Specialioji ataskaita Nr. 13/2013 „Vidurinei Azijai teikiama ES pagalba vystymuisi“





SANTRUMPOS BOMCA : Sienų valdymo programa Vidurinėje Azijoje BVP : Bendrasis vidaus produktas CADAP : Vidurinės Azijos kovos su narkotikais programa CRIS : Bendroji RELEX informacinė sistema EBPO : Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija EDŽTRP : Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė EIVT : Europos išorės veiksmų tarnyba EKPP : Europos kaimynystės ir partnerystėspriemonė ERPB : Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas ES : Europos Sąjunga ESBO : Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija GRM : Greitojo reagavimo mechanizmas INOGATE : Tarptautinio naftos ir dujų transportavimo į Europą programa JAV doleris : Jungtinių Valstijų doleris NVO : Nevyriausybinė organizacija PBS : Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas PGP : Perkamosios galios paritetas RSD : Regioninės strategijos dokumentas SESV : Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo SMART : Konkretus, išmatuojamas, pasiekiamas, svarbus ir su laiko nuoroda SP : Stabilumo priemonė SPB : Sektorinė parama biudžetui TACIS : Techninė pagalba Nepriklausomų valstybių sandraugai TRACECA : Europos, Kaukazo ir Vidurio Azijos transporto koridoriaus programa TVF : Tarptautinis valiutos fondas TVT : Tūkstantmečio vystymosi tikslai UNICEF : Jungtinių Tautų vaikų fondas VBP : Vystomojo bendradarbiavimo priemonė VFV : Viešųjų finansų valdymas VIFA : Viešųjų išlaidų ir finansinė atskaitomybė VPV : Viešoji pagalba vystymuisi SANTRAUKA I. Audito metu buvo vertinama, kaip Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) planavo ir valdė Vidurinės Azijos respublikoms (Kazachstanui, Kirgizijai, Tadžikistanui, Turkmėnistanui ir Uzbekistanui) 2007–2012 m. teiktą pagalbą vystymuisi. II. Audito metu buvo nustatyta, kad Komisija ir EIVT sunkiomis aplinkybėmis dėjo dideles pastangas planuodamos ir įgyvendindamos Vidurinei Azijai skirtos ES pagalbos vystymuisi programą, išdėstytą 2007 m. balandžio mėn. regioninės strategijos dokumente (RSD). Pagalbos planavimas ir paskirstymas iš esmės buvo tinkami. o įgyvendinimas – ne toks geras. III. Komisija su šalimis partnerėmis aptarė prioritetus siekdama suderinti savo išlaidų planus su jų nacionaliniais prioritetais. Skirstant paramą tarp geografinių regionų buvo atsižvelgta į jų santykinę gerovę. Visi projektai, atrinkti ES paramai gauti, prisidėjo prie regioninės strategijos dokumente nustatytų bendrųjų tikslų pasiekimo. Tačiau Komisija suteikė pagalbą didesniam sektorių skaičiui, nei tai yra numatyta pagal geriausią praktiką. IV. Komisija, įgyvendindama savo planus, naudojo įvairius pagalbos teikimo metodus. Įskaitant didelį mažos apimties projektų skaičių, o tai sąlygojo didesnę delegacijoms tenkančią administracinę naštą. Be to, dėl taikytų labai įvairių finansinių priemonių ir daugialypės atskaitomybės buvo sudėtinga valdyti programą, o dėl to sunku nustatyti, kiek ES lėšų buvo išleista kiekvienam Vidurinės Azijos sektoriui ir atitinkamai šaliai. Komisija nemėgino įvertinti bendrų Vidurinėje Azijoje vykdytos pagalbos vystymuisi programos administracinių išlaidų. V. Komisija galėjo ir turėjo griežčiau valdyti Tadžikistane ir Kirgizijoje vykdytas paramos biudžetui programas ir jas susieti su konkrečiomis kovos su korupcija priemonėmis. Sprendimai dėl lėšų išmokėjimo buvo grindžiami šalių partnerių įsipareigojimais vykdyti reformą, o ne pasiekta pažanga. VI. Apskritai programos buvo įgyvendinamos lėtai, tačiau tam tikrais atvejais pasiekti rezultatai ženkliai skyrėsi. Regioninėmis programomis nebuvo užtikrinta tikroji regioninė dimensija: didelę jų dalį sudarė tik kiekvienos šalies partnerės atskirai turimos daugiašalės priemonės. Komisija nustatė atitinkamą tvarką, kuri suteikė jai galimybę mokytis iš patirties ir laikui bėgant pagerinti savo programų kokybę. Įvykdžius šį procesą buvo gauta naudingų rezultatų, nors tam tikrais atvejais jais nebuvo galima laiku pasinaudoti, o kitais atvejais nebuvo atsižvelgta į naudingas rekomendacijas. Ataskaitose daugiausia dėmesio buvo skiriama veiklai, o ne rezultatams. VII. Šioje ataskaitoje pateikiamos rekomendacijos, kaip 2007–2012 m. laikotarpiu įgyta patirtis gali būti panaudota ateityje plėtojant ES bendradarbiavimą su šiuo regionu. ĮVADAS 1. Šioje ataskaitoje aptariamas penkioms Vidurinės Azijos respublikoms (Kazachstanui, Kirgizijai, Tadžikistanui, Turkmėnistanui ir Uzbekistanui) skirtos Europos Sąjungos (ES) pagalbos vystymuisi teikimo 2007–2012 m. planavimas ir valdymas (žr. Žemėlapį). ŽEMĖLAPIS VIDURINĖ AZIJA +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Remiantis JT Vidurinės Azijos žemėlapiu Nr. 3763, 2011 m. gruodžio mėn. 7 red. Visa atsakombė už jo adaptavimą tenka Europos Audito Rūmams. 2. Šios penkios valstybės, kurios tapo nepriklausomos 1991 m. subyrėjus Tarybų Sąjungai, labai skiriasi savo gyventojų skaičiumi, teritorija, turimais gamtiniais ištekliais ir gerovės lygiu. Kazachstanas ir Turkmėnistanas turi didelių naftos ir dujų atsargų: jų eksporto apimtis atspindi santykinai didelis vienam gyventojui tenkantis BVP. Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) pasiekimo požiūriu padėtis yra labai skirtinga (išsamesnė informacija apie kiekvieną šalį pateikta I priede). Taip pat skiriasi jų pasiryžimas bendradarbiauti ir integruotis į likusią pasaulio dalį. EUROPOS SĄJUNGA IR VIDURINĖ AZIJA 3. ES aktyviai bendradarbiauja su Vidurinės Azijos šalimis nuo tos dienos, kai jos tapo nepriklausomos. Komisijos 2002–2006 m. Vidurinei Azijai skirtame strateginiame dokumente išdėstyti pagrindiniai pagalbos teikimo strategijos tikslai. Skatinti stabilumą ir saugumą Vidurinės Azijos šalyse bei padėti joms siekiant tvaraus ekonomikos vystymosi ir skurdo mažinimo tikslų. 4. Europos Komisija (EK) savo 2007–2013 m. laikotarpio pagalbos vystymuisi planus išdėstė 2007 m. balandžio mėn. priimtame regioninės strategijos dokumente [1]. Dėl ES politikos Vidurinės Azijos atžvilgiu audituojamuoju laikotarpiu buvo susitarta 2007 m. birželio mėn. įvykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime. Jos nuostatos išdėstytos Tarybos dokumente "Europos Sąjunga ir Vidurinė Azija:naujos partnerystės strategija" [2], kuriame buvo pritarta Komisijos požiūriui. 5. ES, pasitelkusi Tarybos strategiją ir Komisijos pagalbos programą, apibrėžė savo bendradarbiavimo su visu regionu prioritetus, akcentuodama saugumą ir stabilumą kaip pagrindinius Sąjungos strateginius interesus. Šiame strateginiame dokumente pasisakoma už aktyvų bendradarbiavimą su Vidurinės Azijos šalimis siekiant skatinti taiką, demokratiją ir ekonominę gerovę. Visų pirma jame: - buvo siūloma visapusiškai pasinaudoti įvairiomis priemonėmis, programomis, bendradarbiavimo susitarimais [3] ir politiniu dialogu; - buvo siekiama suderinti dvišalius požiūrius su veiksmais, kurių tikslas – išspręsti bendras regionines problemas [4]; - buvo nustatytos septynios ypatingos svarbos pagrindinės politikos sritys [5]; ir - per nagrinėjamąjį laikotarpį iki maždaug 750 milijonų eurų buvo padidinta 2007–2013 m. finansinei perspektyvai skirta ES parama biudžetui [6]. 6. 1993 m. Europos Komisija įsteigė savo delegaciją Kazachstane, o 2009 m. pabaigoje reorganizavo Kirgizijoje ir Tadžikistane įsteigtus poskyrius jiems suteikus visos sudėties delegacijos statusą [7]. 2012 m. ES delegacija buvo įsteigta Uzbekistane. 2005 m. Europos Vadovų Taryba paskyrė specialių įgaliotinį Vidurinėje Azijoje [8], kuriam pavesta skatinti gerus ES ir Vidurinės Azijos šalių santykius, stiprinti regiono stabilumą, bendradarbiavimą, demokratiją ir pagarbą žmogaus teisėms bei didinti Sąjungos veiksmingumą ir matomumą regione. ES PAGALBA VYSTYMUISI 7. 1991–2013 m. šioms šalims skirtos ES pagalbos vystymuisi ir humanitarinės pagalbos vertė viršijo 2,1 milijardo eurų, iš jų 750 milijonų buvo skirti 2007–2013 m. laikotarpiui. 2007–2012 m. Komisija Vidurinei Azijai išmokėjo 435 milijonus eurų pagalbos vystymuisi lėšų. Kirgizija ir Tadžikistanas buvo pagrindiniai šios pagalbos gavėjai (žr. 1 diagramą). 1 DIAGRAMA 2007–2012 M. VIDURINEI AZIJAI SKIRTOS ES IŠMOKOS PAGAL ŠALIS IR VISAM REGIONUI (MILIJONAIS EURŲ IR PROCENTINE DALIMI) +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Audito Rūmų atlikta iš Komisijos CRIS duomenų bazės gautų duomenų analizė. 8. Šio laikotarpio pradžioje lėšos buvo daugiausia skiriamos pagal Techninės pagalbos Nepriklausomų valstybių sandraugai (TACIS programą), kurios pagrindiniai tikslai buvo skatinti perėjimą prie rinkos ekonomikos bei sustiprinti demokratiją ir teisinę valstybę. 9. 2007 m. TACIS pakeitė vystomojo bendradarbiavimo priemonė (VBP), kurios pagrindiniai tikslai yra skurdo mažinimas, tvarus ekonominis ir socialinis vystymasis bei besivystančių šalių integracija į pasaulio ekonomiką. Šiuo laikotarpiu lėšos buvo skiriamos taikant ir kitas priemones, pavyzdžiui, Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP) ir Stabilumo priemonę (SP) bei greitojo reagavimo mechanizmą (žr. 2 diagramą). 10. 2010–2011 m. Vidurinės Azijos šalims skirtas ES pagalbos vystymuisi biudžetas vidutiniškai sudarė 89 milijonus JAV dolerių, palyginti su Jungtinių Valstijų skirta 175 milijonų JAV dolerių suma, Turkijos skirta 165 milijonų JAV dolerių suma, Japonijos skirta 124 milijonų JAV dolerių suma ir Vokietijos skirta 109 milijonų JAV dolerių suma [9]. 2 DIAGRAMA 2007–2012 M. VIDURINEI AZIJAI SKIRTOS ES IŠMOKOS PAGAL FINANSINĘ PRIEMONĘ (MILIJONAIS EURŲ) +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Audito Rūmų atlikta iš Komisijos CRIS duomenų bazės gautų duomenų analizė. 11. Kalbant apie bendrą ekonominę svarbą, pagalba vystymuisi sudaro nedidelę visų regionui skirtų finansinių srautų dalį. Kazachstano, Turkmėnistano ir Uzbekistano atvejais oficiali pagalba vystymuisi (OPV) [10] sudaro mažiau nei 5 % metinių tiesioginių užsienio investicijų (TUI) ir mažiau nei 0,2 % metinio bendrojo vidaus produkto (BVP). 1991–2011 m. Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB) paskolų, kapitalo ir garantijų forma šioms penkioms šalims taip pat skyrė 5945 milijonus eurų, įskaitant 408 milijonus 2011 m. 12. Komisijos vystymosi ir bendradarbiavimo generalinis direktoratas (EuropeAid), o nuo 2011 m. – Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) [11] yra atsakingi už ES vystymosi politikos formulavimą, išorės pagalbos priemonių daugiametį planavimą ir išorės pagalbos sektorių politikos nustatymą. Šie veiksmai vykdomi Briuselyje padedant šalyse partnerėse įsisteigusioms ES delegacijoms. TARYBOS IR EUROPOS PARLAMENTO ATLIKTOS PERŽIŪROS 13. Taryba reguliariai tikrina, kokia pažanga yra padaryta įgyvendinant Vidurinei Azijai skirtą ES strategiją. Taryba, atlikusi paskutinę peržiūrą [12], padarė išvadą, kad strategija tebėra aktuali ir kad ją įgyvendinant yra padaryta pažanga. Vis dėlto Tarybos manymu, ES pastangos turėtų būti tikslingesnės ir turėtų prisidėti prie Vidurinėje Azijoje vykdomų ES veiksmų matomumo ir poveikio didinimo. 14. 2011 m. ataskaitoje [13] Europos Parlamentas padarė išvadą, kad ES lėšų kiekis yra nepakankamas, kad ji galėtų daryti įtaką visose septyniose Tarybos įvardytose prioritetinėse srityse [14] ir paragino geriau apibrėžti politikos prioritetus. Parlamentas pabrėžė, kad šalys partnerės privalo laikytis tarptautinių demokratijos, valdymo, teisinės valstybės ir žmogaus teisių standartų. Esant susirūpinimui dėl korupcijos Parlamentas paragino Komisiją pateikti ataskaitą (kuri dar nėra parengta) dėl Kirgizijoje ir Tadžikistane teikiamos sektorinės paramos biudžetui panaudojimo. AUDITO APIMTIS IR METODAS 15. Audito metu buvo vertinama, kaip EIVT ir Komisija planavo ir valdė Vidurinei Azijai 2007–2012 m. teiktą pagalbą vystymuisi, visų pirma pagal VBP, kuri buvo pagrindinė finansavimo priemonė, išmokėtą pagalbą. Audito metu buvo keliami šie klausimai: - ar Komisija, paskirstydama biudžeto lėšas, laikėsi geriausios praktikos principų ir atsižvelgė į savo deklaruotus pagalbos vystymuisi Vidurinėje Azijoje teikimo prioritetus; - ar Komisija tinkamai teikė pagalbą vystymuisi; - ar Komisija sėkmingai įgyvendino savo pagalbos politiką, parengė ją atsižvelgdama į savo sukauptą patirtį ir teikė tinkamas ataskaitas. Kiti ES strategijos aspektai, kaip antai politinis dialogas, nebuvo įtraukti į audito apimtį. 16. Audito darbas buvo vykdomas 2012 m. birželio–lapkričio mėn. Audito įvertinimas buvo grindžiamas dokumentų peržiūromis, analizėmis ir interviu. 2012 m. vizitai buvo suorganizuoti į Kirgiziją, Tadžikistaną ir Uzbekistaną, kurių metu auditoriai surengė interviu su ES delegacijų darbuotojais, nacionalinių institucijų atstovais, valstybių narių ambasadų darbuotojais, techniniais ekspertais, pilietinės visuomenės atstovais bei kitais donorais ir suinteresuotaisiais subjektais. Auditoriai iš viso patikrino 21 paramos programą (19 konkrečioms šalims skirtų programų ir dvi regionines programas, žr. II priedą [15]). 17. Audito metu buvo pasinaudota iš kitų šaltinių gautomis analizėmis, pavyzdžiui, tyrimais ir kitų donorų ataskaitomis. Audito Rūmai atliko donorų veiklos koordinavimo ir kitų donorų ES darbo šioje srityje suvokimo tyrimą. Šio tyrimo klausimai buvo nusiųsti kitų donorų vyresniesiems kiekvienoje iš šių penkių Vidurinės Azijos respublikų įsikūrusiems darbuotojams [16]. PASTABOS BIUDŽETO LĖŠŲ PASKIRSTYMAS 18. 19–36 dalyse nagrinėjama, kaip Komisija skirstė ES biudžeto lėšas ir kiek ji atsižvelgė į gerosios praktikos principus bei savo deklaruotus pagalbos vystymuisi teikimo Vidurinėje Azijoje prioritetus. KOMISIJA NUSTATĖ PLATAUS POBŪDŽIO SU IŠLAIDOMIS SUSIJUSIUS BENDRUS PRIORITETUS 19. Kaip paaiškinta 4 dalyje, laikantis ES politikos Vidurinėje Azijoje gairių, Komisijos regioninės strategijos dokumente (RSD) buvo nustatyti jos išlaidų prioritetai. Jame priminta, kad skurdo mažinimas yra pagrindinis ES vystymo politikos tikslas, o gero valdymo skatinimas ir didesnė pagarba žmogaus teisėms yra papildomi tikslai [17]. Jame nustatyti trys prioritetiniai ES pagalbos vystymuisi teikimo sektoriai: - regioninio bendradarbiavimo skatinimas, visų pirma tinklų ir integracijos į rinką, aplinkos, sienų ir migracijos valdymo, muitinių, kovos su organizuotu nusikalstamumu ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo tarp atskirų asmenų ir pilietinės visuomenės mastu srityse; - skurdo mažinimas ir gyvenimo lygio didinimas, visų pirma plėtojant bendruomenes ir taikant tikslines kaimo plėtros schemas bei vykdant žemės ūkio ir socialinės apsaugos reformas; - demokratizacijos, žmogaus teisių, gero valdymo ir ekonominių reformų skatinimas. 20. Komisija užsibrėžė tikslą šiems trims tikslams išleisti atitinkamai 30–35 %, 40-45 % ir 20–25 % viso savo jiems skirto biudžeto lėšų. 21. Tuomet Komisija suskirstė nagrinėjamąjį laikotarpį į du tarpinius (2007–2010 m. ir 2011–2013 m.) laikotarpius ir parengė pirmajam laikotarpiui skirtą orientacinę programą, kurioje buvo pateikti išsamesni pagalbos paskirstymo ir konkrečių prioritetų nustatymo planai. 2010 m. Komisija atliko laikotarpio vidurio peržiūrą ir padarė išvadą, kad nereikia daryti jokių svarbių patikslinimų. Ji, remdamasi šia peržiūra, parengė 2011–2013 m. išlaidų planus. KOMISIJA, PLANUODAMA IR SKIRSTYDAMA PAGALBOS LĖŠAS, KAI KURIAIS ATŽVILGIAIS NUKRYPO NUO GERIAUSIOS PRAKTIKOS PRINCIPŲ... 22. Pripažinta pagalbos vystymuisi paskirstymo geriausia praktika, kaip nustatyta, pavyzdžiui, ES konsensuse dėl vystymosi, Paryžiaus deklaracijoje dėl pagalbos veiksmingumo [18] ir ES elgesio kodekse dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo įgyvendinant vystymosi politiką [19], apima šiuos principus: - vystymosi prioritetai, įvardyti šalies strategijų, politinio dialogo nuostatose bei vystomojo bendradarbiavimo programose, turėtų būti nustatomi atlikus aiškią šalies gavėjos nacionalinių vystymosi strategijų, institucijų ir procedūrų analizę; - tam, kad pagalba būtų tikrai veiksminga, šalys gavėjos turėtų būti atsakingos už donorų remiamas vystymosi strategijas ir programas; - ES donorai turėtų siekti, kad jų aktyvi veikla kiekvienoje atitinkamoje šalyje būtų vykdoma daugiausia trijuose sektoriuose. 23. RSD ir orientacinėse programose pateiktas ribotas Komisijos išsamaus išlaidų prioritetų pasirinkimo pagrindimas, pavyzdžiui, pakankamai nepagrindžiant, kiek lėšų turėtų būti skirta regioninėms programoms, o kiek – dvišalėms programoms, arba detaliai nepaaiškinant, kodėl buvo tikimasi, kad tam tikri sektoriai ar programos suteiks didžiausią ekonominę naudą siekiant ES tikslų. Iš tikrųjų atitinkamose šalyse buvo pakankamai gerai užtikrintas ankstesnių išlaidų modelių taikymo tęstinumas. … TAČIAU PRAKTIKOJE PRIIMDAVO PAGRĮSTUS SPRENDIMUS DĖL LĖŠŲ PASKIRSTYMO 24. Kita vertus, Komisijai skirstant lėšas dauguma atžvilgių buvo tinkamai siekiama pritaikyti RSD prioritetus. 25. Skiriamų sumų paskirstymo tęstinumas leido Komisijai, visų pirma Tadžikistane ir Kirgizijoje, optimaliai pritaikyti savo ankstesnę patirtį. 26. Komisija stengėsi užtikrinti, kad jos lėšų skirstymo metodai pakankamai gerai atitiktų kitų donorų lėšų skirstymo metodus, tokiu būdu išvengiant dubliavimosi ir prisidedant prie donorų veiklos koordinavimo. Trys ketvirtadaliai Audito Rūmų donorų apklausos respondentų gerai įvertino remiamų sektorių pasirinkimą. Du trečdaliai respondentų manė, kad Komisija rinkosi geros kokybės remtinas programas, visų pirma žmogaus teisių ir pilietinės visuomenės skatinimo sektoriuose. 27. Komisija, koordinuodama veiklą su šalimis partnerėmis susidūrė su ypatingais sunkumais: - Kadangi Kazachstanas, Turkmėnistanas ir Uzbekistanas nėra prisijungusios prie Paryžiaus deklaracijos, jos nepateikė su pagalbos vystymuisi ar skurdo mažinimo strategijomis susijusių poreikių vertinimų tokia forma, kokia yra naudojama programuojant ES pagalbą. - RSD nurodyta, kad ES pagalbos vystymuisi tikslas yra remti jos politinės strategijos įgyvendinimą, pažymint, kad ES siekia skatinti gerovę, solidarumą, žmogaus teises ir demokratiją, galimybes gauti padorų darbą bei saugumą ir tvarų vystymąsi visame pasaulyje. Vyriausybėms partnerėms žmogaus teisės, geras valdymas ir tokie vystymosi tikslai kaip skurdo mažinimas ne visada yra didžiausias prioritetas; - nacionaliniuose programavimo dokumentuose gali būti nesusitelkta į aiškius tikslus. Pavyzdžiui, į Kirgizijos 2009–2011 m. šalies vystymosi strategijos veiksmų planą buvo įtraukti 19 skirtingų sektorių vykdomi 508 veiksmai. 28. Komisija, nepaisydama šių sunkumų, aptarė su šalių gavėjų vyriausybėmis pagalbos prioritetus ir stengėsi suderinti savo išlaidas su nacionaliniais planais, jei tokie buvo parengti. Šio proceso rezultatai buvo atspindėti RSD ir orientacinėse programose. 29. Kirgizijoje ir Tadžikistane Audito Rūmų tikrintos programos ir projektai atitiko tiek Komisijos strategiją, tiek šių vyriausybių gavėjų prioritetus (kiek tai buvo įmanoma pagrįstai nustatyti). Pavyzdžiui: - Kirgizijoje nuo 2009 m. švietimo sektoriui teikiama Komisijos parama padėjo vyriausybei planuoti reformas ir plėtoti šalies švietimo sistemą; - Tadžikistane socialinei apsaugai skiriama Komisijos parama atitiko vyriausybės teikiamą pirmenybę socialiniam sektoriui: padidinti neturtingiems visuomenės sluoksniams teikiamų socialinių paslaugų kiekybę ir kokybę bei pasiekti atitinkamus Tūkstantmečio vystymosi tikslus. 30. Uzbekistane Audito Rūmų patikrinti projektai (pavyzdžiui, baudžiamojo teisingumo sistemos reformos rėmimo ir gimdyvių bei vaikų sveikatos sistemų gerinimo projektai) taip pat atitiko vyriausybės nustatytus šalies poreikius. Kita vertus, suderinus veiksmus su vyriausybės nustatytais poreikiais ne visada būdavo užtikrinama visapusiška valdžios institucijų parama projektų įgyvendinimui. Pavyzdžiui, tarptautiniams ekspertams, dirbantiems baudžiamojo teisingumo sistemos reformos srityje, nebuvo leista patekti į kalėjimus ir susipažinti su teismo bylomis. Siekdama užtikrinti vyriausybės dalyvavimą jos programoje, skirtoje sumažinti kūdikių neprievalgį, Komisija turėjo akcentuoti motinų ir vaikų sveikos mitybos skatinimo svarbą, kadangi Uzbekistano vyriausybė nepripažino, kad neprievalgis egzistuoja. PAGALBOS LYGIAI ATSPINDĖJO SANTYKINĘ GEROVĘ 31. Komisija didžiausią pagalbą skyrė šalims, kurioms, Komisijos manymu, jos labiausiai reikėjo ir kurios labiausiai norėjo ir galėjo užtikrinti geriausią jos panaudojimą, t. y. Tadžikistanui ir Kirgizijai. Šioms dviem šalims skirtos lėšos, tenkančios vienam gyventojui, trigubai viršijo kitiems trims gavėjams skirtų lėšų kiekį (žr. 1 lentelę ir I priedą). 1 LENTELĖ BENDRA 2007–2013 M. RSD NUMATYTA PAGAL VYSTOMOJO BENDRADARBIAVIMO PRIEMONĘ (VBP) VIDURINĖJE AZIJOJE SUTEIKTA PAGALBA IR VIENAM GYVENTOJUI TENKANTIS BVP Šaltinis: ES ir Vidurinės Azijos vystomasis bendradarbiavimas, Europos Komisija, 2011 m. ir Pasaulio banko pasaulio vystymosi rodikliai. Sritis | Bendri 2007–2013 m. asignavimai (milijonais eurų) | BVP vienam gyventojui 2007 m. (dabartiniais JAV doleriais) | Kazachstanas | 74 | 6771 | Kirgizija | 106 | 722 | Tadžikistanas | 128 | 563 | Turkmėnistanas | 53 | 2606 | Uzbekistanas | 71 | 830 | Regionas | 242 | | Iš viso | 674 | | PAGALBA BUVO SKIRTA PER DIDELIAM SEKTORIŲ SKAIČIUI ... 32. Tačiau Komisijos metodas buvo mažiau tinkamas nustatant sektorių, kuriems ji išmokėjo pagalbos lėšas, skaičių. 33. Kaip nurodyta 22 dalyje, pagrindinis vystymosi politikos principas, kurio Komisija laikosi, yra tai, kad ES donorai bet kurioje šalyje partnerėje turėtų stengtis sutelkti savo pastangas daugiausia trijuose sektoriuose, siekiant optimizuoti rezultatus ir sumažinti operacijų išlaidas. 34. Nepaisant savo mažos Vidurinėje Azijoje vykdomos pagalbos vystymuisi programos apimties, Komisija šio principo griežtai netaikė. Kirgizijoje ji atrinko keturis remtinus sektorius (valdymas, žemės ūkis ir kaimo plėtra, švietimas ir socialinė apsauga), Tadžikistane – penkis sektorius (valdymas, žemės ūkis ir kaimo plėtra, socialinė apsauga, privatus sektorius ir sveikata), o Uzbekistane – šešis sektorius (privatus sektorius, valdymas, sveikata, žemės ūkis ir kaimo plėtra, aplinka, energetika ir švietimas). 35. Be to, Komisija, pasitelkusi regionines ir temines programas, skirstė ES pagalbos vystymuisi lėšas įvairiems papildomiems sektoriams. Šiomis programomis buvo remiami tokie sektoriai kaip energetika, transportas, aplinka, vandentvarka, sienų valdymas ir kova su narkotikais, teisinė valstybė, demokratija ir žmogaus teisės, privataus sektoriaus vystymas ir aukštasis mokslas. … TAČIAU JI ATSPINDĖJO KOMISIJOS STRATEGINIUS PRIORITETUS 36. Audito Rūmams išnagrinėjus Komisijos duomenų bazę, nebuvo aptikta nė vieno svarbaus atvejo, kuomet pagalba būtų buvusi suteikta nacionalinei programai, neturinčiai bent vieno iš svarbių skurdo mažinimo ar valdymo gerinimo tikslų. Daugelyje nacionalinių programų siekiama abiejų – skurdo mažinimo ir gero valdymo – tikslų. Iki 2012 m. pabaigos sudarytų sutarčių sumos atspindėjo RSD išdėstytus prioritetus (žr. 20 dalį). POLITIKOS ĮGYVENDINIMAS 37. 38–62 dalyse nagrinėjami Komisijos pagalbos teikimo būdai: jos pagalbos teikimo metodų pasirinkimas, atsižvelgimas į administracines išlaidas, įvertinimas, ar į programas buvo įtraukti aiškūs tikslai ir veiklos rodikliai, leidžiantys vykdyti priežiūrą, bei Komisijos paramos biudžetui, teiktos dviejose Vidurinės Azijos respublikose, koncepcija ir valdymas. KOMISIJA PAGALBĄ TEIKĖ PASITELKUSI ĮVAIRIUS METODUS 38. Komisija, atsižvelgdama į aplinkybes, savo pagalbos programas įgyvendino įvairiais būdais (žr. 1 langelyje pateiktus pavyzdžius): - su tarptautinėmis organizacijomis sudarydama susitarimus dėl įnašų tais atvejais, jei jos šalyse partnerėse plėtojo veiklą ir valdžios institucijų buvo pripažintos partnerėmis; - teikdama paramą biudžetui, tais atvejais, kai ji atitiko atitinkamus reikalavimus, kadangi, jei tai leidžia sąlygos ir kaip tai yra nustatyta Europos konsensuse dėl vystymosi, tai yra tinkamiausias vystomojo bendradarbiavimo metodas [20]. - skirdama dotacijas nevyriausybinėms organizacijoms (NVO), jei pilietinė visuomenė būdavo aktyvi; - sudarydama paslaugų (o kartais ir darbų) sutartis, visų pirma dėl techninės pagalbos, jei būdavo siekiama suderinimo su europiniais standartais ir geriausia praktika, kartu teikiant sektorinę paramą biudžetui. 1 LANGELIS ES FINANSUOJAMŲ PROGRAMŲ PAVYZDŽIAI Susitarimas su tarptautine organizacija dėl įnašo Paramos kalėjimų reformai projektu siekiama pagerinti kalėjimų valdymą ir pažeidėjų socialinę reintegraciją, plėtojant kalėjimų reformos programą Kirgizijoje. Higienos standartų gerinimas ir pajamų duodančios veiklos rėmimas tarp pat yra vieni iš programoje numatytų veiksmų. Bendras Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro vykdomų veiksmų biudžetas yra 2,78 milijono eurų. Prie šios sumos ES prisideda suteikdama 2,5 milijono eurų įnašą. Paramos biudžetui programa Kirgizijoje vykdoma socialinės apsaugos ir viešųjų finansų valdymo sektorinės politikos paramos programa finansuojama taikant geografines ir temines finansavimo priemones. Pagal septynerių metų strategijos dokumentą programai buvo skirta 53 milijonų eurų suma. Socialinės apsaugos komponentu siekiama sukurti efektyvesnę socialinės paramos sistemą, kuri pagerintų pažeidžiamų žmonių ir kenčiančių nepriteklių vaikų gyvenimo sąlygas. Tuo pačiu metu viešųjų finansų valdymo komponentu siekiama padėti Kirgizijos vyriausybei pagerinti savo metinį biudžeto procesą suteikiant jam skaidrumo, užtikrinant atskaitomybę, nuspėjamumą ir vidaus kontrolę. Nevyriausybinei organizacijai skirta dotacija Komisija, sumokėjusi 200000 eurų sumą, bendrai finansavo 80 % vaikų ir šeimų, kurioms reikia pagalbos, gyvenimo gerinimo projekto išlaidų. Projektą įgyvendina organizacijos "SOS Children’s Villages" – nuo 1996 m. Uzbekistane veiklą vykdančios tarptautinės NVO – Uzbekistano padalinys. Sutartis buvo pasirašyta 2011 m. įgyvendinant institucijų stiprinimo partnerystės programą, kuria buvo siekiama pagerinti Uzbekistane gyvenančių pažeidžiamų visuomenės grupių gyvenimo lygį stiprinant NVO ir vietos valdžios institucijų bendradarbiavimą. Paslaugų sutartis: techninės pagalbos programa, įgyvendinama kartu su sektorinės paramos biudžetui programa Tadžikistanas. 2007 m. Komisija, siekdama paremti socialinės apsaugos sektorinės paramos biudžetui programos įgyvendinimą, parengė techninės pagalbos ir gebėjimų kūrimo programą, kurios pagrindiniai tikslai: a) socialinių išmokų sistemų tikslingumo ir racionalizavimo didinimas; b) socialinių paslaugų plėtra; c) stacionarinės globos įstaigų sistemos modernizavimas; d) darbo rinkos politikos plėtojimas. Bendras programos biudžetas – 5 milijonai eurų. Šiai programai įgyvendinti buvo pasamdytos septynios Europos konsultacinės firmos, su kuriomis sudarytų sutarčių vertė siekė nuo 90000 iki 2,5 milijono eurų. 39. Komisija pasinaudojimo visais šiais pagalbos teikimo būdais (žr. 2 lentelę). DĖL MAŽOS APIMTIES PROJEKTŲ IR FINANSAVIMO PRIEMONIŲ ĮVAIROVĖS IŠKILO JŲ VALDYMO SUNKUMŲ 40. Kaip nurodyta 2 lentelėje, dotacijos ir paslaugų sutartys sudarė didelę (savo skaičiumi, bet ne verte) Komisijos Vidurinėje Azijoje teikiamos pagalbos dalį. Tokio didelio programų skaičiaus administracinės pasekmės gali būti reikšmingos [21]. 41. Audito metu ES delegacija Kirgizijoje valdė 56 sutartis. Delegacija pranešė, kad ji susidūrė su dideliais suvaržymais, kai norėjo aplankyti vietas, kuriose buvo vykdoma su sutartimis susijusi veikla. Delegacija taip pat teikė paramą [22] kitoms būstinės tarnybų valdomoms 99 sutartims. 2 LENTELĖ NUO 2007 M. IKI 2012 M. PABAIGOS PAGAL VBP IR VBP TEMINES PROGRAMAS SUDARYTŲ SUTARČIŲ SUMOS PAGAL PAGALBOS TEIKIMO BŪDUS Šaltinis: Audito Rūmų atlikta iš Komisijos CRIS duomenų bazės gautų duomenų analizė. | Pasirašytų sutarčių/susitarimų skaičius | Iki 2012 m. pabaigos sutartyse nustatytos sumos (milijonais eurų) | Visų išlaidų procentinė dalis (skaičiuojant pagal vertę) | Susitarimai dėl įnašo | 33 | 128 | 36 % | Paramos biudžetui programos | 15 | 98 | 28 % | Dotacijos NVO | 143 | 61 | 17 % | Paslaugų ir darbų sutartys | 244 | 66 | 19 % | | 435 | 353 | 100 % | 42. Komisija Vidurinėje Azijoje teikia pagalbą vystymuisi taikydama įvairias finansines priemones. Vystomojo bendradarbiavimo priemonė yra pagrindinis lėšų šaltinis. Ji taikoma įgyvendinant su ja susijusią Azijai skirtą geografinę programą ir pasitelkiant šias penkias temines VBP priemones: aprūpinimo maistu, vystymosi procese dalyvaujančių nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų, migracijos ir prieglobsčio, aplinkos ir tausaus gamtos išteklių, įskaitant energiją, valdymo bei investavimo į žmones. Lėšos Vidurinei Azijai taip pat teikiamos pasitelkus penkias bendrąsias priemones (žr. 8 dalį) ir Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP), už kurias atsako skirtingi Komisijos būstinės padaliniai. 43. Dėl šių lėšų šaltinių įvairovės ES išlaidų valdymas, tiek delegacijose, tiek centriniu lygmeniu, tapo dar sudėtingesnis. Pavyzdžiui, dėl 31 sutarties iš 56, kurias Kirgizijos delegacija valdė audito metu, ji ryšius palaikė su Vidurinės Azijos reikalus kuruojančiu EuropeAid geografiniu padaliniu. Dėl likusių 25 sutarčių ji ryšius palaikė su kitais šešiais EuropeAid padaliniais ir vienu EIVT padaliniu. Dėl savo teikiamos paramos delegacija kitų 99 sutarčių atveju ji turėjo ryšius palaikyti su 11 EuropeAid padalinių, dviem kitomis ES delegacijomis (Kazachstane ir Tadžikistane), EIVT ir Komisijos Mokslinių tyrimų ir inovacijų bei Ekonomikos ir finansų reikalų generaliniais direktoratais. 44. Dėl išaugusio išlaidų priemonių skaičiaus taip pat sudėtinga nustatyti (nesiimant ilgai trunkančių ad hoc veiksmų), kiek lėšų ES yra išleidusi kiekvienoje Vidurinės Azijos šalyje ir sektoriuje: - Komisijos bendroji RELEX informacinė sistema (CRIS) nenustato, kiek lėšų kiekvienai šaliai partnerei yra skirta regioninėse programose [23]; - į CRIS ataskaitas nėra įtrauktas regioninių ir bendrų programų, visų pirma sudarytų taikant Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP) bei Stabilumo priemonę (SP), šalies komponentas; - galiausiai, Komisija nenurodo, kiek lėšų panaudota Vidurinės Azijos šalyse vykdant programas, finansuojamas pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę [24]. MAŽAI DĖMESIO SKIRTA ADMINISTRACINĖMS IŠLAIDOMS 45. Pagalbos vystymuisi teikimas dažnai esant sudėtingoms sąlygoms gali būti daug darbo jėgos ir sąnaudų reikalaujanti veikla. Priimant sprendimus dėl lėšų kiekio ir jų teikimo būdo turi būti atsižvelgta į tikėtinus rezultatus ir sąnaudas, o rezultatai (visų pirma tokioje pažeidžiamoje teritorijoje kaip Vidurinė Azija) turi būti įvertinti vadovaujantis visapusišku požiūriu.Vis dėlto galima pagrįstai tikėtis, kad pagalbą teikiančiai agentūrai bus žinomos pagalbai skirto biudžeto segmento administravimo išlaidos. 46. Komisija administracines išlaidas valdo taikydama įvairius metodus, įskaitant kiekvienos delegacijos darbo krūvio įvertinimus. Tačiau Komisija nėra įdiegusi atskaitomybės dėl bendrų administracinių išlaidų, patiriamų teikiant pagalbą vystymuisi regioniniu ar šalies lygmeniu, sistemos. 47. Komisijos Vidurinėje Azijoje plėtojamos pagalbos teikimo veiklos administracines išlaidas Audito Rūmai įvertino remdamiesi iš Komisijos gautais duomenimis. Audito Rūmai į savo skaičiavimus įtraukėpersonalo ir administracines išlaidas, susijusias su būstinėje ir delegacijose pagalbos vystymuisi teikimo srityje dirbančiais darbuotojais. Taip pat buvo įtrauktos veiklos rėmimo išlaidos (pvz., Europos namų [25], konsultavimo ir priežiūros paslaugų išlaidos). 48. Audito Rūmai apskaičiavo, kad atitinkamos 2011 m. – paskutinių ištisų metų tuo metu, kai buvo atliekamas auditas – administracinės išlaidos sudarė 10,5 milijono eurų (žr. III priedą). Iš šios sumos 6,6 milijono eurų (63 %) buvo skirti su vystomuoju bendradarbiavimu susijusiam darbui trijose tuo metu veikusiose delegacijose (darbuotojų atlyginimams išmokėti ir kitos veiklos išlaidoms padengti) (žr. 6 dalį); būstinės personalo išlaidos sudarė 1,8 milijono eurų (17 %), o įvairios papildomos išlaidos (įskaitant konsultavimo išlaidas siekiant padėti nustatyti ir parengti projektus, atlikti į rezultatus orientuotą priežiūrą ir vertinimą, bei su Europos namais susijusias išlaidas) sudarė 2,1 milijono eurų (20 %) [26]. 49. Ši suma sudaro 14,6 % 2011 m. Vidurinėje Azijoje išleistų lėšų vystymuisi (71,7 milijono eurų) [27]. Ši procentinė dalis turėtų būti traktuojama kaip dydis, o ne tikslus įvertis: aritmetiniams skaičiavimams, pavyzdžiui, turi įtakos metinių išmokų lygio pokyčiai. 50. Be to, atskiri programų biudžetai apėmė administracines išlaidas. Pavyzdžiui, Audito Rūmams patikrinus 20 dotacijų ir su tarptautinėmis organizacijomis sudarytų susitarimų dėl įnašų paaiškėjo, kad vidutiniškai 6 % jų biudžetų buvo įvardyti kaip bendrosios administracinės išlaidos. Paramos biudžetui programų atveju atitinkami skaičiai (išreikšti procentais) buvo daug mažesni. Papildomos reguliarių pažangos peržiūrų, kurias atlikti buvo pavesta išorės ekspertams, išlaidos sudarė iki 1,1 % programos biudžeto Tadžikistane ir 1,6 % – Kirgizijoje. 51. Kadangi Komisija neteikia duomenų apie administracinių išlaidų rodiklius, neįmanoma palyginti šių įverčių su išlaidomis, kurias ji patiria pagalbos programas vykdydama kitose pasaulio šalyse. Tačiau Audito Rūmai su nerimu pažymi, kad panašu, jog Komisija disponuoja netikslia informacija apie administracines išlaidas, sudarančias didelę Vidurinėje Azijoje teikiamos pagalbos vystymuisi išlaidų dalį. NEVIENODAI NUSTATOMI TIKSLAI IR RODIKLIAI 52. Audito Rūmams trijose aplankytose šalyse patikrinus programas paaiškėjo, kad įvairiai nustatomi SMART tikslai (ir rodikliai, skirti juos įvertinti), kaip parodyta toliau pateiktuose pavyzdžiuose: - Tadžikistane šešių iš septynių patikrintų techninės pagalbos programų atveju buvo tinkamai nustatyti išdirbių tikslai, susiję su vyriausybei skirtų sektorių tyrimų, strategijų, gairių ir rekomendacijų rengimu. Kita vertus, Finansų ministerijos veiklai paremti skirtos techninės pagalbos programos tikslai buvo neaiškiai suformuluoti; - Kirgizijoje aprūpinimo maistu informacinėje programoje buvo nurodyti migloti rodikliai, kaip antai "informacija apie aprūpinimą maistu iš esmės yra tiksli ir savalaikė", "apmokomas tinkamas darbuotojų skaičius" ir "pasėlių prognozės naudingumas". Kita vertus, gero valdymo socialinio teisingumo srityje praktinio taikymo užtikrinimo programoje buvo nustatyti kiekybiškai įvertinami tikslai. - Uzbekistane dviejų iš keturių patikrintų programų tikslai buvo kiekybiškai įvertinami, tačiau nebuvo nustatyti kontroliniai rodikliai ir baziniai duomenys, kurie leistų įvertinti programų pridėtinę vertę. PARAMA BIUDŽETUI: KOMISIJA GALĖJO BŪTI GRIEŽTESNĖ... 53. Sektorinė parama biudžetui (SPB) – tai ES išteklių pervedimas į pagalbą gaunančios šalies nacionalinį iždą siekiant paremti konkrečius sektoriams nustatytus politinius ir reformos tikslus. Komisijos Vidurinėje Azijoje teikta pagalba vystymuisi apėmė Kirgizijai ir Tadžikistanui skirtą sektorinę paramą biudžetui socialinės apsaugos srityje. 2007–2012 m. ji šioms šalims išmokėjo atitinkamai 39,4 ir 24,4 milijono eurų. 54. Komisija reikalauja, kad visos paramą biudžetui gaunančios šalys įdiegtų tinkamą ir patikimą viešųjų finansų valdymo (VFV) gerinimo programą [28]. Komisija, siekdama užtikrinti, kad vykdant sektorinės paramos biudžetui programą būtų pasiekti su sektorių plėtra ir VFV gerinimu susiję tikslai, nustato atitinkamas sąlygas. Komisija išmoka paramą biudžetui dalimis, kurios paskirstomos mokėti kelerius metus, jei šalis įvykdo šias sąlygas, kurios turi būti aiškios ir griežtai taikomos siekiant užtikrinti jų veiksmingumą. 55. Komisija taikė šį modelį vykdydama savo paramos biudžetui programas Tadžikistane ir Kirgizijoje. Abi vyriausybės turėjo parengusios VFV programą; abiem atvejais Komisija išmokėjo SPB lėšas tik tuomet, jei buvo pasiekta pažanga įgyvendinant šią programą. 56. 2007 m. Komisija dvejiems metams sustabdė Tadžikistanui skirtos SPB programos įgyvendinimą, kadangi Tarptautinis valiutos fondas (TVF) nustatė, kad Finansų ministerija buvo išdavusi garantijas, dėl kurių iškilo grėsmė valstybės biudžetui ir makroekonominiam stabilumui. Programa vėl buvo pradėta vykdyti 2009 m., po to, kai buvo pasirašytas susitarimas su TVF. Komisijos atsakomieji veiksmai prisidėjo sprendžiant šią problemą. 57. Tačiau kitais aspektais Komisija nepakankamai griežtai užtikrino, kad būtų taikomos VFV sąlygos. Komisija Kirgizijoje paramą biudžetui išmokėjo trimis dalimis [29]. Prieš išmokant kiekvieną šių dalių buvo vertinama, kokia pažanga buvo pasiekta įgyvendinant VFV tikslus [30]. Komisijos vertinimu pažanga buvo vangi, tačiau savo sprendimą išmokėti visas tris dalis ji iš esmės pagrindė tuo, kad, jos manymu, Kirgizijos vyriausybė ir toliau laikėsi įsipareigojimo vykdyti tolesnes reformas. Šiai nuomonei pagrįsti trūko aiškių įrodymų. Komisija, argumentuodama savo sprendimus dėl lėšų išmokėjimo, daugiausia remiasi savo atliktu šalių partnerių įsipareigojimo vykdyti reformas vertinimu, o ne pasiekta faktine pažanga [31]. 58. 2007–2009 m. Tadžikistane teikiant socialinei apsaugai skirtą sektorinę paramą biudžetui Komisija nebuvo nustačiusi griežtų vyriausybei taikomų sąlygų laikymosi terminų. Todėl šalis partnerė nebuvo skatinama skubėti vykdyti reikiamas reformas, tokiu būdu buvo delsiama įgyvendinti reformas, kurių buvo reikalaujama iš vyriausybės. Tačiau Komisija šį trūkumą pašalino kitoje sektorinės paramos biudžetui programoje. … IR ŠIĄ PARAMĄ TEIKDAMA JOS TVIRTAI NESUSIEJO SU SĄLYGOMIS, SKIRTOMIS KIEK ĮMANOMA LABIAU SUMAŽINTI KORUPCIJĄ 59. Vidurinės Azijos respublikose korupcija yra rimta problema. Pagal "Transparency International" korupcijos suvokimo indeksą 2011 m. visoms šioms šalims buvo skirta žemesnė nei 28 vieta iš 100. Iš tirtų 182 šalių Kirgizija, Turkmėnistanas ir Uzbekistanas atsidūrė tarp 10 % paskutines vietas užėmusių šalių. Be to, tarptautinės organizacijos reguliariai praneša, kad Kirgizijoje ir Tadžikistane įgyvendinant kovos su korupcija strategijas (daroma) pažanga yra menka [32]. 60. Ši išplitusi korupcijos problema gali pakenkti Komisijos reputacijai ir sumažinti paramos programų veiksmingumą. 61. VFV programos gali būti naudojamos kaip kovos su korupcija priemonės. Į Tadžikistano ir Kirgizijos VFV programas buvo įtrauktos valdžios sektoriaus finansų valdymo efektyvumo ir skaidrumo didinimo priemonės, kurios galėtų prisidėti prie korupcijos mažinimo, pavyzdžiui, pagerintos vidaus kontrolės priemonės, viešųjų pirkimų procedūros ir viešojo administravimo srityje vykdomas vidaus auditas. 62. Komisija įgyvendina VFV, techninio bendradarbiavimo ir teisingumo reformos programas, kurios neabejotinai turi teigiamą poveikį korupcijos prevencijai. Tačiau Komisija nesistengė tiesiogiai susieti savo paramos biudžetui programų su konkrečiomis kovos su korupcija priemonėmis, pavyzdžiui, su baudžiamąja atsakomybe už korupciją, korupcijos prevencijos priemonėmis ir viešųjų institucijų atskaitomybės didinimu. ĮGYVENDINIMAS IR ATASKAITŲ TEIKIMAS 63. Tolesnėse 64–81 dalyse nagrinėjami trys Komisijos audituojamuoju laikotarpiu vykdytos pagalbos politikos valdymo aspektai: kokiu mastu ir kaip greitai Komisijai pavyko įgyvendinti savo pagalbos politiką, ar atsižvelgiant į sukauptą patirtį ji tikslino savo programas ir kokiu būdu ji atsiskaitė už Vidurinėje Azijoje teiktą pagalbą vystymuisi. APSKRITAI ĮGYVENDINIMAS BUVO VANGUS, BET REZULTATŲ BŪTA ĮVAIRIŲ... 64. 2012 m. pabaigoje buvo prisiimta 50 % visų 2007–2013 m. laikotarpiui pagal VBP–Azijos priemonę numatytų įsipareigojimų, o 27 % jų buvo apmokėti (žr. 3 lentelę). 3 LENTELĖ 2007–2013 M. VIDURINĖS AZIJOS REGIONINĖ STRATEGIJA VBP–AZIJOS PRIEMONĖS ĮGYVENDINIMAS 2012 M. GRUODŽIO 31 D. SUTARTYS IR IŠMOKĖTOS LĖŠOS Šaltinis: ES ir Vidurinės Azijos vystomasis bendradarbiavimas, Europos Komisija, 2011 m. ir iš CRIS gauti duomenys. Sritis | Bendri 2007–2013 m. asignavimai (milijonais eurų) | 2007–2012 m. sutartyse nustatytos sumos | 2007–2012 m. išmokėtos sumos | Kazachstanas | 74 | 60 % | 28 % | Kirgizija | 106 | 73 % | 45 % | Tadžikistanas | 128 | 65 % | 32 % | Turkmėnistanas | 53 | 21 % | 13 % | Uzbekistanas | 71 | 28 % | 9 % | Regionas | 242 | 42 % | 26 % | Iš viso | 674 | 50 % | 27 % | 65. Audito metu buvo nustatyta atvejų, kuomet buvo labai delsiama pradėti vykdyti programas. Pavyzdžiui, Uzbekistane tikrintų programų imties atveju vidutiniškai prireikė dvejų metų pasirašyti finansavimo susitarimą ir vienerių metų pradėti įgyvendinti programą. Prie vėlavimo įgyvendinti strategiją prisidėjo pagalbą gaunančių administracijų perteklinės biurokratinės procedūros, sunkumai rasti tinkamą finansuotiną veiklą ir sudėtingos Komisijos taikomos procedūros. Maždaug trys ketvirtadaliai Audito Rūmų atliktos pagalbą teikiančių donorų apklausos respondentų nurodė, kad Komisijos procedūriniai ir teisiniai reikalavimai yra pernelyg sudėtingi. 66. Šalyse gavėjose programos įgyvendinimo tempas smarkiai skyrėsi. Pažanga buvo ypač vangi Turkmėnistane ir Uzbekistane. Tai daugiausia sąlygojo ES ir šių šalių skirtingi vystomojo bendradarbiavimo prioritetai ir požiūris į jį. Be to, svarbūs politiniai įvykiai, kaip antai 2005 m. gegužės mėn. Andižano įvykiai Uzbekistane, pirmaisiais trejais tikrinamojo laikotarpio metais sulėtino vystomojo bendradarbiavimo veiklos vykdymą, o Komisijai buvo sudėtinga kompensuoti prarastą laiką. 67. Kirgizijoje ir Tadžikistane programos įgyvendinimo tempas buvo greitesnis. Tai atspindi ES ir šių dviejų šalių, kurios yra pasirašiusios Paryžiaus deklaraciją, pagerėjusį vystomąjį bendradarbiavimą. Tikrinamuoju laikotarpiu didelė šioms šalims partnerėms skirta pagalbos dalis buvo suteikta skirstant sektorinę paramą biudžetui. 2007–2012 m. laikotarpiu Komisijos Tadžikistanui suteikta parama biudžetui siekė 24,4 milijono eurų (22 % suteiktos pagalbos), o Kirgizijai skirta parama sudarė 39,4 milijono eurų (36 % suteiktos pagalbos). … O REGIONINĖMIS PROGRAMOMIS NEBUVO UŽTIKRINTA TIKROJI REGIONINĖ DIMENSIJA 68. Komisija, laikydamasi RSD nuostatų ir vadovaudamasi ES strategija, apie trečdalį strategijos biudžeto lėšų skyrė regioninėms programoms, kuriomis siekiama užtikrinti jos dedamų politinių pastangų sverto poveikį ir tokiu būdu skatinti regioninį bendradarbiavimą (žr. 19–20 dalis). Nors šie veiksmai atitiko strategijos tikslus, vykdant regionines programas nebuvo užtikrinta jos vystymosi strategijoje numatyta "tikroji regioninė dimensija, tiek jungtinio įgyvendinimo, tiek regioninio poveikio prasme" [33]. 69. Dėl regioninių programų vykdymo Komisijos veiklos koordinavimas tapo dar sudėtingesnis. Ji kiekviename programos rengimo etape turėjo gauti visų pagalbą gaunančių šalių sutikimą, nepaisant to, kad politinio įsipareigojimo vykdyti regionines programas laipsnis kiekvienoje šalyje buvo skirtingas ir įvairavo priklausomai nuo programos. 70. Nemažai RSD [34] numatytų regioninių lėšų buvo skirta tokioms programoms kaip Erasmus ir Tempus (36 %) ir Vidurinės Azijos programos investicinė priemonė (29 %). Įgyvendinant šias daugiašales programas iš esmės vykdoma panaši veikla daugiau kaip vienoje pagalbą gaunančioje šalyje o ne skatinamas bendradarbiavimas tarp Vidurinės Azijos respublikų.. 71. Vidurinės Azijos šalių sienų valdymo programa (BOMCA) – skirtingo šalių gavėjų įsitraukimo į veiklą pavyzdys. Įgyvendinant BOMCA daugiausia dėmesio skiriama sienų valdymo reformai. Programos, kuriai 2003–2014 m. iš viso buvo skirta 33,7 milijono eurų, ilgalaikis strateginis tikslas – integruoto sienų valdymo srityje priimti ES standartus ir gerosios praktikos pavyzdžius. BOMCA įgyvendinama pasitelkiant Jungtinių Tautų vystymo programą Biškeke, kuri turi biurus visose penkiose respublikose. 72. Kirgizija ir Tadžikistanas yra prisiėmusios pakankamus įsipareigojimus dalyvauti BOMCA programoje. Tačiau praėjus beveik dešimčiai metų po programos įgyvendinimo pradžios Uzbekistanas ir Turkmėnistanas pasirinktinai dalyvavo regioninėje gebėjimų stiprinimo veikloje ir buvo nelinkusios su kitomis šalimis dalytis savo profesine patirtimi. MOKYMASIS IŠ PATIRTIES: GAUTA TEIGIAMŲ REZULTATŲ, BET BŪTA IR NEIŠNAUDOTŲ GALIMYBIŲ 73. 2010 m. Komisija atliko laikotarpio vidurio peržiūrą (žr. 21 dalį) siekdama įvertinti, ar vis dar aktualūs pirmosios 2007–2010 m. orientacinės programos įgyvendinimo metu taikyti prioritetai ir pagalbos teikimo būdai. Atlikus šią peržiūrą- 2011–2013 m. orientacinėje programoje buvo atsižvelgta į naujus šalyse partnerėse įvykusius pokyčius, kaip antai laipsnišką pilietinės visuomenės kūrimą, poreikį techninės pagalbos programas derinti su paramos biudžetui ir institucinės reformos programomis bei reikalavimu paremti vietinę produkciją ir infrastruktūrą. 74. Į orientacinę programą taip pat buvo įtrauktos tam tikros naujos kituose geografiniuose regionuose išbandytos programos, pavyzdžiui, investicinės priemonės programa [35]. Tačiau Komisija nepasinaudojo galimybe suteikti didesnį prioritetą porinimo bei ES ir Vidurinės Azijos administracijų darbuotojų abipusio komandiravimo skatinimui. Šis tikslas Tarybos nustatytoje ES ir Vidurinės Azijos santykių strategijoje buvo įvardytas kaip prioritetinis. 75. Komisija dėjo dideles pastangas siekdama pasimokyti iš patirties ir pagerinti programų kokybę nagrinėjamuoju laikotarpiu. Santykinis Komisijos teikiamos paramos stabilumas bei prioritetinių sektorių, pagalbos teikimo būdų ir programų tęstinumas reiškė, kad buvo galima atsižvelgti į įgytą patirtį. Dvišalių programų, kaip antai motinų ir kūdikių sveikatos paslaugų gerinimo programos Uzbekistane (žr. 2 langelį) ir antrą kartą vykdytos institucijų stiprinimo ir partnerystės programos kokybė pagerėjo ankstesniais etapais atsižvelgus į įgytą patirtį. Vidurinės Azijos kovos su narkotikais programa (CADAP) taipogi yra regioninės programos, kurią įgyvendinant buvo atsižvelgta į įgytą patirtį, kuri padėjo geriau suderinti programos nuostatas su šalių partnerių poreikiais, pavyzdys. 76. Kita vertus, dviem į rezultatus orientuotos priežiūros (ROP) ataskaitomis, kuriose buvo vertinamas 7 etapo BOMCA programos poveikis ir tvarumas, buvo galima pasinaudoti tik po to, kai buvo parengta vėlesnio etapo koncepcija. 77. Kirgizijoje ir Tadžikistane vykdytos paramos biudžetui programos buvo parengtos vadovaujantis ankstesnėmis palyginamomis aprūpinimo maistu rėmimo programomis. Komisija 2008 m. išnagrinėjo šių ankstesnių programų įgyvendinimo metu įgytą patirtį ir atliko patobulinimus konkrečiose sektorių srityse ir pagerino techninės pagalbos, skirtos padėti vykdyti programas, naudojimą. Tačiau Komisija neatsižvelgė į šias naudingas rekomendacijas: - kurti daugiametes programas, kadangi vieneri metai yra per trumpas laikotarpis, kad būtų galima atlikti bendrą padarytos pažangos įvertinimą ir numatyti reikiamą pagalbą; - nustatyti aiškias mokėjimų atlikimo sąlygas; - didžiausią dėmesį skirti kelioms pagrindinėms sritims, nustatant dvi ar tris kelerių metų laikotarpiu įvykdytinas sąlygas. 2 LANGELIS UZBEKISTANAS Motinų ir vaikų sveikatos priežiūros paslaugų gerinimas – tai programa, kurią įgyvendinant daugiausia dėmesio skiriama Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) – TVT 4– Vaikų mirtingumo mažinimo ir TVT 5–Motinų sveikatos gerinimo – pasiekimui. Ši programa, kuriai skirta 3,5 milijono eurų lėšų, pradėta vykdyti 2007 m. Ją įgyvendina Jungtinių Tautų vaikų fondas (UNICEF) kartu su Uzbekistano sveikatos ministerija. 2010 m. programą įvertinus teigiamai, Komisija nusprendė finansuoti antrąjį programos etapą skiriant papildomą 7,2 milijono eurų sumą. ATASKAITOSE DAUGIAUSIA DĖMESIO SKIRIAMA VEIKLAI, O NE REZULTATAMS 78. Komisija rengia dvi pagrindines su jos teikiama pagalba vystymuisi susijusias metines ataskaitas, Pirmoji ataskaita – tai EuropeAid generalinio direktoriaus rengiama metinė veiklos ataskaita apie šio direktorato veiklą. Antroji ataskaita – tai Komisijos skelbiama metinė ataskaita, kurioje nagrinėjamos ES vystymosi ir išorės pagalbos politikos bei jų įgyvendinimas. Į abi ataskaitas įtrauktas su Vidurinei Azijai teikiama pagalba vystymuisi susijęs skyrius. 79. Metinėse veiklos ataskaitose pateikti Vidurinei Azijai skirti septyni rodikliai [36]. Nors šie rodikliai apskritai yra aktualūs sėkmingo ES pagalbos vystymuisi įgyvendinimo Vidurinėje Azijoje požiūriu, jie skiriasi nuo regioninės strategijos dokumente ir orientacinėse programose nustatytų tikslų, be to, jie nėra tiesiogiai susiję su rezultatais, kuriuos ketinama pasiekti įgyvendinant naująją Tarybos Vidurinei Azijai skirtą partnerystės strategiją. 80. Kiekvienais metais į metinę ataskaitą dėl ES vystymo ir išorės pagalbos politikų įtraukiama su Vidurine Azija susijusi dalis parašyta aprašomuoju stiliumi. Nors šioje dalyje pateikta keletas pavyzdžių, į ją įtraukta mažai informacijos apie išmatuojamus ES veiklos rezultatus ir jų poveikį gyventojams, nepateikiami su ES veikla susiję rodikliai ir neatliekama pasiekimų ir tikslų lyginamoji analizė. Ataskaitoje paprastai nenurodomi sunkumai ir kliūtys, su kuriais susiduriama įgyvendinant ES tikslus. 81. Nė vienoje parengtoje ataskaitoje paskirstytos lėšos nelyginamos su RSD nustatytais paskirstymo lygiais (žr. 20 dalį) ir nepateikiama informacija apie administracines išlaidas (žr. 45–51 dalis) IŠVADOS 82. Komisija ir EIVT sunkiomis aplinkybėmis dėjo dideles pastangas planuodamos ir įgyvendindamos Vidurinei Azijai skirtos ES pagalbos vystymuisi programą, išdėstytą 2007 m. balandžio mėn. regioninės strategijos dokumente. Pagalbos planavimas ir paskirstymas iš esmės buvo tinkami, tuo tarpu įgyvendinimas – ne toks geras. 83. Komisija su šalimis partnerėmis aptarė prioritetus siekdama suderinti savo išlaidų planus su jų nacionaliniais prioritetais. Skirstant paramą tarp geografinių regionų buvo atsižvelgta į jų santykinę gerovę. Visi projektai, atrinkti ES paramai gauti, prisidėjo prie regioninės strategijos dokumente nustatytų bendrųjų tikslų pasiekimo. Tačiau Komisija suteikė pagalbą didesniam sektorių skaičiui, nei tai yra numatyta pagal geriausią praktiką. 84. Komisija, įgyvendindama savo planus, naudojo įvairius pagalbos teikimo metodus. Ji įtraukė didelį mažos apimties projektų skaičių, o tai sąlygojo didesnę delegacijoms tenkančią administracinę naštą. Be to, dėl taikytų labai įvairių finansinių priemonių ir daugialypės atskaitomybės buvo sudėtinga valdyti programą, o dėl to sunku nustatyti, kiek ES lėšų buvo išleista kiekvienam Vidurinės Azijos sektoriui ir atitinkamai šaliai. Komisija nemėgino įvertinti bendrų Vidurinėje Azijoje vykdytos pagalbos vystymuisi programos administracinių išlaidų. 85. Komisija galėjo ir turėjo griežčiau valdyti Tadžikistane ir Kirgizijoje vykdytas paramos biudžetui programas ir jas susieti su konkrečiomis kovos su korupcija priemonėmis. Sprendimai dėl lėšų išmokėjimo buvo grindžiami šalių partnerių įsipareigojimais vykdyti reformą, o ne pasiekta pažanga. 86. Apskritai programos buvo įgyvendinamos lėtai, tačiau tam tikrais atvejais pasiekti rezultatai ženkliai skyrėsi. Regioninėmis programomis nebuvo užtikrinta tikroji regioninė dimensija: didelę jų dalį sudarė tik kiekvienos šalies partnerės atskirai turimos daugiašalės priemonės. Komisija nustatė atitinkamą tvarką, kuri suteikė jai galimybę mokytis iš patirties ir laikui bėgant pagerinti savo programų kokybę. Įvykdžius šį procesą buvo gauta naudingų rezultatų, nors tam tikrais atvejais jais nebuvo galima laiku pasinaudoti, o kitais atvejais nebuvo atsižvelgta į naudingas rekomendacijas. Ataskaitose daugiausia dėmesio buvo skiriama veiklai, o ne rezultatams. REKOMENDACIJOS 87. Audito Rūmai, darydami prielaidą, kad Vidurinėje Azijoje ir toliau bus vykdomos Europos Sąjungos pagalbos vystymuisi programos [37], rekomenduoja Komisijai ir EIVT ateityje planuojant ir įgyvendinant pagalbą vystymuisi atsižvelgti į 2007–2013 m. laikotarpiu įgytą patirtį. Visų pirma Komisija ir EIVT turėtų: - ateityje kurti regionines programas taip, kad būtų galima tikėtis, jog jomis bus užtikrinta tikroji regioninė dimensija; - sutelkti visą teikiamą pagalbą į nedidelį sektorių skaičių; - įdiegti visų administracinių išlaidų, patiriamų teikiant pagalbą vystymuisi, apskaičiavimo ir ataskaitų teikimo sistemą; - visoms ir toliau tebevykdomoms paramos biudžetui programoms nustatyti ir taikyti griežtas ir objektyviai patikrinamas sąlygas, visų pirma skiriant pakankamai dėmesio kovos su korupcija mechanizmų rėmimui; - atsižvelgiant į įgytą patirtį ir besikeičiančias aplinkybes, pagerinti programos koncepciją ir įgyvendinimą; - teikti ataskaitas apie rezultatus ir poveikį tokiu būdu, kad būtų galima juos palyginti su planais ir tikslais. Šią ataskaitą priėmė III kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Karel PINXTEN, 2013 m. spalio 15 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Pirmininkas Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Europos Komisija, pagalbos Vidurinei Azijai teikimo 2007–2013 m. regioninės strategijos dokumentas. [2] Jį Europos Vadovų Taryba patvirtino 2007 m. birželio 21–22 d. įvykusiame susitikime (Tarybos dokumentas 11177/1/07). Šį dokumentą Taryba paskelbė 2007 m. spalio mėn. pavadinimu "Europos Sąjunga ir Vidurinė Azija: naujos partnerystės strategija" (ISBN 978-92-824-2244-1). [3] Šiuo metu galioja su Kazachstanu, Kirgizija, Tadžikistanu ir Uzbekistanu sudaryti partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai. 2013 m. gegužės mėn. pabaigoje partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas su Turkmėnistanu dar nebuvo ratifikuotas. [4] Bendrų regioninių problemų pavyzdžiai: organizuotas nusikalstamumas, prekyba žmonėmis, narkotikais ir ginklais, terorizmas ir ginklų neplatinimo klausimai, dialogas tarp kultūrų, energetika, aplinkos tarša, vandentvarka, migracija, sienų valdymas ir transporto infrastruktūra. [5] Konkrečiai: i) geras valdymas, teisinės valstybės principų laikymasis, žmogaus teisės ir demokratizacija; ii) švietimas ir mokymai; iii) ekonominė plėtra, prekyba ir investicijos; iv) transportas ir energetika; v) aplinkosauginis tvarumas ir vandentvarka; vi) kova su bendromis grėsmėmis ir problemomis; vii) dialogas tarp kultūrų. [6] ES pagalba daugiausia įgyvendinama pasitelkiant vystomojo bendradarbiavimo priemonę (VBP) ( 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (OL L 378, 2006 12 27, p. 41)). [7] 2011 m. trijose delegacijose iš viso dirbo 74 už pagalbą vystymuisi atsakingi darbuotojai. [8] 2012 m. birželio 25 d. Tarybos sprendimas 2012/328/BUSP, kuriuo skiriamas Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis Vidurinėje Azijoje (OL L 165, 2012 6 26, p. 59). [9] Remiantis Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos paskelbtais oficialios pagalbos vystymuisi statistiniais duomenimis. [10] Pagal EBPO statistinius duomenis, 2010 ir 2011 m. bendra vidutinė metinė Kazachstanui, Turkmėnistanui ir Uzbekistanui skirta oficiali pagalba vystymuisi sudarė 484 milijonus JAV dolerių palyginti su to paties laikotarpio metine vidutine TUI, siekiančia 11093 milijonų JAV dolerių, ir šioms trims šalims bendrai apskaičiuoto 347 milijardų JAV dolerių BVP (skaičiuojant pagal perkamosios galios paritetą), atitinkamai remiantis ERPB ir Pasaulio faktų knygos duomenimis. [11] EIVT perėmė įgaliojimus iš buvusio Komisijos RELEX generalinio direktorato. [12] Europos Sąjungos Taryba, Tarybos išvados dėl Vidurinės Azijos, Užsienio reikalų tarybos 3179-asis susitikimas, Liuksemburgas, 2012 m. birželio 25 d., ir Tarybos dokumentas Nr. 11455/12. [13] 2011 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES strategijos dėl Centrinės Azijos įgyvendinimo eigos, Strasbūras, P7_TA(2011)0588. [14] Taryba išdėstė šiuos prioritetus: a) geras valdymas, teisinės valstybės principų laikymasis, žmogaus teisės ir demokratizacija; b) švietimas ir mokymai; c) ekonominė plėtra, prekyba ir investicijos; d) transportas ir energetika; e) aplinkosauginis tvarumas ir vandentvarka; f) kova su bendromis grėsmėmis ir problemomis; g) dialogas tarp kultūrų. [15] Jos buvo atrinktos taip, kad apimtų 70 % 2007–2011 m. Kirgizijoje ir Uzbekistane taikant vystomojo bendradarbiavimo priemonę patirtų išlaidų ir Tadžikistane vykdytas sektorinės paramos biudžetui programas. [16] Tyrimo klausimai buvo nusiųsti 91 gavėjui, 28 iš jų pateikė savo atsakymus. [17] Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendras pareiškimas dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos, Europos konsensusas dėl vystymosi (OL C 46, 2006 2 24, p. 1). [18] EBPO, Paryžiaus deklaracija dėl pagalbos veiksmingumo, 2005 m., (http://www.oecd.org/dac/effectiveness/34428351.pdf). [19] Europos Sąjungos Taryba, 9558/07, Briuselis, 2007 m. gegužės 15 d. [20] Europos konsensuso dėl vystymosi 113 dalis. [21] Pavyzdžiui, vykdydami dotacijų programas Komisijos darbuotojai, įskaitant delegacijų darbuotojus, turi valdyti visą projekto gyvavimo ciklą, t. y. parengti ir paskelbti kvietimus teikti pasiūlymus, duoti nurodymus dalyviams, parengti ir pasirašyti sutartis, stebėti ir prižiūrėti įgyvendinimą, valdyti finansinius ir mokėjimo ciklus, nustatyti audito, vertinimo ir ataskaitų teikimo tvarką. [22] Šio tipo parama apima grįžtamosios informacijos apie naudos gavėjų pateiktus pasiūlymus teikimą, projekto veiklos koordinavimą šalies mastu ir atstovavimą dalyvaujant komitetų darbe, seminaruose ir t. t. [23] Žr. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 5/2012 dėl Bendrosios išorės santykių informacinės sistemos (www.eca.europa.eu). [24] Kaip antai Transporto koridoriaus Europa–Kaukazas–Vidurio Azija (TRACECA) projektas ir Tarptautinio naftos ir dujų transportavimo į Europą (INOGATE) programa. [25] Komisijos įsteigti Europos namai veikia kaip ES veiksmų vykdymui skirtos techninės pagalbos biurai, didinantys ES politikos krypčių matomumą ir informuotumą apie jas tose šalyse, kuriose nėra ES delegacijos. [26] Į papildomų išlaidų skaičiavimus nebuvo įtrauktos išlaidos, susijusios su technine pagalba, kuri buvo teikiama šalyse partnerėse įgyvendinant konkrečius projektus. [27] Į skaičiavimus neįtraukus konsultavimo išlaidų, susijusių su projektų nustatymu, į rezultatus orientuota priežiūra ir vertinimu, šis skaičius sumažėtų iki 12,7 %. [28] Remiantis VIFA (Viešųjų išlaidų ir finansinės atskaitomybės programoje) įvardytų stiprybių ir silpnybių įvertinimu. VIFA-VFV rezultatų vertinimo sistema – tai atitinkamoje šalyje taikomos VFV sistemos vertinimo priemonė taikant 28 rodiklius. [29] 2008 m. birželio mėn. 2010 m. gruodžio mėn., 2011 m. liepos mėn. [30] Komisija, siekdama pagrįsti šiuos vertinimus, naudojosi išorės konsultantų ataskaitomis. [31] Ši praktika neatitinka Audito Rūmų rekomendacijos, pateiktos Specialiojoje ataskaitoje Nr. 11/2010 "Komisijos bendros paramos biudžetui valdymas AKR, Lotynų Amerikos ir Azijos šalyse". Komisija lėšų išmokėjimo sprendimus turėtų pagrįsti sistemingesniais ir oficialiais įrodymais, kad per atitinkamą laikotarpį padaryta pakankama pažanga – šiuo tikslu reikėtų aiškiai nurodyti pažangos vertinimo kriterijus, padarytą pažangą ir priežastis tuo atveju, jei pažanga buvo mažesnė nei planuota. [32] Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ataskaitos: Stambulo kovos su korupcija veiksmų planas, antrasis priežiūros ciklas, Kirgizijos Respublika, pažangos ataskaita, 2012 m. vasario 24 d., Stambulo kovos su korupcija veiksmų planas, antrasis priežiūros ciklas, Tadžikistanas, pažangos ataskaita, 2012 m. vasario 16 d. [33] Europos Komisija, 2007–2013 m. laikotarpiu Vidurinei Azijai skirtos pagalbos teikimo regioninės strategijos dokumentas. [34] Pagal RSD regioniniam bendradarbiavimui buvo skirta 242 milijonų eurų suma. [35] Afrikoje (2007 m.) ir kaimyninėse šalyse (2008 m.) anksčiau inicijuotos programos. [36] Šie rodikliai yra: i) Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai: Ratifikuotų tokio pobūdžio susitarimų skaičius: ii) Demokratizacija / teisinė valstybė – šalių, pradedančių rengti rinkimus vadovaujantis ESBO normomis ir Europos Tarybos / Venecijos komisijos standartais, skaičius; iii) Švietimo iniciatyva Vidurinei Azijai: Bendradarbiavimo susitarimus pasirašiusių šalių, dalyvaujančių Bolonijos procese, skaičius; v) Aplinka / vandentvarka / energetika: Šalys, priimančios nacionalines klimato kaitos strategijas ir įgyvendinančios ES standartus; v) TVT 1 – Žemiau skurdo ribos gyvenančių Vidurinės Azijos gyventojų procentinė dalis; vi) TVT 4 – Kūdikių mirtingumas; vii) TVT 6 – Kova su ŽIV / AIDS, maliarija ir kitomis ligomis. [37] 2011 m. gruodžio 7 d. COM(2011) 840 final. -------------------------------------------------- I PRIEDAS BENDRA INFORMACIJA APIE VIDURINĖS AZIJOS RESPUBLIKAS Šaltiniai: 1 Centrinės žvalgybos valdybos pasaulio faktų knyga, atnaujinta 2013 m. 2 Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB), 2012 m. pereinamojo laikotarpio rodikliai. 3 Pasaulio bankas, 2012 m., metinis vidurkis, pagrįstas 2008, 2009 ir 2010 m. duomenimis. 4 Audito Rūmų atliktas įvertinimas, pagrįstas 2007–2012 m. išmokėtomis vidutinėmis metinėmis sumomis, paimtomis iš CRIS duomenų bazės (regioninės programos yra tolygiai paskirstytos šalims partnerėms). 5 Organizacija "Transparency International", korupcijos suvokimo indeksas, 2012 m. 6 Organizacijos "Freedom House" ataskaita "Nations in Transit", 2012 m. Šalis | Kazachstanas | Kirgizija | Tadžiki​stanas | Turkmėni​stanas | Uzbekistanas | Šaltinis: | Bendra pastaba Plotas (tūkstančiais km2) | 2725 | 200 | 143 | 488 | 447 | 1 | Gyventojų skaičius (tūkstančiais remiantis 2013 m. liepos mėn. įverčiu) | 17736 | 5548 | 7910 | 5055 | 28661 | 1 | Gyventojų skaičiaus augimas (remiantis 2013 m. liepos mėn. įverčiu) | 1,20 % | 0,97 % | 1,79 % | 1,15 % | 0,94 % | 1 | Ekonomika BVP (PGP milijardais JAV dolerių remiantis 2012 m. įverčiu) | 231,3 | 13,47 | 17,72 | 47,55 | 104,7 | 1 | BVP vienam gyventojui (PGP JAV doleriais) | 13040 | 2430 | 2240 | 9410 | 3650 | 1 | BVP augimas 2011 m. | 7,5 % | 5,7 % | 7,4 % | 14,7 % | 8,3 % | 2 | Oficialioji pagalba vystymuisi (OPV) Vienam gyventojui gauta OPV (JAV doleriais) | 18 | 65 | 55 | 7 | 7 | 3 | ES OPV vienam gyventojui (JAV doleriais) | 1,0 | 5,6 | 4,0 | 1,9 | 0,4 | 4 | Kovos su korupcija ir institucinės reformos | Korupcijos suvokimo indeksas (nuo 0 (blogiausia padėtis) iki 100 (geriausia padėtis) | 28 | 24 | 22 | 17 | 17 | 5 | Pilietinė visuomenė (nuo 1 (geriausia padėtis) iki 7 (blogiausia padėtis) | 6,00 | 4,75 | 6,00 | 7,00 | 7,00 | 6 | Teisminė sistema ir nepriklausomumas (nuo 1 (geriausia padėtis) iki 7 (blogiausia padėtis) | 6,50 | 6,25 | 6,25 | 7,00 | 7,00 | 6 | Demokratinės santvarkos įvertinimas balais (nuo 1 (geriausia padėtis) iki 7 (blogiausia padėtis) | 6,54 | 6,00 | 6,18 | 6,93 | 6,93 | 6 | -------------------------------------------------- II PRIEDAS TIKRINTOS PROGRAMOS Šaltinis: EuropeAid CRIS duomenų saugykla. Priemonė | Sprendimo numeris | Programa | Skirta suma (tūkstančiais eurų) | Kirgizija VBP-AZIJA | 19225 | Parama ekonomikos įvairinimui Kirgizijoje, žemės ūkio produktų perdirbimas | 1600 | VBP-AZIJA | 19222 | Parama kalėjimų reformai Kirgizijoje | 3000 | VBP-AZIJA | 19241 | Parama Kirgizijos švietimo sektoriui | 5500 | VBP-AZIJA | 19237 | Sektorinės politikos paramos programa – socialinė apsauga ir VFV – Kirgizija 2007/09 | 9000 | VBP-AZIJA | 21363 | Sektorinės politikos paramos programa – socialinė apsauga ir VFV – Kirgizijos Respublika, 2007-2009 m., trečiasis asignavimas | 9000 | VBP-AZIJA | 20590 | Gero valdymo praktinio funkcionavimo užtikrinimas siekiant socialinio teisingumo | 3000 | VBP-AZIJA | 22484 | Sektorinės politikos paramos programa, socialinis sektorius – Kirgizija, 2010 m. | 13000 | VBP-AZIJA | 21058 | Sienų valdymas Vidurinėje Azijoje – 8 etapas (BOMCA 8) | 8000 | VBP-AZIJA | 19812 | Vidurinės Azijos kovos su narkotikais programa, 5 etapas (CADAP 5) | 5000 | VBP-MAISTAS | 19169 | Sektorinės politikos paramos programa – socialinė apsauga ir VFV – Kirgizija 2007/09 | 9000 | VBP-MAISTAS | 21863 | Parama aprūpinimo maistu informacinės sistemos tobulinimui Kirgizijos Respublikoje | 2000 | Iš viso | 68100 | Tadžikistanas VBP-AZIJA | 21994 | Žmogaus raidos rėmimo programa | 26000 | VBP-AZIJA | 19236 | Sektorinės politikos paramos programa – socialinė apsauga – Tadžikistanas 2007/09 | 9000 | VBP-AZIJA | 19667 | Techninė pagalba, skirta remti socialinio sektoriaus politiką Tadžikistane | 5000 | VBP-AZIJA | 20325 | Viešųjų finansų valdymo modernizavimo projektas | 2000 | VBP-MAISTAS | 19168 | Aprūpinimo maistu programa Tadžikistane, 2007 m. | 9000 | VBP-MAISTAS | 21365 | Parama socialinės apsaugos tinklams – Visuotinė maisto priemonės programa (Tadžikistanas) | 7750 | Iš viso | 58750 | Uzbekistanas VBP-AZIJA | 20509 | Parama baudžiamųjų bylų reformoms Uzbekistane | 10000 | VBP-AZIJA | 22308 | Institucijų stiprinimo ir partnerystės programa | 2200 | VBP-AZIJA | 22311 | Dvejų rūmų parlamentinės sistemos ir tinklų su regioninėmis institucijomis kūrimo stiprinimas | 2000 | VBP-AZIJA | 22373 | Motinos ir vaiko sveikatos priežiūros paslaugų gerinimas Uzbekistane – II etapas | 6700 | Iš viso | 20900 | -------------------------------------------------- III PRIEDAS KOMISIJOS ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS ĮVADAS 1. Audito Rūmai įvertino administracines išlaidas, kurias Komisija patyrė skirstydama pagalbos lėšas Vidurinėje Azijoje. 2. Audito Rūmai atsižvelgė į šiuos išlaidų elementus: - personalo išlaidas: Vidurinei Azijai skirtos pagalbos vystymuisi srityje, tiek būstinėje, tiek ES delegacijose dirbantiems Komisijos pareigūnams, sutartininkams ir vietos darbuotojams skirtas išmokas ir pensijas; - biurų, įrangos ir kitas einamąsias išlaidas, susijusias su šiais būstinėje ir delegacijose dirbančiais darbuotojais; - papildomas išlaidas, susijusias su Vidurinei Azijai skirta pagalba vystymuisi, kurias Komisija patyrė siekdama savo pačios (o ne šalies gavėjos) tikslų, , įskaitant konsultacinio darbo, kuris buvo vykdomas siekiant padėti nustatyti ir parengti projektus ir atlikti į rezultatus orientuotą priežiūrą ir vertinimą, išlaidas bei su Europos namais susijusias išlaidas [1]. ŠALTINIAI IR SKAIČIAVIMO METODAS 3. Audito Rūmai nustatė šias metines išlaidas: APSKAIČIAVO VIDURINEI AZIJAI SKIRTOS ES PAGALBOS VYSTYMUISI PLANAVIMO IR ĮGYVENDINIMO ADMINISTRACINES IŠLAIDAS Aprašymas | Tūkstančiais eurų | Šaltinis / pastaba | Būstinės administracinės išlaidos (Pagalbai vystymuisi priskirtos išlaidos) | 1786 | 2011 m. skaičiai [1111] | Delegacijų administracinės išlaidos (Pagalbai vystymuisi priskirtos išlaidos) | 6611 | 2011 m. skaičiai [2222] | Tarpinė suma | 8397 | | Papildomos išlaidos Europos namaiProjektų nustatymas ir formulavimasĮ rezultatus orientuota priežiūraVertinimai | 700 560 700 145 | Auditorių grupės apskaičiuoti metiniai vidurkiai, remiantis nuo 2007 m. į CRIS duomenų bazę įvestais su sutartimis susijusiais duomenimis (ROP atveju naudoti 2008–2011 m. duomenys). | Tarpinė suma | 2105 | | Iš viso | 10502 | | APRIBOJIMAI 4. Kai kurios administracinės išlaidos nėra įtraukiamos; darbdavio išlaidos pensijoms įtraukiamos tik delegacijose dirbančių vietos darbuotojų, o ne pareigūnų ir sutartininkų atveju. 5. Paramos, kurią teikia kiti Komisijos padaliniai (administracijos, mokymų, IT ir kt.) arba EIVT, sumos nėra įtraukiamos. 6. Pateikti duomenys už 2011 m. Tais metais Kazachstano, Kirgizijos ir Tadžikistano delegacijos dirbo pilnu pajėgumu. Europos namai buvo įsteigti tiek Uzbekistane, tiek Turkmėnistane. [1] Išlaidos, susijusios su technine pagalba, kuri buvo teikiama šalyse partnerėse įgyvendinant konkrečius projektus, į skaičiavimus neįtrauktos. [1111] Remiantis standartinėmis pareigūnų samdymo išlaidomis, naudojamomis finansinėse teisės akto pasiūlymo pažymose. Standartines išlaidas, kurios apima atlyginimus ir išmokas bei biurų ir įrangos išlaidas, pateikia Komisijos biudžeto generalinis direktoratas. [2222] Pareigūnų ir sutartininkų atveju išlaidos yra grindžiamos vidutinėmis delegacijose dirbančio personalo išlaidomis. Vietos tarnautojų ir vietinių einamųjų išlaidų atveju naudojamos faktinės EIVT pakartotinai įskaitytos išlaidos. --------------------------------------------------