EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2017 05 30 COM(2017) 248 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Mokyklų raida ir aukštos kokybės mokymas gerai gyvenimo pradžiai {SWD(2017) 165 final}



1.Įvadas Investicijos į žmones, ypač į jaunimą, yra vienas svarbiausių ES prioritetų. 2016 m. gruodžio mėn. Europos Komisija pristatė „Investicijų į Europos jaunimą“ iniciatyvas pabrėždama, kaip svarbu suteikti jaunimui naujų galimybių. Išreikšta pagrindinė mintis, kad švietimo kokybė turi lemiamą reikšmę jaunimo perspektyvoms ir galimybėms per visą gyvenimą. Ši iniciatyva pagrįsta Nauja Europos įgūdžių darbotvarke . Švietimui taip pat tenka pagrindinis vaidmuo pagal Europos socialinių teisių ramstį . Šis komunikatas yra įtrauktas į mokykloms, aukštajam mokslui ir absolventų karjeros stebėjimui skirtų iniciatyvų rinkinį. Jis parengtas atsižvelgiant į 2016 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas . Juo pritariama JT darnaus vystymosi tikslui Nr. 4 dėl švietimo . Visiems prieinamas aukštos kokybės švietimas padės Europai siekti savo ekonominių ir socialinių tikslų. Geras švietimas yra įtraukios ir atsparios visuomenės pagrindas. Nuo jo prasideda sėkminga profesinė karjera ir jis geriausiai apsaugo nuo nedarbo ir skurdo. Jis skatina asmenybės raidą ir deda pamatus aktyviam pilietiškumui. Geru švietimu skatinami moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, inovacijos ir konkurencingumas. Tačiau siekiant, kad visuomenė pasinaudotų jo teikiama nauda, aukštos kokybės švietimas turi būti prieinamas visiems. Mokyklų vaidmuo yra itin svarbus mokymuisi visą gyvenimą, todėl reikia imtis veiksmų gerinant mokyklinio ugdymo kokybę ir rezultatus. Iš dabartinės padėties Europoje aišku, kad dabar ne laikas tenkintis tuo, kas turima. Europos Sąjungoje yra didelė mokyklų ir švietimo sistemų įvairovė; tuo pat metu faktiškai visos valstybės narės susiduria su keliais svarbiausiais sunkumais, kurie išvardyti toliau. ·Gebėjimų lavinimas mokyklinio ugdymo lygmeniu turi trūkumų. Naujausi EBPO Tarptautinio moksleivių vertinimo programos (PISA) tyrimo rezultatai rodo, kad vienam iš penkių mokinių kyla didelių sunkumų, kliudančių įgyti pakankamus skaitymo, matematikos ir gamtos mokslų sričių įgūdžius. Todėl yra didesnė tikimybė, kad šie jaunuoliai susidurs su reikšmingomis kliūtimis, kurios visą gyvenimą trukdys jų socialiniai įtraukčiai ir įsidarbinamumui. Tuo pat metu labai gerus mokymosi rezultatus pasiekusių mokinių dalis Europoje yra palyginti nedidelė: net ir tas ES valstybes nares, kuriose šie rezultatai geriausi, lenkia išsivysčiusios Azijos šalys . Daugeliui jaunuolių trūksta tinkamų skaitmeninių įgūdžių. Kita svarbi problema yra formalios kvalifikacijos stoka; nors daugelis valstybių narių padarė didelę pažangą mažindamos mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių, siekiant „Europa 2020“ pagrindinio tikslo sumažinti jų dalį iki 10 proc., vis dar per daug jaunuolių palieka mokyklą nebaigę mokslų. ·Mokyklinis ugdymas ne visada visiškai atlieka savo paskirtį skatinti lygybę ir socialinį teisingumą. PISA duomenys rodo, kad lyčių nelygybė matematikos ir gamtos mokslų srityje mažėja, tačiau lyčių stereotipai vis dar lemia skirtumus gamtos mokslo ir IRT srityse, kurioms reikia skirti daugiau dėmesio. Be to, šie duomenys atskleidžia, kad mokymosi pasiekimai labai priklauso nuo mokinio socialinės ir ekonominės padėties. Vidutiniškai ES daugiau kaip trečdalio vaikų ir jaunuolių iš palankių sąlygų neturinčių šeimų mokymosi rezultatai yra prasti. Tokių mokinių dalis yra keturis kartus didesnė negu tarp jų bendraamžių iš palankesnes sąlygas turinčių šeimų. Padėtį dar labiau sunkina kitos specifinės problemos, kylančios migrantų kilmės ir romų tautybės mokiniams. Šis atotrūkis didina socialinę nelygybę ir kliudo ją mažinti. Kokybiško švietimo ir mokymo prieinamumas yra būtinas siekiant didesnio visuomenės atsparumo ir lygybės. Iš Estijos ir Suomijos pavyzdžių aišku, kad mokyklinio ugdymo sistemose galima kartu pasiekti gerus mokymosi rezultatus ir švietimo teisingumą. ·Spartus technologinių ir skaitmeninių pokyčių tempas daro didžiulį poveikį mūsų ekonomikai ir visuomenei, taigi mokyklos turi geriau prisitaikyti prie šios naujos realybės. Daugelis šiuo metu mokyklose besimokančių vaikų ateityje dirbs tokius darbus, kurie šiuo metu dar neegzistuoja. Jau dabar 90 proc. visų dabartinių darbo vietų yra būtina turėti bent šiek tiek skaitmeninių įgūdžių. Jau nebepakanka suteikti jaunimui pastovių įgūdžių arba žinių „paketo“; jie turi didinti savo atsparumą ir gebėjimą prisitaikyti prie pokyčių. Diskusijoms skirtame dokumente dėl globalizacijos suvaldymo taip pat pripažįstama, kad vis judesnei ir vis labiau skaitmenine tampančiai visuomenei reikia naujų mokymosi būdų. Kaip pabrėžiama Diskusijoms skirtame dokumente dėl socialinio Europos aspekto, švietimo sistemas reikia modernizuoti siekiant skatinti kūrybiškumą, kritinį mąstymą ir verslumą. Norint įveikti šiuos sunkumus būtinos reformos. Tai yra valstybių narių užduotis, nes jos pačios nustato savo švietimo sistemų sandarą, o problemų sprendimo būdai priklauso nuo nacionalinių, regioninių ir vietos ypatumų. Laikydamasi subsidiarumo principo ES gali atlikti naudingą vaidmenį, padėdama valstybėms narėms vykdyti savo reformas. Bendradarbiaujant ES lygmeniu valstybėms narėms padedama atlikti duomenų analizę, dalytis patikimais duomenimis, nustatyti gerąją praktiką ir gauti galimybių dalytis patirtimi bei mokytis tarpusavyje. Šio pobūdžio savanoriškas bendradarbiavimas turi pridėtinės vertės valstybėms narėms priimant patikima informacija grindžiamus sprendimus. Yra trys sritys, kuriose reikia imtis veiksmų ir kuriose teikiant paramą Europos lygmeniu galima padėti įveikti minėtus sunkumus: 1.geresnių ir įtraukesnių mokyklų kūrimas; 2.parama mokytojams ir mokyklų vadovams siekiant aukštos kokybės mokymo ir mokymosi ir 3.mokyklinio ugdymo sistemų valdymas, kad jos taptų veiksmingesnės, teisingesnės ir efektyvesnės. Šiame komunikate nustatyti ES veiksmai kiekvienoje iš šių sričių siekiant padėti valstybėms narėms išspręsti šiuos uždavinius. Europos semestras yra vienas iš pagrindinių reformų veiksnių, visų pirma dėl su švietimu susijusių konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų. ES gali padėti toms valstybėms narėms, kurios nori gauti paramos savo švietimo reformoms. Be to, ES siūlo finansinę ir techninę paramą valstybėms narėms, ypač per „Erasmus+“, Europos struktūrinius ir investicijų fondus ir Paramos struktūrinėms reformoms tarnybą. Europos mokyklinio ugdymo sistemų skiriamasis bruožas yra įvairovė ir vieno visiems tinkamo problemų sprendimo būdo nėra. Tuo pat metu valstybės narės turi bendrą interesą gerinti švietimo rezultatus. Kad aukštos kokybės švietimas taptų tikrove visiems, reikėtų visapusiškai naudotis visomis turimomis priemonėmis nacionaliniu ir ES lygmenimis. Komisija yra pasirengusi dirbti išvien su valstybėmis narėmis. 2. Geresnių ir įtraukesnių mokyklų kūrimas Siekdama papildyti valstybių narių veiksmus Komisija: ·stiprins bendradarbiavimą tarp mokyklų, didindama galimybes naudotis mokyklų partneryste ir mokinių judumu pagal „Erasmus+“ ir siekdama turiningesnio e. mokymosi ir tarpkultūrinio mokymosi, šiuo tikslu skatindama dalyvauti iniciatyvoje „eTwinning“; ·sukurs skaitmeninio pajėgumo įsivertinimo priemonę, kad ES mokyklos galėtų savanoriškai įvertinti savo būklę pagal bendrus kriterijus ir joms būtų padedama daugiau ir efektyviau naudotis technologijomis, tinkamomis mokymuisi skaitmeniniame amžiuje . Naudodamosi šia priemone mokyklos gali nuspręsti pranešti apie savo pažangą, susijusią su informacinių ir ryšių technologijų prieinamumu, naudojimu, susijusiais gebėjimais ir požiūriais, kuriamoje duomenų bazėje, į kurią įtraukiamos visos dalyvaujančios valstybės narės;

·rems mokyklinio ugdymo gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (angl. STEM) srityse gerinimą, skatindama laikytis geriausios praktikos užmezgant ryšius ir plėtojant aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų sričių ir įmonių bendradarbiavimą su mokyklomis ES lygmeniu ir veiksmingai šalinant lyčių skirtumus ir stereotipus STEM srityse, naudojantis „Erasmus+“; ·skatins ir rems politikos eksperimentus vystant daugiakalbę pedagogiką ir mokymą įvairiose klasėse pagal 2018 m. „Erasmus+“ darbo programą; ·imsis tolesnių veiksmų po Jungtinių Tautų Neįgaliųjų teisių komiteto pateiktų pastabų, remdama bendradarbiavimą tarp Europos specialiojo ugdymo plėtros agentūros ir valstybių narių, kurios to prašo, įgyvendinant JT neįgaliųjų teisių konvencijos nuostatas dėl švietimo; ·toliau padės valstybėms narėms teikti pakankamas aukštos kokybės ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugas ir dės daugiau pastangų padėti joms mokytis vienoms iš kitų ir atrasti, kas yra geriausia. 2.1. Parama visiems moksleiviams ir jų gebėjimų lavinimas Visi jauni žmonės turi turėti galimybę įgyti visus bendruosius gebėjimus (kompetencijas), įskaitant raštingumą, užsienio kalbų mokėjimą, matematikos, gamtos mokslų, skaitmeninius ir programavimo įgūdžius ir pilietinius bei socialinius gebėjimus, taip pat verslumo gebėjimus ir universaliuosius įgūdžius, tokius kaip kūrybiškumas ir kritinis mąstymas. Nors šie gebėjimai yra labai svarbūs, ne visi jaunuoliai pakankamai gerai juos išlavina. Šių gebėjimų įgijimas remiamas pagal 2006 m. Europos bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų metmenis. Šiuos metmenis peržiūrėjus, kaip paskelbta Naujoje įgūdžių darbotvarkėje, bus padedama toliau stiprinti gebėjimų lavinimą švietimo ir mokymo sistemoje. Mokykloms dėl to taip pat būtina keisti paties mokymosi eigą, kaip išdėstyta toliau. Mokymąsi susiejant su gyvenimo patirties įgijimu gaunama geresnių rezultatų. Projektais ir problemų sprendimu pagrįstas mokymasis, darbo praktika arba mokymasis teikiant paslaugas bendruomenei didina jaunuolių motyvaciją, mokomųjų dalykų turiniui suteikia daugiau konteksto ir teikia galimybių lavinti socialinius, pilietinius ir verslumo gebėjimus. Gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) sričių švietimas yra veiksmingesnis tada, kai susiejamas su ekonominių, aplinkos ir socialinių uždavinių sprendimu arba su menais ir dizainu, parodant jo svarbą kasdieniam gyvenimui. Skaitmeninėmis technologijomis galima gerinti mokymąsi ir padėti mokyklose diegti naujoves. Tinkamai naudojamos skaitmeninės technologijos gali padėti turiningiau mokytis ir remti pažangą, įgyjant ne tik skaitmeninių gebėjimų. Tačiau šiuo metu tik ketvirtadalis vaikų Europos mokyklose yra mokomi mokytojų, įgudusių naudotis skaitmeninėmis technologijomis. Skaitmeninės technologijos gali padėti gerinti ryšius ir bendradarbiavimą mokyklose ir tarp jų ir didinti mokinių ir jų šeimų dalyvavimą mokyklos gyvenime. Mokyklos turi padėti visiems moksleiviams ir tenkinti konkrečius jų poreikius. Mokyklos, kurios skiria dėmesio skirtingiems įvairių mokinių poreikiams, pasiekia geresnių rezultatų. Tai taip pat susiję su lyčių aspektu. Kai mokyklos pritaria kalbų ir kultūrų įvairovei savo bendruomenėje ir remia integraciją, tai turi teigiamą poveikį visų vaikų gebėjimui mokytis. Tačiau šiuo metu tai nėra visur įprasta praktika. Kai kuriose ES valstybėse narėse sunku pasiekti, kad įtraukus, kokybiškas švietimas taptų prieinamas neįgaliems mokiniams. Kai kuriuose miestuose ir regionuose nemaža mokyklų mokinių dalis savo namuose nekalba ta kalba, kuria mokosi mokykloje. Ypač naujai atvykusių migrantų vaikams reikia specialių kalbos mokymo programų, kad geriau integruotųsi mokykloje. Kai kuriose šalyse kokybiško švietimo galimybių trūksta romams ir kitoms etninėms mažumoms. 2.2. Mokymosi gerinimas atveriant kelius naujų formų bendradarbiavimui Bendradarbiaudamos mokyklos gali gerinti mokymosi patirtį ir rezultatus ir geriau padėti jaunimui įgyti reikalingus gebėjimus. Tai, be kita ko, bendradarbiavimas su vietos paslaugų tarnybomis, bendruomenės organizacijomis, įmonėmis ir universitetais, taip pat bendradarbiavimas pačiose mokyklose. Jaunuoliams, kurie rizikuoja nebaigti mokslų, yra naudingas glaudus bendradarbiavimas su socialinėmis tarnybomis arba jaunimo darbuotojais. Kai vaikai ir jaunuoliai pradeda anksti bendrauti su profesinio orientavimo vadovais, verslininkais ir akademinės bendruomenės nariais, tai padeda jiems pasirengti būsimam darbui ir tolesnėms studijoms.Tokiose dalykinėse srityse kaip gamtos mokslai ar sportas mokiniams yra naudinga, kad su jų mokyklomis bendradarbiautų kiti švietimo paslaugų teikėjai, įmonės ir pilietinė visuomenė. Tačiau ne visos mokyklos gauna pakankamai išorės paramos ar remia būtiną bendradarbiavimą tarp savo mokytojų, nepedagoginio personalo, mokinių ir jų tėvų. Patyčios, priekabiavimas elektroninėje erdvėje ir smurtas kelia grėsmę vaiko gerovei ir sėkmingai veiklai mokykloje. Fizinė ir psichinė gerovė yra būtina sėkmingo mokymosi sąlyga, Yra įrodymų, kad kovojant su visų formų patyčiomis efektyviausios yra tos strategijos, kuriose dalyvauja mokytojai ir tėvai . Siekiant įveikti patyčias ir smurtą vaikai turi būti mokomi tolerancijos, mokomi suprasti įvairovę, taip pat saugiai naudotis internetu ir atsakingai naudotis socialiniais tinklais. Vadovaujantis visuminiu požiūriu į mokyklą, gerinami mokymosi rezultatai, didinamas mokymo įtraukumas ir teisingumas. Pagal šį požiūrį prie mokyklos kokybės gerinimo prisideda visa mokykla kartu su išorės suinteresuotaisiais subjektais ir vietos bendruomene. Tokiu požiūriu vadovautis padeda interneto platformos European Toolkit for Schools (Europos šalių priemonių mokykloms paketas) ir mokyklinio ugdymo platforma School Education Gateway, kuriomis gali savanoriškai naudotis visos Europos mokyklos, jomis remiami mainai tarp kolegų ir padedama gerinti organizavimo metodus, mokymo praktiką ir mokymosi patirtį. Pagal programą „Erasmus+“ remiama Europos mokyklų partnerystė, padedant mokykloms plėsti ryšius ir suteikiant galimybių tarpvalstybiniams tarpusavio mainams. „eTwinning“ yra didžiausia mokyklų bendruomenė Europoje. Joje jau yra dalyvavę daugiau kaip 460 000 mokytojų ir 4 iš 10 Europos mokyklų. Teikdama saugią interneto aplinką tarpvalstybiniams švietimo projektams „eTwinning“ suteikia mokykloms lengvai prieinamų priemonių, kurios naudodamosi jos gali gerinti savo skaitmeninio mokymosi pasiūlą ir remti tarpkultūrinius ir tarpvalstybinius ryšius tarp mokytojų ir mokinių. Visuotinis naudojimasis ja visose Europos mokyklose galėtų padėti stiprinti skaitmeninius gebėjimus ir didinti klasių atvirumą. 2.3. Didinti galimybes gauti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugas ir gerinti tokių paslaugų kokybę Aukštos kokybės ankstyvasis ugdymas ir priežiūra yra veiksmingos ir teisingos švietimo sistemos pagrindas. Taip vaikai parengiami pradinei mokyklai ir pasiekia geresnių mokymosi rezultatų visose paskesnėse švietimo pakopose; tai ypač teigiamai veikia vaikus iš palankių sąlygų neturinčių ir migrantų šeimų. Tarptautinio moksleivių vertinimo programos (PISA) duomenimis, ikimokyklinio ugdymo įstaigų nelankiusių penkiolikmečių jaunuolių rizika prastai mokytis yra tris kartus didesnė negu tų, kurie tokią įstaigą lankė ilgiau kaip vienus metus. Investuojant į ankstyvąjį ugdymą ir priežiūrą reikia mažiau išlaidų paskesniuose švietimo etapuose, kuriuose atotrūkio tarp gerai ir prastai besimokančių moksleivių mažinimas brangiau kainuoja. Užtikrinti aukštos kokybės ankstyvojo ugdymo ir priežiūros pasiūlą ir prieinamumą nėra lengva. Dalyvavimas ankstyvojo ugdymo ir priežiūros programose padidėjo, tačiau tai tebėra sudėtinga vaikams iki trejų metų ir ypač nepalankioje padėtyje esantiems vaikams. Dalyvavimas, paslaugų įperkamumas ir kokybė nėra visur vienodi tiek vienos šalies mastu, tiek tarp šalių. 25 valstybėse narėse vaikų priežiūros paslaugų paklausa yra didesnė negu pasiūla, o kokybės trūkumas dažnai yra susijęs su nepakankama personalo kvalifikacija ir ribotomis profesinio tobulinimosi galimybėmis. Valstybių narių ekspertai ir Europos Komisija kartu nustatė kokybės principus ir penkias pagrindines veiksmų sritis. Jos yra: prieinamumas; darbo jėga; mokymo programa; vertinimas ir stebėsena; valdymas ir finansavimas. Įgyvendinus šias gaires būtų labai pagerinti mažų vaikų mokymosi rezultatai, suteikiant visiems vaikams, įskaitant tuos, kurie dėl savo nepalankios padėties yra labiau pažeidžiami, gerą pradžią tolesniam sėkmingam mokymuisi mokykloje. 3. Parama mokytojams ir mokyklų vadovams siekiant aukštos kokybės mokymo ir mokymosi

Siekdama papildyti valstybių narių veiksmus Komisija: ·pasiūlys politikos gairių dėl mokytojų ir mokyklų vadovų karjeros ir profesinio tobulinimosi stiprinant tarpusavio mokymąsi pagal strateginę programą „ET 2020“, šiuo tikslu surengiant ekspertų seminarų ciklą ir susiejant jį su Europos sektoriniu socialiniu dialogu švietimo srityje; ·paprastins ir gerins galimybes būsimiems mokytojams įgyti praktinės mokymo patirties užsienyje naudojantis „Erasmus+“ parama; ·plėtos interneto bendruomenes ir išteklius, skirtus mokyklų profesionalams, įskaitant naujas „eTwinning“ galimybes studijuojantiems mokytojams, interneto tinklus karjerą pradedantiems mokytojams ir jų mentoriams, kursus internetu (įskaitant atvirus masinio nuotolinio mokymo kursus, MOOC), keitimąsi geriausia patirtimi tarp pirminio mokytojų rengimo teikėjų ir skaitmeninės kompetencijos sistemą, siekiant remti mokytojų savarankiško įsivertinimo ir tobulinimosi pastangas; ·toliau kurs sąsajas su EBPO siekdama rengti bendrus palyginamus duomenis apie mokyklų darbuotojus, įskaitant efektyvesnį bendrą duomenų apie mokytojus ir mokyklų vadovus rinkimą tinkle „Eurydice“ ir EBPO. 3.1. Mokytojo karjeros patrauklumo didinimas Aukštos kvalifikacijos, motyvuoti ir vertinami mokytojai yra būtini siekiant aukštos kokybės švietimo, tačiau mokytojo profesijos prestižo mažėjimas ir personalo trūkumas kelia problemų daugelyje valstybių narių ir kenkia mokyklinio ugdymo kokybei. Dauguma valstybių narių siekia pritraukti daugiau įvairių tinkamų kandidatų siekti mokytojo karjeros ir paskatinti bei padėti jiems siekti puikių rezultatų pasirinkus šią nelengvą profesiją. Gerinant kandidatų atranką ir įdarbinimą galima padėti atrasti tuos, kurie yra tinkamiausi mokytojo darbui, ir praturtinti šią profesiją įvairesnių sričių patirtimi. Kai kuriose šalyse kandidatai vertinami ne tik pagal akademinius pasiekimus, bet ir pagal įvairesnius gebėjimus bei pažiūras. Kai valstybėms narėms tai aktualu, galima tai derinti su pastangomis siekti didesnės lyčių pusiausvyros tarp mokytojų, kurios labai trūksta, ir pritraukti naujų mokytojų iš kitų profesijų ir iš nepakankamai atstovaujamų grupių. Darbo užmokestis, darbo sutartys ir aiškios karjeros perspektyvos yra svarbūs dalykai, nuo kurių priklauso šios profesijos patrauklumas. Kai kuriose valstybėse narėse mokytojo profesija neatlaiko kitų profesijų konkurencijos dėl geriausių darbuotojų. Dažnai mokytojų uždarbis yra kur kas mažesnis negu vidutinis darbo užmokestis, kurį gauna tretinį išsilavinimą turintys darbuotojai: jų algos siekia nuo 74 proc. šio užmokesčio ikimokyklinio ugdymo ir iki 92 proc. – vidurinio ugdymo sektoriuje. Tose šalyse, kuriose algos yra labai mažos arba trūksta darbo vietos garantijų, sunku pritraukti naujų mokytojų ir parinkti labiausiai kvalifikuotus kandidatus į laisvas darbo vietas. Mokytojams taip pat rūpi jų profesinio rengimo kokybė, įvadinis supažindinimas su darbu ir geresnės karjeros galimybės. Aiškiai apibrėžti kompetencijos lygiai ir karjeros sistemos didina mokytojų pasitikėjimą karjeros perspektyvomis. 3.2. Mokytojas – tai profesija per visą karjerą besimokantiems, kolektyve dirbantiems žmonėms Reikia skirti daugiau dėmesio mokytojų išsilavinimo kokybei. Pirminis mokytojų rengimas efektyviausias yra tada, kai pedagogikos teorija derinama tiek su mokomojo dalyko žinių įgijimu, tiek su pakankama darbo praktika klasėse. Studijuojantys mokytojai turi būti pasirengę bendradarbiauti ir kelti kvalifikaciją per visą karjerą, mokėti dirbti esant įvairovei klasėse ir įgudusiai naudotis skaitmeninėmis technologijomis. Keliose valstybėse narėse per mažai dalyvaujama nuolatinio profesinio tobulinimosi veikloje arba jai trūksta kryptingumo. Nuolatinis profesinis tobulinimasis turi būti prieinamas, ne per brangus ir aktualus. Jo kokybę gali padėti gerinti mokyklų ir mokytojų įtraukimas dalyvauti nustatant jo temas ir reikiamas sritis. Mokytojams reikia specialios paramos pradiniuose jų karjeros etapuose. Pradedant dirbti pagal šią profesiją daugeliui mokytojų yra sunku dirbti realioje mokyklos aplinkoje ir kai kurie iš jų šios profesijos atsisako. Šiuo metu tik 6 iš 10 pradedančiųjų mokytojų yra iš tiesų supažindinami su darbo mokykloje praktika ir dalyvauja įvadinėse programose, pagal kurias jiems teikiama profesinė, socialinė ir asmeninė parama, įskaitant mentorystę, taip padedant pradedantiesiems mokytojams lavinti gebėjimus ir atsparumą sunkumams. Taip gerinama mokymo kokybė ir mažėja brangiai kainuojančių atvejų, kai šios profesijos atsisakoma. Gerų rezultatų pasiekia tie mokytojai, kurie bendradarbiauja. Mokymas kaip darbas kolektyve, kitų mokytojų darbo stebėjimas ir dalyvavimas platesnėse profesionaliose besimokančiose bendruomenėse įsigali kaip efektyvaus kolegų tarpusavio bendradarbiavimo formos, tačiau dar nėra įprasti visoje Europoje. Siekiant gerinti mokinių mokymosi patirtį, mokytojai turi gebėti ir norėti dirbti ir mokytis kolektyve – kartu su kitais mokytojais, mišriose įvairių profesijų mokyklos darbuotojų grupėse ir su išorės partneriais. Bendradarbiavimui palanki aplinka ir skaitmeninės technologijos gali pagerinti mokytojų mokymąsi. Iki šiol daugiausia rengiami tradiciniai praktiniai seminarai ir mokymo kursai ne pačioje mokykloje, o už jos ribų. Tokios švietimo naujovės kaip kolegų bendradarbiavimo tinklai, atviri masinio nuotolinio mokymo kursai (MOOC) ir dalijimasis atviraisiais švietimo ištekliais gali papildyti šiuos metodus ir padėti įveikti dalyvauti trukdančias kliūtis. Pagal „Erasmus+“ ES remia mokyklų darbuotojų profesinį tobulinimąsi. Dotacijas gali gauti studijuojantys mokytojai, dirbantys mokytojai ir mokyklų vadovai, norintys dalyvauti mokymo kursuose, mokomojoje praktikoje mokyklose ar stebėti kitų darbą kitoje šalyje. Pagal „eTwinning“ ES skatina savanorišką mokytojų bendradarbiavimą ir tarpusavio mokymąsi per kursus internetu ir bendrus mokymo renginius. 3.3. Parama vadovavimui mokyklai Efektyvus vadovavimas mokyklai teigiamai veikia mokinių pasiekimus, mokymo kokybę ir personalo motyvaciją. Tyrimai rodo, kad bendra mokyklos darbuotojų, mokinių tėvų ir vietos bendruomenės vizija grindžiamas vadovavimas turi lemiamą reikšmę mokyklos raidai ir naujovių diegimui joje. Tačiau kai kuriose valstybėse narėse mokyklų vadovų pareigos nelaikomos patraukliomis. Vadovaujant mokyklai paprastai reikia spręsti įvairias sudėtingas tiek su valdymu, tiek su mokymu susijusias užduotis. Mokyklų vadovai dažnai nėra tinkamai parengiami ir negauna tolesnės paramos, kurios jiems reikia atliekant šias įvairias užduotis. Didesnė mokyklų autonomija lemia didesnę mokyklų vadovų atsakomybę daugelyje valstybių. Taigi, mokyklų vadovai gali pertvarkyti pamokų laiką ir metodus, skatinti mokyklos raidą ir dalytis atsakomybę su didesne darbuotojų grupe. Tačiau šioms permainoms įgyvendinti reikia tinkamų išteklių ir paramos. Mokyklų vadovų įdarbinimas, rengimas ir profesinis tobulinimasis yra lemiamos svarbos veiksnys gerinant mokyklos rezultatus. 4. Mokyklinio ugdymo sistemų valdymas, kad jos taptų veiksmingesnės, teisingesnės ir efektyvesnės