P8_TA(2018)0354

Bendros sveikatos koncepcija grindžiamas Europos kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms veiksmų planas

2018 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros sveikatos koncepcija grindžiamo Europos kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms (AAM) veiksmų plano (2017/2254(INI))

(2019/C 433/21)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 168 straipsnį,

— atsižvelgdamas į 2017 m. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) gaires dėl medicininiu požiūriu svarbių antimikrobinių medžiagų naudojimo maistiniams gyvūnams,

— atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 29 d. Europos veterinarijos gydytojų federacijos pranešimą, kuriame pateikti atsakymai į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) ir Europos vaistų agentūros (EMA) klausimus dėl antimikrobinių medžiagų naudojimo maistiniams gyvūnams (1),

— atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 17 d. Tarybos išvadas dėl tolesnių veiksmų pagal bendros sveikatos koncepciją siekiant kovoti su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms,

— atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 17 d. Tarybos išvadas dėl farmacijos sistemų pusiausvyros stiprinimo ES ir jos valstybėse narėse,

— atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 6 d. Tarybos išvadas „Vaikų imunizacija: vaikų imunizacijos Europoje laimėjimai bei uždaviniai ir tolesni veiksmai“, kurias priėmė ES valstybių narių sveikatos ministrai,

— atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 6 d. Tarybos išvadas dėl skiepijimo kaip veiksmingos priemonės visuomenės sveikatos srityje,

— atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 19 d. rezoliuciją „Saugesnė sveikatos priežiūra Europoje: pacientų saugumo didinimas ir kova su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms“ (2),

— atsižvelgdamas į savo 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją „Mikrobų keliamos problemos. Atsparumo antimikrobinėms medžiagoms keliamos grėsmės“ (3),

— atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2119/98/EB (4),

— atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 29 d. Komisijos komunikatą „Bendros sveikatos koncepcija grindžiamas Europos kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms veiksmų planas“ (COM(2017)0339),

— atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl naujosios 2016–2020 m. gyvūnų gerovės strategijos (5),

— atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) pasaulinį skiepijimo veiksmų planą (angl. Global Vaccine Action Plan, GVAP), kuriam 2012 m. gegužės mėn. pritarė 194 Pasaulio sveikatos asamblėjos valstybės narės,

— atsižvelgdamas į PSO 2015–2020 m. Europos regiono skiepijimo planą,

— atsižvelgdamas į bendro intereso dokumentą „Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) vaidmuo kovojant su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms (AAM)“, 2018 m. paskelbtą leidinyje „Food Protection Trends“,

— atsižvelgdamas į Komisijos dokumentą „Veiksmų gairės. Strateginis požiūris į vaistinius preparatus ir jų poveikį aplinkai“ ir dabartinį strateginio požiūrio projektą (6),

— atsižvelgdamas į JT politinį pareiškimą dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms, padarytą per Generalinės Asamblėjos aukšto lygio susitikimą 2016 m. rugsėjo 21 d.,

— atsižvelgdamas į 2017 m. kovo mėn. Pasaulio banko ataskaitą „Vaistams atsparios infekcijos. Grėsmė mūsų ekonomikos ateičiai“ (angl. Drug-Resistant Infections: A Threat to Our Economic Future);

— atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veterinarinių vaistų (COM(2014)0558),

— atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) 2015 m. rugsėjo mėn. ataskaitą „Atsparumas antimikrobinėms medžiagoms G 7 šalyse ir kitur. Ekonominiai klausimai, politinės priemonės ir galimi veiksmai“ (angl. Antimicrobial Resistance in G7 Countries and Beyond: Economic Issues, Policies and Options for Action);

— atsižvelgdamas į EMA ir EFSA parengtą bendrą mokslinę nuomonę dėl priemonių, skirtų mažinti būtinybę naudoti antimikrobines medžiagas gyvulininkystės sektoriuje Europos Sąjungoje, ir jų poveikio maisto saugai (RONAFA nuomonė),

— atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 29 d. 17-ojoje Pasaulio sveikatos asamblėjoje priimtą rezoliuciją dėl sepsio prevencijos, diagnozavimo ir klinikinio valdymo gerinimo,

— atsižvelgdamas į Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC), EFSA ir EMA pirmąją bendrai parengtą ataskaitą (JIACA I), paskelbtą 2015 m., ir antrąją bendrai parengtą ataskaitą (JIACA II), paskelbtą 2017 m., dėl kompleksinės antimikrobinių medžiagų vartojimo ir bakterijų, žmonių ir maistinių gyvūnų antimikrobinio atsparumo atvejų analizės,

— atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 2 d. rezoliuciją dėl ES galimybių pagerinti prieigą prie vaistų (7),

— atsižvelgdamas į 2016 m. ECDC ataskaitą dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms stebėsenos Europoje;

— atsižvelgdamas į EFSA ir ECDC 2016 m. parengtą Europos Sąjungos apibendrinamąją ataskaitą dėl žmonių ir gyvūnų organizmuose bei maisto produktuose aptiktų zoonotinių ir indikatorinių bakterijų atsparumo antimikrobinėms medžiagoms (8),

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

— atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A8-0257/2018),

A. kadangi be saiko ir neteisingai naudojant antibiotikus, ypač gyvulininkystėje (antibiotikai naudojami kaip prevencijos priemonė ir augimo aktyvikliai), ir dėl menkos infekcijų kontrolės praktikos tiek medicinoje, tiek ir veterinarijoje atsparumas antimikrobinėms medžiagoms (AAM) palaipsniui tapo didžiule grėsme žmonių ir gyvūnų sveikatai;

B. kadangi, remiantis apskaičiavimais, vykdant ilgalaikes ir daugiaaspektes infekcijų prevencijos ir kontrolės programas galima išvengti ne mažiau kaip 20 proc. su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų (9);

C. kadangi racionalus antibiotikų naudojimas ir infekcijų prevencija ir kontrolė visuose sveikatos priežiūros sektoriuose, įskaitant gyvūnų sveikatos sektorių, – tai kertiniai akmenys siekiant veiksmingos antibiotikams atsparių bakterijų atsiradimo ir plitimo prevencijos;

D. kadangi 50 proc. žmonėms skiriamų antibiotikų neveiksmingi ir 25 proc. atvejų žmonės netinkamai vartoja antibiotikus; kadangi 30 proc. hospitalizuotų pacientų vartoja antibiotikus ir kadangi daugeliui vaistų atsparios bakterijos kelia ypatingą pavojų ligoninėse, slaugos namuose ir pacientams, kurių priežiūrai reikalingos tokios priemonės kaip vėdintuvai ir kraujo kateteriai;

E. kadangi antibiotikai ir toliau naudojami gyvulininkystėje ligų prevencijos tikslais, taip pat siekiant kompensuoti prastą higieną, vietoj to, kad būtų skiriami pagal būtinybę, o tai prisideda prie to, kad gyvūnų organizmuose atsiranda antimikrobinėms medžiagoms atsparių bakterijų, kurios savo ruožtu gali būti perduodamos žmonėms;

F. kadangi ES agentūros taip pat patvirtino, jog egzistuoja ryšys tarp maistiniuose gyvūnuose (pvz., mėsiniuose viščiukuose) nustatyto atsparumo antibiotikams ir didelio žmonių bakterinių infekcijų, kilusių dėl šių gyvūnų mėsos (paukštienos) apdorojimo, paruošimo ir vartojimo, skaičiaus (10);

G. kadangi dėl netinkamo antibiotikų naudojimo mažėja jų veiksmingumas ir plinta itin atsparūs mikrobai, kurie yra ypač atsparūs kraštutiniu atveju skiriamiems antibiotikams; kadangi, EBPO pateiktais duomenimis, kiekvienais metais apie 700 000 mirties atvejų visame pasaulyje gali būti sukelti AAM; kadangi iš jų 25 000 mirties atvejų užfiksuojama ES, o likę – už ES ribų, todėl labai svarbu bendradarbiauti vystymosi politikos srityje ir tarptautiniu lygmeniu koordinuoti ir stebėti AAM;

H. kadangi, jei nebus imamasi jokių veiksmų, 2050 m. AAM galėtų nulemti iki 10 mln. mirčių per metus; kadangi, anot apskaičiavimų, 9 mln. tokių mirties atvejų būtų užregistruota besivystančiose šalyse už ES ribų, visų pirma Azijoje ir Afrikoje; kadangi infekcijos ir atsparios bakterijos lengvai plinta, reikia skubiai imtis veiksmų pasauliniu mastu;

I. kadangi skiepai ir greitos diagnostikos priemonės gali padėti apriboti piktnaudžiavimą antibiotikais; kadangi naudodamiesi greitos diagnostikos priemonėmis sveikatos priežiūros specialistai gali greitai diagnozuoti bakterinę ar virusinę infekciją ir atitinkamai sumažinti netinkamą antibiotikų naudojimą ir atsparumo antibiotikams atsiradimo riziką (11);

J. kadangi dėl to, kad itin atsparios bakterijos ir toliau plinta, ateityje gali būti neįmanoma užtikrinti geros sveikatos priežiūros, kai atliekamos invazinės operacijos, arba taikyti įprastų gydymo būdų kai kurioms pacientų, kuriems reikalingos radioterapijos, chemoterapijos ar transplantacijos procedūros, grupėms;

K. kadangi bakterijos nuolat evoliucionuoja, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra (MTTP) ir reglamentavimo aplinka sudėtinga, tam tikrų infekcijų pasitaiko retai, o pelnas, kurio tikėtasi naudojant naujas antimikrobines medžiagas, vis dar ribotas;

L. kadangi su sveikatos priežiūra susijusias infekcijas lemia prevencijos priemonių stoka ir prasta higiena, ypač ligoninėse, o dėl to atsiranda antibiotikams atsparios bakterijos; kadangi, ECDC apskaičiavimais, su sveikatos priežiūra susijusiomis infekcijomis ES kiekvienais metais užsikrečia apie 4 mln. Pacientų, o šios infekcijos tiesiogiai sukelia maždaug 37 000 mirties atvejų per metus; kadangi tokių mirties atvejų skaičius galėtų būti net dar didesnis; kadangi paaiškėjo, kad ankstesnis skaičius – 25 000 mirties atvejų Sąjungoje – buvo nepakankamai tiksliai nustatytas – tokių atvejų žymiai daugiau;

M. kadangi besivystančiose šalyse vis dar daugiau žmonių miršta dėl to, kad sunku gauti veiksmingų antibiotikų, nei nuo AAM; kadangi dėl veiksmų, kuriais siekiama spręsti AAM problemą ir kuriais pernelyg daug dėmesio skiriama siekiui apriboti galimybes gauti antibiotikų, gali dar pagilėti jau ir taip dėl nepakankamų galimybių įsigyti vaistų rimta krizė, dėl kurios šiuo metu per metus miršta daugiau kaip milijonas vaikų iki penkerių metų amžiaus; kadangi veiksmų, kuriais siekiama spręsti AAM problemą, tikslas turi būti užtikrinti visiems tvarias galimybes gauti vaistų – tai reiškia suteikti galimybių tiems, kuriems jų reikia, tačiau niekam nesuteikti jų per daug;

N. kadangi kai kuriose valstybėse narėse sparčiai daugėja daugeliui vaistų atsparių grybelių, dėl kurių labai ilgėja užsikrėtusių pacientų gulėjimo ligoninėje trukmė ir didėja mirštamumas; kadangi JAV ligų kontrolės ir prevencijos centras informavo apie šią problemą; kadangi ši konkreti problema akivaizdžiai nėra įtraukta į Bendros sveikatos koncepcija grindžiamą Europos kovos su AAM veiksmų planą;

O. kadangi įrodyta, kad vykdant aktyvios atrankinės patikros programas ir naudojantis greitos diagnostikos priemonėmis galima labai prisidėti prie hospitalinių infekcijų valdymo ir veiksmingai sumažinti jų plitimą ligoninėse ir tarp pacientų (12);

P. kadangi įrodyta, kad naudojant antibiotikų junginius neklinikinėms vartojimo prekėms gaminti didėja vaistams atsparių bakterijų padermių atsiradimo rizika (13);

Q. kadangi tinkama rankų higiena, t. y. kai rankos tinkamai plaunamos ir džiovinamos, gali padėti apsisaugoti nuo AAM ir infekcinių ligų perdavimo;

R. kadangi naudojant medicinos priemones galima išvengti operacinės žaizdos infekcijų ir taip užkirsti kelią AAM atsiradimui ir jį kontroliuoti (14);

S. kadangi esama programų, kuriomis buvo siekiama pagerinti visuotinę prieigą prie vaistų nuo ŽIV, tuberkuliozės ir maliarijos, sėkmės pavyzdžių;

T. kadangi hospitalinės infekcijos kelia didelį pavojų tam, kad būtų išlaikyta ir užtikrinta pagrindinė sveikatos priežiūra visame pasaulyje;

U. kadangi, jei dabartinės tendencijos nepasikeis, 2050 m. nuo AAM galėtų mirti daugiau žmonių nei nuo vėžio (15);

V. kadangi ECDC ir EFSA dar kartą patvirtino, kad AAM yra viena didžiausių grėsmių visuomenės sveikatai (16);

W. kadangi vaistams atspari tuberkuliozė yra pagrindinė mirties dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms atvejų priežastis;

X. kadangi savo 2017 m. kovo mėn. ataskaitoje Pasaulio bankas įspėjo, kad 2050 m. vaistams atsparios infekcijos galėtų sukelti pasaulio ekonomikai nuostolių, prilygstančių 2008 m. finansų krizei;

Y. kadangi AAM turi būti laikomas grėsme žmonių, gyvūnų ir planetos sveikatai ir tiesiogine grėsme siekiant įgyvendinti keletą visuotinio darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2020 m. išdėstytų darnaus vystymosi tikslų (DVT), įskaitant, be kita ko, DVT 1, DVT 2, DVT 3 ir DVT 6, ir atitinkamai suvokiamas;

Z. kadangi bendros sveikatos koncepcijos tikslai yra šie: užtikrinti, kad žmonių ir gyvūnų infekcinių ligų gydymo būdai ir toliau išliktų veiksmingai, sumažinti AAM atsiradimo ir plitimo atvejų ir skatinti naujų veiksmingų antimikrobinių medžiagų kūrimą ir galimybes jų gauti ES ir likusiame pasaulyje;

AA. kadangi Tarybos išvadose dėl tolesnių veiksmų pagal bendros sveikatos koncepciją siekiant kovoti su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms (17) Komisijos ir valstybių narių prašoma, pasitelkus bendros sveikatos koncepcijos tinklą AAM klausimais, suvienodinti strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes, susijusias su esamomis ES MTTP iniciatyvomis dėl naujų antibiotikų, alternatyvų ir diagnostikos;

AB. kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažįstama pagrindinė piliečių teisė į sveikatos priežiūrą ir gydymą; kadangi teisė į sveikatą yra ekonominė, socialinė ir kultūrinė teisė naudotis pagal būtinus visuotinius standartus teikiamomis sveikatos priežiūros paslaugomis, kuri priklauso visiems fiziniams asmenims;

AC. kadangi vienas pagrindinių bet kokios ES masto kovos su AAM strategijos ramsčių turi būti sveikatos priežiūros specialistų tęstinio mokymo naujausių mokslinių tyrimų laimėjimų ir geriausios patirties, susijusios su AAM prevencija ir plitimu, srityje užtikrinimas;

AD. kadangi Pasaulio sveikatos asamblėjos apskaičiavo, kad kasmet visame pasaulyje nuo sepsio (sindrominės reakcijos į infekcines ligas) miršta maždaug 6 mln. žmonių, o tokių mirties atvejų dažniausiai galima išvengti;

AE. kadangi ECDC, EFSA ir EMA, naudodamiesi bendrais įgaliojimais, šiuo metu rengia rezultatų rodiklius, susijusius su AAM ir maistinių gyvūnų ir žmonių antimikrobinių medžiagų vartojimu;

AF. kadangi gamtoje yra daugybė veiksmingų antibiotikų, kurie galėtų būti kur kas dažniau vartojami, nei tai daroma šiuo metu;

AG. kadangi, naujausi EMA duomenys rodo, kad įvairiose ES šalyse imtasi nevienodų veiksmų siekiant sumažinti antimikrobinių medžiagų naudojimą veterinarijoje (18); kadangi kai kuriose valstybėse narėse vykdant plataus užmojo nacionalinę politiką per trumpą laiką pasiekta, kad veterinarinių antimikrobinių medžiagų būtų naudojama gerokai mažiau, kaip matyti iš keleto Komisijos Sveikatos ir maisto audito ir analizės direktorato vykdytų kelionių renkant informaciją rezultatų (19);

AH. kadangi AAM sukelia tarpvalstybinę grėsmę sveikatai, bet padėtis valstybėse narėse labai skiriasi; kadangi dėl to Komisija privalo nustatyti sritis, teikiančias didelę papildomą naudą Europai, ir jose imtis veiksmų, gerbdama valstybių narių kompetenciją, nes joms tenka pareiga kurti savo sveikatos politiką;

AI. kadangi efektyvūs veiksmai prieš AAM turi būti platesnės tarptautinės iniciatyvos dalis, į kurią turėtų būti įtraukta kuo daugiau tarptautinių institucijų, agentūrų ir ekspertų, taip pat privatusis sektorius;

AJ. kadangi pagrindinės AAM priežastys, be kita ko, yra netinkamas antimikrobinių medžiagų naudojimas ir piktnaudžiavimas jomis, vaistų kokybės užtikrinimo sistemų trūkumai, antimikrobinių medžiagų naudojimas siekiant skatinti gyvulių augimą arba užkirsti kelią ligoms, infekcijų prevencijos ir kontrolės sistemų trūkumai ir priežiūros sistemų trūkumai;

AK. kadangi pacientai turėtų turėti galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir gydytis pagal savo pasirinkimą ir pageidavimus, taip pat naudotis vienas kitą papildančiais ir alternatyviais gydymo metodais ir vaistais;

AL. kadangi numatoma, kad pasaulinio masto veiksmai, susiję su AAM, 10 metų laikotarpiu kainuos iki 40 mlrd. JAV dolerių;

AM. kadangi su AAM susiję iššūkiai ateityje didės ir veiksmų efektyvumas priklausys nuo tęstinių įvairius sektorius apimančių investicijų į viešuosius ir privačiuosius mokslinius tyrimus ir inovacijas, kad pagal bendros sveikatos (angl. One Health) koncepciją būtų galima sukurti geresnes priemones, produktus ir prietaisus, naujus gydymo būdus ir alternatyvius metodus;

AN. kadangi pagal Penktąją, Šeštąją ir Septintąją bendrąsias programas (BP 5, BP 6 ir BP 7) į AAM mokslinius tyrimus investuota daugiau kaip 1 mlrd. EUR, o pagal programą „Horizontas 2020“ iš viso iki šiol panaudota daugiau kaip 650 mln. EUR; kadangi Komisija įsipareigojo investuoti daugiau kaip 200 mln. AAM srityje per paskutinius trejus programos „Horizontas 2020“ metus;

AO. kadangi taikant įvairias finansavimo priemones pagal programą „Horizontas 2020“ bus gauti AAM mokslinių tyrimų rezultatai, visų pirma kalbant apie: — naujoviškų vaistų iniciatyvą (IMI), kurią vykdant apimami visi antibiotikų kūrimo aspektai, įskaitant AAM mechanizmų mokslinius tyrimus, vaistų atradimą, vaistų kūrimą, ekonominius ir priežiūros aspektus, ir kuri apima septynis pagal programą „Nauji vaistai nuo kenksmingų bakterijų“ (angl. „New Drugs for Bad Bugs“, ND4BB) vykdomus projektus, kurių bendras biudžetas sudaro daugiau kaip 600 mln. EUR Komisijos lėšų ir bendrovių nepiniginių įnašų; — Europos ir besivystančių šalių partnerystę klinikinių tyrimų srityje (EDCTP), kurią vykdant daugiausia dėmesio skiriama naujų ir geresnių vaistų, vakcinų, mikrobicidų ir diagnostikos priemonių kūrimui, siekiant kovoti su ŽIV/AIDS, tuberkulioze ir maliarija, ir kuri apima 32 vykdomus projektus, kurių vertė siekia daugiau kaip 79 mln. EUR; — bendro programavimo iniciatyvą dėl AAM, kurią vykdant daugiausia dėmesio skiriama nacionalinės mokslinių tyrimų veiklos, kuri kitaip būtų fragmentuota, konsolidavimui; ši iniciatyva apima 55 mln. EUR vertės vykdomus projektus; — Europos mokslinių tyrimų tarybą (ERC), vykdančią tyrėjų inicijuotus arba principu „iš apačios į viršų“ pagrįstus mokslinių tyrimų projektus; — kovos su užkrečiamomis ligomis finansinę priemonę „InnovFin“, skirtą su rinkos veikla susijusiems projektams, kuriai iki šiol suteiktos septynios paskolos, iš viso siekiančios 125 mln. EUR; — MVĮ priemonę ir projektą „Spartus inovacijų diegimas“, kuriuos vykdant remiamos MVĮ, kuriančios naujoviškus sprendimus ir priemones siekiant išvengti užkrečiamųjų ligų, jas diagnozuoti, gydyti ir gerinti infekcijų kontrolę; jie apima 36 su AAM susijusius projektus ir jų biudžetas yra 33 mln. EUR;

AP. kadangi iki XX a. 7-ojo dešimtmečio buvo sukurta 20 naujų antibiotikų klasių, tačiau nuo to laiko buvo sukurta tik viena nauja antibiotikų klasė, nors plinta ir vystosi naujos atsparios bakterijos; be to, kadangi esama aiškių atsparumo naujoms esamų antibiotikų klasių veikliosioms medžiagoms įrodymų;

AQ. kadangi esama teigiamo naujų antimikrobinių medžiagų šalutinio poveikio visuomenės sveikatai ir mokslui;

AR. kadangi antibiotikų naudojimas zootechniniais tikslais – pvz., gyvulių augimui skatinti, – yra netinkamas šių sveikatos priežiūros prekių vartojimas, smerkiamas visų tarptautinių sveikatos organizacijų, kurios rekomenduoja jį uždrausti siekiant įveikti AAM; kadangi antibiotikų kaip augimą skatinančių medžiagų naudojimas ES draudžiamas nuo 2006 m.;

AS. kadangi su daugeliu mikroorganizmų sukeliamų ligų galima veiksmingai kovoti skiriant ne antibiotikus, dėl kurių atsiranda atsparumas vaistams, o ankstyvosios diagnostikos priemones kartu su gydymu naujais ir esamais vaistais bei kitais galimais ir leidžiamais naudoti ES metodais ir praktikomis, taip išgelbėjant milijonų žmonių ir gyvūnų gyvybes visoje ES;

AT. kadangi atsiranda vis didesnis atotrūkis tarp didėjančio AAM ir naujų antimikrobinių vaistų kūrimo; kadangi iki 2050 m. metinis mirčių dėl vaistams atsparių ligų skaičius gali siekti 10 mln. mirčių visame pasaulyje; kadangi dėl vaistams atsparių infekcijų ES kasmet miršta mažiausiai 25 000 žmonių ir tai kainuoja 1,5 mlrd. EUR per metus, nors per pastaruosius 40 metų buvo sukurta tik viena nauja antibiotikų klasė;

AU. kadangi norint išsaugoti vien žmonių vartojimui skirtų antibiotikų veiksmingumą ir kuo labiau sumažinti atsparumo šiems kritiniams antibiotikams riziką, turi būti uždrausta vartoti tam tikrų grupių antibiotikus veterinarijoje; kadangi Komisija turi nurodyti, kuriais antibiotikais ar antibiotikų grupėmis turi būti gydomos tik žmonių infekcinės ligos;

AV. kadangi politinėje deklaracijoje, kuriai valstybių vadovai pritarė per Jungtinių Tautų Generalinę Asamblėją 2016 m. rugsėjo mėn. Niujorke, ir 2015 m. gegužės mėn. Pasauliniame veiksmų plane pareikštas pasaulio įsipareigojimas laikytis plataus, koordinuoto požiūrio siekiant kovoti su pagrindinėmis atsparumo antimikrobinėms medžiagoms priežastimis įvairiuose sektoriuose;

AW. kadangi dažnai minimas 25 000 mirties dėl AAM atvejų Europoje skaičius ir susijusios daugiau kaip 1,5 mlrd. EUR išlaidos yra 2007 m. duomenys ir kadangi dėl to reikalinga nuolat atnaujinama informacija apie tikrą su AAM susijusią naštą; pabrėžia, jog problemos mastas – taip aiškus įrodymas, kad reikalingas Bendros sveikatos koncepcija grindžiamas Europos kovos su AAM veiksmų planas;

ES kaip geriausios patirties regionas

1. mano, jog norint, kad kovos su AAM priemonės būtų pakankamos, pagrindinį vaidmenį turi atlikti bendros sveikatos koncepcija, pagal kurią būtų atsižvelgiama į tai, kad žmonių ir gyvūnų sveikata ir aplinka yra susijusios ir kad žmonės perduoda ligas gyvūnams, o šie – žmonėms; todėl pabrėžia, kad reikia gydyti ir žmonių, ir gyvūnų ligas ir drauge ypač atsižvelgti į maisto grandinę ir aplinką, nes jos gali būti dar vienas atsparių mikroorganizmų šaltinis; pabrėžia svarbų Komisijos vaidmenį koordinuojant ir prižiūrint valstybių narių įgyvendinamus nacionalinius veiksmų planus ir tarpžinybinio bendradarbiavimo svarbą;

2. pabrėžia, kad reikia nustatyti Bendros sveikatos koncepcija grindžiamo Europos veiksmų plano įgyvendinimo terminą; ragina Komisiją ir valstybes nares į Bendros sveikatos koncepcija grindžiamo Europos veiksmų planą ir nacionalinius veiksmų planus įtraukti išmatuojamus privalomus tikslus ir plataus užmojo uždavinius, kad būtų galima atlikti lyginamąją analizę;

3. pabrėžia, kad tinkamas ir racionalus antimikrobinių medžiagų naudojimas yra būtinas siekiant apriboti AAM atsiradimą žmonių sveikatos priežiūros, gyvulininkystės ir akvakultūros srityse; pabrėžia, kad valstybių narių AAM problemos valdymo ir sprendimo būdai labai skiriasi, todėl itin svarbu koordinuoti nacionalinius planus su nustatytais konkrečiais tikslais; pabrėžia, kad Komisija atlieka vieną svarbiausių vaidmenų koordinuojant ir prižiūrint nacionalines strategijas; pabrėžia visus sektorius ir mišrias medijas apimančio bendros sveikatos koncepcijos įgyvendinimo (visų pirma kitoje ES mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrojoje programoje (9BP)) būtinybę, kurio dar nepavyko atitinkamai pasiekti Komisijos veiksmų plane; primygtinai ragina griežtai reglamentuoti antibiotikų vartojimą prevencijos tikslais veterinarijoje, vadovaujantis būsimo reglamento dėl veterinarinių vaistų nuostatomis;

4. rekomenduoja į sukurtą naują Bendros sveikatos tinklą, taip pat į ES bendrus veiksmus dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų (angl. EU-JAMRAI) be valstybių narių įtraukti ir kitus atitinkamus pagrindinius suinteresuotuosius subjektus;

5. ragina Komisiją atlikti Bendros sveikatos koncepcija grindžiamo veiksmų plano laikotarpio vidurio ir baigiamąjį vertinimą ir paskelbti vertinimo rezultatus, taip pat į vertinimo procedūrą įtraukti visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus;

6. pabrėžia, kad bendri ES veiksmai prieš didėjančią antibiotikams atsparių bakterijų keliamą grėsmę žmonių ir gyvūnų sveikatai ir aplinkai gali būti sėkmingi tik jei bus grindžiami standartizuotai renkamais duomenimis; todėl ragina Komisiją parengti ir pasiūlyti atitinkamas procedūras ir rodiklius, pagal kuriuos būtų galima įvertinti ir palyginti kovojant su AAM padarytą pažangą, ir užtikrinti standartizuotų duomenų teikimą ir vertinimą;

7. pažymi, kad neseniai nustatyti ES rodikliai, kurie padeda valstybėms narėms stebėti kovojant su AAM padarytą pažangą, yra susiję tik su antibiotikų vartojimu ir neatspindi, ar antibiotikai naudojami tinkamai; ragina ECDC atitinkamai iš dalies pakeisti ES rodiklius;

8. ragina Komisiją rinkti duomenis apie gamintojų pagamintų antibiotikų kiekį ir apie juos pranešti;

9. ragina Komisiją ir valstybes nares suvienodinti atsparumo antimikrobinėms medžiagoms modelių ir toms medžiagoms atsparių užkratų kontrolę, stebėjimą ir ataskaitų dėl jų teikimą ir pateikti šiuos duomenis, kad jie būtų įtraukti į pasaulinio atsparumo antimikrobinėms medžiagoms priežiūros sistemą (GLASS); taip pat pabrėžia, kad itin svarbu sistemingai rinkti visus atitinkamus ir palyginamus duomenis apie pardavimų apimtį, ragina Komisiją, konsultuojantis su EMA, EFSA ir ECDC ir atsižvelgiant į PSO visuotinį prioritetinį užkratų sąrašą (PPL), parengti ES prioritetinį užkratų sąrašą, taikomą žmonėms ir gyvūnams, ir taip aiškiai nustatyti būsimus MTTP prioritetus; be to, ragina Komisiją skatinti valstybes nares ir padėti joms nustatyti nacionalinius AAM ir hospitalinių infekcijų kontrolės ir mažinimo tikslus ir stebėti, kaip jie įgyvendinami;

10. ragina Komisiją parengti standartizuotas apklausas siekiant surinkti duomenis apie hospitalines infekcijas ir didelėms žmonių ir gyvūnų grupėms kylančią grėsmę epidemijų ir pandemijų metu;

11. pabrėžia, kad geriau dalydamosi vietos, regionine ir nacionaline informacija ir duomenimis apie naujas su žmonių ir gyvūnų sveikata susijusias problemas ir naudodamos ankstyvojo perspėjimo sistemas valstybės narės gali lengviau priimti atitinkamas ribojimo priemones, skirtas atsparių organizmų plitimui apriboti;

12. primygtinai ragina Komisiją kovojant su AAM ir hospitalinėmis infekcijomis išplėsti visų atitinkamų ES agentūrų vaidmenį ir suteikti joms daugiau žmogiškųjų ir finansinių išteklių; mano, jog labai svarbu, kad ES agentūros ir ES finansuojami projektai glaudžiai bendradarbiautų;

13. primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares teikti reguliarias ir tikslias ataskaitas apie patvirtintą žmonių AAM atvejų skaičių kartu su tiksliais ir atnaujintais mirštamumo dėl AAM statistiniais duomenimis;

14. pabrėžia, kad gyvūnų auginimas žemės ūkio ir maisto pramonės reikmėms, infekcijų prevencija, sveikatos ugdymas, biologinio saugumo priemonės, aktyvių patikrų programos ir kontrolės metodai yra būtini, siekiant kontroliuoti visus infekcinius mikroorganizmus, nes taip sumažinamas antimikrobinių medžiagų poreikis ir atitinkamai galimybės, kad mikroorganizmai taps atsparūs ir tas atsparumas plis; pabrėžia, jog reikia nustatyti, kad būtų privaloma pranešti visuomenės sveikatos institucijoms apie visus pacientus, kurie yra užsikrėtę arba nustatyta, kad jie itin atsparių bakterijų nešiotojai; pabrėžia, kad reikia nustatyti gaires dėl hospitalizuotų nešiotojų izoliavimo ir daugiadisciplinės specialistų darbo grupės, kuri tiesiogiai informuotų valstybių narių sveikatos priežiūros ministerijas, kūrimo;

15. pabrėžia, kad reikia nustatyti ES duomenų apie tinkamą visų antibiotikų naudojimą rinkimo sistemą; prašo ES lygmeniu rengti antibiotikų receptų išrašymo ir jų vartojimo protokolus, pripažįstant, be kita ko, veterinarijos gydytojų ir pirminės sveikatos priežiūros specialistų atsakomybę šiuo klausimu; taip pat prašo, kad nacionaliniu lygmeniu būtų privaloma rinkti visus antibiotikų receptus ir registruoti juos duomenų bazėje, kurią kontroliuotų ir koordinuotų infekcijų srities ekspertai, kad būtų galima skleisti žinias apie geriausią jų naudojimo būdą;

16. šiuo atžvilgiu apgailestauja, kad Komisija laiku nepriėmė strateginių nuostatų dėl vandens taršos vaistiniais preparatais, kaip kad to reikalaujama Vandens pagrindų direktyvoje ( 20 ) ; todėl primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares nedelsiant parengti ES strategiją dėl vaistų likučių vandenyje ir aplinkoje, skiriant pakankamai dėmesio stebėsenai, duomenų rinkimui ir geresnei AAM poveikio vandens ištekliams ir vandens ekosistemai analizei; atkreipia dėmesį į integruotos grandinės požiūrio į vaistų likučius ir AAM aplinkoje naudą ( 21 )

17. pabrėžia, kad vandens ir dirvožemio tarša žmonėms ir gyvūnams skirtų antibiotikų likučiais tampa vis didesne problema ir kad pati aplinka yra galimas naujų atsparių mikroorganizmų šaltinis; todėl ragina Komisiją įgyvendinant bendros sveikatos koncepciją aplinkos aspektui skirti gerokai daugiau dėmesio;

18. primena, kad dažnai minimas 25 000 mirties dėl AAM atvejų Europoje skaičius ir susijusios daugiau kaip 1,5 mlrd. EUR išlaidos yra 2007 m. duomenys ir kad dėl to reikalinga nuolat atnaujinama informacija apie tikrą su AAM susijusią naštą;

19. primena, kad sveikata yra našumo ir konkurencingumo veiksnys, taip pat vienas iš piliečiams labiausiai rūpimų klausimų;

20. ragina Komisiją skirti daugiau lėšų Europos antimikrobinio jautrumo tyrimo komitetui (EUCAST), kuris nagrinėja techninius fenotipinių in vitro antimikrobinio jautrumo tyrimų aspektus ir veikia kaip komitetas, atsakingas už ribinių verčių nustatymą EMA ir ECDC;

21. primygtinai ragina Komisiją 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje (DFP) numatyti papildomą finansavimą moksliniams tyrimams negydomųjų alternatyvų pašarams, kurias būtų galima taikyti gyvulininkystės sektoriuje, srityje;

22. pritaria, kaip būtiniausiam pagrindui, Tarybos atsakymui į Maisto kodekso ( Codex Alimentarius ) atsparumo antimikrobinėms medžiagoms sumažinimo ir sustabdymo praktikos kodekso projektą ir jo 18 ir 19 principams dėl atsakingo ir racionalaus antimikrobinių medžiagų naudojimo;

23. skatina daugiau dėmesio skirti pastangoms laikytis infekcijų kontrolės gairių, įtraukti užsikrėtimo atvejų skaičiaus mažinimo tikslus ir skatinti gerąją patirtį siekiant padėti spręsti pacientų saugos problemą ligoninėse;

24. ragina Komisiją, ECDC ir valstybes nares skatinti naudoti vienkartinius rankšluosčius vietose, kuriose ypač svarbu užtikrinti higieną, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros institucijose, maisto perdirbimo įmonėse ir vaikų lopšeliuose bei darželiuose;

25. primena, kad maistas yra vienas iš galimų atsparių bakterijų perdavimo iš gyvūnų žmonėms kanalų, ir, be to, vaistams atsparios bakterijos gali plisti žmonių ir gyvūnų populiacijose per vandenį ir aplinką; atkreipia dėmesį į riziką užsikrėsti atspariais organizmais per užterštus augalus, apdorotus antimikrobinėmis medžiagomis, arba per gyvūnų mėšlą ir ūkių nuotėkas į gruntinį vandenį. šiuo klausimu atkreipia dėmesį į tai, kad tokių bakterijų plitimą veikia prekyba, kelionės ir tiek žmonių, tiek gyvūnų migracija;

26. ragina Komisiją ir valstybes nares rengti pranešimus visuomenės sveikatos klausimais, siekiant didinti visuomenės informuotumą ir taip skatinti keisti elgesį, t. y. atsakingai vartoti antibiotikus ir su jais elgtis, visų pirma kalbant apie profilaktinį naudojimą; pabrėžia, kad svarbu skatinti sveikatos raštingumą, nes itin svarbu, kad pacientai suprastų informaciją apie sveikatos priežiūrą ir galėtų tiksliai laikytis gydymo nurodymų; pabrėžia, kad reikėtų taikyti daugiau prevencinių priemonių, įskaitant gerą higieną, siekiant sumažinti antibiotikų poreikį žmonėms gydyti; pabrėžia, kad informuotumas apie savigydos ir pernelyg dažno vaistų skyrimo riziką turėtų būti viena pagrindinių prevencijos strategijos sudedamųjų dalių;

27. ragina valstybes nares rengti pranešimus visuomenės sveikatos klausimais, siekiant didinti visuomenės informuotumą apie infekcijų ir asmens higienos sąsają; pabrėžia, kad siekiant veiksmingai sumažinti antimikrobinių medžiagų naudojimą visų pirma reikia užkirsti kelią infekcijų plitimui; šiuo atžvilgiu ragina skatinti rūpinimosi savimi iniciatyvas;

28. ragina Komisiją ir valstybes nares rengti strategijas, kuriomis pacientai būtų skatinami laikytis medicinos specialistų nurodymų kalbant apie gydymą antibiotikais ir kitais atitinkamais būdais ir juos vykdyti;

29. primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares remiantis bendros sveikatos koncepcija pasiūlyti gaires, kuriose būtų nustatyta geriausia suderintų kokybės standartų rengimo praktika, kad jie būtų įgyvendinami mokymo programose visoje ES siekiant skatinti tarpdalykinį švietimą, infekcijų prevencija ir mokymo programas, skirtas sveikatos priežiūros specialistams ir visuomenei, siekiant užtikrinti tinkamą sveikatos priežiūros specialistų ir veterinarijos gydytojų vykdomą antimikrobinių medžiagų ir AAM užterštų medžiagų ( 22 ) išrašymą, dozavimą, naudojimą ir šalinimą, taip pat užtikrinti, kad ligoninėse būtų įsteigtos ir veiktų tinkamo antibiotikų vartojimo grupės, kurias sudarytų įvairių sričių specialistai;

30. pabrėžia, kad trečdalis receptų išrašoma pirminės sveikatos priežiūros sektoriuje ir kad dėl to šis sektorius turėtų būti laikomas prioritetiniu antibiotikų vartojimo protokoluose; pabrėžia, jog reikia, kad infekcinių ligų specialistai dalyvautų rengiant šiuos protokolus, juos kontroliuojant ir imantis tolesnių veiksmų; ragina Komisiją parengti tokių protokolų naudojimo žmonių sveikatos srityje gaires; ragina valstybes nares peržiūrėti visus parengtus protokolus, visų pirma susijusius su profilaktiniu antibiotikų vartojimu per operacijas; palankiai vertina šiuo metu nacionaliniu lygmeniu vykdomus projektus, pavyzdžiui, integruotą hospitalinių infekcijų kontrolės ir tinkamo antibiotikų vartojimo programą PIRASOA, kaip racionalaus antibiotikų naudojimo pirminės sveikatos priežiūros sektoriuje ir ligoninėse gerosios patirties pavyzdį; skatina kurti mechanizmus, pagal kuriuos būtų dalijamasi geriausios patirties pavyzdžiais ir protokolais;

31. suvokia, kad sveikatos priežiūros specialistai dažnai turi greitai priimti sprendimus dėl terapinių indikacijų dėl gydymo antibiotikais; pažymi, kad greitos diagnostikos testai gali padėti paremti veiksmingą ir tikslų sprendimų priėmimą;

32. skatina valstybes nares užkirsti kelią infekcijų, kurias sukelia atsparios bakterijos, plitimui vykdant aktyvios atrankinės patikros programas ir naudojantis greitos diagnostikos technologijomis, siekiant greitai nustatyti pacientus, užsikrėtusius daugeliui vaistų atspariomis bakterijomis, ir taikyti atitinkamas infekcijų kontrolės priemones (pvz., pacientų izoliavimas arba grupavimas kohortos būdu ir griežtesnių higienos priemonių taikymas);

33. suvokia, kad greitos diagnostikos priemonių kaina gali viršyti antibiotikų kainą; ragina Komisiją ir valstybes nares pasiūlyti pramonei paskatų kurti veiksmingus, nebrangiai kainuojančius ir efektyvius testų metodus ir naudoti greitos diagnostikos priemones; pabrėžia, kad tik 40 proc. EBPO šalių turi galimybę naudotis greitos diagnostikos priemonėmis visoje šalyje; ragina sveikatos draudėjus padengti papildomas išlaidas, patiriamas dėl greitos diagnostikos priemonių naudojimo, atsižvelgiant į naudą, kurią ilgainiui duoda nereikalingo antimikrobinių medžiagų naudojimo prevencija;

34. ragina Komisiją ir valstybes nares apriboti ar nutraukti antibiotikų pardavimą, vykdomą tų žmonių ir gyvūnų sveikatos specialistų, kurie juos taip pat skiria, ir panaikinti bet kokias – finansines ar kitokias – paskatas skirti antibiotikus, kartu užtikrinant pakankamai greitą prieigą prie neatidėliotinos veterinarinės pagalbos; pabrėžia, kad daug antimikrobinių medžiagų naudojama tiek žmonėms, tiek gyvūnams gydyti, kad kai kurios iš šių antibakterinių medžiagų yra itin svarbios žmonių gyvybei pavojų keliančių infekcijų prevencijai ar gydymui ir kad dėl to jų naudojimą gyvūnams reikėtų uždrausti; pabrėžia, kad šias antimikrobines medžiagas reikėtų skirti tik žmonėms, siekiant kuo ilgiau išsaugoti šių antimikrobinių medžiagų veiksmingumą gydant žmonių infekcijas; mano, kad valstybėms narėms turėtų būti leidžiama įgyvendinti arba toliau taikyti griežtesnes priemones, kuriomis ribojamas antibiotikų pardavimas;

35. ragina Komisiją ir valstybes nares imtis griežtų veiksmų, siekiant kovoti su neteisėtu antimikrobinių medžiagų pardavimu ar pardavimu be gydytojo ar veterinarijos gydytojo recepto ES;

36. pabrėžia skiepų ir diagnostikos priemonių vertę kovojant su AAM ir hospitalinėmis infekcijomis; rekomenduoja įtraukti gyventojų, visų pirma pažeidžiamų grupių asmenų, skiepijimo visą gyvenimą ir kontrolės tikslus kaip vieną iš pagrindinių elementų į nacionalinius kovos su AAM veiksmų planus; be to, pabrėžia prieinamos informacijos ir plačiosios visuomenės informuotumo didinimo svarbą, kad būtų padidintas skiepijimo lygis žmonių sveikatos priežiūros ir veterinarijos sektoriuje, ir tokiu būdu būtų ekonomiškai efektyviai gydomos ligos ir sprendžiama AAM problema;

37. atkreipia dėmesį į tai, kad Bendros sveikatos koncepcija grindžiamame Europos kovos su AAM veiksmų plane pastebėta, kad imunizacija skiepijimo būdu – tai ekonomiškai efektyvi sveikatos priežiūros srities intervencija kovojant su AAM ( 23 ) , ir į tai, kad Komisija veiksmų plane paskelbė paskatas, siekiant paskatinti diagnostikos, antimikrobinių medžiagų pakaitalų ir vakcinų naudojimą ( 24 ) , tačiau, kad, palyginti su tradicinių antibiotikų sąnaudomis, diagnostikos, antimikrobinių medžiagų pakaitalų ir skiepijimo sąnaudos yra santykinai didesnės ir tai tampa kliūtimi siekiant didinti vakcinacijos lygį, kaip nustatyta veiksmų plane ( 25 ) ; atkreipia dėmesį į tai, kad įvairiose valstybėse narėse skiepijimas jau dabar laikomas svarbia politine priemone tiek tarpvalstybinių gyvūnų ligų protrūkio prevencijos, tiek tolesnės ES žemės ūkio produkcijos rinkos užsikrėtimo rizikos apribojimo tikslais ir dėl to jau yra taikomas tokiu būdu;

38. ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti sepsį galinčių sukelti infekcijų prevenciją ir kontrolę; ragina valstybes nares į nacionalinius kovos su AAM veiksmų planus įtraukti tikslines priemones, skirtas sepsio prevencijai, ankstyvam nustatymui ir diagnozavimui ir klinikiniam gydymui gerinti;

39. ragina Komisiją išnagrinėti, kaip būtų galima geriausiai pasinaudoti Europos retųjų ligų referencijos centrų tinklų teikiamomis galimybėmis, ir įvertinti galimą jų vaidmenį atliekant AAM mokslinius tyrimus;

40. pabrėžia, kad aplinkos tarša žmonėms ir gyvūnams skirtų antibiotikų likučiais, visų pirma dėl to, kad jie išmetami gyvulininkystės sektoriuje, ligoninėse ir namų ūkiuose, tampa vis didesne problema, kuriai spręsti reikalingos nuoseklios politikos priemonės, kad AAM nepaplistų tarp ekosistemų, gyvūnų ir žmonių; ragina atlikti tolesnius perdavimo dinamikos ir santykinio šios taršos poveikio AAM mokslinius tyrimus; todėl ragina plėtoti bendros sveikatos koncepcijos sąveiką su turimais aplinkos stebėsenos duomenimis, gaunamais visų pirma pagal Vandens pagrindų direktyvą sekant stebėjimo sąrašus, siekiant patobulinti turimas žinias apie antimikrobinių medžiagų atsiradimą ir plitimą aplinkoje;

41. pažymi, kad herbicidų veikiamos bakterijos skirtingai reaguoja į klinikiniu požiūriu svarbius antibiotikus; pažymi atsparumo antibiotikams pokyčių, kuriuos sukelia patvirtintų herbicidų ir antibiotikų naudojimas, dažnumą ir tai, kad šių pokyčių poveikiui nepatenka į reguliavimo priežiūrą;

42. ragina Komisiją imtis tinkamų priemonių, kad būtų sprendžiama vaistinių preparatų, įskaitant antimikrobines medžiagas, išleidimo į aplinką per nuotekų ir nuotekų valymo įrenginius problema, kuri yra pagrindinis AAM atsiradimo veiksnys;

43. ragina atlikti rizikos aplinkai vertinimų peržiūrą – tai būtų rinkodaros leidimo suteikimo antimikrobinėms medžiagoms, proceso dalis, ir tą peržiūrą atlikti taip pat senesnių, jau rinkai tiekiamų produktų atžvilgiu; ragina griežtai laikytis ES geros gamybos praktikos (GGP) ir žaliųjų viešųjų pirkimų taisyklių, kiek tai sietina su vaistų gamyba, jų platinimu ir antibiotikų išleidimu į aplinką;

44. primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti sparčiai daugėjančių daugeliui vaistų atsparių grybelių problemą, šiuo tikslu persvarstant fungicidų naudojimo žemės ūkio ir pramonės sektoriuose praktiką;

45. ragina Komisiją ir valstybes nares laipsniškai atsisakyti neklinikinėmis sąlygomis naudojamų antimikrobinių junginių ar cheminių medžiagų, pavyzdžiui, mažinti jų kiekį kasdien naudojamose valymo priemonėse ir kitose vartojimo prekėse;

46. pabrėžia, kad būtina nedelsiant atlikti išsamius antimikrobinių medžiagų, esančių maistiniuose augaluose ir pašaruose, poveikio AAM atsiradimui ir mikrobinėms bendrijoms dirvožemyje mokslinius tyrimus;

47. šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad būtina atlikti kruopštų išankstinį socialinių išlaidų, kylančių dėl kontrolės paskutiniajame vartojimo etape, vertinimą;

48. ragina Komisiją ir valstybes nares peržiūrėti savo geros žemės ūkio praktikos kodeksus, taip pat pagal Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvą ( 26 ) peržiūrėti atitinkamus geriausius prieinamus gamybos būdus, siekiant įtraukti nuostatas dėl mėšlo, kurio sudėtyje yra antibiotikų ir (arba) antimikrobinėms medžiagoms atsparių mikroorganizmų, tvarkymo;

49. ragina Komisiją ir valstybes nares šioje srityje skatinti tvarių vaistų, pasižyminčių mažu poveikiui aplinkai ir vandeniui, ir tolesnių inovacijų plėtrą farmacijos sektoriuje;

50. pabrėžia, kad ne visos valstybės narės turi pakankamai išteklių, kad parengtų ir įgyvendintų visapusiškas nacionalines kovos su AAM strategijas; primygtinai ragina Komisiją teikti valstybėms narėms aiškią informaciją apie esamus ES paramos šaltinius, skirtus kovai su AAM, ir šiam tikslui skirti didesnį tikslinį finansavimą;

51. ragina Komisiją pagal Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvą peržiūrėti ir atnaujinti geriausių prieinamų gamybos būdų informacinius dokumentus, susijusius su antibiotikus gaminančių gamyklų išmetamais teršalais;

52. primygtinai ragina Komisiją visose su AAM susijusiose srityse veiksmingai naudotis galiojančiais teisės aktais, siekiant užtikrinti, kad su šia grėsme būtų kovojama visose politikos srityse;

53. atkreipia dėmesį į gyvavimo ciklo analizės – nuo gamybos ir skyrimo iki farmacijos atliekų tvarkymo – metodo svarbą; prašo Komisijos spręsti antibiotikų šalinimo klausimą, kuomet turėtų būti išnagrinėtos deginimui alternatyvios galimybės, pavyzdžiui, dujinimas;

54. ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad aplinkosaugos klausimai būtų įtraukiami į žmonėms skirtų vaistų farmakologinio budrumo sistemą ir griežčiau vertinami veterinarinių vaistų sistemoje, ypač kiek tai sietina su AAM;

55. ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti kokybės standartus (ribines vertes) arba rizikos vertinimo reikalavimus, siekiant užtikrinti, kad atitinkamų antibiotikų ir antimikrobinėms medžiagoms atsparių mikroorganizmų koncentracija mėšle, nuotekų dumble ir drėkinimo vandenyje prieš juos naudojant žemės ūkio laukuose neviršytų saugaus lygio;

56. ragina Komisiją, kad ji, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, pradėtų vartotojams ir įmonėms skirtą visos ES informacinę kampaniją apie akvakultūrą bendrai ir konkrečiai apie skirtumus tarp aukštų ir visapusiškų ES rinkos standartų ir standartų, taikomų iš trečiųjų šalių importuojamoms prekėms, ypač daug dėmesio skiriant problemoms, kurias maisto saugai ir visuomenės sveikatai kelia į Sąjungą patenkantys ypač atsparūs mikroorganizmai ir AAM;

57. ragina laipsniškai atsisakyti įprasto profilaktinio ir metafilaktinio antimikrobinių medžiagų naudojimo ūkinių gyvūnų grupėse ir ragina visiškai uždrausti kraštutiniu atveju skiriamus antibiotikus naudoti maistiniams gyvūnams; pabrėžia, kad tinkami gyvulininkystės metodai, higienos praktika, ūkių valdymas ir investicijos šiose srityse prisideda prie infekcijų prevencijos ir taip padeda sumažinti antibiotikų vartojimą; primygtinai ragina Komisiją pristatyti naują ES strategiją dėl gyvūnų gerovės, kaip anksčiau nurodė Europos Parlamentas, kurios ilgalaikis tikslas būtų parengti gyvūnų gerovės teisės aktą; primygtinai ragina Komisiją nedelsiant įgyvendinti likusius ES strategijos dėl gyvūnų gerovės apsaugos 2012–2015 m. punktus;

58. pabrėžia, kad geras ūkių valdymas, biologinis saugumas ir gyvulininkystės sistemos padeda užtikrinti maistinių gyvūnų sveikatą ir gerovę ir, jeigu šiomis priemonėmis naudojamasi tinkamai, mažinti jautrumą bakterinėms ligoms ir poreikį duoti gyvūnams antibiotikų;

59. mano, kad turi būti skatinamas pakankamas investicijų į ūkius, pvz., į kokybiškas patalpas, vėdinimą, valymą, dezinfekavimą, skiepijimą ir biologinį saugumą, finansavimas ir jis neturėtų būti mažinamas pagal būsimą bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP); šiuo klausimu pripažįsta ūkininkų bendruomenės narių informuotumo apie gyvūnų gerovę, gyvūnų sveikatą ir maisto saugą svarbą; pažymi, kad svarbu skatinti ir taikyti gerąją praktiką visais maisto produktų gamybos ir perdirbimo etapais, taip pat atkreipia dėmesį į saugių ir mitybos subalansuotų pašarų svarbą, konkrečias šėrimo strategijas, pašarų sudėtį, pašarų receptūrą ir pašarų perdirbimą;

60. ragina Komisiją ir valstybes nares numatyti didesnę sąveiką – taip pat peržiūrint BŽŪP – ir, atsižvelgiant į Bendra sveikatos koncepcija grindžiamo kovos su AAM veiksmų plano nuostatas, suteikti veiksmingas finansines paskatas ir paramą gyvūnų augintojams, kurie gali įrodyti, kad gerokai sumažino antibiotikų naudojimą ir pasiekė aukštą jų auginamų gyvūnų ar gyvulių vakcinacijos lygį;

61. pabrėžia, kad gera ūkių sanitarija ir higiena yra esminiai dalykai; prašo Komisijos parengti antibiotikų naudojimo auginant gyvūnus ir ūkių higienos sąlygų gaires; ragina valstybes nares parengti konkrečius planus ir griežtinti sanitarinių sąlygų kontrolę;

62. dar kartą nurodo profilaktikos priemones, kurių reikia imtis prieš pradedant taikyti visos maistinių gyvūnų grupės gydymą antimikrobinėmis medžiagomis (masinė profilaktika): — naudoti sveikus veislinius pulkus, kurie augtų natūraliai, užtikrinant tinkamą genetinę įvairovę; — sudaryti tokias sąlygas, kuriomis būtų atsižvelgiama į gyvūnų rūšių elgesio poreikius, įskaitant jų socialinius ryšius ir hierarchijas; — užtikrinti tokį gyvūnų laikymo tankį, dėl kurio nedidėtų ligų perdavimo rizika; — izoliuoti sergančius gyvūnus nuo kitų grupės gyvūnų; — išskirstyti (viščiukų ir kitų nedidelių gyvūnų) pulkus į mažesnes, fiziškai atskirtas grupes; — kompleksinės paramos taisyklėse jau esamų gyvūnų gerovės taisyklių įgyvendinimas, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 II priede pateiktais teisės aktų nustatytais valdymo reikalavimais Nr. 11, 12, 13 (27);

63. mano, kad ženklinimo reikalavimai, kuriais siekiama užtikrinti, kad būtų daroma nuoroda į antibiotikų vartojimą, pagerintų vartotojų žinias ir leistų vartotojams rinktis turint daugiau informacijos; ragina Komisiją kurti suderintą ženklinimo sistemą, pagrįstą gyvūnų gerovės standartais ir gera gyvulininkystės praktika, kaip jau buvo numatyta 2009 m. ( 28 )

64. taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad naujausių (2018 m. vasario mėn.) mokslinių tyrimų rezultatai rodo, jog žmonėms užsiimant gyvulininkystės veikla ir vartojant mėsą ESBL (išplėstinio spektro beta laktamazės) perduodamos tik tam tikru mastu ir kad daugiausia ESBL vieni kitiems perduoda žmonės ( 29 )

65. pabrėžia, kad didelio tankio gyvulininkystės ūkiuose antibiotikai gali būti netinkamai ir reguliariai įmaišomi į galvijų ir naminių paukščių pašarus siekiant skatinti spartesnį jų augimą ir kad jie taip pat plačiai naudojami profilaktikos tikslais, siekiant užkirsti kelią ligų plitimui dėl to, kad gyvūnai auginami ankštai, uždarai ir tokiomis sąlygomis jiems sukeliamas stresas ir slopinama jų imuninė sistema, antibiotikai taip pat naudojami siekiant kompensuoti antisanitarines auginimo sąlygas;

66. mano, kad mes jau pakankamai gerai suprantame, kaip AAM plinta iš ūkiuose laikomų gyvūnų žmonėms, ir kad Veiksmų plane į tai nebuvo tinkamai atsižvelgta; pažymi, kad Veiksmų plane tik raginama išsamiau ištirti ir šalinti žinių spragas šioje srityje, tačiau dėlto galėtų būti atidėti labai reikalingi veiksmai;

67. ragina Komisiją ir valstybes nares atskirti ūkinius gyvulius ir gyvūnus augintinius, visų pirma rengiant mechanizmus, skirtus antimikrobinių medžiagų naudojimui veterinarijoje stebėti ir vertinti, taip pat rengiant priemones, skirtas jų naudojimui reglamentuoti;

68. pabrėžia, jog bendradarbiaujant su veterinarijos gydytojais buvo sukurta visapusiška antibiotikų naudojimo žemės ūkio sektoriuje stebėsena, kurią vykdant antibiotikų naudojimas išsamiai dokumentuojamas ir jų taikymas toliau gerinamas; apgailestauja dėl to, kad žmonių medicinoje iki šiol nėra panašios sistemos;

69. pažymi, kad ES agentūros taip pat patvirtina, jog egzistuoja ryšys tarp maistiniuose gyvūnuose (pvz., mėsiniuose viščiukuose) nustatyto atsparumo antibiotikams ir didelio žmonių bakterinių infekcijų, kilusių dėl šios šių gyvūnų mėsos (paukštienos) apdorojimo, paruošimo ir vartojimo, skaičiaus ( 30 )

70. pabrėžia, kad tyrimų rezultatai rodo, jog intervencinės priemonės, kuriomis ribojamas antibiotikų naudojimas maistiniams gyvūnams, nulemia tai, kad tuose gyvūnuose sumažėja antibiotikams atsparių bakterijų ( 31 )

71. coccidia ), priemonės ir netyčia padidinta rizika, kad žmonės per maistą užsikrės pavojingomis bakterijomis, pvz., salmonelėmis ( salmonella ), ir mikrobais; ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į šį naujausią tyrimą ( 32 ) , o priimant priemones veikti atsargiai ir proporcingai, atidžiai vertinti bei klasifikuoti „antibiotikus“ ir „atsparumą antimikrobinėms medžiagoms“ visuose susijusiuose teisės aktuose, kad nesant būtinybės Europos gyvulininkystės sektoriuje nebūtų apribotos kovos su tam tikrais protozojais, pvz., kokcidijomis (), priemonės ir netyčia padidinta rizika, kad žmonės per maistą užsikrės pavojingomis bakterijomis, pvz., salmonelėmis (), ir mikrobais;

72. apgailestauja, kad Bendros sveikatos koncepcija grindžiamam Europos kovos su AAM veiksmų planui neskiriama jokių išteklių ir kad intensyviau nenaudojamos teisėkūros priemonės; prašo Komisijos ateityje rengiant bet kokį veiksmų planą būti ambicingesnei ir ryžtingiau siekti jo visapusiško įgyvendinimo;

73. apgailestauja, kad iš principo teisingas strateginis Komisijos požiūris pernelyg dažnai apsiriboja ketinimų deklaracijomis, todėl ragina Komisiją jį sukonkretinti;

74. ragina Komisiją koordinuoti ir stebėti nacionalines strategijas, kad valstybės narės galėtų dalytis geriausia patirtimi;

75. primygtinai ragina valstybes nares parengti plataus užmojo nacionalines kovos su AAM gyvulininkystės sektoriuje strategijas ir įtraukti kiekybinius tikslus mažiau naudoti veterinarinių antimikrobinių medžiagų, sykiu atsižvelgiant į vietos aplinkybes; pabrėžia, kad įgyvendinant šias strategijas ir tikslus turėtų dalyvauti visi sektoriai visoje maisto grandinėje;

76. pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse esama teisės aktų nuostatomis reglamentuojamų ir tinkamą profesinę kvalifikaciją turinčių konsultantų veterinarijos klausimais, kuriems atitinkamos valdžios institucijos leidžia skirti tam tikrus veterinarinius vaistus; pabrėžia, kad, atsižvelgiant labai svarbų vaidmenį, kurį šie asmenys gali atlikti atokiose kaimo vietovėse, pagal nacionalinius veiksmų planus dėl AAM šiems asmenims neturėtų būti draudžiama esant būtinybei skirti ir tiekti tam tikrų veterinarinių vaistų;

77. nurodo, kad valstybėms narėms svarbu keistis geriausia patirtimi, o Komisija turėtų koordinuoti šiuos mainus; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad antibiotikų suvartojimas 2009–2016 m. Nyderlandų gyvulininkystės sektoriuje sumažėjo 64,4 proc., o remiantis paskelbtu nacionaliniu užmoju, siekiama jį toliau mažinti iki 2020 m.; ragina Komisiją ir valstybes nares šį valdžios institucijų, sektoriaus atstovų, mokslininkų ir veterinarijos specialistų viešo ir privataus bendradarbiavimo pavyzdį perimti ir kitose Sąjungos dalyse;

78. primygtinai ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę taikyti teigiamas mokesčių paskatas (pvz., ūkininkų atleidimas nuo mokesčių) ir neigiamas mokesčių paskatas, taikomas ūkininkavimo sektoriuje ne gydymo tikslais naudojamiems antibiotikams (pvz., Belgijoje ir Danijoje sėkmingai nustatyti mokesčiai antibiotikų pardavimui);

Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms srityje skatinimas

79. New Drugs for Bad Bugs (ND4BB) ) pabrėžia, kad ES, investavusi 1,3 mlrd. EUR į AAM mokslinius tyrimus, yra lyderė šioje srityje, ir kad ES laimėjimai, be kita ko, yra tai, kad pradėta vykdyti programa „Nauji vaistai nuo kenksmingų bakterijų“ (angl.(ND4BB) ) ( 33 ) ir Bendro programavimo iniciatyva dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms (JPIAMR) ( 34 ) ; pabrėžia būtinybę užtikrinti mokslinių tyrimų veiksmingumą ir juos koordinuoti; todėl palankiai vertina tokias iniciatyvas kaip ERA-NET, kuriomis siekiama užtikrinti JPIAMR ir programos „Horizontas 2020“ sąveiką; pabrėžia, kad iki praėjusio amžiaus septintojo dešimtmečio buvo sukurta daugiau kaip 20 naujų antibiotikų klasių, ir susirūpinęs pažymi, kad pastaraisiais metais nepasiūlyta jokių iš tikrųjų naujų antimikrobinių medžiagų klasių;

80. primygtinai ragina Komisiją apsvarstyti galimybę sukurti naują teisės aktų sistemą, kuria būtų skatinama kurti naujas žmonėms skirtas antimikrobines medžiagas, kaip jau reikalavo Parlamentas 2016 m. kovo 10 d. priimtuose reglamento dėl veterinarinių vaistų pakeitimuose ir savo 2015 m. gegužės 19 d. rezoliucijoje; pažymi, kad Europos kovos su AAM veiksmų plane pagal bendros sveikatos koncepciją Komisija taip pat prisiėmė įsipareigojimą, kad „[analizuos] ES reguliavimo ir skatinamąsias priemones, visų pirma retųjų ir vaikams skirtų vaistų teisės aktus, kad jas panaudotų kurti naujoms antimikrobinėms medžiagoms“;

81. palankiai vertina tai, kad EFSA ir EMA neseniai peržiūrėjo ir aptarė keletą alternatyvų antimikrobinių medžiagų naudojimui maistiniams gyvūnams, kelios iš jų per eksperimentinius tyrimus parodė daug žadančius rezultatus gerinant gyvūnų sveikatos parametrus; todėl rekomenduoja suteikti naują postūmį alternatyvų moksliniams tyrimams ir sukurti tokią ES teisės aktų sistemą, kuria būtų skatinama ieškoti tokių alternatyvų ir paruošti dirvą jų aprobavimui;

82. primena, kad išnaudotos visos tradicinių antibiotikų kartos, grindžiamos iš gamtos perimtais antibiotikų modifikacijos metodais, galimybės ir kad investicijos į MTTP, kuriomis siekiama kurti naujos kartos antibiotikus, turėtų pakeisti tradicinių antibiotikų paradigmą; palankiai vertina naujus jau sukurtus metodus, pavyzdžiui, monokloninius antikūnus, kurie mažina bakterijų virulentiškumą jų nesunaikindami, o tik paversdami nenaudingomis;

83. nurodo, kad mokslas ir moksliniai tyrimai atlieka esminį vaidmenį kuriant kovos su AAM standartus;

84. palankiai vertina pastarojo meto alternatyvaus gydymo antibiotikais, pavyzdžiui, bakteriofagų terapijos, mokslinių tyrimų projektus, pvz., ES finansuojamą projektą „Phagoburn“; pažymi, kad iki šiol bakteriofagų terapija ES lygmeniu neleidžiama; ragina Komisiją pateikti bakteriofagų terapijai skirtą teisės aktų sistemą, grindžiamą naujausiais moksliniais tyrimais;

85. atkreipia dėmesį į naujausius mokslinius tyrimus, susijusius su naujos kartos probiotikų, skirtų vartoti gydant antibiotikais klinikinėmis sąlygomis, kūrimu – kaip matyti, tokie probiotikai padeda mažinti su hospitalinių infekcijų, kurias sukelia antibiotikams itin atsparios bakterijos, skaičių ( 35 )

86. pažymi, kad ne mažiau svarbūs yra naujų infekcijų gydymo ir jų prevencijos būdų moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra ir kad jie gali aprėpti tokius klausimus kaip imuniniam atsakui į bakterines infekcijas stiprinti naudojamos medžiagos, pavyzdžiui, prebiotikai ir probiotikai;

87. ragina EMA bendradarbiaujant su EFSA ir ECDC peržiūrėti visą turimą informaciją apie senesnių antimikrobinių medžiagų, įskaitant įvairių antibiotikų derinius, naudą ir riziką ir apsvarstyti, ar nereikia kaip nors pakeisti patvirtintų tų medžiagų naudojimo paskirčių; pabrėžia, kad reikėtų skatinti novatorius ir reguliavimo institucijas kuo anksčiau pradėti dialogą, kad prireikus būtų galima pritaikyti reglamentavimo sistemą, siekiant greičiau kurti antimikrobines medžiagas ir šiam procesui teikti pirmenybę, taip pat sudaryti sąlygas greičiau gauti šias medžiagas;

88. ragina Komisiją nustatyti pagreitintą procedūrą, kad tais atvejais, kai įtariama, kad antimikrobinės medžiagos, patvirtintos naudoti pramonės ar žemės ūkio tikslais, daro didelį neigiamą poveikį AAM, būtų galima laikinai uždrausti naudoti šias medžiagas, kol bus atlikti tolesni šių antimikrobinių medžiagų poveikio tyrimai;

89. primena, kad prasta vaistų ir veterinarinių vaistų, kurių veikliųjų medžiagų koncentracija žema, kokybė ir (arba) jų ilgalaikis vartojimas, arba šie veiksniai kartu skatina atsparių mikrobų atsiradimą; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti ir parengti teisės aktus, kuriais būtų užtikrinta, kad vaistai būtų saugūs ir veiksmingi, kad jų kokybė būtų garantuota ir kad juos naudojant būtų laikomasi griežtų principų;

90. ragina Komisiją padidinti finansavimą ankstyviesiems tarpsektoriniams ir tarpdisciplininiams moksliniams tyrimams antimikrobinėms medžiagoms atsparių užkratų epidemiologijos ir imunologijos srityse ir hospitalinių infekcijų atrankinėms patikroms, visų pirma nustatant ligų perdavimo tarp gyvūnų, žmonių ir aplinkos būdus; ragina Komisiją remti rankų higienos ir įvairių rankų plovimo ir rankų šluostymo metodų poveikio galimo užkrato perdavimui mokslinius tyrimus;

91. ragina Komisiją vienodai investuoti tiek į gyvūnų sveikatai skirtų alternatyvių neantibiotinių medžiagų, įskaitant augimą skatinančias medžiagas, tiek į naujų molekulių, skirtų naujiems antibiotikams kurti, kūrimo procesus; pabrėžia, kad nauji antibiotikai neturi būti naudojami gyvūnų sveikatai gerinti ar augimui skatinti, o tie pramonės sektoriai, kuriems skiriamos viešosios lėšos naujiems antibiotikams kurti, turi liautis platinę ir (arba) naudoję bet kokius antibiotikus gyvūnų sveikatai gerinimo ir augimo skatinimo tikslais;

92. palankiai vertina pastarojo meto tarpvalstybinius antimikrobinio gydymo priežiūros ir infekcijų prevencijos mokslinių tyrimų projektus, pavyzdžiui, ES lėšomis finansuojamą iniciatyvos INTERREG projektą „i-4-1-Health“; ragina Komisiją didinti finansavimą, skiriamą moksliniams tyrimams hospitalinių infekcijų prevencijos priemonių srityje;

93. ragina Komisiją įgyvendinant kitą ES bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą toliau remti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą AAM srityje, įskaitant darnaus vystymosi tiksluose nustatytas pasaulines infekcijas, ypač vaistams atsparią tuberkuliozę, taip pat maliariją, ŽIV ir apleistas tropines ligas, be kita ko, šioje programoje nustatant konkrečią užduotį visame pasaulyje kovoti su AAM;

94. ragina Komisiją nustatyti apribojimus dėl gyvų gyvūnų vežimo iš zonų, kur taikant dabartinę stebėsenos sistemą buvo nustatytos antimikrobinėms medžiagoms atsparių bakterijų padermės;

95. pažymi, kad tam tikri augalų apsaugos produktai taip pat galėtų turėti antimikrobinių savybių, o tai gali daryti poveikį AAM plitimui; ragina toliau tirti galimą kontakto su komerciniais pesticidų ir herbicidų preparatais ir AAM atsiradimo ryšį; pripažįsta, kad reguliariai atliekami bandymai herbicidų toksiškumui nustatyti, tačiau nėra bandymų nemirtinam poveikiui mikrobams nustatyti, ir pabrėžia, kad dėl pirmiau nurodytų priežasčių svarbu apsvarstyti galimybę reguliariai atlikti šiuos bandymus;

96. ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti ankstyvą ir nenutrūkstamą dialogą su visais suinteresuotaisiais subjektais ir parengti atitinkamas MTTP AAM srityje skatinimo priemones; pripažįsta, kad vieno požiūrio, kuris tiktų visiems, nėra; primygtinai ragina Komisiją į diskusijas pagal bendros sveikatos koncepciją oficialiai įtraukti pilietinę visuomenę, pavyzdžiui, sukuriant specialų suinteresuotųjų subjektų tinklą ir jam skiriant finansavimą;

97. pabrėžia, kad reikia kitokių bendradarbiavimo modelių, kuriems vadovautų viešasis sektorius ir į kuriuos būtų įtraukiami pramonės atstovai; pripažįsta, kad pramonės pajėgumai atlieka pagrindinį vaidmenį atliekant MTTP AAM srityje; pabrėžia, kad, nepaisant to, kas paminėta pirmiau, viešasis sektorius turi toliau teikti pirmenybę šios svarbios srities MTTP ir juos koordinuoti; todėl ragina Komisiją sukurti viešą viešosiomis lėšomis finansuojamų AAM srityje vykdomų MTTP projektų ir visų MTTP veiksmų koordinavimo platformą;

98. todėl pabrėžia, kad dabartinė inovacijų sistema neleidžia efektyviai skatinti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros atsparumo antimikrobinėms medžiagoms srityje, ir ragina Europos lygmeniu pritaikyti ir suderinti intelektinei nuosavybei taikomą tvarką, visų pirma siekiant geriau suderinti apsaugos trukmę su laikotarpiu, kurio prašoma dėl atitinkamo naujoviško vaisto;

99. mano, kad skirtingose Sąjungos dalyse jau atliekami moksliniai tyrimai kovos su AAM tema, tačiau iki šiol neatlikta tinkama mokslinių tyrimų padėties apžvalga ES kaip visumoje; todėl siūlo, kad šiuo tikslu būtų sukurta speciali ES lygmens platforma, siekiant ateityje veiksmingiau panaudoti moksliniams tyrimams skiriamus išteklius;

100. primena, kad naujų antibiotikų kūrimo, greitos diagnostikos ir naujų gydymo būdų srityse naudinga kurti akademinės bendruomenės ir biofarmacijos įmonių sąjungas;

101. palankiai vertina PSO, Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos (PINO) ir Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) bendro techninio simpoziumo atsparumo antimikrobinėms medžiagoms klausimais išvadas pavadinimu „Inovacijų, galimybių gauti antibiotikų ir tinkamo jų vartojimo skatinimas“ ( 36 ) , kuriose buvo aptariami nauji MTTP modeliai, kuriais būtų galima skatinti MTTP, kartu panaikinant antibiotikų pelningumo ir jų parduodamo kiekio tarpusavio ryšį;

102. primena, kad Klinikinių tyrimų reglamentas ( 37 ) padės skatinti naujų antimikrobinių medžiagų mokslinius tyrimus ES; ragina Komisiją ir EMA nedelsiant įgyvendinti Klinikinių tyrimų reglamentą;

103. ragina Komisiją ir valstybes nares remti naujų ekonominių modelių, bandomųjų projektų ir pradinių investicijų ir paklausos paskatų, kuriais siekiama skatinti naujų gydymo būdų, diagnostikos priemonių, antibiotikų, medicinos priemonių, vakcinų ir alternatyvų antimikrobinėms medžiagoms kūrimą, įgyvendinimą ir panaudojimą; mano, kad šios priemonės yra prasmingos, jeigu jos ilguoju laikotarpiu yra tvarios ir orientuojamos į poreikius, grindžiamos ilgalaikiais įrodymais, jomis siekiama įgyvendinti pagrindinius viešuosius prioritetus ir remiamas tinkamas naudojimas medicinos tikslais;

104. ragina Komisiją įvertinti šiuo metu ligoninėse ir sveikatos priežiūros įstaigose taikomos higienos praktikos ir sanitarijos metodų efektyvumą; prašo Komisijos išnagrinėti galimybes naudoti probiotikus ir kitas tvarias higienos technologijas kaip veiksmingus sanitarijos metodus, siekiant mažinti su AAM siejamų hospitalinių infekcijų skaičių ir joms užkirsti kelią;

105. ragina naudotis išlaidų požiūriu veiksmingomis technologijomis, kurios padeda mažinti hospitalinių infekcijų (angl. HAI) poveikį ligoninėse ir sustabdyti daugeliui vaistų atsparių mikroorganizmų plitimą;

106. ragina valstybes nares skatinti taikyti alternatyvias išlaidų kompensavimo sistemas, kad nacionalinėse sveikatos priežiūros sistemose būtų galima lengviau diegti naujoviškas technologijas;

107. atkreipia dėmesį į tai, kad įprastas vaistų kūrimo verslo modelis netinka antibiotikams kurti, nes atsparumas antibiotikams gali išsivystyti laikui bėgant, taip pat todėl, kad antibiotikai turi būti skiriami laikinai ir tik kraštutiniu atveju; primena pramonei apie jos įmonių socialinę atsakomybę – padėti kovoti su AAM, t. y. ieškoti būdų, kaip būtų galima pratęsti antibiotikų galiojimo laiką, tokiu būdu užtikrinti nuolatinį veiksmingų antibiotikų tiekimą, ir ragina pasirūpinti šios srities mokslinių tyrimų skatinimo priemonėmis, o taip pat apibrėžti reglamentavimo būdą;

108. primena, kad abi institucijos – Europos Parlamentas ir Taryba – paprašė peržiūrėti šiuo metu taikomas skatinamąsias priemones, t. y. Retųjų vaistų reglamente ( 38 ) nustatytas paskatas, nes jos taikomos netinkamai ir dėl jų galutinė kaina yra didelė; todėl ragina Komisiją išnagrinėti šiuo metu taikomą MTTP skatinimo modelį, įskaitant perkeliamų išimtinių pateikimo rinkai teisių modelį, kad būtų galima kurti naujus modelius ir apibrėžti reglamentavimo būdą;

109. ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiaujant su tyrėjais ir pramonės atstovais kurti naujus skatinimo modelius, pagal kuriuos mokėjimas būtų atsiejamas nuo skiriamų vaistų kiekio ir kuriais būtų skatinama investuoti per visą produkto kūrimo ir gyvavimo ciklą; pabrėžia, kad galutinis MTTP iniciatyvų tikslas turi būti užtikrinti kokybiškų antibiotikų įperkamumą ir galimybes jų gauti;

110. pripažįsta, kad, vaistininkai atlieka pagrindinį vaidmenį didinant informuotumą apie tinkamą antimikrobinių medžiagų vartojimą, taip pat AAM prevencijos srityje; ragina valstybes nares išplėsti jų įgaliojimus: leisti ruošti ir išduoti tam tikrą šių medžiagų kiekį ir vaistinėse naudoti tam tikras vakcinas, taip pat atlikti greitus diagnostinius tyrimus;

111. ragina kaip galimas tvarias skatinamąsias priemones apsvarstyti perkeliamas išimtines pateikimo rinkai teises ir atlygį už pateikimą rinkai;

112. ragina Komisiją, siekiant kovoti su AAM ir šiuo tikslu skatinant taikyti įrodymais grindžiamus geriausios patirties, susijusios su ankstyvąja diagnostika, modelius, atlikti pasaulio lyderės vaidmenį;

Pasaulinės darbotvarkės formavimas

113. pabrėžia, kad nesiimant suderintų veiksmų pasaulio mastu pasaulis juda link poantibiotikinės eros, kurioje paprastos infekcijos vėl galėtų tapti mirtinomis;

114. primena, kad dėl problemos sudėtingumo, jos tarpvalstybinio aspekto, sunkių padarinių aplinkai, žmonių ir gyvūnų sveikatai ir didelės ekonominės naštos AAM srityje būtina imtis skubių koordinuotų ES lygmens, pasaulinių ir tarpsektorinių veiksmų; todėl prašo ES ir valstybių narių aiškiai įsipareigoti Europos ir tarptautiniu lygmenimis kurti partnerystes ir pradėti įgyvendinti kompleksinę visuotinę kovos su AAM strategiją, apimančią tokias politikos sritis kaip tarptautinė prekyba, vystymasis ir žemės ūkis;

115. palankiai vertina PSO sudarytą 20-ies pavojingiausių antibiotikams atsparių mikroorganizmų sąrašą ( 39 ) ; ragina skubiai parengti MTTP projektus, susijusius su šiuo prioritetiniu antibiotikams atsparių bakterijų sąrašu, kad būtų sukurti jas įveikti galintys vaistai; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad naujų vaistų moksliniai tyrimai nėra vienintelė reikalinga veikla ir kad privalu spręsti netinkamo ir pernelyg dažno naudojimo žmonėms ir gyvūnams problemą;

116. pripažįsta, kad AAM yra tarpvalstybinis klausimas ir kad produktai į Europą patenka iš viso pasaulio; primygtinai ragina Komisiją bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, siekiant mažinti antibiotikų naudojimo ūkininkavimo sektoriuje mastą ir susijusią aplinkos taršą; taip pat ragina Komisiją kartu su trečiosiomis šalimis įgyvendinti bendras mokslinių tyrimų programas, siekiant mažinti piktnaudžiavimą antibiotikais; ragina Komisiją, sudarant laisvosios prekybos susitarimus, uždrausti importuoti gyvūninius maisto produktus, jeigu gyvūnai buvo auginami nesilaikant ES standartų, ypač draudimo naudoti antibiotikus kaip augimą skatinančias medžiagas;

117. Tackling drug-resistant infections globally: final report and recommendations “) atkreipia dėmesį į ataskaitą „Kova su vaistams atspariomis infekcijomis pasaulyje. Galutinė ataskaita ir rekomendacijos“ (angl. „“) ( 40 ) , kurioje apskaičiuota, kad pasaulinio masto veiksmai kovojant su AAM per 10 metų kainuos 40 mlrd. JAV dolerių, o tai yra labai mažai, palyginti su neveikimo kaina, ir tai yra labai nedidelė tos sumos, kurią G 20 šalys šiuo metu išleidžia sveikatos apsaugai, dalis (apie 0,05 proc.); ragina Komisiją išnagrinėti galimybę nustatyti pramonei visuomenės sveikatos mokestį, kuris būtų jos įmonių socialinės atsakomybės dalis;

118. teigia, kad AMR klausimą reikia nagrinėti visuose būsimuose susitarimuose su JK po jos išstojimo iš ES ir nustatyti sąlygą, kad Jungtinė Karalystė privalo perimti visus tolesnius ES veiksmus kovos su AAM srityje, siekiant apsaugoti vartotojus ir darbuotojus tiek ES, tiek ir JK;

119. palankiai vertina PSO Pasaulinį veiksmų planą dėl AAM, kuris buvo vienbalsiai priimtas 68-ojoje Pasaulio sveikatos asamblėjoje 2015 m. gegužės mėn.; pabrėžia būtinybę suderinti pasaulinius, ES ir nacionalinius veiksmų planus su minėtuoju PSO Pasauliniu veiksmų planu;

120. palankiai vertina naujas PSO gaires dėl medicinos požiūriu svarbių antimikrobinių medžiagų naudojimo maistiniams gyvūnams ( 41 ) ; pabrėžia, kad kai kuriose šalyse apie 50–70 proc. medicinos požiūriu svarbių antibiotikų suvartojama gyvulininkystės sektoriuje, daugiausia – sveikų gyvūnų augimui skatinti; prašo, kad pagal bendros sveikatos koncepciją šis klausimas būtų įtrauktas į ES prekybos politiką ir į derybas su tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, PPO, ir asocijuotosiomis ar trečiosiomis šalimis, kad visame pasaulyje politiniu lygmeniu būtų uždrausta naudoti antibiotikus sveikiems gyvūnams tukinti;

121. pažymi, kad AAM kelią didelį susirūpinimą daugelio su skurdu susijusių ir apleistų ligų (angl. PRND), įskaitant ŽIV/AIDS, maliariją ir tuberkuliozę, taip pat su pandemijomis ir epidemijomis susijusias ligas, atvejų; atkreipia dėmesį į tai, kad apie 29 proc. mirties dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms atvejų priežastis yra vaistams atspari tuberkuliozė; ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai didinti paramą moksliniams tyrimams ir taikymui sveikatos priežiūros priemonių, kuriomis siekiama gydyti su skurdu susijusias ir apleistas ligas, paveiktas AAM, srityje; ragina Komisiją ir valstybes nares remiantis Partnerystės mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (angl. PRIMA) ir Europos ir besivystančių šalių partnerystės klinikinių tyrimų srityje (angl. EDCTP) modeliu kurti partnerystes, kad būtų galima įgyvendinti tarptautinius sveikatos srities MTTP projektus, kurie aprėptų įvairius geografinius regionus ir opiausius sveikatos klausimus, pavyzdžiui, AAM, vakcinas, vėžio gydymą ir galimybes gauti vaistų;

122. pabrėžia ES iniciatyvų, pavyzdžiui, ECDC programų, skirtų infekcinėms ligoms, įskaitant AIDS, tuberkuliozę ir maliariją, gydyti, svarbą; atkreipia dėmesį į tai, kad šios iniciatyvos yra gerosios patirties pavyzdžiai, demonstruojantys ES gebėjimą reaguoti ir tinkamą veikimą iškilus naujų antibiotikų poreikiui, ir kad ECDC turėtų atlikti esminį vaidmenį nustatant MTTP poreikių prioritetus, koordinuojant visų subjektų veiksmus ir juos įtraukiant, skatinant tarpsektorinį darbą ir stiprinant gebėjimus pasitelkiant MTTP tinklus;

123. atkreipia dėmesį į daugeliui vaistų atsparių bakterijų atsiradimo problemą, nes tos bakterijos tuo pat metu yra atsparios kelių rūšių antibiotikams ir galiausiai gali tapti superbakterijomis, atspariomis visiems esamiems antibiotikams, įskaitant kraštutiniu atveju skiriamus antibiotikus; pabrėžia būtinybę sukurti šių daugeliui vaistų atsparių bakterijų, įskaitant AIDS, tuberkuliozės, maliarijos, gonorėjos, Escherichia coli ir kitų vaistams atsparių bakterijų, duomenų bazę;

124. atkreipia dėmesį į tai, kad maistui auginamiems gyvuliams JAV duodama antibiotikų dozė penkis kartus viršija ūkiniams gyvūnams Jungtinėje Karalystėje duodamą kiekį; todėl pabrėžia, kad svarbu kontroliuoti mėsos importą į ES;

125. ragina Komisiją sudarant prekybos susitarimus ginti ES standartus ir priemones, naudojamus kovojant su AAM, bei įtraukti nuostatas dėl apdairaus antibiotikų vartojimo, o taip pat imtis veiksmų pasitelkiant PPO, siekiant iškelti AAM klausimą; pažymi, kad antibiotikų naudojimas kaip augimą skatinančių medžiagų maistiniams gyvūnams ES yra uždraustas nuo 2006 m., bet šalyse už ES ribų antibiotikai vis dar gali būti naudojami gyvulių pašaruose kaip augimą skatinančios medžiagos; ragina Komisiją į visus laisvosios prekybos susitarimus įtraukti nuostatą, kad iš trečiųjų šalių importuojami maisto produktai negali būti gaminami naudojant antibiotikus kaip augimą skatinančios medžiagas, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ES gyvulininkystės ir akvakultūros sektoriams ir kovoti su AAM; ragina Komisiją uždrausti bet kokį maisto produktų importą iš trečiųjų šalių, jeigu importuojami maisto produktai pagaminti iš gyvūnų, gydytų antibiotikais ar antibiotikų grupėmis, kuriais ES gydomos tik tam tikros infekcinės ligos, kuriomis serga žmonės;

126. ragina Komisiją ir valstybes nares sugriežtinti kovos su neteisėta praktika, susijusia su antimikrobinių medžiagų gamyba, prekyba, naudojimu ir šalinimu, priemones; pabrėžia, kad antimikrobinių medžiagų gyvavimo ciklo grandinėje dalyvaujantys subjektai turi prisiimti atsakomybę už savo veiksmus;

127. atkreipia dėmesį į tai, kokį poveikį daro esamų antibiotikų universalumas, įperkamumas bei plačios galimybės jų gauti; mano, kad reikėtų užtikrinti visiems tikslinį gydymą konkrečiais antibiotikais, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo netinkamais antibiotikais ir pernelyg dažno plataus spektro antibiotikų vartojimo; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis griežtesnių priemonių kovojant su didelių antimikrobinių medžiagų, ypač kritiniais atvejais žmonėms skiriamų antibiotikų, partijų pardavimu dempingo kainomis;

128. prašo vykdyti nuodugnią antibiotikų gamintojų kontrolę, kad išlaukos laikotarpiai būtų pritaikyti atsižvelgiant į realybę, siekiant užtikrinti, kad maisto produktuose nebūtų antibiotikų;

129. ragina Komisiją stengtis užtikrinti nuolatinį aukšto lygio politinį dėmesį ir įsipareigojimą AAM veiksmams, be kita ko, JT forumuose, G 7 ir G 20 šalyse; atkreipia dėmesį į tai, kad ES mokslo įstaigos, pavyzdžiui, ECDC, turi galimybę atlikti pasaulinių prižiūrėtojų vaidmenį; ragina Komisiją remti ES ir tarptautinių organizacijų, įskaitant PSO, Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizaciją (FAO) ir Pasaulinę gyvūnų sveikatos organizaciją (OIE), tarpusavio bendradarbiavimą; palankiai vertina per 2016 m. sausio mėn. Davose vykusį Pasaulio ekonomikos forumą paskelbtą Davoso deklaraciją dėl kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms, kurioje farmacijos, biotechnologijų ir diagnostikos priemonių pramonės sektorių atstovai ragina imtis kolektyvinių veiksmų siekiant sukurti tvarią ir nuspėjamą antibiotikų, vakcinų ir diagnostikos priemonių rinką, kuri padidintų galimybes išlaikyti naujus ir esamus gydymo metodus;

130. ragina skatinti ir sudaryti galimybes naudoti agroekologija grindžiamą gamybos būdą ir pereiti prie jo;

o

o o

131. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrui, Europos vaistų agentūrai, Europos cheminių medžiagų agentūrai, Europos maisto saugos tarnybai, Europos aplinkos agentūrai ir Pasaulio sveikatos organizacijai ir Pasaulinei gyvūnų sveikatos organizacijai.

(1) Europos veterinarijos gydytojų federacija, „Antimikrobinių medžiagų naudojimas maistiniams gyvūnams: atsakymai į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) ir Europos vaistų agentūros (EMA) klausimus“, 2016 m.

(2) OL C 353, 2016 9 27, p. 12.

(3) OL C 434, 2015 12 23, p. 49.

(4) OL L 293, 2013 11 5, p. 1.

(5) OL C 366, 2017 10 27, p. 149.

(6) https://ec.europa.eu/info/consultations/public-consultation-pharmaceuticals-environment_lt#add-info

(7) Priimti tekstai, P8_TA(2017)0061.

(8) http://www.efsa.europa.eu/en/press/news/180227

(9) https://ecdc.europa.eu/sites/portal/files/media/en/publications/Publications/healthcare-associated-infections-antimicrobial-use-PPS.pdf

(10) EFSA, ECDC, „2014 m. Europos Sąjungos apibendrinamoji ataskaita dėl žmonių ir gyvūnų organizmuose bei maisto produktuose aptiktų zoonotinių ir indikatorinių bakterijų atsparumo antimikrobinėms medžiagoms“, 2016 m.

(11) Pasaulio sveikatos organizacija, „Visuotinės gairės dėl operacinės žaizdos infekcijų prevencijos“ (2016 m.). Paskelbta šiuo adresu: http://www.who.int/gpsc/ssi-guidelines/en/

(12) Celsus akademie voor Betaalmal Zorg, „Politikos priemonių, kuriomis siekiama riboti antimikrobinio atsparumą Nyderlandų sveikatos priežiūros organizacijose, ekonominis veiksmingumas“, 2016 m. sausio mėn. Paskelbta: https://goo.gl/wAeN3L

(13) http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_021.pdf

(14) Pasaulio sveikatos organizacija, „Visuotinės gairės dėl operacinės žaizdos infekcijų prevencijos“ (2016 m.). Paskelbta šiuo adresu: http://www.who.int/gpsc/ssi-guidelines/en/

(15) https://amr-review.org/sites/default/files/160525_Final%20paper_with%20cover.pdf

(16) http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2018.5182/epdf

(17) http://www.consilium.europa.eu/lt/press/press-releases/2016/06/17/epsco-conclusions-antimicrobial-resistance/

(18) http://www.ema.europa.eu/ema/index.jsp?curl=pages/news_and_events/news/2017/10/news_detail_002827.jsp&mid=WC0b01ac058004d5c1

(19) http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/audit_reports/index.cfm

(20) 2013 m. rugpjūčio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/39/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2000/60/EB ir 2008/105/EB nuostatos dėl prioritetinių medžiagų vandens politikos srityje, 8c straipsnis (OL L 226, 2013 8 24, p. 1).

(21) Parengė Nyderlandų Infrastruktūros ir vandens ūkio ministerijos bei Valstybinio visuomenės sveikatos ir aplinkos instituto (RIVM), vandens ūkio ir vandens reikalų valdybų atstovai.

(22) Būsimo reglamento dėl veterinarinių vaistų 78 straipsnis.

(23) Europos Komisija, „Bendros sveikatos koncepcija grindžiamas Europos kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms (AAM) veiksmų planas“, 2017 m. birželio mėn., p. 10.

(24) Ten pat, p. 12.

(25) Ten pat, p. 15.

(26) 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

(27) 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (OL L 347, 2013 12 20, p. 549), 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 98/58/EB dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos (OL L 221, 1998 8 8, p. 23); 1991 m. lapkričio 19 d. Tarybos direktyva 91/630/EEB, nustatanti būtiniausius kiaulių apsaugos reikalavimus (OL L 340, 1991 12 11, p. 33); 1991 m. lapkričio 19 d. Tarybos direktyva 91/629/EEB, nustatanti būtiniausius veršelių apsaugos standartus (OL L 340, 1991 12 11, p. 28).

(28) https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/animals/docs/aw_other_aspects_labelling_ip-09-1610_en.pdf

(29) D. Mevius, ir kt. „ESBL-Attribution-Analysis (ESBLAT). Searching for the sources of antimicrobial resistance in humans“, 2018 m. Paskelbta: http://www.1health4food.nl/esblat

(30) Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras ir Europos maisto saugos tarnyba: https://ecdc.europa.eu/sites/portal/files/media/en/publications/Publications/antimicrobial-resistance-zoonotic-bacteria-humans-animals-food-EU-summary-report-2014.pdf

(31) http://www.thelancet.com/pdfs/journals/lanplh/PIIS2542-5196(17)30141-9.pdf

(32) D. Mevius, ir kt. „ESBL-Attribution-Analysis (ESBLAT). Searching for the sources of antimicrobial resistance in humans“, 2018 m. Paskelbta: http://www.1health4food.nl/esblat

(33) http://www.imi.europa.eu/content/nd4bb

(34) http://www.jpiamr.eu

(35) E. G. Pamer, „Žarnyno mikrofloros atkūrimas kovojant su antibiotikams atspariais užkratais“ (angl. Resurrecting the Intestinal Microbiota to Combat Antibiotic-Resistant Pathogens), Science, tomas 352(6285), 2016 m., p. 535–538.

(36) http://www.wipo.int/publications/en/details.jsp?id=4197

(37) 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 536/2014 dėl žmonėms skirtų vaistų klinikinių tyrimų, kuriuo panaikinama Direktyva 2001/20/EB (OL L 158, 2014 5 27, p. 1).

(38) 1999 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 141/2000 dėl retųjų vaistų (OL L 18, 2000 1 22, p. 1);

(39) http://www.who.int/mediacentre/news/releases/2017/bacteria-antibiotics-needed/en/

(40) https://amr-review.org/sites/default/files/160518_Final%20paper_with%20cover.pdf

(41) http://www.who.int/foodsafety/areas_work/antimicrobial-resistance/cia_guidelines/en/