Specialioji ataskaita Komisijos vykdyto 
antrosios kartos Šengeno 
informacinės sistemos  
(SIS II) kūrimo pamokosLT 2014  Nr. 03
EUROPOS
AUDITORŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2014
ISBN 978-92-9241-942-4
doi:10.2865/82532
© Europos Sąjunga, 2014
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
 
Printed in Luxembourg
LT 2014  Nr. 03
Specialioji ataskaita Komisijos vykdyto  
antrosios kartos  
Šengeno informacinės sistemos  
(SIS II) kūrimo pamokos
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
02
 Turinys
Dalis
 Žodynėlis
I–VII  Santrauka
1–3 Įvadas
4–7 Audito apimtis ir metodas
4–6 Audito apimtis
7 Audito metodas
8–69  Pastabos
8–32  1 skirsnis. Nors ir pavėlavusi daugiau nei šešerius metus, Komisija SIS II pristatė
8 Audito kriterijai
9–12  Pradinis projekto užbaigimo terminas buvo nerealistiškas
13–20  Iki 2007 m. Komisija skyrė nepakankamai darbuotojų, įgudusių veiksmingai valdyti samdomų išorės įmonių 
kuriamąjį darbą
21–25  Iš pradžių darbo santykiai tarp kai kurių šalių narių ir Komisijos buvo vangūs ir, iki Komisijai sukuriant 
Bendro projekto valdymo tarybą, jai nepavyko atsižvelgti į visų galutinių naudotojų patirtį 
26–28  Ne visiems suinteresuotiesiems subjektams buvo aišku, kas priima svarbiausius sprendimus
29–32  Sistemos reikalavimai buvo nepakankamai pastovūs iki galutinio projekto etapo 
33–49  2 skirsnis. Centrinės sistemos ir tinklo kūrimo kaštai išaugo nuo 23 milijonų eurų iki  
189 milijonų eurų  
33 Audito kriterijai
34–37  Komisija savo bendrą 2003 m. projekto biudžetą atnaujino tik 2010 m.
38 Vėlavimas pristatyti SIS II padidino kaštus
39–41  Pagrindinės kūrimo sutarties vykdytojas pirmoje projekto dalyje pristatė nepakankamai veiksmingą 
sistemą
42–43  Sistemos reikalavimų pakeitimai nulėmė kaštų padidėjimą
03 Turinys
44–49  Dėl suderėtų pataisų Komisija padidino pagrindinės kūrimo sutarties vertę nuo 20 milijonų eurų iki  
82 milijonų eurų
50–63  3 skirsnis. Komisija neužtikrino, kad į SIS II pagrindimo bylą būtų įtrauktas nuodugnus kaštų ir 
tikėtinos naudos pakartotinas vertinimas, atnaujintas atsižvelgiant į pagrindinius pakeitimus 
50 Audito kriterijai
51–54  Po to kai Komisija tapo atsakinga už projektą, į jos  atnaujintą pagrindimo bylą nebuvo įtrauktas 
nuodugnus visų kaštų, tikėtinos naudos ir alternatyvų pakartotinas vertinimas
55–63  Vykdant projektą, Komisija nuodugniai iš naujo neįvertino pagrindimo bylos, nepaisant to, kad kaštai ir 
tikėtina nauda smarkiai pakito
64–69  4 skirsnis. Komisija pasimokė iš savo patirties vykdant pirmąją projekto dalį, kad galėtų užbaigti 
SIS II ir parengti būsimus projektus 
64 Audito kriterijai
65 Komisija pritaikė pirmosios projekto dalies vykdymo pamokas galutiniame projekto etape 
66–69  Komisija jau pritaikė SIS II pamokas kitiems projektams
70–72  Išvados ir rekomendacijos
 Priedas. SIS II chronologija 
 Komisijos atsakymas
04
 Žodynėlis
Etapų bandymai : 2009 m. Tarybos prašymu buvo įvesti sistemos bandymai, kuriuos SIS II turėjo sėkmingai 
išlaikyti, kad projektas galėtų būti tęsiamas.
eu‑LISA : Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra.
Galutinis projekto etapas : 2010 m. su pagrindinės sutarties vykdytoju sutarta SIS II sutarties pataisa, pagal kurią 
sistemą numatoma užbaigti 2013 m. kovo mėn. ir į kurią įtraukti nauji pajėgumų, veikimo ir bandymų reikalavimai.
HPS : Pagrindinės kūrimo sutarties vykdytojas: konsorciumas Hewlett‑Packard  ir Steria .
Informatikos GD : Už informatiką atsakingas Komisijos generalinis direktoratas.
Iniciatyvinis komitetas : Nustato pagrindines kryptis ir koordinuoja pagrindines projekto užduotis. Jis tvirtina 
projektui skiriamus išteklius ir pagrindinius planinius projekto rezultatus.
Inicijavimo etapas : Per pirmąjį projekto etapą nustatomi projekto tikslai ir sukuriama pagrindimo byla.
ISPV : Informacinių sistemų projektų valdymo taryba. Pirmininkaujama Informatikos GD, ji nagrinėja naujus IT 
pasiūlymus.
Pagrindimo byla : Paaiškina projekto motyvus ir nagrinėja kaštus, rizikas, naudą ir alternatyvas. Ji parengiama 
projekto inicijavimo etape ir yra atnaujinama projekto vykdymo metu, atsižvelgiant į kaštų, rizikų, naudos ir 
alternatyvų pokyčius.
Perspėjimas : Informacija apie asmenis ar objektus, kurią kompetentingos nacionalinės institucijos įvedė į Šengeno 
informacinę sistemą.
Planavimo etapas : Antrasis projekto etapas, kurio metu parengiami įvairūs projekto planai.
Planinis rezultatas : Pagal sutartį pristatyta aparatinė įranga, programinė įranga ar kitas produktas.
Sąsajos kontrolės dokumentas : Dokumentas, kuriame aprašyta sąsaja tarp centrinės Šengeno informacinės 
sistemos ir nacionalinių sistemų.
Sistemos reikalavimai : Numatytos sukurti sistemos privalomos elgsenos aprašas.
Sistemos savininkas : Atsako už verslo tikslus ir prioritetus ir paprastai pirmininkauja Iniciatyviniam komitetui.
05 Žodynėlis
Sistemos tiekėjas : Tiekia IT sistemą, laikydamasis reikalavimų, terminų ir biudžeto.
SISVIS komitetas : Komitetas, kuris padeda Komisijai kurti SIS II ir vizų informacinę sistemą ir į kurį sudaro visos šalys 
narės, o jam pirmininkauja Komisija.
Sprendimų protokolas : Jame registruojamos priimamų sprendimų santrumpos. Atspindėdamas, kaip ir kas priima 
sprendimus, jis užtikrina skaidrumą ir atskaitomybę.
Suinteresuotieji subjektai : Tie, kurie gali paveikti projektą ar būti jo paveikti. Verslo aspektas apima sistemos 
savininką, verslo vadybininką ir naudotojus. IT aspektas apima sistemos tiekėją, projekto vadovą ir projekto darbo 
grupę.
Šalys narės : 26 Šengeno erdvės šalys. Jungtinė Karalystė ir Airija, nors ir nebūdamos Šengeno erdvės šalimis, taip 
pat dalyvauja Šengeno informacinėje sistemoje, išskyrus perspėjimus dėl ne Šengeno piliečių.
Šengeno erdvė : Teritorija, apimanti 26 Europos šalis, kuriose prie joms bendrų sienų panaikinta pasų ir 
imigracijos kontrolė. Ją sudaro 22 ES valstybės narės ir 4 šalys narės, priklausančios Europos laisvosios prekybos 
asociacijai (ELPA).
Unisys : Kokybės užtikrinimo sutarties vykdytojas.
Valdymas : Susijęs su tuo, kaip priimami sprendimai.
Verslo vadybininkas : Veikdamas sistemos savininko vardu, nustato projekto tikslus ir prioritetus.
Vizų informacinė sistema (VIS) : Didelės apimties IT sistema, kurią tuo pat metu kaip ir SIS II ir pagal tą pačią 
pagrindinę kūrimo sutartį sukūrė Vidaus reikalų GD.
Vykdymo etapas : Projekto etapas, kurio metu vykdoma projekto planuose nustatyta veikla ir sukuriami planiniai 
projekto rezultatai.
06
 Santrauka
I
Šengeno informacinę sistemą (SIS) visoje Šengeno 
erdvėje naudoja sienos apsaugos pareigūnai, policija, 
muitinės, vizų ir teisminės institucijos. Joje yra infor ­
macija (perspėjimai) apie asmenis, įtariamus dalyvavus 
rimtuose nusikaltimuose, ar kuriems neturėtų būti 
suteikta teisė įvažiuoti ar pasilikti ES. Joje taip pat yra 
perspėjimai apie dingusius asmenis ir prarastą arba 
pavogtą nuosavybę, kaip antai banknotus, transporto 
priemones, šaunamuosius ginklus ir asmens tapatybės 
dokumentus. Perspėjimus į sistemą įveda nacionalinės 
institucijos (žr. 1 dalį).
II
Sukurta ir valdyta tarpvyriausybiniu pagrindu pirmoji 
Šengeno informacinė sistema (SIS 1) veikė nuo 1995 
iki SIS II paleidimo 2013 m. 2001 m. Taryba nusprendė 
pakeisti ją antrosios kartos versija (SIS II). Taryba 
įgaliojo Komisiją ją sukurti ir Vidaus reikalų GD1 valdė 
projektą, turėdamas tikslą paleisti sistemą 2006 m. 
pabaigoje. Iš pradžių pagrindinis motyvas sukurti SIS II 
buvo prijungti daugiau šalių narių. Be to, kuriant SIS II 
turėjo būti panaudoti naujausi technologiniai pasieki ­
mai ir sukurtos papildomos funkcijos, kaip antai naujos 
perspėjimų kategorijos, perspėjimų sąsajų mechaniz ­
mas ir su perspėjimu susijusių dokumentų saugojimo 
funkcija (žr. 2 ir 3 dalis).
III
Europos Audito Rūmai nagrinėjo, ar Komisija pristatė 
SIS II laiku ir ar laikėsi pradinių kaštų įverčių. Jie taip 
pat nagrinėjo, ar per visą projekto laikotarpį buvo 
vedama patikima SIS II pagrindimo byla, kurioje buvo 
atsižvelgta į svarbiausius kaštų ir tikėtinos naudos 
pokyčius. Be to, Audito Rūmai įvertino, ar Komisija 
išmoko ir pritaikė savo vykdyto projekto valdymo 
pamokas (žr. 4–7 dalis).
1 Tuo metu šiuo darbu užsiėmė Teisingumo, laisvės ir saugumo GD.IV
Audito metu nustatyta, kad Komisija pristatė centrinę 
sistemą, tačiau daugiau nei šešeriais metais vėliau, nei 
buvo planuota iš pradžių, ir aštuonis kartus viršijo pra ­
dinę biudžeto sąmatą. Vėlavimą ir per dideles išlaidas 
iš dalies nulėmė ypatingai keblus valdymo kontekstas, 
apribojęs Komisijos galimybės spręsti eksploatavimo 
klausimus, ir iš dalies Komisijos valdymo trūkumai. 
Labiausiai tai pasireiškė vykdant pirmąją projekto dalį 
iki 2009 m.:
a) pradinis projekto užbaigimo terminas buvo nerea ­
listiškas (žr. 9–12 dalis);
b) Komisija savo bendrą 2003 m. projekto biudžetą 
atnaujino tik 2010 m. (žr. 34–37);
c) vykdant projektą sistemos reikalavimai keitė ­
si, siekiant patenkinti naudotojų poreikius ir iki 
paskutinio etapo nuo 2010 m. nebuvo pakankamai 
stabilūs. Šiuo metu naudojamos sistemos pajė ­
gumas daug didesnis nei numatytosios 2001 m. 
(žr. 29–32, 42 ir 43 dalis);
d) iki 2007 m. Komisija skyrė nepakankamai darbuo ­
tojų, įgudusių veiksmingai valdyti samdomų išorės 
įmonių kuriamąjį darbą (žr. 13–20 dalis);
e) pagrindinės kūrimo sutarties vykdytojas pirmoje 
projekto dalyje pristatė nepakankamai veiksmingą 
sistemą (žr. 39–41 dalis);
f) iš pradžių darbo santykiai tarp kai kurių šalių narių 
ir Komisijos buvo vangūs. Iki Komisijai sukuriant 
Bendro projektų valdymo tarybą 2009 m., ji nepa ­
kankamai atsižvelgė į jų kaip galutinių naudotojų 
patirtį (žr. 21–25 dalis).
Santrauka 07
g) ne visiems suinteresuotiesiems subjektams buvo 
aišku, kas priima svarbiausius sprendimus  
(žr. 26–28);
h) Komisija padidino pagrindinės kūrimo sutarties 
vertę nuo 20 milijonų eurų iki 82 milijonų eurų 
suderėdama dėl pataisų. Nors tokia procedūra 
yra numatyta Finansiniame reglamente, kiekvie ­
noje derybų procedūroje slypi būdinga rizika, 
kad bus sumokėtos nekonkurencingos kainos 
(žr. 44–49 dalis).
V
Vykdant projektą smarkiai pakito kaštai ir tikėtina 
nauda. Pradiniai orientaciniai centrinės sistemos 
kaštų ES biudžetui įverčiai buvo nepalyginti mažesni 
už būtinų investicijų mastą. Visi SIS II kaštai projekto 
pabaigoje sudarė apie 500 milijonų eurų: 189 milijo ­
nus eurų centrinei sistemai ir daugiau nei 330 mili ­
jonų eurų nacionalinėms sistemoms. Tuo pat metu, 
pradžioje siekta pagrindinė SIS II nauda buvo mažiau 
aktuali, kadangi SIS 1, 2007 m. sukūrus „SISone4all“, 
buvo sėkmingai išplėstas į naujas šalis nares. Tačiau, 
nepaisant šių kaštų ir naudos pokyčių, Komisija iš 
naujo nuodugniai neįvertino šio projekto pagrindimo 
bylos, kad įrodytų, jog SIS II išliko organizacijos prio ­
ritetu, duodančiu didesnę investicijų grąžą nei kitos 
galimybės. (žr. 50–63 dalis).
VI
Komisija pasimokė iš savo patirties vykdant pirmąją 
projekto dalį, ir tai leido jai, nuo 2010 m. vykdant 
paskutinį projekto etapą, pakeisti savo metodą ir pri ­
statyti SIS II 2013 m. balandžio mėn. Be to, nors ji dar 
neatliko oficialaus vertinimo, ji jau pritaikė kai kurias 
SIS II pamokas rengdama kitus didelės apimties IT 
projektus (žr. 64–69 dalis).VII
Remiantis šiomis pastabomis, pagrindinės Audito 
Rūmų rekomendacijos yra tai, kad valdydama dide ­
lės apimties IT sistemų kūrimą, Komisija turėtų 
(žr. 70–72 dalis):
a) tvarkaraštį rengti remdamasi atliktinų užduočių 
technine analize;
b) užtikrinti, kad visi projektai būtų integruoti į IT 
gero valdymo nuostatus ir kad būtų išnaudota visa 
vidaus darbo patirtis veiksmingai administruojant 
sutarčių vykdytojų darbą;
c) užtikrinti, kad sprendimų priėmimo procese būtų 
pakankamai atsižvelgiama į verslo poreikius ir 
galutinių naudotojų nuomonę;
d) užtikrinti, kad pagrindimo byla būtų patvirtinta 
prieš pereinant nuo projekto inicijavimo prie jo 
planavimo ir kad ji būtų pakartotinai patvirtinta 
tuo atveju, jei smarkiai keistųsi projekto kaštai, 
numatoma nauda, rizikos ar alternatyvos;
e) užtikrinti, kad pagrindiniai projekto sprendimai 
būtų dokumentuojami sprendimų protokole ir kad 
jie būtų lengvai atsekami;
f) užtikrinti veiksmingą bendrą koordinavimą tais 
atvejais, kai projektas reikalauja, kad keli suintere ­
suoti asmenys sukurtų skirtingas, tačiau viena nuo 
kitos priklausomas sistemas;
g) kurdamos didelės apimties IT sistemas, panau ­
doti sąveikiuosius komponentus, kuriuos galima 
lengvai panaudoti pakartotinai, taip išvengiant 
susisiejimo tik su vienu sutarties vykdytoju;
h) pasidalinti Audito Rūmų audito pamokomis su 
generaliniais direktoratais, ES institucijomis, 
agentūromis ir kitomis įstaigomis. Komisija turėtų 
įvertinti, ar buvo pasiekta SIS II tikėtina nauda.
08
 Įvadas
01 
Šengeno informacinę sistemą viso ­
je Šengeno erdvėje2 naudoja sienos 
apsaugos pareigūnai, policija, muiti ­
nės, vizų ir teisminės institucijos. Joje 
yra informacija (perspėjimai) apie 
asmenis, įtariamus dalyvavus rimtuose 
nusikaltimuose, ar kuriems neturėtų 
būti suteikta teisė įvažiuoti ar pasilikti 
ES. Joje taip pat yra perspėjimai apie 
dingusius asmenis ir prarastą arba 
pavogtą nuosavybę, kaip antai bank­
notus, transporto priemones, šauna ­
muosius ginklus ir asmens tapatybės 
dokumentus. Perspėjimus į sistemą 
įveda nacionalinės institucijos. Pirmoji 
Šengeno informacinė sistema (SIS 1) 
buvo kuriama kaip tarpvyriausybinis 
projektas, kuriam vadovavo Prancū ­
zija, ir buvo pradėta naudoti 1995 m. 
Prancūzijos administruojama ji veikė iki 
2013 m. gegužės 13 d., po to ją pakeitė 
SIS II. Ir SIS 1, ir SIS II sudarytos iš šalių 
narių sukurtų nacionalinių sistemų, 
kurios yra susietos su centrine sistema 
per tinklą (žr.  1 paveikslą ).
02 
Pradžioje Šengeno šalys priėmė spren ­
dimą sukurti antros kartos Šengeno in ­
formacinę sistemą (SIS II) 1996 m. gruo ­
džio mėn. 2001 metų gruodžio mėn. 
Taryba įpareigojo Komisiją sukurti šią 
sistemą iki 2006 m. pabaigos. Projektą 
valdė Komisijos Vidaus reikalų GD, cen ­
trinės sistemos kūrimo darbams atlikti 
jis pasamdė išorės įmonę.03 
Pagrindinis motyvas kurti SIS II buvo 
būtinybė įtraukti po 2004 m. Europos 
Sąjungos plėtros padidėjusį šalių narių 
skaičių. Be to, SIS II turėjo būti patobu ­
linta, panaudojus technologijų naujo ­
ves ir pridėjus naujų funkcijų.2 26 Šengeno erdvės šalys 
yra Austrija, Belgija, Čekija, 
Danija, Estija, Graikija, Islandija, 
Ispanija, Italija, Latvija, Lenkija, 
Lichtenšteinas, Lietuva, 
Liuksemburgas, Malta, 
Nyderlandai, Norvegija, 
Portugalija, Prancūzija, 
Slovakija, Slovėnija, Suomija, 
Švedija, Šveicarija, Vengrija ir 
Vokietija.
09 Įvadas 1 paveikslasŠengeno informacinės sistemos apžvalga
Šaltinis:  Vidaus reikalų GD.nacionalinė 
sąsajanacionalinė 
sąsajanacionalinė 
sąsaja
nacionalinė 
sąsaja
centrinė sritisnacionalinė 
sistema
centrinė 
sistemaNaudotojai Naudotojai
Naudotojai Naudotojainacionalinė 
sistemanacionalinė 
sistemanacionalinė 
sistema
10
 Audito apimtis ir metodas
Audito apimtis
04 
Audito metu buvo nagrinėjama, ar 
Komisija gerai valdė SIS II kūrimą, 
ir ar buvo atsakoma į šiuos keturis 
klausimus:
a) Ar Komisija laiku pristatė SIS II?
b) Ar Komisija pristatė SIS II pagal pra ­
dinius kaštų įverčius?
c) Ar per visą projekto laikotarpį buvo 
vedama patikima SIS II pagrindi ­
mo byla, kurioje buvo atsižvelgta 
į svarbiausius kaštų ir tikėtinos 
naudos pokyčius?
d) Ar Komisija mokosi iš patirties ir 
pritaiko savo SIS II kūrimo projekto 
valdymo pamokas?05 
Komisija apskritai yra sukaupusi didelę 
IT projektų kūrimo ir GD skirtų gairių, 
kaip sėkmingai valdyti IT projektus, 
rengimo patirtį3. Komisija taip pat pri ­
pažįsta poreikį mokytis iš konkrečių IT 
projektų patirties ir išmoktomis pamo ­
komis dalintis su kitais organizacijos 
padaliniais4. Pavyzdžiui, 2011 m. Ko ­
misijos vidaus audito tarnyba apiben ­
drino įvairiuose Komisijos GD vykdytų 
IT projektų pamokas5. Audito Rūmai, 
audituodami SIS II sudarė galimybę 
viename projekte atskleisti vėlavimo ir 
per didelių išlaidų priežastis, taip pat 
pakeitimus, leidusius Komisijai galų 
gale pristatyti sistemą.
06 
Tai nebuvo IT auditas, skirtas pateikti 
patikinimą dėl SIS II kokybės, ir jo metu 
nebuvo nagrinėjama, kaip nacionalinės 
institucijos valdė savųjų SIS II sistemų 
kūrimą.3 Komisija naudojo standartinę 
2004 m. parengtą 
programinės įrangos 
kūrimo metodiką Rational 
Unified Process  (RUP@EC), 
Komunikatas dėl informacinių 
technologijų valdymo 
tobulinimo Komisijoje, 
SEC(2004) 1267. 2011 m. ši 
metodika buvo papildyta 
projektų valdymo metodika 
PM2.
4 Didžiausios IT sistemų 
Komisijoje naudos 
užtikrinimas SEC(2010) 1182 
final , 2010 m. spalio 7 d.
5 2011 m. vasario 1 d. Vidaus 
audito tarnybos vadovybės 
raštas „IT projektų 
įgyvendinimas Komisijoje“.
11 Audito apimtis ir metodas
Audito metodas
07 
Šio audito pagrindas buvo:
a) struktūruoti interviu su SIS II suin ­
teresuotaisiais subjektais. Kalbėta 
buvo su šiais suinteresuotaisiais 
subjektais:
i) už SIS II kūrimą Komisijoje 
atsakingais Vidaus reikalų GD 
darbuotojais;
ii) dėl klausimų, susijusių su IT 
valdymu Komisijoje ir su kitų 
didelės apimties IT sistemų 
kūrimu, – Biudžeto GD, Infor ­
matikos GD, Generalinio sekre ­
toriato bei Mokesčių ir muitų 
sąjungos GD darbuotojais;
iii) pagrindiniu SIS II kūrimo su ­
tarties vykdytoju ( Hewlett‑Pac ‑
kard  ir Steria  konsorciumu) ir 
kokybės užtikrinimo sutarties 
vykdytoju ( Unisys );
iv) ES Tarybos ir Europos Parla ­
mento sekretoriato darbuoto ­
jais, stebėjusiais SIS II kūrimą;v) suinteresuotųjų subjektų 
atstovais iš šešių šalių narių 
(Vokietijos, Ispanijos, Prancūzi ­
jos, Liuksemburgo, Vengrijos ir 
Portugalijos). Siekiant pateikti 
platų nuomonių spektrą, buvo 
atrinktos šešios šalys narės;
b) su SIS II kūrimu susijusių suinte ­
resuotųjų subjektų, ES Tarybos 
sekretoriato, Komisijos ir Komisi ­
jai dirbančių sutarčių vykdytojų 
apklausa. Apklausos metu suinte ­
resuotųjų subjektų klausta, ką jie 
mano apie įvairius SIS II kūrimo 
aspektus. Į apklausos klausimus iš 
144 suinteresuotųjų subjektų atsa ­
kė 91 (63 % atsakymų lygis). Iš visų 
respondentų 81 buvo šalių narių 
ir Tarybos, o 10 – Komisijos bei jos 
sutarčių vykdytojų atstovai. Trys 
ketvirčiai respondentų projekte 
dalyvavo nuo 2009 ar ankstesnių 
metų;
c) su SIS II susijusios dokumentacijos 
ir procedūrų peržiūra.
12
 Pastabos
1 skirsnis. Nors ir pavėla ‑
vusi daugiau nei šešerius 
metus, Komisija SIS II 
pristatė
Audito kriterijai
08 
Audito metu buvo nagrinėjama, ar:
a) ar buvo realistiškas projekto 
tvarkaraštis;
b) ar Komisija skyrė projektui pakan ­
kamai ekspertų, kurie stebėtų jo 
vykdymą ir veiksmingai prižiūrėtų 
sutartis;
c) ar Komisija palaikė gerus darbo 
santykius su suinteresuotaisiais 
sub jektais ir ar atsižvelgė į galuti ­
nių naudotojų nuomones;
d) ar buvo aiški sprendimų priėmimo 
tvarka;
e) ar sistemos reikalavimai buvo 
pakankamai pastovūs, kad sistemą 
galima būtų kurti veiksmingai.Pradinis projekto užbaigimo 
terminas buvo nerealistiškas
09 
2001 m. gruodžio mėn. Tarybos regla ­
mentas6 pradinį projekto terminą nu ­
statė 2006 m. gruodžio mėn. pabaigo ­
je. Buvo siekiama, kad šalys, turėjusios 
įstoti į ES 2004 m., galėtų būti priimtos 
į Šengeno erdvę 2006 m. pabaigoje. 
Pagal Komisijos atliktą galimybių stu ­
diją šis terminas buvo įvykdomas, nes 
buvo daroma prielaida, kad reikalavi ­
mai bus pastovūs ir specifikacijos bus 
parengtos greitai7. 2003 m. pabaigoje 
Komisija pripažino, kad pradinio ter ­
mino laikytis bus sunku8. Nepaisant to, 
terminas buvo peržiūrėtas tik 2006 m. 
pabaigoje. Audito Rūmų pagrindinių 
suinteresuotųjų subjektų apklausos 
metu, dauguma respondentų (69 %) 
manė, kad pradinis terminas buvo ne ­
realistiškas. SIS II kūrimo chronologija 
parodyta priede .
10 
Atliekant audito apklausą, responden ­
tų buvo paprašyta suteikti santykinę 
svarbą priežastims nulėmusioms 
75 mėnesių vėlavimą. Respondentų 
nuomone, iš dalies šį vėlavimą nulėmė 
tai, kad pradinis terminas buvo nusta ­
tytas remiantis nerealistiška technine 
analize. Šiai priežasčiai jie suteikė 16 % 
svarbos (žr.  2 paveikslą ).6 2001 m. gruodžio 6 d. 
Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 2424/2001 dėl antros 
kartos Šengeno informacinės 
sistemos (SIS II) sukūrimo 
(OL L 328, 2001 12 13, p. 4) ir 
2001 m. gruodžio 6 d. Tarybos 
sprendimas 2001/886/TVR 
dėl antros kartos Šengeno 
informacinės sistemos (SIS II) 
sukūrimo (OJ L 328, 2001 12 13, 
p. 1).
7 SIS II galimybių studija,  
Deloitte, 2003 m. balandžio 7 d.
8 COM(2003) 771 final ,  
2003 m. gruodžio 11 d.
13 Pastabos
11 
Kadangi Komisija nepristatė SIS II laiku, 
2007 m. gruodžio mėn. SIS 1 buvo pri ­
taikyta prijungti naujas šalis nares. Šis 
pakeitimas buvo Portugalijos naciona ­
linės sistemos kopija, ir buvo pavadin ­
tas „SISone4all“. Tai buvo sprendimas 
devynioms iš dešimties įstojusių šalių9, 
o toks ir buvo pradinis SIS II tikslas. 
Buvo sutarta dėl tolesnių pradinio 
projekto termino pratęsimų, tačiau ir 
jie nebuvo vykdomi, dėl to padidėjo 
rizika, kad keisis sistemos reikalavimai:
a) 2006 m. gruodžio mėn. terminas 
buvo pratęstas iki 2008 m. gruo ­
džio mėn.10;
b) 2008 m. spalio mėn. terminas buvo 
pratęstas iki 2010 m. birželio mėn.119 Kiprui nepavyko įgyvendinti 
Šengeno taisyklių ir dėl to jis 
į Šengeno erdvę nepateko.
10 2006 m. gruodžio 21 d. 
Tarybos sprendimas 
2006/1007/TVA, iš dalies 
keičiantis Sprendimą 
2001/886/TVR dėl antros 
kartos Šengeno informacinės 
sistemos (SIS II) sukūrimo 
(OL L 411, 2006 12 30, p. 78) 
ir 2006 m. gruodžio 21 d. 
Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1988/2006, iš dalies 
keičiantis Reglamentą 
Nr. 2424/2001 dėl antros 
kartos Šengeno informacinės 
sistemos (SIS II) sukūrimo 
(OL L 411, 2006 12 30, p. 1).
11 2008 m. spalio 24 d. 
Tarybos reglamentas 
(EB) Nr. 1104/2008 dėl 
perėjimo iš Šengeno 
informacinės sistemos (SIS 1+) 
į antrosios kartos Šengeno 
informacinę sistemą (SIS II) 
(OL L 299, 2008 11 8, p. 1) ir 
2008 m. spalio 24 d. Tarybos 
sprendimas 2008/839/TVR 
dėl perėjimo iš Šengeno 
informacinės sistemos (SIS 1+) 
į antrosios kartos Šengeno 
informacinę sistemą (SIS II) 
(OL L 299, 2008 11 8, p. 43).2 paveikslasVėlavimų priežastys kuriant SIS II
Šaltinis:  SIS II suinteresuotųjų subjektų audito apklausa.Pradinis terminas pagrįstas 
nerealistiška technine analize 16 %Trūko specialistų, kad būtų 
veiksmingai prižiūrimos sutartys 30 %Kai kurios šalys nebuvo pareigingos
ir vangūs darbo santykiai 17 %
Nepatenkinama sprendimų
priėmimo tvarka 11 %
Sistemos reikalavimų
nepastovumas 22 % Kita 4 %
14 Pastabos
12 
2010 m. birželio mėn. Komisija paren ­
gė galutinį SIS II užbaigimo grafiką, 
kurį patvirtino Taryba12. 2013 m. kovo 
mėn. termino buvo laikomasi ir 2013 m. 
balandžio mėn.13, daugiau nei po 
šešerių metų nei iš pradžių buvo pla ­
nuota, SIS II pradėjo veikti. Po mėnesio 
intensyvaus stebėjimo, ji tapo visiškai 
veikianti ir 2013 m. gegužės 1d. ji pa ­
keitė SIS 1.
Iki 2007 m. Komisija skyrė 
nepakankamai darbuotojų, 
įgudusių veiksmingai val ‑
dyti samdomų išorės įmonių 
kuriamąjį darbą
13 
Apklausos respondentų nuomone, 
iš dalies šį vėlavimą nulėmė tai, kad 
Komisija neturėjo pakankamai dar ­
buotojų, įgudusių veiksmingai vykdyti 
sutarčių priežiūrą. Šiai priežasčiai jie 
suteikė 30 % svarbos14 (žr.  2 paveikslą ).
14 
2002 m. SIS II projekto darbo grupę 
Komisijoje sudarė keturi vieno sky ­
riaus vadovo prižiūrimi darbuoto ­
jai15. 2003 m. buvo priimti dar keturi 
darbuotojai16. Projekto pradžioje 
kai kuriuose posėdžiuose dalyvavo Informatikos GD atstovas. Tik 10 % res ­
pondentų manė, kad projekto pradžio ­
je Komisija skyrė pakankamai reikiamai 
kvalifikuotų ir patyrusių darbuotojų, 
kad galėtų sėkmingai pristatyti SIS II.
15 
2005 m. prašyme vyresniajai vado ­
vybei17 skirti daugiau išteklių buvo 
aprašyta nuolatinės valdymo krizės 
padėtis ir negebėjimas spręsti šalių 
narių keliamus klausimus. Darbuoto ­
jams pagal trumpalaikes sutartis stigo 
patirties ir techninių įgūdžių. Komisijos 
specialistų trūkumą patvirtino koky ­
bės užtikrinimo sutarties vykdytojas18. 
Beveik pusė projekto darbuotojų dirbo 
pagal sutartis, kurios turėjo pasibaigti 
ateinančiais metais. Nė vienas į audito 
apklausą atsakęs Komisijos darbuo ­
tojas nemanė, kad didelė darbuotojų 
kaita buvo kliūtis geriems santykiams 
su suinteresuotaisiais subjektais, tuo 
tarpu 49 % respondentų iš šalių narių 
manė kitaip. 2006 m. Komisijos vidaus 
audito tarnybos (VAT)19 atliktas auditas 
parodė, kad SIS II projekto darbuoto ­
jai buvo pareigingi ir kompetentingi, 
tačiau nuolat perkrauti darbu. Po šio 
audito Vidaus reikalų GD skyrė pro ­
jektui papildomų darbuotojų. 2007 m. 
pabaigoje Vidaus reikalų GD SIS II sek ­
toriuje dirbo 12 nuolatinių darbuotojų, 
kurių skaičius iki 2012 m. išaugo iki 1720.12 2010 m. birželio 3 d. Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 541/2010 
dėl perėjimo iš Šengeno 
informacinės sistemos (SIS 1+) 
į antrosios kartos Šengeno 
informacinę sistemą (SIS II) 
(OL L 155, 2010 6 22, p. 19) ir 
2010 m. birželio 3 d. Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 542/2010, 
iš dalies keičiantis Tarybos 
sprendimą 2008/542/TVR 
dėl perėjimo iš Šengeno 
informacinės sistemos (SIS 1+) 
į antrosios kartos Šengeno 
informacinę sistemą (SIS II) 
(OL L 155, 2010 6 22, p. 23), 
pratęsė projekto terminą iki 
2013 m. kovo mėn.
13 SEC(2010) 1138  final , 
2010 m. rugsėjo 21 d.
14 Tai nulėmė šie veiksniai:
a) trūko Komisijos 
darbuotojų su didelės 
apimties IT projektų 
ir Šengeno klausimų 
patirtimi (9 %);
b) pagrindinės kūrimo 
sutarties vykdytojo 
nerezultatyvumas (9 %);
c) ginčai dėl sutarties (5 %);
d) Komisija neveiksmingai 
stebėjo pagrindinės 
kūrimo sutarties 
vykdytojo rezultatus (4 %);
e) Komisija nepakankamai 
aiškiai informavo 
pagrindinės kūrimo 
sutarties vykdytoją apie 
poreikius (3 %).
15 SEC(2003) 206  final , 
2003 m. vasario 18 d.
16 COM(2003) 771  final .
17 Programos vadovo 
2005 m. rugsėjo 16 d. 
pranešimas atsakingam 
direktoriui Teisingumo, laisvės 
ir saugumo generaliniame 
direktorate.
18 Kokybės užtikrinimo 
sutarties vykdytojo 
Problemų sprendimo 
priežiūros ataskaita, 
2005 m. rugpjūčio mėn.
19 Vidaus audito tarnybos 
ataskaita dėl IT valdymo 
Teisingumo, laisvės ir saugumo 
generaliniame direktorate 
(2006 m. birželio 8 d.).
15 Pastabos
16 
Komisijos darbuotojų su reikiama pa ­
tirtimi trūkumą iki 2009 m. pažymėjo 
visų šešių apklausoje dalyvavusių šalių 
nariu atstovai. Du iš jų, taip pat pa ­
grindinės kūrimo sutarties vykdytojas, 
pažymėjo, kad projektui būtų pravertę 
daugiau IT specialistų iš kitų Komisijos 
padalinių, pavyzdžiui, iš Informatikos 
GD. Komisija neskyrė pakankamai eks ­
pertų, kad galėtų veiksmingai valdyti 
sutartį ir užtikrinti planinių rezultatų 
kokybę21.
17 
2004 m. spalio 22 d. SIS II ir vizų 
informacinės sistemos (VIS) kūrimo 
sutartis buvo paskirta konsorciu ­
mui Hewlett‑Packard  ir Steria . Tačiau 
2004 m. lapkričio 18 d. konsorciumas 
turėjo sustabdyti darbus pagal šią su ­
tartį iki 2005 m. sausio 31 d., laukiant, 
koks bus vieno nelaimėjusio konkurso 
dalyvio apeliacinio skundo rezultatas. 
Šį pirmąjį vėlavimą nulėmė Komisijos 
naudotas pasiūlymų vertinimo me ­
todas, kurį taikant nebuvo įtikinamai 
įrodyta, jog priimtas geriausios kainos 
pasiūlymas (žr.  1 langelį ). Teisingumo 
Teismas, taikydamas į uždraudimo pro ­
cedūrą, pripažino, kad Komisija padarė 
klaidų vertindama pasiūlymus, tačiau 
atmetė nelaimėjusio konkurso daly ­
vio paraišką dėl laikinųjų priemonių 
taikymo, kadangi nebuvo pakankamų 
įrodymų, jog pastarasis patyrė rimtą ir 
nepataisomą žalą22.20 2008 m. pabaigoje SIS II 
sektoriuje vis dar dirbo 12 
darbuotojų, kurių skaičius 
2009 m. pabaigoje išaugo iki 
14. 2010 m. metų pabaigoje 
jame dirbo 13 darbuotojų, 
kurių skaičius 2011 m. 
pabaigoje išaugo iki 16. 
Be to, darbo grupėje dirbo 
sutartininkų ir komandiruotų 
nacionalinių ekspertų. 
Pavyzdžiui, Teisingumo, 
laisvės ir saugumo GD 2008 m. 
metiniame valdymo plane 
buvo minimi 9 sutartininkai ir 
6 komandiruoti nacionaliniai 
ekspertai.
21 2006 m. birželio mėn. Vidaus 
audito tarnybos ataskaitoje dėl 
IT valdymo Teisingumo, laisvės 
ir saugumo generaliniame 
direktorate pažymima, kad vis 
didėjančiam sutarčių skaičiui 
valdyti nepakako personalo.
22 2005 m. sausio 31 d. Pirmosios 
instancijos teismo pirmininko 
nutartis byloje T ­447/04R.
16 Pastabos
18 
Komisijai stigo tinkamai įgudusių 
ir patyrusių darbuotojų, kurie būtų 
prižiūrėję sutartį ir padėję išvengti 
pagrindinės kūrimo sutarties vykdyto ­
jo neveiksmingumo23. Komisijos vidaus 
audito tarnybos atliktas auditas buvo 
lemiamas SIS II projekto valdymui, 
kadangi neužtikrino, kad pagrindinės 
kūrimo sutarties vykdytojas pristatytų 
rezultatus laiku ir pagal specifikacijas. 
Penkių iš šešių audito metu apklaustų šalių narių atstovų nuomone Komisijai 
trūko ekspertų, kad galėtų įvertinti 
planinių rezultatų kokybę ir stebėti 
sutarties vykdytojo veiklą. Tik 20 % au ­
dito apklausos respondentų manė, kad 
iki 2009 m. pagrindinio SIS II kūrimo 
sutarties vykdytojo rezultatus Komi ­
sija stebėjo veiksmingai. Nuo 2009 m. 
šis skaičius padidėjo iki 79 %, ir tai 
atspindi žymiai pagerėjusį Komisijos 
gebėjimą stebėti kokybę galutiniame 
projekto etape.23 JK Lordų rūmai, Europos 
Sąjungos komitetas, 
2006–2007 m. sesijos ataskaita 
„Šengeno informacinė sistema 
II (SIS II)“, Report with Evidence , 
2007 m. kovo 2 d. Komisija 
apgailestavo, kad nesugebėjo 
atlikti savo pagrindinės 
kūrimo sutarties vykdytojo 
priežiūros taip gerai, kaip būtų 
galėjusi. Komisija pripažino, 
kad dėl tuo metu buvusio 
darbuotojų lygio, ji negalėjo 
tinkamai prižiūrėti sutarties, 
kad būtų išvengta pagrindinės 
kūrimo sutarties vykdytojo 
neveiksmingumo.Komisija įvertino laimėjusį pasiūlymą kaip pigesnį, nors iš tikrųjų jis buvo 
brangesnis
Pasiūlymai pirmiausia buvo vertinami pagal kokybę (techninis vertinimas), o tik paskui pagal kainą (finansinis 
vertinimas).
Iš septynių gautų pasiūlymų geriausi pagal techninį vertinimą buvo konsorciumas HPS ir nelaimėjęs apeliacinį 
skundą pateikęs dalyvis. Jų balai buvo daugmaž lygūs. HPS balų skaičius buvo 0,4 % didesnis nei nelaimėjusio 
dalyvio.
Tuomet šios dvi bendrovės buvo įvertintos finansiniu požiūriu, šio vertinimo rezultatai buvo sudėti su techni ­
nio vertinimo balais ir buvo apskaičiuotas bendras balų skaičius.
Finansinio vertinimo metu konsorciumo HPS pasiūlymas įvertintas kaip 43 % pigesnis. Taigi jis surinko daugiau 
balų ir jam buvo paskirta sutartis.
Tačiau HPS pasiūlymo suma faktiškai buvo 3,5 % didesnė nei nelaimėjusio dalyvio pasiūlymas (38,1 milijo ­
no eurų palyginti su 36,8 milijono eurų).
Komisija įvertino HPS siūlomą kainą kaip mažesnę, nepaisant to, kad faktiškai ji buvo didesnė, kadangi ji pa ­
dalijo pasiūlymą į 15 dalių. Komisija atskirai paskaičiavo kiekvienos dalies balus remdamasi abiejų dalyvių pa ­
siūlymų santykiu. Tuomet ji sudėjo šiuos rezultatus (netaikydama svorinio koeficiento ir nedarydama skirtumo 
tarp fiksuotų kainų ir prekių, kurios buvo užsakomos atskirai atsiradus būtinybei) ir pateikė finansinį rezultatą, 
mažai ką bendra turėjusį su visų pasiūlymu.1 langelis
17 Pastabos
19 
Komisija patvirtino bandymų rezulta ­
tus, remdamasi pagrindinės kūrimo 
sutarties vykdytojo ir kokybės užtikri ­
nimo sutarties vykdytojo atsiliepimais. 
Sistemos problemas atskleidė 2008 m. 
pabaigoje nepavykę operacinės siste ­
mos bandymai (t. y. pirmieji centrinės 
ir nacionalinių sistemų bandymai, 
kuriuose dalyvavo šalys narės). Galuti ­
niame projekto etape Komisijos gebėji ­
mas įvertinti planinių rezultatų kokybę 
remiantis sistemos priimtinumo ban ­
dymais pagerėjo24 (žr.  3 paveikslą ).20 
Visų šešių apklausoje dalyvavusių šalių 
narių atstovai sutiko, kad nuo 2009 m. 
Komisijos valdymas ir komunikacija 
pagerėjo. Į galutinį projekto etapą 
valdžiusią darbo grupę buvo įtraukta 
daugiau darbuotojų, turinčių didelės 
apimties IT projektų valdymo patir ­
ties ir gerai susipažinusių su Šengeno 
informacine sistema (pvz., iš Mokesčių 
ir muitų sąjungos GD, iš šalių narių 
ar iš pačios SIS II projekto ankstesnio 
etapo). Trečdalis audito apklausos res ­
pondentų manė, kad per visą projekto 
gyvavimą Komisija skyrė pakankamai 
reikiamai įgudusių ir patyrusių darbuo ­
tojų, kad galėtų sėkmingai pristatyti 
SIS II. Tai buvo reikšmingas pagerėji ­
mas, palyginti su vos 10 % skaičiumi 
projekto pradžioje (žr. 14 dalį).24 Tarybos išvadose, 
Teisingumas ir vidaus reikalai, 
2009 m. vasario 26 ir 27 d., 
buvo palankiai įvertinta SIS II 
bandymų metodo peržiūra, 
kuri užtikrino didesnį šalių 
narių dalyvavimą rengiant ir 
administruojant bandymus.3 paveikslasBandymų procedūrų gerėjimas nuo 2009 m.
Šaltinis:  SIS II suinteresuotųjų subjektų audito apklausa.0 % 20 % 40 % 60 % 80 %Bandymų rezultatų vertinimo
kriterijai buvo aiškiai nustatyti
Užduočių pasidalijimas tarp Komisijos
ir šalių narių buvo aiškiai nustatytas
Bandymų speciﬁkacijos 
buvo aiškiai nustatytos
Iki 2009 m. Nuo 2009 m.sutinka respondentų
18 Pastabos
Iš pradžių darbo santykiai tarp 
kai kurių šalių narių ir Komisijos 
buvo vangūs ir, iki Komisijai 
sukuriant Bendro projekto 
valdymo tarybą, jai nepavyko 
atsižvelgti į visų galutinių 
naudotojų patirtį
21 
Apklausos respondentai manė, kad 
kai kuriuos vėlavimus nulėmė vangūs 
darbo santykiai su suinteresuotai ­
siais subjektais ir kai kurių šalių narių 
nepakankamas įsipareigojimas. Šiai 
priežasčiai jie suteikė 17 % svarbos25 
(žr.  2 paveikslą ).22 
Interviu su šalių narių atstovais atsklei ­
dė sudėtingus santykius su Komisija. 
Antai jie papasakojo, kaip SISVIS komi ­
tetas (žr. 27 dalį) tapo ne vieno ginčo 
arena. Tik 15 % apklausos respondentų 
manė, kad iki 2009 m. su SIS projektu 
susiję posėdžiai vyko konstruktyvioje 
aplinkoje (žr.  4 paveikslą ).
23 
Aplinka, kurioje buvo kuriama SIS II 
iki 2009 m., skyrėsi nuo tos aplinkos, 
kurioje tuo metu Mokesčių ir muitų 
sąjungos GD kūrė kitą didelės apimties 
IT sistemą (žr.  2 langelį ).25 Tai nulėmė šie veiksniai:
a) kai kurių šalių narių 
nepritarimas ar 
nepakankamas 
įsipareigojimas projektui 
(8 %);
b) vangūs darbo santykiai 
tarp suinteresuotųjų 
subjektų (5 %);
c) SIS nebuvo strategiškai 
svarbi, ypač po to kai 
buvo įgyvendinta 
„SISone4all“ (4 %).4 paveikslasVangūs kai kurių šalių narių santykiai su Komisija iki 2009 m.
Šaltinis:  SIS II suinteresuotųjų subjektų audito apklausa.Komisija gerai dirbo su šalimis narėmis
kuriant nacionalines sistemas
Komisija naudojosi suinteresuotųjų
subjektų patarimais dėl patobulinimų
Komisija bendradarbiavo su šalimis narėmis veiksmingai,
tarpusavio pasitikėjimo pagrindu
Konstruktyvi atmosfera posėdžių metu
Suinteresuotieji subjektai pakankamai įtraukti 
į sprendimų priėmimą
0 % 20 % 40 % 60 % 80 %
Iki 2009 m. Nuo 2009 m.sutinka respondentų
19 Pastabos
24 
Prie nepakankamo kai kurių šalių narių 
įsipareigojimo ir vangių darbo santykių 
prisidėjo keletas veiksnių:
a) Komisija nebuvo sistemos naudo ­
toja ir nepaisant to, kad ji nusamdė 
keletą ekspertų iš šalių narių, ji 
neturėjo išsamių žinių apie galuti ­
nio naudotojo praktikas, be kurių 
neįmanoma suprasti verslo porei ­
kius ir naudotojo reikalavimus;b) Komisijai nepavyko atsižvelgti 
į visų šalių narių, kurios buvo 
galutinės naudotojos ir turėjo 
žinių apie esamą sistemą, patirtį. 
Nors ir būta įvairių posėdžių, kurių 
metu šalys narės galėjo pasidalinti 
su Komisija galutinių naudotojų 
nuomonėmis (pvz. Nacionalinių 
projektų vadovų, SIS II komiteto, 
SIS II draugų ir SIS II darbo grupės 
posėdžiai), Komisija iki 2009 m. ne ­
sukūrė veiksmingų įpareigojančių 
santykių su šalimis narėmis, kurios 
jautėsi išstumtos iš sprendimų 
priėmimo proceso (žr.  4 paveiks -
lą). Visų šešių apklausoje dalyvavu ­
sių šalių narių atstovai manė, kad 
nebuvo pakankamai atsižvelgta 
į galutinių naudotojų nuomones;Pagrindiniai sėkmės veiksniai kuriant IT sistemas Mokesčių ir muitų sąjungos GD
Mokesčių ir muitų sąjungos GD sėkmingai sukūrė keletą didelės apimties IT sistemų šalims dalyvėms, naudo ­
jančioms jo TEMPO metodiką26. Komisijos vidaus audito tarnybos 2006 m. ataskaitoje dėl didelės apimties IT 
sistemų kūrimo Mokesčių ir muitų sąjungos generaliniame direktorate pažymima, kad naujos kompiuterizuo ­
tos tranzito sistemos (NCTS) sukūrimas yra gerosios praktikos pavyzdys projektų valdymo srityje. Ši sistema 
leidžia keistis elektroninėmis žinutėmis tarp dalyvaujančių šalių muitinės įstaigų dėl importuojamų prekių, 
siekiant užtikrinti, kad muitai bus sumokėti galutinėje paskirties vietoje. Komisijos nuomone NCTS savo mastu 
yra palyginama su SIS II projektu27.
Mokesčių ir muitų sąjungos GD manymu pats svarbiausias sėkmės veiksnys kuriant didelės apimties IT projek ­
tus, tokius kaip NSTS, buvo komunikacija ir formalių bei neformalių santykių mezgimas su dalyvaujančiomis 
šalimis, siekiant sukurti pasitikėjimo, bendradarbiavimo ir bendro ryžto siekti rezultatų aplinką.
26 Mokesčių ir muitų sąjungos GD (TAXUD) internetinių projektų elektroninis valdymas (TEMPO): Mokesčių ir muitų sąjungos GD sukurta projektų 
valdymo metodika.
27 COM(2001) 720 final , 2001 m. gruodžio 18 d., 1 priedo 5.1.2 skirsnis ir COM(2003) 771, 3 priedo 5.1.2 skirsnis.
Šaltinis : Europos Audito Rūmai, remiantis interviu su Mokesčių ir muitų sąjungos GD atstovais.2 langelis
20 Pastabos
c) Komisija priėmė šalims narėms 
skirtą teisinį pagrindą, leidžiantį 
joms palaikyti ryšį su pagrindi ­
nės kūrimo sutarties vykdytoju. 
Tačiau penkių iš šešių apklausoje 
dalyvavusių šalių nariu atstovai 
manė, kad tai nebuvo veiksminga. 
Nepaisant daugybės užklausų iš 
šalių narių, Komisija nepateikė 
joms pagrindinės kūrimo sutarties 
kopijos tol, kol 2009 m. jai tą pada ­
ryti patarė jos Teisės tarnyba;
d) kai kurios šalys narės nebuvo 
tikros, kad SIS II buvo būtina;
e) prasta planinių rezultatų kokybė 
privertė šalis nares abejoti, ar Ko ­
misija sugebės pristatyti SIS II (žr. 
16 dalį).
25 
Apklausa parodė, kad po 2009 m. 
santykiai su šalimis narėmis pagerėjo 
(žr.  4 paveikslą ). Šį pokytį lėmė keletas 
priežasčių:
a) 2009 m. Komisija įsteigė Bendro 
projektų valdymo tarybą (BPVT), 
kuri leido naudotojams iš šalių 
narių prisidėti savo pažiūromis ir 
patirtimi prie galutinio projekto 
etapo. Savaitiniuose BPVT posė ­
džiuose dalyvavo Komisija, eks ­
pertai iš iki aštuonių šalių narių 
(labiau atstovaujantys galutiniams 
naudotojams nei pačioms šalims) ir 
sutarčių vykdytojai. BPVT posėdžiai 
sudarė sąlygas dažnesnei šalių na ­
rių ir pagrindinės kūrimo sutarties 
vykdytojo tarpusavio sąveikai;b) pagerėjo Komisijos valdymas ir 
komunikacija (žr. 20 dalį);
c) 2009 m. atliktas palyginimas su 
alternatyviu scenarijumi suteikė 
keletą papildomų argumentų tęsti 
SIS II projektą (žr. 63 dalį);
d) galutiniame projekto etape nuo 
2010 m. pagrindinės kūrimo sutar ­
ties vykdytojas pristatė geresnius 
rezultatus (žr. 41 dalį).
Ne visiems suinteresuotiesiems 
subjektams buvo aišku, kas 
priima svarbiausius sprendimus
26 
Savo 2011 m. SIS II kūrimo peržiūro ­
je28 Europos politikos studijų centras 
(CEPS) aprašė šio projekto valdymo 
pagrindą (žr.  5 paveikslą ).
27 
Sutinkamai su 2001 m. teisės aktais, 
Komisija buvo atsakinga už SIS II 
sukūrimą, padedama SISVIS komite ­
to. Komitetui nepritarus kai kurioms 
Komisijos siūlomoms priemonėms, 
Taryba galėjo pareikalauti, kad Ko ­
misija persvarstytų savo pasiūlymą29. 
2006 m. Komisijos vidaus audito tar ­
nyba nustatė, kad Komisijos gebėjimą 
spręsti eksploatavimo klausimus ribojo 
projekto valdymo mechanizmai.28 The Difficult Road to the 
Schengen Information System 
II (Sunkus kelias į Šengeno 
informacinę sistemą II), 
Joanna Parkin, Europos 
politikos studijų centras, 
2011 m. balandžio mėn.
29 SISVIS komitetas padėjo 
Komisijai kurti antros kartos 
Šengeno informacinę sistemą 
(SIS II) ir Vizų informacinę 
sistemą (VIS). Tarybos 
sprendime 2001/886/TVR 
numatytos dvi sprendimų 
priėmimo procedūros:
i) svarbiausių sprendimų, 
susijusių su SIS II struktūra, 
duomenų apsauga ir 
klausimais, turinčiais rimtų 
finansinių ar techninių 
pasekmių šalims narėms, 
bei saugumo klausimais, 
reglamentavimo 
procedūra. Komitetui 
nepritarus kai kurioms 
Komisijos siūlomoms 
priemonėms, Taryba 
galėjo pareikalauti, kad 
Komisija persvarstytų 
savo pasiūlymą;
ii) visų kitų klausimų 
valdymo procedūra. 
Komitetui nepritarus 
Komisijos siūlomoms 
priemonėms, Taryba 
galėjo priimti kitokį 
sprendimą.
21 Pastabos 5 paveikslasSIS II valdymo pagrindas nuo 2010 m.
Pastabos:
Rodyklės rodo duomenų eilutes
ŠN Šengeno šalys narės 
FoSIS SIS II draugai
SIS II TF SIS II darbo grupė
SIS TECH Šengeno klausimų darbo grupė (SIS–TECH sudėtis)
SIS SIRENE Šengeno klausimų darbo grupė (SIS SIRENE sudėtis)
CATS (Policijos ir teisminio bendra -
darbiavimo baudžiamosiose bylose 
koordinavimo komitetas)36 straipsnio komitetas
NPV Nacionalinių projektų vadovų posėdžiai
BPVT Bendro projektų valdymo taryba
PKSV Pagrindinės kūrimo sutarties vykdytojas
KUSV Kokybės užtikrinimo sutarties vykdytojas
TAG Bandymų patariamoji grupė (SISVIS komiteto patariamoji darbo grupė)
CMB Keitinių valdymo taryba (SISVIS komiteto patariamoji darbo grupė)
SISVIS komitetas Komitetas, kuris padeda Komisijai kurti SIS II ir vizų informacinę sistemą (VIS)
SIS II TECH SISVIS komiteto SIS II sudėtis
SIRENE SISVIS komiteto SIRENE sudėtis
Šaltinis:  Europos politikos studijų centras ir Vidaus reikalų GD.Europolas
EurojustasSISVIS KomitetasPKSV
KUSV Vidaus 
reikalų GDKOMISIJA
BPVT
SIS II
TECHSIRENE
NPV KVT BPG 
ŠNŠNŠN
ŠNTARYBA
(COREPER)
CATS
SIS
SIRENEEUROPOS 
PARLAMENTAS
FoSIS
SIS II TFSIS
TECH
22 Pastabos
28 
Ne visiems SIS II suinteresuotiesiems 
subjektams buvo aišku, kas iš tikrų ­
jų priėmė svarbiausius sprendimus. 
Nors SISVIS komiteto posėdžiai buvo 
protokoluojami, nebuvo sprendimų 
protokolo, kuris leistų lengvai atsek ­
ti ir suprasti visų svarbių sprendimų 
pagrindą. Pusė visų audito apklausos 
respondentų manė, kad laikotarpiu 
iki 2009 m. visus svarbiausius sprendi ­
mus priėmė Komisija (žr.  6 paveikslą ). 
2009 m. įsteigus Bendro projektų val ­
dymo tarybą, šis skaičius sumažėjo iki 
24 %. Nors ši taryba buvo patariamasis, 
o ne sprendimų priėmimo organas, 
34 % respondentų manė, kad svarbiau ­
sius sprendimus priima ji. Apklausos 
respondentai manė, kad dalį vėlavimų 
nulėmė sudėtinga ir paini sprendimų 
priėmimo tvarka. Šiai priežasčiai jie 
suteikė 11 % svarbos (žr.  2 paveikslą ).Sistemos reikalavimai buvo 
nepakankamai pastovūs iki 
galutinio projekto etapo
29 
Apklausos respondentai manė, kad 
sistemos reikalavimų nepastovumą iš 
dalies nulėmė projekto vėlavimai. Šiai 
priežasčiai jie suteikė 22 % svarbos 
(žr.  2 paveikslą ).6 paveikslasKas suinteresuotųjų subjektų manymu iš tikrųjų priėmė svarbiausius sprendimus
Šaltinis:  SIS II suinteresuotųjų subjektų audito apklausa.0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %
Komisija Taryba Komisija ir 
Taryba kartuSISVIS
KomitetasPagrindinės kūrimo 
sutarties vykdytojasBPVT Neaišku Kitaapklausos respondentų manė, 
kad pagrindinius sprendimus priėmė:
Iki 2009 m. Nuo 2009 m.
23 Pastabos
30 
2003 m. birželio mėn. paskelbtos kon ­
kurso specifikacijose pateikti pirminiai 
sistemos struktūros metmenys bei 
funkciniai, techniniai, veiklos rezultatų 
ir migracijos reikalavimai. Šių specifika ­
cijų pagrindu 2004 m. spalio mėn. kon ­
sorciumui HPS buvo paskirta centrinės 
sistemos kūrimo sutartis. Tuomet 
prasidėjo I etapo darbas30 – detalių 
specifikacijų rengimas. Tačiau tolesni 
sistemos reikalavimų pokyčiai pareika ­
lavo iš dalies keisti kūrimo sutartį ir tai 
prisidėjo prie vėlavimų.
31 
Antai 2006 m. gruodžio mėn., siekiant 
tenkinti naudotojų poreikius, į SIS II 
sukūrimo, veikimo ir naudojimo teisės 
aktus buvo įtraukta papildoma išlyga 
dėl „duomenų amnestijos“. Ši išlyga 
suteikė šalims narėms trejų metų 
laikotarpį užtikrinti, kad iš SIS 1 perkelti 
perspėjimai atitiktų teisėkūros nuos ­
tatas31. Duomenų amnestijos nebuvo 
konkurso specifikacijose ir ji buvo 
įtraukta į vieną iš sutarties pataisų32.32 
Kai kurie pokyčiai, tokie kaip pajėgumo 
padidinimas, iš dalies buvo susiję su 
ilgesne nei tikėtasi projekto trukme. 
Pagal pradinę 2004 m. sutartį sistema 
turėjo pradėti veikti 2006 m. ir galėti 
tvarkyti 15 milijonų perspėjimų ir būti 
padidinta iki 22 milijonų perspėjimų 
be techninių pakeitimų. Po 2007 m. 
ėmė sparčiai didėti perspėjimų skaičius 
ir dėl to buvo pakeisti sistemos pajėgu ­
mo reikalavimai. Remiantis Komisijos 
2009 m. atliktos tūrinės studijos numa ­
tymais, pagal galutinio sistemos etapo 
pataisą sistema galės tvarkyti 70 mi ­
lijonų perspėjimų ir būti padidinta iki 
100 milijonų. 2013 m. balandžio mėn. 
vykdant migraciją buvo 46 milijonai 
perspėjimų. 7 paveiksle  parodyta įrašų 
SIS duomenų bazėje skaičiaus kaita.30 Sutartis buvo padalyta į du 
etapus: I etapą, susijusį su 
techninėmis specifikacijomis 
ir II etapą, susijusį su sistemos 
kūrimu ir pristatymu.
31 2006 m. gruodžio 20 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento Nr. 1987/2006 
dėl antros kartos Šengeno 
informacinės sistemos 
(SIS II) sukūrimo, veikimo ir 
naudojimo 54 straipsnio 1 
dalis (OL L 381, 2006 12 28, 
p. 4) ir 2007 m. birželio 
12 d. Tarybos sprendimo 
2007/533/TVR dėl antros 
kartos Šengeno informacinės 
sistemos (SIS II) sukūrimo, 
veikimo ir naudojimo 
70 straipsnio 1 dalis (OL L 205, 
2007 8 7, p. 63).
32 Sutarties JAI ­C3­2003 ­01 
2008 m. balandžio 30 d. 
pataisa Nr. 4.7 paveikslasĮrašų SIS duomenų bazėje skaičiaus kaita
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, pagal Tarybos statistinius duomenis, SIS II dokumentus ir Komisijos 2009 m. tūrinę studiją.Faktiškas SIS 1 SIS II planuotasis pajėgumas
2009 tūrinės studijos numatymai020406080100120140
2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2019 2021 2023 2025Milijonai įrašų
24 Pastabos
2 skirsnis. Centrinės siste ‑
mos ir tinklo kūrimo kaš ‑
tai išaugo nuo 23  mili ‑
jonų  eurų iki 
189  milijonų  eurų
Audito kriterijai
33 
Audito metu buvo nagrinėjama, ar:
a) ar Komisija parengė realistišką 
pradinį biudžetą;
b) ar Komisija išvengė vėlavimų, dėl 
kurių didėjo kaštai;
c) ar Komisija užtikrino, kad sutarties 
vykdytojas pristatytų produktus 
laiku ir reikiamos kokybės;d) ar reikalavimai buvo pastovūs;
e) ar visi papildomi darbai atsipirko.
Komisija savo bendrą 2003 m. 
projekto biudžetą atnaujino tik 
2010 m.
34 
2001 m. birželio mėn. Taryba įvertino, 
kad SIS II sukurti kainuos 14,6 milijo ­
no eurų. Komisijos 2001 m. gruodžio 
mėn. komunikate33 ši suma padidinta 
iki 23 milijonų eurų. Praėjus dvejiems 
metams, Komisija įvertino, kad sistema 
kainuos 35,3 milijono eurų34. Projekto 
pabaigoje 2013 m. įvertinta sistemos 
kūrimo kaina sudarė 188,6  milijo ­
no eurų (žr.  8 paveikslą ).33 COM(2001) 720  final .
34 COM(2003) 771  final .8 paveikslasSIS II biudžeto pokyčiai
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, pagal SIS II dokumentus.(milijonais eurų)
2001 m. Tarybos 
reglamentas ir 
sprendimas2001 m. Komisijos 
komunikatas2003 m. Komisijos 
komunikatas2010 m. Komisijos 
tarnybų darbinis 
dokumentasĮsipareigojimai 
užbaigti projektą 
2013 m. balandžio 
mėn.
Specifikacijos, kūrimas ir 
migracija 14,617, 2 31,3124,5122,8
Tinklas 1,0 45,3
Iš viso sutarčių 14,6 18,2 31,3 124,5 168,1
Komisijos personalo ir 
administracinės išlaidosNėra duomenų 4,8 4,0 20,520,5
(pagal 2010 įvertį
Iš viso 14,6 23,0 35,3 145,0 188,6
25 Pastabos
35 
Komisija pabrėžė, kad jos pradinis, 
tuo metu turėta informacija pagrįstas 
2001 m. kaštų įvertis buvo laikinas, 
ir įvardijo jį kaip darbinę hipotezę. 
2003 m. gruodžio mėn. šis įvertis buvo 
atnaujintas, atsižvelgiant į naujes ­
nę informaciją, taip pat į galimybių 
studiją. Tačiau šis skaičius tėra darbinė 
hipotezė ir gali išaugti priėmus spren ­
dimus dėl naudotojų reikalavimų ar dėl 
suspausto tvarkaraščio prireikus išorės 
pagalbos.
36 
Gavusi išsamesnės informacijos ir 
supratusi, koks sudėtingas yra šis pro ­
jektas ir jo aplinka, Komisija nepristatė 
realistiškesnio peržiūrėto sistemos ir 
tinklo sukūrimo įverčio. Antai 2001 m. 
tinklo kaštai buvo įvertinti 1 milijo ­
nu eurų ir nebuvo įtraukti į 2003 m. 
įverčius, argumentuojant, kad šie kaš ­
tai buvo padengti kitoje Bendrijos biu ­
džeto vietoje. 2005 m. gegužės mėn., 
po to kai buvo suplanuota pradėti 
naudoti SIS II 2007 m. pradžioje, Komi ­
sija pristatė 2007–2013 m. laikotarpio 
132 milijonų eurų SIS II naudojimo 
kaštų  biudžetą35. Jame buvo informa ­
cija, kad tinklo kaštai, susiję su nacio ­
nalinių SIS II prieigos taškais, sudarys 
iki 6 milijonų eurų per metus. Tačiau 
vėliau, kai Komisija nustatė įsipareigo ­
jimus dėl datos ir galimų išlaidų, kurios 
bus patirtos užbaigiant SIS II36, bendras 
SIS II kūrimo  iki 2010 m. projekto biu ­
džetas pristatytas nebuvo.37 
Apklausos metu, nepaisant to, kad 
dauguma respondentų nebuvo susiję 
su SIS II projektu 2001 m., 57 % res ­
pondentų manė, kad pradinis 23  mili ­
jonų eurų projekto biudžetas buvo ne ­
realistiškas, pagrįstas tuo metu turėta 
informacija. Antai šis biudžetas – kaip 
ir 2003 m. peržiūrėtas įvertis – buvo 
pagrįstas nerealistišku terminu (žr. 9 ir 
10 dalis). Audito apklausos responden ­
tų buvo paprašyta suteikti santykinę 
svarbą įvairioms centrinės sistemos kū ­
rimo kaštų padidėjimo priežastims. Jie 
manė, kad iš dalies šį vėlavimą nulėmė 
tai, kad pradinis terminas buvo nusta ­
tytas remiantis nerealistiška technine 
analize. Šiai priežasčiai jie suteikė 24 % 
svarbos (žr.  9 paveikslą ).35 COM(2005) 236 final , 
2005 m. gegužės 31 d. ir 
COM(2005) 236 final /2, 
2005 m. rugpjūčio 23 d. 
Finansinėje ataskaitoje 
pristatytas 132 milijonų eurų 
biudžeto paketas apėmė 
centrinės SIS II sistemos ir 
tinklo naudojimo kaštus ir taip 
pat apėmė 40 milijonų eurų, 
skirtų sukurti ir eksploatuoti 
biometriniu atpažinimu 
pagrįstą paieškos sistemą.
36 SEC(2010) 436  final , 
2010 m. balandžio 12 d.
26 Pastabos
Vėlavimas pristatyti SIS II 
padidino kaštus
38 
Iš pradžių SIS II buvo planuojama 
užbaigti iki 2006 m. gruodžio mėn. at ­
sižvelgiant į naujų šalių narių poreikius, 
tačiau ji buvo pristatyta  
2013 m. balandžio mėn., šešeriais 
metais vėliau (žr. 9–32 dalis). Apklausos 
metu respondentai manė, kad kaštų 
padidėjimą iš dalies nulėmė reikšmingi 
projekto termino pratęsimai.  Šiai priežasčiai jie suteikė 31 % svar ­
bos (žr.  9 paveikslą ). Ilgesnė projekto 
trukmė nulėmė kai kurių kaštų, antai 
kokybės užtikrinimo ir tinklo naudo ­
jimo, padidėjimą. Nors pagrindinėje 
kūrimo sutartyje SIS II numatyta su ­
kurti už nustatytą kainą, dėl vėlavimų, 
pavyzdžiui, atsirado poreikis sistemą 
atnaujinti (žr. 43 dalį) ir išplėsti jos pa ­
jėgumą, kad galima būtų tvarkyti nuo 
2007 m. smarkiai padidėjusį perspėji ­
mų skaičių (žr. 32 dalį). Todėl veiksniai, 
prisidėję prie SIS II vėlavimų, taip pat 
prisidėjo prie išaugusių kaštų.9 paveikslasCentrinės SIS II kaštų padidėjimo priežastys
Šaltinis:  SIS II suinteresuotųjų subjektų audito apklausa.Nepakankamai veiksmingas sutarties vykdytojas 10 %Kita 3 %
Reikalavimų pakeitimai 27 %
Labai stipri sutarties 
vykdytojo derybinė padėtis 5 %Pradinis terminas pagrįstas 
nerealistiška technine analize 24 %
Projektui prireikė daugiau 
laiko nei manyta 31 %
27 Pastabos
Pagrindinės kūrimo sutarties 
vykdytojas pirmoje projekto 
dalyje pristatė nepakankamai 
veiksmingą sistemą
39 
Komisijos išteklių nepakako, kad 
galima būtų veiksmingai prižiūrėti 
pagrindinės kūrimo sutarties vykdytoją 
(žr. 18 dalį) 2005 m. šalys narės pabrėžė 
pirmųjų konsorciumo HPS pateiktų 
dokumentų prastą kokybę37. Penkių 
iš šešių apklaustų šalių narių atstovai, 
taip pat kokybės užtikrinimo sutarties 
vykdytojas manė, kad HPS pateiktos 
pirmosios specifikacijos buvo pras ­
tos kokybės. 2008 m. gruodžio mėn. 
nepavykę operacinės sistemos bandy ­
mai parodė, kad HPS pristatė nerezul ­
tatyvią sistemą (žr. 19 dalį). Tai, kad 
vykdytojas nepristatė produkto laiku 
ir reikiamos kokybės, nulėmė projekto 
vėlavimus, dėl kurių padidėjo kaštai (žr. 
38 dalį). Apklausos respondentai manė, 
kad iš dalies kaštai padidėjo dėl to, kad 
pagrindinės kūrimo sutarties vykdyto ­
jas veikė nepakankamai veiksmingai. 
Šiai priežasčiai jie suteikė 10 % svarbos 
(žr.  9 paveikslą ).
40 
Komisija tegalėjo pareikalauti iš 
HPS sumokėti iš anksto sutartą 
390 000 eurų dydžio žalos kompen ­
saciją (mažiau nei 0,5 % galutinės 
82,4 milijono eurų38 projekto vertės 
(žr. 44 dalį) konkrečiai už tai, kad laiku 
nepateikė AET ataskaitos. Dėl kitų 
veiksmingumo problemų finansinių 
baudų neskirta39.41 
Pagrindinės kūrimo sutarties vyk ­
dytojas išlaikė pirmąjį etapo bandy ­
mą 2010 m. kovo mėn. ir sėkmingai 
įgyvendino galutinį projekto etapą, 
įskaitant antrąjį etapo bandymą 
2012 m. gegužės mėn. (žr. 63 dalį). Nors 
tik 11 % apklausos respondentų manė, 
kad Komisija veiksmingai bendradar ­
biavo su pagrindinės kūrimo sutarties 
vykdytoju laikotarpiu iki 2009 m., laiko ­
tarpiu po 2009 m. ši proporcija išaugo 
iki 64 %. Keturių iš šešių audito metu 
apklaustų šalių narių atstovai pažy ­
mėjo teigiamą pagrindinės kūrimo 
sutarties vykdytojo valdymo grupės 
pokyčių poveikį, nuo 2010 m. įgyvendi ­
nant galutinį projekto etapą.
Sistemos reikalavimų 
pakeitimai nulėmė kaštų 
padidėjimą
42 
Apklausos respondentai manė, kad 
iš dalies kaštų padidėjimą nulėmė 
papildomi ar pakeisti reikalavimai, kaip 
antai duomenų amnestijos įvedimas ar 
pajėgumo didinimas (žr. 31 ir 32 dalis). 
Šiai priežasčiai jie suteikė 27 % svarbos 
(žr.  9 paveikslą ).37 Pastabos apie SIS II 
įgyvendinimo pažangos 
ataskaitą, Europos Sąjungos 
Taryba, 2005 m. gegužės 
13 d. SIS ­TECH darbo grupės 
pranešimas SIS ­SIRENE darbo 
grupei.
38 VIS sutarties su HPS, kuri buvo 
derinama su SIS II sutartimi, 
atveju Komisija pareikalavo 
sumokėti iš anksto sutartą 
9 milijonų eurų dydžio žalos 
kompensaciją, kuri sudarė 
20 % visos VIS sutarties vertės.
39 2006 m. birželio mėn. Vidaus 
audito tarnybos ataskaitoje dėl 
IT valdymo Teisingumo, laisvės 
ir saugumo generaliniame 
direktorate pažymima, kad GD 
manymu planinių rezultatų 
kokybė buvo nepakankama. 
Joje rekomenduojama, kad 
mokėjimai už planinius 
rezultatus geriau atspindėtų 
atliktą darbą, ir kad 
būsimose sutartyse būtų 
numatytas veiksmingas 
baudų mechanizmas, 
užtikrinantis,kad planiniai 
rezultatai būtų pristatomi 
laiku ir atitiktų pagrindinius 
kokybės standartus.
28 Pastabos
43 
Dėl reikalavimų keitimo teko daryti 
pagrindinės kūrimo sutarties patai ­
sas, o tai nulėmė kaštų padidėjimą. 
Duomenų amnestijos kaštai sudarė 
505 000  eurų. Reikšmingiausia pataisa 
buvo 2010 m. gruodžio mėn. galutinio 
projekto etapo pataisa Nr. 15, kuriai 
prireikė 35,0 milijonų eurų. Ši patai ­
sa numatė reikšmingą pertvarką40 ir 
apėmė du reikalavimus, susijusius su 
sistemos pajėgumu, veiksmingumu, 
bandymų strategija, sąsajos kontro ­
lės dokumentu, programinės įrangos 
atnaujinimais ir sistemos migracija41.Dėl suderėtų pataisų Komisija 
padidino pagrindinės 
kūrimo sutarties vertę 
nuo 20  milijonų  eurų iki 
82 milijonų  eurų
44 
Pradinės sutarties su HPS sukurti 
SIS II 2004 m. spalio mėn. vertė buvo 
20,3 milijono eurų42. Sutartyje buvo 
numatyta pastovi kaina ir joje nebuvo 
nurodytos mažesnių griežtai apibrėžtų 
darbų paketų kainos, kuriomis remian ­
tis projektą galima būtų tikslinti išven ­
giant derybų. Dėl sutarties pataisų, iki 
2013 metų jos vertė padidėjo keturis 
kartus iki 82,4 milijonų eurų43. 10 pa -
veiksle  parodyta pagrindinės SIS II 
kūrimo sutarties vertės kaita.40 2010 m. rugsėjo 17 d. 
Vertinimo komiteto pirmojo 
posėdžio išvados dėl derybų 
procedūros C2 ­2009 ­01 SIS II.
41 SEC(2010) 1138 final .
42 3,3 milijono eurų I etapui 
(detalios techninės 
specifikacijos) ir 
17,0 milijonų eurų II etapui 
(sistemos sukūrimas ir 
pristatymas).
43 Iš viso buvo padarytos 27 
pagrindinės SIS II ir VIS 
kūrimo sutarties pataisos 
(abiejų sistemų sutartys buvo 
sujungtos į vieną susitarimą).10 paveikslasPagrindinės SIS II kūrimo sutarties vertė
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, pagal SIS II sutarties pataisas.0102030405060708090
2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013Pataisa Nr. 2Nr. 4Nr. 5Nr. 9, 11Nr. 12, 13, 15
(Galutinis projekto etapas)Nr. 24, 25, 27Bendra suma, milijonais eurų
29 Pastabos
45 
2006–2008 m. suderėtos pataisos pa ­
didino sutarties su pagrindinės kūrimo 
sutarties vykdytoju vertę 14,1 mili ­
jono eurų (69 %), t. y. iki 34,4 milijo ­
no eurų (žr.  10 paveikslą ). Prieš pirmąjį 
padidinimą 4  milijonais  eurų  
2006 m. gruodžio mėn. (pataisa Nr. 2), 
Vidaus reikalų GD konsultavosi su 
Biudžeto GD dėl to, ar jis gali derėtis su 
sutarties vykdytoju dėl sutarties vertės 
padidinimo. Biudžeto GD patarė, kad 
pagal Finansinio reglamento įgyven ­
dinimo taisyklių 126 straipsnio 1 dalies 
e punktą, Vidaus reikalų GD gali derėtis 
dėl pataisų, susijusių su papildomomis 
paslaugomis, kurių nebuvo pradinėje 
sutartyje, bet kurios tapo būtinos. 
Pagal šį straipsnį, bendra pataisų vertė 
negali viršyti 50 % pradinės sutarties 
vertės44. Pradinė SIS II sutarties vertė 
buvo 20,3 milijono eurų, taigi bendra 
pataisų vertė, sutarta pagal 126 straips ­
nio 1 dalies e punktą negalėjo viršyti 
10,2 milijono eurų.
46 
2008 m. bendra pataisų vertė pasiekė 
50 % ribą. Vidaus reikalų GD derėjosi 
dėl tolesnių pataisų pagal Finansinio 
reglamento įgyvendinimo taisyklių 
126 straipsnio 1 dalies b punktą45. 
Šiame punkte bendrai pataisų sumai 
nėra nustatyta viršutinės ribos. Tačiau 
jį taikyti galima tik su sąlyga, kad 
sutartis gali būti skirta tik vienai tam 
tikrai bendrovei (vadinamasis techninis 
pririšimas).47 
SIS II skirtose konkurso specifikacijose 
sistemą nebuvo planuojama kurti iš 
komponentų, kuriuos galėtų lengvai 
panaudoti kitas sutarties vykdytojas46. 
Vidaus reikalų GD nusprendė, kad 
dėl techninių priežasčių, sutartis dėl 
35,0 milijono eurų pataisų 2010 m. 
galutiniam projekto etapui galėjo būti 
skirta tik pagrindinės sutarties vykdy ­
tojui – konsorciumui HPS. Jo manymu, 
joks kitas vykdytojas nebūtų pajėgęs 
pristatyti SIS II reikiamos kokybės ir 
laiku už tą pačią kainą. Be to, naujo 
konkurso organizavimas būtų pareika ­
lavęs daugiau laiko. Kita vertus Komi ­
sija manė, jog kadangi SIS II sutartis 
buvo sujungta su Vizų informacinės 
sistemos sutartimi, nutraukus pirmąją, 
antrosios įgyvendinimas būtų nepatai ­
somai sutrikdytas.
48 
Komisija manė, kad patikimo finansų 
valdymo požiūriu, ji galėjo nepateisinti 
naujos konkurso procedūros. Taigi, 
suderėjusi su sutarties vykdytoju, 
kuris 2008 m. pristatė nepakankamai 
veiksmingą sistemą, ji padidino sutar ­
ties vertę nuo 20,3 milijono eurų iki 
82,4 milijono eurų47. Tai buvo padaryta 
atlikus keletą suderėtų pataisų. Nors 
tokia procedūra yra numatyta Finansi ­
niame reglamente, kiekvienoje derybų 
procedūroje slypi būdinga rizika, kad 
bus sumokėtos nekonkurencingos 
kainos.44 Finansinio reglamento 
įgyvendinimo taisyklių 
126 straipsnio 1 dalies 
e punkte nustatyta, kad 
derybų procedūrą (t. y. ne 
konkursą) perkančiosios 
institucijos gali vykdyti 
papildomoms paslaugoms, 
nenumatytoms pradinėje 
sutartyje, bet kurios dėl 
nenumatytų aplinkybių tapo 
būtinos paslaugoms atlikti, 
ir kurių negalima atskirti 
nuo pagrindinės sutarties 
nesukėlus rimtų nepatogumų. 
Papildomų sutarčių visuminė 
vertė negali būti didesnė kaip 
50 % pradinės sutarties sumos.
45 Finansinio reglamento 
įgyvendinimo taisyklių 
126 straipsnio 1 dalies 
b punkte nustatyta, kad 
derybų procedūrą (t. y. ne 
konkursą) perkančiosios 
institucijos gali vykdyti 
tuomet, kai dėl techninių 
ar meninių priežasčių, ar 
priežasčių, susijusių su 
išimtinių teisių apsauga, sutartį 
galima skirti tik tam tikrai 
bendrovei.
46 Šis komponentais pagrįstas 
metodas yra aprašytas 
Komisijos naudojamoje 
programinės įrangos kūrimo 
metodikoje (RUP@EC).
47 2012 m. 4,7 milijono eurų 
vertės pataisos padidino 
bendrą vertę iki 
82,4  milijono  eurų.
30 Pastabos
49 
Suvokdama šią riziką Komisija, derė ­
damasi dėl galutinio projekto etapo 
pataisos Nr. 15, ėmėsi priemonių, 
kad pateiktų patikinimą, jog kaina 
buvo pagrįsta. Pradinio konsorciumo 
HPS pasiūlymo vertė buvo 49,9 mi ­
lijono eurų. Pasiekus sutarimą dėl 
pasiūlymo turinio, Komisija pateikė 
savo pačios 25,8 milijono eurų įvertį. 
Tuomet ji palygino 10 % aparatinės 
įrangos vienetų imties kainas su atitin ­
kamų vienetų kainomis Informatikos 
GD valdomoje bendrojoje sutartyje48. 
Ji nustatė, kad siūlomos kainos buvo 
dukart didesnės ir galėjo pasinaudoti 
geriausio kliento sąlyga, užtikrinančia 
Komisijai geriausią kainą. Remdamasi 
šiomis priemonėmis, ji sumažino pra ­
dinį, 49,9 milijono eurų HPS pasiūlymą 
30 %, t. y. iki 35,0 milijono eurų. Konku ­
rencingas konkursas būtų sutaupęs dar 
daugiau.3 skirsnis. Komisija neuž ‑
tikrino, kad į SIS II pagrin ‑
dimo bylą būtų įtrauktas 
nuodugnus kaštų ir tikėti ‑
nos naudos pakartotinas 
vertinimas, atnaujintas 
atsižvelgiant į pagrindi ‑
nius pokyčius
Audito kriterijai
50 
Audito metu buvo nagrinėjama, ar 
Komisija pakartotinai įvertino SIS II pa ­
grindimo bylą, kai reikšmingai pakito 
kaštai ir tikėtina nauda.
Po to kai Komisija tapo 
atsakinga už projektą, į jos  
atnaujintą pagrindimo bylą 
nebuvo įtrauktas nuodugnus 
visų kaštų, tikėtinos naudos 
ir alternatyvų pakartotinas 
vertinimas
51 
1996 m. gruodžio mėn. Šengeno 
šalys priėmė sprendimą sukurti SIS II, 
remdamosi SIS 1 išplėtimo privalumų 
ir trūkumų palyginimu. SIS II kaštų 
įverčiai apėmė ir nacionalinių sistemų 
kūrimo kaštų įvertį ir buvo pripažinta, 
kad pastarieji smarkiai viršys centrinės 
sistemos kūrimo kaštus49.48 Vidaus reikalų GD elektroninis 
laiškas pagrindinės sutarties 
vykdytojui, 2010 m. rugsėjo 7 d.
49 1996 m. gruodžio 15 d. 
SCH/OR.SIS(96) 165, 
SIS iniciatyvinio komiteto 
vadovybės pranešime 
naujos centrinės sistemos 
kaštai turėjo sudaryti 
50–60 milijonų Prancūzijos 
frankų (8–9 milijonus eurų), 
o kiekviena nauja nacionalinė 
sistema turėjo kainuoti 
20–25 milijonus Prancūzijos 
frankų (3 ­4 milijonus eurų).
31 Pastabos
52 
2001 m. gruodžio mėn. Taryba taip 
apibūdino SIS II kaštus ir naudą50:
a) centrinės sistemos sukūrimas turė ­
tų kainuoti 14,6  milijono  eurų;
b) pagrindinis motyvas kurti SIS II 
buvo būtinybė prijungti po plėtros 
padidėjusį šalių narių skaičių. Be 
to, SIS II turėjo būti patobulinta, 
panaudojus technologijų naujoves 
ir pridėjus naujų funkcijų.
53 
Dauguma apklausos respondentų 
(76 %) manė, kad šis pradinis patei ­
sinimas buvo pagrįstas ir kad nauda 
pateisino kaštus. 2001 m. nebuvo 
reikalavimo SIS II projekto pasiūlymą 
teikti tvirtinti Informatikos GD. 2004 m. 
IT valdymas ir kontrolė Komisijoje buvo 
sustiprinti Komunikatu dėl IT valdy ­
mo51, kuriame Informatikos generali ­
niam direktoratui rekomenduojama 
teikti nuomonę apie visas naujas 
generalinių direktoratų planuojamas 
informacines sistemas, nepriklausomai 
nuo biudžeto šaltinio (administracinio 
ar veiklos). Praktiškai nuo 2004 m. ši 
procedūra buvo taikoma tik projek ­
tams, finansuojamiems iš administra ­
cinio biudžeto, o ne projektams kaip 
SIS II, kurie finansuojami iš veiklos 
biudžetų52.54 
Po to, kai Komisija tapo atsakinga 
už SIS II, 2001 m. gruodžio mėn. ir 
2003 m. gruodžio mėn. ji paskelbė 
komunikatus, kuriuose pagrindė 
2001 m. teisės aktus ir peržiūrėjo 
kaštų įverčius (žr.  8 paveikslą ). Tačiau 
į Komisijos atnaujintą SIS II pagrindimo 
bylą nebuvo įtrauktas griežtas visų 
kaštų, tikėtinos naudos ir alternatyvų 
nagrinėjimas:
a) pradiniai orientaciniai kaštų įver ­
čiai, kurie nebuvo peržiūrėti iki 
2010 m., toli gražu neatitiko tikrojo 
būtinų investicijų masto – apie 
500 milijonų eurų projekto pabai ­
goje: 189  milijonai  eurų centrinės 
sistemos kūrimui (žr. 34 dalį) ir dau ­
giau kaip 330 milijonų eurų įvertis 
nacionalinių sistemų kūrimui53. 
Nacionalinių sistemų kūrimo kaštai 
buvo finansuojami iš nacionalinių 
biudžetų, tačiau apėmė 95 milijo ­
nų eurų paramą iš ES Išorės sienų 
fondo. Nacionalinės sistemos yra 
neatsiejama Šengeno informacinės 
sistemos dalis, kadangi pagrin ­
diniai galutiniai SIS II naudotojai 
prisijungti prie centrinės sistemos 
galės per savo nacionalinę sistemą 
(žr.  1 paveikslą ). Nors Komisija ne ­
buvo atsakinga už nacionalinių SIS 
II projektų pristatymą, jų koordina ­
vimas buvo nepaprastai svarbus, 
kad projektas būtų sėkmingai 
įvykdytas54. Tą pripažino šalys 
narės savo pradiniame 1996 m. pa ­
siūlyme dėl SIS II (žr. 51 dalį). Tačiau 
šių sistemų kūrimo kaštai nebuvo 
įtraukti nei į pradinį, nei į jokį kitą 
Komisijos vėliau pateiktą įvertį;50 Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 2424/2001, Tarybos 
sprendimas 2001/866/TVR bei 
Belgijos karalystės ir Švedijos 
karalystės iniciatyva siekiant 
priimti Tarybos reglamentą 
dėl antros kartos Šengeno 
informacinės sistemos (SIS II) 
sukūrimo (9844/2001).
51 SEC(2004) 1267. 2010 m. ir 
2011 m. IT valdymas ir kontrolė 
Komisijoje buvo sustiprinti 
kitais komunikatais, iš dalies 
kaip atsakas į suvoktą riziką 
reputacijai, atsirandančią 
įgyvendinant didelės 
apimties IT projektus: 
SEC(2010) 1182 ir 2011 m. 
lapkričio 30 d. SEC(2011) 1500.
52 Informatikos GD 
pirmininkaujama Metodikos, 
architektūros ir portfelio 
valdymo darbo grupė (MAP) 
turi peržiūrėti visų generalinių 
direktoratų parengtus 
projektų apibrėžties 
dokumentus, prieš leidžiant 
naudoti administracinį 
biudžetą.
53 2009 m. SIS ­TECH darbo 
grupės ataskaitoje (8708/09, 
2009 m. gegužės 19 d., 
Vadovybės pranešimas dėl 
Alternatyvaus scenarijaus 
vertinimo dokumento SIS 
1+RE) įvertinta, kad šalių 
narių investicijos skirtos 
nacionalinėms SIS II sistemoms 
iki 2009 m. gegužės mėn. 
sudarė 170 milijonų eurų. 
Šalims narėms atlikus 
įverčius Komisijos atlikto 
Išorės sienų fondo vidutinio 
laikotarpio vertinimo 
kontekste, buvo nustatyta 
apie 160 milijonų eurų 
papildomų investicijų tarp 
2009 ir 2012 m. Laikoma, 
kad bendra investicijų suma 
daug didesnė, kadangi 
nebuvo pateikti skaičiai 
apie Daniją, Estiją, Graikiją, 
Ispaniją, Liuksemburgą, 
Nyderlandus, Portugaliją, 
Šveicariją ir Vokietiją. Iš 
šios bendros iki 2012 m. 
pabaigos į nacionalines 
sistemas investuotos 
330 milijonų eurų sumos 
Komisija per Išorės sienų 
fondą skyrė 76 milijonus eurų 
ir papildomai dar 
19 milijonų eurų 2013 m.
32 Pastabos
b) ji nenustatė, kokią naudą SIS II 
gali duoti prisidėdama prie kovos 
su nusikalstamumu ar prie išorės 
sienų stiprinimo. Ji nedeklaravo, 
kokias problemas SIS II yra suma ­
nyta spręsti ir kaip galima būtų 
įvertinti jos sėkmę;
c) ji neapsvarstė alternatyvių scenari ­
jų. Pavyzdžiui, nebuvo paaiškinta, 
kodėl į naujas šalis nares nebuvo 
galima išplėsti SIS 1. Penkių iš 
šešių audito metu apklaustų šalių 
narių atstovų nuomone, SIS 1 
galėjo būti išplėsta į naujas šalis 
nares. Kai 2006 m. pabaigoje SIS II 
nebuvo pristatyta kaip planuota, 
SIS 1 iš tikrųjų buvo pertvarkyta 
ir 2007 m. gruodžio mėn. buvo 
paleista veikti „SISone4all“, kuri ap ­
ėmė naujas šalis nares (žr. 11 dalį).
Vykdant projektą, Komisija 
nuodugniai iš naujo neįvertino 
pagrindimo bylos, nepaisant 
to, kad kaštai ir tikėtina nauda 
smarkiai pakito
55 
Pagrindiniai sprendimai, kaip antai 
2004 m. sprendimas pradėti detalųjį 
planavimą, sprendimas aktyvuoti pro ­
jekto II etapą55 ir 2009–2010 m. spren ­
dimas tęsti SIS II kūrimą po palyginimo 
su SIS 1+RE (žr. 62 ir 63 dalis), buvo priimti projekto sprendimų priėmimo 
procese. Nuo 2010 m. Komisijoje įves ­
tas kolektyvinis mechanizmas, skirtas 
priimti sprendimą, ar IT projektą reikia 
tęsti ar stabdyti, SIS II projektui nebuvo 
taikomas56. Sprendimai tęsti SIS II 
kūrimą buvo finansuojami iš biudžeto, 
kuris buvo patvirtintas SIS II naudojimo 
kaštams po jos paleidimo (žr. 36 dalį)57. 
Sprendimuose tęsti SIS II kūrimą nebu ­
vo remiamasi nuodugniu bendrų kaštų 
ir tikėtinos naudos pakartotiniu verti ­
nimu, nepaisant to, kad įvyko dideli jų 
pokyčiai.
56 
Centrinės sistemos kūrimo kaštai 
buvo daug didesni nei buvo įvertin ­
ta pradžioje (žr 34–49 dalis). Ilgesnė 
nei tikėtasi projekto trukmė taip pat 
nulėmė papildomus kaštus dėl SIS 1 
atnaujinimo (žr. 59 dalį). SIS II vėlavimai 
ir jos specifikacijų keitimas taip pat 
padidino kuriamų nacionalinių sistemų 
kaštus. Keturių ir šešių apklaustų šalių 
narių atstovai pasakojo, kaip buvo 
perkama įranga nacionalinei sistemai 
ir kaip ji nebuvo panaudota, kadangi 
paseno. Atliekant audito apklausą 
74 % respondentų iš šalių narių manė, 
kad dėl poreikio ieškoti papildomų 
lėšų pasikartojantiems pokyčiams ir 
projekto termino pratęsimams finan ­
suoti, kilo rizika jų nacionalinių sistemų 
sukūrimui.54 2008 m. kovo 3 d. SIS II 
projekto plane aprašyta, kaip 
SIS II projektas taip pat apėmė 
nacionalinio kiekvienos SIS II 
dalyvaujančios šalies narės 
pasirengimo koordinavimą. 
Jame teigiama, kad „Komisija 
nėra atsakinga už šių projektų 
pristatymą, tačiau kadangi 
nacionalinis pasirengimas turi 
poveikį SIS II projektui, jis yra 
laikomas nepaprastai svarbiu 
dalyku.“
55 Pradžioje kūrimo sutartis 
apėmė tik I etapą (technines 
specifikacijas). II etapo 
(kūrimas ir pristatymas) 
aktyvavimas priklausė 
nuo Komisijos nuožiūros, 
atsižvelgiant į I etapo 
rezultatus ir turimus biudžeto 
išteklius.
56 Informatikos generalinio 
direktoriaus pirmininkaujama 
Informacinių sistemų 
projektų valdymo taryba 
(ISPMB) peržiūri didelės 
apimties projektų metines 
pažangos ataskaitas ir teikia 
ankstyvuosius perspėjimus dėl 
pastebėtų sunkumų. Vidaus 
reikalų GD sutiko su Komisijos 
IT valdymo tarnybomis, kad 
ISPMB peržiūra netaikoma 
SIS II projektui.
57 COM(2010) 633 final , 
2010 m. lapkričio 5 d., 
COM(2011) 391 final , 
2011 m. birželio 29 d.
33 Pastabos
57 
Nepaisant to, kad SIS II kaštai išaugo, 
po to, kai 2007 m. buvo įgyvendin ­
ta „SISone4all“, pagrindinė tikėtina 
nauda (padidėjusio šalių narių skai ­
čiaus prijungimas) tapo mažiau svarbi 
(žr. 11 dalį). Atliekant audito apklausą, 
respondentų buvo paprašyta suteikti 
santykinę svarbą SIS II kūrimą patei ­
sinančioms aplinkybėms projekto 
pradžioje ir pabaigoje. Respondentai 
manė, kad pati svarbiausia pateisinan ­
čioji aplinkybė projekto pradžioje buvo 
didesnio skaičiaus šalių narių prijun ­
gimas. Tačiau projekto pabaigoje šio 
pateisinimo santykinė svarba sumažėjo 
nuo 36 % iki 15 % (žr.  11 paveikslą ). 
Taip pat ir kitos SIS II kūrimo priežastys 
projekto pabaigoje buvo skirtingos nei 
jo pradžioje. Antai projekto pabaigoje 
buvo reikšmingi žalos ES reputacijai 
išvengimas58 ir jau padarytų investicijų 
apsauga.58 Vidaus reikalų GD 2011 m. 
„Metinė veiklos ataskaita“ 
buvo išlyga, susijusi su SIS II 
žala Komisijos reputacijai.11 paveikslasSIS II kūrimo pateisinimas
Šaltinis:  SIS II suinteresuotųjų subjektų audito apklausa.0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
Daugiau 
šalių nariųNaujos funkcijos Pajėgumas ir 
veiksmingumasSIS perkėlimas 
į ES institucijasIšvengti žalos 
ES reputacijaiApsaugoti padarytas 
investicijasKita
Projekto pradžia Projekto pabaiga
34 Pastabos
58 
Antroji pagal svarbą SIS II pateisinan ­
čioji aplinkybė projekto pradžioje 
(sukurti naujų funkcijų) tapo pačia 
svarbiausia pateisinančia aplinkybe jo 
pabaigoje. SIS II pristato galutiniams 
naudotojams naujas funkcijas, kaip 
antai naujas perspėjimų kategorijas 
(kaip antai perspėjimas apie asmenį ir 
transporto priemonę) ir gebėjimą sau ­
goti su atitinkamu perspėjimu susiju ­
sius dokumentus (pavyzdžiui, Europos 
arešto orderius), įskaitant biometrinę 
informaciją. 82 % respondentų manė, 
kad SIS II turėjo reikšmingų papildomų 
funkcijų, suteikiančių galutiniams nau ­
dotojams betarpiškų matomų praktinių 
privalumų prieš SIS 1 (žr.  12 paveikslą ).59 
Tačiau projekto pabaigoje, išskyrus 
naujas funkcijas, respondentai nebe ­
buvo tokie tikri dėl SIS II privalumų 
palyginti su SIS 1. Apklausos respon ­
dentai manė, kad antroji pagal svarbą 
SIS II pateisinančioji aplinkybė pro ­
jekto pabaigoje buvo nefunkciniai 
privalumai, tokie kaip didesnis pajėgu ­
mas ir rezultatyvumas. Tačiau tik 52 % 
respondentų manė, kad SIS II turėjo 
nefunkcinių privalumų prieš SIS 1 
(žr.  12 paveikslą ). Taip buvo todėl, kad 
dėl vėlavimų kuriant SIS II buvo atlikta 
keletas SIS 1 atnaujinimų (jų chronolo ­
giją žr.  priede ):12 paveikslasSIS II privalumai prieš SIS 1
Šaltinis:  SIS II suinteresuotųjų subjektų audito apklausa.0 %20 %40 %60 %80 %100 %  respondentų
SIS II turi nefunkcinių 
pranašumų prieš SIS 1 
(pajėgumas ir 
veiksmingumas)SIS II turi svarbias 
papildomas funkcijas, 
kurios duoda praktinių 
pranašumų prieš SIS 1SIS II nauda 
pateisina kaštusBuvo veiksmingas 
mechanizmas, leidžiantis 
nuspręsti ar sustabdyti 
SIS II, paremtas projekto 
pateisinimu
Nesutinka Be nuomonės Sutinka
35 Pastabos
a) 2006 m. atnaujinus aparatinę 
įrangą ir pridėjus funkcijų, ji buvo 
pervadinta į SIS 1+R;
b) 2007 m. naujos šalys narės buvo 
prijungtos naudojant „SISone4all“;
c) 2011 m. pasibaigus techninės 
priežiūros sutartims, SIS 1+R buvo 
pertvarkyta ir perprogramuota 
Java  kalba (anksčiau buvo C++ 
kalba). Dviejų iš šešių audito metu 
apklaustų šalių narių atstovai 
manė, kad naujosios modulinės 
sistemos, pervadintos į SIS 1+R2, 
veiksmingumas nenusileido SIS II 
veiksmingumui.
60 
2009 m. SIS II pagal pradinį terminą jau 
vėlavo dvejus metus, kaštai buvo padi ­
dėję, tikėtina nauda sumažėjusi, o sis ­
tema 2008 m. pabaigoje neišlaikė ope ­
racinės sistemos bandymų. Nepaisant 
sunkumų, vėlavimų ir išaugusių kaštų, 
dauguma suinteresuotųjų subjektų no ­
rėjo tęsti SIS II kūrimą. Tik 19 % audito 
apklausos respondentų manė, kad SIS 
II kūrimą reikėjo nutraukti. Vis dėlto 
atėjo laikas, kai dėl projekto reikėjo 
priimti lemiamą sprendimą, ir 2009 m. 
vasario mėn. Tarybai pirmininkaujanti 
valstybė narė paragino atidžiai ap ­
svarstyti alternatyvius scenarijus59.61 
Tačiau sprendimas dėl to, ar, remiantis 
kaštų ir naudos analize, projektą tęsti 
toliau ar jį sustabdyti, priimtas nebuvo. 
Tik 30 % apklausos respondentų manė, 
jog buvo veiksmingas mechanizmas 
tokiam sprendimui priimti (žr.  12 pa -
veikslą ). Komisija pakartotinai neįver ­
tino visų SIS II kaštų (įskaitant nacio ­
nalinių sistemų kūrimo kaštus) ir visos 
tikėtinos naudos (įskaitant jos indėlį 
į ES saugumo stiprinimą). Ji neįrodė, 
kad projektas išliko organizacijos prio ­
ritetu, kuris sukūrė didesnę investicijų 
grąžą nei bet kuri kita alternatyva. 
Atliekant audito apklausą, tik 38 % 
respondentų manė, kad SIS II tikėtina 
nauda pateisino galutinius jos kūrimo 
kaštus (žr.  12 paveikslą ).
62 
Nors Komisija pakartotinai neįvertino 
visų SIS II kaštų ir naudos,  
2009 m. gegužės mėn. ji prisidėjo 
atliekant palyginimą su alternaty ­
viu SIS 1+RE scenarijumi, pagal kurį 
SIS 1+RE turėjo būti pertvarkyta, 
įtraukiant SIS II funkcijas60. Tai reiškė, 
kad pirmą kartą buvo pripažinta, jog 
SIS II projektas turėjo alternatyvą61. 
Komisija pripažino, kad finansinės 
pasekmės šalių narių nacionaliniams 
SIS II projektams buvo labai didelės, 
tačiau į palyginimą nebuvo įtraukti 
nacionalinių sistemų kūrimo kaštai62. 
Penkių iš šešių audito metu apklaustų 
šalių narių atstovai manė, kad sistemų 
palyginimas SIS II tęsimo naudai buvo 
atliktas neteisingai. Jie manė, kad atlie ­
kant šį palyginimą nebuvo pakankamai 
įvertintas SIS II užbaigti reikalingas 
laikas ir kaštai, ir buvo ypač pabrėžiami 
perėjimo prie SIS 1+RE sunkumai.59 Tarybos dokumentas 
6067/09, 2009 02 03, 6067/09, 
pirmininkaujančios valstybės 
narės pranešimas dėl SIS II 
įgyvendinimo priemonių.
60 2009 m. gegužės 20 d. Tarybos 
dokumentas 10005/09, 
pirmininkaujančios valstybės 
narės ir Komisijos pranešimas 
36 straipsnio komitetui, 
Ataskaita dėl tolesnių SIS II 
įgyvendinimo krypčių ir 
SEC(2010) 436 final .
61 Visose alternatyvose, 
kurios buvo 
nagrinėjamos, pavyzdžiui, 
2011 m. rugpjūčio 31 d. 
Komisijos tarnybų darbiniame 
dokumente dėl SIS II 
tvarkaraščio keitimo, buvo 
numatoma tęsti SIS II kūrimą. 
2006 m. lapkričio mėn. 
Komisija pabrėžtinai tvirtino, 
jog pridėti naujas funkcijas 
prie SIS 1 yra neįmanoma. 
Žr. JK Lordų rūmai, Europos 
Sąjungos komitetas, 2006–
2007 m. sesijos 9 ataskaita 
„Šengeno informacinė sistema 
II (SIS II)“, Report with Evidence , 
2007 m. kovo 2 d., atsakymas 
į 441 klausimą.
62 2009 m. vasario 26 ir 27 d. 
Tarybos išvados, Teisingumas 
ir vidaus reikalai.
36 Pastabos
63 
2009 m. birželio mėn. Taryba priėmė 
sprendimą tęsti SIS II projektą63. Tačiau 
ji įvedė du etapų bandymus ir me ­
chanizmą, leidžiantį nutraukti kūrimo 
sutartį ir pereiti prie alternatyvaus SIS 
1+RE scenarijaus, jei sistema neišlaiky ­
tų vieno iš šių išbandymų64.4 skirsnis. Komisija pasi ‑
mokė iš savo patirties 
vykdant pirmąją projekto 
dalį, kad galėtų užbaigti 
SIS II ir parengti būsimus 
projektus
Audito kriterijai
64 
Audito metu buvo nagrinėjama, ar Ko ­
misija atliko SIS II projekto vertinimą. 
Buvo išnagrinėta, ar patirties, įgytos 
valdant SIS II pamokos buvo pritai ­
kytos vėlesniems projekto etapams, 
kitiems IT projektams Komisijoje ir 
naujajai Didelės apimties IT projektų 
agentūrai ( eu‑LISA ).
Komisija pritaikė pirmosios 
projekto dalies vykdymo 
pamokas galutiniame projekto 
etape
65 
Komisija pritaikė žinias, patirtį ir supra ­
timą, įgytus vykdant pirmąją projekto 
dalį, ir sėkmingai užbaigė galutinį 
projekto etapą. Audito apklausa pa ­
rodė, kad buvo aiškus skirtumas tarp 
pirmosios projekto dalies ik 2009 m. ir 
galutinio projekto etapo nuo 2010 m. 
13 paveiksle  parodyta, kaip Komisi ­
ja pakeitė savo metodą galutiniame 
projekto etape, siekdama panaikinti 
vėlavimų ir kaštų didėjimo priežastis 
bei užbaigti SIS II projektą. Dviejų iš še ­
šių apklausoje dalyvavusių šalių nariu 
atstovai pastebėjo, kad galutinis pro ­
jekto etapas buvo valdomas didelės 
apimties IT projektui derančiu būdu.63 2009 m. birželio 5 d. Tarybos 
dokumentas 10708/09, 
Tarybos išvados dėl tolesnių 
SIS II įgyvendinimo krypčių.
64 2010 m. kovo mėn. sistema 
išlaikė pirmąjį etapo testą ir 
2012 m. gegužės mėn. antrąjį 
etapo testą.
37 Pastabos
Komisija jau pritaikė SIS II 
pamokas kitiems projektams
66 
Komisija neatliko oficialaus vertinimo 
su visų suinteresuotųjų šalių narių 
atstovais, kad nustatytų, ko galima 
buvo pasimokyti iš jos vykdyto projek ­
to valdymo. Tačiau ji pritaikė kai kurias 
SIS II įgyvendinimo pamokas kitiems 
projektams Komisijoje šiais būdais:a) per projektų valdymo gaires;
b) per komunikatus, skirtus SIS II 
įgyvendinimo patirties bendrų 
pamokų taikymui kuriant naujas IT 
sistemas laisvės, saugumo ir teisin ­
gumo srityje;
c) jau dabar taikant konkrečias prie ­
mones būsimų didelės apimties IT 
sistemų planavimui.13 paveikslasNesėkmingos pirmosios projekto dalies pamokos
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, pagal SIS II suinteresuotųjų subjektų apklausą.SIS II vėlavimų ir kaštų didėjimo priežastys Galutiniame projekto etape nuo 2010  m. 
pakeistas metodas
Nerealistiškas terminasProjekto užbaigimo 2013 m. kovo mėn. terminas, 
galiojęs nuo 2010 m. birželio mėn., buvo realistiškas 
ir buvo įvykdytas 
Komisijai trūko specialistų, kad galėtų veiksmingai 
valdyti samdomų išorės įmonių kuriamąjį darbą Komisija skyrė projektui daugiau išteklių ir galėjo 
įdarbinti daugiau patyrusių darbuotojų (pavyzdžiui, 
iš pačios SIS II, iš Mokesčių ir muitų sąjungos GD ir iš 
šalių narių)
Santykiai tarp kai kurių šalių narių ir Komisijos buvo 
vangūs ir neužtikrino jų įsipareigojimų2009 m. atliktas palyginimas su SIS 1+RE suteikė 
tam tikrą papildomą pateisinimą tolesniam 
investavimui
2009 m. sukūrus Bendro projekto valdymo tarybą, 
Komisija galėjo geriau pasinaudoti galutinių naudo -
tojų šalyse narėse sukaupta patirtimi.
Sistemos reikalavimų nepastovumasSistemos reikalavimai buvo pastovūs galutiniame 
projekto etape
38 Pastabos
67 
Komisijos naujausioje projektų valdy ‑
mo metodikoje  (PM2)65 pabrėžiamos 
procedūros, kurių nebuvo įgyvendi ­
nant SIS II, kaip antai:
a) svarbų vaidmenį, užtikrinant 
atsižvelgimą į naudotojo poreikius, 
atlieka veiklos vadybininkas;
b) inicijavimo, planavimo ir vykdymo 
etapų pabaigoje Iniciatyvinis ko ­
mitetas tvirtina projekto perėjimą 
„pro patvirtinimo vartus“.
68 
Komunikate  2011(680) dėl pažangaus 
sienų valdymo66, primygtinai rekomen ­
duojama atsižvelgti į didelės apimties 
IT projektų, tokių kaip SIS II, pamokas 
kuriant atvykimo ir išvykimo sistemą 
(EES) ir registruoto keliautojo pro ­
gramą (RKP). Komunikate  2010/385, 
„Informacijos valdymo laisvės, saugu ­
mo ir teisingumo erdvėje apžvalga“67 
aprašyta, kaip Komisija kurs IT sistemas 
ateityje. SIS II pavyzdys jame panau ­
dotas pailiustruoti šias dvi pagrindines 
pamokas:
a) prieš pradedant kūrimo darbus bū ­
tina nustatyti reikalavimus teisės 
aktuose;
b) labai svarbu sukurti veiksmingą 
valdymo struktūrą.69 
Planuodama Pažangaus sienų valdy ­
mo projektą, Komisija jau ėmėsi šių 
konkrečių veiksmų , atspindinčių SIS II 
įgyvendinimo pamokas:
a) atvykimo ir išvykimo sistemos ir 
registruoto keliautojo programos 
finansinėse teisės aktų pasiūlymų 
pažymose nacionalinių sistemų 
kūrimo kaštus buvo numatoma 
padengti iš ES biudžeto;
b) naujoji didelės apimties IT sistemų 
agentūra ( eu‑LISA )68, kuri tapo at ­
sakinga už SIS II valdymą ir prie ­
žiūrą po jos paleidimo, sumanyta 
tam, kad kauptų patirtį, reikalingą 
sistemoms kurti ateityje ir tokiu 
būdu sumažinti problemų, panašių 
į iškilusias kuriant SIS II, riziką69. 
Atliekant audito apklausą, 68 % 
respondentų manė, kad naujos 
agentūros sukūrimas palengvins 
būsimų didelės apimties IT sistemų 
kūrimą. Tačiau visų audito metu 
apklaustų šalių narių atstovai pa ­
brėžė tai, kad santykiai su šalimis 
narėmis bus problematiškiausia 
naujosios agentūros užduotis. Ka ­
dangi tai yra reguliavimo agentūra, 
Komisijos IT gero valdymo nuosta ­
tos jai netaikomos70.65 PM2 yra projektų valdymo 
metodika, kurią nuo 2011 m. 
generaliniams direktoratams 
rekomenduoja Informatikos 
GD.
66 COM(2011) 680 final ,  
2011 m. spalio 25 d.
67 COM(2010) 385 final ,  
2010 m. liepos 20 d.
68 2011 m. spalio 25 d. 
Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1077/2011, įsteigiantis 
Europos didelės apimties IT 
sistemų laisvės, saugumo ir 
teisingumo erdvėje operacijų 
valdymo agentūrą (OL L 286, 
2011 11 1, p. 1).
69 COM(2011) 680  final .
70 Dokumente SEC(2012) 492 
e­Komisija 2012–2015 m. 
teigiama, kad Komisijos 
informacinės sistemos, 
įskaitant atstovybių ir 
vykdomųjų  įstaigų, ar jos 
būtų finansuojamos iš veiklos 
ar iš administracinio biudžetų, 
laikosi Komisijos IT valdymo 
nuostatų.
39
 Išvados  
ir rekomendacijos
70 
Taryba įgaliojo Komisiją sukurti SIS II 
ir nustatė tikslą užbaigti ją kurti 
2006 m. gruodžio mėn. Taip reikėjo, 
kad naujos šalys narės, turėjusios įstoti 
į ES 2004 m., galėtų būti priimtos į Šen ­
geno erdvę. Tačiau Komisija pristatė 
centrinę sistemą 2013 m. balandžio 
mėn., daugiau nei šešeriais metais vė ­
liau, nei buvo planuota, ir aštuonis kar ­
tus viršijo pradines biudžeto išlaidas. 
Vėlavimą ir per dideles išlaidas iš dalies 
nulėmė ypatingai keblus valdymo kon ­
tekstas, apribojęs Komisijos galimybės 
spręsti eksploatavimo klausimus, ir iš 
dalies Komisijos valdymo trūkumai. 
Labiausiai trūkumai pasireiškė vykdant 
pirmąją projekto dalį iki 2009 m.:
a) pradinis projekto užbaigimo termi ­
nas buvo nerealistiškas  
(žr. 9–12 dalis);
b) Komisija savo bendrą 2003 m. 
projekto biudžetą atnaujino tik 
2010 m. (žr. 34–37);
c) projektą vykdant sistemos reika ­
lavimai keitėsi siekiant patenkinti 
naudotojų poreikius ir iki pasku ­
tinio etapo nuo 2010 m. nebuvo 
pakankamai stabilūs. Šiuo metu 
naudojamos sistemos pajėgumas 
daug didesnis nei numatytosios 
2001 m. (žr. 29–32, 42 ir 43 dalis);d) Komisija skyrė nepakankamai 
darbuotojų, įgudusių veiksmingai 
valdyti samdomų išorės įmonių 
kuriamąjį darbą (žr. 13–20 dalis);
e) pagrindinės kūrimo sutarties 
vykdytojas pirmoje projekto dalyje 
pristatė nepakankamai veiksmingą 
sistemą (žr. 39–41 dalis);
f) iš pradžių darbo santykiai tarp kai 
kurių šalių narių ir Komisijos buvo 
vangūs. Iki Komisijai sukuriant 
Bendro projektų valdymo tarybą 
2009 m., ji nepakankamai atsižvel ­
gė į jų kaip galutinių naudotojų 
patirtį (žr. 21–25 dalis);
g) ne visiems suinteresuotiesiems 
subjektams buvo aišku, kas pri ­
ima svarbiausius sprendimus  
26–28);
h) Komisija padidino pagrindinės 
kūrimo sutarties vertę nuo 20 mi ­
lijonų eurų iki 82 milijonų eurų 
atlikdama suderėtas pataisas. 
Nors ši procedūra yra numatyta 
Finansiniame reglamente, kiekvie ­
noje derybų procedūroje slypi 
būdinga rizika, kad bus sumo ­
kėtos nekonkurencingos kainos 
(žr. 44–49 dalis).
40 Išvados ir rekomendacijos 
71 
Po to, kai 2001 m. Komisija tapo 
atsakinga už projektą, į jos atnaujintą 
SIS II pagrindimo bylą nebuvo įtrauk ­
tas nuodugnus visų kaštų ir tikėtinos 
naudos vertinimas. Vykdant projektą 
smarkiai pakito kaštai ir tikėtina nauda. 
Pradiniai orientaciniai centrinės siste ­
mos kaštų ES biudžetui įverčiai buvo 
nepalyginti mažesni už būtinų investi ­
cijų mastą (žr  8 diagramą ). Atsižvelgus 
į nacionalinių sistemų kaštus visi SIS II 
kaštai projekto pabaigoje sudarė apie 
500 milijonų eurų. Nepaisant to, kad 
SIS II turi naujų funkcijų ir yra dides ­
nio pajėgumo, pagrindinė pradžioje 
numatytoji nauda (padidėjusio šalių 
narių skaičiaus po plėtros prijungimas) 
2007 m. įgyvendinus „SISone4all“ 
tapo mažiau svarbi. Tačiau, nepaisant 
šių pokyčių, buvo priimti sprendimai 
projektą tęsti, iš naujo nuodugniai 
neįvertinus SIS II pagrindimo bylos, 
kad būtų įrodyta, jog jis išliko organi ­
zacijos prioritetu, duodančiu didesnę 
investicijų grąžą nei kitos galimybės 
(žr. 50–63 dalis).72 
Komisija pasimokė iš savo patirties 
vykdant pirmąją projekto dalį, ir tai lei ­
do jai pakeisti savo metodą ir užbaigti 
SIS II. Be to, nors Komisija neatliko 
oficialaus projekto vertinimo, ji jau pri ­
taikė kai kurias SIS II pamokas rengda ­
ma kitus didelės apimties IT projektus 
(žr. 64–69 dalis).
41 Išvados ir rekomendacijos 
1 rekomendacija
Rengdama didelės apimties IT sistemų 
kūrimo projektų tvarkaraščius, Komi ­
sija turėtų remtis atliktinų užduočių 
technine analize, atsižvelgiant į projek ­
to rizikas ir sudėtingumą.
2 rekomendacija
Komisija turėtų įtraukti visus jai patikė ­
tus didelės apimties IT projektus į jos IT 
gero valdymo nuostatus. Neturėtų būti 
skirtumo tarp IT projektų, finansuoja ­
mų iš veiklos biudžetų ir finansuojamų 
iš administracinio biudžeto. Komisija 
turėtų nuo pat didelės apimties IT pro ­
jektų pradžios įtraukti IT specialistus 
iš Informatikos GD ir kitų generalinių 
direktoratų. Į Iniciatyvinį komitetą ji 
turėtų įtraukti Informatikos GD atsto ­
vą. Samdydama išorės įmones kūrimo 
darbui, Komisija turėtų užtikrinti, kad 
ji visiškai išnaudoja vidaus specialistus 
sutartims valdyti ir veiksmingai prižiū ­
rėti kūrimo sutarties vykdytojo darbą, 
siekiant sumažinti nepakankamo veiks ­
mingumo riziką.
3 rekomendacija
Komisija turėtų užtikrinti, kad tie, kas 
atstovauja sistemos naudotojams 
suprastų veiklos poreikius ir galuti ­
nių naudotojų reikalavimus bei į juos 
atsižvelgtų.4 rekomendacija
Projekto Iniciatyvinis komitetas turėtų 
tvirtinti projekto perėjimą pro „patvir ­
tinimo vartus“ į kitą pagrindinį projek ­
to etapą. Prieš pereinant nuo projekto 
inicijavimo prie projekto planavimo, 
Iniciatyvinis komitetas ir atitinkamas 
Komisijos IT valdymo organas turėtų 
patvirtinti pagrindimo bylą.
Pagrindimo byla turėtų apimti galimas 
alternatyvas, išsamią kaštų ir naudos 
analizę, kurioje būtų nustatyti visi 
projekto kaštai ir išteklių planas, kuria ­
me būtų tiksliai nurodytas personalo 
poreikis iš naudotojo ir IT pusės.
Užtikrinti, kad pagrindimo byla būtų 
pakartotinai patvirtinta tuo atveju, jei 
smarkiai keistųsi projekto kaštai, nu ­
matoma nauda, rizikos ar alternatyvos.
5 rekomendacija
Komisija turėtų dokumentuoti pagrin ­
dinius projekto sprendimus sprendimų 
protokole tam, kad jie būtų lengvai 
atsekami.
6 rekomendacija
Kai projektas reikalauja, kad įvairūs su ­
interesuotieji subjektai kurtų skirtingas 
tačiau viena nuo kitos priklausomas 
sistemas, Komisija turėtų užtikrinti, kad 
visam projektui koordinuoti būtų vyk ­
domas veiksmingas bendras projekto 
valdymas.
42 Išvados ir rekomendacijos 
7 rekomendacija
Komisija turėtų užtikrinti, kad didelės 
apimties IT sistemų kūrimo sutartyse 
būtų nurodytos mažesnių griežtai api ­
brėžtų darbų paketų kainos, kuriomis 
remiantis projektą galima būtų tikslinti 
išvengiant derybų. Be to, didelės apim ­
ties IT projektus Komisija turėtų kurti 
naudodama tarpusavyje susijusius 
komponentus, kuriuos galima lengvai 
panaudoti pakartotinai, pavyzdžiui, 
perdavus vieno vykdytojo užbaigtą 
darbą kitam. Nors šis komponentais 
grindžiamos programinės įrangos 
kūrimo metodas reikalauja investicijų 
į specifikacijų kūrimą, jį taikant smar ­
kiai sumažinamas reikalavimų keiti ­
mo poveikis ir jis leidžia pasinaudoti 
technologijų naujovėmis bei išvengti 
techninio pririšimo prie sutarties 
vykdytojų.8 rekomendacija
Komisija turėtų pasidalinti Audito 
Rūmų audito pamokomis su genera ­
liniais direktoratais, ES institucijomis, 
agentūromis ir kitomis įstaigomis. Ko ­
misija turėtų įvertinti, ar buvo pasiekta 
SIS II tikėtina nauda.
Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Louis GALEA, 
2014 m. kovo 18 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
Audito Rūmų vardu
Pirmininkas  
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

43
 Priedas
SIS II chronologija
Šaltinis:  Audito Rūmai.Priedas
2008 m. gruodžio mėn.
nesėkmingi operacinės sistemos bandymai1995 m.
sukuriama Šengeno erdvė 
ir pradeda veikti SIS 11985 m.
pasirašomas 
Šengeno 
susitarimasSIS 1
2004 m.
spalio mėn. 
pasirašoma 
sutartis su 
Hewlett Packard 
Steria
2004 m. projektas 
sustabdomas 
dėl nelaimėjusio 
konkurso dalyvio 
protesto2001 m.
Į SIS 1+ įtraukiamos 
Šiaurės šalys2001 m.
Reglamentas (EB)
 Nr. 2424/2001 
atsakomybę už SIS II 
sukūrimą
patiki Komisijai 
2006 m.
Reglamentas 
(EB) Nr. 1987/2006 dėl SIS II 
sukūrimo, veikimo ir 
naudojimo1990 m.
Šengeno susitarimo 
įgyvendinimo konvencija 
numato Šengeno informacinės 
sistemos (SIS) sukūrimą
Princess Marie-Astrid Mozelis
2007 m. gruodžio mėn.
paleidžiama SISone4all, 
kad įtrauktų 9 naujas 
šalis nares
2009 m. birželio mėn.
Tarybos išvadose
SIS 1+RE pripažįstama kaip 
atsarginis variantas2009 m. Komisija sukuria Bendro 
projektų valdymo tarybą
2011 m. spalio mėn.
Reglamentas (ES) Nr. 1077/2011, 
įsteigiantis Europos didelės apimties 
IT Sistemų operacijų valdymo agentūrą
2013 m. 
balandžio mėn.
SIS II pradeda 
veiktiSIS II pradžiaPRIEŠISTORĖ
SIS 1+R
SIS 1+SIS II kūrimo procese
SIS II kūrimo procese
SIS II kūrimo procese
2010 m. kovo mėn.
išlaikytas pirmasis 
etapo bandymas
2012 m. gegužės mėn.
išlaikytas antrasis 
etapo bandymasSIS 1
SIS 1+R
SIS I+RE1996 m.
Šengeno šalys 
nusprendžia 
sukurti SIS II
2006 m.
atnaujinama aparatinė įranga
SIS 1+R
2011 m.
SIS 1+R2 
perprogramuota 
Java kalba2006 m. 
gruodžio mėn.
pradžioje 
planuotas 
užbaigimas
2010 m. birželio mėn.
Taryba patvirtina 
galutinį projekto etapąSIS 1+R2SIS II kūrimo procese
SIS II kūrimo procese2006 m. 
gruodžio mėn.
peržiūrėtas 
užbaigimo 
terminas
2010 m. 
birželio mėn.
peržiūrėtas 
planuotas 
užbaigimas
44
IV b) 
2010 m. Komisija, surinkusi išsamią informaciją, visų 
pirma, apie sistemos reikalavimus, pateikė realų 
projekto biudžetą.
IV c) 
Dėl nuolat besikeičiančių sistemos reikalavimų 
(dažniausiai vykdant valstybių narių prašymus) 
buvo vėluojama, o kaštai išaugo. Tai taip pat turėjo 
didžiulį poveikį projekto sutarties valdymui, nes 
sutartį reikėjo keletą kartų peržiūrėti, o tai savo 
ruožtu nepalengvino santykių su rangovu, kuriam 
reikėdavo nuolat susidurti su besikeičiančiais 
reikalavimais.
IV d) 
Darbuotojų trūko visoje labai greitai besiplečian ­
čioje politikos srityje.
IV f) 
Pradiniame SIS II projekto etape Komisijos ir kai 
kurių valstybių narių darbo santykiai kartais buvo 
įtempti. Tačiau Vidaus reikalų GD, remdamasis ta 
pačia sutartimi ir dirbdamas konstruktyvioje ir 
harmoningoje aplinkoje su valstybėmis narėmis 
(be jokių dviprasmybių ir (arba) problemų priimant 
sprendimus), su tais pačiais rangovais sukūrė dar 
vieną didelės apimties IT sistemą (VIS). Tą patį 
galima pasakyti apie EURODAC vystymą.
Santykiai su SIS bendrija nebuvo tokie lengvi 
dėl daugelio priežasčių, konkrečiai, dėl senosios 
sistemos, sudėtingos valdymo struktūros, politinių 
sumetimų, susijusių su bendru kai kurių valstybių 
narių požiūriu į Šengeno erdvės plėtrą.
Valdymo struktūra buvo sudėtinga, atspindinti 
teisinius reikalavimus ir kintančius suinteresuotųjų 
šalių poreikius.Santrauka
II
SIS II buvo pradėta kurti tada, kai šiai politikos sričiai 
buvo taikoma labai specifinė teisinė ir institucinė 
sistema. Taryba priėmė sprendimą kurti SIS II savo 
iniciatyva, be Komisijos pasiūlymo.
Iš pradžių daug reikalavimų net nebuvo numatyta – 
jie buvo įtraukti tik vėliau. Todėl Taryba tinkamai 
nenumatė su jais susijusios numatytą datos arba 
biudžeto.
III
Tai, kad SIS II nebuvo įdiegta numatytą datą ir ne 
pagal 2001 m. nustatytą biudžetą, neabejotinai 
buvo žinoma jau kurį laiką. Tačiau įdiegta sistema 
labai skyrėsi nuo numatytosios. Komisija mano, kad 
SIS II veikia tinkamai ir atitinka vartotojų poreikius.
IV
Komisija kelis kartus išsamiai nurodė, kad bus vėluo ­
jama įdiegti sistemą ir kad kaštai bus didesni, nei 
buvo planuota ar numatyta. Ji taip pat paaiškino, 
kad pirminė to priežastis – iš esmės besikeičiantys 
sistemos reikalavimai.
IV a) 
Pirminį projekto terminą nustatė Taryba, remdamasi 
savo analize ir Komisijai nedalyvaujant.
Komisija 2001 ir 2003 m. komunikatuose atkreipė 
valstybių narių dėmesį į riziką, kurią kėlė tas termi ­
nas, ir į prielaidas, į kurias būtina atsižvelgti, jei ter ­
minas nebus pakeistas (ir į kurias galiausiai nebuvo 
atsižvelgta).Komisijos atsakymas
Komisijos atsakymas 45
VII h)
Komisija šiai rekomendacijai pritaria. Pamokos, 
išmoktos iš Audito Rūmų atlikto audito, bus aptar ­
tos su kitais generaliniais direktoratais techniniu ir 
valdymo lygmeniu, taip pat apie jas bus informuota 
per atitinkamus tinklus susijusioms agentūroms, 
įskaitant eu‑LISA .
SIS II poveikis bus įvertintas 2016 m. (praėjus tre ­
jiems metams nuo SIS II veiklos pradžios), kaip rei ­
kalaujama pagal teisinį pagrindą (Reglamento (EB) 
Nr. 1987/2006 50 straipsnio 4 ir 5 dalys ir Sprendimo 
2007/533/TVR 66 straipsnio 4 ir 5 dalys).
Įvadas
01
Pirmoji Šengeno informacinė sistema (SIS I) buvo 
kuriama kaip tarpvyriausybinis projektas, kuriam 
vadovavo Prancūzija, ir buvo pradėta naudoti 
1995 m. (taip pat gerokai vėliau, nei planuota). Pran ­
cūzijos administruojama ji veikė iki 2013 m. gegužės 
mėn., po to ją pakeitė SIS II. Tačiau abi sistemos iš 
esmės skiriasi savo struktūra ir funkcijomis.
Komisija mano, kad lyginant pradinį ir faktinį įdie ­
gimo terminą, reikėtų atsižvelgti į tai, kad iš pradžių 
planuota sistema ir galiausiai įdiegta sistema savo 
pobūdžiu labai skyrėsi.
02
Praėjus metams po to, kai pradėjo veikti SIS I, Šen ­
geno šalys 1996 m. gruodžio mėn. nusprendė pra ­
dėti SIS II elementų ir reikalavimų nustatymo darbą. 
Taryba priėmė sprendimą sukurti SIS II, remdamasi 
1998 m. atlikta galimybių studija ir po daugelio 
valstybių narių tarpusavio konsultacijų, kurių kul ­
minacija buvo Švedijos ir Belgijos iniciatyva, tapusi 
pirmosios SIS II sistemos teisiniu pagrindu.IV g) 
Visu SIS II projekto įgyvendinimo laikotarpiu 
Komisija visapusiškai laikėsi Finansinio reglamento 
taisyklių ir derėjosi, siekdama kuo didesnės naudos 
Sąjungos biudžetui.
V
Pradinė pagrindimo byla buvo nagrinėjama Tary ­
boje, Komisijai neatliekant jokio oficialaus vaid­
mens. Įgyvendinant projektą, su juo susiję spren ­
dimai buvo priimami bendrai, o teisės aktų leidėjai 
patvirtino, kad SIS II, nepaisant iškilusių problemų, ir 
toliau išliko absoliučiu prioritetu.
Komisija sistemingai peržiūrėdavo kaštų įverčius 
esminiuose projekto etapuose, kai to reikėdavo dėl 
naujos informacijos, ir visada skaidriai informuo ­
davo biudžeto klausimais, kaip nurodyta 70 dalies 
b punkte.
Komisijai nebuvo iškeltas reikalavimas planuoti arba 
kontroliuoti SIS II nacionalines išlaidas.
VI
Komisija patvirtina, kad kurdama šią sistemą ji iš 
tikrųjų išmoko keletą esminių pamokų, kurias ji pri ­
taikė. Nepaisant to, reikia pripažinti, kad SIS II kūri ­
mas ir įgyvendinimas yra labai specifinis sumany ­
mas, kurį atkartoti kitose IT sistemose yra sudėtinga.
VII
Daugelyje Audito Rūmų rekomendacijų aptariama 
Komisijos IT valdymo tvarka, galiojanti nuo 2010 m.
Komisijos atsakymas 46
Pastabos
09
Taryba priėmė sprendimą sukurti SIS II, remdamasi 
1998 m. atlikta galimybių studija ir po daugelio 
valstybių narių tarpusavio konsultacijų, kurių kul ­
minacija buvo Švedijos ir Belgijos iniciatyva, tapusi 
pirmosios SIS II sistemos teisiniu pagrindu. Tary ­
bos sprendimu nustatyta įdiegimo data – 2006 m. 
pabaiga. Komisija teisėkūros procese neturėjo jokio 
oficialaus vaidmens.
Kiekvienoje nuo 2001 m. teikiamoje metinėje vei ­
klos ataskaitoje Komisija ne vien tik pranešė apie 
projekto pažangą ir didžiausius sunkumus, bet ir 
2001 ir 2003 m. komunikatuose atkreipė valstybių 
narių dėmesį į riziką, kuri kyla dėl tokio termino, ir 
į būtinas atsižvelgti prielaidas, jei terminas nebus 
pakeistas (ir į kurias galiausiai nebuvo atsižvelgta).
2001 m. komunikate (COM 2001/720), o po to išsa ­
miai nepriklausomo rangovo vėlesnėje galimybių 
studijoje išsamiai įvertinta, kokius įstaigų poreikius 
turėtų patenkinti naujoji sistema, kokie turėtų būti 
techniniai sprendimai ir jų poveikis, koks turėtų 
būti projekto įgyvendinimo tvarkaraštis ir projekto 
biudžetas, taip pat kokia būtų su projekto vystymu 
susijusi rizika ir apribojimai.
Remdamasi ta studija, Taryba pasirinko vieną iš 
siūlomų įgyvendinimo alternatyvų (bet ne tą, kuri 
buvo rekomenduota galimybių studijoje), kad pro ­
jektą būtų galima pradėti įgyvendinti 2003 m.
SIS II teisinis pagrindas buvo parengtas tik 2006 m. 
pabaigoje.
10
Pradinis Tarybos nustatytas terminas iš tikrųjų 
nebuvo realus, turint omenyje tai, kad jis buvo 
nustatytas daugiausiai remiantis politiniais moty ­
vais, o ne tvirtu sisteminių reikalavimų rinkiniu ir 
patikima technine darbo krūvio analize.Valstybės narės dirbo tarpvyriausybinėje struktū ­
roje, Komisijai nedalyvaujant.
Kai SIS II kūrimas buvo patikėtas Komisijai, ji pradėjo 
galimybių studiją, siekdama įvertinti, kokius veiklos 
poreikius turės patenkinti naujoji sistema, kokie 
bus techniniai sprendimai ir jų poveikis, koks bus 
projekto įgyvendinimo tvarkaraštis ir jo biudžetas, 
taip pat kokia bus su projekto vystymu susijusi 
rizika ir apribojimai. Galimybių studiją 2003 m. 
atliko konsultacinė bendrovė. Remdamasi ta studija 
Taryba pasirinko vieną iš siūlomų įgyvendinimo 
alternatyvų (bet ne tą, kuri buvo rekomenduojama 
galimybių studijoje), kad projektą būtų galima pra ­
dėti įgyvendinti.
03
Nors ir tiesa, kad pagrindiniai motyvai kurti SIS II 
buvo būtinybė įtraukti naująsias Šengeno šalis 
nares ir patobulinti sistemą, panaudojus technolo ­
gijų naujoves, svarbūs politiniai įvykiai, konkrečiai, 
2001 m. rugsėjo mėn. atakos, pakeitė projektų 
apimtį, ir galutinė sistema iš esmės skiriasi nuo tos, 
kuri buvo numatyta iš pradžių.
Audito apimtis ir metodas
05
Komisija pranešė apie vėlavimo priežastis, taip pat 
apie didesnes nei iš pradžių planuotas išlaidas ir 
sunkumus įgyvendinant projektą  – tai taip pat buvo 
nurodyta kiekvienoje Teisingumo, laisvės ir sau ­
gumo generalinio direktorato metinėje ataskaitoje, 
o vėliau (nuo 2001 m.) Vidaus reikalų ataskaitose.
Komisijos atsakymas 47
16
Komisija norėtų priminti, kad didžiąją SIS II koman ­
dos ekspertų dalį sudarė darbuotojai iš valstybių 
narių, dirbę su ankstesniais SIS 1 projektais, arba 
asmenys, kurie, prieš pradėdami dirbti Komisijoje, 
dirbo IT bendrovėse. Tie patys ekspertai dirbo 
ir vykdant VIS projektą. Vidaus reikalų generali ­
niam direktoratui suteikė paramos ir informatikos, 
informacinės visuomenės, įmonių ir pramonės 
generaliniai direktoratai, ypač pirmaisiais projekto 
įgyvendinimo metais. Be to, siekiant kompensuoti 
vidaus išteklių trūkumą kokybės valdymo srityje, 
dar ankstyvame projekto etape (2002 m. balandžio 
mėn.) buvo pasirašytas specialus susitarimas su 
Unisys  korporacija.
Komisija teigia, kad sutartis buvo valdoma veiksmin ­
gai. Pavyzdžiui, nuo pat pradžių Komisija kas savaitę 
vykstančiuose posėdžiuose su rangovais naudojosi 
galimybe išreikšti savo nepasitenkinimą rezultatų 
kokybe ir reikalauti taisomųjų veiksmų. Dar  
2005 m. spalio mėn. Komisija pareikalavo pakeisti 
projekto vadovą ir jai tai pavyko. Tačiau, kaip pažy ­
mėta Lordų rūmuose pateiktuose parodymuose 
(žr. 22 išnašą), rangovo darbuotojų skaičius buvo 
toks, kad Komisija netinkamos rangovo veiklos 
negalėjo nei numatyti, nei išvengti. Kaip nurodyta 
21 išnašoje, Vidaus audito tarnyba (VAT) nustatė, 
kad nepakako personalo vis didėjančiam sutarčių 
skaičiui valdyti.
17
Sutarties vykdymas buvo sustabdytas keliems 
mėnesiams dėl to, kad konkurso dalyvis pasi ­
naudojo savo teise Teisingumo Teisme užginčyti 
sprendimą dėl sutarties paskyrimo. Paraiškos buvo 
vertinamos taikant paskelbtus kriterijus ir metodą, 
kurie buvo žinomi ir pripažinti visų paraiškas pada ­
vusių konkurso dalyvių.11
Kiekvienas SIS II tvarkaraštis buvo pagrįstas geriau ­
sia tuo metu turima informacija ir prieš tai aptartas 
su valstybėmis narėmis.
Priėmus teisinį pagrindą, vienintelis galintis keistis 
specifikacijų rodiklis buvo sistemos dydis, kuris 
buvo susijęs su tuo, kaip valstybės narės naudoja 
sistemą. Ši rizika, vertinama visu projekto įgyven ­
dinimo laikotarpiu, atsižvelgiant į SIS 1+ naudojimą 
naujose valstybėse narėse, iš tikrųjų pasireiškė 
dėl daug intensyvesnio, nei iš pradžių numatyta, 
vartojimo. Tačiau, net jei SIS II sistema būtų buvusi 
įdiegta pagal Tarybos 2001 m. priimtą pradinį 
tvarkaraštį, jos apimtį būtų reikėję išplėsti tokiu 
pat mastu, koks buvo numatytas 2010 m. išplečiant 
projektą (žr. 7 paveikslą) (galutinė delta).
14
2002 m. gruodžio 16 d. pradėjo veikti naujas Teisin ­
gumo, laisvės ir saugumo generalinis direktorato 
skyrius „Didelės apimties informacinė sistema“, 
atsakingas už teisingumo ir vidaus reikalų politikos 
srityje vykdomų toliau nurodytų pagrindinių IT pro ­
jektų sinergijos panaudojimą: SIS II, EURODAC ir VIS 
(Vizų informacinė sistema).
15
Komisija sutinka, kad pirmaisiais metais projektui 
įgyvendinti buvo skirta nepakankamai darbuotojų 
ir kad SIS II projekto darbuotojai buvo pareigingi 
ir kompetentingi, tačiau nuolat perkrauti darbu. 
Keliose iš eilės pateiktose Teisingumo, laisvės ir sau ­
gumo generalinio direktorato metinėse veiklos atas ­
kaitose buvo nurodyta, kad generaliniam direktora ­
tui apskritai ir, visų pirma, SIS II trūko darbuotojų.
Tačiau Komisija nemano, kad darbuotojų kaita buvo 
kitokia nei panašiose Komisijos tarnybose. Iš tiesų, 
pagrindiniai darbuotojai, konkrečiai, programos 
pareigūnas, išliko tie patys nuo programos įgyven ­
dinimo pradžios iki pabaigos.
Komisijos atsakymas 48
19
Nepavykę sistemos veikimo bandymai 2008 m. 
buvo tik vienas SIS II sistemos bandymo etapas. 
SIS II sistemos bandymų struktūra buvo parengta 
taip, kad jų sudėtingumas laipsniškai didėtų. Toks 
bandymų metodas savaime sudaro sąlygas kon ­
krečiame etape nustatyti anksčiau nepastebėtas 
problemas (kurių iki šiol dėl atliktų bandymų pobū ­
džio buvo neįmanoma nustatyti). Bendras tikslas – 
taikant skirtingų etapų principą nustatyti galimas 
problemas (idealiu atveju – visas) dar iki sistemos 
įdiegimo. Taip buvo 2008 m., taip pat galutiniame 
projekto etape po 2009 m. (nes bandymų metodas 
nesikeitė viso projekto metu).
Nuo 2007 m. buvo skirta papildomų etatų, todėl 
į projekto komandą buvo galima priimti papildomai 
reikalingą patirtį turinčių darbuotojų.
22
Komisija pažymi, kad SISVIS komitetas taip pat daly ­
vavo kuriant VIS, todėl jis turėjo mažiau laiko aptarti 
SIS II. Tai trikdė SIS II ekspertus. Iš tiesų, dauguma 
klausimų, kurie paprastai turėtų būti aptarti SISVIS 
komitete, realiai būdavo aptariami Tarybos SIS ­TECH 
darbo grupėje, kuri buvo atsakinga už SIS 1 klau ­
simus. Daug su SIS II susijusių techninių klausimų 
galėjo turėti poveikį SIS 1, todėl daugelis valstybių 
narių reikalavo, kad tie klausimai taip pat būtų 
aptarti SIS ­TECH darbo grupėje.Teisingumo Teismo pirmininko išvados buvo 
paskelbtos draudimo atlikti tam tikrus veiksmus 
procedūroje, kurioje Teisingumo Teismas galutinės 
pozicijos iš esmės nepriima iki tol, kol nėra užbaigta 
visa rungimosi procedūra, tačiau jis turi priimti 
pirminę poziciją, kad galėtų uždrausti atlikti tam 
tikrus veiksmus, ir turi taip padaryti nenagrinė ­
damas bylos iš esmės. Todėl išvados yra svarbios 
tik draudimo atlikti tam tikrus veiksmus procedū ­
rai, tačiau jomis remiantis negalima nei nustatyti 
galutinės Teisingumo Teismo pozicijos, nei iš anksto 
priimti galutinį sprendimą. Taigi vertinimo metodas 
Teisingumo Teisme nebuvo tikrinamas, nes pareiš ­
kėjas savo paraišką atsiėmė.
Konkurso paraiškos buvo vertinamos taikant 
paskelbtus kriterijus ir metodą.
Nėra jokių įrodymų, kad, apskaičiuojant fiksuotos 
kainos prekių balų svertinį vidurkį (arba to neda ­
rant), rezultatai galėjo būti kitokie. Metodiniu požiū ­
riu nėra idealaus būdo, kurį būtų galima taikyti 
priimant daugeliu kriterijų grindžiamus sprendimus.
Komisija norėtų pabrėžti, kad ji gavo du gerus 
ir labai panašius pasiūlymus; sprendimas buvo 
priimtas laikantis taisyklių. Galbūt taikant kitokias 
taisykles būtų buvęs priimtas kitoks sprendimas, 
tačiau Komisija buvo įpareigota laikytis pasirinktų 
taisyklių.
Komisijos atsakymas 49
24 c) 
Komisija skatino ir organizavo tiesioginį ryšį tarp 
pagrindinio sistemos kūrimo rangovo ir valstybių 
narių, tačiau, kaip rekomenduojama IT projekto 
metodikoje ir remiantis geriausia patirtimi, toks 
ryšys ir sąveika turėjo būti įtraukti į sistemą. Ran ­
govai dalyvavo Komiteto ir nacionalinių projektų 
vadovų susitikimuose, kurie buvo organizuojami 
bent kartą per mėnesį. Be to, dokumentai buvo tiks ­
linami pagal oficialų ciklą: nacionaliniai ekspertai 
galėjo įvertinti technines specifikacijas, kurios tada 
būdavo oficialiai perduodamos SISVIS komitetui 
tvirtinti.
Kalbant apie sutarties sąlygų atskleidimą, to nesu ­
tiko padaryti vienas Hewlett‑Packard  ir Steria  konsor ­
ciumo narys.
24 d) 
Taryba nusprendė, kad SIS II yra būtina įdiegti 
2001 m., ir šios pozicijos laikėsi savo keliose iš eilės 
priimtose išvadose, kuriose teigiama, kad SIS II įgy ­
vendinimas yra absoliutus prioritetas.
25 a) 
Po to, kai 2008 m. buvo sustabdyti operacinės 
sistemos bandymai, nes iškilo nemažai su centrine 
sistema susijusių problemų, Komisija  
2009 m. sausio mėn. įdiegė bendrą SIS II programos 
valdymo metodą. Tai buvo padaryta siekiant užti ­
krinti atitinkamą centrinės sistemos ir nacionalinės 
sistemos plėtojimo nuoseklumą. (COM(2009) 133). 
Metodu numatyta neoficiali įstaiga, susidedanti iš 
riboto skaičiaus (aštuonių) valstybių narių ekspertų, 
paskirtų į Bendro programos valdymo tarybą, kuri 
buvo įsteigta siekiant sustiprinti bendradarbia ­
vimą ir užtikrinti tiesioginę valstybių narių paramą 
centriniam SIS II projektui. Bendram metodui Taryba 
pritarė savo 2009 m. vasario 26–27 d. išvadose dėl 
SISI II.23
Aplinka, kurioje buvo plėtojamas SIS II projektas, 
nebuvo tokia palanki, kaip aplinka, kurioje dirbo 
Mokesčių ir muitų sąjungos generalinis direktora ­
tas. Priežastys buvo įvairios: pavyzdžiui, SIS II buvo 
pagrįsta senąja sistema, jos valdymo struktūra buvo 
sudėtinga, su bendru kai kurių šalių narių požiūriu 
į Šengeno zonos plėtrą susiję politiniai sumetimai, 
taip pat nuolat besikeičiantys sistemos reikalavimai.
2 langelis
Kontekstas, kuriame buvo plėtojama nauja kompiu ­
terizuota tranzito sistema (NCTS) ir SIS II, iš esmės 
skyrėsi politinių ir institucinių problemų prasme. Be 
to, NCTS buvo plėtojama aplinkoje, pagrįstoje sena 
(nuo paskutinio dešimtmečio pradžios) bendradar ­
biavimo su valstybėmis narėmis tradicija. Seniai 
sukurti tinklai padėjo visiems partneriams dar labiau 
pasitikėti vienas kitu.
24 a) 
Komisija sutinka, kad ankstyvame projekto įgyven ­
dinimo etape ji skyrė nepakankamai darbuotojų. Tai 
buvo labai aiškiai nurodyta generalinio direktorato 
metinėje veiklos ataskaitoje.
Komisija patvirtina, kad ji nebuvo sistemos galutinė 
naudotoja, kaip ir VIS ir EURODAC atveju. Todėl 
ji turėjo remtis valstybių narių informacija, kurią 
turėjo pateikti valstybių narių delegatai nacionalinių 
projektų vadovų posėdžiuose ir ad hoc  darbo gru ­
pėse, taip pat valstybių ekspertai, kuriuos jos skyrė 
į Komisiją eiti nacionalinių ekspertų pareigas.
Komisijos atsakymas 50
30
Komisija sutinka su tuo, kad vykdant paskesnius sis ­
temos reikalavimų pakeitimus reikėjo iš dalies keisti 
sistemos kūrimo sutartį ir dėl to buvo dar labiau 
vėluojama. Ji negalėjo kontroliuoti laiko, per kurį 
buvo susitariama dėl sistemos reikalavimų ir per kurį 
buvo priimamos atitinkamos teisinės priemonės.
32
Sistemos pajėgumas buvo pakeistas ne dėl vėla ­
vimų: atvirkščiai, vėluojama buvo dėl tokių pakei ­
timų. Sistemos pajėgumas pakito daugiausiai dėl to, 
kad valstybėse narėse buvo atliktas didesnis skai ­
čius operacijų, nei jos buvo numačiusios (taigi, tai 
netiesiogiai rodo pridėtinę SIS vertę). 7 kartus išau ­
gęs pajėgumas (t. y. dabartinis sistemos pajėgumas 
gali būti padidintas iki 100 mln. įrašų) neišvengia ­
mai turėjo poveikį ir terminui bei kaštams. Vėlgi tai 
rodo, kad sistemos reikalavimų nestabilumas buvo 
pagrindinė vėlavimų ir išaugusių kaštų priežastis.
34
Komisija mano, kad kaštų pokyčius reikėtų vertinti 
atsižvelgiant į kontekstą. Kiekvienas įvertis buvo 
pagrįstas kitokiu reikalavimų rinkiniu. Projekto įgy ­
vendinimo metu reikalavimai ir SIS II dydis iš esmės 
pasikeitė, daugiausiai atsižvelgiant į valstybių narių 
ir (arba) galutinių naudotojų prašymus:
• iš pradžių buvo daroma prielaida, kad SIS II pradės 
veikti su ne didesniu kaip 15 mln. įrašų pajėgumu, 
kuris buvo padidintas iki 70 mln. (su tolesne gali ­
mybe prireikus padidinti iki 100 mln. įrašų);
• bandymų metodas buvo peržiūrėtas ir papildytas 
atskiru kiekvienos valstybės narės sistemai atitik ­
ties bandymu;25 b) 
Po 2007 m. Komisijai padidinus projektui skiriamų 
darbuotojų skaičių, pagerėjo projekto valdymas ir 
su juo susijusi komunikacija.
26
Komisija visiškai pritaria Europos politikos studijų 
centro (CEPS) išvadoms dėl sudėtingos SIS II val ­
dymo struktūros. Iš tiesų CEPS teigia, kad  „...net po 
to, kai Europos Komisijai buvo suteikta kompeten ‑
cija valdyti SIS II projektą, ir pradėjus plačiau taikyti 
bendro sprendimo procedūrą, dar labiau sustiprinusią 
Komisijos ir Europos Parlamento teisėkūros vaidmenį, 
(kai kurios) valstybės narės nebuvo pasiruošusios 
atsisakyti priemonės, kuri yra tokia svarbi valdant sau ‑
gumą ir migraciją, kontrolės. Atsirado atsakomybės už 
projektą išsaugojimo strategijos, taip pat pagausėjo 
ekspertų grupių, ir buvo pateiktas SIS 1+RE pasiūlymas 
dėl „tarpvyriausybinės“ alternatyvos SIS II“.
28
Komisija gali tik apgailestauti, kad apie sprendimą 
dėl valstybių narių susitartos struktūros nežinojo 
didelė apklausos respondentų dalis.
29
Komisija mano, kad tas faktas, jog sistemos reikala ­
vimai nuolat keitėsi (dažniausiai valstybių narių pra ­
šymu), buvo pagrindinė vėlavimo ir išaugusių kaštų 
priežastis. Tai taip pat turėjo didelį poveikį projekto 
sutarties valdymo aspektams, nes dėl pakeitimų 
reikėjo kelis kartus taisyti sutartį, o tai savo ruožtu 
nepalengvino santykių su rangovu, kuriam reikėjo 
nuolat susidurti su besikeičiančiais reikalavimais. 
Taip pat išaugo Komisijos sutarčių valdymo krūvis.
Komisijos atsakymas 51
41
Iki 2009 m. pagrindinės kūrimo sutarties vykdytojo 
sudaryta programos ir projekto valdymo struktūra 
kelis kartus neatitiko sutartimi prisiimtų įsipareigo ­
jimų. Komisija nedvejodama kreipėsi į pagrindinės 
kūrimo sutarties vykdytoją, kad jis padarytų keletą 
projekto valdymo grupės sudėties pakeitimų.
42
Komisija sutinka, kad kaštai išaugo dėl sistemos 
reikalavimų pakeitimų. Tai taip pat sukėlė vėlavimus.
43
Audito Rūmų pavyzdys rodo, koks buvo sistemos 
reikalavimų nestabilumo poveikis.
44
Dėl to bendrai išaugę kaštai (pataisos Nr. 12, 13, 15) 
nulėmė didelius projekto reikalavimų pakeitimus, 
susijusius, konkrečiai, su SIS II dydžiu ir pajėgumu, 
jos veikimu, migracijos metodu, bandymų metodu, 
parama valstybėms narėms bandymų laikotarpiu 
arba parama, teiktina sistemos operaciniam val ­
dymui. Komisija mano, kad siūlomas darbų paketo 
metodas gali būti veiksmingas tik tada, jei visi 
reikalavimai žinomi nuo pat pradžių. Kadangi siste ­
mos reikalavimai nuolat keitėsi, to nebuvo galima 
pasiekti. Darbų paketo metodas nebūtų padėjęs 
išvengti kaštų, susijusių su kitokia tinklo sandara 
arba naujais pajėgumo reikalavimais, padidėjimo.• į esamą bandymų sąrašą turėjo būti papildomai 
įtraukti Tarybos reikalaujami „1 etapo“ ir „2 etapo“ 
bandymai, todėl buvo dar ilgiau užtrunkama ir rei ­
kėjo atlikti papildomas užduotis, kurios reikalavo 
papildomų išlaidų;
• į naują migracijos po 2010 m. metodą, kurį taikyti 
prašo Taryba, yra įtrauktas grįžimo į pirminę padė ­
tį sprendimas, kurį taikydamas duomenų konver ­
tuotojas turėjo ne tik konvertuoti SIS I duomenis 
į SIS II formatą, bet ir sugebėti tai padaryti atvirkš ­
tine kryptimi – dėl to taip pat susidarė papildomų 
kaštų.
36
Komisija visada stengėsi pateikti aiškų vaizdą apie 
kaštus, remdamasi turima informacija. Tai ji visų 
pirma darė laikydamasi metinės biudžeto sudarymo 
procedūros, taip pat kiekvienoje SIS II įgyvendinimo 
pažangos ataskaitoje. Audito Rūmai pateikia tinklo 
veikimo pavyzdį: perėjimas valstybių narių prašymu 
prie specialios tinklo infrastruktūros, pagrįstos vir ­
tualiu privačiuoju tinklu (VPN), veikiančiu saugioje 
europinėje ryšių platformoje s‑TESTA , užuot naudo ­
jus s‑TESTA  jau esančią infrastruktūrą (euro domeną), 
kaip kad numatyta iš pradžių, iš tikrųjų turėjo labai 
didelį poveikį biudžetui. Pasirinkus vartoti euro 
domeną, kaip iš pradžių numatė Komisija, ir kaip tai 
daroma EURODAC sistemos atveju, kaštai būtų buvę 
daug mažesni. Tik 2005 m., kai jau tapo žinoma 
galutinė tinklo sandara, Komisija galėjo iš naujo 
įvertinti tinklo kaštus – tai ji tinkamai padarė doku ­
mente COM(2005) 236. Nepaisant to, tinklo kaštai 
buvo kasmet nurodomi biudžeto valdymo instituci ­
jai pateikiamame biudžeto projekto pasiūlyme.
40
Žalos kompensacija iš rangovo buvo skaičiuojama 
Komisijos teisės tarnybai ir išorės advokatų kontorai 
išsamiai įvertinus sutartimi nustatytą padėtį: tuo 
metu ši suma buvo didžiausia teisiškai įmanoma.
Komisijos atsakymas 52
49
Komisija mano, kad derybos dėl pataisos Nr. 15 
buvo vykdomos atsižvelgiant į geriausią derybų 
procedūrų praktiką.
Tai, ar iš pradžių rangovo pasiūlyta kaina buvo 
dvigubai didesnė, nėra svarbu. Svarbu tik tai, kokia 
buvo galutinė po derybų sutarta kaina ir kokia būtų 
geriausios kainos klientams teisinė garantija, jei 
iškiltų kokių nesutarimų taikant ir (arba) įdiegiant 
sistemą. Tai, kad Komisija palygino imčių kainas ir 
Informatikos generalinio direktorato bendrosiose 
sutartyse naudojamas kainas, suteikia papildomą 
garantiją, kad taikant procedūrą buvo sutarta 
geriausia įmanoma kaina.
Komisija dar kartą patvirtina tikinti, kad pasirinktas 
sprendimas iš tikrųjų buvo finansiškai pagrįstas.
53
Kaip pažymi Audito Rūmai, atsižvelgiant į tai, kad 
SIS II buvo valstybėms narėms, o ne Komisijai sukur ­
tas IT projektas, jis nebuvo įtrauktas į Komisijos po 
2004 m. įdiegtos IT valdymo schemos kompetenci ­
jos sritį. Nepaisant to, Informatikos GD nuolat daly ­
vavo kas mėnesį rengiamuose projekto valdymo 
tarybos (PVT) posėdžiuose iki 2008 m. pabaigos tik 
su viena pertrauka – nuo 2008 m. gegužės mėn. iki 
2008 m. spalio mėn. Be to, laikantis „Schema Direc ­
teur“ įsipareigojimo, informacija apie SIS II kūrimą 
buvo kasmet teikiama Informatikos generaliniam 
direktoratui.
54 
Perėmusi įsipareigojimą už projektą, Komisija turėjo 
pradėti kurti SIS II, remdamasi Tarybos parengta 
pagrindimo byla, kuriame visi kaštai, tikėtina nauda 
ir alternatyvos nebuvo išsamiai įvertinti.Bendras atsakymas į 45 ir 46 dalių 
pastabas
Jau tada, kai buvo padaryta pirma sutarties pataisa, 
Komisija nustatė technines priežastis (t. y. techni ­
nio pririšimo padėtį santykiuose su pradinę sutartį 
laimėjusiu rangovu), dėl kurių galima reikalauti 
sutarties pataisos taikant derybų procedūrą. Tačiau 
pirmos pataisos atveju abi Finansiniame reglamente 
numatytos alternatyvos („papildomų paslaugų, 
neviršijančių 50 % pradinės vertės, alternatyva“ ir 
„techninio pririšimo alternatyva“) buvo vienodai 
pagrįstos ir tinkamos. Atsižvelgdama į tai Komisija 
nusprendė pirmų pataisų atveju taikyti pirmąją 
alternatyvą. Antrąją alternatyvą Komisija rinkosi tik 
tada, kai ji buvo vienintelė galima.
47
Komisija mano, kad tais atvejais, kai galima taikyti 
komponentų metodą, ir, visų pirma, tada, kai siste ­
mos reikalavimai nesikeičia, šis metodas yra priim ­
tinesnis, bet SIS II atveju taip nebuvo. Be to, SIS II 
yra itin sudėtinga, individualiai sukurta sistema, 
apimanti migravimą iš senosios sistemos. Taikant 
komponentų metodą būtų kilę didelių problemų, 
susijusių su informacijos perdavimu, ir, galiausiai, 
su atsakomybe tais atvejais, kai už vieną kompo ­
nentą atsakingas rangovas vengtų atsakomybės, 
teigdamas, kad technines problemas sukėlė tariami 
kitų komponentų trūkumai. Todėl buvo sąmoningai 
pasirinkta (ir visiškai skaidriai, nes kvietimą teikti 
paraiškas taip pat peržiūrėjo valstybių narių eks ­
pertai) komponentų metodo netaikyti. Be to, reikia 
pažymėti, kad tuo metu, kai projektas buvo pradė ­
tas, Komisijos informacinės sistemos kūrimo meto ­
dologija (RUP) dar nebuvo įdiegta.
48
Kai kuriais sutarties vykdymo etapais rangovas 
dirbo netinkamai, todėl, kaip ir numatyta sutartyje, 
jis sumokėjo baudas.
Komisijos atsakymas 53
56
Kalbant apie nacionalinių sistemų kūrimo finan ­
savimą, Komisija daug pastangų įdėjo 2011 m., 
siekdama sumažinti vėlavimo riziką dėl to, kad 
valstybėms narėms trūko finansinių išteklių: ji 
pakvietė nacionalines valdžios institucijas suteikti 
didesnį prioritetą SIS II pasinaudojant esamais 
Išorės sienų fondo (ISF) nacionaliniais asignavimais 
ir organizuojant konkursus skubiems Bendrijos 
veiksmams finansuoti iš ISF – iš šio fondo papildomi 
7,5 mln. EUR skirti 8 valstybėms narėms, kurioms 
papildomų išteklių reikėjo labiausiai (šalims, 
kurioms ISF skyrė labai mažai asignavimų ir (arba) 
kurioms skirti ISF ištekliai buvo panaudoti kitiems 
svarbiausiems prioritetams išorės sienų srityje 
įgyvendinti). Šiuos projektus pradėta įgyvendinti 
2011 m. pabaigoje.
57
Valstybės narės pranešė, kad SIS II veikė daug geriau 
ir jos pajėgumai buvo didesni.
Komisija patvirtina, kad rizika, jog gali būti pakenkta 
reputacijai, jei sistemos kūrimas strigtų, išaugo 
projekto pabaigoje  – tai nurodyta Vidaus reikalų 
generalinio direktorato 2008–2012 m. metinių 
veiklos ataskaitų išlygose. Tai rodo, kad finansinius 
išteklius stengtasi valdyti patikimai (nešvaistant jau 
panaudotų investicijų).
58
Komisija, kaip ir didžioji dalis respondentų, taip pat 
mano, kad SIS II turėjo daug papildomų funkcijų, 
kurios, palyginti su SIS 1, suteikė galutiniams naudo ­
tojams betarpiškų matomų praktinių privalumų.54 a) 
SIS II teisės aktuose teigiama, kad už nacionalinių 
sistemų kūrimą yra atsakingos valstybės narės. 
Projekto įgyvendinimo metu, siekdama stebėti naci ­
onalinių sistemų kūrimą (taip pat susijusius kaštus) 
ir teikti pranešimus apie tai, Taryba suformavo dvi 
grupes: SIS II darbo grupę ir SIS II draugų grupę. 
Komisija buvo abiejų grupių narė ir nuolat, bet 
nesėkmingai bandė gauti informaciją apie naciona ­
linius projektus.
2003 m. komunikate išdėstytas pagrindas, kuriuo 
remiantis Sąjunga ir valstybės narės turi atitinkamai 
padengti SIS II kūrimo išlaidas. Komunikate taip 
pat nurodytas centrinių sistemų kūrimo biudže ­
tas, tačiau nacionalinių sistemų kūrimo kaštai nėra 
įvertinti, nes tokių sistemų kūrimas nebuvo Komi ­
sijos kompetencija. Komisija negalėjo nei šių kaštų 
kontroliuoti, nei turėjo informacijos apie juos (išsky ­
rus atvejus, kai kaštai buvo bendrai padengiami iš 
Išorės sienų fondo).
54 b) 
Komisija nesutinka, kad ji turėjo pateikti naują pro ­
jekto naudos tyrimą, Tarybai priėmus sprendimą. 
Tuomet Taryba turėjo išimtinę kompetenciją priimti 
SIS II pradinį teisinį pagrindą.
54 c) 
Pati Taryba atmetė SIS 1 išplėtimo galimybę savo 
2001 m. gruodžio 6 d. Sprendime dėl antros kartos 
Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo 
(2001/886/TVR). Komisija šiame teisėkūros procese 
oficialaus vaidmens neturėjo.
Komisijos atsakymas 54
61
Taryba 2009 m. vasario mėn. dar kartą patvirtino, 
kad greitas SIS II įdiegimas išlieka neabejotinu prio ­
ritetu (plg. 63 išnašą).
2009 m. birželio mėn., remdamasi išsamia pirmi ­
ninkaujančios valstybės narės ir Komisijos ataskaita 
apie būsimą SIS II kryptį, kurioje buvo pateiktas 
dviejų scenarijų poveikio ES biudžeto išlaidoms, 
techninių galimybių, rizikos ir kitų aspektų tyrimas, 
Taryba nusprendė tęsti SIS II kūrimą.
62
Kaip Komisija paaiškino komunikate SEC(2010) 436 
final , SIS II kūrimas SIS I+RE sprendimo pagrindu 
galėjo turėti didelį poveikį nacionaliniams projek ­
tams. Šiuos kaštus valstybės narės galėjo numatyti 
tik kiekvienam projektui atskirai, todėl jos į lygina ­
mąją ataskaitą nebuvo įtrauktos.
63
Komisija norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad dviejų 
etapo bandymų įtraukimas, kaip pageidavo Taryba 
savo 2009 m. birželio mėn. išvadose, prailgino pro ­
jekto įgyvendinimo trukmę ir padidino kaštus.
66
Komisija pasidalino įgyvendinant SIS II projektą 
išmoktomis pamokomis 2010 m. komunikate 
(COM(2010) 385, p. 27) ir Pasiūlyme įsteigti agentūrą, 
skirtą didelės apimties IT sistemoms politikos srityje 
valdyti ir kurti (COM(2010) 93).59
Komisija mano, kad SIS II, palyginti su ankstesne 
sistema, naudotojams buvo žymiai naudingesnė 
funkcine ir nefunkcine prasme.
Pavyzdžiui, jos turinys yra daug išsamesnis (įtrauk ­
tos fotografijos, Europos arešto orderių kopijos ir 
kt.), o perspėjimų skaičius vidutiniškai yra daug 
didesnis nei SIS 1 sistemos. Vis dėlto tokie per ­
spėjimai yra perduodami nesumažinant sistemos 
veiksmingumo. SIS 1 nebuvo sukurta taip, kad būtų 
galima tvarkyti tokius perspėjimus.
Galiausiai, SIS II suteikia galimybę valdyti daug 
į centrinei duomenų bazę siunčiamų tiesioginių 
užklausų (240 užklausų per sekundę), o SIS 1 tokios 
funkcijos neturėjo. Penkios valstybės narės pasi ­
kliauna išimtinai šia funkcija visų savo SIS II opera ­
cijų atvejais.
60
Problemų, su kuriomis susidurta taikant SIS II sis ­
temą, mastas tapo aiškus tik nepavykus atlikti OST 
bandymą (2008 m. pabaigoje), kai centrinė sistema 
pradėjo sąveikauti su nacionalinių sistemų posiste ­
mėmis. Komisija Vidaus reikalų generalinio direk ­
torato 2008 m. metinėje veiklos ataskaitoje pateikė 
išlygą dėl SIS II ir paskelbė veiksmų planą.
Laikydamasi visų suinteresuotųjų subjektų bendrai 
sutarto metodo Komisija kartu su valstybėmis narė ­
mis, padedant Bendro projektų valdymo tarybai 
(BPVT), peržiūrėjo informacijos dydžio specifikacijas, 
įdiegė techninius pakeitimus, kuriais buvo siekiama 
sustiprinti sistemą ir padidinti jos patikimumą, taip 
pat padarė pakeitimus, leidžiančius atlikti SIS II ban ­
dymus ir migraciją.
Kaip įmanoma greičiau užbaigus šį iš tikrųjų ilgai 
trukusį procesą, Komisija priėmė naują, realų tvarka ­
raštį, kurį patvirtino visi suinteresuotieji subjektai, ir 
užbaigė SIS II projekto kūrimą pagal šį tvarkaraštį.
Komisijos atsakymas 55
– 2010 m. balandžio mėn. ataskaitoje apie antro ­
sios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) 
veikimo pradžios bendrą tvarkaraštį ir biudžetą 
(SEC(2010) 436);
– 2010 m. rugsėjo mėn. ataskaitoje apie antrosios 
kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) 
veikimo pradžios bendrą tvarkaraštį ir biudžetą 
(SIS II), (SEC(2010) 1138).
Be to, nuo 2003 m. į pažangos ataskaitą įtraukiamas 
skirsnis apie biudžeto vykdymą.
70 c) 
Dėl nuolat besikeičiančių sistemos reikalavimų 
(dažniausiai atsižvelgiant į valstybių narių prašy ­
mus) buvo vėluojama, o kaštai išaugo. Tai taip pat 
turėjo didžiulį poveikį projekto sutarties valdymui, 
nes sutartį reikėjo keletą kartų peržiūrėti, o tai 
savo ruožtu nepalengvino santykių su rangovu, 
kuriam reikėdavo nuolat susidurti su besikeičiančiais 
reikalavimais.
70 d) 
Darbuotojų trūko visoje labai greitai besiplečiančios 
politikos srityje.
70 f) 
Tas pats Vidaus reikalų generalinio direktorato sky ­
rius, kuris rengė SIS II projektą, remdamasi ta pačia 
sutartimi ir su tais pačiais rangovais, konstruktyvioje 
ir harmoningoje aplinkoje su valstybėmis narėmis, 
be jokių dviprasmybių ir (arba) problemų priimant 
sprendimus, sukūrė dar vieną didelės apimties IT 
sistemą (VIS). Tą patį galima pasakyti apie EURODAC 
sukūrimą.
Buvo gilesnių priežasčių, kodėl santykiai su SIS ben ­
drija buvo prasti (pavyzdžiui, sena sistema, sudė ­
tinga valdymo struktūra, politine prasme nerealus 
projekto valdymas ir t. t.).67
Komisija norėtų pabrėžti, kad tada, kai buvo pradė ­
tas SIS II projektas, nei PM2, nei panašios metodikos 
nebuvo.
68 a) 
Sutarties peržiūra reiškia, kad sprendimą dėl visų 
naujų teisės aktų, susijusių su didelės apimties IT 
projektų kūrimu, priims Taryba ir Parlamentas, rem ­
damiesi Komisijos pasiūlymu. Tačiau 2001 m. taip 
nebuvo.
69 a) 
Komisijos 2011 m. pasiūlymuose dėl 2014–2020 m. 
daugiametės finansinės programos (COM(2011) 749, 
p. 8) numatoma finansuoti centrinių ir nacionalinių 
sistemų kūrimą ir veikimą.
Išvados ir rekomendacijos
70 a) 
Komisija 2001 ir 2003 m. komunikatuose atkreipė 
valstybių narių dėmesį į riziką, kurią kėlė nustatytas 
terminas, ir į būtinas atsižvelgti prielaidas, jei ter ­
minas nebus pakeistas (ir į kurias galiausiai nebuvo 
atsižvelgta).
70 b) 
Komisija sistemingai peržiūrėjo kaštų įverčius 
esminiuose projekto etapuose, kai to reikėdavo dėl 
naujų elementų, ir visada skaidriai informuodavo 
biudžeto klausimais, konkrečiai:
– 2005 m., kai buvo pakartotinai įvertintos tinklo 
išlaidos (COM(2005) 236);
– 2009 m. gegužės mėn. Komisijos ir pirmininkau ­
jančios valstybės narės bendroje ataskaitoje dėl 
tolesnių SIS II įgyvendinimo gairių (Tarybos doku ­
mentas 10005/09);
Komisijos atsakymas 56
Komisija negali patvirtinti Audito Rūmų nurodytos 
500 mln. EUR sumos. Su kūrimu nesusijusios nacio ­
nalinės išlaidos buvo finansuojamos centralizuotai 
iš ES biudžeto: nebuvo jokios priežasties jas įtraukti 
į finansines pažymas, pridedamas prie teisės akto 
pasiūlymo. Nebuvo reikalaujama, kad Komisija 
apskaičiuotų arba sektų SIS II nacionalines išlaidas.
Komisija sistemingai persvarstė kaštų įverčius 
esminiuose projekto etapuose, kai to reikėdavo 
dėl naujų elementų, ir visada skaidriai informuo ­
davo biudžeto klausimais, kaip nurodyta 70 dalies 
b punkte.
72
Komisija patvirtina, kad ji, dalyvaudama didelės 
apimties IT sistemų kūrime, iš tikrųjų išmoko keletą 
esminių pamokų ir jau atsižvelgė į jas praktiškai, 
konkrečiai, rengdama pažangaus sienų valdymo 
priemonių rinkinį. Tačiau šis projektas turi būti lai ­
komas sui generis  dėl priežasčių, nurodytų ankstes ­
nėse dalyse.
1 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai, kuri atitinka 
nuo 2010 m. galiojančią IT valdymo tvarką. Kalbant 
konkrečiau, tokius teiginius Informacinių sistemų 
projektų valdymo taryba (ISPVT, įsteigta 2010 m. 
pabaigoje) išsamiai nagrinėja atlikdama IT projektų 
analizę. Kai nauja Komisijos iniciatyva turi IT kom ­
ponentą, poveikio vertinimo etape taip pat kon ­
sultuojamasi su atsakingu generaliniu direktoratu 
(Informatikos GD).70 g) 
Komisija gali tik apgailestauti, kad apskritai daugelis 
suinteresuotųjų subjektų menkai dalyvavo priimant 
su SIS II projektu susijusius sprendimus.
Sudėtinga valdymo struktūra kėlė sunkumų valdant 
projektą.
70 h) 
Viso SIS II projekto įgyvendinimo metu Komisija 
visapusiškai laikėsi Finansinio reglamento taisyklių 
ir derėjosi, siekdama kuo didesnės naudos Sąjungos 
biudžetui.
71
Komisija primena, kad valstybės narės parengė 
pagrindimo bylą ir atliko būtinus parengiamuosius 
vertinimus pagal tarpvyriausybinę struktūrą. Taryba 
priėmė sprendimą kurti SIS II, remdamasi 1998 m. 
atlikta galimybių studija ir po daugelio valstybių 
narių tarpusavio konsultacijų, kurių kulminacija 
buvo Švedijos ir Belgijos iniciatyva, tapusi pirmosios 
SIS II sistemos teisiniu pagrindu.
Komisija neturėjo kompetencijos imtis teisinių 
veiksmų dėl tokių Tarybos pateiktų teisės aktų arba 
juos peržiūrėti. Komisijos vienintelis įsipareigojimas 
buvo įgyvendinti Tarybos sprendimą. Taip pat rei ­
kėtų priminti, kad Taryba kelis kartus patvirtino, jog 
SIS II veikimas yra absoliutus prioritetas.
Kai SIS II kūrimas buvo patikėtas Komisijai, ji pradėjo 
galimybių studiją, siekdama įvertinti, kokius įstaigų 
poreikius turės patenkinti naujoji sistema, kokie bus 
techniniai sprendimai ir jų poveikis, koks bus pro ­
jekto įgyvendinimo tvarkaraštis ir jo biudžetas, taip 
pat kokia bus su projekto vystymu susijusi rizika ir 
apribojimai.
Komisijos atsakymas 57
4 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai, kuri atitinka 
nuo 2010 m. galiojančią IT valdymo tvarką. Komisija 
taiko PM2 projektų valdymo metodiką, o projektų 
rezultatai jau suteikia informacijos apie alterna ­
tyvas, kaštų įverčius, išteklius ir t. t. Visų projektų, 
kurių bendra nuosavybės kaina yra didesnė kaip 
500 000 EUR (per 5 metus), atveju turi būti pateikta 
ISPVT pagrindimo byla ir (arba) strateginis doku ­
mentas, ir kasmet rengiamos ataskaitos.
5 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai, kuri atitinka 
nuo 2010 m. galiojančią IT valdymo tvarką. Iš tikrųjų, 
PM2 projektų rezultatai jau apima keturių rūšių įra ­
šus, kurie gali būti naudingi projektų valdytojams: 
įrašai apie riziką, problemas, sprendimus ir pakei ­
timus. Be to, su kiekvieno projekto dokumentais 
(pagrindimo byla, strategijos dokumentu, pažangos 
ataskaitomis ir kt.) galima susipažinti GOVIS centri ­
nėje sistemoje.
6 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai, kuri atitinka 
nuo 2010 m. galiojančią IT valdymo tvarką. Tai 
atspindi „domeno“ metodas, kuris taikomas įgyven ­
dinant IT racionalizavimo programą nuo 2010 m. 
Sistemos buvo sugrupuotos pagal veiklos dome ­
nus (pvz., dotacijų valdymas, finansų valdymas, 
viešieji pirkimai ir kt.). Dabar yra 19 domenų, kurių 
kiekvienam priskirtas vadovas, atsakingas už savo 
domeno konvergenciją ir racionalizavimą. Naujų 
sistemų kūrimui turi pritarti domeno vadovas: taip 
yra užtikrinamas sistemų suderinamumas su srities 
strategija ir jų ryšys su esamomis sistemomis.2 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai, kuri atitinka 
nuo 2010 m. galiojančią IT valdymo tvarką. IT racio ­
nalizavimo procesas, kurį Komisija pradėjo 2010 m., 
jau dabar apima visus Komisijos valdomus IT pro ­
jektus, nesvarbu, koks būtų jų finansavimo šaltinis. 
Komunikate SEC(2011) 1500 primenama, kad „ kartu 
su infrastruktūros konsolidavimo projektu (ITIC), kuris 
bus išplėstas į visas tarnybas, racionalizavimo proce ‑
sas apima visas  Komisijos informacines sistemas , 
įskaitant valdybas ir vykdomąsias agentūras, finan ‑
suojamas iš  veiklos ir administracinių biudžetų .“
Komisijos didelės apimties IT projektams nuo 
2010 m. taikomi valdymo mechanizmai užtikrina, 
kad projektus atidžiai tikrintų ne tik Informatikos 
GD, bet ir Informacinių sistemų projektų valdymo 
taryba, kurios nariai yra ne tik kiti horizontalieji 
generaliniai direktoratai, bet ir penki generaliniai 
direktoratai, atstovaujantys skirtingoms politi ­
kos kryptims.  Konkrečiau, transeuropinių sistemų 
domeną (žr. taip pat atsakymą į 6 rekomendaciją) 
prižiūri Aukšto lygio IT komitetas.
3 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai, kuri atitinka 
nuo 2010 m. galiojančią IT valdymo tvarką. Prieš 
pradėdami įgyvendinti projektą, generaliniai direk ­
toratai privalo, remdamiesi nuo 2010 m. taikomo ­
mis IT valdymo taisyklėmis, pateikti Informacinių 
sistemų projektų valdymo tarybai pagrindimo 
bylą arba strategijos dokumentą, kuriame, be kita 
ko, būtų nurodytas projekto valdymo struktūros 
sudarymo būdas. Valdybai labai svarbu, kad nau ­
dotojams būtų tinkamai atstovaujama projekto 
valdymo struktūroje. Be to, kasmet valdybai turi 
būti pateiktos ataskaitos apie kiekvieną projektą – 
taip yra užtikrinama, kad atliekamas darbas ir galimi 
nukrypimai nuo pradinės apimties, tvarkaraščio ir 
biudžeto būtų atidžiai stebimi.
Komisijos atsakymas 58
7 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai, kuri atitinka 
nuo 2010 m. galiojančią IT valdymo tvarką. Komi ­
sijos tarnybos šiuo metu rengia bendrą institucijos 
sandarą, pagrįstą nuosekliu daugkartinio naudojimo 
komponentų rinkiniu. Keli tokie komponentai jau 
buvo nustatyti ir, kai jie yra įdiegti, naujose siste ­
mose arba iš esmės atnaujinamose sistemose juos 
yra būtina naudoti. Dabar nustatoma, kokių būtinų 
komponentų trūksta. Informatikos GD neseniai 
įsteigė Architektūros valdybą. Pagal ISA programą ir 
visai neseniai Europos infrastruktūros tinklų prie ­
monės (EITP) iniciatyvą taip pat rekomenduojama 
bendriems poreikiams (pvz., saugiam perdavimui, 
e. parašui, semantinėms priemonėms) tenkinti daž ­
niau taikyti kompleksines bendrąsias paslaugas.
8 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Pamokos, 
išmoktos iš Audito Rūmų atlikto audito, bus aptar ­
tos su kitais generaliniais direktoratais techniniu ir 
valdymo lygmeniu, taip pat paskleistos per atitinka ­
mus tinklus susijusioms agentūroms.
SIS II poveikis bus įvertintas 2016 m. (praėjus tre ­
jiems metams nuo SIS II veiklos pradžios), kaip rei ­
kalaujama pagal teisinį pagrindą (Reglamento (EB) 
Nr. 1987/2006 50 straipsnio 4 ir 5 dalys ir Sprendimo 
2007/533/JHA 66 straipsnio 4 ir 5 dalys).
KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
•  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu );
•  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse ( http://ec.europa.eu/represent_lt.htm ),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm ),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct  (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm ) 
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*) Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį,  
 taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu ).
Prenumeruoti leidinius galite:
•  susisiekę su Europos Sąjungos leidinių biuro platintojais  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm ).
QJ­AB­14­003­LT­C ISSN 1831 ­0885
Šengeno informacinėje sistemoje kaupiama 
informacija apie žmones ir nuosavybę, kuria 
naudojasi sienos apsaugos pareigūnai ir policija 
visoje Šengeno erdvėje. Šioje ataskaitoje Audito 
Rūmai nagrinėja, kaip Komisija valdė naujos, 
antros kartos Šengeno informacinės sistemos 
(SIS II) kūrimo projektą. Joje paaiškinama, kodėl 
sistema buvo pristatyta šešeriais metais vėliau, 
nei buvo planuota, ir aštuonis kartus viršijus 
pradinę biudžeto sąmatą.
EUROPOS
AUDITORŪMAI