LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJAEU ROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 13.12.2004 
KOM(2004) 777 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR 
EUROPOS PARLAMENTUI 
Europos S ąjungos ir Rusijos Federaci jos energetinis dialogas  
2000–2004 m. 
 
LT 2   LT 1. ĮVADAS  
Suvokdamos, kad Europa yra kult ūriškai, istoriškai ir ekonomiškai susijusi 
geopolitin ė zona, ir kad ateityje nuolat der ėtų pabrėžti energetin į papildomum ą tarp 
kontinento ryt ų ir vakarų, 2000 m. spalio m ėn. Europos S ąjunga ir Rusijos Federacija 
viršūnių susitikime užmezg ė energetin į dialogą. Rusijos Federacija yra ne tik 
pagrindin ė mūsų iškastinės energijos (pvz., urano) tiek ėja, bet gal ėtų tam tikra 
prasme vaidinti moderatoriaus vaidmen į tarptautin ėje rinkoje, tapdama kai kuriais 
aspektais perspektyviausia alte rnatyva, kuri geografiniu poži ūriu būtų panašiausia į 
energijos ištekli ų Europai tiek ėjus iš Vidurio Ryt ų. Be to, Europos S ąjunga yra ypa č 
suinteresuota, kad jos partner ė ir kaimyn ė būtų ekonomiškai stabili Rusija, ir tod ėl 
toliau primena Rusijai b ūtinybę įvairinti savo ekonomik ą bei prekyb ą, kad būtų 
užtikrinta ilgalaik ė tvari ekonomin ė plėtra1.  
1994 m. pasirašytu ir 1997 m. įsigaliojusiu bendro pob ūdžio Partneryst ės ir 
bendradarbiavimo susitarimu2 buvo įkurtos institucin ės struktūros bendradarbiavimui 
visose abiems šalims r ūpimose srityse įgyvendinti. Ta čiau, nežiūrint šio susitarimo, 
konkretūs per dešimt pastar ųjų metų kilę su energetika susij ę klausimai (arba po 
1994 m. lik ę neapsvarstyti klausimai,  pvz., prekyba branduolin ėmis medžiagomis) 
liko neišnagrin ėti, todėl kelia abiej ų šalių nepasitenkinim ą. Iš Energetikos chartijos 
(daugiašal ės sutarties, kuri ą pasirašė 51 šalis, tarp j ų ne vien tik Europos šalys) 
įgyvendinimo nebuvo galima tik ėtis rezultat ų, nes Rusija sine die  atidėjo 1994 m. 
pasirašytos sutarties ratifikavim ą. 
Staigūs tarptautin ės energetikos pad ėties poky čiai 1999 metais, energetikos vidaus 
rinkos vystymasis, Rusijos kandidat ūra į PPO, dešimties nauj ų valstybių narių (iš 
kurių aštuonios yra Centrin ėje ir Ryt ų Europoje) įstojimas į Europos S ąjungą 
sustiprino Rusijos ir Europos S ąjungos ekonomin ę tarpusavio priklausomyb ę bei 
iškėlė keletą skubiai spr ęstinų klausimų energetikos srityje, pavyzdžiui, ilgalaiki ų 
kontraktų ar paskirties vietos nuostat ų problemas. Be Partneryst ės ir 
bendradarbiavimo susitarimo dabar b ūtina užmegzti dvišal į dialogą, siekiant 
palengvinti konkre čių su Europos S ąjungos ir Rusijos energetiniais ryšiais susijusi ų 
problemų sprendim ą.  
Vystant energetin į dialogą, pirmiausia nor ėta išspręsti „visus abiems pus ėms rūpimus 
klausimus šiame sektoriuje“3. Todėl vienas iš svarbiausi ų dialogo tiksl ų buvo 
bendradarbiavimas sudarant palankias s ąlygas investicijoms į energetikos sektori ų, 
tarp jų ir gamybos pasidalijimo sutar čių pasirašymas. 
Šis dialogas, dvišal ė sui generis  iniciatyva, buvo sutelktas į problemų sprendim ą. Per 
ketverius metus jis išsivyst ė, tapdamas tikra partneryste, tod ėl šiandien atsiveria 
platesnės perspektyvos: bendradarbiavimas paženg ė nuo paprast ų su energetikos 
                                                 
1 Kai kuri ų apžvalginink ų nuomone, ES ir Rusijos prekybinius ryšius galima apib ūdinti žodžiais 
„Energija ir asimetrija“ („ES ir Rusija: strateginiai partneriai ar besikivir čijantys kaimynai“ Europos 
reformos centras).  
2 PBS: Partneryst ės ir bendradarbiavimo susitarimas. 
3 Bendra deklaracija, paskelbta po 2000 m. spalio m ėn. ES ir Rusijos virš ūnių susitikimo. 
 
LT 3   LT produktų prekyba susijusi ų klausim ų link transporto ar energetikos sektoriaus 
poveikio aplinkai problem ų. 
2. Y PATINGA ENERGETINIO DIALOGO FORMA – AKTYVI VIS Ų DALYVI Ų VEIKLA  
Dvišalis dialogas kaip partneryst ės energetikos srityje forma vyst ėsi atsižvelgiant į 
abiems pus ėms rūpimus konkre čius klausimus ir ieškant abi puses patenkinan čių 
sprendimų. Tokia užduotis gal ėjo būti įvykdyta tik atsižvelgiant į visus sprendimo 
priėmimo etapus. Visi dialogo dalyviai prival ėjo veikti aktyviai. Tod ėl darbas buvo 
lanksčiai organizuojamas, tarp šali ų vyko nuolatin ės diskusijos, kuriose dalyvavo ir 
politikai, ir pramonininkai.  
2.1. Politik ų darbas – s ėkmingo dialogo esm ė  
Prezidentai Putinas, Širakas ir Prodis 2000 m. spalio m ėn. ES ir Rusijos virš ūnių 
susitikime suteik ė impulsą energetiniam dialogui. V ėliau vykusi ų viršūnių susitikim ų 
metu buvo nuolat informuojama apie  vykdomus darbus (etapo ataskaita4) ir 
nubrėžiamos tolesn ės gairės. Prezidentai Putinas ir Prodis paskyr ė du ypatinguosius 
asmenis5, įpareigotus r ūpintis dialogo t ąsa. Jų paskyrimas ad personam  palengvino 
nepertraukiam ą dialogo t ąsą. Į valstybių narių nuomonę buvo nuolat atsižvelgiama ir 
jos buvo informuojamos Taryboje, pateikiant Komisijos tarnyb ų ataskaitas (darbo 
dokumentus). Daugelio valstybi ų narių rodomas susidom ėjimas įvairiais 
nagrinėjamais klausimais ir šiuo metu Tarybai pirmininkaujan čios šalies noras 
padaryti energetin į dialogą vienu iš jos veiklos prioritet ų parodo šio proceso svarb ą ir 
naudą, kaip 2001 m. pabr ėžė Komisijos nariai Patten ir Lamy, kuri ų nuomone, 
energetinis dialogas tur ėtų tapti „svarbesni ų ryšių pradžia6“. Nyderlandai 
pirmininkavimo Tarybai metu pateik ė valstybėms narėms neoficial ų dokument ą7 su 
rekomendacijomis d ėl institucin ės struktūros ir būsimųjų dialogo prioritet ų. Šios 
rekomendacijos buvo išd ėstytos penktojoje ataskaito je, perduotoje 2004 m. lapkri čio 
mėn. vykusiam ES ir Rusijos virš ūnių susitikimui.  
2.2. Pramon ė – visavert ė dialogo dalyv ė 
Nuo energetinio dialogo pradžios pr amonininkai buvo pakviesti dalyvauti dvišal ėse 
darbo grup ėse svarstant strate gijos, technologij ų perdavimo, investavimo problemas 
bei aplinkos apsaugos ir energetinio veiksmingumo klausimus. Šiose grup ėse, 
sudarytose iš Europos ir Rusijos privataus sektoriaus bei nacionalini ų administracij ų 
ekspertų, buvo nagrin ėjami abiems pus ėms rūpimi klausimai ir nustatyti prioritetinio 
bendradarbiavimo sektoriai. Grupi ų darbo išvados ir rekomendacijos buvo pateiktos 
bendroje dialogo dalyvi ų ataskaitoje 2001 m. spalio m ėn. ES ir Rusijos virš ūnių 
susitikimo dalyviams. Šios grup ės ir ateityje tur ėtų susirinkti, kad b ūtų apsvarstyti 
                                                 
4 Iki šios dienos ES ir Rusijos virš ūnių susitikimams buvo perduotos penkios bendros dialogo dalyvi ų 
ataskaitos: 2001 m. spalio 3 d. vykusiam aštuntajam virš ūnių susitikimui, 2002 m. geguž ės 29 d. – 
devintajam susitikimui, 2002 m. lapkri čio 11 d. – dešimtajam, 2003 m. lapkri čio 6 d. vykusiam 
dvyliktajam ir 2004 m. lapkri čio 25 d. – keturioliktajam susitikimui.  
5 Rusijos federacija paskyr ė poną Viktorą Christenko (Ministro pirmininko pavaduotoj ą, vėliau 
Energetikos ir pramon ės ministrą), o Europos Komisijai atstovavo Energetikos ir transporto generalinis 
direktorius ponas François Lamoureux. 
6 2001 m. gruodžio 5 d. Financial Times . 
7 Tarybos (Nuolatini ų atstovų komiteto) 2004 m. spalio 26 d. priimtas neoficialus dokumentas. 
 
LT 4   LT konkretesni klausimai, kaip pageidauja Tarybai pirmininkauj antys Nyderlandai. 
Grupių svarstymui buvo pateiktos keturios  temos: investicijos, infrastrukt ūros, 
energijos našumas ir prekybiniai srautai. 
Pramoninink ų apvalaus stalo diskusijos (ES ir Rusijos pramoninink ų apvalus stalas) 
naudingai papildo ši ų teminių grupių veiklą. Pramonininkai ėmė aktyviai dalyvauti 
energetikos rink ų integracijoje, 2003 m. gruodžio m ėn.8 sukurdami „vadovaujan čią 
energetikos grup ę“9, sudarytą iš Europos ir Rusijos įmonių atstovų. Ši grup ė bus 
pagrindinis plataus įmonių dalyvavimo energetini ame dialoge koordinavimo 
mechanizmas. Pramoninink ų dalyvavimas yra viena iš ilgalaik ės partneryst ės 
energetikos sektoriuje s ėkmės garantij ų. Vadovaujan čios grupės susirinkimas ir 
šeštasis pramoninink ų apvalaus stalo susirinkimas įvyko 2004 m. lapkri čio 10 d., 
dalyvaujant dviems ypatingiems dialogo dalyviams ir Tarybai pirmininkaujan čių 
Nyderland ų atstovui – ministro pirmin inko pavaduotojui bei finans ų ministrui ponui 
Zalm. Buvo sutarta, kad keturios temin ės grupės pateiks ataskait ą perspektyv ų 
grupei, kuri apibendrins gaut ą informacij ą. 
2.3. Konkretaus dialogo įgyvendinimo priemon ės  
Nuo 2000 m. spalio m ėn. taikoma darbo metodika, kuri remiasi ypating ų dialogo 
dalyvių paskyrimu, apvalaus stalo diskusij ų organizavimu ir konferencijomis, 
kuriose dalyvauja visi suinte resuotieji subjektai, atneš ė gerų rezultatų. Neseniai 
sukurtos pagalbin ės struktūros suteikia nauj ą impulsą ir plečia dialog ą. Šios 
struktūros papildo PBS nustatyt ąsias, t. y. Nuolatin ę ES ir Rusijos partneryst ės tarybą 
(kuri gal ėtų nagrinėti su energetika susijusius klausimus), bendradarbiavimo 
komitetą ir pakomite čius, nagrin ėjančius energetinius klausimus techniniame 
lygmenyje. 
                                                 
8 ES ir Rusijos pramoninink ų 2003 m. gruodžio m ėn. apvalaus stalo diskusijos, 
http://www.europa.eu.int/comm/energy/russia/ reference_texts/industrialists_en.htm  
9 Tarp aktyviausi ų grupės narių galima pamin ėti ponus Čiubaisą (CEO Rao-Ues ), Miller (CEO 
Gazprom ), Vekselberg ( BP-TNK ), Bernotat (CEO E.on), Sutherland ( BP) et Verberg ( GasUnie ) 
 
LT 5   LT a) Lankstus darbo metodas  
– dialogo dalyvi ų nuolatiniai susitikimai 
Abi šalys reguliariai susitinka aptarti einam ųjų klausimų nagrinėjimo eigos. Nuo 
dialogo pradžios iš susijusi ų Komisijos tarnyb ų sudarytas koordinavimo padalinys 
buvo susirink ęs 36 kartus. Jo nariai reguliariai susitinka su atitinkamais Rusijos 
atstovais, kad aptart ų įvairius aktualius klausimus, susijusius su gamtini ų dujų ar 
urano prekyba arba su elektros energijos tiekimu. 
– apvalaus stalo diskusijos 
Aktualiems klausimams aptarti buvo organizuota daug aukšto lygio susitikim ų tarp 
Rusijos ir Europos privataus ir  viešojo sektoriaus partneri ų. Briuselyje 2003 m. 
gruodžio 10 d. vyko gamtini ų dujų konferencija, o 2002 m. sp alio 16 d. Maskvoje – 
elektros energijos konferencija, kuriose da lyvavo svarbiausi privataus sektoriaus 
subjektai, įvairios Rusijos ministerijos, Komisi jos tarnybos, Komisijos nariai ponia 
de Palacio ir ponas Monti bei Tarybai pirmininkaujanti šalis10.  
Be to, dialog ą labai papildo nuolatinis tyrim ų rezultatų, detalių planų ir strategij ų 
lyginimas aukš čiausiame lygyje, dalyvaujant Eu ropos ir Rusijos pramonininkams, 
Rusijos elektros energijos įmonės RAO UES  vadovui A. Čiubaisui ir Gazprom  
vadovui A. Miller. 
b) Pagalbin ės priemon ės 
Pradėtuose darbuose talkina dvi nuolat veikian čios struktūros: Bendrasis energetikos 
technologij ų centras bei Rink ų observatorija.  
– Bendrasis energetikos technologij ų centras 
                                                 
10 Galima b ūtų paminėti ir kitus jau įvykusius ar dar įvyksiančius daugiau techninio pob ūdžio 
susirinkimus: konferencij ą energetikos strategij ų lyginamosios analiz ės klausimais (Maskva, 2003 m. 
spalio 17 d.), diskusijas apie naftos produkt ų kokybę (2004 m.), seminar ą apie energetin į veiksmingum ą 
(2004 m.).  
 
LT 6   LT Bendrasis ES ir Rusijos energetikos technologij ų centras11 buvo įkurtas 2002 m. 
lapkričio 5 d. Maskvoje. Jam kartu vadovauj a du direktoriai: rusas ir Europos 
Sąjungos atstovas. Centro vaidmuo yra bendr adarbiaujant su pramonininkais skleisti 
novatoriškas energetikos technologijas naftos, duj ų, akmens anglies, elektros, nauj ų 
ir atsinaujinan čių energijos r ūšių bei energijos taupymo se ktoriuose ir palengvinti 
investicijas į prioritetinius projektus. Atlikdamas ši ą užduotį, centras  
– gerina s ąlygas, reikalingas informacijos apie naujoviškas energetikos 
technologijas mainams, organizuoja ir  koordinuoja glaudesnius ryšius tarp 
Rusijos ir ES energetikos sektor iuose, taip pat tarp mokslini ų tyrimų ir 
technologij ų plėtros srityje veikian čių subjektų,  
– registruoja, vertina ir padeda įgyvendinti konkre čius ir didelio masto 
technologinio bendradarbiavimo projektus min ėtuose energetikos sektoriuose 
bei skleidžia informacij ą apie tuos projektus, 
– mezga ryšius ir koordinuoja bendrus veik smus su kitais Ru sijos ir Europos 
Sąjungos energetikos centrais, skatina be ndros informavimo apie energetikos 
technologijas sistemos k ūrimą. 
Todėl centras organizavo įvairias apvalaus stalo diskus ijas, be to, buvo pateikta 
pasiūlymų dėl technologini ų projektų, kurių įgyvendinimas gal ėtų būti naudingais 
abiems šalims.  
Šio centro atliekamas darbas pad ės pritraukti abiems šalims naudingas investicijas į 
centro veiklos sritis. 
– Rinkų observatorija 
Siekiant palengvinti vis aktyvesn ę Europos S ąjungos energetikos vidaus rinkos 
integracij ą ir užtikrinti energijos tiekimo saugum ą, sukurta energetikos rinkos 
stebėjimo sistema, pad ėsianti steb ėti duomenis ir spr ęsti svarbiausius klausimus, 
susijusius su energijos tiekimo vidaus rinkai sklandumu bei saugumu, ir palengvinti 
energetikos infrastrukt ūrų, reikaling ų Europos S ąjungos vidinio ir išorinio energijos 
tiekimo nesklandumams nustatyti, k ūrimą. Observatorijos veikla bus susijusi su 
naftos, gamtini ų dujų ir elektros energijos sektoriais.  
Ši Komisijos vidaus strukt ūra taps centralizuotu duomen ų ir patikimos kokybin ės 
informacijos šaltiniu. Ji pad ės Komisijai, valstyb ėms narėms, pramonininkams ir 
kitoms suinteresuotoms šalims priimti sprendimus energetikos politikos ar investicij ų 
srityje, o taip pat prisid ės prie trumpalaikio, vidutin ės trukmės ir ilgalaikio ES 
energijos tiekimo saugumo. Pagalba konkurencingumui ir b ūtinybė užtikrinti 
geriausią energijos tiekimo kain ą atitinka Lisabonos Europos Vadov ų Tarybos 2000 
m. kovo 23–24 d. priimt ą strategiją.  
Kadangi bendras ES ir Rusijos siekis  yra pagerinti energijos tiekimo saugum ą bei 
pastovum ą ir kadangi Rusija yra svarbus Europos S ąjungos energijos tiek ėjas, 
Komisija nuomone, Rusija tur ėtų kuo grei čiau prisid ėti prie šios observatorijos 
                                                 
11 Daugiau informacijos apie Centr ą rasite: 
http://www.technologycentre.org/eng.htmh ttp://www.technologycentre.org/eng.htm 
 
LT 7   LT veiklos bei tur ėtų būti užmegzti ryšiai su Rusijos Federacijoje ke tinama sukurti duj ų 
ir naftos rinkos steb ėjimo sistema. 
3. E NERGETINIO DIALOGO REZULTATAI  
2000 m. lapkri čio 30 d. Komisijos priimtoje Žaliojoje knygoje „Apie Europos 
energijos tiekimo saugumo strategij ą“ iškelti trys tikslai – sustiprinti vidin ės 
energetikos rinkos konkurencingum ą, remti tvari ą plėtrą ir užtikrinti išorin į energijos 
tiekimą – kurie prad ėti įgyvendinti konkre čiais veiksmais, vystant energetin į dialogą 
su Rusijos Federacija. 
Dialogas pad ėjo išspręsti sunkumus, su kuriais susiduria Rusijos įmonės ryšiuose su 
Bendrijos energetikos vidaus rinka, nustatan čia suprantamas ir aiškias taisykles 
Bendrijos rinkoje veikian čioms įmonės. Jis suteik ė Europos S ąjungos įmonėms 
galimybę veikti Rusijos rinkoje. BP, Shell , Total , ENI atliko investicijas. Dialogas 
padėjo išspręsti kai kuriuos konkre čius sunkumus, su kuriais gal ėjo susidurti Europos 
įmonės. Rusija taip pat investavo į Europos S ąjungoje, daugiausia – Gazpromui 
įsigyjant akcijas .  
Galiausiai dialogas, palaikydamas transporto infrastrukt ūrų kūrimą ir modernizavim ą 
bei nustatydamas saugumo taisykles, suk ūrė palankias s ąlygas ilgalaikiam energijos 
tiekimui Europoje. 
Tokių rezultatų nebūtų pasiekta, jei šalys neb ūtų pridėjusios abipusi ų pastangų. 
Energetikos srityje Ru sija ir Europos S ąjunga yra tarpusavyje susijusios. Rusija yra 
pagrindinis energetikos produkt ų tiekėjas į 25 šalis išsipl ėtusiai Europos S ąjungai: iš 
Rusijos importuojama pus ė ES suvartojam ų gamtinių dujų, ketvirtadalis naftos ir 
trečdalis urano. Europos S ąjunga yra svarbiausias Rusijos ekonominis partneris. Link 
Europos tradiciškai krypsta Rusijos energe tinis eksportas – visi eksporto tinklai 
(naftotiekiai, dujotiekiai, net upi ų keliai, geležinkeliai ir keliai) nukreipti į Europą. 
Šių žaliavų pardavimas papildo Rusijos Federacijos biudžet ą beveik 40 % įplaukų 
užsienio valiuta.  
Tuo pat metu ES pabr ėžia ekonomikos ir prekybos įvairinimo svarb ą Rusijai, kad 
būtų užtikrinta ilgalaik ė ekonomin ė plėtra. 
3.1. Energetinio dialogo nauda vidaus rinkai  
Vidaus rinka tur ėtų pagerinti Europos energetikos sektoriaus darb ą Europos S ąjungos 
vartotojų labui, kartu sumažindama iki šiol eg zistavusius ryšius su tarptautine 
energetikos produkt ų rinka. Ta čiau akivaizdi Europos S ąjungos priklausomyb ė nuo 
per ateinan čius dešimtme čius didėsiančio importuojam ų produktų kiekio neleidžia 
manyti, kad galima b ūtų tuos ryšius nutraukti. Rusija veiksmingai prisideda prie 
Europos S ąjungos apr ūpinimo įvairia iškastine energija. Taigi Europos S ąjunga 
negalėtų svarstyti apie kok į nors importo kvot ų įvedimą. Rinkų skaidrumas ir 
neiškreipta konkurencija yra tvirto Europos S ąjungos apr ūpinimo energija garantai. 
 
LT 8   LT Dujų sektorius, nuo kurios ateityje m ūsų ekonomika taps labiau priklausoma, yra 
šiuo atžvilgiu silpniausias. Rusija tur ėtų likti pagrindin ė ES užsienio tiek ėja12. Todėl 
reikėtų, kad eksportuojan čios šalys nepažeidin ėtų vidaus rinkos taisykli ų, 
sudarinėdamos sutartis, neatitinkan čias Bendrijos teis ės reikalavim ų. 
Iš tiesų reikėtų patikslinti vidaus rinkos tais ykles, susijusias su ilgalaik ėmis 
sutartimis, į kurias įtraukiami teritoriniai apribojimai, prieštaraujantys laisvam 
judėjimui ir Bendrijoje galiojan čioms konkurencijos taisykl ėms. Dialogo metu buvo 
aptarti šie aspektai ir nu matytos išeitys. Buvo pagr įstai išsaugotas ilgalaiki ų sutarčių 
principas. Tokiomis sutartimis užtikrinama tiekimo trukm ė, jos taip pat palengvina 
ES tiekimui reikaling ų investicij ų į gamybą ir infrastrukt ūras planavim ą. 2003 m. 
spalio 6 d. tarp ENI ir Gazprom  buvo pasirašytas susitarimas d ėl paskirties vietos 
nuostatų, prieštaraujan čių vidaus energetikos rinkos taisykl ėms. Greitai tur ėtų būti 
pasirašyti ir kiti susitarimai d ėl su Vokietija bei Austrija pasirašyt ų sutarčių.  
3.2. Energetinio dialogo nauda tvariai pl ėtrai  
Nuo energetinio dialogo su Ru sija pradžios Komisija pabr ėžė svarbą, kurią teikia 
Kioto įsipareigojim ų įgyvendinimui. Vykstant dialogui Komisija neveng ė priminti 
Rusijos Federacijai apie b ūtinybę ratifikuoti Protokol ą, kurio įgyvendinimas b ūtų 
neįmanomas be Rusijos ratifikavimo13. Kioto protokolo įgyvendinimas pad ėtų 
Rusijai taupiau naudoti nacionalinius energijos išteklius. 
Tvari ekonomikos pl ėtra Rusijoje tur ėtų prasidėti svarbiomis reformomis, pirmiausia 
energetikos sektoriuje, susijusiomis su monopolini ų įmonių valdymu ir strukt ūra, 
kainų struktūra ir gamtini ų išteklių apmokestinimu. Šios reformos ateityje sutvirtint ų 
prekybinius ryšius, darydamos nauding ą poveikį būsimoms investicijoms ir 
pagerindamos energijos našum ą. Be to, jos tur ėtų prisidėti prie Rusijos ekonomikos 
įvairinimo, skatindamos ne vien tik energetikos, bet ir kit ų sektorių pertvarkym ą bei 
vystymąsi.  
Rusijos ekonomikos modernizavimas, dide lis jos bendro vidaus  produkto augimas 
(apie 7 % kasmet) skatina Rusijos pramon ę ieškoti didesnio energijos našumo, 
siekiant rasti papildom ų eksportavimo galimybi ų, iš kurių naudos gal ėtų gauti ir 
Europos S ąjunga. Energijos perdavimas žem ės ar jūros keliais tarp Rusijos ir 
Europos S ąjungos taps dar in tensyvesniu, tuo pa čiu sukeldamas aplinkos apsaugos 
problemų Europos S ąjungos šalims.  
a) Labiau tausojantis aplink ą energijos vartojimas 
Energijos našumo padidinimas yra vienas  iš Rusijos Federacijos energetikos 
strategijos prioritet ų. Šioje srityje Europos S ąjungos ir Rusijos Federacijos įmonių 
pramoninis bendradarbiavimas, vis ų pirma pasikei čiant gera praktika ir 
                                                 
12 Spar čiai auga duj ų, plataus panaudojimo energijos, poreikis m ūsų ekonomikoje. Bendras duj ų 
sunaudojimas išaugo nuo 1/5 iki 1/3, o elektros gamyboje duj ų naudojimas išaugs nuo tre čdalio iki 
beveik 50 % 2000–2030 metais. 2030 metais gal ėtų būti importuojama iki 80% duj ų. Bendras importas 
iš Rusijos tur ėtų labai išaugti, net jei ir b ūtų išlaikyta numatoma 50 % importo riba iš Rusijos.  
13 2004 m. spalio m ėn. Dūma pritar ė Kioto protokolo ratifikavimui, kuris leis Rusijos Federacijai 
pasinaudoti Protokolo teikiamais privalumais. Europos Komisija 2005 m. pradžioje suteiks technin ę 
pagalbą, pagal TACIS program ą paskirdama 2 mln. EUR. 
 
LT 9   LT technologijomis, gali duoti ger ų rezultatų. Apskritojo stalo diskusijos apie energijos 
našumą pastatuose vyko Maskvoje (2004 m. sp alis) ir Nižnij N ovgorode siekiant 
patikslinti projektus, kurie gal ėtų būti vystomi padedant En ergetikos technologij ų 
centrui. 
Energijos našumo bandomieji projektai buvo prad ėti bendrai įgyvendinti Rusijos 
šiaurėje ir pietuose: Archangelske, Astrachan ėje ir Kaliningrade.  Kaliningrado 
projektas yra ypa č politiškai svarbus energetini am bendradarbiavimui nes šis 
regionas apsuptas Eu ropos teritorijos. 
Tikimasi, kad įgyvendinus energijos veiksmingumo program ą Kaliningradas gal ės 
sutaupyti 35–40 % ener gijos. Šie skai čiai yra svarb ūs regionui, atsižvelgiant į tai, kad 
jis pirmine energija apr ūpinamas 90 % per tranzit ą iš Rusijos (duj otiekiu), o 95 % 
elektros energijos tiekia rus ų tinklas IPS/UPOS. Baltijos valstyb ėms įstojus į ES ir 
joms laipsniškai jungiantis į Europos elektros energijos tinkl ą reikia ieškoti su 
Kaliningrado elektros energijos sistema susijusio techninio sprendimo. Taigi ši 
padėtis šioje srityje reikalauja ieško ti bendro ES ir Rusijos sprendimo. 
Energijos veiksmingumo programos turi b ūti vykdomos kartu pl ėtojant 
atsinaujinan čios energijos išteklius. 2004 m. bi rželio 22 d. Maskvoje Energetikos 
technologij ų centras sureng ė apskritojo stalo diskusijas apie atsinaujinan čios 
energijos r ūšis14. Šio renginio tikslas – sudaryti palankias s ąlygas plėtoti 
atsinaujinan čios energijos r ūšis Rusijoje. 2004 m. darbo program ą bendrai pri ėmė 
Komisija ir Rusijos pramon ės ir energetikos ministerij a. Buvo surengti teminiai 
seminarai apie kuro elementus, CO2 atskyrim ą ir biomas ę numatant galimyb ę 
įtraukti Rusij ą į Bendrijos mokslini ų tyrimų pagrindų programą. 
Ratifikavus Kioto protokol ą Energijos technologij ų centras tur ėtų išnagrinėti privačių 
investicijų galimybes, vykdant vadinamus „Jungtinio įgyvendinimo“ projektus. Šiuo 
atžvilgiu Archangelske, Astrachan ėje ir Kaliningrade sukurti projektai gal ėtų būti 
bandomaisiais projektais. 
b) Mažiau teršiantis aplink ą transportas  
Fizinė transporto tinkl ų sauga taip pat yra svarbi bendradarbiavimo sritis. Pasitelkus 
energetinį dialogą buvo nagrin ėjama galimyb ė įdiegti regionin ę stebėjimo per 
palydovą sistemą, skirtą užkirti keli ą nelaimingiems įvykiams ir nustatyti naftos ir 
dujų nutekėjimą. Buvo nuspr ęsta pagal program ą TACIS 2004 teikti technin ę 
paramą, skirtą įvertinti b ūtinus rekonstrukcijos ir invest avimo poreikius, siekiant 
pagerinti Rusijos angliavande nilio eksporto tinklo saug ą ir veiksmingum ą. 
Jūrų tarša yra labai aktuali problema visoms Baltijos ir Šiaur ės jūrų šalims. D ėl 
pastarųjų nelaiming ų įvykių jūroje ir did ėjančio eismo intensyvumo prie ES 
pakrančių ES ir Rusijos bendradarbiavimas j ūrų saugos srityje yra ypatingai svarbus 
klausimas. Komisija gavo Rusijos pasižad ėjimą sustiprinti jos uostuose iškraunam ų 
tanklaivių kontrolę, ir kad ji rems Europos S ąjungos pastangas Tarptautin ėje jūrų 
organizacijoje (TJO), ypa č siekiant pašalinti viengubo korpuso naftos tanklaivius. 
Pastarųjų atžvilgiu 2003 m. gr uodžio 4 d. Tarptautin ėje jūrų organizacijoje buvo 
                                                 
14 Daugiau informacijos galima rasti internet e adresuy http://www.technologycentre.org/ 
 
LT 10   LT priimtas kompromisas, įsigaliojęs 2005 m. baland į. Per tą laiką buvo surengta daug 
ES ir Rusijos susitikim ų siekiant kuo skubiau įdiegti TJO standartus. Taip pat buvo 
pabrėžta sausumos transportui (naftos vamzdynai ir geležinkeli ų transportas) 
suteiktina reikšm ė. 
Kadangi transportas yra energijos vart ojimo sektorius, jo negalima ignoruoti 
energetiniame dialoge. Transporto išmetamos CO2 dujos sudaro maždaug tre čdalį 
viso CO2 duj ų kiekio; jų racionalizavimas, vis ų pirma miesto transporto priemon ėse, 
galėtų ženkliai pageri nti aplinkos b ūklę. Intensyvesnis bendradarbiavimas šiame 
sektoriuje gal ėtų būti naudingas abiems šalims. 2004 m. geguž ę įvyko pirmasis 
transportui skirtas seminaras, kuriame buvo apibr ėžtos bendradarbiavimo sritys 
ateinantiesiems metams; 2004 m. spal į įvykęs antrasis seminaras buvo skirtas miesto 
transportui. 
3.3. Energetinis dialogas kaip stabila us ir numatomo tiekimo priemon ė 
Kaip buvo nurodyta Žaliojoje knygoje apie Europos S ąjungos energijos tiekimo 
saugumą, Europos tiekimo saugumo politika si ekiama ne tiek padidinti apsir ūpinimo 
energija autonomij ą ar sumažinti priklausomum ą, kiek sumažinti su tiekimu susijusi ą 
riziką. Taigi bendradarbiavimo su Rus ijos Federacija, nuo kurios apsir ūpinimo 
energija priklausomumas neišvengiamai did ės, tikslas – sukurti konstruktyv ų 
tarpusavio priklausomyb ės ryšį: nustatyti numatomas prekybos taisykles, išpl ėsti 
transporto tinklus ir palengvinti investicijas sukuriant patikimesn ę ir skaidresn ę teisės 
sistemą, taip pat paskatinti pagrindines reformas Rusijos energetikos sektoriuje. 
a) Prekyba energetikos produktais  
Energetikos dialoge prekyba angl iavandeniliais buvo viena iš pirm ųjų temų, kurią 
reikėjo patikslinti. Po ilg ų diskusijų su Rusija, ypa č vykstant paskutiniajai S ąjungos 
plėtrai, Bendroji deklaracija d ėl ES plėtros bei Rusijos ir ES santyki ų buvo pareikšta, 
kad gamtini ų dujų ir naftos importui į Europos S ąjungą apribojim ų nebėra. 
Pagal 2004 m. geguž ės mėnesį sudarytą Europos S ąjungos ir Rusijos dvišal į 
susitarimą dėl Rusijos įstojimo į Pasaulin ę prekybos organizacij ą (PPO) abi šalys 
rado tam tikr ų klausimų bendrą sprendim ą energetikos srityje. Rusija prisi ėmė PPO 
įpareigojimus d ėl pramonėje vartojam ų dujų kainos ir energetikos produkt ų eksporto 
muitų. Be to, abi šalys susitar ė aktyviau bendradarbiauti sprendžiant su energetikos 
infrastrukt ūra susijusius klausimus. 
Tuo pačiu metu deramasi d ėl prekybos branduolin ėmis medžiagomis susitarimo, 
kuriuo siekiama nustatyti skaidrias, patik imas ir numatomas prekybos taisykles, 
kurios būtų naudingos abiej ų šalių branduolin ės pramonės gyvybingumui. Naujajame 
susitarime reik ės atsižvelgti ne tik į išsiplėtusios Europos S ąjungos rinkos naujas 
sąlygas, bet ir į poreikį išlaikyti abiej ų šalių branduolin ę pramonę. 
Prekybos apimtys su naujosiomis valstyb ėmis narėmis branduolini ų medžiagų srityje 
Rusijai sudaro daugiau kaip 200 milijon ų JAV doleri ų per metus ir atitinka 80 % 
naujųjų valstybių narių rinkos (arba 12 % ES-25 rinkos). Siekiant apr ūpinti nauj ųjų 
valstybių narių branduolines j ėgaines, Rusijos eksporto įmonės sudarė ilgalaikes 
sutartis; kai kurios j ų nustos galioti gerokai po 2004 m. geguž ės 1 d. 2004 m. baland į 
pasirašius abiej ų pašnekov ų pasikeitim ą diplomatiniais laiškais, buvo sudaryta 
 
LT 11   LT galimybė patikslinti šioje srityje taikomas taisykles, patvirtinti t ų sutarčių teisėtumą 
remiantis Euratomo sutartimi (105 straipsnis) ir tokiu b ūdu išvengti nereikaling ų 
konfliktų su naujosiomis valstyb ėmis narėmis. 
Todėl svarbu, kad prekybai energetikos srityje b ūtų taikomi skaidr ūs ir numatomi 
bendrieji prekybos principai ir taisykl ės, pavyzdžiui Partneryst ės ir 
bendradarbiavimo susitarimo ir Pasaulin ės prekybos organizacijos taisykl ės, o 
ateityje – nuostatos d ėl prekybos palengvinimo ir investicij ų apsaugos Europos 
ekonomin ėje erdvėje. 
b) Transeuropiniai energetikos tinklai  
Energijos ištekli ų transportavimo patikimumas yra viena iš stabilaus ir nuolatinio 
tiekimo į Europos S ąjungą sąlyga. Angliavandeniliai iš Rusijos tiekiami arba 
sausumos transportu (naftos vamzdynais ir geležinkeli ų transportu), arba j ūrų 
transportu (žr. pirmiau). Jeigu b ūtų teikiama pirmenyb ė sausumos transportui, reik ėtų 
sutvirtinti tiekimo tinklus. 
2001 m. Europos S ąjungos–Rusijos virš ūnių susitikimo metu buvo sudarytas 
prioritetini ų projektų, kurių įgyvendinimo galimybi ų analizė galėtų būti iš dalies 
finansuojama iš Europos S ąjungos lėšų pagal Transeuropini ų energetikos tinkl ų 
programą, sąrašas. 
2003 m. birželio 26 d. patvirtintos ir persvarstytos transeuropini ų energijos tinkl ų 
gairės apima tam tikras elektros energijos ir duj ų infrastrukt ūros projektus, 
įtraukiančius Rusijos Federacij ą, skaičius. Persvarstytose gair ėse15 centriniu 
prioritetiniu projektu buvo nurodytas Jungtin ę Karalyst ę ir kontinentin ę šiaurės 
Europą su Rusija jungiantis dujotiekis. Reik ėtų pabrėžti bendradarbiavimo 
energetikos infrastrukt ūros srityje svarb ą, visų pirma naftotieki ų, kaip jūrų transporto 
Baltijos j ūroje alternatyvos, atžvilgiu. Skandinav ų ir Baltijos šalys yra ypa č 
susirūpinusios d ėl ženkliai padid ėjusio tanklaivi ų Baltijos j ūroje eismo, didinan čio 
naftos išsiliejimo pavoj ų pakrantės valstybėms. 
Energetinis dialogas nepakei čia privataus sektoriaus įgyvendinant šiuos projektus, 
paremtus komerciniais ir ekonominiais argumentais. „Bendro intereso“ žyma paženklint ų projektų tikslas – palengvinti j ų įgyvendinim ą, visų pirma atsižvelgiant į 
tai, kad Europos investuotojai vengia investuoti Rusijoje d ėl nemažos komercin ės 
rizikos. 
Reikėtų ištirti kitus naftos transportavimo kelius siekiant išvengti transporto pernelyg 
didelio eismo intensyvumo Baltijos j ūroje ar toliau did ėjančio perpildymo Bosfore. 
Padidinti vežim ą geležinkeli ų transportu yra viena iš galimybi ų, ypač atsižvelgiant į 
nuolat kylan čias naftos kainas
16. Ši alternatyva gal ėtų padėti išspręsti geležinkeli ų 
sąveikos problem ą. 
                                                 
15 Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, nustatan čio transeuropini ų energetikos tinkl ų gaires ir 
panaikina čio Sprendimus 96/391/EB ir 2003/1229/EB, pasi ūlymas. 
16 Rusijos eksportas geležinkeli ų transportu sudaro apie tre čdalį viso eksporto. Vežti šia transporto r ūšimis 
yra gerokai brangiau nei j ūrų transportu. Ta čiau padid ėjęs eksportas ir išaugusi naftos kaina gal ėtų 
skatinti ši ą transporto r ūšį. 
 
LT 12   LT 3.4. Energetinis dialogas kaip kontin ento suderintos rinkos priemon ė 
Energetinis dialogas leido abiems  šalims suartinti ateityje pl ėtotinas pozicijas; tai 
atvėrė kelią Rusijos ir Bendrijos rink ų strategijų konvergencijai. Energetikos vidaus 
rinkos principai, pvz. energetikos veiksmingumas, įmonių vidaus strukt ūrų reforma, 
elektros energijos sektoriaus reforma (atsiejimas) gal ėtų sudaryti Rusijos energetikos 
sektoriaus reform ų ir restrukt ūrizavimo plano dal į. Net jeigu rinkos yra skirtingos, 
jos galėtų vadovautis bendrais principais. 
a) Sujungtas elektros energijos tinklas  
Labiausiai paženg ė į priekį diskusijos apie elektros energijos sistemos reform ą. Iš 
tiesų, reikėtų numatyti Rusijos elektros energijos įmonių dalyvavim ą Bendrijos 
rinkoje, atsižvelgiant į numatytus kontinentin ės Europos elektros energijos 
poreikius17. Todėl Rusijos ir kontinentin ės ES elektros energijos tinkl ų sinchroninis 
sujungimas buvo įtrauktas į „bendro intereso“ projekt ų sąrašą, kuriam pritarta 2001 
m. spalį vykusiame ES–Rusijos virš ūnių susitikime. 
Kad tai b ūtų įgyvendinta, reik ės išspręsti nemažai susijusi ų klausimų, visų pirma tai 
yra su aplinkos apsaugos taisykli ų laikymusi sietini klausimai, branduolin ė sauga 
Rusijoje ir abipusis dal yvavimas rinkoje laikantis kiekvieno partnerio prisiimt ų 
tarptautini ų įsipareigojim ų. 
2003 m. spal į Maskvoje vykusi ų apskritojo stalo diskusij ų metu buvo nagrin ėjamos 
sąlygos, reikalingos persiorientuoti į bendrą elektros energijos rink ą. Buvo nurodyti 
šie sunkumai: 
– 2004 m. kov ą atlikto tyrimo metu buvo nustatyta, kad Rusijoje n ėra 
pakankamos teisin ės sistemos. Tod ėl 2004 m. rugs ėjį rusų atstovai buvo 
pakviesti dalyvauti Florencijoje vykus iame elektros energijos sektori ų 
reguliuotoj ų forume. Didesnis vidaus rinkoje įdiegtos sistemos išmanymas leis 
greičiau integruoti abi rinkas; 
– Reikia priimti panašius ir palyginamus elektros energijos gamybos standartus 
aplinkos apsaugos ir saugos atžvilgiu, pvz. anglies deginimo taisykles ar 
branduolin ės saugos užtikrinim ą18; 
– Siekiant veiksmingos rink ų integracijos reikia įdiegti infrastrukt ūrą, reikaling ą 
Rusijos ir valstybi ų narių elektros energijos sistem ų bendram naudojimui ir 
sinchronizavimui. Tinkl ų sujungimo darbo grupei pavesta išnagrin ėti dabartin ę 
padėti šioje srityje. Sistem ų sinchroninio sujungimo įgyvendinimo galimybi ų 
analizė (iš dalies finansuojama komi sijos ir RAO-UES) jau prad ėta ir turėtų 
būti baigta ne v ėliau kaip 2007 m. 
Finansinės garantijos schemos įdiegimas prisid ėtų lengvinant reformos proces ą ir 
elektros energijos sektor iuje, ir angliavandenili ų sektoriuje. 
                                                 
17 Reik ėtų priminti, kad remiantis Tarptautin ės energetikos agent ūros ir EURELECTRIC prognoz ėmis, iki 
2030 met ų Sąjungai, siekiant patenkinti elektros energijos vartotoj ų poreikius, gali prireikti padidinti 
elektros energijos paj ėgumus iki 600 GW per 30 met ų. 
18 Reik ėtų pasidžiaugti įdiegta nepriklausoma branduolin ės saugos kontrol ės sistema. 
 
LT 13   LT b) Stiprinti infrastrukt ūrų saugumą 
Energetika yra viena iš pagrindini ų sričių, galėsianti pasinaudoti palydovine 
navigacija. Jos taikymas sektoriuje apima daugel į tarpusavyje susijusi ų veiklų: 
projektų tyrimo darbus, transporto ir vietovi ų kontrolę. Rusija ėmėsi ambicingos 
savosios sistemos GLONASS moderni zavimo programos, palaipsniui prad ėdama šia 
sistemą naudoti nekariniams tikslams. Europos programa GALILEO 2008 m. 
numatoma įgyvendinti pirm ąją palydovin ę navigacijos sistem ą, kuri sukurta 
specialiai civiliniams ir komerciniams vartotoj ų poreikiams tenkinti. 
Bendras naudojimasis GLONASS ir GALILEO  – tai tikslas, kurio siekta nuo 1999 
m.. Papildoma galimyb ė naudotis šiais dviem tinklais reikšmingai sustiprins 
transporto infrastrukt ūrų ir energijos gamybos proceso saug ą. 
Energetiniu dialogu buvo prisid ėta prie nauj ų derybų dėl dviejų sistemų sąveikos 
pradžios. Konstatuota pažanga leidžia numatyti tokio pob ūdžio susitarimo sudarym ą 
iki 2005 m. pabaigos. Be diskusij ų apie technologin į GLONASS ir GALILEO 
suderinamum ą, prasidėjęs bendradarbiavimas apima bendr ą signalus priiman čių 
imtuvų kūrimą ir specifiniams poreikiams energe tikos srityje tenkinti (tiriamieji 
darbai, projektavimas ir technin ė transportavimo infrastrukt ūrų priežiūra). 
c) Investicij ų garantija 
Bendrasis investicij ų klimatas Rusijoje turi tapti skaidresnis, stabilus ir 
prognozuojamas. ES toliau skatina Rusij ą įgyvendinti šiems tikslams pasiekti b ūtinas 
reformas. To siekiant, Rusijos stojimas į Pasaulin ę Prekybos Organizacij ą padarys 
teigiamą įtaką. Be to, prekybos proces ų supaprastinimo ir investicij ų apsaugos srityje 
šiuo metu pagal Europos ekonomin ės erdvės susitarim ą siekiamais tikslais ir 
atliekamais veiksmais taip pat tur ės būti prisidėta prie investicinio klimato Rusijoje 
gerinimo. 
Finansinės aplinkos ES ir Rusijos ryši ų energetikos srityje gerinimas išk ėlė įvairias 
iniciatyvas. Iš pradži ų (2002 m.) kilo tarptautini ų arbitraž ų sprendim ų garantij ų 
fondo idėja. Šia koncepcija buvo siekta išspr ęsti Europos veiklos vykdytoj ų 
nesaugumo problemas, bet kada galin čias iškilti jiems d ėl Rusijos teism ų galimo 
atsisakymo į Rusijos teis ės aktus perkelti tarptautinius arbitražinius nuosprendžius, 
priimtus d ėl prekybini ų ginčų, iškilusi ų tarp Europos ir Rusijos bendrovi ų. 
Galimybi ų studijoje, kurios finansavim ą pasirūpino Komisija, prieita išvados, kad ši 
problema yra reali, bet finansin ė idėjos našta Komisijai b ūtų per didel ė (apie 500 
milijonų EUR), net ir nesuteikus fondams b ūtinos kritin ės masės, pakankamos 
numatytiems projektams garantuoti. Teisiniu poži ūriu būtų būtinas 25 valstybi ų narių 
ir Rusijos ratifikavimas ir, be to, tokios garantijos suteikimas tik dar labiau prat ęstų 
prastą Rusijos teisin ės sistemos funkcionavim ą. 
Neturint galimybi ų įgyvendinti numatyt ą sistemą, pagal studij ą, kurią Europos 
investicijų fondui užsak ė Komisija, buvo išpl ėtota pigesn ė ir atitinkanti rinkos 
dėsnius alternatyvi in iciatyva. Ši pozicija buvo gr indžiama konstatavimu, kad 
Rusijos veiklos vykdytojai, net padid ėjus žalios naftos kainoms, neturi patenkinamo 
patekimo į tarptautines pinig ų rinkas, o ypa č negali pasinaudot i labai ilgalaikiu 
finansavimu. Rengiamiems tinkamiems projektams, kuri ų numatomos išlaidos siekia 
200–300 milijard ų EUR, reik ėtų gauti truksiant į ilgiau nei tipin į penkerių metų 
 
LT 14   LT finansavim ą. Idealiu atveju jis tur ėtų trukti nuo10 iki 12 met ų ir net ilgiau. Tam, kad 
šis tikslas b ūtų pasiektas, gal ėtų būti nustatytas naujas, asocijuotas su tarptautiniu 
vystymo banku, mechanizmas „Energy Desk“ , turintis special ų statusą – 
pasitarnauti dialogui energetikos srityje, ypa č vaidinant aktyv ų vaidmenį formuojant 
bankų sindikatus . Jo tikslas b ūtų sudaryti Rusijoje rengiamiems projektams 
galimybes ilgesn į laiką ir su mažiausiomis išlaidomis pasinaudoti ištekliais, rizik ą 
dalijantis tarp daugelio sindikatus sudaran čių bankų. 
ES išlaidos šiam  „Energy Desk“ apsiribotų veiklos pradžiai reikaling ų išlaidų 
padengimu. Rusijos bendrov ės ar valdžios įstaigos prisid ėti neturėtų. Iniciatyva 
atitiktų Partneryst ės ir bendradarbiavimo susitarimo nuostatas. Ši ą koncepcij ą turėtų 
būti galima išpl ėtoti, įtraukiant energetikos srityje dirban čius bankus ir bendroves, 
užtikrinant visišk ą suderinamum ą su jų vykdoma veikla. 
Kartu gal ėtų būti plėtojamos ir kitos iniciatyvos, ypa č būtų galima numatyti 
galimybę įsteigti energetinio efektyvumo investicij ų ar garantij ų fondus , kurie, 
atsižvelgiant į energijos nuostoli ų mastą (apie 40 %) Rusijoje, pasiteisint ų. Šių fondų 
lėšos galėtų būti tikslingai panaudotos šios srities Europos įmonėms veikian čioms 
Rusijoje. Bet kuriuo atveju, prieš įgyvendinant, šio instrumento koncepcij ą būtina 
išsamiai įvertinti, įskaitant rinkos tyrimus. Fond ų sudarymas pareikalaut ų didelių 
Bendrijos biudžeto l ėšų, bet jis gal ėtų būti siejamas Rusijos vykdomu Kioto 
protokolo nuostat ų įgyvendinimu. 
Po Kioto protokolo ratifikavimo, kaip ir rengiant energetinio efektyvumo 
investicij ų garantij ų fondus, nustatant su šiuo protokolu sietinus lanks čius 
mechanizmus,  bus galima numatyti, kokia sinergija b ūtų siektina. 
4. I ŠVADOS  
Konkretūs ir pagirtini dialogo rezult atai akivaizdžiai parod ė jo naudą. Abiejų šalių 
strategija ir politika skatina sveikintin ą suartėjimą. 
Bendrijos acquis  galėtų tapti Rusijoje įgyvendintinos energetikos sektoriaus 
reformos orientaciniu pagrindu. Šis orientacinis pagrindas yra didesn ės svarbos 
elektros sektoriui nei duj ų. ES mano, kad ši reforma tur ėtų būti Rusijos prioritetas 
Rusijai, nes b ūtina pasiekti ne tik Rusijos energetikos sektoriaus, bet ir visos jos 
ekonomikos tvaraus vystymosi. 
Vis dėlto, siekiant geresn ės abiejų rinkų integracijos, b ūtina išspręsti daug klausim ų. 
Ateityje ypatingas d ėmesys tur ėtų būti atkreiptas į šias prioritetin ėmis laikomas 
temas: 
– reformų proceso Rusijos energetikos sektoriuje skatinimas; 
– energetikos efekt yvumo, technologini ų mainų vystymas, aplinkos klausimai ir 
Kioto protokolo nuostat ų įgyvendinimas; 
– investicijų skatinimas ir apsauga; 
– visos Europos gamtini ų dujų rinkos suformavimas; 
 
LT 15   LT – plėsti naftos transportavim ą naudojantis antžemin ėmis priemon ėmis (daugiau 
vamzdynais ir geležinkeliais nei vandenimis). 
Šių tikslų įgyvendinimas aiškiai prisid ės prie didel ės žemyno rinkos suformavimo. 
Auganti ekonomin ė Europos S ąjungos ir Rusijos abipus ė priklausomyb ė reikalauja 
bendradarbiauti pla čiau, ypač energetikos sektoriuje. Energe tikos srities dialogas ir jo 
specifiniai su Ki oto protokolo nuostat ų įgyvendinimu susij ę aspektai prisideda prie 
Bendros ekonomin ės erdvės kūrimo ir atitinka Partneryst ės ir bendradarbiavimo 
sutarties nuostatas.
 
LT 16   LT PRIEDAS  
 Rusijos Federacija ES-25 
  2000 2020  2000 2020 
Gyventojų skai čius 
(mln.) 146 120–125 453 462 
BVP (mlrd. €) 220 / 8940 14 460 
Metinis augimas 6,3%  2% 2,4% 
Suvartojimas (Mtep) 586 900 1650 1895 
Suvartojimas per capita  
(tep/h) 4 7,2 3,6 4,1 
Nafta:  Rezervas 65 mlrd. bareli ų / 6,5 mlrd. bareli ų / 
Gamyba 323 Mtep 500 Mtep 164 Mtep 102 Mtep 
Eksportas + /Importas - + 205 Mtep + 330 Mtep - 518 Mtep - 632 Mtep 
Mainai ES/Rusija + 126 Mtep : - 126 Mtep : 
     
 arba 60%  arba 25%  
Dujos:  Rezervas 47 trilijonai m3 / 3 trilijonai m3 / 
Gamyba 490 Mtep 600 Mtep 197 Mtep 147 Mtep 
Eksportas + /Importas - + 175 Mtep + 216 Mtep - 186 Mtep - 450 Mtep 
Mainai ES/Rusija + 90 Mtep  - 90 Mtep : 
     
 arba 36%  arba 50%  
Anglys: Rezervas 157 mlrd. t / 100 mlrd. t / 
Gamyba 116 Mtep 190 Mtep 203 Mtep 124 Mtep 
Eksportas + /Importas - + 12 Mtep + 23 Mtep - 91 Mtep - 128 Mtep 
Mainai ES/Rusija + 4 Mtep  - 4 Mtep : 
     
 arba 33%  arba 5%  
Uranas: Rezervas 158 000 t / 15 000 t / 
Gamyba 2 500 t 5 000 t 711 t 0 
Eksportas + /Importas - + 16 000 t - - 15800 t - 
Mainai ES/Rusija 4200  - - 4200 t -