Briuselis, 20.10.2004

KOM(2004) 701 galutinis

KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI

Parengtis ir padarinių valdymas kovojant su terorizmu

TURINYS

1. ĮVADAS 3

2. CIVILINĖS SAUGOS SISTEMA 3

2.1. Bendrijos civilinės saugos mechanizmas 3

2.2. Parengties stiprinimas apmokymais ir sumodeliuotomis pratybomis 4

2.3. Pajėgumų nustatymas ir įvertinimas 5

3. SVEIKATOS APSAUGA 6

3.1. Iššūkis 6

3.2. Bendradarbiavimas sveikatos apsaugos srityje 6

3.3. Grėsmės suvokimas, valdymo ir kontrolės tvarka: pasikeitimo informacija, konsultavimo ir koordinavimo mechanizmas 6

3.4. Priežiūra ir atsekimas: inventorizavimo, atsekimo ir identifikavimo pajėgumai 7

3.5. Reagavimas ir atstatymas: vaistų atsargų ir sveikatos paslaugų duomenų bazė ir vaistų, specialistų, kitų medicininių reikmenų teikimo tvarka ir infrastruktūra 7

3.6. Prevencija ir apsauga: draudimas gabenti medžiagas ir biologinis saugumas 8

3.7. Parengties ir reagavimo stiprinimas 9

3.8. Tarptautinis bendradarbiavimas 9

4. SKUBAUS ĮSPĖJIMO APIE PAVOJŲ SISTEMŲ TINKLAI BENDRIJOJE 10

4.1. Komisijos skubaus įspėjimo apie ypatingą pavojų sistemos 10

4.2. Komisijos valdomų skubaus įspėjimo apie pavojų sistemų apjungimas 10

4.3. Europos Sąjungos teisėsaugos tinklas 11

4.4. Europos Sąjungos Įspėjimų dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų informacinis tinklas 11

TECHNINIAI PRIEDAI 12

ĮVADAS

2004 m. Europos Vadovų Taryba paprašė Komisijos ir Tarybos įvertinti valstybių narių gebėjimus užkirsti kelią teroristiniams išpuoliams ir su jais susitvarkyti, ir sustiprinti esamą bendradarbiavimą civilinės saugos srityje. Šiame komunikate apžvelgiami šiuo metu Komisijos vykdomi veiksmai ir siūlomos papildomos priemonės, siekiant sustiprinti dabartines priemones ir vykdyti Europos Vadovų Tarybos suteiktus įgaliojimus.

CIVILINĖS SAUGOS SISTEMA

Bendrijos civilinės saugos mechanizmas

Teroristinio išpuolio atveju savitarpio pagalba ir kolektyviniai veiksmai yra kartu ir politinė ir praktinė būtinybė. Dėl teroristinių išpuolių gali prireikti pasitelkti daugelį skirtingų reagavimo komandų, nuo tradicinių civilinės saugos pajėgumų iki sudėtingesnių techninių ir mokslinių išteklių. Pajėgumai, kurie yra reikalingi norint susitvarkyti su teroristinių išpuolių padariniais, gali gerokai viršyti užpultos šalies turimus pajėgumus. Savalaikį ir adekvatų atsaką į visus teroristų planus gali užtikrinti tik bendri, solidarumu pagrįsti veiksmai.

Komisija savo ruožtu yra pasirengusi padėti valstybėms narėms įgyvendinti jų solidarumo įsipareigojimus per Bendrijos civilinės saugos mechanizmą. 2001 m. spalio mėn. įsteigtas Bendrijos mechanizmas greitai tapo pagrindine priemone Europos bendradarbiavimo civilinės saugos srityje. Mechanizme dalyvaujančių šalių skaičius pasiekė 30 (ES – 25, Bulgarija, Rumunija, Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija), kitos šalys taip pat parodė susidomėjimą prisijungti prie mechanizmo. Rengdama veiksmus ir priemones, stiprinančias parengtį ir sudarančias lengvesnes sąlygas savitarpio pagalbai didelės nelaimės atveju, Komisija glaudžiai bendradarbiavo su valstybėmis narėmis. Svarbiausia, kad mechanizmas, kuriuo gali pasiremti bet kuri didelės nelaimės ištikta šalis, jau yra suteikęs tikralaikę paramą įvairiose ekstremaliose situacijose, taip įgaunant patirties ir galimybę ja remtis.

Ištikus nelaimei, nukentėjusiosios šalies nacionalinės valdžios institucijos gali pateikti pagalbos prašymą Monitoringo ir informavimo centrui (MIC), kuris nedelsdamas perduoda prašymą savo nacionalinių ryšių palaikymo tarnybų tinklui. Tuomet kiekviena šalis atskirai nusprendžia, ar ji gali siūlyti pagalbą. MIC surenka atsakymus ir prašančioji šalis gali pasirinkti pajėgumus, kurių jai reikia savo pačios ištekliams papildyti. Be to, MIC taip pat gali siūlyti techninę pagalbą arba pasiųsti nedideles ekspertų komandas koordinuoti pagalbai arba palaikyti ryšiams su nacionalinėmis valdžios institucijomis ar tarptautinėmis organizacijomis.

Susidarius ekstremaliai situacijai, MIC renka patvirtintą informaciją ir reguliariai teikia naujausius duomenis visoms dalyvaujančioms šalims. Siekiant ekstremalių situacijų metu užtikrinti dar efektyvesnius informacijos srautus, 2004 m. yra diegiama Bendra ekstremalių situacijų susižinojimo ir informavimo sistema (CECIS).

Iki šiol MIC yra koordinavęs Europos civilinės saugos pagalbą daugybės stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių atvejais. Per pastaruosius dvejus metus daugiau kaip 10 skirtingų šalių pasinaudojo per mechanizmą teikiama Europos civilinės saugos pagalba. Per MIC teikiamos pagalbos rūšys apima daugybę tradicinių civilinės saugos veiklų: gaisrų gesinimą, medicininę pagalbą, paiešką ir gelbėjimą, o taip pat ir labiau specializuotos įrangos ir ekspertizes pasitelkimą. Paprašius, panaši pagalba gali būti teikiama ir teroristinių išpuolių atveju. Bendradarbiavimo ES mastu pridėtinė vertė gali būti realizuota bet kada, kai nelaimės mastas viršija nacionalinius pajėgumus, nepaisant to, ar tai stichinė nelaimė, ar technologinė avarija, ar terorizmo grėsmė.

2004 m. kovo 25 d. – tą pačią dieną, kai Europos Vadovų Taryba priėmė solidarumo deklaraciją – Komisija išreiškė savo ketinimą ir įsipareigojimą toliau stiprinti Bendrijos civilinės saugos mechanizmą. Komunikate dėl ES civilinės saugos pajėgumų stiprinimo buvo nustatytos šios tobulintinos sritys:

- geresnis koordinavimas ir ryšiai;

- techninės įrangos sąveikumas, įskaitant bendrą civilinį ir karinį sąveikumą;

- bendri intervencinių komandų skiriamieji ženklai, kad Europos solidarumas būtų geriau matomas;

- priemonių įrangos ir komandų transportavimui nelaimės atveju finansuoti suradimas.

Komisija yra įsipareigojusi toliau tobulinti savitarpio pagalbos sistemą pagal šias kryptis. Tačiau tam, kad kiekvienas iš šių pasiūlymų būtų įgyvendintas, reikalinga visapusiška valstybių narių parama.

Parengties stiprinimas apmokymais ir sumodeliuotomis pratybomis

Apmokymai yra parengties ekstremalioms situacijoms ir reagavimo į jas kertinis akmuo. Europos lygiu rengiant ir įgyvendinant apmokymų nacionaliniams ekspertams ir komandų vadovams programą daug prisidėjo Bendrijos civilinės saugos mechanizmas. Šiuo metu programą sudaro trys dalys: kursai, sumodeliuotos pratybos ir ekspertų mainų sistema.

Tikslinė apmokymo kursų auditorija yra nacionalinių komandų vadovai, ryšių palaikymo pareigūnai ir technikos, įvertinimo ir koordinavimo ekspertai, kurie turi teisę dalyvauti Europos pagalbos intervencijose už savo šalies ribų. Mokymo programa buvo kruopščiai rengiama, kad apimtų visas efektyviam dalyvavimui tokiose intervencijose reikalingas žinias ir įgūdžius. Vieną savaitę trunkantys kursai taip pat skatina dalyvių sąveiką, o tuo pačiu ir keitimąsi informacija ir žiniomis apie kitų šalių civilinės saugos metodus.

Pirmas mokymo kursų ciklas buvo sėkmingai užbaigtas. Apmokyta daugiau kaip 200 nacionalinių ekspertų ir komandų vadovų. Komisija tęs ir, kur įmanoma, intensyvins savo darbus šioje srityje. Antrasis mokymų ciklas prasidėjo 2004 m. rugsėjo mėnesį.

Be to, Komisija ketina rengti specialius mokymo kursus pasirinktomis temomis. Manoma, kad tai bus apmokymai su teroristiniais išpuoliais susijusiomis temomis, pavyzdžiui, vėlesnė psichologinė ar psichologinė ir socialinė nukentėjusiųjų ir reagavimo operacijose dalyvavusiųjų priežiūra, veikimas užterštoje aplinkoje ir t. t. Sumodeliuotos pratybos yra svarbios kuriant ir įgyvendinant efektyvią ir veiksmingą reagavimo sistemą, gebančią įveikti grėsmes viešajam saugumui. Jos suteikia pirmiems dalyvaujantiesiems reagavimo operacijose galimybę pritaikyti savo įgūdžius pagal tikrovišką scenarijų ir sukuria tokio sudėtingumo lygio mokymosi situacijas, kokių negalima numatyti mokymo kursuose. Atsakingiems už programą asmenims jos suteikia unikalią galimybę patikrinti ir įvertinti procedūras, nustatyti problemas ir remtis praeityje įgyta patirtimi.

Nuo 2002 m. Komisija finansavo aštuonerių sumodeliuotų pratybų, kuriose dalyvavo kelių valstybių narių komandos ir ekspertai, organizavimą Bendrijos lygmeniu. Šios pratybos vykdomos pagal Bendrijos mechanizmą.

Trejos pratybos buvo sumodeliuotos specialiai teroristiniams išpuoliams: Euratox pratybos (Prancūzija) 2002 m. spalio mėn., Bendrojo tikslo ( Common Cause ) pratybos (Danija) 2002 m. spalio mėn. ir ES reagavimo pratybos (Belgija) 2003 m. sausio mėnesį.

Pagal ekspertų mainų programą nacionaliniai ekspertai nustatytą laiką gali dirbti kitose valstybėse narėse. Sistema sudaryta taip, kad būtų galima dalintis žiniomis ir ekspertizėmis, ir užtikrinti, kad šia kolektyvine duomenų baze galėtų remtis visos valstybės narės.

Pajėgumų nustatymas ir įvertinimas

Teroristai ir toliau suras mūsų pažeidžiamas vietas ir jomis naudosis. Kai prevencija ir atgrasinimo priemonės neapsaugo ir išpuoliai įvykdomi, greitą normalios būklės atstatymą gali užtikrinti tiktai gerai organizuota ir efektyvi reagavimo sistema. Dėl to reikia skirti didesnį dėmesį visų lygmenų parengčiai teroristiniams įvykiams. Atsižvelgdama į tai Komisija parengė keletą veiksmų ir priemonių, skirtų nustatyti ir įvertinti turimus civilinės saugos pajėgumus europinio lygmens pagalbai teikti.

Vienas iš būdų sustiprinti parengtį yra informacijos rinkimas. Patikimi ir išsamūs duomenys apie turimus išteklius ir pajėgumus europinio lygmens pagalbai teikti palengvins planavimą ir ilgainiui gali užtikrinti racionalesnį ribotų išteklių panaudojimą. Šis poreikis buvo pripažintas Tarybos sprendime, nustatančiame Bendrijos mechanizmą, ir buvo pareikalauta, kad valstybės narės sudarytų galimybę per Bendrijos mechanizmą naudotis informacija apie civilinės saugos komandas ir ekspertus. Iš valstybių narių gauta informacija buvo įtraukta į civilinės saugos duomenų bazę, kurią tvarko Komisija. Pirmiau minėtame Komisijos komunikate dėl ES civilinės saugos pajėgumų stiprinimo yra nustatyti keli informacijos stygiaus atvejai, ir valstybių narių prašoma pateikti išsamesnius duomenis, kad būtų sudarytos sąlygos geresniam planavimui ir parengčiai.

2003 m. ES Karinis komitetas buvo įgaliotas sudaryti karinių išteklių ir pajėgumų, susijusių su civilių gyventojų apsauga nuo teroristinių išpuolių (įskaitant cheminius, biologinius, radiacinius ir branduolinius (CBRN) išpuolius) padarinių, duomenų bazę. 2004 m. Bendrijos mechanizmui buvo liesta naudotis karinės duomenų bazės duomenis, kad būtų sustiprintas jo bendras reagavimo pajėgumas.

Atsižvelgdama į birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos suteiktus įgaliojimus Komisija pradėjo naują procesą, skirtą įvertinti turimus pajėgumus europinio lygmens civilinės saugos pagalbai teikti nuo didelių teroristinių išpuolių nukentėjusioms šalims. Norima ne susidaryti realų vaizdą apie visus dalyvaujančių šalių turimus nacionalinės civilinės saugos išteklius, bet sutelkti dėmesį į tuos išteklius ir pajėgumus, kuriuos būtų galima gauti didelių teroristinių išpuolių atveju teikiant pagalbą kitoms šalims.

Siekdama nustatyti pagalbos ES lygiu poreikius ir tokioms pagalbos intervencijoms turimus išteklius Komisija vadovaujasi veiksmų planu pagrįstu požiūriu. Padedama nacionalinių ekspertų Komisija parengė kelis reagavimo į teroristinius išpuolius veiksmų planus. Remdamasi veiksmų planais Komisija parengė konsoliduotą civilinės saugos išteklių ir pajėgumų, reikalingų didelių teroristinių išpuolių Europoje padariniams likviduoti, sąrašą. Ji sudarė išsamų klausimyną, pagrįstą ir kokybine, ir kiekybine informacija, ir 2004 m. rugpjūčio 17 d. paprašė trisdešimties Bendrijos mechanizme dalyvaujančių šalių pateikti duomenis apie civilinės saugos pagalbą, kurią jos galėtų siūlyti pagal kiekvieną veiksmų planą. Tuo tarpu ES karinis personalas, remdamasis Komisijos parengtu konsoliduotu sąrašu ir klausimynu, pradėjo tobulinti karinę duomenų bazę.

Gavusi informaciją Komisija ją apibendrins ir pradės rengti ES riboto naudojimo ataskaitą, kurioje bus įvertinami turimi Europos lygmens pajėgumai teikti pagalbą nukentėjusioms nuo didelių teroristinių išpuolių šalims. Ši ataskaita bus pateikta gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybai. Ataskaita galėtų būti unikali Europos Sąjungos ir valstybių narių politikos priemonė, sudaranti joms galimybes toliau stiprinti Europos civilinės saugos sistemą ir konsoliduoti jų prisiimtus solidarumo įsipareigojimus.

Iki šiol tik keletas valstybių narių pateikė reikiamą informaciją. Visos valstybės narės turi visapusiškai dalyvauti, norint, kad Sąjunga susidarytų tikslų reagavimo pajėgumų vaizdą ir galėtų toliau vykdyti savo solidarumo įsipareigojimą.

SVEIKATOS APSAUGA

Iššūkis

Incidentai ir teroristų išpuoliai pasitelkus sprogmenis, chemines, biologines medžiagas ir chemikalus, gali padaryti didžiulę žalą ir brangiai kainuoti, net jei jų metu išvengiama mirčių arba suluošinimų, arba didžiulio masto katastrofos, pavyzdžiui, raupų, kurie plis tol, kol nebus imtasi efektyvių avarijos padarinių likvidavimo priemonių. Veiksmai sveikatos apsaugos srityje skirti plačiam veiklų spektrui: nuo rizikos įvertinimo nustatant arba pašalinant biologines, chemines ar radioaktyviąsias medžiagas pakuotėse, aplinkoje arba žmonėse, gyvūnuose ar augaluose; informacijos apie riziką skleidimo tarp sveikatos institucijų, sveikatos specialistų ir visuomenės, iki rizikos valdymo, apimančio avarijos padarinių likvidavimo priemonių siūlymą arba taikymą, tarp jų – patarimus dėl kelionių, patikrinimus ir ryšių susekimą, vakcinavimą, gydymo priemonių ir gydymo administravimą, nukenksminimą, pagalbos skubumo nustatymą masinių nelaimingų atsitikimų atvejais, izoliavimą, karantinavimą, draudimą naudotis patalpomis ir judėti bei atliekų šalinimą.

Bendradarbiavimas sveikatos apsaugos srityje

Valstybės narės ir Komisija dirba kartu siekdamos užtikrinti, kad sveikatos sektoriuje bet kokio incidento, nesvarbu kokia jo kilmė, atveju būtų reikiami pajėgumai ir gebėjimai ir kad būtų sustiprinta parengtis ir reagavimo priemonės. 2001 m. lapkričio mėn. jos patvirtino sveikatos apsaugos programą, kuri yra 2003 m. birželio 2 d. Komisijos komunikato KOM(2003) 320 tikslas.

Grėsmės suvokimas, valdymo ir kontrolės tvarka: pasikeitimo informacija, konsultavimo ir koordinavimo mechanizmas

ES sveikatos apsaugą koordinuoja Sveikatos apsaugos komitetas, kurį 2001 m. lapkričio mėn. įsteigė sveikatos ministrai bei sveikatos ir vartotojų apsaugos komisaras. Komitetas keičiasi informacija apie grėsmes sveikatai, koordinuoja sveikatos sistemos parengtį ir reagavimo avarijų atveju planus bei krizių valdymo strategijas, įspėja apie pavojų ir greitai susisiekia su sveikata susijusių incidentų ES atvejais, pataria rizikos valdymo klausimais, palengvina ir remia mokymus ir pažangios patirties ir praktikos sklaidą.

Saugi 24 valandų per para, septynių dienų per savaitę skubaus įspėjimo apie pavojų sistema (RAS – BICHAT) sujungia Komisiją ir Sveikatos apsaugos komiteto narius su atraminėmis ryšių palaikymo tarnybomis atitinkamose vyriausybinėse įstaigose. Ji papildo 1999 m. gruodžio 22 d. Komisijos sprendimu 2000/57/EB įsteigtą skubaus įspėjimo ir reagavimo sistemą (EWRS), skirtą oficialiai pranešti apie protrūkius bei konsultuoti dėl padarinių likvidavimo priemonių ir pastarąsias koordinuoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 2119/98/EB nustatytas sąlygas. Abi sistemos per atitinkamas veiklos procedūras yra sujungtos su visomis ES įspėjimo apie pavojų sveikatai sistemomis ir su sistemomis, nuskaitančiomis ir apibendrinančiomis informaciją, gaunamą per naujienų agentūras, kitas naujienas pateikiančias žiniasklaidos priemones ir specializuotus šaltinius internete, kad būtų galima iš anksto įspėti apie nepageidaujamus įvykius.

Įspėjimo apie pavojų sistemos ir priemonių koordinavimas, kurį užtikrina ši bendradarbiavimo sveikatos apsaugos srityje programa, taikoma daugelio incidentų atveju, nuo paprastų incidentų ir grėsmių, pavyzdžiui, pranešimas apie nesaugias maisto siuntas ir siunčiamus įtartinus laiškus, iki masinių nelaimių ir judėjimo uždraudimo, kurie gali pareikalauti išskleisti gausius teisėsaugos, saugumo ir net karinius išteklius.

Priežiūra ir atsekimas: inventorizavimo, atsekimo ir identifikavimo pajėgumai

Biologinės medžiagos buvo surašytos pagal svarbą remiantis tam tikrais kriterijais, pavyzdžiui, išsilaikymas aplinkoje, valdymo ir sklaidos lengvumas, apsaugos priemonių kovai su jų platinimu ir padariniais buvimas.

Penkiose ES valstybėse narėse yra septynios laboratorijos, kuriose galima tvarkyti ir patvirtinti didelės rizikos medžiagų, tokių kaip virusinės hemoraginės karštinės arba raupų virusų, mėginius ir pavyzdžius (P4 laboratorijos). Buvo sukurtas šių laboratorijų tinklas, teikiantis užtikrintos aukštos kokybės diagnostines paslaugas visoms valstybėms narėms ir sudarantis galimybes prireikus naudoti 24 val. per parą, 7 d. per savaitę sistemą greitam susisiekimui su nacionalinėmis valdžios institucijomis ir Komisija, rengti bandymus ir pratybas, mokymus ir įgūdžių tobulinimą.

Kad sustiprintų biologinio saugumo gynybos priemones, Komisija, nuo 2003 m. birželio mėn. skyrė privalomą stebėjimą Bacillus anthracis (juodligei), Franciscella tularensis (tuliaremijai), Coxiella burnetii (Q karštinei) ir Variola major (raupams), įtraukdama šias medžiagas į ES specialiųjų medžiagų sąrašą ir 2003 m. liepos 17 d. Komisijos sprendime 2003/534/EB pateikdama šių medžiagų atvejų apibrėžimus. Be to, siekiant nustatyti vieną priemonę ir svarbos tvarka išdėstyti sveikatos apsaugai skirtus veiksmus, kartu su sprendimų priėmimo algoritmu buvo parengta matrica, skirta ES kompetentingų nacionalinių valdžios institucijų naudojimui.

Reagavimas ir atstatymas: vaistų atsargų ir sveikatos paslaugų duomenų bazė ir vaistų, specialistų, kitų medicininių reikmenų teikimo tvarka ir infrastruktūra

ES nėra išduotų leidimų vakcinoms nuo tokių ligų sukėlėjų kaip raupai arba maras. Nedaug kur galima gauti vakcinų nuo juodligės, kurioms išduoti leidimai. Pasinaudojus galimybe, kurią suteikė dabartinės ES farmacinės veiklos teisės aktų apžvalga, buvo įvestos teisės aktų pataisos, kuriomis leidžiama platinti ne rinkai skirtus vaistus ir pagal receptą juos skirti laikantis atitinkamų atsakomybės sąlygų.

Pramonės pajėgumo aprūpinti rinką antibiotikais analizė atskleidė, kad yra pakankama pasiūla patenkinti poreikiams visose iš anksto numatytose situacijose. Buvo gauta ir atitinkamai paskleista riboto naudojimo informacija apie valstybių narių turimas biologinių medžiagų vakcinas, antibiotikus, priešnuodžius ir antivirusus, ir buvo pasiektas susitarimas dėl bendrosios informacijos, kurią reikia surinkti apie savitarpio pagalbos medicininius išteklius katastrofiškų medicininių situacijų metu. Dauguma valstybių narių jau turi arba įsigyja vakcinų nuo raupų atsargas. Tebėra nepakankama imunoglobulinų, naudojamų stiprioms neigiamoms reakcijoms į vakcinas gydyti, pasiūla. Komisijos atliktas esamų vakcinų nuo raupų skiedinių tyrimas atskleidė, kad ekstremaliomis sąlygomis būtų sunku praskiesti vakcinas. Šiuo metu bandoma sukurti saugesnes vakcinas ir parengti vakcinavimo strategijas, apimant ir visuotinę gripo epidemiją. Komisijos prašymu Europos vaistų įvertinimo agentūra išleido vaistų nuo potencialių ligų sukėlėjų vartojimo ir karvių raupų viruso pagrindu sukurtos vakcinos nuo raupų tobulinimo gaires.

Sutarimo ir partneriškos analizės pagrindu buvo parengtos ir išleistos ligų, susijusių su patogenais, kurie gali būti apgalvotai išleisti į aplinką, atpažinimo ir atvejų valdymo gairės dėl juodligės, raupų, botulizmo, maro, tuliaremijos, hemoraginės karštinės virusų, bruceliozės, Q karštinės, encefalito virusų, įnosių ir melioidozės .

Cheminių medžiagų terorizmo atvejams buvo sudaryti keli cheminių medžiagų sąrašai, siekiant nustatyti tų medžiagų grupes, kurioms reikalingas vieningas visuomenės sveikatos ir medicininis požiūris. Išanalizavus klinikinius ir toksikologinius aspektus ir panaudojus Komisijos atliktos nuodų centrų apklausos duomenis buvo sudarytas ES klinikinės ir laboratorinės ekspertizės inventorinis sąrašas. Bus įkurtas reagavimo į chemines medžiagas centrų tinklas, informuojantis apie Europos Sąjungai svarbius incidentus ir patariantis avarijos padarinių likvidavimo priemonių klausimais. Galiausiai, iš Europos vaistų įvertinimo agentūros buvo gautos ir išleistos priešnuodžių ir vaistų nuo cheminių medžiagų naudojimo gairės.

Žinios apie terorizmui naudojamas medžiagas ir atitinkamas ligas, jų klinikinį ir epidemiologinį valdymą ir susijusius laboratorinius tyrimus yra ribotos, dėl to dedamos pastangos, kad būtų nustatyti tinkami ES ekspertai ir sudaryti jų sąrašai žinyne, kuriuo naudojasi valstybių narių valdžios institucijos. Ekspertus skiria Sveikatos apsaugos komitetas, vadovaudamasis kvalifikacijų, patirties ir pasirengimo išskleidimui kriterijais.

Prevencija ir apsauga: draudimas gabenti medžiagas ir biologinis saugumas

ES turi griežtą reguliavimo režimą CBRN veiksniams ir medžiagoms registruoti. Direktyvomis dėl biologinių ir cheminių medžiagų profesinės sveikatos ir darbo saugos srityje nuo 1990 m. buvo nustatyti įsipareigojimai dėl šių medžiagų turėjimo, laikymo, naudojimo ir prekiavimo jomis darbo vietose, įskaitant laboratorijas, mokslinių tyrimų ir akademines institucijas, ligonines ir t. t. Taip pat reikalaujama, kad užsiimantys bet kuria iš aukščiau išvardintų veiklų asmenys turėtų tinkamas kvalifikacijas ir būtų tinkamai užregistruoti. Direktyvose dėl visuomenės ir darbuotojų radiacinės apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės yra nustatytos griežtos sąlygos radioaktyviųjų medžiagų registravimui ir naudojimui. Griežtos sąlygos ir apsauga taip pat taikomos maisto saugos, veterinarijos ir augalų sveikatos sektoriuose. Yra sukurtas privalomas dvejopo naudojimo gaminių ir technologijų eksportų kontrolės režimas, apimantis radiacinių, branduolinių, biologinių ir cheminių medžiagų, kurioms taikomos griežtos nuostatos, susijusios su tarptautiniais neplatinimo režimais, ir eksporto kontroliavimo susitarimas, sąrašus.

Parengties ir reagavimo stiprinimas

Parengties ir reagavimo planavimas yra svarbiausias ES prioritetas. Svarbiausias tikslas yra suderinti ir apjungti tarpusavio naudojimui valstybių narių avarijos padarinių likvidavimo priemones. Šiam tikslui buvo sukaupti nacionaliniai skubios medicininės pagalbos planai. Siekiant įvertinti nacionalinių planų ryšius ir suderinamumą 2005 m. ES mastu bus atliekamos įvertinamosios pratybos dėl raupų ir visuotinės gripo epidemijos. 2004 m. kovo mėn. Komisija išleido darbotvarkę, kurioje pateiktas jos Bendrijos parengties ir atsako planavimo visuotinės gripo epidemijos atveju projektas. Dabar Komisija rengia bendrąjį ES skubios medicininės pagalbos planą.

Valstybės narės ir Komisija, vadovaudamosi įvairiais veiksmų planais ir įvairiais kiekybiniais ir kokybiniais duomenimis apie žmonių judėjimą, socialinius įpročius, įvairias geografines, oro ir transporto ir komunalines sąlygas, rengia prognostinius modelius apie ligų eigą ir medžiagų plitimą, ir siekia įvertinti ypatingų sveikatos apsaugai naudojamų avarinių padarinių likvidavimo priemonių, pavyzdžiui, karantino ir masinių vakcinavimų, poveikį. Šiuos veiksmus, skirdama dalinį finansavimą pagal visuomenės sveikatos programą 2003–2008 m., remia Bendrija.

Mokymo programa buvo parengta laikantis dviejų krypčių: pirma, apmokymai užkrečiamų ligų proveržio tyrimų (EPIET) srityje, kuriuos bendrai finansuoja Komisija ir valstybės narės ir kurie sudaro sąlygas lanksčiam ekspertizės vykdymui ES viduje ir už ES ribų. Antra, teismo epidemiologijai skirti mokymo kursai ir medžiagų gamyba, kurie buvo parengti kartu su Europolu jungtiniam valstybių narių teisėsaugos instruktorių ir epidemiologijos specialistų, teikiančių paslaugas vietoje, mokymui.

Būsimasis Europos Sąjungos ligų prevencijos ir kontrolės centras (dėl kurio 2004 m. balandžio 21 d. remdamiesi Komisijos pasiūlymu sutarė Europos Parlamentas ir Taryba) bus svarbiausias veikėjas konsultuojant valstybes nares ir ES institucijas ir įgyvendinat stebėjimo ir atsako veiksmus sveikatos priežiūros srityje.

Tarptautinis bendradarbiavimas

2001 m. lapkričio 7 d. G7, Meksikos sveikatos ministrai ir komisaras Byrne Otavos susitarė dėl Pasaulinės sveikatos priežiūros veiksmų iniciatyvos. Iniciatyvos tikslai panašūs į ES bendradarbiavimo tikslus. Buvo sudaryta iniciatyvos šalių incidentų skalė informavimui apie riziką ir atsako algoritmai įvairiems veiksmų planams, buvo surengti mokymai, skirti kovos su raupais priemonėms ir pacientų izoliavimui; pagal laboratorijų bendradarbiavimo programą vykdomi tarplaboratoriniai bandymai, buvo įdiegtas rizikos ryšys ir koordinavimas per paskirtąjį tinklą. Bendradarbiaujama vietoje atliekamų tyrimų technikos, cheminių medžiagų įvykių ir gripo planavimo srityse, 2003 m. rugsėjo mėn. buvo surengtos plano raupų atvejui įvertinimo pratybos (Global Mercury). Komisija vadovauja bendradarbiavimo biologinės saugos ir biologinės apsaugos mokslinių tyrimų srityse programai. Ministrai ir Komisija reguliariai susitinka įvertinti iniciatyvos eigos.

Siekdama pagerinti pasaulinio protrūkio ir atsako tinklo veiklą Komisija su bioterorizmu susijusiose veikloje bendradarbiauja su Pasaulio sveikatos organizacija (PSO), pirmiausia pagal Otavos iniciatyvą, po to – pagal PSO iniciatyvas.

SKUBAUS ĮSPĖJIMO APIE PAVOJŲ SISTEMŲ TINKLAI BENDRIJOJE

Komisijos skubaus įspėjimo apie ypatingą pavojų sistemos

Dalyvaudama atsakant į platų ypatingų atvejų spektrą Komisija plėtojo vykdomuosius pajėgumus. Taip buvo sukurtos kelios skubaus reagavimo į pavojų sistemos (RAS), pavyzdžiui, Monitoringo ir informavimo centras (MIC; dalyvaujančiųjų šalių savitarpio pagalbai palengvinti ir paremti), ECURIE sistema (radiacinių įvykių atvejams), BICHAT (biologiniams ir cheminiams išpuoliams ir grėsmėms), RAPEX (vartotojų sveikatai ir saugumui – nemaistiniai aspektai), RASFF (vartotojų sveikatai maisto ir pašarų atžvilgiu), EWRS (užkrečiamoms ligoms), EUROPHYT (fitosanitarinis tinklas: augalams žalingų organizmų sulaikymas), SHIFT (veterinarinio intereso importų sveikatos kontrolė) ir ADNS (gyvūnų sveikata).

Atskirus tinklus paprastai sudaro pasikeitimo informacija tinklas, „ryšio palaikymo ištisą parą pagrindu“ priimantis ir siunčiantis įspėjimus apie pavojų ir perduodantis informaciją tarp valstybių narių, asocijuotų šalių arba TATENA (Tarptautinė atominės energetikos agentūra) Skubaus reagavimo į ekstremalias situacijas centro. Nors šių sistemų tiksli taikymo sritis, darbo tvarka ir tikslai skirtingi, visų jų bendras tikslas yra greitai ir veiksmingai reaguoti į ekstremalias situacijas. Egzistuojantys tinklai ir skubaus įspėjimo apie pavojų sistemos turi puikią veiklos patirtį ir patvirtino savo vertę laiku ir veiksmingai susitvarkydami su įspėjimais apie pavojų ir informacijos srautais. Svarbiausia, kad visi jie tarp specializuotų institucijų įdiegė pasitikėjimą, pasikliovimą viena kita ir tarpusavio priklausomybę.

Komisijos valdomų skubaus įspėjimo apie pavojų sistemų apjungimas

Informaciją apie neišvengiamą arba artėjančią grėsmę ar išpuolį (nelaimę) Komisija gali gauti per bet kurią savo RAS (Skubaus įspėjimo apie pavojų sistemą). Kadangi pranešimai apie pavojų dažniausiai perduodami per įvairius įeities taškus, Komisija turi užtikrinti, kad reikiama informacija nedelsiant būtų perduota visoms jos tarnyboms ir atitinkamoms nacionalinės valdžios institucijoms. Kai kurie ypatingi atvejai gali būti tokie rimti, ir rizika, kad jie išsivystys į rimtą krizę, yra tokia didelė, kad būtina visapusiškai koordinuoti praktiškai visas ES politikos sritis. Stambių teroristinių išpuolių ar nelaimių atveju būtinas visų susijusių skubaus įspėjimo apie pavojų sistemų (įskaitant teisėsaugos tinklą ir pagrindinių infrastruktūrų tinklą) bendradarbiavimas ir koordinavimas.

Kad padidintų savo indėlį į kovą su terorizmu, Komisija sukurs saugią bendrą skubaus įspėjimo apie pavojų sistemą (ARGUS), ypatingais atvejais, kai reikalingi europinio lygmens veiksmai, apjungiančią visas specializuotas sistemas. Bus sukurtas naujas centrinis įeities taškas, paremtas šiuo metu Komisijoje esančiomis struktūromis. Naujoji sistema atsižvelgs į savitų ir specializuotų sistemų specifinius bruožus, kompetencijas ir ekspertizes, jos ir toliau vykdys savo dabartines funkcijas. Kadangi pradinėje incidento (pvz., sprogimo) pakopoje dažnai neaišku, ar tai yra incidentas, ar teroristinis išpuolis, šios sistemos taikymo sritis nebus griežtai apribota vien teroristiniais išpuoliais, bet taip pat apims visus krizių centrus ir skubaus reagavimo mechanizmus, skirtus užtikrinti saugai ir apsaugai.

Sukūrus ARGUS, Komisijoje turėtų būti įsteigtas centrinis krizių centras, kuris ypatingų atvejų metu suburtų atitinkamų Komisijos tarnybų atstovus. Šis krizių centras koordinuotų pastangas, kad būtų nustatytos geriausios tinkamos galimybės, ir priimtas sprendimas dėl tinkamų atsako priemonių. ES lygiu taikoma Bendrajai ypatingų atvejų sistema reikalauja, kad atitinkamai pagal rizikos laipsnį būtų laikomasi vienodo požiūrio į rizikos analizę (vertinimai, saugumo lygiai, atsakomieji veiksmai ir t. t.). Todėl turėtų būti parengta saugumo rizikos analizės sistema, pagal kurią gali būti taikomos papildomos saugumo priemonės apskritai, ir tam tikrais konkrečiais atvejais naudojamos specializuotos priemonės. Valstybės narės, nenorinčios naudoti tam tikrų priemonių, galėtų kovoti su konkrečia grėsme alternatyviomis apsaugos priemonėmis.

Europos Sąjungos teisėsaugos tinklas

Vienintelė trūkstama dabartinių ES lygiu valdomų RAS sistemų grandis yra su viešąja tvarka ir visuomenės saugumu susijusi įspėjimo apie pavojų sistema, kai kalbama apie pasirengimą krizėms arba reagavimą į krizes dalyvaujant teisėsaugai. Atsakant į teroristų išpuolius reikia, kad be dabartinių sistemų dalyvautų ir tradicinė teisėsauga. Bus įkurtas Europos teisėsaugos tinklas (LEN), kurį turėtų valdyti EUROPOLAS. Tinklas turėtų būti įkurtas 2005 m. Jį sudarys paskirtasis 24 val. per parą, 7 dienas per savaitę kelių lygmenų prieigos tinklas, aptarnaujantis pirmiausia ES teisėsaugos institucijas, ir jam bus naudojami dabartiniai Europolo tinklo saugaus ryšio kanalai. Nacionalinėms teisėsaugos agentūroms naudojant LEN susisiekimui su Europolu ir vice versa , apie tai turi būti pranešta ARGUS. Europolas paskirtų Operatyvinį centrą, kuris bus naudojamas kaip ryšių palaikymo centras, kuriame 24h/ 7 dienas per savaitę budėtų Europolo pareigūnas. Budintis Europolo pareigūnas galėtų bendradarbiauti su Europolo nacionalinio biuro Europolo ryšių palaikymo pareigūnais. LEN veiklai reiktų patvirtinti veiklos gaires, skirtas Europolo teisėsaugos tinklo skubių įspėjimų apie pavojų valdymui ir pranešimo kriterijų parametrų bei įvykių klasifikacijos suderinimui. Valstybės narės turėtų nustatyti atsakingą nacionalinę ryšių palaikymo tarnybą, įgaliotą siųsti ar priimti įspėjimus apie pavojų ir prireikus imtis tolesnių veiksmų.

Europos Sąjungos Įspėjimų dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų informacinis tinklas

Kaip nustatyta komunikate „Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsauga kovoje su terorizmu“, Komisija vėliausiai 2005 m. pabaigoje pradės Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos programą. Komisija mano, kad reikia sukurti Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjimo informacinį tinklą (CIWIN). ARGUS turėtų sąveikauti su CIWIN tokiu pačiu principu kaip ir su kitomis skubaus įspėjimo apie pavojų sistemomis (RAS).

TECHNICAL ANNEXES

ANNEX 1

1. MULTI-SECTOR RESPONSE FOR HEALTH PROTECTION

Chemical, biological, radiological and nuclear terrorism has direct consequences not only for people, but also for the environment, the food chain and for property. Preventing terrorist acts and mitigating their consequences requires a mobilisation of actors and resources in many sectors other than health. Of major importance to health security are the measures and actions in food, animal, plant and water safety.

1.1. Food safety

The EU has a broad body of legislation which covers primary production of agricultural products and industrial production of processed food. This legislative body provides different means to respond to situations in specific sectors. The measures that would be taken in response to a terrorist act in the food sector are not fundamentally different from those adopted by the EU in response to accidents in the recent past. The aspect of the fight against bio terrorism that needs developing is the organisation of upstream information, investigation and information-gathering within the territory of the EU and third countries as well as an improved cooperation between authorities and those working in the food chain and their education.

1.2. Animal safety

Many EU regulations exist in the area of animal safety. In response to animal health emergencies, the Commission will adopt urgent safeguard measures to supplement existing regulations. The Commission manages a bank of about 40 million doses of various antigens of the foot-and-mouth disease virus for the rapid formulation of vaccines. There is on-going reinforcement of banks of vaccines against foot-and-mouth, classical swine fever, avian influenza and bluetongue. Imports are subject to strict controls at the EU borders.

1.3. Plant safety

Structures specifically intended to prevent the abuse of plant protection products, which sample, analyse and inspect randomly and at regular intervals, are already in place in the EU. Phytosanitary laboratories exist in all Member States. Strict notification requirements are enforced and inspections are carried out in third countries for plants intended for planting and for specified plant products. A system is also in place for temporary safeguard measures in the case of an imminent danger of introduction or spread of harmful organisms.

1.4. Water safety

As regards water safety, EU laws on the quality of drinking water and on the quality of surface waters used for drinking water abstraction are been reviewed to check whether they sufficiently cover the requirements for constant monitoring of drinking water and other appropriate monitoring and early warning systems. Multi-barrier systems, the use of appropriate markers at key points and the introduction of and adherence to the HACCP system by suppliers are being promoted in the context of the programme on health security to enhance safety and confidence in early detection of infective agents and toxicants.

ANNEX 2

1. ACTIONS IN OTHER FIELDS

1.1. Enhancing the protection of the external border with regard to the movement of goods

As the EU is a Customs Union, the protection of the Internal Market relies exclusively on the mechanisms in place at the external border and their efficient application.

The fight against terrorism or any other external threat relies on the capacity of the national customs authorities to block entry at the border of all goods that could present a danger to the EU while not hampering legitimate trade. With this in mind the Commission presented a Communication to the Council on the role of customs in the integrated management of the external border (COM(2003) 452).

Questions such as a common approach to risks or guaranteeing an appropriate level of human resources and equipment are examined in this Communication and further action in this area both by the Commission and the Member States is under consideration.

At the same time, agreement between the Community and the United States in the framework of their "Container Security Initiative" has been achieved. Bilateral negotiations on its implementation are continuing.

1.2. Export control lists

The EU has a compulsory regime for the control of exports of dual-use items and technology which contains lists of radiological, nuclear, biological and chemical agents etc. for which strict provisions linked to international non-proliferation regimes and export control arrangements apply. In the area of exports of dual use technologies (civil technologies which can be used for military purposes in particular for production or delivery of Weapons of Mass Destruction), "the responsibilities of exporters of dual use items as defined in Regulation 1334/2000 (legal and natural persons) in ensuring that exports of dual use technologies does not contribute to the development of Weapons of Mass Destruction by terrorists are extremely important. It is increasingly recognised that regular dialogue between exporters and national authorities and regular information and awareness raising by national authorities vis-à-vis their dual use suppliers are a prerequisite for the efficient implementation of Regulation 1334/2000.

At EU level, a working group established by the article 18 of the Regulation 1334/2000 has met regularly and facilitated interaction between EU Member States' authorities responsible for issuing export licenses of dual use items and exporters. However, the Commission is conscious that this dialogue can be improved and has started to consider options for such improvement which have been shared with UNICE at the highest levels as a follow up to the Thessaloniki Action plan against the proliferation of WMD (which includes a number of actions aiming at strengthening the community export control regime and at making the EU a leading player in the international export control regimes).

Concerns over the adverse impact of controls on public health activities, such as barriers for and delays in the transport of agents, samples, reagents and specimens for tests and comparisons, persist among national public health agencies and laboratories. Commission services have raised the attention of the EU Member States in 2002 on the risks that delays arising from the implementation of national- (EC) export control legislations in a number of important suppliers of relevant dual-use biological technologies (EU and non EU such as USA, Japan, Australia, Canada) might create in case of a public health crisis whose solution would imply quick international cooperation and move of sensitive dual use items across international borders.

The Commission has made a number of proposals for follow up regarding the strengthening of the community export control regime in the enlarged EU. In particular the Commission has drawn the attention of the EU Member States and of key third countries to the risks that non membership of new EU Member States in export control regimes such as Missile Technology Control Regime and Wassenaar Arrangement present in terms of weakening of the international export control regimes and for the very functioning of the Community export control regime due to the single market for dual-use items. The Commission has coordinated the Task Force in charge of the Peer Reveiws of Member States' application of Regulation 1334/2000 in conformity with the Thessaloniki Action Plan. Drawing on the peer review visits which are now finished, the Task Force will present a report to the WP Dual Use with suggestions for follow-up which should be of interest not only to the export control licensing officers of the EU but also to all the EU actors involved in the fight against terrorists getting access to dual use technologies in the EU.

Resolution 1540 of the UN Security Council which calls for all States to adopt measures to ensure that terrorists do not access relevant dual use technologies contains important provisions regarding controls of exports of dual use items. The Commission is contributing to the work carried out in the UN Committee 1540 established to monitor the implementation of this Resolution. The Commission has prepared its contribution on the aspects of the implementation of the Resolution which is of EC competence and it has been agreed that all Member States will mention it in their national report to the UN committee in charge of Resolution 1540.

1.3. The EU Solidarity Fund

Bearing in mind the significant costs involved after a major terrorist attack or natural disaster there exist a need to alleviate the financial consequences for those affected by it. The Commission is currently reviewing the possibility of a common approach to emergency situations through a revised EU solidarity fund (in addition to national compensation schemes) with the objective to provide financial aid to cope with emergency situations in the aftermath of an unforeseen crisis (COM(2004) 487). Such an instrument would provide funding to give support to victims of terrorism as well as to alleviate the effects of other natural and/or man-made disasters or public health crises.

Support to the victims and their families as well as contributions to rehabilitations efforts must be an integral part of the response to terrorist attacks in a society bound by solidarity. The Commission is currently working on different aspects of this response and implementing a pilot project agreed upon by the Parliament to support the financing of projects intended to help the victims to recover and to raise awareness of the public against terrorist threat.

1.4. Research and technology development

Following the different requests from the Parliament and the Council, the Commission has started a Preparatory Action entitled "Enhancement of the European industrial potential in the field of Security research 2004-2006", with a view to contributing to the improvement of the European citizens’ security and to reinforce European technological and industrial potential in this area. This Preparatory Action covers the period 2004-2006 and addresses five main areas, including the protection against terrorism.

A Group of Personalities (GoP) was established in 2003 and tasked to propose key orientations, principles and priorities for a future European Security Research Programme (ESRP). The GoP report describes the essential elements of a “ European Security Research Programme” (ESRP) and its contribution to address the new security challenges of a changing world. Its main recommendations include:

- The establishment of an ESRP, from 2007 onwards, with funding of at least 1 billion Euros per year, additional to currently existing resources,

- The creation of a “ European Security Research Advisory Board” to define strategic lines of action, user involvement, implementation mechanisms and a strategic agenda for the ESRP,

As a follow-up, the Commission adopted on 7 September 2004 a Communication entitled “Security Research: The Next Steps” (COM(2004) 353) to initiate a debate with the Council and the Parliament. It subscribes to the main thrust of the report and indicates steps to be taken to progress the activity:

- Consultation and cooperation with stakeholders, especially via the “European Security Research Advisory Board” to be established in 2004.

- Development of an ESRP, to become, from 2007, a specific programme within the 7th Framework Programme of Community Research.

- Ensuring an effective institutional setting, taking into account Common Foreign and Security Policy and European Security and Defence Policy and other relevant Community policies (e.g. fight against terrorism including bio-terrorism, cross border control, transport, environment,…), and developing cooperation and synergies with the European Defence Agency.

- Establishing a governance structure responding to the needs of security research work in terms of contract, participation and funding.

In fields directly related to biological and chemical terrorism, the 6th Framework Programme’s Scientific Support to Policies activities covers “Civil protection (including biosecurity and protection against risks arising from terrorist attack) and crisis management”. Research is currently ongoing on biological agents, risk assessment, crop bioterrorism and modelling the propagation of bioterrorist agents. The Commission can also call upon the advice of the EU Research Group on Countering the Effects of Biological and Chemical Terrorism, encompassing experts from the Member States was established as a follow up to the Research Council of 31 October 2001.

The Commission has developed real time systems for emergency management (e.g. to help emergency response in transport accidents involving dangerous substances). Similar systems could be developed as early warning to address deliberate attacks in the areas of civil protection and health security. The Commission will further work on the establishment of a European level threat assessment methodology.

Improved surveillance on disease monitoring could be supported by the Commission’s Joint Research Centre through the development of real-time monitoring networks, integrating normalised instrumentation (e.g. on capture systems for biological vectors) and sensors, remote sensing data, and meteorological data, which then feed into models that can provide alerts in the case of an outbreak, predict the spreading of diseases and be used to take preventive actions. In addition to disease monitoring, other vulnerabilities in the food chain can be reduced by improved traceability systems (e.g. in the cold chain, in feedstock and in food products), where the Commission can use its expertise developed in animal and meat traceability.

In addition, the Commission’s services has substantial experience in the analysis of lessons learned concerning the management of past industrial and natural disasters, it can expand on this experience to collate and analyse data concerned with deliberate attacks on installations. The information could be conveyed to national civil protection agencies thereby contributing to the development of appropriate prevention, preparedness and response measures to address deliberate terrorist threats.

Further improvement and validation of Commission and external dispersion models of radioactive substances for the consequence modelling of various types of scenarios including ‘dirty bomb explosions’ will be supported by the Commission’s Joint Research Centre. Other improvements include extending the geographic coverage of existing dispersion models to the entire EU territory, and integration of existing dispersions models within Commission interactive impact analysis map-based tools to provide the dispersion models with additional functionality in order to improve their scenario and impact analysis functionalities (such as estimating affected population and critical infra-structures within the vicinity of the incident). Development of statistical techniques will improve the Commission’s early warning rapid alert system on outbreaks of communicable diseases by further studying bio-terror related incidents and outbreaks at large.

1.5. The Commission’s internal rules of procedure for crises

On 5 March 2003 the Commission adopted a Decision[1] amending its internal Rules of Procedure for crises which directly affect the safety, operation and integrity pf the Commission in terms of persons, buildings and information. In this regard on 26 March the Commission adopted a second Decision[2] on security in crisis situations which institute operational procedures for a new crisis management structure.

[1] Minutes of the 1603rd meeting of the Commission of 5 March 2003, point No 9: doc. No C(2003) 744/2.

[2] Written procedure No E/479/2003: document No C(2003) 972 of 21 March 2003.