Įmonės mano, kad pirmenybė turi būti teikiama veiksmingoms teisių gynimo priemonėms, o valstybės narės ir piliečiai pirmenybę teikia informuotumo apie abipusį pripažinimą didinimui.

Galimybės

Visos pasiūlytos galimybės, kaip palengvinti abipusio pripažinimo principo taikymą ir padaryti jį patikimesnį, susilaukė didelio respondentų pritarimo.

Kalbant apie tai, kas galėtų būti tinkamiausia alternatyva abipusiam pripažinimui, dauguma respondentų pritaria tam, kad suderinimas yra tinkamiausia priemonė tais atvejais, kai abipusio pripažinimo principas neveikia tinkamai.

2.4.Išorės rangovų atliktos apklausos

Atliekant išorės tyrimą, kuriame vertinamas abipusio pripažinimo principo veikimas , 2014 m. spalio 9 d. paskelbtos keturios skirtingos apklausos, kurios buvo užbaigtos 2015 m. sausio 5 d. Apklausų ir pokalbių metu nustatyti faktai rodo, kad abipusio pripažinimo principo taikymas kelia problemų ir kad dėl tam tikrose valstybėse narėse taikomų papildomų reikalavimų ir bandymų tebėra kliūčių laisvam teisėtai parduodamų prekių judėjimui. Žinių ir informuotumo apie abipusį pripažinimą trūkumas tebekelia problemų. Prasti nacionalinių valdžios institucijų ryšiai ir bendradarbiavimas taip pat buvo nurodyti kaip silpnoji vieta.

Atliekant tyrimą, kurio metu vertinamos įvairių galimybių, kuriomis siekiama pagerinti abipusį pripažinimą, sąnaudos ir nauda, apklausą ir pokalbius vykdė išorės rangovas. Suinteresuotųjų šalių konsultacijose daugiausia dėmesio buvo skiriama ne tik tam, kaip dabar veikia abipusio pripažinimo principas (ir jo pagrindinėms problemoms), bet ir tam, kaip persvarstyti reglamentą pasitelkiant Komisijos pasiūlytas galimas politikos galimybes. Tikslinės apklausos ir pokalbiai padėjo suprasti suinteresuotųjų šalių požiūrį į galimas politikos galimybes. Nacionalinės valdžios institucijos pabrėžia, kad: dėl rinkos, kuriai taikomas abipusio pripažinimo principas, didelės aprėpties, dydžio bei susiskaidymo ir dėl to, kad egzistuoja daug skirtingų nacionalinės teisės aktų, gali kilti problemų nustatant aiškias abipusio pripažinimo principo taikymo procedūras; valdžios institucijoms kyla problemų dėl gaminių, patenkančių į tas sritis, kuriose yra dalinis suderinimas ir (arba) galioja tam tikri ES standartai, kadangi gali būti taikomas nacionalinių ir ES taisyklių derinys ir dėl to joms reikia dėti dagiau pastangų patikrinimams atlikti ir sprendimams priimti; taip pat trūksta valstybių narių tarpusavio komunikacijos. Įmonės pabrėžė kliūtis, susijusias su sunkumais gauti informacijos apie atitinkamus teisės aktus ir galiojančias procedūras (kalbos barjeras) ir laikotarpiu, per kurį turi būti gautas atsakymas iš nacionalinių valdžios institucijų. Ir ekonominės veiklos vykdytojai, ir nacionalinės valdžios institucijos pritaria tam, jog reikia imtis priemonių padėčiai pagerinti. Nacionalinės valdžios institucijos daugiausia pritaria tam, kad reikalingas įsikišimas, – ar tai būtų neprivalomos ar privalomos priemonės – tačiau ekonominės veiklos vykdytojai atsargiau žiūri į siūlomų galimybių, kuriomis siekiama išvengti vėlesnio patekimo į rinką ir sumažinti išlaidas, veiksmingumą. Tačiau panašu, kad ekonominės veiklos vykdytojai ir nacionalinės valdžios institucijos palankiau vertina skirtingų galimybių variantų derinimą nei vienos visapusiškos politikos galimybės priėmimą.

2.5.Kitos gautos pastabos (pozicijos dokumentai arba e. laiškai)

Kelios suinteresuotosios šalys pateikė atskirus pozicijų dokumentus; daugelyje jų raginama nustatyti platesnio užmojo tikslus, kad būtų pagerintas abipusis pripažinimas ir valstybių narių tarpusavio pasitikėjimas.

Kai kuriuose dokumentuose minima, kad abipusio pripažinimo principas galėtų būti dar labiau sustiprintas nustačius nepriklausomai (trečiosios šalies) patikrintų gaminių atitikties prielaidą.

Kitos suinteresuotosios šalys pabrėžia, jog reikia patikslinti Abipusio pripažinimo reglamento taikymo sritį, parengti proporcingumo vertinimo gaires ir siekti, kad valstybės narės dalytųsi geriausios patirties pavyzdžiais.

Taip pat turėtų būti nustatytos atgrasančios priemonės siekiant užtikrinti, kad valstybės narės teiktų pranešimus vykdydamos įsipareigojimus pagal reglamentą. Be to, įmonės turėtų turėti veiksmingų teisių gynimo priemonių, kad jos galėtų greičiau gauti aiškios informacijos apie sprendimus, priimtus jų gaminių nenaudai bendrojoje rinkoje; be kita ko, turėtų būti užtikrintas didesnis skaidrumas siekiant susipažinti su sprendimais. Taip pat turėtų būti optimizuoti gaminių kontaktiniai centrai ir įmonėms suteiktos galimybės lengvai gauti informacijos apie nacionalinius sprendimus ir technines taisykles. Be to, apskritai reikia gerinti valstybių narių valdžios institucijų visoje bendrojoje rinkoje tarpusavio pasitikėjimą ir bendradarbiavimą.

Turėtų būti pašalintas kompetentingų institucijų tarpusavio nepasitikėjimas, o nacionaliniai sprendimai turėtų būti skaidresni. Greito vertinimo procedūra, kurios metu galima įvertinti sprendimą neleisti patekti į rinką be privalomo sprendimo, yra potenciali priemonė, kuri gali padėti geriau suprasti abipusio pripažinimo principą ir pagerinti dabartinio reglamento veikimą.

3.PASTABOS SUINTERESUOTOSIOMS ŠALIMS

Konsultacijų metu gauta įvairių nuomonių apie reglamento įgyvendinimą, apie tai, kas, šių suinteresuotųjų šalių nuomone, pasiteisino ir kas ne. Susitikimuose su suinteresuotosiomis šalimis atsirado ankstyva galimybė skatinti bendradarbiavimą su nacionalinėmis valdžios institucijomis ir taip padidinti aktyvaus dalyvavimo tikimybę.

Bendras šios iniciatyvos tikslas – sukurti stipresnę bendrąją prekių rinką pasitelkiant didesnio masto ir geresnį abipusį pripažinimą. Šio tikslo bus siekiama didinant informuotumą apie abipusį pripažinimą, didinant įmonių ir nacionalinių valdžios institucijų teisinį tikrumą taikant abipusio pripažinimo principą ir gerinant institucijų administracinį bendradarbiavimą ir tarpusavio pasitikėjimą. Sudarius palankesnes sąlygas naudotis abipusio pripažinimo principu ir jį taikyti, sumažinus riziką įmonėms, kad jų gaminiai nepateks į rinką arba bus nepagrįstai pašalinti iš rinkos, ir vartotojams pasiūlius didesnį pasirinkimą mažesnėmis kainomis, bus panaudotas visas vidaus rinkos potencialas. Nors didesnio masto ir geresnio abipusio pripažinimo principo taikymo numatomos naudos negalima tiksliai įvertinti, neseniai atliktas tyrimas „Ne ES šalių išlaidos bendrojoje rinkoje“ (The Costs of Non-Europe in the Single Market) rodo, kad sumažinus kliūtis prekybai ES vidaus prekyba galėtų išaugti daugiau nei 100 mlrd. EUR per metus. Kliūčių prekybai sąvoka šiame tyrime yra platesnė nei vien tik abipusis pripažinimas, tačiau pagal jį galima nustatyti numatomą naudą.

Šios iniciatyvos Europos pridėtinė vertė yra bendras taisyklių rinkinys, kuriuo užtikrinamas vienodas požiūris ir sudaromos sąlygos nuosekliai, suderintai ir teisingai taikyti abipusio pripažinimo principą. Abipusis pripažinimas grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 34–36 straipsniais ir Teisingumo Teismo praktika, juo taip pat tiesiogiai prisidedama prie prekių vidaus rinkos – vieno iš svarbiausių ES pasiekimų – kūrimo. Valstybės narės veikdamos vienos susilpnintų abipusio pripažinimo principą ir suskaidytų jį į 28 skirtingas ir potencialiai viena kitai prieštaraujančias nacionalines procedūras.

Šiame poveikio vertinime numatytos politikos galimybės yra šios:

•2 galimybė: privalomos teisinės galios neturintys teisės aktai, kuriais siekiama pagerinti abipusio pripažinimo veikimą (informuotumo didinimas, mokymai, pareigūnų mainai ir kt.)

•3 galimybė: nedideli Reglamento (EB) Nr. 764/2008 pakeitimai (administracinių sprendimų skaidrumas, ES standartų taikymas, didesnis gaminių kontaktinių centrų vaidmuo)