Pagal Teisių, lygybės ir pilietiškumo programą finansuojami veiksmai, kuriais didinamas informuotumas ir gilinamos žinios apie su ES pilietybe susijusias teises ir pagrindines jos vertybes. 2016 m. 2,5 mln. EUR skirta sėkmingai judžių ES piliečių integracijai ir dalyvavimui priimančiojoje šalyje skatinti. Pagal šią programą taip pat finansuojami vietos lygmeniu įgyvendinami projektai, kuriais skatinama tolerancija, taip pat rasizmo ir ksenofobijos prevencija ir kova su šiais reiškiniais, ir remiamos iniciatyvos, kuriomis siekiama užtikrinti geresnį bendruomenių tarpusavio supratimą, be kita ko, vykdant su religijų ir kultūrų santarve susijusią veiklą. Programa „Europa piliečiams“ – tai išskirtinis forumas, skirtas piliečiams į ES gyvenimą įtraukti. Ši programa bus toliau plėtojama, siekiant kuo labiau padidinti jos daromą poveikį, t. y. bus strategiškai finansuojama piliečiams skirta veikla, kuria siekiama remti Europos pilietiškumo skatinimo procesą ir Sąjungos vertybes . Įgyvendinant šią programą, suteikiama galimybių diskutuoti, apsvarstyti tam tikrus klausimus ir kurti tinklus, taip skatinant dalyvauti pilietinėje veikloje. Kiekvienais metais visais lygmenimis – nuo vietos iki Europos lygmens – įgyvendinant įvairius šios programos projektus suburiama po daugiau kaip milijoną ES piliečių ir taip stiprinama jų, kaip ES piliečių, tapatybė.

Be to, valstybės narės turi turėti omenyje kitą konkrečią atsakomybės sritį – suteikdamos arba panaikindamos pilietybę, jos taip pat suteikia arba panaikina ES pilietybę, todėl jos turėtų paisyti lojalaus bendradarbiavimo principo ir Teisingumo Teismo nustatytų apribojimų.

Komisija toliau stengsis informuoti piliečius apie jų ES teises ir apie tai, ką daryti, jeigu jų nepaisoma. Ji taip pat toliau teiks pagalbą vis didesniam informacijos apie savo teises ieškančių ES piliečių skaičiui, ypač naudodamasi portalu „Jūsų Europa“, kuriame šiuo metu per mėnesį apsilankoma daugiau kaip 1,4 mln. kartų. Šią priemonę papildo e. teisingumo portalas – elektroninė vieno langelio principu grindžiama teisingumo srities sistema, kurioje piliečiams, kuriems reikia patekti į teisingumo sistemą ir susisiekti su teisėjais, advokatais ir kitais teisingumo sistemos darbuotojais, teikiama informacija apie teisingumo sistemas ir sudaromos paprastesnės sąlygos siekti teisingumo. Komisija, siekdama padėti žmonėms greitai ir lengvai surasti ieškomą informaciją, taip pat tobulina savo svetainę „Europa“. Pastangos didinti interneto svetainės „Europa“ prieinamumą padės neįgaliesiems lengviau susipažinti su šia informacija.

Europiečiai geriau negu bet kada anksčiau žino savo, kaip Sąjungos piliečių, statusą ir dabar dauguma iš jų mano, kad žino savo, kaip ES piliečių, teises . Jie taip pat mano esą geriau informuoti apie šias teises (nors nebūtinai apie jas visas) ; pavyzdžiui, informuotumo apie teisę į konsulinę apsaugą lygis tebėra žemas . Europiečių, norinčių daugiau sužinoti apie savo teises, dalis ir toliau didėja. Be to, ES piliečiai ne visada gali žinoti, kad, naudodamiesi su ES pilietybe susijusiomis teisėmis, taip pat turi atlikti tam tikras pareigas. Jie gali, pavyzdžiui, neatsižvelgti į asmens tapatybės ir kelionės dokumentų svarbą ir į tai, kad šių dokumentų praradimo ar vagystės atvejais jie turėtų nedelsdami apie tai pranešti, kad būtų galima sumažinti klastojimo riziką.

Per 2015 m. viešas konsultacijas dėl ES pilietybės respondentai laikėsi nuomonės, kad problemų kyla dėl nepakankamų galimybių susipažinti su kitų šalių politinėmis naujienomis, visų pirma patekti į kitų ES valstybių narių žiniasklaidos platformas, taip pat dėl nepakankamos tarpvalstybinės politinių klausimų aprėpties. Todėl užsienyje gyvenantiems ES piliečiams sudėtinga sekti savo pilietybės šalies naujienas, o kitiems asmenims – susidaryti išsamesnį naujienų ir politinių diskusijų vaizdą.

Galiausiai, taip pat reaguodama į Europos Parlamento prašymą išnagrinėti elektroninio balsavimo galimybes, Komisija išsiaiškins, kaip naudojimasis skaitmeninės visuomenės priemonėmis gali padėti vesti demokratines diskusijas, tobulinti rinkimų procesą ir kelti, be kita ko, judžių ES piliečių, jaunimo ir nepakankamai atstovaujamų asmenų grupių demokratinio dalyvavimo lygį.

Komisija, remdamasi Lisabonos sutartimi, ėmėsi veiksmų 2014 m. Europos Parlamento rinkimų skaidrumui ir demokratiškumui didinti, be kita ko, populiarindama pagrindinių kandidatų (vok. Spitzenkandidaten) sistemą.

Rinkėjų skatinimas aktyviau dalyvauti Europos Parlamento rinkimuose – bendros atsakomybės sritis. Valstybės narės turėtų skatinti piliečius aktyviau dalyvauti demokratiniame gyvenime geriau juos informuodamos apie jų teises balsuoti vietos ir Europos Parlamento rinkimuose ir šalindamos jų dalyvavimo politiniame gyvenime kliūtis. Be to, ES piliečiai, visų pirma balsuojantys ne savo pilietybės šalyje, palankiai vertintų veiksmus, kurie padėtų jiems, kaip gyvenamosios vietos valstybės narės pilietybės neturintiems piliečiams, paprasčiau balsuoti tokiuose rinkimuose (pvz., paštu gaunant rinkėjo pažymėjimus, internetu registruojantis rinkėjų sąrašuose, balsuojant internetu). Tokia praktika bus naudinga visiems ES piliečiams.

Nors ES piliečiai turi teisę būti kandidatais vietos rinkimuose gyvenamojoje valstybėje narėje tokiomis pat sąlygomis kaip ir tos šalies piliečiai, kai kuriose ES valstybėse narėse tam tikras savivaldybių vykdomųjų organų pareigas gali eiti tik tos šalies piliečiai. Piliečių nuomonės apie tokios praktikos tinkamumą pasidalijo beveik po lygiai, ir Komisija šį klausimą peržiūrės savo kitoje vietos rinkimų ataskaitoje.

Piliečiai, persikeldami į kitą ES valstybę narę, neįgyja teisės balsuoti nacionaliniuose ar prezidento rinkimuose. Be to, šiuo metu iš tam tikrų ES valstybių narių piliečių gali būti atimama jų teisė balsuoti savo šalies nacionaliniuose rinkimuose, nes jie tam tikrą laikotarpį gyveno kitoje ES valstybėje narėje (balsavimo teisės praradimas). Dėl to, kad naudojasi savo laisvo judėjimo teise, piliečiai neturėtų patekti į nepalankią padėtį. 2014 m. Komisija paragino atitinkamas valstybes nares leisti savo piliečiams, kurie naudojasi savo teise laisvai judėti, išsaugoti teisę balsuoti nacionaliniuose rinkimuose, jeigu jie įrodo, kad nuolat domisi politiniu savo šalies gyvenimu. Komisija toliau stebės pokyčius atitinkamose valstybėse narėse ir apsvarstys, kokių tinkamų veiksmų būtų galima imtis, siekiant jas paskatinti ieškoti suderintų sprendimo būdų. Ji taip pat išnagrinės savo teise laisvai judėti pasinaudojusių ES piliečių, kurie neturi gyvenamosios vietos valstybės narės pilietybės, galimybes balsuoti gyvenamosios šalies nacionaliniuose rinkimuose.

2017–2019 m. prioritetai. Piliečių dalyvavimo demokratiniame ES gyvenime skatinimas ir stiprinimas Komisija: 1. stiprins piliečių dialogus ir skatins viešas diskusijas, kad visuomenė geriau suprastų ES poveikį kasdieniam piliečių gyvenimui ir kad būtų galima skatinti keitimosi nuomonėmis su piliečiais procesus; 2. siekdama užtikrinti, kad ES piliečiai vietos lygmeniu galėtų veiksmingai naudotis savo balsavimo teisėmis, 2017 m. pateiks ES vietos rinkimų teisės aktų įgyvendinimo ataskaitą; 3. 2018 m. populiarins geriausią patirtį, kuri padeda piliečiams balsuoti ir būti kandidatais per Europos Parlamento rinkimus, taip pat tokios patirties pavyzdžius, susijusius su teisės balsuoti išsaugojimu tais atvejais, kai persikeliama į kitą valstybę narę, ir galimybėmis gauti kitų šalių politines naujienas, kad būtų galima kelti rinkėjų aktyvumo 2019 m. Europos Parlamento rinkimuose lygį ir užtikrinti plataus masto demokratinį dalyvavimą.

4.Kasdienio ES piliečių gyvenimo supaprastinimas

Nuo tada, kai beveik prieš šešiasdešimt metų Sutartyse buvo pirmą kartą įtvirtintas laisvas judėjimas, gyventi, dirbti, mokytis ir keliauti kitose Europos šalyse tapo daug paprasčiau. Daugiau kaip 15 mln. europiečių gyvena kitoje ES valstybėje narėje. Laisvas judėjimas suteikia ES piliečiams galimybių keliauti, mokytis, plėtoti verslą, dirbti ir gyventi kitose ES valstybėse narėse. Iš apklausų matyti, kad ES piliečiai, ypač jaunimas, laisvą judėjimą laiko didžiausiu ES laimėjimu. Jie mano, kad laisvas judėjimas naudingas ir jiems patiems, ir jų šalių ekonomikai .

Vis dėlto europiečiai, persikeldami į kitą ES valstybę narę arba joje gyvendami, dar gali susidurti su sunkumais. Vieni sunkumai būna teisinio pobūdžio, kiti – procedūriniai, treti – technologiniai, bet dažnai reikia gana nedidelių pokyčių, kad padėtis pasikeistų iš esmės.

1.7.Biurokratijos mažinimas ir piliečių informavimas

Per 2015 m. viešas konsultacijas dėl ES pilietybės respondentai teigė, kad jų patiriami sunkumai daugiausia susiję su ilgomis arba neaiškiomis administracinėmis procedūromis, informacijos trūkumu ir problemomis, kurių kyla norint gauti privačias paslaugas. Jie taip pat teigė, kad sunkumų kyla valdžios institucijoms bendraujant tarpusavyje ir sveikatos priežiūros sistemoje. Reikia labiau stengtis supaprastinti ES piliečių naudojimosi laisvo judėjimo teisėmis procesą.

1.7.1.Judžių ES piliečių informavimas ir pagalba jiems

Prieš priimdami sprendimą persikelti į kitą ES valstybę narę (arba po gyvenimo kitoje ES valstybėje narėje laikotarpio grįžti į savo šalį), dauguma europiečių naudojasi internetu, kad susirastų informacijos ir pagalbą, kurios jiems reikia norint, pavyzdžiui, dirbti, mokytis, keliauti, gyventi ar išeiti į pensiją kitoje valstybėje narėje. Praktiškai internete pateikiamą informaciją neretai sudėtinga rasti, ji būna neišsami, sunkiai suprantama, netiksli, pasenusi ar neprieinama, taip pat ne visada atitinka naudotojų poreikius. Dauguma europiečių teigia, kad būtų lengviau įsikurti kitoje ES valstybėje narėje ir joje gyventi, jeigu valdžios institucijos prie konkrečių asmenų poreikių pritaikytą informaciją ir konsultacijas teiktų vieno langelio principu grindžiamuose interneto portaluose ir jeigu administracinius formalumus jie galėtų atlikti internetu. Naujasis EURES reglamentas (ES) 2016/589 jau padeda darbo ieškantiems asmenims ir darbdaviams lengviau užmegzti ryšius tarpvalstybiniu lygmeniu. Geresnis nacionalinės valdžios institucijų tarpusavio bendradarbiavimas taip pat padėtų atlikti formalumus.

Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje Komisija įsipareigojo išplėsti ir integruoti Europos ir nacionalinius portalus ir taip sukurti patogią naudoti piliečiams ir įmonėms skirtą informacinę sistemą. Bendrosios rinkos strategijoje taip pat palaikomas sumanymas sukurti bendrąją skaitmeninę prieigą, kurioje ketinama internetu teikti visas paslaugas, kurių reikia verslininkams ir piliečiams, norint plėtoti verslą tarpvalstybiniu mastu ir (arba) keliauti į kitą ES bendrosios rinkos šalį, iš jos pirkti ir joje dirbti, mokytis arba gyventi. Ši prieiga būtų grindžiama esamais portalais, informacijos centrais ir pagalbos teikimo bei problemų sprendimo tinklais, siekiant juos išplėsti, patobulinti ir geriau tarpusavyje susieti, kad piliečiai ir įmonės galėtų internetu gauti aukštos kokybės ir išsamią informaciją, veiksmingą pagalbą ir problemų sprendimo paslaugas, taip pat veiksmingai atlikti procedūras.

Kuriant sujungtą bendrąją skaitmeninę rinką, be kita ko, toliau diegiamos ir plėtojamos darnios, patogios naudoti ir į vartotoją orientuotos e. valdžios paslaugos, skirtos tiems piliečiams, kurie nori mokytis, dirbti, gyventi, išeiti į pensiją, įsteigti įmonę ir užsiimti verslu kitoje ES valstybėje narėje. Komisija taip pat nagrinėja galimybę praktiškai taikyti vienkartinio duomenų pateikimo principą, kad piliečiai ir įmonės neturėtų viešojo administravimo institucijoms keletą kartų teikti tos pačios informacijos. Tai padėtų dar labiau sumažinti piliečiams tenkančią administracinę naštą.

1.7.2.Su piliečių viešaisiais dokumentais susijusios biurokratijos mažinimas

Norėdami kitoje ES valstybėje sudaryti santuoką arba gauti darbą, piliečiai neretai turi atlikti brangius ir daug laiko atimančius formalumus. Siekiant išspręsti šią problemą, 2016 m. liepos mėn. ES patvirtintas reglamentas, kuriuo siekiama naikinti tokią biurokratiją ir padėti piliečiams lengviau persikelti į kitą ES valstybę narę. ES valstybėms narėms įdiegus visas būtinas priemones, piliečiai galės vienoje valstybėje narėje pateikti kitoje valstybėje narėje išduotus viešuosius dokumentus, pavyzdžiui, gimimo, santuokos arba mirties liudijimą ir neprivalės įdėti spaudo (vadinamoji tvirtinimo apostile procedūra) savo dokumentų autentiškumui patvirtinti. Be to, piliečiai, kurie naudosis daugiakalbėmis standartinėmis formomis, kurias Komisija kartu su valstybėmis narėmis baigs rengti 2017 m., ne visada turės pateikti savo viešųjų dokumentų vertimą.

1.7.3.Biurokratijos šeimos teisės srityje mažinimas

Kadangi tarptautinių šeimų ES daugėja, didėja ir tarpvalstybinių ginčų šeimos bylose tikimybė. Santuokos nutraukimo, gyvenimo skyrium ar mirties keliamas stresas gali padidėti dėl neretai sudėtingų šeimos teisės klausimų, kurių kyla dėl nuosavybės ir tėvų pareigų. Spręsti tokius klausimus tarpvalstybiniu lygmeniu gali būti dar sunkiau, todėl ES piliečių gyvenimas tampa itin sudėtingas. Imtasi svarbių veiksmų, siekiant mažinti biurokratiją ir sunkius laikus išgyvenančioms tarptautinėms šeimoms užtikrinti teisinį aiškumą, taip pat patvirtinta naujų pasiūlymų dėl vaikų apsaugos sprendžiant tarpvalstybinio pobūdžio šeimos ginčus.