KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Antroji direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB poveikio ekonominiam ciklui ataskaita /* COM/2012/0400 final */





TURINYS 1........... Įžanga............................................................................................................................ 3 2........... Reguliuojamojo kapitalo poreikio cikliškumas.................................................................. 4 3........... Kapitalo poreikio poveikis bankų kapitalo lygiui.............................................................. 6 4........... Bankų kapitalo lygio poveikis bankų skolinimo veiklai...................................................... 7 5........... Galimybės gauti kreditą poveikis ekonominiam ciklui........................................................ 8 6........... Procikliškumo mažinimo priemonės................................................................................. 8 6.1........ Bendras taisyklių sąvadas................................................................................................ 9 6.2........ Anticiklinės kapitalo atsargos.......................................................................................... 9 6.3........ Finansinio sverto koeficientas.......................................................................................... 9 6.4........ Kredito reitingų agentūros............................................................................................. 10 6.5........ Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ).............................................................................. 10 7........... Išvados........................................................................................................................ 11 8........... Nuorodos..................................................................................................................... 13 KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Antroji direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB poveikio ekonominiam ciklui ataskaita 1. Įžanga 1. Remiantis Bazelio II sistema, minimalaus bankų kapitalo poreikis pagal ES kapitalo poreikio direktyvą (KPD)[1] priklauso nuo rizikos. Kadangi esant nuosmukiui kredito ir rinkos rizika padidėja, taip pat padidėja minimalaus bankų kapitalo poreikis siekiant sumažinti tą padidėjusią riziką. Bankams gali reikėti pritraukti papildomo kapitalo šiam padidėjusiam poreikiui patenkinti tuo metu, kai jų kapitalo ištekliai senka dėl nuostolių, o galimybės pritraukti kapitalą menkos ir brangios. Dėl to gali būti apribotas bankų skolinimo ekonomikai pajėgumas ir padidėti nuosmukis. Esant ekonomikos pakilimui, kai kainos nuolat kyla, o įsipareigojimų neįvykdymo atvejų mažėja, akivaizdžiai sumažėjus rizikai, gali sumažėti kapitalo poreikis ir padidėti skolinimas, o tai dar labiau skatina ekonomiką augti. Jeigu toks yra reguliavimo poveikis, jis apibūdinamas kaip procikliškas. 2. Galimybė, kad dėl KPD gali didėti procikliškumas, pastebimas ankstesniu Bazelio I susitarimu pagrįstoje finansų sistemoje, paskatino į KPD įtraukti 156 straipsnį[2], kuriame reikalaujama, kad Europos Komisija (toliau – Komisija) periodiškai stebėtų, ar KPD turi „reikšmingą poveikį ekonominiam ciklui“, ir, atsižvelgdama į tą analizę, parengtų dvimetę ataskaitą ir kartu su bet kokiomis tinkamomis taisomosiomis priemonėmis pateiktų ją Europos Parlamentui ir Tarybai. 3. 2010 m. Komisija parengė pirmąją procikliškumo ataskaitą. Ši antroji ataskaita taip pat pagrįsta ECB analize, kuri buvo atlikta padedant poveikio tyrimo grupei, kurią 2011 m. Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) Finansinio stabilumo komitetas ir Europos bankininkystės institucija (EBI) kartu įsteigė ir kuri pakeitė bendrą darbo grupę dėl naujos kapitalo sistemos poveikio (angl. Joint Task Force on the Impact of the new Capital Framework, JTFICF). ECB ataskaitoje daugiausia dėmesio skirta kokybinei vidaus reitingais pagrįstų (angl. IRB) banko duomenų analizei, nors šioje ataskaitoje trumpai aptariamas tikėtinas standartizuoto metodo procikliškumas.[3] 4. Analizuoti reguliuojamojo kapitalo poreikį ir prociklišką bankų skolinimą kol kas sudėtinga. Kaip nurodyta pirmojoje ataskaitoje, reikia atsakyti į šiuos pagrindinius klausimus: (a) Ar kapitalo poreikis cikliškas? (b) Jeigu taip, ar cikliškas kapitalo poreikis turi poveikį kapitalo, kurio bankui reikia arba kurį faktiškai turi, lygiui? (c) Jeigu taip, ar pageidaujamo arba faktiškai turimo banko kapitalo lygis turi poveikį skolinimo cikliškumui? (d) Jeigu taip, ar cikliškas skolinimas turi poveikį ekonominiam ciklui? 5. 2011 m. liepos mėn. Komisija pateikė pasiūlymą dėl bankininkystės reguliavimo reformos teisės aktų rinkinio, apimančio direktyvą (IV KPD) ir reglamentą (KPR). Į Komisijos pasiūlymą įtrauktos tam tikros priemonės, kuriomis galima sumažinti procikliškumą. Šios ataskaitos pabaigoje apibrėžiama perspektyva, kokiu mastu šios anticiklinės priemonės gali sumažinti KPD prociklišką poveikį finansiniam ir ekonominiam ciklui. 2. Reguliuojamojo kapitalo poreikio cikliškumas 6. Tarp 2011 m. ECB apklausoje dalyvavusių nacionalinių priežiūros institucijų vyrauja nuomonė, kad pagal KPD minimalus reikalaujamas kapitalas (MRK) dar labiau priklauso nuo rizikos ir turi didesnio cikliškumo tendenciją nei poreikis pagal ankstesnį Bazelio I susitarimą. Kapitalo poreikio cikliškumo padidėjimas iš esmės siejamas su visos sistemos jautrumu padidėjusiai rizikai, visų pirma, kai kapitalo poreikis apskaičiuojamas pagal vidaus reitingais pagrįstus metodus. 7. ECB atliekant kokybinę analizę ištirta, kokiu mastu į vidaus reitingais pagrįstus modelius įvedami rizikos parametrai, t. y. įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė (angl. PD) ir nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo (angl. LGD) įverčiai, ir pozicijos yra susiję su makroekonominiais veiksniais ir kiek tai atsispindi cikliškame MRK. Gauti rezultatai turi būti laikomi preliminariais rodikliais, o ne patikimais empiriniais rezultatais.[4] 8. ECB nustatė, kad įsipareigojimus vykdančių įmonių ir mažmeninių klientų pozicijų įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė paprastai gerokai padidėja, kai makroekonominė veikla yra silpnesnė, turto kainos mažesnės, o nedarbas didesnis, todėl įvykdoma viena išankstinė cikliško kapitalo poreikio sąlyga. Palyginti su nuostoliu dėl įsipareigojimų neįvykdymo, nustatyta, kad nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo cikliškas poveikis gana ribotas, o tai gali rodyti, kad bankų vidaus modeliuose naudojamos nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo vertės yra rizikingesnės nei atitinkamos įsipareigojimų neįvykdymo tikimybės vertės, nes į makroekonominės aplinkos pokyčius jos gali reaguoti ne iš karto. Pozicijos pokyčiai buvo susiję su pavėluotais pramonės pasitikėjimo įmonių portfeliu ir vartotojų pasitikėjimo mažmeniniu portfeliu (ekonominio ciklo rodiklių) pokyčiais – tai taip pat rodo cikliškumą: esant nepalankioms ekonomikos perspektyvoms bankai mažina šių portfelių pozicijas. Apskritai apskaičiuojant MRK įvedamų parametrų vertinimas rodo cikliškų rizikos parametrų, pvz., įsipareigojimų neįvykdymo tikimybės arba nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo, ir cikliškų pozicijų pokyčių atsvaros poveikį: esant ekonomikos nuosmukiui, sumažintos pozicijos gali atsverti didesnės įsipareigojimų neįvykdymo tikimybės poveikį, kai šie rodikliai kartu naudojami apskaičiuojant MRK. Dėl šio atsvaros poveikio laikui bėgant cikliškas poveikis visam MRK gali pasidaryti neaiškus arba net nepastovus, nes įvairūs parametrai ir portfeliai gali būti koreguojami skirtingu tempu. 9. Viso bankų MRK pokyčių įvertinimo rezultatai nerodo, kad apskritai bankų (ne portfelių) lygmeniu būtų svarbus MRK pokyčio ir BVP augimo santykis. Tačiau analizuojant tik 1 grupės bankus[5], matomas svarbus BVP augimo mažėjimo ir MRK padidėjimo tarpusavio ryšys. Tai gali rodyti 1 grupės bankų MRK cikliškumą. 10. Reikėtų pabrėžti, kad buvo panaudotas tik vidaus reitingais pagrįstą metodą taikančių bankų duomenų rinkinys, kuris neapima daugelio mažesnių 2 grupės bankų, taikančių standartizuotą metodą. 2 grupės bankų MRK cikliškumas apskritai taip pat gali būti svarbus, nors jo statistiniai duomenys į ECB tyrimą nebuvo įtraukti (žr. 13 punktą). 11. Tam tikro MRK cikliškumo rodikliai matomi portfelių lygmeniu. Užtrukęs BVP augimas, esminis ekonominio ciklo rodiklis, yra smarkiai ir neigiamai susijęs tik su 1 grupės bankų įmonių portfelių MRK. Taip pat nustatytas svarbus neigiamas pavėluotai kintančių komercinės nuosavybės kainų ir visų imties bankų įmonių portfelių MRK ryšys. BVP augimas taip pat yra susijęs tik su 1 grupės bankų mažmeniniu portfeliu, nors šis ryšys ir ne toks svarbus. Nedarbo lygio pokyčiai turi didelį poveikį visos imties mažmeninio portfelio MRK, be reikšmingo skirtumo 1 grupės bankams. 12. Apibendrinant, cikliškas poveikis portfelių lygmeniu, atrodo, mažinamas bankų lygmeniu. Kaip rodo MRK parametrų cikliško poveikio atsvaros tyrimo rezultatai, tikėtina, kad cikliškas poveikis mažinamas visų pirma todėl, kad koreguojamas visų bankų portfelių dydis ir sudėtis. Tačiau tikėtina, kad turtą perskirstyti paskatino ne patys pagrindinių rizikos parametrų pokyčiai, o finansų krizė. Pavyzdžiui, bankai galėjo planuoti panaudoti daugiau turto, kuris yra tinkamas kaip įkaitas centrinio banko likvidumo operacijose, kad pagerintų savo likvidumą ir galėtų pasinaudoti pigiu centrinio banko finansavimu. Jeigu nebūtų buvę krizės, MRK galėjo būti cikliškesnis. 13. Svarbus papildomas veiksnys, kuris gali prisidėti prie minimalaus kapitalo poreikio cikliškumo, yra tam tikro turto, įtraukto į banko balansą, išorės reitingai. Daugelis ES šalių bankų savo kapitalo poreikį apskaičiuoja pagal visiškai arba iš dalies standartizuotą metodą (SM). Kadangi SM labai priklauso nuo reguliavimo tikslais naudojamų išorės reitingų, išorės reitingų cikliškumas taip pat galėtų nulemti cikliškus kapitalo poreikio pokyčius.[6] Bankų skolinimo srityje SM taikantys bankai gali tapti papildoma ir stipria pagal KPD procikliškumą skatinančia jėga. 14. Kredito reitingų agentūrų nustatyti reikalavimai taip pat yra svarbūs veiksniai priimant sprendimus dėl bankų kapitalo paskirstymo, nes bankai dažnai siekia išlaikyti arba pasiekti tikslinį reitingą, kad įgyvendintų verslo strategiją, o tai gali reikšti, kad kapitalo pakankamumo norma turi būti didesnė ir cikliškesnė, nei nustatyta KPD.[7] 3. Kapitalo poreikio poveikis bankų kapitalo lygiui 15. Bankų gebėjimas ir noras skolinti iš dalies priklauso nuo to, kiek yra privalomi minimalaus bankų kapitalo reikalavimai. Dėl ekonomikos nuosmukio laikotarpiu didėjančio procikliško MRK banko kapitalo atsargos paprastai staigiau sumažėja iki minimalios vertės, todėl riziką ribojantis bankas siekia turėti daugiau kapitalo arba mažina MRK mažindamas skolinimo mastą. 16. Akademinėje literatūroje apie bankų kapitalo atsargų pokyčius per ekonominį ciklą apskritai nurodoma, kad didesnės nei MRK bankų kapitalo atsargos sumažėja, kai padidėja verslo veikla, o tai reiškia, kad ekonomikos pakilimo laikotarpiu prisiimama per didelė rizika, o esant ekonomikos nuosmukiui skolinama mažiau.[8] 17. Empirinėje ECB analizėje nustatyti gana svarbūs BVP augimo ir pastovių kapitalo atsargų tarpusavio ryšiai, rodantys atvirkštinę elgseną, t. y. didesnės atsargos esant ekonomikos pakilimui ir mažesnės atsargos esant ekonomikos nuosmukiui. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad imties laikotarpis yra trumpas ir kad dėl krizės 2010 m. II pusmetį ir 2011 m. I pusmetį kapitalo atsargos didėjo, šias pastabas reikia vertinti atsargiai.[9] 18. Bankų turimo kapitalo lygis taip pat gali būti nustatomas atsižvelgiant į būsimus reguliuojamojo kapitalo reikalavimus. Būsimieji reikalavimai apima Bazelio III susitarimuose apibrėžtą reglamentą, naujausias EBI[10] priemones ir kitas papildomas nacionalinio lygmens taisykles dėl bankų kapitalo pakankamumo normų, kurios neseniai patvirtintos arba bus patvirtintos artimiausiu metu. Apskritai iš apklausos matyti, kad pokyčiai reguliavimo srityje daro didelį poveikį ir bankų balansui, ir skolinimo politikai, taip pat kredito standartams.[11] 19. EBI viešai pateikė preliminarius rekapitalizavimo praktinių veiksmų įrodymus.[12] Bendrais veiksmais preliminariai pasiekiama maždaug 26 % bendro kapitalo pertekliaus. Veiksmai daugiausiai skirti tiesioginėms kapitalo priemonėms, kurios sudaro 96 % kapitalo trūkumo ir 77 % visų siūlomų veiksmų. Dauguma jų – tai kapitalo didinimas, nepaskirstytasis pelnas ir mišrių priemonių pakeitimas paprastu akciniu kapitalu. Priemonės, kurios turi poveikį pagal riziką įvertintam turtui, sudaro likusius 23 % visų veiksmų. Atsižvelgus į priemones, taikomas pagal ES sprendimus dėl valstybės pagalbos bankų restruktūrizavimui arba kitoms šalies programoms, veiksmų, kuriais mažinamas skolinimas realiajai ekonomikai, poveikis sudarytų mažiau nei 1 % visos sumos. Tačiau Komisija, EBI ir ECB yra įsipareigoję atidžiai stebėti, kaip vyksta su rekapitalizavimo planu susijęs arba su juo nesusijęs finansinio įsiskolinimo mažinimo procesas. Konkrečiai, kadangi tikėtina, jog bus mažinamas nepagrindinės veiklos ir (arba) veiklos, kuri vykdoma kitos šalies jurisdikcijoje, finansinis įsiskolinimas, ypač svarbu, kad atitinkama šalis ir priimančioji valstybė glaudžiai bendradarbiautų ES ir už jos ribų. Be to, palyginti su kitomis besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis, euro zonos bankams tenkanti viso Vidurio ir Rytų Europos kredito dalis (47,3 %) yra didelė, o tai reiškia, kad yra labai didelis priklausymas nuo kredito ir kad itin jautriai reaguojama į patronuojančiųjų bendrovių sprendimus dėl finansinio įsiskolinimo mažinimo. Kai kuriose konkrečiose regiono šalyse kredito pasiūlą beveik visiškai kontroliuoja euro zonos bankų grupės.[13] 4. Bankų kapitalo lygio poveikis bankų skolinimo veiklai 20. Dauguma nacionalinių priežiūros institucijų teigė, kad yra aiškios banko kapitalo valdymo politikos ir paskolų suteikimo proceso sąsajos. Daugeliu atvejų KPD reguliuojamojo kapitalo reikalavimų vaidmuo yra svarbus. Tačiau institucijos nenustatė aiškaus reguliuojamojo kapitalo reikalavimų poveikio tam tikros klasės turtui arba tam tikros kategorijos paskoloms. Kadangi yra kitų kapitalo valdymo politikos priežasčių, sunku atskirti, koks yra KPD poveikis bankų skolinimui. Tokios priežastys yra bankų rizikos toleravimo politika, testavimas nepalankiausiomis sąlygomis, I / II ramsčio reikalavimai ir RAROC[14] bei portfelio augimo tikslai. Institucijų nuomonės dėl kitų šalutinių pasiūlos ir paklausos veiksnių, galinčių paveikti paskolų pozicijų cikliškumą, skiriasi, tačiau šie kiti veiksniai paprastai laikomi svarbesniais nei reguliuojamojo kapitalo reikalavimai. Svarbūs paskolų pasiūlos veiksniai yra makroekonominė aplinka (finansavimo kaina, kapitalo prieinamumas ir likvidumas, rinkos dalyvių pasitikėjimas) ir bankų individuali skolinimo strategija. Paskolų paklausą dažniausiai nulemia makroekonominės sąlygos (augimo tempas, infliacija, nedarbas, pajamų pokytis, nemokumas, tikėtinas vartojimas, eksportas ir pan.), tačiau buvo paminėtos ir rinkos sąlygos (palūkanų normos, finansavimo prieinamumas). Institucijos taip pat pabrėžė, kad paskolų vertės sumažėjimas ir nurašymai yra cikliškesni nei reguliuojamojo kapitalo poreikis, kai skoliniai įsipareigojimai yra vykdomi. Bankų skolinimo veikloje apskaita tikrąja verte ir TFAS yra svarbūs skatinamieji veiksniai. 5. Galimybės gauti kreditą poveikis ekonominiam ciklui 21. Dar sunku įvertinti MRK pokyčių poveikį skolinimui ir BVP. ECB apžvelgė makroekonominio vertinimo grupės (BIS, 2010), kurią Bazelio bankų priežiūros komitetas ir Finansinio stabilumo taryba įsteigė siekdami įvertinti makroekonominį poveikį pradėjus taikyti didesnius kapitalo ir likvidumo reikalavimus pagal Bazelio III susitarimą, atliktos analizės rezultatus. Tačiau šis tyrimas paminėtas tik siekiant pateikti paaiškinimus, nes jis skirtas vienkartiniam perėjimui prie didesnių reikalavimų, o ne norminei lygiagrečiai MRK, skolinimo ir BVP kaitai nustatyti. 22. Makroekonominio vertinimo grupė pabrėžė, kad standartiniai makroekonominiai modeliai trukdo tiesiogiai ištirti rizikos ribojimo politikos pokyčių poveikį skolinimui ir BVP. Nors, taikydama skirtingus modelius, makroekonominio vertinimo grupė nustatė daugelį svarbiausių aspektų, nėra vieno modelio, kuris apimtų visus svarbius mechanizmus. Todėl šis tyrimas yra pagrindinis kelių modelių medianos rezultatas, kuriame pateikiamas svarbiausias įvairių modelių poveikio įvairiose šalyse įvertinimas.[15] 23. Tačiau atsižvelgiant į visas ECB kokybinėje MRK cikliškumo analizėje nurodomas kliūtis, pvz., labai ribotas kiekis duomenų ir finansų krizės poveikis per papildomus reguliavimo pokyčius, vyriausybės kišimąsi ir elgsenos pakitimus, regis, pernelyg anksti kokybiškai vertinti KPD kapitalo reikalavimų prociklinį poveikio skolinimui ir BVP mastą. 6. Procikliškumo mažinimo priemonės 24. 2011 m. liepos mėn. Komisija pateikė pasiūlymą dėl bankininkystės reguliavimo reformos teisės aktų rinkinio, apimančio direktyvą (IV KPD) ir reglamentą (KPR). Pasiūlymas parengtas vadovaujantis Bazelio III susitarimu ir jis atitiks pagrindinį tikslą: išlaikyti kredito pasiūlą realiajai ES ekonomikai. 25. Į šį pasiūlymą įtrauktos tam tikros priemonės, kuriomis galima sumažinti bankų skolinimo procikliškumą: bendras taisyklių sąvadas, anticiklinės kapitalo atsargos, finansinio sverto koeficientas, mažesnė priklausomybė nuo kredito reitingų agentūrų taikant rizikos ribojimo reikalavimus ir kitų priemonių, siekiant didinti mažųjų ir vidutinių įmonių galimybes gauti paskolas, taikymas. 6.1. Bendras taisyklių sąvadas 26. Kaip nurodyta 19 punkte, dėl ES bankų sektoriaus integracijos užsienio šalių jurisdikcijose nacionalinėms priežiūros institucijoms nustačius norminius reikalavimus, tarptautiniai bankai gali pradėti mažinti kreditinius įsiskolinimus. Pradėjus taikyti bendrą taisyklių sąvadą bus ne tik sumažintos galimybės rinktis palankesnes reglamentavimo sąlygas, bet ir sušvelnintas procikliškas asimetrinio finansinių įsiskolinimų mažinimo poveikis priimančiose valstybėse. 6.2. Anticiklinės kapitalo atsargos 27. Vienas iš pagrindinių reagavimo į pastebimą bankų skolinimo procikliškumą reguliavimo priemonėmis būdų yra anticiklinės kapitalo atsargos, kurios yra numatytos Komisijos pasiūlyme dėl IV KPD. Šias papildomas atsargas, nuolat kaupiamas palankiomis ekonomikos sąlygomis, esant ekonomikos nuosmukiui galima panaudoti siekiant sudaryti bankams sąlygas tvarkingai amortizuoti nuostolius ir neleisti padidėti kredito kainai, nes dėl to dar labiau padidėtų ekonomikos nuosmukis. Ši priemonė taip pat padės mažinti dabartinį norminių reikalavimų nejautrumą makrolygyje susidariusiai rizikai ir jų cikliškumą. 28. Kadangi įvairių rinkų dinamika gali labai skirtis, atsargų dydis nustatomas pagal šalies rinkos bazinę vertę. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) turėtų parengti bendras rekomendacijas ir pagal savo įgaliojimus turėtų sudaryti palankias sąlygas šiai makrolygio rizikos ribojimo priemonei taikyti bei ją koordinuoti. 29. ECB ataskaitoje pabrėžiama, kad nors dėl praktinio anticiklinių kapitalo atsargų principo įgyvendinimo kyla konceptualių klausimų[16], bendra anticiklinių kapitalo atsargų suma būtų nustatoma pagal aiškias anticikliškumo tendencijas. Atsižvelgiant į kredito augimą iki krizės ir hipotetinį anticiklinių kapitalo atsargų principo įgyvendinimą 2005 m., atsargų orientacinė suma būtų pamažu didinama, kol 2007 m. pasiektų didžiausią maždaug 290 mlrd. EUR sumą visoms ES šalims.[17] 6.3. Finansinio sverto koeficientas 30. Finansinio sverto koeficientas – papildomas kapitalo reikalavimas, kuris gali tapti privaloma finansinio sverto, palyginti su 1 lygio kapitalu viršijančio tam tikrą turto kartotinį, viršutine riba. Taip būtų apribotas per didelis bankų skolinimas ekonominio ciklo pakilimo metu, kai bankai gali išplėsti balansą atitinkamai nedidindami kapitalo. 31. Vadovaudamasi Bazelio III susitarimu, Komisija pasiūlė taikyti finansinio sverto koeficientą kaip 2 ramsčio priemonę „siekdama pereiti prie privalomos (1 ramsčio) priemonės tinkamai ją persvarsčius ir suderinus“. Kadangi finansinio sverto koeficientas ES (o dabartiniu pavidalu ir beveik visame pasaulyje) yra nauja priemonė, Komisija pasiūlė taikant išsamų metodą atlikti visapusišką peržiūrą ir kartu skirti bandomąjį laikotarpį prieš priimant sprendimą dėl galutinio šios priemonės pavidalo.[18] 6.4. Kredito reitingų agentūros 32. Nustatant faktinį bankų kapitalo lygį taip pat gali būti svarbus kredito reitingų agentūrų ir ekonominių kapitalo modelių vaidmuo. Kaip nurodyta 13 punkte, išorės reitingai yra glaudžiai susiję su ekonominiu ciklu, o tai reiškia, kad su tuo susijęs kapitalo poreikis bent jau pavienių pozicijų lygmeniu taip pat kis pagal aiškų ciklišką modelį. Tai, kad standartizuotas kredito rizikos metodas labai priklauso nuo išorės reitingų, reiškia, jog šis klausimas yra itin aktualus bankams, kurie dar nepradėjo taikyti vidaus reitingais pagrįsto metodo. 33. Atsižvelgiant į tai, IV KPD pasiūlyme raginama naudoti vidaus reitingus, kartu mažiau naudotis išorės reitingais ir stiprinti nuostatas dėl išorės reitingų naudojimo.[19] Pasiūlyme vadovaujamasi proporcingumo principu, nes mažesnėms kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms leidžiama rinktis mažiau nuo kredito reitingų agentūrų priklausantį (ir rizikai jautresnį) vidaus reitingais pagrįstą metodą ir sudaromos sąlygos taikyti kuo paprastesnes reitingų procedūras.[20] Taikant vidaus reitingais pagrįstą metodą būtina gebėti atlikti nepriklausomą rizikos vertinimą, be to, tai skatina naudoti geresnes rizikos valdymo priemones bankų portfelių kredito rizikai kontroliuoti. 34. 2011 m. lapkričio 15 d. Komisija taip pat priėmė pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto[21], kuriame nustatoma bendra pareiga visoms reguliuojamoms finansų įstaigoms pačioms atlikti savo kredito rizikos vertinimą, o panašūs pasiūlymai dėl draudimo įmonių bus teikiami vėliau 2012 m. Komisija taip pat aktyviai dalyvauja ir remia Bazelyje atliekamą darbą, siekdama sumažinti reitingų, kaip kriterijaus, pagal kurį nustatomas likvidus turtas, svarbą ir ieškodama kapitalo poreikio investicijų pakeitimui vertybiniais popieriais apskaičiavimo alternatyvų. Visa tai turėtų sumažinti finansinio reguliavimo procikliškumą, atsirandantį dėl perdėtos priklausomybės nuo kredito reitingų agentūrų. 6.5. Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) 35. MVĮ labiau priklauso nuo bankų, nes jų galimybės rasti alternatyvius finansavimo šaltinius yra mažesnės, ir kadangi jos sudaro Europos ekonomikos pagrindą[22], apribojus skolinimą MVĮ, bet koks kapitalo poreikio procikliškumas gali labai smarkiai paveikti realiosios ekonomikos augimą. 36. Pagal 2011 m. balandžio–rugsėjo mėn. atliktą ECB apklausą „SAFE“ banko paskolų prieinamumas MVĮ sumažėjo, o 2011 m. spalio mėn.–2012 m. kovo mėn. apklausa šią tendenciją tik patvirtino. Remiantis šiais naujausios apklausos rezultatais, per nagrinėjamą laikotarpį euro zonos MVĮ finansavimo poreikis padidėjo: 19 % teigė, kad banko paskolų poreikis (paklausa) padidėjo (palyginti su 17 % anksčiau), o 11 % teigė, kad poreikis sumažėjo (palyginti su 12 % anksčiau). Bendras įmonių, kurios teigė, kad banko paskolų prieinamumas (pasiūla) sumažėjo, skaičius nuo 14 % praėjusiu laikotarpiu padidėjo iki 20 %.[23] Vėliausios (2012 m. balandžio mėn.) ECB atliktos ketvirčio bankų apklausos dėl skolinimo sąlygų duomenimis, paskolų MVĮ kredito standartai apskritai sušvelnėjo nuo 28 % per 2011 m. IV ketvirtį iki 1 % 2012 m. per I ketvirtį, o kredito standartai nefinansinių įmonių grupei apskritai sušvelnėjo nuo 35 % iki 9 % – kredito standartai sušvelnėjo gerokai labiau, nei apklausos dalyviai tikėjosi ankstesnės apklausos metu. Tai būtų galima paaiškinti tuo, kad euro zonos bankai, sudarantys bendrą mažesnę procentinę dalį, pranešė, kad kredito standartai sugriežtėjo dėl lėšų kainos ir balanso apribojimų – palyginti su 28 % anksčiau, 8 % bankų paminėjo sudėtingas rinkos finansavimo sąlygas. Vis dėlto mažesnė dar griežtesnių kredito standartų našta nepalengvina sunkios MVĮ finansavimo padėties. 37. Pagal dabartinę KPD MVĮ pozicijos vertinamos palankiai. Pagal siūlomą IV KPD kapitalo reikalavimai apskritai didinami visoms kredito rizikos pozicijoms, todėl išsaugoma MVĮ lengvatinė padėtis pagal Bazelio II susitarimą, palyginti su kitomis pozicijomis. Nepaisant to, Komisija nurodė EBI ištirti dabartinius skolinimo MVĮ rizikos koeficientus ir ribines vertes, taikomas MVĮ atsižvelgiant į naujas Bazelio III susitarimo normas, ir pateikti apie juos ataskaitą. Kiti galimi būdai dar palankiau vertinti MVĮ pozicijas yra, pvz., mažinti rizikos koeficientą nuo 75 % iki 50 % arba didinti MVĮ pozicijų ribinę vertę nuo 1 mln. EUR iki 2 mln. EUR arba 5 mln. EUR. Komisija atidžiai atsižvelgtų į šias alternatyvas įgyvendinant bendrą IV KPD finansinio stabilumo tikslą. 38. Taip pat verta pabrėžti, kad dėl suvienodinto procikliškumo, kuris užtikrinamas IV KPD numatytomis pažangiomis anticikliškomis priemonėmis, naudą pirmiausia turėtų gauti MVĮ atsižvelgiant į tai, kad jų kreditingumą nustato bankai. 7. Išvados 39. ECB rado įrodymų, kad yra cikliškas MRK, kurį lemia didesnių 1 grupės bankų, taikančių vidaus reitingais pagrįstą kredito rizikos vertinimo metodą, cikliška įsipareigojimų neįvykdymo tikimybė, atsveriama cikliškomis pozicijomis (t. y. jos mažinamos esant ekonomikos nuosmukiui). Nors cikliškas MRK gali būti pastebimas (įmonių ir mažmeninio) portfelio lygmenyje, šis poveikis, regis, sumažinamas banko lygmenyje, jeigu atsižvelgiama į visą bankų imtį. 40. Poveikis pirmiausia gali būti mažinamas dėl krizės koreguojant portfelius, pvz., siekiant daugiau turto panaudoti kaip įkaitą centrinio banko likvidumo operacijose, ir jeigu ne krizė, būtų buvę tvirtesnių cikliško MKP įrodymų. Standartizuotą metodą taikančių bankų MKP taip pat gali būti cikliškas, nes metodas priklauso nuo išorės kredito reitingų agentūrų, kurių reitingai yra cikliški. 41. Bankų gebėjimas ir noras skolinti iš dalies priklauso nuo to, kokiu mastu yra privalomi minimalaus kapitalo apribojimai. Nors MRK, apskaičiuotas pagal dabartinę KPD, galėjo daryti poveikį faktiniam bankų turimo kapitalo lygiui, be kelių kitų veiksnių, griežtesnių būsimų norminių reikalavimų tikimybė galėjo paskatinti nustatyti gerokai didesnes nei MRK tikslines kapitalo normas, kurios smarkiai paveikė bankų balansą ir skolinimo politiką. Tačiau šis veiksnys skiriasi nuo dabartiniais teisės aktais numatyto cikliškumo. 42. IV KPD, kuria ES bus įgyvendinamas Bazelio III susitarimas, bus struktūrinis atotrūkis nuo praeities standartų – pagal ją MRK keliami griežtesni kapitalo kokybės ir kiekio reikalavimai, taip pat nauji likvidumo ir finansinio sverto reikalavimai. Svarbu tai, kad ši direktyva apims ne vieną anticiklinę politikos priemonę, įskaitant bendrą taisyklių sąvadą, anticiklines kapitalo atsargas, finansinio sverto koeficientą ir priemones, taikomas kredito reitingų agentūroms bei MVĮ. Siekiant išvengti procikliškumo poveikio, prireikus priemonės bus įgyvendinamos palaipsniui. 8. Nuorodos Bazelio bankų priežiūros komitetas, Tarptautinių atsiskaitymų bankas, 2010 m. gruodžio 16 d., „Bazelis III. Pasaulinė reguliavimo sistema, skirta atsparesniems bankams ir bankų sistemoms sukurti“, pateikiama http://www.bis.org/publ/bcbs189.pdf. BIS (2010), Makroekonominio vertinimo grupės tarpinė ataskaita, „Perėjimo prie griežtesnių kapitalo ir likvidumo reikalavimų makroekonominio poveikio vertinimas“, 2010 m. rugpjūčio mėn., pateikiama http://www.bis.org/publ/othp10.pdf. ECB, EBI (2012), Kapitalo poreikio procikliškumas, antroji ataskaita. ECB (2010), „ES bankų struktūros“, pateikiama http://www.ecb.int/pub/pdf/other/eubankingstructures201009en.pdf. Europos Komisija, 2010 m. birželio mėn., „Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui apie direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB poveikį ekonominiam ciklui“, pateikiama http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/regcapital/monitoring/23062010_report_en.pdf. Taip pat apima kitas nuorodas Europos Komisija, 2011 m. liepos mėn. Nauji pasiūlymai dėl kapitalo poreikio (IV KPD), daugiau informacijos pateikiama http://ec.europa.eu/internal_market/bank/regcapital/index_en.htm. [1] Apimančią Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/49/EB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo. [2] 2009 m. iš dalies pakeistas 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/111/EB. [3] ECB kokybinis vertinimas apima 2008 m. IV ketvirčio–2011 m. II ketvirčio maždaug 80 bankų, kurie savo kapitalo poreikį apskaičiuoja taikydami vidaus reitingais pagrįstą (IRB) metodą, ketvirčių duomenis. Kokybinis vertinimas atliktas atsižvelgiant į nacionalinių priežiūros institucijų apklausos ir Eurosistemos bankų apklausos dėl skolinimo sąlygų rezultatus. [4] Reikia įspėti dėl dviejų pagrindinių dalykų: KPD įgyvendinama palyginti neseniai (pažangūs modeliai naudojami nuo 2008 m.), ne visi atitinkami viso verslo ciklo duomenys yra prieinami, todėl analizė parengta atsižvelgiant į šalių skirtumus verslo ciklo etapuose, o imties laikotarpis, kurio duomenys yra prieinami, apima pastarąją finansų krizę, kai atsirado elgsenos pokyčiai ir politinis įsikišimas galėjo iškreipti bendrus elgsenos santykius. [5] 1 grupei bankas priskiriamas, jeigu jo I lygio kapitalas yra didesnis nei 3 mlrd. EUR, pakankamai įvairus ir aktyviai naudojamas tarptautiniu mastu. Visi kiti bankai priskiriami 2 bankų grupei. [6] Žr. pridedamo Komisijos tarnybų darbinio dokumento pastabas bei 1, 2 ir 3 schemas. [7] Taip pat žr. 0 skirsnį. [8] Žr., pvz., Ayuso, Perez ir Saurina (2004), Bikker ir Metzemakers (2004), Lindquist (2004). Jokipii ir Milne (2008) bei Stolz ir Wedow (2011). [9] Tačiau ECB pabrėžia, kad keliuose teoriniuose darbuose (pvz., Heid (2007), Zhu (2008), Jokivuolle, Kiema ir Vesala (2009) bei Repullo ir Suarez (2009)) nurodoma, kad bankų kapitalo atsargos gali keistis pereinant prie Bazelio II susitarimu pagrįstos sistemos. Bankai gali veikti panaudodami papildomas atsargas ir, numatydami ateitį, apsidrausti nuo jaučiamo cikliškesnio MRK. Todėl kapitalo atsargos gali kisti cikliškai: didėti esant ekonomikos pakilimui ir atvirkščiai. [10] EBI nustatė 70-ies Europos bankų tikslinį kapitalo rodiklį, sudarytą iš dviejų dalių, kurios bus įgyvendintos iki 2012 m. birželio mėn. Pirma dalis – laikinos kapitalo atsargos rinkos kaina, palyginti su valstybės pozicija nuo 2011 m. rugsėjo mėn. Antra dalis gaunama didinant pagrindinio 1 lygio kapitalo koeficientą iki 9 %. [11] Žr. 4, 5, 6, 7 schemas, kuriose pateikiami euro zonos bankų apklausos dėl skolinimo sąlygų rezultatai, susiję su reguliavimo pokyčių poveikiu bankų skolinimui. Tačiau reikia pabrėžti, kad šis reiškinys skiriasi nuo dabartinių reikalavimų procikliškumo. [12] EBI svetainė, 2012 m. vasario 9 d., http://www.eba.europa.eu/News--Communications/Year/2012/The-EBAs-Board-of-Supervisors-makes-its-first-agg.aspx. [13] Žr. Komisijos tarnybų darbinio dokumento 1 lentelę „ES bankų turtas“ bei 8 ir 9 schemas, kuriose pateikiama išsamesnė informacija ir nagrinėjama tarpvalstybinė kredito pasiūla. [14] Pagal riziką pakoreguota kapitalo grąža – rizika pagrįstas pelningumo matas. [15] Žr. Komisijos tarnybų darbinio dokumento 10 schemą „Makroekonominio vertinimo grupės pavyzdinio tyrimo rezultatai“. [16] ECB išnagrinėjo Bazelio III susitarimo vadovą, kredito ir BVP santykį įvairiose valstybėse narėse. [17] Žr. Komisijos tarnybų darbinio dokumento 11 schemą. [18] Pasiūlyme dėl IV KPD EBI įpareigojama parengti finansinio sverto koeficiento veiksmingumo ir poveikio ataskaitą, kurią ji turi pateikti Komisijai iki 2016 m. birželio mėn. Remdamasi EBI ataskaita, Komisija iki 2016 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateiks finansinio sverto koeficiento veiksmingumo ir poveikio ataskaitą ir, jeigu reikia, 2018 m. pateiks pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl finansinio sverto koeficiento taikymo (482 straipsnio 1 dalis). [19] Tarptautiniu lygmeniu Finansinio stabilumo taryba 2010 m. spalio mėn. parengė institucijų ir finansų įstaigų priklausomybės nuo kredito reitingų agentūrų reitingų mažinimo principus. (http://www.financialstabilityboard.org/publications/r_101027.pdf). [20] 2011 m. liepos mėn. pasiūlymo 28–29 konstatuojamosios dalys. [21] Daugiau informacijos pateikiama http://ec.europa.eu/internal_market/securities/agencies/index_en.htm. [22] MVĮ sudaro 99,8 % įmonių, jų darbuotojai – 66,9 % visų darbuotojų, o jų ES-27 sukuriama bendroji pridėtinė vertė – 58,4 % (2010 m. apytikriai skaičiavimai, Eurostatas / valstybių narių nacionalinės statistikos institucijos / Cambridge Econometrics / Ecorys). [23] Finansavimo prieinamumo MVĮ euro zonoje apklausa (SAFE) pateikiama http://www.ecb.europa.eu/stats/money/surveys/sme/html/index.en.html.