2009
19941999 M. IR 20002006 M. 
PROGRAMAVIMO LAIKOTARPIŲ NUOTEKŲ VALYMUI  SKIRTŲ STRUKTŪRINIŲ 
PRIEMONIŲ IŠLAIDŲ VEIKSMINGUMASEUROPOS 
AUDITO RŪMAI
Specialioji ataskaita   Nr. 3IŠ MIESTO AGLOMERACIJŲ GAUTOS NUOTEKOS IR NUOTEKŲ DUMBLAS 
GALI TURĖTI ĮTAKOS EUROPOS EŽERŲ, UPIŲ, PAKRANČIŲ IR POŽEMINIŲ VANDENŲ BEI DIRVOŽEMIO KOKYBEI. TODĖL ES PRIĖMĖ KELETĄ DIREKTYVŲ IR TAIP PAT BENDRAI FINANSAVO MIESTO NUOTEKŲ VALYMO ĮRENGINIŲ STATYBĄ. ŠIOJE ATASKAITOJE AUDITO RŪMAI NAGRINĖJA, AR BENDRAI ES LĖŠOMIS FINANSUOTŲ VALYMO ĮRENGINIŲ EKSPLOATAVIMO LYGIS VALANT NUOTEKAS YRA TINKAMAS IR AR TINKAMAI PANAUDOJAMAS ĮRENGINIUOSE SUSIDARĘS DUMBLAS. 
TAIP PAT NAGRINĖJAMAS KOMISIJOS VAIDMUO.
EUROPOS AUDITO RŪMAI
ISSN 18310885
LT
QJ-AB-09-003-LT-C
ISBN 978-92-9207-255-1
ld904920_LT_coverBT.indd   1 20/05/09   8:55:30
Kaip įsigyti ES leidinių?
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
• knygyne, nurodę leidinio pavadinimą, leidėją ir (arba) ISBN kodą;•  tiesiogiai iš mūsų platintojų. 
Jų adresus rasite tinklavietėje: http://bookshop.europa.eu arba sužinosite kreipęsi faksu: +352 2929-42758.
Nemokamų leidinių galite įsigyti:• EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Europos Komisijos atstovybėse arba delegacijose. 
Jų adresus rasite tinklavietėje: http://ec.europa.eu/ arba sužinosite kreipęsi faksu: +352 2929-42758.
ld904920_LT_coverBT.indd   2 20/05/09   8:55:31
19941999 M. IR 20002006 M. 
PROGRAMAVIMO LAIKOTARPIŲ NUOTEKŲ VALYMUI SKIRTŲ STRUKTŪRINIŲ PRIEMONIŲ IŠLAIDŲ VEIKSMINGUMASSpecialioji ataskaita  Nr. 3   2009
EUROPOS AUDITO RŪMAI(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
lt904920_LT_insideBT.indd   1 20/05/09   8:57:27
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas2
EUROPOS AUDITO RŪMAI
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-45410
Faks. +352 4398-46430
El. paštas: euraud@eca.europa.eu
Tinklavietė: http://www.eca.europa.eu
Specialioji ataskaita  Nr. 3   2009
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.
Ji pasiekiama per EUROPA serverį (http://europa.eu).
Katalogo duomenys pateikiami šio leidinio pabaigoje.
Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras, 2009
ISBN 978-92-9207-255-1
© Europos Bendrijos, 2009
Leidžiama dauginti, nurodžius šaltinį.
Printed in Belgium
lt904920_LT_insideBT.indd   2 20/05/09   8:57:28
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas3
TURINYS
Dalys
   TERMINŲ ŽODYNĖLIS
IX  SANTRAUKA
114   ĮVADAS
14   SU APLINKOSAUGA SUSIJUSI AIŠKINAMOJO POBŪDŽIO INFORMACIJA
513   ES VALDYMAS IR BENDRASIS FINANSAVIMAS
14  AGLOMERACIJŲ, KURIOMS TEIKIAMOS NUOTEKŲ VALYMO PASLAUGOS, APRĖPTIES LYGIS
1519   AUDITO APIMTIS IR METODAS
2056   PASTABOS
2028   AR BENDRAI ES LĖŠOMIS FINANSUOTŲ VALYMO ĮRENGINIŲ EKSPLOATAVIMO 
LYGIS VALANT NUOTEKAS YRA TINKAMAS?
2021  AIŠKINAMOJO POBŪDŽIO INFORMACIJA22  DAUGUMA VALYMO ĮRENGINIŲ VEIKĖ TINKAMU PAJĖGUMU…23  … TAČIAU KAI KURIE VALYMO ĮRENGINIAI VEIKĖ DAUG MAŽESNIU PAJĖGUMU…24  … O VIENO VALYMO ĮRENGINIO PAJĖGUMAI BUVO NEPAKANKAMI
2526  DAUGUMOS VALYMO ĮRENGINIŲ ATVEJU JUOSE SUSIDARIUSIOS NUOTEKOS ATITIKO ES REIKALAVIMUS
2728  NUOTEKŲ KOKYBĖS PRIEŽIŪRA: VEIKLOS REZULTATŲ DUOMENYS IŠ ESMĖS YRA PRIIMTINI, 
TAČIAU YRA GALIMYBIŲ PADĖČIAI PAGERINTI
2938   AR TINKAMAI PANAUDOJAMAS VALYMO ĮRENGINIUOSE SUSIDARĘS DUMBLAS?
2930  AIŠKINAMOJO POBŪDŽIO INFORMACIJA3133  DVIEJŲ TREČDALIŲ PATIKRINTŲ VALYMO ĮRENGINIŲ ATVEJU NUOTEKŲ DUMBLAS 
BUVO ŠALINAMAS VADOVAUJANTIS ES REKOMENDUOJAMA PRAKTIKA
34  PATENKINAMI SU NUOTEKŲ DUMBLO DIREKTYVOS REIKALAVIMŲ VYKDYMU SUSIJĘ REZULTATAI
3536  AR REIKIA PERŽIŪRĖTI DIREKTYVĄ?
3738  DUMBLO ŠALINIMO PRIEŽIŪRA: GALIMA ATLIKTI PATOBULINIMUS VALSTYBIŲ NARIŲ 
EKSPLOATUOJAMŲ ĮRENGINIŲ IR PRIEŽIŪROS ĮSTAIGŲ LYGMENIU
3956   AR KOMISIJA ATLIEKA SAVO VAIDMENĮ?
3940  AIŠKINAMOJO POBŪDŽIO INFORMACIJA
4145  BŪTINA NUOSEKLIAI NAGRINĖTI PROJEKTUS4648  REIKIA GERESNĖS REZULTATŲ PRIEŽIŪROS4956  REIKIA DAUGIAU DĖMESIO SKIRTI ES APLINKOSAUGOS PRINCIPAMS
5766   IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS
5860   NUOTEKŲ VALYMAS
6163   NUOTEKŲ DUMBLO VALYMAS IR ŠALINIMAS
6466   KOMISIJOS VAIDMENS VEIKSMINGUMAS
 PRIEDAS. MIESTO NUOTEKŲ VALYMO APLINKA
 KOMISIJOS ATSAKYMAI
lt904920_LT_insideBT.indd   3 20/05/09   8:57:28
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas
lt904920_LT_insideBT.indd   4 20/05/09   8:57:28
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas5
TERMINŲ ŽODYNĖLIS
Aglomeracija : Tam tikras plotas, kuris yra gana tankiai apgyvendintas ir (arba) kuriame gana 
gausiai sutelkta ūkinė veikla, dėl to reikia surinkti miesto nuotekas ir jas nukreipti į miesto 
nuotekų valymo įrenginius arba į galutinę išleidimo vietą.
Antrinis valymas : Biologinis etapas, apimantis nuotekų valymą siekiant pašalinti organinius 
biologiškai skaidomus teršalus.
Atsargumo principas : Atsargumo principas reiškia, kad jei veiksmas ar politika visuomenei 
ar aplinkai gali sukelti didelę ar neatitaisomą žalą, nepasiekus mokslinio konsensuso, kad žala nebus sukelta, įrodinėjimo pareiga tenka tiems asmenims, kurie viešai remtų tam tikrų veiksmų vykdymą. Kai kuriose teisinėse sistemose, pavyzdžiui, Europos Sąjungos teisėje atsargumo principas taip pat yra bendras privalomas teisės principas.
Autopatikros : Operatoriaus reguliariai atliekamos patikros, susijusios su kasdieniu miesto 
nuotekų valymo įrenginio eksploatavimu, siekiant prižiūrėti išleidžiamųjų vandenų kokybę ir purvo sudėtį.
Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) : Finansinis instrumentas, kurio paskirtis – ska-
tinti ES regionų ekonominę ir socialinę sanglaudą. ERPF intervencijos priemonės iš esmės vykdomos pasitelkiant daug projektų apimančias veiklos programas.
Eutrofikacija : Vandens praturtinimas maistingomis medžiagomis, ypač azoto ir fosforo 
junginiais, kurie skatina greitesnį dumblių augimą, o dėl to sumažėja deguonies vandenyje lygiai ir išnyksta vietiniai vandens augalai, žuvys ir kiti vandens gyvūnai.
Gyventojų ekvivalentas (g. e.) : Nuotekų taršos krūvio kiekybinė išraiška pagal „lygiaverčių“ 
žmonių, sukeliančių tos pačios koncentracijos nuotekas, skaičių. 1 g. e. atitinka dėl vieno gyventojo susidariusių nuotekų taršos krūvį.
Jautri zona : Vandens telkinys arba vandens telkinio dalis, kuriai kyla eutrofikacijos rizika. 
Labai svarbu tinkamai įvardyti jautrias zonas, nes tokiu būdu yra nustatoma, kokia nuotekų valymo rūšis turi būti taikoma siekiant sumažinti eutrofikaciją sukeliančių medžiagų kiekį. Jautriose zonose azotas ir (arba) fosforas turėtų būti pašalinti.
Miesto nuotekų valymo direktyva : 1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB 
dėl miesto nuotekų valymo (OL L 135, 1991 5 30, p. 40).
Miesto nuotekų valymo įrenginys : Infrastruktūra, susidedanti iš kelių valymo procesų, 
kurių tikslas – iki priimtino lygio sumažinti iš miesto aglomeracijos gautų nuotekų taršos lygį, prieš jas išleidžiant į priimančiuosius vandenis.
lt904920_LT_insideBT.indd   5 20/05/09   8:57:28
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas6
Nepriklausomos patikros : Nepriklausomų valdžios institucijų (nacionaliniu, regioniniu arba 
upių baseinų lygmeniu) atliekamos patikros siekiant stebėti išleidžiamųjų vandenų kokybę bei dumblo ir dirvožemio sudėtį tose vietose, kuriose jie yra išleidžiami.
Normos ribas atitinkančios zonos : Vandens telkinys arba vandens telkinio dalis, kuriai 
nekyla eutrofikacijos rizika.
Nuotekos arba išleidžiamieji vandenys : Į upės baseiną, vandens priimtuvą, išleidžiamos 
išvalytos nuotekos.
Nuotekų dumblo direktyva : 1986 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 86/278/EEB dėl aplin-
kos, ypač dirvožemio, apsaugos naudojant žemės ūkyje nuotekų dumblą (OL L 181, 1986 7 4, p. 6).
Pirminis valymas : Mechaninis etapas, apimantis pradinį didelių nuotekų dalelių atskyrimą 
nuo nuotekų.
Programavimo laikotarpis : Daugiametė programa, pagal kurią struktūrinių fondų ir San-
glaudos fondo išlaidos yra planuojamos ir vykdomos.
Sanglaudos fondas : Finansinis instrumentas, kurio paskirtis – sustiprinti ekonominę ir socia-
linę sanglaudą finansuojant aplinkos ir transporto projektus tose valstybėse narėse, kurių BVP vienam gyventojui yra mažesnis nei 90 % Bendrijos vidurkio. Sanglaudos fondas iš pradžių buvo įgyvendinamas Ispanijoje, Graikijoje, Airijoje ir Portugalijoje. Nuo 2004 m. sausio 1 d. 
Airija šių lėšų nebegauna.
Struktūrinės priemonės : Šioje ataskaitoje struktūrinės priemonės – tai su Europos regioninės 
plėtros fondu (ERPF) ir Sanglaudos fondu susijusios intervencijos priemonės.
Tretinis valymas : Biologinis (cheminis) etapas, kuris, prireikus, yra taikomas siekiant suma-
žinti išvalytose nuotekose esančių maistingųjų medžiagų koncentracijos lygius prieš išlei-džiant nuotekas į priimančiuosius vandenis, kuriems kyla eutrofikacijos rizika.
Upės baseinas : Sausumos plotas, iš kurio visi paviršiniai vandenys per upelius, upes ir galbūt 
ežerus nuteka į jūrą per vienos upės žiotis, estuariją ar deltą.
Vandens pagrindų direktyva : 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 
2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).
lt904920_LT_insideBT.indd   6 20/05/09   8:57:28
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas7
Veiklos programa : Komisijos patvirtintas dokumentas, kuriame pateiktas nuoseklus priori-
tetų rinkinys, apimantis daugiametes priemones. Prioritetai gali būti įgyvendinami pasitelkus vieną ar kelis struktūrinius fondus arba kitus finansinius instrumentus ir Europos investicijų 
banko paslaugas.
Veiksmingumas : Priemonė, kuria galima įvertinti ryšį tarp gautų rezultatų ir nustatytų 
tikslų.
lt904920_LT_insideBT.indd   7 20/05/09   8:57:28
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas8
SANTRAUKA
I.
Iš miesto aglomeracijų gautos nuotekos ir  
nuotekų dumblas gali turėti įtakos Europos ežerų, upių, pakrančių vandenų, dirvožemio ir požeminių vandenų kokybei. Todėl ES pri-
ėmė keletą direktyvų ir taipogi, pasitelkusi Sanglaudos fondo ir ERPF lėšas, bendrai  
finansavo miesto nuotekų valymo įrenginių statybą. Tai žymiai pagerino miesto gyven-tojų, kuriems teikiamos nuotekų valymo  
paslaugos, aprėpties lygį.
II.
Audito Rūmams atliekant auditą ypatingas  
dėmesys buvo skiriamas Sanglaudos fondo ir 
ERPF lėšomis 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpiais finansuotiems  įrenginiams Ispanijoje, Portugalijoje, Grai-kijoje ir Airijoje, kurioms teko daugiausiai  išlaidų šioje srityje. Šioje ataskaitoje pateik-tos audito išvados yra grindžiamos Komisijos 
taikomų valdymo ir kontrolės sistemų analize 
bei 73 valymo įrenginių eksploatavimo įver-tinimu. Taip pat buvo nagrinėjamas nuotekų 
dumblo, susidariusio kaip šalutinis produk-tas išvalius nuotekas, šalinimas ir Komisijos 
vaidmuo nuotekų srityje.
III.
Audito Rūmai padarė išvadą, kad apskritai  struktūrinės priemonės prisidėjo prie nuo-
tekų valymo gerinimo keturiose aplankytose valstybėse narėse.
IV.
Struktūrinių priemonių lėšomis bendrai  finansuojami valymo įrenginiai iš esmės  
veikė tinkamai, tačiau buvo nustatyta,  
kad kai kurie iš jų dirbo ne visu pajėgumu, 
o retais atvejais nebuvo laikomasi ES nuo-
tekų kokybės reikalavimų.
lt904920_LT_insideBT.indd   8 20/05/09   8:57:29
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas9
V.
Audito Rūmai nustatė, kad būtina skirti  
daugiau dėmesio užtikrinant, jog valymo  įrenginiai būtų tinkamai prijungti prie van-dens nutekamųjų vamzdžių tinklo ir kad  
į įrenginius atitekančios pramoninės nuo-tekos būtų parengtinai išvalytos, kaip to yra 
reikalaujama.
VI.
Kiek tai susiję su nuotekų dumblu, Audito  
Rūmai padarė išvadą, kad dauguma bendrai finansuotų valymo įrenginių keturiose patik-rintose valstybėse narėse šalindavo dumblą 
laikantis ES skatinamų pakartotinio panaudo-
jimo metodų, nors nedidelės jų dalies atveju 
buvo pasirinkti ne tokie tvarūs su pakarto-
tiniu panaudojimu nesusiję metodai. Be to, 
Audito Rūmai nustatė kai kuriuos dumblo  šalinimo priežiūros aspektus, kuriuos reikėtų 
patobulinti.
VII.
Šiuo metu galiojanti Nuotekų dumblo direk-
tyva buvo patvirtinta 1986 m.; į ją nėra  įtraukti nuo tos dienos šioje srityje atlikti  patobulinimai. Atliekant šios direktyvos per-žiūrą turėtų būti atsižvelgta į visas naujų siū-
lomų priemonių išlaidas ir gaunamą naudą 
bei jų galimą poveikį kitoms ES politikos  
kryptims.
VIII.
Kiek tai susiję su Komisijos vaidmeniu,  Audito Rūmai mano, kad ji galėtų vykdyti  nuoseklesnę paraiškų dėl dotacijų skyrimo  
peržiūrą, o šį procesą palengvintų vertinimo 
proceso metu naudojamų vidaus gairių ir  
kontrolinių sąrašų parengimas.SANTRAUKA
IX.
Be to, Audito Rūmai pažymėjo, kad Komisi-jai nagrinėjant galutines ataskaitas reikėtų geriau stebėti rezultatus prieš atliekant bet kokius finansavimo likučio mokėjimus. Turėtų 
būti imamasi tinkamų tolesnių veiksmų, jei nepateikiama būtina informacija arba nepa-
siekiama laukiamų rezultatų.
X.
Galiausiai Audito Rūmai pažymėjo, kad sie-
kiant išlaikyti gerą vandens telkinių ekolo-ginę būklę reikia didesnį dėmesį skirti ES  aplinkosaugos principams, t. y. „teršėjas  
moka“ ir taršos jos susidarymo vietoje maži-
nimo principams.
lt904920_LT_insideBT.indd   9 20/05/09   8:57:29
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas10
1 Europos bendrijos steigimo 
sutarties (suvestinė redakcija) 
174 straipsnis 
(OL C 325, 2002 12 24, p. 1). 
2 Tarybos direktyva 91/271/EEB. 
3 Direktyvos 91/271/EEB 
14 straipsnis. 
4 Tarybos direktyva 86/278/EEB. 
5 Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2000/60/EB. ĮVADAS
SU APLINKOSAUGA SUSIJUSI AIŠKINAMOJO 
POBŪDŽIO INFORMACIJA
 1.  Pagal Sutartį Bendrija padeda išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę 
remiantis atsargumo principu bei principais, kad reikia imtis preven-
cinių veiksmų, taip pat kad žala turėtų būti atitaisoma ten, kur yra 
jos šaltinis, ir kad žalą atlygina teršėjas1.
 2.  Miesto aglomeracijų nuotekos ir nuotekų dumblas gali turėti įtakos Euro-
pos ežerų, upių, pakrančių ir požeminių vandenų bei dirvožemio koky-bei. Pagrindiniai svarbiausi šioje srityje taikomi ES teisės aktai yra:
Miesto nuotekų valymo direktyva a) 2, pagal kurią reikalaujama, kad 
iki 2000 m. gruodžio 31 d. arba 2005 m. gruodžio 31 d., nelygu, 
koks atitinkamos aglomeracijos dydis, valstybės narės užtikrintų, 
kad visose aglomeracijose būtų miesto nuotekų surinkimo siste-mos. Nuotekoms turėtų būti taikomas bent jau antrinis valymas, o jautriose zonose – tretinis valymas. Tinkamo miesto nuotekų  
valymo tikslas – stebėti ir iki priimtino lygio sumažinti organinės ir neorganinės kilmės teršalus, tarp jų tuos, kurie gali sukelti neto-
liese esančių vandens telkinių eutrofikaciją arba pavojų šiuose  vandenyse dažnai besimaudančių asmenų sveikatai. Direktyvoje 
taip pat numatyta, kad dumblas, susidaręs valant nuotekas, turi būti pakartotinai panaudojamas
3;
Nuotekų dumblo direktyva b) 4, kurioje nurodytos dumblo ir dir-
vožemio mėginių ėmimo ir tyrimo taisyklės bei nustatytos sun-
kiųjų metalų, kuriuos galima įterpti į dirvą, koncentracijų ribos  ir didžiausi metiniai kiekiai. Šios direktyvos tikslas – reguliuoti ir skatinti nuotekų dumblo naudojimą žemės ūkyje, kad būtų galima užkirsti kelią kenksmingam jo poveikiui augmenijai, gyvūnijai ar žmonėms;
Vandens pagrindų direktyva c) 
5, kuri yra susijusi su upės baseino van-
denų kokybės bei jų ekosistemų saugojimu ir stebėjimu. Pagal šią 
direktyvą iki 2006 m. turėjo būti nustatytos klasifikavimo sistemos 
ir monitoringo tinklas, 2009 m. – paskelbti upės baseino valdymo planai, o iki 2015 m. – iš esmės pasiekti aplinkosaugos tikslai.
lt904920_LT_insideBT.indd   10 20/05/09   8:57:29
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas11
6 2002 m. liepos 22 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos sprendimas 
Nr. 1600/2002/EB, nustatantis 
šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą 
(OL L 242, 2002 9 10, p. 1). 
7 Europos bendrijos steigimo 
sutarties (suvestinė redakcija) 5 straipsnyje teigiama: „tik 
tuomet, kai siūlomo veiksmo tikslų 
valstybės narės negali deramai 
pasiekti, o Bendrija dėl siūlomo 
veiksmo masto arba poveikio juos 
pasiektų geriau“.  3.  Schemoje „Miesto nuotekų valymo aplinka“ ir Priede  nurodytuose atitin-
kamuose paaiškinimuose pateikta trumpa nuotekų valymo ir dumblo 
šalinimo proceso apžvalga.
 4.  Remiantis „šeštąja Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programa“6, 
2002–2012 m. nuotekų valdymas yra vienas ES prioritetų.
ES VALDYMAS IR BENDRASIS FINANSAVIMAS
 5.  Aplinkos apsauga yra pasidalijamosios valstybių narių ir Bendrijos kom-
petencijos sritis, todėl bet kokie veiksmai, kurių imasi Bendrija, turėtų būti vykdomi pagal subsidiarumo principą
7.
 6.  Su aplinka susijusios direktyvos taikomos visoje Europos Sąjungoje. Sie-
kiant atitikti jų nuostatas gali prireikti vykdyti investicinius projektus, kurie skiriasi pagal tai, koks yra vandens telkinių, į kuriuos yra išlei-džiamos nuotekos, aplinkosaugos būklės sąlygotas nuotekų valymo 
lygis ir kokie įrenginiai yra būtini (siurblinės, dumblo džiovintuvai  
ir pan.). Jų vertė gali siekti nuo mažiau nei 10 milijonų eurų mažos aglomeracijos atveju iki daugiau nei 200 milijonų eurų didžiųjų miestų centrų atveju, kuomet dėl masto ekonomijos išlaidos vienam gyven-
tojui mažėja proporcingai pagal įrenginių dydį (žr. 1 langelį ).
AUDITO RŪMŲ PATIKRINTŲ BENDRAI FINANSUOTŲ PROJEKTŲ PAVYZDŽIAI
Ispanijoje vienas projektas buvo bendrai Sanglaudos fondo lėšomis ﬁ  nansuotas siekiant aptarnauti keturis 
10 000 gyventojų turinčius kaimus. Projektas apėmė miesto nuotekų valymo įrenginį, kuris atlikdavo antrinį ir 
tretinį valymą, 18 kilometrų ilgio vamzdžius ir šešias siurblines. Projekto išlaidos sudarė 5,5 milijono eurų, o jam 
skirta ES dotacija siekė 4,3 milijono eurų.
Portugalijoje naujo bendrai Sanglaudos fondo lėšomis ﬁ  nansuoto valymo įrenginio išlaidos siekė 22,8 milijono eurų. 
Šiam įrenginiui, kuriuo buvo ketinama aptarnauti 250 000 gyventojų atliekant antrinį valymą ir vandens dezin-fekavimą, buvo skirta 19,4 milijono eurų ES dotacija.
Graikijoje bendrai Sanglaudos fondo lėšomis buvo ﬁ  nansuotas 3,7 milijono gyventojų turinčiam miestui skirto 
valymo įrenginio didelio masto modernizavimas, šį įrenginį pertvarkant iš paprastą pirminį valymą atliekančio įrenginio į antrinį ir tretinį valymą atliekantį įrenginį. Projekto išlaidos sudarė 202,2 milijono eurų, o jam skirta 
ES dotacija siekė 135,0 milijonus eurų.1 LANGELIS
lt904920_LT_insideBT.indd   11 20/05/09   8:57:29
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas12
 7.  Valymo įrenginių statymo išlaidos atitinka pagal struktūrines priemones 
teikiamos pagalbos reikalavimus. 1-ojo tikslo regionų atveju dotacijų 
lygis gali siekti 85 %8. 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu ES  
finansinė parama iš viso sudarė 10,6 milijardo eurų9. Keturioms vals-
tybėms narėms (Ispanijai, Portugalijai, Graikijai ir Airijai) teko daugiau 
kaip 50 % išlaidų. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui iš viso  
yra skirta 13,9 milijardo eurų lėšų, iš kurių naujoms 12 ES valstybių narių tenka 9,1 milijardo eurų.
 8.  Du Europos Komisijos generaliniai direktoratai, Aplinkos generalinis 
direktoratas (DG ENV) ir Regioninės politikos generalinis direktoratas (DG REGIO), atlieka svarbų vaidmenį tvirtinant nuotekų ir nuotekų  dumblo valymo projektus bei prižiūrint tolesnę jų eigą.
 9.  DG ENV yra atsakingas už ES aplinkos politiką nuotekų valymo srityje. Jis 
privalo prižiūrėti, kaip veikia valymo įrenginiai išleidžiamo vandens 
kokybės ir dumblo šalinimo prasme bei, prireikus, taikyti pažeidimų nagrinėjimo procedūras.
 10.  DG REGIO yra atsakingas už ES biudžetą regioninės politikos srityje taikant 
pasidalijamąjį valdymą su valstybėmis narėmis. Vykdant šią politiką valymo įrenginiai yra bendrai finansuojami pasitelkiant du finansinius 
instrumentus: Sanglaudos fondą ir ERPF
10.
 11.  Komisija išnagrinėja visas valstybių narių pateiktas su Sanglaudos fondo 
projektais ir ERPF didelės apimties projektais11 susijusias paraiškas, 
siekdama užtikrinti, kad jos būtų tinkamai užpildytos ir atitiktų ES  direktyvų reikalavimus. Gairės, skirtos valstybėms narėms padėti  
teikti paraiškas pagalbai gauti, yra išdėstytos Komisijos parengtame 
2000–2006 m. Sanglaudos fondo vadove. DG REGIO funkcija – išnagri-
nėti atskirų finansuotinų projektų kokybę, prireikus, konsultuojantis 
su kitais generaliniais direktoratais (visų pirma DG ENV).8 2000–2006 m. laikotarpio 1-ojo 
tikslo paskirtis – skatinti menkiau 
išsivysčiusių regionų (kurių BVP 
vienam gyventojui yra mažesnis nei 75 % ES vidurkio) plėtrą ir 
struktūrinę pertvarką. Du trečdaliai 
struktūrinių fondų operacijų buvo 
susiję su 1-uoju tikslu (su šiuo 
tikslu buvo susiję beveik 20 % visų Europos Sąjungos gyventojų). 
2000–2006 m. programavimo 
laikotarpiu didžiausias dotacijų 
lygis šiuose regionuose ERPF 
projektų atvejų siekė 75 %, 
o Sanglaudos fondo projektų 
atveju – 85 %. 
9 Su 1994–1999 m. programavimo 
laikotarpiu susijusios informacijos 
Komisijoje negalima gauti, nes tuo 
metu su ERPF susijusi informacija 
buvo prieinama tik valstybių 
narių lygmeniu. 
10 Bendrasis valymo įrenginių 
finansavimas buvo patvirtintas 
taipogi ir šalims kandidatėms 
pagal Pasirengimo narystei struktūrinę priemonę (ISPA). 
Stojant į ES šie projektai buvo 
pertvarkyti į Sanglaudos 
fondo projektus. 
11 1994–1999 m. programavimo 
laikotarpiu „didelės apimties projektai“ buvo „tokie projektai, 
kurių bendrosios sąnaudos, 
į kurias atsižvelgiama nustatant 
Bendrijos paramos dalį, paprastai 
sudaro daugiau nei 25 milijonus ekiu infrastruktūros investicijoms 
ar 15 milijonų ekiu gamybos 
investicijoms“. 2000–2006 m. 
programavimo laikotarpiu 
„didelės apimties projektų“ 
apibrėžtis apėmė projektus, 
„kurių bendrosios sąnaudos, 
į kurias atsižvelgiama nustatant 
fondų įnašą, viršijo 50 milijonų 
eurų“. 2007–2013 m. laikotarpiu 
aplinkosaugos projektams taikoma 
riba yra 25 milijonai eurų. 
lt904920_LT_insideBT.indd   12 20/05/09   8:57:29
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas13
 12.  Sprendime dėl bendro projekto finansavimo yra nustatoma skiriama 
suma ir sąlygos, kurios turi būti įvykdytos. Užbaigus Sanglaudos fondo 
projektus, naudos gavėjas, siekdamas gauti dotacijos likutį, privalo pateikti galutinę ataskaitą, kurioje aprašomas atliktas darbas ir patei-
kiamas pradinis įvertinimas, ar buvo pasiekta laukiamų rezultatų
12. 
ERPF didelės apimties projektų atveju pagal Reglamentą nėra reikalau-
jama pateikti konkrečių galutinių ataskaitų, tačiau veiklos programų, 
apimančių didelės apimties projektus, ataskaitose turi būti skyrius, 
kuriame atskirai pateikiama informacija apie juos.
 13.  Kitų ERPF projektų atveju Komisijos vaidmuo apsiriboja veiklos programų, 
o ne atskirų projektų vertinimu ir tvirtinimu.
AGLOMERACIJŲ, KURIOMS TEIKIAMOS NUOTEKŲ 
VALYMO PASLAUGOS, APRĖPTIES LYGIS
 14.  Iš dalies dėl Miesto nuotekų valymo direktyvos įsigaliojimo ir nemažos 
ES finansinės paramos13, ženkliai padidėjo miesto gyventojų, besi-
naudojančių antrinio ir tretinio valymo galimybėmis, aprėpties lygis 
(apibrėžtis pateikta Priede ). Tai ypač pastebima keturiose valstybėse 
narėse, kurioms ES padengė daugiau kaip 50 % išlaidų, skirtų miesto 
nuotekų valymo įrenginiams 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu 
diegti ( 1 ir 2 lentelės ).12 1994 m. gegužės 16 d. Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 1164/94, 
įsteigiantis Sanglaudos fondą 
(OL L 130, 1994 5 25, p. 1), su pakeitimais, padarytais 
Reglamentu (EB) Nr. 1265/1999 
(OL L 161, 1999 6 26, p. 62). 
13 Keturių aplankytų valstybių narių 
atveju ES suteikė daugiau nei 50 % 
finansinių išteklių, būtinų miesto 
nuotekų valymo darbams vykdyti. 
lt904920_LT_insideBT.indd   13 20/05/09   8:57:29
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas14
MIESTO AGLOMERACIJŲ, KURIOMS TEIKIAMOS ANTRINĮ VALYMĄ ATLIEKANČIŲ 
ĮRENGINIŲ PASLAUGOS, GYVENTOJŲ PROCENTINIO DYDŽIO KAITA
Valstybė narė1994–1999 m. programavimo 
laikotarpio pradžia2000–2006 m. programavimo 
laikotarpio pabaiga
Airija120 % (1994 m.) 87 % (2006 m.)
Ispanija241 % (1995 m.) 77 % (2005 m.)
Portugalija332 % (1994 m.) 80 % (2006 m.)
Graikija4< 20 % (1994 m.) 85 % (2005 m.)
1 Aplinkos apsaugos agentūra (EPA) – Airijos aplinkos apsaugos ir miesto nuotekų tarnyba 
(Office of Environmental Enforcement, Urban Waste Water Discharges ) – 2002–2003 m. ir 
2004–2005 m. ataskaitos. 2006 m. duomenis pateikė Aplinkos, paveldo ir vietos valdžios departamentas ( Department of Environment, Heritage and Local Government ).
2 Kiek tai susiję su 1995 m. duomenimis, Ispanija parengė ataskaitą pagal Miesto nuotekų 
valymo direktyvos 16 straipsnį ir ją Komisijai išsiuntė 2004 m. spalio mėn., o kai dėl 2005 m. duomenų, buvo gauta sąmata iš Aplinkos ministerijos.
3 2007–2013 m. vandens ir nuotekų valymo strateginis planas.
4 Aplinkos ministerija – Centrinės vandens agentūros sąmata.1 LENTELĖ
JAUTRIOSE ZONOSE IŠSIDĖSČIUSIŲ MIESTO AGLOMERACIJŲ, KURIOMS 
TEIKIAMOS ANTRINĮ IR TRETINĮ VALYMĄ ATLIEKANČIŲ ĮRENGINIŲ PASLAUGOS, GYVENTOJŲ PROCENTINIO DYDŽIO KAITA
Valstybė narė1994–1999 m. programavimo 
laikotarpio pradžia (1995 m.)12000–2006 m. programavimo 
laikotarpio pabaiga
Airija 2 % 8 % (2006 m.)2
Ispanija 3 % 84 % (2005 m.)3
Portugalija 0 % 63 % (2005 m.)4
Graikija 6 % 55 % (2006 m.)5
1 EBPO aplinkosaugos duomenys (2006 m. rinkinys).
2 Aplinkos apsaugos agentūra (EPA) apskaičiavo, kad 2006 m. procentinė dalis išaugs iki 
80 %. Tokius pačius apskaičiavimus 2009 metams pateikė ir Aplinkos departamentas.
3 Aplinkos ministerija.
4 Instituto da Água I. P.  (INAG I. P.) apskaičiavo, kad 2008 m. procentinė dalis išaugs iki 
78 %.
5 Aplinkos ministerija – Centrinė vandens agentūra. 2007 m. procentinė dalis išaugo iki 
97 %.2 LENTELĖ
lt904920_LT_insideBT.indd   14 20/05/09   8:57:29
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas15
AUDITO APIMTIS IR METODAS
 15.  Pagrindinis audito tikslas buvo įvertinti 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. 
programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių prie-
monių išlaidų veiksmingumą.
 16.  Audito Rūmai nagrinėjo šiuos klausimus:
Ar bendrai ES lėšomis finansuotų valymo įrenginių eksploatavimo a) 
lygis valant nuotekas yra tinkamas?
Ar tinkamai panaudojamas valymo įrenginiuose susidaręs  b) 
dumblas?
Ar Komisija, analizuodama galutines ataskaitas ir skatindama  c) 
aplinkosaugos principų taikymą, vykdo savo su projektų atranka ir rezultatų priežiūra susijusią funkciją?
 17.  Auditas buvo vykdomas Europos Komisijoje ir keturiose valstybėse 
narėse: Ispanijoje, Portugalijoje, Graikijoje ir Airijoje. Šių valsty-bių narių nuotekų valymo projektams skirtos Bendrijos išlaidos  1994–1999 m. programavimo laikotarpiu iš viso sudarė 5,2 milijardo 
eurų, o 2000–2006 m. laikotarpiu – 5,9 milijardo eurų. Auditas buvo 
vykdomas 2007 m. gegužės mėn.–2008 m. kovo mėn.
 18.  Auditas buvo grindžiamas atitinkamais programavimo laikotarpiais ben-
drai finansuotų imtį sudarančių 73 veikiančių valymo įrenginių eks-ploatavimo įvertinimu.
 19.  Buvo išnagrinėtos Komisijos vykdomos projektų atrankos, priežiūros 
ir tolesnių veiksmų procedūros. Valstybėse narėse Audito Rūmai  
apklausė įvairių vietos, regioninių ir nacionalinių institucijų atstovus, 
atsakingus už valymo įrenginių projektavimą, atranką, eksploatavimą 
ir priežiūrą. Audito Rūmai atliko 26 projektų patikras ( 3 lentelė ). Audi-
torius lydėjo nepriklausomi valymo įrenginių eksploatavimo, priežiū-
ros ir kontrolės srityse nusimanantys ekspertai. Kitiems 47 valymo  
įrenginiams buvo taikomos dokumentų patikros. Siekiant nustatyti ir palyginti šioje srityje naudojamas gaires ir geriausią praktiką, buvo atlikta kai kurių ES nepriklausančių šalių (JAV, Šveicarijos, Kanados, Australijos ir Japonijos) taikomų standartų peržiūra.
lt904920_LT_insideBT.indd   15 20/05/09   8:57:30
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas16
AUDITO RŪMŲ AUDITO METU PATIKRINTI NUOTEKŲ VALYMO ĮRENGINIAI, 
SUSKIRSTYTI PAGAL JŲ BUVIMO VIETĄ IR FINANSAVIMO ŠALTINĮ
Sanglaudos fondas ERPF Iš viso
Ispanija 516
Portugalija 516
Graikija 606
Airija 628
Iš viso 22 4 263 LENTELĖ
lt904920_LT_insideBT.indd   16 20/05/09   8:57:30
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas17
AR BENDRAI ES LĖŠOMIS FINANSUOTŲ VALYMO 
ĮRENGINIŲ EKSPLOATAVIMO LYGIS VALANT NUOTEKAS YRA TINKAMAS?
AIŠKINAMOJO POBŪDŽIO INFORMACIJA
 20.  Buitinių ir parengtinai išvalytų pramoninių nuotekų valymo tikslas – iki 
priimtino lygio sumažinti teršalų, kuriuos po to gali saugiai absorbuoti 
priimančiųjų vandenų telkiniai, kiekį. Nuotekų kokybė stebima imant 
vandens mėginius.
 21.  Audito Rūmai nagrinėjo, ar:
valymo įrenginiai veikė tinkamu pajėgumu; a) 
susidariusių nuotekų kokybė buvo priimtina; b) 
buvo atliekama tinkama valymo įrenginių veikimo priežiūra. c) 
DAUGUMA VALYMO ĮRENGINIŲ VEIKĖ TINKAMU PAJĖGUMU…
 22.  Iš 26 patikrintų valymo įrenginių 18 įrenginių pajėgumas buvo laikomas 
patenkinamu; pajėgumų panaudojimo lygis viršijo 50 %. Šiais atvejais 
namų ūkiai ir pramonės vartotojai buvo tinkamai prijungti prie valymo įrenginių.
… TAČIAU KAI KURIE VALYMO ĮRENGINIAI VEIKĖ DAUG 
MAŽESNIU PAJĖGUMU…
 23.  Įrenginiai, kurių pajėgumas žemesnis nei 50 %, gali būti laikomi nepa-
kankamai panaudojamais. Taip veikė septyni Audito Rūmų imtį suda-PASTABOS
lt904920_LT_insideBT.indd   17 20/05/09   8:57:30
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas18
rantys įrenginiai. Jų nepakankamą panaudojimą galima paaiškinti  
tuo, kad14:
šeši iš septynių nepakankamo panaudojimo atvejų buvo susiję  a) 
su tinklo kūrimo užbaigimo problemomis, o dėl to daug namų  
ūkių ir pramonės vartotojų liko neprijungti prie valymo įrenginių 
nepaisant to, kad įrenginiai veikė penkerius metus ar ilgiau. Dėl 
šios priežasties ne visos vietovėje susidariusios nuotekos buvo  
išvalytos;
kitas įrenginys veikė mažesniu nei numatyta pajėgumu dėl vietos b) 
pramonės šakų išnykimo, o dėl to labai sumažėjo gaunamo van-dens, skirto valymui, kiekis.
… O VIENO VALYMO ĮRENGINIO PAJĖGUMAI 
BUVO NEPAKANKAMI
 24.  Vienas įrenginys veikė visu pajėgumu dėl netikėtai sparčiai išaugusios 
atitinkamo regiono ekonomikos. Todėl Audito Rūmų vizito metu  valymo įrenginio pajėgumų nepakako gaunamų nuotekų kiekiui  
išvalyti. Su šiuo įrenginiu susijusius plėtros darbus ketinama vykdyti 
2009–2010 m., todėl šiuo metu naudojantis šiuo įrenginiu negalima 
tinkamai išvalyti visų gautų nuotekų.
DAUGUMOS VALYMO ĮRENGINIŲ ATVEJU JUOSE 
SUSIDARIUSIOS NUOTEKOS ATITIKO ES REIKALAVIMUS
 25.  Audito Rūmai įvertino pagal Miesto nuotekų valymo direktyvos reika-
lavimus15 atrinktų 73 valymo įrenginių išleidžiamo vandens kokybę. 
Direktyva savo ruožtu buvo lyginama su galiojančiais teisės aktais, taikomais ES nepriklausančiose šalyse, kurių ekonominės bei sociali-nės plėtros lygis yra panašus. 64 atvejais išleidžiamo vandens kokybė 
atitiko ES reikalavimus. Rezultatai yra apibendrinti 4 lentelėje .14 Du valymo įrenginiai veikė 
35 % pajėgumu, keturių 
įrenginių pajėgumas siekė maždaug 40 %, o vieno 
įrenginio pajėgumas – 45 %. 
15 Tarybos direktyvos 91/271/EEB
I priedo 1 ir 2 lentelėse nustatyti 
išleidžiamiesiems vandenims 
taikomi reikalavimai dėl biocheminio deguonies poreikio 
(BOD5), cheminio deguonies 
poreikio (COD), bendro 
suspenduotų kietųjų dalelių kiekio 
(TSS) normos ribas atitinkančiose 
zonose, o jautriose zonose – 
ir dėl bendro fosforo kiekio (TP) ir (arba) bendro azoto kiekio (TN) 
(žr. Priedą ). 
lt904920_LT_insideBT.indd   18 20/05/09   8:57:30
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas19
AUDITO IMTĮ SUDARANČIŲ VALYMO ĮRENGINIŲ VEIKIMAS ATSIŽVELGIANT 
Į ES NUOTEKŲ KOKYBĖS REIKALAVIMUS
Patikrinti valymo 
įrenginiaiBuvo visiškai laikomasi 
ES reikalavimųBuvo pakankamai 
laikomasi ES reikalavimųES reikalavimų 
nebuvo laikomasi
Ispanija 19 9 7 3
Airija 18 12 5 1
Portugalija 18 8 6 4
Graikija 18 12 5 1
Iš viso 73 41 23 9
% 100 % 56,2 % 31,5 % 12,3 %4 LENTELĖ
ES REIKALAVIMUS ATITINKANČIŲ VALYMO ĮRENGINIŲ PAVYZDŽIAINUOTRAUKA 16
1 nuotrauka: Psyttalia valymo įrenginys, Graikija 2 nuotrauka: Febros valymo įrenginys, Portugalija
3 nuotrauka: León valymo įrenginys, Ispanija 4 nuotrauka: Drogheda valymo įrenginys, Airija
lt904920_LT_insideBT.indd   19 20/05/09   8:57:30
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas20
 26.  Kaip parodyta 4 lentelėje , devyniais atvejais išleidžiamųjų vandenų 
kokybė neatitiko ES reikalavimų. Buvo nustatytos šios problemos:
paprastai prieš išleidžiant pramonines nuotekas į miesto nuo- a) 
tekų sistemą jos turėtų būti parengtinai išvalytos siekiant išvengti 
valymo įrenginių veikimo problemų. Keturių ES reikalavimų nea-
titinkančių valymo įrenginių atveju pagrindinės problemos buvo 
susijusios su tuo, kad iš pramoninių šaltinių į įrenginius atite-
kančioms nuotekoms nebuvo atliekamas tinkamas parengtinis  valymas, o kai kuriais atvejais operatoriams nebuvo pranešta apie gaunamų pramonių nuotekų sudėtį (žr. 2 langelį );
kai kuriuos valymo įrenginius eksploatavo vietos valdžios ins- b) 
titucijos, neturinčios tinkamų išteklių ir patirties. Jose nebuvo  įdiegti mechanizmai, leidžiantys gauti informacijos apie geriausią praktiką;
kitais atvejais prastus veiklos rezultatus sąlygojo nesugebėji- c) 
mas tinkamai pašalinti eutrofikaciją sukeliančias maistingąsias  
medžiagas dėl tinkamos maistingųjų medžiagų šalinimo įrangos trūkumo.
NETINKAMO PRAMONINIŲ NUOTEKŲ PARENGTINIO VALYMO PAVYZDŽIAI
Ispanijoje dviejų iš trijų standartų neatitinkančių valymo įrenginių operatoriai savo mėnesinėse veiklos ataskaitose 
pažymėjo, kad pramonės įmonės nukreipdavo neišvalytas nuotekas į jų įrenginius, o tai turėjo neigiamą poveikį 
pastarųjų veikimui. Vieno iš šių dviejų įrenginių atveju 74 iš 93 2006 m. atliktų autopatikrų metu buvo atskleista, 
kad daugiau kaip 100 % buvo viršytos Miesto nuotekų valymo direktyvoje nustatytos ribos.
Portugalijoje dviejų iš keturių ES reikalavimų neatitinkančių valymo įrenginių atveju pramonės įmonės nuotekas 
leisdavo tiesiai į miesto nuotekų sistemą neatlikusios tinkamo parengtinio jų valymo. Operatoriai žinojo apie 
šią padėtį, be to, tai buvo pažymėta už valymo įrenginių veikimo priežiūrą atsakingos nepriklausomos įstaigos ataskaitose.2 LANGELIS
lt904920_LT_insideBT.indd   20 20/05/09   8:57:32
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas21
16 Direktyvos 91/271/EEB 
I.D priedas. 
17 Direktyva 86/278/EEB ir 
Direktyva 91/271/EEB. NUOTEKŲ KOKYBĖS PRIEŽIŪRA: VEIKLOS REZULTATŲ 
DUOMENYS IŠ ESMĖS YRA PRIIMTINI, TAČIAU YRA GALIMYBIŲ PADĖČIAI PAGERINTI
 27.  Apskritai 26 aplankytų valymo įrenginių atveju įrenginio operatoriaus atlie-
kamos autopatikros atitiko Miesto nuotekų valymo direktyvoje nustatytus 
standartus dėl jų dažnumo ir naudojamų mėginių ėmimo metodų. Tačiau 
buvo nustatyta trūkumų, visų pirma susijusių su mažesniais įrenginiais:
vienu atveju autopatikros nebuvo pakankamai dažnai atlieka- a) 
mos (2006 m. vietoj 12 privalomų patikrų buvo atliktos penkios 
autopatikros);
trimis atvejais naudojamas mėginių ėmimo metodas neatitiko  b) 
direktyvos reikalavimų (buvo naudojamas mėginių atsitiktiniu  būdu ėmimo būdas, nors direktyvoje numatytas bendrųjų mėginių 
arba srautui proporcingų paros mėginių ėmimo būdas).
 28.  Audito metu buvo nustatyta nemažai geros praktikos pavyzdžių, kurie 
viršijo direktyvos reikalavimus:
valymo įrenginiuose, kurių pajėgumas buvo didesnis nei  a) 
50 000 g. e., operatoriai atliko daugiau nei 24 pagal direktyvą  
reikalaujamas autopatikras16. 14-oje tokių patikrintų įrenginių  
metinių mėginių skaičius svyravo nuo 38 iki 365;
trys iš keturių aplankytų valstybių narių taiko nuotekų išleidimo b) 
leidimų sistemą, nustatančią kiekvienam valymo įrenginiui skirtus 
su išleidžiamaisiais vandenims susijusius reikalavimus (nors kai kurie šiose valstybėse narėse patikrinti valymo įrenginiai veikė be leidimų arba su nebegaliojančiais leidimais). Ketvirtoji valstybė 
narė savo leidimų suteikimo sistemą įdiegė 2008 m.
AR TINKAMAI PANAUDOJAMAS VALYMO 
ĮRENGINIUOSE SUSIDARĘS DUMBLAS?
AIŠKINAMOJO POBŪDŽIO INFORMACIJA
 29.  Valant nutekamuosius vandenis išleidžiamos nuotekos ir susidaro nuo-
tekų dumblas. ES skatina jį naudoti kaip trąšas17, kadangi išvalytas 
nuotekų dumblas yra geras fosforo, azoto ir kalio šaltinis. Toks dumblo panaudojimas yra ekonomiškai naudingas ūkininkui, nes tokiu būdu yra veiksmingai panaudojami turimi ištekliai, o tuo pačiu dumblas yra nau-
dingas dirvožemiui. Tačiau nuotekų dumble taip pat gali būti žalingų 
nepageidaujamų priemaišų, kurių kiekis turi atitikti priimtinas normas 
tam, kad dumblas galėtų būti saugiai naudojamas ar šalinamas.
lt904920_LT_insideBT.indd   21 20/05/09   8:57:33
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas22
18 1975 m. liepos 15 d. Tarybos 
direktyva 75/442/EEB dėl atliekų 
(OL L 194, 1975 7 25, p. 39). 
AUDITO IMTĮ SUDARANČIUOSE VALYMO ĮRENGINIUOSE SUSIKAUPUSIO 
NUOTEKŲ DUMBLO ŠALINIMAS
ES rekomenduojami 
pakartotinio 
panaudojimo metodaiSu pakartotiniu panaudojimu nesusiję metodai
Iš viso
Dirvos 
tręšimasDeginimasKomunalinių 
atliekų 
sąvartynaiKaupimas 
valymo įrenginių 
vietoseKita
Ispanija 16 0 2 0 1 19
Airija 17 0 1 0 0 18
Portugalija 14 0 1 3 0 18
Graikija 0 1 14 2 1 18
Iš viso 47 1 18 5 2 735 LENTELĖ 30.  Audito Rūmai nagrinėjo, ar:
dumblas buvo saugiai šalinamas, ES skatinant a) 18 jo saugų pakarto-
tinį naudojimą žemės ūkyje ir energijos gamybos srityje jį deginant 
bei laikant, kad šalinimo komunalinių atliekų sąvartynuose meto-
das yra priimtinas, nors ir yra pripažintas kaip mažiausiai tvarus;
dumblą naudojant žemės ūkio srityje, jame ir dirvožemyje esančių b) 
tam tikrų medžiagų, laikomų pavojingomis, kiekiai atitiko saugos ribas;
veikiančių įrenginių priežiūros rezultatai ir valstybės narės  c) 
suteikė pakankamą patikinimą, kad nuotekų dumblas yra saugiai šalinamas.
DVIEJŲ TREČDALIŲ PATIKRINTŲ VALYMO ĮRENGINIŲ ATVEJU 
NUOTEKŲ DUMBLAS BUVO ŠALINAMAS VADOVAUJANTIS ES REKOMENDUOJAMA PRAKTIKA
 31.  Iš 73 audito imtį sudarančių ir ES rekomenduojamų pakartotinio panau-
dojimo metodų besilaikančių įrenginių, 47 valymo įrenginių atveju 
buvo pasirinktas žemės ūkis, o vieno įrenginio atveju – energijos  
gamyba deginant dumblą (žr. 5 lentelę ).
lt904920_LT_insideBT.indd   22 20/05/09   8:57:33
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas23
NUOTEKŲ DUMBLO ŠALINIMO PAVYZDŽIAINUOTRAUKA 56
5 nuotrauka: ES skatinama pakartotinio dumblo 
panaudojimo žemės ūkio paskirties žemėje praktika6 nuotrauka: Netinkamos praktikos pavyzdys: dumblo 
kaupimas patikrinto valymo įrenginio vietoje 32.  Kituose 25 valymo įrenginiuose su pakartotiniu panaudojimu nesusiję 
metodai buvo naudojami dėl įvairių priežasčių:
nors Graikija šiuo metu rengia nacionalinį planą, skirtą nuotekų a) 
dumblo šalinimo problemai spręsti, audito metu nebuvo vykdomi 
nei nacionaliniai, nei regioniniai planai, o 14 iš 18 patikrintų Grai-
kijos valymo įrenginių nuotekų dumblą šalindavo komunalinių  
atliekų sąvartynuose;
Graikijoje ir Portugalijoje kai kurie valymo įrenginiai, visų pirma b) 
tie, kurie yra eksploatuojami savivaldybių, neturi perspektyvios dumblo šalinimui skirtos strategijos. Dėl to dumblas buvo kau-
piamas gamybos vietoje, o vienu atveju jis buvo išverstas apleis-toje kasykloje. Vieno didelio valymo įrenginio Graikijoje atveju  
nebuvo galiojančios dumblo šalinimo sutarties, todėl 13 450 tonų 
dumblo kiekvienais metais buvo kaupiama gamybos vietoje  
(6 nuotrauka ).
lt904920_LT_insideBT.indd   23 20/05/09   8:57:33
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas24
VALYMO ĮRENGINIUOSE SUSIDARIUSIO NUOTEKŲ DUMBLO 
PAKARTOTINIO PANAUDOJIMO PAGAL ES REKOMENDUOJAMĄ PRAKTIKĄ PROCENTINIO DYDŽIO KAITA
1
Valstybė narė1994–1999 m. programavimo 
laikotarpio pradžia2000–2006 m. programavimo 
laikotarpio pabaigaPakartotinio 
panaudojimo metodas
Airija 12 %/15 % (1994 m.) 76 %/83 % (2005 m.) Žemės ūkis/visa žemė
Ispanija 46 % (1997 m.) 66 % (2003 m.) Žemės ūkis
Portugalija 30 % (1995 m.) 42 % (2005 m.) Žemės ūkis
Graikija 0 % (1997 m.)0 % (2005 m.)/50 % 
(2007 m. vidurys)2 Energija (deginimas)
1 Pagal Nuotekų dumblo direktyvos 17 straipsnį valstybių narių rengiamos ataskaitos dėl nuotekų dumblo.
2 Aplinkos ministerijos sąmata.6 LENTELĖ 33.  Aplankytose valstybėse narėse Audito Rūmams peržiūrėjus su nuotekų 
dumblo šalinimu susijusius duomenis, buvo nustatyta, kad ES ska-tinamo pakartotinio nuotekų dumblo panaudojimo atvejų ženkliai  padaugėjo ( 6 lentelė  ir 3 langelis ).
PAVYZDYS, KAIP VIENA VALSTYBĖ NARĖ SKATINO VADOVAUTIS 
ES REKOMENDUOJAMA PRAKTIKA
Airijos pasiekti veiklos rezultatai iš dalies buvo susiję su Nuotekų dumblo direktyvos įgyvendinimu rengiant ir 
pritaikant rekomendacijas, nustatančias nuotekų dumblo valymo ir šalinimo geriausią praktiką. Vienoje rekomen-dacijoje pagrindinis dėmesys buvo skiriamas veiksmingų vietos valdžios institucijoms skirtų dumblo valdymo planų rengimui, o kitose dviejose buvo nagrinėjamas saugaus dumblo šalinimo žemės ūkio paskirties žemėje klausimas, 
įskaitant kiekvienam ūkininkui taikomą reikalavimą vykdyti maistingųjų medžiagų valdymo planą.3 LANGELIS
lt904920_LT_insideBT.indd   24 20/05/09   8:57:34
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas25
SU KITAIS NUOTEKŲ DUMBLE ESANČIAIS JUNGINIAIS SUSIJUSIŲ 
PATIKRŲ PAVYZDŽIAI
Airijoje trijų iš aštuonių aplankytų valymo įrenginių atveju buvo periodiškai atliekami ﬂ  uorido, arseno, seleno ir 
magnio testai. Kai kurių įrenginių atveju taip pat buvo atliekami policiklinių aromatinių angliavandenilių (PAH) ir polichlorintų bifenilų (PCB) testai.
Nuo 2006 m. Portugalijoje turi būti atliekami valymo įrenginiuose, į kuriuos atiteka pramoninės nuotekos, susi-
darančio dumblo tyrimas siekiant nustatyti organinius junginius ir dioksinus. Tai buvo atlikta keturiuose iš šešių 
aplankytų valymo įrenginių.4 LANGELISPATENKINAMI SU NUOTEKŲ DUMBLO DIREKTYVOS 
REIKALAVIMŲ VYKDYMU SUSIJĘ REZULTATAI
 34.  Trijų valstybių narių, tręšiančių dirvą naudojant dumblą, vietoje patik-
rintuose valymo įrenginiuose atliktų laboratorinių testų, siekiant  
nustatyti nuotekų dumble ir dirvožemyje esančią sunkiųjų metalų  
koncentraciją prieš patręšiant dirvą dumblu, rezultatai parodė, kad yra laikomasi Nuotekų dumblo direktyvoje reikalaujamų didžiausių leistinų ribų. Buvo atliktos su kitais junginiais, kaip antai polichlo-rintais bifenilais (PCB), susijusios patikros, nors tai pagal direktyvą ir nėra būtina (žr. 4 langelį ).
AR REIKIA PERŽIŪRĖTI DIREKTYVĄ?
 35.  Nors Audito Rūmai nustatė, kad yra pakankamai laikomasi Nuotekų dum-
blo direktyvos reikalavimų, kadangi šiuo metu galiojanti direktyva  buvo priimta 1986 m., joje nėra atsižvelgiama į tolesnę dumblo valymo ir šalinimo metodų plėtotę. Pavyzdžiui, direktyvoje nėra reikalaujama, 
kad būtų atlikti tokių nepageidaujamų organinių medžiagų priemaišų 
kaip polichlorintų bifenilų arba tokių patogenų kaip E. coli , testai, tuo 
tarpu kai kurios ES valstybės narės savo nacionaliniuose teisės aktuose 
yra nustačiusios didžiausius nepageidaujamų organinių medžiagų  
priemaišų koncentracijos lygius, o tam tikros ES nepriklausančios  
šalys yra nustačiusios standartus, kurių tikslas – sumažinti dumble  esančių patogenų žalingą poveikį. Be to, direktyvoje nepaminėti kiti 
populiarūs žemės panaudojimo būdai, pavyzdžiui, miškininkystė.
lt904920_LT_insideBT.indd   25 20/05/09   8:57:34
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas26
 36.  Jei bus nuspręsta, kad reikia peržiūrėti direktyvą, tikėtina, kad naujos 
įvairioms medžiagoms taikomos ribos bus griežtesnės už šiuo metu galiojančioje direktyvoje nustatytas ribas. Tačiau kitais atvejais gali atsirasti galimybė, atsižvelgus į mokslinius tyrimus, atliktus po direk-
tyvos priėmimo 1986 m. dienos, sušvelninti tam tikras ribas, kurios anksčiau buvo laikomos tikslingomis. Taip pat gali iškilti būtinybė  
pradėti taikyti šiuo metu galiojančioje direktyvoje nepaminėtų nepa-
geidaujamų priemaišų testus.
DUMBLO ŠALINIMO PRIEŽIŪRA: GALIMA ATLIKTI 
PATOBULINIMUS VALSTYBIŲ NARIŲ EKSPLOATUOJAMŲ ĮRENGINIŲ IR PRIEŽIŪROS ĮSTAIGŲ LYGMENIU
 37.  Audito Rūmams atlikus imtį sudarančių eksploatuojamų įrenginių dum-
blo kokybės testavimo ir įrašų peržiūrą, buvo nustatyta, kad mėginių ėmimo dažnumas ir mėginių ėmimo atliekant nuotekų dumblo testus metodo pasirinkimas iš esmės atitiko Nuotekų dumblo direktyvos rei-kalavimus, net jei buvo nustatyta tam tikrų su atliktų testų skaičiumi 
susijusių trūkumų.
 38.  Audito Rūmai valstybėse narėse pažymėjo, kad:
įvairiais lygmenimis už nuotekų dumblo priežiūrą atsakingos įstai- a) 
gos dažnai negalėjo nurodyti susidarančio dumblo kiekio, sudėties arba jo šalinimo būdo;
kadangi padaliniai, atsakingi už dumblo panaudojimo žemės ūkyje b) 
bei jo šalinimo kitais būdais, priežiūrą, kartais būdavo skirtingi ir 
atlikdavo šitas funkcijas atskirai, nebuvo galima susidaryti bendro vaizdo dėl kiekvieno valymo įrenginio būklės kaip visumos.
AR KOMISIJA ATLIEKA SAVO VAIDMENĮ?
AIŠKINAMOJO POBŪDŽIO INFORMACIJA
 39.  Už bendrai ES finansuojamų nuotekų valymo projektų tvirtinimą ir toles-
nius veiksmus yra atsakingi du Europos Komisijos generaliniai direkto-ratai: DG REGIO ir DG ENV. Didelės apimties Sanglaudos fondo ir ERPF 
projektų atveju Komisijos vaidmuo vertinant paraiškas dėl dotacijų 
skyrimo ir priimant sprendimus yra susijęs su atskirais projektais,  
o mažesnės apimties ERPF projektų atveju jos intervenciniai veiksmai 
vykdomi veiklos programos lygmeniu (8–13 dalys).
lt904920_LT_insideBT.indd   26 20/05/09   8:57:34
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas27
 40.  Didelės apimties Sanglaudos fondo ir ERPF projektų atveju Audito Rūmai 
išnagrinėjo, ar Komisija:
nuosekliai tikrino paraiškose dėl dotacijų skyrimo pateiktą infor- a) 
maciją apie aplinką;
prieš išmokėdama dotacijos likutį patikrino patvirtintų projektų b) 
pasiektus rezultatus;
užtikrino, kad valstybės narės taikytų ES aplinkosaugos principus, c) 
t. y. taršos jos susidarymo vietoje mažinimo ir „teršėjas moka“  principus.
BŪTINA NUOSEKLIAI NAGRINĖTI PROJEKTUS
 41.  Kad Komisija galėtų užtikrinti, jog visi pareiškėjai dotacijoms gauti būtų 
vienodai traktuojami ir kad būtų atsižvelgta į visus paraiškų aspektus, būtina sistemingai taikyti tinkamą sistemą, apimančią vidaus gaires ir kontrolinius sąrašus. Audito Rūmai audito metu pasigedo tokių gairių 
ir kontrolinių sąrašų.
 42.  Komisijos parengtame 2000–2006 m. Sanglaudos fondo vadove buvo įvar-
dyti tam tikri pagrindiniai dokumentai ir informacija, kuriuos būtina 
pateikti kartu su paraiškomis dėl dotacijų skyrimo. Tokia informacija ne visada būdavo įtraukiama į Audito Rūmų peržiūrėtas paraiškas,  o naudojant kontrolinius sąrašus buvo galima to išvengti.
 43.  Atlikę 22 vietoje patikrintų, bendrai Sanglaudos fondo lėšomis finansuotų 
valymo įrenginių apžvalgą, Audito Rūmai pažymėjo, kad:
nors beveik visose paraiškose ir Komisijos sprendimuose yra  a) 
pateikti su išleidžiamųjų vandenų kokybe ir valymui skirtų nuo-tekų kiekiu susiję tikslai, juose yra mažai informacijos apie nuo-tekų dumblo šalinimo pobūdį (tai buvo nurodyta tik aštuoniose 
paraiškose pagalbai gauti ir šešiuose sprendimuose dėl paramos 
teikimo) arba apie nuotekų dumblo kokybę (tai buvo nurodyta  tik dviejose paraiškose pagalbai gauti ir viename sprendime dėl paramos teikimo);
beveik visose paraiškose pagalbai gauti ir atitinkamuose Komi- b) 
sijos sprendimuose nebuvo pateikti kiekybiniai su priimančiųjų 
vandenų kokybe susiję veiklos rodikliai (tai patvirtino Komisijos 
vardu atlikto ex post  įvertinimo metu nustatyti faktai).
lt904920_LT_insideBT.indd   27 20/05/09   8:57:34
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas28
19 Pastarojo meto pavyzdžius 
Audito Rūmai nurodė savo 
specialiojoje ataskaitoje Nr. 1/2008 
dėl 1994–1999 ir 2000–2006 m. 
programavimo laikotarpių didelės 
apimties investicinių projektų 
svarstymo ir įvertinimo proceso 
(OL C 81, 2008 4 1, p. 1).  44.  Iš tiesų Audito Rūmai yra pažymėję, kad projektų tikslų pasiekimo įverti-
nimui įtakos gali turėti trūkumai paraiškose paramai gauti, visų pirma 
kiek tai susiję su numatomu poveikiu ir rodikliais19.
 45.  Jei paraiškų teikimo etape projektai būtų buvę kruopščiau tikrinami, tai 
būtų padėję nustatyti ir išspręsti tam tikras audito metu atskleistas 
problemas:
nepakankamą valymo įrenginių kokybę jautriose zonose dėl tinka- a) 
mos maistingųjų medžiagų šalinimo įrangos trūkumo (26 dalis);
netinkamą dumblo šalinimą, kai tam tikri dideli valymo įrenginiai b) 
kaupia nuotekų dumblą gamybos vietoje (32 dalis).
REIKIA GERESNĖS REZULTATŲ PRIEŽIŪROS
 46.  Prieš išmokant Sanglaudos fondo projektams skirtos dotacijos likutį, 
Komisijai turi būti pateikta galutinė ataskaita, į kurią visų pirma yra įtraukiamas įvertinimas, ar buvo pasiekta laukiamų rezultatų. Jei  Komisijai galutinė ataskaita nėra pateikiama per 18 mėnesių nuo  galutinės sprendime dėl paramos teikimo nurodytos datos, mokėjimo likučio išmokėjimas, remiantis atitinkamais ES teisės aktais, turėtų  būti atšauktas.
 47.  Atlikus 22 bendrai Sanglaudos fondo lėšomis finansuotų ir Audito Rūmų 
patikrintų valymo įrenginių galutinių ataskaitų auditą, buvo nusta-tyta, kad tik šešiose galutinėse ataskaitose buvo pateikti duomenys 
apie išleidžiamųjų vandenų kokybę, tik vienoje iš jų buvo pateikti su nustatytos vandens kokybės pagerėjimu susiję duomenys ir tik trijose ataskaitose buvo nurodytas nuotekų dumblo šalinimo metodas.
 48.  Audito Rūmai daro išvadą, kad Komisija negali tinkamai įvertinti galutinių 
ataskaitų neturėdama savo žinioj svarbiausios pagrindinės informa-cijos, kaip antai tos, kuri yra nurodyta 47 dalyje. Atsižvelgiant į tokį informacijos trūkumą, likučio išmokėjimas bus sustabdytas arba anu-liuotas tik tada, jei nepateikiama ataskaita, o ne tada, kai pateikiamas 
įvertinimas, siekiant nustatyti, ar iš tikrųjų buvo pasiekta laukiamų 
rezultatų.
lt904920_LT_insideBT.indd   28 20/05/09   8:57:34
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas29
20 Gera ekologinė būklė yra 
apibrėžta Vandens pagrindų 
direktyvoje remiantis trimis 
elementų grupėmis: biologiniais, 
hidromorfologiniais bei fiziniais 
ir cheminiais kokybės elementais (2 straipsnis ir V priedas).
21 Komisijos ataskaita Tarybai 
ir Europos Parlamentui dėl 
fosfatų naudojimo pagal 2004 m. 
kovo 31 d. Europos Parlamento 
ir Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 648/2004 dėl ploviklių 
16 straipsnį (COM(2007) 
234 galutinis – Briuselis, 
2007 m. gegužės 4 d.). 
22 ES aplinkos generalinio 
direktorato galutinė ataskaita dėl 
fosfatų ir alternatyvių ploviklių 
aktyviklių / WRc Nuoroda: 
UC 4011 / 2002 m. birželio mėn., 
120, 121 ir 125 p., UNDP/GEF 
Dunojaus upės ataskaita ir 
MARE/HELCOM projektas dėl 
Baltijos jūros baseino. 
23 Šis tyrimas neapėmė Bulgarijos ir 
Rumunijos. 
24 Komisija pranešė, kad dviejose 
šalyse iš tų šalių, kurios buvo 
gavusios didelę investicijoms 
nuotekų valymo srityje skirtą ES 
paramą, ir kurios buvo aplankytos 
šio audito metu, skalbinių ploviklių be fosfatų sunaudojimas siekė 
mažiau nei 50 %. REIKIA DAUGIAU DĖMESIO SKIRTI ES 
APLINKOSAUGOS PRINCIPAMS
 49.  Tam, kad būtų išlaikyta gera vandens telkinių ekologinė būklė20, būtina 
ne tik tinkamai valyti nuotekas atskirų valymo įrenginių lygmeniu, bet taip pat taikyti ES aplinkosaugos principus, t. y. taršos jos susidarymo vietoje mažinimo ir „teršėjas moka“ principus.
 50.  Komisijos ataskaitoje teigiama21, kad du pagrindiniai miesto aglomera-
cijų sukeliamos gėlojo vandens eutrofikacijos šaltiniai yra buitiniai 
skalbinių plovikliai, kurių sudėtyje yra fosfatų, ir žmoguje vykstančio medžiagų apykaitos proceso atliekos. Susirūpinimas dėl skalbinių  
ploviklių, kurių sudėtyje yra fosfatų, įtakos daugelį valstybių narių 
paskatino pereiti prie ploviklių, neturinčių fosfatų.
 51.  Kitose ataskaitose22 daroma išvada, kad vien tretinio valymo paslaugų 
suteikimo gali nepakakti siekiant išvengti eutrofikacijos neatsisakius ploviklių, kurių sudėtyje yra fosfatų.
 52.  Komisija ištyrė galimą naudą aplinkai valstybėse narėse atsisakius plovik-
lių, kurių sudėtyje yra fosfatų, ir padarė išvadą, kad 24 iš 2523 ištirtų 
valstybių gautų įvairaus masto naudos24. Kiekvienos valstybės narės 
atveju išnagrinėti veiksniai apėmė plovikliuose esančių fosfatų sunau-dojimą per metus, tretinio nuotekų valymo atlikimą ir susirūpinimo, kurį kelia eutrofikacija, laipsnį.
 53.  Komisija pripažino, jog reikia imtis tinkamų veiksmų, be to, 50 dalyje 
paminėtoje ataskaitoje ji nurodė, kad, prireikus, bus priimtas spren-
dimas dėl plovikliuose esančių fosfatų apribojimų ir kad po to bus  
parengtas poveikio įvertinimas ir pateiktas teisės akto pasiūlymas, jei bus laikoma tikslinga tai padaryti.
 54.  Kiek tai susiję su „teršėjas moka“ principu, pagal Vandens pagrindų direk-
tyvą reikalaujama, kad iki 2010 m. būtų patvirtinta vandens kainų  
politika, skatinanti efektyvų vandens išteklių naudojimą ir sąnaudų susigrąžinimą.
lt904920_LT_insideBT.indd   29 20/05/09   8:57:34
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas30
 55.  Vertindama paraišką dėl dotacijų skyrimo Komisija privalo patikrinti, 
kaip yra laikomasi „teršėjas moka“ principo, nes tai gali nulemti ski-
riamos paramos dydį25. Tačiau nėra pateikta jokių konkrečių gairių, 
kuriomis remiantis būtų galima įvertinti paraiškoje siūlomas tarifų  normas. Audito Rūmai pažymėjo, kad tarifų normos niekada nebuvo įtraukiamos į sprendimą dėl paramos teikimo, labai dažnai jos nebuvo nurodomos ir galutinėse ataskaitose, o tai apsunkino finansinio tva-
rumo įvertinimą.
 56.  Audito Rūmams peržiūrėjus patikrintų įrenginių taikomus tarifus, buvo 
nustatyta, kad apskritai tarifai yra per žemi, kad būtų padengtos vei-
klos sąnaudos (žr. 5 langelį ).25 Europos Komisijos DG REGIO 
2000–2006 m. Sanglaudos 
fondo procedūrų vadovo 
(2006–2009 m. versija) 21 p.
PATIKRINTŲ VALYMO ĮRENGINIŲ TAIKOMŲ TARIFŲ PAVYZDŽIAI
Ispanijoje, Portugalijoje ir Graikijoje patikrintų valymo įrenginių taikomi tarifai labai skyrėsi (pvz., už daugiau 
kaip 20 m3 vandens kiekį tarifai siekė nuo 0,079 euro už kubinį metrą iki 1,17 euro už kubinį metrą).
Airija tiesiogiai neapmokestina namų ūkių vartotojų už jų suvartojamą vandenį ir su nuotekomis susijusias paslau-
gas, tačiau tokius mokesčius taiko vartotojams, kurie šiomis paslaugomis naudojasi komerciniais ir pramoniniais 
tikslais.5 LANGELIS
lt904920_LT_insideBT.indd   30 20/05/09   8:57:35
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas31
IŠVADOS 
IR REKOMENDACIJOS
 57.  Bendra Audito Rūmų išvada yra ta, kad struktūrinės priemonės prisi-
dėjo prie nuotekų valymo gerinimo keturiose aplankytose valstybėse 
narėse.
NUOTEKŲ VALYMAS
 58.  Kiek tai susiję su nuotekų valymo įrenginių veikimu, Audito Rūmai nustatė, 
kad apskritai struktūrinių priemonių lėšomis bendrai finansuoti įren-
giniai veikia tinkamai (22 ir 25 dalys).
 59.  Tačiau:
buvo nustatyta, kad septyni įrenginiai iš 26 veikė ne visu pajė- a) 
gumu. Šešiais atvejais taip buvo dėl nesugebėjimo prijungti visų 
potencialių namų ūkių ir pramonės vartotojų prie valymo įren-
ginių, o vienu atveju – dėl vietos pramonės šakų išnykimo (23 ir 
24 dalys);
devyniais atvejais iš 73 nuotekų kokybė neatitiko ES reikalavimų b) 
dėl pramoninių nuotekų, kurioms nebuvo atliktas tinkamas pareng-tinis valymas, išleidimo į vandens nutekamųjų vamzdžių tinklą,  taip pat dėl kai kurių vietos valdžios institucijų patirties stygiaus ir tinkamos įrangos ar technologijų zonose, kurios yra laikomos 
jautriomis, trūkumo (26 dalis).
60. TODĖL AUDITO RŪMAI REKOMENDUOJA VALSTYBĖMS NARĖMS:
užtikrinti, kad būtų skirta pakankamai dėmesio naujai pastatytų  a) 
valymo įrenginių prijungimui prie vandens nutekamųjų vamzdžių 
tinklo;
didesnį dėmesį skirti tinkamam pramoninių nuotekų parengtiniam b) 
valymui, siekiant pagerinti išleidžiamųjų vandenų kokybę, ir raginti 
operatorius keistis geriausia praktika.
lt904920_LT_insideBT.indd   31 20/05/09   8:57:35
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas32
NUOTEKŲ DUMBLO VALYMAS IR ŠALINIMAS
 61.  Kiek tai susiję su įrenginių atliekamu nuotekų dumblo valymu ir šalinimu, 
Audito Rūmai nustatė, kad du trečdaliai bendrai struktūrinių priemo-nių lėšomis finansuotų valymo įrenginių pakartotinai naudoja išvalius nuotekas susidarantį dumblą vadovaujantis ES direktyvose rekomen-
duojamais metodais. Beveik visų įrenginių atveju pirmenybė buvo  
teikiama pakartotiniam dumblo panaudojimui žemės ūkio paskirties žemėje (31 dalis).
 62.  Tačiau:
nustatyta, kad 25 įrenginiuose iš 73 buvo naudojami netvarūs su a) 
pakartotiniu panaudojimu nesusiję metodai, kaip antai dumblo  kaupimas gamybos vietoje (32 dalis);
trijose iš keturių valstybių narių kai kurių įrenginių atveju ati- b) 
tinkamos įstaigos negalėjo nurodyti susidarančio dumblo kiekio, 
sudėties arba jo šalinimo būdo (38 dalis);
nors Audito Rūmai nustatė, kad yra laikomasi Nuotekų dumblo  c) 
direktyvos reikalavimų, ES teisės aktuose neatsižvelgiama į toles-
nius po1986 m. įvykusius dumblo valymo ir šalinimo pokyčius,  
nors kai kurios valstybės narės taiko griežtesnius standartus (35 ir 36 dalys).
63. TODĖL AUDITO RŪMAI REKOMENDUOJA:
valstybėms narėms, prieš joms pateikiant projektą bendro finansa- a) 
vimo lėšoms gauti, užtikrinti, kad miesto nuotekų valymo įrenginiai 
taikytų nuotekų dumblo šalinimo strategiją;
valstybėms narėms užtikrinti, jog jų į duomenų bazes, susijusias su b) 
nuotekų dumblu, būtų įtraukta informacija apie kiekvieno įrenginio pagaminamo dumblo kiekį, sudėtį ir jo šalinimo būdą;
Komisijai apsvarstyti, ar dabar yra tinkamas laikas peržiūrėti Nuo- c) 
tekų dumblo direktyvą. Atliekant bet kokią peržiūrą reikėtų atsi-
žvelgti į siūlomų naujų priemonių išlaidas ir naudą bei poreikį  
išlaikyti pusiausvyrą kitų ES politikos krypčių atžvilgiu.
lt904920_LT_insideBT.indd   32 20/05/09   8:57:35
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas33
KOMISIJOS VAIDMENS VEIKSMINGUMAS
 64.  Audito Rūmai nustatė šiuos su Komisijos vaidmeniu tvirtinant Sanglaudos 
fondo projektus ir didelės apimties ERPF projektus ir vykdant tolesnius veiksmus susijusius reikšmingus trūkumus:
Komisija tvirtino projektus, kurių paraiškose pagalbai gauti nebuvo a) 
pateikta pagal Sanglaudos fondo vadovą reikalaujama pagrindinė 
informacija (pvz., su dumblo šalinimu ir priimančiųjų vandenų  kokybe susiję siektini rezultatai). Tokia informacija palengvina  pasiektų rezultatų įvertinimą, kuris turi būti įtrauktas į galutinę projekto ataskaitą (41–45 dalys);
atskirų Sanglaudos fondo projektų galutinėse ataskaitose dažnai b) 
nepateikiami su išleidžiamųjų vandenų, priimančiųjų vandenų  
kokybe ir nuotekų dumblo šalinimo kokybe bei pobūdžiu susiję 
rezultatai. Neturėdama tokios informacijos Komisija negali atlikti 
būtino galutinių ataskaitų įvertinimo prieš išmokant galutinį likutį 
(46–48 dalys).
 65.  Audito Rūmai pažymėjo šiuos su ES aplinkosaugos principams Komisijos 
skiriamu dėmesiu susijusius faktus:
atlikus nemažai tyrimų, buvo nustatyta, kad perėjus prie ploviklių, a) 
neturinčių fosfatų, galima gauti naudos aplinkai. Reikėtų toliau vykdyti subalansuotą šio klausimo vertinimą, visų pirma atliekant tinkamą ekonominės naudos analizę (50–53 dalys);
Komisija ne visada pakankamai atsižvelgdavo į „teršėjas moka“  b) 
principą. Tai buvo nustatyta Audito Rūmams atlikus patikrinimą, 
kurio metu paaiškėjo, kad taikomi tarifai apskritai yra per žemi, kad būtų padengtos veiklos sąnaudos. Be to, tarifų normos dažnai nebuvo įtraukiamos į galutines ataskaitas, o tai apsunkino finan-sinio tvarumo įvertinimą (54–56 dalys).
lt904920_LT_insideBT.indd   33 20/05/09   8:57:35
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas34
66. TODĖL AUDITO RŪMAI REKOMENDUOJA KOMISIJAI:
reikalauti, kad informacija, suteikianti galimybę nustatyti siektinus a) 
rezultatus tokiose pagrindinėse srityse kaip išleidžiamųjų vandenų 
kokybė, priimančiųjų vandens telkinių kokybė, valytino vandens kie-
kis ir dumblo valymo metodas, kurį ketinama taikyti, būtų įtraukta 
į paraiškas dėl dotacijų skyrimo ir sistemingai tikrinama viso pro-
jekto vertinimo metu. Šį procesą palengvintų tinkamų vidaus gai-rių ir kontrolinių sąrašų, kuriais naudotųsi dokumentus tikrinantys pareigūnai, sudarymas;
skatinti valstybes nares įvertinti, ar projektų lygmeniu buvo pasiekta b) 
laukiamų rezultatų, išdėstytų paraiškoje pagalbai gauti, pažymint, 
kad 2007–2013 m. laikotarpiu nėra reikalaujama Komisijai pateikti 
su Sanglaudos fondo projektais ir ERPF didelės apimties projektais 
susijusių galutinių ataskaitų;
įvertinti, ar ženkliai sumažėjusį ploviklių, kuriuose yra fosfatų,  c) 
naudojimą galima pagrįsti ES piliečiui tenkančiomis išlaidomis ir 
gaunama nauda;
užtikrinti, kad valymo įrenginių projektų finansinis tvarumas būtų d) 
nagrinėjamas paraiškų tvirtinimo etape ir būtų deramai atsižvelgta 
į tokią svarbią informaciją kaip siūlomi tarifai.
  Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2009 m. kovo 18–19 d. 
įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.
  Audito Rūmų vardu
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Pirmininkas
lt904920_LT_insideBT.indd   34 20/05/09   8:57:35
/g55/g76/g72/g86/g76/g68/g80/g68/g86/g3/g89/g68/g80/g93/g71/g76/g86
/g48/g76/g72/g86/g87/g82/g3/g81/g88/g82/g87/g72/g78/g464/g3/g89/g68/g79/g92/g80/g82/g3/g435/g85/g72/g81/g74/g76/g81/g92/g86/g20/g17/g3/g51/g68/g85/g72/g81/g74/g87/g76/g81/g76/g86/g3
/g89/g68/g79/g92/g80/g68/g86/g3
/g11/g80/g72/g70/g75/g68/g81/g76/g81/g76/g86/g12/g21/g17/g3/g51/g76/g85/g80/g76/g81/g76/g86/g3/g89/g68/g79/g92/g80/g68/g86/g3
/g11/g80/g72/g70/g75/g68/g81/g76/g81/g76/g86/g12/g22/g17/g3/g36/g81/g87/g85/g76/g81/g76/g86/g3/g89/g68/g79/g92/g80/g68/g86/g3/g11/g69/g76/g82/g79/g82/g74/g76/g81/g76/g86/g12/g49/g72/g76/g227/g89/g68/g79/g92/g87/g82/g86/g18/g76/g227/g3
/g71/g68/g79/g76/g72/g86/g3/g76/g227/g89/g68/g79/g92/g87/g82/g86/g3
/g81/g88/g82/g87/g72/g78/g82/g86/g15/g3
/g435/g87/g72/g78/g68/g81/g254/g76/g82/g86/g3/g435/g3
/g89/g68/g79/g92/g80/g82/g3/g435/g85/g72/g81/g74/g76/g81/g435
/g56/g51/g416/g44/g227/g89/g68/g79/g92/g87/g82/g86/g3
/g81/g88/g82/g87/g72/g78/g82/g86
/g39/g88/g80/g69/g79/g82/g3/g89/g68/g79/g92/g80/g68/g86/g3/g11/g71/g229/g76/g82/g89/g76/g81/g76/g80/g68/g86/g12 /g83/g85/g76/g72/g227/g3/g77/g435/g3/g83/g68/g227/g68/g79/g76/g81/g68/g81/g87
/g23/g17/g3/g55/g85/g72/g87/g76/g81/g76/g86/g3/g11/g69/g76/g82/g79/g82/g74/g76/g81/g76/g86/g18/g70/g75/g72/g80/g76/g81/g76/g86/g12
/g76/g85/g3/g78/g72/g87/g89/g76/g85/g87/g76/g81/g76/g86/g3/g11/g88/g79/g87/g85/g68/g89/g76/g82/g79/g72/g87/g76/g81/g76/g86/g12
/g89/g68/g79/g92/g80/g68/g86
/g49/g72/g76/g227/g89/g68/g79/g92/g87/g82/g86/g3/g81/g88/g82/g87/g72/g78/g82/g86
/g51/g72/g85/g87/g72/g78/g79/g76/g81/g76/g86/g3
/g71/g88/g80/g69/g79/g68/g86/g39/g88/g80/g69/g79/g82/g3
/g87/g85/g68/g81/g86/g83/g82/g85/g87/g68/g89/g76/g80/g68/g86
/g48/g68/g76/g86/g87/g76/g81/g74/g464/g77/g464/g3
/g80/g72/g71/g229/g76/g68/g74/g464/g3
/g227/g68/g79/g76/g81/g76/g80/g68/g86
/g56/g79/g87/g85/g68/g89/g76/g82/g79/g72/g87/g76/g81/g76/g86/g3
/g89/g68/g79/g92/g80/g68/g86
/g54/g76/g77/g82/g77/g76/g80/g68/g86
/g54/g80/g417/g79/g76/g82/g3/g76/g85/g3
/g68/g79/g92/g89/g464/g3
/g83/g68/g227/g68/g79/g76/g81/g76/g80/g68/g86/g53/g44/g57/g40/g53
/g51/g68/g78/g68/g85/g87/g82/g87/g76/g81/g76/g86/g3
/g83/g68/g81/g68/g88/g71/g82/g77/g76/g80/g68/g86/g3
/g71/g72/g74/g76/g81/g68/g81/g87
/g226/g68/g79/g76/g81/g76/g80/g68/g86/g3
/g86/g261/g89/g68/g85/g87/g92/g81/g88/g82/g86/g72/g51/g68/g78/g68/g85/g87/g82/g87/g76/g81/g76/g86/g3/g83/g68/g81/g68/g88/g71/g82/g77/g76/g80/g68/g86/g3/g229/g72/g80/g417/g86/g3
/g460/g78/g92/g77/g72/g3/g78/g68/g76/g80/g82/g3/g89/g76/g72/g87/g82/g89/g417/g86/g72/g3/g44/g227/g3/g81/g72/g87/g76/g81/g78/g68/g80/g68/g76/g3/g83/g68/g81/g68/g88/g71/g82/g87/g464/g3
/g87/g85/g261/g227/g464/g3/g86/g88/g86/g76/g71/g68/g85/g76/g88/g86/g76/g464/g3/g83/g68/g89/g76/g85/g227/g76/g81/g76/g464/g3
/g81/g88/g82/g87/g72/g78/g464/g3/g83/g68/g87/g72/g78/g76/g80/g68/g86/g3/g435/g3/g88/g83/g266
/g46/g82/g78/g92/g69/g417/g86/g3/g78/g82/g81/g87/g85/g82/g79/g417/g86/g3/g87/g72/g86/g87/g464/g3/g68/g87/g79/g76/g78/g76/g80/g68/g86/g3/g51/g85/g76/g72/g3/g86/g76/g86/g87/g72/g80/g82/g86/g3/g81/g72/g83/g85/g76/g77/g88/g81/g74/g87/g68/g3
/g68/g74/g79/g82/g80/g72/g85/g68/g70/g76/g77/g68/g15/g3/g76/g227/g79/g72/g76/g71/g229/g76/g68/g81/g87/g76/g3/g81/g88/g82/g87/g72/g78/g68/g86/g3
/g87/g76/g72/g86/g76/g68/g76/g3/g435/g3/g88/g83/g266/g51/g85/g76/g72/g3/g86/g76/g86/g87/g72/g80/g82/g86/g3/g83/g85/g76/g77/g88/g81/g74/g87/g68/g3
/g68/g74/g79/g82/g80/g72/g85/g68/g70/g76/g77/g68
/g49/g88/g82/g87/g72/g78/g464/g3/g76/g227/g79/g72/g76/g71/g76/g80/g68/g86/g3/g435/g3/g80/g76/g72/g86/g87/g82/g3/g81/g88/g82/g87/g72/g78/g464/g3
/g86/g76/g86/g87/g72/g80/g261/g3/g11/g68/g87/g79/g76/g78/g88/g86/g3/g87/g76/g81/g78/g68/g80/g261/g3/g83/g68/g85/g72/g81/g74/g87/g76/g81/g435/g3
/g89/g68/g79/g92/g80/g261/g12/g3/g42/g92/g89/g88/g79/g76/g68/g76
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas35
MIESTO NUOTEKŲ VALYMO APLINKAPRIEDAS
lt904920_LT_insideBT.indd   35 20/05/09   8:57:36
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas36
PRIEDAS
SU SCHEMA SUSIJUSIOS PAPILDOMOS PASTABOS
SKIRTINGI NUOTEKŲ IR DUMBLO VALYMO ETAPAI
Nuotekos yra surenkamos per miesto nuotekų vamzdžių tinklą  
ir pumpuojamos į miesto nuotekų valymo įrenginį, kur joms yra 
taikomi keli valymo etapai prieš jas išleidžiant į upės baseino  vandentakius.
Parengtinis nuotekų valymas
Šis mechaninis etapas apima didžiausių atliekų dalelių (pvz., popie-riaus, plastiko ir pan.) pašalinimą sijojant bei smėlio ir alyvų paša-linimą vykdant kitus procesus.
Pirminis nuotekų valymas
Šis mechaninis etapas apima pradinį didelių nuotekų dalelių, kurios 
nusėda rezervuaro dugne, atskyrimą nuo nuotekų. Tuomet šios dale-
lės yra išgrandomos ir nukreipiamos vamzdynu kaip nuotekų dum-
blas, kuris vėliau yra valomas siekiant jį pakartotinai panaudoti.
Antrinis nuotekų valymas
Šis biologinis etapas apima nuotekų valymą siekiant pašalinti orga-
ninius biologiškai skaidomus teršalus, matuojamus BOD5, COD ir 
TSS koncentracijos lygiais (žr. kokybės parametrus).
Labiausiai paplitusi antrinio valymo rūšis apima valančiųjų mikro-
organizmų, kurie suskaido ir suvartoja biologiškai skaidomas nuote-
kose esančias medžiagas, panaudojimą, o tada yra taikomas nuotekų dumblo atskyrimo ir surinkimo metodas, panašus į aprašytąjį pir-minio nuotekų valymo etapo metodą.
Tretinis nuotekų valymas
Šis biologinis (cheminis) etapas, prireikus, yra taikomas siekiant 
sumažinti išvalytose nuotekose esančių maistingųjų medžiagų kon-
centracijos lygius prieš išleidžiant nuotekas į upės baseino vanden-takius, kuriems kyla eutrofikacijos rizika.
lt904920_LT_insideBT.indd   36 20/05/09   8:57:39
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas37
Eutrofikaciją sąlygoja staigus dumblių augimas, kurį skatina mais-
tingosios medžiagos, o dėl to sumažėja deguonies vandenyje lygiai ir išnyksta vietiniai jūrų augalai, žuvys ir kiti vandens gyvūnai.
Dvi pagrindinės eutrofikaciją sukeliančios maistingosios medžia-
gos yra fosforas (gėlojo vandens atveju) ir azotas (sūriųjų vandenų 
atveju).
Ketvirtinis nuotekų valymas
Šis spinduliuotės etapas, prireikus, yra taikomas siekiant išnaikinti 
žmonėms, kurie, dažniausiai maudymosi tikslais, naudojasi neto-liese esančiais vandens telkiniais, kenksmingas ( E. coli ) bakterijas. 
Šis valymo etapas paprastai apima išvalytų nuotekų dezinfekavimą naudojant ultravioletinę šviesą.
Nuotekų dumblo valymas
Paprastai nuotekų dumble esantis vandens kiekis sumažinamas iki 20 %, kol susidaro purvo masė, kuri yra vadinama „biodumblu“. 
Jis gali būti toliau sausinamas iki 1 % vandens kiekio, tokiu būdu 
nuotekas paverčiant sausomis granulėmis, kurios yra vadinamos „organinėmis trąšomis”. Po to jos yra išvežamos pašalinti.
Biodumblas ir organinės trąšos gali būti pakartotinai naudojami 
dirvai tręšti su sąlyga, kad nebūtų viršijami teršalų lygiai. Be to, organinės trąšos gali būti pakartotinai panaudojamos energijos  gamybos srityje jas deginant.
Pagal Nuotekų dumblo direktyvą taip pat reikalaujama, kad būtų 
periodiškai atliekami žemės ūkio paskirties dirvožemio testai sie-kiant nustatyti priimtinus sunkiųjų metalų koncentracijos lygius prieš panaudojant nuotekų dumblą.
ES DIREKTYVOSE NUSTATYTI KOKYBĖS 
KONTROLĖS PARAMETRAI
Išvalytos nuotekos (Miesto nuotekų valymo direktyva)
Prieš išleidžiant išvalytas nuotekas iš miesto nuotekų valymo įren-
ginio į upės baseino priimančiuosius vandenis yra testuojami šie parametrai:
lt904920_LT_insideBT.indd   37 20/05/09   8:57:39
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas38
Biologinis deguonies poreikis (BOD)
Deguonies kiekis, kurį suvartoja mikroorganizmai, kad pašalintų 
vandenyje esančias biologiškai skaidomas organines ir mineralines 
medžiagas. BOD5 paprastai yra naudojamas išmatuoti deguonies 
suvartojimą, išreikštą mg O2/l po 5 dienų. Kuo didesnė BOD5 vertė, 
tuo didesnis mikroorganizmų suvartojamo deguonies kiekis ir tuo 
pačiu didesnė tarša.
Cheminis deguonies poreikis (COD)
Suvartoto deguonies kiekis siekiant cheminėmis priemonėmis oksi-
duoti vandenyje esančias organines ir mineralines medžiagas. Todėl COD apima tiek biologiškai skaidomas medžiagas, kurias apibū-
dina BOD5 parametras, tiek biologiškai neskaidomas oksiduojamas medžiagas. Šis parametras taip pat yra išreikštas mg O
2/l.
Bendras suspenduotų kietųjų dalelių kiekis (TSS)
Vandenyje suspenduotų mineralinių ir organinių medžiagų dalelių, kurias galima pagauti akytuoju filtru, kiekis. Šis parametras taip 
pat yra išreikštas mg/l.
Bendras azoto kiekis (TN) ir bendras fosforo kiekis (TP)
Vandenyje esančių eutrofikaciją sukeliančių maistingųjų medžiagų kiekis. Šis parametras taip pat yra išreikštas mg/l.
Išvalytas nuotekų dumblas (Nuotekų dumblo direktyva)
Testuojami šie sunkieji metalai siekiant nustatyti, prieš patręšiant žemės ūkio paskirties dirvožemį, jų koncentracijos lygius, kurie yra 
išreikšti mg / kg dumble esančios sausosios medžiagos:
Kadmis, varis, nikelis, švinas, cinkas, gyvsidabris ir chromas
Upės baseino vandens kokybė (Vandens pagrindų direktyva)
ES lygmeniu buvo parengtas išsamios analizės metodas, priežiūros 
lygmenų klasifikacija ir priežiūros sistema, leidžianti valstybėms narėms priklausančius vandenis suskirstyti pagal penkis ekologi-nės būklės tipus, iš kurių du, gera ir labai gera būklė, yra laikomos 
tinkamomis siekiant ES švaraus vandens politikos tikslų.
lt904920_LT_insideBT.indd   38 20/05/09   8:57:39
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas39
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
SANTRAUKA
III.
Komisija pabrėžia, kad 4 audituotose valsty-
bėse narėse nuotekų valymas buvo pagrin-
dinis Sanglaudos fondo ir ERPF investicijų  
prioritetas.
IV.
Kai kurie valymo įrenginiai kartais panau-dojami nepakankamai dėl nuotekų sistemų statybos vėlavimo, susijusio su reikšmingais 
ekonominės veiklos pokyčiais, kurių nebuvo 
įmanoma numatyti. Be to, projektuose gali būti numatytas griežtesnis nuotekų šaltinių valymas, nei reikalaujama pagal Miesto nuo-
tekų valymo direktyvą. Tokiais atvejais atei-
ties poreikiams pritaikytas valymo įrenginių projektas gali būti ekonomiškas, tačiau dėl jo valymo įrenginiai laikinai gali veikti ne  visu pajėgumu.
V.
Komisija sutinka, kad investicijos šiame sek-
toriuje turi būti grindžiamos ilgalaikiais pla-
nais vietos ir (arba) regiono lygmeniu, o dalį 
finansinių išteklių turėtų sudaryti Sanglau-
dos fondo lėšos, tačiau šias lėšas turi papil-
dyti kitų šaltinių lėšos.
VI.
Galimybes pakartotinai panaudoti nuo-
tekų dumblą daugeliu atvejų riboja dumblo 
kokybė, geografinės sąlygos arba ekonomi-
niai veiksniai.
VII.
Komisija, remdamasi rengiamu išsamiu alter-
natyvų poveikio ir jų ekonominės naudos  vertinimu, šiuo metu persvarsto Nuotekų  dumblo direktyvą.
lt904920_LT_insideBT.indd   39 20/05/09   8:57:39
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas40
VIII.
Už bendrai finansuojamų projektų atranką, 
įgyvendinimą ir stebėseną visų pirma atsa-kingos valstybės narės.
2007–2013 m. laikotarpiui Komisija yra paren-
gusi kontrolinį sąrašą, skirtą vidaus naudo-jimui vertinant didelės apimties vandens ir nuotekų projektus, siekiant įvertinti, ar jie atitinka aplinkos acquis  ir politiką. Tačiau  
šiuo metu Komisija priima sprendimus tik  
dėl didelės apimties projektų (šiame sekto-
riuje – dėl projektų, kurių vertė yra didesnė kaip 25 mln. EUR).
IX.
Prieš išmokėdama lėšų likutį Sanglaudos  fondo ar didelės apimties projektui Komisija 
stengiasi patikrinti, ar įvykdytos finansavimo sąlygos, ir prireikus prašo, kad naudos gavė-
jas pateiktų paaiškinimų. Komisija apsvars-
tys, kaip geriausiai įgyvendinti šias Audito 
Rūmų rekomendacijas.
Komisijos sprendimuose dėl nuotekų sek-
toriaus projektų, patvirtintų 2007–2013 m., 
bendrojo finansavimo nurodomi tam tikri  
pasiekimų rodikliai (t. y. išvalymo lygis, įren-ginių pajėgumas).
X.
2000–2006 m. Komisija stengėsi propaguoti principą „teršėjas moka“, išleisdama infor-
macinį dokumentą dėl šio principo taikymo įgyvendinant Sanglaudos politiką. Ji pabrėžė šio principo svarbą ir prašė valstybių narių 
įsipareigoti jį taikyti griežčiau. Nuo 2010 m. principas „teršėjas moka“ bus taikomas pagal Vandens pagrindų direktyvos nuostatas.ĮVADAS
2.c)Derėtų pažymėti, kad Vandens pagrindų  direktyvos nuostatos nebuvo taikytos  
audituotiems projektams ir laikotarpiui  
(1994–2006 m.).
Jos bus taikomos projektams, kurie bus  
parengti po 2009 m.
8.
Komisija primena, kad už bendrai finan-suojamų projektų atranką, įgyvendinimą ir stebėseną visų pirma atsakingos valstybės  narės.
9.
Komisija reguliariai tikrina, kaip laikomasi  
Miesto nuotekų valymo direktyvos. Keturiose įgyvendinimo ataskaitose, kurias Komisija  
paskelbė iki 2007 m. pabaigos, nurodytos  
horizontalios pažeidimų nagrinėjimo proce-
dūros, pradėtos prieš valstybes nares, tarp 
kurių ir audituotos valstybės, taip pat nuro-
dyti Teisingumo Teismo sprendimai.
11–12.
Kalbant apie 2007–2013 m. laikotarpį, regla-mentu Komisijai suteikiama teisė vertinti  
ir tvirtinti tik didelės apimties Sanglaudos  fondo arba ERPF bendrai finansuojamus pro-
jektus (aplinkos projektų atveju tuos projek-
tus, kurių vertė didesnė kaip 25 mln. EUR). Šių projektų atveju nebus galutinių projekto ataskaitų, kurias tvirtintų Komisija.
Audituotu laikotarpiu Komisija įvertino tik  
atskirų valstybių narių pateiktų Sanglaudos fondo projektų ir didelės apimties ERPF pro-jektų kokybę.
lt904920_LT_insideBT.indd   40 20/05/09   8:57:39
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas41
Vertindama abiejų laikotarpių projektus  
Komisija atsižvelgia į socialinius ir ekonomi-nius veiksnius, projekto darną ir nuoseklumą, užbaigtumą ir įgyvendinimo galimybes; tuo 
tikslu pasitelkdama ekonominės naudos ana-lizę bei vidaus grąžos normos rodiklį. Galu-
tinį vertinimą Komisija atlieka pagal tai, ar 
projektas vykdomas ir ar atitinka pradinį  sprendimą. Tai, ar bendrai finansuoti valymo įrenginiai vėliau veikia tinkamai, nėra verti-nama pagal Sanglaudos politiką – tai verti-nama pagal bendrus Bendrijos teisės aktus.
PASTABOS
23.Kai kurie valymo įrenginiai kartais panau-dojami nepakankamai dėl nuotekų sistemų statybos vėlavimo, susijusio su reikšmingais ekonominės veiklos pokyčiais, kurių nebuvo 
įmanoma numatyti. Be to, projektuose gali 
būti numatytas griežtesnis nuotekų šaltinių valymas, nei reikalaujama pagal direktyvą.  
Tokiais atvejais ateities poreikiams pritai-
kytas valymo įrenginių projektas gali būti  
ekonomiškas, tačiau dėl jo valymo įrenginiai laikinai gali veikti ne visu pajėgumu.
Komisija sutinka, kad investicijos šiame  
sektoriuje turi būti grindžiamos ilgalaikiais planais vietos ir (arba) regiono lygmeniu,  
dalį finansinių išteklių turėtų sudaryti San-
glaudos fondo lėšos, o jas turi papildyti kitų šaltinių lėšos.
24.
Netikėtas augimas arba socialiniai ir ekono-
miniai konkretaus regiono pokyčiai – vie-nas iš rizikos, veikiančios projektų plėtrą,  veiksnių.
25.
Iš esmės bendrai finansuoti nuotekų valymo 
įrenginiai padėjo pagerinti konkrečių regi-
onų nuotekų valdymą ir sumažinti šių nuo-
tekų poveikį aplinkai.26.
Komisija atkreipė dėmesį į pateiktus faktus 
ir toliau tuo domėsis. Tačiau ji pabrėžia, kad už valymo įrenginių veikimą ir atitiktį Ben-
drijos tesės aktams yra atsakingos valstybės 
narės.
a)
Pradėjus veikti miesto nuotekų valymo įren-
giniams tikrai jau turėtų veikti ir parengtinio pramoninių nuotekų valymo įrenginiai. Taigi, paraiškų teikimo etape Komisijai nagrinėjant projektą naudos gavėjas turėtų įrodyti, kad pramoninės nuotekos teisingai valomos arba kad yra parengtas veiksmų planas šiam klau-simui išspręsti.
Pramoninėms nuotekoms taip pat turėtų būti 
taikoma Miesto nuotekų valymo direktyvoje 
nustatyta leidimų tvarka (11 straipsnis).
b)
Projektuose gali būti numatyta tech-
ninė pagalba naudos gavėjo gebėjimams  
tobulinti.
c)
Komisija aktyviai stengėsi įgyvendinti mais-tingųjų medžiagų pašalinimo reikalavimą – apie tai informavo (2003 m. liepos 3 d. raštas valstybėms narėms) ir vykdė teisines pažei-dimų nagrinėjimo procedūras (kai valymo  
įrenginių išleidžiamų nuotekų kokybė buvo 
netinkama ir (arba) buvo netinkamai nusta-tytos jautrios zonos), kuriose sprendimus  priėmė Teisingumo Teismas (žr. 2007 m.  
įgyvendinimo ataskaitą).
27.
a)
Komisija paprašė pateikti duomenų apie  valymo įrenginių stebėseną ir našumą 5-ajai Miesto nuotekų valymo direktyvos įgyvendi-
nimo ataskaitai parengti.
lt904920_LT_insideBT.indd   41 20/05/09   8:57:39
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas42
32.
Galimybes pakartotinai panaudoti nuo-tekų dumblą daugeliu atvejų riboja dumblo kokybė, geografinės sąlygos arba ekonomi-
niai veiksniai.
a)
Komisija paaiškina, kad audito metu valymo įrenginių nuotekų dumblas būdavo šalina-mas komunalinių atliekų sąvartynuose dėl  to, kad įmonės nebuvo suinteresuotos pakar-totinai panaudoti dumblo, taip pat dėl visuo-menės reakcijos.
b)
Kalbant apie didelį valymo įrenginį Graiki-
joje, Komisija bendrai finansuoja šių nuo-
tekų valymo įrenginių plėtros ir užbaigimo projektą. Jį sudaro dumblo džiovinimo  modulio statyba, o jo tikslas – išdžiovintą  dumblą panaudoti toliau. Projektas patvir-
tintas 2006 m. ir bus baigtas 2009 m.
34.
Nuotekų dumblo kokybės patikrinimui pagal 
Nuotekų dumblo direktyvą kai kurios vals-
tybės narės yra nustačiusios švelnesnes  didžiausias galimas ribas negu šioje direk-
tyvoje. Gali tekti patikrinti papildomus para-metrus, atsižvelgiant į nuotekų, išleidžiamų į kanalizacijos sistemą, pobūdį (t. y. pramo-nines nuotekas).
35.
Komisija, remdamasi rengiamu išsamiu alter-
natyvų poveikio ir jų ekonominės naudos  
vertinimu, šiuo metu persvarsto 1986 m.  
Nuotekų dumblo direktyvą.
Preliminarūs terminai: 2009 m. parengti  
galimo teisės akto pasiūlymo poveikio ver-
tinimą, o 2010 m. priimti galimą teisės akto 
pasiūlymą.36.
Poveikio vertinimui persvarstant Nuotekų  dumblo direktyvą atlikti reikia išnagrinėti  aplinkos, ekonominės ir socialinės rizikos  veiksnius, susijusius su nuotekų dumblo  
paskleidimu dirvožemyje. Vieni svarbiausių 
klausimų, kurie bus svarstomi, – tai galimybė 
sugriežtinti dabartinius reikalavimus dėl  sunkiųjų metalų kiekio ir nustatyti papildo-mas organinių ir kitų teršalų ribas.
39.
Komisija siūlo žiūrėti atsakymus į 8, 9 ir  12 dalių pastabas.
41.
2007–2013 m. laikotarpiui Komisija yra  
parengusi kontrolinį sąrašą, skirtą vidaus  
naudojimui vertinant didelės apimties van-
dens ir nuotekų projektus, siekiant įvertinti, ar jie atitinka aplinkos acquis  ir politiką.
42.
Didelės apimties projektų vadovas ir kon-
trolinis sąrašas nėra privalomi valstybėms  
narėms, jie yra tik orientacinio pobūdžio.
2007–2013 m. laikotarpiu Komisija organi-
zuoja reguliarius vidaus mokymus, kaip ver-
tinti vandens ir nuotekų projektus.
43.
a)
2007–2013 m. naudos gavėjai turėtų nuro-
dyti galutinę dumblo panaudojimo paskirtį, 
o tam būtina atlikti preliminarų dumblo koky-bės ir kiekio vertinimą. Tačiau plyno lauko 
investicijų atveju išsamios informacijos apie 
nuotekų dumblo kokybę gali nebūti.
lt904920_LT_insideBT.indd   42 20/05/09   8:57:40
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas43
b)
Audituotu laikotarpiu (1994–2006 m.) ES  lygiu nustatyti tik tam tikros vandens rūšies (t. y. geriamojo vandens, praustis skirto van-
dens) kokybės rodikliai. Taigi, 2000–2006 m. Sanglaudos fondo vadove nustatytų rodiklių 
nebuvo galima taikyti visiems projektams.  
Išsamūs rezultatų rodikliai nustatyti tik Van-dens pagrindų direktyvoje, uždaviniai turi  būti nustatyti iki 2009 m. gruodžio mėn.,  o įgyvendinti dažniausiai iki 2015 m. gruo-džio mėn.
45.
Komisija pabrėžia, kad ji neturi nei teisinio pagrindo, nei reikiamų išteklių išsamesniam 
projektų vertinimui atlikti.
a)
Daugeliu atvejų dėl nepakankamos valymo įrenginių išleidžiamų nuotekų kokybės ir  
(arba) netinkamai nustatytų jautrių zonų  
Komisija Teisingumo Teisme kėlė bylas  
valstybėms narėms, tarp kurių ir audituotos 
valstybės narės.
b)
Komisija žinojo apie problemą, kad dideli  
Graikijos įrenginiai netinkamai šalina dumblą ir paprašė, kad minėta valstybė narė parengtų sprendimą, kuris įgyvendintas padedant  Komisijai (žr. 32 dalies b punktą).
47.
Galutinį vertinimą Komisija atlieka pagal tai, ar projektas vykdomas ir ar atitinka pradinį 
sprendimą. Tai, ar bendrai finansuoti valymo 
įrenginiai vėliau tinkamai veikia, pagal san-glaudos politiką nėra vertinama. Be to, nėra teisinio reikalavimo valstybėms narėms  
nuolat teikti informaciją apie išleidžiamojo 
vandens, priimančiojo vandens kokybę ir  
apie nuotekų dumblo šalinimo kokybę bei  pobūdį.48.
Neseniai įdiegta IT priemonė turėtų padėti 
lengviau ir skaidriau užbaigti programas.  Atliekami tik kai kurių konkrečių atvejų  
patikrinimai, ypač tais atvejais, kai projekte 
susidurta su sunkumais. Komisijai gavus ir  išnagrinėjus galutinę ataskaitą taip pat gali būti sustabdytas arba anuliuotas likučio  
išmokėjimas.
49.
Komisija siūlo žiūrėti atsakymus į 43 dalies b punkto ir 55 dalies pastabas.
53.
Komisija, remdamasi rengiamu išsamiu alter-natyvų poveikio ir jų ekonominės naudos  vertinimu, šiuo metu vertina, ar reikia per-
žiūrėti ploviklių teisės aktus.
55.
2000–2006 m. Komisija stengėsi propaguoti principą „teršėjas moka“, išleisdama infor-
macinį dokumentą dėl šio principo taikymo 
ir parengdama ekonominės naudos analizės 
vadovą (2002 m.). Dėl šių priemonių valsty-
bės narės turėjo įsipareigoti griežčiau taikyti principą „teršėjas moka“ ir sąnaudų susigrą-žinimo principus. Nuo 2010 m. šie principai bus taikomi pagal Vandens pagrindų direk-
tyvos nuostatas.
lt904920_LT_insideBT.indd   43 20/05/09   8:57:40
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas44
IŠVADOS 
IR REKOMENDACIJOS
59.
a)
Kai kurie valymo įrenginiai kartais panau-
dojami nepakankamai dėl nuotekų sistemų statybos vėlavimo, susijusio su reikšmingais ekonominės veiklos pokyčiais, kurių nebuvo 
įmanoma numatyti. Be to, projektuose gali būti numatytas griežtesnis nuotekų šaltinių valymas, nei reikalaujama pagal direktyvą.  Tokiais atvejais ateities poreikiams pritai-
kytas valymo įrenginių projektas gali būti  ekonomiškas, tačiau dėl jo valymo įrenginiai laikinai gali veikti ne visu pajėgumu.
b)
Komisija pabrėžia, kad už valymo įrenginių 
veikimą ir atitiktį Bendrijos tesės aktams yra 
atsakingos valstybės narės. Daugeliu atvejų dėl nepakankamos valymo įrenginių išlei-
džiamų nuotekų kokybės ir (arba) netinkamai 
nustatytų jautrių zonų Komisija Teisingumo 
Teisme kėlė bylas valstybėms narėms, tarp 
kurių ir audituotos valstybės narės, ir taip  darys toliau.
60.
a)
Komisija sutinka, kad investicijos šiame  
sektoriuje turi būti grindžiamos ilgalaikiais planais vietos ir (arba) regiono lygmeniu,  dalį finansinių išteklių turėtų sudaryti San-
glaudos fondo lėšos, o jas turi papildyti kitų 
šaltinių lėšos.
b)
Pramoninių nuotekų reguliavimo priemonės 
nurodytos Miesto nuotekų valymo direk-
tyvoje (11 straipsnis), jas valstybės narės  turėtų taikyti.62.
a)Galimybes pakartotinai panaudoti nuo-
tekų dumblą daugeliu atvejų riboja dumblo 
kokybė, geografinės sąlygos arba ekonomi-niai veiksniai.
63.
a)
Komisija sutinka, kad šio sektoriaus projek-tuose turėtų būti nurodyta nuotekų dum-
blo valdymo strategija. Naujų projektų,  
pateiktų 2007–2013 m., atveju šis aspektas 
tikrinamas.
b)
2007 m. valstybių narių paprašyta pateikti  
duomenų apie nuotekų dumblo gamybą  
5-ajai Miesto nuotekų valymo direktyvos įgy-
vendinimo ataskaitai parengti. Reikalavimas 
pateikti ataskaitas paskatino valstybes nares 
sukurti nacionalines duomenų bazes.
c)
Komisija, remdamasi rengiamu išsamiu alter-
natyvų poveikio ir jų ekonominės naudos  
vertinimu, šiuo metu persvarsto Nuotekų  
dumblo direktyvą.
64.
Komisija primena, kad už bendrai finan-
suojamų projektų atranką, įgyvendinimą ir stebėseną visų pirma atsakingos valstybės  narės.
a)
Komisija neturi nei teisinio pagrindo, nei rei-
kiamų išteklių išsamiam vertinimui atlikti.  
Tačiau 2007–2013 m. supaprastintas dide-
lės apimties projektų vertinimas; projektai negali būti bendrai finansuojami, jei neten-kina būtiniausių reikalavimų (t. y. nepateikta 
informacija apie dumblo valdymo strategiją). 
Tai daroma naudojant kontrolinius sąrašus ir organizuojant konkrečius mokymus.
lt904920_LT_insideBT.indd   44 20/05/09   8:57:40
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas45
b)
2007–2013 m. laikotarpiu ir Sanglaudos  fondo, ir ERPF projektų atveju atskiri Komi-sijos sprendimai bus priimami tik dėl didelės 
apimties nuotekų valymo projektų. Iš esmės, Komisija neturės tokios išsamios informaci-
jos apie didelės apimties projektų įgyvendi-
nimą ir užbaigimą kaip anksčiau.
65.
b)2000–2006 m. Komisija stengėsi propaguoti principą „teršėjas moka“, išleisdama infor-macinį dokumentą dėl šio principo taikymo 
ir pabrėždama jo svarbą Sanglaudos poli-
tikos vadove. Ekonominės naudos analizės  vadove (2002 m.) valstybėms narėms taip  pat pateiktos atitinkamos sąnaudų susigrą-žinimo proceso gairės. Tačiau kadangi šios gairės nebuvo teisiškai privalomos, jose  
buvo galima tik prašyti, kad valstybės narės šį principą taikytų griežčiau.
66.
a)
2007–2013 m. laikotarpiui Komisija yra  
parengusi kontrolinį sąrašą, skirtą vidaus  
naudojimui vertinant didelės apimties van-
dens ir nuotekų projektus, siekiant įvertinti, ar jie atitinka aplinkos acquis  ir politiką, be 
kitų dalykų, siekiant vertinti nuotekų kokybę 
ir dumblo valdymą. Komisijos sprendimuose 
dėl konkrečių projektų taip pat nurodomi  keli pasiekimų rodikliai (t. y. išvalymo lygis, įrenginių pajėgumas).c)
Komisija, remdamasi rengiamu išsamiu alter-
natyvų poveikio ir jų ekonominės naudos  
vertinimu, šiuo metu vertina, ar reikia per-
žiūrėti ploviklių teisės aktus.
d)
Naujame (2008 m. birželio mėn.) investici-
nių projektų ekonominės naudos analizės  
vadove pabrėžiama principo „teršėjas moka“ svarba, taip pat tai, kad svarbu susigrąžinti 
visas nuotekų projektų sąnaudas. Jis dabar 
įtvirtintas ir Vandens pagrindų direktyvos  teisės normose ir padės tiksliau nustatyti  vandens kainas, remiantis sąnaudų susigrą-
žinimu iki 2010 m.
lt904920_LT_insideBT.indd   45 20/05/09   8:57:40
lt904920_LT_insideBT.indd   46 20/05/09   8:57:40
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009. 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių pri emonių išlaidų veiksmingumas47
Europos Audito Rūmai
Specialioji ataskaita Nr. 3/2009
1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių priemonių išlaidų veiksmingumas
Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras
2009 — 45 p. — 21 × 29,7 cm
ISBN 978-92-9207-255-1
lt904920_LT_insideBT.indd   47 20/05/09   8:57:40
lt904920_LT_insideBT.indd   48 20/05/09   8:57:40
Kaip įsigyti ES leidinių?
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
• knygyne, nurodę leidinio pavadinimą, leidėją ir (arba) ISBN kodą;•  tiesiogiai iš mūsų platintojų. 
Jų adresus rasite tinklavietėje: http://bookshop.europa.eu arba sužinosite kreipęsi faksu: +352 2929-42758.
Nemokamų leidinių galite įsigyti:• EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Europos Komisijos atstovybėse arba delegacijose. 
Jų adresus rasite tinklavietėje: http://ec.europa.eu/ arba sužinosite kreipęsi faksu: +352 2929-42758.
ld904920_LT_coverBT.indd   2 20/05/09   8:55:31
2009
19941999 M. IR 20002006 M. 
PROGRAMAVIMO LAIKOTARPIŲ NUOTEKŲ VALYMUI  SKIRTŲ STRUKTŪRINIŲ 
PRIEMONIŲ IŠLAIDŲ VEIKSMINGUMASEUROPOS 
AUDITO RŪMAI
Specialioji ataskaita   Nr. 3IŠ MIESTO AGLOMERACIJŲ GAUTOS NUOTEKOS IR NUOTEKŲ DUMBLAS 
GALI TURĖTI ĮTAKOS EUROPOS EŽERŲ, UPIŲ, PAKRANČIŲ IR POŽEMINIŲ VANDENŲ BEI DIRVOŽEMIO KOKYBEI. TODĖL ES PRIĖMĖ KELETĄ DIREKTYVŲ IR TAIP PAT BENDRAI FINANSAVO MIESTO NUOTEKŲ VALYMO ĮRENGINIŲ STATYBĄ. ŠIOJE ATASKAITOJE AUDITO RŪMAI NAGRINĖJA, AR BENDRAI ES LĖŠOMIS FINANSUOTŲ VALYMO ĮRENGINIŲ EKSPLOATAVIMO LYGIS VALANT NUOTEKAS YRA TINKAMAS IR AR TINKAMAI PANAUDOJAMAS ĮRENGINIUOSE SUSIDARĘS DUMBLAS. 
TAIP PAT NAGRINĖJAMAS KOMISIJOS VAIDMUO.
EUROPOS AUDITO RŪMAI
ISSN 18310885
LT
QJ-AB-09-003-LT-C
ISBN 978-92-9207-255-1
ld904920_LT_coverBT.indd   1 20/05/09   8:55:30