2008
BALTARUSIJAI, MOLDAVIJAI IR UKRAINAI 
TEIKIAMOS ES PARAMOS VEIKSMINGUMAS LAISVĖS, SAUGUMO IR TEISINGUMO SRITYJEEUROPOS 
AUDITO RŪMAI
Specialioji ataskaita   Nr. 9SPECIALIOJOJE ATASKAITOJE „BALTARUSIJAI, MOLDAVIJAI IR UKRAINAI 
TEIKIAMOS ES PARAMOS VEIKSMINGUMAS LAISVĖS, SAUGUMO IR TEISINGUMO SRITYJE“ NAGRINĖJAMI SUTEIKTOS ES PARAMOS REZULTATAI IR JŲ NEPAKANKAMUMO PRIEŽASTYS. JOJE TAIP PAT ANALIZUOJAMA, KAIP KOMISIJA MOKĖSI IŠ KLAIDŲ, ATSIŽVELGDAMA Į ĮGYTĄ PATIRTĮ TEIKIANT NUOLATINĘ PAGALBĄ ŠIOJE SRITYJE. ATASKAITOJE PATEIKIAMOS IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS, KURIOS PADĖTŲ KOMISIJAI PADIDINTI ŠIOMS TRIMS ŠALIMS TEIKIAMOS 
PARAMOS VEIKSMINGUMĄ.
EUROPOS AUDITO RŪMAI
LT
QJ-AB-08-009-LT-C
ISBN 978-92-9207-144-8
Kaip įsigyti ES leidinių?
Parduodamų Leidinių biuro leidinių galima rasti EU Bookshop  adresu: 
http://bookshop.europa.eu. Ten galima pateikti užsakymą pasirinktam pardavimo biurui.
Norėdami gauti mūsų pardavimo biurų visame pasaulyje sąrašą, kreipkitės 
faksu: +352 2929-42758.
BALTARUSIJAI, MOLDAVIJAI 
IR UKRAINAI TEIKIAMOS ES PARAMOS VEIKSMINGUMAS LAISVĖS, SAUGUMO IR TEISINGUMO SRITYJESpecialioji ataskaita  Nr. 9   2008
EUROPOS AUDITO RŪMAI(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
2
EUROPOS AUDITO RŪMAI
12, rue Alcide De Gasperi
L-1615 Luxembourg
Tel. +352 4398-45410
Faks. +352 4398-46430
El. paštas: euraud@eca.europa.eu
Tinklavietė: http://www.eca.europa.eu
Specialioji ataskaita  Nr. 9    2008
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.
Ji pasiekiama per Europa serverį (http://europa.eu).
Kataloguotų duomenų galima rasti šio leidinio pabaigoje.
Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras, 2009
ISBN 978-92-9207-144-8
DOI 10.2865/45579
© Europos Bendrijos, 2009
Leidžiama dauginti, nurodžius šaltinį.
Printed in Belgium
TURINYS
Dalys 
 SANTRUMPOS
I-V  SANTRAUKA
1-7 ĮVADAS
8-10   AUDITO APIMTIS IR METODAS
11-62  PASTABOS
11-52   KIEK BALTARUSIJAI, MOLDAVIJAI IR UKRAINAI TEIKIAMOS ES PARAMOS LAISVĖS, SAUGUMO IR TEISINGUMO 
SRITYJE PROJEKTAI BUVO SĖKMINGI?
11-19  SIENŲ VALDYMAS: PATENKINAMI REZULTATAI
20-27  MIGRACIJA IR PRIEGLOBSTIS: MENKA PAŽANGA SUDĖTINGAME KONTEKSTE28-44  KOVA SU ORGANIZUOTU NUSIKALSTAMUMU: ĮVAIRŪS REZULTATAI
45-52 TEISMŲ SISTEMA IR GERAS VADOVAVIMAS: ĮVAIRŪS REZULTATAI
53-57   KOKIOS YRA PAGRINDINĖS GALIMŲ REZULTATŲ TRŪKUMO PRIEŽASTYS?
54  MENKI REZULTATAI IŠ ESMĖS DĖL VISOMS SUINTERESUOTOSIOMS ŠALIMS ĮTAKĄ DARANČIŲ VEIKSNIŲ
55-56  KOMISIJOS VYKDOMO PROJEKTŲ VALDYMO TRŪKUMAI
57  TARPTAUTINIŲ ORGANIZACIJŲ VYKDOMO PROJEKTŲ VALDYMO TRŪKUMAI
58-62   KAIP KOMISIJA MOKĖSI IŠ KLAIDŲ, ATSIŽVELGDAMA Į ĮGYTĄ PATIRTĮ, TEIKIANT NUOLATINĘ PAGALBĄ LAISVĖS, 
SAUGUMO IR TEISINGUMO SRITYJE?
60-61  NEIŠNAUDOTOS VISOS INFORMACIJOS KAUPIMO GALYBĖS
62  NAUJUOSE PROJEKTUOSE NE VISUOMET PASINAUDOJAMA ĮGYTA PATIRTIMI
63-73   IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS
  I PRIEDAS – ŽEMĖLAPIS II PRIEDAS – TVR – PROJEKTŲ (VYKDYTŲ PAGAL 2000–2005 M. PROGRAMAS) APŽVALGA
 III PRIEDAS – AUDITO METU TIKRINTŲ SUTARČIŲ APŽVALGA
  IV PRIEDAS – EUBAM VEIKSMŲ SRITIS
 KOMISIJOS ATSAKYMAI

SANTRUMPOS
AENEAS : Finansinės ir techninės pagalbos trečiosioms šalims migracijos ir prieglobsčio 
srityse programa
BUMAD : Daugiasektorinė pagalba narkotikų kontrolės srityje ir institucijų kūrimas Ukrai-
noje, Moldavijoje ir Baltarusijoje
DG: Generalinis direktoratas
DG JLS : Teisingumo, laisvės ir saugumo generalinis direktoratas
ESBO : Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija
EUBAM : Europos Sąjungos pagalbos Moldavijos ir Ukrainos pasienyje misija
EuropeAid : EuropeAid  bendradarbiavimo tarnyba
TACIS : Techninė pagalba Nepriklausomų valstybių sandraugai
SANTRAUKA
I.
Po 2004 m. ir 2007 m. plėtros ES tapo tiesiogine 
Baltarusijos, Moldavijos ir Ukrainos kaimyne.  
Komisija šioms šalims skyrė dideles ES lėšas  (166 milijonus eurų 2000–2005 m.), siekdama gerinti jų gebėjimus sienų kontrolės, migraci-
jos ir prieglobsčio politikos valdymo, kovos su organizuotu nusikalstamumu, teismų sistemos 
ir gero vadovavimo srityse. Komisija apribojo 
paramą Baltarusijai dėl demokratijos ir žmo-
gaus teisių principų nesilaikymo. ES taikė įvai-rias priemones, kurių pagrindinė buvo TACIS  programa, o paramos didžiąją dalį skyrė tarp-tautinės organizacijos (žr. 1–7 dalis).
II.
Audito Rūmų audito tikslas buvo nustatyti,  ar ES parama buvo sėkminga, įvertinti galimų rezultatų trūkumo priežastis bei kaip Komi-sija mokėsi iš klaidų, atsižvelgdama į įgytą  patirtį, teikiant nuolatinę pagalbą šioje sri-tyje. Audito metu buvo išnagrinėta 40 sutarčių, kurių bendroji vertė sudaro 100 milijonų eurų (žr. 8–10 dalis ir  III priedą ).
III.
Didžioji audito metu tikrinta paramos dalis  
padėjo pasiekti pakankamų rezultatų, visų pirma 
sienų valdymo srityje. Pažanga iš esmės buvo 
nepakankama migracijos ir prieglobsčio srityje. 
Įvairių rezultatų buvo pasiekta kovos su orga-nizuotu nusikalstamumu bei teismų sistemos ir 
gero vadovavimo srityse (žr. 11–52 dalis). IV.
Nepakankami rezultatai buvo pasiekti iš esmės 
dėl su Komisija, tarptautinėmis institucijomis 
ir įvairiomis trijų šalių institucijomis susijusių veiksnių. Išorės veiksniai, pavyzdžiui, besitę-siantis politinis nestabilumas Ukrainoje, taip  
pat sumažino projektų rezultatus. Nors delega-cijoje Kijeve dirbo labai kompetentingas per-
sonalas, ji turėjo per daug darbo ir privalėjo  
atsižvelgti į greitai augančią politikos sritį su 
projektais ne tik Ukrainoje, bet ir Baltarusijoje bei Moldavijoje. 2005 m. spalio mėn. atidarytai delegacijai Moldavijoje prireikė dvejų metų,  kad ji pradėtų veiksmingą projektų valdymą.  Kadangi tam pačiam tikslui pasiekti buvo tai-komos kelios finansavimo priemonės ir trūko jų suderinamumo, tai neigiamai paveikė metodo kokybę. Taip pat buvo kai kurių trūkumų jung-tinio valdymo su tarptautinėmis institucijomis srityje. Iš esmės nebuvo pakankamai plėtojamas ES paramos koordinavimas su kitais paramos  teikėjais. Pagaliau Komija ne iki galo išnaudojo mokymosi iš klaidų galimybes, todėl įgyvendi-nant naujus projektus nevisuomet buvo atsi-žvelgiama į įgytą patirtį (žr. 53–62 dalis).
V.
Atsižvelgdami į šias pastabas Audito Rūmai  
pateikia išsamias rekomendacijas, kurios galėtų 
padėti Komisijai padidinti Baltarusijai, Molda-
vijai ir Ukrainai teikiamos ES paramos veiks-mingumą laisvės, saugumo ir teisingumo srityje 
(žr. 63–73 dalis).
7
ĮVADAS
 1.  Vienas pagrindinių Europos Sąjungos tikslų – savo piliečiams suteikti laisvės, 
saugumo ir teisingumo erdvę1. Šis tikslas turi svarbų išorės aspektą. Po 
2004 m. ir 2007 m. plėtros ES tapo tiesiogine Baltarusijos, Moldavijos ir 
Ukrainos kaimyne, su šiomis valstybėmis besidalinančia bendra siena ir bendrais iššūkiais kovoje su organizuotu nusikalstamumu, terorizmu ir  kita neteisėta veika (žr. žemėlapį  I priede ).
 2.  ES dėjo dideles pastangas, šioms trims šalims padėdama gerinti jų gebėjimus 
sienų kontrolės, migracijos ir prieglobsčio politikos valdymo, kovos su  organizuotu nusikalstamumu, teismų sistemos ir gero vadovavimo srityse
2. 
2000–2005 m. Komisija finansavo 89 projektus, kuriems iš ES biudžeto iš viso buvo skirta 165,7 milijono eurų (žr. II priedą ).
 3.  Pagrindinė ES paramos priemonė buvo TACIS programa3. Projektai buvo finan-
suojami pasitelkiant įvarius jos instrumentus – nacionalines veiksmų pro-gramas, regionines veiksmų programas ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas. 1991 m. sukurtos TACIS programos pagrindinis tikslas buvo  pagalba šalims partnerėms pereinant prie laisvosios rinkos ekonomikos  bei demokratijos ir teisinės valstybės principo stiprinimas. TACIS baigėsi 2006 m., tačiau mokėjimai ir toliau bus vykdomi mažiausiai iki 2010 metų. Nuo 2007 m. parama Baltarusijai, Moldavijai ir Ukrainai teikiama taikant naują Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP)
4.
 4.  Be TACIS programos ES naudojo ir kitas priemones, skirtas padėti šioms trims 
šalims laisvės, saugumo ir teisingumo srityje:
parengiamuosius veiksmus bendradarbiavimui migracijos srityje  a) 
(finansuojamus iš specialios biudžeto eilutės);
finansinės ir techninės pagalbos programą trečiosioms šalims migra- b) 
cijos ir prieglobsčio srityse (AENEAS)5;
greitojo reagavimo mechanizmą c) 6;
Europos iniciatyvą demokratijai ir žmogaus teisėms remti d) 7.1 Senasis Komisijos naudojamas 
šios politikos srities pavadinimas buvo „Teisingumo ir vidaus reikalų“ 
politika.
2 2003 m. ES paskelbė Ukrainai skirtą 
veiksmų planą teisingumo ir vidaus reikalų srityje (OL C 77, 2003 3 29). 
Šis veiksmų planas buvo peržiūrėtas 
2007 metais.
3 Techninės pagalbos programa 
Nepriklausomų valstybių sandraugos 
šalims. TACIS paramą gavo 12 šalių – Baltarusija, Moldavija, Rusijos 
Federacija ir Ukraina Rytų Europoje, 
Armėnija, Azerbaidžanas ir Gruzija 
Kaukaze, Kazachija, Kirgizijos 
Respublika, Tadžikija, Turkmėnija ir Uzbekija Centrinėje Azijoje.
4 2006 m. spalio 24 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos reglamentas 
(EB) Nr. 1638/2006, išdėstantis 
bendrąsias nuostatas, kurios nustato 
Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (OL L 310, 2006 11 9, p. 1).
5 Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 491/2004 
(OL L 80, 2004 3 18, p. 1).
6 Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 381/2001 (OL L 57, 2001 2 27, 
p. 5).
7 Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 2242/2004 (OL L 390, 2004 12 31, p. 21).
8
 5.  2003 m. vykdant dekoncentracijos procesą8, Komisijos delegacijai Kijeve 
buvo perduoti visi ES paramos teikimo trijose šalyse įgaliojimai. 2005 m. spalio mėn. buvo atidaryta nauja delegacija Moldavijoje. Ji tapo atsakinga už projektų įgyvendinimą 2007 m. vasarą. Ne TACIS projektus paprastai valdo Komisijos būstinė ( EuropeAid  ir DG JLS).
 6.  Didžiąją paramos dalį laisvės, saugumo ir teisingumo srityje teikia tarptautinės 
organizacijos: Jungtinių Tautų Organizacijos plėtros programa, Jungtinių 
Tautų Pabėgėlių reikalų vyriausiasis komisaras, Tarptautinė migracijos  organizacija ar Europos Taryba. Pagal standartines su Komisija pasirašy-tas sutartis dėl dotacijų šios tarptautinės organizacijos yra atsakingos už tam tikrus projektų įgyvendinimo aspektus, įskaitant viešųjų pirkimų ir mokėjimo procedūras (jungtinis valdymas). 
 7.  Padėtis Baltarusijoje buvo ypatinga. Baltarusijos ir ES partnerystės ir bendra-
darbiavimo sutartis buvo pasirašyta 1996 m., bet jos ratifikavimas buvo 
sustabdytas dėl demokratijos ir žmogaus teisių nesilaikymo. Tokiu būdu 
tuo metu, kai buvo atliekamas auditas, parama Baltarusijai buvo teikiama vykdant tik humanitarinio, tarpvalstybinio ir regioninio bendradarbiavimo projektus, remiant gyventojų poreikius bei projektus, kuriais tiesiogiai ir netiesiogiai buvo remiama demokratizacija ir demokratinės jėgos (pavyz-džiui, parama nepriklausomai žiniasklaidai, jaunimui skirtos stipendijos). Laisvės, saugumo ir teisingumo projektai Baltarusijoje iš esmės yra dau-giašaliai, taip pat Moldaviją ir Ukrainą apimantys projektai.8 Valdymo įgaliojimus perduodant 
Komisijos delegacijoms vietoje.
9
AUDITO APIMTIS IR METODAS
 8.  Audito metu buvo siekiama įvertinti Baltarusijai, Moldavijai ir Ukrainai tei-
kiamos ES paramos laisvės, saugumo ir teisingumo srityje efektyvumą bei buvo nagrinėjami šie trys klausimai:
kiek buvo sėkminga ES parama projektams laisvės, saugumo ir teisin- a) 
gumo srityje Baltarusijoje, Moldavijoje ir Ukrainoje?
kokios yra pagrindinės galimų rezultatų trūkumo priežastys? b) 
kaip Komisija mokėsi iš klaidų, atsižvelgdama į įgytą patirtį, teikiant c) 
nuolatinę pagalbą laisvės, saugumo ir teisingumo srityje?
 9.  Audito Rūmai patikrino 40 atrinktų sutarčių, kurioms ES iš viso skyrė 99,3 mili-
jono eurų (iš 89 projektų9, kuriems 2000–2005 m. buvo skirta 165,7 milijono 
eurų). 24 sutartys jau buvo įvykdytos, o kitos 16 dar vykdomos ( III prie-
das ). Dauguma šių dar vykdomų sutarčių buvo jau anksčiau ES finan-
suotų projektų tęsinys, todėl buvo galima įvertinti, kaip Komisija mokėsi iš klaidų (žr. pirmiau c punkte minėtą pagrindinį klausimą). Audito metu buvo nagrinėjami projektų rezultatai, kurie buvo lyginami su nustatytais tikslais, taip pat tikslų įgyvendinimą ribojantys veiksniai bei įgyta patirtis, siekiant patikrinti, ar į ją buvo atsižvelgta vykdant vėlesnius projektus ar programas.
 10.  Visos 40 tikrintų sutarčių buvo susijusios su viena iš šių keturių posričių:
sienų valdymu; a) 
migracija ir prieglobsčiu; b) 
kova su organizuotu nusikalstamumu; c) 
teismų sistema ir geru vadovavimu. d) 
  Audito grupė 2006 m. lapkričio mėn. – 2007 m. liepos mėn. išnagrinėjo pro-
jektus vietoje, taip pat apsilankė tarptautinėse įgyvendinančiose organi-zacijose, nacionalinėse institucijose ir priežiūros padaliniuose
10.9 Projektas vykdomas pagal vieną ar 
kelias sutartis.
10 Komisija sudaro konsorciumo 
sutartį nuolatinei projektų priežiūrai 
vykdyti.
PASTABOS
KIEK BALTARUSIJAI, MOLDAVIJAI IR UKRAINAI 
TEIKIAMOS ES PARAMOS LAISVĖS, SAUGUMO IR TEISINGUMO SRITYJE PROJEKTAI BUVO SĖKMINGI?
SIENŲ VALDYMAS: PATENKINAMI REZULTATAI
 11.  Baltarusija ir Ukraina susiduria su rimtomis sienų valdymo problemomis dėl 
bendrojo jų išorės sienų ilgio (atitinkamai 3 000 km ir 7 000 km) bei dėl 
to, kad nėra oficialios sienų demarkacijos, visų pirma su Rusija. Rusijos-Baltarusijos pasienyje nėra atliekami beveik jokie pasienio ir muitinės  patikrinimai. Šis sienų pralaidumas skatina tarpvalstybinę nusikalstamą veiką ir nelegalią migraciją.
 12.  Moldavijos ir Ukrainos sienų valdymas yra sudėtingas dėl pasiskelbusios 
Padniestrės Respublikos, kuri nėra pripažinta tarptautiniu mastu. Mol-davijos-Ukrainos siena tęsiasi 1 222 km, o jos 472 km Moldavijos pusėje kontroliuoja Padniestrės valdžia. Ji kontroliuoja į rytus nuo Dniestro  esantį regioną ir de facto  yra nepriklausoma nuo likusios Moldavijos dalies 
(žr. 1 langelį).
PADNIESTRĖS KONFLIKTO ISTORIJA1 LANGELIS
Nuo 1989 m. kartu su Moldavijos išsilaisvinimo iš Sovietų Sąjungos procesu protesto judėjimai regio-
nuose, kuriuose daugiausiai gyveno ne moldavų tautybės gyventojai, ėmė priešintis Moldavijos nepri-
klausomybės siekiui. Atsakydama į Moldavijos suvereniteto paskelbimą, 1990 m. susikūrė atskira 
Padniestrės Moldavijos Respublika. Prasidėjo konfl  iktai, o kovos savo kulminaciją pasiekė 1992 m., 
nusinešdamos kelis šimtus gyvybių ir tapdamos apie 100 000 pabėgėlių priežastimi.
Nuo 1995 m. Moldavija ir Padniestrė, padedamos tarptautinių tarpininkių, ESBO, Rusijos ir Ukrai-
nos, svarstė galimą „įšaldyto konfl  ikto“ sprendimą. Ukrainoje į valdžią atėjus prezidento V. Juščenkos 
administracijai atsivėrė tolesnės galimybės šiam konfl  iktui spręsti. Nuo 2005 m. rugsėjo mėn. ES ir JAV 
kaip stebėtojai dalyvauja derybų procese. ES nuo 2005 m. kovo mėn. atstovauja specialusis įgaliotinis 
Moldavijoje.
11
 13.  Komisija daug prisidėjo gerinant Baltarusijos, Moldavijos ir Ukrainos sienų 
valdymo kompetenciją. Sienų valdymas finansiniu požiūriu laisvės, sau-gumo ir teisingumo projektuose yra reikšmingiausia sritis. 2000–2005 m. programų laikotarpiu šiai sričiai buvo skirta 63,2 % ES paramos (104,7 mili-jono eurų). Audito Rūmai atliko 10 sutarčių, kurių bendroji vertė sudaro 51,8 milijono eurų, auditą.
 14.  Didžiosios tikrintų projektų dalies rezultatai buvo pakankami (žr. III priedą ). 
Pasitelkus modernią įrangą ir patobulintą technologiją bei apmokius  sienų apsaugos pareigūnus, buvo sustiprinta sienų kontrolė ir priežiūra (žr. pavyzdžius 2 langelyje). Baltarusijos valstybinio pasienio komiteto  veikla buvo ypač efektyvi, nes jis panaudojo savo karinę struktūrą, kad griežtai įgyvendintų visas sutarčių nuostatas. Vis dėlto rimti trūkumai  
buvo nustatyti darbų pirkimo sutartyse, statant Kozloviči II pasienio ter-minalą
11 (žr. 3 langelį).
PATENKINAMŲ REZULTATŲ PAVYZDYS: PASIENIO KONTROLĘ STIPRINA MODERNIOS 
ĮRANGOS NAUDOJIMAS2 LANGELIS
Projektai „Sienų valdymo tobulinimas Ukrainoje“ (kuriam ES skyrė 4,0 milijonus eurų) ir „Sienų val-
dymo stiprinimas Baltarusijos Respublikoje“ (kuriam ES skyrė 13,3 milijono eurų) suteikė galimybę, 
be kita ko, skirti kameras, mikroskopus, dokumentų tikrinimo įrangą, transporto priemones ir IT 
įrangą, įskaitant pasienio kontrolės padaliniams skirtas automatizuotas telefono stotis bei techninę 
įrangą, pavyzdžiui, į „juodąjį sąrašą“ įtrauktų asmenų ir vogtų transporto priemonių, patikrinimams 
internetu. Visi patikrinti investiciniai vienetai pagal inventoriaus knygą buvo vietoje, tinkamai pažymėti, veikiantys ir naudojami numatytiems tikslams.11 Kozloviči tarptautinis pasienio 
terminalas (esantis Baltarusijos 
Respublikoje, netoli Bresto) 
yra pagrindinė krovininių kelių transporto priemonių sankirta tarp 
Baltarusijos Respublikos ir Lenkijos 
(II europinis transporto koridorius).
12
NEPATENKINAMŲ REZULTATŲ PAVYZDYS: SUMAŽĖJUSI DARBO APIMTIS IR VĖLAVIMAI3 LANGELIS
2006 m. pabaigoje, pradžioje numatyto darbų baigimo metu, Kozloviči II pasienio terminalas (kuriam 
ES skyrė 14,0 milijonų eurų) vis dar buvo panašus į milžinišką statybvietę, kur didžioji dalis pastatų 
buvo tik pusiau baigti, o keliai, automobilių stovėjimo aikštelės ir šaligatviai vis dar nebuvo pakloti. 
Dėl atleidimo nuo mokesčių problemų ir konkursų paskelbimo etape nustatytų per mažų kainų reikėjo 
papildyti sutartį, todėl tai ženkliai sumažino darbų apimtį (pavyzdžiui, kai kurie pastatai liks nebaigti, 
bus pabaigtas tik jų karkasas). Pagal pradžioje numatytus planus ir sutarčių nuostatas tarptautinio pasienio terminalo užbaigimui prireiks papildomų lėšų. 15.  Finansiniu požiūriu reikšmingiausias projektas laisvės saugumo ir teisin-
gumo srityje, Europos Sąjungos pagalbos Moldavijos ir Ukrainos pasie-nyje misija
12 (EUBAM) (kuriam ES skyrė 19,1 milijono eurų) turėjo svarbią 
reikšmę stiprinant Moldavijos ir Ukrainos pasienio apsaugos ir muitinės tarnybų kompetenciją (žr. žemėlapį IV priede ). Pavyzdžiui, EUBAM padėjo 
vykdyti efektyvų muitų režimo tarp Moldavijos ir Ukrainos įgyvendinimą ir priežiūrą taip prisidėdama prie kovos su kontrabanda ir nelegalia tarpvals-tybine veika. Tokiu būdu buvo nustatyti reikšmingi kontrabandos Padnies-trėje atvejai. Nelegaliai buvo vengiama mokėti transporto priemonių,  
vaisių, daržovių ir paukštienos mokesčius ir muitus. EUBAM apskaičiavo, 
kad vien tik paukštienos atveju Ukrainos valstybės biudžetas patyrė apie 43 milijonus eurų, o Moldavijos valstybės biudžetas – apie 18 milijonų eurų nuostolių (2005 m. spalio mėn. – 2006 m. gegužės mėn. laikotarpiu).12 Europos Sąjungos pagalbos 
Moldavijos ir Ukrainos pasienyje 
misija (EUBAM) buvo įsteigta 
2005 m. gruodžio 1 dieną. Jos operacijos yra grindžiamos 
susitarimo memorandumu, 
kurį sudarė Europos Komisija 
bei Ukrainos ir Moldavijos 
Respublikos vyriausybės. EUBAM įsteigimo motyvuojantis veiksnys 
buvo grėsmė saugumui iš 
Padniestrės regiono, susijusi su 
aukštu tariamu tarpvalstybinės 
nusikalstamos veikos lygiu. EUBAM 
įgyvendinama Jungtinių Tautų 
vystymo programa (JTVP). 16 ES valstybių narių prisideda į šią misiją 
komandiruodamos kompetentingus 
darbuotojus (apie 100 muitinės 
ir sienos apsaugos pareigūnų). 
EUBAM įsteigė savo operatyvinę būstinę Odesoje (Ukrainoje), vieną 
vietos biurą Kišiniove (Moldavijoje), 
penkis vietos biurus palei Ukrainos, 
Moldavijos ir Padniestrės sieną 
bei vietos biurą (logistikos centrą) 
Odesos ir Iljičiovsko uostuose.
13
 16.  EUBAM nustatė rimtų trūkumų užtikrinant patraukimą baudžiamojon atsa-
komybėn kontrabandos atveju13 (nepakankami teisės aktai, netinkamai  
nustatytos valstybinės muitinės tarnybos, valstybės sienos apsaugos tar-nybos, mokesčių policijos ir saugos tarnybos funkcijos bei neefektyvi jų sąveika, prastai pažymėta „žalioji siena“). Daugelis atvejų nebuvo laikomi baudžiamojo pobūdžio, o tik administraciniais pažeidimais, privalomai  nekonfiskuojant susijusio turto
14. EUBAM taip pat nustatė, kad dėl korup-
cijos lygio prokuratūrose ir teismuose kontrabandininkai būdavo palei-džiami ir jiems sugrąžinamos kontrabandinės prekės.
 17.  Kai EUBAM savo veiklą pradėjo 2005 m. lapkričio mėn., ji pirmuosius šešis 
mėnesius buvo finansuojama greitojo reagavimo mechanizmu15. Jis buvo 
naudojamas greitam ir lanksčiam atsakui į 2005 m. atsiradusią galimybę 
pagreitinti Padniestrės konflikto sprendimą (žr. 1 langelį). Projekto  prielaida yra ta, kad pasienio ir muitinės kontrolės bei sienų stebėjimo 
visame pasienyje pagerinimas yra pagrindinės priemonės taikiam konflikto sprendimui. Šios prielaidos svarumas gali būti įvertintas tik po labai ilgo laiko.
 18.  Vėliau EUBAM finansavimui buvo panaudotos kelios trumpalaikės sutartys, 
finansuojamos įvairiomis TACIS regioninių veiksmų programomis. Tokiu būdu kas kelis mėnesius turėjo būti atnaujinamos darbuotojų ar nuomos sutartys. Komisija planuodama savo veiklą regione nebuvo numačiusi,  kad projektas bus toks svarbus (beveik vienas milijonas eurų per mėnesį) ir ilgalaikis.
 19.  Be EUBAM teikiamos pagalbos ES pagal projektą „Pasienio kontrolės gerini-
mas tarp Moldavijos ir Ukrainos“ (BOMMOLUK projektas, kuriam ES skyrė 9,9 milijono eurų) finansuoja pasienyje naudojamos įrangos įsigijimą.  Dėl šios papildomos veiklos ateityje atsiras naujų sunkumų, susijusių su sudėtingomis konkursų procedūromis
16, geriausios įrangos laikymo vietos 
pasirinkimu, atsižvelgiant į sienų ilgį ir užtikrinant jos suderinamumą su 
kitos paramos teikėjų finansuota įranga17. Be to, šalių vyriausybės turi  
skirti pakankamai nacionalinių lėšų, skirtų padengti einamąsias ir prie-žiūros išlaidas.13 Atvejis, kai brangios alkoholio 
prekės buvo slapta gabenamos iš 
Padniestrės regiono į Ukrainą.
14 Įrodinėjimo pareiga, sunkumai 
vykdant patraukimą baudžiamojon 
atsakomybėm kontrabandos 
atvejais Ukrainoje ( Burden of Proof, 
the difficulty of securing criminal prosecutions for smuggling cases 
in Ukraine ), specialioji EUBAM 
ataskaita.
15 Šis mechanizmas gali būti pradėtas 
vykdyti, „kai naudą gaunančiose 
valstybėse iškyla krizinės ar krizių radimosi situacijos, situacijos, 
keliančios pavojų teisėtvarkai, 
asmenų saugumui ir saugai, 
situacijos, galinčios virsti ginkluotu 
konfliktu arba destabilizuoti 
valstybę [...]“.
16 Ankstesniame Ukrainai skirtame 
projekte radiolokacinė įranga ir 
radijo ryšio tinklas (bendroji vertė 
5,0 milijonai eurų) negalėjo būti 
įsigyti ir pristatyti dėl nesėkmingų konkursų procedūrų.
17 JAV vyriausybė skyrė 28 milijonus 
dolerių, siekdamos sustiprinti 
kovą su masinio naikinimo ginklų 
platinimu Ukrainos-Moldavijos 
pasienyje.
14
MIGRACIJA IR PRIEGLOBSTIS: MENKA PAŽANGA SUDĖTINGAME 
KONTEKSTE
 20.  ES politika siekiama padėti trečiosioms šalims gerinti migracijos valdymo 
ir pabėgėlių apsaugos gebėjimus, vykdyti nelegalios migracijos preven-
ciją ir su ja kovoti, informuoti apie teisėtus migracijos kanalus, priimti  sprendimus dėl pabėgėlių padėties sudarant jiems geresnes galimybes pasinaudoti tvariais sprendimais.
 21.  Baltarusija, Moldavija ir Ukraina yra išsiplėtusios ES rytiniame pasienyje. Jos 
visos trys yra tranzito šalys, kuriose vyksta didelio masto nelegali migra-
cija į vakarus. Su migracinio asmenų, atvykstančių į šalį ir ją kertančių, judėjimo (legalaus ir nelegalaus) didėjimu visų pirma susiduria Ukraina. 
Kasmet jos teritoriją kerta tūkstančiai nelegalių imigrantų, dažniausiai  pasienyje su Rusija.
 22.  Ukraina jau seniai susiduria su apgyvendinimo, visų pirma nelegalių imi-
grantų ilgesnį laiką, sunkumais. Repatriacijos atveju asmenų tapatybę turi nustatyti Ukrainos institucijos, taip pat turi bendradarbiauti atitinkamos ambasados ir konsulatai, kurie nevisuomet yra paslaugūs. Kitas sprendimas galėtų būti readmisija, t. y. kai sulaikytus asmenis priima šalis, iš kurios jie nelegaliai atvyko į Ukrainą. Tačiau readmisijos sutartis nėra pasirašyta tarp Ukrainos ir Rusijos, kuri yra pagrindinis Ukrainos nelegalių imigrantų 
šaltinis.
 23.  Tinkamo nelegalių imigrantų apgyvendinimo poreikis neseniai tapo dar svar-
besnis 2008 m. sausio 1 d. įsigaliojus readmisijos sutarčiai su Europos ben-drija. 2010 m., pasibaigus dvejų metų pereinamajam laikotarpiui, Ukraina privalės apgyvendinti šimtus ar net tūkstančius nelegalių imigrantų iš  trečiųjų šalių, kurie į ES nelegaliai pateko per Ukrainą ir šiuo metu yra  
sulaikyti kaimyninėse ES šalyse – Vengrijoje, Slovakijoje ir Lenkijoje.
15
 24.  2000–2005 m. programų migracijos ir prieglobsčio posrities projektams ES iš 
viso skyrė 16,8 milijono eurų (10,2 % visos paramos). Audito Rūmai atliko 10 sutarčių, kurioms ES iš viso skyrė 13,8 milijono eurų, auditą.
  25.  Iš esmės projektų rezultatai šioje srityje, visų pirma infrastruktūros atveju, 
buvo nepatenkinami (žr.  III priedą ). Vienas ES pagrindinių tikslų yra prisi-
dėti prie prieglobsčio centrų kūrimo, laikantis nelegaliems imigrantams ir prieglobsčio prašytojams taikomų tarptautinių humanitarinių standartų. Nepaisant ES paramos šis tikslas Ukrainoje vis dar nėra pasiektas:
nelegalių imigrantų a)  sulaikymo ir apgyvendinimo sąlygos esančiuose 
centruose dažnai buvo visiškai nepriimtinos. Iš esmės Ukrainoje nele-
galūs imigrantai rimtai kenčia dėl perpildytų patalpų, nehigieniškų 
sąlygų ir prasto maisto (žr. 4 langelį).
nelegaliems b)  imigrantams skirtų naujų pastatų statybos (atnaujinimo) 
darbai nepasistūmėjo taip, kaip buvo planuota (žr. 5 langelį);
naujai pastatyti c) prieglobsčio prašytojams skirti laikino apgyvendinimo 
centrai buvo nenaudojami visai arba nepakankamai (žr. 6 langelį).
NEPAISANT ES PARAMOS, VIS DAR NEPATENKINAMOS NELEGALIŲ IMIGRANTŲ GYVENIMO 
SĄLYGOS PRIEGLOBSČIO CENTRE4 LANGELIS
Projektas „Migracijos valdymo sistemos sukūrimas Užkarpatėje, Ukrainoje“18, (kurio dviem sutartims 
ES skyrė 2 milijonus eurų) iš esmės padėjo suteikti būtiniausią pagalbą imigrantams: maisto ir higienos 
priemonių paketų paskirstymą, medicininę pagalbą, drabužių ir patalynės paskirstymą bei teisinę 
pagalbą. Taip pat buvo fi  nansuojami skubūs remonto, statybų darbai ir įvairios einamosios išlaidos. 
Šis projektas visų pirma yra humanitarinės pagalbos, o ne gebėjimų stiprinimo priemonė, kaip galima 
būtų manyti pagal jo pavadinimą.
Praėjus beveik metams po to, kai projektas buvo pradėtas įgyvendinti, delegacija atliko jo patikrinimą 
vietoje (2005 m. balandžio mėn.). Ji nurodė, kad sąlygos Pavčino ir Čopo (senojoje pastato dalyje) 
sulaikymo centruose buvo nežmoniškos ir žeminančios, neatitinkančios Europos Tarybos, Europos 
žmogaus teisių teismo ir Europos komiteto prieš kankinimą ir nežmonišką elgesį nustatytų minimalių standartų. Be to, delegacija nustatė, kad pagal projektą tiekta humanitarinė pagalba ne visuomet pasiek-
davo tuos imigrantus, kuriems ji buvo skirta. Todėl Ukrainos institucijos turėjo taikyti korekcines priemones.
18 Užkarpatės regionas ribojasi su Vengrija, Lenkija, Rumunija ir Slovakija bei yra tranzito Ukrainoje koridorius imigrantams į 
Vakarų Europą.
16
4 LANGELIS
Audito metu 2006 m. lapkričio mėn. Pavčino galimybės (320 asmenų) buvo viršytos maždaug 
100 asmenų. Vietiniai projekto partneriai nurodė, kad vasaros laikotarpiu patalpų perpildymas pro-
blema buvo dar rimtesnė (700 asmenų), su neigiamomis pasekmėmis higienai ir sveikatai.
Iš esmės tie imigrantai, su kuriais kalbėjosi Audito Rūmai, vengė kalbėti atvirai. Vis dėlto buvo skundų 
dėl nepristatytų vaistų ir medikamentų bei kratų, kurias paprastai atlikdavo kaukėti asmenys. Taip pat paaiškėjo, kad vykdant projektą vis dar nepavyko patenkinti būtiniausių poreikių (pavyzdžiui, pakan-
kamo šildymo, pakankamo kiekio švaraus, karšto vandens, tinkamų drabužių ir batų). Be to stovyklose 
trūko vertėjų žodžiu, todėl imigrantai ir institucijos turėjo bendravimo sunkumų. 26.  Sulaikymo ir apgyvendinimo centrų tvarumą Ukrainoje trikdė einamosioms ir 
priežiūros išlaidoms skiriamų valstybės lėšų stoka bei aiškaus valstybės sienos apsaugos tarnybos ir vidaus reikalų ministerijos funkcijų atskyrimo trūkumas.
 27.  Taip pat buvo nustatyti sunkumai, susiję su projektų registravimu, atleidimu 
nuo mokesčių, žemės nuosavybe ir finansavimu statant prieglobsčio pra-šytojams skirtą laikino apgyvendinimo (25 asmenų) centrą Baltarusijoje
19. 
Tačiau padėtis Moldavijoje buvo geresnė. 2005 m. lapkričio mėn. 160 vietų laikino apgyvendinimo centras Kišiniove veikė visu pajėgumu.19 Centras yra Gomelyje, netoli 
Ukrainos. Jame buriasi vis gausesnė 
afganų pabėgėlių bendruomenė.
17
MENKA PAŽANGA ĮRENGIANT NAUJUS NELEGALIEMS IMIGRANTAMS SKIRTUS 
APGYVENDINIMO CENTRUS5 LANGELIS
Projektu „Gebėjimų stiprinimas migracijos valdymo srityje-I, Ukrainoje“, (kuriam ES skyrė 3,8 milijono 
eurų) buvo siekiama atnaujinti du anksčiau buvusius karinius pastatus ir juose įrengti 1 260 asmenų 
skirtus imigrantų apgyvendinimo centrus. 2006 m. birželio mėn. projekto valdymo komitetas nusprendė 
fi nansuoti tik vieno pastato atnaujinimą. Audito metu (2006 m. lapkričio mėn.) nebuvo pasirašyta 
jokia darbų sutartis, o praėjus maždaug trims mėnesiams po pradžioje numatytos projekto pabaigos 
(2006 m. rugsėjo 1 d.) atnaujinimui nebuvo išleistos  jokios lėšos. Ir toliau buvo aptariami pagrindiniai pastato atnaujinimo aspektai, pavyzdžiui, jo šildymo ir nuotekų šalinimo būdas. Valdymo komitetas taip 
pat nusprendė, kad šiame centre galės būti apgyvendinta tik 250 asmenų. Vadinasi, ES fi  nansuojamos 
jo galimybės, palyginus su pradžioje planuotu skaičiumi, sumažės maždaug 1 000 vietų.KOVA SU ORGANIZUOTU NUSIKALSTAMUMU: ĮVAIRŪS REZULTATAI
 28.  Bendrą postkomunistinio pereinamojo laikotarpio procesą Centrinės ir Rytų 
Europos šalyse lydėjo žymus organizuoto nusikalstamumo, pavyzdžiui,  prekybos žmonėmis, narkotikais ir pinigų plovimo, augimas.
 29.  Ukraina ir Moldavija yra reikšmingas prekybos moterimis ir vaikais prievar-
tinės prostitucijos Europoje tikslais šaltinis. Pastaraisiais metais taip pat išaugo prekyba vyrais, pavyzdžiui prievarta privalančiais dirbti darbinin-kais. Tikras šios veiklos mastas iš esmės vis dar nėra žinomas dėl paties organizuoto nusikalstamumo pobūdžio ir dėl to, kad nedaug asmenų nori ar gali atsakingoms institucijoms pranešti apie tai, kas įvyko. Ši situacija 
tampa dar sudėtingesnė dėl liudininkų apsaugos priemonių trūkumo.  Narkotikų prekybos atveju Baltarusija, Ukraina ir Moldavija yra laikomi  
tranzito keliais į ES valstybes nares. Bankų sistemos buvo vis dažniau  naudojamos „plauti“ su rimtais nusikaltimais susijusias pajamas.
 30.  Kovai su organizuotu nusikalstamumu buvo skirta 19,2 milijono eurų. Tai 
sudarė 11,6 % visų lėšų, skirtų 2000–2005 m. programoms laisvės, saugumo ir teisingumo srityje. Audito Rūmai atliko 10 sutarčių, kurioms ES iš viso skyrė 18,6 milijono eurų, auditą.
18
NEPAKANKAMAS NAUJAI PASTATYTŲ PRIEGLOBSČIO PRAŠYTOJAMS SKIRTŲ 
APGYVENDINIMO CENTRŲ PANAUDOJIMAS6 LANGELIS
2006 m. pabaigoje Ukrainoje iš numatytų 350 asmenų laikinojo apgyvendinimo centruose papildomai 
galėjo būti apgyvendinti maždaug 65 (ES skyrė 1,6 milijono eurų projektui „Prieglobsčio sistemų stipri-
nimas Ukrainoje ir Moldavijoje“). Taip iš esmės atsitiko todėl, kad Odesos centras buvo naudojamas 
tik iš dalies, kadangi trūko einamąsias išlaidas fi  nansuoti skirtų valstybės lėšų, o 80 asmenų numatytas 
Mukačevo centras daugiau nei pusantrų metų, t. y. nuo jo atidarymo 2005 m. balandžio mėn., buvo likęs visiškai tuščias. Toks lėšų švaistymas Mukačeve atsirado dėl to, kad sienos apsaugos pareigūnai pastato nuosavybės vis dar nebuvo perdavę atsakingai projekto partnerio institucijai. Tokiu būdu prie-globsčiu neaprūpinti prieglobsčio prašytojai gyveno sienos apsaugos pareigūnų prižiūrimose palapinėse ar kituose laikinuose būstuose. 31.  Nepaisant kelių sėkmingų atvejų, pažanga kovoje su organizuotu nusikalsta-
mumu iš esmės vis dar yra nepakankama (žr. III priedą ). Projektų, skirtų 
kovai su prekyba žmonėmis, baudžiamumo ir persekiojimo komponentai buvo silpni
20 (žr. 34 ir 35 dalis). Kadangi daugelis paramos teikėjų yra linkę 
finansuoti šios srities projektus, labai dažnai pasitaiko sutapimo atvejai 
(žr. 36 dalį). Narkotikų kontrolės atveju, projektų pažanga buvo lėta tei-sėkūros ir policijos žvalgybos srityse (žr. 40 dalį), o vienas pagrindinių  išbandymų pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencijos srityje yra efektyvaus persekiojimo užtikrinimas (žr. 44 dalį).
Kova su prekyba žmonėmis
 32.  Ukrainos ir Moldavijos vyriausybės įsipareigojo kovoti su prekyba žmonėmis 
savo nacionalinės politikos dokumentuose. Vienas projektas buvo tikrina-mas Ukrainoje (jam ES skyrė 1,9 milijono eurų) ir trys projektai (įskaitant prekybos žmonėmis aukų reabilitacijos centrą) Moldavijoje (jam ES skyrė 1,2 milijono eurų).20 Kovos su prekyba projektus 
sudaro trys standartiniai 
komponentai: apsaugos ir integracijos, baudžiamumo ir 
persekiojimo bei sąmoningumo 
ugdymo. Baudžiamumo terminas 
yra plačiai naudojamas projektų 
dokumentuose.
19
 33.  Pasitelkus projektus Moldavijoje ir Ukrainoje buvo plačiai vykdomos visuo-
menės sąmoningumo ugdymo kampanijos (pavyzdžiui, spektakliai, įvairūs 
leidiniai, nemokamos informacijos teikimo telefonu paslaugos), taip pat humanitarinė pagalba buvo suteikta šimtams prekybos žmonėmis aukų 
(pavyzdžiui, teisinė, medicininė pagalba, būsto pašalpos, pagalba nau-
dojantis transportu, profesinis mokymas ar dotacijos „natūra“ steigiant mažas įmones). Projektai tinkamai apėmė prevencijos ir reintegracijos  aspektus.
 34.  Rezultatai buvo mažiau pozityvūs baudžiamumo ir persekiojimo atveju, visų 
pirma teisėsaugos įstaigoms keičiantis informacija. Ukrainoje už TACIS  
įgyvendinimo priežiūrą atsakingi asmenys nurodė, kad valstybės sienos apsaugos tarnyba nebendradarbiavo keitimosi informacija iniciatyvų sri-tyje. Priemonės, skirtos pasienio kontrolės punktus aprūpinti i24/7 sis-tema
21, įgyvendinimas buvo nesėkmingas nutraukus konkurso procedūrą, 
kadangi Ukrainos suinteresuotosios šalys reikalavo, kad būtų pasirinktas tas tiekėjas, kurio kainos buvo daug aukštesnės nei rinkos.
 35.  Sunkiausia yra surinkti įrodymus, nes nusikaltimas dažnai įvykdomas ne Mol-
davijoje ar Ukrainoje. Nacionalinės institucijos priekaištavo kad kitos šalys 
neskubėjo atsakyti į savitarpio pagalbos prašymus. Siekiant išvengti šių procedūrinių spragų, pagal projektus buvo finansuojami teisėsaugos  pareigūnų vizitai į aukų tranzito ir paskirties šalis. Be to, policijos parei-gūnai dalyvavo tyrimo metodų darbo grupėse, taip pat buvo peržiūrėti kovos su prekyba žmonėmis teisės aktai. Trūkumai savitarpio pagalbos  sistemose išlieka.
 36.  Nerimą kelia efektyvumo ir ekonomiškumo aspektai. Kadangi kovą su prekyba 
žmonėmis norėtų paremti daugelis paramos teikimo organizacijų, sunku išvengti bereikalingo veiksmų sutapimo ir užtikrinti ekonomišką išteklių panaudojimą. Pavyzdžiui, Moldavijoje kai kurie projektų veiksmai turėjo būti pakeisti ir buvo mokama neįprastai didelė Kišiniovo reabilitacijos  centro patalpų nuoma
22. Be to, ne visuomet buvo įmanoma aiškiai atskirti 
ES ir kitų organizacijų teikiamos paramos rezultatus, todėl sunku įvertinti ES išlaidų veiksmingumą.21 24 valandas per parą veikianti 
INTERPOLO bendroji policijos 
komunikacijos sistema.
22 Maitinimui ir būstui skirta 
suma buvo du kartus didesnė nei 
panašioms paslaugoms skirta suma 
panašiame Kijevo reabilitacijos 
centre.
20
Narkotikų kontrolė
 37.  Kitas svarbus projektas kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje vadinasi 
„Daugiasektorinė pagalba narkotikų kontrolės srityje ir institucijų kūrimas 
Ukrainoje, Moldavijoje ir Baltarusijoje“ (BUMAD). BUMAD yra daugiametė 
iš trijų etapų susidedanti veikla, kuri prasidėjo 2003 m. ir turi baigtis  2008 m. pabaigoje (šiam projektui ES skyrė 6,5 milijono eurų).
 38.  Ši Ukrainą, Moldaviją ir Baltarusiją apimanti programa yra trečioji ES finansuo-
jamų regioninių programų grupėje, skirta heroino prekybos į vakarus, iš 
Afganistano į ES, filtravimui23. Jos pagrindinis tikslas – sumažinti narkotikų 
prekybą iš šių trijų šalių ir per jas į ES valstybes nares.
 39.  Didžioji įvairiuose paprojekčiuose numatytų veiksmų dalis buvo įvykdyta 
(pavyzdžiui, teisinė pagalba, jūros uostų kontrolė (Ukrainoje), sausumos sienų kontrolė, informacija apie prevenciją policijoje ir vietos institu-cijose). Bendra situacija antrojo etapo (2007 m. sausio mėn.) pabaigoje rodo, kad buvo pasiekta pažangos kuriant nacionalines kovos su prekyba 
narkotikais struktūras, pavyzdžiui, nacionalines narkotikų observatorijas, 
įvairiose policijos mokyklose rengiant narkotikų prevencijos paskaitas ar 
mokymus apie narkotikų paklausos mažinimą daugelyje trijų šalių NVO.
 40.  Lėta pažanga nustatyta teisėkūros ir policijos žvalgybos srityse. Trijose šalyse 
vis dar nėra pakankamai išplėtotas būtinas su efektyviais kriminalinių  nusikaltimų tyrimais susijęs muitinių, sienos apsaugos tarnybų, policijos ir slaptųjų tarnybų bendradarbiavimas. Diegiant nacionalines pagalbos sistemas, skirtas narkotikų prekeivių kriminalinių nusikaltimų tyrimams, yra būtinos ne tik tinkamos analitinės priemonės, bet ir įstaigų, kurios  nebuvo pratusios nuolat dalintis operatyvine informacija, efektyvus ben-dradarbiavimas. Šią problemą dar labiau apsunkina tyrimų įgaliojimų skir-tumai. Baltarusijoje rimta kliūtis yra akivaizdus saugumo tarnybos nenoras naudotis užsienietiška analitine programine įranga. Planuodama projektą Komisija neapskaičiavo laiko, kurio prireiks siekiant pakeisti su veikla  susijusį mąstymą ir įveikti teisėsaugos institucijų konkurenciją.23 Pirmoji programa, CADAP, 
prasidėjo Centrinėje Azijoje 
2000 m., antroji, SCAD, Pietų 
Kaukaze–2001 metais.
21
  41.  Iki programos BUMAD 2 pabaigos (2007 m. sausio mėn.) heroino ir kokaino 
konfiskavimo atvejų buvo nedaug. Pasitelkus pagal projektą skirtą pro-
graminę įrangą, išaiškinti tik du tarptautinės prekybos heroinu Ukrainoje bandymo atvejai. Iš esmės trijose šalyse konfiskuoti narkotikai buvo vie-
toje pagamintos aguonų sėklos ir kanapės. Tačiau 2007 m. spalio mėn.  
Ukrainos saugumo tarnyba pranešė, kad bendradarbiaujant su JAV kovos su prekyba narkotikais agentūra ir Turkijos teisėsaugos organizacijomis pavyko konfiskuoti 174 kg heroino Iljičiovsko jūrų uoste.
Projektai kovai su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu
 42.  Pagrindinis „Projekto kovai su pinigų plovimu Ukrainoje“ (kuriam ES skyrė 
1 milijoną eurų) tikslas buvo sutrukdyti naudojimąsi finansų sistema, sie-kiant „plauti“ su rimtais nusikaltimais susijusias pajamas, ir suteikti gali-mybę Ukrainos institucijoms bendradarbiauti kovoje su pinigų plovimu.
 43.  Projektas padėjo 2004 m. vasario mėn. Ukrainą išbraukti iš „Nebendradarbiau-
jančių šalių ir teritorijų“24 sąrašo, o tai yra didelė pažanga, ir 2004 m. bir-
želio mėn. ją priimti į Egmonto grupę25. Be to, projektui pasibaigus  
Nacionalinis finansų priežiūros komitetas veikė kaip Ukrainos finansinės 
žvalgybos padalinys26. Tokiu būdu iki 2006 m. žymiai išaugo komiteto teisė-
saugos institucijoms pateiktų bylų skaičius (18–2003 m.; 446–2006 m.).
 44.  FŽP įsteigimas yra tik pirmoji svarbi sąlyga kovoje su pinigų plovimu. Taip 
pat reikia, kad savo veiklą efektyviai vykdytų teisėsaugos institucijos ir būtų tinkamai mokomi teisėjai. Pagrindinė problema – sėkmingo perse-kiojimo stoka. Iki 2006 m. pabaigos pinigų plovimo atveju teismai buvo paskelbę tik tris nuosprendžius. Nustatytas dar vienas rimtas kovos su  pinigų plovimų sistemos trūkumas – nebuvo modernios turto arešto ir  konfiskavimo procedūros. Tačiau Ukraina yra daugiau pažengusi kovoje su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu nei Moldavija, kurioje veikianti sistema turi rimtų trūkumų (pavyzdžiui, trūkumai Kovos su ekonominiais nusikaltimais ir korupcija centre ar nepakankamos turto arešto, „įšaldymo“ ir konfiskavimo priemonės)
27.24 Nebendradarbiaujančių šalių 
ir teritorijų iniciatyvą įsteigė 
tarpvyriausybinė Finansinių veiksmų darbo grupė, siekiant užtikrinti, 
kad pinigų plovimo prevencijos, 
atskleidimo ir baudimo priemonės 
būtų taikomos atsižvelgiant į 
tarptautiniu lygiu pripažintus 
standartus.
25 Daugelyje pasaulio šalių 
buvo sukurtos specializuotos 
vyriausybinės agentūros, vadinamos 
finansinės žvalgybos padaliniais 
(FŽP). Įvertinant FŽP tinklo 
vystymosi svarbą 1995 m. FŽP 
grupė Egmonto Arenbergo rūmuose Briuselyje nutarė įsteigti neoficialią 
tarptautinį bendradarbiavimą 
skatinančią grupę. Dabar žinomi kaip 
Egmonto grupė šie FŽP reguliariai 
susitinka aptarti bendradarbiavimo klausimus, visų pirma keitimosi 
informacija, mokymo ir dalijimosi 
patirtimi srityse. Šiuo metu 
pripažinti FŽP veikia maždaug 
100 pasaulio šalių.
26 Finansinės žvalgybos padalinys 
atsako už informacijos apie įtartinas 
ir nustatytas ribas viršijančias 
operacijas kaupimą ir analizę. 
Tyrimo funkciją atlieka teisėsaugos 
institucijos.
27 2007 m. rugsėjo mėn. trečiojo 
Moldavijai skirto abipusio 
įvertinimo etapo ataskaita, kurią 
parengė MONEYVAL (Europos 
Tarybos remiamas Pinigų plovimo 
prevencijos priemonių įvertinimo ekspertų komitetas).
22
TEISMŲ SISTEMA IR GERAS VADOVAVIMAS: ĮVAIRŪS REZULTATAI
 45.  Pagal ES politiką yra remiamos teismų sistemos reformos, siekiant užtikrinti jų 
nepriklausomumą, nešališkumą ir efektyvumą. Taip pat siekiama sustiprinti 
teismų bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose. Skatinamas geras vadovavimas, susijęs su visų lygių valstybinių administracijų ir ins-titucijų struktūra, funkcionavimu ir veiklos rezultatais.
 46.  Teismų sistemos ir gero vadovavimo posrities 2000–2005 m. programų pro-
jektams ES iš viso skyrė 24,8 milijono eurų (15,0 % visos paramos). Ši  
posritis buvo susijusi tik su Moldavija ir Ukraina. Audito Rūmai patikrino 10 sutarčių
28, kurioms ES skyrė 14,2 milijono eurų.
 47.  Rezultatai buvo įvairūs (žr. III priedą ). Kai kurių projektų rezultatai iš esmės 
buvo patenkinami, pavyzdžiui, pagerėjo civilinės ir komercinės teisės tai-kymas Moldavijoje (ES parama – 2,2 milijono eurų) ir tarptautinis bendra-darbiavimas baudžiamosiose bylose Ukrainoje (ES parama – 1,5 milijono eurų). Tačiau mažiau sėkmingi buvo projekto „Arbitražo teismų reforma ir 
parama teismų administracijai“ (kuriam ES skyrė 2,5 milijono eurų) rezulta-
tai, visų pirma susiję su IT įrangos tiekimu. Jokia įranga nebuvo pristatyta pradžioje nustatytais terminais.
Kova su korupcija
 48.  Kovai su korupcija skirtų projektų rezultatai yra labai kuklūs. Korupcija yra 
viena didžiausių problemų Moldavijoje ir Ukrainoje, nes ji kelia grėsmę visai teismų sistemos ir gero vadovavimo posričiai. Abi šalys patiria rimtas šios problemos pasekmes ir ji turi reikšmingos įtakos visuomenei
29. Ypač 
silpnos yra teisinė ir administracinė sistemos (pavyzdžiui, visuomenės  pasitikėjimo trūkumas, menkas teisėjų nepriklausomumas, nepakankami atlyginimai, aukštas tikėtinos korupcijos lygis)
30.28 Įskaitant vieną sutartį, kuri 
galiausiai nebuvo pasirašyta 
(žr. 52 dalies c punktą).
29 Moldavija yra 111, o Ukraina 
118 Transparency International  
organizacijos 2007 m. parengtoje korupcijos suvokimo indekso 
pozicijoje.
30 Žr. 2007 m. vasario mėn. SIGMA 
(Parama valdymui ir administravimui 
gerinti), bendros OECD ir Europos 
Sąjungos iniciatyvos, atliktą Ukrainos valdymo sistemos 
įvertinimą.
23
 49.  1999 m. ir 2002 m. Moldavijos vyriausybė jau buvo priėmusi ambicingas naci-
onalines programas, skirtas kovai su nusikalstamumu ir korupcija. Tačiau 
jos nebuvo labai sėkmingos, nes trūko išteklių ir nebuvo efektyvaus kon-trolės mechanizmo. 2004 m. gruodžio mėn. parlamentas priėmė naują  
kovos su korupcija strategiją ir naują jos įgyvendinimo veiksmų planą.  
Būtent tuo metu Komisija pateikė pirmąjį savo kovos su korupcija projektą Moldavijoje.
 50.  ES parama buvo skirta iš esmės kukliai bandomajai veiklai (250 000 eurų). 
Kadangi tarpiniai rezultatai buvo patenkinami, Komisija nusprendė finan-
suoti tolesnį trejų metų projektą iki 2009 m. (jam ES skyrė tris milijo-
nus eurų31). Naujas projektas buvo vykdomas lėčiau nei planuota ir jo  
rezultatai praėjus metams buvo labai menki. Pažangos nebuvo pasiekta pagrindinėse srityse
32 ar teikiant įrangą. Projekto vykdymas įsibėgėjo tik 
po 2007 m. kovo mėnesio.
 51.  JAV pasirašė 25 milijonų dolerių sutartį, skirtą remti kovos su korupcija ini-
ciatyvas Moldavijoje33. Pasaulio Bankas taip pat ketina paremti kovos su 
korupcija priemones. Šiuo metu svarbiausias išbandymas yra sugebėjimas 
koordinuoti ES pastangas ir kitų tarptautinių paramos teikėjų pagalbą. Jau 
yra sukurtos analogiškos priežiūros struktūros, o tai prieštarauja vienos bendros nacionalinės kovos su korupcija strategijos koncepcijai.
 52.  Ukrainoje kovoje su korupcija aktyviai dalyvavo daug paramos teikėjų. Pir-
masis reikšmingas ES finansuotas projektas šioje srityje (kuriam ES skyrė 1,5 milijono eurų) prasidėjo 2006 m. Praėjus metams po šio trejiems  metams planuoto ES projekto vykdymo priemonių įgyvendinimas buvo  žymiai menkesnis, nei numatyta pradžioje:
Ukrainos institucijos parengė kovos su korupcija veiksmų plano pro- a) 
jektą, nepasinaudoję projekto siūloma specialia projektų rengimo  parama
34. Tik vėliau, 2007 m. birželio mėn., Teisingumo ministerija  
paprašė ekspertų atlikti šio plano projekto įvertinimą. Ekspertai kri-tikavo „projektų rengimo proceso skaidrumo stygių“ ir padarė išvadą, kad veiksmų plano projektas buvo parengtas „nepatenkinamai“;31 Projektą sudaro dvi dalys: kova su 
korupcija bei kova su pinigų plovimu 
ir terorizmo finansavimu.
32 Strategijos ir veiksmų plano 
priežiūros struktūros peržiūra; 
pagrindinių tyrimo ir persekiojimo 
institucijų kompetencijų konflikto 
mažinimas; rizikos analizės 
nustatymas teismų, policijos, mokesčių inspekcijos, muitinės bei 
sveikatos ir švietimo institucijose.
33 Millennium Challenge Corporation 
(MCC) , Threshold Program Agreement.
34 Žr. antrąją 2007 m. birželio 26 d. 
pažangos ataskaitą.
24
nebuvo imtasi jokių veiksmų nustatant tolesnio veiksmų plano įgyven- b) 
dinimo priežiūros mechanizmą. Nėra aišku, kuri institucija vadovaus 
kovai su korupcija. Nebuvo atsižvelgta į politinių partijų ir rinkiminių kampanijų finansavimo priežiūros problemą. Be to, nebuvo atlikta  
bendrosios visuomenės nuomonės apie korupciją apklausa, nors buvo 
aktyviai vykdomi pasirengimo šiai apklausai darbai (metodikos nusta-tymas, ekspertų posėdžiai);
nors Komisija neabejotinai sutiko, kad yra būtina skatinti visuome- c) 
nės dalyvavimą kovoje su korupcija, ji atsisakė plano plėtoti nevy-riausybinėms (NVO) ir kitoms pilietinės visuomenės organizacijoms 
skirtą dotacijų programą, skatinančią visuomenės dalyvavimą kovoje 
su korupcija. Dėl procedūrinių problemų taip pat nebuvo įgyvendin-
tas alternatyvus sprendimas – parama steigiant Gynimo ir teisinės  pagalbos centrą.
25
KOKIOS YRA PAGRINDINĖS GALIMŲ REZULTATŲ 
TRŪKUMO PRIEŽASTYS?
 53.  Nors įgyvendinant daugelį projektų buvo gauti patenkinami rezultatai, šioje 
dalyje pateikiami atvejai, kai rezultatai buvo nepatenkinami ir šių trūkumų priežastys.
MENKI REZULTATAI IŠ ESMĖS DĖL VISOMS SUINTERESUOTOSIOMS ŠALIMS ĮTAKĄ DARANČIŲ VEIKSNIŲ
 54.  Auditas parodė, kad menki rezultatai buvo pasiekti iš esmės dėl visoms suin-
teresuotosioms šalims (Komisijai, nacionalinėms tarptautinėms instituci-joms) įtaką darančių veiksnių, pavyzdžiui, kovos su korupcija Ukrainoje projekto atveju (žr. 52 dalį):
prastai Komisijos atliktas poreikių įvertinimas sudėtingame kontekste a) 
ir nepakankamas koordinavimas su kitais paramos teikėjais: Teisin-gumo ministerijai daugiau nebebuvo reikalingos pagrindinės pro-jekto dalys, visų pirma pagalba rengiant teisės aktus. Kitos, visų pirma JAV, organizacijos taip pat teikia teisinę pagalbą kovos su korupcija srityje;
nacionalinių institucijų įsipareigojimo ir bendrojo finansavimo sty- b) 
gius: Teisingumo ministerija projekto grupei neskyrė tinkamo biuro; 
tokiu būdu nebuvo laikomasi ne tik sutarties sąlygų, bet ir atskirame patvirtinimo pareiškime nustatyto įsipareigojimo;
prastas sutarties šalies vykdomas valdymas c) : ji turėjo sunkumų sudarant 
projekto grupę ir išlaikant jos sudėtį;
išorės veiksniai d) : dėl sudėtingos politinės situacijos po 2007 m. balan-
džio 2 d. prezidento dekreto dėl išankstinių rinkimų ir dažno vadovų 
Teisingumo ministerijoje keitimosi buvo sustabdyta visa su kova su korupcija susijusių teisės aktų rengimo veikla.
26
KOMISIJOS VYKDOMO PROJEKTŲ VALDYMO TRŪKUMAI
 55.  Komisijos vykdomas projektų valdymas buvo sudėtingas ir galėjo nesėkmingai 
baigtis dėl dviejų priežasčių:
už didžiąją projektų dalį yra atsakinga delegacija Kijeve. Ši delegacija a) 
buvo atsakinga už projektų valdymą ne tik Ukrainoje, bet taip pat  Baltarusijoje ir Moldavijoje. Laisvės, saugumo ir teisingumo srityje  dirbantis personalas yra labai kompetentingas, tačiau Kijevo delega-cijoje dirbo per mažai projektų vadovų, kurie galėtų suvaldyti sparčiai besivystančią politikos sritį ir didėjantį projektų skaičių. Nors 2005 m. spalio mėn. buvo atidaryta nauja delegacija Moldavijoje, ji projektų valdymo srityje pradėjo veikti tik 2007 m. vasarą;
įvairių laisvės, saugumo ir teisingumo srities finansavimo šaltinių  b) 
egzistavimas (žr. 3 ir 4 dalis). Paaiškėjo, kad TACIS priemonė nepa-kankama siekiant patenkinti didėjančią projektų finansavimo paklausą. Tai pačiai intervencijai kartais buvo pasitelkiamos skirtingos priemo-nės, procedūros ir Komisijos tarnybos, todėl projektų valdymas buvo neefektyvus (žr. 7 langelį).
NEEFEKTYVAUS PROJEKTŲ VALDYMO PAVYZDYS
7 LANGELIS
Vakarų naujų nepriklausomų valstybių (VNNV) ir ES tarpvalstybinio bendradarbiavimo ( Söderköping  
proceso) III-ojo etapo parama buvo dirbtinai padalyta į dvi sutartis, paraleliai sudarytas su ta pačia 
sutarties šalimi. Viena sutartis yra fi  nansuojama pagal TACIS ir už jos valdymą yra atsakinga delegacija 
Kijeve, kita – pagal AENEAS, o už jos valdymą yra atsakinga Komisijos būstinė Briuselyje (EuropeAid) . 
DG JLS, ankstesnysis valdytojas, šiame procese nebedalyvauja.
Dviejų teisinių pagrindų su skirtingomis taisyklėmis taikymas tam pačiam veiksmui nėra nuoseklus. 
Pavyzdžiui, pagal AENEAS sutartį nustatyta didžiausia bendrojo fi  nansavimo dalis gali sudaryti 80 %, o 
pagal TACIS sutartį – 90 % visų bendrųjų tinkamumo reikalavimus atitinkančių išlaidų. TACIS sutarčiai 
yra būtina išorės priežiūra, o AENEAS sutarčiai – ne. Tokiu būdu išorės ekspertai, kurie nustatė tam 
tikrus intervencijos logikos trūkumus (pavyzdžiui, išmatuojamų rodiklių nebuvimą), negali pateikti 
išsamios informacijos apie veiksmą.
Be to, dirbtinis veiksmo padalijimas į du projektus nėra efektyvus. Administracinio darbo Komisijai ir 
sutarties šaliai padaugėja du kartus kiekviename veiksmo vykdymo etape (paralelios projektų atrankos, 
sutarčių sudarymo, išlaidų patikrinimo, mokėjimo prašymų, mokėjimų ir ataskaitų rengimo procedū-
ros). Siekiant išvengti dvigubo fi  nansavimo yra būtinas rimtas koordinavimas.
27
 56.  Šios dvi struktūrinės problemos turėjo neigiamą poveikį Komisijos planavimo 
ir įgyvendinimo procedūroms. Ne visuomet buvo tinkamai įvertinami rei-
kalavimai (žr. pavyzdį 52 dalies a punkte) arba sprendimai buvo priimami neatlikus jokios išsamios analizės dėl kai kurių pagrindinių išankstinių  
sąlygų laikymosi. Pavyzdžiui, dviejų prieglobsčio prašytojų apgyvendinimo 
centrų atveju nebuvo patikslinti žemės paskirstymo ar nuosavybės klausi-mai (žr. 6 langelį ir 27 dalį). Komisijos vykdoma ataskaitų apie projektus rengimo reikalavimų priežiūra nebuvo pakankamai griežta (žr. 60 dalį). Daugiausiai rūpesčių kelia nesikeitimas informacija apie numatytus pro-jektus su kitomis paramos teikimo organizacijomis, siekiant išvengti nerei-kalingo dubliavimosi planavimo, o vėliau įgyvendinimo etape. Projektų pratęsimo atveju, ne visuomet buvo atliekama įtikinama papildomo laiko ar, vienu atveju, papildomų lėšų būtinybės analizė.
TARPTAUTINIŲ ORGANIZACIJŲ VYKDOMO PROJEKTŲ VALDYMO TRŪKUMAI
 57.  Daugelio sutarčių atveju Komisija nusprendė dotacijas skirti tiesiogiai tarptau-
tinėms organizacijoms dėl jų ypatingos kompetencijos laisvės, saugumo ir teisingumo srityje bei jų darbo patirties atitinkamose šalyse. Tokiu būdu šios tarptautinės organizacijos atsako už kasdienį projektų įgyvendinimą (taip vadinamą jungtinį valdymą, žr. 6 dalį), o Komisija ir toliau lieka  atsakinga už patikimą valdymą. Kadangi tarptautinių organizacijų veiklos rezultatai iš esmės buvo patenkinami, nustatyti šie su tokia valdymo forma susiję trūkumai:
po sutarties pasirašymo tarptautinės organizacijos dažnai turėjo sun- a) 
kumų suburiant projekto grupę, todėl projekto pradžia būdavo ati-dedama kelis mėnesius;
kai kuriais atvejais vėlavimai nustatyti dėl ilgų viešųjų pirkimų proce- b) 
dūrų. Sutartyse su tarptautinėmis organizacijomis iš esmės nustatyta, kad prekių, darbų ir paslaugų viešuosius pirkimus organizacija vykdo pagal savo taisykles ir procedūras. Vienu atveju sutartyje buvo nuro-dyta, kad tarptautinės organizacijos taikomos procedūros turėjo būti ne mažiau griežtos, nei ES taisyklės. Dėl šios išlygos sulėtėjo išaiš-kinamosios procedūros, todėl sumažėjo viešųjų pirkimų procedūros efektyvumas;
28
vienos už kelias sutartis atsakingos tarptautinės organizacijos atveju c) 
dėl lėtų administracinių procedūrų buvo vėluojama atlikti mokėjimus 
vietiniams tiekėjams;
nepakankamai tiksliai apibrėžta galimybė atlikti išsamius išlaidų pati- d) 
krinimus tarptautinės organizacijos įgyvendinamuose projektuose.  Vienu atveju Komisija ir jos partneriai su Jungtinėmis Tautomis sudary-tame bendrajame finansiniame ir administraciniame susitarime (FAFA) skirtingai interpretavo patikrinimo išlygą, todėl tai turėjo neigiamos įtakos patikrinimams ir savalaikiam sutarties pabaigimui;
nebuvo užtikrintas ES matomumas kai kuriuose tarptautinių organiza- e) 
cijų valdomuose projektuose Moldavijoje. Paramos gavėjai ne visuo-
met žinojo, kad projektai buvo finansuojami ES lėšomis. Tokiu būdu 
atrodo, kad projektai yra susiję tik su už jų valdymą atsakingomis tarp-tautinėmis organizacijomis. Tai galėtų būti paaiškinta jų tiesioginiu 
vaidmeniu projektų įgyvendinime bei tuo, kad pastarųjų tinklalapius 
paprastai galima rasti tik pagal šių organizacijų adresą.
KAIP KOMISIJA MOKĖSI IŠ KLAIDŲ, ATSIŽVELGDAMA 
Į ĮGYTĄ PATIRTĮ, TEIKIANT NUOLATINĘ PAGALBĄ LAISVĖS, SAUGUMO IR TEISINGUMO SRITYJE?
 58.  Komisijos mokymasis iš klaidų yra ypač svarbus laisvės, saugumo ir teisingumo 
srityje, nes tvarių pokyčių galima tikėtis tik taikant ilgalaikį laipsnišką  metodą. Naujas projektas turi būti pagrįstas anksčiau vykdytų projektų rezultatais ir patirtimi, reikėtų nebekartoti tų pačių klaidų. Keli pavyzdžiai 
parodė, kad kai ko vis dėlto pasimokyta, pavyzdžiui, naujajame projekte 
„Teisinės sistemos nepriklausomumo, skaidrumo ir efektyvumo Molda-
vijoje stiprinimas“ (jam ES skyrė tris milijonus eurų) Komisija susitelkė  
ties daug mažesniu susijusių projektų tikslų skaičiumi, kad būtų išvengta ankstesniam projektui būdingo padrikumo.
29
 59.  Pagal būtiną laipsnišką procesą Komisija projektus finansavo palaipsniui 
(pavyzdžiui trys vienas paskui kitą vykdomi projektai narkotikų kontrolės 
srityje). Komisijos parengtuose naujų programų projektų aprašymuose  paprastai yra pateikiamas skyrius „Įgyta patirtis“, kuriame pateikiama  
informacija atsižvelgiant į  pažangos ataskaitas, įvertinimus ir priežiūrą.
NEIŠNAUDOTOS VISOS INFORMACIJOS KAUPIMO GALYBĖS
 60.  Tačiau kai kuriais atvejais skyrius „Įgyta patirtis“ – neišsamus. Komisija moky-
muisi iš klaidų nepakankamai panaudojo informacijos kaupimo galimybes, 
nes buvo vėluojama rengti pažangos ataskaitas, jos buvo prastos kokybės 
arba nebuvo atlikti planuoti įvertinimai. Šie trūkumai rodo, kad Komisija vykdė nepakankamą atitinkamų sutarčių šalių sutarčių sąlygų priežiūrą.
 61.  Puiku, kad Komisija sudarė sutartį su išorės konsultantais dėl projektų priežiū-
ros, įskaitant patikras vietoje ir interviu su skirtingomis suinteresuotomis 
šalimis. Iš esmės išorės kontrolieriai darbą atliko gerai ir jiems pateikus pastabas vėliau dažnai taikytos su kasdieniu valdymu susijusios korekcinės 
priemonės. Tačiau Audito Rūmai pažymi šiuos trūkumus:
nebuvo atlikta kelių projektų, visų pirma susijusių su darbų ar paslaugų a) 
sutartimis, ir Briuselio valdomų ne TACIS projektų35 išorės priežiūra. 
Valdymas per atstumą trukdo atlikti išsamesnę projektų priežiūrą.  Problemą dar labiau padidino priežiūros nevykdymas. Tokiu būdu dėl aktualios informacijos trūkumo vienu atveju Komisija sutiko atbuline 
data atlikti svarbius biudžeto pataisymus ir pratęsti sutartį, praėjus 
vienam mėnesiui po pradžioje numatytos susitarimo dėl dotacijos  
pabaigos;
kai kurių tikrintų projektų apibendrinti priežiūros rezultatai buvo per- b) 
nelyg pozityvūs.35 Iš esmės taip pat ir mažesnės nei 
1 milijono eurų vertės projektų.
30
NAUJUOSE PROJEKTUOSE NE VISUOMET PASINAUDOJAMA 
ĮGYTA PATIRTIMI
 62.  Kai kuriais atvejais ankstesniuose projektuose įgyta patirtis nepakankamai 
atspindėta naujuosiuose. Tai ypač akivaizdu tais atvejais, kai keitėsi už projekto valdymą atsakinga Komisijos tarnyba. Tokiu būdu nauji projek-tai turėjo tas pačias problemas kaip ir ankstesnių programų projektai,  buvo kartojamos klaidos arba nebuvo įvairių projektų etapų tęstinumo (žr. 8 langelį):
NAUJUOSE PROJEKTUOSE NEPAKANKAMAI PASINAUDOJAMA ĮGYTA PATIRTIMI8 LANGELIS
Projekto „Migracijos valdymo sistemos sukūrimas Užkarpatėje, Ukrainoje“ atveju konkreti pir-(a) 
mojo projekto metu įgyta patirtis nebuvo lemiamas veiksnys Komisijai vykdant antrojo projekto 
pasiūlymo įvertinimo procedūrą. Nors pasiūlyme trumpai paaiškinta, kaip vykdant šį veiksmą bus 
pasiremta ankstesniojo veiksmo rezultatais, Komisija jį įvertino kaip naują veiksmą. Ji nepatikrino, 
ar planavimo dokumentuose buvo atsižvelgta į ankstesniame projekte nustatytą riziką. Pavyzdžiui, 
neatsižvelgta į sienos apsaugos tarnybos su centrų valdymu susijusias funkcijų, administravimo 
ir biudžeto problemas. Turėjo būti išsamiau išnagrinėtas klausimas, kaip projektas galėtų padėti labiau sustiprini gebėjimus;
Projektas „Migracijos valdymo pajėgumų stiprinimas-II Ukrainoje“ buvo parengtas nepakankamai b) 
atsižvelgiant į ankstesnio projekto metu įgytą patirtį. Nors pirmajame projekte buvo rimtų įgyven-
dinimo problemų, Komisija tolesnio projekto susitarimą dėl dotacijos pasirašė ankstyvajame etape. Nebuvo logiška kartoti projektą, kurį vykdant susidurta su rimtais įgyvendinimo sunkumais, visų 
pirma tuomet, kai jo vykdymo terminas buvo gana trumpas;
vykdant Kozloviči II pasienio terminalo projektą (žr. 3 langelį) buvo sudėtinga gauti pasiūlymus, c) 
atitinkančius konkurso biudžetą, ir atleidimą nuo pridėtinės vertės mokesčio. Šios problemos 
pažymėtos 2001 m. lapkričio mėn. paskelbtoje Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl TACIS 
bendradarbiavimo abipus sienos programos
36.
36 Specialioji ataskaita Nr. 11/2001 dėl TACIS bendradarbiavimo abipus sienos programos su Komisijos atsakymais 
( OL C 329, 2001 11 23).
31
IŠVADOS IR 
REKOMENDACIJOS
KIEK BUVO SĖKMINGA ES PARAMA PROJEKTAMS 
LAISVĖS, SAUGUMO IR TEISINGUMO SRITYJE BALTARUSIJOJE, MOLDAVIJOJE IR UKRAINOJE?
 63.  Didžiosios dalies tikrintų Baltarusijai37, Moldavijai ir Ukrainai skirtų projektų 
rezultatai – pakankami (žr. III priedą ). Tačiau jie per maži, palyginus su 
problemomis, kuriuos projektai turėjo padėti išspręsti. Taip pat skyrėsi to paties projekto skirtingų komponentų rezultatai. Iš esmės pažanga  lėtesnė nei numatyta Komisijos, didžioji projektų dalis buvo pratęsti kelis mėnesius, o kai kurie daugiau nei metus.
 64.  Geriausi rezultatai pasiekti „sienų valdymo“ srityje. ES parama padėjo iš esmės 
sustiprinti sienų valdymo pajėgumus Baltarusijoje, Moldavijoje ir Ukrai-
noje. Tačiau ilgalaikis tikslas (moderni gerajai Europos praktikai artima 
sienų valdymo sistema) vis dar nėra pasiektas. Reikėtų pasinaudoti pradine 
sėkme siekiant tvarios ir veiksmingos pažangos (žr. 11–19 dalis).
 65.  Vieno svarbiausių Europos projektų pasienio pagalbos srityje, EUBAM, rezulta-
tai buvo geri. Tačiau taikus Padniestrės konflikto sprendimas yra ilgalaikė 
užduotis, susijusi su politinėmis priemonėmis, daug svarbesnėmis nei efek-
tyvesnė  pasienio ir muitinės kontrolė bei sienų priežiūra (žr. 1 langelį).
 66.  Rezultatai buvo nepatenkinami „migracijos ir prieglobsčio srityje“, visų pirma 
infrastruktūros atveju. Pažanga suteikiant tinkamą prieglobstį nelegaliems 
imigrantams ir prieglobsčio prašytojams pagal tarptautinius humanitari-
nius standartus buvo ypač lėta Ukrainoje. Vis dar nėra patikslintas naci-
onalinių įgaliojimų pasidalijimas, o vyriausybė skyrė nepakankamai lėšų infrastruktūrai ir einamosioms išlaidoms (žr. 20–27 dalis).
 67.  Įvairių rezultatų buvo pasiekta „kovos su organizuotu nusikalstamumu“ srityje. 
Nepaisant kelių sėkmingų pavyzdžių, projektų rezultatai buvo nepakan-
kami užtikrinant veiksmingą persekiojimą ir gerinant muitinės, sienos  apsaugos pareigūnų, policijos ir slaptųjų tarnybų bendradarbiavimą efek-
tyvių kriminalinių tyrimų srityje (žr. 28–44 dalis).37 Dėl demokratijos ir žmogaus 
teisių nesilaikymo Baltarusijoje 
buvo vykdomi tik humanitarinio, 
tarpvalstybinio ir regioninio 
bendradarbiavimo projektai (žr. 7 dalį).
32
 68.  „Teismų sistemos ir gero vadovavimo srityje“ rezultatai taip pat buvo įvairūs. 
Nepaisant demokratinių reformų ir patobulinimų, suteikus ES paramą,  
Moldavijoje ir Ukrainoje vis dar yra žymiai paveiktos korupcijos (žr. 31  ir 32 išnašas). Audito Rūmai mano, kad yra būtini esminiai, ilgalaikiai  
politinės valios, mentaliteto, elgesio ir požiūrio pokyčiai, siekiant reikš-mingai sumažinti šį aukštą korupcijos lygį (žr. 45–52 dalis).
REKOMENDACIJA
Komisija turėtų:
siekdama tvaraus ir veiksmingo pagerėjimo sienų valdymo srityje, a) 
prašyti Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjun-gos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros (FRONTEX) pata-
rimo ir, atsižvelgdama į vis didėjančią paramą teikiant pasienyje  
naudojamą įrangą, užtikrinti jos suderinamumą su kitų paramos  
teikėjų skirta įranga;
prieš skirdama papildomas lėšas nelegalių imigrantų ir prieglobs-b) 
čio prašytojų centrams, įsitikinti, kad paramą gaunanti vyriausybė įsipareigoja mokėti bent jau einamąsias išlaidas, tokiu būdu užti-
krinant operacijos tvarumą;
kovoje su organizuotu nusikalstamumu projektų veiklą skirti labiau c) 
persekiojimo efektyvumui (įskaitant modernią turto arešto ir kon-fiskavimo sistemą) ir skatinti sistemingesnį teisėsaugos institucijų keitimąsi informacija;
ir toliau ieškoti galimybių skatinant visuomenės dalyvavimą kovos d) 
su korupcija politikoje, remiant pilietinės visuomenės organizacijas ir pagalbos centrus.
KOKIOS YRA PAGRINDINĖS GALIMŲ REZULTATŲ 
TRŪKUMO PRIEŽASTYS?
 69.  Kadangi Komisijai tenka galutinė atsakomybė už projektus, auditas parodė, 
kad nepakankama pažanga iš esmės buvo susijusi su visų pagrindinių suin-teresuotųjų šalių – Komisijos, paramą gaunančių valstybių nacionalinių institucijų ir sutarties šalių (šioje srityje tai dažniausiai buvo tarptautinės organizacijos) veiksmais ir klaidomis. Projektų rezultatams neigiamos  įtakos taip pat turėjo išorės veiksniai, pavyzdžiui, politinis nestabilumas (žr. 54 dalį).
33
 70.  Komisija skyrė nepakankamai darbuotojų į delegaciją Kijeve, kad galėtų suvaldyti 
sparčiai besivystančią, vis daugiau darbuotojų reikalaujančią politikos sritį 
trijose šalyse. Be to, prireikė beveik dvejų metų, kad būtų pradėtas vykdyti projektų valdymas delegacijoje Moldavijoje (įsteigtoje 2005 m.). Tam pačiam 
tikslui skirtos kelios ES finansavimo priemonės ir jų suderinamumo trūkumas taip pat turėjo neigiamos įtakos veiksmų kokybei. Komisija nesiėmė griežtų priemonių, kai tapo akivaizdu, kad ES teikiamos paramos kokybė pablogėjo dėl dotacijų gavėjų sutarčių valdymo trūkumų (žr. 55–57 dalis).
 71.  Paramą gaunančių šalių vyriausybės ir Komisija nepakankamai koordinavo ES 
veiklą su kitų paramos teikėjų skiriama didele parama. Nekoordinuojamas 
lėšų srautas iš įvairų šaltinių buvo funkcijų dubliavimosi, nenuoseklių  
metodų ir sumažėjusios paskatos riboti išlaidas priežastis (žr. 36, 51 dalis 
ir 54 dalies a punktą).
 72.  Paramą gaunančiose šalyse buvo nustatytas su projektais susijęs įsipareigojimų trūkumas, visų pirma migracijos ir prieglobsčio bei teismų sistemos ir gero 
vadovavimo posrityse. Komisija taip pat nepakankamai įvertino neigiamą 
poveikį, kurį išorės veiksniai, pavyzdžiui politinis silpnumas, valstybinių 
struktūrų netolydumas ir galimos įstojimo į ES perspektyvos neturėjimas, 
galėjo turėti įgyvendinant projektų tikslus. Žinoma, šie veiksniai nėra susiję 
su tiesiogine Komisijos atsakomybe, tačiau jie turėjo būti tinkamiau ir  aiškiau išnagrinėti jos rizikos įvertinime (žr. 54 dalies b ir d punktus).
REKOMENDACIJA  
Komisija turėtų:
sustiprinti savo personalą laisvės, saugumo ir teisingumo srityje  a) 
delegacijose Moldavijoje ir Ukrainoje bei pasinaudoti pakankama 
patirtimi viešųjų pirkimų ir darbų valdyme;
dėti pastangas naudojant naują Europos kaimynystės politikos  b) 
instrumentą kaip vieną bendrą ir lanksčią sektoriaus paramos  priemonę;
griežčiau kontroliuoti tarptautinių institucijų, veikiančių kaip sutar-c) 
ties šalys, vykdomą projektų procedūrų valdymą: pavyzdžiui, perso-nalo suradimo, viešųjų pirkimų, mokėjimų, ataskaitų rengimo, išlaidų 
kontrolės ir su ES matomumu susijusių įsipareigojimų srityje;
taikyti atitinkamas priemones, skirtas skatinti ir remti paramą  d) 
gaunančias šalis kuriant ir vykdant veiksmingą paramos teikėjų  koordinavimą;
remti projektus, dėl kurių paramą gaunančios šalys yra išreiškusios e) 
rimtą ir, be kita ko, nacionaliniu finansavimu pagrįstą susidomėjimą; taip pat turėti labiau realistiškus tikslus ir numatyti ilgesnius atskirų projektų įgyvendinimo terminus.
34
KAIP KOMISIJA MOKĖSI IŠ KLAIDŲ, ATSIŽVELGDAMA 
Į ĮGYTĄ PATIRTĮ, TEIKIANT NUOLATINĘ PAGALBĄ LAISVĖS, SAUGUMO IR TEISINGUMO SRITYJE?
 73.  Komisija neišnaudojo visų galimybių pasinaudojant įgyta patirtimi, naujuose 
projektuose ne visuomet buvo atsižvelgiama į šią patirtį, todėl kai kuriais atvejais kartotos senos klaidos (žr. 60–62 dalis).
REKOMENDACIJA  
Rengdama naujus projektus Komisija turėtų sistemingiau atsižvelgti į ankstesnių projektų įgyvendinimo metu įgytą patirtį. Turėtų būti daug geriau parengti parengiamųjų dokumentų „Įgytos patirties“ skyriai. Jie taip pat turėtų tapti tarptautinių organizacijų teikiamų paraiškų dėl  dotacijų standartine dalimi.
  Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2008 m. lapkričio 19 d. 
įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.
  Audito Rūmų vardu
Pirmininkas
Vítor Manuel da Silva Caldeira
35
I PRIEDAS
Šaltinis:  Europos Komisija.

36
II PRIEDAS
TVR – PROJEKTŲ (VYKDYTŲ PAGAL 2000–2005 M. PROGRAMAS) APŽVALGA
Baltarusijoje Moldavijoje Ukrainoje Daugiašaliai Iš viso
Projektų 
skaičiusMilijonais 
eurųProjektų 
skaičiusMilijonais 
eurųProjektų 
skaičiusMilijonais 
eurųProjektų 
skaičiusMilijonais 
eurųProjektų 
skaičius%Milijonais 
eurų%
Sienų valdymas 
(įskaitant muitines)3 27.300.000 5 2.773.635 16 42.019.884 21 32.593.501 45 50,6 104.687.020 63,2
Migracija ir prieglobstis 2 940.700 1 794.700 5 8.628.764 9 6.472.354 17 19,1 16.836.518 10,2
Kova su organizuotu 
nusikalstamumu  (terorizmu, narkotikais, pinigų plovimu, prekyba žmonėmis)1 1.200.000 4 4.207.408 2 6.892.000 4 6.898.012 11 12,3 19.197.420 11,6
Teismų sistema ir geras 
vadovavimas(įskaitant kovą su korupcija)4 6.244.015 7 16.175.935 4 2.382.483 15 16,9 24.802.433 14,9
Kita 1 172.000 1 1,1 172.000 0,1
IŠ VISO 6 29.440.700 14 14.019.758 31 73.888.583 38 48.346.350 89 100,0 165.695.391 100,0
Šaltinis:  Europos Komisija.
37
III PRIEDAS
AUDITO METU TIKRINTŲ SUTARČIŲ APŽVALGA
Nr. Sutarties pavadinimas ES parama ŠalisBūklė (2007 m. 
liepos mėn.)1Rangovas 
(Finansavimo šaltinis)Bendras rezultatų vertinimas2
SIENŲ VALDYMAS
1ES pagalbos Moldavijos ir Ukrainos 
pasienyje misija EUBAM I4.000.000,00 UA, MDbaigta 
2006 5 21JTVP/Greitojo reagavimo 
mechanizmas
Patenkinama2ES pagalbos Moldavijos ir Ukrainos 
pasienyje misija EUBAM II4.000.000,00 UA, MDbaigta 
2006 10 31JTVP/RAP 2004
3ES pagalbos Moldavijos ir Ukrainos 
pasienyje misija EUBAM III2.200.000,00 UA, MDbaigta 
2007 1 31JTVP/RAP 2003
4ES pagalbos Moldavijos ir Ukrainos 
pasienyje misija EUBAM IV8.885.000,00 UA, MDvykdoma nuo 
2007 2 1JTVP/RAP 2006
5Sienų valdymo stiprinimas Baltarusijos 
Respublikoje – BOMBEL I4.500.000,00 BLbaigta 
2006 12 31JTVP/RAP 2001
Patenkinama
6Sienų valdymo stiprinimas Baltarusijos 
Respublikoje – BOMBEL II8.800.000,00 BLvykdoma nuo 
2006 9 1JTVP/RAP 2003
7 Kozloviči II pasienio terminalas – darbai 14.000.000,00 BLvykdoma nuo 
2004 12 30Darbų sutartis/ CBC 
(tarpvalstybinio 
bendradarbiavimo 
programa) 2000; CBC 2002Nepatenkinama
8Sienų valdymo gerinimas, Ukraina – 
1,2 dalys2.223.738,00 UAbaigta 
2005 7 17Tiekimo sutartys/
TACIS NAP 2001Patenkinama
9 Sienų valdymo gerinimas, Ukraina 5 dalis 1.770.555,00 UAbaigta 
2005 7 17
10Muitinės reforma ir modernizavimas 
Ukrainoje1.372.500,00 UAbaigta 
2005 1 15Paslaugų sutartis/
NAP 2001 (mažų projektų 
programos)Patenkinama , tačiau su 
trūkumais komponente „Nauja 
kompiuterizuota tranzito sistema”
MIGRACIJA IR PRIEGLOBSTIS
11Migracijos valdymo sistemos sukūrimas 
Užkarpatėje1.278.186,41 UAbaigta 
2006 12 31Susitarimas dėl dotacijos/
Biudžeto eilutė B7-667Nepatenkinama  
gebėjimų stiprinimo srityje 
(humanitarinės pagalbos veiksmas)12Gebėjimų stiprinimas pabėgėlių ir 
prieglobsčio prašytojų apsaugos ir  elgesio su jais srityje Užkarpatėje699.942,43 UAvykdoma nuo 
2007 1 1Susitarimas dėl dotacijos/
AENEAS
13Gebėjimų stiprinimas migracijos 
valdymo srityje – CBMM I3.781.505,00 UAvykdoma nuo 
2005 3 1Tarptautinė migracijos 
organizacija/TACIS NAP 
2003Nepatenkinama pagrindinė veikla 
(imigrantų apgyvendinimo centrai); 
po audito vizitų pradėtos taikyti 
korekcinės priemonės14Gebėjimų stiprinimas migracijos valdymo 
srityje (II etapas) – CBMM II2.767.000,00 UAvykdoma nuo 
2006 7 22
15Prieglobsčio sistemų stiprinimas 
Ukrainoje ir Moldavijoje1.635.000,00 UA, MDbaigta 
2006 12 31
JTPRVK /TACIS RAP 2002Nepatenkinama  pagrindinė 
veikla (laikini apgyvendinimo 
centrai) Ukrainoje ir Baltarusijoje; 
Patenkinama  Moldavijoje16Nacionalinės prieglobsčio sistemos 
stiprinimas Baltarusijos Respublikoje365.000,00 BLbaigta 
2006 12 31
17Tarpvalstybinio bendradarbiavimo procesas 
(Söderköping  procesas) – Sekretoriatas147.479,00 BL, UA, MDbaigta 
2004 5 3JTPRVK/ATA
Patenkinama , tačiau nustatyti 
vėlavimai. Turi būti sukurta 
užbaigimo strategija.18Tarpvalstybinio bendradarbiavimo procesas 
(Söderköping  procesas) – Söderköping  I762.488,00 BL, UA, MDbaigta 
2006 2 28Švedijos migracijos 
tarnyba/Biudžeto eilutė 
B7-667
19Tarpvalstybinio bendradarbiavimo procesas 
(Söderköping  procesas) – Söderköping  II a1.307.898,00 BL, UA, MDvykdoma nuo 
2006 3 1JTPRVK (subrangovai TMO 
ir Švedijos migracijos 
tarnyba)/AENEAS
20Tarpvalstybinio bendradarbiavimo procesas 
(Söderköping  procesas) – Söderköping  II b1.026.000,00 BL, UA, MDvykdoma nuo 
2006 3 1JTPRVK (subrangovai TMO 
ir Švedijos migracijos 
tarnyba)/RAP 2004
1 Paskutinis patikrinimas vietoje buvo atliktas 2007 m. liepos mėnesį.
2 Nepatenkinama: reiškia, kad nebuvo įgyvendinta didžioji tikslų dalis (baigtos sutartys) arba pasiekta pažanga beveik neatitink a pradžioje numatytų rezultatų 
(vykdomos sutartys).
38
Nr. Sutarties pavadinimas ES parama ŠalisBūklė (2007 m. 
liepos mėn.)1Rangovas 
(Finansavimo šaltinis)Bendras rezultatų vertinimas2
KOVA SU ORGANIZUOTU NUSIKALSTAMUMU
21Daugiasektorinė pagalba narkotikų kontrolės 
srityje ir institucijų kūrimas Ukrainoje, Moldavijoje ir Baltarusijoje – BUMAD 1 2.000.000,00 BL, UA, MDbaigta 
2005 4 30JTVP/RAP 2001
Patenkinama  kuriant naujas kovos 
su prekyba narkotikais struktūras; 
Nepatenkinama  teisėkūros ir 
policijos žvalgybos srityse22Daugiasektorinė pagalba narkotikų kontrolės 
srityje ir institucijų kūrimas Ukrainoje, Moldavijoje ir Baltarusijoje – BUMAD 2 2.500.000,00 BL, UA, MDbaigta 
2007 1 21JTVP/RAP 2002
23Daugiasektorinė pagalba narkotikų kontrolės 
srityje ir institucijų kūrimas Ukrainoje, Moldavijoje ir Baltarusijoje – BUMAD 3 2.000.000,00 BL, UA, MDvykdoma nuo 
2007 1 1JTVP/RAP 2004
24 Kova su prekyba moterimis Moldavijoje 599.408,00 MDbaigta 
2004 6 23Tarptautinė migracijos 
organizacija/RAP 2000Patenkinama , tačiau yra abejonių 
dėl efektyvumo (sutapimo su kitais 
paramos teikėjais atvejai)25Kova su prekyba žmonėmis Moldavijos 
Respublikoje300.000,00 MDbaigta 
2006 12 18Tarptautinė migracijos 
organizacija/TACIS 
RAP 2002
26TMO reabilitacijos centras prekybos 
žmonėmis aukoms Kišiniove, Moldavijoje: rūpinimasis aukų atsigavimu, reabilitacija ir reintegracija308.000,00 MDbaigta 
2006 3 3Tarptautinė migracijos 
organizacija/TACIS 
RAP 2002Patenkinama , tačiau yra abejonių 
dėl ekonomiškumo (brangi nuoma)
27 Kova su prekyba žmonėmis Ukrainoje 1.892.000,00 UAbaigta 
2006 6 18Tarptautinė migracijos 
organizacija/TACIS 
RAP 2002Patenkinama  apsaugos/
reintegracijos ir sąmoningumo 
ugdymo srityje. Nepatenkinama  
baudžiamumo ir persekiojimo 
srityje.
28Projektas kovai su pinigų plovimu, 
terorizmo fi  nansavimu ir korupcija 
Moldavijoje3.000.000,00 MDvykdoma nuo 
2006 8 2Europos Taryba/NAP 2005Nepatenkinama  pradžioje; 
nustatytas pagerėjimas kovos su 
korupcija komponente
29Projektas kovai su pinigų plovimu 
Ukrainoje – MOLI-UA-1974.502,00 UAbaigta 
2005 7 1Europos Taryba/RAP 1999
Patenkinama
30Projekto kovai su pinigų plovimu ir 
terorizmo fi  nansavimu Ukrainoje tęsinys – 
MOLI-UA-25.000.000,00 UAvykdoma nuo 
2006 5 1Europos Taryba/NAP 2005III PRIEDAS
1 Paskutinis patikrinimas vietoje buvo atliktas 2007 m. liepos mėnesį.
2 Nepatenkinama: reiškia, kad nebuvo įgyvendinta didžioji tikslų dalis (baigtos sutartys) arba pasiekta pažanga beveik neatitink a pradžioje numatytų rezultatų 
(vykdomos sutartys).
39
Nr. Sutarties pavadinimas ES parama ŠalisBūklė (2007 m. 
liepos mėn.)1Rangovas 
(Finansavimo šaltinis)Bendras rezultatų vertinimas2
TEISMŲ SISTEMA IR GERAS VADOVAVIMAS
31NIS projektas civilinės ir komercinės teisės 
srityje, Moldavija2.194.015,00 MDbaigta 
2005 7 29GTZ/ NAP 2001 Patenkinama
32Parama Moldavijos nacionalinei kovos su 
korupcija strategijai (PACO Moldova)250.000,00 MDbaigta 
2006 1 14Europos Taryba/NAP 2003Patenkinama  (bandomasis 
veiksmas)
33Bendroji Europos Komisijos ir Europos 
Tarybos programa Moldavijai: parama vykdant demokratines reformas 2004–2006 m.800.000,00 MDbaigta 
2006 12 15Europos Taryba/NAP 2003Patenkinama , tačiau netinkamas 
planavimas
34Didesnis Moldavijos Respublikos teisinės 
sistemos nepriklausomumas, skaidrumas ir efektyvumas3.000.000,00 MDvykdoma nuo 
2006 10 1Europos Taryba/NAP 2005Patenkinama , tačiau menkai 
pasinaudota įgyta patirtimi
35Arbitražo teismų reforma ir parama 
vykdant teismų administracijos reformą2.476.000,00 UAbaigta 
2005 12 31JTVP/NAP 2000 Nepatenkinama
36Ukrainos tarptautinis bendradarbiavimas 
baudžiamosiose bylose (UPIC)1.500.000,00 UAvykdoma nuo 
2005 12 1Europos Taryba/NAP 2004 Patenkinama
37Ukraina – Teisminės atrankos ir skyrimo 
procedūra, mokymas,  drausminė atsakomybė, teisminių bylų valdymas, alternatyvūs konfl  iktų sprendimo metodai2.000.000,00 UAvykdoma nuo 
2006 5 31Europos Taryba/NAP 2003Nepatenkinama  pradžia, geresni 
rezultatai nuo 2007 m.
38Pagalba gero vadovavimo srityje: projektas 
kovai su korupcija Ukrainoje (UPAC)1.500.000,00 UAvykdoma nuo 
2006 6 9Europos Taryba/NAP 2004 Nepatenkinama
39
Interpolas – Tarptautinis bendradarbiavimas 
baudžiamosiose bylose, padedant Ukrainos teisėsaugos institucijoms 989.788,00 UAvykdoma nuo 
2007 1 15INTERPOLAS/NAP 2004Nepatenkinama  pradžia,  geresni 
rezultatai  nuo 2007 m. 
birželio mėn.
40Kovos su korupcija, gynimo ir teisinės 
pagalbos centras Ukrainoje (ALAC)500.000,00 UAProjektas 
parengtas, 
tačiau sutartis 
nepasirašytaNAP 2004 Nepatenkinama , nutraukta veikla
ES parama iš viso 99.306.004,84III PRIEDAS
1 Paskutinis patikrinimas vietoje buvo atliktas 2007 m. liepos mėnesį.
2 Nepatenkinama: reiškia, kad nebuvo įgyvendinta didžioji tikslų dalis (baigtos sutartys) arba pasiekta pažanga beveik neatitink a pradžioje numatytų rezultatų 
(vykdomos sutartys).
40
IV PRIEDAS
Šaltinis:  Europos Komisija.EUBAM turi savo būstinę 
Odesoje bei šešis vietos biurus Moldavijos–Ukrainos pasienyje ir Odesos uoste. Ji taip pat turi Kišiniove ir Kijeve dirbančius keturis patarėjus rizikos analizės srityje.
41
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
SANTRAUKA
I.
Komisijos parama turėjo būti panaudota sudė-
tingomis politinėmis ir institucinėmis sąlygomis, 
kurioms būdingas didelių reformų reikalaujan-tis sovietinio tipo administravimas.
Dėl demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės  
valstybės principų nepaisymo, Komisijos parama 2007–2010 m. laikotarpiui Baltarusijai apribota 
iki 5 mln. eurų per metus. Kitose Tarybos išva-
dose teigiama, kad ES parama Baltarusijai yra 
skirta demokratizacijos procesui ir gyventojų poreikiams remti, ypač vykdant humanitarinį, tarpvalstybinį ir regioninį bendradarbiavimą  bei projektus, tiesiogiai ir netiesiogiai remian-čius demokratizavimą ir demokratines jėgas.
III.
Komisija palankiai vertiną teigiamą Audito  Rūmų vertinimą dėl projektų sienų valdymo sri-tyje, kuriems tenka apie du trečdalius projektų finansavimo. Sunkumų migracijos ir prieglobs-čio srityje iškilo dėl projektų darbų ir tiekimo elementų, ypač Ukrainoje, o gebėjimų ugdymo elementai davė patenkinamų rezultatų.
IV.
Politinis nestabilumas regione prisidėjo prie  pažangos stabdymo, tačiau nedidelių laimėjimų pasiekta tik keliuose projektuose.
Kalbant apie koordinavimą su kitais paramos  
teikėjais, laikomasi vieningos nuomonės, kad delegacija Ukrainoje šioje srityje dirba geriau-siai. Koordinavimo mastas labai priklauso nuo šalių, dalyvaujančių šiame procese, geranoriš-kumo (kai kurie paramos teikėjai, ypač ne ES, tam priešinasi labiau nei kiti).
42
Komisija ėmėsi sistemingai vadovauti paramos 
teikėjų koordinavimo pastangoms ir jas stiprinti 
šalyse, ir siekdama išjudinti šį procesą 2008 m. sausio mėn. regiono mastu surengė paramos  
teikėjų koordinavimo konferenciją.
Atsižvelgiant į galimybę palyginti techninius  
projektų ypatumus, tolesni procesai buvo pla-nuojami turint omenyje įgytą patirtį.
EK delegacija Moldovoje perėmė iš delega-
cijos Kijeve visą atsakomybę už programos  
valdymą.
V.
Komisija vertina Audito Rūmų atliktą darbą ir jo įnašą siekiant didesnio projektų efektyvumo. 
AUDITO APIMTIS IR METODAS
13.
Komisija atkreipia dėmesį į teigiamą Audito  
Rūmų įvertinimą dėl finansiniu požiūriu svar-
biausios audito dalies.
3 langelis – Nepatenkinamo rezultato 
pavyzdys: sumažėjusi darbų apimtis ir vėlavimasNepaisant minėtų sunkumų, Komisija ėmėsi  keleto priemonių, siekdama užtikrinto projekto įvykdymą. Darbų eiga buvo atidžiai ir nuolat  stebima iki jų užbaigimo. Galiausiai darbų vyk-dymo sutartis įvykdyta panaudojant visas EB  lėšas. 2008 m. kovo mėnesį Baltarusijos mui-tinė pasirašė tarpinį Kozloviči II pasienio ter-
minalo darbų priėmimo–perdavimo aktą pagal 
EB finansuojamų darbų vykdymo sutartį. Bal-tarusijos muitinė priėmė sprendimą užbaigti  
tuos infrastruktūros elementus, kurių buvo  
atsisakyta po derybų, iš nacionalinių lėšų (t. y. automobilių stovėjimo aikšteles ir kelis sandė-lius). Vyksta atitinkamas darbas. Todėl tikimasi, kad naujasis pasienio terminalas pradės veikti 2009 m. pradžioje. Darbai buvo suplanuoti taip, kad senasis pasienio terminalas galėtų veikti, kol vyks naujojo terminalo statyba. Senasis  pasienio terminalas bus toliau naudojamas kaip viso Kozloviči komplekso dalis.
17.
Greitojo reagavimo mechanizmas (GRM) sudaro sąlygas mobilizuoti ir skubiai panaudoti kon-krečius finansinius išteklius, siekiant neatidė-liojant padėti atkurti arba užtikrinti normalias sąlygas pradėtoms vykdyti politikoms ir išlai-kyti jų efektyvumą. Tarybos reglamento (EB)  
Nr. 381/2001 2 straipsnyje aiškiai nurodyta,  
kad GRM gali finansuoti veiksmus, kurių, esant 
normalioms aplinkybėms, imamasi įprastų para-mos programų ribose. Pagrindinis GRM tikslas buvo sudaryti Bendrijai sąlygas skubiai reaguoti į kritines situacijas ir paremti Bendrijų užsienio politiką. GRM paklojo pamatą įprastoms pro-gramoms, kurios naudojamos siekiant bendrų intervencijos tikslų. Kaip minėta EUBAM sąly-gose, nuo pat pradžių manyta, kad apčiuopiamų rezultatų galima tikėtis tik vidutinės arba ilga-laikės trukmės laikotarpiu. Ši prielaida visiškai sutampa su Tarybos reglamento, sukuriančio  GRM, tikslu.
43
18.
TACIS programa nebuvo pakankamai lanksti,  
kad leistų greitai mobilizuoti daug lėšų ilges-niam įgyvendinimo laikotarpiui. Tokio projekto 
galimybė atsirado 2005 m. birželio mėn., kai  
Moldovos ir Ukrainos prezidentai pasirašė  bendrą laišką Tarybai ir Komisijai dėl para-mos. Komisijos manymu, buvo svarbu greitai  reaguoti į šį prašymą, tačiau dėl tuometinio  politinio nestabilumo regione (Oranžinė revo-liucija Ukrainoje), trumpalaikių sutarčių dėl  turimų lėšų panaudojimo sudarymas buvo  neišvengiamas. Tuo tarpu Misijos įgaliojimai  pratęsti (iki 2009 m. pabaigos). Įsigaliojus  Europos kaimynystės ir partnerystės priemo-nei (EKPP) 2007–2010 m., pagal Rytų regioninę orientacinę programą atsirado prognozavimo galimybė. Metinės lėšos EUBAM numatytos iki 2009 m. pabaigos.
19.
BOMMOLUK projektai pagrįsti EUBAM poreikių įvertinimo ir rekomendacijų ataskaita, kuria  ištirti nacionalinių pasienio valdžios organų  prie Moldovos ir Ukrainos valstybinės sienos  trūkumai ir poreikiai. Ryškus privalumas yra  tas, kad buvo atsižvelgta į ankstesnių projektų konkursinių procesų patirtį. Kalbant apie kitas paramą teikiančias šalis, papildomumo buvo  pasiekta kartu su JAV, kuri didžiausią dėmesį  skyrė pagalbai kovojant su terorizmu. Prieš  paskelbiant konkursą dėl įrangos, paramos  gavėjai turi užtikrinti savo gebėjimą naudotis šia įranga ir padengti einamąsias ir eksploata-cijos išlaidas. EUBAM atidžiai tikrina partnerio tarnybų galimybes vykdyti įsipareigojimus.25.
a) 
Komisija nusprendė paremti Ukrainos vyriau-sybę jos prašymu. Ukrainos vyriausybė 2004 m. 
tvirtai įsipareigojo pagerinti sąlygas nelega-
liems migrantams ir sutiko paremti Valsty-binį tautų ir migracijos komitetą įkuriant du  migrantų globos centrus, atitinkančius Euro-pos žmogaus teisių konvencijos apibrėžtas  normas ir Europos komiteto prieš kankinimą  (CPT) rekomendacijas.
4 langelis – Nepaisant situacijos 
pagerėjimo, gavus ES paramą, nelegalių migrantų gyvenimo sąlygos veikiančiame centre yra vis dar nepriimtinosDėl labai prastos laikino sulaikymo patalpų  Pavšino ir Čopo būklės, šis projektas galiausiai suteikė daugiau humanitarinės pagalbos nei  prisidėjo prie gebėjimų ugdymo.
Po EK delegacijos vizito rimta diskusija vyko su 
Valstybinės sienos apsaugos tarnybos (VSAT)  
atstovais, ir ji ėmėsi neatidėliotinų veiksmų ir 
priemonių situacijai ištaisyti. Po Audito Rūmų vizito Komisija rekomendavo Ukrainos vyriausy-bei uždaryti Pavšino centrą dėl žmogaus teisių normų pažeidimo. Tuo tarpu Ministrų kabinetas nusprendė uždaryti Pavšino, kai tik atsiras kitos patalpos.
5 langelis – Lėta pažanga steigiant naujus 
nelegalių migrantų apgyvendinimo centrusPasirinktų migrantų globos centrų Žuravičiuose (Voluinės sritis) ir Rozsudovo kaime (Černigovo sritis) renovavimo darbai vėlavo dėl politinio nestabilumo (vadinamosios Oranžinės revoliu-cijos), pokyčių atsakingoje ministerijoje 2004–2005 m. laikotarpiu bei nepakankamai pervestų tam skirtų lėšų.
44
Sprendimas sumažinti apgyvendinimo vietų  
skaičių nuo 1 260 iki 250 buvo priimtas remian-
tis Europos praktika, pripažįstant, kad didesni pajėgumai neigiamai veikia centro darbą.  
2007 m. renovacijos darbai iš esmės pasistū-
mėjo. Tuo tarpu abu migrantų globos centrai pradėjo veikti pagal Europos praktiką.
6 langelis – Nepakankamas naujų centrų 
prieglobsčio siekiantiems asmenims panaudojimas
2006 m. pabaigoje, dėl Moldovos ir Ukrainos  
prieglobsčio sistemų stiprinimo projekto, prie-
globsčio siekiantiems asmenims Odesos laikino ap-gyvendinimo centre (LAC) buvo 250 apgyven-
dinimo vietų. Tiesa, kad audito metu dėl nepa-kankamo valstybės finansavimo panaudota tik pusė LAC. LAC Mukačeve pradėjo veikti 2007 m. lapkritį po to, kai Komisija įtikino Ukrainos  vyriausybę perduoti VSAT žemės ir pastato nuo-savybės teises Valstybiniam tautų ir religijos  komitetui ir suteikti valstybės finansavimą jo 
veiklai paremti.
26.
Susitikimuose su Ukrainos vyriausybe Komisija atkreipė dėmesį į finansinius aspektus. Pareigų pasidalinimas tarp VSAT ir Vidaus reikalų minis-
terijos yra teisiškai apibrėžtas ir aiškus: VSAT atsakomybė pasibaigia po 10 dienų (trumpalai-kis sulaikymas), po to nelegalūs migrantai turi būti perduodami Vidaus reikalų ministerijai.  
Bet kadangi ministerija iki pastarojo laiko netu-rėjo jokio globos centro, įstatymas taikomas  nebuvo, o VSAT laikė migrantus sulaikytus iki 6 mėnesių – maksimalų terminą, kurį numato  Ukrainos įstatymai.27.
Vykdant Baltarusijos Nacionalinės prieglobs-
čio sistemos stiprinimo projektą susidurta su  administracinėmis ir teisinėmis problemo-
mis, į kurias EK delegacija atkreipė dėmesį ir  
išsprendė bendraudama su vyriausybe. LAC  prieglobsčio siekiantiems asmenims Gomelyje (Baltarusija) oficialiai atidarytas 2008 m. sausio 16 d. Šiuo metu jis veikia ir yra naudojamas.
34.
Siekdama padėti Ukrainos teisėsaugos orga-
nams efektyviau dalytis informacija, Komisija, 
bendradarbiaudama su Interpolu, apsvarstė  galimybę įtraukti Ukrainos VSAT į i24/7. Tačiau paaiškėjo, kad tai neįmanoma dėl su nacionali-niu suverenitetu susijusių priežasčių.
35.
Ukraina dar neratifikavo Europos Tarybos kon-vencijos dėl duomenų apsaugos, kas yra būtina, norint vykdyti asmens duomenų perdavimą.  Komisija ragina Ukrainą ratifikuoti konven-
ciją ir sudaryti sąlygas teisėsaugos tarnyboms 
tarpusavyje bendradarbiauti. Neratifikuota  konvencija dėl duomenų apsaugos yra viena  iš priežasčių, kodėl strateginė sutartis su Euro-polu dar nepasirašyta.
36.
Komisija jau 2000 m. aktyviai veikė regione  kovojant su prekyba žmonėmis. Kovoje su pre-kyba žmonėmis dalyvaujant kitoms paramą tei-kiančioms šalims, Komisija sustabdė programų tokiems projektams rengimą pagal dvišalę  TACIS programą. Paskutinis projektas, skirtas  Baltarusijai, buvo vykdomas pagal 2005 m.  Nacionalinį veiksmų planą (NVP).
40.
Bent jau Ukrainoje įstatymų leidybos procesą stabdė dažni pokyčiai vyriausybėje po Oran-žinės revoliucijos. Apskritai kalbant, regione  įstatymų leidybos procesai yra lėti.
45
41.
Audito Rūmų vizitų metu konfiskavimų skaičius 
buvo išties kuklus, tačiau nuo tada rezultatai labai pagerėjo. 2007 m. Ukraina konfiskavo iš 
viso 415 kg heroino ir 19 kg kokaino, o per  
pirmuosius penkis 2008 m. mėnesius – 214 kg heroino ir 41 kg kokaino. Moldovoje 2008 m.  vasario mėnesį konfiskuota 200 kg heroino. EK projektas neabejotinai prisidėjo prie sėkmingų konfiskavimo procedūrų, vykdant gebėjimų  ugdymo veiklą.
47.
„Arbitražo teismų reforma ir parama teismų  administracijai“ davė apčiuopiamų rezul-tatų, nes tai buvo pirmasis tokios apimties ir  masto teisminės pagalbos projektas per visą  Ukrainos istoriją, kuris buvo vykdomas vis dar veikiant sovietinio administravimo stiliaus ins-titucijoms. Kai kuriuos reikšmingus funkcinius pokyčius pagal projektą įgyvendino Valstybinė teismų administracija.
Siekiant užtikrinti įrangos pirkimo skaidrumą, 
kai kuriais atvejais konkursai buvo atšaukti, dėl to vėlavo darbai.
50.
Tolesnio projekto, pradėto 2006 m. rugpjūtį,  pradžia buvo lėta, nes dėl patarėjo kovos su  korupcija klausimais atsistatydinimo iškart po pradedamosios konferencijos teko surengti  
naują įdarbinimo procedūrą.52.
2006–2007 m. politinė krizė paveikė reformų  
ir veiksmų, susijusių su naujų kovos su korup-cija įstatymų priėmimu ir kovos su korupcija  
veiksmų plano patvirtinimu, spartą. Projektas 
iš naujo buvo pradėtas 2007 m. pabaigoje, kai po skubių parlamento rinkimų į valdžią atėjo  prezidento instituciją remiančios politinės  jėgos. Projekto darbo planas buvo pataisytas  per 2007 m. lapkričio 29 d. iniciatyvinės grupės (IG) posėdį, taip pat patvirtinti prioritetiniai  veiksmai nuo 2007 m. gruodžio mėn. iki 2008 m. kovo mėn. Dalis veiklos, susijusios su kovos su korupcija įstatymų parengimu ir priėmimu,  numatyta 2008 ir 2009 metais.
a)
Kovos su korupcija veiksmų planas (KKVP) pra-dėtas gavus paramą pagal projektą. Tačiau  Teisingumo ministerija vėliau nusprendė  savarankiškai parengti KKVP. Projektas, kaip  tolesnė KKVP įgyvendinimo rėmimo priemonė, padėjo parengti „kovos su korupcija paketą“.  
Europos Tarybos pateiktame ekspertų įverti-
nime didžiausias dėmesys skirtas iš trijų įsta-tymų projektų sudarytam kovos su korupcija  paketui. Šalių prieš korupciją grupės (GRECO) pirmininko įvertinime minima aukšta pataisytų įstatymų projektų kokybė.
Prieš patvirtindami Kovos su korupcija veiksmų 
planą ekspertai su juo galėjo susipažinti tik  trumpai. Todėl pasiūlyti dokumento pakeitimų nebuvo jokios galimybės. Be to, siekiant suteikti teisinį pagrindą kovai su korupcija Ukrainoje, įstatymų projektai turėjo būti priimti kartu su veiksmų planu. Vykdomas projektas ir Ukrainos prisijungimas prie GRECO buvo tarsi veiksmų  plano patvirtinimo katalizatoriai. Nepaisant  to, manyta, kad, patvirtindama veiksmų planą, vyriausybė ketino ne parengti gerai suderintą išsamų lengvai įgyvendinamą dokumentą, o  „laiku atsiskaityti“ už veiksmus.
46
b)
KKVP buvo patvirtintas tik 2007 m. rugpjūtį.  
Todėl audito metu negalėjo vykti jokia KKVP  stebėsenos veikla.
Projekto parama šiuo metu yra teikiama per  
tarpinstitucinę kovos su korupcija darbo grupę, kurios nariu yra paskirtas projekto grupės atsto-vas. KKVP įgyvendinimo stebėsena – vienas iš grupės tikslų. Politinės partijos finansavimo  klausimas buvo pirmą kartą iškeltas projekto  iniciatyvinės grupės susirinkime 2007 m. kovo 6 d., tačiau Teisingumo ministerija nesuteikė  jam reikiamos reikšmės.
Kalbant apie bendrą viešosios nuomonės dėl  
korupcijos tyrimą, Ukrainos valdžios institucijos vienu metu išsiuntė prašymus keletui tarptau-tinę paramą teikiančių šalių, neužtikrindamos reikiamo koordinavimo ir informavimo.
54.
a), b), c)
Pagrindinė problema iš tiesų buvo sudėtinga  
politinė situacija, trukusi nuo 2007 m. balan-džio mėn. iki metų pabaigos. Ypač sudėtingos ir specifinės sąlygos, kurioms būdingas labai  didelis skirtingų vykdomųjų subjektų pareigų susiskaidymas ir susilpnėjimas ir bet kokios for-mos koordinavimo sektorių lygmeniu trūkumas, iš esmės nulėmė tai, kaip Audito Rūmai įvertino poreikių vertinimo teisingumo, teismų ir kovos su korupcija Ukrainoje reikšmę.
Projektas parengtas ir plėtojamas kartu su būsi-
mais paramos gavėjais (tarp jų ir Teisingumo  
ministerija). Todėl atsakomybė už projektą vie-tos lygmeniu iš pat pradžių buvo užtikrinta ir patvirtinta dabartinės vyriausybės, paskirtos  po 2007 m. rinkimų.
Projekto grupė pradėjo reguliaraus paramos  
teikėjų koordinavimo iniciatyvas, kad būtų  dalijamasi informacija, užtikrinta skirtingų  intervencijos priemonių darna ir išvengta jų  sutapties. Pirmieji su darbuotojų įdarbinimu  sunkumai įveikti, ir biuro patalpų klausimas  išspręstas vadovaujant naujajai vyriausybei.
Reikia pabrėžti, kad bendrasis finansavimas  
paramą gaunančiai šaliai nėra privalomas.55.
a) 
EK delegacija Moldovoje perėmė visą atsako-mybę už programos valdymą iš delegacijos  
Kijeve. Apskritai Komisija sutinka su Audito  
Rūmų nuomone, kad tinkamas personalas, tiek skaičiaus, tiek įgūdžių atžvilgiu, yra sudėtingas klausimas.
b)
Audito Rūmai pripažino, kad ši mišri lėšų struk-tūra nesutrukdė Söderköping  projektui pasiekti 
patenkinamų rezultatų, nors ji ir kėlė tam tikrą 
administracinę painiavą.
7 langelis – Neefektyvaus sutarčių valdymo 
pavyzdysSöderköping  3 etapo projektas buvo padalin-
tas tarp AENEAS programos ir TACIS, nes nė  viena programa neturėjo pakankamai lėšų,  kad projektą būtų galima vykdyti visapusiškai, kas turėjo didelę reikšmę po ES išsiplėtimo  
2004 m., siekiant paskatinti tarptautinį ben-
dradarbiavimą prieglobsčio, migracijos ir sienų 
valdymo srityse ir neleisti susidaryti nuomonei, kad ES stato naują „uždangą“ išilgai naujosios ES išorės sienos.
47
56.
Tiesa, kad Komisijos įgyvendinimo partneriai  
neskyrė reikiamo dėmesio žemės skyrimo ir  nuosavybės klausimui. Tačiau kai tik Komisija 
sužinojo apie šias problemas, buvo nedelsiant 
imtasi priemonių šiai situacijai ištaisyti.
Paramos teikėjų veiksmai buvo koordinuojami 
dažnai: iki ir po programavimo bei programa-
vimo metu. Toks koordinavimas oficialiai įtvir-tintas po Paryžiaus deklaracijos. Iki tol buvo  
vykdomos bendros programavimo operacijos.
57.
Nepaisant nedidelio trūkumų skaičiaus, tarp-tautinės organizacijos paprastai turi nemažai žinių,  inter alia , kompetencijos mobilizavimo, 
finansų valdymo užsienyje ir efektyvaus pir-kimo sudėtingose srityse atžvilgiu. Patikrinimo tvarkos apibrėžimas atsižvelgiant į Finansinį ir administracinį pagrindų susitarimą (FAFA) bus patobulintas detalizuojant bendrąsias sąlygas, o informuotumas pagerės išleidus „ES išorės  
veiksmų matomumo ir informavimo apie ją  
vadovą“ (2008 m. balandžio mėn.), kuris dabar taikomas ir tarptautinėms organizacijoms.
d)
„Konkrečiu atveju nuspręsta atlikti kai kurių  Jungtinių Tautų vystymo programos (JTVP)  projektų patikrinimą ir stebėti tolesnę jų eigą remiantis gautais rezultatais.“
60. 
Komisija kruopščiai seka ataskaitų teikimo pro-cedūrą, kuria atsaskaitų teikimas susiejamas su mokėjimais rangovams. Tai tokie atvejai, kai  norint užtikrinti veiklos tęstinumą būtina suda-ryti naujas sutartis, o visa atskaitomybės už  vykdomą veiklą procedūra dar nėra baigta, dėl to neišvengiamai susidaro situacijos, kai išnau-dojamos ne visos informavimo galimybės.61.
a) 
Po Audito Rūmų audito Komisija išplėtė į rezul-tatus orientuotos stebėsenos (ROS) ribas.
b) 
ROS dviejų lapų suvestinė ataskaita su detalia išvadų lentele apima ne tik rezultatus pagal  penkis pagrindinius – aktualumo, našumo, efek-tyvumo, poveikio ir ilgalaikiškumo – kriterijus, bet ir iš viso 21 papildomą kriterijų, kuris yra analizuojamas, naudojamas kaip pagrindas ver-tinimui, statistikos ir tolesnių palyginimų tiks-lais. Stebėsenos informacinės sistemos MONIS duomenų bazė leidžia visiems vadovams, daly-vaujantiems projektų priežiūros, įgyvendinimo ir stebėsenos procese, atlikti detalią ir strate-ginę statistinę, bet lengvai parengiamą ir nau-dojamą, analizę.
8 langelis – Patirtis nepakankamai 
panaudojama naujuose projektuosea) Pasirinktas tolesnis projektas buvo geriausias pasiūlymas, gautas pagal 2005 m. AENEAS kvie-timą teikti pasiūlymus ir patenkino realius Kar-patų regiono sulaikymo centrų poreikius.
b) 
Kalbant apie tolesnio projekto laiką, CBMM 2 pro-
jektas buvo pasirašytas, siekiant paremti teigiamą sprendimą EB ir Ukrainos derybose dėl readmi-sijos susitarimo. Atsižvelgta į CBMM 1 projekto metu įgytą patirtį, visų pirma susijusią su laikino sulaikymo priemonėmis ir žemės skyrimo ir nuo-savybės teisės klausimais, dėl kurių buvo išsiaiš-kinta su atsakingu subjektu, ir su papildomomis lėšomis Voluinės migrantų globos centrui, kurios buvo skirtos projekto 2 etape.
48
IŠVADOS IR 
REKOMENDACIJOS
63.
Komisija sutinka su teigiamu Audito Rūmų ben-
dru vertinimu dėl audituotų projektų. Jų apim-tis buvo natūraliai apribota, siekiant išvengti 
veiksmų susilpnėjimo ir sumažinti mažo rezul-
tatų efektyvumo riziką, atsižvelgiant į šiose per-einamojo laikotarpio šalyse spręstinų problemų mastą. Projektų gebėjimų ugdymo atžvilgiu iš esmės pasiekta patenkinamų rezultatų, tačiau darbų ir tiekimo atžvilgiu progresas vyko lėčiau dėl vykdomų konkursų procedūrų ir paramos  gavėjų administravimo poreikio, siekiant rei-kiamos logistikos.
64.
Pagrindinis ilgalaikės plėtros klausimas spren-džiamas dvejopai. Viena vertus, pasienio kon-trolės projektai yra nukreipti į paramos gavėjų techninių ir institucinių gebėjimų stiprinimą. Kita vertus, EUBAM įvertinimai ir rekomen-dacijos toliau buvo perkeliami į Moldovos ir  Ukrainos nacionalinį lygmenį su papildoma EB 
parama, siekiant deramai užtikrinti ilgalaikę  
plėtrą.
65. 
Taikaus Padniestrės konflikto išsprendimo klau-simas iš esmės pirmiausia nagrinėjamas poli-tiniu lygmeniu.
67. 
Dėl su nacionaliniu suverenitetu susijusių prie-žasčių, įskaitant saugumą, galutinė atsakomybė už pasiekimus baudžiamojo persekiojimo ir tvir-tesnio tarpžinybinio bendradarbiavimo vykdant kriminalinių nusikaltimų tyrimus srityje tenka nacionalinėms valdžios institucijoms.68. 
Komisija mano, kad pamažu pažanga vyksta  
ir kovos su korupcija srityje. Europos Tarybos GRECO, Šalių prieš korupciją grupė, kurios  
nare Ukraina tapo 2006 m., patvirtino tarpusa-
vio vertinimo ataskaitą 2007 m. kovo mėnesį  (paskelbta 2007 m. spalio mėnesį). Ukraina  turėtų pateikti GRECO ataskaitą iki 2008 m.  rudens. Minėto Kovos su korupcija veiksmų  plano tikslas yra atkreipti dėmesį į GRECO  pateiktas rekomendacijas. Toliau išvardinti  spręstini klausimai:
paskirto subjekto įsteigimas kovos su  
• 
korupcija srityje;nepagrįstai suteiktos neliečiamybės panai-
• 
kinimas ir neliečiamybės suteikimo proce-
dūrų supaprastinimas;
skaidresni viešieji pirkimai;• 
su korupcija susijusių pažeidimų, kurių dau-• 
gelis vis dar nėra priskiriami baudžiamajai 
jurisdikcijai, pripažinimas nusikaltimu.
Rekomendacija
a) 
Iš esmės Europos operatyvaus bendradarbia-vimo prie Europos Sąjungos valstybių narių  išorės sienų valdymo agentūros (FRONTEX)  reglamentu agentūrai suteikiami įgaliojimai  
palengvinti funkcinį valstybių narių ir tre-čiųjų šalių bendradarbiavimą. Tačiau Komisija sutinka su ja konsultuotis. Pasienio įrangos  papildomumas buvo ir bus užtikrintas su kitais paramos teikėjais.
b) 
Komisija pritaria Audito Rūmų rekomendacijai ir norėtų pabrėžti, kad su readmisija susijusios pagalbos programos (2007 m.) kontekste tokį įsipareigojimą jau patvirtino Ukrainos vidaus  reikalų ministerija.
49
c) 
Komisija pritaria Audito Rūmų rekomendacijai. 
Ši rekomendacija užtikrinama pagal jungtinį  EK – Europos Tarybos projektą: Tarptautinis  
Ukrainos bendradarbiavimas baudžiamosiose  
bylose nuo 2006 m. ir šiuo metu.
d) 
Komisija ištyrė ir toliau tiria galimybes skatinti 
nevalstybinius subjektus dalyvauti kovos su  korupcija politikoje.
69. 
Pagrindinė problema buvo sudėtingos politinės sąlygos nuo 2007 m. balandžio mėn. iki tų pačių metų pabaigos. Nepaisant šių įvykių, buvo užti-krintos nuosavybės teisės vietiniu lygmeniu.  Pradiniai aprūpinimo personalu sunkumai buvo įveikti Ukrainoje visu etatu paskyrus dirbti  Europos Tarybos narį, kuris tiesiogiai prižiūri  projekto reikalus ir jiems vadovauja.
70. 
EK delegacija Moldovoje perėmė visas pro-
gramų valdymo pareigas iš delegacijos Kijeve, kuri turėtų išspręsti išteklių klausimą.
Kalbant apie keleto ES finansavimo priemonių, 
skirtų tam pačiam tikslui, egzistavimą, dviejų finansavimo priemonių Söderköping  projekto  
paramai panaudojimas tuo metu buvo ade-kvatus sprendimas reaguojant į problemos  mastą.
71. 
Komisija ėmėsi sistemingai vadovauti paramos 
teikėjų koordinavimo pastangas ir jas stiprinti Ukrainoje ir, siekdama pradėti šį procesą,  2008 m. sausio mėnesį surengė regioninę para-mos teikėjų koordinavimo konferenciją.Be to, aktyviai ieškoma galimybių vykdyti  
jungtinį programavimą. Baigta viena jungtinė 
Švedijos paramos vystymuisi institucijos SIDA programavimo misija Ukrainoje.
72.
Komisija atkreipia dėmesį į išorinių veiksnių  svarbą.
Rekomendacija
Komisija turėtų
a) 
Tinkamas personalas, tiek skaičiaus, tiek įgū-džių atžvilgiu, yra sudėtingas dalykas. Tačiau EK delegacija Moldovoje iš delegacijos Kijeve perėmė visą atsakomybę už programos val-dymą. Be to, siekiant perskirstyti darbo krūvį, ypač teisingumo, laisvės ir saugumo srityje,  nuo 2008 m. rugsėjo 1 d. vykdoma vidinė dele-gacijos Ukrainoje personalo reorganizacija.
b) 
Nors EKPP yra lankstesnė priemonė nei jos  
pirmtakė, vis dar būtina padalinti darbus tarp finansavimo priemonių, atsižvegiant į jų pri-valumus ir ypatumus. Pagal EKPP programas  Ukrainoje ir Moldovoje, pavyzdžiui, didelis  dėmesys skiriamas didelėms sektoriaus lygio  paramos programoms, o ne mažiems projek-tams. Tai sąlygoja poreikis sustiprinti dėmesį ir strateginį EKPP finansavimo poveikį. Tačiau kitomis priemonėmis, kaip antai Temine  prieglobsčio ir migracijos programa, galima  mobilizuoti mažesnes lėšas kur kas greičiau ir lanksčiau nei plataus masto reformų sektorių lygmeniu programomis.
50
c) 
Standartinė paramos sutartis atspindi Finan-
sinio reglamento reikalavimus ir nustato  reikalavimus tarptautinių organizacijų įsipa-
reigojimams dėl sutarčių tvarkos matomumo ir 
informavimo apie ją, o taip pat pirkimo, dota-cijų teikimo, atskirties kriterijaus paisymo ir  tinkamo dotacijos iš EB lėšų bei organizacijos skirtų pirkimo sutarčių ex post viešinimo.
d) 
Komisija dirbo su šalių partnerių vyriausybė-
mis, valstybėmis narėmis ir kitais paramos tei-
kėjais, siekdama paskatinti ir paremti paramos teikėjų koordinavimo mechanizmus, už kuriuos būtų atsakingos šalys. Ji ir toliau tęs darbą šia kryptimi.
e) 
Komisija pritaria, kad paramą gaunanti šalis  turėtų aiškiai išreikšti savo interesus ir pagei-davimus, pabrėždama, kad šie pareiškimai yra išdėstyti Partnerystės ir bendradarbiavimo  
sutartyse ir Europos kaimynystės politikos  
(EKP) veiksmų planuose. Nustačius prioritetus šalies strateginiame dokumente ir nacionali-nėse orientacinėse programose kartu su EKP  veiksmų planais, į šiuos pareiškimus toliau  atsižvelgiama projekto identifikavimo etape.  Valstybės dalyvavimas numatomas ir įgyven-dinamas pagal projekto pobūdį.
Įprastos ROS ribose ypatingas dėmesys bus  
toliau skiriamas tikslų apibrėžimui atitinkamai pagal paramą gaunančių šalių politinius ir ins-titucinius gebėjimus. Įgyvendinimo laikotarpių trukmė nustatoma atsižvelgiant į paramą gau-nančių šalių gebėjimą įsisavinti paramą, kuris įvertinamas pagal tai, kiek laiko reikia refor-moms sektoriuose įgyvendinti.73.
Rekomendacija
Komisija taip pat išreiškia savo susirūpinimą  ir norėtų pabrėžti, kad rengdama projektą ji  
jau atsižvelgia į svarbią anksčiau įgytą patirtį. 
Nustatydama projektus Kokybės užtikrinimo  grupė naudojasi projekto nustatymo doku-mentu („Identification Fiche“), skirtu projekto tikslams nustatyti, paskui surinkta informacija panaudojama rengiant veiksmų parengimo  dokumentą („Action Fiche“), kuris yra spren-dimo dėl finansavimo dalis ir į kurį įtrauktas  skyrius „Įgyta patirtis“ (2.2 dalis).
Europos Audito Rūmai
Specialioji ataskaita Nr. 9/2008
Baltarusijai, Moldavijai ir Ukrainai teikiamos ES paramos veiksmingumas laisvės, saugumo ir teisingumo srityje
Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras2009 — 50 p. — 21 × 29,7 cmISBN 978-92-9207-144-8DOI 10.2865/45579

Kaip įsigyti ES leidinių?
Parduodamų Leidinių biuro leidinių galima rasti EU Bookshop  adresu: 
http://bookshop.europa.eu. Ten galima pateikti užsakymą pasirinktam pardavimo biurui.
Norėdami gauti mūsų pardavimo biurų visame pasaulyje sąrašą, kreipkitės 
faksu: +352 2929-42758.
2008
BALTARUSIJAI, MOLDAVIJAI IR UKRAINAI 
TEIKIAMOS ES PARAMOS VEIKSMINGUMAS LAISVĖS, SAUGUMO IR TEISINGUMO SRITYJEEUROPOS 
AUDITO RŪMAI
Specialioji ataskaita   Nr. 9SPECIALIOJOJE ATASKAITOJE „BALTARUSIJAI, MOLDAVIJAI IR UKRAINAI 
TEIKIAMOS ES PARAMOS VEIKSMINGUMAS LAISVĖS, SAUGUMO IR TEISINGUMO SRITYJE“ NAGRINĖJAMI SUTEIKTOS ES PARAMOS REZULTATAI IR JŲ NEPAKANKAMUMO PRIEŽASTYS. JOJE TAIP PAT ANALIZUOJAMA, KAIP KOMISIJA MOKĖSI IŠ KLAIDŲ, ATSIŽVELGDAMA Į ĮGYTĄ PATIRTĮ TEIKIANT NUOLATINĘ PAGALBĄ ŠIOJE SRITYJE. ATASKAITOJE PATEIKIAMOS IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS, KURIOS PADĖTŲ KOMISIJAI PADIDINTI ŠIOMS TRIMS ŠALIMS TEIKIAMOS 
PARAMOS VEIKSMINGUMĄ.
EUROPOS AUDITO RŪMAI
LT
QJ-AB-08-009-LT-C
ISBN 978-92-9207-144-8