Įtvirtinant TRSŠK principą, be čia siūlomų teisėkūros priemonių, bus pasiūlyti ir įgyvendinimo aktai, kurie turi būti priimti iki 2016 m. gruodžio 15 d. ir kuriuose bus pateiktos išsamios sąžiningo naudojimo taisyklių taikymo taisyklės ir papildomų mokesčių už mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas panaikinimo tvarumo vertinimo metodika.

Nors reguliuoti mažmenines kainas būtina, vien to nepakanka TRSŠK principui įgyvendinti. Kad papildomų mokesčių už mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas panaikinimas būtų tvarus visoje Sąjungoje ir neiškraipytų konkurencijos sąlygų šalių vidaus rinkose, nacionalinės didmeninės tarptinklinio ryšio rinkos turi būti konkurencingos, o jose taikomos didmeninės tarptinklinio ryšio paslaugų kainos turi būti tokios, kad operatoriai galėtų tvariai siūlyti mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas be papildomų mokesčių.

Šios peržiūros rezultatai visų pirma rodo, kad didmeninės tarptinklinio ryšio rinkos ne visada veikia tinkamai. Šie rinkos trūkumai daro poveikį didmeninių rinkų veikimui – dėl to kainos, ypač duomenų perdavimo, gerokai viršija sąnaudų įverčius. Tačiau visa konkurencijos dinamika, kurią galima pastebėti Sąjungos didmeninėse tarptinklinio ryšio rinkose, iš esmės yra susijusi su esamomis reguliuojamomis didmeninėmis tarptinklinio ryšio paslaugų kainomis. Šios didžiausios leidžiamos kainos dažnai yra vienintelės operatoriams, kurių derybinė galia mažesnė (mažesniesiems operatoriams ar virtualiųjų judriojo ryšio tinklų operatoriams), siūlomos kainos. Atlikus peržiūrą taip pat padarytos išvados, kad neįmanoma tiksliai numatyti, kaip būsimas TRSŠK įpareigojimas, visų pirma numatomas jo lemtas tarptinklinio srauto padidėjimas, paveiks konkurenciją nacionalinėse didmeninėse tarptinklinio ryšio rinkose. Kita vertus, peržiūros ataskaitoje nurodoma, kad, jei didmenines tarptinklinio ryšio rinkas neigiamai veikiantys rinkos trūkumai išliks, negalima atmesti rizikos, kad, nenustačius kompensacinių priemonių, daugelio rinkos dalyvių padėtis taikant TRSŠK principą iš tikrųjų pablogėtų.

Šiais konkrečiais reikalavimais užtikrinama, kad, laikantis proporcingumo principo, didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų taisyklių poveikis neviršytų to, kas būtina bendrajam politikos tikslui pasiekti. Be kita ko, šios taisyklės neturi sukelti neigiamų ekonominių pasekmių, kurių negalima pateisinti siekiamu tikslu, pavyzdžiui, negali būti reikalaujama, kad efektyviai veikiantys operatoriai teiktų paslaugas kainomis, mažesnėmis už sąnaudas, taip pat negalima nustatyti tokių prieigos taisyklių, kurių lankomos šalies operatoriai negalėtų taikyti tik tarptinklinio ryšio paslaugų teikimui.

Taikyti bendrą Sąjungos lygmens metodą būtina ir dėl to, kad atskiros valstybės narės gali neturėti pakankamai paskatų reguliuoti nacionalines didmenines rinkas taip, kad būtų atsižvelgiama į galimą jose taikomų taisyklių poveikį galimybei teikti TRSŠK kitose valstybėse narėse. Sąjungos lygmens iniciatyva būtų geriau atsižvelgiama į bendrus visų valstybių narių interesus. Neužtikrinus nuoseklaus didmeninių tarptinklinio ryšio rinkų reguliavimo Sąjungos lygmeniu, gali būti sunkiau teikti TRSŠK, nes padidėtų didmeninių sąnaudų, patiriamų kitose valstybėse narėse, ir mažmeninių pajamų nesuderinamumo rizika.

Taikant Sąjungos lygmens didmeninių tarptinklinio ryšio rinkų reguliavimo metodą, būtų išvengta padėties, kai didelių didmeninių kainų problema atskirose valstybėse narėse sprendžiama skirtingais būdais. Šių skirtingų būdų taikymas sudarytų kliūčių vidaus rinkai, nes, nepaisant Tarptinklinio ryšio reglamente nustatytų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų taisyklių, Sąjungos tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjams būtų taikomos skirtingos reguliavimo sąlygos, priklausomai nuo to, ar jie yra didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjai (lankomos šalies tinklo operatoriai), ar didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų pirkėjai (lankytojo šalies operatoriai).

Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 114 straipsniu, pastaruosius dešimt metų didmeninėms ir mažmeninėms tarptinklinio ryšio rinkoms reikėjo taikyti ES lygmens intervencines reguliavimo priemones. Tokiomis intervencinėmis priemonėmis siekiama pagerinti tarptinklinio ryšio paslaugų vidaus rinkos veikimo sąlygas Sąjungoje, nes nacionalinės reguliavimo institucijos pripažino negalinčios savarankiškai išspręsti šios problemos dėl to, kad tarptautinė tarptinklinio ryšio rinka yra tarpvalstybinio pobūdžio. Priėmus Reglamentą (ES) 2015/2120 būtina priimti tinkamų teisėkūros priemonių, kad būtų užtikrintas tinkamas didmeninių tarptinklinio ryšio rinkų veikimas. Tai suteiks galimybę teikti TRSŠK visoje Sąjungoje, kaip nustatyta atlikus didmeninės tarptinklinio ryšio rinkos peržiūrą. Todėl taikyti didmeninių tarptinklinio ryšio rinkų reguliavimo priemones pagal SESV 114 straipsnį būtina ir tam, kad būtų užtikrintas tarptinklinio ryšio paslaugų vidaus rinkos veikimas, visų pirma tvarus TRSŠK teikimas.

Nacionalinių reguliavimo institucijų ir vyriausybių nuomonės panašios į savo šalių operatorių nuomones. Šalys, kuriose didelis gaunamas tarptinklinis srautas, mano, kad nacionalinės didmeninės tarptinklinio ryšio rinkos veikia gerai, o šalys, kuriose didelis siunčiamas tarptinklinis srautas, laikosi priešingos nuomonės. Galiausiai vartotojai ir vartotojų asociacijos nuomonę apie didmenines tarptinklinio ryšio rinkas reiškė atsargiai, nes jie jose nedalyvauja tiesiogiai.

Didžioji dauguma respondentų mano, kad ES lygmeniu nustatytos visose valstybėse narėse galiojančios didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų viršutinės ribos būtų tinkamiausias reguliavimo metodas siekiant sudaryti sąlygas nuo 2017 m. teikti TRSŠK. Tačiau, kadangi operatoriai nevienodai vertina tai, kaip veikia didmeninė tarptinklinio ryšio rinka, jų nuomonės dėl to, koks būtų tinkamiausias tokių viršutinių ribų lygis siekiant sudaryti sąlygas tvariai teikti TRSŠK, skiriasi. Vieni jų palaiko idėją patvirtinti dabartines didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų viršutines ribas, kiti ragina nustatyti gerokai žemesnes viršutines ribas, kad būtų sudarytos sąlygos tvariai teikti TRSŠK. Be to, daugelis operatorių pažymėjo, kad, siekiant sudaryti sąlygas teikti balso skambučių TRSŠK paslaugas, tarptinkliniam srautui yra svarbus skambučio užbaigimo kainų dydis.

•Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

Kad surinktų peržiūros ataskaitai būtinų faktų, Komisija ir Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (EERRI), be duomenų, rinktų per viešas konsultacijas, 2015 m. rudenį surinko išsamius duomenis iš operatorių. Komisija taip pat paprašė atlikti išorės tyrimą, kuriuo siekta nustatyti didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudų įverčius, ir išanalizavo gautus kokybinius ir kiekybinius duomenis apie didmenines ir mažmenines tarptinklinio ryšio rinkas.

•Poveikio vertinimas

Pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Poveikio vertinimas“ buvo pateiktas Reglamentavimo patikros valdybai – 2016 m. balandžio 15 d. ji dėl jo pateikė teigiamą nuomonę. Apsvarstytos keturios galimybės. 1 galimybė. Nesiimti jokių ES lygmens veiksmų (atskaitos scenarijus). TRSŠK principas nebūtų taikomas nuo 2017 m. birželio 15 d., ir vartotojai toliau mokėtų papildomus mokesčius už mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas. 2 galimybė. Nustatyti dabartinio lygio ES lygmens didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų viršutines ribas. Šiuo atveju teisėkūros procedūra priimtame akte būtų patvirtintos dabartinės Tarptinklinio ryšio reglamente nustatytos didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų viršutinės ribos (0,05 EUR už minutę pokalbio skambinant, 0,02 EUR už SMS žinutę, 0,05 EUR už megabaitą), ir TRSŠK principas įsigaliotų nuo 2017 m. birželio 15 d. 3 galimybė. Nustatyti žemesnes nei dabar ES lygmens didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų viršutines ribas. Šiuo atveju teisės aktu būtų nustatytos žemesnės nei dabar didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų viršutinės ribos – 0,04 EUR už minutę pokalbio skambinant, 0,01 EUR už SMS žinutę ir 0,0085 EUR už megabaitą – ir taip pat būtų užtikrintas TRSŠK principo įsigaliojimas. 4 galimybė. Nustatyti konkrečioms šalims skirtas didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų viršutines ribas. Šiuo atveju būtų taikomos konkrečioms šalims skirtos didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų viršutinės ribos, lygios sąnaudų įverčiams kiekvienoje valstybėje narėje ir nustatytos remiantis bendru sąnaudų modeliu. Šiuo atveju taip pat būtų sudarytos sąlygos taikyti TRSŠK principą nuo 2017 m. birželio 15 d. Be viršutinėmis ribomis pagrįstų 2–4 galimybių, Komisija taip pat apsvarstė papildomą priemonę, kuria didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimo šalims būtų suteikta galimybė susiderėti dėl nereguliuojamos kainodaros sistemos, tokiu atveju netaikant Tarptinklinio ryšio reglamente numatytų didmeninių tarptinklinio ryšio vienetų kainų viršutinių ribų. Remiantis vertinant poveikį atlikta analize, tinkamiausias variantas siekiant sudaryti sąlygas, be kita ko, operatoriams, kurių derybinė galia mažesnė, tvariai teikti TRSŠK Sąjungoje yra 3 galimybė. Pasirinkus ją būtų užtikrinta, kad lankomos šalies operatoriai galėtų padengti numatomas didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudas, o lankomų šalių rinkose būtų išlaikytos paskatos investuoti. Be to, viršutinės ribos, kurios būtų nustatytos pasirinkus 3 galimybę, palieka galimybių konkuruoti žemiau viršutinės ribos ir sudaro operatoriams sąlygas pasinaudoti masto ekonomijos pranašumais – tai suteikia jiems galimybę išsiderėti mažesnius tarifus. Analizės rezultatai taip pat rodo, kad leidimas lankomos šalies ir lankytojo šalies operatoriams susitarti netaikyti didmeninių kainų viršutinių ribų ir vietoj to sudaryti nereguliuojamą, pavyzdžiui, pajėgumu grindžiamos kainodaros ar bet kokios kitos formos, sutartį, teigiamai paveiktų didmeninę tarptinklinio ryšio rinką. Todėl tai taip pat galėtų būti leidžiama kaip papildoma priemonė. Pasirinkus 4 galimybę, priešingai nei 3 galimybės atveju, operatorių lygmeniu nebūtų labai pagerintos sąlygos tvariai teikti TRSŠK, kiltų didesnė su sąnaudų padengimu didmeniniu lygmeniu susijusi rizika ir didelių įgyvendinimo sunkumų. Galiausiai, pasirinkus 1 galimybę nebūtų pasiektas tikslas užtikrinti TRSŠK visoje Sąjungoje – tai kiek mažiau pasakytina ir apie 2 galimybę. Taip yra dėl to, kad pasirinkus 1 galimybę nebūtų užtikrintas papildomų mokesčių už mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas panaikinimas – tokiu atveju žala vartotojų gerovei siektų 1,4 mlrd. EUR. Pasirinkus 2 galimybę nebūtų išspręsta plačiai paplitusi TRSŠK principo netvarumo problema, aktuali kai kuriems operatoriams (apie 20 proc. nagrinėtos imties) ir kai kurioms valstybėms narėms (daugiau kaip 20 proc. valstybių narių).

•Pagrindinės teisės

Buvo išnagrinėtas pasiūlymo poveikis pagrindinėms teisėms, pavyzdžiui, laisvei užsiimti verslu. Šiuo atžvilgiu, atsižvelgiant į tai, kad siūlomų viršutinių ribų tikslas yra spręsti rinkos trūkumus ir užtikrinti galimybę padengti sąnaudas, šių ribų nustatymas nėra neproporcinga priemonė siekiamo tikslo atžvilgiu ar neleistinas kišimasis, pažeidžiantis pačią šios laisvės esmę. Numatant galimybę jų netaikyti taip pat siekiama suteikti šalims daugiau laisvės sudaryti didmeninių paslaugų susitarimus.

4.POVEIKIS BIUDŽETUI