[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 8.3.2006 KOM(2006) 107 galutinis Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1480/2003 dėl nuolatinio kompensacinio muito skyrimo ir nuolatinio rinkimo laikinojo muito, įvedamo importui tam tikrų elektroninių mikrograndynų, vadinamų DRAM (dinaminės laisvosios kreipties atmintinės), kurių kilmės šalis yra Korėjos Respublika (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 2001 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1515/2001 dėl priemonių, kurių gali imtis Bendrija, remdamasi PPO ginčų sprendimo tarybos (toliau – GST) patvirtinta ataskaita antidempingo ir apsaugos nuo subsidijavimo klausimais ir su 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (toliau – pagrindinis reglamentas) dėl tam tikrų importuojamų elektroninių mikrograndynų, vadinamų DRAM (dinaminės laisvosios kreipties atmintinės), kurių kilmės šalis yra Korėjos Respublika, tyrimo procedūros. | Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas pateikiamas atsižvelgiant į pirmiau minėtų reglamentų įgyvendinimą PPO GST pateikus rekomendacijas byloje „Europos Bendrijos – kompensacinės priemonės dėl dinaminės laisvosios kreipties atmintinės lustų iš Korėjos“ ir yra parengtas dar kartą įvertinus pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus atliktame tyrime, kurio rezultatai lėmė ginčijamų priemonių priėmimą, nustatytus faktus. Taryba turėtų priimti šį pasiūlymą, o reglamentas Oficialiajame leidinyje turėtų būti paskelbtas iki 2006 m. balandžio 3 d. Dėl termino yra susitarta su Korėjos Respublika, kad būtų įgyvendintos pirmiau minėtos GST rekomendacijos. | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Šiuo metu pasiūlymo srityje netaikomos jokios nuostatos. | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikytina. | KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | Su tyrimo procedūra susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus remdamosi pagrindiniame reglamente numatytomis nuostatomis. | Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. | Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas yra parengtas įgyvendinant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1515/2001 ir pagrindinį reglamentą. Šiuose reglamentuose nėra numatomas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. | TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI | Siūlomų veiksmų santrauka 2005 m. rugpjūčio 3 d. PPO GST priėmė ekspertų grupės ataskaitą dėl bylos „Europos Bendrijos – kompensacinės priemonės dėl dinaminės laisvosios kreipties atmintinės lustų iš Korėjos“. Remdamasi ekspertų grupės ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis Komisija dar kartą įvertino tyrime, kurio rezultatai lėmė ginčijamų priemonių priėmimą, nustatytus faktus (toliau – pradinis tyrimas). Dar kartą įvertinus nustatytus faktus buvo iš dalies persvarstytos per pradinį tyrimą nustatytos įvairių subsidijų sumos ir atitinkamai kompensacinio muito dydis. Be to, buvo dar kartą įvertintas vieno žalos veiksnio – „darbo užmokesčio“ poveikis, į kurį pradiniame tyrime nebuvo atsižvelgta. Taip pat vėliau buvo įvertintas kitų nei subsidijuotas importas veiksnių poveikis Bendrijos pramonės patirtai žalai. Dėl šio pakartotinio nustatytų faktų įvertinimo konsultuotasi su valstybėmis narėmis. 25 valstybės narės pritarė pasiūlymui, nė viena valstybė narė nesipriešino pasiūlymui. Nė viena valstybė narė nesusilaikė. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, kuris turėtų būti kuo greičiau paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. | Teisinis pagrindas 2001 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1515/2001 dėl priemonių, kurių gali imtis Bendrija remdamasi PPO ginčų sprendimo tarybos (toliau – GST) patvirtinta ataskaita antidempingo ir apsaugos nuo subsidijavimo klausimais ir 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004. | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. | Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. | Veiksmo pobūdis yra aprašomas pirmiau minėtuose reglamentuose, nesuteikiant galimybės taikyti šalies sprendimą. | Nuoroda apie Bendrijai, nacionalinėms vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ekonominių operacijų vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės ir administracinės naštos mažinimą ir jos laikymą proporcinga pasiūlymo tikslui netaikoma. | Pasirinkta priemonė | Siūloma priemonė: reglamentas. | Kitos priemonės būtų netinkamos, nes Tarybos reglamente (EB) Nr. 1515/2001 ir pagrindiniame reglamente nenumatoma alternatyvių galimybių. | POVEIKIS BIUDžETUI | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. | 1. Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1480/2003 dėl nuolatinio kompensacinio muito skyrimo ir nuolatinio rinkimo laikinojo muito, įvedamo importui tam tikrų elektroninių mikrograndynų, vadinamų DRAM (dinaminės laisvosios kreipties atmintinės), kurių kilmės šalis yra Korėjos Respublika EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 2001 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1515/2001 dėl priemonių, kurių gali imtis Bendrija, remdamasi PPO ginčų sprendimo tarybos patvirtinta ataskaita antidempingo ir apsaugos nuo subsidijavimo klausimais[1], atsižvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[2] (toliau – pagrindinis reglamentas), atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. PROCEDūRA 1. Galiojančios priemonės (1) Reglamentu (EB) Nr. 1480/2003[3] (toliau – galutinis reglamentas), Taryba įvedė 34,8 % nuolatinį kompensacinį muitą (toliau – kompensacinis muitas) tam tikriems importuojamiems Korėjos Respublikos kilmės elektroniniams mikrograndynams, vadinamiems dinaminės laisvosios kreipties atmintinėmis (DRAM), pagamintiems kitų nei Samsung Electronics Co., Ltd (toliau – Samsung ), kuriai buvo nustatyta 0 % muito norma, bendrovių. Prieš priimant galutinį reglamentą buvo priimtas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 708/2003, įvedantis laikiną kompensacinį muitą Korėjos Respublikos kilmės importuojamoms DRAM atmintinėms[4] (toliau – laikinasis reglamentas). (2) Atliekant tyrimą (toliau – pradinis tyrimas), po kurio buvo nuspręsta įvesti galiojančias priemones, bendradarbiavo du Korėjos Respublikoje esantys eksportuojantys gamintojai: Samsung , kuriam nebuvo nustatyta, kad jis gauna subsidijas, ir Hynix Semiconductor Inc. ( Hynix ). Atliekant pradinį tyrimą iš Europos Bendrijos (EB) pramonės dalyvavo du gamintojai, gaminantys didžiausią Bendrijoje gaminamos visos DRAM atmintinių produkcijos dalį: Infineon Technologies AG, Miunchenas, Vokietija, (toliau – Infinenon ) ir Micron Europe Ltd, Kroutornas, Jungtinė Karalystė, (toliau – Micron ). (3) Subsidijavimo ir žalos tyrimas vyko nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2001 m. gruodžio 31 d. (toliau – TL). Su žalos įvertinimu susijusių tendencijų nagrinėjimas vyko nuo 1998 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). 2. PPO ginčų sprendimo tarybos patvirtinta ataskaita (4) 2005 m. rugpjūčio 3 d. Pasaulio prekybos organizacijos (toliau – PPO) Ginčų sprendimo taryba (tolliau – GST) priėmė ekspertų grupės ataskaitą dėl bylos „ Europos Bendrijos – kompensacinės priemonės dėl dinaminės laisvosios kreipties atmintinės lustų iš Korėjos“[5] . (5) Remiantis ekspertų grupės ataskaita, EB veiksmai buvo nesuderinami su jos PPO įsipareigojimais pagal: 2. Susitarimo dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių ( SCM susitarimo ) 1.1. straipsnio a punktą, kuriame nustatoma, jog 2001 m. gegužės restruktūrizavimo programa yra vyriausybės finansinė parama. 3. SCM susitarimo 1.1. straipsnio b punktą, kuriame nustatoma, kad sindikuotosios paskolos atveju teikiama nauda. 4. SCM susitarimo 1.1 straipsnio b punktą ir 14 straipsnius, kadangi buvo nustatyta, kad, skaičiuojant naudos dydį, visoms programoms tiesiogiai taikant su dotacijomis susijusią metodika, yra teikiama subsidija; 5. SCM susitarimo 15.4 straipsnį, nes nebuvo atsižvelgta į „darbo užmokestį“ kaip į svarbų vietinei pramonei įtakos turintį veiksnį. ir 6. SCM susitarimo 15.5 straipsnį, neužtikrinus, kad dėl kitų tam tikrų veiksnių (ypač paklausos mažėjimo, pajėgumų perteklius ir kito (nesubsidijuoto) importo) atsiradusios žalos priežastis nebuvo subsidijuotas importas. (6) Kita vertus, buvo nustatyta, kad EB veikė pagal savo PPO įsipareigojimus pagal: 7. SCM susitarimo 1.1. straipsnio a punktą, kuriame nustatoma, jog sindikuotoji paskola, Korėjos eksporto draudimo korporacijos (KEDK) garantija, Korėjos plėtros banko (KPB) obligacijų programa ir 2001 m. spalio restruktūrizavimo programa yra Korėjos vyriausybės (KV) finansinė parama. 8. SCM susitarimo 1.1. straipsnio b punktą, kuriame nustatoma, jog Hynix gavo naudą iš KEDK garantijos, KPB obligacijų programos, 2001 m. gegužės mėn. restruktūrizavimo programos ir 2001 m. spalio restruktūrizavimo programos. 9. SCM susitarimo 1.2 ir 2 straipsnius, nustatant de facto specifiškumą (2 pretenzijos iš Korėjos); 10. SCM susitarimo 15.2 straipsnį, vertinant subsidijuoto importo apimties svarbą ir kainos poveikį. (2 pretenzijos iš Korėjos); 11. SCM susitarimo 15.4 straipsnį, atsižvelgiant į visus su bendra vidaus pramonės padėtimi susijusius veiksnius, išskyrus „darbo užmokestį“; 12. SCM susitarimo 15.5 straipsnį, parodant neatsiejamą priežastinį ryšį tarp subsidijuoto importo ir žalos, ir 13. SCM susitarimo 12.7 straipsnį, tyrime dėl subsidijavimo, atsižvelgiant į „nustatytus faktus“. 3. GST rekomendacijų įgyvendinimo pakartotinis vertinimas (7) Atsižvelgdama į ekspertų grupės išdėstytas rekomendacijas, Komisija dar kartą išsamiai ir bešališkai įvertino galutiniame reglamente nustatytus atitinkamus faktus, remdamasi turima informacija. Pakartotinio vertinimo apimtis atitinkamai apribojama esamos priemonės pirmiau aprašytų penkių specifinių aspektų, kurie, kaip buvo nustatyta, yra nesuderinami su SCM susitarimu , nagrinėjimu. Nagrinėjant remiamasi pakartotiniu pradiniame tyrime nustatytų įrodymų vertinimu pagal ekspertų ataskaitose pateiktus nustatytus faktus. (8) Atliekant toliau aprašytą pakartotinį vertinimą, įrodoma, kad vis dar egzistuoja, nors ir šiek tiek mažesnis, žalingas subsidijavimas. B. NAGRINėJAMA PREKė IR PANAšI PREKė (9) Nagrinėjama ir panaši prekė yra ta pati kaip ir pradinio tyrimo metu tirta prekė, t.y. tam tikri Korėjos Respublikos kilmės visų tipų, tankių ir variantų, surinktų arba ne, perdirbtuose lustuose arba plokštelėse, gaminamų naudojant metalų oksidų puslaidininkių (toliau – MOP) proceso technologijos variantus, įskaitant papildomus MOP tipus (PMOP), visų tankių (įskaitant būsimus tankius), nepaisant prieigos greičio, konfigūracijos, pakuotės ar rėmo ir t. t., elektroniniai mikrograndynai, vadinami DRAM (dinaminės laisvosios kreipties atmintinės). Svarstomoji prekė taip pat apima ir DRAM atmintines, pateikiamas (ne pagal užsakymą gaminamuose) atmintinių moduliuose arba (ne pagal užsakymą gaminamuose) atmintinių plokštėse ar bet kokia kita surinkta forma, jei pagrindinė jų paskirtis yra teikti atmintį[6]. (10) Dabar tiriamos prekės KN kodai yra 8542 21 11, 8542 21 13, 8542 21 15, 8542 21 17, ex 8542 21 01, ex 8542 21 05, ex 8548 90 10, ex 8473 30 10 ir ex 8473 50 10. (11) Ekspertų ataskaitoje nebuvo nagrinėjamos pretenzijos, kuriomis daromas poveikis galutiniame reglamente išdėstytiems nustatytiems faktams dėl nagrinėjamos prekės ir panašios prekės. C. PAGAL EKSPERTų ATASKAITą PATIKSLINTI FAKTAI 1. Subsidijos 1.1. Įvadas (12) Šioje dalyje išdėstomi dar kartą įvertinti ekspertų išvadomis ir rekomendacijomis grįsti faktai šiais klausimais: (a) ar 2001 m. gegužės restruktūrizavimo programa yra KV finansinė parama, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 2026/97[7] 2 straipsnio 1 dalyje (toliau – pagrindinis reglamentas); (b) ar sindikuotosios paskolos atveju buvo teikiama nauda, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje; c) dėl pagal visas subsidijų programas gautos naudos dydžio apskaičiavimo, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje ir 6 straipsnyje. (13) Kiti dėl subsidijų nustatyti faktai nesiskiria nuo nustatytųjų pirminiame tyrime ir išdėstytų laikinajame bei galutiniame reglamentuose. 1.2. 2001 m. gegužės mėn. kredituojančių bankų atliktas obligacijų įsigijimas už 1 trilijoną KRW ir pirmasis skolos grąžinimo termino pratęsimas (restruktūrizavimo programa) (14) Ekspertų grupė nustatė, kad nurodymas kredituojantiems bankams dalyvauti 2001 m. gegužės mėn. restruktūrizavimo programoje, kai pagal šią programą jie įsigijo konvertuojamų obligacijų (toliau – KO) už 1 trilijoną KRW ir taip gavo KV finansinę paramą, buvo nesuderinamas su SCM susitarimo[8] 1.1 straipsnio a punktu. Konkrečiai, ekspertų grupė nustatė: „nors 2001 m. gegužės restruktūrizavimo programa yra baigta, manome, jog tiriančioji institucija neturėjo pakankamai įrodymų, kad galėtų pagrįstai daryti išvadą, jog vyriausybė įgaliojo ar įpareigojo privatiems bankams įsigyti Hynix KO“[9] (15) Remiantis ekspertų vertinimu, pagal 2001 m. gegužės restruktūrizavimo programą Hynix skirtoms lėšoms nėra taikomos kompensacinės priemonės[10]. 1.3. 800 milijardų KRW sindikuotosios paskolos (16) Ekspertų grupė dėl 800 milijardų KRW sindikuotosios paskolos nusprendė, kad EB tinkamai nustatė, jog KV įpareigojo ar įgaliojo Korėjos mainų banką (toliau – KMB) dalyvauti skiriant paskolą ir kad įgaliojant arba įpareigojant KMB ši paskola yra finansinė parama pagal SCM susitarimo 1.1 straipsnio a punktą. Be to, ekspertų grupė nustatė, kad Korėjos plėtros bankas (toliau – KPB) suteikė tiesioginę finansinę paramą, dalyvaudamas skiriant sindikuotąją paskolą, o kadangi KPB yra viešoji įstaiga, nebuvo reikalaujama iš EB nustatyti įgaliojimo ar įpareigojimo fakto[11]. Vis dėlto, ekspertų grupė nusprendė, kad EB nepavyko nustatyti, ar buvo gauta naudos iš KPB ir KMB skirtos finansinės paramos, kaip apibrėžta SCM susitarimo 1 straipsnio b punkte [12] . Tiksliau sakant, ekspertų grupė konstatavo, kad EB neišnagrinėjo, ar tikrai panašias komercines paskolas Hynix galėjo gauti rinkoje, ir teigė, kad EB neatsižvelgė į kitus dalyvius[13] , kuriuos būtų galima laikyti lyginamaisiais standartais skiriant sindikuotąsias paskolas. (17) Komisijos nuomone, kitų bankų dalyvavimu skiriant sindikuotąją paskolą, negalima remtis kaip tikru lyginamuoju standartu, nustatant naudos atsiradimą. Spręsdama apie komercinių lyginamųjų standartų egzistavimą, pati ekspertų grupė pažymėjo, kad institucijos privalo išnagrinėti, ar skiriant tokias paskolas vyriausybė darė tokią įtariamą įtaką, dėl kurios jos negalėjo būti laikomos rinkoje gaunamomis paskolomis[14]. Komisija dar kartą nuodugniai išnagrinėjo daug su šiuo atveju susijusią informaciją ir pasinaudojo ekspertų grupės apsvarstytu analizės tipu. Šiuo pagrindu Komisija nusprendė, kad skiriant sindikuotąją paskolą dalyvaujančių bankų paskolos negali būti naudojamos kaip tinkami lyginamieji standartai.Pirma, mes atsižvelgiame į Hynix labai sunkią finansinę padėtį tuo metu, kai buvo nuspręsta teikti sindikuotąją paskolą. Kaip apibrėžta galutinio reglamento 19 konstatuojamojoje dalyje, tuo metu, kai buvo susitarta dėl paskolos, t. y., 2000 m. pabaigoje, Hynix turėjo rimtų finansinių sunkumų. 2000 m. pabaigoje bendrovė turėjo 9,46 milijardo USD įsipareigojimų, kurie buvo dvigubai didesni už jos turto grynąją vertę ir apie keturis kartus didesni už bendrovės rinkos kapitalizaciją. 2000 m., kai kiti stambūs DRAM gamintojai gavo pelno ir kai tie metai apskritai buvo laikomi labai pelningais metais DRAM pramonėje, minėta bendrovė patyrė nuostolį Dauguma Hynix įsipareigojimų reikėjo apmokėti 2001 m., ir bendrovė susidūrė su rimtomis likvidumo problemomis. Daug nepriklausomų analitikų ir finansų maklerio įmonių tuo metu prognozavo, kad bendrovė nesugebės pakankamai sukaupti grynųjų pinigų srautų ar turto savo mokėtiniems įsipareigojimams padengti. Tokiomis sąlygomis esant tokiai didelei įsipareigojimų nevykdymo rizikai[15] į pelno didinimą orientuoti bankai veikiantys įprastomis komercinėmis sąlygomis savanoriškai nedalyvaus skiriant paskolas. (19) Antra, yra svarių įrodymų, kad kiti sindikuotųjų paskolų dalyviai buvo raginami dalyvauti bendrai atstatant Hynix skolą. Pavyzdžiui, iš surinktų duomenų matyti, kad vieno iš dalyvių Kookmin Bank buvo reikalaujama tiesiogiai skolinti „sunkumų turintiems privatiems skolininkams“. Konkrečiai, pareiškime Jungtinių Valstijų vertybinių popierių ir biržos komisijai Kookmin teigė: „ Korėjos vyriausybė skatino ir, tęsdama šią politiką, gali ir toliau skatinti skolinti tam tikrų tipų skolininkams. Paprastai ji prašydavo bankų dalyvauti sunkumų turintiems skolininkams {pavyzdžiui, Hynix} skirtose gelbėjimo programose, nustatydama ekonomikos sektorius, kuriuos ji ketina skatinti, bei šiuose sektoriuose paskolas skolininkams teikiantiems bankams ir finansinėms institucijoms sudarydama galimybę gauti paskolas su mažomis palūkanomis. Vyriausybė tokiu būdu skatino mažų pajamų reikalaujančias hipotekos paskolas ir paskolas technologijų bendrovėms. Tikimės, kad visos įgyvendinant vyriausybės politikos kryptis suteiktos paskolos bus patikrintos taikant mūsų kredito tikrinimo politikos priemones. Tačiau įgyvendinant vyriausybės politikos kryptis mums gali būti daroma įtaka teikti paskolas tam tikriems sektoriams arba skolinti tokiu būdu, kuriuo mes neskolintume, jei tai nebūtų vyriausybės politika “.[16] Aišku, kad Kookmin minėdamas „sunkumų turinčius skolininkus“ daro nuorodą į Hynix , nes banko 2001 m. metinėje ataskaitoje Hynix pateikiama kaip vienintelis didžiausias finansinių sunkumų turintis skolininkas[17]. Be to, Kookmin, kaip KV investicinėje įmonėje, KV Audito ir tikrinimo valdyba atliko auditą ir tikrinimą, ir jai buvo daromas spaudimas laikytis KV politikos. (20) Be to, KV darė spaudimą kitiems dalyviams skiriant sindikuotąją paskolą, ragindama juos paremti Hynix . Šiuo atžvilgiu galutinio reglamento 55 konstatuojamojoje dalyje pateikiama daug informacijos apie tai, kaip KV daro spaudimą Korea First Bank (toliau – KFB) toliau teikti Hynix dabartinį finansavimą. 2000 m. lapkričio mėn. aukšto lygio Ekonomikos ministerijos posėdyje KV ėmėsi priemonių „grynųjų pinigų trūkumui Hynix mažinti“ ir atsisakė įstatymais nustatytų kredito ribų KFB, KMB ir KPB. Ekspertų grupė nenagrinėjo su KFB susijusių įrodančiųjų duomenų, nes Komisija padarė išvadą neatsižvelgti į jais daromą poveikį. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad ekspertų grupė nustatė, jog KV naudojami tie patys metodai dėl KMB prilygo vadovavimui šiam bakui ir kad KV valdo 49 % KFB, yra pagrįsta daryti išvadą, kad KV gali daryti ir daro poveikį KFB, kai priimamas sprendimas dalyvauti skiriant sindikuotąją paskolą. KPB – tai viešoji įstaiga, ir ekspertų grupė nustatė, kad KFB valdo Korėjos Vyriausybė. Todėl bankų dalyvavimas skiriant sindikuotąją paskolą nėra patikimas lyginamasis komercinis standartas. Be to, KV darė spaudimą kitiems skiriant sindikuotąją paskolą dalyvaujantiems bankams. KV itin tiesiogiai darė poveikį Shinhan ir KorAm bankams dėl eksporto kredito termino susitarimų pratęsimo, ir tai vyko tuo pat metu kaip ir sindikuotosios paskolos teikimas. Šie bankai padarė išvadą, kad iš Hynix jie gavo jau pernelyg daug kredito prašymų, todėl nusprendė panaikinti savo ankstesnį sprendimą, kuriuo Hynix padidinama eksporto kredito riba. Reaguodamas į tai, Finansų priežiūros tarnybos (FPT) pareigūnas kritikavo jų poelgį, pavadindamas jį „neapgalvotu“[18]. KV valdė 18,3 % Shinhan banko akcijų ir buvo jo didžiausias akcininkas, todėl bankui galėjo daryti žymų poveikį. Akivaizdu, kad Shinhan veiksmai nebuvo komercinio pobūdžio, jeigu jis Hynix padidino savo paskolos nuostolių rezervą, toliau remdamas bendrovę, dėl to neatlikdamas jokios teisingos kredito rizikos analizės. KV vyriausybė vėl grasino KorAM bankui, šiam dėl finansinio nepatikimumo atsisakius įsigyti Hynix KO. Reaguodamas į banko sprendimą neįsigyti obligacijų, FPT pareigūnas pareiškė KorAm priekaištą, kalbėdamas taip, kaip būtų nebūdinga vyriausybei, tariamai nedalyvaujančiai priimant kredito teikimo sprendimus. Pareigūnas teisė: „ Jeigu KorAm nevykdo susitarimo, mes bankui neatleisim .“ [19] Toliau jis pareiškė, kad FPT imsis griežtų priemonių prieš šį banką, pvz., nepritardama naujiems finansiniams instrumentams ar skirdama bankui griežtesnį auditą[20]. Šių grasinimų pasekmė buvo ta, kad KorAm Bank nusileido ir atšaukė savo sprendimą[21], tuo pat metu padidindamas savo paskolos nuostolių rezervą Hynix ir dėl tokios finansinės paramos teikimo neatlikdamas jokios teisingos kredito rizikos analizės. Iš likusių bankų, dalyvavusių skiriant sindikuotąją paskolą, KV valdė Chohung Bank, Woori Bank, NACF , Seulo Banką, Kwangju Bank, Peace Bank, Kyongnam Bank ir Korėjos Pramonės banką, todėl jų kredito teikimo sprendimams neigiamą poveikį darė KV politika. Housing and Commercial Bank , kurio KV turėjo 20 % akcijų, JAV Sekretoriatui skirtoje priesaikos deklaracijoje[22] pripažino vyriausybės vadovavimą priimant jo kredito sprendimus. Pagaliau, nors KV nevaldė Pusan Bank , 1999 m. FPT įsakė atleisti iš darbo arba pakeisti jo vadovus ir iki 2000 m. kovo mėn. pabaigos[23] 86,2 milijono USD padidinti apmokėtą kapitalą, „žymiai sumažinti darbuotojų, skyrių ir organizacijų skaičių, atsikratyti sunkumų turinčių pavaldžiųjų bendrovių“[24]., o 2000 m. FPT nubaudė savo buvusius ir dabartinius pareigūnus už blogą valdymą[25]. Atsižvelgiant į tokio dydžio Korėjos Vyriausybės Pusan Bank skirtą kontrolę, banko sprendimas dalyvauti skiriant sindikuotąją paskolą negali būti laikomas patikimu lyginamuoju komerciniu standartu. (21) Trečia, dėl galutinio reglamento 130–133 konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių, akivaizdžiai būtų netinkama naudoti Citibank Seoul kaip lyginamąjį standartą vertinant dalyvavimo skiriant sindikuotąją paskolą komercinį pagrįstumą. Pirma, Citibank Seoul šiame tyrime nebendradarbiavo, taip priversdamas Komisiją remtis turimais duomenimis apie Citibank Seoul dalyvavimą. Antra, iš galutinio reglamento 133 konstatuojamojoje dalyje nagrinėjamų nustatytų įrodymų faktų matyti, kad KV ir Citibank santykiai yra neįprastai glaudūs, todėl galima abejoti Citibank nešališkumu skiriant paskolas Hynix . Trečia, pats Citibank buvo Hynix finansinis patarėjas restruktūrizavimo klausimais, todėl kai jis dalyvavo, skiriant naujas paskolas Hynix , gali būti įžvelgiamas interesų konfliktas[26]. Prieš tapdamas Hynix finansiniu patarėju, jis šios bendrovės nefinansavo. Ketvirta, pati ekspertų grupė pripažino, kad negalima remtis Citibank , sprendžiant, ar paskolos Hynix buvo suteiktos atsižvelgiant į komercines priežastis[27] . (22) Pagaliau, svarbu pažymėti, kad Hynix nemokėjo palūkanų už sindikuotąją paskolą beveik nuo jos suteikimo pradžios. Kaip pažymėta galutinio reglamento 87 konstatuojamojoje dalyje, Hynix nevykdė su savo 2001 m. sausio mėn. gauta sindikuotąja paskola susijusių įsipareigojimų. (23) Remdamiesi pirmiau nurodytais faktais, darome išvadą, kad nė vienas iš kitų septynių sindikuotosios paskolos skyrimo procese dalyvių negali būti laikomas tinkamu lyginamuoju standartu įvertinant komercinį pagrįstumą arba Hynix gautos naudos dydį iš KMB ir KPB paskolos dalių. (24) Šiuo pagrindu toliau manome, kad KMB ir KPB dalyvavimas sindikuotosios paskolos skyrimo procese yra laikomas kompensuotina subsidija, kuria teikiama nauda Hynix . Tačiau, kaip išdėstyta galutinio reglamento 37 konstatuojamojoje dalyje, jokia teikiant sindikuotąją paskolą gauta subsidijų suma nebuvo kompensuota, kad būtų išvengta dvigubo skaičiavimo, nes vėliau sindikuotosios paskolos suma buvo perkelta į 2001 m. spalio mėn. priimtas finansavimo priemones. Todėl dėl šių priemonių nereikia daryti jokių priimtų išvadų pakeitimų. 1.4. Naudos dydžio skaičiavimas (25) Ekspertų grupė savo ataskaitos 7.215 dalyje nustatė, kad iš kiekvienos finansinės paramos gautos naudos dydžio skaičiavimas neatitinka SCM susitarimo 1.1 straipsnio b dalies ir 14. straipsnio. KV nepareiškė jokių pretenzijų dėl „tokių“ pagrindinio reglamento nuostatų arba gairių[28], susijusių su naudos dydžio skaičiavimu. Todėl ekspertų ataskaitoje analizuojama tik tai, kaip EB taikė šias nuostatas, o naudos dydis apskaičiuojamas tik atsižvelgiant į pagal šią tyrimo procedūrą nagrinėjamas priemones (galutinis reglamentas). (26) Visų pirma, ekspertų grupė manė, kad EB veiksmai buvo nesuderinti su SCM susitarimo 1.1 straipsnio b punktu ir su 14 straipsniu, pirmiausia teigdama, kad pagal kiekvieną finansinę paramą, paprastai paskolų, garantijų ar investicijų į nuosavą kapitalą forma, gautos naudos dydį reikėjo paskaičiuoti tą finansinė paramą laikant dotacijomis, neatsižvelgiant į jų terminus ir sąlygas. Ekspertų grupė argumentuotai teigė, kad naudos dydį reikėtų skaičiuoti remiantis gavėjo nauda, o ne teikėjo išlaidomis. Toliau ji įtikinėjo, kad šiuo atveju teikiant finansavimą Hynix paskolų, garantijų ir investicijų į nuosavą kapitalą forma, Hynix būtų suteikta mažiau naudos nei ji jos gautų, jeigu finansavimas būtų teikiamas dotacijų forma. Ekspertų grupė argumentuotai teigė, kad gautos lėšos į Hynix balansą bus įrašytos kaip skola arba, kad dėl jų būtų sumažėjusios dabartinių Hynix akcininkų dalys[29]. (27) Ekspertų grupės nuomone pagal PPO teisės aktus šiuo atveju EB pirmiausia teisinga būtų ieškoti alternatyvaus lyginamojo standarto, kaip naudos dydžio skaičiavimo pagrindo. Savo ataskaitos 7.213 dalyje ekspertų grupė ypač atkreipė dėmesį į „panašias komercines paskolas, kurias įmonė iš tikrųjų galėtų gauti rinkoje“ ( SCM susitarimo 14 straipsnio b punktas) ir į „panašią komercinę paskolą be vyriausybės garantijos“ ( SCM susitarimo 14 straipsnio a punktas). Be to, ekspertų grupė kaip pavyzdį nurodė taip vadinamas „didelės rizikos obligacijas“ arba į „lėšas neveiksniam turtui įsigyti“.[30] (28) Ekspertų grupė pastebėjo, kad susidarius aplinkybėms, kai nėra jokio lyginamojo standarto, tiriančiajai institucijai buvo ir yra suteikiama didelė veikimo laisvė priimant pagrįstą metodą Hynix tenkančios naudos dydžiui skaičiuoti[31]. (29) Atsižvelgdama į ekspertų grupės nustatytus faktus dėl kiekvienos atitinkamos finansinės paramos pagal nagrinėjamas priemones, Komisija dar kartą išnagrinėjo visus atitinkamus duomenis ir nustatytus įrodymus, remdamasi visomis suinteresuotųjų šalių pateiktomis pastabomis, ypač dėl galimų alternatyvių lyginamųjų standartų, įskaitant „didelės rizikos obligacijas“ ir „ lėšas neveiksniam turtui įsigyti“, ir dar kartą nustatė iš kiekvienos finansinės paramos Hynix bendrovės gautos naudos dydį. (30) Komisija dar kartą nei nagrinėjo, nei priėmė pakartotinį sprendimą dėl esminių ar procedūrinių ekspertų grupės ataskaitoje patvirtintų punktų ar dėl ekspertų grupės nenustatytų SCM susitarimo neatitikimų, įskaitant, tačiau neapsiribojant Hynix finansine padėtimi ar verte, sąlygomis DRAM rinkoje, sąlygomis finansinėse rinkose, naudojimusi turimais duomenimis. Komisija svarstė tik specifinį klausimą, t. y, alternatyvias lyginamųjų standartų galimybes, dėl kurio ekspertų grupė priėmė išvadas. (31) Atlikdama pakartotinį nagrinėjimą Komisija subsidiją skaičiavo remdamasi „gavėjo naudos“, o ne „vyriausybės išlaidų“ standartu, kaip tai reikalaujama pagrindinio reglamento 6 straipsniu, ir kas atitinka ekspertų grupės argumentus, galutiniame reglamente pateiktas išvadas ir Komisijos nustatytą praktiką[32]. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad viena iš pagrindinių SCM susitarimo ypatybių (14 straipsnis) įgyvendinant Urugvajaus raundą, buvo patvirtinimas, kad paprastai vietoj „vyriausybės lėšų“ standarto turėtų būti nurodomas „gavėjo naudos“ standartas. Komisija toliau pažymi, kad taikant pirmąjį standartą gaunama didesnė subsidijos suma nei taikant paskutinį standartą, nes reikia atlikti palyginimą daugiau su komerciniu, o ne su vyriausybės finansavimu. Todėl Komisija pažymi, kad paprastai taikant „vyriausybės išlaidų“ metodą nesitikima apskaičiuoti didesnę subsidijos sumą nei taikant „gavėjo naudos“ metodą. (32) Todėl atsižvelgdama į ekspertų argumentuotą teiginį, Komisija išnagrinėjo finansinę paramą iš „gavėjo perspektyvos“. Komisija tai atliko bešališkai išnagrinėdama su šiuo atveju susijusią turimą informaciją. Komisija nesidomėjo, kokia tuo metu galėjo būti subjektyvi vieno iš Hynix vadovų psichinė būsena. Vietoj to ji domėjosi, koks būtų buvęs objektyvus tuo metu tokioje pat padėtyje kaip Hynix atsidūrusiai bendrovei suteiktos naudos dydis. Skaičiuojant naudos dydį iš gavėjo perspektyvos nereiškia, kad bešališkas tyrimo pagrindas bus pakeistas subjektyviu pagrindu. 1.5. KEDK 600 milijonų USD garantija eksporto kreditams (pagal D/A išmokamos sumos padidinimas) (33) Ekspertų grupė apibendrino KEDK garantijos faktus:„7.85 Antruoju subsidijos veiksmu buvo nustatytas Korėjos eksporto draudimo korporacijos (toliau – KEDK), kuri yra oficiali Korėjos eksporto kreditų agentūra, garantijos suteikimas. KEDK teikia eksporto draudimą ir garantijas, siekdama valdyti su užsienio sandoriais susijusią riziką. 2001 m. sausio mėn. keturiolika Hynix kredituojančių bankų padidino Hynix teikiamos pagal D/A (dokumentų po akcepto) eksporto kredito priemonės ribą nuo 800 milijonų USD iki 1,4 milijardo USD, t. y., buvo padidinta 600 milijonais USD. KEDK suteikė trumpalaikį eksporto kredito draudimą padidintai pagal D/A išmokamai sumai Hynix ir jos pavaldžiųjų užsienio bendrovių sandorių atžvilgiu. Kitaip tariant, Hynix numatytus mokėjimus už eksporto sandorius gauna iš D/A dokumentus turinčių atitinkamų bankų. Paskirties šalyje atitinkamas importuotojas mokėjimus už suvartomąsias prekes atlieka pagal D/A. Hynix KEDK moka priemoka už garantiją ir palūkanas atitinkamiems bankams už pagal D/A išmokėtas sumas, kol importuotojas atlieka galutinius mokėjimus. KEDK draudimu padengiamos bankams mokėtinos sumos, kurios jiems negali būti sumokėtos dėl eksportuotojo ar importuotojo bankroto.“[33] (34) Ekspertų grupė nustatė, kad remdamasi turima informacija EB padarė pagrįstas ir argumentuotas išvadas, jog KEDK garantija buvo suteikta nauda Hynix [34]. Šiuo veiksmu ji priminė, kad pati KEDK dvejojo teikdama garantiją dėl Hynix skolos ir ji pati prašė garantijos iš KV[35]. Tačiau dėl naudos dydžio ekspertų ataskaitoje nurodoma, kad EB turėtų pagal PPO teisės aktus dar kartą išnagrinėti esamų Hynix naudai apskaičiuoti skirtų alternatyvių lyginamųjų standartų klausimą[36]. (35) Ekspertų grupė pastebėjo, kad naudos klausimas tuo atveju, kai vyriausybė suteikia garantiją, gali būti nagrinėjamas keliais aspektais[37]. (36) Vienas iš pagrįstų metodų pagal šią priemonę gautos naudos dydžiui nustatyti gali būti vyriausybės suteiktos garantijos lyginimas su garantija, gauta rinkos sąlygomis[38]. (37) Kitas pagrįstas metodas yra aprašytas pagrindinio reglamento 6 straipsnio b dalyje (apskritai tai atitinka SCM susitarimo 14 straipsnio b dalį), kuriame daroma nuoroda į vyriausybės paskolas; ir pagrindinio reglamento 6 straipsnio c dalyje (apskritai tai atitinka SCM susitarimo 14 straipsnio c dalį), kuriame daroma nuoroda į vyriausybės suteiktas paskolos garantijas[39]. Šiuo atveju „paskola su vyriausybės garantija“ yra atnaujinamos skolos dydis už neapmokėtus eksporto sandorius (bankams Hynix jau skyrus avansą) kurį bet kuriuo metu bankams yra skolinga Hynix grupė, per savo atitinkamus importuotojus įvairiose eksporto šalyse. Su pagal D/A priemonę išmokamos sumos padidinimu susijęs finansinės paramos dydis yra 600 milijonų USD. Tačiau bendrai pagal priemonę skiriamai sumai buvo nustatyta 1,4 milijardo USD bendra riba. (38) Komisija dar kartą išnagrinėjo daug su šiuo atveju susijusios turimos informacijos ir bandė išsiaiškinti, ar yra kokių nors lyginamųjų standartų, kuriais remiantis būtų galima paskaičiuoti naudos dydį. Pirma, Komisija nagrinėjo, ar Hynix gavo naujų paskolų tuo metu, kai buvo 600 milijonais padidinta pagal D/A išmokama suma. Turimi duomenys parodė, kad, vis dėlto, nebuvo atlikta jokių naujų komerciniu atžvilgiu panašių skolinimo operacijų. Antra, Komisija ieškojo patikrintų įrodymų dėl Hynix ar panašioje situacijoje esančios kitos įmonės tuo metu susitartos panašios komercinės garantijos ar „panašios komercinės paskolos be vyriausybės garantijos“ sąnaudų ir sąlygų. Idealiu atveju panaši komercinė paskola būtų beveik tokio pat dydžio, būtų susijusi su tuo pačiu arba panašiu ekonominės veiklos sektoriumi, panašia veiklos rūšimi, pavyzdžiui, eksporto kredito draudimu, ir dėl jos būtų susitarta beveik tuo pat metu. Ją skiriant nereikėtų jokios tiesioginės ar netiesioginės vyriausybės garantijos, bet reikėtų, kad dalyvautų bendrovė, kurios finansinė padėtis yra panaši į Hynix finansinę padėtį. (39) Po pakartotinio nagrinėjimo Komisija nusprendė, kad šiais klausimais nėra oficialios patikimos informacijos. Komisija nerado jokių lyginamųjų standartų, susijusių su pačiu Hynix . Paprastai paskolas Hynix teikė KV arba vyriausybės įgalioti ar valdomi bankai, o sindikuotųjų paskolų normos taip pat būtų buvusios netinkami lyginamieji standartai dėl pirmiau 17–20 konstatuojamosiose dalyse išvardytų priežasčių. Be to, skolinimasis iš Citibank Seoul nėra tinkamas lyginamasis standartas dėl pirmiau 21 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių. Citibank dalyvavimas buvo nepakankamai reikšmingas, jam poveikį darė kitų skolintojų dalyvavimas ir KV bei jį iškraipė tiek jo paties, kaip Hynix finansinio patarėjo, ir SSB interesai, tiek jo ilgalaikiai ryšiai su KV. Bet kokiu atveju Citibank nebendradarbiavo atliekant tyrimą. (40) Atsižvelgiant į Hynix finansinę padėtį, nėra jokio naudingo specifinio Hynix lyginamojo standarto ir neturima informacijos apie bendrovėms, kurių finansinė padėtis yra tokia pati kaip Hynix , teikiamas paskolas. Be to, iš surinktos informacijos nustatyta, kad Hynix negavo ir negalės gauti nagrinėjamų lėšų rinkoje[40]. 2001 m. buvo įgyvendinamos KEDK eksporto kreditų garantijos programa ir KPB obligacijų programa. Šiuo laikotarpiu Hynix buvo nekreditinga visų priemonių atžvilgiu, bendrovės jau buvusi prasta finansinė padėtis dar labiau pablogėjo, 2000 m. bendrovei patyrus 2 trilijonų KRW grynojo nuostolio. 2000 m. pabaigoje Hynix iš viso buvo įsiskolinusi 8 trilijonus KRW, o jos tuometinis santykis, kuriuo bendrovės tuomet turimas turtas dengė tuometinius įsipareigojimus, buvo 0,33[41]. Hynix grynoji pelno riba (kažkas rašė marža?)sumažėjo nuo 2,08 % 1999 m. iki neigiamo 24,03 % 2000 m. (tuo metu, kai bendra padėtis DRAM pramonėje buvo gera) ir iki neigiamo 93,83% 2001 m.[42] Akivaizdu, kad 2000 ir 2001 m. Hynix negalėjo užtikrinti pakankamo pinigų srauto buvusioms, o dar mažiau naujoms skoloms padengti. (41) Rinkos analitikai pritarė, kad Hynix šiuo laikotarpiu buvo nekreditinga. 2001 m. kovą Hynix Standard and Poor's bendrovės reitingas buvo B, 2001 m. rugpjūtį – CCC + ir 2001 m. spalį – „atrankinio įsipareigojimų nevykdymo“ (SD) . 2001 m. sausio mėn. UBS Warburg paaiškino, kad „susitarimas su KPB dėl Hynix pakartotinio skolos finansavimo... atideda, bet neišsprendžia { Hynix } pagrindinės problemos, nes bendrovė dirba nepelningai ir pakankamai greitai nepadengia skolos iš vidinių pinigų srautų arba turto.“[43] Toliau UBS Warburg teigė, kad rūpestį kelia prekių įvairovės trūkumas, o Hynix pernelyg daug dėmesio skirdama DRAM atmintinių prekėms, prisidės prie „pagrindinių parametrų sugadinimo“ pirmuoju 2001 m. pusmečiu.[44] (42) 2001 m. vasario mėn. Deutsche Bank taip pat nustatė grynųjų pinigų srauto problemą: „Manome, kad pats didžiausias {Hynix} rūpestis yra jos dabartinio grynųjų pinigų srauto problema. Mūsų požiūriu, mažai tikėtina, kad Korėjos Vyriausybė norėtų nebekreipti dėmesio į bendrovę... Manome, kad dėl { Hynix ’s} finansinės krizės toliau sumažės jos gebėjimai atsigauti, nes DRAM sektoriui tikriausiai reikia daugiausia kapitalo iš visų puslaidininkių sektorių, kuriame nuolat reikia atnaujinti technologijos procesus“[45].2001 m. vasario mėn. Korea Herald [46] straipsnyje kitas rinkos ekspertas teigė, kad: „Atsižvelgiant į tai, kad tebeišlieka ryški, investuotojus persekiojanti, kredito rizika, nemanau, kad nepanaudotas kapitalas bus investuojamas į žemesnių nei BBB+ reitingo įmonių obligacijas“. Šis straipsnis pasirodė ankstyvajame KEDK garantijos ir KPB obligacijų programų etape. Straipsnyje toliau tikslinamas įplaukų iš investicinio lygio (klasės?)obligacijų ir didelės rizikos obligacijų skirtumas, darant išvadą, kad „investuotojai toliau vengia įsigyti mažų reitingų įmonių obligacijų, kiek įmanoma labiau padidindami skirtumą tarp didelio patikimumo ir taip vadinamų didelės rizikos obligacijų“. 2001 m. spaudoje pasirodžiusiame pranešime buvo teigiama, kad „investuotojai pradėjo įdėmiai stebėti Azijos kredito kreivės nuosmukio dalį, bet pritrūko drąsos pažvelgti į BBB-minus reitingą, t. y. mažesnį už žemiausią investicijų lygį, turinčias bendroves. Tik bendrovės, turinčios patikimus pinigų srautus, galimybes įvykdyti skolinius įsipareigojimus, turinčios augimo perspektyvų, gali būti patrauklios.[47]. Kitame pranešime buvo teigiama, kad „ypač pastarųjų metų antruoju pusmečiu buvo beveik neįmanoma bendrovei išleisti savo kredito reitingu paremtų didelės rizikos obligacijų, ir didelės rizikos obligacijų rinka veikė tik naudojant pirminius garantuotų (derinti su Inga) obligacijų įsipareigojimus, garantuotų (derinti su Inga)paskolų įsipareigojimus ir įgyvendinant vyriausybės inicijuotą obligacijų refinansavimo planą“.[48] (43) Todėl Komisija patvirtina jos pradinį nustatytą faktą, kad Hynix investicinis lygis neprilygo investuotojų reikalaujamam investiciniam lygiui didelės rizikos obligacijų rinkoje ir kad, TL į ekspertų grupių nurodytas kapitalo rinkas negalėjo patekti bendrovės su tokiomis kaip Hynix neįtikinamomis perspektyvomis. Taigi remiantis tokia turima informacija negalime nustatyti lyginamąjį standartą šių rinkų atžvilgiu. (44) Todėl Komisija galėtų pagrįstai ir objektyviai daryti išvadą, kad šiuo atveju nebūtų galima remtis jokiu alternatyviu komerciniu lyginamuoju standartu. Taigi šiomis aplinkybėmis Komisija mano, kad Hynix gauta nauda negalėtų būti didesnė nei visos Hynix paskolos dydis, pridėjus sudėtines palūkanas ir susigrąžinimo arba bandymo susigrąžinti išlaidas įsipareigojimų nevykdymo atveju. Kadangi nebuvo surinkta patikimos informacijos apie pastarąsias papildomas išlaidas, Komisija apsiribojo tik visu paskolos dydžiu. Komisija yra įsitikinusi, kad šią išvadą visiškai pagrindžia jos nepakeisti sprendimai dėl Hynix finansinės padėties bei vertės ir dėl DRAM atmintinių rinkos bei finansų rinkų padėties, ir tai, jos manymu, atitinka pagrindinį reglamentą ir gaires. (45) Vis dėlto prisimindama PPO ekspertų grupės argumentus, Komisija išimtine tvarka ir tik dėl šios priežasties taip pat nagrinėjo galimybę, nors ir neturint jokių lyginamųjų standartų, šį standartą pakeisti kokiu nors kitu standartu, pakoreguotu, kur reikia, atsižvelgiant į ypatingas šio atvejo aplinkybes. Tokio standarto pagrindas galėtų būti, pavyzdžiui, komercinė palūkanų norma su pridėta rizikos premija, atspindinčia palyginamos rizikos bendrovių įsipareigojimų nevykdymo lygius. Taip skaičiuojant būtų atsižvelgta į paskolos terminą, atskaitinę palūkanų normą, kurią būtų sumokėjusi kreditinga bendrovė nurodytu laikotarpiu, nekreditingos bendrovės įsipareigojimų nevykdymo galimybę nurodytu laikotarpiu ir kreditingos bendrovės įsipareigojimų nevykdymo galimybę nurodytu laikotarpiu. Toks metodas pateikiamas remiantis visuotinai pripažintu principu, kad skolintojui teikiant paskolą bendrovei, kuri laikoma nekreditinga, skolintojui grės didesnė galimybė, kad skolininkas nevykdys įsipareigojimų dėl paskolos grąžinimo. Šios didesnės įsipareigojimų nevykdymo galimybės pasekmė – skolintojas taikys didesnes palūkanų normas, proporcingas padidėjusiai įsipareigojimų nevykdymo galimybei. Iš esmės tai sudarys sąlygas rinktis rinkoje siūlomas kreditingų skolininkų palūkanų normas ir prie jų pridėti „rizikos premiją“, atsižvelgiant į padidėjusią riziką, kai skolinama nekreditingai bendrovei. (46) Šiuo atveju taikant ekspertų ataskaitą, Komisija naudojo tokią formulę tinkamai nekreditingai atskaitinei palūkanų normai skaičiuoti: ib = [(1-qn)(1+if)n/(1-pn)]1/n -1 Kai: n = paskolos terminas ib = atskaitinė palūkanų norma nekreditingam skolininkui if = ilgalaikė palūkanų norma, kurią sumokėtų kreditinga bendrovė pn = nekreditingos bendrovės įsipareigojimų nevykdymo galimybė per n metus qn = kreditingos bendrovės įsipareigojimų nevykdymo galimybė per n metus (47) Taikydama šią formulę kaip kreditingą (arba „komercinę“) normą USD išreikštoms paskoloms Komisija naudojo 2001 m. vidutinę skolinimo palūkanų normą, kuri remiantis TVF Tarptautine finansų statistikos tarnybos duomenimis buvo 6,922 %. Nors Hynix gautas kreditas buvo trumpalaikis, nagrinėjamoji priemonė, t. y., pati garantija, iš tikrųjų buvo atsinaujinančio kredito formos. Komisija kreditingų ir nekreditingų bendrovių įsipareigojimų nevykdymo lygį gavo iš Moody’s Investor Servines duomenų. Nustatydama nekreditingą lygį atitinkamos priemonės (t. y. vieneri metai KEDK garantijai) termino laikotarpiu Komisija rėmėsi bendrovių, kurių kredito reitingas buvo nuo Caa iki C, įsipareigojimų nevykdymo tikimybe. Panašiai, atitinkamos priemonės termino laikotarpiu Komisija naudojo kreditingos bendrovės įsipareigojimų nevykdymo lygį, paskaičiuotą remiantis sukauptais duomenimis apie investicinio lygio bendroves. Remiantis Moody pateiktais duomenimis 2001 m. nekreditingos bendrovės įsipareigojimų nevykdymo lygis vienerių metų laikotarpiu buvo 34,34%. Kreditingos bendrovės įsipareigojimų nevykdymo lygis vienerių metų laikotarpiu 2001 m. buvo 0,13 %. Tai reiškia 62,70% bendrą palūkanų normą. Vis dėlto Hynix mokama nagrinėjamos paskolos, išreikštos USD, palūkanų norma buvo 8,33 %, t. y., visas palūkanų normos skirtumas buvo 54,37 %. (48) Komisija primena, kad paprastai nusprendus naudos dydį laikyti tolygiu finansinės paramos sumai (šiuo atveju paskolos ar paskolos garantijos dydžiui), Komisija ją laiko „nepasikartojančia“ subsidija ir ją paskirsto įprastam ilgalaikio turto nusidėvėjimo laikotarpiui tiriamoje pramonėje. Komisija paskirsto taikydama linijinį metodą ir nepadidina naudos bendro dydžio, taikydama „pinigų laiko vertės“ metodą; ji paprasčiausiai palūkanas prideda prie kiekvienos metams skirtos dalies. Šiuo atveju paskirstymo laikotarpis buvo penkeri metai, ir prie bendros paskolos sumos nebuvo pridėta jokių išlaidų, kaip paaiškinta pirmiau pateiktoje 44 konstatuojamojoje dalyje, o tai reiškia, kad kiekvieniems metams buvo paskirta 20 % finansinės paramos. (49) Jeigu Komisija lygina palūkanų normas kaip aprašyta pirmiau išdėstytose 45–47 konstatuojamosiose dalyse, gauta nauda (t. y., skirtumas tarp lyginamojo standarto ir tikrosios palūkanų normos), būtų laikomas pasikartojančia subsidija. Kiekvienais metais paskirtos subsidijos dydis būtų gaunamas palūkanų normos skirtumą padauginus iš tikrosios paskolos sumos. Todėl atsižvelgiant į palūkanų normos skirtumo dydį, paskolos tvarką ir sąlygas, nusidėvėjimo laikotarpį, metinė nauda, atlikus palūkanų normos palyginimą, gali būti didesnė arba mažesnė už naudą, gautą taikant Komisijos pradinį metodą. (50) Šiuo atveju taikant Komisijos pradinį metodą paskirstyta metinė nauda būtų 20 % finansinės paramos. Atsižvelgiant į paskoloms taikomą tvarką, t. y., ar gavėjas kiekvienais metais grąžina palūkanas ir kapitalą ar tik palūkanas, ši minėta nauda su palūkanų normos skirtumo dydžiu kasmet būtų ne mažesnė nei 20 % ir ne didesnė nei 35%. Šiuo atveju faktinis palūkanų normos skirtumas yra 54,37 %. Tai reiškia, kad griežtai taikant šį metodą būtų gaunama daug didesnė pagal apyvartą paskirstytos kompensuotinos subsidijos norma, t. y, 12,8 % vietoj iš pradžių Komisijos paskaičiuotos sumos. (51) Todėl Komisija mano, kad šiuo atveju jos pirminis metodas buvo ir yra pagrįstas. Komisija tik išskirtiniais atvejais prilygins gautą naudą visai paskolos sumai (t. y. tais atvejais, kai nėra realios galimybės grąžinti skolą), o esant tokioms aplinkybėms atskaitinės palūkanų normos paprastai yra labai didelės. Taigi, dėl palūkanų normų skirtumo gaunama nauda dažnai bus didesnė nei paprastai paskirsčius paskolų nominalią sumą tam tikram laikotarpiui. Šiomis aplinkybėmis iš dviejų metodų Komisija, norėdama užtikrinti, kad nustatyta subsidijų suma nėra per didelė, pasirinko labiau tradicinį metodą, o paskolų nominalią sumą laikys pagrindu nustatant maksimalios naudos ribą. (52) Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, KEDK garantijos suteikta nauda ad valorem eksporto apyvartai buvo 5,1 %. 1.6. Korėjos plėtros banko (KPB) obligacijų programa (53) Ekspertų grupė taip apibendrino su KPB obligacijų programa susijusius faktus:“7.88 Trečioji Korėjos vykdyta subsidijų programa – KPB obligacijų programa, kurioje 2001 m. sausio 4 d. buvo leista dalyvauti Hynix . Tai yra vienerius metus (2001 m.) trukusi programa, kurią parengė vyriausybė, reaguodama į nestabilią finansų situaciją Korėjoje, susidariusią dėl didelio kelių įmonių (įskaitant Hynix ) išleistų obligacijų skaičiaus, kurių terminas suėjo tuo pačiu metu. Vykdant šią programą, skolos grąžinimo terminas buvo atidėtas, o paskola nauju pavidalu pateikta investitoriams. Dalyvaujanti įmonė savarankiškai apmokėjo 20 % įmonės obligacijų, kurioms suėjo terminas, o KPB įsigijo likusius 80 %. Toks buvo pirmasis programos etapas. Iš 80 % obligacijų, kurias įsigijo KPB, atsižvelgiant į įmonės skolos dydį, 20 % buvo parduota įmonę kredituojantiems bankams; 70 % obligacijų buvo pristatytos parduoti investitoriams obligacijų įsipareigojimams padengti ir (arba) paskolų įsipareigojimams padengti, už kuriuos garantavo Korėjos kreditų garantijos fondas (KKGF)1, o KPB liko likusieji 10 %. Dalyvaujanti įmonė turėjo perpirkti mažiausiai 3 % obligacijų įsipareigojimams padengti ir 5 % paskolų įsipareigojimams padengti2.7.89 Pažymime, kad įmonės programoje dalyvauti galėjo leidus pagrindiniam kredituojančiam bankui, be to, jos turėjo gauti Kredituojančių finansinių institucijų tarybos (KFIT) patvirtinimą, grindžiamą įmonės finansinės ateities vertinimu. KFIT sudarė Korėjos kreditų garantijos fondo (KKGF), KPB ir kitų 17 kredituojančių bankų atstovai3. KFIT priėmė sprendimą dalyvauti programoje. Bankams, valdantiems 75 % įmonės paskolų, sutikus leisti įmonei dalyvauti programoje, laikoma, kad KFIT sprendimas priimtas vieningai. Norėdamos dalyvauti programoje, įmonės privalėjo turėti išteklių 20 % apmokėtinų obligacijų išpirkti, įgyvendindamos sanavimo planą sunormalinti veiklą, turėti mažesnius nei A, tačiau didesnius nei BB kredito reitingus, be to, sutikti su bet kokiais turimų akcijų pokyčiais, kurių reikalauja kredituojantys bankai bei, nemokumo atveju, su vadovybės keitimu. 2001 m. sausio 4 d. Hynix buvo leista dalyvauti programoje, suteikiant kredito reitingą BBB-. Iš viso programoje buvo leista dalyvauti šešioms įmonėms: keturios iš jų (įskaitant Hynix ) priklausė Hyundai grupei4. EB nustatė, kad vykdant vieną iš programos etapų KPB įsigytos obligacijos yra vyriausybės finansinė parama, kuri suteikė naudos Hynix . 1 Obligacijos įsipareigojimams padengti ir paskolos įsipareigojimams padengti yra turtu garantuojami vertybiniai popieriai, parduodami investiciniams trestams. 2 Preliminarus nutarimas, 47–48 dalys. 3 Ten pat , 49 dalis. 4 Ten pat , 49–52 dalys. EB pažymi, kad programos biudžetas buvo 6,2 trilijono KRW, iš kurių 2,9 trilijono KRW buvo numatyta Hynix , tačiau faktinės išlaidos buvo 2,9 trilijono KRW, iš kurių 1,2 trilijono KRW (41 %) buvo skirta Hynix , o 38 % buvo panaudoti kitoms trims Hyundai įmonėms[49]. (54) Ekspertų grupė nustatė, kad EB, remdamasi dokumentais, įrodančiais, kad KPB obligacijų programa suteikė naudos Hynix , priėmė pagrįstą ir racionalią išvadą. Taip pat buvo priminta, kad KPB obligacijų programą parengė ir veiksmingą jos veikimą užtikrino Korėjos vyriausybė[50]. Vis dėlto, atsižvelgdama į naudos dydį, ekspertų grupė savo ataskaitoje nurodė, kad Komisija, vadovaudamasi PPO teise, turėtų dar kartą išnagrinėti, ar yra alternatyvių lyginamųjų standartų. (55) Ekspertų grupės nuomone, gaunamos naudos klausimą, bent jau vyriausybės garantijų atveju, galima analizuoti žvelgiant iš įvairių perspektyvų[51], o tiriančioji institucija, taikydama SCM susitarimo 14 straipsnyje numatytas gaires, turi teisę pasirinkti veikimo būdą[52]. Pavyzdžiui, KPB obligacijų programoje galima pastebėti tam tikrų garantijos ypatybių – juk šią priemonę parengė, finansavo ir veiksmingą jos veikimą užtikrino Korėjos vyriausybė ar jai priklausanti viešoji įstaiga. Todėl vienas iš racionalių būdų šios priemonės teikiamai naudai nustatyti – palyginti vyriausybės teikiamą garantiją su rinkos teikiama panašia garantija. Nagrinėjant KPB obligacijų programą, taip pat reikėtų atsižvelgti į pagrindinio reglamento 6 straipsnio b dalį (iš esmės atitinkančią SCM susitarimo 14 straipsnio b dalį), kurioje minimos vyriausybės paskolos bei į pagrindinio reglamento 6 straipsnio c dalį (iš esmės atitinkančią SCM susitarimo 14 straipsnio c dalį), kurioje minimos vyriausybės paskolų garantijos. (56) Komisija pakartotinai išnagrinėjo turimą informaciją ir apsvarstė, ar yra tinkamų lyginamųjų standartų, kuriais remiantis galima būtų nustatyti gaunamą naudą. Komisija ieškojo patikimų įrodymų, kad Hynix ar kita panašioje situacijoje esanti įmonė tam tikru laikotarpiu gavo panašią vyriausybės garantiją, panašią komercinę paskolą arba panašią komercinę paskolą be vyriausybės garantijų. Panaši komercinė paskola idealiu atveju būtų maždaug tokio paties dydžio ir būtų skirta tam pačiam ar panašiam ūkio veiklos sektoriui, būtų skirta panašiai veiklai vykdyti bei būtų suteikta maždaug tuo pačiu metu. Ji neturėtų būti susijusi su jokiomis – faktinėmis ar numatomomis – vyriausybės garantijomis ir turėtų būti suteikta įmonei, kurios finansinė situacija panaši į Hynix . (57) Po pakartotinio nagrinėjimo Komisija nusprendė, kad šiuos kriterijus atitinkančių lyginamųjų standartų šiuo atveju nėra. Dalyvaudama KPB obligacijų programoje, Hynix nepardavė įmonės obligacijų komercinėje rinkoje. Iš tiesų, vienas iš svarbiausių kriterijų norint dalyvauti KPB obligacijų programoje buvo tai, kad svarstoma įmonė negalėjo gauti paskolų ar parduoti obligacijų įprastoje komercinėje rinkoje. Be to, kaip pažymėta galutinio reglamento 53 konstatuojamojoje, Hynix nepateikė įrodymų apie tai, kad minėtu laikotarpiu bandė patekti į užsienio skolų rinkas. Be to, tarptautinė reitingavimo agentūra Standard and Poor’s nustatė mažesnį teorinį Hynix skolos reitingą (B-), todėl neatrodo tikėtina, kad Hynix įmonė būtų sugebėjusi veikti užsienio obligacijų ar paskolų rinkose, net jei būtų bandžiusi tai daryti. Pati Korėjos vyriausybė 2001 m. sausį pažymėjo, kad Hynix įmonė yra „techniškai nemoki“[53]. (58) Hynix kreditavimas iš kitų šaltinių tuo laikotarpiu, kai KPB pratęsė Hynix apmokėtinų obligacijų terminą negali būti laikomas pagrindu nustatant Hynix gaunamą naudą. Dėl 17 – 22 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių paskolos, suteikiamos kaip sindikuotos paskolos dalis, negali būti laikomos tinkamu pagrindu palyginimui. Kreditavimą teikiant sindikuotas paskolas iškraipė vyriausybės įsikišimas, todėl jo negalima laikyti pagrįstu komerciniu standartu, pagal kurį būtų galima nustatyti, ar gauta naudos ir koks jos dydis. Šiuo klausimu Komisija primena, kad sindikuotos paskolos buvo teikiamos Korėjos vyriausybei atsisakius taikyti skolinimo ribas trims pagrindiniams šios paskolos dalyviams. Šiems trims bankams nedalyvaujant sindikate, neaišku, ar šią paskolą apskritai būtų buvę įmanoma suteikti, nes nedaug kas pageidautų prie jos prisidėti[54]. (59) Be to, privačių asmenų pagal 2001 m. gegužės mėn. restruktūrizavimo programą įsigytos konvertuojamos obligacijos negali būti laikomos lyginamuoju standartu, nes (nors turimos informacijos ir nepakako, kad būtų galima nustatyti įgaliojimo ar įpareigojimo faktą) tai rodo vyriausybės įsikišimo lygį, dėl kurio privačių kreditorių dalyvavimas yra nepageidaujama priemonė užtikrinant komercinį konvertuojamųjų obligacijų įsigijimo pagrįstumą: patys kredituojantys bankai 2001 m. gegužės 7 d. Kredituojančių finansų institucijų tarybos rezoliucijoje teigia, kad Hynix 2001 m. gegužės mėn. negalėjo grąžinti skolos[55], o Korėjos vyriausybė aktyviai dalyvavo siekdama, kad būtų įgyvendintas 2001 m. gegužės mėn. konvertuojamųjų obligacijų pasiūlymas, o 2001 m. kovą vykusiame Kreditorių tarybos susirinkime netgi dalyvavo aukšto lygio FTP pareigūnas[56]. Panaši komercinė paskola, kuri galėtų būti lyginamuoju standartu yra paskola, suteikta maždaug tuo pačiu laikotarpiu; konvertuojamųjų obligacijų pasiūlymas buvo pateiktas praėjus penkiems mėnesiams po KPB obligacijų programos, t. y. tuo metu, kai tiek Hynix finansinė situacija, tiek padėtis DRAM rinkoje buvo labai skirtingi. (60) Kaip nurodyta pirmiau[57], rinkoje nebuvo jokio panašaus komercinio lyginamojo standarto. Iš turimos informacijos matyti, kad Hynix nebūtų galėjęs gauti atitinkamų lėšų rinkoje. (61) Todėl Komisija galėtų pagrįstai ir objektyviai daryti išvadą, kad šiuo atveju nebūtų galima remtis jokiu alternatyviu komerciniu lyginamuoju standartu. Taigi, esant tokioms aplinkybėms, Komisija mano, kad Hynix gauta nauda negalėtų būti didesnė nei visos Hynix lėšos, gautos dalyvaujant KPB obligacijų programoje, taip pat iš sudėtinių palūkanų, susigrąžinimo ar bandymo susigrąžinti išlaidų, jei įsipareigojimai nebūtų vykdomi. Kadangi nėra patikimos informacijos apie šias papildomas išlaidas, Komisija apsiribojo visa lėšų suma. Komisija yra įsitikinusi, kad šią išvadą visiškai pagrindžia jos (nepakeisti) sprendimai dėl Hynix finansinės padėties bei vertės ir dėl situacijos DRAMS rinkoje bei finansų rinkoje, ir tai, jos manymu, atitinka pagrindinį reglamentą ir gaires. (62) Vis dėlto prisimindama PPO ekspertų grupės argumentus, Komisija nagrinėjo galimybę, remiantis kokiu kitu pagrindu (nors ir nėra tinkamų komercinių lyginamųjų standartų), nustatyti lyginamuosius rodiklius, kuriuos būtų galima pritaikyti atsižvelgiant į konkrečias atitinkamo atvejo aplinkybes. Pavyzdžiui, tokį rodiklį būtų galima apskaičiuoti remiantis 45 ir 46 konstatuojamosiomis dalimis, atsižvelgiant į KEDK garantiją. (63) Atlikdama skaičiavimus ir atsižvelgdama į Korėjos vyriausybės siūlymą, kreditinga paskolų KRW (Korėjos Respublikos vonais) norma Komisija laikė TVF tarptautinės finansų statistikos normą trumpalaikiam kreditavimui Korėjos valiuta, kuri tuo metu buvo 7,7 %. Kreditingų ir nekreditingų bendrovių įsipareigojimų nevykdymo lygis aptariamos priemonės taikymo laikotarpiu buvo gautas iš Moody’s Investor Services (atitinkamai 0,13 % ir 34,37 %). Tai reiškia 63,89 % bendrą palūkanų normą. Vidutinė palūkanų norma, kurią mokėjo Hynix už aptariamas KPB obligacijas, buvo 12,7 %, t. y. bendras palūkanų normos skirtumas buvo 51,19 %. (64) Jeigu finansinė parama būtų teikiama pasikartojančiomis (o ne nepasikartojančiomis) subsidijomis, kurios skiriamos laikui bėgant, ir pagal šį metodą apskaičiuojant svarstomos finansinės paramos naudos dydį, galima būtų daryti išvadą, kad nauja paskola suteiktų 626,9 mlrd. KRW naudos, o tai reikštų kompensuotinas subsidijas, paskirstytas 11,8 % apyvartai, o ne 4,9 % kaip buvo apskaičiavus Komisija. Todėl Komisija mano, kad šiuo atveju jos pirminis metodas buvo ir yra pagrįstas, kadangi dėl palūkanų normų skirtumo gaunama nauda dažnai bus didesnė nei paprastai paskirsčius paskolų nominalią sumą tam tikram laikotarpiui. Šiomis aplinkybėmis iš dviejų metodų Komisija, norėdama užtikrinti, kad nustatyta subsidijų suma nėra per didelė, pasirinko labiau tradicinį metodą, o paskolų nominalią sumą laikys pagrindu maksimalios naudos ribai. (65) Vertindama lėšas, kurias Hynix gavo dalyvaudamas KPB obligacijų programoje, kaip didžiausią įmanomą naudą, Komisija mano, kad Hynix iš šios finansinės paramos gaunama nauda pagal apyvartos ad valorem buvo 4,9 %. 1.7. 2001 m. spalio mėn. sanavimo paketas, kurį sudarė skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimas, antrasis skolos pratęsimas ir naujos 658 mlrd. KRW paskolos suteikimas (66) Ekspertų grupė taip apibendrino su 2001 m. spalio mėn. restruktūrizavimo programa susijusius faktus:„7.111 2001 m. spalio mėn. Restruktūrizavimo programa – penktoji ir paskutinė subsidijų programa. 2001 m. spalio 4 d. vadovaujantis Įmonių pertvarkymo skatinimo akto (ĮPSA) nuostatomis buvo įsteigta antroji Hynix KFIT. ĮPSA buvo priimtas 2001 m. rugpjūtį, o jo tikslas buvo palengvinti įmonių pertvarkymą, anksčiau grindžiamą susitarimu tarp kredituojančių bankų ir atitinkamų įmonių. KFIT sudarė 110 finansų institucijų, tarp kurių buvo 17 bankų ir 15 investicinių trestų bendrovių. KFIT sprendimai buvo priimami 75 % dauguma. Balsai buvo paskirstyti atsižvelgiant į kiekvienos institucijos indėlį į bendrą Hynix suteiktą paskolą. Bet kuri finansinė institucija, besinaudojanti teise nepritarti ir nesutinkanti su KFIT sprendimu, visam laikui šalinama iš KFIT. 2001 m. spalio 31 d. vykusiame antrajame KFIT susirinkime buvo nuspręsta Hynix skirti „antrąjį restruktūrizavimo paketą“. Buvo siūlomos šios priemonės: 14. naujos 1 trilijono KRW paskolos suteikimas Hynix , nustatant 7 % palūkanų normą; 15. skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandoris, išleidžiant obligacijas, kurias galima konvertuoti į akcijas; 16. suteiktų paskolų termino atidėjimas iki 2004 m. gruodžio 31 d., pakeičiant apmokėtinas įmonės obligacijas į įmonės obligacijas su trejų metų terminu ir 6,5 % palūkanų norma bei sumažinant likusių paskolų Korėjos valiuta palūkanų normą iki 6 %. 7.112 Finansų institucijoms spalio 31 d. vykusio KFIT susirinkimo metu buvo pateiktos trys pasirinkimo galimybės. Pirmoji galimybė buvo sutikti su pasiūlymu pratęsti naują kreditą ir dalyvauti sudarant skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandorį (1 galimybė). Antra, bankai, nenorintys dalyvauti finansuojant naują paskolą, buvo įpareigoti paversti 28,5 % savo paskolų nuosavu kapitalu ir nereikalauti likusios Hynix skolos dalies (2 galimybė). Trečia, KFIT taip pat nusprendė, kad bankai, prieštaraujantys numatytoms priemonėms ir besinaudojantys teise nepritarti, gali parduoti paskolas jų likvidavimo verte, nustatyta Arthur Andersen įmonės, kuri tuo metu buvo įgaliota išnagrinėti Hynix finansinę situaciją (3 galimybė). 7.113 Vis dėlto, pratęsti naująjį kreditą sutiko tik šeši bankai, todėl vietoj planuoto 1 trilijono KRW buvo surinkta tik 658 mlrd. KRW suma. Šie bankai pakeitė reikšmingą savo paskolų dalį kapitalu. Šie, vadinamieji 1 galimybės bankai, buvo KEB, Woori Bank , Chohung Bank , KPB, NACF ir Citibank bankai.111 Aštuoni bankai atsisakė suteikti naujas paskolas ir pavertė maždaug vieną trečdalį paskolų kapitalu, o likusią dalį nurašė kaip nuostolius. Likusieji bankai prieštaravo pertvarkymui, pardavė paskolas jų likvidavimo verte, o likusią skolos dalį nurašė kaip nuostolius. Likusių pirmos kategorijos bankų paskolų terminai turėjo būti atidėti, o palūkanų normos sumažintos, kaip nurodyta pirmiau.112 EB nustatė, kad šešių pirmosios galimybės bankų dalyvavimas 2001 m. spalio restruktūrizavimo programoje buvo valstybės finansinė parama, suteikusi naudos Hynix. Buvo apskaičiuota, kad 2001 m. spalio restruktūrizavimo programos subsidijavimo norma yra 19,4 %. 111 Preliminarus nutarimas, 77 dalis. KPB nedalyvavo teikiant naująją 658 mlrd. KRW paskolą. 112 Ten pat , 69–71 dalys. “ (67) Ekspertų grupė nustatė, kad EB, remdamasi dokumentais, įrodančiais, kad 2001 m. restruktūrizavimo programa suteikė naudos Hynix , priėmė pagrįstą ir racionalią išvadą. KPB obligacijų programą parengė ir veiksmingą jos veikimą užtikrino Korėjos vyriausybė[58]. Vis dėlto, atsižvelgdama į naudos dydį, ekspertų grupė savo ataskaitoje nurodė, kad Komisija, vadovaudamasi PPO teise, turėtų dar kartą išnagrinėti, ar yra alternatyvių lyginamųjų standartų. i. Skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimas (68) Ekspertų grupė nurodė, kad sprendžiant naudos klausimą tais atvejais, kai vyriausybė suteikia nuosavo kapitalo ir taikant SCM susitarimo 14 straipsnio gaires, tiriančioji institucija turi teisę pasirinkti veikimo būdą.[59] Komisijos manymu, skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandoris 2001 m. spalio restruktūrizavimo programoje gali būti vertinamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį (iš esmės atitinkančią SCM susitarimo 14 straipsnio a dalį), kurioje minimas vyriausybės nuosavo kapitalo suteikimas, nesuderinamas su įprasta investavimo praktika, įskaitant aprūpinimą rizikos kapitalu arba privačius investuotojus atitinkamos narės teritorijoje. Komisija pažymi, kad priešingai b ir c pastraipoms, pastraipoje a nėra pateikiama išvada, kurioje būtų nurodoma, kaip apskaičiuoti naudos dydį. (69) Komisija pakartotinai išnagrinėjo turimą informaciją ir apsvarstė, ar yra tinkamų lyginamųjų standartų, kuriais remiantis galima būtų nustatyti gaunamą naudą. Komisija ieškojo patikimų įrodymų, kad panašus privatus nuosavas kapitalas buvo suteiktas Hynix ar kitai panašioje situacijoje esančiai įmonei tam tikru laikotarpiu. Panašus suteiktas nuosavas kapitalas idealiu atveju būtų maždaug tokio paties dydžio ir būtų susijęs su tuo pačiu ar panašiu ūkio veiklos sektoriumi, būtų skirtas panašiai veiklai vykdyti bei būtų suteiktas maždaug tuo pačiu metu. Jis neturėtų būti susijęs su jokiomis – faktinėmis ar numatomomis – vyriausybės garantijomis ir turėtų būti suteiktas įmonei, kurios finansinė situacija panaši į Hynix . (70) Po pakartotinio nagrinėjimo Komisija nusprendė, kad nėra oficialios patikrintos informacijos, susijusios su šiais klausimais. Komisija nenustatė jokių lyginamųjų standartų, susijusių su pačiu Hynix . Paprastai nuosavą kapitalą Hynix teikė Korėjos vyriausybė arba vyriausybės įgalioti ar valdomi bankai. (71) Be to, rinkoje nebuvo jokio panašaus komercinio lyginamojo standarto. Iš turimos informacijos matyti, kad Hynix nebūtų galėjęs gauti atitinkamų lėšų rinkoje. Kaip nurodyta galutinio reglamento 103 konstatuojamoje dalyje, Hynix kredito reitingas, kurį 2001 m. spalį suteikė Standard & Poor's , buvo SD – „atrankinis įsipareigojimų nevykdymas“. Hynix 2001 m. gegužės mėn. nesumokėjo palūkanų už sindikuotą paskolą, o kai kurie bankai pakeitė paskolos nuostolių sąlygas Hynix atžvilgiu 2001 m. gegužę ir dar kartą 2001 m. spalį, kol buvo pradėtos įgyvendinti svarstomos priemonės. Šešių su 2001 m. spalio priemonėmis susijusių bankų Hynix skiriami reitingai svyravo nuo „atsargus“ iki „abejotinas“, o 2 galimybės bankų, vykdančių skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimą, pasirinkimo galimybės buvo nedidelės: jie turėjo įsigyti akcijų arba visiškai nurašyti Hynix skolą. Korėjos vyriausybės siūlyme, kad apkeitimo ir rinkos kainos skirtumas turėtų būti laikomas gaunama nauda, neatsižvelgiama į realią labai blogą finansinę Hynix situaciją; tiesiog nėra norinčių investuoti į įmonę, kurios reitingas – SD. Galutinio reglamento 101–112 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados, kuriose teigiama, kad komercinėje rinkoje nėra Hynix tinkančio panašaus kapitalo finansavimo, kuris galėtų būti lyginamuoju standartu, dar kartą patvirtinamos. (72) Todėl Komisija galėtų pagrįstai ir objektyviai daryti išvadą, kad šiuo atveju negalima remtis jokiu alternatyviu komerciniu lyginamuoju standartu. Taigi, esant tokioms aplinkybėms, Komisija mano, kad Hynix gauta nauda negalėtų būti didesnė nei visos Hynix lėšos, gautos įvykdžius skolos ir kapitalo apkeitimo sandorį pagal 2001 m. spalio mėn. restruktūrizavimo programą. Komisija yra įsitikinusi, kad šią išvadą visiškai pagrindžia jos sprendimai (nepakeisti) dėl Hynix finansinės padėties bei vertės ir dėl situacijos DRAMS rinkoje bei finansų rinkoje, ir tai, jos manymu, atitinka pagrindinį reglamentą ir gaires. (73) Vis dėlto prisimindama PPO ekspertų grupės argumentus, Komisija nagrinėjo galimybę taikyti kitą metodą (nors ir neturima jokių lyginamųjų standartų), pagal kurį būtų galima pakoreguoti naudos dydį, siekiant atsižvelgti į ypatingas šio atvejo aplinkybes. Komisijos manymu, nekreditingumo analizės, atliktos atsižvelgiant į skolą, rezultatai negali būti laikomi pagrindu palyginimui, kadangi ši konkreti finansinė parama yra susijusi su kapitalu, kuris yra iš esmės kitokia priemonė nei skola. (74) Komisija atsižvelgė į tai, kad susiklosčius tokioms dabartinio vertinimo aplinkybėms, reikėtų atsižvelgti į išlaidas, susijusias su finansinę paramą gaunančiu dalyviu. Komisija pažymi, kad siekiant išanalizuoti paramos gavėjui tenkančias apkeitimo išlaidas (jei tokių yra), reikia atsižvelgti į naujas akcijas leidžiančios įmonės prisiimamus įsipareigojimus. Komisija nurodo, kad šiuo atžvilgiu paprastojo akcinio kapitalo įnešimas neįveda jokių konkrečių įsipareigojimų įmonei, kadangi nėra nustatomos konkrečios grąžos normos, kurių įmonė privalėtų laikytis, be to, nereikia atlikti jokių mokėjimų. Vis dėlto įmonė įsipareigoja (bent jau teoriškai) paskirstyti pelną ar jo dalį akcininkams; pagal nuosavų lėšų normą (ROE) galima būtų iš dalies spręsti, kokia yra tikėtina įmonės grąža akcininkams, todėl ją būtų galima naudoti vertinant Hynix gaunamą naudą. Remiantis finansiniais įmonės duomenimis, 2001 m. Hynix ROE buvo 96,75 % (neigiamas). Todėl Hynix finansinę padėtį skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo metu vertinant objektyviai, nebuvo galima tikėtis, kad atitinkamais metais Hynix sugebės išmokėti akcininkams kokio nors pobūdžio išmokas. Todėl, laikant ROE lyginamuoju standartu, galima daryti išvadą, kad visa skolos ir kapitalo apkeitimo sandorio suma yra kompensuotina subsidija. (75) Komisija taip pat išnagrinėjo, ar Hynix patyrė išlaidų, susijusių su akcijų atsisakymu dėl apkeitimo sandorio arba išlaidų, susijusių su galimu akcijų kainų sumažėjimu dėl naujų akcijų išleidimo[60]. Remdamasi šiais įrodymais, Komisija nemano, kad, išleidus naujas akcijas, iš skolos ir kapitalo apkeitimo sandorio Hynix gaunama grynoji nauda sumažėja. Todėl Komisija mano, kad būtina pripažinti skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandorio poveikį Hynix finansinei padėčiai. (76) Būtina pripažinti, kad tiesioginio kapitalo įliejimo nebuvo. Didžiausią naudą Hynix gavo, kai atlikus apkeitimo sandorį buvo anuliuota didelė skolos dalis (2,483 mlrd. KRW). Tokiu būdu Hynix išvengė prievolės grąžinti šią skolą ir mokėti palūkanas. Šią didelę skolos dalį pakeitė 1 galimybės kredituojantiems bankams skirtos akcijos. Vis dėlto išleidžiant naująsias akcijas Hynix patirtų išlaidų praktiškai apskaičiuoti neįmanoma. Nors buvusių akcijų vertė dėl naujų akcijų išleidimo sumažėjo, tai niekaip neatsispindėjo Hynix finansinėse ataskaitose. Tai taip pat nereiškė jokių finansinių sąnaudų (išskyrus naujų akcijų išleidimo išlaidas) ir neįpareigojo Hynix ateityje mokėti bet kokio pobūdžio įmokas grynaisiais, kaip būtų buvę skolos atveju. (77) Todėl, atsižvelgiant į minėtus faktus ir tai, kad Hynix nepranešė apie su nuosavybės vertybiniais popieriais susijusias išlaidas, manome, kad skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimo sandorio nauda bus tinkamai apskaičiuota naudojant visą apkeitimo sandorio sumą. Taigi, bendra Hynix gauta nauda – 358,2 mlrd. KRW ir kompensuotina subsidija 9,6 % apyvartai. ii. Skolos termino pratęsimas ir naujoji paskola (78) Komisijos manymu skolos termino pratęsimą ir naujosios paskolos suteikimą 2001 m. spalio restruktūrizavimo programoje galima nagrinėti atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 6 straipsnio b dalį (iš esmės atitinkančią SCM susitarimo 14 straipsnio b dalį), kurioje nurodoma už panašią normaliomis sąlygomis rinkoje gautą komercinę paskolą įmonės mokėtina suma. (79) Komisija pakartotinai išnagrinėjo turimą informaciją ir apsvarstė, ar yra tinkamų lyginamųjų standartų, kuriais remiantis galima būtų nustatyti gaunamą naudą. Komisija ieškojo patikimų įrodymų apie panašią komercinę paskolą, suteiktą Hynix ar kitai panašioje situacijoje esančiai įmonei tam tikru laikotarpiu. Panaši komercinė paskola idealiu atveju būtų maždaug tokio paties dydžio ir būtų skirta tam pačiam ar panašiam ūkio veiklos sektoriui, būtų skirta panašiai veiklai vykdyti bei būtų suteikta maždaug tuo pačiu metu. Ji neturėtų būti susijusi su jokiomis – faktinėmis ar numatomomis – vyriausybės garantijomis ir turėtų būti suteikta įmonei, kurios finansinė situacija panaši į Hynix . (80) Vertinant naujos paskolos ir skolos termino pratęsimo komercinį pagrįstumą negalima remtis obligacijomis, įsigytomis 2001 m. gegužės mėn. vykdant Restruktūrizavimo programą, kadangi 2001 m. gegužės – spalio mėn. Hynix finansinė padėtis gerokai pablogėjo. Todėl šių dviejų situacijų negalima laikyti palyginamomis. (81) Po pakartotinio nagrinėjimo Komisija nusprendė, kad nėra oficialios patikrintos informacijos, susijusios su šiais klausimais. Komisija nerado jokių lyginamųjų standartų, susijusių su pačiu Hynix . Paprastai paskolas Hynix teikė Korėjos vyriausybė arba vyriausybės įgalioti ar įpareigoti bankai. (82) Kaip minėta pirmiau[61], rinkoje nerasta kitų komercinių lyginamųjų standartų, kuriuos būtų galima lyginti. Priešingai, turima informacija rodo, kad rinkoje Hynix negalėjo gauti šių lėšų. (83) Todėl Komisija galėtų pagrįstai ir objektyviai daryti išvadą, kad šiuo atveju nebūtų galima remtis jokiu alternatyviu komerciniu lyginamuoju standartu. Taigi šiomis aplinkybėmis Komisija mano, kad Hynix gauta nauda negalėtų būti didesnė nei visos Hynix lėšos, gautos pratęsus skolos terminą ir skyrus naują paskolą pagal 2001 m. spalio mėn. Restruktūrizavimo programą. Komisija yra įsitikinusi, kad šią išvadą visiškai pagrindžia jos nepakeisti sprendimai dėl Hynix finansinės padėties bei vertės ir dėl DRAMS rinkos bei finansų rinkų padėties, ir tai, jos manymu, atitinka pagrindinį reglamentą ir gaires. (84) Vis dėlto prisimindama PPO ekspertų grupės argumentus, Komisija nagrinėjo galimybę taikyti kitą metodą (nors ir neturima jokių lyginamųjų standartų), pagal kurį būtų galima pakoreguoti naudos dydį, siekiant atsižvelgti į ypatingas šio atvejo aplinkybes. Dėl to siekiant apskaičiuoti pagal šias dvi priemones Hynix gautą naudą, taikyta metodika, aptarta 45–46 konstatuojamosiose dalyse. (85) Atlikdama skaičiavimą, kreditingu KRW paskolų dydžiu Komisija laikė Korėjos banko vidutinę 2001 m. investicinio lygio įmonių obligacijų palūkanų normą, kuri prilygo 11,38 %. Kreditingų ir nekreditingų bendrovių įsipareigojimų nevykdymo lygis aptariamos priemonės taikymo laikotarpiu buvo gautas iš Moody’s Investor Services . Nekreditingos bendrovės įsipareigojimų nevykdymo lygis trejų metų laikotarpiu (naujos paskolos ir skolos termino pratęsimo laikotarpis) 2001 m. buvo 57,97 %. Kreditingos bendrovės įsipareigojimų nevykdymo lygis 2001 m. buvo 0,94 %. Tai reiškia 48,22 % bendrą palūkanų normą. Vis dėlto Hynix mokama naujos paskolos palūkanų norma buvo 7 % (palūkanų normos skirtumas 41,2 %), o skolos termino pratęsimo palūkanų norma – 6,5 % (palūkanų normos skirtumas – 41,7 %). (86) Teiktą finansinę paramą laikant ne nepasikartojančiomis subsidijomis, kurios skiriamos laikui bėgant, o pasikartojančiomis ir pagal šį metodą apskaičiuojant svarstomos finansinės paramos naudos dydį, galima daryti išvadą, kad nauja paskola suteikė 271,5 mlrd. KRW naudos, o skolos termino pratęsimas – 761,4 mlrd. KRW. Tai reikštų kompensuotinų subsidijų, kurios būtų paskirstytos 6,8 % apyvartai, susijusiai su nauja paskola, ir 19,1 % apyvartai, susijusiai su skolos termino pratęsimu, suteikimą (palyginti su pradžioje Komisijos nustatytais atitinkamai 3,5 % ir 9,8 %). Todėl Komisija mano, kad šiuo atveju jos pradinis metodas buvo ir yra pagrįstas, kadangi palūkanų normos skirtumo pagrindu nauda būtų kur kas didesnė nei paprastai paskirsčius paskolų nominalią sumą tam tikram laikotarpiui. Šiomis aplinkybėmis iš dviejų metodų Komisija pasirinko mažiau pavojingą, norėdama būti tikra, kad nenustatė per didelės subsidijų sumos ir kad paskolų nominalią sumą laikys maksimalaus naudos dydžio riba. Remdamasi šiuo pagrindu, Komisija nustatė, kad dėl abiejų priemonių Hynix naudos dydis apyvartos ad valorem yra 13,3 %. (87) Pažymėtina, kad kalbant apie skolos termino pratęsimą (priešingai, nei nurodyta galutinio reglamento 166 konstatuojamojoje dalyje), 1 galimybės bankų įsigytos konvertuojamos obligacijos nebuvo išskaitytos, kadangi 2001 m. gegužės mėn. priemonės nebebuvo kompensuojamos. iii. 2001 m. spalio mėn. pagalbos paketo bendra subsidijų suma (88) Laikyta, kad subsidijų suma, apskaičiuota remiantis skolos pakeitimu akcijomis, skolos termino pratęsimu ir nauja paskola, suteikė didelės vienkartinės naudos ir buvo paskirstyta penkerių metų laikotarpiui (tai atitinka įprastą DRAM pramonės įrenginių nusidėvėjimo laikotarpį). Gauta suma buvo paskirstyta Hynix apyvartai TL ir prie jos pridėta palūkanų norma, nustatyta pagal TL Korėjoje taikytos komercinės palūkanų normos vidurkį. Patikslinta suma, išreikšta ad valorem , yra 22,9 %. 1.8. Bendra subsidijų suma (89) Bendrai tariant, bendros subsidijų sumos skaičiavimas buvo patikslintas remiantis Ekspertų grupės rekomendacijomis ir galutinis rezultatas yra toks: Subsidijos tipas | D/A padidinimas | Korėjos plėtros banko (KPB) obligacijų programa | 2001 m. gegužė, konvertuojamų obligacijų įsigijimas, skolos termino pratęsimas | 2001 m. spalio mėn. pagalbos paketas | IŠ VISO | 5,1 % | 4,9 % | 0 % | 22,9 % | 32,9 % | 2. Žala 2.1. Įvadas (90) Šioje dalyje išdėstomos dar kartą įvertintos išvados, pagrįstos Ekspertų grupės ataskaitos rekomendacija dėl „darbo užmokesčio“ veiksnio, kaip svarbaus Bendrijos pramonei įtakos turinčio veiksnio, vertinimo laikantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalies (ji iš esmės atitinka Susitarimo dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių ( SCM susitarimo ) 15 straipsnio 4 dalį). (91) Kiti dėl žalos nustatyti faktai nesiskiria nuo nustatytųjų pradiniame tyrime ir laikinajame bei galutiniame reglamentuose. 2.2. Darbo užmokestis (92) Pradiniame tyrime EB svarstė ir vertino darbo užmokesčio veiksnį, bet nusprendė, kad nustatant žalą darbo užmokestis nėra reikšmingas. Vis dėlto Ekspertų grupė nusprendė, kad: „neturėdami oficialių duomenų apie tiriančiosios institucijos analitinį „darbo užmokesčio“ vertinimo procesą, negalime patikrinti, ar buvo tinkamai ir pagrįstai paaiškinta tai, kaip faktai pagrindžia EB nustatytą žalą ir ar tai atitiko 15 straipsnio 4 dalį. Be šių oficialių duomenų būtume priversti pasikliauti post hoc prielaida, kuo vadovaudamasi tiriančioji institucija padarė galutines išvadas. Manome, kad DSU 11 straipsnyje numatytas peržiūros standartas užkerta mums kelią tai daryti“.[62] Todėl Ekspertų grupė padarė išvadą, kad EB veiksmai buvo nesuderinami su SCM susitarimo 15 straipsnio 4 dalies nuostatomis, kadangi nagrinėjant subsidijuoto importo poveikį vidaus pramonės padėčiai neįvertintas „darbo užmokesčio“ veiksnys.[63] (93) Atsižvelgdama į Ekspertų grupės išvadą ir dar kartą peržiūrėjusi su Bendrijos užmokesčiais susijusią oficialią informaciją, Komisija teikia oficialius savo vertinimo duomenis dėl darbo užmokesčio veiksnio (atskirai nuo pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalyje nurodytų žalos veiksnių ir su jais). (94) Komisija išnagrinėjo darbo užmokesčio sąnaudų vidurkį vienam Bendrijos pramonės darbuotojui TL ir trejų ankstesnių metų laikotarpiu. Indeksuoti rezultatai pateikiami šioje lentelėje:[64] Darbo užmokesčio sąnaudų vidurkis vienam darbuotojui | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 (TL) | Indeksas | 100 | 99 | 115 | 109 | (95) Lentelės duomenys rodo, kad Bendrijos pramonės darbo užmokesčio sąnaudų vidurkis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo skirtingas – laikui bėgant mažėjo ir didėjo. 2000 m. jis padidėjo 15 %. Palyginti su 1998 m., 2001 m. jis sumažėjo 9 %. Bendrai tariant, augimas buvo mažesnis nei visų valandinių darbo kaštų euro teritorijoje augimas šiuo laikotarpiu[65]. Taigi aptariamuoju laikotarpiu užmokesčio srityje neįprastų pokyčių nebuvo. Pokyčių poveikis visos vidaus pramonės finansinei padėčiai buvo itin mažas[66]. (96) Be to, Komisija primena, kad DRAM yra prekės, kurioms reikalingas kapitalas, ir dėl to darbo rinka gali tik šiek tiek paveikti gamybos sąnaudas (žr. 41 konstatuojamąją dalį pirmiau). Todėl šis palyginti mažas užmokesčio padidėjimas vargu ar turėjo įtakos visai Bendrijos pramonės finansinei padėčiai. (97) Atsižvelgiant į mažą užmokesčio poveikį, apsvarsčius užmokesčio veiksnį su kitais pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalyje nurodytais veiksniais, išvada yra ta pati – Bendrijos pramonė patyrė materialinės žalos[67]. 2.3. Išvada (98) Remiantis pirmiau nurodytais faktais, tvirtinama galutinio reglamento 188 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinės žalos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnyje. 3. Priežastinis ryšys 3.1. Įvadas (99) Šioje dalyje išdėstomos dar kartą įvertintos išvados, pagrįstos Ekspertų grupės ataskaitos rekomendacijomis dėl to, kad žala, kurią sukėlė kiti veiksniai (visų pirma paklausos sumažėjimas, pajėgumų perteklius ir kitas, nesubsidijuotas importas), nebūtų laikoma dėl subsidijuoto importo patirta žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 7 dalyje. Ekspertų grupės ataskaitos 7.437 dalyje pateiktas faktas netrukdo daryti išvados dėl to, kad priežastinis ryšys tarp subsidijuoto importo ir Bendrijos pramonės patirtos žalos yra, bet ten nurodyta, kad reikia pakankamai paaiškinti šių veiksnių žalingo poveikio pobūdį ir mastą (pageidautina atliekant kiekybinę analizę), atskiriant veiksnius nuo subsidijuoto importo poveikio. 3.2. Paklausos sumažėjimas ir ekonominis nuosmukis (100) Pagrindinio reglamento 8 straipsnio 7 dalyje (ji iš esmės atitinka SCM susitarimo 15 straipsnio 5 dalį) reikalaujama išnagrinėti visus kitus žinomus veiksnius (be subsidijuoto importo), kurie tuo pačiu metu daro žalą Bendrijos pramonei, kad šių veiksnių padaryta žala nebūtų susieta su subsidijuotu importu. Vienas iš šių veiksnių yra „paklausos sumažėjimas“. (101) Savo ataskaitos 8.1 dalies e punkte Ekspertų grupė nustatė, kad EB nepavyko užtikrinti, jog dėl paklausos sumažėjimo patirta žala nebūtų siejama su subsidijuotu importu. Ši išvada padaryta remiantis Ekspertų grupės ataskaitos 7.411–7.414 dalyse pateiktais faktais, pagal kuriuos paklausos sumažėjimas reiškia bendrą ekonominį nuosmukį. EB vartojimas | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 (TL) | DRAM (tūkstančiais megabitų) Indeksas | 16.593.400 100 | 28.961.100 175 | 45.873.600 276 | 68.967.600 416 | (102) Komisija primena, kad esant vienodoms kitoms aplinkybėms paklausa (t. y. noras ir gebėjimas įsigyti tam tikros prekės tam tikrą kiekį) gali būti laikoma vartojimu (t. y. faktinis fizinis prekės naudojimo procesas nepaisant prekybos lygio). Pirmiau pateiktoje lentelėje nurodomas EB vartojimas tūkstančiais megabitų nagrinėjamuoju laikotarpiu. Dėl šio matavimo vieneto taikymo Ekspertų grupė neabejojo. Pirmiau pateikta lentelė rodo, kad kadangi faktinis DRAM vartojimas Bendrijoje nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat ir žymiai augo, klaidinga daryti prielaidą, jog DRAM paklausos lygis Bendrijoje tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo. Todėl visi susiję Korėjos vyriausybės ir Hynix nurodyti argumentai dėl sumažėjusios paklausos poveikio žalingai Bendrijos pramonės padėčiai (visų pirma kainoms) nėra reikšmingi, kadangi, kaip rodo lentelė, paklausos lygis išaugo. Korėjos vyriausybės ir Hynix tvirtinimas, jog tariamas paklausos sumažėjimas paveikė Bendrijos pramonės kainas, nėra pagrįstas atsižvelgiant į tai, kad paklausos lygis nesumažėjo. Priešingai, didelį poveikį Bendrijos pramonės kainoms ir tuo pačiu žalingai jos padėčiai turėjo subsidijuotas importas (žr. galutinio reglamento 191 ir 192 konstatuojamąsias dalis). (103) Hynix ir Korėjos vyriausybė pažymėjo, kad 2001 m. DRAM paklausa visame pasaulyje išaugo tik 59 %, palyginti su vidutiniu metiniu 75 % augimo tempu, ir greičiausiai dėl to teigė, kad 2000–2001 m. paklausos augimo tempas itin sulėtėjo (žr. galutinio reglamento 193 konstatuojamąją dalį). Komisija prieštarauja. Hynix ir Korėjos vyriausybė teisingai pastebėjo, kad DRAM rinka yra ciklinė (žr. galutinio reglamento 193 konstatuojamąją dalį). Vis dėlto ciklinėse rinkose paklausos augimo tempai smarkiai skiriasi kiekvienais metais, ir būtų nepagrįsta tikėtis, kad paklausos augimo tempas tam tikrais metais atspindėtų vidutinį viso verslo ciklo paklausos augimo tempą. Pagrįstas metodas norint nustatyti, ar 2000–2001 m. paklausos augimas sumažėjo (atsižvelgiant į rinkos cikliškumą), būtų palyginti 2000–2001 m., kai patirtas sąstingis, paklausos augimo tempą su vidutiniu paklausos augimo tempu esant sąstingiui ankstesniais ciklais. Nei Hynix , nei Korėjos vyriausybė nepateikė tokį lyginimą pagrindžiančių argumentų arba duomenų. Todėl turimi duomenys neparemia išvados, kad atsižvelgiant į DRAM rinkos cikliškumą 2000–2001 m. paklausos augimo tempas smarkiai sulėtėjo. (104) Be to, svarstyta, ar 2000–2001 m. paklausos augimo tempas Bendrijoje sulėtėjo palyginti su ankstesniais metais pastebėtu faktiniu augimo tempu. DRAM paklausa Bendrijoje, nustatyta pagal EB vartojimą, 1998–1999 m. išaugo 75 %, 1999–2000 m. – 58 %, o 2000–2001 m. – 51 %. Todėl, nors nagrinėjamuoju laikotarpiu paklausa nuolat didėjo, po to ji sumažėjo. Nepaisant to, paklausos augimo tempas TL išliko didelis (51 %). (105) 1999–2000 m. (paklausos augimas sumažėjo 17 procentinių punktų) paklausos augimo mažėjimo tendencija buvo labiau pastebima nei laikotarpiu nuo 2000 m. iki TL (paklausos augimas sumažėjo 8 procentiniais punktais). Vertinant paklausos augimo raidą ją reikia lyginti su Bendrijos pramonės pardavimo kainų raida, kas buvo pagrindinė žalos Bendrijos pramonei priežastis nagrinėjamuoju laikotarpiu (žr. galutinio reglamento 188 konstatuojamąją dalį). Paklausos augimas itin sumažėjo 1999–2000 m. (23 %), bet vidutinė Bendrijos pramonės pardavimo kaina nukrito tik 5 %. Priešingai, laikotarpiu nuo 2000 m. iki TL paklausos augimas nežymiai sumažėjo (12 %), tačiau vidutinė Bendrijos pramonės pardavimo kaina staigiai sumažėjo 77 % (žr. laikinojo reglamento 128 konstatuojamąją dalį ir atitinkamą lentelę). Jeigu lėtesnis paklausos augimas būtų sukėlęs žalos, būtų galima manyti, kad Bendrijos pramonės pardavimo kainos būtų labiau kritusios tuo laikotarpiu, kai paklausos augimas sumažėjo kur kas žymiau. Turimi duomenys rodo, kad tokio ryšio tarp paklausos augimo ir Bendrijos pramonės pardavimo kainų tendencijų nėra. Dėl to daroma išvada, kad tarp paklausos augimo ir Bendrijos pramonės pardavimo kainų nėra jokio galimo ryšio, kuris rodytų, jog sulėtėjęs paklausos augimas turėjo įtakos Bendrijos pramonės patirtai žalai. (106) Šis metodas atitinka PPO ekspertų grupių išvadas, neseniai padarytas peržiūrint su nepriskyrimu žalai susijusius faktus. Išvadas dėl nepriskyrimo žalai PPO ekspertų grupės itin rėmė tada, kai turimi duomenys rodė, jog minėtas veiksnys negalėjo sukelti žalos, kadangi šio veiksnio tendencija nepriklausė nuo vidaus pramonės pagrindinių rodiklių tendencijų. Visų pirma dėl US-Steel Ekspertų grupė pastebėjo, kad faktai, atrodo, pagrindžia tiriančiosios institucijos išvadą dėl karštai valcuotų strypų, kad kainų padidėjimas nesukėlė žalos, kadangi veiklos pelno maržos tendencijos (pagrindinė pelningumo vertinimo priemonė) nebuvo susijusios su parduotų prekių sąnaudomis[68]. Be to, Ekspertų grupė, nusprendusi, kad tiriančiosios institucijos išvada dėl nerūdijančio plieno strypo, pagal kurią paklausa laikoma žalos veiksniu, neatitiko nepriskyrimo žalai reikalavimo, pažymėjo, kad tiriančioji institucija būtų galėjusi įvykdyti šį reikalavimą pateikdama „pagrįstą ir tinkamą paaiškinimą“, įrodantį, jog paklausos tendencijos nėra susijusios su vidaus pramonės padėtį apibūdinančiais pagrindiniais kintamaisiais[69]. (107) Todėl Komisija mano, kad pakartotinis nagrinėjimas atitinka pagrindinio reglamento 8 straipsnio 7 dalies ((ji iš esmės atitinka SCM susitarimo 15 straipsnio 5 dalį) nepriskyrimo žalai reikalavimą, susijusį su paklausos augimu, kadangi įrodoma, jog nagrinėjamuoju laikotarpiu paklausos augimo tendencijos nepriklausė nuo Bendrijos pramonės pardavimo kainų tendencijų. Be to, Komisija mano, kad pakartotinis nagrinėjimas atitinka nepriskyrimo žalai reikalavimą dėl paklausos lygio sumažėjimo, kadangi įrodoma, jog nagrinėjamuoju laikotarpiu paklausa nesumažėjo. 3.3. Pajėgumų perteklius (108) Savo ataskaitos 7.421 dalyje Ekspertų grupė pažymėjo, kad reikėtų atskirai nagrinėti su kainų sumažėjimu susijusį pajėgumų pertekliaus poveikį, neatsižvelgiant į tai, kas kaltas dėl tokio pajėgumų pertekliaus. (109) Komisija pažymi, kad pagrindinio reglamento 8 straipsnio 7 dalyje (ji iš esmės atitinka SCM susitarimo 15 straipsnio 5 dalį) „pajėgumų perteklius“ atskirai neminimas. Laikinajame ir galutiniame reglamentuose sąvoka svarstoma tiek, kiek ja rėmėsi tam tikros suinteresuotosios šalys. Tai santykinė sąvoka, kadangi ji priklauso nuo turimų pajėgumų ir nuo to, kiek pajėgumų išnaudojama, t. y. nuo paklausos lygio. „Pajėgumų perteklius“ gali atsirasti išaugus pajėgumams arba sumažėjus paklausai. (110) „Pajėgumų perteklius“, kaip galimas žalos veiksnys, gali būti nagrinėjamas atsižvelgiant į pasaulio arba Bendrijos rinką. Toliau Komisija aptaria abu atvejus. (111) Kaip nurodyta laikinojo reglamento 153 konstatuojamojoje dalyje ir galutinio reglamento 197 konstatuojamojoje dalyje, jau daug metų, įskaitant nagrinėjamąjį laikotarpį, viso pasaulio rinkoje būta tam tikro pajėgumų pertekliaus. Nei nagrinėjamuoju laikotarpiu, nei visų pirma šio laikotarpio pabaigoje prieš prasidedant TL dėl pajėgumų pertekliaus nenustatyta jokių didelių pokyčių. Viso pasaulio pajėgumų perteklius galėjo turėti spaudimo kainoms nagrinėjamuoju laikotarpiu, o tai galėjo turėti įtakos Bendrijos pramonės patirtai žalai. Nė viena suinteresuotoji šalis neabejojo šiuo nustatytu faktu. (112) Vis dėlto, kaip nurodyta laikinojo reglamento 147 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, jog viso pasaulio pajėgumų perteklius buvo maždaug 20 %. TL Hynix gamyba sudarė maždaug 17 % viso pasaulio gamybos. Atsižvelgiant į tai, kad TL Hynix faktiškai buvo bankrutavusi ir galėjo tęsti savo veiklą tik dėl to, kad Korėjos vyriausybė suteikė jai subsidijas, galima daryti išvadą, kad viso pasaulio pajėgumų pertekliaus padėtis dirbtinai išliko nepakitusi dėl Hynix subsidijavimo. Todėl viso pasaulio pajėgumų pertekliaus poveikis žalingai Bendrijos pramonės padėčiai buvo susijęs su Hynix subsidijuotu importu. Šis poveikis nagrinėtas laikinojo reglamento 144–149 konstatuojamosiose dalyse ir galutinio reglamento 191–192 konstatuojamosiose dalyse. Atsižvelgiant į tai, su Hynix susijęs viso pasaulio pajėgumų pertekliaus poveikis turi būti laikomas veiksniu, sietinu su subsidijuoto importo poveikiu. (113) Bet kuriuo atveju net jei viso pasaulio pajėgumo perteklių poveikį būtų galima nagrinėti atskirai, nesiejant jo su subsidijuoto importo poveikiu, galima nustatyti tokius faktus. Atliekant pradinį tyrimą bendradarbiavusių keturių DRAM gamintojų (i.e., Samsung , Hynix , Infineon ir Micron , kurie kartu sudaro maždaug 80 % viso pasaulio DRAM rinkos) atsakymai į klausimyną rodo, kad 1999–2000 m. bendras jų pajėgumas megabitais išaugo 129 %, o laikotarpiu nuo 2000 m. iki TL – 85 %. 1999–2000 m. jų bendra gamyba megabitais padidėjo 124 %, o laikotarpiu nuo 2000 m. iki TL – 81 %. Kitaip tariant, keturių pagrindinių pasaulio gamintojų pajėgumai ir gamyba žymiau išaugo 1999–2000 m. pelningu laikotarpiu, kuriuo Bendrijos pramonė išlaikė gan stabilias kainas ir gavo pelno, o laikotarpiu nuo 2000 m. iki TL (2001 m.) Bendrijos pramonė patyrė nuostolių dėl smarkiai sumažėjusių kainų (žr. laikinojo reglamento 128 bei 131 konstatuojamąsias dalis ir atitinkamas lenteles). Todėl Komisija mano, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu turėtas pajėgumų perteklius neturėjo didelės įtakos kainų nuosmukiui ir Bendrijos pramonės materialinei žalai TL. (114) Be to, turimi duomenys rodo, kad Bendrijos pajėgumų perteklius nebuvo žalos veiksnys. 1999–2000 m. Bendrijos pajėgumai išaugo tris kartus (252 %), o 2000–2001 m. beveik padvigubėjo (išaugo 92 %). Išaugus Bendrijos pajėgumams, išaugo Bendrijos gamyba. 1999–2000 m. pajėgumų panaudojimas Bendrijoje sumažėjo 28 %, 2000–2001 m. jis padidėjo 4 % (žr. laikinojo reglamento 125 konstatuojamąją dalį ir atitinkamą lentelę). (115) Bendrijos pajėgumų pertekliaus tendencijos (apibūdintos kaip priešingos Bendrijos pajėgumų panaudojimo tendencijoms) rodo mažą ryšį (arba išvis jokio) su Bendrijos pramonės pardavimo kainų tendencijomis. Pajėgumų perteklius itin išaugo 1999–2000 m. (28 %), bet Bendrijos pramonės pardavimo kainos nukrito tik 5 %. Be to, laikotarpiu nuo 2000 m. iki 2001 m. Bendrijos pajėgumų perteklius sumažėjo 4 %, tačiau Bendrijos pramonės pardavimo kainos staigiai sumažėjo 77 % (žr. laikinojo reglamento 125 bei 128 konstatuojamąsias dalis ir atitinkamas lenteles). Galima daryti išvadą, jeigu didėjantis pajėgumų perteklius buvo susijęs su mažėjančiu kainų lygiu, dėl žymaus pajėgumų pertekliaus padidėjimo 1999–2000 m. būtų smarkiai sumažėjusios kainos, o sumažėjus pajėgumų pertekliui 2000–2001 m., kainos būtų pakilusios arba bent jau kažkiek buvusios stabilesnės. Turimi duomenys rodo priešingai. 1999–2000 m. kainos šiek tiek nukrito, nepaisant žymaus pajėgumų pertekliaus padidėjimo, o 2000–2001 m. nustatytas didelis kainų nuosmukis, nepaisant to, kad pajėgumų perteklius sumažėjo. Tai visiškai skiriasi nuo subsidijuoto importo kainų ir Bendrijos pramonės pardavimo kainų tendencijų glaudaus ryšio. Iš tiesų 2000–2001 m. Bendrijos pramonės pardavimo kainų tendencijos ir subsidijuoto importo kainų tendencijos buvo beveik vienodos: šiuo laikotarpiu Bendrijos pramonės pardavimo kainos nukrito 74 %, o subsidijuoto importo kainos – 77 % (žr. laikinojo reglamento 119 ir 128 konstatuojamąsias dalis). (116) Be to, turimi duomenys rodo, kad Bendrijos pajėgumų pertekliaus tendencijos neturi ryšio su Bendrijos pramonės padėtį apibūdinančiais pagrindiniais rodikliais. Visų pirma 1999–2000 m. Bendrijos pramonės pelningumas augo: investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautai buvo teigiami, nepaisant žymaus Bendrijos pajėgumų pertekliaus padidėjimo. Tačiau 2001 m. Bendrijos pramonė patyrė didelių nuostolių: investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautai tapo neigiami, nepaisant Bendrijos pajėgumų pertekliaus sumažėjimo. 2000–2001 m. Bendrijos pramonės rezultatai vertinant pelningumą, investicijų grąžą ir grynųjų pinigų srautą yra susiję su subsidijuoto importo kainų tendencijomis tuo laikotarpiu. Kaip pažymėta pirmiau, kadangi 2000–2001 m. Bendrijos pramonė patyrė didelių nuostolių, o investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas buvo neigiamas, subsidijuoto importo kainos sumažėjo 74 %. (117) Hynix tvirtino, kad Bendrijos pajėgumų perteklius buvo kitas žinomas veiksnys, turėjęs įtakos materialinei žalai nagrinėjamuoju laikotarpiu. Vis dėlto Bendrijos pajėgumų pertekliaus tendencijos nerodo jokio ryšio su Bendrijos pramonės tendencijomis (arba pastebimas ryšys nėra labai svarbus). Todėl Komisija daro išvadą, kad Bendrijos pajėgumų perteklius negali būti laikomas veiksniu, turėjusiu įtakos Bendrijos pramonės patirtai materialinei žalai. Atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos pajėgumų perteklius neturėjo neigiamo poveikio Bendrijos pramonės padėčiai, pajėgumų sukeltą tariamą žalą nėra būtina atskirti nuo Hynix importu sukeltos žalos. Komisija mano, kad ši išvada atitinka 106 konstatuojamojoje dalyje išdėstytas PPO ekspertų grupių išvadas, neseniai padarytas peržiūrint su nepriskyrimu žalai susijusius faktus. (118) Pakartotinis nagrinėjimas parodė, kad priežastinio ryšio tarp pajėgumų pertekliaus ir kainų nuosmukio arba žalos Bendrijos pramonei nėra. Vis dėlto 2001 m. Bendrijos pramonė patyrė didelių nuostolių; tai buvo laikotarpis, kai subsidijuoto importo kainos staigiai nukrito, o šio importo apimtis Bendrijos rinkoje buvo didžiausia. Šis kontrastas rodo, kad, palyginti su pajėgumų pertekliumi, subsidijuoto importo apimties ir kainų poveikis yra atskiros priežastys, susijusios su Bendrijos pramonei padaryta materialine žala. 3.4. Kitas nesubsidijuotas importas (119) Savo ataskaitos 7.426 dalyje Ekspertų grupė pažymėjo, jog nėra reikalavimo nesubsidijuotą importą nagrinėti pagal šalis. Be to, 7.435 dalyje Ekspertų grupė pažymėjo, kad reikėtų pakankamai paaiškinti nesubsidijuoto importo žalingo poveikio pobūdį ir mastą (atskirai nuo subsidijuoto importo žalingo poveikio). Todėl nesubsidijuoto importo poveikis svarstytas nagrinėjant bendrą importą iš kitų šalių nei Korėja (t. y. Jungtinių Valstijų, Japonijos ir Taivano) ir importą iš Samsung . Laikinojo reglamento 151 konstatuojamojoje dalyje ir galutinio reglamento 194 ir 200 konstatuojamosiose dalyse pateikiami duomenys apie importo apimties augimo tempą, rinkos dalį ir vidutines nesubsidijuoto importo kainas nagrinėjamuoju laikotarpiu. Šie duomenys pateikiami toliau kaip pakoreguoti suvestiniai rodikliai[70]. Kadangi DRAM rinkoje dalyvių yra itin mažai, konfidencialumo sumetimais tendencijų raidai parodyti naudojami indeksai. 1998 | 1999 | 2000 | 2001 (TL) | Nesubsidijuotas importas (tūkstančiais megabitų) | 100 | 142 | 166 | 233 | Nesubsidijuoto importo rinkos dalis | 100 | 81 | 60 | 56 | Nesubsidijuoto importo vidutinė kaina | 100 | 89 | 104 | 48 | (120) Nagrinėjamuoju laikotarpiu nesubsidijuotas importas padidėjo daug mažiau (133 %) nei subsidijuotas (361 %) (žr. galutinio reglamento 177 konstatuojamąją dalį ir atitinkamą lentelę). Pažymėtina, kad tuo pačiu laikotarpiu Bendrijos vartojimas išaugo 316 %. Taigi, nors nesubsidijuoto importo augimo tempas buvo susijęs tik su Bendrijos vartojimo augimo tempu, subsidijuotas importas išaugo daugiau nei Bendrijos vartojimas. Todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu nesubsidijuoto importo rinkos dalis sumažėjo 44 %, o subsidijuoto importo rinkos dalis išaugo 20 % (žr. galutinio reglamento 185 konstatuojamąją dalį ir atitinkamą lentelę). Jeigu nagrinėjamuoju laikotarpiu nesubsidijuoto importo rinkos dalis gerokai sumažėjo, ką rodo pirmiau minėti faktai, galima daryti išvadą, kad toks importas savo apimtimi Bendrijos pramonei žalos nepadarė. (121) Be to, turimi duomenys rodo, kad toks importas nepadarė žalos Bendrijos pramonei ir kainų atžvilgiu. TL nesubsidijuoto importo kainos viršijo net tik subsidijuoto importo, bet ir Bendrijos pramonės pardavimo kainas. Visų pirma TL nesubsidijuoto importo vidutinė kaina buvo 19 % didesnė už vidutinę subsidijuoto importo kainą, be to, ji 24 % viršijo vidutinę Bendrijos pramonės pardavimo kainą. Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu nesubsidijuoto importo kainos nukrito, bet tikrai ne tiek daug, kiek subsidijuoto importo ir Bendrijos pramonės kainos. Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė nesubsidijuoto importo kaina sumažėjo 52 %. Tačiau vidutinė subsidijuoto importo kaina šiuo laikotarpiu sumažėjo 80 % (žr. galutinio reglamento 178 konstatuojamąją dalį ir atitinkamą lentelę), o vidutinė Bendrijos pramonės pardavimo kaina – 79 % (žr. laikinojo reglamento 128 konstatuojamąją dalį ir atitinkamą lentelę). Remiantis šiais faktais galima daryti išvadą, kad nesubsidijuoto importo kainos neturėjo neigiamo poveikio Bendrijos pramonės pardavimo kainoms. (122) Kaip ir pajėgumų pertekliaus atveju, priežastinis ryšys tarp tokio importo ir kainų nuosmukio arba žalos Bendrijos pramonei neįrodytas. Bendrijos pramonės rezultatai žymiai pablogėjo tuo metu, kai subsidijuoto importo apimtis išaugo ir dėl šio importo kainų sumažėjo Bendrijos panašios prekės kainos. Šis kontrastas rodo, kad, palyginti su nesubsidijuotu importu, subsidijuoto importo apimties ir kainų poveikis yra atskiros priežastys, susijusios su Bendrijos pramonei padaryta materialine žala. (123) Todėl Komisija mano, kad pakartotinis nagrinėjimas atitinka pagrindinio reglamento 8 straipsnio 7 dalies (ji iš esmės atitinka SCM susitarimo 15 straipsnio 5 dalį) nepriskyrimo žalai reikalavimą, susijusį su nesubsidijuotu importu, kadangi šis žinomas veiksnys buvo atskirtas nuo subsidijuoto importo ir įrodyta, jog nagrinėjamuoju laikotarpiu nesubsidijuotas importas nepadarė Bendrijos pramonei materialinės žalos nei apimties, nei kainų poveikio atžvilgiu. 3.5. Išvada (124) Atskyrus ir esant reikalui išsamiau išnagrinėjus paklausos sumažėjimo, pajėgumų pertekliaus ir kito nesubsidijuoto importo poveikį, daroma išvada, kad remiantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 7 dalimi, jokia šių veiksnių sukelta žala nebuvo sieta su subsidijuotu importu. Be to, tvirtinama, kad dėl laikinojo reglamento 144–149 konstatuojamosiose dalyse ir galutinio reglamento 191 ir 192 konstatuojamosiose dalyse išdėstyto subsidijuoto importo poveikio Bendrijos pramonė patyrė materialinės žalos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalyje. 4. Bendrijos interesai (125) Ekspertų grupės ataskaita neturi poveikio galutinio reglamento 206–209 konstatuojamųjų dalių turiniui ir jose išdėstytoms išvadoms. D. PATIKSLINTOS PRIEMONĖS (126) Ekspertų grupės ataskaitos ir dar kartą įvertintos išvados nėra susijusios su Samsung , dėl kurio subsidijavimas nebuvo patvirtintas ir dėl to pradiniame tyrime jam nustatyta 0 % muito norma. Patikslinta Hynix nustatyta subsidijų suma buvo mažesnė nei pradinio tyrimo metu nustatytas žalos pašalinimo lygis, ir todėl patikslinta kompensacinio muito norma turėtų būti pagrįsta patikslinta subsidijų suma, išreikšta ad valorem , t. y. 32,9 %. (127) Pažymėtina, kad Hynix patikslinta muito norma turėtų būti taikoma muitui, kaip nurodyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 2116/2005, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1480/2003. (128) Korėjos vyriausybei, Hynix ir Bendrijos gamintojams Infineon bei Micron buvo pateiktos dar kartą įvertintos išvados, be to, jiems buvo suteikta galimybė teikti pastabas ir būti išklausytiems. Visi pateikė pastabas[71]. (129) Korėjos vyriausybė tiesiog teigia, kad iš naujo įvertintos išvados ne visai atitinka Ekspertų grupės rekomendacijas. Komisija tam prieštarauja dėl šiame reglamente išvardytų priežasčių. Komisija nesutinka, kad patikslintas muitas privalo būti mažesnis nei pirmiau nustatytas muitas, ir pažymi, kad bet kuriuo atveju taip yra. Korėjos vyriausybė visų pirma teigia, kad kaip lyginamuoju standartu Komisija būtų turėjusi remtis septynių bankų dalyvavimu skiriant sindikuotąją paskolą. Komisija prieštarauja, visų pirma dėl pirmiau 16–24 konstatuojamosiose dalyse išvardytų priežasčių. Korėjos vyriausybė taip pat teigia, kad Komisija būtų turėjusi kitaip atlikti su lyginamuoju standartu susijusius skaičiavimus. Atsižvelgdama į Korėjos vyriausybės pastabas, Komisija kažkiek pakoregavo skaičiavimus, kaip nurodyta šiame reglamente. Dėl šiame reglamente išvardytų priežasčių kiti skaičiavimų aspektai išliko tokie patys. Galiausiai Korėjos vyriausybė teigia, kad nustatydama žalą Komisija neatskyrė kitų žinomų veiksnių poveikio, visų pirma poveikio, susijusio su ekonominiu nuosmukiu, pajėgumų pertekliumi ir kitu nesubsidijuotu importu. Komisija prieštarauja, visų pirma dėl pirmiau 100–123 konstatuojamosiose dalyse išvardytų priežasčių. (130) Hynix pritaria Korėjos vyriausybės teiginiams, kurie aptarti ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje. Be to, Hynix teigia, kad muitų taikymo laikotarpis turėtų baigtis 2006 m. sausio 1 d. Dėl šio klausimo nesiginčyta, ir jis nebuvo svarstomas PPO ekspertų grupės rekomendacijose; todėl jis nepriklauso šiame reglamente aptartoms Ekspertų grupės rekomendacijų „įgyvendinimo priemonėms“. Šis reglamentas nepakeičia artėjančios galutinio reglamento paskutinės galiojimo dienos. Klausimas dėl priemonės galiojimo nutraukimo labiau svarstytinas atliekant galimą tarpinę peržiūrą, o ne įgyvendinant Ekspertų ataskaitą. Be to, Hynix tvirti