Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui .- Metinė politikos strategija 2008 m. /* KOM/2007/0065 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 21.2.2007 KOM(2007) 65 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Metinė politikos strategija 2008 m. TURINYS 1. Nuoseklus kursas 3 2. I dalis. Prioritetiniai veiksmai 2008 m. 6 2.1. Tarpusavyje susiję prioritetai 6 2.2. Gerovė 7 2.3. Solidarumas 10 2.4. Saugumas ir laisvė 13 2.5. Europa – pasaulinės reikšmės partneris 15 2.6. Geresnis reglamentavimas – Komisijos kasdieninio darbo prasmė 18 2.7. Komunikacijos gerinimas ir komunikacijos prioritetai 2008 m. 18 3. II dalis. Bendra žmogiškųjų ir finansinių išteklių 2008 m. sistema 20 3.1. Žmogiškieji ištekliai 20 3.1.1. Su plėtra siejamas pastiprinimas 20 3.1.2. Indėlis į centrinį fondą 20 3.1.3. Papildomi žmogiškieji ištekliai keturiems politikos prioritetams įgyvendinti 20 3.2. Pakeitimai paskirstant finansinius išteklius 22 3.2.1. „Gerovės“ prioriteto įgyvendinimo finansinis poveikis 22 3.2.2. „Solidarumo“ prioriteto įgyvendinimo finansinis poveikis 23 3.2.3. „Saugumo“ prioriteto įgyvendinimo finansinis poveikis 23 3.2.4. „Išorinio poveikio“ prioriteto įgyvendinimo finansinis poveikis 24 3.2.5. Pakeitimų finansinės programos išlaidų kategorijose apibendrinimas 26 KOMISIJOS KOMUNIKATAS METINė POLITIKOS STRATEGIJA 2008 M. Nuoseklus kursas Šiandien Europoje pasiektas plataus masto bendras susitarimas dėl politikos, kurią reikia įgyvendinti. Strateginiais tikslais: gerovės, solidarumo, saugumo ir laisvės bei stipresnės Europos pasaulyje, kurie buvo iškelti Komisijai suteikus įgaliojimus, nustatytas aiškus pagrindas įgyvendinti piliečių lūkesčius tekinančią politiką tose srityse, kuriose Europa turėtų veikti. Šie tikslai padėjo sukurti tokią Europos Sąjungą, kuri gali spręsti globalizacijos keliamas problemas ir parengti europiečius ateičiai. Komisija atnaujino Lisabonos strategiją siekdama užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą su valstybėmis narėmis palaikydama partnerystės ryšius. Ji pasiekė bendro sutarimo su valstybėmis narėmis dėl bendrų veiksmų pagrindinėse srityse, pvz., energetikos, mokslinių tyrimų ir demografinių pokyčių. Tokiomis iniciatyvomis: Europos energetikos politika, Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, Europos technologijos institutas (ETI), ir priemonėmis, skirtomis paremti valstybes nares valdant ES išorės sienas ir sprendžiant migracijos klausimus, ji parodė esanti pajėgi vykdyti šiuos įsipareigojimus. Bendrai su valstybėmis narėmis ir kitomis institucijomis ji teikė politinę paramą ir humanitarinę pagalbą nelaimių ištiktoms šalims visame pasaulyje. Komisija geriau integravo vidaus ir išorės politiką, kad šios sustiprintų ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Europos Sąjungoje tuo pačiu skatinant pasaulinį vystymąsi. Ji padėjo užbaigti penktąjį Europos Sąjungos plėtros etapą ir tęsė darbus, kad 27 narių Sąjunga atskleistų savo potencialą. Derėdamasi su Europos Parlamentu ir Taryba, Komisija padėjo užtikrinti ambicingą daugiametę finansinę programą 2007–2013 m. ir parengti naujas finansines priemones bei programas, kad finansinė programa būtų įgyvendinama. Komisija paskelbė ambicingą kampaniją siekti geresnio reglamentavimo ir ES teisės aktų supaprastinimo. Ji sustiprino savo pastangas dalyvauti dvišaliame dialoge su piliečiais dėl politikos pasirinkimo galimybių ir Europos ateities. Šie faktai rodo, kad Europos Sąjunga iš tikrųjų laikosi „dviejų juostų kelio“ strategijos, kurią praėjusių metų gegužės mėn. nustatė Europos Komisija ir kurią parėmė Europos Vadovų Taryba bei Europos Parlamentas. ES stengiasi įgyvendinti plataus masto ambicingą politiką, parodydama piliečiams, kiek Europos dimensija svarbi realizuojant jų siekius šiandieniniame pasaulyje. Tuo pačiu metu Europos Sąjungos gebėjimą veikti veiksmingai parodo lygiagrečiai vykstantis darbas siekiant išspręsti konstitucinius ir institucinius klausimus – klausimus, kurie savo ruožtu ateityje padėtų sukurti veiksmingesnę ir demokratiškesnę Europą. Šioje metinėje politikos strategijoje Komisija siūlo pagrindines iniciatyvas, kurių reikia imtis 2008 m. Joje taip pat siūloma paskirstyti žmogiškuosius išteklius ir tokiu būdu sustiprinti Komisijos pajėgumus įvykdyti įsipareigojimus prioritetinėse srityse. Atsižvelgiant į po plėtros padidėjusį darbo krūvį, reikės papildomų etatų, tačiau kitose politikos prioritetų srityse šį klausimą reikės spręsti vien tik perkeliant darbuotojus Komisijos viduje. Akivaizdu, kad 2008 m. bus svarbūs metai svarstant Europos ateitį, o konstruktyvus institucinio klausimo sprendimas būtų teigiamas signalas iki kitų Europos Parlamento rinkimų. Kitu aspektu 2008 m. bus svarbūs esamo acquis konsolidavimo ir tolesnio įgyvendinimo metai tuo pačiu papildomą dėmesį skiriant tinkamam ES teisės aktų vykdymui. Komisija toliau laikysis savo reformų darbotvarkės siekdama sukurti šiuolaikišką, veiksmingą ir skaidrią administraciją, galinčią bendrauti su Europos piliečiais ir didinti jų pasitikėjimą. Kiek tai susiję su bendraisiais strateginiais tikslais, Komisija ir toliau dėmesį skirs rezultatų pateikimui. Ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas išlieka didžiausias Europos Sąjungos politinis prioritetas, paremtas tolesnėmis pastangomis spręsti klimato kaitos klausimą bei tenkinti esamus ir būsimus Europos Sąjungos energijos poreikius. Žinių visuomenės plėtra išliks šios strategijos kertiniu akmeniu. Po paskutinės ES plėtros toliau vyks konsolidavimo darbas naujosioms valstybėms narėms laipsniškai jungiantis prie Šengeno erdvės ir įsivedant eurą. Minėdama euro įvedimo dešimtąsias metines, Komisija apžvelgs, kaip EPS veikė ligi šiol ir kaip ją būtų galima geriau parengti spręsti ateityje iškilsiančias problemas. Valdymo klausimu, Komisija toliau vykdys įsipareigojimą dalyvauti dialoge ir konsultacijose, įgyvendinti geresnio reglamentavimo darbotvarkę ir skirti papildomą dėmesį tinkamam ES teisės aktų vykdymui. Tuo tarpu, kaip aprašoma toliau, kai kuriose politikos srityse padėtis subrendo naujoms politikos iniciatyvoms. Nuo kadencijos pradžios ši Komisija pradėjo plataus masto konsultacijas ir politinį dialogą, įskaitant Bendrosios rinkos peržiūrą ir Socialinės tikrovės apžvalgą. Pirmąja iniciatyva bus užtikrinta, kad bendroji rinka ir toliau padės vykdyti ekonominius pažadus, o piliečiai veiksmingai pasinaudos jos teikiama nauda. Įgyvendinant antrąją iniciatyvą bus apžvelgta socialinė padėtis ES: apžvelgtos socialinės ir demografinės tendencijos ir galimybės piliečiams pasinaudoti savo teisėmis bei galimybėmis; tai bus svarbus indėlis į Socialinės darbotvarkės tarpinę peržiūrą. Šios peržiūros padės parengti ne vieną konkrečią iniciatyvą. Šiame etape ne visada galima tikslai apibrėžti tikrąjį šių iniciatyvų pobūdį, nes pasiūlymuose turi būti atsižvelgta į konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis rezultatus ir Komisijos poveikio vertinimus. Europos Komisija taip pat stiprins parengiamąjį darbą dėl išsamios biudžeto peržiūros ir analizuos 2007 m. pradėtų konsultacijų rezultatus, siekdama 2008–2009 m. paskelbti peržiūros dokumentą. Norėdama, kad ši darbotvarkė 2008 m. būtų sėkminga, Komisija įsipareigoja veiksmingai dirbti kaip kitų Europos institucijų partnerė. Ji tikisi dalyvauti konstruktyviame dialoge ir keistis nuomonėmis su Europos Parlamentu ir Taryba dėl to, kas turėtų tapti politikos prioritetais 2008 m. ir kaip jie turėtų atsispindėti Komisijos teisėkūros ir darbo programoje, kuri bus priimta kitų metų spalio mėn., bei 2008 m. biudžete. I DALIS. PRIORITETINIAI VEIKSMAI 2008 M. Tarpusavyje susiję prioritetai Nors dėmesys ryžtingai sutelktas į strateginių tikslų įgyvendinimą, Komisija turi būti budri ir pasirengusi dinamiškai reaguoti į naujas problemas. Kai kurie klausimai, kurie neseniai tapo reikšmingesni ES politinėje darbotvarkėje, dėl savo pobūdžio yra tarpusavyje susiję su keturiais strateginiais tikslais ir padeda pasiekti kelis iš jų arba juos visus. Tarp pagrindinių pavyzdžių: energetika ir klimato kaita, Lisabonos darbotvarkė ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, migracija. Spręsdama šias problemas Komisija siekia nuosekliai ir lanksčiai į jas reaguoti dirbdama bendrai su savo tarnybomis, kurdama darnią politiką, kuria peržengiamos tradicinės ribos, ir pasinaudodama visomis įvairiomis finansinės ir reglamentavimo politikos priemonėmis. Šie klausimai tarpusavyje susiję ir tuo, kad jie turi būti sprendžiami tiek veiksmais ES viduje, tiek taikant bendrą požiūrį su partneriais visame pasaulyje. Galiausiai akivaizdu, kad jie apima daugiau negu vien tik 2008 m. ir kad problemos, su kuriomis susiduria Europa, bus išspręstos tik nuosekliu ir sunkiu kelerių metų darbu. Klimato kaitos problemos sprendimas tapo svarbiu tikslu ir bus neatskiriamu Komisijos prioritetu 2008 m. užtikrinant tvarią gerovę Europoje. Pagrindinis dalykas Europos Sąjungoje užtikrinant tvarų augimą yra tausi, saugi ir konkurencinga energetika , pagrįsta tinkamai derinamais tvariais energijos šaltiniais. 2008 m. bus labai svarbūs įgyvendinant integruotą priemonių paketą energijos ir klimato kaitos srityje, kurį 2007 m. pradžioje priėmė Komisija. Tarp pagrindinių veiksmų turėtų būti pastangos kuriant Europos dujų tinklą ir elektros energijos tinklą, tolesnės priemonės skatinant energijos efektyvumą ir tausią energetiką, ES naftos atsargų sistemos peržiūra siekiant sustiprinti solidarumą energijos klausimu valstybių narių iniciatyvose ir taip vykdyti Europos strateginį energetikos technologijų planą, konkurencijos bei vidaus rinkos taisyklių vykdymas energetikos sektoriuje. ES turėtų toliau vaidinti lyderės vaidmenį prisitaikant prie klimato kaitos ir tokią kaitą mažinant. Komisija sieks, kad Europos Sąjunga ir pagrindinės suinteresuotosios šalys visame pasaulyje prisiimtų naujus įsipareigojimus mažinti CO2 išmetimą po 2012 m., kai pasibaigs Kioto protokolo galiojimas. ES taip pat turėtų pasinaudoti savo lyderės vaidmeniu didindama tarptautinį spaudimą dėl pasaulinės klimato kaitos. Šiuo atžvilgiu labai svarbus Pasaulinės klimato politikos aljansas, kuriuo siekiama į klimato kaitos problemos sprendimą įtraukti besivystančias šalis, kad, nustačius tarptautinį klimato kaitos režimą po 2012 m., padidėtų dalyvių skaičius. Padėdama Europoje sėkmingai laikytis įsipareigojimų dėl naujų taršos tikslų, ES imsis papildomų priemonių energijos efektyvumui ir tausios energijos gamybai skatinti. Atnaujinta Lisabonos strategija ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui išlieka svarbiu varikliu remiant Europos Sąjungą, kurioje yra didesnė gerovė, atsakomybė už aplinką ir socialinė integracija ir kurios pagrindas – parterystės ryšiai su valstybėmis narėmis. 2005 m. strategija buvo supaprastinta ir atnaujinta; dabar ji pradeda duoti rezultatų ir padėjo pagerinti ES ekonominės veiklos rodiklius. Šiuo metu problema, kaip padidinti esamus pasiekimus, kad būtų galima vykdyti tolesnes reformas. 2007 m. pabaigoje Komisija pateiks strategijos pirmojo ciklo strateginę ataskaitą, galbūt su peržiūrėtomis integruotomis gairėmis, kad kitame dešimtmetyje modernizavimas būtų tęsiamas. Be to, pradėjus įgyvendinti naujas Europos sanglaudos politikos programas ir naujas kaimo plėtros politikos programas, kurias visos ES valstybės narės turi patvirtinti 2007 m., 2008 m. bus matomi pirmieji tolesnių pastangų įgyvendinti Lisabonos strategiją regioniniu lygmeniu rezultatai. Siekiant valdyti migracijos srautus ES , būtinas daugelį aspektų apimantis požiūris. Darbo migracija, jeigu ji gerai valdoma, yra teigiamas indėlis į Europos gerovę ir kultūrų įvairovę. 2008 m. Komisija pateiks dviejų teisės aktų pasiūlymus dėl darbo migracijos, susijusius su sezoninių darbininkų ir apmokamų stažuotojų atvykimo ir apsigyvenimo sąlygomis. Teisė prašytis prieglobsčio Europos Sąjungoje parodo Europos solidarumo vertybes. 2008 m. Komisija pasiūlys tolesnius veiksmus siekiant bendros migracijos politikos ir priemonių bendrai Europos prieglobsčio sistemai sukurti iki 2010 m. Galiausiai Europos Sąjungoje reikia užkirsti kelią nelegaliai migracijai, kovoti su prekyba žmonėmis ir apsaugoti jos išorės sienas. 2008 m. bus toliau kuriama Išorės sienų valdymo agentūra, o valstybėms narėms per Europos priežiūros sistemą teikiama pagalba sprendžiant nelegalios migracijos klausimus. Komisija taip pat toliau spręs išorės dimensijos klausimą, nustatydama bendrą migracijos ir vystymosi klausimų darbotvarkę, visų pirma Afrikai. Gerovė Kaip nurodyta anksčiau, prisitaikymas prie klimato kaitos ir tokios kaitos mažinimas, Europos energetikos politikos ir Lisabonos strategijos įgyvendinimas labai prisidės prie gerovės ES 2008 m. Įperkamos ir aplinką tausojančios transporto paslaugos yra būtina sąlyga norint pasinaudoti visa vidaus rinkos teikiama nauda. Siekdama sumažinti neigiamą transporto sektoriaus poveikį aplinkai, Komisija pasiūlys miesto transporto veiksmų planą, baltąją knygą, kuria bus remiamas jūrų transporto konkurencingumas ir veiksmingumas dėl geresnio trumpųjų nuotolių laivybos integravimo į logistikos grandinę, bei teisės akto projektą dėl azoto oksido išmetimo aviacijoje apribojimo. Mokymasis visą gyvenimą išlieka labai svarbus Lisabonos strategijos elementas. Jis labai svarbus konkurencingumui ir įdarbinamumui, o taip pat skatina asmens tobulėjimą, aktyvų pilietiškumą ir socialinę integraciją. Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra yra labai svarbūs skatinant tvarų vystymąsi ir naujoves bei užtikrinant, kad Europa ateityje išliks konkurencinga gerovės visuomenė. Europos septintajai bendrajai programai (BP7) tenka pagrindinis vaidmuo remiant Europos mokslinius tyrimus ir skatinant bendradarbiavimą visoje Europos Sąjungoje. Ji yra viena svarbiausių priemonių remiant tolesnę Europos mokslinių tyrimų erdvės plėtrą, kurią Komisija sieks toliau stiprinti. Pagrindinis BP7 ypatumas – Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT). Nuo 2008 m. EMTT padės vykdomoji agentūra, taigi taryba galės atlikti visapusį visos Europos mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų finansavimo agentūros vaidmenį. Kitų BP7 dalių valdymas taps optimalus įsteigus dar vieną vykdomąją agentūrą. Per metus bus atliekamas parengiamasis darbas užtikrinant, kad 2009 m. pradės veikti Europos technologijos institutas (ETI) . ETI strateginiais moksliniais tyrimais ir švietimu padės pašalinti atotrūkį naujovių srityje tarp ES ir jos pagrindinių konkurenčių. Visus metus taip pat bus toliau įgyvendinamos kelios Europos mokslinių tyrimų iniciatyvos remiant pagrindines iniciatyvas, pvz., Lisabonos strategiją, bei pagrindines politikos sritis, įskaitant pramonės konkurencingumą, energetiką, aplinką, sveikatą, jūrų politiką, saugumą ir transportą. Remdamasi bendrosios rinkos peržiūros rezultatais, kurie bus pateikti 2007 m., Komisija teiks teisės aktų pasiūlymų, leidžiančių piliečiams ir bendrovėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), pasinaudoti visa vidaus rinkos teikiama nauda . Pavyzdžiui, tarp iniciatyvų gali būti pasiūlymų finansinių paslaugų arba intelektinės nuosavybės teisių srityje. Taip pat gali reikėti spartinti vykdymą konkurencijos srityje, visų pirma mažiausiai žalos darančią nekonkurencingą praktiką ir valstybės pagalbos formas, bei laisvo kapitalo judėjimo srityje. Konkretūs pasiūlymai bus pateikti dėl Bendros konsoliduotos įmonių pelno mokesčių bazės (BKĮPMB), bus atidžiai stebimas ES patentų strategijos įgyvendinimas. Vartotojų pasitikėjimo stiprinimas ir vartotojų apsaugos rėmimas bus dar viena sritis, kurioje Komisija 2008 m. pateiks naujų pasiūlymų. Tarp tokių iniciatyvų gali būti teisės aktai, susiję su pagrindinėmis sutartinėmis teisėmis ir kompensacijomis vartotojams bei galimu ES vartotojų apsaugos taisyklių taikymo išplėtimu į programinės įrangos ir duomenų (pvz., muzikos ar filmų), perkamų internete ir iš ten parsisiųsdinamų, sritis. Atsižvelgiant į besibaigiančių viešųjų konsultacijų dėl žaliosios knygos rezultatus bei 2007 m. veiksmų planą, ES jūrų politika , skirta tvariai skatinti darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą Europos pakrančių ir su jūra susijusių sričių ekonomikoje, bus tęsiama priimant tam tikras iniciatyvas. Bus atsižvelgiama į tarpusavyje susijusius klausimus, kurie svarbūs ir kitose politikos srityse, inter alia tarptautiniame jūrų valdyme, jūrų moksliniuose tyrimuose, jūrų pramonės, žuvininkystės ir akvakultūros konkurencingumui, priežiūrai ir duomenų rinkimui, bendrai ES jūrų erdvei, plėtojamai pagal transporto politiką, saugumui (pvz., jūrų sienų kontrolė – žr. 2.4 punkte numatytus veiksmus) bei aplinkai, plėtojamai pagal ES jūrų strategiją. Gerovė: pagrindiniai 2008 m. numatyti veiksmai Lisabonos strategija ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui • Strateginė ataskaita ir tolesni veiksmai dėl atnaujintos Lisabonos strategijos pirmojo ciklo Energetika ir transportas • Energijos ir klimato kaitos paketo įgyvendinimas ir tolesni veiksmai • Veiksmų, kurių reikia Europos dujų tinklui ir elektros energijos tinklui sukurti, įgyvendinimo pradžia • Tolesnės iniciatyvos įgyvendinant Europos strateginį energetikos technologijų planą, kiek tai visų pirma susiję su atsinaujinančiais energijos šaltiniais, tvaria anglių technologija ir branduolinių atliekų tvarkymu • ES naftos atsargų sistemos peržiūra • ES miesto transporto veiksmų planas siekiant ekologiškesnio transporto sektoriaus • Teisės akto pasiūlymas dėl azoto oksido (NOx) išmetimo aviacijoje apribojimo • Teisės akto pasiūlymas dėl taršos iš laivų sumažinimo • Baltoji knyga dėl bendros Europos jūrų erdvės remiant jūrų transportą • Transporto saugos agentūrų stiprinimas siekiant parengti transporto saugos taisykles Bendras požiūris į migraciją • Direktyvos dėl darbo migracijos, susijusios su sezoninių darbininkų ir apmokamų stažuotojų atvykimo ir apsigyvenimo sąlygomis Švietimas, moksliniai tyrimai ir naujovės • Vykdomųjų agentūrų įsteigimas, kad Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT) galėtų dirbti visu pajėgumu, o BP7 įgyvendinimas taptų optimalus • Parengiamieji veiksmai – Valdybos paskyrimas bei pirmųjų žinių ir naujovių bendrijų (ŽNB) atranka, kad Europos technologijos institutas iš tikrųjų veiktų Bendroji rinka • Teisės aktų ir kiti pasiūlymai pasibaigus bendrosios rinkos peržiūrai • Tolesni veiksmai dėl naujos ES patentų strategijos • Pasiūlymai, leidžiantys įmonėms naudoti bendrą konsoliduotą įmonių pelno mokesčių bazę (BKĮPMB) veiklai visoje ES Ekonominė ir pinigų sąjunga • Strateginė EPS peržiūra po 10 metų ir pasiūlymai jos veikimui pagerinti Vartotojų pasitikėjimo ir apsaugos stiprinimas • Teisės aktų iniciatyvos vartotojų apsaugai stiprinti, pvz., dėl sutartinių teisių ir kompensacijų vartotojams Jūrų politika ir stebėsena • Iniciatyvų įgyvendinimas siekiant įgyvendinti ES jūrų politiką Solidarumas Kaip jau paminėta, klimato kaitos problemos sprendimas ir toliau bus pagrindinis ES uždavinys 2008 m. – solidarumo Europoje, su išorės pasauliu ir ateities kartomis pavyzdys. Cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų ( REACH ) teisės aktų įgyvendinimas yra labai svarbus išbandymas, kuriuo parodomas Europos gebėjimas stiprinti Europos pramonės konkurencingumą tuo pačiu gerinant Europos piliečių sveikatą ir aplinką. Įgyvendinant reformuotą bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP), 2008 m. bus vykdomas jos „būklės patikrinimas“ , norint įsitikinti, ar 2003 m. reformą galima lengvai suderinti su BŽŪP forma ir prioritetais ateityje ir šiems pakloti pamatus. 2008 m. taip pat bus pirmieji metai įgyvendinat vieną bendro rinkos organizavimo sistemą – ši yra reikšmingas žingsnis siekiant supaprastinimo bei įgyvendinant vyno, vaisių ir daržovių bei medvilnės sektorių reformą. Kiek tai susiję su bendra žuvininkystės politika (BŽP), Komisija pateiks svarbų kontrolės sistemos teisės aktų išdėstymo nauja redakcija pasiūlymą, atsižvelgdama į vykdymo stiprinimą visoje Europos Sąjungoje. Remdamasi Socialinės tikrovės apžvalga ir Socialinės darbotvarkės įgyvendinimo tarpine peržiūra (jos abi turi būti pateiktos 2007 m.), Komisija pasiūlys iniciatyvas, skirtas skatinti solidarumą ir galimybes piliečiams pasinaudoti teisėmis ir galimybėmis. Komisija plės ir stiprins savo lygių galimybių politiką – tai tolesnė priemonė po Europos lygių galimybių metų (2007 m.). Visų pirma ji siūlo naują iniciatyvą, skirtą užkirsti kelią diskriminacijai už darbo rinkos ribų ir su ja kovoti – diskriminacijai dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, bei didinti galimybes geriau suderinti šeimos gyvenimą ir profesinę veiklą. Tarp pasiūlymų skatinti socialinį solidarumą bus galimos Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo intervencijos; šis fondas įsteigtas siekiant papildyti valstybių narių pastangas padėti darbuotojams, kurie neteko darbo dėl rinkos atvėrimo, susirasti ir išsaugoti naujas darbo vietas. Komisija pateiks naujų pasiūlymų, kaip užtikrinti Europos darbo rinkos prisitaikymą ir lankstumą, tuo pačiu užtikrinant aukštą socialinės apsaugos lygį ( „lankstumo ir užimtumo garantijos“ ). Po Lisabonos darbotvarkės strateginės ataskaitos šie pasiūlymai galėtų atsispindėti peržiūrėtose integruotose gairėse, kartu daugiau dėmesio skiriant jaunimo nedarbo ir nedeklaruoto darbo problemų sprendimui. 2008 m. bus labai svarbūs Europos sanglaudos politikai , nes tai pirmieji kalendoriniai naujų veiklos programų 2007–2013 m. įgyvendinimo metai. Komisija taip pat apžvelgs konkrečius 2000–2006 m. programų rezultatus – ar jie naudingi piliečiams. Siekdama remti ir ginti pagrindines teises ir Europos pilietybę , Komisija pasiūlys papildomų priemonių dėl ES piliečių konsulinės apsaugos keliaujant už Europos Sąjungos ribų. Pagrindinės teisės bus remiamos itin pabrėžiant vaiko teises , pateikiant konkrečių pasiūlymų, kaip spręsti vaikų skurdo problemą. Komisija taip pat pasiūlė naują programą, skirtą apsaugoti internetu ir kitomis naujomis žiniasklaidos priemonėmis besinaudojančius vaikus. Remdamasi visoje ES sukaupta patirtimi sprendžiant neteisėtų narkotikų problemą, Komisija taip pat pateiks ES kovos su narkotikais veiksmų planą 2009–2012 m. Komisija pradės įgyvendinti naujas iniciatyvas bendrai su valstybėmis narėmis remdama daugiakalbiškumą , kuris atspindi ES kultūrų ir kalbų įvairovę ir prisideda prie jos gerovės. Šiomis iniciatyvomis siekiama didinti informuotumą apie kalbų mokymosi naudą konkurencingumui, įdarbinamumui ir tarpkultūriniam supratimui. Galiausiai Komisija įgyvendins 2008 m. Europos kultūrų dialogo metams skirtą programą remdama kultūrų ir kalbų įvairovę bei aktyvių Europos pilietiškumą. Solidarumas: pagrindiniai 2008 m. numatyti veiksmai Klimato kaita, aplinka ir susijusios iniciatyvos • Įsipareigojimai po 2012 m. mažinti CO2 išmetimą ES iki tvaraus lygio iki 2009 m. JT klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos • Iniciatyvos skatinti prisitaikymą prie aplinkos pokyčių, tvarią gamybą ir vartojimą • REACH teisės aktų įgyvendinimas ir Europos cheminių medžiagų agentūros Helsinkyje įsteigimas • Komunikatas dėl Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (GMES) Žemės ūkio ir žuvininkystės politika • Bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) 2003–2004 m. reformos „būklės patikrinimo“ pateikimas • Vienos bendro rinkos organizavimo sistemos žemės ūkyje įgyvendinimas • Svarbių bendros žuvininkystės politikos (BŽP) kontrolės ir vykdymo sistemos teisės aktų išdėstymas nauja redakcija Socialinis solidarumas • Europos socialinio fondo ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) įgyvendinimas • Pasiūlymai siekiant paaiškinti Bendrijos teisės taikymą socialinių paslaugų srityje, galbūt bendrai su ES masto visuotinės svarbos socialinių paslaugų kokybės kriterijais, kurie būtų tolesni veiksmai priėmus Komisijos baltąją knygą • Iniciatyvos, sukurtos modernizuoti Europos darbo teisę, visų pirma dėl lankstumo ir užimtumo garantijų Lygios galimybės • Iniciatyvos, kuriomis siekiama kovoti su diskriminacija už darbo rinkos ribų • Iniciatyva, kuria siekiama suderinti šeimos gyvenimą ir profesinę veiklą Sanglaudos politika • Sanglaudos politikos programų 2000–2006 m. rezultatų strateginė apžvalga Europos pilietybės stiprinimas ir pagrindinių teisių apsauga • Pasiūlymai dėl ES piliečių konsulinės apsaugos • Vaiko teisių rėmimas per Vaiko teisių forumą • Programos, skirtos apsaugoti internetu ir kitomis naujomis žiniasklaidos priemonėmis besinaudojančius vaikus, įgyvendinimo pradžia (2009-2013 m.) Teisingumas ir vidaus reikalai • ES kovos su narkotikais veiksmų planas 2009–2012 m. • Prieglobsčio politikos planas, skirtas pasirengti Bendros Europos prieglobsčio sistemos antrajam etapui • Teisės akto pasiūlymas paveldėjimo ir testamentų srityje • Komunikatas dėl banko sąskaitų arešto Tarpkultūrinis dialogas ir daugiakalbystė • Daugiakalbystės rėmimo bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis strategija • Europos kultūrų dialogo metams skirti veiksmai Saugumas ir laisvė Pagrindinis ES tikslas – užtikrinti laisvą asmenų judėjimą išsiplėtusioje Europos Sąjungoje. Užbaigus antros kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II), būtų pakloti pamatai nuo 2008 m. kitoms ES valstybėms narėms prisijungti prie Šengeno erdvės. Hagos programa (2005–2009 m.) išlieka bendradarbiavimo stiprinimo remiant laisvę, saugumą ir teisingumą ES sistema. Bus imtasi tolesnių veiksmų dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu , įskaitant priemones, palengvinančias teisėsaugos institucijų keitimąsi informacija ir prevencines priemones radikalizmo plitimo problemai spręsti. Komisija taip pat pasiūlys papildomų priemonių remiant ES piliečių saugą ir sveikatą, įskaitant priemones stiprinti esamą bendradarbiavimą civilinės saugos srityje bei pastangas užtikrinti ir vykdyti ES standartus maisto saugos, gyvūnų sveikatos ir gerovės ir augalų sveikatos srityse . Muitinių kontrolė, visų pirma dėl kovos su padirbtomis prekėmis, bus stiprinama remiant saugą ir vartotojų apsaugą. Be to, bus peržiūrėta ES teisinė sistema, reglamentuojanti farmacijos produktus – taip bus siekiama užtikrinti vaistų saugą, aiškią informaciją pacientams ir galimybę gauti saugias, ekonomiškas ir aukštos kokybės sveikatos paslaugas ir produktus . 2008 m. Komisija dėmesį skirs ypatingos svarbos ryšių ir informacijos infrastruktūros apsaugai ir spręs problemas, susijusias su naujų ryšių tinklų privatumo ir saugumo aspektais. Saugumas ir laisvė: pagrindiniai 2008 m. numatyti veiksmai Judėjimo laisvė ir ES išorės sienų valdymas • Antros kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) įgyvendinimas, leidžiantis kitoms ES valstybėms narėms prisijungti prie Šengeno erdvės • Naujos priemonės, skirtos ES išorės sienoms valdyti, įskaitant Išorės sienų valdymo agentūros (FRONTEX) tolesnę plėtrą, jūrų sienos kontrolės tinklų gerinimą ir Europos priežiūros sistemas, padedančias valstybėms narėms spręsti augančių nelegalių imigrantų srautų problemą • Vizų informacinės sistemos (VIS) įgyvendinimo pradžia rengiantis bendrai vizų politikai Kova su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu • Pirštų atspaudų centralizuotos duomenų bazės įgyvendinimas • Politikos smurtinio radikalizmo plitimo problemai spręsti įgyvendinimo pradžia • Bendradarbiavimo tarp valstybių narių per EUROJUST stiprinimas, tiriant sunkius tarpvalstybinius ir organizuotus nusikaltimus ir vykdant jų baudžiamąjį persekiojimą Civilinė sauga • ES civilinės saugos mechanizmo stiprinimas ir nelaimių prevencijos dėl nelaimių Europos Sąjungoje arba mechanizme dalyvaujančiose šalyse integruotos strategijos sukūrimas Sveikata ir sauga • Rekomendacija dėl pacientų saugos ir sveikatos paslaugų kokybės • ES maisto saugos, gyvūnų sveikatos, gyvūnų gerovės ir augalų sveikatos standartų laikymosi užtikrinimas • Teisinės sistemos, skirtos Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) atliekamam genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų rizikos vertinimui, sukūrimas • Farmacijos produktų teisinės sistemos peržiūra • Teisės aktų, skirtų medicinos prietaisams, modernizavimas siekiant pagerinti pacientų bei naudotojų saugą ir užtikrinti aiškią reglamentavimo aplinką • Iniciatyva dėl telemedicinos chroniškų ligų kontrolei vykdyti (sveikatos stebėsena namuose) • Pasirengimo krizėms sveikatos ir saugos srityje infrastruktūros plėtra Ypatingos svarbos informacijos infrastruktūros apsauga ir piliečių pasitikėjimo didinimas • Iniciatyva dėl ypatingos svarbos ryšių ir informacijos infrastruktūros apsaugos • Iniciatyva dėl privatumo ir pasitikėjimo informacinėje visuomenėje Europa – pasaulinės reikšmės partneris Europa privalo ir toliau stengtis veikti taip, kad jos balsas pasaulyje būtų stiprus ir vieningas , remdamasi mūsų bendromis vertybėmis ir tikslais , veiksmus visiškai suderindama su vidaus politika, visiškai panaudodama visus savo turimus privalumus ir politiką Europos Sąjungos interesams ginti. Tarp priemonių – bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP), Europos saugumo ir gynybos politika (ESGP), bendra prekybos politika, vystymosi politika, humanitarinė pagalba ir vidaus politikos išorės dimensija. Tuo pačiu tvirtėja vidaus ir užsienio politikos ryšiai . Tai akivaizdu konkurencingumo atveju, nes darni ir puikiai sukurta vidaus politika bei gerai veikianti vidaus rinka ES darys poveikį Europos bendrovių gebėjimui konkuruoti pasaulinėje arenoje. Pagrindinius politikos klausimus, pvz., klimato kaitos ir biologinės įvairovės, demografinio pokyčio ir migracijos, terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo ar energetikos, galima spręsti tik pasauliniu mastu. Stojimo derybos bus tęsiamos remiantis atnaujintu bendru sutarimu dėl plėtros ir patobulintomis stojimo proceso taisyklėmis, dėl kurių sutarta 2006 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryboje. Pažanga siekiant Europos Sąjungos narystės Vakarų Balkanuose – būsimo Kosovo statuso klausimo sprendimo įgyvendinimas. Taip pat labai svarbi Serbijos pasiekta teigiama pažanga jos kelyje į ES. Svarbių iniciatyvų pagrindu išlieka pagrindiniai tikslai, pvz., Europos kaimynystės politika, strategija Afrikai, Europos konsensusas dėl vystymosi ir Globalios Europos išorės konkurencingumo darbotvarkė. Europos kaimynystės politika bus kuriama remiantis metiniu pažangos įvertinimu, kuris turi būti parengtas 2007 m. pabaigoje. Ypatingas dėmesys skiriamas sektorių programoms įgyvendinti migracijos, švietimo ir energetikos srityse bei stiprinant prekybos ryšius bei ekonominę integraciją ir lengvinant judumą. Taip pat turėtų būti remiamas glaudesnis regioninis bendradarbiavimas Juodosios jūros regione. Turėtų būti daugiau dirbama plėtojant glaudesnius politinius ir ekonominius ryšius su partneriais visame pasaulyje, įskaitant Rusiją, Ukrainą, Japoniją, Korėją, Kiniją, Indiją, ASEAN ir Lotynų Ameriką. Transatlantinė partnerystė turėtų būti stiprinama ir nuolatos pritaikoma prie bendrų problemų sprendimo proceso, atspindint santykių tarp tautų kokybę ir mūsų atsakomybę už tai, kaip veikiame tarptautinę aplinką taikos, saugumo, gerovės ir tvaraus vystymosi prasme. Europos Sąjunga deda daug pastangų užtikrindama sėkmingą pasaulio prekybos derybų dėl Dohos vystymosi darbotvarkės baigtį ir įgyvendinimą. Šią pasaulinę sistemą papildys dvišalės derybos dėl naujos kartos laisvosios prekybos susitarimų su svarbiomis sparčiai augančios ekonomikos šalimis. Įgyvendinant naują Komisijos globalios Europos darbotvarkę, ypatingas dėmesys bus skiriamas pasiektiems rezultatams: geresnėms patekimo į rinką galimybėms, veiksmingesnėms prekybos apsaugos priemonėms ir geresnei intelektinės nuosavybės teisių apsaugai. ES stiprins savo institucinius santykius su Afrika visais lygmenimis, ypač su Afrikos Sąjunga (AS). ES ir AS plėtos bendrąją ES ir Afrikos santykių strategiją , kurioje bus apibrėžti nauji prioritetai ES santykiuose su Afrika ir kuri bus įgyvendinama kaip tolesnė priemonė po ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikimo. 2008 m. prasidės 10-ojo Europos plėtros fondo (EPF) – pagrindinės Europos ir Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalių bendradarbiavimo ir finansavimo sistemos – įgyvendinimas. 2008–2013 m. EPF suteiks 22,7 mlrd. EUR. Taip pat reikėtų stengtis siekti sąveikos su Europos partnerystės susitarimais (EPS), kurių įgyvendinimas prasidės 2008 m. ir kurie bus AKR šalių regioninės integracijos bei apskritai jų vystymosi pagrindu. Turės būti tęsiamos stabilizacijos ir atstatymo pastangos Artimuosiuose Rytuose ir Pietų Azijoje, taigi Europos Sąjungos konfliktų prevencijos, reagavimo į krizes bei taikos kūrimo gebėjimai turėtų būti toliau stiprinami darniai panaudojant visas turimas priemones. Komisija turėtų toliau stiprinti ir konsoliduoti Europos Sąjungos reagavimo į nelaimes ir krizes gebėjimus darniai panaudodama visas turimas priemones, įskaitant skubią ir humanitarinę pagalbą. Rinkimų stebėjimas ir veiksmingas kitų žmogaus teisių ir demokratizacijos programų įgyvendinimas svariai prisidės prie mūsų pagrindinių vertybių rėmimo už Europos Sąjungos ribų. ES turėtų taip pat išlikti įsipareigojusi gerinti savo išorės veiksmų darną, veiksmingumą ir matomumą . Komisija ir toliau plėtos savo išorės tarnybų politinę ir diplomatinę kultūrą. Europa – pasaulinės reikšmės partneris: pagrindiniai 2008 m. numatyti veiksmai Plėtra • Stojimo derybų tęsimas su Kroatija ir Turkija remiantis Europos Sąjungos atnaujintu bendru sutarimu plėtros klausimu • Būsimo Kosovo statuso klausimo sprendimo padarinių valdymas ir jo poveikis santykiams su regiono šalimis • Esamų stabilizacijos ir asociacijos susitarimų įgyvendinimas bei stabilizacijos ir asociacijos proceso su Serbija pažanga Europos kaimynystė ir Rusija • Reikšminga pažanga siekiant naujo susitarimo su Rusija arba jį įgyvendinant • Reikšminga pažanga sudarant glaudesnio bendradarbiavimo susitarimą su Ukraina • Derybų dėl susitarimų, kuriais perimami Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimuose (PBS) su Armėnija, Azerbaidžanu, Gruzija ir Moldova numatyti įsipareigojimai, pradžia • Glaudesni santykiai su Alžyru, Baltarusija, Libija ir Sirija atsižvelgiant į politinius pokyčius • Tolesnis Europos Sąjungos indėlis į Artimųjų Rytų taikos procesą ir parama Palestinos savivaldai Platesnis pasaulis • Dohos vystymosi darbotvarkės užbaigimas ir įgyvendinimas • Tolesnės priemonės įgyvendinant 2007 m. ES ir AS aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus • Ekonominės partnerystės susitarimų ir 10-ojo Europos plėtros fondo (EPF) įgyvendinimo pradžia • Bendradarbiavimo su AKR ir kitomis besivystančiomis šalimis spartinimas, visų pirma tokiose srityse: energetika ir migracija, kartu įgyvendinant klimato kaitos veiksmų planą, vystomąjį bendradarbiavimą bei Bendrą požiūrį į migraciją • Tolesnės priemonės įgyvendinant 2007 m. ES ir AS aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus bei stiprinant politinius, ekonominiu ir prekybos ryšius su Jungtinėmis Valstijomis • Pažanga derybose su ES strateginiais partneriais Kinija ir Indija bei kitais partneriais Azijoje (ASEAN, Pietų Korėja) ir Lotynų Amerikoje (Andų bendrija, Centrinė Amerika) dėl susitarimų arba jų sudarymas • Santykių su Brazilija peržiūra atsižvelgiant į sąsajas su derybomis dėl asociacijos susitarimo, įskaitant laisvosios prekybos susitarimą, su MERCOSUR ir sudaromus ar įgyvendinamus asociacijos susitarimus su Andų bendrija ir Centrinės Amerikos bendrija • Bendradarbiavimo stiprinimas su pagrindinėmis gamybos, tranzito ir vartojimo šalimis, įskaitant tausios energetikos ir energijos efektyvumo rėmimą • Tolesnis ES dalyvavimas Afganistane ir tolesnis indėlis užtikrinant Persų įlankos regiono stabilumą, ypatingą dėmesį skiriant Iranui ir Irakui Geresnis reglamentavimas – Komisijos kasdieninio darbo prasmė Nuo Komisijos kadencijos pradžios pagrindinis prioritetas buvo supaprastinti ir pagerinti reglamentavimo aplinką ES verslui ir piliečiams. 2006 m. Komisija ėmėsi geresnio reglamentavimo darbotvarkės strateginės apžvalgos. 2007 m. bus gerinama poveikio vertinimo sistema, pradėta įgyvendinti veiksmų programa, kuria siekiama pašalinti nereikalingą administracinę naštą dėl ES ir valstybių narių lygmens teisės aktų bei įgyvendinama atnaujinta supaprastinimo programa. Šių priemonių įgyvendinimas bus pagrindinis 2008 m. tikslas. Komisijos poveikio vertinimo sistemos išorės vertinimo rezultatai, kurių tikimasi 2007 m. kovo mėn., ir Poveikio vertinimo valdybos veiklos patirtis padės Komisijai nustatyti, kuriuos jos vidaus poveikio vertinimo gairių ir būtinos paramos aspektus reikia tobulinti. 2008 m. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija taip pat turėtų apžvelgti, kaip laikomasi 2006 m. viduryje pasiekto tarpinstitucinio bendro požiūrio į poveikio vertinimą. 2008 m. lapkričio mėn. bus baigtas 2007 m. sausio mėn. priimtoje veiksmų programoje numatytas administracinių išlaidų nustatymas. Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija toliau stengsis svariai ir akivaizdžiai mažinti administracinę naštą ES verslui . Daugiametėje supaprastinimo programoje numatytų iniciatyvų įgyvendinimas bus tęsiamas ir 2008 m. laipsniškai didinant supaprastinimo pasiūlymų, susijusių su administracinės naštos mažinimu, skaičių. 2008 m. turėtų būti baigta Komisijos programa, skirta esamų teisės aktų kodifikavimui visomis oficialiosiomis kalbomis . Geresnis Bendrijos teisės vykdymas, taip pat gerinant dialogą su valstybėmis narėmis ir taip užtikrinant jos įgyvendinimą laiku bei veiksmingą ir teisingą taikymą, išliks Komisijos prioritetu 2008 m., remiantis Komunikatu dėl Bendrijos teisės taikymo, kuris turi būti priimtas 2007 m. Komunikacijos gerinimas ir komunikacijos prioritetai 2008 m. Bendravimas su piliečiais Europos klausimais išlieka svarbiausias Europos Komisijos uždavinys 2008 m. Briuselyje įsikūrę departamentai, atstovybės ir Komisijos delegacijos trečiosiose šalyse toliau dės pastangas šiam uždaviniui įgyvendinti. Pagrindiniai komunikacijos prioritetai 2008 m. turėtų atskleisti metinėje politikos strategijoje nurodytus politinius prioritetus bei tiriamus faktus atspindint piliečių interesus ir naujausią sukauptą veiksmingos komunikacijos patirtį. Neseniai atlikti tyrimai rodo, kad pagrindinis ES piliečių rūpestis – ES socialinė dimensija globalizacijos sąlygomis (visų pirma darbo vietos ir nedarbo baimė) ir migracija . Taip pat didėja susidomėjimas energetika ir klimato kaita . Akivaizdu, kad tokias problemas kaip globalizacija ir tvaraus vystymosi siekis trimis (ekonominės, socialinės ir aplinkos) dimensijomis turės apimti bet koks komunikacijos prioritetas. Ankstesnė patirtis padėjo nustatyti šiuos sėkmingos komunikacijos strategijos elementus: - parinkti konkrečius klausimus , kurie piliečiams gali būti lengviau suvokiami. Europos institucijos turėtų vaidinti aiškų vaidmenį srityse, kurių klausimais jos nori bendrauti; - komunikacija turi vykti „ vietos lygmeniu “, o tema turėtų būti pritaikyta skirtingoms auditorijoms, sektoriams ar šalims; - geras planavimas ir koordinavimas – esminiai dalykai. Remdamasi pateiktomis mintimis bei Metinėje politikos strategijoje (MPS) 2008 m. nustatytais politiniais prioritetais, Komisija turėtų sutelkti pastangas į šiuos komunikacijos prioritetus: 2008 m. numatyti komunikacijos prioritetai • Biudžeto peržiūra • Bendrosios rinkos peržiūra • Socialinės tikrovės apžvalga • Migracija • Institucinio klausimo sprendimas • Energetika ir klimato kaita • ES vaidmuo pasaulyje Sutelkusi pastangas ir išteklius pagrindiniams prioritetams įgyvendinti, Komisija ir toliau dės bei stiprins pastangas siekdama geresnės komunikacijos Europoje visose politikos srityse. II dalis. Bendra žmogiškųjų ir finansinių išteklių 2008 m. sistema Žmogiškieji ištekliai Su plėtra siejamas pastiprinimas Remdamasi Komisijos vertinimu, 2003–2008 m. biudžeto valdymo institucija leido įdarbinti 3 960 papildomų darbuotojų, kad Komisija galėtų plėsti savo veiklą dešimtyje naujųjų valstybių narių ir vykdyti savo institucinius įsipareigojimus. 2008 m. Komisija prašys likusių 640 papildomų darbuotojų, kad vykdoma veikla įgautų reikiamą pagreitį. Remdamasi savo Komunikatu dėl žmogiškųjų išteklių po Bulgarijos ir Rumunijos įstojimo, kuriame numatoma, kad 2006–2009 m. reikės 850 naujų darbuotojų, Komisija prašo 2008 m. skirti 250 naujų etatų. 2008 m. Komisija taip pat prašo 890 papildomų darbuotojų, kurių reikia sprendžiant klausimus, susijusius su jos užduočių išplėtimu po plėtros ir įgyvendinant jos keturis politikos prioritetus, kiek tai yra susiję su išsiplėtusia Europos Sąjunga. Per visus metus ji taip pat atidžiai stebės naujųjų valstybių narių piliečių įdarbinimą, taip užtikrindama, kad jos tarnybos laikytųsi ES-12 Komisijos nustatytų įdarbinimo tikslų. Atsižvelgiant į kiekvienos tarnybos veiklos rezultatus įgyvendinant šiuos tikslus 2007 m., bus peržiūrėta, kiek darbuotojų 2008 m. tarnyboms bus skiriama galiausiai. Indėlis į centrinį fondą Be šių naujų etatų, Komisija aktyviai perkėlinės darbuotojus nuo plėtros nepriklausančioms prioritetinėms iniciatyvoms įgyvendinti. Tarp šių prioritetų Komisija ketina įsteigti ir atnaujinti delegacijas bei sustiprinti esamą tinklą. Tinkamas dėmesys taip pat bus skiriamas audito ir su auditu susijusioms užduotims mokslinių tyrimų sektoriuje. Neigiamų prioritetų ir vidinio perkėlimo masto nustatymas buvo svarbus elementas vertinant bet kokius tarnybų prašymus skirti naujų išteklių. Be to, Komisija įsipareigojusi perkelti darbuotojus tarp tarnybų ir šį tikslą pasieks, kaip ir ankstesniais metais, sukurdama centrinį darbo vietų perskirstymo fondą, į kurį apskritai įtraukiami visi darbuotojai ir kuris būtų nustatytas 1 % darbuotojų. Dėl paslaugų perdavimo išorės rangovams (vykdomosioms agentūroms) „sutaupyti“ žmogiškieji ištekliai bus nukreipiami prioritetams įgyvendinti. Šie ištekliai bus nukreipiami šiame komunikate ir biudžeto vykdymo institucijos nustatytiems prioritetams įgyvendinti. Kaip ir pernai, Komisija taip pat numatys etatų laikinoms užduotims pagal trumpalaikes sutartis – tai padės užtikrinti lankstesnį ir dinamiškesnį skirstymo procesą ateityje. Papildomi žmogiškieji ištekliai keturiems politikos prioritetams įgyvendinti Toliau pateikiamoje lentelėje apibendrinama, kiek, kaip manoma, žmogiškųjų išteklių reikės naujoms iniciatyvoms pradėti arba sustiprinti vykdomą veiklą, pagal prioritetą ir šaltinį. 1 lentelė. Žmogiškųjų išteklių paskirstymas MPS 2008 m. prioritetams MPS prioritetai 2008 m. | Nauji ištekliai, susiję su plėtra | Perkėlimas tarp departamentų | Perkėlimas departamento viduje | Visi turimi ištekliai prioritetams | 1. Gerovė | 123 | 46 | 53 | 222 | 2. Solidarumas | 125 | 20 | 79 | 224 | 3. Saugumas | 100 | 27 | 12 | 139 | 4. Išorinis poveikis | 77 | 109 | 27 | 213 | Esamos veiklos išplėtimas išsiplėtusioje ES (įskaitant laipsnišką pasirengimo narystei veiklos nutraukimą) arba kiti darbo krūvio pokyčiai | 465 | 85 | 107 | 657 | IŠ VISO | 890 | 287 | 278 | 1 455 | Naujų išteklių, susijusių su plėtra, skyrimas atskiroms politinėms sritims bus baigtas rengiant 2008 m. preliminarų biudžeto projektą (PBP), įskaitant etatinių darbo vietų ir laikinai samdomų darbuotojų paskirstymą. Be to, Europos Parlamento siūlymu Komisija pradėjo savo žmogiškųjų išteklių tarpinę peržiūrą. Nors ši metinė politikos strategija 2008 m. daugiausiai skirta bendriems su plėtra susijusiems poreikiams ir perkėlimams sprendžiant politinių pokyčių 2007–2008 m. klausimus, tarpinė peržiūra turėtų padėti apibrėžti ateities perspektyvas, taip pat galėtų turėti poveikio galutiniam paskirstymui 2008 m. Todėl kai kurie 2008 m. numatyti etatai tarnyboms bus paskirti tik sulaukus šios peržiūros rezultatų. Pakeitimai paskirstant finansinius išteklius MPS 2008 m. finansinėje programoje 2007–2013 m. pateikiama antru punktu. Neseniai buvo priimta dauguma naujoms programoms skirtų teisės aktų, o prireikus (2006 m. gegužės mėn.) finansinis programavimas pakoreguotas (2007 m. sausio mėn.), tokiu būdu atsižvelgiant į priimtus teisinius pagrindus. Kai kuriais atvejais galutinis teisinis pagrindas dar nepriimtas, o tai gali turėti poveikio numatytoms išlaidoms. Todėl 2008 m. tam tikrų iniciatyvų įgyvendinimą galima paankstinti nepažeidžiant maržos, nustatytos pagal biudžeto išlaidų kategoriją, pavėlinant įgyvendinimą tų programų, kurių įgyvendinimo pradžia pakoreguota, visų pirma atsižvelgiant į pavėluotą atitinkamų teisinių pagrindų priėmimą. Toliau nurodomi pakeitimai paskirstant finansinius išteklius, atsižvelgus į 2008 m. prioritetus. 2 lentelė. Pakeitimai paskirstant finansinius išteklius, atsižvelgus į 2008 m. prioritetus, palyginti su 2008–2013 m. finansiniu programavimu (preliminarūs skaičiai) | Finansinių išteklių indikaciniai pakeitimai | Prioritetai ir politikos sritis | Asignavimai įsipareigojimams (mln. EUR) | 2008 m. | 2009–2013 m. | 1 prioritetas | Energetika ir transportas | 9,8 | 90,1 | 2 prioritetas | Aplinka | 2,0 | 10,6 | 3 prioritetas | Laisvė, saugumas ir teisingumas | 13,4 | 16,4 | 4 prioritetas | Išorės santykiai | 2,0 | 10,0 | Vystymasis | 21,1 | 59,0 | IŠ VISO | 48,3 | 186,1 | „Gerovės“ prioriteto įgyvendinimo finansinis poveikis Į 1a išlaidų kategoriją, kurioje numatyta bendra 9 776,4 mln. EUR 2008 m. programuojama suma, įtraukiamos pagrindinės Lisabonos strategijos programos: Mokslinių tyrimų, Mokymosi visą gyvenimą, Konkurencingumo ir naujovių, Transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) programos. Visos šios programos padės Europos ekonomikai tapti dinamiškesne ir konkurencingesne. Išskyrus TEN-T atvejį, buvo priimti visi susiję teisiniai pagrindai. Transporto srityje siūloma 2008 m. iš viso 9,8 mln. EUR padidinti finansinius išteklius Europos geležinkelių agentūrai (ERA), Europos jūrų saugumo agentūrai (EMSA), Europos aviacijos saugos agentūrai (EASA) ir Galileo priežiūros institucijai (GSA). Tačiau iš dalies išlaidas galima kompensuoti sumažinus TEN-T programos išlaidas, taigi 1a išlaidų kategorijoje numatyta marža nesikeis. Padėtis šiose agentūrose 2009–2013 m. bus įvertinta vėliau. „Solidarumo“ prioriteto įgyvendinimo finansinis poveikis Papildomi 2 mln. EUR bus numatyti 2 išlaidų kategorijoje, siekiant padengti Europos aplinkos agentūros (EEA) papildomos veiklos išlaidas, nes ši veikla labai svarbi užtikrinant, kad remiant politiką laiku būtų teikiama patikima informacija. Dėmesys bus skiriamas pasaulinėms problemoms: klimato tendencijų stebėsenai, biologinei įvairovei ir ekosistemos vertinimui – šiuos klausimus Europa turi spręsti prioritetine tvarka. Kitos 2 išlaidų kategorijoje numatytos iniciatyvos bus finansuojamos, jeigu būtina, perkeliant darbuotojus pagal esamą finansinio programavimo sistemą. „Saugumo“ prioriteto įgyvendinimo finansinis poveikis 3a išlaidų kategorijoje numatytai iniciatyvai „Bendros teisingumo erdvės sukūrimas baudžiamosiose ir civilinėse bylose“ bus papildomai skirta 2,5 mln. EUR – EUROJUST kiekvienais 2008–2013 m. finansinio programavimo metais. EUROJUST skatina ir gerina tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo koordinavimą tarp valstybių narių kompetentingų institucijų, skatinant Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės vystymąsi. Ši suma bus kompensuojama koreguojant ir mažinant kitoms toje pačioje išlaidų kategorijoje numatytoms programoms skiriamas sumas. Atsižvelgiant į iniciatyvos dėl bendro išorės sienų valdymo stiprinimą, siūloma 2008 m. 10,9 mln. EUR padidinti finansinius išteklius FRONTEX agentūrai. Šis padidinimas, palyginti su pradiniu finansiniu programavimu, bus atliekamas paankstinant galimybę panaudoti 2009 m. ir 2010 m. atitinkamai numatytas 6,9 mln. EUR ir 7 mln. EUR sumas. Tačiau 2009 m. ir 2010 m. lėšų padidėjimą kompensuos tai, kad 2011 m. lėšų didinti nenumatoma. Kaip ir EUROJUST atveju, papildomi 10,9 mln. EUR 2008 m. bus gauti koreguojant sumas, skirtas toms programoms, kurių įgyvendinimo pradžia atidėta. Išorės sienų valdymo srityje Komisija remsis 2007 m. FRONTEX agentūros vertinimo rezultatais, įskaitant galimą jos įgaliojimų išplėtimą apimant su prekėmis susijusius saugumo klausimus, skubios pasienio pagalbos būrių sistemos įgyvendinimą bei naujų pasiūlymų dėl tolesnio integruotos sienų valdymo strategijos kūrimo projektų parengimą. 2007 m. turi būti priimtos kelios pagrindinės priemonės, kurios bus įgyvendinamos 2008 m.: Vizų kodeksas, Vizų informacinė sistema ir nauja teisinė sistema, skirta konsulinių paslaugų, susijusių su prašymų išduoti vizą tvarkymu, organizavimo, todėl Komisijai teks imtis aktyvesnio vaidmens vietos konsulinio bendradarbiavimo srityje. „Išorinio poveikio“ prioriteto įgyvendinimo finansinis poveikis Pagal 4 išlaidų kategoriją „Išorinis poveikis“ siūloma 2008 m. numatytą finansinį programavimą papildyti 23,1 mln. EUR. Didžiausia šios sumos dalis (19,5 mln. EUR) skiriama dviem naujoms iniciatyvoms, susijusioms su klimato kaita ir atsinaujinančia energija, kurios turi daugiametį poveikį ir kurias Komisija paskelbė 2007 m. sausio mėn. Energijos ir klimato kaitos pakete. Pirmoji iniciatyva – Pasaulinės klimato politikos aljansas, kuriuo siekiama paremti prisitaikymą bei poveikio mažinimo priemones besivystančiose šalyse. Pradinių įsipareigojimų pagal Kioto protokolą terminas baigiasi 2012 m. pabaigoje, o dėl tolesnių įsipareigojimų tarptautinė bendruomenė turės susitarti vėliausiai iki 2009 m. Komisija pateikė ambicingą pasiūlymą sumažinti taršą ir apriboti temperatūros didėjimą iki 2°C. Šis pasiūlymas bus sėkmingai įgyvendintas tiktai tuo atveju, jei šio tikslo sieks kuo daugiau besivystančių šalių. Pasaulinės klimato politikos aljansas šio tikslo sieks kurdamas politinę ES ir besvystančių šalių koaliciją, kuri bus remiama nacionalinių investicijų ištekliais, visų pirma prisitaikymo srityje. 2008–2010 m. laikotarpiu numatytas įsipareigojimas skirti 50 mln. EUR, įskaitant 10 mln. EUR 2008 m., bus ES valstybių narių panašių įnašų katalizatorius, nes tikimasi, kad šios finansuos didžiausią iniciatyvos dalį. Taip pat svarstomi papildomi Europos plėtros fondo (EPF) įnašai ir sąveikos. Komisijos įnašas bus dotacijų forma. Antroji iniciatyva – sustiprinti Pasaulinį energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančios energijos fondą (GEEREF). GEEREF yra naujoviškas viešojo ir privačiojo finansavimo mechanizmas, skirtas sutelkti reikšmingas privačiojo finansavimo lėšas energijos efektyvumo ir atsinaujinančios energijos projektams besivystančiose ir pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalyse. Kad fondas pradėtų veikti, taip pat labai svarbus svarus ES biudžeto įnašas, taigi Komisija pasiūlė 80 mln. EUR įnašą į GEEREF 2007–2010 m. Siekiant šio tikslo, pradinis finansinis programavimas GEEREF 2008–2010 m. bus papildytas dar trimis dalimis po 9,5 mln. EUR. Pagal Pasaulinės klimato politikos aljanso iniciatyvą numatomos lėšos papildys GEEREF privačiojo finansavimo lėšas skatinant viešąsias investicijas prisitaikymui. Papildomi ištekliai dviem iniciatyvoms skiriami „Vystymosi“ politikos sričiai pagal Aplinkos ir tausaus gamtos išteklių, įskaitant energiją, valdymo teminę programą (ENRTR). Papildomi 2 mln. EUR skirti iniciatyvai ES pasaulyje: Europos Sąjungos išorės politikos komunikacijos strategijos link, 2006–2009 m. (C/2006/329). Svarbus ES prioritetas – padidinti informuotumo apie ES išorės politiką ir jos supratimo lygį, kaip numatyta strateginiame dokumente „Europa pasaulyje“, kuris pateiktas 2006 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybai. Šis padidinimas palengvins dabartinės veiklos išplėtimą (daugiausiai skirtos Europos kaimynystės politikai ir BUSP bei ESGP), įtraukiant tokias temas: krizių valdymas ir klimato kaitos bei energetikos politikos išorės aspektai. Papildomi 1,6 mln. EUR skiriami stiprinti mokslinius tyrimus ir informuotumo didinimo veiklą, kuri padės informuoti ir kurti diskusiją dėl vystymosi bei politikos formavimo Europos lygmeniu. Atsižvelgdama į Europos konsensusą dėl vystymosi, Komisija ir valstybės narės plėtos Europos mokslinių tyrimų tinklą siekdamos vystyti analitinius gebėjimus ir taip paremti vystymosi politikos formavimą, visų pirma pateikti analitiniu požiūriu gerai pagrįstą Europos ataskaitą dėl vystymosi. Be to, po sėkmingo bandomojo projekto 2006 m., kuris turi būti pakartotas 2007 m., tvirtai sutariama rengti Europos dienas vystymosi tema; tai būtų didelis ES metinis renginys ir tarptautinė vystymosi darbotvarkė, kurioje dalyvautų visos pagrindinės su vystymu susijusios suinteresuotosios šalys. Politikos srityje „Mokesčiai ir muitų sąjunga“ bus numatyta remti tarptautinį dialogą mokesčių klausimu bei užtikrinti ES narystę Pasaulio muitinių organizacijoje (WCO). Pakeitimų finansinės programos išlaidų kategorijose apibendrinimas (mln. EUR) | IŠLAIDŲ KATEGORIJOS | 2008 m. | Prognozė 2009–2013 m. | Pradinis* programavimas | Pakeitimai dėl MSP | Peržiūrėtas programavimas | Pradinis* programavimas | Pakeitimai dėl MSP | Peržiūrėtas programavimas | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti | FP viršutinė riba – 1a subkategorija | 9 847,0 | 9 847,0 | 65 222,0 | 65 222,0 | Iš viso 1a subkategorija | 9 776,4 | 0,0 | 9 776,4 | 64 462,9 | 0,0 | 64 462,9 | Marža | 70,6 | 70,6 | 759,1 | 759,1 | 1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti | FP viršutinė riba – 1b subkategorija | 46 888,8 | 46 888,8 | 245 301,1 | 245 301,1 | Iš viso 1b subkategorija | 46 888,8 | 0,0 | 46 888,8 | 245 301,1 | 0,0 | 245 301,1 | Marža | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 2. Gamtinių išteklių išsaugojimas ir valdymas | FP viršutinė riba – 2 išlaidų kategorija | 58 800,0 | 58 800,0 | 300 974,0 | 300 974,0 | Iš viso 2 išlaidų kategorija | 58 742,8 | 2,0 | 58 744,8 | 300 639,5 | 10,6 | 300 650,1 | Marža | 57,2 | 55,2 | 334,5 | 323,9 | 3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas | FP viršutinė riba – 3a išlaidų kategorija | 747,0 | 747,0 | 6 170,0 | 6 170,0 | Iš viso 3a išlaidų kategorija | 714,2 | 0,0 | 714,2 | 5 840,6 | 0,0 | 5 840,6 | Marža | 32,8 | 32,8 | 329,4 | 329,4 | 3b. Pilietybė | FP viršutinė riba – 3b išlaidų kategorija | 615,0 | 615,0 | 3 416,0 | 3 416,0 | Iš viso 3b išlaidų kategorija | 597,3 | 0,0 | 597,3 | 3 310,5 | 0,0 | 3 310,5 | Marža | 17,7 | 17,7 | 105,5 | 105,5 | 4. ES – pasaulinės reikšmės partneris | FP viršutinė riba – 4 išlaidų kategorija | 7 002,0 | 7 002,0 | 42 355,0 | 42 355,0 | Iš viso 4 išlaidų kategorija** | 6 644,8 | 23,1 | 6 667,9 | 41 080,4 | 70,0 | 41 150,4 | Marža | 357,2 | 334,1 | 1 274,6 | 1 204,6 | * 2007 m. sausio mėn. atnaujinti duomenys. | ** Koreguoti, atsižvelgiant į Garantijų fondui skirto naujo laikinojo mechanizmo įsigaliojimą. | Kaip jau paaiškinta, didesni finansiniai ištekliai, skiriami 1a išlaidų kategorijoje ir 3a išlaidų kategorijoje numatytoms iniciatyvoms, neturės poveikio šių išlaidų kategorijų maržai, kadangi padidinimą kompensuos sumažinimas kitoms programoms, kurių įgyvendinimas, kaip panašu, bus atidėtas pirmuosius kelerius metus. 2 išlaidų kategorijos marža bus sumažinta 2 mln. EUR. Nėra programavimo pakeitimų 3b išlaidų kategorijoje. 4 išlaidų kategorijoje numatomas lėšas dėl naujų prioritetų 2008 m. reikia padidinti 23,1 mln. EUR suma, kuri vėlesniais metais bus konsoliduota su skiriama papildoma 70 mln. EUR suma. Tačiau po pakeitimų, susijusių su atidėjiniais Išorės veiksmų garantijų fondui[1], jokių naujų atidėjinių iš 2008 m. bendrojo biudžeto nereikės. Todėl bus galima naudotis tam tikslui programuojant numatytus 200 mln. EUR. Dėl abiejų pakeitimų susidarys 334 mln. EUR neto marža, kurią bus galima naudoti atsižvelgiant į poreikius ateityje, pavyzdžiui, į derybų dėl Kosovo galutinio statuso rezultatus bei vėlesnį ES vaidmenį, taip pat į Artimųjų Rytų taikos procesą.[2] Atsižvelgiant į tai, kaip per ateinančias savaites keisis tarptautinė padėtis, į preliminarų biudžeto projektą (PBP) gali tekti įtraukti kitus poreikius. [1] 2007 m. sausio 30 d. Tarybos reglamentas Nr. 89/2007, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2728/94, įsteigiantį Išorės veiksmų garantijų fondą, OL L 22, 2007 1 31. [2] Komisijos įsipareigota suma 2007 m. sausio mėn. Paryžiaus konferencijoje dėl atstatymo Libane visiškai padengiama numatytame biudžete.