LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 415/30

Regionų komiteto nuomonė. Vaisių ir daržovių, bananų ir pieno tiekimo švietimo įstaigoms pagalbos programa

2014/C 415/07

Pranešėjas Povilas Žagunis, Panevėžio rajono savivaldybės meras (LT/EA) Pamatinis dokumentas Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl vaisių ir daržovių, bananų ir pieno tiekimo švietimo įstaigoms pagalbos programos iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 ir Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013, COM(2014) 32 final

I. POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

1. atsižvelgdamas į sveikos gyvensenos įpročių formavimo svarbą jau nuo mokyklos suolo, Europos Sąjungos paramos galimybes skatinant sveikos gyvensenos įgūdžių formavimą bei vietos ir regionų valdžių galimybes formuoti ir įgyvendinti konkrečiam atvejui pritaikytas veiklas, remiamas bendrų europinių programų;

2. pabrėžia, kad ekologiški maisto produktai, kurių sudėtyje nėra GMO, turėtų būti svarbi tvarios vaikų mitybos dalis;

3. pabrėždamas vaisių ir daržovių tiekimo programos, kurioje dalyvauja 25 valstybės narės (išskyrus Jungtinę Karalystę, Suomiją ir Švediją), ir kurios galimybėmis 2012–2013 m. pasinaudojo 8,4 mln. vaikų iš 61 396 mokyklų bei pieno tiekimo schemos, kurioje dalyvauja visos valstybės narės, ir kurios galimybėmis 2011–2012 m. pasinaudojo 20,3 mln. vaikų visoje ES, svarbą bei galimybes visoms pageidaujančioms dalyvauti ES valstybėms narėms;

4. atkreipdamas dėmesį į tai, jog ši teisėkūros iniciatyva, nepaisant savo nedidelės apimties, apima net kelias svarbias ES ir valstybių narių kompetencijų sritis: tiek BŽŪP ir vidaus rinką, tiek ir sveikatos apsaugą, tiek ir, ribotu aspektu – švietimą;

5. teigiamai vertina siūlymą sujungti Pieno tiekimo mokykloms (įkurtos 1977 m., išplėstos 2008 m. įtraukiant ir vidurines mokyklas) ir Vaisių tiekimo mokykloms (įkurtos 2009 m.) programas bei nustatyti vienodas bendro finansavimo taisykles, teikiamą remiantis 2011 m. Audito rūmų ataskaita (1) bei rekomendacijomis dėl efektyvumo didinimo ir koordinavimo gerinimo;

6. teigiamai vertina iš dalies pakeistu reglamentu Nr. 1308/2013 numatomą galimybę valstybėms narėms iš dalies, neviršijant nacionalinių asignavimų, perskirstyti dalį lėšų, numatytų vaisių ir daržovių bei bananų ar pieno tiekimui į mokyklas; (23a straipsnio 4 dalis), tokiu būdu užtikrinant didesnį lėšų panaudojimo lankstumą valstybių narių lygmeniu sudarant sąlygas išvengti galimų su grėsmingai dideliu, net 30 proc. siekiančiu, paramos lėšų nepanaudojimu susijusių iššūkių, aptartų pasiūlymo vertinimo pažymoje (1.5.1 punktas);

7. kartu reiškia abejonę dėl siūlomos programos lėšų dalies, kurią valstybės narės gali perskirstyti savo nuožiūra: pažymi, kad siūloma 15 proc. dalis nėra pagrįsta išsamesne analize, ypač tada, kai atskirais atvejais abejų keičiamų programų lėšų neįsisavinimo rodiklis siekia iki 30 proc., dėl ko pats siūlymas neatrodo tinkamai suderinamas su gero valdymo principais;

8. teigiamai vertina iš dalies pakeisto reglamento Nr. 1308/2013 nuostatą dėl galimybės valstybėms narėms papildomai finansuoti programą nuosavomis lėšomis arba pritraukiant privačias lėšas, kaip gerą pagrindą nacionalinių ir europinių lėšų sinergijai, siekiant teigiamo ir skirtingų valstybių narių požiūrio nesąlygojančio tikslo;

9. siūlo tobulinti paramos vaisių ir daržovių bei pieno tiekimo mokykloms reguliavimą, numatant galimybę perskirstyti nacionalines paramos kvotas, pavyzdžiui, artėjant programos šešerių metų laikotarpio pabaigai ir vienai valstybei narei neišnaudojus jai skirtos kvotos, visų pirma turėtų būti apsvarstytas lėšų perskirstymas tiems regionams, kurie jų panaudojo daugiausiai; po to turėtų būti sudaryta galimybė perskirstyti Komisijos nustatytas nacionalines kvotas tarp valstybių narių jas įgyvendinusių ar viršijusių naudai, taip skatinant sėkmingai įgyvendinančias ir raginanti pasitempti ne taip efektyviai dirbančias valstybes nares;

10. pabrėžia, kad šiuo metu taikomi paramos kvotos skyrimo valstybėms narėms principai: istorinis požymis, nurodantis, kaip valstybės narės naudojo šią paramą ankstesniu laikotarpiu, bei fizinis poreikis, apibrėžiamas kaip objektyvi šešių–dešimties metų amžiaus vaikų dalis valstybės narės populiacijoje, yra labai instrumentiški ir gali būti nepakankami siekiant efektyviai patenkinti aptariamos paramos poreikį;

11. atsižvelgdamas į Europos įvairovę, siūlo įvertinti ir paramos vaisių ir daržovių bei pieno tiekimui į mokyklas programos nacionalines kvotas apibrėžiančių papildomų kriterijų galimybes; tokiais kriterijais galėtų būti regiono išsivystymo lygis, vidutinis statistinis vitaminų trūkumas, nustatomas kaip skirtumas tarp Pasaulio sveikatos organizacijos metodika nustatyto objektyvaus vaisių poreikio vaikų racione (400 g. vaisių per dieną) ir faktinio statistinio vidutinio jų suvartojimo, maitinimosi tradicijas (pavyzdžiui, tradiciškai pietinių ES valstybių narių racione yra labiau paplitusi vaisiais ir daržovėmis paremta dieta nei šiaurinių), ir kt.;

12. reiškia abejonę dėl pasiūlymo dėl reglamento preambulės 7 punkte esančio siūlymo Komisijai deleguoti įgaliojimus priimti tam tikrus aktus dėl papildomų taisyklių, susijusių su abejų kriterijų derinimu pagrįstumo ir vertina tai kaip galimą mėginimą didinti Komisijos įgaliojimus valstybių narių kompetencijų sąskaita;

13. reiškia susirūpinimą dėl Reglamentu valstybėms narėms sukuriamos pareigos vykdyti programos monitoringą (2) bei ypač dėl šios pareigos sąlygojamos administracinės naštos valstybių narių nacionalinėms bei vietos ir regionų valdžių institucijoms ir dėl šios priežasties ragina Komisiją ir valstybes nares siekti, kad tokių programų monitoringo našta būtų kiek galima mažesnė;

14. kritiškai vertina Reglamente užfiksuotą principą, kuriuo nustatoma maksimali paramos už porciją suma, o ne paramos procentas ir atkreipia dėmesį į grėsmes, kylančias dėl tokio finansavimo būdo, būtent, konkrečios paramos sumos nustatymo išdavoje galinčius kilti siekius pradėti naudoti pigesnius, žemesnės kokybės produktus bei siūlo ir toliau Programai skiriamas ES pagalbos finansavimo lėšas (aukščiausia riba) ir konkrečius pagalbos dydžius nustatyti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos Veikimo 43 straipsnio 3 dalį;

15. atsižvelgdamas į grėsmę, kad pradėjus taikyti fiksuotą paramos porcijai sumą gali nukentėti tiekiamų produktų kokybė, ragina visas suinteresuotas puses imtis priemonių užtikrinti ir kontroliuoti aukštą pagal šią paramos programą tiekiamų žemės ūkio produktų kokybę;

16. atkreipdamas dėmesį į Audito Rūmų ataskaitos išvadą, jog pieno tiekimo programos rezultatų neatitikimą keliamiems tikslams labai sustiprino tai, kad nebuvo mechanizmo, pagal kurį būtų orientuojamasi į prioritetinius poreikius, neigiami vertina reglamento Nr. 1308/2013 23 straipsnio, aptariančio žemės ūkio produktų tiekimą į švietimo įstaigas, redakciją, kurioje neužsimena apie konsultacijų su vietos ir regionų valdžiomis tobulinant šešiametes vaisių ir daržovių tiekimo programas svarbą bei poreikį atsižvelgti į jų sukauptas patirtis;

17. atsižvelgdamas į tai, jog bet koks mėginimas valstybėms narėms iš europinio lygmens primesti vidinių konsultacijų taisykles vertintinas kaip subsidiarumo principo pažeidimas, ragina Komisiją reglamente tik rekomenduoti valstybėms narėms daugiau kreipti dėmesio į vietos ir regionų valdžios institucijų, kaip arčiausiai galutinio vartotojo ir tikslinės auditorijos esančių institucijų, teikiamas grįžtamojo ryšio galimybes ypač jas įtraukiant į konsultacijas dėl nacionalinių šešiamečių vaisių ir daržovių tiekimo programų formavimo;

Programos turinys

18. atkreipia dėmesį į tai, kad vaisių ir daržovių bei pieno vartojimo įpročių formavimas turi ir ilgalaikių ekonominių pasekmių, turinčių poveikį bendrų europinių konkurencingumo didinimo ir sanglaudos stiprinimo tikslų įgyvendinimui;

19. pažymi, jog maisto produktai, su nedidelėmis išimtimis, yra vietinis gaminys, atitinkamai, jų vartojimo skatinimas prisideda prie paklausos esamuoju laikotarpiu didinimo, makro lygmeniu – ir BŽŪP tikslų įgyvendinimo, o vaikų įpročių vartoti daugiau sveiko maisto skatinimas – ir prie gerų mitybos įpročių formavimo bei darnaus vartojimo ateityje didinimo, dėl ko vaisių ir daržovių bei pieno vartojimo skatinimas turi būti vertinamas kaip bendro europinio konkurencingumo didinimo veiklos dalis;

20. įvertinęs vykstančias diskusijas pagal šią paramos schemą remiamų produktų perdirbtumo lygį bei atsižvelgdamas į sveikos mitybos principų diegimo nuo vaikystės svarbą, siūlo pagal šią paramos schemą tinkamais finansuoti produktais laikyti tik visai neapdorotus ar menkai apdirbtus, neturinčius kenksmingų priedų bei saldiklių, skonio stipriklių, druskos;

21. atsižvelgdamas į Europos įvairovę mano, jog nėra tikslinga mėginti europiniu lygmeniu reglamentuoti vaisių ir daržovių, tiekiamų mokykloms pagal šią paramos schemą sąrašą; vietoje to, kiekvienai valstybei narei pati turi apsispręsti dėl mokykloms tiekiamų vaisių, daržovių ir pieno produktų;

22. atsižvelgdamas į Europos įvairovę mano, jog nėra tikslinga mėginti europiniu lygmeniu reglamentuoti vaisių ir daržovių, tiekiamų mokykloms pagal šią paramos schemą, sąrašą; vietoje to, kiekviena valstybė narė regionų ar vietos lygmeniu pati turi apsispręsti dėl mokykloms tiekiamų vaisių, daržovių ir pieno produktų;

23. neigiamai vertina pasiūlymus pieno tiekimo komponentą naujojoje programoje apriboti tik iki geriamojo pieno; mano, kad remiamų pieno gaminių asortimentas turi apimti ir menkai perdirbtus ir kenksmingais priedais nepapildytus pieno produktus: natūralius (nesaldintus) pieno gaminius, tokius kaip jogurtas, šviežius sūrius;

24. pažymi, jog asortimento susiaurinimas ne tik sumažintų vaikų galimybę pasirinkti ir darytų programą mažiau patrauklią, tačiau ir iš programos naudos gavėjų eliminuotų tam tikrą procentą vaikų, kurių organizmas netoleruoja laktozės, tačiau kuriems rauginti pieno gaminiai, tokie kaip nesaldus jogurtas, yra tinkami;

25. dėl šios priežasties ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų numatyti priemones, skirtas nustatyti minimalius pagal paramos schemą tiekiamų maisto produktų kokybės standartus bei užtikrinti jų laikymąsi;

26. atkreipia dėmesį į Audito Rūmų ataskaitos išvadą, jog mokyklų aprūpinimo pienu programos veiksmingumas labai menkas ir neturėjo laukiamo poveikio, kadangi daugeliu atvejų subsidijuojami produktai šiaip ar taip būtų buvę įtraukti į valgyklose tiekiamus patiekalus, o naudos gavėjai juos tikriausiai būtų pirkę net ir be subsidijos, o rengiant ir įgyvendinant programą skirtas nepakankamas dėmesys nustatytiems auklėjamiesiems tikslams (3);

27. dėl šios priežasties, bei atsižvelgdamas į pieno naudą vaikams, ragina valstybes nares įvertinti pagal pieno tiekimo programą numatomų tiekti pieno produktų poreikį bei ES paramą orientuoti tik į sveikos mitybos kriterijus atitinkančių ir maistine prasme vertingiausių pieno produktų tiekimo mokyklų valgykloms finansavimą;

28. reikšdamas susirūpinimą dėl nerimą keliančios statistikos, teigiančios, jog visoje ES net 22 mln. vaikų turi antsvorio, o net 5 mln. yra nutukę (4), o net ir suaugę ES-27 gyventojai 2011 m. vidutiniškai vartojo mažiau nei pusę Pasaulio sveikatos organizacijos rekomenduojamos vairių ir daržovių normos (5), pabrėžia mokyklos, kaip vietos, rengiančios jauną žmogų gyvenimui, svarbą jam suteikiant žinias apie sveiką mitybą bei formuojant praktinius įpročius;

29. pastaruoju aspektu itin akcentuoja vietos ir regionų valdžių institucijų, kurios daugeliu atveju yra mokymo įstaigų steigėjos, vaidmenį skatinant sveiką gyvenseną bei ragina prioritetizuoti veiklą ir bendradarbiavimą šioje srityje;

30. teigiamai vertina iki šiol galiojusiose schemose taikytus kokybės reikalavimus (6) ir rekomenduoja juos išlaikyti, esant galimybei – griežtinti, atsižvelgiant į mitybos specialistų rekomendacijas;

31. atkreipdamas dėmesį, jog bendras visuomeninis kontekstas, nepaisant įvairių regioninių, nacionalinių ir europinių sveikatinimo iniciatyvų (7), lieka gana nepalankus sveikai gyvensenai: vidutiniškai vienas ES-27 gyventojas 2011 m. vartojo mažiau nei pusę Pasaulio sveikatos organizacijos rekomenduojamos vairių ir daržovių normos (8), reiškia abejonę dėl iniciatyvoje nustatomos vaikų amžiaus ribos (6–10 metų), kuriems taikoma paramos schema, kaip nepakankamos geriems įgūdžiams suformuoti egzistuojančiame sveiko gyvenimo būdo atžvilgiu neigiamame kontekste bei rekomenduoja svarstyti galimybę šią programą taikyti ir jaunesnio amžiaus vaikams, lankantiems lopšelius, darželius ir kitas ikimokyklinio lavinimo įstaigas bei pratęsti ir vyresnių nei 10 m. vaikų grupėje;

Darni plėtra ir aplinkosauga

32. atkreipdamas dėmesį į su vaisių ir daržovių bei pieno tiekimu susijusius darnios plėtros aspektus: visų pirma prekių pristatymo sąlygojamas transporto sukeliamas neigiamas pasekmes aplinkai ir gyventojų sveikatai, ragina apsvarstyti galimybę daugiau dėmesio skirti vietoje arba gretimuose regionuose pagamintų/išaugintų produktų tiekimui pagal šią schemą;

33. atsižvelgiant į darnios plėtros aspektus ir poreikį formuoti darnaus vartojimo kultūrą ES piliečių tarpe nuo pat jauno amžiaus, ragina Komisiją ir valstybes nares inicijuoti platesnio masto ekspertų ir politikų diskusiją dėl teisinės galimybės taikyti pirmenybę vietinės kilmės vaisiams ir daržovėms bei pienui, įskaitant galimas išimtis iš viešuosius pirkimus reglamentuojančių teisės aktų ar atitinkamus jų patikslinimus;

34. prašo, kad programos suteiktų galimybę jas įgyvendinant visų pirma siekti labiau vertinti vietinius produktus ir naudoti trumpas platinimo grandines ir kad pirmenybė taip pat būtų teikiama ekologinio žemės ūkio produkcijai;

Švietimo galimybės

35. reikšdamas susirūpinimą dėl nerimą keliančios statistikos, teigiančios, jog visoje ES net 22 mln. vaikų turi antsvorio, o net 5 mln. yra nutukę, o net ir suaugę ES-27 gyventojai 2011 m. vidutiniškai vartojo mažiau nei pusę PSO rekomenduojamos vairių ir daržovių normos (9), pabrėžia mokyklos svarbą rengiant jauną žmogų gyvenimui ir formuojant sveikos mitybos įpročius;

36. pastaruoju aspektu itin akcentuoja vietos ir regionų valdžių institucijų, kurios daugeliu atveju yra mokymo įstaigų steigėjos, vaidmenį skatinant sveiką gyvenseną bei ragina prioritetizuoti veiklą ir bendradarbiavimą šioje srityje;

37. atkreipia dėmesį į švietimo galimybes, kurias teikia vaisių ir daržovių bei pieno tiekimo programos tiek aiškinant jauniems žmonėms apie ES, tiek ir formuojant jų žinias apie žemės ūkį, kad vartotojai užmegztų glaudesnį ryšį su vietiniais maisto produktų gamybą gamintojais ir būtų skatinamas aplinką tausojantis vietos žemės ūkis, sveiką ir nesveiką maistą, subalansuotą dietą, sąryšį tarp vartojamo maisto ir sveikatos būklės, maisto švaistymo mažinimą ir teigiamai vertina numatytą galimybę iš naujosios programos finansuoti ir lydinčiąsias priemones, t. y. sveikų ir reikalingų maisto produktų naudos aiškinimo veiklas;

38. pabrėžia mokslinių tyrimų išvadas, teigiančias jog su nesveiko maisto paplitimu ir nutukimu sėkmingai kovoti galima tik kompleksinėmis priemonėmis, apimančiomis tiek mokyklos, tiek tėvų, tiek ir bendruomenės įtraukimą į vaikų sveikos mitybos įgūdžių formavimą ir šiame kontekste visas šias tikslines auditorijas apimančią informacinę bei švietimo kampaniją mato neatskiriama vaisių ir daržovių bei pieno tiekimo į mokyklas programos (10) dalimi;

39. atkreipdamas dėmesį į dabartinėje vartotojų visuomenėje susiformavusią tradiciją vartoti tuos produktus, kurie yra pateikiami patraukliai supakuoti bei suvokdamas, kad patrauklus įpakavimas dažnai yra susijęs su neaiškų poveikį sveikatai turinčių medžiagų naudojimu, ragina aptariamos programos kontekste daugiau dėmesio skirti švietimui apie neapdorotų maisto produktų ir juose esančių maistingųjų medžiagų teikiamą naudą;

40. pritaria Europos Komisijos išreikštam susirūpinimui dėl to, jog priešingai nei vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos atveju, iki šiol buvo menkai įgyvendinamos su pieno vartojimo skatinimo mokyklose programa susijusios švietimo priemonės (11) bei atkreipia dėmesį į vietos ir regionų valdžių galimybes efektyviai įgyvendinti tokias priemones, jas pritaikant konkretaus regiono ar vietovės vaikų informaciniams poreikiams;

41. atsižvelgdamas į subsidiarumo principą bei į tai, jog švietimo programos yra valstybių narių kompetencija, bei akcentuodamas, kad ES kišimasis į nacionalines švietimo programas gali būti netinkamas, bet kokias su vaisių ir daržovių bei pieno tiekimo programa susijusias švietimo priemones siūlo daugiausia formuoti nacionaliniu lygmeniu, nenustatant minimalaus finansavimo lygio.

II. SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

23 straipsnio 2 dalis

Komisijos pasiūlymas RK pakeitimas 1 dalyje nustatytoje pagalbos programoje (toliau – mokykloms skirta programa) norinčios dalyvauti valstybės narės gali tiekti arba vaisius ir daržoves, įskaitant bananus, arba pieną, kurio KN kodas 0401, arba abiejų grupių produktus. 1 dalyje nustatytoje pagalbos programoje (toliau – mokykloms skirta programa) norinčios dalyvauti valstybės narės gali tiekti arba vaisius ir daržoves, įskaitant bananus, arba pieną, kurio KN kodas 0401, arba abiejų grupių produktus kitus nesaldintus pieno gaminius, tokius kaip jogurtus (nearomatizuoti ir be vaisių, riešutų ar kakavos (KN kodas 0403 10 11 iki 0403 10 39)), arba sūrius ir varškę (KN kodas 0406).

Paaiškinimas

Žr. nuomonės 21 punktą.

2 pakeitimas

23 straipsnio 3 dalis

Komisijos pasiūlymas RK pakeitimas Valstybės narės, norinčios dalyvauti mokykloms skirtoje programoje, prieš joje dalyvaudamos, o vėliau kas 6 metus parengia nacionalinę arba regioninę programos įgyvendinimo strategiją. Valstybė narė gali keisti strategiją, visų pirma atsižvelgdama į jos stebėsenos ir vertinimo rezultatus. Strategijoje nurodomi bent poreikiai, kurie suskirstomi pagal prioritetus, tikslinė populiacija, tikėtini rezultatai ir kiekybiniai tikslai, kuriuos reikia pasiekti atsižvelgiant į pradinę padėtį; joje nustatomos šiems tikslams pasiekti tinkamiausios priemonės ir veiksmai. Valstybės narės, norinčios dalyvauti mokykloms skirtoje programoje, prieš joje dalyvaudamos, o vėliau kas 6 metus parengia nacionalinę arba regioninę programos įgyvendinimo strategiją. Valstybė narė gali keisti strategiją, visų pirma atsižvelgdama į jos stebėsenos ir vertinimo laikotarpio vidurio peržiūros rezultatus. Strategijoje nurodomi bent poreikiai, kurie suskirstomi pagal prioritetus, tikslinė populiacija, tikėtini rezultatai ir kiekybiniai tikslai, kuriuos reikia pasiekti atsižvelgiant į pradinę padėtį; joje nustatomos šiems tikslams pasiekti tinkamiausios priemonės ir veiksmai

Paaiškinimas

Bandymas procesą supaprastinti administraciniu požiūriu. Pagal nuomonės projekto 10 punktą.

3 pakeitimas

23a straipsnio 8 dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas (8) Mokykloms skirtose programose dalyvaujančios valstybės narės maisto tiekimo vietose viešai skelbia informaciją apie savo dalyvavimą programoje ir nurodo, kad programą subsidijuoja Sąjunga. Valstybės narės užtikrina Sąjungos mokykloms skirtų programų pridėtinę vertę ir matomumą, kai švietimo įstaigoms kartu tiekiami ir kiti maisto produktai.’ (8) Mokykloms skirtose programose dalyvaujančios valstybės narės maisto tiekimo vietose viešai skelbia informaciją apie savo dalyvavimą programoje ir nurodo, kad programą subsidijuoja Sąjunga. Valstybės narės užtikrina Sąjungos mokykloms skirtų programų pridėtinę vertę ir matomumą, kai švietimo įstaigoms kartu tiekiami ir kiti maisto produktai.’

4 pakeitimas

24 straipsnio 1 dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas Siekiant skatinti vaikų sveikos mitybos įpročius ir užtikrinti, kad pagalba pagal mokykloms skirtas programas būtų skiriama 22 straipsnyje nurodytą tikslinę grupę sudarantiems vaikams, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 227 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl taisyklių, susijusių su: Siekiant skatinti vaikų sveikos mitybos įpročius ir užtikrinti, kad pagalba pagal mokykloms skirtas programas būtų skiriama 22 straipsnyje nurodytą tikslinę grupę sudarantiems vaikams, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 227 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl taisyklių, susijusių su: a) papildomais kriterijais, kuriais remdamosi valstybės narės tikslingai skirtų pagalbą; a) papildomais kriterijais, kuriais remdamosi valstybės narės tikslingai skirtų pagalbą; b) valstybių narių vykdomu pagalbos paraiškų teikėjų tvirtinimu ir atranka; b) valstybių narių vykdomu pagalbos paraiškų teikėjų tvirtinimu ir atranka; c) nacionalinių ar regioninių strategijų rengimu ir švietimo priemonių rėmimu. c) nacionalinių ar regioninių strategijų rengimu ir švietimo priemonių rėmimu.

Paaiškinimas

Pagal nuomonės projekto 11 punktą.

2014 m. spalio 7 d., Briuselis Regionų komiteto Pirmininkas Michel LEBRUN

(1) Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 10/2011 ‘Ar mokyklų aprūpinimo pienu ir vaisiais programos yra veiksmingos?’ (ECA/11/35, 2011 m. spalio 24 d.).

(2) Reglamento (ES) 1308/2013 24 straipsnis.

(3) Specialioji ataskaita Nr. 10/2011 ‘Ar mokyklų aprūpinimo pienu ir vaisiais programos yra veiksmingos?’, Audito Rūmai, ECA/11/35, 2011 m. spalio 24 d.

(4) Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa, http://ec.europa.eu/agriculture/sfs/european-commission/index_en.htm#h4-1

(5) Nepaisant 2 proc. augimo palyginti su 2010 m., vidutiniškai vienas ES-27 gyventojas 2011 m. suvartodavo 185,52 g vaisių ir daržovių per dieną palyginti su PSO rekomenduojamais mažiausiai 400 g. Daugiau žr. ‘Freshfel Consumption Monitor’, http://www.freshfel.org/asp/what_we_do/consumption_monitor.asp

(6) Reikalavimai pieno gaminių sudėčiai: gaminyje ne mažiau kaip 90 proc. svorio turi sudaryti pienas, ribojamas cukraus kiekis (cukraus gali būti ne daugiau kaip 7 proc.) vaisiai ir daržovės turi atitikti ES nustatytus kokybės reikalavimus, sultyse negali būti pridėta cukraus.

(7) Pavyzdžiui, 2007 m. gegužės 30 d. Europos Komisija paskelbė Baltąją knygą ‘Europos strategija mitybos, antsvorio ir nutukimo, susijusių su sveikata, klausimais’.

(8) Nepaisant 2 proc. augimo palyginti su 2010 m., vidutiniškai vienas ES-27 gyventojas 2011 m. suvartodavo 185,52 g vaisių ir daržovių per dieną palyginti su PSO rekomenduojamais mažiausiai 400 g. Daugiau žr. ‘Freshfel Consumption Monitor’, http://www.freshfel.org/asp/what_we_do/consumption_monitor.asp

(9) Nepaisant 2 proc. augimo palyginti su 2010 m., vienas ES-27 gyventojas 2011 m. vidutiniškai suvartodavo 185,52 g vaisių ir daržovių per dieną palyginti su PSO rekomenduojamais mažiausiai 400 g. Daugiau žr. ‘Freshfel Consumption Monitor’, http://www.freshfel.org/asp/what_we_do/consumption_monitor.asp

(10) Public Health Nutr. 2009 m. spalio mėn. 12(10):1735-42. doi: 10.1017/S1368980008004278. Epub 2008 Dec 23. Downward trends in the prevalence of childhood overweight in the setting of 12-year school- and community-based programmes.

(11) Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento kuriuo dėl vaisių ir daržovių, bananų ir pieno tiekimo švietimo įstaigoms pagalbos programos iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 1308/2013 ir Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013, Briuselis, 2014 m.sausio 30 d., COM(2014) 32 final.