[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 20.10.2005 KOM(2005) 468 galutinis 2005/0198 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS įgaliojantis Europos bendrijos vardu sudaryti Europos bendrijos ir Šveicarijos Federalinės Tarybos Susitarimo memorandumą dėl Šveicarijos Konfederacijos įnašo siekiant sumažinti ekonominius ir socialinius skirtumus išsiplėtusioje Europos Sąjungoje, taip pat įgaliojantis tam tikras valstybes nares atskirai sudaryti susitarimus su Šveicarijos Konfederacija dėl memorandumo įgyvendinimo (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 2003 m. balandžio mėn. Taryba įgaliojo Komisiją susitarti su Šveicarija dėl finansinio įnašo siekiant sumažinti ekonominius ir socialinius skirtumus išsiplėtusioje ES. Tai bus vienas susitarimų, dėl kurių numatoma susitarti su Šveicarija. 2004 m. gegužės mėn. įvykusiame aukščiausio lygio ES ir Šveicarijos Konfederacijos susitikime Šveicarija įsipareigojo skirti 1 milijardą Šveicarijos frankų. Šį įsipareigojimą Taryba priėmė kaip dalį visa apimančio kompromiso, kuriuo siekiama surengti didelį derybų raundą dėl devynių sektorinių susitarimų. Derybos dėl šio konkretaus įnašo techninių detalių buvo surengtos 2004 m. lapkričio mėn. – 2005 m. gegužės mėn. Šių derybų rezultatas – priede pridedamas Susitarimo memorandumas, apibrėžiantis Šveicarijos įnašo paskirstymo sąlygas ir sektorius, kuriems reikėtų skirti pirmenybę. Verti dėmesio šie aspektai: Susitarimo forma Paaiškėjo, kad nebūtų įmanoma sudaryti saistančio susitarimo su Europos bendrija, nes jis nebūtų buvęs pripažintas Šveicarijos ratifikavimo proceso metu. Todėl teko sutikti sudaryti Susitarimo memorandumą su Šveicarijos Federaline Taryba, kurį papildys saistantys susitarimai su kiekviena valstybe paramos gavėja. Memorandumas, kuriame yra visi būtini elementai, numato, kad atskiri dvišaliai susitarimai tarp valstybių paramos gavėjų ir Šveicarijos bus suderinti su memorandumo turiniu. Paramos gavėjų skaičius Šveicarija aiškiai pabrėžė, kad jos finansinį įnašą galima naudoti tik dešimčiai naujųjų valstybių narių skirtiems mokėjimams. Be to, Šveicarijos institucijos tvirtino, kad Šveicarijos Parlamentas niekada nesutiktų pakeisti biudžeto asignavimo teisinės bazės taip, kad į ją būtų įtraukta ES-13. Žinant dabartinę politinę padėtį Šveicarijoje, tai atrodo tikėtina. Šveicarija taip pat nurodo ES susitarimą su Norvegija kaip precedentą (dvišalis Norvegijos įnašas skirtas tik 10 naujųjų valstybių narių). Jeigu Bendrija ir toliau primygtinai reikalaus įtraukti visas paramos gavėjas pagal ES sanglaudos politiką, Šveicarija atsisakys pasirašyti memorandumą su EB ir vietoj to derėsis dvišaliu principu su naujosiomis valstybėmis narėmis. Tai aiškiai prieštarautų ES interesams, kadangi siekiama, kad memorandumas taptų pagrindu būsimam Šveicarijos įnašui po kito plėtros etapo ir jo galiojimo pratęsimui po penkerių metų. Todėl siūlomas memorandumas yra vienintelė praktinė išeitis. Komisijos derybininkai stengėsi užtikrinti, kad memorandumas suteiktų galimybę vykdyti bendrus projektus su kitomis ES valstybėmis narėmis, dalyvaujančiomis ES ekonominės ir socialinės sanglaudos politikoje, aiškiai pabrėždami, kad ši politika neapsiriboja vien tik dešimčia memorandume nurodytų paramos gavėjų. Tokie bendri projektai galėtų būti bendrai finansuojami Bendrijos priemonėmis sanglaudos ir regionų bendradarbiavimo srityse. Paskirstymo tvarka Šveicarijos įnašo paskirstymas paramos gavėjoms grindžiamas turima sanglaudos fondo paramos paskirstymo tvarka, kuriai pritarė visos valstybės narės. Malta paprašė persvarstyti šią tvarką, tačiau to padaryti neįmanoma šios proceso kontekste. Dabartinė paskirstymo tvarka taip pat buvo naudojama ES dvišaliame susitarime su Norvegija. Teisinis pagrindas Memorandumą siūloma sudaryti remiantis Sutarties 159 straipsnio 3 pastraipa ir 300 straipsniu, kuriuose numatyta, kad Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma. Memorandumas bus sudarytas jį pasirašius. Sanglaudos politika Reikėtų pažymėti, kad Susitarimo memorandumas bus sudarytas atsižvelgiant į išorės santykius. Jis neturėtų daryti poveikio pačios Europos Sąjungos, kurios tikslas – skatinti darnų vystymąsi visoje Bendrijoje, sanglaudos politikos principams, įskaitant išteklių paskirstymo kriterijus ir metodus. 2005/0198 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS įgaliojantis Europos bendrijos vardu sudaryti Europos bendrijos ir Šveicarijos Federalinės Tarybos Susitarimo memorandumą dėl Šveicarijos Konfederacijos įnašo siekiant sumažinti ekonominius ir socialinius skirtumus išsiplėtusioje Europos Sąjungoje, taip pat įgaliojantis tam tikras valstybes nares atskirai sudaryti susitarimus su Šveicarijos Konfederacija dėl memorandumo įgyvendinimo EUROPOS SAJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 159 straipsnio 3 pastraipą, kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmosios pastraipos pirmuoju sakiniu ir 300 straipsnio 3 dalies pirmąja pastraipa, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2], kadangi: (1) 2003 m. balandžio mėn. Taryba įgaliojo Komisiją Bendrijos vardu susitarti su Šveicarijos konfederacija dėl susitarimo dėl Šveicarijos finansinio įnašo siekiant sumažinti ekonominius ir socialinius skirtumus išsiplėtusioje Europos Sąjungoje. (2) Derybos dėl šio konkretaus įnašo techninių detalių buvo surengtos 2004 m. lapkričio mėn. – 2005 m. gegužės mėn. Šių derybų rezultatas – priede pridedamas Susitarimo memorandumas, kuriame, nepažeidžiant Bendrijos sanglaudos politikos principų, įskaitant išteklių paskirstymo kriterijus ir metodus, apibrėžiama Šveicarijos įnašo paskirstymo sąlygos ir sektoriai, kuriems reikėtų skirti pirmenybę. NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Europos bendrijos vardu šiuo sprendimu patvirtinamas Susitarimo memorandumas tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Federalinės Tarybos dėl Šveicarijos Konfederacijos įnašo siekiant sumažinti ekonominius ir socialinius skirtumus išsiplėtusioje Europos Sąjungoje. Susitarimo memorandumo tekstas pridedamas prie šio sprendimo. 2 straipsnis Šiuo sprendimu Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirsti asmenį, Europos bendrijos vardu įgaliotą pasirašyti Susitarimo memorandumą tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Federalinės Tarybos dėl Šveicarijos Konfederacijos įnašo siekiant sumažinti ekonominius ir socialinius skirtumus išsiplėtusioje Europos Sąjungoje. 3 straipsnis Valstybėms narėms, kurios Susitarimo memorandume išvardytos kaip Šveicarijos finansinės paramos gavėjos, šiuo sprendimu suteikiami įgaliojimai sudaryti su Šveicarijos Konfederacija atskirus susitarimus dėl šio memorandumo įgyvendinimo. Prieš pasirašydamos tokius susitarimus, valstybės narės Taryboje suderina pozicijas. 4 straipsnis Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas I PRIEDAS Susitarimo memorandumas tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Federalinės Tarybos dėl Šveicarijos Konfederacijos įnašo siekiant sumažinti ekonominius ir socialinius skirtumus išsiplėtusioje Europos Sąjungoje Europos bendrija, toliau vadinama „Bendrija“ ir Šveicarijos Federalinė Taryba, toliau vadinama „Federaline Taryba“, atsižvelgdamos į Europos Sąjungos ir Šveicarijos glaudžius tarpusavio santykius, pagrįstus daugeliu sektorinių susitarimų, ypač ekonomikos, mokslo ir kultūros srityse, atsižvelgdamos į tai, kad Europos Sąjungos plėtra padeda užtikrinti taiką, laisvę, stabilumą ir klestėjimą Europoje ir kad Šveicarijos Federalinė Taryba yra pasiryžusi išreikšti Šveicarijos Konfederacijos paramą šiems tikslams, atsižvelgdamos į Europos bendrijos išreikštą prašymą Šveicarijos Konfederacijai padėti mažinti ekonominius ir socialinius skirtumus Europos Sąjungoje, atsižvelgdamos į Europos Sąjungos pastangas išorės pagalbos, pasirengimo narystei bei ekonominės ir socialinės sanglaudos srityse, atsižvelgdamos į Šveicarijos Konfederacijos paramą Vidurio ir Rytų Europai, norėdamos sukonkretinti Federalinės Tarybos politinę valią šiuo memorandumu padėti mažinti ekonominius ir socialinius skirtumus Europos Sąjungoje, priėmė šias gaires: 1. Šveicarijos įnašas Federalinė Taryba tarsis su susitarimų nuostatų 2 punkte išvardytomis valstybėmis narėmis dėl 1 milijardo Šveicarijos frankų dydžio Šveicarijos įnašo per penkerius metus, prasidedančius Šveicarijos parlamentui patvirtinus šių lėšų skyrimą ekonominiams ir socialiniams skirtumams išsiplėtusioje Europos Sąjungoje sumažinti. 2. Šveicarijos įnašo paskirstymo tvarka Valstybė paramos gavėja | Viso įnašo procentinė dalis | Čekija | 11,0 % | Estija | 4,0 % | Kipras | 0,6 % | Latvija | 6,0 % | Lietuva | 7,1 % | Vengrija | 13,1 % | Malta | 0,3 % | Lenkija | 49,0 % | Slovėnija | 2,2 % | Slovakija | 6,7 % | Iš šio įnašo bus galima finansuoti regioninius ir nacionalinius projektus bei projektus ir programas, kuriuose dalyvauja kelios valstybės paramos gavėjos. 3. Apžvalga Padėties apžvalga numatyta praėjus dvejiems ir ketveriems metams nuo Šveicarijos lėšų panaudojimo pradžios, siekiant perskirstyti galimai dar nepanaudotas lėšas svarbiausiems projektams ir programoms valstybėse narėse. 4. Finansinio įsipareigojimo gairės ir sritys Saugumas, stabilumas ir parama reformoms : - vietos savivaldos gebėjimų stiprinimas regionų ir bendruomenių lygiu; - priemonės sienų saugumui stiprinti; - imigracijos ir prieglaudos reikalų tvarkymo gerinimas; - prieiga prie informacijos sistemų teisės ir saugumo stiprinimo srityje; - teismų modernizavimas; - institucijų ir kovos su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu gebėjimų stiprinimas; - branduolinis saugumas; - gaivalinių nelaimių prevencija ir valdymas; - regioninės plėtros iniciatyvos periferiniuose ar neturtinguose regionuose. Aplinkos apsauga ir infrastruktūra: - bazinės infrastruktūros gerinimas ir modernizavimas (energijos vartojimo efektyvumas, geriamasis vanduo, nuotekos, atliekų šalinimas, viešasis transportas); - aplinkos apsaugos sąlygų gerinimas, kenksmingųjų medžiagų išmetimo sumažinimas, normų ir standartų parengimas ir laikymasis, ekologinė stebėsena; - toksinių atliekų tvarkymas ir užterštų pramoninių vietų atgaivinimas; - regionų, miesto ir kaimo (teritorijų) plėtra (žemėtvarka, infrastruktūra, aplinka ir t.t.); - daugiašalės iniciatyvos aplinkos srityje, pvz. „Aplinka Europai“; - biologinė įvairovė ir saugomos gamtos zonos. Privataus sektoriaus skatinimas: - privataus sektoriaus plėtra ir eksporto skatinimas, pirmenybę teikiant mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ); - kapitalo prieinamumo palengvinimas, parama MVĮ valdymo srityje; - sertifikuotų ekologiškų žemės ūkio produktų gamybos skatinimas; - standartų, normų ir atitikties vertinimo skatinimas pramoninės ir žemės ūkio gamybos srityje; pramoninės gamybos, kuri socialiniu, aplinkos ir ekologinio efektyvumo požiūriu atitinka principą, skatinimas; - finansų sektoriaus teisės aktų tobulinimas, finansų įstaigų bei rinkų stiprinimas; - intelektinės nuosavybės apsauga. Žmogaus ir socialinė raida: - viešojo sektoriaus administracinių gebėjimų stiprinimas centriniu, regioniniu ir savivaldų lygmeniu siekiant įgyvendinti Europos standartus; - techninis ir profesinis mokymas; - moksliniai tyrimai ir plėtra (mokslo mainų programos, stipendijos, partnerystė, bendradarbiavimas taikomųjų tyrimų srityje ir t.t.); - sveikatos apsauga (ligoninių modernizavimas, sveikatos draudimo sistemų reforma, prevencijos priemonės ir t.t.); - miestų ir bendruomenių partnerystė; - parama plėtros tarptautinėms iniciatyvoms. Finansavimo sritys bus atrenkamos ir lėšos skirstomos priklausomai nuo kiekvienos valstybės paramos gavėjos poreikių. 5. Informavimas ir koordinavimas Šveicarijos Federalinė Taryba ir Europos Komisija reguliariai pagal poreikius keisis informacija apie Šveicarijos įnašo naudojimą, taip pat ir politiniu lygmeniu. Jos koordinuos veiksmus, kad būtų užtikrinta pasiūlytų projektų ir programų atitiktis ekonominių ir socialinių skirtumų mažinimo tikslui. Todėl šiuo tikslu Europos Komisija informuos Federalinę Tarybą apie Komisijos atliktą pasiūlytų projektų ir programų atitikties Bendrijos tikslams tikrinimą bei apie svarbiausius pasikeitimus ES sanglaudos politikoje, į kuriuos reikės tinkamai atsižvelgti. Jos taip pat derins veiksmus su kitomis institucijomis bei paramos teikėjais, finansuojančiais tuos pačius projektus ir programas. Todėl projektai ir programos, juos patvirtinus, galėtų būti įgyvendinami bendradarbiaujant su kitomis ES valstybėmis narėmis, dalyvaujančiomis ES ekonominės ir socialinės sanglaudos politikoje. Šie projektai ir programos galėtų būti bendrai finansuojami Bendrijos priemonėmis sanglaudos ir regionų bendradarbiavimo srityse. 6. Projektų ir programų atranka Federalinė Taryba atrinks projektus ir programas tardamasi su valstybėmis paramos gavėjomis, atsižvelgdama į jų prašymus ir poreikius bei į jų gebėjimus veiksmingai įsisavinti lėšas. 7. Projektų ir programų įgyvendinimas 1. Projektai ir programos atitinkamai bus įgyvendinami remiantis dvišaliu, dvišaliu ir daugiašaliu (bendras kitų institucijų arba paramos teikėjų finansavimas) ar daugiašaliu (taikant patikos sistemą) principu. 2. Šveicarijos įnašas bus teikiamas neatlygintinai ar kaip finansinės priemonės su nuolaidomis. Įnašas nebus gražintas Šveicarijai. 3. Šveicarijos paramos gavėjos paprastai pačios padengs dalį projektų ar programų išlaidų. Šveicarijos įnašas dotacijomis neviršys 60 % projekto išlaidų, išskyrus atvejus, kai projektus papildomai biudžetiniais asignavimais finansuos nacionalinės, regionų ar vietos savivaldos įstaigos, tuomet Šveicarijos įnašas negalės viršyti 85 % visų išlaidų. Bus laikomasi galiojančių bendro finansavimo taisyklių. Techninės pagalbos projektai, institucijų stiprinimo programos bei nevyriausybinių organizacijų įgyvendinami projektai ir programos galės būti finansuojami vien iš Šveicarijos įnašo. 4. Bus laikomasi galiojančių viešųjų pirkimų ir valstybės pagalbos taisyklių. Įnašai projektams ar programoms nebus jungiami. 5. Šveicarijos vyriausybės mokėtinos valdymo išlaidos bus apmokėtos 1 punkte numatyto dydžio suma. Į šias išlaidas įskaičiuotos personalo ir administracinės išlaidos, pareigūnų ir konsultantų komandiruočių išlaidos bei finansinės kontrolės ir vertinimo išlaidos. 8. Šveicarijos įnašo panaudojimas Federalinė Taryba pasiūlys Šveicarijos parlamentui pritarti vieno milijardo Šveicarijos frankų dydžio lėšų skyrimui, kad nuo 2006 m. būtų galima pradėti naudoti šį Šveicarijos įnašą. 1 punkte numatyti susitarimai turės atitikti šiame memorandume numatytas gaires. Priede pateikiamas Šveicarijos ir valstybių paramos gavėjų pagrindų susitarimų bendras turinys. Šiems susitarimams pritarė susitariančiosios šalys savo pačių nustatyta tvarka. Priimta ..., ..., dviem egzemplioriais vokiečių, anglų, danų, ispanų, estų, suomių, prancūzų, graikų, vengrų, italų, latvių, lietuvių, olandų, lenkų, portugalų, slovėnų, slovakų, švedų ir čekų kalbomis. Federalinės Tarybos vardu: Europos Komisijos vardu: II PRIEDAS Šveicarijos ir ES naujųjų valstybių narių (toliau – valstybė(-s) partnerė(-s)) pagrindų susitarimų bendras turinys Kiekviename iš dešimties pagrindų susitarimų bus nurodyti pagrindiniai Šveicarijos ir konkrečios valstybės partnerės bendradarbiavimo principai. Remiantis šiais pagrindų susitarimais vėliau bus sudaryti projektų susitarimai, kuriuose bus numatyti projektų techniniai aspektai. Tipinio pagrindų susitarimo turinį būtų galima reziumuoti taip: 1. nuoroda į susitarimo memorandumą, 2. Šveicarijos ir valstybės partnerės bendradarbiavimo tikslai, 3. Šveicarijos ir valstybės partnerės bendradarbiavimo pradžia ir trukmė, 4. Šveicarijos įnašo dydis, Šveicarijos ir Europos Bendrijos atliekama apžvalga, 5. Šveicarijos ir valstybės partnerės bendradarbiavimo koncepcija (finansavimo prioritetų sritys, principai, partneriai), 6. projektų ir programų atrankos, tvirtinimo ir įgyvendinimo procedūros bei kriterijai (taip pat ir koordinavimas su Europos Komisija bei jos informavimas), 7. projektų ir programų finansavimo formos, 8. suteiktų priemonių naudojimosi principai, įnašų viršutinė riba, valdymo sąnaudos (daugiausiai 5 %), mokėjimo sąlygos, finansų kontrolė ir administravimas. 9. Pagrindų susitarimo įgyvendinimo įgaliojimai ir koordinavimas. TEISINĘ GALIĄ TURINTI FINANSINĖ PAŽYMA Politikos sritis(-ys): Regioninė politika Veikla: Sanglaudos politika | VEIKSMO PAVADINIMAS: EUROPOS BENDRIJOS IR ŠVEICARIJOS FEDERALINėS TARYBOS SUSITARIMO MEMORANDUMAS DėL ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJOS įNAšO SIEKIANT SUMAžINTI EKONOMINIUS IR SOCIALINIUS SKIRTUMUS IšSIPLėTUSIOJE EUROPOS SąJUNGOJE | 1. BIUDŽETO EILUTĖ(-ĖS) IR IŠLAIDŲ KATEGORIJA(-OS) 2. BENDRI FINANSINIAI DUOMENYS 2.1. Bendra veiksmui skirto asignavimo suma (B dalis): mln. EUR įsipareigojimui NETAIKOMA 2.2. Taikymo laikotarpis: Pradžia: Memorandumas (tikriausiai) įsigalios 2005 m. (tai priklausys nuo jo pasirašymo datos) Galiojimo pabaiga: Memorandumo galiojimo pabaigos data nenustatyta, tačiau jis neteks savo galios pasibaigus Šveicarijos finansinio įnašo įgyvendinimo laikotarpiui 2.3. Bendroji daugiametė išlaidų sąmata: NETAIKOMA a) Asignavimų įsipareigojimams ir asignavimų mokėjimams tvarkaraštis (finansinė intervencija) (žr. 6.1.1 punktą) mln. EUR ( trijų dešimtųjų tikslumu ) [n metai] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 ir vėlesni metai] | Iš viso | Įsipareigojimai | Mokėjimai | b) Techninė bei administracinė pagalba ir paramos išlaidos (žr. 6.1.2 punktą) Įsipareigojimai | Mokėjimai | a+b tarpinė suma | Įsipareigojimai | Mokėjimai | c) Žmogiškųjų išteklių ir kitų administracinių išlaidų bendras finansinis poveikis (žr. 7.2 ir 7.3 punktus) Įsipareigojimai ir (arba) mokėjimai | IŠ VISO a+b+c | Įsipareigojimai | Mokėjimai | 2.4. Derėjimas su finansiniu programavimu ir finansine perspektyva [x] Pasiūlymas yra suderintas su dabartiniu finansiniu programavimu. Atsižvelgiant į pasiūlymą reikės perprogramuoti atitinkamą finansinės perspektyvos išlaidų kategoriją. Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas. 2.5. Finansinis poveikis pajamoms [3]: [x] Pasiūlymas neturi finansinio poveikio (susijęs su priemonės įgyvendinimo techniniais aspektais) ARBA Pasiūlymas turi finansinį poveikį – poveikis pajamoms (orientacinis): (mln. EUR vienos dešimtosios tikslumu) Prieš veiksmo įgyvendinimą [n-1 metai] | Padėtis po veiksmo įgyvendinimo | 5. APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS netaikoma 5.1. Bendrijos intervencijos poreikis 5.1.1. Tikslai Netaikoma 5.1.2. Priemonės, susijusios su ex ante vertinimu Netaikoma 5.1.3. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus ex post vertinimą Netaikoma 5.2. Numatomi veiksmai ir susitarimai dėl biudžetinės intervencijos Netaikoma 5.3. Įgyvendinimo metodai Netaikoma 6. FINANSINIS POVEIKIS Netaikoma 6.1. Bendras finansinis poveikis B daliai (per visą programavimo laikotarpį) (Bendrųjų sumų apskaičiavimo metodas, išdėstytas toliau esančioje lentelėje, turi būti paaiškintas remiantis 6.2. lentelėje esančiu paskirstymu. ) 6.1.1. Finansinė intervencija Įsipareigojimai (mln. EUR trijų dešimtųjų tikslumu) Paskirstymas | [n metai] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 ir vėlesni metai] | Iš viso | 1 veiksmas | 2 veiksmas | ir t. t. | IŠ VISO | 6.1.2. Techninė ir administracinė pagalba, paramos išlaidos ir IT išlaidos (asignavimai įsipareigojimams) | [n metai] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5 ir po jų einantys metai] | Iš viso | 1) Techninė ir administracinė pagalba | a) Techninės pagalbos tarnybos | b) Kita techninė ir administracinė pagalba: - intra muros: - extra muros: iš kurių kompiuterizuotų valdymo sistemų sukūrimui ir išlaikymui | 1 tarpinė suma | 2) Paramos išlaidos | a) Tyrimai | b) Ekspertų susitikimai | c) Informavimas ir leidiniai | 2 tarpinė suma | IŠ VISO | 6.2. Išlaidų apskaičiavimas kiekvienai B dalyje numatytai priemonei (per visą programavimo laikotarpį) (Esant keliems veiksmams, pateikite išsamią informaciją apie su kiekvienu veiksmu susijusias konkrečias priemones, kad būtų galima nustatyti įgyvendintų veiksmų apimtį ir išlaidas.) Įsipareigojimai (mln. EUR trijų dešimtųjų tikslumu) Paskirstymas | Įgyvendintų veiksmų rūšis (projektai, bylos) | Įgyvendintų veiksmų skaičius (iš viso 1...n metais) | Vidutinė vieneto kaina | Iš viso išlaidų (iš viso 1...n metais) | 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | 1 veiksmas - 1 priemonė - 2 priemonė 2 veiksmas - 1 priemonė - 2 priemonė - 3 priemonė ir t. t. | IŠ VISO IŠLAIDŲ | Jei reikia, paaiškinkite apskaičiavimo metodą 7. POVEIKIS DARBUOTOJŲ IR ADMINISTRACINĖMS IŠLAIDOMS Netaikoma 7.1. Poveikis žmogiškiesiems ištekliams Pareigybės rūšis | Veiksmams valdyti skiriami darbuotojai naudojant turimus ir (arba) papildomus išteklius | Iš viso | Užduočių, susijusių su veiksmu, aprašymas | Nuolatinių pareigybių skaičius | Laikinų pareigybių skaičius | Pareigūnai arba laikini darbuotojai | A B C | Prireikus, gali būti pridėtas išsamesnis užduočių aprašymas | Kiti žmogiškieji ištekliai | Iš viso | 7.2. Bendras finansinis poveikis žmogiškiesiems ištekliams Žmogiškųjų išteklių rūšis | Suma (EUR) | Apskaičiavimo metodas * | Pareigūnai Laikini darbuotojai | Kiti žmogiškieji ištekliai (nurodykite biudžeto eilutę) | Iš viso | Nurodytos sumos yra bendros išlaidos per 12 mėnesių. 7.3. Kitos su veiksmu susijusios administracinės išlaidos Biudžeto eilutė (numeris ir išlaidų kategorija) | Suma (EUR) | Skaičiavimo metodas | Bendra asignavimų suma (A7 antraštinė dalis) A0701 – Komandiruotės A07030 – Susitikimai A07031 – Privalomi komitetai 1 A07032 – Neprivalomi komitetai 1 A07040 – Konferencijos A0705 – Tyrimai ir konsultacijos Kitos išlaidos (nurodykite) | Informacinės sistemos (A-5001/A-4300) | Kitos išlaidos – A dalis (nurodykite) | Iš viso | Nurodytos sumos yra bendros išlaidos per 12 mėnesių. 1 Nurodykite komiteto tipą ir grupę, kuriai jis priklauso. I. Iš viso per metus (7.2 + 7.3) II. Veiksmo trukmė III. Bendros veiksmo išlaidos (I x II) | € metai € | 8. PRIEŽIŪRA IR VERTINIMAS Netaikoma 8.1. Priežiūros tvarka Netaikoma 8.2. Numatyto vertinimo tvarka ir tvarkaraštis Netaikoma 9. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖS Netaikoma [1] OL C, , p. . [2] OL C, , p. . [3] Išsamesnę informaciją rasite atskiroje aiškinamojoje pastaboje.