AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

Pridėtinės vertės mokestis (PVM) yra vartojimo mokestis, kurį faktiškai moka galutinis vartotojas, tačiau renka prekes tiekiančios ar paslaugas teikiančios įmonės. Siekiant užtikrinti, kad sistema veiktų tinkamai, PVM direktyvoje nustatytos įvairios administracinės prievolės (pavyzdžiui, registravimosi PVM mokėtoju, sąskaitų faktūrų išrašymo, apskaitos tvarkymo ir ataskaitų teikimo). Turėdamos užtikrinti, kad šios prievolės būtų vykdomos, įmonės patiria vadinamųjų prievolių vykdymo išlaidų. PVM prievolės ypač apsunkina mažąsias įmones, nes jos turi mažiau išteklių nei didelės įmonės. Todėl mažųjų įmonių (toliau – MVĮ) patiriamos PVM prievolių vykdymo išlaidos yra santykinai didesnės nei didesnių įmonių.

Todėl PVM direktyvoje pateikiamos kelios nuostatos, kuriomis siekiama palengvinti MVĮ tenkančią PVM administravimo naštą. Šios nuostatos daugiausia pateikiamos direktyvos XII antraštinės dalies 1 skyriuje „Speciali smulkaus verslo įmonėms skirta schema“ (toliau – MVĮ schema). Jomis valstybėms narėms suteikiama galimybė i) nustatyti supaprastintas PVM apskaičiavimo ir rinkimo procedūras ir ii) numatyti, kad MVĮ, kurių metinė apyvarta nesiekia tam tikros ribos, neprivalo apskaičiuoti PVM ir neturi teisės jo atskaityti (toliau – MVĮ atleidimas nuo PVM). PVM direktyvoje numatyta ir supaprastintų PVM prievolių, neįeinančių į MVĮ schemą. Tokios priemonės yra neprivalomos – valstybės narės gali jas taikyti, o įmonės – jomis naudotis.

Ši iniciatyva – reformos dokumentų rinkinio, apie kurį paskelbta PVM veiksmų plane, dalis. Šis veiksmų planas buvo papildytas dokumentu, kuriame numatyti tolesni veiksmai, kaip paaiškinta skirsnyje dėl suderinamumo su PVM politikos srityje galiojančiomis nuostatomis, ir Komisijos Pirmininko J.-C. Junckerio ketinimų raštu, pridėtu prie Pranešimo apie Sąjungos padėtį 2017 m. Atlikti peržiūrą reikėjo jau seniai dėl trijų pagrindinių priežasčių.

Pirma, nepaisant to, kad valstybės narės gali atleisti MVĮ nuo PVM ir šia galimybe plačiai naudojamasi, dėl MVĮ atleidimo nuo PVM tvarkos ypatumų MVĮ ir toliau patiria neproporcingų PVM prievolių vykdymo išlaidų. Visų pirma tarpvalstybinę prekybą vykdančios MVĮ nuo PVM gali būti atleistos tik toje valstybėje narėje, kurioje yra įsisteigusios. Be to, didelės PVM prievolių vykdymo išlaidos susidaro ir dėl ES šalyse taikomų taisyklių, kuriomis reglamentuojamos PVM prievolės ir kurių gali tekti laikytis tarpvalstybinę prekybą vykdančioms MVĮ, sudėtingumo ir įvairovės.

Antra, dabartinė sistema daro iškreipiamąjį poveikį konkurencijai šalių vidaus ir ES rinkose. Jei valstybėje narėje nuo PVM atleidžiamos tik joje įsisteigusios MVĮ, kitose valstybėse narėse įsisteigusios ir toje pačioje rinkoje prekes tiekiančios ar paslaugas teikiančios MVĮ patenka į nepalankesnę konkurencinę padėtį. Ši problema dar padidės perėjus prie apmokestinimo paskirties šalyje principo, nustatyto galutinėje PVM sistemoje; daugeliui MVĮ gali tekti savo klientams taikyti PVM, besiskiriantį nuo valstybėje narėje, kurioje jos įsisteigusios, taikomo PVM. Pagal apmokestinimo paskirties šalyje principą PVM turi būti deklaruojamas ir į apskaitą įtraukiamas toje valstybėje narėje, kurioje įsisteigęs klientas (paskirties valstybėje narėje), o ne toje, kurioje įsisteigusi MVĮ (kilmės valstybėje narėje). Tai reiškia, kad i) MVĮ nėra sudaromos vienodos sąlygos prekiauti visoje ES ir kad ii) dėl kitose valstybėse narėse taikomų su PVM susijusių prievolių MVĮ nesiryžta vykdyti tarpvalstybinės veiklos ir kuo geriau pasinaudoti bendrosios rinkos teikiamomis galimybėmis.

Šalių viduje konkurencija iškraipoma, nes supaprastintos PVM prievolės iš esmės yra susijusios su MVĮ atleidimu nuo PVM, todėl MVĮ, kurios nėra nuo jo atleistos (nes jų apyvarta viršija nustatytą ribą arba jos pasirinko įprastą PVM tvarką), negali pasinaudoti šiais supaprastinimais. Dėl to gali pasireikšti ribos efektas, t. y. MVĮ gali lėtinti savo augimo tempą nenorėdamos viršyti MVĮ atleidimo nuo PVM ribos.

Trečia, peržiūra suteikia galimybę skatinti savanorišką prievolių vykdymą ir taip mažinti dėl prievolių nevykdymo ir sukčiavimo PVM prarandamų pajamų sumą. Nors MVĮ nelengva vykdyti ir šalies viduje taikomas PVM prievoles, dar daugiau nepatogumų kyla tarpvalstybinę prekybą vykdančioms MVĮ, kurios turi vykdyti kitose valstybėse narėse nustatytas PVM prievoles, nes jos ES nėra suderintos. Šias problemas galutiniams vartotojams teikiamų (B2C) elektroninių paslaugų srityje siekiama spręsti supaprastinant registravimo ir mokėjimo sistemą MOSS (vieno langelio principu grindžiamą minisistemą). Nors su e. prekyba susijusiame pasiūlyme nustatyta, kad MOSS bus pradėta taikyti visoms įmonių vartotojams teikiamoms (B2C) paslaugoms ir tiekiamoms prekėms, dar reikia šį tą tobulinti.

Imtis veiksmų skatina dar dvi priežastys.

Pirma, MVĮ schema jau nebeaktuali – ji veikia tik dėl galimybių nuo jos nukrypti. Galimybė nukrypti nuo bazinės 5 000 EUR MVĮ atleidimo nuo PVM ribos numatyta pačios PVM direktyvos nuostatose – joje aiškiai nustatomos ribos, taikytinos 19 valstybių narių. Tačiau šiuo metu 10 valstybių narių naudojasi galimybe nukrypti nuo šių taikytinų ribų ir jau pateikti dar keli nauji prašymai leisti pasinaudoti šia galimybe.

Antra, MVĮ schema, kurioje numatomos priemonės, taikytinos mažųjų įmonių įsisteigimo valstybėje narėje, tampa netvari, nes pereinama prie apmokestinimo paskirties šalyje principu pagrįstos PVM sistemos.

Todėl peržiūros tikslas yra sukurti modernią supaprastintą MVĮ schemą. Visų pirma ja siekiama: i) sumažinti tiek šalies, tiek ES lygmeniu MVĮ patiriamas PVM prievolių vykdymo išlaidas; ii) sumažinti konkurencijos iškraipymus šalių ir ES lygmenimis; iii) sumažinti neigiamą ribos efekto poveikį; iv) sudaryti palankesnes sąlygas MVĮ vykdyti prievoles, o mokesčių administratoriams atlikti stebėseną.

Tai dera su šio pasiūlymo tikslais, kurie yra:

·padėti kurti MVĮ augimui palankią aplinką;

·padėti kurti veiksmingą ir patikimą PVM sistemą siekiant kurti bendrą ES PVM erdvę ir

·padėti užtikrinti sklandų tvirtesnės ir teisingesnės bendrosios rinkos veikimą.

•Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis