Pranešimo apie vyno sektoriaus produktų nuorodos specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalis

(2019/C 304/06)

Šis pranešimas skelbiamas pagal 2018 m. spalio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„Lessini Durello“ / „Durello Lessini“

Nuorodos numeris: PDO-IT-A0447-AM02

Pranešimo data: 2019 5 21

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1. Vynų kategorijos ir gamybos būdai

Aprašymas ir pagrindimas

Šių kategorijų produkto, kuriam taikoma ši nuoroda, specifikacija papildoma gamybos būdo specifikacijomis:

„Lessini Durello spumante“ Charmat metodas ir klasikinis metodas;

„Lessini Durello spumante“riserva – klasikinis metodas.

Šis pakeitimas grindžiamas tuo, kad siekiama suteikti galimybę išleisti vartoti putojantį vyną, gaminamą naudojant klasikinį metodą, kai jis dar neatitinka reikalavimo 36 mėnesius būti brandintam mielėse, kad būtų priskirtas kategorijai riserva. Putojančio vyno, gaminamo pagal klasikinį metodą, suteikiantį vynui maloniai gaivų, gyvybingą skonį ir geresnę struktūrą, paklausa auga.

Pakeitimas yra susijęs su produkto specifikacijos 1 straipsniu ir bendrojo dokumento (Vyno (-ų) aprašymas) 1.3 skirsniu.

2. Vyno gamybos veiksmai. Teksto formuluotės keitimas.

Aprašymas ir pagrindimas

Kalbant apie kategoriją „Lessini Durello Spumante“, panaikinta nuoroda, kad produktai išleidžiami vartoti pateikiant informaciją apie cukraus kiekį, ir nuoroda, kad fermentacija atliekama tik uždaruose bakuose.

Teksto formuluotė turi būti pakeista siekiant atspindėti oficialius šių nuorodų pakeitimus kituose konkrečiuose produkto specifikacijos straipsniuose.

Pakeitimas yra susijęs su produkto specifikacijos 5 straipsniu ir bendrojo dokumento (Vyno (-ų) aprašymas) 1.3 skirsniu.

3. Vartojamo produkto savybės. Informacija apie atskirų kategorijų produktų gamybos būdus, cukraus kiekio ir alkoholio koncentracijos skirtumus.

Aprašymas ir pagrindimas

Nurodyti įvairūs skirtingų kategorijų putojančio vyno, kuriam taikoma ši nuoroda, gamybos būdai: „Lessini Durello Spumante“ – Charmat metodas ir klasikinis metodas; „Lessini Durello Spumante“riserva – klasikinis metodas.

Pateikta nuoroda į visoms kategorijoms taikomą cukraus kiekį – jis atitinka natūraliajam briutui nustatytą kiekį.

Kategorijos riserva vynų „Lessini Durello Spumante“ alkoholio koncentracija sumažinta nuo 12,00 % iki 11,50 tūrio proc.

Atliktais pakeitimais nustatomos įvairios produkto kategorijos ir pateikiamas detalus jų juslinių savybių apibūdinimas; nurodytos cheminės ir fizinės savybės, nustatytos atlikus vynininkystės bandymus, patvirtina produktų, kuriems taikoma ši nuoroda, kokybę.

Buvo pridėtas konkretus putojančių vynų, gaminamų naudojant klasikinį metodą ir brandinamų su mielėmis nuo 9 iki 36 mėnesių, juslinių savybių apibūdinimas siekiant atskirti šią produkto kategoriją nuo „Lessini Durello spumante“ kategorijos riserva.

Pateikta nuoroda į visoms kategorijoms nustatytą cukraus kiekį – jis atitinka natūraliajam briutui nustatytą kiekį.

Pakeitimas yra susijęs su produkto specifikacijos 6 straipsniu ir bendrojo dokumento (Vyno (-ų) aprašymas) 1.3 skirsniu.

4. Išpilstymas. Įtraukta galimybė naudoti iki 15 litrų talpos butelius.

Aprašymas ir pagrindimas

Šiuo pakeitimu vynams, kuriems taikoma ši nuoroda, išpilstyti naudojamų butelių didžiausia talpa padidinama nuo 9 iki 15 litrų.

Nurodytas pakeitimas grindžiamas tuo, kad siekiama suteikti galimybę naudoti didesnės talpos butelius, taip atsižvelgiant į rinkos poreikius.

Pakeitimas atliekamas produkto specifikacijos 8 straipsnyje, o bendrajam dokumentui netaikomas.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Produkto pavadinimas

„Lessini Durello“

„Durello Lessini“

2. Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

5. Rūšinis putojantis vynas

4. Vyno (-ų) aprašymas

Putojantis vynas „Lessini Durello“ ar „Durello Lessini“, Charmat metodas

Šios kategorijos produktams būdinga plona, ilgai išliekanti puta, jie yra šviesios šiaudų geltonumo spalvos su žalsvais atspalviais ir pasižymi subtiliu, lengvai vaisiniu aromatu; skonis yra gaivus, malonus ir harmoningas, liekamojo cukraus kiekis gali svyruoti nuo natūraliajam briutui iki pusiau sausam vynui nustatyto kiekio.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija – 11 tūrio proc., o mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 6,5 g/l vyno rūgšties ekvivalento Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Lessini Durello“ ar „Durello Lessini“ spumante, klasikinis metodas

Šios kategorijos produktams būdinga plona, ilgai išliekanti puta ir įvairaus ryškumo šiaudų geltonumo spalva. Uodžiant jaučiamas subtilus mielių pokvapis. Skonis yra maloniai sodrus ir harmoningas, liekamojo cukraus kiekis gali svyruoti nuo natūraliajam briutui iki pusiau sausam vynui nustatyto kiekio. Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija – 11,5 tūrio proc., o mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 15 g/l.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5,5 g/l vyno rūgšties ekvivalento Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Lessini Durello“ ar „Durello Lessini“ spumante riserva, klasikinis metodas

Šios kategorijos produktams būdinga plona, stangri puta, o jų spalva gali būti nuo įvairaus ryškumo šiaudų geltonumo iki aukso geltonumo spalvos su kartais išryškėjančiais vario atspalviais. Aromatą sudaro kompleksiški, brandūs pokvapiai. Skonis harmoningas, liekamojo cukraus kiekis gali svyruoti nuo natūraliajam briutui iki pusiau sausam vynui nustatyto kiekio. Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 15 g/l.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 11,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5. Vyno gamybos metodai

a. Pagrindiniai vynininkystės metodai

NĖRA

b. Didžiausia išeiga

’Durella’

112 hektolitrų iš hektaro.

6. Nustatyta geografinė vietovė

Vynų, kuriems taikoma registruota kilmės vietos nuoroda „Lessini Durello“ ar „Durello Lessini“, gamybos vietovė yra:

a) Veronos provincija: visa šių komunų teritorija: Vestenanova, San Giovanni Ilarione. Dalis šių komunų teritorijos: Montecchia di Crosara, Roncà, Cazzano di Tramigna, Trenjagas, Badia Calavena.

b) Vičencos provincija: visa šių komunų teritorija: Arzignano, Castelgomberto, Chiampo, Brogliano, Gambugliano, Trissino. Dalis šių komunų teritorijos: Cornedo, Costabissara, Gambellara, Isola Vicentina, Malo, Marano Vicentino, Monte di Malo, Montebello Vicentino, Montecchio Maggiore, Montorso Vicentino, Nogarole Vicentino, San Vito di Leguzzano, Schio, Zermeghedo.

Vietovės riba eina taip: prasideda rytuose ties Vičencos provincijos riba Kalderinos vietovėje, 36 m aukštyje, tęsiasi keliu, vedančiu į Ronką, ir eina per Binelo ir Momelo vietoves. Riba kerta Ronkos gyvenvietę ir tęsiasi keliu, susijungiančiu su provincijos keliu Montefortė–Montekija, iki pat Montekija di Krozaros komunos ribos. Riba toliau eina palei šios komunos ribą, pasiekia 64 m aukštyje esantį tašką ir tęsiasi keliu, vėl vedančiu iki provincijos kelio į pietus nuo Montekija di Krozaros vyno kooperatyvo. Ji tęsiasi trumpą atkarpą į šiaurę palei Alponės slėnio provincijos kelią iki tilto, einančio per to paties pavadinimo kalnų upę, tada tęsiasi palei savivaldybės kelią, kertantį Molino, Kastelo ir San Pjetro vietoves į pietus nuo Montekija di Korsaros gyvenvietės. Riba tęsiasi iki Rio Albo kalnų upės (85 m aukštyje), kurios vaga sutampa su geografinės vietovės riba, kyla iki 406 m aukštyje esančio taško į pietus nuo Kornjano ir Toločio, ten pasiekia Kacano di Traminjos komunos ribą. Tada ji eina palei komunos kelią iki Marsiljo ir tęsiasi geodezine aukštuma iki Val di Bra ir Magranjos iki 149 m aukštyje esančio taško Kalijario vietovėje. Nuo Kalijario vietovės riba tęsiasi šiaurės kryptimi palei kelią, vedantį į Kampijaną, iki Panicolo vietovės (209 m aukštyje), ten pasiekia Traminjos kalnų upę. Riba tęsiasi palei Traminjos upę į šiaurę iki Trenjago komunos ribos ir tada trumpą atkarpą eina šia riba vakarų kryptimi ir pasiekia Roverės vietovę (357 m, tada – 284 m aukštyje). Riba eina keliu, vedančiu į Trenjagą, kerta 295 m aukštyje esantį tašką, pasiekia Trenjago gyvenvietę ir kerta ją pagrindiniu keliu iki 330 m aukštyje esančio taško. Nuo šio taško riba susijungia su savivaldybės keliu, vedančiu į Marčemigą, kerta šią gyvenvietę ir pasiekia Morinio kaimą (481 m aukštyje). Tada riba eina provincijos keliu (tęsiasi palei provincijos kelią) į San Mauro di Salinę (523 m aukštyje). Riba toliau eina provincijos keliu į San Mauro di Salinę šiaurės kryptimi iki Betolos gyvenvietės, esančios ties riba su Badija Kalavenos komuna. Nuo Betolos gyvenvietės riba tęsiasi savivaldybės keliu, besileidžiančiu į slėnį, kerta Kanovio, Valės, Antonelio, Rivos ir Fornario vietoves ir pasiekia Badija Kalavenos teritoriją. Nuo 451 m aukštyje esančio taško riba eina savivaldybės keliu į rytus iki Kočio vietovės (734 m aukštyje), ten pasiekia ribą su Vestenanova (643 m aukštyje). Vis dar savivaldybės keliu riba eina per Kastelvero gyvenvietę ir tęsiasi iki Vestenavekijos, tada eina iki Vestenanovos centro. Riba tęsiasi savivaldybės keliu iki Siverio ir pasiekia Alberomato vietovę. Nuo ten eina per Bakio gyvenvietę ir pasiekia Vičencos provincijos ribą. Toliau palei provincijos ribą šiaurės kryptimi kyla iki 474 m virš jūros lygio, tęsiasi palei šiaurinę Kjampo komunos ribą rytų kryptimi, tada pasisuka pietų kryptimi ir eina iki komunos ribos ir provincijos kelio, jungiančio Kjampą su Nogarole Vičentinu (468 m aukštis virš jūros lygio), sankirtos. Riba tęsiasi palei šį kelią per Nogarolės gyvenvietę ir toliau eina Selva di Trisino keliu iki Kapitelo, ten iš karto pasiekusi 543 m aukštyje esantį tašką pasisuka į kairę ir eina keliu, vedančiu iki akveduko. Riba tęsiasi palei šį kelią per Pricį, tada 530 m aukštyje susijungia su keliu, vedančiu į Kornedą, juo eina per Pelicarį ir Duelą iki sankryžos su savivaldybės keliu, vedančiu iki Kaljario, Stelos ir Ambrozio, eina per Gridžo gyvenvietę ir vėl susijungia su provincijos keliu link Kornedo. Kornede riba susijungia su 246 valstybine magistrale, ja eina beveik iki Nori tilto, tada pasisuka rytų pusėn į savivaldybės kelią, einantį per Kolombarą, Bastiančį, Mucoloną ir Milanį (547 m aukštis). Nuo ten riba eina žvyrkeliu šiaurės rytų kryptimi iki Krestanio (532 m aukštyje). Tada ji eina savivaldybės keliu, vedančiu į Mjegį, Milanį (626 m aukštis), Kazare di Soprą, Kazare di Sotą ir Godegę iki sankirtos su savivaldybės keliu Monte di Malo–Monte Magrė, juo tęsiasi iki Monte Magrės. Nuo ten riba eina keliu į Magrę iki 294 m aukščio, tęsiasi šiaurės vakarų kryptimi iki 218 m aukščio, eina Valfredos keliu iki pat Ragos (414 m aukštyje), tada tęsiasi iki Skijo ir Torebelvičino komunas skiriančios ribos, palei ją kyla iki 216 m aukščio. Nuo ten riba eina Leogros šaltiniu iki tilto, esančio 46 valstybinėje magistralėje, ir tęsiasi upės keliu iki 188 m aukščio. Riba eina 46 valstybine magistrale Skijo–Vičenca iki Fonte di Kastelnovo. Ji kerta šią vietovę ir tada eina Kostabisaros keliu per Kaza de Tomazio ir Pilastro vietoves.

Tada vietovės riba eina savivaldybės keliu nuo Kostabisaros iki Kreaco per San Valentino vietovę, kol pasiekia pietinę Kostabisaros komunos ribą. Toliau eina vakarų kryptimi iki Kostabisaros komunos pietinės ribos, kol pasiekia sankirtą su keliu iš Gambuljano, vedančiu į Sovicą, šone palikdama Valdjecos kelią. Riba tęsiasi keliu link Kastelgomberto, kol kairėje pusėje pasiekia kelią į Buzo, Piloto ir Valoronos gyvenvietes. Nuo ženklo „stop“ ji eina Sinistros keliu ir, aplenkusi sankryžą, iš kurios galima nusukti į Monte Skjavio gyvenvietę, vėl su juo susijungia. Kelių, vedančių į Valoronos, Rubo ir Spinačio gyvenvietes, sankryžoje riba aplenkia kelius į tas gyvenvietes ir toliau eina tiesiai, kol galiausiai pasiekia Valoronos kelią. Ji tęsiasi į dešinę ir seka kalvos pakraščiu iki Valdimolino. Riba tęsiasi keliu, vedančiu į Sant Urbaną iš Montekjo Madžorės (Kalavaros keliu). Tada ji eina Bastiano keliu iki sankirtos su keliu iš Kastelgomberto. Riba tęsiasi Bernufio keliu, pasuka į dešinę ir eina iki Sant Urbano gyvenvietės. Sankryžoje riba pasisuka į kairę ir eina Sovico Alto keliu iki Kaza Katanos, ten pasisuka į dešinę Kausos keliu, kurio pabaigoje vėl suka keliu dešinėn (Karbonaros gyvenvietėje), kol pasiekia Bastija Basos vietovę, ten tęsiasi iki Kampestrinio vietovės, o tada iki Vila Kordelinos. Paskui riba pasisuka dešinėn ir eina iki sankirtos su 246 valstybine magistrale, tada pasisuka kairėn į Montorso kelią. Šioje vietovėje yra Romeo ir Džiuljetos pilių kompleksas.

Tada riba eina Montekjo Madžore ir Montorso keliu iki tilto per Kjampo upę. Ji kerta upės vagą ir tęsiasi pietų kryptimi iki Dzermegedo kelio per Via Mieli kelią. Nuo Via Mieli kelio sankirtos riba tęsiasi į kairę, Belokerijos kaimo link. Nustatyta vietove laikoma teritorija, kurios riba eina kalno kontūru iki sankryžos su Perozos gatve. Nuo ten vietovės riba tęsiasi link Montebelo gyvenvietės Kasteleto gatve iki sankirtos su Myra keliu. Nuo ten riba eina Kontrada Selva keliu iki Kaza Kavacos sankirtos ir Dzermegedo kelio.

Ji toliau eina Aguglijanos keliu ir tęsiasi La Gvardos kryptimi. Apie 300 m nuo šios gyvenvietės riba suka į dešinę keliu, jungiančiu ją su Gambelaros riba, ir tęsiasi šiaurės kryptimi iki 143 m aukščio taško.

Tada riba eina šalutiniu keliu, vedančiu į Gambelarą, kerta Gambelarą eidama vakarų kryptimi keliu iš Gambelaros į Kalderiną ir vėl susijungia su demarkacine pradinės vietovės Veronos provincijoje riba.

7. Pagrindinė(s) vyninių vynuogių veislė(s)

’Durella B’

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

„Lessini Durello“/„Durello Lessini“

Taikant tradicinį auginimo būdą „Pergola Veronese“ veislės ’Durella’ (senovinės vietinės vynuogių veislės) vynuogės sunoksta geriausiai. Šis auginimo būdas, šlaitinis reljefas ir vulkaninės kilmės dirvožemis suteikia šiam putojančiam vynui būdingą rūgštumą. Vynui „Durello“ būdingas mineralų ir titnago poskonis, kartu švelniai ar kiek aiškiau jaučiamas žaliojo obuolio poskonis. Aromatai yra kompleksiški, primenantys mineralinę kilmę, tačiau kartu jaučiami jūros jodo ir sieros kvapais.

9. Kitos svarbios sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

NĖRA

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/13964

(1) OL L 9, 2019 1 11, p. 2.