Komisijos ataskaita - 18-ji metinė struktūrinių fondų įgyvendinimo ataskaita (2006 m.) {SEK(2007) 1456} /* KOM/2007/0676 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 6.11.2007 KOM(2007) 676 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA 18-ji metinė struktūrinių fondų įgyvendinimo ataskaita (2006 m.) {SEK(2007) 1456} TURINYS 1. Įvadas 3 2. Įgyvendinimo analizė 4 3. Nuoseklumas ir koordinavimas 8 4. Vertinimai 10 5. Kontrolė 10 6. Komisijai padedantys komitetai 12 KOMISIJOS ATASKAITA 18-ji metinė struktūrinių fondų įgyvendinimo ataskaita (2006 m.) Ši ataskaita pateikta pagal Reglamento (EB) Nr. 1260/1999, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų, 45 straipsnio 2 dalį. Ji apima 2006 m. struktūrinių fondų veiklą. Išsamesnė informacija pateikiama prie šios ataskaitos pridedamame Komisijos tarnybų darbo dokumente. 1. ĮVADAS Praėjus beveik dvejiems metams nuo 2004 m. liepos mėn. Komisijos pateiktų pirminių pasiūlymų, 2006 m. žengtas svarbus žingsnis − priimta 2007−2013 m. programavimo laikotarpio teisės aktų sistema. Sistemą sudaro bendrasis reglamentas[1], keturi reglamentai, nustatantys konkrečias taisykles dėl Europos regioninės plėtros fondo (ERPF)[2], Europos socialinio fondo (ESF)[3], Sanglaudos fondo (SF)[4] ir Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG)[5], taip pat 2006 m. gruodžio 8 d. priimtas Komisijos įgyvendinimo reglamentas[6]. Kadangi ateityje programos bus įgyvendinamos pagal Bendrijos prioritetų sistemą, 2006 m. spalio 6 d. buvo priimtos Bendrijos strateginės gairės (BSG), kuriose didžiausias dėmesys sutelktas į Lisabonos strategijos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslus. 2007−2013 m. nustatyta keletas veiksmų programų valdymo reformų. Supaprastinti sanglaudos politikos įgvyendinimo sistemą reglamentuojantys teisės aktai ir valdymo taisyklės, pirmiausia: - vienas valdymo taisyklių rinkinys ir vienas Komisijos įgyvendinimo reglamentas 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui, kuriuo pakeičiami 10 galiojančių reglamentų 2000–2006 m. programavimo laikotarpiui; - vienas išlaidų tinkamumo taisyklių rinkinys, pagal kurį valstybės narės naudoja nacionalines tinkamumo taisykles, vietoj ES tinkamumo taisyklių taikymo kartu su nacionalinėmis tinkamumo taisyklėmis; - supaprastintas finansų valdymas, suteikiant daugiau laisvės už veiksmų programų valdymą atsakingoms nacionalinėms valdžios institucijoms; - didesnis kontrolės sistemų proporcingumas ir supaprastinimas; tam tikrą mažesnių programų (kurių bendra reikalavimus atitinkančių viešųjų išlaidų suma neviršija 750 mln. EUR ir Bendrijos bendro finansavimo lygis neviršija 40 % bendrų viešųjų išlaidų) kontrolę gali atlikti nacionalinės įstaigos; - Nuo šiol kaimo plėtros politika (finansuojama pagal EŽŪFKP[7]) ir žuvininkystės politika (finansuojama pagal EŽF[8]) vystoma nepriklausomai nuo struktūrinių fondų, remiantis Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai (derinant valdymo ir kontrolės taisykles su bendrosios žemės ūkio politikos pirmuoju ramsčiu) ir Europos žuvininkystės fondu. Tam reikia veiksmingai užtikrinti veiksmų, kuriuos bendrai finansuoja visos susijusios finansinės priemonės (sanglaudos, kaimo plėtros ir žuvininkystės politikos), papildomumą. - patobulintas informavimas ir komunikacija − piliečiams ir potencialiems paramos gavėjams suteiktos vienodos galimybės gauti informaciją apie paramos gavimo galimybes; - aktyvesnis elektroninio valdymo naudojimas − valstybės narės ir Komisija keisis duomenimis tik elektroniniu būdu. Be to, siekdamos rasti naujų paramos ir žinių šaltinių, Komisija ir tarptautinės finansų institucijos parengė įgyvendinimo etapui skirtas tris bendras iniciatyvas: JASPERS (Jungtinė parama Europos regionų projektams), kuri skirta dvylikai pagrindinių paramos gavėjų padėti parengti didelės apimties projektus, JEREMIE (Jungtiniai Europos ištekliai mikroįmonėms ir vidutinėms įmonėms), kuria siekiama pagerinti MVĮ galimybes gauti mikrokreditus ir JESSICA (Bendra Europos parama tvariam augimui miestų vietovėse), skirta remti tvarias ir daugkartines investicijas į miestų vietoves ir jų plėtrą. Didelė paramos dalis naujuoju programavimo laikotarpiu bus skirta viešajam administravimui ir viešosioms paslaugoms stiprinti. Bus siekiama modernizuoti bei vystyti viešąjį administravimą ir viešąsias paslaugas, kad būtų labiau atsižvelgta į piliečių ir verslo įmonių lūkesčius ir būtų stiprinamas adminstracijų, kaip svarbaus socialinio ir ekonominio vystymosi veiksnio, vaidmuo. 2. ĮGYVENDINIMO ANALIZė 2.1. Biudžeto įgyvendinimas 2.1.1. ERPF 2006 m. biudžetas buvo įgyvendintas labai gerai − 1 tikslui, 2 tikslui ir Bendrijos iniciatyvoms buvo išmokėta 100 % visų skirtų lėšų. Mokėjimų asignavimams išmokėta 99,92 % skirtų lėšų (2005 m. − 99,65 %). Siekiant atsižvelgti į laikiną Ispanijos ir Jungtinės Karalystės mokėjimų prašymų svarstymo sustabdymą (susijusį su 2,3 mlrd. EUR), kol įgyvendinami valdymo ir kontrolės sistemų aspektams tobulinti skirti veiksmų planai, ir dėl ES 10 prognozavimo paklaidų. 2006 m. numatytas ERPF mokėjimų asignavimų dydis metų eigoje buvo sumažintas 2,8 mlrd. EUR. 2006 m. pabaigoje iš ankstesnių metų neišmokėti įsipareigojimai[9] iš viso sudarė 45,8 mlrd. EUR (palyginti su 39,1 mlrd. EUR 2005 m.). 2006 m. pabaigoje pritaikius „n+2“ taisyklę 2000 m., 2001 m., 2002 m., 2003 m. ir 2004 m. įsipareigojimams, 2007 m. pradžioje neišmokėta suma siekė 1 mlrd. EUR. Tačiau atsižvelgiant į išimtis, kurias galima taikyti pagal „n+2“ taisyklę (sprendimų dėl valstybės pagalbos, didelės apimties projektų ir kt. susijusiais atvejais), įsipareigojimų panaikinimo rizika, kadangi jie nebuvo išmokėti, yra žymiai mažesnė − 162 mln. EUR (tik 0,0018 % visų įsipareigojimų). 2.1.2. ESF 2006 m. biudžetas įgyvendintas taip pat labai gerai: 2006 m. įgyvendinta 99,97 % įsipareigojimų asignavimų (palyginti su 99,93 % 2005 m.). Išmokėta 99,87 % mokėjimų asignavimų (99,86 % 2005 m.). 2006 m. pabaigoje visų neišmokėtų įsipareigojimų mokėjimų suma siekė 22,96 mlrd. EUR (palyginti su 20,74 mlrd. EUR neįvykdytų mokėjimų suma 2005 m.), iš kurių 22,76 mlrd. EUR buvo numatyti dabartiniam ESF programavimo laikotarpiui (20,44 mlrd. EUR 2005 m.). Ankstesniais ESF programavimo laikotarpiais neįvykdytų mokėjimų žymiai sumažėjo − nuo 304,7 mln. EUR 2005 m. pabaigoje iki 204,6 mln. EUR 2006 m. pabaigoje (-32,8 %). 2006 m. pabaigoje pritaikius „n+2“ taisyklę 19 programų 2000 m., 2001 m., 2002 m., 2003 m. ir 2004 m. įsipareigojimams, bendra siūloma ESF suma siekė 129,31 mln. EUR (0,19 % visos ESF įsipareigojimų sumos). Dėl šių programų Komisija pradėjo derybas su valstybėmis narėmis (vadinamoji „prieštaringų nuomonių nagrinėjimo procedūra“). Tik šiai procedūrai pasibaigus bus įmanoma nustatyti panaikintinas sumas. 2.1.3. EŽŪOGF 2006 m. biudžeto įgyvendintas labai gerai − įvykdyta atitinkamai 99,3 % pirminio patvirtinto biudžeto įsipareigojimų asignavimų ir 108,5 % mokėjimų asignavimų. Tokie mokėjimų skaičiai pasiekti dėl to, kad 2006 m. gruodžio mėn. mokėjimų asignavimų biudžetas papildytas 360 mln. EUR. Palyginti su 2005 m., papildomai skirta 207 mln. EUR ir išmokėti papildomi 2 mln. EUR. Išmokėtos sumos siekė 3 589 mln. EUR, iš jų − 3 562,1 mln. EUR 2000–2006 m. programoms (1 tikslas − 3 193,0 mln. EUR; LEADER+ − 361,1 mln. EUR; PEACE − 8,1 mln. EUR) ir 26,9 mln. EUR − 1994–1999 m. programavimo laikotarpio 45 programų užbaigimui. 2006 m. pabaigoje neišmokėti EŽŪOGF įsipareigojimai iš viso siekė 7 636 mln. EUR (palyginti su 7 085 mln. EUR 2005 m.), iš kurių 7 288 mln. EUR skirti 2000−2006 m. programoms. Pritaikius „n+2“ taisyklę 2003 m. įsipareigojimams, panaikintų įsipareigojimų suma siekė 9,3 mln. EUR. 2.1.4. ŽOFI Iš viso įgyvendinta 99,58 % įsipareigojimų asignavimų ir 84,16 % mokėjimų asignavimų. 1 tikslo regionuose mokėjimų lygis siekė 86,23 %, 1 tikslui nepriklausančiuose regionuose − 79,06 %. 2006 m. visų 2000−2006 m. programavimo laikotarpio neišmokėtų ŽOFI įsipareigojimų mokėjimų suma sudarė 1 336 mln. EUR (palyginti su 1 111 mln. EUR 2005 m.). 2006 m. pabaigoje pritaikius „n+2“ taisyklę 9 programų 2000 m., 2001 m., 2002 m., 2003 m. ir 2004 m. įsipareigojimams, bendra panaikinimo rizikos suma siekė 22 mln. EUR. Dėl šių programų Komisija su valstybėmis narėmis pradėjo prieštaringų nuomonių nagrinėjimo procedūrą. Tik šiai procedūrai pasibaigus bus įmanoma tiksliai nustatyti panaikintinas sumas. 2.2. Programos įgyvendinimas 2.2.1. 1 tikslas 1 tikslo programų išlaidos buvo panašios kaip ir 2005 m. 1 tikslo programose daugiausia lėšų skirta investicijoms į pagrindinės infrastruktūros projektus (41,6 %), iš kurių daugiau nei pusė (54,4 %) visų šiai kategorijai numatytų investicijų buvo skirta transporto infrastruktūrai. Daugiau kaip trečdalis (33,5 %) 1 tikslo lėšų investuota į gamybos aplinką, pirmiausia teikiant paramą MVĮ ir amatų sektoriui (30 %). Investicijos į žmogiškiesiems ištekliams skirtus projektus sudarė 23,2 % visų 1 tikslo regionams skirtų lėšų. Pagrindinės veiklos sritys, kurioms skirta beveik po lygiai lėšų, − darbo rinkos politikos priemonės (31,6 %) ir švietimas bei profesinis mokymas (31 %). 2.2.2. 2 tikslas 2 tikslo regionų programose didžiausias dėmesys toliau buvo skiriamas gamybos aplinkai, jai skirta daugiau nei pusė visų šios kategorijos finansinių išteklių (56,3 %). Šioje srityje daugiausia paramos skirta MVĮ ir amatų sektoriui (56,5 % visų lėšų). Antroji pagal svarbą veiklos sritis − pagrindinė infrastruktūra, kuriai skirta 29,1 % visų 2 tikslo išteklių. Skirtingai nei 1 tikslo programose, svarbiausia 2 tikslo sritis finansų požiūriu − pramoninių zonų planavimas ir atkūrimas (44,6 %). Žmogiškųjų išteklių kategorijoje (10,2 % visų investicijų 2 tikslo regionuose) pagrindinės investicijų sritys − darbo jėgos lankstumas, verslininkystė, naujovių diegimas, informacijos ir ryšių technologijos (31,6 %). 2.2.3. 3 tikslas 2006 m. ESF programų pagrindinis tikslas buvo remti Europos užimtumo strategiją, ypač priemones, skirtas įsidarbinimo gebėjimams gerinti (31 % visų išlaidų), mokymuisi visą gyvenimą (27 %) ir lygioms galimybėms skatinti (6 %). Verslumą skatinančioms priemonėms buvo skiriama tiek pat lėšų kaip ir anksčiau (19 %), tačiau mažiau nei siūloma programavimo dokumentuose (21 %). Be to, finansiniu požiūriu, programų įgyvendinimas ES 15, kur tęsiamos anksčiau pradėtos programos, ir ES 10, kur kai kurioms valstybėms narėms kyla didelių sunkumų įgyvendinant kai kuriuos projektus ir priemones, labai skyrėsi. 2.2.4. Žuvininkystė (neįtraukta į 1 tikslą) 2006 m. žuvininkystės sektoriuje pažangiai įgyvendinti struktūriniai pokyčiai. Šie pokyčiai atsispindėjo ŽOFI veiksmų programų finansinio įgyvendinimo rodikliuose ir buvo naudingi siekiant bendrosios žuvininkystės politikos tikslų. 2.2.5. Bendrijos iniciatyvos 2.2.5.1. INTERREG 2006 m. sėkmingai įgyvendinta 81 INTERREG III/kaimynystės programa, siekiant pagrindinio jose nustatyto tikslo sumažinti neigiamą sienų poveikį ekonomikai ir skatinti bendradarbiavimą. 2000−2006 m. laikotarpiu pagal 81 INTERREG/kaimynystės programą atrinkta apie 13 000 projektų ir tinklų. Kai kuriose programose buvo būtini su plėtra ir (arba) naujos Europos Sąjungos kaimynystės programos sąvokos integravimu susiję pakeitimai. Pagal „n+2“ taisyklę panaikinus įsipareigojimus ir per kitus dvejus metu atnaujinus vidurio laikotarpio vertinimus, į programą įraukta dar keletas pakeitimų 2.2.5.2. EQUAL 2006 m. toliau sėkmingai įgyvendintos 27 EQUAL programos ir daugiau nei 3 300 projektų. Pagal „n+2“ taisyklę šešios valstybės narės negalėjo naudotis 2004 m. biudžetinio įsipareigojimo dalimi. Siekdamos kaip įmanoma geriau panaudoti EQUAL programų rezultatus ir pasirengti įtraukti EQUAL į kitos kartos veiksmų programas, 2006 m. Komisija ir valstybės narės bendradarbiavo šiais klausimais: prieglobsčio prašytojų problema, įvairovė, jaunimo užimtumas, bausmę atlikę asmenys, socialinė ekonomika, įskaitant verslo kūrimą, žiniasklaida ir diskriminacija, valdymo principai (partnerystė, tarptautinis bendradarbiavimas, naujovių diegimas ir lyčių aspekto įtraukimas). 2.2.5.3. URBAN Pagal URBAN iniciatyvą sukurtų dvidešimt teminių tinklų ir šešios darbo grupės 2006 m. toliau siekė skatinti geriausią patirtį ir informacijos mainus. Trylika tinklų užbaigė savo veiklą, surengta baigiamoji konferencija, kurioje pateikti jų veiklos rezultatai ir rekomendacijos. Remiant pirmininkaujančiajai Vokietijai, parengta miestų patirtimi pagrįsta ataskaita apie miestų vaidmenį nepalankiose sąlygose esančių regionų vystymui. 2.2.5.4. LEADER 2000–2006 m. laikotarpiui buvo patvirtintos 73 LEADER+ programos. Iš pasiūlytų 938 vietos veiklos grupių (VVG) galutinai atrinktos 892. 2.2.6. Naujovių diegimas 2.2.6.1. ERPF 2000–2006 m. laikotarpiui buvo patvirtinta maždaug 181 regioninių naujovių diegimui skirtų regioninių veiksmų programų. 2006 m. pabaigoje užbaigtos 59 programos. 40 projektų buvo išrinkti geriausios patirties pavyzdžiais, skirtais skleisti kituose regionuose (pvz., Inforegio tinklavietėje). Pagrindinės programų temos − žinios ir technologijų naujovės, informacijos visuomenė ir darnus vystymas. 2.2.6.2. ESF 2006 m. galutinai užbaigti 37 projektai, skirti vietos užimtumo strategijoms. 2006 m. trečiojo kvietimo teikti pasiūlymus etape atrinkta 19 projektų, skirtų naujoviškiems pokyčių valdymo metodams. Įgyvendinant šiuos projektus ir ankstesniuose etapuose atrinktus bei šiuo metu vykdomą 61 projektą, siekiama spręsti du prioritetinius uždavinius: restruktūrizavimo valdymo ir demografinių pokyčių valdymo klausimus. Siekiant skleisti rezultatus šeši projektai atrinkti antrajame kvietimo teikti pasiūlymus, skirtus temai „Pagal ESF 6 straipsnį įgyvendintų projektų naujovių perdavimas ir sklaida“, etape. 2.2.6.3. ŽOFI 2006 m. užbaigti devyni projektai. Po 2005 m. atlikto naujoviškiems veiksmams skirtų tarpvalstybinių žuvininkystės sektoriaus projektų ex-post vertinimo nuspręsta 2006 m. neskelbti naujo kvietimo teikti pasiūlymus. Vertinime nurodoma, kad šių projektų sukurta bendroji pridėtinė vertė ES yra gana nedidelė. Vis dėlto, pagrindiniai naujoviškų veiksmų ypatumai, t. y. naujovių diegimas, tinklų kūrimas ir tarptautinis bendradarbiavimas, buvo įtraukti į Reglamentą dėl Europos žuvininkystės fondo. 3. NUOSEKLUMAS IR KOORDINAVIMAS 3.1. Derėjimas su kitomis Bendrijos politikos kryptimis 3.1.1. Konkurencija Reglamente (EB) Nr. 1260/99 nustatyta, kad valstybės narės privalo tikrinti, ar, vykdant veiklą laikomasi EB teisės aktų, taip pat valstybės pagalbos taisyklių. Jei Komisijai pranešama apie kokį nors EB teisės aktų pažeidimą, arba jei tokius pažeidimus nustato auditas, imamasi atitinkamų veiksmų. Kad būtų užtikrintas visiškas skaidrumas, valstybės narės nurodo valstybės pagalbos schemas, kurioms jų programose yra naudojama struktūrinių fondų parama. Dauguma regioninės pagalbos schemų nustojo galioti 2006 m. gruodžio 31 d. Nuo 2007 m. sausio 1 d. taikomos naujos gairės, skirtos gerinti valstybės pagalbos veiksmingumą, didinti skaidrumą ir supaprastinti veiklą. 3.1.2. Vidaus rinka Reglamente (EB) Nr. 1260/99 nustatyta, kad valstybės narės privalo tikrinti, ar, vykdant fondų remiamą veiklą laikomasi ES viešųjų pirkimų direktyvų. Jei Komisijai pranešama apie kokį nors EB teisės aktų pažeidimą, arba jei tokius pažeidimus nustato auditas, imamasi atitinkamų veiksmų. Komisija prašo valstybių narių įtraukti informaciją apie programavimą į metines programų ataskaitas. Regioninės politikos ir vidaus rinkos generaliniai direktoratai padėjo patikslinti iki naujų valstybių narių prisijungimo 2004 m. gegužės 1 d. taikytų ir EB acquis neatitinkančių lengvatų teisinį aiškinimą. Siekiant didesnio teisinio aiškumo privačiame ir viešajame sektoriuose, buvo nustatyta nauja viešųjų pirkimų įstatymo reguliavimo sistema. 3.1.3. Aplinka Didžiausias dėmesys skirtas skatinti imtis atitinkamų veiksmų pagal sanglaudos politikos programas siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Bendrijos acquis miesto vandens nuotekų, vandens tiekimo ir atliekų tvarkymo srityse. Kitos svarbios investicijų sritys − ekologinės naujovės ir užterštos dirvos valymas. Darnus vystymasis skatinamas investuojant į aplinką tausojantį transportą ir energiją, į projektų atrankos kriterijus įtraukiant aplinkosaugos kriterijus ir aktyviai siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant projektus būtų laikomasi aplinkosaugos teisės aktų. 3.1.4. Transportas Sanglaudos programos ir toliau lieka Bendrijos transporto prioritetams įgyvendinti skirtos Bendrijos paramos pagrindinis šaltinis. Todėl daugiausia investicijų skirta Europos transporto politikai remti. ERPF remiamų šios srities didelės apimties projektų sąrašas pateikiamas priedo 3 dalyje. 3.1.5. Lyčių lygybė 2006 m. kovo mėn. Komisija priėmė 2006−2010 m. laikotarpiui skirtas moterų ir vyrių lygių galimybių gaires, kuriomis Komisija siekia įgyvendinti savo įsipareigojimą spręsti šį klausimą, atsižvelgiant į visas ES išorės ir vidaus politikos sritis. Gairėse pateikiamos ES lyčių lygybės srities veiksmams skirtos šešios prioritetinės sritys. Atsižvelgiant į galimybes naujuoju laikotarpiu taikyti pasidalijamojo valdymo principą, šiuo planu siekiama gerinti valdymą, tirti galimybes sudaryti lyčių biudžetą, pirmiausia struktūrinių fondų lygmeniu. 3.2. Priemonių koordinavimas 3.2.1. Struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas 2006 m., prieš naujausią plėtros etapą, kai 2007 m. sausio 1 d. prisijungė Rumunija ir Bulgarija, visoms 25 valstybėms narėms buvo teikiama struktūrinių fondų parama, o 13 valstybių narių − Sanglaudos fondo, pagal kurį remiamos skurdesnės šalys, parama. Siekiant išvengti projektams teikiamos paramos iš struktūrinių fondų (ypač ERPF) dubliavimosi, buvo tikrinama, ar parama nėra skirta ir iš Sanglaudos fondo. 3.2.2. Struktūriniai fondai ir EIB/EIF 2006 m. pradėjo veikti JASPERS (Jungtinė parama Europos regionų projektams) − nauja techninės pagalbos priemonė, skirta padėti valstybėms narėms parengti didelės apimties projektus. Su vienuolika iš dvylikos paramą gaunančių šalių buvo susitarta dėl 2006 m. veiksmų planų (darbo programų). Komisija ir EIB grupė taip pat susitarė pradėti jungtinę iniciatyvą JEREMIE (Bendros Europos lėšos mikroįmonėms ir vidutinėms įmonėms), skirtą pagerinti mikroįmonių ir vidutinių įmonių galimybes gauti mikrokreditus kitą programavimo laikotarpį. EIB ir Europos Tarybos plėtros bankas pradėjo dar vieną iniciatyvą, pavadintą JESSICA (Bendra Europos parama tvariam augimui miestų vietovėse), skirtą struktūrinių fondų lėšomis remti tvarias investicijas į miestų vietoves ir jų plėtrą ES. Pagal JESSICA valstybių narių vadovaujančiosioms institucijoms suteikiama galimybė panaudoti joms skirtą struktūrinių fondų paramą investicijoms į miesto plėtros fondus (MPF), o vėliau panaudoti šiuos išteklius pakartotinėms investicijoms į miestų vietoves. JEREMIE ir JESSICA atspindi sanglaudos politikos pokytį − siekiama pereiti nuo išimtinės priklausomybės nuo dotacijų prie gražintinos paramos formų. 4. VERTINIMAI Siekdama remti sanglaudos politikos sprendimų priėmimą, 2006 m. Komisija atliko strateginius ir teminius vertinimus. Suvestinėse šių vertinimų ataskaitose taip pat ir pateikiama valstybių narių atliktų vertinimų rezultatų kokybės analizė. Kitas svarbus uždavinys, kurio ėmėsi Komisija − teikti valstybėms narėms metodinius nurodymus ir rengti patirties mainus. 5. KONTROLė 5.1. ERPF Visose ES 15 šalių atlikti iš 1994−1999 m. programavimo laikotarpio atrinktų 56 programų baigiamieji auditai. 2006 m. užbaigtas visas tęstinis auditas, pateiktos galutinės nuomonės dėl taikytinų koregavimų ir prireikus pradėtos finansinių koregavimų procedūros. 2006 m. atliktos 2000−2006 m. laikotarpio 85 patikros vietoje, apimančios sistemų auditą ir esminius 332 veiksmų patikrinimus. Atlikus auditą buvo pasiektas žymiai didesnis valstybių narių sistemų veikimo saugumas, o įgyvendinant veiksmų planus kai kuriais atvejais buvo įtraukta svarbių patobulinimų. Iki 2006 m. pabaigos ES 15 iš viso atlikta 126 audito misijų, kurių metu patikrinta 61 programa arba 22,1 % bendrųjų ir URBAN programų skaičiaus ir 52,6 % ERPF skirtų lėšų. Iki 2006 m. pabaigos ES 10 atliktos 28 audito misijos, kurių metu patikrintos 9 programos arba 45 % bendrųjų programų skaičiaus ir 65,5 % ERPF skirtų lėšų. 2006 m. atliktas 5 INTERREG programų auditas, t. y. 28 % ERPF įsipareigojimų. 5.2. ESF 2006 m. Komisija atliko 69 audito misijas: 2000−2006 m. laikotarpio 53 sistemų auditus ir 1994−1999 m. laikotarpio 16 baigiamųjų auditų. Komisija patikrino 123 programas iš visų 237 Europos socialinio fondo programų, ypatingą dėmesį skirdama didelės rizikos programoms. Iš viso 2006 m. buvo atliktas 34 didelės rizikos programų auditas, įskaitant 10 naujų programų. Patikros atliktos visose valstybėse narėse, išskyrus Liuksemburgą. Penkiose valstybėse narėse atliktas tęstinis auditas. 2006 m. buvo susitarta dėl 12 finansinių koregavimų procedūrų ir 14 veiksmų planų. 5.3. EŽŪOGF Iki 2006 m. pradžios buvo užbaigta suplanuota 1994−1999 m. laikotarpio ex post audito programa. Pagal šią programą atliktas programų, sudarančių 32 % visų išlaidų, auditas. Vykdomos kelios finansinių koregavimų procedūros − 2006 m. surengti dvišaliai susitikimai su valstybėmis narėmis dėl 18 programų. Metų eigoje Komisija priėmė keturis sprendimus dėl finansinių koregavimų, susijusių su penkiomis programomis. Per metus iš viso atliktas 2000−2006 laikotarpio (ES 25) 21 programos, sudarančios 38 % planuotų išlaidų, auditas. Iki 2006 m. pabaigos buvo atliktas 73 iš EŽŪOGF orientavimo skyriaus patvirtintų 152 programų auditas. 5.4. ŽOFI 2006 m. ŽOFI atliktos iš viso šešios patikros vietoje. Trys iš šių patikrų skirtos patikrinti ir vėliau stebėti, kad 2000−2006 m. laikotarpio valdymo ir kontrolės sistemos veiktų efektyviai. Taip pat atliktos atrankinės patikros Italijoje, Lenkijoje ir Švedijoje. Kitos dvi patikros atliktos Prancūzijoje ir Portugalijoje ir skirtos sistemų auditui, jomis ir atrankinėmis patikromis buvo siekiama patikrinti, ar 1 tikslo veiksmų programų valdymo ir kontrolės sistemos veikia efektyviai. 5.5. OLAF 2006 m. 44 OLAF grupės lankėsi valstybėse narėse, tikrindamos struktūrinių fondų bendrai finansuojamas priemones. Maždaug trisdešimties grupių darbas buvo susijęs su patikromis vietoje[10], o 14 grupių apsilankymais buvo siekiama kitų tikslų, pavyzdžiui, surinkti informaciją arba padėti nacionalinėms administracijoms ar teismams. Nustatytos šios problemos: suklastotos deklaracijos bei sąskaitos ir viešųjų pirkimų taisyklių pažeidimai. 2006 m. pagal Reglamentą (EB) Nr. 1681/94 valstybės narės Komisijai pranešė apie 2 988 pažeidimų atvejus, susijusius su 516 697 561 EUR suma bendrai finansuojamoms priemonėms 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpiais. Palyginti su 2005 m. pažeidimų lygis buvo šiek tiek mažesnis, tai greičiausiai susiję su Reglamentu (EB) Nr. 2035/2005[11] nustatytais pakeitimais, visų pirma dėl to, kad pranešimų apie pažeidimus ribinė suma padidėjo nuo 4 000 EUR iki 10 000 EUR. Tačiau kartu padidėjo ir su pažeidimais susijusios finansinės sumos. Remiantis šiais skaičiais, aiškėja, kad valstybės narės yra geriau informuotos ir aktyviau praneša apie pažeidimus, laikydamosi Bendrijos teisės aktuose nustatytų įsipareigojimų. 6. KOMISIJAI PADEDANTYS KOMITETAI 6.1. Regionų plėtros ir pertvarkos komitetas (RPPK) 2006 m. su RPPK konsultuotasi dėl techninės pagalbos Komisijos vardu ar jos iniciatyva ir dėl Komisijos reglamento (EB) Nr. 448/2001 dalinio pakeitimo. Pagal 2006 m. rugpjūčio 1 d. įsigaliojusio Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 103 straipsnį įsteigtas naujas fondų koordinavimo komitetas (FKK). Su juo, kaip su valdymo komitetu, buvo konsultuojamasi dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 įgyvendinimo taisyklių ir dėl struktūrinių viešųjų išlaidų ir lygiaverčių išlaidų skaičiavimo metodo, atsižvelgiant į papildomumo tikslus. Su šiuo komitetu buvo konsultuojamasi kaip su patariamuoju komitetu dėl regionų, atitinkančių reikalavimus pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą, sąrašo, ekonominės naudos analizės metodo, vertinimo metodikos gairių ir techninės pagalbos skyrimo Komisijos iniciatyva ar jos vardu. 6.2. ESF komitetas Komitetas svarstė įvairius klausimus, susijusius su ESF 2000−2006 m. programavimo laikotarpio įgyvendinimu ir pasirengimu 2007−2013 m. programavimo laikotarpiui. Komitetas nagrinėjo klausimus, susijusius su 2007−2013 m. skirtais naujais reglamentais, įskaitant ESF paramą švietimo ir mokymo, sveikatos, pokyčių numatymo, pokyčių ir restruktūrizavimo valdymo, socialinių partnerių bei migrantų klausimams ir EQUAL principų integravimui. 6.3. Žemės ūkio struktūrų ir kaimo plėtros komitetas (STAR) 2006 m. STAR komitetas posėdžiavo dvylika kartų ir pateikė palankias nuomones dėl kaimo plėtros programų, vykdomų pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/1999 44 straipsnio 2 dalį, 31 pakeitimo ir kaimo plėtros programų, vykdomų pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1268/1999 4 straipsnį, šešių pakeitimų. 6.4. Žuvininkystės ir akvakultūros struktūrų komitetas (CSFA) 2006 m. su šiuo komitetu buvo konsultuotasi šiais klausimais: dėl darbo dokumento projekto dėl Europos žuvininkystės fondo veiksmų programų ex ante vertinimo; darbo dokumento projekto dėl Europos žuvininkystės fondo veiksmų programų stebėsenos ir vertinimo rodiklių; Komisijos reglamento, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo įgyvendinimo taisykles, projekto ir dėl 2000 m. gegužės 2 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 908/2000, nustatančio išsamias pagalbos, valstybių narių teikiamos žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus gamintojų organizacijoms, apskaičiavimo taisykles, kodifikavimo projekto. [1] Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006, OL L 210, 2006 7 31, p. 25. [2] Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006, L L 210, 2006 7 31, p. 1. [3] Reglamentas (EB) Nr. 1081/2006, OL L 210, 2006 7 31, p. 12. [4] Reglamentas (EB) Nr. 1084/2006, OL L 210, 2006 7 31, p. 79. [5] Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006, OL L 210, 2006 7 31, p. 19. [6] Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1828/2006, OL L 45, 2007 2 15, p. 3). [7] Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005, OL L277, 2005 10 21, p. 1. [8] Reglamentas (EB) Nr. 1198/2006, OL L223, 2006 8 15. [9] „RAL“ ( les restes à liquider ). Atviri įsipareigojimai iš ankstesnių metų. [10] Reglamentas (EB) Nr. 2185/1996 ,OL L 292, 1996 10 15, p. 2. [11] OL L 328, 2005 12 15, p. 8.