Santrauka Rumunijos reformas teisingumo ir kovos su korupcija srityse nuo jos įstojimo į ES 2007 m. Komisija stebi taikydama bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą (BTM) – svarbią pažangos siekiant nustatytų orientacinių tikslų stebėjimo sistemą. 2020 m. vyriausybė vėl patvirtino savo įsipareigojimą grįžti į teismų reformos kelią, nuo kurio buvo nukrypta 2017–2019 m. Todėl įtampa dėl teismų gerokai sumažėjo. Neseniai paskyrus naujus pagrindinių baudžiamojo persekiojimo tarnybų vadovus galėtų būti sudarytos sąlygos veiksmingiau tęsti baudžiamojo persekiojimo veiklą. Tačiau dėl COVID-19 pandemijos ir būsimų nacionalinių rinkimų tolesni veiksmai siekiant iš dalies pakeisti atitinkamus teisės aktus nukelti vėlesniam laikui. Tebėra taikomos prieštaringai vertinamos priemonės, darančios neigiamą poveikį teismų nepriklausomumui, pvz., tebeveikia Specialiojo pažeidimų teismuose tyrimo skyrius, kuriam pavesta vykdyti baudžiamąjį persekiojimą išimtinai už teisėjų ir prokurorų įvykdytus nusikaltimus. Toliau taikant šias priemones didėja netikrumas dėl teisingumo sistemos veikimo, visų pirma dėl jų bendro poveikio. Be to, kai kurios iš šių priemonių taip pat gali turėti neigiamą poveikį teisingumo sistemos žmogiškiesiems ištekliams ir padarinių jos veiksmingumui. Rumunija turi visapusišką nacionalinę kovos su korupcija strateginę sistemą, grindžiamą daugybės nacionalinių ir vietos institucinių subjektų dalyvavimu. Nepaisant to, kad pastarąjį dešimtmetį Rumunija padarė pažangą ir pasiekė rezultatų kovos su korupcija srityje, dėl sunkumų, su kuriais teismų sistema susidūrė 2017–2019 m., kilo klausimų dėl kovos su korupcija reformų tvarumo. Net jei dabartinė politinė padėtis reiškia mažesnę konfrontaciją, pagrindinės institucijos susiduria su sudėtingomis aplinkybėmis, turinčiomis padarinių teisinės sistemos įgyvendinimui ir instituciniams pajėgumams. Nors pagrindinės kompetentingos institucijos savo veiklą tęsia, tokiomis aplinkybėmis sunku išlaikyti gerus rezultatus nagrinėjant baudžiamąsias bylas ir priimant apkaltinamuosius teismo nuosprendžius aukšto lygio korupcijos atvejais. Dėl dar neįsigaliojusių baudžiamojo kodekso ir baudžiamojo proceso kodekso dalinių pakeitimų atsiranda netikrumas dėl kovos su korupcija teisinės sistemos efektyvumo, todėl svarbu, kad būtų rasta teisinių ir politinių sprendimų reaguojant į pagrindinius Konstitucinio Teismo sprendimus. Dabartinė vyriausybė dar kartą parodė, kad įsipareigoja daryti pažangą prevencijos srityje, įgyvendindama visapusišką Nacionalinę kovos su korupcija strategiją. Yra taikomos atitinkamos teisinės apsaugos priemonės, susijusios su žiniasklaidos laisve ir pliuralizmu. Vis dėlto kyla klausimų dėl dabartinės teisės sistemos įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo. Nėra visiško skaidrumo žiniasklaidos nuosavybės srityje, o audiovizualinės žiniasklaidos reguliavimo institucijoms trūksta išteklių savo užduotims visapusiškai atlikti. Žiniasklaida gali patirti politinį spaudimą, nes, išskyrus tam tikro laipsnio savireguliaciją žinių skyriaus arba leidėjo lygmeniu, beveik nėra konkrečių redaktorių nepriklausomumo apsaugos priemonių. Įprastas teisės aktų rengimo ir priėmimo procesas yra tinkamai reglamentuotas, be kita ko, yra išplėsta stabdžių ir atsvarų sistemos institucinė struktūra, bet jos efektyvumas nevienodas. Toliau plačiu mastu tebėra taikomi skubūs vyriausybės potvarkiai, o vėliau priimami nesuderinti teisės aktų pakeitimai taip pat turi poveikį teisės aktų kokybei ir teisiniam tikrumui, be kita ko, verslo aplinkoje. Yra sukurta reikiama teisės sistema, skirta pilietinei visuomenei, kuri yra aktyvi jėga, gebanti duoti atkirtį bandymams apriboti jos veiklą. Pilietinė visuomenė atlieka svarbų vaidmenį ginant teisinės valstybės principą Rumunijoje.





Kaip ir Bulgarijos atveju, Rumunijos ypatumas yra tas, kad bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmas (BTM) sukurtas 2007 m., kai Rumunija įstojo į Europos Sąjungą, kaip pereinamojo laikotarpio priemonė, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas Rumunijai nuolat reformuoti savo teismines institucijas ir stiprinti kovą su korupcija . Kaip numatyta sprendime, kuriuo mechanizmas nustatomas, BTM bus baigtas taikyti, kai bus tinkamai pasiekti visi Rumunijai taikomi orientaciniai tikslai . Savo 2017 m. sausio mėn. ataskaitose Komisija išsamiai įvertino per dešimt BTM taikymo metų Rumunijos padarytą pažangą. Ji taip pat nustatė planą, pagal kurį turi būti siekiama užbaigti taikyti BTM, grindžiamą 12 pagrindinių rekomendacijų, kurių pakaktų BTM tikslams pasiekti, jei jos būtų įgyvendintos. Dėl vėlesnių pokyčių Rumunijoje Komisija 2018 m. lapkričio mėn. pateikė aštuonias papildomas rekomendacijas. Paskutinėje BTM ataskaitoje, priimtoje 2019 m. spalio mėn., Komisija padarė išvadą, kad Rumunija dar turi padaryti pažangą įgyvendinant 2017 m. sausio mėn. ir 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitose pateiktas rekomendacijas. 2019 m. Rumunijos teismai keletą kartų prašė ES Teisingumo Teismo priimti prejudicinius sprendimus dėl Rumunijos įsipareigojimų pagal BTM ir jos įsipareigojimų įgyvendinti pagal BTM nustatytas rekomendacijas . Bylos šiuo metu nagrinėjamos.

I. Teisingumo sistema

Rumunijos teismų sistemos struktūrą sudaro keturios tiek civilinės, tiek karinės instancijos: pirmosios instancijos apygardos teismai, įprasti ir specializuoti teismai, apeliaciniai teismai ir Aukštasis kasacinis ir teisingumo teismas. Aukštasis kasacinis ir teisingumo teismas priima sprendimus tam tikrų kategorijų asmenų pirmosios instancijos ir apeliacinės instancijos baudžiamosiose bylose, taip pat tam tikrose apeliacinės instancijos civilinėse ir administracinėse bylose. Viena iš pagrindinių Teismo funkcijų – užtikrinti, kad kiti teismai vienodai aiškintų ir taikytų teisės aktus. Aukščiausioji magistratų taryba, kuriai pavesta užduotis užtikrinti teismų nepriklausomumą, yra padalyta į du padalinius, kurių vienas skirtas teisėjams, o kitas – prokurorams. Kiekvienas padalinys turi išimtinę kompetenciją įdarbinti atitinkamai teisėjus ir prokurorus bei valdyti jų karjerą ir veikia kaip drausmės teismas nagrinėjant drausmines bylas. Prokuratūrai vadovauja prie Aukštojo kasacinio ir teisingumo teismo veikiančios Generalinės prokuratūros generalinis prokuroras. Generalinę prokuratūrą sudaro specializuotos struktūros, turinčios specialią jurisdikciją ir organizaciją, Nacionalinis kovos su korupcija direktoratas (DNA) ir Kovos su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu direktoratas (DIICOT), kuriam vadovauja vyriausieji prokurorai, ir nuo 2018 m. prokuratūroje įsteigtas Pažeidimų teismuose tyrimo skyrius (SIIJ) . Taip pat yra karinės prokuratūros. Generalinį prokurorą ir specializuotų struktūrų, DNA bei DIICOT vyriausiuosius prokurorus teisingumo ministro siūlymu skiria Respublikos prezidentas, gavęs neprivalomą Aukščiausiosios magistratų tarybos nuomonę . Rumunijos nacionalinė advokatų asociacijų sąjunga yra viešojo intereso teisės subjektas, kurį sudaro 41 Rumunijos advokatas. Konstitucinis Teismas tikrina įstatymų atitiktį Konstitucijai ir sprendžia konstitucinio pobūdžio valdžios institucijų tarpusavio konfliktus.

Nepriklausomumas

Keletas 2018 ir 2019 m. priimtų teisingumo teisės aktų dalinių pakeitimų tebekelia susirūpinimą dėl jų poveikio teismų nepriklausomumui. Teisingumo teisės aktais reglamentuojamas teisėjų ir prokurorų statusas, teisingumo sistemos struktūra ir Aukščiausiosios magistratų tarybos veikimas. Daliniai pakeitimai įsigaliojo 2018 m. liepos ir spalio mėn. ir buvo dar kartą pakeisti priimant keletą skubių vyriausybės potvarkių. Šios priemonės sukėlė susirūpinimą, visų pirma dėl to, kad jų bendras poveikis, kaip mano keletas nacionalinių ir tarptautinių suinteresuotųjų subjektų, kelia didelę grėsmę teismų nepriklausomumui . Pagrindinės problemos buvo nustatytos šiose srityse: Pažeidimų teismuose tyrimo skyriaus (SIIJ) kūrimas, teisėjų ir prokurorų civilinės atsakomybės sistema, ankstyvojo išėjimo į pensiją sistemos, leidimai verstis profesija, taip pat aukšto rango prokurorų statusas ir skyrimas. Jas įgyvendinant nuo pat pradžių pasitvirtino susirūpinimas dėl spaudimo teisėjams ir prokurorams ir poveikio teismų nepriklausomumui, veiksmingumui bei jų veiklos kokybei . Be to, toliau taikant teisės aktus paaiškėjo, kad, be anksčiau nustatytų problemų, dar kilo naujų klausimų .

Dėl ilgai trunkančio iš dalies pakeistų teisingumo srities teisės aktų įgyvendinimo didėja netikrumas dėl teisingumo sistemos veikimo. Nors dabartinė vyriausybė išreiškė norą pradėti dialogą su teismais ir politinėmis partijomis dėl prieštaringai vertinamų priemonių panaikinimo, ji taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad, esant dabartinei politinei padėčiai, nėra tinkamų sąlygų pasiekti platų sutarimą ir laimėti reikiamą balsų daugumą parlamente, siekiant užsitikrinti pritarimą visapusiškoms reformoms . Nėra tikėtina, kad tokias reformas bus pradėta įgyvendinti iki naujų parlamento rinkimų. Dėl to, kad šie daliniai pakeitimai lieka galioti, atsiranda netikrumo dėl visos teismų sistemos veikimo ir visų pirma dėl atskirų magistratų nepriklausomumo, statuto ir karjeros. Šį netikrumą dar labiau didina dideli nesutarimai pačioje teisingumo sistemoje dėl sprendimų, kurie turi būti pasiūlyti siekiant iš dalies pakeisti teisingumo srities teisės aktus. Tokiomis aplinkybėmis, nors pagal savo funkcijas Aukščiausioji magistratų taryba turėtų imtis vadovaujamojo vaidmens ir pasiekti sutarimą, jos pastarojo laikotarpio darbui būdingi vidaus nesutarimai ir prieštaravimai.

Teismų nepriklausomumą plačioji visuomenė vertina prastai ir pastaruosius kelerius metus vertinimas prastėjo. Teismų nepriklausomumo vertinimas plačiojoje visuomenėje išliko prastas (37 proc.) ir toliau prastėjo . Įmonės teismų nepriklausomumą vertina vidutiniškai (53 proc.) . Abiem atvejais dažniausiai nurodoma prasto teismų nepriklausomumo vertinimo priežastis yra susijusi su vyriausybės ir politikų kišimusi arba jų daromu spaudimu . Vykstant viešiems debatams dėl teismų buvo juntama didelė įtampa ir politikai bei žiniasklaida viešai puolė teismus , tačiau valdant dabartinei vyriausybei ta įtampa gerokai sumažėjo. Nors Aukščiausioji magistratų taryba sureagavo į keletą skundų dėl teisėjų nepriklausomumo, reputacijos ir nešališkumo gynimo, apie kuriuos jai buvo pranešta, bendras Tarybos aktyvumas šioje srityje buvo ribotas .

Prokuratūroje įsteigtas Pažeidimų teismuose tyrimo skyrius (SIIJ) tebeveikia, nepaisant to, kad yra plačiai kritikuojamas. Šiam skyriui pavesta užduotis vykdyti baudžiamąjį persekiojimą išimtinai dėl teisėjų ir prokurorų įvykdytų nusikaltimų. Be to, jis taip pat turi jurisdikciją vykdyti baudžiamąjį persekiojimą bylų prieš kitus asmenis, kurios yra nagrinėjamos kartu su atitinkamais teisėjais arba magistratais, atvejais . Venecijos komisija pažymėjo, kad šio skyriaus įsteigimo motyvai, atrodo, nėra pagrįsti faktiniais įrodymais ir kad sprendimas šį padalinį įsteigti bei jo veikla yra kritikuojami ir dėl poveikio magistratų nepriklausomumui, ir dėl galimo neigiamo poveikio baudžiamojo persekiojimo efektyvumui . Be to, suvokimas, kad šio padalinio daromas spaudimas gali paveikti teismų nepriklausomumą, taip pat turi neigiamą poveikį nepriklausomumo regimybei, kuri savaime yra vienas iš pagrindinių teismų nepriklausomumo reikalavimų . Dabartinis teisingumo ministras pradėjo konsultacijas dėl pasiūlymo projekto, kuriuo siekiama panaikinti šį skyrių ir atkurti ankstesnį prokuratūrų organizacinį modelį , bet tiek COVID-19 pandemija, tiek politinė padėtis sutrukdė imtis šių veiksmų, tad skyrius toliau veikia. 2020 m. liepos 21 d. parlamentas atmetė jo narių grupės pateiktą iniciatyvos panaikinti šį skyrių projektą, dėl kurio iš Aukščiausiosios magistratų tarybos taip pat gauta neigiama konsultacinė nuomonė . Nors valdžios institucijos ir suinteresuotieji subjektai teigia, kad nuo 2019 m. spalio mėn. skyrius nebetaiko apeliacinių skundų atšaukimo praktikos ir kad prieš magistratus keliamų bylų skaičius sumažėjo, tebėra nuogąstaujama, kad jis gali būti naudojamas kaip spaudimo magistratams priemonė. 2019 m. Rumunijos teismai pateikė keletą prašymų ES Teisingumo Teismui priimti prejudicinius sprendimus, ginčydami sprendimo įsteigti šį skyrių suderinamumą su ES teise, visų pirma ES sutarties 19 straipsnio 1 dalimi ir Chartijos 47 straipsniu . Bylos šiuo metu nagrinėjamos.

2019 m. buvo paskirti nauji prokuratūrų vadovai, tačiau ilgalaikis susirūpinimas dėl aukšto rango prokurorų skyrimo ir atleidimo tvarkos išlieka. 2019 m. spalio mėn. nė viena iš prokuratūros įstaigų neturėjo paskirtų vadovų . Vienas iš pirmųjų dabartinio teisingumo ministro veiksmų buvo skaidresnių atrankos procedūrų organizavimas ir prokuratūrų vadovų skyrimo proceso paspartinimas . Vis dėlto, nors naujasis DNA vyriausiasis prokuroras buvo paskirtas gavus teigiamą Aukščiausiosios magistratų tarybos nuomonę, DIICOT generalinis prokuroras ir vyriausiasis prokuroras buvo paskirti neatsižvelgiant į tai, kad Tarybos nuomonė buvo neigiama. Ši situacija išryškino jau seniai esančius trūkumus, kuriuos anksčiau buvo nurodžiusi Komisija, pagal BTM rekomendavusi, kad reikia nustatyti griežtesnę ir nepriklausomą skyrimo tvarką ir kad tvarų sprendimą geriausiai būtų galima rasti padedant Venecijos komisijai .

2018 m. sprendimą atleisti iš pareigų buvusią Kovos su korupcija direktorato vyriausiąją prokurorę peržiūrėjo Europos Žmogaus Teisių Teismas (EŽTT). Nustatyta, kad atleisdama iš pareigų buvusią DNA vyriausiąją prokurorę Rumunija pažeidė Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnio 1 dalį (teisė į teisingą bylos nagrinėjimą) ir 10 straipsnį (saviraiškos laisvė) . EŽTT nusprendė, kad buvusi vyriausioji prokurorė negalėjo teisme efektyviai užginčyti sprendimo ją atleisti iš pareigų motyvų . Atsižvelgdamas į tai, EŽTT atkreipė dėmesį į vis didesnę svarbą, teikiamą nuo vykdomosios valdžios ir teisėkūros institucijos nepriklausomos valdžios institucijos kišimuisi priimant sprendimus, darančius poveikį prokurorų skyrimui ir atleidimui . Saviraiškos laisvės atžvilgiu EŽTT taip pat pabrėžė, kad atleidimas galėjo atgrasyti kitus prokurorus ir teisėjus nuo dalyvavimo viešuose debatuose dėl teisėkūros reformų, turinčių poveikį teismams ir galėjo turėti bendrą atgrasomąjį poveikį klausimams, susijusiems su teismų nepriklausomumu . Kalbant apie magistratų dalyvavimą viešuose debatuose, BTM ataskaitose buvo išreikštas susirūpinimas dėl Teismų inspekcijos praktikos, kai teisėjams ir prokurorams taikomos drausminės procedūros dėl jų viešų pareiškimų apie teismų reformas .

Iš dalies pakeitus įstatymą dėl teisėjų ir prokurorų statuto buvo pakeistos taisyklės, kuriomis reglamentuojama teisėjų civilinė atsakomybė . Pagal naująsias taisykles Finansų ministerija turi teisę vertinti, ar teismo klaida padaryta siekiant nesąžiningų tikslų, ar dėl didelio aplaidumo, ir vėliau pradėti teisėjų sprendimais padarytos žalos išieškojimo veiksmus prieš tuos teisėjus. Pagal naująjį režimą, norint nustatyti teisėjo civilinę atsakomybę, teismas pirma turi nustatyti, kad atitinkamame sprendime buvo teisminė klaida ir kad nukentėjusioji šalis turėtų gauti kompensaciją, ginčijamą sprendimą priėmusiam teisėjui šiame pirmos instancijos teismo procese nedalyvaujant. Tada Finansų ministerija teisėjui gali iškelti teismo bylą dėl žalos išieškojimo, remdamasi savo pačios atlikto vertinimo išvada, kad teismo klaida atsirado dėl nesąžiningo pareigų vykdymo ar nesąžiningo naudojimosi prerogatyvomis arba dėl didelio aplaidumo . Nors ministerija privalo šiuo klausimu konsultuotis su Teismų inspekcija, pastarosios nuomonė nėra privaloma. Europos Taryba pripažino, kad, nors nuostata dėl teisėjo asmeninės atsakomybės už žalą, padarytą sprendimu, kuris buvo priimtas siekiant nesąžiningų tikslų arba labai aplaidžiai, gali būti teisėta, tokia galimybė turi būti apribota aiškiomis apsaugos priemonėmis , siekiant apsaugoti teisėjus nuo piktnaudžiavimo ir užkirsti kelią tam, kad vykdomoji valdžia nepagrįstai taikytų teisėjams spaudimą. Buvo išreikštas susirūpinimas dėl šiuo atžvilgiu Finansų ministerijai suteiktų įgaliojimų . Europos Taryba atkreipė dėmesį į galimą atgrasomąjį poveikį, kurį šis naujasis režimas galėtų turėti teisėjams ir prokurorams, ypač kartu su įsteigtu nauju Pažeidimų teismuose tyrimo skyriumi . Teisingumo Teismui pateiktas prašymas priimti prejudicinį sprendimą dėl naujojo magistratų civilinės atsakomybės režimo šiuo metu yra nagrinėjamas .

Kokybė