EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 6.4.2016 COM(2016) 194 final 2016/0106(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema (AIS), kurioje registruojami trečiųjų šalių piliečių, kertančių Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienas, atvykimo ir išvykimo bei atsisakymo leisti jiems atvykti duomenys, nustatomos prieigos prie AIS teisėsaugos tikslais sąlygos ir



iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 767/2008 ir Reglamentas (ES) Nr. 1077/2011



{SWD(2016) 114 final}

{SWD(2016) 115 final}

{SWD(2016) 116 final}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS Pagrindiniai faktai 2013 m. vasario mėn. Komisija, siekdama modernizuoti Šengeno erdvės išorės sienų valdymą, pateikė pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, susijusių su pažangiai valdomomis sienomis, rinkinį. Dokumentų rinkinį sudarė trys pasiūlymai: 1) Reglamentas dėl atvykimo ir išvykimo sistemos (AIS), kurioje registruojama informacija apie trečiųjų šalių piliečių, atvykstančių į Šengeno erdvę, atvykimo ir išvykimo laiką bei vietą, 2) Reglamentas dėl Registruotų keliautojų programos (RKP), kuria leidžiama iš anksto patikrintiems trečiųjų šalių piliečiams naudotis supaprastinta patikrinimų kertant Sąjungos išorės sienas tvarka, 3) Reglamentas, kuriuo iš dalies keičiamas Šengeno sienų kodeksas siekiant atsižvelgti į sukurtą AIS ir RKP. 2014 m. vasario mėn. baigusios pirmąjį dokumentų rinkinio vertinimą, teisėkūros institucijos išreiškė susirūpinimą dėl techninių, finansinių ir veikimo klausimų, susijusių su tam tikrais sistemų projekto aspektais. Tačiau dėl 2013 m. pasiūlytų tinkamiausių politikos galimybių (t. y. centralizuotų sistemų, kuriose renkami biometriniai duomenys) nekilo jokių abejonių. Europos Parlamentas (EP) perdavė pasiūlymą savo Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui (LIBE). Jis nepaskelbė teisėkūros rezoliucijos dėl pasiūlymų. Siekdama toliau vertinti siūlomų politikos galimybių techninį, organizacinį ir finansinį poveikį, Komisija, gavusi abiejų teisėkūros institucijų pritarimą, pradėjo vadinamąjį idėjos pagrindimo tyrimą, kurį sudarė du etapai: Komisijos atliktas techninis tyrimas dėl pažangiai valdomų sienų (toliau – techninis tyrimas), kuris buvo paskelbtas 2014 m. spalio mėn., ir bandymų etapas, susijęs su įvairių biometrinių identifikatorių naudojimo poveikiu sienų kontrolės procedūroms (toliau – bandomasis projektas), už kurį buvo atsakinga „eu-LISA“ ir kurio ataskaita paskelbta 2015 m. lapkričio mėn. Remdamasi techninio tyrimo išvadomis, bandomojo projekto rezultatais, techninio pobūdžio diskusijomis su teisėkūros institucijomis ir suinteresuotosiomis šalimis, taip pat viešomis konsultacijomis, Komisija parengė išsamų poveikio vertinimą, kuris pridedamas prie šio pasiūlymo. Šis poveikio vertinimas grindžiamas prie 2013 m. pasiūlymų pridėtais poveikio vertinimais, o daugiausia dėmesio jame skiriama 2013 m. pasiūlymų dalims, susijusioms su pakeitimais, visų pirma a) sistemos struktūra, b) naudojamais biometriniais duomenimis, c) procesą palengvinančių priemonių naudojimu, d) duomenų saugojimu ir e) teisėsaugos institucijoms suteikiama prieiga. Atlikusi šiuos išsamius parengiamuosius darbus, Komisija apsvarstė būtinus 2013 m. pasiūlymų patobulinimus ir supaprastinimus. Komisija nusprendė: –peržiūrėti savo 2013 m. pasiūlymą dėl Reglamento, kuriuo sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema (AIS); –peržiūrėti savo 2013 m. pasiūlymą dėl Reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Šengeno sienų kodeksas siekiant atlikti techninius pakeitimus, nustatytus naujame pasiūlyme dėl Reglamento, kuriuo sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema (AIS); –panaikinti savo 2013 m. pasiūlymą dėl Reglamento, kuriuo sukuriama Registruotų keliautojų programa (RKP).  ES atvykimo ir išvykimo sistemos sukūrimo loginis pagrindas Kaip paaiškinta poveikio vertinime, manoma, kad ES atvykimo ir išvykimo sistemą būtina sukurti siekiant spręsti toliau nurodytus uždavinius. 1. Spręsti vėlavimų atliekant patikrinimus kertant sienas problemą ir gerinti trečiųjų šalių piliečių patikrinimų kertant sienas kokybę Keleivių srautai prie Europos Sąjungos išorės sienų auga ir ateityje toliau didės. Numatoma, kad 2025 m. teisėtų atvykimų skaičius padidės iki 887 mln.; tikėtina, kad apytiksliai trečdalį visų atvykusių asmenų sudarys trečiųjų šalių piliečiai, kurie į Šengeno šalis keliauja trumpalaikiam apsilankymui. ES piliečiams ir teise laisvai judėti besinaudojantiems asmenims taikomi minimalūs patikrinimai, tačiau Šengeno erdvės išorės sienas kertantys (atvykstantys ir išvykstantys) trečiųjų šalių piliečiai sienų perėjimo punktuose dabar nuodugniai tikrinami rankiniu būdu. Šengeno sienų kodekse nėra jokių nuostatų dėl tarpvalstybinio keliautojų judėjimo į Šengeno erdvę ir išvykimo iš jos registravimo. Paprastai trečiųjų šalių piliečiai turi teisę atvykti trumpalaikiam ne ilgesniam kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį buvimui. Šiuo metu kelionės dokumento antspaudavimas nurodant atvykimo ir išvykimo datas yra vienintelis sienos apsaugos pareigūnams ir migracijos institucijoms prieinamas metodas, kurį naudojant galima apskaičiuoti trečiųjų šalių piliečių buvimo trukmę ir patikrinti, ar asmuo neužsibuvo. Šiuos spaudus gali būti sudėtinga patikrinti: jie gali būti neįskaitomi arba suklastoti. Konsulatams, kurie turi nagrinėti prašymus išduoti vizą, taip pat sudėtinga, remiantis kelionės dokumente esančiais spaudais, nustatyti anksčiau išduotų vizų teisėtumą. Todėl manoma, kad visoje procedūroje dažnai pasitaiko klaidų ir ji ne visada sistemingai įgyvendinama.

Sukurta AIS padės užtikrinti: –tikslią informaciją, kuri, pakeitus šiuo metu taikomą lėtą ir nepatikimą pasų antspaudavimo rankiniu būdu sistemą, bus greitai pateikiama patikrinimus kertant sieną atliekančių sienos apsaugos pareigūnų prašymu, be to, tokia informacija padės geriau stebėti leidžiamą buvimą ir veiksmingiau atlikti patikrinimus kertant sienas; –sienos apsaugos pareigūnų informavimą apie atsisakymą leisti atvykti trečiųjų šalių piliečiams ir galimybę elektroniniu būdu patikrinti AIS įrašus apie atsisakymą leisti atvykti; –tikslų keliautojų informavimą apie maksimalią jų leidžiamo buvimo trukmę; –galimybę atlikti automatizuotą trečiųjų šalių piliečių pasienio kontrolę prižiūrint sienos apsaugos pareigūnams pagal peržiūrėto pasiūlymo, kuriuo iš dalies keičiamas Šengeno sienų kodeksas, 8d straipsnyje nustatytas sąlygas. 2. Užtikrinti sisteminį ir patikimą užsibuvusių asmenų tapatybės nustatymą Neteisėti migrantai – tai ir neteisėtai sienas perėję asmenys, kurie sienas paprastai kerta ne oficialiame sienos perėjimo punkte, ir vadinamieji užsibuvę asmenys, t. y. teisėtai į ES per oficialų sienos perėjimo punktą atvykę asmenys, kurie ES pasiliko pasibaigus teisėtam jų buvimo laikui. AIS padės stabdyti šios kategorijos neteisėtą migraciją. Kadangi šiuo metu trečiųjų šalių piliečių atvykimas nėra registruojamas, neįmanoma sudaryti užsibuvusių asmenų sąrašo. Sukurta AIS: –padės teikti tikslią informaciją apie asmenis, viršijančius leidžiamo buvimo trukmę, todėl sustiprės valstybių narių teritorijos kontrolė ir atsiras sąlygos veiksmingiau sulaikyti neteisėtus migrantus; –palengvins neteisėtų migrantų tapatybės nustatymą; AIS saugant visų asmenų, kuriems netaikomas reikalavimas turėti vizą, biometrinius duomenis ir atsižvelgiant į tai, kad vizų turėtojų biometriniai duomenys saugomi VIS, valstybių narių institucijos galės nustatyti visų jų teritorijoje esančių dokumentų neturinčių neteisėtų migrantų, kurie išorės sieną kirto teisėtai, tapatybę, o tai palengvins grąžinimo procesą; –sudarys sąlygas, remiantis sistemos atlikta analize, taikyti įrodymais pagrįstą požiūrį. Pavyzdžiui, kalbant apie vizų politiką, pažymėtina, kad AIS bus pateikiami tikslūs duomenys apie tai, ar dėl atitinkamos pilietybės asmenų užsibuvimo kyla problemų; tokie duomenys turėtų būti naudingi sprendžiant klausimą dėl vizos reikalavimo atitinkamai trečiajai šaliai nustatymo arba panaikinimo. 3. Vidaus saugumo stiprinimas ir kova su terorizmu ir sunkiu nusikalstamumu Vykdant nusikalstamą veiklą, pvz., prekiaujant žmonėmis, neteisėtai gabenant žmones arba užsiimant neteisėtų prekių kontrabanda, sienos kertamos labai dažnai, o jas pereiti tampa dar lengviau todėl, kad atitinkamų trečiųjų šalių piliečių sienos kirtimo atvejai nėra registruojami. Lygiai taip pat teroristinės organizacijos ir radikalūs asmenys gali pasinaudoti tuo, kad sienų perėjimo faktas nėra registruojamas. Trečiųjų šalių piliečių kontrolė prie išorės sienų reiškia, kad tikrinama tapatybė ir įvairiose duomenų bazėse ieškoma informacijos apie visuomenės saugumui grėsmę keliančius asmenis, kuriuos reikia sulaikyti arba kuriems reikia neleisti atvykti į šalį, arba tokių asmenų grupes. Vis dėlto, jeigu trečiosios šalies pilietis vos atvykęs į Šengeno erdvę, sunaikina savo oficialius dokumentus, tuomet teisėsaugos institucijoms gali būti labai sudėtinga nustatyti tokio asmens tapatybę kilus įtarimams, kad jis padarė nusikaltimą arba tapo nusikaltimo auka. Sukurta AIS: –padės patikimai nustatyti teroristų, nusikaltėlių, taip pat įtariamųjų ir aukų tapatybę; –užtikrins prieigą prie įrašų apie trečiųjų šalių piliečių, įskaitant įtariamus nusikaltėlius, kelionių istoriją. Todėl AIS papildytų Šengeno informacinėje sistemoje pateikiamą informaciją. Svarbūs pokyčiai nuo 2013 m. Rengdama šį peržiūrėtą pasiūlymą, Komisija taip pat atsižvelgė į svarbius pokyčius nuo 2013 m., dėl kurių, palyginti su 2013 m., kai buvo pateikti pradiniai pasiūlymai dėl pažangaus sienų valdymo, pasikeitė politinė, teisinė ir institucinė aplinka.

–Vizų informacinė sistema pradėjo visiškai veikti. Valstybių narių konsulatuose, esančiuose visose atitinkamose trečiosiose šalyse, ši sistema galutinai įdiegta 2015 m. lapkričio mėn. Šiuo metu vizų turėtojų, pereinančių Šengeno išorės sienas, biometrinius duomenis privaloma tikrinti. Teisėsaugos institucijos vis dažniau naudoja VIS tapatybės nustatymo ir nusikaltimų tyrimo tikslais. –Dialogai vizų liberalizavimo klausimais su Vakarų Balkanų šalimis ir valstybėmis prie rytinių ir pietrytinių ES sienų buvo baigti arba paspartinti; dėl šios priežasties atsiras daugiau keliautojų į ES, kuriems nebus taikomas reikalavimas turėti vizą. Tikimasi, kad ši tendencija artimiausiais metais sustiprės. –Sukūrus Vidaus saugumo fondą (VSF-B), pažangiam sienų valdymui skirta 791 mln. EUR, kurie bus naudojami priėmus atitinkamą teisinį pagrindą. –Europos migracijos darbotvarkėje nustatyta, kad „sienų valdymas“ yra vienas iš „keturių geresnio migracijos valdymo ramsčių“. Išorės sienų apsauga ir veiksmingesnis jų valdymas taip pat reiškia, kad reikia geriau išnaudoti IT sistemų ir technologijų teikiamas galimybes. Be to, 2015 m. gruodžio mėn. įvykusiuose Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos ir Europos Vadovų Tarybos posėdžiuose valstybės narės pabrėžė būtinybę išorės sienų kontrolę gerinti pasitelkiant naujas technologijas. –Dėl sparčios plėtros biometrinių technologijų srityje atsivėrė naujos galimybės lengviau ir greičiau registruoti ir tikrinti ne tik keliautojų pirštų atspaudus, bet ir veidų atvaizdus. –Teisingumo Teismo sprendime dėl Duomenų saugojimo direktyvos pateiktas teisinis sąlygų ir apsaugos priemonių, kurios turi būti taikomos saugant ir naudojant AIS duomenis, išaiškinimas. –2015 m. gruodžio mėn. teisėkūros institucijų politinis susitarimas dėl ES duomenų apsaugos taisyklių reformos padės sukurti šiuolaikišką ES duomenų apsaugos sistemą. Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą ir Duomenų apsaugos direktyvą Europos Parlamentas ir Taryba oficialiai priims 2016 m. Pagrindiniai peržiūrėto pažangaus sienų valdymo dokumentų rinkinio aspektai Nauja atvykimo ir išvykimo sistema taikoma visiems sienas kertantiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie Šengeno erdvėje lankosi trumpalaikio buvimo tikslu (ne ilgesniam kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį), nepaisant to, ar jiems taikomas ar netaikomas reikalavimas turėti vizą, arba kurių buvimo pagrindas yra kelionių viza (galiojanti ne ilgiau kaip vienus metus). Judėjimo laisve besinaudojančių ES piliečių šeimos nariai arba trečiųjų šalių piliečių, kurie naudojasi tokiomis pat laisvo judėjimo teisėmis, kaip ir Sąjungos piliečiai, ir kurie dar neturi leidimo gyventi kortelės, šeimos nariai turėtų būti registruojami AIS, tačiau jiems netaikoma trumpalaikio buvimo taisyklė, o šios kategorijos asmenys tikrinami pagal Direktyvą 2004/38/EB. AIS neregistruojami minėti šeimos nariai, kurie turi Direktyvoje 2004/38/EB nurodytą leidimo gyventi kortelę. Sistemoje duomenys bus renkami ir įrašai apie atvykimą ir išvykimą bus registruojami siekiant palengvinti sąžiningų keliautojų sienų kirtimą ir geriau nustatyti užsibuvusių asmenų tapatybę. AIS taip pat bus registruojami atsisakymai leisti atvykti trečiųjų šalių piliečiams, kuriems taikoma AIS. Toliau nurodomi pagrindiniai šio pakeisto pasiūlymo ir 2013 m. pasiūlymų skirtumai. –Sistemos struktūra: siūloma sukurti tik vieną sistemą, t. y. atvykimo ir išvykimo sistemą. Nacionalinė sienų infrastruktūra prie AIS centrinės sistemos bus prijungiama naudojant visoms valstybėms bendrą vienodą nacionalinę sąsają, per kurią bus galima naudotis dabartinėmis nacionalinėmis atvykimo ir išvykimo sistemomis. Tačiau centrinės sistemos duomenų negalima kopijuoti į šias veikiančias nacionalines AIS. –AIS ir VIS sąveika užtikrinama siekiant veiksmingiau ir greičiau atlikti patikrinimus sienų perėjimo punktuose. Šiuo tikslu bus sukurtas ryšys tarp AIS ir VIS centrinių sistemų, o tiesioginė prieiga prie šių sistemų bus suteikiama atsižvelgiant į konkrečius tikslus. Tai padės mažinti asmens duomenų tvarkymo operacijų dubliavimą ir laikytis projektuojant numatytos duomenų apsaugos principo. – –Biometriniai identifikatoriai: 2013 m. AIS pasiūlymuose buvo kliaujamasi dešimties pirštų atspaudais, tačiau peržiūrėtuose AIS pasiūlymuose siūloma remtis keturių pirštų atspaudų ir veido atvaizdo deriniu, kuris, pradėjus veikti AIS, būtų naudojamas kaip biometrinis identifikatorius. Ši priemonė, atsižvelgiant į tikėtiną AIS saugomų duomenų kiekį, leis atlikti pakankamai tikslius patikrinimus ir nustatyti tapatybę, be to, ją naudojant bus galima išlaikyti pagrįstą duomenų lygį, paspartinti sienų kontrolę ir sienų perėjimo punktuose platesniu mastu naudoti savitarnos sistemas. Keturių pirštų atspaudai registruojant asmenis naudojami siekiant patikrinti, ar trečiosios šalies pilietis jau buvo įregistruotas sistemoje, o veido atvaizdas leidžia kito atvykimo metu greitai ir patikimai (automatiškai) patikrinti, ar sienos perėjimo punkte tikrinamas asmuo jau yra įregistruotas AIS. –Asmens duomenų apsauga: į AIS įrašomų asmens duomenų kiekis iš esmės sumažintas: vietoj 36 duomenų elementų, į AIS įrašomi 26 duomenų elementai. Teisė susipažinti su asmens duomenimis, juos ištaisyti ir ištrinti yra aiškiai apibrėžta ir garantuojama. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas ir nacionalinės duomenų apsaugos institucijos bus atsakingos už duomenų tvarkymo priežiūrą. –Duomenų saugojimo laikotarpis. Duomenys saugomi penkerius metus. Taikant penkerių metų duomenų saugojimo laikotarpį sumažėja pakartotinės registracijos dažnumas, o tai bus naudinga visiems keliautojams, be to, sienos apsaugos pareigūnas, prieš įleisdamas keliautoją į Šengeno erdvę, galės atlikti būtiną rizikos analizę, kaip to reikalaujama Šengeno sienų kodekse. Sienos apsaugos pareigūnui sistemingai ištrinant AIS įrašą po 181 dienos, kaip nustatyta 2013 m. pasiūlyme, būtų pašalinama visa informacija apie vėliausią trečiosios šalies piliečio atvykimo į Šengeno erdvę ir išvykimo iš jos keliavimo istoriją, kuri reikalinga atliekant rizikos analizę. Tokiu atveju sumažėtų naudingos informacijos kiekis, palyginti su šiuo metu sienos apsaugos pareigūnų naudojama informacija: kelionės dokumente esantys spaudai dažnai leidžia sužinoti kelių metų senumo informaciją. Todėl reikia nustatyti ilgesnį duomenų saugojimo laikotarpį, kad sienos apsaugos pareigūnas, prieš išduodamas keliautojui leidimą atvykti į Šengeno erdvę, galėtų atlikti būtiną rizikos analizę, kaip to reikalaujama Šengeno sienų kodekse. Prašymo išduoti vizą nagrinėjimas konsulinėje įstaigoje taip pat reiškia, kad, siekiant įvertinti ankstesnių vizų naudojimą ir tai, ar buvo laikomasi buvimo sąlygų, taip pat turi būti nagrinėjama pareiškėjo kelionių istorija. Dėl pasuose naudojamų spaudų atsisakymo atsiradusią spragą užpildys informacijos paieška AIS. Todėl sistemoje pateikiama kelionių istorija turėtų apimti laikotarpį, kurio pakaktų atliekant vertinimą, po kurio išduodama viza. Dėl ilgesnio duomenų saugojimo termino sumažės poreikis pakartotinai registruoti duomenis, o tai bus naudinga visiems keliautojams, nes sutrumpės sienos kirtimo ir laukimo prie sienos perėjimo punktų laikas. Net jeigu keliautojas atvyksta į Šengeno erdvę tik vieną kartą, dėl to, kad kiti keliautojai jau yra įregistruoti AIS ir neturės dar kartą būti registruojami, laukimo pasienyje laikas sutrumpės.

Ilgesnis duomenų saugojimo laikotarpis taip pat yra būtinas siekiant sudaryti sąlygas paprasčiau kirsti sienas naudojant procedūras paspartinančias priemones ir savitarnos sistemas. Supaprastinto režimo veiksmingumas priklauso nuo sistemoje įregistruotų duomenų. Dėl trumpo duomenų saugojimo laikotarpio sumažės keliautojų, galinčių pasinaudoti tokiu supaprastintu režimu, skaičius, o tai pažeistų AIS tikslą, t. y. palengvinti sienos kirtimą. Kiekvienas įrašas apie ES piliečių šeimos narių, kurie nėra ES piliečiai ir kuriems taikomas šis reglamentas, atvykimą ir (arba) išvykimą saugomas ne ilgiau nei vienus metus nuo paskutinio jų išvykimo dienos. Jų asmens byla turėtų būti saugoma penkerius metus, kad šeimos narys galėtų pasinaudoti supaprastinta sienos kirtimo tvarka. Priėmus nacionalinį sprendimą ir juo vadovaujantis, Šengeno informacinėje sistemoje, prieš ištrinant AIS duomenis, galima sukurti AIS duomenimis pagrįstą perspėjimą dėl užsibuvusių asmenų, kurie dar nėra rasti pasibaigus duomenų saugojimo laikotarpiui. –Lengvesnis sienų perėjimas: požiūris į lengvesnį sienos perėjimą yra pagrįstas savitarnos sistemų ir e. vartų įdiegimu, kuriais naudodamiesi trečiųjų šalių piliečiai galės pradėti sienos perėjimo įforminimo procedūras, įskaitant papildomos informacijos pateikimą sienos apsaugos pareigūno prašymu. Valstybės narės neprivalo naudoti šių procedūras paspartinančių priemonių (kurios nustatytos pasiūlyme, kuriuo iš dalies keičiamas Šengeno sienų kodeksas), kurios yra prieinamos daugumai keliautojų ir dėl kurių nereikia kurti jokios naujos sistemos. –Be to, kurdamos nacionalines registruotų keliautojų programas, valstybės narės savanoriškai suderins teisinį pagrindą (kuris taip pat nustatytas Šengeno sienų kodekso pakeitimuose). –Teisėsaugos institucijoms suteikiama prieiga: valstybių narių teisėsaugos institucijoms ir Europolui prieiga prie pradėjusios veikti AIS bus suteikta griežtai nustatytomis sąlygomis. AIS bus kaupiami patikimi duomenys apie trečiųjų šalių piliečių, kuriems taikoma AIS, atvykimo ir išvykimo datas; tokie duomenys gali būti labai svarbūs teisėsaugos institucijų tvarkomoms asmens byloms, o prieiga prie šių duomenų suteikiama atsižvelgiant į priemonės tikslą ir visapusiškai laikantis duomenų apsaugos taisyklių. –Prieigos prie VIS duomenų teisėsaugos tikslais nauda jau ne kartą buvo patvirtinta. Valstybės narės pranešė, kad kai kuriose bylose nuo smurto mirusių žmonių tapatybę pavyko nustatyti tik pasinaudojus prieiga prie VIS. Kiti bylos, apie kurias pranešta, yra susijusios su prekyba žmonėmis, terorizmu arba prekyba narkotikais, ir jose tyrėjams gerokai pasistūmėti į priekį pavyko susipažinus su VIS esančiais duomenimis. –Išlaidos: 2013 m. pasiūlymuose AIS ir RKP kūrimui numatyta skirti 1,1 mlrd. EUR orientacinę sumą. Peržiūrėjus pasiūlymą ir remiantis tinkamiausia bendros AIS, įskaitant teisėsaugos institucijų prieigą, alternatyva, apskaičiuota reikalinga suma sudaro 480 mln. EUR. Šis peržiūrėtas pasiūlymas dėl Reglamento, kuriuo sukuriama AIS, yra pagrindinis AIS teisinės sistemos dokumentas. Jame taip pat pateikiami logiškai susiję galiojančių ES teisės aktų (t. y. Reglamento (ES) Nr. 1077/2011, Reglamento (EB) Nr. 767/2008 ir Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo) pakeitimai. Šis papildomas pasiūlymas iš dalies pakeisti Šengeno sienų kodeksą, atsižvelgiant į sistemos naudojimą valdant sienas, pateikiamas kartu su šiuo pasiūlymu.  Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos: 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 2016/399 dėl Sąjungos kodekso, kuriuo nustatomos asmenų judėjimą per sienas reglamentuojančios taisyklės (Šengeno sienų kodeksas). Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1931/2006, nustatantis vietinio eismo per valstybių narių išorines sausumos sienas taisykles ir iš dalies keičiantis Šengeno konvencijos nuostatas. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 767/2008 dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) ir apsikeitimo duomenimis apie trumpalaikes vizas tarp valstybių narių (VIS reglamentas). Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 810/2009, nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas). Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1077/2011, kuriuo įsteigiama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra. 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 515/2014, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė ir panaikinamas Sprendimas Nr. 574/2007/EB. 2.KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis išsamiai aprašytos pridedamame poveikio vertinime, kurį galima rasti 2 priede. 2015 m. Komisija, rengdama savo peržiūrėtus pasiūlymus dėl pažangaus sienų valdymo, tikslingai konsultavosi su EDAPP 2015 m. kovo 20 d. surengtame praktiniame seminare pasirengimo peržiūrėti pasiūlymus dėl pažangaus sienų valdymo klausimais, su pilietine visuomene – 2015 m. gegužės 5 d. surengtame susitikime, su vežėjais, transporto, turizmo ir infrastruktūros operatoriais – 2015 m. gegužės 28 d. surengtame susitikime ir su Pagrindinių teisių agentūra – dviejuose 2015 m. birželio 22 d. ir liepos 23 d. surengtuose susitikimuose. Be to, Komisija 2015 m. liepos 9 d. surengė susitikimą su valstybių narių teisėsaugos srities specialistais ir du techninius susitikimus su valstybių narių ekspertais, kurie įvyko 2015 m. rugsėjo 24 d. ir 2015 m. spalio 26 d. Per 2015 m. liepos 29 d. – spalio 29 d. surengtas viešas konsultacijas gautos pavienių asmenų, organizacijų, vežėjų ir valdžios institucijų nuomonės (viešų konsultacijų rezultatai išsamiai paaiškinti poveikio vertinimo 2 priede).

Europos Parlamento LIBE komitetas 2015 m. vasario 23–24 d. surengė tarpparlamentinį komiteto posėdį pažangaus sienų valdymo klausimais, kuriame dalyvavo nacionalinių parlamentų atstovai. Poveikio vertinimas Pirmasis poveikio vertinimas buvo atliktas 2008 m. rengiant Komisijos komunikatą šia tema, o 2012 m. užbaigtas antrasis poveikio vertinimas, kuris buvo atliktas rengiant 2013 m. pasiūlymus. Trečiasis poveikio vertinimas buvo baigtas 2016 m. Atsižvelgiant į techninį tyrimą, ataskaitą apie bandomąjį projektą, konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis rezultatus ir diskusijas Taryboje ir Europos Parlamente, poveikio vertinime analizuojamos pagrindinės ir papildomos AIS ir RKP įgyvendinimo galimybės. Poveikio vertinime aptartos tinkamiausios galimybės tiesiogiai atsispindi pagrindiniuose į dabartinį pasiūlymą įtrauktuose 2013 m. pasiūlymų pakeitimuose (žr. I dalį „Pagrindiniai peržiūrėto pasiūlymo pakeitimai“). Reglamentavimo patikros valdyba (angl. RSB) peržiūrėjo poveikio vertinimo projektą ir 2016 m. sausio 22 d. pateikė savo teigiamą nuomonę. 3.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Siūlomų veiksmų santrauka Būtina apibrėžti AIS tikslus, funkcijas ir su ja susijusias pareigas. Be to, Didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūrai („eu-LISA“) turi būti suteikti įgaliojimai sukurti šią sistemą ir valdyti jos operacijas. Kiekvienas dabartinio peržiūrėto pasiūlymo straipsnis išsamiai paaiškintas Komisijos darbiniame dokumente. Dėl šio pasiūlymo reikia priimti susijusius Reglamento (ES) Nr. 1077/2011, Reglamento (EB) Nr. 767/2008 ir (Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo) pakeitimus, kaip nurodyta 1 dalyje. Teisinis pagrindas Dabartiniame peržiūrėtame pasiūlyme nurodyta, kad teisinis šio reglamento pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktai. 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktai yra tinkamas teisinis pagrindas, pagal kurį nustatomos valstybių narių išorės sienų kirtimo priemonės ir kuriami standartai bei procedūros, kurių turi laikytis valstybės narės prie tokių sienų tikrindamos asmenis. 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktai yra AIS sukūrimo teisinis pagrindas. Be to, 87 straipsnio 2 dalies a punktas yra peržiūrėto pasiūlymo teisinis pagrindas, kuriuo siekiama sudaryti sąlygas suteikti prieigą teisėsaugos tikslais, o 88 straipsnio 2 dalies a punktu siekiama suteikti prieigą Europolui; abiem prieigos atvejais taikomos griežtos sąlygos. Abu šie papildomi teisiniai pagrindai, kuriais nustatoma prieiga prie AIS duomenų teisėsaugos tikslais ir Europolo prieiga, nustatomi pagal tą pačią įprastą teisėkūros procedūrą, kuri taikoma pagal 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktus. Subsidiarumo principas Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies b punktą Sąjunga turi įgaliojimų priimti priemones, susijusias su asmenų patikrinimu ir veiksmingu valstybių narių išorės sienų perėjimo stebėjimu. Reikia pakeisti galiojančias ES nuostatas dėl valstybių narių išorės sienų perėjimo siekiant atsižvelgti į tai, kad šiuo metu nėra jokių patikimų trečiųjų šalių piliečių, kuriems leidžiama atvykti trumpalaikiam buvimui, kelionės stebėjimo priemonių, o dabartinė pasų antspaudavimo tvarka yra sudėtinga, lėta ir nepakankama, todėl valstybių narių institucijos, atlikdamos keliautojo patikrinimą kertant sieną arba patikrinimus valstybių narių teritorijoje, negali įvertinti leidžiamo buvimo, taip pat į tai, kad erdvės be vidaus sienų kontrolės srityje šiuo tikslu naudojamų nacionalinių sistemų nauda labai ribota. Siekiant veiksmingiau valdyti migraciją ir padėti atlikti atsitiktines patikras valstybių narių teritorijoje nustatant neteisėtai apsistojusius asmenis, turėtų būti sudaryta galimybė gauti informaciją apie asmenis, kuriems neleista atvykti į ES teritoriją, apie ES teritorijoje esančius asmenis ir apie asmenis, atitinkančius maksimalios leidžiamo trumpalaikio buvimo trukmės, kuri yra 90 dienų per 180 dienų laikotarpį, reikalavimą ir apie užsibūnančių keliautojų pilietybę ir grupes (keliautojus, kuriems netaikomas reikalavimas turėti vizą, ir keliautojus, kuriems toks reikalavimas taikomas). Reikalinga bendra tvarka, kad būtų galima nustatyti suderintas taisykles dėl įrašų apie atsisakymą leisti atvykti, tarpvalstybinio judėjimo maršrutų ir leidžiamo trumpalaikio buvimo stebėjimo visoje Šengeno teritorijoje. Todėl valstybės narės negali deramai pasiekti šio pasiūlymo tikslo. 2013 m. AIS pasiūlymą taip pat reikia peržiūrėti, kad teisėsaugos institucijoms kovos su terorizmu ir sunkiu nusikalstamumu tikslais būtų suteikta prieiga prie AIS duomenų, taip pat būtų užtikrintas aukšto lygio vidaus saugumas. Kadangi šio tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti, tokį pakeitimą gali pasiūlyti tik Komisija. Proporcingumo principas Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga nesiima jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant Sutartyje nustatytų tikslų. Pasirinkta šių ES veiksmų forma turi būti tokia, kad pasiūlymas pasiektų tikslą ir būtų kuo veiksmingiau įgyvendinamas. Siūloma iniciatyva toliau plėtojamas Šengeno acquis, siekiant užtikrinti, kad visose valstybėse narėse, kurios panaikino vidaus sienų kontrolę, bendros taisyklės prie išorės sienų būtų taikomos vienodai. Ja sukuriama priemonė, kurią naudodama Europos Sąjunga gauna informacijos apie tai, kiek trečiųjų šalių piliečių atvyksta į ES teritoriją ir iš jos išvyksta; ši informacija būtina siekiant migracijos ir vizų srityje formuoti tvarią ir įrodymais pagrįstą politiką. Šia iniciatyva teisėsaugos institucijoms taip pat suteikiama prieiga prie AIS, nes tai yra savalaikis, tikslus, saugus ir ekonomiškai efektyvus būdas nustatyti piliečių, kuriems netaikomas reikalavimas turėti vizą ir kurie yra įtariami terorizmu arba sunkiu nusikaltimu (arba tapo terorizmo ar sunkaus nusikaltimo aukomis), tapatybę, be to, tokia prieiga sudaro sąlygas teisėsaugos institucijoms susipažinti su vizų turėtojų ir trečiųjų šalių piliečių, kuriems netaikomas reikalavimas turėti vizą ir kurie įtariami tokių nusikaltimų padarymu (arba tapo jų aukomis), kelionės istorija. Pasiūlymas, kurio pagrindą sudaro numatytieji privatumo apsaugos principai, yra proporcingas teisei į asmens duomenų apsaugą, nes pagal jį nereikalaujama rinkti daugiau duomenų ir juos saugoti ilgesnį laiką, nei būtina, kad sistema galėtų veikti ir būtų įgyvendinami jai nustatyti tikslai. Be to, bus numatytos ir įgyvendintos visos apsaugos priemonės ir mechanizmai, kurie yra būtini siekiant veiksmingai apsaugoti keliautojų pagrindines teises, visų pirma teisę į privataus gyvenimo ir asmens duomenų apsaugą.

Kad sistema veiktų, ES lygmeniu nereikės nustatyti jokių papildomų procedūrų ar imtis derinimo veiksmų, todėl numatyta priemonė yra proporcinga, nes ja neviršijama to, kas būtina norint ES lygmens veiksmais pasiekti nustatytus tikslus. Tinkamiausia galimybė taip pat proporcinga sąnaudoms, atsižvelgiant į tai, kad bendro išorės sienos valdymo srityje sistema bus naudinga visoms valstybėms narėms ir kad ja siekiama pažangos vykdant bendrą ES migracijos politiką. Todėl pasiūlymas atitinka proporcingumo principą. Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė: reglamentas. Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-ių). Pagal šį pasiūlymą bus sukurta centralizuota sistema, kuria naudodamosi valstybės narės bendradarbiaus tarpusavyje, nes tokiam bendradarbiavimui reikalinga bendra struktūra ir bendros veiklos taisyklės. Be to, jame bus nustatytos visoms valstybėms narėms vienodos taisyklės dėl prie išorės sienų atliekamų patikrinimų kertant sieną ir dėl prieigos prie sistemos, įskaitant prieigą teisėsaugos tikslais. Todėl reglamentas yra vienintelė galima teisinė priemonė. Pagrindinės teisės Siūlomas reglamentas daro poveikį pagrindinėms teisėms, visų pirma teisei į orumą (ES pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 1 straipsnis), vergijos ir priverčiamojo darbo uždraudimui (Chartijos 5 straipsnis), teisei į laisvę ir saugumą (Chartijos 6 straipsnis), teisei į privataus ir šeimos gyvenimo gerbimą (Chartijos 7 straipsnis), asmens duomenų apsaugai (Chartijos 8 straipsnis), teisei į prieglobstį (Chartijos 18 straipsnis), apsaugai perkėlimo, išsiuntimo ar išdavimo atveju (Chartijos 19 straipsnis), teisei į nediskriminavimą (Chartijos 21 straipsnis), vaiko teisėms (Chartijos 24 straipsnis) ir teisei į veiksmingą teisinę gynybą (Chartijos 47 straipsnis). AIS įgyvendinimas darys teigiamą poveikį vergijos ir priverčiamojo darbo uždraudimui ir teisei į laisvę ir saugumą. Geresnis ir tikslesnis trečiųjų šalių piliečių, kertančių Šengeno erdvės išorės sienas, tapatybės nustatymas (naudojant biometrinius duomenis) padeda atskleisti asmens tapatybės klastojimo atvejus, prekybą žmonėmis (visų pirma nepilnamečiais) ir tarpvalstybinį nusikalstamumą, o tai galiausiai prisideda prie didesnio Šengeno erdvėje esančių piliečių saugumo. Kalbant apie teisę į asmens duomenų apsaugą, pažymėtina, kad pasiūlyme numatytos apsaugos priemonės, susijusios su asmens duomenimis, visų pirma su prieiga prie jų, kuri turėtų būti griežtai ribojama atsižvelgiant tik į šiame reglamente nustatytus tikslus ir suteikiama paskirtosioms kompetentingoms institucijoms. Apsaugos priemonės, susijusios su asmens duomenimis, taip pat apima teisę susipažinti su duomenimis, juos taisyti arba ištrinti. Šio aiškinamojo memorandumo 1 skyriuje nurodytas duomenų saugojimo laikotarpio ribojimas taip pat padeda užtikrinti pagarbą asmens duomenims, kaip pagrindinei teisei. Pagal pasiūlymą prieiga prie AIS suteikiama teroristinių nusikaltimų arba kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ar tyrimo, trečiųjų šalių piliečių, kertančių išorės sienas, tapatybės nustatymo ir prieigos prie duomenų apie tokių piliečių kelionių istoriją suteikimo tikslais. Kaip nustatyta Chartijos 52 straipsnio 1 dalyje, bet koks teisės į asmens duomenų apsaugą apribojimas turi būti proporcingas siekiamam tikslui ir neviršyti to, kas yra būtina šiam tikslui pasiekti. Europos žmogaus teisių konvencijos 8 straipsnio 2 dalyje taip pat pripažįstama, kad valdžios institucija asmens teisę į privatumą gali pagrįstai riboti, kai tai būtina atsižvelgiant į valstybės saugumo interesą, viešąją tvarką ar nusikaltimų prevenciją; ši nuostata įtvirtinta ir dabartiniame pasiūlyme. ESTT taip pat pripažino, kad kova su terorizmu ir sunkiu nusikalstamumu, visų pirma kova su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu, iš tikrųjų yra gyvybiškai svarbi siekiant užtikrinti visuomenės saugumą, o tokios kovos veiksmingumas iš esmės gali priklausyti nuo šiuolaikinių tyrimo būdų naudojimo, todėl šiais konkrečiais tikslais suteikiama prieiga prie asmens duomenų galėtų būti pateisinama, jeigu ji yra būtina. Pagal pasiūlymą prieiga prie AIS suteikiama teroristinių nusikaltimų arba kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ar tyrimo, trečiųjų šalių piliečių, kertančių išorės sienas, tapatybės nustatymo ir prieigos prie duomenų apie tokių piliečių kelionių istoriją suteikimo tikslais. Prieiga prie AIS tapatybės nustatymo tikslais turėtų būti galima tik tais atvejais, kai ankstesnė paieška nacionalinėse duomenų bazėse buvo nesėkminga, ir tuo atveju, kai, atliekant paiešką pagal pirštų atspaudus, ankstesnė paieška buvo atlikta pagal Sprendimą 2008/615/TVR sukurtoje automatizuotoje pirštų atspaudų tikrinimo sistemoje. Nors VIS pateikiami duomenys apie vizų turėtojus, tačiau duomenys apie piliečius, kuriems netaikomas reikalavimas turėti vizą, arba duomenys apie kelionės maršrutus nėra prieinami jokioje kitoje ES duomenų bazėje. Prieiga prie AIS duomenų teisėsaugos tikslais gali būti suteikiama tik nusikaltimų ir kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ar tyrimo tikslais, kaip apibrėžta Tarybos pamatiniame sprendime 2002/475/TVR dėl kovos su terorizmu ir Tarybos pagrindų sprendime 2002/584/TVR dėl Europos arešto orderio, ir tik jeigu to reikia konkrečiu atveju. Be to, paskirtosios teisėsaugos institucijos prašymus suteikti prieigą prie AIS duomenų gali teikti tik jeigu yra pagrįstų priežasčių manyti, kad tokia prieiga iš esmės padės užkardyti, atskleisti ir tirti konkretų nusikaltimą. Tokį prašymą paskirtoji teisėsaugos institucija tikrina, kad įsitikintų, jog įvykdytos griežtos prašymų suteikti prieigą prie AIS teisėsaugos tikslais teikimo sąlygos. Be to, pasiūlyme nustatytos griežtos duomenų saugumo priemonės, kuriomis užtikrinamas tvarkomų asmens duomenų saugumas, ir numatyta, kad nepriklausomos viešos duomenų apsaugos institucijos atlieka duomenų tvarkymo priežiūrą, o visos atliktos paieškos dokumentuojamos. Pasiūlyme taip pat numatyta, kad visų iš AIS gautų asmens duomenų tvarkymui, kurį atlieka teisėsaugos institucijos, taikomas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR. pasiūlyme nustatytos griežtos prieigos prie AIS taisyklės ir būtinos apsaugos priemonės. Jame taip pat numatyta fizinių asmenų teisė susipažinti su duomenimis, juos taisyti ir ištrinti, taip pat naudotis teise į apskundimą teismine tvarka, visų pirma teise kreiptis į teismą ir teise, kad nepriklausomos valdžios institucijos užtikrintų duomenų tvarkymo operacijų priežiūrą. Todėl pasiūlymas visiškai atitinka Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, visų pirma teisę į asmens duomenų apsaugą, ir dera su SESV 16 straipsniu, kuriame garantuojama kiekvieno asmens teisė į jo asmens duomenų apsaugą. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI 2013 m. AIS pasiūlyme buvo pateikta nuoroda į Komisijos pasiūlymą dėl kitos daugiametės finansinės programos (DFP), pagal kurią 2014–2020 m. Vidaus saugumo fondui (VSF) numatyta skirti 4,6 mlrd. EUR. 2013 m. pasiūlyme numatyta atidėti 1,1 mlrd. EUR kaip orientacinę sumą AIS ir RKP kūrimui, numatant, kad kūrimo išlaidos bus patiriamos nuo 2015 m. Ši suma buvo apskaičiuota remiantis dviejų atskirų sistemų kūrimu ir jų operacijų valdymu, taip pat 3 metų trukmės sistemų kūrimo laikotarpiu ir 4 metų veikimo laikotarpiu. 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 515/2014, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė ir panaikinamas Sprendimas Nr. 574/2007/EB (toliau – VSF sienų reglamentas) 5 straipsnio 5 dalies b punkte nustatyta, kad IT sistemoms, kurios grindžiamos esamomis ir (arba) naujomis IT sistemomis ir pagal kurias remiamas išorės sienas kertančių migrantų srautų valdymas, kurti reikėtų skirti 791 mln. EUR. 791 mln. EUR suma buvo skirta 3 metų kūrimo laikotarpiui (2017–2019 m. imtinai) numatant, kad 2016 m. bus atlikti kai kurie parengiamieji darbai, o 2020 m. bus operacijų vykdymo pradžia.

Vadovaujantis techniniu tyrimu ir poveikio vertinimu, dabartinis pasiūlymas yra pagrįstas tinkamiausia galimybe, pagal kurią turi būti kuriama bendra AIS sistema, o jai sukurti reikalinga suma siekia 480 mln. EUR, atsižvelgiant į tai, kad prieiga prie šios sistemos bus suteikiama teisėsaugos tikslais. Todėl į dabartinį pasiūlymą, siekiant pritaikyti jį prie sumažintos sumos, įtrauktas VSF sienų reglamento pakeitimas. Ši finansinė parama būtų skirta ne tik esminiams viso DFP laikotarpio komponentams finansuoti (ES lygmeniu pagal netiesioginio valdymo principą kūrimo ir veikimo išlaidoms padengti skirti 288 mln. EUR), bet ir dabartinės valstybių narių nacionalinės sienų infrastruktūros ir AIS integracijai naudojant vienodą nacionalinę sąsają užtikrinti (120 mln. EUR pagal tiesioginio valdymo principą). Finansinė parama nacionalinio lygmens integracijos išlaidoms užtikrintų, kad dėl sudėtingų ekonominių aplinkybių nacionaliniu lygmeniu nekiltų pavojaus projektams arba nebūtų vėluojama juos įgyvendinti. Kūrimo etapu (2017–2019 m.) Komisija iš viso išleis 52,7 mln. EUR (pagal tiesioginio valdymo principą), kurie bus skirti išlaidoms, susijusioms su operacijų vykdymu valstybėse narėse, padengti. Naujai sistemai pradėjus veikti, tolesnės valstybių narių patiriamos veiklos išlaidos galėtų būti remiamos pagal valstybių narių nacionalines VSF programas (pasidalijamasis valdymas). Šiam tikslui iš bendro 480 mln. EUR finansinio paketo skirta 20 mln. EUR suma. Į šią sumą įskaičiuota vienus metus teikiama parama operacijoms. Taikomas išlaidų modelis paaiškintas 6 priede „AIS sistemos poveikio vertinimo išlaidų modelis“. 5.PAPILDOMA INFORMACIJA Dalyvavimas Šis pasiūlymas grindžiamas Šengeno acquis, nes jis susijęs su išorės sienų kirtimu. Todėl reikia atsižvelgti į tokias su įvairiais protokolais ir susitarimais, sudarytais su asocijuotosiomis šalimis, susijusias pasekmes. Danija. Pagal prie Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) pridėto Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja Tarybai priimant priemones pagal SESV trečiosios dalies V antraštinę dalį. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba priima sprendimą dėl šio reglamento, Danija turi nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę. Jungtinė Karalystė ir Airija. Pagal Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą 4 ir 5 straipsnius, 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas, Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja įgyvendinant Reglamentą (ES) 2016/399 (Šengeno sienų kodeksas) ar visas kitas teisines priemones, kurios bendrai vadinamos Šengeno acquis, t. y. priemonės, kuriomis organizuojamas ir remiamas vidaus sienų kontrolės panaikinimas, ir gretutinės priemonės, susijusios su išorės sienų kontrole. Šiuo reglamentu plėtojamas šis acquis, todėl Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis nėra joms privalomas ar taikomas. Remiantis Teisingumo Teismo sprendimu byloje Jungtinė Karalystė prieš Tarybą (C-482/08, ECLI:EU:C:2010:631), aplinkybė, kad šio reglamento teisinį pagrindą sudaro 87 straipsnio 2 dalies a punktas ir 88 straipsnio 2 dalies a punktas, taip pat SESV 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktai, nedaro poveikio minėtai išvadai, nes prieiga teisėsaugos tikslais, palyginti su atvykimo ir išvykimo sistemos sukūrimu, yra papildomo pobūdžio. Islandija ir Norvegija. Taikomos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame asociacijos susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis nustatytos procedūros, kadangi, kaip nurodyta minėto Susitarimo A priede, šis pasiūlymas pateikiamas Šengeno acquis pagrindu. Šveicarija. Šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip nustatyta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis. Lichtenšteinas. Šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip nustatyta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės pasirašytame protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis. Kroatija, Kipras, Bulgarija ir Rumunija. Šiuo reglamentu, kuriuo sukuriama AIS, pakeičiama prievolė antspauduoti trečiųjų šalių piliečių pasus. Stojančiosios valstybės narės šią nuostatą turi taikyti nuo įstojimo į Europos Sąjungą dienos. 2016/0106 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema (AIS), kurioje registruojami trečiųjų šalių piliečių, kertančių Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienas, atvykimo ir išvykimo bei atsisakymo leisti jiems atvykti duomenys, nustatomos prieigos prie AIS teisėsaugos tikslais sąlygos ir



iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 767/2008 ir Reglamentas (ES) Nr. 1077/2011





EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktus, 87 straipsnio 2 dalies a punktą ir 88 straipsnio 2 dalies a punktą, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1)2008 m. vasario 13 d. Komisijos komunikate „Pasirengimas kitiems Europos Sąjungos sienų valdymo etapams“ nurodyta, kad, įgyvendinant Europos integruoto sienų valdymo strategiją, reikia sukurti atvykimo ir išvykimo sistemą (AIS), kurią naudojant elektroninėmis priemonėmis registruojamas trečiųjų šalių piliečių, kuriems leista atvykti į Šengeno erdvę trumpalaikiam buvimui, atvykimo ir išvykimo laikas bei vieta ir apskaičiuojama jų leidžiamo buvimo trukmė; (2)2008 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad svarbu tęsti darbą, susijusį su ES integruoto sienų valdymo strategijos kūrimu, be kita ko, geriau išnaudoti šiuolaikines technologijas, siekiant gerinti išorės sienų valdymą; (3)2009 m. birželio 10 d. Komisijos komunikate „Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė piliečių labui“ pasisakoma už elektroninės atvykimo į valstybių narių teritoriją ir išvykimo iš jos kertant išorės sienas registravimo sistemos sukūrimą siekiant užtikrinti efektyvesnį patekimo į šią teritoriją valdymą; (4)2011 m. birželio 23–24 d. Europos Vadovų Taryba paragino kuo skubiau vykdyti su pažangiu sienų valdymu susijusį darbą. 2011 m. spalio 25 d. Komisija paskelbė komunikatą „Pažangus sienų valdymas. Galimybės ir perspektyvos“; (5)Europos Vadovų Taryba savo 2014 m. birželio mėn. priimtose strateginėse gairėse pabrėžė, kad, „atsižvelgiant į tai, kad Šengeno erdvė suteikia žmonėms galimybę keliauti be kontrolės kertant vidaus sienas ir kad didėja į ES keliaujančių žmonių skaičius, būtina veiksmingai valdyti ES bendras išorės sienas, kad būtų užtikrinta tvirta apsauga. Sąjunga turi sutelkti visas savo turimas priemones, kad teiktų valstybėms narėms paramą joms vykdant šią užduotį. Šiuo tikslu: turėtų būti ekonomiškai efektyviai modernizuotas integruotas išorės sienų valdymas, kad būtų užtikrintas pažangus sienų valdymas, apimantis atvykimo ir išvykimo sistemą bei Registruotų keliautojų programą, kurį vykdyti padėtų naujoji didelės apimties IT sistemų valdymo agentūra („eu-LISA“)“; (6)2015 m. gegužės 13 d. Komisijos komunikate „Europos migracijos darbotvarkė“ atkreiptas dėmesys į tai, kad „naujas etapas prasidės su pažangiai valdomų sienų iniciatyva, siekiant padidinti sienos perėjimo efektyvumą, palengvinti sienos perėjimą didžiajai daugumai sąžiningų keliautojų iš trečiųjų šalių, kartu, pradėjus fiksuoti visų trečiųjų šalių piliečių tarpvalstybines keliones, sustiprinti kovą su neteisėta migracija, visiškai laikantis proporcingumo principo“; (7)būtina tiksliai nustatyti atvykimo ir išvykimo sistemos (AIS) tikslus, jos techninę struktūrą, parengti taisykles dėl jos veikimo bei naudojimo ir nustatyti su sistema susijusias pareigas, į sistemą įvedamų duomenų kategorijas, jų įvedimo tikslus ir kriterijus, prieigą prie duomenų turinčias institucijas ir kitas taisykles dėl duomenų tvarkymo bei asmens duomenų apsaugos; (8)AIS turėtų būti taikoma trečiųjų šalių piliečiams, kuriems leista atvykti trumpalaikiam buvimui Šengeno erdvėje. Ji tai pat turėtų būti taikoma trečiųjų šalių piliečiams, kuriems neleista atvykti trumpalaikiam buvimui; (9)AIS tikslas turėtų būti gerinti išorės sienų valdymą, užtikrinti neteisėtos imigracijos prevenciją ir palengvinti migracijos srautų valdymą. AIS visų pirma ir kai tinkama turėtų padėti nustatyti bet kokio asmens, kuris neatitinka arba nebeatitinka buvimo valstybių narių teritorijoje trukmės sąlygų, tapatybę; (10)siekiant šių tikslų, AIS turėtų būti tvarkomi raidiniai skaitmeniniai ir biometriniai duomenys (pirštų atspaudai ir veido atvaizdas). Biometrinių duomenų naudojimas, nepaisant jo poveikio keliautojų privatumui, pateisinamas dėl dviejų priežasčių. Pirma, pagal biometrinius duomenis galima patikimai nustatyti trečiųjų šalių piliečių, kurie valstybių narių teritorijoje keliauja be kelionės dokumentų arba kitų asmens tapatybės dokumentų, kurių paprastai neturi neteisėti migrantai, tapatybę. Antra, pagal biometrinius duomenis galima patikimiau nustatyti teisėtų keliautojų atvykimo ir išvykimo duomenų atitiktį. Tais atvejais, kai veido atvaizdai naudojami kartu su pirštų atspaudų duomenimis, toks derinys leidžia sumažinti imamų pirštų atspaudų kiekį ir sudaro sąlygas pasiekti tokį pat rezultatą, kiek tai susiję su tapatybės nustatymo tikslumu; (11)trečiųjų šalių piliečių, kuriems netaikomas reikalavimas turėti vizą, keturių pirštų atspaudai turėtų būti perkelti į AIS (jei tai fiziškai įmanoma) siekiant sudaryti sąlygas tiksliai patikrinti ir nustatyti tapatybę (užtikrinant, kad trečiosios šalies pilietis jau nėra įregistruotas naudojantis kitą tapatybę arba kitą kelionės dokumentą) ir garantuoti, kad visais atvejais būtų turima pakankamai duomenų. Vizų turėtojų pirštų atspaudai bus tikrinami naudojant Vizų informacinę sistemą. (VIS) sukurta Tarybos sprendimu 2004/512/EB. Asmenų, kuriems netaikomas reikalavimas turėti vizą, ir vizas turinčių trečiųjų šalių piliečių veido atvaizdai turėtų būti registruojami AIS ir naudojami kaip pagrindinis biometrinis identifikatorius tikrinant trečiųjų šalių piliečių, kurie anksčiau buvo įregistruoti į AIS, tapatybę tol, kol jų asmens byla nėra ištrinta. Kitu atveju šis patikrinimas turėtų būti atliekamas naudojant pirštų atspaudus; (12)AIS turėtų sudaryti centrinė sistema, kurioje bus naudojama kompiuterizuota centrinė biometrinių ir raidinių skaitmeninių duomenų bazė, kiekvienos valstybės narės vienoda nacionalinė sąsaja, saugus AIS centrinės sistemos ir VIS centrinės sistemos ryšių kanalas ir centrinės sistemos ir vienodų nacionalinių sąsajų ryšių infrastruktūra. Kiekviena valstybė narė turėtų sujungti savo nacionalinę sienų infrastruktūrą su vienoda nacionaline sąsaja;

(13)AIS ir VIS sąveiką reikėtų užtikrinti sukuriant tiesioginį ryšių tarp centrinių sistemų kanalą, kad sienos apsaugos institucijos, kurios naudoja AIS, galėtų susipažinti su VIS duomenimis, kad gautų su vizomis susijusių duomenų, kad sukurtų arba atnaujintų asmens bylą; kad sienos apsaugos institucijos galėtų patikrinti vizos galiojimą ir nustatyti vizos turėtojo tapatybę, išorės sienos perėjimo punktuose tiesiogiai VIS palygindamos pirštų atspaudus, ir kad sienos apsaugos institucijos galėtų patikrinti trečiųjų šalių piliečių, kuriems netaikomas reikalavimas turėti vizą, tapatybę pasinaudodamos VIS saugomais pirštų atspaudais. Užtikrinus sąveiką, VIS naudojančios sienos apsaugos institucijos taip pat turėtų turėti galimybę tiesiogiai iš VIS ieškoti informacijos AIS, kad nagrinėtų prašymus išduoti vizą ir priimtų su šiais prašymais susijusius sprendimus, be to, vizų institucijos turėtų turėti galimybę atnaujinti su vizomis susijusius duomenis AIS, jeigu viza panaikinama, atšaukiama arba pratęsiama. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 767/2008 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti; (14)šiame reglamente turėtų būti apibūdintos valstybių narių institucijos, kurioms gali būti suteikiama prieiga prie AIS, kad į ją įvestų duomenis, juos keistų, ištrintų arba susipažintų su AIS duomenis konkrečiais tikslais ir tiek, kiek tai būtina jų užduotims atlikti; (15)AIS duomenų tvarkymas turėtų būti proporcingas siekiamiems tikslams ir būtinas kompetentingų institucijų užduotims atlikti. Naudodamos AIS, kompetentingos institucijos turėtų užtikrinti, kad būtų gerbiamas asmens, kurio duomenų prašoma, žmogaus orumas bei neliečiamybė ir kad asmenys nebūtų diskriminuojami dėl lyties, odos spalvos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių požymių, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar bet kurių kitų įsitikinimų, priklausymo tautinei mažumai, turto, gimimo vietos, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; (16)kovojant su teroristiniais nusikaltimais ir kitais sunkiais nusikaltimais, būtina, kad, vykdydamos savo užduotis, teisėsaugos institucijos turėtų išsamiausią ir naujausią informaciją. Prieigos prie VIS duomenų teisėsaugos tikslus nustatant nuo smurto mirusių žmonių tapatybę arba padedant tyrėjams gerokai pasistūmėti tiriant su prekyba žmonėmis, terorizmu ar prekyba narkotikais susijusius nusikaltimus nauda jau ne kartą buvo patvirtinta. Prieiga prie AIS pateikiamos informacijos yra būtina teroristinių nusikaltimų, kaip nustatyta Tarybos pamatiniame sprendime 2002/475/TVR, arba kitų sunkių nusikaltimų, kaip nustatyta Tarybos pagrindų sprendime 2002/584/TVR, prevencijos, atskleidimo ir tyrimo tikslais. AIS generuojami duomenys gali būti naudojami kaip tapatybės tikrinimo priemonė tais atvejais, kai trečiosios šalies pilietis sunaikina savo dokumentus ir kai nusikaltimo tyrimo metu teisėsaugos institucijos nori nustatyti tapatybę naudodamos pirštų atspaudus arba veido atvaizdą. Šiuos duomenis taip pat būtų galima naudoti kaip kriminalinės žvalgybos priemonę, padedančią rinkti įrodymus sekant nusikaltimo padarymu įtariamo asmens arba nusikaltimo aukos kelionės maršrutus. Todėl AIS pateikiami duomenys turėtų būti prieinami valstybių narių paskirtosioms institucijoms ir Europos policijos biurui (Europolas) laikantis šiame reglamente nustatytų sąlygų; (17)be to, tais atvejais, kai valstybių narių institucijos bendradarbiauja tirdamos tarptautinius nusikaltimus, Europolas atlieka pagrindinį vaidmenį visoje Sąjungoje padėdamas užtikrinti nusikaltimų prevenciją, analizę ir tyrimą. Todėl, Europolas, vykdydamas jam pavestas užduotis, taip pat turėtų turėti prieigą prie AIS pagal Tarybos sprendimą 2009/371/TVR; (18)prieiga prie AIS teroristinių nusikaltimų arba kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ar tyrimo tikslais reiškia pagrindinių teisės į asmens privataus gyvenimo gerbimą ir teisės į AIS tvarkomų asmens duomenų apsaugą ribojimą. Bet koks tokio pobūdžio apribojimas turi atitikti teisės nuostatas, kurios turi būti suformuluotos pakankamai tiksliai, kad asmenys prie jų galėtų priderinti savo elgesį, turi saugoti asmenis nuo savivalės ir pakankamai aiškiai apibrėžti kompetentingoms institucijoms suteiktos diskrecijos apimtį ir jos įgyvendinimo būdus. Bet koks apribojimas turi būti reikalingas demokratinėje visuomenėje siekiant apginti teisėtus ir proporcingus interesus ir turi būti proporcingas siekiamam teisėtam tikslui; (19)duomenų palyginimai, pagrįsti latentiniu piršto atspaudu, kuris kaip daktiloskopinis pėdsakas gali būti randamas nusikaltimo vietoje, yra labai svarbūs užtikrinant policijos bendradarbiavimą. Galimybė latentinį pirštų atspaudą palyginti su AIS saugomais pirštų atspaudų duomenimis tais atvejais, kai esama pagrįstų priežasčių manyti, kad nusikaltimo vykdytojas arba auka gali būti įregistruoti AIS, turėtų būti labai naudinga valstybių narių teisėsaugos institucijoms užkardant, atskleidžiant ar tiriant teroristinius nusikaltimus arba kitus sunkius nusikaltimus, pvz., kai nusikaltimo vietoje rastas vienintelis įrodymas – latentiniai pirštų atspaudai; (20)būtina paskirti kompetentingas valstybių narių institucijas ir centrinį prieigos punktą, kuriam būtų teikiami prašymai leisti susipažinti su AIS duomenimis, ir parengti paskirtųjų institucijų, galinčių tokį prašymą pateikti konkrečiais teroristinių nusikaltimų arba kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ar tyrimo tikslais, vykdomųjų padalinių sąrašą; (21)paskirtųjų institucijų vykdomieji padaliniai prašymus leisti susipažinti su centrinėje sistemoje saugomais duomenimis turėtų teikti centriniam prieigos punktui ir turėtų juos pagrįsti. Paskirtųjų institucijų, galinčių teikti prašymus leisti susipažinti su AIS duomenimis, vykdomieji padaliniai neturėtų atlikti tikrinančiosios institucijos funkcijų. Centriniai prieigos punktai turėtų veikti nepriklausomai nuo paskirtųjų institucijų ir būti atsakingi už tai, kad nepriklausomai būtų užtikrintas griežtas reglamente nustatytų prieigos sąlygų laikymasis. Išimtiniais skubos atvejais, kai prieiga prie duomenų būtina iš anksto siekiant reaguoti į konkrečią ir realią su teroristiniais nusikaltimais arba kitais sunkiais nusikaltimais susijusią grėsmę, centrinis prieigos punktas turėtų turėti galimybę pradėti tvarkyti prašymą nedelsdamas ir tik vėliau atlikti patikrinimą; (22)asmens duomenų apsaugos tikslais ir siekiant išvengti sistemingų paieškų, AIS duomenys turėtų būti tvarkomi tik konkrečiais atvejais ir kai tai būtina teroristinių nusikaltimų arba kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ar tyrimo tikslais. Paskirtosios institucijos ir Europolas prašymus leisti susipažinti su AIS duomenimis turėtų teikti tik tuomet, kai turi pagrįstą pagrindą manyti, kad priėjus prie duomenų bus gauta informacijos, kuri jiems iš esmės padės užkardyti, atskleisti ar tirti teroristinį nusikaltimą arba kitą sunkų nusikaltimą; (23)be to, prieiga prie AIS siekiant nustatyti nežinomų teroristinių nusikaltimų arba kitų sunkių nusikaltimų padarymu įtariamų asmenų, nusikaltimo vykdytojų arba tokių nusikaltimų aukų tapatybę, turėtų būti suteikiama tik jeigu, atlikus paiešką valstybių narių nacionalinių pirštų atspaudų duomenų bazėse ir visų kitų valstybių narių automatinių pirštų atspaudų identifikavimo sistemose pagal Tarybos sprendimą 2008/615/TVR, nepavyko nustatyti duomenų subjekto tapatybės. Be to, prieiga prie AIS įrašų apie žinomo asmens atvykimą ir (arba) išvykimą susipažinimo su duomenimis tikslais turėtų būti tinkamai pagrįsta; (24)veiksmingo asmens duomenų palyginimo ir keitimosi jais tikslu valstybės narės turėtų visapusiškai įgyvendinti esamus tarptautinius susitarimus, taip pat jau galiojančias Sąjungos teisės nuostatas, susijusias su keitimusi asmens duomenimis, ypač Sprendimo 2008/615/TVR, ir jais naudotis; (25)asmens duomenys AIS sistemoje turėtų būti saugomi ne ilgiau, nei būtina siekiant AIS tikslų. Duomenis, susijusius su trečiųjų šalių piliečiais, sienų valdymo tikslais tinka saugoti penkerius metus, siekiant išvengti poreikio pakartotinai AIS registruoti trečiųjų šalių piliečius prieš pasibaigiant šiam terminui. Kiekvieną sujungtą atvykimo ir išvykimo įrašą apie trečiųjų šalių piliečius, kurie yra Sąjungos piliečio šeimos nariai ir kuriems taikoma Direktyva 2004/38/EB, arba trečiosios šalies piliečio, kuris pagal Sąjungos teisę naudojasi laisvo judėjimo teise, šeimos nariai ir kurie neturi Direktyvoje 2004/38/EB nurodytos leidimo gyventi kortelės, dera saugoti ne ilgiau nei vienus metus nuo paskutinio išvykimo dienos; (26)penkerių metų duomenų saugojimo laikotarpis yra reikalingas, kad sienos apsaugos pareigūnas, prieš išduodamas keliautojui leidimą atvykti į Šengeno erdvę, galėtų atlikti būtiną rizikos analizę, kaip to reikalaujama Šengeno sienų kodekse. Prašymo išduoti vizą tvarkymas konsulinėje įstaigoje taip pat reiškia, kad, siekiant įvertinti ankstesnių vizų naudojimą ir tai, ar buvo laikomasi buvimo sąlygų, taip pat turi būti nagrinėjama pareiškėjo kelionių istorija. Dėl pasuose naudojamų spaudų atsisakymo atsiradusią spragą užpildys informacijos paieška AIS. Todėl sistemoje pateikiama kelionių istorija turėtų apimti laikotarpį, kurio pakaktų atliekant vertinimą, po kurio išduodama viza. Dėl penkerių metų duomenų saugojimo laikotarpio sumažės pakartotinės registracijos dažnumas, o tai bus naudinga visiems keliautojams, nes sutrumpės sienos kirtimo ir laukimo prie sienos perėjimo punktų laikas. Net jeigu keliautojas atvyksta į Šengeno erdvę tik vieną kartą, dėl to, kad kiti keliautojai jau yra įregistruoti AIS ir neturės dar kartą būti registruojami, laukimo pasienyje laikas sutrumpės. Šis duomenų saugojimo laikotarpis taip pat yra reikalingas siekiant palengvinti sienos perėjimą naudojant procedūras paspartinančias priemones ir savitarnos sistemas. Tokio supaprastinto režimo veiksmingumas priklauso nuo sistemoje įregistruotų duomenų. Trumpesnis duomenų saugojimo laikotarpis turėtų neigiamą poveikį sienų kontrolės trukmei. Dėl trumpesnio duomenų saugojimo laikotarpio taip pat sumažėtų keliautojų, galinčių pasinaudoti tokiu supaprastintu režimu, skaičius, o tai pažeistų AIS tikslą, t. y. palengvinti sienos kirtimą; (27)tas pats penkerių metų duomenų saugojimo laikotarpis būtų reikalingas saugant duomenis apie asmenis, kurie iš valstybių narių teritorijos neišvyko pasibaigus leidžiamo buvimo laikotarpiui, kad būtų palengvintas tapatybės nustatymas ir grąžinimo procesas, ir apie asmenis, kuriems neleista atvykti trumpalaikiam buvimui {arba neleista atvykti turint kelionių vizą}. Jeigu nėra pagrindo duomenis ištrinti anksčiau, jie turėtų būti ištrinti pasibaigus penkerių metų laikotarpiui; (28)reikėtų nustatyti tikslias taisykles, susijusias su AIS kūrimo ir veikimo pareigomis, ir valstybių narių pareigas, susijusias su prisijungimu prie AIS. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1077/2011 įsteigta Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra turėtų būti atsakinga už centralizuotos AIS kūrimą ir operacijų valdymą pagal šį reglamentą, o Reglamento (ES) Nr. 1077/2011 nuostatos turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos; (29)turėtų būti nustatytos taisyklės dėl valstybių narių atsakomybės už žalą, atsiradusią dėl bet kokio šio reglamento pažeidimo; (30)Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB taikoma asmens duomenų tvarkymui, kurį valstybės narės atlieka taikydamos šį reglamentą, išskyrus atvejus, kai valstybių narių paskirtosios ar tikrinančiosios institucijos duomenis tvarko teroristinių nusikaltimų arba kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ar tyrimo tikslais; (31)valstybių narių institucijoms pagal šį reglamentą asmens duomenis tvarkant teroristinių nusikaltimų arba kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ar tyrimo tikslais, turėtų būti taikomas jų nacionalinėje teisėje nustatytas asmens duomenų apsaugos standartas, kuris atitinka Tarybos pamatinį sprendimą 2008/977/TVR ; (32)asmens duomenys, kuriuos valstybės narės gavo pagal šį reglamentą, neturėtų būti perduodami arba pateikiami trečiajai šaliai, tarptautinei organizacijai arba bet kuriai privačiai Sąjungoje ar už jos ribų įsisteigusiai šaliai, išskyrus atvejus, kai to reikia konkrečiais atvejais siekiant padėti nustatyti trečiosios šalies piliečio, kuriam taikoma grąžinimo procedūra, tapatybę ir laikantis griežtų sąlygų;

(33)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 taikomas Sąjungos institucijų arba įstaigų veiklai, kurią jos atlieka vykdydamos savo užduotis, susijusias su AIS operacijų valdymu; (34)nepriklausomos priežiūros institucijos, įsteigtos pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnį, turėtų stebėti, ar valstybėse narėse asmens duomenys tvarkomi teisėtai, o Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, kurio pareigybė sukurta Reglamentu (EB) Nr. 45/2001, turėtų stebėti su asmens duomenų tvarkymu susijusią Sąjungos institucijų ir įstaigų veiklą. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas ir priežiūros institucijos turėtų bendradarbiauti tarpusavyje stebėdami AIS; (35)nacionalinės priežiūros institucijos, įsteigtos pagal Tarybos pamatinio sprendimo 2008/977/TVR 25 straipsnį, turėtų stebėti, ar valstybės narės teisėtai tvarko asmens duomenis teisėsaugos tikslais, o nacionalinės priežiūros institucijos, įsteigtos pagal Sprendimo 2009/371/TVR 33 straipsnį, turėtų stebėti, ar Europolas teisėtai tvarko duomenis; (36)„<...> vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 45/2001 28 straipsnio 2 dalimi buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, kuris pateikė nuomonę <...>; (37)Pasiūlyme nustatytos griežtos prieigos prie AIS taisyklės ir būtinos apsaugos priemonės. Jame taip pat nustatyta fizinių asmenų teisė prieiti prie duomenų, juos taisyti ir ištrinti, taip pat naudotis teise į apskundimą teismine tvarka, visų pirma teise kreiptis į teismą ir teise, kad nepriklausomos valdžios institucijos užtikrintų duomenų tvarkymo operacijų priežiūrą. Todėl šiame reglamente gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nustatytų principų, visų pirma teisės į orumą (Chartijos 1 straipsnis), vergijos ir priverčiamojo darbo uždraudimo (Chartijos 5 straipsnis), teisės į laisvę ir saugumą (Chartijos 6 straipsnis), teisės į privataus ir šeimos gyvenimo gerbimą (Chartijos 7 straipsnis), asmens duomenų apsaugos (Chartijos 8 straipsnis), teisės į nediskriminavimą (21 straipsnis), vaiko teisių (Chartijos 24 straipsnis), pagyvenusių žmonių teisių (Chartijos 25 straipsnis), neįgaliųjų teisių (Chartijos 26 straipsnis) ir teisės į veiksmingą teisinę gynybą (Chartijos 47 straipsnis); (38)siekiant užtikrinti veiksmingą šio reglamento taikymo stebėjimą, būtina reguliariai atlikti vertinimą. Valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl sankcijų, taikomų už šio reglamento nuostatų pažeidimus, ir užtikrinti jų įgyvendinimą; (39)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai. Šie įgaliojimai turėtų būti įgyvendinami pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011; (40)valstybės narės negali deramai sukurti bendros AIS ir bendrų duomenų naudojimo prievolių, sąlygų bei procedūrų, todėl dėl tų veiksmų masto ir poveikio jų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, atsižvelgiant į Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; (41)pradėjus veikti atvykimo ir išvykimo sistemai, Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo 20 straipsnio 2 dalis turėtų būti iš dalies pakeista, nes ji nesuderinama su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a ir c punktais, kadangi bendra vizų politika negali būti grindžiama valstybių narių sudarytais arba nesudarytais dvišaliais susitarimais dėl bevizio režimo, o trečiųjų šalių piliečiams nustatytas leidžiamas buvimo laikotarpis neturėtų priklausyti nuo tokių dvišalių susitarimų skaičiaus ir turinio. Be to, atvykimo ir išvykimo sistemoje nebūtų galima atsižvelgti į trečiųjų šalių piliečiams, kurie naudojasi tokiais susitarimais dėl bevizio režimo, nustatytą leidžiamą buvimo laikotarpį ir jį apskaičiuoti, todėl tokie susitarimai turėtų būti panaikinti; (42)numatomos AIS išlaidos yra mažesnės, palyginti su pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 515/2014 pažangiam sienų valdymui skirtu biudžetu. Atitinkamai, priėmus šį reglamentą, pagal Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 5 dalies b punktą, Komisija, priimdama deleguotąjį aktą, turėtų perskirstyti šiuo metu IT sistemų, padedančių valdyti migracijos srautus prie išorės sienų, kūrimui paskirtą sumą; (43)šiuo reglamentu, kuriuo sukuriama AIS, panaikinama pareiga antspauduoti trečiųjų šalių piliečių pasus, kurią taiko visos stojančiosios valstybės narės. Apskaičiuojant leidžiamo buvimo Šengeno erdvėje trukmę, nereikėtų atsižvelgti į buvimą valstybėse narėse, kuriam pagal tų valstybių narių stojimo aktus dar nėra visapusiškai taikomas Šengeno acquis. Tokios valstybės narės turėtų registruoti AIS trečiųjų šalių piliečių buvimą, tačiau sistemoje įdiegta automatinė skaičiuoklė neturėtų įskaičiuoti tokio buvimo į bendrą leidžiamo buvimo trukmę; (44)šis reglamentas nedaro poveikio Direktyvos 2004/38/EB taikymui; (45)pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba priima sprendimą dėl šio reglamento, Danija turi nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę; (46)šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias taikant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2000/365/EB; todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; (47)šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias taikant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB; todėl Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; (48)Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį; (49)Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB 3 straipsniu ir Tarybos sprendimo 2008/149/TVR 3 straipsniu; (50)Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES 3 straipsniu ir Tarybos sprendimo 2011/349/ES 3 straipsniu; (51)šis reglamentas yra aktas, grindžiamas Šengeno acquis ar kitaip su juo susijęs, kaip apibrėžta atitinkamai 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalyje, 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje ir 2011 m. Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 SKYRIUS

Bendrosios nuostatos 1 straipsnis

Dalykas 1. Šiuo reglamentu sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema (toliau – AIS), kurioje registruojama ir laikoma informacija apie valstybių narių išorės sienas kertančių trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir išvykimo datą, laiką ir vietą, kad būtų galima apskaičiuoti jų buvimo trukmę ir kad, pasibaigus leidžiamo buvimo trukmei, būtų generuojami valstybėms narėms skirti perspėjimai, taip pat registruojama informacija apie atsisakymo leisti atvykti trečiųjų šalių piliečiams, kuriems neleista atvykti trumpalaikiam buvimui {arba atsisakyta leisti atvykti turint kelionių vizą}, datą, laiką ir vietą, taip pat informacija apie valstybės narės instituciją, kuri atsisakė leisti atvykti, ir tokio atsisakymo priežastys. 2.Šio reglamento IV skyriuje taip pat nustatomos sąlygos, kuriomis valstybių narių paskirtosios teisėsaugos institucijos ir Europos policijos biuras (toliau – Europolas) gali gauti prieigą prie AIS teroristinių nusikaltimų arba kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ir tyrimo tikslais. 2 straipsnis

Taikymo sritis 1.Šis reglamentas taikomas trečiųjų šalių piliečiams, kuriems į valstybių narių teritoriją leista atvykti trumpalaikiam buvimui {arba leidžiama joje būti turint kelionių vizą} ir kuriems pagal Reglamentą (ES) 2016/399 taikomi patikrinimai kertant valstybių narių išorės sienas. Atvykstant į valstybių narių teritoriją ir iš jos išvykstant, šis reglamentas taikomas trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra Sąjungos piliečio šeimos nariai ir kuriems taikoma Direktyva 2004/38/EB, arba trečiosios šalies piliečio, kuris pagal Sąjungos teisę naudojasi laisvo judėjimo teise, šeimos nariai ir kurie neturi Direktyvoje 2004/38/EB nurodytos leidimo gyventi kortelės. 2.Šis reglamentas taip pat taikomas trečiųjų šalių piliečiams, kuriems neleista atvykti į valstybių narių teritoriją trumpalaikiam buvimui {arba turint kelionių vizą} pagal Reglamento (ES) 2016/399 14 straipsnį. 3.Šis reglamentas netaikomas: (a) Sąjungos piliečio šeimos nariams, kuriems taikoma Direktyva 2004/38/EB ir kurie turi toje direktyvoje nurodytą leidimo gyventi kortelę; (b) trečiųjų šalių piliečių, kurie pagal Sąjungos teisę naudojasi laisvo judėjimo teise, šeimos nariams, kurie turi Direktyvoje 2004/38/EB nurodytą leidimo gyventi kortelę; (c) Reglamento (ES) 2016/399 2 straipsnio 16 punkte nurodytų leidimų gyventi turėtojams, išskyrus asmenis, kuriems taikomi šios dalies a ir b punktai; (d)ilgalaikių vizų turėtojams; (e) Andoros, Monako ir San Marino piliečiams; (f) asmenims, kuriems netaikoma arba kurie naudojasi supaprastinta sienų kirtimo tvarka, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2016/399 6a straipsnio 3 dalies d, e ir f punktuose, arba tokių asmenų kategorijoms. Šis reglamentas pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodytiems šeimos nariams netaikomas, net jeigu jie nelydi Sąjungos piliečio arba trečiosios šalies piliečio, kuris naudojasi laisvo judėjimo teise, arba neprisijungia prie jo. 4.Šio reglamento nuostatos, susijusios su buvimo trukmės apskaičiavimu ir valstybėms narėms skirtų perspėjimų generavimu pasibaigus leidžiamo buvimo trukmei, netaikomi trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra Sąjungos piliečio šeimos nariai, kuriems taikoma Direktyva 2004/38/EB, arba trečiosios šalies piliečio, kuris pagal Sąjungos teisę naudojasi laisvo judėjimo teise, šeimos nariai ir kurie neturi Direktyvoje 2004/38/EB nurodytos leidimo gyventi kortelės. 3 straipsnis

Apibrėžtys 1. Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: 1)išorės sienos – išorės sienos, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2016/399 2 straipsnio 2 dalyje;

2)sienos apsaugos institucijos – kompetentingos institucijos, kurioms pagal nacionalinę teisę pavesta tikrinti asmenis išorės sienos perėjimo punktuose, kaip nustatyta Reglamente (ES) 2016/399; 3)imigracijos institucijos – kompetentingos institucijos, kurioms pagal nacionalinę teisę pavesta nagrinėti ir priimti sprendimus, susijusius su trečiųjų šalių piliečių buvimu valstybių narių teritorijoje; 4)vizų institucijos – kompetentingos institucijos, įskaitant centrines vizų institucijas ir pasienyje vizas išduodančias institucijas, kurios kiekvienoje valstybėje narėje atsako už prašymų išduoti vizą nagrinėjimą, sprendimų dėl prašymų išduoti vizą priėmimą ir sprendimų dėl vizų panaikinimo, atšaukimo ar pratęsimo priėmimą; 5)trečiosios šalies pilietis – bet kuris asmuo, kuris nėra Sąjungos pilietis, kaip apibrėžta Sutarties 20 straipsnyje, išskyrus asmenis, kurie naudojasi tokiomis pat laisvo judėjimo teisėmis, kaip ir Sąjungos piliečiai, pagal Sąjungos arba Sąjungos bei jos valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimus; 6)kelionės dokumentas – pasas arba kitas lygiavertis dokumentas, kuris suteikia jo turėtojui teisę kirsti išorės sienas ir į kurį gali būti įklijuota viza; 7)trumpalaikis buvimas – buvimas valstybių narių teritorijoje, kurio trukmė neviršija 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį; 8)trumpalaikė viza – valstybės narės išduotas leidimas, skirtas numatomam buvimui valstybių narių teritorijoje, kurio trukmė neviršija 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį; 9)kelionių viza – valstybės narės išduotas leidimas būti dviejų ar daugiau valstybių narių teritorijoje numatytą laiką – ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį, jeigu prašymą pateikiantis asmuo neketina būti tos pačios valstybės narės teritorijoje ilgiau kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį; 10)vežėjas – fizinis arba juridinis asmuo, kuris vykdo asmenų vežimą; 11)atsakinga valstybė narė – valstybė narė, įvedusi duomenis į AIS; 12)tikrinimas – duomenų rinkinių lyginimo siekiant nustatyti nurodytos tapatybės autentiškumą procesas (tikrinimas „vienas su vienu“); 13)tapatybės nustatymas – asmens tapatybės nustatymo atliekant paiešką duomenų bazėje, kai duomenys lyginami su įvairiais duomenų rinkiniais, procesas (tikrinimas „vienas su daugeliu“); 14)raidiniai skaitmeniniai duomenys – raidėmis, skaičiais, specialiais ženklais, tarpu ir skyrybos ženklais pateikiami duomenys; 15)pirštų atspaudų duomenys – duomenys, susiję su dešinės rankos, o jeigu jos nėra, tuomet kairės rankos smiliaus, didžiojo, bevardžio ir mažojo piršto atspaudais, arba latentiniai pirštų atspaudai; 16)veido atvaizdas – tinkamos raiškos ir kokybės skaitmeninis veido atvaizdas, naudojamas automatiškai nustatant biometrinių duomenų atitiktį; 17)biometriniai duomenys – pirštų atspaudai ir veido atvaizdas; 18)užsibuvęs asmuo – trečiosios šalies pilietis, kuris neatitinka arba nebeatitinka trumpalaikio buvimo valstybių narių teritorijoje trukmės sąlygų; 19)„eu-LISA“ – Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra, įsteigta Reglamentu (ES) Nr. 1077/2011; 20)FRONTEX – Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra, įsteigta Reglamentu (EB) Nr. 2007/2004; 21)priežiūros institucija – bet kuri priežiūros institucija, įsteigta pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnį;

22)nacionalinė priežiūros institucija – terminas, vartojamas kalbant apie teisėsaugos tikslus, reiškia bet kurią pagal Tarybos pamatinio sprendimo 2008/977/TVR 25 straipsnį įsteigtą priežiūros instituciją; 23)nacionalinė priežiūros įstaiga – bet kuri priežiūros institucija, įsteigta pagal Sprendimo 2009/371/TVR 33 straipsnį; 24)AIS duomenys – visi duomenys, centrinėje sistemoje saugomi pagal 13, 14, 15, 16, 17 ir 18 straipsnius; 25)teisėsauga – teroristinių nusikaltimų arba kitų sunkių nusikaltimų prevencija, atskleidimas arba tyrimas; 26)teroristiniai nusikaltimai – nacionalinėje teisėje nustatytos nusikalstamos veikos, atitinkančios nurodytąsias Pamatinio sprendimo 2002/475/TVR 1–4 straipsniuose arba joms lygiavertės; 27)sunkūs nusikaltimai – nusikalstamos veikos, atitinkančios nurodytąsias Pagrindų sprendimo 2002/584/TVR 2 straipsnio 2 dalyje arba joms lygiavertės, jeigu už jas pagal nacionalinę teisę baudžiama laisvės atėmimo arba laisvės apribojimo bausme, kurios ilgiausias terminas – bent treji metai. 2. Direktyvos 95/46/EB 2 straipsnyje apibrėžti terminai turi tą pačią reikšmę ir šiame reglamente, jeigu asmens duomenis tvarko valstybių narių institucijos šio reglamento 5 straipsnyje nustatytais tikslais. 3. Pamatinio sprendimo 2008/977/TVR 2 straipsnyje apibrėžti terminai turi tą pačią reikšmę ir šiame reglamente, jeigu asmens duomenis pagal šį reglamentą tvarko valstybių narių institucijos teisėsaugos tikslais. 4 straipsnis

AIS sukūrimas Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (toliau – „eu-LISA“) sukuria AIS ir užtikrina jos operacijų valdymą, įskaitant 14 straipsnio 1 dalies f punkte ir 15 straipsnyje nurodytas biometrinių duomenų tvarkymo funkcijas. 5 straipsnis AIS tikslas Įrašydama ir saugodama informaciją apie išorės sienas kertančių trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir išvykimo bei atsisakymo leisti atvykti datą, laiką ir vietą bei suteikdama valstybėms narėms prie prieigą jos, AIS: (a)didina patikrinimų kertant sienas veiksmingumą, šiuo tikslu apskaičiuojant ir stebint atvykstančių ir išvykstančių trečiųjų šalių piliečių, kuriems leista atvykti trumpalaikiam buvimui {arba leidžiama būti turint kelionių vizą}, leidžiamo buvimo trukmę; (b)padeda nustatyti bet kokio asmens, neatitinkančio arba nebeatitinkančio atvykimo į valstybių narių teritoriją arba buvimo joje sąlygų, tapatybę; (c)leidžia nustatyti ir išaiškinti užsibuvusius asmenis (be kita ko, valstybių narių teritorijoje) ir sudaro sąlygas valstybių narių kompetentingoms nacionalinėms institucijoms imtis tinkamų priemonių, įskaitant grąžinimo galimybių praplėtimą; (d)leidžia elektroniniu būdu patikrinti AIS informaciją apie atsisakymo leisti atvykti atvejus; (e)atlaisvina patikrinimų kertant sienas atlikimui skirtus išteklius, nes šiuos patikrinimus galima automatizuoti, ir sudaro sąlygas daugiau dėmesio skirti trečiųjų šalių piliečių įvertinimui; (f)sudaro sąlygas konsulatams susipažinti su informacija apie teisėtą ankstesnių vizų naudojimą; (g)padeda informuoti trečiųjų šalių piliečius apie leidžiamo buvimo trukmę;

(h)padeda rinkti statistinius duomenis apie trečiųjų šalių piliečių atvykimą ir išvykimą, atsisakymą leisti jiems atvykti ir jų užsibuvimą, kad pagerėtų užsibuvimo rizikos vertinimas ir būtų renkami įrodymai, kuriais grindžiamas Sąjungos migracijos politikos formavimas; (i)padeda kovoti su tapatybės klastojimu; (j)prisideda prie teroristinių ar kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ir tyrimo; (k)sudaro sąlygas nustatyti įtariamų teroristų, nusikaltėlių, taip pat išorės sienas kertančių aukų tapatybę ir juos sulaikyti; (l)leidžia generuoti informaciją apie įtariamų teroristų, nusikaltėlių, taip pat aukų kelionių istoriją, skirtą teroristiniams arba sunkiems nusikaltimams tirti. 6 straipsnis AIS techninė struktūra 1.AIS sudaro: (a)centrinė sistema; (b)kiekvienoje valstybėje narėje veikianti ir bendromis techninėmis specifikacijomis pagrįsta vienoda nacionalinė sąsaja, kuri yra tokia pati visose valstybėse narėse ir per kurią centrinė sistema sujungiama su valstybių narių nacionaline sienų infrastruktūra; (c)saugus ryšių kanalas tarp AIS centrinės sistemos ir VIS centrinės sistemos; (d)centrinės sistemos ir vienodų nacionalinių sąsajų ryšių infrastruktūra. 2. AIS centrinės sistemos prieglobą savo dviejose techninėse stotyse vykdo „eu-LISA“. Ji užtikrins, kad šiame reglamente nustatytos funkcijos būtų vykdomos laikantis 34 straipsnio 3 dalyje nustatytų prieinamumo, kokybės ir operatyvumo sąlygų. 3. Nedarant poveikio Komisijos sprendimui 2008/602/EB, tam tikri AIS ryšių infrastruktūros aparatinės ir programinės įrangos komponentai naudojami bendrai su VIS ryšių infrastruktūra, nurodyta Sprendimo 2004/512/EB 1 straipsnio 2 dalyje. Siekiant užtikrinti loginę VIS ir AIS duomenų atskirtį, be dabartinio VIS virtualiojo privačiojo tinklo, sukuriamas atskiras AIS skirtas virtualusis privatusis tinklas. 7 straipsnis

Sąveika su VIS 1.„eu-LISA“ sukuria saugų AIS centrinės sistemos ir VIS centrinės sistemos ryšių kanalą, kad būtų užtikrinta AIS ir VIS sąveika. Tiesioginė informacijos paieška abiejose sistemose įmanoma tik jeigu tokia galimybė nustatyta šiame reglamente ir Reglamente (EB) Nr. 767/2008. 2.Užtikrinus sąveiką, AIS naudojančios sienos apsaugos institucijos turi galimybę, naudodamosi AIS, susipažinti su VIS duomenimis, kad: (a)gautų ir importuotų su viza susijusius duomenis tiesiogiai iš VIS, kai AIS norima sukurti arba atnaujinti vizos turėtojo asmens bylą pagal šio reglamento 13, 14 ir 16 straipsnius ir Reglamento (EB) Nr. 767/2008 18a straipsnį; (b)gautų ir importuotų su viza susijusius duomenis tiesiogiai iš VIS, kai AIS norima atnaujinti duomenis, jeigu viza panaikinama, atšaukiama arba pratęsiama pagal šio reglamento 17 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 767/2008 13, 14 ir 18a straipsnius;

(c)patikrintų vizos autentiškumą ir galiojimą arba patikrintų, ar įvykdytos Reglamento (ES) 2016/399 6 straipsnyje nurodytos atvykimo į valstybių narių teritoriją sąlygos, kaip nustatyta šio reglamento 21 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 767/2008 18 straipsnio 2 dalyje; (d)išorės sienų perėjimo punktuose patikrintų, ar trečiosios šalies pilietis, kuriam netaikomas reikalavimas turėti vizą, anksčiau buvo įregistruotas VIS pagal šio reglamento 21 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 767/2008 19a straipsnį; (e)išorės sienų perėjimo punktuose patikrintų vizos turėtojo tapatybę, ieškodamos pirštų atspaudų VIS pagal šio reglamento 21 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 767/2008 18 straipsnio 6 dalį, jeigu vizos turėtojo tapatybės negalima patikrinti AIS. 3. Užtikrinus reikalaujamą sąveiką, VIS naudojančios vizų institucijos turi galimybę, naudodamosi VIS, susipažinti su AIS duomenimis, kad: (a)išnagrinėtų prašymus išduoti vizą ir priimtų sprendimus dėl šių prašymų laikydamosi šio reglamento 22 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 767/2008 15 straipsnio 4 dalies; (b)atnaujintų su viza susijusius duomenis AIS, jeigu viza panaikinama, atšaukiama arba pratęsiama pagal šio reglamento 17 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 767/2008 13 ir 14 straipsnius. 8 straipsnis

Prieiga prie AIS duomenims įvesti, keisti, trinti ir susipažinti su jais 1.Prieiga prie AIS 13, 14, 15, 16, 17 ir 18 straipsniuose nurodytiems duomenims įvesti, keisti, trinti arba susipažinti su jais suteikiama tik tinkamai įgaliotiems kiekvienos valstybės narės institucijų, turinčių kompetenciją pagal 21–32 straipsnius, darbuotojams. Ši prieiga ribojama tiek, kiek tai būtina užduotims atlikti siekiant šio tikslo, ir proporcingai siekiamiems tikslams. 2.Kiekviena valstybė narė paskiria kompetentingas nacionalines institucijas, įskaitant sienos apsaugos institucijas, vizų institucijas ir imigracijos institucijas. Tinkamai įgaliotiems darbuotojams suteikiama prieiga prie AIS duomenims įvesti, keisti, trinti arba susipažinti su jais. Kiekviena valstybė narė šių institucijų sąrašą nedelsdama perduoda „eu-LISA“. Šiame sąraše nurodoma, kokiu tikslu kiekvienai institucijai suteikiama prieiga prie AIS duomenų. Per tris mėnesius nuo AIS veikimo pradžios pagal 60 straipsnį Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje skelbiamas šių institucijų suvestinis sąrašas. Jeigu sąraše daroma pakeitimų, „eu-LISA“ kartą per metus skelbia atnaujintą suvestinį sąrašą. 9 straipsnis

Bendrieji principai 1.Kiekviena kompetentinga institucija, kuriai suteikta prieiga prie AIS, užtikrina, kad AIS būtų naudojama tik kai tai yra būtina, ir kad ji būtų naudojama tinkamai ir proporcingai. 2.Kiekviena kompetentinga institucija užtikrina, kad, naudojant AIS, trečiųjų šalių piliečiai nebūtų diskriminuojami dėl lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos ir kad būtų visapusiškai gerbiamas žmogaus orumas bei asmens neliečiamybė. Ypač daug dėmesio skiriama ypatingai vaikų, vyresnio amžiaus žmonių ir neįgaliųjų padėčiai. Saugant vaiko duomenis svarbiausias prioritetas yra vaiko interesai. 10 straipsnis

Automatinė skaičiuoklė ir pareiga informuoti trečiųjų šalių piliečius apie likusią leidžiamo buvimo trukmę 1.AIS įdiegiama automatinė skaičiuoklė, kuri parodo AIS registruotų trečiųjų šalių piliečių, kuriems leista atvykti trumpalaikiam buvimui {arba leidžiama būti turint kelionių vizą}, maksimalią leidžiamo buvimo trukmę pagal Reglamento (ES) 2016/399 6 straipsnio 1 dalį. Skaičiuoklės mechanizmas netaikomas trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra Sąjungos piliečio šeimos nariai, kuriems taikoma Direktyva 2004/38/EB, arba trečiosios šalies piliečio, kuris pagal Sąjungos teisę naudojasi laisvo judėjimo teise, šeimos nariai ir kurie neturi Direktyvoje 2004/38/EB nurodytos leidimo gyventi kortelės. 2.Automatinė skaičiuoklė: a) informuoja kompetentingas institucijas apie leidžiamo buvimo trukmę atvykus ir ar anksčiau naudotasi vienkartine arba dvigubo atvykimo viza suteikiamais leidimais atvykti; b) nustato išvykstančių užsibuvusių trečiųjų šalių piliečių tapatybę. 3. Sienos apsaugos institucijos pagal Reglamento (ES) 2016/399 8 straipsnio 9 dalį informuoja trečiosios šalies pilietį apie maksimalų leidžiamo buvimo dienų skaičių, kurį nustatant atsižvelgiama į vizoje {arba kelionių vizoje} nustatytą atvykimų skaičių ir leidžiamo buvimo trukmę.

4.Apskaičiuojant leidžiamo buvimo Šengeno erdvėje trukmę neatsižvelgiama į buvimą valstybėse narėse, kurios pagal atitinkamus savo stojimo aktus dar visapusiškai netaiko Šengeno acquis. Tos valstybės narės AIS registruoja trečiųjų šalių piliečių buvimą. Tačiau sistemoje veikianti automatinė skaičiuoklė neįtraukia buvimo valstybėse narėse, kurios dar visapusiškai netaiko Šengeno acquis, trukmės į leidžiamo buvimo laikotarpį. 11 straipsnis

Informavimo mechanizmas 1.AIS įdiegiamas mechanizmas, kuris vos pasibaigus leidžiamo buvimo trukmei automatiškai nustato, kuriuose atvykimo ir (arba) išvykimo įrašuose nėra duomenų apie išvykimą, ir nustato įrašus, iš kurių matyti, kad viršytas maksimalus leidžiamo buvimo terminas. 2.Paskirtosioms kompetentingoms nacionalinėms institucijoms pateikiamas sistemos sugeneruotas sąrašas, kuriame nurodomi 14 ir 15 straipsniuose išvardyti visų nustatytų užsibuvusių asmenų duomenys. 12 straipsnis

Saityno paslauga 1. Kad trečiųjų šalių piliečiai bet kuriuo metu galėtų patikrinti likusią leidžiamo buvimo trukmę, jie, naudodamiesi saugia internetine prieiga prie saityno paslaugos, kurios prieglobą savo dviejose techninėse stotyse vykdo „eu-LISA“, turėtų turėti galimybę įvesti pagal 14 straipsnio 1 dalies b punktą reikalaujamus duomenis, įskaitant numatomas atvykimo ir išvykimo datas. Saityno paslauga besinaudojančiam trečiosios šalies piliečiui, kuris įvedė minėtus duomenis, pateikiamas atsakymas „Gerai“ (angl. OK) arba „Negerai“ (angl. NOT OK). Saityno paslaugos teikimui naudojama atskira tik skaitymo režimu prieinama duomenų bazė, kuri kas dieną atnaujinama taikant vienpusio AIS duomenų poaibio išgavimo procedūrą, per kurią surenkami tik būtiniausi duomenys. 2. Vežėjai gali naudoti saugią interneto prieigą prie 1 dalyje nurodytos saityno paslaugos, kad patikrintų, ar trečiosios šalies piliečio turima vienkartinė arba dvigubo atvykimo viza jau buvo panaudota. Vežėjas pateikia 14 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytus duomenis. Saityno paslauga besinaudojantiems vežėjams, kurie įvedė minėtus duomenis, pateikiamas atsakymas „Gerai“ (angl. OK) arba „Negerai“ (angl. NOT OK). Vežėjai gali saugoti išsiųstą informaciją ir gautą atsakymą. 3. Vadovaujantis 61 straipsnio 2 dalyje nurodyta nagrinėjimo procedūra, priimamos išsamios saityno paslaugos teikimo taisyklės ir šiai paslaugai taikomos duomenų apsaugos ir saugumo taisyklės. II SKYRIUS

Atvykimas ir duomenų naudojimas sienos apsaugos institucijose 13 straipsnis

Duomenų įvedimo į AIS procedūros 1. Sienos apsaugos institucijos pagal 21 straipsnį patikrina, ar AIS sukurta ankstesnė trečiosios šalies piliečio asmens byla, ir patikrina tokio piliečio tapatybę. Jeigu trečiosios šalies pilietis išankstinei duomenų registracijai arba patikrinimo kertant sieną metu naudoja savitarnos sistemą [ar nereikėtų šios savitarnos sistemos apibūdinti arba paaiškinti?], tikrinimą galima atlikti naudojant savitarnos sistemą. 2.Jeigu sistemoje yra sukurta ankstesnė asmens byla, sienos apsaugos institucija prireikus atnaujina asmens bylos duomenis, kiekvieno atvykimo ir išvykimo atveju įveda atvykimo ir (arba) išvykimo įrašą, kaip nurodyta 14 ir 15 straipsniuose, arba, kai taikoma, įrašą apie atsisakymą leisti atvykti pagal 16 straipsnį. Tas įrašas susiejamas su atitinkamo trečiosios šalies piliečio asmens byla. Kai taikytina, 17 straipsnio 1 dalyje nurodyti duomenys įtraukiami į asmens bylą, o 17 straipsnio 3 ir 4 dalyje nurodyti duomenys pridedami prie atitinkamo trečiosios šalies piliečio atvykimo ir (arba) išvykimo įrašo. Į trečiosios šalies piliečio asmens bylą įtraukiami įvairūs kelionės dokumentai ir (arba) tapatybės, kuriuos (-ias) jis naudoja teisėtai. Jeigu ankstesnė byla yra įregistruota ir trečiosios šalies pilietis pateikia kelionės dokumentą, kuris skiriasi nuo anksčiau įregistruoto kelionės dokumento, 14 straipsnio 1 dalies f punkte nurodyti duomenys taip pat atnaujinami, jeigu iš naujo kelionės dokumento lusto galima elektroniniu būdu išgauti įrašytą veido atvaizdą. 3. Tais atvejais, kai būtina įvesti arba atnaujinti vizos turėtojo asmens bylos duomenis, sienos apsaugos institucijos gali 14 straipsnio 1 dalies d, e ir g punktuose nurodytus duomenis gauti ir importuoti tiesiogiai iš VIS pagal Reglamento (EB) Nr. 767/2008 18a straipsnį. 4. Jeigu trečiosios šalies pilietis anksčiau nebuvo registruotas AIS, sienos apsaugos institucija sukuria tokio asmens bylą įvesdama, kaip taikytina, 14, 15 ir 16 straipsniuose nurodytus duomenis. 5. Jeigu trečiosios šalies pilietis išankstinei duomenų registracijai naudoja savitarnos sistemą, taikomas Reglamento (ES) 2016/399 8c straipsnis. Tokiu atveju trečiosios šalies pilietis gali iš anksto registruoti asmens bylos duomenis arba, jei taikytina, duomenis, kuriuos reikia atnaujinti. Duomenis turi patvirtinti sienos apsaugos pareigūnas, kai pagal Reglamentą (ES) 2016/399 būna priimtas sprendimas leisti atvykti arba neleisti atvykti. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas tikrinimas vykdomas naudojant savitarnos sistemą. 14 straipsnio 1 dalies d, e ir g punktuose nurodytus duomenis galima gauti ir importuoti tiesiogiai iš VIS. 6. Jeigu trečiosios šalies pilietis patikrinimams kertant sieną atlikti naudoja savitarnos sistemą, taikomas Reglamento (ES) 2016/399 8d straipsnis. Tokiu atveju šio straipsnio 1 dalyje nurodytas tikrinimas vykdomas naudojant savitarnos sistemą. 7. Jeigu trečiosios šalies pilietis kirsdamas išorės sieną naudoja e. vartus, taikomas Reglamento (ES) 2016/399 8d straipsnis. Tokiu atveju atvykimo ir (arba) išvykimo įrašas atitinkamai įregistruojamas ir su atitinkama asmens byla susiejamas per e. vartų sistemą. 8. Jeigu būtina sukurti asmens bylą arba atnaujinti 14 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytą veido atvaizdą, veido atvaizdą galima išgauti tik elektroniniu būdu iš elektroninio mašininio nuskaitymo kelionės dokumentų ir įkelti jį į asmens bylą, jeigu patikrinta, kad elektroninio mašininio nuskaitymo kelionės dokumento luste įrašytas veido atvaizdas atitinka vietoje nuskaitytą atitinkamo trečiosios šalies piliečio veido atvaizdą. 14 straipsnis

Vizų turėtojų asmens duomenys 1.Sienos apsaugos institucija sukuria vizą turinčio trečiosios šalies piliečio bylą įvesdama šiuos duomenis:

a)pavardę; vardą (-us); gimimo datą; pilietybę (-es); lytį; b)kelionės dokumento (-ų) rūšį (-is), numerį (-ius) ir išdavusios šalies trijų raidžių kodą; c)kelionės dokumento (-ų) galiojimo pabaigos datą; d)trumpalaikės vizos įklijos numerį, įskaitant vizą išdavusios valstybės narės trijų raidžių kodą, vizos rūšį, maksimalios pagal vizą leidžiamos buvimo trukmės pabaigos datą, kuri turi būti atnaujinama kiekvieną kartą atvykus, ir, jei taikytina, vizos galiojimo pabaigos datą; e)pirmo atvykimo naudojantis trumpalaike viza atveju – atvykimų skaičių ir leidžiamo buvimo laikotarpį, nurodytą vizos įklijoje; f)veido atvaizdą, jei įmanoma, išgautą elektroniniu būdu iš elektroninio mašininio nuskaitymo kelionės dokumento, o jeigu neįmanoma, tuomet fotografuojant vietoje; g)kelionių vizos įklijos numerį, vizos rūšį ir, jei taikytina, vizos galiojimo pabaigos datą. 2.Kaskart vizą turinčiam trečiosios šalies piliečiui atvykstant, į atvykimo ir (arba) išvykimo įrašą įvedami toliau nurodyti duomenys apie jį. Tas įrašas su to trečiosios šalies piliečio asmens byla susiejamas naudojant atskirą nuorodos numerį, kurį AIS priskiria sukuriant tą bylą: a)atvykimo data ir laikas; b) sienos perėjimo punktas ir leidimą atvykti suteikusi institucija. 3.Kaskart asmeniui išvykstant, į atvykimo ir (arba) išvykimo įrašą, susietą su to vizą turinčio trečiosios šalies piliečio asmens byla, įvedami šie duomenys: a)išvykimo data ir laikas; b)išvykimo sienos perėjimo punktas. 4.Jeigu, pasibaigus leidžiamo buvimo laikotarpiui nėra išvykimo duomenų, atvykimo ir (arba) išvykimo įrašas sistemoje pažymimas žyma arba vėliavėle, o duomenys apie vizą turintį trečiosios šalies pilietį, kuris laikomas užsibuvusiu, įrašomi į 11 straipsnyje nurodytą sąrašą. 5. Norint sukurti vizą turinčio trečiosios šalies piliečio asmens bylą, 1 dalies d, e ir g punktuose nurodytus duomenis sienos apsaugos institucija pagal Reglamento (EB) Nr. 767/2008 18a straipsnį gali gauti ir importuoti tiesiogiai iš VIS. 15 straipsnis

Trečiųjų šalių piliečių, kuriems netaikoma pareiga turėti vizą, asmens duomenys 1.Dėl trečiųjų šalių piliečių, kuriems netaikoma pareiga turėti vizą, sienos apsaugos institucija į jų asmens bylą įveda 14 straipsnio 1 dalies a, b, c ir f punktuose nurodytus duomenis. Be to, į to asmens bylą sienos apsaugos institucija, atsižvelgdama į Komisijos pagal 61 straipsnio 2 dalį patvirtintas pirštų atspaudų raiškos ir naudojimo specifikacijas, įveda keturių dešinės rankos, o jeigu jos nėra, tuomet tų pačių kairės rankos pirštų – smiliaus, didžiojo, bevardžio ir mažojo – atspaudus. Trečiųjų šalių piliečiams, kuriems netaikoma pareiga turėti vizą, taikomos 14 straipsnio 2–4 dalys. 2.Vaikams iki 12 metų reikalavimas duoti pirštų atspaudus netaikomas dėl teisinių priežasčių. 3.Asmenims, kurių pirštų atspaudų neįmanoma paimti fiziškai, reikalavimas duoti pirštų atspaudus netaikomas dėl faktinių priežasčių. Vis dėlto, jeigu pirštų atspaudų negalima fiziškai paimti tik laikinai, asmuo pirštų atspaudus turi duoti, kai atvyksta kitą kartą. Sienos apsaugos institucijos turi teisę prašyti išsamiau paaiškinti, dėl kokių priežasčių laikinai negalima duoti pirštų atspaudų.

Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai kyla sunkumų dėl pirštų atspaudų paėmimo, būtų taikomos tinkamos procedūros, užtikrinančios asmens orumą. 4.Jeigu atitinkamam asmeniui reikalavimas duoti pirštų atspaudus netaikomas dėl teisinių arba faktinių priežasčių pagal 2 arba 3 dalį, specialiame duomenų laukelyje nurodoma „netaikoma“. Sistema leidžia atskirti atvejus, kai pirštų atspaudų nereikalaujama duoti dėl teisinių priežasčių ir kai jų neįmanoma duoti dėl faktinių priežasčių. 16 straipsnisTrečiųjų šalių piliečių, kuriems neleista atvykti, asmens duomenys 1.Jeigu pagal Reglamento (ES) 2016/399 14 straipsnį ir jo V priedą sienos apsaugos institucija priima sprendimą neleisti atvykti šio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje nurodytam trečiosios šalies piliečiui į valstybių narių teritoriją ir kai atitinkamo trečiosios šalies piliečio byla anksčiau nebuvo registruota AIS, sienos apsaugos institucija sukuria to trečiosios šalies piliečio bylą, kurioje įveda pagal 14 straipsnio 1 dalį reikalaujamus duomenis, jeigu trečiųjų šalių piliečiai turi vizą, ir pagal 15 straipsnio 1 dalį reikalaujamus duomenis, jeigu trečiųjų šalių piliečiams reikalavimas turėti vizą netaikomas. 2.Norint sukurti vizą turinčio trečiosios šalies piliečio asmens bylą, 14 straipsnio 1 dalies d, e ir g punktuose nurodytus duomenis kompetentinga sienos apsaugos institucija pagal Reglamento (EB) Nr. 767/2008 18a straipsnį gali tiesiogiai gauti iš VIS ir importuoti juos į AIS. 3. Į atskirą atsisakymo leisti atvykti įrašą įvedami toliau nurodyti vizą turinčių trečiųjų šalių piliečių ir trečiųjų šalių piliečių, kuriems netaikomas reikalavimas turėti vizą, duomenys: a) atsisakymo leisti atvykti data ir laikas; b) sienos perėjimo punktas; c) institucija, kuri neleido atvykti; d) raštas (-ai), susijęs (-ę) su atsisakymo leisti atvykti priežastimi (-imis), surašytas (-i) pagal Reglamento (ES) 2016/399 V priedo B dalį. 4.Jeigu AIS jau yra ankstesnė byla, 2 dalyje nurodyti duomenys įtraukiami į esamą bylą. 17 straipsnisDuomenys, kuriuos reikia įvesti, kai leidimas būti atšaukiamas, panaikinamas arba pratęsiamas 1.Jeigu priimamas sprendimas atšaukti arba panaikinti leidimą būti arba vizą, arba pratęsti leidžiamo buvimo trukmę arba vizos galiojimą, sprendimą priėmusi kompetentinga institucija asmens bylą papildo šiais duomenimis: a)informacija apie statusą, nurodydama, kad atšauktas arba panaikintas leidimas būti arba viza, arba kad pratęsta leidžiamo buvimo trukmė arba vizos galiojimas; b)institucijos, atšaukusios arba panaikinusios leidimą būti arba vizą, arba pratęsusios leidžiamo buvimo trukmę arba vizos galiojimą, pavadinimas; c)sprendimo atšaukti arba panaikinti leidimą būti arba vizą, arba pratęsti leidžiamo buvimo trukmę arba vizos galiojimą priėmimo vieta ir data; d)naujas vizos įklijos numeris, įskaitant vizą išduodančios šalies trijų raidžių kodą; e)leistinos buvimo trukmės pratęsimo laikotarpis; f)nauja leidimo būti arba vizos galiojimo pabaigos data.

2.Jeigu priimamas sprendimas panaikinti, atšaukti arba pratęsti vizą, sprendimą priėmusi vizų institucija pagal Reglamento (EB) Nr. 767/2008 13 ir 14 straipsnius nedelsdama iš VIS gauna šio straipsnio 1 dalyje nurodytus duomenis ir juos tiesiogiai importuoja į AIS. 3.Atvykimo ir (arba) išvykimo įraše nurodoma (-os) leidimo būti atšaukimo priežastis (-ys): a)priežastys, dėl kurių asmuo išsiunčiamas; b)bet koks kitas valstybės narės kompetentingų institucijų sprendimas, priimtas vadovaujantis nacionalinės teisės aktais, pagal kurį atvykimo į valstybių narių teritoriją arba buvimo joje sąlygų neatitinkantis arba nebeatitinkantis trečiosios šalies pilietis išsiunčiamas arba turi išvykti. 4.Atvykimo ir (arba) išvykimo įraše nurodomos leidžiamo buvimo trukmės pratęsimo priežastys. 5.Kai asmuo išvyksta arba yra išsiunčiamas iš valstybių narių teritorijos pagal sprendimą, kaip nurodyta 3 dalyje, kompetentinga institucija pagal 13 straipsnio 2 dalį įrašo duomenis į to konkretaus atvykimo atvejo atvykimo ir (arba) išvykimo įrašą. 18 straipsnis

Duomenys, kurie turi būti įvedami paneigus prezumpciją, kad trečiosios šalies pilietis neatitinka buvimo trukmės sąlygų pagal Reglamento (ES) 2016/399 12 straipsnį Nedarant poveikio 20 straipsniui, jeigu valstybės narės teritorijoje esantis trečiosios šalies pilietis nėra registruotas AIS arba trečiosios šalies piliečio atvykimo ir (arba) išvykimo įraše nėra duomenų apie išvykimą pasibaigus leidžiamo buvimo laikotarpiui, kompetentingos institucijos gali daryti prielaidą, kad trečiosios šalies pilieti