LT    LT LT 
 
LT 1   LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 21.12.2010 
SEK(2010) 1591 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
Lydimasis dokumentas 
 
Pasiūlymas 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA d ėl didelių avarijų, susijusių 
su pavojingomis chemin ėmis medžiagomis, pavojaus kontrol ės 
   
COM(2010) 781 final 
SEC(2010) 1590 final 
 
LT 2   LT TURINYS 
1. Problemos apib ūdinimas .............................................................................................. 2 
2. Subsidiarumo analiz ė................................................................................................... 3 
3. Tikslai..................................................................................................................... ...... 3 
4. Politikos variantai, įskaitant poveikio analiz ę ir palyginim ą....................................... 4 
5. Steb ėsena ir vertinimas .............................................................................................. 10 
 
LT 3   LT 1. P ROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Seveso direktyva sprendžiama problema 
Cheminių avarijų padariniai dažnai sunk ūs, netgi niokojantys. Per kai kurias gerai 
žinomas dideles avarijas, tokias kaip Seveso, Bopalo, Šveicerhal ės, Ensched ės, Tulūzos 
ir Buncfildo, žuvo daug žmoni ų ir buvo padaryta milijardai eur ų nuostolių. Seveso 
teisės aktai susij ę su avarij ų prevencija, pasirengimu joms, taip pat su išvadomis, 
padarytomis po j ų. Šiuo metu galiojanti Seveso II direktyva 96/82/EB priimta 
1996 m. ir iš dalies pakeista Direktyva  2003/105/EB. Jos pagrindinis tikslas – 
užkirsti keli ą didelėms avarijoms, susijusioms su dideliu I priede išvardyt ų pavojing ų 
cheminių medžiagų (ar jų mišinių) kiekiu ir apriboti toki ų avarijų padarinius žmoni ų 
sveikatai ir aplinkai. Kontrol ės lygiui taikomas pakopini s principas – kuo didesnis 
cheminių medžiagų kiekis, tuo griežtesn ės taisyklės. 
Nuo 2000 iki 2008 m. dideli ų avarijų sumažėjo 20 %. Tai leidžia teigti, kad 
direktyvos tikslai įgyvendinami. Be to, Seveso principas susilauk ė sėkmės – jis imtas 
taikyti visame pasaulyje. 
Šia poveikio vertinimo atas kaita sprendžiama problema 
Direktyva turi b ūti iš dalies pakeista atsižvelgiant į ES pavojing ų cheminių medžiagų 
klasifikacijos sistemos, į kurią pateikiama nuoroda I priede, poky čius. Ta sistema 
pakeista Reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 d ėl chemini ų medžiag ų ir mišini ų 
klasifikavimo, ženklinimo ir pa kavimo (KŽP), kuris visas įsigalioja 2015 m. birželio 
1 d. Dėl suderinimo su KŽP reglamentu kyla tr ys svarbiausi klausimai. Pagrindinis 
klausimas – kaip įgyvendinamas I priedo suderinimas su KŽP reglamentu (1 
politikos klausimas). Su šiuo klausimu susij ę galimi kiti techniniai I priedo 
pakeitimai tokiose srityse kaip taikymo sritis (2 politikos klausimas) ir b ūsimos 
procedūros, nustatytos I priedo pritaikymui (3 politikos klausimas) konkretiems 
atvejams, kuriems b ūtini lankstesni sprendimai nei tie, kurie si ūlomi pagal KŽP 
reglament ą. 
Atsižvelgiant į poreikį padaryti š į pakeitim ą, nuspręsta imtis platesn ės direktyvos 
peržiūros, nes ji iš esm ės nekeista nuo pat pri ėmimo. Per perži ūrą patvirtinta, kad 
direktyva pad ėjo sumažinti chemini ų avarijų tikimybę ir padarinius ir kad esamos 
nuostatos atitinka poreikius, ta čiau kartu nurodytos keli os sritys, kuriose vert ėtų 
atlikti pakeitimus, kad tam tikros nuostatos b ūtų išaiškintos ir atnaujintos. 
Reikšmingiausia iš j ų susijusi su informacija visuomenei ir informacijos valdymo 
sistemomis (4 politikos klausimas) ir žem ėtvarka (5 politikos klausimas) – šiose 
srityse galimi patobulinimai. Dar vienas klausimas susij ęs su palyginti nedideliais 
keleto išsami ų nuostatų pakeitimais, siekiant jas paaiškinti ar atnaujinti (6 politikos 
klausimas). 
2. S UBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
Veiksmų ES lygmeniu b ūtina imtis siekiant iš dalies pakeisti direktyv ą, kad visoje 
ES būtų išsaugotas aukštas žmoni ų sveikatos ir aplinkos apsaugos lygis ir kad b ūtų 
skatinamas darnesnis įgyvendinimas. Tai pad ės išvengti dideli ų apsaugos skirtum ų ir 
 
LT 4   LT galimo su tuo susijusio konkurencijos iškraipymo valstyb ėse narėse. Subsidiarumo 
principo laikomasi, nes siekiama ir toliau taikyti princip ą, kuriuo remiantis išd ėstomi 
suderinti siekiai ir tikslai, o valstyb ėms narėms suteikiama galimyb ė pačioms 
užsiimti praktiniu įgyvendinimu.  
3. T IKSLAI  
Bendras tikslas – dideli ų avarijų prevencija ir j ų padarinių sušvelninimas išsaugant ir 
toliau gerinant apsaug ą. Vadovaujantis Komisijos strate giniais tikslais ir geresnio 
reguliavimo principais, nustatytas tikslas tur ėtų būti pasiektas gerinant reguliavimo 
nuostatas, kad jos tapt ų veiksmingesn ės ir našesn ės, ir, kai įmanoma, mažinant 
administracin ę naštą. Be to, direktyva tur ėtų būti aiški, darni ir lengvai suprantama, 
kad būtų galima didinti įgyvendinimo nuoseklum ą. 
Pagrindinis konkretus tikslas – s uderinti KŽP reglamento I pried ą išsaugant esam ą 
apsaugos lyg į. Kitas konkretus tikslas – išaiškinti tam tikras nuostatas, kad pager ėtų 
įgyvendinimas ir b ūtų užtikrintas vykdymas. Kitos nuostatos tur ėtų būti atnaujintos, 
siekiant atsižvelgti į technologinius ir re guliavimo srities poky čius po šios direktyvos 
priėmimo. Be to, kai įmanoma, reikalavimai tur ėtų būti racionalizuoti ar 
supaprastinti, kad b ūtų mažinama veiklos vykdytoj ų ir kompetenting ų institucij ų 
administracin ė našta nekeliant pavojaus saugai. 
4. P OLITIKOS VARIANTAI , ĮSKAITANT POVEIKIO ANALIZ Ę IR PALYGINIM Ą 
1 politikos klausimas. I priedo suderinimas su KŽP reglamentu  
Tai poveikio vertinimo pagrindas. 
Šis suderinimas taikom as keletui pavojing ų chemini ų medžiag ų pavojaus 
klasifikacijos kategorij ų, tačiau problem ų kyla tik d ėl toksiškumo. Taip yra d ėl to, 
kad KŽP reglamentu nustatytos naujos toks iškumo kategorijos, kurios nevisiškai 
atitinka ankstesnes dvi kategorijas, kurias jos kei čia, nes nustatomos kitokios ribos 
arba ribin ės vertės. Be to, naujos toksiškumo kategor ijos yra suskirstytos pagal tris 
paveikimo b ūdus (prarijus, susilietus su oda ar įkvėpus). Tod ėl variantai skiriasi 
pagal tai, į kurias kategorijas ir paveikimo b ūdus atsižvelgiama. 
Nors esama tam tikro neapibr ėžtumo, susijusio su ilgesn ės trukmės poveikiu, bendras 
vertinimas yra toks – vis ų variantų poveikis (taip pat j ų poveikio skirtumas) yra 
ribotas. 
Tikėtinas poveikis – iš dalies pakeista direktyvos ta ikymo sritis. Priklausomai nuo 
pasirinkto variant o, direktyva nebeb ūtų taikoma iki 405 objekt ų (–4,2 %), kuriems 
direktyva šiuo metu taikoma, arba b ūtų pradėta taikyti iki 342 nauj ų objektų 
(+3,4 %). Tai tur ėtų panašaus masto poveik į sąnaudoms, susijusioms su 
administraciniais reikalavimais, ir  apsaugos lygiui. Bendras poveikis s ąnaudoms yra 
mažas, palyginti su bendromis administracin ėmis direktyvos s ąnaudomis. 
Vienkartin ės sąnaudos, susijusios su pritaikymu prie KŽP reglamento (j į turės atlikti 
visi veiklos vykdytojai, ka d ir koks variantas b ūtų pasirinktas), sudaryt ų 
1,7 mln. EUR. Be to, priklausomai nuo pasirinkto varianto, sektorius patirt ų nuo 
4,9 mln. EUR papildom ų sąnaudų arba sutaupyt ų iki 1,1 mln. EUR l ėšų. 
 
LT 5   LT Apskaičiuota, kad poveikis institucij ų sąnaudoms sudaryt ų apie 10 % sektoriaus 
sąnaudų arba sutapyt ų lėšų. Tai galima palyginti su  numatomomis bendromis 
52 mln. EUR direktyvos administracin ėmis sektoriaus s ąnaudomis per metus; tokios 
bendros sektoriaus ir institucij ų sąnaudos sudaryt ų bent 100 mln. EUR. Taip pat 
būtina atsižvelgti ir į kitus kiekybiškai vertinamus aspektus, susijusius su praktiniu 
įgyvendinimu ir administraci niais sunkumais ar pasta ngomis ir neapsiribojan čius 
pradiniu suderinimu. 
Atsižvelgiant į šį vertinimą, vienam variantui teiktina pirmenyb ė, kadangi jo, kaip ir 
kitų variantų, poveikis taikymo sri čiai yra ribotas, be to, j į taikant užtikrinama aukšto 
lygio apsauga, atsižvelgiant į labiausiai tik ėtinus paveikimo b ūdus kilus didelei 
avarijai. 
2 politikos klausimas. Kiti t echniniai I priedo pakeitimai  
Variantai susij ę su tuo, ar direktyva tinkamai taikoma konkre čioms produkt ų 
kategorijoms ar chemin ėms medžiagoms, įskaitant tam tikrus produktus ar chemin ės 
medžiagas, kurioms įtakos turi KŽP reglamentas. Galimi variantai – nuo status quo  
išsaugojimo iki atitinkamo ms medžiagoms taikytin ų konkrečių didesnių ribų 
nustatymo ar nukrypti leidžian čių nuostatų taikymo pakuotiems produktams. 
Tikėtina, kad bendras ši ų skirtingų variantų poveikis b ūtų nedidelis. Variantai, pagal 
kuriuos b ūtų padidintos ribos ir pan., gal ėtų padėti šiek tiek sumažinti atitinkam ų 
sektorių sąnaudas, ta čiau kartu sumaž ėtų apsaugos lygis. 
Pirmenyb ė teiktina variantams, pagal kuriuos  išsaugomas ar padidinamas apsaugos 
lygis. 
3 politikos klausimas. B ūsimas I priedo pritaikymas  
Kaip min ėta pristatant I politikos klausim ą, esama neapibr ėžtumo, susijusio su I 
priedo pradinio suderinimo ilgesn ės trukmės padariniais, vis ų pirma su jo 
automatiniu pritaikymu prie chemini ų medžiag ų ir mišini ų klasifikacijos b ūsimų 
pokyčių. Todėl būtina turėti galimyb ę prireikus I pried ą pritaikyti priimant 
deleguotuosius aktus. Šis variantas – tai priemoni ų rinkinys, įskaitant chemin ėms 
medžiagoms taikomas ES masto nukrypti leidžian čias nuostatas ir konkretiems 
objektams taikomas nukrypti leidžian čias nuostatas valstybi ų narių lygmeniu, kartu 
numatant apsaugos s ąlygą, kad būtų galima įtraukti ne įtrauktus pavojus.  
Toks rinkinys, kartu su I priedui iš dalie s pakeisti naudojamais deleguotaisiais aktais, 
leistų užtikrinti reikiam ą lankstum ą, kad būtų galima spr ęsti klausimus, kylan čius dėl 
suderinimo su KŽP reglamentu, kai chemin ės medžiagos, d ėl kurių kyla arba nekyla 
didelių avarijų pavojus, įtraukiamos arba ne įtraukiamos pagal direktyv ą. Tai turėtų 
teigiamą poveikį apsaugos lygiui ir  grynasis poveikis s ąnaudoms b ūtų teigiamas. 
Pagal šį politikos klausim ą numatyti visi variantai yra papildomi variantai, kuriems 
teiktina pirmenyb ė. 
4 politikos klausimas. Visuomenei pateik iama informacija ir informacijos valdymo 
sistemos  
Siekiama gerinti visuomenei teikiam ą informacij ą, įskaitant t ą, kuri teikiama 
kompetentingoms institucijoms. Tai atitikt ų skaidrumo interes ą ir leistų užtikrinti, 
kad visuomenei b ūtų žinomi pavojai ir tai, koki ų veiksmų reikia imtis avarijos atveju. 
 
LT 6   LT Siūlomi variantai apima vis ą skalę – nuo to, kad niekas neb ūtų keičiama, iki to, kad 
būtų pateikiama daug išsamesn ė informacija. 
Taip pat svarbu, kad informacija b ūtų teikiama, tvarkoma ir ja b ūtų pasidalijama 
našiai ir racionaliai, taip supaprastinant atsiskaitym ą ir įgyvendinimo steb ėjimą. 
Atitinkami variantai – nuo duomen ų bazių kūrimo valstybi ų narių lygmeniu iki 
visiškai integruotos centrin ės ES duomen ų bazės. Remiantis vertinimu, kuo daugiau 
informacijos reikia pateikti, tuo didesn ės sąnaudos. Ta čiau kuo geriau pateikiama 
informacija, tuo didesn ė galima nauda, susijusi su apsaugos lygiu. Atitinkamai kuo 
geresnis informacijos valdymas, tuo didesn ės sąnaudos ir nauda. 
Atsižvelgiant į sąnaudų ir naudos aspektus, pirmenyb ė teiktina tiems variantams, 
kurie padeda gausinti reikiamos informacijos ir kuriuos taikant s ąnaudos n ėra 
didelės.  
5 politikos klausimas. Žem ėtvarka  
Siekiama įvertinti, kaip į didelių avarijų pavojų galima geriau atsižvelgti sprendžiant 
žemėtvarkos klausimus. Direktyva reikalaujama, kad valstyb ės narės turėtų 
kontroliuoti nauj ų objektų vietos parinkim ą, esamuose objektuose numatomus 
pakeitimus ir naujas statybas netoli t ų objektų ir tuo tikslu nustatyti reikiamus saugos 
atstumus, o esam ų objektų atveju – papildomas technines priemones. Gali prireikti 
apsvarstyti galimyb ę imtis papildom ų išaiškinim ų ir patobulinim ų. Taikant 
pasirinktus variantus tur ėtų būti išsaugotos ir geriau išaiškintos esamos nuostatos, 
pabrėžiant aplinkos apsaug ą ir pateikiant nuorodas į galimybę numatomas proced ūras 
sujungti su proced ūromis, taikomomis pagal panašius teis ės aktus, arba naujiems 
objektams numatytas nuostatas taikyti ir esamiems objektams.  
Pastarasis variantas gal ėtų turėti didelį poveikį sąnaudoms, be to, j į pasirinkus b ūtų 
užtikrinta daug geresn ė apsauga. Ta čiau turima per mažai praktinio tokio principo 
taikymo patirties, kad šiame etape b ūtų galima paremti konkret ų pasiūlymą. 
Todėl pirmenyb ė teiktina pirmajam variantui. Nemanoma, kad šis variantas tur ėtų 
didelį poveikį sąnaudoms, ta čiau jį pasirinkus b ūtų užtikrinta geresn ė apsauga. 
6 politikos klausimas. Kiti paaiškinimai  
Tuo būdu siekiama geriau koordinuoti skirting ų institucij ų veiklą, geriau integruoti 
informacij ą ir proced ūras, kad b ūtų palengvintas darnesnis įgyvendinimas, 
racionalizavimas ir paprastinimas siekiant sumažinti administracin ę naštą. Be to, 
siekiama paaiškinti kelet ą nuostatų, kad būtų pagerintas vykdymo užtikrinimas ir 
įgyvendinimo veiksmingumas. Įvertinama keletas galim ų variantų element ų. 
Tikėtina, kad tie elementai, kurie pad ėtų stiprinti bendradarbiavim ą ir t.t., tur ėtų 
bendrą teigiamą poveikį įgyvendinimo, paprastinimo ir administracin ės naštos 
mažinimo srityje (nors tai ir sud ėtinga įvertinti kiekybiškai), ir galb ūt padėtų 
padidinti apsaugos lyg į. O taikant elementus, kuriais si ekiama išaiškinti ir patobulinti 
tam tikras nuostatas, bus galima  pasiekti, kad reguliavimas b ūtų aiškesnis ir geresnis, 
ir padidinti apsaug ą be didelių papildom ų sąnaudų. 
Šiame rinkinyje numatyti papildomi variantai, kuriuos taikant 1) b ūtų galima 
sutaupyti nemažinant apsaugos  ir 2) padidinti apsaug ą už mažesn ę kainą. 
 
LT 7   LT Bendros pastabos apie poveik į 
Apskritai galimi apsvarstyti poky čiai reiškia, kad direkty vos pritaikymo mastas 
vidutinis ir kad jie netur ės didelės įtakos apsaugos lygiui ar  direktyvos taikymo 
sąnaudoms. Palyginti su bendromis direktyvos įgyvendinimo s ąnaudomis, įvairių 
variantų taikymo s ąnaudos yra mažos. 
Taikant Seveso princip ą, pagal kur į dėmesys atkreipiamas į didelį pavojų, susijusį su 
dideliu chemini ų medžiag ų kiekiu daugiausiai didesn ėse įmonėse, apribojamas 
galimas poveikis MV Į. Tai atsispindi taikant direktyvoje numatyt ą pakopinį principą, 
kai žemesn ės pakopos objektams taikomi tik baziniai  reikalavimai, taip atsižvelgiant 
į MVĮ pajėgumus.  
Remiantis turima informacija, objekt ų – MVĮ, kurioms d ėl suderinimo su KŽP 
reglamentu b ūtų pradėta taikyti direktyva, – dalis b ūtų tokia pat kaip ir objekt ų – 
MVĮ, kuriems direktyva šiuo metu taikoma, – dalis, ta čiau lieka tam tikras 
neapibrėžtumas, susij ęs su tuo, kad apie mišinius turima ribota informacija. D ėl 
daugumos kit ų siūlomų direktyvos pakeitim ų susidarys tik vidutinio dydžio s ąnaudų, 
kurios sudaryt ų gana nedidel ę dalį esamų sąnaudų. Tai būtų taikoma investicijoms ir 
administracin ėms sąnaudoms. Ta čiau jei būtų įtraukti tam tikri platesnio užmojo 
variantai, susij ę su papildom ų reikalavim ų nustatymu žemesn ės pakopos objektams, 
MVĮ sąnaudos gal ėtų išaugti. Ta čiau aukštesn ės pakopos MV Į tenkanti našta gal ėtų 
būti didesnė, o kai kurie variantai gali paveikti j ų veiklą, nes iš esm ės MVĮ į sąnaudų 
padidėjimą reaguoja jautriau nei didesn ės įmonės. Tačiau taikant variantus, 
nagrinėjamus pagal 3 politikos klausim ą, būtų galima lanks čiau taikyti išimtis MV Į, 
jei būtų galima įrodyti, kad d ėl jų veiklos nekyla dideli ų avarijų pavojaus. 
5 ir 6 pagrindin ės ataskaitos skirsniuose lyginami  visi pagrindi niai skirting ų politikos 
klausimų variantai, įskaitant jų savikainą bei poveik į ir naudą. Lentelėje apibendrinti 
variantai, kuriems teikiama pirmenyb ė.  
Variantų sudėtinės dalys  Ekonominis  
poveikis, įskaitant 
direktyvos taikymo 
srities pokyt į pagal 
1 politikos klausimą
1 Apsaugos lygis2  Kitas poveikis, 
įskaitant 
supaprastinim ą, 
administracines 
pastangas ir kt.  
1 politikos klausimas. I priedo suderinimas
    
E* 
Sąnaudos iki 
2,4 mln. EUR per 
metus  Šiek tiek sumaž ėja 
(išimtis, susijusi su 
paveikimu prarijus 3 
kategorijos ūmaus 
toksiškumo atveju)  Šiek tiek didesnis 
dėl skirting ų 
paveikimo b ūdų 
                                                 
1 Ekonominis poveikis - tai administracin ės sąnaudos. Neadministracin ės atitikties s ąnaudos, pavyzdžiui, 
susijusios su tokiais fiziniais pakeitimais, nebuvo svarstomos, nes jos labai priklauso nuo konkre čios 
vietos ir j ų kiekybiškai įvertinti ne įmanoma.  
2 Apsaugos lygio aspektas apima apsaug ą nuo žalos aplinkai, žmoni ų sveikatai ir viešojo sektoriaus ir 
privačiam turtui. Tod ėl poveikis aplinkai ir socialinis poveikis tiesiogiai susij ę su apsaugos lygio 
rezultatais. 
 
LT 8   LT Variantų sudėtinės dalys  Ekonominis  
poveikis, įskaitant 
direktyvos taikymo srities pokyt į pagal 
1 politikos 
klausimą
1 Apsaugos lygis2  Kitas poveikis, 
įskaitant 
supaprastinim ą, 
administracines 
pastangas ir kt.  
2 politikos klausimas. Kiti 
techniniai I priedo pakeitimai     
Vandenilis – a) nieko nekeisti  Neutralu  Nepakitęs  
Sunkusis mazutas – b) išvengti 
galimo poveikio, nurodant kaip 
pavojingą cheminę medžiag ą 
su kitais naftos produktais  Neutralu  Nepakitęs 
 
Purškalai – a) suderinimo su 
KŽP reglamentu pasi ūlymas 
(150/500)  Apie 0,5 mln. EUR 
per metus  Nepakitęs/ 
Šiek tiek didesnis  
 
Natrio hipochloritas – a) priimti klasifikacijos pakeitimo (pagal KŽP reglament ą) 
poveikį mišiniams
 Iki 3,5–4 mln. EUR 
per metus daugiau  Didesnis   
3 b)/d – valstyb ėms narėms 
suteikti teis ę numatyti nukrypti 
leidžiančią nuostatą, taikytin ą 
tam tikriems ar visiems Seveso reikalavimas, pagr įstiems 
derinimo kriterijais 
 Sektorius ir 
kompetentingos 
institucijos gali 
sutaupyti l ėšų. Jokio poveikio arba 
poveikis mažas 
(sąlyga norint taikyti 
nukrypti leidžian čią 
nuostatą) Galima rinkos 
iškraipymo rizika  
3 c) – Leisti numatyti ES masto nukrypti leidžian čią nuostatą, 
taikytiną tam tikriems ar 
visiems Seveso reikalavimas, 
pagrįstiems derinimo 
kriterijais.
 Sektorius ir kompetentingos institucijos gali 
sutaupyti daug 
lėšų.
 Jokio poveikio (s ąlyga 
norint taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą)
 Galimas lankstumas 
atsižvelgiant į KŽP 
reglament ą  
3 e) numatyti apsaugos s ąlygą Gali padid ėti 
taikymo sritis  Gali padid ėti Galimas lankstumas 
atsižvelgiant į KŽP 
reglament ą  
4A politikos klausimas. 
Visuomenei teikiamos 
informacijos r ūšis3 
    
                                                 
3 Bus įvertinti konfidencialumo klausimai. 
 
LT 9   LT Variantų sudėtinės dalys  Ekonominis  
poveikis, įskaitant 
direktyvos taikymo srities pokyt į pagal 
1 politikos 
klausimą
1 Apsaugos lygis2  Kitas poveikis, 
įskaitant 
supaprastinim ą, 
administracines 
pastangas ir kt.  
c) Papildoma informacija apie 
bazinius duomenis apie visus objektus, taip pat internete 
pateikiami avarij ų scenarijai ir 
pagrindin ė išorės avarini ų 
planų informacija, susijusi su 
aukštesnės pakopos objektais 
(peržiūrėtas V priedas).
 Vienkartin ės 2–
4 mln. EUR sąnaudos 
Metinės sąnaudos 
iki 0,5 mln. EUR.
 Didesnis. Geresn ė 
turima informacija  Geresnė prieiga prie 
informacijos. Mažiau padarini ų 
kilus avarijai. 
Padeda daryti išvadas ir keistis 
geriausia patirtimi, 
stebėti faktin į 
įgyvendinim ą ir kt. 
Didesnis 
skaidrumas. 
 
4B politikos klausimas. Informacijos valdymas 
    
c) Paprasta svetain ė, kurioje 
pateikiami saitai su 
dokumentais, tiesiogiai 
įkeliamais į ES svetain ę, arba 
saitai su valstybi ų narių 
svetainėmis, kuriose 
pateikiama informacija ar 
dokumentai.  50 000–
100 000 EUR per 
metus išlaikymo 
sąnaudų, taip pat 
tam tikros valstybių narių 
sąnaudos 
Vienkartin ės 
1 mln. EUR 
vienkartin ės 
sąnaudos s ąsajoms 
sukurti ar 
dokumentams įkeltiDidesnis. Daug 
geresnė turima 
informacija
 
 Kaip nurodyta 
pirmiau. Be to, 
geresnis 
suderinimas, 
mažesnis susiskaidymas, taip 
pat racionalizavimas 
ir supaprastinimas. 
 
5 politikos klausimas. Žemėtvarka
    
b) nedideli išaiškinimai  Jokių sąnaudų ar 
sutaupytų lėšų  Ribotas poveikis   
6A politikos klausimas. 
Glaudesnis koordinavimas, 
informacijos ir proced ūrų 
integravimas ir kt.  Sutaupoma apie 
0,5 mln. EUR per 
metus (patikrinim ų 
koordinavimas). 
Jokių papildom ų 
sąnaudų Jokio poveikio arba 
apsaugos lygis šiek 
tiek didesnis  Supaprastinimas. 
Didesnis 
veiksmingumas. Darnesnis 
įgyvendinimas
 
6B politikos klausimas. Kiti 
patobulinimai ar paaiškinimai     
Saugos rodikliai     
b) įtraukti nuorod ą į saugos 
veiksmingumo rodikli ų 
naudojim ą vidaus saugos 
reikmėms Jokių dideli ų 
papildom ų sąnaudų Gali padid ėti  

 
LT 10   LT Variantų sudėtinės dalys  Ekonominis  
poveikis, įskaitant 
direktyvos taikymo srities pokyt į pagal 
1 politikos 
klausimą
1 Apsaugos lygis2  Kitas poveikis, 
įskaitant 
supaprastinim ą, 
administracines 
pastangas ir kt.  
c) rekomendacijos  Jokių papildom ų 
sąnaudų Gali padid ėti  
Saugos valdymo reikalavimai, 
taikomi žemesn ės pakopos 
objektams     
a) Išaiškinti galiojan čias 
nuostatas  Jokio didesnio pokyčio arba 
galima šiek tiek 
sutaupyti
 Jokio poky čio  
Kiti išaiškinimai (tokie kaip 
požeminės dujų saugyklos, 
grandinin ė reakcija, aplinkos 
aspektai, avarini ų planų 
terminai ir avarij ų 
atskaitomyb ės terminai ir 
ribos)  Nedidelės 
papildomos sąnaudos 
(1,5 mln. EUR per 
metus požemin ėms 
dujų saugykloms) 
 Didesnis   
5. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Direktyvos steb ėsena ir vertinimas ir to liau bus grindžiami konkre čiais rodikliais. 
Pagrindiniai rodikliai – dideli ų avarijų, apie kurias pranešta, ir objekt ų, kuriems 
taikoma direktyva, skai čius, taip pat plan ų bei ataskait ų teikimas. Kaip nurodyta 
pagal 4 politikos klausim ą, esamos steb ėsenos ir ataskait ų teikimo priemon ės bus 
supaprastintos. I priedo suderinimo su  KŽP reglamentu poveikio ir numatom ų 
korekcini ų mechanizm ų veiksmingumo steb ėsenos rodikliai bus pagr įsti tokiais 
duomenimis kaip žemesn ės ir aukštesn ės pakopos objekt ų skaičius, informacija apie 
jų veiklą, pagrindin ės susijusios pavojingos chemin ės medžiagos, taip pat suteikt ų 
nukrypti leidžian čių nuostatų skaičius ir jų suteikimo priežastys.