„Nė viena valstybė narė neturėtų būti priversta rinktis, ar reaguoti į krizę, ar investuoti į savo žmones. „Next Generation EU“ padidins <…> jaunimo užimtumui remti skirtą paramą. Taip užtikrinsime, kad žmonėms būtų suteikta prisitaikyti prie sparčiai kintančio pasaulio reikalingų įgūdžių, švietimas ir mokymas.“

Pirmininkė Ursula von der Leyen

1.Įžanga. Investavimas į naują kartą

Vadovaudamasi Europos socialinių teisių ramsčiu Komisija dar savo kadencijos pradžioje parengė socialinės Europos programą pirmiausia orientuodamasi į žmones. Nuo to laiko Komisija teikia pirmenybę darbui, kuriuo siekiama padėti jaunimui, ir tesi savo pažadą. Ji stiprina švietimą ir mokymą, skatina jaunimo užimtumą, užtikrina teisingas darbo sąlygas ir suteikia daugiau galimybių visiems naudotis socialinės apsaugos paslaugomis, nes jaunimas yra nauja karta ir nusipelno visų galimybių puoselėti savo potencialą, kad galėtų kurti mūsų žemyno ateitį.

Dėl COVID-19 pandemijos išryškėjo poreikis likti šiame kelyje ir eiti juo sparčiau. Nors pandemija – tai pirmiausia sveikatos krizė, dėl jos poveikio ES patiria didelį nuosmukį . Didėjantis prašymų skirti bedarbio pašalpas skaičius pranašauja naujus iššūkius. Nedarbas didės visose amžiaus grupėse, bet jaunimas jau patyrė neproporcingą poveikį . Nuo krizės pradžios nustojo dirbti daugiau kaip šeštadalis jaunuolių. Daugelis dirbo labai nukentėjusiuose sektoriuose, kaip antai apgyvendinimo, maisto, meno, pramogų, didmeninės ir mažmeninės prekybos sektoriuose . Kiti šiuo metu bando patekti į darbo rinką, kurioje tokiuose sektoriuose naujų darbuotojų nebeieškoma.

Dabar yra pats laikas ir valstybėms narėms, ir Europos institucijoms sutelkti dėmesį į naują kartą. Iš pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės žinome, kad turėtume reaguoti nedelsdami. Ankstyvi problemų signalai, kurie šiandien ignoruojami, gali virsti nepataisoma žala vos per kelerius metus. Naudodamosi Komisijos atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvomis užtikrinamu lankstumu daugelis valstybių narių sparčiai ėmėsi laikinų priemonių krizei įveikti. Su Europos socialinio fondo (ESF) pagalba jos išlaiko darbo vietas ir kompensuoja švietimo ir mokymo sutrikimus per pandemiją. Be to, naująja Laikinos paramos priemone nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE) bus suteikta galimybė skirti iki 100 mlrd. EUR paskolų, kuriomis bus remiamos valstybių narių sutrumpinto darbo laiko sistemos ir panašios savarankiškai dirbantiems asmenims skirtos priemonės. Remiantis Komisijos pasiūlymu dėl priemonės „Next Generation EU“ kitas logiškas etapas – padėti jaunimui užtikrinti Europos atsigavimą.

Dedant bendras pastangas turėtų padaugėti galimybių visiems jaunuoliams. Daugelyje valstybių narių tai antrasis ekonomikos nuosmukis jų gyvenime. Jaunuoliams, kurie sulaukė 18 metų per ankstesnės jaunimo užimtumo krizės piką, dabar yra vos 25 metai. Tikėtina, kad didesnių problemų kils diskriminuojamoms ar pažeidžiamoms grupėms, nes dėl ekonomikos nuosmukio nelygybė paprastai padidėja. Pažeidžiamų grupių jaunimui, kaip antai rasinių ir etninių mažumų jaunimui, neįgaliems jaunuoliams ar jaunuoliams, gyvenantiems kai kuriose kaimo, atokiose ar nepalankioje padėtyje esančiose miesto teritorijose, kyla papildomų kliūčių patekti į darbo rinką. Pavyzdžiui, neįgalių jaunuolių užimtumo lygiai yra gerokai mažesni nei negalios neturinčių jaunų žmonių , o jauni migrantai ir pabėgėliai sudaro vis didėjančią mūsų jaunimo dalį ir susiduria su specifinėmis kliūtimis ir diskriminacija. Didelį poveikį krizė daro ir jaunoms moterims. Siekiant užtikrinti, kad būtų aprėpti visi, bus reikalinga aktyvi tikslinė politika.

Šiame komunikate pristatytomis iniciatyvomis prisidedama prie Komisijos atsigavimo nuo COVID-19 pandemijos strategijos. Jomis užtikrinama, kad ES skaitmeninė ir žalioji pertvarka būtų mūsų jaunimo užimtumo politikos pagrindas. Jomis įgyvendinamas Europos socialinių teisių ramstis ir remiama nauja pramonės strategija. Prie jaunimo užimtumo didinimo prisidedama ir kitais Komisijos pasiūlymais, kaip antai tą pačią dieną priimtu pasiūlymu dėl Europos įgūdžių darbotvarkės, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo.

Šiame komunikate paaiškinama, kaip pasiūlymais dėl Tarybos rekomendacijų „Tiltas į darbo rinką. Sustiprinta Jaunimo garantijų iniciatyva“ (2 skirsnis) ir „Profesinis mokymas siekiant tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“ (3 skirsnis) kartu su nauju postūmiu pameistrystei (4 skirsnis) prisidedama prie jaunimo užimtumo užtikrinimo. Šiame komunikate taip pat išvardijamos papildomos priemonės šiam tikslui pasiekti (5 skirsnis). Komisijos pasiūlymas dėl priemonės „Next Generation EU“ ir būsimo ES biudžeto leis skirti nemenką ES finansavimą jaunimo užimtumui (6 skirsnis). Dabar reikia sudėlioti investavimo prioritetus valstybėse narėse, nes jaunimo užimtumas yra pirmiausia jų atsakomybė.

2.Tiltas į darbo rinką. Sustiprinta Jaunimo garantijų iniciatyva

Pastaraisiais metais Komisija rėmė valstybes nares, siūlančias jaunimui patekti į darbo rinką padedančių priemonių. Per ankstesnės jaunimo užimtumo krizės piką pradėta įgyvendinti 2013 m. Jaunimo garantijų iniciatyva lėmė svarbių pokyčių daugelyje valstybių narių. Ja jaunimui suteikta galimybių, paskatintos struktūrinės reformos ir inovacijos ir patobulintos valstybinės užimtumo paslaugos. Nuo įgyvendinimo pradžios ji padėjo daugiau nei 24 mln. jaunuolių visoje ES patekti į darbo rinką.

Šio svarbaus darbo rezultatais yra grindžiamas pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos „Tiltas į darbo rinką. Sustiprinta Jaunimo garantijų iniciatyva“. Kadangi dėl kintančio darbo pobūdžio ir įgūdžių paklausos perėjimas iš mokyklos į darbo rinką ir patikima integracija į darbo rinką užtrunka ilgiau, tikslinė grupė yra išplečiama ir aprėpia ne tik visus bedarbius ar neaktyvius jaunuolius iki 25 metų, bet ir visus žmones iki 30 metų. Remiamos darbo vietų kūrimo priemonės ir įvairios aktyvumo skatinimo priemonės, kaip antai konsultavimas, patarimai karjeros klausimais ir palaikymas. Šiuo pasiūlymu sustiprinama jaunimo nedarbo ir neaktyvumo prevencija pasitelkiant geresnes stebėsenos ir ankstyvojo perspėjimo sistemas, gerinama pasiūlymų kokybė susiejant juos su neseniai sukurtomis kokybės sistemomis.

Pasiūlymu aktyviai sprendžiamos su lyčių, rasių ir etninės kilmės stereotipais susijusios problemos, remiama įvairovė ir įtrauktis, taip pat neįgalių jaunuolių. Laimei, daugelis jaunuolių nedirba ir nesimoko tik trumpą laiką. Neturėdami individualių nepalankių sąlygų, kurios jiems iš esmės trukdytų, jie gali palyginti greitai įveikti sunkumus, susijusius su izoliavimu ar ekonomikos ciklais. Tačiau dėl krizės neturėtume užmiršti tų, kuriuos yra sunkiausia pasiekti, kuriems reikės intensyvios, neretai individualios paramos. Iš tikrųjų kai kuriems jaunuoliams kyla pavojus nedirbti ar nesimokyti ilgesnį laiką, ypač tiems, kurie priklauso pažeidžiamesnėms mūsų visuomenės grupėms, kurios integruodamosi į darbo rinką patiria didelių kliūčių net geriausiais laikais. Šis pasiūlymas yra skirtas visiems, siekiant užtikrinti, kad niekas nebūtų bedarbis ar nesimokantis ilgiau nei keturis mėnesius, siūlant labiau individualizuotas tikslines priemones. Jame taip pat pabrėžiama, kaip svarbu megzti partnerystės ryšius, pavyzdžiui, su darbdaviais, kad jie patartų dėl kintančio darbo pobūdžio, ar su pagalbinėmis socialinėmis tarnybomis, kad jos padėtų palankių sąlygų neturintiems jaunuoliams grįžti į vėžes įvairiomis kitomis priemonėmis.

Šis pasiūlymas taip pat padeda paspartinti tokią reikalingą skaitmeninę ir žaliąją pertvarką skiriant dėmesio ir su ja susijusioms galimybėms, ir nežinomiems aspektams. Tai daroma įvertinant ir tobulinant įgūdžius ir gebėjimus, kurių reikia norint susirasti darbą nuolat kintančioje darbo rinkoje. Nė vienas jaunuolis neturėtų patekti į darbo rinką neturėdamas bent pagrindinių skaitmeninių įgūdžių; pasiūlyme yra numatomi trumpi praktiniai parengiamojo mokymo kursai, susiję su konkrečiais jaunuolio įgūdžių poreikiais. Intensyvūs kursai, nemokami kursai internetu ar naujokams skirti kursai gali padėti jauniems žmonėms patobulinti visų pirma skaitmeninius įgūdžius ir įgūdžius, reikalingus įgyvendinant žaliąją pertvarką, taip pat verslumo ir karjeros valdymo įgūdžius. Pasiekti šiuos tikslus taip pat padeda Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo.

Prioritetiniai veiksmai, kuriems galima pasitelkti ES biudžeto lėšas, yra, be kita ko, trumpos mokymo sesijos, patobulintos planavimo sistemos, ankstyvojo perspėjimo sistemos ir stebėsenos pajėgumai (žr. 6 skirsnį).

Šiame pasiūlyme pateikiama veiksmų programa. Gerosios patirties pavyzdžių esama visoje Europoje. Jaunimo užimtumas yra vienas iš svarbiausių ES biudžeto prioritetų. Dabar valstybės narės turi dėti daugiau pastangų, atsižvelgti į sukauptą patirtį ir naudotis ES finansavimu (6 skirsnis).