KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Pridedamas prie Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Aktyvaus ir lengvesnio gyvenimo (ALG) mokslinių tyrimų ir plėtros programoje /* SWD/2013/0252 final */





KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Pridedamas prie Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Aktyvaus ir lengvesnio gyvenimo (ALG) mokslinių tyrimų ir plėtros programoje 1. Problemos apibūdinimas Senėjant visuomenei gyventojai ir ekonomikos sektorius netrukus turėtų pajusti didelių pokyčių, kuriems ES dar nėra visiškai pasirengusi. Didėjančias valdžios institucijų išlaidas, susijusias su senėjimu, lemia neišnaudotos arba nepakankamai išnaudotos galimybės augančiose vyresnių žmonių aktyvumui ir sveikatai skirtų IRT grindžiamų produktų ir paslaugų rinkose. Šiose rinkose susiduriama su trimis pagrindinėmis problemomis. Pirmoji – dėl ES rinkos susiskaidymo teikiama mažai naujoviškų IRT produktų ir paslaugų. Antroji – MTTP ir inovacijų sektoriaus susiskaidymas Europos lygmeniu ir didelės MVĮ dalyvavimo šiame sektoriuje kliūtys. Trečioji – ribotas inovacijų diegimas, susijęs su duomenų kaupimo ir dalijimosi jais trūkumu. Šioms problemoms spręsti 2008 m. sukurta bendroji programa „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“ (KGPA). Joje dalyvauja 20 valstybių narių ir Septintosios bendrosios programos (7BP), pagal kurią ji finansuojama, asocijuotųjų šalių. Ja siekiama ES lygmeniu sukurti su vyresnių žmonių aktyvumui ir sveikatai skirtais IRT grindžiamais produktais, paslaugomis ir sistemomis, susijusius būtinus taikomųjų MTTP ir inovacijų (kurių rezultatus numatoma pateikti rinkai per 2–3 metus) išteklius. . Pagal KGPA programą siūlomi sprendimai gali padėti senstantiems vyresnio amžiaus žmonėms prisitaikyti asmeniniame gyvenime ir darbo vietoje, taip pat rūpintis savo sveikata taip, kad jie galėtų daugiau metų dalyvauti ekonominiame ir visuomeniniame gyvenime ir ilgiau gyventi namuose. Kiekviename KGPA projekte dalyvauja bent trys valstybės, viena MVĮ, viena mokslinių tyrimų įstaiga ir viena vyresnio amžiaus žmonėms atstovaujanti organizacija. Rezultatai taikomi nacionaliniu lygmeniu, dėl to gerokai sumažėja kliūčių dalyvauti vietos organizacijoms ir MVĮ. Dabartinę KGPA bendrąją programą finansuoja dalyvaujančios valstybės, ES ir dalyvaujančios organizacijos (atitinkamai apie 25 %, 25 % ir 50 %). Dabartinei 2008–2013 m. programai iš viso skiriama mažiausia 300 mln. EUR viešojo biudžeto lėšų, iš kurių 150 mln. EUR – iš 7BP pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 185 straipsnį. KGPA bendrosios programos tarpiniame vertinime (2010 m.) padaryta išvada, kad programos tikslai sėkmingai pasiekti. 2012 m. vasario mėn. KGPA bendrosios programos generalinė asamblėja priėjo prie išvados, kad tęsti programą yra strategiškai svarbu, nes ja, be kita ko, labai prisidedama prie Europos inovacijų partnerystės (EIP) vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje. 2. Subsidiarumo analizė Norint tęsti KGPA bendrosios programos veiksmus, pagal SESV 185 straipsnį reikėtų parengti naują bendru Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu priimamą teisės aktą, kad būtų užtikrintas finansavimo pagal 7BP ir (arba) Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą ir bendrąją programą „Horizontas 2020“ tęstinumas. Vykdant tolesnę programą (ALG bendrąją programą) būtų laikomasi proporcingumo principo, nes pačios valstybės narės būtų atsakingos už strateginę darbo programą ir visus veiklos aspektus. Komisijos veiksmai būtų susiję tik su geresnio koordinavimo skatinimu ir sinergijos su kita finansavimo veikla šioje srityje užtikrinimu. Poveikis biudžetui ir ES įnašas į šią iniciatyvą yra programos „Horizontas 2020“ pasiūlymo ir biudžeto dalis. Jie priklausys nuo sprendimo dėl „H2020“ rezultatų ir dalyvaujančių valstybių finansinių įsipareigojimų. ES pridėtinė vertė yra akivaizdi, atsižvelgiant į toliau nurodytas problemas: rinkos ir mokslinių tyrimų pastangų susiskaidymą, per mažą dėmesį diegimui už ES ribų ir bendros Europos vizijos apie IRT, skirtų vyresnių žmonių aktyvumui ir sveikatai pagerinti, rinkas trūkumą. 3. Tikslai Bendrieji tolesnės ALG bendrosios programos tikslai – pagerinti ES konkurencingumą vyresnių žmonių aktyvumui ir sveikatai skirtų IRT grindžiamų produktų ir paslaugų srityje sąlygas; prisidėti prie viešųjų finansų patikimumo ir pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo didinimo; prisidėti didinant MTTP išlaidas, kad iki 2020 m. jos sudarytų 3 % BVP, ir ateityje vykdant Sąjungos finansavimo programas pagrindinį dėmesį skirti ES 2020 m. prioritetams, sprendžiant visuomenės, ir, visų pirma, sveikatos ir senėjimo, uždavinius. Konkretūs tikslai – gerinti vyresnių žmonių bei jų globėjų gyvenimo kokybę; didinti sveikatos priežiūros sistemų tvarumą, didinant galimybes naudotis vyresnių žmonių aktyvumui ir sveikatai skirtais IRT grindžiamais produktais ir paslaugomis; sutelkti IRT grindžiamiems produktams ir paslaugoms būtinus transeuropinių mokslinių tyrimų ir inovacijų išteklius, visų pirma skatinant dalyvauti MVĮ ir naudotojus, užtikrinti privačias investicijas ir didinti pramonės augimo potencialą, suformuojant europinių metodų ir sprendimų sistemą, kuri atitiktų kintančius nacionalinius ir regioninius socialinius prioritetus ir derėtų su reguliavimo aspektais. 4. Galimos politikos priemonės Išsamiai apsvarstytos ir įvertintos šios galimos politikos priemonės: · 1 galima politikos priemonė – KGPA bendrajai programai tapati ALG bendroji programa; · 2 galima politikos priemonė – jokios ALG bendrosios programos; · 3 galima politikos priemonė – ALG bendroji programa vykdoma kaip sustiprinta ir pagerinta KGPA bendroji programa. Pagal pastarąją politikos priemonę daugiau dėmesio būtų skiriama naudotojų dalyvavimui ir geresniam taikomųjų mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymui prie rinkos poreikių. Bendrosios programos taikymo sritis būtų pritaikyta prie EIP vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje taikymo srities, o KGPA bendroji programa taptų ALG bendrąja programa. Apsvarstytos ir atmestos šios galimos politikos priemonės: · jokio ES finansinio įsipareigojimo IRT ir senėjimo srityje; · jokio ES finansinio įsipareigojimo, tik lengvas koordinavimas; · ALG bendroji programa derinama su bendra programavimo iniciatyva „Ilgesnis gyvenimas, geresnis gyvenimas“; · ALG bendroji programa derinama su toliau pagal 185 straipsnį įgyvendinama iniciatyva „Eurostar“. Pasirinkus dvi pirmas galimas politikos priemones būtų smarkiai apribota besiformuojančios ES ALG rinkos plėtra. Atsižvelgiant į kitų dviejų politikos priemonių pobūdį ir taikymo sritį, pagal jas nesiūloma jokios taikomųjų mokslinių tyrimų programos alternatyvos. 5. Poveikio vertinimas Įvertinti įvairūs poveikio aspektai. Lyginant sąnaudas ir naudą įvertinti įvairūs scenarijai. Pasirinkus 2 politikos priemonę IRT inovacijos, susijusios su vyresnių žmonių senėjimu ir sveikata, nebūtų koordinuojamos Europos lygmeniu ir nebūtų finansuojamos valstybių narių lėšomis. Pagal šią politikos priemonę Europos Komisijos per metus skiriamos 23 mln. EUR investicijos iš viso pritrauktų apie 33 mln. EUR. Iš kitos pusės, pasirinkus 1 ir 3 politikos priemones tokio pat dydžio EK investicijos pritrauktų daug daugiau lėšų, t. y. 91 mln. EUR. Pasirinkus 3 politikos priemonę būtų užtikrintas tinkamiausias projektų dalyvių derinys, nes pagal šią priemonę naudotojų arba jų organizacijų dalyvavimas turėtų padidėti daugiau kaip tris kartus, o tai, remiantis tarpiniu vertinimu ir konsultacijomis, yra būtina. Pagal 1 politikos priemonę projektų rezultatams pateikti rinkai prireiktų nuo 2 iki 3 metų, o pagal 2 politikos priemonę – greičiausiai dar daugiau. Pasirinkus 3 politikos priemonę projektų rezultatams pateikti rinkai prireiktų mažiausiai laiko dar ir dėl to, kad ši priemonė būtų suderinta su EIP vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje. Pagrindinį ALG bendrosios programos ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį poveikį geriausiai pavyktų užtikrinti pagal 3 politikos priemonę. Valdžios institucijos pasinaudotų ekonomiškai efektyviais IRT sprendimais ir jais būtų prisidėta prie ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo. Vykdant programą būtų formuojama speciali tyrėjų bendruomenė ir ieškoma sprendimų. Galutiniai naudotojai aktyviau dalyvautų procese, ir dėl to padidėtų gaminių pasirinkimas. Pasinaudojant EIP vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje būtų galima geriausiai užtikrinti visuomenės sveikatą ir saugą. Todėl galėtų augti dalyvaujančių valstybių narių skaičius, pritrauktos lėšos galėtų būti panaudojamos plačiau, palyginti su 1 galima politikos priemone. Pagal 1 ir 3 galimas politikos priemones siūloma daugiau nuotolinio stebėjimo sprendimų, todėl pacientai ir jų globėjai važinėtų mažiau. 6. Galimų politikos priemonių palyginimas Palyginus sąnaudas ir naudą, projektų dalyvių derinį, projektų rezultatų diegimo rinkoje proceso trukmę, poveikį Europos inovacijų partnerystei vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje ir poveikį tikslams, rekomenduojama pirmenybę teikti 3 politikos priemonei. Pasirinkus šią politikos priemonę ir kartu atsižvelgiant į 2010 m. tarpinio vertinimo rekomendacijas bei konsultacijas ir jos taikymo sritį suderinus su EIP vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje taikymo sritimi, būtų toliau užtikrinti ir įtvirtinti geri dabartinės KGPA bendrosios programos rezultatai. 7. Stebėsena ir vertinimas 2017 m. bus atliktas laikotarpio vidurio vertinimas, per kurį bus įvertinta įgyvendinimo proceso kokybė ir veiksmingumas. ALG bendrąją programą nuolat stebės Kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos asociacija (KGPAA) ir kasmet – Europos Komisija. Stebėsenos rezultatai bus pranešami Komisijai ir ALG bendrosios programos generalinei asamblėjai. Be kitų bus naudojami šie rodikliai: · kiek, vykdant ALG projektus, prisidėta prie EIP vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje strateginio įgyvendinimo plano; · procentinė dalis projektų, kuriuos vykdant rinkai teikiami nauji produktai, sistemos ir paslaugos; · dalyvaujančių valstybių narių, ALG bendrosios programos dalyvių ir per metus ALG bendrosios programos forume dalyvaujančių subjektų skaičius; · valstybių narių, galinčių finansuoti visų tipų dalyvius, įskaitant galutiniams naudotojams ir paslaugų teikėjams atstovaujančias organizacijas, skaičius; · duomenys apie tai, kiek išlaidų sutaupyta naudojant vyresnių žmonių aktyvumui ir sveikatai skirtas IRT.