EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2015 07 24 COM(2015) 359 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI



12-oji ATASKAITA



TREČIŲJŲ ŠALIŲ 2014 M. EUROPOS SĄJUNGAI TAIKYTŲ PREKYBOS APSAUGOS PRIEMONIŲ APŽVALGA {SWD(2015) 145 final}



1.Įžanga Antidempingo, antisubsidijų ir apsaugos priemonės – trys pagrindinės prekybos apsaugos priemonės (toliau – PAP). Antidempingo ir antisubsidijų priemonėmis siekiama mažinti dėl nesąžiningos prekybos praktikos, pvz., importo dempingo kaina arba subsidijuoto importo daromą neigiamą poveikį, o apsaugos priemonėmis įmonės turėtų būti laikinai apsaugotos nuo nenumatyto ir didelio kiekio importo neigiamo poveikio. Be to, apsaugos priemonės nuo kitų dviejų priemonių skiriasi tuo, kad jos taikomos visų šalių kilmės importui, o antidempingo ir antisubsidijų priemonės taikomos konkrečiai šaliai (ar net konkrečiai bendrovei). – Taikant prekybos apsaugos priemones reikia tiksliai laikytis PPO taisyklių. Neteisingai taikant PAP jos gali tapti neteisėtomis ir nepagrįstomis priemonėmis, turinčiomis neigiamo poveikio laisvai ir sąžiningai prekybai. Tai ypač pasakytina apie apsaugos priemones – jos labiausiai riboja prekybą, o su jomis susijusios taisyklės yra net griežtesnės už antidempingo ir antisubsidijų priemonių taisykles. Pastaraisiais metais, dėl pasaulinių ekonomikos krizių, pastebėta, kad taikoma daugiau prekybos apsaugos priemonių. Per ekonomikos krizes sumažėja tam tikrų sektorių vidaus suvartojimas, todėl pramonės įmonės savaime ieško kitų produkcijos realizavimo rinkų ir orientuojasi į eksporto rinkas. Todėl labai svarbu, kad eksporto galimybės nebūtų ribojamos nepagrįstomis prekybos apsaugos priemonėmis, kurios pernelyg riboja patekimą į rinką. PPO narės turi teisę taikyti PAP. ES šias priemones (išskyrus apsaugos priemones) taiko reguliariai, tačiau subalansuotai ir sakingai, be to, taiko griežtus standartus, kurie yra griežtesni net už PPO įsipareigojimus. ES tikisi, kad jos prekybos partneriai, taikydami priemones, laikysis sutartų PPO būtinų standartų. Tokiomis aplinkybėmis Komisija toliau stengiasi tarp savo prekybos partnerių skleisti geriausią PAP taikymo patirtį ir imasi aktyvesnių stebėsenos veiksmų. Prireikus Komisija įsikiša, kad išspręstų nustatytas sistemines trečiųjų šalių prekybos apsaugos priemonių taikymo ir naudojimo problemas ir užtikrintų PPO reikalavimų laikymąsi. Komisija sistemingai teikia pastabas raštu ir vis dažniau dalyvauja trečiosios šalies PPO tyrimų viešuose klausymuose, ypač kai nepateisinamai pažeidžiamos ES eksportuotojų teisės ir interesai. Be to, Komisija trečiųjų šalių tyrimus atliekančių institucijų pareigūnams rengia išsamius su PAP susijusius mokymus, kad galėtų propaguoti savo aukštus PAP tyrimų standartus ir taip gerinti trečiųjų šalių atliekamų tyrimų kokybę. Tokie mokymai paprastai rengiami kartą per metus, kaip vienos savaitės seminaras, kuriame dalyvauja iki 25 dalyvių iš apytikriai penkių trečiųjų šalių. Dėl didelio susidomėjimo 2014 m. buvo surengtas antras toks seminaras. Šiuose dviejuose 2014 m. surengtuose mokymuose dalyvavo Izraelio, Kosovo, Pakistano, Panamos, Tadžikistano, Ukrainos, Vietnamo, Dominikos Respublikos ir Turkijos pareigūnai. Be to, Komisijos PAP ekspertai Rabate surengė mokymo seminarą Maroko pareigūnams. 2014 m. gauta papildomų prašymų iš Egipto ir Tuniso, kad Komisijos PAP ekspertai surengtų jų pareigūnų mokymus vietoje. Šioje ataskaitoje aprašomos bendros tendencijos, susijusios su prekybos apsaugos veiksmais, kurių ėmėsi trečiosios šalys ir kurie neigiamai paveikė ar gali paveikti ES eksportą (trečiųjų šalių antidempingo ar antisubsidijų priemonės gali būti taikomos visai ES arba atskirai (-oms) valstybei (-ėms) narei (-ėms)). Taip pat apžvelgiami konkretūs trečiųjų šalių stebėsenos rezultatai ir priede pateikiama išsami kiekvienos šalies analizė ir duomenys. 2.Bendros tendencijos 2014 m. trečiosios šalys prekybos apsaugos veiksmų ėmėsi taip pat aktyviai kaip 2013 m. Galiojančių priemonių skaičius dėl tam tikrų priemonių galiojimo pabaigos sumažėjo iki 140 (nuo 152 priemonių 2013 m.), tačiau 2014 m. nustatytos 34 naujos priemonės (palyginti su 27 naujomis priemonėmis 2013 m.) ir inicijuotas 41 naujas tyrimas (palyginti su 43 naujais tyrimais 2013 m.). Todėl numatoma, kad tokių veiksmų bus aktyviai imamasi ir 2015 m. Bendras galiojančių priemonių skaičius Šaltinis: PPO ir ES statistiniai duomenys. Iš 140 galiojančių priemonių 104 yra antidempingo priemonės, 4 – antisubsidijų priemonės ir 32 – apsaugos priemonės (primenama, kad ne visos apsaugos priemonės taikomos ES eksportui). 2014 m. nustatytos 34 naujos priemonės: 19 antidempingo priemonių, 1 antisubsidijų priemonė ir 14 apsaugos priemonių. 2014 m. inicijuoti 23 nauji apsaugos priemonių tyrimai, 17 antidempingo tyrimų ir 1 antisubsidijų tyrimas. Naujų apsaugos priemonių tyrimų skaičius 2013 m., panašu, mažėjo, ypač palyginti su antidempingo tyrimų skaičiumi. Tačiau 2014 m. ši tendencija nepasitvirtino. Iš tiesų 2014 m. inicijuota tiek pat apsaugos priemonių tyrimų (t. y. 23), kiek 2012 m., o jų skaičius buvo didesnis tik 2009 m., kai buvo inicijuotas 31 naujas apsaugos priemonių tyrimas. Panašu, kad 2014 m. buvo tikslingai pasirinkti tam tikri sektoriai. Prekybos apsaugos veiksmų labai dažnai imamasi plieno sektoriuje, visų pirma Viduržemio jūros regione, taip pat Lotynų Amerikos šalyse. Iš tikrųjų 2014 m. inicijuota 12 naujų tyrimų dėl plieno produktų. Panaši padėtis chemijos pramonės sektoriuje – 2014 m. inicijuota 11 naujų tyrimų. 2014 m. popieriaus pramonės sektoriuje inicijuoti net 5 nauji tyrimai, o 2015 m. pradžioje – dar vienas naujas tyrimas.

2014 m. inicijuoti nauji tyrimai pagal sektorius Šaltinis: PPO ir ES statistiniai duomenys. 2014 m. aktyviausiai veikė Indija. Indija taiko iš viso 26 galiojančias priemones (4 apsaugos ir 22 antidempingo priemones). 2014 m. ši šalis nustatė 4 naujas antidempingo priemones ir 4 naujas apsaugos priemones, taip pat inicijavo 7 naujus apsaugos priemonių ir 3 naujus antidempingo tyrimus. Toliau pagal aktyvumą rikiuojasi Kinija ir JAV, kurios taiko po 18 galiojančių priemonių (Kinija – 16 antidempingo ir 2 antisubsidijų priemones, JAV – 17 antidempingo priemonių ir 1 antisubsidijų priemonę). 2014 m. Kinija nustatė 4 naujas priemones (3 antidempingo ir 1 antisubsidijų) ir inicijavo 1 antidempingo tyrimą. JAV nustatė 1 naują antidempingo priemonę ir neinicijavo jokio naujo tyrimo. 2014 m. pabaigoje galiojančios priemonės pagal šalį Šaltinis: PPO ir ES statistiniai duomenys. Nagrinėjant pagal regionus, daugiausia naujų tyrimų buvo inicijuota Azijos (16 tyrimų), Lotynų Amerikos (12 tyrimų) ir Viduržemio jūros (10 tyrimų) regionuose. Lotynų Amerikoje akivaizdžiai imamasi aktyvesnių veiksmų – per pastaruosius trejus metus inicijuota atitinkamai 6, 10 ir 12 naujų tyrimų. 2014 m. aktyvesnių veiksmų imtasi ir Viduržemio jūros regione – inicijuoti 7 nauji tyrimai (palyginti su 2013 m. inicijuotais 4 tyrimais). Tačiau čia dar nepasiektas 2012 m. lygis (inicijuota 11 naujų tyrimų). Vienas labiausiai susirūpinimą keliančių dalykų Azijos ir Viduržemio jūros regione – dažnas apsaugos priemonių taikymas. Azijoje 2014 m. inicijuota 16 tyrimų, iš kurių 12 – apsaugos priemonių tyrimai, o Viduržemio jūros regione inicijuoti 7 nauji tyrimai, iš kurių 6 – apsaugos priemonių tyrimai. Lotynų Amerikoje tik 2 nauji tyrimai iš 12 buvo apsaugos priemonių tyrimai. 2014 m. inicijuoti nauji tyrimai pagal regionus Šaltinis: PPO ir ES statistiniai duomenys.



3.Pasikartojančios problemos 3.1.Apsaugos priemonių taikymas Toliau susirūpinimą kelia tai, kad inicijuojama vis daugiau naujų apsaugos priemonių tyrimų. 2014 m. trečiosios šalys inicijavo 23 naujus apsaugos priemonių tyrimus, palyginti su 18 tyrimų 2013 m. Ši tendencija kelia nerimą dar ir dėl to, kad abejojama, ar inicijuojant daugelį tyrimų laikomasi PPO susitarime dėl apsaugos priemonių nustatytų griežtų taisyklių. Kaip minėta ankstesnėse ataskaitose, apsaugos priemonė yra labiausiai ribojanti priemonė, todėl ji turėtų būti taikoma tik visiškai išskirtinėmis aplinkybėmis. Nors ne visi apsaugos priemonių tyrimai yra tiesiogiai susiję su ES eksportu, Komisija sistemingai įsikiša praktiškai į visus tyrimus, kad jau pradiniame etape pabrėžtų svarbius daugelio šių tyrimų trūkumus. Inicijuojant šiuos apsaugos priemonių tyrimus ir juos atliekant esama daug bendrų trūkumų. Dažnai trečiosios šalys nenustato, kad esama nenumatytų pasikeitimų, arba reaguoja į importo padidėjimą, kuris nėra pakankamai naujas, staigus, didelis ar reikšmingas. Be to, dažnai kyla abejonių dėl bendro žalos masto arba dėl priežastinio ryšio. Tokiomis aplinkybėmis primenama, kad atliekant apsaugos priemonių tyrimus žala pagal taikomus standartus turi būti didelė, o tai yra kur kas daugiau nei materialinė žala, kaip reikalaujama antidempingo ir antisubsidijų tyrimuose. Nepaisant Komisijos įsikišimo bendradarbiaujant su pramonės įmonėmis, daugeliu atvejų priemonės yra vis tiek nustatomos. Tačiau dėl tokių įsikišimų bent keliais atvejais buvo nustatytos mažiau ribojančios priemonės (mažesnės muito normos, didesnės kvotos, mažesnė trukmė ar greitesnis priemonių liberalizavimas). 3.2.Besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių priemonių taikymas Nesilaikant PPO taisyklių prekybos apsaugos srityje nustatomos nepagrįstos priemonės, kuriomis nepasiekiamas jomis numatytas tikslas. Komisija pastebėjo, kad kai kurios besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys greitai nustato apsaugos priemones neatsižvelgdamos į tai, ar importuojama dempingo kaina, ar vykdomas subsidijuotas importas. Visų pirma tais atvejais, kai importas iš esmės padidėja iš vieno šaltinio, tinkamiausia būtų taikyti antidempingo arba antisubsidijų priemones, kurios nustatomos konkrečiai šaliai ir jomis pasiekiamas tikslas stabdyti nesąžiningą prekybos praktiką. Priešingai nei antidempingo ir antisubsidijų priemonės, apsaugos priemonės taikomos visų šalių kilmės importui, todėl gal riboti sąžiningą konkurenciją. Atidžiau pažvelgus į daugelį praeitais metais pradėtų apsaugos priemonių tyrimų (daugiausiai besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse), jie dažniausiai susiję su pramonės šakomis, kurios dominuoja vietos rinkoje arba kuriose koncentruotai didinami pajėgumai. Akivaizdu, kad tokiais atvejais apsaugos priemonių taikymas yra nepagrįstas. Komisija taip pat pastebėjo blogą įtaką kai kuriuose regionuose. Tai pirmiausia pasakytina apie Viduržemio jūros regioną, kuriame Marokas nuo 2012 m. pradėjo reguliariai taikyti šias priemones, o jo pavyzdžiu ėmė sekti Egiptas, Tunisas ir Jordanija, tuo tarpu Turkija yra labiau tradicinė ir labai aktyvi PAP taikytoja. 3.3.Skaidrumo trūkumas Pagrindinis kiekvieno prekybos apsaugos tyrimo elementas – šalių, kurioms daromas poveikis, teisės į gynybą. Tyrimą atliekančios institucijos turi užtikrinti, kad šalys galėtų laiku susipažinti su tinkama, prasminga ir nekonfidencialia byla. Tokioje byloje turi būti kiekvieno turimo dokumento nekonfidenciali versija ir (arba) prasminga konfidencialiai pateiktos informacijos santrauka. Deja, daugelyje tyrimų, ypač jei yra tik vienas ar keli skundo pateikėjai, nekonfidencialioje byloje praktiškai nepateikiama jokios informacijos. Tokiais atvejais Komisija įsikiša, kad tyrimą atliekančios institucijos pateiktų bent indeksais ar intervalais išreikštos informacijos ir kad šalys galėtų susidaryti bent bendrą situacijos vaizdą.



4.PPO veiksmai Komisija aktyviai veikia PPO siekdama užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi PPO teisės. Jei kitų PPO narių taikomomis priemonėmis pažeidžiamos PPO taisyklės, Komisija gali prašyti, kad būtų sudaryta PPO kolegija. Pavyzdžiui, 2013 m. rugpjūčio mėn. Komisija paprašė, kad būtų sudaryta kolegija dėl Kinijos nustatytų antidempingo priemonių tam tikriems importuojamiems plieno vamzdžiams. Tyrimas vykdytas daugiausia 2014 m., jo galutinės išvados buvo palankios ES (daugiau informacijos žr. toliau). 2014 m. Komisija taip pat paprašė sudaryti kolegiją dėl Rusijos nustatytų antidempingo priemonių importuojamoms mažos keliamosios galios krovininėms transporto priemonėms. Tyrimas bus tęsiamas 2015 m.

Be to, Komisija kaip trečioji šalis įsikiša į PPO kolegijų, kurias sudaryti prašo trečiosios šalys, darbą, kad spręstų su sisteminiais interesais susijusius klausimus ir stebėtų jų sprendimą, nes tai taip pat gali turėti poveikio ES taikomoms prekybos apsaugos priemonėms. Toks įsikišimas yra susijęs ir su aktyviais interesais, nes Komisija skatina taikyti aukštesnius standartus prekybos apsaugos tyrimuose užsienyje. 2014 m. Komisija įsikišo kaip trečioji šalis, be kita ko, į tokias bylas, kaip Jungtinės Valstijos – antidempingo ir kompensacinės priemonės didelėms buitinėms skalbyklėms iš Korėjos (WT/DS646) ir Jungtinės Valstijos – antidempingo priemonės tam tikroms krevetėms iš Vietnamo (AB-2015-01)(DS429). Pagaliau Komisija taip pat aktyviai dalyvauja susijusių PPO komitetų veikloje Ženevoje. Antidempingo / Antisubsidijų komitetuose veiksmai, kurių ėmėsi kitos PPO narės, peržiūrimi atsižvelgiant į pusmetines ir mėnesines ataskaitas PPO. Ypatingas dėmesys skiriamas Apsaugos priemonių komitetui, nes rūpestį kelia tai, kad daugėja šių priemonių taikymo atvejų. Jei ES turi ekonominių ar sisteminių interesų, Komisija inicijuoja atskiras bylas. Be to, Komisija dalyvauja bendresnio pobūdžio diskusijų grupėje apsaugos priemonių klausimais, kurios vyksta šiame PPO komitete. Pagrindinis tikslas – pasikeisti nuomonėmis dėl PPO narių atitinkamos praktikos. 5.Svarbiausi pasiekimai 5.1.Egiptas – antisubsidijų tyrimo pabaigimas nenustatant priemonių 2014 m. birželio mėn. Egiptas inicijavo antisubsidijų tyrimą dėl iš Nyderlandų importuojamo edamo sūrio. Nagrinėtos ES subsidijos ir Nyderlandų programos. Komisija bendradarbiavo atliekant tyrimą, taip pat padėjo Nyderlandų valdžios institucijoms. Be to, Komisija pateikė informacijos ir pabrėžė, kad tiriamos subsidijų programos nebuvo konkrečiai taikomos programos, todėl pagal PPO taisykles nebuvo baustinos. Taip pat Komisija labai suabejojo žalos ir priežastinio ryšio analize. Komisija taip pat dalyvavo Kaire surengtose konsultacijose. 2015 m. kovo mėn. tyrimas baigtas ir priemonės nenustatytos. Egipto valdžios institucijos padarė išvadą, kad subsidijų programos nebuvo konkrečiai taikomos programos, taigi, nebuvo baustinos, ir kad per jų tyrimą nenustatyta, kad vidaus pramonei būtų padaryta materialinė žala. 5.2.Pietų Afrika – sumažintos galutinio muito normos Pietų Afrika (ITAC), atlikdama tyrimą dėl užšaldytų viščiukų dalių iš Vokietijos, Nyderlandų ir Jungtinės Karalystės, pasiūlė importui iš šių trijų valstybių narių nustatyti galutinius muitus. Gavusi suinteresuotųjų šalių pastabų ir Komisijai įsikišus visų pirma dėl dempingo skirtumų ir jų skaičiavimo Jungtinei Karalystei, ITAC gerokai sumažino šias normas tiek individualiems JK gamintojams (nuo 18,68 iki 13,07 proc.), tiek visiems kitiems JK gamintojams (nuo 34,7 iki 22,3 proc.). 5.3.Turkija – neigiamo priemonių poveikio sumažėjimas Turkija nustatė apsaugos priemones tereftalato rūgščiai (PTA). Tačiau po aktyvaus Komisijos įsikišimo išreiškiant paramą ES pramonei, nustatytos pakankamai nedidelės muito normos (4 proc.), kurios bus taikomos tik 2 metus. Komisija pabrėžė priežastinio ryšio analizės trūkumus ir akcentavo, jog nustačius bet kokio dydžio muitus gali pritrūkti pasiūlos, nes yra padidėjęs suvartojimas. 5.4.Marokas – priimtas įsipareigojimas 2012 m. gruodžio mėn. Marokas inicijavo antidempingo tyrimą dėl insulino importo. 2014 m. balandžio mėn. nustatyti laikinieji muitai, o 2014 m. rugpjūčio mėn. pasiūlyta nustatyti galutinius 13,89 proc. muitus. Įsikišus Komisijai ir išreiškus paramą ES pramonei, Maroko valdžios institucijos priėmė susijusio Danijos gamintojo įsipareigojimą ir muitų taikymas buvo laikinai sustabdytas. 5.5.JAV – priemonių taikymo pabaigos peržiūros pabaigimas toliau nebetaikant priemonių Komisija aktyviai dalyvavo pirmojoje visapusiškoje antidempingo priemonių, kurios 2008 m. buvo nustatytos iš Vokietijos importuojamam lengvam terminiam popieriui, taikymo pabaigos peržiūroje. 2014 m. gegužės 28 d. JAV prekybos departamentas nustatė, kad atšaukus įsakymą dempingas veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų. Vėliau Komisija įsikišo per 2014 m. spalio mėn. viešą klausymą, kuriame dalyvavo JAV tarptautinė prekybos komisija, ir parėmė Vokietijos pramonę. Po palankaus JAV tarptautinės prekybos komisijos balsavimo 2014 m. gruodžio 17 d. antidempingo įsakymas buvo atšauktas. 5.6.Australija – mažas muitas arba jokio muito kelioms bendrovėms 2013 m. liepos 9 d. Australijos valdžios institucijos inicijavo antidempingo tyrimą dėl perdirbtų pomidorų produktų iš Italijos. Komisija įsikišo ne vieną kartą ir pateikė informacijos Australijos antidempingo komisijai, taip paremdama Italijos pramonę. Be to, Komisijos ekspertas dalyvavo tikrinamuosiuose vizituose ir padėjo susijusioms bendrovėms. Todėl 45 proc. eksportuojamų produktų priemonė nenustatyta, o kitiems bendradarbiaujantiems eksportuotojams nustatytas pakankamai nedidelis muitas (vidutiniškai 4 proc.).

Deja, 2015 m. Australijos valdžios institucijos vos po kelių mėnesių inicijavo naują tyrimą, kad iš naujo ištirtų importą iš dviejų bendrovių, kurių eksportuojamiems produktams pirmiau priemonė nebuvo taikyta. Komisija toliau kišis į tyrimą ir rems Italijos eksportuotojus, nes pagrindas naujam tyrimui inicijuoti atrodo labai netvirtas. 5.7.Filipinai – apsaugos priemonių tyrimo pabaigimas nenustatant priemonių