·Remiantis Komisijos nustatytais faktais dėl ligšiolinio įgyvendinimo matyti, kad vartotojai yra gerai informuoti ir kad juntamas tam tikras pirminis teigiamas poveikis. Pavyzdžiui, sumažėjo prieigos prie interneto svetainių ir (arba) registracijos jose blokavimo ar vartotojų nukreipimo į kitas interneto svetaines atvejų. Kita vertus, dauguma valstybių narių gerokai vėlavo suteikti įgaliojimus vykdymo užtikrinimo įstaigoms. Be to, verslininkai ir toliau nenori teikti tarptautinio pristatymo galimybių ir tokių galimybių suteikimas šiuo metu nėra įtrauktas į Reglamentu nustatytas pareigas. Galima tikėtis, kad artimiausiu metu padėtis šiais klausimais pagerės, visų pirma įsigaliojus visoms bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje numatytoms e. prekybos priemonėms ir padidėjus teisiniam nuspėjamumui.

Tačiau registracijos etapu daugiau kaip vienu iš dešimties kontrolinio pirkimų atvejų užsienyje apsipirkti nepavyko, be to, panašiu skaičiumi atvejų nepavyko atlikti mokėjimo. Paprastai tokius atvejus lėmė reikalavimai, susiję su gyvenamąja arba mokėjimo vieta (pvz., būdavo priimamos tik vietoje išduotos debetinės kortelės). Būtina toliau šalinti šias kliūtis, kurios gali: i) būti diskriminacinio pobūdžio; ii) lemti šališkus rezultatus ir (arba) iii) neleisti gauti pasiūlymų ir juos palyginti. Šią problemą reikia spręsti pasitelkiant visapusiškai veiklą vykdančias vykdymo užtikrinimo ir pagalbos įstaigas visose valstybėse narėse.

Kalbant apie šio sektoriaus vartotojų paklausą, jai būdinga tai, kad naudojantis užsienyje teikiamomis paslaugomis palyginti daug svarbos skiriama kalbai, o kaina atlieka palyginti nedidelį vaidmenį. Atsižvelgiant į tai, kad kainų skirtumai šiame sektoriuje turi mažesnį poveikį ir į tai, kad katalogų turinys nėra išimtinis (nacionaliniu lygmeniu jis jau prieinamas naudojantis skirtingų paslaugų teikėjų paslaugomis), galima pagrįsti išvadą, kad išplėtus Reglamento taikymo sritį vartotojai pajustų teigiamą poveikį, daugiausia dėl nedidelio kainų sumažėjimo, tačiau šis poveikis greičiausiai būtų nedidelis. Be to, kai kuriose nacionalinėse rinkose galioja teisės aktai, kuriais nustatomos knygų kainos, todėl šis poveikis galėtų dar sumažėti, o kartu išaugtų reikalavimų laikymosi išlaidos.

Šioje ataskaitoje nustatytos tam tikros tendencijos, galimybės ir sunkumai, kurie atsirastų išplėtus Reglamento taikymo sritį ir į ją įtraukus šias paslaugas, įskaitant garso ir vaizdo ir ne garso ir vaizdo turinį, įvertinti remiantis peržiūros sąlygos nuostatomis, įskaitant „būtinų teisių“ sąlygą. Ji grindžiama įvairiais analitiniais tyrimais ir duomenų šaltiniais, kurie toliau analizuojami pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. Joje nagrinėjami šie aspektai: i) vartotojų lūkesčiai ir (arba) reikalavimai; ii) galimas poveikis vartotojams, susijęs su įvairove ir kaina, ir iii) poveikis skirtingiems sektoriams. Joje taip pat atsižvelgiama į reglamentavimo ir licencijavimo sistemas bei dinamišką poveikį. Visi šie veiksniai yra ypač svarbūs sudėtingam ir sparčiai kintančiam kūrybos sektoriui. Be to, atsižvelgiant į tai, kad turimi duomenys susiję su laikotarpiu prieš COVID-19 krizės protrūkį, analizėje nebuvo galima atsižvelgti į šios krizės poveikį autorių teisėmis saugomo turinio sektoriams.

Žaidimai ir (arba) programinė įranga

Remiantis šiuo metu turimais duomenimis, tarpvalstybinės prieigos prie žaidimų ir, visų pirma – prie programinės įrangos, paklausa nėra didelė, ypač palyginti su kitomis turinio paslaugomis.

Skirtingose interneto žaidimų ekosistemose esama nevienodų galimybių kitose valstybėse įsigyti vaizdo žaidimus (t. y. asmeniniams kompiuteriams, mobiliesiems įrenginiams ir žaidimų konsolėms skirtus žaidimus) naudojantis bent jau pagrindinių visos ES paslaugų teikėjų, tokių kaip mobiliųjų programėlių parduotuvės ir asmeninių kompiuterių ir (arba) konsolių platformos, paslaugomis. Kaip ir elektroninių knygų atveju, nacionaliniai žaidimų katalogai visoje ES beveik nesiskiria, ypač kalbant apie konsolėms skirtus žaidimus ir tam tikras valstybes nares. Kaip ir platinant muziką, vaizdo žaidimų platinimo praktika, kitaip nei kitų turinio paslaugų atveju, daugiausia grindžiama neteritorinėmis ir neišimtinėmis licencijomis. Pašalinus tarpvalstybinės prieigos apribojimus, galėtų padidėti atskiruose kataloguose prieinamų prekių įvairovė („Playstation“ žaidimų atveju – iki maždaug 17 %, atsižvelgiant į prekių reitingą). Tačiau visų platformų prieinamumo spragos daugiausia susijusios su žaidimais, kurių paklausa nedidelė ir (arba) kurie vertinami prastai.

Nors vidutiniai kainų skirtumai valstybėse narėse nėra dideli, remiantis duomenimis, matyti, kad išplėtus Reglamento taikymo sritį į ją įtraukiant vaizdo žaidimus vartotojai galėtų pajusti tam tikrą teigiamą poveikį, visų pirma todėl, kad sumažėtų kainos ir išaugtų pardavimo apimtys. Vis dėlto paslaugų teikėjai nemano, kad galimai padidėjus vartojimui pavyktų visiškai kompensuoti kainų sumažėjimą. Todėl galima numanyti, kad galėtų sumažėti kūrėjų ir (arba) leidėjų pajamos. Išplėtus Reglamento taikymo sritį pasiektas bendras poveikis gerovei (susiejant poveikį vartotojams ir paslaugų teikėjams) galėtų turėti tam tikrų teigiamų aspektų, bent jau trumpuoju laikotarpiu.

Tačiau mažesni ir (arba) nacionaliniai platintojai, kurie vykdo asmeniniams kompiuteriams skirtų žaidimų platinimo veiklą, labiau pajustų galimą neigiamą poveikį tais atvejais, kai visos ES mastu veikiančios platformos vykdo veiklą greta tiesiogiai prekiaujančių leidėjų, kurie užima silpnesnę padėtį rinkoje, bet patiria santykinai didesnių veiklos išlaidų vykdydami tarpvalstybinės prekybos veiklą. Taip pat reikėtų apsvarstyti, koks poveikis galimai būtų daromas kai kuriems su žaidimais susijusiems nacionaliniams skaidrumo reikalavimams (pavyzdžiui, reitingavimui pagal amžių).

Garso ir vaizdo paslaugos

Garso ir vaizdo paslaugų srityje toliau vyrauja vidaus vartojimas, bet atrodo, kad tarpvalstybinės prieigos prie garso ir vaizdo paklausa yra didžiausia autorių teisėmis saugomo turinio paslaugų atveju. Iš turimų duomenų taip pat matyti, kad, nors ši paklausa tebėra palyginti nedidelė, ji auga – 9 % interneto vartotojų yra bandę gauti prieigą prie garso ir vaizdo turinio kitose valstybėse, o 31 % interneto vartotojų domintų galimybė naudotis tokia prieiga.

Tačiau, nepaisant šios galimos tarpvalstybinės paklausos, visoje ES garso ir vaizdo turinio (visų pirma filmų ir serialų) prieinamumas internete tebėra labai ribotas (ES 27 vidutiniškai prieinama 14,1 % turinio). Kalbat apie atskirus filmus, skiriasi katalogų turinys (dažnai ir kalbų versijos), o mažesnių šalių vartotojai paprastai turi prieigą prie mažiau turinio. Tokia padėtis iš dalies susiklostė dėl platinimo praktikos, kuri garso ir vaizdo sektoriuje daugiausia grindžiama teritoriniu ir išimtiniu licencijavimu, siekiant padidinti gamybos finansavimą. Kita vertus, ją galėjo nulemti ir komercinė praktika, dėl kurios kyla bendrosios rinkos susiskaldymas pagal nacionalines sienas. Nacionaliniai paslaugų teikėjai suteikia labai ribotą tarpvalstybinę prieigą prie savo katalogų garso ir vaizdo turinio, kuris tebėra iš esmės nepasiekiamas kitose valstybėse narėse. Net dideli, daugiausia JAV įsisteigę, visos ES paslaugų teikėjai skirtingose valstybėse narėse siūlo nevienodus katalogus, nors jų pačių produkcija yra lengviau prieinama visose valstybėse narėse.

Pastaraisiais metais ES, šalindama tam tikras su autorių teisėmis susijusias turinio platinimo kliūtis, sudarė palankesnes sąlygas tarpvalstybinei prieigai prie garso ir vaizdo turinio. Pavyzdžiui, Reglamentu dėl perkeliamumo vartotojams, keliaujantiems ES, leidžiama toliau naudotis mokamo abonemento paslauga. Dėl Internetu transliuojamos televizijos ir radijo programų direktyvos padidės tarpvalstybinis tam tikrų televizijos programų prieinamumas naudojantis transliuotojų internetinėmis paslaugomis. Kita vertus, atsižvelgiant į tai, kad Reglamentas dėl nepagrįsto geografinio blokavimo pats savaime nedaro poveikio teisės aktams dėl autorių teisių, jo taikymo srities išplėtimo, į ją įtraukiant garso ir vaizdo sektorių, poveikis gali priklausyti nuo licencijavimo praktikos.

Kalbant konkrečiai, sektoriams taikant licencijavimo praktiką paprastai laikomasi prielaidos, kad sąvoka „turi atitinkamose teritorijose būtinas teises“ reiškia, kad turinio platintojai privalo turėti teises tose šalyse, kuriose turinys prieinamas, ir tai, kad ši nuostata taip pat taikoma „pasyviam pardavimui“ (t. y. tais atvejais, kai paslauga nėra aktyviai reklamuojama vartotojo teritorijoje). Todėl, jei būtų išplėsta Reglamento taikymo sritis, jis neturėtų labai didelio poveikio tarpvalstybiniam internetinių garso ir vaizdo paslaugų prieinamumui. Tokią padėtį lemtų tai, kad gamintojai ir toliau ribotų licencijuojamų teisių taikymo sritį ir galėtų netgi jausti paskatas imtis tokių veiksmų, kad Reglamentas nebūtų taikomas licencijuotiems platintojams. Atsižvelgiant į tai, jeigu į Reglamento taikymo sritį būtų įtrauktas garso ir vaizdo sektorius, vartotojai pradėtų naudotis kito paslaugų teikėjo paslaugomis visų pirma dėl su kaina susijusių priežasčių (t. y. ieškodami pigesnių pasiūlymų dėl turinio ir (arba) paslaugų, nei tos, kuriomis jie jau naudojasi), ir daugiausia toks perėjimas vyktų naudojantis skirtingomis visoje ES veiklą vykdančių paslaugų teikėjų versijose. Trumpuoju laikotarpiu dėl to galėtų kilti tam tikrų teigiamų aspektų turintis poveikis gerovei, kurį paskatintų galimas vartotojų kainų arbitražas, tačiau nereikėtų atmesti prielaidos, kad paslaugų teikėjai, kaip galimą neigiamo poveikio mažinimo strategiją, pasirinktų suderinti kainas. Be to, dėl tikimybės, kad sektorius netektų pajamų, vidutiniu laikotarpiu kūrybos, finansavimo, gamybos ir platinimo rinkose galėtų atsirasti galimai neigiamos dinamikos, dėl kurios kiltų susijęs poveikis gerovei, be kita ko, kultūrinės įvairovės srityje.

Tačiau dabartinė su tokiu teisės aktų dėl autorių teisių aiškinimu susijusi teismų praktika nėra nusistovėjusi, o kai kurios bylos vis dar nagrinėjamos Europos Sąjungos Teisingumo Teisme. Jeigu platintojams nereikėtų įsigyti papildomų licencijų siekiant patenkinti pavienių klientų, kurie gyvena kitoje teritorijoje nei ta, kurioje teikiama paslauga, iniciatyva pateiktus prašymus, tai turėtų įtakos poveikio analizei. Šiuo atveju tarpvalstybinę paklausą, kuri būtų sukurta išplėtus Reglamento taikymo sritį, taip pat paskatintų vartotojai, nebūtinai už mažesnę kainą ieškantys naujo turinio ar kalbos versijų, kurių jie negali įsigyti savo valstybėje narėje. Remiantis tyrimo metu padarytomis prielaidomis, jei pasitvirtintų toks scenarijus, galėtų faktiškai padidėti bendros internetinių paslaugų teikėjų (bent jau didžiausių paslaugų tiekėjų) pajamos, nes vietos turinys sudomintų naują, kitose valstybėse gyvenančią auditoriją. Nors tokia rinkos plėtra galėtų turėti teigiamo poveikio bendrai gerovei, daug sunkiau numatyti jos poveikį sektoriaus struktūrai, įvairiems rinkos dalyviams ir skirtingoms valstybėms narėms, todėl reikia atlikti tolesnį vertinimą. Pavyzdžiui, vis dar neaišku, koks yra licencijų charakteristikų poveikis. Viena vertus, išplėtus Reglamento taikymo sritį būtų galima paskatinti visos ES išimtinio licencijavimo augimą, o tai galėtų turėti įtakos atitinkamų rinkų struktūrai. Tačiau, kita vertus, taip galėtų būti skatinama ir licencijų išdavimo praktika, kurią taikant daugiausia dėmesio būtų skiriama kalbiniams ir kultūriniams paklausos skirtumams, kartu sudarant sąlygas šalutiniam poveikiui įvairiose teritorijose.

Apskritai, atliekant platesnę sektoriaus analizę, svarbu atsižvelgti į tai, kad sektorius sparčiai keičiasi. Ekonominiu požiūriu tai reiškia, kad būtina atsižvelgti ir į trumpalaikį, ir į ilgalaikį poveikį, pavyzdžiui, vertinant investicijų paskatas, o skirtingiems verslo modeliams ir platinimo vertės grandinėms tenka esminis vaidmuo finansuojant ir platinant turinį. Pavyzdžiui, prognozuojama, kad ateityje bus vis dažniau prenumeruojama srautinio duomenų siuntimo paslauga: bus sukurta daugiau pasaulinių ir nacionalinių platformų, kurios skirs daug investicijų į vietos turinį ir platins jį tarpvalstybiniu mastu, be kita ko, sudarydamos partnerystės susitarimus.

Kiti sektoriai

Komisija išnagrinėjo kitus sektorius, kuriems Reglamentas netaikomas, siekdama įvertinti galimus nepagrįstus verslininkų taikomus apribojimus, kuriuos būtų galima pašalinti Reglamentu.

Transporto srityje nediskriminavimo principas jau yra įtvirtintas galiojančiuose konkretiems sektoriams skirtuose ES teisės aktuose arba keleivių teisių teisės aktuose, dėl kurių šiuo metu deramasi geležinkelių srityje. Remiantis 2019 m. kontrolinio pirkimo tyrimo rezultatais galima teigti, kad įvairiuose transporto sektoriuose (oro transporto bendrovių, autobusų, traukinių ir jūrų transporto) geografinio blokavimo praktika dažniausiai taikoma retai, nors ji šiek tiek labiau paplitusi geležinkelių ir jūrų sektoriuose. Vadinasi, reikia užtikrinti, kad teisės aktų leidėjai greitai patvirtintų naujos redakcijos Geležinkelių keleivių teisių reglamente siūlomą nediskriminavimo nuostatą. Tačiau žvelgiant plačiau, neatrodo, kad šiuo etapu į Reglamentą reikėtų įtraukti transporto paslaugas. Tai lemia šios priežastys: i) tai, kad transporto sektoriuje geografinis blokavimas apskritai taikomas retai; ii) į kitas sektorines transporto priemones (oro, jūrų, miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų) įtrauktos konkrečios nediskriminavimo sąlygos; iii) būsima geležinkelių srities teisėkūros iniciatyva ir iv) galimas valstybėse narėse taikomų viešųjų paslaugų įsipareigojimų poveikis.

Finansinės paslaugos, telekomunikacijos ir sveikatos priežiūros paslaugos turi tam tikrų ypatumų, į kuriuos reikia atsižvelgti svarstant, kaip reikėtų šalinti galimas nepagrįstas kliūtis tarpvalstybinei prieigai prie šių paslaugų. Pavyzdžiui, dėl tarpvalstybinės nuostatos gali būti taikomi konkretiems sektoriams skirti priežiūros reikalavimai arba gali tekti taikyti tam tikras apsaugos priemonės ir atlikti papildomas patikras, kurių reikalaujama arba kurios leidžiamos pagal konkretiems sektoriams skirtus teisės aktus, todėl neatrodo, kad bendrasis horizontaliosios priemonės, kaip antai Reglamento, taikymo srities išplėtimas būtų pagrįstas.

4.Tolesni Komisijos veiksmai

Šiuo etapu, remiantis preliminaria Komisijos nuomone, dar per anksti vertinti visą tiesioginį ir netiesioginį dabartinio Reglamento įgyvendinimo poveikį ir nustatyti atitinkamus pakeitimus. Nors Reglamentas įgyvendinamas lėtai, pirminis teigiamas poveikis, apie kurį pranešta šioje ataskaitoje, leidžia manyti, kad artimiausiu metu atsiras galimybių ilgainiui pasiekti geresnių rezultatų, visų pirma užtikrinant geresnį vykdymo užtikrinimą valstybėse narėse. Be to, per ateinančius 12–18 mėnesių reikėtų stebėti bet kokią galimą sąveiką su kitomis bendrosios skaitmeninės rinkos priemonėmis gerinant klientų prieigą prie pasiūlymų.

Taip pat reikia papildomai įvertinti ir apsvarstyti, ar būtina išplėsti Reglamento taikymo sritį įtraukiant elektroninėmis priemonėmis teikiamas paslaugas, kuriomis suteikiama prieiga prie autorių teisėmis saugomo turinio. Iš analizės matyti, kad geografinį blokavimą šiuose sektoriuose lemia skirtingi veiksniai ir rinkos dinamika bei tai, kad išplėtus Reglamento taikymo sritį įvairiose srityse gali būti juntamas nevienodas poveikis. Bet koks teigiamas poveikis, ypač vartotojams, labai priklauso nuo autorių teisių licencijavimo praktikos ir metodų – šiuo klausimu vertėtų parengti tolesnę analizę. Tai visų pirma pasakytina apie garso ir vaizdo sektorių, kuriame iš tiesų galima pagerinti turinio prieinamumą. Šiais faktais galima pagrįsti teiginį, kad vartotojų prieigos prie turinio, visų pirma, prie garso ir vaizdo turinio, klausimą reikia nagrinėti atsižvelgiant į platesnį kontekstą, susijusį su sektoriaus atsigavimu ir transformacija pagal būsimą Komisijos žiniasklaidos ir garso ir vaizdo sektoriaus veiksmų planą. Komisija užmegs dialogą su suinteresuotosiomis šalimis siekdama nustatyti, kaip sudaryti geresnes sąlygas garso ir vaizdo turiniui platinti visoje ES, ir pasiūlys veiksmų sektoriaus atsigavimui remti. Komisija taip pat toliau stengsis remti kitų sektorių, pavyzdžiui, muzikos sektoriaus, tvarumą įgyvendinant specialią iniciatyvą „Music Moves Europe“, kuri grindžiama integruotu požiūriu į Europos paramą šiam sektoriui.

Kol kas Komisija toliau teikia prioritetą esamų kliūčių šalinimui ir vartotojų diskriminavimo naikinimui. Siūloma neatidėliotinai imtis šių tolesnių veiksmų.