LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 30.4.2009 
SEK(2009) 557 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Pridedamas prie dokumento 
 
Komisijos komunikatas  
Mažmenini ų investicini ų produktų paketai 
 
MAŽMENINI Ų INVESTICINI Ų PRODUKT Ų PAKETŲ POVEIKIO VERTINIMO 
ATASKAITOS SANTRAUKA  
 
{COM(2009) 204 galutinis} 
{SEC(2009) 556} 
 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Pridedamas prie dokumento 
 
Komisijos komunikatas  
Mažmenini ų investicini ų produktų paketai 
 
MAŽMENINI Ų INVESTICINI Ų PRODUKT Ų PAKETŲ POVEIKIO VERTINIMO 
ATASKAITOS SANTRAUKA  
 
{COM(2009) 204 galutinis} 
{SEC(2009) 556} 
Platinant mažmenini ų investicini ų produktų paketus atsiranda daug galimybi ų mažmeniniams 
investuotojams patekti į finansų rinkas. Ši ų produktų reglamentavimo sistema turi b ūti tvirtas 
ir nuoseklus veiksmingo ir atsakingo mažmeninio inve stavimo pagrindas. Finans ų krizė 
skausmingai primin ė, koks svarbus finansini ų produktų skaidrumas ir ki ek gali kainuoti 
neatsakinga prekyba jais. Investuotoj ų pasitikėjimo nuosmukis išryškino b ūtinybę 
neatidėliojant užtikrinti, kad b ūtų sukurta tinkama reglamentavimo sistema tam, kad 
pasitikėjimą būtų galima pagr įstai atkurti. 
Visoje Europos S ąjungoje mažmeniniams investuotojams si ūlomi įvairūs investicini ų 
produktų paketai su finansin ės grąžos vidutin ės trukmės arba ilguoju laikotarpiu (atsižvelgiant 
į įvairių rūšių finansų rinkų riziką) perspektyva. Šie produktai, be kita ko, yra: 
• investicini ų fondų investiciniai vienetai; 
• struktūrizuotieji vertybi niai popieriai; 
• su investiciniais vienetais susietas gyvyb ės draudimas; 
• struktūrizuotieji terminuotieji ind ėliai. 
Bendra ši ų produktų rinka labai didel ė, pagal bendrus skai čiavimus 2007 m. pabaigoje ji 
sudarė iki 10 trilijon ų eurų, nors investicij ų suma dėl finansų krizės sumažėjo. 
Šie produktai yra skirting ų teisinių formų, bet jų ekonomin ės funkcijos mažmenini ų 
investuotoj ų atžvilgiu yra panašios. Tinkamai veikian čioje rinkoje mažmenini ų investicini ų 
produktų paketų grupių konkurencija gali skatinti veiksming ą išteklių paskirstym ą, nes 
atsiranda paskat ų produktų teikėjams kurti ir parduoti pr oduktus, gerai atitinkan čius būsimų 
investuotoj ų savybes. 
Tačiau šių produktų rinkoms b ūdinga didel ė produktų iniciatori ų bei platintoj ų ir mažmenini ų 
investuotoj ų turimos informacijos asimetrija, taip pat mažmeniniams investuotojams 
produktus parduodantiems subjektams kylan ti savininko ir samdinio problema. D ėl šių rinkos 
ydų žalą patiria atskiri investuotojai, kai produk tai netinkamai parduodami arba netinkamai 
nuperkami. Platesne prasme įmanoma, kad investuotojai trauksis iš investavimo rink ų – tai 
turės rimtų pasekmių toms rinkoms ir asmen ų gebėjimui užsitikrinti finansin ę ateitį. 
 
LT 3   LT Siekiant sušvelninti šiuos tr ūkumus Europos ir nacionaliniu lygmeniu nustatytos taisykl ės. 
Šioms taisykl ėms būdingi du pagrindiniai bruožai: užtik rinimas, kad investuotojai gaut ų 
veiksming ą ikisutartin ę informacij ą apie produktus  ir kad pardavimo procesas b ūtų 
sąžiningas . Reglamentavimas Europos mastu iš esm ės vystėsi atskiruose sektoriuose. 
Taikomos taisykl ės skiriasi atsižvelgiant į teisinę produkto form ą ir teisin į produkt ą 
parduodan čio subjekto status ą. Kai kuriuose sektoriuose ir  kai kuriems produktams taikom ų 
Europos masto taisykli ų nėra. 
Taigi skirtingiems mažmenini ų investicini ų produktų paketams ir kanalams, kuriais jie 
platinami, Europos lygmeniu taikom a padrika reglamentavimo sistema. 
Dėl to jau kilo nemažas susir ūpinimas Bendrijos teis ės nuoseklumu. Skirtinguose sektoriuose 
investuotoj ų apsaugos lygis, taip pat ši ų produktų iniciatori ų ir platintoj ų veiklos s ąlygos labai 
skiriasi. Kai kuriose valstyb ėse narėse priežiūros institucijos ėmėsi veiksm ų investuotoj ų 
apsaugai padidinti ir veiklos s ąlygoms suvienodinti, kai tai leidžiama pagal Bendrijos teis ę ir 
kai jos mano, kad Europos reikalavimai nepakankami. 
Vis dėlto šie veiksmai neišvengiamai ribot i geografiškai ir nekoordinuoti, tod ėl taisyklės ima 
dar labiau skirtis ir bent jau iš  principo susidaro papildoma kli ūtis bendrajai ši ų produktų 
rinkai kurti. 
Šiame poveikio vertinime svarstomi du klausimai: ar ši padrika reglamentavimo sistema kelia 
rimtą investuotoj ų žalos ir rinkos iškraipym ų riziką? Jei taip, ar b ūtina imtis Europos lygmens 
veiksmų ir kokios formos apskritai jie tur ėtų būti? 
Procedūriniai klausimai 
Komisijos darbas, susij ęs su mažmenini ų investicini ų produktų paketais, prad ėtas remiantis 
2007 m. geguž ės mėn. ECOFIN tarybos prašymu išnagrin ėti informacijos atskleidimo ir 
produktų platinimo režim ų ES teis ėje, taikomoje skirting ų rūšių mažmeniniams 
investiciniams produktams, nuoseklum ą. 
Komisija pla čiai konsultavosi su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant rašytin į kvietimą teikti 
duomenis 2007 m. spalio m ėn., atsiliepim ą 2008 m. kovo m ėn., technin į seminar ą su 
sektoriaus atstovais 2008 m. geguž ės mėn. ir aukšto lygio vieš ą posėdį 2008 m. liepos m ėn., 
kuriame dalyvavo daugiau kaip  300 sektoriaus, vartotoj ų asociacij ų, nacionalini ų teisėkūros 
institucijų ir Europos institucij ų aukšto lygio atstov ų ir aptarė pokyčius rinkoje ir galim ą 
mažmeniniams investuotojams kylan čią riziką. 
Jei bus nuspr ęsta, kad reikia imtis Europos lygmens veiksm ų, tuomet reik ės atlikti papildom ą 
poveikio vertinim ą siekiant nustatyti konkre čias būtinas priemones ir j ų sąnaudas bei naud ą. 
Bendrosios problemos poveikis ir poreikis veikti Europos mastu 
Kaip min ėta bendroji problema konkre čiai pasireišk ė? Kiek tai kainuoja ES ekonomikai ir 
visuomenei ir kas prisiima šias s ąnaudas? 
Kadangi nuoseklios informacijos atskleidimo koncepcijos ir tarpinink ų veiklos 
reglamentavimo ES lygmeniu n ėra, atsiranda trys problemos: 
• Pirma, ES taisykl ėse įtvirtinta investuotoj ų apsauga n ėra pakankama vis ų aptariam ų 
produktų atveju. 
 
LT 4   LT • Antra, ES taisykli ų skirtumai iškraipo konkurencij ą rinkoje – tai naudinga mažesniu mastu 
reglamentuojamiems produktams. ES taisykli ų skirtumai gali paskatinti rinktis palankesnes 
reglamentavimo s ąlygas ir taip padidinti min ėtą žalos investuotojui rizik ą. 
• Trečia, dėl skirting ų nacionalini ų informacijos atskleidimo ir produkt ų platinimo 
koncepcij ų, kurios kuriamos valstyb ėms narėms nekoordinuotai šali nant Bendrijos teis ės 
spragas ir nenuoseklum ą, didėja tarpvalstybin ės prekybos mažmenini ų investicini ų 
produktų paketais ir j ų bendrosios rinkos k ūrimo kliūtys – tai lemia rinkos veiksmingum ą 
ir dydį. 
Žala investuotojui gali b ūti mikro- ir makrolygmens. Mikrolygmeniu investuotojas gali 
prarasti pinigus arba investuoti tur ėdamas nepagr įstų tikėtinos grąžos lūkesčių; o 
makrolygmeniu mažmeninio investavimo rinkose gali b ūti pažeistas pasitik ėjimas. D ėl 
galimybės rinktis palankesnes reglamentavimo s ąlygas tam tikr ų produktų rūšių atžvilgiu šis 
poveikis gali padid ėti ir kartu sumaž ėti rinkos konkurencingumas; atsižvelgiant į papildom ą 
nuolatinių tarpvalstybin ės prekybos kli ūčių poveikį, bendra pasekm ė būtų ne taip veiksmingai 
skirstomi ištekliai. 
Ekspertų nuomone ir suinteresuot ųjų šalių pateiktais įrodymais patvirtinamas poži ūris, kad 
šios problemos iš tikr ųjų praktikoje yra žalingos investuotojui ir šiek tiek mažesniu mastu 
lemia rinkos iškraipym ą ir vangesn ę tarpvalstybin ę prekybą. Tai, kad vis pasitaiko netinkamai 
parduotų ar nupirkt ų produktų įvairiose šalyse, rodo, kad rizika investuotojams ryšk ėja. 
Kai kurių valstybių narių vienašalės pastangos spr ęsti šios rizikos problem ą priimant vietos 
teisės aktus akivaizdžiai rodo, kokios didel ės ir svarbios šios problemos. Kai kurios valstyb ės 
narės taip pat ėmėsi veiksm ų sumažinti galimybes rinktis palankesnes reglamentavimo 
sąlygas pagal skirtingus pl atinimo kanalus ir produkt ų rūšis. Tačiau nepanašu, kad tokie 
vienašaliai valstyb ės narės veiksmai, turint omenyje j ų geografin į ribotumą, turės didelį 
poveikį tarpvalstybin ės prekybos perspektyvoms arba  bendriesiems investuotoj ų apsaugos 
standartams. Suinteresuotosios šalys taip pat nurod ė, kad per mažai koordinuojant veiksmus 
atsiranda papildom ų sąnaudų rinkos operacij ų vykdytojams, produktus platinantiems keliose 
valstybėse narėse. Vis dėlto intervencijos poveikis tarpvalstybinei prekybai gali b ūti ne toks 
svarbus turint omenyje tai, kad ši ą prekybą tam tikrais produktais ga li riboti kiti veiksniai. 
Vis dėlto net jei didžiausias d ėmesys būtų skirtas vien tik vietos  rinkoms, vis tiek tik ėtina, kad 
padrika ES masto reglamentavimo  sistema ir iš jos išplaukian čios skirtingos nacionalin ės 
pozicijos turi reikšm ės žalai investuotojams ir galimyb ėms pasirinkti palankesnes 
reglamentavimo s ąlygas. Taip yra tod ėl, kad valstybi ų narių veiksmai daugiau ar mažiau 
ribojami Bendrijos teis ės priemon ėmis. Koncepciniai skirtumai Bendrijos teis ėje 
neišvengiamai lemia sud ėtingą atskirų produkt ų reglamentavimo sistem ų padrikum ą 
nacionalin ėse rinkose. Tod ėl investuotoj ų apsaugos spragos ir  nevienodos veiklos s ąlygos yra 
problemos tiek vietos rink ų, tiek Europos mastu, o Europos mastu gal net daugiau. 
Tikėtinos pasekm ės nesiėmus jokių veiksmų 
Nesiėmus Europos lygmens veiksm ų minėtoms problemoms spr ęsti, šios problemos išlikt ų. 
Tai nereiškia, kad regl amentavimo aplinka likt ų nepakitusi. Daroma pagr įsta prielaida, kad 
kai kurios valstyb ės narės gali imtis tolesni ų veiksmų, visų pirma dėl finansų krizės. Tai gali 
turėti teigiamos reikšm ės sprendžiant pirm ąsias dvi problemas, nustatytas tose valstyb ėse 
narėse, nors d ėl Bendrijos teis ėje nustatyt ų suvaržym ų bendras poveikio mastas gal ėtų būti 
ribotas. 
 
LT 5   LT Taip pat d ėl šių veiksmų reglamentavimo koncepcijos skirtingose valstyb ėse narėse dar labiau 
skirtųsi, taip gal ėtų būti trukdoma tarpvalstybinei veik lai ir dar labiau komplikuot ųsi teisės 
aktų sistema. Be to, nepanašu, kad visos valstyb ės narės imtųsi vienašali ų veiksmų, todėl kai 
kuriose rinkose neb ūtų nustatyta tinkam ų taisyklių. 
Tikėtina, kad ir toliau b ūtų imamasi savarankišk ų reglamentavimo iniciatyv ų, Europos 
Sąjungai to papildomai neskatin ant. Siekiant tam tikruose se ktoriuose švelninti problemas, 
taip pat lygiagre čiai dirbama ES lygmeniu. (Tai, be k ita ko, yra Prospekto direktyvos ir galb ūt 
kitų atskirų sektorių direktyv ų peržiūra; KIPVPS taikomos pagrindin ės informacijos 
investuotojui koncepcijos parengimas; finansin io švietimo gerinimo pastangos kartu su 
valstybėmis narėmis ir Direktyvos d ėl nuotolin ės prekybos finansin ėmis paslaugomis ir 
Draudimo tarpininkavimo direktyvos perži ūra. Be ši ų iniciatyv ų, galima pamin ėti kitą 
platesnės apimties darb ą gerinant finansini ų paslaug ų reglamentavim ą, kuris tik ėtinas 
prasidėjus finans ų krizei.) 
Vis dėlto nekoordinuotai įgyvendinus šias iniciatyvas nenuoseklumas Europos lygmeniu 
galėtų padidėti, o taisykli ų spragos – likti nepašalintos. Pirmiau nurodytos problemos neb ūtų 
veiksmingai švelninamos visose valstyb ėse narėse ir rinkos segmentuose. Trumpai tariant, 
reakciją į poveikio vertinime nurodytus sunkumus reikia pagr įsti nuoseklia bendr ąja 
koncepcija. 
Tikslai 
Remiantis problem ų analize, politikos pasirinktys vertinamos pagal galimybes užtikrinti: 
• didelę ir nuosekli ą investuotoj ų apsaugą visų produktų ir platinimo kanal ų (įskaitant tuos, 
kuriems šiuo metu netaikomos ES informacijos atskleidimo ir platinimo taisykl ės) 
atžvilgiu; investuotojai tur ėtų gebėti priimti pagr įstą sprendim ą investuoti, veiksmingai 
palyginti skirting ų produkt ų pasiūlymus ir pasitik ėti visomis jiems teikiamomis 
konsultacijomis investavimo klausimais; 
• vienodas s ąlygas, susijusias su vis ų rūšių mažmenini ų investicini ų produktų paketais, 
įskaitant jų platinimą; 
• tvirtesnę bendrąją mažmenini ų investicini ų produktų paketų rinką. 
Pasirinkčių analizė 
Nustatyta įvairių ES lygmens veiksm ų pasirinkčių ir jos palygintos pagal tai, ar ateityje b ūtų 
reikalinga intervencija. Analiz ė neišvengiamai yra bendro pob ūdžio ir iš esm ės kokybin ė. 
Siekiant paremti tolesnes priimtinas teis ės aktų priemones, prirei ks atlikti papildom ą išsamų ir 
tikslų poveikio vertinim ą. Be kita ko, reik ės surinkti papildom ų duomenų. 
Pasirinktys vertinamos atskirai pagal dvi pagrindines nurodytas reglamentavimo sritis 
(privalomo informacijos atskleidimo ir pardavimo taisykl ės). Tačiau šios dvi sritys 
tarpusavyje susijusios – tik ėtina, kad pasirink čių paketas, kuriame derinamos priemon ės, 
susijusios su ikisutartine informacija ir pardavimo praktika, b ūtų naudingesnis negu j ų 
nagrinėjimas atskirai. 
Abiejose srityse nustatytos ir išanalizuotos pasirinktys: 
• nekeisti politikos; 
 
LT 6   LT • Komisijos skatinamas savarankiškas reglamentavimas; 
• Komisijos rekomendacija, kurioje pateikiamos bendr ųjų principų ir metodų gairės; 
• įgaliojimas Lamfalussy komitetams skatinti prieži ūros konvergencij ą; 
• ES lygmens teis ės aktai. 
Analizėje pabrėžta, kad pasirinktys, pagal ku rias nenumatoma bent nedideli ų teisės aktų 
pakeitimų Europos lygmeniu, nepad ėtų visiškai išspr ęsti neatitikim ų Europos lygmeniu 
problemos, d ėl to nauda b ūtų mažesnė. 
Pasirinkčių palyginimas rodo, kad savarankiško  reglamentavimo iniciatyvos tur ėtų turėti tik 
nedidelį poveikį, o pastangos, susijusios su Lamf alussy komitetais arba Komisijos 
rekomendacija, gal ėtų būti naudingesn ės. Teisės aktai tur ėtų didžiausi ą teigiamą poveikį iš 
dalies dėl to, kad jie privalomi ir jais  geriau užtikrinama nuoseklesn ė ir veiksmingesn ė 
bendroji koncepcija. Nepri ėmus teisės aktų, tikėtina, kad skirtumai tarp valstybi ų narių ir 
atskirų sektorių išliktų dėl Europos lygmens teis ės aktų nenuoseklumo ir rinkos dalyvi ų ir 
nacionalini ų institucij ų veiksmų koordinavimo tr ūkumų. Nors remiantis analize, nurodyti 
tikslai būtų veiksmingiausiai pasiekti veiksmais, susijusiais su teis ės aktais, pasirinkus vien ą 
pasirinktį galimos ir kitos. 
Įvertinti bendr ą tikėtiną naudą šiame etape sud ėtinga. Poveikio vertinime aptariami įvairūs 
mechanizmai, pagal kuriuos nauda gali did ėti, ir kokybiniu poži ūriu įvertinama j ų santykinė 
svarba. Tik ėtina, kad ribin ė nauda labai skirsis atsižvelgiant į faktines tolesni ų veiksmų 
detales, tod ėl labai svarbu atlikti papildom ą poveikio vertinim ą. 
Kiek tai susij ę su sąnaudomis, pakeitus informacijos atskleidimo ar pardavimo praktik ą, 
įmonėms gali susidaryti nemaž ų reikalavim ų atitikimo ir administracini ų išlaidų; tikėtina, kad 
pasirinkčių poveikis kit ų organų, pvz., nacionalini ų priežiūros institucij ų, priežiūros institucij ų 
komitetų ir pačios Komisijos išlaidoms, yra skirtingas. V ėlesniame etape bus atliktas atskiras 
tolesnių priemoni ų poveikio vertinimas, kuriame pa sinaudojant standartiniu išlaid ų modeliu 
bus tiksliai įvertinta administracin ė našta. 
Tikėtina, kad veiksm ų nauda būtų didesnė, jei jie būtų koordinuojami su kitomis pastangomis 
(susijusiomis su investuotoj ų finansiniu švietimu), taip pat su sektoriaus atstovais siekiant 
užtikrinti veiksming ą įsipareigojim ą įgyvendinti priemones ir nacionalin ėmis prieži ūros 
institucijomis siekiant užtikrinti veiksming ą ir darnią priežiūrą. 
Išvados 
Pagrindinis uždavi nys atsižvelgiant į finansų krizę bus finans ų rinkose atkurti vartotoj ų 
pasitikėjimą. Norint įgyvendinti š į uždavin į svarbiausi veiksn iai bus didelis produkt ų 
skaidrumas ir profesionalumas finans ų sektoriuje. Taigi b ūtina, kad Europos mažmenini ų 
investicini ų produktų paketų reglamentavimo sistema atitikt ų šiuolaikini ų finansų rinkų 
realijas ir kad nepakankamas nuoseklumas, atsirad ęs dėl pasenusi ų taisyklių, netrukdyt ų 
užtikrinti didel ę investuotoj ų apsaugą ir vienodas s ąlygas investicini ų produktų atžvilgiu 
visoje ES. 
Šiame poveikio vertinime apžvelgtos mažmenini ų investicini ų produkt ų paketų 
reglamentavimo s ąlygos ES lygmeniu ir pamin ėti akivaizd ūs skirting ų produktų ir sektori ų 
 
LT 7   LT ikisutartin ės informacijos ir pardavimo praktikos taisykli ų skirtumai. Pagal turimus duomenis 
nebuvo įmanoma tiksliai apibr ėžti problem ų, kylančių dėl šios padrikos reglamentavimo 
sistemos, masto . Tačiau yra įtaigių žalos investuotojams pavyzdži ų ir kokybini ų Bendrijos 
teisės spragų ir nenuoseklumo duomen ų iš įvairių suinteresuot ųjų šalių. 
Nors kai kurios valstyb ės narės bandė spręsti šias problemas savo teritorijoje , tai nebuvo 
sistemingai daroma visose valstyb ėse narėse arba tarpusavyje koor dinuojant veiksmus, tod ėl 
reglamentavimo sistemos padrikumas dar labiau padid ėjo – tai gali tur ėti įtakos 
tarpvalstybini ų paslaugų teikėjams, o kartu ir bendrajai  rinkai. Be to, valstybi ų narių lygmens 
veiksmais negalima visiškai pašalinti Eur opos lygmens reglamentavimo nenuoseklumo. 
Žala vartotojams, iškraipyta produkt ų grupių konkurencija, kai naudojamasi galimybe 
pasirinkti palankesnes reglamentavimo s ąlygas, ir mažesniu mastu – bendrosios rinkos k ūrimo 
kliūtys ir toliau bus rimtos problemos, jei nebus priimta Europos lygmens teis ės aktų. Bendra 
pasirinkčių analizė rodo, kad šie teis ės aktai sukels materialini ų sąnaudų, bet kartu visose 
šiose srityse bus naudingi. 
Todėl, rekomenduojama priimti teis ės aktus tiek d ėl ikisutartin ės informacijos, tiek d ėl 
pardavimo praktikos.  
Šiame poveikio vertinime įvertintas poreikis priimti teis ės aktus nurodytiems tr ūkumams 
pašalinti. Joki ų tokių priemoni ų tiksli forma ir turinys jame neaptariamas. Siekiant kruopš čiai 
įvertinti s ąnaudas ir naud ą, reikėtų aiškiai nurodyti konkre čią intervencijos r ūšį – tai 
priklausys nuo tolesni ų veiksmų paskelbus b ūsimą komunikat ą. Reikės įdėti nemažai 
papildomo darbo, kad b ūsimi teisės aktai būtų pakankamai tikslingi ir jais b ūtų užtikrinta 
optimali s ąnaudų ir naudos pusiausvyra.