1.ĮVADAS

Tvirta ir integruota antrinių žaliavų rinka yra svarbus sklandžiai veikiančios žiedinės ekonomikos elementas. Norint atliekas laikyti ištekliais, reikia palengvinti jų judėjimą, kad jos galėtų tapti vertingais medžiagų srautais, padedančiais užtikrinti tvaresnę ir atsparesnę gamybą, produktų atnaujinimą ir pakartotinį naudojimą. Tai padės įgyvendinti Klimato teisės akte nustatytus ES klimato srities tikslus ir ES pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą teisės aktų rinkinį, kuriuo siekiama išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį iki 2030 m. sumažinti 55 %, palyginti su 1990 m.

Šiuo metu ES tik 12 % pramonės naudojamų žaliavų yra perdirbtosios medžiagos. Pastarąjį dešimtmetį naudoti skirtų atliekų ES vežama nuolatos vis daugiau, tačiau pernelyg daug atliekų dar neparuošiamos pakartotinai naudoti arba perdirbti į naujus produktus Europos Sąjungoje, o pereinant prie žiedinės ekonomikos tai reiškia didelį praradimą. Kasmet ES eksportuoja apie 33 mln. t atliekų. Tai sudaro apie 16 % visos pasaulinės prekybos atliekomis, taigi ES yra viena iš didžiausių atliekų eksportuotojų pasaulyje. Be to, ES 16 mln. t atliekų importuoja, o 70 mln. t atliekų suprekiaujama ES viduje. ES labai priklausoma nuo daugelio atliekų srautų (konkrečiai, juodųjų ir spalvotųjų metalų laužo, popieriaus atliekų, plastiko atliekų, tekstilės atliekų ir stiklo atliekų) eksporto.

Nuo 2004 m. ES atliekų eksportas padidėjo 75 %, ir beveik pusė tų atliekų vežama į EBPO nepriklausančias šalis. Todėl dėl netinkamo kai kurių šių atliekų tvarkymo daugelyje paskirties šalių didėja tarša. Daug iš ES eksportuojamų atliekų atsiduria atviruose sąvartynuose arba deginamos atvirose vietose, ir čia jos užteršia orą ir vandenį, kenkia visuomenės sveikatai ir tampa didelio šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio šaltiniu. Tai ypač problemiška besivystančiose ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse, kurios jau dabar susiduria su dideliais sunkumais tvarkydamos savo atliekas ir, numatoma, jose susidarančių atliekų kiekiai ateityje sparčiai didės. Į vandenyną patenkančios svetur eksportuotos plastiko atliekos taip pat tapo dideliu jūros taršos šaltiniu. Vis daugiau šalių įveda atliekų importo apribojimus arba draudimus, visų pirma Kinija, kuri anksčiau buvo didžiausia plastiko ir popieriaus atliekų importuotoja iš ES. Ja pasekė kiti pagrindiniai ES atliekų importuotojai Pietryčių Azijoje.

Be to, neteisėta prekyba atliekomis, vežant atliekas tiek ES viduje, tiek už jos ribų, yra viena sunkiausių nusikaltimo aplinkai formų, ir į ją įsitraukia organizuoto nusikalstamumo tinklai. Koordinuotos vykdymo užtikrinimo kampanijos rodo, kad galbūt 15–30 % atliekų vežama neteisėtai, vadinasi neteisėtų atliekų rinka Europos Sąjungoje kasmet atneša 9,5 mlrd. EUR pajamų. Be žalos aplinkai, neteisėta prekyba atliekomis taip pat kelia grėsmę saugumui, ypač tais atvejais, kai su tokiu vežimu susijusios nusikalstamos grupuotės veikia keliose šalyse. Todėl labai svarbu, kad ES ir valstybės narės kovą su neteisėta prekyba atliekomis paskelbtų didesniu vykdymo užtikrinimo institucijų prioritetu, pagerintų visų atitinkamų valdžios institucijų bendradarbiavimą ir užtikrintų, kad sankcijos už nusikalstamą veiklą atliekų sektoriuje būtų tikrai atgrasančios.

Šie pokyčiai atskleidė, koks trapus yra verslo modelis, kurį taikant tam tikrų ES susidarančių atliekų srauto problema sprendžiama atliekas eksportuojant. Labai svarbu, kad ES prisiimtų didesnę atsakomybę už savo atliekas ir užtikrintų, kad būtų išsaugota aukšto lygio aplinkos apsauga ir kad mokėtų teršėjas.

ES atliekų vežimo politikos ir teisės aktų modernizavimas ir perėjimas prie skaitmeninių sprendimų pastūmės daugiau atliekų vežti ten, kur jos būtų paruoštos pakartotinai naudoti ir perdirbti ES, ir suteiks paskatų mažinti atliekų susidarymą. Tai pagerins tiekimo ES pramonės ekosistemoms saugumą, sumažins jų priklausomybę nuo pirminių žaliavų, įskaitant svarbiausias žaliavas, naudojimo, skatins jas iki galo integruotis į žiedinius procesus ir sumažins jų anglies pėdsaką. Geras pavyzdys šioje srityje – plieno pramonė, kuri Komisijos naujojoje Europos pramonės strategijoje iš energijai imlių pramonės šakų išskiriama kaip prioritetinė pereinant prie žiedinės ir neutralaus poveikio klimatui Europos ekonomikos. Siekiant sumažinti plieno sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro labai svarbu įsisavinti daugiau metalo laužo, nes naudojant 1 toną plieno laužo išmetama maždaug 1,5 tonos šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) mažiau negu naudojant geležies rūdą. Naudojant metalo laužą aliuminio ar vario gamybai taip pat išmetama mažiau ŠESD bei teršalų ir suvartojama mažiau energijos.

Europos žaliojo kurso komunikate, naujame Žiedinės ekonomikos veiksmų plane ir Nulinės taršos veiksmų plane Europos Komisija raginama pasiūlyti naują požiūrį į ES atliekų vežimą. Piliečiai taip pat aiškiai prašo ES kovoti su atliekų problema ir skatinti perdirbimą – tai jie nedviprasmiškai išsakė Konferencijos dėl Europos ateities kontekste. Šiame prie Komisijos pasiūlymo dėl naujų atliekų vežimo taisyklių pridedamame komunikate išdėstomi prioritetiniai ES veiksmai, kuriais siekiama užtikrinti, kad:

·būtų lengviau vežti atliekas siekiant jas paruošti pakartotinai naudoti ir perdirbti ES;

·ES neperkeltų su atliekomis susijusių problemų į trečiąsias šalis ir

·kova su neteisėtu atliekų vežimu taptų veiksmingesnė.

2.NAUJOS ES ATLIEKŲ VEŽIMO TAISYKLĖS: ĮSUKAMA TEIGIAMŲ POKYČIŲ SPIRALĖ ES IR UŽ JOS RIBŲ

2.1. ES vidaus rinkos potencialo išnaudojimas

Siekdama sumažinti atliekų susidarymą ir atliekas paversti ištekliais, ES yra priėmusi visapusiškus teisės aktus ir plataus užmojo darbotvarkę. Siūlydama peržiūrėti ES atliekų vežimo taisykles Komisija vadovavosi principu – kurti tvirtą ir atsparią žiedinę ekonomiką mažinant nereikalingas kliūtis ir naštą, kurios šiuo metu trukdo sklandžiam daugkartinio naudojimo produktų ir antrinių žaliavų judėjimui ES. Komisija taip siūlo taip palengvinti atliekų vežimą ES vidaus rinkoje:

·Atliekų vežimo taisykles labiau suderinti su atliekų hierarchija. Komisija siūlo nustatyti daug griežtesnes šalinti sąvartynuose ar deginti kitoje valstybėje narėje skirtų atliekų vežimo taisykles. Ji taip pat siūlo stiprinti atliekų vežimo taisyklių ir atliekų tvarkymo planų, kuriuos parengė valstybės narės, įgyvendindamos ES teisės aktuose nustatytus atliekų prevencijos ir tvarkymo tikslus, sąsajas. Tai turėtų paskatinti atliekas vežti ten, kur jos būtų paruoštos pakartotinai naudoti ir perdirbti, ir remti šių sektorių augimą, darbo vietų kūrimą ir inovacijas.

·Įdiegti keitimosi informacija ir dokumentais, kurių reikia norint vežti atliekas iš vienos ES valstybės narės į kitą, ir jų išdavimo skaitmeninius sprendimus. Visi su atliekų vežimu susiję subjektai – tiek viešieji, tiek privatieji – galės teikti ir gauti informaciją internetinėmis priemonėmis. Tai paspartins keitimąsi dokumentais ir pakeis dabartines, dažniausiai pasenusias popieriniais dokumentais grindžiamas procedūras, taip pat leis geriau stebėti ir kontroliuoti tarpvalstybinius atliekų srautus.

·Tobulinti atliekų vežimo skubos tvarka procedūrą. Siekiant palengvinti vežimą į panaudojimo įrenginius, kuriam reikia gauti kompetentingų institucijų išankstinį sutikimą, ir užtikrinti jo abipusį pripažinimą visose valstybėse narėse būtų nustatytos suderintos sąlygos. Tai paspartins vežimą į atliekų panaudojimo įrenginius, kurių veikla atitinka aukštos kokybės standartus.