[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 14.6.2007 KOM(2007) 332 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Senėjimas informacinėje visuomenėjei2010 iniciatyva Informacinių ir ryšių technologijų ir senėjimo veiksmų planas {SEC(2007)811} KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Senėjimas informacinėje visuomenėjei2010 iniciatyva Informacinių ir ryšių technologijų ir senėjimo veiksmų planas (Tekstas svarbus EEE) 1. IRT senėjimui: socialinė būtinybė ir ekonominė galimybė 3 1.1. Įžanga 3 1.2. Senėjimo informacinėje visuomenėje veiksmų planas 4 2. Kliūčių įveikimas ir pasinaudojimas galimybėmis 5 2.1. Vyresnio amžiaus vartotojų supratimas 5 2.2. Rinkos matomumas ir skaidrumas 6 2.3. Reguliavimo suvaržymai 6 2.4. Techninės kliūtys 7 2.5. Pagrindinės prieigos kliūtys ir tinkamų sprendimų nebuvimas 7 2.6. Kitos kliūtys 7 3. IRT ir senėjimo veiksmų plano tikslai ir veiksmai 8 3.1. Informuotumo didinimas ir susitarimo siekimas 9 3.2. Sąlygų sudarymas 9 3.3. Įsisavinimo skatinimas 10 3.4. Pasiruošimas ateičiai 11 4. Išvada 11 1. IRT SENėJIMUI: SOCIALINė BūTINYBė IR EKONOMINė GALIMYBė 1.1. Įžanga Europos gyventojai senėja: vidutinė gyvenimo trukmė nuo 55 metų 1920 m. pailgėjo iki daugiau kaip 80 metų šiuo metu. Į pensiją išeinant staigaus gimstamumo padidėjimo kartai, 2010−2030 m. 65−80 metų gyventojų skaičius padidės beveik 40 %. Dėl šių demografinių pokyčių Europos visuomenei ir ekonomikai kyla didelių uždavinių[1]. Sprendžiant šiuos uždavinius informacinės ir ryšių technologijos (IRT) gali vaidinti svarbų vaidmenį. Panaudojant IRT galima padėti vyresnio amžiaus asmenims pagerinti gyvenimo kokybę, išlikti sveikesniems ir ilgiau gyventi savarankiškai. Kuriami naujoviški sprendimai, padedantys spręsti su atmintimi, regėjimu, klausa ir judėjimu susijusias problemas, kurių padaugėja su amžiumi[2]. Naudodami IRT vyresnio amžiaus žmonės gali ir toliau būti aktyvūs darbe arba savo bendruomenėje. Jų sukaupta patirtis ir įgūdžiai yra didžiulis turtas, ypač žinių visuomenėje . Sveikatos ir socialinių paslaugų paklausa padidės augant labai senų ir silpnų gyventojų skaičiui (vyresnių kaip 80 metų gyventojų grupė padidės beveik dvigubai iki 2050 m.), o tokių paslaugų finansavimo tvarumas jau dabar kelia didelį susirūpinimą[3]. Naudojant IRT galima veiksmingiau valdyti ir įgyvendinti sveikatos ir socialinę priežiūrą, jos suteikia ir daugiau inovacijų galimybių bendruomenės ir asmeninės sveikatos priežiūros bei paslaugų srityje. Ekonomika ir plačioji visuomenė gali gauti pastebimos naudos. Nors vyresnio amžiaus gyventojų perkamoji galia didelė, o senėjimas tampa visuotiniu reiškiniu, senėjimui informacinėje visuomenėje skirtų IRT rinka tik formuojasi ir visapusiškai neužtikrina galimybės naudotis būtinais IRT grindžiamais sprendimais ir jų įsisavinimo. To priežastys − menkas informuotumas apie galimybes ir vartotojų poreikius bei nepakankamas dalijimasis patirtimi, išlaidų kompensavimo ir sertifikavimo sistemų susiskaidymas, sąveikos stoka, didelės kūrimo ir patvirtinimo sąnaudos. Todėl Komisija nusprendė paskelbti Senėjimo informacinėje visuomenėje veiksmų planą , kuris pateikiamas šiame komunikate ir kuris buvo nurodytas i2010 iniciatyvoje[4]. Veiksmų plano tikslas − ne tik užtikrinti geresnę gyvenimo kokybę vyresnio amžiaus žmonėms ir pastebimai sutaupyti išlaidas sveikatos ir socialinei priežiūrai, bet ir padėti Europoje sukurti tvirtą senėjimui skirtų IRT pramoninį pagrindą. Šis veiksmų planas − pirmas Europos Komisijos atsakas į 2006 m. Rygoje ministrų priimtą Deklaraciją dėl e. įtraukties[5], juo remiama ES politika atnaujintoje Lisabonos darbotvarkėje numatytoje augimo ir konkurencingumo, be to, demografinių pokyčių, užimtumo, sveikatos ir lygių galimybių srityse[6]. Komisija taip pat pasiūlys paramą naujai Europos valstybių mokslinių tyrimų programai „Senėjimas informacinėje visuomenėje“ pagal Sutarties 169 straipsnį . 1.2. Senėjimo informacinėje visuomenėje veiksmų planas Šio veiksmų plano tikslas − suteikti politinį ir pramonės impulsą didelei pastangai kurti ir diegti vartotojams patogias IRT priemones ir paslaugas, atsižvelgti į vyresnio amžiaus vartotojų poreikius ir remti kitas politikos sritis, kuriose sprendžiami senėjimo keliami uždaviniai. Šiuo veiksmų planu ypač paremiamas Komisijos veiksmų planas dėl žmonių su negalia 2003−2010 m.[7]. Veiksmų plane dėmesys kreipiamas į su IRT paslaugomis ir priemonėmis susijusias rinkos kliūtis ir siekiama suteikti galimybes šiandienos ir ateities vyresnio amžiaus žmonėms didinant informuotumą, kuriant bendras strategijas, šalinant technines ir reguliavimo kliūtis ir skatinant įsisavinimą, bendrus mokslinius tyrimus ir inovacijas. Juo koordinuojamos dabartinės pastangos ir pridedamos kelios naujos priemonės vykdomam darbui integruoti, papildyti ir sustiprinti. Reikia atsižvelgti į tris su vartotojų poreikiais susijusias sritis: Senėjimas darbe, arba „vyresnio amžiaus žmonių aktyvumas darbe“: kaip ilgiau išlikti aktyviais ir darbingais, dirbti kokybiškiau ir išlaikyti darbo bei asmeninio gyvenimo pusiausvyrą naudojantis novatoriška praktika ir lengvai prieinamomis IRT pritaikomose, lanksčiose darbo vietose, IRT įgūdžiais ir kompetencija bei IRT padedamu mokymusi (atitinkamai e. įgūdžiai ir e. mokymasis). Senėjimas bendruomenėje: kaip išlikti socialiai aktyviais ir kūrybingais[8] naudojantis socialiniam bendravimui internetu sukurtais IRT sprendimais ir viešosiomis bei komercinėmis paslaugomis, kuriais gerinama gyvenimo kokybė[9] ir mažinama socialinė izoliacija (tai viena iš pagrindinių kaime, retai apgyvendintose vietovėse ir miesto zonose gyvenančių vyresnio amžiaus žmonių, kuriems šeimos teikiama parama ribota, problemų). Senėjimas namuose: kaip ilgiau mėgautis sveikesniu ir kokybiškesniu kasdieniu gyvenimu naudojantis technologijomis, kartu išliekant labiau nepriklausomais, savarankiškesniais ir oresniais. Europos IRT pramonė (taip pat ir MVĮ), sveikatos ir socialinės priežiūros paslaugų teikėjai gali įgyvendinti daug senėjantiems klientams skirtoms paslaugoms teikti reikalingų komponentų. Galima panaudoti privačiojo ir viešojo sektoriaus partnerystes plačiu mastu patvirtinant, kad naujus sprendimus pripažino vartotojai, ir jų rentabilumą. Jei Europa laiku spręs uždavinius ir įveiks technines, su reguliavimu ir įpročiais susijusias kliūtis, senėjimui skirtos IRT gali paskatinti darbo vietų kūrimą ir augimą[10] ir tapti sėkminga pirmaujančia Europos rinka[11] . Senėjimui skirtos IRT socialinė būtinybė ir ekonominė galimybė Informacinėje visuomenėje vyresnio amžiaus žmonėms gali būti suteikta galimybė − kai ir kur jie to pageidauja − visapusiškai dalyvauti visuomeniniame ir ekonominiame gyvenime ir būti aktyviais galią turinčiais piliečiais, bei tuo pat metu būti naudingais įmonėms, ekonomikai ir plačiajai visuomenei. 2. KLIūčIų įVEIKIMAS IR PASINAUDOJIMAS GALIMYBėMIS 2.1. Vyresnio amžiaus vartotojų supratimas Senėjimui skirtų IRT produktų ir paslaugų rinka dar tik pradedama kurti. Juos įsisavinti trukdo menkas informuotumas apie rinką ir jos matomumas, standartų ir sąveikos stoka bei abejonės dėl verslo modelių tvarumo. Susiskaidymas lemia daug brangių sprendimų. IRT produktų ir paslaugų įsisavinimą lėtina etikos klausimai ir bendra koordinavimo, vartotojų ir pramonės bendradarbiavimo bei bendrų strategijų stoka. Šalinant šias kliūtis − ir pasinaudojant galimybėmis − pagrindinis dėmesys turi būti skiriamas vartotojams . Toliau nagrinėjamos dvi vartotojų savybės. Susidurdami su naujomis technologijomis vyresnio amžiaus žmonės gali pasijusti esą palyginti silpni . Tai gali lemti jų asmeninė padėtis (pajamos, išsilavinimas, geografinė vietovė, sveikata, galimi sveikatos sutrikimai ir su lytimi susiję veiksniai), technologijų sudėtingumas arba tai, kaip jas perduoda specialistai (gydytojai, reabilitacijos specialistai, savarankiško gyvenimo ir darbo vietos pritaikymo praktikos ekspertai), oficialių ir neoficialių priežiūros paslaugų teikėjai bei šeimos nariai. Be to, produktai ir paslaugos dažnai nėra pritaikyti prie specialių vyresnio amžiaus vartotojų poreikių arba jų nepakanka, o tai padidina jų nusivylimą ir priklausomybę. Jei nebus imtasi priemonių, sparčiai tobulėjant technologijoms tokioje padėtyje atsidurs ir „ateities vyresnio amžiaus žmonės“. Sveikatos ir socialinės priežiūros srityse išlaidų kompensavimo ir draudimo sistemos dažnai pagrįstos sudėtingomis procedūromis. Jei jos neveikia taip, kaip tikimasi, vyresnio amžiaus žmogus gali pasijusti visiškai bejėgiu. Kompensuojanti ir svarbi IRT tendencija yra galimybių suteikimas vartotojams . Vyresnio amžiaus vartotojai gali būti daug geriau nei anksčiau informuojami, taigi vis labiau pasirūpinti savo sveikata, fizine būkle ir savarankišku gyvenimu naudodamiesi internete pateikta informacija, teminiais televizijos kanalais ir kasdieniam gyvenimui, asmens sveikatai ir fizinei būklei pagerinti skirtais IRT grindžiamais sprendimais. Be to, keliose valstybėse yra reformuojamos sveikatos priežiūros ir draudimo sistemos atsakomybę iš vyriausybių perduodant patiems piliečiams ir privačiajam sektoriui, kad būtų kontroliuojamos sąnaudos ir didinamas efektyvumas bei kokybė. 2.2. Rinkos matomumas ir skaidrumas Pagrindinė priežastis, kodėl į vyresnio amžiaus žmonėms skirtų IRT rinką iki šiol nebuvo deramai atsižvelgta, yra tai, kad Europos IRT pramonė[12], tarpininkai ir galutiniai pagalbinių technologijų naudotojai nėra pakankamai informuoti . Vyresnio amžiaus vartotojai dažnai nedaug žino apie galimus sprendimus. Tėra labai nedaug vartotojams informuoti skirtų technologijų sisteminių apžvalgų ir lyginamųjų vertinimų. Net informuotumas apie darbo vietai skirtų labiau paplitusių technologijų vartotojui patogias (prieinamumas) ypatybes labai skiriasi. IRT taikymas telemedicinoje ir priežiūrai namuose yra patikrintas, bet jos įsisavinamos vis dar ribotai, nes galimi jų taikytojai, pavyzdžiui, vietos valdžios institucijos, vis dar nepakankamai žino apie jų galimybes. Pramonė vis dar nepakankamai supranta įvairių vartotojų reikalavimų, pavyzdžiui, socialinių ir ekonominių veiksnių, lyčių poreikių ir pajamų lygio, kurie gali kliudyti naudotis IRT, asmeninių nuostatų, požiūrio į IRT ir net gyvenimo būdo. Taigi bendrovės ir vietos valdžios institucijos tebeveikia naudodamosi bandymų ir klaidų metodu. Sisteminio požiūrio į rinkos plėtrą stoka lemia dideles mokslinių tyrimų ir tinkamumo rinkai patvirtinimo išlaidas . Taikomos taisyklės ir nuostatos, įskaitant naujoviškų sprendimų paramos sistemas, nėra skaidrios , o tai trukdo ir vartotojams, ir pramonei bei lemia brangius sprendimus. Rinkos plėtrai apskritai neigiamą poveikį daro ir praktinės patirties mainų stoka . Pavyzdžiui, nėra sukurta savarankiškam gyvenimui skirtų pažangių namų arba darbo vietos pritaikymo geriausio įgyvendinimo etalono. Novatoriška geroji patirtis dažnai įgyvendinama tik nedideliu mastu, nes rizikos pasidalijimo supratimas labai nevienodas ir trūksta į ateitį orientuotų diegimo veiksmų (įskaitant novatorišką viešųjų pirkimų praktiką). Nedidelė technologijų sklaida, menkas informuotumas apie naujoviškų paslaugų rentabilumą ir apie tai, ar jas pripažino vartotojai, bei technologijų keliami uždaviniai (pvz., sąveika) trukdo didinti investicijas. 2.3. Reguliavimo suvaržymai Valstybės narės nevienodai taiko direktyvų dėl elektroninių ryšių reguliavimo sistemos su negalia susijusias nuostatas , tai riboja neįgaliųjų, kurių dauguma yra vyresnio amžiaus žmonės, galimybę naudotis ryšių paslaugomis ir naudojimąsi jomis bei lemia prieinamų technologijų rinkos susiskaldymą. Bendrų standartų ir atitikties įvertinimo būdų stoka trukdo esamoms ir naujoms paslaugoms ir technologijoms (pavyzdžiui, pažangiems namams, integruotoms sveikatos ir socialinės priežiūros IRT sistemoms ir pagalbinėms technologijoms) patekti į plačiąsias rinkas ir suteikti galimybių konkurencingumui. Valstybių narių socialinės ir sveikatos priežiūros išlaidų kompensavimo sistemų skirtumai ir abejonės dėl teisinių IRT grindžiamų paslaugų (pavyzdžiui, telemedicina ir savarankiškas gyvenimas) medicininio sertifikavimo reikalavimų mažina galimybę padengti šių paslaugų išankstines išlaidas remiantis kolektyvinio draudimo sistemomis ir trukdo jas tobulinti bei įgyvendinti. 2.4. Techninės kliūtys Būtina visaapimančio pažangių paslaugų teikimo senėjančiai visuomenei sąlyga − prieiga prie įrangos ir paslaugų, galimybė jomis naudotis ir patogumas vartotojui . Labiau paplitusiais IRT produktais ir paslaugomis retai atsižvelgiama į vyresnio amžiaus gyventojų poreikius, pavyzdžiui, susijusius su daugeliu su amžiumi atsirandančių, progresuojančių sveikatos sutrikimų. Rinkose paprastai neskiriamas dėmesys vyresnio amžiaus vartotojų poreikiams: yra nedaug gairių, savanoriškų arba privalomų standartų ir susijusių reguliavimo sistemų. Galutiniams vartotojams skirtuose technologiniuose sprendimuose dažnai reikia susieti įvairias paslaugas bei priemones taip sudėtingai, kad tam nepakanka daugumos galutinių vartotojų sugebėjimų[13]. Tačiau rinkose nėra būtinų paskatų įvairios įrangos ir paslaugų sąveikai ir moduliškumui užtikrinti, todėl galutinių vartotojų patiriamos išlaidos padidėja, netenkama masto ekonomijos privalumų ir trukdoma senėjimui skirtų IRT vidaus rinkai. 2.5. Pagrindinės prieigos kliūtys ir tinkamų sprendimų nebuvimas Kyla pavojus, kad vyresnio amžiaus žmonės taip ir nepasinaudos informacinės visuomenės teikiamais privalumais, nes daugelis iš jų neturi pagrindinės prieigos prie ryšių tinklų, pvz., plačiajuosčio ryšio, ir informacinių technologijų. Tik 10 % vyresnių nei 65 metų žmonių reguliariai naudojasi internetu, palyginti su 25 ES valstybių 47 % vidurkiu[14]. Ribotos prieigos priežastys dažniausiai yra nepakankama motyvacija, finansinės lėšos, skaitmeninė kompetencija ir tinkamo apmokymo stoka. Šiuo metu rinkoje nepakankamai investuojama į vyresnio amžiaus vartotojams skirtų prasmingų ir nebrangių sprendimų inovacijas, pavyzdžiui, į integruotas ir paprastas naudoti savarankiško ir sveiko gyvenimo paslaugas. Reikia ištrūkti iš užburto rato , kuriame nepakankamai pritaikyti sprendimai, menkas informuotumas, masto ekonomijos privalumų, standartų bei tvarių verslo modelių stoka lemia nepakankamas investicijas į mokslinius tyrimus ir naujoviškus sprendimus. 2.6. Kitos kliūtys Sprendimai gali būti naudingi tik tuo atveju, jeigu vartotojai galės naudotis pagrindinėmis IRT priemonėmis, bus tinkamai išsilavinę ir motyvuoti, ir jei bus tinkamai atsižvelgiama į etikos ir psichologinius klausimus . Su IRT susijusioje etikoje nėra atskirai apibrėžti su senėjimu susiję klausimai, pavyzdžiui, kaip apsaugoti žmogaus orumą ir savarankiškumą, kai priimant sprendimus reikia tam tikro stebėjimo ir įsikišimo. Senėjimui skirtų IRT srityje aiškiai trūksta koordinavimo, o tai rodo paklausos ir pasiūlos susiskaidymą. Padėtis gali pagerėti labiau paplitusių technologijų pramonėje (IRT, sveikatos) atsirandant naujiems pramonės aljansams, bet pagalbinių technologijų pramonė tebėra susiskaidžiusi. Europoje vartotojų organizacijos tebėra mažesnės nei panašios organizacijos, pavyzdžiui, JAV ir Kanadoje, o tai riboja jų įtaką partnerystėse su pramone ir valdžios institucijomis. Galiausiai rinkos dalyvių tarpusavio koordinavimo ir bendradarbiavimo stoka visoje paslaugų teikimo grandinėje yra viena iš svarbiausių šių kliūčių priežasčių. Pramonės, vartotojų ir valdžios institucijų bendradarbiavimas nepaprastai svarbus siekiant didelio matomumo ir informuotumo, akivaizdesnio rentabilumo, siekiant padidinti skaidrumą kartu suprantant vartotojų poreikius, rasti sprendimų sąveikai, suvienodinti reguliavimo sistemas, dalytis su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusia rizika ir apskritai stebėti pažangą. Galimybių pavyzdžiai - Vyresnių nei 65 metų europiečių turtas ir pajamos sudaro daugiau kaip 3 000 milijardų eurų. - Pažangiems namams skirtų priemonių rinka (pagalba senėjantiems gyventojams apsiperkant, rengiantis ir savarankiškai judant) 2005−2020 m. patrigubės − nuo 13 iki 37 milijonų žmonių. - 2005 m. 68 milijonai žmonių turėjo įvairių su amžiumi susijusių sveikatos sutrikimų. 2020 m. šis skaičius padidės iki 84 milijonų. - Išleidus pacientus iš ligoninės anksčiau ir stebint jų sveikatą judriojo ryšio priemonėmis kasmet būtų sutaupoma iki 1,5 milijardo eurų vien Vokietijoje. - ES mokslinių tyrimų projektais buvo sukurtos asmeniniams poreikiams pritaikytos maršruto nustatymo, sveikatos būklės stebėjimo ir konsultacijų priežiūros namuose ir nuotolinės priežiūros sąlygomis, pažangių signalizacijos sistemų ir prieinamų IRT natūraliųjų sąsajų technologijos. 3. IRT IR SENėJIMO VEIKSMų PLANO TIKSLAI IR VEIKSMAI Senėjimo informacinėje visuomenėje veiksmų planu siekiama paspartinti Europos piliečiams, bendrovėms ir valdžios institucijoms teikiamą naudą: - piliečiams − geresnę gyvenimo kokybę ir sveikatą, kad pailgėtų savarankiškas gyvenimas; vyresnio amžiaus žmonėms aktyvumą darbe užtikrinant, kad vyresnio amžiaus darbuotojai galėtų reguliariai atnaujinti savo sugebėjimus; ir didesnį dalyvavimą visuomeniniame gyvenime; - bendrovėms − didesnę rinką ir rinkos galimybes senėjimui skirtų IRT vidaus rinkoje Europoje, kvalifikuotesnę ir produktyvesnę darbo jėgą ir tvirtesnę padėtį augančiose rinkose visame pasaulyje; - valdžios institucijoms − sąnaudų sumažėjimą, efektyvumo padidėjimą ir bendros sveikatos ir socialinės priežiūros sistemų kokybės pagerėjimą. Veiksmų plane nagrinėjamos keturios sritys: 1. informuotumo didinimas, bendro sutarimo radimas ir bendrų strategijų parengimas, 2. palankių sąlygų sudarymas, 3. patvirtintų sprendimų įsisavinimo ir investavimo į juos paspartinimas, 4. pasiruošimo ateičiai pastangų koordinavimas remiantis moksliniais tyrimais ir inovacijomis. 3.1. Informuotumo didinimas ir susitarimo siekimas Žinojimas apie galimybes ir kliūtis yra išankstinė sėkmės sąlyga. Už informuotumo didinimą didele dalimi atsakingi pagrindiniai nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens subjektai. Pridėtinė vertė Europos lygmeniu gaunama suteikiant senėjimui skirtoms IRT svarbią vietą ES politikoje. Reikia bendrų vizijų, strategijų ir partnerysčių, į kurias būtų įtrauktos šios suinteresuotosios šalys: vyresnio amžiaus žmonės ir jų atstovai, nacionalinės ir regioninės ministerijos ir valdžios institucijos, pramonė ir paslaugų teikėjai, darbdaviai, valstybiniai ir privatūs sveikatos draudikai, mokslo darbuotojai ir mokslo įstaigos, telekomunikacijų ir statybų bendrovės bei standartizacijos įstaigos. Pavyzdžiu būtų galima laikyti pasiektus integruotus sprendimus savarankiškam gyvenimui: teisinių, techninių ir finansinių kliūčių šalinimo bei vartotojų poreikių supratimo reikia imtis derinant reguliavimą, mokslinius tyrimus, patvirtinimą, diegimą ir informuotumo didinimo veiksmus, į kuriuos būtų įtraukti visi subjektai. Todėl 2007 m. Komisija palengvins verslui atstovaujančių suinteresuotųjų šalių ir pilietinės visuomenės organizacijų pastangas įsteigti su senėjimu informacinėje visuomenėje susijusią inovacijų platformą. Tai būtų bendradarbiavimo forumas, skirtas mokslinių tyrimų, diegimo ir įgyvendinimo strateginėms inovacijoms, kuris suteiktų galimybę visoje tiekimo grandinėje parengti bendrus planus, demonstravimo ir įgyvendinimo būdus. Portugalijai pirmininkaujant Ministrų Tarybai antrąjį 2007 m. pusmetį bus surengtos ministrų diskusijos, kuriose bus teikiami politikos pasiūlymai skatinti IRT naudojimą vyresnio amžiaus žmonių darbiniam aktyvumui remti. Ypatingas dėmesys bus skirtas sunkumams, kurie iškyla vyresnio amžiaus moterims informacinėje visuomenėje. Senėjimui skirtos IRT bus pagrindinis indėlis į Europos e. įtraukties iniciatyvą 2008 m., taip pat bus sukurtas senėjimui skirtų IRT interneto portalas. 3.2. Sąlygų sudarymas 2007 ir 2008 metais Komisija pradės kitą savarankiškam gyvenimui skirtas technologijas įsisavinti trukdančių rinkos kliūčių vertinimą ir pateiks veiksmų rekomendacijas. Atsižvelgdama į radijo dažnių atpažinimo (RDA) galimybes savarankiškam gyvenimui skirtoms sistemoms, Komisija įvertins šių technologijų poveikį ir galimybes. 2007 m. ji rengs rekomendaciją valstybėms narėms dėl poveikio privatumui ir skatins investicijas į tolesnius RDA mokslinius tyrimus ir plataus masto prototipus[15]. Komisija padės valstybėms narėms įgyvendinti Rygos ministrų deklaracijos tikslus, nustatydama pasirinkimo galimybes, numatomas datas ir teikdama savarankiškam gyvenimui skirtų technologijų įsisavinimo teisinių ir techninių kliūčių (pvz., skirtingos išlaidų kompensavimo ir sertifikavimo sistemos, IRT sistemų sąveikos stoka) pašalinimo gaires. Komisija dirbs su valstybių narių atstovais atitinkamuose i2010 iniciatyvos pogrupiuose, kad būtų galima pateikti informaciją apie galiojančius nacionalinius reguliavimo ir organizacinius metodus ir skatinti patirties mainus. Atsižvelgiant į negalios ir senėjimo sąsają valstybės narės turėtų stiprinti galiojančių su e. prieinamumu susijusių teisinių reikalavimų įgyvendinimą ir remti standartizavimą šioje srityje. Komisija taip pat pasinaudos proga persvarstyti e. ryšių reguliavimo sistemą, įvertindama papildomų teisės aktų poreikį, kaip paskelbta jos 2005 m. komunikate dėl e. prieinamumo[16]. Laikydamasi E. sveikatos veiksmų plano[17], 2007 m. Komisija paskelbs rekomendaciją dėl e. sveikatos paslaugų sąveikos , kurioje bus nagrinėjami esminiai e. sveikatos infrastruktūros duomenys (paciento ligos istorija, skubios pagalbos duomenų rinkinys). Valstybės narės, verslui atstovaujančios suinteresuotosios šalys, vartotojų organizacijos, regioninės ir vietos valdžios institucijos turėtų skatinti galimybę naudotis senėjimui skirtomis IRT paslaugomis naudojantis plačiajuosčiu ryšiu ir didinti vyresnio amžiaus žmonių skaitmeninę kompetenciją, tokiu būdu iki 2010 m. būtų dvigubai sumažinti interneto prieigos skirtumai laikantis Rygos ministrų deklaracijos. Įsteigdama interneto portalą, Komisija palengvins gerosios patirties mainus ir galimybę naudotis programomis, paslaugomis, sprendimais ir įvairių suinteresuotųjų šalių iniciatyvomis. 2007−2008 m. Komisija taip pat persvarstys vyresnio amžiaus žmonių grupių skaitmeninės kompetencijos rėmimo politiką ir įvertins pažangą. Ministrų diskusijose Slovėnijos pirmininkavimo laikotarpiu per pirmąjį 2008 m. pusmetį bus nagrinėjami su senėjimui skirtomis IRT susiję etikos klausimai. Remdamasi moksliniais tyrimais, analizėmis ir tinkamumo rinkai patvirtinimui skirtais bandomaisiais projektais, Komisija padės pramonei ir vartotojų organizacijoms spręsti etikos problemas ir tirti galimybes etikos gairėms parengti. 3.3. Įsisavinimo skatinimas Senėjimui skirtų IRT plataus masto įsisavinimui šiuo metu trukdo galimų sprendimų poveikio patvirtinimo, pagrįsto socialinių ir ekonominių aspektų įvertinimu, ir su gamybos padidinimu susijusio patvirtinimo nebuvimas. Komisija pradės bandomuosius projektus pagal Konkurencingumo ir inovacijų programos (KIP) IRT dalį , kuriems vadovaus pramonė, paslaugų teikėjai, regioninės, vietos ir nacionalinės valdžios institucijos, iš pradžių (2007 m.) telkiant dėmesį į savarankišką gyvenimą ir chroniškų ligų stebėjimą. Komisija taip pat paskatins vietos, regionines ir nacionalines valdžios institucijas atlikti vyresnio amžiaus žmonių aktyvumui darbe skirtų IRT galimybių lyginamąją analizę ir tyrimą (pagal KIP) bei sukurti struktūrinių fondų bei viešųjų pirkimų sąsajas su senėjimui skirtomis IRT. Bus įsteigta pažangių namų ir savarankiško gyvenimo priemonių Europos apdovanojimų programa . Iki 2008 m. turėtų būti pasirinkti vienas i2010 pažangus namas kiekvienoje valstybėje narėje. Jų skaičius pastebimai padidėtų iki 2010 m., o vėliau turėtų būti sukurtas patirties ir gerosios praktikos mainų Europos tinklas. Profesinės asociacijos, pramonė, mokslo bendruomenė ir vartotojų organizacijos skatinamos parengti mokymo programas, apimančias prieigą prie tinklaviečių, galimybę naudotis labiau paplitusiomis IRT priemonėmis ir paslaugomis ir universalų dizainą. Komisija sieks sinergijos su įgyvendinamais ES projektais, kad palengvintų magistro programos „Dizainas visiems“, į kurią būtų įtraukti pramonės partneriai ir vartotojų organizacijos, sukūrimą. 3.4. Pasiruošimas ateičiai Senėjimui skirtos IRT tik pradedamos kurti: mokslas ir technologijos sparčiai tobulėja ir teikia daug vilčių, kad bus įgyvendinama vis daugiau vartotojams patogesnių, pažangesnių ir rentabilesnių sprendimų. Lyderystė inovacijų srityje gali būti pagrindinis Europos pramonės sėkmės veiksnys. Inovacijų teikiamai naudai paspartinti ir išlaikyti reikia rengti bendras mokslinių tyrimų darbotvarkes, sutelkti nepakankamus išteklius ir kurti bendras platformas. Komisija jau padidino senėjimui skirtų IRT su e. sveikatos ir e. įtraukties uždaviniais susijusius mokslinius tyrimus pagal 7-osios bendrosios programos informacinės visuomenės technologijų dalį, didesnį dėmesį skiriant naudotojų dalyvavimui ir senėjantiems gyventojams patogių IRT platesniam panaudojimui. Juose bus sutelkti ES MTTP ir kiti projektai, siekiant prisidėti prie bendros senėjimui skirtų IRT sprendimų ir paslaugų sąveikumo sistemos. Remdamasi Sutarties 169 straipsniu , Komisija siūlo Parlamentui ir Tarybai paremti naują mokslinių tyrimų iniciatyvą „ Senėjimas informacinėje visuomenėje“, kurios tikslas − koordinuoti valstybių narių mokslinių tyrimų programas senėjimui skirtų IRT srityje (parengtą remiantis „Kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos“ veiksmu). Šia iniciatyva bus paskatinti į rinką orientuoti savarankiškam gyvenimui skirtų priemonių moksliniai tyrimai. Ji susies pagal 7-ąją bendrąją programą vykdomus ilgalaikius mokslinius tyrimus su pagal KIP vykdomais plataus masto inovacijų projektais. Komisija taip pat skatina Europos technologijų platformas ypač atsižvelgti į senėjimui skirtas IRT savo strateginėse mokslinių tyrimų darbotvarkėse. 4. IšVADA Senėjimo informacinėje visuomenėje veiksmų plane nustatomos prioritetinės sritys ir veikla, kuriose IRT gali geriausiai padėti spręsti Europos gyventojų senėjimo keliamus uždavinius ir suteikiamas galimybes. Jame nagrinėjamos pagrindinės kliūtys rinkos pasirengimui, produktų ir paslaugų tinkamumui ir įperkamumui, paslaugų teikimo tvarumui ir verslo modeliams. Veiksmų planas pagrįstas tvirtesniu visų suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimu, o jo tikslas − pasinaudoti perspektyviomis senėjimui skirtų IRT galimybėmis Europoje ir už jos ribų. Komisija ragina visas pilietinės visuomenės, valdžios institucijų ir verslo suinteresuotąsias šalis bendradarbiauti siekiant su senėjimu informacinėje visuomenėje susijusių tikslų. Valstybės narės kviečiamos aktyviai paremti ir įgyvendinti veiksmus. Europos Parlamento prašoma paremti vyresnio amžiaus žmonių teisių ir galimybių informacinėje visuomenėje stiprinimą teisinėse sistemose ir ES programose, ir taip sudaryti sąlygas visiems visapusiškai dalyvauti Europos ekonomikoje ir visuomenėje. [1] COM(2005) 658; COM(2006) 57. [2] 45 % 75 metų ir vyresnių žmonių kasdienėje veikloje kenčia dėl kokio nors sveikatos sutrikimo. [3] Išlaidų pensijoms, sveikatos ir ilgalaikei priežiūrai BVP dalis padidės 4−8 % per ateinančius dešimtmečius. Tokias išlaidas padengiančių darbuotojų ir į pensiją išėjusių asmenų skaičiaus santykis iki 2050 m. sumažės nuo 5:1 iki 2:1. [4] COM(2005) 229: i2010 pavyzdinė iniciatyva dėl senėjančios visuomenės poreikių, tiksliau − dėl gyventojų priežiūros senėjančioje visuomenėje, kurioje nagrinėjamos gerovę ir savarankišką gyvenimą skatinančios ir su sveikata susijusios technologijos. [5] Rygos ministrų konferencija dėl IRT visuomenei be atskirties ir Rygos ministrų deklaracija, 2006 m. birželis. [6] Atitinkamai COM(2005) 658, op.cit, COM(2006)30, COM(2005) 525, E. Aho grupės ataskaita, Tarybos direktyva 2000/78/EB, SEC(2006) 1195, COM(2003) 650. [7] COM(2003) 650. [8] Pvz., naudotis Internet 2.0 arba Web 2.0 versija, skaitmenine televizija (su sąlyga, kad tuo naudotis gali visi) ir judriuoju ryšiu. [9] Atsižvelgiant į Europos lygių galimybių visiems metus (2007 m.). [10] Sidabrinės ekonomikos tinklas. [11] E. Aho ataskaita, op. cit. [12] 48 % vyresnių kaip 50 metų asmenų jaučia, kad dabartine IRT įranga ir paslaugomis nėra deramai atsižvelgiama į jų poreikius ( Senior Watch ). [13] Pvz., susieti pagalbines technologijas su labiau palitusiomis technologijomis. [14] Eurostatas , 2006 m. Bendrijos tyrimas dėl namų ūkių ir individualių asmenų naudojimosi IRT. [15] COM(2007) 96. [16] COM(2005) 425. [17] COM(2004) 356.