Apskritai atrodo, kad 2014–2016 m. taikytos priemonės prisidėjo prie nagrinėjamo atokiausio regiono ekonomikos atsigavimo. Yra akivaizdžių teigiamų tendencijų, atsiradusių dėl AIEM mokesčio lengvatų, pavyzdžiui, bendrojo vidaus produkto (BVP) augimas ir naujų įmonių bei darbo vietų skaičiaus padidėjimas. Tuo pačiu laikotarpiu AIEM mokesčio pajamos augo. Be to, 2014–2016 m. didėjo AIEM apmokestinamų produktų importas. Palyginus vietos produktus, kuriems buvo ir yra taikomos nagrinėjamos specialios priemonės, su panašiais importuojamais produktais, kuriems taikomas AIEM mokestis, nenustatyta didelių neigiamų padarinių importuojamiems produktams atitinkamų prekių kategorijose.

Be to, pagal Tarybos sprendimo 377/2014/ES 2 straipsnį reikalaujama, kad Komisija pateiktų Tarybai ataskaitą, kurioje būtų išanalizuoti ekonominiai ir socialiniai šios specialios AIEM mokesčio tvarkos taikymo aspektai ir, jei reikia, būtų pasiūlyta, kaip pakeisti šio sprendimo nuostatas.

Apskritai nuo 2014 m. visame pasaulyje ekonomika nuolat auga ir ekonomikos atsigavimas vyksta tiek nacionaliniu, tiek europiniu lygmenimis. Nuo 2014 m. Kanarų salų ekonomika pradėjo atsigauti ir plečiasi iki dabar. Realiojo BVP augimas paspartėjo ir 2016 m. sudarė 3,5 proc. Šis dydis viršijo tų pačių metų augimą Ispanijoje, ES 28 ir pasaulinį vidurkį. Be to, įmonių, kurios veiklą vykdo gamybos, kasybos ir karjerų eksploatavimo sektoriuose ir kurioms taikomas AIEM mokestis (toliau – AIEM mokesčio sektorius; jos sudaro 67,3 proc. bendro įmonių skaičiaus), skaičius 2014–2016 m. išaugo, o įmonių, kurioms netaikomas AIEM mokestis (toliau – ne AIEM mokesčio sektorius), skaičius 2014–2016 m. sumažėjo. Vertinant kiekybiškai, 2015 m. AIEM mokesčio sektoriuje veikiančių įmonių buvo 14 daugiau nei ankstesniais metais, o 2016 m. jame veikė dar 41 nauja įmonė.

Kanarų salose ir toliau yra daug didelių sunkumų. Dėl šios priežasties vietos pramonė išlieka labai pažeidžiama ir reikia taikyti priemones, kurios apsaugotų strateginį sektorių, kuriame sukuriama gerovė ir stabilumas ir kuris gali užtikrinti prekių tiekimą rinkai sutrikus išorės tiekimui. Šiuo atžvilgiu, remiantis ataskaita, Tarybos sprendimo konstatuojamosiose dalyse nurodyti struktūriniai suvaržymai išlieka.

Kanarų salose yra tam tikrų nuolatinių kliūčių, kurios trukdo regiono ekonominiam vystymuisi: geografinis izoliuotumas, rinkos susiskaidymas ir mažumas. Šios aplinkybės turi įtakos daugeliui svarbių aspektų, susijusių su regiono ekonominiu vystymusi.

Viena iš Kanarų salų ekonomikos kliūčių tebėra itin specializuotas paslaugų sektorius (daugiau nei 85 proc. BPV), kurio rodiklis yra gerokai didesnis už Ispanijos vidurkį (74 proc. BPV). Vyraujanti veiklos rūšis šiame salyno sektoriuje yra turizmas. Jo dalis BVP, kai atsižvelgiama į tiesioginį ir netiesioginį poveikį, padidėjo iki daugiau kaip 34 proc., palyginti su nacionaliniu vidurkiu, kuris yra šiek tiek didesnis nei 11 proc. Darbo vietų, tiesiogiai ar netiesiogiai susijusių su turizmu Kanarų salose, skaičius sudaro maždaug 40 proc. visų darbo vietų, palyginti su šalies vidurkiu, kuris lygus 13 proc.

Be to, reikia atsižvelgti į Kanarų salų transporto priemonių apribojimus, susijusius su prekių judėjimu, ypač tarp salų (tik oru ar jūra). Ataskaitoje teigiama, kad tarp salų vykdomos laivybos sąnaudos išlieka didelės, palyginti su krovinių vežimu tarp salų ir žemyno. Ši kliūtis yra dar didesnė tais atvejais, kai maršrutai veda į salas, kuriose nėra provincijų administracinių centrų, nes tuomet vežimo išlaidos yra didesnės, nei vežant krovinius tarp salų ir provincijos administracinių centrų. Krovinių vežimo tarp salų, kuriose yra provincijos administraciniai centrai ir kuriose jų nėra, kaina gali būti didesnė už krovinių vežimo tarp Kanarų salų ir žemyninės Ispanijos dalies kainą. Tas pat pasakytina apie žaliavų tiekimo kainą, kuri apskritai yra didesnė nei prekių siuntimo į užsienį kaina, išskyrus tiekimą tam tikrais maršrutais. Tokia kliūtis lemia mažesnį veiksmingumą ir didesnes gamybos sąnaudas regione.

Kanarų salų įmonės patiria didelių aplinkos apsaugos sąnaudų. Dėl santykinai labiau riboto vandens išteklių prieinamumo Kanarų salų įmonėms tenkančios vandens vieneto sąnaudos yra gerokai didesnės už visos Ispanijos vidurkį. Be to, dėl pramonės atliekų šalinimo ir toksinių atliekų tvarkymo Kanarų salų įmonės vis dar patiria didelių aplinkos apsaugos sąnaudų. Vis dar nėra perdirbimo įrenginių, išskyrus įrenginius, skirtus tam tikriems produktams (įskaitant elektros ir elektroninės įrangos atliekų tvarkymą), ir atliekos vis dar turi būti vežamos į žemyną, o toksinės atliekos turi būti tvarkomos ne Kanarų salose. Remiantis ataskaitoje pateiktais 2017 m. duomenimis, įvairių rūšių atliekų vieneto sąnaudos Kanarų salose yra didesnės nei žemyninėje Ispanijoje, o skirtumas paprastai viršija 50 proc. Be to, kai kuriais atvejais, pavyzdžiui, šarminių baterijų, kompiuterių aparatinės įrangos ir elektroninės įrangos bei dumblo tvarkymo išlaidos Kanarų salose yra daugiau nei 20 kartų didesnės nei žemyninėje Ispanijoje. Dėl šių didesnių sąnaudų, kurias patiria Kanarų salų įmonės, palyginti su jų konkurenčių Europos žemyne, galinčių naudoti perdirbtas žaliavas, patiriamomis sąnaudomis, Kanarų salų pramonė praranda konkurencingumą.

D. Išvados

Specialiosios priemonės, taikomos pagal 2014 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimą 377/2014/ES, daro teigiamą poveikį ekonominei ir socialinei Kanarų salų aplinkai. Priemonės, taikomos Kanarų salose, yra būtinos ir proporcingos sprendime nustatytiems tikslams. Sunkumai, kurių patiriama salyne (visų pirma atokumas, maža ir susiskaidžiusi vietos rinka), išlieka ir dėl jų atsiranda papildomų sąnaudų, už kurias kompensacijos nėra permokamos nurodytiems AIEM apmokestinamiems produktams taikant leidžiamas mokesčių lengvatas.

Nepaisant ekonomikos nuosmukio dėl finansų krizės, atrodo, kad 2014 m. šalies ekonomika pradėjo atsigauti, taip pat ir dėl teigiamo AIEM priemonių poveikio. Tačiau, atsižvelgiant į kliūtis, susijusias su specifine Kanarų salų padėtimi, tolesnis šių priemonių taikymas vis dar yra pagrįstas. Visų pirma, atrodo, kad, nepaisant teigiamų tendencijų, Kanarų salų padėtis vis dar yra nepalanki.

Tačiau Kanarų salų laikotarpio vidurio ataskaitoje pateiktų duomenų nepakanka, kad būtų galima išsamiai išnagrinėti ekonominius ir socialinius aspektus, todėl išvada iš dalies grindžiama ataskaitos teiginiais, kuriuos ne visada galima patikrinti.

Komisija negavo jokių skundų dėl galimo neigiamo AIEM priemonių poveikio vidaus rinkos veikimui. Galimas AIEM mokesčio tvarkos suteikiamos apsaugos sumažinimas arba panaikinimas galėtų būti žalingas vietos pramonei ir apskritai Kanarų salų ekonominiam ir socialiniam vystymuisi.

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija daro išvadą, kad šiuo metu pagal 2014 m. birželio 12 d. Tarybos sprendimą 377/2014/ES taikomos AIEM priemonės vis dar yra pagrįstos ir proporcingos. Be to, Komisija mano, kad pasiūlymas pritaikyti dabartines sprendimo nuostatas nėra reikalingas.