ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

susirūpinęs pažymi, kad į 2014 m. perkeltų įsipareigotų asignavimų lygis buvo didelis (pagal II antraštinę dalį (Administracinės išlaidos) – 27 %, o pagal III antraštinę dalį (Veiklos išlaidos) – 69 %); pripažįsta, kad pagal II antraštinę dalį perkeltos sumos daugiausia susijusios su planuotu IT prekių ir paslaugų pirkimu; be to, pripažįsta, kad pagal III antraštinę dalį perkeltos sumos daugiausia atspindi Agentūros veiklos projektų daugiametį pobūdį, kai mokėjimai atliekami laikantis planinių tvarkaraščių; atsižvelgdamas į Agentūros pateiktą informaciją nustato, kad tai, jog panaikintų asignavimų lygis yra mažesnis nei 2 % parodo, kad perkėlimai į kitus metus gerai planuojami ir tinkamai valdomi;
2.

be to, atkreipia dėmesį į tai, kad Bendrosios įmonės galutiniame 2013 m. biudžete buvo numatyta 74,5 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 69,7 mln. EUR mokėjimų asignavimų; taip pat pažymi, kad įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų panaudojimo lygiai atitinkamai buvo 98,9 % ir 56,7 %; pripažįsta, kad mokėjimų asignavimų lygis yra mažesnis nei praėjusiais metais ir kad taip yra dėl to, kad atidėtas trijų projektų finansavimas;
17.

atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmų ataskaitoje nurodyta, jog Centro turimų grynųjų pinigų suma padidėjo nuo 35 000 000 EUR 2012 m. pabaigoje iki 40 000 000 EUR 2013 m. pabaigoje; be to, pažymi, kad per tą patį laikotarpį biudžeto perviršis ir rezervai išaugo nuo 30 900 000 EUR iki 37 500 000 EUR;
3.

mano, kad darbuotojų atleidimas iš PSA yra susijęs su esminiais globalizacijos nulemtais pasaulio prekybos sistemos struktūriniais pokyčiais, ir nurodo Prancūzijos (leidinys „L ' industrie Automobile Francaise, Analyse et statistiques 2013“ (4)) pastabą, kad 2000–2012 m. pasaulinė transporto priemonių gamyba išaugo 44 proc., tuo pačiu laikotarpiu gamyba Vakarų Europoje sumažėjo 25 proc., be to, gamyba trečiosiose šalyse (Pietų Korėjoje, Kinijoje, Turkijoje, Indonezijoje, Irane, Malaizijoje, Tailande ir Pietų Amerikoje) labai išaugo ir šiuo metu sudaro 47 proc. pasaulio transporto priemonių gamybos (2000 m. ji sudarė 15 proc.);
8.

atkreipia dėmesį į tai, kad daugiau nei pusė EGF paramos bus skirta išmokoms – teigiama, kad 875 darbuotojai turėtų gauti dienpinigius aktyvaus dalyvavimo priemonėse laikotarpiu (numatomos išlaidos sudarys 2 714 EUR vienam darbuotojui per devynis mėnesius); be to, pažymi, kad taikant priemones bus naudojamos ir vienkartinės išmokos, vadinamasis aktyvumo priedas, lygus 1 869 EUR, kurį gaus 200 darbuotojų, greitai radusių darbą be tolesnės pagalbos po to, kai pasinaudos tomis priemonėmis;
23.

pripažįsta svarbų MVĮ, kurios yra ES ekonomikos variklis ir per pastaruosius dešimt metų sukūrė 85 proc. darbo vietų, vaidmenį; pabrėžia sunkumus, su kuriais paprastai susiduria MVĮ siekdamos patekti į kapitalo mokslinių tyrimų ir inovacijų projektams rinkas ir kurie dar labiau padidėjo dėl dabartinės finansų krizės; yra tvirtai įsitikinęs, kad ES biudžetu turėtų būti prisidedama prie šio rinkos trūkumo pašalinimo supaprastinant novatoriškų MVĮ prieigą prie skolų ir nuosavo kapitalo finansavimo, ir džiaugiasi neseniai pateiktu Komisijos pasiūlymu pagal rizikos pasidalijimo finansinę priemonę sukurti atskirą, MVĮ skirtą skirsnį; be to, remia pasiūlytą finansinių priemonių pagal Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą ir Europos inovacijų partnerystės aktyvaus ir sveiko senėjimo srityje programą padidinimą (14,7 mln. EUR) atsižvelgiant į iki šiol pasiektus teigiamus programų įgyvendinimo rezultatus ir MVĮ išreikštą padidėjusį šių finansinių priemonių poreikį;
24.

taigi yra labai susirūpinęs dėl mokėjimų padėties 2012 m. ir ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kad kuo anksčiau šiais metais būtų galima surasti sprendimą ir problema nebūtų dar kartą atidėta 2013 metams; be to, laikosi nuomonės, kad toks ateinančių metų asignavimų naudojimas esamiems poreikiams padengti yra blogo finansų valdymo požymis ir pažeidžia biudžeto metinio periodiškumo principą; išreiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad ši praktika kenkia Sąjungos nulinio įsiskolinimo principui;
1. 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, VIII B skirsnis − Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (C6-0472/2006 - 2006/2170(DEC))



Oficialusis leidinys 074 E , 20/03/2008 p. 0172 - 0172



1. 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, VIII B skirsnis - Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (C6-0472/2006 — 2006/2170(DEC)) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą [1], - atsižvelgdamas į 2005 finansinių metų Europos Bendrijų galutines metines ataskaitas (I tomas), (C6-0472/2006) [2], - atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2005 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą ir į Audito Rūmų specialiąsias ataskaitas kartu su audituotų institucijų atsakymais [3], - atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal EB sutarties 248 straipsnį pateiktą sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą [4], - atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnio 10 dalį ir 274, 275 bei 276 straipsnius, - atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento [5], ypač į jo 50, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius, - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą, - atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A6-0111/2007), 1. suteikia patvirtinimą Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui, kad jis įvykdė 2005 finansinių metų biudžetą; 2. pateikia savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje; 3. paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, Europos ombudsmenui bei Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje). [1] OL L 60, 2005 3 8. [2] OL C 264, 2006 10 31, p. 1. [3] OL C 263, 2006 10 31, p. 1. [4] OL C 263, 2006 10 31, p. 10. [5] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1). --------------------------------------------------
Oficialusis leidinys 208 E , 25/08/2005 p. 0036 - 0036



P6_TA(2004)0069 Pataisyto biudžeto Nr. 10/2004 projektas Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos 2004 finansinių metų pataisyto biudžeto projekto Nr. 10/2004 (III skirsnis — Komisija) (15179/2004 — C6-0209/2004 — 2004/2223(BUD)) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 272 straipsnio 4 dalies priešpaskutinę pastraipą, - atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 177 straipsnį, - atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento [1] ir ypač į jo 37 ir 38 straipsnius, - atsižvelgdamas į 2004 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, galutinai patvirtintą 2003 m. gruodžio 18 d. [2] ir pataisytą atsižvelgiant į Europos Sąjungos plėtrą [3], - atsižvelgdamas į 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžeto sudarymo procedūros tobulinimo [4], - atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 13 d. Komisijos pateiktą Europos Sąjungos 2004 finansinių metų preliminaraus pataisyto biudžeto Nr. 11/2004 projektą (SEK(2004)1234), - atsižvelgdamas į 2004 m. lapkričio 29 d. Tarybos sudarytą pataisyto biudžeto Nr. 10/2004 projektą (15179/2004 — C6-0209/2004), - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 69 straipsnį ir IV priedą, - atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A6-0053/2004), A. kadangi priešingai nei per praėjusius metus, per kuriuos buvo nustatyti nepaprastai dideli struktūrinių fondų mokėjimų perviršiai, PPBP 11 siekiama į biudžetą įtraukti papildomą 1 milijardo eurų sumą, B. kadangi Taryba per 2003 m. lapkričio 24 d. biudžeto derinimą įsipareigojo atsižvelgti į visus papildomų mokėjimų dėl struktūrinių fondų poreikius, C. kadangi Komisijos 2004 m. spalio 31 d. iš valstybių narių gauti prašymai mokėjimams parodo, kad reikės net ir daugiau kaip 1 milijardo eurų papildomų lėšų, 1. patvirtina Pataisyto biudžeto Nr. 10/2004 projektą be pakeitimų; 2. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir kitoms institucijoms bei susijusiems organams. [1] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. [2] OL L 53, 2004 2 23. [3] OL C 105, 2004 4 30, p. 9. [4] OL C 172, 1999 6 18, p. 1. Susitarimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2003/429/EB (OL L 147, 2003 6 14, p. 25). --------------------------------------------------
(12)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio reglamento, Danija turi nuspręsti, ar jį įgyvendins;
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos taisyklės nustatomos tuo atveju, jei Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 7 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytos geografinės vietovės subjektai yra sudarę išankstinį susitarimą. Tokį susitarimą, pasikonsultavę su geografinės vietovės kiaulių augintojais, turi būti sudarę ne mažiau kaip du trečdaliai to kumpio perdirbėjų, gaminančių ne mažiau kaip du trečdalius Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 7 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytoje geografinėje vietovėje pagaminamo to kumpio kiekio, ir, jei valstybės narė laiko tai esant reikalinga, ne mažiau kaip du trečdaliai Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 7 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytos geografinės vietovės kiaulių augintojų.

„2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos taisyklės nustatomos tuo atveju, jei Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 7 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytos geografinės vietovės subjektai yra sudarę išankstinį susitarimą. Tokį susitarimą, pasikonsultavę su geografinės vietovės kiaulių augintojais, turi būti sudarę ne mažiau kaip du trečdaliai to kumpio perdirbėjų, gaminančių ne mažiau kaip du trečdalius Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 7 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytoje geografinėje vietovėje pagaminamo to kumpio kiekio , arba jų atstovų , ir, jei valstybės narė laiko tai esant reikalinga, ne mažiau kaip du trečdaliai tame punkte nurodytos geografinės vietovės kiaulių augintojų.“
(28)

reikia diegti magistralinius elektroninių ryšių tinklus, įskaitant jūrinius kabelius, jungiančius Europos teritorijas su trečiosiomis valstybėmis kituose žemynuose arba jungiančius Europos salas , atokiausius regionus ar užjūrio šalis ir teritorijas , be kita ko, per Sąjungos teritorinius vandenis ir valstybių narių išskirtinę ekonominę zoną, siekiant užtikrinti būtiną rezervą tokiai svarbiai infrastruktūrai ir padidinti Sąjungos skaitmeninių tinklų pajėgumą ir atsparumą , taip pat prisidėti prie teritorinės sanglaudos . Vis dėlto tokie projektai be viešosios paramos dažnai yra komerciniu požiūriu neperspektyvūs. Be to, turėtų būti teikiama parama, kad Europos itin našaus skaičiavimo ištekliai būtų papildomi tinkamomis terabitinės spartos jungtimis;
(6)

manoma, kad pakartotinis tinkamai išvalytų nuotekų, pavyzdžiui, miesto nuotekų valymo įrenginiuose arba pramoniniuose įrenginiuose, naudojimas daro mažesnį poveikį aplinkai negu kiti alternatyvūs vandens tiekimo būdai, kaip antai vandens perdavimas ar gėlinimas,. Tačiau toks pakartotinis naudojimas , dėl kurio galėtų sumažėti vandens švaistymas ir būtų sutaupoma vandens, Sąjungoje taikomas ribotai. Taip iš dalies yra dėl didelių pakartotinio nuotekų naudojimo sistemos sąnaudų ir dėl to, kad nėra bendrų Sąjungos aplinkos ir sveikatos apsaugos standartų ir, kiek tai susiję su žemės ūkio produktais, dėl galimos rizikos sveikatai ir aplinkai ir galimų kliūčių laisvam tokių produktų, laistytų regeneruotu vandeniu, judėjimui; . Be to, reikėtų atsižvelgti į tai, kad tam tikrose valstybėse narėse drėkinimo infrastruktūra yra nepakankama arba jos visai nėra; [8 pakeit.]
c)

kalbant apie su tarpvalstybinėmis jungtimis susijusius veiksmus, padidintos didžiausios bendro finansavimo normos, numatytos a ir b punktuose, gali būti taikomos tik veiksmams, kuriems būdingas itin didelio masto integravimas planuojant ir įgyvendinant veiksmus pagal 13 straipsnio 1 dalies c arba ca punkte nurodytą skyrimo kriterijų, visų pirma, įsteigiant vieną projekto įmonę, bendrą valdymo struktūrą ir dvišalę teisinę sistemą arba priimant įgyvendinimo aktą pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 47 straipsnį , arba atitinkamoms valstybėms narėms ar regionų valdžios institucijoms raštu sudarius susitarimą . Be to, bendrosios įmonės įgyvendinamiems projektams taikoma bendro finansavimo norma, remiantis 11 straipsnio 2 dalies a punktu, gali būti padidinta 10 proc. Bendro finansavimo norma negali viršyti 90 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų;
(3)

tuo tikslu dabartinę sistemą, grindžiamą neapmokestinamu tiekimu prekių išvežimo valstybėje narėje ir paskirties valstybėje narėje apmokestinamu įsigijimu Bendrijos viduje, reikėtų pakeisti tokia sistema, pagal kurią paskirties valstybėje narėje būtų apmokestinamas vienintelis tiekimas pagal toje valstybėje narėje galiojančius PVM tarifus. Paprastai PVM taikys tiekėjas, kuris bet kurioje valstybėje narėje galiojančius PVM tarifus galės pasitikrinti interneto svetainėje. Be to, galutinė PVM sistema bus grindžiama ir bendros registravimo sistemos (vieno langelio sistemos), kuri įmonėms leis sumokėti ir atskaityti mokėtiną PVM, koncepcija. Vieno langelio sistema yra apmokestinimu paskirties šalyje grindžiamos sistemos pagrindas; be jos PVM sistema taptų dar sudėtingesnė ir smarkiai padidėtų administracinė našta. Todėl, siekiant, kad vieno langelio principu grindžiama minisistema apimtų visas verslo verslui teikiamas paslaugas ir prekių pardavimus, ši sistema turėtų būti išplėsta atliekant pasiūlytus esamos sistemos patobulinimus ;
(5)

reikia priminti, kad kai kurie finansų tarpininkai ir kiti mokesčių srities konsultacijų teikėjai bei auditoriais aktyviai padeda savo klientams slėpti pinigus lengvatinio apmokestinimo zonose. Be to, nors Tarybos direktyvoje 2014/107/ES (27) nustatytas bendras duomenų teikimo standartas yra didelis laimėjimas Sąjungoje kuriant skaidrią mokesčių sistemą, dar galima tobulinti bent su informacija apie finansines sąskaitas susijusius tos sistemos elementus . Be to, turėtų būti atitinkamai didinami valstybių narių gebėjimai tvarkyti gautos finansinių sąskaitų informacijos kiekius, o mokesčių administratorių finansiniai, žmogiškieji ir IT ištekliai turėtų būti padidinti ir, prireikus, laikomi tinkamo lygio;
(28a)

kai valstybės narės su viena ar daugiau trečiųjų šalių vykdo bendrus projektus, susijusius su elektros energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių gamyba, tikslinga, kad tie bendri projektai būtų susiję tik su naujai pastatytais įrenginiais arba įrenginiais, kurių pajėgumai neseniai buvo padidinti. Tai padės užtikrinti, kad dėl atsinaujinančių išteklių energijos importo į Bendriją nesumažės atsinaujinančių išteklių energijai tenkanti trečiosios šalies bendro energijos suvartojimo dalis. Be to, atitinkamos valstybės narės turėtų sudaryti palankesnes sąlygas atitinkamai trečiajai šaliai viduje sunaudoti dalį įrenginiuose, kurie naudojami vykdant bendrą projektą, pagamintos elektros energijos. Be to, Komisija ir valstybės narės turėtų raginti atitinkamą trečiąją šalį plėtoti atsinaujinančių išteklių energijos politiką, į kurią būtų įtraukti plataus užmojo tikslai;
(4e)

didesnis skaidrumas atskleidžiant finansinius rezultatus yra naudingas visiems, nes mokesčių administratoriai veiks veiksmingiau, pilietinė visuomenė bus labiau įtraukta, darbuotojai bus geriau informuojami, o investuotojai mažiau vengs rizikos. Be to, įmonėms bus naudingi geresni santykiai su šiais suinteresuotaisiais subjektais, dėl to padidės stabilumas ir dėl aiškesnio rizikos profilio ir geresnės reputacijos bus lengviau gauti finansavimą;
Jei per šiuos bandymus ir patikrinimus iškyla abejonių dėl paties tipo patvirtinimo teisingumo, Komisija informuoja susijusią (-as) patvirtinimo instituciją (-as) ir Keitimosi informacija apie reikalavimų vykdymo užtikrinimą forumą .

Kai per šiuos bandymus ir patikrinimus iškyla abejonių dėl paties tipo patvirtinimo teisingumo, Komisija nedelsdama informuoja susijusią (-as) patvirtinimo instituciją (-as) ir valstybes nares, taip pat Reikalavimų vykdymo užtikrinimo forumo narius .
lengvatinis pajamų iš patentų apmokestinimas – sistema, kurioje pajamos iš intelektinės nuosavybės (IN), kurioms gali būti taikomos mokesčių lengvatos, apskaičiuojamos nustatant leistinų sąnaudų, susidariusių kuriant IN priskirtą turtą, sąsają su iš to IN priskirto turto gaunamomis pajamomis (kurios išraiška yra tam tikra proporcinga visų IN priskirto turto kūrimo išlaidų dalis); šioje sistemoje IN priskiriami tik patentai arba lygiavertę funkciją atliekantis nematerialusis turtas, ji padeda suformuluoti leistinų sąnaudų, bendrųjų sąnaudų ir pajamų iš IN priskirto turto apibrėžtis;
c) viena iš sandorio ar sandorių šalių vykdo veiklą kitoje valstybėje narėje per nuolatinę buveinę, o sandoris ar sandoriai sudaro dalį visos nuolatinės buveinės veiklos. Tarpvalstybinis sandoris ar sandoriai taip pat apima vieno juridinio asmens nuostatas, taikomas veiklai kitoje valstybėje narėje, kurią tas asmuo vykdo per nuolatinę buveinę.
(12)

už vežimo keliais reikalavimų vykdymo užtikrinimą atsakingos institucijos nustato daug tokių reikalavimų, ypač dėl transporto priemonių masės, pažeidimų (kartais sunkių). Tai lemia nepakankamas patikrų pagal Direktyvą 96/53/EB skaičius arba menkas jų veiksmingumas. Be to, valstybės narės taiko skirtingas tikrinimo procedūras ir taisykles, dėl to atsiranda teisinis per kelias Sąjungos valstybes nares judančių transporto priemonių vairuotojų netikrumas. Be to, vežėjai, kurie nesilaiko šios srities taisyklių, įgyja didelį konkurencinį pranašumą konkurentų, kurie taisyklių laikosi, ir kitų transporto rūšių atžvilgiu. Tai trukdo vidaus rinkai tinkamai veikti ir kelia pavojų kelių eismo saugai . Todėl reikia, kad valstybės narės dažniau ir veiksmingiau atliktų patikras – tiek fizines patikras, tiek rizikos įvertinimo sistema grindžiamą pirminę atranką, atliekamą rengiant tokias patikras; [13 pakeit.]
(5)

be to, dėl esamų nacionalinių reglamentavimo sistemų susiskaidymo gali atsirasti didelių kliūčių baigti kurti vidaus rinką mokėjimo sąskaitų srityje. Galiojančios nacionalinės nuostatos dėl mokėjimo sąskaitų (visų pirma dėl mokesčių palyginamumo ir mokėjimo sąskaitos perkėlimo) skiriasi. Kalbant apie sąskaitos perkėlimą, dėl to, kad nėra vienodų privalomų Sąjungos priemonių, taikoma skirtinga nacionalinė praktika ir priemonės. Šie skirtumai dar ryškesni mokesčių palyginamumo srityje, kurioje Sąjungos priemonių, net savireguliacinio pobūdžio, nėra. Jei šie skirtumai ateityje didėtų, turint omenyje tai, kad bankai yra linkę savo praktiką pritaikyti prie nacionalinių rinkų, tarpvalstybinės veiklos sąnaudos, palyginti su vietos paslaugų teikėjų patiriamomis sąnaudomis, išaugtų, dėl to tarpvalstybinė veikla taptų ne tokia patraukli. Tarpvalstybinę veiklą vidaus rinkoje stabdo kliūtys vartotojams atsidaryti mokėjimo sąskaitą užsienyje. Esami ribojamieji tinkamumo kriterijai gali užkirsti kelią Sąjungos piliečiams laisvai judėti Sąjungoje. Galimybę naudotis mokėjimo sąskaita suteikus visiems vartotojams bus sudarytos sąlygos jiems dalyvauti vidaus rinkoje ir pajusti vidaus rinkos naudą;
—

kiek tai susiję su reglamento, kuriuo nustatomos Europos struktūrinių ir investicijų fondams bendros nuostatos, 14 straipsnio 2 dalies, 15 straipsnio 1 dalies c punkto ir 26 straipsnio 2 dalies taikymu, veiksmai, kurių imasi valstybės narės, siekdamos įtraukti 5 straipsnio 1 dalyje nurodytus partnerius rengiant 5 straipsnio 2 dalyje nurodytą partnerystės susitarimą ir programas, apima visus praktinius valstybių narių veiksmus, neatsižvelgiant į tai, kokiu metu jų buvo imtasi, taip pat veiksmus, kurių jos ėmėsi prieš įsigaliojant šiam reglamentui ir prieš įsigaliojant pagal šio reglamento 5 straipsnio 3 dalį priimtam deleguotajam aktui dėl Europos elgesio kodekso, per valstybių narių programavimo procedūros parengiamąjį etapą, jei įgyvendinami tame reglamente nustatyti tikslai, susiję su partnerystės principu. Šiuo atžvilgiu valstybės narės, paisydamos savo nacionalinės ir regioninės kompetencijos, nuspręs dėl siūlomo partnerystės susitarimo ir siūlomų programų projektų turinio, laikydamosi atitinkamų to reglamento ir konkretiems fondams taikomų taisyklių nuostatų;
11.

Įterpiamas šis straipsnis: „25b straipsnis Įgaliojimų delegavimas 1. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal šiame straipsnyje nustatytas sąlygas. 2. 3 straipsnio 4 dalies d punkte, 5 straipsnio 5 dalyje, 17 straipsnio 3 dalies c punkto trečioje pastraipoje ir 19 straipsnio 1, 5, 6 bei 7 dalyse nurodytas įgaliojimų delegavimas Komisijai taikomas neribotą laikotarpį nuo [šios direktyvos įsigaliojimo data]. 3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 3 straipsnio 4 dalies d punkte, 5 straipsnio 5 dalyje, 17 straipsnio 3 dalies c punkto trečioje pastraipoje, 19 straipsnio 5 dalyje, 19 straipsnio 6 dalyje ir 19 straipsnio 7 dalyje nurodytą įgaliojimų delegavimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodyto įgaliojimo delegavimas. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui. 4. Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. 5. Pagal 3 straipsnio 4 dalies d punktą, 5 straipsnio 5 dalį, 17 straipsnio 3 dalies c punkto trečią pastraipą, 19 straipsnio 5 dalį, 19 straipsnio 6 dalį ir 19 straipsnio 7 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius po to, kai apie tą aktą pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai, nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu iki šio laikotarpio pabaigos ir Europos Parlamentas, ir Taryba pranešė Komisijai, kad jie neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas dviem mėnesiais.“
(23)

manoma, kad 5–12 % savo šalyje parduodamų naudotų automobilių ridos skaitiklio duomenys yra suklastoti , o tarpvalstybinių pardavimų atveju šis skaičius dar žymiai didesnis; visuomenė dėl to kasmet patiria kelių milijardų eurų nuostolį ir netinkamai vertinama tokių transporto priemonių techninė būklė. Siekiant užtikrinti, kad ridos skaitiklio duomenys nebūtų klastojami, ridos registravimas techninės apžiūros pažymoje ir įpareigojimas pateikti atliktos apžiūros pažymą padėtų lengviau nustatyti ridos skaitiklio duomenų klastojimo ar neteisėto jo reguliavimo faktus. Sukūrus elektroninę transporto priemonių informacijos sistemą, kurioje, laikantis duomenų apsaugos nuostatų, būtų kaupiami transporto priemonių ridos skaitiklio duomenys ir duomenys apie sunkius eismo įvykius, kuriuos jos patyrė per eksploatacijos laikotarpį, taip pat būtų lengviau išvengti manipuliacijų ir gauti svarbią informaciją. Be to, ridos skaitiklio duomenų klastotė turėtų būti sistemingiau laikoma nusižengimu, už kurį skiriama nuobauda;