Tarybos išvados dėl gerbūvio ekonomikos

(2019/C 400/09)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

PRIPAŽINDAMA, kad:

1. Gerbūvio ekonomika yra politikos orientavimo ir valdymo principas, kuriuo siekiama, kad formuojant politiką ir priimant sprendimus svarbiausi būtų žmonės ir jų gerbūvis. Nors žmonių gerbūvis savaime yra vertybė, gerbūvio ekonomikos sąvoka pabrėžia vienas kitą stiprinantį gerbūvio ir ekonomikos augimo pobūdį. Itin svarbu gerbūvio aspektą įtraukti į visų sričių politiką, norint užtikrinti Sąjungos ekonomikos augimą, našumą, ilgalaikį fiskalinį tvarumą ir visuomenės stabilumą.

2. Žmonių gerbūvis yra vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos siekiamų tikslų. Gerbūvio ekonomika į dėmesio centrą iškelia Sąjungos egzistavimo pagrindą, įtvirtintą Sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Vienas iš pagrindinių gerbūvio ekonomikos komponentų – aplinkos, kurioje žmonės galėtų išnaudoti visą savo potencialą ir naudotis savo pagrindinėmis teisėmis, kūrimas. Tuo pat metu tvarus ir įtraukus ekonomikos augimas ir atsparumas sudaro sąlygas kurti žmonių, visuomenių ir visos planetos gerbūvį.

3. Kad gerbūvio ekonomika būtų įgyvendinta, labai svarbu laikytis horizontalaus požiūrio, grindžiamo tarpsektoriniu bendradarbiavimu įtraukiant įvairias politikos sritis. Būtinybė imtis tarpsektorinių veiksmų yra įtvirtinta Sutartyje dėl ES veikimo bei Europos socialinėje chartijoje, o anksčiau priimtose Tarybos išvadose (2006 m.) tai nurodoma kaip požiūrio, pagal kurį užtikrinamas sveikatos aspektų integravimas į visų sričių politiką, dalis. Įgyvendinant gerbūvio ekonomikos koncepciją nereikia naujų kompetencijos sričių ar struktūrų Sąjungos lygmens veiksmams vykdyti, tačiau reikia, kad Sąjunga ir jos valstybės narės koordinuotai ir geriau naudotųsi savo atitinkamais įgaliojimais ir kad dėmesys vėl būtų sutelktas į pagrindinius gerbūvio veiksnius.

4. Patikima ir tvari ekonominė politika yra gerbūvio ekonomikos pagrindas. Gerbūvio ekonomikoje akcentuojama, jog svarbu investuoti į veiksmingas, efektyvias ir teisingas politikos priemones ir struktūras, užtikrinančias galimybę visiems naudotis viešosiomis paslaugomis, įskaitant sveikatos priežiūros ir socialines paslaugas, ilgalaikę priežiūrą, taip pat užtikrinančias sveikatos ir prevencinių priemonių, socialinės apsaugos bei švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą skatinimą. Pagal šią koncepciją kaip gerovę darbe užtikrinančios priemonės pabrėžiamas užimtumas, aktyvi darbo rinkos politika ir darbuotojų sauga ir sveikata, taip pat deramos darbo sąlygos. Ja siekiama lygių galimybių, lyčių lygybės ir socialinės įtraukties.

5. Žiniomis grindžiamo politikos formavimo procese reikia išsikelti aiškius tikslus, naudotis adekvačiu kokybiškų rodiklių rinkiniu, atlikti išsamius poveikio vertinimus ir vertinti trumpalaikį, vidutinės trukmės ir ilgalaikį ekonominį veiksmingumą. Plačiai pripažįstama, kad vien BVP neatskleidžia išsamaus žmonių gerbūvio vaizdo. Todėl reikia toliau bendradarbiauti ir toliau aktyvinti pastangas visuose sektoriuose, kad būtų geriau naudojamasi esamomis priemonėmis ir jos būtų tobulinamos bei jomis būtų remiamasi, siekiant parengti bendrą įvairių gerbūvio ekonomikos aspektų vertinimo metodą.

6. Ekonomikos augimo ir socialinės pažangos pusiausvyra yra esminis Europos integracijos bruožas. Tai – būtinas socialinės rinkos ekonomikos, kurioje siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos, elementas ir tuo Sąjunga išsiskiria viso pasaulio kontekste. Europos socialinių teisių ramstis (toliau – ramstis) yra kelrodis, rodantis, kokia kryptimi reikia vėl didinti konvergenciją siekiant geresnių darbo ir gyvenimo sąlygų Sąjungoje. Ramsčio įgyvendinimas yra bendras Sąjungos ir valstybių narių politinis įsipareigojimas ir jų bendra atsakomybė, todėl reikia, kad abi pusės užtikrintų nuolatinę pažangą ir išsamius veiksmus pagal atitinkamą savo kompetenciją. Gerbūvio ekonomika prisidedama prie ramsčio tikslų ir padedama jį įgyvendinti laikantis naujosios ES 2019–2024 m. strateginės darbotvarkės. Be to, gerbūvio ekonomika prisidedama prie Europos socialinio modelio, nes ji skatina aukštynkryptę socialinę ir ekonominę konvergenciją ir taip sudaro sąlygas visų žmonių įgalėjimui.

7. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (1) yra akcentavusi, kad investicijos į visų visuomenės narių sveikatos priežiūros, švietimo, užimtumo, lyčių lygybės ir socialinės apsaugos gerinimą prisideda prie ekonomikos augimo. Be to, socialinė grąža, gaunama dėl didesnio asmeninio gerbūvio, be kita ko, dėl didesnio pasitikėjimo, didesnio pilietinio aktyvumo ir didesnės socialinės sanglaudos, prisideda prie ekonomikos augimo, kadangi didėja bendras gamybos veiksnių našumas, finansinis ir politinis stabilumas ir gerėja atsparumas neigiamiems sukrėtimams.

8. Gerbūvio ekonomika taip pat yra Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m., kurią įgyvendinti yra įsipareigojusios visos valstybės narės, kertinis akmuo. Analogiškai, investicijų į sveikatą, socialinę apsaugą ir švietimą svarbą yra pripažinusios kelios tarptautinės organizacijos, kaip antai Pasaulio banko grupė (2), Tarptautinis valiutos fondas (3), Tarptautinė darbo organizacija (4) ir Pasaulio sveikatos organizacija (5).

PRIMINDAMA, kad:

9. Labai daug europiečių gyvena klestėjimo sąlygomis. Apskritai, nepaisant skirtumų tarp valstybių narių ir jų viduje, žmonės Sąjungoje yra labiau išsilavinę, turtingesni, sveikesni ir gyvena ilgiau nei bet kada anksčiau.

ATSIŽVELGDAMA į tai, kad:

10. Skurdas ir atskirtis nuo darbo rinkos ir visuomenės didina nelygybę ir segregaciją, o tai gali sukelti poliarizaciją ir nestabilumą visuomenėje. Nors esama įvairių teigiamų pokyčių, žmonės, kuriems gresia skurdas arba socialinė atskirtis, susiduria su daugybe iššūkių ir galimybių stoka. Sąjungoje skurdas arba socialinė atskirtis gresia vienam iš keturių vaikų. Daugelyje valstybių narių didėja benamystė ir tai liečia įvairias asmenų grupes, ypač miesto vietovėse. Nepaisant to, miestai taip pat gali suteikti galimybių žmonių gerbūvio srityje. Pakankamas pajamų rėmimas, galimybė naudotis kokybiškomis sveikatos ir socialinėmis paslaugomis, ilgalaike priežiūra bei ikimokykliniu ugdymu ir priežiūra, taip pat galimybė gauti įperkamą būstą ir paramą integracijai bei reintegracijai į darbo rinką yra ypač svarbūs norint užkirsti kelią skurdui ir atskirčiai ir kovoti su jais, kartu užtikrinant lygias galimybes visiems. Svarbus vaidmuo tenka ir socialinei ekonomikai, socialinėms inovacijoms bei socialinėms investicijoms.

11. Kintantis darbo pasaulis reikalauja prisitaikomumo, taip pat įvairių ir vis kitokių kvalifikacijų ir įgūdžių. Todėl švietimas ir mokymas atlieka svarbų vaidmenį skatinant konkurencingumą, prisitaikomumą ir dalyvavimą darbo rinkoje bei visuomenės gyvenime. Turi būti dedamos pastangos visiems sudaryti geresnes galimybes mokytis visą gyvenimą ir įgyti įgūdžių bei kompetencijų, kad būtų galima įveikti iššūkius ir pasinaudoti skaitmeninimo ir naujų darbo formų teikiamomis galimybėmis. Darbo pasaulį paveiks klimato kaita. Europos Vadovų Taryba paprašė Tarybos ir Komisijos paspartinti darbą, susijusį su sąlygomis, paskatomis ir galimybių atveriančia sistema, kurios turi būti įdiegtos siekiant, laikantis Paryžiaus susitarimo, užtikrinti perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui Europos Sąjungos, kuriuo, inter alia, bus išlaikytas Europos konkurencingumas, kuris bus teisingas ir socialiniu požiūriu subalansuotas, atsižvelgiant į valstybių narių nacionalines aplinkybes. Kalbant apie užimtumą, perėjimas prie poveikio klimatui neutralumo ir suteikia galimybių, ir kelia iššūkių.

12. Pažeidžiamos grupės ir asmenys, kuriems gresia atskirtis, dažnai susiduria su sunkumais darbo rinkoje ir visuomenėje ir gali turėti ypatingų poreikių darbe ir profesiniame gyvenime. Siekiant tuos poreikius patenkinti, itin svarbu laikytis nediskriminavimo principo. Neįgaliųjų įtraukimas į darbo rinką ir apskritai į visuomenės gyvenimą atitinka deramo darbo ir žmogaus teisių principus. Be to, ilga gyvenimo trukmė atveria galimybių darbo rinkai ir ekonomikai, todėl reikia paramos priemonių, visiems žmonėms sudarančių sąlygas aktyviai prisidėti prie visuomenės ir profesinio gyvenimo.

13. Teisingas darbo užmokestis, teisingos ir geros darbo sąlygos, kokybiškos darbo vietos, pagarbi darbo kultūra ir nediskriminavimas darbe padeda žmonėms turėti vienodas galimybes patekti į darbo rinką ir joje išsilaikyti, užkerta kelią ankstyvam išėjimui į pensiją ir užtikrina, kad būtų panaudojami visos darbo jėgos įgūdžiai. Tinkama socialinių teisių ir profesinio gyvenimo apsauga stiprina Sąjungos socialinį aspektą ir atlieka svarbų vaidmenį kovojant su nelygybe ir dirbančiųjų skurdu. Teisingos ir geros darbo sąlygos ir pakankama socialinė apsauga turėtų būti užtikrinta ir taikant naujas darbo formas. Darbas saugiose ir sveikose darbo vietose yra našesnis, dėl to jaučiama daugiau pasitenkinimo darbu, o profesinio gyvenimo trukmė ilgėja, taip pat išvengiama su darbu susijusių ligų, nelaimingų atsitikimų ir dėl jų patiriamų didelių išlaidų. Formuojant šių sričių politiką svarbus vaidmuo tenka socialiniams partneriams.

14. Norint užtikrinti tvarų ir integracinį ekonomikos augimą, socialinę sanglaudą ir gerbūvį, itin svarbu skatinti lyčių lygybę, gerinti moterų įsidarbinimo galimybes, užtikrinti, kad būtų laikomasi vienodo užmokesčio už vienodos vertės darbą principo, sudaryti palankesnes sąlygas moterims ir vyrams derinti darbą, priežiūrą ir asmeninį gyvenimą, taip pat vykdyti smurto prieš moteris prevenciją ir kovoti su šiuo reiškiniu. Laikoma, kad vyrų ir moterų užimtumo, darbo užmokesčio ir pensijų skirtumo mažinimas ir moterų ekonominio įgalėjimo didinimas yra būtinos sąlygos kuriant teisingesnę ir labiau integracinę ekonomiką.

15. Gerai parengtos, tinkamos ir tvarios socialinės apsaugos sistemos, taikomos visiems, gali būti veiksmingos užtikrinant asmenų apsaugą. Investicijos į socialinės apsaugos sistemas ilgainiui duoda vertingų socialinių ir ekonominių rezultatų. Socialinė apsauga padeda stiprinti socialinį ir ekonominį atsparumą ir žmogiškąjį kapitalą. Be to, tokios sistemos gali užtikrinti geresnius rezultatus darbo rinkoje, pagal jas remiant darbo jėgos perkėlimą į besiformuojančius ir dinamiškus ekonomikos sektorius.

16. Vienos iš pagrindinių gerbūvio politikos priemonių yra švietimas, mokymas ir mokymasis visą gyvenimą. Prieinamas ir kokybiškas švietimas ir mokymas, kurie būtų įtraukūs, yra itin svarbūs visuomenei ir ekonomikai, kurios turi prisitaikyti prie pokyčių ir pasinaudoti tų pokyčių teikiamais privalumais. Investicijos į švietimą ir mokymą teikia didelę ekonominę ir socialinę naudą. Tokios investicijos padeda užtikrinti ekonomikos stabilumą ir augimą, jos taip pat yra vienas iš pagrindinių veiksnių, padedančių užtikrinti mūsų ekonomikos ir visuomenės atsparumą ir jų klestėjimą ateityje.

17. Žmonių gerbūviui kylančius iššūkius geriausiai galima sušvelninti juos sprendžiant ankstyvuoju etapu ir visą gyvenimą. Šios priemonės apima, inter alia, kokybišką ir įperkamą nėščiųjų priežiūrą, ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą, sveikos gyvensenos, įskaitant fizinį aktyvumą ir sveiką mitybą, propagavimą, taip pat prevencinių priemonių taikymą ir palankių sąlygų sudarymą. Norint įgalinti žmones rinktis sveiką gyvenseną, svarbu investuoti į sveikatos raštingumą.

18. Galimybės visiems naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, ilgalaikė priežiūra, sveikatingumo skatinimas ir ligų prevencija, užtikrinami pasitelkiant tvarią sveikatos sistemą, yra esminiai gerbūvio elementai, kuriais taip pat sprendžiami nelygybės sveikatos srityje klausimai ir taip prisidedama prie ekonomikos ir visuomenės. Investicijos į sveikatos saugumą padeda veiksmingai ir laiku užkirsti kelią grėsmėms sveikatai, jas aptikti ir į jas reaguoti. Pavyzdžiui, dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms, skiepų vengimo ir vis dažnesnių nelaimių, įvykstančių dėl klimato kaitos, ir ligų protrūkių gali būti padaryta didelė žala visuomenės sveikatai ir valstybių narių ekonomikai. Didesnė skiepijimo aprėptis yra ekonomiškai efektyvi priemonė siekiant užkirsti kelią daugeliui užkrečiamųjų ligų. Aktyvesnės pastangos skatinti gerą psichikos sveikatą ir daryti pažangą psichikos sutrikimų prevencijos, ankstyvosios diagnostikos, gydymo ir kovos su jų stigmatizavimu srityse pagerintų milijonų europiečių gyvenimą per visą jų gyvenimo trukmę ir prisidėtų prie nediskriminacinės darbo aplinkos, geresnių darbo sąlygų, taigi ir stipresnės ekonomikos.

19. Nuolatinis sveikatos priežiūros išlaidų augimas yra iššūkis visų Europos šalių ekonomikai. Todėl labai svarbu nukreipti pastangas į sveikatą lemiančius socialinius, komercinius, ekonominius ir aplinkos veiksnius ir stengtis palengvinti neužkrečiamųjų ligų naštą, atsižvelgiant į tokius rizikos veiksnius kaip prasta ar nesveika mityba, fizinis neaktyvumas ir žalingas alkoholio bei tabako vartojimas. Norint derama linkme nukreipti vartojimą ir elgseną, gali būti naudojamos fiskalinės priemonės.

20. Nemažo skaičiaus medicinos priemonių ir vaistų trūkumas ir didelės kainos kartu su neefektyvumu vartojant generinius vaistus ir panašius biologinius vaistus gali kelti grėsmę nacionalinių sveikatos sistemų tvarumui ir finansavimui. Labai svarbu gerinti galimybes gauti vaistų ir jų ekonominį efektyvumą, pacientų saugą ir gydymo tęstinumą. Be to, svarbu tęsti politines diskusijas dėl įperkamumo ir aprūpinimo užtikrinimo.

21. Technologijų plėtra, visų pirma skaitmeninimas ir dirbtinis intelektas, keičia tai, kaip gali būti skatinamas žmonių gerbūvis ir kaip teikiamos sveikatos priežiūros bei socialinės paslaugos. Tai gali padidinti paslaugų ekonominį efektyvumą, veiksmingumą ir kokybę, taip pat mažinti nelygybę, susijusią su tų paslaugų prieinamumu ir rezultatais. Svarbu gerinti žmonių galimybes susipažinti su savo pačių sveikatos ir socialiniais duomenimis ir didinti informuotumą apie sveikatos ir socialinių duomenų apsaugą. Siekiant gerinti visuomenės sveikatą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, būtina pasinaudoti sveikatos ir socialinių duomenų teikiamomis galimybėmis, tuo pačiu metu visapusiškai laikantis galiojančių duomenų apsaugos taisyklių ir etikos principų.

22. Europos semestru nustatyta valstybių narių ekonominės politikos koordinavimo sistema; jis yra svarbi strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo ir pagrindinių sričių, patenkančių į ramsčio taikymo sritį, stebėsenos priemonė. Konkrečių rekomendacijų, susijusių su socialine, užimtumo, švietimo, mokymo ir lygybės politika, sveikata ir ilgalaike priežiūra, pensijomis, skurdu ir socialine atskirtimi, skaičius palaipsniui didėjo ir šiandien šioms temoms skiriama beveik pusė jų. Gerai parengta ir tvari socialinės, užimtumo, švietimo ir sveikatos sričių politika, taip pat lyčių lygybė yra būtinos tvariam ir įtraukiam ilgalaikiam ekonomikos augimui užtikrinti. Todėl svarbus vaidmuo įgyvendinant Europos semestrą tenka tarpsektoriniam bendradarbiavimui ir tinkamai ekonominės politikos ir šių sričių politikos pusiausvyrai.

23. Atsakomybė už struktūrines reformas tenka valstybėms narėms. Sąjungos struktūriniai fondai gali remti tolesnius tvarius valstybių narių gerbūvio politikos pokyčius. Šios lėšos gali būti naudojamos valstybių narių veiksmams, nustatytiems integruotose ekonominės ir užimtumo politikos gairėse ir konkrečioms šalims skirtose Europos semestro rekomendacijose, skatinti.

24. Dėl šių priežasčių Sąjungai itin svarbu parengti naują ilgalaikę laikotarpio po 2020 m. strategiją, kuria būtų užtikrinta, kad Sąjunga taptų konkurencingiausia ir socialiniu požiūriu labiausiai integracine neutralaus poveikio klimatui ekonomika pasaulyje, o tai atspindėtų gerbūvio ekonomikos sampratą. Sąjungai svarbu imtis lyderystės pasaulyje ir priimti plataus užmojo ir tinkamai subalansuotą naują horizontaliąją strategiją, atitinkančią įsipareigojimus, prisiimtus pagal ramstį ir JT darbotvarkę iki 2030 m.

PRAŠO valstybių narių:

25. PARENGTI tarpsektorinį poveikio gerbūviui vertinimą siekiant sustiprinti žiniomis grindžiamą politikos formavimą ir sprendimų priėmimą.

26. APSVARSTYTI GALIMYBĘ naudoti su gerbūviu susijusius rodiklius, kad būtų galima stebėti bei pranešti apie nacionalinius biudžeto procesus ir priimti žiniomis grindžiamus sprendimus. Visi šie rodikliai turėtų būti suskirstyti pagal lytį.

27. DIDINTI dalyvavimą darbo rinkoje geriau orientuojant konkrečias paramos priemones, skirtas asmenims, kurie nėra įtraukti į darbo rinką arba kuriems tai gresia, laikantis aktyvios įtraukties požiūrio.

28. UŽTIKRINTI, kad, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, visiems būtų suteiktos galimybės naudotis tinkama socialine apsauga ir kokybiškomis, įperkamomis ir tvariomis paslaugomis.

29. NUKREIPTI savo tarpsektorinę veiklą taip, kad su gerbūviu susiję iššūkiai būtų sprendžiami ankstyvuoju etapu ir visą asmens gyvenimą, visų pirma atsižvelgiant į naudą, gaunamą propaguojant sveikatos priežiūros ir prevencines priemones.

30. SKATINTI visapusišką mokymosi visą gyvenimą politiką, taip pat įgūdžių ir kompetencijų ugdymą visą gyvenimą.

31. SKATINTI struktūrines reformas, kuriomis būtų skatinama socialinė įtrauktis, piliečių dalyvavimas ir socialinis bei ekonominis atsparumas.

32. STIPRINTI tarpsektorinį požiūrį politinėse pozicijose, išreiškiamose įvairiuose Tarybos parengiamuosiuose organuose, nagrinėjančiuose Europos semestro klausimus, kad būtų užtikrinta subalansuota horizontalioji analizė, atitinkanti gerbūvio ekonomikos sampratą.

PRAŠO valstybių narių ir Europos Komisijos, pagal savo atitinkamas kompetencijas, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes ir pripažįstant socialinių partnerių vaidmenį bei gerbiant jų autonomijos principą:

33. Horizontaliai ĮTRAUKTI gerbūvio ekonomikos aspektą į įvairių sričių nacionalinę ir Sąjungos politiką, o žmones ir jų gerbūvį laikyti politikos formavimo ašimi.

34. Nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis ĮGYVENDINTI įrodymais pagrįstas ir veiksmingas politikos priemones bendriems su gerbūviu susijusiems iššūkiams spręsti.

35. TOLIAU naikinti skurdą, visų pirma kovojant su vaikų skurdu ir iš kartos į kartą perduodamu skurdu, be kita ko, ieškant naujų priemonių.

36. TOLIAU rengti ir įgyvendinti priemones, kuriomis pripažįstama ir sprendžiama benamystės problema, ir SKATINTI galimybes visiems gauti įperkamą būstą.

37. SKATINTI tarpsektorinį bendradarbiavimą ir toliau stiprinti užimtumo, socialinės, sveikatos ir švietimo politikos vaidmenį Europos semestro procese.

38. Europos semestro procese ATLIKTI horizontaliąją analizę, kad būtų sustiprintas platus, ilgalaikis politinis požiūris ir pateiktos subalansuotos politikos rekomendacijos.

39. TOLIAU plėtoti tikslius kiekybinius ir kokybinius duomenų rinkimo ir statistikos metodus, skirtus įvertinti ir reguliariai stebėti žmonių gerbūvį, siekiant kartu su ekonominiais rodikliais per Europos semestrą pateikti išsamią analizę, kuri būtų politikos ir sprendimų priėmimo pagrindas.

40. SKATINTI ramsčio principų įgyvendinimą, nes tai svarbus žingsnis siekiant užtikrinti gerbūvio ekonomiką.

41. UŽTIKRINTI skaitmeninimo naudą žmonių gerbūviui, pavyzdžiui, paspartinant su darbą rengiant novatoriškus, integruotojo saugumo principus atitinkančius skaitmeninius sprendimus sveikatos, sveikatos priežiūros ir socialinės politikos skatinimo srityje, prireikus sustiprinant dabartines iniciatyvas, kuriomis siekiama vykdyti sąveikų tarpvalstybinį keitimąsi sveikatos ir socialinės apsaugos duomenimis, ir diegiant novatoriškas duomenų technologijas, be kita ko, dirbtinį intelektą, tuo pat metu laikantis duomenų apsaugos taisyklių, duomenų saugumo ir susijusių etikos principų, ir SKATINTI skaitmeninę įtrauktį.

42. IŠ ANKSTO PASIRENGTI demografinių pokyčių, visų pirma susijusių su senėjimu ir ilgaamžiškumu, pasekmėms ir PROPAGUOTI sveiką ir aktyvų senėjimą visose politikos srityse.

43. ĮGYVENDINTI konkrečias ir veiksmingas priemones siekiant panaikinti vyrų ir moterų užimtumo ir darbo užmokesčio skirtumus, skirtas laikotarpiui po dabartinio ES veiksmų plano dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo mažinimo, ir SKIRTI DĖMESĮ jų poveikiui vyrų ir moterų pensijų skirtumui.

44. SKATINTI aukšto lygio prieinamą, įperkamą ir kokybišką ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą, atsižvelgiant į 2002 m. Barselonos Europos Vadovų Tarybos nustatytus tikslus dėl vaikų priežiūros ir 2019 m. Tarybos rekomendaciją dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų.

45. STIPRINTI socialinės ekonomikos, socialinio verslumo ir socialinių inovacijų vaidmenį skatinant socialinę įtrauktį, kuriant kokybiškas darbo vietas ir užtikrinant jų prieinamumą, taip pat vykdant socialines investicijas.

46. Glaudžiai BENDRADARBIAUTI su Europos ir nacionaliniais socialiniais partneriais ir pilietine visuomene, kad būtų skatinama gerbūvio ekonomika užtikrinant veiksmingą socialinį ir pilietinį dialogą.

PRAŠO Europos Komisijos:

47. Baigiantis Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijai „Europa 2020“, PASIŪLYTI naują ilgalaikę Sąjungos augimo strategiją, kuria būtų siekiama užtikrinti, kad Sąjunga taptų konkurencingiausia ir socialiniu požiūriu labiausiai integracine neutralaus poveikio klimatui ekonomika pasaulyje.

48. PASKELBTI komunikatą dėl gerbūvio ekonomikos, ypač daug dėmesio skiriant gerbūvio politikos ir ekonomikos augimo tarpusavio sąsajoms, subalansuotam tarpsektoriniam bendradarbiavimui įtraukiant įvairias politikos sritis, žiniomis grindžiamam požiūriui ir prevencinėms priemonėms bei ankstyvoms intervencinėms priemonėms, remiant ramsčio ir JT darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimą.

49. STIPRINTI teisėkūros ir pagrindinių politikos iniciatyvų poveikio gerbūviui, be kita ko, ekonominės politikos srityje, vertinimą.

50. PERŽIŪRĖTI ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginę programą, atsižvelgiant į besikeičiantį darbo pasaulį.

51. PRIIMTI atskirą Europos lyčių lygybės strategiją ir STIPRINTI lyčių aspekto integravimą bei biudžeto sudarymą atsižvelgiant į lyčių aspektą ir veiksmingai tai įgyvendinti visose politikos srityse.

52. SKATINTI Europos bendradarbiavimą švietimo ir mokymo srityje siekiant, kad Europa taptų pirmaujančia besimokančia visuomene pasaulyje, remiant kultūrą, kuria žmonės ir visuomenė būtų skatinami, įgalinami ir motyvuojami mokytis visais lygmenimis ir visų formų švietimo ir mokymo sistemose, taip pat visais gyvenimo etapais.

53. PARENGTI naujas iniciatyvas, kuriomis būtų sprendžiami politikos negalios srityje klausimai, skirtas laikotarpiui po dabartinės 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios.

54. ATNAUJINTI įsipareigojimą dėl romų įtraukties, rengiant naujas politikos iniciatyvas, įskaitant Europos pagrindų strategijos laikotarpiui po 2020 m. priėmimą.

55. REMTI valstybes nares, imantis atitinkamų veiksmų jos kompetencijai priklausančiais klausimais, joms siekiant gerinti sveikatos paslaugų tvarumą ir prieinamumą, įskaitant galimybes gauti vaistų ir medicinos priemonių.

56. PASIŪLYTI Sąjungos psichikos sveikatos srities strategiją, atsižvelgiant į įvairios psichikos sveikatos politikos tarpsektorinį poveikį.

57. PASIŪLYTI Europos kovos su vėžiu veiksmų planą, siekiant remti valstybių narių pastangas, inter alia, vykdyti vėžio prevenciją, spręsti ankstyvo diagnozavimo ir gydymo klausimus ir gerinti pacientų ir ligą įveikusių asmenų gyvenimą.

PRAŠO Užimtumo komiteto ir Socialinės apsaugos komiteto:

58. INTEGRUOTI gerbūvio ekonomikos aspektą į savo svarstymus dėl savo kompetencijos srities politikos.

59. TOLIAU skatinti glaudų bendradarbiavimą tarpusavyje ir su Ekonominės politikos komitetu, taip pat su kitais atitinkamais Tarybos parengiamaisiais organais, kurie yra kompetentingi visų pirma sveikatos ir švietimo srityje, kad būtų užtikrinta subalansuota horizontalioji analizė.

60. TOLIAU vykdyti užduotį gerinti ir plėtoti, bendradarbiaujant su ES institucijomis, patikimus ir tarptautiniu mastu palyginamus gyventojų gerbūvio Sąjungoje vertinimo ir stebėsenos rodiklius, atsižvelgiant į konkrečių šalių aplinkybes ir kitų atitinkamų tarptautinių subjektų atliekamą darbą.

(1) Gerovės ekonomika – EBPO informacinio dokumento „Žmonių gerovės ir ekonomikos augimo galimybių kūrimas“ santrauka (dok. 101414/19); Gerovės ekonomika – EBPO informacinio dokumento santrauka (dok. 10414/19 ADD 1).

(2) The Human Capital Project.

(3) The Strategy on Social Spending.

(4) The Centenary Declaration for the Future of Work.

(5) The Tallinn Charter on Health Systems for Health and Wealth.