LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS S ĄJUNGOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.7.20 
SEK(2010) 963 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARL AMENTUI, TARYBAI IR AUDITO 
RŪMAMS 
 
EUROPOS S ĄJUNGOS METIN ĖS ATASKAITOS 
2009 FINANSINIAI METAI 
         
Konsoliduotosios finansin ės ataskaitos ir konsoliduotosios  
biudžeto vykdymo ataskaitos 
LT 2   LT TURINYS 
KONSOLIDUOT ŲJŲ ATASKAIT Ų PASTABA..................................................................... 3 
ES BIUDŽETO VYKDYMAS IR APSKAITA ........................................................................ 4 I DALIS. EUROPOS S ĄJUNGOS KONSOLIDUOTOSIOS FINANSIN ĖS ATASKAITOS 
IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS.......................................................................... 11 
BALANSAS....................................................................................................................... ...... 12 
EKONOMIN ĖS VEIKLOS REZULTAT Ų ATASKAITA..................................................... 13 
PINIGŲ SRAUTŲ LENTEL Ė................................................................................................. 14 
GRYNOJO TURTO POKY ČIŲ ATASKAITA ...................................................................... 15 
FINANSINI Ų ATASKAIT Ų PASTABOS.............................................................................. 16 
1. SVARBIAUSI APSKAI TOS PRINCIPAI ................................................................ 17 
2. BALANSO PASTABOS ........................................................................................... 32 3. EKONOMIN ĖS VEIKLOS REZULTAT Ų ATASKAITOS PASTABOS ............... 60 
4. PINIG Ų SRAUTŲ LENTEL ĖS PASTABOS........................................................... 72 
5. NEAPIBR ĖŽTASIS TURTAS IR NEAPIBR ĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI IR KITA 
INFORMACIJA......................................................................................................... 73 
6. FINANSIN ĖS KOREKCIJOS IR L ĖŠŲ SUSIGR ĄŽINIMAS NUSTA ČIUS 
PAŽEIDIMUS............................................................................................................ 82 
7. FINANSIN ĖS RIZIKOS VALDYMAS.................................................................. 101 
8. SUSIJUSI Ų ŠALIŲ ATSKLEIDIMAS................................................................... 110 
9. ĮVYKIAI PO BALANSO DATOS.......................................................................... 112 
10. KONSOLIDUOTI SUBJEKTAI ............................................................................. 113 11. NEKONSOLIDUOTI SUBJEKTAI ........................................................................ 114 II DALIS. EUROPOS S ĄJUNGOS KONSOLIDUOTOS IOS BIUDŽETO VYKDYMO 
ATASKAITOS IR AIŠKI NAMOSIOS PASTABOS.............................................. 116 
KONSOLIDUOTOSIOS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS................................... 117 
KONSOLIDUOT ŲJŲ BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAIT Ų AIŠKINAMOSIOS 
PASTABOS ............................................................................................................. 144 
1. BIUDŽETO PRINCIPAI, STRUKT ŪRA IR ASIGNAVIMAI .............................. 145 
2. BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAIT Ų PAAIŠKINIMAS .................................. 149 
LT 3   LT KONSOLIDUOT ŲJŲ ATASKAIT Ų PASTABA 
Europos S ąjungos 2009 m. konsoliduotosios metin ės ataskaitos parengtos remiantis 
informacija, kuri ą pateikė kitos institucijos ir įstaigos pagal Europos S ąjungos bendrajam 
biudžetui taikomo finansinio reglamento 129 straipsnio 2 dal į. Pareiškiu, kad šios ataskaitos 
parengtos pagal šio Finansinio reglamento VII antraštin ę dalį, laikantis apskaitos princip ų, 
taisyklių ir metodų, nurodytų finansinių ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose.  
Iš šių institucij ų ir įstaigų apskaitos pareig ūnų gavau vis ą informacij ą, kurios patikimum ą 
patvirtino min ėtieji pareig ūnai ir kuri b ūtina ataskaitoms, kuriose nurodyti Europos S ąjungos 
turtas, įsipareigojimai ir biudžeto vykdymas, parengti. 
Remdamasis šia informacija ir tokiom is patikromis, kurios, mano manymu, b ūtinos Europos 
Komisijos ataskaitoms pasira šyti, tvirtinu, kad esu pagr įstai įsitikinęs, jog ataskaitose visais 
reikšmingais aspektais parodyta tikra ir teisinga Europos S ąjungos finansin ė būklė. 
 
   
  
(parašas) 
Philippe Taverne 
Komisijos  
apskaitos pareig ūnas 
LT 4   LT ES BIUDŽETO  VYKDYMAS  IR APSKAITA 
 
1. METINIO BIUDŽETO RENGIMAS 
 
Iš Europos S ąjungos (ES) biudžeto finansuojama įvairių sričių politika ir programos visoje 
ES. Remdamasi valstybi ų narių nustatytais prioritetais, Komisija vykdo specialias konkre čios 
srities programas, veikl ą ir projektus. Galima parama įvairiausiems projektams: tiek švietimo 
projektams, susijusiems su student ų ir mokytoj ų judumu, tiek projektams, kuri ų paskirtis – 
gerinti ES darbuotoj ų darbo aplink ą, stiprinti išor ės sienų kontrolę. 
Per 90 % ES biudžeto skiriama finansuoti toki oms ES politikos ir veiklos sritims, d ėl kurių 
susitarė visos valstyb ės narės. Veikla grindžiamu biudžeto sudarymu (ABB) užtikrinamas 
tiesioginis metinio biudžet o ir ES politikos sri čių ryšys. Biudžeto nomenklat ūroje pagal 
veiklos r ūšis, kuri pirm ą kartą įtraukta į 2004 m. biudžet ą, aiškiai nurodomos Europos 
Sąjungos politikos sritys ir bendra kiekvienai iš ši ų sričių skiriamų išteklių suma. 
Politikos sritys yra suskirstytos į maždaug 200 veiklos r ūšių, iš kurių daugiau nei 110 apima 
veiklos biudžeto išlaid ų kategorijas ir tod ėl biudžeto nomenklat ūroje atitinka bi udžeto skyrius. 
Šios politikos sritys daugiausia yra susijusios su veikla, nes pagrindine pagal jas vykdoma 
veikla siekiama pad ėti trečiųjų šalių paramos gav ėjams atitinkamose veiklos srityse. Ta čiau 
kitos politikos sritys, pvz., „Koordinavimas ir teisin ės konsultacijos“ ir „Biudžetas“, yra 
horizontalios ir jomis užtikrinamas tinkama s Komisijos funkcionavimas. Veiklos strukt ūra 
numatoma bendra konceptuali prioritet ų nustatymo, planavimo, bi udžeto sudarymo, kontrol ės 
ir atskaitomyb ės sistema, kurios pagrindinis tikslas – skatinti veiksming ą, ekonomišk ą ir 
efektyvų išteklių naudojim ą. 
Biudžeto projekto pri ėmimo vidaus proced ūra prasideda tuomet, kai Komisija pradeda rengti 
biudžeto projekt ą, kuris po to pateikiamas Tarybai, kur i gali atlikti reikiamus pakeitimus. 
Vėliau atnaujintas biudžetas teikiamas Europos Parlamentui, kuris gali si ūlyti pakeitimus arba 
patvirtinti ar atmesti esam ą projektą. Kai sutariama d ėl visų pakeitim ų ir atnaujinim ų 
(prireikus įskaitant visiškai nauj ą Komisijos pasi ūlytą projektą), gruodžio m ėn. viduryje 
Parlamentas patvirtina biudžet ą. Parlamento pirmininkas pa skelbia, kad biudžetas yra 
patvirtintas, ir tada j į galima vykdyti. 
 
2. KAIP FINANSUOJAMA ES? 
ES finansavimas yra dviej ų pagrindini ų kategorij ų: nuosavų išteklių įplaukos ir įvairios 
įplaukos. 
 
2.1 Nuosav ų išteklių įplaukos ir gautinos sumos 
ES automatiškai gauna nuosav ų išteklių įplaukas, kad gal ėtų finansuoti savo biudžet ą be 
tolesnio nacionalini ų valdžios institucij ų sprendimo. Visa biudžetui finansuoti reikaling ų 
nuosavų išteklių suma nustatoma iš vis ų išlaidų atėmus kitas įplaukas. Bendra nuosav ų 
išteklių suma negali viršyti 1,24 % (nuo 2010 m. – 1,23 %) ES bendr ųjų nacionalini ų pajamų 
(BNP). Nuosavus išteklius galima suskirstyti į šias kategorijas: 
1) Tradicinius nuosavus išteklius (TNI) sudaro muitai ir cukraus mokes čiai. Šiuos 
nuosavus išteklius iš ūkinės veiklos vykdytoj ų renka valstyb ės narės ES vardu. 
Tačiau valstyb ės narės pasilieka 25 % kaip atlyg į už surinkimo išlaidas. Muitai 
renkami už produktus, importuojamus iš tre čiųjų šalių, taikant muit ų normas 
LT 5   LT pagal Bendr ąjį muitų tarifą. Cukraus mokes čius moka cukraus gamintojai, kad 
būtų finansuojamos eksporto gr ąžinamosios išmokos už cukr ų. TNI paprastai 
sudaro apie 13 % nuosav ų išteklių įplaukų. 
2) Nuosavi ištekliai iš prid ėtinės vertės mokesčio (PVM) renkami iš valstybi ų 
narių PVM bazi ų, kurios šiuo tikslu suderintos pagal Bendrijos taisykles. Tokia 
pati procentin ė dalis taikoma suderintai kiekvienos valstyb ės narės bazei. 
Tačiau PVM bazei, į kurią atsižvelgiama, taikomas 50 % kiekvienos valstyb ės 
narės BNP apribojimas. PVM ištekliai pa prastai sudaro apie 12 % nuosav ų 
išteklių įplaukų. 
3) Ištekliai iš bendr ųjų nacionalini ų pajamų (BNP) naudojami biudžeto įplaukoms 
ir išlaidoms subalansuoti, t. y. tai bi udžeto daliai, kuri ne priklauso jokiems 
kitiems įplaukų šaltiniams, finansuoti. Kiekvienos valstyb ės narės BNP 
taikomas toks pat procentinis dydis, nustatomas pagal ES taisykles. BNP ištekliai paprastai sudaro apie 75 % nuosav ų ištekli
ų įplaukų. 
Kalbant apie ši ų sumų mokėjimą, atskirose s ąskaitose pateikiami trad iciniai nuosavi ištekliai, 
kuriuos pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies b punkt ą 
nustatė valstybės narės, bet kuriais ES negali  disponuoti, nes jie dar n ėra susigrąžinti ar 
garantuoti arba d ėl to, kad jie yra užgin čyti. Kiekviena valstyb ė narė Komisijai siun čia šių 
sąskaitų ketvirčio ataskait ą ir konkre čiai nurodo kiekvienos ištekli ų rūšies:  
– praėjusio ketvir čio nesumok ėtą likutį, 
– per atitinkam ą ketvirtį susigrąžintas sumas, 
– bazės patikslinim ą (korekcijas ir (arba) pa naikinimus) per atitinkam ą ketvirtį, 
– nurašytas sumas, 
– atitinkamo ketvir čio pabaigoje susigr ąžintiną likutį. 
Susigrąžinus atskiros s ąskaitos tradicinius nuosavus  išteklius, jie turi b ūti pervesti Komisijai 
ne vėliau kaip pirm ą darbo dien ą po 19-tos antro m ėnesio, einan čio po mėnesio, per kur į buvo 
susigrąžintos teis ės į gautinas sumas, dienos. 
Teisių į gautinas sumas vert ės sumažinimas atskiroje s ąskaitoje turi b ūti atliekamas, siekiant 
parodyti pad ėtį, kai faktinis ši ų sumų grąžinimas ne įtikimas. Šis vert ės sumažinimas pagr įstas 
pačių valstybi ų narių atliktu vertinimu, remiantis Tarybos reglamento (EB, Euratomas) 
Nr. 1150/2000 6 straipsnio 4 dalies b punktu, kur iame teigiama, kad „kartu su galutine 
atitinkam ų metų ketvirčio ataskaita valstyb ės narės siunčia teisių į gautinas sumas, nurodyt ų 
atskiroje s ąskaitoje t ų metų gruodžio 31 d., kuri ų grąžinimas ne įtikimas, bendros sumos 
sąmatą“. 
Remiantis valstybi ų narių atsiųstais įvertinimais, iš sum ų, gautinų iš valstybi ų narių, punkto 
balanso turto pus ėje atimama sumažinta vert ė. Tačiau tai nereiškia, kad Komisija atsisako 
teisės susigrąžinti sumas, kurioms taikomas šis vert ės koregavimas. Net jei l ėšų 
susigrąžinimas labai ne įtikimas ar beveik ne įmanomas, tai neb ūtinai reiškia, kad ES biudžetas 
prarado atitinkamas sumas kaip tradicin ius nuosavus išteklius. Taip yra tod ėl, kad 
nesusigrąžintos teis ės į gautinas sumas yra prarandamos tik tuo atveju, jei valstyb ė narė 
išnaudoja visus b ūdus, reikiamus j ų susigrąžinimui užtikrinti. Jei valstyb ė narė to nepadaro, ji 
laikoma finansiškai atsakinga ir privalo t ą sumą sumokėti į ES biudžet ą pagal Reglamento 
Nr. 1150/2000 17 straipsnio 2 dal į. 
 
2.2 Įvairios įplaukos 
LT 6   LT Įvairios įplaukos, gaunamos iš Europos S ąjungos veiklos, paprastai sudaro mažiau nei 10 % 
visų įplaukų. Tai yra, pavyzdžiui, konkurencijos byl ų baudos ir vykdomieji raštai sumoms 
išieškoti, skirti priva čiojo ir viešojo sektoriaus skolininkams, kiek tai susij ę su ES projekt ų 
valdymu. Šiai kategorijai taip pat prik lauso Teisingumo Teismo paskirti baud ų mokėjimai 
valstybėms narėms, nevykdan čioms priimto sprendimo. Kiekvienais metais Komisija valdo 
šimtus tūkstančių projektų ir per metus turi išduoti apie 13 000 vykdom ųjų raštų sumoms 
išieškoti. Už bet koki ą laiku nesumok ėtą skolą skaičiuojami delspinigiai. Kai tre čiųjų šalių, 
išskyrus valstybes nares, skolos lieka nesumok ėtos, Komisijos (ir Tarybos) sprendimai, 
kuriais nustatoma mok ėjimo prievol ė, yra tiesiogiai vykdytini pagal vykdymo teritorijoje 
galiojančio civilinio proceso taisykles. Įsipareigojim ų nevykdantiems skolininkams taikomos 
skolų išieškojimo proced ūros, kurias pradeda Teis ės tarnyba, padedama išor ės teisės firmų. 
 
3. KAIP VALDOMAS IR NAU DOJAMAS ES BIUDŽETAS 
 
3.1 Pirmin ės veiklos išlaidos 
Europos S ąjungos veiklos išlaidos priskiriamos įvairioms finansin ės programos išlaid ų 
kategorijoms ir gali b ūti įvairių rūšių, atsižvelgiant į tai, kaip pinigai išmokami ir tvarkomi. 
Remdamasi Finansiniu reglamentu, Komisija vykdo bendr ąjį biudžetą taikydama šiuos 
metodus: 
Tiesioginis centralizuotas valdymas:  taikomas tais atvejais, kai biudžet ą tiesiogiai vykdo 
Komisijos tarnybos. 
Netiesioginis centralizuotas valdymas:  taikomas tais atvejais, kai Komisija biudžeto 
vykdymo užduotis paveda ES arba nacionalin ės teisės subjektams, kaip antai ES viešosios 
teisės įstaigoms arba vieš ąsias paslaugas teikian čioms įstaigoms. 
Decentralizuotas valdymas:  taikomas tais atvejais, kai Komisija tam tikras biudžeto 
vykdymo užduotis perduoda tre čiosioms šalims. 
Pasidalijamasis valdymas:  pagal š į valdymo metod ą biudžeto vykdymo užduotys 
perduodamos valstyb ėms narėms. Didžioji išlaid ų dalis priskiriama pa sidalijamojo valdymo 
kategorijai, kai užduotys perduodamos valstyb ėms narėms, ir apima tokias sritis kaip žem ės 
ūkio išlaidos ir strukt ūriniai veiksmai. 
Jungtinis valdymas:  pagal šį metodą Komisija tam tikras biudžeto vykdymo užduotis paveda 
tarptautinei organizacijai. 
 
3.2 Įvairūs finansų pareigūnai 
Komisijos nari ų kolegija  prisiima bendr ą politinę atsakomyb ę, tačiau praktiškai nevykdo jai 
suteiktų biudžeto vykdymo įgaliojimų. Kiekvienais metais ji šias užduotis paveda atskiriems 
valstybės tarnautojams, kurie atsiskaito Kolegijai ir kuriems taikomi Finansinis reglamentas ir 
Tarnybos nuostatai. Šie darbuotojai – papr astai generaliniai di rektoriai ir tarnyb ų vadovai – 
yra vadinami įgaliotais leidimus duodan čiais pareig ūnais. Jie savo ruožtu  biudžeto vykdymo 
užduotis gali pavesti per įgaliotiems leidimus duodantiems pareig ūnams. 
Leidimus duodan čių pareigūnų atsakomyb ė apima vis ą valdymo proces ą, pradedant tuo, k ą 
reikia padaryti, norint įvykdyti institucijos nustaty tus politikos tikslus, ir baigiant veiklos 
valdymu tiek pa čios veiklos, tiek biudžeto poži ūriu, įskaitant teisini ų įsipareigojim ų 
pasirašym ą, veiklos rezultat ų kontrolę, lėšų išmokėjimą ir prireikus net l ėšų susigrąžinimą. 
Leidimus duodantys pareig ūnai taip pat turi organi zuoti vertinimus, kad b ūtų išanalizuotas j ų 
pasiūlymų įgyvendinamumas ( ex ante  vertinimas) ir nustatyta, ar jau įgyvendinamos 
LT 7   LT programos vykdomos s ėkmingai ir ar jos yra ekonomiš kai veiksmingos (tarpinis ir ex post  
vertinimai). Ši ų vertinim ų rezultatai naudojami siekiant pagerinti sprendim ų priėmimo 
procesą ir padidinti skaidrum ą, atskaitomyb ę ir ES intervencijos ekonomin į veiksmingum ą. 
Patikimas finans ų valdymas ir tinkama atskaitomyb ė kiekviename generaliniame direktorate 
užtikrinama valdymo kontrol ę (už kurią atsakingi leidimus duodantys pareig ūnai) atskiriant 
nuo vidaus audito ir reikalavim ų laikymosi kontrol ės, taikant aiškius vidaus kontrol ės 
standartus (parengtus pagal tarpta utinius COSO standartus), vykdant ex ante  ir ex post  
patikrinimus, nepriklausom ą vidaus audit ą, remiantis rizikos įvertinimu, bei už veikl ą 
reguliariai atsiskaitant atskiriems Komisijos nariams. 
Apskaitos pareig ūnas vykdo leidimus duodan čių pareigūnų parengtus mok ėjimo pavedimus 
ir vykdomuosius raštus sumoms išieškoti. Jis taip pat yra atsa kingas už iždo valdym ą, 
apskaitos taisykli ų ir metod ų nustatym ą, apskaitos sistem ų tvirtinim ą, apskaitos tvarkym ą ir 
institucijos metini ų ataskaitų rengimą. Be to, apskaitos pareig ūnas turi pasirašyti ataskaitas, 
pareikšdamas, kad jose parodyt a tikra ir teis inga finansin ė būklė. 
Vidaus auditori ų, kuris, tiksli ąja termino prasme, n ėra finansų pareigūnas, skiria institucija, 
arba įstaiga, kad jis tikrint ų, ar tinkamai veikia biudžeto vykdymo sistemos ir proced ūros, bei 
patartų rizikos valdymo klausimais. Jis pateikia nepriklausom ą nuomonę apie valdymo ir 
kontrolės sistemų kokybę bei rekomendacij ų, kaip pagerinti veiklos proced ūras ir skatinti 
patikimą finansų valdymą. 
 
3.3 Įsipareigojimas naudoti ES biudžet ą 
Kai biudžetas patvirtinamas, Bi udžeto generalinis direktorat as per Komisijos apskaitos 
sistemą paskirsto l ėšas įvairioms Komisijos tarnyboms ir institucijoms bei kitoms įstaigoms 
pagal jų politinę atsakomyb ę, remdamasis veikla grindžiamo biudžeto sudarymo sistema. 
Pavyzdžiui, su aplinka susijusi ų biudžeto eilu čių valdymo atsakomyb ę Komisija paprastai 
paveda Aplinkos generalinio direktorato vadovui, generaliniam direktoriu i (kuris šiuo atveju 
yra įgaliotasis leidimus duodantis pareig ūnas, atsakingas už atitinkamas biudžeto eilutes). 
Prieš sudarant teisin į įsipareigojim ą (pavyzdžiui, sutart į arba dotacijos susitarim ą) su trečiąja 
šalimi, metiniame biudžete turi b ūti įtraukta biudžeto eilut ė, pagal kuri ą būtų galima vykdyti 
atitinkam ą veiklą. Atitinkamoje biudžeto eilut ėje taip pat turi b ūti pakankamai l ėšų išlaidoms 
padengti. Jeigu tenkinamos šios s ąlygos, reikiamos l ėšos turi b ūti rezervuojamos biudžete 
kaip apskaitos sistemos biudžetinis įsipareigojimas. 
Kol Komisija arba kita ES įstaiga ir galimas ES l ėšų gavėjas nesudaro rašytinio teisinio 
įsipareigojimo, iš ES biudžeto negalima išleisti joki ų pinigų. Pagal tiesiogin į centralizuot ą 
valdymą šis teisinis įsipareigojimas tampa arba su tartimi su rangovu, arba dotacijos 
susitarimu su gav ėju. 
Patvirtinus biudžetin į įsipareigojim ą, jis įtraukiamas į biudžeto apskaitos sistem ą ir 
atitinkamai paskirstomi asignavimai. Ta čiau tai neturi poveikio bendrosioms s ąskaitoms (arba 
didžiajai knygai), nes dar n ėra išlaidų. Taip yra tod ėl, kad Europos S ąjungos apskaitos sistem ą 
sudaro du atskiri, bet susij ę elementai: 
a) biudžeto s ąskaitos, kuriose pateikiama išsami biudžeto vykdymo informacija; 
b) bendrosios s ąskaitos, kuri ų pagrindu rengiamas balansas ir ekonomini ų 
rezultatų ataskaita. 
3.4 Mok ėjimų vykdymas 
3.4.1 Bendrosios taisykl ės 
LT 8   LT Kol už atitinkam ą operaciją atsakingas leidimus duodantis pareig ūnas nepatvirtina biudžetinio 
įsipareigojimo, mok ėjimų atlikti negalima. 
Kai mokėjimas patvirtinamas apskaitos sistemoje, atliekamas pervedimas į gavėjo sąskaitą. 
Per metus Komisija atlieka daugiau nei 1,7 mln. mok ėjimų. Komisija yra SWIFT (Pasaulin ės 
tarpbankini ų finansini ų telekomunikacij ų organizacijos) dalyv ė. 
 
3.4.2 Išankstinis finansavimas, išlaid ų ataskaitos ir išlaid ų atitiktis reikalavimams 
Išankstinis finansavimas – tai mok ėjimas, kuriuo gav ėjui suteikiamas pinig ų avansas, t. y. 
pradinės lėšos. Šios l ėšos gali b ūti padalytos į kelis mok ėjimus per konkre čiame išankstinio 
finansavimo susitarime nustatyt ą laikotarp į. Pradinės lėšos arba avansas yra naudojami tuo 
tikslu, kuriam buvo suteikti susitarime nustatytu laikotarpiu, arba turi b ūti grąžinti, vadinasi, 
jei gavėjas nepatiria reikalavimus atitinkan čių išlaidų, jis išankstinio finansavimo sum ą 
privalo gr ąžinti Europos S ąjungai. Tod ėl sumokėta išankstinio finansavimo suma n ėra 
laikoma galutin ėmis išlaidomis tol, kol n ėra laikomasi atitinkam ų sutarties s ąlygų, ir atliekant 
pradinį mokėjimą ES balanse priskiriama turtui. Kai patvirtinamos reikalavimus atitinkan čios 
išlaidos ir gaunamos gr ąžinamos sumos, išankstinio finans avimo suma sumažinama (visiškai 
arba iš dalies). 
Išankstinis finansavimas vertinamas numatoma atsiperkam ąja verte, atsižvelgiant į tai, ar 
išankstiniam finansavimui sute ikta atitinkama garantija. Numatoma neatgautina išankstinio 
finansavimo suma ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje pripaž įstama kaip s ąnaudos, o 
balanse – kaip išankstinio finansavimo apskaitin ės vertės sumažėjimas. Už išmok ėtą 
išankstinio finansavimo sum ą paprastai yra gaunamos pal ūkanos (atkreiptinas d ėmesys į 
tokias išimtis, kaip valstyb ėms narėms išmok ėtos sumos arba pasireng imo narystei pagalba). 
Praėjus tam tikram laikui po išankstinio finansavimo mok ėjimo, atitinkama ES įstaiga gauna 
prašymą kompensuoti išlaidas, kad b ūtų pateisinta, kaip gav ėjas, remdamasis sutartimi, 
išleido išankstinio finansavimo sum ą. Kaip dažnai per metus siun čiami prašymai kompensuoti 
šias išlaidas priklauso nuo finansuotos veiklos r ūšies ir sutarties s ąlygų; jos neb ūtinai 
gaunamos met ų pabaigoje. 
Tinkamumo kriterijai apibr ėžiami pagrindiniame teis ės akte, kvietimuose teikti paraiškas, 
kituose dotacij ų gavėjams skirtuose informaciniuose dokumentuose ir (arba) dotacijos 
susitarimo s ąlygose. Išanalizavus reikalavimus atitinkan čias išlaidas, jos perkeliamos į 
sąnaudas, o gav ėjui pranešama, jei yra koki ų nors reikalavim ų neatitinkan čių sumų. Sumos, 
kurių atitiktis reikalavimams turi b ūti patikrinta – tai sumos pagal gautus prašymus 
kompensuoti išlaidas, kuri ų atitiktis reikalavimams dar nebuvo patikrinta, tod ėl jų atveju 
įvykis, dėl kurio turi b ūti padarytos išlaidos, dar ne įvyko. 
 
3.4.3 Apskaita met ų pabaigoje (ataskaitini ų laikotarpi ų atskyrimas) 
Metų pabaigoje nepadengtos išankstinio fi nansavimo sumos yra lygios iš pradži ų išmokėtai (-
oms) sumai (-oms), at ėmus: grąžintas sumas, padengtas reikalavimus atitinkan čias sumas, 
metų pabaigoje dar nepadengtas apskai čiuotas reikalavimus atitinkan čias sumas ir vert ės 
sumažėjimą. 
Metų pabaigoje atliekant ataskaitini ų laikotarpi ų apskaitos atskyrimo proced ūras, 
atsižvelgiama į metų pabaigoje dar negaut us prašymus kompensuoti išlaidas. Ypa č svarbu 
įvertinti, kokias reikalavimus atitinkan čias išlaidas ES l ėšų gavėjai patyrė, bet ES apie jas dar 
nepranešė. Siekiant nustatyti tiksliausi ą šių sumų įvertį, taikomi skirtingi metodai, 
atsižvelgiant į veiklos r ūšį ir turim ą informacij ą. Remiantis šiais ataskaitini ų laikotarpi ų 
atskyrimo įrašais, numatomos reikalavimus atitinkan čios sumos registruojamos kaip 
LT 9   LT sukauptos s ąnaudos, o reikalavim ų neatitinkanti išlaid ų dalis lieka sum ų, kurių atitiktis 
reikalavimams turi b ūti patikrinta, s ąskaitose. Šios sumos par odomos prie trumpalaiki ų 
įsipareigojim ų, kad nebūtų pervertinamas turtas ir įsipareigojimai. 
 
3.5 Po nustatyt ų pažeidim ų susigrąžinamos sumos 
Finansiniame reglamente ir kituose galiojan čiuose teis ės aktuose, vis ų pirma susijusiuose su 
žemės ūkio ir sanglaudos poli tika, nustatyta teis ė patikrinti išlaidas pra ėjus keleriems metams 
nuo to, kai jos buvo patirtos. Nusta čius pažeidimus, l ėšos susigr ąžinamos arba taikomos 
finansinės korekcijos. Pažeidim ų nustatymas ir j ų ištaisymas yra paskutinis kontrol ės sistemų 
veiklos etapas ir esminis da lykas, parodantis, kad finans ų valdymas yra patikimas. 
Biudžeto išlaid ų atitiktį reikalavimams tikrina atitinkamos ES tarnybos arba, pasidalijamojo 
valdymo atveju, valstyb ės narės, remdamosi galiojan čiuose teis ės aktuose arba kiekvienos 
dotacijos s ąlygose numatytais patvirtinamaisiais doku mentais. Siekiant optimizuoti kontrol ės 
sistemų sąnaudų ir naudos santyk į, paskutini ų prašymų kompensuoti išlaidas patvirtinam ųjų 
dokument ų patikros paprastai yra daug nuodugnesn ės nei tarpini ų prašymų, todėl gali pad ėti 
aptikti klaidas tarpiniuose mok ėjimuose, kurios ištaisomos koreguojant galutin į mokėjimą. Be 
to, ES ir (arba) valstyb ė narė turi teis ę patikrinti patvirtinam ųjų dokument ų teisingum ą 
atlikdamos patikras pareišk ėjo patalpose finansuojamos ve iklos vykdymo metu ir (arba) 
vėliau ( ex post ). Galiojan čiuose teis ės aktuose numatyta įvairių procedūrų, kurios taikomos 
Komisijai ir valstyb ėms narėms nustačius pažeidimus, išsamesn ės informacijos pateikta 6 
pastaboje. 
 
4. ATSKAITOMYB Ė METŲ PABAIGOJE 
 
4.1 Metin ės ataskaitos 
Komisijos apskaitos pareig ūnas atsakingas už metini ų ataskaitų parengim ą ir užtikrinim ą, kad 
jose būtų parodyta tikra ir teisinga ES finansin ė būklė. Metines ataskaitas sudaro finansin ės 
ataskaitos ir biudžeto vykdymo ataskaitos. Ko misija jas tvirtina ir teikia Audito R ūmams, kad 
jie atliktų auditą. Galiausiai jos pateikiamos Tarybai ir Parlamentui, kad jie patvirtint ų 
biudžeto įvykdymą. 
 
4.2 Metin ės veiklos ataskaitos 
Kiekvienas leidimus duodantis pareig ūnas turi parengti veiklos, už kuri ą jis atsakingas, metin ę 
veiklos ataskait ą (MVA). Šioje MVA jis atsiskaito už pol itikos srities rezultatus ir pateikia 
pagrįstą patikinim ą, kokį jis gali pateikti, kad jo ataskaitoje apib ūdintai veiklai priskirti 
ištekliai buvo panaudoti pagal paskirt į ir laikantis patikimo finans ų valdymo princip ų ir kad 
esamos kontrol ės procedūros teikia reikiamas garantijas, užtikrinan čias susijusi ų operacijų 
teisėtumą ir tvarkingum ą. 
 
5. AUDITAS IR BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMAS 
 
5.1 Auditas 
ES metines ataskaitas ir ištekli ų valdymą tikrina jos išor ės auditorius, Europos Audito R ūmai, 
kurie parengia metin ę ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui. Audito R ūmų pagrindinis 
uždavinys – atlikti nepriklausom ą išorės Europos S ąjungos metini ų ataskait ų auditą. 
Vykdydami veikl ą, Audito R ūmai pateikia: 
LT 10   LT 1) veiklos, finansuojamos iš bendrojo biudžeto, metin ę ataskaitą, kurioje pateikia 
išsamias pastabas apie metines ataskaitas ir susijusias operacijas; 
2) nuomon ę, pagrįstą atliktais auditais ir pateikt ą metinėje ataskaitoje kaip 
patikinimo pareiškimas, apie i) ataskait ų patikimum ą ir ii) susijusi ų operacijų, 
įskaitant įplaukas, surinktas iš apmokestinam ų subjektų, ir išmokas galutiniams 
gavėjams, teis ėtumą ir tvarkingum ą; 
3) speciali ąsias ataskaitas, kuriose pateikiami audito metu nustatyti faktai, susij ę 
su konkre čiomis valdymo sritimis. 
Audito Rūmai turi teis ę gauti visus dokumentus, kuri ų reikia jų vykdomo audito metu. Audito 
Rūmai vykdo vis ų rūšių ES veiklos audit ą, įskaitant atskir ų operacijų ir mokėjimų teisėtumo 
ir tvarkingumo patikrinim ą. Jie taip pat vykdo pa čių metinių ataskaitų auditą, prireikus 
peržiūrėdami atskirus balansus  ir, kai reikia, ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitas bei 
bendrą finansini ų ataskaitų pateikim ą. Taigi Audito R ūmai gali pateikti savo nuomon ę ne tik 
apie pateiktus duomenis, bet ir apie įdiegtą sistemą bei vykdom ą kontrolę. 
 
5.2 Biudžeto įvykdymo patvirtinimas 
Galutinė kontrolė – tai atitinkam ų finansini ų metų biudžeto įvykdymo patvirtinimas. ES 
sprendimą dėl biudžeto įvykdymo priima Europos Parlamentas. Tai reiškia, kad atlikus audit ą 
ir pabaigus rengti metines ataskaitas, Taryba turi pateikti rekomendacijas, o Parlamentas 
paskui turi nuspr ęsti, ar suteikti Komisijai ir kitoms EB įstaigoms ES biudžeto įvykdymo 
patvirtinim ą už praėjusius finansinius metus. Šis sprendimas grindžiamas ataskait ų peržiūra ir 
Audito R ūmų metine ataskaita ( į kurią įtrauktas oficialus patikinimo pareiškimas) su 
Komisijos atsakymais, taip pat remiantis Komisija i skirtais klausimais ir prašymais pateikti 
papildomos informacijos. 
Biudžeto įvykdymo patvirtinimas rodo politin į biudžeto vykdymo išor ės kontrolės aspektą ir 
yra sprendimas, kuriuo Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos re komendacija, atleidžia 
Komisiją nuo atsakomyb ės už konkretaus biudžeto valdym ą ir taip pažymi to biudžeto 
egzistavimo pabaig ą. Biudžeto įvykdymo patvirtinimo proced ūros rezultatas gali b ūti vienas 
iš dviejų: biudžeto įvykdymas patvirtinamas arba biudžeto įvykdymo patvirtinimas 
atidedamas. Patvirtindamas biudžeto įvykdymą Parlamentas gali pateikti jo nuomone svarbias 
pastabas, dažnai gali nurodyti rekomenduojamus veiksmus, kuri ų turi imtis Komisija d ėl tų 
dalykų. Komisija priemones, kuri ų imtasi, nurodo tolesn ės veiklos ataskaitoje ir veiksm ų 
plane, kurios siun čia ir Parlamentui ir Tarybai. 
LT 11   LT I DALIS. EUROPOS  SĄJUNGOS  KONSOLIDUOTOSIOS  FINANSIN ĖS 
ATASKAITOS  IR AIŠKINAMOSIOS  PASTABOS 
 
 Balansas 
Ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaita 
Pinigų srautų lentelė 
Grynojo turto poky čių ataskaita 
Finansinių ataskaitų pastabos 
LT 12   LT BALANSAS 
  Mln. EUR 
Pastaba 2009 12 31 2008 12 31 
 
  
ILGALAIKIS TURTAS:    
 Nematerialusis turtas 2.1  72 56 
 Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai 2.2 4 859 4 881 
 Ilgalaikės investicijos 2.3 2 379 2 078 
 Paskolos 2.4 10 764 3 565 
 Ilgalaikis išankstinis finansavimas 2.5 39 750 29 023 
 Ilgalaikės gautinos sumos 2.6 55 45  
   57 879 39 648 
 TRUMPALAIKIS TURTAS:    
 Atsargos 2.7 77 85 
 Trumpalaik ės investicijos 2.8 1 791 1 553 
 Trumpalaikis išankstinis finansavimas 2.9 9 077 10 262 
 Trumpalaik ės gautinos sumos 2.10 8 663 11 920 
 Pinigai ir pinig ų ekvivalentai  2.11 23 372  23 724  
   42 980  47 544  
 IŠ VISO TURTO  100 859 87 192 
     
 ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI:    
 Išmokos darbuotojams 2.12 (37 242) (37 556) 
 Ilgalaikiai atid ėjiniai 2.13 (1 469) (1 341) 
 Ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai 2.14 (10 559) (3 349) 
 Kiti ilgalaikiai įsipareigojimai 2.15 (2 178)  (2 226)  
   (51 448) (44 472) 
 TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI:    
 Trumpalaikiai atid ėjiniai 2.16 (213) (348) 
 Trumpalaikiai finansiniai įsipareigojimai 2.17 (40) (119) 
 Mokėtinos sumos 2.18 (93 884)  (89 677)  
   (94 137)  (90 144)  
 IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIM Ų  (145 585)  (134 616)  
     
 GRYNASIS TURTAS  (44 726)  (47 424)  
     
 Rezervai 2.19 3 323 3 115 
 Iš valstybi ų narių pareikalautinos sumos: 2.20   
 Išmokos darbuotojams*   (37 242) (37 556) 
 Kitos sumos**   (10 807)  (12 983)  
 GRYNASIS TURTAS   (44 726)  (47 424)  
* Pagal Tarnybos nuostat ų (1968 m. vasario 29 d. Tarybos  reglamentas Nr. 259/68 su 
pakeitimais) 83 straipsn į valstybės narės bendrai garantuoja pensij ų įsipareigojimus. 
** 2009 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamentas patvirtino biudžet ą, kuriame numatyta 
apmokėti ES trumpalaikius įsipareigojimus iš nuosav ų išteklių, kurie 2010 m. bus surinkti 
valstybių narių arba iš jų pareikalauti. 
LT 13   LT EKONOMIN ĖS VEIKLOS  REZULTAT Ų ATASKAITA 
  
 Mln. EUR 
Pastaba 2009 m. 2008 m. 
 VEIKLOS ĮPLAUKOS  
   
Įplaukos iš nuosav ų išteklių ir įnašų 3.1 110 537 112 713 
Kitos veiklos įplaukos 3.2 7 532  9 731  
    
  118 069 122 444 
    
VEIKLOS IŠLAIDOS    
Administracin ės išlaidos 3.3 (8 133) (7 720) 
Veiklos išlaidos 3.4 (104 934)  (97 214)  
    
  (113 067)  (104 934)  
    
PAGRINDIN ĖS VEIKLOS PERTEKLIUS  5 002 17 510 
    
Finansinės įplaukos 3.5 835 698 
Finansinės išlaidos 3.6 (594) (467) 
Išmokų darbuotojams įsipareigojim ų pokyčiai 2.12 (683) (5 009) 
Asocijuotosioms ir bendrosioms įmonėms tenkanti grynojo 
deficito dalis 3.7 (103)  (46)  
    
METINIAI EKONOMIN ĖS VEIKLOS REZULTATAI  4 457  12 686  
 
LT 14   LT PINIGŲ SRAUTŲ LENTEL Ė 
  
 Mln. EUR 
Pastaba 2009 m. 2008 m. * 
   
Metinis ekonomin ės veiklos rezultatas  4 457 12 686 
    
Pagrindin ė veikla  4.2   
Amortizacija  22 19 
Nusidėvėjimas  447 302 
Investicijų vertės sumažėjimo nuostoliai (atstatymas)  (16) 3 
Paskolų (padidėjimas) sumaž ėjimas  (7 199) (1 759) 
Ilgalaikio išankstinio finansavimo (padid ėjimas) sumaž ėjimas  (10 727) (15 008) 
Ilgalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumaž ėjimas  (10) 82 
Atsargų (padidėjimas) sumaž ėjimas  8 3 
Trumpalaikio išankstinio finansavimo (padid ėjimas) 
sumažėjimas  1 185 10 321 
Trumpalaiki ų gautinų sumų (padidėjimas) sumaž ėjimas  3 257 131 
Ilgalaikių atidėjinių padidėjimas (sumaž ėjimas)  128 262 
Ilgalaikių finansini ų įsipareigojim ų padidėjimas (sumaž ėjimas)  7 210 1 775 
Kitų ilgalaikių įsipareigojim ų padidėjimas (sumaž ėjimas)  (48) 237 
Trumpalaiki ų atidėjinių padidėjimas (sumaž ėjimas)  (135) (21) 
Trumpalaiki ų finansini ų įsipareigojim ų padidėjimas 
(sumažėjimas)  (79) (16) 
Mokėtinų sumų padidėjimas (sumaž ėjimas)  4 207 (5 703) 
Ankstesni ų metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip 
nepinigin ės įplaukos  (1 796) (1 529) 
Kiti nepiniginiai poky čiai  37 37 
    
Išmokų darbuotojams įsipareigojim ų padidėjimas 
(sumažėjimas)   (314) 4 076 
    
Investicin ė veikla  4.3   
Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei 
įrengimų vertės (padidėjimas) sumaž ėjimas   (463) (689) 
Ilgalaikių investicij ų (padidėjimas) sumaž ėjimas  (284) (108) 
Trumpalaiki ų investicij ų (padidėjimas) sumaž ėjimas  (239)  (133)  
    
GRYNIEJI PINIG Ų SRAUTAI  (352)  4 968  
     
Pinigų ir pinigų ekvivalent ų grynasis padid ėjimas*   (352) 4 968 
Pinigai ir pinig ų ekvivalentai met ų pradžioje*  2.11 23 724  18 756  
Pinigai ir pinig ų ekvivalentai met ų pabaigoje*  2.11 23 372  23 724  
* 2008 m. ataskaitose Garantij ų fono pinigai nurodyti ne kaip investicijos, bet kaip pinigai. 
 
LT 15   LT GRYNOJO  TURTO  POKYČIŲ ATASKAITA 
Mln. EUR
Rezervai (A) Iš valstybi ų narių pareikalautinos 
sumos (B) 
Tikrosios 
vertės rezervasKiti rezervai Sukauptas 
perteklius 
(deficitas) Ekonomin ės 
veiklos metinis 
rezultatas Grynasis 
turtas 
=(A)+(B) 
LIKUTIS 2007 M. GRUODŽIO 31 D.  7 2 799 (68 888) 7 462 (58 620) 
Garantijų fondo rezervo pokytis  158 (158)  0 
Tikrosios vert ės pokyčiai 34    34 
Kiti  113 (108)  5 
2007 m. ekonomin ės veiklos rezultato 
paskirstymas   4 7 458 (7 462) 0 
2007 m. biudžeto rezultatas, pervestas 
valstybėms narėms   (1 529)  (1 529) 
Metinis ekonomin ės veiklos rezultatas    12 686 12 686 
LIKUTIS 2008 M. GRUODŽIO 31 D.  41 3 074 (63 225) 12 686 (47 424) 
Garantijų fondo rezervo pokytis  196 (196)  0 
Tikrosios vert ės pokyčiai 28    28 
Kiti  (1) 10  9 
2008 m. ekonomin ės veiklos rezultato 
paskirstymas   (15) 12 701 (12 686) 0 
2008 m. biudžeto rezultatas, pervestas valstybėms narėms
   (1 796)  (1 796) 
Metinis ekonomin ės veiklos rezultatas    4 457 4 457 
LIKUTIS 2009 M. GRUODŽIO 31 D.  69 3 254 (52 506) 4 457 (44 726) 
 
LT 16   LT FINANSINI Ų ATASKAIT Ų PASTABOS 
 
LT 17   LT 1. SVARBIAUSI  APSKAITOS  PRINCIPAI 
 
1.1 TEISINIS PAGRINDAS IR  APSKAITOS TAISYKL ĖS 
 
Europos S ąjungos konsoliduotosios ataskaitos apima Europos S ąjungos, Europos atomin ės 
energijos bendrijos ir Europos angli ų ir plieno bendrijos (likvi duojamos) ataskaitas. Šios 
ataskaitos rengiamos pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglament ą (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/2002 (2002 rugs ėjo 16 d. OL L 248) d ėl Europos S ąjungos bendrajam biudžetui 
taikomo finansinio reglamento ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglament ą (EB, 
Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatant į išsamias šio Finansinio reglamento įgyvendinimo 
taisykles. 
 
Pagal Finansinio reglamento 133 straipsn į Europos S ąjungos 2009 m. konsoliduotosios 
finansinės ataskaitos parengtos remiantis kaupiamosios apskaitos taisykl ėmis, kurios 
grindžiamos tarptautiniais vieš ojo sektoriaus apskaitos standa rtais (TVSAS) arba netiesiogiai 
– tarptautiniais finansin ės atskaitomyb ės standartais (TFAS). Siekiant nustatyti vienodas 
apskaitos, vertinimo ir ataskait ų pateikimo taisykles ir taip suderinti finansini ų ataskaitų 
parengimo ir konsolidavimo proces ą, visos ES įstaigos, kuri ų atskaitomyb ė konsoliduojama, 
taiko šias Komisijos apskaitos pareig ūno patvirtintas apskaitos taisykles. Apskaitoje sumos 
nurodomos eurais pagal kalendorinius metus. 
 
1.2 APSKAITOS PRINCIPAI 
 
Finansinių ataskaitų tikslas – teikti informacij ą apie subjekto finansin ę būklę, veiklos 
rezultatus ir pinig ų srautus, kuri yra naudinga daugeliui šios informacijos vartotoj ų. ES, kaip 
viešojo sektoriaus, konkretesni tikslai – teikti informacij ą, nauding ą priimant sprendimus, ir 
parodyti subjekto atskaitomyb ę už jam patik ėtus išteklius. Šis dokumentas parengtas 
atsižvelgiant į šiuos tikslus. Finansinio re glamento 124 straipsnyje išd ėstyti šie apskaitos 
principai, taikytini rengiant finansines ataskaitas: 
– veiklos tęstinumo, 
– atsargumo, 
– apskaitos metod ų nuoseklumo, 
– informacijos palyginamumo, 
– reikšmingumo, 
– tarpuskaitos netaikymo, 
– turinio viršenyb ės prieš form ą, 
– kaupiamosios apskaitos. 
Rengdama konsoliduot ąsias finansines ataska itas pagal pirmiau min ėtas taisykles ir principus 
vadovybė turi parengti įverčius, turin čius poveikio tam tikr ų konsoliduoto balanso ir 
konsoliduotos ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitos punkt ų sumoms, taip pat susijusiai 
informacijai apie neapibr ėžtąjį turtą ir neapibr ėžtuosius įsipareigojimus. 
 
LT 18   LT 1.3 KONSOLIDAVIMAS 
 
Lisabonos sutarties poveikis 
2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutar čiai, metin ės ataskaitos vadinamos „Europos 
Sąjungos metin ės ataskaitos“. Konsolidavimo apim čiai šis pokytis poveikio neturi. Pagal 
buvusiąją ES antrojo rams čio politiką įsteigtos agent ūros neatitinka kons olidavimo kriterij ų, 
kaip ir Europos centrinis banka s (ECB), nors pastarasis Lisabonos  sutartyje traktuojamas kaip 
Europos institucija. Kaip ir ankstesniais metais, visi šie subjektai ne įtraukiami į 
konsoliduot ąją atskaitomyb ę.  
 Dviejų pagal buvusi ąją Europos S ąjungos tre čiojo rams čio politik ą įsteigtų agentūrų, 
gaunančių Europos S ąjungos bendrojo biudžeto subsidij ą, atskaitomyb ė konsoliduojama, kaip 
ir ankstesniais metais (taip pat žr. 10 pastabą). Likusi šios politikos srities agent ūra, 
Europolas, ES įstaiga taps 2010 m. 
 
Konsolidavimo apimtis 
ES konsoliduotosios finansin ės ataskaitos apima visus svarbi us kontroliuojamus subjektus 
(institucijas ir agent ū
ras), asocijuot ąsias ir bendr ąsias įmones, tai yra 40 kontroliuojam ų 
subjektų, 3 asocijuot ąsias ir 4 bendr ąsias įmones. Vis ą konsoliduot ų subjektų sąrašą galima 
rasti 10 pastaboje. Palyginti su 2008 m., į konsoliduot ąją atskaitomyb ę įtrauktos dar dvi 
vykdomosios įstaigos, dvi asocijuotosios įmonės ir viena bendroji įmonė, o viena agent ūra 
likviduota 2008 m. gruodžio 31 d. Papildom ų subjektų įtraukimas į konsoliduot ąsias 
finansines ataskaitas nereikšmingas. 
 
Kontroliuojami subjektai  
Sprendimas konsoliduoti subjekto atskaitomyb ę grindžiamas kontrol ės sąvoka. 
Kontroliuojami subjektai yra visi  subjektai, kuriems Europos S ąjunga turi teis ę tiesiogiai ar 
netiesiogiai nustatyti finansin ę ir veiklos politik ą, siekdama gauti naudos iš ši ų subjketų 
veiklos. Šia teise turi b ūti galima pasinaudoti iš karto. Kontroliuojam ų subjektų atskaitomyb ė 
yra visiškai konsoliduota. Konsolidavimas pradedamas pirm ąją kontrolės dieną ir baigiamas, 
kai tokia kontrol ė baigiasi. 
 
Dažniausiai taikomi bendri kontrol ės kriterijai Europos S ąjungoje yra šie: suk ūrimas 
remiantis sutartimis arba antrin ės teisės aktais, finansavimas iš bendrojo biudžeto, balsavimo 
teisių valdymo organuose tur ėjimas, Europos Audito r ūmų atliekamas auditas ir Europos 
Parlamento biudžeto įvykdymo patvirtinimas. Akivaizdu, kad siekiant prad ėti kontrol ę, 
subjekto lygmeniu reikia įvertinti, ar užtenka vieno pi rmiau nurodyto kriterijaus, ar j ų visų. 
 
Pagal šį požiūrį laikoma, kad ES turi išskirtin ę ES institucij ų (išskyrus ECB) ir agent ūrų 
(išskyrus įsteigtąsias pagal buvusi ą antrojo rams čio politik ą ir Europol ą) kontrolę, todėl jos 
yra įtrauktos į konsoliduot ąsias ataskaitas. Be to, likviduojama Europos angli ų ir plieno 
bendrija (EAPB) taip pat lai koma kontroliuojamu subjektu. 
 
Visos ES kontroliuojam ų subjektų tarpusavio operacijos ir liku čiai yra eliminuojami, o 
nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš subjekt ų tarpusavio operacij ų nėra reikšmingi ir tod ėl nėra 
eliminuoti. 
 
LT 19   LT Asocijuotosios įmonės 
Asocijuotosios įmonės – tai visi subjektai, kuriems Europos S ąjunga tiesiogiai ar netiesiogiai 
turi reikšmingos įtakos, bet nekontroliuoja finansini ų ir veiklos politikos sprendim ų. Jeigu 
Europos Komisija tiesiogiai ar netiesiogiai  turi 20 % ar daugiau balsavimo teisi ų, laikoma, 
kad turima reikšmingos įtakos. 
 
Dalyvavimas asocijuot ųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavyb ės apskaitos metod ą ir 
iš pradži ų pripažįstamas savikaina. Europos S ąjungai tenkanti jos asocijuot ųjų įmonių 
rezultatų dalis pripaž įstama ES ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje, o rezerv ų pokyčių 
dalis pripaž įstama ES rezervuose. Pradin ė savikaina ir visi poky čiai (tolesni įnašai, rezultat ų ir 
rezervų pokyčių dalis, vert ės sumažėjimas ir dividendai) atitinka asocijuotosios įmonės 
buhalterin ę vertę ES sąskaitose balanso sudarymo dien ą. Paskirstytas asocijuotosios įmonės 
pelnas sumažina turto apskaitin ę vertę. Nerealizuotas pelnas ir  nuostoliai iš Europos S ąjungos 
ir jos asocijuot ųjų įmonių operacijų nėra reikšmingi ir tod ėl neeliminuoti. 
 
Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkyb ėmis įvykusiems įvykiams asocijuotosios 
įmonės gali taikyti apskaitos metodus, kurie skiriasi nuo Europos S ąjungos priimt ų metodų. 
Tais atvejais, kai Europos S ąjunga turi 20 % arba daugiau rizi kos kapitalo fondo, ES nesiekia 
turėti reikšmingos įtakos. Tod ėl tokie fondai vertinami kaip finansin ės priemon ės, 
priskiriamos parduoti laikomam finansiniam turtui, ir nuosavyb ės metodas jiems n ėra 
taikomas. 
 
Bendrosios įmonės 
Bendroji įmonė – tai subjektas, kurio ūkinę veiklą pagal sutart į bendrai kontroliuoja Europos 
Sąjunga ir viena ar daugiau šali ų (toliau – dalininkai). Bendra kontrol ė – sutartimi įteisintas 
tiesioginis ar netiesioginis ūkinės veiklos, suteikian čios naudojimo galimybi ų, kontrolės 
pasidalijimas. 
 
Dalyvavimas bendr ųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavyb ės apskaitos metod ą ir iš 
pradžių pripažįstamas savikaina. Europos S ąjungai tenkanti jos bendrai kontroliuojam ų 
subjektų rezultatų dalis pripaž įstama ES ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje, o rezerv ų 
pokyčių dalis pripaž įstama ES rezervuose. Pradin ė savikaina ir visi poky čiai (tolesni įnašai, 
rezultatų ir rezerv ų pokyčių dalis, vert ės sumažėjimas ir dividendai) atitinka bendrosios 
įmonės buhalterin ę vertę ES sąskaitose balanso sudarymo dien ą. 
 
Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš Europos S ąjungos ir jos bendrai kontroliuojam ų subjektų 
operacijų nėra reikšmingi ir tod ėl neeliminuoti. Panašioms operacijoms ir panašiomis 
aplinkybėmis įvykusiems įvykiams bendrosios įmonės gali taikyti apskaitos metodus, kurie 
skiriasi nuo Europos S ąjungos priimt ų metodų. 
 
Nekonsoliduoti subjektai, kuri ų lėšas valdo Komisija 
Europos S ąjungos darbuotoj ų sveikatos draudimo sistemos, Europos pl ėtros fondo ir Dalyvi ų 
garantijų fondo l ėšas jų vardu valdo Komisija, ta čiau Europos S ąjunga šių subjektų 
nekontroliuoja, tod ėl jie neįtraukiami į jos konsoliduot ąsias ataskaitas (d ėl išsamesn ės 
informacijos apie atitinkamas sumas žr. 11 pastabą). 
 
LT 20   LT  
1.4 ATASKAIT Ų RENGIMO PAGRINDAS 
 
1.4.1 Valiuta ir perskai čiavimo pagrindas 
Funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta 
Euras yra Europos S ąjungos funkcin ė ir ataskaitose nurodoma valiuta, o finansini ų ataskaitų 
duomenys nurodomi milijonais eur ų. 
 
Operacijos ir liku čiai 
Operacijos užsienio valiuta yra perskai čiuojamos eurais taikant operacij ų dieną galiojančius 
valiutų kursus. Valiutos keitimo pelnas ir nuost oliai, patirti vykdant operacijas užsienio 
valiuta ir perskai čiuojant pinigin į turtą ir įsipareigojimus užsienio valiuta, taikant met ų 
pabaigoje galiojan čius valiutos kursus, yra pripaž įstami ekonomin ės veiklos rezultat ų 
ataskaitoje. 
 
Šioms kategorijoms taikomi kitokie perskai čiavimo metodai: 
– nekilnojamajam turtui, įrangai ir įrengimams bei nematerialiajam turtui, kuris 
išlaiko savo vert ę eurais tokiu keitimo kursu, kuris galiojo to turto įsigijimo dien ą, 
ir 
– išankstinio finansavimo sumoms, išmok ėtoms pagal Europos žem ės ūkio garantij ų 
fondą, kurios perskai čiuojamos pagal keitimo kursus, galiojan čius kito m ėnesio po 
jų suteikimo 10-t ą dieną. 
Piniginio turto ir įsipareigojim ų užsienio valiuta liku čiai metų pabaigoje perskai čiuojami į 
eurus taikant šiuos gruodžio 31 d. valiut ų kursus: 
EURO keitimo kursai 
Valiuta 2009 12 31 2008 12 31 Valiuta 2009 12 31 2008 12 31 
BGN 1,9558 1,9558 LTL 3,4528 3,4528 
CZK 26,4730 26,8750 PLN 4,1045 4,1535 
DKK 7,4418 7,4506 RON 4,2363 4,0225 
EEK 15,6466 15,6466 SEK 10,2520 10,8700 
GBP 0,8881 0,9525 CHF 1,4836 1,4850 
HUF 270,4200 266,7000 JPY 133,1600 126,1400 
LVL 0,7093 0,7083 USD 1,4406 1,3917 
Piniginių vertybini ų popierių užsienio valiuta, klasifikuojam ų kaip parduoti laikomi 
vertybiniai popieria i, tikrosios vert ės pokyčiai, susij ę su perskai čiavimo skirtumu, 
pripažįstami ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje. Nepinigini o finansinio turto ir 
įsipareigojim ų tikrąja verte, įskaitant peln ą arba nuostol į, perskai čiavimo skirtumai 
pripažįstami ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje. Nepiniginio tu rto, klasifikuojamo kaip 
parduoti laikomas finansinis turtas, konvertavimo skirtumai įtraukiami į tikrosios vert ės 
rezervą. 
 
1.4.2 Įverčių taikymas 
 
LT 21   LT Pagal TVSAS ir visuotinai priimt us apskaitos principus finansin ėse ataskaitose nurodomos 
sumos privalo b ūti pagrįstos vadovyb ės įverčiais ir prielaidomis, pagr įstais patikimiausia 
turima informacija. Svarb ūs įverčiai turi apimti bent jau šiuos elementus: išmok ų 
darbuotojams įsipareigojim ų sumas, atid ėjinius, finansin ę riziką, susijusią su atsargomis ir 
gautinomis sumomis, sukauptas pajamas ir s ąnaudas, neapibr ėžtąjį turtą ir įsipareigojimus, 
taip pat nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės sumažėjimo 
laipsnį. Faktiniai rezultata i gali skirtis nuo ši ų įverčių. Įverčių pokyčiai parodomi tuo 
laikotarpiu, kuriuo jie tampa žinomi. 
 
1.5 BALANSAS 
 
1.5.1 Nematerialusis turtas 
Įsigytos kompiuterin ės programin ės įrangos licencijos nurodomos įsigijimo savikaina, at ėmus 
sukauptus amortizacijos ir vert ės sumažėjimo nuostolius.  Turtas amortizuojamas tiesiniu 
metodu per nustatyt ą jo naudingo tarnavimo laikotarp į – 4 metus.  Pačių sukurtas 
nematerialusis turtas šiuo metu įtrauktas į išlaidas ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje.  
Sąnaudos, susijusios su kompiuterin ės programin ės įrangos kūrimu ir prieži ūra, pripaž įstamos 
išlaidomis tada, kai patiriamos, kaip ir su moksliniais tyrimais arba pl ėtra susijusios s ąnaudos.  
 
1.5.2 Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai 
Visas nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai parodomi įsigijimo savikaina, at ėmus 
sukauptus nusid ėvėjimo ir vert ės sumažėjimo nuostolius. Į įsigijimo savikain ą įtraukiamos 
išlaidos, tiesiogiai susijusios su turto įsigijimu arba statyba. 
 
Paskesnės sąnaudos pridedamos prie turto apskaitin ės vertės arba prireikus pripaž įstamos kaip 
atskiras turtas tik tais atvejais, kai yra tik ėtina, kad Europos S ąjunga ateityje gaus su tuo turtu 
susijusios ekonomin ės naudos arba naudojimo galimybi ų ir kad galima patikimai įvertinti 
tokio turto savikain ą. Remonto ir eksploatavimo s ąnaudos parodomos finansinio laikotarpio, 
kuriuo jos buvo patirtos, ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje. Kadangi Europos S ąjunga 
nesiskolina pinig ų, kad finansuot ų nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų įsigijimą, su 
tokiais pirkimais susijusi ų skolinimosi s ąnaudų nėra. 
 
Žemės ir meno k ūrinių nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes laikoma, kad j ų naudojimo 
trukmė neribota. Statomo turto nusid ėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes šiuo turtu dar negalima 
naudotis. Siekiant nustatyti kito turto nusid ėvėjimą ir likutin ę vertę, nusidėvėjimas 
skaičiuojamas pagal tiesin į metodą, atsižvelgiant į to turto nustatyt ą naudojimo trukm ę, 
taikant šias nusid ėvėjimo normas: 
Nusidėvėjimo normos 
Turto rūšis Tiesinio nusid ėvėjimo 
normos  
Pastatai 4 % 
Įranga, mechanizmai ir įrengimai 10 %–25 % 
Baldai 10 %–25 % 
Įrenginiai ir įtaisai 10 %– 33 % 
Transporto priemon ės 25 % 
 
LT 22   LT Kompiuterin ė techninė įranga 25 % 
Kitas materialusis turtas 10 %–33 % 
Perleidimo pelnas ir nuostoliai apskai čiuojami lyginant įplaukas, at ėmus pardavimo išlaidas, 
su perleisto turto apskaitine verte. Ši s pelnas arba nuostoliai parodomi ekonomin ės veiklos 
rezultatų ataskaitoje. 
 
Nuoma 
Materialiojo turto nuoma, kai Europos S ąjungai iš esm ės tenka visa su nuosavybe susijusi 
rizika ir nauda, klasifikuojama kaip finansin ė nuoma. Nuomos laikotarpio pradžioje finansin ė 
nuoma kapitalizuojama nuomojamo turto tikr ąja verte arba dabartine minimali ų nuomos 
įmokų verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš j ų mažesnė. Kiekviena nuomos įmoka paskirstoma tarp 
įsipareigojim ų bei finansavimo s ąnaudų taip, kad sudaryt ų pastovią palūkanų normą 
finansavimo įsipareigojim ų likučiui. Nuomos įsipareigojimai, atskai čiavus finansavimo 
sąnaudas, įtraukiami į kitus įsipareigojimus (ilgalaikius ir trumpalaikius). Pal ūkanos, 
tenkančios finansavimo s ąnaudoms, parodomos ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje per 
nuomos laikotarp į, kad būtų galima nustatyti pastovi ą palūkanų normą kiekvieno laikotarpio 
įsipareigojim ų likutinei vertei padengti. Turto, nuomojamo finansin ės nuomos b ūdu, 
nusidėvėjimas skai čiuojamas per turto naudojimo laikotarp į arba nuomos laikotarp į, 
atsižvelgiant į tai, kuris iš j ų trumpesnis. 
 
Nuomos r ūšis, kai nuomotojas išsaugo didži ąją dalį su nuosavybe susijusi os rizikos ir naudos, 
klasifikuojama kaip veik los nuoma. Veiklos nuomos įmokos tiesiniu metodu paskirstomos per 
nuomos laikotarp į ir pripažįstamos sąnaudomis ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje. 
 
1.5.3 Nefinansinio turto vert ės sumažėjimas 
Turtas, kurio naudojimo trukm ė yra neribota, n ėra amortizuojamas ir kasmet tikrinama, ar 
nesumažėjo jo vertė. Tikrinama, ar nesumaž ėjo turto, kuris yra amortizuojamas, vert ė, kai tam 
tikri įvykiai arba aplinkyb ės rodo, kad apskaitin ė turto vert ė gali būti nepadengta. Vert ės 
sumažėjimo nuostolis pripaž įstamas kaip suma, kuria turto apskaitin ė vertė viršija jo 
atsiperkam ąją vertę. Atsiperkamoji vert ė yra lygi turto tikrajai vertei, at ėmus pardavimo 
išlaidas, arba naudojimo vertei, atsižvelgiant į tai, kuri iš j ų didesnė. 
 
Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų likutinės vertės ir naudojimo 
trukmė peržiūrimos ir prireikus koreguojamos bent kart ą per metus. Jeigu turto apskaitin ė 
vertė viršija jo apskai čiuotą atsiperkam ąją vertę, turto apskaitin ė vertė yra iš karto 
sumažinama iki atsiperkamosios vert ės. Jeigu ankstesniais metais pripažintos vert ės 
sumažinimo priežastys nebeaktualios, vert ės sumažėjimo nuostoliai atitinkamai panaikinami. 
 
1.5.4 Investicijos 
Dalyvavimas asocijuot ųjų ir bendr ųjų įmonių kapitale 
Dalyvavimas asocijuot ųjų ir bendr ųjų įmonių kapitale apskaitomas taikant nuosavyb ės 
metodą. Jeigu esama vert ės sumažėjimo požymi ų, kapitalo s ąnaudos koreguojamos siekiant 
parodyti asocijuot ųjų ir bendr ųjų įmonių grynojo turto padid ėjimą arba sumaž ėjimą, 
priskiriam ą Europos S ąjungai po pirminio turto pripažinimo, ir prireikus sumažinamos iki 
mažesnės atsiperkamosios vert ės. Atsiperkamoji vert ė nustatoma, kaip aprašyta 1.5.3  
pastaboje. Jeigu v ėliau vertės sumažinimo priežastys tampa nebeaktualios, vert ės sumažinimo 
 
LT 23   LT nuostolis pakei čiamas apskaitine verte, kuri b ūtų buvusi nustatyta, jeigu neb ūtų buvęs 
pripažintas vert ės sumažėjimo nuostolis. 
 
 
Investicijos į rizikos kapitalo fondus 
Klasifikavimas ir vertinimas Investicijos į rizikos kapitalo fondus klasifikuojam os kaip parduoti laikomas turtas 
(žr. 1.5.5 pastabą) ir atitinkamai apskaitomos tikr ąja verte, įskaitant peln ą ir nuostolius, 
atsirandan čius dėl tikrosios vert ės pokyčių (įskaitant perskai čiavimo skirtumus), 
pripažįstamus tikrosios vert ės rezerve. 
 
Tikrosios vert ės nustatymas 
Kadangi investicijos į rizikos kapitalo fondus neturi nus tatytos rinkos kainos aktyviojoje 
rinkoje, šios investicijos kiekvienoje balanso eilut ėje yra vertinamos žemesni ąja iš šių dviejų 
verčių: savikaina arba priskirtina gryn ąja turto verte (GTV), nurodyta fondo valdytojo iki 
balanso datos, taip atmetant bet kok į priskirtin ą nerealizuot ą pelną, kuris gali b ūti 
atitinkamame investicij ų portfelyje.  Investicijos į
 rizikos kapitalo fondus ankstyvame veiklos 
etape vertinamos remiantis tais pa čiais principais, išskyrus nerealizuot ų nuostolių, atsiradusi ų 
tik dėl administracini ų išlaidų, atvejus, kai į tokius nerealizuotus nuostolius n ėra 
atsižvelgiama. 
Nerealizuotas pelnas, atsirad ęs apskaičiuojant tikr ąją vertę, pripažįstamas rezervuose, o 
nerealizuoti vert ės sumažėjimo nuostoliai yra vertinami siekiant nustatyti, ar jie turi b ūti 
pripažinti kaip vert ės sumažėjimo nuostoliai ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje, ar kaip 
pokyčiai tikrosios vert ės rezerve.  Grynoji turto vert ė, naudojama tikrosios vert ės 
skaičiavimuose, nustatoma remiantis naujau sioje ataskaitoje nurodyta fondo, kuriam 
skaičiuojama GTV, Europos S ąjungos nuosavyb ės dalimi, arba, kiek tai įmanoma, atitinkamo 
fondo valdytojo pateikta tiksl ia vienos akcijos kaina t ą pačią dieną. 
 
1.5.5 Finansinis turtas 
Klasifikavimas  
Europos S ąjunga savo finansin į turtą priskiria šioms kategorijoms: tikr ąja verte vertinamas 
finansinis turtas kaip pelnas ar ba nuostolis, paskolos ir gautinos  sumos, investicijos, laikomos 
iki išpirkimo termino ir parduoti laikomas finansinis turtas. D ėl finansini ų priemoni ų 
klasifikavimo nusprendžiama pirminio pripažinimo metu ir jis perži ūrimas kiekvieno balanso 
sudarymo dien ą. 
 
i) Tikrąja verte vertinamas finansinis tu rtas kaip pelnas arba nuostolis 
Finansinis turtas priskiriamas šiai kategorijai, jeigu yra įsigytas turint pagrindin į tikslą jį 
greitai parduoti arba jeigu taip nusprend ė Europos S ąjunga. Išvestin ės priemon ės taip pat 
priskiriamos šiai kategorijai. Šios kategorijos turtas yra priskiriamas trumpalaikiam turtui, 
jeigu jį tikimasi realizuoti per 12 m ėnesių nuo balanso datos. 
 
ii) Paskolos ir gautinos sumos 
 
LT 24   LT Paskolos ir gautinos sumos yra neišvestinis fi nansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais 
mokėjimais, nekotiruojamas aktyviojoje rinkoje. Šios sumos atsiranda, kai ES tiesiogiai 
skolininkui suteikia pinig ų, prekių arba paslaug ų be ketinimo prekiauti gautinomis sumomis. 
Jos įtraukiamos į ilgalaikį turtą, išskyrus sumas, kurios turi b ūti sumokėtos per 12 m ėnesių 
nuo balanso datos. 
 
iii) Investicijos, laikomos iki išpirkimo termino 
Investicijos, laikomos iki išpirkimo termino, yra neišvestinis finansinis  turtas su fiksuotais 
arba nustatomais mok ėjimais bei nustatytais išpirkimo terminais, kuri ų Europos S ąjunga 
ketina ir gali laikytis. Šiais finansiniais metais Europos S ąjunga netur ėjo jokių šiai kategorijai 
priskiriam ų investicij ų. 
 
iv) Parduoti laikomas finansinis turtas 
Parduoti laikomas finansinis turtas yra neišvestin ė priemon ė, kuri arba priskiriama šiai 
kategorijai, arba nepatenka į jokią kitą kategorij ą. Jis priskiriamas arba trumpalaikiam, arba 
ilgalaikiam turtui, priklaus omai nuo laikotarpio, per kur į ES ketina j į realizuoti. Investicijos į 
nekonsoliduotus subjektus ir kito s kapitalo investicijos (pvz., rizikos kapitalo operacijos), 
kurios neapskaitomos naudojant nuosavyb ės metodą, taip pat priskiriam os parduoti laikomam 
finansiniam turtui. 
 
Pirminis pripažinimas ir vertinimas  
Finansinio turto, vertinamo tikr ąja verte kaip pelnas arba nuos tolis, laikomo iki išpirkimo 
termino ir turimo parduoti, pirkimas ir pardavimas pripaž įstamas prekybos dien ą – tą dieną, 
kai Europos S ąjunga įsipareigoja pirkti arba parduoti turt ą. Paskolos pripaž įstamos tada, kai 
pinigai yra iš anksto sumokami skolininkams. Finansin ės priemon ės iš pradži ų pripažįstamos 
tikrąja verte, įskaitant sandorio s ąnaudas, susijusias su visu  finansiniu turtu, kuris 
neapskaitomas tikr ąja verte kaip pelnas arba nuostolis.  Finansinis turtas, apskaitomas tikr ąja 
verte kaip pelnas arba nuostolis, iš pradži ų pripažįstamas tikr ąja verte, o sandorio s ąnaudos 
pripažįstamos išlaidomis ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje. 
 
Finansinio turto tikroji vert ė pirminio pripažinimo metu pa prastai yra sandorio kaina (t. y. 
gauto atlygio tikroji vert ė). Tačiau kai suteikiama ilgalaik ė paskola, kuriai neskai čiuojamos 
palūkanos arba pal ūkanos yra mažesn ės nei rinkos, jos tikroji vert ė gali būti vertinama kaip 
visų būsimų piniginių įplaukų, diskontuot ų vyraujan čia rinkos pal ūkanų norma, taikoma 
panašiai priemonei su pana šiu kredito reitingu, dabartin ė vertė. 
 
Iš pasiskolint ų lėšų suteiktų paskolų (kompensacini ų operacijų) atveju paskol ų ir skolinimosi 
sąlygų bei sumų skirtumai n ėra reikšmingi, o alternatyvi ųjų sąnaudų principas n ėra taikomas, 
nes ES neleidžiama investuoti pinig ų kapitalo rinkose. D ėl šių priežasčių šios paskolos 
vertinamos nominali ąja verte. ES patirtos sandorio s ąnaudos, v ėliau priskirtos paskolos 
gavėjui, yra tiesiogiai pripaž įstamos ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje. 
 
Finansinių priemoni ų pripažinimas panaikinamas, kai teisi ų į pinigų srautus iš investicij ų 
galiojimas baigiasi arba šios teis ės yra perleidžiamos, kai Europos S ąjunga perleidžia iš esm ės 
visą su nuosavybe susijusi ą riziką ir atlygį. 
 
LT 25   LT  
Tolesnis vertinimas  
Finansinis turtas tikr ąja verte kaip peln as arba nuostolis v ėlesniais laikotarpiais apskaitomas 
tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsirad ę dėl kategorijai „finansinis turtas tikr ąja verte kaip 
pelnas arba nuostolis“ pris kiriamo turto tikrosios vert ės pasikeitimo, įtraukiami į laikotarpio, 
kada jie buvo patirti, ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitą. 
 
Paskolos ir gautinos sumos bei iki išpirkimo termino laikomos investicijos apskaitomos amortizuota savikaina, taikant faktini ų palūkanų metodą. Iš pasiskolint ų lėšų suteiktų paskolų 
atveju ta pati pal ūkanų norma taikoma ir paskolom s, ir pasiskolintoms l ėšoms, nes šios 
paskolos turi kompensacini ų operacijų ypatybių, todėl paskolų ir skolinimosi s ąlygų bei sumų 
skirtumai n ėra reikšmingi. ES patirtos sandorio s ąnaudos, v ėliau priskirtos paskolos gav ėjui, 
yra tiesiogiai pripaž įstamos ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje. 
 
Parduoti laikomas finansinis turtas v ėliau apskaitomas tikr ąja verte. Pelnas ir nuostoliai, 
atsirandantys d ėl parduoti laikomo turto tikrosios vert
ės pokyčių, pripažįstami tikrosios vert ės 
rezerve. Kai turtas, klasifikuojamas kaip pa rduoti laikomas turtas, yra parduodamas arba 
nuvertėja, sukaupti tikrosios vert ės koregavimai, anks čiau pripažinti tikrosios vert ės rezerve, 
pripažįstami ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje. Parduoti laikomo finansinio turto 
palūkanos, apskai čiuojamos taikant faktini ų palūkanų metodą, pripažįstamos ekonomin ės 
veiklos rezultat ų ataskaitoje. Dividendai už  parduoti laikomas nuosavyb ės priemones yra 
pripažįstami, kai nustatoma ES teis ė gauti tok į mokėjimą. 
Aktyviosiose rinkose kotiruojam ų investicij ų tikroji vert ė yra pagr įsta tuo metu si ūlomomis 
kainomis. Jeigu finansinis turtas neturi aktyviosio s rinkos (taip pat į biržų sąrašus neįtrauktų 
vertybinių popierių atveju), Europos S ąjunga tikr ąją vertę nustato taikydama vertinimo 
metodus. Jie apima pastarojo meto sandori ų tarp nesusijusi ų šalių naudojim ą, sąsajas su 
kitomis iš esm ės tokiomis pa čiomis priemon ėmis, diskontuot ų pinigų srautų analizę, 
pasirenkam ųjų sandorių kainų nustatymo modelius ir kitus vertinimo metodus, kuriuos 
paprastai naudoja rinkos dalyviai. 
Tais atvejais, kai investicij ų į nuosavyb ės priemones, kurios neturi aktyviojoje rinkoje 
nustatytos kainos, tikroji vert ė negali b ūti patikimai įvertinta, šios investicijos vertinamos 
savikaina, at ėmus vertės sumažėjimo nuostolius. 
 
Finansinio turto vert ės sumažėjimas  
Europos S ąjunga kiekvieno balanso sudarymo dien ą įvertina, ar yra objektyvi ų įrodymų, kad 
sumažėjo finansinio turto vert ė. Finansinio turto vert ė sumažėja ir vert ės sumažėjimo 
nuostoliai patiriami tada ir tik tada, jeigu yra objektyvi ų įrodymų, kad turto vert ė sumažėjo 
dėl vieno arba keli ų įvykių po turto pirminio pripažinimo ir toks įvykis (arba įvykiai), d ėl 
kurio (-ių) atsirado nuostolis, veikia fi nansinio turto, kuris gali b ūti patikimai apskai čiuotas, 
apskaičiuotus būsimuosius pinig ų srautus. 
 
i) Amortizuota savikaina apskaitomas turtas 
Jeigu yra objektyvi ų įrodymų, kad sumaž ėjo paskolų, gautinų sumų arba iki išpirkimo termino 
laikomų investicij ų, apskaitom ų amortizuota savikaina, vert ė, tuomet nuostolio suma 
skaičiuojama kaip turto apskaitin ės vertės ir apskai čiuotų būsimųjų pinigų srautų (neįtraukiant 
būsimų kredito nuostoli ų, kol jie nepatirti), diskontuot ų taikant pradin ę šio finansinio turto 
 
LT 26   LT faktinių palūkanų normą, dabartin ės vertės skirtumas. Turto apskaitin ė vertė sumažinama, o 
nuostolio suma pripaž įstama ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje. Jeigu paskolai arba iki 
išpirkimo termino laikomai investicijai taikoma kintama pal ūkanų norma, tuomet diskonto 
norma bet kokiam vert ės sumažėjimo nuostoliui vertinti lygi su tartyje nustatytai dabartinei 
faktinių palūkanų normai. Įkeisto finansinio turto įvertintų būsimųjų pinigų srautų dabartinės 
vertės skaičiavimas parodo pinig ų srautus, kurie gali atsirasti d ėl prarastos teis ės į šį turtą, 
atėmus įkeisto turto įsigijimo ir pardavimo s ąnaudas, neatsižvelgiant į tai, ar teis ės į šį turtą 
praradimas yra tik ėtinas, ar ne. Jeigu vert ės sumažėjimo nuostolio suma per kit ą laikotarp į 
sumažėja, ir šis sumaž ėjimas gali b ūti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus 
vertės sumažėjimą, pirmiau pripažintas vert ės sumažėjimo nuostolis ekonomin ės veiklos 
rezultatų ataskaitoje panaikinamas. 
 
ii) Tikrąja verte apskaitomas turtas 
Kapitalo investicij ų, klasifikuojam ų kaip parduoti laikomas turt as, atveju reikšmingas arba 
nuolatinis (ilgalaikis) vertybinio popieriaus vert ės sumažėjimas žemiau jo savikainos rodo, 
kad jis yra nuvert ėjęs. Jeigu yra toki ų įrodymų apie parduoti laikom ą finansinį turtą, sukaupti 
nuostoliai, skai čiuojami kaip įsigijimo savikainos ir dabartin ės tikrosios vert ės skirtumas, 
atėmus bet kokius nuostolius d ėl šio finansinio turto vert ės sumažėjimo, anks čiau pripažintus 
ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje, yra pašalinami iš rezerv ų ir pripaž įstami 
ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje. Ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje pripažinti 
nuosavyb ės priemoni ų vertės sumažėjimo nuostoliai ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje 
nėra panaikinami. Jeigu v ėliau parduoti laikomos skolos priemon ės tikroji vert ė padidėja, o 
toks padid ėjimas gali b ūti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus vert ės 
sumažėjimo nuostol į, vertės sumažėjimo nuostolis ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje 
panaikinamas. 
 
1.5.6 Atsargos 
Atsargos parodomos savikaina arba gryn ąja galimo realizavimo verte, atsižvelgiant į tai, kuri 
iš jų mažesnė. Savikaina nustatoma  pagal FIFO metod ą (pirmiausiai sunaudojamos 
anksčiausiai įsigytos ar pagamintos atsargos). Į pagamintos produkcijos ir nebaigtos gamybos 
savikainą įtraukiamos žaliavos, tiesiogin ės darbo, kitos tiesiogi ai priskiriamos s ąnaudos ir 
susijusios gamybos prid ėtinės išlaidos (remiantis įprastu veiklos paj ėgumu). Grynoji galimo 
realizavimo vert ė – įvertinta pardavimo kaina esant įprastoms verslo s ąlygoms, at ėmus 
gamybos užbaigimo s ąnaudas ir pardavimo išlaidas. Kai atsargos laikomos realizavimui be 
mokesčio arba už nedidel į mokestį, jos įvertinamos savikaina arba dabartine atsarg ų 
atkuriamąja verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš j ų mažesnė. Dabartin ė atkuriamoji vert ė – tai 
sąnaudos, kurias Europos S ąjunga patirt ų, jeigu įsigytų turtą atskaitomyb ės dieną. 
 
1.5.7 Išankstinio finansavimo sumos 
Išankstinis finansavimas – tai mok ėjimas, kuriuo gav ėjui suteikiamas pinig ų avansas, t. y. 
pradinės lėšos. Šios l ėšos gali b ūti padalytos į kelis mok ėjimus per konkre čiame išankstinio 
finansavimo susitarime nustatyt ą laikotarp į. Pradinės lėšos arba avansas yra gr ąžinami arba 
naudojami tuo tikslu, kuriuo buvo išmok ėti, per susitarime nustatyt ą laikotarp į. Jeigu gav ėjas 
nepatiria reikalavimus atitinkan čių išlaidų, jis privalo išankstinio finansavimo avans ą grąžinti 
Europos S ąjungai. Patvirtinus reikalavimus atitinkan čias išlaidas ir gavus gr ąžinamas sumas, 
išankstinio finansavimo suma sumažinama (v isiškai arba iš dalies), o ši suma pripaž įstama 
kaip išlaidos. 
 
LT 27   LT  
Metų pabaigoje likusios išankstinio fina nsavimo sumos nustatomos iš pirmin ės (-ių) 
išmokėtos (-ų) sumos (- ų) atėmus: grąžintas sumas, išlaidoms priskirtas reikalavimus 
atitinkančias sumas, met ų pabaigoje dar nepadengtas apskai čiuotas reikalavimus atitinkan čias 
sumas ir vert ės sumažėjimą. 
 
Palūkanos už išankstin į finansavim ą pripažįstamos jų priskaičiavimo metu pagal atitinkamo 
susitarimo nuostatas. Met ų pabaigoje sukaupt ų palūkanų įplaukos įvertinamos remiantis 
patikimiausia informacija ir šis įvertis įtraukiamas į balansą. 
 
1.5.8 Gautinos sumos 
Gautinos sumos apskaitomos pradine suma, at ėmus vertės sumažinim ą. Gautinų sumų vertė 
sumažinama tada, kai yra objektyvi ų įrodymų, kad Europos S ąjunga negal ės surinkti vis ų 
pradinio dydžio gautin ų sumų. Vertės sumažinimo suma lygi turto apskaitin ės vertės ir 
atsiperkamosios vert ės, įvertintos b ūsimųjų pinigų srautų dabartine vert e, diskontuota 
panašiems skolininkams taikoma rinkos pal ūkanų norma, skirtumui. Vert ės sumažinimo suma 
pripažįstama ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje. Taip pat pripaž įstamas ne įvykdytų 
vykdomųjų raštų sumoms išieškoti, kuriems dar nebuvo taikomas specialus vert ės 
sumažinimas, bendras vert ės sumažinimas. D ėl informacijos apie met ų pabaigoje pripažint ų 
sukauptų pajamų tvarkymą žr. 1.5.14  pastabą. 
 
1.5.9 Pinigai ir pinig ų ekvivalentai 
Pinigai ir pinig ų ekvivalentai yra finansin ės priemon ės, apibrėžiamos kaip trumpalaikis turtas.  
Jie apima pinigus kasoje, bankuose laikomus ind ėlius iki pareikalavimo, kitas trumpalaikes 
itin likvidžias investicijas, kuri ų pradinis terminas ne ilgesnis kaip trys m ėnesiai, ir banko 
sąskaitų pereikvojimus.  
 
1.5.10 Išmokos darbuotojams 
Pensijų įsipareigojimai 
Europos S ąjunga tvarko nustatyt ų išmokų pensijų planus. Nepaisant to, kad vienas tre čdalis 
tikėtinų šių išmokų sąnaudų dengiamas iš darbuotoj ų atlyginim ų, šie įsipareigojimai 
nefinansuojami. Balanse pripažintas įsipareigojimas, susij ęs su nustatyt ų išmokų pensijų 
planais, yra lygus dabartinei nustatyt ų išmokų įsipareigojimo vertei balanso sudarymo dien ą. 
Nustatytų išmokų įsipareigojim ą apskaičiuoja nepriklausomi aktuarai, taikydami 
prognozuojamo s ąlyginio vieneto metod ą. Nustatyt ų išmokų įsipareigojimo dabartin ė vertė 
nustatoma diskontuojant įvertintus b ūsimuosius pinig ų srautus, taikant vyriausyb ės obligacij ų, 
kurios išreikštos valiuta, kuria  bus mokamos išmokos, ir kuri ų išpirkimo terminas panašus į 
susijusio pensij ų įsipareigojimo termin ą, palūkanų normas. 
 
Aktuarinis pelnas ir nuostoliai, atsirad ę dėl praktini ų koregavim ų ir aktuarini ų prielaidų 
pokyčių, iš karto pripaž įstami ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje. Ankstesn ės tarnybos 
sąnaudos iš karto nurodomos ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje, išskyrus tuos atvejus, 
kai pensij ų plano poky čiai priklauso nuo darbuotoj ų, likusių tarnyboje tam tikram laikotarpiui 
(teisių suteikimo laikotarpiui). Tokiu atveju ankstesn ės tarnybos s ąnaudos yra amortizuojamos 
pagal tiesin į metodą per teisių suteikimo laikotarp į. 
 
LT 28   LT  
Ligos išmokos pasibaigus tarnybos laikotarpiui 
Europos S ąjunga rūpinasi savo darbuotoj ų sveikata, kompensuodama medicinines išlaidas. 
Kasdienei veiklai administruoti sukurtas atsk iras fondas (RCAM). Šia sistema naudojasi tiek 
dabartiniai darbuotojai, pens ininkai, našliai ir našl ės, tiek jų naudos gav ėjai. Išmokos, 
mokamos nedirbantiems asmenims (pensininkams, našlai čiams ir t. t.), klasifikuojamos kaip 
išmokos darbuotojams pasibaigus ta rnybos laikotarpiui. Atsižvelgiant į šių išmokų pobūdį, 
reikia atlikti aktuarinius skai čiavimus. Įsipareigojimas balanse nustatomas panašiu principu 
kaip ir pensij ų įsipareigojimai (žr. pirmiau). 
 
1.5.11 Atid ėjiniai 
Atidėjiniai pripaž įstami tuomet, kai Europos S ąjunga turi dabartin į teisinį arba konstruktyv ų 
įsipareigojim ą trečiosioms šalims, susijus į su praeities įvykiais, ir labai tik ėtina, kad 
įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingos ištekli ų išmokos, o suma gali b ūti patikimai įvertinta. 
Atidėjiniai būsimiems veiklos nuostoliams nepripaž įstami. Atid ėjinio suma yra tiksliausias 
išlaidų, kurios, kaip numatoma, gali b ūti reikalingos atskaitomyb ės dieną turimam 
įsipareigojimui padengti, įvertis. Kai atid ėjinys susij ęs su daug punkt ų, įsipareigojimas 
vertinamas apskai čiuojant visus galimus rezultatus pagal j ų tikimybes (tik ėtinos vert ės 
metodas). 
 
1.5.12 Finansiniai įsipareigojimai 
Finansiniai įsipareigojimai klasifikuojami kaip finansiniai įsipareigojimai, vertinami tikr ąja 
verte kaip pelnas arba nuostolis, arba kaip finansiniai įsipareigojimai, vertinami amortizuota 
savikaina (pasiskolintos l ėšos). Pasiskolintas l ėšas sudaro iš kredito įstaigų pasiskolintos 
sumos ir skolos lakštais patv irtintos skolos. Pasiskolintos l ėšos iš pradži ų pripažįstamos 
tikrąja verte, lygia j ų emisijos įplaukoms (gauto atlygi o tikrajai vertei), at ėmus sandorio 
sąnaudas, o v ėlesniais laikotarpiais apskaitomos am ortizuota savikaina, naudojant faktini ų 
palūkanų metodą; bet koks įplaukų, atėmus sandorio s ąnaudas, ir išpirkimo vert ės skirtumas 
pripažįstamas ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje įsiskolinimo laikotarpiu, taikant 
faktinių palūkanų metodą. 
 
Pasiskolintos l ėšos klasifikuojamos kaip ilgalaikiai įsipareigojimai, išskyrus sumas, kuri ų 
išpirkimo terminas trumpesnis kaip 12 m ėnesių nuo balanso datos. Iš pasiskolint ų lėšų 
suteiktų paskolų atveju faktini ų palūkanų metodas gali b ūti netaikomas paskoloms ir 
pasiskolintoms sumoms reikšm ingumo sumetimais. Europos S ąjungos patirtos sandorio 
sąnaudos, v ėliau priskirtos paskolos gav ėjui, yra tiesiogiai pripaž įstamos ekonomin ės veiklos 
rezultatų ataskaitoje. 
 
Finansiniai įsipareigojimai, klasifikuojami pagal tikr ąją vertę kaip pelnas arba nuostolis, 
apima išvestines priemones, kai j ų tikroji vert ė neigiama. J ų apskaita yra tokia pati kaip ir 
finansinio turto, vertinamo tikr ąja verte kaip pelnas arba nuostolis, žr. 1.5.5  pastabą. 
 
1.5.13 Mok ėtinos sumos 
Didžioji ES mok ėtinų sumų dalis nėra susijusi su preki ų arba paslaug ų pirkimu, o yra 
neapmokėti dotacijų arba kitokio ES finansavimo gav ėjų prašymai kompensuoti išlaidas. Jos 
registruojamos kaip mok ėtinos sumos, lygios prašomai sumai, kai gaunamas prašymas 
 
LT 29   LT kompensuoti išlaidas, o atlikus patikrinim ą atsaking ų finansų pareigūnų pripažįstamos 
atitinkančiomis reikalavimus. Šiame etape jos įvertinamos patvirtinta reikalavimus 
atitinkančia suma. 
Mokėtinos sumos, susijusios su preki ų ir paslaug ų pirkimu, pripaž įstamos gavus pradin ės 
sumos sąskaitą, o susijusios išlaidos regist ruojamos apskaitoje, kai prek ės yra pristatytos arba 
paslaugos suteiktos ir kai jas priima Europos S ąjunga. 
 
1.5.14 Sukauptos ir b ūsimųjų laikotarpi ų pajamos bei s ąnaudos 
Pagal Europos S ąjungos apskaitos taisykles operacijos ir įvykiai pripaž įstami to laikotarpio, 
su kuriuo jie susij ę, finansin ėse ataskaitose. Sukauptos išlai dos ataskaitinio laikotarpio 
pabaigoje pripaž įstamos remiantis įvertinta pervedimo įsipareigojimo, kuris turi b ūti atliktas 
per tam tikr ą laikotarp į, suma. Sukauptos išlaidos skai čiuojamos pagal išsamias Komisijos 
parengtas veiklos ir praktines gaires, kuri ų tikslas – užtikrinti, kad finansin ėse ataskaitose 
būtų parodyta tikra ir teisinga pad ėtis. 
 
Įplaukos taip pat apskaitomos tuo lai kotarpiu, su kuriuo jos susijusios. Met ų pabaigoje, jeigu 
paslauga buvo suteikta, ES pristat ė prekes arba yra sudarytas sutartinis susitarimas (t. y. 
remiantis sutartimi), bet s ąskaita dar neišrašyta, finansin ėse atskaitose bus pripažintos 
sukauptos pajamos. 
 
Be to, met ų pabaigoje, jeigu s ąskaita išrašyta, o paslaugos  dar nesuteiktos arba prek ės dar 
nepristatytos, įplaukos bus atid ėtos ir pripažintos kit ą ataskaitin į laikotarp į. 
 
1.6 EKONOMIN ĖS VEIKLOS REZULTAT Ų ATASKAITA 
 
1.6.1 Įplaukos 
Su pardavimais nesusijusios įplaukos 
Jos sudaro didži ąją ES įplaukų dalį ir apima daugiausia tiesiogi nius bei netiesioginius 
mokesčius ir nuosav ų išteklių sumas. Be mokes čių, Europos S ąjunga taip pat gali gauti kit ų 
šalių mokėjimus, kaip antai muitus, baudas ir dovanojamas l ėšas. 
 
BNP pagr įsti ištekliai ir PVM ištekliai  
Gautinos sumos yra pripaž įstamos, kai Europos S ąjunga išsiun čia valstyb ėms narėms 
pareikalavim ą įmokėti įnašus. Šios sumos vertinamos „par eikalauta suma“. Kadangi PVM ir 
BNP ištekliai pagr įsti atitinkam ų biudžetini ų metų duomen ų įverčiais, jie gali b ūti 
pakoreguoti, nes prieš valstyb ėms narėms paskelbiant galutinius duom enis sumos gali keistis. 
Įverčių pokyčio poveikis yra įtraukiamas nustatant laikotarpio, kai įvyko pokytis, gryn ąjį 
perteklių arba deficit ą. 
 
Tradiciniai nuosavi ištekliai  
Gautinos sumos ir susijusios įplaukos pripaž įstamos, kai iš valstybi ų narių gaunamos 
atitinkamos m ėnesinės A ataskaitos (apiman čios surinktus muitus ir mok ėtinas sumas, kurios 
yra garantuotos ir neužgin čytos). Atskaitomyb ės dieną valstybių narių surinktos, bet Europos 
Sąjungai dar nesumok ėtos laikotarpio įplaukos yra įvertinamos ir pripaž įstamos kaip 
sukauptos įplaukos. Sumos, nurodytos ketvirtin ėse B ataskaitose (apiman čios muitus, kurie 
 
LT 30   LT nėra nei surinkti, nei garantuoti, ta ip pat garantuotas sumas, užgin čytas skolininko), gautose iš 
valstybių narių, yra pripaž įstamos kaip įplaukos, at ėmus su jomis susijusias surinkimo 
sąnaudas (25 %). Be to, ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje pripaž įstamas vert ės 
sumažėjimas, lygus įvertintam susigr ąžinimo skirtumui. 
 
Baudos  
Įplaukos iš baud ų pripažįstamos, kai ES priima sprendim ą skirti baud ą ir apie tai oficialiai 
praneša adresatui. Jeigu kyla abejoni ų dėl įmonės mokumo, pripaž įstamas teis ės į gautinas 
sumas vert ės sumažėjimas. Pri ėmus sprendim ą skirti baud ą, skolininkai per du m ėnesius nuo 
pranešimo dienos turi: 
– arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie priv alo per nustatyt ą laikotarp į sumokėti 
baudą, ir suma laikoma ES  galutinai surinkta), 
– arba nepritarti sprendim ui (tokiu atveju jie pateikia apeliacin į skundą pagal ES 
teisę). 
Tačiau net pateikus apeliacin į skundą, pagrindin ė baudos suma turi b ūti sumok ėta per 
nustatytą trijų mėnesių laikotarp į, nes apeliacinis skundas ne sustabdo sprendimo galiojimo 
(EB sutarties 242 straipsnis), arba, tam tikromis aplinkyb ėmis, pritarus Komisijos apskaitos 
pareigūnui, galima pateikti banko garantij ą tai sumai. 
 
Jeigu įmonė sprendim ą apskund ė ir jau laikinai sumok ėjo baudą, suma parodoma kaip 
neapibrėžtasis įsipareigojimas. Ta čiau, kadangi adresato apeliacinis skundas d ėl ES 
sprendimo nesustabdo sprendimo galiojim o, gauti pinigai naudojami gautinai sum ą padengti. 
Jeigu vietoj mok ėjimo gaunama garantija, bauda lieka kaip gautina suma. Jeigu tik ėtina, kad 
Bendrasis Teismas gali priimti ES nepalank ų sprendim ą, tokiai rizikai daromas atid ėjinys. 
Jeigu pateikta garantija, neapmok ėtos gautinos sumos vert ė sumažinama laikantis 
reikalavim ų. Banko s ąskaitose, kuriose laikomos gautos sumos, sukauptos Europos S ąjungos 
gautos pal ūkanos pripaž įstamos įplaukomis ir atitinkama suma padidinamas neapibr ėžtasis 
įsipareigojimas. 
 
Pardavim ų įplaukos 
Prekių ir paslaug ų pardavimo įplaukos pripaž įstamos, kai didžioji su preki ų nuosavybe 
susijusios rizikos ir na udos dalis perduodama pirk ėjui. Su paslaug ų teikimu susijusio sandorio 
įplaukos pripaž įstamos atsižvelgiant į sandorio baigtumo laipsn į atskaitomyb ės dieną. 
 
Palūkanų pajamos ir išlaidos 
Palūkanų pajamos ir išlaidos pripaž įstamos ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje, taikant 
faktinių palūkanų metodą. Šis metodas taikomas finansinio turto arba finansinio 
įsipareigojimo amortizuotai savikainai apskai čiuoti ir pal ūkanų pajamoms arba pal ūkanų 
išlaidoms per atitinkam ą laikotarp į paskirstyti. Apskai čiuodama faktin ę palūkanų normą, 
Europos S ąjunga įvertina pinig ų srautus, atsižvelgdama į visas finansin ės priemon ės sutartines 
nuostatas (pavyzdžiui, išankstinio mok ėjimo pasirinkim ą), tačiau neatsižvelgia į būsimus 
kredito nuostolius. Į šį apskaičiavimą įtraukiami visi mokes čiai ir kitos sumos, kurias sutarties 
šalys sumok ėjo arba gavo viena iš kitos ir kurios yra neatskiriama faktin ės palūkanų normos 
dalis, taip pat sandorio s ąnaudos ir visi kiti priedai arba nuolaidos. 
 
LT 31   LT  
Kai finansinis turtas arba pa našaus finansinio turto grup ė yra nurašyta d ėl vertės sumažėjimo 
nuostolių, vertinant vert ės sumažėjimo nuostol į palūkanų pajamos pripaž įstamos taikant 
palūkanų normą, naudojam ą diskontuojant b ūsimus pinig ų srautus. 
 
Dividend ų pajamos 
Dividendų pajamos pripaž įstamos tada, kai nustatoma teis ė gauti mok ėjimą. 
 
1.6.2 Išlaidos 
Su pardavimais susijusios išlaidos, patiriam os perkant prekes ir paslaugas, yra pripaž įstamos, 
kai prekės pristatomos ir jas priima Europos S ąjunga. Jos vertinamos pradine s ąskaitoje 
nurodyta suma. Europos S ąjungai yra b ūdingos su pardavimais nesusijusios išlaidos, kurios 
sudaro didži ąją visų išlaidų dalį. Jos susijusios su pervedimais gav ėjams ir gali b ūti trijų rūšių: 
teisės į gautinas sumas, pervedimai pagal susitarim ą ir atskiros dotacijos, įnašai ir 
dovanojamos l ėšos. 
 
Pervedimai pripaž įstami išlaidomis t ą laikotarp į, kurį įvyko įvykiai, dėl kurių buvo atliktas 
pervedimas, jeigu tik pervedimo pob ūdis yra leidžiamas pagal teis ės aktus (Finansin į 
reglament ą, Tarnybos nuostatus arba kitus teis ės aktus) arba yra pasirašyta sutartis, pagal 
kurią leidžiama atlikti pervedim ą, jeigu gav ėjas atitiko visus tinkamumo  kriterijus ir galima 
pagrįstai apskai čiuoti sumą. 
 
Kai gaunamas bet koks pripažinimo kriteriju s atitinkantis prašymas atlikti mok ėjimą arba 
kompensuoti išlaidas, jis pripaž įstamas išlaidomis, lygiomis reikalavimus atitinkan čiai sumai. 
Reikalavimus atitinkan čios išlaidos, kurios turi b ūti kompensuotos gav ėjams, tačiau apie 
kurias dar n ėra pranešta, met ų pabaigoje yra įvertinamos ir įrašomos kaip sukauptos išlaidos. 
 
1.7 NEAPIBR ĖŽTASIS TURTAS IR ĮSIPAREIGOJIMAI 
 
1.7.1 Neapibr ėžtasis turtas  
Neapibrėžtasis turtas – d ėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas, kurio buvimas bus 
patvirtintas tiktai įvykus arba ne įvykus vienam ar daugiau Europos S ąjungos nevisiškai 
kontroliuojam ų neapibrėžtų būsimų įvykių. Neapibr ėžtasis turtas parodomas, kai tikimasi 
gauti ekonomin ės naudos arba tur ėti naudojimo galimybi ų. 
 
1.7.2 Neapibr ėžtieji įsipareigojimai  
Neapibrėžtasis įsipareigojimas – d ėl praeities įvykių galintis atsirasti įsipareigojimas, kurio 
buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba ne įvykus vienam ar daugiau Europos S ąjungos 
nevisiškai kontroliuojam ų neapibrėžtų būsimų įvykių, arba esamas įsipareigojimas, atsirad ęs 
dėl praeities įvykių, kuris dar n ėra pripažintas, nes n ėra tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti 
bus reikalingi ekonomin ę naudą teikiantys ištekliai arba naudojimo galimyb ės, arba, retais 
atvejais, kai įsipareigojimo suma negali b ūti pakankamai patikimai nustatyta. 
 
LT 32   LT 2. BALANSO  PASTABOS 
 
ILGALAIKIS TURTAS 
 
2.1 NEMATERIALUSIS TURTAS 
Mln. EUR 
Suma 
  
Bendroji apskaitin ė vertė 2008 m. gruodžio 31 d. 134 
Papildomas įsigijimas 39 
Perleidimas (3) 
Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą 0 
Kiti poky čiai 1 
 
Bendroji apskaitin ė vertė 2009 m. gruodžio 31 d. 171 
 
Sukaupta amortizacija 2008 m. gruodžio 31 d. 78 
Amortizacijos s ąnaudos per metus 22 
Perleidimas (1) 
Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą 0 
Kiti poky čiai 0 
 
Sukaupta amortizacija 2009 m. gruodžio 31 d.  99 
 
Grynoji apskaitin ė vertė 2009 m. gruodžio 31 d.  72 
Grynoji apskaitin ė vertė 2008 m. gruodžio 31 d.  56 
 
Šios sumos pirmiausia susijusi os su kompiuterine programine įranga. 
 
2.2 NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGINIAI 
 
Kai kuriose šalyse negalima atskirti žem ės vertės nuo pastato vert ės, nes tiek žem ė, tiek 
pastatas buvo nupirkti kaip visuma. Žem ės, kurios nusid ėvėjimas neskai čiuojamas, vert ė 
nebus vertinama atskirai, jeigu nebus b ūtina, t. y. d ėl tolesnių išlaidų, pvz., naujo 
nekilnojamojo turto statybos  arba dalinio pardavimo. 
 
Su Europos geostacionarine na vigacine tinklo sistema  (EGNOS) susijusi turt ą 2009 m. 
perdavus Komisijai, jis 2009 m. gruodžio 31 d. priskirtas įrangai ir įrengimams. Šio turto 
grynoji buhalterin ė vertė tą dieną – 11 mln. EUR (bendroji 40 mln. EUR vert ė, atėmus 
29 mln. EUR sukaupt ą nusidėvėjimą). 
 
LT 33   LT  NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGINIAI
 Mln. EUR 
Žemė ir Įranga ir Baldai ir Kompiuterin ė Kitas 
materialusis Finansinė 
nuoma  Statomas  IŠ VISO  
pastatai įrengimai transporto 
priemonės įranga turtas  turtas   
        
         
Bendroji apskaitin ė vertė 2008 m. gruodžio 31 d. 3 902 368 205 466 151 2 621 122 7 835 
Papildomas įsigijimas 39 89 20 57 17 29 141 392 
Perleidimas (1) (15) (20) (56) (6) 0 0 (98) 
Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą 31 (2) 0 0 3 0 (32) 0 
Kiti poky čiai 1 20 10 8 17 5 0 61 
        
Bendroji apskaitin ė vertė 2009 m. gruodžio 
31 d.  3 972 460 215 475 182 2 655 231 8 190 
        
Sukauptas nusid ėvėjimas 2008 m. gruodžio 31 d. 1 616 300 149 349 92 448  2 954 
Nusidėvėjimo sąnaudos per metus  127 66 16 60 17 163  449 
Atkurtas nusid ėvėjimas 0 0 0 (2) 0 0  (2) 
Perleidimas (1) (13) (14) (52) (5) 0  (85) 
Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą 0 (1) 0 0 1 0  0 
Kiti poky čiai 0 3 4 4 3 1  15 
        
Sukauptas nusid ėvėjimas 2009 m. gruodžio 
31 d.  1 742 355 155 359 108 612  3 331 
        
GRYNOJI APSKAITIN Ė VERTĖ 
2009 M. GRUODŽIO 31 D.  2 230 105 60 116 74 2 043 231 4 859 
GRYNOJI APSKAITIN Ė VERTĖ 
2008 M. GRUODŽIO 31 D.  2 286 68 56 117 59 2 173 122 4 881 
 
LT 34   LT Mokėtinos įmokos, susijusios su finansine nuoma ir panašiomis teis ėmis į gautinas sumas, balanse parodomos kaip ilgalaikiai ir trumpalaikiai 
įsipareigojimai (taip pat žr. 2.15 ir 2.18.1  pastabas). Jie išskaidomi toliau pateikiamoje lentel ėje. 
Finansinė nuoma Mln. EUR 
 
Būsimos mok ėtinos sumos Vertė iš 
viso Paskesnės 
turto 
išlaidos  Turto 
vertė 
 Nusidėvėjimas Aprašymas Sukauptos 
sąnaudos 
(A) 
< 1 metai > 1 metai > 5 metai Iš viso 
įsipareigoji
mų (B) A+B (C) A+B+C (E) Grynoji 
apskaitin
ė vertė 
=A+B+C
+E 
Žemė ir pastatai 785 51 257 1 465 1 773 2 558 61 2 619 (598) 2 021 
Kitas materialusis turtas 14 8 13 1 22 36 0 36 (14) 22 
Iš viso 2009 12 31  799 59 270 1 466 1 795 2 594 61 2 655 (612) 2 043 
Iš viso 2008 12 31  738 52 250 1 520 1 822 2 560 61 2 621 (448) 2 173 
 
 
LT 35   LT 2.3 ILGALAIK ĖS INVESTICIJOS 
   Mln. EUR
  Pastaba 2009 12 31 2008 12 31 
Dalyvavimas asocijuot ųjų įmonių kapitale  2.3.1 382 278 
Dalyvavimas bendr ųjų įmonių kapitale  2.3.2 196 145 
Garantijų fondas 2.3.3 1 240 1 091 
Parduoti laikomas turtas 2.3.4 561 564 
Iš viso investicij ų  2 379 2 078 
 
Šiai kategorijai priskiriamos investicijos, kuriomis remiama ES veikla. Jai taip pat priskiriamas Garantij ų fondo grynasis turtas. 
 
2.3.1 Dalyvavimas asocijuot ųjų įmonių kapitale 
   Mln. EUR
  EIF ARTEMIS „Švarus 
dangus“  Iš viso 
Suma 2008 m. gruodžio 31 d. 278 0 0 278 
Įsigijimas 26 10 75 111 
Grynojo pertekliaus (deficito) dalis (2) (3) (1) (6) 
Kiti nuosavyb ės pokyčiai  (1) 0 0 (1) 
Suma 2009 m. gruodžio 31 d.  301 7 74 382 
 
Dalyvavimas asocijuot ųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavyb ės apskaitos metod ą, 
dėl daugiau informacijos žr. 1.3 pastabą. Toliau nurodytos apskaitin ės sumos priskiriamos ES 
pagal jai tenkan čią asocijuot ųjų įmonių kapitalo procentin ę dalį.  
   Mln. EUR
   2009 12 31 2008 12 31 
Turtas   420 295 
Įsipareigojimai   (38) (17) 
Įplaukos  17 23 
Sukauptas perteklius (deficitas)   (6) 10 
 
Europos investicij ų fondas (EIF) 
Europos investicij ų fondas (EIF) yra Europos S ąjungos finans ų įstaiga, kurios specializacija – 
teikti rizikos kapital ą ir garantijas mažosioms ir vidutin ėms įmonėms. 2009 m. gruodžio 31 d. 
Komisija buvo pasirašiusi iš viso 861 mln. EU R (iš 2 940 mln. EUR) EIF akcinio kapitalo. 
Tai sudaro 29,29 % viso EIF akcinio kapitalo. Komisija apmok ėjo 20 %, nepareikalautas 
likutis sudaro 689 mln. EUR, taip pat žr. 5.13.2  pastabą. Pagal 2005 m. Komisijos ir Europos 
investicijų banko (EIB) pasirašyt ą susitarim ą Komisija turi teis ę bet kuriuo metu parduoti 
savo akcijas EIB tokia kain a, kuri atitinka EIF įvertinimą, padalytą iš viso išleist ų akcijų 
skaičiaus. Pardavimo pasirinkimo sandorio vert ė beveik lygi nuliui, nes formul ė, taikoma 
akcijų pardavimo kainai nustatyti, panaši į EIF grynojo akcinio kapitalo nustatymo formul ę. 
ES akcijų paketas vertinamas 29,29 % EIF grynojo turto, kuris 2009 m. gruodžio 31 d. sudar ė 
301 mln. EUR (2008 m. – 278 mln. EUR), š kuri ų 2 mln. EUR susij ę su 2009 m. rezultatu 
(nuostoliu). 2009 m. buvo ga uta 4 mln. EUR dividend ų už 2008 finansinius metus. 
 
LT 36   LT Jungtinės technologij ų iniciatyvos 
Viešojo ir priva čiojo sektori ų partneryst ė jungtinių technologij ų iniciatyv ų forma pl ėtojama 
steigiant bendr ąsias įmones pagal Sutarties 171 straipsn į, siekiant įgyvendinti Lisabonos 
ekonomikos augimo ir darbo viet ų kūrimo darbotvark ėje nustatytus tikslus. Europos lygmeniu 
plėtojamos viešojo ir priva čiojo sektori ų partneryst ės programos – jungtin ės technologij ų 
iniciatyvos – įgyvendinamos strategin ėse srityse, kuriose moksliniai tyrimai ir inovacijos yra 
esminis Europos konkurencingumo veiksnys. Nauju Mokslini ų tyrimų, technologin ės plėtros 
ir demonstracin ės veiklos septintosios bendrosios programos elementu, jungtin ėmis 
technologij ų iniciatyvomis, remiama di delio masto daugianacionalin ė mokslini ų tyrimų 
veikla. Jomis suburiami priva čiojo ir viešojo sektori ų partneriai, kad nustatyt ų bendrus 
visuomenei itin aktualius tikslus ir j ų siekdami sutelkt ų finansavim ą ir žinias. Jungtin ės 
technologij ų iniciatyvos – tai nauja bendradarbiavimo forma siekiant ES lyderi ų Lisabonos 
ekonomikos augimo ir darbo viet ų kūrimo strategijoje nustatyt ų tikslų. 2009 m. veikl ą pradėjo 
pirmosios trys jungtin ės technologij ų iniciatyvos: bendroji įmonė ARTEMIS ir bendroji 
įmonė „Švarus dangus“ (aprašytos  toliau) ir NVI bendroji įmonė, priskiriama bendrosioms 
įmonėms ir aprašyta 2.3.2  pastaboje. Nors bendrosios įmonės ARTEMIS ir „Švarus dangus“ 
teisiškai vadinamos bendrosiomis įmonėmis, apskaitos poži ūriu jos turi b ūti laikomos 
asocijuotosiomis įmonėmis, nes Komisija šiems subjektams turi reikšmingos įtakos. 
 
Bendroji įmonė ARTEMIS 
Ši įmonė sukurta siekiant kartu su priva čiojo sektoriaus partneriais įgyvendinti jungtin ę 
technologij ų iniciatyv ą įterptųjų kompiuterini ų sistemų srityje. Komisijos atstovaujamos 
Europos S ąjungos nuosavyb ės dalis 2009 m. gruodžio 31 d. buvo 100 % arba 7 mln. EUR. 
Didžiausias orientacinis ES įnašas yra 420 mln. EUR. 
 
Bendroji įmonė „Švarus dangus“ 
Šios įmonės paskirtis – paspartinti švari ų oro transporto technologij ų ES kūrimą, tvirtinim ą ir 
demonstravim ą, visų pirma sukurti visiškai naujovišk ą oro transporto sistem ą, kuria siekiama 
sumažinti oro transporto poveik į aplinkai. Komisijos atstovaujamos Europos S ąjungos 
nuosavyb ės dalis 2009 m. gruodžio 31 d. buvo 99,41 % arba 74 mln. EUR. Didžiausias 
orientacinis ES įnašas į šią įmonę yra 800 mln. EUR. 
 
2.3.2 Dalyvavimas bendr ųjų įmonių kapitale 
 Mln. EUR
 GJU SESAR ITER IMI Iš viso 
Suma 2008 12 31 0 103 42 0 145 
Įsigijimas  0 28 39 81 148 
Grynojo rezultato dalis  0 (51) (46) 0 (97) 
Suma 2009 12 31  0 80 35 81 196 
 
Dalyvavimas asocijuot ųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavyb ės apskaitos metod ą, 
dėl daugiau paaiškinim ų žr. 1.3 pastabą. Toliau nurodytos apskaitin ės sumos priskiriamos ES 
pagal jai tenkan čią bendrųjų įmonių kapitalo procentin ę dalį. 
 
LT 37   LT  
   Mln. EUR
   2009 12 31 2008 12 31 
Ilgalaikis turtas   48 0 
Trumpalaikis turtas   192 154 
Ilgalaikiai įsipareigojimai   0 0 
Trumpalaikiai įsipareigojimai   (44) (9) 
Įplaukos  72 37 
Išlaidos   (169) (93) 
 
Bendroji įmonė „Galileo“ (B ĮG) 
Bendroji įmonė „Galileo“ (B ĮG) pradėta likviduoti 2006 m. pabaigoje ir šis procesas 
tebevyksta. Likviduojamos B ĮG grynasis turtas met ų pabaigoje buvo 0 EUR. Kadangi 
2009 m. įmonė veiklos nevykd ė ir tebebuvo likviduojama, įplaukų ir išlaidų nebuvo. Taigi 
investicijos vert ė 2009 m. gruodžio 31 d. (ir 2008 m. gruodžio 31 d.) buvo 0 EUR, tai yra lygi 
585 mln. EUR investicijai at ėmus 585 mln. EUR sukaupt ų nuostolių dalį. 
 
Europos GNSS prieži ūros institucija, 2004 m. įkurta ES agent ūra, įtraukiama į 
konsoliduot ąsias ES ataskaitas, 2007 m. sausio 1 d. oficialiai per ėmė BĮG atsakomyb ę. 
Įsigaliojus Reglamentui (EB) Nr. 683/2008, Komisija iš GNSS prieži ūros institucijos per ėmė 
Europos GNSS program ų vadovo funkcijas. Ši veikla ir užduotys iš GNSS prieži ūros 
institucijos Komisijai perduotos 2009 m. sausio 1 d.  
 
Bendroji įmonė SESAR 
Šios bendrosios įmonės tikslas – užtikrinti Europos  oro eismo vadybos sistemos 
modernizavim ą ir spart ų pagrindinio oro eism o vadybos Europoje plano įgyvendinim ą 
koordinuojant ir sutelkiant vi sas atitinkamas ES mokslini ų tyrimų ir plėtros pastangas.  
2009 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklaus ė 87,4 % arba 80 mln. EUR (2008 m. – 
103 mln. EUR) SESAR kapitalo dalie s. Visas (orientacinis) ES įnašas, numatytas SESAR 
(2007–2013 m.), yra 700 mln. EUR. 
 
Tarptautin ė ITER branduolio sintez ės energijos organizacija (Tarptautin ė ITER 
organizacija) 
Tarptautin ės ITER organizacijos darbe dalyvauj a ES, Kinija, Indija, Rusija, Kor ėja, Japonija 
ir JAV. ITER įkurta, kad valdyt ų ITER įrenginius, skatint ų laboratorijas, kitas institucijas ir 
darbuotojus, dalyvaujan čius šios organizacijos nari ų branduolio sintez ės energijos mokslini ų 
tyrimų ir technologij ų plėtros programose, eksploatuoti ITER įrenginius, pl ėstų visuomen ės 
supratimą apie branduolio sintez ės energiją ir skatint ų jos priimtinum ą visuomenei ir vykdyt ų 
bet kokią veiklą, būtiną jos tikslui pasiekti. 
 
ES (Euratomo) įnašas į Tarptautin ę ITER organizacij ą teikiamas per Branduoli ų sintezės 
energetikos vystymo agent ūrą, ir be kita ko, apima valstybi ų narių ir Šveicarijos įnašus. Visas 
įnašas teisiškai laikomas Euratomo įnašu į ITER, o valstyb ės narės ir Šveicarija ITER 
nuosavyb ės teisių neturi.  Kadangi teisiškai ES priklauso bendrosios įmonės Tartpautin ės 
ITER organizacijos kapitalo dalis, ES privalo j ą nurodyti savo konsoliduotose ataskaitose. 
 
LT 38   LT 2009 m. gruodžio 31 d. Euratomui priklaus ė 47 % arba 35 mln. EUR (2008 m. –  
42 mln. EUR) ITER kapitalo dalies.  Visas (orientacinis) Euratomo įnašas, numatytas ITER 
(2007–2041 m.), yra 7 649 mln. EUR.  
 
Jungtinė naujovišk ų vaistų technologij ų iniciatyva 
2009 m. prad ėjusi veikti tre čioji jungtin ė technologij ų iniciatyva, NVI bendroji įmonė, remia 
ikikonkurencinius farmacinius mokslinius tyrimus ir pl ėtrą valstybėse narėse ir asocijuotose 
šalyse, siekiant padi dinti investicijas į mokslinius tyrimus biofarmacijos sektoriuje ir skatinti 
jos veikloje dalyvauti maž ąsias ir vidutines įmones (MV Į). Komisijos atstovaujamos Europos 
Sąjungos nuosavyb ės teisės 2009 m. gruodžio 31 d. buvo 99,1 % arba 81 mln. EUR. 
Didžiausias orientacinis ES įnašas į iki 2017 12 31 yra 1 mlrd. EUR. 
 
2.3.3 Garantij ų fondas 
Garantijų fondo grynasis turtas  Mln. EUR 
 2009 12 31 2008 12 31 
Parduoti laikomas turtas 1 050 887 
Pinigai ir pinig ų ekvivalentai 191  205  
Iš viso turto 1 241 1 092 
Iš viso įsipareigojim ų (1) (1) 
Grynasis turtas  1 240 1 091 
 
Išorės veiksmų garantijų fondas pagal Tarybos sprendim ą apima ES garantijomis užtikrintas 
paskolas, vis ų pirma Europos investicij ų banko (EIB) skolinimo operacijas už Europos 
Sąjungos rib ų ir makrofinansin ės pagalbos paskolas (MFP pas kolas) bei Euratomo paskolas 
už Europos S ąjungos rib ų. Tai ilgalaik ė priemon ė, skirta bet kokioms ES garantuotoms 
įsipareigojim ų nevykdan čių skolinink ų skoloms padengti, tod ėl gali būti laikoma ilgalaike 
investicija. Tai patvirtina fakt as, kad beveik 76 % parduoti la ikomo turto išpirkimo terminas 
1–10 met ų. Fondą sudaro ES bendrojo biudžeto įmokos, kurios sudaro 9 % operacij ų kapitalo 
vertės, už investuot ą Fondo turt ą gautos pal ūkanos ir sumos, susigr ąžintos iš įsipareigojim ų 
nevykdan čių skolinink ų, kurių atžvilgiu Fondas tur ėjo panaudoti savo garantij ą. Bet koks 
susidaręs metinis perteklius gr ąžinamas į ES bendr ąjį biudžetą ir įrašomas į įplaukų suvestinės 
specialią kategorij ą. 
 
ES turi įtraukti garantij ų rezervą, kad padengt ų trečiosioms šalims suteiktas paskolas. Šio 
rezervo paskirtis – padengti Garantij ų fondo reikalavimus ir, jei re ikia, panaudotas garantijas, 
kurios viršija Fondo sumas, kad tos sumos gal ėtų būti apmok ėtos iš biudžeto. Šis 
1 472 mln. EUR rezervas atitinka numatyt ą sumą, t. y. 9 % 2009 m. gruodžio 31 d. paskol ų 
likučio. Grynasis Fondo turtas 2009 m.  gruodžio 31 d. iš viso sudar ė 1 240 mln. EUR. 
Grynojo turto ir rezervo sumos skirtuma s atitinka iš ES biudžeto Fondui mok ėtiną sumą, t. y. 
232 mln. EUR. Parduoti laikom ų skolos vertybini ų popierių portfelio tikrosios vert ės pokyčiai 
2009 m. iš viso sudar ė 16 mln. EUR ir pripažinti nuosavyb ėje (2008 m. – 15 mln. EUR). 
 
2.3.4 Parduoti laikomas turtas 
Į šią kategorij ą įtrauktos investicij os ir akcijos, įsigytos siekiant pad ėti gavėjams plėtoti 
veiklą. 
 
LT 39   LT Ilgalaikis parduoti laikomas turtas  Mln. EUR
 ERPB Rizikos 
kapitalo 
operacijos ETP steigimo 
programa EFPE Kiti Iš viso 
Sumos 2008 12 31 157 204 133 67 3 564 
Įsigijimas  0 11 52 26 19 108 
Perleidimas ir (arba) 
panaikinimas 0 (26) (4) 0 0 (30) 
Perkainojimo pertekliaus 
(deficito) perk ėlimas į 
nuosavyb ę 0 (14) (14) 3 0 (25) 
Valiutos keitimo 
nuostoliai  0 (42) 0 0 0 (42) 
Vertės sumažėjimo 
nuostolis 0 (1) (13) 0 0 (14) 
Sumos 2009 12 31  157 132 154 96 22 561 
 
Europos rekonstrukcijos ir pl ėtros bankas (ERPB) 
Komisija yra pasirašiusi 3 % viso ERPB 20 mlrd. EUR kapitalo. Balanso sudarymo dien ą 
pareikalauta suma buvo 157 ml n. EUR, kuri visa buvo apmok ėta. Neapmok ėta nepareikalauto 
kapitalo dalis yra 443 mln. EUR (taip pat žr. 5.13.1 pastabą). Kadangi ERPB n ėra 
kotiruojamas jokioje akcij ų biržoje, taip pat atsižvelgiant į ERPB įstatuose numatytus 
sutartinius akcij ų pardavimui taikomus apribojim us (be kita ko, akcijos gali b ūti parduotos tik 
esamiems akcininkams, o pardavimo kaina ribojama įsigijimo savikaina), Komisijos akcij ų 
paketas vertinamas savikaina, at ėmus bet kok į vertės sumažėjimą. 
 
Rizikos kapitalo operacijos 
Vykdant rizikos kapitalo operacijas, finans ų tarpininkams suteikiamos sumos kapitalo 
investicijoms finansuoti. Ja s valdo Europos investicij ų bankas, ir jos yra finansuojamos pagal 
Europos kaimynyst ės politiką. 
 
Kitos investicijos 
Didžiausios sumos susijusios su Augimo ir užimtumo programa, daugiamete programa ir 
Konkurencingumo ir inovacij ų programa, kurias patikos pr incipu valdo EIF ir kuriomis 
remiamas MV Į steigimas ir finansavimas j ų veiklos pradžioje, investuojant į tinkamus 
specialius rizikos kapitalo fondus  (154 mln. EUR). Šiai investicij ų kategorijai taip pat 
priskiriama 96 mln. EUR suma, susijusi su Europos fondu Pietry čių Europai (EFPE) – 
kintamojo akcinio kapitalo investicine bendr ove (SICAV). Bendras EFPE tikslas – skatinti 
ekonomikos vystym ąsi ir gerov ę Pietryčių Europoje, teikiant papildom ą finansavim ą 
vystymuisi skatinti per vietos finans ų tarpininkus. Į 2009 m. ataskaitas įtraukta nauja 
19 mln. EUR investicija, susijusi su Pietry čių Europos Energijos vart ojimo efektyvumo fondu 
(SE4F). 
 
2.4 PASKOLOS 
Šioje kategorijoje parodytos Europos S ąjungai mok ėtinos paskolos, kuri ų terminas ilgesnis 
nei vieneri metai. 
 
LT 40   LT  Mln. EUR
 Pastaba 2009 12 31 2008 12 31 
Paskolos, suteiktos iš ES biudžeto ir EAPB  2.4.1 169 179 
Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos 2.4.2 10 595 3 386 
Iš viso paskol ų  10 764 3 565 
2.4.1 Paskolos, suteiktos iš Europos S ąjungos biudžeto ir likviduojamos EAPB 
 Mln. EUR
 Paskolos su 
specialiomis s ąlygomisLikviduojama EAPB Iš viso 
Iš viso 2008 12 31 150 29 179 
Grąžintos lėšos (19) (5) (24) 
Apskaitin ės vertės pokyčiai  12 2 14 
Iš viso 2009 12 31  143 26 169 
 
Paskolos su specialiomis s ąlygomis 
Šis punktas apima paskolas su specialiomis s ąlygomis, suteiktas lengvatin ėmis palūkanų 
normomis, bendradarbiaujant su ES nepriklausan čiomis šalimis. Visos sumos turi b ūti 
grąžintos pra ėjus daugiau kaip 12 m ėnesių po metų pabaigos. Faktin ės šių paskolų palūkanų 
normos svyruoja nuo 7,73 % iki 12,36 %. 
 
Likviduojamos EAPB b ūsto paskolos 
Būsto paskolos – tai iš EAPB nuosav ų lėšų suteiktos paskolos, remiantis EAPB sutarties 54 ir 
54.2 straipsniais. Šios paskolos suteiktos su 1 % fiksuota pal ūkanų norma, tod ėl laikomos 
paskolomis lengvatin ėmis palūkanų normomis. Faktin ės šių paskolų palūkanų normos yra 
2,806–22,643 %. Praktiniais ir reikšmingumo sumetimais ši ų paskolų sandorio vert ė yra 
naudojama kaip pirmin ė tikroji vert ė, neatsižvelgiant į suteiktas lengvatines pal ūkanų normas. 
 
2.4.2 Iš skolint ų lėšų suteiktos paskolos 
    Mln. EUR 
 MFP 
paskolos Euratomas 
paskolos Mokėjimų 
balanso 
priemonė Likviduoja
ma 
EAPB Iš viso 
Iš viso 2008 12 31 
Naujos paskolos Grąžintos lėšos 
Valiutos keitimo kurso 
skirtumai Apskaitin ės vertės pokytis 663 
25 
(95) 
0 
(6) 494 
7 
(11) 
(1) 
(5) 2 004 
7 200 
0 
0 
99 338 
0 
(88) 
16 
(5) 3 499 
7 232 
(194) 
15 
83 
Iš viso 2009 12 31  587 484 9 303 261 10 635 
Mokėtina suma per < 1 
metus 40 0 0 0 40 
Mokėtina suma per > 1 
metus 547 484 9 303 261 10 595 
 
 
LT 41   LT Makrofinansin ės pagalbos (MFP) paskolos 
MFP yra nepriklausomo mok ėjimų balanso ir (arba) biudžetin ės paramos tre čiosioms šalims 
partnerėms, kurios geografiniu poži ūriu yra arti ES teritor ijos, politikos finansin ė priemonė. 
Paprastai ji teikiama vidutin ės trukmės ir (arba) ilgalaiki ų paskolų ar dotacij ų arba tinkamo j ų 
derinio forma ir iš esm ės papildo pagal TVF remiam ą koregavimo proces ą ir reform ų 
programą suteiktą finansavim ą. Komisija n ėra gavusi tre čiųjų šalių garantij ų šioms 
paskoloms, ta čiau jos yra Garantij ų fondo garantuotos (žr. 2.3.3  pastabą). 
Euratomo paskolos 
Euratomas yra Europos Komisijos atstovaujama s ES juridinis asmuo. Jis teikia paskolas 
valstybėms narėms siekiant finansuoti valstybi ų narių investicinius projektus, susijusius su 
pramonine elektros energijos gamyba atomin ėse elektrin ėse ir su pramoniniais kuro ciklo 
įrenginiais. Jis taip pat teikia paskolas ES nepriklausan čioms valstyb ėms siekiant pagerinti 
atominių elektrini ų ir veikian čių arba statom ų branduolin ės energetikos ciklo įrenginių 
saugumą ir veiksmingum ą. 
Šioms paskoloms Komisija gavo 481 mln. EUR (2008 m. – 486 mln. EUR) garantij ų iš 
trečiųjų šalių garantų. 
 
Mokėjimų balanso (MB) paskolos 
MB paskolos – tai polit ika grindžiama finansin ė priemon ė, kurią vėl pasinaudota siekiant 
suteikti vidutin ės trukmės finansin ę paramą ES valstyb ėms narėms dabartin ės ekonomikos ir 
finansų krizės sąlygomis. Naudojant ši ą priemon ę galima suteikti paskolas valstyb ėms 
narėms, kurios susiduria su mok ėjimų balanso arba kapitalo jud ėjimo sunkumais arba kurioms 
kyla tokių rimtų sunkumų grėsmė. Ši priemon ė gali būti taikoma tik euro ne įsivedusioms 
valstybėms narėms. Didžiausia bendra leistina paskol ų suma yra 50 mlrd. EUR, ir šios 
paskolos garantuojamos ES bendrojo biudžeto l ėšomis. 
Nuo 2008 m. lapkri čio mėn. iki 2009 m. pabaigos suteikta 14,6 mlrd. EUR vert ės paskolų. 
Vengrijai suteikta 6,5 mlrd. EUR MB finansin ė parama, iš kuri ų 2 mlrd. EUR išmok ėta 
2008 m., o gr ąžinimo terminas 2011 m. gruodžio m ėn. Kiti 3,5 mlrd. EUR buvo išmok ėti 
2009 m. (gr ąžinimo terminai: 2014 m. lapkri čio mėn. ir 2016 m. balandžio m ėn.). Latvijai 
suteikta 3,1 mlrd. EUR MB parama: 2009 m. išmok ėta 2,2 mlrd. EUR, kuri ų gražinimo 
terminas 2014 m. balandžio m ėn. ir 2015 m. sausio m ėn.; 0,5 mlrd. EUR išmok ėta 2010 m. 
kovo mėn. (grąžinimo terminas – 2019 m. geguž ės mėn.). 5 mlrd. EUR suma suteikta 
Rumunijai, iš kuri ų 1,5 mlrd. EUR išmok ėta 2009 m., gr ąžinimo terminas – 2015 m. sausio 
mėn., dar 1 mlrd. EUR išmok ėtas 2010 m. kovo m ėn. (grąžinimo terminas – 2019 m. geguž ės 
mėn.). 
Likviduojamos EAPB paskolos 
Šis straipsnis daugiausia apima likviduojamos EAPB iš skolint ų lėšų suteiktas paskolas 
remiantis EAPB sutarties 54 ir 56 stra ipsniais bei tris Europos investicij ų banko (EIB) 
išleistas nekotiruojam ų skolos vertybini ų popierių emisijas, siekiant pakeisti įsipareigojim ų 
nevykdant į skolinink ą. Šie skolos vertybiniai p opieriai bus laikomi iki j ų galutinio išpirkimo 
termino (2017 m. ir 2019 m.),  siekiant padengti susijusi ų pasiskolint ų sumų aptarnavim ą. 
Apskaitin ės vertės pokyčiai atitinka sukaupt ų palūkanų pokyčius, pridėjus išmok ėtų priedų 
amortizacij ą per metus ir sandori ų sąnaudas jų atsiradimo metu, apskai čiuotas remiantis 
faktinės palūkanų normos metodu. 
 
Faktinės palūkanų normos (pateikiamos kaip pal ūkanų normų intervalas) nurodytos toliau. 
 
LT 42   LT Paskolos  2009 12 31 2008 12 31  
Makrofinansin ė pagalba (MFP) 0,9625 %–4,54 % 3,022 %–5,29 %
Euratomas 1,071 %–5,76 % 3,428 %–5,76 %
Mokėjimų balanso priemon ė 3,125 %–3,625 % 3,25 %
Likviduojama EAPB  0,346 %–5,8103 % 3,072 %–5,8103 %
(*)
(*) Aukštesn ė ribinė vertė reiškia fiksuot ų palūkanų paskolą, kuriai taikomas pal ūkanų normų 
apsikeitimo sandoris. 
 
LT 43   LT 2.5 ILGALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS 
 
Pagal išankstinio finansavimo galimo susigr ąžinimo arba panaudojimo laik ą nustatoma, ar 
išankstinis finansavimas bus parodomas kaip  trumpalaikis, ar kaip ilgalaikis turtas. 
Panaudojimo laikas nustatytas su projektu susijusiame susitarime. Visos sumos, gr ąžintinos 
arba panaudotinos per trumpesn į nei dvylikos m ėnesių terminą nuo atskaitomyb ės dienos, 
parodomos kaip trumpalaikis išankstinis finansav imas, t. y. trumpalaikis turtas, o likutis – 
kaip ilgalaikis turtas. 
IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS, IŠ VISO   Mln. EUR
 2009 12 31 2008 12 31 
Ilgalaikis išankstinis finansavimas (žr. toliau)  39 750 29 023 
Trumpalaikis išankstinis finansavimas (žr. 2.9 pastabą) 9 077 10 262 
Išankstinis finansavimas, iš viso  48 827 39 285 
 
Garantijos, gautos d ėl išankstinio finansavimo 
Tai yra garantijos, kuri ų Europos S ąjungos tam tikrais atveja is reikalauja iš gav ėjų, kai jiems 
išmoka avansus (išankstin į finansavim ą). Šios rūšies garantij ų atveju turi b ūti parodytos dvi 
vertės: „nominalioji“ ir „einamoji“. Nominaliosios vert ės atsiradimas siejamas su garantijos 
buvimu. Einamosios vert ės atveju garantija suteikiama, jeigu yra išankstinio finansavimo 
mokėjimas ir (arba) tolesni ų mokėjimų patvirtinimai. 2009 m. gruodžio 31 d. išankstinio 
finansavimo garantij ų nominalioji vert ė buvo 936 mln. EUR. Ši ų garantijų einamoji vert ė 
buvo 724 mln. EUR. 2008 m. gruodžio 31 d. šios vert ės buvo atitinkamai 968 ir 
769 mln. EUR Šis skirtumas iš ties ų naudojamas patvirtintam ir išlaidoms priskirtam 
išankstiniam finansavimui, kur į gali tekti susigr ąžinti ateityje, padengti. 
 
Tam tikras išankstinio finansavimo sumas, išmok ėtas įgyvendinant Mokslini ų tyrimų ir 
technologin ės plėtros septint ąją bendrąją program ą ( 7 B P ) ,  i š  e s m ės garantuoja Dalyvi ų 
garantijų fondas (DGF) – 2009 m. gruodžio 31 d. bendra išmok ėta išankstinio finansavimo 
suma buvo 2,7 mlrd. EUR. Tai savitarpio paramos priemon ė, kuria padengiama ES ir dalyvi ų 
finansinė rizika, patiriama įgyvendinant netiesioginius 7BP veiksmus, o įgyvendinimas 
užtikrinamas fondo kapitalu ir pal ūkanomis. Visi netiesiogini ų veiksmų, kuriems skiriama 
dotacija (taigi Komisijos apskai toje registruojamas išankstini s finansavimas), dalyviai DGF 
kapitalui skiria 5 % viso ES įnašo, kol įgyvendinamas konkretus veik smas. Kadangi dalyviai 
yra DGF savininkai, ES (atstovaujama Komisijos) veikia kaip vykdomasis j ų įgaliotinis. 
Pabaigus įgyvendinti netiesiogin į veiksmą, dalyviai atgauna vis ą savo įnašą į kapitalą, 
išskyrus tuos atvejus, kai d ėl įsipareigojim ų nevykdan čių gavėjų DGF patiria nuostoli ų – 
tokiu atveju dalyviai at gauna mažiausiai 80 % savo įnašo. Dalyvi ų garantijų fondas garantuoja 
tiek ES, tiek dalyvi ų finansinius interesus. 2009 m. gruodžio 31 d. dalyvi ų įnašai į DGF iš 
viso sudar ė 561 mln. EUR (2008 m. – 274 mln. EUR), taip pat žr. 11 pastabą.  
 
 
LT 44   LT  
ILGALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS   Mln. EUR
Valdymo r ūšis 2009 12 31 2008 12 31 
Tiesioginis centralizuotas valdymas  1 148 1 351 
Netiesioginis centralizuotas valdymas 486 275 
Decentralizuotas valdymas 347 90 
Pasidalijamasis vald ymas 37 199 26 764 
Jungtinis valdymas 568 543 
Vykdomas kit ų institucij ų ir agentūrų 2 0 
Ilgalaikis išankstinis finansavimas, iš viso  39 750 29 023 
 
Didžiausios ilgalaikio iša nkstinio finansavimo sumos susijusios su 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpio strukt ūrinės politikos veiksmais, kuriuos vykdo: Regionin ės plėtros 
fondas (ERPF), Socialinis fondas (ESF), Žem ės ūkio fondas kaimo pl ėtrai (EŽŪFKP), 
Sanglaudos fondas (SF) ir Žuvininkyst ės fondas. Kadangi dauguma ši ų projektų yra 
ilgalaikiai, reikia, kad jiems skiriamus išankstinius mok ėjimus jie gal ėtų gauti ilgiau nei 
vienerius metus. Tod ėl šios išankstinio finansavimo sumo s parodomos kaip ilgalaikis turtas. 
Ilgalaikio išankstinio fi nansavimo suma, už kuri ą ES turi teis ę gauti pal ūkanas iš gav ėjų, yra 
1 607 mln. EUR. 
 
2009 m. padid ėjimą daugiausia nul ėmė tai, kad valstyb ėms narėms išmok ėta trečioji 
išankstinio finansavimo dalis, 5 mlrd. EUR:  2,6 mlrd. EUR – SF, 1,8 mlrd. EUR – ERPF ir 
0,6 mlrd. EUR – ESF. Be to, d ėl ekonomikos kriz ės kiekvienai programai suteiktas 
papildomas finansinis paketas ekonomikai gaivinti: 3,9 mlrd. EUR – SF ir ERPF, 2,3 mlrd. EUR – ESF. Su decentralizuotu valdymu susijusios sumos padid ėjo daugiausia d ėl 
to, kad šalims kandidat ėms išmok ėtos išankstinio finansavimo sumos pagal PNPP programas. 
 
2.6 ILGALAIK ĖS GAUTINOS SUMOS 
 Mln. EUR 
 2009 12 31 2008 12 31 
Iš valstybi ų narių gautinos sumos 26 24 
EAPB paskolos darbuotojams 10 13 
Kiti 2 2 
Garantijos ir ind ėliai 17 6 
Iš viso 55 45 
 
Iš valstybi ų narių gautinos sumos – tai anks čiau į ES įstojusių šalių likviduojamai EAPB 
mokėtinos sumos. 
 
LT 45   LT TRUMPALAIKIS TURTAS  
 
2.7 ATSARGOS 
 Mln. EUR  
 2009 12 31 2008 12 31 
Mokslinės veiklos medžiagos 62 73 
Kiti 15 12 
IŠ VISO  77 85 
 
Mokslinę įrangą saugo ir valdo Jungtinis tyrim ų centras (JTC). Didži ąją atsargų dalį sudaro 
etaloninės medžiagos, tiek branduolin ės, tiek nebranduolin ės, saugomos Gelyje. Šios atsargos 
yra strategiškai svarbios ir yra laikomos, kad b ūtų galima reaguoti į nenumatytus b ūsimus 
poreikius kilus krizei. Kitos atsargos apima EGNOS projekto atsargas, Leidini ų biuro turim ų 
ir (arba) valdom ų leidinių atsargas ir vakcin ų atsargas. 
 
2.8 TRUMPALAIK ĖS INVESTICIJOS 
 
Trumpalaikes investicijas sudaro pa rduoti laikomas finansinis turtas, įsigytas dėl jo investicij ų 
grąžos arba pelningumo, arba laikomas  siekiant tam tikros turto strukt ūros arba antrinio 
likvidumo šaltinio ir tod ėl gali būti parduotas, atsižvelgiant į likvidumo poreikius arba 
palūkanų normų pokyčius. Be to, 2008 m. prekybai laikomas turtas sudar ė 7 mln. EUR, kaip 
parodyta šioje kategorijoje. 
Parduoti laikomas turtas Mln. EUR
 Likviduojama 
EAPB Kiti Iš viso 
Sumos 2008 12 31 1 464 82 1 546 
Įsigijimas  560 255 815 
Perleidimas ir panaikinimas (573) (32) (605) 
Amortizuotos savikainos koregavimas (1) 0 (1) 
Apskaitin ės vertės pokytis  8 3 11 
Perkainojimo pertekliaus perk ėlimas į 
nuosavyb ę 25 0 25 
Sumos 2009 12 31  1 483 308 1 791 
 
Likviduojamos EAPB atveju visos parduoti laikom o turto investicijos yra skolos vertybiniai 
popieriai eurais, kotiruojami ak tyviojoje rinkoje. 2009 m. gruodž io 31 d. skolos vertybini ų 
popierių (išreikšt ų tikrąja verte), kuri ų galutinio išpirkimo terminas 2010 m., vert ė yra 
242 mln. EUR (2008 m. – 126 mln. EUR). 
Kitos sumos padid ėjo dėl naujų įsigijimų pagal rizikos pasidalijimo finansin ę priemon ę 
(RPFP, 195 mln. EUR) ir Paskol ų garantijų priemonę TEN-T projektams (60 mln. EUR). 
 
 
 
LT 46   LT 2.9 TRUMPALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS 
  Mln. EUR
Valdymo r ūšis 2009 12 31 2008 12 31 
Tiesioginis centralizuotas valdymas  2 924 3 055 
Netiesioginis centralizuotas valdymas 1 990 930 
Decentralizuotas valdymas 700 326 
Pasidalijamasis valdymas 2 550 5 304 
Jungtinis valdymas 832 608 
Vykdomas kit ų institucij ų ir agentūrų 81 39 
Trumpalaikis išankstinis finansavimas, iš viso  9 077 10 262 
 
Trumpalaikis išankstinis finansavimas sumaž ėjo dėl to, kad kai kurie pasidalijamojo valdymo 
principu valdom ų struktūrinių priemoni ų finansuojami projektai baigiami (su 2000–2006 m. 
laikotarpiu susijusios programos), o tre čioji išankstinio finansavimo dalis naujiems 
projektams (su 2007–2013 m. laikotar piu susijusios programos) išmok ėta 2009 m., ta čiau 
priskirta ilgalaikiam turtui, kaip paaiškinta 2.5 pastaboje. Trumpa laikis išankstinis 
finansavimas, teikiamas pagal netiesi oginio centralizuoto valdymo princip ą, padidėjo dėl to, 
kad veikla iš Komisijos perduota naujosioms vykdomosioms agent ūroms, daugiausia 
mokslinių tyrimų ir plėtros srityse. Trumpalaikio išankstinio finansavimo suma, už kuri ą 
Europos S ąjunga turi teis ę gauti palūkanas iš gav ėjų, yra 4 629 mln. EUR. 
 
2.10 TRUMPALAIK ĖS GAUTINOS SUMOS 
 Mln. EUR
 2009 12 31 2008 12 31 
Trumpalaik ės paskolos  216 114 
Trumpalaik ės gautinos sumos 4 519 6 128 
Įvairios gautinos sumos  16 23 
Sukauptos pajamos ir b ūsimųjų laikotarpi ų 
sąnaudos 3 912 5 655 
Iš viso 8 663 11 920 
 
2.10.1 Trumpalaik ės paskolos 
Šios sumos – tai 41 mln. EUR vert ės paskolos, kuri ų likęs galutinis terminas trumpesnis kaip 
12 mėnesių nuo balanso datos (40 mln. EUR, susijusi ų su MFP paskolomis, žr. 2.4 pastabą). Į 
šią kategorij ą taip pat įtraukti likviduojamos EAPB terminuoti ind ėliai.  
Terminuoti ind ėliai Mln. EUR  
 Iš viso 
Sumos 2008 12 31 0 
Padidėjimas  174 
Sukauptos sumos  1 
Sumos 2009 12 31  175 
 
 
LT 47   LT 2.10.2 Trumpalaik ės gautinos sumos 
 Mln. EUR
2009 12 31 2008 12 31 Sąskaitų grupė 
Bendroji 
suma Vertės 
sumažinimasGrynoji vert ė Bendroji 
suma Vertės 
sumažinimas Grynoji 
vertė 
Klientai 277 (76) 201 243 (79) 164 
Baudos 3 370 (133) 3 237 4 590 (96) 4 494 
Valstybės narės 2 198 (1 191) 1 007 2 576 (1 204) 1 372 
Kitos 76 (2) 74 111 (13) 98 
Iš viso 5 921 (1 402) 4 519 7 520 (1 392) 6 128 
 
Klientai 
Tai yra vykdomieji raštai sumoms išieškoti, į ataskaitas įtraukti 2009 m. gruodžio 31 d. kaip 
nustatytos susigr ąžintinos teis ės ir dar ne įrašyti į kitas kategorijas balanso turto dalyje. 
 
Baudos 
Susigrąžintinos sumos, susijusios su Komis ijos skirtomis baudomis, iš viso sudar ė 
3 370 mln. EUR. Iš šios sumo s nurašyta 133 mln. EUR. Didesn ė suma nurašyta d ėl to, kad kai 
kurių naujai skirt ų baudų dėl ekonomikos ir finans ų krizės nebuvo galima padengti 
laikinaisiais mok ėjimais arba banko garantijomis. Be to, Europos Teisingumo Teisme 
supaprastinta tvarka tebenagrin ėjimos bylos d ėl kai kurių baudų. Iki 2009 m. gruodžio 31 d. iš 
viso gauta 2 952 mln. EUR garantij ų (2008 m. – 2 403 mln. EUR), susijusi ų su šiomis 
gautinomis sumomis, tai rodo, kad baudos gav ėjas nori baud ą užginčyti. Reikia atkreipti 
dėmesį į tai, kad iš min ėtų sumų 290 mln. EUR nebuvo mok ėtini 2009 m. gruodžio 31 d. 
 
Iš valstybi ų narių gautinos sumos 
 Mln. EUR
 2009 12 31 2008 12 31 
EŽŪGF gautinos sumos 
EŽŪGF gautinos sumos 627 684 
Vertės sumažinimas  (350)  (392)  
Iš viso 277 292 
Sumokėtas ir iš valstybi ų narių atgautinas PVM  38 36 
Nuosavi ištekliai   
Nustatyti A s ąskaitoje  89 97 
Nustatyti atskirojoje s ąskaitoje  1 260 1 260 
Vertės sumažinimas  (841) (812) 
Kiti 25  16  
Iš viso 533 561 
Kitos iš valstybi ų narių gautinos sumos  159 483 
Iš viso 1 007 1 372 
 
 
LT 48   LT – EŽŪGF gautinos sumos 
Šis punktas apima 2009 m. gruodžio 31 d. EŽ ŪGF paramos gav ėjų mokėtinas sumas, kurias 
valstybės narės deklaravo ir patvirtino 2009 m. spalio 15 d., at ėmus 20 % sumos – ši ą dalį 
valstybėms narėms leidžiama pasilikti administracin ėms sąnaudoms padengti. Įvertinamos 
gautinos sumos, susidariusios po šio deklar avimo iki 2009 m. gruodžio 31 d., Komisija taip 
pat įvertina pagalbos gav ėjų mokėtinų sumų, kurių gražinimas ne įtikimas, vert ės sumažinim ą. 
Tai, kad į sąskaitas įtraukiamas šis koregavimas, nereiškia, kad Komisija atsisako teis ės 
ateityje susigr ąžinti šias sumas. 
– Nuosavi ištekliai 
Reikėtų pažymėti, kad valstyb ės narės turi teis ę pasilikti 25 % tradicini ų nuosavų išteklių 
surinkimo s ąnaudoms padengti, tod ėl pirmiau pateikti duomenys nurodyti po šio atskaitymo. 
Remiantis valstybi ų narių atsiųstais įverčiais, iš sum ų, gautinų iš valstybi ų narių, atimta 
841 mln. EUR vert ės sumažinimo suma. Ta čiau tai nereiškia, kad Komisija atsisako teis ės 
susigrąžinti sumas, kurioms taikomas šis vert ės koregavimas. 
– Kitos iš valstybi ų narių gautinos sumos 
Kitos iš valstybi ų narių gautinos sumos – tai 72 mln. EUR susigr ąžintinų išlaidų ir 
8 mln. EUR EŽ ŪGF išankstini ų mokėjimų, palyginti su atitinkamai 120 mln. EUR ir 
244 mln. EUR 2008 m. 
 
2.10.3 Sukauptos pajamos ir b ūsimųjų laikotarpi ų sąnaudos 
 Mln. EUR
 2009 12 31 2008 12 31 
Sukauptos pajamos  3 655 5 402 
Būsimųjų laikotarpi ų sąnaudos  230 223 
Kiti 27 30 
Iš viso 3 912 5 655 
 
Pagrindin ė šios kategorijos suma – 3 655 mln. EUR sukaupt ų pajamų. 
 Mln. EUR
Sukauptos pajamos 2009 12 31 2008 12 31 
Nuosavi ištekliai 2 209 2 576 
Asignuotosios žem ės ūkio įplaukos, lapkri čio 
ir gruodžio m ėn. 940 1 261 
Cukraus sektoriaus restrukt ūrizavimas 0 911 
EŽŪGF: neįvykdyti sprendimai d ėl atitikties 
korekcijų 0 368 
Sanglaudos fondas ir Regionin ės plėtros 
fondas: finansin ės korekcijos 404 146 
Žuvininkyst ės fondas 0 32 
Kitos sukauptos pajamos 102 108 
Iš viso sukaupt ų pajamų 3 655 5 402 
Kitos sukauptos pajamos – tai pi rmiausia pajamos iš delspinigi ų, sukauptos bank ų palūkanos 
ir sukauptos pal ūkanos už išankstinio finansavimo sumas. 
 
LT 49   LT Į šią kategorij ą taip pat įtrauktos b ūsimųjų laikotarpi ų sąnaudos, iš viso sudaran čios 
230 mln. EUR, kuri ų didžiausi ą sumą sudaro šie numatomi mok ėjimai: 53 mln. EUR 
sumokėti pagal dvišalius susitarimus d ėl žuvininkyst ės su trečiosiomis šalimis, 36 mln. EUR 
Europos mokyklai, 44 mln. EUR už biur ų nuomą ir 22 mln. EUR už biur ų pertvarkym ą, 
17 mln. EUR pal ūkanų už ilgalaikio turto nuom ą. 
 
2.11 PINIGAI IR PINIG Ų EKVIVALENTAI 
 Mln. EUR
 2009 12 31 2008 12 31 
Nerezervuotos pinigin ės lėšos:   
Iždo sąskaitos ir s ąskaitos centriniuose bankuose 10 958 15 039 
Einamosios s ąskaitos 1 967 1 415 
Avansinės sąskaitos 42 35 
Pervedimai (pinigai kelyje) 9 26 
Trumpalaikiai ind ėliai ir kiti pinig ų ekvivalentai 1 486  1 456  
Iš viso 14 462 17 971 
Rezervuotos pinigin ės lėšos 8 910 5 753 
Iš viso 23 372 23 724 
 
2.11.1 Nerezervuotos pinigin ės lėšos 
Nerezervuotos pinigin ės lėšos – tai visos l ėšos, kurias ES laiko savo s ąskaitose kiekvienoje 
valstybėje narėje ir ELPA šalyje (ižde arba centri niame banke), einamosiose ir avansin ėse 
sąskaitose, taip pat trumpalaikiai ind ėliai banke bei pinigai smulkioms išlaidoms. 
 
Ižduose ir centriniuose bankuose ši ų metų pabaigos likutis mažesnis d ėl to, kad, 2010 m. 
pradžioje pri ėmus Taisom ąjį biudžetą Nr. 10/2009, valstyb ėms narėms reikėjo grąžinti 
3,5 mlrd. EUR, palyginti su 6,6 mlrd. EUR pernai. Susij ę įsipareigojimai parodyti prie 
trumpalaiki ų mokėtinų sumų – taip pat žr. 2.18.2  pastabą. Metų pabaigos gryn ųjų pinigų 
likučio dydis susij ęs ir su dar nepanaudotais grynaisia is pinigais (2,7 mlrd. EUR) iš 
asignuotųjų įplaukų (2008 m. – 5,1 mlrd. EUR), kuri ų negalima gr ąžinti valstyb ėms narėms, 
ir 1,4 mlrd. EUR (2008 m. – 1,7 mlrd. EUR), kurie laikomi į 2010 m. perkeltiems mok ėjimų 
asignavimams padengti. Biudžeto rezulta tas (2,3 mlrd. EUR) taip pat turi b ūti grąžintas 
valstybėms narėms sumažinant j ų 2010 m. mok ėtinas sumas. 
 
Sumos, parodytos kaip trumpalaikiai ind ėliai, pirmiausia susijusios su l ėšomis, kurias ES 
vardu valdo patik ėtiniai ir kurios skirtos konkre čioms iš ES biudžeto finansuojamoms 
programoms įgyvendinti. 
 
2.11.2 Rezervuotos pinigin ės lėšos 
Rezervuotos pinigin ės lėšos – tai sumos, susijusios su Komisijos skirtomis baudomis, d ėl 
kurių byla dar n ėra baigta. Šios sumos laikomos specialiose ind ėlių sąskaitose, kurios 
nenaudojamos jokiai kitai veiklai. 
 
 
LT 50   LT ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI 
 
2.12 IŠMOKOS DARBUOTOJAMS 
 Mln. EUR
 2009 12 31 2008 12 31 
Pensijos – darbuotojai  33 316 32 867 
Pensijos – kiti  663 696 
Bendroji sveikatos draudimo sistema 3 263 3 993 
Iš viso 37 242 37 556 
 
2.12.1 Pensijos – darbuotojai 
Laikantis Tarnybos nuostat ų 83 straipsnio, pagal ši ą darbuotoj ų pensijų sistemą numatytos 
išmokos (Europos pareig ūnų pensijų sistema, EPPS) priskiriam os ES biudžetui. Sistema n ėra 
finansuojama, ta čiau valstyb ės narės bendrai užtikrina toki ų išmokų mokėjimą pagal šioms 
išlaidoms finansuoti nustatyt ą skalę. Be to, pareig ūnai, mokėdami privalom ą įmoką, padengia 
trečdalį ilgalaikio šios sistemos finansavimo s ąnaudų. Šios įmokos dydis kasmet perži ūrimas 
ir prireikus patikslinamas, siek iant užtikrinti, kad šiomis įmokomis (dabar – 11,3 % bazinio 
atlyginimo) kasmet b ūtų finansuojamas tre čdalis per metus įgytų teisių. 
 
Pensijų sistemos įsipareigojimai įvertinti remiantis darbuotoj ų ir į pensiją išėjusių darbuotoj ų 
skaičiumi 2009 m. gruodžio 31 d., taip pat t ą dieną taikomomis Tarnybos nuostat ų 
taisyklėmis. Vertinant atsižvelgta į išmokas, susijusias su iš ėjimu į pensiją, invalidumu ir 
maitintojo netekimu ( įvairios pensij ų rūšys ir invalidumo pašalpa) . Vertinimas buvo atliktas 
taikant 25 TVSAS metodik ą (taip pat 12 ES apskaitos taisykl ę). Pagal š į apskaitos standart ą 
reikalaujama, kad darbdavys nustatyt ų savo aktuariniu metodu įvertintą įsipareigojim ą, 
atsižvelgdamas tiek į sutartines išmokas per aktyv ų darbuotoj ų gyvenim ą, tiek į numatomus 
atlyginim ų padidėjimus. Aktuarinis vertinimo metodas šiems įsipareigojimams apskai čiuoti 
yra žinomas kaip prognozuojamo s ąlyginio vieneto metodas. 
 
Pagrindin ės vertinimo dien ą galiojusios ir vertinime taikytos aktuarin ės prielaidos:  
  
Aktuarinės prielaidos  2009 12 31 2008 12 31 
Nominali diskonto norma  4,5 % 3,9 % 
Tikėtina infliacijos norma  2,5 % 1,8 % 
Reali diskonto norma  2,0 % 2,1 % 
Santuokos tikimyb ė: vyrai / moterys  84 % / 38 % 84 % / 38 % 
Bendras darbo užmokes čio didėjimas / pensijos 
perkainojimas  0 % 0,3 % 
 
Skaičiuojant buvo naudojama 2008 m. Tarptautin ė valstybės tarnautoj ų gyvenimo trukm ės 
lentelė. Laikoma, kad į pensiją išeinama tuomet, kai pareig ūnas naudojasi visomis savo 
teisėmis, atsižvelgiant į jų sumažinim ą ankstyvo iš ėjimo į pensiją atveju ir į Barselonos 
paskatą dėl vėlesnio išėjimo į pensiją, vėliausiai 65 met ų. Bendrųjų pensijų ir pašalp ų šeimai 
skaičiavimas pagr įstas Tarnybos nuostatais. 
 
LT 51   LT  
Įsipareigojimai apima anks čiau nurodytas ši ų asmenų teises: 
1) darbuotoj ų, 2009 m. gruodžio 31 d. faktiškai dirban čių visose institucijose ir 
agentūrose bei įtrauktų į pensijų sistemą; 
2) darbuotoj ų, kurių teisės į pensiją atidėtos, t. y. kurie laikinai ar visam laikui iš ėjo iš 
darbo institucijose, bet kuri ų teisės į pensiją liko pensij ų sistemoje (tik tie, kurie 
išdirbo bent 10 met ų); 
3) buvusi ų pareigūnų ir kitų tarnautoj ų, gaunančių senatvės pensiją; 
4) buvusi ų pareigūnų ir kitų tarnautoj ų, gaunančių invalidumo pensij ą; 
5) buvusi ų pareigūnų ir kitų tarnautoj ų, gaunančių invalidumo pašalp ą; 
6) maitintojo netekimo pensijos gav ėjų (našlės arba našliai, našlai čiai, išlaikytiniai). 
 
Pagrindiniai poky čiai nuo 2008 m. gruodžio 31 d. apibendrinti toliau. 
 Mln. EUR
Darbuotoj ų pensijų įsipareigojim ų pokyčiai Suma  
Bendrieji pensij ų įsipareigojimai 2008 m. gruodžio 31 d. 36 495 
Aptarnavimo išlaidos 1 360 
Palūkanų išlaidos 1 456 
Sumokėtos išmokos (1 035) 
Aktuarinis pelnas (1 248) 
Pokytis d ėl naujų darbuotoj ų 187 
Bendrieji pensij ų įsipareigojimai 2009 m. gruodžio 
31 d.  37 215 
Svarbiausi dalykai: 
– 2009 m. gruodžio 31 d. bendr ųjų aktuarini ų įsipareigojim ų vertė buvo 
37 215 mln. EUR (2008 m. – 36 495 ml n. EUR). Pridedama 1 079 mln. EUR 
koeficiento korekcija (2008 m. – 1 277 mln. EUR). Gav ėjų mokami mokes čiai 
atskaitomi iš bendr ųjų įsipareigojim ų, kad grynieji įsipareigojimai b ūtų įtraukti į 
balansą (kadangi mokes čiai atskaitomi iš pensij ų mokėjimo ir įtraukiami į ES 
įplaukas per mok ėjimo metus). 2009 m. gruodžio 31 d. šie grynieji apskai čiuoti 
įsipareigojimai (bendrieji įsipareigojimai at ėmus mokes čius) buvo 
33 316 mln. EUR. 
– Darbuotoj ų pensijų sistemos nari ų skaičius padid ėjo 5 082 asmen ų. Šis 
padidėjimas daugiausia susij ęs su laikinaisiais darbuotojai s, sutartininkais ir EP 
narių padėjėjais, pastarieji į sistemą įtraukti pirm ą kartą. 
 
2.12.2 Pensijos – kiti 
Šiai kategorijai priskiriami pensij ų įsipareigojimai esamiems ir buvusiems Komisijos, 
Teisingumo Teismo (ir Bendrojo Teismo) ir Audito R ūmų nariams, Tarybos generaliniams 
sekretoriams, ombudsmenams, Europos duomen ų apsaugos prieži ūros pareig ūnams ir 
Europos S ąjungos tarnautoj ų teismo nariams. Į šią kategorij ą taip pat įtraukti įsipareigojimai, 
susiję su tam tikr ų Parlamento nari ų pensijomis. 
 
LT 52   LT 2.12.3 Bendroji sveikatos draudimo sistema 
Be to, įvertinami numatomi ES įsipareigojimai d ėl įmokų į bendrąją sveikatos draudimo 
sistemą, susiję su į pensiją išėjusiais darbuotojais. Ši ų bendrųjų įsipareigojim ų vertė – 
3 535 mln. EUR. Plano turtas (272 mln. EUR) išskaitomas iš ši ų bendrųjų įsipareigojim ų ir 
gaunama grynoji suma. Skai čiuojant atsižvelgiama į įvairių ES institucij ų ir agent ūrų 
dirbančius ir į pensiją išėjusius pareig ūnus ir jų šeimos narius, taip pat Komisijos, Audito 
Rūmų, Teisingumo Teismo, Tarybos dirban čius ir į pensiją išėjusius narius, dirban čius ir į 
pensiją išėjusius Europos duomen ų apsaugos prieži ūros pareig ūnus ir Europos ombudsmenus. 
Atliekant skai čiavimą naudojama ta pati diskonto norma ir bendroji darbo užmokes čio 
augimo norma kaip ir darbuotoj ų pensijų vertinimo atveju (žr. pirmiau). Aktuarinis pelnas d ėl 
aktuarinių prielaidų pokyčių yra pagrindin ė nedidelio įsiapreigojim ų sumažėjimo priežastis. 
 Mln. EUR
Bendrosios sveikatos draudimo sistemos įsiparei gojimų 
pokyčiai Suma  
Bendrieji įsipareigojimai 2008 m. gruodžio 31 d. 4 248 
Įprastos išlaidos 168 
Palūkanų išlaidos 169 
Sumokėtos išmokos (85) 
Aktuarinis pelnas (965) 
Bendrieji įsipareigojimai 2009 m. gruodžio 31 d. 3 535 
Atėmus plano turt ą (272) 
Grynieji įsipareigojimai 2009 m. gruodžio 31 d.  3 263 
 
2.13 ILGALAIKIAI ATID ĖJINIAI 
  Mln. EUR
 2008 12 31 Papildomi 
atidėjiniaiNepanaudotos 
panaikintos 
sumos Panaudotos 
sumos Perkėlimas į 
trumpalaikius 
atidėjinius ir 
iš jų Įverčio 
pokyčiai 2009 12 31 
Teismo bylos 421 54 (50) (12) 0 0 413 
Branduolin ės 
įrangos 
išmontavimas 819 0 0 0 (22) 111 908 
Finansiniai 12 67 0 0 (3) 0 76 
Kiti 89 45 (12) (37) (13) 0 72 
Iš viso 1 341 166 (62) (49) (38) 111 1 469 
 
Teismo bylos 
Tai yra su įvairiomis besit ęsiančiomis teismo bylomis susijusios sumos, kuri ą numatoma 
išmokėti po 2010 m., įvertis. Didžiausia (409 mln. EUR) sumos dalis susijusi su 2009 m. 
gruodžio 31 d. nebaigtomis teismo bylomis, kurios susijusios su EŽ ŪGF išlaidų finansinėmis 
korekcijomis ir kitomis teismo bylomis, susijusiomis su žem ės ūkio išlaidomis. 
 
Branduolin ės įrangos išmontavimas 
 
LT 53   LT 2008 m. nepriklausom ų ekspertų konsorciumas atnaujino savo 2003 m. atlikt ą Jungtinio 
tyrimų centro branduolini ų objektų eksploatavimo nutraukimo ir atliek ų valdymo programos 
išlaidų sąmatos tyrim ą. Jų patikslintos 1 222 mln. EUR (anks čiau – 1 145 mln. EUR) s ąmatos 
pagrindu į finansines ataskaitas įtraukiamas atid ėjinys. Remiantis ES apskaitos taisykl ėmis, ši 
sąmata indeksuota atsižvelgiant į infliaciją ir po to diskontuota iki jos grynosios dabartin ės 
vertės. 2009 m. gruodžio 31 d. visas atid ėjinys buvo 930 mln. EUR, ši suma išskaidyta į 
sumas, kurias numatoma sumok ėti 2010 m. (22 mln. EUR) ir v ėliau (908 mln. EUR). 
Atsižvelgiant į numatom ą šios programos trukm ę (apie 30 met ų), reikėtų atkreipti d ėmesį į 
tai, kad d ėl šios sąmatos yra tam tikr ų abejonių, o galutin ė sąnaudų suma gali skirtis nuo šiuo 
metu nurodyt ų sumų. 
 
Finansiniai atid ėjiniai 
Pagal 1998 m. MV Į garantijų priemonę, 2001 m. MV Į garantijų priemonę ir 2007 m. MV Į 
garantijų priemonę pagal Konkurencingumo ir inovacij ų programą (KIP) Europos investicij ų 
fondas (EIF) turi teis ę išduoti garantijas savo vardu, bet Komisijos s ąskaita ir rizika. Ta čiau 
finansinė rizika, susijusi su panaudotomis ir nepa naudotomis garantijomis, ribojama. Balanso 
sudarymo dien ą finansiniai atid ėjiniai abiem priemon ėms atitinka mok ėjimų įpareigojimus 
finansų tarpininkams, at ėmus iki tos dienos pateiktus gryn ųjų mokėjimų reikalavimus. 
Ilgalaikiai finansiniai atid ėjiniai diskontuojami iki j ų grynosios dabartin ės vertės. 
 
Kiti atidėjiniai 
Didžiausi ą sumą (60 mln. EUR, 2008 m. – 101 mln. EUR) sudaro numatomos ES išmokos 
įvairioms valstyb ėms narėms iš Neatid ėliotinos veterinarin ės pagalbos fondo, susijusios su 
tam tikrų gyvulių ligų protrūkių išlaidomis; ši suma išskaidyta į sumas, kurias numatoma 
sumokėti 2010 m. (25 mln. EUR), ir į sumas, kurias numatoma sumok ėti vėliau 
(35 mln. EUR). 
 
2.14 ILGALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI 
 
2.14.1 Pasiskolintos l ėšos 
 Mln. EUR
Pavadinimas 2008 12 31 Naujos 
pasiskolintos 
sumos Grąžintos lėšos Valiutos 
keitimo 
kursų 
skirtumai Apskaitin ės 
vertės pokytis 2009 12 31 
MFP 663 25 (95) - (6) 587 
MBP 2 004 7 200 - - 99 9 303 
Euratomas 494 7 (11) (1) (5) 484 
Likviduojama 
EAPB 282 - (67) 18 (8) 225 
Iš viso 3 443 7 232 (173) 17 80 10 599 
 
Ilgalaikių ir trumpalaiki ų pasiskolint ų lėšų išskaidymas  Mln. EUR
Pasiskolintos l ėšos < 1 metų terminas > 1 metų terminas Iš viso 2009 12 31  
MFP 40 547 587 
MBP - 9 303 9 303 
 
LT 54   LT Euratomas - 484 484 
Likviduojama EAPB  - 225 225 
Iš viso 40 10 559 10 599 
Į šią kategorij ą įtruktos Europos S ąjungos pasiskolintos l ėšos, kurių terminas ilgesnis nei 
vieneri metai. Pasiskolintas l ėšas sudaro skolos lakštais  patvirtintos skolos, kuri ų vertė lygi 
10 324 mln. EUR (2008 m. – 3 131 mln. EUR).  Apskaitin ės vertės pokyčiai atitinka sukaupt ų 
palūkanų pokyčius, pridėjus, likviduojamos EAPB pasiskolint ų lėšų atveju, reikšmingas per 
metus amortizuotas operacij ų sąnaudas, patirtas j ų skolinimosi metu, apskai čiuotas remiantis 
faktinių palūkanų normų metodu.  Faktinės palūkanų normos (pateikiamos kaip pal ūkanų 
normų intervalas) nurodytos toliau.  
Pasiskolintos l ėšos 2009 12 31 2008 12 31 
Makrofinansin ė pagalba (MFP) 0,9625 %–4,54 % 3,022 %–5,29 %
Euratomas 0,9031 %–5,6775 % 3,348 %–5,6775 %
MBP 3,125 %–3,625 % 3,25 %
Likviduojama EAPB 0,346 %–9,2714 % 4,939 %–11,875 % (*)
(*) Aukštesn ė ribinė vertė reiškia fiksuot ų palūkanų paskolą, kuriai taikomas pal ūkanų normų 
apsikeitimo sandoris.  
 
2.15 KITI ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI 
 Mln. EUR
 2009 12 31 2008 12 31 
Finansinės nuomos skolos  1 736 1 770 
Pastatai, už kuriuos apmok ėta dalimis  395 403 
Kiti  47 53 
Iš viso 2 178 2 226 
Į šį punktą pirmiausia įtraukiami nuomos įsipareigojimai, kurie turi b ūti sumokėti daugiau 
kaip per vienerius metus (žr. 2.2 pastabą). Į jį taip pat įtrauktos sumos, susijusios su tam 
tikrais Komisijos nupirktais pastatais, kuri ų pirkimo kaina bus sumok ėta dalimis. Tai n ėra 
nuomos sutartys, nes nuosavyb ės teisė Komisijai pereina iš karto. 
 
TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI 
 
2.16 TRUMPALAIKIAI ATID ĖJINIAI 
  Mln. EUR
 2008 12 31 Papildomi 
atidėjiniai Nepanaudotos 
panaikintos 
sumos Panaudotos
sumos Perkėlimai į 
kitas 
kategorijas 
ir iš jų Įverčio 
pokyčiai 2009 12 31
Teismo bylos 16 18 (3) (1) 0 0 30 
Branduolin ės 
įrangos 
išmontavimas 89 0 0 (28) 22 (61) 22 
Finansiniai 202 14 (50) (41) 3 0 128 
Kiti 41 7 (23) (5) 13 0 33 
 
LT 55   LT Iš viso 348 39 (76) (75) 38 (61) 213 
 
Į šią kategorij ą įrašoma atid ėjinių dalis, kuri ą reikia grąžinti greičiau kaip per vienerius metus. 
 
LT 56   LT 2.17 TRUMPALAIKIAI FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI 
 
Į šią kategorij ą įtraukta 40 mln. EUR  pasiskolinta suma (žr. 2.14.1  pastabą), kurią reikia 
grąžinti per 12 m ėnesių nuo balanso datos (2008 m. – 94 mln. EUR ir 25 mln. EUR suma, 
susijusi su prekybai laikomais įsipareigojimais). 
 
2.18 MOK ĖTINOS SUMOS 
 Mln. EUR
 2009 12 31 2008 12 31 
Ilgalaikių įsipareigojim ų dabartinė dalis 71 64 
Trumpalaik ės mokėtinos sumos 15 260 12 026 
Įvairios mok ėtinos sumos  133 115 
Sukauptos s ąnaudos ir b ūsimųjų laikotarpi ų 
pajamos 78 420 77 472 
Iš viso 93 884 89 677 
2.18.1 Ilgalaiki ų įsipareigojim ų dabartinė dalis 
 Mln. EUR
 2009 12 31 2008 12 31 
Finansinės nuomos įsipareigojimai  59 52 
Kiti  12 12 
Iš viso 71 64 
2.18.2 Trumpalaik ės mokėtinos sumos 
 Mln. EUR
Rūšis 2009 12 31 2008 12 31 
Valstybės narės 14 903 11 386 
Tiekėjai ir kita 944 1 175 
Sumos, kuri ų atitiktis reikalavimams turi 
būti patikrinta (587) (535) 
Iš viso 15 260 12 026 
 
Trumpalaik ės mokėtinos sumos vis ų pirma susijusios su ES gautomis išlaid ų ataskaitomis, 
susijusiomis su dotacij ų veikla. Jos kredituojamos padengt i reikalaujama suma nuo prašymo 
gavimo momento. Jei dotacijos gav ėja yra valstyb ė narė, tokiai kategorijai jos ir priskiriamos. 
Tokia pati proced ūra taikoma s ąskaitoms ir kreditiniams dokumentams, gautiems vykdant 
viešuosius pirkimus. Į atitinkamus prašymus kompensuoti išlaidas buvo atsižvelgta per 
ataskaitini ų laikotarpi ų atskyrimo proced ūrą metų pabaigoje. Padarius šiuos ataskaitini ų 
laikotarpi ų atskyrimo įrašus, apskai čiuotos reikalavimus atitinkan čios sumos buvo įrašytos 
kaip sukauptos s ąnaudos (žr. 2.18.3  pastabą), o reikalavim ų neatitinkanti išlaid ų dalis lieka 
sumų, kurių atitiktis reikalavimams turi b ūti patinkrinta, s ąskaitose. Kad turtas ir 
įsipareigojimai neb ūtų pervertinti, buvo nuspr ęsta grynąją mokėtiną sumą įrašyti prie 
trumpalaiki ų įsipareigojim ų. 
 
Valstybės narės 
 
LT 57   LT Didžiausios sumos šioje kategorijoje susijusios su 11 160 mln. EUR (2008 m. – 
4 660 mln. EUR) pagal neapmok ėtus prašymus kompensuoti iš laidas, susijusias su 
struktūrinių fondų veiksmais. Į šią kategorij ą taip pat įtraukti 3 524 mln. EUR, kurie turi b ūti 
grąžinti valstyb ėms narėms po 2009 m. pabaigoje pateikto taisomojo biudžeto (2008 m. – 
6 627 mln. EUR), ši suma valstyb ėms narėms išmok ėta 2010 m. vasario m ėn. 
Tiekėjai ir kita 
Į šią kategorij ą įtrauktos su dotacij ų ir viešųjų pirkimų veikla susijusios sumos, taip pat 
viešosioms įstaigoms ir nekonsoliduotiems subjektams (pvz., EPF) mok ėtinos sumos. 
 
Sumos, kuri ų atitiktis reikalavimams turi b ūti patikrinta 
Mokėtinos sumos sumažintos 587 mln. EUR suma, tai gautuose, bet dar nepatikrintuose 
prašymuose kompensuoti išlaidas nurodytos sumos dalis, kuri laikoma neatitinkan čia 
reikalavim ų. Didžiausios sumos susijusios su už strukt ūrinius veiksmus atsakingais 
generaliniais direktoratais.  
 
2.18.3 Sukauptos s ąnaudos ir b ūsimųjų laikotarpi ų pajamos 
 Mln. EUR
 2009 12 31 2008 12 31 
Sukauptos s ąnaudos 76 435 77 260 
Būsimųjų laikotarpi ų pajamos 1 976 50 
Kiti 9 162 
Iš viso 78 420 77 472 
Sukauptos s ąnaudos išskaidomos taip: 
Sukauptos s ąnaudos Mln. EUR
 2009 12 31 2008 12 31 
EŽŪGF sukauptos s ąnaudos:   
Išlaidos 2009 10 16 – 2009 12 31  32 087 30 415 
Tiesiogin ė pagalba 12 195 12 682 
Cukraus sektoriaus restrukt ūrizavimas 735 3 787 
Kiti (55)  (13)  
Iš viso EŽ ŪGF 44 962 46 871 
Struktūrinių veiksmų sukauptos 
sąnaudos:   
EŽŪFKP ir EŽ ŪOGF-G  9 076 7 004 
EFPF ir inovacij ų srities veiksmai 11 777 10 687 
Sanglaudos fondas 980 2 810 
ISPA 3 4 
ESF 5 411  4 596  
Iš viso strukt ūriniai fondai 27 247 25 101 
Kitos sukauptos s ąnaudos:   
Moksliniai tyrimai ir technologij ų 
plėtra 1 687 1 978 
Kiti 2 539  3 310  
Iš viso kit ų 4 226 5 288 
 
LT 58   LT Iš viso sukaupt ų sąnaudų 76 435 77 260 
Po lėto pradinio etapo ankstesniais metais 2007–2013 m. strukt ūrinių veiksmų program ų 
įgyvendinimas 2009 m. pasiek ė įprastą tempą, ir tai paaiškina padid ėjimą pirmiau nurodytoje 
kategorijoje. Š į padidėjimą kompensuoja sumaž ėjusios cukraus sektoriaus restrukt ūrizavimo 
sukauptos s ąnaudos, nes paaišk ėjo, kad dalis ši ų lėšų realiai nebus panaudota. 
Būsimųjų laikotarpi ų pajamos smarkiai padid ėjo dėl to, kad dvi valstyb ės narės iš anksto 
sumokėjo 2010 m. nuosav ų išteklių įnašus. 
GRYNASIS TURTAS 
 
2.19 REZERVAI 
 Mln. EUR
 2009 12 31 2008 12 31 
Tikrosios vert ės rezervas 69 41 
Kiti rezervai:    
Garantijų fondas 1 472 1 276 
Perkainojimo rezervas 57 57 
Skolinimosi ir skolinimo veikla 1 511 1 528 
Kiti 214  213  
Iš viso 3 254 3 074 
Iš viso 3 323 3 115 
 
2.19.1 Tikrosios vert ės rezervas 
Remiantis apskaitos taisykl ėmis, parduoti laikomo turt o koregavimas, kad atitikt ų tikrąją 
vertę, apskaitomas tikrosios vert ės rezerve. 
 
2.19.2 Kiti rezervai 
Garantijų fondas 
Dėl Garantij ų fondo veiklos taip pat žr. 2.3.3  pastabą. Šis rezervas atitin ka Fondo garantuot ų 
dar nesumok ėtų sumų tikslinę 9 % sumą, kurią privaloma laikyti kaip turt ą. 
 
Perkainojimo rezervas 
Perkainojimo rezerv ą sudaro nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų perkainojimas. 
57 mln. EUR likutis met ų pabaigoje yra susij ęs su Komisijos žem ės ir pastat ų perkainojimu, 
kuris jau buvo atliktas prieš pradedant taikyti naujas apskaitos taisykles. 
 
Skolinimosi ir skolinimo veiklos rezervas 
Suma susijusi su likviduojamos EAPB Angli ų ir plieno mokslini ų tyrimų fondo turto rezervu. 
Šis rezervas buvo sudarytas d ėl EAPB veiklos nutraukimo. 
 
 
 
LT 59   LT 2.20 IŠ VALSTYBI Ų NARIŲ PAREIKALAUTINOS SUMOS 
Mln. EUR
 Suma 
2008 m. gruodžio 31 d. iš valstybi ų narių pareikalautinos sumos  50 539 
2008 m. biudžeto pertekliaus gr ąžinimas valstyb ėms narėms 1 796 
Garantijų fondo rezervo pokytis 196 
Kiti rezervo poky čiai (10) 
Likviduojama EAPB: 2008 m. rezultato paskirstymas  (15) 
Metinis ekonomin ės veiklos rezultatas (perteklius) (4 457) 
2009 m. gruodžio 31 d. iš viso iš valstybi ų narių pareikalautin ų sumų 48 049 
Paskirstoma: 
Išmokos darbuotojams 
Kitos sumos   
37 242 10 807 
 
Ši suma apima iki 2009 m. gruodžio 31 d. ES jau patirt ų išlaidų dalį, kuri turi b ūti 
finansuojama iš b ūsimų biudžetų. Pagal kaupiamosios apskaitos taisykles labai daug išlaid ų 
yra pripaž įstamos N metais, nors jos gali b ūti faktiškai apmok ėtos N+1 metais ir 
finansuojamos iš N+1 met ų biudžeto. D ėl šių įsipareigojim ų įtraukimo į ataskaitas ir d ėl to, 
kad atitinkamos sumos finansuojamos iš b ūsimų biudžetų, įsipareigojimai met ų pabaigoje 
gerokai viršija turt ą. Reikšmingiausios sumos yra susijusios su EŽ ŪGF veikla. Valstyb ėms 
narėms mokėtinos laikotarpio nuo 2009 m. spalio 16 d. iki gruodžio 31 d. sumos sudar ė 
32 mlrd. EUR. Iš tikr ųjų didžiąją dalį pareikalautin ų sumų valstybės narės į kitų metų 
biudžetą moka per trumpesn į nei 12 mėnesių laikotarp į pasibaigus atitinkamiems finansiniams 
metams. 
 
Kitos iš valstybi ų narių pareikalautinos sumos sumaž ėjo ir buvo 10,8 mlrd. EUR, palyginti su 
13 mlrd. EUR 2008 m. Š į sumažėjimą daugiausia nul ėmė 9,5 mlrd. EUR išankstinio 
finansavimo padid ėjimas ( 2.5 ir 2.9  pastabos), kur į kompensavo 4,2 mlrd. EUR mok ėtinų 
sumų padidėjimas (žr. 2.18 pastabą) ir 3,3 mlrd. EUR trumpalaiki ų gautinų sumų 
sumažėjimas ( 2.10 pastaba). 
 
Iš esmės tik ES išmok ų darbuotojams įsipareigojimai yra apmokami per ilgesn į laikotarp į, 
atsižvelgiant į tai, kad pensij ų išmokas iš metini ų biudžetų garantuoja valstyb ės narės. Toliau 
tik informaciniais tikslais pateikiamas b ūsimų išmokų darbuotojams išskaidymas. 
 Mln. EUR 
 Suma 
Trumpalaik ės: 2010 m. mok ėtinos sumos  1 214 
Ilgalaikės: po 2010 m. mok ėtinos sumos  36 028 
Iš viso išmok ų darbuotojams įsipareigojim ų 
2009 12 31  37 242 
 
Taip pat reikia pažym ėti, kad pirmiau nurodyti duomenys neturi jokio poveikio biudžeto 
rezultatui – biudžeto įplaukos visada turi atitikti biudžeto išlaidas arba jas viršyti, o bet koks 
įplaukų perteklius gr ąžinamas valstyb ėms narėms. 
 
LT 60   LT 3. EKONOMIN ĖS VEIKLOS  REZULTAT Ų ATASKAITOS  PASTABOS 
 
3.1 ĮPLAUKOS IŠ NUOSAV Ų IŠTEKLI Ų IR ĮNAŠŲ 
 Mln. EUR
Pastaba 2009 m. 2008 m. 
Įplaukos iš nuosav ų išteklių: 3.1.1   
BNP ištekliai  81 978 74 479 
PVM ištekliai  12 795 19 008 
Tradiciniai nuosavi ištekliai.    
Žemės ūkio muitai  0 1 184 
Muitai  14 002 15 196 
Cukraus mokes čiai  130 702  
Iš viso tradicini ų nuosavų išteklių  14 132 17 082 
Biudžeto koregavimai 3.1.2 1 399 1 930 
Trečiųjų šalių įnašai (įskaitant ELPA šalis)  233 214 
Iš viso  110 537 112 713 
 
Nuosavi ištekliai yra pagrindinis Europos S ąjungos veiklos įplaukų šaltinis. Didžiausia išlaid ų 
dalis finansuojama iš nuosav ų išteklių, o kitomis įplaukomis padengiama tik labai nedidel ė 
viso finansavimo dalis. 
 
3.1.1 Įplaukos iš nuosav ų išteklių 
Nuosavi ištekliai yra trij ų rūšių: tradiciniai nuosavi ištekliai, PVM ištekliai ir BNP ištekliai. 
Tradicinius nuosavus ištek lius sudaro cukraus mokes čiai ir muitai. Korekcinis mechanizmas, 
siekiant išvengti biudžeto di sbalanso (korekcija Jungtin ės Karalyst ės naudai), taip pat didelis 
Nyderland ų ir Švedijos BNP įnašų sumažinimas yra nuosav ų išteklių sistemos dalis. 
Valstybės narės pasilieka 25 % tradicini ų nuosavų išteklių surinkimo išlaidoms padengti, 
todėl pirmiau pateiktos sumos yra nurodytos po šio atskaitymo. 
 
PVM nuosavi ištekliai apskai čiuojami visoms valstyb ėms narėms taikant nustatyt ą vienodą 
0,33 % tarif ą suderintai PVM bazei (išskyrus 2007–2013 m. laikotarp į, kai Austrijai 
nustatomas 0,225 %, Vokietijai – 0,15 %, o Nyderl andams ir Švedijai – 0,10 % pareikalavimo 
tarifas), kuriai taikomas 50 % BNP apribojimas visoms valstyb ėms narėms. BNP ištekliai yra 
kintantys ištekliai, skirti reikiamoms įplaukoms pateikti bet kuriais konkre čiais metais, kad 
būtų galima padengti išlaidas, viršijan čias iš tradicini ų nuosavų išteklių, PVM ištekli ų ir kitų 
įplaukų surinktą sumą. Įplaukos apskai čiuojamos taikant vienod ą tarifą visų valstybių narių 
suvestinėms BNP. 
 
Palyginti su 2008 m., PVM ištekli ų įplaukos sumaž ėjo 6,2 mlrd. EUR, ta čiau šį sumažėjimą 
visiškai kompensavo 7,5 mlrd. EUR BNP ištekli ų įplaukų padidėjimas. Šiuos poky čius 
daugiausia nul ėmė skirtingos 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimo 2007/436/EB, 
Euratomas d ėl Europos Bendrij ų nuosavų išteklių sistemos (2007 m. TNI sprendimas) 
nuostatos, kuriomis pakeistos 2000 m. sprendimo d ėl nuosavų išteklių nuostatos. 2009 m. 
įplaukų iš žemės ūkio mokes čių nebuvo registruota, nes 2009 m. įsigaliojus 2007 m. TNI 
sprendimui, šie mokes čiai priskiriami muito mokes čiams. 2009 m., palyginti su 2008 m., 
smarkiai sumaž ėjus ES-27 importo vertei, muito mokes čiai sumaž ėjo 1,1 mlrd. EUR, o 
 
LT 61   LT cukraus mokes čiai – 572 mln. EUR, nes 2008 m. buvo gauta papildom ų vienkartini ų įplaukų 
iš papildom ų cukraus kvot ų. 
 
3.1.2 Biudžeto koregavimai 
Biudžeto koregavimai apima 2008 m. biudžeto pertekli ų (1 796 mln. EUR), kuris valstyb ėms 
narėms grąžinamas netiesiogiai, atskaitant nuosav ų išteklių sumas, kurias jos turi pervesti ES 
kitais metais, – taigi tai yra 2009 m. įplaukos. Pagal 2007 m. TNI sprendim ą Jungtinei 
Karalystei suteikiama biudžeto disbalanso korekcija. Kadangi ši ą sumą finansuoja kitos 
valstybės narės, grynojo poveikio biudžeto ar ekonomin ės veiklos rezultatui netur ėtų būti. 
Tačiau 319 mln. EUR suma, įtraukta į šią kategorij ą, yra biudžeto tikslams naudot ų euro 
keitimo kurs ų (žr. Reglamento Nr. 1150/2000 10 straipsnio 3 dal į) ir keitimo kurs ų, galiojusi ų 
tuo metu, kai EPS nedalyvaujan čios valstyb ės narės faktiškai atliko savo mok ėjimus, 
skirtumas. 
 
3.2 KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS 
 Mln. EUR
Pastaba 2009 m. 2008 m. 
Baudos 3.2.1 2 648 3 171 
Žemės ūkio mokes čiai 3.2.2 705 2 299 
Išlaidų susigrąžinimas. 3.2.3   
Tiesioginis centralizuotas valdymas  63 61 
Netiesioginis centralizuotas valdymas  6 4 
Decentralizuotas valdymas  41 90 
Pasidalijamasis valdymas  1 066  1 349  
Iš viso  1 176 1 504 
Įplaukos iš administracini ų operacijų: 3.2.4   
Personalas  1 010 974 
Su nekilnojamuoju turtu, įranga ir įrengimais susijusios 
įplaukos  33 25 
Kitos administracin ės įplaukos  165 149  
Iš viso  1 208 1 148 
Įvairios veiklos įplaukos: 3.2.5   
Koregavimai (atid ėjiniai)  150 71 
Pelnas iš valiutos keitimo  618 269 
Kiti  1 027  1 269  
Iš viso   1 795 1 609 
Iš viso  7 532 9 731 
 
3.2.1 Baudos 
Šios įplaukos susijusios su Komisijos paskir tomis baudomis už konkurencijos taisykli ų 
pažeidimą. Gautinos sumos ir susijusios įplaukos yra pripaž įstamos, kai Komisija priima 
sprendimą dėl baudos skyrimo ir apie tok į sprendim ą oficialiai praneša adresatui. 
 
3.2.2 Žem ės ūkio mokes čiai 
Šios sumos susijusios su 99 mln. EUR pieno mokes čių (2008 m. – 338 mln. EUR) ir 
606 mln. EUR cukraus mokes čių (2008 m. – 1 961 mln. EUR). Pieno mokes čiai yra rinkos 
valdymo priemon ė, kurios tikslas – skirti nuobaudas pien o gamintojams, kurie viršija savo 
 
LT 62   LT referencinius kiekius. Kadangi  jie nesusieti su ankstesn ėmis Komisijos išmokomis, jie iš 
esmės laikomi specialios paskirties įplaukomis. Pieno kvotos palaipsniui naikinamos, tod ėl 
gaunama mažiau įplaukų iš mokes čių. Nuo 2008–2009 žem ės ūkio metų kvotos kasmet bus 
didinamos 1 % iki 2015 m., kai jos bus panaikintos. 
 
Cukraus mokes čiai yra susij ę su restrukt ūrizavimo fondu, kur į pasitelkus įgyvendinant 
cukraus sektoriaus reform ą sumažinta cukraus vidaus kaina – taip siekiama sumažinti ES 
kainos ir tarptautin ės kainos skirtum ą. Siekiant paraginti maži au konkurencingus cukraus 
gamintojus palikti rink ą, sukurtas savifinansavimo restrukt ūrizacijos fondas, finansuojamas iš 
įplaukų, surinktų iš cukraus gamintojams taikomo laikinojo mokes čio, kurios laikomos 
asignuotosiomis įplaukomis. Išmokos pagal program ą bus mokamos iki 2012 m. rugs ėjo 
mėn., tačiau 2009 m. gruodžio 31 d. valstyb ės narės jau buvo deklaravusios visas įplaukas, 
susijusias su cukraus sektoriaus restrukt ūrizavimo fondu. 
 
3.2.3 Išlaid ų susigrąžinimas 
Šiai kategorijai priskiriami vykdomieji ra štai sumoms išieškoti, kuriuos pateik ė Komisija ir 
pagal kuriuos Komisijos apskaitos sistemoj e registruojamas sumažinimas, siekiant 
susigrąžinti anks čiau iš bendrojo biudžeto išmok ėtas sumas, remiantis patikrinimais, 
užbaigtais auditais arba tinkamumo finansuoti analize, taip pat valstybi ų narių EŽŪGF lėšų 
gavėjams pateikti vykdomieji raštai sumoms išieškoti. Šiai kate gorijai taip pat priskiriamas 
sukauptų pajamų vertinimo pokytis nuo pra ėjusių metų pabaigos iki dabart inio laikotarpio. 
Tačiau šioje kategorijoje neparodomas visas d ėl ES išlaid ų pateiktų vykdomųjų raštų sumoms 
išieškoti mastas, vis ų pirma reikšmingose strukt ūrinių veiksmų išlaidų srityse, kuriose veikia 
specialūs mechanizmai, užtikrinantys reikalavimus neatitinkan čių lėšų susigrąžinimą, dėl 
kurių daugeliu atvej ų vykdomieji raštai sumoms išieškoti nepateikiami. Remiantis ES 
apskaitos taisykl ėmis, išankstinio finansavimo sum ų susigrąžinimas taip pat neparodytas kaip 
įplaukos. 
 
Didžiausia 1 066 mln. EUR suma susijusi  su pasidalijamuoju valdymu ir apima 
453 mln. EUR Europos žem ės ūkio garantij ų fondui (EŽ ŪGF) ir 613 mln. EUR 
struktūriniams veiksmams. 
a) Žemės ūkis. EŽŪGF 
Su žemės ūkiu susijusios sumos, priskiriamos šiai  kategorijai ir apskaitomos kaip met ų 
įplaukos, yra 453 mln. EUR. Šias sumas sudaro: 
– per metus priimti sprendimai d ėl atitikties korekcij ų – 347 mln. EUR; 
– sukčiavimo ir pažeidim ų atvejai – 106 mln. EUR: nesumok ėtų sumų, kurias deklaravo 
valstybės narės ir kurios susigr ąžintos per metus, tai yra 163 mln. EUR, at ėmus 
nesumokėtų sumų, kurias deklaravo valstyb ės narės ir kurios d ėl sukčiavimo ir pažeidim ų 
atvejų turi būti susigrąžintos met ų pabaigoje, sumaž ėjimas – 57 mln. EUR (627 mln. EUR 
2009 m. pabaigoje, palyginti su 684 mln. EUR 2008 m. pabaigoje) – taip pat žr. 2.10.2. 
pastabą. 
2009 m. gruodžio 31 d. EŽ ŪGF išlaid ų suma, kuri ateityje pabai gus dar nepabaigtus auditus, 
turi būti koreguojama, iš viso sudar ė 2,8 mlrd. EUR (žr. 6.4.1  pastabą). 
b) Strukt ūriniai veiksmai 
 
LT 63   LT Su strukt ūriniais veiksmais, įtrauktais į šią kategorij ą, susijusi ų išlaidų susigrąžinta už 
613 mln. EUR (2008 m. – 349 mln. EUR). Į šią subkategorij ą įtraukti Komisijos pateikti 
vykdomieji raštai sumoms išieškoti, kuri ų tikslas – susigr ąžinti 406 mln. EUR ankstesni ų 
metų nepagrįstų išlaidų, ir 206 mln. EUR sukaupt ų pajamų pokytis (padid ėjimas) met ų 
pabaigoje. 
Vykdomieji raštai sumoms išieško ti pateikiami tik šiais atvejais: 
– oficialūs Komisijos sprendimai d ėl finansini ų korekcijų, nustačius, kad sumos, kuri ų prašo 
valstybės narės, išleistos neteis ėtai; 
– koregavimai užbaigiant program ą, dėl kurių sumažinamas ES įnašas, kai valstyb ė narė 
nedeklaravo pakankamai reikalavimus atitinkan čių išlaidų, kad pagr įstų visą jau suteikt ą 
išankstinį finansavim ą ir tarpinius mok ėjimus; tokios ope racijos gali b ūti atliekamos be 
oficialaus Komisijos sprendimo, jeigu tai priimtina valstybei narei; 
– susigrąžintų sumų išmokėjimas užbaigus program ą, baigus teisines proced ūras, kurios 
tebevyko užbaigimo metu. 
 
Kiti su strukt ūriniais veiksmais susij ę vykdomieji raštai pateikti išankstiniam finansavimui 
susigrąžinti. Šios sumos neparodytos kaip įplaukos, ta čiau įtraukiamos į balanso išankstinio 
finansavimo kategorij ą. 
 
Apskaičiuota tebesvarstom ų galimų finansini ų korekcij ų suma 2009 m. gruodžio 31 d. – 
1,1 mlrd. EUR, daugiau informacijos žr. 6.4.2  pastabą. 
 
3.2.4 Įplaukos iš administracini ų operacijų 
Šios įplaukos daugiausia susidaro at likus atskaitymus iš darbuotoj ų atlyginim ų ir jas vis ų 
pirma sudaro dvi sumos: pensij ų draudimo įmokos ir pajam ų mokestis. 
 
3.2.5 Įvairios veiklos įplaukos 
376 mln. EUR suma (2008 m. – 321 mln. EUR) susijusi su iš stojan čių šalių gautomis 
sumomis. Pagrindin ė priežastis, kod ėl, palyginti su pernai, padid ėjo įvairios veiklos įplaukos, 
yra tai, kad padid ėjo valiutos keitimo pelnas (žr. toliau). Š į padidėjimą kiek kompensavo 
pirmą kartą į biudžetą įtrauktų ankstesni ų metų išankstinio finansavimo sum ų sumažėjimas, 
atitinkamas įrašas įtrauktas į šią kategorij ą (5 mln. EUR, palyginti su 241 mln. EUR 2008 m.). 
Valiutos keitimo pelnas, išskyrus 3.5 pastaboje aptariam ą finansin ę veiklą, taip pat 
įtraukiamas į šią kategorij ą. Šis pelnas atsiranda vykdant kasdienin ę veiklą ir susijusias 
operacijas kita nei euras vali uta bei atliekant perkainojim ą metų pabaigoje, kad b ūtų galima 
parengti ataskaitas. Jose nur odytas tiek realizuotas, ti ek nerealizuotas pelnas. 
 
Vertinant pagal gryn ąją poziciją, per metus gautas didelis grynasis 185 mln. EUR valiutos 
keitimo pelnas (2008 m. – grynasis 504 mln. EUR nuostolis). Ši suma paskirstyta į 
nerealizuot ą ir realizuot ą pelną, o Komisija apskait ė beveik visas sumas. 
 
LT 64   LT Grynasis nerealizuotas valiutos keitimo pelnas 
Grynasis 132 mln. EUR pelnas  yra ne eurais laikom ų likučių perkainojimo met ų pabaigoje 
rezultatas. Didžioji pelno suma (87 mln. EUR) su sijusi su Didžiosios Britanijos svarais (GBP) 
ir Švedijos kronomis (SEK), nes 2009 m. ab i šios valiutos pabrango euro atžvilgiu. 
 
Komisija met ų pabaigoje savo nuosav ų išteklių banko sąskaitose laiko gana didelius liku čius 
ne eurais, įskaitant GBP ir SEK. Pagal Tarybos reglament ą Nr. 1150/2000 šias l ėšas Komisija 
laiko savo nuosav ų išteklių banko sąskaitose, į kurias įnašus moka valstyb ės narės, ir naudoja, 
kai reikia padengti d ėl biudžeto vykdymo atsirandan čius Komisijos gryn ųjų pinigų poreikius. 
 
Grynasis realizuotas valiutos keitimo pelnas 
Didžioji viso 53 mln. EUR valiutos keitimo pelno dalis susidar ė dėl apskaitos operacij ų, 
susijusių su nuosav ų išteklių sumomis, kurias euro zonai nepriklausan čios valstyb ės narės 
moka ne eurais, bet nacionalin ėmis valiutomis. Jis susidar ė dėl buhalterinio valiutos kurso, 
pagal kur į šios sumos apskaitomos Komisijai jas gavus, ir rinkos valiutos kurso, pagal kur į jos 
perskaičiuojamos į eurus prieš panaudojant Komisijos mok ėjimams padengti, skirtumo. 
Buhalterinis valiutos kursas nustatomas kiekvien ą mėnesį pagal priešpaskutin ę praėjusio 
mėnesio dien ą galiojus į rinkos valiutos kurs ą. Gavus nuosav ų išteklių sumas, jos 
registruojamos apskaitoje šiais valiut ų kursais, o v ėliau pakei čiamos į eurus pagal rinkos 
valiutų kursus. 
 
2009 m. smarkiai pabrango ke lios Europos valiutos, ypa č GBP ir Rumunijos l ėja (RON). 
Todėl tam tikrais laikotarpi ais taikyti rinkos valiut ų kursai Komisijai perskai čiuojant 
nuosavus išteklius šiomis valiutomis buvo regulia riai didesni nei buhalteriniai kursai, pagal 
kuriuos gautos sumos buvo įtrauktos į apskaitą. Likusi skirtumo dalis susijusi su kitomis 
apskaitos operacijomis, įskaitant Komisijos atliktus mok ėjimus ne eurais. 
 
2008–2009 m. bendro valiut ų kurso skirtumo pokytis – iš grynojo nuostolio į grynąjį pelną – 
yra per šiuos dvejus metus smarkiai kitusi ų valiutų kursų padarinys. 2008 m. kelios Europos 
valiutos euro atžvilgiu smarkiai nuvert ėjo, o 2009 m. ši tendencija iš dalies pasikeit ė į 
priešingą. 
 
3.3 ADMINISTRACIN ĖS IŠLAIDOS 
 Mln. EUR
2009 m.  2008 m. 
Išlaidos darbuotojams 4 898 4 563 
Nusidėvėjimas ir vert ės sumažėjimas  436 330 
Kitos administracin ės išlaidos 2 799 2 827 
Iš viso 8 133 7 720 
 
Tai yra administracin ės išlaidos, kurios patiri amos ES vykdant veikl ą ir apima s ąnaudas 
darbuotojams ir kitas s ąnaudas, susijusias su institucij ų ir agentūrų administravimu (pvz., 
nuomos, prieži ūros sąnaudos, raštin ės prekės, mokymo s ąnaudos ir kt.). 
 
3.4 VEIKLOS IŠLAIDOS 
 
LT 65   LT  Mln. EUR
Pastab
a 2009 m. 2008 m. 
Pirminės veiklos išlaidos: 3.4.1   
Tiesioginis centralizuotas valdymas  8 744 7 998 
Netiesioginis centralizuotas valdymas  3 605 3 077 
Decentralizuotas valdymas  137 1 278 
Pasidalijamasis valdymas  89 681 81 839 
Jungtinis valdymas  1 655  1 188  
Iš viso  103 822 95 380 
Kitos veiklos išlaidos: 3.4.2   
Patikslinimai (atid ėjiniai)   199 278 
Valiutos keitimo nuostoliai  432 773 
Kiti  481 783  
Iš viso  1 112 1 834 
Iš viso  104 934 97 214 
 
3.4.1 Pirmin ės veiklos išlaidos 
Europos S ąjungos veiklos išlaidos priskiriamos įvairioms finansin ės perspektyvos išlaid ų 
kategorijoms ir gali b ūti įvairių rūšių, atsižvelgiant į tai, kaip pinigai išmokami ir tvarkomi. 
Didžioji išlaid ų dalis (86 %) priskiriama pasidalijamo jo valdymo kategorijai, kai užduotis 
pavedama vykdyti valstyb ėms narėms, ir apima tokias sritis, kaip EŽ ŪGF išlaidos ir iš 
skirtingų struktūrinių veiksmų priemoni ų (Regionin ės plėtros fondo, Socialinio fondo, Žem ės 
ūkio fondo kaimo pl ėtrai, Sanglaudos fondo ir Žuvininkyst ės fondo) finansuojami veiksmai. 
 
2009 m. padid ėjimas daugiausia susij ęs su 2007–2013 m. programavimo laikotarpio 
struktūriniais veiksmais. Po l ėto pradinio etapo ankstesniais metais ši ų program ų 
įgyvendinimas 2009 m. pasiek ė įprastą tempą, o 2000–2006 m. veiksmai buvo baigiami. 
 
3.4.2 Kitos veiklos išlaidos 
Valiutos keitimo nuostoliai,  išskyrus nuostolius d ėl toliau 3.6 pastaboje aprašomos finansin ės 
veiklos, atsiranda vykdant kasdienin ę veiklą ir susijusius sandorius k ita nei euras valiuta bei 
metų pabaigoje atliekant perkainojim ą, kuris būtinas ataskaitoms parengti, – jie gali b ūti tiek 
realizuoti, tiek nerealizuoti. 
 
 
 
LT 66   LT 3.5 FINANSIN ĖS ĮPLAUKOS 
 Mln. EUR
2009 m. 2008 m. 
Dividend ų pajamos  (iš rizikos kapitalo fond ų) 14 22 
Palūkanų pajamos:   
Iš išankstinio finansavimo 59 50 
Iš pavėluotų mokėjimų 132 26 
Iš apsikeitimo sandori ų 2 13 
Iš parduoti laikomo turto 100 102 
Iš paskolų 265 105 
Iš pinigų ir pinigų ekvivalent ų 158 349 
Kiti 3  3  
Iš viso 719 648 
Kitos finansin ės pajamos:    
Realizuotas pelnas iš finansinio turto pardavimo 10 4 
Kiti 76  11  
Iš viso 86 15 
Dabartin ės vertės koregavimai 10 3 
Pelnas iš valiutos keitimo 6 10 
Iš viso 835 698 
 
3.6 FINANSIN ĖS IŠLAIDOS 
 
3.7 ASOCIJUOTOSIOMS IR BENDROSIOMS ĮMONĖMS TENKANTI 
GRYNOJO PERTEKLIAUS (DEFICITO) DALIS 
Remdamasi nuosavyb ės apskaitos metodu, ES į savo ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitą 
įtraukia savo asocijuot ųjų ir bendrųjų įmonių grynojo pertekliaus (deficito) dal į (taip pat žr. 
2.3.1 ir 2.3.2  pastabas).  Mln. EUR
2009 m. 2008 m. 
Palūkanų išlaidos:   
Nuoma  95 91 
Apsikeitimo sandoriai 2 10 
Pasiskolintos l ėšos 248 90 
Kiti 20  9  
Iš viso 365 200 
Kitos finansin ės išlaidos:   
Finansinių atidėjinių koregavimai 39 12 
Biudžeto priemoni ų finansinės sąnaudos 73 50 
Realizuotas nuostolis d ėl finansinio turto pardavimo 0 8 
Finansinio turto vert ės sumažėjimo nuostoliai 15 11 
Kiti 57  56  
Iš viso 184 137 
Dabartin ės vertės koregavimai 0 118 
Valiutos keitimo nuostoliai 45 12 
Iš viso 594 467 
 
LT 67   LT 3.8 SEGMENT Ų ATSKAITOMYB Ė 
 
Segmentų ataskaitoje pateiktas veiklos įplaukų ir išlaid ų išskaidymas pagal Komisijos 
politikos sritis, remiantis veikla grindžiamo biudžeto strukt ūra. Pateikiant finansines 
ataskaitas šios politikos  sritys suskirstomos į tris didesnes ka tegorijas: „Europos S ąjungos 
vidaus veiksmai“, „Europos S ąjungos išor ės veiksmai“ ir „Tarnybos ir kita veikla“. 
 
„Europos S ąjungos vidaus veiksmai“ yra didžia usia kategorija, apimanti daugel į Europos 
Sąjungos vidaus politikos sri čių. „Europos S ąjungos išor ės veiksmai“ apima ES išor ės 
politiką, pvz., prekyb ą ir pagalb ą. „Tarnybos ir kita veikla“ yra vidaus horizontal ūs veiksmai, 
reikalingi ES institucij ų ir įstaigų funkcionavimui užtikrinti.  
 
Konsoliduotos agent ūros įtraukiamos į skirtingas politikos sritis.  Kitos institucijos, išskyrus 
Komisiją, yra suskirstytos pagal konkre čią politikos srit į. Įvairioms politikos sritims 
nurodomos bendros sumos prie š atliekant konsoliduojam ų įstaigų tarpusavio operacij ų 
eliminavim ą, o eliminavimas atliekamas bendrai viename stulpelyje. 
 
Reikia atkreipti d ėmesį, kad centrini ų Komisijos tarnyb ų skaičiuojami, renkami ir valdomi 
nuosavi ištekliai ir įnašai nėra skirstomi pagal įvairias veiklos r ūšis. Jie pateikiami čia tam, 
kad būtų galima palyginti gryn ąjį rezultatą su ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaita. 
 
LT 68   LT SEGMENT Ų ATSKAITOMYB Ė. SUVESTIN Ė Mln. EUR 
 ES vidaus 
veiksmai ES išorės veiksmai Tarnybos ir kita 
veikla Likviduojama 
EAPB Kitos institucijos Konsolidacijos 
eliminavimas IŠ VISO 
Kitos veiklos įplaukos    
Baudos 2 648 0 0 0 0 0 2 648 
Žemės ūkio mokes čiai 7 0 500  0 0 0 705 
Išlaidų susigrąžinimas 1 110 64 2 0 0 0 1 176 
Administracini ų operacijų įplaukos 79 37 840 0 377 (125) 1 208 
Kitos veiklos įplaukos 1 930 81 707 2 1 (926) 1 795 
KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS  6 472 182 1 549 2 378 (1 051) 7 532 
Administracin ės išlaidos:    
Išlaidos darbuotojams (1 732) (737) (1 151) 0 (1 287) 9 (4 898) 
Su nematerialiuoju turtu ir 
nekilnojamuoju turtu, įranga bei 
įrengimais susijusios išlaidos  (70) (18) (118) 0 (230) 0 
(436) 
Kitos administracin ės išlaidos (658) (311) (853)  0 (1 225) 248 (2 799)  
 (2 460) (1 066) (2 122) 0 (2 742) 257 (8 133) 
Veiklos išlaidos:    
Tiesioginis centralizuotas valdymas (6 279) (2 843) (278) 0 0 656 (8 744) 
Netiesioginis centralizuotas valdymas (2 971) (616) (4) 0 0 (14) (3 605) 
Decentralizuotas valdymas (32) (105) 0 0 0 0 (137) 
Pasidalijamasis valdymas (89 546) (9) (126) 0 0 0 (89 681) 
Jungtinis valdymas (368) (1 287) 0 0 0 0 (1 655) 
Kitos veiklos išlaidos (726) (9) (468)  (61) 0 152 (1 112)  
 (99 922) (4 869) (876) (61) 0 794 (104 934) 
IŠ VISO VEIKLOS IŠLAID Ų (102 382) (5 935) (2 998) (61) (2 742) 1 051 (113 067) 
GRYNOSIOS VEIKLO S
IŠLAIDOS (95 910) (5 753) (1 449) (59) (2 364) 0 (105 535) 
Įplaukos iš nuosav ų išteklių ir įnašų 110 537 
Pagrindin ės veiklos perteklius 5 002 
Grynosios finansin ės pajamos 241 
Išmokų darbuotojams įsipareigojim ų pokyčiai (683) 
Asocijuotosioms / bendrosioms įmonėms tenkanti rezultat ų dalis (103) 
Metinis ekonomin ės veiklos rezultatas 4 457 
 
LT 69   LT  SEGMENT Ų ATSKAITOMYB Ė. ES VIDAUS VEIKSMAI  Mln. EUR 
 Ekonomikos ir 
finansų reikalai Įmonės ir 
pramonė Konkurencija Užimtumas Žemės ūkis Transportas ir 
energetika Aplinka Moksliniai 
tyrimai Informacin ė 
visuomen ė 
Kitos veiklos įplaukos         
Baudos 0 8 2 626 0 0 2 10 0 0 
Žemės ūkio mokes čiai 0 0 0 0 705 0 0 0 0 
Išlaidų susigrąžinimas 3 5 0 60 492 3 1 6 12 
Įplaukos iš administracini ų operacijų 0 9 0 0 0 17 0 1 4 
Kitos veiklos įplaukos 7 261 0 33 84 203 35 513 5 
KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS  10 283 2 626 93 1 281 225 46 520 21 
Administracin ės išlaidos:  (53) (243) (74) (102) (108) (265) (100) (292) (127) 
Išlaidos darbuotojams (46) (161) (68) (75) (88) (178) (74) (197) (96) 
Su nematerialiuoju turtu ir 
nekilnojamuoju turtu, įranga bei 
įrengimais susijusios išlaidos  0 (15) 0 (1) 0 (9) (1) (2) 0 
Kitos administracin ės išlaidos (7) (67) (6) (26) (20) (78) (25) (93) (31) 
Veiklos išlaidos:  (35) (358) (16) (8 153) (55 539) (1 726) (192) (3 646) (1 220) 
Tiesioginis centralizuotas valdymas (35) (159) 0 (182) (43) (607) (173) (2 647) (1 108) 
Netiesioginis centralizuotas valdymas 0 (39) 0 0 0 (667) (4) (922) (103) 
Decentralizuotas valdymas 0 0 0 (3) (8) (11) 0 0 0 
Pasidalijamasis valdymas 0 0 0 (7 952) (55 427) 0 0 0 0 
Jungtinis valdymas 0 (68) 0 0 0 (285) 0 0 0 
Kitos veiklos išlaidos 0 (92) (16) (16) (61) (156) (15) (77) (9) 
IŠ VISO VEIKLOS IŠLAID Ų (88) (601) (90) (8 255) (55 647) (1 991) (292) (3 938) (1 347) 
GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS (78) (318)  2 536 (8 162) (54 366) (1 766) (246) (3 418) (1 326) 
 Jungtinis tyrim ų 
centras Žuvininkyst ė Vidaus rinka Regionin ės politikos Mokesčiai ir muitai Švietimas ir kult ūra Sveikatos ir 
vartotojų 
apsauga Teisingumas, 
laisvė ir saugumas Iš viso ES vidaus 
veiksmų 
Kitos veiklos įplaukos         
Baudos 0 0 2 0 0 0 0 0 2 648 
Žemės ūkio mokes čiai 0 0 0 0 0 0 0 0 705 
Išlaidų susigrąžinimas 0 23 0 497 0 4 1 3 1 110 
Įplaukos iš administracini ų operacijų 45 0 0 0 0 1 1 1 79 
Kitos veiklos įplaukos 159 8 190 (1) 1 156 136 140 1 930 
KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS  204 31 192 496 1 161 138 144 6 472 
Administracin ės išlaidos:  (308) (39) (161) (69) (49) (177) (177) (116) (2 460) 
Išlaidos darbuotojams (226) (32) (105) (55) (40) (88) (120) (83) (1 732) 
Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju 
turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos (28) 0 (4) 0 (2) (1) (4) (3) (70) 
Kitos administracin ės išlaidos (54) (7) (52) (14) (7) (88) (53) (30) (658) 
Veiklos išlaidos:  (143) (544) (36) (25 789) (65) (1 341) (495) (624) (99 922) 
Tiesioginis centralizuotas valdymas (29) (282) (7) (37) (65) (157) (395) (353) (6 279) 
Netiesioginis centralizuotas valdym as 0 0 0 (17) 0 (1 179) (40) 0 (2 971) 
Decentralizuotas valdymas 0 0 0 (10) 0 0 0 0 (32) 
Pasidalijamasis valdymas 0 ( 260) 0 (25 710) 0 0 0 (197) (89 546) 
 
LT 70   LT Jungtinis valdymas 0 0 0 (15) 0 0 0 0 (368) 
Kitos veiklos išlaidos (114) (2) (29) 0 0 (5) (60) (74) (726) 
IŠ VISO VEIKLOS IŠLAID Ų (451) (583) (197) (25 858) (114) (1 518) (672) (740) (102 382) 
GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS (247) (552) (5) (25 362) (113) (1 357) (534) (596) (95 910) 
 
 SEGMENT Ų ATSKAITOMYB Ė. ES IŠOR ĖS VEIKSMAI  Mln. EUR 
 Išorės ryšiai Prekyba Vystymasis Plėtra Humanitarin ė pagalba Iš viso ES išor ės veiksmų 
Kitos veiklos įplaukos        
Išlaidų susigrąžinimas 14 0 9 39 2 64 
Įplaukos iš administracini ų operacijų 37 0 0 0 0 37 
Kitos veiklos įplaukos 81 0 (1) 1 0 81 
KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS  132 0 8 40 2 182 
Administracin ės išlaidos:  (799) (50) (146) (45) (26) (1 066) 
Išlaidos darbuotojams (511) (45) (129) (36) (16) (737) 
Su nematerialiuoju turtu ir 
nekilnojamuoju turtu, įranga bei 
įrengimais susijusios išlaidos  (18) 0 0 0 0 (18) 
Kitos administracin ės išlaidos (270) (5) (17) (9) (10) (311) 
Veiklos išlaidos:  (2 924) (12) (939) (142) (852) (4 869) 
Tiesioginis centralizuotas valdymas (1 514) (6) (610) (296) (417) (2 843) 
Netiesioginis centralizuotas valdymas (563) 0 (1) (52) 0 (616) 
Decentralizuotas valdym as (185) 0 (122) 202 0 (105) 
Pasidalijamasis valdymas (26) 0 17 0 0 (9) 
Jungtinis valdymas (634) (6) (218) 6 (435) (1 287) 
Kitos veiklos išlaidos (2) 0 (5) (2) 0 (9) 
IŠ VISO VEIKLOS IŠLAID Ų (3 723) (62) (1 085) (187) (878) (5 935) 
GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS (3 591) (62) (1 077) (147) (876) (5 753) 
   
 SEGMENT Ų ATSKAITOMYB Ė. TARNYBOS IR KITA VEIKLA   
 Spauda ir 
komunikacija Kovos su 
sukčiavimu 
tarnyba Koordinavimas Personalas ir 
administracija Eurostatas Biudžetas Auditas Kalbos Kiti Iš viso tarnyb ų 
ir kitos veiklos 
Kitos veiklos įplaukos         
Išlaidų susigrąžinimas 1 0 0 1 0 0 0 0 0 2 
Įplaukos iš administracini ų operacijų 0 6 0 692 0 50 0 92 0 840 
Kitos veiklos įplaukos (2) 0 6 54 (1) (2) 0 47 605 707 
KITOS VEIKLOS ĮPLAUKOS  (1) 6 6 747 (1) 48 0 139 605 1 549 
Administracin ės išlaidos:  (96) (49) (148) (1 360) (65) (51) (8) (380) 35 (2 122) 
Išlaidos darbuotojams (61) (36) (129) (564) (60) (38) (8) (290) 35 (1 151) 
Su nematerialiuoju turtu ir nekilnojamuoju (2) 0 0 (116) 0 0 0 0 0 (118) 
 
LT 71   LT turtu, įranga bei įrengimais susijusios išlaidos 
Kitos administracin ės išlaidos (33) (13) (19) (680) (5) (13) 0 (90) 0 (853) 
Veiklos išlaidos:  (98) (13) 0 (36) (30) (261) 0 (14) (424) (876) 
Tiesioginis centralizuotas valdymas (94) (13) 0 (32) (29) (109) 0 (1) 0 (278) 
Netiesioginis centralizuotas valdymas (4) 0 0 0 0 0 0 0 0 (4) 
Pasidalijamasis valdymas 0 0 0 0 0 (126) 0 0 0 (126) 
Kitos veiklos išlaidos 0 0 0 (4) (1) (26) 0 (13) (424) (468) 
IŠ VISO VEIKLOS IŠLAID Ų (194) (62) (148) (1 396) (95) (312) (8) (394) (389) (2 998) 
GRYNOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS (195) (56) (142) (649) (96) (264) (8) (255) 216 (1 449) 
 
LT 72   LT 4. PINIGŲ SRAUTŲ LENTEL ĖS PASTABOS 
4.1 PINIG Ų SRAUTŲ LENTEL ĖS TIKSLAS IR PARENGIMAS 
 
Pinigų srautų informacija suteikia pagrind ą įvertinti ES geb ėjimą gauti pinig ų ir pinigų 
ekvivalent ų bei jos poreikius tuos pinig ų srautus panaudoti. 
 
Pinigų srautų lentelė rengiama remiantis netiesioginiu metodu. Tai reiškia, kad grynasis 
finansinių metų perteklius arba deficitas koreguojamas atsižvelgiant į nepiniginio pob ūdžio 
sandorių rezultatus, visas pra ėjusių ar būsimų laikotarpi ų pagrindin ės veiklos pinig ų įplaukų 
ar išmok ų atidėtas sumas arba sukauptas sumas ir įplaukų arba išlaid ų, susijusi ų su 
investicin ės veiklos pinig ų srautais, punktus. Pinig ų srautai, atsirandantys iš operacij ų 
užsienio valiuta, pateikiami ES atskaitomyb ės valiuta (eurais), taikant užsienio valiutos 
keitimo į eurus kurs ą, galiojant į pinigų srautų dieną. 
 
Pirmiau pateiktoje pinig ų srautų lentelėje pateikti laikotarpio pinig ų srautai, suklasifikuoti 
pagal pagrindin ę ir investicin ę veiklą (ES nevykdo finansavimo veiklos). 
 
4.2 PAGRINDIN Ė VEIKLA 
 
Pagrindin ė veikla – tai ES veikla, kuri n ėra investicin ė veikla. Jai priskiriama didžioji 
vykdomos veiklos dalis. Gav ėjams suteiktos paskolos (ir susijusios pasiskolintos l ėšos, kai 
taikytina) nelaikomos investicine (arba finansine) veikla, kadangi jos yra bendr ųjų tikslų dalis, 
taigi ir ES kasdieni ų operacijų dalis. Pagrindin ė veikla taip pat apima investicijas, kaip antai 
EIF, ERPB ir rizikos kapitalo fondus. Iš ties ų šios veiklos tikslas – dalyvauti siekiant 
nustatytų politikos rezultat ų. 
 
4.3 INVESTICIN Ė VEIKLA 
 
Investicin ė veikla — tai nematerialio jo ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų įsigijimas 
ir perleidimas bei kitos investicijos, kurios ne įtraukiamos į pinigų ekvivalentus. Gav ėjams 
suteiktos paskolos nepriskiriamos investicinei veiklai. Siekiama parodyti realias ES atliktas 
investicijas. 
 
Reikėtų pažymėti, kad ES negali panaudoti Komisijos turimo 8 910 mln. EUR pinig ų ir 
pinigų ekvivalent ų likučio. Tai yra pinigai, kurie  buvo gauti kaip paskirt ų baudų 
apmokėjimas, kai kita šalis yra apskundusi baudos paskyrimo fakt ą. Šios sumos aiškiai 
parodomos kaip „rezervuotos pinigin ės lėšos“, kaip nurodyta 2.11 pastaboje. 
 
LT 73   LT 5. NEAPIBR ĖŽTASIS  TURTAS  IR NEAPIBR ĖŽTIEJI  ĮSIPAREIGOJIMAI  IR 
KITA  INFORMACIJA 
NEAPIBR ĖŽTASIS TURTAS 
  Mln. EUR
Pastaba 2009 12 31 2008 12 31 
Gautos garantijos 5.1 279 260 
Neapibrėžtasis turtas, susij ęs su sukčiavimo ir pažeidim ų 
atvejais strukt ūriniuose veiksmuose 5.2 1 944 2 010 
Svarstomos finansin ės korekcijos (nepriimtas galutinis 
sprendimas)  5.3 0 4 390 
Kitas neapibr ėžtasis turtas 5.4 18 43 
Iš viso neapibr ėžtojo turto 2 241  6 703  
 
NEAPIBR ĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI 
 
  Mln. EUR
Neapibrėžtieji įsipareigojimai Pastaba 2009 12 31 2008 12 31 
Suteiktos garantijos 5.5 19 330 17 510 
Baudos. Apeliaciniai skundai Teisingumo Teismui 5.6 11 969 10 198 
EŽŪGF. Nepriimti teismo sprendimai 5.7 1 945 1 609 
Sumos, susijusios su teismo bylomis ir kitais gin čais 5.8 416 281 
Kiti neapibr ėžtieji įsipareigojimai 5.9 12 18 
Iš viso neapibr ėžtųjų įsipareigojim ų  33 672  29 616  
Visi neapibr ėžtieji įsipareigojimai b ūtų finansuojami ateityje, jei sueit ų jų mokėjimo terminas, iš ES biudžeto. ES biudžet ą finansuoja 
valstybės narės. 
 
LT 74   LT NEAPIBR ĖŽTASIS TURTAS 
 
5.1 GAUTOS GARANTIJOS 
Mln. EUR 
 2009 12 31 2008 12 31 
Įvykdymo garantijos 252 239 
Kiti 27 21 
Iš viso 279 260 
 
Kartais reikalaujama įvykdymo garantij ų, siekiant užtikrinti, kad ES l ėšų gavėjai įvykdytų 
savo sutartyse su ES numatytus įsipareigojimus. 
 
5.2 SUK ČIAVIMAS IR PAŽEIDIMAI 
 
Toliau pateiktoje lentel ėje nurodyta galima susigr ąžintina suma, kuri ą gali sumok ėti valstybės 
narės, nustačius, kad buvo su strukt ūriniais fondais susijusi ų pažeidim ų. Duomenys lentel ėje 
pagrįsti oficialiomis ataskaitomis, kurias valstyb ės narės pateikė pagal Komisijos reglament ą 
Nr. 1681/94, sumas paskirstant pagal valstybes nares. 
Neapibrėžtasis turtas. Suk čiavimo ir pažeidim ų atvejai 
Mln. EUR 
Valstybė narė 2009 12 31 2008 12 31 
Austrija 8 13 
Belgija 2 16 
Čekija 13 13 
Danija 2 10 
Estija 3 2 
Suomija 2 3 
Prancūzija 15 12 
Vokietija 468 581 
Graikija 25 62 
Vengrija 6 5 
Airija 1 1 
Italija 436 441 
Latvija 5 4 
Lietuva 5 2 
Malta 1 1 
Nyderlandai 15 14 
Lenkija 18 13 
Portugalija 82 114 
Slovakija 39 9 
Slovėnija 7 1 
Ispanija 277 279 
Švedija 2 2 
Jungtinė Karalystė 347 257 
IŠ VISO 1 779 1 855 
Šioje lentel ėje pateikti skai čiai parodo teoriškai didžiausi ą sumą, o ne sumas, kurios faktiškai 
bus pervestos į ES biudžet ą, dėl toliau nurodyt ų priežasčių. 
• Valstybės narės ne visuomet praneša apie sum ų susigrąžinimo operacij ų 
rezultatus. 
 
LT 75   LT • Nors valstyb ės narės privalo informuoti Komisij ą apie sum ų atgavimo tikimyb ę, 
neįmanoma tiksliai nust atyti, kokia susigr ąžintinų sumų dalis bus iš tikr ųjų 
susigrąžinta. Nacionaliniai įstatymai kartais numato 30 met ų ieškininės senaties 
terminą, taigi dar ir d ėl to nacionalin ės valdžios institucijos gali vilkinti oficial ų 
skolos nurašym ą, net jeigu jos susigr ąžinimo tikimyb ė tik teorin ė. Kalbant apie 
struktūrinius veiksmus, dabar valstyb ės narės turi kart ą per metus Komisijai 
atsiųsti susigrąžintinų sumų ataskaitą (Reglamento Nr. 438/2001 8 straipsnis), kad 
būtų galima susidaryti geresn į tikrosios pad ėties vaizd ą. 
• Net jeigu atitinkama valstyb ė narė laiku pradeda sum ų susigrąžinimo proced ūras, 
teigiamas rezultatas dar n ėra garantuotas. Tai ypa č aktualu tais atvejais, kai 
vykdomieji raštai sumoms išieškoti užgin čijami teismuose. 
• Atskiri projektai yra bendrai finansuojami kaip daugiame čių programų dalis. Kol 
daugiamet ė programa nepabaigiama, ne įmanoma tiksliai apskai čiuoti 
susigrąžintinų sumų, nes su pažeidimais susijusios sumos tam tikromis 
aplinkybėmis gali b ūti iš naujo paskirtos kitiems teis ėtiems projektams, o 
mokėjimas dalimis, ypa č galutiniai mok ėjimai, kartais gali b ūti panaudotas kaip 
ankstesnių su pažeidimais susijusi ų išlaidų koregavimo priemon ė. Duomenys 
šiose lentel ėse yra negalutiniai ir pagr įsti ataskaitomis, kurios gautos ir 
apiformintos iki 2010 m. vasario m ėn. pabaigos. Šie duomenys gali keistis, gavus 
kitas vėluojančias ataskaitas. 
 
Atskirais atvejais sum ų susigrąžinimo tikimyb ės neįmanoma įvertinti pakankamai tiksliai, 
sprendžiant iš valstybi ų narių perduotos informacijos. Pagrindiniai poky čiai nuo 2008 m. – tai 
padidėjimai, susij ę su ES-10 šalimis. 2004 m. prad ėta visapusiškai įgyvendinti sanglaudos 
politiką, ir nuo tada d ėl didėjančio įgyvendinimo ir padid ėjusios bendrai finansuojam ų 
operacijų kontrolės, daugėja ir pažeidim ų, apie kuriuos pranešama. Kitas svarbus 2008 m. 
pokytis, susij ęs su Jungtine Karalyste, kuri vis dažnia u praneša apie pažeidimus, nustatytus, 
atliktus nuodugnius finansuojam ų operacijų auditus. 
 
Į šią kategorij ą taip pat įtraukta 165 mln. EUR suma, susijusi su EŽ ŪGF (2008 m. – 
153 mln. EUR). Valstyb ės narės Komisijai praneš ė apie sumas, kurias įtraukė į savo 
skolininkų knygas, taip pat apie sumas, kurio s dar buvo preliminariai tikrinamos. B ūtent šios 
preliminarios sumos ir parodomos šioje kategorijoje. 
 
5.3 SVARSTOMOS FINANSIN ĖS KOREKCIJOS (NEPRIIMTAS GALUTINIS 
SPRENDIMAS) 
 
Ši informacija apie ES išlaid ų susigrąžinimą kartu su susijusia informacija dabar pateikiama 
šių finansinių ataskaitų 6 pastaboje. 
 
5.4 KITAS NEAPIBR ĖŽTASIS TURTAS 
 
Į šią kategorij ą įtrauktos kitos mažesn ės neapibrėžtojo turto sumos, neklasifikuojamos pagal 
pirmiau nurodytas kategorijas.  
 
 
LT 76   LT NEAPIBR ĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI 
 
5.5 SUTEIKTOS GARANTIJOS 
 
5.5.1 Garantijos Europos investicij ų banko (EIB) paskoloms, suteiktoms iš jo nuosav ų 
išteklių 
 Mln. EUR  
  
Rizikos nesidalijimas 
2009 12 31 
  
Rizikos 
pasidalijimas 
2009 12 31 Valdžios 
institucija Privačioji
bendrovė 
Neįvykdyta 
2009 12 31 
Iš viso  
Neįvykdyta 
2008 12 31 
 
65 % garantija 3 127 9 126 2 692 14 945 12 429 
70 % garantija 109 1 981 506 2 596 2 908 
75 % garantija 0 617 233 850 1 049 
100 % garantija 0 625 196 821 1 008 
Iš viso 3 236 12 349 3 627 19 212 17 394 
 
Garantijos iš ES biudžeto suteikiamo s EIB paskoloms, kurias jis pasiraš ė ir suteikė iš nuosav ų 
išteklių trečiosioms šalims 2009 m. gruodžio 31 d. ( įskaitant valstyb ėms narėms iki stojimo 
suteiktas paskolas). Ta čiau ES garantija nega li viršyti patvirtint ų kredito linij ų viršutinės ribos 
procentin ės dalies: 65 %, 70 %, 75 % arba 100 %. Nepsiekus šios viršutin ės ribos, ES 
garantija taikoma visai sumai. 2009 m. gruodžio 31 d. neapmok ėta suma siek ė 
19 212 mln. EUR, tod ėl ji yra didžiausia ES rizika. 
 
Paskoloms, kurioms taikoma ES biudžeto gara ntija, EIB taip pat gauna garantijas iš tre čiųjų 
šalių (valstybi ų, viešųjų ar privačiųjų finansų įstaigų); šiais atvejais Komisija yra antrinis 
garantas. ES biudžeto garant ija apima tik pagal politin ę „rizikos pasidalijimo“ kategorij ą 
suteiktų garantijų riziką. Kitą riziką, jei pirminis garantas nesilaiko įsipareigojim ų, dengia 
EIB. Kalbant apie „rizikos nesidalijimo“ kate gorijos garantijas, visa rizika, jeigu pirminis 
garantas nesilaiko savo įsipareigojim ų, dengiama iš ES biudžeto. Jeigu pirminis garantas yra 
viešosios valdžios institucija, ta rizika paprastai yra tik politin ė rizika, bet kai garantij ą 
suteikia įstaiga arba priva čioji bendrov ė, iš ES biudžeto taip pat gali tekti padengti komercin ę 
riziką. 
 
5.5.2 Kitos suteiktos garantijos 
Mln. EUR 
 2009 12 31 2008 12 31 
Rizikos pasidalijimo finansin ė priemonė (RPFP) 94 48 
MEDA: Maroko garantijos 17 66 
Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams 6 1 
Kiti 1 1 
Iš viso 118 116 
 
LT 77   LT  
Pagal rizikos pasidalijimo finansin ę priemon ę (RPFP) Komisijos įnašas naudojamas 
atidėjiniams, kurie skirti paskol ų ir garantij ų, kurias EIB suteik ė reikalavimus atitinkantiems 
mokslinių tyrimų projektams, finansinei rizikai padengti. 2007–2013 m. laikotarpiu Komisijai 
iš viso numatytas iki 1 mlrd. EUR biudžetas, iš  kurio iki 800 mln. EUR yra iš specialiosios 
programos „Bendradarbiavimas“, o 200 mln. EUR – iš specialiosios programos „Paj ėgumai“. 
EIB įsipareigojo suteikti toki ą pačią sumą. Komisija užblokavo 94 mln. EUR sum ą kaip 
„Kapitalo paskirstym ą“. Šis kapitalo paskirstymas dengia nenumatytus paskol ų ir garantij ų, 
kurias pagal RPFP suteik ė EIB, nuostolius. Tai di džiausias nuostolis, kur į Komisija gal ėtų 
patirti, jeigu neb ūtų įvykdyti suteikt ų paskolų arba garantij ų įsipareigojimai. Tai yra viršutin ė 
garantijos, kuri ą Komisija suteik ė pagal RPFP, riba. Tod ėl ES šią sumą laiko neapibr ėžtuoju 
įsipareigojimu. 
 
Kaip programos MEDA dal į Komisija, pasitelkusi special ų fondą, sukūrė garantij ų 
mechanizm ą, kuris bus naudingas dviems Maroko or ganizacijoms: „Caisse Centrale de 
Garantie“ ir „Fonds Dar Ad-Damane“. 2009 m. gruodžio 31 d. Komisijos garantija ap ėmė 
17 mln. EUR. 
 
2007–2013 m. Paskol ų garantijų priemon ė TEN-T projektams skirta garantijoms suteikti, 
siekiant sušvelninti įplaukų riziką ankstyvaisiais TEN transporto projekt ų įgyvendinimo 
metais. Konkre čiai garantija visiškai padengt ų rezervines kredito linijas ir ja b ūtų 
pasinaudojama tik tais atve jais, kai projekto pinig ų srautų nepakakt ų palūkanoms už skol ą, 
susidariusi ą gavus privilegijuot ąją paskolą, mokėti. Ši priemon ė bus jungtinis Komisijos ir 
EIB finansinis produktas, kuriam iš ES biud žeto bus skirta 500 mln. EUR. EIB skirs dar 
500 mln. EUR, tod ėl visa turima suma bus 1 mlrd. EUR. Į šią kategorij ą įtraukta 6 mln. EUR 
suma yra įnašas nenumatytiems nuostoliams, atsiradusiems d ėl Paskolų garantijų priemonės 
TEN-T projektams operacij ų, padengti. 
 
5.6 BAUDOS 
 
Šios sumos susijusios su Komisijos pa skirtomis baudomis už konkurencijos taisykli ų 
pažeidimą, kurios buvo la ikinai sumok ėtos ir dėl kurių buvo pateiktas apeliacinis skundas 
arba nežinoma, ar apeliacinis skundas bus pateikiamas. Neapibr ėžtieji įsipareigojimai bus 
išlaikomi tol, kol su šia byla susij ęs Teisingumo Teismo sprendimas taps galutiniu. Iš laikin ų 
mokėjimų uždirbtos pal ūkanos (460 mln. EUR) įtrauktos į metų ekonomin ės veiklos rezultat ą 
ir taip pat parodytos kaip neapibr ėžtasis įsipareigojimas, siekiant parodyti Komisijos 
nuosavyb ės teisės į šias sumas neapibr ėžtumą. 
 
5.7 EŽ ŪGF. NEPRIIMTI TEISMO SPRENDIMAI 
 
Tai yra neapibr ėžtieji įsipareigojimai valstyb ėms narėms, kurie siejami su EŽ ŪGF 
sprendimais d ėl atitikties, kol nepriimtas Teisingumo Teismo sprendimas. Įsipareigojimo 
galutinės sumos ir met ų, kuriais jis po s ėkmingų apeliacini ų skundų bus nuskaitytas iš 
biudžeto, nustatymas priklausys nuo Teisingumo Teismo proced ūros trukm ės. Į balansą (žr. 
2.13 pastabą) kaip ilgalaikis atid ėjinys įtrauktas tik ėtinų mokėtinų sumų įvertis. 
 
5.8 SU TEISMO BYLOMIS IR KITAIS GIN ČAIS SUSIJUSIOS SUMOS 
 
LT 78   LT  
Ši kategorija susijusi su šiuo metu ES pateiktais  ieškiniais padengti nuostolius, kitais teisiniais 
ginčais ir numatytomis teisin ėmis išlaidomis. 
Sumos yra susijusios su gin čais su tiek ėjais, rangovais ir buvusiais darbuotojais. Reik ėtų 
pažymėti, kad ieškinyje d ėl žalos atlyginimo pagal EB sutarties 288 straipsn į pareiškėjas turi 
įrodyti pakankamai sunk ų institucijos padaryt ą teisinės normos, asmenims suteikian čios 
teises, pažeidim ą, pareiškėjo patirtą realią žalą ir tiesiogin į priežastin į ryšį tarp neteis ėto 
veiksmo ir žalos. 
 
5.9 KITI NEAPIBR ĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI 
Į šią kategorij ą įtrauktos kitos mažesn ės neapibr ėžtosios sumos, neklasifikuojamos pagal 
pirmiau nurodytas kategorijas.   
KITA SVARBI INFORMACIJA
 
5.10 NEPANAUDOTI FINANSIN ĖS VEIKLOS ĮSIPAREIGOJIMAI 
Mln. EUR 
 2009 12 31 2008 12 31 
Nepanaudoti finansin ės veiklos įsipareigojimai  5 733 4 885 
 
Tai yra skolinimo ir kapitalo investavimo susitarimai, kuriuos Komisija sudar ė su 
likviduojama EAPB (kurie ne įtraukti į neįvykdytus įsipareigojimus), ta čiau kuriais kita šalis 
dar nepasinaudojo iki met ų pabaigos. Didžiausios sumos susijusios su 2008 m. ir 2009 m. 
pasirašytais mok ėjimų balanso paskolos susitarimais , pagal kuriuos sumos nebuvo išmok ėtos 
iki metų pabaigos (2009 m. gruodž io 31 d. – 5,4 mlrd. EUR). 
 
5.11 NEATLIKTI MOK ĖJIMAI PAGAL PRISIIMTUS BIUDŽETINIUS 
ĮSIPAREIGOJIMUS  
Mln. EUR 
 2009 12 31 2008 12 31 
Neatlikti mok ėjimai pagal prisiimtus biudžetinius 
įsipareigojimus  134 689 120 023 
 
Neįvykdytas biudžetinis įsipareigojimas yra suma, kuri ą sudaro nepanaudot ų įsipareigojim ų, 
pagal kuriuos dar neatlikti mok ėjimai ir (arba) panaikinimai, suma. Tai įprastinė daugiame čių 
programų pasekmė. 2009 m. gruodžio 31 d. ne įvykdytų biudžetini ų įsipareigojim ų suma iš 
viso siekė 177 272 mln. EUR. Min ėta suma yra biudžetinis įsipareigojimas, at ėmus susijusias 
sumas, kurios 2009 m. ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje buvo įtrauktos į išlaidas, taigi 
gaunama min ėta bendra suma. 
 
5.12 SVARB ŪS TEISINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI 
Mln. EUR 
 2009 12 31 2008 12 31 
Struktūriniai veiksmai 275 761 332 995 
Protokolas su Viduržemio j ūros baseino šalimis 263 263 
Žuvininkyst ės susitarimai 249 401 
 
LT 79   LT Programa „Galileo“  1 517 2 023 
GMES programa  556 624 
TEN-T  4 289 4 571 
Kiti sutartiniai įsipareigojimai  1 325 983 
Iš viso 283 960 341 860 
Šie įsipareigojimai sudaryti d ėl to, kad ES nusprend ė prisiimti ilgalaikius teisinius 
įsipareigojimus d ėl sumų, kurios dar nepadengtos biudžetiniais įsipareigojim ų asignavimais. 
Jie gali b ūti susiję su daugiamet ėmis programomis, tokiomis kaip strukt ūrinių veiksmų 
programos, arba sumomis, kurias Europos S ąjunga yra įsipareigojusi sumok ėti ateityje pagal 
balanso sudarymo dien ą galiojančias administracines sutartis (t. y. susijusias su apsaugos, 
valymo ir kit ų panašių paslaugų teikimu, taip pat sutartinius įsipareigojimus, susijusius su 
konkrečiais projektais, pavyzdžiui, stat ybos darbais). Ne visose daugiamet ėse programose yra 
įsipareigojim ų, kuriuos reik ėtų įtraukti į šią kategorij ą, kadangi išlaidos per ateinan čius metus 
priklauso nuo metini ų biudžeto valdymo institucijos sprendim ų arba atitinkam ų taisyklių 
pakeitimų. 
 
5.12.1 Strukt ūriniai veiksmai 
Toliau pateikiamoje lentel ėje palyginti teisiniai įsipareigojimai, kuri ų atžvilgiu dar neprisiimti 
biudžetiniai įsipareigojimai, ir didžiausi įsipareigojimai, susij ę su 2007–2013 m. finansin ėje 
programoje numatytomis sumomis. Strukt ūriniai veiksmai rodo 2007–2013 m. laikotarpiui 
planuojam ą pagalbą. 2007 m. prasid ėjusio naujo finansin ės programos la ikotarpio pob ūdis ir 
tikslai skiriasi nuo anks tesniojo laikotarpio. 
     Mln. EUR
 2007–2013 m. 
finansinė 
perspektyva
(A) Priimti 
teisiniai 
įsipareigojim
ai
(B)2007–2009 m. 
biudžetiniai 
įsipareigojim
ai
(C)Teisiniai 
įsipareigojim
ai atėmus 
biudžetinius 
įsipareigojim
us 
(=B-C) Didžiausias 
įsipareigojim
as
(=A-C)
Sanglaudos politikos 
fondai 346 543 346 136 140 318 205 818 206 225
Gamtos ištekliai 100 624 98 388 39 533 58 855 61 091
Pasirengimo narystei 
pagalbos priemon ė 10 958 5 195 2 513 2 682 8 445
Iš viso  458 125 449 719 182 364 267 355 275 761
 
5.12.2 Protokolai su Viduržemio j ūros baseino šalimis 
Įsipareigojimai, iš viso sudarantys 263 mln. EUR, susij ę su finansiniais protokolais su ES 
nepriklausan čiomis Viduržemio j ūros baseino šalimis. Čia įrašyta suma yra visos sumos 
pasirašytuose protokoluose ir į sąskaitas įtrauktų biudžetini ų įsipareigojim ų sumos skirtumas. 
Šie protokolai yra tarptautin ės sutartys, kurios negali b ūti nutraukiamos, jeigu d ėl to 
nesusitaria abi šalys, nors j ų nutraukimo procesas yra prad ėtas. 
 
5.12.3 Žuvininkyst ės susitarimai 
Tai įsipareigojimai, sudarantys 249 ml n. EUR ir prisiimti kartu su tre čiosiomis šalimis d ėl 
operacijų pagal tarptautinius žuvininkyst ės susitarimus. 
 
LT 80   LT  
5.12.4 Programa „Galileo“ 
„Galileo“ yra pasaulin ės navigacijos palydovin ė sistema (GNSS), šiuo metu kuriama Europos 
Sąjungos ir Europos kosmoso agent ūros (ESA). Programa „Galileo“ dabar visiškai 
finansuojama iš ES biudžeto, o Komisija program ą valdo ES vardu. Tikimasi, kad 2012 m. 
bus baigtas pirmasis, suderinimo orbitoje etapas , tada Komisijai bus perduotas sukurtas turtas. 
Reikėtų pabrėžti, kad programos „Galileo“ suderinimo orbitoje etapui finansuoti Komisija iki 
2009 m. pabaigos sumok ėjo 1 028 mln. EUR, įskaitant ankstesn ę investicij ą į BĮG. Kol kas 
tebevyksta šios programos tyrim ų etapas, tod ėl pagal ES apskaitos taisykles išleistos l ėšos 
įtrauktos į išlaidas ir nepripažinta jokio nematerialiojo turto.  Kitam programos „Galileo“ 
etapui (2008–2013 m.) numatytas vi sas (orientacinis) Komisijos įnašas yra 2 645 mln. EUR.  
 
5.12.5 GMES programa 
Komisija su ESA 2008–2013 m.  laikotarpiui sudar ė sutartį dėl Pasaulin ės aplinkos ir saugumo 
stebėsenos sistemos (GMES) kosmoso komponento įgyvendinimo. Visa orientacin ė šiam 
laikotarpiui numatyta suma yr a 624 mln. EUR. 2009 m. ESA išmok ėta 68 mln. EUR. 
 
5.12.6 TEN-T įsipareigojimai 
Ši suma susijusi su 2007–2013 m. laikotarpio transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) 
dotacijomis. Programa taikoma projektams, kuriais pl ėtojamas transeuropinis transporto 
tinklas, ir siekiama paremti tiek infrastrukt ūros projektus, tiek mokslini ų tyrimų ir inovacij ų 
projektus, kuriais skatinama į naują transporto infrastrukt ūrą įtraukti naujas technologijas ir 
naujoviškus procesus. Visa orientacin ė šiai programai numatyta suma yra 8 013 mln. EUR. 
 
5.12.7 Kiti sutartiniai įsipareigojimai 
Įtrauktos sumos atitinka sumas, kurias įsipareigota sumok ėti per sutar čių galiojimo laikotarp į. 
Čia įtrauktas ne įvykdytas sutartinis 93 mln. EUR įsipareigojimas, susij ęs su Tarybos 
sudarytomis statybos sutartimis, bei 441 mln. EUR įsipareigojimas, susij ęs su Parlamento 
sudarytomis statybos sutartimis. Kitos įtrauktos reikšmingos sumos yra: 480 mln. EUR, 
susijusių su Branduoli ų sintezės energetikos vystymo agent ūros (Europos ITER įgyvendinimo 
ir branduoli ų sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė) ir Tarptautin ės ITER 
organizacijos susitarimais d ėl viešųjų pirkimų, ir 165 mln. EUR, susijusi ų su Japonijos 
atominės energijos agent ūros (JAEA) ir Tarptautin ės ITER organizacijos pasirašytais 
susitarimais d ėl viešųjų pirkimų. 
 
5.13 ĮNAŠAI SUSIJUSIOMS ORGANIZACIJOMS 
Šią sumą sudaro neapmok ėti mokėjimai, susij ę su nepareikalautu Komisijos pasirašytu 
kapitalu. 
 
5.13.1 Nepareikalautas akcinis kapitalas. ERPB 
Mln. EUR 
ERPB Visas ERPB kapitalas Komisijos pasirašyta dalis 
Kapitalas 19 794 600 
 
LT 81   LT Apmokėta (5 198) (157) 
Nepareikalauta 14 596 443 
 
5.13.2 Nepareikalautas akcinis kapitalas. EIF 
Mln. EUR 
EIF Visas EIF kapitalas Komisijos pasirašyta dalis 
Kapitalas 2 940 861 
Apmokėta (588) (172) 
Nepareikalauta 2 352 689 
 
2007 m. EIF išleidus 1 000 nauj ų akcijų, per 2009 m. ES pasiraš ė dar 75 akcijas, kuri ų 
kiekvienos nominalioji vert ė 1 mln. EUR ir kuri ų 20 % nominaliosios vert ės ir akcijų priedų 
buvo sumok ėta 2009 m. ES dalyvavimas ribojamas iki 900 akcij ų (900 mln. EUR). Taip pat 
žr. 2.3.1  pastabą. 
 
5.14 VEIKLOS NUOMOS ĮSIPAREIGOJIMAI 
   Mln. EUR
Būsimos mok ėtinos sumos Aprašymas 
< 1 metai 1–5 metai > 5 metai Iš viso 
Pastatai 334 1 236 842 2 412 
IT medžiaga ir kita įranga 6 7 0 13 
Iš viso 340 1 243 842 2 425 
 
Ši kategorija apima pastatus ir kit ą įrangą, nuomojamus pagal veiklos nuomos sutartis, kurie 
neatitinka s ąlygų, leidžian čių parodyti juos balanso turto dalyje. Nurodytos sumos atitinka 
įsipareigojimus, kurie dar turi b ūti apmokėti per sutar čių laikotarp į. 
2009 m. ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitoje 364 mln. EU R buvo pripažinta veiklos 
nuomos išlaidomis. 
 
LT 82   LT 6. FINANSIN ĖS KOREKCIJOS  IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS  NUSTAČIUS  
PAŽEIDIMUS 
 
Vykdant ES biudžet ą būtina užtikrinti, kad b ūtų išvengta pažeidim ų ir sukčiavimo, o j ų 
atvejai būtų nustatyti ir ištaisyti. Šios pastabos tikslas – apžvelgti įvairias galiojan čiuose teis ės 
aktuose nustatytas proced ūras, taikomas Komisijai ir valstyb ėms narėms nusta čius 
pažeidimus, ir pateikti geriausi ą bendrų susijusių sumų įvertį. Tai paskutinis kontrol ės sistemų 
procedūros etapas, b ūtinas siekiant parodyti, kad finans ų valdymas yra patikimas. 
 
6.1 ĮVADAS 
 
6.1.1 Finansinio koregavimo ir l ėšų susigrąžinimo proceso apžvalga pagal valdymo r ūšį 
Susigrąžinimas ir finansin ės korekcijos gali b ūti taikomi po bet kokio kontrol ės sistemos 
lygmens patikrinim ų ir auditų, po audit ų ES lygmeniu (Komisijo s, Europos Audito R ūmų, 
OLAF) arba, pasidalijamojo valdymo atveju, valstybi ų narių atliktų auditų. Nors pažeidim ų 
gali pasitaikyti bet kuriuo projekto vykdymo etapu, juos galima nustatyti galutiniame etape, 
kai gavėjas atsiun čia savo galutinio mok ėjimo prašym ą, kuris dažniausiai tikrinamas vietoje ir 
(arba) patvirtinamas nepriklausomo auditoriaus. Vis d ėlto reikia atskirti susigr ąžinimą ir 
finansines korekcijas atsižvelgiant į skirtingą valdymo b ūdą, kaip nustatyta atitinkamuose 
sektoriams taikomuose teis ės aktuose. 
 
Susigrąžinimas 
Finansinio reglamento 71 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad neteisingai sumok ėtos sumos turi 
būti susigrąžintos. Šiuo atveju, nusta čius nepagr įstas ar neteis ėtas išlaidas, l ėšas faktiškai 
susigrąžina Komisija arba valstyb ė narė. 
 
Finansinės korekcijos 
Kaip nustatyta atitinkamuose sektoriams taikomuose teis ės aktuose, daugelyje ES išlaid ų 
sričių (daugiausia pasidalijamojo valdymo srityj e) pažeidimai ištaisomi taikant vadinam ąjį 
finansinio koregavimo mechanizm ą. Komisijos arba valstyb ės narės atliekamo finansinio 
koregavimo tikslas – atkurti pad ėtį, kad 100 % deklaruot ų išlaidų, kurios turi b ūti 
finansuojamos arba bendrai finansuoj amos (sanglaudos politika), atitikt ų taikomas 
nacionalines ir ES taisykles bei reglamentus.  Pasidalijamojo valdymo atveju už finansini ų korekcijų, kurių reikia dėl veiklos programose 
nustatytų atskirų ar sisteming ų pažeidim ų, taikymą visų pirma yra atsakingos valstyb ės narės. 
Komisija privalo užtikrinti, kad nacionalini ų valdžios institucij ų įdiegtos sistemos b ūtų 
veiksmingos, ir priešingu atveju valstyb ėms narėms taiko finansines korekcijas. 
 
Kai po ES atlikt ų patikrinim ų nustatomos nepagr įstos išmokos gav ėjams, finansin ės 
korekcijos gali b ūti laikomos pirmuoju faktinio l ėšų susigrąžinimo etapu, nes galiojan čiuose 
teisės aktuose nustatyta, kad, valstyb ėms narėms pritaikius finansines  korekcijas, jos privalo 
imtis tolesni ų veiksmų ir pačios susigr ąžinti lėšas iš galutini ų gavėjų. Po nacionalini ų valdžios 
institucijų
 atliktų auditų valstybės narės taip pat tur į teisinę prievolę susigrąžinti lėšas iš 
galutinių gavėjų. 
 
LT 83   LT Toliau apibendrintos skirtingos susigr ąžinimo ir finansinio koregavimo proced ūros pagal 
valdymo r ūšį ir jų poveikis ES s ąskaitoms. 
 
6.1.2 Tiesioginis valdymas 
 
Kai Komisija biudžet ą valdo tiesiogiai, reikalavim ų neatitinkan čios išlaidos susigr ąžinamos iš 
gavėjo arba j ų suma atimama iš kitos išlaid ų ataskaitos. Jeigu prieš išsi ųsdami išlaid ų 
ataskaitas atitinkam ą sumą atima patys gav ėjai, informacija į apskaitos sistem ą neįrašoma. Tai 
labai dažnas atvejis, nes dauguma gav ėjų, norėdami gauti galutin ę išmoką, Komisijai privalo 
pateikti patvirtint ą arba audituot ą galutinę išlaidų ataskaitą. Šioje patvirtintoje ataskaitoje turi 
būti ištaisyti visi pasteb ėti pažeidimai.  
 
6.1.3 Pasidalijamasis valdymas 
 
Apie 80 % ES biudžeto, daugiausia žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros, sanglaudos politikos ir 
žuvininkyst ės išlaidas, Europos Komisija valdo kartu su valstyb ėmis narėmis. 
 
Išlaidų, kurios priskiriamos pasidalijamojo valdymo sri čiai, vykdymo užduotys ir pareigos 
perduotos valstyb ėms narėms, kurios vis ų pirma yra atsakingos už gav ėjų padarytų pažeidim ų 
nustatymą ir ištaisym ą ir kurios privalo užti krinti, kad Komisijai b ūtų deklaruojamos 
taisyklingos išlaidos. Tod ėl valstybės narės atlieka finansines korek cijas, o jeigu per savo 
pačių atliekamus auditus arba per ES  patikrinimus nustatomos nepagr įstos išmokos gav ėjams, 
jos teisiškai privalo šiems gav ėjams inicijuoti susigr ąžinimo proced ūras. 
 
Europos Komisija atlieka bendr ą priežiūros vaidmen į: ji tikrina, ar valstybi ų narių valdymo ir 
kontrolės sistemos veikia veiksmingai, o nusta čiusi, kad taip n ėra, imasi taisom ųjų priemoni ų, 
kad galėtų prisiimti atsakomyb ę už biudžeto vykdym ą (Finansinio reglamento 53 straipsnio 
4 dalis). Be to, Komisija gali priimti oficial ų sprendim ą valstybei narei taikyti finansines 
korekcijas, jeigu valstyb ė narė neatliko reikiam ų korekcijų arba esant dideliems valdymo ir 
kontrolės sistemų trūkumams, d ėl kurių gali atsirasti sisteming ų pažeidim ų. 
 
Komisija skiria finansines korekcijas, susiju sias su nustatytais atskirais pažeidimais, ta čiau ji 
turi teisę ekstrapoliuoti arba pritaikyt i nustatyto dydžio korekcij ą. Ekstrapoliacija taikoma, kai 
turima tipin ė bylų, susijusių su sistemingais pažeidimais, imtis. Nustatyto dydžio korekcijos 
taikomos atskir ų nusižengim ų arba sisteming ų pažeidim ų atveju, kai fina nsinio poveikio 
negalima tiksliai apskai čiuoti ir kai tikslios sumos nustatymo administracin ės sąnaudos būtų 
neproporcingos. Abiem atvejais, net jeigu l ėšų susigrąžinti iš gav ėjų neįmanoma, šios 
korekcijos yra svarbi priemon ė valstybių narių sistemų trūkumams ištaisyti ir taip išvengti 
pažeidimų išmokant l ėšas gavėjams, arba juos nustatyti ir susigr ąžinti lėšas. 
 
LT 84   LT 6.1.4 Kitos valdymo r ūšys 
 
Išlaidų, priskiriam ų decentralizuoto valdymo ir netie sioginio centralizuoto valdymo sri čiai, 
atveju atsakomyb ė už neteisingai išmok ėtų lėšų susigrąžinimą perduota valstyb ėms narėms, 
trečiosioms šalims ir agent ūroms.  Išlaidoms, kurios valdomos  pagal jungtinio valdymo 
principą, taikomi taisomieji mechanizmai apibr ėžti su tarptautin ėmis organizacijomis 
sudarytuose susitarimuose. Kaip ir pasidalijamojo valdymo srityje, tais atvejais, kai ES išlaid ų 
planų taisyklės taikomos neteisingai, Komisija ga li pritaikyti finansines korekcijas.  
 
6.1.5 2009 m. l ėšų susigrąžinimo ir finansini ų korekcijų suvestinė  
 
2009 m. patvirtinto l ėšų susigrąžinimo ir finansini ų korekcij ų arba dėl jų priimtų sprendim ų 
suvestinė  
Mln. EUR
Finansinės korekcijos   Pastaba 2009 m. 2008 m.
EŽŪOGF / EŽ ŪGF / EŽŪFKP  6.2.2  462  917
Sanglaudos politika (ES audito darbas)        
- 1994–1999 m. programos  6.2.4  521  414
- 2000–2006 m. programos  6.2.4 1 890  1 173
- Tarpinė finansini ų korekcijų suma     2 411  1 587
Iš viso finansini ų korekcij ų    2 873 2 504
         
Susigrąžinimas     Pastaba 2009 m. 2008 m.
EŽŪOGF / EŽ ŪGF / EŽŪFKP (nustatyta valstybi ų 
narių) 6.3  163  360
Sanglaudos politika (ES audito darbas)     6.3  102  31
Kitos valdymo r ūšys    6.3  181  72
Iš viso susigr ąžinta lėšų        446  463
           
ES biudžeto apsaugos suma, iš viso  
    3 319  2 967
 
Į šią lentelę neįtrauktos sumos, kurias valstyb ės narės susigrąžino arba panaikino pagal 
sanglaudos politik ą po savo pa čių atliktų patikrinim ų. Nepaisant j ų pareigos suteikti Komisijai 
informacij ą apie panaikintas ir susigražint as sumas, jos pagal 2000–2006 m. program ų teisės 
aktus neprivalo atskirai išskirti informacijos apie susigr ąžinimą po jų pačių atliktų 
patikrinim ų. Dėl šios priežasties, taip  pat siekiant išvengti dubliavimosi su finansin ėmis 
korekcijomis, valstybi ų narių susigrąžintos ir panaikintos sumos (2009 m. – 1 233 mln. EUR) 
neįtrauktos (žr. 6.5 pastabą). 
 
LT 85   LT 2009 m. susigr ąžintų lėšų ir atliktų finansini ų korekcij ų suvestinė  
Mln. EUR
Finansinės korekcijos       Pastab
a Patvirtinta 
2009 m.  Patvirtina 
iki 
2009 m.  Iš viso
EŽŪOGF / EŽ ŪGF / EŽŪFKP     6.2.2  274  429  703
Sanglaudos fondas              
- 1994–1999 m. programos   6.2.4  163  137  300
- 2000–2006 m. programos   6.2.4  313  96  409
- Tarpinė finansini ų korekcijų suma        476  233  709
Iš viso finansini ų korekcij ų       750  662 1 412
        
Mln. EUR
Susigrąžinimas       Pastab
a Patvirtinta 
2009 m.  Patvirtinta 
iki 
2009 m.  Iš viso
EŽŪOGF / EŽ ŪGF / EŽŪFKP       6.3.  117  31  148
Sanglaudos fondas       6.3.  102  0  102
Kitos valdymo r ūšys      6.3.  147  34  181
Iš viso susigr ąžinta lėšų         366  65  431
             
ES biudžeto apsaugos suma, iš viso       1 116  727 1 843
 
6.2 FINANSIN ĖS KOREKCIJOS PASIDALIJAMOJO VALDYMO SRITYJE 
 
Pasidalijamojo valdymo srityje finansin ės korekcijos atliekamos trim is pagrindiniais etapais: 
dėl galutinės sumos tebesprendžiama vykstant teisin ėms ir prieštaravimo proced ūroms 
(„svarstoma “, žr. 6.4 pastabą); 
1) suma nustatyta ir d ėl jos galutinai nuspr ęsta („ priimtas sprendimas “ Komisijos 
sprendimu arba „ patvirtinta “, t. y. dėl jos susitarta su valstyb ėmis narėmis pagal 
pasidalijamojo valdymo princip ą); ir 
2) suma faktiškai susigr ąžinama gavus pinigus iš valstyb ės narės (korekcija, d ėl kurios 
nuspręsta) arba valstybe i narei atitinkam ą sumą atimant (panaikinimas / 
susigrąžinimas) iš kito mok ėjimo prašymo („atlikta“). D ėl daugiau informacijos apie 
dar neatliktas finansines korekcijas žr. 6.2.4 pastab ą. 
 
6.2.1 Žem ės ūkis ir kaimo pl ėtra 
 
Pagal EŽ ŪGF ir EŽ ŪFKP, kurie pakeit ė EŽŪOGF Garantij ų skyrių, galiojan čiuose teis ės 
 
LT 86   LT aktuose numatyta, kad finansines korek cijas atlieka Komisija, taikydama s ąskaitų 
patvirtinimo proced ūrą. 
Sąskaitų patvirtinimo proced ūra  
Komisija vykdo s ąskaitų patvirtinimo proced ūrą, kuri apima kiekvienos mok ėjimo agent ūros 
metinį finansinį sąskaitų patvirtinim ą ir daugiamet į atitikties patvirtinim ą, apimant į valstybės 
narės nurodyt ų išlaidų atitiktį ES taisykl ėms. EŽŪGF atveju visos šitos sumos įtraukiamos į 
Komisijos ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitą kaip įplaukos. EŽ ŪFKP atveju pa čių 
valstybių narių susigrąžintos sumos ir sumos po metinio finansinio s ąskaitų patvirtinimo 
paprastai dar kart ą panaudojamos programai. 
 
Finansinis patvirtinimas . Komisija priima metinio s ąskaitų patvirtinimo sprendim ą, kuriuo ji 
oficialiai priima mok ėjimo agent ūrų metines ataskaitas, pagr įstas valdymo deklaracijomis ir 
sertifikavimo įstaigų pažymomis bei ataskaitomis. 
 
Atitikties patvirtinimo paskirtis – iš ES l ėšų neturi b ūti finansuojamos išlaidos, kurios 
neatitinka ES taisykli ų. Taigi atitikties patvirtinimas – tai ne neteis ėtai išmok ėtų lėšų 
tiesioginio susigr ąžinimo iš galutini ų gavėjų mechanizmas, o didel ė paskata valstyb ėms 
narėms gerinti savo valdymo ir kontrol ės sistemas ir išvengti neteis ėto lėšų išmokėjimo 
gavėjams arba nustatyti ir susigr ąžinti taip išmok ėtas lėšas. Be to, atitikties korekcija valstyb ė 
narė neatleidžiama nuo atsakomyb ės imtis tolesni ų veiksmų nustačius pažeidimus. Atitikties 
patvirtinimas nesusij ęs su metiniu ciklu, nes taikomas da ugiau nei per vienerius finansinius 
metus patirtoms išlaidoms. 
 
Mokėjimų, atliktų nesilaikant reglamentuot ų terminų, finansinis patvirtinimas . Remiantis 
Reglamento Nr. 883/2006 9 straipsniu, tris ka rtus per metus sistemingai tikrinama, ar 
valstybės narės laikosi nustatyt ų mokėjimo gavėjams termin ų. Jeigu termin ų nesilaikoma, 
Komisija mažina išmokas, atsižvelgdama į tam tikras išmokas specialiais atvejais ir 
išimtinėmis aplinkyb ėmis bei į proporcingumo princip ą. Finansin ės korekcijos d ėl mokėjimo 
terminų nesilaikymo laikomos „neigiamais mok ėjimais“ ir ekonomin ės veiklos rezultat ų 
ataskaitoje apskaitomos kaip išlaid ų sumažėjimas. 
 
6.2.2 Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros srities finansin ės korekcijos 2009 m. 
 
Žemės ūkio ir kaimo pl ėtros finansin ės korekcijos, d ėl kurių nuspręsta 2009 m. 
Mln. EUR
  2009 m. 2008 m. 
Sąskaitų patvirtinimo proced ūra    
Finansinis patvirtinimas ir mok ėjimo termin ų nesilaikymas   103 58
Atitikties patvirtinimas   359 859
Iš viso  462 917
Nurodytos sumos susijusios su EŽ ŪGF, EŽŪFKP atveju 2009 m. buvo tik apie 0,4 mln. EUR 
finansinių korekcijų. Šios sumos įtrauktos į ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitą. Nurodytos 
sumos pagal valstybes nares išskirstytos 1 priede. 
Palyginti su 2008 m., atitikties patvirtinimo suma 2009 m. sumaž ėjo dėl 2008 m. pabaigoje 
neįgyvendint ų sprendim ų dėl atitikties patvirtinimo, kuri ų bendra suma – 368 mln. EUR. 
 
LT 87   LT  
2009 m. atliktos žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros finansin ės korekcijos  
Mln. EUR
  Atlikta 2009 m.  
Sąskaitų patvirtinimo proced ūra 
Finansinis patvirtinimas ir mok ėjimo termin ų nesilaikymas   103
Atitikties patvirtinimas  600
Iš viso  703
Nurodytos sumos pagal valstybes nares išskirstytos 2 priede. 
 
6.2.3 Sanglaudos politika 
 
Galiojančiuose teis ės aktuose numatyta, kad finansines  korekcijas atlieka tiek valstyb ės narės, 
tiek Komisija. 
• Valstybės narės finansinį koregavim ą gali vykdyti dviem b ūdais. Jos gali:  
– iš karto panaikinti susijusias programos išlaidas, jas atimdamos iš kitos Komisijai 
teikiamos išlaid ų ataskaitos, tod ėl ES finansavim ą galima iš karto skirti kitoms 
operacijoms; arba 
– kurį laiką išlaidas palikti program oje, kol nesibaigia gav ėjams nepagr įstai 
išmokėtos sumos susigr ąžinimo proced ūra. Lėšos susigr ąžinamos gav ėjui 
grąžinant atitinkam ą sumą, arba tarpuskaitos b ūdu užskaitant gr ąžintiną sumą, kai 
atliekami tolesni mok ėjimai tam pa čiam gavėjui. Dėl daugiau informacijos apie 
tokį susigrąžinimą žr. 6.5 pastab ą. 
– Valstybės narės Komisijai privalo pateikti duomenis apie finansines korekcijas, 
kurios atliekamos atšaukiant bendro finansavimo sumas arba susigr ąžinant lėšas. 
Dviejų rūšių duomenys yra skirtingi ir papildo vieni kitus, nes į panaikintas 
sumas  įtraukiamos tik išlaidos, kurios  panaikinamos nelaukiant susigr ąžinimo 
procedūrų rezultato, o į susigrąžintas sumas  įtraukiamos tik susigr ąžintos sumos, 
tai yra išlaidos, kurios nepanaikinamos iš  karto, bet paliekamos prie deklaruot ų 
išlaidų tol, kol yra susigr ąžinamos. Valstyb ės narės neprivalo atskirai nurodyti 
korekcijų, atliekam ų po ES audito darbo, ir korekcij ų, atliekam ų po savo pa čių 
audito darbo. Šis atsiskaitymo re ikalavimas taikomas tik 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu. 
• Finansinis koregavimas po ES audito ir patikrinim ų atliekamas taip: 
– Jeigu valstyb ė narė sutinka atlikti korekcij ą po ES atlikto patikrinimo ar audito, ji 
gali panaikinti jau deklaruotas neteis ėtas išlaidas ir jas atimti iš kito mok ėjimo 
prašymo (kuriame sumuojami kiekvienos programos arba atskir ų Sanglaudos 
fondo projekt ų duomenys) ir dar kart ą panaudoti ES finansavim ą kitoms 
reikalavimus atitinkan čioms išlaidoms pagal atitinkam ą programą padengti, ta čiau 
pastarosios neturi b ūti susijusios su operacija arba  operacijomis, kurioms taikytas 
koregavimas. 
– Toliau nurodytais atvejais Komisija išduoda vykdomuosius raštus sumoms 
išieškoti siekdama atlikti finansines korekcijas: 
 
LT 88   LT • po oficiali ų sprendim ų dėl finansini ų korekcijų; 
• užbaigiant program ą; ir 
• užbaigus program ą ir valstyb ėms narėms susigr ąžinus lėšas iš gav ėjų. 
Tokiais atvejais vykdomieji rašt ai sumoms išieškoti turi įtakos Komisijos s ąskaitoms. 
– Kitais finansinio koregavimo atvejais, tai yra, kai valstyb ės narės pritaria 
finansinėms korekcijoms ir jas atlieka, Komisija vykdom ųjų raštų sumoms 
išieškoti neišduoda. Tokiais atvejais info rmacija Komisijos apskaitos sistemoje 
neregistruojama. 
 
6.2.4 2009 m. sanglaudos politikos finansin ės korekcijos 
 
Atkreiptinas d ėmesys, kad toliau pateiktoje lentel ėje nepateikti pa čių valstybių narių atliktų 
struktūrinių veiksmų išlaidų patikrų rezultatai. 
 
2009 m. patvirtintos finansin ės korekcijos 
Mln. EUR
      ERPF SF ESF ŽOFP EŽŪOGF 
Orientavimo 
skyrius  IŠ VISO 
1994–1999 m. finansin ės 
korekcijos:        
 atliktos     87 10 21 41 4 163
 dar neatliktos   358 0 0 0 0 358
Tarpinė 1994–1999 m. 
suma    445 10 21 41 4 521
2000–2006 m. finansin ės 
korekcijos:          
 atliktos     84 63 141 2 25 315
 dar neatliktos   1 532 13 18 3 9 1 575
Tarpinė 2000–2006 m. suma  1 616 76 159 5 34 1 890
Iš viso finansini ų korekcij ų 
2009 m.  2 061 86 180 46 38 2 411
Iš viso finansini ų korekcij ų 
2008 m.   949  92  522  19  5 1 587
N.B.: į 2009 m. patvirtintas sumas įtrauktos 90 mln. EUR finansin ės korekcijos, d ėl kurių 
nuspręsta / kurios patvirtintos 2008 m., ta čiau kurios anks čiau neįtrauktos į ataskaitas. 
 
Palyginti su 2008 m., ERPF patvirtintos sumos 2009 m. padid ėjo dėl griežtų veiksmų pagal 
Komisijos pasidalijamojo strukt ūrinių veiksmų valdymo prieži ūros stiprinimo veiksm ų planą 
(COM (2010) 52) ir d ėl to, kad 2009 m. lapkri čio mėn. Ispanijai patvirtinta svarbi finansin ė 
korekcija. 
 
LT 89   LT Su ESF susijusios 2009 m. patv irtintos sumos, palyginti su į 2008 m. ataskaitas įtrauktomis 
sumomis, sumaž ėjo dėl pirmiau min ėto Komisijos veiksm ų plano įgyvendinimo 2008 m., 
kuriuo siekta paspartinti sprendim ų dėl svarstom ų finansini ų korekcij ų priėmimą, todėl 
2009 m. atliktin ų finansini ų korekcij ų sumažėjo. Atkreiptinas d ėmesys, kad iš 2008 m. 
patvirtintų 522 mln. EUR finansini ų korekcijų, tais metais atlikt ų ESF finansini ų korekcijų 
suma yra 518 mln. EUR. 
 
Lentelėse pirmiau pateikti duomenys parengti ka upiamuoju pagrindu, vadinasi, nors kai 
kurios finansin ės korekcijos jau atliktos 2009 m. ( 709 mln. EUR visuose fonduose), likusios 
korekcijos bus atliktos v ėlesniais metais. 
 
Patvirtintos finansin ės korekcijos. Suvestiniai duomenys  
Mln. EUR 
    2000–2006 m. 
laikotarpis  1994–1999 m. 
laikotarpis  Iš viso 
  2009 12 31 2009 12 31 2009 12 31 
Sanglaudos fondas    233  273  506 
ERPF   3 797 1 633 5 430 
ESF   1 130  392 1 522 
ŽOFP    7  97  104 
EŽŪOGF Orientavimo 
skyrius    36  121  157 
Iš viso   5 203 2 516 7 719 
Nurodytos sumos pagal valstybes nares išskirstytos 3 priede. 
 
2009 m. gruodžio 31 d. patvirtint os, bet dar neatliktos finansin ės korekcijos (suvestiniai 
duomenys) 
 
Susigrąžinimas arba finansin ės korekcijos yra „dar neatlikti“, kai d ėl jų nuspręsta arba jie 
patvirtinti, ta čiau suma dar nesusigr ąžinta, neatimta iš kito mok ėjimo ar nepanaikinta.  
 
Mln. EUR
Atliktina 2009 12 31   ERPF SF ESF ŽOFP EŽŪOGF 
Orientavimo 
skyrius  IŠ 
VISO 
1994–1999 m. finansin ės korekcijos   359 
11  1  0  0  371
2000–2006 m. finansin ės korekcijos   1 904 
23  22  3  9 1 961
Iš viso atliktina 2009 12 31   2 263 
34  23  3  9 2 332
 
LT 90   LT  
Nedidelė pagal 2009 m. sprendimus atlikt ų korekcij ų suma susijusi su ERPF. 
Kalbant apie 1994–1999 m. programavimo laikotarp į, dauguma dar 2009 m. neatlikt ų 
finansinių korekcijų yra korekcijos pagal 2009 m. ketvirt ąjį ketvirtį priimtus sprendimus d ėl 
finansinių korekcijų. Jos bus atliktos pirm ąjį 2010 m. ketvirt į. 
Dėl 2000–2006 m. programavimo laikotarpio, jeigu valstyb ė narė po ES patikrinimo atlikti 
finansinę korekciją, ji gali panaikinti neteis ėtas išlaidas iš kitos išlaid ų deklaracijos ir jas 
pakeisti kitomis reikalavimus atitinkan čiomis išlaidomis pagal t ą pačią program ą. Kadangi 
daugumos ERPF program ų ir Sanglaudos fondo projekt ų (2000–2006 m.) mok ėjimų viršutinė 
riba pasiekta, reikalavim ų neatitinkan čios išlaidos bus atimtos tik užbaigimo dokumentuose 
(galutinėje išlaidų pažymoje, užbaigimo deklaracijoje ir galutin ėje įgyvendinimo ataskaitoje), 
kuriuos valstyb ės narės pateiks artimiausiais m ėnesiais. 
 
2009 m. atliktos finansin ės korekcijos (patvirtintos 2009 m. ir anks čiau) 
Mln. EUR
       ERPF SF ESF ŽOFP EŽŪOGF 
Orientavimo 
skyrius IŠ 
VISO
1994–1999 m. finansin ės korekcijos:         
 patvirtintos 2009 m.   87  10  21  40  5  163
 patvirtintos 
ankstesniais metais    131  0  0  6  0  137
Tarpinė 1994–1999 m. suma     218  10  21  46  5  300
2000–2006 m. finansin ės 
korekcijos:          
 patvirtintos 2009 m.   82  63  141  2  25  313
 patvirtintos 
ankstesniais metais    34  16  44  2  0  96
Tarpinė 2000–2006 m. suma     116  79  185  4  25  409
Iš viso 2009 m. atlikta finansini ų korekcij ų  334  89  206  50  30  709
Nurodytos sumos pagal valstybes nares išskirstytos 4 priede. 
 
6.3 KOMISIJOS ARBA VALSTYBI Ų NARIŲ SUSIGR ĄŽINAMOS L ĖŠOS 
 
Ši kategorija susijusi su sumomis, kurios d ėl Komisijos, valstybi ų narių, Europos Audito 
Rūmų arba OLAF nustatyt ų klaidų ar pažeidim ų išmokėtos nepagr įstai. 
2009 m. patvirtintos susigr ąžintinos l ėšos 
Mln. EUR 
    2009 m. 2008 m. 
Pasidalijamasis valdymas     
Žemės ūkis: EŽŪOGF / EŽ ŪGF   163  360 
Sanglaudos politika     102  31 
Tarpinė suma     265  391 
 
LT 91   LT Kitos valdymo r ūšys:     
- išorės veiksmai   81  32 
- vidaus politika   100  40 
Tarpinė suma     181  72 
Iš viso    446  463 
2009 m. susigr ąžintos lėšos  
Mln. EUR
      Patvirtinta 
2009 m.Patvirtinta iki 
2009 m.  Iš viso
Pasidalijamasis valdymas       
Žemės ūkis: EŽŪOGF / 
EŽŪGF    117  31  148
Sanglaudos politika     102  0  102
Tarpinė suma       219  31  250
Kitos valdymo r ūšys:       
- išorės veiksmai     60  21  81
- vidaus politika     87  13  100
Tarpinė suma       147  34  181
Iš viso       366  65  431
 
6.3.1 Žem ės ūkis. Su pažeidimais, kuriuos nustat ė valstybės narės, susijusi ų sumų 
susigrąžinimas   
 
Valstybės narės privalo nustatyti ir susigr ąžinti dėl pažeidim ų prarastas sumas, remdamosi 
savo nacionalin ėmis taisykl ėmis ir proced ūromis. EŽ ŪGF finansuojam ų veiksmų atveju, 
jeigu valstyb ėms narėms pasiseka iš gav ėjų susigrąžinti lėšas, jos perveda susigr ąžintas sumas 
Komisijai ir šios įtraukiamos į ekonomin ės veiklos rezultat ų ataskaitą kaip įplaukos. EŽ ŪFKP 
atveju susigr ąžinama suma atskaitoma iš kito mok ėjimo prašymo sumos, tod ėl atitinkama 
EŽŪFKP suma gali b ūti dar kart ą panaudota programai. Jeigu valstyb ė narė nesiima 
susigrąžinimo veiksm ų arba tai daro nekruopš čiai, Komisija gali nuspr ęsti įsikišti, atlikdama 
atitikties patvirtinimo proced ūrą ir skirti atitinkamai valstybei narei finansin ę korekciją. 
 
Mažiau pajam ų iš pažeidim ų gauta pirmiausia d ėl teigiamo veiksmingesni ų kontrolės sistemų 
valstybėse narėse poveikio, įskaitant 50 % patvirtinimo proced ūros poveik į (Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1290/2005 32 straipsnio 5 dalis). 
 
6.3.2 Sanglaudos politika 
 
Valstybės narės visų pirma yra atsakingos už pažeidim ų prevencij ą, nustatym ą ir ištaisym ą ir 
nepagrįstai išmok ėtų sumų ir, kai tinkama, delspinigi ų susigrąžinimą. Valstybi ų narių 
susigrąžintos sumos ne įtrauktos į pirmiau pateikt ą lentelę (žr. paaiškinim ą 6.5 dalyje). Į šią 
kategoriją įtraukta susigr ąžinta suma tiesiogiai susijusi su Komisijos atliktu susigr ąžinimu. 
 
LT 92   LT  
6.3.3 Kitos valdymo r ūšys 
 
Su pažeidimais, nustatytais srityse, kurios valdomos kitas b ūdais, susijusi ų sumų 
susigrąžinimas atliekamas išduodant vykdom ąjį raštą sumoms išieškoti arba sumažinant kit ą 
išmoką. Jeigu gav ėjo yra paprašyta atsi ųsti pataisyt ą galutinę išlaidų ataskaitą, su pažeidimu 
susijusi suma yra neb ūtinai registruojama Komisijos apskaitos sistemoje. 
6.4 SVARSTOMOS FINANSIN ĖS KOREKCIJOS PO ES PATIKRINIM Ų 
6.4.1 Žem ės ūkis 
Mln. EUR 
2008 12 31 
svarstomos 
finansinės 
korekcijos  2009 m. 
svarstomos 
naujos 
finansinės 
korekcijos  Finansinės 
korekcijos, d ėl 
kurių priimtas 
sprendimas 
2009 m.  Finansini ų 
korekcijų, 
dėl kurių 
priimtas 
sprendimas 
arba kurios 
svarstomos, 
patikslinimas 
2008 12 31  2009 12 31 
svarstomo
s 
finansinės 
korekcijos 
EŽŪOGF 1 733 657 -317 690 2 763
Kiekvienais metais Komisija nustato priemones ir valstybes nares, kuri ų atitiktis bus 
audituojama, remdamasi metine įvairių žemės ūkio išlaid ų rizikos analize. Atitikties 
patvirtinimo proced ūra vyksta kelerius metus: 2009 m. pabaigoje iš esm ės buvo baigtas iki 
2003 m. patirt ų išlaidų atitikties patvirtinimas. 2003–2009 m. auditai tebevyksta. 
 
Pagal apskaitos politik ą ir visuotinai priimtus apskaitos principus rengdama metines ataskaitas 
Komisija gali naudotis įverčiais. Taip yra išlaid ų, kurios grei čiausiai bus pašalintos iš ES 
finansavimo d ėl būsimų sprendim ų dėl atitikties, atveju. Įvertinant sum ą, atsižvelgiama į 
patikimiausi ą turimą informacij ą. Sprendimai d ėl EŽŪGF korekcij ų priimami kiekvieniems 
finansiniams metams, kuriais patirtos išlaidos, tod ėl įmanoma apskai čiuoti korekcij ų vidurkį 
kiekvienais pasibaigusiais finansiniais metais ir ekstrapoliuoti š į procentin į dydį vėlesniems 
finansiniams metams, kuri ų duomenys dar tikrinami. Šio įverčio patikimumas patikrinamas j į 
lyginant su „svarstom ų korekcij ų“ sumomis, susijusiomis su tais metais, kuri ų duomenys 
turimi, ir su konkre čiais metais atlikt ų atitikties audit ų rezultatais. Be to, reik ėtų atkreipti 
dėmesį į tai, kad korekcij ų vidurkis per pasibaigusiu s finansinius metus yra s ąlyginai 
pastovus, tai yra 1,1–1,9 %. 
 
Apskaičiuota, kad gautina suma pagal b ūsimus sprendimus d ėl atitikties po 2003–2009 m. 
išlaidų auditų yra 2 763 mln. EUR. Iš šios sumos 2,1 mlrd. EUR susij ę su svarstomomis 
finansinėmis korekcijomis, kuri ų suma apskai čiuota remiantis esamais atliekamais audito 
atvejais (kurie daugiausia susij ę su 2003–2007 išlaid ų metais). 
 
Pirmiau nurodytas įvertis yra didesnis tod ėl, kad, palyginti su anks tesniais metais, vidutin ė 
koregavimo norma, palyginti su išlaidomis, padid ėjo nuo 1,1 iki 1,5 %. Naujausi turimi 
„svarstom ų korekcijų“ 2003, 2004, 2005, 2006 ir 2007 m. duome nys patvirtina, kad šis dydis 
apskaičiuotas teisingai ir kad vidutin ė koregavimo norma yra net didesn ė nei 1,5 %. 
 
LT 93   LT Bendrosios išmokos schemos (BIS) įvedimo 2005 m. finansines pasekmes šiuo metu numatyti 
sunku. Viena vertus, galima manyti,  kad ne vienu atveju korekcij ų sumažės, kita vertus, BIS 
priemonių nustatyto dydžio kor ekcijos gali tur ėti didesnį finansinį poveikį. Kadangi sumos 
dar negalutin ės, jos nepripaž įstamos balanse. 
 
LT 94   LT 6.4.2 Strukt ūriniai veiksmai 
 
Mln. EUR 
2008 12 31 
svarstomos 
finansinės 
korekcijos 2009 m. 
svarstomos 
naujos 
finansinės 
korekcijos  2009 m. 
patvirtintos 
finansinės 
korekcijos  Patvirtint ų 
arba 
svarstom ų 
finansinių 
korekcijų 
patikslinima
s 2008 12 31  2009 12 31 
svarstomo
s 
finansinės 
korekcijos 
Struktūriniai fondai ir 
Sanglaudos fondas (1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programos)        
ERPF    1 771  89 -1 087 - 343  430
Sanglaudos fondas     178  98 - 80 - 47  149
ESF     630  2 - 56 - 250  326
ŽOFP     35  0 - 33  0  2
EŽŪOGF Orientavimo 
skyrius + EŽ ŪFKP    4  221 - 38  4  191
Iš viso    2 618  410 -1 294 - 636 1 098
 
Nurodyta suma grindžiama Komisijos, Audito R ūmų ir OLAF audito metu nustatytais faktais; 
visų jų atveju atitinkami GD imasi tolesni ų veiksmų per oficialias teisines proced ūras ir 
tebevykstan čias prieštaravimo proced ūras su atitinkamomis valstyb ėmis narėmis. Tai yra 
geriausias įvertis, atsižvelgiant į tai, koki ų tolesnių veiksmų imtasi po audito, ir į pateiktus 
raštus dėl galutinės pozicijos (ar į prieš sustabdym ą pateiktus raštus) 2009 m. gruodžio 31 d. 
Ši suma keisis pasibaigus prieštaravimo proced ūrai dėl sustabdymo ir finansini ų korekcijų, 
kurias atliekant valstyb ėms narėms suteikiama galimyb ė savo reikalavimus pagr įsti 
papildomais įrodymais. 
 
6.5 VALSTYBI Ų NARIŲ VYKDOMA STRUKT ŪRINIŲ VEIKSM Ų ARBA 
SANGLAUDOS POLITIKOS L ĖŠŲ SUSIGR ĄŽINIMO IR FINANSINIO 
KOREGAVIMO VEIKLA  
 
Sanglaudos politikos srityje valstybi ų narių atliekamos korekcijos po savo pa čių arba ES 
auditų Komisijos apskaitos sistemoje neregistruojamos, nes valstyb ės narės šias sumas gali 
dar kartą panaudoti kitoms reikalavimus atitinkan čioms išlaidoms padengti. Vis d ėlto 
valstybės narės Komisijai privalo teikti naujausi ą informacij ą apie panaikinimus, susigr ąžintas 
ir dar nesusigr ąžintas lėšas, susijusi ą tiek su 2009 m., tiek bendrai su 2000–2006 m. ir 2007–
2013 m. laikotarpi ų struktūriniais fondais, apiman čią visus keturis strukt ūrinius fondus 
(ERPF, ESF, EŽ ŪOGF Orientavimo skyri ų ir ŽOFP). Ta čiau jos neprivalo atskirai nurodyti 
korekcijų, atliekam ų atsižvelgiant į ES audito darb ą. Dėl šios priežasties valstybi ų narių 
atliktos finansin ės korekcijos nepridedamos prie Komisijos korekcij ų. 
 
Remiantis valstybi ų narių pagal reglamentus Nr. 438/2001 ir 448/2001 teikiamais 
 
LT 95   LT duomenimis, 2009 m. panaikintos ir susigr ąžintos sumos yra atitinkamai 986 mln. ir 
247 mln. EUR, iš viso – 1 233 mln. EUR. Šiais duomenimis atsižvelgiama į pirmosios 
Komisijos analiz ės rezultatus, d ėl kurių tam tikri duomenys pataisyti. 2009 m. Komisijai 
atlikus devyni ų (2008 m. – 10) valstybi ų narių duomenų auditus vietoje, matyti, kad duomen ų 
registravimo ir pranešimo sistemos da r nevisiškai patikim os visose valstyb ėse narėse, nors yra 
požymių, kad jų kokybė gerėja ir kad, palyginti su ankstesniais metais, pad ėtis pagerėjo. Be 
to, duomenys neišsam ūs, visų pirma tai pasakytina apie viso programos laikotarpio duomenis, 
kadangi kai kurios didžiosios valstyb ės narės dar nepraneš ė apie ankstesniais laikotarpio 
metais atliktas korekcijas. Ta čiau, palyginti su ankstesniais metais, išsamumas vis tiek kiek 
pagerėjo, ir valstyb ės narės sutarė pateikti vis ą informacij ą užbaigiant program ą. 
 
Yra rizikos, kad pateikti duomenys apie 2000– 2006 m. finansines korekcijas atsižvelgiant į 
ES įstaigų audito darb ą (Komisijos ar Europos Audito R ūmų atliktus auditus, arba OLAF 
tyrimus) ir valstybi ų narių pateikti duomenys atsižvelgiant į jų pačių audito darb ą gali sutapti. 
Taip yra d ėl to, kad didel ę dalį finansini ų korekcijų atsižvelgdamos į ES įstaigų audito darb ą 
valstybės narės patvirtina ir atlieka be oficialaus Ko misijos sprendimo, atitinkamas išlaidas 
panaikindamos savo išlaid ų deklaracijose. Kadangi valstyb ės narės neprivalo atskirti 
korekcijų atsižvelgiant į ES įstaigų audito darb ą ir korekcij ų po savo pa čių patikrinim ų ir 
auditų, šios sutapties mast o tiksliai kiekybiškai įvertinti ne įmanoma. Be to, finansin į 
koregavim ą valstybė narė faktiškai gali atlikti kitais metais nei tais, kai ji pritar ė finansinei 
korekcijai. Tod ėl galima sutaptis yra tik numan oma. Palyginus 2009 m. valstybi ų narių 
duomenis pagal pavienes valstybes nares ir valstybi ų narių patvirtintas korekcij ų atsižvelgiant 
į ES įstaigų audito darb ą, sumas, galima daryti išvad ą, kad sutampanti suma netur ėtų viršyti 
465 mln. EUR. 2008 m. sutampanti suma negali viršyti 600 mln. EUR. 
 
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Komisija metin ę atskaitomyb ę įtraukė į savo IT 
sistemas. Vadinasi, ji duome nis gaus elektroniniu b ūdu tiesiogiai iš valstybi ų narių. 
Sektoriams taikomuose reglamentuose valstybi ų narių taip pat reikalauja ma atskirai nurodyti 
korekcijas atsižvelgiant į ES įstaigų audito darb ą, siekiant išvengti be t kokios sutapties. 
 
LT 96   LT 6 pastaba. 1 priedas. Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros finansin ės korekcijos ir l ėšų 
susigrąžinimas, d ėl kurių priimtas sprendimas 2009 m. 
 
Duomenys pagal valstybes nares  
Mln. EUR
Valstybė narė Finansinis 
patvirtinimas  Atitikties 
patvirtinimas  Nustatyta 
pažeidim ų Iš viso  
Belgija 0 12 2 15
Bulgarija 0 0 5 5
Čekija 0 0 0 1
Danija 0 101 4 104
Vokietija 0 2 15 17
Estija 0 0 0 0
Airija -2 3 2 4
Graikija 2 18 1 21
Ispanija 7 62 38 106
Prancūzija 3 73 35 111
Italija -3 5 13 15
Kipras 0 0 0 0
Latvija 0 0 0 0
Lietuva 0 2 1 4
Liuksemburgas 0 0 0 0
Vengrija 6 13 2 22
Malta 0 0 0 0
Nyderlandai 1 30 5 36
Austrija 0 2 1 3
Lenkija 0 11 2 13
Portugalija 0 9 8 18
Rumunija 5 0 9 14
Slovėnija 0 1 0 2
Slovakija 0 0 1 1
Suomija 2 0 0 2
Švedija 0 0 2 2
Jungtinė 
Karalystė 83 12 14 109
Priimtas 
sprendimas, iš 
viso 103 359 163 625
 
N.B.: nurodyti skai čiai suapvalinti iki milijon ų eurų, o skaičius 0 rodo, kad faktiniai skai čiai 
nesiekia 500 000 EUR. 
 
LT 97   LT 6 pastaba. 2 priedas. 2009 m. atliktos žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros finansin ės korekcijos 
ir susigrąžintos lėšos 
 
Duomenys pagal valstybes nares  
Mln. EUR
Valstybė narė Finansinis 
patvirtini
mas ir 
mokėjimo 
terminų 
nesilaikym
as Atitikties 
patvirtinimas  Valstybių 
narių 
deklaruoti 
pažeidimai 
(lėšos 
sumokėtos 
ES) Iš viso  
Belgija 0 12 2 14
Bulgarija 0 - 1 1
Čekija 0 - 0 0
Danija 0 101 4 105
Vokietija 0 1 16 18
Estija 0 0 0 0
Airija -2 5 2 5
Graikija 2 189 5 196
Ispanija 7 23 30 59
Prancūzija 3 46 34 82
Italija -3 167 13 177
Kipras - 0 0 1
Latvija 0 0 0 0
Lietuva 0 0 2 2
Liuksemburgas 0 - 0 0
Vengrija 6 - 3 9
Malta - - 0 0
Nyderlandai 1 2 6 9
Austrija 0 - 1 1
Lenkija 0 - 2 2
Portugalija 0 0 7 7
Rumunija 5 - 7 12
Slovėnija 0 1 0 2
Slovakija 0 0 0 0
Suomija 2 0 1 2
Švedija 0 12 2 14
Jungtinė 
Karalystė 83 41 9 133
Iš viso atlikta  103 600 148 851
N.B.: nurodyti skai čiai suapvalinti iki milijon ų eurų, o skaičius 0 rodo, kad faktiniai skai čiai 
nesiekia 500 000 EUR.  
 
LT 98   LT 6 pastaba. 3 priedas. 2009 m. strukt ūriniams veiksmams patvirtintos finansin ės 
korekcijos  
 
Duomenys pagal valstybes nares  
Mln. EUR  Suvestiniai 
2008 m. 
duomenys  2009 m. patvirtintos finansin ės korekcijos  Suvestiniai 
2009 m. 
duomenys  
Valstybė narė   ERPF  SF ESF ŽOFPEŽŪOGF 
Orientavi
mo skyrius  IŠ VISO    
1994–1999 m. 1 995  445  10  21  41  4  521 2 516 
Belgija   5 - -  0 - -  0  5 
Danija   3  0 - - - -  0  3 
Vokietija   286  49 - - -  4  53  339 
Airija   42  0 - - - -  0  42 
Graikija   526 - - - -  0  0  526 
Ispanija   244  250  5  17  32  0  304  548 
Prancūzija  83  0 -  0 - -  1  84 
Italija   442  63 - - - -  63  505 
Liuksemburgas   1  0 -  4 - -  4  5 
Nyderlandai   168  1 - -  9 -  9  177 
Austrija   2  0 - - -  0  0  2 
Portugalija   113  19  5 - - -  24  137 
Suomija   1 - -  0 -  0  0  1 
Švedija   1  0 - - - -  0  1 
Jungtinė Karalystė  77  54 - - - -  54  131 
INTERREG   1  9 - - - -  9  10 
2000–2006 m. 3 313 1 616  76  159  5  34 1 890 5 203 
Belgija   5  2 -  3 - -  5  10 
Bulgarija  - -  2 - - -  2  2 
Čekija - -  0 - - -  0  0 
Danija  - - -  0  0 -  0  0 
Vokietija   10  0 -  2 - -  2  12 
Estija  -  0 - - - -  0  0 
Airija   26  16 - - - -  16  42 
Graikija   867  37  2  14 - -  53  920 
Ispanija  1 246 1 200  22  24  3  8 1 257 2 503 
Prancūzija  249  3 -  9  0 -  12  261 
Italija   608  135 -  80  2 -  217  825 
Kipras  - - - - - - - - 
Latvija   3  1 -  0 - -  1  4 
Lietuva   1 -  1 - - -  1  2 
Liuksemburgas  - - -  2 - -  2  2 
Vengrija  -  4  41  7 -  0  52  52 
Malta  - - - - - - - - 
Nyderlandai   1  0 - - -  1  1  2 
Austrija  - - - - - - - - 
Lenkija   37  85 -  12  0  11  108  145 
Portugalija   95  31  0  0 - -  31  126 
Rumunija   2 -  8 - -  14  22  24 
Slovėnija  2 - -  0 - -  0  2 
Slovakija   1  38 - - - -  38  39 
Suomija  -  0 - -  0  0  0  0 
Švedija   11 - -  0 - -  0  11 
Jungtinė Karalystė  149  63 -  5 - -  68  217 
INTERREG  -  1 - - - -  1  1 
Iš viso patvirtinta  5 308 2 061  86  180  46  38 2 411 7 719 
 
LT 99   LT N.B.: nurodyti skai čiai suapvalinti iki milijon ų eurų, o skaičius 0 rodo, kad faktiniai skai čiai 
nesiekia 500 000 EUR. 
6 pastaba. 4 priedas. 2009 m. atliktos finansin ės korekcijos. Strukt ūriniai veiksmai 
 
Duomenys pagal valstybes nares 
Mln. EUR  2009 m. įgyvendinti sprendimai  
Valstybė narė ERPF  SF ESF ŽOFP  EŽŪOGF 
Orientavim
o skyrius  IŠ VISO  
1994–1999 m. 
laikotarpis   218  10  21  46  5  300
Belgija  - -  0 - -  0
Danija   2 - - - -  2
Vokietija   109 - -  0  4  113
Airija   0 - -  0 -  1
Graikija  - - - -  0  0
Ispanija   3  5  17  32  0  57
Prancūzija  1 -  0  5 -  6
Italija   41 - - - -  41
Liuksemburgas   0 -  4 - -  4
Nyderlandai   7 - -  9 -  16
Austrija   0 - - -  0  0
Portugalija   1  5 - - -  6
Suomija  - -  0 -  0  0
Švedija   0 - - - -  0
Jungtinė Karalystė  52 - - - -  52
INTERREG   2 - - - -  2
2000–2006 m. 
laikotarpis   116  79  185  4  25  409
Belgija  - -  3 - -  3
Bulgarija  -  3 - - -  3
Čekija -  0 - - -  0
Danija  - - - - - -
Vokietija  - - - - - -
Estija  -  0 - - -  0
Airija  - - - - - -
Graikija   47  5  14 - -  66
Ispanija   7  14  38  0 -  59
Prancūzija  1 -  0 - -  2
Italija   10 -  80  4 -  93
Kipras  - - - - - -
Latvija  - -  0 - -  0
Lietuva  -  1 - - -  1
Liuksemburgas  - -  2 - -  2
Vengrija  -  40  1 -  0  41
Malta  - - - - - -
Nyderlandai  - - - - - -
Austrija  - - - - - -
Lenkija   42 -  42 -  11  95
Portugalija   9  9 - - -  18
Rumunija  -  6 - -  14  20
Slovėnija - - - - - -
Slovakija  - - - - - -
Suomija  - - - -  0  0
Švedija  - - - - - -
Jungtinė Karalystė - -  5 - -  5
INTERREG   0 - - - -  0
 
LT 100   LT Iš viso atlikta   334  89  206  50  30  709
N.B.: nurodyti skai čiai suapvalinti iki milijon ų eurų, o skaičius 0 rodo, kad faktiniai skai čiai 
nesiekia 500 000 EUR. 
 
LT 101   LT 7. FINANSIN ĖS RIZIKOS  VALDYMAS 
 
Toliau nurodyta Europos S ąjungos (ES) finansin ės rizikos valdymo informacija susijusi su: 
– iždo operacijomis, kurias atlieka Europos Komisija, kad įvykdytų ES biudžet ą; 
– skolinimo ir skolinimosi veikla, kuri ą Europos Komisija vykd ė makrofinansin ės pagalbos 
(MFP), mok ėjimų balanso (MBP) ir Euratomo priemon ėmis; 
– išorės veiksmų garantijų fondo veiksmais; ir 
– skolinimo ir skolinimosi veikla, taip pat iždo veikla, kuri ą Europos S ąjunga vykd ė Europos 
plieno ir angli ų bendrijos (likviduojamos) lygmeniu.  
 
7.1. RIZIKOS VALDYMO POLITIKA 
7.1.1.  Iždo operacijos 
Komisijos iždo operacij ų valdymo taisykl ės ir principai, skir ti biudžeto vykdymui, išd ėstyti 
Tarybos reglamente Nr. 1150/2000 (su pakeitim ais, padarytais Tarybos reglamentu 
Nr. 2028/2004) ir Finansiniame reglamen te (Tarybos reglamentas Nr. 1605/2002 su 
pakeitimais, padarytais Tarybos  reglamentu Nr. 1995/2006) bei jo įgyvendinimo taisykl ėse 
(Komisijos reglamentas Nr. 2342/2002 su pakeit imais, padarytais Komisijos reglamentu 
Nr. 478/2007). 
 
Remiantis pirmiau nurodytais reglamentais, taikomi šie pagrindiniai principai: 
– Valstybės narės moka nuosavus išteklius į sąskaitas, šiuo tikslu Komi sijos vardu atidarytas 
ižde arba kiekvienos valstyb ės narės paskirtoje įstaigoje. Komisija gali naudotis šiomis 
sąskaitomis tik siekdama įvykdyti gryn ųjų pinigų reikalavimus. 
– Valstybės narės moka nuosavus išteklius nacionalin ėmis valiutomis, o Komisijos 
mokėjimai daugiausia atliekami eurais. 
– Komisijos vardu atidaryt ų banko sąskaitų pereikvoti negalima. 
– Ne eurais laikom ų sąskaitų likučiai panaudojami mok ėjimams tomis pa čiomis valiutomis 
arba periodiškai perskai čiuojami į eurus. 
 
Be nuosav ų išteklių sąskaitų, Komisija yra atidariusi kitas banko s ąskaitas centriniuose ir 
komerciniuose bankuose, kad gal ėtų atlikti mok ėjimus ir gauti kitokias įplaukas nei valstybi ų 
narių įnašai į biudžetą. 
 
Iždo ir mok ėjimo operacijos yra itin automatizuotos  ir atliekamos naudojantis šiuolaikin ėmis 
informacin ėmis sistemomis. Siekiant garantuoti sistemos saugum ą ir užtikrinti pareig ų 
atskyrimą pagal Finansin į reglament ą, taikomos specialios proced ūros, Komisijos vidaus 
kontrolės standartai ir audito principai. 
 
Raštišku gairi ų ir proced ūrų rinkiniu reguliuojamas iždo ir mok ėjimo operacij ų valdymas, 
siekiant riboti veiklos ir finansin ę riziką bei užtikrinti tinkam ą kontrolės lygį. Šios gairės ir 
procedūros apima įvairius operacij ų aspektus (pavyzdžiui: mok ėjimo atlikim ą ir grynųjų 
pinigų valdymą, pinigų srautų prognozavim ą, veiklos t ęstinumą ir t. t.) ir reguliariai 
 
LT 102   LT tikrinama, kaip j ų laikomasi. Be to, Biudžeto GD ir Ekonomikos ir finans ų reikalų GD rengia 
posėdžius, kuriuose aptaria keitimosi informacija apie rizikos valdym ą klausimus ir geriausi ą 
praktiką. 
 
7.1.2 Skolinimosi ir skolinimo vei kla (MFP, MB ir Euratomas) 
Skolinimo ir skolinimosi operacijas, kaip ir susijus į iždo valdym ą, ES vykdo pagal 
atitinkamus Tarybos sprendimus, jei taikytina, ir vidaus gaires. Parengti raštiški proced ūrų 
vadovai, apimantys konkre čias sritis, kaip antai: pasiskolintos l ėšos, paskolos ir iždo 
valdymas, kuriuos naudoja atit inkami vykdomieji padaliniai. Nustatoma ir vertinama 
finansinė ir veiklos rizika, taip pat reguliariai  tikrinama, kaip laikomasi vidaus gairi ų ir 
procedūrų. Paprastai veikla, kuria kompensuojami pal ūkanų normų pokyčiai ir užsienio 
valiutos kurso poky čiai („apsidraudimo“ veikla), nevykdom a, kadangi skolinimo operacijos 
finansuojamos „kompensacin ėmis“ skolinimosi operacijomis, kurios nesukuria atvir ų 
palūkanų normų arba valiutos pozicij ų. 
 
Garantijų fondas  
Garantijų fondo (žr. 2.3.3  pastabą) turto valdymo taisykl ės ir principai išd ėstyti 1994 m. 
lapkričio 25 d. Europos Komisijos ir Europos investicij ų banko (EIB) konvencijoje ir jos 
vėlesniuose 1996 m. rugs ėjo 17–23 d., 2002 m. geguž ės 8 d. ir 2008 m. vasario 25 d. 
pakeitimuose. Garantij ų fondo operacijos vykdomos tik eurais. Fondo inve sticijos atliekamos 
tik šia valiuta, siekiant išvengti bet kokios už sienio valiutos kurso rizikos. Turto valdymas 
grindžiamas įprastomis atsargumo taisykl ėmis, kurių reikia laikytis vykdant finansin ę veiklą. 
Ypatingas d ėmesys turi b ūti skiriamas rizikos mažinimui ir užtikrinimui, kad valdom ą turtą 
pakankamai greitai b ūtų galima parduoti arba perleisti, atsižvelgiant į prisiimtus 
įsipareigojimus. 
 
7.1.4 Likviduojama EAPB 
Europos Komisija administruoja įsipareigojim ų likvidavim ą, o likviduojamai EAPB 
nenumatyta nauj ų paskolų ar atitinkamo finansavimo. Nauji EAPB įsiskolinimai, atliekami tik 
refinansavimo tikslu siekiant sumažinti fondo s ąnaudas. Iždo operacijoms taikomi apdairaus 
valdymo principai, siek iant apriboti finansin ę riziką. 
 
7.2 RINKOS RIZIKA 
 
Rinkos rizika yra rizika, kad d ėl rinkos kain ų pokyčių svyruos finansin ės priemon ės tikroji 
vertė arba pinig ų srautai. Rinkos rizika  apima ne tik nuostoli ų, bet ir pelno galimyb ę. Ją 
sudaro valiut ų rizika, pal ūkanų normos rizika ir kita kain ų rizika. Reikšmingos kitos kain ų 
rizikos ES n ėra. 
 
7.2.1 Valiutos rizika 
Valiutos rizika yra ri zika, kad ES operacij ų arba investicij ų vertę paveiks valiut ų kursų 
pokyčiai. Ši rizika kyla d ėl vienos valiutos kainos poky čio kitos valiutos atžvilgiu. 
 
LT 103   LT 7.2.1.1 Iždo operacijos 
Nuosavi ištekliai, kuriuos valstyb ės narės moka ne eurais, laikomi nuosav ų išteklių sąskaitose 
pagal Nuosav ų išteklių reglament ą. Jie perskai čiuojami į eurus, kai j ų reikia mok ėjimams 
atlikti.  Šių lėšų valdymo proced ūros nustatytos min ėtame reglamente.  Retais atvejais šios 
lėšos tiesiogiai naudojamos mok ėjimams, kurie bus atliekami ta pa čia valiuta, atlikti. 
 
Komerciniuose bankuose Komisija laiko s ąskaitas kitomis nei eurai ES valiutomis ir JAV 
doleriais, kad gal ėtų atlikti mok ėjimus tomis valiutomis.  Šios sąskaitos papildomos 
atsižvelgiant į atliktinų mokėjimų sumą, todėl jų vienos nakties liku čiai yra labai maži, kad iki 
minimumo b ūtų sumažinta bet kokia rizika d ėl užsienio valiutos kurso svyravimo.  
 
Kai įvairios įplaukos (kitokios nei nuosav i ištekliai) gaunamos kito mis nei eurai valiutomis, 
jos pervedamos į Komisijos s ąskaitas tomis pa čiomis valiutomis, jeigu reikia padengti 
mokėjimus, arba perskai čiuojamos į eurus ir pervedamos į sąskaitas eurais.  Avansinės 
sąskaitos kitomis nei eurai valiutomis papildomos atsižvelgiant į apskaičiuotus trumpalaikius 
vietos mok ėjimų tomis pa čiomis valiutomis poreikius. Liku čiai šiose s ąskaitose laikomi 
neviršijant atitinkam ų aukščiausių ribų. 
 
Kadangi visos laikinai mok ėtinos baudos nurodomos ir mokamo s eurais, nepatiriama užsienio 
valiutos kurs ų rizikos. 
 
7.2.1.2 Skolinimosi ir skolinimo vei kla (MFP, MB ir Euratomas) 
Dauguma finansinio turto ir įsipareigojim ų išreikšti eurais, tod ėl užsienio valiutos kurs ų 
rizikos ES n ėra. Tačiau ES yra suteikusi paskol ų JAV doleriais per Euratomo finansin ę 
priemonę, kurios finansuojamos iš skolintos ati tinkamos sumos JAV doleriais (kompensacin ė 
operacija). Balanso sudarymo dien ą dėl Euratomo užsienio valiutos kurs ų rizikos ES nebuvo. 
 
7.2.1.3 Garantij ų fondas 
Finansinis turtas nurodytas eurais, tod ėl valiutos kurs ų rizikos nėra. 
 
7.2.1.4 Likviduojama EAPB 
Likviduojama EAPB patiria nedidel ę grynąją užsienio valiutos kurs ų riziką, kurios 
ekvivalentas eurais – 2,2 mln. EUR, ir kuri kyla d ėl būsto paskol ų (ekvivalentas eurais – 
1,5 mln.) ir einam ųjų sąskaitų likučių (ekvivalentas eurais – 0,7 mln.). 
 
7.2.2 Pal ūkanų normos rizika 
Palūkanų normos rizika yra galimyb ė, kad pakilus pal ūkanų normai sumaž ės vertybinio 
popieriaus, vis ų pirma obligacijos, vert ė. Apskritai did ėjant palūkanų normai, fiksuot ų 
palūkanų obligacij ų kaina maž ėja, ir atvirkš čiai. 
 
LT 104   LT 7.2.2.1 Iždo operacijos 
Komisijos iždas nesiskolina pinig ų, todėl jam nekyla pal ūkanų normos rizika. Ta čiau, jis 
uždirba pal ūkanas iš skirting ų bankų sąskaitose laikom ų likučių. Todėl Komisija įdiegė 
priemones, kad užtikrint ų, kad reguliariai uždirbamos pal ūkanos atitikt ų rinkos pal ūkanų 
normas ir j ų galimą svyravim ą. Už lėšas, laikomas s ąskaitose, kurios atidarytos valstybi ų 
narių ižduose arba centr iniuose bankuose nuosav ų išteklių įplaukoms, pal ūkanos 
neuždirbamos ir joms netaikomi mokes čiai. Atlygis už visas kitas s ąskaitas, laikomas 
nacionaliniuose centrin iuose bankuose, priklauso nuo speciali ų kiekvieno banko s ąlygų. 
Taikomos kintamosios ir pagal rinkos svyravimus koreguojamos pal ūkanų normos.  
 
Už vienos nakties liku čius komerciniuose bankuose kasdien uždirbamos pal ūkanos. Joms 
taikomos kintamosios rinkos normos ir sutartin ė marža (teigiama arba neigiama). Daugumos 
sąskaitų palūkanos skai čiuojamos atsižvelgiant į ECB ribin ę palūkanų normą, kurią ECB 
taiko savo pagrindin ėms refinansavimo operacijoms, ir koreguojamos, kad b ūtų atsižvelgiama 
į bet kokius šios normos svyravimus. Kai kuri ų kitų sąskaitų palūkanos skai čiuojamos 
atsižvelgiant į euro vienos nakties indekso vidurk į. Todėl rizikos, kad Komisija uždirba 
mažesnes nei rinkos pal ūkanas, nėra. 
 
7.2.2.2 Skolinimosi ir skolinimo vei kla (MFP, MB ir Euratomas) 
Pasiskolintos l ėšos ir paskolos kintamomis pal ūkanų normomis 
Dėl skolinimosi ir skolinimo operacij ų pobūdžio didel ė ES turto ir įsipareigojim ų dalis yra 
palūkaninis turtas ir įsipareigojimai.  Dėl kintamomis pal ūkanų normomis MFP ir Euratomo 
pasiskolint ų lėšų ES susiduria su pal ūkanų normos rizika.  Tačiau su pasiskolintomis l ėšomis 
susijusi pal ūkanų normos rizika yra kompensuojama termino ir keliam ų sąlygų prasme 
lygiavertėmis paskolomis („kompensacin ės“ operacijos).  Balanso sudarymo dien ą ES turėjo 
0,96 mlrd. EUR kintam ų palūkanų paskolų (nominaliosiomis vert ėmis) (2008 m. – 
1,05 mlrd. EUR), kurios perkainojamos kas 6 m ėnesius. 
 
Pasiskolintos l ėšos ir paskolos fiksuotomis pal ūkanų normomis 
2009 m. ES taip pat tur ėjo MFP ir Euratomo fiksuot ų palūkanų paskolų, iš viso 110 mln. EUR 
(2008 m. – 85 mln. EUR), kuri ų galutinis gr ąžinimo terminas nuo vieneri ų iki penkeri ų metų 
(25 mln. EUR) ir daugiau nei penkeri metai (85 mln. EUR). 
Konkrečiau, 2009 m. ES tur ėjo šešias fiksuot ų palūkanų paskolas pagal MB finansin ę 
priemonę, iš viso 9,2 mlrd. EUR (2008 m. – 2 mlrd. EUR), kuri ų galutinis gr ąžinimo terminas 
nuo vieneri ų iki penkeri ų metų (5 mlrd. EUR) ir daugiau nei penkeri metai (4,2 mlrd. EUR). 
 
7.2.2.3 Garantij ų fondas 
Garantijų fondo išduotus kintam ų palūkanų skolos vertybinius popierius veikia ši ų normų 
svyravimas, o fiksuot ų palūkanų skolos vertybiniams popieriams kyla su j ų tikrąja verte 
susijusi rizika. Fiksuot ų palūkanų obligacijos balanso sudarymo dien ą sudarė maždaug 97 % 
investicijų portfelio (2008 m. – 96 %). 
 
7.2.2.4 Likviduojama EAPB 
Dėl savo veiklos pob ūdžio likviduojama EAPB patiria pal ūkanų normos rizik ą. Su 
pasiskolintomis l ėšomis susijusi pal ūkanų normos rizika paprastai yra kompensuojama 
 
LT 105   LT termino ir keliam ų sąlygų prasme lygiavert ėmis paskolomis.  Kalbant apie turto valdymo 
operacijas, fiksuot ų palūkanų obligacijos balanso sudarymo dien ą sudarė maždaug 97 % 
vertybinių popierių portfelio (2008 m. – 97 %). 
7.3 KREDITO RIZIKA 
Kredito rizika yra nuosto lio rizika, kylanti d ėl skolininko / paskolos gav ėjo paskolos arba kito 
kredito nemok ėjimo (pagrindin ės sumos arba pal ūkanų (atkarpos) arba abiej ų) arba dėl 
sutartinių įsipareigojim ų nevykdymo. Įsipareigojim ų nevykdymo atvejai apima mok ėjimo 
vėlavimą, paskolos gav ėjo mokėjimų restruktūrizavimą ir bankrot ą). 
 
7.3.1 Iždo operacijos 
Dauguma Komisijos iždo ištekli ų laikomi pagal Tarybos reglament ą Nr. 1150/2000 d ėl 
nuosavų išteklių valstybių narių atidarytose s ąskaitose, kurios skirtos valstybi ų narių įnašams 
(nuosaviems ištekliams) mok ėti. Visos tokios s ąskaitos laikomos valstybi ų narių ižduose arba 
nacionaliniuose centriniuose bankuose.  Šios institucijos Komisijai kelia mažiausi ą kredito 
(arba sandorio šalies) rizik ą, nes ją prisiima valstyb ės narės. 
 
Dalis Komisijos iždo ištekli ų laikoma komerciniuose bankuose, kad b ūtų galima padengti 
mokėjimus, tod ėl šios sąskaitos papildomos laikantis laiku duot ų nurodym ų, o papildymas 
automatiškai atliekamas iždo gryn ųjų pinigų valdymo sistema.  Kiekvienoje s ąskaitoje 
laikoma minimali pinig ų suma, proporcinga kasdien iš jos atliekamiems mok ėjimams. Tod ėl 
vienos nakties ind ėlių sumos šiose s ąskaitose paprastai yra nedidel ės (vidutiniškai 50–
150 mln. EUR, išskirstyt ų į daugiau nei 30 s ąskaitų), todėl Komisijos rizika yra nedidel ė. Šias 
sumas reik ėtų vertinti atsižvelgiant į bendrus iždo liku čius, kurie kinta nuo 1 mlrd. iki 
35 mlrd. EUR, ir į bendrą 2009 m. atlikt ų mokėjimų sumą – 130 mlrd. EUR. 
 
Be to, siekiant dar labiau sumaži nti Komisijos sandorio šalies rizik ą, specialios gair ės 
taikomos ir atrenkant komercinius bankus. 
– Visi komerciniai banka i atrenkami konkurso b ūdu. Norint dalyvauti konkurso proced ūrose, 
minimalus trumpalaikis kredito reitingas turi b ūti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis reitingas 
(S&P A-1 arba „Fitch“ F1). Tam tikromis tinkamai pagr įstomis aplinkyb ėmis gali užtekti 
mažesnio lygio reitingo.  
– Paprastai reikalaujama, kad komercini ų bankų, kurie specialiai atrenkami laikinai 
surinktoms baudoms laikyti, minimalus ilgalaikis reitingas b ūtų S&P AA arba lygiavertis, 
o jeigu šios grup ės bankų reitingas turi b ūti sumažintas, taikom os specialios priemon ės. 
– 2009 m. Komisijos iždo tarnyba įdiegė alternatyvi ą laikinai surinkt ų baudų tvarkymo 
sistemą, kuria konkre čiai siekiama sumažinti šios srities rizik ą. Komisijai pri ėmus 
sprendimą C(2009) 4264, 2010 m. sausio 1 d. skir tos baudos bus tvarkomos pagal ši ą 
naująją sistemą ir nebebus laikomos komerciniuose bankuose. 
– Avansinės sąskaitos laikomos vietos bankuose, atri nktuose supaprastinta konkurso tvarka. 
Reitingų reikalavimai priklauso nuo vietos situacijos ir įvairiose šalyse jie gali b ūti labai 
skirtingi. Siekiant apriboti rizikos pozicij ą, šiose sąskaitose laikomi kuo mažesni liku čiai 
(atsižvelgiant į veiklos poreikius), s ąskaitos nuolat papildom os ir kasmet perži ūrimos 
viršutinės ribos. 
 
LT 106   LT – Komercini ų bankų, kuriuose Komisija turi s ąskaitas, kredito reitingai perži ūrimi bent kart ą 
per mėnesį arba prireikus dažniau. Per finans ų krizę priežiūros priemon ės taikytos 
aktyviau, kaip ir per visus 2009 m. 
 
7.3.2 Skolinimosi ir skolinimo vei kla (MFP, MBP ir Euratomas) 
Kredito rizika valdoma, vis ų pirma gaunant valstybi ų garantijas Euratomo atveju, taip pat 
naudojantis Garantij ų fondu (MFP ir Euratomu) ir galiausi ai ES biudžetu (MBP, o jeigu kit ų 
priemonių nepakanka – MFP ir Euratomu).  2009 m. galiojusiuose nuosav ų išteklių teisės 
aktuose nustatyta 1,24 % valstybi ų narių BNP atitinkanti BNP ištekli ų viršutinė riba ir 
mokėjimų asignavimams padengti 2009 m. faktiškai panaudota 1,01 %.  Vadinasi, 2009 m. 
gruodžio 31 d. šiai garantijai pade ngti turima marža buvo 0,23 %. Reik ėtų atkreipti d ėmesį į 
tai, kad nuo 2010 m. viršutin ė riba sumaž ėja iki 1,23 %.  Išorės veiksmų garantijų fondas 
įsteigtas 1994 m., siekiant padengti įsipareigojim ų nevykdymo rizik ą, susijusi ą su 
pasiskolintomis l ėšomis, kuriomis finansuojamos paskolos ne Europos S ąjungos valstyb ėse. 
Tačiau kredito rizika sumažinama galimybe pasinaudoti ES biudžetu tuo atveju, jei 
skolininkas negal ėtų grąžinti visų mokėtinų sumų. Šiuo tikslu ES turi teis ę pareikalauti vis ų 
valstybių narių užtikrinti, kad ES teisinis įsipareigojimas skolintojams b ūtų įvykdytas.  
 
Pagrindin ės šių paskolų gavėjos – Vengrija, Latvija ir Rumunija.  Šioms valstyb ėms suteikta 
atitinkamai maždaug 54 %, 21 % ir 18 % visos paskol ų sumos.  Iždo operacij ų atveju turi b ūti 
taikomos sandorio šali ų pasirinkimo gair ės. Vadovaudamasis jomis, vykdomasis padalinys 
galės sudaryti sandorius tik su reikalavimus atitinkan čiais bankais, kurie turi pakankamus 
apribojimus sandorio šalies atžvilgiu. 
 
7.3.3 Garantij ų fondas 
Vadovaujantis ES ir EIB susitarimu d ėl Garantij ų fondo valdymo, vis ų tarpbankini ų 
investicijų minimalus kredito reitingas tur ėtų būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis. 2009 m. 
gruodžio 31 d. visos investicijos (153 mln. EUR) atliktos su tokiomis sandorio šalimis (2008 m. – 183 mln. EUR). 2009 m. gruodžio 31 d. duomenimis, fondas investavo į keturias 
trumpalaikes finansines priemones, o visos to kios investicijos (37 ml n. EUR) atliktos su 
sandorio šalimis, kuri ų minimalus reitingas buvo „Moody's“ P-1 arba lygiavertis. Visi 
parduoti laikomo turto portfelio vertybini ai popieriai atitinka valdymo gaires. 
 
7.3.4 Likviduojama EAPB 
Kredito rizika valdoma regulia riai analizuojant skolinink ų pajėgumą vykdyti įsipareigojimus 
išmokėti palūkanas ir gr ąžinti pasiskolint ą kapitalą. Kredito rizika taip pat valdoma įgyjant 
įkeitimo garantijas bei valstybi ų, įmonių arba asmenines garantijas. 52 % visos negr ąžintų 
paskolų sumos yra užtikrinama valstybi ų narių arba lygiaver čių įstaigų (pvz., valstybini ų 
institucijų) garantijomis. 36 % negr ąžintų paskolų buvo suteikta bankams arba buvo 
užtikrintos bank ų garantijomis.  Iždo operacij ų atveju turi b ūti taikomos sandorio šali ų 
pasirinkimo gair ės. Vykdomasis padalinys gali sudary ti sandorius tik su reikalavimus 
atitinkančiais bankais, kurie turi pakankamus apribojimus sandorio šalies atžvilgiu.  
 
LT 107   LT 7.4 LIKVIDUMO RIZIKA 
 
Likvidumo rizika – tai rizika, atsirandanti d ėl sunkum ų parduoti turt ą, pavyzdžiui, tai yra 
rizika, kad konkretaus vertybinio popieriaus ar  turto nebus galima greitai parduoti rinkoje, 
norint išvengti nuostoli ų ar siekiant įvykdyti įsipareigojim ą. 
7.4.1 Iždo operacijos 
ES biudžeto principais  užtikrinama, kad vis ų metams skirt ų grynųjų pinigų išteklių visada 
užtektų visiems mok ėjimams atlikti. Iš ties ų visi valstybi ų narių įnašai yra lygus 
biudžetiniams metams skirt ų mokėjimų asignavim ų sumai. Ta čiau valstyb ės narės įnašus 
moka visus metus kaip dvylika m ėnesinių įmokų, o išmokoms b ūdingas tam tikras 
sezoniškumas. 
 
Siekiant užtikrinti, kad iždo ištekli ų visada užtekt ų mokėjimams atlikti bet kur į konkretų 
mėnesį, taikomos reguliaraus gryn ųjų pinigų poreikių prognozavimo proced ūros, ir prireikus, 
tam tikromis s ąlygomis, iš valstybi ų narių gali būti pareikalauta iš anksto sumok ėti nuosavus 
išteklius. 
 
Be to, Komisijai vykdant kasdie nines iždo operacijas, automatin ėmis grynųjų pinigų valdymo 
priemonėmis užtikrinama, kad kasdien kiekvienoje Komisijos banko s ąskaitoje b ūtų 
pakankamai likvidži ų lėšų. 
 
7.4.2 Skolinimosi ir skolinimo vei kla (MFP, MB ir Euratomas) 
Su pasiskolintomis l ėšomis susijusi likvidumo rizika yra paprastai kompensuojama termino ir 
keliamų sąlygų prasme lygiavert ėmis paskolomis (kompensacin ės operacijos). MFP ir 
Euratomo atveju Garantij ų fondas atlieka likvidumo r ezervo (arba apsaugos sistemos) 
funkciją, jeigu skolininka i neatlieka mok ėjimo arba v ėluoja jį atlikti. Kalbant apie MB 
paskolas, Tarybos reglamente  Nr. 431/2009 nustatyta proced ūra, kurią taikant yra pakankamai 
laiko sutelkti l ėšas per ES biudžet ą. 
 
7.4.3 Garantij ų fondas 
Fondas valdomas laikantis principo, kad, atsižvelgiant į susijusius įsipareigojimus, visas turtas 
turi būti pakankamai likvidus ir j į turi būti galima greitai panaudoti.  Fondas turi laikyti 
minimalų 100 mln. EUR portfel į, kurio išpirkimo terminas mažiau kaip 12 m ėn. ir kuris turi 
būti investuojamas į pinigų priemones. 2009 m. gruodžio 31 d. ši ų investicij ų suma buvo 
190 mln. EUR. Be to, mažiausiai 20 % fondo nominaliosios vert ės turi sudaryti pinig ų 
priemonės, fiksuot ų palūkanų obligacijos, kuri ų likęs terminas – ne daugiau kaip vieneri 
metai, ir kintam ų palūkanų obligacijos. 2009 m. gruodžio  31 d. šis santykis buvo 27 %.  
 
7.4.4 Likviduojama EAPB 
Su pasiskolintomis l ėšomis susijusi likvidumo rizika yra paprastai kompensuojama termino ir 
keliamų sąlygų prasme lygiavert ėmis paskolomis (kompensacin ės operacijos). Kalbant apie 
likviduojamos EAPB turto ir įsipareigojim ų valdym ą, Komisija užtikrina reikaling ą 
likvidumą, remdamasi mok ėjimo planu, sudarytu konsultuojantis su atsakingomis Komisijos 
tarnybomis. 
 
LT 108   LT 7.5 TIKROSIOS VERT ĖS ATSKLEIDIMAS 
 
7.5.1 Skolinimosi ir skolinimo vei kla (MFP, MB ir Euratomas) 
Pradinė padėtis 
Reikėtų pažymėti, kad min ėtos paskolos iš pradži ų pripažįstamos nominali ąja verte pagal 
11 ES apskaitos taisykl ę. Jeigu vietoje jos b ūtų taikomas 39 TAS, paskolos iš pradži ų būtų 
pripažįstamos tikr ąja verte. Lentel ėje toliau parodyti abiej ų MB paskol ų apskaitos b ūdų 
skirtumai ir paskol ų išdavimo data. 
Mln. EUR 
 11 ES apskaitos 
taisyklė 
(nominalioji 
vertė) 39 TAS 
(tikroji vert ė) Apskaitos 
būdų 
skirtumai  
MB paskol ų vertinimas išduodant 
2009 m. 7 200 6 649 551 
MB paskol ų vertinimas išduodant 
2008 m. 2 000 1 767 233 
11 ES apskaitos taisykl ė taikoma d ėl toliau nurodyt ų priežasčių. 
– Paskolos ir pasiskolintos l ėšos turi kompensacin į poveikį dėl savo kompensacinio 
pobūdžio. Tod ėl faktinės paskolos pal ūkanos yra lygios faktinei susijusi ų pasiskolint ų lėšų 
palūkanų normai. 
– Pradinis skirtumas parodo alternatyvi ąsias sąnaudas, kurios b ūtų patirtos, jeigu b ūtų 
investuota kapitalo rinkose.  Kadangi ES neleidžiama inve stuoti kapitalo rinkose, šia 
alternatyvi ųjų sąnaudų galimybe nesinaudojama, tod ėl netiklsiai atspindima sandori ų esmė. 
– Pradinį pirmiau parodyt ą skirtumą kompensuot ų pajamos iš pal ūkanų kitais metais. 
 
Esama pad ėtis 2009 12 31 
Įvertinta tikroji vert ė nustatoma, kaip parodyta toliau. 
– Paskolų atveju: naudojant diskontuot ų pinigų srautų modelį, taikant konkre čios šalies 
pelningumo kreives, pasirenkamas atsižvelgiant į likusį terminą. 
– Pasiskolint ų lėšų atveju: naudojant diskontuot ų pinigų srautų modelį, taikant AAA 
pelningumo kreives, pasirenkamas atsižvelgiant į likusį terminą. 
– Daroma prielaida, kad kintam ų palūkanų paskolos apytiksliai lygios j ų nominaliajai vertei, 
kadangi kas 6 m ėnesius atliekamas perkainojimas pagal rinkos pal ūkanų normas. 
 
Lentelėje toliau parodyta MFP, MBP ir Euratomo fiksuot ų palūkanų paskolų įvertinta tikroji 
vertė ją palyginant su atitinkama  balanso buhalterine verte. 
 
LT 109   LT Mln. EUR 
 2009 12 31 
išduotos 
paskolos  2008 12 31 
išduotos 
paskolos  2009 12 31 
pasiskolintos 
lėšos 2008 12 31 
pasiskolintos 
lėšos 
Tikroji vert ė 8 785 1 863 9 626 2 118
Buhalterin ė 
vertė 9 416 2 091 9 416 2 091
Skirtumas (631) (228) 210 27
Balanso sudarymo dien ą MBP sudar ė 98,8 % ši ų paskolų ir pasiskolint ų lėšų. Lentelėje 
pirmiau parodyta, kad tai, ka d ES turi AAA kredito reiting ą ir rinkos pal ūkanų normos dabar 
aukštesnės nei tos, kuriomis ES pasiskolino l ėšas, jos pasiskolint ų lėšų tikroji vert ė yra 
didesnė nei nominalioji vert ė. Kadangi Vengrijos, Latvijos  ir Rumunijos, pagrindini ų šių 
paskolų gavėjų, kredito reitingai žemesn i nei AAA, nors rinkos pal ūkanų normos dabar 
aukštesnės nei nustatytosios ES, joms suteikt ų paskolų tikroji vert ė yra mažesn ė nei 
nominalioji vert ė. 
7.5.2 Likviduojama EAPB 
Įvertinta paskol ų ir pasiskolint ų sumų tikroji vert ė nustatoma naudojant diskontuot ų pinigų 
srautų modelį. Pagal šį modelį numatomi b ūsimi pinig ų srautai diskontuojami taikant AAA 
pelningumo kreives, pasirenkamas atsižvelgiant į likusį terminą. Daroma prielaida, kad 
kintamų palūkanų paskolų įvertinta tikroji vert ė apytiksliai lygi j ų apskaitinei vertei, kadangi 
kas 3 arba 6 m ėnesius atliekamas perkainojimas pagal rinkos pal ūkanų normas. Fiksuot ų 
palūkanų paskolų ir pasiskolint ų sumų tikrosios vert ės įvertinti ir atskleisti negalima, nes 
neturima duomen ų, kurių reikia šioms vert ėms apskai čiuoti. 
 
Parduoti laikomi vertybinia i popieriai yra nurodomi tikr ąja verte, kuri lygi  rinkos kainos ir 
sukauptų palūkanų sumai. Finansini ų priemoni ų, įvertintų tikrąja verte naudojant realiomis 
rinkos kainomis arba pal ūkanų normomis nepagr įstą metodą, nėra. Daroma prielaida, kad su 
prekyba susijusi ų gautinų sumų nominalioji vert ė, atėmus vertės sumažėjimo atid ėjinį, ir 
nominalioji su prekyba susijusi ų mokėtinų sumų vertė apytiksliai lygi j ų tikrosioms vert ėms. 
Pinigų ir pinigų ekvivalent ų, įskaitant einam ąsias sąskaitas ir trumpalaikius ind ėlius (kuri ų 
terminas yra trumpesnis nei trys m ėnesiai), tikroji vert ė lygi jų apskaitinei vertei. 
 
LT 110   LT 8. SUSIJUSI Ų ŠALIŲ ATSKLEIDIMAS 
 
8.1 SUSIJUSIOS ŠALYS 
 
Su ES susijusios šalys yra jos konsoliduoti su bjektai ir ši ų subjektų aukščiausiojo rango 
vadovai (žr. toliau).  Sandoriai tarp ši ų subjektų yra įprasta ES operacij ų dalis ir tod ėl pagal ES 
apskaitos taisykles šiems sandor iams nekeliami jokie special ūs atskleidimo reikalavimai. 
Konsoliduot ų subjektų sąrašas pateiktas 10 pastaboje. 
 
8.2 AUKŠ ČIAUSIOJO RANGO VADOV Ų TEISĖS Į IŠMOKAS 
 
Siekiant pateikti informacij ą apie sandorius su susijusiomis šalimis, susijusius su Europos 
Sąjungos aukš čiausiojo rango vadovais, ši e asmenys suskirstyti į penkias kategorijas. 
1 kategorija: Europos Vadov ų Tarybos pirmininkas, Komisijos pirmininkas ir Teisingumo 
Teismo pirmininkas. 
2 kategorija: Komisijos pirmininko pavaduotojas ir S ąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio 
reikalams ir saugumo politikai ir ki ti Komisijos pirm ininko pavaduotojai. 
3 kategorija: Tarybos generalinis sekretorius,  Komisijos nariai, Teisingumo Teismo teis ėjai ir 
generaliniai advokatai, Bendrojo Teismo  pirmininkas ir nariai, Europos S ąjungos tarnautoj ų 
teismo pirmininkas ir nariai, ombudsmenas ir Europos duomen ų apsaugos prieži ūros 
pareigūnas. 
4 kategorija: Audito R ūmų pirmininkas ir nariai 
5 kategorija: institucij ų ir agentūrų aukščiausiojo rango tarnautojai 
 
Jų teisės į išmokas apibendrintos toliau, daugiau informacijos galima rasti Europos S ąjungos 
oficialiajame leidinyje  (L 187, 1967 8 8, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. 
sausio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 202/2005 (L 33, 2005 2 5) ir 
L 268, 1977 10 20, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. balandžio 30 d. Tarybos 
reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1293/2004 (L  243, 2004 7 15). Daugiau informacijos taip pat 
pateikiama svetain ėje Europa  skelbiamuose Tarnybos nuostatuose, oficialiame vis ų ES 
pareigūnų teises ir pareigas aprašan čiame dokumente. Aukš čiausiojo rango vadovai 
lengvatini ų paskolų iš ES nėra gavę. 
 
LT 111   LT  
AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOV Ų TEISĖS Į FINANSINES IŠMOKAS  EUR 
Išmoka (vienam darbuotojui) 1 
kategorija 2 
kategorija 3 
kategorija 4 
kategorija 5 
kategorija 
Bazinis atlyginimas  (per mėn.) 24 874,61 22 531,36 – 
23 432,62 18 025,08 – 
20 278,22 19 467,10 – 
20 728,85 11 461,32 – 
18 025,09 
Būsto išmoka / ekspatriaci jos išmok a 15 % 15 % 15 % 15 % 16 % 
Šeimos pašalpos: 
Namų ūkio pašalpa (% nuo atlyg.) 
Išlaikomo vaiko pašalpa 
Ikimokyklin ė pašalpa 
Mokymosi pašalpa arba Mokymosi pašalpa ne darbo 
vietoje  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 496,12  
2 % + 167,31 
365,60 
89,31 
248,06 
496,12 
Išmokos pirmininkau jantie
teisėjams Nėra 
duomenų Nėra 
duomenų 500 – 810,74 N ėra 
duomenų Nėra 
duomenų 
Reprezentacin ės išlaidos 1 418.07 0 – 911,38 500 – 607,71 N ėra 
duomenų Nėra 
duomenų 
Metinės kelionių išlaidos Nėra 
duomenų Nėra 
duomenų Nėra 
duomenų Nėra 
duomenų Taip 
Persikėlimas į valstybę narę: 
Mokymosi pašalpa* 
% nuo atlyg.* % nuo atlyg. be k. k.  
Taip 
5 % 
Daugiausia 
25 %  
Taip 
5 % 
Daugiausia 
25 %  
Taip 
5 % 
Daugiausia 
25 %  
Taip 
5 % 
Daugiausia 
25 %  
Taip 
5 % 
Daugiausia 
25 % 
Reprezentacin ės išlaidos Apmokamos Apmokamos Apmokamos N ėra 
duomenų Nėra 
duomenų 
Pradėjus eiti pareigas: 
Įsikūrimo išlaidos 
 
Šeimos kelion ės išlaidos 
Persikėlimo išlaidos  
49 749,22 
 
Apmokamos 
Apmokamos  
45 062,72 – 
46 865,24 
Apmokamos 
Apmokamos  
36 050,16 – 
40 556,44 
Apmokamos 
Apmokamos  
38 934,20 – 
41 457,70 
Apmokamos 
Apmokamos  
Apmokamos 
 
Apmokamos 
Apmokamos 
Pabaigus eiti pareigas: 
Įsikūrimo grįžus išlaidos 
 Šeimos kelion ės išlaidos 
Persikėlimo išlaidos 
Pereinamasis laikotarpis (% nuoatlyg.)** 
Sveikatos draudimas  
24 874,61 
 
Apmokamos 
Apmokamos 
40 % – 65 % 
Padengiamas  
22 531,36 – 
23 432,62 
Apmokamos 
Apmokamos 
40 % – 65 % 
Padengiama
s  
18 025,08 – 
20 278,22 
Apmokamos 
Apmokamos 
40 % – 65 % 
Padengiamas  
19 467,10 – 
20 728,85 
Apmokamos 
Apmokamos 
40 % – 65 % 
Padengiamas  
Apmokamos 
 
Apmokamos 
Apmokamos 
Nėra 
duomenų 
Pasirinktinai 
Pensijos  (% nuo atlyg., neatskai č
mokesčių) Daugiausia 
70 % Daugiausia 
70 % Daugiausia 
70 % Daugiausia 
70 % Daugiausia 
70 % 
Atskaitymai: 
Bendrijos mokestis 
Sveikatos draudimas (% nuo atlyg. )
Specialus atlyginimo mokestis 
Atskaitymai pensijai  
8 % – 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
Nėra 
duomenų  
8 % – 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
Nėra 
duomenų  
8 % – 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
Nėra 
duomenų  
8 % – 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
Nėra 
duomenų  
8 % – 45 % 
1,8 % 
4,64 % 
11,3 % 
Asmenų skaičius 2009 12 31  3 7 91 27 81 
* Taikomas korekcijos koeficientas (k. k.) 
** Mokama pirmuosius 3 metus po išvykimo. 
 
LT 112   LT  
9. ĮVYKIAI  PO BALANSO  DATOS 
Šių ataskait ų tvirtinimo dien ą, be toliau pateiktos informacijos, Komisijos apskaitos 
pareigūnas nebuvo pasteb ėjęs jokių kitų reikšming ų įvykių ir jam nebuvo pranešta apie jokius 
reikšmingus įvykius, kurie tur ėtų būti atskirai atskleisti šiame skirsnyje. Metin ės ataskaitos ir 
susijusios pastabos buvo parengtos remian tis naujausiais turimais duomenimis – t ą patvirtina 
pateikta informacija. 
 
Europos finansin ės padėties stabilizavimo priemon ė (EFPSP) 
2010 m. geguž ės 11 d. Taryba patvirtino Europos finansin ės padėties stabilizavimo priemon ę 
(EFPSP), skirt ą finansiniam Europos stabilumui i šsaugoti (Tarybos reglamentas (ES) 
Nr. 407/2010). Priemon ės pagrindas – Sutarties 122 straipsn io 2 dalis, ir ja suteikiama 
galimybė skirti finansin ę paramą valstybei narei patirian čiai sunkum ų arba susidurian čiai su 
didelių sunkumų grėsme dėl jos nekontroliuojam ų išimtinių aplinkybi ų. Parama gali b ūti 
skiriama ES biudžetu garantuo tos paskolos arba kredito li nijos pavidalu. Jeigu priemon ė būtų 
panaudota, Komisija ES vardu pasiskolint ų lėšų kapitalo rinkose arba finans ų įstaigose ir 
paskolintų šias lėšas param ą gaunančiai valstybei narei. Ekonomikos ir finans ų reikalų 
tarybos išvadose priemon ė apribota iki 60 mlrd. EUR. EFPSP papildo esam ą Mokėjimų 
balanso priemon ę, iš kurios l ėšų teikiama parama euro zonai nepriklausan čioms valstyb ėms 
narėms. 
 
Verta pažym ėti, kad (nors ši priemon ė neturi poveikio nei ES s ąskaitoms, nei ES biudžetui) 
euro zonos valstyb ės narės ir kitos dalyvaujan čios valstyb ės narės sukūrė panašų finansinės 
paramos paket ą – Europos finansinio stabilumo fond ą. Ši galima parama euro zonos 
valstybėms narėms būtų teikiama per specialiosios paskirties įmonę (SPĮ), o dalyvaujan čios 
valstybės narės šiai SP Į skiria iki 440 mlrd. EUR garantij ų. Fondas nustos veikti 2013 m. 
birželio m ėn. 
 
Be to, pirmiau nurodytuose veiksmuose dalyvaus ir  Tarptautinis valiutos fondas (TVF), ir 
tikimasi, kad galimai paramai skirs dar 250 ml n. EUR (tai irgi neturi poveikio nei ES 
sąskaitoms, nei biudžetui). 
 
LT 113   LT 10. KONSOLIDUOTI  SUBJEKTAI 
A. KONTROLIUOJAMI SUBJEKTAI 
1. Institucijos ir patariamieji organai   
Regionų komitetas Europos duomen ų apsaugos prieži ūros pareig ūnas 
Europos S ąjungos Taryba Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetas 
Europos S ąjungos Teisingumo Teismas Europos ombudsmenas 
Europos Komisija Europos Parlamentas 
Europos Audito R ūmai  
  
2. ES agent ūros  
Europos darbuotoj ų saugos ir sveikatos agent ūra Europos S ąjungos pagrindini ų teisių agentūra 
Europos aviacijos saugos agent ūra Europos tinkl ų ir informacijos apsaugos agent ūra 
Europos lig ų prevencijos ir kontrol ės centras Europos mokymo fondas 
Europos profesinio mokymo pl ėtros centras Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos 
Sąjungos valstybi ų išorės sienų valdymo agent ūra 
Europos aplinkos agent ūra Europos S ąjungos įstaigų vertimo centras 
Europos maisto saugos tarnyba Europos pasaulin ės navigacijos palydov ų sistemos prieži ūros 
institucija (GNSS) 
Europos gyvenimo ir darbo s ąlygų gerinimo fondas Vidaus rinkos derinimo tarnyba (preki ų ženklai ir pramoninis 
dizainas)   
Europos j ūrų saugumo agent ūra Europos geležinkeli ų agentūra 
Europos vaist ų agentūra Bendrijos augal ų veislių tarnyba  
Europos chemini ų medžiagų agentūra Bendrijos žuvininkyst ės kontrolės agentūra 
Branduoli ų sintezės energetikos vystymo agent ūra 
(Europos ITER įgyvendinimo ir branduoli ų sintezės 
energetikos vystymo bendroji įmonė) Europos narkotik ų ir narkomanijos steb ėsenos centras 
Eurojustas**  Europos policijos koledžas (CEPOL)**  
  
Konkurencingumo ir inovacij ų vykdomoji įstaiga  Sveikatos ir vartotoj ų reikalų vykdomoji agent ūra 
Švietimo, garso ir vaizdo bei kult ūros vykdomoji įstaiga  Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga 
Europos mokslini ų tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga*  Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga*  
  
3. Kiti kontroliuojami subjektai   
Europos angli ų ir plieno bendrija (likviduojama)  
  
B. ASOCIJUOTOSIOS ĮMONĖS 
Europos investicij ų fondas  Bendroji įmonė ARTEMIS*  
Bendroji įmonė „Švarus dangus“*   
  
C. BENDROSIOS ĮMONĖS 
Tarptautin ė ITER branduolio sintez ės energijos 
organizacija  Bendroji įmonė „Galileo“  
Bendroji įmonė SESAR  NVI bendroji įmonė* 
  
* Pirm ą kartą konsoliduota 2009 m.  
** Decentralizuota ES įstaiga, priklausanti buvusiai „Policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose“ 
sričiai. 
 
 
LT 114   LT 11. NEKONSOLIDUOTI  SUBJEKTAI 
 
Nors ES valdo toliau išvardyt ų subjektų turtą, jie neatitinka kons olidavimo reikalavim ų ir 
todėl nėra įtraukti į konsoliduot ąsias Europos S ąjungos ataskaitas. 
 
11.1 EUROPOS PL ĖTROS FONDAS (EPF)  
Europos pl ėtros fondas (EPF) yra pagrindin ė Europos S ąjungos vystomojo bendradarbiavimo 
Afrikos, Karib ų baseino ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalyse ir Užj ūrio šalyse ir teritorijose 
(UŠT) pagalbos priemon ė. 1957 m. Romos sutartyje numatyta fond ą įsteigti siekiant teikti 
techninę ir finansin ę pagalbą, iš pradži ų Afrikos šalims, su kuriomi s kai kurias valstybes nares 
siejo istoriniai ryšiai. 
EPF yra finansuojamas ne iš Europos S ąjungos biudžeto, o tiesiogiai valstybi ų narių įnašais, 
dėl kurių susitariama tarpvyriausybin ėse derybose. EPF išteklius valdo Komisija ir EIB. 
Kiekvienas EPF paprastai sudaromas maždaug penkeri ų metų laikotarpiui. 1964 m. sudarius 
pirmąją partneryst ės konvencij ą, EPF programavimo ciklai iš esm ės atitinka partneryst ės 
susitarimų / konvencij ų ciklus. 
EPF yra reglamentuojamas jo paties Finansin iu reglamentu (OL L 78, 2008 3 19), kuriame 
numatytas fondo finansini ų ataskaitų pateikimas atskirai nuo ES finansini ų ataskaitų. EPF 
metinių ataskaitų ir ištekli ų valdymo išor ės kontrolę vykdo Audito R ūmai ir Parlamentas. 
Informaciniais tikslais pateikiamas 8, 9 ir 10-ojo EPF balansas ir ekonomin ės veiklos 
rezultatų ataskaita. 
BALANSAS. 8, 9 ir 10-asis EPF  
  Mln. EUR
2009 12 31 2008 12 31 
 ILGALAIKIS TURTAS  196 269 
    
 TRUMPALAIKIS TURTAS  1 389 957 
    
 IŠ VISO TURTO 1 585 1 226 
    
 TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI (860) (709) 
    
 IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIM Ų (860) (709) 
    
 GRYNASIS TURTAS 725 517 
    
 FONDAI IR REZERVAI   
 Pareikalautasis fondo kapitalas 20 381 17 079 
 Kiti rezervai 2 252 2 252 
 Iš ankstesni ų metų perkelti ekonomin ės veiklos 
rezultatai (18 814) (15 784) 
 Ekonomin ės veiklos metinis rezultatas (3 094) (3 030) 
 GRYNASIS TURTAS 725 517 
 
 
LT 115   LT  
EKONOMIN ĖS VEIKLOS REZULTAT Ų ATASKAITA. 8, 9 ir 10-asis EPF  
  Mln. EUR
2009 m. 2008 m. 
 VEIKLOS ĮPLAUKOS 49 23 
    
 VEIKLOS IŠLAIDOS  (3 192) (3 066) 
    
 PAGRINDIN ĖS VEIKLOS DEFICITAS  (3 143) (3 043) 
    
 FINANSIN Ė VEIKLA  49 13 
    
 METINIS EKONOMIN ĖS VEIKLOS REZULTATAS (3 094) (3 030) 
 
 
11.2 SVEIKATOS DRAUDIMO SISTEMA  
 Sveikatos draudimo sistema – tai si stema, kuria užtikrinamas medicinin ės pagalbos teikimas 
įvairių Europos S ąjungos įstaigų darbuotojams. Sistemos l ėšos yra jos pa čios turtas ir j ų 
Europos S ąjunga nekontroliuoja, nors sistemos finansin į turtą valdo Komisija. Sistem ą 
finansuojama jos nari ų (darbuotoj ų) ir darbdavi ų (institucij ų, agentūrų arba įstaigų) įmokomis. 
Atsiradęs perteklius paliekamas sistemoje. 
 
Sistemą sudaro keturios atskiros dalys: pagrindin ė sistema, apimanti Europos S ąjungos 
institucijų ir agentūrų darbuotojus, ir trys mažesn ės sistemos, apiman čios Florencijos Europos 
universiteto darbuotojus, Eur opos mokyklas ir už ES rib ų dirbančius darbuotojus, pvz., ES 
delegacijų darbuotojus. Visas sist emos turtas 2009 m. gruodžio 31 d. buvo 297 mln. EUR 
(2008 m. – 288 mln. EUR). 
 
11.3 DALYVI Ų GARANTIJ Ų FONDAS (DGF)
 
 
Tam tikras išankstinio finansavimo sumas, išmok ėtas įgyvendinant Mokslini ų tyrimų ir 
technologin ės plėtros septint ąją bendrąją program ą (7BP), faktiškai garantuoja Dalyvi ų 
garantijų fondas (DGF). Tai savitarpio paramos priemon ė, kuria padengiama ES ir dalyvi ų 
finansinė rizika, patiriama įgyvendinant netiesioginius 7BP veiksmus, o įgyvendinimas 
užtikrinamas fondo kapitalu ir pal ūkanomis. Visi netiesiogini ų veiksmų, kuriems skiriama 
dotacija, dalyviai DGF kapita lui skiria 5 % viso ES įnašo, kol įgyvendinamas konkretus 
veiksmas. Kadangi dalyviai yra DGF savininkai,  ES (atstovaujama Komisijos) veikia kaip 
vykdomasis j ų įgaliotinis. 2009 m. gruodžio 31 d. visas DGF turtas buvo 580 mln. EUR 
(2008 m. – 283 mln. EUR). DGF l ėšos yra jo paties turtas ir j ų Europos S ąjunga 
nekontroliuoja, nors fondo finansin į turtą valdo Komisija. 
 
LT 116   LT  
II DALIS. EUROPOS  SĄJUNGOS  KONSOLIDUOTOSIOS  BIUDŽETO  VYKDYMO  
ATASKAITOS  IR AIŠKINAMOSIOS  PASTABOS 
 
LT 117   LT KONSOLIDUOTOSIOS  BIUDŽETO  VYKDYMO  ATASKAITOS  
                
 
                             
* Reikėtų pastebėti, kad skai čius suapvalinant iki milijon ų eurų kai kuri ų šiose biudžeto 
lentelėse pateikiam ų finansini ų duomenų suma gali b ūti netiksli 
 
LT 118   LT KONSOLIDUOTOSIOS BIUDŽETO  VYKDYMO ATASKAITOS: 
 1. Biudžeto vykdymo rezultatas 114 
 2. Biudžeto ir faktini ų sumų lyginamoji ataskaita 115 
 
Įplaukos: 
 3. Konsoliduotoji biudžeto įplaukų vykdymo suvestin ė 117 
 
Išlaidos: 
 4. Įsipareigojim ų ir mokėjimų asignavim ų išskaidymas ir poky čiai 
 pagal finansin ės programos išlaid ų kategorij ą 118 
 5. Įsipareigojim ų asignavim ų vykdymas pagal finansin ės programos išlaid ų kategorij ą 
 118 
 6. Mok ėjimų asignavim ų vykdymas pagal finansin ės programos išlaid ų kategorij ą
 118 
 7. Ne įvykdytų įsipareigojim ų pokyčiai pagal finansin ės programos išlaid ų kategorij ą
 119 
 8. Ne įvykdytų įsipareigojim ų išskaidymas pagal prisi ėmimo metus ir finansin ės 
 programos išlaid ų kategorij ą 120 
 9. Įsipareigojim ų ir mokėjimų asignavim ų išskaidymas ir poky čiai pagal 
 politikos sritis 121  10. Įsipareigojim ų asignavim ų vykdymas pagal politikos sritis 122 
 11. Mok ėjimų asignavim ų vykdymas pagal politikos sritis 123 
 12. Ne įvykdytų įsipareigojim ų pokyčiai pagal politikos sritis 124 
 13. Ne įvykdytų įsipareigojim ų išskaidymas pagal prisi ėmimo metus ir politikos sritis
 125 
 
Institucijos: 
 14. Konsoliduotoji biudžeto įplaukų vykdymo suvestin ė pagal institucijas 126 
 15. Įsipareigojim ų ir mokėjimų asignavim ų vykdymas pagal institucijas 127 
 
Agentūros: 
 16. Agent ūrų pajamos: biudžeto prognoz ės, teisės į gautinas sumas ir gautos sumos
 128 
 17. Įsipareigojim ų ir mokėjimų asignavimai pagal agent ūras 129 
 18. Biudžeto rezultatas, į
skaitant agent ūras 130 
 
LT 119   LT BIUDŽETO VYKDY MO REZULTATAS  
1: 2009 M. BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS  Mln. EUR
  IŠ VISO 
2009 M. IŠ VISO 
2008 M. 
Finansini ų metų įplaukos  117 626 121 584
Mokėjimai pagal einam ųjų metų asignavimus  (116 579) (115 550)
Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus  (1 759) (3 914)
Atšaukti nepanaudoti mok ėjimų asignavimai, perkelti iš N-1 met ų 2 791 188
Valiutų keitimo kurs ų pokyčiai per metus  185 (498)
Biudžeto vykdymo rezultatas*  2 264 1 810
* Iš kurio ELPA sumos iš viso sudaro  11 mln. EUR 2009 m. ir 14 mln. EUR 2008 m.  
 Europos S ąjungos biudžeto perteklius gr ąžinamas valstyb ėms narėms per kitus metus, atimant sumas, 
kurias jos turi mok ėti tais metais. 
 
 
LT 120   LT  
* įskaitant perkeltus asignavimus ir asignuot ąsias įplaukas 2. BIUŽDETO IR FAKTINI Ų SUMŲ LYGINAMOJI ATASKAITA  
ĮPLAUKOS 
 Mln. EUR 
 
Antraštin ė dalis Pradinis biudžetas Galutinis 
biudžetas Teisės į gautinas 
sumas Įplaukos Skirtumas  
Galutinės - Faktin ėsĮplaukos, kaip 
biudžeto % dalis Neįvykdyta 
 1 2 3 4 5=2-4 6=4/2 7=3-4 
1. Nuosavi ištekliai 114 736 110 238 110 462 110 373 -135 100,12 % 89 
3. Perteklius, liku čiai ir patikslinimai  0 410 330 330 80 80,56 % 0 
4. Įplaukos, gautos iš instituc ijose ir kitose Bendrijos 
įstaigose dirban čių asmenų 1 120 1 120 1 033 1 025 94 91,59 % 7 
5. Įplaukos, gautos iš institucij ų administracin ės 
veiklos  77 85 436 335 -250 394,05 % 101 
6. Įnašai ir gr ąžinamosios išmokos pagal Bendrijos 
susitarimus ir programas  10 368 4 834 4 559 -4 191 1 238,97 % 275 
7. Palūkanos už pav ėluotus mok ėjimus ir baudos  123 757 12 774 933 -176 123,25 % 11 841 
8. Skolinimosi ir skolinimo operacijos  0 0 80 4 -4 - 76 
9. Įvairios įplaukos  30 58 85 66 -8 114,11 % 19 
Iš viso  116 096 113 035 130 032 117 626 -4 590 104,06 % 12 407 
        
IŠLAIDOS PAGAL FINANSIN ĖS PROGRAMOS IŠLAID Ų KATEGORIJ Ą Mln. EUR  
 
Finansinės programos išlaid ų kategorija Pradinis biudžetas Galutinis 
biudžetas (*) Atlikti mok ėjimai Skirtumas 
Galutinės - 
Faktinės % Perkelti 
asignavimai Nebegaliojantys 
asignavimai 
 1 2 3 4=2-3 5=3/2 6 7=2-3-6 
1. Tvarusis augimas  46 000 47 520 44 684 2 837 94,03 % 2 381 456 
2. Gamtos ištekli ų išsaugojimas ir valdymas  52 566 57 107 55 877 1 230 97,85 % 986 244 
3. Pilietyb ė, laisvė, saugumas ir teisingumas  1 296 2 174 1 993 181 91,66 % 75 106 
4. ES kaip pasaulinio masto partner ė 8 324 8 804 7 983 821 90,67 % 220 601 
5. Administravimas  7 701 8 754 7 615 1 139 86,99 % 857 281 
6. Kompensacijos  209 209 209 0 100,00 % 0 0 
Iš viso  116 096 124 569 118 361 6 208 95,02 % 4 519 1 688 
 
LT 121   LT 2. BIUŽDETO IR FAKTINI Ų SUMŲ LYGINAMOJI ATASKAITA (T ĘSINYS)  
IŠLAIDOS PAGAL POLITIKOS SRITIS Mln. EUR  
 
Politikos sritis Pradinis biudžetas Galutinis biudžetas 
(*) Atlikti mok ėjimai Skirtumas 
Galutinės - 
Faktinės % Perkelti 
asignavimai Nebegaliojantys 
asignavimai 
 1 2 3 4=2-3 5=3/2 6 7=2-3-6 
01 Ekonomikos ir finans ų reikalai 487 345 327 18 94,82 % 14 4 
02 Įmonės 601 705 558 147 79,21 % 89 58 
03 Konkurencija 90 107 95 12 88,32 % 10 2 
04 Užimtumas ir socialiniai reikalai 11 203 9 929 8 906 1 023 89,70 % 755 268 
05 Žemės ūkis ir kaimo pl ėtra 51 478 56 413 55 209 1 204 97,87 % 954 249 
06 Energetika ir transportas 2 481 2 480 2 253 227 90,84 % 177 51 
07 Aplinka 496 409 356 52 87,17 % 30 22 
08 Moksliniai tyrimai 4 960 5 644 4 826 818 85,50 % 789 30 
09 Informacin ė visuomen ė ir žiniasklaida 1 356 1 552 1 375 177 88,58 % 173 5 
10 Tiesioginiai moksliniai tyrimai 366 735 411 324 55,87 % 314 10 
11 Žuvininkyst ė ir jūrų reikalai 927 715 592 122 82,87 % 19 103 
12 Vidaus rinka 66 76 66 10 86,89 % 7 3 
13 Regionin ė politika 24 570 26 793 26 740 53 99,80 % 15 38 
14 Mokes čiai ir muit ų sąjunga 106 131 120 11 91,54 % 9 3 
15 Švietimas ir kult ūra 1 363 1 654 1 495 159 90,38 % 153 6 
16 Komunikacija  211 229 204 25 89,22 % 16 8 
17 Sveikata ir vartotoj ų apsauga  582 632 526 106 83,25 % 35 71 
18 Laisvės, saugumo ir teisingumo erdv ė 678 830 744 86 89,64 % 16 70 
19 Išorės santykiai 3 579 3 805 3 673 131 96,55 % 72 59 
20 Prekyba 79 88 77 10 88,09 % 8 3 
21 Vystymasis ir santykiai su AKR valstyb ėmis 1 680 1 872 1 698 174 90,68 % 138 37 
22 Plėtra 1 661 1 437 1 308 128 91,08 % 18 110 
23 Humanitarin ė pagalba 797 859 800 59 93,13 % 47 12 
24 Kova su suk čiavimu 74 80 71 9 88,65 % 7 2 
25 Komisijos politikos koordinavimas ir teisin ės 
konsultacijos 188 212 185 27 87,27 % 20 7 
26 Komisijos vykdomas administravimas 986 1 226 1 034 192 84,34 % 164 28 
27 Biudžetas 278 285 271 14 95,19 % 12 1 
28 Auditas 11 12 10 1 90,05 % 1 0 
29 Statistika 101 138 120 18 87,27 % 15 3 
30 Pensijos ir susijusios išlaidos  1 160 1 136 1 117 19 98,36 % 0 19 
31 Kalbos tarnybos 389 479 422 58 87,91 % 53 5 
40 Rezervai 244 229 0 229 0,00 % 0 229 
90 Kitos institucijos 2 848 3 334 2 771 563 83,12 % 392 171 
 
LT 122   LT  Iš viso 116 096 124 569 118 361 6 208 95,02 % 4 519 1 688 
* įskaitant perkeltus asignavimus ir asignuot ąsias įplaukas  
 
LT 123   LT 3. 2009 M. BIUDŽETO ĮPLAUKŲ VYKDYMO SUVESTIN Ė 
 Mln. EUR  
Antraštin ė dalis Pajamų asignavimai Teisės į gautinas sumas Įplaukos Įplaukos, kaip  Neįvykdyta 
 Pradinė suma Galutinė sumaEinamųjų metų 
suma Perkelti 
asignavimai Iš viso Iš šiais metais 
gautinų sumų Iš perkelt ų 
gautinų sumų Iš viso biudžeto % 
dalis  
1. Nuosavi ištekliai 114 736 110 238 109 103 1 358 110 462 109 098 1 275 110 373 100,12 % 89 
3. Perteklius, liku čiai ir patikslinimai  0 410 330 0 330 330 0 330 80,56 % 0 
4. Įplaukos, gautos iš Bendrijos institucijose ir kitose 
Bendrijos įstaigose dirban čių asmenų 1 120 1 120 1 026 7 1 033 1 020 6 1 025 91,59 % 7 
5. Įplaukos iš institucij ų administracini ų operacijų 77 85 345 90 436 309 26 335 394,05 % 101 
6. Įnašai ir gr ąžinamosios išmokos pagal Bendrijos 
susitarimus ir programas  10 368 4 430 404 4 834 4 277 282 4 559 1238,97 % 275 
7. Palūkanos už pav ėluotus mok ėjimus ir baudos  123 757 2 836 9 938 12 774 193 740 933 123,25 % 11 841 
8. Skolinimosi ir skolinimo operacijos  0 0 53 27 80 1 3 4  76 
9. Įvairios įplaukos  30 58 53 32 85 47 20 66 114,11 % 19 
Iš viso 116 096 113 035 118 175 11 857 130 032 115 274 2 351 117 626 104,06 % 12 407 
           
1 antraštin ės dalies išskaidymas. Nuosavi ištekliai  
Skyrius Pajamų asignavimai Teisės į gautinas sumas Įplaukos Įplaukos, kaip  Neįvykdyta 
 Pradinė suma Galutinė sumaEinamųjų metų 
suma Perkelti 
asignavimai Iš viso Iš šiais metais 
gautinų sumų Iš perkelt ų 
gautinų sumų  Iš viso  biudžeto % 
dalis  
10. Žemės ūkio muitai 1 404 0 -350 350 0 -350 350 0  0 
11. Cukraus mokes čiai 147 139 104 28 132 104 28 132 94,40 % 0 
12. Muitai 17 656 14 441 13 505 980 14 485 13 499 897 14 397 99,69 % 89 
13. PVM  19 616 13 668 13 743 0 13 743 13 743 0 13 743 100,54 % 0 
14. BNP  75 914 81 989 82 413 0 82 413 82 413 0 82 413 100,52 % 0 
15. Biudžeto disbalanso korekcija  0 0 -315 0 -315 -315 0 -315 - 0 
16. Nyderland ų ir Švedijos BNP pagr įstų įnašų 
sumažinimas  0 0 4 0 4 4 0 4 - 0 
Iš viso  114 736 110 238 109 103 1 358 110 462 109 098 1 275 110 373 100,12 % 89 
           
3 antraštin ės dalies išskaidymas. Perteklius, liku čiai ir patikslinimai  
Skyrius  Pajamų asignavimai  Teisės į gautinas sumas  Įplaukos  Įplaukos, kaip  Neįvykdyta  
 Pradinė suma Galutinė sumaEinamųjų metų 
suma Perkelti 
asignavimai Iš viso Iš šiais metais 
gautinų sumų Iš perkelt ų 
gautinų sumų Iš viso biudžeto % 
dalis  
30. Praėjusių metų perteklius  0 1 796 1 796 0 1 796 1 796 0 1 796 100,00 % 0 
31. PVM liku čiai 0 -954 -946 0 -946 -946 0 -946 99,17 % 0 
32. BNP liku čiai 0 -432 -431 0 -431 -431 0 -431 99,70 % 0 
34. Patikslinimas d ėl nedalyvavimo TVR politikoje  0 0 6 0 6 6 0 6 - 0 
35. Jungtinei Karalystei  taikomos korekcijos 
patikslinimas  0 0 -6 0 -6 -6 0 -6 - 0 
 
LT 124   LT 37. Sprendimo 2007/436/EB d ėl nuosavų išteklių 
patikslinimas  0 0 -89 0 -89 -89 0 -89 - 0 
Iš viso 0 410 330 0 330 330 0 330 80,56 % 0 
 
LT 125   LT  
4. ĮSIPAREIGOJIM Ų IR MOK ĖJIMŲ ASIGNAVIM Ų IŠSKAIDYMAS IR POKY ČIAI 
PAGAL FINANSIN ĖS PROGRAMOS IŠLAID Ų KATEGORIJ Ą 
 Mln. EUR 
 Įsipareigojim ų asignavimai  Mokėjimų asignavimai  
Finansinės programos 
išlaidų kategorija Patvirtinti 
asignavimai Pakeitimai 
(perkėlimai ir 
taisomasis 
biudžetas) 
 Perkelti 
asignavimai 
 Asignuotosi
os įplaukosIš viso 
papildomai Iš viso leista Patvirtinti 
asignavimai Pakeitimai (perk ėlimai 
ir taisomasis biudžetas)
 Perkelti 
asignavimaiAsignuotosi
os įplaukosIš viso 
papildomai Iš viso leista 
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
1 Tvarusis augimas  60 196 2 003 19 1 705 1 724 63 923 46 000 -795 176 2 139 2 315 47 520 
2 Gamtos ištekli ų 
išsaugojimas ir valdymas  56 121 585 0 6 011 6 012 62 718 52 566 -2 290 829 6 002 6 831 57 107 
3 Pilietyb ė, laisvė, saugumas 
ir teisingumas  1 515 617 83 113 196 2 328 1 296 725 23 131 153 2 174 
4 ES kaip pasaulinio masto 
partnerė 8 104 0 271 339 610 8 714 8 324 -224 378 326 704 8 804 
5 Administravimas  7 701 -100 8 416 424 8 025 7 701 -101 725 429 1 154 8 754 
6 Kompensacijos  209 0 0 0 0 209 209 0 0 0 0 209 
Iš viso  133 846 3 105 381 8 585 8 966 145 917 116 096 -2 686 2 132 9 026 11 158 124 569 
          
5. ĮSIPAREIGOJIM Ų ASIGNAVIM Ų VYKDYMAS PAGAL FINANSIN ĖS PROGRAMOS IŠLAID Ų KATEGORIJ Ą 
     Mln. EUR  
Finansinės programos išlaid ų 
kategorija Prisiimti įsipareigojimai Į 2010 m. perkelti asignavimai  Nebegaliojantys asignavimai Leistieji 
įsipareigojim ų 
asignavimai Iš metų 
asignavim ų 
 Iš perkėlimų Iš 
asignuotų
jų 
įplaukų Iš viso % Asignuotos
ios 
įplaukos Perkėlima
i pagal 
sprendim ąIš viso % Iš metų 
asignavim ų Iš perkėlimų Asignuoto
sios 
įplaukos 
(ELPA) Iš viso % 
 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+
12+13 15=14/1 
 
1 Tvarusis augimas  63 923 61 630 19 796 62 444 97,69 % 908 64 972 1,52 % 505 0 1 507 0,79 % 
2 Gamtos ištekli ų išsaugojimas ir 
valdymas 62 718 56 413 0 5 072 61 484 98,03 % 940 253 1 193 1,90 % 41 0 0 41 0,07 % 
3 Pilietyb ė, laisvė, saugumas ir 
teisingumas 2 328 2 118 83 63 2 264 97,27 % 50 0 50 2,15 % 14 0 0 14 0,59 % 
4 ES kaip pasaulinio masto partner ė 8 714 8 038 271 173 8 481 97,34 % 166 0 166 1,91 % 66 0 0 66 0,76 % 
5 Administravimas 8 025 7 398 8 255 7 662 95,48 % 161 11 172 2,14 % 191 0 0 191 2,38 % 
6 Kompensacijos 209 209 0 0 209 100,00 % 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 
 
LT 126   LT Iš viso 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1,75 % 817 0 2 819 0,56 % 
 
LT 127   LT 6. MOKĖJIMŲ ASIGNAVIM Ų VYKDYMAS PAGAL FINANSIN ĖS PROGRAMOS IŠLAID Ų KATEGORIJ Ą 
              Mln. EUR  
Atlikti mok ėjimai Į 2010 m. perkelti asignavimai  Nebegaliojantys asignavimai Finansinės 
programos 
išlaidų 
kategorija Leistieji 
mokėjimų 
asignavimai Iš metų 
asignavim
ų Iš 
perkėlimų Iš 
asignuotųj
ų įplaukų Iš viso % Automatin
iai 
perkėlimai Perkėlim
ai pagal 
sprendi
mą Asignuotos
ios 
įplaukos Iš viso % Iš metų 
asignavim
ų Iš 
perkėli
mų Asignuotos
ios 
įplaukos 
(ELPA) Iš viso % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+
8+9 11=10/1 12 13 14 
 15=12
+ 
13+14 16= 
15/1 
 
1 Tvarusis augimas  47 520 43 866 133 684 44 684 94,03 % 129 808 1 443 2 381 5,01 % 401 43 12 456 0,96 % 
2 Gamtos ištekli ų 
išsaugojimas ir 
valdymas 57 107 50 026 773 5 078 55 877 97,85 % 47 15 924 986 1,73 % 188 56 0 244 0,43 % 
3 Pilietyb ė, laisvė, 
saugumas ir 
teisingumas 2 174 1 915 15 63 1 993 91,66 % 7 2 67 75 3,46 % 98 7 1 106 4,88 % 
4 ES kaip 
pasaulinio masto partnerė 8 804 7 564 224 195 7 983 90,67 % 43 46 131 220 2,50 % 447 154 0 601 6,83 % 
5 Administravimas 8 754 6 745 637 233 7 615 86,99 % 651 11 196 857 9,79 % 193 88 0 281 3,21 % 
6 Kompensacijos 209 209 0 0 209 100,00 % 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 
Iš viso  124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
 
LT 128   LT 7. NEĮVYKDYT Ų ĮSIPAREIGOJIM Ų POKYČIAI PAGAL FINANSIN ĖS PROGRAMOS IŠLAID Ų KATEGORIJ Ą 
  Mln. EUR 
Neįvykdyti įsipareigojimai ankstesni ų metų pabaigoje Metų įsipareigojimai  
Finansinės programos 
išlaidų kategorija Iš ankstesni ų metų 
perkelti 
įsipareigojimai Panaikintieji 
įsipareigojimai / 
Perkainojimas / 
Atšaukti 
įsipareigojimai 
 Mokėjimai 
 Neįvykdyti 
įsipareigojimai 
metų pabaigoje Metų 
įsipareigojimai Mokėjimai 
 Įsipareigojim ų, 
kurių negalima 
perkelti, 
atšaukimas Neįvykdyti 
įsipareigojimai 
metų pabaigoje Iš viso ne įvykdytų 
įsipareigojim ų metų 
pabaigoje 
1 Tvarusis augimas  119 797 -647 -39 892 79 259 62 444 -4 792 -10 57 642 136 901 
2 Gamtos ištekli ų 
išsaugojimas ir valdymas 14 123 -189 -7 370 6 564 61 484 -48 507 -0 12 977 19 541 
3 Pilietyb ė, laisvė, 
saugumas ir teisingumas 1 535 -144 -560 830 2 264 -1 433 0 832 1 662 
4 ES kaip pasaulinio masto partner ė 18 840 -876 -5 455 12 509 8 481 -2 528 -1 5 953 18 462 
5 Administravimas 750 -90 -646 15 7 662 -6 970 -1 692 706 
6 Kompensacijos 0 0 0 0 209 -209 0 0 0 
Iš viso 155 045 -1 946 -53 923 99 177 142 545 -64 438 -12 78 095 177 272 
 
8. NEĮVYKDYT Ų ĮSIPAREIGOJIM Ų IŠSKAIDYMAS PAGAL PRISI ĖMIMO METUS IR FINANSIN ĖS PROGRAMOS IŠLAID Ų 
KATEGORIJ Ą 
 Mln. EUR 
Finansinės programos išlaid ų kategorija <2003 2003 2004 2005 2006 2007  2008  2009  Iš viso 
1 Tvarusis augimas 626 624 1 268 2 814 18 348 11 584 43 995 57 642 136 901 
2 Gamtos ištekli ų išsaugojimas ir valdymas 73 23 27 98 1 912 167 4 264 12 977 19 541 
3 Pilietyb ė, laisvė, saugumas ir teisingumas 18 15 36 45 86 257 373 832 1 662 
4 ES kaip pasaulinio masto partner ė 991 431 711 1 020 2 632 2 455 4 270 5 953 18 462 
5 Administravimas 0 0 0 0 0 1 14 692 706 
Iš viso 1 709 1 093 2 042 3 977 22 978 14 463 52 915 78 095 177 272 
 
 
LT 129   LT  9. ĮSIPAREIGOJIM Ų IR MOK ĖJIMŲ ASIGNAVIM Ų IŠSKAIDYMAS IR POKY ČIAI PAGAL POLITIKOS SRITIS  
 Mln. EUR 
 Įsipareigojim ų asignavimai  Mokėjimų asignavimai  
Politikos sritis Patvirtinti 
asignavimaiPakeitimai 
(perkėlimas, 
taisomasis 
biudžetas)  Perkelti 
asignavimai Asignuotosios 
įplaukos Iš viso 
papildomai Iš viso leista Patvirtinti 
asignavimaiPakeitimai 
(perkėlimas, 
taisomasis 
biudžetas) Perkelti 
asignavima
i Asignuotosio
s įplaukos Iš viso 
papildomai Iš viso leista 
 1 2 3 4 5=3+4 6=1+2+5 7 8 9 10 11=9+10 12=7+8+11 
01 Ekonomikos ir finans ų reikalai 442 -17 0 20 20 445 487 -179 16 21 37 345 
02 Įmonės 663 -2 0 96 96 757 601 -22 20 105 125 705 
03 Konkurencija 90 -0 0 4 4 94 90 -0 13 4 17 107 
04 Užimtumas ir socialiniai reikalai 11 188 51 2 14 16 11 255 11 203 -1 305 18 13 31 9 929 
05 Žemės ūkis ir kaimo pl ėtra 54 682 586 0 5 993 5 993 61 260 51 478 -2 030 972 5 993 6 964 56 413 
06 Energetika ir transportas 2 740 1 998 1 120 121 4 589 2 481 -171 21 150 171 2 480 
07 Aplinka 483 -23 0 27 27 488 496 -126 20 19 39 409 
08 Moksliniai tyrimai 4 665 70 0 654 654 5 388 4 960 -411 46 1 049 1 095 5 644 
09 Informacin ė visuomen ė ir žiniasklaida 1 512 -71 0 168 168 1 609 1 356 -71 16 252 267 1 552 
10 Tiesioginiai moksliniai tyrimai 371 0 0 424 424 795 366 -5 38 337 374 735 
11 Žuvininkyst ė ir jūrų reikalai 1 014 -35 0 6 6 985 927 -222 4 6 10 715 
12 Vidaus rinka 66 -0 0 2 2 68 66 -0 7 2 10 76 
13 Regionin ė politika 37 901 629 24 6 30 38 560 24 570 2 027 192 3 195 26 793 
14 Mokes čiai ir muit ų sąjunga 131 -1 0 3 3 134 106 13 9 3 12 131 
15 Švietimas ir kult ūra 1 401 -2 0 292 292 1 691 1 363 -38 17 312 328 1 654 
16 Komunikacija  214 -0 0 4 4 217 211 -3 17 3 20 229 
17 Sveikata ir vartotoj ų apsauga  624 49 0 22 22 695 582 -1 30 22 52 632 
18 Laisvės, saugumo ir teisingumo erdv ė 924 1 75 31 107 1 032 678 110 14 28 43 830 
19 Išorės santykiai 4 072 -12 0 107 107 4 168 3 579 91 50 84 134 3 805 
20 Prekyba 80 -2 0 2 2 81 79 1 6 2 9 88 
21 Vystymasis ir santykiai su AKR valstyb ėmis 1 894 93 265 178 443 2 430 1 680 -21 32 180 213 1 872 
22 Plėtra 1 081 0 6 45 51 1 132 1 661 -296 16 56 72 1 437 
23 Humanitarin ė pagalba 797 110 0 8 8 915 797 49 6 7 13 859 
24 Kova su suk čiavimu 78 0 0 0 0 78 74 0 6 0 6 80 
25 Komisijos politikos koordinavimas ir teisin ės 
konsultacijos 188 -2 0 8 8 194 188 -2 18 8 25 212 
26 Komisijos vykdomas administravimas 981 12 0 99 99 1 093 986 13 126 101 227 1 226 
27 Biudžetas 278 -9 0 5 5 274 278 -9 10 5 16 285 
28 Auditas 11 -0 0 1 1 11 11 -0 1 1 1 12 
29 Statistika 133 -1 0 11 11 143 101 14 7 16 23 138 
30 Pensijos ir susijusios išlaidos  1 160 -24 0 0 0 1 136 1 160 -24 0 0 0 1 136 
31 Kalbos tarnybos 389 -10 0 77 77 456 389 -10 24 77 101 479 
40 Rezervai 744 -241 0 0 0 503 244 -15 0 0 0 229 
90 Kitos institucijos 2 848 -43 8 156 164 2 970 2 848 -43 361 167 528 3 334 
 
LT 130   LT Iš viso 133 846 3 105 381 8 585 8 966 145 917 116 096 -2 686 2 132 9 026 11 158 124 569 
 
LT 131   LT  10. ĮSIPAREIGOJIM Ų ASIGNAVIM Ų VYKDYMAS PAGAL POLITIKOS SRITIS   Mln. EUR  
Prisiimti įsipareigojimai Į 2010 m. perkelti asignavimai  Nebegaliojantys asignavimai Politikos sritis Leistieji 
įsipareigojim ų 
asignavimai 
 Iš metų 
asignavim ų Iš 
perkėlim
ų Asignuotosi
os įplaukosIš viso 
 % 
 Asignuoto
sios 
įplaukos Perkėli
mai 
pagal 
sprendi
mą Iš viso % Iš metų 
asignavim
ų Iš 
perkėlim
ų Asignuoto
sios 
įplaukos 
(ELPA) Iš viso % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 =11+12+13 15=14/1 
01 Ekonomikos ir finans ų reikalai 445 421 0 19 440 98,90 % 2 0 2 0,35 % 3 0 0 3 0,76 % 
02 Įmonės 757 657 0 41 698 92,12 % 55 0 55 7,32 % 4 0 0 4 0,56 % 
03 Konkurencija 94 90 0 2 92 97,29 % 2 0 2 1,96 % 1 0 0 1 0,75 % 
04 Užimtumas ir socialiniai reikalai 11 255 11 186 2 8 11 196 99,47 % 6 40 46 0,41 % 13 0 0 13 0,12 % 
05 Žemės ūkis ir kaimo pl ėtra 61 260 54 989 0 5 065 60 054 98,03 % 928 252 1 180 1,93 % 26 0 0 26 0,04 % 
06 Energetika ir transportas 4 859 4 727 1 76 4 803 98,86 % 44 0 44 0,91 % 11 0 0 12 0,24 % 
07 Aplinka 488 451 0 9 460 94,25 % 19 0 19 3,83 % 9 0 0 9 1,92 % 
08 Moksliniai tyrimai 5 388 4 732 0 352 5 084 94,35 % 301 0 301 5,59 % 3 0 0 3 0,06 % 
09 Informacin ė visuomen ė ir žiniasklaida 1 609 1 440 0 115 1 556 96,68 % 52 0 52 3,25 % 1 0 0 1 0,07 % 
10 Tiesioginiai moksliniai tyrimai 795 365 0 67 433 54,39 % 357 4 361 45,37 % 2 0 0 2 0,24 % 
11 Žuvininkyst ė ir jūrų reikalai 985 974 0 2 976 99,07 % 4 1 4 0,45 % 5 0 0 5 0,48 % 
12 Vidaus rinka 68 65 0 1 66 96,60 % 1 0 1 1,62 % 1 0 0 1 1,78 % 
13 Regionin ė politika 38 560 38 495 24 5 38 523 99,90 % 2 20 22 0,06 % 15 0 0 15 0,04 % 
14 Mokes čiai ir muit ų sąjunga 134 125 0 1 126 94,45 % 2 0 2 1,22 % 6 0 0 6 4,33 % 
15 Švietimas ir kult ūra 1 691 1 397 0 169 1 566 92,61 % 123 0 124 7,30 % 1 0 0 1 0,08 % 
16 Komunikacija  217 212 0 2 214 98,32 % 1 0 1 0,64 % 2 0 0 2 1,04 % 
17 Sveikata ir vartotoj ų apsauga  695 665 0 11 675 97,17 % 11 0 11 1,59 % 9 0 0 9 1,24 % 
18 Laisvės, saugumo ir teisingumo erdv ė 1 032 916 75 17 1 008 97,67 % 15 0 15 1,42 % 9 0 0 9 0,91 % 
19 Išorės santykiai 4 168 4 052 0 53 4 105 98,51 % 54 0 54 1,29 % 8 0 0 8 0,20 % 
20 Prekyba 81 76 0 1 78 96,18 % 1 0 1 1,63 % 2 0 0 2 2,20 % 
21 Vystymasis ir santykiai su AKR 
valstybėmis 2 430 1 982 265 78 2 325 95,68 % 100 0 100 4,11 % 5 0 0 5 0,21 % 
22 Plėtra 1 132 1 079 6 35 1 120 98,96 % 10 1 10 0,91 % 1 0 0 1 0,12 % 
23 Humanitarin ė pagalba 915 906 0 7 913 99,79 % 1 0 1 0,11 % 1 0 0 1 0,10 % 
24 Kova su suk čiavimu 78 77 0 0 77 98,64 % 0 0 0 0,00 % 1 0 0 1 1,36 % 
25 Komisijos politikos koordinavimas ir 
teisinės konsultacijos 194 183 0 4 187 96,65 % 4 0 4 1,97 % 3 0 0 3 1,38 % 
26 Komisijos vykdomas administravimas 1 093 985 0 63 1 048 95,92 % 36 0 36 3,34 % 8 0 0 8 0,74 % 
27 Biudžetas 274 268 0 3 272 99,07 % 2 0 2 0,74 % 1 0 0 1 0,19 % 
28 Auditas 11 10 0 0 11 96,77 % 0 0 0 1,93 % 0 0 0 0 1,30 % 
29 Statistika 143 129 0 4 133 92,73 % 7 0 7 4,94 % 3 0 0 3 2,33 % 
30 Pensijos ir susijusios išlaidos  1 136 1 117 0 0 1 117 98,36 % 0 0 0 0,00 % 19 0 0 19 1,84 % 
31 Kalbos tarnybos 456 375 0 49 424 93,01 % 28 0 28 6,25 % 3 0 0 3 0,74 % 
40 Rezervai 503 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0,00 % 503 0 0 503 100,00 
% 
 
LT 132   LT 90 Kitos institucijos 2 970 2 659 8 100 2 767 93,16 % 56 10 66 2,22 % 137 0 0 137 4,62 % 
Iš viso 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1,75 % 817 0 2 819 0,56 % 
 
LT 133   LT 11. MOK ĖJIMŲ ASIGNAVIM Ų VYKDYMAS PAGAL POLITIKOS SRITIS  
  Mln. EUR 
Politikos sritis Atlikti mok ėjimai Į 2010 m. perkelti asignavimai  Nebegaliojantys asignavimai 
 Leistieji 
Asignavim
ai 
asignavim
ai Iš metų 
asignavim ųIš 
perkėlimųAsignuotosi
os įplaukosIš viso % Automatin
iai 
perkėlimai Perkėli
mai 
pagal 
sprendi
mą Asignuoto
sios 
įplaukos Iš viso % Iš metų 
asignavim
ų Iš 
perkėli
mų Asignuot
osios 
įplaukos 
(ELPA)Iš viso % 
 1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+8+
9 11=10/1 12 13 14 15=12+ 
13+14 16=15/1 
01 Ekonomikos ir finans ų reikalai 345 300 15 13 327 94,82 % 6 0 9 14 4,10 % 3 1 0 4 1,08 % 
02 Įmonės 705 514 16 28 558 79,21 % 13 0 76 89 12,57 % 52 4 2 58 8,22 % 
03 Konkurencija 107 82 11 2 95 88,32 % 8 0 2 10 9,40 % 1 2 0 2 2,28 % 
04 Užimtumas ir socialiniai reikalai 9 929 8 886 13 7 8 906 89,70 % 17 732 6 755 7,60 % 263 5 0 268 2,70 % 
05 Žemės ūkis ir kaimo pl ėtra 56 413 49 365 780 5 064 55 209 97,87 % 26 0 929 954 1,69 % 58 192 0 249 0,44 % 
06 Energetika ir transportas 2 480 2 177 16 61 2 253 90,84 % 17 75 85 177 7,12 % 41 5 4 51 2,04 % 
07 Aplinka 409 328 16 12 356 87,17 % 18 6 7 30 7,40 % 19 3 0 22 5,44 % 
08 Moksliniai tyrimai 5 644 4 490 36 300 4 826 85,50 % 44 0 745 789 13,97 % 16 10 4 30 0,53 % 
09 Informacin ė visuomen ė ir žiniasklaida 1 552 1 268 13 94 1 375 88,58 % 15 0 158 173 11,13 % 2 2 0 5 0,30 % 
10 Tiesioginiai moksliniai tyrimai 735 321 34 56 411 55,87 % 32 2 280 314 42,73 % 6 4 0 10 1,40 % 
11 Žuvininkyst ė ir jūrų reikalai 715 588 3 2 592 82,87 % 4 11 4 19 2,69 % 102 1 0 103 14,45 % 
12 Vidaus rinka 76 59 6 1 66 86,89 % 6 0 1 7 9,47 % 1 1 0 3 3,64 % 
13 Regionin ė politika 26 793 26 564 174 1 26 740 99,80 % 13 0 2 15 0,06 % 20 18 0 38 0,14 % 
14 Mokes čiai ir muit ų sąjunga 131 111 8 1 120 91,54 % 7 0 2 9 6,53 % 1 1 0 3 1,92 % 
15 Švietimas ir kult ūra 1 654 1 310 15 171 1 495 90,38 % 14 0 140 153 9,27 % 3 2 1 6 0,35 % 
16 Komunikacija  229 189 13 2 204 89,22 % 15 0 2 16 7,17 % 5 4 0 8 3,61 % 
17 Sveikata ir vartotoj ų apsauga  632 484 28 14 526 83,25 % 28 0 7 35 5,58 % 68 2 0 71 11,16 % 
18 Laisvės, saugumo ir teisingumo erdv ė 830 718 7 19 744 89,64 % 6 0 9 16 1,89 % 63 7 0 70 8,47 % 
19 Išorės santykiai 3 805 3 576 38 59 3 673 96,55 % 43 6 24 72 1,90 % 46 12 0 59 1,54 % 
20 Prekyba 88 71 5 1 77 88,09 % 6 0 1 8 8,56 % 2 1 0 3 3,35 % 
21 Vystymasis ir santykiai su AKR 
valstybėmis 1 872 1 588 27 83 1 698 90,68 % 40 0 98 138 7,37 % 31 5 0 37 1,95 % 
22 Plėtra 1 437 1 250 11 48 1 308 91,08 % 9 1 8 18 1,25 % 106 5 0 110 7,67 % 
23 Humanitarin ė pagalba 859 788 5 7 800 93,13 % 6 40 1 47 5,42 % 12 0 0 12 1,45 % 
24 Kova su suk čiavimu 80 67 4 0 71 88,65 % 7 0 0 7 8,51 % 1 2 0 2 2,84 % 
25 Komisijos politikos koordinavimas ir 
teisinės konsultacijos 212 167 14 3 185 87,27 % 15 0 4 20 9,32 % 3 4 0 7 3,42 % 
26 Komisijos vykdomas administravimas 1 226 875 108 50 1 034 84,34 % 113 0 51 164 13,35 % 10 18 0 28 2,30 % 
27 Biudžetas 285 259 9 2 271 95,19 % 9 0 3 12 4,29 % 1 1 0 1 0,52 % 
28 Auditas 12 10 0 0 10 90,05 % 1 0 0 1 7,43 % 0 0 0 0 2,52 % 
29 Statistika 138 107 6 7 120 87,27 % 6 0 8 15 10,63 % 2 1 0 3 2,09 % 
30 Pensijos ir susijusios išlaidos  1 136 1 117 0 0 1 117 98,36 % 0 0 0 0 0,00 % 19 0 0 19 1,64 % 
31 Kalbos tarnybos 479 354 22 45 422 87,91 % 21 0 32 53 11,02 % 3 2 0 5 1,07 % 
40 Rezervai 229 0 0 0 0 0,00 % 0 0 0 0 0,00 % 229 0 0 229 100,00 
% 
90 Kitos institucijos 3 334 2 344 327 100 2 771 83,12 % 315 10 67 392 11,75 % 137 34 0 171 5,13 % 
 
LT 134   LT Iš viso 124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
LT 135   LT  12. NE ĮVYKDYT Ų ĮSIPAREIGOJIM Ų POKYČIAI PAGAL POLITIKOS SRITIS  
Mln. EUR  
 Neįvykdyti įsipareigojimai ankstesni ų metų pabaigoje Metų įsipareigojimai  
Politikos sritis Iš ankstesni ų 
metų perkelti 
įsipareigojimai Panaikintieji 
įsipareigojimai / 
Perkainojimas / 
Atšaukti 
įsipareigojimai 
 Mokėjimai 
 Neįvykdyti 
įsipareigojimai 
metų pabaigoje Metų 
įsipareigojimai Mokėjimai 
 Įsipareigojim ų, 
kurių negalima 
perkelti, 
atšaukimas Neįvykdyti 
įsipareigojimai 
metų pabaigojeIš viso ne įvykdytų 
įsipareigojim ų 
metų pabaigoje 
01 Ekonomikos ir finans ų reikalai 329 -17 -129 183 440 -199 -0 241 424 
02 Įmonės 653 -25 -238 390 698 -321 -0 377 767 
03 Konkurencija 13 -1 -11 1 92 -83 -0 8 9 
04 Užimtumas ir socialiniai reikalai 24 080 -90 -8 675 15 315 11 196 -231 -0 10 964 26 279 
05 Žemės ūkis ir kaimo pl ėtra 12 408 -98 - 6 854 5 457 60 054 -48 355 -0 11 699 17 155 
06 Energetika ir transportas 4 302 -139 -1 471 2 692 4 803 -782 -0 4 021 6 714 
07 Aplinka 682 -36 -225 421 460 -131 -0 329 750 
08 Moksliniai tyrimai 8 253 -103 -3 319 4 831 5 084 -1 507 -7 3 569 8 400 
09 Informacin ė visuomen ė ir 
žiniasklaida 2 255 -24 -947 1 283 1 556 -428 -1 1 127 2 411 
10 Tiesioginiai moksliniai tyrimai 146 -10 -87 49 433 -324 -0 109 158 
11 Žuvininkyst ė ir jūrų reikalai 1 347 -99 -364 884 976 -229 -1 747 1 631 
12 Vidaus rinka 17 -2 -13 2 66 -53 -0 13 15 
13 Regionin ė politika 81 674 -225 -25 542 55 907 38 523 - 1 198 -0 37 325 93 232 
14 Mokes čiai ir muit ų sąjunga 90 -13 -54 23 126 -67 -1 59 82 
15 Švietimas ir kult ūra 563 -48 -232 283 1 566 -1 263 -0 303 586 
16 Komunikacija  88 -8 -68 13 214 -136 -0 77 90 
17 Sveikata ir vartotoj ų apsauga  614 -58 -289 268 675 -237 -0 438 706 
18 Laisvės, saugumo ir teisingumo erdv ė 866 -81 -308 477 1 008 -436 -0 572 1 049 
19 Išorės santykiai 8 785 -183 -2 492 6 110 4 105 -1 181 -0 2 924 9 034 
20 Prekyba 21 -2 -14 5 78 -63 -0 14 19 
21 Vystymasis ir santykiai su AKR 
valstybėmis 2 818 -54 -790 1 974 2 325 -908 -0 1 417 3 391 
22 Plėtra 3 905 -543 -989 2 373 1 120 -320 -0 800 3 173 
23 Humanitarin ė pagalba 422 -23 -248 151 913 -551 -0 362 513 
24 Kova su suk čiavimu 29 -3 -16 10 77 -55 0 22 32 
25 Komisijos veiklos kryp čių 
koordinavimas ir teisin ės konsultacijos 21 -4 -16 1 187 -169 -0 19 19 
26 Komisijos vykdomas 
administravimas 173 -18 -136 19 1 048 -898 -1 149 168 
27 Biudžetas 10 -1 -9 0 272 -262 -0 10 10 
28 Auditas 1 -0 -0 0 11 -10 -0 1 1 
29 Statistika 92 -4 -44 45 133 -77 -0 56 101 
30 Pensijos ir susijusios išlaidos  0 0 0 0 1 117 -1 117 0 0 0 
31 Kalbos tarnybos 24 -2 -22 0 424 -400 -0 24 24 
90 Kitos institucijos 366 -34 -321 11 2 767 -2 450 0 317 328 
 
LT 136   LT Iš viso 155 045 -1 946 -53 923 99 177 142 545 -64 438 -12 78 095 177 272 
 
LT 137   LT 13. NEĮVYKDYT Ų ĮSIPAREIGOJIM Ų IŠSKAIDYMAS PAGAL PRISI ĖMIMO METUS IR POLITIKOS SRITIS  
 Mln. EUR  
Politikos sritis <2003 2003 2004 2005 2006 2007  2008  2009  Iš viso 
01 Ekonomikos ir finans ų reikalai 0 0 0 17 93 32 41 241 424 
02 Įmonės 12 8 7 19 37 88 219 377 767 
03 Konkurencija 0000  0018  9  
04 Užimtumas ir socialiniai reikalai 133 17 28 466 4 283 1 363 9 024 10 964 26 279 
05 Žemės ūkis ir kaimo pl ėtra 35 0 2 26 1 737 4 3 653 11 699 17 155 
06 Energetika ir transportas 80 31 100 172 302 743 1 264 4 021 6 714 
07 Aplinka 1 7 17 43 66 112 175 329 750 
08 Moksliniai tyrimai 84 235 238 440 841 1 232 1 761 3 569 8 400 
09 Informacin ė visuomen ė ir žiniasklaida 3 16 29 113 195 329 598 1 127 2 411 
10 Tiesioginiai m oksliniai tyrimai 1 1 0 5 8 8 26 109 158 
11 Žuvininkyst ė ir jūrų reikalai 39 17 9 34 301 32 451 747 1 631 
12 Vidaus rinka 0000  002 1 3  1 5  
13 Regionin ė politika 412 476 1 085 1 825 13 108 7 765 31 235 37 325 93 232 
14 Mokes čiai ir muit ų sąjunga 0 0 0 0 1 6 16 59 82 
15 Švietimas ir kult ūra 12 8 7 23 43 54 136 303 586 
16 Komunikacija  0 0 0 0 0 2 11 77 90 
17 Sveikata ir vartotoj ų apsauga  4 9 14 8 23 45 164 438 706 
18 Laisvės, saugumo ir teisingumo erdv ė 5 1 9 19 32 156 256 572 1 049 
19 Išorės santykiai 579 166 330 386 987 1 439 2 222 2 924 9 034 
20 Prekyba 0000  023 1 4  1 9  
21 Vystymasis ir santykiai su AKR valstyb ėmis 131 56 103 215 346 442 682 1 417 3 391 
22 Plėtra 174 45 62 164 561 566 801 800 3 173 
23 Humanitarin ė pagalba 2 0 0 0 4 25 120 362 513 
24 Kova su suk čiavimu 0000  045 2 2  3 2  
25 Komisijos veiklos kryp čių koordinavimas ir teisin ės 
konsultacijos 0000  000 1 9  1 9  
26 Komisijos vykdomas administravimas 0000  05 13 149 168 
27 Biudžetas 0000  000 1 0  1 0  
28 Auditas 0000  0001  1  
29 Statistika 1 0 0 3 7 9 25 56 101 
30 Pensijos ir susijusios išlaidos  0000  0000  0  
31 Kalbos tarnybos 0000  00 - 0 2 4  2 4  
90 Kitos institucijos 0 0 0 0 0 0 11 317 328 
Iš viso 1 709 1 093 2 042 3 977 22 978 14 463 52 915 78 095 177 272 
 
LT 138   LT  
14. BIUDŽETO ĮPLAUKŲ VYKDYMO SUVESTIN Ė PAGAL INSTITUCIJAS  
 Mln. EUR 
Institucija Pajamų asignavimai Teisės į gautinas sumas Įplaukos Įplaukos, 
kaip  Neįvykdyta 
 Pradinė suma Galutinė 
suma Einamųjų 
metų suma Perkelta 
suma Iš viso Iš šiais metais 
gautinų sumų Iš perkelt ų 
gautinų 
sumų Iš viso biudžeto % 
dalis  
Europos Parlamentas 99 99 164 86 250 137 4 141 142,54 % 109 
Taryba 53 53 96 12 108 90 12 102 192,94 % 6 
Komisija 115 869 112 808 117 818 11 758 129 576 114 950 2 335 117 285 103,97 % 12 291 
Teisingumo Teismas 38 38 41 0 41 41 0 41 106,26 % 0 
Audito Rūmai 19 19 19 1 19 18 0 19 98,50 % 0 
Ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetas 10 10 16 0 16 16 0 16 164,23 % 0 
Regionų komitetas 7 7 20 0 20 20 0 20 309,74 % 0 
Ombudsmenas 1 1 1 0 1 1 0 1 112,93 % 0 
Europos duomen ų apsaugos prieži ūros 
pareigūnas 1 1 1 0 1 1 0 1 78,73 % 0 
Iš viso 116 096 113 035 118 175 11 857 130 032 115 274 2 351 117 626 104,06 % 12 407 
 
LT 139   LT 15. ĮSIPAREIGOJIM Ų IR MOK ĖJIMŲ ASIGNAVIM Ų VYKDYMAS PAGAL INSTITUCIJAS  
Įsipareigojim ų asignavimai  
Mln. EUR 
Prisiimti įsipareigojimai Į 2010 m. perkelti asignavimai  Nebegaliojantys asignavimai  
Institucija Leistieji 
įsipareigojim ų 
asignavimai Iš metų 
asignavim ų Iš 
perkėlimųIš 
asignuotųjų 
įplaukų Iš viso % Iš 
asignuotųjų 
įplaukų Perkėlimai 
pagal 
sprendim ą Iš viso % Iš metų 
asignavim ųPerkelti 
asignavimai Asignuotos
ios 
įplaukos 
(ELPA) Iš viso % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9=7+8 10=9/1 11 12 13 14=11+1
2+13 15=14/1 
Europos Parlamentas 1 596 1 418 8 42 1 467 91,94 % 16 10 26 1,65 % 102 0 0 102 6,42 % 
Taryba 642 551 0 41 593 92,33 % 38 0 38 5,88 % 12 0 0 12 1,80 % 
Komisija 142 947 133 147 373 6 258 139 779 97,78 % 2 169 318 2 487 1,74 % 680 0 2 682 0,48 % 
Teisingumo Teismas 318 311 0 1 313 98,50 % 1 0 1 0,37 % 4 0 0 4 1,14 % 
Audito Rūmai 188 173 0 0 173 92,19 % 0 0 0 0,21 % 14 0 0 14 7,59 % 
Ekonomikos ir socialini ų reikalų 
komitetas 122 117 0 3 120 98,02 % 0 0 0 0,33 % 2 0 0 2 1,65 % 
Regionų komitetas 88 75 0 12 87 98,37 % 0 0 0 0,08 % 1 0 0 1 1,56 % 
Ombudsmenas 9 8 0 0 8 91,98 % 0 0 0 1 0 0 1 8,02 % 
Europos duomen ų apsaugos 
priežiūros pareig ūnas 7 5 0 0 5 81,44 % 0 0 0 1 0 0 1 18,56 % 
Iš viso 145 917 135 806 381 6 358 142 545 97,69 % 2 225 328 2 553 1,75 % 817 0 2 819 0,56 % 
       
Mokėjimų asignavimai   
      Mln. EUR  
Atlikti mok ėjimai Į 2010 m. perkelti asignavimai  Nebegaliojantys asignavimai  
Institucija Leistieji 
mokėjimų 
asignavimai Iš metų 
asignavim ų Iš 
perkėli
mų Iš 
asignuotųjų 
įplaukų Iš viso % Automatiniai 
perkėlimai Perkėlimai 
pagal 
sprendim ą Iš 
asignuotųj
ų įplaukų Iš viso % Iš metų 
asignavim ųIš 
perkėlim
ų Asignuotos
ios 
įplaukos 
(ELPA) Iš viso % 
1 2 3 4 5=2+3+4 6=5/1 7 8 9 10=7+8+9 11=10/1 12 13 14 15=12+13+
14 16=15/1 
Europos Parlamentas 1 799 1 237 186 43 1 466 81,50 % 180 10 22 212 11,78 % 102 19 0 121 6,72 % 
Taryba 762 510 108 41 659 86,44 % 41 0 42 83 10,86 % 12 9 0 21 2,70 % 
Komisija 121 235 107 981 1 455 6 154 115 590 95,34 % 562 872 2 693 4 127 3,40 % 1 189 316 13 1 517 1,25 % 
Teisingumo Teismas 332 293 13 1 307 92,47 % 18 0 1 19 5,84 % 4 2 0 6 1,69 % 
Audito Rūmai 200 112 11 0 123 61,35 % 61 0 0 62 30,76 % 14 2 0 16 7,89 % 
Ekonomikos ir socialini ų reikalų 
komitetas 128 110 4 3 117 91,69 % 6 0 1 8 5,95 % 2 1 0 3 2,37 % 
Regionų komitetas 95 69 5 12 86 90,09 % 6 0 1 6 6,75 % 1 2 0 3 3,17 % 
Ombudsmenas 10 8 1 0 8 84,57 % 1 0 0 1 7,57 % 1 0 0 1 7,86 % 
Europos duomen ų apsaugos 
priežiūros pareig ūnas 8 4 1 0 5 64,24 % 1 0 0 1 15,02 % 1 0 0 2 20,75 % 
 
LT 140   LT Iš viso 124 569 110 325 1 782 6 253 118 361 95,02 % 877 882 2 760 4 519 3,63 % 1 326 350 13 1 688 1,36 % 
 
LT 141   LT 16. AGENT ŪRŲ PAJAMOS: BIUDŽETO PROGNOZ ĖS, TEISĖS Į GAUTINAS 
SUMAS IR GAUTOS SUMOS  Mln. EUR  
Agentūra Prognozuojamo
s biudžeto 
pajamos Teisės į 
gautinas 
sumas Gautos 
sumos Neįvykdyta Finansuojam
a Komisijos 
politikos sritis 
Europos aviacijos saugos agent ūra 122 102 92 10 06 
„Frontex“  89 80 80 0 18 
Europos profesinio mokymo pl ėtros centras  19 18 17 1 15 
Europos policijos koledžas  9 7 7 0 18 
Europos chemini ų medžiagų agentūra 70 71 71 0 02 
Europos lig ų prevencijos ir kontrol ės centras  51 49 49 0 17 
Europos narkotik ų ir narkomanijos steb ėsenos centras  15 16 15 0 18 
Europos aplinkos agent ūra 40 42 42 0 07 
Bendrijos žuvininkyst ės kontrolės agentūra 10 10 10 0 11 
Europos maisto saugos tarnyba  69 65 65 0 17 
Europos GNSS prieži ūros institucija  44 41 41 0 06 
Branduoli ų sintezės energetikos vystymo agent ūra 174 174 143 31 08 
Eurojustas  28 28 28 0 18 
Europos j ūrų saugumo agent ūra 53 51 51 0 06 
Vidaus rinkos derinimo tarnyba  225 194 194 0 12 
Europos vaist ų agentūra 194 198 196 1 02 
Europos tinkl ų ir informacijos apsaugos agent ūra 8 8 8 0 09 
Europos S ąjungos pagrindini ų teisių agentūra 17 13 13 0 18 
Europos geležinkeli ų agentūra 21 21 21 0 06 
Europos darbuotoj ų saugos ir sveikatos agent ūra 14 13 13 0 04 
Europos S ąjungos įstaigų vertimo centras  63 52 45 7 31 
Europos mokymo fondas  20 19 19 0 15 
Bendrijos augal ų veislių tarnyba  13 12 12 0 17 
Europos gyvenimo ir darbo s ąlygų gerinimo fondas  20 20 20 0 04 
Švietimo, garso ir vaizdo bei kult ūros vykdomoji įstaiga 48 48 48 0 15 
Konkurencingumo ir inovacij ų vykdomoji agent ūra 13 13 13 0 06 
Mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga 14 13 13 0 08 
Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga  22 22 21 0 08 
Visuomen ės sveikatos programos vykdomoji įstaiga 6 6 6 0 17 
Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga 9 9 9 0 06 
Iš viso 1 501 1 415 1 363 52  
 
   Mln. EUR 
Įplaukų rūšis Prognozuojamos 
biudžeto 
pajamos Teisės į 
gautinas sumas Gautos sumos Neįvykdyta 
Komisijos subsidija 824 796 796 -0
Pajamos iš mokes čių 415 399 388 11
Kitos pajamos 262 220 179 41
Iš viso 1 501 1 415 1 363 52
 
 
LT 142   LT 17. AGENT ŪROS. ĮSIPAREIGOJIM Ų IR MOK ĖJIMŲ ASIGNAVIMAI PAGAL 
AGENTŪRAS  Mln. EUR 
Įsipareigojim ų asignavimai  Mokėjimų asignavimai 
Agentūra Asignavim
ai Prisiimti 
įsipareigoj
imai Perkelta į 
2010 m.  Asignavim
ai Atlikti 
mokėjimai Perkelta į 
2010 m.  
Europos aviacijos saugos agent ūra 136 107 27 150 96 52 
„Frontex“  90 82 2 119 77 25 
Europos profesinio mokymo pl ėtros centras  21 19 1 22 18 2 
Europos policijos koledžas  13 10 2 14 6 5 
Europos chemini ų medžiagų agentūra 70 67 0 83 57 20 
Europos lig ų prevencijos ir kontrol ės centras  51 48 0 67 44 18 
Europos narkotik ų ir narkomanijos steb ėsenos 
centras  16 16 0 17 15 1 
Europos aplinkos agent ūra 42 42 0 48 40 7 
Bendrijos žuvininkyst ės kontrolės agentūra 10 10 0 11 10 1 
Europos maisto saugos tarnyba  71 69 0 87 67 10 
Europos GNSS prieži ūros institucija  145 119 26 120 68 52 
Branduoli ų sintezės energetikos vystymo agent ūra 404 400 4 206 133 60 
Eurojustas  28 26 1 31 23 6 
Europos j ūrų saugumo agent ūra 49 46 0 57 46 2 
Vidaus rinkos derinimo tarnyba  338 146 0 367 140 31 
Europos vaist ų agentūra 194 185 0 230 181 40 
Europos tinkl ų ir informacijos apsaugos agent ūra 8 8 0 10 8 2 
Europos S ąjungos pagrindini ų teisių agentūra 17 17 0 24 17 7 
Europos geležinkeli ų agentūra 21 21 0 25 20 5 
Europos darbuotoj ų saugos ir sveikatos agent ūra 15 13 1 19 13 5 
Europos S ąjungos įstaigų vertimo centras  63 36 0 66 36 4 
Europos mokymo fondas  21 20 2 23 20 2 
Bendrijos augal ų veislių tarnyba  14 12 0 14 12 0 
Europos gyvenimo ir darbo s ąlygų gerinimo fondas  21 21 1 26 20 6 
Švietimo, garso ir vaizdo bei kult ūros vykdomoji 
įstaiga 48 46 0 54 46 6 
Konkurencingumo ir inovacij ų vykdomoji agent ūra 13 12 0 15 12 1 
Mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga 14 13 0 21 17 2 
Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga 22 23 0 22 18 4 
Visuomen ės sveikatos programos vykdomoji įstaiga 6 6 0 7 5 1 
Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga 9 8 0 10 8 1 
Iš viso  1 972 1 647 68 1 964 1 272 377 
 
Įsipareigojim ų asignavimai  Mokėjimų asignavimai Išlaidų rūšis 
Asignavimai  Prisiimti 
įsipareigojimai  Perkelta į 
2010 m.  Asignavimai  Atlikti 
mokėjimai Perkelta į 
2010 m.  
Personalas 547 508 0 561 500 15 
Administracin ės išlaidos 246 238 0 331 232 83 
Veiklos išlaidos 1 179 901 67 1 072 540 279 
Iš viso 1 972 1 647 68 1 964 1 272 377 
 
LT 143   LT 18. BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS, ĮSKAITANT AGENT ŪRAS  
Mln. EUR  
 EUROPOS 
SĄJUNGA   
AGENTŪROSSubsidijų 
agentūroms 
panaikinimas IŠ VISO 
Finansinių metų įplaukos 117 626 1 363 (796) 118 193
Mokėjimai pagal einam ųjų metų 
asignavimus (116 579) (1 082) 796 (116 865)
Mokėjimų asignavimai, perkelti į 
N+1 metus (1 759) (377) 0 (2 136)
Atšaukti nepanaudoti 
asignavimai, perkelti iš N-1 met ų 2 791 188 0 2 979
Valiutų kursų pokyčiai per metus  185 (5) 0 180
Biudžeto vykdymo rezultatas 2 264 87 0 2 351
 
 
LT 144   LT KONSOLIDUOT ŲJŲ BIUDŽETO  VYKDYMO  ATASKAIT Ų AIŠKINAMOSIOS  
PASTABOS 
1. Biudžeto principai, strukt ūra ir asignavimai 
2. Biudžeto vykdymo ataskait ų paaiškinimas 
 
LT 145   LT 1. BIUDŽETO  PRINCIPAI,  STRUKT ŪRA IR ASIGNAVIMAI 
 
1.1 TEISINIS PAGRINDAS IR FINANSINIS REGLAMENTAS 
 
Biudžetin ės sąskaitos tvarkomos pagal 2002 m. bi rželio 25 d. Tarybos reglament ą (EB, 
Euratomas) Nr. 1605/2002 (2002 m. rugs ėjo 16 d. OJ L 248) d ėl Europos S ąjungos bendrajam 
biudžetui taikomo finansinio reglamento ir  2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglament ą 
(EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, kuriuo nustatomos išsamios ši o Finansinio reglamento 
įgyvendinimo taisykl ės. Bendrasis biudžetas, pagrindin ė ES finans ų politikos priemon ė, – tai 
priemonė, kuria kiekvienais metais numatomos ir tvirtinamos ES įplaukos ir išlaidos. 
 
Kiekvienais metais Komisija sudaro vis ų institucij ų metines įplaukų ir išlaidų sąmatas ir 
parengia preliminar ų biudžeto projekt ą, kurį išsiunčia biudžeto valdymo institucijai. 
Remdamasi šiuo preliminariu biudžeto proj ektu, Taryba parengia biudžeto projekt ą, kuris 
tampa abiej ų biudžeto valdymo institucij ų derybų objektu. Parlamento pirmininkas paskelbia, 
kad biudžetas yra galutinai patvirtintas, o tada biudžetas tampa vykdytinas. Biudžeto 
vykdymas iš esm ės yra Komisijos atsakomyb ė. 
 
1.2 BIUDŽETO PRINCIPAI 
 
Bendrajam Europos S ąjungos biudžetui taikomi ši e pagrindiniai principai: 
– vieningumo ir biudžeto tikslumo : visos išlaidos ir įplaukos turi b ūti įtrauktos į vieną 
biudžetą, priskirtos biudžeto eilutei, o išlaidos negali viršyti patvirtint ų asignavim ų; 
– universalumo : šį principą sudaro dvi taisykl ės: 
– nepriskyrimo taisykl ė, reiškianti, kad biudžeto įplaukos negali b ūti priskiriamos 
konkretiems išlaid ų punktams (visa įplaukų suma turi padengti vis ą išlaidų sumą); 
– bendro biudžeto taisykl ė, reiškianti, kad į biudžetą įtraukiamos visos įplaukos ir 
išlaidos, netikslinant j ų viena kitos atžvilgiu; 
– metinio periodiškumo : asignavimus leidžiama naudoti vienerius metus, tod ėl jie turi b ūti 
panaudoti per tuos metus; 
– subalansuotumo : biudžete nurodytos įplaukos ir išlaidos turi b ūti subalansuotos 
(apskaičiuotos įplaukos turi atitikti mok ėjimų asignavimus); 
– konkretumo : visi asignavimai skiriami konkretiems  tikslams ir konkretiems uždaviniams; 
– apskaitos vieneto : biudžetas sudaromas ir vykdomas eurais, ataskaitos taip pat 
pateikiamos eurais. 
– patikimo finans ų valdymo : biudžeto asignavimai naudojami laikantis patikimo finans ų 
valdymo principo, t. y. laikantis ekonomiš kumo, našumo ir veiksmingumo princip ų; 
– skaidrumo : biudžetas ir taisomieji biudžetai, taip pat finansin ės ataskaitos skelbiami 
Europos S ąjungos oficialiajame leidinyje . 
 
LT 146   LT 1.3 BIUDŽETO STRUKT ŪRA 
 
Biudžetą sudaro: 
a) bendroji įplaukų suvestinė; 
b)  atskiri skirsniai, kuriuose pateiktos kiekvienos iš ši ų institucij ų įplaukų ir 
išlaidų suvestin ės: I skirsnis. Parlamentas; II skirsnis. Taryba; III skirsnis. 
Komisija; IV skirsnis. Teisingumo Teismas; V skirsnis. Audito R ūmai; 
VI skirsnis. Ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetas; VII skirsnis. Region ų 
komitetas; VIII skirsnis. Ombudsmenas; IX skirsnis. Europos duomen ų 
apsaugos prieži ūros pareig ūnas. 
 
Kiekvienos institucijos įplaukos ir išlaidos kl asifikuojamos pagal j ų rūšį ir panaudojim ą, 
kuriam jos skirtos pagal antraštines da lis, skyrius, stra ipsnius ir punktus.  Likviduojamos 
EAPB lėšų dalis buvo priskirta likviduojam os EAPB veiklos biudžetui. Š į veiklos biudžet ą 
kasmet priimdavo Komisija, pasikonsultavusi su  Taryba ir Europos Parlamentu. Paskutin į 
kartą buvo sudarytas 2002 m. sausio 1 d. – lie pos 23 d. laikotarpio biudžetas. Nuo 2002 m. 
liepos 24 d. su veiklos biudžetu susijusios įplaukos ir išlaidos įtraukiamos į likviduojamos 
EAPB įplaukų ir išlaid ų ataskait ą. Likę vykdytini įsipareigojimai parodomi balanso 
įsipareigojim ų dalyje.  
 
1.4 BIUDŽETINI Ų SĄSKAITŲ STRUKT ŪRA 
 
1.4.1 Bendra apžvalga 
Tik Komisijos biudžete numatyti administracini ai asignavimai ir einamieji asignavimai. 
Kitose institucijose yra tik ad ministraciniai asignavimai. Be  to, biudžete išskiriami dviej ų 
rūšių asignavimai: nediferencijuotieji asignavimai ir diferencijuotieji asignavimai. 
Nediferencijuotieji asigna vimai naudojami metinio pob ūdžio operacijoms (kurios atitinka 
metinio periodiškumo princip ą) finansuoti. Jie apima visus Komisijos skirsnio 
administracinius biudžeto skyrius ir  kiekvieno kito skirsnio visum ą, metinio pob ūdžio 
EŽŪGF asignavimus ir tam tikrus techninius asignavimus (gr ąžinamas l ėšas, skolinimo ir 
skolinimosi garantijas ir kt.). Nediferencijuot ųjų asignavim ų atveju įsipareigojim ų asignavim ų 
suma yra lygi mok ėjimų asignavim ų sumai. 
 
Diferencijuotieji asignavimai buvo įvesti, kad metinio periodiškumo princip ą būtų galima 
suderinti su poreikiu val dyti daugiametes operacijas.  Jie skirti daugiamet ėms operacijoms 
padengti ir apima visus kitus vis ų skyrių, išskyrus Komisijos skirsnio 1 skyriaus, 
asignavimus. 
 
Diferencijuotieji asignavimai skirstomi į įsipareigojim ų ir mokėjimų asignavimus: 
– įsipareigojim ų asignavimai : apima vis ų einamaisiais finansiniais metais prisiimt ų teisinių 
įsipareigojim ų sumą, skirtą veiklai, kuri trunka kelerius metus. Ta čiau biudžetiniai 
įsipareigojimai, skirti veiksmams, kurie t ęsiasi ilgiau kaip vienerius finansinius metus, 
vadovaujantis Finansinio reglamento  76 straipsnio 3 dalimi, gali b ūti išskaidyti į per 
kelerius metus mokamas metines išmokas, kai taip yra numatyta pagrindiniame teis ės akte; 
 
LT 147   LT – mokėjimų asignavimai : apima išlaidas, patiriamas d ėl einamaisiais ir (arba) ankstesniais 
finansiniais metais prisiimt ų įsipareigojim ų. 
 
1.4.2 Asignavim ų kilmė 
Pagrindinis asignavim ų šaltinis – ES einam ųjų metų biudžetas. Ta čiau Finansinio reglamento 
nuostatose numatytos ir kitos asignavim ų rūšys. Šie asignavimai atsiranda iš pra ėjusių 
finansinių metų arba išorės šaltinių.  
 
- Pradinius biudžeto asignavimus, patvirti ntus einamiesiems metams, gali papildyti 
asignavimai, perkelti  iš vienos eilut ės į kitą pagal Finansinio reglamento (2002 m. birželio 
25 d. Nr. 1605/2002) 22–24 straipsni uose nurodytas taisykles.  
 
- Iš praėjusių metų perkelti ar vėl leidžiami naudoti asignavimai  taip pat gali papildyti 
einamąjį biudžetą. Jie skirstomi į: 
– nediferencijuotuosius mok ėjimų asignavimus, kurie gali b ūti automatiškai 
perkeliami tik į kitus vienerius finansinius metus, remiantis Finansinio reglamento 
9 straipsnio 4 dalimi; 
– institucijų sprendimu perkeliamus asignavimus vienu iš dviej ų atveju: jeigu yra 
užbaigti parengiamieji etapai (Finansi nio reglamento 9 straipsnio 2 dalies 
a punktas) arba jeigu teisinis pagrindas priimamas v ėliau (9 straipsnio 2 dalies 
b punktas). Gali b ūti perkeliami tiek įsipareigojim ų, tiek mok ėjimų asignavimai 
(9 straipsnio 3 dalis); ir 
– asignavimus, kuriuos v ėl leista naudoti d ėl panaikint ų įsipareigojim ų. Pakartotinai 
įtraukiami panaikint ų įsipareigojim ų asignavimai, susij ę su strukt ūriniais fondais. 
Sumos gali b ūti pakartotinai įtraukiamos išimties tvarka, jei įvyko klaida d ėl 
Komisijos kalt ės arba jos b ūtinos programai užbaigti (Finansinio reglamento 
157 straipsnis). 
 
- Asignuotosios įplaukos , kurias sudaro: 
– grąžinamosios išmokos, kai sumos yra asignuotosios įplaukos biudžeto eilut ėje 
atitinkamai pagal patirtas pradines išlaidas ir gali b ūti perkeltos be joki ų 
apribojim ų; 
– ELPA asignavimai. Europos ekonomin ės erdvės susitarimu numatoma, kad jos 
narių įnašas ES biudžete b ūtų skirtas tam tikrai veiklai. Atitinkamos biudžeto 
eilutės ir prognozuojamos sumos skelbiamos ES biudžeto III priede. Atitinkamos 
eilutės padidinamos ELPA įnašu. Iki met ų pabaigos nepanaudoti asignavimai 
panaikinami ir gr ąžinami EEE šalims; 
– trečiųjų šalių / kitų šalių, sudariusi ų susitarimus su Europos S ąjunga, kuriais 
numatomas finansinis įnašas į ES veikl ą, įplaukos. Gautos sumos laikomos 
trečiųjų šalių įplaukomis ir priskiriamos atitinkamoms biudžeto eilut ėms (dažnai 
mokslinių tyrimų sričiai) ir gali b ūti perkeliamos į kitą laikotarp į be jokių 
apribojim ų (Finansinio reglamento 10 straipsnis  ir 18 straipsnio 1 dalies a ir d 
punktai); 
– darbas tre čiosioms šalims. ES mokslini ų tyrimų centrų veiklos dalimi gali b ūti 
darbas išor ės įstaigoms (Finansinio reglamento 161 straipsnio 2 dalis). Kaip ir 
 
LT 148   LT trečiųjų šalių įplaukų atveju, darbas tre čiosioms šalims priskiriamas tam tikroms 
biudžeto eilut ėms, o sumos gali b ūti perkeliamos į kitą laikotarp į be jokių 
apribojim ų (Finansinio reglamento 10 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalies 
d punktas); ir 
– asignavimai, kuriuos v ėl leista naudoti d ėl grąžintų išankstini ų mokėjimų. Šie 
asignavimai yra ES l ėšos, kurias gr ąžino gavėjai ir kurias galima perkelti į kitą 
laikotarpį be jokių apribojim ų. Struktūriniams fondams pakartotinis priskyrimas 
yra pagrįstas Komisijos sprendimu (Finansinio reglamento 18 straipsnio 2 dalis ir 
jo įgyvendinimo taisykli ų 228 straipsnis). 
 
1.4.3 Turim ų asignavim ų struktūra 
Galutinio biudžeto asignavimai  = patvirtinti pradinio biud žeto asignavimai + taisomojo 
biudžeto asignavimai + perk ėlimai. 
– Papildomi asignavimai  = asignuotosios įplaukos (žr. pirmiau) + iš pra ėjusių finansini ų 
metų perkelti arba panaikinus įsipareigojimus v ėl suteikti asignavimai. 
– Bendra patvirtint ų asignavim ų suma  = galutinio biudžeto asignavimai + papildomi 
asignavimai. 
– Metų asignavimai  (naudojami apskai čiuojant biudžeto rezultat ą) = galutinio biudžeto 
asignavimai + asignuotosios įplaukos. 
 
1.5 BIUDŽETO VYKDYMAS 
 
Biudžeto vykdym ą reglamentuoja Finansinis reglamen tas, kurio 48 straipsnio 1 dalyje 
nustatyta: „Komisija biudžeto įplaukas ir išlaidas vykdo pagal š į reglament ą savo atsakomybe 
neviršydama leistin ų asignavim ų“. 50 straipsnyje nustatyta, kad Komisija kitoms 
institucijoms suteikia b ūtinus įgaliojimus su jomis susijusiems biudžeto skirsniams vykdyti. 
 
1.6 NE ĮVYKDYTI ĮSIPAREIGOJIMAI (RAL) 
 
Atsiradus diferencijuotiesiems asignavimams, atsirado atotr ūkis tarp įrašytų įsipareigojim ų ir 
atliktų mokėjimų: šis atotr ūkis, atitinkantis ne įvykdytus įsipareigojimus, reiškia 
įsipareigojim ų įrašymo dienos ir atitinkam ų mokėjimų dienos laiko skirtum ą. 
 
LT 149   LT 2. BIUDŽETO  VYKDYMO  ATASKAIT Ų PAAIŠKINIMAS 
 
2.1 METINIAI BIUDŽETO  VYKDYMO REZULTATAI (1 lentelė) 
 
2.1.1 Bendroji informacija 
Į ataskaitas įtrauktos nuosav ų išteklių sumos – tai sumos, kuriomis per tuos metus 
kredituojamos s ąskaitos, kurias Komisijos vardu atidar ė valstybi ų narių vyriausyb ės. 
Pertekliaus atveju įplaukas taip pat sudaro pra ėjusių finansini ų metų biudžeto vykdymo 
rezultatas. Kitos į ataskaitas įtrauktos įplaukos – tai per metus faktiškai gautos sumos. 
 
Apskaičiuojant metin į biudžeto vykdymo rezultat ą, išlaidas sudaro mok ėjimai pagal t ų metų 
mokėjimų asignavimus ir bet kurie t ų metų asignavimai, perkeliami į kitus metus. Mok ėjimai 
pagal tų metų mokėjimų asignavimus – tai mok ėjimai, kuriuos atlieka apskaitos pareig ūnas 
iki finansini ų metų gruodžio 31 d. Europos žem ės ūkio garantij ų fondo atveju mok ėjimai – tai 
tie mokėjimai, kuriuos valstyb ės narės atliko nuo 2008 m. spalio 16 d. iki 2009 m. spalio 
15 d., su s ąlyga, kad apskaitos pareig ūnui iki 2010 m. sausio 31 d. buvo pranešta apie 
įsipareigojim ą ir leidim ą juos atlikti. D ėl EŽŪGF išlaid ų po patikrinim ų valstybėse narėse 
gali būti priimtas sprendimas d ėl atitikties. 
 
Biudžeto vykdymo rezultat ą sudaro du elementai: Europos S ąjungos rezultatas ir EEE 
priklausan čių ELPA šali ų dalyvavimo rezultatas. Remiantis Reglamento Nr. 1150/2000 d ėl 
nuosavų išteklių 15 straipsniu, šiuo rezultat u parodomas skirtumas tarp: 
– visų tais metais gaut ų įplaukų 
– ir visų mokėjimų, atliktų pagal tų metų asignavimus, bei visos t ų metų asignavim ų, 
perkeltų į kitus metus, sumos. 
 
Prie gauto skai čiaus pridedama arba iš jo atimama: 
– grynasis panaikint ų mokėjimų asignavim ų, perkeltų iš praėjusių metų, ir bet kuri ų 
mokėjimų, kurie d ėl euro kurso svyravim ų viršija nediferencijuotuosius asignavimus, 
perkeltus iš pra ėjusių metų, likutis; 
– per metus užfiksuoto d ėl valiutų kurso pasikeitimo susidariusio pelno ir nuostolio likutis. 
 
Susidaręs biudžeto perteklius gr ąžinamas valstyb ėms narėms per kitus metus, atimant 
sumas, kurias jos turi mok ėti tais finansiniais metais. 
 
Iš praėjusių finansini ų metų perkelti asignavimai, susij ę su trečiųjų šalių įnašais ir darbu 
trečiosioms šalims, kurie pagal savo pob ūdį niekada nenustoja galioti, įtraukiami į 
papildomus finansini ų metų asignavimus. Tuo paaiškinama, kod ėl skiriasi iš pra ėjusių metų 
perkeltos sumos 2009 m. biudžeto vykdymo atas kaitoje ir sumos, kurios 2008 m. biudžeto 
vykdymo ataskaitoje perkeltos į kitus metus.  Apskaičiuojant metinius rezultatus, 
neatsižvelgiama į mokėjimų asignavimus, skirtus pakartotinam naudojimui, ir asignavimus, 
kuriuos v ėl leista naudoti susigr ąžinus išankstinius mok ėjimus.  
 
Perkeltus mok ėjimų asignavimus sudaro: automatiškai atliekami perk ėlimai ir perk ėlimai 
 
LT 150   LT pagal sprendim ą. Kiek tai susij ę su panaikintais iš pra ėjusių metų perkeltais nepanaudotais 
mokėjimų asignavimais, nurodomi auto matiškai ir pagal sprendim ą perkelti panaikinti 
asignavimai. Taip pat nurodomas asignuot ųjų įplaukų, perkeltų į kitus metus, sumaž ėjimas, 
palyginti su 2008 m.  
 
2.1.2 Biudžeto vykdymo rezultato suderinimas su ekonomin ės veiklos rezultatu  
Metinis ekonomin ės veiklos rezultatas apskai čiuojamas pagal kaupiamosios apskaitos 
principus. Ta čiau pagal Finansin į reglament ą biudžeto rezultatas paremtas pakeistomis pinig ų 
apskaitos taisykl ėmis. Kadangi abu rezultatai yra t ų pačių susijusių operacij ų rezultatai, 
naudinga kontrol ės priemon ė – užtikrinti, kad jie b ūtų suderinami. Toliau pateikiamoje 
lentelėje šis suderinimas parodomas pabr ėžiant pagrindines derinamas sumas, išskaidytas į 
įplaukų ir išlaidų punktus. 
 2009 M. EKONOMIN ĖS VEIKLOS REZULTAT Ų IR BIUDŽETO VYKDYMO 
REZULTAT Ų SUDERINIMAS  
  
Mln. EUR
2009 2008 
   
METINIAI EKONOMIN ĖS VEIKLOS REZULTATAI 4 457 12 686 
   
Įplaukos    
Teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos (2 806) (4 685) 
Teisės į praėjusiais metais gautinas sumas, kurios surinktos 
einamaisiais metais  2 563 3 485  
Sukauptos įplaukos (grynosios) 436 (724) 
   
Išlaidos    
Sukauptos išlaidos (grynosios) 5 381 6 353 
Praėjusių metų išlaidos, padengtos einamaisiais metais (432) (219) 
Grynasis išankstinio finansavimo poveikis (9 458) (16 446) 
Mokėjimų asignavimai, perkelti į kitus metus (1 759) (3 914) 
Mokėjimai iš perk ėlimų ir panaikinti nepanaudoti mok ėjimų 
asignavimai 4 573 1 182 
Atidėjinių pokyčiai (329) 4 316 
Kiti (153) (88) 
   
Agentūrų ir EAPB ekonomin ės veiklos rezultatai  (209)  (136)  
   
METINIAI BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAI 2 264  1 810  
   
Derinami punktai. Įplaukos 
Faktinės finansini ų metų biudžeto įplaukos yra įplaukos, gautos surinkus gautinas sumas 
pagal per metus nustatytas teises, ir sumo s, gautos pagal teises, nustatytas pra ėjusiais metais. 
Todėl teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos , suderinimo 
tikslais turi b ūti išskaitomos iš ekonomin ės veiklos rezultat ų, nes jos nesudaro biudžeto 
įplaukų dalies. Ta čiau teisės į praėjusiais metais gautinas sumas, kurios surinktos 
einamaisiais metais , suderinimo tikslais turi b ūti pridėtos prie ekonomin ės veiklos rezultat ų. 
Grynąsias sukauptas įplaukas daugiausia sudaro iš žem ės ūkio mokes čių, nuosavų išteklių 
ir palūkanų bei dividend ų sukauptos įplaukos. Atsižvelgiama tik į grynąjį poveikį, t. y. 
einamaisiais metais sukauptas įplaukas at ėmus atkurtas sukauptas įplaukas iš pra ėjusių metų. 
 
LT 151   LT  
Derinami punktai. Išlaidos 
Grynąsias sukauptas išlaidas  daugiausia sudaro sukauptos sumos, nustatytos met ų pabaigos 
ataskaitini ų laikotarpi ų atskyrimo tikslais, t. y.  reikalavimus atitinkan čios išlaidos, kurias 
patyrė ES lėšų gavėjai, bet apie kurias ES dar nepranešta.  
 
Nors sukauptos išlaidos nelaikomos biudžeto išlaidomis, einamaisiais metais  atlikti 
mokėjimai, susiję su praėjusiais metais užregistruotomis s ąskaitomis fakt ūromis , yra 
einamųjų metų biudžeto išlaid ų dalis.  
 
Grynasis išankstinio finansavimo poveikis  yra 1) nauj ų išankstinio finansavimo sum ų, 
išmokėtų einamaisiais metais ir pripažint ų kaip met ų biudžeto išlaidos, ir 2) išankstinio 
finansavimo sum ų, išmokėtų einamaisiais metais arba pra ėjusiais metais pri ėmus 
reikalavimus atitinan čias išlaidas, padengimo derinys. Pastarosios sumos yra išlaidos 
kaupimo, bet ne biudžetini ų sąskaitų požiūriu, nes pradinio išan kstinio finansavimo 
mokėjimas jau buvo laikomas biudžeto išlaidomis, kai tas mok ėjimas buvo atliekamas. 
 
Be mokėjimų, kurie atlikti pagal met ų asignavimus, apskai čiuojant metinius biudžeto 
vykdymo rezultatus taip pa t reikia atsižvelgti į tų metų asignavimus, kurie perkeliami į kitus 
metus  (pagal Reglamento Nr. 1150/2000 15 straipsn į). Tas pats pasakytina apie biudžeto 
mokėjimus, atliktus einamaisiais metais iš perkėlimų, ir panaikintus nepanaudotus 
mokėjimų asignavimus . 
 
Atidėjinių pokyčiai siejami su met ų pabaigos kaupiam ųjų sąskaitų įverčiais (daugiausia 
darbuotoj ų išmokomis), kurie poveikio biudžetin ėms sąskaitoms neturi. Kitas derinamas 
sumas  sudaro skirtingi elementai, kaip antai: turto nusid ėvėjimas, turto įsigijimas, kapitalo 
nuomos įmokos ir finansinis dalyvavimas, kuri ų biudžeto ir kaupiamosios apskaitos 
tvarkymas skiriasi. 
 
Galiausiai agentūrų ir EAPB  ekonomin ės veiklos rezultatai, kurie įtraukiami į 
konsoliduotuosius ekonomin ės veiklos rezultatus, turi b ūti neįskaitomi, nes j ų biudžeto 
vykdymas n ėra konsoliduotojo biudžeto rezultato dalis.  
 
2.2 2008 M. BIUDŽETO IR FAKTINI Ų SUMŲ PALYGINIMAS (2 lentelė) 
 
Mokėjimų asignavim ų suma pradiniame priimtame biudžete, kur į 2008 m. gruodžio 18 d. 
pasirašė Europos Parlamento pirmininkas, buvo 116 096 mln. EUR ir tur ėjo būti 
finansuojama iš 114 736 mln. EUR nuosav ų išteklių. Reikėtų pažymėti, kad pradinio biudžeto 
įplaukų ir išlaidų sąmatos per biudžetinius metus tikslinamos, o tokie pakeitimai pateikiami 
taisomuosiuose biudžetuose. Valstybi ų narių BNP pagr įstų nuosavų išteklių mokėjimų 
tikslinimu užtikrinama, kad biudžeto įplaukos tiksliai sutapt ų su biudžeto išlaidomis. 
Remiantis subalansuotumo principu, biudžeto įplaukos ir išlaidos (mok ėjimų asignavimai) 
privalo būti subalansuotos. 
 
LT 152   LT Įplaukos 
2009 m. priimta dešimt taisom ųjų biudžetų. Dėl jų poveikio 2009 m. biudžeto įplaukoms 
susidarė bendra galutin ė 113 035 mln. EUR įplaukų suma. Ši suma buvo gauta iš nuosav ų 
išteklių – iš viso 110 238 mln. EUR (taigi 4 498 mln. EUR mažiau, nei prognozuota iš 
pradžių), o likutis – iš kit ų įplaukų. Nuosav ų išteklių poreikis sumaž ėjo daugiausia d ėl 
įtrauktų 1 796 mln. EUR, susijusi ų su praėjusių metų pertekliumi, taip pat d ėl bendro 
poveikio sumaž ėjus mokėjimų asignavimams ir padid ėjus taisomajame biudžete Nr. 10/2009 
prognozuojamoms įplaukoms. D ėl pastarojo atvejo nuosavi iš tekliai papildomai sumaž ėjo 
2 888 mln. EUR. 
 
Kiek tai susij ę su nuosavais ištekliais, reik ėtų pažymėti, kad nedaug tr ūko, kad tradicini ų 
nuosavų išteklių būtų surinkta tiek, kiek prognozuota. Ta i galima paaiškinti tuo, kad biudžeto 
sąmatos pakeistos tuo metu, kai buvo pareng tas taisomasis biudžetas Nr. 6/2009 (s ąmatos 
sumažintos 5 226 mln. EUR) ir taisomasis biudžetas Nr. 10/2009 (s ąmatos sumažintos 
600 mln. EUR). Šie patikslinimai buvo gr indžiami naujomis 2009 m. pavasario 
makroekonomin ėmis prognoz ėmis, kurios buvo mažiau optimistin ės už ankstesnes, taip pat 
faktinio įnašų surinkimo poky čiais. 
 
Galutiniai valstybi ų narių PVM ir BNP mok ėjimai taip pat labai sutapo su galutine biudžeto 
sąmata. Prognozuot ų sumų ir faktiškai išmok ėtų sumų skirtumas aiškinamas biudžeto 
tikslams naudojamo euro kurso ir tuo metu, kai valstyb ės narės, nesančios EPS nar ėmis, 
faktiškai atliko mok ėjimus, galiojusio kurso skirtumais. 
 
Išlaidos 
2009 m. ES biudžetas dar buvo rengiamas atsižvelgiant į perėjimą nuo vienos daugiamet ės 
finansinės programos prie kitos. Įsipareigojim ų asignavimai atitiko naujajam 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiui nustatytas išlaid ų gaires, tuo tarpu mok ėjimo prašym ų dalis, vis 
dar susijusi su ankstesni ąja 2000–2006 m. finansine programa, sudar ė beveik 12 %. 
 
Kiek tai susij ę su įsipareigojimais, pradinis biudžetas  ir politiniai tikslai buvo vykdomi kaip 
planuota. Vykdymo lygis, išskyrus nepana udotus rezervus (447 mln. EUR Globalizacijos 
fondui ir 56 mln. EUR Neatid ėliotinos pagalbos rezervui), siek ė 99,6 % biudžeto ir per metus 
buvo šiek tiek pakoreguotas. 2 išlaid ų kategorijos įsipareigojimai, susij ę su gamtos ištekliais, 
padidinti 259 mln. EUR (t. y. 600 mln. EUR padidinimas kaimo pl ėtros sričiai pagal atk ūrimo 
planą, 390 mln. EUR sumažinimas met ų pabaigoje ir 49 mln. EUR padidinimas m ėlynojo 
liežuvio ligos priemon ėms). 5 išlaid ų kategorijos „Administravimas“ įsipareigojimai 
sumažinti 55 mln. EUR. Bendrai tai sudaro tik 0,15 % padid ėjimą nuo pradinio biudžeto, 
jeigu neatsižvelgiama į 615 mln. EUR padidinim ą Europos solidarumo fondui (kadangi jis yra 
nenumatyt ų išlaidų rezervas).  
Mokėjimų vykdymo lygis, neatsižvelgiant į nepanaudot ą Neatidėliotinos pagalbos rezerv ą, 
buvo 95 %, palyginti su pradin iu biudžetu, ir 97 %, palygi nti su galutiniu biudžetu. 
Daugiausia mok ėjimų asignavimai sumažinti ši ų sričių taisomaisiais biudžetais: 1a išlaid ų 
kategorijos taisomuoju biudžetu, susijusi u su konkurencingumo sritimi, – iš viso 
738 mln. EUR (iš kuri ų mokslini ų tyrimų sritis – 448 mln. EUR), 2 išlaid ų kategorijos 
taisomuoju biudžetu, susijusiu su gamtos  ištekliais, – 2 632 mln. EUR (kaimo pl ėtros sritis – 
2 192 mln. EUR) ir su pl ėtros sritimi susijusiu taisomuoju biudžetu – 244 mln. EUR. 
 
LT 153   LT Nepanaudoti patvirtinti asignavimai be rezerv ų iš viso sudar ė 2 395 mln. EUR, o juos 
daugiausia sudar ė: Europos socialinis fondas (konve rgencija – 674 mln. EUR, region ų 
konkurencingumas – 248 mln. EUR), Pasirengimo narystei pagalbos priemon ė 
(142 mln. EUR), Komisijos vykdomas administra vimas (394 mln. EUR) ir konkurencingumas 
(377 mln. EUR, paskirst yti visoje 1a išlaid ų kategorijoje). 
 
Išsamesnė biudžeto patikslinim ų, su jais susijusi ų aplinkybi ų, pagrindimo ir poveikio analiz ė 
pateikta Komisijos 2009 m. biudžeto ir finans ų valdymo ataskaitos A dalyje (biudžeto 
apžvalga) ir B dalyje (apie kiekvien ą finansinės programos išlaid ų kategorij ą). 
 
2.3 ĮPLAUKOS (3 lentelė) 
 
Bendrojo Europos S ąjungos biudžeto įplaukas galima suskirstyti į dvi pagrindines kategorijas: 
nuosavus išteklius ir kitas įplaukas. Tai nustatyta Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
311 straipsnyje, kuriame teig iama, kad „neatmetant kit ų įplaukų, visas biudžetas 
finansuojamas nuosavais išteklia is.“ Didžioji biudžeto išlaid ų dalis padengiama iš nuosav ų 
išteklių. Kitos įplaukos sudaro tik nedidel ę viso finansavimo dal į. 
 
Nuosavi ištekliai yra trij ų rūšių: tradiciniai nuosavi ištekliai, PVM ištekliai ir BNP ištekliai. 
Tradicinius nuosavus ištek lius sudaro cukraus mokes čiai ir muitai. Jungtinei Karalystei 
palankus korekcijos mechanizmas ir bendras metinio Nyderland ų ir Švedijos BNP pagr įsto 
įnašo sumažinimas taip pat yra nuosav ų išteklių sistemos dalis. 
 
Nuosavi ištekliai skirst omi vadovaujantis taisykl ėmis, nustatytomis 2007 m. birželio 7 d. 
Tarybos sprendime Nr. 2007/436/EB, Euratomas d ėl Europos Bendrij ų nuosavų išteklių 
sistemos (NIS 2007). NIS 2007 įsigaliojo 2009 m. kovo 1 d., ta čiau taikomas nuo 2007 m. 
sausio 1 d. Tod ėl 2009 m. biudžetiniais metais atsižvelgta į taikymo atgaline data poveik į. 
 
2.3.1 Tradiciniai nuosavi ištekliai 
Tradiciniai nuosavi ištekliai.  Visos nustatytos tradicini ų nuosavų išteklių sumos turi b ūti 
įrašomos į tam tikrą kompetenting ų institucijų tvarkomą sąskaitą. 
– Į paprastą sąskaitą, numatyt ą Reglamento Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies a punkte – 
visos susigr ąžintos arba garantijomis užtikrintos sumos. 
– Į atskirą sąskaitą, numatyt ą Reglamento Nr. 1150/2000 6 st raipsnio 3 dalies b punkte – 
visos dar nesusigr ąžintos ir (arba) garantijomis neužtikrintos sumos; garantijomis 
užtikrintos, ta čiau užginčytos sumos taip pat gali b ūti įrašomos į šią sąskaitą. 
 
LT 154   LT Dėl atskiros s ąskaitos valstyb ės narės siunčia Komisijai ketvir čio ataskait ą, kurioje nurodoma: 
– susigrąžintinas pra ėjusio ketvir čio likutis, 
– per atitinkam ą ketvirtį susigrąžintos sumos, 
– bazės patikslinimai (korekcijos / panaikinimai) per atitinkam ą ketvirtį, 
– nurašytos sumos, 
– atitinkamo ketvir čio pabaigoje susigr ąžintinas likutis. 
 
Tradiciniai nuosavi ištekliai turi b ūti įrašyti į Komisijos s ąskaitą ižde arba kitoje valstyb ės 
narės paskirtoje įstaigoje ne v ėliau kaip pirm ą darbo dien ą po 19-tos antro m ėnesio, einan čio 
po to mėnesio, per kur į teisė į gautiną sumą buvo susigr ąžinta, dienos. Valstyb ės narės 
pasilieka 25 % tradicini ų nuosavų išteklių surinkimo išlaidoms padengti. Neapibr ėžtosios 
nuosavų išteklių teisės į gautinas sumas pakoreguojamos atsižvelgiant į jų susigrąžinimo 
tikimybę. 
 
2.3.2 PVM pagr įsti išteklia i ir BNP pagr įsti ištekliai 
PVM pagr įsti nuosavi ište kliai apskai čiuojami taikant visoms valstyb ėms narėms suderintos 
PVM baz ės vienodą tarifą, nustatytą pagal NIS 2007 2 straipsnio 1 dalies b punkte išd ėstytas 
taisykles. Nustatytas 0,30 % vienodas tarifas, išskyrus 2007–2013 m. laikotarp į, per kur į 
Austrijai nustatytas 0,225 pareikalavimo tarifa s, Vokietijai – 0,15 %, o Nyderlandams ir 
Švedijai – 0,10 %. Vis ų valstybių narių PVM bazei taikomas 50 % BNP apribojimas. 
 
PVM pagr įsti nuosavi ište kliai apskai čiuojami taikant visoms valstyb ėms narėms suderintos 
PVM baz ės vienodą tarifą, nustatyt ą pagal 2000 m. rugs ėjo 29 d. Tarybos sprendimo 
2 straipsnio 1 dalies c punkte išd ėstytas taisykles. Vis ų valstybių narių PVM bazei taikomas 
50 % BNP apribojimas. 
 
BNP pagr įsti ištekliai yra kintantys ištekliai, skirti pateikti reikiamoms įplaukoms bet kuriais 
metais, kad b ūtų galima padengti iš laidas, viršijan čias iš tradicini ų nuosavų išteklių, PVM 
išteklių ir kitų įplaukų surinktą sumą. Įplaukos apskai čiuojamos taikant vienod ą tarifą visų 
valstybių narių suvestinėms BNP. PVM ir BNP pagr įsti ištekliai nustatomi remiantis PVM ir 
BNP bazi ų prognozėmis, kurios nustatomos rengiant preliminar ų biudžeto projekt ą. Vėliau 
šios prognoz ės peržiūrimos taisomuoju biudžetu atnaujinant atitinkam ų biudžetini ų metų 
duomenis. 
 
Faktiniai PVM ir BNP bazi ų duomenys taikomi visus metus po atitinkam ų biudžetini ų metų. 
Komisija apskai čiuoja valstybi ų narių mokėtinų sumų, remiantis faktin ėmis bazėmis, ir 
faktiškai pagal (pataisytas) prognozes sumok ėtų sumų skirtumus. Komisija pareikalauja, kad 
valstybės narės pateiktų PVM ir BNP liku čius – tiek teigiamus, tiek neigiamus – iki kit ų 
metų, einančių po atitinkam ų biudžetini ų metų, pirmos gruodžio m ėn. darbo dienos. Jeigu 
nepaskelbiama išlyga, per ateinan čius ketverius metus galima koreguoti faktines PVM ir BNP 
bazes. Anks čiau apskai čiuoti likučiai patikslinami, o gauto skirtumo pareikalaujama tuo pa čiu 
metu, kaip ir ankstesni ųjų biudžetini ų metų PVM ir BNP liku čių. 
Tikrindama PVM ataskaitas ir BNP duome nis, Komisija gali paskelbti valstyb ėms narėms 
išlygas d ėl tam tikr ų punktų, kurie gali tur ėti pasekmi ų jų nuosavų išteklių įnašams. 
Pavyzdžiui, šie punktai gali atsirasti d ėl to, kad n ėra priimtin ų duomenų arba reikia sukurti 
 
LT 155   LT tinkamą metodiką. Šias išlygas reikia laikyti potencialiais reikalavimais valstyb ėms narėms 
sumokėti neapibr ėžtas sumas, kadangi negalima tiksliai nustatyti j ų finansinio poveikio. Kai 
galima nustatyti tiksli ą sumą, pareikalaujama atitinkama PVM ir BNP ištekli ų suma, susijusi 
arba su PVM ir BNP liku čiais, arba su atskirais pareikalavimais įmokėti lėšas. 
 
2.3.3 Korekcija JK naudai 
Šiuo mechanizmu sumažinami JK nuosav ų išteklių mokėjimai proporcingai jos vadinamajam 
„biudžeto disbalansui“ ir atitinkamai padidinami kit ų valstybi ų narių nuosavų išteklių 
mokėjimai. Biudžeto disbalanso korekcijos mechanizm ą Jungtinės Karalyst ės naudai įvedė 
Fontenblo Europos Vadov ų Taryba (1984 m. birželio m ėn.), o 1985 m. geguž ės 7 d. priimtas 
sprendimas d ėl nuosav ų išteklių. Mechanizmu buvo siekiama sumažinti JK biudžeto 
disbalansą, sumažinant šios valstyb ės mokėjimus ES. Vokietijai, Austrijai, Švedijai ir 
Nyderlandams sumažintas korekcijos finansav imas yra naudingas (apribotas iki vienos 
ketvirtosios įprastos jų dalies). 
 
2.3.4 Bendras sumažinimas Nyderlandams ir Švedijai 
Pagal NIS 2007 Nyderlandams ir Švedijai naudi ngas bendras sumažinimas, kiek tai susij ę su 
jų metiniais 2007–2013 m. laikotarpio BNP pagr įstais įnašais. Bendras sumažinimas – 
Nyderlandams 605 mln. EUR, Švedijai 150 mln. EUR (2004 m. kainomis) – patikslinamas pagal galiojan čias kainas, taikant eurais išreikšt ą ES BVP defliatori ų ir leidžiama j į taikyti 
apskaičiavus Jungtinei Karalystei palanki ą korekciją ir jos finansavim ą. 
 
2.3.5 Su NIS 2007 vykdymu susij ęs patikslinimas, taikomas 2007 ir 2008 m. 
NIS 2007 11 straipsnyje nustatyta, kad, įsigaliojus sprendimui, jis  pradeda galioti 2007 m. 
sausio 1 d. Tai reiškia, kad 2007 ir 2008 m. finansavim ą reikėjo perskai čiuoti pagal naujas 
taisykles. Patikslinimas (2007 ir 2008 m. senojo ir naujojo NIS skirtumai) įtrauktas į taisomąjį 
biudžetą Nr. 3/2009 ir įvykdytas 2009 m. biržel io 1 d. atlikus vien ą išmoką.  
Daugiau informacijos apie įplaukų vykdym ą galima rasti 2009 m. biudžeto ir finans ų 
valdymo ataskaitoje. 
 
2.4 IŠLAIDOS ( 4–13 lentel ės) 
 
2.4.1 2007–2013 m. finansin ė programa  
Šiame skirsnyje apib ūdinamos pagrindin ės ES išlaid ų kategorijos, klasifikuojamos pagal 
2007–2013 m. finansin ės programos išlaid ų kategorijas. 2009–ieji finansiniai metai buvo 
tretieji 2007–2013 m. finansin ės programos metai. 2009 m. bendra viršutin ė įsipareigojim ų 
asignavim ų riba yra 134 722 mln. EUR, t. y. 1,13 % BNP. Atitinkama viršutin ė mokėjimų 
asignavim ų riba yra 120 445 mln. EUR, t. y. 1,01 % BNP. Pirmiau pateiktoje lentel ėje 
finansinė programa pateikiama numatytomis galiojan čiomis 2013 m. kainomis.  
 
 
LT 156   LT  
 Mln. EUR
 2007 m. 2008 m. 2009 m. 2010 m. 2011 m. 2012 m. 2013 m. 
1. Tvarusis augimas  53 979 57 653 61 696 63 555 63 974 66 964 69 957
2. Gamtos ištekli ų išsaugojimas ir 
valdymas  55 143 59 193 56 333 59 955 60 338 60 810 61 289
3. Pilietyb ė, laisvė, saugumas ir 
teisingumas  1 273 1 362 1 518 1 693 1 889 2 105 2 376
4. ES kaip pasaulinio masto partner ė 6 578 7 002 7 440 7 893 8 430 8 997 9 595
5. Administravimas  7 039 7 380 7 525 7 882 8 334 8 670 9 095
6. Kompensacijos  445 207 210 0 0 0 0
Įsipareigojim ų asignavimai  124 457 132 797 134 722 140 978 142 965 147 546 152 312
Iš viso mok ėjimų asignavim ų 122 190 129 681 120 445 134 289 134 280 141 360 143 331
1 išlaidų kategorija. Tvarusis augimas 
Šią išlaidų kategorij ą sudaro du atskiri, bet tarpusavyje susij ę komponentai: 
– 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui ska tinti – išlaidos moksliniams tyrimams ir 
inovacijoms, švietimui ir mokymui, transeuropi niams tinklams, socialinei politikai, vidaus 
rinkai ir susijusioms politikos sritims. 
– 1b. Sanglauda augimui ir užimtumui ska tinti – išlaidos mažiausiai išsivys čiusių valstybių 
narių ir region ų konvergencijai stiprint i, ES tvariosios pl ėtros strategijai už mažiau 
išsivysčiusių regionų ribų papildyti ir tarpregioniniam  bendradarbiavimui remti. 
 
2 išlaidų kategorija. Gamtos ištekli ų išsaugojimas ir valdymas 
2 išlaidų kategorija apima bendr ą žemės ūkio ir žuvininkyst ės politiką, kaimo pl ėtrą ir 
aplinkos priemones, vis ų pirma „Natura 2000“. Bendrai žem ės ūkio politikai numatyta suma 
atitinka 2002 m. spalio m ėn. Briuselio Europos Vadov ų Taryboje pasiekt ą susitarim ą. 
 
3 išlaidų kategorija. Pilietyb ė, laisvė, saugumas ir teisingumas 
Naujoji 3 išlaid ų kategorija (Pilietyb ė, laisvė, saugumas ir teisingumas) parodo, kad did ėja 
tam tikrų sričių, kuriose ES suteiktos naujos už duotys: teisingumo ir vidaus reikal ų, sienų 
apsaugos, imigracijos ir prieglobs čio politikos, visuomen ės sveikatos ir vartotoj ų apsaugos, 
kultūros, jaunimo, informavimo ir dialogo su pilie čiais, svarba. J ą sudaro du komponentai: 3a. 
Laisvė, saugumas ir teisingumas ir 3b. Pilietyb ė. 
 
4 išlaidų kategorija. ES kaip pas aulinio masto partner ė 
4 išlaidų kategorija apima visus išor ės veiksmus, įskaitant pasirengimo narystei priemones. 
Nors Komisija pasi ūlė į finansinę programą įtraukti EPF, Europos Vadov ų Taryba ir Europos 
Parlamentas sutar ė jo neįtraukti. 
5 išlaidų kategorija. Ad ministravimas 
 
LT 157   LT Ši išlaidų kategorija apima administracines vis ų institucij ų, pensijų ir Europos mokykl ų 
išlaidas. Kitose institucijose (išskyrus Komisij ą) šios išlaidos sudaro visas j ų išlaidas, bet 
agentūros ir kitos įstaigos patiria ir  administracini ų, ir veiklos išlaid ų. 
 
6 išlaidų kategorija. Kompensacijos 
Laikantis politinio susitarimo, kad naujosios valstyb ės narės pačioje naryst ės pradžioje 
neturėtų tapti tik įnašų į biudžetą mokėtojomis, pagal ši ą išlaidų kategorij ą numatyta 
kompensacija. Ši ą sumą buvo galima naudoti kaip naujosioms valstyb ėms narėms skirtus 
perkėlimus jų biudžeto įplaukoms ir įnašams subalansuoti. 
 
2.4.2 Politikos sritys 
Taikydama veikla grindžiamo valdymo (ABM) princip ą, Komisija diegia veikla grindžiamo 
biudžeto sudarymo princip ą (ABB) planavimo ir valdymo procesuose. ABB apima biudžeto 
struktūrą, kurioje biudžeto antraštin ės dalys atitinka politikos sr itis, o biudžeto skyriai – 
veiklos rūšis. ABB siekiama pateikti aiški ą sistemą, kuria Komisijos politikos tikslai b ūtų 
įgyvendinami teisin ėmis, finansin ėmis arba kitomis viešosios politikos priemon ėmis. 
Pertvarkant Komisijos darb ą, atsižvelgiant į veiklos r ūšis, aiškiai matosi Komisijos 
įsipareigojimai ir kartu sudaroma bendra prioritet ų nustatymo sistema. Biudžetin ės 
procedūros metu ištekliai paskirstomi pagal prioritetus, atsižvelgiant į veiklos r ūšis, kaip į 
biudžeto sudarymo tiksl ų pagrindą. Nustatant tok į veiklos r ūšių ir joms priskirt ų išteklių ryšį, 
ABB siekiama padidinti ištekli ų naudojimo Komisijoje našum ą ir veiksmingum ą. 
 
Politikos srit į galima apibr ėžti kaip homogenišk ą Komisijos darb ą sudarančių veiklos r ūšių 
grupavim ą; ji yra svarbus sprendim ų priėmimo proceso elementas. Kiekviena politikos sritis 
paprastai atitinka generalinio direktorato veikl ą ir vidutiniškai apima apie 6 ar 7 atskiras 
veiklos rūšis. Politikos sritys daugiausia yra veiklos sritys, nes pagrindini ų jų veiklos r ūšių 
tikslas – pad ėti trečiųjų šalių gavėjams atitinkamose veiklos srityse. Kiekvienos politikos 
srities veiklos biudžete yra numatytos b ūtinos administracin ės išlaidos. 
 
Daugiau informacijos apie išlaid ų vykdymą galima rasti 2009 m. biudžeto ir finans ų valdymo 
Komisijos ataskaitoje. 
 
2.5 INSTITUCIJOS IR AGENT ŪROS (14–18 lentel ės) 
 
Kaip ir pra ėjusiais metais konsoliduotosios Europos S ąjungos bendrojo biudžeto vykdymo 
ataskaitos apima vis ų institucij ų biudžeto vykdym ą, nes į ES biudžet ą įtrauktas kiekvienos 
institucijos biudžetas. ES biudžete n ėra atskiro agent ūrų biudžeto; jos iš dalies finansuojamos 
Komisijos biudžeto subsidija. 
 
Siekiant pateikti agent ūroms visus susijusius biudžeto duomenis, į konsoliduot ųjų metinių 
ataskaitų biudžeto dal į įtraukiamos atskiros konsoliduojam ų tradicini ų agentūrų biudžeto 
vykdymo ataskaitos.