjų įgūdžių, gebėti prisitaikyti ir būti versli; tuo pat metu jai turi būti užtikrinta socialinė apsauga.

3.9. Reikia reformuoti dabartines švietimo sistemos ir mokymo programas ir stiprinti jaunosios kartos įsidarbinimo galimybės, skatinant profesinį rengimą ir mokymą, skaitmeninį švietimą ir verslumą.

3.10. Reikėtų skatinti ir remti jaunimo verslumo įgūdžius. Politikos formuotojai turi užtikrinti palankią aplinką jauniems žmonėms pradėti savo verslą ir tapti verslininkais, taip pat remti startuolius ir sudaryti jiems palankesnes sąlygas gauti finansavimą.

3.11. Šiandienos sparčiai besivystančiame pasaulyje labai svarbi kova su klimato kaita, nauji verslo modeliai, mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumai ir naujų technologinių sprendimų žaliajai pertvarkai kūrimas. Todėl svarbu didinti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos, menų ir matematikos gebėjimų ir skaitmeninių įgūdžių turinčių jaunuolių, ypač merginų, skaičių.

3.12. Žalioji pertvarka keičia esamas darbo vietas, kai kurias iš jų naikina ir kuria naujas darbo vietas, kurioms reikia naujų žaliųjų ir skaitmeninių įgūdžių. Švietimo ir mokymo sistema turi prisitaikyti prie kintančių naujų įgūdžių poreikių. Švietimo ir mokymo programos turėtų derėti su besikeičiančiais verslo poreikiais ir dvejopa žaliąja ir skaitmenine pertvarka.

4. Jaunimo užimtumo iššūkiai Vakarų Balkanuose

4.1. Pagrindiniai iššūkiai, su kuriais susiduriama įgyvendinant jaunimo užimtumo politiką regione, yra: suinteresuotųjų subjektų koordinavimas įvairiais valdžios lygmenimis ir įvairiose politikos srityse (užimtumo, švietimo, būsto, sveikatos priežiūros paslaugų); švietimo sistemų kokybės trūkumai ir darbo rinkai reikalingų įgūdžių ugdymo trūkumai; darbo paieškos proceso neveiksmingumas, lemiantis įgūdžių neatitikimą ir ilgai trunkantį perėjimą nuo mokyklos ir universiteto prie darbo; mažų garantijų darbo dominavimas kai kuriose pramonės šakose; laisvų darbo vietų jauniems žmonėms trūkumas; vaikų priežiūros įstaigų, padedančių į darbą grįžtančioms moterims, trūkumas ir aukštas neformalumo lygis.

4.2. Vakarų Balkanų jaunimo padėtis regiono darbo rinkose yra nepalanki. 2020 m. visame Vakarų Balkanų regione 15–24 metų amžiaus grupės jaunimo užimtumo lygis buvo mažesnis nei 27 proc., o jaunimo nedarbo lygis 15–24 metų amžiaus grupėje viršijo 26 proc. (palyginti su tik 16,8 proc. 15–24 metų amžiaus grupės jaunimo nedarbo lygiu 27 ES valstybėse narėse) ir Kosove siekė beveik 50 proc ( 16 )

4.3. Nedirbančio, nesimokančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo (NEET) dalis 15–24 metų amžiaus grupėje Vakarų Balkanuose vidutiniškai sudaro 23,7 proc. (nuo 15,9 proc. Serbijoje iki 37,4 proc. Kosove), palyginti su 11,1 proc. 15–24 metų amžiaus grupėje ES ( 17 )

4.4. Šiaurės Makedonijoje, Bosnijoje ir Hercegovinoje bei Kosove su ilgalaikiu nedarbu susiduria beveik du trečdaliai jaunų bedarbių, o Juodkalnijoje – du trečdaliai bedarbių merginų.

4.5. Jaunimo darbo jėgos aktyvumo lygis (darbo jėgos aktyvumo lygis) taip pat buvo žemesnis nei ES ir yra didelis vyrų ir moterų galimybių darbo rinkoje skirtumas, iš dalies dėl to, kad jaunoms mamoms, norinčioms įsitraukti į darbo rinką, trūksta vaikų priežiūros įstaigų. Lyčių atotrūkį taip pat atsispindi ir merginų užimtumo lygis, kuris visur regione yra žemesnis nei vaikinų užimtumo lygis. Ten, kur jaunimo nedarbo lygis yra didžiausias (Bosnijoje ir Hercegovinoje, Kosove, Šiaurės Makedonijoje, Serbijoje), merginų nedarbo lygis viršija vaikinų nedarbo lygį. Kita vertus, Albanijoje ir Juodkalnijoje, kaip ir ES, merginų nedarbo lygis yra mažesnis už vaikinų nedarbo lygį.

4.6. Jaunimas susiduria su nestabilios savo padėties darbo rinkoje problema. Visoje regiono ekonomikoje jauni žmonės dirba pagal laikinąsias sutartis dažniau nei ES, ypač Kosove ir Juodkalnijoje, kur daugiau nei trys ketvirtadaliai dirbančio jaunimo dirba pagal tokias sutartis, o Serbijoje – daugiau nei pusė. Toks mažų garantijų darbas gali neigiamai paveikti asmenų gerovę ir ekonomikos produktyvumą.

4.7. Jaunimo poreikių tenkinimas turėtų tapti prioritetu, ypač atsižvelgiant į didelį NEET skaičių. Būtina pabrėžti, kad reikia imtis priemonių, pagrįstų ES Jaunimo garantijų iniciatyvos pavyzdžiu, ypač krizės metu. Tai padės jaunimui užtikrinti darbo, tolesnio mokymosi, pameistrystės ar stažuočių pasiūlą, taip pat pasiūlant sprendimų ir perspektyvų jaunimui ir prisidės prie protų nutekėjimo problemos sprendimo.

5. Vakarų Balkanų jaunimas – svarbi regioninio bendradarbiavimo ir Europos integracijos skatinimo jėga

5.1. Klestėjimas ir konvergencija su ES turėtų būti grindžiami įtraukties, pasitikėjimo ir bendradarbiavimo principais. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad vykdydamos ES rekomenduojamas reformas ir įgyvendindamos investicijų planus Vakarų Balkanų vyriausybės įsipareigojo puoselėti pagrindines Europos vertybes – demokratiją, teisinės valstybės principus ir pagrindines teises, taip pat siekti susitaikymo ( 18 )

5.2. EESRK sutinka, kad regioninis bendradarbiavimas Vakarų Balkanuose yra labai svarbus plėtros procesui ir turėtų būti toliau stiprinamas siekiant skatinti pertvarką. Įtikima stojimo į ES perspektyva yra pagrindinė šio regiono pertvarkos paskata ir varomoji jėga. Tai svarbus veiksnys siekiant skatinti demokratiją, teisinę valstybę ir pagarbą pagrindinėms teisėms, kurios, be kita ko, yra pagrindiniai ekonominės integracijos varomosios jėgos aspektai ir svarbus pagrindas, leidžiantis sudaryti palankias sąlygas susitaikymui ir stabilumui regione ( 19 )

5.3. EESRK pripažįsta, kad per pastaruosius kelerius metus pradėtos kelios svarbios Europos ir regioninės iniciatyvos, ypač skirtos Vakarų Balkanų regionui, siekiant priartinti jį prie ES, taip pat stiprinti jaunimo bendradarbiavimą. ES išlieka pagrindine strategine regiono partnere, teikiančia lėšas ir paramą pagal įvairias programas (PNPP, „Erasmus+“ ir kt.). Be to, remiantis sėkmingu Prancūzijos ir Vokietijos jaunimo biuro pavyzdžiu, 2016 m. buvo įsteigtas Regioninis jaunimo bendradarbiavimo biuras (RYCO), kurio tikslas – skatinti regiono jaunimo santarvės ir bendradarbiavimo dvasią pasitelkiant jaunimo mainų programas.

5.4. RYCO atlieka svarbų vaidmenį stiprinant Vakarų Balkanų jaunimo bendradarbiavimą ir susitaikymą. ES parama racionalizuojant regioninį jaunimo bendradarbiavimą, kuris yra esminis elementas siekiant taikos ir stabilumo regione, yra labai svarbi. Jaunimo gerinant regiono perspektyvas turėtų būti stiprinamas ne tik RYCO pastangomis.

5.5. Europos jaunimo sostinės vardą suteikia Europos jaunimo forumas. Jis skirtas įgalėti jaunimą, skatinti aktyvesnį jaunimo dalyvavimą ir stiprinti europinę tapatybę miestuose. 2022 m. Europos jaunimo sostinė yra Tirana. Naudojant šūkį „Skatinkime jaunimo aktyvumą“ pagrindinis šio vardo tikslas yra skatinti aktyvų dalyvavimą, orientuotą į jaunų žmonių poreikius šiandien ir rytoj. Programoje numatyta veikla, kuria siekiama skatinti savanorystę, įgalėti jaunimo organizacijas ir kurti tinklus bei sinergiją tarp jaunų žmonių iš visos Europos.

5.6. ES institucijų ir Vakarų Balkanų jaunimo politikos suinteresuotųjų subjektų glaudesnis bendradarbiavimas ir bendrai organizuojama tarpusavio mokymosi veikla turėtų toliau padėti sėkmingai įgyvendinti Vakarų Balkanų inovacijų darbotvarkę.

5.7. Pastangos įtraukti Vakarų Balkanus į ES jaunimo programas turėtų būti derinamos su RYCO vykdomomis programomis. EESRK ragina Europos Komisiją padėti Vakarų Balkanams ieškoti būdų, kaip sukurti naujas tarpregionines judumo programas.

6. Garsesnis Vakarų Balkanų jaunimo balsas

6.1. Kalbant apie Vakarų Balkanų inovacijų darbotvarkę, ES politinė darbotvarkė skirta palengvinti įrodymais grindžiamos politikos formavimą ( 20 ) . Patikimi ir skaidrūs statistikos duomenys yra pagrindinis ES reikalavimas visoms pasirengimo narystei etapo šalims ( 21 )

6.2. 2019 –2027 m. ES jaunimo strategijos tikslas – skatinti ir raginti įtraukų demokratinį visų jaunų žmonių dalyvavimą demokratiniuose procesuose ir visuomenėje, aktyviai juos įtraukti, remti jaunimo atstovavimą vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis, taip pat tirti ir skatinti naudoti novatoriškas ir alternatyvias demokratinio dalyvavimo formas, pavyzdžiui, skaitmeninės demokratijos priemones ( 22 )

6.3. ES jaunimo dialogas yra gerai įtvirtintas jaunimo ir sprendimų priėmėjų dialogo mechanizmas. EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymus remtis šiuo mechanizmu ir įtraukti jį į Vakarų Balkanų regioninio bendradarbiavimo sistemą, užtikrinant, kad nustatant jaunimo politikos prioritetus būtų atsižvelgta į jaunuolių ir jaunimo organizacijų nuomonę ir poreikius. Be to, reikėtų skatinti ir propaguoti esamus ir jaunimą įtraukiančius dalyvaujamuosius procesus ir mechanizmus Vakarų Balkanuose.

6.4. Remiantis jaunimo dalyvavimo indeksu ( 23 ) , Vakarų Balkanų jaunimas vis dar labai menkai dalyvauja politiniame gyvenime. Naujausi duomenys rodo, kad didžioji dauguma (78 proc.) mano, jog jauni žmonės turėtų turėti svaresnį žodį politikoje ( 24 )

6.5. EESRK tvirtai remia jaunų žmonių dalyvavimą priimant sprendimus jiems aktualiais klausimais. Be asmeninio dalyvavimo, jaunimo organizacijų vaidmuo yra gyvybiškai svarbus gerinant jaunų žmonių padėtį politinėje, ekonominėje ir socialinėje srityse. Todėl, kaip pabrėžiama PNPP III reglamente ir plėtros metodikoje, siekiant patenkinti jaunimo poreikius, reikia atkreipti dėmesį į pilietinės visuomenės organizacijų finansavimo ir paramos joms svarbą.

6.6. Socialinis ir ekonominis statusas bei išsilavinimas laikomi svarbiais veiksniais, lemiančiais asmenų polinkį balsuoti ar dalyvauti kitokioje politinėje veikloje. Regiono lygmens statistinė analizė rodo nuoseklų socialinės ir ekonominės nelygybės, susijusios su jaunų žmonių dalyvavimu Vakarų Balkanų regione, vaizdą ( 25 )

Briuselis, 2022 m. liepos 13 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG

(1) Youth Participation Index for 2020, Ana ir Vlade Divac fondas, p. 31.

(2) 2020 m. spalio 30 d. Tarybos rekomendacija „Tiltas į darbo rinką. Sustiprinta Jaunimo garantijų iniciatyva“, kuria pakeičiama 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (OL C 372, 2020 11 4, p. 1).

(3) Berlyno proceso Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimas, 2021 m. Berlyno aukščiausiojo lygio susitikimas, pirmininko išvada.

(4) Baigiamoji 8-ojo Vakarų Balkanų pilietinės visuomenės forumo deklaracija.

(5) Pagrindiniai Vakarų Balkanų ir Turkijos duomenys, informacijos suvestinės, 2022 m. leidimas.

(*1) Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1244 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

(6) Regioninio bendradarbiavimo taryba, Mapping of Youth Policies and Identification of Existing Support and Gaps in the Financing of Youth Actions in the Western Balkans – Lyginamoji ataskaita, 2021 m. sausio mėn., p. 4.

(7) Regioninio bendradarbiavimo taryba, Mapping of Youth Policies and Identification of Existing Support and Gaps in the Financing of Youth Actions in the Western Balkans – Lyginamoji ataskaita, 2021 m. sausio mėn., p. 4.

(8) Europos mokymo fondas (ETF), Unlocking youth potential in South Eastern Europe and Turkey: Skills development for labour market and social inclusion, 2020.

(9) 2018 m. EBPO tarptautinio moksleivių vertinimo programos (PISA) rezultatai rodo, kad beveik visose Vakarų Balkanų šalyse pagrindinių gebėjimų pasiekimo lygis yra labai žemas (moksleiviai, kurie pagal PISA skalę neperžengia 2 lygio skaitymo, matematikos ir gamtos mokslų srityse).

(10) Europos Tarybos vystymo bankas: Social Infrastructure in the Western Balkans- Increasing the region’s economic resilience, enhancing human capital and counteracting the effects of brain drain, 2021 m. lapkričio mėn.

(11) Vakarų Balkanų regiono migracijos duomenų tikslumas yra susijęs su įvairiomis problemomis, kurios riboja galimybę atlikti išsamius palyginimus tarp šalių.

(12) Emigracija ir jos ekonominis poveikis Rytų Europai, 2016 m.

(13) Socialinės išmokos Vakarų Balkanuose gali būti teikiamos nereguliariai, o išmokų pervedimas gali vėluoti.

(14) Regioninio bendradarbiavimo taryba, Balkanų barometras, 2020 m.: viešosios nuomonės apklausa.

(15) Lavric, Tomanovic, & Jusic, FES Youth Study Southeast Europe 2018/2019.

(16) Regioninio bendradarbiavimo taryba, Jaunimo užimtumo Vakarų Balkanuose tyrimas 2021 m.

(17) Regioninio bendradarbiavimo taryba, Jaunimo užimtumo Vakarų Balkanuose tyrimas 2021 m.

(18) REX/184. Baigiamoji 8-ojo Vakarų Balkanų pilietinės visuomenės forumo deklaracija, p. 3.

(19) OL C 220, 2021 6 9, p. 88.

(20) Vakarų Balkanų inovacijų, mokslinių tyrimų, švietimo, kultūros, jaunimo ir sporto darbotvarkė.

(21) Europos Komisija – acquis skyriai / derybų skyriai.

(22) Įtraukti, susieti jaunuolius ir suteikti jiems galių. Nauja ES jaunimo strategija (COM(2018) 269 final).

(23) Youth Participation Index for 2020, Ana ir Vlade Divac fondas.

(24) FES (2019), Jusic, Political alienation of a precarious generation, p. 5.

(25) FES (2019), Jusic, Political alienation of a precarious generation, p. 5.