ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Komunikate „Nuo ūkio iki stalo“ teisingai pripažįstamas svarbus darbas, kurį visoje maisto grandinėje atlieka ūkininkai ir darbuotojai (įskaitant dirbančius mažų garantijų darbo sąlygomis), ir būtinybė užtikrinti jų sveikatą ir saugą, laikantis Europos socialinių teisių ramsčio įsipareigojimų. Vis dėlto Komitetas apgailestauja, kad veiksmų plane nėra numatyti konkretūs žingsniai. Be to, EESRK apgailestauja, kad nepavyko susieti sąžiningų sąlygų su teisingomis maisto kainomis ir mano, kad teisingos maisto kainos (atspindinčios tikrąsias gamybos sąnaudas aplinkos ir visuomenės požiūriu) yra vienintelis būdas ilguoju laikotarpiu užtikrinti tvarias ir teisingas maisto sistemas. Dabar stambieji mažmenininkai ir tarptautiniai perdirbėjai gauna didžiausią pelną, o supirkimo iš ūkių kainos yra pernelyg žemos, kad būtų užtikrinamas ūkininkų pragyvenimas ir deramos darbo sąlygos, neretai jos net nepadengia gamybos sąnaudų. ES maisto grandinės vertės dalis, tenkanti ūkininkams, nukrito nuo 31 proc. 1995 m. iki 24 proc. 2005 m. ( 16 ) , o pastaruoju metu ji siekia maždaug 21 proc. ( 17 ) . Supirkimo iš ūkių kainos susitraukė dėl to, kad ES konkurencijos teisė buvo aiškinama siaurai, pabrėžiant, kad vartotojų gerovė yra lygi mažiausiai galimai kainai. Tai reikia keisti, taip pat ir ES sutartyse.
Bendrų duomenų erdvių sistema ir veikimas turėtų atitikti viešojo registro kokybės lygį. Duomenų teikėjai patys turėtų užtikrinti nepriekaištingą duomenų kokybę ir šios infrastruktūros tęstinumą. Šie „duomenų administratoriai“ turėtų ne trukdyti dalytis duomenimis, o pagerinti šį procesą. Tai labai svarbu siekiant patikimo, nepriekaištingo duomenų tvarkymo ir aukštos kokybės duomenų prieinamumo. EESRK mano, kad strategijoje per mažai akcentuojama duomenų kokybė ir kad šį klausimą reikėtų patikslinti. Be to, EESRK rekomenduoja nustatyti minimalią įsipareigojimų ribą, kad visose įmonėse, neatsižvelgiant į jų dydį, būtų užtikrinta duomenų kokybė ir asmenų teisės. Kadangi kokybiški duomenys gali brangiai kainuoti ir ne visi suinteresuotieji subjektai gali naudotis reikiamomis technologijomis, šie ribiniai kriterijai turėtų būti realistiški visoms įmonėms, ypač MVĮ, nes dėl ribotų išteklių joms gali būti sunku laikytis šių kriterijų, todėl turėtų būti remiamos, kad joms nebūtų užkraunama pernelyg didelių išlaidų ( 12 )
2.10.

Pandemija turės įvairaus poveikio daugeliui neveiksnių paskolų rinkos aspektų. Jau vien dėl to, kad teismų veikla keletą savaičių buvo sustabdyta ir (arba) atidėta, neveiksnių paskolų susigrąžinimo procesai vėluoja. Be to, lėčiau vyks ir neteisminės išieškojimo procedūros.
2.5.

EESRK mano, kad nors „Brexit’as“ be susitarimo bus vienkartinis įvykis, jo trikdomasis poveikis gali prilygti didelei nelaimei. Nors sudėtinga tai tiksliai įvertinti, jis darys didelį poveikį ekonomikai, darbo rinkai ir viešiesiems finansams, ypač trumpuoju laikotarpiu. Be to, galima daryti prielaidą, kad išstojimas be susitarimo kai kuriems sektoriams bei sritims ir kai kurioms valstybėms narėms darys didesnį poveikį. EESRK mano, kad, siekiant sušvelninti šį poveikį, būtų pagrįsta taikyti solidarumo ir subsidiarumo principus.
1.7.

ex post vertinimas. Komitetas su susidomėjimu laukia standartizacijos poveikio ekonomikai ir visuomenei tyrimo rezultatų. Komiteto nuomone, atliekant šį tyrimą taip pat reikėtų atsižvelgti į netiesioginį standartizacijos poveikį (pavyzdžiui, užimtumo srityje) ( 5 ) . Be to, rengiant standartizacijos strategijas ir programas taip pat turėtų būti svarbusvertinimas.
1.5.

Be to, EESRK visiškai pritaria Europos Komisijos susirūpinimui dėl to, kad būtina kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu imantis kovos su agresyviu mokesčių planavimu priemonių, siekiant užtikrinti, kad mokesčių sistemos būtų veiksmingesnės ir teisingesnės ir gerėtų viešųjų finansų kokybė.
4.3.

Be to, pastebėta, kad taikomi suvaržymai finansavimui iš užsienio (nors, remiantis ES laisvo kapitalo judėjimo principu, filantropijai skiriamo finansavimo srautai turėtų judėti nevaržomai), be to, filantropinei veiklai vykdyti kartais kyla problemų dėl nacionalinio ir ES lygmens saugumo politikos. Nors saugumo darbotvarkė yra itin svarbus ir bendras klausimas, atsargumas būtinas tais atvejais, kai sektorius gali patirti nenumatytų pasekmių. Politikos priemonės turi būti grindžiamos rizika ir proporcingos.
4.17.

EESRK išreiškia susirūpinimą dėl to, kad iniciatyvai „DiscoverEU“ trūksta su švietimu susijusių aspektų . Programos „Erasmus+“ pagrindas yra judumas ir jai būdingas stiprus mokymosi aspektas. Jei šio aspekto nėra, veikla programai „Erasmus+“ nepriskiriama. Be to, palankiai vertintina tai, kad remiamas Europos žemyną tyrinėjantis jaunimas, nes tokia veikla suteikia pridėtinę vertę naujų žinių apie įvairias šalis, tautas, kalbas, kultūrą ir kt. požiūriu. Vis dėlto susidaro įspūdis, kad iniciatyva „DiscoverEU“ pirmiausia naudinga iš aukščiausio visuomenės sluoksnio kilusiam jaunimui. Jos lėšomis padengiamos tik kelionės išlaidos, todėl ja negali naudotis palankių sąlygų neturintys jaunuoliai, negalintys sau leisti keliauti. Be to, reikės išsamiau paaiškinti jaunimo organizacijų vaidmenį, atliekamą įgyvendinant šiuos veiksmus. Kad ši iniciatyva taptų iš tikrųjų prasminga ir vertinga, ji turi turėti švietimo aspektą ir iš tikrųjų aprėpti visus jaunuolius.
5.7.1.

Privatinės teisės vykdymo užtikrinimas Privatinės teisės vykdymo užtikrinimo srityje suinteresuotoji šalis turėtų turėti galimybę kreiptis dėl tam tikrų veiksmų uždraudimo ir nutraukimo bei žalos atlyginimo. Tačiau dėl baimės faktoriaus tokių teisės gynimo priemonių svarba yra veikiau menka. Be to, dėl tam tikrų veiksmų uždraudimo ir nutraukimo turėtų galėti kreiptis visos susijusios asociacijos. Tai užtikrintų su anonimiškumu susijusią specialią suinteresuotosios šalies apsaugą, kai nesąžininga prekybos praktika nukreipta prieš keletą įmonių (pavyzdžiui, maisto produktų sektoriuje veikiantis veiklos vykdytojas reikalauja, kad visi tiekėjai/pirkėjai prisidėtų prie bet kokių papildomų išlaidų ir pan.). Suinteresuotajai šaliai ar asociacijai turėtų būti suteikta galimybė tokius skundus teikti teismui arba ombudsmenui. Kreipimosi į ombudsmeną procedūros pranašumas – ginčo nereikėtų spręsti viešai. Turėtų būti nustatyta konkreti kreipimosi į ombudsmeną procedūra. Be to, ombudsmenui turėtų būti suteikti specialūs sprendimų priėmimo įgaliojimai. Savanoriškas procesas daugeliu atvejų nebūtų veiksmingas ir nesuteiktų realių teisės gynimo priemonių. Be to, EESRK ragina veiklos vykdytojus kurti iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti kultūrinius pokyčius ir didinti teisingumą tiekimo grandinėje.
3.4.

EESRK pripažįsta, kad vartotojai gali atsidurti tokioje padėtyje, kai yra klaidinami arba agresyviai verčiami sudaryti sutartis. Iškelta konkrečių klausimų dėl vartotojus klaidinančias energetikos, telekomunikacijų ar vandens sutartis parduodančių skambučių centrų. Be to, atkreiptas dėmesys į panašius pardavimo darant spaudimą atvejus per ekskursijas, rengiamas siekiant parduoti produktus tam tikrų grupių pažeidžiamiems vartotojams. Tokiais atvejais vartotojai turėtų turėti teisę atsisakyti pirkimo-pardavimo sutarties ir (arba) gauti kompensaciją už patirtą žalą.
2.3.

Be to, pradedamos įgyvendinti kelios kitos iniciatyvos, kuriomis siekiama ne tik didinti mokėjimų įkainių skaidrumą, bet ir juos mažinti. Šiuo pagrindu, be kita ko, mokesčiai už tarptautinius mokėjimus eurais Europos Sąjungoje suderinami su vidaus mokėjimams eurais taikomais mokesčiais. Tai buvo nustatyta Reglamente (EB) Nr. 2560/2001, kurį vėliau pakeitė Reglamentas (EB) Nr. 924/2009.
3.2.

Turint omenyje tai, kad tradiciškai vaikams būdingomis ligomis dabar sergama vėlesniais gyvenimo etapais, be to, atsiradus naujoms vakcinoms, kurios gali padėti išvengti ligų suaugusiesiems ir vyresnio amžiaus asmenims, valstybės narės raginamos apsvarstyti galimybę vykdyti skiepijimo programas per visą gyvenimo ciklą, atsižvelgiant į ekonomiškai efektyviausias skiepijimo strategijas, padedančias užkirsti kelią ligoms pagal įvairių amžiaus grupių (pvz., paauglių, nėščių moterų, lėtinėmis ligomis sergančių asmenų, mažumoms priklausančių ir vyresnio amžiaus asmenų) reikmes.
4.3.

Vieno langelio principas yra gyvybiškai svarbi paskirties vieta grindžiamos sistemos dalis. Todėl yra sveikintinos tokios Komisijos iniciatyvos kaip siūlomas vieno langelio principu grindžiamos mini sistemos išplėtimas B2C (verslas vartotojui) paslaugoms ir B2C prekybai prekėmis, vykdomai tiek Bendrijos viduje, tiek iš Bendrijai nepriklausančių šalių. Be tinkamai veikiančios vieno langelio principo sistemos, grindžiamos buveinės šalies auditais, be keičiamo masto paprastinimo ir galimybės kompensuoti patirtą pirkimo PVM iš visų valstybių narių, be bet kurios paskirties šalies principu grindžiamos sistemos ženkliai padidėtų administracinė našta, ypač MVĮ.
5.5.

Be to, institucijos, priimančios sprendimą dėl teisės patekti į rinką, negali atmesti prašymo tik dėl to, kad vežėjas siūlo mažesnes kainas negu kiti vežėjai. Tačiau nustatyta, kad privačiojo sektoriaus vežėjai, neturintys viešųjų paslaugų įsipareigojimų, siūlo akivaizdžiai dempingo kainas (pvz., 1 EUR už kelionę tolimojo susisiekimo maršrutu). Bendra šios nuostatos formuluotė, netaikant jokių apribojimų, gali būti suprantama kaip carte blanche nesąžiningai konkurencijai.
1.1.

EESRK mano, kad Europos semestras yra strategiškai svarbus, ir yra pasirengęs toliau kuo veiksmingiau dalyvauti jo procese. Be to, EESRK dar kartą primena, kad būtina didinti organizuotos pilietinės visuomenės vaidmenį Europos semestro cikle, konkrečiai rengiant metinę augimo apžvalgą (MAA). Komitetas gali šiam procesui suteikti pridėtinės vertės. Be to, Europos semestre pirmiausia socialiniai partneriai ir nacionalinės ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos turėtų dalyvauti labiau struktūruotu būdu.
3.5.

Jeigu paskyrimai dirbti ir stažuotis vis tiek išliktų Europos solidarumo korpuso programoje, EESRK norėtų, kad būtų laikomasi kokybės standartų (Europos stažuočių ir pameistrystės kokybės chartija (angl. European Quality Charter on Internships and Apprenticeships), būsima Pameistrystės veiksmų programa (angl. Framework of Actions for Apprenticeships), dėl kurios bendrai sutaria Europos socialiniai partneriai), o atlyginimas būtų visiškai suderintas su nacionaliniais teisės aktais dėl darbo užmokesčio ir (arba) taikytinų kolektyvinių sutarčių. Be to, paskyrimai turėtų būti siūlomi tik ne pelno organizacijoms, fondams ir socialinėms įmonėms. Taip pat reikėtų mokiniams ir stažuotojams numatyti mokymą naujame darbe, sutartis dėl sveikatos ir socialinio draudimo ir aiškius mokymosi ir kvalifikacinius tikslus.
2.3.

Įgyvendindama Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų (C-ITS) strategiją (3) Komisija šiuo metu bendradarbiauja su valstybių narių ekspertais, siekdama sukurti teisinį ir techninį sąveikiųjų ITS diegimo pagrindą. Be šio darbo dar reikia imtis kai kurių kitų veiksmų visose keturiose direktyvos prioritetinėse srityse (4), pavyzdžiui, susijusių su eismo ir krovinių valdymo paslaugų tęstinumo ir sąveikos specifikacijomis ir standartais (II prioritetinė sritis), ITS kelių saugos ir saugumo taikomųjų programų specifikacijomis ir kitais susijusiais veiksmais (III prioritetinė sritis) ir priemonių, būtinų įvairioms ITS taikomosioms programoms integruoti į transporto priemonėje įdiegtą atvirąją platformą, nustatymu (IV prioritetinė sritis).
1.11.

EESRK mano, kad būtina imtis svarbių priemonių apsaugos ir saugumo srityse, kur muitinė jau turi reaguoti į iššūkius. Todėl jis mano, kad muitinės ir policijos institucijų bendradarbiavimas turi turėti geresnį institucinį pagrindą ir būti centralizuotai koordinuojamas. Be to, turi būti sustiprintas Europos institucijų ir decentralizuotų tarnybų sektorinis bendradarbiavimas siekiant stiprinti Sąjungos veiksmus ir, pasitelkus valstybes nares, pozicijas prie išorės sienų. Bendradarbiavimu turėtų būti siekiama, be kita ko, kovoti su teroristų finansavimu ir neteisėta prekyba ginklais ir nuodugniau tikrinti dvejopo naudojimo prekes ir susijusias technologijas. Be to, klastojimo ir piratavimo problema turi būti sprendžiama veiksmingai ir efektyviai.
1.5

Be to, EESRK būtų pageidavęs, kad pasiūlyme būtų siekiama nustatyti IT sistemų, kuriomis remiantis atliekamas duomenų tvarkymas, saugos sąlygas, taip pat apsaugos nuo kibernetinių atakų ir tokių duomenų klastojimo ar nutekėjimo priemones. Nustatant tokias sąlygas reikėtų užtikrinti jų technologinį neutralumą ir nepasikliauti atskiros tarnybos taikomomis specialiomis vidaus taisyklėmis, kad būtų aiškiai pabrėžtas duomenų apsaugos ir kovos su nusikalstamumu ir terorizmu ryšys, išvengiant būtinybės nustatyti neproporcingas ar pernelyg plataus masto stebėjimo priemones, kurias bet kuriuo atveju visada turėtų prižiūrėti Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (EDAPP).
2.9

EESRK pažymi, kad ne visi veiksmų plano elementai nauji, tačiau pritaria idėjai įsteigti Gynybos fondą. Vis dėlto tai labai priklauso nuo politinės valios skirti daugiau lėšų iš nacionalinių biudžetų. EESRK kritiškai vertina kai kurių valstybių narių nenorą to laikytis. Be to, Komisija turi dėti daugiau pastangų ir parengti visapusiško ES masto tiekimo saugumo režimo veiksmų gaires ir užtikrinti, kad dvi Gynybos direktyvos būtų tinkamai įgyvendintos.
1.1.

Komitetas palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl Europos kibernetinio atsparumo sistemos stiprinimo ir kibernetinio saugumo pramonės konkurencingumo ir novatoriškumo skatinimo. Komitetas, kaip ir Komisija, yra susirūpinęs, kad Europa ir toliau išlieka neatspari kibernetiniams išpuoliams, ir pažymi, kad per pastaruosius metus ne mažiau kaip 80 % Europos įmonių yra patyrusios bent vieną kibernetinį išpuolį, o kibernetinių incidentų skaičius visose pramonės šakose visame pasaulyje 2015 m. padidėjo 38 % (The Global State of Information Security Survey (Pasaulinės informacijos saugumo padėties tyrimas) 2016 m., PWC). Pritariame Komisijai, kad reikia imtis priemonių, siekiant sustiprinti Europos kibernetinio atsparumo sistemą ir skatinti Europos kibernetinio saugumo pramonės konkurencingumą ir novatoriškumą.
3.1.2.

Komisijos atliekamas vertinimas: — Komisija įpareigojama atlikti tarpvyriausybinių susitarimų projektų arba pakeitimų ex ante vertinimą ir per šešias savaites informuoti valstybę narę apie galimas abejones dėl suderinamumo su Sąjungos teise, visų pirma su energijos vidaus rinkos teisės aktų ir Sąjungos konkurencijos teisės nuostatomis, — Komisija privalo per 12 savaičių nuo pranešimo pateikimo dienos pateikti valstybei narei savo nuomonę dėl tarpvyriausybinio susitarimo ar tarpvyriausybinio susitarimo pakeitimo suderinamumo su Sąjungos teise, — valstybė narė nesudaro siūlomų tarpvyriausybinių susitarimų ir nepriima tarpvyriausybinių susitarimų pakeitimų, kol Komisija savo nuomonėje nepraneša apie galimas abejones. Sudarydama pasiūlytą tarpvyriausybinį susitarimą arba priimdama jo pakeitimą, valstybė narė, kiek įmanoma, atsižvelgia į atitinkamas Komisijos išvadas ir rekomendacijas, — Komisija įpareigojama per devynis mėnesius nuo pranešimo pateikimo dienos atlikti esamų tarpvyriausybinių susitarimų arba tarpvyriausybinių susitarimų pakeitimų ex post vertinimą ir informuoti valstybes nares apie galimas abejones dėl šių susitarimų suderinamumo su Sąjungos teise.
3.3.

EESRK pritaria, kad pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas visų euro zonos valstybių narių koordinuotam požiūriui, be kita ko, visoje pinigų, fiskalinėje ir struktūrinėje ar paklausos politikoje. Be to, EESRK siūlymu, struktūrinėse reformose pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas politinėms priemonėms, kurias taikant artimiausiu laikotarpiu būtų sustiprintas ekonomikos atsigavimas. Kalbant apie darbo rinkų lankstumą, skirtingai nei ankstesniais metais, tai neturėtų lemti mažėjančios darbo jėgos perkamosios galios, kad nebūtų pakenkta vidaus paklausai, kuri yra pagrindinis ekonomikos augimo variklis. Tai reiškia, kad konkurencija turi būti skatinama gerinant kokybę, o produktyvumas – per inovacijas, o ne per žemas kainas ir mažą darbo užmokestį.
1.2.

Galimybė susipažinti su duomenimis yra ta sritis, kurioje turėtų būti padaryta didžiausia pažanga. Procedūra, pagal kurią galutiniai naudotojai prašo valstybių narių pateikti duomenis („duomenų reikalavimo procedūra“), yra per sudėtinga ir jai reikia labai daug išteklių; galimybė susipažinti su žvejybos veiklos duomenimis skirtingose valstybėse narėse yra nevienoda dėl taisyklių, susijusių su galimybe susipažinti su šiais duomenimis, skirtumų, kuriuos iš dalies lemia šių duomenų daugiatikslio naudojimo apribojimai; dėl sunkumų, kylančių norint susipažinti su Duomenų rinkimo sistema (DRS) duomenimis, šie duomenys nepakankamai panaudojami – dėl to prarandamos puikios potencialaus šių duomenų panaudojimo galimybės ir be reikalo investuojama į tų pačių duomenų rinkimą kitais (pavyzdžiui, jūrų erdvės politikos) tikslais. DRS peržiūra yra puiki proga, viena vertus, užtikrinti, kad su žuvininkystės duomenimis galėtų lengviau susipažinti daugiau suinteresuotųjų šalių, ir, kita vertus, pasinaudojant technologinėmis naujovėmis, sumažinti valstybėms narėms tenkančią su prašymais pateikti duomenis susijusią naštą.
4.2.4.

EESRK iš esmės pritaria tam, kad, siekiant stiprinti administracinį bendradarbiavimą rizikos nustatymo sistemos taikymo srityje, taikoma sistema būtų grindžiama, be kita ko, šiais principais: — rizikos priemonės, kriterijai ir standartai bei jų pakeitimai, kurie reikalingi siekiant tiksliai nustatyti produktus, dėl kurių kyla susijusi rizika, turėtų būti įtraukti į Reglamentu (ES) Nr. 952/2013 nustatytą Bendrą muitinių rizikos valdymo sistemą (CRMS) atsižvelgiant į ankstyvo įspėjimo sistemų ir duomenų apsaugos teisės aktus, — skatinti sąsajas su visomis kitomis svarbiomis sistemomis, sukurtomis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 515/1997 (5), — vadovautis pagrindiniais vidaus rinkos informacinės sistemos (IMI) principais turint omenyje, kad sistema apima priemones, kurios jau buvo įvertintos, ir pritaikyti jas muitinėms, — vadovautis rizikos priemonėmis, kriterijais ir jos skirstymo į lygius taisyklėmis, susijusiomis su produktais, medžiagomis, maršrutais, kilme arba kitais veiksniais, pagal kuriuos nustatoma rizika, naudojantis TARIC, kad būtų užtikrintas kuo didesnis didžiausios rizikos matomumas. Be to, EESRK pakartoja, kad muitinės privalo keistis informacija.
4.6.

Atsižvelgdamas į atliktą rizikos ES jūrų srityje artimiausius penkiolika metų vertinimo tyrimą, EESRK mano, kad klasifikuojant informaciją, kuria bus keičiamasi, pirmenybę reikia teikti veiksmingam įvairaus pobūdžio pavojaus, grėsmės ir silpnųjų vietų nustatymui kiekviename atskirame sektoriuje, tiek jūrų regionuose, tiek plačiąja prasme (žr. Wise Pen International, 2013 m. Risk Assessment Study as an Integral Part of the Impact Assessment in Support of a CISE for the ES Maritime Domain (Rizikos vertinimo tyrimas, BDIA skirto poveikio ES jūrų sričiai vertinimo sudėtinė dalis), Europos Komisija, Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD).
4.8

EESRK pabrėžia, kad būtina saugoti ES biologinę įvairovę ir jūros išteklius nuo galimų grėsmių, nepaisant to, ar tai būtų žuvų ar mineraliniai ištekliai jos teritoriniuose vandenyse. Be to, telekomunikacijos veiksmingumas priklauso nuo povandeninių kabelių saugumo užtikrinimo, o energijos vartojimo efektyvumas – nuo vamzdynų saugumo užtikrinimo.
4.7

Be to, ICAO 2016–2018 m. ketina RPAS pradėti taikyti standartus ir rekomenduojamą praktiką (SARP – standards and recommended practices) ir oro navigacijos procedūras (PAN – procedures for air navigation), skirtas orlaiviams, naudotojams, patentavimui, nustatymo ir išvengimo sistemoms, komunikacijai ir oro eismo kontrolės reguliavimui. UAS darbo grupės teigimu, visos RPAS skirtos nuostatos turės būti paskelbtos iki 2018 m.
5.6

Be to, susidaro įspūdis, kad pasiūlyme dėl direktyvos komercinė paslaptis prilyginama intelektinės nuosavybės formai, išimtines naudojimo teises. Numatyta apsauga labai panaši į 2004 m. balandžio mėn. direktyvoje 2004/48 EB dėl intelektinės nuosavybės teisių – tokių kaip autorių ir gretutinės teisės, prekių ženklai, dizainas arba patentas – gynimo apsaugą. Beje, diskutuojama dėl galimybės persvarstyti šią direktyvą. Dėl 4 straipsnio EESRK mano, jog labai svarbu, kad darbuotojai, atskleidę trūkumus ar kokį kitą atvejį darbo vietoje, galėtų pasikonsultuoti su profesinės sąjungos patikėtiniu nerizikuodami dėl to būti apkaltinti susijusiu pažeidimu. EESRK mano, kad direktyvoje turėtų būti nuostata dėl darbuotojų, kurie pasinaudoja 4 straipsnyje nurodytomis galimybėmis, apsaugos.
2.1

Europos Komisija komunikate apžvelgia 2011 m. atliktos konsultacijos „Vieninga Europos kolektyvinių ieškinių koncepcija“ (1)rezultatus. Be to, ji pateikia savo poziciją svarbiausiais kolektyvinio teisių gynimo klausimais. Prie komunikato pridedama rekomendacija (2), kurioje valstybėms narėms primygtinai rekomenduojama nustatyti nacionalinę kolektyvinio teisių gynimo sistemą, grindžiamą bendrais Europos principais. Valstybės narės per dvejus metus turėtų šiuos principus įtraukti į savo nacionalines sistemas. Po ketverių metų Europos Komisija įvertins, ar reikėtų siūlyti papildomas teisėkūros priemones.
4.1.3

Mokesčių ataskaita. EESRK pritaria reikalavimui bent kartą per metus vartotojams pateikti visų mokesčių už sąskaitas ataskaitą. Ši informacija suteikia vartotojams galimybę įvertinti jiems parduotų paslaugų kainą ir pasirinkti tinkamus produktus. Komiteto nuomone, tai tik minimalus reikalavimas, be to ši mokesčių ataskaita turi būti pateikiama nemokamai.
1.3

EESRK pritaria siūlomam finansiniam paketui, tačiau mano, kad jo gali neužtekti veiksmams, kurių reikės imtis per numatytą septynerių metų laikotarpį, nes įžvelgia galimus iššūkius: padaugės eismo srautų (jūroje bus daugiau naftos ir dujų tanklaivių), gręžybos darbų eksploatuojant naftą ir dujas Europos Sąjungą juosiančiose jūrose, be to, tarp ES valstybių narių dabar yra daugiau pakrantės ir salyno valstybių. Dėl ribotų reagavimo į nelaimes pajėgumų didelių incidentų atveju gali padidėti išorinės sąnaudos.
5.5

Atlanto vandenyno regionai savo strategijas turi plėtoti vykdydami nuoseklią, jūrų ir teritorinę politiką apimančią programą. Uostų veiklos neįmanoma plėtoti be tam tikros teritorijos investicijų į geležinkelių ar kelių transportą, jūros energijos panaudoti – be energijos perdavimo infrastruktūros, pakrantės ir jūrų aplinkos apsaugoti – be vandens valymo įrenginių netoli Atlanto vandenyno pakrantės esančiuose miestuose ir gyvenvietėse.
2.2

Be to, siūlomos įvairios su bendrovių teise susijusios iniciatyvos, kurios pagal savo aprašymą tinka ne tik biržinėms, bet ir visoms akcinėms bendrovėms: tarpvalstybinių operacijų (tarpvalstybinio bendrovių sujungimo, skaidymo ir galimo būstinės perkėlimo) palengvinimas, pasiūlymo dėl Europos privačiosios bendrovės statuto (SPE) nagrinėjimas, informacinė kampanija, skirta Europos bendrovės (SE) ir Europos kooperatinės bendrovės (SCE) statutams, įmonių grupėms taikomos tikslinės priemonės (pavyzdžiui, sąvokos „grupės interesas“ pripažinimas), Europos bendrovių teisės kodifikavimas. Bus atlikta iniciatyvų ex ante poveikio analizė ir iniciatyvos atitinkamai gali būti pakoreguotos.
3.1

Serbija – pereinamojo laikotarpio šalis. Dalis valstybinių įmonių privatizuota, tačiau didelę ekonomikos dalį vis dar sudaro valstybinės įmonės, kurių daugelį reikia skubiai pertvarkyti. Šalyje labai išaugęs nedarbo lygis (2012 m. duomenimis – 24 proc. darbo jėgos). Jaunimas stengiasi emigruoti. Visuomenė senėja. Didelė dalis gyventojų tebedirba žemės ūkyje ir gyvena kaime, kur investicijų trūkumas stabdo veiksmingą vystymąsi. Plačiai paplitusi neoficiali ekonomika – dėl to nukenčia visa ekonomika, silpnėja valstybės biudžetas, darbuotojai neturi jokios socialinės apsaugos. Korupcija, kartais susijusi su organizuotu nusikalstamumu, ne tik trukdo ekonomikos augimui, bet ir neleidžia stiprinti institucijų. Be to, reikia skubiai reformuoti teismų sistemą, nes kitaip nebus įmanoma užtikrinti tikros asmenų ir organizacijų teisių apsaugos.