[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 16.7.2009 KOM(2009) 361 galutinis 2009/0106 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl pranešimo Komisijai apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus Europos bendrijoje ir dėl Reglamento (EB) Nr. 736/96 panaikinimo {SEK(2009) 971}{SEK(2009) 972} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS Priežastys teikti pasiūlymą ir jo tikslai Įgyvendinant naująją energetikos politiką, kuria siekiama užtikrinti tiekimą, švelninti klimato kaitą ir skatinti konkurencingumą, didelės energetikos infrastruktūros investicijos turi lemiamą reikšmę. Dabar privačių ūkinės veiklos vykdytojų vaidmuo investuojant į infrastruktūrą didesnis. Dėl naujų politikos reikalavimų, pavyzdžiui, tikslų, nuo kurių priklauso energijos išteklių derinys, valstybių narių politikos kryptys bus pakeistos taip, kad bus siekiama sukurti naują ir modernizuotą energetikos infrastruktūrą. Kad iš anksto nustatytų galimas problemas, Komisija turi įdėmiai stebėti padėtį ir užtikrinti pakankamą skaidrumą rinkos dalyviams. Tačiau Komisijai reikia tinkamų duomenų apie investicinius projektus. Pagal dabartinę reguliavimo sistemą valstybėms narėms nustatyti nevienodi informavimo apie energetikos infrastruktūrą įpareigojimai. Stinga tinkamų ir patvirtintų duomenų, kad būtų galima ES lygiu stebėti įvykius iš kelių sektorių perspektyvos. Be to, Tarybos reglamento (EB) Nr. 736/96 dėl pranešimo Komisijai apie investicinius projektus naftos, gamtinių dujų ir elektros energijos sektoriuose vykdymas nuosekliai nebeužtikrinamas, o pats reglamentas nesuderintas su naujausiais energetikos sektoriaus pokyčiais. Bendrasis šio persvarstymo tikslas – persvarstyti ir dar labiau sustiprinti Tarybos reglamente (EB) Nr. 736/96 nustatytą sistemą ir lengvinti administracinę naštą. Ataskaitų teikimo sistema turi būti atnaujinta ir papildyta reguliariai atliekamais situacijos tyrimais, kurie turėtų būti aptariami su suinteresuotosiomis šalimis ir skelbiami siekiant daugiau skaidrumo. Bendrosios aplinkybės Yra daug netikrumo dėl investicinių projektų įgyvendinimo, o dabartinė finansų ir ūkio krizė yra didelė papildoma kliūtis vykdyti energetikos sektoriui būtinus investicinius projektus. ES institucijos priėmė patobulintą investavimo į ES energetikos infrastruktūrą sistemą su aiškiais ir nuspėjamais atsinaujinančių energijos šaltinių tikslais ir naujomis vidaus rinkos taisyklėmis. Tačiau jos paragino imtis tolesnių veiksmų. Europos Vadovų Tarybos 2007–2009 m. Europos energetikos politikos veiksmų plane Komisija ir valstybės narės raginamos nustatyti, kokių investicijų reikia, kad būtų patenkinti ES strateginiai poreikiai, susiję su dujų ir elektros energijos pasiūla ir paklausa. 2008 m. Komisijai priėmus antrąją strateginę energetikos apžvalgą, ir Europos Sąjungos Taryba [1], ir Europos Parlamentas [2] Komisijai pritarė ir paragino skatinti investicijas ir siekti daugiau skaidrumo, taip pat spartinti darbus, susijusius su pakankamo tiekimo ir gamybos perspektyvomis ir tinklų plėtros planais. Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Galioja kelios nuostatos, tačiau jų nepakanka, kad Komisija gautų nuoseklią ir į perspektyvą orientuotą informaciją apie investicinius projektus ir jų raidą. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva **** dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/55/EB. Tarybos direktyva 2004/67/EB dėl priemonių, skirtų gamtinių dujų tiekimo patikimumui užtikrinti. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1364/2006/EB, nustatantis gaires transeuropiniams energetikos tinklams. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva ****, dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/54/EB. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva Nr. 2005/89/EB dėl priemonių siekiant užtikrinti elektros energijos tiekimo saugumą ir investicijas į infrastruktūrą. Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 2587/1999 apibūdinantis investicinius projektus, apie kuriuos reikia pranešti Komisijai pagal Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 41 straipsnį. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 85/337/EEB, direktyvas 2000/60/EB, 2001/80/EB, 2004/35/EB, 2006/12/EB, 2008/1/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB. Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Šis pasiūlymas dera su Europos Sąjungos tikslais, ypač su vidaus rinkos sukūrimo tikslais ir su harmoningu ekonomikos augimu bei kainų stabilumu pagrįstu darniu Europos vystymusi. Pasiūlymas taip pat dera su klimato ir energetikos politika, kurios viena pagrindinių dalių yra patikimas energijos tiekimas. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Siekiant sužinoti suinteresuotųjų šalių (valstybių narių, visų energetikos sektorių atstovų, energetikos reguliavimo tarnybų) nuomones, 2009 m. vasario–kovo mėn. surengtos viešosios konsultacijos. Pirmoji konsultacija pagrįsta klausimynu, kuris toms šalims išsiųstas siekiant daugiau sužinoti ypač apie stebėjimo aspektus ir ataskaitų teikimo mechanizmo taikymo sritį, struktūrą ir poveikį. Galutinė konsultacija įvyko techniniame seminare, kuriame su konsultacijose dalyvavusiomis šalimis aptarti smulkesni aspektai (2009 m. gegužės 14 d.). Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta Dauguma respondentų (valstybių narių arba pramonės atstovų) mano, kad tinkamai stebėti investicijų į infrastruktūrą projektus yra svarbu. Stebėjimas paprastai laikomas būtinu užtikrinant skaidrumą, priimant politinius sprendimus ir remiant konkrečius projektus. Tačiau stebėjimo priemonei pritariama, jei ji ir toliau bus skaidrumo užtikrinimo priemonė, duos papildomos naudos ir nebus didelė administracinė našta. Rengiant šį pasiūlymą į šiuos reikalavimus visiškai atsižvelgta. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Transporto ir energetikos GD atstovai susitiko su Europos elektros energijos ir dujų perdavimo sistemos operatorių tinklo atstovais, atsakingais už trečiajame vidaus rinkos pakete numatyto dešimtmečio investicijų į elektros energijos ir dujų perdavimo tinklus plano parengimą, taip pat su duomenų tiekėjais, parengusiais modeliavimu pagrįstus duomenų analizės būdus, ir su vertinimo agentūromis, kad gautų informacijos apie energetikos sektoriuje veikiančių Europos energijos tiekimo įmonių skolinimosi patikimumą. Transporto ir energetikos GD atstovai stebėtojų teisėmis dalyvavo keliuose valstybių narių valdžios institucijų surengtuose susitikimuose dėl orientacinio būsimų investicijų į elektros energijos, dujų ir šilumos tiekimą planavimo. Rengiant poveikio įvertinimą ir teisės akto pasiūlymą išorės rangovų paslaugomis nesinaudota. Poveikio vertinimas Pridedamame poveikio vertinime apsvarstytos keturios galimybės, toliau pateikta rezultatų santrauka. 0 galimybė. Status quo – Politikos įgyvendinimas stebimas be specialaus ataskaitų teikimo mechanizmo Pasirinkus šią galimybę, politikos įgyvendinimą Komisija stebėtų remdamasi įvairiais duomenimis: komercinių duomenų tiekėjų pateiktais arba galimais duomenimis, kuriuos laikydamosi specialių ES energetikos sektoriaus teisės aktų pateiktų valstybės narės arba įmonės. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 736/96 – papildomas duomenų šaltinis. Nepakeitus politikos negalima užtikrinti efektyvaus tinkamų duomenų rinkimo visoje ES, taip pat tų duomenų skaidrumo ir analizės, o stebėti greičiausiai būtų sunku dėl nesuderintų specialių sektoriaus teisės aktų reikalavimų (dažnumas, atnaujinimas, konfidencialumas ir t. t.) arba dėl spragų komercinių informacijos teikėjų duomenyse. 1 galimybė. Tarybos reglamento (EB) Nr. 736/96 panaikinimas Pasirinkus šią galimybę, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 736/96 būtų panaikintas, nes jis prastai įgyvendinamas ir vis mažiau tinkamas naujai ES energetikos sistemai. Tarus, kad rinkose ilgainiui nusistovės pasiūlos ir paklausos pusiausvyra, nuolatinį stebėjimą būtų galima pakeisti konkrečių atvejų tyrimais, atliekamais, kai konkretiems politikos sprendimams priimti reikėtų su energetika susijusių investicinių projektų tyrimo. 2 galimybė. Politikos įgyvendinimo stebėjimas naudojantis papildomu ataskaitų teikimo mechanizmu Jei gautų įmonių pranešimus, valstybės narės informaciją apie investicinius projektus perduotų Komisijai. Išplėtus pranešimų apimtį ir persvarsčius ribas, būtų pranešama apie visą energetikos saugumo požiūriu svarbią infrastruktūrą ir apie tai, kaip pereinama prie aplinką anglies dvideginiu mažai teršiančios energetikos. Vengiant kartotinių pranešimų, būtų atsižvelgta į galiojančius ataskaitų teikimo arba stebėjimo įpareigojimus, jei tik būtų teikiama lygiavertė informacija. Ataskaitas reikėtų pateikti kas antrais metais, todėl administracinė našta būtų dar palengvinta, o šis įpareigojimas būtų labiau suderintas su kitomis susijusiomis sistemomis. Surinkti duomenys ir informacija, išskyrus neatskleistinus komercinius duomenis ir informaciją, galėtų būti skelbiami viešai. Remdamasi surinktais duomenimis ir kitais tinkamais šaltiniais, Komisija reguliariai atliktų būsimos ES energetikos sistemos, žvelgiant iš kelių sektorių perspektyvos, tyrimą tam, kad nustatytų galimas spragas ir problemas, taip pat tam, kad rinkos dalyviams užtikrintų skaidrumą. Pasirinkus šią galimybę būtų sukurta darni ir nuosekli sistema. 3 galimybė. Politikos įgyvendinimo stebėjimas naudojantis specialiu ataskaitų teikimo mechanizmu Pasirinkus 3 galimybę, būtų sukurtas visuotinis integruotas ataskaitų teikimo ir stebėjimo mechanizmas, koks numatytas ir pagal 2 galimybę. Tačiau įgyvendinant 3 galimybę būtų sukurta speciali integruota ataskaitų teikimo sistema. Valstybės narės būtų įpareigotos Komisijai pranešti ir patvirtinti visą reikalaujamą informaciją, nepaisant kitų veikiančių pranešimo mechanizmų. Ši galimybė neatitinka proporcingumo principo. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI Siūlomų veiksmų santrauka Siūlomu reglamentu, pagrįstu geriausią kompromisą užtikrinančia 2 galimybe, nustatoma bendroji sistema, kaip Komisijai pranešti duomenis ir informaciją apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus naftos, dujų, elektros energijos ir biodegalų sektoriuose, taip pat apie šiuose sektoriuose susidariusio anglies dvideginio kiekį. Būtų reikalaujama, kad valstybės narės arba jų įgalioti subjektai kas antrais metais surinktų ir praneštų duomenis ir informaciją apie investicinius projektus, susijusius su gamyba, perdavimu ir saugojimu. Siekiant kuo labiau sumažinti administracinę naštą, nustatyti du lankstumo ir paprastinimo elementai: - jei valstybės narės nenuspręstų kitaip, įmonės būtų įpareigotos valstybėms narėms (arba kompetentingiems subjektams) teikti informaciją apie investicinius projektus, įskaitant eksploatavimo nutraukimo projektus, - valstybės narės būtų atleistos nuo ataskaitų teikimo, jei lygiavertę informaciją jos Komisijai jau pateikė pagal specialius ES energetikos sektoriaus teisės aktus. Tokia išimtis taip pat būtų taikoma, jei tinkamus duomenis renka įstaigos, atsakingos už dujų ir elektros energijos tinklų plėtros planus. Šiuo atveju jų būtų prašoma Komisijai pateikti tinkamus duomenis, prireikus su atitinkamais valstybių narių paaiškinimais. Iš surinktų duomenų ir informacijos (investicijų tipas, numatytas pajėgumas, pagrindinės kliūtys ir t. t.) paaiškėtų ES energetikos infrastruktūros investicijų pagrindinės tendencijos. Numatyta užtikrinti, kad Komisijai pranešti duomenys ir informacija atitiktų visuotinai pripažintus standartus, kad duomenys ir informacija būtų gaunami, saugomi ir apdorojami tinkamomis informacinių technologijų priemonėmis ir visiškai laikantis asmens duomenų apsaugos teisinės sistemos, taip pat kad duomenys ir informacija, išskyrus neatskleistinus komercinius duomenis ir informaciją, būtų skelbiami viešai. Remdamasi gautais duomenimis ir informacija, Komisija reguliariai vykdys kelis sektorius apimančius ES energetikos sistemos struktūrinės plėtros ir perspektyvų tyrimus, taip pat bet kokį kitą reikiamą specialų tyrimą. Taip bus galima nustatyti galimas būsimas paklausos ir pasiūlos spragas ir kliūtis investuoti. Atlikusi šiuos tyrimus, Komisija galės geriau populiarinti gerąją patirtį ir užtikrinti daigiau skaidrumo rinkos dalyviams. Siekiant bendros nuomonės šiais klausimais, tyrimų rezultatai būtų aptariami su suinteresuotosiomis šalimis ir skelbiami viešai. Teisinis pagrindas Pasiūlymo teisinis pagrindas – Europos bendrijos steigimo sutarties 284 straipsnis ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 187 straipsnis. Subsidiarumo principas Šiuo pasiūlymo projektu siekiama sustiprinti sistemą, kuria remiantis renkami Komisijos užduotims atlikti būtini duomenys ir informacija. Turėdama tinkamus duomenis Komisija ir ypač jos Energetikos rinkos stebėjimo tarnyba (angl. Market Observatory for Energy ) galės geriau ES lygiu iš kelių sektorių perspektyvos stebėti ES energetikos sistemos raidą ir nustatyti galimas problemas, dėl kurių gali būti vėluojama vykdyti investicinius projektus arba kurios trukdytų vykdyti tokius projektus. Atsižvelgiant į energetikos subsektorių (pavyzdžiui, elektros energijos ir dujų) sąsajas ir į tai, kad yra vidaus rinka, ES masto aspektas tampa vis svarbesnis, todėl juo pateisinamas ES institucijų, ypač Komisijos, vaidmuo. Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą. Šiuo pasiūlymu neviršijama tai, kas būtina šiems tikslams pasiekti. Valstybės narės ir toliau galės pakankamai lanksčiai nuspręsti, kaip rinkti duomenis. Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – reglamentas, nes reikia persvarstyti galiojantį reglamentą. POVEIKIS BIUDžETUI Pasiūlymo poveikis Bendrijos biudžetui bus ribotas – visų prima reikės padengti išlaidas informacinėms technologijoms ir, jei Komisija nuspręs, duomenų pirkimo išlaidas, taip pat reikės atlyginti ekspertų išlaidas. Nenumatoma, kad pasiūlymas turės esminį tiesioginį poveikį valstybių narių biudžetams. PAPILDOMA INFORMACIJA Supaprastinimas Atsižvelgus į galiojančius ataskaitų teikimo įpareigojimus ir veikiančius stebėjimo mechanizmus, šiuo pasiūlymu nesudaroma nereikalinga papildoma administracinė našta; jo ataskaitų teikimo reikalavimai turėtų būti taikomi tik tada, jei lygiaverčiai duomenys ir informacija neteikiama pagal specialius sektoriaus teisės aktus. Peržiūros straipsnis Naujuoju reglamentu nustatytą ataskaitų teikimo ir stebėjimo mechanizmą Komisija persvarstys po penkerių metų. 2009/0106 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl pranešimo Komisijai apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus Europos bendrijoje ir dėl Reglamento (EB) Nr. 736/96 panaikinimo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 284 straipsnį, atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 187 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[3], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[4], kadangi: (1) Bendrija pati nustatė tikslą įgyvendinti bendrą energetikos politiką, kuria siekiama užtikrinti energijos tiekimą Bendrijai, pereiti prie aplinką anglies dvideginiu mažai teršiančios energetikos sistemos ir užtikrinti konkurencingų energetikos rinkų veikimą. (2) Vienas iš tokios politikos elementų yra gaunamas bendras energetikos infrastruktūros investicijų Bendrijoje vaizdas. Jį turėdama Bendrija turėtų galėti atlikti būtinus palyginimus, vertinimus arba imtis tinkamais duomenimis ir tyrimais pagrįstų susijusių priemonių, ypač dėl būsimos energijos pasiūlos ir paklausos pusiausvyros. (3) Per pastaruosius metus energetikos sektorius Bendrijoje ir už jos gerokai pasikeitė, todėl energetikos infrastruktūros investicijos tapo lemiamos siekiant užtikrinti energijos tiekimą Bendrijai, vidaus rinkos veikimą ir Bendrijos pradėtą perėjimą prie aplinką anglies dvideginiu mažai teršiančios energetikos sistemos. (4) Dėl naujų energetikos aplinkybių reikia nemažai investuoti į visų energetikos sektorių infrastruktūrą, taip pat plėtoti rinkoje naudojamą naujų tipų infrastruktūrą ir naujas rinkoje taikomas technologijas. Liberalizavus energetikos sektorių ir toliau integruojant vidaus rinką, vis svarbesnės tampa ūkinės veiklos vykdytojų investicijos, taip pat dėl naujų politikos reikalavimų, pavyzdžiui, tikslų, nuo kurių priklauso energijos išteklių derinys, valstybių narių politikos kryptys bus pakeistos taip, kad bus siekiama sukurti naują ir (arba) modernizuotą energetikos infrastruktūrą. (5) Atsižvelgiant į naujus politikos tikslus ir rinkos pokyčius, daugiau dėmesio reiktų skirti energetikos infrastruktūros investicijoms Bendrijoje, ypač stengiantis iš anksto numatyti problemas, populiarinant gerąją patirtį ir siekiant daugiau skaidrumo dėl būsimos energetikos sistemos plėtros Bendrijoje. (6) Todėl Komisija, ypač Energetikos rinkos stebėjimo tarnyba (angl. Market Observatory for Energy ), turėtų turėti tikslius duomenis ir informaciją apie svarbiausių Bendrijos energetikos sistemos sudedamųjų dalių investicinius projektus, įskaitant eksploatavimo nutraukimo projektus. (7) Bendrijai svarbūs duomenys ir informacija apie numatomus gamybos, perdavimo ir saugojimo pajėgumo pokyčius ir įvairių energetikos sektorių projektus. Todėl būtina užtikrinti, kad Komisijai būtų pranešama apie investicinius projektus, kurie pradėti įgyvendinti arba juos įgyvendinti planuojama pradėti per penkerius metus ir kuriuos įgyvendinant numatyta per trejus metus nutraukti infrastruktūros eksploatavimą. (8) Pagal Euratomo sutarties 41 ir 42 straipsnius įmonės įpareigotos pranešti apie savo investicinius projektus; tokią informaciją visų pirma būtina papildyti reguliariai teikiamomis investicinių projektų įgyvendinimo ataskaitomis; šios papildomos ataskaitos teikiamos nepažeidžiant Euratomo sutarties 41–44 straipsnių. (9) Kad Komisija turėtų nuoseklią būsimų visos Bendrijos energetikos sistemos pokyčių viziją, būtina suderinta investicinių projektų ataskaitų teikimo sistema, pagrįsta atnaujinamomis valstybių narių perduodamų oficialių duomenų ir informacijos kategorijomis. (10) Todėl valstybės narės turėtų pranešti Komisijai duomenis ir informaciją apie jų teritorijoje suplanuotus vykdyti arba vykdomus investicinius projektus, susijusius su naftos, gamtinių dujų perdirbimu, elektros energijos, biodegalų gamyba ir anglies dvideginio išmetimu, taip pat jų saugojimu ir perdavimu. Susijusios įmonės turėtų būti įpareigotos pranešti valstybei narei čia aptariamus duomenis ir informaciją. (11) Atsižvelgiant į energetikos sektoriaus investicinių projektų laikotarpį, užtektų kas antrais metais teikiamų ataskaitų. (12) Siekiant išvengti neproporcingos administracinės naštos ir kuo labiau sumažinti valstybių narių ir įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, išlaidas, šiame reglamente turėtų būti numatyta galimybė valstybes nares ir įmones atleisti nuo ataskaitų teikimo įpareigojimo, jei lygiavertė informacija Komisijai teikiama pagal Europos Sąjungos institucijų priimtus specialius ES energetikos sektoriaus teisės aktus, kuriais siekiama konkurencingų Europos energetikos rinkų, darnios Europos energetikos sistemos ir energijos tiekimo Europos bendrijai saugumo. (13) Kad apdorotų duomenis, taip pat kad supaprastintų ir apsaugotų duomenų pranešimą, Komisija, ypač jos Energetikos rinkos stebėjimo tarnyba, turėtų galėti imtis su tuo susijusių visų tinkamų priemonių, visų pirma taikyti integruotas informacinių technologijų priemones ir procedūras. (14) Asmenų apsauga valstybėms narėms tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[5], o asmenų apsauga Komisijai tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 2000 m. gruodžio mėn. 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo[6]. Šis reglamentas toms nuostatoms poveikio neturi. (15) Komisija, ypač Energetikos rinkos stebėjimo tarnyba, turėtų reguliariai pateikti Bendrijos energetikos sistemos struktūros raidos ir perspektyvų įvairiuose sektoriuose tyrimą ir prireikus išsamesnį tam tikrų šios energetikos sistemos aspektų tyrimą; toks tyrimas visų pirma turėtų padėti nustatyti galimas infrastruktūros ir investicijų spragas atsižvelgiant į ilgalaikę energijos pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą. (16) Siekiant bendros nuomonės ir daugiau skaidrumo, susijusio su būsimais, ypač naujiems rinkos dalyviams svarbiais pokyčiais, Komisijai gali padėti valstybių narių ekspertai arba kiti kompetentingi ekspertai. (17) Reglamentui įgyvendinti būtinas technines priemones, įskaitant papildomas technines apibrėžtis, turėtų priimti Komisija. (18) Kad būtų aiškiau ir atsižvelgiant į pakeitimus, kurių reikia tam, kad Reglamentas (EB) Nr. 736/96 būtų pritaikytas spręsti dabartinius energetikos klausimus, jis turėtų būti panaikintas, o vietoj jo turėtų būti priimtas naujas reglamentas, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Dalykas ir taikymo sritis 1. Šiuo reglamentu nustatoma bendroji sistema, kaip Komisijai pranešti duomenis ir informaciją apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus naftos, gamtinių dujų, elektros energijos ir biodegalų sektoriuose, taip pat apie investicinius projektus, susijusius su šiuose sektoriuose susidarančiu anglies dvideginiu. 2. Šis reglamentas taikomas priede išvardytų tipų investiciniams projektams, kurie pradėti įgyvendinti arba juos įgyvendinti planuojama pradėti per penkerius metus arba kuriuos įgyvendinant numatyta per trejus metus nutraukti infrastruktūros eksploatavimą. 2 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: (1) infrastruktūra – su energijos gamyba, perdavimu ir saugojimu arba su anglies dvideginio išmetimu, perdavimu ir saugojimu susiję bet kurio tipo įrenginiai arba jų dalis; (2) investiciniai projektai – projektai, kurių tikslas: a) pastatyti naują infrastruktūrą, b) pertvarkyti, atnaujinti, padidinti arba sumažinti esamos infrastruktūros pajėgumą, c) nutraukti esamos infrastruktūros eksploatavimą; (3) suplanuoti investiciniai projektai – investiciniai projektai, pagal kuriuos statyba dar nepradėta ir nepatirta kapitalo sąnaudų arba pagal kuriuos eksploatavimas dar nenutrauktas, įskaitant investicinius projektus, kurių visi arba kai kurie svarbiausi duomenys (vieta, rangovas, įmonė, techniniai duomenys ir t. t.) turi būti toliau svarstomi arba galutinai patvirtinti; (4) vykdomi investiciniai projektai – investiciniai projektai, pagal kuriuos statyba pradėta ir patirta kapitalo sąnaudų; (5) eksploatavimo nutraukimas – etapas, kuriuo naudotis infrastruktūra liaujamasi visam laikui; (6) gamyba – elektros energijos generavimas ir degalų, įskaitant biodegalus, apdorojimas; (7) perdavimas – energijos išteklių ar produktų arba anglies dvideginio transportavimas tinklu, ypač: a) vamzdynais, išskyrus gavybos proceso vamzdynus ir vamzdynų dalis, kurių naudojimas daugiausia susijęs su vietiniu paskirstymu, b) labai aukštos įtampos ir aukštos įtampos sujungtomis sistemomis, išskyrus sistemas, kurių naudojimas daugiausiai susijęs su vietiniu paskirstymu; (8) saugojimas – ilgalaikis arba laikinas energijos išteklių arba anglies dvideginio laikymas antžeminiuose arba požeminiuose infrastruktūros objektuose arba geologiniuose kloduose; (9) įmonė – fizinis arba juridinis privatusis arba viešasis asmuo, kuris priima sprendimus dėl investicinių projektų arba įgyvendina tokius projektus; (10) energijos ištekliai – tai: a) pirminiai energijos ištekliai, pavyzdžiui, nafta, gamtinės dujos arba akmens anglys, arba pagaminti energijos ištekliai, pavyzdžiui, elektros energija, b) atsinaujinantys energijos ištekliai, įskaitant hidroenergiją, biomasės, vėjo, saulės, potvynių ir geoterminę energiją, c) energijos produktai, pavyzdžiui, šviesieji naftos produktai ir biodegalai. 3 straipsnis Duomenų pranešimas 1. Nuo 2010 m. pradžios kas antrais metais valstybės narės arba subjektas, kurį jos įgaliojo atlikti šią užduotį, nesudarydamas pernelyg didelės duomenų rinkimo ir ataskaitų teikimo naštos, sukaupia visus šiame reglamente nurodytus duomenis ir informaciją. Sukauptus duomenis ir susijusią projektų informaciją jos praneša Komisijai 2010 m. – tai pirmieji ataskaitiniai metai, nuo jų ataskaitos teikiamos kas antrais metais. Valstybės narės arba jų įgalioti subjektai sukauptus duomenis ir susijusią projektų informaciją pateikia iki atitinkamų ataskaitinių metų liepos 31 d. 2. Valstybes nares arba jų įgaliotus subjektus Komisija atleidžia nuo šio straipsnio 1 dalyje nurodyto įpareigojimo, jei pagal specialius EB energetikos sektoriaus teisės aktus: 1. atitinkama valstybė narė arba jos įgaliotas subjektas prašomus duomenis arba informaciją jau pranešė ir nurodė pranešimo dieną ir susijusius specialius teisės aktus, 2. įpareigotas parengti Bendrijos lygio daugiametį energetikos infrastruktūros investicijų planą specialusis subjektas tam renka lygiaverčius duomenis ir informaciją; šiuo atveju specialusis subjektas visus susijusius duomenis ir informaciją praneša Komisijai laikydamasis šio straipsnio 1 dalyje nustatytų terminų. 4 straipsnis Informacijos šaltiniai 1. 3 straipsnyje nurodytus duomenis arba informaciją susijusios įmonės praneša iki kiekvienų ataskaitinių metų gegužės 31 d. toms valstybėms narėms arba jų įgaliotiems subjektams, kurių teritorijoje jos ketina įgyvendinti investicinius projektus. Pranešami atitinkamų ataskaitinių metų kovo 31 d. duomenys arba informacija apie investicinius projektus. Tačiau šio straipsnio 1 dalis įmonėms netaikoma, jei atitinkama valstybė narė nutaria 3 straipsnyje nurodytus duomenis ir informaciją Komisijai pateikti kitais būdais. 2. Valstybės narės vengia kartotinio duomenų rinkimo ir kuo labiau mažina įmonių sąnaudas. 5 straipsnis Pranešimo turinys 1. 3 straipsnyje numatytuose pranešimuose apie priede nurodytus investicinius projektus prireikus nurodoma: 3. planuojamas arba kuriamas pajėgumas, 4. planuojamos arba kuriamos infrastruktūros arba pajėgumo vieta, pavadinimas, tipas ir svarbiausios ypatybės, 5. numatyta eksploatavimo pradžios data, 6. naudojamų energijos išteklių tipas, 7. tiekimo saugumo požiūriu svarbios technologijos, pavyzdžiui, atgaliniai srautai, degalų rūšies keitimo pajėgumas arba bet kokia kita svarbi įranga, 8. anglies dvideginio surinkimo sistemų įranga arba modernizavimo mechanizmai. 2. 3 straipsnyje numatytuose pranešimuose apie siūlomą pajėgumo eksploatavimo nutraukimą nurodoma: 9. susijusios infrastruktūros ypatybės ir pajėgumas, 10. numatyta eksploatavimo nutraukimo data. 3. Visuose pagal 3 straipsnį teikiamuose pranešimuose nurodomas įdiegtas pajėgumas atitinkamų ataskaitinių metų pradžioje. Valstybės narės, jų įgalioti subjektai arba 3 straipsnio 2 dalyje nurodytas specialusis subjektas savo pranešimus papildo paaiškinimais, pavyzdžiui, dėl vėlavimo arba kliūčių įgyvendinti investicinius projektus. 6 straipsnis Duomenų kokybė ir viešumas 1. Valstybės narės, jų įgalioti subjektai arba prireikus subjektai, atsakingi už specialius ES energetikos sektoriaus investicijų planus, užtikrina, kad duomenys ir informacija, kuriuos jie praneša Komisijai, būtų kokybiški, tinkami, tikslūs, aiškūs ir nuoseklūs, taip pat, kad tie duomenys ir informacija būtų pateikiami laiku. Jei duomenis ir informaciją teikia subjektai, atsakingi už specialius ES energetikos sektoriaus investicijų planus, prie pranešamų duomenų ir informacijos pridedamos atitinkamos valstybių narių pastabos apie surinktų duomenų ir informacijos kokybę. 2. Komisija gali paskelbti pagal šį reglamentą perduotus duomenis ir informaciją, ypač 10 straipsnio 3 dalyje nurodytus tyrimus, jei tokie duomenys ir informacija skelbiami bendrai ir neatskleidžiama pavienių įmonių informacija. Valstybės narės arba jų įgalioti subjektai saugo neatskleistinų komercinių duomenų arba informacijos konfidencialumą. 7 straipsnis Įgyvendinimo priemonės Komisija priima šiam reglamentui įgyvendinti būtinas priemones, visų prima susijusias su taikytinais skaičiavimo metodais, techninėmis apibrėžtimis, 3 straipsnyje nurodyto duomenų ir informacijos pranešimo forma, turiniu ir kitais elementais. 8 straipsnis Duomenų apdorojimas Komisija atsako už tai, kad būtų kuriami, techninėje įrangoje laikomi, valdomi ir prižiūrimi informacinių technologijų ištekliai, būtini pagal šį reglamentą Komisijai pranešamiems duomenims ar informacijai priimti, laikyti ir apdoroti. 9 straipsnis Asmenų apsauga tvarkant duomenis Šiuo reglamentu nepažeidžiama Bendrijos teisė ir nekeičiami Direktyvoje 95/46/EB nustatyti valstybių narių įpareigojimai dėl asmens duomenų apdorojimo arba Bendrijos institucijų ir įstaigų įpareigojimai, privalomi pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001, kai vykdydamos savo pareigas jos tvarko asmens duomenis. 10 straipsnis Stebėjimas ir ataskaitų teikimas 1. Remdamasi perduotais duomenimis ir informacija, taip pat prireikus kitais duomenų šaltiniais, įskaitant Komisijos pirktus duomenis, Komisija bent kas antrais metais teikia ES energetikos sistemos struktūros raidos ir perspektyvų įvairiuose sektoriuose tyrimą, ypač tam, kad būtų: 11. nustatytos galimos būsimos energijos paklausos ir pasiūlos spragos, 12. nustatytos kliūtys investuoti ir, siekiant jas pašalinti, populiarinama geroji patirtis, 13. rinkos dalyviams užtikrinta daugiau skaidrumo. Komisija taip pat gali pateikti tokiais duomenimis ir informacija pagrįstą specialų tyrimą, jei tai būtina arba tikslinga. 2. Parengti šio straipsnio 1 dalyje nurodytus tyrimus Komisijai gali padėti valstybių narių ekspertai ir (arba) bet kurie kiti ekspertai, gerai susipažinę su atitinkama sritimi. 3. Tyrimus Komisija gali aptarti su suinteresuotosiomis šalimis. Atliktus tyrimus ji perduoda Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir juos paskelbia. 11 straipsnis Persvarstymas Šio reglamento įgyvendinimą Komisija persvarsto per penkerius metus nuo jo įsigaliojimo. 12 straipsnis Panaikinimas Reglamentas (EB) Nr. 736/96 panaikinamas. 13 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS INVESTICINIAI PROJEKTAI 1. NAFTA 1.1. Naftos perdirbimas - Naftos rektifikavimo įranga, kurios pajėgumas ne mažesnis kaip 1 mln. tonų per metus; - Rektifikavimo pajėgumo padidinimas daugiau už 1 mln. tonų per metus; - Riformingo arba krekingo įranga, kurios pajėgumas mažiausiai 500 tonų per dieną; - Mazuto, dyzelino, žaliavos, kitų naftos produktų nusierinimo įranga. Chemijos produktų gamybos įranga, kuria skystasis kuras ir (arba) variklių degalai negaminami arba pagaminami kaip šalutinis produktas, neįtraukiama. 1.2. Perdavimas - Naftos vamzdynai, kurių pajėgumas ne mažesnis kaip 3 mln. tonų per metus, ir tokių vamzdynų, kurie yra ne trumpesni kaip 30 km, plėtra arba ilginimas; - Naftos produktų vamzdynai, kurių pajėgumas ne mažesnis kaip 1,5 mln. tonų per metus, ir tokių vamzdynų, kurie yra ne trumpesni kaip 30 km, plėtra arba ilginimas; - Vamzdynai, kurie yra svarbios nacionalinių arba tarptautinių sujungtų tinklų jungtys, taip pat visuotinės svarbos vamzdynai ir projektai, nurodyti pagal ES sutarties 155 straipsnį nustatytose gairėse. Kariniai vamzdynai ir vamzdynai, kuriais nafta arba jos produktai tiekiami į įrangą, nepatenkančią į 1.1 punkto taikymo sritį, neįtraukiami. 1.3. Saugojimas - Naftos ir jos produktų saugojimo įrenginiai (įrenginiai, kurių talpa 150 mln. m3 arba didesnė; rezervuarų talpa ne mažesnė kaip 100 000 m3). Kariniai rezervuarai ir rezervuarai, iš kurių nafta arba jos produktai tiekiami į įrangą, nepatenkančią į 1.1 punkto taikymo sritį, neįtraukiami. 2. DUJOS 2.1. Perdavimas - Dujų, įskaitant gamtines dujas ir biodujas, perdavimo vamzdynai; - Visuotinės svarbos vamzdynai ir projektai, nurodyti pagal ES sutarties 155 straipsnį nustatytose gairėse. 2.2. Suskystintų gamtinių dujų terminalai - Suskystintų gamtinių dujų importo terminalai. 2.3. Saugojimas - Saugojimo įrenginiai, sujungti su 2.1 punkte nurodytais perdavimo vamzdynais. Kariniai dujų vamzdynai, terminalai ir įrenginiai, taip pat įrenginiai, iš kurių dujos tiekiamos į chemijos produktų gamybos įrangą, kuria energetikos produktai negaminami arba pagaminami kaip šalutiniai produktai, neįtraukiami. 3. ELEKTROS ENERGIJA 3.1. Gamyba - Šiluminės ir atominės elektrinės (100 MW ir galingesni generatoriai); - Hidroelektrinės (30 MW ir galingesnės elektrinės); - Vėjo jėgainių parkai (20 MW ir galingesni vėjo jėgainių parkai jūroje arba 10 MW ir galingesni vėjo jėgainių parkai sausumoje); - Saulės šilumos telkimo, geoterminė ir fotovoltinė įranga (10 MW arba galingesni generatoriai); - Energijos gamybos iš biomasės arba atliekų įranga (10 MW arba galingesni generatoriai); - Termofikacinės elektrinės (10 MW arba didesnio elektros energijos gamybos pajėgumo generatoriai). 3.2. Perdavimas - Oro elektros perdavimo linijos, jei jos suprojektuotos perduoti 150 kV arba didesnės įtampos elektros srovę; - Požeminiai ir povandeniniai perdavimo kabeliai, jei jie suprojektuoti perduoti 100 kV arba didesnės įtampos elektros srovę; - Visuotinės svarbos projektai, nurodyti pagal ES sutarties 155 straipsnį nustatytose gairėse. 4. BIODEGALAI 4.1. Gamyba - Biodegalų gamybos įranga (50 000 t per metus arba galingesnė perdirbimo įranga). 5. Anglies dvideginis 5.1. Perdavimas - CO2 perdavimo vamzdynai, susiję su 1.1 ir 3.1 punktuose nurodyta gamybos įranga. 5.2. Saugojimas - Saugojimo įrenginiai (100 kt arba talpesnė saugojimo vieta arba kompleksas). Moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai skirti saugojimo įrenginiai neįtraukiami. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA Šis dokumentas yra aiškinamąjį memorandumą papildantis priedas. Todėl, pildant šią finansinę pažymą, reikėtų stengtis nekartoti aiškinamajame memorandume pateiktos informacijos, tačiau būtina išlaikyti jos aiškumą. Prieš pildant šią formą, prašom perskaityti konkrečias rekomendacijas, kuriose pateikiama patarimų ir paaiškinimų. 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS Europos Sąjungos Tarybos Reglamento dėl pranešimo Komisijai apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus Europos bendrijoje ir dėl Reglamento (EB) Nr. 736/96 panaikinimo pasiūlymas 2. VEIKLA GRINDŽIAMO VALDYMO IR VEIKLA GRINDŽIAMO BIUDŽETO SUDARYMO SISTEMA Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys): 06: Energetika ir transportas 06 04: Tradiciniai ir atsinaujinantys energijos ištekliai 3. BIUDŽETO EILUTĖS 3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais: 06 01 01: Išlaidos energetikos ir transporto politikos srityje dirbančiam personalui; 06 01 04 03: Tradiciniai energijos ištekliai. Administracinio valdymo išlaidos; 06 04 03: Tradicinių energijos išteklių saugumas 3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė: Pradžia – 2010 m. Pabaiga – nenustatyta 3.3. Biudžeto ypatybės (prireikus įterpti eilučių): Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | 06 01 01 | NPI | NDIF | Ne | Ne | Ne | Nr. 5 | 06 01 04 03 | NPI | NDIF | Ne | Ne | Ne | Nr. 1a | 06 04 03 | NPI | DIF | Ne | Ne | Ne | Nr. 1a | 4. IŠTEKLIŲ SUVESTINĖ 4.1. Finansiniai ištekliai 4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. ir vėliau | Iš viso | Veiklos išlaidos[7] | Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1 | a | 0,40 | 0,30 | 0,30 | 1,00 | Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 0,30 | 0,1 | 0,20 | 0,1 | 0,20 | 0,1 | 1,00 | Į orientacinę sumą įskaičiuotos administracinės išlaidos[8] | Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4 | c | 0,05 | 0,06 | 0,06 | 0,17 | ORIENTACINĖ SUMA, IŠ VISO | Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 0,45 | 0,36 | 0,36 | 1,17 | Mokėjimų asignavimai | b+c | 0,35 | 0,1 | 0,26 | 0,1 | 0,26 | 0,1 | 1,17 | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[9] | Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | d | 0,12 | 0,12 | 0,12 | 0,36 | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos prie žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų nepriskiriamos administracinės išlaidos (NDIF) | 8.2.6 | e | Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 0,57 | 0,48 | 0,48 | 1,53 | Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 0,47 | 0,01 | 0,38 | 0,01 | 0,38 | 0,1 | 1,53 | Išsami informacija apie bendrąjį finansavimą Jeigu numatoma, kad pasiūlymą bendrai finansuos kelios valstybės narės arba kitos įstaigos (nurodyti kokios), toliau pateiktoje lentelėje reikėtų nurodyti tokio bendrojo finansavimo dalies įvertinimą (jei numatoma, kad bendrai finansuos kelios skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų eilučių): mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Bendrąjį finansavimą teikianti įstaiga | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. ir vėliau | Iš viso | …………………… | f | Iš viso ĮA, įskaitant bendrąjį finansavimą | a+c+d+e+f | 4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu x Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. ( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti finansinės perspektyvos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą. ( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo[10] nuostatas (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą). 4.1.3 Finansinis poveikis pajamoms x Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms. ( Pasiūlymas pajamoms turi tokį finansinį poveikį: Pastaba. Visa išsami informacija ir pastabos, susijusios su poveikio pajamoms apskaičiavimo metodais, turėtų būti pateiktos atskirame priede. mln. EUR (dešimtųjų tikslumu) Prieš taikant priemonę [2009 m.] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę | Iš viso žmogiškųjų išteklių | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 5. YPATYBĖS IR TIKSLAI Aiškinamajame memorandume reikia pateikti išsamią informaciją apie pasiūlymo aplinkybes. Šiame finansinės teisės akto pažymos skirsnyje turi būti pateikta ši konkreti papildoma informacija: 5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai Reglamente reikalaujama sukurti naują informacinių technologijų sistemą pagal šį reglamentą pranešamiems duomenims ir informacijai priimti, laikyti ir saugoti. Reglamente taip pat numatyta, kad duomenys, kurių reikia infrastruktūros investicinių projektų Europos bendrijoje situacijai ištirti, gali būti perkami iš komercinių tiekėjų. Tyrimus atlikti Komisijai taip pat gali padėti išorės ekspertai. 5.2. Papildoma Bendrijos dalyvavimo nauda, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sąveika Šiuo reglamentu sukuriama nauja pranešimo apie Europos Sąjungos energetikos infrastruktūros investicinius projektus ir jų stebėjimo (analizės) sistema. Kad būtų užtikrintas energijos tiekimo Europos Sąjungai saugumas ir pasiekti klimato kaitos poveikio mažinimo tikslai, reikia daug investuoti į infrastruktūrą. Europos Sąjungos pareiga prisidėti prie tiekimo saugumo, todėl ji turi užtikrinti, kad ES integruotos vidaus rinkos sąlygomis investicijų sprendimai būtų tinkamai priimami ir įgyvendinami ir kad ES energetikos sistemos raida būtų pakankamai skaidri rinkos dalyviams. Bendrijos lygmuo tinkamiausias spręsti šį visai ES svarbų klausimą, susijusį su įvairiais sektoriais (naftos, dujų, elektros energijos ir t. t.). Kad duomenys nebūtų renkami pakartotinai, reglamente atsižvelgta į specialius sektorių teisės aktus, kuriais nustatyti įpareigojimai pranešti apie ES infrastruktūros investicijas. 5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į veikla grindžiamo valdymo sistemą Pasiūlymu siekiama, kad Komisijai būtų teikiami duomenys apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus. Šių duomenų ir informacijos reikia, kad Komisija atliktų užduotis, susijusias su ES energetikos politika, kuria visų pirma siekiama tiekimo saugumo ir tvarumo. Tikimasi, kad įdėmiau ir nuolat stebint ir nagrinėjant energetikos infrastruktūros investicijas, bus gauta patikimos informacijos politiniams sprendimams priimti ir vertinti ES politikos kryptis, kurių laikantis visiškai pakeista rinkos sandara ir nustatyti nauji politikos tikslai mažinti klimato kaitą. Manoma, kad remdamasi tokiais nuolatiniais tyrimais Komisija galės investuosiančius rinkos dalyvius aiškiau informuoti apie ES energetikos sistemos raidą ir kad ji taip pat galės populiarinti gerąją patirtį ir pasirengti galimoms problemoms. 5.4. Įgyvendinimo metodas (orientacinis) Toliau nurodykite metodą (-us)[12], kurį (-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti. x Centralizuotas valdymas ٱx Tiesioginis, vykdomas Komisijos 6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS 6.1. Stebėsenos sistema Reglamento poveikį Komisija vertins po 5 metų. 6.2. Vertinimas 6.2.3. Ex-ante vertinimas Netaikoma. 6.2.4. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis) Netaikoma. 6.2.5. Būsimo vertinimo sąlygos ir dažnumas Netaikoma. 7. Kovos su sukčiavimu priemonės Specialių priemonių nereikia, taikoma įprasta sistema. 8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 8.1. Pasiūlymo tikslai vertinant pagal finansines išlaidas Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[14] (XX 01 01) | A*/AD | 0,5 | 0,5 | 0,5 | B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | Darbuotojai[15], finansuojami pagal XX 01 02 str. | Kiti darbuotojai[16], finansuojami pagal XX 01 04/05 str. | IŠ VISO | 1 | 1 | 1 | 8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas - Pasirengimas rinkti duomenis, susitikti su ekspertais, valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis, tų duomenų rinkimo ir susitikimų organizavimas, taip pat tolesnė su tuo susijusi veikla; - Duomenų pirkimas siekiant turėti papildomą nagrinėjamų duomenų šaltinį; - Komisijai pranešamiems duomenims ir informacijai priimti, laikyti ir saugoti būtinų informacinių technologijų priemonių sukūrimas ir priežiūra. 8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai (Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių etatų skaičių). X Šiuo metu programos valdymui skirti etatai, kuriuos reikia pakeisti arba pratęsti. ( Etatai, kurie bus perskirstyti naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas). ( Etatai, reikalingi n-tiesiems metams, tačiau nenumatyti tų metų MPS ir (arba) PBP. 8.2.4. Į orientacinę sumą įskaičiuotos kitos administracinės išlaidos (XX 01 04/05 – Administracinio valdymo išlaidos) mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto eilutė 06 01 04 | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. ir vėliau | IŠ VISO | Kita techninė ir administracinė pagalba | - intra muros (ekspertai) | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,15 | - extra muros (IT priežiūra) | 0,01 | 0,01 | 0,02 | Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 0,06 | 0,06 | 0,17 | 8.2.5. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. ir vėliau | Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (06 01 01) | 0,12 | 0,12 | 0,12 | Pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,12 | 0,12 | 0,12 | Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą. n metai – 2 pareigūnai (1 visos darbo dienos ekvivalentas) (122 000 EUR vienam pareigūnui per metus) 8.2.6. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. ir vėliau | IŠ VISO | XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | XX 01 02 11 03 – Komitetai[18] | XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | 2. Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | 3. Kitos administracinio pobūdžio išlaidos (patikslinti nurodant biudžeto eilutę) | Iš viso administracinių išlaidų, išskyrus žmogiškųjų išteklių ir susijusias išlaidas (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | Žmogiškųjų išteklių ir administraciniai poreikiai finansuojami iš lėšų, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų tvarką, atsižvelgiant į biudžetui taikomus apribojimus . [pic] [1] Energetikos tarybos išvados (6692/09) dėl antrosios strateginės energetikos apžvalgos. [2] EP rezoliucija dėl antrosios strateginės energetikos apžvalgos, 2/00/2009, 2008/2239(INI). [3] [4] [5] OL L 281, 1995 11 23, p. 31. [6] OL L 8, 2001 1 12, p. 1. [7] Atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui nepriklausančios išlaidos. [8] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį. [9] xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams nepriskiriamos išlaidos pagal xx 01 skyrių. [10] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [11] Jeigu būtina, t. y. jeigu priemonė trunka ilgiau kaip 6 metus, reikėtų pridėti papildomų stulpelių. [12] Jei nurodomas daugiau kaip vienas metodas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. [13] Kaip apibūdinta 5.3 skirsnyje. [14] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [15] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [16] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą. [17] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) įstaigos (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pažymą. [18] Teisės akto projekte numatyta koordinavimo grupė ir komitetas (komitologija).