LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 426/1

LV EUROPOS REIKALŲ KOMITETŲ KONFERENCIJOS (COSAC) INDĖLIS

Haga, 2016 m. birželio 12–14 d.

(2016/C 426/01)

1. Parlamentinės kontrolės būdai

1.1. COSAC palankiai vertina tai, kad, kaip pateikiama 25-ajame du kartus per metus rengiamame COSAC pranešime, nacionaliniai parlamentai yra užsibrėžę tikslą atlikti aktyvų vaidmenį ES lygmeniu, visapusiškai laikydamiesi Sutarčių. Be to, COSAC pažymi, kad svarbiausios nacionalinių parlamentų ES parlamentinės kontrolės veiklos sritys yra Vyriausybių priežiūra, politikos formavimas, taip pat viešojo forumo funkcija ir dalyvavimas aktyviame keitimesi nuomonėmis su kitais nacionaliniais parlamentais.

Todėl COSAC kviečia nacionalines Vyriausybes ir atitinkamas ES institucijas, kiek įmanoma ir kai reikia, sudaryti geresnes sąlygas įgyvendinti parlamentų užmojus ES lygmeniu, prie jų prisidėti ir į juos atsižvelgti.

1.2. COSAC pažymi, kad dauguma nacionalinių parlamentų keičiasi informacija apie politinį dialogą ir indėlį pagal subsidiarumo principą prisidedant prie ES pasiūlymų. COSAC ragina parlamentus visais įmanomais kanalais tarpusavyje keistis informacija, įskaitant informaciją apie ES teisės aktų įgyvendinimą, kad galėtų priimti sprendimus dėl pozicijų dėl ES dokumentų. COSAC ragina parlamentus toliau ieškoti naujų būdų, kaip gerinti šios srities bendradarbiavimą.

1.3. COSAC ragina ateityje Tarybai pirmininkausiančių valstybių parlamentus kiekvieną pirmąjį metų pusmetį parengti, padedant COSAC sekretoriatui, metinę parlamentų prioritetų, nurodytų iš visų nacionalinių parlamentų gautais duomenimis pagrįstoje Komisijos darbo programoje, apžvalgą, dalytis ja su visais parlamentais/parlamentų rūmais ir nusiųsti ją ES institucijoms.

1.4. COSAC pažymi, kad metinė parlamentų prioritetų apžvalga galėtų būti naudinga siekiant stiprinti nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento bendradarbiavimą tam tikrų teisėkūros procedūra priimamų aktų klausimais. COSAC išreiškia siekį, kad parlamentai, kurie to pageidauja, galėtų, pavyzdžiui, bendradarbiauti rengdamiesi parlamentinei ES teisės aktų kontrolei. Šiuo tikslu parlamentai kviečiami, pavyzdžiui, išbandyti naujus bendradarbiavimo ir keitimosi informacija būdus – vieno ar dviejų atrinktų ES pasiūlymų ar politikos sričių parlamentinę kontrolę vykdyti kiek įmanoma išnaudojant COSAC formatą.

1.5. COSAC palankiai vertina Europos Parlamento, Tarybos ir Europos Komisijos užmojį, susijusį su metinių programų sudarymu, kaip susitarta tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros. COSAC ragina visas ES institucijas su nacionaliniais parlamentais aktyviai dalytis informacija apie metinių programų sudarymą ir jį aptarti.

1.6. COSAC pažymi, kad Komisija sumažino savo darbo programoje paskelbtų pasiūlymų skaičių, tačiau bendras pasiūlymų skaičius padidėjo. COSAC pabrėžia, kad realistiškas ES institucijų metinis programavimas galėtų sudaryti sąlygas nacionaliniams parlamentams optimaliai vykdyti savo funkcijas ir pareigas.

2. Pranešėjai

2.1. COSAC atkreipia dėmesį, kaip pateikta 25-ajame du kartus per metus rengiamame COSAC pranešime, kad ne visi parlamentai skiria pranešėjus su ES susijusių dokumentų klausimais, ir pripažįsta, kad parlamentai patvirtino skirtingas taisykles ir praktiką dėl pranešėjų naudojimo.

2.2. COSAC palankiai vertina aktyvų parlamentų pranešėjų keitimąsi informacija apie ES dokumentus ir todėl ragina parlamentus toliau plėtoti šį aktyvų keitimąsi informacija, kad parlamentai geriau vykdytų parlamentinės kontrolės funkciją.

3. „Geltonoji kortelė“ ir „žalioji kortelė“ (glaudesnis politinis dialogas)

3.1. COSAC primena Liuksemburgo LIV COSAC atliktą darbą dėl „geltonosios kortelės“ procedūros (4 dalis) ir tai, kad reikalingi patobulinimai nekeičiant Sutarties. Be to, COSAC primena raginimą Europos Komisijai apsvarstyti galimybę tam tikriems laikotarpiams netaikyti 8 savaičių termino. COSAC palankiai vertina tai, kad dabar šis terminas netaikomas rugpjūčio mėn. laikotarpiui, ir ragina Europos Komisiją atitinkamai įgyvendinti minėtąjį raginimą.

3.2. COSAC remia Europos Komisijos pastangas užtikrinti, kad būtų kokybiškiau ir laiku atsakoma į nacionalinių parlamentų pateiktas pagrįstas nuomones ir pateiktus pasiūlymus.

3.3. COSAC atkreipia dėmesį, kad dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/71/EB, kuria iš dalies keičiama 1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje [COM(2016) 128] 11 valstybių narių nacionaliniai parlamentai priėmė pagrįstas nuomones, atitinkančias 22 balsus, ir taip buvo pasiekta vieno trečdalio balsų, reikalingų „geltonosios kortelės“ procedūrai pradėti, riba.

COSAC primena Europos Komisijai jos įsipareigojimą sustiprinti nacionalinių parlamentų vaidmenį, be kita ko, formuojant naują partnerystę su nacionaliniais parlamentais.

3.4. Kalbant apie „žaliosios kortelės“ (glaudesnio politinio dialogo) įvedimą, COSAC primena LIV COSAC atliktą darbą Liuksemburge (5 dalis). COSAC pažymi, kad parlamentai skirtingai vertina galimybę nustatyti minimalią ribą, nuo kurios būtų pradedama „žaliosios kortelės“ procedūra, dalyvavimo „žaliojoje kortelėje“ terminą ir „žaliosios kortelės“ užbaigimo laikotarpį.

3.5. COSAC linkusi palankiai vertinti tolesnes parlamentų, kurie pageidauja imtis tolesnių „žaliosios kortelės“ iniciatyvų tam, kad būtų galima toliau formuoti ir nagrinėti būdus, kaip naudoti šią priemonę politiniam dialogui Komisijoje, nepradedant taikyti naujų oficialių procedūrų. Ji ragina COSAC pirmininkausiančias valstybes imtis tolesnių veiksmų, kurie būtų pagrįsti ankstesnėmis šios srities iniciatyvomis, o kai bus surinkta daugiau įžvalgų, kokių galimybių teikia glaudesnis politinis dialogas, stengtis pateikti COSAC išvadas, be kita ko, dėl „žaliosios kortelės“ procedūros pradžios ribos, termino ir laikotarpio.

4. Trišaliai dialogai

4.1. COSAC ragina parlamentus keistis informacija apie trišalius dialogus, pavyzdžiui, per tarpparlamentinius posėdžius arba su kitais pranešėjais, nes šis keitimasis informacija laikomas naudinga priemone ES reikalų parlamentinei kontrolei gerinti.

4.2. COSAC palankiai vertina Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros, kuriame institucijos susitarė pagal atitinkamus teisės aktus ir teismų praktiką užtikrinti teisėkūros procedūrų skaidrumą, įskaitant tinkamą trišalių derybų vykdymą.

4.3. Be to, COSAC palankiai vertina šių trijų institucijų susitarimą, kad, teikiant informaciją nacionaliniams parlamentams, pastariesiems būtina suteikti galimybę visapusiškai naudotis Sutartyse numatytomis prerogatyvomis. Taigi COSAC ragina šias tris institucijas ir nacionalines Vyriausybes atliekant atitinkamas savo funkcijas teikti nacionaliniams parlamentams ir visuomenei aktualią informaciją apie trišalius dialogus.

5. Sąveika per COSAC

5.1 COSAC pažymi, kad COSAC plenariniai posėdžiai yra unikali platforma parlamentams keistis savo požiūriais ir nuomonėmis apie svarbius Europos Sąjungos politikos iššūkius. COSAC pabrėžia aukšto lygio diskusijos per COSAC plenarines sesijas svarbą; per tokias diskusijas pateikiama naujausia informacija, ekspertinės žinios ir taip pat Europos Komisijos narių turima informacija.

Be to, COSAC atkreipia dėmesį, kaip pateikta 25-ajame du kartus per metus rengiamame COSAC pranešime, kad dauguma parlamentų pritaria, jog reikia toliau tobulinti plenarines sesijas siekiant suteikti pakankamai veiksmų laisvės neoficialiems ryšių tinklams kurti. Taigi COSAC kviečia būsimus COSAC trejetus ir toliau užtikrinti pakankamai laiko debatams ir diskusijoms plenarinėse sesijose, kartu skiriant pakankamai laiko neoficialiam dalyvių keitimuisi informacija.

6. Parlamentai ir teisinės valstybės principas

6.1. COSAC pažymi, kad institucinė pareiga apsaugoti žmogaus teises ir įtraukti jas į šalių vidaus įstatymus, taip pat skatinti teisinės valstybės bei demokratinio valdymo principus ir jų laikytis yra nacionalinio parlamento, vykdomosios valdžios ir teisminės valdžios pasidalijamoji atsakomybė, kuri yra įtraukta į nacionalines konstitucines tradicijas.

6.2. COSAC pažymi, kad ES yra grindžiama bendromis vertybėmis, pvz., teisinės valstybės, demokratinio valdymo principais ir žmogaus teisėmis, kaip nustatyta Sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ir tai sukuria pareigas kiekvienai ES valstybei narei, ir tuo pat metu pažymi, kad pavojai šioms vertybėms ir jų pažeidimai kelia bendrą susirūpinimą tiems, kuriems šios vertybės yra bendros ir kurie laikosi sutartų įsipareigojimų ir standartų.

6.3. COSAC pabrėžia, kad teisinės valstybės principo laikymasis Sąjungoje yra išankstinė valstybių narių tarpusavio ir valstybių narių bei Sąjungos tarpusavio pripažinimo ir tarpusavio pasitikėjimo sąlyga, būtina, kad Sąjunga gerai veiktų visose politikos srityse.

6.4. COSAC pritaria iniciatyvoms, kuriomis siekiama atitinkamuose forumuose sukurti nuolatinio dialogo šiais klausimais mechanizmus. Kai šie mechanizmai bus įdiegti, jie gali būti naudingi aptariant politiškai opius žmogaus teisių pažeidimus ir pavojus teisinės valstybės principo laikymuisi.

6.5. COSAC gali būti tokio tarpparlamentinio dialogo platforma, skatinanti žmogaus teisių, demokratinio valdymo ir teisinės valstybės principų laikymosi kultūrą Europos Sąjungoje ir jos valstybėse narėse, taip papildydama kitų platformų ir asamblėjų, pvz., Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos (angl. PACE), darbą.

6.6. COSAC palankiai vertina Europos Sąjungos Taryboje vykstantį valstybių narių dialogą teisinės valstybės principo klausimu, kuriuo ES ir jos valstybėse narėse siekiama stiprinti teisinės valstybės principo laikymąsi. COSAC pažymi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnyje numatytą ir dabar Europos Parlamente rengiamą pranešimą savo iniciatyva dėl ES mechanizmo, susijusio su demokratija, teisinės valstybės principu ir pagrindinėmis teisėmis, sukūrimo ir palankiai vertina keitimąsi informacija tokiais klausimais su nacionaliniais parlamentais.

6.7. COSAC pabrėžia labai svarbų ir vis didėjantį parlamentų vaidmenį saugant ir įgyvendinant teisinės valstybės bei demokratinio valdymo principus ir žmogaus teises. Parlamentai, atlikdami savo pagrindinę funkciją – teisėkūrą, turi aiškų vaidmenį priversti vykdomąją valdžią atsiskaityti dėl tarptautiniu mastu suderintų teisinės valstybės principo ir žmogaus teisių standartų ir įsipareigojimų įgyvendinimo ir jų laikymosi nacionaliniu lygmeniu, taip pat stiprinti demokratinį teisėtumą ir atsakomybę už teisinės valstybės principo ir žmogaus teisių standartų laikymąsi.

6.8. COSAC pabrėžia, koks svarbus nacionalinių parlamentų įsitraukimas į visuomenės pastangas stebėti ir užtikrinti, kad būtų laikomasi teisinės valstybės bei demokratinio valdymo principų ir žmogaus teisių vertybių, standartų ir įsipareigojimų, pvz., tolesniais veiksmais vykdant tarptautinių žmogaus teisių apsaugos mechanizmų rekomendacijas ir atsižvelgiant į nacionalinių žmogaus teisių institutų, nevyriausybinių organizacijų (NVO), pilietinės visuomenės ir kitų subjektų pranešimus ir rekomendacijas.

6.9. Kadangi teisinės valstybės ir demokratinio valdymo principams bei žmogaus teisėms reikia skirti nuolatinį dėmesį, COSAC ragina nacionalinius parlamentus savo darbe nuolat skirti dėmesio teisinės valstybės ir demokratinio valdymo principams bei žmogaus teisėms, įsitraukti į nacionalinį ir tarptautinį dialogą šių vertybių klausimais ir jas propaguoti. Kitų parlamentų geriausios patirties pavyzdžiai bei kontroliniai sąrašai, taip pat Europos Tarybos ir kitų panašių organų parengti bendri standartai ir gairės turėtų padėti orientuotis ir turėtų būti toliau plėtojami.

7. Parlamentinė diplomatija pagal Europos kaimynystės politiką

7.1. COSAC pažymi, kaip pateikta 25-ajame du kartus per metus rengiamame COSAC pranešime, kad visi parlamentai dalyvauja parlamentinėje diplomatijoje, dažniausiai siekdami skatinti pagrindines vertybes (demokratiją, teisinės valstybės principą ir žmogaus teises), gerinti šalių tarpusavio supratimą, keistis informacija ir praktine patirtimi.

7.2. COSAC palankiai vertina parlamentinės diplomatijos veiklą, kuria prisidedama prie Europos kaimynystės politikos siekiant gilinti santykius, plėsti bendradarbiavimą ir stiprinti ES partnerystę su rytinėmis ir pilietinėmis kaimyninėmis šalimis tam, kad būtų remiama ir skatinama taika, saugumas ir gerovė.

7.3. COSAC mano, kad parlamentai, kaip institucijos, ir parlamentų nariai, naudodamiesi savo parlamentiniais ryšiais, gali paremti kaimyninių šalių, esančių pereinamojo laikotarpio procese, parlamentus, megzti konfliktuojančių šalių tarpusavio ryšius, išsakyti susirūpinimą arba skatinti visuotines vertybes taip, kaip tradicinėje diplomatijoje galbūt būtų neįmanoma. Todėl COSAC skatina parlamentus ir toliau dalyvauti parlamentinėje diplomatijoje, nes tai – tradicinę diplomatiją Europos kaimynystės politikos srityje papildanti diplomatija.

7.4. COSAC, siekdama pagerinti parlamentinės diplomatijos poveikį ir geriau suvokti parlamentų darbo praktikos skirtumus, ragina visus parlamentus dalintis geriausia šios srities patirtimi ir nuolat keistis informacija su Europos kaimynystės politikos šalimis ir jose lankytis.

7.5. Be to, COSAC ragina parlamentus bendradarbiauti ir keistis informacija tarpusavyje, su Europos Parlamentu ir su vykdomąja valdžia tam, kad parlamentinė diplomatija taptų nuoseklesnė, ypač Europos kaimynystės politikos srityje.

8. Migracija

8.1 COSAC pabrėžia, kaip svarbu įgyvendinti Europos migracijos darbotvarkę, kartu laikantis žmogaus teisių ir visų tarptautinių sutarčių ir konvencijų, taip pat dėti pastangas šalinti gilumines pabėgėlių ir migracijos srautų priežastis, be to, reikia įgyvendinti trumpalaikius ir ilgalaikius prioritetus – daugiau dėmesio skirti migracijos išorės dimensijai vadovaujantis partnerystės su kilmės ir tranzito šalimis dvasia. Taigi COSAC ragina laikytis struktūrizuotos ES migracijos politikos išorės dimensijos strategijos, kuria būtų siekiama vystyti ir stabilizuoti migrantų kilmės šalis.

COSAC pripažįsta, kad reikia parodyti solidarumą su valstybėmis narėmis, kurios susiduria su beprecedenčiu pabėgėlių ir migrantų srautu.

COSAC palankiai vertina Komisijos tikslą reformuoti bendrą Europos prieglobsčio sistemą ir visų pirma pažymi svarbų Dublino reglamento išdėstymą nauja redakcija.