EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2018 06 06 COM(2018) 447 final 2018/0236(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo sudaroma Sąjungos kosmoso programa, įsteigiama Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013, (ES) Nr. 377/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES (Tekstas svarbus EEE) {SWD(2018) 327 final}

{SWD(2018) 328 final}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Nuo XX amžiaus 10-ojo dešimtmečio Sąjunga vis daugiau investuoja į kosmoso sektorių. Dar prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai, kuria Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) buvo papildyta nauju 189 straipsniu, kuriuo nustatytas Sąjungos veiksmų šioje srityje pagrindas, Sąjunga jau buvo sėkmingai sukūrusi Europos palydovinės navigacijos programas EGNOS ir GALILEO. Abi programos veikia, o GALILEO šiuo metu laikoma Sąjungos pavyzdine sistema. Šias dvi programas 2014 m. papildė GMES programa grindžiama Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa „Copernicus“. Neseniai Sąjunga pradėjo veiklą pagal Kosmoso stebėjimo ir sekimo rėmimo programą (toliau – SST). 2014–2020 m. visai Sąjungos veiklai kosmoso srityje, įskaitant mokslinius tyrimus, iš viso skirta 12,6 mlrd. EUR biudžeto lėšų. 2016 m. spalio 26 d. komunikate „Europos kosmoso strategija“ Komisija pateikė naująją Europos kosmoso strategiją, kurioje daugiausia dėmesio skiriama keturiems strateginiams tikslams: siekti, kad visuomenė ir ES ekonomika iš kosmoso gautų kuo daugiau naudos, stengtis, kad Europos kosmoso sektorius būtų konkurencingas ir novatoriškas, didinti Europos strategines galimybes savarankiškai užsitikrinti prieigą prie kosmoso ir naudotis juo saugioje ir patikimoje aplinkoje, stiprinti Europos kaip pasaulinės veikėjos vaidmenį ir skatinti tarptautinį bendradarbiavimą. Europos kosmoso strategija patvirtinta atsižvelgiant į strateginę kosmoso sektoriaus svarbą Sąjungai ir Europos kosmoso sektoriaus poreikį prisitaikyti prie kintančios pasaulinės aplinkos. Kosmoso sritis įtraukta į daugelį Sąjungos politikos ir strateginių prioritetų. Kosmoso sritis gali būti labai svarbi siekiant veiksmingai spręsti naujus uždavinius, kaip antai klimato kaitos, tvaraus vystymosi, sienų kontrolės, jūrų stebėjimo ir Sąjungos piliečių saugumo srityse. Šių naujų Sąjungos prioritetų atsiradimas lemia naujus Programos plėtojimo būdus. Plėtojant Sąjungos kosmoso sistemas reikia griežtinti saugumo reikalavimus, kad būtų galima visapusiškai pasinaudoti civilinės ir saugumo veiklos sinergija. Tačiau kosmosas taip pat priklauso pasaulinei vertės grandinei, kuri smarkiai keičiasi ir plečia įprastines kosmoso sektoriaus ribas. Vadinamas naujas kosmoso amžius iš pagrindų keičia kosmoso sektorių ne tik technologiniu, bet ir verslo modelio požiūriu. Kosmoso sektorius pritraukia vis daugiau įmonių ir verslininkų, kurie kartais neturi patirties šioje srityje. Todėl labai svarbu, kad Sąjunga aktyviai remtų visą kosmoso sektorių, visų pirma mokslinius tyrimus bei plėtrą ir kosmoso sektoriaus įmones, pradedančiąsias įmones bei įmonių verslo inkubatorius. Kalbant konkrečiau apie programas, Komisija Europos kosmoso strategijoje pabrėžė, kad svarbu užtikrinti GALILEO, EGNOS ir „Copernicus“ teikiamų paslaugų tęstinumą, parengti naujos kartos paslaugas ir pagerinti SST paslaugas, taip pat paskelbė Vyriausybinio palydovinio ryšio iniciatyvą GOVSATCOM, kuri iš pradžių buvo įtraukta į 2017 m. Europos Komisijos darbo programą. Be to, Komisija pabrėžė, kad esminis vaidmuo tenka Komisijos, valstybių narių, Europos pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) agentūros, Europos kosmoso agentūros ir visų kitų agentūrų bei suinteresuotųjų šalių, dalyvaujančių įgyvendinant Europos kosmoso politiką, partnerystei, ir pabrėžė, kad, siekiant įgyvendinti Sąjungos kosmoso programą, labai svarbu sukurti veiksmingą ir tinkamą valdymą. Kalbant apie naująją iniciatyvą GOVSATCOM, 2013 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadose ir įvairiose vėlesnėse Tarybos išvadose, Komisijos baltojoje knygoje dėl Europos ateities, 27 valstybių narių vadovų Romos deklaracijoje ir keliose Europos Parlamento rezoliucijose buvo pripažinta, kad Europoje yra pajėgumų deficitas, susijęs su saugiu palydoviniu ryšiu. Komisijos komunikate dėl Europos kosmoso strategijos išdėstytam požiūriui pritarė tiek Taryba 2017 m. gegužės 30 d. priimtose išvadose, tiek Europos Parlamentas 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliucijoje. 2017 m. gegužės 30 d. išvadose Taryba visų pirma paragino Komisiją ir valstybes nares prireikus toliau kliautis Europos kosmoso agentūros ir Europos nacionalinių kosmoso agentūrų techninėmis žiniomis, paprašė Komisijos išanalizuoti ir įvertinti galimybę praplėsti Europos GNSS agentūros atsakomybės sritis ir pripažino, kad atitinkamais atvejais reikia siekti didesnės sinergijos naudojant civilinės ir karinės paskirties kosmoso įrenginius. Šis pasiūlymas dėl reglamento yra vienas iš tolesnių veiksmų, kurių imtasi patvirtinus Europos kosmoso strategiją. Visiškai integruotoje kosmoso programoje bus sutelkta visa Sąjungos veikla šiame itin strategiškai svarbiame sektoriuje. Šia programa bus sukurta darni sistema būsimoms investicijoms, ji bus matomesnė ir lankstesnė. Padidinus efektyvumą bus lengviau sukurti naujas kosmoso technologijomis pagrįstas paslaugas, kurios bus naudingos visiems ES piliečiams. Todėl programa siekiama: –nepertraukiamai ir, kai įmanoma, pasauliniu lygiu teikti arba prisidėti teikiant kokybiškus ir naujausius ir, kai tinkama, saugius kosmoso srities duomenis, informaciją ir paslaugas, atitinkančius esamus ir būsimus poreikius ir galinčius atitikti Sąjungos politikos prioritetus, įskaitant klimato kaitos, saugumo ir gynybos sritis; –užtikrinti kuo didesnę socialinę ir ekonominę naudą, be kita ko, skatinant kuo platesnį Programos komponentų teikiamų duomenų, informacijos ir paslaugų naudojimą; –didinti Sąjungos ir jos valstybių narių saugumą, veiksmų laisvę ir strateginį savarankiškumą, visų pirma technologijų ir įrodymais grindžiamų sprendimų priėmimo srityse; –remti Sąjungos, kaip kosmoso sektoriuje pirmaujančios veikėjos, vaidmenį tarptautinėje arenoje ir stiprinti jos vaidmenį sprendžiant pasaulinius uždavinius ir remiant pasaulines iniciatyvas, įskaitant klimato kaitos ir tvaraus vystymosi srityse. Pasiūlyme dėl reglamento numatytos tinkamos priemonės šiems tikslams pasiekti. Pasiūlymu dėl reglamento gerokai supaprastinamas ir racionalizuojamas galiojantis Sąjungos acquis, nes viename tekste pateikiamos suderintos beveik visos taisyklės, kurios iki šiol buvo atskiruose reglamentuose ar sprendimuose. Taigi, Sąjungos kosmoso politikai teikiamas vis didesnis vaidmuo, kuris atitinka Sąjungos ketinimus ateityje tapti svarbia pasaulinio masto veikėja kosmoso srityje.

Pagal pasiūlymą Sąjungos kosmoso biudžetui numatoma skirti pakankamai lėšų, kad būtų galima vykdyti įvairią numatytą veiklą, visų pirma siekiant tęsti ir gerinti programų GALILEO, EGNOS, „Copernicus“ ir SST veikimą, taip pat pradėti vykdyti iniciatyvą GOVSATCOM. Jame nustatomos Programos valdymo taisyklės, paaiškinami įvairių dalyvaujančių subjektų, visų pirma valstybių narių, Komisijos ir Europos Sąjungos kosmoso agentūros, santykiai ir šių subjektų vaidmuo ir sukuriama bendra visų šios programos komponentų valdymo sistema. Juo sustiprinamas buvusios Europos GNSS agentūros vaidmuo, praplečiant su saugumo akreditavimu susijusių užduočių sritį, kad būtų įtraukti visi Programos komponentai, ir šios agentūros pavadinimas pagrįstai keičiamas pavadinimu Europos Sąjungos kosmoso agentūra. Galiausiai, jame patikslinama ir standartizuojama Programos saugumo sistema, visų pirma atsižvelgiant į taikytinus principus, valdymo procedūras ir priemones, o tai yra itin svarbu, atsižvelgiant į dvejopą veiksmų pobūdį. Šiame pasiūlyme nustatyta taikymo diena – nuo 2021 m. sausio 1 d. Pasiūlymas teikiamas 27 valstybių narių Sąjungai, atsižvelgiant į 2017 m. kovo 29 d. Europos Vadovų Tarybos gautą Jungtinės Karalystės pranešimą dėl jos ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos ir Euratomo remiantis Europos Sąjungos sutarties 50 straipsniu. •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis Sąjungos acquis kosmoso sektoriuje šiuo metu, be kita ko, yra šie reglamentai ir sprendimai: –Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1285/2013 dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų GALILEO ir EGNOS įdiegimo ir eksploatavimo; –Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 377/2014, kuriuo sudaroma programa „Copernicus“; –Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 541/2014/ES, kuriuo nustatoma kosmoso stebėjimo ir sekimo rėmimo programa (SST); –Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 912/2010, kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra; –Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1104/2011/ES dėl GALILEO sistemos pagrindu sukurtos paslaugos valstybinėms institucijoms prieigos tvarkos; –Tarybos sprendimas 2014/496/BUSP dėl GALILEO sistemos diegimo, veikimo ir naudojimo aspektų, turinčių įtakos Europos Sąjungos saugumui. Šiuo reglamentu pakeičiami pirmieji keturi iš šių tekstų, kurie yra taip pat juo panaikinami. Jame nustatomos taisyklės, kurios yra bendrai taikytinos visiems Programos komponentams, įskaitant GALILEO, „Copernicus“, EGNOS ir SST, ir nustatomos kiekvienam iš šių komponentų atskirai taikytinos tam tikros taisyklės. Reglamentą (ES) Nr. 912/2010 reikia iš dalies pakeisti taip, kad siekiant aiškumo ir supaprastinimo būtų geriau šį dokumentą irgi panaikinti, o naujas taisykles dėl Europos GNSS agentūrą pakeisiančios Agentūros įtraukti į siūlomą reglamentą, kuriuo sudaroma Sąjungos kosmoso programa. Siūlomu reglamentu jokiu būdu iš dalies nekeičiamas Sprendimas Nr. 1104/2011/ES, kuriuo bus toliau reglamentuojama viena konkreti GALILEO teikiama paslauga, t. y. paslauga valstybinėms institucijoms (PRS), ir jam nedaromas poveikis. Todėl tas sprendimas bus toliau taikomas kartu su siūlomu reglamentu, jį papildant lex specialis dėl šios konkrečios paslaugos. Be to, toliau bus taikomas Sprendimas 2014/496/BUSP, kuris yra grindžiamas Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 28 straipsniu. Kalbant apie GALILEO ir EGNOS, visais atvejais, kai komponentų diegimas, eksploatavimas ar naudojimas gali trukdyti Sąjungos arba vienos iš jos valstybių narių saugumui, visų pirma dėl tarptautinės padėties, dėl kurios Sąjunga turi imtis veiksmų, arba iškilus grėsmei pačių komponentų veikimui ar jų paslaugų teikimui, taikomos Sprendime 2014/496/BUSP nustatytos procedūros. •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Kosmoso sektorius daro didelį teigiamą šalutinį poveikį kitiems ekonomikos sektoriams. Vieni iš pagrindinių Sąjungos kosmoso strategijos tikslų, kurie yra tinkamai įtraukti į pasiūlymą dėl reglamento – užtikrinti kuo didesnę kosmoso naudą piliečių gerovei ir Sąjungos ekonomikos klestėjimui, skatinti mokslo ir technikos pažangą, didinti Europos pramonės konkurencingumą ir inovacinį pajėgumą ir siekti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo. Veikiančios kosmoso sistemos, kaip antai EGNOS, GALILEO ar „Copernicus“, tiesiogiai papildo veiksmus, vykdomus pagal daugelį kitų Sąjungos politikos sričių, visų pirma mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos, saugumo politikos ir migracijos, pramonės politikos, bendrosios žemės ūkio politikos, žuvininkystės politikos, transeuropinių tinklų, aplinkos politikos, energetikos politikos ir paramos vystymuisi sritis. SST ir naujoji iniciatyva GOVSATCOM taip pat padės siekti Europos gynybos veiksmų plano ir Europos Sąjungos pasaulinės strategijos tikslų. Jomis bus padidintas saugumo subjektų veiklos efektyvumas ir užtikrintos piliečių teisės į saugumą, diplomatinę ar konsulinę apsaugą ir į asmens duomenų apsaugą. Galiausiai, jomis bus padidintas pagrindinių ES politikos sričių, pavyzdžiui, jūrų saugumo strategijos, kibernetinės gynybos politikos sistemos, Arkties regiono politikos, sienų valdymo ir migracijos, humanitarinės pagalbos, žuvininkystės, transporto ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektų valdymo efektyvumas. Programos veiksmai turėtų būti proporcingai naudojami rinkos nepakankamumui arba neoptimalios investavimo aplinkos problemai spręsti, nedubliuojant ir neišstumiant privataus finansavimo, ir turėtų turėti aiškios Europos pridėtinės vertės. Taip bus užtikrintas Programos veiksmų ir ES valstybės pagalbos taisyklių suderinamumas ir išvengta neleistino konkurencijos iškraipymo vidaus rinkoje.

2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Siūlomo reglamento teisinis pagrindas – SESV 189 straipsnio 2 dalis, kurioje nustatyta, kad Sąjunga parengia Europos kosmoso politiką, ir, siekiant prisidėti prie tos politikos tikslų įgyvendinimo, Europos Parlamentui ir Tarybai suteikiami įgaliojimai pagal įprastą teisėkūros procedūrą patvirtinti Programą. Kadangi GNSS reglamentas (ES) Nr. 1285/2013 ir Europos GNSS agentūros reglamentas (ES) Nr. 912/2010, kuriuose konkrečiai kalbama apie GALILEO ir EGNOS, grindžiami SESV 172 straipsniu (Transeuropiniai tinklai), atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką dėl teisinio pagrindo pasirinkimo, tikslinga siūlomą reglamentą grįsti SESV 189 straipsnio 2 dalimi, atsižvelgiant į jame numatytų priemonių turinį ir tikslus. •Subsidiarumo principas Kosmoso sektorius yra vienas moderniausių sektorių, pritraukiantis didžiulius finansinius išteklius ir įvairiose srityse taikantis pažangiąsias technologijas. Pirmiau aprašytų siūlomo reglamento tikslų valstybės narės, net tos, kurios pirmauja kosmoso sektoriuje, negali tinkamai pasiekti. Iš tiesų šio sektoriaus specialistai, įgiję mokslinės, techninės ir praktinės patirties, dirba įvairiuose Sąjungos ekonomikos regionuose, taip pat Europos kosmoso agentūroje – tarptautinėje organizacijoje, kurios narės yra dauguma ES valstybių narių. Kalbant apie finansus, sukurti ir valdyti tokias sistemas kaip GALILEO ir „Copernicus“, kurios teikia visų Sąjungos valstybių narių, nekalbant apie visus pasaulio regionus, interesus tenkinančias paslaugas, būtų pernelyg plataus užmojo užduotis vienai valstybei narei. Atsižvelgiant į siūlomo reglamento tikslų mastą ir poveikį, juos galima tinkamai pasiekti tik Sąjungos lygmens veiksmais. •Proporcingumo principas Siūlomame reglamente nustatytos priemonės, kuriomis neviršijama to, kas būtina jo tikslams pasiekti. GALILEO, EGNOS, „Copernicus“, SST ir GOVSATCOM komponentai atitinka Sąjungos įmonių ir piliečių poreikius. Jie turi didelį teigiamą šalutinį poveikį Sąjungos ekonomikai. Šios sistemos plėtojamos taip, kad būtų remiamas ES teisės aktų įgyvendinimas ir kuo geriau atsižvelgta į Sąjungos politinius prioritetus, be kita ko, klimato kaitos, saugumo ir gynybos srityse. Sąjungos kosmoso sektoriaus rėmimas, visų pirma parama pradedančiosioms įmonėms ar paleidimo sistemoms, padeda saugoti Sąjungos veiksmų laisvę ir technologinį strateginį savarankiškumą ir plėsti jos veiklą tarptautiniu mastu. Be to, Programai numatytos skirti biudžeto lėšos nėra neproporcingos siekiamų tikslų atžvilgiu. Programai įgyvendinti reikalingos sumos nustatytos atsižvelgus į poveikio vertinimą atliekant parengtas kelias analizes ir sąmatas, kurios yra aprašytos toliau. •Priemonės pasirinkimas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl Programos ne tik aiškiai nustatytas SESV 189 straipsnio 2 dalyje, bet ir yra prioritetinė priemonė, kuria siekiama užtikrinti tvarų Programos pagrindą. Tokios teisinės priemonės pasirinkimas užtikrina vienodą ir tiesioginį taikymą, reikalingą veiksmingam Programos įgyvendinimui, ir tinkamą matomumą, be to, pagal jas Programai skiriami finansiniai ištekliai, kurių reikia jai įgyvendinti. 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas Kalbant apie GALILEO ir EGNOS, vadovaudamasi GNSS reglamento (ES) Nr. 1285/2013 34 straipsniu ir Europos GNSS agentūros (GSA) reglamento (ES) Nr. 912/2010 26 straipsniu, Komisija pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai laikotarpio vidurio ataskaitą dėl GALILEO ir EGNOS pažangos ir Europos GNSS agentūros veiklos. Šiuo atžvilgiu Komisijos vardu buvo atliktas laikotarpio vidurio vertinimo tyrimas. Laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitoje daugiausia dėmesio skirta Programos įgyvendinimui 2014–2016 m. Padaryta išvada, kad GALILEO ir EGNOS yra pakankamai veiksmingos ir jas vykdant bus galima iki 2020 m. pasiekti GNSS reglamente nustatytus ilgalaikius tikslus. Vis dėlto, buvo nustatyta tam tikrų trūkumų ir tobulintinų sričių, susijusių su GALILEO saugumo valdymu ir apskritai su GALILEO bei EGNOS valdymu. Kalbant apie valdymą, 2014–2016 m. buvo svarbus pereinamasis laikotarpis, nes pagrindiniai valdymo ir administravimo sistemos elementai buvo laipsniškai įgyvendinti ir konsoliduoti. Jų plėtojimas ateityje bus svarbus būsimo GALILEO naudojimo etapo aspektas ir turės būti atidžiai apsvarstytas. Kalbant apie saugumo valdymą, kitame etape reikėtų skirti ypač daug dėmesio tam, kad Saugumo akreditavimo valdybos ir jos darbuotojų veikla nepriklausytų nuo GALILEO ir EGNOS veikimo. Kalbant apie finansinius klausimus, nuo 2016 m. pabaigos GALILEO ir EGNOS įgyvendinimas finansuotas GNSS reglamentu nustatyto biudžeto lėšomis (7,071 mln. EUR) neviršijant bendrųjų išlaidų. Kalbant apie suderinamumą su kitomis ES politikos sritimis, pačių programų GALILEO ir EGNOS savitarpio suderinamumą ir suderinamumą su kitomis GNSS programomis, nustatyta, kad jis yra didelis. Galiausiai GSA, veiksmingai vykdydama ir pagrindines, ir jai perduotas užduotis, sėkmingai įgyvendino savo tikslus, susijusius su GALILEO ir EGNOS pažanga ir galutinės grandies rinkos plėtojimu. Tačiau kilo tam tikrų sunkumų, susijusių su atitinkamų darbuotojų samdos pajėgumu.

Kalbant apie programą „Copernicus“, pagal Reglamento (ES) Nr. 377/2014 dėl programos „Copernicus“ 32 straipsnį Komisija pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai laikotarpio vidurio vertinimą dėl to, kaip siekiama visų pagal programą „Copernicus“ finansuojamų užduočių tikslų, atsižvelgiant į jų rezultatus ir poveikį, kokia yra jų pridėtinė vertė Europai ir išteklių naudojimo efektyvumas. Komisijos vardu buvo atliktas laikotarpio vidurio vertinimo tyrimas. Vertintas laikotarpis – 2014–2016 m. Padaryta išvada, kad programos „Copernicus“ įgyvendinimas įsibėgėjo ir kad jau patenkinti tam tikri pagrindiniai lūkesčiai – remti Europos savarankiškumą teikiant kokybiškus ir naudingus duomenis, ir kad programa galėtų naudotis daug naudotojų – tiek instituciniais, tiek komerciniais tikslais. Nurodyti ir kiti dideli programos „Copernicus“ privalumai: atvirųjų duomenų politika, veiksmai, kuriais didinamas privačiojo sektoriaus suinteresuotumas, apčiuopiama ekonominė nauda, vidinis nuoseklumas bei suderinamumas su kitais ES veiksmais, puikus biudžeto vykdymas neviršijant pagal reglamentą nustatyto biudžeto ir tvirtas bendradarbiavimas Komisijos viduje ir su valstybėmis narėmis. Kalbant apie konkrečią įgytą patirtį, atsižvelgiant į beprecedentę programos sėkmę ir į jos duomenų apimtį, prieita prie dviejų pagrindinių išvadų: i)reikia gerinti duomenų paskirstymą ir prieigą. Kadangi yra labai didelis registruotų naudotojų skaičius, reikia gerinti ryšių aspektus, duomenų paskirstymą bei prieigą ir duomenų atsisiuntimą; ii)reikia užtikrinti geresnį palydovų duomenų integravimą į kitas politikos sritis ir ekonomikos sektorius, daugiau dėmesio skiriant naudotojų gausinimui. Programa „Copernicus“ skirta tradicinių kosmoso sričių naudotojams, tačiau reikia papildomų pastangų, kad ja galėtų naudotis kiti potencialūs ne kosmoso srities naudotojai. Kalbant apie SST, Komisija 2018 m. gegužės 3 d. patvirtino (2014–2017 m.) SST rėmimo programos įgyvendinimo ataskaitą (COM (2018) 256). Ataskaitoje padaryta išvada, kad vykdant ES SST pasiekta rezultatų, susijusių su visais veiksmais ir trimis paslaugomis ir sukurta ES pridėtinė vertė, tačiau ES SST turi būti tobulinama, kad būtų padidintas jos efektyvumas. Siekiant atsižvelgti į ataskaitoje pateiktas rekomendacijas, pridedamame poveikio vertinime nurodyti keturi uždaviniai, kuriuos reikia spręsti siekiant paspartinti įgyvendinimą per ateinančius metus: i)užtikrinti didesnį ES SST paslaugų savarankiškumą tobulinant SST jutiklius, kuriant naujus jutiklius ir sukuriant Europos SST kosminių objektų katalogą; ii)propaguoti ES SST europinį aspektą, šalinant nereikalingą SST nacionalinių operatyvinių centrų veiklos dubliavimąsi ir reikalaujant, kad specializacija būtų grindžiama geriausiais rezultatais; iii)keisti sprendimo priėmimo struktūrą – naudoti kvalifikuotą balsų daugumą ir sukurti jungtinio koordinavimo grupę techninio darbo priežiūrai užtikrinti; iv)peržiūrėti finansavimo mechanizmą sudarant programą, kurioje būtų numatyta viena biudžeto eilutė ir ilgalaikė perspektyva. •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Rengiant šią iniciatyvą surengta daug viešų konsultacijų ir praktinių seminarų, kuriuose buvo siekiama sužinoti visų susijusių suinteresuotųjų šalių (pramonės atstovų, valstybių narių, mokslininkų ir kt.) nuomones, būtent: ·2016 m.: prieš patvirtindama Europos kosmoso strategiją, Komisija surengė viešas konsultacijas visais kosmoso klausimais, įskaitant kitai daugiametei finansinei programai (toliau – DFP) pateiktas programas; ·2015–2016 m.: surengtos dvi tikslinės konsultacijos kosmoso mokslinių tyrimų klausimais, per kurias, be kita ko, valstybės narės, pagrindinės pramonės sektoriaus prekybos asociacijos ir mokslinių tyrimų organizacijos pateikė pozicijos dokumentus; ·2015–2017 m.: surengta daug ekspertų lygio praktinių seminarų ir susitikimų ir parengta ataskaitų, siekiant konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis šiais klausimais: i) programų „Copernicus“ ir GALILEO raida; ii) konkretūs pramonės poreikiai; iii) konkretūs poreikiai, susiję su vyriausybiniu palydoviniu ryšiu; iv) konkretūs poreikiai, susiję su informuotumu apie padėtį kosmose, įskaitant SST, kosmoso meteorologinius reiškinius ir šalia Žemės skriejančius objektus; ·2016–2017 m. atliekant būsimos programos GOVSATCOM poveikio vertinimą surengti dvišaliai susitikimai ir plenariniai posėdžiai, kurių metu vyko tikslinės konsultacijos su visomis suinteresuotosiomis šalimis – valstybėmis narėmis kaip GOVSATCOM paslaugų teikėjomis ir naudotojomis, ES institucijomis bei agentūromis ir pramonės atstovais, įskaitant palydovų gamintojus, ekonominės veiklos vykdytojus ir MVĮ. Dauguma valstybių narių ir pramonės atstovų aiškiai palaiko programą ir jos tikslus. Į pasiūlymą buvo įtrauktos suinteresuotųjų šalių rekomendacijos, visų pirma dėl saugumo didinimo, paklausos sutelkimo, priklausomumo nuo nacionalinių ir komercinių tiekėjų, civilinės ir karinės sinergijos ir modulinio požiūrio į paslaugas. Pagrindinėse viešose konsultacijose, kurias Komisija surengė 2016 m. prieš patvirtindama Europos kosmoso strategiją, prieita prie toliau išvardytų pagrindinių išvadų. Kalbant apie GALILEO ir EGNOS, visos suinteresuotosios šalys pakankamai gerai vertina ES intervencijos logikos taikymą bei programų vertinimo laikotarpiu pasiektus rezultatus. Jų efektyvumas buvo ypač akivaizdus vertinant su kosmoso segmentu susijusius GALILEO pasiekimus ir EGNOS paslaugas, kurios buvo teikiamos stabiliau ir efektyviau: deklaruota LPV-200 paslauga, o APV-I paslaugos aprėpia 98,98 proc. ES valstybių narių, Norvegijos ir Šveicarijos žemės paviršiaus. Vis dėlto suinteresuotosios šalys mano, kad supaprastinus valdymą ir pašalinus dažną pastangų dubliavimąsi bei vėlavimą, padidėtų valdymo efektyvumas. Be to, suinteresuotosios šalys mano, kad ateityje valdymas turėtų būti atitinkamai pritaikytas atsižvelgiant į planuojamą GALILEO eksploatavimą.

Kalbant apie programą „Copernicus“, jos atvirųjų duomenų politika laikoma didžiuliu privalumu. Programos „Copernicus“ paslaugas naudotojai gerai vertina pagal produkto tinkamumą, pristatymą laiku ir galimybes jį įsigyti. In situ komponento koordinavimas davė gerų rezultatų: padidėjo naudotojų skaičius ir parengtas platesnis duomenų rinkinių katalogas. Vis dėlto programos „Copernicus“ in situ komponento plėtojimui ir atitinkamų in situ duomenų rinkinių naudojimui reikia skirti dar daugiau dėmesio, o papildomos naudos turi duoti įvairių Žemės stebėjimo duomenų šaltinių integravimas. Laikoma, kad programa „Copernicus“ valdoma veiksmingai. Tačiau reikia pagerinti prieigą prie in situ duomenų. Nepakankama prieiga prie in situ duomenų neleidžia pasinaudoti visomis programos „Copernicus“ paslaugų galimybėmis. Programos „Copernicus“ tikslai vis dar yra aktualūs, tačiau suinteresuotosios šalys nurodė, kad turėtų būti įtraukta papildomų tikslų (pvz., dėl antropogeninės kilmės išmetamo CO2 kiekio, aplinkosaugos ir klimato reikalavimų laikymosi užtikrinimo, poliarinių zonų, kultūros paveldo išsaugojimo ir kt.). Jie taip pat paminėjo, kad galėtų būti pagerinta prieiga prie „Sentinel“ duomenų ir įvairių duomenų šaltinių integravimas. Kalbant apie programos ES aspektą, suinteresuotosios šalys tvirtai sutarė, kad būtina užtikrinti ES veiksmų tęstinumą, ir teigė, kad esamų ES intervencinių priemonių sustabdymas arba panaikinimas turėtų rimtų pasekmių GALILEO, EGNOS ir „Copernicus“ ir galėtų kelti grėsmę visai Programai. •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Parengtos konkrečios ataskaitos: ·kaip minėta, 2017 m. birželio 23 d. išorės rangovai atliko ir pateikė laikotarpio vidurio vertinimo tyrimą. Juo remdamasi Komisija parengė ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl GALILEO ir EGNOS būklės ir GSA įsteigimo, kad įvykdytų GNSS reglamento (ES) Nr. 1285/2013 34 straipsnyje ir Europos GNNS agentūros reglamento (ES) Nr. 912/2010 26 straipsnyje nustatytus reikalavimus. ·Pirmą 2018 m. ketvirtį buvo atliktas GALILEO ir EGNOS finansavimo poveikio tyrimas. ·Kaip taip pat jau minėta, 2017 m. birželio 23 d. išorės rangovai atliko ir pristatė programos „Copernicus“ laikotarpio vidurio vertinimo tyrimą. Juo remdamasi Komisija parengė ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl „Copernicus“ būklės, kad įvykdytų Reglamento (ES) Nr. 377/2014 dėl programos „Copernicus“ 32 straipsnyje nustatytą reikalavimą. ·2018 m. sausio mėn. išorės rangovai atliko ir užbaigė programos „Copernicus“ socialinės ir ekonominės naudos tyrimą. ·2018 m. gegužės mėn. išorės rangovai atliko ir pristatė SST raidos poveikio, išlaidų ir naudos tyrimą. ·Kalbant apie GOVSATCOM, Komisija rėmėsi valstybių narių, Europos kosmoso agentūros ir Europos gynybos agentūros ekspertų grupės darbu. Grupė parengė GOVSATCOM aukšto lygio civilinių ir karinių naudotojų poreikių dokumentą, prisidėjo prie poveikio vertinimo proceso, kuris apėmė ir PwC atliktą GOVSATCOM poveikio vertinimo tyrimą, paskelbtą 2018 m. vasario mėn., ir Komisijai pateikė ekspertinių žinių palydovinio ryšio klausimais. Per konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis papildomų ekspertinių žinių pateikė nacionalinių administracijų ir pramonės atstovai. ·Be to, buvo atlikti papildomi tyrimai dėl specifinių klausimų (pvz., dėl prieigos prie kosmoso). Visi tyrimai skelbiami svetainėje „EU Bookshop“. •Poveikio vertinimas Vadovaudamasi geresnio reglamentavimo politika, Komisija atliko poveikio vertinimą, siekdama nustatyti Sąjungos kosmoso programą. Poveikio vertinimas grindžiamas trimis konkrečiais tikslais: ·užtikrinti esamos kosmoso infrastruktūros ir paslaugų tęstinumą ir remti naujos arba pagerintos infrastruktūros ir paslaugų kūrimą; ·skatinti, kad Europos kosmoso sektorius taptų novatorišku ir ·išsaugoti ES pajėgumus užsitikrinti savarankišką prieigą prie kosmoso, remiantis nepriklausoma ES pramone, užsitikrinti prieigą prie ES kosmoso duomenų ir paslaugų ir saugiai bei patikimai juos naudoti. Įvertintos dvi programos finansavimo galimybės.

Atskaitos scenarijus – sumažinti dabartinį biudžetą (−15 proc.), atsižvelgiant į JK pasitraukimą iš ES. Siūlomas scenarijus – nustatyti pastovaus lygio finansavimą jį padidinus 50 proc., palyginti su dabartiniu biudžetu. Laikoma, kad pagal atskaitos scenarijų numatyto finansavimo nepakaktų Europos kosmoso strategijoje nurodytiems plataus užmojo Sąjungos kosmoso politikos tikslams pasiekti. Sumažinus dabartinį GALILEO biudžetą, jos infrastruktūra ir paslaugos palaipsniui prastėtų ir per ateinančius dešimtmečius sistema nustotų veikti. EGNOS toliau veiktų, bet negalėtų sustiprinti GALILEO veikimo, kaip numatyta GNSS reglamente. Tikėtina, kad programos „Copernicus“ lauktų panašios pasekmės – visa jos struktūra vargiai funkcionuotų, neliktų jokių galimybių ją tobulinti, nes būtų nebeįmanoma pakeisti visų esamų palydovų, pasibaigus jų gyvavimo ciklui orbitoje. Tuo tarpu pagal siūlomą scenarijų būtų užtikrintas veikimo ir paslaugų teikimo tęstinumas, sistemą GALILEO sudarytų 30 palydovų ir būtų skatinama technologijų raida – tai padėtų diegti antrosios kartos technologijas ir skatintų taikomųjų programų rinką klestėti. Pastovus programos „Copernicus“ finansavimo lygis leistų Sąjungai išlaikyti savarankiškumą ir vadovaujamą poziciją aplinkos stebėsenos, ekstremaliųjų situacijų valdymo ir paramos sienų ir jūrų saugumui užtikrinti srityse ir suteiktų tolesnės grandies sektoriui pasitikėjimo naudotis programos „Copernicus“ duomenimis ir informacija ir juos integruoti, remiantis esama programos infrastruktūra ir paslaugomis. Tikimasi, kad tinkamais biudžeto ištekliais užtikrintas GALILEO, EGNOS, „Copernicus“ ir SST tęstinumas atneš didelės socialinės, ekonominės ir aplinkosauginės naudos, įskaitant naujas darbo vietas. Galutiniai įvairių naujų taikomųjų programų naudotojai pajus tiesioginę naudą: keliauti, dirbti ir bendrauti bus daug lengviau. Tikimasi, kad modernesnės ir aplinkai nekenkiančios transporto paslaugos bus naudingos piliečiams, o eismo valdymas bus veiksmingesnis ir mažiau taršus. Efektyvesnės skubiosios pagalbos paslaugos užtikrins geresnį ir greitesnį reagavimą ekstremaliose situacijose, o pažangiųjų GNSS taikomųjų programų naudojimas žemės ūkyje kartu su Žemės stebėjimo duomenimis užtikrins tvaresnį maisto pakankamumą. Buvo atliktas išsamus atskiras GOVSATCOM poveikio vertinimas. 2017 m. rugsėjo 29 d. Reglamentavimo patikros valdyba pateikė teigiamą nuomonę. Atliekant vertinimą nagrinėtas atskaitos scenarijus ir keturios politikos galimybės, grindžiamos bendrais pagrindiniais elementais, įskaitant bendrus saugumo reikalavimus, sujungtų nacionalinių ir ES poreikių sinergiją, pasiūlos koordinavimą, civilinių ir karinių poreikių suderinamumą, masto ekonomiją ir padidėjusį efektyvumą, Sąjungos savarankiškumo ir pramonės konkurencingumo didinimą. Keturios galimybės skiriasi pasiūlos požiūriu: siūloma naudoti nacionalinius arba komercinius palydovinio ryšio pajėgumus ir paslaugas arba abiejų pajėgumų ir paslaugų derinį. Jos skiriasi ir tuo, kaip ateityje galėtų būti įsigyjama kosmoso infrastruktūra: arba per viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, arba ES nuosavomis lėšomis. Pagal pasirinktą galimybę optimizuojami skirtingų galimybių privalumai ir atsižvelgiama į subsidiarumo principą bei į suinteresuotųjų šalių rekomendacijas. Sutelkus civilinius ir karinius naudotojus nacionaliniu ir ES lygmeniu, užtikrinant paslaugų finansavimą Programos biudžeto lėšomis ir naudojant tiek nacionalinį, tiek akredituotą saugų komercinį turtą bus galima paankstinti GOVSATCOM veikimo pradžią, užtikrinti didesnį programos lankstumą ir praplėsti aprėptį. Manoma, kad ekonomiškai efektyvi viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė būtų tinkamiausia būsimai kosmoso infrastruktūros plėtrai, jei jos reikėtų. Itin svarbu turėti ES priklausančią platformą ir nustatyti nuoseklius saugumo reikalavimus. 2018 m. balandžio 11 d. Reglamentavimo patikros valdybai pateiktas Programos (išskyrus programą GOVSATCOM, kuriai atliktas atskiras poveikio vertinimas) poveikio vertinimo projektas. 2018 m. balandžio 13 d. Reglamentavimo patikros valdyba pateikė neigiamą nuomonę. Vėliau ataskaitos projektas buvo iš esmės pakeistas siekiant atsižvelgti į rekomendacijas dėl jo patobulinimo, visų pirma: ·aiškiau apibūdinti su Programa susijusius uždavinius, be kita ko, geriau apibūdinti uždavinių kilmę (politiniai uždaviniai, pasaulinio masto uždaviniai, su patirtimi, įgyta įgyvendinant esamas programas, susiję uždaviniai); ·aiškiau nurodyti šių uždavinių ir konkrečių Programos tikslų sąsajas; ·aiškiau apibūdinti Programos prioritetus ir kaip jie susiję su uždaviniais ir tikslais; ·paaiškinti su Programos valdymu susijusius pokyčius; ·pateikti papildomos informacijos apie pagrindinei veiklai numatytas skirti biudžeto lėšas. 2018 m. balandžio 25 d. Reglamentavimo patikros valdybai buvo išsiųsta antroji projekto versija. 2018 m. gegužės 3 d. valdyba pateikė teigiamą nuomonę ir rekomendavo dar labiau patobulinti ataskaitą, atsižvelgiant į du pagrindinius aspektus. Vėliau, laikantis nurodymų atsižvelgti į šias pastabas prieš pradedant tarpžinybines konsultacijas, ataskaitos projektas buvo iš dalies pakeistas visų pirma numatant šiuos dalykus: ·aiškiau aprašyti Europos Sąjungos kosmoso programos agentūros ir Komisijos kompetencijų paskirstymą; ·papildomai paaiškinti dėl tęstinumui ir naujai veiklai numatytų skirti biudžeto lėšų; ·išsamiau paaiškinti bendrųjų ir konkrečių tikslų skirtumą. 2018 m. gegužės 3 d. Reglamentavimo patikros valdyba pateikė teigiamą nuomonę dėl poveikio vertinimo projekto. •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas Kaip jau paaiškinta, siūlomu reglamentu siekiama gerokai supaprastinti galiojančius teisės aktus, kad pagrindiniai Sąjungos kosmoso programos komponentai būtų sujungti į vieną tekstą, ir pakeisti tris Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus ir vieną Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, kuriais šiuo metu reglamentuojami šie komponentai. •Pagrindinės teisės

Siūlomame reglamente pateikiamos įprastos nuostatos dėl asmens duomenų ir privatumo apsaugos. Visų pirma jame nustatyta, kad visi asmens duomenys, gauti įgyvendinant šiame reglamente numatytas užduotis ir veiksmus, įskaitant Europos Sąjungos kosmoso programos agentūros turimus duomenis, turi būti tvarkomi laikantis taikomų asmens duomenų apsaugos srities teisės aktų. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Sąjungos įnašas į Programą nuo 2021 m. bus 16 mlrd. EUR dabartinėmis kainomis. Didžioji biudžeto dalis bus įgyvendinama taikant netiesioginį valdymą, sudarius susitarimus dėl įnašo su įgaliotaisiais subjektais. Įvertintos Programos išlaidos yra išsamių analizių, grindžiamų Komisijos patirtimi, įgyta valdant esamus veiksmus (GALILEO, EGNOS, „Copernicus“ ir SST), taip pat parengiamųjų tyrimų ir konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis dėl GOVSATCOM rezultatas. Komisijos įgyta praktinė patirtis yra esminis veiksmų tęstinumą užtikrinantis veiksnys. Būtinybę toliau kaupti šią praktinę patirtį rodo įvertinti žmogiškųjų išteklių poreikiai, nurodyti prie šio reglamento pridedamoje finansinėje pažymoje. 5.KITI ELEMENTAI •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka Siūlomame reglamente numatyta, kad Programą pagal Finansinio reglamento [108 straipsnyje] nurodytas darbo programas turi įgyvendinti Komisija, atsižvelgdama į besikeičiančius naudotojų poreikius ir technologinę plėtrą. Siūlomo reglamento įgyvendinimas turi būti stebimas keliais būdais. Pirma, Komisija kasmet turi teikti Europos Parlamentui ir Tarybai Programos įgyvendinimo ataskaitą. Ataskaitoje turi būti pateikta informacija apie rizikos valdymą, bendras išlaidas, metines veiklos išlaidas, kvietimų dalyvauti konkurse rezultatus, pajamas, vykdymo terminus ir veiklos rezultatus. Antra, turi būti nustatyti Programos įgyvendinimo stebėsenos ir reglamento tikslų rodikliai, o Sąjungos paramos gavėjai privalo teikti atitinkamą informaciją. Be to, turi būti renkami duomenys apie mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų pritaikymą ir panaudojimą, be kita ko, stebint, kaip skiriamas finansavimas, visų pirma programos „Europos horizontas“ lėšos, mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatams pritaikyti. Trečia, Programa turi būti vertinama bent kas ketverius metus. Šis vertinimas turi būti atliekamas pakankamai laiku, kad būtų galima priimti atitinkamus sprendimus. Vertinimas bus atliekamas pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo 22 ir 23 punktus, kuriuose trys institucijos patvirtino, kad esamų teisės aktų ir politikos vertinimu turėtų būti grindžiamas tolesnis galimų veiksmų poveikio vertinimas. Programos poveikis vietos lygmeniu bus vertinamas remiantis Programos rodikliais bei siektinomis reikšmėmis ir išsamia Programos aktualumo, efektyvumo, rezultatyvumo, ES pridėtinės vertės ir suderinamumo su kitomis ES politikos sritimis analize. Taip pat bus įtraukiama įgytos patirties pavyzdžių, kad būtų galima nustatyti trūkumus, problemas arba tolesnes veiksmų ar jų rezultatų tobulinimo galimybes ir kad būtų galima kuo labiau padidinti jų panaudojimą ar poveikį. Išvadas dėl vertinimų, kartu su savo pastabomis, Komisija perduoda Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas Siūlomą reglamentą sudaro 12 antraštinių dalių. I antraštinėje dalyje pateikiamos bendrosios nuostatos, kuriomis, be kita ko, nustatomas reglamento dalykas, Programos komponentai, Programos tikslai ir pagal Programą sukurto ar išplėtoto turto priklausymo Sąjungai principas. II antraštinėje dalyje numatomi Programos biudžeto įnašai ir mechanizmai. III antraštinėje dalyje pateikiamos Programai taikytinos finansinės nuostatos. Kalbant apie viešuosius pirkimus, atsižvelgiant į sudaromų kosmoso sektoriaus sutarčių sudėtingumą ir ypatumus, būtina numatyti su Finansinio reglamento įgyvendinimu susijusias priemones. Finansinėmis nuostatomis taip pat turi būti sudarytos sąlygos atsižvelgti į skirtingus įvairių Programos komponentų reikalavimus ir plėtoti įvairių formų suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą ir partnerystę. IV antraštinė dalis susijusi su Programos valdymu. Joje išsamiai aprašomas keturių pagrindinių šios programos subjektų – Komisijos, Europos Sąjungos kosmoso programos agentūros, Europos kosmoso agentūros ir valstybių narių – vaidmuo ir tarpusavio ryšiai.

V antraštinė dalis skirta saugumui, kuris ypač svarbus atsižvelgiant į strateginį kelių programos komponentų pobūdį ir į kosmoso ir saugumo sąsajas. Turi būti pasiektas ir išlaikomas aukštas saugumo lygis, todėl reikia nustatyti veiksmingas valdymo priemones, kurios būtų daugiausia grindžiamos valstybių narių patirtimi ir pastarųjų metų Komisijos patirtimi. Be to, kaip ir kitos strateginės programos, šios programos atžvilgiu laikantis atitinkamų standartų turi būti atliktas nepriklausomas saugumo akreditavimas. VI antraštinė dalis susijusi su GALILEO ir EGNOS. Šios nuostatos daugiausia pagrįstos atitinkamomis GNSS reglamento (ES) Nr. 1285/2013 nuostatomis, tačiau prireikus jos buvo atnaujintos ir patikslintos, inter alia atsižvelgiant į tai, kad šios dvi sistemos jau veikia ir Sąjungoje tapo visa apimančios kosmoso programos dalimis. VII antraštinė dalis susijusi su programa „Copernicus“. Šioje antraštinėje dalyje kai kurios nuostatos yra labai panašios į dabartinio Reglamento (ES) Nr. 377/2014 dėl programos „Copernicus“ nuostatas, tačiau atsižvelgiama į kai kuriuos svarbius sistemos pokyčius, daugiausia susijusius su duomenų tvarkymu ir valdymu bei visa apimančios teisinės sistemos sukūrimu. VIII antraštinėje dalyje išsamiai aprašomi kiti Sąjungos kosmoso programos komponentai, visų pirma SST ir GOVSATCOM. SST nuostatos grindžiamos SST sprendime Nr. 541/2014/ES jau nustatytomis nuostatomis, tuo tarpu GOVSATCOM skyrius yra visiškai naujas. IX antraštinėje dalyje Europos GNSS agentūros pavadinimas pakeičiamas pavadinimu Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra ir iš dalies keičiamos kai kurios šiuo metu Reglamente (ES) Nr. 912/2010 nustatytos Agentūros darbo tvarkos taisyklės. Šie pakeitimai visų pirma susiję su nauju Agentūrai skirtu vaidmeniu: jai pavedamų užduočių taikymo sritis praplečiama, kad būtų galima, prireikus, įtraukti visus Sąjungos kosmoso programos komponentus. X, XI ir XII antraštinėse dalyse atitinkamai išdėstytos įvairios nuostatos, nuostatos dėl įgaliojimų suteikimo ir įgyvendinimo priemonių bei baigiamosios nuostatos. •Klimato aspekto integravimas Komisijos pasiūlyme dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos užsibrėžtas didesnių užmojų tikslas integruoti klimato aspektą į visas ES programas ir siekti, kad klimato politikos tikslams pasiekti būtų skiriama 25 proc. ES išlaidų. Programos indėlis siekiant šio bendro tikslo bus stebimas pasitelkus tinkamo suskirstymo lygmens ES klimato srities rodiklių sistemą, įskaitant tikslesnes metodikas, jei tokių yra. Rengiant metinio biudžeto projektą, Komisija toliau kasmet teiks informaciją apie įsipareigojimų asignavimus. Kad Programos potencialas siekiant klimato tikslų būtų visapusiškai išnaudotas, Komisija, rengdama, įgyvendindama, peržiūrėdama ir vertindama Programą, sieks nustatyti, kokių veiksmų reikėtų imtis. 2018/0236 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo sudaroma Sąjungos kosmoso programa, įsteigiama Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013, (ES) Nr. 377/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 189 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi:

(1)kosmoso technologijos ir paslaugos bei palydovų duomenys tapo nepamainoma kasdienio Europos piliečių gyvenimo dalimi ir yra itin svarbūs siekiant išsaugoti daugelį strateginių interesų. Sąjungos kosmoso pramonė jau yra viena konkurencingiausių pasaulyje. Tačiau naujų dalyvių atsiradimas ir naujų technologijų plėtra iš pagrindų keičia įprastus pramonės modelius. Todėl labai svarbu, kad Sąjunga tarptautiniu mastu ir toliau pirmautų kosmoso srityje ir turėtų didžiulę veiksmų laisvę, skatintų mokslo ir technikos pažangą ir padėtų didinti Sąjungoje kosmoso sektoriaus pramonės, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių, pradedančiųjų įmonių ir novatoriškų įmonių, konkurencingumą ir inovacinius pajėgumus; (2)kosmoso sektoriaus plėtra nuo seno susijusi su saugumu. Daugeliu atvejų kosmoso sektoriuje naudojama įranga, komponentai ir prietaisai yra dvejopo naudojimo prekės. Todėl reikėtų išnaudoti kosmoso galimybes siekiant užtikrinti Sąjungos ir jos valstybių narių saugumą; (3)XX a. paskutinio dešimtmečio pabaigoje Sąjunga ėmė rengti savo piliečių poreikius ir viešosios politikos reikalavimus atitinkančias kosmoso srities iniciatyvas ir programas, būtent, Europos geostacionarinę navigacinę tinklo sistemą (EGNOS), o vėliau – GALILEO ir „Copernicus“. Reikėtų ne tik užtikrinti tų iniciatyvų tęstinumą, bet ir jas tobulinti, kad jos ir toliau būtų pavyzdinėmis, atsižvelgiant į naujų technologijų plėtrą ir skaitmeninių, informacinių ir ryšių technologijų transformaciją, ir atitiktų naujus naudotojų poreikius ir politikos prioritetus, kaip antai: klimato kaitos, įskaitant pokyčius Arkties regione, saugumo ir gynybos; (4)Sąjunga turi užsitikrinti veiksmų laisvę ir savarankišką bei saugią prieigą prie kosmoso. Todėl labai svarbu, kad ji ir toliau galėtų savarankiškai, patikimai ir ekonomiškai efektyviai išnaudoti kosmoso galimybes, visų pirma susijusias su ypatingos svarbos infrastruktūros objektais ir technologijomis, viešuoju saugumu ir Sąjungos bei jos valstybių narių saugumu. Todėl pagal Sutarties 189 straipsnio 2 dalies nuostatas Komisijai turėtų būti suteikta galimybė Europos lygmeniu sutelkti paleidimo paslaugas tiek savo, tiek kitų poreikiams, t. y., paprašius kitiems subjektams, įskaitant valstybes nares. Be to, labai svarbu, kad Sąjunga ir toliau turėtų modernią, veiksmingą ir lanksčią paleidimo infrastruktūrą. Be priemonių, kurių ėmėsi valstybės narės ir Europos kosmoso agentūra, Komisija turėtų apsvarstyti galimybes remti tokios infrastruktūros objektus. Visų pirma, kai reikia išlaikyti arba atnaujinti Programos poreikius atitinkančią kosmoso antžeminę paleidimo infrastruktūrą, laikantis Finansinio reglamento nuostatų ir, jeigu aiškiai nustatyta ES pridėtinė vertė, turėtų būti sudarytos sąlygos iš dalies finansuoti pagal Programą tokius pakeitimus siekiant padidinti jos išlaidų veiksmingumą; (5)siekdama didinti Sąjungos kosmoso pramonės konkurencingumą ir įgyti nuosavų sistemų projektavimo, kūrimo ir valdymo gebėjimų, Sąjunga turėtų remti visos kosmoso pramonės kūrimą, augimą ir plėtrą. Besirandantys verslui ir inovacijoms palankūs modeliai turėtų būti palaikomi Europos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis, įkuriant bendras kosmoso platformas, susiejančias kosmoso, skaitmeninį ir naudotojų sektorius. Atsižvelgiant į tai, kad Sąjungoje su kosmosu susijusioms pradedančiosioms įmonėms trūksta tinkamų galimybių gauti privataus akcinio kapitalo, Sąjungoje įsisteigusios kosmoso įmonės turėtų būti skatinamos plėsti savo veiklą, siekiant joms padėti, be kita ko, gauti rizikos finansavimo, ir kuriant inovacijų partnerystę (pirma sutartimi grindžiamas požiūris); (6)įvertinus Sąjungos kosmoso programos (toliau – Programa) aprėptį ir potencialą padėti spręsti pasaulines problemas, itin svarbus yra jos tarptautinis aspektas. Todėl Komisijai turėtų būti suteikta teisė Sąjungos vardu valdyti ir koordinuoti veiklą tarptautiniu mastu, visų pirma siekiant apginti Sąjungos ir jos valstybių narių interesus tarptautiniuose forumuose, be kita ko, dažnių srityje, skatinti Sąjungos technologinę plėtrą, pramonę ir bendradarbiavimą mokymo srityje, atsižvelgiant į poreikį užtikrinti šalių teisių ir pareigų abipusiškumą. Ypač svarbu, kad Komisija atstovautų Sąjungai įgyvendinant Tarptautinę Cospas-Sarsat programą arba atitinkamų sektorių JT organizacijose, įskaitant Maisto ir žemės ūkio organizaciją, taip pat Pasaulinėje meteorologijos organizacijoje; (7)Komisija, kartu su valstybėmis narėmis ir vyriausiuoju įgaliotiniu, turėtų skatinti atsakingą elgesį kosmose ir kosminėje erdvėje ir apsvarstyti galimybę prisijungti prie atitinkamų JT konvencijų; (8)Programa siekiama panašių tikslų kaip ir kitomis Sąjungos programomis, visų pirma programa „Europos horizontas“, fondu „InvestEU“, Europos gynybos fondu ir pagal Reglamentą (ES) [Bendrųjų nuostatų reglamentas] įsteigtais fondais. Todėl pagal tas programas turėtų būti numatytas sudėtinis finansavimas, su sąlyga, kad jose nurodytos tos pačios veiklos išlaidos, visų pirma numatant papildomo finansavimo pagal Sąjungos programas nuostatas, kai tai yra leidžiama pagal valdymo tvarką: arba iš eilės, arba pakaitomis, arba derinant lėšas, įskaitant bendram veiksmų finansavimui, sudarant sąlygas, kai įmanoma, inovacijų partnerystei ir derinimo operacijoms vykdyti. Todėl Programos įgyvendinimo laikotarpiu Komisija turėtų skatinti sinergiją su kitomis susijusiomis Sąjungos programomis, nes taip būtų sudarytos sąlygos, kai įmanoma, naudotis rizikos finansų, inovacijų partnerystės, derinamojo ar sudėtinio finansavimo galimybėmis; (9)šios programos politikos tikslai taip pat bus laikomi tinkamomis finansuoti ir investuoti sritimis, taikant fondo „InvestEU“ finansines priemones ir biudžeto garantiją, visų pirma pagal tvarios infrastruktūros ir mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo politikos linijas. Finansinė parama turėtų būti proporcingai naudojama rinkos nepakankamumui arba neoptimalios investavimo aplinkos problemai spręsti, o veiksmais neturėtų būti dubliuojamas ar išstumiamas privatus finansavimas arba iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje. Veiksmai turėtų turėti aiškios Europos pridėtinės vertės; (10)užtikrinus programos „Europos horizontas“ ir Programos suderinamumą ir sinergiją Europos kosmoso sektorius taps konkurencingesniu ir novatoriškesniu; Europai atsiras daugiau galimybių savarankiškai užsitikrinti prieigą prie kosmoso ir naudotis juo saugioje ir patikimoje aplinkoje ir sustiprės jos, kaip pasaulinės veikėjos, vaidmuo. Programos „Europos horizontas“ revoliuciniai sprendimai bus paremti mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenei teikiamais Programos duomenimis ir paslaugomis; (11)svarbu, kad visas materialusis ir nematerialusis turtas, sukurtas ar išvystytas vykdant pagal kosmoso programą Sąjungos finansuojamus viešuosius pirkimus, būtų Sąjungos nuosavybė. Kad būtų visapusiškai gerbiamos pagrindinės su nuosavybe susijusios teisės, būtina sudaryti susitarimus su dabartiniais savininkais. Tokia Sąjungos nuosavybė neturėtų daryti poveikio Sąjungos galimybei, laikantis šio reglamento ir kai tai laikoma tikslinga atskirai įvertinus kiekvieną atvejį, suteikti tą turtą trečiosioms šalims arba juo disponuoti; (12)šiame reglamente nustatomas Programos finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai metinės biudžeto sudarymo procedūros metu turi būti svarbiausia orientacinė suma, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 17 punkte; (13)atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą, remiantis Sąjungos įsipareigojimais įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, ši programa padės integruoti klimato politikos veiksmus ir siekti bendro tikslo 25 proc. ES biudžeto išlaidų skirti klimato srities tikslams įgyvendinti. Rengiant ir įgyvendinant Programą bus nustatyti atitinkami veiksmai, kurie bus dar kartą įvertinti atliekant vertinimą ar peržiūrą; (14)visas vykdant Programą gautas pajamas turėtų gauti Sąjunga, kad būtų iš dalies kompensuotos ankstesnės jos investicijos, ir tos pajamos turėtų būti naudojamos Programos tikslams paremti. Dėl tos pačios priežasties turėtų būti numatyta galimybė pajamų paskirstymo sistemą nustatyti su privačiojo sektoriaus įmonėmis sudarytose sutartyse; (15)kadangi Programa iš esmės finansuojama Sąjungos lėšomis, pagal šią programą sudarytos pirkimo sutartys turėtų atitikti Sąjungos taisykles. Todėl Sąjunga taip pat turėtų nustatyti su viešaisiais pirkimais susijusius tikslus; (16)Programa grindžiama sudėtingomis ir nuolat besikeičiančiomis technologijomis. Dėl priklausomumo nuo tokių technologijų kyla netikrumų ir rizikos sudarant viešojo pirkimo sutartis pagal šią programą, nes jos susijusios su ilgalaikiais įsipareigojimais dėl įrangos arba paslaugų. Todėl be Finansiniame reglamente nustatytų taisyklių turi būti nustatytos ir konkrečios priemonės dėl viešojo pirkimo sutarčių. Todėl turėtų būti numatyta galimybė sudaryti sąlyginę dalinę sutartį, laikantis tam tikrų sąlygų padaryti sutarties vykdymo pakeitimą arba nustatyti mažiausią subrangos lygį. Galiausiai, dėl Programos komponentams būdingų su technologijomis susijusių netikrumų, viešųjų pirkimų kainos ne visada gali būti tiksliai nustatytos, todėl turėtų būti numatyta galimybė sutartis sudaryti nenurodant konkrečios ir galutinės kainos ir įtraukiant Sąjungos finansinių interesų apsaugos sąlygas; (17)siekiant Programos tikslų svarbu turėti galimybę tam tikrais atvejais Sąjungos viešųjų ir privačiųjų subjektų, veikiančių kosmoso srityje, paprašyti skirti siūlomų pajėgumų ir tarptautiniu lygmeniu bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis arba tarptautinėmis organizacijomis. Dėl šios priežasties turi būti numatyta galimybė naudoti visas atitinkamas Finansiniame reglamente numatytas priemones (visų pirma dotacijas, premijas ir finansines priemones), įvairius valdymo metodus (kaip antai: tiesioginį ir netiesioginį valdymą, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir bendrąsias įmones) ir bendras pirkimų procedūras; (18)kalbant konkrečiau apie dotacijas, patirtis parodė, kad naudotojų gausinimo, rinkos įsisavinimo ir bendros informavimo priemonės yra veiksmingesnės, kai vykdomos necentralizuotai, o ne Komisijos veiksmais, grindžiamais principu „iš viršaus į apačią“. Dotacijos gavėjo trečiosioms šalims teikiami čekiai yra viena iš labiausiai pasiteisinusių finansinės paramos naujiems rinkos dalyviams bei mažosioms ir vidutinėms įmonėms formų. Tačiau Finansiniame reglamente nustačius finansinės paramos viršutines ribas, atsirado kliūčių paramai čekiais teikti. Todėl, siekiant išnaudoti didėjantį kosmoso sektoriaus taikomųjų programų rinkos potencialą, ši viršutinė riba ES kosmoso programai turėtų būti padidinta; (19)finansavimo būdai ir vykdymo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir gauti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Be kita ko, reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius ir su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento [125 straipsnio 1 dalyje]; (20)Programai taikomas Reglamentas (ES, Euratomas) [naujasis Finansinis reglamentas] (toliau – Finansinis reglamentas). Jame nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu vykdymu, finansine parama, finansinėmis priemonėmis ir biudžeto garantijomis;

(21)pagal [atnaujinti nuorodą atitinkamai pagal naują sprendimą dėl UŠT: Tarybos sprendimo .../.../ES 88 straipsnį] užjūrio šalyse bei teritorijose (ŪŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai turėtų atitikti reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi; (22)šiam reglamentui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį priimtos horizontaliosios finansinės taisyklės. Šiomis Finansiniame reglamente nustatytomis taisyklėmis visų pirma reglamentuojama biudžeto nustatymo ir vykdymo tvarka, pagrįsta dotacijomis, viešaisiais pirkimais, apdovanojimais ir netiesioginiu vykdymu ir numatoma finansų pareigūnų atsakomybės kontrolė. Pagal SESV 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat yra susijusios su Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, nes teisinės valstybės principo laikymasis – būtina patikimo finansų valdymo ir veiksmingo ES finansavimo sąlyga; (23)pagal Finansinį reglamentą, Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 , Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitų nusikalstamų veikų atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 , ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises; (24)trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose pagal EEE susitarimu nustatytą bendradarbiavimo sistemą, kuria programas numatoma įgyvendinti remiantis sprendimu, priimtu pagal tą susitarimą. Trečiosios valstybės taip pat gali dalyvauti remdamosi kitomis teisinėmis priemonėmis. Į šį reglamentą turėtų būti įtraukta konkreti nuostata, kuria atsakingam įgaliojimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams būtų suteiktos reikiamos teisės ir prieiga, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus; (25)patikimam Programos viešajam valdymui užtikrinti reikia aiškiai paskirstyti įvairių susijusių subjektų pareigas ir užduotis, kad būtų vengiama veiklos dubliavimosi, išlaidų viršijimo ir vėlavimo; (26)valstybės narės seniai vykdo veiklą kosmoso srityje. Jos turi kosmosui skirtas sistemas, infrastruktūrą ir nacionalines agentūras bei įstaigas. Todėl jos gali gerokai prisidėti prie Programos, ypač jos įgyvendinimo, ir turėtų būti įpareigotos visapusiškai bendradarbiauti su Sąjunga, kad skatintų Programos paslaugų ir taikomųjų programų naudojimą. Komisijai turėtų būti sudarytos sąlygos sutelkti valstybių narių turimas priemones, ji galėtų valstybėms narėms patikėti nereguliuojamojo pobūdžio užduotis, susijusias su Programos vykdymu, ir naudotis jų pagalba. Be to, atitinkamos valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad užtikrintų antžeminių stočių apsaugą savo teritorijoje. Be to, valstybės narės ir Komisija turėtų dirbti kartu ir bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir priežiūros institucijomis, kad užtikrintų galimybes saugiai naudotis dažniu, kurio reikia Programai, siekiant visapusiškai išplėtoti ir įdiegti teikiamomis paslaugomis grindžiamas taikomąsias programas, laikantis 2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 243/2012/ES, kuriuo nustatoma daugiametė radijo spektro politikos programa, reikalavimų; (27)kadangi Komisija remia bendruosius Sąjungos interesus, jai pavesta įgyvendinti Programą, prisiimti bendrą atsakomybę ir skatinti jos naudojimą. Siekiant optimaliau panaudoti skirtingų suinteresuotųjų subjektų išteklius ir žinias, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė deleguoti tam tikras užduotis. Be to, Komisija gali geriausiai nustatyti, kokių pagrindinių techninių ir veiklos specifikacijų reikia sistemų ir paslaugų raidai įgyvendinti; (28)Europos Sąjungos kosmoso programos agentūros (toliau – Agentūra), kuri pakeičia Reglamentu (ES) Nr. 912/2012 įsteigtą Europos GNSS agentūrą ir perima jos teises bei pareigas, misija – prisidėti prie Programos įgyvendinimo, visų pirma saugumo srityje. Todėl Agentūrai turėtų būti pavestos tam tikros su programos saugumu ir skatinimu susijusios užduotys. Visų pirma, atsižvelgiant į Agentūros patirtį saugumo srityje, Agentūrai turėtų būti pavestos visų Sąjungos veiksmų kosmoso sektoriuje saugumo akreditavimo užduotys. Be to, ji turėtų atlikti užduotis, kurias Komisija jai patiki vienu ar keliais įgaliojimų susitarimais, į kuriuos būtų įtrauktos įvairios kitos su Programa susijusios konkrečios užduotys; (29)Europos kosmoso agentūra, 2004 m. sudariusi bendrąjį susitarimą su Europos bendrija, yra daug praktinės patirties kosmoso srityje turinti tarptautinė organizacija. Todėl ji yra svarbi programos įgyvendinimo partnerė ir su ja reikėtų užmegzti atitinkamus santykius. Šiuo atžvilgiu, laikantis Finansinio reglamento nuostatų, svarbu su Europos kosmoso agentūra sudaryti finansinės partnerystės pagrindų susitarimą, kuriuo būtų reglamentuoti visi Komisijos, Agentūros ir Europos kosmoso agentūros finansiniai ryšiai ir užtikrintas jų nuoseklumas bei atitiktis su Europos kosmoso agentūra sudarytam bendrajam susitarimui, visų pirma jo 5 straipsniui. Tačiau, kadangi Europos kosmoso agentūra nėra Sąjungos įstaiga ir jai netaikoma Sąjungos teisė, siekiant apsaugoti Sąjungos ir jos valstybių narių interesus, būtina, kad toks susitarimas būtų taikomas su sąlyga, kad Europos kosmoso agentūroje bus nustatytos tinkamos veiklos taisyklės. Į susitarimą taip pat turėtų būti įtrauktos visos nuostatos, būtinos Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti; (30)siekiant stiprinti bendrą užsienio ir saugumo politiką, labai svarbu, kad Europos Sąjungos palydovų centras (SATCEN) turėtų savarankiškų pajėgumų tiekti produktus ir teikti paslaugas, susijusius su atitinkamų kosmoso įrenginių ir susijusių duomenų, įskaitant palydovinius vaizdus ir aerovaizdus, naudojimu. Šiuo atžvilgiu SATCEM užtikrins kuo didesnę sinergiją ir papildomumą su kita Sąjungos veikla, visų pirma su Programa ir jos komponentais; (31)siekiant GOVSATCOM valdymo struktūroje atspindėti naudotojų atstovavimą ir sujungti nacionalinio ir civilinio bei karinio lygmens naudotojų poreikius, atitinkami Sąjungos subjektai, turintys glaudžius ryšius su naudotojais, pavyzdžiui, Europos gynybos agentūra, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra, Europos jūrų saugumo agentūra, Europos žuvininkystės kontrolės agentūra, Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra, Karinių misijų planavimo ir vykdymo centras, Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centras ir Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras, turėtų koordinuoti konkrečioms naudotojų grupėms skirtas funkcijas. Agentūra ir Europos gynybos agentūra apibendrintu lygmeniu turėtų atitinkamai atstovauti civilinių ir karinių naudotojų bendruomenėms ir gali stebėti naudojimą, paklausą ir atitiktį reikalavimams, besikeičiančius poreikius ir reikalavimus; (32)atsižvelgiant į su kosmosu susijusios veiklos svarbą Sąjungos ekonomikai ir Sąjungos piliečių gyvenimui, sistemų ir tomis sistemomis grindžiamų taikomųjų programų dvejopo naudojimo pobūdis, siekiant aukšto saugumo lygio ir jį išlaikant, turėtų būti pagrindinis Programos prioritetas, visų pirma siekiant apsaugoti Sąjungos ir jos valstybių narių interesus, įskaitant su įslaptinta ir kita neskelbtina neįslaptinta informacija susijusius interesus; (33)Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis, kiekvienas pagal savo atitinkamą kompetencijos sritį, turėtų užtikrinti Programos saugumą pagal šį reglamentą ir, kai tinkama, pagal Tarybos sprendimą 2014/496/BUSP; (34)Programos saugumo valdymas turėtų būti grindžiamas trimis pagrindiniais principais. Visų pirma, labai svarbu, kad būtų kuo labiau atsižvelgta į didelę išskirtinę valstybių narių patirtį saugumo srityje. Antra, siekiant išvengti interesų konflikto ir bet kokių saugumo taisyklių taikymo trūkumų, veiklos funkcijos turi būti atskirtos nuo saugumo akreditavimo funkcijų. Trečia, už visų Programos komponentų ar jų dalies valdymą atsakingas subjektas taip pat yra tinkamiausias subjektas valdyti jam pavestų užduočių saugumą. Patikimam saugumo valdymui užtikrinti taip pat reikia tinkamai paskirstyti įvairių subjektų funkcijas. Kadangi Komisija yra atsakinga už Programą, ji turėtų nustatyti kiekvienam Programos komponentui taikytinus bendruosius saugumo reikalavimus; (35)atsižvelgiant į Programos unikalumą ir sudėtingumą ir į jos sąsają su saugumu, saugumo akreditavimui turėtų būti taikomi pripažinti ir įtvirtinti principai. Todėl būtina, kad saugumo akreditavimo veikla būtų vykdoma prisiėmus bendrą atsakomybę už Sąjungos ir jos valstybių narių saugumą, stengiantis pasiekti bendrą sutarimą ir įtraukiant visas saugumu suinteresuotas šalis, ir kad būtų nuolat atliekama rizikos stebėsena. Taip pat būtina, kad techninė saugumo akreditavimo veikla būtų pavesta specialistams, turintiems reikiamą kvalifikaciją sudėtingų sistemų akreditavimo srityje ir atitinkamo lygio asmens patikimumo pažymėjimą; (36)siekiant užtikrinti saugų informacijos platinimą, turėtų būti nustatytos atitinkamos taisyklės, kuriomis būtų užtikrintas skirtingiems viešiesiems ir privatiesiems subjektams, taip pat fiziniams asmenims, dalyvaujantiems įgyvendinant Programą, taikomų saugumo taisyklių lygiavertiškumas; (37)vienas iš pagrindinių Programos tikslų – užtikrinti Sąjungos saugumą ir strateginį savarankiškumą, stiprinti jos gebėjimus veikti daugelyje sektorių, visų pirma saugumo, ir pasinaudoti kosmoso galimybėmis Sąjungos ir jos valstybių narių saugumui užtikrinti. Šiam tikslui pasiekti reikalingos griežtos taisyklės dėl subjektų, kurie gali dalyvauti pagal Programą finansuojamoje veikloje, tinkamumo gauti prieigą prie ES įslaptintos informacijos (ESĮI) arba neskelbtinos neįslaptintos informacijos; (38)vis daugiau pagrindinių ekonomikos sektorių, visų pirma transporto, telekomunikacijų, žemės ūkio ir energetikos, dažniau naudoja palydovines navigacijos sistemas, jau nekalbant apie sinergiją su Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo ir gynybos veikla. Todėl absoliuti palydovinės navigacijos kontrolė turėtų Sąjungai užtikrinti technologinį nepriklausomumą, be kita ko ilgainiui infrastruktūros įrangos komponentų, ir strateginį savarankiškumą; (39)GALILEO tikslas – įdiegti ir eksploatuoti pirmąją pasaulinę civilinę palydovinės navigacijos ir padėties nustatymo infrastruktūrą, kurią gali naudoti įvairūs Europos ir pasaulio viešieji ir privatieji subjektai. GALILEO veikia nepriklausomai nuo kitų esamų arba būsimų sistemų ir taip prisideda, be kita ko, prie strateginio Sąjungos savarankiškumo. Antrosios kartos sistema turėtų būti palaipsniui sukurta iki 2030 m. ir iš pradžių turėtų veikti sumažintu pajėgumu; (40)EGNOS tikslas – gerinti veikiančių pasaulinės palydovinės navigacijos sistemų, visų pirma sistemos GALILEO, siunčiamų atvirų signalų kokybę. EGNOS paslaugos pirmiausia turėtų apimti tas valstybių narių teritorijas, kurios geografiniu požiūriu yra Europoje, šiuo tikslu įskaitant Azorų salas, Kanarų salas ir Madeirą, siekiant tas teritorijas aprėpti iki 2025 m. pabaigos. Atsižvelgiant į technines galimybes ir gyvybės apsaugos paslaugą bei remiantis tarptautiniais susitarimais, EGNOS paslaugų geografinė aprėptis galėtų būti išplėsta į kitus pasaulio regionus. Nepažeidžiant Reglamento [2018/XXXX] [EASA reglamentas] ir būtino GALILEO paslaugų kokybės stebėjimo aviacijos tikslais, reikėtų pažymėti, kad, nors GALILEO siunčiami signalai gali būti veiksmingai naudojami orlaivių padėčiai nustatyti, oro eismo valdymo (OEV) paslaugas ir oro navigacijos paslaugas (ONP) gali teikti tik vietinės arba regioninės signalo tikslinimo sistemos, kaip antai EGNOS Europoje;

(41)labai svarbu užtikrinti sistemų GALILEO ir EGNOS paslaugų tęstinumą, tvarumą ir prieinamumą ateityje. Atsižvelgiant į besikeičiančią aplinką ir sparčiai besivystančią rinką, reikėtų toliau plėtoti šias paslaugas ir kurti naujos kartos sistemas; (42)siekiant kuo labiau padidinti paslaugų įsisavinimą, GALILEO atviroji paslauga ir didelio tikslumo paslauga bei EGNOS atviroji paslauga ir žmogaus gyvybės apsaugos paslauga naudotojams turėtų būti teikiamos nemokamai; (43)2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1285/2013 dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų įdiegimo ir eksploatavimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 876/2002 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 683/2008 vartojama sąvoka „komercinė paslauga“ nebėra tinkama, atsižvelgiant į šios paslaugos raidą. Vietoj jos turėtų būti nustatytos dvi atskiros paslaugos – didelio tikslumo paslauga ir atpažinimo paslauga. (44)siekiant veiksmingiau panaudoti teikiamas paslaugas, GALILEO ir EGNOS paslaugos turėtų būti suderintos ir sąveikios tarpusavyje ir, kiek tai įmanoma, su kitomis palydovinės navigacijos sistemomis ir su įprastinėmis radionavigacinėmis priemonėmis, kai toks suderinamumas ir sąveikumas nustatyti tarptautiniu susitarimu nedarant poveikio strateginio Sąjungos savarankiškumo tikslui; (45)atsižvelgiant į antžeminės infrastruktūros svarbą sistemoms GALILEO ir EGNOS ir šios infrastruktūros poveikį jų saugumui, už infrastruktūros vietos nustatymą turėtų būti atsakinga Komisija. Sistemų antžeminės infrastruktūros diegimas turėtų likti atviras ir skaidrus; (46)siekiant užtikrinti kuo didesnę GALILEO ir EGNOS teikiamą socialinę ir ekonominę naudą, visų pirma saugumo srityje, reikėtų skatinti naudotis EGNOS ir GALILEO paslaugomis kitose Sąjungos politikos srityse, kai tai pagrįsta ir naudinga; (47)pagal programą „Copernicus“ turėtų būti užtikrinta savarankiška prieiga prie aplinkos srities žinių ir pagrindinių Žemės stebėjimo ir geoinformacijos paslaugų technologijų, taip sudarant sąlygas Sąjungai savarankiškai priimti sprendimus ir imtis veiksmų aplinkos, klimato kaitos, civilinės saugos, saugumo, taip pat skaitmeninės ekonomikos srityse; (48)programa „Copernicus“ turėtų būti įgyvendinama remiantis veikla ir pasiekimais bei užtikrinant tos veiklos ir pasiekimų tęstinumą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 377/2014, kuriuo nustatoma Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa („Copernicus“), taip pat Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 911/2010 dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos, kuriuo nustatyta ankstesnės globalios aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (GMES) programa ir pradinės veiklos įgyvendinimo taisyklės, ir atsižvelgiant į naujausias mokslinių tyrimų, technologijų pažangos ir inovacijų, darančių poveikį Žemės stebėjimo sričiai, tendencijas, taip pat į didžiųjų duomenų analizės ir dirbtinio intelekto pokyčius ir į susijusias Sąjungos strategijas ir iniciatyvas . Kiek įmanoma, įgyvendinant programą reikėtų naudotis valstybių narių, Europos kosmoso agentūros, EUMETSAT ir kitų subjektų, įskaitant komercines iniciatyvas Europoje, turimais stebėjimo kosmose pajėgumais ir taip plėtoti perspektyvų Europos komercinį kosmoso sektorių. Kai įmanoma ir tikslinga, taip pat reikėtų pasinaudoti daugiausia valstybių narių pagal Direktyvą 2007/2/EB pateiktais turimais in situ ir papildomais duomenimis. Komisija turėtų bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir Europos aplinkos agentūra, kad užtikrintų programai „Copernicus“ reikalingą veiksmingą prieigą prie in situ duomenų rinkinių; (49)programa „Copernicus“ turėtų būti įgyvendinama atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/98/EB dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo, iš dalies pakeistos 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/37/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/98/EB dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo, tikslus, visų pirma skaidrumo ir paslaugų plėtojimui palankių sąlygų užtikrinimo, ir prisidedant prie Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo. Turėtų būti sudarytos galimybės programos „Copernicus“ duomenimis ir informacija naudotis nemokamai ir laisvai; (50)„Copernicus“ yra į naudotojus orientuota programa. Todėl jos raida turėtų būti grindžiama kintančiais pagrindinių programos „Copernicus“ naudotojų reikalavimais, taip pat pripažįstant naujų viešojo arba privačiojo sektoriaus naudotojų bendruomenių atsiradimą. Programa „Copernicus“ turėtų būti grindžiama galimybių analize, siekiant atsižvelgti į kintančius naudotojų poreikius, įskaitant susijusius su Sąjungos politikos, kuriai būtinas nuolatinis, veiksmingas naudotojų dalyvavimas, visų pirma nustatant ir tvirtinant reikalavimus, įgyvendinimu ir stebėsena; (51)programa „Copernicus“ jau veikia. Todėl svarbu užtikrinti jau esamos infrastruktūros ir paslaugų tęstinumą, kartu prisitaikant prie kintančios rinkos aplinkos, visų pirma privačių kosmoso rinkos dalyvių (naujas kosmoso amžius) ir socialinių bei politinių pokyčių, dėl kurių būtina greitai reaguoti. Tam reikia iš naujo apibrėžti programos „Copernicus“ funkcinę struktūrą, kad būtų geriau atsižvelgta į perėjimą nuo pirmojo funkcinių paslaugų etapo prie pažangių ir tikslingesnių paslaugų teikimo naujoms naudotojų bendruomenėms ir pridėtinės vertės paskesnės grandies rinkų skatinimą. Šiuo tikslu ją toliau įgyvendinant turėtų būti laikomasi požiūrio, pagrįsto duomenų vertės grandine, t. y. duomenų įsigijimas, duomenų ir informacijos apdorojimas, paskirstymas ir naudojimas, naudotojų gausinimo ir rinkos įsisavinimo veikla, o vykdant strateginio planavimo procesą pagal programą „Europos horizontas“ bus nustatyta mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, kuri turėtų būti vykdoma remiantis programa „Copernicus“; (52)kalbant apie duomenų įsigijimą, vykdant veiklą pagal programą „Copernicus“ turėtų būti siekiama užbaigti plėtoti ir išlaikyti esamą kosmoso infrastruktūrą, pasirengti ilgalaikiam palydovų pakeitimui pasibaigus eksploatacijos laikui, taip pat pradėti naujas misijas, kurių objektas būtų naujos stebėjimo sistemos, siekiant padėti išspręsti visuotinę klimato kaitos problemą (pvz., išmetamo antropogeninės kilmės CO2 ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėsena). Vykdant veiklą pagal programą „Copernicus“ turėtų būti plečiama jos visuotinė stebėsena virš poliarinių sričių ir remiamas aplinkosaugos reikalavimų laikymosi užtikrinimas, teisės aktais nustatyta aplinkos stebėsena, pranešimų teikimas ir novatoriškos aplinkos sričių prietaikos (pvz., pasėlių stebėsenos, vandentvarkos ir sustiprintos priešgaisrinės stebėsenos). Vykdydama šią veiklą programa „Copernicus“ turėtų pasiekti sverto poveikį ir maksimaliai pasinaudoti ankstesnio finansavimo laikotarpio (2014–2020 m.) investicijomis, kartu išnagrinėdama naujus veiklos ir verslo modelius, kuriais būtų galima dar labiau papildyti programos „Copernicus“ pajėgumus. Programa „Copernicus“ taip pat turėtų būti grindžiama sėkminga partneryste su valstybėmis narėmis, kad jos saugumo aspektas būtų toliau plėtojamas taikant tinkamus valdymo mechanizmus ir siekiant reaguoti į kintančius vartotojų poreikius saugumo srityje; (53)vykdant duomenų ir informacijos tvarkymo funkciją programa „Copernicus“ turėtų užtikrinti ilgalaikį pagrindinių „Copernicus“ paslaugų tvarumą ir tolesnę plėtrą, teikti informaciją, kad būtų atsižvelgiama į viešojo sektoriaus poreikius ir Sąjungos tarptautiniais įsipareigojimais įtvirtintus poreikius, ir kuo labiau padidinti komercinio panaudojimo galimybes. Visų pirma, pagal programą „Copernicus“ vietos, nacionaliniu, Europos ir pasauliniu lygiu turėtų būti teikiama informacija apie atmosferos būklę; informacija apie vandenynų būklę; informacija, kuria remiamasi vykdant žemės paviršiaus stebėseną ir įgyvendinant, vietos, nacionalinę ir Sąjungos politiką; informacija, kuria remiamasi taikant prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato kaitos švelninimo priemones; geoerdvinė informacija, kuria remiamasi ekstremaliųjų situacijų valdymo, be kita ko, vykdant prevencinę veiklą, aplinkosaugos reikalavimų laikymosi užtikrinimo ir civilinės saugos srityse, įskaitant paramą Sąjungos išorės veiksmams. Komisija turėtų nustatyti atitinkamas sutartines sąlygas, kuriomis skatinamas paslaugų teikimo tvarumas; (54)įgyvendindama programos „Copernicus“ paslaugas, Komisija gali remtis kompetentingais subjektais, atitinkamomis Sąjungos agentūromis, nacionalinių įstaigų grupėmis ar konsorciumais arba bet kuria atitinkama įstaiga, potencialiai galinčia sudaryti susitarimą dėl įnašo. Atrinkdama šiuos subjektus, Komisija turėtų užtikrinti, kad nebūtų veiklos ir paslaugų teikimo sutrikimų ir kad, įgyvendinant bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP), visų pirma bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP), su saugumu susijusių duomenų atveju atitinkami subjektai turėtų išankstinio perspėjimo ir krizių stebėjimo pajėgumus; (55)teikiant „Copernicus“ paslaugas visuomenei, turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos jomis naudotis, nes naudotojai galėtų numatyti, kokios paslaugos teikiamos, jų raidą, ir bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir kitomis šalimis. Šiuo tikslu Komisija ir subjektai, kuriems pavestos užduotys, turėtų palaikyti glaudų ryšį su įvairiomis visos Europos naudotojų bendruomenėmis toliau plėtodami „Copernicus“ paslaugų ir informacijos portfelį, siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į kintančius viešojo sektoriaus ir politikos poreikius, taigi būtų kuo labiau padidintas Žemės stebėjimo duomenų naudojimas. Komisija ir valstybės narės turėtų bendradarbiauti, kad sukurtų programos „Copernicus“ in situ komponentą ir sudarytų palankesnes sąlygas „Copernicus“ paslaugoms tobulinti skirtiems in situ duomenų rinkiniams kartu su kosmoso duomenų rinkiniais integruoti; (56)taikant atitinkamas sąlygas ir apribojimus, turėtų būti suteikta galimybė visapusiškai, laisvai ir nemokamai naudotis vykdant programą „Copernicus“ gautais duomenimis ir informacija, siekiant skatinti naudojimąsi ir keitimąsi jais ir stiprinti Europos žemės stebėjimo rinkas, visų pirma paskesnės grandies sektorių, taip skatinant ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Sąjungoje. Teikiant tokius duomenis ir informaciją turėtų būti toliau užtikrinamas aukšto lygio nuoseklumas, tęstinumas, patikimumas ir kokybė. Todėl reikia užtikrinti patogų būdą naudotis didelės apimties prieiga prie „Copernicus“ duomenų ir informacijos, juos apdoroti ir panaudoti įvairiais savalaikiškumo lygiais. Šiuo tikslu Komisija turėtų ir toliau laikytis integruoto požiūrio tiek ES, tiek valstybių narių lygmeniu, ir sudaryti sąlygas integracijai su kitais duomenų ir informacijos šaltiniais. Programa „Copernicus“ turėtų toliau skatinti prieigos prie savo duomenų ir informacijos paslaugas (DIAS) valstybėse narėse ir užtikrinti sinergiją su jų nuosavybe, kad būtų galima maksimaliai padidinti ir sustiprinti programos „Copernicus“ duomenų ir informacijos įsisavinimą rinkoje; (57)Komisija turėtų bendradarbiauti su duomenų teikėjais, kad susitartų dėl trečiųjų šalių duomenims taikomų licencijavimo sąlygų, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas juos naudoti įgyvendinant programą „Copernicus“, laikantis šio reglamento ir nepažeidžiant taikytinų trečiosios šalies teisių. Kadangi tam tikri programos „Copernicus“ duomenys ir programos „Copernicus“ informacija, įskaitant didelės skiriamosios gebos vaizdus, gali turėti poveikio Sąjungos ar jos valstybių narių saugumui, tinkamai pagrįstais atvejais gali būti patvirtintos priemonės, kuriomis siekiama pašalinti riziką ir grėsmę Sąjungos ar jos valstybių narių saugumui; (58)teisės aktų, priimtų pagal ankstesnes taisykles, nuostatos, kurių galiojimo pabaigos data nenustatyta, turėtų toliau galioti, nebent jos prieštarautų naujajam reglamentui. Tai ypač susiję su Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) Nr. 1159/2013, kuriuo nustatomos GMES naudotojų registracijos ir licencijų išdavimo sąlygos ir apibrėžiami prieigos prie GMES duomenų bei GMES paslaugų informacijos apribojimo kriterijai; (59)siekiant skatinti ir palengvinti vietos valdžios institucijų, mažųjų ir vidutinių įmonių, mokslininkų ir tyrėjų pastangas naudotis Žemės stebėjimo duomenimis ir technologijomis, vykdant naudotojų gausinimo veiklą turėtų būti skatinama specializuotų programos „Copernicus“ duomenų paskirstymo tinklų, įskaitant nacionalines ir regionines įstaigas, veikla. Šiuo tikslu Komisija ir valstybės narės turėtų siekti sukurti tampresnes sąsajas tarp programos „Copernicus“ ir Sąjungos bei nacionalinės politikos, kad būtų didinama komercinių prietaikų bei paslaugų paklausa, o bendrovėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir pradedančiosioms įmonėms, būtų sudaromos sąlygos kurti prietaikas, grindžiamas „Copernicus“ duomenimis ir informacija, siekiant Europoje sukurti konkurencingą Žemės stebėjimo duomenų ekosistemą; (60)tarptautinėje srityje „Copernicus“ turėtų teikti tikslią ir patikimą informaciją, kad būtų galima bendradarbiauti su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, ir remti Sąjungos išorės ir vystomojo bendradarbiavimo politiką. Programa „Copernicus“ turėtų būti laikoma Europos indėliu į Pasaulinės Žemės stebėjimo sistemų sistemos (GEOSS), Žemės stebėjimo palydovų komiteto (CEOS), 1992 m. Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) šalių konferencijos (COP) ir Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programos veiklą. Ji turėtų padėti užmegzti arba palaikyti tinkamą bendradarbiavimą su atitinkamomis sektorinėmis JT įstaigomis ir Pasauline meteorologijos organizacija;

(61)programai „Copernicus“ įgyvendinti Komisija prireikus turėtų pasitelkti Europos tarptautines organizacijas, su kuriomis ji jau yra nustačiusi partnerystes, visų pirma Europos kosmoso agentūrą, pastarajai pavesdama kurti kosmoso priemones ir vykdyti jų viešuosius pirkimus, užtikrinti prieigą prie duomenų ir vykdyti specializuotas misijas. Be to, Komisija turėtų pavesti EUMETSAT vykdyti specializuotas misijas pagal jos kompetenciją ir įgaliojimus. Paslaugų srityje Komisija turėtų tinkamai naudotis Sąjungos agentūrų, kaip antai Europos aplinkos agentūros, Europos jūrų saugumo agentūros, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros, taip pat tarpvyriausybinio Europos vidutinės trukmės orų prognozės centro, teikiamais konkrečiais pajėgumais ir Europos investicijomis į jūrų aplinkos stebėsenos paslaugas per „Mercator Ocean“. Saugumo srityje bus siekiama Sąjungos lygmens visapusiško požiūrio su vyriausiuoju įgaliotiniu. Komisijos Jungtinis tyrimų centras (JRC) aktyviai dalyvauja nuo GMES iniciatyvos pradžios ir remia pokyčius, susijusius su GALILEO ir kosmoso meteorologiniais reiškiniais. Pagal Reglamentą (ES) Nr.°377/2014 JRC valdo programos „Copernicus“ ekstremaliųjų situacijų valdymo paslaugą ir „Copernicus“ žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos pasaulinį komponentą; jis prisideda prie produktų ir informacijos kokybės ir tinkamumo patikros, taip pat prie būsimos raidos. Įgyvendindama Programą Komisija turėtų toliau remtis JRC mokslinėmis bei techninėmis rekomendacijomis; (62)atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos prašymus, 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 541/2014/ES, kuriuo nustatoma kosmoso stebėjimo ir sekimo rėmimo programa , Sąjunga nustatė kosmoso stebėjimo ir sekimo rėmimo programą (SST). Kosminės šiukšlės tapo didele grėsme kosmoso srities veiklos saugumui, saugai ir tvarumui. Todėl SST atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant Programos komponentų tęstinumą ir jų indėlį į Sąjungos politiką. Siekdama taikyti kosminių šiukšlių plitimo prevencines priemones, SST padeda užtikrinti tvarią ir garantuotą prieigą prie kosmoso, kaip bendrų pasaulinių išteklių, ir naudojimąsi juo; (63)SST turėtų toliau gerinti SST pajėgumų veiklą ir didinti savarankiškumą. Tuo tikslu turėtų būti sukurtas autonominis Europos kosmoso objektų katalogas, grindžiamas SST jutiklių tinklo duomenimis. SST taip pat turėtų toliau remti SST paslaugų valdymą ir teikimą. Kadangi SST yra į naudotojus orientuota sistema, reikėtų įdiegti tinkamus mechanizmus informacijai apie naudotojų poreikius, įskaitant susijusius su saugumu, rinkti; (64)SST paslaugos turėtų būti teikiamos remiantis Sąjungos bei valstybių narių bendradarbiavimu ir pasitelkiant turimas ir būsimas nacionalines ekspertines žinias bei įrenginius, taip pat bendradarbiaujant su Europos kosmoso agentūra arba Sąjungos sukurtus įrenginius. Turėtų būti įmanoma teikti finansinę paramą naujų SST jutiklių kūrimui. Pripažįstant SST konfidencialumą, nacionalinius jutiklius ir jų eksploatavimą, priežiūrą ir atnaujinimą, taip pat duomenų, naudojamų teikiant SST paslaugas, tvarkymą turėtų toliau kontroliuoti dalyvaujančios valstybės narės; (65)valstybėms narėms, kurioms nuosavybės teise priklauso tinkami SST pajėgumai arba kurios turi prieigą prie jų, turėtų būti suteikta galimybė drauge teikti SST paslaugas. Turėtų būti laikoma, kad pagal Sprendimą Nr. 541/2014/ES įsteigto SST konsorciumo veikloje dalyvaujančios valstybės narės atitinka šiuos kriterijus. Tos valstybės narės turėtų pateikti pasiūlymą ir įrodyti, kad laikosi su eksploatacijos sąranka susijusių papildomų elementų. Jei pasiūlymas nepateikiamas, šios valstybės narės turėtų turėti galimybę teikti pasiūlymus, apimančius konkrečią orbitą, pavyzdžiui, žemąją žemės orbitą (LEO), viduriniąją žemės orbitą (MEO) arba geostacionariąją orbitą (GEO). Reikėtų nustatyti atitinkamas valstybių narių dalyvių atrankos ir organizavimo taisykles; (66)įsteigus SST, ji turėtų atitikti veiklos papildomumo ir aukštos kokybės į naudotojus orientuotų SST paslaugų tęstinumo principus ir remtis geriausia patirtimi. Todėl reikėtų vengti nereikalingo SST dubliavimosi. Visi pertekliniai pajėgumai turėtų būti griežtai riboti, kad būtų užtikrintas SST paslaugų tęstinumas ir kokybė. Nereikalingo dubliavimosi turėtų padėti išvengti ekspertų grupės; (67)be to, SST turėtų papildyti esamas rizikos mažinimo priemones, pavyzdžiui, Kosminės erdvės taikaus naudojimo komiteto (COPUOS) Kosminių šiukšlių kiekio mažinimo gaires ir Ilgalaikio veiklos kosminėje erdvėje tvarumo gaires ar kitas iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti veiklos kosminėje erdvėje saugą, saugumą ir tvarumą. siekdama, kad būtų sumažinta susidūrimų rizika, SST taip pat siektų sinergijos su kosminių šiukšlių aktyvaus šalinimo ir pasyvinimo priemonių iniciatyvomis. SST turėtų padėti užtikrinti, kad kosminė erdvė būtų naudojama ir tyrinėjama taikiais tikslais. Išaugęs kosmoso srities veiklos mastas gali turėti įtakos tarptautinėms eismo kosmose valdymo iniciatyvoms. Sąjunga turėtų stebėti tuos pokyčius ir gali į juos atsižvelgti atlikdama dabartinės DFP laikotarpio vidurio vertinimą; (68)SST, kosmoso meteorologinių reiškinių ir šalia Žemės skriejančių objektų srityje reikėtų atsižvelgti į bendradarbiavimą su tarptautiniais partneriais, visų pirma Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, tarptautinėmis organizacijomis ir kitomis trečiosiomis šalimis, visų pirma siekiant išvengti susidūrimų kosmose, taikyti kosminių šiukšlių plitimo prevencines priemones ir didinti parengtį ekstremalių kosmoso meteorologinių reiškinių ir šalia Žemės skriejančių objektų poveikiui; (69)Tarybos saugumo komitetas rekomendavo sukurti rizikos valdymo struktūrą, skirtą užtikrinti, kad įgyvendinant Sprendimą Nr. 541/2014/ES būtų tinkamai atsižvelgta į duomenų saugumo klausimus. Tuo tikslu ir atsižvelgdamos į jau atliktą darbą dalyvaujančios valstybės narės turėtų nustatyti tinkamas rizikos valdymo struktūras ir procedūras; (70)ekstremalūs ir dideli kosmoso meteorologiniai įvykiai gali kelti grėsmę piliečių saugai ir sutrikdyti kosminės ir antžeminės infrastruktūros eksploatavimą. Todėl pagal Programą turėtų būti sukurta kosmoso meteorologijos funkcija, kuria būtų siekiama įvertinti kosmoso meteorologinių įvykių keliamą riziką ir atitinkamus naudotojų poreikius, didinti informuotumą apie kosmoso meteorologinių įvykių keliamą riziką, užtikrinti, kad būtų teikiamos į naudotojus orientuotos kosmoso meteorologinės paslaugos, taip pat pagerinti valstybių narių pajėgumus teikti kosmoso meteorologines paslaugas. Komisija turėtų teikti pirmenybę sektoriams, kuriuose turi būti teikiamos funkcinės kosmoso meteorologinės paslaugos, atsižvelgdama į naudotojų poreikius, riziką ir technologinį išbaigtumą. Ilguoju laikotarpiu gali būti atsižvelgiama ir į kitų sektorių poreikius. Paslaugoms Sąjungos lygmeniu pagal naudotojų poreikius teikti reikės tikslinės, koordinuotos ir nuolatinės mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, siekiant remti kosmoso meteorologinių paslaugų raidą. Kosmoso meteorologinės paslaugos turėtų būti teikiamos remiantis esamais nacionaliniais ir Sąjungos pajėgumais, taip pat sudarant sąlygas plačiu mastu dalyvauti valstybėms narėms ir privačiajam sektoriui; (71)Komisijos baltojoje knygoje dėl Europos ateities, 27 ES valstybių narių valstybių ir vyriausybių vadovų parengtoje Romos deklaracijoje ir keliose Europos Parlamento rezoliucijose primenama, kad Europos Sąjungai tenka svarbus vaidmuo užtikrinant saugią, patikimą ir atsparią Europą, kuri galėtų spręsti tokius uždavinius, kaip regioniniai konfliktai, terorizmas, kibernetinės grėsmės ir didėjantis migracijos spaudimas. Saugi ir garantuota prieiga prie palydovinio ryšio yra būtina saugumo subjektų priemonė, o šių pagrindinių saugumo išteklių telkimas ir dalijimasis jais Sąjungos lygmeniu stiprina Sąjungą, kuri saugo savo piliečius; (72)2013 m. gruodžio 19–20 d. Europos Vadovų Taryba savo išvadose palankiai įvertino tai, kad, palydovinio ryšio srityje glaudžiai bendradarbiaujant valstybėms narėms, Komisijai ir Europos kosmoso agentūrai, rengiamasi naujos kartos vyriausybiniam palydoviniam ryšiui (GOVSATCOM). GOVSATCOM taip pat buvo įvardytas kaip vienas iš 2016 m. birželio mėn. Visuotinės Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategijos elementų. GOVSATCOM turėtų prisidėti prie ES atsako į hibridines grėsmes, paremti ES jūrų strategiją ir ES Arkties politiką; (73)GOVSATCOM yra į naudotojus orientuota programa, turinti didelį saugumo aspektą. Naudojimo scenarijai gali būti analizuojami atsižvelgiant į tris pagrindines grupes: krizių valdymą, kuris gali apimti civilines ir karines bendras saugumo ir gynybos misijas ir operacijas, gaivalines ir žmogaus sukeltas nelaimes, humanitarines krizes ir ekstremaliąsias situacijas jūroje; stebėjimą, kuris gali apimti sienų stebėjimą, pasienio stebėjimą, jūrų sienos stebėjimą, jūrų stebėjimą, neteisėtos prekybos stebėjimą, ir pagrindinę infrastruktūrą, kuri gali apimti diplomatinį tinklą, policijos ryšius, ypatingos svarbos infrastruktūros objektus (pvz., energetikos, transporto, vandens barjerų) ir kosmoso infrastruktūrą; (74)palydoviniai ryšiai yra riboti ištekliai, kuriuos riboja palydoviniai pajėgumai, dažnis ir geografinė aprėptis. Todėl, kad būtų ekonomiškai efektyvu ir būtų galima pasinaudoti masto ekonomija, GOVSATCOM reikia kuo labiau suderinti įgaliotųjų naudotojų GOVSATCOM srities poreikius ir pasiūlą pagal GOVSATCOM sutartis dėl palydovinių pajėgumų ir paslaugų. Kadangi tiek paklausa, tiek potenciali pasiūla laikui bėgant keičiasi, GOVSATCOM paslaugas reikia nuolat stebėti ir lanksčiai koreguoti. Masto ekonomiją galima pasiekti tik sutelkus pakankamai daug pajėgumų ir paslaugų bei pakankamai didelę naudotojų bazę; (75)veiklos reikalavimai bus nustatyti remiantis naudojimo scenarijų analize. Remiantis šiais veiklos reikalavimais, derinamais su saugumo reikalavimais, turėtų būti parengtas paslaugų portfelis. Paslaugų portfelyje turėtų būti nustatytos pagrindinės teiktinos paslaugos, kurios turėtų būti teikiamos pasitelkus GOVSATCOM. Siekiant išlaikyti geriausią paklausos ir teikiamų paslaugų suderinamumą, gali reikėti reguliariai atnaujinti GOVSATCOM paslaugų portfelį; (76)pirmajame GOVSATCOM etape (maždaug iki 2025 m.) bus naudojami esami privačiųjų subjektų ir valstybių narių pajėgumai. Šiame pirmajame etape paslaugos bus pradėtos teikti taikant pakopinį principą, visų pirma jas teikiant Sąjungos lygmens naudotojams. Jei pirmajame etape atlikus išsamią būsimos pasiūlos ir paklausos analizę paaiškėtų, kad tokio požiūrio nepakanka didėjančiai paklausai patenkinti, gali būti priimtas sprendimas pereiti prie antrojo etapo ir sukurti papildomą specialią kosmoso infrastruktūrą arba pajėgumus įgyvendinus vieną ar kelias viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės iniciatyvas, pvz., su Sąjungos palydovų operatoriais; (77)siekiant optimizuoti turimus palydovinio ryšio išteklius, užtikrinti prieigą tokiomis nenumatytomis aplinkybėmis, kaip gaivalinės nelaimės, ir užtikrinti veiklos veiksmingumą ir trumpalaikį apsisukimą, reikia vieno arba dviejų GOVSATCOM centrų. Antžeminis segmentas turėtų būti sukurtas atsižvelgiant į veiklos ir saugumo reikalavimus. Siekiant sumažinti riziką, jis gali būti sudarytas iš kelių fizinių vietų. Gali prireikti papildomų antžeminio segmento elementų, tokių kaip pamatinės stotys; (78)naudotojų įranga palydovinio ryšio naudotojams yra labai svarbi veiklos sąsaja. ES GOVSATCOM metodas leidžia daugumai naudotojų esamą naudotojų įrangą naudoti ir GOVSATCOM paslaugoms, jei jie naudojasi Sąjungos technologijomis; (79)siekiant veiklos veiksmingumo, naudotojai nurodė, kad svarbu siekti naudotojų įrangos sąveikumo ir turėti naudotojų įrangą, kuri gali būti naudojama su įvairiomis palydovinėmis sistemomis. Šioje srityje gali prireikti mokslinių tyrimų ir plėtros; (80)įgyvendinimo lygmeniu užduotys ir atsakomybė turėtų būti paskirstytos specializuotiems subjektams, pavyzdžiui, Europos gynybos agentūrai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Europos kosmoso agentūrai, Agentūrai ir kitoms Sąjungos agentūroms, siekiant užtikrinti, kad jie atliktų savo pagrindinį vaidmenį, ypač kalbant apie aspektus, susijusius su naudotojais;

(81)kompetentinga GOVSATCOM institucija atlieka svarbų vaidmenį stebėdama, ar naudotojai ir kiti nacionaliniai subjektai, kurie dalyvauja GOVSATCOM veikloje, laikosi dalijimosi ištekliais ir prioritetų nustatymo taisyklių ir saugumo procedūrų pagal saugumo reikalavimus. Valstybė narė, kuri nėra paskyrusi kompetentingos GOVSATCOM institucijos, turėtų bet kuriuo atveju paskirti kontaktinį centrą, atsakingą už bet kokio nustatyto trikdžio, darančio neigiamą poveikį GOVSATCOM, pašalinimą; (82)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su pagal GOVSATCOM teikiamų paslaugų veiklos reikalavimais. Tai suteiks Komisijai galimybę apibrėžti su krizių valdymu, stebėjimu ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektų valdymu, įskaitant diplomatinius ryšių tinklus, susijusių naudojimo scenarijų technines specifikacijas. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011; (83)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su GOVSATCOM paslaugų portfeliu. Tai suteiks Komisijai galimybę apibrėžti ypatumus, įskaitant geografinę aprėptį, dažnį, dažnių juostos plotį, naudotojų įrangą ir saugumo elementus. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011; (84)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su dalijimosi sutelktais GOVSATCOM palydovinio ryšio pajėgumais ir prioritetų nustatymo taisyklėmis. Tai suteiks Komisijai galimybę atsižvelgti į veiklos ir saugumo reikalavimus, taip pat į rizikos analizę ir numatomus GOVSATCOM dalyvių poreikius. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011; (85)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su GOVSATCOM antžeminio segmento infrastruktūros vietos nustatymu. Tai suteiks Komisijai galimybę atsižvelgti į veiklos ir saugumo reikalavimus atrenkant tokias vietas. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011; (86)Programai skirtai infrastruktūrai gali prireikti papildomų mokslinių tyrimų ir inovacijų, kurie gali būti remiami pagal programą „Europos horizontas“, siekiant nuoseklumo su šios srities veikla, kurią vykdo Europos kosmoso agentūra. Sinergija su programa „Europos horizontas“ turėtų užtikrinti, kad kosmoso sektoriaus mokslinių tyrimų ir inovacijų poreikiai būtų įvardyti ir nustatyti kaip strateginio mokslinių tyrimų ir inovacijų planavimo proceso dalis. Pagal Programą laisvai suteikti palydovų duomenys ir paslaugos bus naudojami, be kita ko, pagal programą „Europos horizontas“, ieškant pažangių sprendimų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, visų pirma susijusių su tvariu aprūpinimu maistu ir gamtos ištekliais, klimato stebėsena, pažangiaisiais miestais, automatizuotais automobiliais, saugumu ir nelaimių valdymu. Vykdant strateginį planavimo procesą pagal programą „Europos horizontas“ bus nustatyta mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, kurią vykdant turėtų būti naudojami Sąjungos nuosavybe esantys infrastruktūros objektai, kaip antai GALILEO, EGNOS ir „Copernicus“ infrastruktūra. Mokslinių tyrimų infrastruktūra, visų pirma in situ stebėjimo tinklai, bus esminiai in situ stebėjimo infrastruktūros elementai, kurie sudarys sąlygas „Copernicus“ paslaugoms; (87)Reglamentu (ES) Nr. 912/2010 įsteigta Sąjungos agentūra, vadinama Europos GNSS agentūra, galinti valdyti tam tikrus GALILEO ir EGNOS palydovinės navigacijos programų aspektus. Šiame reglamente visų pirma numatyta, kad Europos GNSS agentūrai bus pavestos naujos užduotys, susijusios ne tik su GALILEO ir EGNOS, bet ir su kitais Programos komponentais, ypač saugumo akreditavimu. Todėl Europos GNSS agentūros pavadinimas, užduotys ir organizaciniai aspektai turi būti atitinkamai pritaikyti; (88)atsižvelgiant į išplėstą jos aprėptį, o tai nebebus tik GALILEO ir EGNOS, Europos GNSS agentūra nuo šiol turėtų būti pakeista. Vis dėlto Agentūra turėtų užtikrinti Europos GNSS agentūros veiklos tęstinumą, taip pat tęstinumą teisių ir pareigų, darbuotojų bei priimtų sprendimų galiojimo atžvilgiu; (89)atsižvelgiant į Agentūros įgaliojimus ir Komisijos vaidmenį įgyvendinant Programą, tikslinga numatyti, kad kai kurie Administracinės valdybos sprendimai nebūtų priimami be palankaus Komisijos atstovų balsavimo; (90)nedarant poveikio Komisijos įgaliojimams, Administracinė valdyba, Saugumo akreditavimo valdyba ir vykdomasis direktorius savo pareigas vykdo nepriklausomai ir veikia vadovaudamiesi viešuoju interesu; (91)įmanoma ir iš tiesų tikėtina, kad kai kurie Programos komponentai bus grindžiami konfidencialaus pobūdžio arba su saugumu susijusios nacionalinės infrastruktūros naudojimu. Šiuo atveju dėl nacionalinio saugumo būtina nustatyti, kad Administracinės valdybos ir Saugumo akreditavimo valdybos posėdžiuose dalyvautų tik valstybių narių, turinčių tokią infrastruktūrą, atstovai; (92)siekiant skatinti kuo plačiau naudotis Programos teikiamomis paslaugomis, būtų naudinga pabrėžti, kad duomenys, informacija ir paslaugos teikiamos be garantijos; (93)reikėtų patvirtinti, kad Komisija, atlikdama kai kurias nereguliuojamojo pobūdžio užduotis, prireikus gali prašyti tam tikrų nepriklausomų šalių techninės pagalbos. Kiti Programos viešajame valdyme dalyvaujantys subjektai taip pat gali naudotis ta pačia technine pagalba vykdydami jiems pagal šį reglamentą pavestas užduotis; (94)pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 punktus Programą reikia įvertinti remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus, kartu išvengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, ypač valstybėms narėms. Kai tinkama, tokie reikalavimai gali apimti išmatuojamus rodiklius, naudojamus kaip Programos poveikio vertinimo pagrindas; (95)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011; (96)siekiant patikimo viešojo valdymo reikia, kad Programos valdymas būtų vientisas, sprendimai būtų priimami greičiau ir būtų sudarytos vienodos galimybės gauti informaciją, o subjektų, kuriems pavestos su šia programa susijusios užduotys, atstovai turėtų turėti galimybę stebėtojų teisėmis dalyvauti komiteto, įsteigto taikant Reglamentą (ES) Nr. 182/2011, darbe. Dėl tų pačių priežasčių su Sąjunga tarptautinį susitarimą sudariusių trečiųjų valstybių ir tarptautinių organizacijų atstovai turėtų turėti galimybę dalyvauti komiteto veikloje, laikantis saugumo apribojimų ir tokiame susitarime nustatytų sąlygų. Subjektų, kuriems pavestos su Programa susijusios užduotys, trečiųjų valstybių ir tarptautinių organizacijų atstovai neturi teisės dalyvauti komiteto balsavimo procedūroje; (97)siekiant užtikrinti veiksmingą Programos pažangos siekiant jos tikslų vertinimą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas X priedas, siekiant peržiūrėti arba papildyti rodiklius, jei manoma, kad tai būtina, ir papildyti šį reglamentą nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengia