·2018 m. buvo nustatyta apie 150 000 neteisėto atvykimo kertant ES išorės sieną atvejų; tai 25 proc. mažiau negu 2017 m. Šis skaičius mažiausias per pastaruosius penkerius metus ir daugiau kaip 90 proc. mažesnis negu 2015 m., per patį migracijos krizės įkarštį.

Per pastaruosius ketverius metus ES ėmėsi dar nematytų pastangų spręsdama migracijos problemas ir taip padėjo sumažinti neteisėtai atvykstančių asmenų skaičių iki žemiausio lygmens per pastaruosius penkerius metus. ES suteikė apsaugą ir paramą milijonams žmonių, gelbėjo gyvybes jūroje ir gerino žmonių gyvenimo sąlygas. Ji padėjo valstybėms narėms prie išorės sienų suvaldyti didelius atvykėlių srautus ir finansavo įvairius projektus visoje ES, kuriais remiama pabėgėlių ir kitų teisėtai šalyje gyvenančių trečiųjų šalių piliečių integracija. Ji prisidėjo užkertant kelią neteisėtai migracijai, be kita ko, kovodama su neteisėto žmonių gabenimo tinklais ir prekyba žmonėmis. Ji bendradarbiavo su partneriais visame pasaulyje, siekdama šalinti pagrindines migracijos priežastis ir skatinti tvarkingą jos valdymą, įskaitant neteisėtai ES esančių migrantų grąžinimą. Ji dirbo, kad būtų sukurti teisiniai keliai – pavojingų migrantų gabenimo maršrutų alternatyva. Taigi laikantis visapusiško požiūrio buvo dirbama visose 2015 m. Europos migracijos darbotvarkės srityse.

·Vakarinės Viduržemio jūros regiono dalies ir Atlanto vandenyno maršrute atvykstančių asmenų skaičius praėjusiais metais padidėjo ir išlieka didelis. Iš viso 2018 m. į Ispaniją atvykusių asmenų skaičius (beveik 65 000 žmonės) buvo 13 proc. didesnis negu 2017 m.; ši tendencija tęsėsi ir 2019 m. 2018 m. į Ispaniją atvyko daugiausiai marokiečių tautybės asmenų (penktadalis visų sieną kirtusių asmenų), kiek mažiau Vakarų Afrikos šalių – Gvinėjos, Malio, Dramblio Kaulo Kranto Respublikos, Gambijos – ir Alžyro gyventojų.

·Centrinėje Viduržemio jūros regiono dalyje neteisėtai atvykstančių asmenų skaičius išlieka nedidelis. Bendrai imant, 2018 m. neteisėtai atvykusių į Italiją asmenų skaičius sumažėjo 80 proc. palyginus su 2017 m., ir ši tendencija tęsėsi 2019 m., pasiekdama laikotarpį iki krizės. Nors 2018 m. vis dar daugiau kaip pusė išvykstančių asmenų buvo iš Libijos, Libijos pakrančių apsaugos pajėgos ir toliau daug žmonių sulaiko ar išgelbsti jūroje – 2018 m. jų buvo apie 15 000, daugiausiai kilusių iš Sudano (14 proc.), Nigerio (12 proc.) ir Eritrėjos (12 proc.). Vis daugėjo į Italiją iš Tuniso atvykstančių asmenų (daugiausiai tunisiečių), o 2018 m. antroje pusėje padaugėjo atvykstančiųjų į Maltą.

·Rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje atvykstančiųjų daugėjo visus 2018 m., ir 2019 m. į Graikiją atvyksta daugiau negu 30 proc. daugiau asmenų negu prieš metus. Dėl šios tendencijos Egėjo jūros salos, taip pat Graikijos ir Turkijos sausumos pasienis juto nuolatinį spaudimą, kadangi į Turkiją grąžinama gerokai per mažai asmenų, kad būtų galima sumažinti šį spaudimą ir kovoti su neteisėto žmonių gabenimo verslo modeliu. Iki šiol 2018 m. ir 2019 m. daugiausiai į salas atvyko afganų tautybės asmenų, o Turkijos piliečių daugiausiai atvyko į ES per sausumos sieną. Be to, padaugėjo asmenų, atvykstančių į Kiprą tiek jūra, tiek kertant sausumos sieną į vyriausybės kontroliuojamas Kipro sritis.

2018 m. taip pat labai išplito neteisėtas judėjimas Vakarų Balkanuose, nors metų pabaigoje, prasidėjus žiemai, skaičiai sumažėjo. 2018 m. neteisėtai atvykusių asmenų buvo keturis kartus daugiau negu 2017 m. Pagrindinis regiono maršrutas tęsiasi iš Serbijos į Bosniją ir Hercegoviną. Bosnijoje ir Hercegovinoje 2018 m. užregistruota apie 24 000 neteisėtai atvykusių asmenų, ir metų pabaigoje šalyje buvo apie 5 000 migrantų. Tačiau atvykimo šiuo maršrutu atvejų pradėjo mažėti, 2018 m. spalio 17 d. Serbijai panaikinus sprendimą Irano piliečiams taikyti bevizį režimą. Šiuo metu dėl Serbijos taikomos bevizio režimo politikos stebimas atvykstančių Indijos piliečių pagausėjimas.

Nors mirčių skaičius Viduržemio jūroje nuo 2016 m. dėl ES, valstybių narių ir kitų partnerių pastangų toliau mažėjo, dėl neteisėtai žmones gabenančių asmenų verslo žmonės ir toliau žūsta jūroje. 2018 m. žuvo beveik 2 300 žmonių, palyginus su daugiau kaip 3 100 žmonių 2017 m., o 2019 m. iki šiol jau žuvo daugiau kaip 220 žmonių.

Prieglobstis

2018 m. ES ir Šengeno asocijuotosiose šalyse pateikta apie 634 700 tarptautinės apsaugos prašymų. Tai 10 proc. mažiau negu 2017 m., ir tai reiškia, kad prašymų skaičius vėl panašus į buvusį 2014 m. Pagrindinės priimančiosios šalys 2018 m. buvo Vokietija, Prancūzija, Graikija, Italija ir Ispanija (72 proc. visų prašymų ES ir Šengeno asocijuotosiose šalyse). Kaip ir 2017 m., pagrindinės kilmės šalys buvo Sirija, Afganistanas ir Irakas. Be to, gerokai padaugėjo prašymų, pateiktų migrantų iš šalių, kurioms netaikomas Šengeno vizos reikalavimas, visų pirma Venesuelos, Gruzijos ir Kolumbijos.

2018 m. lyginant asmenų, atvykusių į teritoriją iš kitos valstybės narės, pirštų atspaudus su EURODAC bazėje saugomais pirštų atspaudais užfiksuota daugiau kaip 400 000 sutapimų. Prancūzija ir Vokietija buvo dvi valstybės narės, kuriose šių sutapimų buvo daugiausia (tai rodo, kad jos yra pagrindinės antrinio judėjimo tikslo šalys), o Italija ir Graikija buvo dvi valstybės narės, kuriose daugiausia esamų įrašų (tai rodo, kad jos yra pagrindinės pirmojo atvykimo šalys).





III.NEATIDĖLIOTINI VEIKSMAI

Vakarinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutas. Bendradarbiavimas su Maroku

Kadangi Ispanija šiuo metu yra pagrindinis neteisėto sienos kirtimo punktas, ES svarbiausiu prioritetu turi tapti kovos su migracija vakarinėje Viduržemio jūros regiono dalyje priemonės. ES jau anksčiau pradėjo dėti glaudžios partnerystės su Maroku pamatus. 2018 m. pabaigoje ji patvirtino skirianti 140 mln. EUR sienų valdymui ir biudžeto paramai remti. Marokas jau seniau pradėjo stiprinti savo sienų kontrolę ir užkirto kelią dideliam išvykimų skaičiui. Šiomis ES priemonėmis procesas bus remiamas. Atlikti pirmieji mokėjimai ir paskelbti pagrindinės įrangos viešųjų pirkimų konkursai: balandžio mėn. bus pasirašytos paskutinės sutartys pagal šį dokumentų rinkinį ir turės būti tęsiamas įgyvendinimas vietoje. Taip bus papildyta 36 mln. EUR skubioji pagalba Ispanijos pietinėms sienoms, dėl kurios susitarta 2018 m. ES taip pat teikia paramą Ispanijai pagal operaciją „Indalo“. Komisija yra pasirengusi suteikti Ispanijai visą finansinę ir techninę pagalbą, kurios jai prireiks atvykimams valdyti.