[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 27.2.2008 KOM(2008) 110 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR EUROPOS AUDITO RŪMAMS Komisijos Veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos ataskaita {SEK(2008) 259} KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR EUROPOS AUDITO RŪMAMS Komisijos Veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos ataskaita Santrauka Pradėjusi darbą dabartinės sudėties Komisija iškėlė strateginį tikslą – gauti teigiamą Europos Audito Rūmų patikinimo pareiškimą. Siekdama šio tikslo, 2006 m. sausio mėn. ji priėmė Veiksmų planą dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos[1], kuriame atsižvelgta į Audito Rūmų rekomendacijas[2], Europos Parlamento sprendimą dėl 2003 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo[3] bei 2005 m. lapkričio 8 d. ECOFIN išvadas. Veiksmų planu siekta ištaisyti tuometinių Komisijos kontrolės struktūrų spragas ir nustatyta 16 sričių, kuriose iki 2007 m. pabaigos reikėjo įgyvendinti priemones. 2007 m. kovo mėn. tarpinėje pažangos ataskaitoje[4] Komisija apibūdino pažangą ir paskelbė keletą papildomų priemonių. Per dvejus metus nuo minėtųjų 16 priemonių įgyvendinimo pradžios 7 priemonės buvo įgyvendintos, 6 priemonės – beveik įgyvendintos, o 3 priemonės negalėjo būti įgyvendintos arba yra įgyvendinamos kitais būdais. 1 paveiksle apžvelgta kiekvienos priemonių grupės padėtis ir pateiktas pirmas poveikio vertinimas. Veiksmų plane numatytas priemonių įgyvendinimo terminas – 2007 m. pabaiga. Priemonių įgyvendinimo pažanga išsamiau apibūdinta šios ataskaitos priede. Pirmas priemonių poveikio vertinimas jau pateiktas, tačiau užtruks, kol pasijus priemonių poveikis pagrindinėms kontrolės sistemoms ir sumažės klaidų bei pagerės patikinimas. 1 pav. Veiksmų plano įgyvendinimas ir poveikis Priemonių grupė | Padėtis 2007 m. kovo mėn. | Padėtis 2008 m. vasario mėn. | Poveikis 2008 m. vasario mėn. | Supaprastinimas ir bendrieji kontrolės principai (1–4 priemonės) | ■■□□□ | ■■■■■ | ■□□□□ | Vadovybės deklaracijos ir audito patikinimas (5–8 priemonės) | ■■□□□ | ■■■■□ | ■□□□□ | Bendras audito metodas: keitimasis rezultatais ir pirmenybės teikimas ekonominei naudai (9–11 priemonės) | ■■□□□ | ■■■■□ | ■□□□□ | Sektoriui būdingi trūkumai (12–16 priemonės). | ■■■□□ | ■■■■□ | ■□□□□ | Iš 1 paveikslo matyti, kad Komisija laikėsi ambicingo Veiksmų plano grafiko, kurio pabaiga – 2007 m. gruodžio 31 d. Tikrasis poveikis klaidų skaičiui taps pastebimas tik vėliau. Veiksmų planas buvo parengtas kaip pagrindas teigiamam patikinimo pareiškimui (DAS) gauti. Įgyvendinus priemones Bendrijos programų vidaus kontrolės sistema tapo aiškesnė ir tvirtesnė. Iki šiol neįgyvendintos priemonės bus įgyvendintos 2008 m. Pagrindinės neįgyvendintos priemonės: - 7 priemonė: švietimo ir kultūros sritims skirtų sutartų procedūrų kūrimas dėl Švietimo ir kultūros generalinio direktorato audito metodikos atnaujinimo nukeltas iki 2008 m. Šis darbas bus užbaigtas iki 2008 m. gruodžio mėn.; - 10 priemonė: duomenys apie žemės ūkio ir struktūrinių fondų kontrolės sąnaudas surinkti, šiuo metu atliekama analizė. Apie rezultatus bus pranešta komunikatu 2008 m. spalio mėn. (žr. toliau); - 11N priemonė: 2008 m. vasario mėn. atlikus apskaitos sistemos ABAC pakeitimus, nuo 2008 m. bus galima aiškiai atsekti daugiametį sumų išieškojimą; ir - 16 priemonė: 2008 m. vasarą bus pateiktas Komisijos tarnyboms skirtas atrankos vadovas bei struktūriniams fondams skirtas specialus atrankos vadovas. Per metus bus atnaujintas struktūrinių fondų audito vadovas, kuriame bus atsižvelgta į naujus reglamentus. Tačiau nepaisant jau įgyvendintų priemonių, kai kuriose srityse Audito Rūmai vis dar randa per daug klaidų. 2006 m. DAS Audito Rūmai skyrė neigiamą įvertinimą valstybių narių įgyvendintoms struktūrinėms priemonėms ir įgyvendinančių organizacijų valdomai išorės pagalbai. Audito Rūmai savo bendroje audito nuomonėje nurodė, kad nustatant kontrolės strategijas ir vertinant jų rezultatus būtina puikiai suvokti kontrolės riziką, sąnaudas ir naudą. 2008 m. spalio mėn. Komisija parengs komunikatą dėl kontrolės sistemų sąnaudų ir naudos bei likutinės rizikos analizės, kurią į savo 2007 m. metines veiklos ataskaitas privalo įtraukti tie generaliniai direktoratai, kurių politikos sritims Audito Rūmai skyrė neigiamą įvertinimą. Veiksmų planas buvo parengtas siekiant ištaisyti vidaus kontrolės sistemos trūkumus ir gauti teigiamą patikinimo pareiškimą. Kadangi įvairios priemonės jau pradeda veikti, poveikis kontrolės veiksmingumui taps vis labiau pastebimas. Šioje ataskaitoje pateikta priemonių, kurių buvo imtasi po ankstesnės pažangos ataskaitos, pateiktos 2007 m. kovo mėn., apžvalga. VEIKSMų PLANO įGYVENDINIMAS IR POVEIKIS Tolesniuose skirsniuose apibūdinta kiekvienos priemonės įgyvendinimo pažanga, o išsamesnis aprašymas pateiktas priede. Supaprastinimas ir bendrieji kontrolės principai (1–4 priemonės) 1 priemonė. Siūlomų 2007–2013 m. teisės aktų supaprastinimas Priemonė įgyvendinta: savo bendroje audito nuomonėje Audito Rūmai nurodė, kad siekiant sumažinti klaidų riziką, būtinos paprastos, aiškios ir lengvai taikomos taisyklės. Priėmus veiksmų planą, be jau suderėtų nuostatų liko nedaug galimybių dar daugiau supaprastinti 2007–2013 m. teisės aktus. Todėl supaprastinimo – pareigos, kuria Komisija dalijasi su teisės aktų leidybos institucija – mastas nebuvo toks didelis, kaip tikėtasi, tačiau tam tikruose sektoriuose, tarp jų kaimo plėtros bei struktūrinių veiksmų, buvo įgyvendinti keli elementai, kuriais siekta sumažinti klaidų skaičių. Pavyzdžiui, naujojo laikotarpio teisės aktuose geriau išaiškintos pasidalijamojo valdymo vidaus kontrolės sistemos ir laikomasi bendro audito principo[5]. Svarbi priežastis, dėl kurios atsiranda klaidų – sudėtingos taisyklės. 2007 m. kovo mėn. pateikusi ataskaitą, Komisija taisykles išaiškino naujų struktūrinių fondų teisės aktų gairėse[6]. Prireikus Komisija toliau teiks paramą ir tolesnius nurodymus. Komisija taip pat užtikrins, kad į būsimus teisės aktų pasiūlymus būtų įtraukiamos aiškios ir paprastos taisyklės. Poveikis: biudžeto procentinė dalis, panaudota vienkartinėms sumoms. ■□□□□ Galimi pokyčiai : atsižvelgiant į esamus teisės aktus, tikėtini nežymūs pokyčiai. Daugiau supaprastinimo pasiūlymų bus pateikta per kitą teisės aktų rengimo ciklą. 2 priemonė. Įtraukti bendruosius vidaus kontrolės principus į pasiūlymą dėl peržiūrėto Finansinio reglamento Priemonė atšaukta, tačiau rezultatų pasiekta kitu būdu: kaip nurodyta 2007 m. kovo mėn. pažangos ataskaitoje, ši priemonė buvo atšaukta, kadangi teisės aktų leidėjas į Finansinį reglamentą neįtraukė specialaus vidaus kontrolės principo. Šios priemonės tikslo buvo pasiekta vadovaujantis 28a straipsniu, kuriame numatyta, kad „biudžetas vykdomas taikant veiksmingą ir efektyvią vidaus kontrolę“. 3 priemonė. Nustatyti ir geriau derinti kontrolės strategijos ir įrodymų, kuriais paremtas pagrįstas patikinimas, pateikimą Priemonė įgyvendinta: metinės veiklos ataskaitos – tai pagrindas, kuriuo remdamasi Kolegija per savo tarnybas prisiima atsakomybę už valdymą. Todėl siekiant, kad vartotojai geriau suprastų, kuo pagrįstas patikinimas, būtina aiškiai pristatyti vidaus kontrolės sistemą. 2007 m. buvo parengti kiekvienam valdymo būdui skirti vidaus kontrolės modeliai, kuriuose nuosekliai ir glaustai aprašoma vidaus kontrolės sistema bei pristatomas loginis generalinio direktoriaus patikinimo pareiškimo pagrindas. Šie modeliai parengti pagal bendrą formą, kartu paliekant tam tikrą galimybę juos pritaikyti generalinių direktoratų poreikiams. Modeliai bus taikomi 2007 m. metinėse veiklos ataskaitose; nuoseklus jų taikymas bus užtikrinamas vykdant stebėseną ir tarpusavio peržiūrą. Generaliniai direktoratai turės pateikti aiškų sistemos trūkumų ir priemonių, kuriomis tie trūkumai šalinami, paaiškinimą. Poveikis: įgyvendinant 3 priemonę, 2006 m. jau pateiktos geresnės metinės veiklos ataskaitos (MVA) – tai liudija ir geresnis MVA kokybės vertinimas, kurį savo metinėje ataskaitoje pateikė EAR; geriau suprantamos įvairios kontrolės sistemos. ■■ □□□ . Galimi pokyčiai : tikimasi, kad 2007 m. MVA labai pagerės dėl sugriežtintų nuolatinių nurodymų, griežtesnės tarpusavio peržiūros bei, pasidalijamojo valdymo atveju, dėl valstybių narių pateiktų metinių santraukų panaudojimo. 3N priemonė. Stiprinti pagrįsto patikinimo ir mokėjimų sąsają Priemonė įgyvendinta: 2006 m. apibendrinančiojoje ataskaitoje aiškiai išdėstytos išlygos dėl bendro patikinimo, įskaitant konkretaus sektoriaus ir (arba) susijusios valstybės narės nustatymą. Ataskaitoje nustatyti atitinkami finansiniai koregavimai arba mokėjimų sustabdymai. Ši politika griežtinama. Poveikis: struktūrinių fondų srityje pagal Komisijos pasidalijamojo valdymo priežiūros stiprinimo veiksmų planą[7] jau sukurta tiesioginė nustatytų faktų, išlygų ir regionams arba valstybėms narėms skirtų veiksmų planų sąsaja, taip užtikrinant, kad sprendimai dėl mokėjimų sustabdymo ir finansinio koregavimo 2008 m. bus priimami laiku. ■□□□□ . Galimi pokyčiai : įgyvendinant struktūrinių fondų veiksmų planą bus užtikrinama, kad nesant pagrįsto patikinimo bus tobulinamos sistemos arba stabdomi mokėjimai ir atliekamas finansinis koregavimas. 4 priemonė. Inicijuoti institucijų dialogą toleruotinos pagrindinių operacijų rizikos tema Priemonė atšaukta, tačiau jos tikslo bus toliau siekiama įgyvendinant 10 priemonę: nulinio rizikos lygio neįmanoma pasiekti už prieinamą kainą. Audito Rūmai nurodė, kad Komisija privalo imtis priemonių, kad veiksmingai sumažintų klaidų riziką. Jie akcentavo poreikį apibrėžti toleruotiną rizikos lygį ir pritaikyti kontrolės sistemas tam lygiui pasiekti. Nors teisės aktų leidybos institucija neįtraukė šio reikalavimo į peržiūrėtą Finansinį reglamentą, Komisija toliau sieks minėtos priemonės tikslų įgyvendindama 10 ir 11 priemones (žr. toliau). Vadovybės deklaracijos ir audito patikinimas (5–8 priemonės) 5 priemonė. Skatinti nacionalines veiklos lygio vadovybės deklaracijas ir apibendrinančiąsias ataskaitas Priemonė įgyvendinta: pagal 2007–2013 m. teisės aktus dėl pasidalijamojo valdymo reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų metinę audito nuomonę ir išsamią informaciją apie kontrolės rezultatus. Be to, pagal peržiūrėtą Finansinį reglamentą reikalaujama pateikti metinę atliktų auditų ir pateiktų pareiškimų santrauką (pirmą kartą (už 2007 m.) ji turi būti pateikta iki 2008 m. vasario 15 d.). Žemės ūkio srities atveju mokėjimo agentūrų vadovai privalo pateikti metinį patikinimo pareiškimą. Prievolė parengti metinę santrauką buvo išaiškinta Reglamento (EB) Nr. 885/2006 7 straipsnio 5 dalyje, o 2007 m. gruodžio mėn. valstybės narėms buvo pateiktos išsamesnės gairės. Kalbant apie struktūrinius fondus, 2007 m. spalio mėn. Fondų koordinavimo komitetui buvo pateiktos išsamios gairės, kurių galutinė versija paskelbta 2007 m. gruodžio mėn. Komisija itin pabrėžė santraukų svarbą; iki vasario 27 d. ji gavo santraukas apie struktūrinius fondus iš 25 valstybių narių. Nors patikinimo, kurį galima atlikti remiantis minėtais dokumentais, pobūdis gali būti įvertintas tik peržiūrėjus tų dokumentų turinį ir kokybę, Komisija laiko laimėjimu tai, kad jie gali padėti siekti tolesnės pažangos. Vystantis procesui ir pradedant įgyvendinti 2007–2013 m. programas, iš santraukų bus galima gauti papildomos informacijos, reikalingos patikinimui. Komisija išsiųs priminimus toms šalims, kurios dar nepateikė santraukų (Austrijai ir Vokietijai), ir skirs mėnesį reikalavimui įvykdyti. Keturios valstybės narės (Airija, Graikija, Liuksemburgas ir Čekija) nepateikė informacijos apie 2000–2006 m. programas. Remiantis galiojančiomis finansinėmis taisyklėmis, santraukos pateikimas yra teisinė prievolė. Jeigu valstybės narės, kurios nepateikė santraukų, neištaisys padėties, arba jeigu santraukų turinys neatitiks Finansiniame reglamente išdėstytų reikalavimų, Komisija ketina pradėti pažeidimo procedūrą. Kalbant apie žemės ūkį, beveik visų mokėjimo agentūrų vadovai (75 iš 83) iki 2008 m. vasario 1 d. pateikė metines ataskaitas bei patikinimo pareiškimus, taip pat sertifikavimo ataskaitą (likusios turi būti pateiktos iki vasario mėn. pabaigos). Visos valstybės narės, kuriose akredituota daugiau nei viena mokėjimo agentūra, privalo pateikti metinę santrauką iki 2008 m. vasario 15 d. Visos valstybės laikėsi termino, išskyrus vieną, kuri, tikimasi, santrauką pateiks kovo mėn. pradžioje. Komisija džiaugėsi savanoriška Olandijos vyriausybės deklaracija, papildoma ataskaita ir Olandijos audito rūmų nuomone. Ji taip pat džiaugėsi Danijos aukščiausiosios audito institucijos (AAI) pateiktu ES išlaidų patvirtinimu bei JK paskelbtais ketinimais imtis veiksmų šioje srityje. Komisija rems panašias nacionalines iniciatyvas. Poveikis : padidintas patikinimas pasidalijamojo valdymo srityje ■■□□□ Galimi pokyčiai : galima tikėtis, kad palaipsniui bus tobulinamos kontrolės sistemos, kadangi procesas vyksta ir valstybės narės labiau atskaitingos už ES lėšas (priklausomai nuo valstybių narių įsipareigojimų laikymosi masto). 6 priemonė. Išnagrinėti vadovybės deklaracijų naudą, kuri nesusijusi su pasidalijamuoju ir netiesioginiu centralizuotu valdymu Priemonė atšaukta, tačiau bus toliau įgyvendinama kitu būdu: vadovybės deklaracijų perkėlimas į išorės politikos sritį nebuvo laikomas veiksmingu nei sąnaudų, nei papildomo patikinimo požiūriu, nes kyla rizika, kad padvigubės naudos gavėjų esami sutartiniai įsipareigojimai dėl finansinio valdymo. Vidaus politikos atveju buvo manoma, kad patikinimą veiksmingiau didinti išduodant audito pažymėjimus (žr. 7 priemonę toliau). Poveikis: žr. 7 priemonę toliau. 7 priemonė. Skatinti gerąją patirtį didinant audito naudos ir sąnaudų santykį projektų lygmeniu Priemonė iš dalies įgyvendinta: Komisijos vidaus kontrolės sistema daugeliu atveju pagrįsta kitų auditorių – valstybių narių valdžios institucijų auditorių pasidalijamojo valdymo atveju ir samdomų auditorių centralizuoto tiesioginio valdymo atveju – darbu. Kad skirtinguose audito lygiuose būtų pasiekta veiksmingų rezultatų, būtinos aiškios darbo procedūros ir įgaliojimai. Komisija iš naujo patikrino savo audito nuomonių ir auditorių darbo kokybės bei nepriklausomumo atžvilgiu taikomas procedūras. Išorės pagalbos ir mokslinių tyrimų septintosios bendrosios programos atveju Komisijos metodas pagrįstas tarptautiniu sutartų procedūrų standartu. Minėtose procedūrose ir papildomose gairėse aiškiai apibrėžiama užduoties taikymo sritis, ataskaitų forma ir turinys, akreditacijos reikalavimai ir auditoriaus pareigos. 2008 m. šis metodas bus pradėtas taikyti švietimo ir kultūros srityse. Struktūrinių fondų atžvilgiu 2007–2013 m. teisės aktuose nustatyti skirtingų valstybių narių institucijų vaidmenys (įskaitant išlaidų paraiškų sertifikavimą, kurį atlieka sertifikavimo institucija, ir audito institucijos pateikiamas metines audito nuomones). Siekiant atsižvelgti į naujus norminius reikalavimus, buvo peržiūrėtas struktūrinių fondų audito vadovas. Į jį bus įtrauktos atrankos vadovas pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1828/2006 16 straipsnį, 2007 m. lapkričio mėn. aptartas su valstybėmis narėmis, kuris bus užbaigtos iki 2008 m. vidurio. Žemės ūkio atveju metinis sertifikavimas nuo 2007 finansinių metų apima tinkamą mokėjimo agentūrų vidaus kontrolės procedūrų veikimą, sertifikavimo institucijos taip pat privalo tikrinti ir tvirtinti kontrolės statistiką bei patikras atlikus mokėjimus. Poveikis: labiau standartizuotas ir kokybiškas auditas, geresnė būdingo klaidų skaičiaus atskaitomybė □□□□□ Galimi pokyčiai : nuolatinis klaidų mažinimas 8 ir 8N priemonės. Palengvinti papildomą aukščiausiųjų audito institucijų (AAI) patikinimą 8 priemonė įgyvendinta : nepriklausomos aukščiausiosios audito institucijos, nors ir nėra vidaus kontrolės sistemos dalis, būdamos nacionalinių viešųjų išlaidų išorės auditoriais, atlieka pagrindinį vaidmenį vykdant viešųjų, taip pat ir ES, lėšų auditą. Komisija visoms AAI pateikė duomenis apie 2005 m. ir 2006 m. atliktus mokėjimus, ji ir toliau teiks šią informaciją. 8N priemonė beveik įgyvendinta: Komisija kartu su Slovėnijos AAI atliko tyrimą, po kurio galėjo patobulinti savo standartines ataskaitas. Tai padės AAI jas paprasčiau taikyti atliekant nacionalinius auditus. Poveikis: daugiau AAI naudoja Komisijos duomenis ir praneša apie ES lėšų panaudojimą ■□□□□ Galimi pokyčiai : AAI yra nepriklausomos, tačiau gerėjant Komisijos ataskaitų kokybei galima tikėtis vis aktyvesnio jų dalyvavimo. Bendras audito metodas: keitimasis rezultatais ir pirmenybės teikimas ekonominei naudai (9–11 priemonės) 9 ir 9a1N priemonės. Parengti veiksmingas priemones keistis audito ir kontrolės rezultatais bei skatinti bendrą audito metodą Priemonė beveik įgyvendinta: Audito Rūmai pasiūlė, kad audito rezultatai būtų įvedami į bendrą duomenų bazę[8]. Komisija integravo audito duomenis į finansinę ir apskaitos sistemą, kad palengvintų generalinių direktoratų audito koordinavimą ir rezultatų dalijimąsi – šiuo metu užregistruota daugiau kaip 2 700 auditų. Generaliniai direktoratai pasidalijamojo valdymo būdu koordinuoja auditus su valstybėmis narėmis, audito pažanga stebima pasitelkiant IT sistemas, reguliarias ataskaitas ir organizuojant metinius koordinavimo posėdžius. 2007–2013 m. struktūrinių fondų teisės aktuose reikalaujama, kad būtų koordinuojama skirtingų kontrolės grandinės dalyvių vykdoma kontrolė, o audito institucija per 9 mėn. nuo programos priėmimo privalo pateikti Komisijai tvirtinti audito strategiją, kurią abi šalys kiekvienais metais atnaujina ir peržiūri. Komisija ir nacionalinės audito tarnybos keičiasi sistemų audito ataskaitomis. 2007 m. beveik visų valstybių narių struktūrinių fondų audito institucijoms buvo organizuoti mokomieji praktiniai seminarai naujųjų reglamentų nuostatų dėl audito ir kontrolės tema, siekiant bendro naujų teisės aktų reikalavimų supratimo. Poveikis: geriau koordinuojama audito veikla ir audito metodika. ■□□□□ Galimi pokyčiai : pagerintas audito nuoseklumas ir kokybė. Padidintas pasitikėjimas nacionalinių audito institucijų darbu. 10 ir 10N priemonės. Atlikti pirminį kontrolės sąnaudų nustatymą ir analizę bei ištirti kontrolės sąnaudų ir naudos santykį Priemonė įgyvendinama: Komisija baigia vertinti žemės ūkio, ERPF ir tiesioginio centralizuoto valdymo kontrolės sąnaudas. Remdamasi rezultatais, 2008 m. spalio mėn. Komisija parengs komunikatą, kuriame bus nagrinėjamos kontrolės sistemų sąnaudos ir nauda bei likutinės rizikos analizė, kurią į savo 2007 m. metines veiklos ataskaitas privalo įtraukti tie generaliniai direktoratai, kurių politikos sritims Audito Rūmai skyrė neigiamą įvertinimą. Remiantis šiuo komunikatu bus toliau diskutuojama apie likutinę klaidų riziką. Pagal 10N priemonę numatyta programos kūrimo poveikio rizikai analizė vyko lėčiau nei tikėtasi, daugiausia dėl atitinkamų centralizuotų duomenų trūkumo. Poveikis: likutinės rizikos lygių svarbiausiose politikos srityse suvokimas ■□□□□ . Galimi pokyčiai : priklauso nuo to, kaip bus įgyvendinamas 2008 m. spalio mėn. komunikatas. 11 priemonė. Išieškotos sumos ir kontrolės nauda Priemonė baigiama įgyvendinti: daugelį kontrolės teikiamos naudos aspektų sunku išmatuoti ir įvertinti skaičiais (atgrasantis ir prevencinis poveikis, sistemų audito poveikis tobulinant valstybės narės arba naudos gavėjų valdymo ir kontrolės sistemas). Todėl šiuo metu analizuojama tik aiškiai skaičiais įvertinama nauda (išieškotos sumos ir mokėjimų sumažinimas). Poveikis: kontrolės naudos įvertinimas skaitine išraiška pagal išieškotas klaidingai nurodytas sumas □□□□□ Galimi pokyčiai : įgyvendinant 11N priemonę, nuo 2008 m. bus renkama išsami informacija. 11N priemonė. Klaidingai nurodytų sumų išieškojimas Priemonė įgyvendinama: 2005 m. ir 2006 m. ataskaitose buvo pranešta apie išieškotas sumas. Tačiau dar reikia nustatyti tiesioginę kontrolės rezultatų ir išieškotų sumų sąsają. Siekiant nustatyti ir stebėti kontrolės finansinius rezultatus, nuo 2008 m. vasario 28 d. centrinė finansų ir apskaitos sistema registruos informaciją apie kontrolės instituciją ir klaidos tipą. Ši informacija, kuri visų 2008 m. inicijuotų išieškoti sumų atveju turės būti įvesta atgaline data, bus pateikta 2008 m. ataskaitose, pristatomose 2009 m. kovo mėn. Taip bus sudaryta galimybė, inter alia , palyginti metus, kuriais atsirado klaida, su tais metais, kai ji buvo aptikta, ir įvertinti daugiamečio išieškojimo sistemų veiksmingumą. Tuo tarpu 2007 m. spalio mėn. Komisija įtraukė priedą į metinę struktūrinių fondų informacijos apie Komisijos koregavimus ataskaitą ir pirmą kartą pateikė duomenis apie nacionaliniu lygiu vykdomus finansinius koregavimus, valstybėms narėms atliekant sumų panaikinimus ir išieškojimus. 2008 m. Komisija imsis veiksmų pagerinti atitiktį atskaitomybės reikalavimams ir tikrins atrinktų valstybių narių pateiktų duomenų tikslumą. Poveikis: įrodymas, kad daugiametės kontrolės sistemos yra veiksminga klaidų taisymo priemonė □□□□□ Galimi pokyčiai : bus surinkti visi duomenys apie struktūrinių fondų koregavimus 2008 m., o Komisijos koregavimai bus užregistruoti tiesiogiai apskaitos sistemoje. Sektoriui būdingi trūkumai (12–16 priemonės) 12 ir 12N priemonės. Pašalinti dalyvaujančių tarnybų nustatytus trūkumus Priemonė įgyvendinta : Komisija užtikrins, kad pagal daugiametę audito strategiją būtų toliau užtikrinama atitinkama rizikos ir reprezentatyviosios atrankos pusiausvyra[9]. Pagal tarptautinius audito standartus parengtos išsamios struktūrinių fondų audito atrankos gairės, siekiant skatinti valstybių narių audito institucijų atliekamo tyrimo nuoseklumą[10]. Komisija pateikė išorės audito bendrųjų susitarimų geriausios patirties gaires, siekdama užtikrinti audito rezultatų nuoseklumą ir kokybę[11]. 6BP audito strategija, pagrįsta išsamia naudos gavėjo imties analize, EAR nuomone, „sudaro tvirtą pagrindą spręsti Audito Rūmų nustatytas problemas“[12]. Pripažindama, kad metodas negali būti tiesiogiai perkeltas į visas sritis, iki 2008 m. liepos mėn. Komisija parengs savo tarnyboms atrankos strategijų vadovą, pagrįstą mokslinių tyrimų audito strategijos patirtimi. Palyginti su 2006 m. atliktais 45 6BP auditais, Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas viršijo 2007 m. kovo mėn. pažangos ataskaitoje[13] nustatytą tikslą atlikti 300 auditų ir 2007 m. atliko 378 auditus. Apie šių auditų rezultatus bus pranešta generalinio direktorato metinėje veiklos ataskaitoje. 2008 m. ši veikla bus tęsiama, o dėl laipsniškai sukauptų audito rezultatų, atitinkamų koregavimų ir išieškotų sumų bus galima aiškiai apžvelgti 6BP likutines klaidas. Poveikis: laipsniškas klaidų mažinimas visų valdymo būdų atvejais. ■□□□□ Galimi pokyčiai : vis geresnis Audito Rūmų vertinimas 13 priemonė. Analizuoti regioninio pasidalijamojo valdymo kontrolę ir esamų ataskaitų vertę Priemonė įgyvendinta : už struktūrinius fondus atsakingi generaliniai direktoratai valstybių narių kontrolės sistemų vertinimą praneša savo metinėse veiklos ataskaitose. Šis vertinimas iš dalies bus pagrįstas valstybių narių informacija, pateikta jų metinėse atliktų auditų santraukose (žr. 5 priemonę pirmiau). Poveikis: geresnė valstybių narių kontrolės sistemų kokybė, kurią patvirtina metinės veiklos ataskaitos ir EAR vertinimas. ■□□□□ Galimi pokyčiai : geresnis Audito Rūmų vertinimas, kuris kiekvienos valstybės narės atveju visgi gali būti skirtingas 14 priemonė. Pateikti išsamesnes su struktūriniais fondais susijusias klaidų rizikos valdymo gaires Priemonė įgyvendinta : 2007 m. už struktūrinius fondus atsakingi generaliniai direktoratai parengė audito strategijos ir atitikties vertinimo (dokumentus audito institucijos turi pateikti atitinkamai per 12 ir 9 mėnesius po programos patvirtinimo), metinių santraukų ir viešųjų pirkimų netikslumų finansinių koregavimų gaires. 2008 m. bus peržiūrėti atrankos, sistemų vertinimo nurodymai bei patikslinti pirminio lygmens valdymo patikrinimo ir sertifikavimo nurodymai, siekiant atsižvelgti į naujųjų reglamentų nuostatas. 2008 m. numatoma surengti seminarą valdančiosioms institucijoms. Poveikis: sėkmingai įgyvendinant gaires sumažintas klaidų skaičius. □□□□□ Galimi pokyčiai : 2008 m. išleisti gerokai patobulintas gaires visais pagrindiniais klausimais. 15 priemonė. Skatinti struktūrinių fondų „pasitikėjimo sutarčių“ iniciatyvą Priemonė nebus įgyvendinta visose valstybėse narėse, jos tikslų bus pasiekta 2007–2013 m. laikotarpio teisės aktais: pasitikėjimo sutartys pasirašytos su šešiomis valstybėmis narėmis: Austrija, Jungtine Karalyste (Velsu), Danija, Portugalija, Slovėnija ir Estija. 2008 m. galėtų būti pasirašyta daugiau sutarčių, jeigu iš audito veiklos rezultatų bus matyti, kad tenkinamos sąlygos. Nors Komisija nepasiekė ambicingo tikslo pasirašyti sutartis su visomis valstybėmis narėmis (2000–2006 m.), remiant šią iniciatyvą buvo skatinama audito veiklos koordinavimo pažanga ir sukurta lyginamosios analizės procedūra. Pagrindinės šios iniciatyvos koncepcijos įtrauktos į 2007–2013 m. struktūrinių fondų teisės aktus. Poveikis: geresnis kontrolės išmanymas valstybėse narėse ■□□□□ Galimi pokyčiai : įgyvendinant 2007–2013 m. programas tikimasi, kad bus patobulintos valstybių narių kontrolės sistemos ir daugiau valstybių narių atitiks pasitikėjimo sutarties reikalavimus. 16 priemonė. Nustatyti bendras gaires kiekvienai politikos sričiai Priemonė turi būti įgyvendinta: parengtos išorės auditorių akreditavimo, mokymo ir stebėsenos vidaus gairės. Mokslinių tyrimų grupė parengė šeštosios bendrosios programos audito vadovą, siekdama skatinti audito veiklos nuoseklumą. Struktūrinių fondų audito vadovai peržiūrimi pagal naujuosius teisės aktus. Sukurti bendri mokslinių tyrimų reprezentacinės atrankos metodai. Kitose srityse pažanga vyksta lėčiau, tačiau, plėtojant 2007–2013 m. teisės sistemoje nustatytus principus, atlikta analizė ir parengtas atrankos vadovo projektas, inter alia skirtas struktūriniams veiksmams. Gairės bus užbaigtos ir pateiktos tarnyboms 2008 m. viduryje. Poveikis: audito principų ir metodikos standartizavimas. Pavyzdžiui, taikant bendras atrankos gaires gaunama geresnė informacija apie klaidų skaičių ■□□□□ Galimi pokyčiai : 2008 m. bus pristatytas poveikis mokslinių tyrimų sektoriui, vėliau – ir kitiems sektoriams. IšVADOS Dauguma pagal Veiksmų planą nustatytų trūkumų buvo pašalinti. Iki šiol neįgyvendintos priemonės bus įgyvendintos 2008 m., t. y. netrukus pradės veikti 2006 m. numatyta integruota vidaus kontrolės sistema. Siekdama pažangos rizikos valdymo ir likutinės rizikos srityje, Komisija tęs savo darbą vadovaudamasi sąnaudų, naudos ir rizikos pusiausvyra. Ji džiaugiasi Tarybos ir Parlamento suinteresuotumu toliau gvildenti likutinės klaidų rizikos, kurią ypač įtakoja sudėtingos taisyklės, dėl kurių atsiranda didelė klaidų rizika, koncepciją. Tuo tikslu 2008 m. spalio mėn. bus parengtas komunikatas, kuriame bus pateikti kontrolės sistemų sąnaudų ir naudos bei likutinės rizikos analizės, kurią į savo 2007 m. metines veiklos ataskaitas privalo įtraukti tie generaliniai direktoratai, kurių politikos sritims Audito Rūmai skyrė neigiamą įvertinimą, rezultatai. Komisija padarė konkrečią pažangą. Tačiau veiksmų plano sėkmė turi būti vertinama pagal priemonių poveikį , pastebimą iš mažėjančio klaidų skaičiaus ir geresnių reitingų, kuriuos sistemoms suteikia Audito Rūmai. 2009 m. pradžioje Komisija parengs tolesnį poveikio vertinimą, kuriame bus apžvelgta padėtis iki 2008 m. gruodžio 31 d. [1] KOM(2006) 9 ir SEK(2006) 49. [2] Nuomonė Nr. 2/2004, (OL C 107/1, 2004 4 30), (Bendra audito nuomonė). [3] OL L 196, 2005 7 27, p. 4. [4] KOM(2007) 86. [5] Daugiau informacijos apie konkrečius supaprastinimo pasiūlymus žr. KOM(2007) 86. [6] 7BP gairės, 2007–2013 m. struktūrinių fondų įgyvendinimo taisyklių gairės, 2007–2013 m. švietimo politikos gairės. [7] KOM(2008) 97. [8] Nuomonės Nr. 02/2004 46 ir 47 pastraipos. [9] Nuomonės Nr. 02/2004 48 ir 49 pastraipos. [10] Nuomonės Nr. 02/2004 40 ir 49 pastraipos. [11] Nuomonės Nr. 02/2004 37 pastraipa. [12] EAR 2006 finansinių metų metinė biudžeto vykdymo ataskaita. [13] KOM(2007) 86.