EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2022 02 08 COM(2022) 46 final 2022/0032(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma Europos puslaidininkių ekosistemos stiprinimo priemonių sistema (Lustų aktas) (Tekstas svarbus EEE)



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Puslaidininkių lustai yra labai svarbūs skaitmeninei ekonomikai. Jie užtikrina, kad veiktų skaitmeniniai produktai: nuo išmaniųjų telefonų ir automobilių iki ypatingos svarbos taikomųjų programų ir infrastruktūros objektų sveikatos, energetikos, ryšių ir automatizavimo srityse iki daugumos kitų pramonės sektorių. Jie taip pat labai svarbūs ateities technologijoms, įskaitant dirbtinį intelektą (DI) ir 5G/6G ryšį. Be lustų neįmanoma skaitmenizacija. Praėjusiais metais Europa patyrė lustų tiekimo sutrikimų, todėl jų trūko įvairiuose ekonomikos sektoriuose ir tai galėjo turėti rimtų pasekmių visuomenei. Dėl tokių tiekimo sutrikimų kyla grėsmė daugeliui Europos sektorių, įskaitant automobilių, energetikos, ryšių ir sveikatos priežiūros sektorius, taip pat strateginiams, kaip antai gynybos, saugumo ir kosmoso sektoriams. Be to, rinkoje atsiranda suklastotų lustų, dėl kurių kyla pavojus elektroninių prietaisų ir sistemų saugumui. Dabartinė krizė atskleidė struktūrinį Europos vertės grandinių pažeidžiamumą. Pasaulinis puslaidininkių trūkumas atskleidė Europos priklausomybę nuo tiekimo iš riboto skaičiaus įmonių ir vietų, taip pat jos pažeidžiamumą dėl eksporto iš trečiųjų valstybių apribojimų ir kitokių sutrikimų dabartiniame geopolitiniame kontekste. Be to, šią priklausomybę dar labiau didina labai didelės kliūtys patekti į sektorių ir jo kapitalo intensyvumas. Pavyzdžiui, galingiausiems skaičiavimo lustams gaminti reikia kelių nanometrų tikslumo (nm). Tokių įrenginių statybai iš anksto reikia ne mažiau kaip 15 mlrd. EUR investicijų ir trejų metų, kad būtų pasiektas pasirengimo gamybai lygis užtikrinant pakankamą pelningumą. Tokių lustų projektavimo išlaidos gali svyruoti nuo 0,5 mlrd. EUR iki gerokai daugiau kaip 1,0 mlrd. EUR. Mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) intensyvumas šiame sektoriuje yra didelis ir viršija 15 %. Šiuo metu Europos subjektai daugiausia investuoja į MTP, tačiau nepakankamai į tai, kad jų rezultatai būtų naudingi pramonei. Tokie MTP yra pagrindinis veiksnys, padedantis kurti miniatiūrines puslaidininkių technologijas, reikalingas naujos kartos galingiems skaičiavimo lustams gaminti. Europoje yra pasaulyje pirmaujančios mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijos (MTTO). Tačiau daugelis Europos MTP rezultatų pramonės reikmėms panaudojami už Sąjungos ribų. Sąjungoje yra tvirti puslaidininkių komponentų galios elektronikai, radijo dažniams ir analoginiams įtaisams, jutikliams ir mikrovaldikliams, kurie šiuo metu plačiai naudojami automobilių ir apdirbamojoje pramonėje, projektavimo pajėgumai. Ji yra ne tokia stipri skaitmeninės logikos (procesorių ir atmintinių) projektavimo srityje, kuri tampa itin svarbi, nes duomenys, DI ir junglumas plinta vis plačiau. Be to, Sąjunga yra labai geroje padėtyje kalbant apie medžiagas ir įrangą, reikalingas didelėms lustų gamybos įmonėms valdyti, nes yra daug įmonių, kurių vaidmuo tiekimo grandinėje labai svarbus. Ji turi stiprių ir diversifikuotų pramonės naudotojų sektorių, pvz., automobilių, pramonės automatizavimo, sveikatos priežiūros, energetikos, ryšių ir kt. Tačiau bendradarbiavimas vertės grandinėje yra silpnas. Bendra Sąjungos pasaulinės puslaidininkių rinkos dalis pagal vertę yra 10 %, t. y. gerokai mažesnė už jos ekonominę svarbą. Nepaisant stiprios pasaulinės pozicijos medžiagų ir įrangos gamybos srityje, Sąjunga yra labai priklausoma nuo trečiųjų valstybių tiekėjų projektuojant, gaminant, integruojant į korpusą, bandant ir surenkant lustus. Šiuo metu puslaidininkiai yra pagrindinis stiprių geostrateginių interesų ir pasaulinių technologijų lenktynių aspektas. Valstybės nori užsitikrinti pažangiausių lustų tiekimą, nes tai lems jų gebėjimą veikti (ekonominiu, pramoniniu ir kariniu požiūriu) ir skatinti skaitmeninę transformaciją. Visuose didžiuosiuose pasaulio regionuose daug investuojama ir imamasi paramos priemonių, kad būtų diegiamos inovacijos ir stiprinama jų gamybos geba. Sąjunga turi galimybių tapti pramonės lydere ateities lustų rinkoje. Jos tikslas – iki 2030 m. padvigubinti savo pasaulinės gamybos dalį pagal vertę iki 20 %. Tikslas – ne tik sumažinti priklausomybę, bet ir pasinaudoti ekonominėmis galimybėmis, kuriant Europos piliečiams skirtus novatoriškus gaminius, nes numatoma, kad pasaulinė puslaidininkių rinka iki dešimtmečio pabaigos padvigubės, todėl puslaidininkių ekosistemos ir visos pramonės konkurencingumas padidės. Atsiranda naujų rinkos tendencijų ir galimybių. Puslaidininkių bendrovės vis dažniau kartu su galutinių naudotojų bendrovėmis projektuoja individualizuotus lustus, siekdamos pagerinti sistemų veikimą optimizuojant aparatinę ir programinę įrangą. DI, tinklo paribio debesija ir pramonės sektorių skaitmeninė transformacija suteikia naujų galimybių būsimam Europos technologijų konkurencingumui ir pramonės pirmavimui. Be to, technologijos nuolat vystosi. Toliau vykdoma miniatiūrizacija, orientuojantis į mažesnius pagrindinių procesų technologijų (FinFET ir FDSOI) mazgų matmenis pagal Muro dėsnį, o efektyviau energiją vartojančių sprendimų paklausa yra didelė siekiant užtikrinti, kad apdorojimas, nuolat augant jo pėdsakui, išliktų tvarus. Naujos kompiuterijos paradigmos, pavyzdžiui, neuromorfinė kompiuterija ir kvantinės technologijos, yra perspektyvios technologijos naujoms taikymo sritims. Naujos medžiagos, pvz., silicio karbidas (SiC) ir galio nitridas (GaN), yra labai svarbios energijos valdymui, pvz., optimaliam baterijų energijos panaudojimui, visų pirma visų rūšių elektrinėms transporto priemonėms, ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybai. Šis aiškinamasis memorandumas pridedamas prie pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Sąjungos puslaidininkių ekosistemos stiprinimo priemonių sistema (Lustų akto). Šiuo pasiūlymu įgyvendinamas Pirmininkės U. von der Leyen, 2021 m. pranešime apie Sąjungos padėtį paskelbusios, kad siekiama kartu sukurti pažangiausią Europos lustų ekosistemą, įskaitant gamybą, politinis įsipareigojimas. Pasiūlymo pagrindinė strateginė vizija, kaip stiprinti Europos puslaidininkių ekosistemą, paaiškinta prie jo pridedamame komunikate. Siekiant įgyvendinti šią viziją, Europos lustų strategija grindžiama penkiais strateginiais tikslais: ·Europa turėtų stiprinti savo lyderystę mokslinių tyrimų ir technologijų srityje; ·Europa turėtų kurti ir stiprinti savo pajėgumus diegti inovacijas kuriant, gaminant ir integruojant į korpusą pažangius lustus ir paversti juos komerciniais gaminiais;

·Europa turėtų sukurti tinkamą sistemą, kad iki 2030 m. iš esmės padidintų savo gamybos pajėgumus; ·Europa turėtų spręsti didelio įgūdžių trūkumo problemą, pritraukti naujų talentų ir remti kvalifikuotos darbo jėgos atsiradimą; ·Europa turėtų nuodugniai išmanyti pasaulines puslaidininkių tiekimo grandines. Pasiūlymu siekiama strateginio tikslo – padidinti Europos puslaidininkių ekosistemos atsparumą ir jos pasaulinės rinkos dalį. Juo taip pat siekiama palengvinti ankstyvą naujų lustų diegimą Europos pramonėje ir padidinti jos konkurencingumą. Tam ji turi pritraukti investicijų į novatoriškus gamybos įrenginius, turėti kvalifikuotą darbo jėgą, taip pat gebėti projektuoti ir gaminti pažangiausius lustus, turėsiančius įtakos ateities rinkoms, plėtoti pajėgumus ir turėti galimybę išbandyti naujoviškus projektus ir kurti jų prototipus naudojant bandomąsias linijas, glaudžiai bendradarbiaujant su vertikaliaisiais pramonės sektoriais. Šie veiksmai yra būtini, tačiau nepakankami, nebent Sąjunga turėtų analitinių pajėgumų padidinti vertės grandinės politikos formuotojų žinias ir galėtų pasinaudoti didesniais pajėgumais, kad krizės atveju galėtų pasitarnauti bendram bendrosios rinkos interesui. Tikslas nėra tapti nepriklausomais, nes tai – nepasiekiama. Turime stiprinti savo stipriąsias puses, plėtoti naujas ir bendradarbiauti su trečiosiomis valstybėmis tiekimo grandinėje, kurioje tarpusavio priklausomybė išliks stipri. Siekiant šių tikslų, pasiūlymu bus siekiama: ·Sukurti Europos lustų iniciatyvą, kad visoje Sąjungoje būtų remiamas didelio masto technologinių pajėgumų stiprinimas ir inovacijos, kad būtų sudarytos sąlygos plėtoti ir diegti pažangiausias ir naujos kartos puslaidininkių ir kvantines technologijas, kurios sustiprins Sąjungoje pažangų projektavimą, sistemų integravimą, lustų gamybos gebą ir įgūdžius, be kita ko, daug dėmesio skiriant startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms (1 ramstis, Europos lustų iniciatyva). Visų pirma pagal Iniciatyvą bus sukurta virtuali Europos projektavimo pajėgumų didinimo platforma, prieinama atviromis, nediskriminacinėmis ir skaidriomis sąlygomis. Šia platforma bus skatinamas plataus masto naudotojų bendruomenių bendradarbiavimas su projektavimo bendruomenėmis, startuoliais ir MVĮ, intelektinės nuosavybės (IN) ir priemonių tiekėjais, projektuotojais bei MTTO ir bus integruojama esama ir nauja projektavimo infrastruktūra su išplėstomis bibliotekomis ir EDA priemonėmis. Pagal Iniciatyvą bus remiamos bandomosios linijos, kuriomis trečiosioms šalims suteikiama galimybė atviromis, skaidriomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis išbandyti, patvirtinti ir toliau tobulinti savo gaminių projektus. Kuriant naujas pažangias bandomąsias linijas bus pasirengta kurti ir tvirtinti naujos kartos gamybos gebas. Be to, Iniciatyva padės sukurti kvantinių lustų pažangiuosius technologinius ir inžinerinius pajėgumus spartesniam novatoriškam kvantinių lustų kūrimui, pvz., kvantinių lustų projektavimo bibliotekas, bandomąsias linijas ir bandymų bei eksperimentavimo įrenginius. Iniciatyva bus remiamas kompetencijos centrų tinklas visoje Sąjungoje, teiksiantis ekspertines žinias suinteresuotosioms šalims, įskaitant galutinių naudotojų mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), startuolius ir vertikaliuosius sektorius, bei pagerinsiantis jų įgūdžius. Kompetencijos centrai sudarys palankesnes sąlygas užtikrinti atvirą, skaidrią ir nediskriminacinę prieigą prie projektavimo infrastruktūros ir bandomųjų linijų bei veiksmingą naudojimąsi jomis. Jie taps inovacijų ir naujų aukštos kvalifikacijos talentų traukos centrais. Be Iniciatyvos, veikla, kuria siekiama palengvinti prieigą prie skolos finansavimo ir nuosavo kapitalo puslaidininkių vertės grandinėje ir kuri bendrai vadintina Lustų fondu, turėtų padėti plėtoti dinamišką ir atsparią puslaidininkių ekosistemą, suteikiant daugiau galimybių gauti lėšų startuolių, veiklą plečiančių įmonių ir MVĮ augimui remti, taip pat investicijoms visoje vertės grandinėje, be kita ko, puslaidininkių vertės kūrimo grandinėse veikiančioms įmonėms, galbūt derinant iniciatyvoje numatytas dotacijas ir paskolas. ·Sukurti sistemą, kuria būtų užtikrintas tiekimo saugumas pritraukiant investicijas ir didesnius gamybos pajėgumus puslaidininkių gamybos srityje, įskaitant pažangųjį integravimą į korpusą, bandymus ir surinkimą pasitelkiant pirmuosius tokio pobūdžio integruotos gamybos įrenginius ir atvirąsias ES gamyklas (2 ramstis, „Tiekimo saugumas“). Visų pirma pasiūlyme nustatomi kriterijai, kaip palengvinti konkrečių projektų, kuriais prisidedama prie puslaidininkių tiekimo saugumo Sąjungoje, įgyvendinimą. Šiuo tikslu jame išskiriamos dvi pirmųjų tokio pobūdžio įrenginių rūšys, t. y. integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos. Jei įrenginio, kuris turi būti pripažintas vienu iš dviejų rūšių pirmųjų tokio pobūdžio įrenginių, paraiška patenkinama, pasiūlyme reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų veiksmingą administracinių paraiškų, susijusių su pripažinto pirmojo tokio pobūdžio įrenginio planavimu, statyba ir eksploatavimu, tvarkymą. Reaguodama į didėjantį kibernetiniu atsparumu pasižyminčių tiekimo grandinių poreikį, Komisija bendradarbiaus su valstybėmis narėmis ir privačiais subjektais, kad būtų nustatyti sektorių reikalavimai dėl patikimų lustų, siekiant nustatyti bendrus standartus ir sertifikavimą, taip pat bendrus viešųjų pirkimų reikalavimus, kurie prireikus bus parengti padedant Europos standartizacijos organizacijoms ir atsižvelgiant į naujosios atitikties vertinimo ir rinkos priežiūros teisės aktų sistemos principus. ·Sukurti valstybių narių ir Komisijos koordinavimo mechanizmą, skirtą bendradarbiavimui su valstybėmis narėmis ir tarp jų stiprinti, puslaidininkių pasiūlai stebėti, paklausai apskaičiuoti, stygiui prognozuoti, krizės padėčiai aktyvuoti ir veikti taikant specialų priemonių rinkinį (3 ramstis, „Stebėsena ir reagavimas į krizes“). •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis Šis pasiūlymas dera su Komisijos bendra skaitmenine vizija, tikslais ir sėkmingos Europos Sąjungos skaitmeninės transformacijos iki 2030 m. kryptimis, kaip nurodyta Komisijos komunikate „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“ (toliau – Skaitmeninės politikos kelrodžio komunikatas) ir vėlesnį Komisijos pasiūlymą dėl Skaitmeninio dešimtmečio politikos programos, ypatingą dėmesį skiriant puslaidininkiams. Šiuo pasiūlymu siekiama padėti Sąjungai suteikti pajėgumų, kurių reikės jos 2030 m. tikslui pasiekti. Šis pasiūlymas dera su 2021 m. gegužės mėn. Komisijos komunikatu, kuriuo atnaujinama 2020 m. naujoji pramonės strategija ir kuriame nustatytos strateginės priklausomybės sritys, dėl kurių gali atsirasti pažeidžiamumas, pavyzdžiui, tiekimo trūkumas. Pasiūlymu sprendžiami projektavimo, gamybos, integravimo į korpusą, bandymo ir surinkimo uždaviniai, nustatyti komunikate ir pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. Komunikate paskelbiamas Procesorių ir puslaidininkių technologijų aljansas (toliau – Aljansas), kurio tikslas – nustatyti mikrolustų gamybos spragas ir technologinę plėtrą, kurios reikia, kad įmonės ir organizacijos klestėtų, siekiant padėti didinti įmonių konkurencingumą bei Europos skaitmeninį suverenumą ir patenkinti naujos kartos saugių, efektyviai energiją vartojančių, galingų lustų ir procesorių paklausą. Taikant šį reglamentą Aljansas atliks patariamąjį vaidmenį. Šis pasiūlymas taip pat atitinka Komisijos standartizacijos strategiją ir 2022 m. metinę Sąjungos Europos standartizacijos darbo programą, kurios buvo priimtos 2022 m. vasario 2 d. Jose numatyta parengti lustų sertifikavimo dėl saugumo, autentiškumo ir patikimumo standartus. Šiuo pasiūlymu taip pat atsižvelgiama į Ypatingos svarbos technologijų stebėjimo centro, kuriuo siekiama padėti nustatyti dabartinę ir galimą būsimą Sąjungos skaitmeninę strateginę priklausomybę ir prisidėti prie jos skaitmeninio suverenumo stiprinimo, tikslus.

Šiuo pasiūlymu sprendžiami konkretiems sektoriams būdingi ir unikalūs puslaidininkių tiekimo grandinės uždaviniai ir jis yra iniciatyva, atskirta nuo planuojamos bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo ekstremaliose situacijose priemonės, kurią Komisija paskelbė atnaujintoje pramonės strategijoje. Šiuo pasiūlymu prisidedama prie 2020 m. gruodžio 7 d. 22 valstybių narių pasirašytos deklaracijos dėl Europos procesorių ir puslaidininkių technologijų iniciatyvos įgyvendinimo. Šioje deklaracijoje 22 valstybės narės susitarė „ypač stengtis stiprinti puslaidininkių ekosistemą ir plėsti pramonės veiklą visoje tiekimo grandinėje“. Valstybės narės taip pat susitarė „nustatyti bendrus patikimos elektronikos standartus ir atitinkamais atvejais jos sertifikavimą, taip pat bendrus saugių lustų ir įterptųjų sistemų pirkimo reikalavimus taikymo srityse, kurios priklauso nuo lustų technologijos arba jas plačiai naudoja“. Šis pasiūlymas dera su šiais tikslais. Be to, pasiūlymas atitinka neseniai paskelbtą komunikatą „Naujiems iššūkiams tinkama konkurencijos politika“, kuriame Komisija pripažįsta, kad remdamasi SESV 107 straipsnio 3 dalimi ji gali „numatyti patvirtinti viešąją paramą, kuria būtų šalinamos galimo puslaidininkių ekosistemos (konkrečiai, unikalių europinių gamyklų) finansavimo spragos Sąjungoje. Tokiai pagalbai turėtų būti taikomos griežtos apsaugos priemonės, siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų būtina, tinkama bei proporcinga ir kad būtų kuo labiau išvengta nederamų konkurencijos iškraipymų, o nauda pasiskirstytų plačiai ir be diskriminacijos visoje Europos ekonomikoje.“ Pagal Europos lustų iniciatyvą bus sutelkti Sąjungos, valstybių narių ir trečiųjų valstybių, susijusių su esamomis Sąjungos programomis, taip pat privačiojo sektoriaus ištekliai. Veiksmai pagal Europos lustų iniciatyvą visų pirma bus įgyvendinami per Lustų bendrąją įmonę, t. y. iš dalies pakeistą ir pervadintą dabartinę Bazinių skaitmeninių technologijų bendrąją įmonę. Šiuo metu ši bendroji įmonė teikia didelę paramą pramonės skatinamiems moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir inovacijoms elektroninių komponentų ir sistemų bei susijusių programinės įrangos ir sistemų technologijų srityse. Ši veikla taps Europos lustų iniciatyvos dalimi. Europos lustų iniciatyva grindžiama Skaitmeninės Europos programos, kuria remiamas skaitmeninių pajėgumų stiprinimas pagrindinėse skaitmeninėse srityse, kuriose puslaidininkių technologijos padeda didinti našumą, įskaitant našiosios kompiuterijos, dirbtinio intelekto ir kibernetinio saugumo sritis, taip pat įgūdžių ugdymas ir skaitmeninių inovacijų centrų steigimas, penkiais konkrečiais tikslais ir juos papildo. Įgyvendinant Europos lustų iniciatyvą pagal naują 6 konkretų tikslą, pagal kurį daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama puslaidininkių technologijoms, bus investuojama į pajėgumų stiprinimą, kad būtų stiprinama pažangių mokslinių tyrimų, projektavimo, gamybos ir sistemų integravimo geba pažangiausių ir naujos kartos puslaidininkių technologijų srityje. Europos lustų iniciatyva taip pat remiasi programa „Europos horizontas“, pagal kurią puslaidininkių srityje teikiama parama moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir inovacijoms, ir ją papildo. Iniciatyvoje daugiausia dėmesio bus skiriama paramai investicijoms į Sąjungoje kuriamą tarpvalstybinę atviros prieigos mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų infrastruktūrą, kad visoje Europoje būtų galima plėtoti puslaidininkių technologijas. Naujos puslaidininkių technologijos, sukurtos vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, remiamą pagal programą „Europos horizontas“, gali būti palaipsniui perimamos ir diegiamos įgyvendinant Europos lustų iniciatyvos pajėgumų stiprinimo dalis. Kita vertus, Iniciatyvos technologiniai pajėgumai bus prieinami mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenei, be kita ko, vykdant veiksmus, remiamus pagal programą „Europos horizontas“. Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į programos „InvestEU“ teikiamas galimybes ir didelį Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės, kurios bent 20 proc. lėšų turi būti skirta skaitmeniniams tikslams įgyvendinti, indėlį į skaitmeninę transformaciją. Šis pasiūlymas taip pat dera su Saugumo sąjungos strategija. Siekiant paspartinti veiksmų įgyvendinimą, Europos lustų iniciatyvoje numatyta nauja teisinė priemonė – Europos lustų infrastruktūros konsorciumas (ECIC), specialiai sukurtas siekiant supaprastinti ir susisteminti privačiojo ir viešojo sektorių konsorciumo narių, visų pirma MTTO, teisinius santykius ir užtikrinti struktūrinį dialogą su Komisija dėl veiksmų pagal Iniciatyvą įgyvendinimo. Ši nauja teisinė priemonė yra savanoriška ir papildys įvairių kitų Sąjungos teisinių priemonių rinkinį, įskaitant Europos skaitmeninės infrastruktūros konsorciumą15, kuris sudaro sąlygas derinti valstybių narių, Sąjungos biudžeto ir privačių investicijų finansavimą. Teisės subjektai, sudarydami viešojo ir privačiojo sektorių konsorciumą Iniciatyvos įgyvendinimo veiksmų tikslais, galės rinktis iš esamų Sąjungos teisinių priemonių, kurios geriau atitiktų konkretų tam tikro konsorciumo tikslą, sudėtį ir struktūrą. Lustų bendroji įmonė, kuriai patikėtas bendras tam tikrų veiksmų pagal šią iniciatyvą įgyvendinimas, Komisijos pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo dėl Lustų bendrosios įmonės iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/2085, kuriuo pagal programą „Europos horizontas“ steigiamos bendrosios įmonės, 134 straipsnyje nustatytomis sąlygomis gali numatyti, kad tam tikrus veiksmus gali vykdyti tik teisės subjektai, bendradarbiaujantys konsorciume, kurio struktūra gali būti Europos lustų infrastruktūros konsorciumo forma, arba bet kokiomis kitomis turimomis Sąjungos teisinėmis priemonėmis, pagal kurias galima sudaryti konsorciumą. •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Siūlomos priemonės gali papildyti kai kurias pagrindines Sąjungos politikos sritis, pavyzdžiui, žaliąjį kursą. Puslaidininkių technologijų ir apskritai skaitmeninių technologijų taikymas yra stiprus perėjimo prie darnesnio vystymosi veiksnys ir gali paskatinti kurti naujus produktus ir veiksmingesnius bei efektyvesnius darbo metodus, kurie padėtų siekti žaliojo kurso tikslų. Puslaidininkių tiekimo sutrikimai ir priklausomybė nuo kitų regionų gali sulėtinti Europos sektorių, kurie naudojasi skaitmeniniais sprendimais, perėjimą prie darnesnio vystymosi. Siekiant pašalinti sutrikimus ir priklausomybę, pasiūlymu stiprinami Europos puslaidininkių gamybos pajėgumai. Kai taikytina, įrenginiai turėtų visiškai atitikti Sąjungos teisės aktuose nustatytus reikalavimus, pavyzdžiui, susijusius su poveikio aplinkai vertinimu, į orą, vandenį ir dirvožemį išmetamais teršalais, įskaitant pramoninių avarijų riziką ir prevenciją, ir jais turėtų būti siekiama užtikrinti didelį energijos ir išteklių bei vandens vartojimo efektyvumą. Siekiant sustiprinti gamybos pajėgumus, reikia greitai įrengti puslaidininkių gamybos įrenginius, kurie išimties tvarka gali būti laikomi viršesniu viešuoju interesu, kai būtina taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas leidimų suteikimo procedūrose, įskaitant tam tikrus poveikio aplinkai vertinimus, su sąlyga, kad tenkinamos kitos atitinkamose nuostatose nustatytos sąlygos. Be to, pirmųjų tokio pobūdžio įrenginių sąvoka apima ir galimą vertinimą, grindžiamą, be kita ko, numatomu įrenginio energiniu arba aplinkosauginiu veiksmingumu. Skaitmeninės technologijos tiek gamybos, tiek naudojimo etapu palieka savo aplinkosauginį pėdsaką, be kita ko, dėl fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išsiskyrimo gamybos metu iki didelio energijos suvartojimo jas gaminant ir naudojant. Informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sektoriui tenka 5–9 % viso pasaulyje suvartojamos elektros energijos kiekio ir daugiau kaip 2 % viso išmetamo teršalų kiekio. Vien duomenų centrai 2018 m. Sąjungoje sudarė 2,7 % elektros energijos paklausos, o iki 2030 m. šis skaičius pasieks 3,21 %, jei plėtra tęsis pagal dabartinę tendenciją. Toks energijos suvartojimas turi būti sumažintas. Įgyvendinus pasiūlymą, visų pirma įsteigiant projektavimo įrenginius ir bandomąsias linijas pagal 1 ramstį, bus projektuojami, bandomi ir tvirtinami nauji mažos galios procesoriai. Procesoriai yra serverių, kuriems tenka kompiuterinis darbo krūvis duomenų centruose, pagrindiniai komponentai. Didesniuose duomenų centruose yra milijonai tokių serverių, o procesorių energijos vartojimo mažinimas gali turėti didelės įtakos bendram duomenų centro energijos suvartojimui. Tokiais mažai energijos vartojančiais lustais taip pat prisidedama prie to, kad Sąjunga taptų lydere tvarių skaitmeninių technologijų srityje. Pasiūlymu padedama siekti tikslų, nustatytų 55 % tikslo priemonių rinkinio, kuriuo daugiausia dėmesio skiriama skatinimui naudoti ekologiškesnes transporto priemones ir degalus technologiškai neutraliu būdu, dalyse. Naujų automobilių ir furgonų išmetamo CO2 kiekio normų peržiūra siekiama toliau mažinti šių transporto priemonių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, nustatant aiškius ir realistiškus veiksmus siekiant nulinės taršos judumo. Vartotojų netaršių transporto priemonių, pvz., elektra įkraunamų transporto priemonių, paklausa jau didėja. Vienoje elektra įkraunamoje transporto priemonėje puslaidininkių kiekis paprastai yra daugiau kaip du kartus didesnis nei automobilyje su vidaus degimo varikliu. Pažangiojo integravimo į korpusą technologijos tampa vis svarbesnės siekiant patenkinti didėjančius elektrinių transporto priemonių galios ir energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus. Iš to matyti, kad tai atitinka 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus. Pasiūlymas atitinka Žiedinės ekonomikos veiksmų planą, kuriame elektronika ir IRT įvardijamos kaip pagrindinė vertės grandinė ir skelbiama Žiedinės elektronikos iniciatyva, pagal kurią bus imamasi „Ekologinio projektavimo direktyvoje numatytų elektronikos ir IRT, įskaitant mobiliuosius telefonus, planšetinius ir nešiojamuosius kompiuterius reglamentavimo priemonių, kad prietaisai būtų projektuojami užtikrinant energijos vartojimo efektyvumą, patvarumą ir galimybę juos pataisyti, atnaujinti, prižiūrėti, pakartotinai naudoti ir perdirbti“. Jei elektroniniai produktai bus naudojami ilgiau, jų projektavimo metu numatant patvarumą ir modernizuojant paslaugas sumažės pakeitimo ir naujų produktų poreikis. Mikrolustų medžiagos gali būti gaunamos iš elektronikos atliekų; pavyzdžiui, techniškai įmanoma perdirbti sudėtines puslaidininkių medžiagas, nors šiuo metu tik labai mažais kiekiais. Tvarių gaminių iniciatyva, grindžiama Ekologinio projektavimo direktyvos taikymo srities išplėtimu, suteiks galimybę taikyti tokius reikalavimus. Komisija taip pat tiria įvairias buitinės elektronikos grąžinimo ir pardavimo atgal sistemų galimybes, siekiant padidinti veikiančių naudotų prietaisų pasiūlą. Didėjant skaitmenizacijai ir elektrifikacijai, efektyviai energiją vartojantys lustai taip pat prisideda prie kitų politikos sričių, įskaitant pramonės gamybos, transporto ir energetikos politiką, pvz., būsimo energetikos sektoriaus skaitmeninimo veiksmų plano. Numatoma, kad puslaidininkių technologijų paklausa per dešimtmetį padvigubės. Vis daugiau lustų integruojama į robotus, gamybos mašinas, pramonę ir žemės ūkį, taip pat į transporto priemones ir kitus prietaisus. Kadangi pasiūlymu siekiama pažangaus lustų ir kitų skaitmeninių technologijų naudojimo, taip pat efektyviau energiją vartojančių lustų gamybos, jis atitinka keleto sektorių politiką ir juo prisidedama prie jos įgyvendinimo. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Šiuo reglamentu siekiama dviejų atskirų konkrečių tikslų, kurie yra esminės jo bendrojo tikslo sukurti nuoseklią Sąjungos puslaidininkių ekosistemos stiprinimo sistemą dalys. Pirmasis konkretus reglamento tikslas, kuriuo grindžiamas 1 ramstis, yra sukurti didelius inovacijų pajėgumus ir tinkamus technologinius pajėgumus puslaidininkių pramonėje, siekiant paspartinti inovacijas ir prie jų prisitaikyti. Be to, kadangi reglamentu grindžiami 2 ir 3 ramsčiai, juo siekiama didinti Sąjungos atsparumą ir tiekimo saugumą puslaidininkių technologijų srityje remiant ir koordinuojant investicijas į pažangiųjų puslaidininkių gamybą (2 ramstis) ir sudarant sąlygas koordinuotai stebėsenai ir reagavimui į krizes (3 ramstis).

Todėl šios iniciatyvos teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 173 straipsnio 3 dalis, 182 straipsnio 1 dalis ir 183 straipsnis. 173 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Europos Parlamentas ir Taryba, spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavę su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, gali nuspręsti dėl konkrečių priemonių, remiančių valstybių narių veiklą, kuria siekiama sudaryti Sąjungos konkurencingumui ir inovacijų pajėgumams būtinas sąlygas ir užtikrinti pramonės prisitaikymą prie struktūrinių pokyčių, susijusių su sparčiais inovacijų ciklais. Šis teisinis pagrindas daugumos pagal Iniciatyvą vykdomų veiksmų atžvilgiu yra tinkamas, atsižvelgiant į tai, kad šio reglamento 1 ramsčiu siekiama paspartinti Sąjungos pramonės puslaidininkių gamybą, stiprinti suverenumą puslaidininkių tiekimo grandinėje, didinti pramonės pajėgumus, sudaryti palankesnes sąlygas novatoriškų startuolių ir MVĮ plėtrai ir skatinti naujas investicijas į inovacijas ir technologinę plėtrą. Atsižvelgiant į platų Iniciatyvos pobūdį, ji taip pat grindžiama SESV antraštine dalimi „Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra bei kosmosas“ (182 straipsnio 1 dalis ir 183 straipsnis). Tinkamas antrojo tikslo, kuriuo grindžiami 2 ir 3 ramsčiai, teisinis pagrindas yra SESV 114 straipsnis. Šio pasiūlymo 2 ir 3 ramsčiais siekiama sukurti suderintą teisinę sistemą Sąjungos atsparumui ir tiekimo saugumui didinti. Puslaidininkių naudojimas yra labai svarbus daugeliui Sąjungos ekonomikos sektorių ir visuomenės funkcijoms, todėl atsparus tiekimas yra labai svarbus vidaus rinkos veikimui. Todėl bet koks tiekimo sutrikimas turi būti numatomas ir nedelsiant pašalinamas, kad būtų išsaugotas stabilus strateginių galutinės grandies sektorių veikimas. Atsižvelgiant į didelį dabartinio puslaidininkių trūkumo ekonominį poveikį, tikėtina, kad valstybės narės pradės taikyti reguliavimo priemones, kad pašalintų struktūrinį sektoriaus pažeidžiamumą, dėl kurio susidarė dabartinis trūkumas, arba reaguotų į būsimą stygių krizinėse situacijose ir jį sumažintų. Nors tokios reguliavimo priemonės yra tinkamos siekiant pašalinti trūkumus nacionaliniu lygmeniu, jos galėtų lemti nenuoseklų atsaką į poreikį didinti atsparumą ir įveikti galimas krizes vidaus rinkoje, taip sukeliant sektoriaus susiskaidymą. Siekiant sudaryti sąlygas taikyti koordinuotas atsparumo didinimo priemones, būtinos suderintos taisyklės, kad būtų lengviau įgyvendinti konkrečius projektus, kuriais prisidedama prie puslaidininkių tiekimo saugumo Sąjungoje (2 ramstis). Siūlomas stebėsenos ir reagavimo į krizes mechanizmas (3 ramstis) turėtų būti vienodas, kad būtų galima laikytis suderinto požiūrio į pasirengimą krizėms tarpvalstybinėje puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje. Pasiūlyme numatoma tinkama valdymo struktūra ir valstybių narių bendradarbiavimas Sąjungos lygmeniu, taip skatinant pasitikėjimą, inovacijas ir augimą vidaus rinkoje. Todėl SESV 114 straipsnis yra tinkamas 2 ir 3 ramsčių teisinis pagrindas siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą. Kiti SESV straipsniai arba kiekvienas straipsnis atskirai negali būti abiejų minėtų tikslų pagrindas. SESV 122 straipsnis nėra tinkamas, nes jame nenumatytas abiejų tikslų pagrindas ir jis nėra suderinamas nei su SESV 114, nei su 173 straipsniu. Siūlomi elementai pateikiami viename teisės akte, nes visos priemonės sudaro nuoseklų požiūrį, kuriuo įvairiais būdais patenkinamas poreikis stiprinti Sąjungos puslaidininkių ekosistemą. •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju) Valstybės narės pačios savarankiškai negali pasiekti pasiūlymo tikslų, nes problemos yra tarpvalstybinio pobūdžio ir būdingos ne vienai valstybei narei ar valstybių narių grupei. Imantis siūlomų veiksmų daugiausia dėmesio būtų skiriama toms sritims, kuriose dėl reikiamų pastangų masto, spartos ir apimties veiksmų Sąjungos lygmeniu pridėtinė vertė yra akivaizdi. Norint visapusiškai reaguoti į puslaidininkių krizę, reikia, kad įvairūs suinteresuotieji subjektai, bendradarbiaudami su valstybėmis narėmis, imtųsi skubių ir koordinuotų bendrų veiksmų. Nė viena valstybė narė negali to pasiekti viena. Be to, atsižvelgiant į puslaidininkių ekosistemos sudėtingumą, Sąjungos struktūrinės priklausomybės ir pasiūlos trūkumo pasekmės yra tokio plataus masto, kad intervencinės priemonės Sąjungos lygmeniu geriausiai tinka tokiems klausimams spręsti. Akivaizdu, kad veiksmai Sąjungos lygmeniu gali geriausiai paskatinti Europos subjektus kurti bendrą viziją ir įgyvendinimo strategiją. Tai labai svarbu siekiant masto ir įvairovės ekonomijos bei formuojant kritinę masę, būtiną pažangiausiems pajėgumams, apribojant pastangų susiskaidymą, rungimąsi dėl subsidijų ir neoptimalius nacionalinius sprendimus (arba net jų išvengiant). Sąjunga turi imtis veiksmų srityse, kurioms šis pasiūlymas skirtas pagal tris jo ramsčius. ·Kalbant apie pirmąjį ramstį (Europos lustų iniciatyvą), šia iniciatyva bus remiamas didelio masto technologinių pajėgumų stiprinimas ir inovacijos visoje Sąjungoje, kad būtų sudarytos sąlygos plėtoti ir diegti pažangiausias ir naujos kartos puslaidininkių ir kvantines technologijas ir pašalinti nuolatinius struktūrinius projektavimo ir gamybos trūkumus Europoje. 2018 m. valstybės narės parengė pirmąjį bendriems Europos interesams svarbų projektą (BEISP), kuriuo remiami tarpvalstybiniai novatoriški projektai visoje mikroelektronikos vertės grandinėje, ir planuojamas antras šios srities BEISP. Nors tokios iniciatyvos yra strategiškai svarbios sektoriui, šiuo etapu tikėtina, kad vien jomis nebus pakankamai dėmesio skiriama pajėgumų stiprinimui kuriant bandomąsias linijas ir projektavimo infrastruktūros objektus, kurie turi būti plačiai prieinami visoms suinteresuotosioms trečiosioms šalims visoje Europoje ir kurie taip pat sudarys sąlygas Sąjungai atlikti svarbesnį vaidmenį pasaulinėje ir tarpusavyje priklausomoje ekosistemoje. Tokie dideli įrenginiai gali būti sukurti tik Sąjungos lygmeniu dėl investicijų masto ir būtinos praktinės patirties. ·Kalbant apie antrąjį ramstį (tiekimo saugumas), veiksmai, kuriais siekiama paspartinti investicijas į puslaidininkių gamybą, gali būti tinkamai parengti ir įgyvendinti tik Sąjungos lygmeniu, atsižvelgiant į reikalingų investicijų mastą ir į tai, kad tokie gamybos įrenginiai iš esmės tarnaus visai vidaus rinkai, sustiprins visą ekosistemą ir užtikrins tiekimo saugumą krizių metu. ·Kalbant apie trečiąjį ramstį (stebėsena ir reagavimas į krizes), glaudesniu Sąjungos bendradarbiavimu bus užtikrintas būtinos ir palyginamos informacijos rinkimas. Valstybės narės ir Komisija kartu galės nuspėti stygių, aktyvuoti krizės padėtį esant dideliam stygiui ir imtis reikiamų priemonių, kad tokią krizę būtų galima įveikti veiksmingiau nei taikant įvairias nacionalines priemones. •Proporcingumas Pasiūlymu siekiama stiprinti Europos puslaidininkių ekosistemą užtikrinant trumpalaikę parengtį ir stebėseną, kad būtų padidintas puslaidininkių tiekimo grandinių skaidrumas, vidutinės trukmės tiekimo saugumo veiksmai, kuriais siekiama padidinti puslaidininkių gamybos pajėgumus Europoje, ir ilgesnio laikotarpio technologijų ir inovacijų lyderystės veiksmai siekiant sukurti pažangių ir besiformuojančių puslaidininkių technologijų projektavimo ir gamybos įrenginius. Atsižvelgiant į tai, pasiūlyme daugiausia dėmesio skiriama toms puslaidininkių ekosistemos dalims, kurios labiausiai prisideda prie Sąjungos tiekimo grandinės atsparumo. Sutelkus dėmesį į pačią puslaidininkių ekosistemą, o ne į didesnių elektronikos komponentų ir sistemų sritį, arba į taikymo sritis, kuriose naudojami puslaidininkiai ir (arba) elektronikos komponentai ir sistemos, veiksmais siekiama aprėpti tik vieną iš didžiausių šiuo metu Europos ekonomikai ir visai visuomenei kylančių problemų. Pagal 1 ramsčio Europos lustų iniciatyvą nustatomi mechanizmai, būtini siekiant užtikrinti ilgesnį Europos pramonės konkurencingumą ir novatoriškus pajėgumus pasitelkiant mokslinių tyrimų ir projektavimo gebėjimus, bandymų ir eksperimentavimo bandomąsias linijas, kvantinių lustų pajėgumus, kompetencijos centrus ir fondą startuoliams, veiklą plečiančioms įmonėms ir MVĮ. Imantis tiekimo saugumo veiksmų, kuriais siekiama padidinti Sąjungos puslaidininkių gamybos pajėgumus pagal 2 ramstį, tam tikras įrenginys gali būti pripažįstamas integruotos gamybos įrenginiu arba atvirąja ES gamykla. Tokiu pripažinimu valstybės narės privalo užtikrinti, kad leidimai tokiems įrenginiams ir gamykloms būtų suteikiami taikant greitas procedūras. Pasirengimo veiksmai pagal 3 ramstį grindžiami valstybių narių ir Sąjungos stebėsena ir keitimusi informacija, siekiant nuspėti tiekimo grandinės sutrikimus. (Nuspėjamų) sutrikimų atveju gali būti imamasi suderintų priemonių siekiant sumažinti puslaidininkių trūkumą ir kitus sutrikimus arba užkirsti jiems kelią. •Priemonės pasirinkimas Pasiūlymas rengiamas kaip Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas. Tai tinkamiausia teisinė priemonė pasiūlymo, kuriuo sukuriama Europos lustų iniciatyva, 1 ramsčiui, nes tik reglamentas, kurio nuostatos yra taikomos tiesiogiai, gali užtikrinti būtiną vienodumą, reikalingą Sąjungos iniciatyvai, kuria siekiama remti pramonės sektorių visoje vidaus rinkoje, sukurti ir įgyvendinti. Reglamento kaip 2 ramsčio teisinės priemonės pasirinkimas grindžiamas poreikiu vienodai taikyti naująsias taisykles, visų pirma integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų apibrėžtį, taip pat vienodą jų pripažinimo ir rėmimo procedūrą. Be to, reglamentas yra tinkamiausia priemonė 3 ramsčiui, nes pagal jį turėtų būti numatytas mechanizmas dideliems puslaidininkių tiekimo sutrikimams Sąjungoje nuspėti ir pašalinti. Mechanizmo nereikia perkelti į nacionalinę teisę nacionalinėmis priemonėmis ir jis yra taikomas tiesiogiai. 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

•Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Savo kalboje 2022 m. sausio mėn. vykusiame Pasaulio ekonomikos forume Pirmininkė U. von der Leyen paminėjo, kad „vasario pradžioje pasiūlysime Europos lustų aktą“ ir kad „negalime gaišti laiko“. Pirmaujančios šalys nori užsitikrinti pažangiausių lustų tiekimą, nes tai vis labiau lemia jų gebėjimą veikti (ekonominiu, pramoniniu, kariniu požiūriu) ir skatina skaitmeninę transformaciją. Jos jau dabar plačiai investuoja ir įgyvendina paramos priemones, kad diegtų inovacijas ir stiprintų savo gamybos pajėgumus, arba tikisi tai padaryti netrukus. Yra požymių, kad Sąjungos įmonės ir MTTO gali būti linkusios persikelti į kitus regionus. Nesant visiško aiškumo dėl investavimo sąlygų, viešosios paramos galimybių, viešųjų investicijų į įgūdžius, infrastruktūrą bei pažangius mokslinius tyrimus ir plėtrą ir t. t., tarptautiniai subjektai yra mažiau linkę plėsti esamus įrenginius arba diegti naujus gamybos įrenginius Sąjungoje. Atsižvelgiant į neatidėliotiną poreikį imtis veiksmų, poveikio vertinimas nebuvo atliktas ir viešų konsultacijų internetu nebuvo numatyta. Analizė ir visi patvirtinamieji dokumentai bus pateikti tarnybų darbiniame dokumente, o pastarasis bus paskelbtas ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo pasiūlymo paskelbimo. Vis dėlto ad hoc praktiniuose seminaruose su pramonės suinteresuotaisiais subjektais konkrečiomis su 1 ramsčiu susijusiomis temomis paaiškėjo, kad reikia apsvarstyti būsimų technologijų, pavyzdžiui, fotonikos, neuromorfinės kompiuterijos ir kvantinių technologijų, taip pat naujų medžiagų infrastruktūrą. Be to, šiuose praktiniuose seminaruose pabrėžta, kad reikia tinkamai apsvarstyti alternatyvias komandų sistemos architektūras, pavyzdžiui, RISC-V. Be to, kalbant apie bendrąją įmonę ECSEL, kuri buvo Bazinių skaitmeninių technologijų bendrosios įmonės pirmtakė, 2021 m. vasarą vyko susitikimai su pramonės atstovais ir valdžios institucijomis, kuriuose aptarti skaitmeninės politikos kelrodžio tikslai, pramonės strategijos atnaujinimas, pramonės aljansas ir Europos lustų aktas. 2021 m. kas mėnesį buvo rengiami reguliarūs susitikimai su valstybėmis narėmis, siekiant parengti suplanuotą antrąjį bendriems Europos interesams svarbų projektą mikroelektronikos srityje. Valstybės narės padėjo pagal 2 ramstį apibrėžti ir įvertinti integruotos gamybos įrenginius ir atvirąsias ES gamyklas, taip pat apibrėžti konkrečius įrenginius pagal 1 ramstį. 2022 m. sausio 10 d. įvyko susitikimas su pagrindiniams Europos puslaidininkių sektoriaus suinteresuotiesiems subjektams atstovaujančiais vykdomaisiais direktoriais. Pagrindiniai šio susitikimo rezultatai: poreikis remtis Europos stipriosiomis pusėmis, pvz., MTP ir įrangos gamyba; aiški parama bandomosioms linijoms ir projektavimo infrastruktūrai; parama startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms; poreikis didinti Europos brandžių ir pažangių technologijų gamybos pajėgumus ir poreikis sudaryti vienodas sąlygas visame pasaulyje. Taip pat buvo surengta daug susitikimų su vykdomųjų direktorių atstovais dėl būtinybės stiprinti Europos puslaidininkių sektorių po Komisijos nario T. Bretono susitikimų su pagrindinių puslaidininkių sektoriaus subjektų bei mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijų vykdomaisiais direktoriais. Tai visų pirma prisidėjo prie 1 ramsčio. 2021 m. lapkričio mėn. Europos elektroninių komponentų ir sistemų forumas (EFECS), kuriame dalyvavo daugiau kaip 500 dalyvių, tapo didele platforma diskusijoms dėl pramonės poreikių. Daugiau informacijos buvo pateikta susitikimuose su pramonės asociacijomis ir jų nariais, pavyzdžiui, SEMI, ESIA ir DIGITALEUROPE. Be to, ilgalaikiai ir reguliarūs ryšiai su pramonės suinteresuotaisiais subjektais, valstybėmis narėmis, prekybos asociacijomis ir naudotojų asociacijomis sudarė sąlygas surinkti pakankami su pasiūlymu susijusios informacijos ir grįžtamosios informacijos. Nuo 2019 m. pabaigos paskelbta daug ataskaitų dėl puslaidininkių sektoriaus, kuriose aprašomos tendencijos ir pateikiami faktai bei skaičiai, ir jomis remtasi rengiant pasiūlymą. • Poveikio vertinimas Prie šio pasiūlymo oficialaus poveikio vertinimo nepridedama. Atsižvelgiant į skubumą, kaip paaiškinta pirmiau, poveikio vertinimas negalėjo būti atliktas per nustatytą laikotarpį iki pasiūlymo priėmimo. Analizė ir visi patvirtinamieji dokumentai bus pateikti tarnybų darbiniame dokumente, o pastarasis bus paskelbtas ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo pasiūlymo paskelbimo. •Pagrindinės teisės Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 16 straipsnyje numatyta laisvė užsiimti verslu. Šiame pasiūlyme pagal 1 ir 2 ramsčius numatytomis priemonėmis sukuriami inovacijų pajėgumai ir skatinamas puslaidininkių tiekimo saugumas, o tai gali padėti įtvirtinti laisvę užsiimti verslu pagal Sąjungos teisę ir nacionalinės teisės aktus bei praktiką. Vis dėlto kai kuriomis priemonėmis pagal 3 ramstį, kurių reikia siekiant pašalinti didelius puslaidininkių tiekimo Sąjungoje sutrikimus, gali būti laikinai apribota laisvė užsiimti verslu ir laisvė sudaryti sutartis, saugomos Chartijos 16 straipsniu, taip pat teisė į nuosavybę, saugoma pagal Chartijos 17 straipsnį. Bet koks šių teisių apribojimas pagal šį pasiūlymą, remiantis Chartijos 52 straipsnio 1 dalimi, bus numatytas teisės aktuose, jį nustatant bus atsižvelgiama į tų teisių ir laisvių esmę ir laikomasi proporcingumo principo. Prievolė atskleisti Komisijai konkrečią informaciją, jei tenkinamos tam tikros sąlygos, nepažeidžia laisvės užsiimti verslu esmės ir nepadarys jai neproporcingo poveikio (Chartijos 16 straipsnis). Bet koks prašymas pateikti informaciją atitinka Sąjungos bendrojo intereso tikslą, kad būtų galima nustatyti galimas puslaidininkių trūkumo krizės švelninimo priemones. Šie prašymai pateikti informaciją yra tinkami ir veiksmingi siekiant šio tikslo, kai pateikiama informacija, reikalinga atitinkamai krizei įvertinti. Komisija iš esmės prašo atstovaujančių organizacijų pateikti tik pageidaujamą informaciją ir gali pateikti prašymus pavienėms įmonėms tik tuo atveju, jei tai būtina papildomai. Kadangi antraip informacijos apie tiekimo padėtį nėra, nėra tokios pat veiksmingos priemonės, kad būtų galima gauti reikiamą informaciją, būtiną, kad Europos sprendimus priimantys asmenys galėtų imtis švelninimo veiksmų. Atsižvelgiant į rimtas puslaidininkių trūkumo ekonomines ir socialines pasekmes ir atitinkamą poveikio mažinimo priemonių svarbą, prašymai pateikti informaciją yra proporcingi norimam tikslui. Be to, laisvės užsiimti verslu ir teisės į nuosavybę apribojimą kompensuoja tinkamos apsaugos priemonės. Bet koks prašymas pateikti informaciją gali būti pateiktas tik krizės atveju, kai Komisija, priimdama įgyvendinimo aktą, aktyvavo krizės padėtį. Prievolė priimti prioritetinius užsakymus ir teikti jiems pirmenybę nepažeidžia laisvės užsiimti verslu ir laisvės sudaryti sutartis (Chartijos 16 straipsnis) bei teisės į nuosavybę (Chartijos 17 straipsnis) esmės ir nedaro jiems neproporcingo poveikio. Šia prievole siekiama Sąjungos bendrojo intereso tikslo siekiant užtikrinti, kad ypatingos svarbos sektoriai, kuriems dėl puslaidininkių trūkumo sutriko tiekimas, toliau veiktų. Ši prievolė yra tinkama ir veiksminga siekiant šio tikslo, užtikrinant, kad turimi ištekliai būtų pirmiausia naudojami šiems sektoriams tiekiamiems produktams. Kitos tokios pat veiksmingos priemonės nėra. Būtų proporcinga krizės atveju įpareigoti puslaidininkių gamyklas, kurios buvo pripažintos integruotos gamybos įrenginiais ir atvirosiomis ES gamyklomis, kitas puslaidininkių gamyklas, kurios sutiko su tokia galimybe gaudamos viešąją paramą, arba įmones visoje puslaidininkių tiekimo grandinėje, kurioms buvo skirtas prioritetinis užsakymas iš trečiosios valstybės tiek, kiek tai daro didelį poveikį tiekimo saugumui ypatingos svarbos sektoriuose, priimti tam tikrus užsakymus ir teikti jiems pirmenybę. Tinkamomis apsaugos priemonėmis užtikrinama, kad bet koks neigiamas prievolės teikti pirmenybę poveikis laisvei užsiimti verslu, laisvei sudaryti sutartis ir teisei į nuosavybę nebūtų laikomas šių teisių pažeidimu. Bet kokia prievolė teikti pirmenybę tam tikriems užsakymams gali būti nustatyta tik krizės atveju, kai Komisija, priimdama įgyvendinimo aktą, aktyvavo krizės padėtį. Atitinkama įmonė gali prašyti Komisijos peržiūrėti prioritetinį užsakymą, jei ji negali įvykdyti užsakymo arba jei jo vykdymas jai užkrautų pernelyg didelę ekonominę naštą ir sukeltų ypatingų sunkumų. Be to, įpareigotas subjektas atleidžiamas nuo bet kokios atsakomybės už žalą, patirtą dėl sutartinių įsipareigojimų pažeidimo dėl prievolės vykdymo. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymu sukuriama Europos lustų iniciatyva, kuriai nebus skirtas atskiras finansinis paketas, tačiau ji bus remiama programos „Europos horizontas“ bei Skaitmeninės Europos programos, kuri papildoma nauju 6 konkrečiu tikslu, lėšomis. Reglamentas (ES) 2021/2085, kuriuo pagal programą „Europos horizontas“ steigiamos bendrosios įmonės, iš dalies keičiamas ir išplečiamas, kad Bazinių skaitmeninių technologijų įmonė, pervadinta Lustų bendrąja įmone, galėtų panaudoti didesnius programos „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programos įnašus pagal 6 konkretų tikslą. Pasiūlymo finansinės pasekmės Sąjungos biudžetui nurodytos prie pasiūlymo pridėtoje finansinėje pažymoje ir bus dengiamos naudojant turimus 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos išteklius. Iš ES biudžeto bus remiama Europos lustų iniciatyva – iš viso iki 3,3 mlrd. EUR, įskaitant 1,65 mlrd. EUR pagal programą „Europos horizontas“ ir 1,65 mlrd. EUR pagal Skaitmeninės Europos programą. Iš šios bendros sumos 2,875 mlrd. EUR bus panaudota per Lustų bendrąją įmonę, 125 mln. EUR per programą „InvestEU“ (papildoma dar 125 mln. EUR pagal pačią programą „InvestEU“) ir 300 mln. EUR per EIC. Tai papildo pagal šią DFP mikroelektronikos veiklai jau skirtą biudžetą, kad būtų pasiekta beveik 5 mlrd. EUR.

Visų pirma pagal programą „Europos horizontas“ Europos lustų iniciatyvai bus skirta iki 1,65 mlrd. EUR suma: 900 mln. EUR 4 veiksmų grupėje, 150 mln. EUR 3 veiksmų grupėje, 300 mln. EUR – 5 veiksmų grupėje ir 300 mln. EUR – iš Europos inovacijų tarybos (EIC). Be to, Komisija siūlo sumažinti programos „Europos horizontas“ biudžetą 400 mln. EUR suma, kad būtų padidintos Skaitmeninės Europos programai skiriamos sumos. Siekdama kompensuoti šį 400 mln. EUR sumažinimą, Komisija siūlo programai „Europos horizontas“ 2023–2027 m. laikotarpiu vėl skirti papildomą 400 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų sumą (dabartinėmis kainomis), susijusią su tuo, kad tai programai ar jos pirmtakei priklausantys projektai visiškai arba iš dalies neįgyvendinti. Ši suma papildys 0,5 mlrd. EUR (2018 m. kainomis) sumą, jau nurodytą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendroje deklaracijoje dėl panaikintų lėšų pakartotinio panaudojimo mokslinių tyrimų programoje. Todėl Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą papildyti šią bendrą deklaraciją nurodant papildomą sumą, kurią vėl bus galima panaudoti. Pagal Skaitmeninės Europos programą siūlomas naujas 6 konkretus tikslas, skirtas Europos lustų iniciatyvai. Šis 6 konkretus tikslas apima 5 straipsnio a–d punktus ir jį turi įgyvendinti Lustų BĮ. Šiam naujajam programos 6 konkrečiam tikslui iš viso bus skirta iki 1,65 mlrd. EUR: 600 mln. EUR perskirstyta iš esamų Skaitmeninės Europos programos tikslų, 400 mln. EUR sumažinta Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) programa, įskaitant 150 mln. EUR iš EITP skaitmeninės ekonomikos ir 250 mln. EUR iš EITP transporto biudžeto, taip pat 400 mln. EUR sumažinta programos „Europos horizontas“ 4 veiksmų grupė (kaip minėta ankstesnėje pastraipoje, kompensuojama pakartotinai naudojant panaikintų įsipareigojimų sumas) ir 250 mln. EUR – iš nepaskirstytos 1 išlaidų kategorijos maržos Iniciatyvai pagal Skaitmeninės Europos programą finansuoti. Komisija siūlo EITP ir programos „Europos horizontas“ finansinių paketų sumažinimui taikyti 15 % variaciją, kaip numatyta 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo, 18 punkte. Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą ankstesnėje dalyje nurodytoje bendroje deklaracijoje nurodyti šias variacijas, kurių reikia siekiant veiksmingai įgyvendinti Europos lustų iniciatyvą. Papildoma informacija pateikiama kartu su šiuo pasiūlymu pateiktoje finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje. 5.KITI ELEMENTAI •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka Komisija įvertins šio pasiūlymo gavinius, rezultatus ir poveikį praėjus trejiems metams nuo jo taikymo pradžios ir vėliau kas ketverius metus. Pagrindinės vertinimo išvados bus pateikiamos ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai, kuri bus skelbiama viešai. Kad būtų galima atlikti vertinimą, Europos puslaidininkių taryba, valstybės narės ir nacionalinės kompetentingos institucijos Komisijos prašymu jai teiks informaciją. Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas 1.1.I skyrius. Bendrosios nuostatos I skyriuje nustatomas reglamento dalykas. Jame taip pat pateikiamos dokumente vartojamų terminų apibrėžtys. Reglamentu nustatoma Europos puslaidininkių ekosistemos stiprinimo sistema, kurią sudaro trys ramsčiai. Visų pirma reglamentu sukuriama Europos lustų iniciatyva, kuria sudaromos sąlygos, būtinos Sąjungos pramonės inovacijų pajėgumams stiprinti (1 ramstis), jis apima pirmųjų tokio pobūdžio integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų (2 ramstis) apibrėžtį bei kriterijus ir stebėsenos bei reagavimo į krizes koordinavimo mechanizmą (3 ramstis). 1.2.II skyrius. Europos lustų iniciatyva II skyriuje nustatoma Europos lustų iniciatyva, kuri sustiprins Sąjungos konkurencingumą, atsparumą ir inovacijų pajėgumus. Investuodama į Europos lustų iniciatyvą, Sąjunga turėtų veiksmingiau paversti savo mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrą į paklausą orientuotomis, prietaika grindžiamomis, saugiomis ir efektyviai energiją vartojančiomis aukščiausios kokybės puslaidininkių technologijomis. Kartu Sąjunga turėtų suteikti galimybę savo tiekimo pramonei daryti įtaką tokioms investicijoms. Šiuo tikslu šiame skyriuje pateikiamos Europos lustų iniciatyvos bendrosios nuostatos ir tikslai. Iniciatyva siekiama remti didelio masto pajėgumų stiprinimą visoje Sąjungoje esamų, pažangiausių ir naujos kartos puslaidininkių technologijų srityje. Iniciatyvą sudaro penki komponentai: integruotų puslaidininkių technologijų projektavimo pajėgumai, pasirengimo novatoriškai gamybai bandomosios linijos ir bandymų bei eksperimentavimo įrenginiai, pažangiųjų technologijų ir inžineriniai pajėgumai siekiant paspartinti kvantinių lustų kūrimą, kompetencijos centrų tinklas ir įgūdžių ugdymas ir Lustų fondo veikla, kad startuoliai, veiklą plečiančios įmonės ir MVĮ galėtų gauti kapitalo. Iniciatyva remiama programos „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programos, visų pirma pagal jos naująjį 6 konkretų tikslą, lėšomis ir ji įgyvendinama pagal reglamentus, kuriais nustatomos tos programos. Reglamente nustatyta procedūrinė sistema, kuria siekiama palengvinti bendrą finansavimą valstybių narių, investicijų, nedarant poveikio valstybės pagalbos taisyklėms, Sąjungos biudžeto ir privačių investicijų lėšomis. Tai bus nauja teisinio subjekto statusą turinti priemonė, t. y. Europos lustų infrastruktūros konsorciumas (toliau – ECIC), kuria gali naudotis teisės subjektai, savanoriškai organizuodami savo bendradarbiavimą konsorciumo pavidalu. Be to, 1 skirsnyje nustatomas Europos kompetencijos centrų tinklo sukūrimo mechanizmas siekiant įgyvendinti su kompetencijos centrais ir įgūdžiais susijusius veiksmus pagal Europos lustų iniciatyvą. Šiame skyriuje taip pat pateikiamos įgyvendinimo nuostatos. Pirminis Iniciatyvos įgyvendinimas bus patikėtas Lustų bendrajai įmonei, kaip siūloma Komisijos pasiūlyme dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/2085. Techninis veiksmų aprašymas pateikiamas I priede. II priede pateikiami išmatuojami rodikliai, pagal kuriuos stebimas Iniciatyvos įgyvendinimas ir teikiama jos tikslų įgyvendinimo pažangos ataskaita. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas išmatuojamų rodiklių sąrašas. Iniciatyva grindžiama esamais Europos pranašumais pasaulinėje puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje, ji didina sinergiją su veiksmais, kuriuos šiuo metu remia Sąjunga ir valstybės narės. Todėl, siekiant kuo labiau padidinti teigiamą Iniciatyvos poveikį, ji turėtų sudaryti sąlygas sinergijai su III priede aprašytomis Sąjungos programomis. 1.3.III skyrius. Tiekimo saugumas III skyriuje nustatoma integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų sistema. Integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos – tai gamybos įrenginiai, užtikrinantys puslaidininkių gamybos pajėgumus, kurie Sąjungoje yra pirmieji tokio pobūdžio ir padeda užtikrinti tiekimo saugumą ir atsparią ekosistemą vidaus rinkoje. Visų pirma, kad įrenginį būtų galima laikyti integruotos gamybos įrenginiu ar atvirąja ES gamykla, jis turėtų turėti aiškų teigiamą poveikį puslaidininkių vertės kūrimo grandinei Sąjungoje. Nors integruotos gamybos įrenginiai yra vertikaliai integruoti gamybos įrenginiai, atvirosios ES gamyklos didelę gamybos pajėgumų dalį siūlo kitiems pramonės subjektams, pvz., gamyklų neturinčioms puslaidininkių įmonėms (t. y. įmonėms, kurios kuria lustus, bet jų negamina). Investicijos į šiuos įrenginius sudaro palankesnes sąlygas puslaidininkių gamybos plėtrai Sąjungoje. Todėl, Komisijai pripažinus integruotos gamybos įrenginį arba atvirąją ES gamyklą, laikoma, kad šie įrenginiai padeda užtikrinti puslaidininkių tiekimo saugumą Sąjungoje, taigi atitinka viešąjį interesą. Siekdamos užtikrinti tiekimo saugumą, valstybės narės, nepažeisdamos valstybės pagalbos taisyklių, gali taikyti paramos schemas ir teikti administracinę paramą, įskaitant greitą administracinių paraiškų nagrinėjimo procedūrų, susijusių su jų planavimu, statyba ir veikimu, vykdymą. Komisija pripažins objektą integruotos gamybos įrenginiu arba atvirąja ES gamykla, jei jis atitiks šiame skyriuje nustatytus kriterijus. Komisija gali panaikinti savo sprendimą, jei pripažinimas buvo pagrįstas neteisinga informacija arba jei įrenginys nebeatitinka kriterijų. 1.4.IV skyrius. Stebėsena ir reagavimas į krizes

IV skyriuje nustatytas mechanizmas, skirtas puslaidininkių vertės kūrimo grandinės stebėsenai koordinuoti ir reaguoti į puslaidininkių tiekimo sutrikimus, kurie daro poveikį tinkamam vidaus rinkos veikimui. 1 skirsnyje („Stebėsena“) nustatyta puslaidininkių vertės kūrimo grandinės stebėsenos ir įspėjimo sistema. Sistema grindžiama reguliaria valstybių narių stebėsenos veikla, kurią sudaro, visų pirma, ankstyvojo perspėjimo rodiklių stebėjimas ir pagrindinių rinkos dalyvių teikiamų paslaugų ir prekių prieinamumas bei vientisumas. Komisija sukuria stebėsenos veiklos pagrindą atlikdama Sąjungos rizikos vertinimą, kuriame ji nustato ankstyvojo perspėjimo rodiklius. Siekdamos užtikrinti pramonės dalyvavimą, valstybės narės paragins atitinkamus suinteresuotuosius subjektus ir pramonės asociacijas informuoti apie didelius paklausos svyravimus ir jų tiekimo grandinės sutrikimus. Valstybės narės turėtų reguliariai teikti naujausią informaciją ir keistis savo išvadomis Europos puslaidininkių taryboje. Jei, vykdydamos savo stebėsenos veiklą arba iš suinteresuotųjų šalių gavusios naujausią informaciją, valstybės narės sužino apie galimą puslaidininkių krizę arba atitinkamo rizikos veiksnio atsiradimą, jos apie tai įspėja Komisiją. Gavusi šį įspėjimą arba įspėjimą iš kitų šaltinių, įskaitant tarptautinių partnerių pateiktą informaciją, Komisija sušaukia neeilinį Europos puslaidininkių tarybos posėdį. Šiame posėdyje bus galima įvertinti, ar reikia aktyvuoti krizės padėtį, ir aptarti galimus koordinuotus viešuosius pirkimus, kol neatsirado trūkumas. Be to, Komisija Sąjungos vardu pradeda konsultacijas arba bendradarbiauja su atitinkamomis trečiosiomis valstybėmis, siekdama rasti bendradarbiavimu grindžiamus sprendimus tiekimo grandinės sutrikimams pašalinti. 2 skirsnyje („Krizės padėtis“) nustatytos puslaidininkių krizės padėties aktyvavimo taisyklės ir išsamiai aprašytos neatidėliotinos priemonės, kurios gali būti naudojamos reaguojant į krizę. Kai yra konkrečių, svarių ir patikimų puslaidininkių krizės įrodymų, Komisijai suteikiama galimybė paskelbti krizės padėtį priimant įgyvendinimo aktą. Tokia puslaidininkių krizė prasideda, kai dėl didelių puslaidininkių tiekimo sutrikimų atsiranda didelis trūkumas, o tai daro didelį neigiamą poveikį vienam ar keliems svarbiems Sąjungos sektoriams arba trukdo tiekti, remontuoti ir prižiūrėti ypatingos svarbos sektoriuose naudojamus pagrindinius produktus. Įgyvendinimo akte bus nurodyta krizės padėties trukmė arba jos pratęsimas. Prieš pasibaigiant krizės padėčiai, Komisija, atsižvelgdama į Europos puslaidininkių tarybos nuomonę, įvertina, ar krizės padėties aktyvavimas turėtų būti pratęstas. Esant krizės padėčiai Europos puslaidininkių taryba rengs neeilinius posėdžius, kad valstybės narės galėtų glaudžiai bendradarbiauti su Komisija ir koordinuoti visas nacionalines priemones, kurių imamasi dėl puslaidininkių tiekimo grandinės. Kai paskelbiama krizės padėtis, Komisija gali imtis tam tikrų šiame reglamente nustatytų neatidėliotinų priemonių. Komisija gali prašyti puslaidininkių tiekimo grandinėje veikiančioms įmonėms atstovaujančių organizacijų arba, jei reikia, pavienių įmonių pateikti informaciją, reikalingą puslaidininkių krizei įvertinti ir galimoms švelninimo priemonėms nustatyti. Šie subjektai privalo pateikti Komisijai prašomą informaciją. Prašomą informaciją gali sudaryti informacija apie jų gamybos gebą, gamybos pajėgumus, esamus pirminius sutrikimus arba bet kokie kiti turimi duomenys, būtini puslaidininkių krizės pobūdžiui įvertinti arba galimoms švelninimo ar neatidėliotinoms priemonėms nacionaliniu arba Sąjungos lygmeniu nustatyti ir įvertinti. Kai tinkama, Komisija gali įpareigoti integruotos gamybos įrenginius, atvirąsias ES gamyklas, puslaidininkių gamyklas, kurios anksčiau sutiko su šia galimybe gaudamos viešąją paramą, arba įmones visoje puslaidininkių tiekimo grandinėje, kurioms trečioji valstybė pateikė prioritetinį užsakymą, kiek tai daro didelį poveikį ypatingos svarbos sektorių veikimui, sutikti gaminti su krize susijusius produktus ypatingos svarbos sektoriams ir teikti jiems pirmenybę. Be to, arba kaip alternatyva, dviejų ar daugiau valstybių narių prašymu Komisija jų vardu gali veikti kaip centrinė perkančioji organizacija, kad įsigytų su krize susijusius produktus ypatingos svarbos sektoriams. Komisija, konsultuodamasi su Europos puslaidininkių taryba, įvertins prašymo naudingumą, būtinumą ir proporcingumą. Dėl ypatingos svarbos sektorių apibrėžties šiame reglamente daroma nuoroda į sektorius, išvardytus Komisijos pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ypatingos svarbos subjektų atsparumo priede, taip pat į gynybos sektorių ir kitą veiklą, kuri yra svarbi visuomenės saugai ir saugumui, ir numatoma, kad Komisija gali šias neatidėliotinas priemones taikyti tik tam tikriems į šį sąrašą įtrauktiems sektoriams. 1.5.V skyrius. Valdymas V skyriuje nustatytos Sąjungos ir nacionalinio lygmens valdymo sistemos. Sąjungos lygmeniu pasiūlymu įsteigiama Europos puslaidininkių taryba, kurią sudaro valstybių narių atstovai ir kuriai pirmininkauja Komisija. Europos puslaidininkių taryba teiks konsultacijas Iniciatyvos klausimais Lustų bendrosios įmonės viešojo sektoriaus institucijų tarybai (1 ramstis); teiks konsultacijas ir pagalbą Komisijai, kad būtų keičiamasi informacija apie integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų veikimą (2 ramstis); aptars ir parengs konkrečių ypatingos svarbos sektorių ir technologijų nustatymą, spręs stebėsenos ir reagavimo į krizes klausimus (3 ramstis), teiks paramą nuosekliai taikyti siūlomą reglamentą ir palengvins valstybių narių bendradarbiavimą. Europos puslaidininkių taryba padeda Komisijai bendradarbiauti tarptautiniu lygmeniu. Ji taip pat koordinuoja veiklą ir keičiasi informacija su atitinkamomis pagal Sąjungos teisę įsteigtomis krizių valdymo struktūromis. Europos puslaidininkių taryba posėdžiaus įvairios sudėties ir rengs atskirus posėdžius savo užduotims pagal 1 ramstį ir užduotims pagal 2 ir 3 ramsčius. Komisija gali įsteigti nuolatinius arba laikinus Europos puslaidininkių tarybos pogrupius ir kviesti į tokius pogrupius stebėtojų teisėmis dalyvauti organizacijas, atstovaujančias puslaidininkių pramonės ir kitų suinteresuotųjų subjektų interesams. Siekdamos įgyvendinti šį reglamentą, valstybės narės nacionaliniu lygmeniu paskirs vieną ar daugiau nacionalinių kompetentingų institucijų ir iš jų – nacionalinį bendrą informacinį centrą. 1.6.VI, VII ir VIII skyriai. Baigiamosios nuostatos VI skyriuje pabrėžiama visų šalių prievolė gerbti neskelbtinos verslo informacijos ir komercinių paslapčių konfidencialumą. Ši prievolė taikoma Komisijai, nacionalinėms kompetentingoms institucijoms ir kitoms valstybių narių institucijoms, taip pat visiems atstovams ir ekspertams, dalyvaujantiems Europos puslaidininkių tarybos ir Puslaidininkių komiteto posėdžiuose. Skyriuje taip pat nustatytos taisyklės dėl veiksmingų, proporcingų ir atgrasomų sankcijų ir baudų už šiame reglamente nustatytų prievolių nevykdymą, taikant tinkamas apsaugos priemones. Komisija gali skirti periodines baudas už atitinkamų įmonių nesugebėjimą priimti tam tikrus užsakymus ir teikti jiems pirmenybę per puslaidininkių krizę. Be to, Komisija gali skirti baudas įmonei, kuri pateikia neteisingą, neišsamią ar klaidinančią informaciją arba nepateikia informacijos per nustatytą terminą. VII skyriuje nustatytos naudojimosi deleguotaisiais ir įgyvendinimo įgaliojimais taisyklės ir sąlygos. Pasiūlymu Komisijai suteikiami įgaliojimai prireikus priimti įgyvendinimo aktus, kad būtų galima nustatyti procedūrinius reikalavimus ir užtikrinti vienodą reglamento ir deleguotųjų aktų, kuriais iš dalies keičiamas I priedas (šiame priede nurodyta veikla, atitinkanti Iniciatyvos tikslus) ir II priedas (išmatuojami rodikliai ir nuostatos dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo, kuriais papildomas šis reglamentas), taikymą. VIII skyriuje pateikiami kitų aktų, įskaitant Skaitmeninės Europos programą, pakeitimai ir Komisijos prievolė rengti reguliarias reglamento vertinimo ir peržiūros ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai.



2022/0032 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma Europos puslaidininkių ekosistemos stiprinimo priemonių sistema (Lustų aktas) (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 173 straipsnio 3 dalį, 182 straipsnio 1 dalį, 183 ir 114 straipsnius,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1)puslaidininkiais grindžiami visi skaitmeniniai įtaisai: nuo išmaniųjų telefonų ir automobilių iki ypatingos svarbos taikomųjų programų ir infrastruktūros objektų sveikatos, energetikos, ryšių ir automatizavimo srityse ir daugumos kitų pramonės sektorių. Nors puslaidininkiai yra būtini mūsų šiuolaikinės ekonomikos ir visuomenės veikimui, Sąjunga susidūrė su precedento neturinčiais jų tiekimo sutrikimais. Dabartinis tiekimo trūkumas yra nuolatinių ir rimtų struktūrinių Sąjungos puslaidininkių vertės kūrimo ir tiekimo grandinės trūkumų požymis. Sutrikimai atskleidė ilgalaikį pažeidžiamumą šioje srityje, visų pirma didelę priklausomybę nuo lustų gamybos ir projektavimo trečiosiose valstybėse; (2)reikėtų nustatyti Sąjungos atsparumo puslaidininkių technologijų srityje didinimo sistemą ir taip skatinti investicijas ir stiprinti Sąjungos puslaidininkių tiekimo grandinės pajėgumus ir valstybių narių bei Komisijos bendradarbiavimą; (3)šia sistema siekiama dviejų tikslų. Pirmasis tikslas – užtikrinti Sąjungos konkurencingumui ir inovacijų pajėgumams būtinas sąlygas ir užtikrinti pramonės prisitaikymą prie struktūrinių pokyčių, atsirandančių dėl sparčių inovacijų ciklų ir tvarumo poreikio. Antrasis tikslas, atskiras ir papildantis pirmąjį, – pagerinti vidaus rinkos veikimą nustatant vienodą Sąjungos teisinę sistemą, skirtą Sąjungos atsparumui ir tiekimo saugumui puslaidininkių technologijų srityje didinti; (4)būtina imtis priemonių pajėgumams didinti ir Sąjungos puslaidininkių sektoriui stiprinti pagal Sutarties 173 straipsnio 3 dalį. Šios priemonės nesusijusios su nacionalinių įstatymų ir kitų teisės aktų derinimu. Šiuo požiūriu Sąjunga turėtų didinti puslaidininkių technologinės ir pramoninės bazės konkurencingumą ir atsparumą, kartu stiprindama jos puslaidininkių sektoriaus inovacijų pajėgumus, mažindama priklausomybę nuo riboto trečiųjų valstybių bendrovių ir geografinių vietovių skaičiaus ir stiprindama gebėjimą projektuoti ir gaminti pažangius komponentus. Įgyvendinant Europos lustų iniciatyvą (toliau – Iniciatyva) šie tikslai turėtų būti remiami mažinant atotrūkį tarp Europos pažangių mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų ir jų tvaraus naudojimo pramonės reikmėms. Ja turėtų būti skatinamas pajėgumų stiprinimas, kad būtų sudarytos sąlygos integruoti projektavimą, gamybą ir sistemas į naujos kartos puslaidininkių technologijas, stiprinamas pagrindinių subjektų bendradarbiavimas visoje Sąjungoje, stiprinamos Europos puslaidininkių tiekimo ir vertės grandinės, pasitarnaujama pagrindiniams pramonės sektoriams ir kuriamos naujos rinkos; (5)puslaidininkių naudojimas yra labai svarbus daugeliui Sąjungos ekonomikos sektorių ir visuomenės funkcijoms, todėl atsparus tiekimas yra labai svarbus vidaus rinkos veikimui. Atsižvelgiant į platų puslaidininkių gaminių judėjimą tarpvalstybiniu mastu, puslaidininkių tiekimo atsparumą ir saugumą geriausia užtikrinti Sąjungos derinamaisiais teisės aktais, grindžiamais Sutarties 114 straipsniu. Siekiant sudaryti sąlygas taikyti koordinuotas atsparumo didinimo priemones, būtinos suderintos taisyklės, kad būtų lengviau įgyvendinti konkrečius projektus, kuriais prisidedama prie puslaidininkių tiekimo saugumo Sąjungoje. Siūlomas stebėsenos ir reagavimo į krizes mechanizmas turėtų būti vienodas, kad būtų galima laikytis suderinto požiūrio į pasirengimą krizėms tarpvalstybinėje puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje; (6)šių tikslų įgyvendinimas bus remiamas taikant valdymo mechanizmą. Sąjungos lygmeniu šiuo reglamentu įsteigiama Europos puslaidininkių taryba, kurią sudaro valstybių narių atstovai ir kuriai pirmininkauja Komisija. Europos puslaidininkių taryba teiks konsultacijas ir padės Komisijai konkrečiais klausimais, įskaitant nuoseklų šio reglamento taikymą, palengvins valstybių narių bendradarbiavimą ir keisis informacija su šiuo reglamentu susijusiais klausimais. Europos puslaidininkių taryba turėtų rengti atskirus posėdžius savo užduotims pagal įvairius šio reglamento skyrius vykdyti. Įvairiuose posėdžiuose gali būti skirtingos sudėties aukšto lygio atstovų grupės, o Komisija gali sudaryti pogrupius; (7)atsižvelgiant į tai, kad puslaidininkių tiekimo grandinė yra pasaulinio pobūdžio, tarptautinis bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis yra svarbus elementas siekiant Sąjungos puslaidininkių ekosistemos atsparumo. Veiksmai, kurių imamasi pagal šį reglamentą, taip pat turėtų sudaryti sąlygas Sąjungai, kaip kompetencijos centrui, atlikti svarbesnį vaidmenį geriau veikiančioje pasaulinėje tarpusavyje priklausomoje puslaidininkių ekosistemoje. Komisija, padedama Europos puslaidininkių tarybos, turėtų bendradarbiauti ir kurti partnerystes su trečiosiomis valstybėmis, kad būtų rasti sprendimai, kaip kuo geriau pašalinti puslaidininkių tiekimo grandinės sutrikimus; (8)puslaidininkių sektoriui būdingos labai didelės plėtros ir inovacijų sąnaudos, taip pat labai didelės pažangiausių bandymų ir eksperimentavimo įrenginių, skirtų pramoninei gamybai remti, statybos sąnaudos. Tai daro tiesioginį poveikį Sąjungos pramonės konkurencingumui ir inovacijų pajėgumams, taip pat tiekimo saugumui ir atsparumui. Atsižvelgiant į patirtį, įgytą dėl pastarojo meto trūkumo Sąjungoje ir visame pasaulyje, taip pat į sparčią technologijų iššūkių ir inovacijų ciklų, darančių poveikį puslaidininkių vertės kūrimo grandinei, raidą, būtina padidinti Sąjungos konkurencingumą, atsparumą ir inovacijų pajėgumą, sukuriant Iniciatyvą; (9)valstybės narės visų pirma yra atsakingos už tvirtos Sąjungos pramoninės, konkurencingos, tvarios ir novatoriškos bazės išlaikymą. Tačiau dėl puslaidininkių sektoriaus inovacijų uždavinių pobūdžio ir masto veiksmų reikia imtis bendradarbiaujant Sąjungos lygmeniu; (10)bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“, sukurtos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/695 (toliau – programa „Europos horizontas“), tikslas – stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE), skatinant ją tapti konkurencingesnę, be kita ko, pramonėje, kartu remiant visą mokslinių tyrimų ir inovacijų (MTI) veiklą, kad būtų įgyvendinti Sąjungos strateginiai prioritetai ir įsipareigojimai, kuriais galiausiai siekiama skatinti taiką, Sąjungos vertybes ir jos tautų gerovę. Kaip pagrindinio Sąjungos prioriteto, bendri programos finansiniai ištekliai neturėtų būti mažinami, o jos finansinių išteklių mažinimas siekiant padidinti Skaitmeninės Europos programos finansinį paketą ir prisidėti prie Lustų iniciatyvos, turėtų būti kompensuojamas iš kito šaltinio. Todėl, nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos institucinėms prerogatyvoms, 2023–2027 m. laikotarpiu programai „Europos horizontas“ turėtų būti skirta įsipareigojimų asignavimų suma, lygi įsipareigojimų, panaikintų dėl tos programos ar jos pirmtakės projektų visiško arba dalinio neįgyvendinimo, sumai, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (toliau – Finansinis reglamentas) 15 straipsnio 3 dalyje. Ši suma papildys 0,5 mlrd. EUR (2018 m. kainomis) sumą, jau nurodytą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendroje deklaracijoje dėl panaikintų lėšų pakartotinio panaudojimo mokslinių tyrimų programoje; (11)siekiant aprūpinti Sąjungą puslaidininkių technologijų mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumais, kurių reikia, kad jos mokslinių tyrimų ir pramonės investicijos išliktų pirmaujančios, ir panaikinti dabartinį atotrūkį tarp mokslinių tyrimų bei plėtros ir gamybos, Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų geriau koordinuoti savo pastangas ir bendrai investuoti. Kad tai pasiektų, Sąjunga ir valstybės narės turėtų atsižvelgti į dvejopos skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos tikslus. Iniciatyva, kiek įmanoma, per visus komponentus ir veiksmus turėtų kuo labiau paskleisti ir padidinti puslaidininkių technologijų, kaip galingų darnios pertvarkos veiksnių, taikymo naudą, kuri gali paskatinti kurti naujus produktus ir veiksmingiau, efektyviau, švariau ir tvariau naudoti išteklius, įskaitant energiją ir medžiagas, būtinas puslaidininkių gamybai ir naudojimui per visą jų gyvavimo ciklą; (12)siekiant įgyvendinti savo bendrąjį tikslą ir spręsti dabartinės puslaidininkių ekosistemos pasiūlos ir paklausos problemas, Iniciatyva turėtų apimti penkis pagrindinius komponentus. Pirma, siekiant sustiprinti Europos projektavimo pajėgumus, Iniciatyva turėtų būti remiami veiksmai, kuriais siekiama sukurti virtualią platformą, kuri būtų prieinama visoje Sąjungoje. Platforma turėtų sujungti projektavimo bendruomenes, MVĮ ir startuolius, intelektinės nuosavybės ir priemonių tiekėjus su mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijomis, kad būtų teikiami virtualūs prototipų sprendimai, grindžiami bendrai kuriama technologija. Antra, siekiant padidinti tiekimo saugumą ir atsparumą ir sumažinti Sąjungos priklausomybę nuo trečiųjų valstybių gamybos, Iniciatyva turėtų būti remiamas bandomųjų linijų plėtojimas ir prieiga prie jų. Bandomosiose linijose pramonei turėtų būti numatyta galimybė išbandyti, eksperimentuoti ir patvirtinti puslaidininkių technologijas ir sistemų projektavimo koncepcijas aukštesniu technologinio pasirengimo lygiu, viršijančiu 3 lygį, bet nesiekiančiu 8 lygio, kartu kuo labiau sumažinant poveikį aplinkai. Sąjungos investicijos kartu su valstybių narių ir privačiojo sektoriaus investicijomis į bandomąsias linijas yra būtinos siekiant spręsti esamą struktūrinę problemą ir rinkos nepakankamumo klausimą, kai tokių įrenginių Sąjungoje nėra ir tai mažina Sąjungos inovacijų potencialą ir konkurencingumą pasaulyje. Trečia, siekiant sudaryti sąlygas investicijoms į alternatyvias technologijas, pvz., kvantines technologijas, skatinančias puslaidininkių sektoriaus plėtrą, Iniciatyva turėtų būti remiami veiksmai, be kita ko, susiję su kvantinių lustų projektavimo bibliotekomis, kvantinių lustų gamybos bandomosiomis linijomis ir kvantinių komponentų bandymų ir eksperimentavimo įrenginiais. Ketvirta, siekiant skatinti puslaidininkių technologijų naudojimą, suteikti prieigą prie projektavimo ir bandomųjų linijų įrenginių ir pašalinti įgūdžių spragas visoje Sąjungoje, Iniciatyva turėtų būti remiamas puslaidininkių kompetencijos centrų steigimas kiekvienoje valstybėje narėje. Prieiga prie viešosiomis lėšomis finansuojamos infrastruktūros, pvz., bandomųjų ir bandymų įrenginių, taip pat prie kompetencijos tinklo, turėtų būti suteikta įvairiausiems naudotojams: didelėms įmonėms – skaidriai bei nediskriminuojant ir rinkos sąlygomis (arba remiantis sąnaudomis pridėjus pagrįstą maržą), o MVĮ gali pasinaudoti lengvatine prieiga arba mažesnėmis kainomis. Tokia prieiga, be kita ko, skirta tarptautiniams mokslinių tyrimų ir prekybos partneriams, gali paskatinti platesnį praktinių žinių ir kompetencijos tarpusavio panaudojimą ir naudą, kartu prisidedant prie sąnaudų padengimo. Penkta, Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su Europos investicijų banko grupe ir kitais įgyvendinančiaisiais partneriais, pavyzdžiui, nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais ir įstaigomis, turėtų sukurti specialią puslaidininkių investicinės priemonės paramą (kaip dalį investicijų rėmimo veiklos, bendrai vadinamos Lustų fondu), kurią teikiant būtų siūlomi ir nuosavo kapitalo, ir skolos sprendimai, įskaitant derinimo priemonę, finansuojamą iš „InvestEU“ fondo, įsteigto Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/523. Lustų fondo veikla turėtų būti remiamas dinamiškos ir atsparios puslaidininkių ekosistemos kūrimas suteikiant daugiau galimybių gauti lėšų startuolių ir MVĮ augimui remti, taip pat investicijoms visoje vertės grandinėje, be kita ko, kitoms puslaidininkių vertės kūrimo grandinės įmonėms. Atsižvelgdama į tai, Europos inovacijų taryba teiks tolesnę tikslinę paramą dotacijomis ir investicijomis į nuosavą kapitalą didelės rizikos rinką formuojančių inovacijų kūrėjams; (13)siekiant įveikti dabartinių fragmentiškų viešųjų ir privačiųjų investicijų pastangų trūkumus, palengvinti integraciją, tarpusavio sąveiką ir investicijų grąžą pagal vykdomas programas, taip pat siekti bendros strateginės Sąjungos vizijos dėl puslaidininkių, kaip priemonės įgyvendinti Sąjungos ir jos valstybių narių užmojus užtikrinti pirmaujantį vaidmenį skaitmeninėje ekonomikoje, Europos lustų iniciatyva turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos geresniam esamų finansavimo programų koordinavimui ir glaudesnei sinergijai Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, geresniam koordinavimui ir bendradarbiavimui su pramonės ir pagrindiniais privačiojo sektoriaus suinteresuotaisiais subjektais ir papildomoms bendroms investicijoms su valstybėmis narėmis. Atsižvelgiant į Iniciatyvos įgyvendinimo struktūrą, bus sutelkti Sąjungos, valstybių narių ir trečiųjų valstybių, susijusių su esamomis Sąjungos programomis, taip pat privačiojo sektoriaus ištekliai. Todėl Iniciatyvos sėkmė gali būti grindžiama tik bendromis valstybių narių ir Sąjungos pastangomis remti tiek dideles kapitalo sąnaudas, tiek virtualių projektavimo, bandymų ir bandomųjų išteklių prieinamumą, taip pat žinių, įgūdžių ir kompetencijų sklaidą. Kai tinkama, atsižvelgiant į atitinkamų veiksmų ypatumus, Iniciatyvos tikslai, visų pirma Lustų fondo veikla, taip pat turėtų būti remiami taikant „InvestEU“ fondo derinimo priemonę; (14)parama Iniciatyvos lėšomis turėtų būti proporcingai naudojama rinkos nepakankamumo arba neoptimalaus investavimo problemoms spręsti ir veiksmais neturėtų būti dubliuojamas arba išstumiamas privatus finansavimas arba iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje. Veiksmai turėtų suteikti Sąjungai aiškią pridėtinę vertę;

(15)Iniciatyva turėtų būti grindžiama tvirta žinių baze ir didinti sinergiją su veiksmais, kuriuos šiuo metu remia Sąjunga ir valstybės narės, pasitelkdamos programas ir veiksmus, susijusius su puslaidininkių moksliniais tyrimais ir inovacijomis ir tiekimo grandinės dalių plėtojimu, visų pirma programą „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/694, siekiant iki 2030 m. sustiprinti Sąjungą kaip pasaulinę puslaidininkių technologijos ir jos taikomųjų programų srities dalyvę, kuriai tektų vis didesnė pasaulinės gamybos dalis. Papildant šią veiklą, pagal Iniciatyvą būtų glaudžiai bendradarbiaujama su kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant Procesorių ir puslaidininkių technologijų aljansą; (16)siekiant paspartinti Iniciatyvos veiksmų įgyvendinimą, būtina numatyti galimybę įgyvendinti kai kuriuos iniciatyvos veiksmus, visų pirma susijusius su bandomosiomis linijomis, pasitelkiant naują teisinę priemonę – Europos lustų infrastruktūros konsorciumą (ECIC). ECIC turėtų turėti juridinio asmens statusą. Tai reiškia, kad pareiškėjas dėl veiksmų finansavimo pagal Iniciatyvą gali būti pats ECIC, o ne pavieniai jį sudarantys subjektai. Pagrindinis ECIC tikslas turėtų būti skatinti veiksmingą ir struktūrinį juridinių asmenų, įskaitant mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijas, bendradarbiavimą. Dėl šios priežasties ECIC turi dalyvauti ne mažiau kaip trys juridiniai asmenys iš trijų valstybių narių ir jis turi veikti kaip viešojo ir privačiojo sektorių konsorciumas konkrečiam veiksmui. Steigiant ECIC neturėtų būti faktiškai steigiama nauja Sąjungos įstaiga ir jis neturėtų būti skirtas vienam konkrečiam veiksmui pagal Iniciatyvą. Taip turėtų būti pašalinta Sąjungos priemonių rinkinio spraga ir siekiant įgyvendinti Iniciatyvos veiksmus būtų galima derinti finansavimą iš valstybių narių, Sąjungos biudžeto ir privačių investicijų. Visų pirma stiprią sinergiją galima pasiekti bendrai plėtojant įvairias ECIC bandomąsias linijas, sutelkiant Sąjungos įnašą su bendrais valstybių narių ir kitų dalyvių ištekliais. ECIC biudžete, kurį valstybės narės ir privačiojo sektoriaus dalyviai skirtų numatytu jo veiklos laikotarpiu, turėtų būti atsižvelgiama į veiksmų, įgyvendinamų pagal šią iniciatyvą, terminus. Komisija neturėtų tiesiogiai būti konsorciumo šalis; (17)pirminis Iniciatyvos įgyvendinimas turėtų būti patikėtas Lustų bendrajai įmonei, įsteigtai Tarybos reglamentu XX/XX, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/2085, kuriuo pagal programą „Europos horizontas“ steigiamos bendrosios įmonės; (18)siekiant skatinti būtinų gamybos ir susijusių projektavimo pajėgumų kūrimą ir taip užtikrinti tiekimo saugumą Sąjungoje, gali būti tikslinga skirti viešąją paramą. Todėl būtina nustatyti kriterijus, pagal kuriuos būtų lengviau įgyvendinti konkrečius projektus, kuriais padedama siekti šio reglamento tikslų, ir atskirti dviejų rūšių priemones, t. y. integruotos gamybos įrenginius ir atvirąsias ES gamyklas; (19)integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos turėtų teikti puslaidininkių gamybos pajėgumus, kurie Sąjungoje yra pirmieji tokio pobūdžio, ir padėti užtikrinti tiekimo saugumą ir atsparią ekosistemą vidaus rinkoje. Pirmojo tokio pobūdžio įrenginio gamybos kriterijus galėtų būti susijęs su technologijos mazgu, pagrindo medžiaga, pavyzdžiui, silicio karbidu ir galio nitridu, ir kitais novatoriškais produktais, kuriais galima užtikrinti didesnį veiksmingumą, procesų technologiją arba energijos vartojimo efektyvumą ir aplinkosauginį veiksmingumą. Panašių pramoninio masto pajėgumų įrenginių iš esmės dar neturėtų būti ir neturėtų būti įsipareigota juos statyti Sąjungoje, išskyrus mokslinių tyrimų ir plėtros įrenginius arba nedideles gamyklas; (20)kai atvirosios ES gamyklos gamybos pajėgumai siūlomi įmonėms, nesusijusioms su įrenginio operatoriumi, atviroji ES gamykla turėtų nustatyti, įgyvendinti ir išlaikyti tinkamą ir veiksmingą funkcijų atskyrimą, kad būtų užkirstas kelias keitimuisi konfidencialia informacija tarp vidaus ir išorės gamybos. Tai turėtų būti taikoma bet kokiai informacijai, gautai projektuojant ir vykdant pradinio arba baigiamojo apdorojimo gamybos procesus; (21)kad įrenginį būtų galima laikyti integruotos gamybos įrenginiu arba atvirąja ES gamykla, jo sukūrimas ir veikimas turėtų turėti aiškų teigiamą poveikį puslaidininkių vertės kūrimo grandinei Sąjungoje, visų pirma siekiant užtikrinti atsparų puslaidininkių tiekimą naudotojams vidaus rinkoje. Poveikis kelioms valstybėms narėms, taip pat sanglaudos tikslams, turėtų būti laikomas vienu iš rodiklių, rodančių aiškų teigiamą integruotos gamybos įrenginio ar atvirosios ES gamyklos poveikį puslaidininkių vertės kūrimo grandinei Sąjungoje; (22)svarbu, kad integruotos gamybos įrenginiams ir atvirosioms ES gamykloms nebūtų ekstrateritoriškai taikomi trečiųjų valstybių nustatyti su viešąja paslauga susiję įpareigojimai, kurie galėtų pakenkti jų gebėjimui naudotis infrastruktūra, programine įranga, paslaugomis, įrenginiais, turtu, ištekliais, intelektine nuosavybe ar praktinėmis žiniomis, reikalingais šiame reglamente numatytam įpareigojimui dėl prioritetinių užsakymų vykdyti, kurio vykdymą jie turėtų užtikrinti; (23)atsižvelgiant į sparčią puslaidininkių technologijų plėtrą ir siekiant stiprinti būsimą Sąjungos pramonės konkurencingumą, integruotos gamybos įrenginiai ir atvirosios ES gamyklos turėtų įsipareigoti nuolat ir veiksmingai investuoti į naujos kartos puslaidininkius, be kita ko, išbandant naujus pokyčius ir su jais ir eksperimentuojant, turint prioritetinę prieigą prie bandomųjų linijų, sukurtų pagal Europos lustų iniciatyvą, nedarant poveikio kitų šalių galimybei veiksmingai jomis naudotis; (24)kad būtų galima taikyti vienodą ir skaidrią pripažinimo integruotos gamybos įrenginiu arba atvirąja ES gamykla procedūrą, sprendimą dėl pripažinimo turėtų priimti Komisija, gavusi pavienės įmonės arba kelių įmonių konsorciumo paraišką. Siekdama atsižvelgti į tai, kaip svarbu koordinuotai ir bendradarbiaujant įgyvendinti planuojamą priemonę, Komisija, atlikdama vertinimą, turėtų atsižvelgti į valstybės narės ar valstybių narių, kuriose pareiškėjas ketina įkurti savo įrenginius, pasirengimą remti šią struktūrą. Be to, vertindama verslo plano gyvybingumą, Komisija galėtų atsižvelgti į bendrą pareiškėjo reputaciją. Atsižvelgdama į privilegijas, suteikiamas pripažinus integruotos gamybos įrenginiu arba atvirąja ES gamykla, Komisija turėtų stebėti, ar objektai, kuriems suteiktas šis statusas, ir toliau atitinka šiame reglamente nustatytus kriterijus; (25)atsižvelgiant į integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų svarbą užtikrinant tiekimo saugumą ir sudarant sąlygas atspariai puslaidininkių ekosistemai, jie turėtų būti laikomi atitinkančiais viešąjį interesą. Puslaidininkių tiekimo saugumo užtikrinimas taip pat svarbus skaitmenizacijai, kuri sudaro sąlygas daugelio kitų sektorių žaliajai pertvarkai. Siekdamos prisidėti prie puslaidininkių tiekimo saugumo Sąjungoje, valstybės narės gali taikyti paramos schemas ir numatyti administracinę paramą nacionalinėse leidimų suteikimo procedūrose. Tam tikrais atvejais tai nedaro poveikio Komisijos kompetencijai valstybės pagalbos srityje pagal Sutarties 107 ir 108 straipsnius. Valstybės narės turėtų remti integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų steigimą pagal Sąjungos teisę; (26)būtina kuo greičiau steigti integruotos gamybos įrenginius ir atvirąsias ES gamyklas ir kartu kuo labiau sumažinti administracinę naštą. Dėl šios priežasties valstybės narės turėtų kuo greičiau nagrinėti paraiškas, susijusias su integruotos gamybos įrenginių ir atvirųjų ES gamyklų planavimu, statyba ir eksploatavimu. Jos turėtų paskirti instituciją, kuri palengvintų ir koordinuotų leidimų suteikimo procesus, ir paskirti koordinatorių, kuris veiktų kaip projekto bendras kontaktinis punktas. Be to, jei būtina taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB, šių įrenginių sukūrimas ir eksploatavimas gali būti laikomas viršesniu viešuoju interesu, apibrėžtu pirmiau minėtuose teisės aktuose, jeigu tenkinamos kitos šiose nuostatose nustatytos sąlygos; (27)vidaus rinkai būtų labai naudingi bendri žaliųjų, patikimų ir saugių lustų standartai. Būsimi išmanieji prietaisai, sistemos ir junglumo platformos turės pasikliauti pažangiais puslaidininkių komponentais ir atitikti ekologiškumo, patikimumo ir kibernetinio saugumo reikalavimus, kurie iš esmės priklausys nuo pagrindinės technologijos savybių. Tuo tikslu Sąjunga turėtų parengti etalonines sertifikavimo procedūras ir reikalauti, kad pramonė kartu parengtų tokias procedūras konkretiems sektoriams ir technologijoms, galintiems turėti didelį socialinį poveikį; (28)atsižvelgdama į tai, Komisija, konsultuodamasi su Europos puslaidininkių taryba, turėtų parengti žaliųjų, patikimų ir saugių lustų ir įterptųjų sistemų, kurios priklauso nuo puslaidininkių technologijų arba kuriose jos plačiai naudojamos, sertifikavimo pagrindą. Visų pirma jos turėtų aptarti ir nustatyti atitinkamus sektorius ir produktus, kuriems reikalingas toks sertifikavimas; (29)atsižvelgiant į struktūrinius puslaidininkių tiekimo grandinės trūkumus ir su tuo susijusią būsimo trūkumo riziką, šiame reglamente numatytos priemonės, kaip koordinuotai stebėti ir veiksmingai šalinti galimus rinkos sutrikimus; (30)dėl sudėtingų, greitai besivystančių ir tarpusavyje susijusių puslaidininkių vertės kūrimo grandinių su įvairiais subjektais būtinas koordinuotas požiūris į reguliarią stebėseną, kad būtų padidintas gebėjimas sumažinti riziką, galinčią neigiamai paveikti puslaidininkių tiekimą. Valstybės narės turėtų stebėti puslaidininkių vertės kūrimo grandinę, daugiausia dėmesio skirdamos ankstyvojo perspėjimo rodikliams ir pagrindinių rinkos dalyvių teikiamų paslaugų ir prekių prieinamumui ir vientisumui, kad įmonėms nebūtų užkrauta pernelyg didelė administracinė našta; (31)visos svarbios išvados, įskaitant atitinkamų suinteresuotųjų subjektų ir pramonės asociacijų pateiktą informaciją, turėtų būti pateikiamos Europos puslaidininkių tarybai, kad valstybių narių aukšto lygio atstovai galėtų reguliariai keistis informacija ir įtraukti informaciją į puslaidininkių vertės kūrimo grandinių stebėsenos apžvalgą; (32)svarbu atsižvelgti į konkrečias puslaidininkių naudotojų pasiūlos padėties įžvalgas. Todėl valstybės narės turėtų nustatyti pagrindines naudotojų kategorijas savo nacionalinėse rinkose ir reguliariai su jais bendrauti. Be to, valstybės narės turėtų suteikti galimybę atitinkamoms suinteresuotųjų subjektų organizacijoms, įskaitant pramonės asociacijas ir pagrindinių naudotojų kategorijų atstovus, teikti informaciją apie reikšmingus paklausos ir pasiūlos pokyčius ir žinomus jų tiekimo grandinės sutrikimus; tai galėtų apimti ypatingos svarbos puslaidininkių ar žaliavų neprieinamumą, ilgesnį nei vidutinį parengimo laiką, vėlavimą pristatyti ir išskirtinius kainų šuolius; (33)kad būtų galima vykdyti šią stebėsenos veiklą, valstybių narių kompetentingoms institucijoms gali reikėti tam tikros informacijos, kuri gali būti viešai neprieinama, pavyzdžiui, informacijos apie tam tikros įmonės vaidmenį puslaidininkių vertės kūrimo grandinėje. Tomis ribotomis aplinkybėmis, kai tai būtina ir proporcinga stebėsenos veiklai vykdyti, valstybių narių kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę prašyti atitinkamos įmonės pateikti šią informaciją; (34)valstybės narės turėtų įspėti Komisiją, jei atitinkami veiksniai bylotų apie galimą puslaidininkių krizę. Siekdama užtikrinti koordinuotą atsaką į tokias krizes, Komisija, gavusi valstybės narės įspėjimą arba įspėjimą iš kitų šaltinių, įskaitant informaciją iš tarptautinių partnerių, turėtų sušaukti neeilinį Europos puslaidininkių tarybos posėdį, kuriame būtų įvertintas poreikis paskelbti krizės padėtį ir aptarta, ar valstybėms narėms gali būti tikslinga, būtina ir proporcinga vykdyti koordinuotus bendrus viešuosius pirkimus. Komisija turėtų pradėti konsultacijas ir bendradarbiauti su atitinkamomis trečiosiomis valstybėmis, kad pašalintų bet kokius tarptautinės tiekimo grandinės sutrikimus, laikydamasi tarptautinių įsipareigojimų ir nedarydama poveikio procedūriniams reikalavimams pagal Sutartį dėl tarptautinių susitarimų;

(35)vykdydamos stebėseną, nacionalinės kompetentingos institucijos taip pat turėtų surašyti Sąjungoje veikiančias įmones, dalyvaujančias jų nacionalinėje teritorijoje įsteigtoje puslaidininkių tiekimo grandinėje, ir pateikti šią informaciją Komisijai; (36)siekiant palengvinti veiksmingą stebėseną, reikia išsamiai įvertinti riziką, susijusią su įvairiais puslaidininkių vertės kūrimo grandinės etapais, įskaitant tiekiamų produktų kilmę ir šaltinius už Sąjungos ribų. Tokia rizika gali būti susijusi su pramonei svarbiais ištekliais ir įranga, įskaitant skaitmeninius produktus, kurie gali būti pažeidžiami, galimu suklastotų puslaidininkių poveikiu, gamybos pajėgumais ir kita rizika, kuri gali sutrikdyti arba neigiamai paveikti tiekimo grandinę ar jai pakenkti. Tokia rizika galėtų apimti tiekimo grandines, kuriose yra viena silpnoji grandis arba kurios kitais atžvilgiais yra labai koncentruotos. Kiti svarbūs veiksniai galėtų būti ypatingos svarbos išteklių pakaitalai ar alternatyvūs šaltiniai ir atsparus bei tvarus transportas. Komisija, padedama Europos puslaidininkių tarybos ir atsižvelgdama į iš pagrindinių kategorijų naudotojų gautą informaciją, turėtų parengti Sąjungos lygmens rizikos vertinimą; (37)siekdama prognozuoti būsimus įvairių puslaidininkių vertės kūrimo grandinės etapų Sąjungoje sutrikimus ir jiems pasiruošti, Komisija, padedama Europos puslaidininkių tarybos, Sąjungos rizikos vertinime turėtų nustatyti ankstyvojo perspėjimo rodiklius. Tokie rodikliai galėtų apimti galimybę gauti puslaidininkiams gaminti reikalingų žaliavų, tarpinių produktų ir žmogiškojo kapitalo arba tinkamos gamybos įrangos, prognozuojamą puslaidininkių paklausą Sąjungos ir pasaulio rinkose, kainų šuolius, viršijančius įprastus kainų svyravimus, avarijų, išpuolių, gaivalinių nelaimių ar kitų rimtų įvykių poveikį, prekybos politikos, tarifų, eksporto apribojimų, prekybos kliūčių ir kitų su prekyba susijusių priemonių poveikį ir verslo uždarymo, veiklos perkėlimo ar pagrindinių rinkos dalyvių įsigijimo poveikį. Valstybės narės turėtų stebėti šiuos ankstyvojo perspėjimo rodiklius; (38)kai kurios puslaidininkių paslaugas teikiančios įmonės arba prekes tiekiančios įmonės laikomos būtinomis veiksmingai puslaidininkių tiekimo grandinei Sąjungos puslaidininkių ekosistemoje dėl Sąjungos įmonių, kurios priklauso nuo jų gaminių, skaičiaus, Sąjungos ar pasaulinės rinkos dalies, jų svarbos užtikrinant pakankamą tiekimo lygį arba galimo jų gaminių tiekimo ar paslaugų teikimo sutrikimo poveikio. Valstybės narės turėtų nustatyti tuos pagrindinius rinkos dalyvius savo teritorijoje; (39)pagal Reglamento (ES) 2019/452, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Sąjungą tikrinimo sistema, 4 straipsnį, nustatydamos, ar tiesioginė užsienio investicija gali daryti poveikį saugumui ar viešajai tvarkai, valstybės narės ir Komisija gali atsižvelgti į jos galimą poveikį ypatingos svarbos technologijoms ir dvejopo naudojimo prekėms, apibrėžtoms Tarybos reglamento (EB) Nr. 428/2009 2 straipsnio 1 punkte, įskaitant puslaidininkius; (40)vykdydamos stebėseną, valstybės narės galėtų konkrečiai apsvarstyti pagrindinių rinkos dalyvių paslaugų ir prekių prieinamumą ir vientisumą. Atitinkama valstybė narė į tokius klausimus galėtų atkreipti Europos puslaidininkių tarybos dėmesį; (41)kad Sąjunga galėtų greitai, veiksmingai ir koordinuotai reaguoti į puslaidininkių krizę, būtina sprendimus priimantiems asmenims laiku pateikti naujausią informaciją apie esamą veiklos padėtį, taip pat užtikrinti, kad būtų galima imtis veiksmingų priemonių, kad būtų užtikrintas puslaidininkių tiekimas nukentėjusiems ypatingos svarbos sektoriams; (42)puslaidininkių krizės padėtis turėtų būti paskelbiama turint konkrečių, rimtų ir patikimų tokios krizės įrodymų. Puslaidininkių krizė kyla kilus dideliems puslaidininkių tiekimo sutrikimams, dėl kurių atsiranda didelių trūkumų, susijusių su dideliais vėlavimais ir neigiamu poveikiu vienam ar keliems svarbiems Sąjungos ekonomikos sektoriams tiesiogiai arba dėl trūkumo šalutinio poveikio, atsižvelgiant į tai, kad Sąjungos pramonės sektoriai sudaro nemažą puslaidininkių naudotojų bazę. Be to, puslaidininkių krizė kyla ir tada, kai dėl didelių puslaidininkių tiekimo sutrikimų atsiranda didelis trūkumas, dėl kurio negalima tiekti, remontuoti ir prižiūrėti ypatingos svarbos sektorių naudojamų pagrindinių produktų, pavyzdžiui, medicinos ir diagnostikos įrangos; (43)siekiant užtikrinti lankstų ir veiksmingą atsaką į tokią puslaidininkių krizę, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai aktyvuoti krizės padėtį įgyvendinimo aktais iš anksto nustatytam laikotarpiui, atsižvelgiant į Europos puslaidininkių tarybos nuomonę. Komisija, atsižvelgdama į Europos puslaidininkių tarybos nuomonę, turėtų įvertinti poreikį pratęsti krizės padėties trukmę ir ją pratęsti iš anksto nustatytam laikotarpiui, jei tokia būtinybė būtų nustatyta; (44)krizės laikotarpiu būtinas glaudus Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimas ir visų nacionalinių priemonių, kurių imamasi dėl puslaidininkių tiekimo grandinės, koordinavimas, siekiant pašalinti sutrikimus užtikrinant būtiną nuoseklumą, atsparumą ir veiksmingumą. Šiuo tikslu Europos puslaidininkių taryba prireikus turėtų sušaukti neeilinius posėdžius. Visos priemonės, kurių imamasi, turėtų būti taikomos tik krizės laikotarpiu; (45)aktyvavus krizės padėtį, turėtų būti nustatytos ir įgyvendintos tinkamos, veiksmingos ir proporcingos priemonės, nedarant poveikio galimam tolesniam tarptautiniam bendradarbiavimui su atitinkamais partneriais siekiant sušvelninti kintančią krizinę padėtį. Prireikus Komisija turėtų prašyti informacijos iš puslaidininkių tiekimo grandinės įmonių. Be to, Komisija turėtų galėti, kai tai būtina ir proporcinga, įpareigoti integruotos gamybos įrenginius ir atvirąsias ES gamyklas priimti su krize susijusių produktų gamybos užsakymą ir teikti jam pirmenybę, taip pat veikti kaip centrinė perkančioji organizacija, kai ją įgalioja valstybės narės. Komisija galėtų taikyti priemones tik tam tikriems ypatingos svarbos sektoriams. Be to, Europos puslaidininkių taryba gali patarti dėl būtinybės nustatyti eksporto kontrolės režimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/479. Europos puslaidininkių taryba taip pat gali vertinti tolesnes tinkamas ir veiksmingas priemones ir dėl jų patarti. Visų šių neatidėliotinų priemonių naudojimas turėtų būti proporcingas ir apsiriboti tuo, kas būtina siekiant pašalinti iškilusius didelius trikdžius, jei tai atitinka Sąjungos interesus. Komisija turėtų reguliariai informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie priemones, kurių imtasi, ir pagrindines priežastis. Komisija, pasikonsultavusi su Europos puslaidininkių taryba, gali pateikti tolesnes gaires dėl neatidėliotinų priemonių įgyvendinimo ir naudojimo; (46)kai kurie sektoriai yra itin svarbūs tinkamam vidaus rinkos veikimui. Tie ypatingos svarbos sektoriai yra Komisijos pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ypatingos svarbos subjektų atsparumo priede išvardyti sektoriai. Šiame reglamente gynybos ir kita veikla, kuri yra svarbi visuomenės saugai ir saugumui, taip pat turėtų būti laikoma ypatingos svarbos sektoriumi. Tam tikros priemonės turėtų būti taikomos tik siekiant užtikrinti tiekimą ypatingos svarbos sektoriams. Komisija gali taikyti neatidėliotinas priemones tik tam tikriems iš šių sektorių arba tam tikroms jų dalims, kai puslaidininkių krizė sutrikdė arba gali sutrikdyti jų veikimą; (47)prašymų Sąjungoje įsisteigusių puslaidininkių tiekimo grandinės įmonių pateikti informaciją tikslas – išsamiai įvertinti puslaidininkių krizę siekiant nustatyti galimas poveikio švelninimo arba neatidėliotinas priemones Sąjungos arba nacionaliniu lygmeniu. Tokia informacija gali apimti gamybos gebą, gamybos pajėgumus ir pagrindinius esamus sutrikimus bei kliūtis. Šie aspektai galėtų apimti tipines ir faktines turimas su krize susijusių produktų atsargas gamyklose Sąjungoje ir trečiųjų valstybių įrenginius, kuriuos įmonė eksploatuoja ar turi pagal sutartį arba iš kurių perka; tipinį ir dabartinį faktinį vidutinį labiausiai paplitusių gaminamų produktų užsakymo įvykdymo laikotarpį; numatomą kiekvienos Sąjungos gamybos įmonės gamybos apimtį per ateinančius tris mėnesius; priežastis, trukdančias išnaudoti gamybos pajėgumus arba kitus turimus duomenis, būtinus puslaidininkių krizės pobūdžiui arba galimoms švelninimo ar neatidėliotinoms priemonėms nacionaliniu ar Sąjungos lygmeniu įvertinti. Visi prašymai turėtų būti proporcingi, juose turėtų būti atsižvelgiama į teisėtus įmonės tikslus ir sąnaudas bei pastangas, kurių reikia norint pateikti duomenis, taip pat turėtų būti nustatyti tinkami prašomos informacijos pateikimo terminai. Įmonės turėtų būti įpareigotos patenkinti prašymą ir joms galėtų būti taikomos sankcijos, jei jos neįvykdo prašymo arba pateikia neteisingą informaciją. Bet kokiai gautai informacijai turėtų būti taikomos konfidencialumo taisyklės. Jeigu įmonė gavo prašymą pateikti su jos puslaidininkių veikla susijusią informaciją iš trečiosios valstybės, ji turėtų apie tai informuoti Komisiją, kad būtų galima įvertinti, ar Komisija turėtų prašyti pateikti informaciją; (48)siekdama užtikrinti, kad ypatingos svarbos sektoriai galėtų toliau veikti krizės laikotarpiu ir kai tai būtina ir proporcinga šiam tikslui pasiekti, Komisija galėtų įpareigoti integruotos gamybos įrenginius ir atvirąsias ES gamyklas priimti su krize susijusių produktų užsakymus ir teikti jiems pirmenybę. Ši prievolė taip pat gali būti taikoma ir puslaidininkių gamybos įrenginiams, kurie, gaudami viešąją paramą, sutiko su tokia galimybe. Sprendimas dėl prioritetinio užsakymo turėtų būti priimamas atsižvelgiant į visas taikytinas Sąjungos teisines prievoles, atsižvelgiant į konkretaus atvejo aplinkybes. Įpareigojimas įvykdyti pirmenybinį užsakymą turėtų būti viršesnis už bet kokį veiklos įsipareigojimą pagal privatinę ar viešąją teisę, kartu ats