Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai apie Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 58/97 įgyvendinimą /* KOM/2007/0494 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 4.9.2007 KOM(2007) 494 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI apie Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 58/97 įgyvendinimą KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI apie Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 58/97 įgyvendinimą (tekstas svarbus EEE) TURINYS 1. Įvadas 3 2. Reguliavimo raida 3 3. Vartotojų prieiga prie VSS 4 3.1. Pagrindiniai duomenų rinkiniai 4 3.2. Vartotojams teikiamų duomenų rinkinių pateikimas laiku, punktualumas ir išsamumas 5 3.3. Konfidencialumo taisyklės ir įgyvendinimas 7 3.4. Tikslumas 8 3.5. Lyginamumas ir suderinamumas 9 4. VSS reglamento laikymasis 9 5. Verslo įmonėms tenkanti našta ir jos mažinimo veiksmai 12 5.1. Įvadas 12 5.2. Naštos matavimas 13 5.3. Valstybių narių veiksmai, kuriais siekiama sumažinti naštą 14 1. Įvadas Tarybos reglamento Nr. 58/97 (toliau – VSS reglamentas) tikslas, kaip numatyta jo 1 straipsnyje, – nustatyti bendrą Bendrijos statistinių duomenų apie verslo struktūrą, veiklos rūšis, konkurencingumą ir veiklos rezultatus Bendrijoje rinkimo, rengimo, perdavimo ir įvertinimo sistemą. VSS reglamente nustatytos būtinos lyginamosios Bendrijos statistikos rengimo normos, standartai ir apibrėžtys. Šioje ataskaitoje pateikiama informacija apie Tarybos reglamento Nr. 58/97 su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu Nr. 410/98 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu Nr. 2056/2002. Ši ataskaita parengta vadovaujantis reglamento 14 straipsnio 1 dalies nuostatomis: „Per trejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos ir vėliau kas trejus metus Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie statistinius duomenis, parengtus pagal šį reglamentą, ir pirmiausia apie jų kokybę bei įmonėms tenkančias prievoles.“ Apskritai ataskaitoje siekiama pateikti informaciją apie Komisijos veiksmus, užtikrinančius vartotojams galimybę naudotis aukštos kokybės Europos verslo struktūros statistiniais duomenimis, ir apie tai, kaip ir kiek VSS reglamentas buvo įgyvendintas atskirose valstybėse narėse. Joje taip pat kalbama apie įmonėms tenkančią naštą ir šiai naštai sumažinti skirtus veiksmus. 2. Reguliavimo raida Nuo Reglamento Nr. 58/97 ir jo įgyvendinimo nuostatų priėmimo buvo atlikti keturi svarbiausi reguliavimo tobulinimo darbai. 1) Pirmasis pakeitimas, kurį priėmė Taryba, buvo paskelbtas 1998 m. vasario 21 d. Juo buvo pridėtas penktasis priedas dėl verslo struktūros statistikos sistemos, skirtos gyvybės ir ne gyvybės draudimui, pradedant nuo 1996 m. ataskaitinio laikotarpio. 2) 2001 m. pagal komitologijos tvarką buvo įgyvendintas derinimo procesas. Juo buvo siekiama sumažinti dėl statistikos atsirandančią naštą pašalinant ne tokias naudingas reikalavimų dalis, kad būtų palikta daugiau erdvės būsimai VSS reglamento raidai; 2002 m. rugsėjo 6 d. buvo priimtas atitinkamas pakeitimas. 3) Antrąjį pakeitimą, kuris buvo paskelbtas 2002 m. lapkričio 21 d., priėmė Taryba ir Europos Parlamentas. Šiuo pakeitimu iš esmės buvo pridėti du nauji priedai dėl kredito įstaigų bei pensijų fondų ir du su išlaidomis aplinkos apsaugai susiję kintamieji rodikliai. 4) Šiuo metu taikant bendro sprendimo procedūrą nagrinėjamas Komisijos pasiūlymas išdėstyti VSS reglamentą nauja redakcija (COM (2006) 66 galutinis). Komisijos siūlomoje naujojoje redakcijoje reikalavimai supaprastinami išbraukiant ne tokias svarbias charakteristikas. Taip siekiama užtikrinti, kad būtų surinkta informacija apie sparčiai augančius ekonomikos (daugiausiai paslaugų srities) sektorius, apie kuriuos anksčiau nebuvo renkama statistika. Taip pat siekiama pateikti informaciją apie dinamišką verslo paslaugų sektorių ir apie verslo demografiją. Naujoje redakcijoje supaprastinamas ir susisteminamas galiojančių teisinių dokumentų rinkinys; ja bus panaikintas pirmesnis teisės aktas. Šiuo metu VSS reglamente yra septyni priedai I priedas Bendras modulis II priedas Pramonė III priedas Paskirstomoji prekyba IV priedas Statyba V priedas Draudimas VI priedas Kredito įstaigos VII priedas Pensijų fondai VSS reglamente įgyvendinimo galios suteikiamos Komisijai. Iš viso yra 12 galiojančių Komisijos reglamentų[1], kurie susiję su apibrėžtimis, perduotinų duomenų serijomis, techniniu formatu, taikytinomis leidžiančiomis nukrypti nuostatomis, pritaikymu prie technikos ir ekonomikos raidos ir kokybės vertinimo kriterijais. Tokių priemonių būtina imtis norint užtikrinti darnų VSS reglamento įgyvendinimą valstybėse narėse. Vadovaudamosi VSS reglamento nuostatomis valstybės narės gali laisvai rinktis statistikos duomenų rengimo šaltinius; todėl svarbu, kad už statistiką atsakingos institucijos laikytųsi Komisijos reglamentuose nustatytų apibrėžčių ir informuotų Komisiją apie duomenų kokybę. Kiti Komisijos reglamentai skirti suskirstymams, kurie turi būti pateikti visiems VSS kintamiesiems rodikliams ir jų techniniam formatui. Jais užtikrinama, kad visos šalys duomenis perduotų suderintu formatu, siekiant išvengti duomenų perdavimo klaidų. Kad šalys turėtų laiko sutvarkyti būtinas duomenų rinkimo sistemas arba pritaikyti dabartines taip, kad iki pereinamojo laikotarpio pabaigos būtų įgyvendintos VSS reglamento nuostatos, joms suteikiamos leidžiančios nukrypti nuostatos. 1-o, 3-io, 4-o ir 5-o priedų pereinamasis laikotarpis baigėsi. 2-am, 6-am ir 7-am priedui Komisijos reglamentu buvo suteiktos leidžiančios nukrypti nuostatos. Rengiamasi priimti reglamentą, kuriuo pratęsiamas 2-o ir 7-o priedų aplinkos apsaugos kintamųjų rodiklių pereinamasis laikotarpis. 3. Vartotojų prieiga prie VSS 3.1. Pagrindiniai duomenų rinkiniai VSS pateikiama išsami informacija apie Europos įmonių ir įvairios jų veiklos struktūrą, raidą ir charakteristikas. Apskritai jame pateikiama informacija apie visas rinkos veiklos sritis, išskyrus žemės ūkio sektorių. Pagrindinės VSS duomenų charakteristikos (kintamieji rodikliai): - Verslo demografiniai kintamieji rodikliai (pvz., įmonių skaičius) - Su produkcija susiję kintamieji rodikliai (pvz., apyvarta, pridėtinė vertė) - Su sąnaudomis susiję kintamieji rodikliai; darbo sąnaudos (pvz., užimtumas, dirbtos valandos); prekių ir paslaugų sąnaudos (pvz., visi pirkimai); kapitalo sąnaudos (pvz., investicijos į materialų turtą) Reglamente numatomi galutiniai duomenų perdavimo terminai, kurie apibendrinti yra tokie: galutiniams I–IV priedų duomenims – 18 mėnesių, preliminariems duomenims – 10 mėnesių, o V–VII priedų duomenims skiriama 10–18 mėnesių. Metinių įmonių statistinių duomenų serijoje charakteristikos skelbiamos pagal kiekvieną šalį atskirai ir pateikiamos NACE 1.1 red. klasėje (paprastai 4 skaitmenys). Metiniai įmonių statistiniai duomenys skirstomi pagal dydžio kategorijas. Charakteristikos skelbiamos pagal kiekvieną šalį atskirai ir toliau skaidomos į NACE 1.1 red. grupę (3 skaitmenys) ir užimtumo dydžio kategoriją. Paskirstomosios prekybos srityje papildomai skaidoma pagal apyvartos dydžio kategoriją. Pateikiant metinius regionų statistikos duomenis keturios charakteristikos skelbiamos pagal NUTS-2 regioną[2] ir smulkiau pateikiami NACE 1.1 red. skyriuose (2 skaitmenys). Paskirstomosios prekybos srities skiltyje duomenys pateikiami 3-imis skaitmenimis. Daugumą VSS duomenų renka nacionaliniai statistikos institutai (NSI), atlikdami statistinius tyrimus, rinkdami informaciją iš verslo registrų arba administracinių šaltinių. NSI, vadovaudamiesi savo priimta tyrimų strategija, gali naudoti vieną arba daugiau iš nurodytų šaltinių, atsižvelgdami į sąnaudas, kokybę ir įmonėms tenkančią naštą atsakant į klausimus. Duomenys prieš skelbiant patvirtinami Eurostate. Atliekama keletas loginių skirtingų kintamųjų rodiklių patikrinimų, o laikui bėgant taip pat tikrinamas ir duomenų nuoseklumas. 3.2. Vartotojams teikiamų duomenų rinkinių pateikimas laiku, punktualumas ir išsamumas VSS duomenų skelbimas Visus duomenis galima nemokamai gauti Eurostato tinklavietėje, pramonei, prekybai ir paslaugoms skirtoje skiltyje. Kiekvienais metais parengiamas duomenų skelbimo tvarkaraštis – skelbimo kalendorius. Naujausi duomenys daugumoje šalių buvo galutiniai 2004 m. 1–4 priedų duomenys, paskelbti 2006 m. lapkričio mėn. NewCronos informacinėje bazėje. ES suvestiniai duomenys buvo skaičiuojami remiantis turimais duomenimis, o jei duomenų trūkdavo – remiantis įvertinimais. Pradiniai suvestiniai duomenys buvo paskelbti 2006 m. gruodžio mėn. 2007 m. sausio mėn. dauguma šalių galėjo naudotis preliminariais 2005 m. 1–4 priedų duomenimis. 2006 m. leidinių programa Rezultatai skelbiami ne tik Eurostato tinklavietėje, bet ir leidiniuose. Vykdant 2006 m. VSS leidinių programą buvo išleistas vienas serijos Panorama leidinys, vienas serijos Pocketbook leidinys, 18 leidinių Statistics in Focus ir parengta nauja European business dedicated website versija. 2007 m. vasario mėn. buvo paskelbtas 2006 m. serijos Panorama leidinys European business - Facts and figures (liet. Europos įmonės: faktai ir skaičiai). Šiame leidinyje pateikiama išsami informacija apie Europos įmonių ir įvairios jų veiklos struktūrą, raidą ir ypatybes. Tuo pačiu metu Eurostato tinklavietėje buvo paskelbta nauja pertvarkyta Europos verslui skirta skiltis. Šiame portale dabar pagal temą pateikiama verslo struktūros statistika (įskaitant specialias temas, kaip globalizacija, MVĮ, regioninis verslas, įmonės, kontroliuojamos iš kitos valstybės, ir pan.) kartu su konkrečiomis nuorodomis į leidinius, duomenis ir metodiką. 2006 m. spalio mėn. buvo išleistas pocketbook serijos leidinys, kuriame paprastai ir glaustai pateikiami pagrindiniai Europos įmonių ir įvairios jų veiklos bruožai. Šiuo leidiniu taip pat siekta parodyti, kokių šios srities duomenų esama, ir su jais supažindinti. Leidinių programoje taip pat buvo numatytos iš viso septynios išsamios konkrečių Statistics in Focus (SIF) rinkinio sektorių analizės, trys SIF, skirti horizontaliajai (įvairių sektorių) temai, ir aštuoni SIF, kuriuose dėmesys skiriamas VSS raidos projektų rezultatų pateikimui (kai kuriais atvejais kartu su atitinkamais duomenimis iš įprastų duomenų serijų). VSS duomenys taip pat naudojami daugelyje kitų leidinių. 2006 m. buvo parašyta svarbių straipsnių, visų pirma Eurostato metraštyje, Eurostato pocketbook serijos leidinyje, regionų statistikos metraštyje, transporto apžvalgoje („Panorama“) ir naujuose leidiniuose apie kultūros statistiką. Vartotojams prieinamų duomenų rinkinių išsamumas Iš 1-oje lentelėje pateiktų duomenų galima būtų spręsti, kad daugelio valstybių narių Eurostatui perduoti duomenų rinkiniai yra pakankamai patikimi. Vis dėlto kai kurių šalių pateiktuose duomenyse yra spragų, kurios daro poveikį duomenų prieigai. Šios spragos bus aptartos vėliau 4 dalyje. Iš lentelės taip matyti, kad vartotojai duomenimis gali naudotis kur kas mažiau, jei yra konfidencialių duomenų. Daug duomenų yra konfidencialūs, ypač mažesnėse šalyse. Dar neatliktos išsamios 5–7 priedų analizės. Tačiau atrodo, kad šalys, kurioms netaikomos leidžiančios nukrypti nuostatos, turi pakankamai geras galimybes naudotis duomenimis ir kad duomenys dažniausiai būna nekonfidencialūs. 1 lentelė. Kiek duomenų langelių perduota iš viso ir kiek duomenų langelių skelbiama, patikrinus jų patikimumą. 1–4 priedai, 2003 m. duomenys, pateikti VSS reglamentu reikalaujamų duomenų procentais. Šalis | bendras perduotų duomenų langelių skaičius, išreikštas VSS reglamentu reikalaujamų duomenų procentais | nekonfidencialių duomenų langelių skaičius, išreikštas VSS reglamentu reikalaujamų duomenų procentais | konfidencialių duomenų langelių skaičius, išreikštas perduotų duomenų langelių procentais | Didelės šalys | 91 | 80 | 12 | Vidutinio dydžio šalys | 78 | 61 | 23 | Mažos šalys | 81 | 61 | 24 | VISOS | 81 | 64 | 21 | 3.3. Konfidencialumo taisyklės ir įgyvendinimas Nacionalinės statistikos institucijos ir Bendrijos institucija privalo laikytis individualių respondentų duomenų saugojimo principo, kaip numatyta 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos 13 straipsnio 1 dalyje[3]. Kadangi verslo struktūros statistiniai duomenys skaidomi į pakankamai smulkius veiklos lygmenis ir atsižvelgiant į tai, kad reikalaujama skaidyti bendrai pagal veiklą ir dydžio kategoriją, daugelis duomenų šalių lygmeniu turi būti saugojami, kad nebūtų atskleista konfidenciali informacija. Iš 3.2 dalyje pateiktos lentelės matyti, kaip konfidencialumas sumažina galimybę naudotis duomenimis. Konfidencialumo taisyklės dar nėra iki galo suderintos nacionaliniu lygmeniu. Visose šalyse duomenys, susiję su viena arba keliomis įmonėmis, yra saugojami. Keliose valstybėse narėse tokią praktiką papildo „dominavimo taisyklė“, pagal kurią duomenys neplatinami, jei tam tikra nustatyta procentine dalimi dominuoja vieno respondento duomenys. Toks procentas įvairiose šalyse gali labai skirtis. Kad nebūtų atskleisti konfidencialūs nacionaliniai duomenys, be konfidencialių duomenų šalies lygmeniu negalima skelbti ir Bendrijos lygmens duomenų. Valstybėms narėms pritarus priimtoje Konfidencialumo chartijoje nurodytos neskelbtinų ES suvestinių duomenų nustatymo taisyklės. Taikant Konfidencialumo chartijos taisykles, neskelbiama gana daug Bendrijos suvestinių duomenų. 2-oje lentelėje parodyta, kad iš visų ES suvestinių ataskaitinių 2004 m. duomenų, apie kuriuos buvo galima gauti informaciją metinėje įmonių statistikoje, 32 % negalėjo būti skelbiami dėl konfidencialumo. 2 lentelė. Pagrindiniai įmonių metinės statistikos kintamieji rodikliai, kurių ES suvestiniai 2004 m. duomenys skelbiami (visi veiklos lygmenys) Bendras langelių skaičius | Konfidencialių langelių skaičius | Konfidencialių langelių procentinė dalis nuo bendro skaičiaus | 1 priedas | 492 | 106 | 22 % | 2 priedas | 4956 | 1578 | 32 % | 3 priedas | 1116 | 387 | 35 % | 4 priedas | 300 | 110 | 37 % | 1–4 priedai | 6864 | 2181 | 32 % | Komisija šiuo metu ieško būdų, kaip būtų galima skelbti daugiau ES suvestinių duomenų, kad būtų patenkinti vartotojų informacijos poreikiai. Bus svarstoma, kaip galima apskaičiuoti konfidencialių ES suvestinių duomenų įvertinimus, kad būtų pakankamai apsaugoti individualių respondentų duomenys ir tuo pačiu metu užtikrinamas tam tikras suvestinių duomenų tikslumas. Šiuo metu ES vertinimai atliekami remiantis nekonfidencialiais nacionaliniais duomenimis, siekiant užpildyti ES suvestinių duomenų, kurių tikroji vertė negalėjo būti skelbiama, spragas. VSS reglamento naujoje redakcijoje valstybėms narėms numatoma galimybė duomenis pažymėti prierašu „tik papildyti bendrus Europos duomenis“. Tai taip pat turėtų padidinti prieinamų Europos suvestinių duomenų skaičių. 3.4. Tikslumas VSS reglamente numatoma, kad valstybės narės Eurostatui kasmet pateikia kokybės ataskaitą. Ataskaitose pateikiama informacija apie variacijos koeficientus ir neatsakytų klausimų skaičių. Valstybės narės pateikia informaciją apie variacijos koeficientus (nurodytus procentais). Atsižvelgdamas į valstybių narių pateiktą informaciją, Eurostatas apskaičiuoja ES suvestinių duomenų variacijos koeficientus. Iš toliau pateiktos lentelės matyti, kad ES suvestinių duomenų variacijos koeficientai daugumoje NACE grupių yra mažesni nei 1,5 %. Apskritai NACE pramonės grupių variacijos koeficientai yra mažesni. Statybos, prekybos ir ypač paslaugų variacijos koeficientai yra aukštesni. Tai reiškia, kad apskritai duomenys apie pramonės veiklą yra tikslesni. 3 lentelė. ES suvestinių duomenų variacijos koeficientų (VK) pasiskirstymas procentais, NACE duomenys apibendrinti 3 skaitmenimis VK ES intervalas | NACE grupių skaičius | 0,0 – 0,5 | 95 | 0,6 – 1,5 | 51 | 1,6 – 2,5 | 21 | Daugiau negu 2,5 | 2 | Valstybėse narėse skiriasi neatsakytų klausimų skaičius; kai kuriais atvejais jie viršija 20 procentų. 3.5. Lyginamumas ir suderinamumas Komisijos reglamentuose pateiktų apibrėžčių laikymasis yra pagrindinė priemonė, kuria užtikrinami lyginamieji visų šalių duomenys. Statistikos institucijos gali pasirinkti verslo struktūros statistikos rengimo metodiką. Valstybės narės pateikia informaciją apie savo nacionalinę metodiką, o Eurostatas, siekdamas, kad vartotojai geriau suprastų duomenų rinkimo metodus, šią informaciją skelbia. Suderinamumas nustatomas pagal tai, kiek statistikoje bus galima naudoti tarpusavyje derinant skirtingų šaltinių duomenis. Verslo struktūros statistika galėtų būti siejama su keliais kitais statistinių duomenų rinkiniais, pavyzdžiui, nacionalinėmis sąskaitomis, darbo duomenimis ir trumpalaike statistika, tačiau norint, kad vartotojai galėtų jais bendrai naudotis, reikia užtikrinti jų suderinamumą. Anksčiau patikrinus verslo struktūros statistikos ir trumpalaikės statistikos suderinamumą, išryškėjo tam tikri metodikos skirtumai. Todėl reikia tolesnių tyrimų. Panašiai buvo lyginami VSS užimtumo duomenys ir duomenys iš kitų darbo duomenų šaltinių. Vėlgi buvo rasta metodikos ir apibrėžčių skirtumų. Reikia imtis tolesnių derinimo darbų. Kadangi VSS kaupimo pagrindą sudaro verslo registras, juo turėtų būti užtikrintas suderintas metodas. Tačiau atlikus tyrimus paaiškėjo, kad šie du šaltiniai labai skiriasi; šis klausimas turėtų būti nagrinėjamas toliau. 4. VSS reglamento laikymasis Kaip laikomasi VSS reglamento, vertinama pagal tai, ar valstybės narės laiku pateikia duomenis ir ar siųsti duomenų rinkiniai yra išsamūs. Apskritai, palyginus su ankstesnės ataskaitos vertinimu, reglamento laikomasi geriau. Kiti su laikymusi susiję klausimai, pavyzdžiui, perduotų duomenų kokybė, dar negali būti galutinai įvertinti. Apskritai duomenų perdavimas laiku metams bėgant gerėja. Vis dėlto kai kurios šalys vis dar labai vėluoja siųsti duomenis ir tai daro įtaką ES suvestinių duomenų platinimui laiku. Susijusios valstybės narės, siekdamos užtikrinti, kad ateityje būtų laikomasi reglamente numatytų galutinių terminų, parengė nacionalinių veiksmų planų projektus. Pavyzdžiui, ES suvestiniai prekybos sektoriaus duomenys negalėjo būti skelbiami kartu su kitų sektorių duomenimis, nes Vokietijos duomenys buvo atsiųsti gerokai vėliau. Palyginus su ankstesne ataskaita, kurioje buvo kalbama apie šalių, kurioms tada buvo taikomas VSS reglamentas, 2000 ataskaitinių metų duomenų pateikimą laiku, didžiausią pažangą padarė Prancūzija ir Airija. Airija, deja, vis dar vėluoja siųsti duomenis. Ispanija padarė didelę pažangą laiku siųsdama duomenis apie statybą (4 priedas), tą patį galima pasakyti ir apie Norvegijos prekybos duomenis (3 priedas). Belgija ir Liuksemburgas 2004 m. duomenis atsiuntė vėliau nei 2000 m. duomenis. Apie šalių perduotų duomenų rinkinių išsamumą galima pasakyti, kad sudėjus visus ES-27 šalių ir Norvegijos pateiktus galutinių 1–4 priedų serijų duomenų rinkinius, jie sudaro 85 % visų reikalaujamų duomenų. Palyginti su ankstesnėje ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai aprašyta padėtimi, padėtis gerokai pagerėjo, bet pažangos dar nepakanka. Keletas šalių imasi veiksmų, siekdamos pagerinti duomenų prieinamumą. 4-oje lentelėje pateikiamas bendras visų šalių, kurioms 2007 m. taikomas VSS reglamentas (ES-27, Islandijos, Lichtenšteino ir Norvegijos), reglamento laikymosi vertinimas. Vertinta pagal tai, ar laiku perduoti galutiniai 2004 m. 1–4 priedų duomenys, 2005 m. 5–7 priedų duomenys ir preliminarūs 2005 m. 1–4 priedų duomenys. Taip pat buvo atsižvelgta į galutinių 2003 m. 1–4 priedų serijų duomenų išsamumą. Finansinių priedų (5–7) išsamumas dar nėra nuodugniai įvertintas, bet į jį buvo kuo labiau atsižvelgiama. Pagal reglamento laikymąsi šalys buvo suskirstytos į keturias kategorijas: VG Reglamento laikosi labai gerai, visi reikalingi duomenys (su nedidelėmis išimtimis) pateikti laiku G Reglamento laikosi gerai, trūksta kai kurių dalių arba truputį vėluoja pateikti duomenis (duomenys vėluoja ne ilgiau kaip 2 mėnesius po galutinio termino) P Duomenimis iš dalies galima naudotis, tačiau nesilaikoma svarbių reglamento dalių arba galutinių terminų (duomenys atsiunčiami vėliau nei praėjus 2 mėnesiams po galutinio termino) N Trūksta didelės duomenų dalies arba labai vėluojama juos pateikti (vėliau nei 6 mėnesiai pasibaigus galutiniam terminui), arba dar negauta patvirtinta duomenų versija, arba vis dar laukiama naujos pakankamai geros kokybės versijos (arba buvo labai vėluojama ją atsiųsti). 4 lentelė. Bendras reglamento laikymosi vertinimas ŠALIS | VSS | Bendras vertinimas | BE | Eurostatui dar neatsiųsti galutiniai 2002 m. 1–4 priedų duomenys. Gerokai pavėluota atsiųsti 2003 ir 2004 ataskaitinių metų duomenis. Duomenų prieinamumas patenkinamas. Nebuvo pateikti 2002–2005 ataskaitinių metų 5-o priedo duomenys. | P | BG | 1–4 priedų duomenys atsiųsti prieš du mėnesius iki galutinio termino pabaigos. Kiti duomenys taip pat atsiųsti anksčiau. Duomenų prieinamumas galėtų būti dar geresnis, nes dar nėra pateikti patys smulkiausi duomenys. Imamasi veiksmų šiai problemai spręsti. | G | CZ | Duomenys pateikti laiku. Trūksta pramonės ir statybos priedų VVR serijos duomenų; gerokai pavėluota atsiųsti 2004 ataskaitinių metų su aplinkos apsaugos išlaidomis susijusius pramonės srities duomenis; napateikti regioniniai duomenys, susiję su kreditų institucijomis. Pateikti duomenys, susiję su klasės lygmens veikla, vis dar yra nepakankamai kokybiški, todėl vartotojai mažai gali jais naudotis. | P | DK | Apskritai duomenys buvo atsiųsti laiku, kai kurių serijų duomenis truputį vėluota pateikti. Nebuvo pateikta 5-o priedo 2004 ir 2005 m. duomenų ir 7-o priedo 2005 m. duomenų. Duomenų prieinamumas patenkinamas. | G | DE | Vis dar vėluojama perduoti prekybos duomenis. Dauguma 1-o priedo 2004 ataskaitinių metų duomenų atsiųsta laiku; Tačiau H skilties duomenys atsiųsti labai vėlai. Nepateikti 2-o priedo E skilties duomenys, kurie buvo atsiųsti gerokai pavėlavus. | G | EE | Duomenys pateikti laiku. Duomenys išsamūs. | VG | EL | Palyginti su labai bloga pradžia, nuo 2005 m. buvo matoma pažanga pateikiant duomenis. 2007 m. vasario mėn. pirmą kartą pateikti K skilties duomenys. Slenkstinė riba pramonės srityje: nepateikta duomenų apie įmones, kuriose dirba mažiau nei 10 asmenų, tačiau stengtasi įvertinti trūkstamą informaciją. Trūksta kai kurių 5 ir 6 priedo serijų. | P | ES | Duomenys pateikti laiku. Trūksta tik nedidelės duomenų dalies: geras duomenų prieinamumas. | VG | FR | Visi duomenys, išskyrus 5-o priedo (nebuvo pateikti 2004–2005 ataskaitinių metų duomenys), pateikti laiku. Geras duomenų prieinamumas. | VG | IE | Labai vėluota pateikti 2004 ataskaitinių metų duomenis, nurodytus 1 ir 3 prieduose (laikinos problemos, kilusios dėl pagrindinio IT projekto). Per pastaruosius trejus metus pagerėjo duomenų prieinamumas. Statybos duomenys pateikti tik apie įmones, kuriose dirba daugiau kaip 20 asmenų. Taikoma su 7-u priedu susijusi leidžianti nukrypti nuostata, tačiau toliau bus siunčiami turimi duomenys. CSV norėtų surengti apklausą dėl 7-o priedo, bet tai sunkiai sekasi įgyvendinti. Trūksta 2002–2005 ataskaitinių metų 5-o priedo duomenų ir 2005 ataskaitinių metų 6-o priedo duomenų. | G | IT | Pagrindinės duomenų serijos buvo atsiųstos laiku, gerokai pavėluota atsiųsti aplinkos apsaugos išlaidų duomenis. Apskritai duomenų prieinamumas yra patenkinamas, bet vis dar trūksta kai kurių duomenų. | VG | CY | Duomenys pateikti laiku. Trūksta kai kurių duomenų: nepateikti 70-o NACE skyriaus duomenys, o 5-o priedo duomenys nėra išsamūs. | VG | LV | Duomenys, su labai mažomis išimtimis atsiųsti laiku. Duomenų prieinamumas labai geras. Teko parengti kelias 2003 ataskaitinių metų duomenų versijas, kol buvo galima juos skelbti; 2004 m. duomenų kokybė pagerėjo. | VG | LT | Duomenys pateikti laiku. Duomenų prieinamumas labai geras. | VG | LU | Vis dar labai vėluojama siųsti 2004 m. duomenis, bet yra antrinio konfidencialumo laipsnio duomenų. Padaryta pažanga sudarant galimybes naudotis duomenimis (pateikti 2003 m. užimtumo dydžio klasės duomenys visiems priedams ir 2-o priedo VVR statistiniai duomenys); vis dar trūksta informacijos apie vietos vienetus (regionų serijos) ir tam tikrų specialių 2-o priedo serijų. | G | HU | Duomenys pateikti laiku. Trūksta tik labai nedidelės duomenų dalies. | VG | MT | Negauta 2003 m. ir 2004 m. duomenų. | N | NL | Perduodant duomenis vėluojama labai mažai, išskyrus aplinkos apsaugos išlaidų serijas, kurių duomenis vėluojama pateikti labiau. Duomenų prieinamumas patenkinamas. | G | AT | Duomenys, išskyrus 5-o priedo 2005 ataskaitinių metų duomenis, atsiųsti laiku. Buvo laikinų problemų laiku perduodant 2002 m. duomenis, nes Austrijos statistikos departamentas pakeitė tų metų 1–4 priedų tyrimų strategiją. Labai geras duomenų prieinamumas. | VG | PL | Padaryta pažanga laiku perduodant duomenis. Nedaug su atskirais sektoriais susijusių išsamių duomenų (kintamieji rodikliai iš sektorių modulių, kurie nepriklauso 1-am priedui). | P | PT | Duomenys pateikti laiku. Trūksta tik labai nedidelės duomenų dalies. | VG | RO | Duomenys pateikti laiku. Geras duomenų prieinamumas. | VG | SI | Duomenys pateikti laiku. Duomenų prieinamumas galėtų būti dar geresnis. | G | SK | 1–6 priedų 2005 ataskaitinių metų duomenys atsiųsti laiku. Iki 2005 ataskaitinių metų (kurių duomenys buvo atsiųsti laiku) vėlavo 7-o priedo duomenys. | VG | FI | Duomenys patiekti laiku. Labai geras duomenų prieinamumas. Prieš skelbiant 2003 m. duomenis, reikėjo tvarkyti kelias versijas; 2004 ataskaitiniams metams pirmųjų siųstų duomenų rinkinių kokybė pagerėjo. | VG | SE | Duomenys pateikti laiku. Geras duomenų prieinamumas. Kilo problemų dėl 2003 ataskaitinių metų duomenų kokybės, bet jos buvo išspręstos 2007 m. pradžioje. 2004 m. duomenų kokybė geresnė. | G | UK | Duomenys, išskyrus 5-o priedo duomenis, atsiųsti laiku. Labai geras duomenų prieinamumas: visos serijos išsamios. | VG | IS | Nebuvo pateikti 1–4 priedų duomenys. Vis dar nepateikti 5–7 priedų 2005 ataskaitinių metų duomenys. | N | LI | Duomenų išvis nebuvo pateikta. | N | NO | Duomenys pateikti laiku. Geras duomenų prieinamumas. | VG | Nuo ankstesnės ataskaitos kelios šalys pradėjo geriau laikytis VSS reglamento nuostatų. Tarp 2001 ir 2004 ataskaitinių metų reglamento laikymasis pagerėjo šiose šalyse: Prancūzijoje, Airijoje, Liuksemburge, Suomijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Norvegijoje. Dauguma naujųjų šalių reglamento laikosi „gerai“ arba „labai gerai“. Nuo 2005 m., kai buvo pateikti 1999–2002 ataskaitinių metų duomenys, Graikija įdėjo daug pastangų, kad galėtų pasivyti kitas šalis tačiau jai reikės ir toliau stengtis. Pagal Graikijos veiksmų planą, teiktini 2006 ataskaitinių metų duomenys turėtų visiškai atitikti reglamento nuostatas. Belgijoje tyrimų strategijos persvarstymas sukėlė rimtų reglamento laikymosi problemų: nebuvo pateikti galutiniai 2002 m. 1–4 priedų duomenys, o 2003 m. ir 2004 m. duomenys labai vėlavo. Todėl reikia dar labiau stengtis, kad duomenys būtų pateikti laiku. Vokietija ne taip vėlavo pateikdama prekybos, viešbučių ir restoranų bei energijos sektoriaus duomenis, tačiau vis dar būtina duomenis atsiųsti anksčiau. Pagal Vokietijos statistikos departamento Komisijai pristatytą veiksmų planą 2005 m. duomenis Vokietija žada atsiųsti laiku. Preliminarūs 2005 m. duomenys buvo perduoti laiku. 5. Verslo įmonėms tenkanti našta ir jos mažinimo veiksmai 5.1. Įvadas 2005 m. kovo mėn. Komisijos komunikate „Geresnis reglamentavimas augimui ir užimtumui Europos Sąjungoje skatinti“ reikalavimų supaprastinimas buvo įvardytas kaip ES prioritetas. Komisijos komunikate dėl respondentų naštos mažinimo, reikalavimų supaprastinimo ir prioritetų nustatymo Bendrijos statistikos srityje (COM (2006) 693 galutinis) šis įsipareigojimas labiau siejamas su statistika. Komunikate pateikiama informacija apie įgyvendintus ir planuojamus Komisijos veiksmus. VSS reglamento nauja redakcija (COM (2006) 66 galutinis) siekiama kuo labiau palengvinti įmonėms tenkančią naštą, panaikinant dalį privalomų kintamųjų rodiklių, perkeliant kitus kintamuosius iš metinio į daugiametį rinkinį ir panaikinant neprivalomus kintamuosius rodiklius. VSS nauja redakcija yra dokumento, kuriuo vadovaujantis galima supaprastinti reikalavimus, pavyzdys: - VSS naujoje redakcijoje šalims suteikiama galimybė paprasčiausiai papildyti bendrus Europos rodiklius be prievolės pateikti skaitmenis ir visas detales. Tai ne visiškai atitinka Europos metodiką, tačiau laikomasi tokios krypties ir taip bus gerokai sumažinta našta. - Administracinių duomenų naudojimas taip pat sumažins įmonių naštą. VSS naujoje redakcijoje tai numatyta naujoms sritims. Verslo demografijos rinkimas (nauja naujos redakcijos sritis) bus grindžiama vien tik registrais, todėl visai neapsunkins įmonių. 5.2. Naštos matavimas Siekdamas gauti tikslios informacijos dėl verslo struktūros statistikos įmonėms užkraunamą naštą, Eurostatas, naudodamas standartizuotą klausimyną, surinko šią informaciją. Viena klausimyno dalis buvo skirta informacijai apie dabartinę naštą surinkti, o kita – apie valstybėse narėse įgyvendinamus arba planuojamus veiksmus, kuriais siekiama sumažinti įmonių prievoles. Į Eurostato klausimus atsakė 18 šalių; iš jų 15 pateikė informaciją apie įmonių naštą dėl I–IV priedų ir penkios atsakė apie krūvį, tenkantį dėl V–VII priedų. 14 atvejų buvo nurodyta, kad sąnaudos būtų sutaupytos, jei kai kurios VSS reglamento dalys būtų panaikintos. 15 šalių, apie kurias turima informacijos, yra DK, EE, EL, ES, IT, LV, LT, LU, NL, AT, PO, SE, UK, BG ir NO. Tyrime surinkta informacija apie VSS reglamento 1–4 priedus. Labai mažai šalių atsakė apie V–VII priedus. Daugelyje šalių informacija apie V–VII priedus renkama iš administracinių įrašų. Daugumoje šalių VSS tyrimai vykdomi naudojant atrankinius tyrimus. Kai kuriose valstybėse narėse mažų įmonių duomenys renkami naudojant tik administracinius duomenis. Taigi tik labai maža įmonių dalis gauna užpildyti klausimyną. Atrinktoms įmonėms klausimynui užpildyti vidutiniškai prireikė 110 minučių, iš kurių kiekvienai iš visų sektoriui priklausančių įmonių vidutiniškai tenka po 6 minutes. Krūvis skiriasi priklausomai nuo šalies dydžio (žr. lentelę). 5 lentelė: Laikas minutėmis, kurio įmonei prireikė I–IV priedų informacijai pateikti I–IV priedai | Atrinktose įmonėse praleista laiko (minutėmis) | Vidutiniškai praleista laiko minutėmis kiekvienoje sektoriaus įmonėje | didelės šalys | 114 | 5 | vidutinio dydžio šalys | 86 | 8 | mažos šalys | 182 | 41 | vidurkis (ES) | 110 | 6 | Sunku paaiškinti, kodėl „atrinktų įmonių praleistas laikas“ skiriasi priklausomai nuo šalių grupės. Tačiau kalbant apie mažų šalių „praleisto laiko minutėmis kiekvienoje sektoriaus įmonėje“ vidurkį galima teigti, kad toks aukštas rodiklis priklauso nuo didesnės imties. Kadangi visos šalys turi pateikti vienodo išsamumo informaciją, mažos šalys turi sudaryti didesnę imtį, kad galėtų gauti pakankamai tikslius rezultatus. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad vidutinė ES imties dalis yra 5,8 procento tyrime dalyvaujančių šalių. Tik viena šalis pateikė informaciją apie išsamų tyrimą. 6 lentelė: Imties dydis I–IV priedai | Imties dydis, įmonių skaičius | Bendras įmonių skaičius | Imties dalis (%) | didelės šalys | 438573 | 9084194 | 4,8 | vidutinio dydžio šalys | 184845 | 2078198 | 8,9 | mažos šalys | 33610 | 147665 | 22,8 | vidurkis (ES) | 657028 | 11310057 | 5,8 | Sprendžiant iš valandų, praleistų prie VSS, skaičiaus, galima labai grubiai įvertinti įmonių sąnaudas: jei šis praleisto laiko vidurkis būtų taikomas bendrai visai ES, dėl VSS I–IV priedų atsiradusi našta ekonomikai sudarytų apie 75 mln. eurų visai Bendrijai. Galiausiai iškilo klausimų apie naštą, tenkančią įmonėms, kuriose dirba mažiau nei 50 darbuotojų. Vidutiniškai įmonėse, kuriose dirba mažiau nei 50 darbuotojų, praleidžiama 70 % visose įmonėse praleidžiamo laiko. Nors tyrimuose paprastai įtraukiamos didelės įmonės, labai daug prisideda mažos įmonės. 5.3. Valstybių narių veiksmai, kuriais siekiama sumažinti naštą Šioje dalyje apibendrinama, kokių veiksmų pastaraisiais metais ėmėsi valstybės narės, siekdamos sumažinti įmonėms tenkančią naštą. Dažnai atliekami atrankiniai tyrimai. 2007 m. vasario mėn. 26 iš 27 valstybių narių vietoje surašymų jau naudojo atrankinius tyrimus. Vidutinis imties dydis didžiosiose šalyse yra 5 %, vidutinio dydžio šalyse – 8 %, o mažosiose šalyse jis vos viršija 20 %, todėl galima teigti, kad įmonėms tenkanti našta yra gerokai sumažėjusi. Tokie rezultatai taip pat rodo, kad pagrįstai siekiama kur kas labiau sumažinti mažosioms šalims tenkančią naštą, pavyzdžiui, diferencijuoti duomenų teikimo reikalavimus, kaip buvo planuojama naujoje VSS redakcijoje, žymint juos „CETO“ (tik papildyti bendrus Europos duomenis (angl. contribution to European totals only)) ženklais. Gana dažni atvejai, kai šalyse nuo tyrimų buvo atleistos labai mažos įmonės. Siekiant pateikti būtiną informaciją, šios spragos ištaisomos remiantis vertinimais arba papildant tyrimų rezultatus administraciniais duomenimis. Įmonių statistikoje pagerėjus informacijos rinkimui apie paslaugas, tokios krypties bus laikomasi toliau. Daugumoje paslaugų sričių didesnę dalį užima mažos įmonės. Daugelis valstybių narių vietoje tyrimų vis dažniau renkasi administracinius duomenis. Tačiau paplitęs administracinių duomenų naudojimas kelia problemų. Administraciniai duomenys savo formatu, kodais, perdavimo protokolais ir pan. dažniausiai skiriasi nuo statistinių duomenų, todėl siekiant, kad tokie duomenys tiktų statistikai, būtina investuoti. Kad nacionaliniai statistikos institutai ir atitinkamos vyriausybės organizacijos galėtų susitarti, reikalinga politinė parama. Administracinių duomenų paskirčiai pakeisti taip pat reikalingi papildomi vidaus ištekliai, nes NSI turi pertvarkyti savo vidaus veiklą, kad investicijos būtų kuo geriau panaudotos. Įmonių naštą sumažinti galima ir geresne atrankos strategija. Labai dažnai valstybės narės iš pradžių įgyvendindavo paprastą atrankos strategiją; taikant tobulesnius metodus, įmonėms tenkanti našta galėtų būti dar labiau sumažinta. Tačiau vėlgi reikalingos nacionalinių statistikos institutų investicijos. Tai pavyzdžiai, kurių galima rasti daugelyje valstybių narių. Kai kurios šalys taip pat pradėjo ieškoti tiesiogesnių duomenų rinkimo būdų, pavyzdžiui, juos tiesiogiai rinkti iš bendrovių sąskaitų. Idealiu atveju statistiniai duomenys būtų rengiami kaip šalutinis reguliaraus įmonių atsiskaitymo produktas, duomenys būtų tvarkomi savaime, bendri identifikatoriai leistų surinktą informaciją panaudoti pačiu veiksmingiausiu būdu, o tokia informacija be papildomų pastangų būtų platinama toliau, pavyzdžiui, sutvarkyta ji iš karto būtų siunčiama Eurostatui. [1] Komisijos reglamentai Nr. 2700/98, 2701/98, 2702/98, 1225/99, 1227/99, 1228/99, 1618/99, 1614/2002, 1667/2003, 1668/2003, 1669/2003, 1670/2003. [2] Bendras teritorinių statistinių vienetų klasifikatorius (Reglamentas (EB) Nr. 1059/2003). [3] Oficialusis leidinys L 052 , 1997 2 22 p. 1–7.