C 105/6

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl reklamos šiuolaikiniam ir atsakingam vartojimui

(nuomonė savo iniciatyva)

(2022/C 105/02)

Pranešėjas Thierry LIBAERT

Plenarinės asamblėjos sprendimas 2021 3 25 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis Nuomonė savo iniciatyva Atsakingas skyrius Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius Priimta skyriuje 2021 9 30 Priimta plenarinėje sesijoje 2021 10 20 Plenarinė sesija Nr. 564 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 132 / 0 / 5

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pabrėžia, kad Europos Sąjunga (ES) turi remti savo reklamos pramonę, kuri labai nukentėjo nuo COVID-19 krizės. Vykdant skaitmeninę pertvarką ir vykstant bendrovių „Google“, „Amazon“, „Facebook“ ir „Apple“ (angl. GAFA) konkurencijai, reklamos pramonė yra labiau nei bet kada svarbus ekonominės veiklos ir darbo vietų kūrimo svertas.

1.2. Siekiant užtikrinti didesnę pagarbą vartotojui ir išspręsti žaliosios pertvarkos bei kovos su klimato kaita uždavinius, reikia išsamiai apsvarstyti, kaip būtent į reklamos sektorių integruoti Paryžiaus susitarimo tikslus.

1.3. EESRK ragina reklamos sektorių, vadovaujantis ES tikslais, įsipareigoti sumažinti savo anglies pėdsaką, ir iki 2050 m. pasiekti savo veiklos anglies dioksido poveikio neutralumą, o iki 2030 m. 55 % sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį, kad iki 2050 m. būtų pasiektas visuotinis anglies dioksido poveikio neutralumas.

1.4. EESRK ragina kiekvieną reklamos sektoriaus subjektą įsipareigoti savo veiklos srityje mažinti poveikį aplinkai. Tai gali būti daroma sumažinant skaitmeninių reklamos ekranų energijos suvartojimą ir plečiant jų perdirbimo galimybes, pirmenybę teikiant popieriui, pagamintam panaudojant tausiai tvarkomus miškus (ženklinamą etiketėmis PEFC, PFC), spausdinant popierines afišas ir lankstinukus naudoti REACH bei „GreenGuard“ standartus atitinkantį rašalą, taip pat mažinant techninį, energetinį ir logistinį poveikį audiovizualinių kūrinių gamybai.

1.5. EESRK rekomenduoja reklamos sektoriaus subjektams didinti savo indėlį pro bono , kad paremtų pakankamai finansinių išteklių neturinčių dalyvių (MVĮ, startuolių, kooperatyvų ir t. t.) iniciatyvas, kuriomis skatinamas atsakingas požiūris į ekologiją.

1.6. EESRK ragina sektoriaus subjektus geriau parengti savo atstovus spręsti žaliosios pertvarkos keliamus uždavinius. Toks papildomas rengimas turi vykti lygiagrečiai su universitetinėmis komunikacijos specialybių studijomis.

1.7. EESRK rekomenduoja reklamos sektoriui pradėti svarstymus reklaminių vaizdinių ir atitinkamų vaizdų pateikimo tema. Tai padės užtikrinti, kad reklama, užuot buvusi kliūtimi, taptų tikru žaliosios pertvarkos svertu ir, pateikdama tikslius faktinius duomenis, padėtų atkreipti dėmesį į produktus, kuriuos vartojant mažinamas poveikis aplinkai.

1.8. EESRK prašo toliau griežtinti reklamos reglamentavimą ES mastu siekiant kovoti su ekologiniu manipuliavimu (angl. greenwashing ) ir klaidinančiais teiginiais apie ekologiškumą ir suderinti Sąjungos valstybių narių teisės aktus.

1.9. EESRK ragina ypatingą dėmesį skirti ne tik ekologinės pertvarkos aspektams, bet ir jaunimui skirtai reklamai, ypač socialiniuose tinkluose.

1.10. EESRK mano, kad negali būti visiškai atsakingos reklamos, jei reklamos subjektai Europoje neprisiima atsakomybės už dezinformaciją. Europos Komisija (EK) turi dėti daugiau pastangų kovojant su pelnymusi iš dezinformacijos ( 1 )

1.11. EESRK ragina reklamos sektorių būti atviresniu pilietinei visuomenei ir dažniau rasti progų bendrauti su skirtinga auditorija, kad galėtų keistis atsižvelgdamas į naujus visuomenės lūkesčius.

2. Sąvokų apibrėžtys

2.1. ES galioja čia pateikta reklamos apibrėžtis, pagal kurią reklama – „tai su prekybos, verslo, amato ar profesijos vykdymu susijusios informacijos pateikimas [bet kokia forma] siekiant skatinti prekių ar paslaugų, įskaitant nekilnojamąjį turtą, teises ir pareigas, tiekimą“. Vis dėlto ši apibrėžtis neapima tikslo, formuluojamo institucijos (pvz., gerinti įmonės reputaciją) arba viešosios įstaigos ar asociacijos.

2.2. Atsakinga reklama yra ta, kuria parodoma jos pačios atsakomybė už didžiuosius visuomenės ir aplinkos uždavinius, visų pirma – būtinybę kovoti su klimato kaita.

3. Reklama – ekonominės veiklos ir užimtumo vektorius Europoje

3.1. stricto sensu atnešė 643 mlrd. EUR papildomos turto Reklama yra glaudžiai susijusi su ekonomikos augimu ir darbo vietomis. Ten, kur į reklamą investuojama daug, stebimas didesnis ekonomikos auginamas nei ten, kuri reklamai skiriama mažiau lėšų ( 2 ) . 2017 m. Pasaulinės reklamuotojų asociacijos atlikto tyrimo duomenimis, 2016 m. Europoje 92 mlrd. EUR reklamos išlaidųatnešė 643 mlrd. EUR papildomos turto ( 3 )

3.2. Įvairių tyrimų duomenimis, į reklamą investavus vieną eurą, gaunamas dauginamasis poveikis ir užtikrinamas 5–7 punktais didesnis ekonominis augimas. Belgijoje dauginimo koeficientas siekia 5 (reklamai išleisti 2,2 mlrd. EUR atnešė Belgijos ekonomikai 13 mlrd. EUR) ( 4 )

3.3. Reklama pagreitina naujų produktų ir paslaugų plitimą, o kartais ir naujoves, ką puikiai parodo tam tikrų produktų, tokių kaip kompiuteriai ir telefonai, naudojimo trukmė. Dėl spartesnio naujų produktų paplitimo iškyla jų poveikio aplinkai klausimai.

3.4. Reklama skatina aktyvesnę konkurenciją. Jei nebūtų reklamos, visi būtume to paties banko klientai, o jis tarifus nustatytų savo nuožiūra. Iš tikrųjų visuose bankuose teikiamos panašios paslaugos, jų skirtumą lemia ir reklama. Tai galima pasakyti apie daugelį veiklos sektorių (energetikos, prekybos ir kt.).

3.5. Reklama palaiko daugelio sektorių, visų pirma žiniasklaidos, gyvybingumą. Daugelyje ES šalių didelė dalis iš reklamos gaunamų lėšų skiriama rašytinei spaudai, radijui ar televizijai finansuoti. Beje, reklama yra tiek išteklis, tiek priklausomybės veiksnys, dažnu atveju galintis daryti įtaką produkcijos turiniui ir kelti klausimus dėl redakcijų nepriklausomumo.

3.6. Reklamos apyvarta Europoje siekia 140 mlrd. EUR (2018 m.), šioje srityje veikia 280 000 įmonių, dažnu atveju mažų ir vidutinių, kurios iš dalies arba visiškai užtikrina įmonių komunikaciją ir samdo 998 000 žmonių ( 5 )

3.7. Reklama daro netiesioginį poveikį daugeliui su šia veiklos sritimi susijusių profesijų, kaip antai audiovizualinių kūrinių gamybos, meninės kūrybos ar fotografijos sektoriams. Belgijoje atlikto tyrimo duomenimis, 87 000 asmenų darbo vietos buvo finansuojamos iš reklamos gaunamomis lėšomis arba jie dalyvavo reklamos gamyboje, nes buvo įtraukti į tiekimo grandines.

3.8. Be to, skaičiuojant visas įmonių komunikacijos išlaidas, reikia pridėti dideles sumas, kurias jos kaip rėmėjai ir globėjai ES kasmet skiria scenos menų, sporto ar kultūros renginiams organizuoti.

4. Ne tik ekonominis ir socialinis poveikis

4.1. Pripažinta, kad reklamos poveikis spaudai padeda užtikrinti didesnį žiniasklaidos priemonių prieinamumą. Be reklamos laikraščių kainos turėtų gerokai išaugti, sumažėjus reklamos srautams daugelį jų tektų uždaryti.

4.2. Reklamos tikslais platinamuose nemokamuose leidiniuose skelbiamą aktualią informaciją kasdien perskaito milijonai žmonių.

4.3. Reikia pabrėžti meninį ir kūrybinį aspektą. Žinoma, kad labai daug kino režisierių, fotografų ir dailininkų savo karjerą pradėjo reklamos srityje.

4.4. Dėl miestų kraštovaizdį papildžiusios reklamos tam tikros jų dalys, kaip antai Taimso aikštė ( Times Square ) Niujorke ar Pikadilio aikštė ( Piccadilly Circus ) Londone, tapo turistų traukos centrais. Aktyvi reklama suteikia miestui savitumo, o tam tikroms vietoms – patrauklumo. Akivaizdu, kad tokį reklamos įsigalėjimą viešojoje erdvėje galima vertinti labai prieštaringai.

4.5. Reklama prisideda prie teigiamo naratyvo apie pasaulį, laimę, malonumą ar grožį. Tarp aktualių pranešimų apie nuolatines krizes įterptu reklamos diskursu platinami optimistiniai ir stimuliuojantys pranešimai. Reklamoje pateikiami tam tikri patarimai, kaip turėtume gyventi: „Neimituokite, inovuokite“ („N’imitez pas, innovez“ ( Hugo Boss ), „Pasirūpink savimi“ („Prends soin de toi“ ( Garnier ), „Nėra nieko neįmanomo“ („Impossible is nothing“) ( Adidas ). Taigi reklama apskritai skleidžia teigiamą pasaulio viziją. Ši teigiama vizija gali būti svarbus ekologinės pertvarkos veiksnys.

5. Reklamos modelis ir jo poveikis visuomenei bei aplinkai

5.1. Reklama daro tiesioginį poveikį ŠESD susidarymui. Ji daro poveikį popieriaus naudojimui, taip pat įvairių išteklių (be kita ko, naudojant naujuosius skystakristalius monitorius) ir energijos vartojimui naudojantis internetu ar audiovizualinės žiniasklaidos priemonėmis. Poveikis išmetamam ŠESD kiekiui ar aplinkai platesniu mastu (pvz., turint omenyje laikmenos perdirbimo galimybes) praktiškai niekada nenaudojamas kaip vienas iš kriterijų, kuriais remiamasi pasirenkant reklamos kampanijos formą.

5.2. Be to, išorinė reklama daro specifinį poveikį aplinkai. Šį poveikį visų pirma daro švieslentės ir skaitmeniniai skydai, suvartojantys gana daug energijos ir prisidedantys prie šviesinės taršos. Nurodoma, kad gaminant 200 kg sveriantį standartinį skaitmeninį reklaminį skydą, sunaudojama 8 t statybinių medžiagų ( 6 )

5.3. Kadangi reklama visada siekiama skatinti vartoti daugiau reklamuojamų dalykų, ji skatina nebūtinai poreikius atitinkantį perteklinį vartojimą. Esama daug produktų ir įtaisų, kurie iš tikrųjų nėra labai naudingi, o kartais jų nauda būna neproporcingai maža palyginti su poveikiu aplinkai. Kai kurie iš jų po pirmojo panaudojimo atsiduria šiukšliadėžėse. Reklama modeliuoja žmonių poreikius ir lūkesčius atsižvelgiant į jos platintojų interesus, bet nebūtinai atsižvelgiant į kolektyvinius interesus.

5.4. Gausi reklama metropoliuose taip pat gali prisidėti prie didžiųjų Europos miestų erdvės suvienodėjimo. Dėl vienodų reklamos kampanijų miestų peizažai supanašėja ir nukenčia jų kokybė. Šį reiškinį galima paaiškinti tuo, kad didžiąją dalį reklamos sukuria nedidelė grupė reklamuotojų.

5.5. Skelbiamuose reklaminiuose pranešimuose propaguojamos vertybės dažnai būna nutolusios nuo tokių vertybių kaip dalijimasis, solidarumas, saikas. Reklamoje skelbiamas įsigyjamos laimės įvaizdis. Reklaminiai vaizdiniai primena, kad viską galima nusipirkti. Kad būtum laimingas, reikėtų daugiau turėti ir vartoti. Tačiau nuomonės apklausų duomenimis, vartojimo ir laimės pojūčio nesieja tvirta statistinė sąsaja, nes šis pojūtis visų pirma priklauso nuo tikėjimo tam tikromis vertybėmis, šeiminių ryšių svarbos ir fizinių socialinių ryšių tinklo. Reklama taip pat gali tapti vartotojo nuolatinio nepasitenkinimo šaltiniu, nes jis raginamas vartoti vis daugiau, ir sukelti frustraciją visiems, o ypač nepalankiausioje padėtyje esantiems asmenims, kuriems nepakanka lėšų reklamuojamiems produktams ir paslaugoms įsigyti.

5.6. Europos įmonės, pačios to nežinodamos, dezinformacijos interneto svetainėms išleidžia daugiau kaip 400 mln. EUR ( 7 ) . Pripažįstama, kad pagrindiniai dezinformacijos šaltiniai siekia finansinių tikslų, įskaitant paieškinę reklamą, kuri leidžia iš reklamos internete surinkti dideles pinigų sumas.

5.7. EESRK atkreipė dėmesį į tai, kad socialinėje žiniasklaidoje vis daugiau reklamų pasirodo ne kaip reklama: ji užslepiama po daugiau ar mažiau žinomų nuomonės formuotojų turiniu. Apskaičiuota, kad daugiau nei ketvirtadalyje (26,6 %) socialinės žiniasklaidos reklamos nebuvo paminėtas prekės ženklas ir komercinis tikslas ( 8 ) . Dėl to kyla painiava, kuri mažina pasitikėjimą prekių ženklais, ir Skaitmeninių paslaugų aktas galėtų padėti spręsti šią problemą jame nustatant pareigą skelbti organizacijos, kurios vardu reklama skleidžiama, pavadinimą ( 9 )

6. Spartinti reklamos evoliuciją, kad jos modelis būtų lengviau suderinamas su žaliosios pertvarkos uždaviniais

6.1. Kovos su klimato kaita uždavinys tampa vis aktualesnis, todėl sudėtinga suprasti, kad reklamos paslaugų teikėjai nėra oficialiai įsipareigoję laikytis Paryžiaus susitarimo. Neseniai Europos Parlamentas (EP) balsavo dėl rezoliucijos, kuria siekiama iki 2030 m. 55 % sumažinti išmetamą ŠESD kiekį, o EK 2021 m. liepos 14 d. paskelbė dvylikos priemonių pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį šiam tikslui pasiekti. Visų profesijų atstovai turi dėti bendras pastangas, o reklamos sektorius, kaip ir kiti sektoriai, privalo per likusį beveik dešimties metų laikotarpį prisidėti šio tikslo įgyvendinimo.

6.2. Dauguma reklamos sektoriaus subjektų gerai suprato su klimato kaita susijusius uždavinius ir būtinybę įsiklausyti į didžiuosius visuomenės lūkesčius. Jau daugelį metų jie yra sutelkę jėgas kovai su klaidinančiais teiginiais apie ekologiškumą ir ekologiniu manipuliavimu. Dabar jie turi padidinti šias pastangas.

6.3. Multi-Stakeholder Group on Environmental Claims). 2013 m. ir vėliau 2016 m. buvo paskelbta daug pranešimų. Šie dokumentai padėjo geriau suprasti klaidinančių teiginių apie ekologiškumą problemą ir turėjo įtakos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/29/EB EK palaiko šią dinamiką. 2012 m. DG JUST įsteigė darbo grupę (angl.2013 m. ir vėliau 2016 m. buvo paskelbta daug pranešimų. Šie dokumentai padėjo geriau suprasti klaidinančių teiginių apie ekologiškumą problemą ir turėjo įtakos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/29/EB ( 10 ) dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos įgyvendinimui. Šiuo metu EK atnaujina šias gaires, kurias numatyta paskelbti iki 2021 m. pabaigos. Galutiniame tekste turėtų būti išsamiau paaiškintas Direktyvos 2005/29/EB dėl klaidinančių teiginių apie ekologiškumą taikymas, 2020 m. nacionalinės vartotojų apsaugos institucijos, koordinuojant EK, patikrino įmonių interneto svetaines, kuriose teigiama, kad parduodami ekologiški produktai. Šios patikrinimo išvadose nurodoma, kad 42 % atvejų teiginiai buvo perdėti, klaidingi ar klaidinantys ir pagal ES taisykles galėjo būti laikomi nesąžininga prekybos praktika ( 11 )

6.4. Naujajame 2020 m. kovo 11 d. EK paskelbtame ES žiedinės ekonomikos veiksmų plane pirmą kartą aptarta su atsakomybe už reklamą susijusi kryptis. Šio plano 2.2 punkte kalbama apie EK siekį stiprinti vartotojų apsaugą nuo ekologinio manipuliavimo. Jame numatyta, kad savo teiginius apie produktą ar organizaciją įmonės turės pagrįsti aplinkosauginio pėdsako metodais. 3.2. punkte išreikštas pageidavimas kurti priemones, kuriomis būtų skatinama transporto priemone važiuoti daugiau asmenų (tai gali būti daroma rodant mažiau reklamų, kuriose automobilyje matomas tik vairuotojas).

6.5. 2020 m. lapkričio mėn. EP balsuota dėl IMCO (Vidaus rinkos) komiteto parengto pranešimo savo iniciatyva „Tvaresnės bendros rinkos verslui ir vartotojams kūrimas“ ( 12 ) . Šiame tekste EP „pabrėžia atsakingos reklamos, kurioje laikomasi viešųjų aplinkos ir vartotojų sveikatos standartų, svarbą“.

6.6. EESRK ypač aktyviai veikė siekdamas, kad nebūtų skelbiami klaidinantys teiginiai apie ekologiškumą, be kita ko, paskelbė „Nuomonę dėl teiginių apie ekologiškumą, socialinius aspektus ir sveikumą vidaus rinkoje“ ( 13 ) . Komitetas taip pat priėmė nuomonę „ES tvaraus vartojimo strategijos kūrimas“ ( 14 ) , kurioje buvo pabrėžta, kad svarbu geriau reglamentuoti tvaresnį vartojimą skatinančią reklamą. Visai neseniai buvo priimta nuomonė dėl naujosios vartotojų darbotvarkės ( 15 ) , kurioje priminė, kad būtina geriau informuoti vartotoją ir kovoti su ekologiniu manipuliavimu.

7. Tvaresnį ir atsakingesnį vartojimą skatinanti reklama

7.1. EESRK rekomenduoja laikytis skatinamojo požiūrio, kuriuo siekiama sužadinti pačių reklamos skelbėjų atsakomybę. Šis požiūris grindžiamas šioje profesinėje srityje pasiekta pažanga, visų pirma kovojant su klaidinančiais teiginiais apie ekologiškumą, ir pažanga reguliavimo srityje. Šio požiūrio reikia laikytis ir atsižvelgiant į poreikį remti sektorių, kuris ypač sunkiu laikotarpiu skatina augimą ir užimtumą. EESRK mano, kad bet kokios kliūtys diegti europinius reklamos modelius gali būti naudingos skaitmeninės reklamos priemonėms, kurios dažniausiai priklauso GAFA priskiriamoms įmonėms, kurios vis dar labai dažnai išvengia ES mokestinių sistemų. Šis modelis ateityje turės būti keičiamas dėl besikeičiančių slapukams taikytinų taisyklių. Tačiau EESRK pripažįsta, kad gali būti numatytos griežtesnio reguliavimo formos, taikytinos ypač didelį poveikį darantiems tam tikrų tipų produktams, kaip antai iškastiniam kurui.

7.2. Dabartinės ekonominės krizės sąlygomis EESRK rekomenduoja greitai skirti išimtinę finansinę paramą mažiausiems ir labiausiai pažeidžiamiems reklamos sektoriaus dalyviams (MVĮ), kad esamomis sąlygomis jie galėtų išlikti, mainais už įsipareigojimą vykdyti ankstesniuose punktuose nurodytus struktūrinius pokyčius.

7.3. Visų ES reklamos sektoriaus profesijų atstovai ir Europos Sąjungoje veiklą vykdančios reklamos agentūros į savo išmetamų ŠESD kiekio mažinimo politikos tikslus turi įtraukti 2015 m. Paryžiaus susitarime nustatytus tikslus, visų pirma neseniai nustatytą ES tikslą iki 2030 m. šį kiekį sumažinti 55 %.

7.4. Visi reklamos sektoriaus ekonominės veiklos vykdytojai turi pripažinti su žaliąja pertvarka susijusius tikslus ir įtraukti juos į savo struktūrų veiklą pateikdami savo ŠESD įverčių vertinimus, jų mažinimo grafikus ir šiems tikslams pasiekti reikalingų veiksmų planus. Ši reklamos funkcijos pertvarka turėtų būti vykdoma lanksčiai, visų pirma siekiant skatinti ir remti vidutinio dydžio agentūras.

7.5. Norint keisti praktiką, pasiūlyti ekologiškesnius alternatyvius produktus ir išnagrinėti galimybes sugrąžinti veiklą į Europą, reklamos sektoriaus subjektai turi įsipareigoti vertinti reklaminės produkcijos anglies pėdsaką.

7.6. Reklamos sektoriaus subjektai turi stiprinti savo indėlį pro bono , skirtą klimato kaitos ir socialinės įtraukties srityse aktyviausiai dirbančioms organizacijoms. Apskritai reklamos reguliavimo valdymo pokyčiai turi būti svarstomi platesniu mastu, kad jame, galbūt pasitelkiant iš naujo atrastas valdymo formas, plačiau dalyvautų pilietinė visuomenė.

7.7. Reklamos sektoriaus subjektai turi nuolat rengti savo darbuotojams vidaus mokymus apie žaliosios pertvarkos uždavinius ir atsakingesnę reklamos praktiką ir prisidėti prie rinkodaros bei komunikacijos specialybių studentų mokymo.

7.8. Reklamos sektorius turi įsipareigoti toliau stiprinti profesinio reklamos reguliavimo mechanizmus išplėsdamas Europos reguliavimo institucijų kontrolės įgaliojimus ir pasiūlydamas būdų veiksmingai labiau įtraukti pilietinę visuomenę (aplinkosaugos NVO, vartotojų asociacijas, profesinių sąjungų organizacijas ir kt.) į jo valdymą.

Briuselis, 2021 m. spalio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG

(1) Europos Komisija: Kovos su dezinformacija praktikos kodekso griežtinimo gairės 2021 m. gegužės 26 d. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lt/ip_21_2585.

(2) Maximilien Nayaradou, „L’impact de la régulation de la publicité sur la croissance économique“ („Reklamos reguliavimo poveikis ekonominiam augimui“), sutrumpintą versiją žr. Publicité et croissance économique, Union des annonceurs, 2006. Paryžiaus Dauphine universitete 2004 m. apginta disertacija.

(3) World Federation of Advertising. „The value of advertising“, Deloitte, 2017.

(4) Union belge des annonceurs, „L’impact de la publicité sur la croissance économique en Belgique“ („Reklamos poveikis ekonomikos augimui Belgijoje“), 2015 m. gruodžio 3 d.

(5) Šaltinis: Eurostatas. Advertising and Market Research Statistics.

(6) ADEME. „Modélisation et évaluation environnementale des panneaux publicitaires numériques“ („Skaitmeninių reklamos platformų modeliavimas ir poveikio aplinkai vertinimas“). 2020 m. rugsėjo mėn.

(7) Claudia Cohen, „Des marques financent, malgré elles, la désinformation“ (Prekių ženklai, patys to žinodami, finansuoja dezinformaciją“), „Le Figaro“, 2021 m. rugpjūčio 5 d.

(8) Observatoire de l’influence responsable. ARPP (pranc. Autorité de Régulation Professionnelle de la Publicité). 2021 m. rugsėjo 13 d.

(9) OL C 286, 2021 7 16 p. 70.

(10) 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 84/450/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 97/7/EB, 98/27/EB bei 2002/65/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 („Nesąžiningos komercinės veiklos direktyva“) (OL L 149, 2005 6 11, p. 22).

(11) Kasdienė santrauka. Europos agentūra, Nr. 12646, 2021 m. sausio 24 d.

(12) https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2020/2021(INI)&l=lt

(13) OL C 383, 2015 11 17, p. 8.

(14) OL C 429, 2020 12 11, p. 51.

(15) OL C 286, 2021 7 16, p. 45.