KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl Žemės stebėjimo palydovų duomenų komercinės sklaidos /* SWD/2014/0184 final */





KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl Žemės stebėjimo palydovų duomenų komercinės sklaidos Išlyga. Ši santrauka įpareigoja tik ją rengiant dalyvavusias Komisijos tarnybas; nuo jos nepriklauso, koks bus galutinis Komisijos priimamas sprendimas. 1. Problemos apibūdinimas (a) Pagrindiniai faktai Šiame poveikio vertinime nagrinėjamos rinkos plėtros kliūtys, kylančios dėl to, kad šiuo metu ES valstybės narės didelės skiriamosios gebos palydovų duomenis (toliau – HRSD) reglamentuoja skirtingai, ir aptariamos politikos galimybės, kuriomis siekiama pašalinti laisvo palydovų duomenų judėjimo kliūtis ir apsaugoti saugumo interesus. Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant duomenų perpardavėjus ir pridėtinę vertę kuriančius paslaugų teikėjus, parodė, kad šiuo metu HRSD rinkos plėtrai kenkia skaidrumo ir nuspėjamumo trūkumas bei vienodų sąlygų neužtikrinimas; to priežastis – susiskaidžiusios HRSD srities reglamentavimo sistemos valstybėse narėse. Dabar bendroji HRSD rinka neegzistuoja. (b) Labiausiai paveikti subjektai Duomenų teikėjai. Nors rinkos plėtrą jie suvokia kaip galimybę, skaidresnė sistema, kuri sudarytų sąlygas kitoms įmonėms pradėti veiklą duomenų teikimo sektoriuje, galėtų kelti grėsmę. Tačiau, antra vertus, jų verslui neigiamą poveikį daro dabartinės ar būsimos reglamentavimo kliūtys, dažniausiai kylančios duomenų teikėjams vykdant HRSD sklaidą duomenų perpardavėjams ir pridėtinę vertę kuriantiems paslaugų teikėjams. Duomenų perpardavėjai ir pridėtinę vertę kuriantys paslaugų teikėjai. Jų veiklą varžo susiskaidžiusios HRSD reglamentavimo sistemos, ribojančios laisvą HRSD judėjimą, poveikis. Didžioji jų dauguma (99 proc.) yra MVĮ ir (arba) labai mažos įmonės, kurios dėl savo lankstumo yra itin pajėgios kurti neapdorotais duomenimis paremtas inovacijas ir teikti įvairias HRSD pagrįstas paslaugas ir produktus. Galutinių naudotojų įmonės. Joms neigiamą poveikį daro duomenų perpardavėjų patiriami suvaržymai, susiję su galimybe (laiku) gauti HRSD. (c) Viešosios intervencijos poreikis Trys valstybės narės (Vokietija, Prancūzija ir Italija) jau sukūrė civilines ar dvejopo naudojimo palydovines sistemas, pajėgias generuoti HRSD, ir nustatė reglamentavimo sistemas, kad potencialiai didesnės rizikos duomenys galėtų būti platinami komercinėje rinkoje. Tačiau, kadangi nesilaikoma nuoseklaus požiūrio, šios atskiros sistemos turi trūkumų ir skirtumų, kurie stabdo HRSD rinkos plėtrą. Dar bent dvi šalys, Jungtinė Karalystė ir Ispanija, artimiausioje ateityje plėtos technologinius HRSD pajėgumus. Kitos šalys gali pasekti jų pavyzdžiu. Kadangi auga HRSD pajėgumų turinčių valstybių narių skaičius, dėl dar daugiau susiskaidžiusių reglamentavimo sistemų aprašytos problemos gali pagilėti. Dėl saugumo priežasčių būtina vykdyti HRSD platinimo kontrolę. Valstybės narės, kurių jurisdikcijai priklauso didelės skiriamosios gebos palydovų sistemos, vadovaujasi skirtingomis HRSD kontrolės reglamentavimo sistemomis, o tai daro neigiamą poveikį HRSD rinkos plėtrai ir taip pat gali sukelti saugumo spragų. Visuotinai sutariama, kad viešoji ES lygmens intervencija, siekiant suderinti tam tikrus pagrindinius tų reglamentavimo sistemų aspektus, gali padėti sumažinti šias problemas. 2. Subsidiarumo analizė Nustatytos problemos trukdo plėtoti ES palydovų duomenų vidaus rinką. Po konsultacijų padaryta išvada, kad HRSD vidaus rinka šiuo metu neegzistuoja. ES veiksmai grindžiami SESV 114 straipsniu, pagal kurį, siekiant SESV 26 straipsnio tikslų, t. y. tinkamo vidaus rinkos veikimo, derinami valstybių narių įstatymai. SESV 114 straipsnis pasirinktas, nes būtina apibrėžti HRSD vidaus rinkos ribas ir užtikrinti laisvą palydovų duomenimis pagrįstų produktų ir paslaugų judėjimą visoje ES. Šioje ataskaitoje nagrinėjami numatomi Sąjungos veiksmai taip pat atitinka subsidiarumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. – Vien nacionalinio lygmens iniciatyva nebus užtikrinta nuosekli teisinė palydovų duomenų sklaidos sistema. Darnią sistemą galima sukurti tik bendrais valstybių narių veiksmais Europos Sąjungoje arba ES lygmens veiksmais. – ES masto strategija yra vienintelis būdas sudaryti sąlygas privačioms įmonėms vertės grandinėje pasinaudoti ES vidaus rinkos teikiamomis galimybėmis ir sukurti skaidrią, nuspėjamą ir sąžiningą teisinę sistemą, kuria būtų užtikrintas laisvo judėjimo principas. Numatytos politikos galimybės, pagrįstos lanksčiu požiūriu pagal kurį derinami tik pagrindiniai reglamentavimo elementai, neviršija to, kas būtina šios iniciatyvos tikslui pasiekti. Todėl galima patvirtinti, kad ši iniciatyva taip pat atitinka proporcingumo principą. 3. Tikslai Bendras šios iniciatyvos politikos tikslas – skatinti Europos Žemės stebėjimo rinkų, ypač paslaugų rinkos, augimą, taip pat didinti ES Žemės stebėjimo sektoriaus ir to sektoriaus naudotojų įmonių konkurencingumą Europoje. Konkrečiau, ja siekiama sudaryti palankesnes sąlygas HRSD sklaidai Europoje, taip pat visiškai apsaugoti saugumo interesus, pasiūlyti patikimesnę prieigą prie HRSD, teikti tinkamą ir pakankamo lygio informaciją apie HRSD prieinamumą duomenų perpardavėjams ir pridėtinę vertę kuriantiems paslaugų teikėjams bei užsakovų įmonėms ir palengvinti konkurenciją tarp duomenų teikėjų. Visais šiais tikslais siekiama skatinti plėtoti HRSD vidaus rinką. Veiklos tikslas – nustatyti pagrindinius elementus, reikalingus, kad būtų pasinaudota visomis HRSD teikiamomis komercinėmis galimybėmis, ir ypač palengvinti HRSD sklaidą ir prieigą prie HRSD; tuo tikslu: – pateikiama bendra HRSD apibrėžtis ir nurodoma, kurie palydovų duomenys galėtų būti svarbūs saugumui, o kurie – „parengti komercinei veiklai“; – parengiami bendri skaidrumo, nuspėjamumo, teisinio aiškumo bei teisingų sąlygų taikymo standartai ir – nustatomi bendri efektyvumo ir verslui palankaus įgyvendinimo standartai, ypač susiję su taikytinomis procedūromis. 4. Politikos galimybės Poveikio vertinime pateikiamos trys – be pradinio scenarijaus – politikos galimybės, pagal kurias tikslų siekiama nustatant didelės skiriamosios gebos Žemės stebėjimo duomenų tvarkymo ir sklaidos teisinę sistemą Europos Sąjungoje: 1 politikos galimybė. Pradinis scenarijus 2 politikos galimybė. Rekomendacijos ir gairės (atvirasis koordinavimo metodas, AKM) 3 politikos galimybė. Pagrindinė teisėkūros procedūra priimta priemonė 4 politikos galimybė. Išplėstinė teisėkūros procedūra priimta priemonė Pasirinkus 1 galimybę bendra sistema nebūtų sukurta ir, kadangi vis daugiau valstybių narių turi HRSD pajėgumų ir nustato savo nacionalines sistemas, susiskaidymas šioje srityje tikėtina dar labiau padidėtų. Pagal 2 galimybę taikant atvirąjį koordinavimo metodą (AKM) būtų galima koordinuoti nacionalines HRSD srities politikos kryptis bendriems tikslams įgyvendinti. Įgyvendinant šią politikos galimybę būtų siekiama sukurti nuoseklią teisinę HRSD srities sistemą valstybėse narėse, o Komisija atliktų koordinatorės vaidmenį. Tačiau, kad šis procesas duotų rezultatų, gali prireikti daug laiko. Panašių rezultatų būtų galima pasiekti Komisijai priėmus rekomendaciją, kuri taip pat galėtų būti parengta taikant AKM, tačiau didžioji dauguma valstybių narių per konsultacijas aiškiai nurodė, kad nepakankamai pasitiki šios galimybės efektyvumu dėl saugumo priežasčių ir garantijų, kad bus laikomasi abipusiškumo principo, trūkumo. Dėl šių priežasčių Komisijos rekomendacijos galimybė atmesta. 3 galimybė susijusi su ES lygmens teisėkūros veiksmais, skirtais suderinti esminius nacionalinių sistemų, reglamentuojančių HRSD platinimą, komponentus. Šiais teisėkūros veiksmais būtų: – nustatyti bendri techniniai parametrai, pagal kuriuos apibrėžiami HRSD; – parengti bendri patikros procedūrai taikomi kriterijai, kuriuos valstybės narės turės papildomai patikslinti, kad būtų nustatyta, ar dėl HRSD turi būti taikoma leidimų išdavimo procedūra; – apibrėžti tam tikri leidimų išdavimo procedūrai taikomi standartai; – nustatytas laisvo HRSD, kuriuos per pirmąją sklaidą laikydamasi taikytinų procedūrų kontroliavo kita ES valstybė narė, judėjimo principas, su sąlyga, kad nepažeidžiamos patikros ir (arba) leidimų išdavimo procedūrų taikymo srities ribos. 4 galimybė pagrįsta tais pačiais veiksniais kaip ir 3 galimybė, tačiau pagal ją taip pat nustatomi bendri kriterijai, taikomi HRSD teikėjų licencijų išdavimui (jas turi išduoti nacionalinės institucijos). Bendri kriterijai apimtų: – technines ir organizacines priemones, kad leidimų neturinčioms trečiosioms šalims nebūtų suteikta prieiga prie įrenginių, naudojamų duomenims, kuriuos parengė itin naši Žemės nuotolinio stebėjimo sistema, gauti, apdoroti arba saugoti; – priemones, skirtas apsaugoti nuo neapdairaus HRSD atskleidimo leidimų neturinčioms šalims, kai duomenų teikėjas iš vienų įrenginių perduoda duomenis kitiems įrenginiams (kuriuos pats kontroliuoja) arba kitam duomenų teikėjui; – priemones, skirtas apsaugoti itin našios Žemės nuotolinio stebėjimo sistemos generuojamų duomenų sklaidą; – patikimumo patikrinimo reikalavimus darbuotojams, turintiems prieigą prie valdymo įrenginių, naudojamų HRSD gauti, apdoroti, saugoti ir teikti. 5. Poveikio vertinimas Priešingai nei 1 politikos galimybe, 2, 3 ir 4 galimybėmis siekiama Europoje nustatyti HRSD reglamentuojančią nuoseklią ir aiškią teisinę sistemą, pagrįstą keliais pagrindiniais elementais; tam tikslui pasiekti pasirinktų priemonių tipas skiriasi, taip pat skirtingas ir numatomos ES intervencijos mastas. Taip pat skiriasi jų efektyvumas bei veiksmingumas, jomis sukuriama administracinė našta ir įgyvendinimo laikotarpis. Pasirinkus 2–4 politikos galimybes dėl padidėjusio skaidrumo, teisinio tikrumo ir verslo nuspėjamumo būtų pasiektas teigiamas ekonominis poveikis. Jas įgyvendinus bus daromas teigiamas poveikis įmonių steigimui ir jų veiklai, bus skatinamas HRSD vidaus rinkos formavimasis, didinamas ES įmonių konkurencingumas, palyginti su konkurentais iš trečiųjų šalių, o tai labai svarbu pažeidžiamiausiam HRSD verslo sektoriaus segmentui – MVĮ ir labai mažoms įmonėms. Bus sukurta ne tik tiesioginių darbo vietų duomenų perpardavėjų ir (arba) pridėtinę vertę kuriančių paslaugų įmonėse ir duomenis teikiančiose įmonėse, taip pat tikimasi, kad dėl geresnės paslaugų kokybės ir konkurencingesnių kainų darbo vietų skaičius taip pat augs kituose vertės grandinės lygmenyse (t. y. HRSD naudotojų, palydovų gamintojų ir operatorių įmonėse). Be to, taip pat tikimasi, kad papildomų netiesioginių darbo vietų skaičius išaugs, nes sukūrus 1 naują darbo vietą kosmoso pramonėje kituose sektoriuose sukuriama iki 5 naujų darbo vietų. Kitas klausimas, į kurį reikėtų atkreipti dėmesį visų pirma dėl daromo poveikio – nuoseklios HRSD politikos svarba; nuoseklia šios srities politika būtų galima atlikti patobulinimų tose politikos srityse, kuriose HRSD produktai ir paslaugos dažnai naudojami, pvz., saugumo ir gynybos, vietos ir regioninio planavimo, aplinkos ir klimato stebėsenos ar skubios pagalbos paslaugų sektoriuose. Per konsultacijas kaip pavyzdys pateiktas ir nagrinėtas aplinkos stebėsenos sektorius, kuriame naudojama didelė dalis HRSD produktų ir paslaugų. Todėl bet kokiu mastu pagerinus šių paslaugų kokybę būtų galima, pavyzdžiui, padėti siekti ambicingų ES kovos su klimato kaita tikslų – sudaryti sąlygas vykdyti ekonomiškai efektyvią ir tikslią pasaulinę šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir biomasės stebėseną. Tinkamas ES HRSD vidaus rinkos veikimas taip pat turės teigiamo poveikio prieigai prie duomenų, kurie gali būti naudojami kitais palankiai vertinamais socialiniais tikslais, pavyzdžiui, švietimo arba mokslinių tyrimų tikslais. Ši lentelė parengta siekiant trumpai apžvelgti skirtingų politikos galimybių daromą išsamų poveikį: || Ekonominis poveikis || Administracinės sąnaudos ir našta || Strateginis ir politinis poveikis || Socialinis poveikis 1 politikos galimybė. Pradinis scenarijus || Kliūtys ekonominei sektoriaus plėtrai dėl: – skaidrumo stokos – kliūčių prekybai – nepakankamo verslo nuspėjamumo – konkurencijos stokos || Papildomos administracinės naštos nėra. || Skirtingi metodai galėtų turėti neigiamą poveikį saugumui. || Darbo vietų kūrimo potencialas nevisapusiškai išnaudotas. Ribota prieiga prie duomenų, skirtų naudoti ir skirtų prietaikoms. 2 politikos galimybė. Rekomendacijos ir gairės[1] || Teigiamas ekonominis poveikis dėl didesnio skaidrumo, verslo nuspėjamumo ir teisinio tikrumo lygio (laisvas HRSD judėjimas). Teigiamas poveikis įmonių steigimui ir jų veiklai. HRSD vidaus rinkos formavimasis. || Įmonėms – mažiau biurokratinių kliūčių pramonei ir mažiau pastangų, būtinų prisitaikant prie nacionalinių teisės aktų. Valstybėms narėms – nedidelės papildomos administracinės išlaidos. || Valstybės narės suderintų savo teisės aktus, šis dialogas bus papildytas Sąjungos strateginiais interesais ir bus pagerintas tokių interesų apsaugos lygis. || Galimybės sukurti daug darbo vietų. Geresnė prieiga prie HRSD, kurie skirti prietaikoms. 3 politikos galimybė. Pagrindinė teisėkūros procedūra priimta priemonė || Panašus į 2 galimybės poveikį. Be to, pasirinkus 3 galimybę sprendimus būtų galima priimti sparčiau ir jų poveikis rinkai pasireikštų anksčiau nei pagal 2 galimybę (net ir darant prielaidą, kad įgyvendinant 2 galimybę būtų pasiekti geriausi rezultatai). || Įmonėms – panašios į patiriamas pagal 2 politikos galimybę, tačiau poveikis bus juntamas anksčiau. Valstybėms narėms – dėl direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę jos patirtų nedidelių administracinių sąnaudų. || Teigiamo poveikio būtų galima pasiekti greičiau ir jis būtų labiau užtikrintas, palyginti su 2 galimybe. || Toks pat kaip pagal 2 galimybę, tačiau poveikis pasireikštų anksčiau. 4 politikos galimybė. Išplėstinė teisėkūros procedūra priimta priemonė || Kaip ir pagal 2 galimybę, tačiau sudaroma didesnė duomenų teikėjų konkurencija vertės grandinėje. Vis dėlto yra rizikos, kad nustačius bendrus, bet sudėtingus licencijų išdavimo kriterijus plėtojamose rinkose gali kilti nenumatytų administracinių kliūčių. || Įmonių patiriama administracinė našta mažesnė, jei veikla vykdoma daugiau nei vienoje valstybėje narėje. Kadangi į direktyvą būtų įtrauktas dar vienas elementas, perkėlimo į nacionalinę teisę sąnaudos būtų didesnės nei pagal 3 galimybę. Be to, atsirastų papildomų administracinių išlaidų toms VN, kurios turi pritaikyti savo duomenų teikėjų veiklos kontrolės sistemas. || Toks pat kaip pagal 3 galimybę. || Didesnė HRSD pasiūla paskatintų šių duomenų naudojimą įgyvendinant socialinę ir aplinkos politiką. 3 politikos galimybė yra tinkamiausia – ją pasirinkus būtų gauta pakankamai ekonominės, strateginės ir socialinės naudos ir pasiektas labai aukšto lygio veiksmingumas ir efektyvumas, o valstybėms narėms sudaryta kuo daugiau galimybių kontroliuoti duomenų teikimo įmones savo teritorijoje. 6. Stebėsena ir vertinimas Tikslai || Rodikliai Bendras tikslas || Skatinti ES Žemės stebėjimo rinkos, ypač paslaugų rinkos, augimą. Skatinti ES Žemės stebėjimo sektoriaus konkurencingumą. Skatinti Žemės stebėjimo sistemos naudotojų įmonių konkurencingumą. || ES Žemės stebėjimo rinkos apyvartos raida. Verslo subjektų skaičiaus ir dydžio raida. Teigiamas / neigiamas įmonių požiūris į HRSD vidaus rinkos veikimą. Konkretus tikslas || Geresnė su HRSD sklaida susijusi įmonių veikla valstybėse narėse. Patikimesnė prieiga prie HRSD. Išsami informacija apie prieigą prie HRSD, teikiama pridėtinę vertę kuriantiems paslaugų teikėjams, duomenų perpardavėjams ir užsakovams. Didesnė duomenų teikėjų konkurencija. HRSD vidaus rinkos skatinimas. || Galiojančių ir (arba) kuriamų taisyklių skaidrumo ir nuspėjamumo lygis. Dėl saugumo priežasčių galiausiai atmestų HRSD prašymų skaičiaus stebėsena. Galiojančių ir (arba) kuriamų taisyklių skaidrumo ir viešumo lygis. Konkurentų skaičius, HRSD kainodara HRSD sandorių su užsakovais, pridėtinę vertę kuriančiais paslaugų teikėjais, duomenų perpardavėjais stebėsena, atsižvelgiant į jų įsisteigimo vietą: savo valstybėje narėje, ES, trečiojoje šalyje. Veiklos tikslas || Nustatyti pagrindinius elementus, kad būtų pasinaudota visomis HRSD teikiamomis komercinėmis galimybėmis ir ypač palengvinta HRSD sklaida ir prieiga; šiam tikslui pasiekti: – pateikiama bendra HRSD sąvoka, kuria remiamasi, – parengiami bendri skaidrumo, nuspėjamumo ir vienodų sąlygų taikymo standartai, – nustatomi bendri efektyvumo ir verslui palankaus įgyvendinimo standartai, ypač susiję su procedūromis, kurių turi būti laikomasi. || Pasirinktų veiklos tikslų įgyvendinimo stebėseną galima vykdyti tikrinant, ar elementai buvo įtraukti į nacionalinę teisę. Pagal teisėkūros procedūra priimtą priemonę taip pat bus numatyta galimybė vykdyti reguliarią pasiūlytos iniciatyvos įgyvendinimo stebėseną, ypač kiek tai susiję su nacionalinių institucijų parengtų procedūrų taikymu. Vykdydamos stebėseną nacionalinės institucijos reguliariai (pvz., kasmet) atnaujins informaciją, pateikdamos Komisijai šiuos suvestinius statistinius duomenis: – įmonių, vykdančių duomenų teikėjo veiklą skirtingose valstybėse narėse, skaičius; – bendras patikrintų duomenų perdavimo operacijų skaičius (kuriuo remiantis būtų galima įvertinti rinkos susidomėjimą HRSD); – su skelbtinų duomenų ir didesnės rizikos duomenų sklaida susijusių prašymų procentinė dalis, kuria remiantis būtų galima daryti išvadą apie bendrą patikros veiksmingumą (didesnės rizikos duomenų sandorių procentinė dalis gali būti duomenų teikėjų naudojamų filtrų efektyvumo rodiklis ir gali parodyti, kokiu mastu atsižvelgiama į įmonių poreikius); – duomenų teikėjų veiklos, vykdomos nacionalinėje vidaus rinkoje, kitose ES valstybėse narėse ir kitose pasaulio šalyse, procentinė dalis; – prašymų dėl didesnės rizikos duomenų sklaidos, dėl kurios išduodamas leidimas, skaičius; – atsisakymų išduoti leidimą procentinė dalis (kad būtų galima daryti išvadas, ar veiksmingai atsižvelgiama į įmonių poreikius per patikros procedūrą). Komisija reguliariai informuos Europos Parlamentą ir Tarybą apie direktyvos įgyvendinimą, o naujos priemonės vertinimas bus atliekamas praėjus 3 metams nuo jos perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaigos. Vertinimas turėtų būti pagrįstas lentelėje nurodytais rodikliais ir juo turėtų būti siekiama nustatyti, kokiu mastu įgyvendinat priemonę buvo pasiekti tikslai ir ar būtina atlikti peržiūrą. [1] Vis dėlto, kadangi proceso veiksmingumas ir efektyvumas pasirinkus atvirąjį koordinavimo metodą kelia abejonių, ekonominio poveikio perspektyvos išlieka neaiškios.