[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 5.9.2006 KOM(2006) 485 galutinis Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis Baltijos jūroje 2007 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIūLYMO APLINKYBėS 110 - Pasiūlymo tikslai Šiuo pasiūlymu siekiama valstybėms narėms nustatyti komerciniu atžvilgiu svarbiausių Baltijos jūros žuvų išteklių bendrąsias žvejybos galimybes 2007 metams. 120 - Bendrosios aplinkybės Pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką, bendroji žvejybos politika turi užtikrinti, kad gyvieji vandens ištekliai būtų naudojami tvariomis ekonominėmis, aplinkos ir socialinėmis sąlygomis. Svarbi priemonė siekiant minėtų tikslų – kiekvienais metais nustatomos bendrosios žvejybos galimybės, t.y. bendras leidžiamas sugavimas (BLS), kvotos ir žvejybos pastangos apribojimai. Siekiant paprastumo ir aiškumo, pirmą kartą žvejybos Baltijos jūroje galimybės 2006 metams buvo nustatytos atskiru reglamentu – 2005 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 52/2006, nustatančiu Baltijos jūroje 2006 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas. 2006 m. birželio mėnesį Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (toliau – TJTT, angl. ICES) pateikė mokslines rekomendacijas dėl bendrųjų žvejybos galimybių Baltijos jūroje 2007 m. Bendrija, atsižvelgdama į šias mokslines rekomendacijas ir laikydamasi 2006 m. liepos mėn. parafuoto naujojo dvišalio žvejybos susitarimo, su Rusijos Federacija aptarė BLS, kvotas ir susijusias sąlygas. Tas susitarimas įsigalios tik tada, kai abi Šalys sudarys Susitarimą Bendrijos vardu Tarybos sprendimu, priimtu remiantis Komisijos pasiūlymu . Tačiau Šalys, remdamosi laikinu susitarimo taikymu (pasikeitimas raštais), susitarė, kad jau nuo 2007 m. sausio 1 d. nustatys bendrų išteklių valdymo priemones. Valdymo priemonės, kurioms pritarė Bendrija ir Rusijos Federacija, atitinka bendrąją žvejybos politiką. Pasiūlymas yra sudarytas iš trijų svarbių žvejybos Baltijos jūroje valdymo 2007 m. skyrių: pirmajame nustatyti BLS ir kvotos, antrajame apribota žvejybos pastanga ir trečiajame nustatytos susijusios techninės bei kontrolės priemonės. Paskutiniojoje TJTT mokslinėje rekomendacijoje nurodyta, kad abeji menkių ištekliai yra naudojami nesilaikant tausojančios žvejybos lygių. Dėl Baltijos jūros rytinės dalies išteklių TJTT rekomendavo 2007 m. jų nežvejoti ir parengti bei įgyvendinti atkūrimo planą. Todėl tikslas yra parengti daugiametį ilgalaikio menkių išteklių Baltijos jūroje žvejybos valdymo planą, siekiant užtikrinti, kad Baltijos menkių ištekliai būtų naudojami laikantis bendro bendrosios žvejybos politikos tikslo – užtikrinti tvarias ekonomines, aplinkos ir socialines sąlygas. Komisija neseniai pateikė Tarybos reglamento pasiūlymą dėl tokio plano[1]. Šiame pasiūlyme nurodytos priemonės, susijusios su stebėsena, tikrinimu ir priežiūra, siekiant atkurti minimus menkių išteklius, atitinka minėtame pasiūlyme pateiktas priemones. - Srityje, kuriai taikomas pasiūlymas, taikomos nuostatos Valstybėms narėms skiriant bendrąsias žvejybos galimybes ir numatant paskyrimą, taikomos kasmet priimamo reglamento nuostatos. Paskutinysis reglamentas yra 2005 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 52/2006, nustatantis Baltijos jūroje 2006 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas. Žvejybos valdymui Baltijos jūroje taip pat svarbus 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1434/98 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 88/98. - Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikomis ir tikslais Siūlomos priemonės buvo parengtos atsižvelgiant į bendrosios žvejybos politikos tikslus ir yra suderintos su Bendrijos vykdoma tvarios plėtros politika. 2. KONSULTAVIMASIS SU SUINTERESUOTOMIS šALIMIS IR POVEIKIO įVERTINIMAS - Konsultavimasis su suinteresuotomis šalimis Skyrius dėl žvejybos pastangos apribojimo ir skyrius dėl susijusių techninių priemonių nustatymo atitinka Taryboje 2005 m. gruodžio mėn. priimtus sprendimus dėl 2005 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 52/2006, nustatančio Baltijos jūroje 2006 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, ir jau 2005 m. dėl jų buvo konsultuotasi su žvejybos sektoriumi, nevyriausybinėmis organizacijomis, kurios dalyvauja svarstant žvejybos klausimus Baltijos jūroje, ir atitinkamomis valstybėmis narėmis. 2006 m. kovo mėn. įsteigus Baltijos jūros regiono konsultacinę tarybą (BJRKT, angl. Baltic RAC), su ja buvo konsultuotasi 2006 m. birželio mėn. vykusiame tarybos vykdomojo komiteto posėdyje. Pasiūlymą moksliškai pagrindė TJTT, o Generalinis žvejybos direktoratas nurodė taisykles, kurių jis laikytųsi nustatant BLS lygį ir kvotas 2007 metams. Atsižvelgiant į naująjį teisės aktų pasiūlymų ir sprendimų laiko grafiką, nustatytą 2006 m. gegužės 24 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui (EB) Nr. 246/2006 dėl konsultacijų, susijusių su Bendrijos žvejybos valdymo gerinimu, BJRKT negali pateikti oficialaus atsakymo, kol nepateiktas pasiūlymas. Tačiau buvo atsižvelgta į susirinkime pareikštas preliminarias nuomones. Posėdyje buvo aptarti minėti dveji menkių ištekliai. Abu menkių ištekliai yra pereikvojami, o Baltijos jūros rytinės dalies išteklio dargi sumažėjęs reprodukcinis pajėgumas. TJTT rekomendavo žymiai sumažinti Baltijos jūros vakarinės dalies išteklio žvejybos apimtį, kad neršiančių žuvų biomasė (NŽB, angl. SSB) viršytų atsargos lygius, ir nustoti žvejoti rytinės dalies išteklį atsižvelgiant į atsargos ribas, kad jis būtų atkurtas iki saugių biologinių ribų. Tačiau jeigu žvejybos apimties sumažinimas, kuris reikalingas Baltijos jūros rytinės dalies ištekliui atkurti, būtų įgyvendintas per metus, tuomet būtų pakirstas ekonominis žvejybos sektoriaus pagrindas ir sutriktų valdymo sistemos veikimas. Dėl to Generalinis žvejybos direktoratas jau 2005 m pasiūlė taikyti ilgalaikį metodą, pagal kurį žvejybos apimtis sumažėtų palaipsniui iki tausojančio žvejybos lygio. Sektorius pritarė tausojančiam žvejybos lygiui ir pagal jį nustatytam BLS. Siekdamos, kad konsultacijų procesas būtų skaidresnis, Komisijos tarnybos po birželio mėn. vykusio posėdžio informavo Baltijos jūros RKT apie tinkamą metodą, kurį būtina taikyti nustatant menkių išteklių BLS. Su sektoriumi, nevyriausybinėmis organizacijomis ir valstybėmis narėmis dėl žvejybos pastangai ir kontrolei skirtų priemonių buvo konsultuotasi keletą kartų, ir į pasiūlymą įtrauktos tam tikros dalys yra pirmiausiai pagrįstos žvejybos sektoriaus pateiktomis pastabomis. - Ekspertų žinių rinkimas ir naudojimas Komisija kiekvienais metais prašo, kad TJTT, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK) pateiktų mokslines rekomendacijas dėl svarbių žuvų išteklių būklės. Pateikiama rekomendacija apima visus Baltijos jūros žuvų išteklius, kuriems siūloma nustatyti BLS. Siūlomas BLS yra pagrįstas rekomendacija, tačiau į ją ne visada skrupulingai atsižvelgiama. Atsižvelgiant į Komisijos tikslą užtikrinti tausojantį žvejybos išteklių naudojimą, palaikant stabilias bendrąsias žvejybos, kiekvienais metais nustatomos žvejybos galimybės nuo ankstesnių metų galimybių gali skirtis ne daugiau kaip 15 %. BLS, kurį siūloma taikyti menkės ištekliams, yra pagrįstas ilgalaikiu metodu, pagal kurį BLS ir žvejybos pastanga palaipsniui mažinama tol, kol per keletą metų užtikrinamas tausojantis žvejybos lygis. Be šio pasiūlymo, Komisija dar pateikė pasiūlymą dėl daugiamečio menkių išteklių valdymo ir šių išteklių žvejybos Baltijos jūroje plano. Pagrindinė plano dalis – palaipsniui mažinti žvejybos pastangą iki ilgalaikių tausojančių žvejybos lygių, kurie leistų užtikrinti didelius ir stabilius laimikius. Todėl pasiūlytasis BLS iš tikrųjų nėra pagrįstas TJTT rekomendacija nutraukti menkių žvejybą Baltijos jūros rytinėje dalyje, siekiant, kad šie ištekliai neišnyktų. Jis yra paremtas palaipsniui taikytinu metodu, kuris turi būti numatytas ilgalaikiame valdymo plane. Tačiau Baltijos jūros rytinės dalies menkėms siūlomas BLS nėra suderinamas su palaipsniu žvejybos pastangos mažinimu pagal pasiūlytą daugiametį planą dėl išskirtinių aplinkybių. Dėl prastos išteklių padėties būtina imtis griežtesnių priemonių išteklių nykimui sustabdyti. Atsižvelgiant į dabartinę išteklių padėtį, plane pasiūlytas laipsniškas žuvų mirtingumo dėl žvejybos sumažinimas 10 % leistų 26 % padidinti BLS. Apsvarsčiusi galimybę atkurti išteklius ir užtikrinti tausojantį jų naudojimą, Komisija nusprendė daugiau sumažinti žuvų mirtingumą, o tai atitiktų 15 % mažesnį BLS ir atitinkamai mažesnę žvejybos pastangą laivams. Atsižvelgdama į mokslinę rekomendaciją dėl šių išteklių, ypatingą dėmesį Komisija sutelks į tai, koks bus siūlomo mažinimo poveikis Baltijos jūros rytinės dalies ištekliams, ir, Tarybai nepatvirtinus ilgalaikio šių išteklių valdymo plano, bus priversta vėlesniais metais siūlyti dar griežtesnes priemones. Pagrindinės organizacijos ir(arba) ekspertai, su kuriais buvo konsultuojamasi Buvo konsultuotasi su šiomis mokslinėmis organizacijomis: Tarptautine jūrų tyrinėjimo taryba (TJTT) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetu (ŽMTEK). - Poveikio įvertinimas Siūlomomis priemonėmis, jeigu jos būtų įgyvendintos, būtų padidintos Bendrijos laivų bendrosios žvejybos galimybės Baltijos jūroje. Padidės šprotų ir kai kurių rūšių silkėms taikomos bendrosios žvejybos galimybės, o mažesnės sugavimo kvotos bus taikomos tik menkių žvejybai. Lašišoms BLS sumažintas remiantis tikraisiais sugavimais, todėl nesitikima, kad tai turės poveikio pirminei iškrautų žuvų vertei. Tačiau, darant prielaidą, kad kainos nesikeis, tikimasi, jog Baltijos jūroje sužvejotų ir iškrautų žuvų pirminė vertė 2007 m. maždaug 12 % sumažės dėl menkėms nustatyto mažesnio BLS. Pasiūlyme numatomi ne tik trumpalaikiai sprendimai, bet taip pat ir per ilgesnį laiką įgyvendintinas metodas, kuriuo žvejybos mastas palaipsniui mažinamas tol, kol bus užtikrintas ilgalaikis tausojantis žvejybos lygis. Todėl, taikant pasiūlyme nustatytą metodą, per vidutinį arba ilgą laikotarpį būtų sumažinta žvejybos pastanga, tačiau kvotos išliktų stabilios arba padidėtų. Todėl galima numatyti, kad ilgalaikio metodo taikymo pasekmės būtų sumažėjęs poveikis aplinkai dėl mažesnės žvejybos pastangos, žvejybos sektoriaus sumažėjimas dėl sumažėjusio laivų skaičiaus ir (arba) sumažėjusios vidutinės žvejybos pastangos kiekvienam laivui ir nepakitęs arba padidėjęs iškraunamo laimikio kiekis. 3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI - Teisinis pagrindas Teisinis šio pasiūlymo pagrindas – Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2371/2002, ypač jo 20 straipsnis. 4. POVEIKIS BIUDžETUI Pasiūlymas neturi jokio poveikio Bendrijos biudžetui. 5. PAPILDOMA INFORMACIJA - Išsamus paaiškinimas Šiuo pasiūlymu Baltijos jūroje žvejojančioms valstybėms narėms nustatomos bendrosios žvejybos galimybės 2007 metams. Valstybėms narėms paskirtas BLS ir kvotos nurodyti I priede. Siūlomi skaičiai yra pagrįsti mokslinėmis rekomendacijomis ir bendrosiomis BLS bei kvotų nustatymo nuostatomis, apibrėžtomis Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Europos Komisijos politikos ataskaitos apie 2007 m. bendrąsias žvejybos galimybes. Minėtiems dvejiems menkių ištekliams nustatytas BLS ir kvotos yra glaudžiai susiję su II priede nustatytais žvejybos pastangos apribojimais ir III priedo 2 punkte nustatytomis stebėsenos, tikrinimo ir priežiūros priemonėmis. III priede nustatytos techninės pereinamojo laikotarpio priemonės – tai svarbios priemonės, skirtos abiem netausojančiai naudojamiems menkių ištekliams Baltijos jūroje. Komisija pateikė pasiūlymą dėl naujo reglamento, nustatančio daugiametį menkių išteklių valdymo Baltijos jūroje planą, į kurį įtrauktos visos minėtos priemonės [nuoroda į pasiūlymą]. Tikimasi, kad 2007 m. pradžioje Taryba šį pasiūlymą priims. Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis Baltijos jūroje 2007 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA , atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[2], ypač jo 20 straipsnį, atsižvelgdama į 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 847/1996, nustatantį bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[3], ypač jo 2 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, Kadangi: (1) Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 4 straipsnyje reikalaujama, kad Taryba, atsižvelgdama į turimas mokslines rekomendacijas, ypač Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto parengtą ataskaitą, priimtų priemones, užtikrinančias galimybę naudotis vandenimis ir ištekliais bei tausojančią žvejybos veiklą. (2) Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį Taryba privalo nustatyti bendrųjų žvejybos galimybių apribojimus žvejybos rajone arba žvejybos rajonų grupėje ir šias žvejybos galimybes paskirstyti valstybėms narėms. (3) Siekiant užtikrinti veiksmingą bendrųjų žvejybos galimybių valdymą, turėtų būti nustatytos konkrečios žvejybos operacijų vykdymo sąlygos. (4) Bendrijos lygiu turi būti nustatyti žvejybos rajonų valdymo principai ir tam tikros procedūros, kad valstybės narės galėtų valdyti su jų vėliava plaukiojančius laivus. (5) Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnyje pateiktos apibrėžtys, kurios yra svarbios skirstant bendrąsias žvejybos galimybes. (6) I Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96 2 straipsnį būtina nustatyti išteklius, kuriems taikomos įvairios tame reglamente nurodytos priemonės. (7) Bendrosios žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos pagal šiam klausimui skirtus Bendrijos teisės aktus, ypač 1987 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 1381/87, nustatantį išsamias žvejybos laivų ženklinimo ir jų dokumentacijos taisykles[4], 1983 m. rugsėjo 22 d. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 2807/83, nustatantį išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles[5], 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93[6], nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą, 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2244/2003, nustatantį išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų[7]1986 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2930/86, nustatantį žvejybinių laivų charakteristikas[8], 1991 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3880/91 dėl valstybių narių, žvejojančių šiaurės rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo[9] ir 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose[10]. (8) Siekiant prisidėti prie žuvų išteklių išsaugojimo, 2007 m. turėtų būti įgyvendintos tam tikros papildomos žvejybai taikomos kontrolės priemonės ir techninės sąlygos. (9) Siekiant užtikrinti Bendrijos žvejų pragyvenimo šaltinį, svarbu užtikrinti galimybę tuose žvejybos rajonuose žvejoti nuo 2007 m. sausio 1 d. Atsižvelgiant į klausimo skubumą, dėl šešių savaičių laikotarpio, kuris yra nurodytas prie Europos Sąjungos Sutarties, Europos bendrijos, Europos Anglių ir plieno bendrijos bei Europos Atominės energijos bendrijos steigimo sutarčių pridėto protokolo dėl Nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje I pastraipos 3 dalyje, būtina taikyti išlygą, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS Taikymo sritis ir apibrėžtys 1 straipsnis Tema Šis reglamentas nustato Baltijos jūroje 2007 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, pagal kurias galima naudotis minėtomis bendrosiomis žvejybos galimybėmis. 2 straipsnis Taikymo sritis 1. Šis reglamentas taikomas Bendrijos žvejybos laivams (Bendrijos laivams) ir su trečiųjų šalių vėliava plaukiojantiems arba jose registruotiems žvejybos laivams, kurie žvejoja Baltijos jūroje. 2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, šis reglamentas netaikomas žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų, kurie atliekami gavus leidimą ir atitinkamai valstybei narei suteikus įgaliojimus, tikslais ir apie kuriuos Komisijai bei valstybei narei, kurios vandenyse atliekami tie tyrimai, buvo pranešta iš anksto. 3 straipsnis Apibrėžtys Be Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnyje pateiktųjų apibrėžčių, šiame reglamente taikomos šios apibrėžtys: (a) Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (toliau – „TJTT“, angl. ICES) zonos – tai Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3880/91 nustatytosios zonos; (b) „Baltijos jūra“ – TJTT IIIb, IIIc ir IIId kvadratai; (c) „bendras leistinasis sugavimas (BLS)“ – tam tikrų vandens gyvūnų išteklio kiekis, kurį galima sužvejoti kiekvienais metais; (d) „kvota“ – Bendrijai, valstybei narei arba trečiajai šaliai paskirto BLS dalis. II SKYRIUS Bendrosios žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos 4 straipsnis Sužvejoto žuvų kiekio apribojimai ir paskyrimas Sužvejoto žuvų kiekio apribojimai, šių apribojimų paskirstymas valstybėms narėms ir papildomos sąlygos pagal Reglamento (EB) 847/96 2 straipsnį yra nustatytos šio reglamento I priede. 5 straipsnis Specialios paskirstymo nuostatos 1. I priede nustatyti sužvejoto žuvų kiekio apribojimai valstybėms narėms paskirstomi nepažeidžiant: (a) pasikeitimų, kurie buvo atlikti pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį; (b) pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 4 dalį, 23 straipsnio 1 dalį ir 32 straipsnio 2 dalį paskirtų sužvejoti išteklių perskirstymo; (c) papildomų iškrovimų, kuriuos leidžiama vykdyti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį; (d) kiekių, kurių panaudojimas atidedamas pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį; (e) pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnį atliktų išskaitymų. 2. Siekiant atidėti kvotų, kurios turi būti perkeltos į 2008 metus, panaudojimą, visiems ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLS, galima taikyti Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnio 2 dalį, nukrypstant nuo minėto reglamento. 6 straipsnis Sužvejotų žuvų kiekių ir priegaudos sąlygos 1. Išteklių, kuriems yra nustatyti sužvejoto žuvų kiekio apribojimai, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik tada jeigu: (a) žuvis sužvejojo kvotą turinčios valstybės narės laivai ir jeigu ta kvota nėra išeikvota; (b) žuvys sužvejotos iš Bendrijos dalies segmento, kuris kvotomis nebuvo paskirstytas valstybėms narėms, ir ta dalis nebuvo išeikvota; arba (c) žuvys, išskyrus Atlanto silkes ir šprotus, yra susimaišiusios su kitų rūšių žuvimis, sužvejotos žuvys buvo sužvejotos tralais, daniškais velkamaisiais tinklais arba panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra mažesnis nei 32 mm, ir sužvejotos žuvys nėra išrūšiuojamos laive arba iškraunant. 2. Visi iškrauti žuvų kiekiai įskaitomi į kvotą arba, jeigu Bendrijos dalis valstybėms narėms nebuvo paskirstyta kvotomis, į Bendrijos dalį, išskyrus pagal šio straipsnio 1 dalies c punktą sužvejotą žuvų kiekį. 3. Jeigu valstybei narei paskirta Atlanto silkių kvota yra išeikvojama, plaukiojantys su tos valstybės narės vėliava, Bendrijoje registruoti ir žvejybos rajonuose, kuriuose taikoma atitinkama kvota, veiklą vykdantys laivai neturi iškrauti neišrūšiuotų sužvejotų žuvų ir tų sužvejotų žuvų, kurios yra pramaišiui su Atlanto silkėmis. 7 straipsnis Žvejybos pastangos apribojimai Žvejybos pastangos apribojimai yra nustatyti II priede. 8 straipsnis Pereinamojo laikotarpio techninės ir kontrolės priemonės Pereinamojo laikotarpio techninės ir kontrolės priemonės yra nustatytos III priede. III SKYRIUS Baigiamosios nuostatos 9 straipsnis Duomenų perdavimas Valstybės narės, pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 15 straipsnio 1 dalį siųsdamos Komisijai duomenis apie sužvejotų ir iškrautų žuvų kiekius, naudoja šio reglamento I priede nustatytus išteklių kodus. 10 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje dieną. Jis taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas I PRIEDAS Iškraunamų žuvų kiekio apribojimai ir susijusios sąlygos, nustatytos vykdant kasmetinį sužvejotų žuvų kiekio apribojimų valdymą, taikomą Bendrijos laivams rajonuose, kuriuose sužvejotų žuvų kiekio apribojimai galioja atsižvelgiant į žuvų rūšį ir žvejybos rajoną Šiose lentelėse yra nustatytas kiekvieno išteklio BLS ir kvotos (gyvojo svorio tonomis, išskyrus tuos atvejus, kai nurodyta kitaip), valstybei narei numatytas paskyrimas ir susijusios sąlygos kasmetiniam kvotų valdymui. Rūšys: | Atlanto silkės | Zona: | 30–31 pokvadračiai | Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. | Suomija | 72 230 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLS Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. | Švedija | 15 870 | EB | 88 100 | BLS | 88 100 | Rūšys: | Atlanto silkės | Zona: | 22–24 pokvadračiai | Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. | Danija | 7 359 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLS Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. | Vokietija | 28 966 | Suomija | 4 | Lenkija | 6 831 | Švedija | 9 340 | EB | 52 500 | BLS | 52 500 | Rūšys: | Atlanto silkės | Zona: | 25–27, 28.2, 29 ir 32 pokvadračiai | Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. | Danija | 2 931 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLS Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. | Vokietija | 777 | Estija | 14 967 | Suomija | 29 215 | Latvija | 3 693 | Lietuva | 3 889 | Lenkija | 33 190 | Švedija | 44 556 | EB | 133 218 | BLS | 147 200 | Rūšys: | Atlanto silkės | Zona: | 28,1 pokvadratis | Clupea harengus | HER/03D.RG | Estija | 15 701 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLS Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. | Latvija | 18 299 | EB | 34 000 | BLS | 34 000 | Rūšys | Menkės | Zona: | 25–32 pokvadračiai (EB vandenys) | Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. | Danija | 8 849 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLS Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. | Vokietija | 3 520 | Estija | 862 | Suomija | 677 | Latvija | 3 290 | Lietuva | 2 168 | Lenkija | 10 191 | Švedija | 8 965 | EB | 38 522 | BLS | 41 820 | Rūšys: | Menkės | Zona: | 22–24 pokvadračiai (EB vandenys) | Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. | Danija | 10 537 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLS Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. | Vokietija | 5 152 | Estija | 234 | Suomija | 207 | Latvija | 872 | Lietuva | 565 | Lenkija | 2 819 | Švedija | 3 754 | EB | 24 140 | BLS | 24 140 | Rūšys: | Jūrinės plekšnės | Zona: | IIIbcd (EB vandenys) | Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. | Danija | 2 697 | Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLS. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. | Vokietija | 300 | Švedija | 203 | Lenkija | 565 | EB | 3 766 | BLS | Nėra svarbios | Rūšys: | Atlanto lašišos | Zona: | IIIbcd (EB vandenys), išskyrus 32 pokvadratį | Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. | Danija | 74 808 | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLS Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. | Vokietija | 8 323 | (1) | Estija | 7 603 | (1) | Suomija | 93 280 | (1) | Latvija | 47 581 | (1) | Lietuva | 5 593 | (1) | Lenkija | 22 694 | (1) | Švedija | 101 119 | (1) | EB | 361 001 | (1) | BLS | 368 000 | (1) | __________ | (1) (1) Nurodomas žuvų skaičius. | Rūšys: | Atlanto lašišos | Zona: | 32 pokvadratis | Salmo salar | SAL/3D32. | Estija | 1 581 | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLS Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. | Suomija | 13 838 | (1) | EB | 15 419 | (1) | BLS | 17 000 | (1) | _________ | (1) (1) Nurodomas žuvų skaičius. | Rūšys: | Šprotai | Zona: | IIIbcd (EB vandenys) | Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. | Danija | 42 310 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLS Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis. Netaikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis. Taikoma Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalis. | Vokietija | 26 805 | Estija | 49 131 | Suomija | 22 148 | Latvija | 59 339 | Lietuva | 21 465 | Lenkija | 125 927 | Švedija | 81 793 | EB | 428 918 | BLS | 477 000 | II PRIEDAS 1. Žvejybos pastangos apribojimai 1.1. Tralais, supamaisiais tinklais arba panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akies ilgis yra 90 mm arba didesnis, ar žiauniniais tinklaičiais, vertikaliaisiais tinklaičiais (pinklieji tinklai) ir sieniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies ilgis yra 90 mm arba didesnis, ar inkarinėmis ūdomis žvejoti draudžiama: (a) 22–24 pokvadračiuose – nuo kovo 15 iki gegužės 14 d. ir (b) 25–27 pokvadračiuose – nuo birželio 15 d. iki rugsėjo 14 d. 1.2. Tralais, supamaisiais tinklais arba panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akies ilgis yra 90 mm arba didesnis, ar žiauniniais tinklaičiais, vertikaliaisiais tinklaičiais ir sieniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies ilgis yra 90 mm arba didesnis, ar inkarinėmis ūdomis žvejoti draudžiama: (a) 22–24 pokvadračiuose – 57 kalendorines dienas, išskyrus kovo 15 d. – gegužės 14 d. laikotarpį, ir (b) 25–27 pokvadračiuose – 51 kalendorinę dieną, išskyrus birželio 15 d. – rugsėjo 14 d. laikotarpį. 1.3. Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi 1.2 punkto, Komisijos prašymu, valstybės narės pateikia taikomos sistemos aprašą. 1.4. Nukrypstant nuo 1.1 ir 1.2 punktų, Bendrijos laivams, kurių bendras ilgis yra 12 m arba mažesnis, leidžiama laikyti laive ir iškrauti ne daugiau kaip 10 % gyvojo svorio menkių, jei žvejojama žiauniniais tinklaičiais, vertikaliaisiais tinklaičiais ir (arba) sieniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies ilgis yra 110 mm arba didesnis. III PRIEDAS Pereinamojo laikotarpio techninės ir kontrolės priemonės 1. Žvejybos apribojimai 1.1. Draudžiama nuo gegužės 1 d. iki spalio 31 d. vykdyti bet kokią žvejybą rajonuose, apibrėžtuose taškais, kurie nuosekliai sujungiami laksodromomis ir kurių padėtis nustatoma naudojant WGS84 koordinačių sistemą: 1 rajonas : – 55°45’ šiaurės platumos, 15°30’ rytų ilgumos – 55°45’ šiaurės platumos, 16°30’ rytų ilgumos – 55°00’ šiaurės platumos, 16°30’ rytų ilgumos – 55°00’ šiaurės platumos, 16°00’ rytų ilgumos – 55°15’ šiaurės platumos, 16°00’ rytų ilgumos – 55°15’ šiaurės platumos, 15°30’ rytų ilgumos – 55°45’ šiaurės platumos, 15°30’ rytų ilgumos 2 rajonas : – 55°00’ šiaurės platumos, 19°14’ rytų ilgumos – 54°48’ šiaurės platumos, 19°20’ rytų ilgumos – 54°45’ šiaurės platumos, 19°19’ rytų ilgumos – 54°45’ šiaurės platumos, 18°55’ rytų ilgumos – 55°00’ šiaurės platumos, 19°14’ rytų ilgumos 3 rajonas : – 56°13’ šiaurės platumos, 18°27’ rytų ilgumos – 56°13’ šiaurės platumos, 19°31’ rytų ilgumos – 55°59’ šiaurės platumos, 19°13’ rytų ilgumos – 56°03’ šiaurės platumos, 19°06’ rytų ilgumos – 56°00’ šiaurės platumos, 18°51’ rytų ilgumos – 55°47’ šiaurės platumos, 18°57’ rytų ilgumos – 55°30’ šiaurės platumos, 18°34’ rytų ilgumos – 56°13’ šiaurės platumos, 18°27’ rytų ilgumos 1.2. Nukrypstant nuo 1.1 punkto, leidžiama žvejoti žiauniniais tinklaičiais, vertikaliaisiais tinklaičiais, sieniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies ilgis yra 157 mm arba didesnis, ir ūdomis. Kai žvejojama ūdomis, neleidžiama laive laikyti menkių. 2. Su menkės išteklių atkūrimu Baltijos jūroje susijęs stebėjimas, tikrinimas ir priežiūra 2.1. Specialus leidimas žvejoti menkes Baltijos jūroje 2.1.1. Nukrypstant nuo 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento (EB) (EB) Nr. 1627/94, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų[11], 1 straipsnio 2 dalies, visi Bendrijos laivai, kurių didžiausias ilgis yra 8 m arba didesnis ir kurie turi arba naudoja bet kokį žvejybos įrankį, kurio tinklinio audeklo akies kraštines ilgis yra 90 mm ar didesnis, turi turėti specialų leidimą žvejoti menkes Baltijos jūroje. 2.1.2. Valstybė narė 2.1.1 punkte nurodytą specialų leidimą žvejoti menkes gali išduoti tik Bendrijos laivams, kurie 2005 m. turėjo pagal 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 27/2005 2005 metams nustatančio žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas dėl tam tikrų žuvies išteklių ir žuvies išteklių grupių, taikytinas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose būtina riboti sužvejojamą žuvų kiekį[12] III priedo 6.2.1 punktą išduotą specialų leidimą žvejoti menkes Baltijos jūroje. Tačiau valstybė narė Bendrijos laivui, plaukiojančiam su tos valstybės narės vėliava, registruotam Bendrijoje ir 2005 m. neturinčiam specialaus žvejybos leidimo, gali išduoti specialų leidimą žvejoti menkes, jeigu valstybė narė užtikrina, kad lygiavertis pajėgumas (išmatuotas kW) Baltijos jūroje nebus naudojamas žvejybai, kuri vykdoma bet kokiu žvejybos įrankiu, kurio tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra 90 mm arba didesnis. 2.1.3. Visos valstybės narės parengia ir tvarko laivų, turinčių specialų leidimą žvejoti menkes Baltijos jūroje, sąrašą ir užtikrina, kad Komisija ir kitos valstybės narės, besiribojančios su Baltijos jūra, turėtų prieigą prie to sąrašo oficialiame valstybės narės žiniatinklyje. 2.1.4. Bendrijos laivo kapitonas arba jo (jos) įgaliotasis atstovas, kuriam(–iai) valstybė narė yra išdavusi specialų leidimą žvejoti menkes Baltijos jūroje, to leidimo kopiją turi turėti žvejybos laive. 2.2. Laivo žurnalai 2.2.1. Nukrypstant nuo 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93, nustatančio bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą[13], 6 straipsnio 4 dalies, Bendrijos laivų, kurių bendras ilgis yra 8 m arba didesnis, kapitonai turi tvarkyti laivo žurnalą, kuriame pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6 straipsnį registruoja laivu vykdomas operacijas. 2.2.2. Valstybės narės, naudodamosi LSS duomenimis, patikrina, ar žvejybos stebėjimo centrui (ŽSC) laivų stebėjimo sistemą turinčių laivų perduota informacija atitinka laivo žurnale užregistruotą veiklą. Tokių kryžminių patikrinimų duomenys užregistruojami kompiuteriu nuskaitoma forma ir laikomi trejus metus. 2.2.3. Kiekviena valstybė narė saugo ir savo oficialiame žiniatinklyje skelbia kontaktinę informaciją, reikalingą pateikiant laivo žurnalus, iškrovimo deklaracijas ir šio priedo 2.8 punkte nurodytus išankstinius pranešimus. 2.3. Leistinas nukrypimo dydis 2.3.1. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2807/83 5 straipsnio 2 dalies, leistinas nukrypimo dydis x skaičiuojant Bendrijos laivuose laikomus žuvų, kurioms nustatytas BLS, kiekius (kilogramais) turi būti 8 % to kiekio, kuris nurodytas laivo žurnale. 2.3.2. Laimikio, kuris iškraunamas neišrūšiuotas, leistinas nukrypimo dydis skaičiuojant kiekius yra 8 % viso laive laikomo kiekio. 2.4. Elektroninis duomenų apie sugautą laimikį registravimas ir perdavimas 2.4.1. Nukrypstant nuo 1983 m. rugsėjo 22 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2807/83, nustatančio išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles [14], 1 straipsnio, VMS turinčiuose laivuose gali būti įrengtos vėliavos valstybės narės kompetentingų institucijų patvirtintos operatyvinės kompiuterizuotos priemonės, skirtos elektroniniu būdu užregistruoti ir perduoti su žvejybos žurnale registruotina žvejybos veikla susijusią informaciją. 2.4.2. Visą užregistruotą informaciją apie žvejybos veiklą, kuri turi būti registruojama laivo žurnale, 2.4.1 punkte nurodyti laivai perduoda vėliavos valstybės narės ŽSC. Valstybės narės ŽSC užtikrina, kad šie duomenys būtų užregistruoti kompiuteriu nuskaitoma forma ir saugomi trejus metus. 2.4.3. Valstybės narės užtikrina, kad 2.4.2 punkte minėtą informaciją jų ŽSC gautų kiekvieną dieną ir dar dažniau, jei ŽSC to reikalauja. 2.4.4. Kai vėliavos valstybių narių žvejybos laivai plaukioja pakrantės valstybės vandenyse, pagal 2.4.2. punktą gautą informaciją vėliavos valstybės narės kasdien perduoda pakrantės valstybės ŽSC. Pakrantės valstybės ŽSC gali reikalauti, kad minėta informacija būtų pateikiama dažniau. 2.5. Duomenų apie žvejybos pastangą registravimas 2.5.1. Žvejybos laivai perduoda vėliavos valstybės narės ŽSC Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 19b straipsnyje nurodytą informaciją ir įtraukia ją į Komisijos reglamento (EB) Nr. 2244/2003 13 straipsnyje nurodytą kompiuterinę duomenų bazę. 2.5.2. Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 19b straipsnis netaikomas laivams, kurie turi įsirengę LSS. 2.6. Žvejybos pastangos stebėsena ir kontrolė 2.6.1. Vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos stebi ir kontroliuoja, ar laikomasi: (a) II priedo 1.1 ir 1.2 punktuose nustatytų žvejybos pastangų, (b) šio priedo 1 punkte nustatytų žvejybos apribojimų. 2.6.2. Visos valstybės narės kasmet iki sausio 31 d. parengia, tvarko ir savo oficialiuose žiniatinkliuose paskelbia laivų, kuriems taikomos šio reglamento II priedo 1.1 ir 1.2 punktų nuostatos, sąrašą. Tame sąraše nurodomas kalendorinių dienų, kurias kiekvienas laivas žvejojo II priedo 1.1 ir 1.2 punktuose nurodytuose rajonuose, skaičius. 2.6.3. 2.6.2 punkte minėtas sąrašas kasdien atnaujinamas, patikslinant kiekvieno laivo žvejotų dienų skaičių. 2.7. Įplaukimas į konkrečius rajonus arba išplaukimas iš jų 2.7.1. Žvejybos veiklą Bendrijos vandenyse, 22–24 pokvadračiuose (A rajonas) arba 25–27 pokvadračiuose (B rajonas) žvejybos laivas gali pradėti turėdamas mažiau nei 100 kg menkės. 2.7.2. Išplaukęs iš A, B rajonų arba 28–32 pokvadračių (C rajonas) su daugiau nei 100 kg menkių žvejybos laivas turi: (a) vykti tiesiai į tame rajone, kuriame žvejoja, esantį uostą ir iškrauti jame žuvį arba (b) tiesiai į kitame rajone esantį uostą ir iškrauti jame žuvį. (c) išplaukdamas iš rajono, kuriame laivas žvejoja, tinklus, kad jų nebūtų įmanoma greitai panaudoti, sudėti pagal toliau nurodytas sąlygas: (i) tinklai, svarsčiai ir panašios priemonės turi būti nuimtos nuo tinklų lentų, vilkimo ir traukimo lynų bei virvių, (ii) tinklai, kurie yra denyje ar virš jo, yra saugiai pririšami prie kurios nors laivo konstrukcijos dalies. 2.8. Išankstinis pranešimas 2.8.1. Bendrijos žvejybos laivo, išplaukiančio iš 22–24 pokvadračio (A rajonas), 25–27 pokvadračio (B rajonas) arba 28–32 pokvadračio (C rajonas), laive turinčio daugiau kaip 300 kg gyvojo svorio menkių, kapitonas prieš dvi valandas iki išplaukimo iš rajono vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms praneša: (a) išvykimo laiką ir vietą, (b) visų laive laikomų rūšių žuvų gyvojo svorio kiekius. Laivai, kuriems taikomas šio priedo 2.4 punktas, atleidžiami nuo šio įpareigojimo. 2.8.2. 2.8.1. punkte nurodytą pranešimą gali perduoti ir Bendrijos žvejybos laivo kapitono įgaliotasis atstovas. 2.8.3. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 7 straipsnio 1 dalies, Bendrijos laivo, turinčio daugiau nei 300 kg gyvojo svorio menkių, kapitonas ar jo įgaliotasis atstovas valstybės narės kompetentingoms institucijoms bent prieš valandą iki kiekvieno atplaukimo į bet kokią toje valstybėje narėje esančią iškrovimo vietą praneša: (a) iškrovimo vietos pavadinimą, (b) numatomą atplaukimo į tą iškrovimo vietą laiką, (c) visų laive laikomų rūšių žuvų gyvojo svorio kiekius. 2.9. Paskirtieji uostai 2.9.1. Jeigu laive laikoma daugiau nei 750 kg gyvojo svorio menkių, ta žuvis gali būti iškrauta tik paskirtuose uostuose. 2.9.2. Visos valstybės narės paskiria uostus, kuriuose iškraunamas didesnis nei 750 kg Baltijos jūroje sužvejotų menkių kiekis. 2.9.3. Visos valstybės narės per 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos parengia, tvarko ir savo oficialiuose žiniatinkliuose paskelbia paskirtųjų uostų sąrašą. 2.10. Menkių svėrimas jas iškraunant pirmą kartą 2.10.1. Laivai, kuriuose laikoma daugiau nei 100 kg menkių, neturi pradėti iškrauti sužvejotų žuvų tol, kol negauna valstybės narės, kurioje bus iškraunama, kompetentingų institucijų leidimo. 2.10.2. Valstybės narės kompetentingos institucijos gali reikalauti, kad bet koks Baltijos jūroje sužvejotas ir toje valstybėje narėje iškrautas menkių kiekis, prieš išvežant jį iš iškrovimo uosto į kitą vietą, būtų sveriamas dalyvaujant tikrintojams. 2.11. Etaloniniai tikrinimo kiekiai Kiekviena valstybė narė nustato konkrečius etaloninius tikrinimo kiekius. Tie etaloniniai kiekiai turi būti reguliariai svarstomi iš naujo, išnagrinėjus pasiektus rezultatus. Etaloniniai tikrinimo kiekiai turi būti tobulinami palaipsniui tol, kol nusistovės 1 priedėlyje apibrėžti privalomieji kiekiai. 2.12. Žvejybos rajono perplaukimo ir perkrovimo uždraudimas 2.12.1. Laivui draudžiama plaukti per žvejybos rajonus, kuriuose neleidžiama žvejoti menkių, jeigu laive turimi žvejybos įrankiai nėra patikimai surišti ir sukrauti taip, kaip nurodyta 2.7.2 (c) punkte. 2.12.2. Menkes perkrauti galima tik kompetentingų institucijų paskirtame perkrovimo uoste. 2.13. Baltijoje sužvejotų menkių vežimas Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 8 straipsnio 1 dalies, laivo, kurio bendras ilgis yra 8 metrai arba didesnis, kapitonas, veždamas žuvį kitur nei į iškrovimo arba importo vietą, privalo turėti iškrovimo deklaraciją. Iškrovimo deklaracija pateikiama kartu su Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 13 straipsnio 1 dalyje nurodytais vežimo dokumentais. 2.14. Bendra priežiūra ir keitimasis inspektoriais. 2.14.1. Valstybės narės atlieka bendrus patikrinimus ir kartu vykdo priežiūrą bei šiems tikslams parengia bendras veiklos procedūras. 2.14.2. Valstybės narės, kartu atliekančios patikrinimus ir bendrai vykdančios priežiūrą, užtikrina, kad kiekvienos iš dalyvaujančių valstybių narių inspektoriai būtų pakviesti prisidėti bent prie minėtų veiklų. 2.14.3. Atliekant šiuos bendrus patikrinimus ir kartu vykdant priežiūrą, gali dalyvauti Komisijos inspektoriai. 2.14.4. Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra (BŽKA), siekdama koordinuoti 2008 m. skirtą bendrą patikrinimo ir priežiūros programą, iki 2007 m. lapkričio 15 d. surengia kompetentingų nacionalinių tikrinimo institucijų posėdį. 2.15. Nacionalinės kontrolės veiksmų programos 2.15.1. Atitinkamos valstybės narės pagal 2 priedėlį parengia Baltijos jūrai skirtą nacionalinę kontrolės veiksmų programą. 2.15.2. Pagal 1 priedėlį valstybės narės nustato konkrečius etaloninius tikrinimo kiekius. Tie etaloniniai kiekiai turi būti reguliariai svarstomi iš naujo, išnagrinėjus pasiektus rezultatus. Etaloniniai tikrinimo kiekiai turi būti tobulinami palaipsniui tol, kol nusistovės 2 priedėlyje apibrėžti privalomieji kiekiai. 2.15.3. Atitinkamos valstybės narės užtikrina, kad oficialiuose jų žiniatinkliuose Komisijai ir kitoms valstybėms narėms, besiribojančioms su Baltijos jūra, iki 2007 m. sausio 31 d. būtų prieinamos 2.15.1 punkte nurodytos nacionalinės kontrolės veiksmų programos ir jų įgyvendinimo tvarkaraštis. 2.15.4. Komisija sukviečia Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto susirinkimą, kad būtų įvertinta, ar vykdoma nacionalinė kontrolės veiksmų programa, skirta menkių ištekliams Baltijos jūroje, ir būtų nustatyti jos įgyvendinimo rezultatai. 2.16. Speciali stebėsenos programa 2.16.1. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 34c straipsnio 1 dalies 4 pastraipos, speciali minėtų menkės išteklių kontrolės ir tikrinimo programa gali trukti ilgiau kaip trejus metus. III priedo 1 priedėlis Konkretūs etaloniniai tikrinimo kiekiai Tikslas 1. Visos valstybės narės pagal šį priedą nustato konkrečius etaloninius tikrinimo kiekius. Strategija 2. Žvejybos veiklos tikrinimas ir priežiūra daugiausia turi būti skiriami laivams, kurie, galimas dalykas, galėtų žvejoti menkes. Siekiant nustatyti tikrinimo ir priežiūros veiksmingumą, kryžminio patikrinimo mechanizmą turi papildyti atsitiktiniai vežimo ir menkių pardavimo patikrinimai. Prioritetai 3. Skirtingoms žvejybos įrankių grupėms taikomas nevienodo lygio prioritetų paskirstymas, atsižvelgiant į tai, kokio masto įtaką laivynams turi žvejybinės pastangos apribojimai. Dėl tos priežasties kiekviena valstybė narė nustato konkrečius prioritetus. Mėginių ėmimas 4. Visos valstybės narės nurodo, kokią mėginių ėmimo strategiją jos taikys. Komisijos prašymu, valstybės narės turi pateikti jai taikomą mėginių ėmimo planą. Tiksliniai etaloniniai kiekiai 5. Valstybės narės ne vėliau nei mėnuo nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos įgyvendina nustatytus tikrinimo tvarkaraščius, atsižvelgdamos į toliau nurodytus tikslus: a. Patikrinimo lygis uostuose Paprastai tikslumas turi būti ne mažesnis už pasiektą taikant eilinį atsitiktinės imties metodą, patikrinus 20 % visose iškrovimo vietose iškrautų menkių pagal svorį. b. Pardavimo kontrolės lygis Patikrinami 5 % aukcione siūlomo parduoti menkių kiekio. c. Patikrinimo jūroje lygis Lankstus etaloninis kiekis: turi būti nustatomas atlikus išsamią žvejybos veiklos kiekviename žvejybos rajone analizę. Etaloniniai kiekiai jūroje grindžiami patruliavimo dienų jūroje, praleistų menkių išteklių valdymo rajonuose, skaičiumi; šie kiekiai gali skirtis tomis dienoms, kai patruliuojama tam tikruose žvejybos rajonuose. d. Iš oro atliekamos priežiūros lygis Lankstus etaloninis kiekis: turi būti nustatomas atlikus išsamią kiekviename žvejybos rajone vykdytos žvejybos veiklos analizę ir atsižvelgiant į valstybei narei prieinamus išteklius. III priedo 2 priedėlis Nacionalinių kontrolės programų turinys Nacionalinėse kontrolės programose, inter alia , nustatoma: 1. Kontrolės priemonės Žmogiškieji ištekliai 1.1. Krante ir jūroje dirbančių inspektorių skaičius, jų darbo laikotarpiai ir žvejybos rajonai, kuriuose inspektoriai turi eiti savo pareigas. Techniniai ištekliai 1.2. Patruliuojančių laivų ir lėktuvų skaičius, jų dislokavimo laikotarpiai ir žvejybos rajonai, kuriuose laivai ir lėktuvai turi būti naudojami. Finansiniai ištekliai 1.3. Biudžeto asignavimų, kurie reikalingi naudojant žmogiškuosius išteklius, laivus ir lėktuvus, dydis. 2. Su žvejybos veikla susijusios informacijos elektroninis registravimas ir perdavimas Sistemų, įdiegtų siekiant užtikrinti III priedo 2.4, 2.5, 2.6 ir 2.8 punktų nuostatų vykdymą, aprašas. 3. Uostų paskyrimas Uostų, pagal III priedo 2.9 punktą paskirtų menkėms iškrauti, sąrašas. 4. Pranešimas apie įplaukimą ir išplaukimą Sistemų, įdiegtų siekiant užtikrinti III priedo 2.7 punkto nuostatų vykdymą, aprašas. 5. Iškrauto žuvų kiekio kontrolė Įrenginių ir sistemų, įdiegtų siekiant užtikrinti III priedo 2.2, 2.3, 2.10, 2.12 ir 2.13 punktų nuostatų vykdymą, aprašymas. 6. Tikrinimo procedūros Nacionalinėse menkių kontrolės programose nurodomos procedūros, kurių būtina laikytis: (a) vykdant patikrinimus jūroje ir sausumoje; (b) susisiekiant su kompetentingomis institucijomis, kurias kitos valstybės narės paskyrė atsakingomis už nacionalines menkų kontrolės programas; (c) bendrai vykdant priežiūrą ir keičiantis inspektoriais (nurodomi kitų valstybių narių vandenyse pareigas einančių inspektorių įgaliojimai ir kompetencija). [1] KOM (2006) 411. 2006.7. 24, galutinis. [2] OL L 358, 2002 12 31, p. 59. [3] OL L 115, 1996 5 9, p. 3. [4] OL L 132, 1987 5 21, p. 9. [5] OL L 276, 1983 10 10, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1965/2001 (OL L 268, 2001 10 9, p. 23). [6] OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1954/2003 (OL L 289, 2003 11 7, p. 1). [7] OL L 333, 2003 12 20, p. 17. [8] OL L 274, 1986 9 25, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3259/94 (OL L 339, 1994 12 29, p. 11). [9] OL L 365, 1991 12 31, p. 1. [10] OJ L 16, 2005 1 20, p. 184 [11] OL L 171, 1994 7 6, p. 7. [12] OL L 12, 2005 01 14, p. 1. [13] OL L 261, 1993 10 20, p. 1. [14] OL L 276, 1983 10 10, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1804/2005 (OL L 290, 2005 11 4, p. 10).