EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2018 06 29 COM(2018) 507 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl 2014–2020 m. Teisingumo programos įgyvendinimo tarpinio vertinimo

{SWD(2018) 356 final}

{SWD(2018) 357 final}



KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl 2014–2020 m. Teisingumo programos įgyvendinimo tarpinio vertinimo Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo numatyta sukurti valstybių narių teisminių institucijų sprendimų tarpusavio pripažinimu ir tarpusavio pasitikėjimu grindžiamą Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje asmenys galėtų laisvai judėti ir būti tikri, jog yra gerbiamos pagrindinės teisės ir bendrieji principai (pvz., nediskriminavimo, lyčių lygybės, veiksmingos teisės visiems kreiptis į teismą , teisinės valstybės ir tinkamai veikiančių nepriklausomų teismų sistemų). Šiuos Sutartimi nustatytus plataus užmojo tikslus taip pat dar kartą patvirtino Europos Vadovų Taryba Stokholmo programoje . Sukurti teisės ir teisingumo Europą – vienas iš ES politinių prioritetų ir 2014–2020 m. Teisingumo programa yra viena iš priemonių, padedančių siekti šio tikslo. Šioje ataskaitoje pateikiami Teisingumo programos įgyvendinimo laikotarpio vidurio vertinimo rezultatai, taip pat aptariami šios programos įgyvendinimo kokybiniai ir kiekybiniai aspektai, kaip reikalaujama Reglamento, kuriuo nustatoma Teisingumo programa 2014–2020 m. laikotarpiu , 14 straipsnio 2 dalies b punkte. Tarpinio vertinimo ataskaitinis laikotarpis – pirmoji Programos įgyvendinimo laikotarpio pusė, t. y. laikotarpis nuo 2014 m. iki 2017 m. vidurio. Atliekant vertinimą atsižvelgta į 2014, 2015 ir 2016 m. metines darbo programas. Kita vertus, išnagrinėta ir 2017 m. metinės darbo programos sandara bei struktūra, tačiau šios programos įgyvendinimo aspektai nenagrinėti. Ši ataskaita grindžiama nustatytais faktais, pateiktais Europos Komisijos parengtame vertinime, ir išorės ekspertų atliktu vertinimu. 1.Įvadas ir bendroji informacija 2014–2020 m. Teisingumo programa nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1382/2013. Reglamente nustatytas jos bendrasis tikslas: ·padėti toliau kurti Europos teisingumo erdvę, grindžiamą tarpusavio pripažinimu ir tarpusavio pasitikėjimu, visų pirma skatinant teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose. Programos konkretūs tikslai: ·sudaryti palankesnes sąlygas teisminiam bendradarbiavimui civilinėse ir baudžiamosiose bylose ir jį remti; ·remti ir skatinti teisingumo srities specialistų (pvz., teisėjų, prokurorų, notarų, kalėjimų darbuotojų ir advokatų) mokymą civilinės ir baudžiamosios teisės ES priemonių, pagrindinių teisių, teisėjų etikos ir teisinės valstybės klausimais, įskaitant kalbų mokymą, susijusį su teisinės terminijos sritimi, siekiant ugdyti bendrą teisinę ir teismų kultūrą; ·sudaryti palankesnes sąlygas visiems veiksmingai naudotis teise kreiptis į teismą, be kita ko, propaguoti ir remti nusikaltimų aukų teises bei įtariamųjų ir kaltinamųjų procesines teises vykstant baudžiamajam procesui; ·remti iniciatyvas kovos su narkotikais politikos srityje, susijusias su teisminio bendradarbiavimo ir nusikaltimų prevencijos aspektais, jei jų neapima Policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo bei krizių valdymo finansinės paramos priemonė, kaip Vidaus saugumo fondo dalis, arba programa „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“. Programą įgyvendina Europos Komisija, taikydama tiesioginio centralizuoto valdymo principą. Geografiniu požiūriu Programoje gali dalyvauti visos ES valstybės narės (Jungtinė Karalystė ir Danija joje nedalyvauja), taip pat Europos laisvosios prekybos asociacijos valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės susitarimo šalys, šalys kandidatės, potencialios šalys kandidatės ir į Sąjungą stojančios šalys, jei jos sudaro su Sąjunga susitarimą, kuriame pateikiama išsami informacija apie jų dalyvavimą Programoje. Nuo 2017 m. Programoje dalyvauja Albanija.

2.Pagrindiniai programos elementai ir įgyvendinimas Remiantis reglamento 6 straipsniu, pagal Programą finansuojama įvairi veikla, kaip antai analitinė veikla, tarpusavio mokymosi, bendradarbiavimo, informuotumo didinimo ir sklaidos veikla, mokymo veikla ir veiksmai, kuriais remiami pagrindiniai subjektai, savo veikla prisidedantys prie Programos konkrečių tikslų įgyvendinimo. Programa remiamos įvairios Europos organizacijos, vykdančios veiklą teisminio bendradarbiavimo, teisėjų mokymo, teisės kreiptis į teismą užtikrinimo ir narkotikų prevencijos srityse, kaip antai Europos tinklai, viešojo arba privačiojo sektoriaus organizacijos, kurios paprastai nesiekia pelno, ES valstybių narių nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos, nevyriausybinės organizacijos; universitetai ir mokslo tiriamosios institucijos bei tarptautinės organizacijos. Kalbant apie tikslines grupes, kurios, įgyvendinus Programą, galėtų gauti tiesioginės (dalyvaudamos teisingumo srities projektų veikloje) arba netiesioginės naudos, šios grupės galėtų apimti visus ES piliečius, nes Teisingumo programos tikslas – sukurti Europos teisingumo erdvę, kurioje visi piliečiai žinotų savo teises ir galėtų jomis naudotis. Kaip numatyta reglamente, pagrindiniai finansavimo pagal Programą mechanizmai, naudojami siekiant remti su jos tikslais susijusius veiksmus, – dotacijos veiksmams, dotacijos veiklai ir viešųjų pirkimų veiksmai. 2.1.Konkretūs Programos tikslai ·1 konkretus tikslas. Teisminis bendradarbiavimas Programa remiama veikla, kuria padedama veiksmingai ir nuosekliai taikyti su teisminiu bendradarbiavimu civilinėse ir baudžiamosiose bylose susijusį ES acquis, – tai daroma, be kita ko, kuriant ir (arba) tobulinant su ES acquis susijusių duomenų rinkimo metodus ir statistiką. Be to, finansuojama veikla prisidedama prie ES priemonių ir teisminių institucijų sprendimų, visų pirma priimtų sprendžiant tarpvalstybinius ginčus, vykdymo užtikrinimo. Siekiant sustiprinti ES vykdomą operatyvinį bendradarbiavimą ir tarpusavio pasitikėjimą, pagal Programą taip pat finansuojami projektai, kuriais siekiama pagerinti specialistų vykdomus informacijos mainus. ·2 konkretus tikslas. Teisėjų mokymas Programa remiami veiksmai, kuriais skatinama mokyti teisingumo srities specialistus ES teisės klausimais, įskaitant kalbų mokymą, susijusį su teisinės terminijos sritimi, siekiant ES ugdyti bendrą teisinę ir teismų kultūrą. Teisėjų mokymas gali apimti pagrindinius elementus, kaip antai kalbinių įgūdžių ugdymą ir mokymą terminijos srityje, taip pat konkretesnius aspektus, pavyzdžiui, seminarus klausimais, susijusiais su konkrečiais civilinės ir baudžiamosios teisės aspektais, e. mokymąsi bei darbuotojų ir patirties mainus. Finansuojama veikla daugiausia remiamas teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų, taip pat kitų su teisminėmis institucijomis susijusių teisingumo srities specialistų mokymas, be to, ja remiamas priemonių, skirtų mokymo paslaugas teikiantiems subjektams, kūrimas. ·3 konkretus tikslas. Teisė kreiptis į teismą Finansuojamais šios srities veiksmais siekiama suteikti ES piliečiams veiksmingų teisių gynimo priemonių, taikytinų pažeidus ES teisę, ypač jei piliečiams per sunku naudotis nacionalinėmis procedūromis. Visų pirma Programa yra skatinama naudotis ES sukurtomis kitų rūšių teisių gynimo priemonėmis bei priemonėmis, kurios nėra teisių gynimo priemonės, kuriomis naudojantis būtų galima rasti greitą, veiksmingą ir mažiau kainuojantį ginčo sprendimą ir kurios yra remiamos, pavyzdžiui, e. teisingumo portale. Programa taip pat siekiama skatinti nacionalines institucijas ar administracines įstaigas glaudžiai bendradarbiauti – tai ypač svarbu siekiant užtikrinti veiksmingą tam tikrų ES teisių taikymą. ·4 konkretus tikslas. Kovos su narkotikais politika Kovos su narkotikais politikos srityje įgyvendinant Teisingumo programą skatinama kurti iniciatyvas, orientuotas į teisminį bendradarbiavimą ir nusikalstamumo prevenciją. Pagrindiniai prioritetiniai tikslai – skatinti praktiškai taikyti su narkotikais susijusius mokslinius tyrimus, remti pilietinės visuomenės organizacijas ir pagrindinius suinteresuotuosius subjektus, taip pat plėsti žinių bazę ir kurti naujoviškus kovos su naujų psichoaktyviųjų medžiagų reiškiniu metodus. 2.2.Biudžetas Pradinis bendras Teisingumo programos 2014–2020 m. biudžetas – 377 604 000 EUR. Aukščiausias įsipareigojimų vykdymo rodiklis pasiektas 2016 m. (94,60 proc.). 2014–2016 m. metinėse darbo programose numatyti įsipareigojimai siekia 143 mln. EUR. Remiantis esamais šaltiniais, bendra prašyto ir išmokėto ES įnašo suma dar nesiekia suplanuotos sumos (žr. 1 lentelę). Apskritai didžioji dalis dotacijoms skirtų lėšų yra išmokėtos (įsipareigojimų vykdymo rodiklis – beveik 90 proc.), tačiau su viešųjų pirkimų veikla susijusių įsipareigojimų vykdymo rodiklis buvo daug žemesnis, t. y. maždaug 60–70 proc. 1 lentelė. 2014–2016 m. metiniai įsipareigojimai pagal Programą

Metai Įsipareigota skirti lėšų suma (EUR) 2014 m. 36 671 240,16 2015 m. 39 675 719,11 2016 m. 47 535 032,81 Iš viso 2014–2016 m. 123 881 992,08 Šaltiniai: Metinės stebėsenos ataskaitos (metinių darbo programų įgyvendinimo ataskaitos ir 2016 m. duomenys, paimti iš sistemos SYGMA). Visų pirma dotacijoms skirti biudžeto įsipareigojimai suskirstyti pagal Programos konkrečius tikslus, kaip parodyta 1 diagramoje. Šaltinis: 2014 ir 2015 m. metinių darbo programų stebėsenos ataskaitos, 2016 m. projektų duomenų bazė. AG (dotacijos veiksmams), OG (dotacijos veiklai), PROC (viešieji pirkimai), JCOO (teisminis bendradarbiavimas), JTRA (teisėjų mokymas), JACC (teisė kreiptis į teismą), JDRU (kovos su narkotikais politika). Kalbant apie išlaidas, dėl kurių įsipareigota, konkretūs tikslai, susiję su kovos su narkotikais politika ir teisėjų mokymu, yra geriausiai suderinti su atitinkamomis metinėmis darbo programomis, be to, aukščiausi įsipareigojimų vykdymo rodikliai pasiekti įgyvendinant su teisėjų mokymu susijusį konkretų tikslą. Iš pradžių įsipareigojimų, susijusių su konkrečiu tikslu dėl veiksmingo naudojimosi teise kreiptis į teismą, vykdymo rodiklis buvo palyginti žemas, tačiau padėtis gerėjo kiekvienais metais. Galiausiai konkretus tikslas, kuriam planuotų ir įsipareigotų skirti lėšų skirtumas didžiausias, – su teisminiu bendradarbiavimu civilinėse ir baudžiamosiose bylose susijęs tikslas. Taip yra dėl to, kad daugeliu atveju vykdyti viešieji pirkimai. 2.3.Gautos paraiškos ir atrinkti projektai Iš 2014 ir 2015 m. duomenų, susijusių su dotacijomis veiksmams ir dotacijomis veiklai, matyti, jog finansavimo, skirto iniciatyvoms, susijusioms su kovos su narkotikais politikos, paklausa gerokai viršijo pasiūlą (žr. 2 diagramą). Šaltinis: 2014 ir 2015 m. metinių darbo programų įgyvendinimo metinės ataskaitos, 2016 m. finansuotų projektų analizė ir sistemos SYGMA duomenys (išsamių duomenų apie pareiškėjų skaičių 2016 m. neturėta). JCOO (teisminis bendradarbiavimas), JTRA (teisėjų mokymas), JACC (teisė kreiptis į teismą), JDRU (kovos su narkotikais politika). Sprendžiant iš finansavimo pagal 2014 ir 2015 m. kvietimus teikti pasiūlymus skyrimo rodiklių, šie rodikliai beveik visų konkrečių tikslų požiūriu vidutiniškai siekė maždaug 16–47 procfinansuota beveik pusė visų pateiktų paraiškų, susijusių su teisminiu bendradarbiavimu ir teisėjų mokymu.

Nustatyta, kad 2015 m. gauta (ir atitinkamai finansuota) šiek tiek mažiau dotacijų paraiškų, susijusių su beveik visais konkrečiais tikslais. Be to, nustatyta, kad pagal 2016 m. kvietimus teikti pasiūlymus pateikta gerokai (beveik 51 proc.) mažiau paraiškų: iš viso gautos tik 127 paraiškos dėl dotacijų veiksmams, palyginti su 262 paraiškomis, pateiktomis pagal 2015 m. kvietimus. Šiuos pokyčius galima iš dalies paaiškinti tuo, kad buvo diegiamas Dalyvių portalas, kuris, remiantis vertinimo rezultatais, nėra pritaikytas įprastiems pareiškėjams, teikiantiems paraiškas pagal Teisingumo programą (pvz., mokymo paslaugas teikiančioms organizacijoms), kadangi šis portalas nuo pat pradžių buvo kuriamas kartu su mokslo tiriamosiomis institucijomis ir turint omenyje dideles dotacijas. Nepaisant šio paraiškų skaičiaus sumažėjimo, apskritai finansuotų projektų skaičius išliko stabilus keturių konkrečių tikslų srityje, o teisminio bendradarbiavimo projektų požiūriu jis netgi gerokai padidėjo. Paraiškų skaičiaus sumažėjimas taip pat lėmė finansavimo skyrimo rodiklio padidėjimą. 2.4.Pagrindiniai Programos laimėjimai Matyti, jog buvo tikslinga pradėti taikyti esamos Teisingumo programos įgyvendinimo rodiklių sistemą siekiant įvertinti šios Programos laimėjimus. Rodiklis, susijęs su teisėjų mokymu, vertinamas nustatant, kiek ir kokia procentinė dalis teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų dalyvavo pagal Programą finansuotoje mokymo veikloje, darbuotojų mainuose, pažintiniuose vizituose, praktiniuose seminaruose ir seminaruose. Taikant rodiklius, susijusius su teisminiu bendradarbiavimu civilinėse ir baudžiamosiose bylose, dėmesys sutelkiamas į supaprastintą baudžiamosios teisės srities Europos lygmens priemonių taikymą (vidutinė perdavimo pagal Europos arešto orderį procedūros trukmė) ir informacinių technologijų (toliau – IT) sistemų naudojimą (kiek kartų pasikeista informacija per Europos nuosprendžių registrų informacinę sistemą). Rodikliai, susiję su teise kreiptis į teismą, taip pat yra orientuoti į IT sistemų vaidmenį (apsilankymų e. teisingumo portale skaičius) bei į nukentėjusiųjų teisių klausimą (paramos nukentėjusiesiems organizacijų skaičius kiekvienoje valstybėje narėje). Galiausiai rodikliais, susijusiais su kovos su narkotikais politika, dėmesys sutelkiamas į ištirtų naujų psichoaktyviųjų medžiagų skaičių ir nuo narkomanijos gydomų opioidus vartojančių asmenų skaičių. Kalbant apie Programos bendrojo tikslo (konkrečiai – padėti toliau kurti Europos teisingumo erdvę, grindžiamą tarpusavio pripažinimu ir tarpusavio pasitikėjimu, visų pirma skatinant teisminį bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose) siekimą, iš pagrindinio rodiklio (t. y. teisės srities specialistų, baigusių mokymą (ne vien pagal šią Programą) ES teisės arba kitos valstybės narės teisės klausimais, įskaitant civilinės teisenos, baudžiamosios teisenos ir pagrindinių teisių klausimus, procentinė dalis) verčių matyti, kad nuolat daroma didelė pažanga siekiant Programos tikslo (t. y., kad iki 2020 m. mokymuose dalyvautų 700 000 teisės srities specialistų). Iš tiesų 2013–2016 m. mokymuose dalyvavusių teisės srities specialistų skaičius nuolat augo ir 2017 m. jau buvo beveik pasiektas 2020 m. tikslas. Be to, iš pagrindinio rodiklio, naudoto siekiant įvertinti, kaip siekiama su teisėjų mokymu susijusio konkretaus tikslo (t. y. kiek ir kokia procentinė dalis teisėjų ir teisminių institucijų darbuotojų dalyvavo pagal Programą finansuotoje mokymo veikloje, darbuotojų mainuose, pažintiniuose vizituose, praktiniuose seminaruose ir seminaruose), verčių taip pat matyti, kad padaryta atitinkama pažanga ir kad 2015 m. jau buvo pasiektas tikslas, kad iki 2020 m. mokymuose dalyvautų 20 000 specialistų (visos Komisijos). Šiuo požiūriu įgyvendinant Teisingumo programą padarytas didžiausias atskiras indėlis siekiant iki 2020 m. įgyvendintinų su mokymu susijusių tikslų. Pagal Teisingumo programą kasmet mokymuose dalyvaujančių teisminių institucijų darbuotojų skaičius nuo 2016 m. siekia apie 14 000 (2017 m. duomenų dar neturima). Iš visų šių laimėjimų matyti, kad įgyvendinant Programą prioritetas teikiamas teisėjų mokymui. Kalbant apie Programos konkrečius tikslus, apskritai rodiklių vertės atitinka prioritetus, susijusius su kiekvienu konkrečiu tikslu, taip pat tuos rodiklius galima įvertinti jų vertes palyginant su pradinėmis vertėmis. Be to, iš atlikto vertinimo matyti, kad padaryta didelė pažanga keliose srityse, nes keletas tikslų jau beveik pasiekti. Konkrečiau kalbant, pasiekta svarbių laimėjimų siekiant konkretaus tikslo, susijusio su teisminiu bendradarbiavimu civilinėse ir baudžiamosiose bylose, – tikėtina, kad 2020 m. tikslas (t. y. kiek kartų pasikeista informacija per Europos nuosprendžių registrų informacinę sistemą) bus pasiektas. Be to, kalbant apie konkretų tikslą, susijusį su teise kreiptis į teismą, jau viršyti nustatyti tikslai, susiję su 2020 m. tikslo (t. y. apsilankymų e. teisingumo portale skaičiaus ir paramos nukentėjusiesiems organizacijų šalyje skaičiaus) įgyvendinimu. Tačiau kartais pasirinktus rodiklius sunku įvertinti dėl poveikio, kurį daro išorės veiksniai (pvz., nevienodas ES direktyvų taikymo valstybėse narėse lygis, skirtingi nacionaliniai politiniai prioritetai ir ekstremaliosios situacijos, makroekonominės sąlygos ir pan.), todėl sunku įvertinti konkretų Programos indėlį juos įgyvendinant. Dar yra tobulintinų aspektų – be kita ko, dėl tinkamų priemonių trūkumo (pvz., neatliktas pasitenkinimo tyrimas, kuriuo remiantis būtų lengviau įvertinti mokymo veikloje dalyvavusių asmenų nuomonę). Be to, taikant kai kuriuos rodiklius, kaip antai su Programos geografine aprėptimi susijusius rodiklius, neatsižvelgiama į tam tikras esmines tendencijas, pavyzdžiui, į tai, kad kol kas Programa daugiausia naudojasi tik nedidelio skaičiaus valstybių narių paramos gavėjai. 2.5.Dalyviai ir partnerystės Remiantis duomenimis, surinktais atliekant tarpinį vertinimą, galima daryti išvadą, kad įgyvendinant Programą yra veiksmingai pritraukiama daugiau tarpvalstybinių partnerysčių ir kad tai yra vienas iš pagrindinių Europos teisingumo srities veiksmų rėmimo būdų. Paramos gavėjų teigimu, partnerystės, užmegztos naudojantis pagal Teisingumo programą teikiamomis dotacijomis veiklai ir dotacijomis veiksmams, daro teigiamą poveikį jų atitinkamų organizacijų gebėjimams, visų pirma gebėjimui užtikrinti rezultatų tvarumą ir įgyvendinti projektus. Pagal Programą teikiamomis dotacijomis veiklai daugiausia yra finansuojami Europos tinklai, sudarę partnerystės pagrindų susitarimus su Komisija, kurių veikla yra susijusi su palankesnių sąlygų teisminiam bendradarbiavimui civilinėse ir (arba) baudžiamosiose bylose sudarymu ir jo rėmimu bei teise kreiptis į teismą. Keletas Teisingumo programoje dalyvaujančių organizacijų taip pat dalyvauja Teisių, lygybės ir pilietiškumo programoje. Taigi akivaizdu, kad Teisingumo programa padeda sudaryti palankesnes sąlygas teisingumo politikos srityje veikiantiems tvariems Europos tinklams augti ir kad esama struktūrinių bendradarbiavimo tinklų, sukurtų pagal kitas ES finansavimo programas. Tačiau paaiškėjo, kad ne visos valstybės narės Teisingumo programoje dalyvavo vienodu mastu. Iš tiesų apie 25 proc. visų paramos gavėjų yra iš Italijos arba Belgijos ir maždaug pusė organizacijų partnerių yra iš penkių šalių. Kitos 50 proc. organizacijų – iš likusios 21 valstybės narės. Tai reiškia, kad Programos ištekliai yra paskirstyti netolygiai, ypač kalbant apie Vidurio ir Rytų Europos valstybių narių organizacijas.

3.Kokių rezultatų pasiekta įgyvendinant Teisingumo programą? Kaip matyti iš vertinimo, apskritai Teisingumo programos konkrečių tikslų įgyvendinimo rezultatai veiksmingumo, efektyvumo, reikalingumo, suderinamumo, papildomumo, taip pat sąveikos ir ES pridėtinės vertės požiūriu įgyvendinimo laikotarpio viduryje yra geri. Tačiau dar yra ką tobulinti, ypač kalbant apie Programos nešališkumą. 3.1.Veiksmingumas Iš rodiklių analizės matyti, kad keliose srityse yra padaryta didelė pažanga, nes kai kurie tikslai yra beveik pasiekti, o kiti – jau pasiekti. Taigi Teisingumo programa prisidedama prie Programos bendrojo tikslo siekimo, nes daroma pažanga siekiant jos konkrečių tikslų. Programos rodikliai yra tinkami, kad būtų galima stebėti pažangą, daromą siekiant Programos tikslų, tačiau kartais šiuos rodiklius sunku įvertinti arba juos reikia šiek tiek patobulinti. Apskritai daugumos pareiškėjų, paramos gavėjų ir suinteresuotųjų subjektų nuomone, palyginti su trimis ankstesnėmis programomis (konkrečiai – Civilinės teisenos programa, Baudžiamosios teisenos programa ir Narkotikų prevencijos ir informacijos apie juos programa), 2014–2020 m. Teisingumo programa yra pažangesnė tiek dėl geresnio politikos tikslų nustatymo, tiek dėl geresnio reikiamų suinteresuotųjų subjektų grupių dalyvavimo. Atsižvelgiant į tai, kad Programos bendrasis tikslas yra platus, jos veiksmingumui turėjo įtakos daug išorės veiksnių, kaip antai migracijos krizė (tai visų pirma aktualu siekiant konkretaus tikslo, susijusio su teise kreiptis į teismą) ir apskritai nevienodas ES acquis nuostatų perkėlimo į valstybių narių nacionalinę teisę ir vykdymo užtikrinimo tempas. Tačiau tai neturėjo neigiamos įtakos Programos intervencinės veiklos loginiam pagrindui ir pagal ją vykdomos veiklos lankstumui: metines darbo programas galima lengvai pritaikyti atsižvelgiant į atsirandančius poreikius teisingumo srityje (daugiau informacijos pateikiama dalyje „Reikalingumas“). Galiausiai, palyginti su 2007–2013 m. laikotarpiu, projektų (taip pat jų rezultatų ir produktų) tvarumas pasibaigus projektų gyvavimo ciklui tampa vis svarbesniu veiksniu, į kurį reikia atsižvelgti vykstant vertinimo procesui. Tačiau projektų, kuriais visų pirma siekiama sukurti priemonių ir (arba) produktų, tvarumo rodikliai gali būti prastesni, nes šiomis aplinkybėmis tvarumas priklauso nuo to, ar projektus įgyvendinusios organizacijos gali gauti pakankamai išteklių, kad galėtų išlaikyti tas priemones tada, kai bus baigtas mokėti ES finansavimas. 3.2.Efektyvumas Kalbant apie lig šiol pagal Programą finansuotus veiksmus, Teisingumo programa yra ekonomiškai efektyvi. Iš tiesų iš vertinimo rezultatų matyti, kad paramos gavėjai Programos efektyvumą vertina teigiamai. Tai pasakytina apie visą Programą, tačiau visų pirma – apie konkretų tikslą, susijusį su teisėjų mokymu. Palyginti su ankstesnėmis programomis, pagrindinis Programos laimėjimas – mažesnė našta paramos gavėjams, kalbant apie laiką ir finansinius išteklius. Vis dėlto dar yra ką tobulinti, kad būtų supaprastinti reikalavimai ir įsipareigojimai siekiant Programą įgyvendinti dar efektyviau (daugiau informacijos pateikiama dalyje „Supaprastinimo galimybės“). Paramos gavėjų teigimu, atsižvelgiant į Programos poreikius, esamos priemonės (dotacijos veiksmams, dotacijos veiklai ir viešųjų pirkimų veikla) yra tinkamos, taigi nebūtina naudotis kitomis ir naujoviškomis finansavimo priemonėmis. Tačiau reikėtų toliau didinti jų įgyvendinimo efektyvumą, visų pirma kalbant apie viešųjų pirkimų veiksmus, siekiant užtikrinti, kad skirtos lėšos būtų iš tikrųjų panaudotos. 3.3.Reikalingumas

Visų apklaustų paramos gavėjų teigimu, Programa yra labai reikalinga, kad būtų patenkinti atrinktų tikslinių grupių poreikiai. Iš tiesų viena iš pagrindinių Programos ypatybių – galimybė atsižvelgiant į besiformuojančius poreikius pritaikyti ir pakeisti jos prioritetus. Pavyzdžiui, po kelių Europoje įvykdytų teroristinių išpuolių buvo paskelbti du kvietimai teikti pasiūlymus siekiant kovoti su kalinių radikalėjimu kalėjimuose. Tai gali būti pasiekta dėl unikalios Teisingumo programos struktūros, nes yra nustatyti platūs Programos konkretūs tikslai – taip yra dėl to, kad šia Programa sujungiamos trys ankstesnio programavimo laikotarpio programos. Programos bendrasis tikslas ir konkretūs tikslai suformuluoti taip, kad Komisija galėjo Programą pritaikyti prie Europos Sąjungoje atsirandančių poreikių, ypač kalbant apie teisminį bendradarbiavimą. Tačiau konkretus tikslas, susijęs su iniciatyvomis, kurių imamasi kovos su narkotikais politikos srityje, kartais yra sunkiai suderinamas su kitais Programos prioritetais, pavyzdžiui, susijusiais su teisminiu bendradarbiavimu ir teise kreiptis į teismą, nes narkotikų prevencijos politikos taikymo sritis paprastai yra platesnė. Tačiau apskritai poreikiai, nustatyti priimant Programą, vis dar aktualūs ir svarbūs, visų pirma bendrasis tikslas toliau kurti tarpusavio pripažinimu ir tarpusavio pasitikėjimu grindžiamą Europos teisingumo erdvę. Kalbant apie suinteresuotųjų subjektų poreikius, Programos reikalingumą būtų galima dar labiau padidinti – sistemingai atliekant analizes pagal pagrindinius suinteresuotųjų subjektų tipus, taip pat pagal konkrečius tikslus ir valstybes nares, siekiant užtikrinti, kad metinėse darbo programose nustatyti prioritetai, susiję su kiekvieno kvietimo teikti pasiūlymus kiekvienu konkrečiu tikslu, atitiktų esamus pagrindinius suinteresuotųjų subjektų poreikius. Be to, būtų galima įtraukti papildomas Programos tikslines grupes, kurios yra svarbios siekiant jos bendrojo tikslo. Tarp šių grupių – šalių kandidačių ir Europos kaimynystės politiką įgyvendinančių šalių reguliavimo agentūrų darbuotojai, jauni teisminių institucijų specialistai ir studentai, taip pat teisminių institucijų specialistai. Tačiau pagal esamą Teisingumo programos teisinį pagrindą šiuo metu to padaryti neįmanoma. 3.4.Suderinamumas, papildomumas, sąveika Programa gerai dera su kitomis ES priemonėmis, programomis ir veiksmais bei juos papildo (pvz., ji puikiai suderinta su Europos teisingumo darbotvarke iki 2020 m. ) ir dubliavimo arba nederėjimo rizika yra labai maža. Visų pirma kalbant apie teisėjų mokymą, sujungus ankstesnes programas užtikrintas didesnis derėjimas su kitomis ES iniciatyvomis bei įvairių mokymo tikslų derėjimas, taip pat sumažėjo dubliavimo (tiek taikymo srities, tiek finansavimo) galimybė. Programos konkretus tikslas, susijęs su teise kreiptis į teismą, puikiai dera su Europos infrastruktūros tinklų priemonės Telekomunikacijų programa, kuri taip pat buvo naudinga kuriant e. teisingumo portalą ir projektą e. CODEX, bei ją papildo. Visgi išimtiniais atvejais esama sutapimo atvejų – tikslų, tikslinių grupių ir veiksmų požiūriu. Tai yra natūrali pasekmė to, kad Programos tikslai ir tikslinės grupės yra platūs ir apima įvairius aspektus – nuo teisminio bendradarbiavimo civilinėse ir baudžiamosiose bylose (taigi iš esmės jie apima visą teisminę veiklą) iki kovos su narkotikais politikos ir teisėjų mokymo – ir kad ji yra skirta visiems ES piliečiams. Visgi dar esama galimybių sustiprinti sąveiką su kitomis ES finansavimo programomis ir iniciatyvomis. Taip yra, pavyzdžiui, kalbant apie kovos su narkotikais politikos sritį, – šioje srityje būtų galima sustiprinti veiksmų, vykdomų pagal Teisingumą programą ir programą „Sveikata ekonomikos augimui skatinti“, koordinavimą. Apklaustų suinteresuotųjų subjektų teigimu, užtikrintas tinkamas derėjimas su nacionalinėmis politikos priemonėmis ir iniciatyvomis, kurių tikslai ir (arba) tikslinės grupės yra panašūs. Programa pašalinamos spragos, nepašalintos įgyvendinant nacionalinius veiksmus, be to, esami nacionaliniai projektai ir iniciatyvos Programą papildo, o ne yra jai priešingi ar ją dubliuojantys. Iš tiesų jei Teisingumo programos ir nacionalinių iniciatyvų tikslai ir tikslinės grupės yra vienodi (arba panašūs), visada skiriasi jų geografinės aprėpties dydis (didesnė tikslinių grupių aprėptis), esami ištekliai ir finansuojamų projektų skaičius. Be to, Teisingumo programa dera su tarptautiniais įsipareigojimais, kaip antai JT Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytais įsipareigojimais. Iš tiesų kai kurie bendrieji JT darbotvarkės principai gali būti siejami su tikslais ir sritimis, kuriuos apima Teisingumo programa. Konkrečiai JT tikslas užtikrinti taiką ir saugumą turi būti pasiektas sukūrus teisingą ir įtraukią visuomenę, kurioje užtikrinamos vienodos teisės kreiptis į teismą, veiksmingas teisinės valstybės principo taikymas, taip pat teisminių institucijų veiklos skaidrumas ir veiksmingumas. Visi šie elementai yra neatsiejamos Teisingumo programos dalys kalbant tiek apie teisę kreiptis į teismą, tiek apie teisėjų mokymą. Be to, ES yra viena iš Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijos šalių ir su civiline teisena susijusią tarptautinę veiklą vykdo daugiausia per šią tarptautinę organizaciją. 3.5.ES pridėtinė vertė Visi surinkti duomenys byloja apie didelę Programos intervencijos priemonėmis kuriamą pridėtinę vertę, – ji laikoma de facto svarbia norint tinkamai ir veiksmingai pasiekti teisingumo srities tikslus. Iš vertinimo rezultatų matyti, kad apklausos respondentai vieningai teigia, jog, nesiėmus ES lygmens intervencijos priemonių, būtų buvę neįmanoma įgyvendinti ne tik finansuojamos veiklos; jais taip pat patvirtinama, kad panašių rezultatų būtų buvę neįmanoma pasiekti, jei būtų buvę įgyvendinamos tik valstybių narių intervencijos priemonės, – kalbant apie partnerystės ryšių sukūrimą, produktų sukūrimą, inovatyvių sprendimų finansavimą, rezultatų tvarumą ir ypač tarpvalstybinio lygmens ir masto projektų įgyvendinimą. Iš tiesų Teisingumo programos teikiama ES pridėtinė vertė yra akivaizdi – visų pirma ja skatinama įgyvendinti Europos lygmens tarpvalstybinius projektus siekiant išspręsti tarpvalstybinio pobūdžio problemas, taip pat ja suteikiama finansinių išteklių siekiant finansuoti veiklą, vykdomą pagrindinėse srityse, kurioms dėl politinės valios stokos nebūtinai yra teikiamas prioritetas valstybių narių darbotvarkėje (pasak suinteresuotųjų subjektų, tai ypač aktualu kalbant apie su teise kreiptis į teismą susijusį konkretų tikslą). Remiantis apklaustais paramos gavėjais, Programa gali būti daromas poveikis tikslinėse srityse vykdomiems nacionaliniams veiksmams ir padedama juos suderinti – bent jau tam tikru mastu. Dalyvaudami Programoje paramos gavėjai taip pat gali bendradarbiauti su partneriais iš kitų valstybių narių – pasinaudoję šia galimybe jie pagilino savo žinias ir supratimą klausimais, kuriuos apima Programa, išplėtė požiūrį ir įgijo daugiau įgūdžių, taip pat turėjo galimybę naudotis kitų valstybių narių gerosios patirties pavyzdžiais ir jose sukurtomis priemonėmis. Kaip jau pirmiau minėta, partnerystės – vienas svarbiausių Teisingumo programos sėkmę lemiančių elementų ir yra sudaromos įgyvendinant daugumą projektų. Nacionalinio finansavimo trūkumas – viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl pagal Programą finansuotos veiklos būtų buvę neįmanoma įgyvendinti vien valstybių narių pastangomis. Tai visų pirma pasakytina apie kovos su narkotikais politikos srities iniciatyvas – dažnai šios srities iniciatyvoms trūksta esminio tarpvalstybinio aspekto, kuris šioje srityje yra būtinas, taip pat apie ES lygmens teisėjų mokymo (paprastai jis neteikiamas nacionaliniu lygmeniu) iniciatyvas. Be to, Teisingumo programa užtikrinama, kad būtų nuolat kuriami Europos tinklai, kaip antai Europos teisėjų mokymo tinklas. Suvokiamą Programos svarbą taip pat galima paaiškinti tuo, kad praėjus vos trejiems metams finansavimas skiriamas dideliam skaičiui projektų, palyginti su trimis ankstesnėmis programomis , o kadangi galimi paramos gavėjai kasmet pateikia vis daugiau paraiškų, matyti, jog Programa visoje ES tebėra vienas iš pagrindinių finansavimo šaltinių.

Be to, palyginti su ankstesnėmis programomis, Teisingumo programos intervencinės veiklos loginiame pagrinde daugiau dėmesio skiriama teisėjų mokymui. Kalbant apie Programa kuriamą ES pridėtinę vertę, tai svarbus žingsnis pirmyn, nes teisėjų mokymas vaidina lemiamą vaidmenį siekiant išugdyti tarpusavio pasitikėjimą, sustiprinti valstybių narių teisminių institucijų ir specialistų bendradarbiavimą bei užtikrinti geresnį ES teisės aktų taikymo nuoseklumą. Iš vertinimo rezultatų matyti, kad dėl klausimų ir sričių, kuriuos apima Teisingumo programa, reikėtų imtis tolesnių veiksmų ir užtikrinti platesnį dalyvavimą ES lygmeniu. Iš tiesų iš ES veiksmų šiose srityse paklausos ir iš to, kad pagal Programą pateikiama daugiau paraiškų, nei skiriama dotacijų, aiškiai matyti suinteresuotumas siekti Programos prioritetinių tikslų. 3.6.Nešališkumas Įgyvendinant Teisingumo programą labai daug dėmesio skiriama kompleksinių prioritetų – lyčių lygybės, pagarbos vaiko ir neįgaliųjų teisėms – propagavimui ir tai yra įtvirtinta jos teisiniame pagrinde. Visų pirma lyčių lygybės ir vaiko teisių aspektų integravimo principai yra vertinami vykstant vertinimo procesui, pagal pasiūlymų kokybę. Lyčių aspekto integravimo klausimas konkrečiai minimas paraiškos formos B dalyje. Tačiau iš vertinimo rezultatų matyti, kad lyčių klausimai ir lygybė nėra pagrindinė daugumos parengtų projektų tema. Tačiau nuorodų į moteris ir lyčių lygybę rasta penkiuose–šešiuose projektuose. Nors šiems klausimams neskiriamas pagrindinis dėmesys, įgyvendinant šiuos projektus į juos atsižvelgiama. Teisingumo programa vaiko teisės remiamos tiek programavimo etapu (rengiant kvietimus teikti pasiūlymus), tiek vykdant finansuoti atrinktų projektų veiklą. Yra skatinama gerbti vaiko teises, nes finansavimo prašančios organizacijos , kurios įgyvendinant projektą dirbs tiesiogiai su vaikais, (ir visi jų partneriai) privalo pateikti Komisijai savosios vaiko teisių apsaugos politikos aprašą. Be to, į kvietimus teikti pasiūlymus siekiant gauti finansavimą pagal Teisingumo programą yra įtraukiamos su konkurso dalyku susijusios sritys. Iš vertinimo rezultatų matyti, kad dauguma respondentų sutinka, kad vaiko teisių klausimas būtų toliau integruojamas į Programą ir kad būtų skatinama gerbti vaiko teises. Kalbant apie prioriteto teikimą neįgaliųjų teisėms, matyti, kad, palyginti su dviem ankstesnėmis programomis, šiam klausimui skiriama daugiau dėmesio. Iš tiesų tik vieno iš finansuotų projektų veikla, vykdyta siekiant konkretaus tikslo, susijusio su teise kreiptis į teismą, buvo tiesiogiai skirta neįgaliesiems . Kalbant apie būtinybę pagal Programą toliau propaguoti neįgaliųjų teises, suinteresuotųjų subjektų nuomonės gana įvairios, tačiau visų kategorijų atstovai linkę manyti, kad bent jau tam tikru mastu tai daryti reikia. Siekiant suprasti, kaip, vykdant finansuotą veiklą, pagal Programą yra propaguojamas nešališkumas, bus renkami duomenys apie dalyvius, suskirstyti pagal lytį, negalios būklę arba amžių, kaip reikalaujama pagal reglamentą. Tačiau tai dar nepadaryta. Galiausiai, kaip jau minėta, ateityje įgyvendinant Programą turėtų būti siekiama jos išteklius paskirstyti taip, kad būtų geriau užtikrinama pusiausvyra įvairių paramos gavėjų tikslinių grupių ir valstybių narių požiūriu. 3.7.Supaprastinimo galimybės Vertinimo išvadose aiškiai nenurodyta, kaip būtų galima dar labiau supaprastinti Programos valdymo metodą. Atsižvelgiant į Programos dydį, šiuo metu taikomas tiesioginio valdymo metodas yra tinkamas. Tačiau nors padaryta tam tikrų esamos Programos patobulinimų, apklausti Komisijos pareigūnai ir paramos gavėjai išreiškė kritišką nuomonę dėl įgyvendinimo proceso, ypatingą dėmesį skirdami su biudžeto valdymu ir ataskaitų teikimu susijusioms pareigoms. Tarp paramos gavėjų nurodytų priežasčių – tai, kad teiktinos finansinės ataskaitos yra pernelyg išsamios ir nelanksčios, palyginti su ataskaitomis, rengiamomis pagal kitas ES programas (pvz., „Horizontas 2020“ ir „Erasmus+“). Kalbant apie administracinę naštą, beveik 70 proc. paramos gavėjų ir pareiškėjų teigė patiriantys sunkumų, susijusių su pasiūlymų rengimu, reikiamos administracinės ir finansinės informacijos pateikimu, kad galėtų dalyvauti konkurse, ir su stebėsenos bei ataskaitų teikimo reikalavimais. Apskritai, paramos gavėjai pritarė tam, kad paraiškų ir ataskaitų teikimo procedūros buvo sudėtingos ir ilgos, bet pripažino, kad, atsižvelgiant į būtinybę užtikrinti Europos finansinių išteklių naudojimo atskaitomybę, tikriausiai buvo sunku jas dar labiau supaprastinti. Pasak paramos gavėjų, būtų galima pailginti pagal Programą finansuojamų projektų trukmę, ypač projektų, kuriems skiriamos dotacijos veiksmams. Visų pirma laikytasi nuomonės, kad būtų geriausia projektų laikotarpį pratęsti iki trejų metų, nes šis laikotarpis derėtų su vidutine aukštojo mokslo įstaigų mokslo srities partnerysčių trukme. Be to, paramos gavėjai minėjo, kad būtų galima bent iki dvejų metų (vietoj vienerių) pratęsti ir dotacijų veiklai laikotarpį siekiant sumažinti administracinę naštą, susijusią su paraiškų ir ataskaitų teikimu. Tačiau teikdama metines dotacijas veiklai Komisija gali prižiūrėti organizacijų, kurioms skirtas finansavimas, veiklą, o paramos gavėjams suteikiama galimybė lanksčiau pritaikyti darbą prie atsirandančių poreikių atitinkamose jų kompetencijos srityse. Mažų pilietinės visuomenės organizacijų teigimu, dar vienas svarbus dalykas yra tai, kad sunku gauti reikiamų bendro finansavimo lėšų, todėl būtų galima pagal Teisingumo programą labiau remti mažas nevyriausybines organizacijas . Net jei iš pradžių diegiant naująjį Dalyvių portalą kilo tam tikrų sunkumų, šiuo metu suinteresuotieji subjektai laikosi nuomonės, jog, atsiradus galimybei pasiūlymus teikti per Dalyvių portalą, padėtis pagerėjo, palyginti su ankstesne IT sistema, nes sumažėjo dokumentų, kuriuos reikia pateikti tinkamumui finansuoti patikrinti, taigi sumažėjo ir susijusi administracinė našta. Be to, užsiregistravus portale, ateityje teikti šių dokumentų nereikės, nebent atsirastų pokyčių. Tačiau kadangi Dalyvių portalas buvo kuriamas kartu su mokslo tiriamosiomis institucijomis ir turint omenyje dideles dotacijas, šis portalas, koks jis yra dabar, yra menkai pritaikytas prie įprastinių pareiškėjų, teikiančių paraiškas pagal Teisingumo programą, poreikių. Taigi šiuo požiūriu dar yra ką tobulinti. Galiausiai būtų galima supaprastinti Programos ir projektų lygmeniu taikomus stebėsenos reikalavimus ir rodiklius.