LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 23/05/2008 
SEC(2008) 1912 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
(pridedamas prie pasi ūlymo) 
    
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 
  
GERESN ĖS KARJEROS IR JUDUMO GALIMYB ĖS. MOKSLO DARBUOTOJAMS 
SKIRTA EUROPOS PARTNERYST Ė 
    
POVEIKIO VERTINIMAS  
SANTRAUKA  
 
 
{COM (2008) 317 galutinis} 
{SEC(2008) 1911} 
LT 2   LT Šis poveikio vertinimas pridedamas prie pasi ūlymo, kuris yra viena iš penki ų 2008 metams 
suplanuot ų iniciatyv ų1, kuria siekiama įgyvendinti 2007 m. paskel btoje Žaliojoje knygoje 
pateiktus pasi ūlymus. Joje buvo svarstom a, kaip sukurti atviresn ę, konkurencingesn ę bei 
patrauklesn ę Europos mokslini ų tyrimų erdvę, kuri pad ėtų pertvarkyti Europos ekonomik ą, 
įtraukiant į ją žinioms imlias veiklos r ūšis.  
2008 m. įvykusiame  Europos Vadov ų Tarybos pavasario susitikime  pabrėžta, kad 
įgyvendinant atnaujint ą Lisabonos strategij ą ekonomikos augimui ir darbo viet ų kūrimui 
daugiausia d ėmesio tur ėtų būti skiriama investavimui į žmones, darbo rink ų modernizavimui 
ir investavimui į žinias bei inovacijas2. Taip pat pabr ėžta, kad Europoje b ūtina sukurti 
„penktąją laisvę“ – žinių laisvę.  
Mokslo darbuotojai – pagrindiniai žini ų kūrimo ir perdavimo proceso dalyviai. Tod ėl, norint 
sukurti konkurencing ą ES žini ų ekonomik ą, labai svarbu užtikrinti reikiam ų mokslo 
darbuotoj ų pakankamum ą. Remiantis viešų konsultacij ų, kurios surengtos paskelbus Žali ąją 
knygą, rezultatais, ES lygmens prioritetinis veiksmas tur ėtų būti bendros mokslo 
darbuotoj ų darbo rinkos suk ūrimas.  
Bendrasis Europos mokslo darbuotoj ų partneryst ės tikslas  – nacionaliniu ir ES 
lygmeniu  padaryti greit ą ir akivaizdži ą pažangą, kad Europa tapt ų patrauklesn ė mokslininko 
karjerai prad ėti ir ją tęsti.  
Nors ir padaryta tam tikra pažanga, įgyvendinant jau patvirtintas Europos judumo ir 
karjeros strategijas ir Rekomendacij ą dėl Europos mokslinink ų chartijos ir 
Mokslinink ų priėmimo į darbą kodekso  paaiškėjo, kad pažanga buvo l ėta ir netolygi, o tai 
lėmė karjeros ir judumo aspektus apiman čios integruotos sistemos nebuvimas ir 
nepakankamas valstybi ų narių aktyvumas.  
Per daugel į metų taikant su socialin ės apsaugos sistem ų koordinavimu susijusius Bendrijos 
teisės aktus buvo labai palengvintas darbuotoj ų judumas. Priimant šiuos teis ės aktus 
darbuotoj ų judumas daugiausia buvo ilgalaikis. Ta čiau, kaip pabr ėžiama neseniai paskelbtame 
ES profesinio judumo veiksm ų plane3, prieš kelet ą dešimtme čių priimtos taisykl ės 
nepritaikytos naujesn ėms tokių darbuotoj ų, kaip mokslo darbuotojai, judumo formoms, t. y. 
kai jie dažnai dirba skirtingose valstyb ėse narėse pagal trumpalaikes sutartis.  
Todėl kitomis reformomis bei dabar įgyvendinamomis priemon ėmis grindžiama nauja mokslo 
darbuotojams skirta iniciatyva duot ų Europos S ąjungai daug papildomos naudos. Buvo 
svarstyti įvairūs politiniai sprendimai ir alternatyvios priemon ės.  
Remiantis šiuo metu galiojan čiais teisės aktais, Bendrija gal ėtų priimti naujus teis ės aktus tik 
socialinės apsaugos sistem ų koordinavimo ir papildomos pensijos teisi ų srityje. Ta čiau šiuo 
metu deramasi d ėl naujo įgyvendinimo reglamento, skirto socialin ės apsaugos sistem ų 
koordinavimui, ir direktyvos d ėl papildomos pensijos teisi ų perkėlimo. Be to, 2007–2010 m. 
Europos profesinio judumo veiksm ų planu siekiama patobulinti jau galiojan čius teisės aktus ir 
                                                 
1 Intelektin ės nuosavyb ės valdymas valstybin ėse mokslini ų tyrimų organizacijose, mokslo darbuotojai, 
visos Europos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūra, tarptautinis mokslinis ir  techninis bendradarbiavimas, 
bendras programavimas.  
2 Pirmininkaujan čios valstyb ės narės išvados, Europos Vadov ų Taryba, 2008 m. kovo 13–14 d.  
3 Judumas – priemon ė kurti daugiau ir geresni ų darbo viet ų. 2007–2010 m. Europos profesinio judumo 
veiksmų planas, COM (2007) 773, 2007 12 6. 
LT 3   LT su darbuotoj ų judumu susijusi ą administracin ę praktiką. Todėl siūlyti naujų priemoni ų šiose 
srtiyse būtų per anksti. Remiantis si ūloma partneryste bus ištirtos galimyb ės ateityje imtis 
teisės aktų arba kitoki ų priemoni ų (pvz., Tarybos arba Komisijos rekomendacijos), jei j ą 
įgyvendinant bus nustatyta aiški ų trūkumų. Galiausiai pasirinktas ko munikatas, kuriuo su 
valstybėmis narėmis sukuriama trej ų metų partneryst ė, padėsianti siekti Lisabonos 
strategijoje nustatyt ų tikslų ir įgyvendinti su ja susijusias reformas.  Ši partneryst ė su 
valstybėmis narėmis turėtų pakeisti dabartin ę padėtį – ją plėtojant bus dinamiškai taikomos 
bendros priemon ės, o visos pastangos ir ištekliai skir ti svarbiausioms abipusio intereso 
sritims. Kad įgyvendinant partneryst ę būtų padaryta greita ir  akivaizdi pažanga, si ūloma:  
• sistemingai siekti, kad darbuotojai b ūtų priimami į darbą viešo konkurso tvarka;  
• užtikrinti mobiliesiems m okslo darbuotojams socialin ę apsaugą ir papildomas pensijas;  
• sudaryti palankias užimtumo ir darbo s ąlygas; bei 
• gerinti mokslo darbuotoj ų mokymą, gebėjimus ir pl ėsti patirtį. 
Per visą partneryst ės galiojimo laikotarp į valstybės narės gali aktyviai da lyvauti tiksliai 
apibrėžiant bei įgyvendinant ši ą iniciatyv ą, nustatydamos priemone s ir prioritetus pagal 
savo poreikius.  Komisija sieks tobulinti esamas Bendrijos priemones  (tarp jų ir priemones 
pagal Septint ąją bendrąją progrąmą „Žmonės“) – taip ji papildys nacionalines priemones ir 
padės įgyvendinti partneryst ę. Atskirų iniciatyv ų poveikis b ūtų gerokai didesnis, jei b ūtų 
užtikrintas nuoseklus j ų planavimas, įgyvendinimas bei paremiamasis tarpusavio ryšys ir jei 
jos būtų grindžiamos bendrai nustatytais tikslais ir susijusios su prioritetin ėmis sritims. 
Priemoni ų įgyvendinimas tur ėtų būti stebimas nacionaliniu ir ES lygmenimis . Atliekant 
šią stebėseną turėtų būti remiamasi bendrai sutartais rodikliais . Partneryst ė turėtų 
paskatinti didelius poky čius – ji tur ėtų būti naudinga mokslo darbuotojams, žini ų ekonomikai 
ir visuomenei. Ši partneryst ė padėtų pašalinti strukt ūrines, institucines, nacionalines ir 
kultūrines kliūtis, kurios trukdo geresn ei mokslo darbuotoj ų karjerai ir judumui.  
Kitų keturių Europos mokslini ų tyrimų erdvės politinių iniciatyv ų bendro valdymo prieži ūrą 
vykdys Konkurencingumo tary ba. Ji naudosis Lisabono s procesu ir nacionalin ėmis 
iniciatyvos įgyvendinimo priemon ėmis, įtrauktomis į valstybių narių nacionalini ų reformų 
programas.