Specialioji ataskaita ES pagalba  
TunisuiLT 2017  Nr. 03
1977 - 2 017
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide de Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Užklausos:  eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx
Interneto svetainė:  eca.europa.eu
Tviteris: @EUAuditors
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2017
Print ISBN 978-92-872-6988-1 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/550959 QJ-AB-17-002-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-6949-2 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/61879 QJ-AB-17-002-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-6999-7 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/24162 QJ-AB-17-002-LT-E
© Europos Sąjunga, 2017
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
ES pagalba  
Tunisui
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2017  Nr. 03
02
 Audito grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiksmingumo ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos 
turėtų kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir 
politinį bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko III Audito Rūmų kolegija, atsakinga už išorės veiksmų, saugumo ir teisingumo išlaidų sričių auditą. 
Karel Pinxten, šios kolegijos seniūnas, yra šios ataskaitos pranešėjas. Rengiant ataskaitą, jam padėjo jo kabineto vadovas, 
Gerard Madden; pagrindinis vadybininkas Alejandro Ballester Gallardo; užduoties vadovas Nikolaos Zompolas; auditoriai 
Thomas Haellstrom, Erika Soveges ir Nicola Berloco.
Iš kairės į dešinę:  Karel Pinxten, Alejandro Ballester Gallardo, Nikolaos Zompolas, Gerard Madden, Erika Soveges, 
Nicola Berloco, Thomas Haellstrom.

03
 Turinys
Dalis
 Akronimai ir santrumpos
I–VIII  Santrauka
1–11  Įvadas
1–6 Šalies kontekstas
7–8 ES bendradarbiavimo sistema
9 –11  Vystymosi finansavimas
12–15  Audito apimtis ir metodas
16–61  Pastabos
16–28  EIVT ir Komisija pagrindines problemas iš esmės sprendė skirdamos dideles papildomas lėšas, 
koordinuojamas su pagrindiniais paramos teikėjais, bet pagalba nebuvo pakankamai tikslinga
17–22  Lėšos buvo reikšmingai padidintos, siekiant atsižvelgti į skubius poreikius
23–25  Lėšos buvo išskirstytos pernelyg dideliam skaičiui sričių
26–28  ES veiksmai buvo gerai koordinuojami su pagrindiniais paramos teikėjais, bet su valstybėmis narėmis 
bendro programavimo nepasiekta
29–61  ES veiksmai iš esmės padėjo Tunisui, tačiau buvo Komisijos programų įgyvendinimo trūkumų
30–44  Bendroji parama biudžetui buvo išmokama greitai, tačiau susijusios sąlygos buvo per daug lanksčios
45–47  Pasinaudojus MFP paskola pavyko sėkmingai gauti finansavimą, nepaisant vėlavimų ir žemo išmokėjimo 
lygio
48–54 Sektorinės paramos biudžetui programos buvo tinkamos, tačiau trūko patikimos strategijos
55–61  Projektais buvo sprendžiami svarbūs klausimai, tačiau buvo koncepcijos trūkumų ir vėlavimų
04 Turinys 
62–73  Išvados ir rekomendacijos
 I priedas. Paramos biudžetui programų ir makrofinansinės pagalbos sąrašas
 II priedas. Projektų sąrašas
 Komisijos ir EIVT atsakymai
05
 Akronimai ir santrumpos
AFD : Agence Française de Développement
AfDB : Afrikos plėtros bankas
BPP : Bendra paramos programa
BSP : Paramos biudžetui programa
CRIS : Bendroji Relex informacinė sistema
DAC : (Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos) paramos vystymuisi komitetas
EIB: Europos investicijų bankas
EIVT : Europos išorės veiksmų tarnyba
EKP : Europos kaimynystės priemonė
EKPP : Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė
ERPB : Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas
ESD : Europos Sąjungos delegacija
KIP: Kaimynystės investicijų priemonė
MFP : Makrofinansinė pagalba
NOP : Nacionalinė orientacinė programa
PAR : Programme d’Appui à la Relance
SBC : Sutartys dėl paramos valstybei stiprinti
SPRING : Parama partnerystei, reformoms ir integraciniam augimui
TVF : Tarptautinis valiutos fondas
VIFA : Viešosios išlaidos ir finansinė atskaitomybė
06
 Santrauka
I
2011 m. sausio mėn. prasidėjusi Tuniso „Jazminų revoliucija“ yra pirmasis Arabų pavasario sukilimų serijos įvykis. 
Nuo tada Tunisas padarė didelę pažangą vykdant politinį perėjimą prie demokratijos netikrumo laikotarpiu, kuriam 
būdingas politinis nestabilumas, socialiniai neramumai ir teroristiniai išpuoliai. ES suteikė didelę politinę ir finansinę 
paramą, siekdama padėti Tunisui susidoroti su naujais iššūkiais. 2011–2015 m. laikotarpiu ES Tunisui skyrė 1,3 mili -
jardo  eurų dvišalės pagalbos.
II
Mes vertinome, ar ES parama Tunisui po 2011 m. Arabų pavasario revoliucijos buvo panaudota tinkamai. Darome 
išvadą, kad lėšos iš esmės buvo panaudotos tinkamai, kadangi jomis ženkliai prisidėta prie perėjimo prie demokra -
tijos ir ekonominio stabilumo Tunise po revoliucijos. Tačiau buvo nemažai trūkumų, susijusių su Komisijos vykdomu 
pagalbos valdymu.
III
Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) ir Komisija greitai reagavo teikdamos finansinę paramą, atsižvelgiant į du 
pagrindinius uždavinius: ekonominę krizę ir perėjimą prie demokratijos. Mes nustatėme, kad Komisija bandė apimti 
pernelyg daug sričių, todėl galimas pagalbos poveikis sumažėjo ir buvo sudėtinga valdyti daugybę jos veiksmų. ES 
veiksmai buvo gerai koordinuojami su pagrindiniais paramos teikėjais ir ES institucijose ir tarnybose, bet su valsty -
bėmis narėmis bendro programavimo nepasiekta.
IV
ES lėšos buvo skiriamos įvairiais būdais: teikiant bendrąją ir sektorinę paramą biudžetui, makrofinansinės pagalbos 
(MFP) paskolą ir finansuojant atskirus projektus.
07 Santrauka 
V
Keturių didelių paramos biudžetui programų atveju didelės lėšos buvo pervestos greitai, o tai padėjo Tuniso insti -
tucijoms formuoti reformų darbotvarkę. Vis dėlto lėšų išmokėjimo sąlygos buvo pernelyg lanksčios, todėl sumažėjo 
partnerių paskatos imtis priemonių, nustatytų finansavimo susitarimuose. Viešųjų išlaidų ir finansinės atskaitomy -
bės (PEFA) vertinimas, kuris galėtų būti nenuginčijamas tikros reformų pažangos viešųjų finansų sektoriuje testas, 
nebuvo atliktas nuo 2010 m. Naująjį VIFA vertinimą numatoma baigti 2017 m. kovo mėn.
VI
Lėtas įgyvendinimas buvo didelis trūkumas, paveikęs tiek MFP paskolą, tiek didžiąją sektorinės paramos biudžetui 
ir projektų dalį. MFP paskola padėjo Tunisui gauti finansavimą palankiomis sąlygomis. Sektorinė parama biudžetui 
buvo skirta trims sektoriams, bet dviejuose iš jų trūko patikimų sektorių strategijų. Tiek sektorinės paramos biudže -
tui, tiek projektų atveju nustatėme pavyzdžių, kai veiksmų tikslai nebuvo nei konkretūs, nei išmatuojami.
VII
Tuniso institucijos įgyvendino keletą svarbių reformų, tačiau labai lėtai. Tokį lėtą įgyvendinimą iš esmės nulėmė 
dažni pokyčiai vyriausybėje ir daugybė iškilusių rimtų sunkumų. Kad padėtų įveikti šiuos sunkumus, Komisija įsipar -
eigojo toliau teikti Tunisui politinę ir finansinę paramą.
VIII
Šioje ataskaitoje pateikiamos kelios rekomendacijos, kaip pagerinti pagalbos planavimą ir ES veiksmų valdymą.
08
 Įvadas
Šalies kontekstas
01 
Tunisas yra mažesnes nei vidutines pajamas turinti šalis Šiaurės Afrikoje. 2015 m. 
Tunise gyveno apie 11 milijonų gyventojų, o bendrosios nacionalinės pajamos 
vienam gyventojui sudarė 3 970 JAV dolerių1. 23 metus šalį valdęs prezidentas 
Zine El Abidine Ben Ali buvo nuverstas 2011 m. sausio mėn. po Tuniso revoliu -
cijos, taip pat žinomos kaip „Jazminų revoliucija“. Laikoma, kad tai yra pirmasis 
vadinamojo Arabų pavasario sukilimų serijos įvykis.
02 
Iš visų šalių, patyrusių Arabų pavasarį, Tunisas įvykdė daugiausia politinių per -
mainų. Per pastaruosius ketverius metus jis priėmė naują konstituciją ir surengė 
laisvus ir teisingus rinkimus. 2015 m. Nobelio taikos premija buvo skirta naciona -
linio dialogo ketvertui2 „už jo labai svarbų indėlį kuriant pliuralistinę demokratiją 
Tunise po 2011 m. „Jazminų revoliucijos“.
03 
Po 2011 m. šalis išgyveno didelį netikrumą, socialinius neramumus ir ginkluotų 
kovotojų išpuolius prieš civilinius objektus. Šiuo laikotarpiu, dėl sudėtingos tarp -
tautinės ekonominės aplinkos ir padidėjusių regioninių neramumų, šaliai sunkiai 
sekėsi išsaugoti trumpalaikį makroekonominį stabilumą.
04 
Ekonominės veiklos stiprinimas yra vienas svarbiausių iššūkių Tunisui, nes tai yra 
būtina sąlyga norint tvariai spręsti pagrindines socialines ir ekonomines šalies 
problemas, pavyzdžiui, didelio nedarbo ir regioninių skirtumų klausimus. 2000–
2010 m. Tunisas pasiekė vidutinį 4,4 % ekonomikos augimą, tačiau 2011 metais, 
kai vyko revoliucija, šis lygis sumažėjo 1,9 %. Bendras nedarbo lygis yra aukštas. 
Po to, kai jis buvo padidėjęs iki 19 % 2011 m., jis sumažėjo iki 15 % 2015 metais. 
Nepaisant to, nedarbo lygis yra ypač didelis tarp moterų (23 %), jaunų absolventų 
(67 %) ir jaunimo (35 %)3.
05 
Tunisas susiduria su sunkumais, susijusiais su silpnais instituciniais gebėjimais, 
ypač dideliu sprendimų priėmimo centralizavimu ir korupcija. Pagal 2015 m. 
„Transparency International“ korupcijos suvokimo indeksą Tunisas yra viduryje – 
76-tas iš 174 šalių4. Pagal Pasaulio teisingumo projekto teisinės valstybės indeksą 
2015 m. Tunisas yra 43 vietoje pasaulyje ir yra viena geriausių šalių regione.1 Pasaulio bankas, Pasaulio 
duomenų bankas, vystymosi 
rodikliai.
2 Nacionalinio dialogo ketvertas 
buvo įsteigtas 2013 m., jį 
sudaro keturios Tuniso 
pilietinės visuomenės 
organizacijos: Tuniso 
generalinė darbo sąjunga, 
Tuniso pramonės, prekybos ir 
amatų konfederacija, Tuniso 
žmogaus teisių lyga ir Tuniso 
advokatų taryba.
3 Tarptautinis valiutos fondas, 
„Prašymas dėl išplėstinio 
susitarimo pagal išplėstinę 
fondo priemonę“, 2016 m. 
gegužės mėn.
4 Tuniso skaidrumo vertinimo 
balas sumažėjo nuo 41 2012 m. 
ir 2013 m., iki 40 2014 m. ir iki 
38 2015 m.
09 Įvadas 
06 
Saugumas tampa vis didesniu iššūkiu. Susirėmimai su salafistais (2012 m.), politi -
nės žudynės (2013 m.) ir teroristiniai išpuoliai (2015 m.) Bardo muziejuje, Susoje 
bei prieš prezidento apsaugą ypač skausmingai paveikė šalies ekonomiką5 ir 
visuomenę.
ES bendradarbiavimo sistema
07 
1995 m. liepos mėn. ES ir Tuniso asociacijos susitarimas yra dvišalių santykių 
pagrindas. 2006 m. lapkričio mėn. Komisija parengė šalies strateginį dokumentą, 
kuriuo nustatoma 2007–2013 m. ES bendradarbiavimo su Tunisu sistema. 2010 m. 
lapkričio mėn. Komisija parengė strategijos ir nacionalinės orientacinės progra -
mos (NOP) 2011–2013 m. laikotarpiui6, pagal kurią įgyvendinama ši strategija, 
laikotarpio vidurio peržiūrą.
08 
ES bendradarbiavimas labai pasikeitė po Arabų pavasario revoliucijos, 2011 m. 
2011 m. kovo mėn. ES įsipareigojo remti visas kaimynines pietų šalis, kurios „gali 
ir nori pradėti vykdyti reformas įgyvendinant partnerystę siekiant demokratijos ir 
bendros gerovės.“7 2011 m. gegužės mėn. Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) 
ir Komisija priėmė naują metodą, skirtą šešiolikai Europos kaimynystės šalių8. Šiuo 
nauju metodu siekiama stiprinti ES ir kaimynystės šalių ir visuomenių partnerystę, 
kurti ir įtvirtinti klestinčią demokratiją, užtikrinti tvarų ekonomikos augimą bei 
kurti ryšius tarp tautų ir pilietinės visuomenės regiono šalyse. Remiantis nauju 
strateginiu metodu, 2012 m. ES pasirašė politinį susitarimą su Tunisu dėl veiksmų 
plano 2013–2017 m. laikotarpiui, kuriame nustatyta privilegijuota partnerystė9. 
Pagrindiniai šios partnerystės elementai yra šie:
a) glaudesnis politinis bendradarbiavimas, įskaitant aukšto lygio politinį dialo -
gą, parlamentinį bendradarbiavimą, bendradarbiavimą saugumo klausimais 
bei demokratiją ir teisingumą;
b) didesnė socialinė ir ekonominė integracija su Europos Sąjunga siekiant sukur -
ti bendrą ekonominę erdvę, taip pat plėtoti ES ir Tuniso išsamų ir visapusišką 
laisvosios prekybos susitarimą ;
c) glaudesnė tautų partnerystė stiprinant individualius ir organizacinius ryšius 
švietimo, užimtumo, sveikatos, kultūros, migracijos ir mobilumo srityse.5 2015 m. turizmo veikla 
(užsienio valiutos įplaukos) 
sumažėjo 54 %.
6 EIVT ir Europos Komisija, 
Tunisie Programme Indicatif 
National 2011-2013 .
7 COM(2011) 200 final, 2011 m. 
kovo 8 d., „Partnerystė su 
pietinėmis Viduržemio jūros 
regiono šalimis siekiant 
demokratijos ir bendros 
gerovės“.
8 COM(2011) 303 final, 2011 m. 
gegužės 25 d. „Naujas požiūris 
į kintančią kaimynystę“.
9 EIVT, „Relations Tunisie-Union 
Européenne: Un partenariat 
privilégié. Plan d’Action 
2013-2017“ https://eeas.
europa.eu/delegations/
tunisia/documents/
press_corner/
plan_action_tunisie_
ue_2013_2017_fr.pdf .
10 Įvadas 
Vystymosi finansavimas
09 
2011–2015 m. Tunisui skirta dvišalio bendradarbiavimo pagalba sudarė 1,3 mili -
jardo  eurų. Finansavimas apėmė Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės 
(EKPP) bei Europos kaimynystės priemonės (EKP) programas, temines priemones 
ir programas10, humanitarinę pagalbą, kaimynystės investicinę priemonę (KIP) ir 
vieną MPF susitarimą, pasirašytą2014 m. (žr.  1 diagramą ).10 Teminės priemonės – tai 
Europos demokratijos ir 
žmogaus teisių rėmimo 
priemonė, priemonė, kuria 
prisidedama prie stabilumo ir 
taikos, tarpvalstybinio 
bendradarbiavimo programa 
(Italija–Tunisas) ir 
nevalstybinių subjektų ir 
vietos institucijų programa.1 diagrama
Šaltinis:  Europos Sąjungos delegacija Tunise (ESD), 2015 m. ataskaita, Coopération de l’Union européenne en Tunisie , 2016 m. gegužės mėn. ir ben -
drosios RELEX informacinės sistemos (CRIS) duomenų bazė.Įsipareigojimai 2011–2015 m. laikotarpiu pagal finansavimo priemones
KIP (51,3 milijono eurų)
Teminės priemonės (64,2 milijono eurų)Humanitarinė pagalba (80,5 milijono eurų)
MFP (300,0 milijono eurų) EKPP ir EKP (800,8 milijono eurų)
11 Įvadas 
10 
2011–2015 m. laikotarpiu Komisija planavo ir įgyvendino bendras ir sektorines 
paramos biudžetui programas (žr.  1 langelį ), teikė MFP paskolą ir vykdė atskirus 
projektus. Bendrosios paramos biudžetui programos apėmė penkias viena po 
kitos vykdomas programas11, kuriomis siekiama atgaivinti ekonomiką ir į kurias 
buvo įtrauktos struktūrinių reformų įvairiose srityse priemonės. Sektorinės pa -
ramos biudžetui programos buvo iš esmės parengtos iki 2011 m., tačiau išmokos 
buvo daugiausia atliktos po revoliucijos. Jos apėmė įvairias sritis, pavyzdžiui, švie -
timo, vandens tiekimo, aplinkos apsaugos ir valstybės biudžeto reformą. Be to, 
Komisija finansavo projektus, susijusius su paslaugomis, darbais, įrangos įsigijimu 
ir porinėmis programomis. Komisija sudarė sutartis su įvairiomis vykdomosiomis 
institucijomis, pavyzdžiui, JT agentūromis, nacionalinėmis agentūromis ir pilieti -
nės visuomenės organizacija.11 PAR1 yra daugiasektorinė 
biudžeto operacija, o PAR2–
PAR5 yra sutarčių dėl paramos 
valstybei stiprinti (SBC) 
operacijos. SBC teikia paramą 
biudžetui nestabilumo ar 
pereinamojo laikotarpio 
situacijose. Jas 2012 m. įdiegė 
Komisija ir DAC kodavimo 
tikslais jos laikomos bendrąja 
parama biudžetui.
Paramos biudžetui priemonė
Parama biudžetui yra finansinių išteklių perkėlimas į šalies partnerės nacionalinį iždą, kai ji laikosi sutartų 
mokėjimo sąlygų. Ji nėra teikiama kiekvienai šaliai. Prieš įgyvendinant programą ir jos įgyvendinimo metu turi 
būti tenkinami tinkamumo kriterijai, o prieš atliekant mokėjimus – įvykdytos nustatytos sąlygos.
Ji apima dialogą, finansinių lėšų pervedimą į šalies partnerės nacionalinio iždo sąskaitą, veiksmingumo vertini -
mą ir gebėjimų stiprinimą, remiantis partneryste ir tarpusavio atskaitomybe.
Parama biudžetui mokama fiksuoto ar kintamo dydžio dalimis. Fiksuoto dydžio išmokoms finansavimo susi -
tarime iš anksto nustatoma fiksuota vertė. Jos išmokamos pilnai (jei bus įvykdytos visos sąlygos) arba ne (jei 
viena ar daugiau sąlygų neįvykdytos). Kintamo dydžio išmokoms finansavimo susitarime iš anksto nustatoma 
maksimali vertė. Jos yra išmokamos pilnai arba iš dalies, išmokama suma priklauso nuo pasiektų rezultatų, at -
sižvelgiant į iš anksto nustatytus tikslus arba veiksmingumo rodiklius (su sąlyga, kad tuo pat metu tenkinamos 
visos bendrosios sąlygos).
Ištraukos iš Europos Komisijos paramos biudžetui gairių, 2012 m. rugsėjo mėn.1 langelis
12 Įvadas 
11 
Didelę dvišalę europinę paramą taip pat teikia Prancūzija ir Vokietija12. Europos 
investicijų bankas (EIB)13 ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB)14 yra 
pagrindiniai Tuniso skolintojai. Nemažą finansavimą taip pat teikia tarptautinės 
finansų institucijos. Nuo 2012 m. Pasaulio bankas įsipareigojo iš viso skirti 2, 1 
milijardo JAV dolerių. Tunise taip pat aktyviai veikia Tarptautinis valiutos fondas 
(TVF). 2016 m. gegužės mėn. TVF patvirtino antrąją šalies programą, 48 mėn. 
pratęstą susitarimą, kurio suma sudaro 2,9 milijardo JAV dolerių15.12 Nuo 2011 m. jis Tunisui skyrė, 
atitinkamai, 776 ir 
950 milijonų eurų paskolų ir 
dotacijų.
13 Nuo 2011 m. bendras 
finansavimas Tunisui sudaro 
1,5 milijardo  eurų (pavyzdžiui, 
vandens tiekimo, transporto, 
energetikos ir paslaugų 
sektoriuose).
14 Nuo 2013 m. ERPB finansavo 
25 projektus ir iš viso skyrė 
300 milijonų eurų.
15 Tai yra antroji TVF programa 
Tunise. 2013–2015 m. pagal 
rezervinio susitarimo 
programą Tunisui skirta 
1,6 milijardo JAV dolerių.
13
 Audito apimtis ir metodas
12 
Audito metu buvo vertinama, ar ES skirta pagalba Tunisui po 2011 m. Arabų pava -
sario revoliucijos buvo panaudota tinkamai. Siekiant atlikti šį vertinimą, pagalbos 
veiksmingumo ir efektyvumo audito metu atsakyta į šiuos paklausimus:
i) Ar EIVT ir Komisija atsižvelgė į pagrindines Tuniso problemas?
ii) Ar Komisija tinkamai įgyvendino savo programas?
13 
Auditas apėmė išlaidas, susijusias su EKPP ir EKP . Jame daugiausia dėmesio skirta 
reagavimo į ekonominę krizę programoms ir ES veiksmams perėjimo prie de -
mokratijos, valdymo, teisingumo ir ekonomikos augimo srityse. Auditas taip pat 
apėmė MFP .
14 
Audito imtis sudarė 70 % dvišalio bendradarbiavimo pagalbos, skirtos Tunisui 
2011–2015 m.16 Be MFP paskolos mes auditavome septynias paramos biudžetui 
programas ir keturiolika projektų. Išsamesnė informacija apie ES veiksmus pateik -
ta I ir II prieduose .
15 
Audito darbas buvo atliekamas 2016 m. kovo–liepos mėn. Vertinimui reikalingus 
įrodymus surinkome atlikdami dokumentų peržiūrą ir interviu su EIVT, Komisija ir 
ES delegacija Tunise, Tuniso institucijomis, pilietinės visuomenės organizacijomis, 
tarptautinėmis finansų institucijomis ir kitais paramos teikėjais17. Taip pat 2016 m. 
gegužės mėn. atlikome dviejų savaičių vizitą į Tunisą.16 2011–2015 m. Tunisui skirta 
dvišalio bendradarbiavimo 
pagalba iš viso sudarė 
1,3 milijardo eurų. Ši suma 
apima programas pagal EKPP , 
EKP, Europos kaimynystės 
priemones, temines 
priemones, KIP ir MFP paskolą.
17 TVF, Afrikos plėtros bankas, 
Pasaulio bankas, Agence 
Française de Développement.
14
 Pastabos
EIVT ir Komisija pagrindines problemas iš esmės 
sprendė skirdamos dideles papildomas lėšas, 
koordinuojamas su pagrindiniais paramos teikėjais, 
bet pagalba nebuvo pakankamai tikslinga
16 
Šiame skyriuje mes nagrinėjame, ar prioritetai ir finansiniai asignavimai buvo tin -
kamai pritaikyti po 2011 m., siekiant išspręsti pagrindines problemas, su kuriomis 
susiduria Tunisas. Mes taip pat vertiname, ar problemos buvo greitai sprendžia -
mos pasitelkiant gerai koordinuotus veiksmus.
Lėšos buvo reikšmingai padidintos, siekiant atsižvelgti 
į skubius poreikius
17 
2010 m., prieš revoliuciją, Komisija parengė 240 milijono eurų pagalbos vystymui -
si programą18 2011–2013 m. laikotarpiu. Joje nustatytos šios prioritetinės pagalbos 
vystymuisi sritys: užimtumas, ekonomikos reformos, parama privačiajam sektoriui 
ir teisingumas. Kompleksinis tikslas buvo išplėsti gero valdymo aprėptį.
18 
Įvykus revoliucijai, skiriamos lėšos buvo gerokai padidintos ir buvo pakeisti ES 
dvišalio bendradarbiavimo prioritetai. Asignavimų suma nuo 2011 iki 2013 m. 
beveik padvigubėjo ir pasiekė 445  milijonus  eurų. Vidutiniai metiniai asignavimai 
pagal EKPP ir EKP19 padidėjo nuo 80 milijono eurų (laikotarpiu iki revoliucijos) iki 
170 milijono eurų –laikotarpiu nuo 2011 m. iki 2015 m. (žr.  2 diagramą ). Gerokai 
padidintas finansavimas iš esmės buvo skiriamas naudojant paskatomis pagrįstą 
mechanizmą „parama pagal pažangą“, papildoma pagalba buvo skirta šalims 
partnerėms, rodančioms ilgalaikius įsipareigojimus reformoms ir jų pažangą20.18 Daugiametė pagalbos 
vystymuisi strategija 
2007–2013 m. laikotarpiui 
buvo nustatyta šalies 
strateginiame dokumente. 
2011–2013 m. NOP išsamiau 
apibrėžtos skiriamos lėšos ir 
prioritetai. NOP minimos 
pagal EKPP skirtos lėšos.
19 Nuo 2014 m. pagrindinę 
vystomojo bendradarbiavimo 
su kaimyninėmis šalimis 
priemonę EKPP pakeitė EKP.
20 „Paramos pagal pažangą“ 
paskatų mechanizmas 
(vadinamas SPRING EKPP 
kontekste (iki 2013 m.) ir 
bendrosios lėšos KPP 
kontekste (taip pat žr. 1 lentelę 
dėl papildomų įnašų).
15 Pastabos 
19 
Nuo 2011 m. parama demokratijai yra viena iš tikslinių pagalbos sričių (žr.  3 dia -
gramą ). Siekiant užtikrinti, kad rinkimai būtų vykdomi tinkamai, buvo rengiamos 
ES rinkimų stebėjimo misijos. Papildoma parama perėjimui prie demokratijos 
buvo teikiama per programas, skirtas remti pilietinę visuomenę, teisingumą ir 
naujo Parlamento veiklą. Po 2011 m. Komisija parengė programas, skirtas spręsti 
regionų skirtumų problemas, dėl kurių kilo saugumo ir socialinė įtampa. Šiomis 
programomis buvo remiamos atskirtos teritorijos, mažas pajamas turinčių kaimy -
ninių sričių atkūrimas ir sveikatos sektorius. 2 diagrama
Šaltinis:  CRIS duomenų bazė.EKPP ir EKP metiniai įsipareigojimai Tunisui 2007–2015 m.
050100150200250milijonai eurų170 milijonų
80 milijonų
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
16 Pastabos 3 diagrama
Šaltinis:  Europos Komisija, nacionalinės orientacinės programos ir dabartinė padėtis, 2015 m. spalio mėn.EKPP ir EKP įsipareigojimai Tunisui iki ir po 2011 m. pagal prioritetines sritis (dydis 
proporcingai pagal asignavimus per metus)
356 milijonai eurų445 milijonai 
eurų240
milijonų 
eurų300
milijonų 
eurųES ĮSIPAREIGOJIMAI
PO REVOLIUCIJOSES ĮSIPAREIGOJIMAI
PRIEŠ REVOLIUCIJĄ
Socialinė ir 
ekonominė reforma integraciniam augimui62 %Regioninis ir vietos 
vystymasis20 %Pagrindiniai demokratijos 
elementai
18 %2014–20152011–2013
Socialinis sektorius 
ir aplinka
20 %
Geras valdymas 
ir demokratija
7 %Ekonomikos 
reforma ir atsigavimas73 %2011–2013
Parama privačiam sektoriui34 %Teisingumas
7 %
Ekonomikos reformos 
ir valdymas
36 %Užimtumas
23 %Ekonomikos valdymas ir 
konkurencingumas
60 %Absolventų užimtumo 
pagerėjimas22 %Tvarus vystymasis
18 %2007–2010
17 Pastabos 
20 
Papildomos lėšos, kurios buvo skirtos po revoliucijos, EIVT ir Komisijai leido teikti 
didelę paramą nacionalinei ekonomikos atgaivinimo programai. Esant nestabiliai 
ir prastėjančiai makroekonominei padėčiai, programa Programme d’Appui à la 
Relance  (PAR) buvo plati atgaivinimo programa, apėmusi dideles įvairių paramos 
teikėjų ir finansų institucijų lėšas, skirtas daugiausiai finansavimo skirti tenkinant 
neatidėliotinus ekonominius poreikius. Komisijos įnašas į programą PAR sudarė 
jos didžiausią Tunisui skirtų lėšų sumą. Šis finansavimas apėmė penkias bendrą -
sias paramos biudžetui programas, pagal kurias buvo įsipareigota skirti 448 mili -
jonus eurų per penkerius metus, t. y. daugiau nei pusę lėšų, skiriamų pagal EKPP ir 
EPP priemones 2011–2015 m. laikotarpiu. Papildomai su šia suma buvo teikiamos 
„paramos pagal pažangą“ lėšos, kurios sudarė 155 milijonus eurų 2011–2015 m. 
laikotarpiu (žr. 18 dalį ir 1 lentelę ). Ši bendroji parama biudžetui buvo ypač svarbi 
Tuniso institucijoms, kadangi didžioji kito paramos teikėjų finansavimo dalis 
buvo teikiama paskolų forma ir apėmė aptarnavimo išlaidas ir skolos grąžinimo 
įsipareigojimus. 1 lentelė„Paramos pagal pažangą“ įnašai PAR programose
(milijonais eurų)
PAR programa Metai Bendra skirta sumaPAR programoms skirtos 
„paramos už pažangą‘„ 
lėšosVisos per metus skirtos 
„paramos už pažangą‘„ 
lėšos
PAR1 2011 100 10 20
PAR2 2012 68 0 80
PAR3 2013 110 45 55
PAR4 2014 100 47 50
PAR5 2015 70 53 71,8
Iš viso 448 155 276,81
1  121,8 milijono eurų „paramos už pažangą‘„ lėšų likutis buvo panaudotas projektams įvairiose srityse, pavyzdžiui, teisingumo srityje arba 
neturtingų rajonų infrastruktūros renovavimui ir pan.
Šaltinis:  EIVT ir CRIS duomenų bazė.
21 
Komisija atsižvelgė į šalies ekonomikos poreikius, visų pirma per PAR programas, 
bet papildoma parama buvo teikiama skiriant MFP paskolą ir įgyvendinant ats -
kirus projektus. Atsižvelgiant į Tuniso institucijų prašymą, 2014 m. buvo suteikta 
300  milijonų  eurų paskola, skirta papildyti TVF paskolą, remiant vyriausybės 
ekonominį stabilizavimą ir reformų programą.
18 Pastabos 
22 
Jei makroekonominės ir demokratinės reformos problemas buvo galima išspręsti 
pakankamai greitai, to negalima pasakyti apie saugumo sektoriaus reformą. Tuni -
so vyriausybė pirmą kartą paprašė ES paramos šiai reformai 2011 m. spalio mėn. 
Komisija greitai atsakė į šį prašymą, tačiau prireikė dviejų metų, kol Tuniso institu -
cijos susitarė dėl saugumo sektoriaus Tunise tarpusavio peržiūros atlikimo sąlygų. 
2013 m. gruodžio mėn. dvylika saugumo ekspertų iš ES valstybių narių parengė 
tarpusavio peržiūros ataskaitą. Po Tuniso institucijų patvirtinimo 2015 m. sausio 
mėn. buvo atliktas identifikavimo ir formulavimo vizitas. Teroristiniai išpuoliai 
2015 m. kovo ir birželio mėn. pagreitino politinį dialogą ir 2015 m. lapkričio mėn. 
Tuniso vyriausybė pasirašė Komisijos pasiūlymą dėl 23 milijonų eurų vertės sau -
gumo sektoriaus reformos programos. Tai įvyko praėjus ketveriems metams po 
pirmojo prašymo. Patvirtinus programą, 2016 m. birželio mėn. buvo pasirašyta 
saugumo infrastruktūros modernizavimo ir įrangos teikimo sutartis.
Lėšos buvo išskirstytos pernelyg dideliam skaičiui sričių
23 
Tuniso institucijos nesugebėjo parengti patikimo ir išsamaus nacionalinio vys -
tymosi plano. Be šio plano paramos teikėjai negalėjo susidaryti nuomonės apie 
šalies prioritetus, reikalingas lėšas ir pažangą pagal pagrindinius rodiklius. Todėl 
ES veiksmai buvo nustatyti atsižvelgiant į nuolatinį ir intensyvų politinį dialogą su 
Tuniso institucijomis, į parengtas ataskaitas, susijusias su įvairių poreikių vertini -
mu, ir į EIVT ir Komisijos organizuotus padėties įvertinimo vizitus.
24 
ES veiksmai apėmė labai įvairias veiklos sritis. Po 2011 m. revoliucijos reikėjo 
didelės paramos daugelyje sektorių. 2013–2017 m. veiksmų plane dėl privilegi -
juotos partnerystės (žr.8 dalį) nustatyta trylika prioritetų, kurių kiekvienam buvo 
priskirta įvairiopų veiksmų. Atsižvelgiant į išaugusią turimų lėšų apimtį, Komisija 
išplėtė bendradarbiavimo sritį, bandydama patenkinti šią paklausą. Strateginiuo -
se dokumentuose, pavyzdžiui, 2011–2013 m. NOP bei 2014 ir 2015 m. bendroje pa -
ramos programoje (BPP), nustatytos labai plačios prioritetinės sritys. Dėl to buvo 
priimti sprendimai ir planuojami projektai, kurie apėmė per daug sričių. 2014 ir 
2015 m. BPP vieną prioritetinių sektorių (pagrindiniai demokratijos elementai) su -
darė šešios atskiros dalys, apimančios įvairias sritis: teisingumo, lygių galimybių, 
migracijos ir sienų valdymo, žiniasklaidos reformos, saugumo sektoriaus refor -
mos ir paramos kultūros sektoriui21. ESD metinėje ataskaitoje22 minimi veiksmai, 
apimantys daugiau nei dvidešimt sričių (įskaitant švietimo, sveikatos, žemės ūkio, 
aplinkos, klimato kaitos, transporto, mokslinių tyrimų ir temines sritis, pavyzdžiui, 
tarpvalstybinio bendradarbiavimo).21 Komisijos kaimynystės 
politikos ir plėtros generalinis 
direktoratas, Tuniso finansinės 
pagalbos dokumentas, 
dabartinė padėtis: 2015 m. 
spalio mėn.
22 ESD, 2015 m. ataskaita, 
Coopération de l’Union 
européenne en Tunisie .
19 Pastabos 
25 
Didelė veiklos sričių įvairovė prieštaravo pačios Komisijos tikslui pagalbą skirti 
mažam sričių skaičiui. Remiantis pripažinta pagalbos vystymuisi paskirstymo 
geriausia praktika, nustatyta ES konsensuse dėl vystymosi23 ir Paryžiaus deklara -
cijoje dėl pagalbos veiksmingumo24, ES paramos teikėjai savo aktyvų dalyvavimą 
turėtų sutelkti daugiausiai trijuose sektoriuose kiekvienoje šalyje. Pakankamai 
nesutelkusi pastangų Komisija sumažino galimą finansavimo poveikį ir apsunkino 
savo valdymą.
ES veiksmai buvo gerai koordinuojami su pagrindiniais 
paramos teikėjais, bet su valstybėmis narėmis bendro 
programavimo nepasiekta
26 
ES veiksmai buvo gerai koordinuojami su pagrindiniais tarptautiniais subjektais 
vystymosi srityje Tunise, pavyzdžiui, TVF, Pasaulio banku, Afrikos plėtros banku 
(AfDB) ir Agence Française de Développement  (AFD). ES planavo ir įgyvendino svar -
bias programas kartu su kitais paramos teikėjais, visų pirma susijusias su MFP . Kai 
kuriuos ES projektus vykdė JT agentūros, nacionalinės plėtros agentūros ir plėtros 
bankai. 2016 m. taip pat buvo vykdomi devyni poriniai projektai, kurių bendras 
biudžetas sudarė 12 milijonų eurų, – juos finansavo ES, o įgyvendino valstybės 
narės25.
27 
ES yra didžiausia paramos Tunisui teikėja, ji teikia dotacijas daugelyje įvairių 
sričių. Todėl ESD vaidina svarbų vaidmenį paramos teikėjų bendruomenėje. Ji 
padeda aktyviai koordinuoti paramos teikėjų, kurie bent kartą per mėnesį susi -
tinka išsamiai aptarti programų planavimą ir galimas problemas jas įgyvendinant, 
veiklą.
28 
EIVT ir Komisija glaudžiai bendradarbiavo su valstybėmis narėmis reguliariai 
konsultuojantis ir dažnai keičiantis reikalinga informacija visais programos ciklo 
etapais, visų pirma EKP komiteto kontekste. Tačiau šis bendradarbiavimas nea -
pėmė bendro programavimo su valstybėmis narėmis, kaip rekomenduota EKP 
reglamente26. Pastaruosius ketverius metus EIVT ir Komisija aptarinėja su ES vals -
tybėmis narėmis, kaip palaipsniui pradėti vykdyti bendrą programavimą Tunise.23 Taryba, Europos Parlamentas ir 
Europos Sąjungos Komisija, 
(2006/C 46/01), Taryboje 
posėdžiavusių valstybių narių 
vyriausybių atstovų, Europos 
Parlamento ir Komisijos 
bendras pareiškimas dėl 
Europos Sąjungos vystymosi 
politikos: „Europos 
konsensusas“,
24 EBPO, Paryžiaus deklaracija dėl 
pagalbos veiksmingumo, 
2005 m., ( http://www.oecd.
org/dac/
effectiveness/34428351.pdf ).
25 Vokietija, Ispanija, Prancūzija, 
Italija, Nyderlandai ir Austrija.
26 2014 m. kovo 11 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 232/2014, 
kuriuo nustatoma Europos 
kaimynystės priemonė, 
5 straipsnis (OL L 77, 2014 3 15, 
p. 27).
20 Pastabos 
ES veiksmai iš esmės padėjo Tunisui, tačiau buvo 
Komisijos programų įgyvendinimo trūkumų
29 
Šiame skyriuje nagrinėjame, kaip Komisija įgyvendino dvišalės pagalbos vys -
tymuisi programas. Vertiname keturių rūšių programas: a) keturias bendrosios 
paramos biudžetui programas, b) tris sektorinės paramos biudžetui programas, c) 
MFP paskolą ir d) 14 projektų. Vertiname jų koncepciją, vykdymą ir išdirbius.
Bendroji parama biudžetui buvo išmokama greitai, tačiau 
susijusios sąlygos buvo per daug lanksčios
30 
PAR programos (žr. 20 dalį) sudarė maždaug 56 % EKPP ir EKP įsipareigojimų. Įgy -
vendinant šias programas paskirti dideles lėšas Tunisui pavyko palyginti greitai. 
Iš esmės reikėjo vienų ar dvejų metų nuo sumos, dėl kurios buvo įsipareigota, nu -
statymo iki didžiosios dalies išmokėjimo. 2015 m. pabaigoje pagal PAR programas 
išmokėta 78 % įsipareigotų sumų 2011–2015 m., o MFP ir projektų atveju – atitin -
kamai 67 % ir 22 % sumų. 2015 m. pabaigoje buvo įsipareigota tik dėl 60 % turimų 
projektų lėšų, o paramos biudžetui ir MFP atveju įsipareigota dėl, atitinkamai, 
85 % ir 100 % asignavimų (žr.  4 diagramą ).4 diagrama
Šaltinis: CRIS duomenų bazė.Skirtos, įsipareigotos ir sumokėtos sumos pagal pagalbos rūšį (2015 12 31, 2011–
2015 m. laikotarpis)
0100200300400500milijonai eurųSumokėta  Įsipareigota  Skirta  
Projektai MFP Parama biudžetui
21 Pastabos 
31 
Teikiant šią ES pagalbą buvo siekiama didelėmis sumomis remti pažeidžiamą eko -
nomiką, skatinti socialinę sanglaudą ir paraginti Tunisą „pradėti reformas įgyven -
dinant partnerystę siekiant demokratijos ir bendros gerovės“27. Susijusios išmokos 
2011–2015 m. laikotarpiu buvo apie 350 milijonų.
32 
Pirmoji PAR programa buvo planuojama ir įgyvendinama kartu su Pasaulio banku, 
AfDB ir AFD28, o antroji – su Pasaulio banku ir AfDB. Bendras PAR1 biudžetas suda -
rė 1 milijoną eurų paskolų ir dotacijų ( iš kurių 100 milijonų eurų buvo ES įnašas). 
Bendras PAR2 biudžetas sudarė 720 milijonų eurų paskolų ir dotacijų, iš kurių 
68 milijonai eurų buvo ES įnašas. Bendras šių programų planavimas ir vykdymas 
padidino paramos teikėjų poveikį šaliai partnerei įgyvendinant reformas. Taip pat 
buvo užtikrinta, kad nebūtų paramos teikėjų pastangų dubliavimosi. Vėlesnės 
PAR3 ir PAR4 buvo finansuojamos tik ES.
Lėšų išmokėjimo sąlygos buvo pernelyg lanksčios
33 
Įgyvendinant PAR programas ES įnašas teikiamas bendrosios paramos biudžetui 
forma. Nuo 2013 m. tai buvo vadinama „sutartimis dėl paramos valstybei stiprinti“ 
(SBC). Tai yra pati lanksčiausia paramos biudžetui forma, skirta šalims, kurios yra 
pažeidžiamos arba kuriose vyksta perėjimo procesas. Lėšų išmokėjimo sąlygos 
pagal šią paramos biudžetui formą yra lankstesnės nes, pavyzdžiui, tinkamumo 
sąlyga šalims partnerėms turėti patikimą ir įtikinamą nacionalinį vystymosi planą 
nėra būtina, jei vyriausybė įsipareigoja jį parengti. Atsižvelgiant į pačios Komisijos 
paramos biudžetui gaires, SBC negali būti vykdomos ilgiau nei vienerius ar dvejus 
metus. Tuniso atveju šios formos parama biudžetui jau buvo suteikta trejiems me -
tams (PAR3 ir PAR4) ir bus naudojama vėlesnei PAR programai (PAR5) dar trejiems 
metams.27 COM(2011) 200 final.
28 Trijų paramos teikėjų įnašus 
sudarė paskolos.
22 Pastabos 
PAR programų vykdymas
PAR programos Įgyvendinimo greitis
ProgramaSprendi -
mo metai Skirta  Sumokėta Finansavimo 
susitarimo 
pasirašymo 
dataMokėjimo 
data  
(1 dalis)Mokėjimo 
data  
(2 dalis)Laikotar -
pis tarp 
finansavimo 
susitarimo 
pasirašymo 
ir 1-ojo 
mokėjimoLaikotar -
pis tarp 
finansavimo 
susitarimo 
pasirašymo 
ir 2-ojo 
mokėjimo
PAR 1 2011 100 000 000 99 424 813 28.9.11 2.12.11 17.12.12 64 439
PAR 2 2012 68 000 000 65 415 314 4.12.12 17.12.12 N. d. 13 N. d.
PAR 3 2013 110 000 000 110 000 000 6.12.13 20.12.13 4.12.14 14 358
PAR 4 2014 100 000 000 75 000 000 8.7.15 8.12.15 Neišmokėta 150 Neišmokėta
Šaltinis: CRIS duomenų bazė (2016 m. spalio mėn.).34 
PAR programos įgyvendinamos išmokant vieną ar dvi dalis daugiausiai per 
dvejus metus. Pagal geriausią praktiką, taikomą paramos biudžetui programoms, 
Komisija visų pirma susitaria dėl reformos programos su šalimi partnere. Tuomet 
remiantis šia programa Komisija nusprendžia dėl lėšų išmokėjimo sąlygų, pasirašo 
finansavimo susitarimą ir skiria šaliai partnerei laiką įgyvendinti šias reformas ir 
laikytis lėšų išmokėjimo sąlygų. Tačiau PAR programų atveju iš esmės sąlygų buvo 
laikomasi prieš pasirašant finansavimo susitarimą (jau planavimo etape). Šį modus 
operandi  sistemingai naudojo Komisija, siekdama paspartinti PAR programų 
pirmosios dalies mokėjimą. Taigi PAR1 pirmosios dalies mokėjimas buvo atliktas 
praėjus dviem mėnesiams nuo finansavimo susitarimo pasirašymo; PAR2 ir PAR3 
atveju šis terminas buvo tik dvi savaitės (žr.  2 lentelę ).2 lentelė
35 
Vienu atveju (PAR1) antrosios dalies priemonės nebuvo nustatytos, kai buvo pa -
sirašyta sutartis, o tik po metų. Priemonės, būtinos įvykdyti visų programų dalių 
mokėjimo sąlygas, turėtų būti nustatytos, kai pasirašomas finansavimo susitari -
mas, siekiant suteikti pakankamai laiko šalims partnerėms įgyvendinti reformas.
23 Pastabos 
36 
Kadangi papildomos „paramos pagal pažangą“ principu skiriamos lėšos sudarė 
beveik trečdalį programų biudžeto, mes tikrinome, ar Tuniso institucijos jas pa -
naudojo tam, kad nustatytų naujas sąlygas ir parengtų naujas priemones. Nusta -
tėme, kad tik PAR3 atveju skyrus papildomas lėšas „paramos pagal pažangą“ 
principu buvo pridėta viena kintama dalis. Ši kintama dalis apėmė tris konkrečias 
sąlygas. Iš esmės „paramos pagal pažangą“ principu skiriamos papildomos lėšos 
buvo nustatytos ir skirtos programos planavimo etapo pabaigoje (žr.  2 langelį ) 
ir, kadangi tai tikrai buvo komplikuojantis veiksnys, tai leido nustatyti sąlygas ir 
priemones.
Papildomų lėšų skyrimo procedūra pagal „paramos pagal pažangą“ principą
Procedūros etapai:
 οN metų gruodžio mėn. ESD parengia pirmąjį pažangos ataskaitos projektą;
 οN + 1 metų kovo mėn. EIVT ir EK parengia bendrą pranešimą apie pažangą visose kaimyninėse šalyse;
 οN + 1 metų birželio mėn. priimamas sprendimas (jį patvirtinta EKP komitetas). Lėšos turi būti paskirtos 
konkrečioms programoms iki N + 1 metų pabaigos.2 langelis
37 
PAR išmokos priklausė nuo daugelio konkrečių priemonių taikymo. Vidutiniškai 
kiekviena iš keturių tikrintų programų buvo susijusi su 27 konkrečiomis priemo -
nėmis. Jos apėmė daug įvairių sričių, pavyzdžiui: a) skaidrumo, demokratinio 
dalyvavimo, teisingumo ir kovos su korupcija, b) viešųjų finansų, c) regionų skir -
tumų, d) nedarbo ir socialinės įtraukties, e) mikrofinansų ir f) ekonomikos augimo. 
Kadangi nagrinėjama daug sričių, sumažėja dėmesys politiniam dialogui su šalimi 
partnere.
38 
Komisija priėmė sprendimus dėl mokėjimų, įvertinusi bendrą pažangą ir vyriau -
sybės įsipareigojimą pagal nacionalinį vystymosi planą, o ne kiekvienos Tuniso 
institucijoms privalomos priemonės įgyvendinimą. Praktiškai tai reiškia, kad Ko -
misija įvertino bendrą pažangą kaip sėkmingą, nors kai kurios priemonės nebuvo 
taikytos. Šis metodas sumažino partnerių paskatas imtis priemonių, nustatytų 
finansavimo susitarime, ir susilpnino Komisijos įtaką, kurią ji galėjo daryti Tuniso 
institucijoms įgyvendinant būtinas reformas.
24 Pastabos 
39 
Dėl nestabilios politinės padėties šalyje Komisija daugiausiai dėmesio skyrė su 
išdirbiais, o ne su ilgalaikiais rezultatais susijusioms priemonėms. Dauguma PAR 
programų priemonių buvo parengtos taip, kad jas būtų galima įvykdyti per trum -
pą laikotarpį, ir dažnai turėjo nuorodą „potvarkį „X“ priima vyriausybė“ ar pana -
šų. Tačiau vyriausybė potvarkį gali priimti, bet administracija jį įgyvendinti gali 
nebūtinai skubiai ir tinkamai. Iš tikrųjų, kai kurių struktūrinių reformų įgyvendini -
mas tebėra nepatenkinamas arba lėtas, net tose srityse, kuriose Tuniso vyriausybė 
ėmėsi kai kurių priemonių.
Vėluota parengti viešųjų finansų valdymo įvertinimą
40 
Nėra bendro PAR programų vertinimo. Atsižvelgiant į šių programų dydį ir sudė -
tingumą, remiantis jų bendru įvertinimu buvo galima gauti naudingos grįžtamo -
sios informacijos apie reformų pažangą ir nustatyti metodo trūkumus.
41 
Komisija pasinaudojo skirtingų tarptautinių organizacijų atliktais įvairiais konkre -
čių valdymo aspektų vertinimais. Tačiau jie negali pakeisti VIFA vertinimo, kuris 
yra labai išsamus ir plačiai taikomas bendras viešųjų finansų valdymo vertinimas. 
Nors Komisijos paramos biudžetui gairėse rekomenduojama VIFA vertinimą atlikti 
kas ketverius metus, paskutinis buvo atliktas 2010 m. Naujas bendrai ES, Pasaulio 
banko ir AfDB finansuojamas vertinimas turėjo būti atliktas 2014 m. Tačiau buvo 
smarkiai vėluojama įdarbinant ekspertą ir aptariant ataskaitos projektą su Tuniso 
institucijomis. Naująjį VIFA vertinimą numatoma baigti 2017 m. kovo mėn.
42 
VIFA vertinimas nebuvo reikalingas vien tik patikinimui dėl visų viešųjų finansų 
valdymo aspektų, jis taip pat būtinas kaip visų galimų trūkumų, kuriuos reikėtų 
skubiai šalinti, rodiklis. Dėl šių priežasčių ir atsižvelgiant į tai, kad labai didelės 
paramos biudžetui sumos turi būti pervestos į nacionalinį iždą, yra netinkama, 
kad šis vertinimas nebuvo parengtas per gairėse nurodytą laikotarpį.
25 Pastabos 
Lėtas reformos tempas
43 
Iš esmės padaryta tam tikros pažanga su programomis susijusiose srityse, tačiau 
reformų tempas buvo lėtas.
a) Dėl skaidrumo ir dalyvavimo, pažangos pasiekta prieigos prie administracinės 
informacijos, asociacijos teisių, biudžeto skaidrumo ir Tuniso audito instituci -
jos ataskaitų skelbimo srityse. Tačiau iki šiol sunku gauti prieigą prie adminis -
tracinės informacijos, susijusios su vyriausybe ir viešosiomis organizacijomis.
b) Pilietinės visuomenės dalyvavimo srityje, nevyriausybinės organizacijos 
(NVO) sukūrimas tapo lengvesnis, tačiau vis dar išlieka ilgas procesas. Nors 
teisės aktuose numatyta, kad nauja NVO gali būti įsteigta vos per kelias savai -
tes, dėl administracinių kliūčių praktiškai tai užtrunka nuo šešių mėnesių iki 
vienų metų.
c) Dėl viešųjų finansų valdymo, būtina priimti nacionalinį vystymosi planą ir 
pagrindinį biudžeto įstatymą, siekiant pagerinti biudžeto vykdymą. Lėtai 
buvo vykdomos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės ir viešųjų pirkimų 
reformos. Buvo priimtas naujas viešųjų pirkimų įstatymas, kuris atitinka tarp -
tautinius standartus, ir yra rengiamas veiksmų planas, skirtas pakeisti painias 
procedūras. Vienas pagrindinių uždavinių, kurį lieka išspręsti, yra skaidrumo, 
atskaitomybės bei išorės ir vidaus audito veiksmingumo didinimas.
d) Atsižvelgiant į regioninius skirtumus, priemonės, kurių buvo imtasi PAR 
programų kontekste, padidino savivaldybių pajamas. Vis dėlto, atsižvelgiant 
į struktūrinius trūkumus, t. y. susilpnėjusią ekonominę veiklą ir vietos mo -
kesčių nebuvimą, dauguma savivaldybių patiria finansinių sunkumų, kurie 
gali būti išspręsti tik taikant išsamų jų finansų restruktūrizavimą, galiausiai 
atsižvelgiant į decentralizacijos procesą, numatytą 2017 m. pradžioje.
e) Dėl socialinės įtraukties, vyriausybė padidino socialinę apsaugą, padidinda -
ma mėnesinių asignavimų sumą ir gavėjų skaičių. Vis dėlto galimų paramos 
gavėjų atrankos procesas nepagerėjo ir reikia palaukti, kol bus parengtas 
bendras namų ūkių registras29.29 Europos Komisijos 
informacinis pranešimas 
Europos Parlamentui ir 
Tarybai, Tuniso Respublikos 
MFP , antrosios dalies išmoka, 
2015 11 26.
26 Pastabos 
f) Nors mikrofinansų reglamentavimo pagrindas nustatytas atsižvelgiant 
į tarptautinius standartus, prieiga prie mikrofinansų vis dar yra ribota. 
Šioje srityje taip pat padėtų reglamentavimo ir priežiūros pagrindo at -
naujinimas, esamų skolinimo palūkanų normų panaikinimas ir atitinkamų 
apskaitos standartų nustatymas30. Svarbu pažymėti, kad Komisija įgy -
vendina projektą, kuriuo siekiama remti mikrofinansų plėtojimą mažiau 
išsivysčiusiose šalies vietovėse.
g) Siekdamas skatinti ekonomikos augimą Parlamentas parengė naują 
investicijų kodeksą, atitinkantį tikslą apsaugoti patekimą į rinką, mažinti 
investicijų apribojimus ir racionalizuoti išimtis, bet jo dar nepriėmė.
44 
TVF atkreipė dėmesį į vėlavimus įgyvendinti būtinas reformas savo 2013–
2015 m. programa. Savo vertinime31 TVF teigia, kad buvo įvykdyta tik apie 
60 % iš 46 pagal programą patvirtintų struktūrinių kriterijų. Jis taip pat nu -
rodė, kad „institucijų ir plataus spektro suinteresuotųjų šalių įsipareigojimas 
reformų darbotvarkei yra būtinas, kad būtų išvengta programos įgyvendini -
mo nesėkmės“.
Pasinaudojus MFP paskola pavyko sėkmingai gauti 
finansavimą, nepaisant vėlavimų ir žemo išmokėjimo lygio
45 
2013 m. rugpjūčio mėn. Tuniso vyriausybė paprašė ES MFP paskolos. Tunisui 
tuo metu reikėjo didelio ir skubaus išorės finansavimo. Šios pagalbos, kurios 
reikėjo skubiai, teikimas užtruko 21 mėnesį nuo pradinio prašymo iki pirmojo 
mokėjimo (žr.  3 lentelę ). Parlamentas ir Taryba nurodė, kad ES turėtų galėti 
MFP suteikti greitai tais atvejais, kai dėl susidariusių aplinkybių reikia veikti 
nedelsiant32. Didžia dalimi vėlavimas gali atsirasti todėl, kad ES negali kontro -
liuoti situacijos, pavyzdžiui, kai Tunisui prireikė laiko ratifikuoti MFP opera -
cijos susitarimo memorandumą. Tačiau prašymo dėl skubaus finansavimo 
atveju prireikė nemažai laiko šią paskolą tvarkyti ES lygmeniu.30 TVF, Tunisas, 2015 m. 
konsultacija dėl IV straipsnio, 
šeštoji rezervinio susitarimo 
peržiūra ir prašymas dėl 
pertvarkymo, 2015 m. spalio 
mėn.
31 TVF, Prašymas pratęsti 
susitarimą pagal išplėstinę 
fondo priemonę I priedas. 
2013–2015 m. rezervinis 
susitarimas, kontekstas, 
koncepcija ir rezultatai, 
2016 m. birželio mėn.
32 2013 m. rugpjūčio 12 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
sprendimas Nr. 778/2013/ES, 
kuriuo Gruzijai suteikiama 
papildoma makrofinansinė 
pagalba (OL L 218, 2013 8 14, 
p. 15).
27 Pastabos 
46 
ES skyrė 300 milijonų eurų paskolą, padalytą į tris dalis. Komisija finansavo pasko -
lą per finansinių institucijų paskolas. Grąžinimo ir palūkanų sąlygos Tunisui buvo 
tokios pačios kaip ir sąlygos, kurias Komisija gavo iš finansinių institucijų. Iki šiol 
palūkanų normos buvo mažos, jos sudarė nuo 0,498 % iki 1,125 %. MFP paskolos 
grąžinimo rizika buvo padengta Išorės veiksmų garantijų fondo, kuris yra finan -
suojamas iš ES biudžeto.
47 
Be galimybės gauti finansavimą mažomis palūkanomis, MFP paskola buvo nu -
matyta konkrečioms reformoms pagal paskolos susitarime nustatytas mokėjimo 
sąlygas. Paskolos nustatymas buvo koordinuojamas su TVF, pagrindinė mokėjimo 
sąlyga buvo tinkamas TVF programos įgyvendinimas33. Be to, ji apėmė devy -
nias sąlygas (panašias į BSP sąlygas); keturias sąlygas antrojo mokėjimo atveju ir 
penkias sąlygas trečiojo mokėjimo atveju. Komisija užtikrino, kad paskola būtų 
gerai koordinuojama su PAR programomis ir ES ir kitų paramos teikėjų teikiama 
technine pagalba. Pagal MFP programą suteikta labai reikalingų lėšų maža kaina. 
Nustatant nedaug sąlygų ir vykdant jų įgyvendinimo stebėjimą pavyko priimti 
papildomas reformas. Komisija rengiasi suteikti papildomą 500  milijonų  eurų 
paskolą, pažymėdama kad: „apskritai reformų pažanga tebėra ribota, iš dalies dėl 
trapių politinių permainų, nors teigiamas pastarojo meto pagreitis nuteikia opti -
mistiškai, o vyriausybė tebėra įsipareigojusi toliau eiti teigiamų reformų keliu“34.33 2013–2015 m. rezervinio 
susitarimo programa.
34 COM(2016) 67 final, 2016 m. 
vasario 12 d. „Pasiūlymas dėl 
Europos Parlamento 
sprendimo, kuriuo Tunisui 
suteikiama papildoma MFP“.MFP tvarkaraštis
Data Veiksmas Mėnesiai nuo programos prašymo
2013 m. rugpjūčio mėn. Tuniso prašymas pradžia
2013 m. gruodžio mėn. Komisijos pasiūlymas 4
2014 m. gegužės mėn. Tarybos ir Parlamento patvirtinimas 9
2014 m. liepos mėn. MFP komitetas 11
2014 m. rugpjūčio mėn. Tuniso pasirašytas susitarimo memorandumas 12
2015 m. kovo mėn. Ratifikuota Tuniso Parlamento 19
2015 m. gegužės mėn. 1 išmokėta dalis 21
2015 m. gruodžio mėn. 2 išmokėta dalis 28
2016 m. spalio mėn. 3 neišmokėta dalis 38
Šaltinis: Europos Komisija.3 lentelė
28 Pastabos 
Sektorinės paramos biudžetui programos buvo tinkamos, 
tačiau trūko patikimos strategijos
Trūksta patikimų strategijų ir griežtų sąlygų
48 
Sektorių BSP buvo svarbios, kadangi buvo atsižvelgta į kai kuriuos šalies par -
tnerės poreikius. Vis dėlto dvi iš trijų audituotų programų, susijusių su vandens 
sektoriumi ir parama savivaldybėms, nebuvo paremtos patikima strategija šiuose 
sektoriuose. Nors kai kurie planai ir tyrimai buvo pateikti, išsamaus plano, kuris 
atspindėtų prioritetus ir jų nustatymo būdą, nebuvo.
49 
Šiuo metu Tunisas, kuris naudojasi valstybės kūrimo sutartimis, visų pirma todėl, 
kad nėra bendro nacionalinio vystymosi plano, apimančio sektorių strategijas, 
taip pat gauna finansavimą iš sektorinės paramos biudžetui programų. Kaip nuro -
dyta Komisijos gairėse, ši praktika nukrypsta nuo geriausios praktikos.
50 
Problemų kyla dėl sąlygų nustatymo. Pagrindiniai trūkumai nurodyti 3 langelyje :
a) pasirašant programą nebuvo žinomos bazinės sąlygos;
b) kai kurios sąlygos nebuvo tinkamos;
c) pasirašant finansavimo susitarimą nebuvo laikomasi kai kurių tinkamumo 
kriterijų.
29 Pastabos 3 langelisNustatyti trūkumai, rengiant sektorinės paramos biudžetui programas
a) BS6 (vandens) programoje apibrėžiami kai kurie rodikliai ir atitinkami veiksmingumo kriterijais, nenusta -
čius šių rodiklių atskaitos taškų. Pavyzdžiui, viena 5 milijonų eurų kintamos dalies mokėjimo sąlyga buvo 
gilių šulinių matavimo skaitiklių skaičiaus padidinimas 300 pirmaisiais metais, 700 antraisiais metais ir 
1 200 trečiaisiais metais. Nepaisant to, susitarimo sudarymo metu, Komisijai nebuvo aišku, kiek šulinių 
buvo arba nebuvo aprūpinti matavimo skaitikliais, ir todėl nebuvo žinomas su sąlyga susijusios problemos 
sprendimo mastas. Iki šiol neįvykdyta kita paramos biudžetui kintamos dalies mokėjimo sąlyga, susijusi su 
valstybės surenkamais mokesčiais už požeminio vandens siurbimą.
b) BS6 programoje nustatytos sąlygos, kurių buvo lengva laikytis. Pavyzdžiui, viena 2,5 milijono eurų kinta -
mos mokėjimo dalies sąlyga buvo techninių darbuotojų skaičiaus atitinkamame departamente padidini -
mas 5 žmonėmis pirmaisiais metais, 10 antraisiais metais ir 25 trečiaisiais metais. Tačiau departamentas 
nurodė, kad techninių darbuotojų skaičius padidėjo 71 asmeniu pirmaisiais metais. Šiuo atveju mokėjimo 
sąlyga nebuvo pagrįsta tinkama darbuotojų poreikio analize. Taip pat buvo priešingų atvejų, kai buvo 
pernelyg sudėtinga laikytis kitų sąlygų ir bendrai vėluojama įgyvendinti programas.
c) BS5 ir BS6 atveju pasirašant finansavimo susitarimą nebuvo laikomasi visų tinkamumo kriterijų. Pagal BS5 
finansavimo susitarimą numatyta, kad tik antrajai ir trečiajai daliai buvo taikomos bendrosios mokėjimo 
sąlygos (tinkamumo kriterijai). Todėl tinkamumo kriterijai nebuvo taikomi pirmajai 9 milijonų eurų daliai, 
kuri buvo skirta remiantis tik pasirašyta paramos biudžetui sutartimi. BS6 atveju, finansavimo susitarimas 
buvo pasirašytas, nepaisant to, kad viena tinkamumo sąlyga buvo įvykdyta tik iš dalies. Pagal paramos 
biudžetui gaires galimas sektorinės paramos biudžetui kaip priemonės naudojimas priklauso nuo tinka -
mumo kriterijų vertinimo rezultatų.
51 
Komisija nustatė tinkamumą išmokai pagal vieną programą (BS7), remdamasi 
savo vertinimu, kad mokėjimo sąlygų matricos atžvilgiu iš esmės  buvo padaryta 
„patenkinama pažanga“. Tokia praktika sumažina partnerio paskatas vykdyti visas 
individualias priemones (žr. 38 dalį). Taip pat kyla klausimas, kodėl tam tikros 
mokėjimo sąlygos buvo nustatytos, jei nebuvo numatyta jas taikyti.
Vėluojama įgyvendinti programas
52 
Dviejų iš trijų audituotų programų atveju labai vėluota vykdyti programas. Vienu 
atveju (BS5) įgyvendinimo laikotarpis buvo pratęstas 70 %, palyginti su iš pradžių 
suplanuotu grafiku (nuo 60 mėnesių iki 102, keturis kartus atlikus pakeitimus), 
o kitu atveju (BS6) – 33 % (papildomai 24 mėnesius). Vėlavimai buvo susiję arba su 
programos aplinka (t. y. su politiniu nestabilumu, institucijų priešinimusi poky -
čiams), arba su koncepcijos trūkumais (žr. 50 dalį).
30 Pastabos 
53 
Techninės pagalbos projektai buvo rengiami kartu su pagrindine sektorinės pa -
ramos biudžetui programa, siekiant padėti administracijai įgyvendinti suderintą 
reformų programą. Tačiau dviem atvejais (BS5 ir BS6) buvo vėluojama sudaryti 
techninės pagalbos projektų sutartis, o BS7 atveju jokia techninė pagalba nebuvo 
tiesiogiai susijusi su programos priemonių įgyvendinimu.
54 
Kai kuriais atvejais programų poveikis buvo labai ribotas dėl lėtos pažangos įgy -
vendinant būtinas reformas. Pavyzdžiui, BS5 atveju (2007 m. sprendimas), vienas 
numatytas svarbus programos rezultatas buvo metinio biudžeto reforma. Buvo 
tikimasi, kad ši reforma bus vykdoma greitai, prieš tai parengus įstatymą. Tačiau 
jis vis dar nepriimtas Parlamente, o po šio įstatymo priėmimo reikės dar penkerių 
metų, kad ši reforma būtų visiškai įgyvendinta.
Projektais buvo sprendžiami svarbūs klausimai, tačiau buvo 
koncepcijos trūkumų ir vėlavimų
Dėl kai kurių koncepcijos trūkumų buvo sudėtinga įvertinti 
projektų veiksmingumą
55 
Pusė mūsų imties projektų35 turėjo vieną ar kelis šių su jų koncepcija susijusių 
trūkumų (žr. pavyzdžius 4 langelyje ):
a) trūko tinkamų, konkrečių ir išmatuojamų tikslų;
b) nebuvo rodiklių, todėl nebuvo galima tinkamai įvertinti veiksmingumo, atlikti 
veiklos stebėjimo ir laiku imtis taisomųjų veiksmų;
c) trūko atskaitos rodiklių, todėl situacijos prieš veiksmą ir po jo palyginimas 
buvo ribotas.35 PJ 7, 8, 10, 11, 12, 13 ir 14.
31 Pastabos 
56 
Keturių36 iš keturiolikos tikrintų projektų atveju į sutartis nebuvo įtraukti kai kurie 
pagrindiniai elementai (žr.  5 langelį ), o biudžetų išsamumo lygis nebuvo pakan -
kamas, kad būtų galima tinkamai įvertinti sąnaudų pagrįstumą ir palengvinti 
efektyvumo vertinimą.36 PJ 6, 7, 8 ir 10.4 langelis 5 langelisKoncepcijos trūkumų atvejai peržiūrėtuose projektuose
a) PJ12 buvo techninės pagalbos projektas, kuriuo siekiama stiprinti Aukščiausiojo advokatų profesinės 
veiklos instituto institucinius gebėjimus. Ši formuluotė, atsižvelgiant į konkretų tikslą, buvo neapibrėžta, 
be to, jo įvykdymas turėtų būti įvertintas vėlesniame etape. Sutartyje nustatyti rodikliai, pavyzdžiui, žmo -
gaus teisių pažeidimų skaičius ir vidutinė civilinių ir baudžiamųjų procedūrų trukmė. Šie rodikliai buvo tik 
nežymiai ir netiesiogiai susiję su projektu ir nebuvo tinkamiausi kriterijai įvertinti, ar pasiektas projekto 
tikslas.
b) Projektas PJ14 buvo parengtas remti perėjimą prie demokratijos Tunise. Juo siekiama nustatyti gerąją pa -
tirtį, stiprinti Parlamento narių gebėjimus ir gerinti Parlamento administracinius gebėjimus. Nors sutartyje 
aprašyta pagrindinė veikla, nebuvo nustatyti rodikliai, pagal kuriuos būtų galima išmatuoti veiksmingumą 
ir įvertinti projekto pridėtinę vertę.
c) PJ13 tema buvo parama pilietinei visuomenei Tunise. Tikslai ir rodikliai buvo neaiškūs ir išskaidyti pagal 
įvairias veiklos sritis, o ne konkrečius rodiklius. Be to, kadangi nebuvo rodiklių, apibūdinančių pilietinės 
visuomenės padėtį iki ir po veiksmų vykdymo, buvo sunku atlikti tinkamą projekto pridėtinės vertės 
vertinimą.
Projekto su nepakankamomis sąlygomis pavyzdys
Projekto PJ10 atveju sutartis buvo pasirašyta remiantis labai plataus pobūdžio darbų aprašymu ir prelimi -
nariais vertinimais. Vienas iš projekto planinių išdirbių buvo didėlės apimties darbai, atlikti Nabeulio teismo 
pastate. Iš pradžių procedūros (preliminarus tyrimas, koncepcija, techninis tyrimas, vykdymo dokumentai, spe -
cifikacijos ir konkurso dokumentai) apėmė viso teismo pastato rekonstrukciją. Nepaisant to, paramos gavėjas 
įvykdė tik vieną iš trijų pirkimo dalių, kadangi projekto biudžeto nepakako finansuoti visas tris dalis. Likusias 
dvi dalis (sudarančias apie 30 % viso biudžeto) vėliau turėtų įgyvendinti Tuniso institucijos. Šiuo atveju, kadan -
gi sutartyje nebuvo išsamaus taikymo srities aprašymo, nebuvo galima tinkamai įvertinti projekto efektyvumo 
ir veiksmingumo.
32 Pastabos 
57 
Dviejų projektų atveju, dėl kurių buvo sudarytos sutartys su tarpininkaujančia 
institucija37, Komisija įsipareigojo jai sumokėti apie 1,2 milijono eurų administraci -
nėms išlaidoms. Planavimo dokumentuose nebuvo analizės, parodančios pridėti -
nę vertę, gautą pasitelkiant tarpininkaujančią instituciją, užuot tiesiogiai sudarius 
sutartis su galutiniu naudos gavėju38.
Dideli vėlavimai vykdant projektus
58 
Projektų įgyvendinimo laikotarpis buvo gerokai pratęstas dešimčia iš keturiolikos 
imties projektų atveju (žr.  4 lentelę ). Šešiais atvejais39 įgyvendinimo laikotarpis 
buvo pratęstas daugiau nei 50 % patvirtinto įgyvendinimo laikotarpio. Daugiau -
siai projektus buvo vėluojama įgyvendinti dėl to, kad iš pradžių buvo nepakanka -
mai įvertintas laikas, būtinas tam tikriems rezultatams pasiekti. Daugeliu atvejų 
pratęsus terminus išaugo tam tikrų kategorijų sąnaudos, kaip antai personalo 
sąnaudos, kurios turi būti apmokamos iš fiksuoto Komisijos įnašo40. Todėl mažiau 
lėšų bus skiriama pagrindinei projekto veiklai finansuoti. Kadangi šios sutartys 
buvo pasirašytos po 2011 m., Komisija žinojo apie sudėtingą padėtį šalyje, tačiau 
ji atitinkamai nepritaikė projektų terminų ir masto.37 Projektais PJ7 ir PJ8, kurių 
bendras biudžetas sudarė 
41 milijoną eurų, buvo 
siekiama mažinti socialinę 
nelygybę bei regioninius 
skirtumus miestų ir 
priemiesčių vietovėse, 
įgyvendinant infrastruktūros 
darbus, kurie leido pagerinti 
gyvenimo kokybę, sukurti 
darbo vietų ir palengvinti 
prieigą prie mikrofinansų.
38 Kaip tai padarė EIB 
vykdydamas tą patį veiksmą.
39 PJ 1, 2, 6, 8, 12 ir 14.
40 Europos Audito Rūmai, 
Specialioji ataskaita Nr. 3/2011 
„Nuo konfliktų nukentėjusiose 
šalyse per Jungtinių Tautų 
organizacijas skirstomų ES 
įnašų efektyvumas ir 
rezultatyvumas“ ( http://eca.
europa.eu ).
Projektų įgyvendinimo laikotarpių pratęsimas
(mėnesiais)
ProjektasSutarties 
metaiPradinė trukmėTrukmėTrukmės pratęsimas1 pakeitimas 2 pakeitimas
PJ1 2011 23 46 52,5 29,5
PJ2 2011 23 46 23
PJ3 2012 8 0
PJ4 2012 8 0
PJ5 2015 60Sutartyje pradžioje nustatytas laikotarpis 
tęsiasi
PJ6 2012 36 56 20
PJ7 2012 48 0
PJ8 2013 42 69 27
PJ9 2013 36 48 12
PJ10 2013 43 53 10
PJ11 2011 30 34 4
PJ12 2011 18 24,5 34,5 16,5
PJ13 2013 36 42 6
PJ14 2012 32 39 51 19
Šaltinis:  CRIS duomenų bazė.4 lentelė
33 Pastabos 
59 
Patikrinę tris projektus41 nustatėme, kad iki to laiko pasiektų rezultatų poveikis 
ir tvarumas nebuvo užtikrinti tinkama pasitraukimo strategija. Minėti projektai 
buvo iš esmės skirti sukurti laikinas darbo vietas, tačiau norint užtikrinti jų išliki -
mą, reikia daugiau lėšų ir politinių veiksmų. Kadangi Tuniso partneriai neturėjo 
pakankamai lėšų ir gebėjimų išlaikyti projektais sukurtą infrastruktūrą, tvarumas 
priklausys nuo to, ar bus gauta papildoma parama iš paramos teikėjų.
60 
Keturių projektų42 poveikis buvo labai ribotas dėl lėtos pažangos įgyvendinant 
būtinas reformas. Pavyzdžiui, 2012 m. apie 2,5 milijono eurų buvo skirta teikti 
Tuniso institucijoms specialią įrangą, leidžiančią testuoti elektroninių gaminių ati -
tiktį ES taisyklėmis. Tačiau šios įrangos naudojimas buvo ribotas, kadangi Tunisas 
dar nepriėmė atitinkamų ES standartų, kaip nustatyta Susitarime dėl pramonės 
produktų atitikties vertinimo ir pripažinimo.
61 
Nors dėl dviejų veiksnių, – projektų koncepcijos trūkumų ir jų lėto įgyvendini -
mo, – projektus vertinti buvo sudėtinga, iš esmės, juos įgyvendinant buvo atsi -
žvelgta į tikruosius šalies poreikius ir buvo prisidėta prie reikšmingos pažangos 
atitinkamose srityse. Pavyzdžiui, įgyvendinus projektus, skirtus remti mažąsias ir 
vidutines įmones, suteikta naudinga parama 700 įmonių. Kiti du projektai prisi -
dėjo prie vargingų miestų rajonų modernizavimo, o projektu, susijusiu su Parla -
mentu, pagerinta jo infrastruktūra ir sustiprintas bendradarbiavimas su Europos 
Parlamentu.41 PJ 6, 7 ir 8.
42 PJ 3, 4, 11 ir 12.
34
 Išvados ir rekomendacijos
62 
ES finansavimu buvo ženkliai prisidėta prie perėjimo prie demokratijos ir ekono -
minio stabilumo Tunise. Darome išvadą, kad laikotarpiu po 2011 m. revoliucijos 
ES lėšos iš esmės buvo panaudotos tinkamai. Papildomų lėšų buvo skirta įveikti 
naujus iššūkius, o Komisija glaudžiai bendradarbiavo su kitais paramos teikėjais, 
organizuojant lėšų paskirstymą. Tačiau buvo nustatyta ES teikiamos pagalbos 
valdymo trūkumų.
63 
Nors pasiekta tam tikros pažangos, ji buvo lėta, daugiausia dėl veiksnių, susijusių 
su įvairiais vyriausybės pokyčiais ir kadangi nebuvo bendro nacionalinio vysty -
mosi plano. Be tokio Tuniso institucijų plano buvo gerokai sudėtingiau vykdyti 
procesą, tinkamai paskirstant Komisijos pagalbą (žr. 23 dalį).
64 
Iš esmės Komisijos metodas buvo labai ambicingas, nes buvo bandoma atsižvelg -
ti į pernelyg daug prioritetų. Spręstų klausimų įvairovė ir veikla, vykdyta paramos 
biudžetui srityje, projektais ir teikiant MFP paskolą, prieštarauja pačios Komisijos 
politikai sutelkti pagalbą į nedidelį skaičių pagrindinių sričių ir veiklos sričių (žr. 
24–25 dalis).
65 
Koordinavimas su kitais paramos teikėjais buvo geras įvairiose veiklos srityse, 
nors bendras programavimas su valstybėmis narėmis nebuvo pasiektas (žr. 
26–28 dalis).
1 rekomendacija. Gerinti programavimą ir skirti dėmesį ES 
pagalbai
EIVT ir Komisija turėtų:
a) naudoti politinį ir strateginį dialogą siekiant užtikrinti, kad Tuniso institucijos 
priimtų išsamų nacionalinį vystymosi planą.
b) kitam planavimo laikotarpiui nustatyti ribotą konkrečių prioritetų skaičių ir 
sumažinti veiksmų skaičių, siekiant padidinti dėmesį ES pagalbai ir jos galimą 
poveikį.
c) užtikrinti, kad būtų pasiektas bendras programavimas su valstybėmis narė -
mis, siekiant daugiau dėmesio skirti pagalbai ir pagerinti jos koordinavimą.
35 Išvados ir rekomendacijos 
66 
Pagalba buvo teikiama pagal keletą pagalbos priemonių, kurios daugiausia 
apėmė bendrąją paramą biudžetui (valstybės kūrimo sutartys), sektorinę paramą 
biudžetui (sektorių reformų sutartys), MFP paskolą ir projektus. Tunisas taip pat 
ženkliai pasinaudojo „paramos pagal pažangą“ iniciatyva, kuri reikšmingai padidi -
no bendrosios paramos biudžetui lėšas (žr. 30–31 dalis).
67 
Bendroji parama biudžetui buvo teikiama pagal PAR programas, kurios taip pat 
pirmaisiais metais iš esmės buvo finansuojamos Pasaulio banko ir TVF paskolo -
mis. Šios formos parama padėjo vyriausybei formuoti reformų darbotvarkę ir, 
taikant valstybės kūrimo sutartis, suteikė daugiau lankstumo nei taikant tradicinę 
paramą biudžetui. Tačiau ji yra laikoma trumpalaike, vienerius arba dvejus metus 
teikiama parama ir nėra ilgalaikis sprendimas (žr. 32–33 dalis).
68 
Kai buvo pasirašyti paramos biudžetui programų finansavimo susitarimai, kai 
kurių sąlygų jau buvo laikytasi, arba jų buvo laikomasi netrukus po to. Tai smarkiai 
sumažino paramos skatinamąjį elementą. Daugelio priemonių, nustatytų finan -
savimo susitarimuose, įgyvendinimas buvo vertinamas kaip visuma, o tai reiškia, 
kad kai kurie mokėjimai buvo atlikti, net jei atitinkamos priemonės nebuvo įgy -
vendintos (žr. 34–39 dalis).
69 
Dėl „paramos pagal pažangą“ lėšų paskirstymo buvo nuspręsta labai vėlai, todėl 
iškilo sunkumų planuojant geriausią šios pagalbos panaudojimą. Papildomas 
poveikis, kuris buvo numatytas didelių „paramos pagal pažangą“ lėšų pervedimų 
atveju, nebuvo aiškiai matomas (žr. 36dalį).
70 
Pagal VIFA numatytas tarptautiniu mastu pripažintas, išsamus šalies viešųjų fi -
nansų valdymo vertinimas. Jis turėtų būti atliekamas kas ketverius metus, remian -
tis Komisijos paramos biudžetui gairėmis. Atsižvelgiant į tai, kad didelės sumos 
mokamos kaip parama biudžetui ir į VIFA kaip stebėjimo ir planavimo priemonės 
svarbą, nepriimtina tai, kad VIFA vertinimas nebuvo atliktas nuo 2010 m. Todėl 
naująjį VIFA vertinimą numatoma baigti iki 2016 m. pabaigos (žr. 40–42 dalis).
36 Išvados ir rekomendacijos 
2 rekomendacija. Gerinti ES paramos biudžetui programų 
įgyvendinimą
Komisija turėtų:
a) ateityje įgyvendinant paramos biudžetui programas sumažinti būtinų prie -
monių, skirtų vykdyti su parama biudžetui susijusias sąlygas, skaičių ir užti -
krinti, kad šios priemonės būtų svarbios. Siekiant paskatinti Tuniso institucijas 
padaryti didelę pažangą reformų procese, Komisija turėtų atlikti išmokas su 
sąlyga, kad būtų sėkmingai vykdomos atskiros priemonės ir gaunami geri su 
veiksmingumo rodikliais susiję rezultatai, o ne siekiama bendros pažangos.
b) Pasistengti užtikrinti, kad VIFA, svarbios planavimo ir stebėjimo priemonės, 
vertinimas būtų atliekamas bent kas ketverius metus.
71 
300 milijono eurų MFP paskolos, kurios Tuniso institucijoms reikėjo nedelsiant, 
teikimo organizavimui prireikė beveik dviejų metų. Nors kai kurie vėlavimai 
nebuvo susiję su ES, prireikė daugiau nei 11 mėnesių tvarkant paskolos teikimą ES 
institucijų lygmeniu (žr. 45–47 dalis).
3 rekomendacija. Teikti pasiūlymus paspartinti MFP 
patvirtinimo procesą
Komisija su savo teisėkūros partneriais turėtų išnagrinėti galimybes paspartinti 
vėlesnių MFP programų patvirtinimo procedūras, visų pirma skubaus finansavimo 
atveju.
72 
Sektorinė parama biudžetui buvo išmokėta daug mažesnė nei bendroji parama 
biudžetui. Patikima sektoriaus strategija nebuvo akivaizdi dviejose iš trijų tikrin -
tų programų. Programų įgyvendinimui trukdė vėlavimai ir bendra lėta pažanga 
vykdant būtinas reformas (žr. 48–54 dalis).
37 Išvados ir rekomendacijos 
73 
Kai kurie svarbūs projektai buvo vykdomi, tačiau buvo daug vėlavimų. Kadangi 
nebuvo aiškių tikslų ir rodiklių, buvo sudėtinga įvertinti daugelio jų pažangą. 
Daugeliu atvejų projektai buvo pernelyg ambicingi, o jų įgyvendinimo tvarkaraš -
tis pernelyg optimistiškas. Dėl to padidėjo pridėtinės išlaidos (žr. 55–61 dalis).
4 rekomendacija. Gerinti projektų planavimą
Komisija, ateityje planuodama projektus Tunise, turėtų nustatyti aiškius tikslus 
ir rodiklius, kurie būtų tikroviški, atsižvelgiant į konkrečias atitinkamo projekto 
aplinkybes.
Šią ataskaitą priėmė III kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Karel PINXTEN, 
2017 m. vasario 14 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Klaus-Heiner LEHNE
38
 Priedai
Paramos biudžetui programų ir makrofinansinės pagalbos sąrašas
 (eurais) 
Numeris Sprendimo Nr.Sprendimo 
metaiPriemonė Pavadinimas Skirta sumaĮsipareigota 
sumaSumokėta 
suma
MFP N. d. 2013 MFP MFP 300 000 000 300 000 000 200 000 000
BS1 23143 ir 23279 2011 BSPProgramme d‘Appui à la Relance ir 
Parama partnerystei, reformoms ir in -
tegraciniam augimui – SPRING (PAR 1)100 000 000 99 424 813 99 424 813
BS2 24074 2012 BSPProgramme d’Appui à la Relance 
(PAR 2) 68 000 000 67 339 484 65 415 314
BS3 24469 2013 BSPTroisième Programme d‘Appui à la 
Relance (PAR 3)110 000 000 110 000 000 110 000 000 
BS4 37533 2014 BSP Progamme d‘Appui à la Relance (PAR 4) 100 000 000 99 546 000 75 000 000 
BS5 19508 2007 BSPProgramme d’Appui à la Gestion 
Budgétaire par Objectifs30 000 000 29 267 989 29 267 989
BS6 21889 2010 BSPProgramme d‘appui aux politiques 
publiques de gestion des ressources 
en eau pour le développement rural et 
agricole57 000 000 56 067 853  24 623 541
BS7 18438 (2013) BSPTunisie – PRAL – ex-Programme 
d‘appui à la compétivité (PAC I)41 000 000 40 357 374  40 357 374I priedas
39 Priedai 
Projektų sąrašas
 (eurais) 
NumerisSprendimo 
Nr.Sutarties 
metaiProjektasĮsipareigota 
sumaSumokėta 
suma 
PJ1 20216 2011Mobilisation d‘expertise court terme au profit des PME indus -
trielles et des institutions tunisennes – Coaching technique et 
non technique4 328 400 4 092 200
PJ2 20216 2011Mobilisation d‘expertise court terme au profit des PME Indus -
trielles et des institutions d‘appui – Qualité6 170 540 5 575 780
PJ3 20216 2012Acquisition et installation d‘une chambre semi anechoîque 
pour essais de comptabilité electromagnétiques de dix metres 
avec cages annexes1 179 590 1 179 590
PJ4 20216 2012Acquisistion et mise en place d‘un laboratoire pour des essais 
de compatbilité Electromagnétiques1 260 000 1 260 000
PJ5 22772 2015Programme on Small Business Support in the services sector 
of Tunisia10 000 000 1 982 210
PJ6 23202 2012Projet de création d’emplois et accompagnement à la réinser -
tion en complétant les dispositifs de l’Etat en Tunisie6 476 777 5 850 000
PJ7 23202 2012 Financement de la mise à niveau de quartiers populaires 8 000 000 7 900 000
PJ8 24409 2013Financement de la mise à niveau de quartiers populaires en 
Tunisie32 900 000 22 000 000
PJ9 23556 2013Soutien à l'amélioration du système de justice des enfants en 
Tunisie1 800 000 1 710 000
PJ10 23557 2013Réhabilitation selon les standards internationaux de Tribu -
naux et établissements pénitentiaires avec une dotation de 
matériel informatique12 848 749 12 206 312
PJ11 19073 2011 Renforcement des capacités institutionnelles en Tunise 1 461 000 1 314 652
PJ12 19073 2011Assistance Technique pour le renforcement des capacités insti -
tutionelles de l‘Institut Supérieur de la Profession d'Avocats629 965 503 972
PJ13 23558 2013 Programe d‘Appui à la Société Civile en Tunise 3 399 228 2 604 875
PJ14 23569 2012Appui au processus constitutionnel et parlementaire en 
Tunisie1 809 778 1 364 907II priedas
40 Komisijos ir EIVT atsakymai
Santrauka
III
Komisija ir EIVT sutinka su vertinimu, kad į susidariusią padėtį sureaguota greitai, tačiau norėtų pabrėžti, kad keliose 
srityse veiksmų reikėjo imtis dėl daugybės iškilusių socialinių ir ekonominių poreikių ir (arba) susidariusių ekstre -
maliųjų situacijų, su kuriomis Tuniso vyriausybė susidūrė po revoliucijos. Tokiomis aplinkybėmis ES buvo paraginta 
padėti Tunisui patenkinti šiuos poreikius, ir tai buvo susiję ne tik su būtinybe imtis veiksmų, bet ir su siekiu užtikrinti 
politinį patikimumą. Šiuo laikotarpiu pasiekta gerų rezultatų, nes, teikiant ES pagalbą, labai prisidėta didinant šalies 
ekonominį ir politinį stabilumą po revoliucijos, ypač padedant įgyvendinti svarbiausias socialines, ekonomines ir 
politines reformas.
Todėl Komisija mano, kad pagalbos poveikis nesumažėjo, tiesiog ji buvo teikiama siekiant padėti įgyvendinti daugelį 
neatidėliotinų reformų, kurių Tunisui neišvengiamai reikėjo imtis porevoliuciniu laikotarpiu.
Be to, reikia atkreipti dėmesį į tai, kad visi nuo 2014 m. patvirtinti projektai buvo susiję su vienu iš trijų pagrindinių 
sektorių, nustatytų 2014–2016 m. bendroje paramos programoje (BPP) (socialinės ir ekonominės reformos integraci -
niam augimui užtikrinti, esminiai demokratijos aspektai ir darni regionų ir vietos plėtra).
Komisija pripažįsta, kad dėl po revoliucijos susidariusių aplinkybių ir dažnos vyriausybių bei administracijos kaitos 
Tuniso institucijoms galėjo kilti sunkumų administruojant visą gautą pagalbą. Tačiau taip pat reikia pabrėžti, kad ES 
projektų lėšos įsisavinamos geriau nei kitų paramos teikėjų lėšos.
Bendro programavimo procesas laikinai atidėtas dėl vyriausybės vėlavimo parengti ir priimti naują penkerių metų 
vystymosi planą. Taip ES galės programavimo procesą geriau suderinti su į planą įtrauktais prioritetais, kad būtų 
užtikrintas geresnis paramos teikėjų, įskaitant valstybes nares, darbo pasidalijimas.
Bendra programavimo misija buvo vykdoma kartu su 2016 m. spalio mėn. surengta EIVT ir Kaimynystės politikos 
ir plėtros derybų GD programavimo misija. Šiuo metu konsultantas koordinuoja veiksmus su visomis valstybėmis 
narėmis, o bendras programavimas veikiausiai bus pradėtas vykdyti 2017 m.
Pagal ES makrofinansinės pagalbos (MFP) programą Tunisui teikiama mokėjimų balanso parama, kuria siekiama 
patenkinti didelius Tuniso išorės finansavimo poreikius ir padėti įgyvendinti finansinės pagalbos programą, dėl 
kurios Tunisas susitarė su TVF. Taip Tunisui suteikiama galimybė užtikrinti, kad būtinieji ekonominiai pokyčiai būtų 
ne tokie skaudūs ir staigūs, ir siekiama padėti šaliai atkurti savo ekonomikos tvarumą. Todėl MFP sąlygomis, siekiant 
visapusiškai remti ekonomikos koregavimo programą, atsižvelgiama į tam tikrus prioritetinius klausimus keliose 
tarpusavyje susijusiose struktūrinių reformų srityse.
Komisijos nuomone, jos pagalba Tunisui, įskaitant MFP , visų pirma sutelkta keliuose sektoriuose. Be to, keliose para -
mos srityse (pvz., statistikos, viešųjų finansų valdymo ir Audito Rūmų gero valdymo) buvo labai svarbu veiksmingai 
koordinuoti veiksmus su kitais paramos teikėjais ir įvairių Komisijos tarnybų viduje, kad, užtikrinant papildomą MFP 
poveikį, būtų visiškai įgyvendintos svarbios reformos.
Komisijos ir EIVT atsakymai 41
V
Esant politiškai nestabiliai padėčiai, buvo labai svarbu užtikrinti tinkamą greitojo poveikio priemonių ir labiau ilga -
laikių procesų pusiausvyrą, kartu taikant pagal Komisijos paramos biudžetui politiką siūlomas priemones. Priemonė, 
vadinama sutartimi dėl paramos valstybei stiprinti, yra lankstesnis paramos biudžetui modelis, specialiai skirtas 
taikyti esant nestabiliai ir (arba) pokrizinei padėčiai. Nors ir taikydama šį lankstesnį modelį Tunise, Komisija vis dėlto 
griežtai vertino lėšų išmokėjimo pagal kiekvieną iš keturių paramos biudžetui programų sąlygas. Be to, iš to, kad 
padėtis stabilizavosi, ir iš Tuniso padarytos pažangos matyti, kad operacijos buvo parengtos ir įgyvendintos sėkmin -
gai. Išsamesnė analizė šiuo klausimu pateikta toliau, nuo 30 dalies.
Komisija patvirtina, kad dabar atliekamas VIFA vertinimas iš tiesų pradėtas 2014 m., t. y. praėjus ketveriems metams 
nuo paskutinio VIFA vertinimo. VIFA vertinimą atlikti vėluota dėl nuo Komisijos nepriklausančių priežasčių, daugiau -
sia susijusių su metodologiniais klausimais ir jų pasekmėmis. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad naujoji VIFA verti -
nimo metodika buvo peržiūrėta 2015 m. Šiuo metu baigiama rengti naujoji Tuniso VIFA ataskaita.
VI
Komisija pabrėžia, kad reformų programa ne visada gali būti parengta kaip viena išsami ir nuosekli politikos prie -
monė ar strategijos dokumentas. Tokiais atvejais analizė atliekama remiantis įvairiomis priemonėmis ir reformų 
procesu, kurį vyriausybė vykdo sistemai stiprinti.
Kalbant apie minėtą sektorinę paramą biudžetui, Komisija sektorių politiką įvertino kaip išsamią, aktualią ir patikimą. 
Šios sektorinės paramos biudžetui operacijos buvo patvirtintos dar prieš revoliuciją; vėliau, siekiant stabilizuoti 
rezultatus, kurių padėta pasiekti įgyvendinant operacijas, programos buvo pritaikytos prie naujų aplinkybių.
Komisijos nuomone, MFP paskolos vėlai išmokėtos ne dėl lėto pagalbos įgyvendinimo, o dėl įvairių veiksnių derinio. 
Parlamentas ir Taryba užtruko ilgiau kaip penkis mėnesius, kol priėmė Komisijos pasiūlymą pagal įprastą teisėkūros 
procedūrą. Be to, Tuniso institucijoms prireikė daugiau kaip šešių mėnesių ES ir Tuniso susitarimo memorandumui, 
kuriame nustatytos MFP sąlygos, ratifikuoti. Antrąją išmoką vėluota išmokėti todėl, kad tunisiečiai laiku neįvykdė 
visų sąlygų.
Įvadas
09
Komisijos nuomone, verta paminėti, kad, 2014 m. balandžio mėn. patvirtinus 300 mln. EUR MFP-I operaciją, ši 
buvo didžiausia pietinėms kaimyninėms šalims kada nors suteikta MFP , kol 2016 m. vasario mėn. Komisija pasiūlė 
naują 500 mln. EUR MFP operaciją, taip pat skirtą Tunisui, kuri buvo patvirtinta 2016 m. liepos mėn. Šia antrąja MFP 
operacija siekiama toliau remti ekonomikos pertvarką, ypač po 2015 m. įvykusių teroristinių išpuolių ir jų neigiamo 
poveikio ekonominei veiklai.
Komisijos ir EIVT atsakymai 42
Pastabos
20
Komisija pabrėžia, kad PAR 1 buvo daugiasektorės paramos biudžetui operacija, o PAR 2–PAR 5 yra sutartys dėl para -
mos valstybei stiprinti.
22
Komisija nurodo, kad sudėtingomis politinėmis ir saugumo aplinkybėmis ji visada laiku imdavosi veiksmų, kai rei -
kėjo, kad ji tų veiksmų imtųsi. Komisija taip pat pažymi, kad saugumo sektoriaus reformos (SSR) programos veiksmų 
planas techniniu lygmeniu baigtas rengti 2015 m. birželio 18 d. (per kokybės paramos grupės posėdį), dar neįvykus 
2015 m. birželio mėn. teroristiniam išpuoliui. Šiuo laikotarpiu, prieš parengiant SSR programą arba ją rengiant, sau -
gumo srityje pradėta įgyvendinti ir keletas kitų veiksmų (regioniniai projektai, veiksmai, finansuojami pagal stabi -
lumo priemonę, taip pat pagal priemonę, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos ir kt.).
23
Komisija pažymi, kad pirmaisiais metais po revoliucijos paramos teikėjų veiksmai buvo koordinuojami pagal Tuniso 
institucijų parengtą ekonomikos gaivinimo planą ir vyriausybės raštus vystymosi klausimais. Remiantis šiais doku -
mentais, pagal vadinamąsias Appui à la Relance  (PAR) programas parengti finansinės paramos priemonių rinkiniai, iš 
jų kai kurie net buvo parengti taikant bendros politikos matricą. Vėliau, TVF ir Tuniso institucijoms sudarius susita -
rimą dėl išsamios makroekonominio koregavimo ir struktūrinių reformų programos, buvo sudarytos sąlygos koordi -
nuoti paramos teikėjų, įskaitant paramą biudžetui teikiančios ir MFP operacijas vykdančios ES, veiksmus.
24
Komisija norėtų pabrėžti, kad sričių, kurioms buvo paskirstytos lėšos, nebuvo per daug, o pagalba buvo skiriama 
pakankamai tikslingai.
Nors ES pagalba iš tiesų buvo suteikta daugeliui sektorių, iš pat pradžių tai buvo daroma atsižvelgiant į porevoliuci -
niu laikotarpiu Tunisui iškilusius didžiulius uždavinius ir poreikius. Tai taip pat buvo daroma reaguojant į konkrečius 
Tuniso institucijų prašymus suteikti pagalbą tuo metu, kai vyriausybei labai reikėjo tarptautinės paramos. Iš tiesų 
2011–2013 m. patvirtintos į esmines paslaugas orientuotos skubios operacijos, kuriomis buvo remiamas perėjimas 
prie demokratijos ir padedama vykdyti socialines ir ekonomines reformas.
Tačiau, padėčiai palaipsniui stabilizuojantis (apytiksliai nuo 2014 m.), ES pradėjo stengtis labiau sutelkti savo 
pagalbą. Šias pastangas vainikavo 2014–2016 m. bendra paramos programa, kurioje, siekiant tikslingiau sutelkti ES 
pagalbą, nurodyti trys intervencijos sektoriai (socialinės ir ekonominės reformos integraciniam augimui užtikrinti, 
esminiai demokratijos aspektai ir darni regionų ir vietos plėtra). Į šiuos tris sektorius buvo sistemingai atsižvelgiama 
rengiant metines veiksmų programas Tunisui palankiomis sąlygomis.
Komisijos ir EIVT atsakymai 43
25
Komisija ir EIVT pabrėžia, kad lėšų paskirstymo nenuoseklumas ir valdymo sunkumai nebuvo jų priimtų sprendimų 
rezultatas. Vėlavimai ir valdymo sunkumai buvo tiesiogiai ir visų pirma susiję su išorės veiksniais (t. y. politiniu nesta -
bilumu, sudėtinga šalies ekonomine padėtimi).
Komisija pabrėžia, kad MFP sąlygomis, siekiant visapusiškai remti ekonomikos koregavimo programą, atsižvelgiama 
į tam tikrus prioritetinius klausimus keliose tarpusavyje susijusiose struktūrinių reformų srityse. Tai neturėtų būti 
laikoma nukrypimu nuo Komisijos vykdomos politikos pagalbą telkti nedaugelyje sektorių. Be to, keliose paramos 
srityse (pvz., Audito Rūmų statistikos, viešųjų finansų valdymo ir gero valdymo) buvo labai svarbu veiksmingai 
koordinuoti veiksmus su kitais paramos teikėjais ir įvairių Komisijos tarnybų viduje, kad būtų visiškai įgyvendintos 
svarbios reformos.
26
Komisija pažymi, kad ES veiksmai buvo gerai koordinuojami su valstybėmis narėmis ir pagrindiniais tarptautiniais 
paramos teikėjais, tačiau bendras programavimas su valstybėmis narėmis nebuvo vykdomas dėl vėlyvo nacionalinio 
vystymosi plano priėmimo. Veiksmų koordinavimas ir glaudus ryšių su valstybėmis narėmis palaikymas vyko nuolat 
ir buvo konstruktyvus.
28
Bendro programavimo procesas buvo laikinai atidėtas siekiant programavimą suderinti su penkerių metų vystymosi 
planu, kad būtų užtikrintas geresnis paramos teikėjų, įskaitant valstybes nares, darbo pasidalijimas.
Bendra programavimo misija buvo vykdoma kartu su 2016 m. spalio mėn. surengta EIVT ir Kaimynystės politikos 
ir plėtros derybų GD programavimo misija. Šiuo metu konsultantas koordinuoja veiksmus su visomis valstybėmis 
narėmis, o bendras programavimas veikiausiai bus pradėtas vykdyti 2017 m.
29
Komisija pažymi, kad ES veiksmai Tunisui labai padėjo, tačiau buvo nustatyta nedidelių Komisijos programų įgyven -
dinimo trūkumų.
Komisija norėtų dar kartą pabrėžti, kad PAR 1 buvo daugiasektorės paramos biudžetui operacija, o PAR 2–PAR 5 yra 
sutartys dėl paramos valstybei stiprinti. Paramos modelio skirtumai turi poveikį programų analizei.
Komisijos ir EIVT atsakymai 44
32
Komisija norėtų pabrėžti, kad, nors PAR 3 ir PAR 4 finansavo tik ES, šių programų ir jose apibrėžtų priemonių įgyven -
dinimas buvo koordinuojamas su kitais paramos teikėjais.
33
Komisija norėtų pabrėžti tai, kad 1-oji Appui à la Relance  (PAR 1) programa buvo daugiasektorės paramos biudže -
tui operacija, o kitos PAR operacijos buvo grindžiamos sutarties dėl paramos valstybei stiprinti modeliu, specialiai 
sukurtu tam, kad ES galėtų remti šalis partneres, kuriose yra susidariusi nestabili ir (arba) pokrizinė padėtis.
Nors, kaip apibrėžta 2011 m. priimtoje politikos priemonėje, pagal sutarties dėl paramos valstybei stiprinti modelį 
suteikiama tam tikra lankstumo galimybė, Komisijos tarnybos visada jį įgyvendino griežtai. Po ilgo ir išsamaus poli -
tinio dialogo su institucijomis nustatyti taikytini veiklos rezultatų rodikliai. Taikant šiuos rodiklius, nagrinėjamuoju 
laikotarpiu sudarytos sąlygos įgyvendinti svarbius reformų procesus. Susiklosčiusi ypatinga padėtis, į kurią turėjo 
reaguoti ES, ir trumpalaikis pasirinkto sutarčių dėl paramos valstybei stiprinti įgyvendinimo modelio pobūdis netu -
rėtų būti siejami su įspūdžiu, kad lėšų išmokėjimo sąlygos yra lanksčios.
Komisija pabrėžia, kad sutartys dėl paramos valstybei stiprinti gali būti atnaujintos, ypač tada, kai dar negalima per -
eiti prie kitų paramos biudžetui priemonių, ir ši galimybė numatyta atitinkamose paramos biudžetui gairėse.
Verta prisiminti, kad su sutartimis dėl paramos valstybei stiprinti susijusios paramos biudžetui gairės buvo naujos 
(2012 m.), ir jų modelis dar nebuvo išbandytas, kai jos pirmą kartą pritaikytos tokioje valstybėje kaip Tunisas – vidu -
tines pajamas gaunančioje šalyje, išgyvenančioje didelės politinės pertvarkos laikotarpį. Remdamasi šia Tunise įgyta 
patirtimi, kuri pasitvirtino įgyvendinant sutartis dėl paramos valstybei stiprinti ir kitose šalyse, Komisija peržiūrėjo 
rekomendacijas dėl sutarčių dėl paramos valstybei stiprinti trukmės ir galimybės jas patvirtinti kartu su sektorinės 
paramos biudžetui operacijomis. Ši įgyta patirtis bus dokumentuota atliekant paramos biudžetui gairių peržiūrą.
34
Komisija nurodo, kad tik keliais atvejais rodikliai buvo pasiekti ir (arba) priemonės buvo įgyvendintos prieš pasira -
šant finansavimo susitarimus. Tačiau iš to veikiau matyti, kad ilgai trunkanti Komisijos administracinė procedūra, 
per kurią priimami finansavimo sprendimai, nėra tinkama tokiai skubiai operacijai, kurią tuo metu Komisija ir kiti 
paramos teikėjai (Pasaulio bankas ir Afrikos plėtros bankas) siekė įgyvendinti Tunise reaguodami į ypač nestabilią 
politinę, socialinę ir ekonominę padėtį.
Iš tiesų šios priemonės institucijų buvo oficialiai patvirtintos prieš daugelį mėnesių iki pasirašant finansavimo susita -
rimą. Tačiau laikotarpiu nuo tada, kai dėl priemonės buvo susitarta, iki tada, kai Komisija priėmė finansavimo spren -
dimą, priemonė iš tiesų buvo priimta ir (arba) įgyvendinta vyriausybės. Šią sėkmę taip pat lėmė intensyvus politinis 
dialogas su institucijomis, todėl, nevykdant paramos biudžetui operacijų, priemonė nebūtų buvusi įgyvendinta taip 
sėkmingai ar per tą patį laikotarpį.
35
Valstybėms narėms pateiktame finansavimo sprendime ir su Tuniso vyriausybe pasirašytame finansavimo susitarime 
aiškiai nurodyta, kad antrosios dalies veiklos rezultatų rodikliai bus nustatyti antraisiais programos įgyvendinimo 
metais. Tokia tvarka neprieštarauja gairėms ir yra naudinga esant nestabiliai padėčiai, kaip antai Tunise 2011 m. (t. y. 
laikinoji vyriausybė, artėjantys rinkimai), kai sunku parengti išsamią programą kelerių metų laikotarpiui.  
Komisijos ir EIVT atsakymai 45
36
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad, nors apie paramą pagal pažangą nebuvo oficialiai skelbiama iki N+1 metų 
gegužės ar birželio mėn., Komisija ir EIVT jau būdavo atlikusios įvairių regiono šalių padėties vertinimą ir jau metų 
pradžioje (paprastai ne vėliau kaip sausio ar vasario mėn.) turėjo aiškų suvokimą, kokią paramos pagal pažangą 
sumą gaus kiekviena šalis. Todėl, derėdamasi dėl programų ir rodiklių lentelės, Komisijos derybų grupė pasilikdavo 
tam tikrą laisvę veikti savo nuožiūra ir įtraukdavo papildomas programas arba kai kuriais atvejais didesnę sumą, nei 
buvo oficialiai numatyta derybų pradžioje.
37
Komisija pabrėžia, kad ES pagalba buvo teikiama atsižvelgiant į Tuniso institucijų pateiktus prašymus, o poreikiai 
buvo aptariami, derinami ir vertinami dvišaliu lygmeniu. Tai, kad į PAR 1–3 programas įtraukta daug priemonių, 
reikia vertinti atsižvelgiant į bendras paramos biudžetui operacijas, kurias, vykdydamos finansinius įsipareigojimus, 
kurių kiekvieną sudarė daugiau kaip milijardas dolerių, įgyvendino trys paramos biudžetui agentūros.
Taigi atsižvelgiant į tai, kad yra kelios paramą teikiančios agentūros (kurios prisideda dalydamosi naujausia patir -
timi), ir į didelę šioms operacijoms skirtą lėšų sumą, priemonių skaičius iš tiesų beveik atitinka tokių rūšių operacijų 
standartą.
Sėkmingam PAR programų įgyvendinimui turėjo įtakos tai, kad joms aukštu lygmeniu buvo skiriama daug dėme -
sio – buvo rengiami nuolatiniai jų įgyvendinimui peržiūrėti skirti vyriausybės posėdžiai (to nebūtų buvę mažesnės 
programos atveju), todėl reikėtų deramai atkreipti dėmesį į tai, kad dauguma šių priemonių buvo įgyvendintos.
38
Komisija laikosi nuomonės, kad visų PAR I–IV matricų sąlygų vertinimas buvo atliktas vienodai griežtai.
Komisija pabrėžia, kad, taikant 2011 m. komunikatą ir susijusias 2012 m. Tarybos išvadas „Požiūris į ES paramą tre -
čiųjų šalių biudžetui ateityje“, dėl tinkamumo kriterijų ir toliau bus laikomasi dinamiško požiūrio. Šis požiūris visų 
pirma pritaikytas atsižvelgiant į nestabilią politinę padėtį, kuri buvo susiklosčiusi tuo metu, kai Tunise pirmą kartą 
pradėta įgyvendinti sutartis dėl paramos valstybei stiprinti.
Jis atitinka paramos biudžetui gairių dėl sutarčių dėl paramos valstybei stiprinti nuostatas. Šis modelis įtrauktas 
į 2012 m. paramos biudžetui gaires, taikytinas per krizę, po krizės ir esant nestabiliai padėčiai. Todėl šis modelis yra 
lankstesnis. Tačiau Komisijos atliekamas lėšų išmokėjimo operacijų vertinimas yra ne mažiau nuodugnus nei taikant 
bet kurį kitą paramos biudžetui modelį.
Reikėtų pridurti, kad galiausiai pasiekti visi numatyti rezultatai, išskyrus kelis, kurie nebuvo labai svarbūs. Taigi 
atrodo, kad, PAR III ir PAR IV programoms suteikus didesnį lankstumą, vidutinės trukmės laikotarpiu pasiekta ne 
prastesnių rezultatų ir (arba) poveikio.
39
Komisija pažymi, kad kai kurių struktūrinių ekonomikos reformų įgyvendinimas tebėra lėtas arba turėtų būti gerokai 
veiksmingesnis, o štai reformos, kuriomis padedama pereiti prie demokratijos, įgyvendinamos geriau. Kaip pri -
menama paramos biudžetui gairėse, kuriose numatyta, kad „ veiklos rezultatų rodikliai <...> daugiausia bus proceso 
rodikliai “ (p. 99), į rezultatus orientuotų priemonių ar rodiklių nebūtų buvę įmanoma patvirtinti, jeigu sutartys dėl 
paramos valstybei stiprinti būtų sudarytos vieniems ar dvejiems metams.
Komisijos ir EIVT atsakymai 46
Užtikrinti papildomi intervenciniai veiksmai, t. y. techninės pagalbos teikimas, taigi institucijoms buvo padedama 
rengti teisės aktų ir (arba) taisyklių (arba administracinių procedūrų), reikalingų konkrečiam įstatymui ar nutarimui 
įgyvendinti, projektus ir juos priimti. Dėl taikytų politikos priemonių derinio, įgyvendinus daugumą ES nustatytų 
priemonių, pasiekta konkrečių rezultatų.
Šiuo metu Tunise vyksta plataus masto politiniai ir instituciniai pokyčiai, todėl, kaip ir kitų porevoliucinių procesų 
atveju, prireiks laiko, kol bus pasiekta visų lauktų rezultatų.
40
Komisija norėtų pabrėžti, kad dėl sparčiai kintančių aplinkybių ir sudėtingos bei nuolat kintančios administracinės ir 
politinės padėties (2011–2015 m. pasikeitė šešios vyriausybės) šiuo laikotarpiu būtų buvę labai sunku atlikti aukštos 
kokybės objektyvų vertinimą. Kalbant apie vertinimo metodiką, vertinti priemonių poveikį taip pat būtų buvę per 
anksti.
2010 m. atliktas naujausias išsamus paramos biudžetui operacijų vertinimas. Atliekant šiuos vertinimus, paprastai 
vertinamas dešimties metų laikotarpis. Norint objektyviai įvertinti padėtį, būtina žengti žingsnį atgal.
Nepaisant to, Kaimynystės politikos ir plėtros derybų GD šiuo metu atlieka programų, kuriose daugiausia dėmesio 
skiriama ekonomikos valdymui, vertinimą, apimantį visas Tunise įgyvendintas paramos biudžetui programas, išsky -
rus BS6.
Be to, šiuo laikotarpiu Komisija atidžiai stebėjo išdirbius ir rezultatus ir visiškai išnaudojo turimas priemones, kad 
įvertintų konkrečių paramos biudžetui priemonių rezultatus, taip pat naudojosi įvairiais skirtingų tarptautinių orga -
nizacijų atliktais vertinimais.
41
Komisija norėtų pabrėžti, kad naujasis VIFA vertinimas atliktas taikant VIFA sekretoriato patvirtintą naują metodiką, 
todėl buvo padarytos kelios prieštaringos išvados dėl 2010 m. VIFA vertinimo, ir Tuniso institucijos vėlavo jį patvir -
tinti dėl nuo Komisijos, Pasaulio banko ar Afrikos plėtros banko nepriklausančių priežasčių.
Vis dėlto Komisija patvirtina, kad dabar atliekamas VIFA vertinimas iš tiesų pradėtas 2014 m., t. y. praėjus ketve -
riems metams nuo tada, kai buvo atliktas paskutinis VIFA vertinimas, taigi atitinka vidaus paramos biudžetui gairių 
reikalavimus.
Be VIFA vertinimo, kaip pirmą žingsnį prieš priimant sprendimą suteikti MFP paramą, Komisija 2013 m. gruodžio 
mėn. atliko išsamų ir visapusišką Tuniso finansų ministerijos ir Centrinio banko administracinių ir finansinių proce -
dūrų vertinimą.
42
Komisija norėtų pabrėžti, kad VIFA vertinimas yra naudinga priemonė, tačiau jis nėra privalomas, be to, jam atlikti 
būtina, kad šalis prisiimtų atsakomybę už šį procesą ir visapusiškai bendradarbiautų.
Nors pastaruoju metu naujas VIFA vertinimas nebuvo atliktas, po 2011 m. atlikta daugiau nei dešimt Tunisui (ir jo 
partneriams) naudingų aukštos kokybės šalies viešųjų finansų valdymo sistemos vertinimų. Šie vertinimai atlikti įgy -
vendinant Komisijos programas, juos atliko nepriklausomos organizacijos, pvz., TVF, EBPO ir „Open Budget Survey“.
Komisijos ir EIVT atsakymai 47
Atliekant šiuos įvairius vertinimus, gauta išsamios informacijos apie įvairius viešųjų finansų valdymo (VFV) aspektus 
(biudžeto sudarymą, biudžeto vykdymą, apskaitą, viešuosius pirkimus, vidaus ir išorės kontrolę, turto valdymą, skai -
drumą, reformų darbotvarkę ir kt.).
Nepaisant to, kad VIFA vertinimas, nors ir kiek pavėluotai, pradėtas 2014 m., jo rezultatų laukiama 2017 m. pradžioje 
ir jie bus panaudoti šalies pažangai VFV srityje įvertinti.
43
Komisija norėtų pabrėžti, kad tokiomis aplinkybėmis, su kuriomis nuo 2011 m. susidūrė Tunisas, atsižvelgiant į svar -
bius (politinius, ekonominius, socialinius ir su saugumu susijusius) uždavinius, kuriuos šaliai teko spręsti, Tunisas 
išlieka pavyzdiniu šio regiono modeliu. Perėjimo procesas yra ilgas ir sunkus, jam įgyvendinti reikės tolesnių didelių 
šios šalies partnerės pastangų.
a)
Komisijos nuomone, nors kai kuriose srityse tebėra neišspręstų klausimų, palyginti su 2011 m. vyravusia padėtimi, 
padaryta vienareikšmiškai teigiama ir tvari pažanga. Finansų ministerijos atviro biudžeto svetainė yra geras šioje 
srityje dedamų didelių pastangų pavyzdys ( http://www.mizaniatouna.gov.tn ).
Nepriklausomais biudžeto skaidrumo ar statistinių duomenų sklaidos tyrimais (2011 ir 2015 m. tarptautiniai biudžeto 
tyrimai, statistinių duomenų sklaidos svetainė) nustatyta, kad Tunisas pirmauja pajamų ir (arba) regioninėse šalių 
grupėse, kurioms yra priskirtas.
Tai, kad artimiausiais metais bus pasiekta tolesnė pažanga, rodo ir neseniai paskelbtas pagrindinis informacijos lais -
vės įstatymas, taip pat veikli pilietinė visuomenė, jau pasirengusi pasinaudoti šiomis naujomis teisėmis.
b)
ES pilietinės visuomenės paramos programa (PVPP) prisidėta sprendžiant problemas, susijusias su 180 nevyriausybi -
nių organizacijų įsteigimu Tuzaro gubernijoje. Įgyvendinant šią programą, su Tuniso vyriausybės tarnybomis, kurios 
atsakingos už šias organizacijas, sudarytas susitarimas padėti paraiškas norinčioms pateikti pilietinės visuomenės 
organizacijoms parengti registracijos paraiškas. Be to, į programą įtraukta techninė pagalba, skirta padėti Tuniso 
institucijoms Nevyriausybinių organizacijų departamente įdiegti IT sistemą, kurią naudojant paspartėtų dokumentų, 
įskaitant su nevyriausybinių organizacijų registracija susijusių dokumentų, nagrinėjimas.
c)
Nors, įgyvendinant reformas, susijusias su viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėmis ir viešaisiais pirkimais, kai 
kuriuose administracijos skyriuose susidurta su audringu pasipriešinimu, visi susiję įgyvendinimo reglamentai buvo 
priimti ir įstatymus iš tiesų pradėta veiksmingai įgyvendinti. Jau pastebima, kad pasiekta ankstyvų teigiamų rezul -
tatų, ypač viešųjų pirkimų srityje, kurioje vykdomas visų viešųjų pirkimų procedūrų skaitmeninimas.
Kalbant apie išorės auditą, laukiama, kol netrukus bus priimtas pagrindinis įstatymas, kuriuo Audito Rūmams bus 
suteikta visiška nepriklausomybė (PAR IV priemonė) ir taip bus atvertas naujas išorės audito Tunise istorijos pusla -
pis. Komisija toliau teiks techninę pagalbą, siekdama užtikrinti, kad Audito Rūmai visapusiškai išnaudotų šias naujai 
atsivėrusias galimybes.
Kalbant apie vidaus auditą, kad institucinė sistema būtų racionalizuota, dar reikia šį bei tą nuveikti. Tai planuojama 
padaryti vykdant PAR V programą.
Komisijos ir EIVT atsakymai 48
d)
Į PAR programas įtrauktomis priemonėmis buvo siekiama stabilizuoti savivaldybių finansus, nes, po revoliucijos 
smarkiai sumažėjus vietos pajamoms, jos susidūrė su nepakeliama finansine našta. Be to, rengiant programą Cap 
vers la Décentralisation et le Développement  des Territoires  (43 mln. EUR), atsižvelgiant į decentralizaciją, laikytasi 
labiau struktūrinio metodo. Tačiau šios programos nebūtų buvę galima įgyvendinti, jeigu anksčiau nebūtų sėkmin -
gai įgyvendintos minėtos priemonės ir nebūtų priimtas politinis sprendimas pradėti decentralizacijos procesą.
e)
Pažanga paramos gavėjų atrankos srityje iš tiesų kelia nusivylimą, nepaisant to, kad ES, TVF ir Pasaulio bankas šiuo 
klausimu primygtinai ragina institucijas imtis veiksmų. Tai atspindi giliai įsišaknijusius politinius sunkumus, susiju -
sius su tokioms programoms taikomų tinkamumo kriterijų griežtinimu. Nepaisant šių nesėkmių, svarbu primygtinai 
reikalauti šių reformų įgyvendinimo, nes jos yra labai svarbios siekiant užtikrinti viešųjų finansų stabilumą. Tai toliau 
daroma bendradarbiaujant su TVF, Pasaulio banku ir ES (MFP). Tačiau numatoma, kad, įdiegus naująją socialinių 
identifikacijos numerių duomenų bazę, atlikus dabartinių socialinės pagalbos programų vertinimą ir įdiegus pasiū -
lytą vertinimo sistemą, atranka pagal šias programas pagerės.
f)
Komisijos nuomone, dėl PAR III biudžeto paramos programoje nustatytų lėšų išmokėjimo sąlygų ir paramos teikėjų 
koordinuojamo politinio dialogo su Finansų ministerija, Tunise dabar įdiegta mikrofinansams vystyti palanki regla -
mentavimo sistema. Įdiegus šią sistemą, sudarytos sąlygos įsteigti septynias mikrofinansų įstaigas, aptarnaujančias 
mažiau išsivysčiusius neaptarnaujamus regionus, įskaitant dvi ES, AFD, EIB ir ERPB finansiškai remiamas įstaigas 
(„Microcred“ ir „Taysir“). Remiantis naujausiomis „Microcred“ ir „Taysir“ metinėmis ataskaitomis, nuo tada, kai 2015 m. 
pradėtos vykdyti operacijos, finansinės ir techninės pagalbos paslaugos suteiktos 7 684 smulkiesiems verslininkams, 
iš jų 4 205 moterims ir 3 338 jaunuoliams.
g)
Naująjį Investicijų įstatymą Parlamentas priėmė 2016 m. rugsėjo mėn., rengiantis 2020 m. Tuniso konferencijai . Šiuo 
įstatymu, taip pat neseniai priimtais teisės aktais, kuriais reglamentuojama konkurencija, bankrotas bei viešojo ir 
privačiojo sektorių partnerystės, ateityje turėtų būti sukurtos daug palankesnės investavimo sąlygos.
45
Komisijos nuomone, svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad, prieš išmokant pirmą MFP išmoką, turi būti atlikta nemažai 
procedūrinių veiksmų. Prieš pasiūlydama MFP operaciją, Komisija įvertina paramą gaunančios šalies finansinių pro -
cedūrų patikimumą atlikdama bent mėnesį trunkantį veiklos vertinimą. Pagal SESV 212 straipsnį Komisijos pasiū -
lymams dėl MFP taikoma įprasta teisėkūros procedūra, juos turi priimti Parlamentas ir Taryba. Priėmus pasiūlymą, 
susitarimo memorandumą, kuriame nustatytos MFP sąlygos, turi patvirtinti Valstybių narių komitetas ir pasirašyti 
paramą gaunanti šalis. Tunisas taip pat turėjo ratifikuoti susitarimo memorandumą.
Be to, Komisija turi rinkose pasiskolinti lėšas, kurias numatyta išmokėti, o tai paprastai užtrunka apie mėnesį. Tuniso 
atveju reikia paminėti, kad, taikant įprastą teisėkūros procedūrą, buvo prarastas mėnuo, nes paskutinę minutę pasiū -
lymo patvirtinimą nuspręsta nukelti į balandžio mėn. II-ąjį Parlamento plenarinį posėdį, o tai reiškia, kad prireikė 
penkių mėnesių, kol Komisijos pasiūlymą patvirtino kitos teisėkūros institucijos. Taip pat reikia atkreipti dėmesį į tai, 
kad ir taip prireikė daugiau kaip septynių mėnesių, kol tunisiečiai pasirašė ir ratifikavo susitarimo memorandumą.
Komisijos ir EIVT atsakymai 49
47
Komisijos nuomone, MFP programa buvo labai svarbi siekiant paspartinti itin reikalingų Tuniso reformų įgyvendi -
nimą, glaudžiai derinant veiksmus su kitais tarptautiniais paramos teikėjais ir pačios vyriausybės reformų planais, 
ypač atsižvelgiant į tai, kad tai vyko sudėtingu pereinamuoju laikotarpiu. Kartu su naująja MFP programa iki šiol 
suteikta bendra MFP paramos Tunisui suma siekia 800 mln. EUR, programa užtikrinamas reformų tęstinumas, taip 
pat įgyvendinamos naujos priemonės, kuriomis siekiama remti Tuniso pastangas pereiti prie tvaresnio ekonomikos 
modelio.
48
Komisija mano, kad, tvirtinant kiekvieną programą, taip pat prieš kiekvieną mokėjimą, tinkamumo kriterijai, įskaitant 
tinkamos ir patikimos politikos įgyvendinimo kriterijų, buvo įvykdyti.
Dėl minėtų BS5 ir BS6 programų Komisija pažymi, kad, kaip nurodyta paramos biudžetui gairėse, „reformų programa 
ne visada gali būti parengta kaip viena išsami ir nuosekli politikos priemonė ar strategijos dokumentas. Tokiais 
atvejais analizė bus grindžiama įvairiomis priemonėmis ir reformų procesu, kurį vyriausybė vykdo sistemai stiprinti.“ 
Laikydamasi rekomendacijų, Komisija sektorių politiką įvertino kaip išsamią, aktualią ir patikimą.
49
Komisija norėtų paaiškinti, kad trys sektorinės paramos biudžetui programos buvo patvirtintos iki revoliucijos, lai -
kantis tuo metu galiojusių tinkamumo kriterijų, o sutartys dėl paramos valstybei stiprinti buvo sudarytos po revoliu -
cijos, reaguojant į visiškai naujas aplinkybes, kuriomis reikėjo laikytis naujo požiūrio ir dėl kurių Tunisas atitiko tokios 
priemonės taikymo kriterijus. Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad šiuo metu Komisija atlieka paramos biudže -
tui gairių peržiūrą, kuria siekiama, kad tuo pačiu metu būtų leista sudaryti sutartis dėl paramos valstybei stiprinti ir 
teikti sektorinę paramą biudžetui.
50
a)
Žr. atsakymą į 3 langelio a punkto pastabas.
b)
Žr. atsakymą į 3 langelio b punkto pastabas.
3 langelis. Nustatyti trūkumai, rengiant sektorinės paramos biudžetui programas
a)
Komisija su tuo sutinka iš dalies. Rengiant projektą, buvo sunku nustatyti visų rodiklių atskaitos taškus. Todėl šiai 
problemai spręsti tam tikrų rodiklių tikslai buvo išreikšti absoliučiaisiais pažangos vienetais, o ne santykiu su pradi -
nėmis vertėmis.
Kalbant apie tikslą įrengti tam tikrą skaičių matavimo skaitiklių, verta atkreipti dėmesį į tai, kad jis atitinka gręžinių, 
gręžiamų pagal koncesijos sutartis, vertės padidėjimą 10 proc. – šis padidėjimas buvo laikomas reikšmingu. Šis 
tikslas buvo viršytas, nes į šį skaičių įtraukti ir matavimo skaitikliai, įrengti gręžiniuose, kuriems gręžti koncesijos 
sutartys nereikalingos (paviršinio vandens arba negilūs gręžiniai). Kalbant apie D rodiklį, po 2011 m. įvyko dideli 
vyriausybės vykdomos įdarbinimo politikos pokyčiai, kurių nebuvo galima numatyti rengiant programą. Po dviejų 
vandens sektoriuje vykdytos konservatyvios įdarbinimo politikos dešimtmečių padidėjusius žmogiškuosius išteklius 
būtų galima įvertinti kaip teigiamą pokytį.
Komisijos ir EIVT atsakymai 50
Kai 2011 m. programa buvo pasirašyta, buvo sunku numatyti, kad nuo 2012 m. veikianti naujoji vyriausybė neteiks 
pirmenybės mokesčių už požeminio vandens siurbimą rinkimui, kuris buvo ankstesnės vyriausybės tikslas. Tai 
galima priskirti veikiau politinės valios pasikeitimui nei vieno skyriaus funkcijų sustabdymui.
b)
Dėl BS6 programos Komisija nurodo, kad, kalbant apie D rodiklį, po 2011 m. įvyko dideli vyriausybės vykdomos įdar -
binimo politikos pokyčiai, kurių nebuvo galima numatyti rengiant programą. Po dviejų vandens sektoriuje vykdytos 
konservatyvios įdarbinimo politikos dešimtmečių padidėjusius žmogiškuosius išteklius būtų galima įvertinti kaip 
labai teigiamą pokytį.
c)
Dėl BS6 programos Komisija pabrėžia, kad, kaip nurodyta paramos biudžetui gairėse, „reformų programa ne visada 
gali būti parengta kaip viena išsami ir nuosekli politikos priemonė ar strategijos dokumentas. Tokiais atvejais analizė 
bus grindžiama įvairiomis priemonėmis ir reformų procesu, kurį vyriausybė vykdo sistemai stiprinti.“ Būtent laikyda -
masi šių rekomendacijų, Komisija sektorių politiką įvertino kaip išsamią, aktualią ir patikimą.
Kalbant apie BS5 programą, Komisija norėtų pabrėžti, kad šis finansavimo susitarimas pasirašytas 2008 m. kitokio -
mis sąlygomis ir esant kitai tvarkai. Vis dėlto, įgyvendindama tolesnes programas ir atlikdama mokėjimus, Komisija 
nuosekliai taikė paramos biudžetui gaires.
51
Komisija pabrėžia tai, kad minėtąją matricą vyriausybė parengė kaip priemonių, kurias ji ketino įgyvendinti, kad 
atkurtų Tuniso savivaldybių finansinį pajėgumą, aprašymo santrauką.
Atliekant vyriausybės strategijos vertinimą, matricoje pateiktas geriausias turimas išsamaus veiksmų plano 
aprašymas.
Todėl nebuvo jokio išankstinio vertinimo, kad kai kurios priemonės nebus įgyvendintos, o tiesiog buvo laikomasi 
požiūrio, kad kai kurios priemonės gali būti svarbesnės nei kitos (bent Komisijos požiūriu). Tačiau, vertinant viešajai 
politikai taikomos tinkamumo sąlygos įgyvendinimą, turi būti atliktas viso vyriausybės veiksmų plano, o ne tik tų 
veiksmų, kuriuos Komisija laiko itin svarbiais, vertinimas.
Komisija taip pat pažymi, kad be bendros jau minėtos priemonių matricos antrojoje programos paramos mokėjimo 
dalyje, nustatant veiklos rezultatų rodiklius, deramai atsižvelgta į tris pagrindinius programos tikslus: smarkiai padi -
dinti pajamas, sumažinti pagrindinio išlaidų didėjimą lemiančio veiksnio (įdarbinimo) įtaką ir įgyvendinti daugiau 
investicijų į vietos plėtrą projektų.
Dabar galima konstatuoti, kad šių priemonių įgyvendinimo rodiklis buvo ypač aukštas, o tai rodo, kad nustatytos 
sąlygos buvo tinkamos ir įgyvendinamos.
Komisijos ir EIVT atsakymai 51
52
Komisija sutinka, bet pabrėžia, kad sąlygų buvo daug (BS5) ir abiejose programose jos buvo ypač sunkiai įgyven -
dinamos. Siekiant įveikti sunkumus, su kuriais po 2011 m. politinių įvykių susidūrė naujoji vyriausybė, visų pirma 
Žemės ūkio ministerija, BS6 programos trukmė pratęsta nuo 72 iki 96 mėnesių. Pagrindinis šio pratęsimo tikslas 
buvo užtikrinti, kad būtų nustatytos papildomos priemonės programai sklandžiai įgyvendinti.
Programos įgyvendinimo tempas labai priklausė nuo išorės veiksnių, susijusių su porevoliucine padėtimi.
53
Komisija sutinka ir pažymi, kad vėlavimai sudaryti sutartis dėl BS5 ir BS6 projektų techninės pagalbos komponentų 
buvo deramai pagrįsti dėl remiamų sektorių kompleksiškumo ir poreikio pradėti išsamią strateginę ir politinę disku -
siją, kad, remiantis tinkamais vertinimais, būtų deramai nustatyti paramos gavėjų poreikiai.
Komisija norėtų patikslinti, kad, nors pagal BS7 programą techninė pagalba nebuvo teikiama, ji buvo teikiama pagal 
kitas vykdomas programas. Iki tol, kol buvo atlikta programos turinio peržiūra, finansiniuose reglamentuose nusta -
tytas tinkamas sutarčių sudarymo laikotarpis baigėsi, todėl nebuvo galima sudaryti sutarčių dėl papildomos techni -
nės pagalbos.
54
Komisija sutinka ir pripažįsta, kad po revoliucijos teisėkūros procesas buvo gana lėtas, nes pirmenybė buvo teikiama 
konstituciniams ir kitiems (pvz., saugumo, kovos su korupcija) prioritetams, o ne tokiems klausimams kaip su biu -
džetu susiję teisės aktai. Įstatymą numatyta priimti pirmąjį 2017 m. ketvirtį.
Tačiau reikėtų pabrėžti, kad didelė pažanga vykdant biudžeto procedūras užfiksuota dar prieš priimant įstatymą. 
Šiuo metu 22 iš 26 ministerijų patvirtino programų biudžetus ir (be biudžeto duomenų) į Parlamentui teikiamus 
biudžeto dokumentus įtraukė ir veiklos rezultatų rodiklius, susijusius su jų viešosios politikos tikslais.
Iš padidėjusio įverčio, nustatyto atliekant tarptautinį biudžeto tyrimą, matyti, kad šiose srityse pasiekta teigiamų 
pokyčių.
Tokiomis aplinkybėmis Biudžeto įstatymo paskelbimas reikš veikiau veiklos rezultatais grindžiamos reformos užbai -
gimą, o ne pradžią.
55
Komisija pažymi, kad pusė projektų neturėjo koncepcijos trūkumų. Dėl kitos pusės projektų Komisija norėtų pateikti 
toliau išvardytas pastabas.
a)
Komisija norėtų pabrėžti, kad su atitinkamais projektais susiję tikslai buvo pakankamai tinkami, konkretūs ir 
išmatuojami.
Kalbant apie projektus PJ7 ir PJ8, Komisija mano, kad „palankių sąlygų neturinčių ar socialiai pažeidžiamų gyventojų 
gyvenimo sąlygų gerinimas miestų zonose, kuriose yra mažiau palankios sąlygos, statant pagrindinius infrastruktūros 
objektus ir vietinius įrenginius“  yra pakankamai svarbus ir konkretus tikslas, kurį galima išmatuoti pagal programą 
neoficialiose teritorijose pastatytų pagrindinių infrastruktūros objektų ir įrenginių skaičiumi.
Komisijos ir EIVT atsakymai 52
Kalbant apie PJ11, Komisija mano, kad Tuniso Audito Rūmams palankus porinės programos tikslas „institucinės 
reformos parengimas“  su išsamiais numatomais rezultatais ir objektyviai patikrinamais rodikliais yra konkretus ir 
išmatuojamas.
Be to, Komisija mano, kad keturi PJ14 tikslai yra labai svarbūs ir konkretūs ir, juos įgyvendinant, būtų padedama 
perėjimo prie demokratijos laikotarpiu įsteigti šiuolaikišką, kompetentingą ir gerai veikiantį Parlamentą. Tokie su 
numatomais rezultatais susieti tikslai yra pakankamai išmatuojami.
c)
Audito Rūmų pastaba yra susijusi su konkrečiu atveju (PJ13), kuris išsamiai paaiškintas toliau pateiktame c punkte.
4 langelis. Koncepcijos trūkumų atvejai peržiūrėtuose projektuose
a)
Audito Rūmai kalba apie bendriesiems projekto tikslams išmatuoti nustatytus rodiklius. Projekto įgyvendinimo 
etape rodikliai buvo šiek tiek pakoreguoti, kad jais būtų geriau atsižvelgiama į pasiektus rezultatus.
b)
Komisija norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad pagal standartinį susitarimo dėl įnašo šabloną loginės sistemos nereika -
laujama. Prie sutarties pridedamas priedas, kuriame aprašyta rezultatų ir išteklių sistema, lygiavertė loginei sistemai. 
Todėl Komisija mano, kad rodikliai buvo nustatyti laikantis valdymo funkcijų perdavimo atveju projektams tinkamo 
formato.
c)
Komisija pabrėžia, kad parama pilietinei visuomenei iki revoliucijos Tunise buvo neįmanoma. Finansavimas iš užsie -
nio buvo uždraustas, o pilietinės visuomenės veikla buvo labai apribota ir griežtai kontroliuojama vyriausybės. Todėl 
iki 2011 m. nebuvo jokių padėčiai šiame sektoriuje įvertinti skirtų rodiklių.
Kad būtų lengviau vertinti veiklos vykdymo mastą, rodikliai nustatyti remiantis tuo metu turėta informacija.
Komisija pažymi, kad, nors rodikliai nėra labai išsamūs, įgyvendinant projektą 24 gubernijose surengti 435 dialogui 
skirti ir (arba) konsultaciniai seminarai, 120 praktinių seminarų su pilietinės visuomenės organizacijų atstovais ir 
viešaisiais subjektais, bendradarbiauta su 3 500 asociacijų ir sukurti 36 asociacijų tinklai. Taip pat reikėtų atkreipti 
dėmesį į tai, kad Europos Sąjungos delegacija (ESD) atliko nuodugnų pilietinės visuomenės padėties Tunise tyrimą.
Galutinis programos vertinimas bus atliktas 2017 m. vasario mėn., tada bus galima nuodugniai įvertinti šios plataus 
užmojo programos poveikį.
Be to, Komisija norėtų pabrėžti, kad šis projektas laikomas pavyzdiniu projektu ir išskirtiniu pavyzdžiu visame kaimy -
niniame Pietų regione.
Komisijos ir EIVT atsakymai 53
56
Komisija pažymi, kad dėl visų projektų buvo pateikti tokiais atvejais reikalingi dokumentai, šablonai ir atitinkami 
išsamūs duomenys.
Komisija pabrėžia, kad projektų PJ 6, 7, 8 ir 10 atveju pateikta informacija apie biudžeto paskirstymą yra pakan -
kama išlaidoms įvertinti. Kaip apibrėžta sutartyje, programos veiksmingumas įvertintas parengus keletą pažangos 
ataskaitų.
57
Dėl pridėtinės vertės, sukuriamos lėšų valdymo funkcijas perdavus tarpininkui (palyginti su atitinkamos Tuniso 
viešosios įstaigos vykdomu netiesioginiu lėšų valdymu), Komisija norėtų pakartoti, kad, patvirtinant minėtus du pro -
jektus, tarpininkas buvo pagrindinis paramos teikėjas neoficialių teritorijų atkūrimo srityje ir jau daugelį metų rėmė 
Tuniso nacionalinės atkūrimo programos įgyvendinimą. Tarpininko taikomi administraciniai mokesčiai (2,9 proc. 
visos į abu projektus investuotos lėšų sumos) yra daug mažesni nei išlaidos, susijusios su netiesioginio valdymo 
atveju reikalingų projektų valdymo skyrių veikla.
Be to, netiesioginis valdymas užimtų gerokai daugiau laiko, nes Tuniso paramos gavėjui reikėtų laiko susipažinti su 
ES taisyklėmis ir procedūromis, o dėl to projektus būtų vėluojama įgyvendinti.
58
Komisija pabrėžia, kad dėl projektų įgyvendinimo laikotarpio pratęsimo bendros išlaidos nė kiek nepadidėjo. Šie 
pratęsimai nieko nekainavo, nes bendras programų biudžetas negali būti padidintas.
Pratęsus įgyvendinimo laikotarpį be papildomų išlaidų, tam tikros išlaidos gali būti perskirstytos kitų sričių sąskaita, 
tačiau tokie aspektai yra rizikos, susijusios su veiklos vykdymu tokiomis aplinkybėmis, dalis. Vis dėlto, derėdamasi 
dėl prašymų be papildomų išlaidų pratęsti įgyvendinimo laikotarpį, Komisija imasi visų priemonių siekdama užti -
krinti, kad bet kokios papildomos dėl tokio pratęsimo kylančios su personalu susijusios išlaidos būtų kuo mažesnės, 
kad nekiltų pavojus viso projekto sėkmei. Tuniso perėjimo prie demokratijos laikotarpis buvo ilgesnis nei tikėtasi 
netrukus po 2011 m. revoliucijos, kai buvo pasirašyti į imtį įtraukti projektai.
59
Dėl rezultatų poveikio ir tvarumo Komisija norėtų pabrėžti, kad konkretus projekto PJ6 tikslas, kaip nustatyta 
finansavimo susitarime, buvo sukurti laikinas darbo vietas ir pagerinti žemos kvalifikacijos darbuotojų galimybes 
įsidarbinti rengiant profesinius mokymus. Komisija abu tikslus laiko įgyvendintais. Be to, 2016 m. kartu su tuo pačiu 
įgyvendinimo partneriu patvirtintas antrasis projekto etapas (integruotos vietos plėtros programa). Įgyvendinant 
pastarąją programą, bus užtikrintas didžiausias poveikis ir rezultatų tvarumas.
Kalbant apie projektus PJ7 ir PJ8, finansiniai sunkumai, susiję su neoficialiose teritorijose įdiegtos viešosios infras -
truktūros priežiūros užtikrinimu, taip pat bus sprendžiami įgyvendinant tą pačią rengiamą naująją programą, kurioje 
kaip vienas iš laukiamų rezultatų numatytas tinkamos nacionalinės neoficialių teritorijų kontrolės ir plėtros (įskaitant 
viešosios infrastruktūros priežiūrą) strategijos parengimas.
Komisijos ir EIVT atsakymai 54
60
Komisija norėtų pabrėžti, kad įrangos tiekimas pagal projektus PJ3 ir PJ4 jau yra naudingas į eksportą besiorientuo -
jančioms Tuniso MVĮ, nes taip joms suteikiama galimybė produktų atitikties ES taisyklėms tyrimus Tunise atlikti daug 
mažesnėmis sąnaudomis nei užsienyje. Dėl to sumažėjo jų gamybos sąnaudos ir atitinkamai padidėjo konkurencin -
gumas, palyginti su kitais gamintojais.
Kalbant apie galimybę patekti į ES vidaus rinką, šios įrangos tiekimas jau turi teigiamą poveikį Tuniso MVĮ, net jeigu 
susitarimas dėl pramonės produktų atitikties vertinimo ir pripažinimo (ACAA) dar nėra sudarytas.
Kalbant apie projektą PJ11, beveik visi suplanuoti veiksmai iki porinio projekto pabaigos buvo įgyvendinti. Be to, 
turint omenyje, kad šiuo poriniu projektu buvo siekiama Tuniso Audito Rūmams padėti parengti pagrindinio įsta -
tymo projektą ir, įgyvendinant priimamo įstatymo nuostatas, pertvarkyti savo struktūrą, vėlavimai neturėjo didelės 
įtakos.
Kalbant apie projektą PJ12, dėl dažnos vyriausybių kaitos ir skirtingų direktorių skyrimo (per trejus metus pasikeitė 
keturi direktoriai) ne visi pagal projektą parengti teisės aktų projektai galėjo būti įgyvendinti iki projekto pabaigos.
Išvados ir rekomendacijos
63
Pirmaisiais metais po Tuniso revoliucijos paramos teikėjų veiksmai daugiausia buvo koordinuojami pagal vadina -
mąsias Appui à la Relance  (PAR) programas, kuriomis, remiantis išsamia TVF programa, buvo padedama įgyvendinti 
Tuniso institucijų parengtą ekonomikos gaivinimo planą.
64
Komisija pažymi, kad kai kurie klausimai turėjo būti sprendžiami, nes po revoliucijos Tunisui kilo socialinių ir ekono -
minių uždavinių. Iki šiol gauta gerų rezultatų, nes ES pagalba labai prisidėta po revoliucijos didinant socialinį, eko -
nominį ir politinį šalies stabilumą. Komisija pabrėžia, kad telkdama pagalbą ji laikėsi savo pačios politikos. Iš tiesų, 
nepaisant to, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu imtasi įvairios veiklos, ši veikla buvo susijusi su trimis 2014–2016 m. 
BPP nustatytais pagrindiniais sektoriais.
Kaip minėta 43 punkte, reikėtų atsižvelgti į padėtį, susiklosčiusią Tunise po 2011 m., ir daugybę prašymų paremti 
perėjimo procesą, kuris po revoliucijos prasidėjo daugelyje įvairių sričių. ES taikė visas turimas priemones, kad 
padėtų Tunisui šiuo sudėtingu laikotarpiu, todėl buvo priimta vienbalsiai palankiai vertinama naujoji konstitucija ir 
surengti laisvi ir teisingi rinkimai.
Pagal ES makrofinansinės pagalbos programą Tunisui teikiama mokėjimų balanso parama, kuria siekiama padėti 
Tunisui patenkinti didelius išorės finansavimo poreikius, taip pat padėti įgyvendinti finansinės pagalbos programą, 
dėl kurios Tunisas susitarė su TVF. Taip Tunisui suteikiama galimybė užtikrinti, kad būtinieji ekonominiai pokyčiai 
būtų ne tokie skaudūs ir staigūs, ir siekiama padėti šaliai atkurti savo ekonomikos tvarumą, kuris yra būtina tvarios 
socialinės plėtros sąlyga. Todėl MFP sąlygomis, siekiant visapusiškai remti ekonomikos koregavimo programą, atsi -
žvelgiama į tam tikrus prioritetinius klausimus keliose tarpusavyje susijusiose struktūrinių reformų srityse. Komisijos 
nuomone, tai nėra nukrypimas nuo Komisijos vykdomos politikos pagalbą telkti nedaugelyje sektorių. Be to, keliose 
paramos srityse (pvz., statistikos, viešųjų finansų valdymo ir Audito Rūmų gero valdymo) buvo labai svarbu veiks -
mingai koordinuoti veiksmus su kitais paramos teikėjais ir įvairių Komisijos tarnybų viduje, kad, užtikrinant ir papil -
domą MFP poveikį, būtų visiškai įgyvendintos svarbios reformos.
Komisijos ir EIVT atsakymai 55
65
Komisija norėtų pabrėžti, kad bendro programavimo procesas buvo atidėtas iki tol, kol vyriausybė pateiks penkerių 
metų vystymosi planą. Komisija ir valstybės narės ketina programavimą suderinti su penkerių metų vystymosi planu, 
kad būtų užtikrintas geresnis paramos teikėjų darbo pasidalijimas ir tarpusavio veiksmų koordinavimas.
Bendras programavimo procesas bus atnaujintas 2017 m.
1 rekomendacija. Gerinti programavimą ir skirti dėmesį ES pagalbai
Komisija ir EIVT pritaria rekomendacijai.
a)
Komisija ir EIVT toliau palaikys politinį ir strateginį dialogą siekdamos užtikrinti, kad Tuniso institucijos priimtų 
išsamų nacionalinį vystymosi planą ir konkrečias reformų strategijas. Šie klausimai pakartotinai iškelti per Komisijos 
nario J. Hahno ir vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos F. Mogherini vizitus Tunise, taip pat per Tuniso 
prezidento 2016 m. lapkričio–gruodžio mėn. vizitą Briuselyje.
b)
Komisija ir EIVT parengs 2017–2020 m. bendrą strateginę programą pagal ES gaires, kuriose, siekiant užtikrinti 
didžiausią galimą pagalbos poveikį, reikalaujama pagalbą visų pirma skirti trims prioritetiniams sektoriams.
c)
Bendras programavimas bus atnaujintas 2017 m.
68
Komisija nurodo, kad tik keliais atvejais rodikliai buvo pasiekti ir (arba) priemonės buvo įgyvendintos prieš pasira -
šant finansavimo susitarimus. Iš tiesų šios priemonės institucijų buvo oficialiai patvirtintos prieš daugelį mėnesių iki 
pasirašant finansavimo susitarimą, ir, Komisijai tvirtinant šį susitarimą, vyriausybė jas jau įgyvendino. Tai turėtų būti 
laikoma sėkme ir aktyvaus politinio dialogo su institucijomis rezultatu, nes, neteikiant paramos biudžetui, priemonė 
nebūtų buvusi įgyvendinta taip sėkmingai ar per tą patį laikotarpį.
69
EIVT ir Komisija pritaria, kad reikia stengtis anksčiau priimti sprendimus dėl paramos pagal pažangą lėšų skyrimo.
Komisijos ir EIVT atsakymai 56
70
Komisija norėtų pabrėžti, kad VIFA vertinimas yra naudinga priemonė, tačiau jis nėra privalomas, be to, jam atlikti 
būtina, kad šalis partnerė prisiimtų atsakomybę už šį procesą ir visapusiškai bendradarbiautų. Po 2011 m. atlikta 
daugiau nei dešimt Tunisui (ir jo partneriams) naudingų aukštos kokybės šalies viešųjų finansų valdymo sistemos 
vertinimų. Vertinimai atlikti įgyvendinant Komisijos programas, juos atliko pripažintos organizacijos, pvz., TVF, EBPO, 
„Open Budget Survey“. Be to, prieš suteikdama MFP paramą, Komisija 2013 m. gruodžio mėn. atliko išsamų ir visapu -
sišką Tuniso finansų ministerijos ir Centrinio banko administracinių ir finansinių procedūrų vertinimą.  Todėl, Komisi -
jos nuomone, Tunisas turėjo išsamios ir aktualios informacijos ir ja naudojosi.
Komisija patvirtina, kad dabar atliekamas VIFA vertinimas pradėtas 2014 m. ir bus užbaigtas 2017 m. Užbaigti jį 
vėluojama dėl metodologinių problemų ir dėl nuo Komisijos nepriklausančių priežasčių.
2 rekomendacija. Gerinti ES paramos biudžetui programų įgyvendinimą
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
a)
Atsižvelgdama į tai, kad dabar politinė padėtis Tunise yra stabilesnė, ir į glaudų bendradarbiavimą su kitais paramos 
teikėjais, Komisija sutinka, kad būsimų operacijų veiklos rezultatų rodikliai galėtų būti kryptingesni. Tačiau dėl tinka -
mumo kriterijų, remiantis paramos biudžetui gairių nuostatomis, ir toliau bus laikomasi dinamiško požiūrio. Tuniso 
atveju individualios priemonės naudotos kaip kriterijai vertinant bendrą vyriausybės pažangą, padarytą įgyvendi -
nant savo nacionalinę reformų programą (vienas iš keturių tinkamumo kriterijų), ir šis metodas pasirodė esąs ypač 
veiksmingas.
Dėl paskutinio sakinio, kuriame nurodyta, kad „išmokos turėtų būti atliktos su sąlyga, kad būtų sėkmingai vykdomos 
atskiros priemonės, o ne siekiama bendros pažangos“, Komisija pabrėžia, kad, taikant 2011 m. komunikatą ir susiju -
sias 2012 m. Tarybos išvadas „Požiūris į ES paramą trečiųjų šalių biudžetui ateityje“, į tinkamumo kriterijus ir toliau 
bus atsižvelgiama dinamiškai. Komisija išmokas susieja su veiklos rezultatų rodikliais, dėl kurių su šalies partnerės 
vyriausybe deramasi ir susitariama tik tada, kai visi tinkamumo kriterijai yra įgyvendinti, taip įrodant, kad įgyvendi -
nant programą pasiekta pakankama bendra pažanga.
b)
Komisija pripažįsta VIFA, kaip planavimo ir stebėsenos priemonės, svarbą, tačiau pabrėžia, kad VIFA vertinimas 
negali būti vienašališkai primestas šalies partnerės vyriausybei. Vis dėlto Komisija toliau bendradarbiaus su šalies 
partnerės vyriausybe, siekdama užtikrinti, kad VIFA vertinimas būtų atliekamas rekomenduojamu periodiškumu.
Komisijos ir EIVT atsakymai 57
71
Toliau pateiktas paaiškinimas, kodėl nuo Tuniso prašymo suteikti MFP iki ES ir Tuniso susitarimo memorandumo, 
kuriame nustatytos MFP sąlygos, pasirašymo praėjo 11 mėnesių.
Prieš priimdama pasiūlymą dėl MFP operacijos, Komisija, siekdama laikytis ES finansinio reglamento reikalavimų, 
atliko išsamų Tuniso finansinių procedūrų patikimumo vertinimą. Tada pagal SESV 212 straipsnį, taikant įprastą 
teisėkūros procedūrą, Komisijos pasiūlymą turėjo patvirtinti Parlamentas ir Taryba. Nors kitos teisėkūros institucijos 
be trišalio dialogo Komisijos pasiūlymą patvirtino per penkis mėnesius, vienas mėnuo buvo prarastas, nes paskutinę 
minutę pasiūlymo patvirtinimą nuspręsta nukelti į balandžio mėn. II-ąjį Parlamento plenarinį posėdį. Patvirtinus 
MFP operaciją, derybos dėl susitarimo memorandumo projekto turėjo būti užbaigtos iki tol, kol jį turėjo patvirtinti 
Valstybių narių komitetas ir 2014 m. liepos mėn. (praėjus 11 mėnesių nuo Tuniso prašymo pateikimo) galėjo pasi -
rašyti ES. Paskui Tuniso institucijoms prireikė daugiau kaip šešių mėnesių, kad susitarimo memorandumas 2015 m. 
kovo mėn. būtų ratifikuotas. Pirmoji MFP išmoka galėjo būti išmokėta netrukus po susitarimo memorandumo ratifi -
kavimo 2015 m. gegužės mėn., o antroji išmoka galėjo būti išmokėta tik 2015 m. gruodžio mėn., nes Tuniso instituci -
jos nesilaikė MFP sąlygų.
3 rekomendacija. Pateikti pasiūlymus, kuriais būtų paspartintas MFP patvirtinimo 
procesas
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisija pažymi, kad, nors spartinant Parlamento ir Tarybos sprendimų dėl MFP priėmimą padaryta didelė pažanga, 
dar daug ką galima tobulinti. Pavyzdžiui, sprendimus būtų galima priimti greičiau, jeigu būtų sumažintas Europos 
Parlamento Tarptautinės prekybos komiteto (INTA) posėdžių prieš INTA balsavimą skaičius, jeigu Parlamentas sis -
temingai tvirtintų sprendimus per plenarinius posėdžius (įskaitant trumpuosius plenarinius posėdžius) iš karto po 
INTA balsavimo, jeigu per trumpuosius plenarinius posėdžius juos galėtų pasirašyti Parlamento ir Tarybos pirminin -
kai ir jeigu prireikus Taryba, priimdama sprendimus, taip pat taikytų rašytinę procedūrą.
Komisija taip pat pažymi, kad, remdamasi ankstesnėmis Audito Rūmų rekomendacijomis ir 2003 m. Parlamento 
priimta rezoliucija dėl MFP , 2011 m. pasiūlė pagrindų reglamentą dėl MFP , kuriuo, inter alia , siekė paspartinti spren -
dimų priėmimą teisėkūros sprendimus pakeičiant įgyvendinimo aktais. Tačiau, kadangi kitos teisėkūros institucijos 
nusprendė palikti teisėkūros procedūra priimamus aktus ir toliau taikyti įprastą teisėkūros procedūrą, 2013 m. Komi -
sija šį pasiūlymą atsiėmė.
73
Komisija pabrėžia, kad dėl projektų įgyvendinimo laikotarpio pratęsimo bendros išlaidos nė kiek nepadidėjo. Šie 
pratęsimai nieko nekainavo, nes bendras programų biudžetas negali būti padidintas.
Komisijos ir EIVT atsakymai 58
Pratęsus įgyvendinimo laikotarpį be papildomų išlaidų, tam tikros išlaidos gali būti perskirstytos kitų sričių sąskaita, 
tačiau tokie aspektai yra rizikos, susijusios su veiklos vykdymu tokiomis aplinkybėmis, dalis. Vis dėlto, derėdamasi 
dėl prašymų be papildomų išlaidų pratęsti įgyvendinimo laikotarpį, Komisija imasi visų priemonių siekdama užti -
krinti, kad bet kokios papildomos dėl tokio pratęsimo kylančios su personalu susijusios išlaidos būtų kuo mažesnės 
ir nekiltų pavojus viso projekto sėkmei. Tuniso perėjimo prie demokratijos laikotarpis buvo ilgesnis nei tikėtasi 
netrukus po 2011 m. revoliucijos, kai buvo pasirašyti į imtį įtraukti projektai.
4 rekomendacija. Gerinti projektų planavimą
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Etapas Data
APM patvirtinimas / audito pradžia 1.3.2016
Oficialus ataskaitos projekto siuntimas Komisijai (arba kitam audituojamam subjektui) 1.12.2016
Galutinės ataskaitos patvirtinimas po prieštaravimų procedūros 14.2.2017
Komisijos (ar kito audituojamo subjekto) oficialių atsakymų gavimas visomis kalbomis 2.3.2017KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Mes vertinome, ar ES parama Tunisui po 2011 m. Arabų 
pavasario revoliucijos buvo panaudota tinkamai. 
Padarėme išvadą, kad lėšos iš esmės buvo panaudotos 
tinkamai, kadangi jomis ženkliai prisidėta prie perėjimo 
prie demokratijos ir ekonominio stabilumo Tunise po 
revoliucijos.
Tačiau buvo nustatyta ES teikiamos pagalbos valdymo 
trūkumų. Siekiant pašalinti trūkumus, Audito Rūmai teikia 
rekomendacijas Europos išorės veiksmų tarnybai ir 
Komisijai, kad jos pagalbą sutelktų tik į kelis sektorius, 
gerintų paramos biudžetui programų įgyvendinimą, 
gerintų programų planavimą ir pagreitintų jų 
įgyvendinimą.
1977 - 2 017