Pagrindinės sąlygos yra nustatytos Stojimo akto 142 straipsnio 3 dalyje; bendros skiriamos pagalbos sumos turėtų pakakti tam, kad šiauriniuose regionuose būtų išsaugota žemės ūkio veikla, tačiau visa skirta pagalba negali viršyti leidimuose apibrėžto pagalbos lygio, nustatyto ataskaitiniam laikotarpiui iki stojimo. Be to, pagalba negali būti siejama su būsima gamyba arba padėti didinti gamybos apimtis, palyginti su Komisijos nustatytais referenciniais lygiais.

Ataskaitiniu laikotarpiu Suomijoje išmokėta metinė Šiaurės šalių pagalbos suma atitiko sprendimuose nustatytą didžiausią lygį. Visos išmokėtos pagalbos sumos per ataskaitinį laikotarpį išliko gana pastovios. Ataskaitų apie pagalbą kategorijos ataskaitiniu laikotarpiu buvo supaprastintos, o toliau pateiktų lentelių formatai atitinka atitinkamus reikalavimus.

Didžiausias reikalavimus atitinkančių gamybos veiksnių skaičius per metus

Pieno gamyba yra svarbiausias pagal Šiaurės šalių pagalbos schemą remiamas Suomijos sektorius. Ataskaitiniu laikotarpiu apie 80 proc. Suomijos pieno buvo pagaminta remiamoje teritorijoje, o visos nacionalinės gamybos dalis per ataskaitinį laikotarpį išliko gana pastovi. Gamyba sutelkta C2 vietovėje (žr. 1 pav.).

Be to, gerokai sumažėjo kiaulių auginimo ūkių skaičius. Šiauriniuose C2P ir C3 regionuose yra tik keli kiaulių auginimo ūkiai, o toliausiai į šiaurę nutolusiame C4 regione tokių ūkių nėra (dėl regionų žr. 1 pav.).

Pieno ūkių skaičius mažėjo sparčiau, palyginti su ūkių skaičiaus mažėjimu nacionaliniu mastu. Net ir gavus pagalbą, pieno ūkių mažėjimo tempas remiamoje teritorijoje ir likusioje šalies dalyje buvo maždaug toks pat: maždaug kas ketvirtas pieno ūkis per ataskaitinį laikotarpį liovėsi vykdęs gamybą. C4 remiamame regione (žr. 1 pav.) uždarytas kas trečias pieno ūkis. Nepalanki žemės ūkio ekonomikos raida pieno sektoriuje veiksmingai parodo ekonomines aplinkybes, kuriomis taikoma Šiaurės šalių pagalba, ir jos poveikį: nepaisant mažėjančio ūkių skaičiaus, gamybos lygis išliko pastovus.

Per ataskaitinį laikotarpį ilgalaikė sodininkystės produkcijos gamyba remiamoje teritorijoje padidėjo maždaug 5 proc. Apie 59 proc. šalies ilgalaikės gamybos buvo vykdoma remiamoje teritorijoje ir ji buvo sutelkta tos teritorijos C1 regione (žr. 1 pav.).

Per ataskaitinį laikotarpį trumpalaikė sodininkystės produkcijos gamyba remiamoje teritorijoje sumažėjo 7 proc. Nacionaliniu lygmeniu maždaug pusė trumpalaikės sodininkystės produkcijos gamybos buvo vykdoma remiamoje teritorijoje ir ji sutelkta tos teritorijos C1 regione (žr. 1 pav.).

Ekonominių tyrimų instituto „Pellervo Economic Research“ teigimu, sunku nustatyti tiesioginį Šiaurės šalių pagalbos poveikį bendrai ekonominei padėčiai remiamoje teritorijoje, nes tam įtakos turi ir kiti veiksniai, pavyzdžiui, kita pagalba, politika ir visuomeniniai veiksniai. Vis dėlto pagal užimtumo duomenis ir įmonių skaičių galima nustatyti, kad šiauriniai C regionai (žr. 1 pav.) yra nepalankioje padėtyje, palyginti su pietiniu žemės ūkio A regionu (žr. 1 pav.). Užimtumas žemės ūkio sektoriuje yra proporcingai didesnis teritorijoje, kuriai skiriama pagalba (pvz., apie 8 proc. viso užimtumo C2 regione), nei likusioje šalies teritorijoje (pvz., 0,8 proc. A regione). Tai, kad teritorijoje, kuriai skiriama Šiaurės šalių pagalba, darbo vietos žemės ūkio sektoriuje sudaro didelę visų darbo vietų dalį, rodo, kokia svarbi nacionalinė parama šiam sektoriui šiaurinėje dalyje.

Žemės ūkio gamybos tąsa remiamoje teritorijoje užtikrino daug aplinkosaugos paslaugų ir atvirą žemės ūkio kraštovaizdį, kuris yra nepakankamas miškingame regione. Ši plėtra labai padeda mažinti eroziją ir maisto medžiagų išplovimą ir daro teigiamą poveikį biologinei įvairovei. Reikėtų pažymėti, kad be Šiaurės šalių pagalbos žemės ūkio gamyba galėtų būti dar labiau koncentruota pietinėje šalies dalyje, o tokiu atveju dar daugiau maisto medžiagų patektų į vandentakius.

4. ŠIAURĖS ŠALIŲ PAGALBA ŠVEDIJOJE 2016–2020 M.

4.1. Suteikti leidimai

Siekiant supaprastinti pagalbos sistemą, ataskaitiniu laikotarpiu buvo pakeisti ataskaitų dėl suteiktų leidimų teikimo reikalavimai. Informacija apie leidimus, suteiktus ataskaitinio laikotarpio metams, pateikta laikantis atitinkamų sprendimų ir išdėstyta 6 ir 7 lentelėse. Sprendimu C(2010) 6050 Švedijai suteiktas leidimas 2016 ir 2017 m. išmokėti 318,67 mln. SEK (apie 33,37 mln. EUR) per metus, kaip parodyta 6 lentelėje. Nuo 2018 m. sausio 1 d. Komisijos sprendimas (ES) 2018/479, apie kurį pranešta dokumentu C(2018) 1622, leidžia Švedijai išmokėti 422,92 mln. SEK (apie 40,51 mln. EUR) per metus. Didžiausios metinės sumos – tai pagalbos, suteiktos per penkerių kalendorinių metų laikotarpį, kuriam taikomas Sprendimas (ES) 2018/479, metiniai vidurkiai.

6 lentelė. Pagalba, kurią leista teikti 2016–2017 m. pagal Sprendimą C(2010) 6050 su pakeitimais, padarytais C(2015) 6592

Didžiausia leidžiama vidutinė pagalbos už vienetą suma Vienetas Didžiausia leidžiama pagalba (mln. SEK per metus) Didžiausias reikalavimus atitinkančių gamybos veiksnių skaičius 1. Pieno sektorius 299,87 450 000 tonų -Karvių pienas 0,73 SEK/kg -Ožkavedės 500 SEK už vieną gyvūną Pagalba už karvių pieno gabenimą 0,039 SEK/kg 2. Kiaulės ir naminiai paukščiai 1 350 SEK/GV 13,60 16 532 GV -Skersti skirtos kiaulės -Paršavedės -Vištos dedeklės 3. Smulkūs vaisiai ir daržovės 2 800 SEK/ha 1,00 750 ha 4. Bulvės 2 500 SEK/ha 4,20 2 910 ha

7 lentelė. Pagalbos suma, kurią pagal Sprendimą (ES) 2018/479, apie kurį pranešta dokumentu C(2018) 1622, leidžiama išmokėti 2018–2022 m.

Didžiausia vidutinė metinė pagalbos suma penkerių metų laikotarpiu nuo 2018 m. sausio 1 d. iki 2022 m. gruodžio 31 d. (mln. SEK) Didžiausias metinis reikalavimus atitinkančių gamybos veiksnių skaičius arba kiekiai Karvių pienas ir pagalba už karvių pieno gabenimą 450 000 000 kg Ožkavedės, skersti skirtos kiaulės, paršavedės, vištos dedeklės 17 000 GV Smulkūs vaisiai, daržovės ir bulvės 3 660 hektarų BENDRA PAGALBOS SUMA 422,92

4.2. Išmokėta pagalba

Šiaurės šalių pagalba

Ataskaitiniu laikotarpiu Švedijoje išmokėta metinė Šiaurės šalių pagalbos suma neviršijo sprendimuose nustatyto didžiausio lygio. 2018 m. išmokėta pagalbos suma padidėjo trečdaliu (atitinka Sprendime (ES) 2018/479 nustatytus padidintus leistinus lygius), o vėlesniais metais – tik šiek tiek. Ataskaitų apie pagalbą kategorijos ataskaitiniu laikotarpiu buvo supaprastintos, o toliau pateiktų lentelių formatai atitinka atitinkamus reikalavimus.

8 lentelė: Švedijai skirta Šiaurės šalių pagalba pagal sektorius (mln. SEK)

2016–2017 m. didžiausia leistina pagalbos suma buvo 318,67 mln. SEK. 2018–2020 m. didžiausia leistina pagalbos suma buvo 422,92 mln. SEK. Iš toliau pateiktos lentelės matyti, kad buvo laikomasi didžiausio leistino lygio.

Remiamas sektorius 2016 m. 2017 m. 2018 m. 2019 m. 2020 m. Pieno 291,79 283,43 374,92 378,72 383,18 Kiaulių, naminių paukščių, ožkų 13,51 13,44 23,39 22,23 23,68 Smulkių vaisių, daržovių, įskaitant bulves 4,77 4,7 6,11 5,94 5,81 Iš viso 310,07 301,57 404,42 406,89 412,67

Teritorijai, kurioje skiriama Šiaurės šalių pagalba, skirta bendra parama