ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

Leidiniai: Perception of living conditions in an enlarged Europe („Gyvenimo sąlygų išplėstoje Europoje suvokimas“), Quality of life in Europe, („Gyvenimo kokybė Europoje“), Employment and disabilities: back to work strategies („Užimtumas ir neįgalieji: grįžtant prie darbo strategijų“), surinktų duomenų analizė ir skleidimas, laiko valdymo visą gyvenimą tyrimas.
11.

Rezervu suteikiamas lankstumas, visų pirma dėl to, kad nenumatytas reikalavimas prieš skiriant išankstinį finansavimą valstybėms narėms oficialiai pranešti Komisijai apie tai, kurie regionai, teritorijos ir sektoriai gali būti labiausiai paveikti ir kurios priemonės bus finansuojamos, todėl kyla tam tikra rizika, susijusi su aiškumo stoka. Rezervas gali būti panaudotas priemonėms, kurios iš tikrųjų neatitinka reikalavimų, remti, todėl Komisija vėliau gali negrąžinti valstybėms narėms išlaidų. Be to, pasirinktos priemonės gali būti neoptimalios ir jomis gali būti nepasiektas numatytas tikslas.
6.

Tačiau 36 straipsnio 2–7 dalyse kitaip suformuluotos esamos nuostatos ir sąlygos, nustatytos BFR 236 straipsnyje, be to, jos yra papildytos naujomis nuostatomis ir sąlygomis. Pavyzdžiui, siūlomo 11-ojo EPF finansinio reglamento 36 straipsnyje nustatyta, kad parama biudžetui siekiama stiprinti Sąjungos ir AKR valstybių ar UŠT sutartines partnerystes, kad, be kita ko, būtų remiamas tvarus ir įtraukus ekonomikos augimas ir panaikintas skurdas. Šie tikslai į BFR nėra įtraukti. Mes manome, kad šie neatitikimai padidina tikimybę, kad jį aiškinant ir taikant gali kilti painiava arba atsirasti nesusipratimų.
1.

Audito Rūmai pažymi, kad strategija „Europa 2020“ siekiama, kad viešaisiais pirkimais būtų: a) pagerintos pagrindinės sąlygos verslui diegti inovacijas, visiškai pasinaudojant paklausos politika; b) paremtas perėjimas prie tausios ir mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomikos, pavyzdžiui, skatinant platesnį žaliųjų viešųjų pirkimų taikymą; ir c) gerinama verslo, ypač inovacinių mažųjų ir vidutinių įmonių aplinka; be to, strategijoje „Europa 2020“ pabrėžiama, kad viešųjų pirkimų politika būtina užtikrinti efektyviausią viešųjų lėšų panaudojimą, ir kad viešųjų pirkimų rinkos privalo būti atviros visoje ES. Audito Rūmai taip pat pažymi, kad išsamesnė informacija ar paaiškinimai apie pirmiau minėtus tikslus pateikiami Žaliojoje knygoje, kurioje nurodyta, kad viešųjų pirkimų taisyklės turėtų: a) didinti viešųjų išlaidų efektyvumą, sukuriant kuo didesnę konkurenciją ir taikant sklandžias viešųjų pirkimų procedūras su tikslingomis paprastinimo priemonėmis, atitinkančiomis perkančiųjų organizacijų poreikius; b) sudaryti galimybę tiems, kuriems taikomos šios taisyklės, geriau pasinaudoti viešaisiais pirkimais bendriems visuomeniniams tikslams remti, pavyzdžiui aplinkos apsaugai, inovacijų ir socialinės įtraukties skatinimui bei kuo geresnių sąlygų teikti aukštos kokybės viešąsias paslaugas užtikrinimui; c) užkirsti kelią ir kovoti su korupcija ir favoritizmu; d) atkreipti dėmesį į tai, kaip būtų galima pagerinti Europos įmonių galimybes patekti į trečiųjų šalių rinkas; e) perkančiosioms organizacijoms ir įmonėms užtikrinti didesnį teisinį tikrumą.
65.

Reglamento pasiūlymo 33 straipsnio 3 dalies c punkto angliško varianto paskutinį sakinį reikėtų su formuluoti taip: „ir kadangi šios lėšos NESKIRIAMOS toms operacijoms, kurioms buvo atlikta finansinė korekcija“. Be to, 33 straipsnio 5 dalies b punkte yra nuorodos į to paties straipsnio 5 dalies b punktą ir 2 dalies c punktą. Nuorodas reikėtų pakeisti į 3 dalies a ir c punktus.
2.

šiuo tikslu nusprendžia, kad TAXE 2 specialiajam komitetui bus suteikti šie įgaliojimai: a) išnagrinėti ir ištirti, kaip taikoma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 straipsnio 1 dalis valstybėms narėms nuo 1991 m. sausio 1 d. priimant išankstinius sprendimus dėl mokesčių ir kitas panašaus pobūdžio ar poveikio priemones; b) išnagrinėti ir įvertinti, kaip pagal SESV 108 straipsnį Komisija nuolat kontroliuoja visas tose valstybėse narėse taikomas pagalbos sistemas (siūlydama valstybėms narėms tinkamų priemonių, kurios reikalingos laipsniškam ES vidaus rinkos vystymui ir vidaus rinkos veikimui užtikrinti, patikrindama, ar valstybės arba pasinaudojant valstybės ištekliais suteikta pagalba suderinama su vidaus rinka ir ar ši pagalba naudojama tinkamai, priimdama sprendimą, ar atitinkama valstybė turi panaikinti arba pakeisti tokią pagalbą per tam tikrą laikotarpį ir perduodama bylą svarstyti Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, jei atitinkama valstybė nesilaiko reikalavimų ir dėl to tariamai buvo priimta labai daug su ES valstybės pagalbos taisyklėmis nesuderinamų išankstinių sprendimų dėl mokesčių); c) išnagrinėti ir ištirti, kaip nuo 1991 m. sausio 1 d. valstybės narės laikosi 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 659/1999, nustatančiame išsamias Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (3), nustatytų įpareigojimų bendradarbiauti ir pateikti visus reikalingus dokumentus; d) išnagrinėti ir ištirti, kaip laikomasi 1977 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyvoje 77/799/EEB dėl valstybių narių kompetentingų institucijų tarpusavio pagalbos tiesioginio apmokestinimo ir draudimo įmokų apmokestinimo srityje (4) ir 2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyvoje 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinančioje Direktyvą 77/799/EEB (5) nustatytų įpareigojimų dėl to, kaip nuo 1991 m. sausio 1 d. valstybės narės, spontaniškai keisdamosi informacija, praneša kitoms valstybėms narėms apie išankstinius sprendimus dėl mokesčių; e) išnagrinėti ir įvertinti Komisijos praktiką, susijusią su tinkamu direktyvų 77/799/EEB ir 2011/16/ES taikymu valstybių narių informacijos apie išankstinius sprendimus dėl mokesčių perdavimo kitoms valstybėms narėms spontaniškai keičiantis informacija srityje; f) išnagrinėti ir įvertinti, kaip valstybės narės laikosi Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje įtvirtinto lojalaus bendradarbiavimo principo, pavyzdžiui, įpareigojimų padėti Sąjungai įgyvendinti jos užduotis ir nesiimti jokių priemonių, kurios gali trukdyti siekti Sąjungos tikslų, atsižvelgiant į tariamą didelio masto agresyvų mokesčių planavimą, kuriam valstybės narės sudarė palankias sąlygas, ir galimus didelius padarinius viešiesiems ES finansams ir pačioje ES; g) išnagrinėti ir įvertinti agresyvų mokesčių planavimą, vykdomą valstybėse narėse įsteigtų arba registruotų įmonių, be kita ko, trečiųjų valstybių aspektą, įskaitant šiuo klausimu vykdomą keitimąsi informacija su trečiosiomis valstybėmis; h) pateikti specialiojo komiteto nuomone reikalingas rekomendacijas šiais klausimais;
—

atsižvelgdamas į 2019 m. organizacijos „Counter Balance“ ataskaitą „Ar EIB pasirengęs kovoti su sukčiavimu ir korupcija? ES banko valdymo sistemos uždaviniai“ (angl. „Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption? Challenges for the EU Bank’s governance framework“),
ragina Komisiją nustatyti būtinas tvirtas apsaugos priemones ir garantijas siekiant užtikrinti ES duomenų apsaugos reikalavimų laikymąsi ir pagarbą pagrindinėms teisėms tam, kad FRONTEX ir ES valstybėse narėse įsteigtam ETIAS centriniam padaliniui būtų suteikta prieiga prie Interpolo SLTD ir TDAWN duomenų bazių per EPP, taip pat apsaugos priemones ir garantijas, kurių reikia persvarstytam Vizų informacinės sistemos (VIS) reglamentui ( 14 ) , kuriuo ES valstybėms narėms suteikiama prieiga prie Interpolo SLTD ir TDAWN duomenų bazių per EPP nagrinėjant prašymus išduoti vizą arba leidimą gyventi, veiksmingai įgyvendinti; primygtinai reikalauja, kad nustačius atitiktį jokia informacija nebūtų dalijamasi su Interpolu arba su į Interpolo duomenų bazę įtrauktų duomenų savininku, ir primena, kad, kaip numatyta ETIAS ir VIS reglamentuose, kol dėl to nesusitarta ir nebus praktiškai užtikrinta, šios dvi sistemos nebus tikrinamos Interpolo duomenų bazėse;
4.

reiškia didelį susirūpinimą dėl didelių problemų, susijusių su korupcija ir teisės viršenybe aplinkos srityje, dėl bendro skaidrumo trūkumo ir infrastruktūros projektų, be kita ko, susijusių su Kinijos investicijomis ir paskolomis, taip pat tarptautinėmis bendrovėmis, pvz., „Rio Tinto“, poveikio aplinkai ir socialinio poveikio vertinimų; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į derybų dėl 4 skyrių grupės „Žalioji darbotvarkė ir tvarus sujungiamumas“ pradžią stojimo į ES derybose; ragina ES ir Serbijos valdžios institucijas imtis tolesnių veiksmų atsižvelgiant į teisėtą susirūpinimą, išreikštą per aplinkos apsaugos protestus, ir per derybas skubiai spręsti šias problemas;
—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 23 d. informacinį pranešimą „ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo Europos pridėtinė vertė. Išankstinis vertinimas“ (angl. European added value of an EU mechanism on democracy, rule of law and fundamental rights – Preliminary Assessment),
—

atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros ataskaitą Nr. 17/2019 Marine messages II – Navigating the course towards clean, healthy and productive seas through implementation of an ecosystem-based approach,
D.

kadangi 2020 m. rugpjūčio 4 d. per pražūtingą nelaimę Beiruto uoste sprogus dideliam kiekiui amonio nitrato žuvo per 200 žmonių, sužeidimus patyrė daugiau nei 6 500 žmonių, buvo apgadinta virs 74 000 namų, o tiesiogiai nukentėjusiųjų skaičius siekė 300 000; kadangi po šio įvykio atsistatydino tuometinis ministras pirmininkas Hassan Diab; kadangi, praėjus metams po sprogimo, jį nulėmusių priežasčių tyrimas taip ir nebuvo baigtas visų pirma dėl korupcijos, o už jį atsakingi asmenys nebuvo nustatyti ir patraukti atsakomybėn; kadangi organizacijos „Human Rights Watch“ ataskaitoje, paskelbtoje 2021 m. rugpjūčio 3 d., paviešinta faktų, įrodančių pareigūnų sąsajas su sprogimu; kadangi 2021 m. rugpjūčio 4 d. Beirute įvyko dar vienas masinis protestas, kurio metu reikalauta atsakomybės už sprogimą uoste; kadangi iš nutekintų oficialių dokumentų matyti, kad Libano muitinės, karinės, saugumo ir teisminės institucijos šešerių metų laikotarpiu buvo bent 10 kartų įspėjusios vieną kitą pakeitusias vyriausybes apie pavojingas sprogiųjų cheminių medžiagų atsargas Beiruto uoste, tačiau vis tiek nebuvo imtasi jokių veiksmų; kadangi svarbiausi Libano politikai trukdė vietoje vykdytam vėliau įvykusio sprogimo tyrimui: pirmąjį ikiteisminio tyrimo teisėją valdžia nušalino po to, kai jo nurodymu apklausai buvo iškviesti politikai, o antrojo ikiteisminio tyrimo teisėjo prašymai panaikinti įtariamų parlamento narių teisinę neliečiamybę ir apklausti saugumo pajėgų vadovybės narius buvo atmesti;
110.

apgailestauja dėl to, kad po JAV ir Europos pajėgų išvedimo Talibanas smurtu perėmė Afganistaną ir dėl to plačiai pažeidžiamos žmogaus teisės, visų pirma mergaičių, moterų ir etninių bei religinių mažumų teisės, taip pat dėl šalyje įsivyravusios humanitarinės krizės; pakartoja savo poziciją, kad transatlantinė bendruomenė turi padvigubinti pastangas dirbti ilgalaikės taikos, stabilumo ir pažangos Afganistane labui, remiant Afganistano pilietinę visuomenę, žmogaus teisių gynėjus, ypač moterų teisių gynėjus, politinius aktyvistus, žurnalistus, mokslininkus, menininkus ir kitas grupes bei asmenis, kuriems gresia pavojus; ragina vykdyti tvirtą transatlantinį koordinavimą ir konsultacijas siekiant gauti ir išsaugoti žvalgybos informaciją, susijusią su Afganistano, visų pirma grupuotės „Islamo valstybė“, „Al Kaida“ ir su jais susijusių subjektų keliama terorizmo grėsme, bei dalytis šia informacija; ragina laikytis suderinto transatlantinio požiūrio, pagal kurį būtų derinamas operatyvinis bendradarbiavimas su Talibanu humanitariniais ir kovos su terorizmu tikslais ir aiškios bendradarbiavimo su Talibano vadovaujama vyriausybe ateityje sąlygos, įskaitant įsipareigojimą gerbti žmogaus teises ir kovoti su terorizmu; ragina išsamiai transatlantiniu lygmeniu apsvarstyti misijos Afganistane patirtį, siekiant padaryti reikiamas išvadas dėl būsimų pastangų skatinti stabilumą, saugumą ir gerą valdymą pasaulyje; be to, ragina transatlantinius partnerius bendradarbiauti su visomis Afganistano kaimynėmis, atsižvelgiant į sunkią Afganistano žmonių, kurie ten ieško prieglobsčio, padėtį ir būtinybę jiems padėti;
1.

ragina Rusijos valdžios institucijas: a) nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti Andrejų Pivovarovą ir panaikinti visus kaltinimus jam ir visiems kitiems, patrauktiems baudžiamojon atsakomybėn pagal įstatymą dėl „nepageidaujamų organizacijų“, arba tiems, kurie buvo kitaip savavališkai sulaikyti; b) nutraukti visas represijas prieš politinius oponentus ir kitus kritiškus balsus šalyje; visoms politinėms partijoms rinkimų metu užtikrinti vienodas dalyvavimo sąlygas ir vienodas galimybes; c) nutraukti žmogaus teisių gynėjų ir aktyvistų baudžiamąjį persekiojimą pagal įstatymą dėl „užsienio agentų“ ir „nepageidaujamų organizacijų“ įstatymą, panaikinti šiuos diskriminacinius teisės aktus ir atšaukti Rusijos generalinio prokuroro sprendimą tris Vokietijos NVO ir kitas užsienio NVO (iš viso 34) įtraukti į sąrašą kaip nepageidaujamas; d) panaikinti neseniai priimtus teisės aktus ir nebekurti naujų specialių teisės aktų arba nepiktnaudžiauti kitais įprastais baudžiamaisiais ar administraciniais įstatymais, kuriais nustatomi nauji apribojimai nepriklausomai pilietinei visuomenei, teisėms į taikių susirinkimų ir asociacijų laisvę ir prieigai prie informacijos internete, taip pat peržiūrėti ir suderinti savo teisės aktus su savo tarptautiniais įsipareigojimais, tarptautine žmogaus teisių teise ir savo konstitucija; e) nepriimti šiuo metu rengiamų papildomų teisės aktų, pagal kuriuos būtų draudžiama dalyvauti rinkimuose organizacijų, kurios savavališkai įtrauktos į „nepageidautinų“ sąrašą, darbuotojams ar rėmėjams; f) pripažinti teigiamą gyvybingos ir aktyvios pilietinės visuomenės poveikį demokratijos ir visuomenės būklei ir užtikrinti palankią aplinką, kurioje pilietinės visuomenės organizacijos ir aktyvistai galėtų laisvai prisidėti prie žmogaus teisių, pagrindinių laisvių ir visuomenės gerovės skatinimo ir apsaugos; g) peržiūrėti ir suderinti su tarptautine žmogaus teisių teise kitus teisės aktus, kuriais ribojama saviraiškos laisvė, įskaitant Rusijos teisės aktus dėl dezinformacijos kampanijų, kovos su ekstremizmu ir kovos su terorizmu; h) nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti visus taikius protestuotojus ir kitus pilietinės visuomenės aktyvistus ir politikus, įskaitant Aleksejų Navalną ir tuos, kurie buvo suimti ir sulaikyti už išgalvotus administracinius nusikaltimus arba patraukti baudžiamojon atsakomybėn už sufalsifikuotus baudžiamuosius kaltinimus vien dėl to, kad taikiai naudojosi savo teisėmis į saviraiškos ir taikių susirinkimų laisvę, įskaitant, be kita ko, žurnalistus, teisininkus, opozicijos aktyvistus, žmogaus teisių gynėjus ir kitus pilietinės visuomenės veikėjus, įskaitant Aleksejaus Navalno ir jo kovos su korupcija fondo darbuotojus ir bendradarbius; i) prisidėti prie žmonių tarpusavio ryšių skatinimo tiek Rusijos Federacijos, tiek Europos Sąjungos naudai;
33.

su dideliu susirūpinimu atkreipia dėmesį į tai, kaip Turkijos valdžios institucijos kryptingai ir nuolat persekioja Liaudies demokratinę partiją (HDP) ir jos jaunimo organizacijas; griežtai smerkia kaltinamąjį aktą, kurį Turkijos kasacinio teismo prokuroras pateikė Konstituciniam Teismui, siekdamas likviduoti HDP partiją ir uždrausti daugiau kaip 600 jos narių politinę veiklą; pabrėžia, kad tai ne tik būtų rimta politinė klaida vidutinės trukmės laikotarpiu, bet ir negrįžtamas smūgis pliuralizmui ir demokratiniams principams, nes nebebūtų atstovaujama milijonams Turkijos rinkėjų; griežtai smerkia tai, kad ir toliau kalinami buvę HDP partijos bendrapirmininkiai – opozicijos lyderė Figen Yüksekdağ ir buvęs kandidatas į prezidentus Selahattin Demirtaș bei buvusi Dijarbakyro merė Gülten Kışanak; atkreipia dėmesį į 2018 m. lapkričio 20 d. EŽTT sprendimą S. Demirtașo byloje, kurį patvirtino EŽTT didžiosios kolegijos 2020 m. gruodžio 22 d. sprendimas, kuriuo Turkijos valdžios institucijos raginamos nedelsiant jį paleisti; yra sukrėstas dėl to, kad nuolat nesilaikoma šio privalomo EŽTT sprendimo; smerkia Stambulo Bakirkėjaus 46-ojo pirmosios instancijos baudžiamojo teismo neseniai priimtą sprendimą skirti Selahattinui Demirtaşui trejų su puse metų laisvės atėmimo bausmę už tariamą prezidento įžeidimą – tai yra vienas iš griežčiausių kada nors už tokius kaltinimus paskelbtų nuosprendžių; apgailestauja dėl to, kad 2021 m. sausio 7 d. Ankaros 22-asis prisiekusiųjų teismas priėmė kitą kaltinamąjį aktą prieš iš viso 108 politikus, įskaitant S. Demirtașą ir F. Yüksekdağ, dėl jų tariamo vaidmens 2014 m. spalio mėn. vykusiuose Kobanės miesto protestuose, nors jis grindžiamas tais pačiais faktais ir incidentais, kuriuos didžioji kolegija jau pripažino nepakankamu sulaikymo pagrindu; taip pat smerkia vis pasikartojantį opozicijos parlamento narių parlamentinio statuso panaikinimą, nes tai labai kenkia parlamento, kaip demokratinės institucijos, įvaizdžiui; yra susirūpinęs dėl to, kad Ankaros vyriausiasis prokuroras rengia tyrimus dėl dar devynių HDP partijos pirmininko pavaduotojų, įskaitant dabartinę HDP bendrapirmininkę Pervin Buldan, Meral Danış Beştaş, Hakkı Saruhaną Oluçą, Garo Paylaną, Hüdą Kayą, Sezai Temelli, Serpil Kemalbay Pekgözegü, Pero Dündar ir Fatmą Kurtulan, parlamentinio imuniteto panaikinimo; atkreipia dėmesį į Turkijos žaliųjų / kairiųjų partijos jaunimo sparno nario Cihano Erdalo atvejį, kai jis, laikinai atvykęs į Turkiją aplankyti savo šeimos, 2020 m. rugsėjo 25 d. buvo areštuotas ir sulaikytas vien dėl to, kad prieš šešerius metus iki arešto buvo HDP partijos narys; smerkia sprendimą uždaryti HDP partijos parlamento nario Ömero Faruko Gergerlioğlu parlamentinę būstinę ir panaikinti jo parlamentinį imunitetą ir vėliau jį suimti Turkijos Didžiosios Nacionalinės Asamblėjos patalpose; mano, kad šis sprendimas yra atsakomasis veiksmas už jo aktyvumą žmogaus teisių srityje, be kita ko, dėl to, kad jis parlamente pristatė plačiai paplitusius įtarimus dėl visuminių kūno apieškų (išrengiant) ir priekabiavimo kalėjimuose bei laikino sulaikymo metu ir pradėjo prieš tai nukreiptą socialinės žiniasklaidos kampaniją;
12.

pažymi, kad, atsižvelgdamos į Europos ombudsmeno rekomendacijas, Komisija ir Taryba per visas derybas dėl ES ir JK santykių užtikrino didelį teisėkūros proceso skaidrumą – jos paskelbė daugiau nei 100 derybų dokumentų, be to, piliečiai galėjo susipažinti su vyriausiojo derybininko tvarkaraščiu – ir ragina jas toliau vadovautis šiuo principu rengiant būsimus laisvosios prekybos susitarimus; plačiau ragina Komisiją vykdyti savo pareigas, susijusias su visų ES prekybos susitarimų poveikio darniam vystymuisi vertinimais;
—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 8 d. JT Generalinės Asamblėjos politinę deklaraciją „ŽIV ir AIDS. Kaip paspartinti kovą su ŽIV ir nutraukti AIDS epidemiją iki 2030 m.“ (angl. „HIV and AIDS: On the Fast Track to Accelerating the Fight against HIV and to Ending the AIDS Epidemic by 2030“),
—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 11 d. Barselonos deklaraciją dėl turizmo ir kultūros paveldo (angl. „Better Places to Live, Better Places to Visit“) (27),
12.

pripažįsta, kad nors tam tikrų rūšių turinio neteisėtą pobūdį galima lengvai nustatyti, priimti sprendimą dėl kitų rūšių turinio yra sudėtingiau, nes tam reikia atsižvelgti į kontekstą; įspėja, kad automatinės priemonės negali atlikti kritinės analizės ir tinkamai įvertinti konkrečių turinio elementų konteksto svarbos, dėl to gali būti be reikalo pašalintas turinys ir pakenkta saviraiškos laisvei bei galimybei susipažinti su įvairią informaciją, įskaitant politinėmis pažiūromis, taigi dėl to gali atsirasti cenzūra; pabrėžia, kad paslaugų teikėjų, jų darbuotojų arba rangovų atliekama automatinių ataskaitų peržiūra ne visai išsprendžia šią problemą, ypač jei ji perduodama privatiems rangovams, kurie nėra nei pakankamai nepriklausomi ar atskaitingi, nei turi pakankamai kvalifikacijos;
40.

mano, kad turėtų būti sumažintas bendras vienam gyventojui tenkantis suvartojamų vaistų kiekis nemažinant galimybės įsigyti vaistų ir gydymo veiksmingumo; mano, kad bendras vienam gyvūnui tenkantis veterinarinių vaistų suvartojimas taip pat turėtų sumažėti, tačiau dėl to neturėtų suprastėti gyvūnų sveikata ir gerovė, be to, turėtų būti rastos geresnės alternatyvos;
O.

kadangi vykdant politiką ir priimant sprendimus moterims ir toliau smarkiai per mažai atstovaujama ir jos per menkai vertinamos, be kita ko, užsienio politikos ir tarptautinio saugumo srityje ES ir visame pasaulyje; kadangi Europos Sąjungoje šešios moterys užima gynybos ministro pareigas ir tik trys iš 27 užsienio reikalų ministrų yra moterys; kadangi lyčių požiūriu subalansuoti paskyrimai suteikia didelę pridėtinę vertę sprendimų priėmimo procesams;
Y.

kadangi per COVID-19 krizę neįgalieji susidūrė su rimtais iššūkiais ir teisių pažeidimais, pvz., asmeninės pagalbos, priežiūros ir paramos paslaugų sutrikimais, nevienodomis galimybėmis gauti su sveikata susijusios informacijos ir sveikatos priežiūros paslaugas, įskaitant skubią priežiūrą, ir (arba) visišku atskyrimu nuo jų, bendro pobūdžio, su visuomenės sauga susijusios informacijos, pateikiamos aiškiai ir paprastai, be kita ko, prieinamomis, be kliūčių ir naudojamomis formomis, trūkumu, atsargumo priemonių trūkumu gyvenamosiose įstaigose, nelygiomis galimybėmis naudotis švietimo įstaigų siūlomomis galimybėmis, įskaitant nuotolinį mokymąsi ir mokymąsi internetu, ir su smurtu namuose; kadangi yra galimybė, kad pandemija ir minėti iššūkiai ateinančiais mėnesiais gali atsinaujinti;
12.

pabrėžia, kad maždaug 169-ioms ES geografinėms nuorodoms Vietnamo rinkoje bus užtikrintas pripažinimas ir apsauga panašiu lygmeniu, kaip pagal ES teisės aktus suteikiamas pripažinimas ir apsauga, atsižvelgiant į tai, kad Vietnamas yra svarbi ES maisto produktų ir gėrimų eksporto rinka Azijoje; mano, kad artimiausiu metu šis sąrašas turėtų būti išplėstas; be to, pabrėžia, kad kai kuriems ES žemės ūkio sektoriams, be kita ko, ryžių auginimo, galėtų būti daromas neigiamas poveikis taikant LPS nuostatas; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją nuolat stebėti šių jautrių produktų importo srautus ir visais atvejais, kai tenkinami teisiniai ir ekonominiai reikalavimai, visapusiškai išnaudoti apsaugos sąlygų reglamento nuostatas, kad būtų išvengta bet kokio galimo neigiamo poveikio ES žemės ūkio sektoriams, tiesiogiai susijusio su LPS įgyvendinimu;
36.

dar kartą patvirtina, kad ES yra įsipareigojusi remti Ukrainos ir visų Rytų partnerystės šalių suverenumą ir teritorinį vientisumą ir politinę nepriklausomybę jų tarptautiniu lygiu pripažintų sienų ribose, pagal tarptautinę teisę, normas ir principus, siekiant didinti paramą nuo konfliktų nukentėjusiems gyventojams, šalies viduje perkeltiems asmenims ir pabėgėliams ir kovoti su trečiųjų šalių, ypač Rusijos, bandymais destabilizuoti padėtį; nepritaria jėgos naudojimui arba grasinimams naudoti jėgą sprendžiant konfliktus ir primena, jog norėtų, kad dabartiniai konfliktai Rytų partnerystės šalyse būtų išspręsti laikantis tarptautinės teisės normų ir principų; toliau visapusiškai laikosi neteisėtos Krymo aneksijos nepripažinimo politikos; tvirtai pabrėžia, kad svarbu laikytis aktyvios pozicijos, remiantis tarptautine teise, kai sprendžiami užsitęsę konfliktai rytinėse kaimyninėse šalyse; be to, smerkia tebesitęsiantį militarizavimą okupuotose Gruzijos Abchazijos ir Cchinvalio regiono (Pietų Osetijos) teritorijose ir ragina Rusiją vykdyti pagal tarptautinę teisę nustatytas savo pareigas; pabrėžia, kad praėjus daugiau kaip dešimtmečiui po to, kai nutraukta Rusijos agresija Gruzijoje ir ES tarpininkaujant sudarytas paliaubų susitarimas, rusai vis dar akivaizdžiai pažeidžia kai kurias to susitarimo nuostatas ir vyksta įsieninimo procesas; ragina stiprinti Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM) įgaliojimus ir didinti jos matomumą; primygtinai ragina Rusijos Federaciją, kaip okupacinę valdžią, vykdyti savo tarptautinius įsipareigojimus ir leisti EUMM netrukdomai patekti į okupuotus regionus;