LT    LT  
 EUROPOS 
KOMISIJA  
Strasbūras, 5.2.2013  
SWD(2013) 22 final 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos d ėl finansų sistemos apsaugos nuo jos 
panaudojimo pinig ų plovimui ir terorist ų finansavimui pasi ūlymo 
 
ir 
 
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento d ėl informacijos, teikiamos pervedant l ėšas, 
pasiūlymo 
{COM(2013) 44 final} 
{COM(2013) 45 final} 
{SWD (2013 ) 21 final }  
 
2 
 ĮŽANGA . POREIKIS ATNAUJINTI GALIOJAN ČIĄ PINIGŲ PLOVIMO IR TERORIST Ų FINANSAVIMO 
PREVENCIJOS SISTEM Ą 
Europos S ąjungoje galioja išvystyta kovos su pinig ų plovimu ir terorist ų finansavimu sistema. 
Laikui bėgant taisykl ės keitėsi, jų taikymo sritis išsipl ėtė, ir kiekvienu pakeitimu siekta 
užkirsti keli ą galimai papildomai nusikalt ėlių ir terorist ų veiklai.  
Vis dėlto nuolat yra įvykių, kurie primena, kad net ir patikimiausia sistema n ėra visiškai 
atspari pinig ų plovimui. Naujausias HSBC pripažini mas plovus pinigus yra dar vienas 
pavyzdys, kas gali atsitikti, kai sumaž ėja budrumas ir taikomos nepakankamos kontrol ės 
priemonės. Tokiomis aplinkyb ėmis prieži ūros institucijos skiria vi s didesnes baudas – tai 
patvirtina, kad tarptautiniu mastu yra ryžto užtikrinti taisykli ų laikymąsi, ir persp ėja kitas 
suinteresuot ąsias šalis, kokios gali b ūti jų sistemų trūkumų pasekmės.  
Priežiūros institucijos ir politikos formuotojai netur ėtų ignoruoti šios gr ėsmės. Nusikalt ėliai 
nuolat ieško nauj ų spragų, kuriomis gal ėtų pasinaudoti. Nusikalstamu b ūdu įgytų pajamų 
sumos, kurias bandoma įnešti į finansų sistemą ir kurių neteisėtą kilmę siekiama užmaskuoti, 
iš tikrųjų stulbina. Per naujausi ą Jungtinių Tautų tyrimą apskaičiuota, kad plaunam ų pinigų 
suma kasmet siekia maždaug 1,6 trl n. USD, arba 2,7 % pasaulio BVP. Ta čiau kartu 
apskaičiuota, kad teis ėsauga sulaiko mažiau kaip 1 % išplaut ų pinigų ir faktiškai areštuojama 
suma sudaro mažiau kaip 0,2 %. 
Todėl imtasi atnaujinti ir sugriežtinti galiojan čius tarptautinius standartus. 2012 m. vasario 
mėn. Finansini ų veiksmų darbo grup ė (angl. FATF) paskelb ė naujus perži ūrėtus standartus ir 
2013 m. pabaigoje prad ės nacionalini ų jurisdikcij ų atitikties vertinim ą. Taikydamos 
naujuosius standartus nacionalin ės valdžios institucijos gal ės imtis veiksmingesni ų veiksmų 
kovodamos su vis ų lygių pinigų plovimu ir terorist ų finansavimu – pradedant nuo s ąskaitą 
atidarančių banko klient ų tapatybės nustatymo ir baigiant tyrimu, traukimu baudžiamojon 
atsakomyb ėn ir turto konfiskavimu. Be to, bus sudarytos s ąlygos geriau kovoti su pajam ų, 
gautų iš korupcijos ir mokestini ų nusikaltim ų, plovimu, sugriežtinti reikalavimai d ėl didesnės 
grėsmės situacijų ir leidžiama šalims laikytis poži ūrio, labiau pritaikyto prie gr ėsmės. 
Vykstant šiam procesui, Eur opos Komisija taip pat perži ūrėjo ES sistem ą ir balandžio m ėn. 
paskelbė Trečiosios pinig ų plovimo prevencijos direktyvos (Tre čiosios PPPD)1 taikymo 
ataskaitą. 
Atsižvelgiant į šį darbą ES sistem ą reikės koreguoti ir prita ikyti prie poky čių, kad daugiau 
dėmesio būtų skiriama režim ų veiksmingumui užkertant keli ą pinigų plovimui ir terorist ų 
finansavimui, kad b ūtų užtikrintas taisykli ų išaiškinimas ir nuoseklumas visose valstyb ėse 
narėse ir išplėsta taikymo sritis siekiant mažinti naujas gr ėsmes ir trūkumus. 
                                                 
1 Direktyva 2005/60/EB d ėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinig ų plovimui ir terorist ų 
finansavimui. 
 
3 
 1. P ROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Kam ir kaip kyla pinig ų plovimo ir terorist ų finansavimo problem ų? 
Visame pasaulyje vis ų politikos paži ūrų atstovai sutaria, kad nepakankama finans ų sistemos 
apsauga nuo nusikalt ėlių ir terorist ų piktnaudžiavimo gali padaryti nepaprastai daug žalos. 
Konkrečiai, sistemoms, kuriomis neužkertamas kelias pinig ų plovimui ir terorist ų 
finansavimui, kyla:  
• socialinė rizika dėl nusikaltėlių ir terorist ų lėšų perdavimo nusikalstamai ir teroristinei 
veiklai; 
• neigiamas ekonominis poveikis d ėl tarptautini ų kapitalo sraut ų sutrikdymo, mažesni ų 
investicijų ir mažesnio ekonomikos augimo;  
• finansų rinkos nestabilumo galimyb ė dėl kitų finansini ų tarpinink ų nenoro užsiimti 
verslu, reputacijos praradimo, pasitik ėjimo sumaž ėjimo ir rizikos ribojimo gr ėsmių. 
Pinigų plovimas ir terorist ų finansavimas įvairiais b ūdais daro įtaką įvairioms 
suinteresuotosioms šalims: 
• tiems įpareigotiesiems subjektams , iš kurių reikalaujama sistem ą apsaugoti taikant 
patikrinimus ir kontrol ės priemones, liekantiems atsakingais, jei nustatoma, kad j ų 
sistemos netinkamos;  
• valdžios institucijoms , kurioms reikia užtikrinti taisykli ų laikymąsi ir apsaugoti 
sistemą nuo nusikalt ėlių ar terorist ų piktnaudžiavimo;  
• įpareigotųjų subjektų klientams , kuriems tenka atidesn ės kontrolės našta ir sumaž ėja 
galimybių gauti tam tikras paslaugas;  
• verslo bendruomenei , kuriai tenka kontrol ės ir apribojim ų našta, bet kuriai naudinga 
patikima ir saugi finans ų sistema; 
• pinigų plovimu ir terorist ų finansavimu užsiimantiems nusikaltėliams , kurie nuolat 
ieško galimybi ų pasinaudoti sistemos tr ūkumais, o tam b ūtina užkirsti keli ą; 
• ES piliečiams ir visuomenei , kuriuos b ūtina apsaugoti nuo terorist ų išpuolių, žalos, 
kurią kelia aktyvesnis nusikalstamu mas, remiamas nusikalstamai įgytomis pajamomis, 
arba gerov ės sumažėjimo dėl mokesčių slėpimo, žalos rinkos vientisumui arba 
pasitikėjimui; 
• trečiųjų valstybių visuomenei ir vyriausyb ėms, jei ES sistema naudojamasi siekiant 
rasti kanal ų neteisėtai iš korupcijos ir nusikalstamumo tose valstyb ėse įgytoms 
pajamoms.  
 
ES prevencin ė sistema 
Europos S ąjungoje galioja sistema, kuria siekiama finans ų sistemą apsaugoti nuo 
panaudojimo pinig ų plovimui ir terorist ų finansavimui. Sistema iš esm ės pagrįsta Finansini ų 
veiksmų darbo grup ės, kurios viena iš steig ėjų – Europos Komisija, pr iimtais tarptautiniais 
standartais. ES sistema įdiegtos taisykl ės, kuriomis reikalaujama, kad finans ų įstaigos ir kiti 
įpareigotieji subjektai ir asmenys imt ųsi priemoni ų užkirsti keli ą pasinaudojimui jais pinig ų 
plovimui ir terorist ų finansavimui.  
 
 
4 
 Problemos veiksniai 
Kadangi pinig ų plovimu ar terorist ų finansavimu užsiiman čių asmenų finansų sistemai 
keliami pavojai nuolat kinta, prevencin ė sistema turi b ūti patikima, lanksti ir moderni. 
Komisijos tarnybos nustat ė tris pagrindines sritis, kur iose reikia koreguoti dabartin ę sistemą. 
1. Galiojančios taisykl ės neatitinka pastaruoju metu perži ūrėtų tarptautini ų pinigų 
plovimo prevencijos ir kovos su terorist ų finansavimu standart ų. Abipusiai 
valstybių narių vertinimai (kuriuos atliko Finansini ų veiksmų darbo grup ė arba 
MONEYVAL) parod ė, kad esama tam tikro nenuoseklumo tarp Tre čiosios PPPG ir 
FATF rekomendacij ų. Be to, FATF išpl ėtė kai kurias galiojan čias rekomendacijas ir 
dėl to kai kurios esamos sistemos da lys bus pasenusios. Pavyzdžiui, Tre čiosios PPPD 
reikalavimai d ėl supaprastinto deramo klient ų tikrinimo abipusio vertinimo ataskaitose 
kritikuoti kaip nebeatitinkantys FATF  rekomendacijos. FATF taip pat išpl ėtė 
rekomendacij ų taikymo srit į, kad jos apimt ų daugiau politikoje dalyvaujan čių asmenų. 
Neatitiktis tarptautiniams standartams turi įtakos valstybi ų narių ir visos Europos 
Sąjungos reputacijai.  
2. Galiojančios ES taisykl ės įvairiose valstyb ėse narėse skirtingai interpretuojamos. 
Komisijai atliekant perži ūrą nustatyta keletas sri čių, kuriose galiojan čios taisykl ės 
skirtingai interpretuojamos. Pavyzdžiui, reikalavimas nustatyti juridinio asmens tikr ąjį 
savininką ir statistini ų duomenų nuoseklumas. D ėl to kyla pavojus vidaus rinkai ir 
tarpvalstybin ėms įmonėms sunkiau laikytis reikalavim ų. 
3. Kyla klausim ų dėl dabartini ų ES taisykli ų trūkumų ir sprag ų. Turint omenyje 
pinigų plovimo ir terorist ų finansavimo gr ėsmių kitimą, svarbu, kad b ūtų galima ES 
sistemą naudoti patik imai, bet lanks čiai. Komisijai atliekant perži ūrą nustatyta nerimo 
dėl galiojan čios direktyvos taikymo lošimo paslaugoms ir prekiautojams didel ės vertės 
prekėmis – šiais atvejais taisykl ės laikomos nepakankamai patikimomis. Taisykli ų 
sugriežtinimas bus žingsnis siekiant mažinti šias gr ėsmes, dėl to ES teis ės aktai bus 
pažangesni už tarptautinius standartus.  
 
Pagrindinis scenarijus 
Atsižvelgiant į nuolatin į pinigų plovimo ir terorist ų finansavimo gr ėsmių kitimą reikia 
kylančioms grėsmės proporcingo atsako. Jei nebus imtasi veiksm ų, grėstų tokios pasekm ės: 
1. ES sistema neatitikt ų tarptautini ų standartų. Turint omenyje rizik ą, kad valstybi ų narių 
abipusio vertinimo ataskaitos b ūtų neigiamos, valstyb ės narės gali būti linkusios 
koreguoti nuosavas sistemas, d ėl to gresia susiskai dymas ir nepakankama 
konvergencija;  
2. netikrumas d ėl skirtingo taisykli ų taikymo nacionalin iu mastu neišnykt ų ir būtų 
kenksmingas vidaus rinkai;  
3. geriau neperorientavus ištekli ų atsižvelgiant į pinigų plovimo ir terorist ų finansavimo 
grėsmes, Europos S ąjungai būtų sunku mažinti besivystan čias grėsmes.  
2. S UBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
Nusikalstamu b ūdu įgytų pinigų ir terorist ų finansavimo srautai gali pakenkti finans ų 
sektoriaus stabilumui ir reputacijai ir kelia gr ėsmę vidaus rinkai. Ta čiau jei bus imamasi 
priemonių atskirų valstybių narių lygiu, tai gali tur ėti neigiam ą poveikį ES bendrajai rinkai ir 
 
5 
 lemti susiskaidym ą. ES veiksmai yra pagr įsti siekiant mažinti bendr ą pinigų plovimo ir 
teroristų finansavimo gr ėsmę ir išlaikyti vienodas veiklos s ąlygas visoje Europos S ąjungoje.  
3. ES  INICIATYVOS TIKSLAI  
Pagrindinis pinig ų plovimo prevencijos sistemos perži ūros tikslas – apsaugoti finans ų sistemą 
ir bendr ąją rinką nuo nusikalt ėlių, siekian čių išplauti neteis ėtai įgytus pinigus, 
piktnaudžiavimo arba terorist ų, siekiančių finansuoti terorist ų veiklą ar grupes. Komisija 
nustatė keturis bendrus tikslus : stiprinti vidaus rink ą ir, konkre čiai, mažinti tarpvalstybinio 
judėjimo sud ėtingumą, apsaugoti visuomen ę nuo nusikalstamumo ir teroristini ų aktų, 
apsaugoti ekonomin ę Europos S ąjungos gerov ę užtikrinant veiksming ą verslo aplink ą ir 
didinti finansin į stabilum ą užtikrinant finans ų sistemos patikimum ą, tinkamą veikimą ir 
vientisum ą. Jie grindžiami konkre čiais politikos tikslais, susijusiais su pinig ų plovimo 
prevencijos ir kovos su terorist ų finansavimu režim ų veiksmingumo didinimu ir ES finans ų 
sistemos reputacijos išsaugojimu. Su problem ų veiksniais susij ę veiklos tikslai papildo 
sistemą, kurioje apsvarstytos įvairios teis ės aktų keitimo galimyb ės. 
4. P OLITIKOS GALIMYB ĖS 
Kaip politikos galimyb ės, poveikio vertinime vertinamos įvairios priemon ės ir aspektai, 
kuriais siekiama įgyvendinti tris politikos veiklos tikslus:  
1. Siekiant užtikrinti nuoseklum ą su tarptautiniais standartais , apsvarstytos įvairios 
galimybės, susijusios su:  
• mokestini ų nusikaltim ų įtraukimu į ES sistem ą; 
• grėsme pagrįsto metodo nustatymu; 
• požiūriu į trečiųjų valstybių pinigų plovimo prevencijos režim ų lygiavertiškum ą 
arba nelygiavertiškum ą; 
• grėsme pagrįstos prieži ūros nustatymu; 
• naujų reikalavim ų vietiniams ir tarptautin ėse organizacijose dirbantiems politikoje 
dalyvaujantiems asmenims nustatymu; 
• tuo, kaip geriausia gauti informacij ą apie tikruosius savininkus; 
• Lėšų pervedimo reglamento pritaikymu prie tarptautini ų standartų (informacijos 
apie savininkus reikalavimas, reglamento netaikymas).  
2. Siekiant užtikrinti nacionalini ų taisyklių nuoseklum ą ir prireikus j ų įgyvendinimo 
lankstum ą tam griežtinant ir išaiškin ant dabartinius reikalavimus , apsvarstytos 
įvairios galimyb ės, susijusios su:  
• geresniu statistini ų duomenų surinkimu ir pranešimu; 
• išaiškinimu, kaip reikia taikyti 25 % rib ą nustatant tikr ąjį savininką; 
 
6 
 • naujų taisyklių nustatymu išaiškinant, kad fili alai ir patronuojamosios bendrov ės, 
įsteigti kitose valstyb ėse narėse negu pagrindin ė buveinė, taiko priiman čiosios 
valstybės narės taisykles, ir buvein ės bei priiman čiosios valstybi ų narių priežiūros 
institucijų bendradarbiavimo susitarim ų stiprinimu; 
• administracini ų sankcijų griežtinimu. 
  
3. Siekiant užtikrinti, kad taisykl ės būtų orientuotos į grėsmes ir pritaikytos prie 
naujų besivystan čių grėsmių, apsvarstytos įvairios galimyb ės, susijusios su: 
• direktyvos taikymo srities išpl ėtimu, kad ji b ūtų taikoma ne tik kazino, bet ir 
lošimų sektoriui; 
• reikalavim ų dėl pinigų plovimo prevencijos bei kovos su terorist ų finansavimu ir 
reikalavim ų dėl duomenų apsaugos s ąveikos išaiškinimu; 
• trūkumų didelės vertės prekių sektoriuje šalinimu; 
• FŽP įgaliojimų ir bendradarbiavimo stiprinimu. 
5. P OVEIKIO VERTINIMAS  
Neįmanoma tiksliai kiekybiškai įvertinti moderni ų, tarptautinius standartus atitinkan čių ir 
visoje vidaus rinkoje nuosekli ų taisyklių naudos . Tačiau Pasaulio bankas ši ą naudą apibūdina 
taip: „šaliai tur ėti veiksming ą pinigų plovimo prevencijos ir kovos  su terorizmo finansavimu 
sistemą naudinga tiek nacionaliniu , tiek tarptautiniu poži ūriu. Ši nauda, be kita ko, yra 
mažesnis nusikalstamumas ir korupcija, didesnis finans ų įstaigų ir rinkų stabilumas, teigiamas 
poveikis ekonomikos vystymuisi ir reputacijai pasaulio bendruomen ėje, šalies finans ų įstaigų 
taikomi tobulesni rizikos valdymo met odai ir didesnis rinkos vientisumas.2“ 
Tikimasi, kad sistemos pritaikymas prie griežtesni ų tarptautini ų standart ų ir papildomi 
pakeitimai, si ūlomi Komisijai atlikus perži ūrą, padės iš esmės sustiprinti bendr ą sistemą. 
Siūlomi pakeitimai tur ėtų reikšti, kad: 
• platesnė taikymo sritis pad ės valdyti papildomas gr ėsmės sritis;  
• turėtų pagerėti tarpvalstybinis taikymas;  
• bus užtikrintas di desnis nacionalini ų taisyklių nuoseklumas,  
• dėl tikslingesni ų ir labiau su gr ėsme susiet ų taisyklių turėtų išaugti veiksmingumas.  
Poveikio vertinime pripaž įstama, kad sąnaudos bus labai skirtingos priklausomai nuo įvairių 
suinteresuot ųjų šalių situacijos. Svarbiausi su pinig ų plovimo preven cijos taisykli ų laikymusi 
susiję sąnaudų veiksniai yra pradin ės vienkartin ės sąnaudos d ėl naujų sistemų įvedimo, 
mokymų, konsultacij ų ir kt. Remiantis ankstesniu Komisijos tyrimu3, jau dabar aišku, kad t ų 
                                                 
2  „Reference Guide to Anti-Money Laundering and Combating the Financing of Terrorism Second 
Edition and Supplement on Special Recommendation IX “, Pasaulio bankas ir Tarptautinis valiutos 
fondas, 2006 m. 
3  „Europe Economics“, „Study on the Cost of Comp liance with Selected FSAP  Measures“, 2009 m. 
sausio 5 d. 
 
7 
 sąnaudų dydis tikriausiai priklausys nuo to, koki a strategija bus pasirinkta taisykli ų laikymuisi 
užtikrinti (pvz., daugiausia d ėmesio skiriant automatizuotiems, o ne rankiniu b ūdu 
tvarkomiems procesams). Be to, tai priklausys nuo pinig ų plovimo ir terorist ų finansavimo 
grėsmės laipsnio, siejamo su kiekvienos r ūšies veiklos pob ūdžiu. Nenumatoma, kad esami 
įpareigotieji subjektai patirt ų netinkam ą numatom ų pakeitim ų poveikį, nes jie jau yra 
investavę į sistemas, kurias tur ėtų būti santykinai lengva pritaikyti be dideli ų naujų 
investicijų. Tačiau to negalima pasakyti apie subjektus, kuriems pinig ų plovimo prevencijos 
sistema iki šiol netaikyta, bet kurie ateityje tur ės taikyti pinig ų plovimo prevencijos ir kovos 
su terorist ų finansavimu taisykles. Konkre čiai tai yra lošim ų sektorius, kuriame tik 
tradiciniams kazino šiuo metu keliose valstyb ėse narėse taikomos nacionalin ės taisyklės4. 
Išplėtus galiojan čias priemones (pvz., politikoje dalyvaujan čių asmenų atveju), prireiks 
papildom ų išteklių būtinai kontrolei įgyvendinti. Išpl ėtus taikymo srit į, padidės ir prieži ūros 
institucijų našta.  
Grėsme pagr įstam poži ūriui teikiant daugi au svarbos, tai tur ės įtakos vyriausyb ėms (kurios 
turės atlikti gr ėsmės vertinim ą), kompetentingoms institucijoms ir įpareigotiesiems asmenims 
bei subjektams. Ta čiau šias s ąnaudas tur ėtų atsverti tikslingesn ės ir veiksmingesn ės 
priemonės, skirtos pinig ų plovimo ir terorist ų finansavimo gr ėsmei mažinti, tai reikš, kad 
laikas ir ištekliai nebus švaistomi techniniam taisykli ų laikymuisi, kuris gali b ūti nenaudingas 
orientuojantis į faktinę grėsmę, užtikrinti. Mažai tik ėtina, kad pakeitimai tur ėtų tiesiogin į 
poveikį klientams, nors bus informacijos, kuri ą iš jų bus reikalaujama pateikti, lygio poky čių 
(pvz., ar jie yra politikoje dalyvaujan tys asmenys arba ar jie yra subjekt ų, kuriems prad ėta 
taikyti direktyv ą, klientai). 
Kiek tai susij ę su kitu poveikiu , poveikio vertinime išsamiai svarstoma, kaip numatomos 
priemonės paveiktų:  
• suinteresuot ąsias šalis – tiek tas, kurioms taikoma dabartin ė sistema, tiek kitas, 
kurioms bus taikomos pakeistos taisykl ės; 
• pagrindines teises, kai tai ypa č svarbu užtikrinant tinkam ą pusiausvyr ą tarp pinig ų 
plovimo prevencijos bei kovos su terorist ų finansavimu priemoni ų veiksmingumo ir 
tarp duomen ų bei privatumo apsaugos;  
• mažąsias ir vidutines įmones, kai daromas skirtumas tarp poveikio mažosioms ir 
vidutinėms įmonėms, kurioms taikoma pinig ų plovimo prevencijos bei kovos su 
teroristų finansavimu sistema, ir poveikio mažosioms ir vidutin ėms įmonėms 
apskritai; 
• aplinką – čia nenumatoma didelio poveikio;  
• tarptautiniam aspektui, kai vis ų pirma dabartin į požiūrį į trečiųjų valstybi ų 
lygiavertiškum ą reikia pritaikyti prie gr ėsme pagrįsto požiūrio, todėl tai turėtų reikšti, 
kad ateityje geografin ė vieta bus tik vienas iš veiksni ų plačiau vertinant pinig ų 
plovimo ir terorist ų finansavimo gr ėsmę. 
6. G ALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Dėl politikos pasirinkimo galimybi ų poveikio vertinime daroma išvada, kad b ūtų tikslinga 
įgyvendinant tarptautinius standart us laikytis nuoseklaus ES poži ūrio kartu įvedant 
papildomus suderinimo elementus, kad padid ėtų nuoseklumas visoje vi daus rinkoje, kartu 
                                                 
4  Išsamiau žr. V pried ą. 
 
8 
 paliekant pakankamai lankstumo valstyb ėms narėms reaguoti į naujas ir besivystan čias 
grėsmes.  
Kiek tai susij ę su išsamiomis politik os pasirinkimo galimyb ėmis, konkre čios politikos sritys, 
atitinkančios nustatytus problem ų veiksnius, poveikio ver tinime vertinamos taip: 
1. Galiojančios taisykl ės neatitinka pastaruoju metu perži ūrėtų tarptautini ų pinigų 
plovimo prevencijos ir kovos su terorist ų finansavimu standart ų. Siekiant 
atsižvelgti į poreikį laikytis tarptautini ų standartų reikia poži ūrio, kuriuo pripaž įstama 
bendrosios rinkos specifika. Tod ėl poveikio vertinime daroma išvada, kad dabartin ę 
sistemą reikia keisti, kad b ūtų atsižvelgta į: 
 
• mokestinius nusikaltimus – juos įtraukti į taikymo srit į kaip pirminius 
nusikaltimus;  
• nacionalinius gr ėsmės vertinimus – j ų bus reikalaujama suteikiant galimyb ę 
atlikti viršvalstybinius vertinimus;  
• supaprastinto ir sus tiprinto deramo klient ų tikrinimo taisykles – jos bus 
pataisytos, kad atitikt ų tarptautinius standartus;  
• trečiųjų valstybių lygiavertiškum ą – jis bus perži ūrėtas, kad daugiausia d ėmesio 
būtų skiriama „nelygiavert ėms“ trečiosioms valstyb ėms; 
• priežiūros pritaikym ą prie grėsmės lygio – t ą reikia konkre čiai pripažinti 
suteikiant galimyb ę pateikti atskir ų sektorių gaires; 
• politikoje dalyvaujan čius asmenis – direktyvoje bus si ūloma išpl ėsti asmen ų, 
kuriems ji bus taikoma, kategorijas;  
• informacij ą apie tikruosius savininkus – ji bus teikiama kompetentingoms 
institucijoms ir įpareigotiesiems subjektams;  
• elektronin į lėšų pervedim ą – Reglamentas (EB) Nr. 1781/2006 bus iš dalies 
pakeistas, kad b ūtų atsižvelgta į naujausius FATF standarto pakeitimus ir 
Komisijos atlikt ą peržiūrą.  
 
2. Galiojančios ES taisykl ės įvairiose valstyb ėse narėse skirtingai interpretuojamos. 
Tai, kad valstyb ės narės skirtingai traktuoja galiojan čius ES teis ės aktus, rodo, kad 
sistemą reikia labiau suderinti. Ta čiau visiškas suderinimas neb ūtinai būtų 
veiksmingiausias mažinant pinig ų plovimo ir terorist ų finansavimo gr ėsmes Europos 
Sąjungoje. Turint omenyje, kad reikia tam tikro lankstumo siekiant reaguoti į 
besivystan čias grėsmes, poveikio vertinime daroma išvada, jog direktyvoje reik ėtų 
pasiūlyti šiuos pakeitimus:  
 
• statistinių duomenų – reikia tobulinti statistini ų duomenų surinkimo b ūdą visoje 
ES; 
• tikrojo savininko apibr ėžties – ji bus išaiškinta;  
• buveinės ir priiman čiosios valstybi ų narių atsakomyb ės – ji bus išaiškinta;  
• galimų administracini ų sankcijų – jos bus tam tikru mastu suderintos.  
 
3. Galiojančiomis taisykl ėmis nepakankamai suma žinamos naujos pinig ų plovimo ir 
teroristų finansavimo gr ėsmės. Kad būtų galima reaguoti į naujas ir besivystan čias 
grėsmes reikalingas patikimas, bet lankstus poži ūris, todėl reikėtų įvesti labiau su 
grėsme susietas priemones, kurios neb ūtų labai konkre čiai apibrėžtos. Poveikio 
vertinime daroma išvada, kad tikslingi šie teis ės akto pakeitimai:  
 
9 
  
• lošimų – reikėtų išplėsti direktyvos taikymo srit į, kad ji būtų taikoma vis ų rūšių 
lošimams;  
• duomenų apsaugos taisykli ų – jas reik ėtų išaiškinti, kad b ūtų galima tinkamai 
taikyti pinig ų plovimo prevencijos ir kovos su terorist ų finansavimu taisykles;  
• prekiautoj ų prekėmis – riba, nuo kurios taikoma direktyva ir deramo klient ų 
tikrinimo reikalavimai, bus sumažinta iki 7 500 EUR;  
• finansinės žvalgybos padalini ų bendradarbiavimo – direktyvoje jis bus 
sustiprintas.  
7. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Komisija yra Sutarties serg ėtoja, todėl stebės, kaip valstyb ės narės įgyvendino Tre čiosios 
PPPD ir L ėšų pervedimo reglamento pakeitimus. Prireikus ir gavusios prašym ą per visą 
įgyvendinimo laikotarp į Komisijos tarnybos pad ės valstybėms narėms įgyvendinti teis ės aktų 
pakeitimus rengdamos perk ėlimo į nacionalin ę teisę seminarus visoms valstyb ėms narėms 
arba dvišalius susitikimus. Pr ireikus Komisija taikys proced ūrą, nustatyt ą Sutarties 258 
straipsnyje, tuo atveju, jei valstyb ės narės nevykdyt ų savo pareig ų, susijusių su Bendrijos 
teisės įgyvendinimu ir taikymu.  
Siekdama steb ėti naujos teisin ės sistemos taikym ą, Komisija bendrad arbiaus su pinig ų 
plovimo prevencijos klausim ų Europos prieži ūros institucij ų jungtiniu komitetu, kuris vis ų 
pirma rengia kai kuri ų konkrečių sričių Trečiosios PPPD įgyvendinimo ataskaitas. Pinig ų 
plovimo ir terorist ų finansavimo prevencijos komitetas taip pat gal ėtų būti forumas, kuriame 
keičiamasi informacija taikymo klausimais . Be to, Komisijos tarnybos gali naudoti 
suinteresuot ųjų šalių ar valstybi ų narių atliktų tyrimų išvadas ir pastabas iš susitikim ų su 
privačiomis suinteresuotosiomis šalimis. Prireikus bus apsvarstyta ir galimyb ė užsakyti išor ės 
tyrimą.  
PPPD taikymo steb ėsena netiesiogiai vyks  FATF (šioje grup ėje atstovus turi 15 ES valstybi ų 
narių) ir MONEYVAL (šiame komitete at stovus turi kitos 12 ES valstybi ų narių) atliekant 
abipusį vertinimą. Šis tarpusavio vertinimas – esminis ir griežtas procesas si ekiant užtikrinti, 
kad valstyb ės narės tiek priimdamos teis ės aktus, tiek praktikoje laikyt ųsi FATF tarptautini ų 
standartų, iš kurių išplaukia dauguma PPPD reikalavim ų. Kiekvienos šalies vertinimas vyksta 
maždaug kas 5–7 metus ir gali b ūti papildomas tolesni ų veiksmų ataskaitomis paprastai kas 2 
metus (arba dažniau, jei to reikia d ėl nustatytų trūkumų).  
 I ŠVADA  
Komisijos nuomone, šiame poveikio vertinime aprašytos ir išanalizuotos pageidautinos 
galimybės yra proporcingos siekiamiems tikslams. Laikantis tikslinio ir lankstaus poži ūrio, 
valstybėms narėms neturėtų būti trukdoma pagal poreikius imtis priemoni ų ir veiksm ų, kad 
būtų užkirstas kelias galimai nacionaliniu mastu kylan čioms svarbioms gr ėsmėms. ES masto 
procesai siekiant geresnio koordinavimo ir viršvalstybini ų sprendim ų, taip pat tolesnis 
konkrečių sričių derinimas tur ėtų padėti pasiekti ir ES tiksl ų. Nors veiksmingos pinig ų 
plovimo prevencijos ir  kovos su terorist ų finansavimu sistemos užtikrinimas įpareigotiesiems 
subjektams nemažai kainuoja,  Komisija mano, kad pinig ų plovimo ir terorist ų finansavimo 
 
10 
 prevencijos nauda, kuri ą kur kas sunkiau kiekybiškai įvertinti, ir toliau viršys s ąnaudas, 
įskaitant ir d ėl sistemos pakeitimo patirtas naujas s ąnaudas.