Rekomendacija Tarybos nuomone pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005-2008 m. Slovėnijos konvergencijos programos /* SEK/2006/0112 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 1.2.2006 SEK(2006) 112 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2008 m. Slovėnijos konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Pagrindinė informacija 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Paktas buvo pirmą kartą iš dalies pakeistas. Šia reforma pripažįstamas Pakto naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Slovėnijos konvergencijos programa buvo pateikta 2004 m. gegužės mėn. Pagal reglamentą, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 2004 m. liepos 5 d. pareiškė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtas komitetas; jas taip pat gali nagrinėti ir Taryba. Šiose programose valstybės narės turi nurodyti biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą ir nustatyti politikos priemones jam pasiekti ir išlaikyti, įskaitant su juo susijusias ekonomines prielaidas. Vykdant Pakto reformą ir atsižvelgiant į Sąjungos ekonomikos ir biudžeto nevienalytiškumą, atskiroms valstybėms narėms turėtų būti nustatomas skirtingas vidutinės trukmės tikslas, taip pat atsižvelgiant į fiskalinę tvarumo riziką. Reforma taip pat numatoma, kad ciklo metu, ekonomikos pakilimo laikotarpiais stiprinant biudžetinę drausmę, turėtų būti pasiektas labiau simetriškas požiūris į fiskalinę politiką, o į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias įrodomos teigiamos įtakos ilgalaikiam tvarumui, reikėtų atsižvelgti esant laikiniems nukrypimams nuo vidutinės trukmės tikslo arba suplanuotų jo patikslinimų. Komisija, atsižvelgdama į Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę, elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą patikslinto balanso apskaičiavimo metodiką ir bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires, išnagrinėjo neseniai pateiktą atnaujintą Slovėnijos konvergencijos programą ir, remdamasi toliau pateiktu vertinimu, priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją. Vertinimas 1. Antroji atnaujinta Slovėnijos konvergencijos programa, apimanti 2005–2008 m., buvo pateikta 2005 m. gruodžio 8 d. Atnaujintoje programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų teikimo reikalavimais[3]. 2. 2005 m. kovo 8 d. nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos konvergencijos programos, apimančios 2004–2007 m., Taryba pasiūlė Slovėnijai (i) išnaudoti visas galimybes spartinti valdžios sektoriaus deficito mažinimą ir (ii) imtis tolesnių priemonių, siekiant pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, įskaitant pensijų ir sveikatos apsaugos sistemų reformas. 3. Po pereinamojo laikotarpio ekonominio nuosmukio dešimtojo dešimtmečio pradžioje Slovėnijos ekonomika visiškai atsigavo ir buvo pasiektas išskirtinis BVP augimas, kurio vidurkis – beveik 4 % per pastarąjį dešimtmetį. Infliacijos našta buvo sėkmingai pažabota ir vartotojų kainų augimas iki 2005 m. pabaigos pasiekė ES vidurkį. Valdžios sektoriaus balansas susvyravo 1997 m. ir nuo to laiko išliko neigiamas; 2000–2004 m. deficito vidurkis – 3 % BVP, remiantis ESA95. 4. Makroekonominis scenarijus, pagal kurį numatoma, kad BVP tebeaugs apie 4 % visą programos laikotarpį didėjant vidaus paklausai, atrodo patikimas. Tikėtina, kad ciklo sąlygos palaipsniui gerės; numatoma, kad neigiamas gamybos apimties atotrūkis, kuris pagal skaičiavimus 2005 m. buvo 1 % BVP, sumažės iki laikotarpio pabaigos. Augimo prielaidose neatsižvelgiama į 2005 m. spalio mėn. patvirtinto reformų plano, dėl kurio po 2008 m. augimas vidutiniškai turėtų viršyti 5 %, poveikį. Tai atrodo kiek optimistiška, ypač dėl to, kad programoje nepateikiama išsamios informacijos apie tai, kaip struktūrinės reformos paveiks (potencialų) augimą. 5. 2005 m. infliacija buvo nepastovi, bet vis dėlto vidutiniškai smuko iki 2,5 % baigiantis metams (3,7 % 2004 m.). Vyriausybė ir toliau apdairiai tvarko reguliuojamų kainų padidėjimą ir netiesioginių mokesčių kitimą. Siekiant neutralizuoti nepalankų didelių naftos kainų poveikį, pažaboti infliaciją padėjo reguliarūs akcizų patikslinimai. Be to, narystė VKM II paskatino mažinti infliaciją. Slovėnijai prisijungus prie VKM II 2004 m. birželio 28 d. tolaras išliko labai arti centrinio pariteto – 239,64 SIT/EUR. Nuo 2004 m. balandžio mėn. ilgalaikių palūkanų normų skirtumas svyravo 100 bazinių punktų ribose (kartais būdavo net daug mažesnis), iš esmės atspindėdamas obligacijų pelningumo pokytį euro zonoje. Pinigų politiką vykdančios institucijos pripažįsta apribojimus, susijusius su šios politikos palūkanų normų patikslinimu, kad, siekiant narystės EPS, būtų kontroliuojama infliacija. Per programos laikotarpį numatoma, kad infliacija stabilizuosis apytiksliai ties 2,5 % riba (atrodo, kad tai yra realu), bet reikia siekti pašalinti likusius struktūrinius griežtus reikalavimus. Siekiant 2007 m. pradžioje įsivesti eurą, programoje manoma, kad svarbiausi veiksniai yra atlyginimų augimo ribojimas ir patikimi valstybės finansai. 6. Biudžeto įgyvendinimo 2005 m. klausimu, remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognoze valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. turėtų sudaryti 1,7 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje numatytu 2,1 % BVP deficitu. Preliminarus rezultatas yra geresnis, nei tikėtasi, nes remiantis nauja tiesioginio apmokestinimo tvarka, įsigaliojusia 2005 m. sausio mėn., buvo prognozuojamos mažesnės pajamos. 7. Pagal atnaujintą programą ketinama sukurti sąlygas, kurios leistų sėkmingai integruotis į EPS ir tuo pat metu pasiekti ES pajamų lygio vidurkį. Biudžeto strategijos tikslas – išlaikyti valdžios sektoriaus deficitą gerokai žemiau 3 % BVP ribos ir iki 2008 m. pasiekti biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą, kaip numatyta Stabilumo ir augimo pakte. Todėl programoje numatomos mokesčių reformos priemonės, kurių tikslas – 1,8 % sumažinti jų dalį pajamose, kaip procentą nuo BVP, ir priemonės išlaidų atžvilgiu, siekiant sumažinti išlaidų santykį 2,5 % BVP. Pagal programą konsolidavimas numatomas laikotarpio pabaigoje. Programos laikotarpio pradžioje planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas svyruos ties 1,7 % BVP riba ir po to lėtai mažės iki 1,4 % 2007 m. ir toliau iki 1,0 % BVP 2008 m. Palyginti su ankstesne programa, šiame atnaujintame variante vieneriais metais nukeliamas tikslas pasiekti 1 % BVP deficitą, makroekonominiam scenarijui iš esmės nepakitus. 8. Remiantis Komisijos tarnybų skaičiavimais pagal bendrai sutartą metodiką ir atsižvelgiant į programoje pateiktą informaciją numatoma, kad struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą patikslintomis sąlygomis ir neatsižvelgiant į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) pagerės 0,2 procentinio punkto BVP per programos laikotarpį. 2005 m. struktūrinis deficitas buvo 1¼ % BVP. Po nedidelio pablogėjimo – 2006 m. numatomas 1½ % deficitas, ir tikimasi, kad jis palaipsniui mažės. Naujoje programoje nustatyta, kad biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas pagal Stabilumo ir augimo paktą yra 1,0 % BVP struktūrinis deficitas, kurį planuojama pasiekti 2008 m. Kadangi pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau, nei pagal minimalų lyginamąjį standartą (apskaičiuotas deficitas – apytiksliai 2 % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti atsirasti perviršiniam deficitui. Programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra tinkamas, kadangi jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilguoju laikotarpiu. 9. Su biudžeto tikslais siejama rizika yra iš esmės subalansuota. Pastarųjų metų Slovėnijos galutiniai biudžeto rodikliai buvo geresni, nei numatytieji; šį faktą taip pat patvirtina veiksmingas biudžeto mechanizmas, skirtas riboti valdžios sektoriaus išlaidas netikėtai sumažėjus pajamoms. Be to, jei struktūrinės reformos bus įgyvendintos laiku, augimo prielaidos gali būti geresnės, nei numatyta. Tačiau nesant aiškių valstybės išlaidų mažinimo grafikų, siekiant kompensuoti pajamų praradimą dėl mokesčių reformos, ypač atsižvelgiant į pastarąjį sprendimą vėl pradėti pensijų indeksavimą atsižvelgiant į atlyginimus, gali būti sudėtinga įgyvendinti tikslus. Ypač didelė dalis privalomų išlaidų (daugiau kaip 80 % visų išlaidų) grindžiama griežta reguliavimo sistema, kuriai restruktūrizuoti, kad ji būtų lankstesnė, vis dar reikia politinio sutarimo. 10. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, atnaujintame programos variante nustatyta biudžeto būklė, atrodo, užtikrina pakankamai patikimą ribą, neleidžiančią viršyti 3 % BVP deficito ribos esant įprastiems makroekonominiams svyravimams visą programos laikotarpį. Strategija taip pat atrodo pakankamai užtikrina, kad, kaip numatyta, 2008 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas. Tačiau tikslinimo, siekiant programos vidutinės trukmės tikslo, tempas nevisiškai atitinka Paktą, kuriame numatytas metinio struktūrinio balanso pagerinimo standartas – 0,5 % BVP euro zonai ir VKM II priklausančioms valstybėms narėms, ir nustatyta, kad patikslinimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo laikotarpiais. Tuo tarpu kai per programos laikotarpį ciklo sąlygos nuolat gerėja, planuojama, kad struktūrinis balansas pagerės tik 0,25 % BVP. 11. Programoje numatomas laikinas nukrypimas dėl „pagrindinių struktūrinių reformų“, kaip numatyta patikslintame Stabilumo ir augimo pakte ir naujajame elgesio kodekse. Priežastis, dėl kurios nukrypstama nuo Pakte numatyto struktūrinio patikslinimo tempo standarto – papildomos fiskalinės priemonės, skirtos įveikti pajamų sumažėjimą dėl mokesčių reformos ir kovoti su neigiamu gamybos apimties atotrūkiu, kuris, kaip numatoma, sumažės tik baigiantis programos laikotarpiui. Tačiau struktūrinės reformos, kuriomis grindžiamas laikinas nukrypimas, yra nepakankamai apibrėžtos. Be to, programoje nėra nei ekonominės naudos analizės, nei didelio teigiamo poveikio valstybės finansų ilgalaikiam tvarumui įrodymų. Todėl laikinas nukrypimas nuo patikslinimo strategijos siekiant programos vidutinės trukmės tikslo neatitinka atnaujinto Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. 12. Bendroji valstybės skola yra palyginti nedidelė ir išliks tokia per programos laikotarpį. Apskaičiuota, kad 2005 m. skola bus sumažėjusi iki 29,3 % BVP. Programoje numatoma, kad per kitus dvejus metus skolos santykis šiek tiek padidės, o 2007 m. šoktels iki 29,8 % BVP. Prognozuojama, kad iki 2008 m. skola sumažės iki 29,4 %, nes tikimasi palankaus atsargų ir srautų patikslinimo. 13. Valstybės finansų tvarumo atžvilgiu, atrodo, kad Slovėnijoje esama rimtų pavojų valstybės finansų tvarumui dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Santykinai mažas skolos santykis padės apriboti senėjimo poveikį biudžetui. Tačiau Slovėnijoje labai padidės valdžios sektoriaus išlaidos. Nepaisant to, kad 1999 m. pensijų reforma labai sumažino galimybę, kad išlaidos ateityje augs, jos poveikį iš dalies atsvėrė nauja indeksavimo taisyklė, t. y. perėjimas nuo dalinio iki visiško indeksavimo atlyginimų atžvilgiu. Programoje pripažįstama, kad, siekiant apriboti būsimą valstybės išlaidų didėjimą ir sumažinti ilgalaikiam tvarumui kylančią riziką, tam tikru metu ateityje bus reikalingi tolesni pensijų sistemų pakeitimai. Jei toliau nebus imamasi priemonių sumažinti išlaidų, susijusių su senėjimų, naštą, ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui kils grėsmė. Šiuo atveju svarbiausi yra atsargus planavimas ir priemonių priėmimas laiku. 14. Valstybės finansų srityje numatytos priemonės iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Tačiau ilgalaikis valstybių finansų tvarumas nėra aiškiai nurodytas kaip politikos prioritetas. Priemonės nepakankamai apibrėžtos ir neleidžia įvertinti ilgalaikio strategijos įgyvendinamumo. 15. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 28 d. pateiktoje Slovakijos nacionalinėje reformų programoje euro įvedimas 2007 m. yra nustatytas kaip pagrindinis prioritetas. Atnaujinta konvergencijos programa, kurios tikslas – sukurti sąlygas sėkmingai integruotis į EPS, įskaitant valstybės finansų kokybės pagerinimą, yra glaudžiai susijusi su nacionalinėje reformų programoje išdėstytu išsamiu politikos priemonių sąrašu. Tačiau tam tikros priemonės iš esmės neapibrėžtos, todėl nacionalinėje reformų programoje nustatytų veiksmų poveikis biudžetui nebuvo įtraukas į konvergencijos programos biudžeto projekcijas. Atnaujintos programos tikslas – riboti infliaciją, kad ji atitiktų ES vidurkį ir tuo pat metu numatyti palaipsninę fiskalinio patikslinimo strategiją. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, Slovėnijai būtų tikslinga: i) daryti didesnę pažangą siekiant programos vidutinės trukmės tikslo, ypač nustatant ir įgyvendinant priemones, kuriomis grindžiamas planuojamas išlaidų santykio mažinimas, bei perkeliant patikslinimo veiksmus į laikotarpio pradžią; ii) imtis tolesnių priemonių pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, ypač pensijų sistemos srityje. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2008 m. Slovėnijos konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[4], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 16. Po pereinamojo laikotarpio ekonominio nuosmukio dešimtojo dešimtmečio pradžioje Slovėnijos ekonomika visiškai atsigavo ir buvo pasiektas išskirtinis BVP augimas, kurio vidurkis – beveik 4 % per pastarąjį dešimtmetį. Infliacijos našta buvo sėkmingai pažabota ir vartotojų kainų augimas iki 2005 m. pabaigos pasiekė ES vidurkį. Valdžios sektoriaus balansas susvyravo 1997 m. ir nuo to laiko išliko neigiamas; 2000–2004 m. deficito vidurkis – 3 % BVP, remiantis ESA95. 17. 2005 m. kovo 8 d. nuomonėje dėl ankstesnio konvergencijos programos atnaujinto varianto, apimančio 2004–2007 m., Taryba pasiūlė Slovėnijai (i) išnaudoti visas galimybes paspartinti valdžios sektoriaus deficito mažinimą ir (ii) imtis tolesnių priemonių, siekiant pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, įskaitant pensijų ir sveikatos apsaugos sistemų reformas. 18. Biudžeto įgyvendinimo 2005 m. klausimu, remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėmis valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. turėtų sudaryti 1,7 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje numatytu 2,1 % BVP deficitu. Preliminarus rezultatas yra geresnis, nei tikėtasi, nes remiantis nauja tiesioginio apmokestinimo tvarka, įsigaliojusia 2005 m. sausio mėn., buvo prognozuojamos mažesnės pajamos. 19. [2006 m. vasario 14 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Slovėnijos konvergencijos programą, kuri apima 2005–2008 m. Atnaujintoje programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais[5]. 20. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad po 2005 m. realusis BVP nuolat augs apytiksliai 4 %. Remiantis šiuo metu turima informacija, scenarijuje atsižvelgta į patikimas augimo prielaidas. Tikėtina, kad ciklo sąlygos palaipsniui gerės; numatoma, kad neigiamas gamybos apimties atotrūkis, kuris pagal skaičiavimus 2005 m. buvo 1 % BVP, sumažės iki laikotarpio pabaigos. Infliacijos projekcijos programoje irgi atrodo tikroviškos. „Pagrindinių struktūrinių reformų“ pagal Stabilumo ir augimo paktą atžvilgiu programoje pateikiamos išsamios socialinės-ekonominės/socialinės ir ekonominės reformos (tikslas – padidinti Slovėnijos pramonės konkurencingumą), kurių įgyvendinimas prasidėjo 2005 m. Tikimasi, kad jos smarkiai padidins BVP augimą nuo 2008 m. vidutiniškai iki 5 % BVP per metus. Tai patvirtinantis tyrimas, kuris pateikiamas programoje, nepakankamai išsamus ir augimo poveikis, kurio tikimasi, atrodo labai optimistiškas. 21. Pagal atnaujintą programos variantą ketinama sukurti sąlygas, kurios leistų sėkmingai integruotis į EPS ir tuo pat metu pasiekti ES pajamų lygio vidurkį. Biudžeto strategijos tikslas – išlaikyti valdžios sektoriaus deficitą gerokai žemiau 3 % BVP ribos ir iki 2008 m. pasiekti biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą, kaip numatyta Stabilumo ir augimo pakte. Todėl programoje numatomos mokesčių reformos priemonės, kurių tikslas – 1,8 % sumažinti jų dalį pajamose, kaip procentą nuo BVP, ir priemonės išlaidų atžvilgiu, siekiant sumažinti išlaidų santykį 2,5 % BVP. Pagal programą konsolidavimas numatomas laikotarpio pabaigoje. Programos laikotarpio pradžioje planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas svyruos ties 1,7 % BVP riba ir po to lėtai mažės iki 1,4 % 2007 m. ir toliau iki 1,0 % BVP 2008 m. Palyginti su ankstesne programa, šiame atnaujintame variante vieneriais metais nukeliamas tikslas pasiekti 1 % BVP deficitą, makroekonominiam scenarijui iš esmės nepakitus. 22. Programos laikotarpiu planuojama pagerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą patikslintą balansą, neatsižvelgiant į vienkartines ir laikinąsias priemones), apskaičiuotą remiantis bendrai sutarta metodika, 0,25 % BVP. Programoje nustatyta, kad biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas yra 1% BVP struktūrinis deficitas, kurį planuojama pasiekti 2008 m. Kadangi pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau, nei pagal minimalų lyginamąjį standartą (apskaičiuotas deficitas – apytiksliai 2 % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra tinkamas, kadangi jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgu laikotarpiu. 23. Biudžeto projekcijų rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota. Viena vertus, pastaraisiais metais Slovėnijos faktinio biudžeto rodikliai buvo geresni, nei numatytieji; šį faktą taip pat patvirtina veiksmingas biudžeto mechanizmas, skirtas riboti valdžios sektoriaus išlaidas netikėtai sumažėjus pajamoms. Be to, jei struktūrinės reformos bus įgyvendintos laiku, augimo prielaidos gali būti geresnės, nei numatyta. Tačiau nesant aiškių valstybės išlaidų mažinimo grafikų, siekiant kompensuoti pajamų praradimą dėl mokesčių reformos, ypač atsižvelgiant į pastarąjį sprendimą vėl pradėti pensijų indeksavimą atsižvelgiant į atlyginimus, gali būti sudėtinga įgyvendinti tikslus. Ypač didelė dalis privalomų išlaidų (daugiau kaip 80 % visų išlaidų) grindžiama griežta reguliavimo sistema, kuriai restruktūrizuoti, kad ji būtų lankstesnė, vis dar reikia politinio sutarimo. 24. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, biudžeto būklė programoje užtikrina pakankamai patikimą ribą, ne leidžiančią viršyti 3 % BVP deficito ribos esant įprastiems makroekonominiams svyravimams visą programos laikotarpį, ypač 2005 m. Be to, tai atrodo pakankama, kad, kaip numatyta, 2008 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas. Tačiau programoje numatytas patikslinimo tempas siekiant programos vidutinės trukmės tikslo neatitinka Stabilumo ir augimo pakto, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti standartą (0,5 % BVP) ir patikslinimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir mažesnis nuosmukio laikotarpiu. Tuo tarpu kai per programos laikotarpį ciklo sąlygos nuolat gerėja, planuojama, kad struktūrinis balansas pagerės tik 0,25 % BVP. 25. Pagal Stabilumo ir augimo paktą į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias įrodomos teigiamos įtakos ilgalaikiam tvarumui, reikėtų atsižvelgti apibrėžiant programos vidutinės trukmės tikslo patikslinimo strategiją arba esant laikiniems nukrypimams nuo programos vidutinės trukmės tikslo. Vidutinės trukmės biudžeto strategija, apibrėžta programoje, yra laikinas nukrypimas nuo patikslinimo strategijos siekiant programos vidutinės trukmės tikslo. Ypač 2005–2007 m., kai bus palaipsniui įgyvendinamos minėtos ekonominės reformos, bus atliekama mažai arba jokio patikslinimo siekiant vidutinės trukmės tikslo. Tačiau struktūrinės reformos, kuriomis grindžiamas laikinas nukrypimas, yra nepakankamai apibrėžtos. Be to, programoje nėra nei ekonominės naudos analizės, nei didelio teigiamo poveikio valstybės finansų ilgalaikiam tvarumui įrodymų. Todėl laikinas nukrypimas nuo patikslinimo strategijos siekiant programos vidutinės trukmės tikslo neatitinka atnaujinto Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. 26. Apskaičiuota, kad bendroji valstybės skola 2005 m. bus pasiekusi 29,0 %, t. y. daug mažiau, nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje numatoma, kad per kitus dvejus metus skolos santykis šiek tiek padidės, o 2007 m. šoktels iki 29,8 % BVP tašką. Numatyta, kad iki 2008 m. skola sumažės iki 29,4% BVP. 27. Valstybės finansų tvarumo atžvilgiu, atrodo, kad Slovėnijoje esama rimtų pavojų valstybės finansų tvarumui dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei[6]. Santykinai mažas skolos santykis padės apriboti senėjimo poveikį biudžetui. Tačiau Slovėnijoje labai padidės valdžios sektoriaus išlaidos. Nepaisant to, kad 1999 m. pensijų reforma labai sumažino galimybę, kad išlaidos ateityje augs, jos poveikį iš dalies atsvėrė nauja indeksavimo taisyklė (perėjimas nuo dalinio iki visiško indeksavimo atlyginimų atžvilgiu). Programoje pripažįstama, kad, siekiant apriboti būsimą valstybės išlaidų didėjimą ir sumažinti ilgalaikiam tvarumui kylančią riziką, tam tikru metu ateityje bus reikalingi tolesni pensijų sistemų pakeitimai. Jei toliau nebus imamasi priemonių sumažinti išlaidų, susijusių su senėjimų, naštą, ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui kils grėsmė. Šiuo atveju svarbiausi yra atsargus planavimas ir priemonių priėmimas laiku. 28. Valstybės finansų srityje numatytos priemonės iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Tačiau ilgalaikis valstybių finansų tvarumas nėra aiškiai nurodytas kaip politikos prioritetas. Priemonės nepakankamai apibrėžtos ir neleidžia įvertinti ilgalaikio strategijos įgyvendinamumo. 29. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 28 d. pateiktoje Slovakijos nacionalinėje reformų programoje euro įvedimas 2007 m. yra nustatytas kaip pagrindinis prioritetas. Atnaujinta konvergencijos programa, kurios tikslas – sukurti sąlygas sėkmingai integruotis į EPS, įskaitant valstybės finansų kokybės pagerinimą, yra glaudžiai susijusi su nacionalinėje reformų programoje išdėstytu išsamiu politikos priemonių sąrašu. Tačiau tam tikros priemonės iš esmės neapibrėžtos, todėl nacionalinėje reformų programoje nustatytų veiksmų poveikis biudžetui nebuvo įtraukas į konvergencijos programos biudžeto projekcijas. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą vertinimą, Taryba pažymi, kad programos tikslas yra riboti infliacija, kad ji atitiktų ES vidurkį ir tuo tarpu numatyti palaipsninę fiskalinio patikslinimo strategiją. Taryba laikosi nuomonės, kad Slovėnijai būtų tikslinga: i) daryti didesnę pažangą siekiant programos vidutinės trukmės tikslo, ypač nustatant ir įgyvendinant priemones, kuriomis grindžiamas planuojamas išlaidų santykio mažinimas, bei perkeliant patikslinimo veiksmus į laikotarpio pradžią; ii) imtis tolesnių priemonių pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, ypač pensijų sistemos srityje. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Realusis BVP (pokytis, %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 4,2 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 4,2 | 3,8 | 4,0 | 4,2 | Nėra duomenų | 2005 m. sausio mėn. KP | 4,0 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | Nėra duomenų | SVKI infliacija (%) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 3,6 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | 2,4 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3,6 | 2,6 | 2,5 | 2,5 | Nėra duomenų | 2005 m. sausio mėn. KP | 3,6 | 3,0 | 2,7 | 2,6 | Nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (potencialus BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP1 | -1,4 | -1,2 | -0,7 | -0,3 | 0,0 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM5 | -1,2 | -0,9 | -0,5 | 0,2 | Nėra duomenų | 2005 m. sausio mėn. KP1 | -1,2 | -1,2 | -1,3 | -1,3 | Nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | -2,1 | -1,7 | -1,7 | -1,4 | -1,0 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | -2,1 | -1,7 | -1,9 | -1,6 | Nėra duomenų | 2005 m. sausio mėn. KP | -2,1 | -2,1 | -1,8 | -1,1 | Nėra duomenų | Pirminis balansas (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | -0,5 | -0,2 | -0,3 | -0,1 | 0,2 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | -0,2 | -0,1 | -0,4 | -0,2 | Nėra duomenų | 2005 m. sausio mėn. KP | -0,3 | -0,4 | -0,2 | 0,4 | Nėra duomenų | Pagal ciklą patikslintas balansas (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP1 | -1,4 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | -1,5 | -1,5 | -1,7 | -1,7 | Nėra duomenų | 2005 m. sausio mėn. KP1 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Struktūrinis balansas2 (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP3 | -1,4 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM4 | -1,5 | -1,5 | -1,7 | -1,7 | Nėra duomenų | 2005 m. sausio mėn. KP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 29,5 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 29,8 | 29,3 | 29,5 | 29,2 | Nėra duomenų | 2005 m. sausio mėn. KP | 30,2 | 30,7 | 30,9 | 29,7 | Nėra duomenų | Pastabos: 1 Komisijos tarnybų skaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. 2 Pagal ciklą patikslintas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neatsižvelgiant į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. 3 Programoje neatsižvelgta į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. 4 Komisijos tarnybų prognozėje neatsižvelgta į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. 5 Remiantis numatytu 3,7 %, 3,5 %, 3,5 % ir 3,5 % potencialiu augimu atitinkamai 2004–2007 m. Šaltinis: Konvergencijos programa (KP); 2005 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonė „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo patikslinimas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurią 2005 m. spalio 11 d. priėmė ECOFIN taryba. [3] Programoje esama spragų pateikiant privalomus ir neprivalomus duomenis, numatytus naujajame elgesio kodekse. Ypač trūksta privalomų duomenų apie darbo našumo augimą. Taip pat trūksta tam tikrų neprivalomų duomenų, susijusių su darbo rinkos pokyčiais, sektorių balansais ir valdžios sektoriaus skolos pokyčiais. Nėra lentelės apie valdžios sektoriaus išlaidas pagal funkcijas. [4] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [5] Programoje esama spragų pateikiant privalomus ir neprivalomus duomenis, numatytus naujajame elgesio kodekse. Ypač trūksta privalomų duomenų apie darbo našumo augimą. Taip pat trūksta tam tikrų neprivalomų duomenų, susijusių su darbo rinkos raida, sektorių balansais ir valdžios sektoriaus skolos raida. Nėra lentelės apie valdžios sektoriaus išlaidas pagal funkcijas. [6] Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame vertinime: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm