Patikimos sienos taip pat reiškia mažesnį išimtinio, kaip pastaraisiais metais, spaudimo pavojų, dedant didžiules pastangas stabilizuoti padėtį, susijusią su humanitariniais standartais ir migracijos valdymu kilus krizei. Tai taip pat reiškia bendrą požiūrį į prieglobstį ir grąžinimą, kartu didinant teisėtos migracijos galimybes. Tai reiškia veiklą pagal partnerystės modelį, siekiant sumažinti esmines neteisėtos migracijos priežastis ir su pagrindiniais partneriais sutvirtinti naują bendradarbiavimo migracijos srityje etapą. Taip patikimos išorės sienos Šengenui kaip erdvei be vidaus sienų kontrolės taip pat suteiks tvirtą pagrindą (kaip išdėstyta Grįžimo prie Šengeno erdvės nuostatų veiksmų plane) ir padidins judumą.

Šengeno erdvė be vidaus sienų kontrolės – vienas iš labiausiai branginamų ES laimėjimų, atnešusių neprilygstamos ekonominės ir visuomeninės naudos. Tačiau pastaraisiais metais, siekiant išsaugoti Europos saugumą, susiduriama su daugybe išbandymų. Spaudimas dėl migracijos ir pabėgėlių krizės, taip pat teroristinių išpuolių banga pareikalavo naujo požiūrio. Europos migracijos darbotvarkėje ir Europos saugumo darbotvarkėje parodyta, kaip glaudžiau bendradarbiaujant galima rasti tinkamą atsaką ne tik reaguojant į krizes, bet ir naudojantis praktine patirtimi ir žiniomis, siekiant sukurti tvirtą ir ilgalaikę europinę sistemą, kuri būtų pajėgi užtikrinti Europos saugumui būtinas patikimas sienas ir pažangią žvalgybą.

Atsižvelgiant į šiandien kylantį terorizmo pavojų, saugumo patikrų veiksmingumas labai priklauso ne tik nuo teisėsaugos institucijų, bet ir žvalgybos bendruomenių tarpusavio keitimosi informacija. Sėkmingų kovos su terorizmu veiksmų išankstinė sąlyga – kad atitinkamos institucijos informacija tarpusavyje dalytųsi veiksmingai ir laiku. Tačiau tiek nacionaliniu, tiek ES lygmeniu vis dar esama susiskaidymo. Dėl to gali atsirasti pavojingų saugumo spragų. Tiesiant abi bendruomenes jungiančius tiltus, ES lygmuo gali būti naudingas tiek atnaujinant ES mechanizmus ir visapusiškai išnaudojant bendradarbiavimo galimybes pagal ES sutartis, tiek padedant diegti bendros atsakomybės kultūrą, pasiryžimą ir gebėjimą visa tai paversti realiais veiksmais.

Nors saugumo klausimu sienos – tik dalinis sprendimas; sienų kontrolės trūkumai lemia saugumo spragas. Atsiradus užsienio teroristų kovotojų, kurie kelia didelį pavojų saugumui, ypač išryškėjo tarpvalstybinio pobūdžio grėsmė ir ypatinga visapusiškų ir veiksmingų (be kita ko, ir ES piliečių) patikrinimų kertant sieną svarba. Tai dar labiau sustiprina platesnio pobūdžio susirūpinimą, kad kovą su terorizmu varžo teroristų gebėjimas veikti tarpvalstybiniu mastu, ir verčia atkreipti dėmesį į spragas dalijantis svarbia žvalgybine informacija.

Trūkumai ir spragos, tarp jų – nesklandumai prie ES išorės sienų, stipriai išryškėjo reaguojant į migracijos ir pabėgėlių krizę. Reikėjo didelių pastangų veiksmingam sienų valdymui atkurti. Tos pastangos apėmė precedento neturinčią veiklą pasienio valstybėms narėms remti, taikant vadinamąjį migrantų antplūdžio valdymo požiūrį, laipsnišką grįžimą prie to, kad būtų tinkamai taikomos Šengeno taisyklės išorės sienoms apsaugoti, ir itin glaudų bendradarbiavimą bei koordinavimą, siekiant diena iš dienos vertinti kintančią padėtį. Šias pastangas būtina tęsti. Tai ypač akivaizdu Graikijoje ir Italijoje, kur vietoje įdiegtos struktūros, įgyvendinimo tempas ir kitų valstybių narių siunčiamų ekspertų skaičius vis dar nėra optimalūs. Dėl šios priežasties labai svarbu kuo greičiau pradėti taikyti Europos sienų ir pakrančių apsaugos sistemą.

Daug keleivių planuoja trumpalaikes keliones į Europą verslo, laisvalaikio ar studijų tikslais ir, kai to reikalaujama, atvyksta turėdami vizas. Šiais atvejais (kaip ir visų teisėtų būdų atvykti į ES atveju) pasienis yra galimybė patikrinti, ar keleiviai tenkina visas atvykimo sąlygas, ir pasveikinti juos atvykus į Europą.

Ji atliks ypač svarbų vaidmenį užtikrinant, kad taisyklės būtų taikomos ir tiems, kuriems į ES atvykstant netaikomas reikalavimas turėti vizą, ir tiems, kurie į ES atvyksta su vizomis. Ji taip pat leis nustatyti užsibuvusius asmenis (neišvykusius iš Šengeno erdvės pasibaigus leidžiamam buvimo laikotarpiui). Trumpalaikes (ne ilgesnių kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį) viešnages Šengeno zonoje reglamentuojančios taisyklės galioja visiems trečiųjų šalių piliečiams. Todėl tai bus itin svarbi priemonė, leidžianti nustatyti visus trečiųjų šalių piliečius, kurie lieka Šengeno zonoje pasibaigus šiam laikotarpiui.

-užtikrinti, kad 2016 m. spalio mėn. būtų susitarta dėl pažeidžiamumo vertinimo metodologijos, o 2016 m. lapkritį būtų baigtas bandomasis vertinimas, kad pirmieji pažeidžiamumo vertinimai būtų atlikti per tris pirmuosius 2017 m. mėnesius;

-užtikrinti, kad nacionaliniai įnašai į greitojo reagavimo ir techninės įrangos rezervą būtų padaryti ir jais būtų galima naudotis nuo pat pirmosios veiklos dienos; be kita ko, jau dabar reikėtų pradėti metines dvišales derybas dėl 2017 m. įnašų, kad padėtis būtų aiški dar iki šių metų pabaigos.

planuojama kelionė atitinka trumpalaikio buvimo taisykles (planuojama trukmė kartu su esama kelionės istorija atitinka 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį taisyklę);

Galimybė sukurti ES kelionių informacijos ir leidimų sistemą (ETIAS) buvo pristatyta 2016 m. balandžio mėn. komunikate dėl patikimesnių ir pažangesnių sienų ir saugumo informacinių sistemų. Dabar Komisija nusprendė pateikti pasiūlymą dėl tokios sistemos. Tai būtų automatizuota sistema, kuri būtų taikoma siekiant nustatyti, ar trečiųjų šalių piliečiai, kuriems netaikomas reikalavimas turėti vizą, gali atvykti į Šengeno erdvę. Tokios šalys kaip JAV, Kanada ir Australija jau naudojasi panašiomis sistemomis ir jas laiko svarbia būtinų saugumo priemonių dalimi, taigi daugelis europiečių jau žino tokias sistemas. Ji būtų taikoma bent visiems trečiųjų šalių piliečiams, kuriems vykstant į Šengeno erdvę trumpam laikotarpiui (ne ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį) netaikomas reikalavimas turėti vizą. Šioje sistemoje bus renkama informacija apie šiuos keliautojus prieš jiems pradedant kelionę, kad būtų galima iš anksto apdoroti jų duomenis. Keliautojai galės būti tikri, kad jie galės sklandžiai pereiti sieną. ES institucijos turės galimybę patikrinti, ar nėra kokio nors galimo pavojaus saugumui. Taigi, sistema atliktų dvejopą funkciją: sienų valdymo ir teisėsaugos.

Siekiant suderinti judumą ir saugumą vis svarbesnis aspektas yra teisėtas atvykimas į Šengeno erdvę be vizos. Vizų režimo liberalizavimas yra labai svarbi priemonė kuriant partnerystę su trečiosiomis šalimis, siekiant, be kita ko, užtikrinti, kad grąžinimo ir readmisijos sistemos būtų veiksmingos, ir didinti ES patrauklumą verslui bei turizmui. Taip pat svarbus abipusiškumo aspektas, nes vizų režimo liberalizavimas paprastai yra abipusis, tai reiškia, kad ES piliečiai taip pat turi galimybę lengvai keliauti į užsienį. Taigi, matyti, kad nuolat didėja į Šengeno erdvę atvykstančių keleivių, kuriems netaikomas reikalavimas turėti vizą, skaičius. Papildomas sistemingos beviziu režimu besinaudojančių šalių piliečių kontrolės lygmuo naudingai papildytų esamas priemones, kuriomis siekiama išlaikyti ir sustiprinti Šengeno erdvės saugumą.

3.3 Išankstinis be vizų keliaujančių asmenų patikrinimas. Europos kelionių informacijos ir leidimų sistema (ETIAS)

Taryboje dėl teisinių pasiūlymų ir techniniu, ir politiniu lygmeniu per trumpą laiką padaryta didelė pažanga. Reglamentą Europos Parlamente ir Taryboje turėtų būti spėta priimti iki numatytos datos (2016 m. pabaiga). Tai leis agentūrai „eu-LISA“ pradėti kurti sistemą 2017 m., kad ji visapusiškai veiktų 2020 m. pradžioje.

3.4 Tapatybės valdymo ir kovos su dokumentų klastojimu stiprinimas. Dokumentų saugumas

Saugūs kelionės ir asmens tapatybės dokumentai yra labai svarbūs, kai būtina neabejotinai nustatyti asmens tapatybę. Geresnis laisvo judėjimo, migracijos ir judumo valdymas priklauso nuo tvirtų sistemų, siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui ir grėsmėms vidaus saugumui, kylančioms dėl dokumentų saugumo problemų.

ES išvystė nuoseklų požiūrį dėl kelionės dokumentų saugumo, pavyzdžiui, pradėjo naudoti biometrinius duomenis. Taip buvo rasti suderinti sprendimai dėl ES piliečių pasų, trečiųjų šalių piliečių dokumentų ir informacinių sistemų. Užtikrinti aukšti asmens duomenų apsaugos standartai.

Tačiau yra duomenų, kad padidėjo dokumentų klastojimo atvejų didelės rizikos vietovėse. Be to, dokumentų klastojimo pobūdis sparčiai keičiasi. Nusikaltėlių tinklai, užsiimantys tapatybės ir kelionės dokumentų klastojimu, tampa vis labiau specializuoti ir nuolat kuria naujų būdų, įskaitant manipuliavimą apsaugos nuo klastojimo prietaisais ir biometrinių patikrų vengimą. Net jei dėl pažangesnių apsaugos priemonių, gamybos būdų ir dokumentų tikrinimo sistemų suklastoti ar padirbti tapatybės ir kelionės dokumentus yra sunkiau, sukčiautojai ieškos kitų būtų, kaip likti neatpažintiems. Jie taip pat taikosi į kitų rūšių dokumentus, pavyzdžiui, nacionalines asmens tapatybės korteles ir pirminius dokumentus (gimimo, santuokos ir mirties liudijimus), kurie naudojami kaip patvirtinamieji dokumentai, siekiant gauti autentiškus tapatybės, leidimo gyventi šalyje ir kelionės dokumentus.

ES agentūros jau aktyviai prisideda prie kovos su dokumentų klastojimu. FRONTEX aprūpina valstybes nares dokumentų ekspertų grupėmis ir migrantų tikrinimo priemonėmis migrantų antplūdžio valdymo centruose, į kuriuos jie atvyksta pirmiausia, taip pat organizuoja mokymus ir atlieka rizikos analizę. Europolo Europos kovos su terorizmu centras nagrinėja suklastotų dokumentų ir terorizmo ryšį, o dokumentų saugumas yra pagrindinė Europolo Europos kovos su neteisėtu migrantų gabenimu centro veiklos sritis.

Komisija nuolat stebi techninius pokyčius ir tobulina vizų formų, trečiųjų šalių piliečiams išduodamų leidimų gyventi šalyje ir valstybių narių išduodamų pasų apsaugos priemones, ypatingą dėmesį skirdama pagrindinių teisių ir asmens duomenų apsaugai. Neseniai pateikti du pasiūlymai patobulinti vizas ir leidimus gyventi šalyje ir pakeisti jų dizainą. Skubus šių pasiūlymų priėmimas bus svarbus žingsnis į priekį.

Be to, savo komunikate „Patikimesnės ir pažangesnės sienų ir saugumo informacinės sistemos“ Komisija apžvelgė naujus būdus, kaip padidinti elektroninių dokumentų saugumą ir pagerinti tapatybės dokumentų tvarkymą. Ji pasiūlys veiksmų planą, kuriuo siekiama pašalinti proceso trūkumus ir pasiūlyti taisomųjų veiksmų. Taip veiksmai, kurių būtina imtis ES lygmeniu, bus atskiriami nuo nacionalinės kompetencijos sričių.

Remiantis naujausiais FRONTEX pranešimais, nacionalinės asmens tapatybės kortelės, kurių saugumo lygis žemesnis, buvo dažniausiai klastojami dokumentai. Atsižvelgdama į 2013 m. ES pilietybės ataskaitą Komisija 2015 m. pabaigoje pradėjo tyrimą, kad išsamiau išnagrinėtų, kaip spręsti ES piliečiams susirūpinimą keliančius saugumo klausimus ir kylančius sunkumus dėl leidimų gyventi šalyje ir asmens tapatybės dokumentų. Po viešų konsultacijų bus atliktas poveikio vertinimas dėl galimos teisėkūros iniciatyvos variantų. Komisija taip pat siekia padaryti laikinuosius kelionės dokumentus saugesnius.

Tolesni veiksmai Europos Parlamentas ir Taryba turėtų: -iki 2016 m. pabaigos priimti pasiūlymus dėl naujo vienodos vizų ir leidimų gyventi šalyje formos dizaino ir apsaugos savybių. Komisija: -iki 2016 m. gruodžio mėn. priims dokumentų saugumo veiksmų planą, taip pat nagrinės, kaip patobulinti laikinųjų kelionės dokumentų apsaugos priemones.

3.5 Saugumo sąjungos kūrimas. Europolo stiprinimas

Po teroristinių išpuolių tapo akivaizdu, kad šiandien Europai iškilusi sudėtinga ir dinamiška terorizmo grėsmė. Akivaizdu, kad keitimosi informacija ir jos naudojimo trūkumai prisidėjo prie to, kad nebuvo užkirstas kelias išpuoliams ir nebuvo sulaikyti įtariami teroristai. Atitinkamos valdžios institucijos (saugumo ir teisėsaugos institucijos, įskaitant, kai tinkama, muitines ir sienų apsaugos tarnybas) turi veiksmingai ir laiku dalytis informacija, kad būtų sėkmingai kovojama su terorizmu ir sunkiais nusikaltimais. Tačiau šioje srityje buvo sunku padaryti pažangą, ir tiek nacionaliniu, tiek ES lygmenimis vis dar esama susiskaidymo, dėl kurio kyla grėsmė, kad liks pavojingų saugumo spragų. Be to, migrantų krizė parodė, kad organizuotos nusikalstamos grupuotės greitai pasinaudoja naujomis galimybėmis, net jei rizikuojama žmonių gyvybėmis. Europolas, kaip pagrindinė ES praktinio bendradarbiavimo užtikrinimo priemonė, žengė didelį žingsnį į priekį – neseniai sukurtas Europos kovos su terorizmu centras , Europos kovos su neteisėtu migrantų gabenimu centras ir Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centras . Atsižvelgiant į šias naujas užduotis skirta papildomų išteklių . Tačiau dėl naujų saugumo uždavinių masto būtina imtis tolesnių veiksmų ir, kaip numatyta komunikate dėl saugumo sąjungos, šiame komunikate išdėstyti konkretūs veiksmai, kuriais siekiama patobulinti Europos kovos su terorizmu centrą ir sustiprinti Europolo darbą.