Europos saugumo darbotvarkės įgyvendinimas jau gerokai pasistūmėjęs. Dabar valstybės narės ir ES institucijos turi dėti dvigubai daugiau pastangų, kad ji būtų neatidėliojant įgyvendinta iki galo ir atneštų apčiuopiamų rezultatų. Be to, dabar, kai Europai vienu metu kyla daug įvairialypių uždavinių, kurie susiję su nestabilumu kaimynystėje ir veiksniais plačiau pasaulyje, pats metas apibendrinti jos įgyvendinimą ir platesnio pobūdžio politikos pokyčius, visų pirma, veiksmus, kurių imtasi Europos migracijos darbotvarkės, bendrosios skaitmeninės rinkos, energetikos sąjungos ir kovos su mišraus pobūdžio grėsmėmis kontekste. Susiedama šiuos elementus ir veikdama koordinuočiau Sąjunga gali būti atsparesnė, pajėgesnė reaguoti ir geriau pasirengusi, kaip numatyta Tarybos išvadose dėl atnaujintos 2015–2020 m. Europos Sąjungos vidaus saugumo strategijos.

Kai kalbame apie sunkiausius nusikaltimus ir terorizmą, vienos valstybės narės vidaus saugumas yra visų valstybių narių saugumas. Dabar metas veikti, kaip neseniai, 2016 m. balandžio 12 d., Parlamente pareiškė Komisijos Pirmininkas J. C. Junckeris. Kaip ir kitose srityse, Europos nenuoseklumas saugumo klausimais daro mus pažeidžiamus. Europai reikia tikros saugumo sąjungos. Saugumo sąjungoje vienos šalies policijos pareigūnas turėtų būti pasirengęs dalytis svarbia informacija su kolegomis kitoje valstybėje narėje taip pat, kaip jis dalytųsi ja su kitais pareigūnais savo šalyje. Tam reikia esminių pokyčių dviejose srityse. Europos lygmeniu turime skubiai pašalinti iki šiol likusias keitimosi informacija priemonių spragas, nenuoseklumą ir operatyvinius apribojimus, kad bendradarbiavimo struktūros būtų kuo efektyvesnės ir kad europinei kovai su nusikaltėliais teroristais ir jų veikla skirti teisės aktai būti atnaujinti ir patikimi. Tai būtina norint puoselėti pasitikėjimo atmosferą tarp nacionalinių institucijų ir sukurti praktinių priemonių, kurios sudarytų joms sąlygas dirbti kartu sprendžiant bendrus uždavinius. Apskritai veiksminga saugumo sąjunga atneš papildomos naudos tiek, kiek jos priemonės ir struktūros bus panaudotos bet kokioms būsimoms operatyvinėms ir policijos žvalgybos spragoms pašalinti. Todėl reikia esminių požiūrio permainų valstybėse narėse, kad jų teisėsaugos institucijose atsirastų įprotis sistemingai bendradarbiauti ir keistis informacija – iki pat eilinių policininkų lygmens. Norint įveikti nenuoseklumą, kuriuo taip sėkmingai naudojasi teroristai ir nusikaltėliai, mums nepaprastai reikia bendros atsakomybės jausmo ir valios bei pajėgumo jį paversti darbais.

Europos Sąjunga sukurta tam, kad atsirastų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, kurioje jos piliečių nevaržo vidaus sienos. Europiečiai turi jaustis tikri, kad visur, kur jie juda Europoje, jų laisvė ir saugumas yra tinkamai apsaugoti, visapusiškai laikantis Sąjungos vertybių, įskaitant teisinės valstybės principus ir pagrindines teises. Šiuo atžvilgiu Sutartyse numatytas poreikis užtikrinti aukšto lygio saugumą, be kita ko, prevencinėmis priemonėmis, koordinuojant policijos, teismų ir kitų kompetentingų institucijų darbą ir bendradarbiaujant. Todėl, užuot pasitenkinus bendradarbiavimu dėl nacionalinio vidaus saugumo, ES ir valstybėms narėms reikia orientuotis į kolektyvinio visos Sąjungos saugumo idėją.

Migrantų antplūdžio valdymo centrai. Kai kurie teroristai pastaraisiais mėnesiais bandė pasinaudoti dideliais nevaldomais nereguliariais asmenų srautais prie ES išorės sienų. Naudojant migrantų antplūdžio valdymo centrus galima lengviau nustatyti visus asmenis, kurie kelia grėsmę ES saugumui, ir atskirti juos nuo tų, kuriems reikia apsaugos. Į migrantų antplūdžio valdymo centrų darbo tvarką ir perkėlimo Europos Sąjungoje procesą įtrauktos sistemingos integruotos saugumo patikros, o FRONTEX ir Europolas teikia paramą registruojant atvykusius asmenis ir imant jų pirštų atspaudus.

Į Komisijos pasiūlymą dėl Kovos su terorizmu direktyvos (žr. 2.3 skirsnį) įrašytos naujos nusikalstamos veikos: vykimas į užsienį, Europos Sąjungą ir keliavimas po ES terorizmo tikslais . Siekiant tinkamai kovoti su grėsme, ypač ta, kurią kelia į ES sugrįžtantys teroristai, Komisijos pasiūlymo užmojo mastas teisėkūros procese turi būti išlaikytas.

Reikės ir tolesnių veiksmų. Labai svarbu, kad visi grįžtantys užsienio kovotojai būtų nustatyti, apklausti ir patikrinti siekiant išaiškinti, kokį pavojų jie kelia. Pavojingais laikomi asmenys neturėtų galėti pasislėpti. Informacija apie grįžtančius asmenis reikėtų sistemingai dalytis su Europolo Europos kovos su terorizmu centru ir kitomis valstybėmis narėmis per Šengeno informacinę sistemą.

Be to, Direktyva dėl keleivio duomenų įrašo duomenų naudojimo turėtų būti oficialiai priimta Taryboje ir skubiai įgyvendinta.

Tolesni veiksmai Valstybės narės turėtų: -sistemingai suvesti visą informaciją apie teroristus į Šengeno informacinę sistemą; visa su asmenimis ir objektais susijusi svarbi informacija turėtų būti aiškiai įvardyta kaip su „terorizmu susijusi veikla“; -sistemingai informuoti Europolo Europos kovos su terorizmu centrą apie sugrįžtančius asmenis; -vykdydamos patikrą pasienyje taikyti bendrus rizikos rodiklius; -užtikrinti sistemingą visų į migrantų antplūdžio valdymo centrus atvykstančių asmenų registraciją ir saugumo patikrą ir komandiruoti reikiamus ekspertus į Europolą ir FRONTEX; -sistemingai apklausti ir tikrinti visus grįžtančius asmenis siekiant įvertinti jų keliamo pavojaus laipsnį; -Taryboje priimti ir skubiai įgyvendinti Direktyvą dėl keleivio duomenų įrašo duomenų naudojimo. Europos Parlamentas ir Taryba turėtų: -ne vėliau kaip 2016 m. birželio mėn. priimti Komisijos pasiūlymus dėl Kovos su terorizmu direktyvos, Europos sienų ir pakrančių apsaugos sistemos ir Šengeno sienų kodekso pakeitimų, išsaugodami aukštą užmojų mastą. Komisija: -ne vėliau kaip 2016 m. birželio mėn., bendradarbiaudama su ES pirmininkaujančia valstybe nare, parengs operatyvines geresnio Šengeno informacinės sistemos naudojimo priemones, susijusias su užsienio teroristais kovotojais. -iki 2016 m. pabaigos pasiūlys persvarstyti Šengeno informacinę sistemą, kad padidėtų jos papildoma vertė teisėsaugos reikmėms; -iki 2016 m. parengs įgyvendinimo sprendimą dėl informacijos apie keleivius skyrių vykdomo keitimosi keleivių duomenų įrašų duomenimis sąveikumo.

2.2 Radikalėjimo prevencija ir kova su juo

Dauguma prie Paryžiaus ir Briuselio išpuolių prisidėjusių įtariamųjų teroristų yra ES piliečiai, kurie suradikalėjo ir persismelkė prievartos ideologijomis, aiškiai prieštaraujančiomis bendroms Europos vertybėms. Absoliučiu prioritetu turi būti prevencinės priemonės, kuriomis užkertamas kelias kitų asmenų radikalėjimui, o jau suradikalėję asmenys įtraukiami į deradikalizavimo programas ir sulaikomi nuo terorizmo propagandos ir neapykantą kurstančių kalbų skleidimo.

Komisija ėmėsi priemonių toliau nurodomose srityse, ir valstybėms narėms dabar reikia jas konkrečiai įgyvendinti operatyviniu lygmeniu:

Informacijos apie radikalizaciją kompetencijos centras. Centras buvo sukurtas 2015 m. liepos 1 d. siekiant padidinti paramą valstybėms narėms ir prioritetinėms trečiosioms šalims. Artimiausius penkerius metus jam skirtas 25 mln. EUR biudžetas.

Teroristinė propaganda ir neapykantą kurstančių kalbų skleidimas internete. 2015 m. liepos 1 d. sukurtas Europolo ES internetinės informacijos žymėjimo padalinys, kuriam pavesta ieškoti teroristinės medžiagos internete. Jis įvertino daugiau kaip 4 700 medžiagos vienetų 45 platformose ir interneto paslaugų bendrovėms daugiau kaip 3 200 kartų nurodė pašalinti turinį, ir 91 proc. atvejų tai buvo padaryta. Valstybės narės turėtų komandiruoti ekspertus į ES internetinės informacijos žymėjimo padalinį. 2015 m. gruodžio mėn. pradėjo veikti ES interneto forumas – partnerystė su interneto paslaugų pramone, kuria siekiama apriboti teroristinės medžiagos prieinamumą internete ir padidinti paveikių priešingų idėjų apimtį, ir Komisija remia veiksmus, kuriais skatinamos paveikios alternatyvios priešingos idėjos. Visapusiškai prisidedant Europolui, interneto paslaugų pramonė kuria jungtinę informacijos žymėjimo platformą, kurioje bus sprendžiama problema, kai iš vienos svetainės pašalinta medžiaga įkeliama į kitą. Pagal visoje ES vykdomą didesnių galių suteikimo pilietinei visuomenei programą bus teikiama parama siekiant padidinti alternatyvių idėjų kampanijų paveikumą. Šioms dviem iniciatyvoms numatyta 10 mln. EUR Vidaus saugumo fondo lėšų. Be to, bendradarbiaudama su interneto paslaugų įmonėmis, valstybėmis narėmis ir pilietine visuomene Komisija deda daugiau pastangų, kad būtų sprendžiama neapykantą kurstančių kalbų skleidimo internete problema. Šiuo klausimu ji pateiks ataskaitą, be kita ko, rengiamame komunikate dėl radikalėjimo prevencijos.