Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui - Ketvirtoji plieno pramonės restruktūrizavimo Čekijoje ir Lenkijoje stebėsenos ataskaita /* KOM/2009/0141 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 26.3.2009 KOM(2009) 141 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Ketvirtoji plieno pramonės restruktūrizavimo Čekijoje ir Lenkijoje stebėsenos ataskaita ĮVADAS Šioje ataskaitoje apžvelgiami paskutinių metų Čekijos ir Lenkijos plieno pramonės restruktūrizavimo rezultatai. Ji parengta laikantis Čekijos Respublikos ir Lenkijos stojimo sutarties atitinkamuose 2[1] ir 8[2] protokoluose numatytų stebėsenos reikalavimų. Minėtuose protokoluose nustatytas pereinamasis laikotarpis plieno sektoriaus restruktūrizavimui užbaigti ir pagrindiniai rezultatų vertinimo kriterijai. Komisija priėmė stebėsenos ataskaitas 2004[3], 2005[4] ir 2006[5] metais. Šia ketvirtąja ir paskutine stebėsenos ataskaita papildomos ankstesnės Komisijos ataskaitos ir įvertinami 2006 – paskutiniųjų pereinamojo laikotarpio metų – rezultatai, atsižvelgiant į 2007 ir 2008 m. pateiktą susijusią informaciją. ČEKIJOS PLIENO SEKTORIAUS RESTRUKTŪRIZAVIMAS 2 protokolo nuostatos buvo taikomos šioms bendrovėms: Ispat Nova Hut (dabar – Mittal Steel Ostrava – MSO), Valcovny Plechu Fridek - Mystek (VPFM ) ir Vitkovice Steel (VS). Šių bendrovių gamyba 2006 m. sudarė 57 % visos Čekijos termiškai neapdoroto plieno gamybos. Valstybės pagalba restruktūrizavimui Remdamasi turima informacija Komisija padarė išvadą, kad Čekija laikėsi protokole numatytų įsipareigojimų dėl valstybės pagalbos. Po galutinio vertinimo paaiškėjo, kad bendra valstybės pagalbos suma, skirta pagalbą gaunančioms bendrovėms restruktūrizuoti, buvo 8,3 mlrd. CZK, t. y. 59 % protokole nurodytų 14,15 mlrd. CZK. Pagalba buvo suteikta iki 2003 m. pabaigos. Komisija taip pat padarė išvadą, kad iš tiesų suteikta valstybės pagalbos suma, kuri buvo mažesnė nei numatyta, neturėjo nepageidaujamo poveikio bendrovių finansiniams rezultatams. Ši pagalba visų pirma buvo skirta finansiniam restruktūrizavimui. Sumažėjus pagalbą gaunančių bendrovių įsiskolinimo naštai strateginiams investuotojams tapo lengviau tas bendroves įsigyti, o bendrovei − gauti reikiamų lėšų modernizavimo programoms finansuoti. Suteiktos pagalbos suma buvo nustatyta pagal nacionalinę restruktūrizavimo programą (NRP) ir individualius verslo planus (IVP), kuriuose investicijoms priskirtas pagrindinis uždavinys – mažinti sąnaudas ir gerinti gatavų produktų kokybę, kad bendrovės gautų daugiau veiklos pajamų. Galutiniame vertinime Komisija atkreipė ypatingą dėmesį į suteiktos valstybės pagalbos ir atliktų investicijų ryšį. Atlikus analizę paaiškėjo tokie kiekvienos bendrovės rezultatai: a) Bendrovė MSO gavo 86 % maksimalios restruktūrizavimo pagalbos sumos, kurią leidžiama teikti pagal protokolą; didžioji tos sumos dalis buvo išmokėta 2003 m. ir skirta skoloms nurašyti; b) Bendrovė VPFM gavo 99 % maksimalios valstybės pagalbos sumos, kurią leidžiama teikti pagal protokolą; visa ta suma buvo išmokėta 2003 m. ir panaudota daugiausiai skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimui su valstybei priklausančiomis privatizavimo agentūromis. Šios pagalbos dalis buvo grąžinta (žr. 3.4.2 punktą). c) Bendrovė VS gavo 37 % protokole numatytos didžiausios sumos (daugiausiai 1997−2001 m.), o po 2002 m. bendrovei neskirta jokios restruktūrizavimo pagalbos. Pagalbos paskirtis buvo padėti bendrovei atsiskaityti su pagrindiniais kreditoriais ir padengti mažą dalį veiklos sąnaudų. Protokole reikalaujama, kad restruktūrizavimo pagalba nebūtų skiriama į NRP neįtrauktoms programoms. Komisija pradėjo tyrimą dėl Čekijos plieno bendrovės Trinecke , kuriai netaikomas protokolas, ir padarė išvadą, kad šiai bendrovei nebuvo suteikta jokios neteisėtos valstybės pagalbos[6]. Pajėgumų mažinimas Siekiant kompensuoti konkurencinį pranašumą, kurį bendrovės įgijo suteikus joms restruktūrizavimo pagalbą, protokolo 2 priede reikalaujama nutraukti keleto gamybinių įrenginių eksploataciją. Grynasis pajėgumų sumažinimas, kurį Čekija turi pasiekti 1997−2006 m. laikotarpiu gataviems gaminiams, yra 590 000 tonų. Šie įrenginiai buvo pasenę, todėl nutraukus jų eksploatavimą bendrovių finansiniai rezultatai pagerėjo, sumažėjo energijos vartojimas ir į aplinką išmetamų teršalų kiekis. Stebėsena parodė, kad visų įrenginių eksploatacija nutraukta laikantis atitinkamo Komisijos sprendimo nuostatų[7]. Karšto valcavimo staklynai VPFM Nr. 1 ir 2, kurių eksploatacijos nutraukimas visam laikui buvo atidėtas šešiems mėnesiams, kaip pranešta trečiojoje pažangos ataskaitoje[8], buvo išardytas pirmąjį 2006 m. ketvirtį. Bendrovė MSO pakeitė savo profilių staklyno pajėgumus pagal Komisijos sprendimą[9]. Tie pokyčiai – esamo staklyno modernizavimas vietoje naujo staklyno statymo, todėl prireikė gerokai mažiau kapitalo nei buvo prognozuota. Komisija padarė išvadą, kad pokyčiai valstybės pagalbos požiūriu išliko neutralūs, nes bendrovė gavo mažesnę valstybės pagalbą nei buvo numatyta. Kiti pagrindiniai restruktūrizavimo kriterijai Perspektyvumas ir finansiniai rezultatai Restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje 2006 m. visoms pagalbą gaunančioms bendrovėms buvo sėkmingai atliktas Komisijos perspektyvumo tyrimas, kaip nurodyta protokole[10]. Šių bendrovių EBITDA buvo 20,2 %−23,4 % (tikslas – 10,0 %), o EBIT buvo 17,1 %−23,0 % (tikslas – 1,5 %). Šie rezultatai geresni nei tikėtasi ankstesnėje pažangos ataskaitoje[11]. Našumas ir užimtumas 2006 m. pagalbą gaunančios bendrovės darbo vietų skaičių sumažino labiau nei prognozuota (vidutinis metinis užimtumo lygis buvo 11 905, o NRP numatytas tikslas – 12 222). Šio rezultato visų pirma pasiekta dėl veiklos perkėlimo, ankstyvo išėjimo į pensiją ir savanoriško išėjimo iš darbo programos. Dėl pavėluotų investicijų programų dvi pagalbą gaunančios bendrovės nepasiekė nustatyto užimtumo lygio iki 2006 m. pabaigos, tačiau joms tai pavyko padaryti iki 2007 m. pabaigos. Dėl stebėsenos laikotarpiu sumažėjusio užimtumo ir padidėjusios pagalbą gaunančių bendrovių gamybos išaugo našumo lygis. Nors galutinis našumas (apie 365 tonos per metus) tebėra truputį mažesnis nei ES vidurkis, jis yra gerokai didesnis nei IVP prognozuotas lygis, išskyrus VPFM. Sąnaudų mažinimas Sąnaudos buvo sumažintos racionalizavus gamybos procesus ir pritaikius gerąją vadybos patirtį, kaip antai įkūrus sąnaudų mažinimo komandas ir investavus į naujas IT. Daug mažų iniciatyvų, susijusių su technine priežiūra ir remontu, padėjo pasiekti šį restruktūrizavimo tikslą. Naujiems strateginiams privatiems investuotojams perėmus anksčiau valstybei priklausiusias bendroves pastebėta, kad bendrovei pagrindiniu tikslu užsibrėžus mažinti sąnaudas, rezultatai iš esmės pagerėjo. Be to, kadangi įrenginiai buvo naudojami geriau, buvo galima sumažinti energijos sąnaudas pagamintam vienetui. Šis sąnaudų veiksnys yra itin svarbus su aplinka susijusiai ir ekonominei bendrovių veiklai. Kiti protokole numatyti reikalavimai Verslo ir rinkos strategijos Pagalbą gaunančių bendrovių verslo strategija iš esmės pakito. Pagrindinis pasiekimas – natūrinių mainų prekybos panaikinimas. Pagalbą gaunančios bendrovės, paskatintos privatizacijos ir ypač palankios rinkos raidos, peržiūrėjo savo produktų asortimentą, pagerino gatavų produktų kokybę, pateko į didesnės pridėtinės vertės rinkas, todėl pajėgė konkuruoti veikiau kokybe, o ne kainomis. Bendrovės ir toliau turi dėti šias pastangas ateityje modernizuodamos gamybos linijas ir gerindamos galutinio produkto kokybę. Investicijos Nė vienai iš protokole nurodytų bendrovių nepavyko atlikti visų IVP numatytų investicijų. Galiausiai bendrovės iki 2006 m. pabaigos įgyvendino arba neatšaukiamai įsipareigojo įgyvendinti tik 22 %−71 % visų tikslų. Tačiau kadangi suteiktos valstybės pagalbos suma yra mažesnė už leidžiamą, Komisija padarė išvadą, kad restruktūrizavimo pagalbos intensyvumas buvo tinkamas ir gauta pagalba neviršijo minimalios būtinos. Tik dėl bendrovės VPFM atliktų investicijų lygio, palyginti su gauta restruktūrizavimo pagalbos suma, Komisijai turėjo atlikti tyrimą ir pareikalauti sugrąžinti pagalbos dalį[12]. Todėl pagalbos gavėja sugrąžino 24,88 mln. CZK. Komisija toliau stebėjo dar neatliktų, bet neatšaukiamai įsipareigotų investicijų vykdymą, kuris turėjo būti baigtas 2007−2008 m. Kadangi kai kurių investicijų perdavimas eksploatuoti numatytas tik po 2008 m., Komisija taip pat numato galimybę imtis atitinkamų priemonių, jei investicijos nebūtų atliktos. Aplinkos apsauga Protokole reikalaujama, kad pagalbą gaunančios bendrovės stojimo metu tenkintų atitinkamų Bendrijos teisės aktų aplinkos apsaugos srities reikalavimus. Visoms to sektoriaus plieno gaminimo įmonėms jau buvo suteiktas integruotas leidimas pagal TIPK direktyvos[13] nuostatas. LENKIJOS PLIENO PRAMONĖS RESTRUKTŪRIZAVIMAS Bendrovės, kurioms taikomos 8 protokolo nuostatos: Polskie Huty Stali (dabar − Mittal Steel Poland − MSP), Huta Andrzej, Huta Bankowa, Huta Batory, Huta Buczek (dabar – Technologie Buczek ), Huta L.W. (dabar – Arcelor Huta Warszawa – AHW), Huta Labedy ir Huta Pokoj . 2 bendrovėms Huta Andrzej ir Huta Batory atitinkamos nacionalinės programos nebetaikomos, nes jos bankrutavo. Pagalbą gaunančių bendrovių produkcija sudarė apie 70 % Lenkijos termiškai neapdoroto plieno gamybos. Valstybės pagalba restruktūrizavimui Remdamasi turima informacija Komisija padarė išvadą, kad Lenkija įvykdė protokole numatytus su valstybės pagalba susijusius įsipareigojimus. Ji išmokėjo 2,73 mlrd. PLN restruktūrizavimo pagalbos (tai tesudarė 82 % protokole numatytų 3,38 mlrd. PLN). Ši pagalba buvo suteikta iki 2003 m. pabaigos, kaip numatyta protokole. Atlikus vertinimą taip pat nustatyta, kad mažesnė suma neturėjo neigiamo poveikio bendrovių finansiniams rezultatams. Panašiai, kaip Čekijos atveju, Lenkijos plieno bendrovėms suteikta pagalba daugiausiai buvo skirta finansiniam restruktūrizavimui. Išsamus valstybės pagalbos paskirstymas atskiroms bendrovėms nurodytas patvirtintoje Lenkijos NRP. Remdamasi pateiktais duomenimis Komisija galėjo padaryti išvadą, kad pagalbos suma ir intensyvumas buvo minimalūs būtini, kad bendrovės išliktų perspektyvios. Atskirų pagalbą gaunančių bendrovių rezultatai tokie: a) Bendrovė MSP gavo 85 % maksimalios 3,14 mlrd. PLN sumos, o didžioji jos dalis buvo skirta skoloms nurašyti arba paskolų garantijoms. Jos patronuojamoji bendrovė Huta Bankowa , kuri 2006 m. buvo nupirkta iš Arcelor-Mittal group (pagal Komisijos sprendimą dėl susijungimo[14]), gavo 92 % maksimalios sutartos sumos. b) Bendrovė AHW gavo 63 % maksimalios valstybės pagalbos sumos. Tai patvirtinta per valstybės pagalbos procedūrą, kurią Komisija pradėjo norėdama ištirti, ar bendrovė AHW pagalbą naudoja teisėtai[15]. Atlikusi tyrimą Komisija padarė išvadą, kad 31,2 mln. EUR garantija iš dalies panaudota neteisėtai, ir pareikalavo dalį sumos grąžinti. Bendrovė AHW 2007 m. lapkričio mėn. savo noru grąžino 2,09 mln. EUR. c) Bendrovės Huta Labedy ir Huta Pokoj gavo atitinkamai 40 % ir 66 % didžiausios numatytos sumos. Tuo remdamasi Komisija galėjo padaryti išvadą, kad, nepaisant nedidelių investicijų, pagalbos suma ir intensyvumas buvo minimalūs, kokių reikia restruktūrizavimo sąnaudoms padengti. d) Bendrovė Technologie Buczek gavo 41 % patvirtintos maksimalios valstybės pagalbos sumos. Dėl 2006 m. paskelbtos bankroto procedūros Komisija išleido sprendimą dėl valstybės pagalbos neteisėto panaudojimo[16] ir pareikalavo pagalbą grąžinti. Pajėgumų mažinimas Protokole nurodyta keletas apdorojimo linijų, kurių eksploataciją atsižvelgiant į suteiktą restruktūrizavimo pagalbą reikėjo nutraukti, siekiant kompensuoti galimą konkurencinį pranašumą ir susijusį konkurenciją iškraipantį poveikį. Grynasis pajėgumų sumažinimas, kurį Lenkija turi pasiekti 1997−2006 m. laikotarpiu gataviems gaminiams, yra 1 231 000 tonų. Komisija pajėgumų mažinimą tikrino remdamasi eksploatacijos nutraukimo sertifikatais ir nepriklausomo konsultanto atliktu vertinimu, kaip numatyta atitinkamose Komisijos sprendimo[17] nuostatose. Ypatingu bendrovės MSP atveju ir kaip numatyta jos patvirtintame pakeistame verslo plane[18], dabartinio karšto valcavimo juostų staklyno eksploatacija bus nutraukta tik Krokuvoje sumontavus naują karšto valcavimo juostų staklyną (numatyta tai padaryti 2008 m. pabaigoje). Remdamasi pateikta informacija Komisija padarė išvadą, kad visų bendrovių įrenginių eksploatacija nutraukta pagal patvirtintus planus. Be protokole numatytų įsipareigojimų Lenkijos plieno bendrovės nusprendė savo noru likviduoti keletą neveiksmingų pajėgumų, kaip antai kokso baterijas, valcavimo ir bliumingo staklynus bei elektrolitinio galvanizavimo liniją. Kiti pagrindiniai restruktūrizavimo rodikliai Po bendrovės Technologie Buczek bankroto procedūros Komisija padarė išvadą, kad bendrovė neįvykdė restruktūrizavimo tikslų, ir paskelbė sprendimą dėl neteisėto valstybės pagalbos panaudojimo ir pareikalavo pagalbą grąžinti. Perspektyvumas ir finansiniai rezultatai Restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje 2006 m. visoms bendrovėms, išskyrus Huta Bankowa , buvo sėkmingai atliktas Europos Komisijos perspektyvumo tyrimas. Šių bendrovių EBITDA buvo 10,1 %−21,6 % (tikslas – 10,0 %), o EBIT buvo 5,2 %−16,6 % (tikslas – 1,5 %). Bendrovės Huta Bankowa Komisijos 2006 m. perspektyvumo tyrimo rezultatai dėl netikėtų technologinių sunkumų buvo nepalankūs. Tačiau remiantis teigiamais 2005 ir 2007 m. rezultatais galima daryti išvadą, kad restruktūrizavimo pastangų nauda buvo tokia, kad bendrovė Huta Bankowa galėjo pasiekti ilgalaikio perspektyvumo. Našumas ir užimtumas Dviejų bendrovių galutinis užimtumo lygis buvo mažesnis nei prognozuota, vienai bendrovei pavyko pasiekti planuoto užimtumo lygio, ir dviejų bendrovių užimtumo lygis buvo didesnis nei prognozuota. Bendras užimtumo lygis buvo didesnis nei prognozuota (vidutinis metinis užimtumo lygis – 15 564, o NRP numatytas tikslas – 13 702), visų pirma dėl to, kad tam tikrais atvejais buvo atidėtas eksploatavimo nutraukimas ir pagrindinių investicijų baigimas. Tačiau dėl šiuo metu dedamų modernizavimo pastangų šią padėtį turėtų būti galima ištaisyti netolimoje ateityje. Nors pagalbą gaunančių bendrovių bendras našumo lygis pagerėjo, tačiau jis tebebuvo gerokai mažesnis nei protokole nurodytas ES vidurkis. Pastebėta, kad 2006 m. pabaigoje vidutinis našumo lygis buvo apie 321 tona vienam asmeniui. Atskirų bendrovių rezultatai labai įvairūs: bendrovės AHW lygis gerokai aukštesnis nei prognozuota, o bendrovės MSP – žymiai mažesnis nei numatytasis IVP. Sąnaudų mažinimas Pagalbą gaunančios bendrovės aiškiai parodė, kad bendrovės strategija pakito, todėl joms pavyko sumažinti sąnaudas. Iš atskirų bendrovių rezultatų matyti, kad imtasi veiksmų veiklos sąnaudoms mažinti. Didelis dėmesys skirtas naujoms IT priemonėms, skirtoms sąnaudoms stebėti ir kontroliuoti visais gamybos etapais. Bendrovės investavo į technologijas, kad galėtų modernizuoti ir pakeisti esamus įrengimus ir iš esmės sumažinti sąnaudas. Finansiniu požiūriu buvo iš naujo deramasi dėl banko mokesčių ir buvo peržiūrėtos žaliavų pirkimo sutartys. Kiti protokole numatyti reikalavimai Verslo ir rinkos strategijos Individualiuose verslo planuose numatyti gamybos priemonių reorganizavimo ir organizacinių struktūrų tobulinimo tikslai buvo įgyvendinti. Bendrovės taip pat peržiūrėjo savo pardavimų struktūrą ir pasiekė geresnį tiesioginių pardavimų lygį. Buvo pakeistas produktų asortimentas, ir prireikus bendrovės pateko į didesnės pridėtinės vertės rinkas. Investicijos Dvi pagalbą gaunančios bendrovės Huta Pokoj ir Huta Bankowa įgyvendino savo investicijų tikslus. Bendrovei Huta Labedy pavyko atlikti 75 % visų patvirtintų investicijų. Bendrovė AHW įgyvendino 37 % iš pradžių patvirtinto plano, bet kadangi 2005 m. bendrovė buvo perimta, ji investavo į naują staklyną ir pasiekė 170 % iš pradžių prognozuotos sumos. Bendrovė MSP atliko su produktų asortimento pokyčiais susijusias ir jos produktų kokybę gerinančias investicijas. Tačiau dėl IVP pakeitimo su energijos vartojimo efektyvumu ir rezultatais susijusių tikslų įmonė negalėjo pasiekti 2006 m., bet planavo pasiekti 2008 m. Aplinkos apsauga Priešingai nei Čekijos plieno pramonės atveju, protokole reikalaujama, kad pagalbą gaunančios bendrovės stojimo metu tenkintų atitinkamų Bendrijos teisės aktų aplinkos apsaugos srities reikalavimus. Todėl Stojimo sutartyje[19] nustatytos Lenkijai taikomos aplinkos teisės aktų įgyvendinimo pereinamojo laikotarpio nuostatos, kuriose numatytas plieno gamybos įrenginių sąrašas, kuriems taikomos nuo TIPK direktyvos nukrypti leidžiančios nuostatos. Nukrypstant nuo TIPK direktyvos, reikalavimai dėl leidimų išdavimo esamiems įrenginiams Lenkijoje netaikomi Huta Sendzimira (dabar – MSP dalis), Huta Andrzej, Huta Czestochowa, Huta Batory, Huta Jednosc ir Huta Laziska iki 2010 m. gruodžio mėn. Šiems įrenginiams išduoti laikinieji leidimai, kuriuose nustatyti atskiri privalomieji visiškos atitikties įgyvendinimo tvarkaraščiai. IšVADOS Tai paskutinioji Čekijos ir Lenkijos plieno pramonės restruktūrizavimo stebėsenos ataskaita. Atsižvelgdama į pasiektus rezultatus Komisija nustatė, kad Stojimo sutarties 2 ir 8 protokolo nuostatų laikytasi: – visa pagalbą gaunančioms bendrovėms suteikta restruktūrizavimo pagalba buvo mažesnė nei nustatytos ribos, – grynasis pajėgumų sumažinimas pasiektas, – protokolų 3 priede nustatyti restruktūrizavimo kriterijai (perspektyvumas, našumas ir sąnaudų mažinimas) įgyvendinti. Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo procesas pereinamuoju laikotarpiu iš esmės baigtas sėkmingai. Nuo 2007 m. Lenkijos ir Čekijos plieno gamintojai dirbo tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip visos kitos plieno bendrovės Europos rinkoje. Restruktūrizavimo procesą visų pirma palengvino du veiksniai: privatizavimas ir bendrosios rinkos sąlygos pereinamuoju laikotarpiu (2003−2006 m.). Tiek Čekijos, tiek Lenkijos plieno sektoriuje tuo laikotarpiu daug kartų keitėsi savininkai. 2002 m. plieno bendrovės daugiausia priklausė valstybei, o 2008 m. jų privatizavimas buvo baigtas perduodant akcijas strateginiams investuotojams. Be to, Komisija mano, kad rengiant šias bendroves ateities uždaviniams pagrindinis vaidmuo teko pokyčiams bendrovių viduje ir griežtam verslo planų įgyvendinimui. Kita vertus, bendrovėms labai padėjo klestinti plieno rinka ir su tuo susijusios padidėjusios pardavimo kainos, dėl kurių bendrovės nuo 2003 m. iki 2008 m. vidurio galėjo gerokai pagerinti savo rezultatus. Didinant pagalbą gaunančių bendrovių perspektyvumą esminis vaidmuo teko ypač dideliam abiejų valstybių narių vidaus rinkų augimui. Vykdant plieno sektoriaus restruktūrizavimo stebėseną, Komisija, nacionalinės institucijos ir bendrovės glaudžiai bendradarbiavo. Todėl protokole numatyti įsipareigojimai galėjo būti tinkamai įgyvendinti. [1] OL L 236, 2003 9 23, p. 934. [2] OL L 236, 2003 9 23, p. 948. [3] COM(2004)443 galutinis. [4] COM(2005)359 galutinis. [5] COM(2006)814 galutinis. [6] 2007/319/EB: 2006 m. rugsėjo 8 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 45/04 (ex NN 62/04) čekų plieno gamintojui „Třinecke železarny, a.s.“, OL L 119, 2007 5 9, p. 37–44. [7] Sprendimas Nr. 3010/91/EAPB, OL L 286, 1991 10 16, p. 20. [8] COM(2006) 814 galutinis. [9] Byla dėl valstybės pagalbos Nr. N 350/06. MSO restruktūrizavimo plano keitimas. Čekijos Respublika, 2006 9 13, OL C 280, 2006 11 18, p. 4. [10] Bendrovės turėjo pasiekti:− bendrą einamosios veiklos apyvartos rezultatą; t. y. EBITDA (pelnas prieš palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą ir amortizaciją) nuo ne mažiau kaip 10 % neintegruotų plieno bendrovių ir 13,5 % integruotų staklynų apyvartos;− kapitalo grąžą: t. y. EBIT (pelnas prieš palūkanas ir mokesčius) turi būti ne mažiau kaip 1,5 % apyvartos. [11] COM(2006) 814 galutinis. [12] Byla dėl valstybės pagalbos Nr. N 350b/06. VPFM restruktūrizavimo plano keitimas, 2007 6 8, OL C 200, 2007 8 28, p.1. [13] Direktyva 96/61/EB, OL L 257, 1996 10 10, p. 26. [14] Byla Nr. COMP/M.4137 – Mittal /Arcelor , 2006 4 7 pranešimas pagal Tarybos reglamento Nr. 139/20041 4 straipsnį. [15] 2007 m. gruodžio 11 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 51/2006 (ex N 748/06), kurią Lenkija suteikė Arcelor Huta Warszawa , OL L 143, 2008 6 3. [16] 2007 m. spalio 23 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos Nr. C 23/06 (ex NN 35/06), kurią Lenkija suteikė plieno gamintojui Technologie Buczek Group , OL L 116, 2008 4 30. [17] Sprendimas Nr. 3010/91/EAPB, OL L 286, 1991 10 16, p. 20. [18] Byla dėl valstybės pagalbos Nr. N 186/05. MSP restruktūrizavimo plano keitimas, 2005 7 20, OL C 12, 2006 1 18, p. 2. [19] OL L 236, 2003 9 23, p. 875−905.