Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Socialinis dialogas kaip darbuotojų sveikatos ir saugos priemonė“

(tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos prašymu)

(2022/C 194/09)

Pranešėja Franca SALIS-MADINIER

Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos prašymas pateikti nuomonę 2021 9 21 raštas Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis Atsakingas skyrius Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės Priimta skyriuje 2021 12 16 Priimta plenarinėje sesijoje 2022 1 20 Plenarinė sesija Nr. 566 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 172 / 32 / 70

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. EESRK pritaria 2021–2027 ES darbuotojų sveikatos ir saugos (DSS) strateginėje programoje Komisijos išreikštai nuomonei, kad socialinis dialogas yra nepakeičiama priemonė pasiekti visus tris pagrindinius tikslus: numatyti ir valdyti pokyčius naujame darbo pasaulyje, kuriuos lemia žalioji, skaitmeninė ir demografinė pertvarkos; gerinti nelaimingų atsitikimų ir profesinių ligų prevenciją; gerinti pasirengimą galimoms sveikatos krizėms ateityje.

1.2. Pandemija suteikia galimybę kurti naujus kolektyvinius pajėgumus būsimoms krizėms įveikti ir sušvelninti jų poveikį DSS. Gaivinimo planas turi padėti sustiprinti socialinių partnerių vaidmenį tose valstybėse narėse, kuriose jis ne toks svarus.

1.3. EESRK rekomenduoja atlikti visapusišką ir integruotą skaitmeninės pertvarkos poveikio darbo rinkai perspektyvinę analizę, siekiant numatyti su ja susijusius esminius pokyčius ir sukurti ilgalaikę DSS strategiją.

1.4. 2002 m. Europos bendrasis susitarimas nepadeda spręsti naujų dėl nuotolinio darbo kylančių problemų. EESRK rekomenduoja parengti naujas gaires, kuriose ypatingas dėmesys būtų skiriamas psichosocialinės rizikos prevencijai ir raumenų ir kaulų sistemos sutrikimams.

1.5. EESRK prašo darbo inspekcijų, darbuotojui paprašius ir gerbiant jo teisę į privatų gyvenimą, tikrinti nuotolinio darbo sąlygas, laikantis nacionalinių taisyklių.

1.6. EESRK rekomenduoja nuodugniai stebėti, kokios yra išlaidos patiriamos dėl tokių profesinių ligų kaip kardiopatija ir perdegimo sindromas, siekiant atitinkamu lygmeniu numatyti tinkamas priemones, kad nebūtų su darbu susijusių mirčių.

1.7. EESRK ragina kurti prevencijos kultūrą mokant socialinio dialogo dalyvius, didinant informuotumą apie atsirandančią riziką, stiprinant ir skiriant prieinamus išteklius.

1.8. EESRK mano, kad, vadovaujantis SESV 155 straipsnio 2 dalimi, valstybėse narėse turi būti įgyvendinami tarp socialinių partnerių sudaryti susitarimai. EESRK prašo Komisijos su socialiniais partneriais aptarti savarankiškų susitarimų įgyvendinimą ir bendro prašymo priimti Tarybos sprendimą procesą, gerbiant socialinių partnerių savarankiškumą ir laikantis SESV 155 straipsnyje numatytos procedūros.

1.9. EESRK skatina kurti naudoti parengtus rizikos vertinimo standartus ir priemones, kurie ypač naudingi labai mažoms ir vidutinėms įmonėms. MVĮ reikia tinkamų gairių, mokymų ir finansinės paramos, kad jos galėtų laikytis DSS prievolių.

1.10. EESRK rekomenduoja įdiegti priemonę, kuri leistų įvertinti teisėkūros iniciatyvų, kolektyvinių sutarčių ir ES veiksmų planų poveikį, taip pat pakartoja savo rekomendaciją ( 1 ) skirti po vieną darbo inspektorių 10 000 darbuotojų.

1.11. EESRK ragina aktyviau vykdyti nulinio mirčių skaičiaus kampaniją, pagal Pagrindų direktyvą sutelktą į rizikos prevenciją ir jos šalinimą.

1.12. EESRK ragina užsibrėžti platesnio užmojo tikslus kovojant su profesiniu vėžiu: aprėpti 50 pagrindinių kancerogeninių medžiagų, toksiškas reprodukcijai medžiagas, pavojingus vaistus, įtraukiant stresą ( 2 ) ir pamaininį darbą ( 3 )

1.13. EESRK ragina priimti ES teisės aktus dėl psichosocialinės rizikos prevencijos. Veiksminga prevencija turi apimti ne tik į asmens psichikos sveikatą, bet darbo aplinką.

1.14. EESRK mano, kad kuriant visuotinę, tvarią ir integruotą globalios prevencijos politiką, reikia vėl pradėti svarstyti direktyvos dėl raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų projektą.

1.15. EESRK prašo iš dalies pakeisti Dirbtinio intelekto aktą ( 4 ) . Komitetas rekomenduoja nustatyti, kad trečiųjų šalių atitikties vertinimas būtų privalomas visoms didelės rizikos dirbtinio intelekto sistemoms.

1.16. EESRK ragina įtraukti platformų darbuotojus į strateginės programos taikymo sritį. Reikia užtikrinti teises burtis į organizacijas, būti atstovaujamiems ir dalyvauti kolektyvinėse derybose, išplėsti šių darbuotojų teises į socialinę apsaugą.

2. Nuomonės rengimo aplinkybės

2.1. Rengdamasi būsimam pirmininkavimui ES Tarybai, Prancūzija paprašė Komiteto šioje nuomonėje išnagrinėti socialinio dialogo ( 5 ) , kaip DSS skatinimo priemonės, veiksmingumo klausimą.

2.2. Komisija siūlo naują DSS strateginę programą, kurios trys pagrindiniai tikslai yra: numatyti ir valdyti pokyčius naujame darbo pasaulyje, kuriuos lemia žalioji, skaitmeninė ir demografinė pertvarkos; gerinti nelaimingų atsitikimų ir profesinių ligų prevenciją; gerinti pasirengimą galimoms sveikatos krizėms ateityje ( 6 ) . Komisija tikisi, kad būtent socialinis dialogas padės pasiekti šiuos tris tikslus.

2.3. Strateginėje programoje laikomasi nulinio mirčių skaičiaus vizijos, kad ES nebūtų su darbu susijusių mirčių, ir pabrėžiama lyčių lygybės svarba DSS srityje.

2.4. Kova su profesiniu vėžiu joje apibrėžiama kaip viena iš prioritetinių krypčių. Komisija įsipareigoja papildomoms kancerogeninėms medžiagoms nustatyti privalomas profesinio poveikio ribines vertes.

3. Bendrosios pastabos

3.1. Socialinis dialogas – esminė rizikos prevencijos priemonė

3.1.1. Europos socialinių partnerių dvišalės derybos yra labai svarbios siekiant išspręsti DSS problemas. Tačiau savarankiškų susitarimų taikymas kartais būna nevienodas dėl socialinio dialogo santykinės svarbos ir profesinių ryšių sistemų įvairovės valstybėse narėse ( 7 ) . Susitarimai, kuriais remiantis abiejų pasirašiusiųjų šalių prašymu priimamos Tarybos direktyvos, atrodo, yra veiksmingesni, nes jais užtikrinami konkretūs valstybių narių veiksmų planai. EESRK prašo Komisijos su socialiniais partneriais aptarti, kaip geriau įgyvendinti savarankiškus susitarimus, ir bendro prašymų priimti Tarybos sprendimą procesą, gerbiant socialinių partnerių savarankiškumą ir laikantis SESV 155 straipsnyje numatytos procedūros.

3.1.3. Sektorių sutartys, kuriose nustatomi minimalūs DSS standartai arba bendrosios gairės, yra ypač svarbios MVĮ, nes jos ne visada turi išteklių, reikalingų darbo sąlygų gerinimui. MVĮ reikia patarimų, mokymų ir finansinės paramos darbo sąlygoms pagerinti.

3.1.4. Socialinis dialogas – tai vertinga priemonė įmonėms ir visai visuomenei. DSS priemonės įgyvendinamos pasitelkiant socialinį dialogą teigiamai veikia darbuotojų sveikatą, gali padidinti įmonių darbo našumą, sumažinti su sveikatos priežiūros paslaugomis ir nebuvimu darbe susijusias sąnaudas ( 14 ) . Dėl su darbu susijusių sužeidimų ir ligų patiriamos visuomenės išlaidos siekia 3,3 % ( 15 ) ES BVP (476 mlrd. EUR), t. y. daugiau kaip pusę ekonomikos gaivinimo plano lėšų. Ši procentinė dalis valstybėse narėse gerokai skiriasi ir priklauso nuo pramonės struktūros, teisės sistemos ir galiojančių prevencijos priemonių.

3.1.5. Dėl krizės susidarius nepaprastajai situacijai, institucijos ėmėsi priemonių, kurios turėjo labai didelį poveikį sektoriams: buvo uždarytos mokyklos, prekybos įstaigos ir pan. Daugeliui įmonių, visų pirma viešbučių, kultūros ir maitinimo paslaugų sektoriuje ( 16 ) , gresia bankrotas.

3.1.6. Derybos padėjo užtikrinti veiklos tęstinumą ir Europos ekonomikos išlikimą. Transporto, prekybos ir žemės ūkio sektoriuose Europos socialiniai partneriai suvaidino esminį vaidmenį atliekant reikalingus pritaikymus, laikinai ar galutinai nutraukiant veiklą ir valdant šių veiksmų poveikį užimtumui. Atsižvelgiant į tai, kad ateityje gali kilti krizių, turės būti padarytos atitinkamos išvados.

3.1.7. Pasiekti rezultatai neturi paslėpti didelių spragų. Nacionaliniai socialinio dialogo mechanizmai yra nevienodos kokybės ( 17 ) . Daugelyje valstybių narių buvo imtasi priemonių laiku ir deramai nepasitarus su nacionaliniais socialiniais partneriais. Kai kurios Vyriausybės priėmė skubias priemones, kuriomis varžomas socialinių partnerių savarankiškumas, tarsi jie būtų kliūtis, o ne sprendimų šaltinis. Sveikatos krizė atskleidė, kad reikia geriau valdyti ir koordinuoti būtinas priemones, kurių imamasi valstybėse narėse. Siekiant rasti krizės valdymo būdų, reikia tvirtesnio valstybių narių, Europos institucijų, taip pat nacionalinių ir Europos socialinių partnerių dialogo.

3.1.8. EESRK pabrėžia, kad 2021 m. rugsėjo mėn. priimtame Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendime teigiama, kad Komisija neprivalo patenkinti socialinių partnerių prašymų įgyvendinti sudarytas sutartis, ir ragina Komisiją nustatyti aiškius su socialiniais partneriais pasirašytų susitarimų įgyvendinimo kriterijus ( 18 ) . EESRK mano, kad pagal SESV 155 straipsnio 2 dalį socialinių partnerių sudaryti susitarimai turi būti įgyvendinami valstybėse narėse.

3.2. Konkrečios pastabos

3.2.1. Skaitmeninė pertvarka, su klimato kaita susijusi pertvarka ir naujos grėsmės

3.2.1.1. Europos Centrinis Bankas atkreipia dėmesį į makroekonominę ir finansinę riziką ( 19 ) , susijusią su pasaulio klimato atšilimu (pvz., ekonominiai nuostoliai, kuriuos lemia jūros lygio kilimas ir kritulių pasiskirstymo pasikeitimas) ir ekologine pertvarka (pvz., neišnaudojamo turto didėjimas, struktūrinio nedarbo augimas, kainų nepastovumas ir infliacija).

3.2.1.2. Robotizacija, dirbtinis intelektas, naujų verslo modelių, subrangos formų ir nuotolinio darbo plėtojimas turės ilgalaikį poveikį darbo rinkai, įgūdžių tobulinimui, darbo organizavimui, darbo vietų paruošimui, profesinei rizikai ir priemonėms jos išvengti.

3.2.1.3. prastomis darbo sąlygomis (nepatogios pozos, per didelė sparta, didelis spaudimas darbe, nepakankamas savarankiškumas ir per maža užduočių įvairovė) Nors neterminuotos darbo sutartys ir toliau naudojamos kaip pagrindinis standartas, vis dažniau pasitaiko vadinamųjų „lanksčių“ arba „nestandartinių“ įdarbinimo formų, pavyzdžiui, darbas pagal iškvietimą ir darbas platformose. Kadangi jie turi mažai įtakos darbo tvarkai, šie darbuotojai dažniau susiduria su(nepatogios pozos, per didelė sparta, didelis spaudimas darbe, nepakankamas savarankiškumas ir per maža užduočių įvairovė) ( 20 )

3.2.1.4. Šios permainos lemia profesinės rizikos pokyčius . Visų pirma, iš samdomo darbo srities ji perkeliama kitur, nes vis dažniau sudaromos ir derinamos subrangos ir mažų garantijų sutartys, pagal kurias prasčiau užtikrinama DSS. Be to, atsiranda naujų grėsmių, susijusių su darbo sąlygomis, kadangi lanksčios organizavimo formos taikomos kartu su atnaujintomis teilorizmu pagrįstos senosios praktikos formomis. Galiausiai atsiranda naujų su darbu susijusių ligų, patvirtinančių, kad nuolat didėja darbo sukeltas stresas ir plinta su juo susijusios patologijos.

3.3. Skaitmeninėje ekosistemoje DSS kylantys iššūkiai

3.3.1. nuotolinis darbas yra viena pagrindinių jos dalių. Nuotolinio darbo paplitimas atitinka lūkestį: 80 % Informacijos ir ryšių technologijos laipsniškai formuoja naują skaitmeninės erdvės ekosistemą iryra viena pagrindinių jos dalių. Nuotolinio darbo paplitimas atitinka lūkestį: 80 % ( 21 ) Europos darbdavių ir 76 % darbuotojų nori tęsti nuotolinį darbą ir pasibaigus krizei. Nors nuotolinis darbas yra lankstesnis, dėl jo vis dėlto kyla naujų problemų: netinkama įranga, atskirties jausmas, sunkumai psichologiškai atsiriboti nuo darbo ir vadovybės paramos trūkumas. 25 % ( 22 ) nuotoliniu būdu dirbančių Europos darbuotojų sako, kad jų darbas juos reguliariai išsekina emociškai, o tai yra pagrindinis „perdegimo“ sindromo elementas. Nuotolinis darbas taip pat sukėlė naujų iššūkių darbdaviams: išaugo nuotoliniam darbui reikalingos įrangos pirkimai, padaugėjo nuotolinio darbo valdymo ir organizavimo iššūkių.

3.3.2. robotikos srityje, gamybos uždavinius keičia automatizuotų procesų priežiūros uždaviniai. Manoma, kad iki 2030 m. ES gali būti automatizuota 22 %, t. y. 53 mln. darbo vietų Darant pažangąsrityje, gamybos uždavinius keičia automatizuotų procesų priežiūros uždaviniai. Manoma, kad iki 2030 m. ES gali būti automatizuota 22 %, t. y. 53 mln. darbo vietų ( 23 ) . Automatizavimas gali pagerinti darbo sąlygas (užtikrinti darbo vietų saugą ir ergonomiškumą, padaryti darbą įdomesnį, pašalinti sunkias ir pavojingas užduotis). Žinoma, taip pat svarbu stebėti ir pašalinti bet kokią galimą DSS riziką, susijusią su šiais pokyčiais, nes jeigu jais bus siekiama tik produktyvumo, gali pablogėti darbo sąlygos.

3.3.3. algoritmų valdymas platformų ekonomikoje ir tam tikrų logistikos milžinų versle, vis dar yra tik vystymosi stadijoje. Reikia išspręsti du uždavinius: pakeisti priežiūros institucijas joms vykdant kontrolės ir rezultatų stebėsenos misijas bei padidinti darbo našumą racionalizuojant darbą, kartais net ekstremaliai. Remiantis moksliniais tyrimais, kurių išsamias santraukas parengė Europos profesinių sąjungų institutas, DSS požiūriu šioje praktikoje be „įprastos“ su racionalizavimu susijusios rizikos (darbo intensyvumo ir sunkumo didėjimas, užduočių vienodėjimas) kyla ir „atsirandanti“ rizika, siejama su skaitmeninimu (protinė įtampa, hipersusietumas, socialinė atskirtimis) Daugelis dėl dirbtinio intelekto padarytos pažangos aspektų, kaip antaiplatformų ekonomikoje ir tam tikrų logistikos milžinų versle, vis dar yra tik vystymosi stadijoje. Reikia išspręsti du uždavinius: pakeisti priežiūros institucijas joms vykdant kontrolės ir rezultatų stebėsenos misijas bei padidinti darbo našumą racionalizuojant darbą, kartais net ekstremaliai. Remiantis moksliniais tyrimais, kurių išsamias santraukas parengė Europos profesinių sąjungų institutas, DSS požiūriu šioje praktikoje be „įprastos“ su racionalizavimu susijusios rizikos (darbo intensyvumo ir sunkumo didėjimas, užduočių vienodėjimas) kyla ir „atsirandanti“ rizika, siejama su skaitmeninimu (protinė įtampa, hipersusietumas, socialinė atskirtimis) ( 24 )

3.3.4. nuotolinio darbo problemas. Nuolatinė stebėsena ir vertinimas kelia pavojų darbuotojų psichikos sveikatai Algoritmų valdymas laipsniškai diegiamas įmonėse, kuriose jis pradeda išspręstiproblemas. Nuolatinė stebėsena ir vertinimas kelia pavojų darbuotojų psichikos sveikatai ( 25 ) , visų pirma dėl „Didžiojo brolio“ efekto bei privataus ir profesinio gyvenimo skirties išnykimo. Nesant reikalingų saugiklių šios technologijos gali pažeisti pagrindines teises į privataus gyvenimo ir orumo apsaugą.

3.3.5. didelės rizikos taikomųjų programų klausimo. EESRK rekomenduoja nustatyti, kad trečiųjų šalių atitikties vertinimas būtų privalomas visoms didelės rizikos dirbtinio intelekto sistemoms Savo pasiūlyme dėl Dirbtinio intelekto akto ( 26 ) Komisija tiesiogiai nenagrinėja darbo vietose taikomųklausimo. EESRK rekomenduoja nustatyti, kad trečiųjų šalių atitikties vertinimas būtų privalomas visoms didelės rizikos dirbtinio intelekto sistemoms ( 27 ) . Priemonių, kuriomis vertinamas darbuotojų elgesys, darbo laikas ir rezultatai bei nustatomos jų emocijos (ir kurios yra laikomos didelės rizikos dirbtiniu intelektu), atitikties vertinimą turi atlikti trečioji šalis.

3.4. Pokyčiai, pertvarka ir „naujos ligos“

3.4.1. Stebima, kad mažėja profesinių traumų ir daugėja profesinių ligų. 2000–2016 m. laikotarpiu mirčių nuo kardiopatijų ir smegenų kraujotakos sutrikimų dėl ilgų darbo valandų skaičius pasaulyje išaugo atitinkamai 41 ir 19 % ( 28 ) Taip pat daugėja su darbu susijusių psichikos ligų, pavyzdžiui, depresijos atvejų. Darbą galima laikyti 17–35 % depresijos atvejų priežastimi ( 29 ) , o tai rodo, kad daugėja psichosocialinės rizikos veiksnių ir didėja jų poveikis darbuotojų sveikatai.

3.4.2. fizinių rizikos veiksnių . Nelaimingų atsitikimų darbe skaičius šiek tiek mažėja ESENER tyrimo rezultatai rodo, kad pakartotiniai rankų judesiai ir ilgalaikis sėdėjimas yra du vis dažniausi darbuotojų patiriami rizikos veiksniai Taip pat pastebima, kad darbuotojai suserga dėl. Nelaimingų atsitikimų darbe skaičius šiek tiek mažėja ( 30 ) , tačiau raumenų ir kaulų sistemos sutrikimai vis dar yra pagrindinė nedarbingumo priežastis pasaulyje ( 31 ) . Paskutiniojorezultatai rodo, kad pakartotiniai rankų judesiai ir ilgalaikis sėdėjimas yra du vis dažniausi darbuotojų patiriami rizikos veiksniai ( 32 ) . Taigi DSS grėsmę kelia nebe tiek atskiras labai pavojingų situacijų poveikis, kiek ilgalaikis nestiprių rizikos veiksnių poveikis.

4. Galimybės didinti socialinio dialogo veiksmingumą ir mažinti DSS kylančią riziką

4.1. Pandemija – tai galimybė sukurti naujų bendrų pajėgumų, skirtų sveikatos, ekologinėms ir demografinėms krizėms įveikti. Socialiniai partneriai gali geriausiai numatyti pokyčius, naujuosius mokymo poreikius, prisitaikyti prie naujos aplinkos, nustatyti kylančią riziką ( 33 ) ir pasirengti gamybos procesų pertvarkai.

4.2. Svarbu užtikrinti, kad per socialinį dialogą pasiekti susitarimai būtų iš tikrųjų taikomi. EESRK dar kartą reiškia pritarimą ( 34 ) TDO rekomendacijai ( 35 ) siekti, kad 10 000 darbuotojų tektų po vieną darbo inspektorių, ir pabrėžia, jog būtina stiprinti profesinių sąjungų atstovų vaidmenį užtikrinant DSS. Socialiniai partneriai turi būti pakankamai įtraukti visais lygmenimis kuriant ir įgyvendinant prevencijos priemones pagal Pagrindų direktyvą.

4.3. Paplitus nuotoliniam darbui, reikia išplėsti darbo inspekcijos veikimo galimybes. Pavyzdžiui Ispanijoje ( 36 ) darbo inspekcijoms turi būti leidžiama, darbuotojui paprašius ir gerbiant jo teisę į privatų gyvenimą, patikrinti nuotolinio darbo sąlygas. Jos turėtų nustatyti ir įregistruoti nusiskundimus dėl tinkamos įrangos trūkumo, teisės atsijungti nepaisymo ir pan.

4.4. EESRK rekomenduoja ateityje išanalizuoti skaitmeninės pertvarkos poveikį darbui valstybėse narėse, visų pirma įgūdžių tobulinimui, darbo organizavimui, profesinei rizikai ir priemonėms jos išvengti.

4.5. Kadangi didėja su profesinėmis ligomis, pavyzdžiui, kardiopatija ir perdegimo sindromu, susijusios išlaidos, jos turi būti nuodugniau stebimos siekiant atitinkamu lygmeniu numatyti tinkamas priemones, kad nebūtų su darbu susijusių mirčių.

4.6. Dabartinės priemonės neleidžia griežtai įvertinti savarankiškų pagrindų susitarimų poveikio. Turimi duomenys yra daliniai, o protokolai nepadeda nustatyti priežastinio ryšio. Reikia investuoti į kiekvienos sutarties rodiklių kūrimą ir į horizontaliąją priemonę, kuri padėtų nustatyti priežastinį ryšį, kartu visapusiškai gerbiant socialinių partnerių savarankiškumą įgyvendinant pagrindų susitarimus.

4.7. Šie konkretūs rodikliai bus papildyti išsamesniais rodikliais, kuriais remiantis galima vykdyti pažangos DSS srityje stebėseną. Šiam tikslui galima pasitelkti ESENER tyrimus , kuriuos EESRK rekomenduoja atlikti periodiškiau ir sistemingiau sprendžiant DSS srities uždavinius. Ši priemonė padės įvertinti įgyvendinamų iniciatyvų mastą ir prireikus pasiūlyti naujų priemonių.

4.8. Vyresniųjų darbo inspektorių komitetą , galėtų būti vykdomas suteikiant galimybes ir rekomendacijas keistis gerąja praktika ir teikti paramą, skirtą stiprinti gebėjimus vykdyti teisės aktus ir įgyvendinti direktyvomis nevirtusias socialinio dialogo sutartis . Europos darbo institucijos ( 37 ) vaidmuo atliekant kontrolę ir šiuo tikslu pasitelkiant, galėtų būti vykdomas

4.9. Siekiant tinkamai derinti socialinį dialogą Europos ir nacionaliniu mastu, visose valstybėse narėse reikia plačiau įtraukti socialinius partnerius. Būtų galima sutelkti lėšas socialinių partnerių pajėgumams sustiprinti tais atvejais, kai jie nedideli.

4.10. EESRK remia visas iniciatyvas, kurios padėtų MVĮ vykdyti prevenciją. Galima paminėti neseniai priimtą standartą ISO 45003 ( 38 ) dėl psichosocialinės rizikos prevencijos, nuolat naujais moduliais pildomą iniciatyvą OiRA ir portalą „Healthy workplaces“, kuriame pergrupuojami darbdavių turimi ištekliai. Prancūzijoje OiRA 61 000 kartų ( 39 ) pasinaudojo 42 000 naudotojų, t. y. pusė naudotojų skaičiaus. EESRK pabrėžia, kad šios vidinių išteklių neturinčioms įmonėms paruoštos naudoti priemonės yra tinkamos, ir primena, kad rizikos vertinimas yra vienas pagrindinių prevencijos ramsčių.

4.11. Nulinio mirčių skaičiaus vizija grindžiamas požiūris turi būti plėtojamas aktyviau, dėmesį suteikiant į rizikos šalinimą pagal pagrindų direktyvą. Įgyvendinant bet kokią DSS politiką turi būti laikomasi prevencijos principo, nustatyto ir įgyvendinamo vykdant socialinį dialogą bei remiamo tvirtu reglamentavimu.

4.12. EESRK ragina užsibrėžti platesnio užmojo kovos su profesiniu vėžiu tikslus, aprėpiant 50 pagrindinių kancerogeninių medžiagų. Direktyvos 2004/37/EB taikymo sritis taip pat turi būti išplėsta įtraukiant toksiškas reprodukcijai medžiagas ir pavojingus vaistus. ( 40 ) Be to, nuolatinis stresas didina vėžio riziką ( 41 ) , o pamaininis darbas naktimis – krūties, prostatos ir tiesiosios žarnos vėžio riziką ( 42 ) . Reikia laikytis rizika grindžiamo požiūrio, o ne pasirinkti metodą, pagal kurį darbuotojų apsauga laikoma išlaidomis.

4.13. Raumenų ir kaulų sistemos sutrikimai lieka pagrindinė DSS problema ES. Įmonės lygmeniu socialinio dialogo kokybė ir tinkamas sveikatos bei saugos klausimus sprendžiančio komiteto (jei toks yra) veikimas yra prevencijos veiksmingumo garantai. Sektorių lygmeniu socialinis dialogas taip pat gali būti naudingas rengiant konkrečias gaires, didinant informuotumą, keičiantis patirtimi ir skleidžiant gerąją patirtį. ES lygmeniu kuriant visuotinę, tvarią ir integruotą politiką, reikia vėl pradėti svarstyti direktyvos dėl raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų projektą.

4.14. Kadangi 2004 m. pagrindų susitarimas dėl streso darbe įgyvendintas ne iki galo, būtina priimti ES teisės aktus dėl psichosocialinės rizikos prevencijos. EESRK primena, kad veiksmingai vykdant prevenciją būtina daryti poveikį priežasties veiksniams, t. y. darbo organizavimui. Požiūris, kad reikia imtis priemonių, skirtų asmens psichikos sveikatai, nepadės nuslopinti darbe patiriamo streso.

4.15. EESRK pabrėžia, kad būtinas ir tvirtas teisinis pagrindas, ir vaisingas socialinis dialogas. Direktyvose nustatomos bendrosios DSS gairės, o per įvairių lygių socialinį dialogą galima atlikti sektorių ir šalių ypatumus atitinkančius pritaikymus.

4.16. EESRK apgailestauja, kad į strateginės programos taikymo sritį neįtraukti savarankiškai dirbantys asmenys. Dalis vadinamųjų „savarankiškų“ platformų darbuotojų dėl algoritminės vadybos iš tikrųjų tampa pavaldūs platformoms. Pandemija parodė, kad šie darbuotojai yra pažeidžiami ir kad platformose nepakankamai gerai užtikrinama prevencija. Nepriimtina, kad šie į strateginę programą neįtraukti darbuotojai ir toliau patirtų nevaldomą riziką.

4.17. EESRK pabrėžia asimetriškus šių platformų ir darbuotojų santykius ir primena, kad asociacijų laisvė ir teisė į kolektyvines derybas yra pagrindinės teisės. Siekiant sudaryti palankias sąlygas socialiniam dialogui ir kolektyvinėms deryboms, svarbiausia užtikrinti tinkamą organizavimą ir atstovavimą. Be to, reikia išplėsti teises į socialinę apsaugą, jas suteikiant ir šiems darbuotojams.

4.18. Taip pat svarbu skirti dėmesio neįgaliems ar lėtinėmis ligomis sergantiems darbuotojams. Užimtumas padeda užsitikrinti deramą būstą, socialinį ir kultūrinį gyvenimą bei integraciją į visuomenę. Siekiant ES įtraukties tikslų, reikia sumažinti tarp valstybių narių skirtumus ir suvienodinti užimtumo ir ekonominės, socialinės ir kultūrinės įtraukties politiką.

4.19. Profesinės dezintegracijos prevencija turi tapti socialinio dialogo klausimu ir padėti grįžti į darbo rinką (pritaikant darbo vietas, pradedant nuo darbo ne visą darbo dieną ir t. t.). Rekomenduojama didinti neįgalių darbuotojų arba darbuotojų, kuriems gali grėsti atskirtis dėl darbingumo netekimo, informuotumą apie padėtį.

4.20. Siekiant užtikrinti tiek vyrų, tiek moterų darbuotojų saugą ir sveikatą, labai svarbu pripažinti darbo jėgos įvairovę, įskaitant lyčių skirtumus. Nors šioje srityje padaryta tam tikra pažanga, EESRK mano, kad galima ir reikėtų nuveikti daugiau. Rengiant DSS politiką ir prevencijos strategijas reikėtų atsižvelgti į lyčių skirtumus. EESRK ragina taikyti lyčių aspektu grindžiamą požiūrį į DSS, kad lyčių aspektas būtų integruotas į visas DSS sritis. Norint pasinaudoti socialinio dialogo teikiama nauda, EESRK pabrėžia, jog svarbu, kad moterys lygiomis teisėmis dalyvautų socialiniame dialoge.

4.21. Jauniems darbuotojams turi būti sudarytos geresnės galimybės naudotis informacinėmis technologijomis. Skaitmeniniame amžiuje tęstinis mokymas tampa pagrindiniu darbo vietos saugumo garantu. Taip pat svarbu įtraukti vyresnio amžiaus darbuotojus, suteikiant jiems didesnes galimybes mokytis ir apsaugą nuo diskriminacijos dėl amžiaus.

4.22. Nuotolinio darbo pranašumai priklauso nuo to, kaip darbdavys organizuoja darbą. Siekiant išvengti daugelyje tyrimų ( 43 ) nustatytų sunkumų, nuotolinis darbas turi būti reglamentuojamas kolektyvinėmis derybomis. 2002 m. sudarytas Europos bendrasis susitarimas nepadeda spręsti šių naujų uždavinių. EESRK rekomenduoja parengti naujas gaires, ypatingą dėmesį skiriant psichosocialinės rizikos prevencijai ir raumenų ir kaulų sistemos sutrikimams.

4.23. Būtina pabrėžti DSS ir įmonės pelningumo ryšius. Svarbu atkreipti dėmesį į DSS ir įmonių pelningumo sąsają. Socialinio dialogo poveikis darbo sąlygoms ir darbo vietų išlaikymui padeda išvengti su nelaimingais atsitikimais darbe ir profesinėmis ligomis susijusių išlaidų. Tai investicija, kurios grąža viršija išlaidas ( 44 )

4.24. EESRK ragina kurti prevencijos kultūrą mokant socialinio dialogo dalyvius, didinant informuotumą apie atsirandančią riziką, didinant ir panaudojant turimus išteklius. EESRK ragina šia linkme nukreipti ekonomikos gaivinimo plano lėšas.

Briuselis, 2022 m. sausio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG

(1) OL C 105, 2022 3 4, p. 114.

(2) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

(3) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

(4) Europos Komisija (2021), Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos suderintos dirbtinio intelekto taisyklės (Dirbtinio intelekto aktas) ir iš dalies keičiami tam tikri Sąjungos teisėkūros procedūra priimti aktai (COM(2021) 206 final).

(5) Socialinis dialogas apima socialiniams partneriams (darbdaviams ir darbuotojams) atstovaujančių organizacijų diskusijas, konsultacijas, derybas ir bendrus veiksmus. Vyksta trišalis dialogas su valdžios institucijomis ir dvišalis Europos profesinių sąjungų ir darbdavių dialogas.

(6) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0323&qid=1626089672913#PP1Contents

(7) https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2021/right-to-disconnect-exploring-company-practices

(8) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1106

(9) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5000

(10) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1202

(11) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5460

(12) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1348

(13) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5595

(14) https://osha.europa.eu/en/themes/good-osh-is-good-for-business

(15) https://visualisation.osha.europa.eu/osh-costs#!/

(16) Žr. OL C 429, 2020 12 11, p. 159, 2.3 punktas.

(17) Socialinių partnerių dalyvavimas formuojant politiką COVID-19 protrūkio metu, Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (Eurofound) (2021), Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas.

(18) OL C 10, 2021 1 11, p. 14.

(19) ECB (2021), Climate change and monetary policy in the euro area, Occasional Paper Series, No271 / 2021 m. rugsėjo mėn.

(20) Bérastégui P. (2021), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review. ETUI tyrimo ataskaita, 2021 m. sausio mėn.

(21) Littler Mendelson (2020), Littler European Employer COVID-19 Survey Report.

(22) Eurofound (2020), Living, working and COVID-19, COVID-19 series, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas.

(23) https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/the-future-of-work-in-europe

(24) Bérastégui P. (2021), Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review. ETUI tyrimo ataskaita, 2021 m. sausio mėn.

(25) APPG (2021), The new frontier: Artificial Intelligence at work.

(26) Europos Komisija (2021), Pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo nustatomos suderintos dirbtinio intelekto taisyklės (Dirbtinio intelekto aktas) (COM(2021) 206 final ).

(27) OL C 517, 2021 12 22, p. 61, 1.10 punktas.

(28) TDO (2021), WHO/ILO Joint Estimates of theWork-related Burden of Disease and Injury, 2000–2016 m.

(29) Niedhammer ir kt. (2021). Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe. Int Arch Occup Environ Health.

(30) https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211012-2

(31) Cieza ir kt. (2020). Global estimates of the need for rehabilitation based on the Global Burden of Disease study 2019: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2019. „The Lancet“, 396: 10267.

(32) EU-OSHA (2020), Europos įmonių apklausa apie naują ir kylančią riziką (ESENER 2019) – informacinis pranešimas.

(33) https://osha.europa.eu/en/emerging-risks

(34) OL C 105, 2022 3 4, p. 114.

(35) https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf

(36) https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=en

(37) Europos darbo institucijos tikslas – padėti valstybėms narėms užtikrinti atitiktį ES teisės aktams, reglamentuojantiems darbo jėgos judumą ir socialinės apsaugos sistemų koordinavimą, taip pat padėti joms tarpusavyje koordinuoti tokių teisės aktų vykdymo užtikrinimo veiklą.

(38) https://www.iso.org/standard/64283.html

(39) https://oiraproject.eu/en/news/road-transport-france-now-safer-oira

(40) Cheminė medžiaga, galinti neigiamai paveikti vyro arba moters vaisingumą arba sutrikdyti kūdikio vystymąsi.

(41) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/

(42) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx

(43) https://www.eurofound.europa.eu/data/covid-19/working-teleworking

(44) https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---travail/documents/publication/wcms_571914.pdf