Komisijos ataskaita - 2006 m. metinė mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos Europos Sąjungoje ataskaita {SEC(2007)1153} /* KOM/2007/0519 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 13.9.2007 KOM(2007)519 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA 2006 m. metinė mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos Europos Sąjungoje ataskaita {SEC(2007)1153} KOMISIJOS ATASKAITA 2006 m. metinė mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos Europos Sąjungoje ataskaita (Tekstas svarbus EEE) ĮVADAS Ši metinė ataskaita apima 2006 m. plėtrą ir veiklą. Ataskaita buvo parengta remiantis Europos bendrijos steigimo sutarties 173 straipsniu[1] ir Sprendimo dėl Šeštosios bendrosios programos 4 straipsniu.[2] Prie ataskaitos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, kuriame pateikiama išsamesnė ataskaita ir statistiniai duomenys. Pagrindinėse dalyse pateikiama informacija apie 2006 m. veiklą ir rezultatus, taip pat mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros (MTTP) veiklą Europos Sąjungos valstybėse narėse. BENDRIJOS MOKSLINIų TYRIMų IR TECHNOLOGIJų PLėTROS VEIKLA Laimėjimai politikos srityje Moksliniai tyrimai ir, platesne prasme, „žinių trikampis“ (moksliniai tyrimai, švietimas ir naujovių diegimas) yra kertinis atnaujintos Lisabonos strategijos akmuo. Atsižvelgiant į naują postūmį siekiant gerovės, tvarios plėtros ir didesnio konkurencingumo, stabilumo bei saugumo, Europos mokslinių tyrimų politikos srityje buvo pasiekti visi 2006 m. tikslai, susiję su Septintosios bendrosios programos (7BP) pradėjimu, 6BP pabaigimu ir politikos iniciatyvomis Europos mokslinių tyrimų erdvėje. 2006 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programoje pabrėžtas poreikis išnaudoti Europos galimybes įgyvendinant politiką ir laikantis geresnių reguliavimo principų. 2006 m. toliau buvo įgyvendinamas Integruotas naujovių diegimo ir mokslinių tyrimų veiklos planas. Šiame 2005 m. priimtame veiklos plane reikalaujama iš esmės pagerinti mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo sąlygas Europoje ir įgyvendinti tokias iniciatyvas, kaip valstybės pagalbos perskirstymas, intelektinės nuosavybės apsaugos veiksmingumo didinimas, papildomų moksliniams tyrimams, naujovių diegimo centrų kūrimui ir universitetų bendradarbiavimui su pramonės atstovais gerinti skirtų lėšų kaupimas. Norint pasiekti Barselonos 3 % tikslą, labai svarbu pagerinti privačiojo sektoriaus investavimo į mokslinius tyrimus ir plėtrą (MTP) bei naujovių diegimą sąlygas. Rugsėjo mėn. Komisijos priimtoje ir 2006 m. lapkričio mėn. Tarybos patvirtintoje įvairialypėje ES naujovių diegimo strategijoje, kuria siekiama investicijas į mokslą paversti naujoviškais produktais ir paslaugomis, nustatyta dešimt prioritetinių veiksmų, iš kurių šeši yra tiesiogiai susiję su moksliniais tyrimais. Vienas iš prioritetinių veiksmų yra susijęs su Europos technologijų instituto (ETI) įsteigimu. ETI tikslas – padėti plėtoti Bendrijos ir valstybių narių naujovių diegimo pajėgumus. Tai sustiprins dabartines Bendrijos ir nacionalinės politikos kryptis bei iniciatyvas, skatinant „žinių trikampio“ integravimą visoje ES. 2006 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba paragino Komisiją parengti oficialų ETI steigimo pasiūlymą. Minėtą pasiūlymą Komisija pateikė 2006 m. spalio 18 d. 2006 m. gruodžio 14–15 d. Europos Vadovų Taryba suteikė aiškius įgaliojimus Taryboje išsamiai apsvarstyti ETI pasiūlymą ir iki 2007 m. pabaigos parengti išvadas. Be to, pažymėtina, kad prioritetiniai veiksmai yra susiję su naujovių diegimui patrauklių pirmaujančių rinkų strategijos parengimu, kaip buvo pasiūlyta buvusio Suomijos ministro pirmininko Esko Aho vadovaujamos ekspertų grupės parengtoje ataskaitoje „Novatoriškos Europos kūrimas“. E. Aho vadovaujama grupė, įsteigta vykdant 2005 m. spalio mėn. Hampton Court viršūnių susitikime nustatytus uždavinius, savo ataskaitą pateikė 2006 m. sausio mėn. Kitas įvairialypės naujovių diegimo strategijos prioritetas yra susijęs su atviros, bendros ir konkurencingos mokslo darbuotojų darbo rinkos sukūrimu. Metinėje įgyvendinimo ataskaitoje buvo apžvelgta tolesnė pažanga, susijusi su europiniu, tarptautiniu ir tarpsektoriniu mobilumu, taip pat mokslo darbuotojų profesine karjera visais jų profesinės veiklos etapais, Europos mokslinių tyrimų erdvei (MTTE) skirtos mobilumo strategijos įgyvendinimu, komunikatu „Viena profesija, plačios karjeros galimybės“, rekomendacijomis dėl Europos mokslo darbuotojų chartijos ir Mokslo darbuotojų įdarbinimo elgesio kodekso. Kitos prioritetinės sritys, kuriomis moksliniai tyrimai remia Lisabonos procesą, yra viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų ir pramonės atstovų keitimosi žiniomis skatinimas, ir tuo tikslu buvo parengtos gairės bei rekomendacijos, taip pat nauja valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir plėtrai bei naujovių diegimui sistema, veiksmingesnis mokesčių lengvatų taikymas MTP srityje ir vadovas apie komercinius viešuosius pirkimus, skirtus MTP ir naujovių diegimui skatinti. Kitas labai svarbus 2006 m. pasiekimas įgyvendinant Lisabonos strategiją buvo valstybių narių susitarimas nustatyti siektinus nacionalinių MTP išlaidų dydžius, kurie buvo pridėti prie 2006 m. kovo mėn. susirinkusios pavasario Europos Vadovų Tarybos išvadų. Buvo paskelbtas komunikatas „Universitetų modernizavimo plano įgyvendinimo rezultatai: švietimas, moksliniai tyrimai ir naujovių diegimas“ ir parengta Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strategija. Svarbiausia MTP iniciatyva yra Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER). Gegužės mėn. pradėjus procesą ir rugsėjo mėn. Tarybai priėmus sprendimą, 2006 m. lapkričio mėn. Paryžiuje šalys (ES, JAV, Kinija, Indija, Rusija, Japonija ir Pietų Korėja) pasirašė ITER ir „privilegijų ir imunitetų“ susitarimus bei susitarimą dėl laikinojo taikymo. ES ir Japonija dar labiau išplėtojo privilegijuotą partnerystę ITER ir „Fusion“ projektuose, pirmiausia tam tikra dalimi prisidėdamos prie papildomos „platesnio požiūrio“ veiklos, kuri turėjo būti vykdoma Japonijoje. Be to, 2006 m. gruodžio mėn. buvo pasiektas politinis susitarimas dėl Europos bendrosios įmonės įstatų. Be to, 2007 m. pradžioje buvo patvirtinta ES strateginė energetikos apžvalga, sudedamoji energijos ir klimato kaitos dokumentų paketo, kuriuo siekiama XXI a. sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, dalis, kurioje svarbus vaidmuo tenka moksliniams tyrimams. Kiti pasiekimai tarptautinio bendradarbiavimo srityje buvo Tarybos sprendime, kuriuo Komisija įgaliota derėtis dėl mokslo ir technologijų bendradarbiavimo sutarties, pagal kurią į 7BP būtų įtrauktas Izraelis ir Šveicarija, pateiktų rekomendacijų patvirtinimas, Tarybos sprendimo, leidžiančio Komisijai ES vardu pasirašyti mokslo ir technologijų bendradarbiavimo sutartį su Korėja ir pasirašyti bei sudaryti Euratomo bendrijos bendradarbiavimo su Korėja susitarimą branduolio sintezės energijos srityje, pasiūlymas. Pažangių branduolinių sistemų srityje Komisija pasirašė Euratomo bendrijos prisijungimo prie IV kartos tarptautinio forumo bendrojo susitarimo aktą, pagal kurį 2006 m. gegužės mėn. Euratomo bendrija oficialiai prisijungė prie šio susitarimo. Intelektinių gamybos sistemų srityje Komisija priėmė Tarybos sprendimo, kuriuo leidžiama sudaryti atnaujintą ir pakeistą ES ir Australijos, Kanados, Norvegijos, Šveicarijos, Korėjos, Japonijos bei JAV susitarimą dėl MTP, pasiūlymą. Besirengiant Septintajai bendrajai programai Labai svarbus laimėjimas Europos mokslinių tyrimų srityje buvo EB Septintosios bendrosios MTTP programos ir Euratomo Septintosios bendrosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programos priėmimas. Po ne vienerius metus trukusio pasirengimo ir įtemptų derybų buvo priimti pagrindiniai finansiniai ir teisiniai dokumentai, kuriais remdamasi Komisija galės kurti Europos mokslinių tyrimų erdvę 2007–2013 m. Taryba arba Taryba kartu su Europos Parlementu, kaip įstatymų leidėjai, 2006 m. gruodžio 18–19 d. priėmė teisės aktus, susijusius su bendrosiomis programomis, specialiomis jų įgyvendinimo programomis, taip pat įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo veikloje pagal 7BP ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles. Gruodžio 19 d. buvo priimtos specialios programos „Bendradarbiavimas“, „Idėjos“, „Žmonės“, „Gebėjimai“, „Euratomas“ ir dar dvi specialios programos, kurias turėjo įgyvendinti Jungtinis tyrimų centras (JTC). Bendri moksliniai tyrimai reiškia, kad pagrindinė veikla ir dauguma teminių prioritetų iš esmės grindžiami įgyvendinant ankstesnes bendrąsias programas įgyta patirtimi. Nustatytosios temos atitinka pagrindines mokslo ir technologijų sritis, kuriose mokslinių tyrimų kompetencija ypač svarbi gerinant Europos gebėjimą ateityje spręsti socialines, ekonomines, sveikatos apsaugos, aplinkos ir pramonės problemas. Tai sveikata, maistas, žemės ūkis ir žuvininkystė; biotechnologijos; informacinės ir ryšių technologijos; nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos; energetika; aplinka; transportas; socialiniai ir ekonominiai mokslai, humanitariniai mokslai; kosminė erdvė; saugumas. Labai svarbios tapo naujos idėjos, pvz., Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT), bendros technologijų iniciatyvos ir didelės investicijos į infrastruktūrą, taip pat nuolatinės pastangos stabdyti „protų nutekėjimą“ ir sudaryti sąlygas „protų pritekėjimui“ Europoje. Be to, svarbūs nauji veiksniai tapo mokslinių tyrimų potencialo schema, skirta mokslinių tyrimų kompetencijai panaudoti konvergencijos regionuose, ir rizikos pasidalijimo finansinė priemonė, skirta suteikti didesnes galimybes pasinaudoti Europos investicijų banko (EIB) paskolomis. Padaryta pažanga steigiant EMTT – Europos paramos mažai tirtų sričių moksliniams tyrimams instituciją. Gaudama dideles lėšas ir vadovaujama nepriklausomų mokslo darbuotojų, ši institucija – tai naujos energingos plėtros varomoji jėga. EMTT sudarys Mokslo taryba ir jai paskirtoji įgyvendinimo struktūra. Atsižvelgiant į EMTT Mokslo tarybos orientacines kryptis, rengiama mokslo strategija. Buvo paskelbtas pirmasis kvietimas teikti idėjų programos įgyvendinimo pasiūlymus, ir pradėtos taikyti EMTT veiklos priemonės. Tikimasi, kad 7BP atliks svarbų vaidmenį skatinant Europos klestėjimą ir gerovę. Norint padidinti tarpusavio pasitikėjimą kartu siekiant bendrų tikslų, labai svarbu užtikrinti nešališką ir subalansuotą galimybę dalyvauti 7BP. Lemiamu sėkmės veiksniu buvo pripažintas supaprastinimas, ir visų suinteresuotųjų šalių buvo paprašyta per atvirą konsultaciją pasidalyti idėjomis ir pastabomis. Dalyvavimo taisyklės, kaip pastebimiausia supaprastinimo priemonė, buvo parengtos taip, kad būtų kuo veiksmingesnės ir patogesnės taikyti. Į naująją EUROPA tinklavietę (http://cordis.europa.eu) buvo visiškai perkeltos CORDIS paslaugos; jos buvo pataisytos ir pritaikytos 7BP pradžiai su pirmosiomis metinėmis darbo programomis pagal specialiąsias programas, Komisijos priimtas 2006 m. gruodžio 21 d., ir su kitą dieną paskelbtais pirmaisiais 42 kvietimais teikti pasiūlymus. Dabar CORDIS, taikoma kartu su 7BP, yra vienintelis patikimas kvietimų teikti pasiūlymus šaltinis, nes Oficialiajame leidinyje dabar skelbiamos tik kvietimų teikti pasiūlymus pagal 7BP nuorodos. Šeštosios bendrosios programos įgyvendinimas 2006 m., kurie buvo paskutinieji galutinių įsipareigojimų pagal Šeštąją bendrąją programą (2002–2006 m.) metai, visose patikslintų darbo programų srityse ir horizontaliose temose buvo užfiksuota didžiulė pažanga. Dauguma kvietimų teikti pasiūlymus buvo paskelbti kaip planuota, o įvertinus pasiūlymus, buvo pradėtos derybos dėl paskutiniųjų sutarčių pagal 6BP. Toliau buvo stengiamasi patraukti geriausius mokslo darbuotojus ir pačias novatoriškiausias bendroves bei institucijas, pirmaujančias kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę; tarp sėkmingiausių schemų buvo Marijos Kiuri stipendijos ir ERA-NET schema. Keli tūkstančiai darbo grupių iš Tarptautinėje bendradarbiavimo programoje (INCO) dalyvaujančių 99 šalių sutelkė savo jėgas veiklai pagal visą 6BP, įskaitant specialų tarptautinį bendradarbiavimą vykdant tarptautinius įsipareigojimus, pvz., siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų, taip pat pagal Biologinės įvairovės konvenciją ir Kovos su dykumų plitimu konvenciją. Gamtos mokslų, genomikos ir biotechnologijų srityje pagrindinės priemonės yra tolesnė Europos ir besivystančių šalių partnerystė klinikinių tyrimų srityje siekiant kovoti su AIDS, tuberkulioze ir maliarija. Pagrindinė veikla maisto kokybės ir saugos srityje yra susijusi su žiniomis pagrįsta bioekonomika (ŽPBE). Paskelbus komunikatą „Kelias į Europos nanotechnologijos strategiją“, buvo pažengta į priekį įgyvendinant veiksmų planą, skirtą patikimai nanomokslų ir nanotechnologijų plėtrai. Tikimasi, kad Europos gamybos pagrindai, paremti didelės pridėtinės vertės moksliniais tyrimais ir naujovių diegimu, paspartins pramonės pokyčius Europoje. Toliau įgyvendinamas Aplinkosaugos technologijų veiksmų planas ir plėtojami politiniai veiksmai, pirmiausia tausios gamybos ir tausaus vartojimo srityje. Buvo toliau plėtojami visuotinės klimato kaitos ir ekosistemų, tausių energijos ir transporto sistemų moksliniai tyrimai, ir būtent jie labai padėjo sustiprinti ES tvarios plėtros strategiją ir parengti daug įvairių kitų ES strategijų, pvz., jūrų strategiją, Pasaulinę žemės stebėjimo sistemų sistemą ir Aplinkosaugos ir sveikatos veiksmų planą. Didelė pažanga padaryta plėtojant 31 Europos technologijų platformą (ETP). Ši pažanga aprėpė daugybę sričių – nuo plieno iki oro transporto, vandens, vandenilio ir fotovoltinių elementų, nuo nanoelektronikos iki abipusio mokymosi ir įžvalgos žinių, kurios padeda didinti Europos pramonės konkurencingumą, taikant strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkes. Bendros technologijų iniciatyvos (BTI) apima specialią teisės aktų sistemą, skirtą ilgalaikiam viešojo ir privataus sektoriaus bendradarbiavimui, siekiant užtikrinti ES pirmavimą pagrindinėse technologijų srityse. Svarstomos šešios bendros technologijų iniciatyvos (naujoviški vaistai, nanoelektronika, įterptosios skaičiavimo sistemos, aeronautika ir oro transportas, vandenilis ir kuro elementai, visuotinė aplinkos ir saugumo stebėsena). Šiose iniciatyvose dalyvauja pagrindiniai pramonės partneriai, ir jos vykdomos remiantis 2006 m. lapkričio mėn. pateiktomis gairėmis. Gebėjimas reaguoti į kylančius uždavinius buvo įrodytas skubiu kvietimu teikti pasiūlymus dėl paukščių gripo krizės ir darbais gripo pandemijos srityje. Politiškai orientuoti moksliniai tyrimai sėkmingai įgyvendinami tiesioginėmis JTC priemonėmis ir mokslo paramos politikai (MPP) projektais, susijusiais su labai įvairiomis ES politikos sritimis, pvz., aplinka, tvarumu, sveikata, žemės ūkiu ir žuvininkyste. Visiškai įgyvendinus Naujų ir besikuriančių mokslo sričių ir technologijų (NEST) projektą, visuotinai pripažinta daugiadisciplinės darbotvarkės, įskaitant tokias sritis kaip dirbtinė biologija ir „pamatuoti nepamatuojama“, kokybė ir naujoviškumas. EMTE toliau buvo plėtojama regioniniu lygmeniu: buvo toliau įgyvendinama bandomoji priemonė „Mokslo regionai“ ir plėtojama nauja veikla, susijusi su regioninių mokslo grupių tarptautiniu bendradarbiavimu („Mokslo regionai – 2“). Mokslinių tyrimų infrastruktūros srityje, taikant keletą priemonių, pirmiausia remiant strategines Europos strateginio mokslinių tyrimų infrastruktūros forumo (ESFRI) veiklos kryptis, buvo teikiama parama Europos metodui, kuris skirtas naujoms priemonėms kurti ir dabartinei infrastruktūrai valdyti bei tobulinti, plėtoti. Pirmiausia šis forumas dalyvavo rengiant pirmąjį Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros, reikalingos kitiems 10–20 metų, planą. Šiame 2006 m. spalio mėn. paskelbtame dokumente įvardyti 35 infrastruktūros projektai. Planas yra įtemptų dvejus metus trukusių konsultacijų ir bendrų svarstymų rezultatas. Kalbant apie anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondą (RFCS), Taryba šiuo metu rengia sprendimą, kuriame nustatomos daugiametės techninės RFCS mokslinių tyrimų gairės, ir, priėmus šį sprendimą, techninės gairės bus pirmą kartą persvarstytos. Toliau buvo atliekama mokslinė, techninė, teisinė ir finansinė daugelio pagal ankstesnes bendrąsias programas pradėtų taikyti priemonių stebėsena ir buvo užbaigti įvairūs projektai. Jų moksliniai ir techniniai rezultatai bei socialinis ir ekonominis poveikis yra nagrinėjami pagal šiuo metu vykdomą daugiamečio vertinimo programą, siekiant kuo labiau padidinti ir optimizuoti jų panaudojimo galimybes naujovių diegimo ir politikos kūrimo grandinėje. Tikimasi, kad technologijų įgyvendinimo planai padės paversti mokslo žinias praktine patirtimi ir padės diegti naujoves bei kaupti kapitalą. Atvirojo koordinavimo metodo plėtojimas ir taikymas valstybėse narėse Moksliniai tyrimai ir atnaujinta Lisabonos strategija 2005 m. paskelbus atnaujintą Lisabonos strategiją, visi dalyviai dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą toliau įgyvendinti pozityvių ekonominių reformų programą. 2006 m. buvo pirmieji valstybių narių nacionalinių reformų programų (NRP) įgyvendinimo metai. Nacionaliniai investicijų į MTP tikslai, kuriuos nustatė valstybės narės, rodo valstybių narių numatomą įnašą siekiant visų Lisabonos ir Barselonos tikslų, ir šie tikslai buvo naudojami kaip priemonė politikos pastangoms sutelkti į struktūrines reformas, būtinas MTP ir naujovių diegimo pradiniams veiksniams optimizuoti. Nors daugelis valstybių narių 2006 m. įrodė, kad yra iš tikrųjų pasiryžusios įgyvendinti savo NRP, ir daugelis valstybių narių jau nustatė aiškias MTP politikos strategijas, kai kurioms valstybėms narėms bus reikalingos papildomos politikos iniciatyvos. Atnaujinus ir sustiprinus Lisabonos strategiją, sudarytos realios galimybės dideliems pasiekimams, tačiau, norint juos pasiekti, reikės parodyti stipresnį ryžtą ir sparčiau plėtoti bei įgyvendinti politiką. Ir toliau svarbiausias uždavinys tebėra viešosios politikos sverto poveikio didinimas ir privačių investicijų į MTP skatinimas. Šiuo požiūriu ir toliau labai svarbu spręsti tokius klausimus, kaip antai: mokslinių tyrimų kompetencijos centrų stiprinimas, tvarių viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerysčių skatinimas, bendradarbiavimo gerinimas ir viešosios mokslinių tyrimų bazės bei privačių įmonių keitimasis žiniomis, taip pat viešosios mokslinių tyrimų bazės reformavimas, siekiant padidinti jos mokslinę kompetenciją ir atitiktį privataus sektoriaus poreikiams. Be to, turėtų būti skatinamas sistemingesnis požiūris į MTP ir naujovių diegimą, užtikrinant pozityvias sąveikas su kitomis politikos kryptimis, kuriant MTP ir naujovių diegimui palankią verslo aplinką. Pažanga siekiant 3 % tikslo MTP skirtų finansinių lėšų suma yra šalies įsipareigojimo generuoti ir panaudoti naujas žinias rodiklis, taip pat šalies naujovių diegimo lygio nustatymo veiksnys. Kaip parodyta 3.1 pav., suvestinis naujovių rodiklis (SNR), šalies bendrosios naujovių diegimo veiklos matas, yra itin susijęs su MTP intensyvumu, ir tai rodo, kad MTP intensyvumas yra ne tik pradinio įnašo matas, bet gali būti ir vienas svarbiausių naujovių diegimo lygio veiksnių. 2005 m. ES MTP intensyvumas sudarė 1,84 % BVP, ir tai nerodo jokių atsigavimo po 2001–2002 m. sąstingio ženklų. Tačiau reikėtų pažymėti, kad naujausia turima informacija yra susijusi su laikotarpiu, kai valstybės narės dar nebuvo atnaujinusios savo įsipareigojimų, susijusių su Lisabonos strategijos atnaujinimu. Nagrinėjant MTP intensyvumą, galima išskirti tris valstybių grupes. Į pirmąją grupę patenka valstybės, kurių MTP intensyvumas didesnis kaip 2,4 % (Švedija, Suomija, Danija, Vokietija ir Austrija) ir kurios jau padarė didelę pažangą siekdamos tapti žiniomis pagristos ekonomikos šalimis. Antrąją grupę sudaro valstybės, kurių MTP intensyvumas nedaug skiriasi nuo ES vidurkio ir sudaro 1,5–2,1 % BVP (Prancūzija, Belgija, Nyderlandai, Jungtinė Karalystė, Liuksemburgas), o tai rodo, kad šių valstybių ekonomika pertvarkoma, tačiau plėtros tempą reikėtų padidinti. Trečiajai ir didžiausiai grupei priklauso valstybės, kurių MTP intensyvumas yra mažesnis kaip 1,5 % BVP (bet skirtumai šioje grupėje yra dideli), ir tai rodo, kad šios valstybės vis dar turi gerokai pasistengti, kad pasiektų reikiamą mokslo srities plėtros spartą. 3.1 pav. Suvestinis naujovių rodiklis ir MTP intensyvumas [pic] MTP intensyvumo duomenų šaltinis: Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas; duomenys: EUROSTATAS, EBPO. Pastaba. MTP intensyvumas: IT, NL, RO, UK, HR, TR, IS, CH, US, JP – 2004 m. duomenys; AT, FI – 2006 m. duomenys. SNR duomenų šaltinis: European Innovation Scoreboard 2006 (2006 m. Europos naujovių diegimo rezultatų suvestinė). Palyginus kiekvienos valstybės narės metinį MTP intensyvumo augimo tempą, kurį reikia palaikyti norint pasiekti nacionalinį tikslą, su faktiniu augimu nuo 2000 m. (2000–2005 m.), galima įvertinti tikslų ambicingumą (žr. 3.2 pav.). Tik nedaugelis valstybių (Austrija, Danija, Airija, Vokietija, Suomija) neseniai pasiekė tokius augimo tempus, kurių pakaktų, kad šios valstybės padarytų ganėtiną pažangą siekdamos savo tikslų. Visos kitos valstybės turės gerokai padidinti savo pastangas, jei nori įgyvendinti ambicijas, kurias rodo jų tikslai. Valstybių, kurių vidutinis augimo tempas pastaruoju metu buvo neigiamas, grupė turės pirmiausia panaikinti mažėjimo tendenciją, ir tai reiškia, kad nustatyti tikslai yra nepaprastai ambicingi, ir norint juos pasiekti, reikės įgyvendinti daug svarbių MTP reformų, kurios leistų pasiekti tikslus. 3.2 pav. MTP intensyvumas: vidutinis metinis augimas (%) 2000–2005 m. ir vidutinis metinis augimas (%), kurį reikia palaikyti, norint pasiekti 2010 m. tikslą [pic] Atvirasis koordinavimo metodas (AKM) Pažvelgus į valstybių narių MTP politikos derinių pastarojo meto raidą, susidaro bendras vaizdas, kad valstybės narės įsipareigojo įgyvendinti keletą panašių tikslų ir uždavinių ir tiesiogiai arba netiesiogiai vadovaujasi svarstymais Europos lygmeniu (pvz., taiko atvirą koordinavimo metodą arba įgyvendina pagal Komisijos komunikatus nustatytas priemones), arba nustato gerosios patirties pavyzdžius kitose valstybėse narėse ir perima šią patirtį iš jų. Mokslinių ir techninių tyrimų komitetas (CREST) priėmė savo galutinę ataskaitą dėl AKM antrojo ciklo taikymo 2006 m. liepos mėn. CREST patvirtino, kad tolesnis AKM taikymas gali būti labai svarbus stiprinant bei derinant valstybių narių politiką, norint pasiekti Lisabonos ir Barselonos tikslus. Savo ataskaitoje CREST paragino valstybes nares taikyti holistinį požiūrį į mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo politikos kūrimą, užtikrinant visapusišką požiūrį į politikos valdymą ir įgyvendinimą. CREST grupės paskelbti MTP skirtų mokestinių priemonių rezultatai vėliau buvo naudojami kaip informacijos šaltinis rengiant Komisijos komunikatą dėl to, kaip geriau pasinaudoti mokesčių lengvatų teikiamomis galimybėmis skatinant MTP veiklą. CREST nusprendė toliau plėtoti su AKM susijusią veiklą trečiajame cikle ir vėliau įsitraukė į svarstymus dėl tinkamų temų pasirinkimo. Buvo pasirinktos tokios temos (MTP skirti politikos deriniai, struktūrinių fondų bendrosios programos derinimas, MTP paslaugų sektoriuje, MTP tarptautinė sklaida), kuriomis susidomėjo diduma CREST delegacijų ir dėl kurių valstybės narės išreiškė aiškų norą perimti proceso valdymą ir vadovauti, kad galėtų paversti svarstymus apčiuopiamais rezultatais. CREST ne tik dalyvavo sprendžiant specialius MTP klausimus, bet ir 2006 m. lapkričio mėn. dalyvavo specialioje abipusio mokymo sesijoje, surengtoje remiantis nacionalinėmis reformų programomis ir jų 2006 m. pažangos ataskaitomis. Ataskaitoje dėl šio uždavinio CREST pripažino, kad Lisabonos strategijos atnaujinimas davė teigiamų rezultatų, ir paragino politinius sprendimus priimančias institucijas toliau vykdyti savo įsipareigojimus, susijusius su Lisabonos reformų procesu. Dėl MTP politikos CREST padarė išvadą, kad valstybės narės, atsižvelgdamos į naujus uždavinius, turėtų dalyvauti nuolatiniame jų politikos krypčių, prioritetų ir strategijų pritaikymo cikle, įskaitant darnius veiksmus su kitomis valstybėmis narėmis arba Bendrijos lygmeniu. Be to, CREST patvirtino, kad vis dar reikia daug padaryti, siekiant įveikti kultūrinę mokslo ir pramonės atskirtį, ir pripažino, kad akademinę aplinką reikia padaryti konkurencingesnę. ATEITIES PERSPEKTYVOS Visi šie pasiekimai paruošė dirvą 2007 metams – pirmiesiems 7BP įgyvendinimo metams ir naujos labai svarbios pažangos Europos mokslinėje erdvėje metams. 2006 m. antrąjį ketvirtį buvo pradėti parengiamieji darbai, siekiant pradėti svarstymus dėl naujų EMTE uždavinių ir ateities perspektyvų. Atlikus šį darbą buvo išleista žalioji knyga „Europos mokslinių tyrimų erdvė. Naujos perspektyvos“ COM(2007)161, kuria remiantis šiuo metu visoje Europoje vyksta visuotiniai svarstymai ir viešos konsultacijos. Tikimasi, kad 2008 m., remiantis svarstymų ir konsultacijų rezultatais, bus pasiūlyta naujų iniciatyvų. PAPILDOMOS INFORMACIJOS šALTINIAI Išsamesnė informacija pateikta prie šios ataskaitos pridėtame Komisijos darbiniame dokumente. Viešai prieinama yra ši papildoma informacija: - Bendrosios programos ir specialiųjų programų metinės stebėsenos ataskaitos, kuriose pateikiama glausta ir nepriklausoma priemonių, kurių buvo imtasi programoms įgyvendinti, pažangos ir kokybės santrauka. - Penkerių metų laikotarpio įvertinimo ataskaitos, kuriose pateikiama informacija apie Bendrijos veiklą ir pasiekimus mokslinių tyrimų srityje per praėjusius penkerius metus. - Kiekvienais metais skelbiamos pagrindinių statistinių duomenų ataskaitos, kuriose pateikiami rodikliai, apibūdinantys Europos padėtį mokslo, technologijų ir inovacijų srityse. - Mokslo ir technologijų Europoje statistika (Eurostatas): MTP biudžeto, MTP išlaidų, MTP darbuotojų ir patentų valstybėse narėse statistika atskirai pagal regionus. - Kartu su Bendrijos MTTP programomis skelbiamos susijusios studijos ir analizės, kuriose nagrinėjami specifiniai tam tikrų MTTP sričių klausimai. Daugelį šių dokumentų galima rasti arba užsisakyti Komisijos interneto puslapiuose: - Vartai į Europos Sąjungą, EUROPA tinklavietė: http://europa.eu/index_en.htm - CORDIS tinklavietė, kurioje pateikiama išsami informacija apie MTTP bendrąją - programą: http://cordis.europa.eu - Komisijos Mokslinių tyrimų generalinio direktorato tinklavietė: - http://ec.europa.eu/dgs/research/index_en.html - Komisijos Informacinės visuomenės generalinio direktorato tinklavietė: - http://ec.europa.eu/dgs/information_society/index_en.htm - Komisijos Įmonių generalinio direktorato tinklavietė: - http://ec.europa.eu/ /dgs/enterprise/index_en.htm - Komisijos Energetikos ir transporto generalinio direktorato tinklavietė: - http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/index_en.html - Jungtinio tyrimų centro (JTC) tinklavietė: http://www.jrc.ec.europa.eu - Eurostato tinklavietė: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page [1] „Kiekvienų metų pradžioje Komisija siunčia Europos Parlamentui ir Tarybai pranešimą. Pranešime pateikiama informacija apie mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą bei rezultatų sklaidą praėjusiais metais ir einamųjų metų darbo programa.“ [2] 2002 m. birželio 27 d. Sprendimo Nr. 1513/2002/EB 4 straipsnis: „Metiniame Komisijos pranešime, pateikiamame pagal Sutarties 173 straipsnį, Komisija pateikia išsamią ataskaitą apie pasiekimus įgyvendinant šeštąją pamatinę programą, ypač siekiant jos tikslų ir patenkinant prioritetus [...]; be to, įtraukiama informacija dėl finansinių aspektų ir instrumentų naudojimo“.