Bendrojo dokumento, iš dalies pakeisto patvirtinus nereikšmingą pakeitimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, paskelbimas

(2020/C 58/10)

Europos Komisija patvirtino šį nereikšmingą pakeitimą pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 664/2014 6 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą (1).

Su šia nereikšmingo pakeitimo paraiška galima susipažinti Komisijos eAmbrosia duomenų bazėje.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„KRAŠKA PANCETA“

ES Nr. PGI-SI-00833-AM01 – 2019 m. sausio 23 d.

SKVN ( ) SGN (X)

1. Pavadinimas

„Kraška panceta“

2. Valstybė narė arba trečioji šalis

Slovėnija

3. Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1. Produkto rūšis

1.2 klasė.Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

3.2. Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Kraška panceta“ – tradicinis būdingos stačiakampio formos vytintos mėsos gaminys. Mažiausias galutinio gaminio svoris –2,2 kg.

Gaminys „Kraška panceta“ yra gaminamas iš liesos kiaulienos. Vytinama mėsa su oda, be šonkaulių. Sauso sūdymo procedūra (naudojama tik jūros druska, o mėsa vytinama ir brandinama termiškai neapdorojant) padeda užtikrinti būdingas juslines plonais griežinėliais supjaustyto produkto savybes. Liesa šoninė yra sausa ir standi, o paspaudus gan lanksti. Mėsoje gerai matyti šonkaulių įdubos. Oda yra kieta ir lygi. Ji prieš vartojant pašalinama. Brandinant liesa šoninė įgyja būdingą rausvą atspalvį. Riebalų spalva yra gelsvai balta. Atpjovus griežinėlį daugiausia matyti liesa mėsa, kurioje yra ir plonų riebalų sluoksnių. Svarbi juslinė savybė – plonai atpjauto mėsos, kuri turi būti minkštos konsistencijos, griežinėlio išvaizda. Liesos mėsos ir riebalų sluoksniai glaudžiai sujungti. Mėsos griežinėlis yra sodraus, harmoningo kvapo ir saldaus, nesūraus skonio.

Druskos kiekis yra ne didesnis nei 6 %, vytinimo laipsnis turi siekti ne mažiau kaip 33 %, didžiausia aw vertė – ne daugiau nei 0,92, baltymų mėsoje turi būti bent 15 %, o riebalų – bent 36 %.

3.3. Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

„Kraška panceta“ gaminama iš mėsinių kiaulių šoninės. Išpjaunama krūtinės dalis, kurioje yra bent devynios šonkaulių įdubos ir mėsinga šoninės dalis. „Kraška panceta“ gaminti tradiciškai naudojamas stačiakampio formos 45–55 cm ilgio ir 18–24 cm pločio mėsos gabalas, sveriantis ne mažiau nei 4 kg. Mėsa vytinama su oda, be šonkaulių, lygiai nupjautais kraštais. Liesos mėsos dalis ir oda turi būti nepažeistos. Minkštas vidinis riebalų sluoksnis pašalinamas.

3.4. Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visi „Kraška panceta“ gamybos veiksmai (žaliavos parinkimas, sūdymas, vytinimas ir brandinimas) turi būti atliekami nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.5. Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Gaminys „Kraška panceta“, kuriam suteikta saugoma geografinė nuoroda, parduodamas visas arba pusiau perpjautais gabalais, kurių oda įdagu pažymėta „Kraška panceta“ logotipu. Kad gaminį „Kraška panceta“ galėtų įsigyti daugiau pirkėjų (pavyzdžiui, per delikatesų prekybą), šoninė gali būti supjaustoma į mažesnius vienodo dydžio gabalus. Siekiant išsaugoti būdingąsias juslines „Kraška panceta“ savybes, užtikrinti būdingą raudoną liesos mėsos ir gelsvai baltą riebalų sluoksnio spalvą, labai svarbu vykdyti itin kruopščią šio gaminio pjaustymo ir pakavimo proceso technologinę priežiūrą. Sąlytis su oru paskatina mėsos oksidavimosi procesus, todėl gali labai pablogėti gaminio kokybė. Dėl šios priežasties gaminys „Kraška panceta“ gali būti pjaustomas ir pakuojamas į prekybai skirtas pakuotes tik patvirtintuose „Kraška panceta“ gamybos cechuose. Šiuose cechuose gaminį galima iškart supakuoti – taip išvengiama oksidacijos dėl sąlyčio su oru ar netinkamos temperatūros ir užtikrinama reikiama gaminio mikrobiologinė sauga. Tokia sistema užtikrinama nuolatinė priežiūra, visiškas atsekamumas ir išsaugomos tipinės „Kraška panceta“ savybės, nuo kurių priklauso gaminio autentiškumas ir vartotojų pasitikėjimas.

3.6. Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Visi gamintojai, kuriems buvo suteikti atitikties gamybos specifikacijai sertifikatai, gali savo gaminius ženklinti „Kraška panceta“ pavadinimu ir logotipu. Logotipe pavaizduota stilizuota kiaulienos šoninė su užrašu „Kraška panceta“. Prie šio logotipo nurodomas gamintojo registracijos numeris. Logotipą privaloma naudoti rinkai tiekiamiems visų tipų „Kraška panceta“ gaminiams. Nepjaustytų „Kraška panceta“ gaminių oda taip pat įdagu pažymima logotipu.

Be to, „Kraška panceta“ gaminiai turi būti žymimi užrašu „zaščitena geografska označba“ (saugoma geografinė nuoroda) ir nacionaliniu kokybės simboliu.

4. Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

„Kraška panceta“ gamybos vietovės ribos eina nuo Karsto Kostanevicos iki Opatje Selo, nuo ten iki Slovėnijos ir Italijos sienos, šia siena iki Lipicos pasienio punkto, nuo šio punkto keliu į Lokevą, tada keliu į Divačą, tuomet – link Vrabčės kaimo ir Štjako, Selo, Krtinovicos, Kobdilio kaimų, tada tiesiai per Mažąjį Dolą iki Škrbinės, link Lipos ir Temnicos ir atgal į Karsto Kostanevicą. Visi minėti kaimai priklauso geografinei vietovei.

5. Ryšys su geografine vietove

Karstas – vienas iš didžiausių Slovėnijos regionų. Tai kalvota būdingo karstinio reljefo (slėniai, smegduobės, šoniniai slėniai, bedugnės ir požeminės olos) kalkakmenio plynaukštė. Karsto regionui būdingas kalkakmenio dirvožemis, ant kurio susiformavo garsioji Karsto terra rossa (raudonoji žemė). Paviršinis dirvos sluoksnis labai plonas, daugiausia uolingas, nors kai kuriose vietose auga žolė, krūmai arba retas miškas.

Netoliese esanti jūra daro didelę įtaką Karsto regiono klimatui. Čia švelnus Viduržemio jūros klimatas susiduria su šaltu žemyniniu oru. Karsto regionui būdingi temperatūros svyravimai, kai Karsto bora vėjo atneštas šaltas žemyninis oras ima plūsti į šiltą Viduržemio jūros sritį. Dėl netoliese esančios jūros viduržiemį po ilgo žvarbaus bora vėjo siautėjimo laikotarpio dažnai staiga pakyla temperatūra. Vos iškritęs sniegas tirpsta. Jūra daro didelę įtaką klimatui ir vasarą; tada vyrauja karštos giedros dienos. Dėl Karsto plynaukštės reljefo įvairovės ir netoliese esančios jūros šioje geografinėje vietovėje visada pučia vėjai, palaikantys gana nedidelę santykinę drėgmę.

Geografinės vietovės gamtinės sąlygos sudaro palankų mikroklimatą mėsai vytinti. Vietos gyventojai tai daro nuo neatmenamų laikų. Tinkamą temperatūros ir drėgmės santykį jiems pavyksta pasiekti naudojant skirtingas storasienių Karsto namų patalpas. Konkrečiais brandinimo technologijos etapais ūkininkai perneša kumpius, kiaulienos šoninę, kiaulienos sprandinę, dešras ir kitus gaminius iš vienos patalpos į kitą, nuolat ieškodami tinkamo drėgmės ir temperatūros santykio. Taip vietos gyventojai ilgainiui įgijo ilgus metus tobulintų techninių įgūdžių, praktinių žinių ir patirties.

„Kraška panceta“ geografinė nuoroda suteikta atsižvelgiant į šio gaminio gamybos tradicijas ir gerą vardą.

Karsto regione švelnus Viduržemio jūros klimatas susiduria su šaltu žemyniniu oru. Dėl Karsto plynaukštės reljefo įvairovės ir netoliese esančios jūros šioje geografinėje vietovėje visada pučia vėjai, palaikantys gana nedidelę santykinę drėgmę. Palankios natūralios vytinimo sąlygos ir rinkos poreikiai skatino šoninės gaminius gaminančius vietos gyventojus stengtis šiuos poreikius patenkinti.

Šoninės vytinimo tradicijos itin senos – pirmą kartą rašytiniuose šaltiniuose vytinimas paminėtas 1689 m. Ilgainiui vietos gyventojai įgijo reikiamos patirties ir techninių įgūdžių, kurie buvo perduodami iš kartos į kartą. Taip Karsto regiono gyventojai padėjo sukurti atpažįstamos standartinės formos ir juslinių savybių gaminį „Kraška panceta“.

Vienas iš gaminio „Kraška panceta“ ypatumų – stačiakampio formos gabalas, apimantis krūtinės dalį su bent jau devyniomis šonkaulių įdubomis ir mėsingą šoninės dalį. Taip atpjovus, gaunamas tinkamas liesos mėsos ir riebalų santykis. Didžiąją šoninės dalį sudaro liesa mėsa ir tik šiek tiek riebalų. Kita svarbi gaminio savybė susijusi su tuo, kad mėsa sūdoma tik sausai, jūros druska. Kadangi vytinimo ir brandinimo procesas vyksta iki 18 °C laipsnių temperatūroje ir gaminys termiškai neapdorojamas, baltymų neveikia karštis ir išlaikomas riebalinio audinio tvirtumas.

Kruopšti vytinimo ir brandinimo proceso priežiūra ir šios procedūros užtikrina „Kraška panceta“ būdingą kokybę, dėl kurios šį gaminį labai vertina klientai ir kuri užtikrina komercinę jo sėkmę.

Skirtingai nuo kitų Slovėnijos regionų, Karsto gyventojai, gamindami „Kraška panceta“, visada taiko tik sauso sūdymo technologiją ir naudoja nedaug druskos. Kitose Slovėnijos vietovėse naudojamas sūrymas arba derinamas sausas ir šlapias sūdymas. Sauso sūdymo procesas ir santykinai ilgas brandinimo žemoje temperatūroje laikotarpis nulemia „Kraška panceta“ būdingas juslines savybes. Dėl savo brandumo ir savito kvapo bei skonio, „Kraška panceta“ vertinamas kaip specialus vietos virtuvės patiekalas, kartu su vytintu Karsto regiono kumpiu („Kraški pršut“) tapęs įprastu iškilmingų renginių užkandžiu.

1977 m. prasidėjo nauji „Kraška panceta“ gamybos laikai – gamintojai gamybos cechuose ėmė naudoti specialias gamybos technologijas.

Apie gerą „Kraška panceta“ vardą pasakojama įvairiuose literatūros kūriniuose, brošiūrose, informaciniuose lapeliuose ir pan. 1978 m. „Kraška panceta“ pavadinimas buvo paminėtas vieno iš gamintojų lankstinuke. Apie gaminį „Kraška panceta“ dr. Stanislavas Renčelis rašė savo knygose „Suhe mesnine narodne posebnosti“ („Vytinti mėsos gaminiai – nacionaliniai patiekalai“) (1991 m.), „Kraška kuhinja“ („Karsto virtuvė“) (1999 m.), „Suhe mesnine na Slovenskem“ („Slovėnijos vytintos mėsos gaminiai“) (2008 m.) ir „Okusi Krasa“(„Karsto skoniai“) (2009 m.). Dr. Janezo Bogatajaus knygoje „Okusiti Slovenijo“ („Slovėnijos skoniai“) (2007 m.) „Kraška panceta“ paminėtas kaip specialus Slovėnijos virtuvės patiekalas. Be to, šis gaminys buvo nurodytas keliuose reklaminiuose leidiniuose, tokiuose kaip trimis kalbomis išleistas leidinys „Do odličnosti za dober okus“ („Rise to Excellence for the Gourmet“, „Dem Exzellenten Genuß Entgegen“) („Išrankiausių gurmanų skonis“) (Slovėnija, 1998 m.), leidinys „Edamus, Bibamus, Gaudeamus“ (2006 m. „Interreg III“ programos projektas), „Kras in Kraške posebnosti“ („Karsto regionas ir Karsto regiono virtuvės patiekalai“) (PHARE programa), „Pomlad Kraških dobrot“ („Populiariausi Karsto regiono gardumynai“) (2001 m. Karsto regiono bandomasis projektas), „Dobrote Krasa in Brkinov“ („Karsto ir Brkinio regionų gardumynai“) (Sežanos savivaldybė, 2010 m.).

„Kraška panceta“ gamintojai dalyvauja Gornia Radgonoje vykstančioje tarptautinėje žemės ūkio ir maisto produktų mugėje, kurioje per pastaruosius dešimt metų „Kraška panceta“ laimėjo aukštų apdovanojimų ir prizų.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

http://www.mkgp.gov.si/si/delovna_podrocja/kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_oziroma_zivil/specifikacije_kmetijskih_pridelkov_in_zivil_zascitenih_pri_evropski_komisiji/specifikacije_v_postopku_potrditve_pri_eu_komisiji/

(1) OL L 179, 2014 6 19, p. 17.