Pasiūlymas taip pat suderinamas su Reglamentu (ES) 2015/758, kuriuo nuo 2018 m. kovo 31 d. reikalaujama naujų tipų lengvuosiuose automobiliuose ir mažos keliamosios galios krovininėse transporto priemonėse įdiegti iškvietos sistemą „eCall“, kuri didelio susidūrimo atveju inicijuotų skambutį bendruoju Europos pagalbos numeriu 112. Apskaičiuota, kad sistema „eCall“ gali pagreitinti reagavimo į ekstremalias situacijas laiką ir išgelbėti iki 2 500 gyvybių per metus. Nors sistema „eCall“ padeda sušvelninti didelių kelių eismo įvykių pasekmes visoje ES, šiuo pasiūlymu siekiama išvengti nelaimingų atsitikimų keliuose arba sušvelninti neišvengiamų nelaimingų atsitikimų pasekmes, siekiant sumažinti žūčių ir sunkių sužalojimų skaičių.

Atsižvelgiant į tai, Transporto priemonių bendrosios saugos reglamentas (angl. santrumpa – GSR), Pėsčiųjų saugos reglamentas (angl. santrumpa – PSR) Vandenilio saugos reglamentas (angl. santrumpa – HSR) yra atskiri ES tipo patvirtinimo procedūros dokumentai. Siekiant išvengti to, kad valstybės narės taikytų skirtingus reikalavimus, ir visoje Sąjungoje užtikrinti aukšto lygio kelių saugumą ir aplinkosaugą, Sąjungos lygmeniu buvo suderinti variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į daugelį saugos ir sveikatos standartų, techniniai reikalavimai.

Šiuo pasiūlymu sprendžiama pagrindinė nuolatinio didelio kelių eismo įvykių skaičiaus problema, dėl kurios žūsta daug žmonių ir patiriama daug sunkių sužalojimų, ir numatomos priemonės, kuriomis siekiama padidinti transporto priemonių saugą, siekiant išvengti nelaimingų atsitikimų arba sumažinti jų skaičių arba sušvelninti neišvengiamų nelaimingų atsitikimų pasekmes, taip mažinant žūčių ir sunkių sužalojimų skaičių. Šis pasiūlymas turi būti vertinamas jį glaudžiai siejant su kitomis trečiojo judumo dokumentų rinkinio iniciatyvomis, pvz., siūlomais direktyvos dėl kelių infrastruktūros saugos valdymo pakeitimais. Jomis taip pat siekiama sumažinti žūčių ir sužalojimų skaičių ES keliuose, taigi jos turi bendrą tikslą ir yra tarpusavyje susijusios. Be to, tam tikroms transporto priemonėse įrengtoms sistemoms, pvz., kelio juostos sekimo sistemai ir išmaniajai greičio palaikymo pagalbinei sistemai reikalinga gerai prižiūrima kelių infrastruktūra (kelių ženklinimas, ženklai ir kameros). Todėl pasiūlymai dėl kelių infrastruktūros ir transporto priemonių saugos papildo vienas kitą tam tikrose srityse ir sudaro sąlygas visiškai realizuoti transporto priemonėse įrengtų sistemų saugos galimybes.

Reikalinga patikslinta sistema, geriau pritaikyta prie judumo pokyčių, susijusių su visuomenės tendencijomis (pvz., dviratininkų ir pėsčiųjų skaičiaus didėjimu, senstančia visuomene) ir technologine plėtra. Tikėtina, kad be naujų bendrosios kelių eismo saugos iniciatyvų dabartinis požiūris nepadės užtikrinti saugos didėjant eismo intensyvumui. Dėl sudėtingos padėties reikalingas dinamiškas politikos koregavimas, kuriuo būtų nuosekliai ir veiksmingai sprendžiamos pagrindinės viso kelių eismo saugos politikos spektro problemos. Transporto priemonių saugos atžvilgiu tai reiškia, kad reikia numatyti išsamias pažangias saugos priemones, kurios būtų taikomos kaip atitinkamų transporto priemonių kategorijų standartinė įranga, ir geriau apsaugoti pažeidžiamus eismo dalyvius, pvz., pėsčiuosius, dviratininkus, mažo ūgio asmenis ir pagyvenusius žmones.

Per pastaruosius dešimtmečius kelių eismo sauga labai pagerėjo. Tačiau pastaraisiais metais žūčių keliuose skaičiaus mažinimo pažanga nepasistūmėjo. Remiantis ES statistiniais duomenimis, nuo 2013 m. Europos Sąjungoje žūčių keliuose skaičius reikšmingai nesumažėjo. Nors kai kuriose valstybėse narėse kasmet pastebima didelė pažanga, kitose žūčių skaičius net išaugo, todėl ES lygmeniu žūčių keliuose skaičiaus rodikliai negerėja.

Ši iniciatyva yra trečiojo iniciatyvos „Europa kelyje“ dokumentų rinkinio, kuriuo įgyvendinama naujoji 2017 m. rugsėjo mėn. pramonės politikos strategija, dalis ir ja siekiama užbaigti procesą, kuriuo Europa įgalinama pasinaudoti visa judumo modernizavimo teikiama nauda. Labai svarbu, kad ateities judumo sistema būtų saugi, švari ir veiksminga visiems ES piliečiams. Siekiama, kad Europos judumas būtų saugesnis ir prieinamesnis, Europos pramonė taptų konkurencingesnė, Europos darbo vietos – geriau apsaugotos, taip pat kad Europa taptų švaresnė ir labiau prisitaikiusi klimato kaitos problemoms spręsti. Tam prireiks visiško ES, valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių įsipareigojimo, be kita ko, sustiprinti kelių transporto priemonių saugos elementų reikalavimus.

Transporto priemonių bendrajam saugos reglamentui nebuvo taikomas ex post vertinimas.

•Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

Šis pasiūlymas atspindi aukščiausius visoms transporto priemonėms taikomus saugos standartus, įskaitant lengvąsias komercines transporto priemones (N1 kategorija), kurių pageidaujamos politikos galimybės (PO3) išlaidos šiek tiek viršija naudą. Tačiau šiuo atveju atsižvelgiama į papildomus aspektus, pvz., politikos nuoseklumo poreikį, visiems automobilių gamintojams vidaus rinkoje užtikrinant vienodas sąlygas, išvengiant didesnio pavojaus darbuotojams ir sudarant sąlygas gamintojams sumažinti išlaidas dėl masto ekonomijos ir dėl to, kad lengvųjų komercinių transporto priemonių platforma ir kita techninė įranga dažnai yra tokia pati kaip keleivinių automobilių. Be to, kadangi gamintojams suteikiamas pereinamasis laikotarpis, kad jie galėtų prisitaikyti prie naujų reikalavimų, dabartinis pasiūlymas laikomas proporcingu.

Kaip parodė poveikio vertinimas, pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti: sumažinti žūčių skaičių Sąjungos keliuose, kartu užtikrinant tinkamą vidaus rinkos veikimą ir aukšto lygio visuomenės saugumą bei aplinkos apsaugą.

– pridėtas naujas 2.2 skirsnis, kuriame pagrindinės kelių eismo saugos problemos susiejamos su transporto priemonių ir transporto priemonių saugos problemomis, siekiant geriau suprasti problemos apibrėžties struktūrą ir varomąsias jėgas, kurios, be abejonės, nėra visa apimančios, bet daug labiau susijusios su transporto priemonių sistemos lygiu, ir išlieka aktualios;

• Tikimasi, kad per 16 metų laikotarpį dėl naujų saugos elementų įvedimo žūčių skaičius sumažės 24 794, o sunkių sužalojimų skaičius – 140 740.

Kita vertus, eismo įvykio (avarijos) duomenų savirašio (angl. santrumpa – EDR), kuriame per trumpą laiką išsaugomi svarbiausi transporto priemonės duomenys prieš eismo įvykį, jo metu ir po jo (dažniausiai aktyvavus oro pagalvę), įvedimas turėtų būti svarbus žingsnis teisinga kryptimi, siekiant gauti išsamius eismo įvykių duomenis visoje ES, kurie šiandien nėra pakankamai plačios apimties, tačiau yra būtini visapusiškai transporto priemonių saugos keliuose stebėsenai užtikrinti. Įvykio (avarijos) duomenų savirašio informacija supaprastins išsamią kelių eismo saugos analizę ir konkrečių saugos priemonių veiksmingumo įvertinimą. Todėl valstybes nares reikėtų ryžtingai raginti atlikti išsamesnį eismo įvykių tyrimą Sąjungos keliose ir pateikti išsamias ataskaitas nacionaliniu lygmeniu. Atsižvelgiant į tai, valstybės narės taip pat turėtų būti skatinamos savo veikloje analizuoti ir gerinti kelių eismo saugą nacionaliniu lygmeniu, naudodamosi skirtingomis žinių mainų platformomis.

Pasiūlymas gali paveikti pagrindines teises, garantuojamas pagal Chartijos 7 ir 8 straipsnius, dėl privatumo ir asmens duomenų apsaugos. Kai kurie įvykio duomenų savirašio arba naudojant kitas transporto priemonėje numatomas montuoti sistemas, pavyzdžiui, vairuotojo mieguistumo arba dėmesio stebėsenos arba pažangaus dėmesio atitraukimo atpažinimo, surinkti duomenys gali būti asmens duomenys susiję su galimu identifikuoti fiziniu asmeniu. Galimas identifikuoti fizinis asmuo yra asmuo, kurio tapatybę galima nustatyti tiesiogiai arba netiesiogiai, visų pirma pagal identifikatorių, kaip antai vardą, pavardę, asmens identifikavimo numerį, buvimo vietos duomenis ir interneto identifikatorių arba pagal vieną ar kelis to fizinio asmens fizinės, fiziologinės, genetinės, psichinės, ekonominės, kultūrinės ar socialinės tapatybės požymius. Bet koks asmens duomenų tvarkymas turėtų būti atliekamas pagal ES teisės aktus dėl duomenų apsaugos, visų pirma Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą.

Komisija nesiūlo keisti sunkvežimių ir autobusų pažangiųjų avarinio stabdymo sistemų, aktyvinančių autonominį stabdymą aptikus pažeidžiamus eismo dalyvius, kaip siūloma keleivinių automobilių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių atžvilgiu. Eismo įvykių analizėje, kuria grindžiama iniciatyva, nurodoma, kad pavojus partrenkti pėsčiuosius ir dviratininkus padidėja jiems labai priartėjus prie vairuotojo kabinos, t. y. atsidūrus vadinamojoje aklojoje zonoje, ir kai sunkioji transporto priemonė važiuoja labai lėtai (važiuoja tiesiai arba suka) arba pajuda iš vietos. Tačiau aptikimo sistemos, susietos su autonomine stabdymo sistema, gali nesuveikti transporto priemonei judant taip lėtai. Kitaip tariant, šiandien nėra sistemų, kurios veiksmingai užkirstų kelią tokiam partrenkimui važiuojant nedideliu greičiu, ir nėra aišku, ar jos kada nors bus sukurtos. Vertinimu nustatyta, kad šis klausimas nėra susijęs vien tik su sistemos programavimu. Priešingai, parengiamieji tyrimai patvirtino, kad įspėjimas apie priartėjusį pažeidžiamą eismo dalyvį vairuotojui yra veiksmingesnis, kai pastarasis gali tiesiogiai jį pastebėti per veidrodėlius arba patobulintą priekinį stiklą ir šoninius langus, išvengiant aklųjų zonų. Savo ruožtu tikimasi, kad pėstieji ir dviratininkai jausis saugesni kelyje, kai dėl patobulintų kabinų jie galės matyti vairuotojų akis. Tačiau jei nurodytais atvejais autonominė stabdymo sistema taps techniškai įgyvendinama, atitinkamas reglamentas gali ir turėtų būti pritaikytas prie technikos pažangos.

(2)šis reglamentas yra reglamentas, parengtas ES tipo patvirtinimo procedūros, numatytos Reglamente (ES) 2018/…+, tikslais. Todėl reikėtų atitinkamai pataisyti minėto reglamento II priedą;

(3)per pastaruosius dešimtmečius transporto priemonių saugos tobulinimas reikšmingai prisidėjo prie bendro žūčių ir sunkių sužalojimų keliuose skaičiaus mažinimo. Tačiau pastaraisiais metais mažinimo pažanga Sąjungoje nepasistūmėjo dėl įvairių veiksnių, pavyzdžiui, struktūrinių ir elgsenos veiksnių. Be naujų bendrosios kelių eismo saugos iniciatyvų dabartinis požiūris nepadės užtikrinti saugos didėjant eismo intensyvumui. Todėl transporto priemonių sauga turi būti toliau tobulinama taikant integruotą požiūrį į kelių eismo saugą ir siekiant geriau apsaugoti pažeidžiamus eismo dalyvius;

(4)pažangiųjų transporto priemonių saugos sistemų technikos pažanga suteikia daugiau galimybių mažinti eismo įvykių aukų skaičių. Siekiant kuo labiau sumažinti žūčių skaičių, reikia įdiegti tam tikras svarbias naujas technologijas;

(5)atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 661/2009, Komisija įvertino galimybes išplėsti esamą minėto reglamento reikalavimą įdiegti tam tikras sistemas (pvz., pažangiąsias avarinio stabdymo sistemas ir padangų oro slėgio stebėjimo sistemas) tam tikrų kategorijų transporto priemonėse, kad jis būtų taikomas visoms transporto priemonių kategorijoms. Nustatydama naują reikalavimą įdiegti kitus pažangius saugos elementus, Komisija taip pat įvertino techninį ir ekonominį pagrįstumą ir rinkos pasirengimą. Remdamasi šiais vertinimais 2016 m. gruodžio mėn. Komisija paskelbė ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai „Automobilių saugos didinimas ES siekiant išsaugoti gyvybes“. Prie šios ataskaitos pridedamas rengėjų darbinis dokumentas, kuriame įvardijama ir pabrėžiama 19 galimų reguliavimo priemonių, kurios būtų veiksmingos kelių eismo įvykių ir aukų skaičiui mažinti;

(6)išmanioji greičio palaikymo pagalbinė sistema, kelio juostos sekimo sistema, vairuotojo mieguistumo ir dėmesio stebėjimo / atitraukimo atpažinimo ir atbulinės eigos aptikimo sistemos turi didelį potencialą gerokai sumažinti eismo įvykių aukų skaičių. Be to, šios sistemos yra pagrįstos technologijomis, kurios taip pat bus naudojamos įdiegiant susietąsias ir automatizuotas transporto priemones. Todėl Sąjungos lygmeniu turėtų būti nustatytos suderintos transporto priemonių tipo patvirtinimo, susijusio su tokiomis sistemomis, ir tokių sistemų, kaip atskirų techninių mazgų, tipo patvirtinimo taisyklės ir bandymo procedūros;

(7)eismo įvykio (avarijos) duomenų savirašį, kuriame per trumpą laiką išsaugomi svarbiausi transporto priemonės duomenys prieš eismo įvykį, jo metu ir po jo (dažniausiai aktyvavus oro pagalvę), įvedimas yra svarbus žingsnis, siekiant gauti išsamius eismo įvykių duomenis. Todėl variklinėse transporto priemonėse turi būti įrengti tokie savirašiai. Taip pat turėtų būti reikalavimas, kad tokie savirašiai galėtų įrašyti ir saugoti duomenis taip, kad valstybės narės galėtų naudoti duomenis kelių eismo saugos analizei atlikti ir konkrečių priemonių veiksmingumui įvertinti;

(8)bet koks asmens duomenų tvarkymas, pavyzdžiui, informacijos apie vairuotoją, apdorotos įvykių (avarijų) duomenų savirašiu, arba informacijos apie vairuotojo mieguistumą ir dėmesį stebėsena arba pažangus dėmesio atitraukimo atpažinimas, turėtų būti atliekamas pagal ES teisės aktus dėl duomenų apsaugos, visų pirma Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą. Be to, asmens duomenų, surinktų per transporto priemonėje įrengtą numeriu 112 grindžiamos iškvietos sistemą „ecall“, tvarkymui taikomos specialios apsaugos sąlygos.

(9)Reglamente (EB) Nr. 661/2009 buvo taikoma saugos reikalavimų išimtis furgonams, sportiniams visureigiams (angl. santrumpa – SUV) ir universaliosioms transporto priemonėms (angl. santrumpa – MPV) dėl sėdynių aukščio ir transporto priemonės masės charakteristikų. Atsižvelgiant į padidėjusį tokių transporto priemonių skverbties į rinką rodiklį (nuo tik 3 % 1996 m. iki 14 % 2016 m.) ir technologinę plėtrą atliekant elektros saugos patikrinimus po eismo įvykių, šios išimtys yra pasenusios ir nepagrįstos. Todėl išimtys turi būti panaikintos ir šių transporto priemonių atžvilgiu turi būti taikomi visi pažangių transporto priemonių sistemų reikalavimai;

(10)Reglamentu (EB) Nr. 661/2009 buvo pasiektas reikšmingas Sąjungos teisės aktų supaprastinimas, pakeičiant 38 direktyvas lygiavertėmis Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos taisyklėmis (JT taisyklėmis), kurios privalomos pagal Tarybos sprendimą 97/836/EB. Siekiant tolesnio supaprastinimo, Sąjungos taisyklės turėtų būti pakeistos esamomis JT taisyklėmis, kurių taikymas Sąjungoje yra privalomas. Be to, Komisija turėtų skatinti ir remti vykdomą darbą Jungtinių Tautų lygmeniu, kad nedelsiant ir laikantis aukščiausių kelių eismo saugos standartų būtų nustatyti šiame reglamente numatyti transporto priemonių saugos sistemų tipo patvirtinimo techniniai reikalavimai;

(11)JT taisyklės ir jų pakeitimai, už kuriuos Sąjunga balsavo arba kuriuos ji taiko, pagal sprendimą 97/836/EB turėtų būti įtraukti į Sąjungos tipo patvirtinimo teisės aktus. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai iš dalies pakeisti privalomų JT taisyklių sąrašą, kad jis būtų nuolat atnaujinamas;

(12)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 78/2009 nustatyti pėsčiųjų, dviratininkų ir kitų pažeidžiamų eismo dalyvių apsaugos reikalavimai, apibrėžiant atitikties bandymus ir ribines vertes, susijusias su transporto priemonių patvirtinimu, atsižvelgiant į jų priekinę konstrukciją ir priekinės apsaugos sistema (pavyzdžiui, metalinius lankus). Po to, kai buvo priimtas Reglamentas (EB) Nr. 78/2009, transporto priemonių techniniai reikalavimai ir bandymo procedūros buvo toliau plėtojami Jungtinių Tautų lygmeniu, siekiant atsižvelgti į technikos pažangą. JT taisyklė Nr. 127 šiuo metu taip pat įtraukta į Sąjungos variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo procedūrą;

(13)po to, kai buvo priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 79/2009, vandenilinių transporto priemonių ir vandenilio sistemų bei sudėtinių dalių patvirtinimo techniniai reikalavimai ir bandymo procedūros buvo toliau plėtojami Jungtinių Tautų lygmeniu, siekiant atsižvelgti į technikos pažangą. JT taisyklė Nr. 134 šiuo metu taip pat įtraukta į Sąjungos variklinių transporto priemonių vandenilio sistemų tipo patvirtinimo procedūrą. Be šių reikalavimų, taip pat taikomi medžiagų, naudojamų suslėgtose vandenilinių transporto priemonių sistemose, kokybės kriterijai, tačiau šiuo metu jie nustatomi tik Sąjungos lygmeniu;

(14)siekiant aiškumo, racionalumo ir supaprastinimo, Reglamentai (EB) Nr. 78/2009, (EB) Nr. 79/2009 ir (EB) Nr. 661/2009 turėtų būti panaikinti ir pakeisti šiuo reglamentu;

(15)istoriškai Sąjungos taisyklėmis buvo ribojamas bendras sunkvežimių derinių – transporto priemonių su kabina virš variklio, ilgis, nes jie maksimaliai padidina krovinio talpyklą. Tačiau dėl aukštos vairuotojo sėdimosios padėties padidėjo neapžvelgiamų zonų plotas ir suprastėjo tiesioginis matomumas aplink kabiną. Dėl to kyla daugiausiai eismo įvykių, susijusių su sunkvežimiais ir pažeidžiamais eismo dalyviais. Eismo įvykių aukų skaičių galima reikšmingai sumažinti, pagerinus tiesioginį matomumą. Todėl turėtų būti nustatyti tiesioginio matomumo gerinimo reikalavimai;

(16)atsižvelgiant į ES transporto priemonių saugos taisyklių svarbą siekiant apsaugoti pažeidžiamus eismo dalyvius, be kita ko, užtikrinant tinkamą vairuotojų matomumą, viešieji ir privatieji subjektai turėtų atsisakyti reikalavimo klijuoti bet kokios paskirties etiketę, vinjetę ar lipduką bet kurioje vietoje ant transporto priemonių stiklo skaidraus paviršiaus. Be to, nacionalinės valdžios institucijos turėtų užtikrinti, kad ant priekinių stiklų ir šoninių langų iš tikrųjų nebūtų klijuojamos etiketės, vinjetės, lipdukai ir bet kokie kiti matomumą bloginantys objektai, kad nebūtų pakenkta Sąjungos teisės aktų dėl vairuotojų matomumo veiksmingumui;

(17)automatizuotos ir susietosios transporto priemonės gali labai prisidėti mažinant eismo įvykius keliuose, nes apskaičiuota, kad 90 % eismo įvykių keliuose kyla dėl žmogaus klaidų. Kadangi automatizuotos transporto priemonės palaipsniui perims vairuotojo užduotis, Sąjungos lygmeniu turėtų būti priimamos suderintos taisyklės ir techniniai reikalavimai automatizuotoms transporto priemonių sistemoms;

(18)transporto priemonių vilkstinė gali ateityje užtikrinti saugesnį, švaresnį ir efektyvesnį transportą. Laukiant, kol bus įdiegtos transporto priemonių vilkstinės technologijos ir atitinkami standartai, prireiks suderintų taisyklių ir procedūrų reglamentavimo sistemos. Šiuo atžvilgiu Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus, siekiant sukurti suderintą duomenų mainų formatą kelių skirtingų modelių transporto priemonių vilkstinės tikslams ir laikantis ES teisės aktų dėl duomenų apsaugos;

(19)Sąjunga turėtų toliau skatinti kurti padangų triukšmo, riedėjimo varžos ir padangų sukibimo su šlapia danga techninius reikalavimus Jungtinių Tautų lygmeniu. JT taisyklėje Nr. 117 dabar numatytos šios išsamios nuostatos. Jungtinių Tautų lygmeniu turėtų būti tęsiamas reikalavimų dėl padangų pritaikymas atsižvelgiant į technikos pažangą, visų pirma siekiant užtikrinti, kad padangų eksploatacinės charakteristikos būtų vertinamos ir pasibaigus padangų eksploatavimo laikotarpiui, ir skatinti idėją, kad padangos atitiktų reikalavimus visu savo tarnavimo laikotarpiu ir nebūtų pakeistos per anksti. Reglamente (EB) Nr. 661/2009 nustatyti reikalavimai, susiję su padangų eksploatacinėmis charakteristikomis, turėtų būti pakeisti lygiavertėmis JT taisyklėmis;

(20)siekiant užtikrinti šio reglamento veiksmingumą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį dėl tipo patvirtinimo reikalavimų, susijusių su sauga, bendra konstrukcija ir atitinkama variklinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų aplinkosauginiu veiksmingumu. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos vyktų vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

(21)atsižvelgiant į Sąjungos teisės aktų, susijusių su reguliavimo procedūra su tikrinimu, derinimą su Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nustatyta teisine sistema ir siekiant toliau paprastinti Sąjungos teisės aktus transporto priemonių saugos srityje, šie reglamentai turėtų būti panaikinti ir pakeisti deleguotaisiais teisės aktais, priimtais pagal šį reglamentą: