Pasiūlymas Tarybos sprendimas [data] dėl Europos Sąjungos ir Islandijos, Lichtenšteino ir Norvegijos susitarimo dėl 2009–2014 m. EEE finansinio mechanizmo, Europos Sąjungos ir Norvegijos susitarimo dėl 2009–2014 m. Norvegijos finansinio mechanizmo, Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomo protokolo dėl specialių nuostatų, taikomų tam tikroms į Europos Sąjungą importuojamoms žuvims ir žuvininkystės produktams 2009–2014 m., Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos susitarimo papildomo protokolo dėl specialių nuostatų, taikomų tam tikroms į Europos Sąjungą importuojamoms žuvims ir žuvininkystės produktams 2009–2014 m., sudarymo /* KOM/2010/0234 galutinis - NLE 2010/0129 */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.5.17 KOM(2010)234 galutinis 2010/0129 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS [data] dėl Europos Sąjungos ir Islandijos, Lichtenšteino ir Norvegijos susitarimo dėl 2009–2014 m. EEE finansinio mechanizmo, Europos Sąjungos ir Norvegijos susitarimo dėl 2009–2014 m. Norvegijos finansinio mechanizmo, Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomo protokolo dėl specialių nuostatų, taikomų tam tikroms į Europos Sąjungą importuojamoms žuvims ir žuvininkystės produktams 2009–2014 m., Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos susitarimo papildomo protokolo dėl specialių nuostatų, taikomų tam tikroms į Europos Sąjungą importuojamoms žuvims ir žuvininkystės produktams 2009–2014 m., sudarymo AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS EEE ELPA valstybės (šiuo metu tai Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija) nuo pat Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimo įsigaliojimo 1994 m. padėjo mažinti ekonominius ir socialinius skirtumus EEE šalyse. Jų įnašas visuomet buvo numatomas penkerių metų laikotarpiui. Paskutinis penkerių metų laikotarpis (2004–2009 m.) baigėsi 2009 m. balandžio 30 d. Minėtu laikotarpiu bendras finansinis EEE ELPA šalių įnašas buvo 1,467 mlrd. EUR; dalis šių lėšų buvo skiriama per daugiašalį EEE susitarimu numatytą ir visų trijų EEE ELPA šalių finansuojamą EEE finansinį mechanizmą, kita dalis – per Norvegijos finansuojamą dvišalį Norvegijos finansinį mechanizmą. Dėl 2004–2009 m. finansinio įnašo buvo deramasi vadovaujantis 2004 m. ir 2007 m. EEE plėtros susitarimais. Taip pat buvo susitarta dėl dviejų dvišalių susitarimų su Islandija ir Norvegija ir atitinkamų protokolų, kuriais nustatytos tam tikros lengvatos tiekti žuvis ir žuvininkystės produktus 2004–2009 m. ir nustatyta peržiūros sąlyga bei galutinis terminas, sutampantis su 2004–2009 m. finansinių mechanizmų galutiniu terminu. Oficialios derybos su Islandija, Lichtenšteinu ir Norvegija dėl jų finansinio įnašo 2009–2014 m. pradėtos 2008 m. rugsėjo 26 d. Tuo pačiu metu kaip ir minėtos derybos, tačiau nepriklausomai nuo jų, vadovaujantis su Islandija ir Norvegija pasirašytuose dvišaliuose protokoluose numatyta peržiūros sąlyga, buvo pradėtos konsultacijos ir derybos. Derybos baigtos 2009 m. gruodžio 18 d. derybininkams pasirašius derybų protokolus. Minėtų derybų rezultatai: - ES ir Islandijos, Lichtenšteino ir Norvegijos susitarimas dėl 2009–2014 m. EEE finansinio mechanizmo; - ES ir Norvegijos susitarimas dėl 2009–2014 m. Norvegijos finansinio mechanizmo; - papildomas protokolas dėl specialių lengvatų, taikomų Islandijos žuvininkystės sektoriui 2009–2014 m.; - papildomas protokolas dėl specialių lengvatų, taikomų Norvegijos žuvininkystės sektoriui 2009–2014 m. Kalbant apie EEE ir Norvegijos finansinius mechanizmus, sutarta 2009–2014 m. laikotarpiu iš viso skirti 1,8 mlrd. EUR: EEE finansinis mechanizmas išauga 31 proc., o Norvegijos – 22 proc., palyginti su 2004–2009 m. laikotarpiu. Tokie derybų rezultatai atitinka Tarybos derybų nurodymus, pagal kuriuos buvo reikalaujama gerokai padidinti lėšas. Atsižvelgiant į Islandiją ištikusią finansinę krizę, buvo nuspręsta nedidinti Islandijos įnašo į EEE finansinį mechanizmą absoliučiosios vertės. Pasirašant susitarimą dėl naujojo EEE finansinio mechanizmo, Komisija sutiko į galutinį tekstą įtraukti tokį teiginį: „ Naujuoju 38b protokolu nustatomas EEE ELPA valstybių įnašas ekonominiams ir socialiniams skirtumams Europos ekonominėje erdvėje mažinti; juo nedaromas poveikis kitoms deryboms, įskaitant būsimas ES sanglaudos derybas. “ Šio teiginio reikėjo, nes EEE finansinio mechanizmo lėšos skirstomos vadovaujantis vadinamojo „sanglaudos rakto“ principu ir norint pasiekti visus tenkinantį kompromisą teko nustatyti tam tikrus laikinus pakeitimus, kad būtų susitarta dėl galutinio EEE lėšų paskirstymo. Be to, buvo susitarta dėl įgyvendinimo nuostatų. Svarbiausias aspektas – lėšos bus naudojamos taikant vadinamąjį programų metodą, kaip ir ES struktūrinių fondų atveju. Finansavimo prioritetai yra kova su klimato kaita, aplinkosauga, ekologiškų technologijų skatinimas, socialinės raidos ir pilietinės visuomenės rėmimas. Derybų dėl dviejų dvišalių (ES ir Islandijos bei ES ir Norvegijos) 2009–2014 m. žuvininkystės protokolų rezultatas – ankstesnių 2004–2009 m. protokolų atnaujinimas nekeičiant Islandijai nustatytų lengvatų ir šiek tiek padidinant lengvatas Norvegijai, kuriomis remdamasi Norvegija atnaujins žuvų tranzito susitarimą, kuris taip pat baigė galioti 2009 m. balandžio 30 d. Derybos buvo vis atidedamos ir buvo baigtos tik 2009 m. gruodžio 18 d., todėl, siekiant tinkamai taikyti EEE susitarimą, reikėjo užtikrinti, kad pirmiau minėtus susitarimus būtų galima taikyti laikinai, kol jie bus galutinai sudaryti. Kaip įprasta, iš dalies keičiant tam tikrus galiojančių tarptautinių susitarimų aspektus, teisiniu pagrindu laikomi atitinkami SESV straipsniai, kuriais remiamasi rengiant sprendimų projektus: visų pirma 175 straipsnio trečia pastraipa rengiant susitarimus dėl finansinių įnašų ekonominei ir socialinei sanglaudai stiprinti ir 207 straipsniu iš dalies keičiant žuvininkystės protokolus. Siūloma, kad Taryba priimtų pridedamą pasiūlymą: Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl 2009–2014 m. EEE finansinio mechanizmo, Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimo dėl 2009–2014 m. Norvegijos finansinio mechanizmo, Europos Sąjungos ir Islandijos susitarimo papildomo protokolo dėl specialių nuostatų, taikomų tam tikroms į Europos Sąjungą importuojamoms žuvims ir žuvininkystės produktams 2009–2014 m., Europos Sąjungos ir Norvegijos susitarimo papildomo protokolo dėl specialių nuostatų, taikomų tam tikroms į Europos Sąjungą importuojamoms žuvims ir žuvininkystės produktams 2009–2014 m., sudarymo. 2010/0129 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS [data] dėl Europos Sąjungos ir Islandijos, Lichtenšteino ir Norvegijos susitarimo dėl 2009–2014 m. EEE finansinio mechanizmo, Europos Sąjungos ir Norvegijos susitarimo dėl 2009–2014 m. Norvegijos finansinio mechanizmo, Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos susitarimo papildomo protokolo dėl specialių nuostatų, taikomų tam tikroms į Europos Sąjungą importuojamoms žuvims ir žuvininkystės produktams 2009–2014 m., Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos susitarimo papildomo protokolo dėl specialių nuostatų, taikomų tam tikroms į Europos Sąjungą importuojamoms žuvims ir žuvininkystės produktams 2009–2014 m., sudarymo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į 175 straipsnio trečią pastraipą ir 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1], atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą[2], kadangi: 1. Su sąlyga, kad bus sudaryti vėliau, [2010 m. … mėn. … d.] Europos Sąjungos vardu ir vadovaujantis [2010 m. … mėn. … d.] Tarybos sprendimu …/…./ES[3] buvo pasirašyti toliau išvardyti susitarimai: 2. Europos Sąjungos ir Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimas dėl 2009–2014 m. EEE finansinio mechanizmo; 3. Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimas dėl 2009–2014 m. Norvegijos finansinio mechanizmo; 4. Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos Respublikos susitarimo papildomas protokolas; 5. Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomas protokolas. 6. Susitarimus reikėtų patvirtinti, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis 1. Europos Sąjungos vardu patvirtinami toliau išvardyti susitarimai: - Europos Sąjungos ir Islandijos, Lichtenšteino Kunigaikštystės ir Norvegijos Karalystės susitarimas dėl 2009–2014 m. EEE finansinio mechanizmo; - Europos Sąjungos ir Norvegijos Karalystės susitarimas dėl 2009–2014 m. Norvegijos finansinio mechanizmo; - Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos Respublikos susitarimo papildomas protokolas; - Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo papildomas protokolas. 2. Susitarimų tekstai pridedami prie šio sprendimo. 2 straipsnis Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį, įgaliotą Europos Sąjungos vardu deponuoti kiekvieno iš susitarimų patvirtinimo aktą, kuriuo Sąjunga sutinka prisiimti įsipareigojimus. Priimta Briuselyje [2010 m. …..] Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAI EUROPOS SąJUNGOS IR ISLANDIJOS, LICHTENšTEINO KUNIGAIKšTYSTėS IR NORVEGIJOS KARALYSTėS SUSITARIMAS DėL 2009–2014 M. EEE FINANSINIO MECHANIZMO EUROPOS SąJUNGA, Islandija, LICHTENšTEINO KUNIGAIKšTYSTė, Norvegijos Karalystė, kadangi Europos ekonominės erdvės susitarimo (toliau – EEE susitarimas) šalys susitarė, kad reikia mažinti regionų socialinius ir ekonominius skirtumus ir siekti, kad būtų skatinamas nuolatinis ir harmoningas prekybos ir ekonominių santykių stiprinimas; kadangi siekdamos šio tikslo ELPA valstybės parengė Europos ekonominės erdvės finansinį mechanizmą; kadangi nuostatos, susijusios su 2004–2009 m. EEE finansinio mechanizmo valdymu, buvo išdėstytos EEE susitarimo 38a protokole ir 38a protokolo papildymo dokumente; kadangi reikia mažinti ekonominius ir socialinius skirtumus Europos ekonominėje erdvėje ir parengti naują EEE ELPA valstybių finansinių įnašų 2009–2014 m. mechanizmą, susitarė: 1 straipsnis EEE susitarimo 117 straipsnio tekstas pakeičiamas taip: „Finansinius mechanizmus reglamentuojančios nuostatos pateikiamos 38 ir 38a protokoluose, 38a protokolo papildyme ir 38b protokole.“ 2 straipsnis Į EEE susitarimą po 38a protokolo įterpiamas naujas 38b protokolas. 38b protokolo tekstas pateikiamas šio susitarimo priede. 3 straipsnis Šį susitarimą šalys ratifikuoja arba patvirtina pagal savo nustatytą tvarką. Ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentai deponuojami Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate. Protokolas įsigalioja pirmąją antro mėnesio nuo paskutinio ratifikavimo arba patvirtinimo dokumento deponavimo dieną. 4 straipsnis Šis vienu originaliu egzemplioriumi anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, islandų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, norvegų, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis sudarytas susitarimas, kurio tekstas kiekviena iš šių kalbų yra autentiškas, deponuojamas Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate, kuris patvirtintą kopiją perduoda kiekvienai šio susitarimo Šaliai. Priimta Briuselyje [...] Europos Sąjungos vardu Islandijos vardu Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu Norvegijos Karalystės vardu PRIEDAS 2009–2014 m. EEE finansinio mechanizmo 38b PROTOKOLAS 1 straipsnis Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija (toliau – ELPA valstybės) finansiniais įnašais 3 straipsnyje nustatytose prioritetinėse srityse padeda mažinti socialinius ir ekonominius skirtumus Europos ekonominėje erdvėje ir stiprinti ryšius su valstybėmis naudos gavėjomis. 2 straipsnis 1 straipsnyje nurodyto finansinio įnašo bendra suma yra 988,5 mln. EUR; ji išmokama metinėmis 197,7 mln. EUR dalimis nuo 2009 m. gegužės 1 d. iki 2014 m. balandžio 30 d. imtinai. 3 straipsnis 1. Finansiniai įnašai skiriami šioms prioritetinėms sritims: (a) aplinkos apsauga ir valdymas; (b) kova su klimato kaita ir atsinaujinančioji energija; (c) pilietinė visuomenė; (d) žmogaus ir socialinė raida; (e) kultūros paveldo apsauga. 2. Iš šių lėšų galima finansuoti ir akademinius tyrimus, jei jie yra susiję su viena ar keliomis išvardytomis prioritetinėmis sritimis. 3. Orientacinis tikslas – kiekvienai valstybei naudos gavėjai skirti bent 30 proc. lėšų a ir b prioritetinėms sritims drauge sudėjus ir 10 proc. c prioritetinei sričiai. Prioritetinės sritys, vadovaujantis 8 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, atrenkamos, telkiamos ir pritaikomos lanksčiai, atsižvelgiant į skirtingas kiekvienos valstybės naudos gavėjos reikmes, valstybių naudos gavėjų ir įnašo dydį. 4 straipsnis 1. ELPA įnašas neviršija 85 proc. programos išlaidų. Tam tikrais atvejais jis gali būti iki 100 proc. programos išlaidų. 2. Laikomasi galiojančių valstybės pagalbos taisyklių. 3. Europos Komisija peržiūri visas programas ir vertina, ar jos atitinka Europos Sąjungos tikslus. 4. ELPA valstybės atsako tik už tai, kad programoms būtų skiriama lėšų pagal sutartą planą. Neprisiimama jokios atsakomybės trečiųjų šalių atžvilgiu. 5 straipsnis Lėšos skiriamos šioms valstybėms naudos gavėjoms: Bulgarijai, Čekijai, Estijai, Graikijai, Ispanijai, Kiprui, Latvijai, Lietuvai, Vengrijai, Maltai, Lenkijai, Portugalijai, Rumunijai, Slovėnijai ir Slovakijai. 2009 m. gegužės 1 d. – 2013 m. gruodžio 31 d. Ispanijai skiriama 45,85 mln. EUR laikinosios pagalbos. Atsižvelgiant į laikinus pakeitimus, likusios lėšos paskirstomos kaip nurodyta lentelėje. Lėšos (mln. EUR) | Bulgarija | 78,60 | Čekija | 61,40 | Estija | 23,00 | Graikija | 63,40 | Kipras | 3,85 | Latvija | 34,55 | Lenkija | 266,90 | Lietuva | 38,40 | Malta | 2,90 | Portugalija | 57,95 | Rumunija | 190,75 | Slovakija | 38,35 | Slovėnija | 12,50 | Vengrija | 70,10 | 6 straipsnis 2011 m. lapkričio mėn. ir 2013 m. lapkričio mėn. atliekama peržiūra, kad dar nepaskirstytos turimos lėšos būtų skiriamos bet kurioje valstybėje naudos gavėjoje vykdomiems itin prioritetiniams projektams. 7 straipsnis 1. Šiame protokole nurodyti finansiniai įnašai atidžiai koordinuojami su Norvegijos įnašu, numatomu pagal dvišalį Norvegijos finansinį mechanizmą. 2. ELPA valstybės visų pirma užtikrina, kad paraiškų teikimo tvarka ir įgyvendinimo ypatumai abiems šio straipsnio ankstesnėje dalyje nurodytiems mechanizmams būtų iš esmės vienodi. 3. Prireikus atsižvelgiama į bet kokius aktualius Europos Sąjungos sanglaudos politikos pokyčius. 8 straipsnis Įgyvendinant EEE finansinį mechanizmą laikomasi tokių nuostatų: 1. Visais įgyvendinimo etapais laikomasi didžiausio skaidrumo, atskaitomybės ir rentabilumo principų, taip pat gero valdymo, tvarios plėtros ir lyčių lygybės principų. EEE finansinio mechanizmo tikslų siekiama glaudžiai bendradarbiaujant valstybėms naudos gavėjoms ir ELPA valstybėms. 2. Kad veikla būtų įgyvendinama veiksmingai ir tikslingai ir kad būtų atsižvelgiama į konkrečios šalies prioritetus, ELPA valstybės su kiekviena valstybe naudos gavėja sudaro Susitarimo memorandumą, kuriame išdėstoma daugiametė veiklos programa ir nustatomos valdymo ir kontrolės struktūros. 3. Sudariusios Susitarimo memorandumą, valstybės naudos gavėjos siūlo programas. ELPA valstybės vertina ir tvirtina jų siūlomas programas bei su valstybėmis naudos gavėjomis sudaro dotacijų susitarimus. Programos išsamumo lygis priklauso nuo skiriamų lėšų dydžio. Tam tikrais atvejais programas gali sudaryti keletas projektų, įskaitant jų atrankos, tvirtinimo ir kontrolės sąlygas, vadovaujantis 8 dalyje nurodytomis įgyvendinimo nuostatomis. Už sutartų programų įgyvendinimą atsako valstybės naudos gavėjos. Valstybės naudos gavėjos nustato tinkamą valdymo ir kontrolės sistemą, kad užtikrintų aiškų įgyvendinimą ir valdymą. 4. Kad būtų užtikrintas kuo didesnis dalyvavimas, prireikus, rengiantis su finansiniu įnašu susijusiai veiklai, ją įgyvendinant, stebint ir vertinant užmezgama partnerystė. Partneriais, inter alia , gali būti vietos, regioninio ir nacionalinio lygmens veikėjai, taip pat privačiojo sektoriaus, pilietinės visuomenės atstovai, socialiniai partneriai valstybėse naudos gavėjose ir ELPA šalyse. 5. EEE finansinio mechanizmo valdymo kontrolės sistema užtikrina, kad būtų laikomasi patikimo finansų valdymo principo. ELPA valstybės kontrolę atlikti gali laikydamosi vidaus reikalavimų. Valstybės naudos gavėjos šiuo tikslu teikia visą būtiną paramą, informaciją ir dokumentus. Pažeidimų atveju ELPA valstybės gali sustabdyti finansavimą ir pareikalauti grąžinti skirtas lėšas. 6. Projektai, vykdomi valstybėse naudos gavėjose pagal daugiametę veiklos programą, gali būti įgyvendinami bendradarbiaujant valstybėse naudos gavėjose ir ELPA valstybėse veikiantiems subjektams, laikantis viešųjų pirkimų taisyklių. 7. ELPA valstybių patiriamos valdymo išlaidos dengiamos iš 2 straipsnyje nurodytos bendros sumos; jos bus patikslintos įgyvendinimo nuostatose, nurodytose 8 dalyje. 8. ELPA valstybės įsteigia komitetą, kuris valdys EEE finansinį mechanizmą. ELPA valstybės, pasikonsultavusios su valstybėmis naudos gavėjomis, paskelbs papildomas EEE finansinio mechanizmo įgyvendinimo nuostatas. ELPA valstybės siekia šias nuostatas paskelbti iki Susitarimo memorandumo pasirašymo. 9 straipsnis Pasibaigus penkerių metų laikotarpiui ir nepažeidžiant Susitarimu nustatytų teisių ir įsipareigojimų, susitarimo šalys, atsižvelgdamos į Susitarimo 115 straipsnį, iš naujo nagrinės, ar reikia mažinti Europos ekonominės erdvės valstybių ekonominius ir socialinius skirtumus. Norvegijos Karalystės ir Europos Sąjungos SUSITARIMAS dėl 2009– 2014 m. Norvegijos finansinio mechanizmo 1 straipsnis Norvegijos Karalystė įsipareigoja penkerius metus finansiniais įnašais per atskirą Norvegijos finansinį mechanizmą padėti mažinti socialinius ir ekonominius skirtumus Europos ekonominėje erdvėje ir stiprinti ryšius su valstybėmis naudos gavėjomis 3 straipsnyje nustatytose prioritetinėse srityse. 2 straipsnis 1 straipsnyje nurodyto finansinio įnašo bendra suma yra 800 mln. EUR; ji išmokama metinėmis 160 mln. EUR dalimis nuo 2009 m. gegužės 1 d. iki 2014 m. balandžio 30 d. imtinai. 3 straipsnis Finansiniai įnašai skiriami šioms prioritetinėms sritims: (a) anglies dioksido surinkimas ir saugojimas; (b) ekologinės pramonės inovacijos; (c) moksliniai tyrimai ir stipendijos; (d) žmogaus ir socialinė raida; (e) teisingumas ir vidaus reikalai; (f) tinkamų darbo vietų kūrimas ir trišalis dialogas. Orientacinis tikslas – a prioritetinei sričiai skirti bent 20 proc. Bus atsižvelgiama į skirtingas valstybių naudos gavėjų reikmes ir dydį. Skirstant lėšas kaip nustatyta 5 straipsnyje, 1 proc. kiekvienai valstybei naudos gavėjai skiriamų lėšų atidedamas į Tinkamų darbo vietų kūrimo ir trišalio dialogo fondą, kuriam vadovauja Norvegijos Karalystės paskirtas subjektas. 4 straipsnis Norvegijos Karalystės įnašas neviršija 85 proc. programos išlaidų. Tam tikrais atvejais jis gali būti iki 100 proc. programos išlaidų. Laikomasi galiojančių valstybės pagalbos taisyklių. Europos Komisija peržiūri visas programas ir bet kokius esminius jų pakeitimus ir vertina, ar jie atitinka Europos Sąjungos tikslus. Norvegijos Karalystė atsako tik už tai, kad programoms būtų skiriama lėšų pagal sutartą planą. Neprisiimama jokios atsakomybės trečiųjų šalių atžvilgiu. 5 straipsnis Lėšos skiriamos šioms valstybėms naudos gavėjoms: Bulgarijai, Čekijai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Lietuvai, Vengrijai, Maltai, Lenkijai, Rumunijai, Slovėnijai ir Slovakijai, ir paskirstomos, kaip nurodyta lentelėje: Valstybė naudos gavėja | Lėšos (mln. EUR) | Bulgarija | 48,00 | Čekija | 70,40 | Estija | 25,60 | Kipras | 4,00 | Latvija | 38,40 | Lenkija | 311,20 | Lietuva | 45,60 | Malta | 1,60 | Rumunija | 115,20 | Slovakija | 42,40 | Slovėnija | 14,40 | Vengrija | 83,20 | 6 straipsnis 2011 m. lapkričio mėn. ir 2013 m. lapkričio mėn. atliekama peržiūra, kad dar nepaskirstytos turimos lėšos būtų skiriamos bet kurioje valstybėje naudos gavėjoje vykdomiems itin prioritetiniams projektams. 7 straipsnis 1 straipsnyje nurodyti finansiniai įnašai atidžiai koordinuojami su ELPA valstybių įnašu pagal EEE finansinį mechanizmą. Norvegijos Karalystė visų pirma užtikrina, kad paraiškų teikimo tvarka ir įgyvendinimo ypatumai abiems šio straipsnio ankstesnėje pastraipoje nurodytiems mechanizmams būtų iš esmės vienodi. Prireikus atsižvelgiama į bet kokius aktualius Europos Sąjungos sanglaudos politikos pokyčius. 8 straipsnis Įgyvendinant Norvegijos finansinį mechanizmą laikomasi tokių nuostatų: 1. Visais įgyvendinimo etapais laikomasi didžiausio skaidrumo, atskaitomybės ir rentabilumo principų, taip pat gero valdymo, tvarios plėtros ir lyčių lygybės tikslų ir principų. Norvegijos finansinio mechanizmo tikslų siekiama glaudžiai bendradarbiaujant valstybėms naudos gavėjoms ir Norvegijos Karalystei. 2. Kad veikla būtų įgyvendinama veiksmingai ir tikslingai ir kad būtų atsižvelgiama į konkrečios šalies prioritetus, Norvegijos Karalystė su kiekviena valstybe naudos gavėja sudaro Susitarimo memorandumą, kuriame išdėstoma daugiametė veiklos programa ir nurodomos valdymo ir kontrolės struktūros. 3. Sudariusios Susitarimo memorandumą, valstybės naudos gavėjos siūlo programas. Norvegijos Karalystė vertina ir tvirtina jų siūlomas programas bei su valstybėmis naudos gavėjomis sudaro dotacijų susitarimus. Programos išsamumo lygis priklauso nuo skiriamų lėšų dydžio. Tam tikrais atvejais programas gali sudaryti keletas projektų, įskaitant jų atrankos, tvirtinimo ir kontrolės sąlygas, vadovaujantis 8 dalyje nurodytomis įgyvendinimo nuostatomis. Už sutartų programų įgyvendinimą atsako valstybės naudos gavėjos. Valstybės naudos gavėjos nustato tinkamą valdymo ir kontrolės sistemą, kad užtikrintų aiškų įgyvendinimą ir valdymą. Valstybės naudos gavėjos ir Norvegijos Karalystė gali susitarti, kad ypatingomis aplinkybėmis programas įgyvendintų jų įgaliotas subjektas. 4. Kad būtų užtikrintas kuo didesnis dalyvavimas, prireikus, rengiantis su finansiniais įnašais susijusiai veiklai, ją įgyvendinant, stebint ir vertinant užmezgama partnerystė. Partneriais, inter alia , gali būti vietos, regioninio ir nacionalinio lygmens veikėjai, taip pat privačiojo sektoriaus, pilietinės visuomenės atstovai, socialiniai partneriai valstybėse naudos gavėjose ir Norvegijos Karalystėje. 5. Norvegijos finansinio mechanizmo valdymo kontrolės sistema užtikrina, kad būtų laikomasi patikimo finansų valdymo principo. Norvegijos Karalystė kontrolę atlikti gali laikydamasi vidaus reikalavimų. Valstybės naudos gavėjos šiuo tikslu teikia visą būtiną paramą, informaciją ir dokumentus. Pažeidimų atveju Norvegijos Karalystė gali sustabdyti finansavimą ir pareikalauti grąžinti skirtas lėšas. 6. Projektai, vykdomi valstybėse naudos gavėjose pagal daugiametę veiklos programą, gali būti įgyvendinami bendradarbiaujant valstybėse naudos gavėjose ir Norvegijos Karalystėje veikiantiems subjektams, laikantis viešųjų pirkimų taisyklių. 7. Norvegijos Karalystės patiriamos valdymo išlaidos dengiamos iš 2 straipsnyje nurodytos bendros sumos; jos bus patikslintos įgyvendinimo nuostatose, nurodytose 8 dalyje. 8. Norvegijos Karalystė arba jos įgaliotas subjektas atsako už bendrą Norvegijos finansinio mechanizmo valdymą. Norvegijos Karalystė, pasikonsultavusi su valstybėmis naudos gavėjomis, paskelbs papildomas Norvegijos finansinio mechanizmo įgyvendinimo nuostatas. Norvegijos Karalystė siekia šias nuostatas paskelbti iki Susitarimo memorandumo pasirašymo. 9 straipsnis Šį susitarimą šalys ratifikuoja arba patvirtina pagal savo nustatytą tvarką. Ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentai deponuojami Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate. Protokolas įsigalioja pirmąją antro mėnesio nuo paskutinio ratifikavimo arba patvirtinimo dokumento deponavimo dieną. 10 straipsnis Šis vienu originaliu egzemplioriumi anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, norvegų, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis sudarytas susitarimas, kurio tekstas kiekviena iš šių kalbų yra autentiškas, deponuojamas Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate, kuris patvirtintą kopiją perduoda kiekvienai šio susitarimo Šaliai. Priimta Briuselyje [...] Europos Sąjungos vardu Norvegijos Karalystės vardu EUROPOS EKONOMINĖS BENDRIJOS IR ISLANDIJOS RESPUBLIKOS SUSITARIMO PAPILDOMAS PROTOKOLAS EUROPOS SĄJUNGA ir ISLANDIJA, ATSIŽVELGDAMOS į 1972 m. liepos 22 d. pasirašytą Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos Respublikos susitarimą ir dabartinę Islandijos ir Bendrijos prekybos žuvimis bei žuvininkystės produktais tvarką, ATSIŽVELGDAMOS į papildomą Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos Respublikos Susitarimo protokolą, sudaromą dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo į Europos Sąjungą, ypač į jo 2 straipsnį, ATSIŽVELGDAMOS į papildomą Europos ekonominės bendrijos ir Islandijos Respublikos Susitarimo protokolą, sudaromą dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą, ypač į jo 2 straipsnį, NUSPRENDĖ SUDARYTI ŠĮ PROTOKOLĄ. 1 straipsnis Šiame protokole ir jo priede išdėstomos specialios nuostatos, taikomos tam tikroms į Europos Sąjungą importuojamoms Islandijos kilmės žuvims ir žuvininkystės produktams. Šio protokolo priede nustatytos metinės neapmokestinamos tarifinės kvotos. Šios tarifinės kvotos taikomos nuo 2009 m. gegužės 1 d. iki 2014 m. balandžio 30 d. Kvotų dydžiai peržiūrimi šio laikotarpio pabaigoje atsižvelgiant į atitinkamus interesus. 2 straipsnis Pirmųjų dvylikos mėnesių (2009 m. gegužės 1 d. – 2010 m. balandžio 30 d.) neapmokestinamos tarifinės kvotos bus skiriamos nuo 2010 m. gegužės 1 d. iki 2011 m. balandžio 30 d. Jeigu nuo 2010 m. gegužės 1 d. iki 2011 m. balandžio 30 d. tos tarifinės kvotos nebus visiškai išnaudotos, jų likutis perkeliamas į laikotarpį nuo 2011 m. gegužės 1 d. iki 2012 m. balandžio 30 d. Todėl su tarifinėmis kvotomis, taikomomis nuo 2010 m. gegužės 1 d. iki 2011 m. balandžio 30 d., susijęs išskaitymas sustabdomas antrą Komisijos darbo dieną, einančią po 2011 m. rugsėjo 1 d. Kitą darbo dieną nepanaudotas kvotų likutis perkeliamas į atitinkamą tarifinę kvotą, taikomą nuo 2011 m. gegužės 1 d. iki 2012 m. balandžio 30 d. Nuo tos dienos jokios konkrečios tarifinės kvotos, taikytos nuo 2010 m. gegužės 1 d. iki 2011 m. balandžio 30 d., atgaline data neišskaitomos ir negrąžinamos. 3 straipsnis Šį protokolą šalys ratifikuoja arba patvirtina pagal savo nustatytą tvarką. Ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentai deponuojami Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate. Protokolas įsigalioja pirmąją antro mėnesio nuo paskutinio ratifikavimo arba patvirtinimo dokumento deponavimo dieną. Šalims apsikeitus laiškais, šis protokolas iki jo įsigaliojimo taikomas laikinai nuo pirmosios trečio mėnesio, einančio po paskutinio pasikeitimo laiškais užbaigimo, dienos. 4 straipsnis Šis vienu originaliu egzemplioriumi anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, islandų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis sudarytas protokolas, kurio tekstas kiekviena iš šių kalbų yra autentiškas, deponuojamas Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate, kuris patvirtintą kopiją perduoda kiekvienai šio susitarimo Šaliai. Priimta Briuselyje [...] Europos Sąjungos vardu Islandijos vardu PRIEDAS PROTOKOLO 1 STRAIPSNYJE PAMINĖTOS SPECIALIOS NUOSTATOS Be jau esamų tarifinių kvotų Sąjunga skiria tokias metines neapmokestinamas tarifines kvotas Islandijos kilmės produktams: KN kodas | Aprašymas | Metinė (05 01–04 30) tarifinė kvota (grynasis svoris, jei nenurodyta kitaip) | ex 0303 51 00 | Silkės Clupea harengus ir Clupea pallasii, sušaldytos, išskyrus jų kepenis, ikrus ir pienius[4] | 950 tonų | 0306 19 30 | Sušaldyti norveginiai omarai (Nephrops norvegicus) | 520 tonų | 0304 19 35 | Jūrų ešerių (Sebastes spp.) filė, šviežia arba atšaldyta | 750 tonų | EUROPOS EKONOMINĖS BENDRIJOS IR NORVEGIJOS KARALYSTĖS SUSITARIMO PAPILDOMAS PROTOKOLAS EUROPOS SĄJUNGA ir NORVEGIJOS KARALYSTĖ, ATSIŽVELGDAMOS į 1973 m. gegužės 14 d. pasirašytą Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimą ir dabartinę Norvegijos ir Europos Sąjungos prekybos žuvimis bei žuvininkystės produktais tvarką, ATSIŽVELGDAMOS į papildomą Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės Susitarimo protokolą, sudaromą dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo į Europos Sąjungą, ypač į jo 2 straipsnį, ATSIŽVELGDAMOS į papildomą Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės Susitarimo protokolą, sudaromą dėl Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą, ypač į jo 2 straipsnį, NUSPRENDĖ SUDARYTI ŠĮ PROTOKOLĄ: 1 straipsnis Šiame protokole ir jo priede išdėstomos specialios nuostatos, taikomos tam tikroms į Europos Sąjungą importuojamoms Norvegijos kilmės žuvims ir žuvininkystės produktams. Šio protokolo priede nustatytos metinės neapmokestinamos tarifinės kvotos. Šios tarifinės kvotos taikomos nuo 2009 m. gegužės 1 d. iki 2014 m. balandžio 30 d. Kvotų dydžiai peržiūrimi šio laikotarpio pabaigoje atsižvelgiant į atitinkamus interesus. 2 straipsnis Tarifinė kvota, kuri turėjo būti skirta Norvegijai nuo 2009 m. gegužės 1 d. iki šio protokolo įgyvendinimo, dalijama lygiomis dalimis, skiriamomis kasmet likusį šio protokolo taikymo laiką. 3 straipsnis Norvegija imasi reikiamų veiksmų, kad užtikrintų 2006 m. balandžio 21 d. karališkuoju dekretu nustatytos laisvo žuvų ir žuvininkystės produktų, iškrautų Norvegijoje iš laivų, plaukiojančių su Europos Sąjungos valstybės narės vėliava, laisvo tranzito tvarkos tęstinumą. Nustačius metines tarifines kvotas, ši tvarka taikoma 1 straipsnyje nurodytu laikotarpiu. 4 straipsnis Šio protokolo priede nurodytoms tarifinėms kvotoms taikomos 1973 m. gegužės 14 d. pasirašyto Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo protokole Nr. 3 nustatytos kilmės taisyklės. 5 straipsnis Šalys šį protokolą ratifikuoja ar patvirtina pagal savo nustatytą tvarką. Ratifikavimo arba patvirtinimo dokumentai deponuojami Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate. Protokolas įsigalioja pirmąją antro mėnesio nuo paskutinio ratifikavimo arba patvirtinimo dokumento deponavimo dieną. Šalims apsikeitus laiškais, šis protokolas iki jo įsigaliojimo taikomas laikinai nuo pirmosios trečio mėnesio, einančio po paskutinio pasikeitimo laiškais užbaigimo, dienos. 6 straipsnis Šis vienu originaliu egzemplioriumi anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, norvegų, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis sudarytas protokolas, kurio tekstas kiekviena iš šių kalbų yra autentiškas, deponuojamas Europos Sąjungos Tarybos generaliniame sekretoriate, kuris patvirtintą kopiją perduoda kiekvienai Šaliai. Priimta Briuselyje [...] Europos Sąjungos vardu Norvegijos Karalystės vardu Priedas PROTOKOLO 1 STRAIPSNYJE PAMINĖTOS SPECIALIOS NUOSTATOS Be jau esamų tarifinių kvotų Bendrija skiria tokias Norvegijos kilmės produktų metines neapmokestinamas tarifines kvotas: KN kodas | Aprašymas | Metinė (05 01–04 30) tarifinė kvota (grynasis svoris, jei nenurodyta kitaip) | 0303 29 00 | Šaldytos lašišinės | 2 000 tonų | 0303 51 00 | Silkės Clupea harengus ir Clupea pallasii, sušaldytos, išskyrus jų kepenis, ikrus ir pienius[5] | 45 800 tonų | 0303 74 30 | Scomber scombrus ir Scomber japonicus rūšių skumbrė, šaldyta, neišdarinėta, išskyrus kepenis, ikrus ir pienius[6] | 39 800 tonų | 0303 79 98 | Kitos žuvys, šaldytos, išskyrus kepenis, ikrus ir pienius | 2 200 tonų | ex | 0304 29 75 0304 99 23 | Šaldyta silkių Clupea harengus ir Clupea pallasii filė Šaldytos silkių Clupea harengus ir Clupea pallasii puselės[7] | 67 600 tonų | ex ex ex | 1605 20 10 1605 20 91 1605 20 99 | Krevetės, be kiautų ir sušaldytos, gaminiai arba konservai | 7 000 tonų | ex ex | 1604 12 91 1604 12 99 | Silkės, su prieskoniais ir (arba) actu, užpiltos sūrymu[8] | 3 000 tonų (svoris be skysčio) | [1] OL C […], […], p. […]. [2] OL C […], […], p. […]. [3] OL L […], […], p. […]. [4] Tarifinių kvotų lengvata netaikoma prekėms, išleidžiamoms į laisvą apyvartą nuo vasario 15 d. iki birželio 15 d. [5] Tarifinių kvotų lengvata netaikoma prekėms, išleidžiamoms į laisvą apyvartą nuo vasario 15 d. iki birželio 15 d. [6] Tarifinių kvotų lengvata netaikoma prekėms, išleidžiamoms į laisvą apyvartą nuo vasario 15 d. iki birželio 15 d. [7] Tarifinių kvotų lengvata netaikoma prekėms, kurių KN kodas yra 0304 99 23, išleidžiamoms į laisvą apyvartą nuo vasario 15 d. iki birželio 15 d. [8] Ši tarifinė kvota nuo 2010 m. gegužės 1 d. iki 2011 m. balandžio 30 d. padidinama iki 4 000 tonų grynojo svorio be skysčio, nuo 2011 m. gegužės 1 d. iki 2012 m. balandžio 30 d. – iki 5 000 tonų grynojo svorio be skysčio, o kiekvienu tolesniu 12 mėnesių laikotarpiu nuo gegužės 1 d. iki balandžio 30 d. – iki 6 000 tonų grynojo svorio be skysčio.