Specialioji ataskaita Nr. 16/2009 - Europos Komisijos vykdomas pasirengimo narystei pagalbos Turkijai valdymas





Santrumpos CFSA : Centrinė finansų ir sutarčių agentūra DIS : Decentralizuoto įgyvendinimo sistema DPPD : Daugiametis preliminarus planavimo dokumentas EADP : Rytų Anatolijos vystymo programa ES : Europos Sąjunga ESGS : Europos Sąjungos generalinis sekretoriatas JSK : Jungtinis stebėsenos komitetas PNPP : Pasirengimo narystei pagalbos priemonė PNPT : Pasirengimo narystei pagalba Turkijai RACER : Svarbus, priimtinas, patikimas, paprastas ir atsparus SMART : Konkretus, išmatuojamas, pasiekiamas, svarbus ir su laiko nuoroda SP : Stojimo partnerystės programa Santrauka I. Nuo 2002 m. pasirengimo narystei pagalbos Turkijai priemone buvo finansuojamas projektų, skirtų paremti Turkijos pastangas įvykdyti būtinas stojimo į Europos Sąjungą sąlygas, įgyvendinimas (žr. 1–7 dalis). II. Audito metu siekta atsakyti į šiuos tris klausimus (žr. 8 dalį): a) Ar Europos Komisija užtikrino, kad ES pagalba būtų skirta projektams, kurie sukuria didžiausią vertę siekiant ES Stojimo partnerystės prioritetų? b) Ar Europos Komisija užtikrino, kad taikant decentralizuoto įgyvendinimo sistemą būtų laiku sėkmingai pasiekti projektų išdirbiai ir tikslai? c) Ar Europos Komisija užtikrino, kad būtų įdiegta veiksminga veiklos priežiūros ir vertinimo sistema? III. Audito Rūmai audito metu nagrinėjo užbaigtų projektų imtį, naujų projektų programavimo sistemą ir decentralizuoto įgyvendinimo sistemos veikimą (žr. 9– 10 dalis). IV. Pirmuoju pasirengimo narystei pagalbos laikotarpiu (PNPT 2002–2006) pasireiškė daug trūkumų, kurie buvo būdingi ir ankstesnėms pasirengimo narystei programoms: dideli vėlavimai, įgyvendinimo problemos, netinkami priežiūra ir vertinimas (žr. 36–42 ir 53–61 dalis). V. Vis dėlto numatyti tikrintų projektų išdirbiai buvo pasiekti ir, Audito Rūmų vertinimu, jų rezultatai greičiausiai išliks ir ateityje (žr. 48–52 dalis). VI. Komisija pradėjo taikyti priemones, skirtas pašalinti daugelį decentralizuotos įgyvendinimo sistemos trūkumų, visų pirma įdiegus naują pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP 2007–2013). Nors atrankos procedūros dėl to jau pagerėjo, galutinis šių pokyčių poveikis gali būti įvertintas tik stebint PNPP projektų vykdymą ateinančiais metais. (žr. 19, 30–34 ir 43–47 dalis). VII. Tačiau Audito Rūmai nustatė, kad Tarybos ir Komisijos strategijos dokumentai nebuvo pakankami, kad ES pagalbos teikimas būtų susietas su pasiekiamais pasirengimo narystei proceso tikslais. Be to, strateginiai ir projekto tikslai nebuvo pakankamai konkretūs, kad būtų galima įvertinti projekto išdavas. Komisija neturėjo informacijos, kuria remdamasi galėtų įrodyti pasirengimo narystei pagalbos veiksmingumą. (žr. 11–19 ir 53–63 dalis). VIII. Remdamiesi šiomis pastabomis Audito Rūmai Komisijai rekomenduoja pašalinti likusius bendro programavimo ir veiklos rezultatų valdymo trūkumus (žr. 65–71 dalis). 1 nuotrauka: vienas iš tikrintų projektų prisidėjo prie bendro tikslo stiprinti Turkijos jūrų saugą ir jūrų taršos prevenciją pagal ES reikalavimus. +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Komisija. Įvadas 1. Turkija šiuo metu yra viena iš trijų ES narystės siekiančių šalių kandidačių kartu su Kroatija ir Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija. Su kiekviena šalimi kandidate ES susitaria dėl Stojimo partnerystės programos. Stojimo partnerystės su Turkija programa buvo patvirtinta 2001 m. ir atnaujinta 2003, 2006 ir 2008 m. Tarybos sprendime nustatyti ES Stojimo partnerystės su Turkija prioritetai, kuriais vadovaudamasi Turkija gali daryti pažangą derybose dėl stojimo. 2. Siekdama šalims kandidatėms padėti priimti Europos integracijos keliamus iššūkius ir įgyvendinti reformas, kurios yra būtinos siekiant įvykdyti ES narystės kriterijus, ES teikia finansinę paramą. Kiekvienais metais parengiama nacionalinė programa, kurioje išvardijami vykdytini projektai. 3. Turkijos atveju 2002–2006 m. nacionalinės programos buvo finansuojamos pagal pasirengimo narystei pagalbos Turkijai (PNPT) schemą (žr. 1 lentelę). 2007 m. PNPT buvo pakeista pasirengimo narystei pagalbos priemone (PNPP [1]). 1 lentelė Pagal PNPT ES finansuoti projektai ir metiniai biudžetai Nacionalinė programa | Projektų skaičius | Biudžeto asignavimai (milijonais eurų) | 2002 | 18 | 126 | 2003 | 26 | 145 | 2004 | 38 | 237 | 2005 | 38 | 278 | 2006 | 44 | 463 | 4. Pagal PNPP Turkijai 2007–2013 m. buvo skirti 4873 milijonai eurų. Ją sudaro penki komponentai, iš kurių didžiausias yra – pereinamojo laikotarpio pagalba ir institucijų stiprinimas – jam skirta 1665 milijonai eurų [2]. Tai pagrindinis ES pagalbos komponentas, skirtas įvykdyti politinius ir ekonominius kriterijus (apibrėžtus 1993 m. birželio mėn. Kopenhagoje įvykusiame Tarybos posėdyje) [3] ir įgyvendinti acquis [4] nuostatas, kurios yra privalomos siekiant įstoti į ES. 5. Komisija išlaiko bendrą atsakomybę už pasirengimo narystei pagalbos valdymą, o PNPT ir PNPP valdo Turkijos valdžios institucijos pagal decentralizuoto įgyvendinimo sistemą (DIS). Pagrindinis kiekvieno projekto naudos gavėjas (paprastai ministerija arba kita viešoji įstaiga) yra atsakingas už projekto idėjų siūlymą, reikalavimų nustatymą ir projekto veiklos valdymą. Turkijoje buvo įsteigtos naujos institucijos: ES generalinis sekretoriatas (ESSG), kuris yra iš esmės atsakingas už projektų atranką ir priežiūrą, ir Centrinė finansų ir sutarčių agentūra (CFSA), kuri yra visų ES finansuojamų projektų sutarčių sudarymo įgaliotinė. 6. Komisija buvo atsakinga už DIS institucijų ir projektų valdymo sistemos patvirtinimą (akreditavimą), kad jos galėtų pradėti veikti. Komisija taip pat tvirtina metinę nacionalinę programą (apimančią atskirus projektus, kurie buvo atrinkti finansuoti ES lėšomis), be to, Komisijos darbuotojai Ankaroje duoda išankstinį pritarimą organizuojant konkursus ir sudarant sutartis. 7. Jungtinis stebėsenos komitetas (JSK) Turkijoje prižiūri DIS veiklą. Jam bendrai pirmininkauja Komisija ir Turkijos valdžios institucijos, o į jo sudėtį įeina vyresniųjų pareigūnų lygio atstovai iš visų atitinkamų institucijų. Audito apimtis ir metodas 8. Audito tikslas buvo įvertinti, kaip Komisija valdė pasirengimo narystei pagalbą Turkijai atsižvelgiant į šiuos klausimus: a) Ar Europos Komisija užtikrino, kad ES pagalba būtų skirta projektams, kurie sukuria didžiausią vertę siekiant ES Stojimo partnerystės prioritetų? b) Ar Europos Komisija užtikrino, kad taikant decentralizuoto įgyvendinimo sistemą būtų laiku sėkmingai pasiekti projektų išdirbiai ir tikslai? c) Ar Europos Komisija užtikrino, kad būtų įdiegta veiksminga veiklos priežiūros ir vertinimo sistema? 9. Audito Rūmai audito metu nagrinėjo 11 PNPT projektų imtį iš 2002–2004 m. nacionalinėse programose patvirtintų 82 projektų, kadangi vėlesnių metų projektai tuo metu dar nebuvo baigti. Tikrinant projektus buvo siekiama įvertinti, kokiu mastu buvo pasiekti jų išdirbiai ir tikslai. Šio tikrinimo metu taip pat buvo gauta įrodymų apie programavimo, įgyvendinimo ir priežiūros sistemų trūkumų tipus. Imtį sudarė savo pobūdžiu, dydžiu ir geografine padėtimi įvairūs projektai. Paprasčiausią projektą imtyje sudarė viena sutartis, o didžiausiam buvo skirta 312 dotacijų. Imtį sudarančių projektų ES finansavimo dydis siekė nuo 1,5 iki 45 milijonų eurų (žr. I priedą). 10. Audito metu taip pat buvo nagrinėjamas strateginis planavimas ir naujų projektų atrankos procedūros nuo pirmųjų PNPP I komponento programavimo metų (2007 m.) iki 2008 m. gruodžio mėn. Šis komponentas buvo pasirinktas dėl to, kad jis buvo didžiausias iš penkių komponentų (52 % viso 2007 m. Turkijai skirto biudžeto) ir labiausiai panašus į PNPT. Turkijos žemėlapis — vietovės, kuriose buvo atlikti auditai vietoje +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmai. Pastabos Strateginis planavimas 11. Stojimo partnerystės prioritetų turi būti siekiama ne tik remiantis ES pagalba, bet ir nacionaliniais ištekliais ir kitų donorų pagalba bei nacionaline politika ir teisės aktais. 12. Audito Rūmai nagrinėjo strategijos dokumentus ir programavimo sistemą, taikytus rengiant 2007 m. nacionalinę programą, siekdami įvertinti, ar Komisija taikė sistemingą metodą, kuriuo remiantis ES finansinė pagalba būtų skirta projektams, sukuriantiems didžiausią vertę siekiant prioritetų. Tarybos ir komisijos strateginiai dokumentai nebuvo pakankami, kad es pagalba būtų orientuota į pasiekiamus tikslus 13. Pagal Finansinį reglamentą [5] reikalaujama, kad visoms politikos priemonėms, finansuojamoms iš ES biudžeto, būtų nustatyti SMART (konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, svarbūs ir su laiko nuoroda) tikslai. Jie turi būti pateikti metinėse veiklos ataskaitose [6] kaip veikla grindžiamo biudžeto sudarymo ir valdymo procedūrų dalis. Tačiau Komisija šių tikslų nepateikė veiklos ataskaitose dėl pasirengimo narystei išlaidų Turkijoje. 14. 2006 m. Stojimo partnerystės programoje buvo nustatyti 236 prioritetai tam, kad Turkija įvykdytų acquis reikalavimus ir Kopenhagos kriterijus. Nebuvo nurodyta išvardintų prioritetų sąlyginė svarba; buvo diferencijuojama tik pagal jų terminą. 2006 m. Stojimo partnerystės programoje buvo nustatyta, kad trumpalaikiai prioritetai turėtų būti pasiekti per vienerius arba dvejus metus, o vidutinės trukmės prioritetai per trejus arba ketverius metus. 15. Stojimo partnerystės prioritetai nebuvo sistemingai formuluojami konkrečiai ir išmatuojamai bei paaiškėjo, kad buvo nerealistiška juos pasiekti per Tarybos sprendime nustatytus laikotarpius. 16. 2007 m. Komisija įvertino, kokiu mastu Turkija pasiekė Stojimo partnerystės prioritetus. Paaiškėjo, kad Turkija iki tol buvo pasiekusi apie 60 prioritetų, sudarančių 30 % prioritetų, kurie turėjo būti pasiekti per Stojimo partnerystės programoje nustatytus terminus. Audito Rūmų analizė tai patvirtino. 67 % 2006 m. trumpalaikių prioritetų taip pat buvo įtraukti į 2008 m. Stojimo partnerystės programą, kas rodo, jog jie nebuvo įvykdyti per planuotą laikotarpį (žr. 2 lentelę). 17. Pavyzdžiui, 2001 m. Stojimo partnerystės programoje buvo nustatytas prioritetas "kovoti prieš organizuotą nusikalstamumą, narkotikus, prekybą žmonėmis, sukčiavimą, korupciją ir pinigų plovimą", kuris turėjo būti pasiektas per dvejus metus. Jis buvo pakartotas kiekvienoje vėlesnėje Stojimo partnerystės programoje. Buvo aišku, kad tokio masto prioritetas per dvejų metų laikotarpį buvo neįvykdomas. 18. Pagal kiekvieną Stojimo partnerystės programą Turkija turi parengti planą, kuriame būtų nustatytos numatomos priemonės [7]. Šiuose planuose nebuvo nurodyta, kuriai veiklai yra reikalinga ES finansinė pagalba. 2 lentelė 2006 ir 2008 m. SP trumpalaikių prioritetų palyginimas 2006 m. SP išvardyti 155 trumpalaikiai prioritetai, o 2008 m. SP – 139. | Iš 2006 m. SP trumpalaikių prioritetų: 80 (52 %) buvo pakartoti 2008 m. SP su nedideliais pakeitimais arba visai be pakeitimų.24 (15 %) buvo pakartoti 2008 m. SP, tačiau patikslinus arba sugriežtinus formuluotę.51 (33 %) nebuvo įtrauktas į 2008 m. SP. | 35 iš 2008 m. SP trumpalaikių prioritetų buvo nauji arba anksčiau buvo vidutinės trukmės prioritetai. | 19. 2007 m. Komisija pradėjo taikyti Daugiametį preliminarų planavimo dokumentą (DPPD). Tai – platus strateginis dokumentas, leidžiantis nustatyti pagrindinius prioritetus, kurie per artimiausius trejus metus turėtų būti finansuojami PNPP lėšomis. DPPD yra pagrindinė šiam tikslui skirta priemonė, kuri galėtų būti panaudota geriau paskirstyti ES lėšas. Tačiau aukštas apibendrinimo lygis apribojo jo konkretumą. Kai kuriose srityse dokumente iš esmės buvo tik pakartojami atitinkami Stojimo partnerystės programos prioritetai, o vienu atveju septyni prioritetai buvo apibendrinti viena formuluote: "Sugriežtinti religinės laisvės sričių teisinę ir teisminę apsaugą". Taigi DPPD ES finansavimo tikslai nebuvo konkretesni, labiau išmatuojami arba pasiekiami nei buvo nustatyta Stojimo partnerystės programoje. Projektų atranka 20. Projektus bendrai atrenka Turkijos valdžios institucijos ir Komisija, po to jie įtraukiami į finansavimo susitarimą, kurį abi šalys pasirašo Komisijai patvirtinus susijusią metinę nacionalinę programą. 21. Audito Rūmai įvertino, ar vykdant projektų atrankos procedūrą buvo užtikrinama, kad finansuojami projektai: a) būtų tiesiogiai orientuoti į Stojimo partnerystės programos prioritetus; b) turėtų konkrečius tikslus ir būtų galima vykdyti jų veiklos priežiūrą; c) būtų gerai suplanuoti ir juos būtų įmanoma įgyvendinti. PNPT projektų atranka nebuvo pakankamai griežta Atrenkant PNPT projektus, nepakankamai atsižvelgta į Stojimo partnerystės prioritetus 22. Būtina veiksminga procedūra, užtikrinanti, kad projektus nustatant pagal principą "nuo atskiro prie bendro", kuris buvo pradėtas taikyti įdiegus DIS, būtų parengiami ir tvirtinami projektai, skirti Stojimo partnerystės prioritetams siekti. 23. Audito Rūmai 2002–2004 m. nacionalinėse programose patvirtintų projektų audito metu nustatė, kad tuo metu tokios procedūros nebuvo, o vieno iš 11 projektų atveju nebuvo atitinkamo Stojimo partnerystės prioriteto [8]. Nors tai buvo akivaizdžiai vertingas projektas (žr. 51 dalį ir 5 langelį), jo poreikis nebuvo paminėtas Stojimo partnerystės programoje, tuo tarpu daugiau kaip 100 kitų prioritetų atveju projektų nebuvo atrinkta. Kitų keturių tikrintų projektų [9] tikslai ir apimtis nebuvo tiesiogiai orientuoti į Stojimo partnerystės prioritetus. PNPT projektų tikslai ir rodikliai buvo nepakankami, kad būtų galima vykdyti veiklos priežiūrą 24. Kiekvieno nacionalinėje programoje įtraukto projekto atveju reikalingas išsamus projekto apibūdinimas, kuris yra vadinamas project fiche (projekto kortelė). Jame turėtų būti nustatyti projekto tikslai, numatomi rezultatai ir objektyviai patikrinami rodikliai bei įgyvendinimo kartelės. 25. Audito Rūmai atliko projekto kortelių testus, siekdami patikrinti, ar projekto tikslai ir numatomi rezultatai buvo SMART (konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, svarbūs ir su laiko nuoroda), o projekto veiklos priežiūros rodikliai buvo RACER (svarbūs, priimtini, patikimi, paprasti ir atsparūs). 26. Nors projekto kortelės buvo veiklos priežiūros sistemos pagrindas, Audito Rūmai nustatė, kad tik dviejų projektų iš 11 atveju (vartotojų apsauga ir probacijos tarnyba 2004 m. nacionalinėje programoje) tikslai buvo SMART, o veiklos rodikliai – RACER. Pavyzdžiui, probacijos tarnybos projekto kortelėje buvo nustatyti septyni rodikliai, skirti išmatuoti probacijos, kaip bausmės atlikimo kalėjime alternatyvos, poveikį. 27. Kadangi nebuvo nustatyti baziniai duomenys – atskaitos taškas, pagal kurį būtų buvę galima matuoti pagerėjimą, bet koks tikslų pasiekimo masto vertinimas buvo beveik neįmanomas. 1 langelyje parodyta, kad Rytų Anatolijos vystymo programos komponentų tikslai galėjo būti išmatuojami. Tačiau projekto kortelėje nebuvo pateikti nei rodikliai, nei baziniai duomenys, kuriais remiantis būtų galima įrodyti pažangą arba nustatyti tikslus. 1 langelis Rytų Anatolijos vystymo programa (EADP) 45 milijonų eurų EADP buvo sudaryta iš keturių komponentų, kurių tikslai buvo šie: Žemės ūkis: Programos teritorijoje pagerinti kaimo žmonių ir organizacijų pajėgumus žemės ūkio srityje, pajamų lygį ir gyvenimo kokybę. (Nepateikta rodiklių arba bazinių duomenų, susijusių su pajėgumais žemės ūkio srityje, pajamomis ir t. t.) MVĮ: Skatinti mažųjų ir vidutinių įmonių veiklą centriniame ir vietos lygmenyje stiprinant jų gebėjimą taikyti naujas metodikas ilgalaikio novatoriško regioninio vystymo srityje. (Nepateikta su MVĮ veikla susijusių rodiklių arba bazinių duomenų.) Turizmas: Populiarinti regioną kaip nacionalinę ir tarptautinę turistų lankomą vietą ir padėti išsaugoti gamtines ir istorines vietoves. (Nepateikta rodiklių arba bazinių duomenų, susijusių su nacionalinių ir (arba) tarptautinių turistų skaičiais.) Socialinis vystymasis: Atkurti socialinę pusiausvyrą moterims suteikiant galimybę siekti raštingumo ir užsiimti pajamų duodančia veikla. (Nepateikta su moterų dalyvavimu susijusių rodiklių arba bazinių duomenų.) Nebuvo pakankamai atsižvelgta į PNPT projektų galimybes 28. Apibrėžus projekto tikslus, turi būti nustatyta įranga, patalpos, vykdant projektą numatomi veiksmai ir veiklos. Konkretūs projekto reikalavimai buvo išsamiai nustatyti tik dviem atvejais iš 11 tikrintų projektų: jūrų sauga 2002 m. nacionalinėje programoje ir mokesčių administravimas 2004 m. nacionalinėje programoje. Kitų devynių projektų specifikacijos buvo skirtingu laipsniu netinkamos. 29. Pavyzdžiui, fitosanitarinio "acquis" [10] projekte nebuvo tinkamai apsvarstytos patalpos, kurias turėjo suteikti Turkijos valdžios institucijos. Tik pradėjus vykdyti projektą buvo nustatyta, kad prireiks visiškai naujų pastatų ir reikšmingų darbo praktikos pakeitimų. Tokios apimties darbas negalėjo būti atliktas neviršijant projekto biudžeto ir terminų. Todėl projektui nepavyko gauti numatytos laboratorijos akreditacijos, nors ES finansuojama įranga buvo pristatyta ir mokymai surengti kaip buvo numatyta. Projektų atrankos procedūra pagerėjo pradėjus taikyti PNPP 30. Audito Rūmų atlikto 2007 m. nacionalinės programos vienos atrankos procedūros audito metu nustatyta, kad Komisija taikė sistemingus ir dokumentuojamus kiekvieno projekto pasiūlymo patikrinimus prieš nagrinėjant jo įtraukimą į programą. 31. Pavyzdžiui, ankstyvame etape buvo atliekami patikrinimai, ar projektas atitiko DPPD ir Stojimo partnerystės programoje nustatytus prioritetus. Projekto pasiūlymai, kurių atitikimas negalėjo būti nustatytas, buvo atmesti. 32. Komisija taip pat pripažino, kad būtina gerinti rodiklius, siekiant geriau išmatuoti projekto tikslų įvykdymą, ir pradėjo taikyti jų kokybės patikrinimus. Naudos gavėjams buvo pateiktos gairės, kaip apibrėžti aiškius tikslus ir jų matavimui skirtus rodiklius. 33. Be to, Komisija Turkijos institucijas įpareigojo kiekvienam projektui parengti poreikių įvertinimus arba galimybių studijas ir įdiegė patikras, siekiant užtikrinti, kad tai būtų daroma. Komisija rekomendavo investicinių projektų ekonominį įvertinimą (paprastai ekonominės naudos analizės forma). Ji taip pat reikalavo atlikti siūlomuose projektuose numatytų tiekiamų komponentų rinkos tyrimus, siekiant įvertinti tikruosius poreikius ir įrangai įsigyti reikalingą biudžetą. Komisija Turkijos institucijoms pateikė gaires, kaip parengti tokius tyrimus. 34. Audito Rūmų analizė parodė, kad naujos priemonės buvo vykdomos 2007 m. nacionalinės programos atveju, tačiau jų taikymą dar buvo galima gerinti. Projektų pasiūlymai nebuvo įvertinti jų numatomo veiksmingumo ir efektyvumo siekiant prioritetų požiūriu. Toks įvertinimas leistų atlikti prasmingą alternatyvų palyginimą ir pasirinkti didžiausią poveikį galinčius turėti projektus. 35. Naujos priemonės turėtų leisti Komisijai atrinkti projektus tokiu būdu, kuris leistų sumažinti problemas, nustatytas pagal 2002–2004 m. nacionalines programas vykdytų projektų audito metu. Tačiau visas pagerinimų poveikis gali būti įvertintas tik visiškai įvykdžius 2007 m. nacionalinės programos projektus (2012 m.). Decentralizuoto įgyvendinimo sistema (DIS) 36. Turkijos valdžios institucijoms DIS suteikia teisinį ir administracinį pagrindą Komisijai prižiūrint valdyti ES finansuojamus projektus. Tai reikalauja tinkamų ir pakankamais ištekliais aprūpintų administracinių įstaigų – t. y. ESGS ir CFSA (žr. 5 dalį) – ir pakankamų naudos gavėjų gebėjimų įgyvendinti projektus. 37. Audito Rūmai įvertino, ar DIS buvo sėkminga valdant projektus, visų pirma: a) laiku įgyvendinant audituotus projektus, vykdytus pagal 2002–2004 m. nacionalines programas; b) pasiekiant numatytus išdirbius ir potencialias tvarias išdavas. Taikant DIS nebuvo užtikrinta, kad audituoti projektai būtų įgyvendinti laiku, tačiau yra vykdomi taisomieji veiksmai 38. 2003 m. Komisija įvertino DIS struktūros ir personalo pajėgumus kaip patenkinamus ir patvirtino, kad šiuo pagrindu pagal DIS būtų vykdoma PNPT. Tačiau iš tikrųjų DIS nepakako kvalifikuotų ir tinkamai apmokytų darbuotojų, kurie galėtų susidoroti su 2002–2004 m. nacionalinėse programose patvirtinta biudžeto ir projektų apimtimi (žr. 2 langelį). Nepaisant to, Komisija patvirtino nacionalines programas, kurių finansinės sumos ir projektų skaičius kiekvienais metais buvo vis didesni (žr. 1 lentelę). 2 langelis Vėlavimų dėl DIS personalo ir patirties stokos pavyzdžiai Kelių transporto projektas 2004 m. nacionalinėje programoje Techninės specifikacijos buvo parengtos 2004 m. pabaigoje, tačiau dėl personalo trūkumo CFSA savo pastabas pateikė tik po septynių mėnesių. Iš viso viešųjų pirkimų dokumentų užbaigimas ir patvirtinimas užėmė daugiau kaip pusantrų metų. Fitosanitarinio acquis projektas 2002 m. nacionalinėje programoje Projekto techninės pagalbos sutarties parengimas iš viso truko metus, nes dėl naudos gavėjo nepatyrimo rengiant tokias sutartis buvo sudaryti dešimt sutarties projektų. Todėl techninė pagalba vėlavo apie 11 mėnesių. 39. Atsižvelgdama į vėlavimus CFSA pirmenybę teikė senesnių projektų konkursams ir sutarčių sudarymui, kad nepažeistų sutarčių sudarymo terminų ir tokiu būdu neprarastų ES finansinių asignavimų. Dėl to einamųjų metų projektai nebuvo vykdomi kaip suplanuota, o tai savo ruožtu lėmė sistemingus vėlavimus [11]. Todėl kiekvienos PNPT 2002–2005 m. nacionalinės programos įgyvendinimo laikotarpis turėjo būti pratęstas vieneriais metais. Dalis 2006 m. NP terminų taip pat turėjo būti nukelti. 40. Audito Rūmai nustatė, kad taikant DIS nebuvo laiku įgyvendinti septyni audituoti 2002–2004 m. nacionalinių programų projektai iš 11, o kiti keturi projektai buvo įgyvendinti tik iš dalies. 41. Pirmasis projekto įgyvendinimo etapas yra konkursas, kuris gali prasidėti Komisijai patvirtinus nacionalinę programą. Septynių audituotų projektų atveju tame etape konkurso pradėti nebuvo galima: ministerija naudos gavėja nebuvo išsamiai parengusi projekto specifikacijos ir kitų dokumentų, kad galėtų paskelbti kvietimą teikti pasiūlymus, kuris yra būtinas siekiant surasti tinkamus rangovus. Pavyzdžiui, muitinės modernizavimo ir kultūrinių teisių projektų atveju nuo projekto patvirtinimo 2004 m. nacionalinėje programoje iki konkurso pradžios praėjo 17 mėnesių. 3 langelis Muitinės modernizavimo projektas 2004 m. nacionalinėje programoje: 2004 m. NP buvo patvirtinta 2005 m. sausio mėn. Skelbimas apie automobilių ir įrangos (įskaitant rentgeno skaitytuvų) pirkimą buvo paskelbtas tik 2006 m. rugpjūčio 31 d. ir sutartis buvo sudaryta paskutinę galimą dieną, t. y. 2006 m. lapkričio 30 d. Dvi viešųjų pirkimų procedūros turėjo būti nutrauktos, nes pasiūlymai neatitiko specifikacijų. Kadangi nebuvo laiko iš naujo pradėti viešųjų pirkimų procedūrą, dėl šių vėlavimų buvo panaikinta apie 3,7 milijono eurų asignavimų (21 % viso įrangai skirto 18 milijonų eurų biudžeto). Komisija turėjo vieneriais metais pratęsti įgyvendinimo laikotarpį (iki 2008 m. lapkričio 30 d.), kad būtų galima užbaigti likusią projekto dalį. 42. Sutarčių sudarymo etapas apima gautų pasiūlymų tikrinimą, rangovo atranką ir sutarties pasirašymą. Tai daugiausia CFSA atsakomybė. Nė viena iš tiekimo sutarčių audituojamoje imtyje nebuvo pasirašyta pagal tvarkaraštį. Dėl viešųjų pirkimų arba sutarčių sudarymo vėlavimų atitinkamai sumažėja likęs disponuojamas laikas, skirtas projekto veiklai vykdyti, o tai kai kurių projektų atveju turėjo reikšmingų pasekmių (žr. 3 langelį). 2 nuotrauka: ES finansuojami skaitytuvai uostuose ir pasienio postuose, skirti tikrinti transporto priemones dėl neteisėtos prekybos žmonėmis, narkotikais ir ginklais Muitinės modernizavimo projekte. +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Turkijos muitinė. 3 nuotrauka: ES finansuojamais skaitytuvais aptiktas įtartinas turinys. +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Turkijos muitinė. 43. Atsižvelgdama į problemas, kurios kilo dėl personalo stygiaus CFSA, Komisija 2005 m. ir 2006 m. nacionalines programas patvirtino su sąlyga, kad CFSA bus padidintas darbuotojų skaičius: iki 80 2005 m. nacionalinės programos atveju ir iki 100 2006 m. nacionalinės programos atveju. 44. Siekiant sumažinti riziką, susijusią su tuo, kad sutartys sudaromos paskutinę akimirką, Komisija pradėjo taikyti tarpinius terminus. Jie pradėti taikyti 2005 m. nacionalinėje programoje, tačiau buvo veiksmingesni 2006 m. nacionalinėje programoje, nepaisant to, kad joje turėjo būti apdorotas mažesnis sutarčių skaičius (žr. 3 lentelę). 45. Vykdant 2007 m. nacionalinės programos atrankos procedūras buvo pradėtos taikyti naujos patikros (žr. 30 dalį), kuriomis buvo siekiama sumažinti vėlavimų dažnį. Buvo atliekamas naudos gavėjo absorbavimo pajėgumo įvertinimas ir tikrinamas "projekto užbaigtumas" projekto atrankos procedūros galutiniame etape, siekiant užtikrinti, kad projektas galėtų būti nedelsiant pradėtas įgyvendinti. 3 lentelė Duomenys apie sutarčių sudarymą Programa | Sutarties sudarymo terminas | Visų sutarčių skaičius | Paskutinį mėnesį sudarytos sutartys | 2002 m. NP | 2004 11 30 | 351 | 287 | 82 % | 2003 m. NP | 2005 11 30 | 501 | 454 | 91 % | 2004 m. NP | 2006 11 30 | 752 | 688 | 91 % | 2005 m. NP | 2007 11 30 | 604 | 470 | 78 % | 2006 m. NP | 2008 11 30 | 378 | 85 | 22 % | 46. Komisija taip pat įdiegė naujas procedūras, CFSA vadovui suteikdama atsakomybę užtikrinti, kad ministerijos naudos gavėjos turėtų projektų įgyvendinimui būtinus pajėgumus, įskaitant personalą. Pradedant 2007 m. nacionaline programa, ministerijoms naudos gavėjoms atlikus savęs įvertinimą, CFSA vadovas vykdo "mažuosius akreditavimus". 47. Kadangi ši procedūra audito metu buvo vis dar vykdoma, šios priemonės poveikis dar negali būti įvertintas. Tačiau Komisija jau nustatė, kad naudos gavėjai negavo aiškių gairių ir CFSA neturėjo patenkinamos savęs įvertinimų testavimo procedūros. Numatyti audituotų projektų išdirbiai galiausiai buvo pasiekti ir vertinama, kad jų rezultatai greičiausiai išliks tvarūs 48. Projektai naudoja išteklius (indėlius) tam, kad būtų sukuriami išdirbiai ir pasiekiami tikslai (numatyti rezultatai ir išdavos). Šios sąvokos yra apibrėžtos 4 langelyje. 4 langelis Projekto išdirbių ir tikslų apibrėžtis Išdirbiai — tai, kas tiesiogiai pagaminama arba atliekama pasitelkiant projektui skirtus išteklius. Pavyzdžiai: pristatyta laboratorinė įranga (fitosanitarinis acquis); surengti mokymo kursai (EADP). Rezultatai — tiesioginiai pokyčiai, atsirandantys įgyvendinant projektą. Pavyzdžiai: laboratorinės įrangos naudojimas testuoti augalus dėl ligų; mokymo kursuose moterų įgyti nauji įgūdžiai. Poveikiai — ilgesnės trukmės pasekmės, kurias galima stebėti užbaigus projektą. Pavyzdžiai: sumažėjęs augalų ligų paplitimas; didesnės galimybės moterims užsiimti pajamų duodančia veikla. Išdavos — Résultats et incidences. Tikslas — suformuluotos išdavos, kurias tikimasi pasiekti. 49. Kaip apibūdinta 24–27 dalyse, nebuvo nustatyti SMART projektų tikslai ir rodikliai, todėl Komisija negalėjo įrodyti, kokiu mastu projekto valdymas buvo sėkmingas siekiant tikslų. Todėl atlikdami vertinimą Audito Rūmai išnagrinėjo tik tai, ar buvo įrodymų, kad vykdant projektus buvo pasiekti jų numatyti išdirbiai. Įvertinimas buvo pagrįstas priežiūros ataskaitų peržiūra, interviu su 11 pagrindinių ministerijų naudos gavėjų ir 19 vizitų vietoje, kuriuos atliko Audito Rūmų auditoriai tam, kad gautų įrodymų apie pasiektus išdirbius. 50. Audito Rūmai nenustatė reikšmingų trūkumų, susijusių su projektų išdirbių pasiekimu: jie buvo visiškai pasiekti trijų [12] iš 11 pagal audituotas sutartis vykdytų projektų atvejais ir beveik pasiekti likusių aštuonių projektų atvejais (žr. 4 lentelę). Keletas nustatytų problemų kilo dėl trūkumų projektų koncepcijos rengimo ir atrankos etape (žr. 20–29 dalis) ir dėl vėlavimų viešųjų pirkimų ir sutarčių sudarymo metu. 4 lentelė Išdirbiai ir tvarumas Kriterijai: = Visiškai pasiekti; = Didžia dalimi pasiekti; = Nepasiekti. | Projektai | Jūrų sauga | Fitosanitarinis acquis | Policijos teismo medicina | Kultūrinės teisės | Vartotojų apsauga | Biocidai ir vanduo | Muitinės modernizavimas | mokesčių administravimas | Kelių transportas | Probacijos tarnyba | EADP | Išdirbiai buvo gauti ir prisidėjo prie tikslų | T | / | / | / | / | / | T | / | / | T | / | Projektas greičiausiai išliks tvarus | T | N | T | / | / | / | / | T | / | T | / | 51. Projektas yra tvarus, jei baigus teikti ES finansavimą jis ir toliau duoda rezultatų ir yra pasiekiamas jo poveikis. Kiek leidžia darbo apribojimai, susiję su audituotų projektų užbaigtumu, Audito Rūmai įvertino, kad dešimties iš 11 audituotų projektų rezultatai greičiausiai išliks tvarūs (žr. 4 lentelę). Vienintelė išimtis buvo fitosanitarinio "acquis" projektas 2002 m. nacionalinėje programoje. Nors buvo pasiekti daugelis jo numatytų išdirbių, kilo rizika jo tvarumui, nes jam nebuvo skirta akreditacija (žr. 29 dalį), stigo laboratorijos personalo ir laboratorijos įrangos tiekėjas nevykdė sutartyje numatytos priežiūros. 52. Be to, yra labiau tikėtina, kad projektas išliks tvarus, kai naudos gavėjas parodo aukštą savinimosi lygį kaip parodyta 5 langelyje. Savinimosi lygis pasireiškia tuomet, kai naudos gavėjas jaučiasi aktyvus iniciatyvos dalyvis, pavyzdžiui, kai jis pats ją pasiūlo, prisideda prie planavimo ir koncepcijos, valdo įgyvendinimą ir mano, kad jam naudinga ją tęsti. Turkijoje šių sąlygų įvykdymas darosi labiau tikėtinas taikant DIS sistemą, pagal kurią projektai atrenkami remiantis principu "nuo atskiro prie bendro" ir projektų įgyvendinimą valdo naudos gavėjas. Nors nuosavybė yra tik vienas iš keleto veiksnių, darančių poveikį tvarumui, Audito Rūmai mano, kad tvarumui buvo sudarytos tinkamos sąlygos – tai rodo projektų savinimasis bei tai, kad buvo gauti planuoti išdirbiai 5 langelis Probacijos tarnybos projektas 2004 m. nacionalinėje programoje Techninė pagalba – neabejotinai svarbiausias projekto elementas – buvo įgyvendinta efektyviai ir laiku. Tačiau buvo vėluojama tiekiant biuro įrangą: skelbimas apie pirkimą buvo paskelbtas daugiau kaip 17 mėnesių vėliau nei buvo numatyta projekto kortelėje. Vėlavimo poveikis sumažėjo teisingumo ministerijai parūpinus alternatyvią įrangą už Turkijos nacionalines lėšas tam, kad probacijos tarnybos galėtų pradėti veiklą. Veiklos priežiūra ir vertinimas 53. Veiklos priežiūra ir vertinimas yra reikalingi tam, kad būtų teikiama informacija priimant sprendimus ir būtų galima įrodyti, kad laikomasi patikimo finansų valdymo principo. Audito Rūmai nagrinėjo, ar Komisija turėjo rimtą pagrindą, kuriuo remdamasi ji galėtų peržiūrėti projektų įgyvendinimą ir įvertinti projektų tikslų pasiekimą ir ES finansuojamų projektų poveikį siekiant Stojimo partnerystės prioritetų. Ne visada buvo pranešama apie įgyvendinimo problemas 54. DIS buvo prižiūrima, ar projektai nenukrypo nuo plano, rengiant reguliarius posėdžius ir priežiūros ataskaitas. 55. Posėdžiams pirmininkavo kiekvieno projekto naudos gavėjas tam, kad būtų stebima pažanga ir sprendžiamos problemos, su kuriomis buvo susidurta įgyvendinant projektą. Komisija, CFSA ir ESGS privalėjo dalyvauti posėdžiuose, kad galėtų gauti ir pateikti naujausią informaciją. Nors posėdžių protokolai ne visada buvo rengiami, Audito Rūmai išnagrinėjo mažą jų imtį, susijusią su audituotais projektais. Jie patvirtino, kad būdavo nustatomos kasdieninės įgyvendinimo problemos ir sprendžiama dėl tolesnių priemonių, tačiau kai kurie svarbūs klausimai nebuvo dokumentuojami. Nors ESGS yra atsakingas už įgyvendinimo pažangos peržiūrą ir prireikus taisomųjų priemonių rekomendavimą JSK, Audito Rūmai nustatė, kad ESGS nedalyvavo nė viename į imtį įtrauktame posėdyje. 56. DIS buvo rengiamos dvi projektų priežiūros ataskaitų rūšys. Pirmoji buvo CFSA mėnesinė ataskaita apie viešuosius pirkimus, sutarčių sudarymą ir mokėjimus. Šios ataskaitos buvo teikiamos EB delegacijai, kad atliktų veiklos patikrinimą, ir Komisijos finansų padaliniui, kad atliktų finansinį patikrinimą. Kita rūšis buvo naudos gavėjo šešių mėnesių ataskaita apie projektų veiksmų vykdymą, kuri buvo teikiama ESGS. Tačiau Audito Rūmai nustatė, kad šiose ataskaitose nebuvo paminėti kai kurie reikšmingi vėlavimai ir projektų vykdymo problemos (žr. 5 lentelę). 57. Ataskaitos suteikė galimybę stebėti pažangą pagal kiekvienoje projekto kortelėje skirtingiems projekto įgyvendinimo etapams nustatytas karteles. Tačiau jos buvo nustatytos tik projekto pradžios ir pabaigos dienomis: ataskaitose nebuvo nurodoma, kada buvo pasiekta kiekviena tarpinė kartelė. Todėl projekto pabaigoje nebuvo išsamaus registro, kuris galėtų parodyti, kokiu mastu projektas buvo įgyvendintas pagal planą. 5 lentelė Naudos gavėjų projektų priežiūros ataskaitose nepaminėti trūkumai ir atitinkami vykdyti veiksmai Biocidai ir vanduo | Trūkumai, susiję su laboratorijos patalpomis, nebuvo paminėti naudos gavėjo priežiūros ataskaitoje, tačiau buvo paskelbti ES konsultanto ketvirtinėje ataskaitoje. Naudos gavėjas įvykdė taisomuosius veiksmus (finansuojamus Turkijos lėšomis) ir projektas buvo sėkmingai užbaigtas. | Fitosanitarinis "acquis" | Auditoriai nustatė, kad buvo pristatyta netinkama laboratorijos įranga ir suteiktos neadekvačios laboratorijos patalpos (žr. 29 ir 51 dalis, 2 langelį ir 4 lentelę). Komisijai apsilankius vietoje, naudos gavėjas ėmėsi taisomųjų veiksmų dėl vienoje vietovėje pasiūlytų laboratorijos patalpų atnaujinimo. | Muitinės modernizavimas | Rentgeno skaitytuvo įrengimo vėlavimas nebuvo paminėtas naudos gavėjo ataskaitoje, kadangi naudos gavėjas nebuvo suplanavęs įrengti papildomo skaitytuvo įtvirtinimo, ką jis vėliau padarė savo lėšomis. | 58. JSK skirtas "tarpines vertinimo ataskaitas" kasmet rengė išorės įmonė, su kuria sutartį sudarė Komisija. Jose buvo teikiamas visų projektų, kurie buvo aktyvūs, t. y. buvo įgyvendinami ataskaitinio laikotarpio pabaigos dieną, apibendrinimas. Jų paskirtis buvo peržiūrėti kiekvieno projekto įgyvendinimą jo svarbumo, efektyvumo ir galimo veiksmingumo, poveikio ir tvarumo atžvilgiu. Tai buvo daroma daugiausia remiantis DIS priežiūros ataskaita ir interviu. Taip pat buvo parengta bendra ataskaita, kurioje buvo pateiktos rekomendacijos, kaip gerinti DIS sistemos veikimą ir programavimą. Atsižvelgdamas į šias rekomendacijas JSK priėmė keletą sprendimų. 59. Kadangi tarpinės vertinimo ataskaitos buvo metinės ir jose nebuvo pateikiamas užbaigtų projektų įvertinimas, informacija nebuvo skelbiama laiku ir nebuvo pakankamai išsami tam, kad būtų galima vykdyti veiklos valdymą. Be trūkumų, kurie buvo nustatyti DIS projektų priežiūros ataskaitose, ir be to, kad turimi duomenys nebuvo subendrinti, nebuvo naudingos priežiūros informacijos apie tai, kuriuose etapuose įvyko vėlavimai arba kokie jie buvo. Todėl nebuvo išsamios, patikimos ir laiku teikiamos valdymo informacijos, kuri leistų sudaryti metinį CFSA darbo krūvio paskirstymo tvarkaraštį, kiek įmanoma sumažinti kliūtis ir atsilikimą bei vykdyti skubią intervenciją, jei nėra pasiekiamos kartelės. Projektų vertinimui skirti bendri duomenys buvo nepakankami 60. Be to, kad buvo trūkumų formuluojant projekto tikslus ir rodiklius, kurie buvo aprašyti 24–27 dalyse, projekto kortelėse apibrėžti veiklos rodikliai priežiūros ataskaitose nebuvo naudojami 10 iš 11 audituotų projektų. Jie apėmė du projektus, kuriems buvo apibrėžti keli gerai parengti rodikliai (žr. 26 dalį). Todėl Komisija neturėjo informacijos apie tai, kiek sėkmingas buvo projektų tikslų vykdymas. 61. Daugeliu atvejų projektų rezultatai ir poveikis bus pasiekti tik praėjus tam tikram laikui po to, kai projektui bus atliktas galutinis mokėjimas, nors šie rodikliai yra svarbiausi vertinant išlaidų veiksmingumą. Kadangi nebuvo galutinės projekto ataskaitos, Komisija neturėjo duomenų, skirtų projekto kortelėje nustatytiems rodikliams apskaičiuoti užbaigus projektą, rinkimo sistemos. Nebuvo nuostatų, susijusių su priežiūra ir ataskaitų apie projekto tvarumą teikimu bei projekto tikslų pasiekimu po galutinio mokėjimo dienos. 62. Per šešerius ES pasirengimo narystei pagalbos Turkijai teikimo metus nebuvo atskirų projektų arba visos programos veiksmingumo ex post įvertinimo sistemos, atsižvelgiant į tai, ar buvo pasiekti Stojimo partnerystės prioritetai ir kiek Turkija pažengė link ES narystės. 63. Be to, tai kad daugelis strateginių pasirengimo narystei finansinės pagalbos tikslų nebuvo konkretūs, išmatuojami arba pasiekiami per nustatytą laiką, rodo kad nebuvo pakankamo pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima vykdyti išlaidų priežiūrą, įskaitant ir ekonomiškumą. Išvados ir rekomendacijos 64. Audito Rūmai nustatė Komisijos atliekamo pasirengimo narystei pagalbos Turkijai valdymo trūkumų PNPT laikotarpiu. Nuo to laiko Komisija ėmėsi veiksmų gerinti PNPP procedūras, nors galutinis šių pokyčių poveikis gali būti įvertintas tik ateityje. Būtina ir toliau gerinti prioritetų nustatymą ir finansavimo veiksmingumą. Ar Europos Komisija užtikrino, kad es pagalba būtų skirta projektams, kurie sukuria didžiausią vertę siekiant es stojimo partnerystės prioritetų? 65. Nebuvo mechanizmo, kuris užtikrintų, kad pasiūlytuose ir atrinktuose projektuose būtų geriausiai panaudojami ES finansiniai ištekliai siekiant Stojimo partnerystės prioritetų. 66. Stojimo partnerystės programoje yra nustatyta daugybė prioritetų, kurie turi būti pasiekti Turkijai ruošiantis ES narystei. ES pagalba yra skirta prisidėti prie pačios Turkijos pastangų siekti šių prioritetų. Nebuvo aiškios hierarchijos, pagal kurią Stojimo partnerystės tikslai būtų tikslinami metinėse nacionalinėse programose, patvirtintuose projektuose bei atskiruose projektų komponentuose ir veiksmuose. Nebuvo konkrečių kriterijų ir aiškios sistemos, pagal kurią būtų nustatomos prioritetinės sritys, kurioms turi būti skiriama ES pagalba. Nenustatyti konkretūs, išmatuojami ir pasiekiami pagalbos tikslai ir terminai nebuvo realistiški. 67. Todėl nebuvo rimto pagrindo, kuriuo remiantis būtų galima prižiūrėti veiklą. 68. Nors projektų atrankos procedūros žymiai pagerėjo pradėjus taikyti PNPP, vis dar nebuvo vertinama, kiek pasiūlymai gali būti veiksmingi ir efektyvūs siekiant strateginio tikslo, o tai leistų atlikti prasmingą alternatyvų palyginimą ir atrinkti projektus, galinčius turėti didžiausią poveikį. Rekomendacijos dėl strateginių tikslų Komisija turėtų pagerinti programavimą įdiegdama patikimą metodiką, skirtą nustatyti strateginius tikslus, kuriems ES finansinė pagalba yra reikalingiausia. Metodika turėtų užtikrinti, kad būtų aiškiai parodoma ES intervencijos logika siekiant kiekvieno strateginio tikslo. Rekomendacijos dėl veiklos ataskaitų Komisija turėtų nustatyti konkrečius pasirengimo narystei finansinės pagalbos programos tikslus ir šiuos tikslus įtraukti į veiklos ataskaitas, kurios yra teikiamos kartu su preliminariu biudžeto projektu. Rekomendacijos dėl projektų pasiūlymų Komisija turėtų paraginti Turkijos valdžios institucijas parengti tokius projektų pasiūlymus, kurie ES finansavimo strateginius tikslus leistų pasiekti per realistišką laikotarpį. Ar Europos Komisija užtikrino, kad taikant decentralizuoto įgyvendinimo sistemą būtų laiku ir sėkmingai pasiekti projektų išdirbiai ir tikslai? 69. Nors ir patvirtintos Komisijos, DIS institucijos vykdydamos 2002–2004 m. nacionalines programas stokojo darbuotojų ir laiku neįgyvendino visų audituotų projektų bei programų. Vis dėlto nepaisant įgyvendinimo problemų ir vėlavimų, DIS daugeliu atvejų leido pasiekti audituotų projektų planuotus išdirbius ir užtikrinti rezultatų tvarumą. 70. Komisija pradėjo taikyti priemones, skirtas daugeliui DIS trūkumų šalinti. Galutinis šių pagerinimų poveikis gali būti įvertintas tik stebint PNPP projektų vykdymą ateinančiais metais. Rekomendacijos dėl projektų rengimo Komisija turėtų tęsti iniciatyvas gerinant DIS institucijų vykdomą projektų rengimą ir įgyvendinimą. Turėtų būti tinkamai taikomos tokios priemonės kaip privalomas poreikių įvertinimas ir geresnis sutarčių sudarymo tvarkaraštis. Ar Europos Komisija užtikrino, kad būtų įdiegta veiksminga veiklos priežiūros ir vertinimo sistema? 71. Komisija neturėjo informacijos, kuria remdamasi galėtų įrodyti pasirengimo narystei pagalbos veiksmingumą. Audito Rūmai nustatė, kad projekto kortelės suteikė pagrindą veiklos priežiūros sistemai jose nustatant projektų tikslus ir numatomus rezultatus, pagrįstus objektyviai patikrinamais rodikliais. Tačiau nustatyti tikslai dažnai nebuvo konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, svarbūs ir su laiko nuoroda, o rodikliai nebuvo pakankami tam, kad būtų galima prižiūrėti tikslų vykdymą. Rekomendacijos dėl projektų veiklos Komisija turėtų užtikrinti, kad atskiruose projektų pasiūlymuose būtų nustatyti konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, svarbūs ir su laiko nuoroda tikslai tam, kad būtų galima parodyti, kaip jie prisideda prie strateginių tikslų vykdymo. Komisija turėtų pagerinti su projektų įgyvendinimu ir jų veiklos vykdymu bei išdirbių gavimu susijusių ataskaitų teikimo mechanizmą ir turėtų užtikrinti, kad projektų veiklos priežiūra būtų vykdoma naudojant projekto kortelėje nustatytus rodiklius, leidžiančius įrodyti projektų tikslų įvykdymą. Komisija turėtų užtikrinti, kad projekto išdavos (rezultatai ir poveikis) būtų skelbiamos kiekvieno projekto pabaigoje ir tam tikrais intervalais jam pasibaigus, kad teikiama informacija apie veiklos rezultatus galima būtų pasiremti planuojant būsimą veiklą. Rekomendacijos dėl programos įvertinimo Komisija turėtų atlikti visos pasirengimo narystei pagalbos Turkijai programos įvertinimą. Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2009 m. spalio 22 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira Pirmininkas [1] PNPP teisinis pagrindas: 2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1085/2006, nustatantis pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP) (OL L 210, 2006 7 31, p. 82). [2] Kiti komponentai yra tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponentas, kuris yra taikomas pasienio regionams, esantiems tarp naudos gavėjų šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse bei tarp jų ir ES valstybių narių (IPA II); bei regioninis, žmogiškųjų išteklių ir kaimo plėtros komponentai (IPA III, IV ir V). [3] Vienas iš Kopenhagos politinių kriterijų yra institucijų, užtikrinančių valstybėje kandidatėje demokratiją, teisinę valstybę, žmogaus teises ir pagarbą mažumoms ir jų apsaugą, stabilumas. Pagal ekonominius kriterijus turi būti sukurta veikianti rinkos ekonomika ir gebėjimas atlaikyti konkurencijos spaudimą bei Europos Sąjungoje veikiančias rinkos jėgas. Daugiau informacijos apie derybas dėl stojimo galite rasti: http://europa.eu.int/comm/budget/publications/fin_manag_account_en.htm [4] Acquis communautaire (toliau – acquis) – tai ES teisės aktų visuma, apimanti apie 100000 pirminės ir antrinės teisės aktų puslapių. Turkijos administracinės ir teisminės institucijos turi būti apmokytos įgyvendinti naujus ES teisės aktus ir užtikrinti jų vykdymą. [5] Pagal Finansinio reglamento 33 straipsnį (ir Įgyvendinimo taisyklių 24 straipsnį) reikalaujama teikti veiklos ataskaitas, kuriose būtų pateikta informacija apie visų anksčiau nustatytų konkrečių, išmatuojamų, pasiekiamų, svarbių ir su laiko nuoroda tikslų įgyvendinimą. [6] Naujausia Plėtros GD veiklos ataskaita pateikta dokumento SEC(2008) 514667 puslapyje: 2009 finansinių metų preliminarus Europos Komisijos bendrojo biudžeto projektas – darbinio dokumento I dalis. [7] Nacionalinė acquis priėmimo programa. [8] Projektas apėmė probacijos tarnybos steigimą įgyvendinant Turkijos kalėjimų reformos etapą, susijusį su teisminėms institucijoms ir kalėjimų tarnybai skirtų tarnybų steigimu. Įdiegus šią naują sistemą buvo pradėta taikyti įkalinimo alternatyva, pažeidėjams suteikianti galimybę bausmę atlikti bendruomenėje. [9] Policijos teismo medicina, kultūrinės teisės, kelių transportas ir Rytų Anatolijos vystymo programa. [10] Fitosanitarinio "acquis" projekto tikslas – derinimas su ES augalų sveikatos teisės aktais ir praktika. [11] Ankstesnėse Audito Rūmų ataskaitose nustatytos panašios pasirengimo narystei pagalbos problemos: - Specialioji ataskaita Nr. 12/2008 dėl 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumento (ISPA); - Specialioji ataskaita Nr. 4/2006 dėl Phare investicinių projektų Bulgarijoje ir Rumunijoje; - Specialioji ataskaita Nr. 5/2004 dėl Phare paramos, kurios paskirtis – padėti šalims kandidatėms pasirengti struktūrinių fondų valdymui; - Specialioji ataskaita Nr. 6/2003 dėl porinimo, kaip pagrindinės priemonės remiant institucijų stiprinimą šalyse kandidatėse. [12] Jūrų saugos (2002 m. NP), muitinės modernizavimo (2004 m. NP) ir probacijos tarnybos (2004 m. NP). -------------------------------------------------- I PRIEDAS AUDITUOTŲ PROJEKTŲ SĄRAŠAS Projekto pavadinimas | Biudžete numatytas ES įnašas (milijonais eurų) | Numatyta sutartyje (milijonais eurų) | Sumokėtas ES įnašas (milijonais eurų) | Jūrų sauga | 2 | 2 | 2 | Fitosanitarinis "acquis" | 4 | 3 | 3 | Policijos teismo medicina | 5 | 4 | 4 | Kultūrinės teisės | 3 | 2 | 1 | Vartotojų apsauga | 3 | 1 | 1 | Biocidai ir vanduo | 5 | 4 | 4 | Muitinės modernizavimas | 17 | 12 | 11 | Mokesčių administravimas | 5 | 5 | 5 | Kelių transportas | 5 | 4 | 3 | Probacijos tarnyba | 2 | 1 | 1 | Rytų Anatolijos vystymo programa (EADP) | 45 | 43 | 43 | IŠ VISO ES išlaidų | 95 | 82 | 78 | | | | | IŠ VISO Turkijos išlaidų | 11 | 8 | 7 | ES + nacionaliniai įnašai | 106 | 90 | 85 | --------------------------------------------------