ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.8.3

Žaliojoje knygoje konstatuojama, kad ypač kvalifikuotos darbo jėgos emigracija („protų nutekėjimas“) kilmės šalims turi neigiamų pasekmių, nes investicijos į jų parengimą atsiperka ne šioms šalims. Dabartinė specialistų įdarbinimo praktika šią problemą galėtų dar paaštrinti. Taigi būtina numatyti kompensacijas, kuriomis šioms šalims būtų atlyginti patirti nuostoliai. ES turėtų žymiai padidinti investicijas į bendradarbiavimo ir vystymosi programas, kuriomis kilmės šalyse būtų skatinamas švietimas, specialistų rengimas ir moksliniai tyrimai. Pavyzdžiui, Europos Sąjunga investicijas turėtų skirti laikydamasi praktiško požiūrio, kad palengvintų ekonominį ir socialinį vystymąsi padidinant trečiosiose šalyse mokymo įstaigų, kuriose rengiami ES reikalingi tokie kvalifikuoti darbuotojai kaip mokytojai, slaugytojai ir gydytojai, skaičių. Daug trečiųjų šalių apriboja mokymo įstaigų skaičių, nes trūksta išteklių, ir dėl to daug jų piliečių, atitinkančių priėmimo reikalavimus, turi laukti ne mažiau kaip metus, kad galėtų gauti vietą mokymo įstaigoje. Didinant mokymo įstaigų skaičių turėtų sumažėti proto nutekėjimo poveikis. Be to, Europa derybose prekybos klausimais turėtų būti lankstesnė nei iki šiol.
3.1.1

Komitetas mano, kad naudos visiems vartotojams ir verslovėms ES kontekste, Komisijos pasiūlymo dėl direktyvos sritis yra teisinga. Be to, komitetas mano, kad visų dydžių kredito įstaigos turės naudos iš peržiūrėto reglamentuojamo kapitalo režimo. Komisijos tekste užtikrinta tinkama pusiausvyra tarp paskatų mažesnėms kredito institucijoms pereiti prie sudėtingesnių metodų per tam tikrą laiką nustatymo ir proporcingų pagrindų, kurie atsižvelgtų į mažesnių kredito įstaigų išteklių ribotumus, užtikrinimo.
4.2.3

Kalbant apie Europos teritorinį bendradarbiavimą, pirmiausia dėmesys bus skirtas pasienio strategijos kryptims, skirtoms tvariam teritorijų vystymui, rengti. Ypač skatinant verslumą ir MVĮ, turizmo, kultūros ir pasienio prekybos plėtojimą. Be to, yra siūlomos veiklos rūšys, kurios būtų skirtos palengvinti naudojimąsi transporto ir IRT tinklais, pasienio vandens ir energijos tinklais, bendradarbiavimą sveikatos ir švietimo srityse. ERPF taip pat gali padėti finansuoti pasienio darbo rinkų iniciatyvų skatinimą. Antra, šioje srityje siekiama remti nacionalinį bendradarbiavimą, įskaitant dvišalį jūros regionų bendradarbiavimą, kad būtų skatinamas požiūris į atliekų ir vandens tvarkymą, prieigą prie transeuropinių transporto tinklų ir pažangių IT sistemų, rizikos aplinkai prevencijos ir mokslinių bei technologijų tinklų. Trečia, bus siekiama didinti regioninės politikos veiksmingumą skatinant kurti tinklus ir keistis patirtimi, visų pirma naujovių, aplinkos ir rizikos prevencijos bei miestų atgaivinimo srityse.
3.6

Be to, argumentas, kad Reglamentas 1228/2003 buvo priimtas dėl to, kad pagaliau būtų tinkamai sutvarkyta tarptautinė prekyba elektros energija (1) ir kad Slovėnijos prašymas jį pažeistų, galiojimo laikotarpio, taikymo srities ir geografinės vietovės prasme nėra labai svarus, kad prašymas būtų atmestas.
2.6.

Keletas nuostatų dėl informacijos investuotojams pasiūlytoje direktyvoje yra sveikintinos. Pirma, investuotojams turi būti teikiama informacija apie visas reguliuojamas padengtąsias obligacijas. Antra, informacija investuotojams turės būti atskleidžiama dažniau, t. y. ne karto per pusmetį, o kartą per ketvirtį. Trečia, investuotojams teiktinos informacijos apimtis išplėsta, siekiant apimti sutartinio ir savanoriško užtikrinimo priemonių perviršio lygius bei informaciją apie palūkanų normos, valiutos, kredito, rinkos ir likvidumo riziką. Tačiau šios nuostatos palieka pernelyg daug erdvės emitentams bei kompetentingoms institucijoms interpretuoti šiuos reikalavimus. Skirtingo požiūrio galimybė, pavyzdžiui, dėl apibrėžčių ir duomenų formatų, gali kelti grėsmę bendram pateiktos informacijos supratimui. Todėl siekiant dar labiau palengvinti investuotojų atliekamą išsamų patikrinimą ir padengtųjų obligacijų palyginimą, reikėtų papildomos ir išsamesnės informacijos. Be to, informacija turėtų būti teikiama standartine forma.
1.9.

Ketvirta, labai svarbu, kad vykdant naujas priežiūros užduotis BPM galėtų remtis nacionalinių priežiūros institucijų žiniomis ir ištekliais. Ypač svarbi nuodugni kokybinė informacija ir suvestinė informacija apie kredito įstaigas bei patikima kiekybinė informacija. Taikant tinkamas decentralizacijos procedūras, kartu išlaikant priežiūros sistemos vientisumą ir vengiant dubliavimo, BPM galės gauti naudos iš didesnio nacionalinių priežiūros institucijų ir prižiūrimų subjektų artumo ir tuo pat metu užtikrinti būtiną priežiūros dalyvaujančiose valstybėse narėse tęstinumą ir nuoseklumą. Esant šioms aplinkybėms, pasiūlytas BPM reglamentas galėtų geriau paaiškinti praktinius BPM priežiūros užduočių decentralizavimo aspektus, būtent nurodydamas tam tikrus pagrindinius organizacinius principus. Konkrečiai, jis turėtų nurodyti, kad priežiūros užduočių vykdymui ECB turėtų galėti remtis nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, ypač kai tai susiję su mažesnės ekonominės, finansinės ar rizikos ribojimo svarbos kredito įstaigomis, nepažeidžiant ECB teisės teikti gaires ir nurodymus ar imtis vykdyti nacionalinių institucijų užduotis, kai to tikrai reikia. Be to, pasiūlytas BPM reglamentas turėtų nustatyti pagrindą tinkamai veiksmingo priežiūros užduočių BPM paskirstymo sistemai, įskaitant pranešimų apie nacionalinių kompetentingų institucijų priimtus priežiūros sprendimus pateikimo tvarką. Todėl, be konkrečių taisyklių, kurios turėtų būti įtrauktos į pasiūlytą BPM reglamentą, ECB, konsultuodamasis su BPM dalyvaujančiomis nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, turėtų dar išsamiau apibrėžti BPM decentralizavimo kriterijus ir mechanizmus išsamiose taisyklėse, kurių reikia šiai sistemai įgyvendinti. Konkrečiai, šios taisyklės turėtų sudaryti sąlygas kredito įstaigoms, kaip priežiūros priemonių adresatėms, aiškiai identifikuoti atitinkamą instituciją kontaktams palaikyti. Be to, tiek ECB, tiek nacionalinės kompetentingos institucijos, vadovaujantis jų organizacine autonomija, turi galėti nustatyti jų BPM užduotims įgyvendinti reikalingus išteklius. Galiausiai, bus svarbu užtikrinti, kad ECB galutinę atsakomybę už BPM priežiūrą atitiktų įgaliojimai kontroliuoti BPM, kaip visumą, ir prižiūrimus subjektus, bei labai glaudaus bendradarbiavimo su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis susitarimai, įskaitant konkrečias taisykles dėl veikimo nepaprastosios padėties atveju ir tinkamo informacijos judėjimo. Todėl turėtų būti veiksmingos taisyklės dėl informacijos judėjimo BPM, kad taip pat būtų užkirstas kelias bet kokiam kredito įstaigų atskaitomybės pareigų dubliavimui.
5.

Be to, netgi prieš jo įsigaliojimą, naujosios SESV 136 straipsnio 3 dalies tekstas padeda paaiškinti, ir kartu patvirtina, SESV 125 straipsnio taikymo sritį visos euro zonos finansinio stabilumo apsaugojimo kontekste, t. y. laikinos finansinės paramos suteikimas yra iš principo suderinamas su SESV 125 straipsniu, jei jis yra būtinas tokiai apsaugai ir taikant griežtas sąlygas. Be to, naujoji SESV 136 straipsnio 3 dalis neišplečia Sąjungos kompetencijos.
Komisija turėtų būti įgaliota priimti deleguotus teisės aktus pagal Sutarties 290 straipsnį ir juose nustatyti, kokie duomenys turi būti įtraukti į pranešimą EVPRI ir į registrą, ir kriterijai, kuriais turėtų remtis EVPRI priimdama sprendimą dėl: tinkamumo taikyti tarpuskaitos prievolę, informacijos ir tarpuskaitos ribų, ilgiausio galimo sutarties patvirtinimo laikotarpio, likvidumo, minimalaus valdymo taisyklių turinio, išsamios informacijos apie duomenų saugojimą, minimalaus veiklos tęstinumo plano turinio ir garantuojamų paslaugų, reikalavimų dėl garantinės įmokos procentinės dalies ir termino, ekstremalių rinkos sąlygų, labai likvidaus įkaito ir jo vertės mažinimo, labai likvidžių finansinių priemonių ir koncentracijos ribų, išsamios informacijos apie testų atlikimą, išsamios informacijos apie sandorių duomenų saugyklos registracijos paraišką EVPRI, baudų ir informacijos, kuria sandorių duomenų saugyklos turėtų leisti naudotis, kaip nustatyta šiame reglamente. Priimdama deleguotus teisės aktus Komisija turėtų pasinaudoti atitinkamų Europos priežiūros institucijų (EVPRI, EBI ir EDPPI) praktine patirtimi. Atsižvelgiant į EVPRI patirtį vertybinių popierių ir vertybinių popierių rinkų klausimais ir į ECBS narių patirtį mokėjimo, kliringo ir atsiskaitymo infrastruktūrų srityje, EVPRI ir ECBS nariai turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį patariant Komisijai dėl deleguotų teisės aktų rengimo. Be to, jei tinkama, EVPRI turėtų nuodugniai konsultuotis su kitomis dviem Europos priežiūros institucijomis.“

Teisės aktuose nustatyti ECBS narių kaip prižiūrėtojų ir kaip emisijos centrinių bankų vaidmuo ir pareigos turėtų būti atspindėti ne tik suteikiant pagrindinei sandorio šaliai leidimą ar atsisakant jį išduoti, bet ir, pavyzdžiui, kolegijai užsiimant kita veikla, tokia kaip testavimas nepalankiausiomis sąlygomis ir susitarimų dėl sąveikumo vertinimas. Šiuo aspektu, taip pat atsižvelgiant į 5 pakeitimą, siūloma nuosekliai vartoti terminus. Be to, svarbu užtikrinti, kad kolegijoje būtų atstovaujama ne tik emisijos centriniams bankams, bet ir priežiūrą vykdantiems centriniams bankams, kurie nebūtinai turi sutapti.

Be to, ECB siūlo įterpti ketvirtą sąlygą, pagal kurią trečiosios šalies pagrindinės sandorio šalies jurisdikcijoje taikomi įstatymai užtikrina tokias pat sąlygas Sąjungos pagrindinėms sandorio šalims, kurios nori teikti paslaugas toje trečiojoje šalyje.
Paaiškinimas: Pasiūlytas Direktyvos 98/26/EB 6 straipsnio 3 dalies pakeitimas yra labai svarbus patobulinimas pasekmių, kurios, pradėjus nemokumo procedūras, kyla pervedimų nurodymų vykdymo neatšaukiamumui ir baigtinumui, kontekste. Tačiau tokios pasekmės yra svarbios visoms mokėjimo, kliringo ir atsiskaitymo sistemų bei kitos svarbios infrastruktūros priežiūros institucijoms. Todėl subjektų, kuriems siunčiami pranešimai apie tokius procesus, ratas turi būti išplėstas ir apimti ne tik Komisiją ir EVPRI, bet ir nacionalinius centrinius bankus (NCB) ir ECB, kurie kartu sudaro ECBS, kadangi jie turi išimtinių teisės aktais nustatytų uždavinių mokėjimo, kliringo ir atsiskaitymo sistemų priežiūros srityje. Be to, svarbu, kad pranešimus apie nemokumo procedūrų pradėjimą Komisija nedelsdama persiųstų atitinkamiems subjektams, kuriems taikoma Direktyva 98/26/EB, tokiu būdu užtikrinant, kad tokie subjektai nevykdys pervedimo nurodymų, kai jie žino arba turėjo žinoti apie nemokumo procedūrų pradėjimą. Galiausiai, pasiūlytoje direktyvoje minima valstybės narės pareiga teikti EVPRI visą būtiną informaciją turėtų būti išbraukta, kadangi siūloma, jog informavimo uždaviniai būtų patikėti Komisijai. Be to, valstybės narės gali teikti tik su Direktyvos 98/26/EB 6 straipsnyje nurodytais sprendimais susijusią informaciją, o ne visą EVPRI funkcijoms būtiną informaciją. Taip pat siūlomas nedidelis redakcinio pobūdžio 6 straipsnio 3 dalies pirmo sakinio pakeitimas, paaiškinantis tikslią informavimo pareigos taikymo sritį.
Paaiškinimas: ECB mano, kad įstaigų įpareigojimas joms naudoti monetų rūšiavimo įrangą, kuri išlaikė aptikimo bandymą, yra logiškesnis. Tai leistų kartą sėkmingai patikrintą monetų rūšiavimo įrangą naudoti kelioms įstaigoms, t. y. kiekviena įstaiga neprivalėtų būtinai pakartotinai atlikti bandymą. Be to, tai labiau atitiktų pasiūlyto reglamento 5 straipsnį, kuriame nustatyta, kad aptikimo bandymai gali būti vykdomi įrangos gamintojų patalpose ir kad bendras visos sėkmingai patikrintos monetų rūšiavimo įrangos sąrašas skelbiamas Komisijos svetainėje. Be to, ECB siūlo aptikimo bandymą atlikti tik monetų rūšiavimo įrangos rūšims (t. y. įrangai, kuriose yra ta pati aparatinė įranga, programinė įranga ir pagrindinės funkcijos), kadangi to turėtų užtekti užtikrinti, kad visa tos pačios rūšies monetų rūšiavimo įranga atitinka pasiūlyto reglamento reikalavimus. Be to, pagal pasiūlyto reglamento 2 straipsnio b punktą apyvartai netinkamos euro monetos apibrėžiamos kaip tos, kurios buvo atmestos autentiškumo tikrinimo proceso metu. Todėl iš pasiūlyto reglamento 4 straipsnio 1 dalies formuluotės turėtų būti aišku, kad aptikimo bandymui pateikta monetų rūšiavimo įranga taip pat turi aptikti apyvartai netinkamas euro monetas.
1.3

Be to, ECB pritaria įgyvendinimo priemonėms pasiūlytame reglamente pagrindinei mėnesinei, ketvirtinei ir metinei statistikai, ypač 12 ir 16 straipsniams dėl trumpojo laikotarpio statistikos ir darbo kaštų indekso. Tačiau šias įgyvendinimo priemones bei Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje įgyvendinimo taisykles būtina apibrėžti, siekiant užkirsti kelią žalingam informacijos praradimui, pvz. laiko eilučių lūžiams ir iš to kylančiam ilgo laiko eilučių nepasiekiamumui.
1.

Pasiūlyto reglamento tikslas yra nustatyti minimalius kainų rinkimo laikotarpiu kiekvieną mėnesį standartus, siekiant pagerinti suderinto vartotoju kainų indekso (SVKI) palyginamumą valstybėse narėse ir euro zonos SVKI patikimumą. Kadangi kainų rinkimo laikotarpiai valstybėse narėse yra skirtingi, kai kuriems SVKI komponentams dėl trumpalaikių kainų svyravimų per mėnesį gali atsirasti dideli apskaičiuotų kainų pokyčių skirtumai. ECB pritaria pasiūlytam reglamentui, pagal kurį kainos renkamos ne mažiau kaip vieną mėnesio savaitę to mėnesio viduryje arba beveik viduryje, ir, jei produktų kainų pokyčiai per mėnesį paprastai yra dideli ir nesistemingi, kainos renkamos ilgiau nei vieną darbo savaitę. Šie minimalūs standartai atspindi kompromisą tarp, viena vertus, poreikio suderinti kainų rinkimą valstybėse narėse ir, kita vertus, išlaidų, susijusių su esamos kainų rinkimo praktikos keitimu.
50.

Vykdant tarpinio laikotarpio procedūras pagal struktūrinių fondų reglamento nuostatas, buvo įdėta daug pastangų. Be to, kadangi programos tarpinio laikotarpio įvertinimai buvo atlikti gana anksti, tarpinio laikotarpio įvertinimai ir peržiūros galėjo suteikti tik menką patikinimą, kad struktūrinių fondų lėšos leis pasiekti laukiamų rezultatų ir poveikių. Be to, valstybės narės ir Komisija išnaudojo įgyvendinimo rezervo ir tarpinio laikotarpio peržiūros teikiamas galimybes tam, kad lėšos būtų panaudotos per nustatytą laiką.
55.

Pati Komisija pripažino šias silpnąsias vietas, kurias, kaip pastebėjo Audito Rūmai, iš dalies galima paaiškinti projektų valdymo ciklo įvairių etapų trūkumais ir iš dalies nepakankamu Rusijos naudos gavėjų dalyvavimu bei atsakomybe. Be to, tam tikrais atvejais projektų poveikį varžė įvairūs Rusijos visuomenės interesai, išryškėdavę dėl skirtingų įvairių valdžios institucijų interesų. Didžiajai daliai projektų pavyko iš dalies arba visiškai įvykdyti savo tikslus, ir, nepaisant nedidelio kai kurių projektų veiksmingumo, Komisija yra įsitikinusi, kad dėl jos vykdomų pagalbos programų buvo išplėstas bendras ES ir Rusijos Vyriausybės bendradarbiavimo lygis. Vis dėlto, rengdama naująjį Šalies strategijos dokumentą, Komisija pasimokys iš praeities klaidų ir atsižvelgs į šiuo metu dominuojančią naują ekonominę Rusijos padėtį. a) Komisija ketina pasitelkti naujos kartos 2007–2013 m. Šalies strategijos dokumentą ir jį papildančią 2007–2010 m. Nacionalinę orientacinę programą, apibrėždama tris prioritetines finansinio bendradarbiavimo sritis, daugiausia remdamasi keturių Bendrų erdvių planais, dėl kurių buvo oficialiai susitarta su Rusijos Federacija 2005 m. gegužės mėn. Prioritetinėse srityse pavyko išskirti keletą galimų konkrečių tikslų, o iš planų išsirutuliojo keletas galimų veiksmų pavyzdžių yra išvardyti naujosios Nacionalinės preliminarios programos priede. Todėl Šalies strategijos dokumente ir Nacionalinėje orientacinėje programoje pateikia gana išsamias gaires, palikdamos galimybių dialogui plėtoti. b) Po 2001 m. įvykdytos EB išorės pagalbos reformos buvo patobulintas projekto ciklo valdymas. Be to, vykdant reformą Komisijos delegacijoms perduota atsakomybė už pagalbos valdymą užtikrina aktyvesnį naudos gavėjų dalyvavimą rengiant ir planuojant projektus. Anksčiau kartais būdavo sunku palaikyti dialogą su Rusijos valdžios institucijomis. Taip pat intensyviai diskutuojama dėl PVM. Tačiau Rusijos vyriausybė iki šiol nerado jokio veiksmingo sprendimo. c) Loginio modelio priemonei tapus privaloma ir dėl to sustiprėjus projektų stebėsenos ir vertinimo veiklai, šiuo metu reikėtų pagerinti projektų tvarumą. Bendras finansavimas yra įtrauktas į šiuo metu su Rusijos valdžios institucijomis vykstantį dialogą. Jo svarbą liudija tai, kad jis buvo įtrauktas į Rusijai skirtą 2007–2013 m. Šalies strategijos dokumentą. d) Komisija sistemingai vykdo atskirų sektorių ir visos šalies vertinimus (žr. 53 dalį). Be to, Komisijoje sistemingai atsižvelgiama į įgytą patirtį rengiant kiekvieno TACIS projekto aprašymą. Įsteigus Kokybės paramos direktoratą taip pat prisidedama plečiant institucijų patirtį iš ankstesnių projektų.
41.

The Commission agrees that the recovery rate is low but this assessment can be explained by the fact that, in matters of shared management, recovery procedures are not uniform nor harmonised in Member States and this is an unexpected effect of the assimilation principle posed by Article 280 of the Treaty which jeopardises the uniformity of implementation of Community legislation because recovery of Community monies follows the national rules. However, the Commission has undertaken to bring forward proposals to modify Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 in order to improve the weaknesses of the actual situation (see paragraph 39). (a) In the absence of total recovery, the financial consequences of the irregularities shall be borne by the Member State in the event of irregularities or negligence attributable to administrative authorities or other bodies of the Member States. In other cases the burden shall be borne by the Community budget. The case which the Court refers to was notified on 29 May 1991 and updated in 1997. The Commission wishes to point out that this case was not included in the TFR audit selection on account of the wrong amount reported in ECR. (b) The objective of the amendment of Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 is, inter alia, to address the shortcomings pointed out by the Court by making Member Sates more responsible and by providing ex post controls in the clearance-of-accounts framework. (c) According to Article 280(2) of the EC Treaty „Member States shall take the same measures to counter fraud affecting the financial interests of the Community as they take to counter fraud affecting their own financial interests“. There is a constant case law of the ECJ which stipulates that the rules applicable in cases where there are violations to Community law cannot be less favourable than the rules prevailing in cases where there are violations to national law. However this does not amount to confering a preferential status on CAP debts. (d) As regards the outcome of the combined UCLAF/German 1992 investigation, this case will be dealt with in the clearance-of-accounts procedure. (f) According to Regulation (EC) No 1258/1999 the Commission is legally obliged to exclude all expenditure from Community financing where that expenditure has not been executed in compliance with Community rules. Accepting transactions or partial payments are conditions to be assessed on a case-by-case approach on the basis of national law and in conjunction with the criteria as laid down in Article 8 of Regulation (EC) No 1258/1999.
31.

Savo 2017 m. galutinėse metinėse ataskaitose BPeV atskleidė su ex ante įnašais susijusius neapibrėžtuosius įsipareigojimus, kurie sudarė 1,4 milijardo eurų. Iš šios sumos 1,2 milijardo eurų, kurie buvo nustatyti remiantis NPI deklaracijomis, yra susiję su NPI atžvilgiu pateiktais apeliaciniais skundais ir valstybių narių administraciniuose teismuose iškeltomis teismo bylomis. Toliau pateiktose 2 ir 3 lentelėse pateikiama išsamesnė su šiomis sumomis ir apeliacinių skundų bei teismo bylų skaičiumi susijusi informacija bei jų raida iki 2018 m. gegužės 31 d.: 2 lentelė Su ex ante įnašais į BPeF susijusių ginčijamų neapibrėžtųjų įsipareigojimų sumų raida Neapibrėžtieji įsipareigojimai (eurais) 18/05/31 17/12/31 16/12/31 15/12/31 NPI atžvilgiu pateikti apeliaciniai skundai ir valstybių narių administraciniuose teismuose iškeltos bylos 1 805 809 719 1 228 745 681 800 791 513 437 125 144 Susiję su 2015 m. ex ante įnašais 84 149 051 84 149 051 84 149 051 437 125 144 Susiję su 2016 m. ex ante įnašais 565 465 854 585 509 613 716 642 462 0 Susiję su 2017 m. ex ante įnašais 559 087 017 559 087 017 0 0 Susiję su 2018 m. ex ante įnašais 597 107 797 0 0 0 Teismo bylos Europos Sąjungos Teisingumo Teisme (*2) 181 133 405 181 133 405 41 034 633 0 Susijusios su 2015 m. ex ante įnašais 0 0 0 0 Susijusios su 2016 m. ex ante įnašais 116 612 541 116 612 541 41 034 633 0 Susijusios su 2017 m. ex ante įnašais 64 520 864 64 520 864 0 0 Susijusios su 2018 m. ex ante įnašais 0 0 0 0 Iš viso 1 986 943 124 1 409 879 086 841 826 146 437 125 144 Šaltinis: EAR, remiantis BPeV duomenimis. 3 lentelė Su ex ante įnašais, skiriamais BPeF, susijusių apeliacinių skundų ir bylų skaičiaus raida Apeliacinių skundų, teismo bylų ir teisinių bylų skaičius 18/05/31 17/12/31 16/12/31 15/12/31 NPI atžvilgiu pateikti apeliaciniai skundai ir valstybių narių administraciniuose teismuose iškeltos bylos 499 393 261 67 Susiję su 2015 m. ex ante įnašais 5 5 6 67 Susiję su 2016 m. ex ante įnašais 241 257 255 0 Susiję su 2017 m. ex ante įnašais 131 131 0 0 Susiję su 2018 m. ex ante įnašais 122 0 0 0 Teismo bylos Europos Sąjungos Teisingumo Teisme 13 13 9 0 Susiję su 2015 m. ex ante įnašais 0 0 0 0 Susiję su 2016 m. ex ante įnašais 10 10 9 0 Susiję su 2017 m. ex ante įnašais 3 3 0 0 Susiję su 2018 m. ex ante įnašais 0 0 0 0 Iš viso 512 406 270 67 Šaltinis: EAR, remiantis BPeV duomenimis.