LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 7.5.2008 
SEK(2008) 574 galutinis 
  
Rekomendacija 
TARYBOS SPRENDIMAS 
panaikinantis Sprendim ą 2005/694/EB d ėl perviršinio deficito Italijoje 
(pateikta Komisijos) 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. APLINKYB ĖS 
Sutarties 104 straipsnyje nustatyta, kad valstyb ės narės turėtų vengti perviršinio deficito, ir 
nustatyta tokio deficito nustatymo ir ištaisymo proced ūra. Perviršinio deficito proced ūra 
(PDP) išsamiau aprašyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 d ėl perviršinio deficito 
procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo1, kuris yra Stabilumo ir augimo pakto 
dalis. Pagal Sutarties 104 straipsnio 2 dal į Komisija privalo tikrinti, kaip laikomasi biudžeto 
drausmės, pagal šiuos du kriterijus: a) ar planuojamas arba faktinis valdžios sektoriaus 
biudžeto deficitas viršija 3 % BVP pamatin ę vertę (nebent deficito sant ykis gerokai ir nuolat 
mažėjo ir beveik pasiek ė pamatinę vertę; arba pamatin ės vertės perviršis yra tik išimtinis ir 
laikinas, o santykis lieka artimas pamatinei vertei ) ir b) ar valdžios se ktoriaus skola viršija 
60 % BVP pamatin ę vertę (nebent skolos santykis pakankamai maž ėja ir tinkamu tempu art ėja 
prie pamatin ės vertės). 
Pagal Sutarties priede pateikt ą Protokol ą dėl perviršinio deficito proced ūros Komisija teikia 
PDP vykdyti reikalingus duomenis. Taikydamos š į protokolą, pagal Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 3605/932,3 4 straipsn į valstybės narės turi pateikti duomenis ap ie valdžios sektoriaus 
deficitą ir skolą bei kitus susijusius kintamuosius du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir 
iki spalio 1 d.  
2005 m. birželio 7 d. Komisija, pri ėmusi ataskait ą pagal 104 straipsnio 3 dal į, pradėjo 
perviršinio deficito proced ūrą Italijai d ėl 3,1 % BVP valdžios sektoriaus deficito ir maždaug 
106–107 % BVP valdžios sektoriaus skolos tiek 2003 m., tiek 2004 m.4. 2005 m. liepos 28 d. 
Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, nusprend ė, kad Italijoje susidar ė perviršinis 
deficitas pagal 104 straipsnio 6 dal į5. Kartu taip pat remdamasi Komisijos rekomendacija 
Taryba pateik ė Italijai rekomendacijas pa gal 104 straipsnio 7 dal į, kad perviršinis valdžios 
sektoriaus deficitas b ūtų ištaisytas v ėliausiai iki 2007 m.6. Siekiant šio tikslo Italijos valdžios 
institucijoms rekomenduota: griežtai įgyvendinti 2005 m. biudžet ą; imtis būtinų priemoni ų 
2006–2007 m. sumažinti bendr ą pagal cikl ą pakoreguot ą deficitą, atėmus vienkartines ir kitas 
laikinąsias priemones, bent 1,6 % BVP, palyginti su 2005 m., ir mažiausiai pus ę šio ištaisymo 
įvykdyti 2006 m. Be to, Italijo s valdžios institucijoms rekomenduota užtikrinti, kad 
bendrosios valdžios sektoriaus skolos santykis pakankamai sumaž ėtų ir pakankamai greitai 
artėtų prie pamatin ės vertės užtikrinant, kad skolos poky čiai atitikt ų perviršinio deficito 
korekciją, ir vidutin ės trukmės laikotarpiu sugr ąžinti tinkam ą pirminio pertekliaus lyg į. Be to, 
Italijos valdžios institu cijoms rekomenduota ypating ą dėmesį skirti su grynuoju skolinimusi 
nesusijusiems veiksniams, tokiems kaip ypatin gos biudžeto operacijos, kuriomis skatinamas 
                                                 
1 OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL 
L 174, 2005 7 7, p. 5). 
2 OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su pask utiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 
2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1). 
3 Naujausi ą Italijos pranešim ą galima rasti adresu 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal. 
4 SEK(2005) 750. Po keli ų iš eilės atliktų korekcijų šiuo metu pranešama, kad tiek 2003 m., tiek 2004 m. 
valdžios sektoriaus deficitas buvo 3,5 % BVP. T ų pačių metų skolos santykis sumažintas iki maždaug 
104 % BVP iš esm ės dėl dabartinio didesnio nominaliojo BVP įverčio. 
5 OL L 266, 2005 10 11, p. 57. 
6 Visus Italijai skirtus su PDP susijusius dokumentus galima rasti interneto svetain ėje 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sg_pact_fiscal_policy/excessive_deficit9109_en.htm. 
LT 3   LT skolos lygio pokytis. Be to, Taryba paragino Italijos valdžios institucijas užtikrinti, kad 
ištaisius perviršinio deficito pad ėtį biudžetas b ūtų toliau konsoliduojama s, siekiant beveik 
subalansuotos arba perteklin ės valstyb ės finansų būklės per vidutin ės trukmės laikotarp į, 
mažinant pagal cikl ą pakoreguot ą deficitą mažiausiai po 0,5 % BVP per metus, atmetus 
vienkartines ir kitas laikin ąsias priemones. 
Galiausiai Taryba paragino Italijos valdžios institucijas toliau gerinti valdžios sektoriaus 
duomenų rinkimą ir tvarkym ą. 
1 lentelė. 2005 m. liepos 28 d. Tarybos patvirtintas koregavimas  
BVP %, jei nenurodyta kitaip  2005 m. 2006 m. 2007 m. 
Valdžios sektoriaus balansas 
Laikinosios priemon ės -4,3 
0,4 Deficitas aiškiai < 4 
- deficitas aiškiai < 3 
- 
Struktūrinio balanso pokytis  (bent) +1,6 2006–2007 m. plg. su 2005 m. 
bent pusė šio dydžio 2006 m. 
p. m.: realaus BVP augimas (%)  0 1,5  1,5 
Pastaba . Struktūrinis balansas – tai pagal cikl ą pakoreguotas balansas at ėmus vienkartines ir kitas laikin ąsias 
priemones. 
Šaltinis : Tarybos rekomendacija pagal 104 straipsnio 7 dal į, kurioje cituojama Komisijos tarnyb ų 2005 m. 
pavasario prognoz ė ir įtraukti paskesni įvertinimai. 
2006 m. vasario 22 d., t. y. pasibaigus Tarybos  rekomendacijoje nusta tytam terminui, per kur į 
reikėjo imtis veiksm ų, Komisija pri ėmė Tarybai skirt ą komunikat ą, kuriame daroma išvada, 
kad veiksmai, kuri ų iki tol ėmėsi Italija, atitinka Tarybos rekomendacij ą ir, nors biudžeto 
padėtis tebėra sudėtinga, šiame etape joki ų kitų veiksmų pagal PDP nereikia7. 2006 m. kovo 
14 d. posėdyje Taryba pritar ė tokiam vertinimui. 
Pagal 104 straipsnio 12 dal į Tarybos sprendim ą dėl perviršinio deficito susidarymo reikia 
panaikinti remiantis Komisijos rekomendacija , kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas 
atitinkamoje valstyb ėje narėje yra ištaisytas. 
2. NAUJAUSI DEFICITO POKY ČIAI 
2008 m. vasario 29 d. nacionalin ės statistikos tarnybos paskel bti duomenys patvirtino, kad 
valdžios sektoriaus deficitas ir 2003, ir  2004 m. buvo 3,5 % BVP; pradinis 3,1 % BVP įvertis, 
paskatinęs Komisij ą 2005 m. prad ėti PDP Italijai, buvo tikslintas kelis kartus iš eil ės. Tų 
dvejų metų deficitas b ūtų buvęs dar didesnis, jei neb ūtų vienkartini ų priemoni ų, kurių vertė – 
atitinkamai 1¾ % ir 1¼ % BVP. Pirm inis perteklius, 10-ojo dešimtme čio pabaigoje sudar ęs 
beveik 5 % BVP, spar čiai krito iki 1,2 % 2004 m. 2005 m., ka i BVP augimas sustojo, valdžios 
sektoriaus deficitas pasiek ė 4,2 % BVP, nepaisant deficit ą mažinančių vienkartini ų priemoni ų, 
kurios sudar ė ½ % BVP, o pirminis perteklius beveik visai išnyko. 
                                                 
7 SEK(2006) 238. 
LT 4   LT Iki 2008 m. balandžio m ėn. Italijos pateikti duomenys rodo, kad 2006 m., kai valdžios 
sektoriaus deficitas sudar ė 3,4 % BVP, atlikta didel ė biudžeto korekcija8. Palyginimui, 
2005 m. gruodžio m ėn. atnaujintoje stabilumo pr ogramoje buvo nustatytas 3,5 % BVP 
deficito tikslas9. Neigiamos įtakos nominaliajam deficitui tur ėjo vyriausyb ės sprendimas 
panaikinti geležinkeli ų įmonės skolą, susijusi ą su greitojo traukinio projektu, d ėl kurio 
deficitas padid ėjo 0,9 % BVP. Beveik 0,9 pr ocentinio punkto BVP nominali ą korekciją nuo 
2005 iki 2006 m. paskatino spar čiai didėjančios įplaukos ir nedidelis einam ųjų pirminių 
išlaidų ir BVP santykio sumaž ėjimas, kur į lėmė beveik nepakit ęs tarpinis vartojimas. Tai 
kompensavo min ėtą geležinkeli ų įmonės skolos panaikinim ą. Didelis įplaukų padidėjimas 
daugelyje kategorij ų buvo susij ęs su keletu priemoni ų, numatyt ų 2006 m. biudžeto įstatyme ir 
metų viduryje priimtame papildomame biudžeto pakete. Įplaukos iš PVM, ta ip pat iš pajam ų 
ir įmonių pelno mokes čių, palyginti su ankstesniais metais, padid ėjo po 0,3 procentinio 
punkto BVP.  
2006 m., palyginti su 2005 m., įplaukos, at ėmus vienkartines priemones, padid ėjo 
1½ procentinio punkto BVP, o išlaidos, at ėmus vienkartines priemones, sumaž ėjo daugiau 
kaip ¼ procentinio punkto BVP. At ėmus vienkartines ir laikin ąsias priemones10, deficitas 
sumažėjo nuo 4,8 % BVP 2005 m. iki 3 % BVP 2006 m. 
2006 m., palyginti su 2005 m., strukt ūrinis balansas, t. y. biudžeto balansas at ėmus ciklinius ir 
vienkartinius ve iksnius, pager ėjo 1,7 procentinio punkto BVP, t.  y. gerokai daugiau, palyginti 
su mažiausiai 0,8 procentinio punkto dydžiu, reikalaujamu 2005 m. liepos m ėn. Tarybos 
rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dal į. 
Remiantis duomenimis, kuriuos pateik ė Komisija (Eurostatas) It alijai iki 2008 m. balandžio 
mėn. pateikus pranešim ą11, valdžios sektoriaus deficitas 2007 m. sudar ė 1,9 % BVP. Labai 
mažai tik ėtina, kad d ėl galimos valdžios sektoriaus s ąskaitų korekcijos ateityje 2007 m. 
deficito santykis padid ėtų tiek, kad viršyt ų 3 % BVP12. 
                                                 
8 2006 m. deficitas buvo sumažintas nuo 4,4 % BVP dydžio, apie kur į pranešta iki 2008 m. balandžio 
mėn. (2007 m. balandžio 23 d. Eurostat News Release  Nr. 55 ir 2007 m. spalio 22 d. Nr. 142). Ši ą 
korekciją daugiausia l ėmė mažesnės kapitalo išlaidos d ėl sprendimo kaupti l ėšas PVM gr ąžinimui, 
susijusiam su Europos Teisingumo Teismo (ETT) sprendimu d ėl įmonių automobiliams taikomo PVM, 
tais metais, kuriais patvirtinami pateikti reikalavimai, o ne 2006 m., kaip buvo planuota iš pradži ų. 
9 Program ą, taip pat Komisijos ir Tarybos pateikt ą jos įvertinimą galima rasti adresu 
http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. 
10 2006 m. d ėl vienkartini ų ir laikinųjų priemoni ų tų metų deficitas padid ėjo 0,4 % BVP. Be deficit ą 
didinančio skolos panaikinimo, deficit ą mažinan čiais vienkartiniais veiksniais laikomi šie sandoriai: 
nekilnojamojo turto pardavimas (0,1 % BVP) ir įmonių turto pervertinimo mokes čiai (0,4 % BVP). O 
2005 m. atnaujintoje stabilumo programoje prognozuota, kad 2006 m. deficit ą mažinančios vienkartin ės 
priemonės sudarys 0,3 % BVP. 
11 2008 m. balandžio 18 d. Eurostat News Release  Nr. 54. 
12 Paskelbus pirmuosius pavasario pranešimo rezultatus, deficito santykio rodikliai paprastai patikslinami 
– padidinami arba sumažinami. Praeityje kai kurios korekcijos Italijoje buvo gana didel ės. Tačiau 
skirtumas tarp 2007 m. deficito, apie kur į dabar pranešta, ir pamatin ės deficito vert ės yra pakankamai 
didelis, tad d ėl bet kokios galimos korekcijos 2007 m. deficitas netur ėtų padidėti tiek, kad viršyt ų 3 % 
BVP. 
LT 5   LT 2007 m. 1,9 % BVP deficitas, apie kur į pranešta, įskaitant bendras 0,2 % BVP deficit ą 
padidinusias vienkartines priemones13, yra gerokai mažesnis nei 2006 m. stabilumo 
programoje nustatytas 2,8 % BVP dydis, į kurį įtrauktos 0,1 % BVP deficit ą mažinan čios 
vienkartin ės priemon ės. Šį geresnį, negu planuota, rezultat ą lėmė teigiamas baz ės efektas d ėl 
2006 m. deficito (at ėmus vienkartines priemones), kur is buvo 1,5 procen tinio punkto BVP 
mažesnis, negu nustatyta 2006 m. atnaujintoje stabilumo programoje. 2007 m. biudžeto įstatymu patvirtintos korekcin ės priemon ės įgyvendintos veiksmingai, ta čiau geresn ę pradinę 
padėtį tam tikru mastu pablogino dalinis tam tikr ų papildom ų išlaidų, daugiausia socialini ų 
pervedim ų ir kapitalo išlaid ų, vykdymas, sprendimas d ėl kurio buvo priimtas 2007 m.  
1½ procentinio punkto BVP nominali ą korekciją 2007 m., palyginti su 2006 m., daugiausia 
lėmė tolesnis didelis – 1,2 procentinio punkto – įplaukų ir BVP santykio padid ėjimas. 
Smarkus įplaukų iš pajam ų ir įmonių pelno mokes čių padid
ėjimas didži ąja dalimi 
kompensavo laikin ų įplaukų sumažėjimą, kurį lėmė įmonių turto pervertinimas, ir įplaukų iš 
netiesiogini ų mokesčių ir BVP santykio sumaž ėjimą daugiausia d ėl sumažėjusių įplaukų iš 
naftos produktams taikom ų akcizo mokes čių. Perdavus išeitini ų pašalpų schemą TFR Italijos 
socialinės apsaugos institutui, socialin ės įmokos kaip BVP dalis padid ėjo beveik 
0,4 procentinio punkto14. Kalbant apie išlaidas, gerokai mažesnes negu 2006 m. (vienkartines) 
kapitalo išlaidas iš dalies kompensavo smarkus pal ūkanų išlaidų padidėjimas. Einam ųjų 
pirminių išlaidų dalis, palyginti su BVP,  nuo 2006 m. iki 2007 m. sumaž ėjo nedaug, nes 
vangų kompensacijos dirbantiesiems augim ą, atspindint į didelių nepriemok ų, kurios buvo 
sumokėtos 2006 m., nebuvim ą, didžiąja dalimi kompensavo socialini ų pervedim ų, išskyrus 
socialinius pervedimus nat ūra, padidėjimas. Apskritai pirmin ės išlaidos 2007 m. sumaž ėjo 
beveik ¾ procentinio punkto BV P, o bendros išlaidos sumaž ėjo maždaug ¼ procentinio 
punkto BVP.  
2007 m., palyginti su 2006 m., įplaukos, at ėmus vienkartines priemones, padid ėjo 
1½ procentinio punkto BVP, o išlaidos, at ėmus vienkartines priemones, išaugo daugiau kaip 
¼ procentinio punkto BVP. Ne įskaitant ši ų ir kitų vienkartini ų ir laikinųjų priemoni ų, 2007 m. 
deficitas buvo 1,7 % BVP. 
Apskaičiuota, kad strukt ūrinis balansas, t. y. pagal cikl ą pakoreguotas biudžeto balansas 
atėmus vienkartines priemones, 2007 m. pager ėjo maždaug 1¼ procentinio punkto BVP. Per 
2006–2007 m. strukt ūrinio deficito korekcija siek ė 3 procentinius punktus BVP. Šis dydis 
pakankamai viršija mažiausiai 1,6 procentinio punkto dyd į, reikalaujam ą 2005 m. liepos m ėn. 
Tarybos rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dal į. 
                                                 
13 Apskai čiuotą 0,2 % BVP 2007 m. deficit ą padidinus į vienkartini ų priemoni ų poveikį lėmė 0,2 % BVP 
deficitą sumažinusios vienkartin ės priemon ės, kurios apima įplaukas iš nekilnojamojo turto pardavimo 
ir įmonių turto pervertinimo mokes čius, ir 0,4 % deficit ą padidinusios vienkartin ės priemon ės, kurios 
apima: i) 2007 m. gruodžio 31 d. priimt ą sprendim ą panaikinti mokes čių rinkėjams taikom ą prievolę 
perversti valdžios institucijoms avansin į tam tikros kitais metais surinktin ų mokesčių sumos mok ėjimą 
(0,3 % BVP) ir ii) kompensacijos reikalavimus, kuriuos mokes čių mokėtojai pateik ė ETT pri ėmus 
sprendimą prieš Italijos įmonių automobiliams taikom ą PVM režim ą (mažiau nei 0,1 % BVP). 
14 2007 m. biudžeto įstatyme nustatyta, kad bent 50 darbuotoj ų turintys darbdaviai tur ėtų nukreipti 
išeitinių pašalpų schemos (it. Trattamento di Fine Rapporto , TFR) lėšas, kurių darbuotojai nusprendžia 
nepervesti priva čioms pensij ų programoms, į naują schemą, sukurtą Italijos socialin ės apsaugos institute 
(it. Istituto Nazionale della Previdenza Sociale , INPS). Naujojoje INPS schemoje sukauptos l ėšos 
užregistruojamos kaip deficit ą mažinančios valdžios sektoriaus įplaukos, bet d ėl jų atsiranda valdžios 
sektoriaus įsipareigojim ų dėl išeitinių pašalpų darbuotojams, d ėl kurių laipsniškai atsiras papildom ų 
viešojo sektoriaus išlaid ų. Numatoma, kad deficit ą mažinantis šios nuostatos poveikis laikui b ėgant 
sumažės, ir per 8–9 metus papildomos įplaukos ir išlaidos tur ėtų susibalansuoti. 
LT 6   LT Pagal Tarybos rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dal į pateiktą raginimą Italijai toliau 
gerinti valdžios sektoriaus duomen ų rinkimą ir tvarkym ą Italija sumažino statistini ų duomenų 
neatitikim ą. Dėl elektronin ės vyriausyb ės plėtros informacija apie  biudžetinius sandorius 
renkama veiksmingiau. Vis dar yra tam tikr ų trūkumų, kaip antai didelis neatitikimas tarp 
sukauptų ir surinkt ų socialini ų įmokų 2006 ir 2007 m. 2005 m. rugs ėjo mėn. paskelbus 
pranešimą apie PDP, Eurostatas paskelb ė Italijos duomenis be joki ų neišspręstų klausimų. 
3. DEFICITO PROJEKCIJOS 2008  M. IR VĖLIAU  
Pagal Komisijos tarnyb ų 2008 m. pavasario prognoz ę 2008 m. valdžios sektoriaus deficitas, 
kaip numatoma, padid ės iki 2,3 % BVP, o realusis BVP padid ės 0,5 %. At ėmus vienkartines 
ir laikinąsias priemones, t. y. įplaukas iš nekilnojamojo turto pardavimo ir paskutinius tam 
tikrų vienkartini ų mokesčių mokėjimus, 2008 m. deficitas vis vien bus mažesnis nei pamatin ė 
vertė ir sudarys 2,4 % BVP. 2007 m. lapkri čio mėn. atnaujintoje Italijos stabilumo programoje 
2008 m. nustatytas oficialus deficito  tikslas yra 2,2 % BVP, taip pat įskaitant apie 0,1 % BVP 
deficitą mažinan čias vienkartines priemones. Nors  2007 m. deficitas buvo geresnis, negu 
apskaičiuota pirmiau, kovo 12 d. oficiali 2008 m. defi cito projekcija padi dinta iki 2,4 % BVP 
ir vėliau patvirtinta 200 8 m. balandžio m ėn. pranešime. Ši korekcija susijusi su mažesniu 
numatomu realiojo BVP augimu (0,6 %, palygi nti su atnaujintoje programoje numatytais 
1,5 % BVP) ir nuokrypiais nuo biudžeto. Kiek mažesn ė 2008 m. deficito pr ojekcija pavasario 
prognozėje aiškinama prielaida, kad vykdant investic ijas iš biudžeto ir toliau bus tam tikro 
vėlavimo. Pavasario prognoz ėje taip pat numatomos mažesn ės palūkanų išlaidos. 
Komisijos tarnyb ų 2008 m. pavasario prognoz ėje 2008 m. nustatytas 2,3 % BVP deficitas 
reiškia, kad, palyginti su 2007 m., nominalusis deficitas padid ės beveik ½ procentinio punkto 
BVP, nors kapitalo išlaidos d ėl 2007 m. sukaupt ų didelių vienkartini ų išlaidų smarkiai 
sumažės. Numatomas nominalaus deficito pablog ėjimas susij ęs ne tik su l ėtesniu ekonomikos 
augimu, bet ir su neigiamu 2008 m. biudžet o poveikiu ir su tam tikromis iš pradži ų 2007 m. 
planuotomis ekspansin ėmis priemon ėmis ir kitomis priemon ėmis, patvirtintomis per kelis 
pirmuosius 2008 m. m ėnesius. Konkre čiai 2008 m. biudžete numatomas 2006–2007 m. darbo 
užmokesčio viešajame sektoriuje susitari mo finansavimas vietos lygiu, įskaitant mok ėtinus 
įsiskolinimus (pagal oficiali as prognozes darbo užmokes čio fondas 2008 m. padid ės daugiau 
kaip 6 %, o 2009 m. nežymiai sumaž ės), vietos turto mokes čių mažinimas, mažesn ės įplaukos 
dėl nuomos atskaitomumo ir tam tikras nedarbo pašalp ų padidėjimas. Biudžeto įstatyme taip 
pat numatyta ir įmonių pelno mokes čio (IRES) tarif ų, ir regioninio gamybin ės veiklos 
mokesčio (IRAP) reforma, kurios poveikis biud žetui 2008 m. bus teigiamas, 2009 m. – 
neigiamas, o paskesniais metais – neutralus. 2008 m. pav ėluotą neigiamą poveikį biudžetui 
darys tam tikri papildomi socialiniai pervedimai ir 2007 m. patvirtintos investicijos, taip pat 
IRAP mažinimas, numatytas 2006 m. biudžeto įstatyme. 2008 m. vasario m ėn. parlamentas 
patvirtino kelet ą mažesnio masto priemoni ų, susijusi ų su papildomomis išlaidomis ir 
mažesnėmis įplaukomis. Bendrai 2008 m. išlaidos at ėmus vienkartines priemones tur ėtų 
padidėti 0,5 procentinio punkto BVP,  nes nedidelis tiek pal ūkanų išlaidų, tiek kapitalo išlaid ų 
(atėmus vienkartines priemones) santykio sumaž ėjimas nebus pakankamas, kad kompensuot ų 
smarkų einamųjų pirminių išlaidų padidėjimą. Įplaukos at ėmus vienkartines priemones 
2008 m. tur ėtų sumažėti beveik 0,2 procentinio punkto BVP. 
Jei politika nesikeis, rizi ka 2008 m. biudžeto prognoz ėms kyla d ėl laukiam ų teismo 
sprendimų, visų pirma dėl IRAP neatskaitomumo iš pajam ų mokesčių bazės. Riziką taip pat 
kelia ekonomikos augimo pers pektyva. Be to, daug neaiškum ų ir įplaukų, ir išlaidų atžvilgiu 
kelia esmini ų verslo apmokestinimo pakeitim ų rezultatai. 
LT 7   LT Komisijos tarnyb ų 2008 m. pavasario prognoz ėje numatoma, kad 2009 m., remiantis 
įprastiniu politikos nekeitimo s cenarijumi ir prielaida, kad re aliojo BVP prieaugis bus 0,8 %, 
valdžios sektoriaus deficitas šiek tiek padid ės iki 2,4 % BVP. Š į prognozuojam ą nedidelį 
pakilimą paskatins d ėl diskrecini ų priemoni ų ir neigiamo ekonominio ciklo maž ėjanti 
mokesčių našta, vis ų pirma mažesni įmonių pelno mokes čiai. 2007 m. lapkri čio mėn. 
atnaujintoje stabilumo  programoje buvo užsibr ėžtas 1,5 % BVP siektinas deficitas ir 1,6 % 
realiojo BVP prieaugis. Kaip pažym ėta Tarybos nuomon ėje dėl 2007 m. atnaujintos Italijos 
stabilumo programos15, programoje nenumatyta joki ų biudžeto korekcij ą pagrįsiančių 
korekcini ų priemoni ų. 
2008 metais, palyginti su 2007 m., prognozuojamas didesnis kaip ¼ pr ocentinio punkto BVP 
struktūrinės padėties pablog ėjimas akivaizdžiai neatitinka Stabilumo ir augimo pakte 
nustatyto ir Tarybos sprendime  pagal 104 straipsnio 7 dal į priminto bent 0,5 % BVP per 
metus sumažinimo ištaisius perviršin į deficitą. Nuomon ėje dėl 2007 m. lapkri čio mėn. 
atnaujintos stabilumo programos, kurioj e 2008 m. prognozuojamas ¼ procentinio punkto 
BVP strukt ūrinės padėties pager ėjimas, Taryba pažym ėjo, kad 2008 m. strukt ūrinis balansas 
gali gerokai pablog ėti, nebent b ūtų išlaikyta geresn ė negu planuojama 2007 m. pradin ė būklė, 
ir padarė išvadą, kad vidutin ės trukmės tikslas (VTT) gali b ūti nepasiektas iki 2011 m., kaip 
planuojama programoje. Tod ėl Taryba paragino Italij ą padidinti 2008 m. siektin ą biudžeto 
rodiklį, kad būtų užtikrintas didesnio užmojo kor egavimas, ir nurodytomis priemon ėmis 
įgyvendinti planuojam ą fiskalinį konsolidavim ą, taip užtikrinant tinkam ą pažangą siekiant 
VTT, kad šis b ūtų pasiektas programos lai kotarpiu, t. y. iki 2011 m. 
4. SKOLOS POKY ČIAI IR PROJEKCIJOS  
2008 m. vasario 29 d. nacionalin ės statistikos tarnybos  paskelbtais duomenimis, valdžios 
sektoriaus skola ir 2003, ir 2004 m. sudar ė apie 104 % BVP, o pradinis 106–107 % BVP 
rodiklis, buv ęs tuo metu, kai Italijai buvo prad ėta PDP, buvo kelis kartus iš eil ės koreguotas, 
iš esmės dėl didesnio BVP lygio įverčio. 2005 m. skolos ir  BVP santykis padid ėjo 
2 procentiniais punkta is ir išaugo pirm ą kartą per dešimtmet į. Pirminis pert eklius beveik 
neprisidėjo prie jo sumažinimo, o numanoma  valdžios sektoriaus skolos pal ūkanų norma dėl 
vangaus ekonomikos augi mo buvo gerokai didesn ė negu nominaliojo BVP augimas, 
sukeldama didel į neigiamą „sniego gni ūžtės“ efektą. 2006 m. valdžios sektoriaus skolos 
santykis v ėl padidėjo, nors pirminis perteklius išaugo, o neigiamas „sniego gni ūžtės“ efektas 
sumažėjo. Tais metais ypa č neigiamos įtakos skolos raidai tur ėjo atsarg ų ir sraut ų 
koregavimas, daugiausia d ėl likvidaus turto sukaupimo numatomam PVM gr ąžinimui pagal 
ETT sprendim ą dėl PVM taikymo įmonių automobiliams finansuoti (žr. 8 išnaš ą). 2007 m. 
valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis sumaž ėjo 2,5 procentinio pu nkto iki 104 % BVP, 
t. y. iki 2004 m. užregistruoto lygio. Šis rezultatas pasiektas d ėl padidėjusio ir 3 % BVP 
viršijusio pirminio pertekliaus. Skolos santykis taip pat sumaž ėjo dėl atsargų ir srautų 
koregavimo, nes 2007 m. pabaigoje, palyginti su ankstesniais metais, buvo gerokai sumažintas likvidus valstyb ės turtas, nes PVM gr ąžinimo suma, kurios faktiškai pareikalavo 
mokesčių mokėtojai, buvo mažesn ė, negu numatyta. Be to, 2007 m. teigiamos įtakos atsarg ų 
ir srautų koregavimui tur ėjo valstyb ės valdomos įmonės (SACE SpA)  kapitalo paskirstymas, 
sudaręs apie 0,2 % BVP. 
                                                
 
15 OL C 49, 2008 2 22, p. 49. 
LT 8   LT Skolos mažinimas 2006–2007 m., atsižvelgiant į didėjantį pirminį perteklių ir nesant dideli ų 
skolą didinančių ypatingų operacijų, atitinka perviršinio deficito taisym ą. Tačiau numatoma, 
kad 2008 m. pirminis perteklius sumaž ės, o priemon ės jam vėl padidinti vidutin ės trukmės 
laikotarpiu nebuvo nustatytos, tad manoma, kad 2008 ir 2009 m. skolos santykis sumaž ės 
visai nežymiai (jei politika nesikeis). 
Komisijos tarnyb ų 2008 m. pavasario prognoz ėje remiantis prielaida, kad politika nesikeis, 
numatoma, kad 2008 ir 2009 m. valdžios se ktoriaus skolos santykis toliau maž ės, nors ir 
lėčiau, dėl blogėjančio pirminio pertekliaus ir vangaus ekonomikos augimo. Rizika, susijusi 
su ekonomikos augimo ir biudžeto poky čiais, taip pat kyla skol os ir BVP santykiui. 
5. IŠVADOS  
Valdžios sektoriaus deficitas padid ėjo nuo 3,5 % BVP 2003 ir 2004 m. iki 4,2 % BVP 
2005 m. Paskui jis sumaž ėjo iki 3,4 % BVP 2006 m. ir iki 1,9 % 2007 m., t. y. buvo mažesnis 
nei 3 % BVP pamatin ė vertė. Deficito sumažinim ą paskatinusios priemon ės daugiausia yra 
nuolatinio pob ūdžio. Iš esm ės nesant vienkartini ų priemoni ų 2006 ir 2007 m. deficitas b ūtų 
buvęs dar mažesnis. Strukt ūrinis balansas, t. y. pagal cikl ą pakoreguotas balansas at ėmus 
vienkartines ir kitas laikin ąsias priemones, 2006–2007 m. pager ėjo 3 procentiniais punktais 
BVP, t. y. gerokai daugiau, palyginti su Ta rybos rekomenduotu bent 1,6 procentinio punkto 
BVP rodikliu. Pagal Komisijos tarnyb ų 2008 m. pavasario prognoz ę 2008 m. nominalusis 
deficitas tur ėtų padidėti iki 2,3 % BVP (vis dar įskaitant vienkartines priemones, kuri ų 
poveikis sudaro apie 0,1 % BVP ir be kuri ų deficitas vis vien b ūtų mažesnis nei 3 % BVP), o 
2009 m., jei politika nesikeis – ik i 2,4 %. Tai rodo, kad defici tas buvo sumažintas žemiau 3 % 
BVP ribos patikimai ir tvariai. 
Dešimtmet į mažėjęs ir 2004 m. kiek mažesnis nei 104 % BVP valdžios sektoriaus skolos 
santykis (sumaž ėjęs nuo daugiau kaip 121 % BVP 1994 m.) 2005 m. padid ėjo 2 procentiniais 
punktais BVP, o 2006 m. – dar 0,6 procentin io punkto BVP. 2007 m. skolos santykis v ėl 
sumažėjo iki 104 % BVP. Skolos santykio poky čiams didel ę įtaką turėjo laikina skol ą 
didinanti finansin ė operacija 2006 m. ir jos atšaukimas 2007 m. Be šios operacijos 2006 m. 
skolos santykis iš esm ės būtų buvęs stabilus, atsižvelgiant į pirminio pertekliaus pager ėjimą 
pagal Tarybos rekomendacij ą. Pagal Komisijos 2008 m. pavasario prognoz ę numatoma, kad 
iki 2009 m. skolos santykis sumaž ės iki maždaug 102½ % BVP, darant prielaid ą, kad politika 
nesikeis. Galima manyti, kad skolos santykis maž ėjo atitinkamai perviršinio deficito taisymui 
2007 m.  
Remiantis bendru įvertinimu galima daryti išvad ą, kad perviršinis de ficitas Italijoje buvo 
ištaisytas. Tod ėl Komisija rekomenduoja Tarybai panaikinti sprendim ą dėl perviršinio deficito 
Italijoje.  
LT 9   LT 2 lentelė. Biudžeto poky čiai 2003–2009 m. 
2007 2008 2009 
BVP %, jei nenurodyta kitaip 2003 2004 2005 2006 rezultat
as SP 2 KOM SP 2 KOM3SP2 
Valdžios sektoriaus balansas -3,5 -3,5 -4 ,2 -3,4 -1,9 -2,4 -2 ,3 -2,2 -2,4 -1,5 
        (-2,4)    
– Iš viso pajam ų5 44,8 44,2 43,8 45,4 46,6 46,2 46,4 46,3 46,4 45,9 
– Iš viso išlaid ų5 48,3 47,7 48,0 48,8 48,5 48,6 48,7 48,5 48,7 47,9 
Iš jų: – palūkanų išlaidos 5,1 4,7 4,5 4,6 5,0 4,8 4,9 4,9 4,9 4,9 
        (5,0)   
– bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas 2,5 2,4 2,4 2,4 2,4 2,7 2,4 2,5 2,4 2,6 
Pirminis balansas 1,6 1,2 0,3 1,3 3,1 2,5 2,6 2,6 2,5 3,4 
        (2,6)    
Vienkartin ės ir laikinosios priemon ės 1,7 1,3 0,6 -0,4 -0,2 0,2 0,1 0,1 0,0 0,1 
Struktūrinis balansas1 -5,1 -4,7 -4,5 -2,8 -1,5 -2,2 -1,9 -2,0 -1,6 -1,3 
        (-2,2)    
Struktūrinis pirminis balansas1 0,0 0,.0 0,0 1,8 3,5 2,6 3,1 2,9 3,3 3,6 
Bendroji valdžios sektoriaus skola4 104,3 103,8 105,8 106,5 104,0 105,0 103,2 103,5 102,6 101,5 
        (103,0)    
Skolos santykio pokytis a = b + c + d -1,3 -0,5 2,0 0,6 -2,5 -1,8 -0,8 -1,6 -0,6 -2,0 
Įmokos: – pirminis balansas (b) -1,6 -1,2 -0,3 -1,3 -3,1 -2,5 -2,6 -2,6 -2,5 -3,4 
 – „sniego gni ūžtės“ efektas (c) 1,9 0,5 1,9 0,9 1,1 0,1 1,5 0,9 2,0 1,5 
 –  atsargų ir srautų koregavimas (d) -1,6 0,3 0,5 1,0 -0,5 0,6 0,4 0,2 -0,1 -0,1 
Pm Realiojo BVP augimas (%) 0,0 1,5 0,6 1,8 1,5 1,9 0,5 1,5 0,8 1,6 
        ( 0 , 6 )    
Pm Gamybos apimties atotr ūkis -0,2 0,0 -0,6 -0,3 -0,3 -0,6 -1,0 -0,6 -1,6 -0,6 
1 Pagal cikl ą pakoreguotas (pirminis) balansas, ne įskaitant vienkartini ų ir laikinųjų priemoni ų. 
2 Pagal cikl ą pakoreguoti ir strukt ūriniai balansai bei gamybos apimties atotr ūkiai pagal program ą, apskaičiuoti 
Komisijos tarnyb ų remiantis programoje pateikta informacija. 
3 Laikantis prielaidos, kad politika nesikeis. 
4 Bendrojo skolos santykio pokytis gali b ūti išskaidytas taip: 
 
tt
tt t
tt
tt
tt
tt
YSF
yyi
YD
YPD
YD
YD+⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛
+−+=−
−−
−−
1*
11
11 
 kur t žymi laik ą; D, PD, Y  ir SF atitinkamai žymi valdžios sektoriaus skolos dyd į, pirminį deficitą, nominal ųjį 
BVP ir atsarg ų ir srautų koregavim ą, o i ir y rodo vidutin ę skolos ir nominaliojo BVP augimo kain ą. Laužtiniuose 
skliaustuose esanti išraiška rodo „sniego gni ūžtės“ efektą. 
5 2009 m. SP pateikti biudžeto duomenys – tai tendencijos, parengtos remiantis prielaida, kad teis ės aktai nebus 
keičiami. Siekiant užsibr ėžto valdžios sektoriaus balanso numatyta imtis papildom ų priemoni ų, kurių teigiamas 
poveikis sudarys 0,4 % BVP.  
Šaltinis: Komisijos tarnyb ų 2008 m. pavasario prognoz ė (KOM) ir 2007 m. lapkri čio mėn. atnaujinta stabilumo programa 
(SP) (skliaustuose naujos 2008 m. kovo m ėn. oficialios projekcijos pagr įstos prielaida, kad teis ės aktai nebus kei čiami). 
 
 
LT 10   LT Rekomendacija 
TARYBOS SPRENDIMAS 
panaikinantis Sprendim ą 2005/694/EB d ėl perviršinio deficito Italijoje 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 104 straipsnio 12 dal į, 
atsižvelgdama į Komisijos rekomendacij ą, 
kadangi: (1) Tarybos sprendime 2005/694/EB
16, priimtame Komisijai pateikus rekomendacij ą 
pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dal į, nuspręsta, kad Italijoje susidar ė perviršinis 
deficitas. Taryba pažym ėjo, kad valdžios sektoriaus deficitas ir 2003, ir 2004 m. buvo 
didesnis, bet artimas 3 % BVP pamatinei ve rtei, o valdžios sektoriaus skola abiem 
metais sudar ė apie 106–107 % BVP, t. y. buvo aiškiai didesn ė, nei Sutartyje nustatyta 
60 % BVP pamatin ė vertė, ir pastaraisiais metais ji nemaž ėjo pakankamai spar čiai. 
(2) 2005 m. liepos 28 d. Taryba, vadovaudamasi  Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi, 
1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 d ėl perviršinio deficito 
procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo17 3 straipsnio 4 dalimi ir 
remdamasi Komisijos rekomendacija, pri ėmė Italijai skirt ą rekomendacij ą, kad 
vėliausiai iki 2007 m. b ūtų panaikintas deficito pervir šis. Rekomendacija paskelbta 
viešai. 
(3) Pagal Sutarties 104 straipsnio 12 dal į Tarybos sprendim ą dėl perviršinio deficito 
susidarymo reikia panaikinti, kai, Tarybos nuomone, perviršinis deficitas atitinkamoje 
valstybėje narėje ištaisomas.  
(4) Pagal Sutarties priede pateikt ą Protokol ą dėl perviršinio deficito proced ūros Komisija 
teikia proced ūrai vykdyti reikalingus duo menis. Taikydamos š į protokol ą, pagal 
1993 m. lapkri čio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 3605/93 d ėl Europos bendrijos 
steigimo sutarties prie de pateikto Protokolo d ėl perviršinio deficito proced ūros 
taikymo18 4 straipsn į valstybės narės du kartus per metus, t. y. iki balandžio 1 d. ir iki 
spalio 1 d., turi pateikti duomenis apie valdžios sektoriaus deficit ą ir skolą ir kitus 
susijusius kintamuosius. 
                                                 
16 OL L 266, 2005 10 11, p. 57. 
17 OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL 
L 174, 2005 7 7, p. 5). 
18 OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su pask utiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 
2103/2005 (OL L 337, 2005 12 22, p. 1). 
LT 11   LT (5) Remiantis Komisijos (Eurostato) duomenimi s, pateiktais pagal Reglamento (EB) 
Nr. 3605/93 8g straipsnio 1 dal į, Italijai pateikus pranešim ą iki 2008 m. balandžio 1 d., 
ir Komisijos tarnyb ų 2008 m. pavasario prognoze, pa tvirtinamos šios išvados:  
– valdžios sektoriaus bi udžeto deficitas, padid ėjęs nuo 3,5 % BVP 2004 m. iki 
4,2 % BVP 2005 m., 2006 m. buvo sumaži ntas iki 3,4 % BVP, o galiausiai 
2007 m. – iki 1,9 % BVP, t. y. buvo mažesnis už 3 % BVP deficito pamatin ę 
vertę. Neįskaitant vienkartini ų priemoni ų poveikio biudžetui, 2007 m. deficitas 
sudarytų 1,7 % BVP. Palyginimui, 2006 m. gruodžio m ėn. atnaujintoje 
stabilumo programoje buvo nustatytas 2,8 % BVP tikslas;  
– korekciją lėmė didžiąja dalimi l ūkesčius pranok ęs nuolatini ų įplaukų iš 
mokesčių padidėjimas 2006–2007 m. laikotarpiu. Tai daugiausia užtikrino 
didesnis, negu tik ėtasi, patvirtint ų priemoni ų veiksmingumas ir kiek spartesnis, 
negu prognozuota, ekonomikos augimas. Apskai čiuota, kad 2005 m. 
¼ procentinio punkto BVP pablog ėjęs struktūrinis balansas (t. y. pagal cikl ą 
pakoreguotas balansas, at ėmus vienkartines ir kitas laikin ąsias priemones) 
2006 ir 2007 m. pager ėjo atitinkamai 1¾ ir 1¼ procentinio punkto BVP; 
– 2008 m. pavasario prognoz ėje numatoma, kad 2008 m. deficitas padid ės iki 
2,3 % BVP, įskaitant vienkartines 0,1 % BVP įplaukas iš nekilnojamojo turto 
pardavimo. Numatom ą biudžeto balanso pablog ėjimą lems ir einam ųjų 
pirminių išlaidų ir BVP santykio padid ėjimas, ir einam ųjų mokesčių 
sumažėjimas. Šį poveikį iš dalies kompensuos numatomas kapitalo išlaid ų 
sumažėjimas, atspindintis dideles 2007 m. sukauptas vienkartines išlaidas. 
Nors 2,3 % BVP deficito projekcija  tik nedaug viršija 2007 m. lapkri čio mėn. 
atnaujintoje stabilumo programoje užsibr ėžtą oficialų siektiną 2,2 % BVP 
deficitą, pastarojo rodiklio projekcija  buvo nustatyta remiantis apskai čiuotu 
2007 m. deficito rodikliu, kuris buvo ger okai didesnis negu rezultatas, apie kur į 
pranešta. Pavasario prognoz ėje numatoma, kad 2009 m., laikantis prielaidos, 
kad politika nesikeis, deficitas sudarys 2,4 % BVP. Tai reiškia, kad deficitas 
patikimai ir tvariai sumažintas iki mažesn ės nei 3 % BVP ribos. 
Prognozuojama, kad strukt ūrinis balansas 2008 m. pablog ės daugiau kaip 
¼ procentinio punkto BVP, o 2009 m ., jei politika nesikeis, pager ės 
¼ procentinio punkto. Tai reikia vertinti atsižvelgiant į būtinybę daryti pažang ą 
siekiant biudžeto b ūklės vidutin ės trukmės tikslo (VTT), kuris Italijai yra 
struktūriniu atžvilgiu subalansuotas biudžetas; 
– dešimtmet į mažėjęs ir 2004 m. kiek mažesnis nei 104 % BVP valdžios 
sektoriaus skolos santykis (sumaž ėjęs nuo daugiau kaip 121 % BVP 1994 m.) 
2005 m. padid ėjo 2 procentiniais punktais BVP, o 2006 m. – dar 0,6 
procentinio punkto BVP iki 106½ % BV P. 2007 m. skolos santykis v ėl 
sumažėjo iki 104 % BVP. S kolos santykio poky čiams didel ę įtaką turėjo 
laikina skol ą didinanti finansin ė operacija, t. y. likvidaus turto kaupimas, 2006 
m. ir jos atšaukimas 2007 m. Be šios operacijos 2006 m. skolos santykis iš 
esmės būtų buvęs stabilus, atsižvelgiant į pirminio pertekliaus pager ėjimą pagal 
Tarybos rekomendacij ą. Pagal Komisijos 2008 m. pavasario prognoz ę 
numatoma, kad iki 2009 m. skolos santykis sumaž ės iki maždaug 102½ % 
BVP, darant prielaid ą, kad politika nesikeis. Ga lima manyti, kad skolos 
santykis maž ėjo atitinkamai perviršinio deficito taisymui 2007 m.  
LT 12   LT (6) Tarybos nuomone, perviršinis defic itas Italijoje buvo ištaisytas, tod ėl Sprendimas 
2005/694/EB  turėtų būti panaikintas, 
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIM Ą:  
1 straipsnis 
Remiantis bendru įvertinimu daroma išvada, kad perviršinis deficitas Italijoje ištaisytas. 
2 straipsnis 
Sprendimas 2005/694/EB panaikinamas. 
3 straipsnis 
Šis sprendimas skirtas Italijos Respublikai.  
Priimta Briuselyje 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas