Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo ES laivams nustatomos 2013 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių, dėl kurių nevedamos tarptautinės derybos ir kuriems netaikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės /* COM/2012/0608 final - 2012/0292 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Pagrindas ir tikslai Visais žvejybos galimybių reglamentais žuvų išteklių žvejybos mastas turi būti apribojamas tiek, kad atitiktų bendros žuvininkystės politikos (BŽP) bendruosius tikslus. Šiuo atžvilgiu 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką nustatomi metiniai sužvejojamų žuvų kiekio ir žvejybos pastangų apribojimo pasiūlymų tikslai, kuriais siekiama užtikrinti, kad Sąjungos žuvininkystės sektoriaus veikla būtų ekologiškai, ekonomiškai ir socialiai tausi. Žvejybos galimybės nustatomos per kasmetinį valdymo ciklą (giliavandenių žuvų išteklių atveju – kas dvejus metus). Tačiau tai netrukdo diegti ilgalaikio išteklių valdymo strategijų. Sąjunga šiuo atžvilgiu smarkiai pažengė į priekį ir pagrindiniams komercinės svarbos ištekliams šiuo metu taikomi daugiamečiai išteklių valdymo planai. Pagal juos turi būti derinami metiniai bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (BLSK) ir didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos. Taikymo sritis Šis pasiūlymas taikomas Atlanto vandenyno ir Šiaurės jūros išteklių, dėl kurių naudojimo lygio Sąjunga sprendimus priima savarankiškai, žvejybai. Pasiūlymai dėl žvejybos galimybių, kurios numatytos regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose arba dėl kurių deramasi konsultacijose su Norvegija ir kitomis trečiosiomis valstybėmis (bendrų išteklių žvejybos galimybių), priimami metų pabaigoje, kai jau žinomi atitinkamų tarptautinių derybų rezultatai. Išteklių padėtis Komisija jau septynerius metus skelbia komunikatą, kuriame apžvelgia bendrą padėtį, pagal kurią derinamas žvejybos galimybių pasiūlymas. Šiais metais Komisijos komunikate dėl konsultacijų dėl 2013 m. žvejybos galimybių (COM(2012) 278 final), (toliau – Komisijos konsultacijos dėl žvejybos galimybių) apžvelgiama išteklių būklė remiantis 2011 m. paskelbtų mokslinių rekomendacijų išvadomis. Taigi, Komunikate nurodoma, kad 65 % ES vandenyse esančių žuvų išteklių nėra visiškai įvertinti. Be to, jame nurodoma susirūpinimą keliančių tendencijų, ypač mažėjanti biologiniu požiūriu saugaus dydžio išteklių dalis, tačiau taip pat nurodoma ir teigiamų tendencijų – įvertintų išteklių būklė pamažu gerėja. Atlante ir netoliese esančiose teritorijose pereikvotų išteklių dalis sumažėjo beveik perpus – iki maždaug 47 %, palyginti su 94 % 2004 m. Mokslinės rekomendacijos pirmiausia grindžiamos turimais duomenimis – visiškai įvertinti gali būti tik tie ištekliai, apie kuriuos surinkta pakankamai patikimų duomenų, kad būtų galima apskaičiuoti išteklių dydį ir prognozuoti, kaip jie reaguos į įvairius naudojimo scenarijus (tai vadinama sužvejojamų žuvų kiekio variantų lentele, angl. catch options table). Tokiais atvejais rekomendacijoje galima pateikti apytikslius žvejybos galimybių reguliavimo, kuriuo užtikrinamas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis (DTL), įvertinimus. Tokia rekomendacija tada vadinama „DTL rekomendacija“. 2012 m. liepos mėn., pradžioje, reaguodama į Komisijos prašymą, Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (angl. santrumpa ICES) pateikė kasmetinę rekomendaciją dėl daugumos į šį pasiūlymą įtrauktų žuvų išteklių. Šią rekomendaciją Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (angl. santrumpa STECF) peržiūrėjo savo vasaros plenariniame posėdyje liepos 9–13 d. Atkreiptinas dėmesys į perspektyvą, matomą iš šios naujausios rekomendacijos, – joje teigiama, kad padaryta didelė pažanga, susijusi su žinių apie išteklius kaupimu ir mokslinių institucijų gebėjimu juos vertinti. Vien 83 į šį pasiūlymą įtrauktų išteklių atveju valdymo žinių bazės patobulinimą galima apibendrinti pažymint, kad iš 55 išteklių, kuriems dėl duomenų trūkumo pernai buvo pateikta tik kokybinė rekomendacija, 8 buvo perkelti į DTL rekomendacijų grupę. Dar 24 iš pirmiau minėtų išteklių atveju dabar pateikta kiekybinė rekomendacija, kurioje naudojamasi turimais duomenimis, rodikliais ir tendencijomis. Tad situacijų, kuriose turima mažai duomenų, įtaka šiemet gerokai sumažėjo. Taip yra iš dalies dėl pastangų, įdėtų siekiant įveikti duomenų trūkumą, įskaitant suinteresuotųjų šalių pastangas, o iš dalies dėl pačių mokslininkų pastangų kurti metodus, pagal kuriuos būtų galima geriausiai išnaudoti turimus duomenis. Be to, labai svarbu, kad šiame pasiūlyme padaugėjo išteklių, dėl kurių pateiktos DTL rekomendacijos. Jų šiuo metu yra 20 – tai sudaro ketvirtadalį visų į šį pasiūlymą įtrauktų išteklių. Šie skaičiai yra beveik du kartus didesni, palyginti su praeitų metų statistiniais duomenimis (12 išteklių). Tai reikšminga pažanga, susijusi su galimybėmis gauti mokslinių rekomendacijų, kuriomis grindžiamas tikslas šiais metais užtikrinti optimalų žuvininkystės išteklių ES vandenyse panaudojimą, srityje, nes ši išteklių grupė apima ekonomiškai vertingiausius išteklius, kaip antai paprastąsias jūrines lydekas, atlantines menkes, europinius jūrų velnius, jūrų liežuvius, megrimus, juodadėmes menkes ir norveginius omarus. Siūlomos žvejybos galimybės atitinka Komisijos gautas mokslines rekomendacijas apie išteklių būklę, kuriomis buvo pasinaudota taip, kaip išdėstyta Komisijos komunikate dėl konsultacijų dėl 2013 m. žvejybos galimybių (COM(2012) 278 final). Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Siūlomos priemonės yra parengtos atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus ir taisykles ir dera su Europos Sąjungos vykdoma darnaus vystymosi politika. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Konsultacijos su suinteresuotomis šalimis a) Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Remdamasi Konsultacijomis dėl 2013 m. žvejybos galimybių, Komisija konsultavosi su suinteresuotosiomis šalimis, visų pirma regioninėse patariamosiose tarybose (RPT), ir valstybėmis narėmis dėl siūlomo įvairių žvejybos galimybių pasiūlymų rengimo metodo. Be to, Komisija vadovavosi gairėmis, apibrėžtomis jos Komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo (COM(2006) 246 galutinis), kuriame nustatyti vadinamojo pirminio aptarimo proceso principai. Per pirminio aptarimo procesą Komisija parengė du konsultacinius dokumentus atskirais svarbiais šio pasiūlymo klausimais, t. y.: – dėl paprastųjų vilkešerių – dėl galimybės nustatyti naują paprastųjų vilkešerių (Dicentrarchus labrax) BLSK, atsižvelgiant į tai, kad nuo dešimtojo praeito amžiaus dešimtmečio pradžios išaugo šios rūšies naudojimas, ir į netikslumus, susijusius su jų gausa tam tikruose rajonuose; – dėl ataskaitų apie plekšniažuves – mokslinėje rekomendacijoje teigiama, kad galėtų būti tinkama priimti atskiras valdymo priemones 3 suderintiems plekšniažuvių BLSK Šiaurės jūroje (paprastųjų gelsvapelekių plekšnių ir europinių upinių plekšnių, europinių mažažiočių plekšnių ir raudonųjų plekšnių, paprastųjų otų ir švelniųjų rombų). Šie pirminio aptarimo dokumentai buvo pateikti valstybėms narėms, kad jos galėtų pateikti savo atsiliepimus. Be to, 2012 m. rugsėjo mėn. Komisija surengė renginį suinteresuotosioms šalims, kuriame buvo pristatyti ir aptarti mokslinės rekomendacijos rezultatai ir pagrindinės išvados. b) Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta Nors pirminio aptarimo procesas sutelktas į techninius aspektus, atsakas į pirmiau minėtas Komisijos konsultacijas dėl žvejybos galimybių rodo valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių nuomonę apie Komisijos atliktą išteklių būklės vertinimą ir apie būdus, kaip užtikrinti tinkamą išteklių valdymą. Valstybės narės Palankiai įvertinusios kai kuriuos teigiamus Komisijos konsultacijų aspektus, valstybės narės pabrėžė, kad tausią žvejybą užtikrinančio sužvejojamų žuvų kiekio tikslo reikėtų siekti palaipsniui (kai įmanoma nustatyta 2015 m. data turėtų būti taikoma ne visiems ištekliams), kad daugiamečiais valdymo planais iš tiesų reikia vadovautis, kai jais reglamentuojamas koks nors konkretus išteklius. Išteklių, kuriems rekomendacijų pateikta mažai ar nepateikta visai, atveju, valstybės narės pasisakė už tai, kad atvejai būtų svarstomi individualiai arba BLSK kiekis kiekvienais metais paliekamas toks pat. Pietvakarių vandenų RPT Pietvakarių vandenų RPT palankiai įvertino mokslinį darbą, kuriuo remiantis pateiktos kiekybinės rekomendacijos dėl išteklių, apie kurių populiacijos dydį duomenų nėra, t. y. išteklius, apie kuriuos trūksta duomenų. Be to, ji toliau pasisako už daugiamečių valdymo planų sudarymą ir prašo, kad suinteresuotosios šalys dalyvautų visuose proceso etapuose. Pietvakarių vandenų RPT apgailestauja, kad metodika, naudotina nustatant išteklių, apie kuriuos trūksta duomenų, arba išteklių, dėl kurių mokslinių rekomendacijų nepateikta, žvejybos galimybes yra netiksli. Galiausiai Pietvakarių vandenų RPT pabrėžė, kad nustatant 2013 m. žvejybos galimybes svarbu atsižvelgti į socialinę ir ekonominę padėtį, ir pareiškė, kad nors ji pritaria tikslui iki 2015 m. pasiekti DTL, kai įmanoma, šį terminą reikėtų pratęsti, kad būtų sumažintos neigiamos socialinės ir ekonominės pasekmės. Šiaurės vakarų vandenų RPT Šiaurės vandenų RPT palankiai vertina tai, kad Komisijos konsultacijoje pripažįstamas bendras žuvų išteklių, dėl kurių pateiktos pagrįstos mokslinės rekomendacijos, būklės pagerėjimas. Tačiau ji apgailestauja, kad neatlikta išsamesnė socialinė-ekonominė analizė. Mokslinių rekomendacijų atžvilgiu Šiaurės vandenų RPT prašo paaiškinti, kaip taikomos ICES atsargumo ribos tiems ištekliams, apie kuriuos trūksta duomenų, arba ištekliams, dėl kurių mokslinių rekomendacijų nepateikta; šiai RPT kelia susirūpinimą šios metodikos poveikis 2013 m. Komisijos siūlomiems BLSK lygiams. Šiaurės vandenų RPT reiškia susirūpinimą dėl perėjimo prie žuvų mirtingumo dėl žvejybos reglamentavimo pagal MSY lygį ir dėl praktinio tokio perėjimo įgyvendinimo. Ji mano, kad tuo tikslu būtų tinkama taikyti technines ir atrankos priemones, o ne pastangų ir kvotų mažinimą. Daugiamečių valdymo planų atžvilgiu Šiaurės vandenų RPT primena, kad ji padėjo ICES sudarant juodadėmių menkių išteklių, esančių vandenyse į vakarus nuo Škotijos, planus ir dabar rengia priedugnio žuvų, esančių tiek vandenyse į vakarus nuo Škotijos, tiek dalyje Keltų ir Airijos jūrų vandenų, mišrios žvejybos koncepciją. Pelaginių žuvų rūšių RPT Pelaginių žuvų RPT tiesiogiai į Komisijos konsultacijas nesureagavo, tačiau per 2012 m. teikė konkrečią informaciją, kaip ši RPT norėtų tvarkyti įvairius jos kompetencijai priklausančius išteklius, pvz., smulkiadyglių saulažuvių, atlantinių silkių ir Pietų Atlanto paprastųjų stauridžių, šiaurinių žydrųjų merlangų išteklius. Svarbiausias dalykas – Pelaginių žuvų rūšių RPT, glaudžiai bendradarbiaudama su ICES ir STECF, nori siūlyti tokių žuvų išteklių valdymo planus. Šiaurės jūros RPT Šiaurės jūros RPT iš esmės palankiai įvertino Komisijos konsultacinį dokumentą ir nurodė, kad, palyginti su ankstesniais metais, padaryta pažanga, o ypač Komisijos pastangas nustatyti naują BLSK nustatymo būdą, kai neturima išsamios kiekybinės rekomendacijos ir trūksta duomenų. Nepaisant šių teigiamų aspektų, Šiaurės jūros RPT taip pat mano, kad kai kurių teksto dalių tonas ir išdėstymas pernelyg pesimistiški. Komisija apsvarstė visas pirmiau minėtas nuomones ir tuos aspektus, kurie atitinka Tarybos reglamento dėl žvejybos galimybių pobūdį, pamėgino įtraukti į pasiūlymą. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Naudojamos metodikos klausimu Komisija konsultavosi su dviem pagrindinėmis ekspertų organizacijomis – ICES, kuri yra tarptautinė nepriklausoma mokslinė institucija, ir STECF. ICES rekomendacijos grindžiamos ICES mokslininkų sukurta rekomendacijų sistema, kuri naudojama atsižvelgiant į susitarimo memorandumą, dėl kurio susitarta su Komisija. STECF pateikia rekomendacijas pagal Komisijos suteiktus įgaliojimus. a) Gautų ir panaudotų rekomendacijų santrauka Pagrindinis Sąjungos tikslas yra pasiekti tokį žuvų išteklių lygį, kuriam esant būtų galima pasiekti didžiausią tausų leidžiamą sužvejoti kiekį (DTL). Klausimas – kaip to pasiekti ne vėliau kaip 2015 m., nes tokį įsipareigojimą Sąjunga prisiėmė, kai 2002 m. Johanesburge vykusiame Pasauliniame aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais pritarė šio susitikimo išvadoms ir susijusiam įgyvendinimo planui. Pirmiausia svarstoma, ar tai iš tiesų įgyvendinama. Jei mokslinėse rekomendacijose yra reikiama informacija apie išteklius, atsakymas į šį klausimą yra teigiamas. Kaip jau minėta, išteklių, apie kuriuos tokios informacijos iš tiesų turima, skaičius, palyginti su praeitais metais, padvigubėjo, tad sudarytos sąlygos Johanesburgo įsipareigojimą įgyvendinti ketvirčio į šį pasiūlymą įtrauktų išteklių atžvilgiu. Į šį skaičių įeina ir svarbiausi pagal sužvejojamus kiekius ir komercinę vertę ištekliai, kaip antai paprastosios jūrinės lydekos, atlantinės menkės, europiniai jūrų velniai, jūrų liežuviai, megrimai, juodadėmės menkės ir norveginiai omarai. Norint pasiekti DTL tikslą, tam tikrais atvejais gali reikėti sumažinti žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygį ir (arba) sužvejojamą kiekį. Tačiau spręsti, ar tai turėtų būti padaryta greitai arba palaipsniui, yra vadovų kompetencija. Du pagrindiniai variantai yra a) kuo greičiau (t. y. 2013 m.) pasiekti, kad žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygis būtų mažesnis nei DTL arba b) pasiekti šį lygį iki 2015 m. (t. y. laipsniškai per ateinančius trejus metus). ICES šiuos du scenarijus vadina atitinkamai DTL sistemos rekomendacija ir perėjimo prie DTL rekomendacija. Kiekvieno scenarijaus rekomendacijoje nustatyti atitinkami leidžiamo sužvejoti kiekio variantai ir tarpinės vertės. Tačiau prie kiekvienų išteklių ICES pažymi, koks scenarijus jiems labiau tinka. Tuo remiantis šiame pasiūlyme atsižvelgiama į DTL rekomendacijas, siūlant, kai įmanoma, BLSK, suderinamą su mirtingumo dėl žvejybos sumažinimu, atitinkančiu 2013 m. DTL tikslą. Šis metodas atitinka Komisijos konsultacijas dėl žvejybos galimybių. Išteklių, dėl kurių pateikiamos kokybinės rekomendacijos, atveju rekomenduojama arba sumažinti sužvejojamų žuvų kiekius, arba juos stabilizuoti, arba leisti sužvejoti daugiau žuvų. Daugeliu atveju ICES rekomendacijose pateikiamos kiekybinės tokių svyravimų gairės, grindžiamos metodika, pagal kurią atsargumo sumetimais numatomas ne daugiau kaip 20 % sužvejojamų žuvų kiekio pokytis į vieną ar kitą pusę. Šiomis gairėmis pasinaudota nustatant siūlomus BLSK. Kai mokslinės rekomendacijos iš viso nėra, laikomasi atsargos principo, t. y., atsargumo sumetimais BLSK sumažinami 20 %. 12 išteklių atveju (daugiausia plačiai pasiskirsčiusių išteklių, ryklių ir rajų), rekomendacijos bus paskelbtos šį rudenį. Gavus šias rekomendacijas pasiūlymą reikės atitinkamai atnaujinti. Devynių išteklių atveju, rekomendacijos naudojamos siekiant įgyvendinti taikomus išteklių valdymo planus arba sutartas žvejybos kontrolės taisykles. Atsižvelgiant į dabartines išteklių būklės kaitos tendencijas gali būti išskirti šie atvejai: · norveginių omarų išteklių, esančių vandenyse į vakarus nuo Škotijos, atveju yra keletas funkcinių vienetų, kurie atitinka DTL lygį, ir bendrą BLSK galima padidinti 18 %; · jūrinių plekšnių ištekliai Lamanšo sąsiauryje – rytinėje dalyje esantys ištekliai atitinka DTL lygį, ir jų BLSK, kartu su vakarinėje sąsiaurio dalyje esančių išteklių BLSK, galima padidinti 18 %; · Keltų jūros atlantinių menkių ištekliai atitinka DTL lygį, o praeitais metais gerokai padidintos ir šiuo metu didelės žvejybos galimybės gali likti nepakeistos; · paprastųjų jūrų liežuvių ištekliai Keltų jūroje atitinka DTL lygį, ir žvejybos galimybės gali būti padidintos 4 %; · paprastųjų jūrų liežuvių ištekliai vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje atitinka DTL lygį, ir pagal šių išteklių valdymo planą žvejybos galimybes galima padidinti 15 %. Ne tokios teigiamos tendencijos pastebėtos įvertinus šių išteklių būklę: · atlantinių menkių ir paprastųjų merlangų ištekliai į vakarus nuo Škotijos – vykdant kitą žvejybos veiklą, į jūrą kaip priegauda išmetamas itin didelis šių išteklių kiekis ir akivaizdu, kad šie ištekliai neatsinaujina. Šiais metais veiklos sektorius ir susijusios valstybės narės imasi veiksmų, siekdamos užtikrinti, kad toje žvejybos veikloje būtų naudojami atrankūs žvejybos įrankiai; jei norima išvengti visiško šių išteklių žlugimo komerciniu požiūriu, svarbu išlaikyti tokias pastangas ir jas stiprinti; · apie atlantinių menkių išteklius Airijos jūroje ir Kategato sąsiauryje ir toliau nepakanka duomenų, tad šiems ištekliams taikomas privalomas BLSK sumažinimas 25 %, nustatytas atlantinių menkių plane. Nė iš vieno galimo rodiklio, nagrinėto mokslinių institucijų, negalima teigti, kad būtų labai pagerėjusi šių išteklių būklė, nepaisant to, kad ketverius metus iš eilės atlikti mažinimai; · juodadėmių menkių ištekliams Keltų jūroje dabar taikoma DTL rekomendacija – tai teigiamas dalykas. Tačiau, norint pasiekti, kad šie ištekliai būtų DTL lygio, būtina sumažinti žvejybos limitą; pernai jis buvo nustatytas per didelis. Todėl jį reikia sumažinti 55 %. Tuo pačiu metu Komisija, padedama suinteresuotųjų šalių, rengia atrankos priemones; · paprastųjų jūrų liežuvių išteklių Biskajos įlankoje atvejis panašus į juodadėmių menkių išteklių Keltų jūroje atvejį – norint pasiekti, kad šie ištekliai atitiktų DTL lygį, šiemet būtina sumažinti žvejybos galimybes. Siūloma BLSK sumažinti 29 %; · laikoma, kad paprastųjų jūrų liežuvių išteklių Airijos jūroje yra itin mažai, tad dabar mokslinėje rekomendacijoje siūloma nesiimti tikslinės šių išteklių žvejybos ir kuo labiau sumažinti šių išteklių priegaudą. Šio ištekliaus DTL rekomendacijoje nurodoma sumažinti BLSK (kuris tokiu atveju išties teapimtų priegaudą) 80 % iki vos 60 tonų. STECF pritarė ICES pateiktai rekomendacijai ir kai kuriais atvejais ją išplėtė. b) Ekspertų rekomendacijų paskelbimas visuomenei Visos STECF ataskaitos, Komisijai jas oficialiai priėmus, yra pateikiamos Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato interneto svetainėje. Visos ICES ataskaitos pateikiamos jos svetainėje. Poveikio vertinimas Taryba negali žvejybos galimybių reglamentu priimti sudėtinių priemonių paketų, dabartinė šio reglamento taikymo sritis nustatyta Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje. Tad jis gerai pritaikytas valdymo pagal rezultatus strategijai. Metinės žvejybos galimybės padidės, jei bus geriau įgyvendinama visa politika, visų pirma laivynų valdymas, techninės priemonės, struktūrinė parama, kontrolė ir vykdymo užtikrinimas, rinkų reguliavimas ir valdymo priemonių įtraukimas į visą jūrų politiką. Tačiau žvejybos galimybių reglamentą ir toliau būtina naudoti nustatant korekcijas, reikalingas siekiant išsaugoti Europos žvejybos ir perdirbimo pramonės išteklių bazę, taip pat siekiant apsaugoti jūrų aplinką nuo neigiamo per didelio žuvų mirtingumo dėl žvejybos poveikio arba šį poveikį sumažinti. Sąjunga priėmė daugiamečius daugelio ekonomikai svarbiausių išteklių, pvz., europinių paprastųjų jūrinių lydekų, atlantinių menkių, plekšniažuvių ir kt., valdymo planus. Prieš patvirtinant šiuos planus atliekamas jų poveikio vertinimas. Planams įsigaliojus, siekiant ilgalaikių jų tikslų taikomi juose nustatyti atitinkamų metų BLSK. Komisija yra įsipareigojusi pateikti BLSK pasiūlymus atsižvelgdama į šiuos planus. Todėl daugelio svarbių išteklių BLSK šiame pasiūlyme nustatyti atsižvelgiant į konkrečius poveikio vertinimus, atliktus pagal tų išteklių valdymo planus. Likusiems ištekliams, kurių daugiamečiai valdymo planai dar neįsigalioję, taip pat siūloma taikyti ilgalaikio tvarumo principu grindžiamas strategijas vengiant trumpalaikio poveikio sprendimų. Daugeliu atveju tai reiškia lėtesnį žvejybos galimybių mažinimą. Įgyvendinant BŽP reformą, kurios materialia išraiška tapo 2011 m. liepos 13 d. pateiktas pasiūlymų rinkinys, atlikta išsami į didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, kuriuo grindžiamas Komisijos ilgalaikis valdymo metodas, orientuotos politikos analizė ir poveikio įvertinimas. Šiame kontekste buvo nagrinėjamas siekis vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinti su didžiausiu galimu tausios žvejybos laimikiu suderinamą išteklių valdymą – Poveikio vertinimo ataskaitoje (SEC(2011) 891) šis siekis nurodomas kaip būtina sąlyga siekiant ekonominio, socialinio ir aplinkos tvarumo. Analizės duomenimis, pasiekus DTL lygį iki nustatytos datos susidarytų trumpalaikių ekonominių ir socialinių sąnaudų. Tačiau jos garantuotai atsipirktų per vidutinės trukmės laikotarpį. Tačiau analizėje aiškiai parodoma, kad būtina neatidėliojant pagerinti žinių bazę, jei norima, kad BŽP būtų sėkminga. Šiai žinių bazei reikalingi tiek moksliniai išteklių būklės duomenys, tiek veiklos ekonominiams ir socialiniams aspektams įvertinti ir paveikti būtini duomenys. Būtent remiantis šia analize šiuo pasiūlymu siekiama žengti reikiama linkme ir taikyti papildomus bei suderintus metodus. Pirma, pasiūlyme numatyta ryžtingai siekti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio tikslo, jei turima tam reikalinga mokslinė bazė – taip kuo geriau išnaudojamos mokslinės rekomendacijos. Antra, išteklių, kurių negalima valdyti taikant DTL, nes jie nėra visapusiškai įvertinti, atveju pasiūlyme numatytas atsargumo principu ir rekomendacijose pateiktomis gairėmis grindžiamas metodas. Sumažinti atsargumo priemonių būtinybę iš esmės reiškia sumažinti rekomendacijų nepatikimumą. Per pastaruosius 12 mėnesių šiuo požiūriu padaryta didelė pažanga, bet dar reikia daug nuveikti. Susijusios nacionalinės administracijos ir suinteresuotosios šalys turi atnaujinti savo pastangas rinkti ir pateikti mokslininkams būtinus duomenis. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Teisinis pagrindas Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalis. Sąjungos prisiimti tausaus gyvųjų vandens išteklių naudojimo įsipareigojimai – tai Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 2 straipsnyje nustatytų įsipareigojimų dalis. Pasiūlymo santrauka Pasiūlymu nustatomi Sąjungoje žvejybos veiklai taikomi leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai siekiant BŽP tikslo užtikrinti ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu tausų žuvininkystės lygį. Taikymas Pasiūlymo srities nuostatos taikomos iki 2013 m. gruodžio 31 d., išskyrus kai kurias žvejybos pastangų apribojimų nuostatas, kurios taikomos iki 2014 m. sausio 31 d. Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, kaip nurodyta Sutarties 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios priežasties: BŽP yra bendroji politika. Pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba privalo priimti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones. Siūlomu Tarybos reglamentu valstybėms narėms yra skiriamos žvejybos galimybės. Atsižvelgdamos į Reglamento Nr. 2371/2002 20 straipsnio 3 dalį valstybės narės tas galimybes gali savarankiškai paskirstyti regionams arba veiklos vykdytojams taip, kaip jos mano esant tinkama. Taigi valstybės narės gali pasirinkti joms tinkamą socialinį ir (arba) ekonominį paskirtų žvejybos galimybių naudojimo modelį. Pasiūlymas papildomo finansinio poveikio valstybėms narėms neturi. Taryba šį reglamentą priima kasmet, ir valstybinės bei privačios priemonės jam įgyvendinti jau yra parengtos. Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – reglamentas. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui. 5. PAPILDOMA INFORMACIJA Supaprastinimas Pasiūlyme numatyta supaprastinti Sąjungos arba nacionalinių valdžios institucijų administracinę tvarką, ypač su žvejybos pastangų valdymu susijusius reikalavimus. Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlyga Pasiūlymas teikiamas dėl 2013 m. metinio reglamento, todėl jame persvarstymo sąlygos nėra. Išsamus pasiūlymo paaiškinimas Šis pasiūlymas susijęs tik su žvejybos galimybių nustatymu ir paskirstymu ir su sąlygų, funkciškai susietų su tų galimybių naudojimu, nustatymu. Kai kurių išteklių, pvz., europinių paprastųjų jūrinių lydekų, paprastųjų jūrų liežuvių, jūrinių plekšnių ir norveginių omarų, žvejybos galimybės nustatytos remiantis daugiamečiuose tų išteklių valdymo planuose nustatytomis taisyklėmis. Tų išteklių, kuriems valdyti pasiūlyti nauji daugiamečiai planai (paprastųjų stauridžių vakarinių išteklių), ir tų išteklių, dėl kurių sektorius pasiūlė ilgalaikę valdymo strategiją ir kurią mokslinės patariamosios institucijos įvertino kaip veiksmingą ir prevencinę (Keltų jūros atlantinių silkių), atvejais pasiūlyme vadovaujamasi tuose planuose ir strategijose pateiktomis taisyklėmis. Rekomendacijoje dėl atlantinių menkių išteklių Kategato sąsiauryje pažymima, kad nėra su šių išteklių mirtingumu susijusio tikrumo, tačiau šių išteklių yra išties mažai. Atlantinių menkių ištekliams taikomame valdymo plane[1] tokie atvejai sprendžiami BLSK sumažinant 25 %. Tokios pačios nuostatos taikomos atlantinių menkių ištekliams Airijos jūroje, tad šiuo atveju taip pat siūloma BLSK sumažinti 25 %. Atlantinių menkių išteklių, esančių vandenyse į vakarus nuo Škotijos, atveju mokslinės institucijos stengėsi apdoroti pateiktus duomenis ir įvertinti dabartinį šių išteklių mirtingumo dėl žvejybos lygį. Rekomendacijoje teigiama, kad vandenyse į vakarus nuo Škotijos į jūrą išmetamas itin didelis kiekis atlantinių menkių, nors tikslų išmetamą kiekį tebėra sudėtinga nustatyti. Akivaizdu, kad būtina ne tik dėti daugiau pastangų aptariamiems duomenims patikrinti, bet ir išlaikyti dabar galiojančias priemones, konkrečiai BLSK, kuris būtų lygus nuliui, taip pat taikyti ribotą leidimą iškrauti priegaudą, kurios išvengti neįmanoma. Be to, Komisija ir toliau bendradarbiauja su susijusiomis valstybėmis narėmis, siekdama, kad vykdant šią žvejybos veiklą būtų naudojama atrankesnė įranga. Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės, išreikštos žvejybos pastangomis, taikomos atlantinių menkių ištekliams, paprastųjų jūrų liežuvių ištekliams vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, Zelandijos merlūzų ištekliams ir norveginių omarų ištekliams ir reguliuojamos pagal atitinkamą kiekvienų išteklių valdymo planą. Zelandijos merlūzų išteklių, norveginių omarų išteklių ir paprastųjų jūrų liežuvių išteklių vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje atveju, 2013 m. bus toliau taikoma dienų, kurias atitinkamo tipo laivas, jau turintis tų išteklių žvejybos įrašų, praleido jūroje, skaičiaus sistema, tačiau siūlomu reglamentu valstybėms narėms ir toliau bus leidžiama taikyti kilovatdienių sistemą, kad kuo efektyviau būtų panaudotos žvejybos galimybės ir skatinama žvejybos sektoriaus palaikoma išteklių išsaugojimo praktika. Galiausiai, šiame reglamente trečią kartą per visą metinių žvejybos galimybių reguliavimo istoriją numatoma galimybė valstybėms narėms pačioms priimti kai kurių išteklių BLSK, tačiau įsipareigojant laikytis BŽP tikslų. 2012/0292 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo ES laivams nustatomos 2013 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių, dėl kurių nevedamos tarptautinės derybos ir kuriems netaikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, turi patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo priemones; (2) 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[2] reikalaujama, kad priemonės, kuriomis reglamentuojama galimybė naudotis vandenimis bei ištekliais ir tausi žvejybos veikla, būtų nustatomos atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, ypač į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (toliau – STECF) parengtas ataskaitas, taip pat atsižvelgiant į rekomendacijas, gautas iš Regioninių konsultacinių tarybų; (3) Taryba įsipareigojusi patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo pagal žuvų išteklius arba žuvų išteklių grupę priemones, įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas sąlyginis kiekvienos išteklių rūšies arba žuvų išteklių grupės kiekviename rajone stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 2371/2002; (4) Bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (BLSK) turėtų būti nustatyti remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijos ir atsižvelgiant į biologinius bei socialinius ir ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotosiomis šalimis, visų pirma susitikimuose su atitinkamų regioninių patariamųjų tarybų atstovais; (5) išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, BLSK turėtų būti nustatyti pagal tuose planuose apibrėžtas taisykles. Todėl Zelandijos merlūzų, norveginių omarų, paprastųjų jūros liežuvių vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, atlantinių silkių, esančių vandenyse į vakarus nuo Škotijos ir atlantinių menkių, esančių Kategato sąsiauryje, vandenyse į vakarus nuo Škotijos ir Airijos jūroje, išteklių BLSK reikia nustatyti vadovaujantis taisyklėmis, nustatytomis: 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2166/2005, nustatančiame Zelandijos merlūzų ir norveginių omarų išteklių Kantabrijos jūroje ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies atkūrimo priemones[3], 2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 509/2007, nustatančiame Lamanšo sąsiaurio vakarinės dalies jūrų liežuvių išteklių tausojančio naudojimo daugiametį planą[4], 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1300/2008, nustatančiame atlantinių silkių išteklių, esančių į vakarus nuo Škotijos, ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą[5], 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1342/2008, nustatančiame menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą[6] („atlantinių menkių planą“); Tačiau šiaurinių jūrų lydekų (2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 811/2004[7]) ir paprastųjų jūrų liežuvių Biskajos įlankoje (2006 m. vasario 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 388/2006[8]) išteklių atveju minimalūs atitinkamų atkūrimo ir valdymo planų tikslai yra pasiekti, todėl kad taikant BLSK (priklausomai nuo atvejo) būtų pasiektas arba išlaikytas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikio lygis, reikėtų vadovautis pateiktomis mokslinėmis rekomendacijomis; (6) tais atvejais, kai apie išteklius trūksta duomenų arba jie nėra patikimi ir išteklių dydžio apskaičiuoti neįmanoma, valdymo priemonės ir BLSK turėtų būti grindžiami žuvininkystės valdymui taikomu atsargos principu, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnio i punkte; (7) pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[9], 2 straipsnį turėtų būti nustatyti ištekliai, kuriems taikomos tame reglamente nurodytos įvairios priemonės; (8) jei su konkrečiais ištekliais siejamas BLSK skiriamas tik vienai valstybei narei, tikslinga tą valstybę narę pagal Sutarties 2 straipsnio 1 dalį įgalioti nustatyti tą BLSK. Reikėtų numatyti nuostatas, kuriomis būtų užtikrinta, kad nustatydama tą BLSK atitinkama valstybė narė visapusiškai laikytųsi bendros žuvininkystės politikos principų bei taisyklių; (9) kai kurių BLSK atveju valstybėms narėms turėtų būti leidžiama suteikti papildomą kvotos dalį laivams, kurie dalyvauja bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose. Tokių bandymų tikslas – išbandyti sužvejojamų žuvų kvotų sistemą, kuria siekiama išvengti žuvų išmetimo į jūrą ir žuvų išteklių, kuriuos galima kitaip panaudoti, eikvojimo veltui. Nekontroliuojamas žuvų išmetimas į jūrą kelia grėsmę ilgalaikiam žuvų kaip bendro turto tiekimo užtikrinimui ir bendros žuvininkystės politikos tikslams. Priešingai, sužvejojamų žuvų kvotų sistema yra paskata žvejams siekti, kad jų žvejybos operacijos būtų kuo selektyvesnės. Kad būtų užtikrintas racionalus žuvų išmetimo į jūrą valdymas, turėtų būti visapusiškai dokumentuojama ne tai, kas iškraunama uoste, o kiekviena jūroje vykdoma operacija. Todėl į sąlygas, kuriomis valstybės narės gali suteikti tokias papildomas kvotas, reikėtų įtraukti įsipareigojimą naudoti prie jutiklių sistemos prijungtas uždarosios grandinės televizijos kameras (angl. CCTV) (toliau tokia sistema vadinama „CCTV sistema“). Tai turėtų sudaryti sąlygas išsamiai registruoti visus paliekamus ir į jūrą išmetamus sužvejotų žuvų kiekius. Sistema, pagal kurią tai atliktų realiuoju laiku laive esantys stebėtojai, būtų ne tokia efektyvi, brangesnė ir mažiau patikima. Todėl CCTV naudojimas yra šiuo metu būtina sąlyga siekiant įgyvendinti į jūrą išmetamų žuvų kiekio sumažinimo priemones, pvz., visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos priemonę. Naudojant tokią sistemą reikėtų laikytis 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[10] reikalavimų; (10) siekiant užtikrinti, kad dalyvaujant bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose būtų galima veiksmingai įvertinti sužvejojamų žuvų kvotų sistemų potencialą kontroliuoti susijusių išteklių absoliutųjį žuvų mirtingumą dėl žvejybos, būtina visas tokiuose bandomuosiuose reisuose sužvejotas žuvis, įskaitant tas, kurių dydis yra mažesnis už mažiausią leidžiamą iškrauti dydį, įskaičiuoti į bendrą dalyvaujančiam laivui paskirtą kvotą, o laivui visiškai išnaudojus minėtą kvotą, žvejybą nutraukti. Taip pat būtina išvengti, kad bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose dalyvaujantys laivai ir juose nedalyvaujantys laivai paskirtų kvotų neperduotų vieni kitiems; (11) būtina nustatyti žvejybos pastangų ribas 2013 metams pagal Reglamento (EB) Nr. 2166/2005 8 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 509/2007 5 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 11 ir 12 straipsnius, atsižvelgiant į 2009 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 754/2009, kuriuo leidžiama tam tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008[11] III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos; (12) netgi ribota tam tikrų rūšių žuvų, pavyzdžiui, tam tikrų rūšių ryklių, žvejybos veikla galėtų sukelti rimtą pavojų jų išsaugojimui. Todėl tokių rūšių žuvų žvejybos galimybės turėtų būti visapusiškai ribojamos taikant bendrą draudimą žvejoti tų rūšių žuvis; (13) žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos griežtai laikantis taikytinos Sąjungos teisės; (14) šiame reglamente nustatytos ES laivams skirtos žvejybos galimybės naudojamos pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis[12], ypač jo 33 ir 34 straipsnius, susijusius su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą perdavimu. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės, siųsdamos Komisijai duomenis apie iškraunamus žuvų išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, kiekius; (15) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su leidimu atskirai valstybei narei pasinaudoti savo žvejybos pastangų paskirstymo pagal kilovatdienių sistemą valdymo sistema, papildomų dienų jūroje suteikimu visam laikui nutraukus žvejybos veiklą arba siekiant sustiprinti mokslinį stebėjimą, taip pat susiję su informacijai apie žvejybos laivo, plaukiojančio su valstybės narės vėliava, dienų jūroje perleidimą kitam su tos pačios valstybės narės vėliava plaukiojančiam žvejybos laivui rinkti ir perduoti skirtų lentelinės skaičiuoklės formatų nustatymu. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[13]; (16) siekiant išvengti žvejybos veiklos sutrikdymo ir užtikrinti pragyvenimą Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d., išskyrus nuostatas dėl žvejybos pastangų apribojimų, kurios turėtų būti taikomos nuo 2013 m. vasario 1 d. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I ANTRAŠTINĖ DALIS DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS 1 straipsnis Dalykas 1. Šiuo reglamentu ES laivams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir išteklių grupių, dėl kurių nevedamos tarptautinės derybos ir kuriems netaikomi tarptautiniai susitarimai, žvejybos galimybės. 2. 1 dalyje nurodytos žvejybos galimybės apima: a) 2013 m. sužvejojamų žuvų kiekio apribojimus; b) 2013 m. vasario 1 d.–2014 m. sausio 31 d. laikotarpio žvejybos pastangų apribojimus. 2 straipsnis Taikymo sritis Šis reglamentas taikomas ES laivams. 3 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: a) ES laivas – su valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Sąjungoje registruotas žvejybos laivas; b) ES vandenys – vandenys, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis, esančius greta Sutarties II priede išvardytų užjūrio šalių ir teritorijų; c) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) – kiekvienos rūšies žuvų išteklių kiekis, kurį per metus galima sužvejoti ir iškrauti; d) kvota – Sąjungai arba valstybei narei skirta BLSK dalis; e) tarptautiniai vandenys – vandenys, į kuriuos nė viena valstybė neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso nė vienos valstybės jurisdikcijai; f) akių dydis – žvejybos tinklo akių dydis, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 517/2008[14]; g) ES žvejybos laivyno registras – pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 15 straipsnio 3 dalį Komisijas sukurtas registras; h) žvejybos žurnalas – Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnyje nurodytas žurnalas; i) analitinis įvertinimas – kiekybinis tam tikrų išteklių tendencijų įvertinimas pagal duomenis apie išteklių biologiją ir eksploataciją, kuris atliekant mokslinę peržiūrą įvertintas kaip pakankamos kokybės, kad juo remiantis būtų galima teikti mokslines rekomendacijas dėl ateityje sužvejojamų žuvų kiekių variantų. 4 straipsnis Žvejybos zonos Šiame reglamente nurodytų žvejybos zonų apibrėžtys: a) ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos – geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 218/2009[15] III priede; b) Skagerako sąsiauris – geografinis rajonas, kurio ribą vakaruose žymi linija, brėžiama nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio, o pietuose – linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško; c) Kategato sąsiauris – geografinis rajonas, kurio ribą šiaurėje žymi linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, o pietuose – linija, brėžiama nuo Hasenøre iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Hoved iki Kullen; d) ICES VII parajonio 16 funkcinis vienetas – geografinis rajonas, apibrėžtas laksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: 53° 30' šiaurės platumos, 15° 00' vakarų ilgumos, 53° 30' šiaurės platumos, 11° 00' vakarų ilgumos, 51° 30' šiaurės platumos, 11° 00' vakarų ilgumos, 51° 30' šiaurės platumos, 13° 00' vakarų ilgumos, 51° 00' šiaurės platumos, 13° 00' vakarų ilgumos, 51° 00' šiaurės platumos, 15° 00' vakarų ilgumos, 53° 30' šiaurės platumos, 15° 00' vakarų ilgumos; e) Kadiso įlanka – geografinis rajonas, kurį sudaro ICES IXa kvadrato dalis į rytus nuo 7° 23' 48″ vakarų ilgumos; f) CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komitetas) rajonai – geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 216/2009[16] II priede. II ANTRAŠTINĖ DALIS ŽVEJYBOS GALIMYBĖS 5 straipsnis BLSK ir jų paskirstymas ES vandenyse arba kai kuriuose ES nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems ES laivams taikomi BLSK, jų paskirstymas valstybėms narėms ir atitinkamais atvejais su jomis funkciškai susietos sąlygos nustatyti I priede. 6 straipsnis Valstybių narių nustatytini BLSK 1. Tam tikrų žuvų išteklių BLSK nustato atitinkama valstybė narė. Tie ištekliai nurodyti I priede. 2. Valstybės narės nustatytini BLSK: a) turi atitikti bendros žuvininkystės politikos principus ir taisykles, ypač tausaus išteklių naudojimo principą, ir b) turi būti: i) jei yra analitinis įvertinimas, tokie, kad būtų kuo didesnė tikimybė, jog nuo 2015 m. ir tolesniais metais ištekliai bus naudojami atsižvelgiant į didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį; ii) jei analitinio įvertinimo nėra arba jis yra neišsamus, tokie, kad ištekliai būtų naudojami vadovaujantis žuvininkystės valdymui taikomu atsargos principu. 3. Iki 2013 m. kovo 15 d. kiekviena atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia šią informaciją: a) patvirtintus BLSK; b) atitinkamos valstybės narės surinktus ir įvertintus duomenis, kuriais grindžiami patvirtinti BLSK; c) išsamius duomenis apie tai, kaip patvirtinti BSLK atitinka 2 dalį. 7 straipsnis Papildoma kvotos dalis, skiriama laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose 1. Valstybė narė gali suteikti papildomą tam tikrų išteklių kvotą su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose. Tie ištekliai nurodyti I priede. 2. Papildoma tam tikrų išteklių kvota, kurią valstybė narė gali suteikti su jos vėliava plaukiojantiems laivams, sudaro tokią tai valstybei narei suteiktos kvotos procentinę dalį, kuri neviršija bendros I priede nustatytos ribos. 3. Papildoma laivui suteikta kvota turi atitikti tokias sąlygas: a) laive naudojamos prie jutiklių sistemos prijungtos uždarosios grandinės televizijos kameros (toliau bendrai vadinamos „CCTV sistema“), skirtos visai laivuose vykdomai žvejybos ir perdirbimo veiklai užfiksuoti; b) atskiram laivui, dalyvaujančiam bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, suteikta papildoma kvota negali viršyti jokios iš šių ribų: (1) 75 % į jūrą išmetamų žuvų kiekio pagal susijusios valstybės narės apytikslį įvertinimą, koks paprastai išmetamas iš tokio tipo laivo, koks yra laivas, kuriam suteikta papildoma kvota; (2) 30 % laivo kvotos prieš jam pradedant dalyvauti bandomuosiuose reisuose; c) visas laivo sužvejojamas išteklių, kurių papildoma kvota yra skirta tam laivui, kiekis, įskaitant žuvis, kurių dydis mažesnis už mažiausią leidžiamų iškrauti žuvų dydį, nustatytą Reglamento (EB) Nr. 850/98 XII priede, įskaičiuojamas į laivo kvotą, kuriai priskiriamos visos pagal šį straipsnį suteiktos papildomos kvotos; d) laivui visiškai išnaudojus kurių nors išteklių kvotą, toks laivas turi nutraukti bet kokią žvejybos veiklą BLSK rajone; e) laivai, dalyvaujantys bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, ir tokiuose bandomuosiuose reisuose nedalyvaujantys laivai negali vieni kitiems perleisti laivui skirtos išteklių, kuriems gali būti taikomas šis straipsnis, kvotos ar kokios nors jos dalies. 4. Nepaisant 3 dalies b punkto 1 papunkčio, valstybė narė gali išimties tvarka suteikti su jos vėliava plaukiojančiam laivui papildomą kvotą, kuri viršija 75 % įvertinto į jūrą išmetamų žuvų kiekio, koks paprastai išmetamas iš tokio tipo laivo, koks yra laivas, kuriam suteikta papildoma kvota, su sąlyga, kad: a) atitinkamo tipo laivo pagal apytikslius įvertinimus į jūrą išmetamų išteklių dalis yra mažesnė nei 10 %; b) tokio tipo laivo įtraukimas yra svarbus norint įvertinti CCVT sistemos potencialą kontrolės tikslais; c) nėra viršyta visiems bandomuosiuose reisuose dalyvaujantiems laivams nustatyta paprastai išmetamo išteklių kiekio 75 % bendra riba. 5. Jei pagal 3 dalies a punktą gauti užregistruoti duomenys yra susiję su asmens duomenų tvarkymu, kaip apibrėžta Direktyvoje 95/46/EB, tvarkant tokius duomenis taikoma ta direktyva. 6. Jei valstybė narė nustato, kad laivas, dalyvaujantis bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, nesilaiko 3 dalyje nustatytų sąlygų, ji nedelsiant panaikina tam laivui suteiktą papildomą kvotą ir likusiu 2013 m. laikotarpiu neleidžia jam dalyvauti tuose bandomuosiuose reisuose. 7. Prieš suteikdama 1–6 dalyse nurodytą papildomą kvotą valstybė narė Komisijai pateikia šią informaciją: a) su jos vėliava plaukiojančių laivų, dalyvaujančių bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, sąrašą; b) tuose laivuose įrengtos elektroninės nuotolinės stebėjimo įrangos specifikacijas; c) tuose laivuose naudojamų žvejybos įrankių pajėgumą, rūšį ir specifikacijas; d) žuvų kiekį, paprastai išmetamą į jūrą iš kiekvieno tipo bandomuosiuose reisuose dalyvaujančio laivo; e) bandomuosiuose reisuose dalyvaujančių laivų 2012 m. sužvejotą žuvų, kurių ištekliams taikomas atitinkamas BLSK, kiekį. 8. Siekdama stebėti, kaip įgyvendinamas 3 dalies b punkto 1 papunktyje nustatytas reikalavimas, Komisija gali pareikalauti, kad bet kuri šį straipsnį taikanti valstybė narė mokslinei patariamajai įstaigai pateiktų jos parengtą iš kiekvieno tipo laivų išmetamų žuvų kiekio vertinimą, kad pastaroji galėtų jį peržiūrėti. Jei išmetamą kiekį patvirtinantis vertinimas negaunamas, atitinkama valstybė narė imasi visų tinkamų priemonių šio reikalavimo atitikčiai užtikrinti ir apie jas praneša Komisijai. 8 straipsnis Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos Išteklių, kuriems nustatyti BLSK, žuvys laikomos laive arba iškraunamos tik tuo atveju, jeigu: a) tas žuvis sužvejojo su kvotą turinčios valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai ir ta kvota nėra išnaudota; arba b) sužvejoti žuvų kiekiai sudaro ES kvotos dalį, kuri nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, ir ta ES kvota nebuvo išnaudota. 9 straipsnis Žvejybos pastangų apribojimai 2013 m. vasario 1 d.– 2014 m. sausio 31 d. žvejybos pastangų valdymo priemonės taikomos taip: a) IIA priedas taikomas atlantinių menkių ištekliams Kategato sąsiauryje, ICES VIIa ir VIa kvadratuose ir ICES Vb kvadrato ES vandenyse valdyti; b) IIB priedas taikomas europinių paprastųjų jūrinių lydekų ir norveginių omarų ištekliams ICES VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką, atkurti; c) IIC priedas taikomas paprastųjų jūrų liežuvių ištekliams ICES VIIe kvadrate valdyti. 10 straipsnis Specialiosios žvejybos galimybių skyrimo nuostatos 1. Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms skiriamos nedarant poveikio: a) žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį; b) žvejybos galimybių perskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį arba pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008[17] 10 straipsnio 4 dalį; c) papildomam kiekiui, leidžiamam iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį; d) pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį perkeliamiems neišnaudotiems kiekiams; e) išskaitymams, atliekamiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105, 106 ir 107 straipsnius. 2. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas prevencinis BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip. 11 straipsnis Žvejybos draudimo laikotarpis 1. 2013 m. gegužės 1 d.–liepos 31 d. Porkupino seklumoje draudžiama žvejoti arba laikyti laive šių rūšių žuvis: atlantines menkes, megrimus, europinius jūrų velnius, juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus, europines paprastąsias jūrines lydekas, norveginius omarus, jūrines plekšnes, sidabrinius polakus, ledjūrio menkes, rombines rajas, europinius jūrų liežuvius ir paprastuosius dygliaryklius. 2. Taikant šį straipsnį Porkupino seklumą sudaro geografinis rajonas, apibrėžtas laksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: Taškas || Platuma || Ilguma 1 || 52° 27' šiaurės platumos || 12° 19' vakarų ilgumos 2 || 52° 40' šiaurės platumos || 12° 30' vakarų ilgumos 3 || 52° 47' šiaurės platumos || 12° 39.600' vakarų ilgumos 4 || 52° 47' šiaurės platumos || 12° 56' vakarų ilgumos 5 || 52° 13,5' šiaurės platumos || 13° 53.830' vakarų ilgumos 6 || 51° 22' šiaurės platumos || 14° 24' vakarų ilgumos 7 || 51° 22' šiaurės platumos || 14° 03' vakarų ilgumos 8 || 52° 10' šiaurės platumos || 13° 25' vakarų ilgumos 9 || 52° 32' šiaurės platumos || 13° 07,500' vakarų ilgumos 10 || 52° 43' šiaurės platumos || 12° 55' vakarų ilgumos 11 || 52° 43' šiaurės platumos || 12° 43' vakarų ilgumos 12 || 52° 38.800' šiaurės platumos || 12° 37' vakarų ilgumos 13 || 52° 27' šiaurės platumos || 12° 23' vakarų ilgumos 14 || 52° 27' šiaurės platumos || 12° 19' vakarų ilgumos 3. Nukrypstant nuo 1 dalies, Porkupino seklumoje leidžiama tranzitu laivuose gabenti toje dalyje nurodytų rūšių žuvis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 50 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis. 12 straipsnis Draudimai 1. ES laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis: a) milžinryklius (Cetorhinus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) visuose vandenyse; b) atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) visuose vandenyse, išskyrus tuos atvejus, kai I priedo B dalyje nustatyta kitaip; c) europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) ES vandenyse; d) švelniąsias rajas (Dipturus batis) ICES IIa kvadrato bei ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES vandenyse; e) marmurines rombines rajas (Raja undulata) ir baltąsias rajas (Raja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES vandenyse; f) gitaržuves (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių ES vandenyse; g) didžiąsias mantas (Manta birostris) visuose vandenyse. 2. Jei 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos. 13 straipsnis Duomenų perdavimas Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai pateikdamos duomenis apie iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento I priede nustatytus žuvų išteklių kodus. III ANTRAŠTINĖ DALIS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 14 straipsnis Komiteto procedūra 1. Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002. Tai komitetas, apibrėžtas Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (EB) Nr. 182/2011 5 straipsnis. 15 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d. Tačiau 9 straipsnis taikomas nuo 2013 m. vasario 1 d. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDŲ SĄRAŠAS I PRIEDAS. BLSK, taikomi ES laivams rajonuose, kuriuose galioja pagal žuvų rūšį ir žvejybos rajoną nustatyti BLSK: · A dalis. Bendrosios nuostatos · B dalis. Kategato sąsiauris, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV parajoniai, CECAF rajono ES vandenys, Prancūzijos Gvianos vandenys IIA PRIEDAS. IIA PRIEDAS. Laivų žvejybos pastangos atsižvelgiant į atlantinių menkių išteklių valdymą Kategato sąsiauryje, ICES VIa ir VIIa kvadratuose ir ICES Vb kvadrato ES vandenyse IIB PRIEDAS. Laivų žvejybos pastangos atsižvelgiant į europinių paprastųjų jūrinių lydekų pietinių išteklių ir norveginių omarų išteklių atkūrimą ICES VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką IIC PRIEDAS. Laivų žvejybos pastangos atsižvelgiant į vakarinės Lamanšo sąsiaurio dalies paprastųjų jūrų liežuvių išteklių valdymą ICES VIIe kvadrate I PRIEDAS BLSK, TAIKOMI ES LAIVAMS RAJONUOSE, KURIUOSE GALIOJA PAGAL ŽUVŲ RŪŠĮ IR ŽVEJYBOS RAJONĄ NUSTATYTI BLSK A DALIS BENDROSIOS NUOSTATOS Šio priedo B dalies lentelėse nustatyti kiekvienos rūšies išteklių BLSK bei kvotos (gyvojo svorio tonomis, išskyrus atvejus, kai nurodyta kitaip) ir atitinkamais atvejais funkciškai su jais susijusios sąlygos. Visoms šiame priede nustatytoms žvejybos galimybėms taikomos Reglamente (EB) Nr. 1224/2009, ypač jo 33 ir 34 straipsniuose, nustatytos taisyklės. Nuorodos į žvejybos zonas reiškia nuorodas į ICES zonas, jei nenurodyta kitaip. Kiekvieno rajono žuvų ištekliai nurodomi pagal abėcėlės tvarka išdėstytus lotyniškus rūšių pavadinimus. Šiame reglamente pateikiama tokia lotyniškų ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė: Mokslinis pavadinimas || Triraidis kodas || Bendrinis pavadinimas Amblyraja radiata || RJR || Žvaigždėtoji raja Ammodytes spp. || SAN || Paprastieji tobiai Argentina silus || ARU || Atlantinė argentina Beryx spp. || ALF || Paprastieji beriksai Brosme brosme || USK || Paprastoji brosmė Caproidae || BOR || Smulkiadyglės saulažuvės Centrophorus squamosus || GUQ || Pilkasis trumpadyglis ryklys Centroscymnus coelolepis || CYO || Portugalinis baltaakis dygliaryklis Chaceon spp. || CGE || Gelminiai krabai Champsocephalus gunnari || ANI || Lydžiažiotė ledžuvė Chionoecetes spp. || PCR || Snieginiai krabai Clupea harengus || HER || Atlantinė silkė Coryphaernoides rupestris || RNG || Bukasnukis ilgauodegis grenadierius Dalatias licha || SCK || Šokoladinis dygliaryklis Deania calcea || DCA || Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis Dipturus batis || RJB || Marmurinė švelnioji raja Dissostichus eleginoides || TOP || Patagoninis nototeninis dančius Dissostichus mawsoni || TOA || Atlantinis nototeninis dančius Engraulis encrasicolus || ANE || Europinis ančiuvis Etmopterus princeps || ETR || Didysis juodasis dygliaryklis Etmopterus pusillus || ETP || Mažasis juodasis dygliaryklis Euphausia superba || KRI || Kriliai Gadus morhua || COD || Atlantinė menkė Galeorhinus galeus || GAG || Paprastasis sriubinis ryklys Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Raudonoji plekšnė Hippoglossoides platessoides || PLA || Amerikinė paltusinė plekšnė Hippoglossus hippoglossus || HAL || Atlantinis paltusas Hoplostethus atlanticus || ORY || Islandinis pjūklapilvis beriksas Illex illecebrosus || SQI || Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras Lamna nasus || POR || Atlantinis silkiaryklis Lepidonotothen squamifrons || NOS || Pilkoji nototenija Lepidorhombus spp. || LEZ || Megrimai Raja circularis || RJI || Apvalioji raja Raja fullonica || RJF || Šagreninė raja Leucoraja naevus || RJN || Raja gegutė Limanda ferruginea || YEL || Geltonuodegė plekšnė Limanda limanda || DAB || Mažažiotė plekšnė Lophiidae || ANF || Velniažuvinės Macrourus spp. || GRV || Paprastieji grenadieriai Makaira nigricans || BUM || Atlantinis marlinas Mallotus villosus || CAP || Paprastoji stintenė Manta birostris || RMB || Didžioji manta Martialia hyadesi || SQS || Kalmaras Melanogrammus aeglefinus || HAD || Juodadėmė menkė Merlangius merlangus || WHG || Paprastasis merlangas Merluccius merluccius || HKE || Europinė paprastoji jūrinė lydeka Micromesistius poutassou || WHB || Šiaurinis žydrasis merlangas Microstomus kitt || LEM || Europinė mažažiotė plekšnė Molva dypterygia || BLI || Melsvoji molva Molva molva || LIN || Paprastoji molva Nephrops norvegicus || NEP || Norveginis omaras Pandalus borealis || PRA || Šiaurinė paprastoji krevetė Paralomis spp. || PAI || Krabai Penaeus spp. || PEN || Plonaūsės krevetės Platichthys flesus || FLE || Europinė upinė plekšnė Pleuronectes platessa || PLE || Jūrinė plekšnė Pleuronectiformes || FLX || Plekšniažuvės Pollachius pollachius || POL || Sidabriniai polakai Pollachius virens || POK || Ledjūrio menkė Psetta maxima || TUR || Paprastasis otas Raja brachyura || RJH || Trumpauodegė raja Raja clavata || RJC || Dyglioji raja Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Norveginė raja Raja microocellata || RJE || Šlakuotoji raja Raja montagui || RJM || Montegju šlakuotoji raja Raja undulata || RJU || Marmurinė rombinė raja Rajiformes || SRX || Rombinės rajožuvės Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Juodasis paltusas Raja alba || RJA || Baltoji raja Scomber scombrus || MAC || Atlantinė skumbrė Scophthalmus rhombus || BLL || Švelnusis rombas Sebastes spp. || RED || Paprastieji jūriniai ešeriai Solea solea || SOL || Europinis jūrų liežuvis Solea spp. || SOO || Jūrų liežuviai Sprattus sprattus || SPR || Atlantinis šprotas Squalus acanthias || DGS || Paprastasis dygliaryklis Tetrapturus albidus || WHM || Atlantinis baltasis marlinas Thunnus maccoyii || SBF || Australinis tunas Thunnus obesus || BET || Didžiaakis tunas Thunnus thynnus || BFT || Paprastasis tunas Trachurus murphyi || CJM || Peru stauridė Trachurus spp. || JAX || Paprastosios stauridės Trisopterus esmarkii || NOP || Norveginė menkutė Urophycis tenuis || HKW || Balkšvoji siaurapelekė vėgėlė Xiphias gladius || SWO || Durklažuvė Ši bendrinių ir lotyniškų pavadinimų palyginimo lentelė pateikiama tik aiškinamaisiais tikslais. Paprastieji beriksai || ALF || Beryx spp. Amerikinė paltusinė plekšnė || PLA || Hippoglossoides platessoides Europinis ančiuvis || ANE || Engraulis encrasicolus Velniažuvinės || ANF || Lophiidae Lydžiažiotė ledžuvė || ANI || Champsocephalus gunnari Atlantinis nototeninis dančius || TOA || Dissostichus mawsoni Atlantinis paltusas || HAL || Hippoglossus hippoglossus Didžiaakis tunas || BET || Thunnus obesus Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis || DCA || Deania calcea Trumpauodegė raja || RJH || Raja brachyura Melsvoji molva || BLI || Molva dypterygia Atlantinis marlinas || BUM || Makaira nigricans Šiaurinis žydrasis merlangas || WHB || Micromesistius poutassou Paprastasis tunas || BFT || Thunnus thynnus Smulkiadyglės saulažuvės || BOR || Caproidae Švelnusis rombas || BLL || Scophthalmus rhombus Paprastoji stintenė || CAP || Mallotus villosus Atlantinė menkė || COD || Gadus morhua Mažažiotė plekšnė || DAB || Limanda limanda Marmurinė švelnioji raja || RJB || Dipturus batis Europinis jūrų liežuvis || SOL || Solea solea Krabai || PAI || Paralomis spp. Raja gegutė || RJN || Leucoraja naevus Gelminiai krabai || CGE || Chaceon spp. Europinė upinė plekšnė || FLE || Platichthys flesus Plekšniažuvės || FLX || Pleuronectiformes Didžioji manta || RMB || Manta birostris Didysis juodasis dygliaryklis || ETR || Etmopterus princeps Atlantinė argentina || ARU || Argentina silus Juodasis paltusas || GHL || Reinhardtius hippoglossoides Paprastieji grenadieriai || GRV || Macrourus spp. Pilkoji nototenija || NOS || Lepidonotothen squamifrons Juodadėmė menkė || HAD || Melanogrammus aeglefinus Europinė paprastoji jūrinė lydeka || HKE || Merluccius merluccius Atlantinė silkė || HER || Clupea harengus Paprastosios stauridės || JAX || Trachurus spp. Peru stauridė || CJM || Trachurus murphyi Šokoladinis dygliaryklis || SCK || Dalatias licha Kriliai || KRI || Euphausia superba Pilkasis trumpadyglis ryklys || GUQ || Centrophorus squamosus Europinė mažažiotė plekšnė || LEM || Microstomus kitt Paprastoji molva || LIN || Molva molva Atlantinė skumbrė || MAC || Scomber scombrus Megrimai || LEZ || Lepidorhombus spp. Šiaurinė paprastoji krevetė || PRA || Pandalus borealis Norveginis omaras || NEP || Nephrops norvegicus Norveginė menkutė || NOP || Trisopterus esmarkii Norveginė raja || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis Islandinis pjūklapilvis beriksas || ORY || Hoplostethus atlanticus Patagoninis nototeninis dančius || TOP || Dissostichus eleginoides Plonaūsės krevetės || PEN || Penaeus spp. Jūrinė plekšnė || PLE || Pleuronectes platessa Sidabriniai polakai || POL || Pollachius pollachius Atlantinis silkiaryklis || POR || Lamna nasus Portugalinis baltaakis dygliaryklis || CYO || Centroscymnus coelolepis Paprastieji jūriniai ešeriai || RED || Sebastes spp. Bukasnukis ilgauodegis grenadierius || RNG || Coryphaernoides rupestris Ledjūrio menkė || POK || Pollachius virens Paprastieji tobiai || SAN || Ammodytes spp. Apvalioji raja || RJI || Raja circularis Šagreninė raja || RJF || Raja fullonica Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras || SQI || Illex illecebrosus Rombinės rajožuvės || SRX || Rajiformes Šlakuotoji raja || RJE || Raja microocellata Mažasis juodasis dygliaryklis || ETP || Etmopterus pusillus Snieginiai krabai || PCR || Chionoecetes spp. Jūrų liežuviai || SOO || Solea spp. Australinis tunas || SBF || Thunnus maccoyii Montegju šlakuotoji raja || RJM || Raja montagui Atlantinis šprotas || SPR || Sprattus sprattus Paprastasis dygliaryklis || DGS || Squalus acanthias Kalmaras || SQS || Martialia hyadesi Žvaigždėtoji raja || RJR || Amblyraja radiata Durklažuvės || SWO || Xiphias gladius Dyglioji raja || RJC || Raja clavata Paprastasis sriubinis ryklys || GAG || Galeorhinus galeus Paprastasis otas || TUR || Psetta maxima Paprastoji brosmė || USK || Brosme brosme Marmurinė rombinė raja || RJU || Raja undulata Balkšvoji siaurapelekė vėgėlė || HKW || Urophycis tenuis Atlantinis baltasis marlinas || WHM || Tetrapturus albidus Baltoji raja || RJA || Raja alba Paprastasis merlangas || WHG || Merlangius merlangus Raudonoji plekšnė || WIT || Glyptocephalus cynoglossus Geltonuodegė plekšnė || YEL || Limanda ferruginea B DALIS KATEGATO SĄSIAURIS, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII IR XIV PARAJONIAI, CECAF RAJONO ES VANDENYS, PRANCŪZIJOS GVIANOS VANDENYS Rūšis || Atlantinė argentina Argentina silus || Zona || I ir II zonų ES ir tarptautiniai vandenys (ARU/1/2.) || Vokietija || 22 || || Prevencinis BLSK || Prancūzija || 7 || || Nyderlandai || 18 || || Jungtinė Karalystė || 37 || || Sąjunga || 84 || || || || || BLSK || 84 || || || Rūšis || Atlantinė argentina Argentina silus || Zona || III ir IV zonų ES vandenys (ARU/34-C) || Danija || 843 || || Prevencinis BLSK || Vokietija || 9 || || Prancūzija || 6 || || Airija || 6 || || Nyderlandai || 40 || || Švedija || 33 || || Jungtinė Karalystė || 15 || || Sąjunga || 952 || || || || || BLSK || 952 || || || Rūšis || Atlantinė argentina Argentina silus || Zona || V, VI ir VII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (ARU/567.) || Vokietija || 289 || || Prevencinis BLSK || Prancūzija || 6 || || Airija || 268 || || Nyderlandai || 3 023 || || Jungtinė Karalystė || 212 || || Sąjunga || 3 798 || || || || || BLSK || 3 798 || || || Rūšis || Paprastoji brosmė Brosme brosme || Zona || IIIa zona; 22–32 pakvadračių ES vandenys (USK/3A/BCD) || Danija || 15 || || Prevencinis BLSK || Švedija || 7 || || Vokietija || 7 || || Sąjunga || 29 || || || || || BLSK || 29 || || || Rūšis || Aksominė saulažuvė Caproidae || Zona || VI, VII ir VIII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (BOR/678-) || Danija || pm || || Prevencinis BLSK || Airija || pm || || Jungtinė Karalystė || pm || || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || pm || || || Rūšis || Atlantinės silkės Clupea harengus || Zona || VIaS(1), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) || Airija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. || Nyderlandai || pm || || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || pm || || (1) Nuoroda daroma į atlantinės silkės išteklius VIa zonoje į pietus nuo 56º 00' šiaurės platumos ir į vakarus nuo 07º 00' vakarų ilgumos. || pm || pm Rūšis || Atlantinės silkės Clupea harengus || Zona || VI Klaidas(1) (HER/06ACL.) || Jungtinė Karalystė || Bus nustatyta || (2) || Prevencinis BLSK || Sąjunga || Bus nustatyta || (3) || || || || BLSK || Bus nustatyta || (3) || (1) Klaido ištekliai: nuoroda daroma į atlantinės silkės išteklius jūros rajone į šiaurės rytus nuo linijos, iš Kintairo kyšulio brėžiamos į Corsewall kyšulį. (2) Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (3) Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 2 išnašą. || || Rūšis || Atlantinės silkės Clupea harengus || Zona || VIIa(1) (HER/07A/MM) || Airija || 1 300 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Jungtinė Karalystė || 3 693 || || Sąjunga || 4 993 || || || || || BLSK || 4 993 || || (1) Ši zona sumažinama rajonu, kuris apibrėžiamas: – šiaurėje iki 52º 30' šiaurės platumos, – pietuose iki 52º 00' šiaurės platumos, – vakaruose iki Airijos pakrantės, – rytuose iki Jungtinės Karalystės pakrantės. || || Rūšis || Atlantinės silkės Clupea harengus || Zona || VIIe ir VIIf (HER/7EF.) || Prancūzija || 392 || || Prevencinis BLSK || Jungtinė Karalystė || 392 || || Sąjunga || 784 || || || || || BLSK || 784 || || || Rūšis || Atlantinės silkės Clupea harengus || Zona || VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) ir VIIk(1) (HER/7G-K.) || Vokietija || 191 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Prancūzija || 1 062 || || Airija || 14 864 || || Nyderlandai || 1 062 || || Jungtinė Karalystė || 21 || || Sąjunga || 17 200 || || || || || BLSK || 17 200 || || (1) Ši zona padidinama rajonu, kuris apibrėžiamas: – šiaurėje iki 52º 30' šiaurės platumos, – pietuose iki 52º 00' šiaurės platumos, – vakaruose iki Airijos pakrantės, – rytuose iki Jungtinės Karalystės pakrantės. || || Rūšis || Europiniai ančiuviai Engraulis encrasicolus || Zona || IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (ANE/9/3411) || Ispanija || 3 998 || || Prevencinis BLSK || Portugalija || 4 362 || || Sąjunga || 8 360 || || || || || BLSK || 8 360 || || || Rūšis || Atlantinė menkė Gadus morhua || Zona || Kategato sąsiauris (COD/03AS.) || Danija || 62 || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Vokietija || 1 || (1) || Švedija || 37 || (1) || Sąjunga || 100 || (1) || || || || BLSK || 100 || (1) || || || || || (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. || || Rūšis || Atlantinė menkė Gadus morhua || Zona || VIb; Vb zonos į vakarus nuo 12° 00' vakarų ilgumos ir XII bei XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (COD/5W6-14) || Belgija || 0 || || Prevencinis BLSK || Vokietija || 2 || || Prancūzija || 20 || || Airija || 8 || || Jungtinė Karalystė || 32 || || Sąjunga || 62 || || || || || BLSK || 62 || || || Rūšis || Atlantinė menkė Gadus morhua || Zona || VIa; Vb zonos į rytus nuo 12° 00' vakarų ilgumos ES ir tarptautiniai vandenys (COD/5BE6A) || Belgija || 0 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Vokietija || 0 || || Prancūzija || 0 || || Airija || 0 || || Jungtinė Karalystė || 0 || || Sąjunga || 0 || || || || || BLSK || 0 || (1) || || || || || (1) Rajone, kuriame taikomas šis BLSK, gali būti iškraunama atlantinių menkių priegauda, su sąlyga, kad ji neviršija 1,5 proc. viso per žvejybos reisą sužvejotų žuvų kiekio gyvojo svorio. || || Rūšis || Atlantinė menkė Gadus morhua || Zona || VIIa (COD/07A.) || Belgija || 4 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Prancūzija || 10 || || Airija || 188 || || Nyderlandai || 1 || || Jungtinė Karalystė || 82 || || Sąjunga || 285 || || || || || BLSK || 285 || || || || || || || Rūšis || Atlantinė menkė Gadus morhua || Zona || VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (COD/7XAD34) || Belgija || 456 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. || Prancūzija || 7 459 || || Airija || 1 479 || || Nyderlandai || 2 || || Jungtinė Karalystė || 804 || || Sąjunga || 10 200 || || || || || BLSK || 10 200 || || || Rūšis || Atlantinis silkiaryklis Lamna nasus || Zona || Prancūzijos Gvianos vandenys, Kategato sąsiauris; Skagerako sąsiaurio ir I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų ES vandenys; CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2 rajono ES vandenys (POR/3-1234) || Danija || pm || (1) || Prevencinis BLSK || Prancūzija || pm || (1) || Vokietija || pm || (1) || Airija || pm || (1) || Ispanija || pm || (1) || Jungtinė Karalystė || pm || (1) || Sąjunga || pm || (1) || || || || BLSK || pm || (1) || || (1) Jei šios rūšies žuvys atsitiktinai sužvejojamos, jos negali būti sužalotos. Jos nedelsiant paleidžiamos. || || Rūšis || Megrimai Lepidorhombus spp. || Zona || IIa ir IV zonų ES vandenys (LEZ/2AC4-C) || Belgija || 8 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Danija || 7 || || Vokietija || 7 || || Parncūzija || 46 || || Nyderlandai || 36 || || Jungtinė Karalystė || 2 716 || || Sąjunga || 2 820 || || || || || BLSK || 2 820 || || || Rūšis || Megrimai Lepidorhombus spp. || Zona || Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; VI; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (LEZ/56-14) || Ispanija || 232 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Prancūzija || 904 || || Airija || 264 || || Jungtinė Karalystė || 640 || || Sąjunga || 2 040 || || || || || BLSK || 2 040 || || || Rūšis || Megrimai Lepidorhombus spp. || Zona || VII (LEZ/07.) || Belgija || 376 || (1) || Prevencinis BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. || Ispanija || 4 172 || (1) || Prancūzija || 5 064 || (1) || Airija || 2 302 || (1) || Jungtinė Karalystė || 1 994 || (1) || Sąjunga || 13 908 || || || || || BLSK || 13 908 || || || || || (1) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė gali skirti papildomą kvotą, kuri neviršytų 1 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento 7 straipsnyje išdėstytų sąlygų. || || Rūšis || Megrimai Lepidorhombus spp. || Zona || VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe (LEZ/8ABDE.) || Ispanija || 760 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. || Prancūzija || 613 || || Sąjunga || 1 373 || || || || || BLSK || 1 373 || || || Rūšis || Megrimai Lepidorhombus spp. || Zona || VIIIc, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (LEZ/8C3411) || Ispanija || 822 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Prancūzija || 41 || || Portugalija || 27 || || Sąjunga || 890 || || || || || BLSK || 890 || || || Rūšis || Velniažuvinės Lophiidae || Zona || VI; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (ANF/56-14) || Belgija || 149 || || Prevencinis BLSK || Vokietija || 170 || || Ispanija || 159 || || Prancūzija || 1 833 || || Airija || 415 || || Nyderlandai || 144 || || Jungtinė Karalystė || 1 276 || || Sąjunga || 4 146 || || || || || BLSK || 4 146 || || || Rūšis || Velniažuvinės Lophiidae || Zona || VII (ANF/07.) || Belgija || 2 268 || (1) (2) || Prevencinis BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. || Vokietija || 253 || (1) (2) || Ispanija || 901 || (1) (2) || Prancūzija || 14 553 || (1) (2) || Airija || 1 860 || (1) (2) || Nyderlandai || 294 || (1) (2) || Jungtinė Karalystė || 4 413 || (1) (2) || Sąjunga || 24 542 || (1) || || || || BLSK || 24 542 || (1) || (1) Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 5 % gali būti sužvejojama VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonose (ANF/*8ABDE). (2) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė gali skirti papildomą kvotą, kuri neviršytų 1 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento 7 straipsnyje išdėstytų sąlygų. || || Rūšis || Velniažuvinės Lophiidae || Zona || VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe (ANF/8ABDE.) || Ispanija || 1 002 || || Prevencinis BLSK || Prancūzija || 5 574 || || Sąjunga || 6 576 || || || || || BLSK || 6 576 || || || Rūšis || Velniažuvinės Lophiidae || Zona || VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (ANF/8C3411) || Ispanija || 1 708 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Prancūzija || 2 || || Portugalija || 340 || || Sąjunga || 2 050 || || || || || BLSK || 2 050 || || || Rūšis || Juodadėmė menkė Melanogrammus aeglefinus || Zona || Vb ir VIa zonų ES ir tarptautiniai vandenys (HAD/5BC6A.) || Belgija || 7 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Vokietija || 8 || || Prancūzija || 342 || || Airija || 244 || || Jungtinė Karalystė || 2 499 || || Sąjunga || 3 100 || || || || || BLSK || 3 100 || || || Rūšis || Juodadėmė menkė Melanogrammus aeglefinus || Zona || VIIb–k, VIII, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (HAD/7X7A34) || Belgija || 83 || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. || Prancūzija || 5 000 || (1) || Airija || 1 667 || (1) || Jungtinė Karalystė || 750 || (1) || Sąjunga || 7 500 || (1) || || || || BLSK || 7 500 || || (1) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė gali skirti papildomą kvotą, kuri neviršytų 5 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento 7 straipsnyje išdėstytų sąlygų. || || Rūšis || Juodadėmė menkė Melanogrammus aeglefinus || Zona || VIIa (HAD/07A.) || Belgija || 16 || || Prevencinis BLSK || Prancūzija || 72 || || Airija || 433 || || Jungtinė Karalystė || 480 || || Sąjunga || 1 001 || || || || || BLSK || 1 001 || || || Rūšis || Sidabrinės jūrinės lydekos Merlangius merlangus || Zona || VI; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (WHG/56-14) || Vokietija || 2 || || Prevencinis BLSK || Prancūzija || 30 || || Airija || 73 || || Jungtinė Karalystė || 141 || || Sąjunga || 246 || || || || || BLSK || 246 || || || Rūšis || Sidabrinės jūrinės lydekos Merlangius merlangus || Zona || VIIa (WHG/07A.) || Belgija || 0 || || Prevencinis BLSK || Prancūzija || 5 || || Airija || 28 || || Nyderlandai || 0 || || Jungtinė Karalystė || 38 || || Sąjunga || 71 || || || || || BLSK || 71 || || || Rūšis || Sidabrinės jūrinės lydekos Merlangius merlangus || Zona || VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ir VIIk (WHG/7X7A-C) || Belgija || 239 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. || Prancūzija || 14 700 || || Airija || 6 812 || || Nyderlandai || 120 || || Jungtinė Karalystė || 2 629 || || Sąjunga || 24 500 || || || || || BLSK || 24 500 || || || Rūšis || Sidabrinės jūrinės lydekos Merlangius merlangus || Zona || VIII zona (WHG/08.) || Ispanija || 1 016 || || Prevencinis BLSK || Prancūzija || 1 524 || || Sąjunga || 2 540 || || || || || BLSK || 2 540 || || || Rūšis || Sidabrinės jūrinės lydekos Merlangius merlangus || Zona || IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (WHG/9/3411) || Portugalija || Bus nustatyta || (1) || Prevencinis BLSK || Sąjunga || Bus nustatyta || (2) || || || || BLSK || Bus nustatyta || (2) || (1) Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (2) Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 1 išnašą. || || Rūšis || Jūrinės lydekos Merluccius merluccius || Zona || IIIa zona; 22–32 pakvadračių ES vandenys (HKE/3A/BCD) || Danija || 1 033 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Švedija || 88 || || Sąjunga || 1 121 || || || || || BLSK || 1 121 || (1) || (1) Neviršijant viso europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių 37 200 tonų BLSK. || || Rūšis || Jūrinės lydekos Merluccius merluccius || Zona || IIa ir IV zonų ES vandenys (HKE/2AC4-C) || Belgija || 19 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Danija || 755 || || || Vokietija || 87 || || Prancūzija || 167 || || Nyderlandai || 43 || || Jungtinė Karalystė || 235 || || Sąjunga || 1 306 || || || || || BLSK || 1 306 || (1) || (1) Neviršijant viso europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių 37 200 tonų BLSK. || || Rūšis || Jūrinės lydekos Merluccius merluccius || Zona || VI ir VII; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (HKE/571214) || Belgija || 192 || (1) (3) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. || Ispanija || 6 149 || (3) || Prancūzija || 9 495 || (1) (3) || Airija || 1 151 || (3) || Nyderlandai || 124 || (1) (3) || Jungtinė Karalystė || 3 749 || (1) (3) || Sąjunga || 20 860 || || || || || BLSK || 20 860 || (2) || (1) Šią kvotą galima perkelti į IIa ir IV zonų ES vandenis. Tačiau apie tokį perkėlimą turi būti iš anksto pranešta Komisijai. (2) Neviršijant viso europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių 37 200 tonų BLSK. (3) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė gali skirti papildomą kvotą, kuri neviršytų 1 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento 7 straipsnyje išdėstytų sąlygų. || Specialioji sąlyga: || laikantis pirmiau minėtų kvotų, šiose zonose galima sužvejoti ne didesnį nei nurodytąjį toliau kiekį: || || VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe (HKE/*8ABDE) || || Belgija || 25 || || || Ispanija || 992 || || Prancūzija || 992 || || Airija || 124 || || Nyderlandai || 12 || || Jungtinė Karalystė || 558 || || Sąjunga || 2703 || || || Rūšis || Jūrinės lydekos Merluccius merluccius || Zona || VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe (HKE/8ABDE.) || Belgija || 6 || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Ispanija || 4 281 || || Prancūzija || 9 614 || || Nyderlandai || 12 || (1) || Sąjunga || 13 913 || || || || || BLSK || 13 913 || (2) || (1) Šią kvotą galima perkelti į IV zoną ir IIa zonos ES vandenis. Tačiau apie tokį perkėlimą turi būti iš anksto pranešta Komisijai. (2) Neviršijant viso europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių 37 200 tonų BLSK. || Specialioji sąlyga: || laikantis pirmiau minėtų kvotų, šiose zonose galima sužvejoti ne didesnį nei nurodytąjį toliau kiekį: || || VI ir VII; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (HKE/*57-14) || || Belgija || 1 || || Ispanija || 1 240 || || Prancūzija || 2 232 || || Nyderlandai || 4 || || Sąjunga || 3477 || || || Rūšis || Jūrinės lydekos Merluccius merluccius || Zona || VIIIc, IX ir X zonos; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (HKE/8C3411) || Ispanija || 9 051 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Prancūzija || 869 || || Portugalija || 4 224 || || Sąjunga || 14 144 || || || || || BLSK || 14 144 || || || Rūšis || Melsvoji molva Molva dypterygia || Zona || XII zonos tarptautiniai vandenys (BLI/12INT-) || Estija || 2 || (1) || Prevencinis BLSK || Ispanija || 622 || (1) || Prancūzija || 15 || (1) || Lietuva || 6 || (1) || Jungtinė Karalystė || 6 || (1) || Kiti || 2 || (1) || Sąjunga || 652 || (1) || || || || BLSK || 652 || (1) || (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. || || Rūšis || Paprastoji molva Molva molva || Zona || IIIa zona; IIIb, IIIc ir IIId zonų ES vandenys (LIN/3A/BCD) || Belgija || pm || (1) || Prevencinis BLSK || Danija || pm || || Vokietija || pm || (1) || Švedija || pm || || Jungtinė Karalystė || pm || (1) || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || pm || || (1) Pagal šią kvotą galima žvejoti tik IIIa zonos ES vandenyse ir IIIb, IIIc ir IIId zonų ES vandenyse. || || Rūšis || Norveginiai omarai Nephrops norvegicus || Zona || IIa ir IV zonų ES vandenys (NEP/2AC4-C) || Belgija || 908 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Danija || 908 || || Vokietija || 13 || || Prancūzija || 27 || || Nyderlandai || 467 || || Jungtinė Karalystė || 15 027 || || Sąjunga || 17 350 || || || || || BLSK || 17 350 || || || Rūšis || Norveginiai omarai Nephrops norvegicus || Zona || VI; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys (NEP/5BC6.) || Ispanija || 34 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Prancūzija || 135 || || Airija || 225 || || Jungtinė Karalystė || 16 256 || || Sąjunga || 16 650 || || || || || BLSK || 16 650 || || || Rūšis || Norveginiai omarai Nephrops norvegicus || Zona || VII (NEP/07.) || Ispanija || 1 115 || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. || Parncūzija || 4 517 || (1) || Airija || 6 851 || (1) || Jungtinė Karalystė || 6 093 || (1) || Sąjunga || 18 576 || (1) || || || || BLSK || 18 576 || (1) || (1) Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip toliau nurodytos kvotos gali būti sužvejota ICES VII parajonio 16 funkciniame vienete (NEP/*07U16): || Ispanija || 418 || Prancūzija || 262 || Airija || 503 || Jungtinė Karalystė || 203 || Sąjunga || 1 386 || || || Rūšis || Norveginiai omarai Nephrops norvegicus || Zona || VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe (NEP/8ABDE.) || || Ispanija || 192 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. || || Prancūzija || 3 008 || || || Sąjunga || 3 200 || || || || || || || BLSK || 3 200 || || || || || Rūšis || Norveginiai omarai Nephrops norvegicus || Zona || VIIIc (NEP/08C.) || || Ispanija || 71 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || || Prancūzija || 3 || || || Sąjunga || 74 || || || || || || || BLSK || 74 || || || || || Rūšis || Norveginiai omarai Nephrops norvegicus || Zona || IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (NEP/9/3411) || || Ispanija || 62 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || || Portugalija || 184 || || || Sąjunga || 246 || || || || || || || BLSK || 246 || || || || || Rūšis || Plonaūsės krevetės Penaeus spp. || Zona || Prancūzijos Gvianos vandenys (PEN/FGU.) || || Prancūzija || Bus nustatyta || (1) (2) || Prevencinis BLSK || || Sąjunga || Bus nustatyta || (2) (3) || || || || || || BLSK || Bus nustatyta || (2) (3) || || (1) Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (2) Žvejoti krevetes Penaeus subtilis ir Penaeus brasiliensis draudžiama vandenyse, kurių gylis yra mažesnis nei 30 m. (3) Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 1 išnašą. || || || || Rūšis || Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa || Zona || VI; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (PLE/56-14) || || Prancūzija || 15 || || Prevencinis BLSK || || Airija || 202 || || || Jungtinė Karalystė || 337 || || || Sąjunga || 554 || || || || || || || BLSK || 554 || || || || || Rūšis || Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa || Zona || VII a (PLE/07A.) || || Belgija || 83 || || Prevencinis BLSK || || Prancūzija || 36 || || || Airija || 651 || || || Nyderlandai || 25 || || || Jungtinė Karalystė || 832 || || || Sąjunga || 1 627 || || || || || || || BLSK || 1 627 || || || || || Rūšis || Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa || Zona || VIIb ir VIIc (PLE/7BC.) || || Prancūzija || 12 || || Prevencinis BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. || || Airija || 50 || || || Sąjunga || 62 || || || || || || || BLSK || 62 || || || || || Rūšis || Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa || Zona || VIId ir VIIe (PLE/7DE.) || || Belgija || 874 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || || Prancūzija || 2 914 || || || Jungtinė Karalystė || 1 554 || || || Sąjunga || 5 342 || || || || || || || BLSK || 5 342 || || || (1) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė gali skirti papildomą kvotą, kuri neviršytų 1 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento 7 straipsnyje išdėstytų sąlygų. || || Rūšis || Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa || Zona || VIIf ir VIIg (PLE/7FG.) || || Belgija || 74 || || Prevencinis BLSK || || Prancūzija || 135 || || || Airija || 21 || || || Jungtinė Karalystė || 70 || || || Sąjunga || 300 || || || || || || || BLSK || 300 || || || || || Rūšis || Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa || Zona || VIIh, VIIj ir VIIk (PLE/7HJK.) || || Belgija || 7 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. || || Prancūzija || 14 || || || Airija || 50 || || || Nyderlandai || 28 || || || Jungtinė Karalystė || 14 || || || Sąjunga || 113 || || || || || || || BLSK || 113 || || || || || Rūšis || Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa || Zona || VIII, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (PLE/8/3411) || || Ispanija || 53 || || Prevencinis BLSK || || Prancūzija || 210 || || || Portugalija || 53 || || || Sąjunga || 316 || || || || || || || BLSK || 316 || || || || || Rūšis || Sidabriniai polakai Pollachius pollachius || Zona || VI; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (POL/56-14) || || Ispanija || 6 || || Prevencinis BLSK || || Prancūzija || 190 || || || Airija || 56 || || || Jungtinė Karalystė || 145 || || || Sąjunga || 397 || || || || || || || BLSK || 397 || || || || || Rūšis || Sidabriniai polakai Pollachius pollachius || Zona || VII (POL/07.) || || Belgija || 420 || || Prevencinis BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. || || Ispanija || 25 || || || Prancūzija || 9 667 || || || Airija || 1 030 || || || Jungtinė Karalystė || 2 353 || || || Sąjunga || 13 495 || || || || || || || BLSK || 13 495 || || || || || Rūšis || Sidabriniai polakai Pollachius pollachius || Zona || VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe (POL/8ABDE.) || || Ispanija || 202 || || Prevencinis BLSK || || Prancūzija || 984 || || || Sąjunga || 1 186 || || || || || || || BLSK || 1 186 || || || || || Rūšis || Sidabriniai polakai Pollachius pollachius || Zona || VIIIc (POL/08C.) || || Ispanija || 166 || || Prevencinis BLSK || || Prancūzija || 19 || || || Sąjunga || 185 || || || || || || || BLSK || 185 || || || || || Rūšis || Sidabriniai polakai Pollachius pollachius || Zona || IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (POL/9/3411) || || Ispanija || 218 || (1) || Prevencinis BLSK || || Portugalija || 8 || (1) || || Sąjunga || 226 || (1) || || || || || || BLSK || 226 || || || (1) Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 5 % gali būti sužvejota VIIIc zonos ES vandenyse (POL/*08C.). || || || || Rūšis || Ledjūrio menkė Pollachius virens || Zona || VII, VIII, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (POK/7/3411) || || Belgija || 7 || || Prevencinis BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. || || Prancūzija || 1 505 || || || Airija || 752 || || || Jungtinė Karalystė || 410 || || || Sąjunga || 2 674 || || || || || || || BLSK || 2 674 || || || || || Rūšis || Rombinės rajožuvės Rajiformes || Zona || IIa ir IV zonų ES vandenys (SRX/2AC4-C) || || Belgija || pm || (1) (2) (3) || Prevencinis BLSK || || Danija || pm || (1) (2) (3) || || Vokietija || pm || (1) (2) (3) || || Prancūzija || pm || (1) (2) (3) || || Nyderlandai || pm || (1) (2) (3) || || Jungtinė Karalystė || pm || (1) (2) (3) || || Sąjunga || pm || (1) (3) || || || || || || BLSK || pm || (3) || || (1) Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) ir žvaigždėtųjų rajų (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) kiekį. (2) Priegaudos kvota. Šių rūšių žuvys neturi sudaryti daugiau kaip 25 % laive laikomų per vieną žvejybos reisą sužvejotų žuvų gyvojo svorio. Ši sąlyga taikoma tik didesnio nei 15 m bendro ilgio laivams. (3) Netaikoma švelniosioms rajoms (Dipturus batis). Jei šių rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, jos negali būti sužalotos. Jos nedelsiant paleidžiamos. Žvejai raginami ieškoti būdų bei įrangos, kuriuos naudojant būtų lengviau greitai ir saugiai paleisti visų šių rūšių žuvis, ir juos naudoti. || pm || || || Rūšis || Rombinės rajožuvės Rajiformes || Zona || IIIa zonos ES vandenys (SRX/03A-C.) || || Danija || pm || (1) (2) || Prevencinis BLSK || || Švedija || pm || (1) (2) || || Sąjunga || pm || (1) (2) || || || || || || BLSK || pm || (2) || || (1) Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C), dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/03A-C), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/03A-C), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/03A-C.) ir žvaigždėtųjų rajų (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) kiekį. (2) Netaikoma švelniosioms rajoms (Dipturus batis). Jei šios rūšies žuvys atsitiktinai sužvejojamos, jos negali būti sužalotos. Jos nedelsiant paleidžiamos. Žvejai raginami ieškoti būdų bei įrangos, kuriuos naudojant būtų lengviau greitai ir saugiai paleisti visų šių rūšių žuvis, ir juos naudoti. || pm || || Rūšis || Rombinės rajožuvės Rajiformes || Zona || VIa, VIb ir VIIa–c, VIIe–k zonų ES vandenys (SRX/67AKXD) || Belgija || pm || (1) (2) (3) || Prevencinis BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. || Estija || pm || (1) (2) (3) || Prancūzija || pm || (1) (2) (3) || Vokietija || pm || (1) (2) (3) || Airija || pm || (1) (2) (3) || Lietuva || pm || (1) (2) (3) || Nyderlandai || pm || (1) (2) (3) || Portugalija || pm || (1) (2) (3) || Ispanija || pm || (1) (2) (3) || Jungtinė Karalystė || pm || (1) (2) (3) || Sąjunga || pm || (1) (2) (3) || || || || BLSK || pm || (2) || (1) Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/67 AKXD), dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/67 AKXD), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/67 AKXD), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/67 AKXD), šlakuotųjų rajų (Raja microocellata) (RJE/67 AKXD), apvaliųjų rajų (Raja circularis) (RJI/67 AKXD) ir šagreninių rajų (Raja fullonica) (RJF/67 AKXD) kiekį. (2) Netaikoma marmurinėms rombinėms rajoms (Raja undulata), švelniosioms rajoms (Dipturus batis), norveginėms rajoms (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ir baltosioms rajoms (Raja alba). Jei šių rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, jos negali būti sužalotos. Jos nedelsiant paleidžiamos. Žvejai raginami ieškoti būdų bei įrangos, kuriuos naudojant būtų lengviau greitai ir saugiai paleisti visų šių rūšių žuvis, ir juos naudoti. (3) Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 5 % gali būti sužvejota VIId zonos ES vandenyse (SRX/*07D.). || pm || Rūšis || Rombinės rajožuvės Rajiformes || Zona || VIId zonos ES vandenys (SRX/07D.) || Belgija || pm || (1) (2) (3) || Prevencinis BLSK || Prancūzija || pm || (1) (2) (3) || Nyderlandai || pm || (1) (2) (3) || Jungtinė Karalystė || pm || (1) (2) (3) || Sąjunga || pm || (1) (2) (3) || || || || BLSK || pm || (2) || (1) Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/07D), trumpauodegių rajų (Raja brachyuran) (RJH/07D.), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/07d.) ir žvaigždėtųjų rajų (Amblyraja radiate) (RJR/07D.) kiekį. (2) Netaikoma švelniosioms rajoms (Dipturus batis) ir marmurinėms rombinėms rajoms (Raja undulate). Jei šių rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, jos negali būti sužalotos. Jos nedelsiant paleidžiamos. Žvejai raginami ieškoti būdų bei įrangos, kuriuos naudojant būtų lengviau greitai ir saugiai paleisti visų šių rūšių žuvis, ir juos naudoti. (3) Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 5 % gali būti sužvejota VIa, VIb, VIIa–c ir VIIe–k parajonių ES vandenyse (SRX/*67AKD). || || Rūšis || Rombinės rajožuvės Rajiformes || Zona || VIII ir IX zonų ES vandenys (SRX/89-C.) || Belgija || pm || (1) (2) || Prevencinis BLSK || Prancūzija || pm || (1) (2) || Portugalija || pm || (1) (2) || Ispanija || pm || (1) (2) || Jungtinė Karalystė || pm || (1) (2) || Sąjunga || pm || (1) (2) || || pm || || BLSK || pm || (2) || (1) Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/89-C) ir dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/89-C) kiekį. (2) Netaikoma marmurinėms rombinėms rajoms (Raja undulata), švelniosioms rajoms (Dipturus batis) ir baltosioms rajoms (Raja alba). Jei šių rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, jos negali būti sužalotos. Jos nedelsiant paleidžiamos. Žvejai raginami ieškoti būdų bei įrangos, kuriuos naudojant būtų lengviau greitai ir saugiai paleisti visų šių rūšių žuvis, ir juos naudoti. || || Rūšis || Europiniai jūrų liežuviai Solea solea || Zona || IIIa; 22–32 pakvadračių ES vandenys (SOL/3A/BCD) || Danija || 470 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Vokietija || 27 || (1) || Nyderlandai || 45 || (1) || Švedija || 18 || || Sąjunga || 560 || || || || || BLSK || 560 || (2) || (1) Pagal šią kvotą galima žvejoti tik IIIa zonos ES vandenyse, 22–32 pakvadračiuose. (2) Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau nei 496 tonas galima sužvejoti IIIa zonoje. || || Rūšis || Europiniai jūrų liežuviai Solea solea || Zona || VI; Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (SOL/56-14) || Airija || 38 || || Prevencinis BLSK || Jungtinė Karalystė || 10 || || Sąjunga || 48 || || || || || BLSK || 48 || || || Rūšis || Europiniai jūrų liežuviai Solea solea || Zona || VIIa (SOL/07A.) || Belgija || 31 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. || Prancūzija || 0 || || Airija || 7 || || Nyderlandai || 9 || || Jungtinė Karalystė || 13 || || Sąjunga || 60 || || || || || BLSK || 60 || || || Rūšis || Europiniai jūrų liežuviai Solea solea || Zona || VIIb ir VIIc (SOL/7BC.) Prancūzija || 6 || || Prevencinis BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. Airija || 29 || Sąjunga || 35 || || || BLSK || 35 || Rūšis || Europiniai jūrų liežuviai Solea solea || Zona || VIId (SOL/07D.) Belgija || 1 292 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija || 2 585 || Jungtinė Karalystė || 923 || Sąjunga || 4 800 || || || BLSK || 4 800 || Rūšis || Europiniai jūrų liežuviai Solea solea || Zona || VIIe (SOL/07E.) || Belgija || 32 || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Prancūzija || 337 || (1) || Jungtinė Karalystė || 525 || (1) || Sąjunga || 894 || || || || || BLSK || 894 || || (1) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė gali skirti papildomą kvotą, kuri neviršytų 5 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento 7 straipsnyje išdėstytų sąlygų. || || Rūšis || Europiniai jūrų liežuviai Solea solea || Zona || VIIf ir VIIg (SOL/7FG.) || Belgija || 688 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Prancūzija || 69 || || Airija || 34 || || Jungtinė Karalystė || 309 || || Sąjunga || 1 100 || || || || || BLSK || 1 100 || || || Rūšis || Europiniai jūrų liežuviai Solea solea || Zona || VIIh, VIIj ir VIIk (SOL/7HJK.) || Belgija || 28 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. || Prancūzija || 56 || || Airija || 153 || || Nyderlandai || 45 || || Jungtinė Karalystė || 56 || || Sąjunga || 338 || || || || || BLSK || 338 || || || Rūšis || Europiniai jūrų liežuviai Solea solea || Zona || VIIIa ir VIIIb (SOL/8AB.) || Belgija || 37 || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Ispanija || 7 || || Prancūzija || 2 750 || || Nyderlandai || 206 || || Sąjunga || 3 000 || || || || || BLSK || 3 000 || || || Rūšis || Jūrų liežuviai Solea spp. || Zona || VIIIc, VIIId, VIIIe, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (SOO/8CDE34) || Ispanija || 323 || || Prevencinis BLSK || Portugalija || 535 || || Sąjunga || 858 || || || || || BLSK || 858 || || || Rūšis || Atlantiniai šprotai Sprattus sprattus || Zona || VIId ir VIIe (SPR/7DE.) || Belgija || 21 || || Prevencinis BLSK || Danija || 1 339 || || Vokietija || 21 || || Prancūzija || 288 || || Nyderlandai || 288 || || Jungtinė Karalystė || 2 163 || || Sąjunga || 4 120 || || || || || BLSK || 4 120 || || || Rūšis || Paprastieji dygliarykliai Squalus acanthias || Zona || IIIa zonos ES vandenys (DGS/03A-C.) || Danija || pm || || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. || Švedija || pm || || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || pm || || || Rūšis || Paprastieji dygliarykliai Squalus acanthias || Zona || IIa ir IV zonų ES vandenys (DGS/2AC4-C) || Belgija || pm || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. || Danija || pm || (1) || Vokietija || pm || (1) || Prancūzija || pm || (1) || Nyderlandai || pm || (1) || Švedija || pm || (1) || Jungtinė Karalystė || pm || (1) || Sąjunga || pm || (1) || || || || BLSK || pm || (1) || (1) Įskaitant ūdomis sužvejotus paprastuosius siurblinius ryklius (Galeorhinus galeus), šokoladinius dygliaryklius (Dalatias licha), paprastuosius ilgasnukius dygliaryklius (Deania calcea), trumpuosius trumpadyglius ryklius (Centrophorus squamosus), naktinius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus princeps), mažuosius juoduosius dygiaryklius (Etmopterus pusillus), portugalinius baltaakius dygliaryklius (Centroscymnus coelolepis) ir paprastuosius dygliaryklius (Squalus acanthias). Jei šių rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, jos negali būti sužalotos. Jos nedelsiant paleidžiamos. || || Rūšis || Paprastieji dygliarykliai Squalus acanthias || Zona || I, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (DGS/15X14) || Belgija || pm || (1) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Taikomas šio reglamento 11 straipsnis. || Vokietija || pm || (1) || Ispanija || pm || (1) || Prancūzija || pm || (1) || Airija || pm || (1) || Nyderlandai || pm || (1) || Portugalija || pm || (1) || Jungtinė Karalystė || pm || (1) || Sąjunga || pm || (1) || || || || BLSK || pm || (1) || (1) Įskaitant ūdomis sužvejotus paprastuosius siurblinius ryklius (Galeorhinus galeus), šokoladinius dygliaryklius (Dalatias licha), paprastuosius ilgasnukius dygliaryklius (Deania calcea), trumpuosius trumpadyglius ryklius (Centrophorus squamosus), naktinius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus princeps), mažuosius juoduosius dygiaryklius (Etmopterus pusillus), portugalinius baltaakius dygliaryklius (Centroscymnus coelolepis) ir paprastuosius dygliaryklius (Squalus acanthias). Jei šių rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, jos negali būti sužalotos. Jos nedelsiant paleidžiamos. || || Rūšis || Paprastosios stauridės Trachurus spp. || Zona || VIIIc (JAX/08C.) || Ispanija || pm || (1) (2) || Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK || Prancūzija || pm || (1) || Portugalija || pm || (1) (2) || Sąjunga || pm || || || || || BLSK || pm || || (1) Iš kurių ne daugiau nei 5 % gali sudaryti 12–14 cm dydžio paprastosios stauridės, nepaisant Reglamento (EB) Nr. 850/98[18] 19 straipsnio. Siekiant kontroliuoti tą kiekį, iškrautų žuvų svoriui taikomas 1,20 perskaičiavimo koeficientas. (2) Specialioji sąlyga: ne daugiau kaip 5 % šios kvotos gali būti sužvejota IX zonoje (JAX/*09.). || || Rūšis || Paprastosios stauridės Trachurus spp. || Zona || IX (JAX/09.) || Ispanija || 7 762 || (1) (2) || Prevencinis BLSK || Portugalija || 22 238 || (1) (2) || Sąjunga || 30 000 || || || || || BLSK || 30 000 || || (1) Iš kurių ne daugiau nei 5 % gali sudaryti 12–14 cm paprastosios stauridės, nepaisant Reglamento (EB) Nr. 850/98 19 straipsnio. Siekiant kontroliuoti tą kiekį, iškrautų žuvų svoriui taikomas 1,20 perskaičiavimo koeficientas. (2) Specialioji sąlyga: ne daugiau kaip 5 % šios kvotos gali būti sužvejota VIIIc zonoje (JAX/*08C). || || Rūšis || Paprastosios stauridės Trachurus spp. || Zona || X; CECAF rajono ES vandenys(1) (JAX/X34PRT) || Portugalija || Bus nustatyta || (2) (3) || Prevencinis BLSK || Sąjunga || Bus nustatyta || (4) || || || || BLSK || Bus nustatyta || (4) || (1) Vandenys prie Azorų salų. (2) Iš kurių ne daugiau nei 5 % gali sudaryti 12–14 cm paprastosios stauridės, nepaisant Reglamento (EB) Nr. 850/98 19 straipsnio. Siekiant kontroliuoti tą kiekį, iškrautų žuvų svoriui taikomas 1,20 perskaičiavimo koeficientas. (3) Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (4) Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 3 išnašą. || || Rūšis || Paprastosios stauridės Trachurus spp. || Zona || CECAF rajono ES vandenys(1) (JAX/341PRT) || Portugalija || Bus nustatyta || (2) (3) || Prevencinis BLSK || Sąjunga || Bus nustatyta || (4) || || || || BLSK || Bus nustatyta || (4) || (1) Vandenys prie Madeiros salos. (2) Iš kurių ne daugiau nei 5 % gali sudaryti 12–14 cm paprastosios stauridės, nepaisant Reglamento (EB) Nr. 850/98 19 straipsnio. Siekiant kontroliuoti tą kiekį, iškrautų žuvų svoriui taikomas 1,20 perskaičiavimo koeficientas. (3) Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (4) Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 3 išnašą. || || Rūšis || Paprastosios stauridės Trachurus spp. || Zona || CECAF rajono ES vandenys(1) (JAX/341SPN) Ispanija || Bus nustatyta || (2) || Prevencinis BLSK Sąjunga || Bus nustatyta || (3) || || BLSK || Bus nustatyta || (3) (1) Vandenys prie Kanarų salų. (2) Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (3) Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 2 išnašą