Specialioji ataskaita Nr. 6/2012 „Kipro turkų bendruomenei teikiama Europos Sąjungos parama“





SANTRAUKA I. Audito Rūmai vertino, ar Komisija veiksmingai valdo Kipro šiaurinėje dalyje [1] esančiai Kipro turkų bendruomenei (toliau – KTB) teikiamos finansinės paramos priemonę. Konkrečiai Audito Rūmai nagrinėjo, ar Komisija parengė šios priemonės tikslus atspindinčią paramos programą ir įdiegė atitinkamas įgyvendinimo priemones bei vertino, ar įgyvendinant atskirus projektus pasiekta numatytų rezultatų. II. Audito metu buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo Tarybos reglamento (EB) Nr. 389/2006 patvirtinimo dienos 2006 m. vasario mėn. iki 2011 m. trečio ketvirčio. Jo metu buvo nagrinėjama 34 sutarčių, kurių bendra vertė sudarė apie trečdalį (97,5 milijono eurų) visų 2006–2011 m. priemonei skirtų biudžeto asignavimų, imtis. III. Nepaisant sudėtingų politinių aplinkybių ir sutrumpinto tvarkaraščio, Komisijai pavyko nustatyti reglamento tikslus atspindinčią programą. Ji taip pat sugebėjo greitai įsteigti programos valdymo biurą ir įdiegti tinkamus įgyvendinimo mechanizmus. Pagrindinius trūkumus sąlygojo tai, kad programos paramos biuras neveikė pagal decentralizuotas procedūras, kurios yra taikomos ES delegacijose, ir kad kai kurių pagrindinių darbuotojų sutartys buvo sudarytos ne ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui. IV. Įgyvendinant programą buvo remiama daug visą KTB atstovaujančių skirtingų naudos gavėjų, ir jau yra gauta tam tikrų rezultatų. Tačiau didžiausias programos projektas (kurio vertė – 27,5 milijono eurų), pagal kurį numatyta pastatyti jūros vandens gėlinimo įrenginius, negali būti įgyvendintas, o tai yra svarbi programos įvykdymo kliūtis. Apskritai dėl ribotų KTB valdžios institucijų administracinių ir finansinių gebėjimų ir jų delsimo priimti atitinkamus "įstatymus" projektų tvarumas daugeliu atvejų yra abejotinas. V. Audito Rūmai, remdamiesi pirmiau išdėstytomis pastabomis, teikia Komisijai keletą rekomendacijų, kurios apima skirtingus galimus scenarijus, pagrįstus susivienijimo proceso raida ir ES paramos, kuri bus teikiama ateityje, lygiu: - jei artimiausiu metu susitarimas nebus pasiektas ir bus nuspręsta, kad KTB ir toliau reikia skirti daug lėšų, Komisija turėtų imtis kelių veiksmų, skirtų paramos programos valdymui sustiprinti (žr. 64 dalį); - jei bus nuspręsta neremti tolesnės didelio masto paramos programos, turėtų būti parengtas veiksmų planas, skirtas sumažinti Komisijos specialiosios paskirties grupės operacijų apimtį arba palaipsniui nutraukti jų vykdymą (žr. 65 dalį); - jei vykdant susivienijimo procesą bus pasiekta aiški pažanga, Komisija turėtų iš anksto parengti programą, kad po susivienijimo visa šalis gautų ES finansavimą (žr. 66 dalį). ĮVADAS AIŠKINAMOJI INFORMACIJA 1. Kipras tapo nepriklausomas 1960 m. Tais pačiais metais Graikijos, Turkijos, Jungtinės Karalystės bei Kipro graikų ir Kipro turkų bendruomenių atstovų pasirašyta Garantijos sutartimi buvo siekiama užtikrinti pagrindines konstitucijos nuostatas bei Kipro teritorinį vientisumą ir suverenumą. Tačiau netrukus iškilo nesutarimų dėl konstitucijos peržiūros, o tai sukėlė politinę krizę 1963 m. ir bendruomenių smurto protrūkį. 1964 m. kovo mėn. priėmus Jungtinių Tautų (JT) Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 186, Kipre buvo sukurtos ir iki šiol sutelktos JT taikos palaikymo pajėgos (UNFICYP), kurias šiuo metu sudaro maždaug 1000 karių. 2. Kipro dabartinio de facto padalinimo ištakos siekia 1974 m. liepos mėn., kai Turkijos kariuomenė įsiveržė į šiaurinę salos dalį. Po to sekė daug metų trukusios bendruomenių kovos ir trumpalaikis karinis perversmas, kurį suorganizavo graikų karininkų vadovaujamos Kipro nacionalinės gvardijos būriai. 3. Po Turkijos karinės intervencijos JT Saugumo Taryba išplėtė UNFICYP įgaliojimus, kurie šiuo metu apima de facto karo veiksmų nutraukimo priežiūrą ir palei "žaliąją liniją", atskiriančią šiaurinę ir pietinę salos dalis, besidriekiančios buferinės zonos išsaugojimą. Po 1974 m. įvykių didžioji dauguma Kipro graikų ir Kipro turkų gyvena atskirai atitinkamose buferinės zonos pusėse. Su tuo susijęs nuosavybės klausimas yra viena iš sudėtingiausių problemų, kurios sprendimas yra tolesnių pastangų pasiekti susitarimą dalis (žr. 32 dalį). 4. "Šiaurės Kipro Turkijos Respublika" nepriklausoma valstybe pasiskelbė 1983 m. lapkričio 15 d., tačiau ją pripažįsta tik Turkija. JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 541 ( 1983 m. lapkričio 18 d.) pareikšta, kad pastangos sukurti "Šiaurės Kipro Turkijos Respubliką" buvo nepagrįstos. JT pripažįsta Kipro Respublikos suverenumą pagal 1960 m. paskelbtos jos nepriklausomybės sąlygas. 5. 1999 m. gruodžio mėn. surengto Europos Vadovų Tarybos susitikimo Helsinkyje metu buvo nuspręsta, kad politinis sprendimas nebus Kipro įstojimo į Europos Sąjungą (ES) išankstinė sąlyga, nors buvo pabrėžta, kad toks sprendimas palengvintų stojimo procesą. 2002 m. gruodžio mėn. Kopenhagoje Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad Kiprui bus leista tapti nauja ES valstybe nare, nors dar kartą pabrėžė, kad ji pirmenybę teikia tam, kad į ES įstotų suvienytas Kipras. 6. Tačiau 2004 m. balandžio mėn. surengto referendumo metu pasiūlytą Anano susitarimo pasiekimo planą atmetė 76 % balsavusių Kipro graikų, o 65 % balsavusių Kipro turkų jam pritarė. Taigi 2004 m. gegužės 1 d. Kipro Respublika į ES įstojo, nors sala vis dar yra de facto padalyta. Nors visa sala teisiškai yra ES dalis, acquis communautaire taikymas yra sustabdytas šiaurinėje salos dalyje, kurioje Kipro Respublika nevykdo veiksmingos kontrolės. Tai sukuria išskirtines politines, teisines ir diplomatines aplinkybes. 7. 2008 m. rugsėjo mėn. buvo pradėtas ir vis dar tebevyksta naujas JT remiamų derybų raundas. Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius bei Kipro graikų ir Kipro turkų bendruomenių vadovai susitarė susitikti penktąjį kartą 2012 m. sausio mėn. ES FINANSINĖ PARAMA 8. Po 2004 m. referendumo (Bendrųjų reikalų ir išorės santykių) Taryba, likus savaitei iki Kipro Respublikos įstojimo į ES, paprašė Komisijos, kad ši pateiktų paramos programos pasiūlymą. Savo išvadose Taryba konstatavo, kad: "Kipro turkų bendruomenė išreiškė aiškų norą savo ateitį sieti su Europos Sąjunga. Taryba yra pasiryžusi nutraukti Kipro turkų bendruomenės izoliaciją ir padėti suvienyti Kiprą, skatindama Kipro turkų bendruomenės ekonominę plėtrą. Taryba paragino Komisiją šiuo tikslu pateikti išsamius pasiūlymus, ypatingą dėmesį skiriant salos ekonominei integracijai ir abiejų bendruomenių tarpusavio ryšių bei ryšių su ES gerinimui [2]." 9. 2004 m. liepos 7 d. Komisija pasiūlė dviejų reglamentų – reglamento dėl finansinės paramos priemonės, skirtos paskatinti Kipro turkų bendruomenės ekonominę plėtrą, ir "tiesioginės prekybos" reglamento – paketą. Tačiau Tarybai buvo sudėtinga susitarti dėl šio paketo patvirtinimo, todėl šie du reglamentai turėjo būti atsieti [3]. 10. Tarybos reglamentas dėl finansinės paramos priemonės galiausiai buvo patvirtintas 2006 m. vasario 27 d. [4]; pagal jį buvo numatyta skirti 258,8 milijono eurų pirminių asignavimų. Iš tikrųjų tai buvo Kipro turkų bendruomenei skirta suma ES politikos kryptims Kipre įgyvendinti, jei politinis sprendimas būtų pasiektas prieš šaliai įstojant į ES. 2009–2011 m. laikotarpiu buvo skirtos mažesnės papildomos sumos, kurių bendra vertė – 33,5 milijono eurų. Lentelėje nurodytos priemonės tikslams paskirstytos lėšos. Išsamus pagal kiekvieną tikslą finansuotų projektų sąrašas pateiktas I priede. 2011 m. rugsėjo 30 d. Komisija buvo sumokėjusi apie 69 % bendros įsipareigotos priemonei skirtos sumos. LENTELĖ LENTELĖ. FINANSINIAI ASIGNAVIMAI PAGAL TIKSLUS ( 2011 M. RUGSĖJO 30 D.) (Milijonais eurų) | Suplanuota | Visų suplanuotų lėšų proc. dalis | Įsipareigota | Sumokėta | Visų įsipareigotų lėšų, kurios buvo išmokėtos, proc. dalis | 1 tikslas Infrastruktūros vystymas ir restruktūrizavimas | 129,25 | 44,2 % | 135,02 | 76,49 | 56,6 % | 2 tikslas Socialinės ir ekonominės plėtros skatinimas | 84,65 | 29,0 % | 64,87 | 49,41 | 76,2 % | 3 tikslas Sutaikinimo skatinimas, pasitikėjimo stiprinimo priemonės ir parama pilietinei visuomenei | 23,50 | 8,0 % | 19,90 | 17,61 | 88,5 % | 4 tikslas Kipro turkų bendruomenės priartinimas prie ES | 12,50 | 4,3 % | 8,62 | 7,49 | 87,0 % | 5 tikslas [9999] Kipro turkų bendruomenės rengimas priimti ir įgyvendinti acquis communautaire. Nepaskirstyta techninė pagalba ir programos rezervo priemonė | 21,35 | 7,3 % | 15,69 | 14,15 | 90,2 % | Veiklos dalies tarpinė suma | 271,25 | 92,8 % | 244,10 | 165,15 | 67,7 % | Valdymas (darbuotojai ir komandiruotės), logistika | 21,05 | 7,2 % | 15,30 | 13,64 | 89,1 % | Iš viso | 292,30 | 100,0 % | 259,40 | 178,79 | 68,9 % | AUDITO APIMTIS IR METODAS 11. Audito metu buvo nagrinėjamas pagrindinis klausimas: "Ar Komisija veiksmingai valdo Kipro turkų bendruomenei teikiamos ES finansinės paramos priemonę?" Atsakant į šį klausimą daugiausia dėmesio buvo skiriama šiems aspektams: a) ar Komisija sugebėjo parengti šios priemonės tikslus atspindinčią paramos programą ir įdiegė atitinkamas jos įgyvendinimo priemones; b) ar įgyvendinant pagal šią programą finansuojamus atskirus projektus pasiekta numatytų rezultatų ir ar tikėtina, kad jie bus tvarūs. Audito metu nebuvo stengiamasi įvertinti, ar programa prisidedama prie politinio susivienijimo tikslo, kurio siekiama taikant šią priemonę. 12. Vertinimui reikiami įrodymai audito metu buvo surinkti atlikus dokumentų peržiūrą, surengus interviu ir 2011 m. Kipre įvykdžius tris audito patikras vietoje. Konkrečiai audito metu buvo nagrinėjama 34 atrinktų sutarčių, susijusių su devyniais pagrindiniais projektais iš 24 pagal programą finansuotų ir visus penkis priemonės politinius tikslus apimančių projektų, imtis. Bendra audituotų sutarčių vertė siekė 97,5 milijono eurų. Tai sudarė trečdalį visų priemonei skirtų (292,3 milijono eurų) biudžeto asignavimų. Išsamus audito metu nagrinėtų sutarčių sąrašas pateiktas II priede. PASTABOS KOMISIJA, RENGDAMA IR ĮGYVENDINDAMA PROGRAMĄ, SUSIDŪRĖ SU RIMTOMIS KLIŪTIMIS 13. Audito metu buvo vertinama, ar Komisija veiksmingai valdė programos rengimą. Šiuo tikslu buvo nagrinėjama, ar ji buvo nustačiusi aiškius, logiškus ir savalaikius prioritetus ir veiksmus, sutelktus į pagrindinius priemonės tikslus ir pagrįstus KTB poreikiais. Taip pat buvo nagrinėjama, ar Komisija, kurdama šiai programai skirtas specialias įgyvendinimo struktūras ir procedūras, atsižvelgė į ankstesnę savo patirtį, įvertino įvairias galimas alternatyvas ir užsitikrino tinkamą kompetenciją, būtiną šiai programai įgyvendinti. INTERVENCIJOS ATSPINDĖJO PROGRAMOS TIKSLUS NEPAISANT TO, KAD BUVO DAUG NAGRINĖTINŲ SEKTORIŲ, VĖLUOTA PATVIRTINTI REGLAMENTĄ IR NEBUVO DAUGIAMETĖS PERSPEKTYVOS 14. Bendrasis pagal Tarybos reglamento 1 straipsnį priemonės lėšomis finansuojamos paramos tikslas – sudaryti palankias sąlygas Kipro susivienijimui. Tai turi būti padaryta "skatinant Kipro turkų bendruomenės ekonominę plėtrą, ypatingą dėmesį skiriant ekonominei salos integracijai, abiejų bendruomenių tarpusavio ryšių bei ryšių su ES gerinimui ir pasirengimui acquis communautaire". Reglamento 2 straipsnyje išvardyti labai įvairūs konkretesni tikslai, kuriuos įgyvendinant turi būti teikiama parama (žr. 1 langelį). Dėl plačios tikslų formuluotės parama turėjo būti finansuojama apimant daugelį sektorių, todėl šio uždavinio vykdymas buvo didelis iššūkis Komisijai, kadangi, be kita ko, reikėjo šiai veiklai paskirti būtinus žmogiškuosius išteklius. Jei būtų vadovaujamasi mažiau tikslų apimančiu metodu, Komisija būtų galėjusi tikslingiau paskirstyti paramą. 15. Visomis audituotomis intervencijomis daugiau ar mažiau buvo prisidėta prie 2 straipsnyje išdėstytų reglamento tikslų. Daug dėmesio KTB infrastruktūrai ir ekonominei plėtrai buvo skirta siekiant užtikrinti, kad KTB ekonomikos plėtros lygis, lyginant su Kipro graikų bendruomenės ekonomikos plėtros lygiu, nebūtų kliūtis rasti politinį sprendimą. Didžiausi finansiniai asignavimai buvo skirti vandens ir sanitarijos bei kaimo plėtros sektoriams. Tai atspindėjo prioritetines reikmes, skirtingų sektorių lėšų įsisavinimo pajėgumą ir atliktų konkrečių galimybių studijų rezultatus (žr. Lentelę ir I priedą). 1 LANGELIS TARYBOS REGLAMENTO (EB) NR. 389/2006 TIKSLAI 1 straipsnis Bendri tikslai ir naudos gavėjai Bendrija teikia paramą Kipro susivienijimui palengvinti skatinant Kipro turkų bendruomenės ekonominę plėtrą, ypatingą dėmesį skiriant ekonominei salos integracijai, abiejų bendruomenių tarpusavio ryšių bei ryšių su ES gerinimui ir pasirengimui acquis communautaire. 2 straipsnis Tikslai Parama naudojama remti, inter alia: a) socialinės ir ekonominės plėtros skatinimą, įskaitant restruktūrizavimą, pirmiausia susijusį su kaimo plėtra, žmogiškųjų išteklių plėtra ir regionine plėtra, b) infrastruktūros, ypač energetikos ir transporto, aplinkos, telekomunikacijų ir vandens tiekimo srityse, vystymą ir restruktūrizavimą, c) susitaikymą, pasitikėjimą stiprinančias priemones ir pilietinei visuomenei skirtą paramą, d) Kipro turkų bendruomenės priartinimą prie Sąjungos, inter alia, informuojant apie Europos Sąjungos politinę ir teisinę tvarką, skatinant žmonių tarpusavio ryšius ir teikiant Bendrijos stipendijas, e) su acquis communautaire suderintų teisinių tekstų, kurie būtų nedelsiant pradėti taikyti įsigaliojus viską apimančiam Kipro problemos sprendimui, rengimą, f) pasirengimą įgyvendinti acquis communautaire atsižvelgiant į jo sustabdymo pagal Stojimo akto protokolo Nr. 10 1 straipsnį panaikinimą. 16. "Susitaikymo ir pasitikėjimo stiprinimo" tikslas taip pat buvo svarbi papildoma priemonė padedant įgyvendinti svarbiausią susivienijimo tikslą. Tačiau 2006 m. gruodžio mėn. finansavimo sprendime nustatyta faktinė suma buvo 35 % mažesnė nei 2004 m. liepos mėn. pasiūlyta pradinė suma. Šis pokytis atspindėjo konsultacijų su KTB vadovais, kurių nuomone KTB infrastruktūra ir ekonominė plėtra yra pagrindiniai priemonės tikslai, rezultatus. 17. Komisija, siekdama sustiprinti nacionalinių administracijų gebėjimus ir pagerinti finansuojamų projektų tvarumą, savo rengiamose paramos programose plačiai naudojasi parama gebėjimų stiprinimui, skiriama jos įgyvendinamiems projektams. Tačiau Komisijos galimybės šioje programoje plėtoti tokio pobūdžio metodus labai sumažėjo, kadangi KTB administracija tarptautiniu mastu nėra oficialiai pripažinta. Tokiu būdu Komisija, pavyzdžiui, negalėjo pasinaudoti porinių projektų sutartimis, kurios yra jos dažniausiai taikoma gebėjimų stiprinimo priemonė šalyse, kurios rengiasi priimti acquis communautaire [5]. Tais atvejais, kai Komisija naudojosi konsultacinių bendrovių teikiama technine pagalba gebėjimams stiprinti, šios techninės pagalbos naudingumas dirbant kartu su KTB valdžios institucijomis taip pat buvo ribotas dėl politinių aplinkybių (taip pat žr. 45 dalį). 18. Ilgas laikotarpis, kurio prireikė Tarybos reglamentui priimti (žr. 9 dalį), nulėmė tai, kad finansavimo sprendimai dėl pradinių 259 milijonų eurų asignavimų turėjo būti parengti ir patvirtinti vos per vienerius metus. 2004 ir 2005 metams numatyta parengiamoji veikla negalėjo būti atlikta, ir Komisija turėjo finansuoti svarbias galimybių studijas turėdama tik 2 milijonų eurų biudžetą, kuris buvo skirtas pagal 2003 m. specialųjį pagalbos paketą Kipro šiaurinei daliai [6]. Laiko stoka projekto rengimo etape buvo viena iš priežasčių, sąlygojusių pagrindines problemas, su kuriomis buvo susidurta vykdant vandens gėlinimo įrenginių statybos projektą (žr. 38–40 dalis). 19. Tai, kad buvo vėluojama patvirtinti projektus, taip pat turėjo neigiamos įtakos projektų įgyvendinimo sutarčių, visų pirma konkursų techninių specifikacijų parengimui. Užuot konkursus tolygiai paskirsčius per ketverių su puse metų laikotarpį 2004 m. liepos mėn.–2009 m. gruodžio mėn., juos reikėjo užbaigti per trejus metus prieš pasibaigiant sutarčių sudarymo terminui. Tai sukėlė ypač didelių sunkumų rengiant infrastruktūros projektus vandens sektoriuje (žr. 2 langelio c dalį). Todėl iš visų audituotoms sutartims skirtų asignavimų maždaug 62 % asignavimų atveju įsipareigojimai buvo prisiimti tik 2009 m., o net 44 % asignavimų atveju iki 2009 m. gruodžio mėn., t. y. termino pasibaigimo mėnesio, įsipareigojimai vis dar nebuvo prisiimti. 20. Dėl pavėluoto reglamento patvirtinimo Komisija negalėjo pasinaudoti numatytu 2004–2006 m. daugiamečiu programavimo pagrindu. Be to, nuo 2006 m. skiriamu finansavimu buvo galima pasinaudoti tik ad hoc pagrindu ir ribotai (žr. 10 dalį). 21. Tai, kad nebuvo taikomas daugiametis programavimo pagrindas, toli gražu neprisidėjo prie veiksmingo programos valdymo. Konkrečiai tai reiškė, kad Komisija negalėjo iš anksto planuoti intervencijų ir nustatyti jų sekos, kad būtų užtikrintas maksimalus jų poveikis. Ji taip pat negalėjo paskirstyti lėšų skirtingiems intervencijos sektoriams atsižvelgiant į šiuose sektoriuose pasiektus veiklos rezultatus ir įgytą patirtį. Paramos teikimas telekomunikacijų sektoriui (žr. 35 dalį) ir stipendijų programoms (žr. 53 dalį) – tai dvi sritys, kuriose šiuo požiūriu buvo susidurta su ypač dideliais sunkumais. Dėl daugiametės perspektyvos nebuvimo žmogiškųjų išteklių valdymas taipogi tampa sudėtingesnis (žr. 27 dalį). KOMISIJOS VIETOS PARAMOS BIURO DARBO VEIKSMINGUMUI NEIGIAMOS ĮTAKOS TURĖJO KELI VEIKSNIAI 22. Komisija, siekdama surasti tinkamą programos įgyvendinimo struktūrą, susidūrė su dideliais sunkumais. Nors valstybėse narėse ES finansavimas paprastai įgyvendinamas pasitelkiant nacionalines įstaigas, šios programos atveju tai buvo neįmanoma, kadangi Kipro Respublika šiaurinėje Kipro dalyje nevykdo veiksmingos kontrolės. Tačiau tuo pat metu nebuvo įmanoma įsteigti ES delegacijos paramai įgyvendinti, kadangi delegacijos gali būti steigiamos tik už ES ribų, tuo tarpu teisiniu požiūriu visa sala yra ES dalis (žr. 6 dalį). Iš pat pradžių reglamente buvo numatyta, kad parama bus įgyvendinama pasitelkiant Europos rekonstrukcijos agentūrą (ERA), per kurią Komisija nuo 2000 m. įgyvendino didelę Vakarų Balkanams teikiamos paramos dalį, tačiau sprendimas uždaryti ERA reiškė, kad tai taip pat nėra tinkama alternatyva [7]. 23. Susidūrusi su šiais sunkumais, Komisija pasinaudojo savo didele patirtimi, kad nustatytų tinkamiausią alternatyvią institucinę sąrangą. Pasirinktas modelis buvo būstinėje dirbanti specialiosios paskirties grupė, kuriai talkina vietos programos įgyvendinimo paramos biuras – Europos Sąjungos programos įgyvendinimo paramos biuras (angl. European Union Programme Support Office) (toliau – EUPSO) šiaurinėje Kipro dalyje. Šį modelį pasirinkti paskatino Vakarų Krante Komisijos pasitelkti techninės pagalbos biurai; taip pat buvo atsižvelgta į skirtingų metodų sąlygojamas sąnaudas ir naudą bei politines aplinkybes [8]. Tai, kad EUPSO yra įsikūręs šiaurinėje Kipro dalyje, sudarė palankias sąlygas vykdant paramos programą atidžiau stebėti projektų įgyvendinimą ir geriau atsižvelgti į projektų naudos gavėjų poreikius. 24. Komisijai, 2006 m. gruodžio mėn. su GTZ pasirašius paslaugų sutartį, pavyko greitai įsteigti EUPSO [9]. Šis rangovas pagal galiojantį susitarimą jau buvo pradėjęs teikti techninei pagalbai būtiną logistinę paramą šiaurinėje Kipro dalyje [10]. 25. Tačiau EUPSO vykdomą programos valdymą ribojo tai, kad jis negalėjo veikti taip, kaip veikia ES delegacijos, kurios paprastai valdo ES paramos programas. Kadangi nėra delegacijos vadovo, visi pagrindiniai klausimai, dėl kurių buvo priimtas sprendimas, grąžinami spręsti Komisijos būstinei. Tai taip pat taikoma konkursų rengimo, sutarčių sudarymo ir mokėjimo procedūroms, kurių atlikimas, priešingai ES delegacijose taikomai praktikai, nėra pavestas EUPSO, o tai sulėtina operacijų vykdymą. Be to, tvirtinant sutartis ir mokėjimus dalyvauja keturi skirtingi Plėtros GD padaliniai. 2009 m. atliktame programos įvertinime taip pat buvo akcentuotos ilgai trunkančios tikrinimo procedūros, kurias sąlygoja centralizuotas tvirtinimo proceso pobūdis. 26. EUPSO, priešingai nei ES delegacijos, neturi savo spaudos ir komunikacijos skyriaus ir todėl negali skelbti savo parengtų pranešimų spaudai. Taigi EUPSO dėl visų su ES projektais susijusių parengtų ir skirtų skelbti dokumentų konsultuojasi su EK atstovybe Kipro Respublikoje, kuri yra įsikūrusi toje Nikosijos dalyje, kurioje Kipro Respublika vykdo veiksmingą kontrolę. Nors galima įžvelgti šios tvarkos potencialią naudą turint omeny politiškai opų kontekstą, nėra išsamaus veiklos susitarimo dėl tokio konsultavimosi procedūrų. Buvo susidurta su vėlavimo iki dviejų mėnesių atvejais siekiant gauti EK atstovybės patvirtintus dokumentus (taip pat žr. 55 dalį). 27. Dar vienas suvaržymas, su kuriuo susidūrė EUPSO, buvo tai, kad pagal Europos Sąjungos tarnybos nuostatus [11] būstinėje dirbantys sutartininkai gali būti įdarbinami tik maksimaliam trejų metų laikotarpiui. Ši praktika skiriasi nuo praktikos, kuri yra taikoma delegacijose, kuriose su sutartininkais sudaromos penkerių metų trukmės sutartys, kurios kartais gali būti pratęstos. Dėl šios trumpesnės sutarties trukmės specialiosios paskirties grupė prarado gabius ir patyrusius darbuotojus net ir tuomet, kai jų valdyti projektai dar nebuvo užbaigti. Be to, EUPSO šiuo metu susiduria su dideliais sunkumais pritraukiant reikiamą profilį turinčius darbuotojus, kurie pakeistų jau išėjusius darbuotojus, kadangi Komisija dėl neapibrėžtumo, susijusio su priemonės finansavimu ateityje, gali pasiūlyti tik vienerių metų trukmės sutartis (taip pat žr. 20 dalį). PROGRAMOS ĮGYVENDINIMO PROCEDŪROS NE VISUOMET BUVO VEIKSMINGOS 28. Komisija ėmėsi tinkamų priemonių, kad nustatytų tinkamiausius atskirų projektų įgyvendinimo metodus. Kadangi ji negali sudaryti finansavimo susitarimų su KTB valdžios institucijomis, nes pastarųjų oficialiai nepripažįsta tarptautinė bendruomenė, Komisija savo teikiamą paramą daugiausia įgyvendino tiesiogiai sudarydama sutartis ir veikdama kaip vienintelė perkančioji organizacija. Be to, Komisija kartu su už Jungtinių Tautų vystymo programą (JTVP) atsakingais asmenimis valdė kai kurias intervencijas. Paaiškėjo, kad šis metodas yra tinkamas pradėti teikti ES paramą, nes jis leido jai pasiremti patirtimi, įgyta vykdant ankstesnę JT veiklą. Vis dėlto prieš finansuojant naujas ES intervencijas per JT, reikia patikrinti, ar šie pirminiai pranašumai, kuriais buvo pasinaudota pradiniame etape, vis dar yra aktualūs atsižvelgiant į Komisijos šiuo metu turimą sukauptą patirtį. 29. Komisijos įdiegti priežiūros mechanizmai iš esmės buvo tinkami. Audituotų projektų EUPSO užduočių koordinatoriai ir skyrių vadovai kartu su partneriais ir rangovais prižiūrėjo procesą ir ėmėsi taisomųjų veiksmų. Prireikus, EUPSO pagalbą teikė programos valdymo padaliniai ir techninės pagalbos specialistai. Tačiau bendradarbiavimas projektų, įgyvendinamų taikant jungtinį valdymą su JTVP, priežiūros srityje nevyko sklandžiai. Audito metu buvo nustatyta reikšmingų trūkumų, susijusių su JTVP dėl vietos ir miesto infrastruktūros sudarytais susitarimais dėl įnašų, Jungtinio be žinios dingusių asmenų paieškos komiteto darbu ir išminavimo operacijų vykdymu – srityse, kuriose veiklos rodikliai dažnai buvo netinkami arba apie juos nebuvo sistemingai pranešama. 30. Komisija iš pat pradžių pripažino, kad teikiant paramą KTB bus susidurta su didele finansine ir operacine rizika. 2009 m. atliktame įvertinime buvo nustatytos su kiekvienu priemonės tikslu susijusios programos aktualumui, efektyvumui, rezultatyvumui, poveikiui ir tvarumui kylančios svarbios rizikos rūšys. 31. Šis įvertinimas pasitarnavo kaip patikimas specialiosios paskirties grupės atliekamo rizikos valdymo ir patikinimo strategijos įgyvendinimo pagrindas. Komisija ėmėsi kelių priemonių, kad sumažintų taisomųjų patikrų poreikį bei sumažintų susitariančiųjų šalių teikiamų papildomų prašymų ar jų prašymų taikyti nuobaudas riziką. Užbaigus projektus išlieka rizika, susijusi su tuo, kaip įsipareigojimai dėl investavimo į infrastruktūrą atsakomybės ir šioje srityje vykdomų operacijų yra perduodami naudos gavėjams, kurie nėra oficialiai pripažinti [12]. 32. Ypatinga rizika yra susijusi su tuo, kad yra apskaičiuota, jog 78 % privačios žemės šiaurinėje Kipro dalyje teisiškai priklauso Kipro graikams [13], kurių sutikimas buvo būtinas tam, kad būtų galima jų žemėje vykdyti ES finansuojamas investicijas į infrastruktūrą. Komisija, bendradarbiaudama su Kipro Respublikos žemių ir topografijos departamentu, nustatė procedūras, skirtas patikrinti turto nuosavybę. Nors pačioje pradžioje buvo su šiuo procesu susijusių teisinių ginčų ir didelio vėlavimo atvejų, nuo to laiko dokumentų tvarkymo terminai buvo sutrumpinti. 33. Nepaisant didelių pastangų, Komisija veiksmingai nevaldė 27,5 milijono eurų vertės sutarties dėl jūros vandens gėlinimo įrenginių statybos Sirianochorio (Kiumkėjaus) mieste įgyvendinimo rizikos (žr. 2 langelį). 2 LANGELIS ĮGYVENDINIMO RIZIKOS VALDYMAS Jūros vandens gėlinimo įrenginių statyba a) Komisija žinojo apie riziką, kad jeigu pagal paramos programą surengtą konkursą laimėtų bendrovė, kurioje dirba Kipro graikų darbininkai, gali būti susidurta su sutarties vykdymo sunkumais dėl galimų jų prieigos prie šiaurinės Kipro dalies teisių apribojimų. Ši rizika iškilo didžiausios vertės sutarties dėl jūros vandens gėlinimo įrenginių Sirianochorio (Kiumkėjaus) mieste, kuri turėjo būti finansuojama pagal šią programą, atveju. b) Skelbime apie jūros vandens gėlinimo įrenginių darbų pirkimą nurodyta, kad konkurso dalyvis ne vėliau kaip per 30 dienų po pasirašytos sutarties gavimo turi pateikti 10 % sutarties vertės siekiančią sutarties įvykdymo garantiją, antraip sutartis neteks galios. Tačiau rangovas taip jos ir nepateikė. Taigi pagal skelbimo apie pirkimą nuostatas Komisija turėjo nutraukti sutartį dar 2010 m. sausio 17 d., o tokiu atveju būtų buvę panaikinti su 27,5 milijono eurų suma susiję įsipareigojimai. c) Pačiu vėliausiu įmanomu laiku sudariusi sutartį dėl darbų (sutarties sudarymo terminas pasibaigė 2009 m. gruodžio 18 d.), Komisija taip pat praleido galimybę pasiūlyti šią sutartį kitam konkurso dalyviui. Skelbime apie pirkimą nurodyta, kad "jei atrinktasis konkurso dalyvis per šį laikotarpį nepateiks tokios garantijos, sutartis neteks galios ir bus galima sudaryti naują sutartį, kuri bus nusiųsta konkurso dalyviui, pateikusiam konkurso reikalavimus atitinkantį pasiūlymą, kuris buvo antras pagal pasiūlytą mažiausią kainą". Šia galimybe nebebuvo galima pasinaudoti, kadangi jau buvo pasibaigęs sutarties sudarymo terminas. d) Komisija aukšto lygio dialogą su KTB politiniais vadovais pradėjo vesti tik 2010 m. birželio mėn., t. y. praėjus septyniems mėnesiams po to, kai 2009 m. gruodžio mėn. buvo pasirašyta sutartis. Nors KTB politinis vadovas pateikė savo atsakymą 2010 m. birželio17 d., jame išreikšdamas savo politinį įsipareigojimą vykdyti projektą, 2010 m. rugpjūčio mėn. prieigos apribojimai buvo tik iš dalies panaikinti. Jei Komisija būtų pradėjusi dialogą 2009 m. gruodžio mėn., būtų buvę daugiau laiko išspręsti šį prieigos teisių klausimą. e) Kaip rizikos mažinimo priemonę Komisija 2010 m. birželio mėn. parengė sutarties priedą, sudarantį jai teisines sąlygas nutraukti sutartį be nuobaudų, jei ji negalės gauti iš naudos gavėjo patikinimo dėl rangovo prieigos teisių. Komisija šią sutartį nutraukė 2011 m. gruodžio 22 d. NEPAISANT TO, KAD BUVO PASIEKTA TAM TIKRŲ REZULTATŲ, PROJEKTŲ TVARUMUI IŠKILO PAVOJUS 34. Audito Rūmai patikrino penkis priemonės tikslus apimančių sutarčių imtį (žr. 12 dalį ir II priedą) siekdami įvertinti, ar jas vykdant buvo įgyvendinti numatyti uždaviniai ir pasiekti rezultatai ir ar tikėtina, jog pasiekti rezultatai bus tvarūs. 1 TIKSLAS. INFRASTRUKTŪROS VYSTYMAS IR RESTRUKTŪRIZAVIMAS TELEKOMUNIKACIJŲ SEKTORIUS 35. Telekomunikacijų infrastruktūros vystymui ir restruktūrizavimui skiriamos ES paramos tikslas – ilgainiui suderinti šiaurinės Kipro dalies telekomunikacijų standartus su ES standartais vadovaujantis acquis communautaire. Paramos tikslas – sukurti tinklą, kuriame kiekvienas asmuo galėtų naudotis šiuolaikinėmis telekomunikacijų paslaugomis ir kurį būtų lengva sujungti su telekomunikacijų tinklu srityse, kuriose Kipro Respublikos vyriausybė vykdo veiksmingą kontrolę. Nors ir pavėluotai, bet dauguma įrenginių iki 2011 m. birželio 30 d. buvo pristatyti. Buvo labai vėluojama vykdyti prie sutarties pridėtą techninės pagalbos sutartį daugiausia dėl to, kad KTB "įstatymai ir kiti teisės aktai" nebuvo patvirtinti pagal suplanuotą tvarkaraštį. 36. Kituose sektoriuose (žr. toliau) dėl to, kad nebuvo parengti finansavimo susitarimai, Komisija įgyvendino programą neįpareigojusi naudos gavėjo prieš pasirašant sutartis dėl įrangos tiekimo įgyvendinti reikiamų reformos veiksmų. Todėl nepaisant to, kad pagal programą į įrangą buvo investuota daug lėšų, yra rizika, kad sektoriaus reformos nebus įgyvendintos. Pradinius 2011 m. gegužės mėn. paskelbtus KTB vadovų pranešimus apie sektoriaus restruktūrizavimą darbuotojai pasitiko streikais ir demonstracijomis "KTB telekomunikacijų biure". 37. Pasitelkus kitų šalių, įskaitant ES valstybes nares, telekomunikacijų sektoriuje vykdant reformas sukauptą patirtį, taip pat galima suabejoti, ar šiam projektui skirtas 18 mėnesių terminas buvo realistiškas. Be to, "KTB telekomunikacijų biuro", kaip paslaugų teikėjo, finansiniam tvarumui neigiamos įtakos turi tai, kaip biuro finansus valdo KTB centrinės valdžios institucija. VANDENS SEKTORIUS 38. Jūros vandens gėlinimo įrenginių statyba Sirianochorio (Kiumkėjaus) mieste – tai ne tik pagrindinis vandens sektoriaus projektas, bet ir didžiausios apimties pagal šią priemonę finansuota intervencija, sudaranti maždaug 10 % visų įsipareigotų skirti lėšų. Įrenginiais buvo ketinama tiekti 23000 m3 švaraus geriamo vandens per dieną, tokiu būdu patenkinant maždaug 100000 žmonių poreikius. Projekto rengimo etape įrenginių koncepcija smarkiai pakito. Iš pradžių buvo siūloma statyti sūroko požeminio vandens valymo įrenginius, tačiau šio pasiūlymo buvo atsisakyta dėl iškilusių su atitiktimi Vandens pagrindų direktyvai susijusių abejonių. 39. Nepaisant jos svarbos, vykdant sutartį buvo pasiekta labai nedidelė pažanga daugiausia dėl to, kad Turkijos ginkluotosios pajėgos vienam iš konsorciumo rangovų dirbusiems Kipro graikams neleido patekti į statybvietę, ir dėl to, kad sutarties įvykdymo garantijos klausimas taip ir liko neišspręstas (žr. 2 langelį). Pagal sutarties sąlygas Komisija, kaip perkančioji organizacija, yra atsakinga už prieigos prie statybvietės suteikimą, tačiau faktiškai tai nuo jos valios nepriklauso. 40. Nesugebėjimas įgyvendinti šį projektą – tai svarbi visos paramos programos įvykdymo kliūtis. Po to, kai per pastaruosius 30 metų 40 % sumažėjo vidutinis metinis kritulių kiekis, vandens tiekimo klausimas salai tampa vis svarbesnis. Be to, kadangi vienas iš projekto tikslų buvo nutraukti ekologiškai netausaus požeminio vandens atsargų naudojimą, projekto vykdymo atšaukimas reiškia, kad ši rimta aplinkosaugos problema nebus išspręsta. Dėl žmogaus ir žemės ūkio veiklos sąlygojamo per didelio vandens siurbimo masto ir šios veiklos sukeliamos taršos kyla grėsmė, kad į vandeningąjį sluoksnį pateks daugiau druskos. 41. Du mažesnės apimties vandens infrastruktūros projektai buvo sėkmingesni. a) Pagal ES finansuotą sutartį, kuri sudaro 50 % platesnio vandens paskirstymo tinklo Nikosijoje atnaujinimo projekto, šiaurinėje Nikosijos dalyje buvo renovuota 87 km tinklo atkarpa. Tačiau Komisija nenustatė jokių rodiklių, leidžiančių įvertinti projekto veiksmingumą, pavyzdžiui, nuotėkių ar metinių remonto išlaidų sumažėjimo požiūriu. b) Naujų nuotekų valymo įrenginių (NVĮ) Mia Milijoje (Chaspolate) statyba siekiama modernizuoti nuotekų valymą visame Nikosijos mieste ir jo apylinkėse. Dėl dabartinės abiems bendruomenėms priklausančios įrenginių struktūros vykdant projektą taip pat remiamas sutaikinimas ir pasitikėjimo stiprinimas. Su NVĮ statybos bendrove sudaryta sutartis prižiūrėti ir eksploatuoti įrenginius dešimties metų laikotarpiui po jų perdavimo siekiant užtikrinti, kad ir toliau būtų tenkinami su pajėgumu susiję poreikiai. Tačiau vis dar neįsteigta "bendra institucija", kurią sudarytų abiejų bendruomenių atstovai ir kuri vadovautų šios sutarties vykdymui ir jį prižiūrėtų, o dėl to iškyla pavojus projekto tvarumui. 42. Taip pat buvo finansuota vandens mėginių ėmimo, tyrimo ir laboratorinės informacijos valdymo įranga, kad būtų sukurti papildomi pajėgumai laikantis atitinkamų ES direktyvų Kipro šiaurinėje dalyje atlikti viso geriamojo vandens ir su nuotekomis susijusių paslaugų kokybės analizę. Nors visi įrenginiai buvo pristatyti, kaip ir buvo numatyta, neaišku, ar projekto tikslai bus pasiekti, kadangi laboratorija šiuo metu nedirba pagal ES standartus. Nors pagal gebėjimų stiprinimo rėmimo sutartį naudos gavėjo darbuotojams buvo numatyta surengti papildomus mokymus siekiant padėti užtikrinti, kad ir toliau būtų naudojamasi pristatyta įranga, audito metu nebuvo aišku, kada šie mokymai bus surengti ir ar bus tam skirti būtini žmogiškieji ištekliai. 2 TIKSLAS. SOCIALINĖS IR EKONOMINĖS PLĖTROS SKATINIMAS KAIMO PLĖTROS SEKTORIUS 43. Parengus kaimo plėtros sektoriaus programą buvo tikimasi pasiekti šių rezultatų: parengti kaimo plėtros planą, padidinti su ES taisyklėmis suderintos politikos planavimo ir įgyvendinimo administracinius gebėjimus, laikantis šių naujų politikos sričių nuostatų įgyvendinti žemės ūkio investicijų ir žemės ūkio veiklos įvairinimo dotacijų schemas bei pagerinti gyvenimo kaimuose sąlygas. 44. Buvo sudarytas ir kaimo plėtros planas, ir vietos plėtros strategijos, kurių pobūdis buvo toks pat kaip ir tų dokumentų, kurie buvo naudojami įgyvendinant ES "Leader" programą. Daugiau kaip 200 atskirų ūkininkų ar verslininkų pasinaudojo dotacija, kuri buvo skirta tam, kad jie galėtų modernizuoti savo veiklos įrenginius ir savo veiklą priartinti prie ES standartų. Be to, vietos įstaigoms ir nevyriausybinėms organizacijoms (NVO) buvo suteikta beveik 40 bendruomenės plėtrai skirtų dotacijų. Projektų rengimo ir įgyvendinimo metu dotacijų gavėjams buvo suteikta Komisijos finansuojama techninės pagalbos parama. Pritaikę dotacijų schemas jie įgijo šiuolaikinės buhalterijos, viešųjų pirkimų ir priežiūros atlikimo patirties. 45. Tačiau vis dar būtina stiprinti vietos administracijų ir galutinių naudos gavėjų gebėjimus. Praktinę patirtį, kuri buvo įgyta už kaimo plėtrą atsakingoms KTB valdžios institucijoms suteikus techninę pagalbą, perduoti sukliudė tai, kad technine pagalba KTB valdžios institucijų biuruose negalima pasinaudoti dėl politinės situacijos. Be to, atsakomybės už naująjį kaimo plėtros planą, ir visų pirma už vietos plėtros strategijas, kuriomis valstybės narės ketina pasinaudoti įgyvendindamos ES "Leader" programą, lygis vis dar yra žemas. Todėl ateinančiais metais nesuteikus papildomos paramos, tvarumo pasiekti nepavyks. Nors yra rengiamos papildomos ES intervencijos, jos šiuo metu susiduria su Turkijos finansavimo šiame sektoriuje konkurencija, tačiau esant dabartinėms aplinkybėms tiesioginis veiklos koordinavimas su Turkija nėra įmanomas. VIETOS IR MIESTO INFRASTRUKTŪRA 46. ES parama, skirta modernizuoti vietos ir miesto infrastruktūrą, ketinama padėti atgaivinti šiaurinę Kipro dalį, be kita ko, atidarius naujus Žaliosios linijos perėjimo punktus. Maždaug 40 atskirų intervencijų buvo finansuota per JTVP dviem šios programos etapais, tarp jų – kai kurios didelį poveikį turinčios aukšto lygio intervencijos, kaip antai dviejų pagrindinių linijos perėjimo punktų (Ledra gatvės Nikosijoje bei Žemutinio Pirgo ir Karavostasio (taip pat vadinamais Limničiu (Ješilirmaku) atidarymas ir Bedestano, vieno iš pagrindinių kultūrinio paveldo objektų ir turistų lankomų vietų šiaurės Nikosijoje, restauravimas (žr. 3 langelį). Buvo vėluojama vykdyti daugumą atskirų veiksmų, nors daugeliu atveju šie vėlavimo atvejai buvo susiję su politiniais sunkumais ir su problemomis, susijusiomis su nuosavybės patikromis, kurių iš esmės Komisija ir JTVP nekontroliuoja. 47. Intervencijų tvarumui neigiamos įtakos gali turėti menkas Kipro turkų bendruomenės dalyvavimas. Projekto lygmeniu nėra sukurtas formalus mechanizmas, įskaitant projektų valdymo komitetą, kuriame būtų atstovaujama KTB. Kalbant apie intervencijas, nors JTVP savivaldybių lygmeniu glaudžiai bendradarbiavo su vietos įstaigomis siekdama jas įtraukti į projektų valdymą, JTVP ir toliau išlieka vieninteliu rangovu, o tai reiškia, kad šios vietos administracijos perkančiųjų organizacijų patirties neįgijo. Tvarumo problema JTVP ataskaitose nėra aiškiai nagrinėjama, išskyrus Bedestano projektą (žr. 3 langelį). 3 LANGELIS REZULTATAI: VIETOS IR MIESTO INFRASTRUKTŪROS MODERNIZAVIMAS Linijos perėjimo punktų atidarymas Pagal reglamento dėl žaliosios linijos 2 straipsnį linija kertama tik Kipro Respublikos kompetentingų institucijų nustatytuose oficialiuose linijos perėjimo punktuose. Šiandien yra septyni tokie linijos perėjimo punktai: du iš jų – Ledra gatvė bei Žemutinis Pirgas ir Karavostasis (kurie taip pat yra vadinami Limničiu (Ješilirmaku) – įgyvendinus projektą buvo atitinkamai atidaryti 2008 m. balandžio mėn. ir 2010 m. spalio mėn. Naujų linijos perėjimo punktų atidarymas padeda palaikyti ryšius tarp dviejų bendruomenių ir skatina tarpusavio supratimą. Per paskutinį aštuonių mėnesių ataskaitinį laikotarpį iš viso buvo užregistruota 1,6 milijono linijos kirtimo atvejų: 26 % šių atvejų sudarė Kipro graikai, kurie liniją kirto iš vyriausybės kontroliuojamų sričių į šiaurinę Kipro dalį, 46 % – Kipro turkai, kurie liniją kirto iš šiaurinės Kipro dalies į vyriausybės kontroliuojamas sritis ir 28 % – liniją kirtę Kipro pilietybės neturintys ES piliečiai ir ES nepriklausančių šalių piliečiai [14]. Bedestano pastato restauravimas Bedestano pastatas iš pradžių buvo statomas kaip bizantinė bažnyčia, o 16-ame amžiuje jis buvo pertvarkytas į uždarą turgavietę. Dvidešimto amžiaus ketvirtajame dešimtmetyje pastatas tapo nebenaudojamas. Kai buvo pradėta vykdyti ES finansuojamą projektą, jis buvo labai prastos būklės: jo stogas buvo sugriuvęs, taip pat buvo kitos konstrukcijai padarytos žalos. Darbai buvo užbaigti dviem etapais: statybos darbai buvo užbaigti 2004–2006 m., o išsaugojimo ir restauravimo darbai – 2005–2009 m. 2009 m. lapkričio mėn. Bedestano pastato, kaip kultūros centro, durys iš naujo buvo atvertos visuomenei, o inauguracijos ceremonijoje dalyvavo abiejų bendruomenių atstovai. Projektui buvo skirtas Europos Sąjungos kultūros paveldo ir Europa Nostra apdovanojimas mokslinių tyrimų kategorijoje. 3 TIKSLAS. SUTAIKINIMO SKATINIMAS, PASITIKĖJIMO STIPRINIMO PRIEMONĖS IR PARAMA PILIETINEI VISUOMENEI 48. Jungtiniam be žinios dingusių asmenų paieškos komitetui buvo suteikta parama bandant išspręsti su šiuo skaudžiu Kipro istorijos aspektu susijusią problemą ir taip prisidėti prie Kipro graikų ir Kipro turkų bendruomenių sutaikinimo proceso. Per visą laikotarpį, kuriam buvo taikomas pirmasis 1,5 milijono eurų vertės susitarimas (2007 m. kovo mėn.–2009 m. gegužės mėn.) buvo identifikuoti ir šeimoms grąžinti 155 iš maždaug 1958 be žinios dingusių asmenų palaikai. Būsimos veiklos finansavimas ir toliau priklausys nuo to, ar paramos teikėjai, iš kurių pats svarbiausias yra ES, suteiks lėšų. Šiuo etapu nėra suformuluota aiški Jungtiniam be žinios dingusių asmenų paieškos komitetui skiriamos paramos galutinio tikslo ar jos teikimo nutraukimo strategija. 49. Komisija taip pat naudojo šią priemonę Europos Tarybos politikos mokslų akademijos rengiamiems seminarams finansuoti, kurie yra skirti tam, kad ir Kipro turkų, ir Kipro graikų dalyviai geriau suprastų kai kurias bendras problemas, su kuriomis sala susidurs ateityje. Šie seminarai, nors jie ir ne visuomet susilaukė didelio susidomėjimo, padėjo geriau integruoti Kipro turkų vadovus į šį procesą. Komisija nesiėmė jokių konkrečių veiksmų, kad užtikrintų "Kipro Europos forumo" – šiuos seminarus jau išklausiusių dalyvių tinklo – tvarumą. 50. Buvo pradėtos vykdyti "Veiklios pilietinės visuomenės" ir "Pilietinės visuomenės paramos grupės" programos, kurių tikslas – sustiprinti pilietinės visuomenės organizacijas ir Kipro turkų bendruomenėje plėtoti pilietinės visuomenės kultūrą. Abiems programoms pavyko sustiprinti gebėjimus, tačiau būtina tolesnė parama Kipro turkų pilietinės visuomenės organizacijų veiklos ir finansų valdymo gebėjimams stiprinti. 51. ES parama labai prisidėjo Kipre vykdant išminavimo procesą. Beveik visi buferinės zonos minų laukai šiuo metu nuo minų yra išvalyti, o nuo 2007 m. ES finansavo 6,5 milijono eurų visos šioms pastangoms investuotos 9 milijonų eurų sumos. Kaip naudos, gautos atlikus išminavimą, pavyzdžius galima būtų paminėti palankių sąlygų sudarymą prekybai ir gyventojų judėjimui, kuris pagyvėjo atidarius naujus sienos perėjimo punktus (žr. 3 langelį). Tai taip pat padėjo stiprinti pasitikėjimą, kadangi išminavimo procese bendradarbiavo Turkijos ir Kipro Respublikos ginkluotosios pajėgos. 4 TIKSLAS. KIPRO TURKŲ BENDRUOMENĖS PRIARTINIMAS PRIE ES 52. ES stipendijų programa – tai viena iš geriausiai KTB žinomų ir labiausiai vertinamų ES paramos teikimo sričių. Ji suvaidino naudingą vaidmenį mažinant KTB izoliaciją, kadangi buvo sudarytos galimybės 400 studentų ir mokytojų vienerius metus gyventi ir studijuoti kitoje valstybėje narėje [15]. 53. Tačiau programos veiksmingumą ir tvarumą užtikrinti kliudo tai, kad nėra nustatyta daugiametė perspektyva. Kvietimo teikti pasiūlymus laiko pasirinkimą lemia ne veiklos reikmės, bet tai, kada yra priimami Komisijos finansavimo sprendimai. Tai, kad nėra garantijos, jog programa pasibaigus vieneriems metams bus vykdoma ir kitais metais, reiškia, kad potencialūs pareiškėjai (visų pirma tie, kurie negali apsvarstyti galimybės praleisti vienerius metus užsienyje negavę dotacijos) negali planuoti iš anksto. 54. Nėra įmanoma įvertinti, kokiu mastu buvo pasiektas bendrasis projekto tikslas, kadangi dar nėra atliktas atskirų naudos gavėjų ex post tyrimas. Buvo labai vėluojama sudaryti sutartis, susijusias su paskutiniu kvietimu teikti pasiūlymus dėl 2011 ir 2012 m. akademinių metų daugiausia dėl laikino EUPSO dirbančių darbuotojų trūkumo (žr. 27 dalį). Iki 2011 m. rugpjūčio mėn. pabaigos, t. y. prieš pat prasidedant akademiniams metams, Komisija negalėjo pasirašyti jokių sutarčių. 55. Informavimo apie Europos Sąjungos politinę ir teisinę tvarką ("Informacinio punkto") projektu siekiama KTB priartinti prie ES vykdant informavimo veiksmus ir padedant suprasti ES veikimą ir pastangas, kurios yra dedamos susitarimui pasiekti ir suvienyti šalį. Vykdant projektą jau pasiekta tam tikrų reikšmingų rezultatų, įskaitant atviros prieigos "informacinio punkto" biuro įsteigimą ir interneto svetainės anglų ir turkų kalbomis sukūrimą [16]. Tačiau dėl EK atstovybės Nikosijoje ir specialiosios paskirties grupės skirtingų nuomonių dėl keleto klausimų, nagrinėtų projektų valdymo komiteto posėdžiuose, buvo atidėti sprendimai ir buvo tolesnio įgyvendinimo vėlavimo atvejų. Todėl, pavyzdžiui, dėl tokių problemų projekto interneto svetainės paleistis vėlavo 16 mėnesių. 5 TIKSLAS. PASIRENGIMAS ACQUIS COMMUNAUTAIRE 56. Komisija taip pat finansavo projektus, skirtus pasirengti acquis communautaire. Audito Rūmai išnagrinėjo vieną iš didžiausių šios srities projektų: oro kokybės stebėjimo projektą. Nepaisant iškilusių problemų (žr. 4 langelį), kurios taip pat paaiškina sunkumus, su kuriais buvo susidurta vykdant kitus projektus, buvo suteikta techninė pagalba ir pristatyti visi įrenginiai. 57. Į tiekimo sutartį įtraukusi 12 mėn. "garantinio aptarnavimo nuostatą", Komisija bandė spręsti projekto tvarumo klausimą. Vietos institucijų sprendimas pasamdyti techninės pagalbos rangovą, kad šis teiktų nuolatinę veiklos ir techninės priežiūros paramą, taip pat yra bandymas užtikrinti tvarumą. Buvo patvirtintas naujas ES teisės aktų reikalavimus atitinkantis "aplinkos apsaugos įstatymas", o KTB naudos gavėjas parengė koncepcijos dokumentą, kuriame nustatytas "įstatymo" įgyvendinimo poveikis biudžetui ir darbuotojams. Tačiau bendrajam tvarumui yra iškilęs pavojus dėl griežtų biudžeto apribojimų, su kuriais susiduria KTB "Aplinkos apsaugos departamentas". 4 LANGELIS ORO KOKYBĖS STEBĖJIMO PROJEKTO ĮGYVENDINIMO PROBLEMOS Galutinėje oro kokybės stebėjimo projektui skirtos techninės pagalbos ataskaitoje nagrinėjamos šios įgyvendinimo problemos, kurios kelia riziką projekto rezultatams ir jų tvarumui: a) pasirašius sutartį projekto pradžia buvo atidėta keturiems mėnesiams, nes buvo laukiama, kol pagal pirmąją iš dviejų tiekimo sutarčių bus įrengtos keturios naujos oro kokybės stebėjimo stotys; b) vykdant kitus du ES finansuotus techninės pagalbos projektus tuo pačiu metu buvo dirbama su KTB "Aplinkos apsaugos departamentu" (AAD), o tai reiškė, kad buvo būtina užtikrinti glaudų veiklos koordinavimą, kad keturiems ekspertams tuo pačiu metu nereikėtų dirbti tik su dviem "AAD" darbuotojais. Tačiau tokia situacija buvo susidariusi kelioms savaitėms; c) dėl "AAD" biudžeto apribojimų mokymuose dalyvavo mažiau žmonių nei buvo planuota. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS IŠVADOS 58. Komisijai pavyko parengti programą, kurioje matyti, kad finansuotose intervencijose yra atspindėti priemonės tikslai ir įdiegtos iš esmės tinkamos įgyvendinimo priemonės. Įgyvendinant programą jau yra pasiekta tam tikrų teigiamų rezultatų, tačiau jų tvarumas dažnai yra abejotinas, visų pirma dėl su būsimu ES finansavimu susijusio netikrumo. 59. Komisija turėjo valdyti sudėtingas politines aplinkybes ir spręsti sunkumus, kylančius dėl plačios reglamento tikslų formuluotės, jo pavėluoto priėmimo ir neaiškių terminų. Nepaisant to, ji sugebėjo parengti programą, kurioje nagrinėjami visi reglamento tiksluose nurodyti sektoriai ir tinkamai nustatomi jų prioritetai. Ji taip pat rado būdą, kaip, esant reikšmingiems apribojimams, šiaurinėje Kipro dalyje greitai įsteigti programos valdymo biurą bei pasinaudoti iš esmės tinkamais įgyvendinimo metodais ir rizikos mažinimo priemonėmis. Pagrindinius programos valdymo trūkumus sąlygojo tai, kad vietos paramos biuras neveikė pagal tokias pačias decentralizuotas procedūras, kurios yra taikomos ES delegacijose, ir kad darbuotojų sutarčių trukmė buvo per trumpa, kad jie galėtų nuo pat pradžių iki galo valdyti finansuojamus projektus. Be to, priežiūra jungtinio valdymo su JT srityje buvo nepakankama. 60. Įgyvendinant programą buvo remiama daug visą KTB atstovaujančių skirtingų naudos gavėjų, įskaitant ūkininkus, studentus ir naujais linijos perėjimo punktais besinaudojančius asmenis, ir jau yra gauta tam tikrų svarbių rezultatų. Tačiau nebuvo įmanoma įgyvendinti vienintelio didžiausio jūros vandens gėlinimo įrenginių statybos projekto (kurio vertė – 27,5 milijono eurų). Tai – svarbi programos įvykdymo kliūtis, kuri taip pat gali turėti rimtų pasekmių aplinkai. Apskritai dėl ribotų KTB valdžios institucijų administracinių gebėjimų, jų delsimo priimti atitinkamus "įstatymus ir kitus teisės aktus" bei su būsimu finansavimu susijusio netikrumo projektų tvarumas dažnai yra abejotinas. 61. Audito metu vis dar nebuvo aišku, ar ES paramos programai bus skirtas didelis papildomas finansavimas. Dėl šio netikrumo sunkiau valdyti programą; tai turi neigiamos įtakos jos veiksmingumui ir tvarumui. 62. Nepaisant ES pastangų rengiant ir įgyvendinant KTB skirtą paramos programą, galutinis priemonės tikslas – Kipro susivienijimas – gali būti pasiektas tik tada, jei abi susijusios bendruomenės turės politinės valios tai padaryti. REKOMENDACIJOS 63. Konkrečios rekomendacijos dėl Komisijos vykdomo Kipro turkų bendruomenei skiriamos ES paramos valdymo priklauso nuo derybų dėl susivienijimo raidos ir šiuo atžvilgiu vykdomos ES politikos. Rekomendacijomis siekiama atsižvelgti į galimus skirtingus scenarijus. 64. Esant dabartinei situacijai, t. y. nepasiekus susitarimo dėl Kipro susivienijimo ir nusprendus, kad tolesnė ES paramos programa turėtų būti finansuojama, Komisija turėtų įgyvendinti šias priemones: a) įdiegti daugiamete perspektyva grindžiamą mechanizmą siekiant užtikrinti geresnį planavimą, įgyvendinimą ir tvarumą; b) nustatyti specialiosios paskirties grupės darbuotojų tinkamo darbo trukmės lankstumo užtikrinimo būdus; c) Komisijos būstinės valdymo įgaliojimus perduoti EUPSO tais atvejais, jei tai padidins programos efektyvumą; d) parengti formalias procedūras, skirtas užtikrinti geresnį EK atstovybės Nikosijoje ir specialiosios paskirties grupės darbo koordinavimą, kad iš EUPSO gauta su projektais susijusi informacija visuomenei būtų lengviau prieinama; e) geriau apibūdinti susitarimus dėl įnašų, kurie ateityje bus sudaromi su organizacijomis partnerėmis, o ypač su JTVP, siekiant užtikrinti tinkamą finansinių ir veiklos ataskaitų teikimą, įskaitant tinkamesnius naujausiais duomenimis pagrįstus veiklos rodiklius; f) priimant sprendimą dėl bet kokių lėšų skyrimo ateityje, atsižvelgti ne tik į naujus projektus, bet ir į būtinybę padėti užtikrinti esamų projektų tvarumą; g) ypatingą dėmesį skirti išsamiam naujo projekto rengimui siekiant išspręsti pagrindinę riboto vandens tiekimo problemą; h) reikalauti, kad KTB naudos gavėjai nustatytų būtiną teisinį pagrindą, skirtų žmogiškuosius ir finansinius išteklius bei atliktų viešojo administravimo ir finansų valdymo reformas siekiant prisidėti prie veiksmingo ir tvaraus paramos įgyvendinimo. 65. Jei bus nuspręsta neparemti tolesnės didelio masto ES paramos programos, turėtų būti parengtas veiksmų planas, skirtas sumažinti specialiosios paskirties grupės operacijų apimtį arba laipsniškai nutraukti jų vykdymą. 66. Tam, kad pasirengtų politinio sprendimo, kurį priėmus būtų de facto panaikintas salos padalijimas, scenarijui, Komisija turėtų parengti programos pasiūlymą, kuris sudarytų sąlygas visai salai, jai susivienijus, pasinaudoti ES finansavimu. Šią ataskaitą priėmė III kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Karel PINXTEN, 2012 m. kovo 6 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Pirmininkas Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] "Šiaurinė Kipro dalis" – tai geografinis terminas, naudojamas nurodyti tas Kipro Respublikos sritis, kuriose šios respublikos vyriausybė nevykdo veiksmingos kontrolės. [2] Tarybos išvados dėl Kipro, DG E I 8907/04. Briuselis: Europos Sąjungos Taryba, 2004 4 27. [3] Nepasiekta jokios su "tiesioginės prekybos" reglamento patvirtinimu susijusios pažangos. Asmenų, prekių ir paslaugų judėjimas iš šiaurinės į pietinę Kipro dalį reglamentuojamas "Žaliosios linijos" reglamentu, kuris įsigaliojo 2004 m. gegužės 1 d. ( 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 866/2004 dėl režimo pagal Stojimo akto 10 protokolo 2 straipsnį (OL L 161, 2004 4 30, p. 128). [4] 2006 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 389/2006, nustatantis finansinės paramos priemonę Kipro turkų bendruomenės ekonominei plėtrai skatinti, ir iš dalies keičiantis 2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2667/2000 dėl Europos rekonstrukcijos agentūros (OL L 65, 2006 3 7, p. 5). [9999] Šioje lentelėje į "5 tikslą" įtraukta nepaskirstyta techninė pagalba ir programos rezervo priemonė, kuriai skirta 1,74 milijono eurų. [5] Vykdant porinių projektų sutartis valstybių narių administracijų ekspertai dirba kartu su paramą gaunančių šalių valstybės tarnautojais, kad perteiktų praktinę patirtį. [6] Žr. 1 išnašą. [7] 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1756/2006, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2667/2000 dėl Europos rekonstrukcijos agentūros (OL L 332, 2006 11 30, p. 18). 2005 m. gruodžio mėn. ataskaitoje Tarybai ir Parlamentui Komisija pasiūlė nutraukti Europos rekonstrukcijos agentūros veiklą, bet vis dėlto ją pratęsti iki 2008 m. gruodžio 31 d. [8] Specialiosios paskirties grupei vadovauja Komisijos plėtros generalinio direktorato padalinio vadovas. EUPSO yra pavaldus už programą atsakingam pareigūnui, kuris yra atskaitingas šiam padalinio vadovui. Specialiosios paskirties grupę sudaro 8 pareigūnai ir 26 sutartininkai, iš kurių atitinkamai 2 ir 20 EUPSO dirba ilgalaikių komandiruočių pagrindu. Jiems talkina 12 pagalbinių darbuotojų iš GTZ (žr. 24 dalį). [9] 2011 m. sausio 1 d. GTZ (Gesellschaft für Technische Zusammenarbeit) buvo pervadinta į GIZ (Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit). Tai – privatus rangovas, tačiau jis kaupia iš Vokietijos vyriausybinių agentūrų gautą patirtį. [10] Taip buvo taikant ES techninės pagalbos ir informacijos mainų priemonę (TAIEX). Pagal TAIEX teikiama viešoji trumpalaikė techninė pagalba ir patirtis, padedanti vartotojams suprasti ir parengti ES reikalavimus atitinkančius teisės aktus. Organizaciniu požiūriu TAIEX yra Plėtros GD dalis, o jos fizinė buvimo vieta – Komisijos būstinė. TAIEX padeda KTB priimti ir įgyvendinti acquis communautaire, vykdant pagal šį instrumentą finansuojamą 13,7 milijono eurų vertės techninės pagalbos priemonę (žr. I priedą). [11] Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygas. [12] Plėtros GD vidaus audito skyriaus pateikta pastaba. [13] COM(2007) 536 final, 2007 m. rugsėjo 18 d.: Metinė 2006–2007 m. Bendrijos paramos, teikiamos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 389/2006, nustatantį finansinės paramos priemonę Kipro turkų bendruomenės ekonominei plėtrai skatinti, ataskaita. [14] COM(2011) 284 final, 2011 m. gegužės 30 d.: 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 866/2004 įgyvendinimo ir jį taikant susidariusios padėties septintoji ataskaita už laikotarpį nuo 2010 m. gegužės mėn. iki 2010 m. gruodžio mėn. [15] Tai atitinka maždaug 1 iš 450 šiaurinėje Kipro dalyje gyvenančių žmonių santykį. [16] Žr. Europos Sąjungos informacinio punkto Nikosijoje interneto svetainę http://www.abbilgi.eu. -------------------------------------------------- I PRIEDAS VISŲ ATSKIRŲ PROJEKTŲ/SEKTORIŲ PROGRAMŲ 2011 M. RUGSĖJO 30 D. APŽVALGA Tikslai ir projektai | Suplanuota (eurais) [9999] | Įsipareigota (eurais) | Išmokėta (eurais) | Išmokėta/įnašo proc. dalis | 1 tikslas. Infrastruktūros vystymas ir restruktūrizavimas 1 tarpinis tikslas. Aplinkos apsauga 1.1 projektas. Sektoriaus programa vandens tiekimo ir sanitarinių paslaugų kokybei bei valdymui gerinti | 71400000 | 83852225 | 40619611 | 48 % | 1.2 projektas. Parama Kipro turkų bendruomenei, skirta galimų "Natura 2000" vietovių šiaurinėje Kipro dalyje valdymui ir apsaugai | 5000000 | 5176480 | 3855268 | 74 % | 1.3 projektas. Kipro turkų bendruomenei skirta kietųjų atliekų sektoriaus programa | 21200000 | 19367570 | 10750517 | 56 % | 1.4 projektas. Lefko kasybos vietovės atkūrimo galimybių studija | 900000 | 906500 | 906500 | 100 % | 2 tarpinis tikslas. Energetikos sektoriaus valdymo gerinimas 1.5 projektas. Energetikos sektoriaus valdymo modernizavimas | 5000000 | 6035972 | 5841195 | 97 % | 1.6 projektas. Energetikos infrastruktūros vystymas ir restruktūrizavimas – II dalis | 8750000 | 5341486 | 5135356 | 96 % | 3 tarpinis tikslas. Eismo saugumo gerinimas 1.7 projektas. Eismo saugumo gerinimas | 3000000 | 2724511 | 2266958 | 83 % | 4 tarpinis tikslas. Telekomunikacijos 1.8 projektas. Telekomunikacijų infrastruktūros vystymas ir restruktūrizavimas | 14000000 | 11617413 | 7113606 | 61 % | Tarpinė suma | 129250000 | 135022157 | 76489010 | 57 % | | 2 tikslas. Socialinės ir ekonominės plėtros skatinimas 2.1 projektas. I ir II Kaimo plėtros sektoriaus programos | 37350000 | 29837192 | 19941407 | 67 % | 2.2 projektas. Vietos ir miesto infrastruktūros modernizavimas | 7000000 | 7000000 | 7000000 | 100 % | 2.3 projektas. Vietos ir miesto infrastruktūros modernizavimas – II dalis | 8000000 | 9784225 | 8850803 | 90 % | 2.4 projektas. Žmogiškųjų išteklių plėtros sektoriaus programa | 9200000 | 8080948 | 6542745 | 81 % | 2.5 projektas. Labai mažoms ir mažoms įmonėms skirtų paskolų programa – atšaukta 2009 m. (šio projekto lėšos buvo perskirstytos TAIEX projektui, IRT/MVĮ ir vandens/nuotekų projektams) [7777] | 9000000 | 0 | 0 | 0 | 2.6 projektas. Tvarios ekonominės plėtros sektoriaus programa | 6000000 | 6971860 | 3913291 | 56 % | 2.7 projektas. Parama privačiojo sektoriaus plėtrai Kirpo turkų bendruomenėje | 8100000 | 3198200 | 3160000 | 99 % | Tarpinė suma | 84650000 | 64872425 | 49408246 | 76 % | 3 tikslas. Sutaikinimo skatinimas, pasitikėjimo stiprinimo priemonės ir parama pilietinei visuomenei 3.1 projektas. Sutaikinimas, pasitikėjimo stiprinimo priemonės ir parama pilietinei visuomenei | 14000000 | 13404835 | 11115091 | 83 % | 3.2 projektas. Paramos išminavimui programa | 6500000 | 6495894 | 6495894 | 100 % | 3.3 projektas. Parama naujoms istorijos mokymo tendencijoms remti, siekiant Kipro sutaikinimo ir stabilumo jame – atšaukta 2008 m. (šio projekto lėšos buvo perskirstytos pilietinės visuomenės projektams) | 1000000 | 0 | 0 | 0 | Parama Kipro bendruomenėms didelę svarbą turintiems kultūros paveldo paminklams | 2000000 | 0 | 0 | 0 | Tarpinė suma | 23500000 | 19900729 | 17610985 | 88 % | | 4 tikslas. Kipro turkų bendruomenės priartinimas prie Europos Sąjungos 4.1 projektas. Bendrijos stipendijų programa | 8000000 | 6256875 | 5536216 | 88 % | 4.2 projektas. Jaunimo mainų ir kitokių žmonių ryšių skatinimas | 3000000 | 1047892 | 904893 | 86 % | 4.3 projektas. Informacija apie Europos Sąjungos politinę ir teisinę tvarką | 1500000 | 1313100 | 1053100 | 80 % | Tarpinė suma | 12500000 | 8617867 | 7494209 | 87 % | | 5 tikslas. Kipro turkų bendruomenės rengimas priimti ir įgyvendinti acquis communautaire 5.1 projektas. Techninė pagalba teisės aktams į nacionalinę teisę perkelti, taip pat įgyvendinti acquis naudojantis TAIEX priemone – II dalis (A komponentas – parama pagal TAIEX); (B komponentas – paramos smulkiems įrengimams priemonė) + I dalis | 17150000 | 13699997 | 12911242 | 94 % | 5.2 projektas. Gebėjimų stiprinimas aplinkos sektoriuje | 2460000 | 1140690 | 1117554 | 98 % | Nepaskirstyta techninė pagalba ir programos rezervo priemonė (Sprendime 2006/018-150 nurodytas klaidingas kodas) [8888] | 1740000 | 850203 | 621579 | 73 % | Tarpinė suma | 21350000 | 15690890 | 14650375 | 93 % | | 1 bendra suma | 271250000 | 244104068 | 165152825 | 68 % | | Bendra techninė pagalba programai įgyvendinti Tarpinė a suma (studijos, ekspertų pagalba, biuro valdymo logistinės paslaugos) | 11400000 | 8436605 | 6776955 | 80 % | Tarpinė b suma (personalo ir komandiruočių išlaidos) Sprendimas 2006/018-621, Sprendimas 2006/018-316, Sprendimas 2006/018-317 | 9650000 | 6865323 | 6858993 | 100 % | | 2 bendra suma | 21050000 | 15301928 | 13635948 | 89 % | | Galutinė bendra suma | 292300000 | 259405996 | 178788773 | 69 % | [9999] Suplanuotos sumos atitinka tas sumas, kurios yra nurodytos prie Komisijos sprendimų pridėtuose finansavimo pasiūlymuose. [7777] Projektas negalėjo toliau būti tęsiamas dėl sunkumų pasiekti susitarimą su Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) esant ypatingoms Kipro šiaurinėje dalyje vyraujančioms sąlygoms. [8888] Specialiosios paskirties grupės finansinėse ataskaitose šis projektas yra nurodytas kaip "6 tikslas". Remiantis Komisijos sprendimu (2009)2928 programos rezervo priemonės lėšos buvo pervestos šiems projektams: CMP (2 milijonai eurų) ir išminavimo projektui (1,5 milijono eurų). Iš nepaskirstytų techninės priemonės lėšų TAIEX projektui buvo perskirstyta 1,2 milijono eurų suma. -------------------------------------------------- II PRIEDAS AUDITO METU TIKRINTŲ SUTARČIŲ APŽVALGA WKS = Darbų sutartis | PMU = Projekto valdymo padalinys | SUP = Tiekimo sutartis | JTVP = Jungtinių Tautų vystymo programa | SER = Paslaugų sutartis | ET = Europos Taryba | C.A. = Susitarimas dėl įnašo | GRS = Dotacijų schema | Sutarties tipas | Sutarties laikotarpis | Sutarties pavadinimas | Sutarties vertė [9999] (eurais) | Išmokėta suma [9999] (eurais) | 1.1 projektas. Sektoriaus programa vandens tiekimo ir sanitarinių paslaugų kokybei bei valdymui gerinti PMU/SUP | 2009 m. lapkritis–2010 m. gegužė | Vandens mėginių ėmimo, tyrimo ir laboratorinės informacijos valdymo įrangos tiekimas | 580500 | 580500 | PMU/WKS | 2009 m. vasaris– 2010 m. lapkritis | Vandens paskirstymo tinklo šiaurinėje Nikosijos dalyje atnaujinimas | 2640000 | 2375624 | PMU/WKS | 2009 m. gruodis–2012 m. vasaris | Jūros vandens gėlinimo įrenginių statyba | 27517814 | 0 | JTVP/C.A. | 2010 m. sausis–2013 m. liepa | Naujų nuotekų valymo įrenginių Mia Milijoje (Chaspolate) statyba | 8192242 | 4657046 | | 1.8 projektas. Telekomunikacijų infrastruktūros vystymas ir restruktūrizavimas -/SUP | 2009 m. spalis–2012 m. spalis | Telekomunikacijų infrastruktūros tinklo modernizavimas | 9828453 | 5897072 | -/SER | 2008 m. gruodis–2011 m. gruodis | Telekomunikacijų infrastruktūros vystymas ir restruktūrizavimas | 1598750 | 1098750 | | 2.1 projektas. Kaimo plėtros sektoriaus programa PMU/SER | 2008 m. gegužė–2011 m. liepa | Techninė pagalba kaimo plėtros politikai remti | 2868200 | 2265878 | -/SER | 2008 m. rugsėjis–2012 m. rugsėjis | Techninė pagalba kaimo plėtros sektoriaus programos įgyvendinimui remti | 1994080 | 1595264 | PMU/SUP | 2009 m. gruodis–2011 m. birželis | Veterinarijos laboratorijų įrangos tiekimas | 422154 | 422154 | PMU/GRS | 2009 m. lapkritis–2011 m. sausis | Adatašas (Kaimo plėtros dotacijų schemos 1 kvietimas teikti pasiūlymus Nr. 127937) | 15192 | 15192 | | 2009 m. spalis–2010 m. spalis | Andačas (Kaimo plėtros dotacijų schemos 1 kvietimas teikti pasiūlymus Nr. 127937) | 52435 | 52435 | PMU/GRS | 2009 m. gruodis–2011 m. rugpjūtis | Čatalkėjus – Kova su vabzdžiais | 144098 | 72049 | | 2009 m. gruodis–2011 m. gruodis | Biujukonuko kultūros namai | 158400 | 126720 | | 2009 m. gruodis–2011 m. gruodis | Serdarlio kultūros ir meno namai | 85998 | 68798 | | 2.2–2.3 projektai. Vietos ir miesto infrastruktūros modernizavimas JTVP/C.A. | 2006 m. lapkritis–2010 m. rugsėjis | Vietos ir miesto infrastruktūros modernizavimas | 8249869 | 7424869 | | 2007 m. gruodis–2011 m. spalis | Vietos ir miesto infrastruktūros modernizavimas – II dalis | 9784225 | 8850803 | | 3.1 projektas. Sutaikinimas, pasitikėjimo stiprinimo priemonės ir parama pilietinei visuomenei JTVP/C.A. | 2007 m. kovas–2009 m. gegužė | Parama CMP | 1469566 | 1469566 | ET/C.A. | 2007 m. rugpjūtis–2011 m. gegužė | Europos Tarybos politikos mokslų akademija | 600000 | 351000 | -/SER | 2008 m. vasaris– 2011 m. vasaris | Techninė pagalba, skirta sutaikinimo priemonių plėtotei ir KTB pilietinei visuomenei remti: CSST | 1499000 | 1349631 | -/GRS | 2009 m. rugpjūtis–2010 m. gruodis | Poakademinių mokslinių tyrimų institutas: Švietimas siekiant taikos, III etapas (CSA kvietimas teikti pasiūlymus Nr. 126199) | 89310 | 82437 | 2009 m. gegužė–2011 m. gegužė | KYTD: Įvairovės ir savanoriškos veiklos visame Kipre puoselėjimas (CSA kvietimas teikti pasiūlymus Nr. 126199) | 166909 | 133528 | 2009 m. gegužė–2011 m. gegužė | MRG-KISA: Mažumų teisės: indėlis sprendžiant Kipro problemą (CSA kvietimas teikti pasiūlymus Nr. 126199) | 197313 | 157851 | 3.2 projektas. Išminavimas JTVP/C.A. | 2007 m. sausis– 2009 m. vasaris | Priešpėstinių minų ir sprogmenų pašalinimas Kipre, IV etapas | 3995894 | 3995894 | 2010 m. sausis–2011 m. gruodis | Priešpėstinių minų ir sprogmenų pašalinimas Kipre, V etapas | 2500000 | 2500000 | | 4.1 projektas. Bendrijos stipendijų programa -/GRS | 2007 m. sausis–2007 m. balandis | Kvietimas pareikšti susidomėjimą – 2007–2008 m. Bendrijos stipendijų programa (1 kvietimas teikti pasiūlymus) | 396160 | 396160 | 2007 m. spalis–2008 m. balandis | Kvietimas pareikšti susidomėjimą – 2008–2009 m. Europos bendrijos stipendijų programa (2 kvietimas teikti pasiūlymus) | 1564919 | 1537988 | 2008 m. lapkritis– 2009 m. vasaris | Trečiosios 2009–2010 akademinių metų Europos Sąjungos stipendijų programos vietinė dotacijų schema (3 kvietimas teikti pasiūlymus) | 2346580 | 2271597 | 2009 m. gruodis–2010 m. vasaris | 2010–2011 akademinių metų Kipro turkų bendruomenei skirtų stipendijų programa (4 kvietimas teikti pasiūlymus) | 1313440 | 1051796 | 2011 m. vasaris– 2011 m. balandis | 2011–2012 akademinių metų Kipro turkų bendruomenei skirtų stipendijų programa (5 kvietimas teikti pasiūlymus) | - | - | | 4.3 projektas. Informacija apie Europos Sąjungos politinę ir teisinę tvarką -/SER | 2009 m. vasaris– 2012 m. vasaris | Atviros prieigos informacinio punkto apie Europos Sąjungą įsteigimas | 1300000 | 1040000 | | 5.2 projektas. Gebėjimų stiprinimas aplinkos sektoriuje -/SUP | 2009 m. birželis–2011 m. vasaris | Oro kokybės stebėjimo (angl. AQM) įrangos tiekimas | 645450 | 645450 | -/SER | 2009 m. birželis–2010 m. rugsėjis | Kipro šiaurinėje dalyje vykdomai AQM veiklai skirta techninė pagalba | 197983 | 183121 | | EUPSO skirtos paramos teikimo GTZ sutartys -/SER | 2006 m. liepa–2008 m. birželis | Programos įgyvendinimo paramos biuro (PSO) eksploatavimui šiaurinėje Kipro dalyje skirta techninė pagalba (GTZ.A) | 3476000 | 2836524 | -/SER | 2008 m. birželis–2012 m. birželis | PSO įsteigimas šiaurinėje Kipro dalyje (GTZ.B) | 1496795 | 1496795 | | Iš viso | | | 97387729 | 57474492 | [9999] 2011 m. rugsėjo 30 d., išskyrus dotacijų sutartis: 2011 m. kovo 31 d. --------------------------------------------------