LT    LT LT 
 
LT 1   LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 20.10.2009 
SEK(2009) 1397  
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
  
pridedama prie 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PA RLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
 
Solidarumas sveikatos sr ityje. Sveikatos prieži ūros skirtum ų mažinimas ES 
  
{KOM(2009) 567 galutinis} 
{SEK(2009) 1396}  
 
LT 2   LT 1. ĮŽANGA  
Dokumente apibendrinamas politikos pasirink čių poveikio ES iniciatyvai „Solidarumas 
sveikatos srityje. Sveikatos prieži ūros skirtum ų mažinimas ES“ vertinimas. ES sveikatos 
strategijoje1 Komisija nustat ė poreikį veikti, o 2008 m. atnaujintoje socialin ėje darbotvark ėje2 
paskelbė ES iniciatyv ą dėl sveikatos prieži ūros skirtum ų. Šiame dokumente pateikiami 
Poveikio vertinimo valdybos komentarai d ėl tikslų, terminų „skirtumai“ ir „nevienodumas“ 
vartojimo bei d ėl proporcingumo, subsidiarumo ir išlaid ų. Už šią ataskaitą atsakingos tik j ą 
rengusios Komisijos tarnybos. Iš jos negalima iš anksto spr ęsti, koks bus galu tinis Komisijos 
sprendimas. 
Pagrindin ė atsakomyb ė už sveikatos prieži ūros skirtum ų mažinim ą ir toliau tenka valstyb ėms 
narėms, tačiau ES vykdoma politika sveikatos sri čiai galima daryti netiesiogin ę įtaką ir padėti 
įveikti esamas kli ūtis. Ataskaitoje vertinami ES veiksmai siekiant paremti ir papildyti 
valstybių narių ir suinteresuot ųjų šalių pastangas bei, laikantis subs idiarumo principo, sutelkti 
ES politines priemones, kad b ūtų mažinami sveikatos prieži ūros skirtumai.  
ES veiksmais siekiama gerinti vis ų žmonių sveikatos prieži ūrą, vis dėlto ypatingas d ėmesys 
skiriamas vadinamajam vienodinimo metodui, kur į taikant mažinami vengtini ir nes ąžiningi 
sveikatos prieži ūros skirtumai tarp socialini ų grupių ir ES region ų.  
Svarbių veiksmų buvo imtasi tiek ES, tiek n acionaliniu lygmeniu. Vis d ėlto apie tuos 
veiksmus nepakankamai informuojama ir jiems ne visada teikiama pirmenyb ė, nepakankamai 
dalyvauja suinteresuotosios šalys, tr ūksta informacijos ir žini ų, nepakankamai dalijamasi 
gerąja patirtimi ir esama sunkum ų vykdant politik ą, kuri daryt ų poveikį įvairiose srityse. 
Todėl šiame dokumente svarstomos min ėtų problemų sprendimo priemon ės.  
2. P ROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Šiuo metu skirtingose ES valstyb ėse narėse moterų gyvenimo trukm ė skiriasi 8 metais, vyr ų – 
14 metų. Valstyb ėse narėse ir ES regionuose taip pat yra dideli ų skirtumų kalbant apie 
mirtingum ą, negalią arba ligas. Kai kuriose šaly se per pastaruosius du dešimtme čius sveikatos 
priežiūros padėtis, palyginti su ES  vidurkiu ir geriausi ų rezultatų pasiekusiomis šalimis, 
pablogėjo. 
Visose valstyb ėse narėse skirting ų socialini ų grupių, apibrėžtų pagal pajamas, veikl ą, 
išsilavinim ą arba etnin ę grupę, sveikata labai skiriasi3. Mažiau išsilavin ę, mažiau uždirbantys 
arba neprestižin į darbą dirbantys asmenys gyvena trumpiau  ir daugiau serga. Skirtingoms 
socialinėms ir ekonomin ėms grupėms priklausan čių vyrų gyvenimo trukm ė skiriasi 4–
10 metų, o moter ų – 2–6 metais. Tokius skai čius pagrindžia daugelis fizin ės ir psichin ės 
sveikatos rodikli ų. Pastaraisiais dešimtme čiais šie skirtumai kai kur iose šalyse dar išaugo.  
                                                 
1 COM(2007) 630. 
2 COM(2008) 412.  
3 Sveikatos b ūklė ir gyvenimo s ąlygos. Europos socialin ės situacijos steb ėsenos centro parengta 
stebėsenos ataskaita, Europos Komisija, 2008 m.  
 
LT 3   LT Sveikatos skirtumai yra susij ę su socialiniais sveikatos veik sniais, pavyzdžiui, su gyvenimo 
sąlygomis (b ūstas, aplinka), su sveikata susijusia elgsena (dieta, r ūkymas, mankšta), 
užimtumu ir darbo s ąlygomis, išsilavinimu, galimybe gauti socialin ę apsaugą, įskaitant 
galimybę naudotis kokybiškomis sveikatos prieži ūros paslaugomis. Daugeliu atvej ų sveikatos 
priežiūros skirtum ų galima išvengti ir juos panaikinti taikant politines priemones, kurioms 
gali daryti įtakos ES lygmens politika. 
Nustatytos trys sunkum ų keliančios sritys, d ėl kurių sudėtinga imtis efektyvi ų veiksmų 
sveikatos prieži ūros skirtumams mažinti. Tai sritys, kuriose ES gali remti ir papildyti 
valstybių narių veiksmus:  
informuotumo tr ūkumas, nepakankamas politinis prioritetas ir nepakankamas valstybi ų narių 
ir kitų suinteresuot ųjų šalių įsipareigojimas; 
palyginam ųjų nuolat perduodam ų duomenų, stebėsenos ir atskaitomyb ės nebuvimas; žini ų 
apie atitinkamus veiksnius ir ve iksmingas politines priemones tr ūkumas; 
nepakankamai suderintas ES poži ūris į sveikatos prieži ūros skirtumus (ES šiuo klausimu 
trūksta nuoseklumo). 
Valstybės narės imasi tam tikr ų politinių priemoni ų, tačiau išsami ų strategijų nėra. Daugiau 
nei pusėje valstybi ų narių sveikatos prieži ūros skirtum ų mažinimui neteikiama politin ė 
pirmenyb ė. Be to, politikos priemon ės nepakankamai vertinamos ir nepakanka informacijos 
apie jas.  
Net turėdamos patikim ų duomenų, prieš imdamosi efektyvi ų veiksmų tam tikrų gyventoj ų 
grupių ir veiksni ų atžvilgiu, valstyb ės narės turi gauti daugiau informacijos apie tam tikr ų 
sveikatą lemiančių veiksnių poveikį (priežastinius ryšius) ir svarb ą. Pavyzdžiui, reikia 
palyginam ų, reguliariai gaunam ų duomenų iš visos ES apie sveikatos prieži ūros skirtumus, 
suskirstyt ų pagal socialines ekonomines grupes.  
Politikos pl ėtrai kliudo ES duomen ų ir mokslini ų tyrimų rezultat ų trūkumas. 
Suinteresuotosios šalys b ūtų labiau įsipareigojusios, jei tur ėtų patikimesni ų bendrų duomenų 
bei priežastis veikti. 
ES lygmeniu sveikatos prieži ūros skirtum ų mažinimas laikytas prioritetu, daugelyje ES 
politikos sri čių juntami teigiami poky čiai. Vis dėlto pagerėjimą sudėtinga vertinti kiekybiškai 
ir minėtu klausimu dar tr ūksta nuoseklumo visose svarbiose ES politikos srityse.  
3. T IKSLAI  
ES veiksmais sveikatos prieži ūros skirtum ų atžvilgiu siekiama remti ir papildyti valstybi ų 
narių ir kitų suinteresuot ųjų šalių veiksmus bei užtikrinti, kad ES politika ir veiksmais b ūtų 
pasiektas Sutartyje nustatytas aukštas sveikatos prieži ūros lygis. Kiek įmanoma, ES 
politinėmis priemon ėmis užtikrinama sveikatos prieži ūra turėtų būti prieinama visiems 
piliečiams nepriklausomai nuo j ų gyvenamosios vietos arba socialin ės padėties. Siekdama ši ų 
tikslų ES gali prisid ėti prie sveikatos prieži ūros skirtum ų ES mažinimo.  
 
LT 4   LT 3.1. Bendrieji tikslai 
Bendrasis šios iniciatyvos tikslas – remti ir papildyti valstybi ų narių ir suinteresuot ųjų šalių 
pastangas bei sutelkti ES politikos formuotojus siekiant mažinti sveikatos prieži ūros 
skirtumus. 
3.2. Konkretieji tikslai  
Siekiama: 
skleisti žinias, platinti informacij ą, dalytis ger ąja patirtimi, koordinuoti politik ą ir pripažinti 
sveikatos prieži ūros skirtum ų mažinim ą prioritetine politikos sritimi tiek Bendrijos, tiek 
valstybių narių ir suinteresuot ųjų šalių lygmeniu; 
visoje ES gerinti duomen ų apie sveikatos prieži ūros skirtumus prieinamum ą ir tobulinti 
sveikatos prieži ūros skirtum ų nustatymo, steb ėsenos ir ataskait ų teikimo mechanizmus bei 
didinti supratim ą apie tokių skirtumų atsiradimo priežastis ir priežastis veikti; 
didinti atitinkam ų ES politini ų priemoni ų svarbą mažinant sveikatos prieži ūros skirtumus, taip 
pat labiau remti valstybi ų narių ir suinteresuot ųjų šalių pastangas kovoje su sveikatos 
priežiūros skirtumais ir ypating ą dėmesį skirti socialiai pažeidžiamoms grup ėms ir 
trečiosioms šalims. 
4. S UBSIDIARUMO TYRIMAS . AR PATEISINAMI ES VEIKSMAI ?  
Nors didžiausia atsakomyb ė už sveikatos prieži ūros skirtum ų problemos sprendim ą tenka 
valstybėms narėms, šis klausimas d ėl daugelio priežas čių yra aktualus ir ES.  
Visų pirma, įsigalėję sveikatos prieži ūros skirtumai rodo esamos pad ėties ir kai kuri ų esminių 
ES tikslų, kaip antai ekonomin ės ir socialin ės sanglaudos stiprinimas, vienod ų galimybi ų 
užtikrinimas, skirtum ų mažinimas, vyr ų ir moter ų lygybės skatinimas bei valstybi ų narių 
solidarumas (ES sutarties 2 str. ir EB sutarties 2 str.), neatitikim ą.  
Be to, dėl prastos tam tikr ų ES gyventoj ų grupių sveikatos susidaro nemažai alternatyvi ųjų 
išlaidų, todėl Europos S ąjunga yra ekonomiškai suinteresuota spr ęsti šį klausimą. Gera 
visuomen ės sveikata yra svarbi sen ėjant visuomenei – svarbu, kad žmon ės ilgiau b ūtų 
darbingi ir prisid ėtų prie didesnio produktyvumo, konkurencingumo ir užimtumo. D ėl ligų, 
kurių būtų galima išvengti, sveikatos prieži ūros biudžetas smarkiai išauga, o valstybi ų 
biudžetams daromas nereika lingas spaudimas. Sumaž ėjus ligų ir ankstyv ų mirčių skaičiui 
būtų lengviau įgyvendinti Lisabonos tikslus ir išnaudo ti visas galimybes kurti Europos 
gerovę.  
Teisinis pagrindas imtis veiksm ų nustatytas keliuose EB sutarties straipsniuose: 12 ir 
13 str. (dėl diskriminavimo draudimo), 125 str. (užimtumo ir kvalifikuotos, profesiniu 
požiūriu pasirengusios ir mokan čios prisitaikyti darbo j ėgos skatinimas), 136 ir 
137 str. (gyvenimo ir darbo s ąlygų gerinimas, socialin ė apsauga ir kova su atskirtimi), 152 str. 
(aukšto sveikatos apsaugos lygio užtikrinima s visose Bendrijos politikos srityse), 158 ir 
159 str. (ekonomin ės ir socialin ės sanglaudos stiprinimas). Šie st raipsniai – Bendrijos veiklos 
remiant ir papildant valstybi ų narių veiksmus pagrindas. 
 
LT 5   LT Svarbu, kad ES imt ųsi: 1) rinkti ir steb ėti duomenis visoje ES, kadangi yra papras čiau 
užtikrinti duomen ų patikimum ą ir juos palyginti ES, o ne valstybi ų narių lygmeniu; 
2) veiksm ų sanglaudos politikos srityje, per kuri ą ES teikia finansin ę paramą valstybėms 
narėms, ypač mažiau pasiturintie ms regionams, kad b ūtų galima investuoti į sveikatą 
lemiančius veiksnius (gyvenimo s ąlygos, mokymo ir užimtumo paslaugos) bei į sveikatos 
priežiūrą (skatinimas, prevenc ija ir gydymas). Be t o, ES gali sukurti prid ėtinę vertę geriau 
informuodama apie sveikatos prieži ūros skirtumus ir juos akcentuodama, tobulindama 
stebėsenos mechanizmus, skatindama mokslinius tyrimus ir žini ų kaupimą, didindama 
informuotum ą apie svarbius veiksmus sklandžiau da lijantis sukauptomis žiniomis ir ger ąja 
patirtimi, ugdant geb ėjimus ir stiprinant ES politikos sri čių sąsajas. Tai buvo pasi ūlyta 
konsultacij ų atsakymuose ir kitose tyrim ų peržiūrose.  
5. P OLITIKOS PASIRINKTYS  
Minėtiems tikslams pasiekti numatomos trys pasirinktys: I pasirinktis – t ęsti dabartin ę veiklą 
(„Įprastinė veikla“). II pasirinktis „ Įprastinės veiklos papildymas“ grindžiama jau vykdomu 
darbu, kuris gali b ūti tęsiamas artimiausioje ateityje iš esm ės nekeičiant dabartini ų Bendrijos 
priemonių ir kuris yra numatytas Komunikate. III pasirinktis „Esminiai poky čiai“ – reik ėtų 
ilgesnio laiko tarpo, daugiau esam ų ES priemoni ų pakeitim ų, taip pat parengti Tarybos 
rekomendacij ą. Šios pasirinktys viena kit ą papildo (III pasirinktis gr indžiama II pasirinktimi, 
o ši grindžiama I pasirinktimi – žr. lentel ę). 
5.1. I pasirinktis. Įprastinė veikla  
Pagal I pasirinkt į darbas, siekiant sum ažinti sveikatos prieži ūros skirtumus, t ęsiamas 
vadovaujantis atviruoju koordinavimo metodu (AKM) ir svei katos strategija. Pagrindinis 
sveikatos strategijos principas yra teisingu mas sveikatos srityje, o bendras tikslas 
vadovaujantis socialiniu AKM yra sveikatos prieži ūros skirtum ų mažinimas ir rezultatai 
sveikatos srityje. Organizuodama dalijim ąsi patirtimi, ES padeda valstyb ėms narėms perkelti 
šį tikslą į savo nacionalines strategijas. Galimos priemon ės apima nacionalines strategijos 
ataskaitas ir bendr ąją socialin ės apsaugos ir socialin ės įtraukties ataskait ą, tarpusavio 
vertinimus ir Socialin ės apsaugos komiteto pos ėdžius, taip pat ES ekspert ų grupės socialini ų 
sveikatą lemiančių veiksnių ir sveikatos skirtum ų klausimais bei Tarybos aukšto lygio 
visuomen ės sveikatos darbo grup ės posėdžius. Finansin ė parama teikiama pagal PROGRESS 
ir 2008–2013 m. sveikatos program ą. Be to, tam tikrai su pagrindiniais sveikatos veiksniais 
susijusiai veiklai teikiama parama iš sanglaudos politi kos, bendrosios žem ės ūkio politikos ir 
žemės ūkio politikos ir kaimo pl ėtros fond ų. Kita ES veikla šioje srityje b ūtų tęsiama 
sveikatos prieži ūros skirtum ų mažinimui pirmenyb ės neskiriant. 
5.2. II pasirinktis. Įprastinės veiklos papildymas  
Pagal II pasirinkt į Komisija priima Komunikat ą dėl geresnio informavimo apie sveikatos 
priežiūros skirtumus ir akcentuoja j ų ekonomin ę, politinę ir etinę reikšmę. Vadovaujantis 
II pasirinktimi sveikatos prieži ūros skirtum ų mažinimas tampa politikos prioritetu, 
stiprinamas dialogas su suinteresuotosiomis šalimis ir siekiama geriau panaudoti turim ą 
informacij ą ir mainų mechanizmus bei esam ą finansinę paramą. Siekiama suteikti žini ų, kaip 
plėtoti efektyvi ą veiklą ir gerinti valstybi ų narių, ES region ų ir socialini ų grupių sveikatos 
priežiūros skirtum ų vertinimo sistem ą. Atitinkam ų politikos sri čių atstovai skatinami 
 
LT 6   LT apsvarstyti galimus veiksmus šioje srityje (kaip konsultacij ų metu pasi ūlė kai kurios 
nacionalin ės institucijos). Pagal ši ą pasirinkt į būtų imamasi konkre čių veiksmų, kuriais 
siekiama stiprinti veikl ą nesiimant dideli ų politinių pokyčių. Valstybės narės ir toliau atsakyt ų 
už konkre čios politikos srities pl ėtrą. 
5.3. III pasirinktis. Esminiai poky čiai  
III pasirinkties atveju Komisija dar si ūlo parengti Tarybos rekomendacij ą dėl sveikatos 
priežiūros skirtum ų; numatyti sveikatos prieži ūros skirtum ų mažinimo visoje ES siekius; 
suburti aukšto lygio tarpinstitucin į patariam ąjį komitetą; atlikti daugelio  politikos sri čių 
peržiūrą, o sveikatos prieži ūros skirtum ų mažinim ą laikyti aiškiu prioritetu, pagal kur į lėšos 
laikotarpiui po 2013 m. b ūtų atitinkamai perskirstyto s arba priskirtos; perži ūrėti Bendrijos 
priemones, kurias taikant užtikrinama galimyb ė patenkinti svarbiausias reikmes (sveikatos 
priežiūra, būstas, maistas, vanduo, išsilavinimas), ir imtis didesn ės tarptautin ės iniciatyvos 
pasauliniams sveikatos prieži ūros skirtumams mažinti. 
6. P OVEIKIO ANALIZ Ė  
Tai yra su teis ės aktų leidyba nesusijusi iniciatyva, kuria siekiama stiprinti ir remti valstybi ų 
narių ir kitų suinteresuot ųjų šalių pastangas mažinant sveikatos prieži ūros skirtumus. Pagal 
visas tris pasirinktis si ūloma: 1) visoje ES geriau koordinuoti ir lengvinti aktuali ų klausimų 
sprendimą ir 2) geriau informuoti valstybes nares ir kitas suinteresuot ąsias šalis apie tai, kaip 
svarbu tinkamai spr ęsti sveikatos prieži ūros ir socialinius klausimus ekonomikos kriz ės 
laikotarpiu. Ši ų pasiūlymų poveikis labiausiai priklauso nuo valstybi ų narių ir kitų 
suinteresuot ųjų šalių rėmimo masto mažinant sveikatos prieži ūros skirtumus.  
6.1. Socialinis poveikis 
Tikimasi, kad bet kurios iš trij ų pasirinkčių atveju socialinis poveikis bus teigiamas. Tik ėtina, 
kad II ir III pasirink čių socialinis poveikis b ūtų didesnis nei I pasirinkties. 
Svarbu pabr ėžti, kad d ėl dabartin ės ekonomikos kriz ės gali suprast ėti kai kurie sveikatos 
priežiūrą lemiantys veiksniai ir padid ėti sveikatos prieži ūros skirtumai. II ir III pasirink čių 
atveju, imantis daugiau nauj ų veiksmų, būtų galima užtikrinti, kad valstyb ės narės, 
nustatydamos prioritetus, skirt ų šiai politikos sri čiai pakankamai d ėmesio ir ateityje joms 
negrėstų neigiamos ekonomin ės ir socialin ės pasekmės.  
6.2. Ekonominis poveikis 
Dėl žymių sveikatos prieži ūros skirtum ų susidariusios netiesiogin ės ekonomin ės išlaidos gali 
būti didelės. Tikslaus j ų dydžio nustatyti negalima. Remiantis vienu iš atlikt ų tyrimų, 
BVP išaugt ų 1,2–9 %, jei vis ų gyventoj ų sveikatos prieži ūros lygis pager ėtų iki aukšt ąjį 
išsilavinim ą turinčių žmonių sveikatos prieži ūros lygio.  
Sunku nustatyti veiksm ų, kuriais siekiama gerinti duomen ų (ypač pagal socialines ir 
ekonomines grupes) prieinamum ą ir palyginamum ą, išlaidas.  
 
LT 7   LT Apskritai pažangos, susijusios su  sveikatos ir sveikatos prieži ūros skirtum ų veiksniais, 
ekonominis poveikis b ūtų teigiamas. Ilgainiui, sveiko gyvenimo metams ilg ėjant, o metams, 
kai skundžiamasi prasta sveikata, trump ėjant, minėtų išlaidų nebeliktų arba net b ūtų gaunama 
ekonomin ės naudos.  
7. P ASIRINK ČIŲ ĮVERTINIMAS  
Bet kurios iš trij ų pasirinkčių atveju b ūtų prisidedama prie bendr ųjų tikslų siekimo, ta čiau 
tikėtina, kad III pasirinkties poveikis b ūtų didžiausias. Vis d ėlto, III pasirinkties atveju 
susidarytų papildom ų išlaidų ir atsirast ų kliūčių ją įgyvendinti. Kalbant apie įvykdomum ą, 
būtent apie galimyb ę veikti dabartin ės krizės metu, ir išlaidas, priimtiniausia yra II pasirinktis. 
II pasirinkt į galima vertinti kaip svarbi ą tolesnių ES veiksm ų mažinant sveikatos prieži ūros 
skirtumus pakop ą. Pagal šią pasirinktį laikomasi subsidiarumo principo.  
8. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Vertintos priemon ės apima pasi ūlymus geriau skleisti informacij ą apie pažang ą, padarytą 
mažinant sveikatos prieži ūros skirtumus ir gerinant sveikatos prieži ūros lygį lemiančius 
veiksnius, kuriais remiantis galima atlikti steb ėseną ir vertinim ą, vykdyti tokios pažangos 
stebėseną ir teikti ataskaitas apie j ą. Komisija, reguliariai analizuodama ES politikos raid ą, 
taip pat naudosis Europos socialin ės padėties stebėsenos centro ir Europos sveikatos sistem ų 
ir politikos steb ėsenos centro ekspert ų parama.  Dar vienas steb ėsenos mechanizmas yra 
2012 m. Komisijos ataskaita apie šios iniciatyvos įgyvendinim ą ir apie pažang ą, padarytą 
mažinant sveikatos prieži ūros skirtumus, numaty ta daugiau ataskait ų.  
 
LT 8   LT I pasirinktis  
– Įprastinė veikla  II pasirinktis  
– Įprastinės veiklos papildymas  III pasirinktis  
– Esminiai poky čiai 
 
LT 9   LT