LT    LT  
 EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.11.21 
SEK(2011) 1375 galutinis 
  
NAUJOJI TEIS ĖS AKTŲ SISTEMA (NTAS) - DERINAM ŲJŲ TEISĖS AKTŲ 
RINKINYS (Prekes reglamentuojan čių teisės aktų rinkinio įgyvendinimas) 
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Lydimasis dokumentas 
 
10 PASIŪLYMŲ GAMINI Ų DERINAM ĄSIAS DIREKTYVAS PRIDERINTI PRIE 
SPRENDIMO NR. 768/2008/EB 
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
{KOM(2011) 763 galutinis} 
{SEK(2011) 1376 galutinis}  
 
LT 1   LT 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Bendrosios problemos, susijusios su gamini ų derinamosiomis direktyvomis 
Jau daugiau kaip 30 met ų vadinamosiose techninio deri nimo direktyvose ES nustato 
reikalavimus patiems įvairiausiems gaminiams – mašinoms, automobiliams, 
žaislams, elektros prietaisams, liftams ir pan. Šiais teis ės aktais siekiama dviej ų 
tikslų. Viena vertus, jais užtikrinamas  aukštas Europos rinkai teikiam ų gaminių su 
sveikata ir sauga susijusi ų visuomen ės interesų, vartotojų ir aplinkos apsaugos lygis. 
Kita vertus, šie teis ės aktai yra nacionalines taisykles pakei čiantis vienas suderintas 
tam tikrų gaminių prekybos reikalavim ų, taikomų visose ES valstyb ėse narėse, 
rinkinys, taigi jais užtikrinamas laisvas gamini ų judėjimas1.  
2004 m. prad ėta vertinti patirtis, sukaupta taikant galiojan čius suderint ų sričių teisės 
aktus, pirmiausia vadinamojo naujojo poži ūrio teisės aktus. Atlikus vertinim ą 
padaryta bendra išvada, kad iš esm ės pavyko min ėtais teisės aktais liberalizuoti 
prekybą prekėmis ir nustatyti tvarius reikalav imus, kuriais užtikrinama produkt ų 
sauga. Ta čiau nustatyta ir tr ūkumų: rinką vis dar pasiekia daug reikalavim ų 
neatitinkan čių produkt ų, nepatenkinama tam tikr ų paskelbtųjų įstaigų2 veikla ir 
teisės aktų nenuoseklumas , dėl kurio gamintojams ir valdžios institucijoms 
nepagrįstai sunku juos taikyti.  
Rasti bendri problem ų sprendimo b ūdai 
Nustatytiems tr ūkumams pašalinti kartu su prekes reglamentuojan čių dokument ų 
rinkiniu priimta „Naujoji teis ės aktų sistema“ (toliau – NTAS). J ą sudaro dvi 
papildomos priemon ės: 
• Reglamentas (EB) Nr. 765/2008 d ėl akreditavimo ir rinkos prieži ūros (NTAS 
reglamentas)3  
• Sprendimas Nr. 768/2008/EB, kuriuo nustatoma bendroji gamini ų pardavimo 
sistema (NTAS sprendimas)4.  
Abejomis priemon ėms patikslinamos ir papildomos galiojan čios taisykl ės, taip pat 
pagerinamas j ų taikymas ir vykdymas praktikoje, kur į atlieka įmonės ir valdžios 
institucijos.  
                                                 
1 ES techninio derinimo politikos raida išsamiai išd ėstyta poveikio vertinime, pateiktame kartu su 
„Naująja teis ės akt ų sistema“. SEC(2007) 173 
http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_carried_out/docs/ia_2007/sec_2007_0173_en.pdf .  
2 Komisijai valstybi ų narių paskelbtos sertifikatus išduodan čios laboratorijos ir sertifikavimo ar tikrinimo 
įstaigos.  
3 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tar ybos reglamentas (EB) Nr. 765/2008, nustatantis su 
gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos prieži ūros reikalavimus ir panaikinantis Reglament ą 
(EEB) Nr. 339/93 (OL L 218, 2008 8 13 ). 
4 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 768/2008/EB d ėl bendrosios 
gaminių pardavimo sistemos ir panaikinantis Sprendim ą 93/465/EEB (OL L 218, 2008 8 13). 
 
LT 2   LT Reglamentu nustatytos akreditavimo taisykl ės ir gamini ų iš trečiųjų šalių rinkos 
priežiūros bei kontrol ės organizavimo ir vykdymo reikalavimai. Reglamentas 
taikomas nuo 2010 m. sausio 1 d. 
Siekiant didesnio teis ės aktų veiksmingumo praktikoje, min ėtame sprendime 
pateikiamos standartin ės formuluot ės, kuriomis siekiama patikslinti gaminius 
reglamentuojan čiuose ES teis ės aktuose paprastai naudojamas įvairias nuostatas 
(pvz., apibr ėžtis, nuostatas d ėl ūkinės veiklos vykdytoj ų prievolių, paskelbt ųjų 
įstaigų, apsaugos mechanizm ų ir kt.). Be to, ši ame sprendime yra nauj ų nuostatų 
(kaip antai d ėl importuotoj ų prievolių), kurios yra labai svar bios siekiant padidinti 
rinkoje esan čių gaminių saugą.  
Vis dėlto, kitaip nei reglamentas, sprendimas neturi tiesioginio teisinio poveikio 
ekonomin ės veiklos vykdytojams, fiziniams asmenims ar valstyb ėms narėms. Jis 
parengtas kaip įrankis būsimiems teis ės aktams  rengti. Priimdami š į sprendim ą, 
Parlamentas, Taryba ir Komisija įsipareigojo kiek galima labiau naudoti jo nuostatas 
rengiant b ūsimus gamini ų teisės aktus, kad b ūtų padidintas reguliavimo sistemos 
nuoseklumas5. Kad sprendimo nuostatos b ūtų įgyvendintos, jos turi b ūti įtrauktos į 
galiojančius ir naujus gamini ų srities teis ės aktus.  
Specialus derinam ųjų direktyvų rinkinys 
Atsižvelgdama į tai, Komisija atrinko konkre čias gamini ų srities derinam ąsias 
direktyvas, kuri ų nuostatos su NTAS sprendimu gal ėtų būti suderintos vienu metu 
(t. y., ne derinant kiekvien ą atskirai ir kartu atliekant didesnio masto perži ūrą6). Į 
rinkinį įtraukta dešimt direktyv ų:  
– Civiliniam naudojimui skirt ų sprogmen ų direktyva.  Direktyva 93/15/EEB d ėl 
civiliniam naudojimui skirt ų sprogmen ų pateikimo į rinką ir jos prieži ūros 
nuostatų suderinimo;  
– ATEX direktyva.  Direktyva 94/9/EB d ėl valstybi ų narių įstatymų, susijusių su 
potencialiai sprogioj e aplinkoje naudojama įranga ir apsaugos sistemomis, 
suderinimo; 
– Liftų direktyva . Direktyva 95/16/EB d ėl valstybi ų narių įstatymų, susijusių su 
liftais, suderinimo; 
– Slėginės įrangos direktyva (S ĮD). Direktyva 97/23/EB d ėl valstybi ų narių 
įstatymų, susijusių su slėgine įranga, suderinimo;  
                                                 
5 Sprendimo Nr. 768/2008/EB 2 straipsnis (Dalyk as ir taikymo sritis): „Šiame sprendime išd ėstoma 
bendra bendr ųjų principų ir orientacini ų nuostatų sistema, nustatanti, kaip rengti Bendrijos teis ės aktus, 
kuriais derinamos gamini ų pardavimo s ąlygos (toliau – derinamieji Bendrijos teis ės aktai). Derinamieji 
Bendrijos teis ės aktai grindžiami bendraisiais šiame sprendime išd ėstytais principais ir atitinkamomis 
I, II ir III pried ų orientacin ėmis nuostatomis. Vis d ėlto Bendrijos teis ės aktai gali skirtis nuo t ų bendrųjų 
principų ir orientacini ų nuostatų, jei tai tinkama atsižvelgiant į tam tikro sektoriaus ypatybes, ypa č jei 
jau veikia išsamios teisin ės sistemos.“ 
6 Atskiro derinimo, kai kartu perži ūrimi tam tikram sektoriui b ūdingi aspektai (pvz., gamini ų 
reikalavimai ar bandym ų metodai) pavyzdžiu gal ėtų būti Pramogini ų laivų direktyva, Asmens saugos 
priemonių direktyva arba RRTG Į direktyva. 
 
LT 3   LT – Matavimo priemoni ų direktyva (MPD).  Direktyva 2004/22/EB d ėl matavimo 
priemonių;  
– Elektromagnetinio suderinamumo direktyva (ESD).  Direktyva 2004/108/EB 
dėl valstybi ų narių įstatymų, susijusi ų su elektromagnetiniu suderinamumu, 
suderinimo, panaikinanti Direktyv ą 89/336/EEB; 
– Žemos įtampos direktyva (Ž ĮD). Direktyva 2006/95/EB d ėl valstybi ų narių 
įstatymų, susijusių su elektrotechniniais gaminiais, skirtais naudoti tam tikrose 
įtampos ribose, suderinimo;  
– Pirotechnikos gamini ų direktyva.  Direktyva 2007/23/EB d ėl pirotechnikos 
gaminių pateikimo į rinką.  
– Neautomatini ų svarstykli ų direktyva (NSD).  Direktyva 2009/23/EB d ėl 
neautomatini ų svarstykli ų; 
– Paprastų slėginių indų direktyva (PSID) . Direktyva 2009/105/EB d ėl 
paprastųjų slėginių indų. 
Su šia iniciatyva susijusiose direktyvose išd ėstomi reikalavimai, kuriais užtikrinama, 
kad gaminiai b ūtų suprojektuoti ir pagaminti taip, kad nekelt ų pavojaus vartotoj ų ar 
kitų jų naudotoj ų sveikatai ir saugai, kad jais matuojant b ūtų gauti tiksl ūs rezultatai 
(matavimo priemoni ų direktyva) arba kad d ėl jų neatsirast ų elektromagnetini ų 
trikdžių (elektromagnetinio suderinamumo direktyva).  
Direktyvos taikomos elektr os ir elektronikos preki ų (ŽĮD ir (arba) ESD), potencialiai 
sprogioje aplinkoje naudojamos įrangos (ATEX), sl ėginės įrangos (PSID arba S ĮD), 
matavimo prietais ų (MPD arba NSD), civiliniam naudojimui skirt ų sprogmen ų, liftų 
ir pirotechnikos gamini ų ūkinės veiklos sektoriuose. 
Bendro pob ūdžio problemos taip pat turi įtakos šio konkretaus rinkinio direktyvoms  
Atliekant š į poveikio vertinim ą nagrinėjama, kokiu mastu bendro pob ūdžio 
problemos, nustatytos vertinant gamini ų srities derinamuosius teis ės aktus, turi įtakos 
minėtoms direktyvoms, ir ar t ų direktyvų suderinimas su NTAS sprendimu nustatyta 
naująja sistema b ūtų naudingas atitinkamiems sektoriams.  
Produktų neatitikimo direktyv ų reikalavimams problema  būdinga visiems 
susijusiems sektoriams, o kai kuriuose sektoriuose (ir produkt ų kategorijose) ši 
problema pasitaiko dažniau nei kituose.  Iš viso 92 % viešose konsultacijose 
dalyvavusi ų ūkinės veiklos vykdytoj ų nurodė manantys, kad j ų sektoriuje yra 
neatitikties problema.  
Tai, kad gaminiai neatitinka reikalavim ų, gali padaryti žalos j ų naudotojams, nors 
pavojus skiriasi, nelygu gaminio pob ūdis. Pavyzdžiui, neti nkami elektroniniai 
gaminiai, kuriems taikoma Ž ĮD, gali kelti elektros sm ūgio arba nudegimo pavoj ų. 
Esminių ESD reikalavim ų neatitinkanti elektros įranga gali sukelti 
elektromagnetinius trikdžius, d ėl kurių negali tinkamai veikti kiti aparatai 
(televizoriai, radijas ir telekomunikacij ų tinklai), ir gali neveikti pagal paskirt į. 
Pramonin ės slėginės įrangos, pvz., chemijos pramon ės gamyklos katilo ar reaktoriaus 
korpuso sprogimas gali sukelti rimtus k ūno sužalojimus ir padaryti didel ės žalos šalia 
 
LT 4   LT esančiai infrastrukt ūrai. Dėl reikalavim ų neatitinkan čių matavimo priemoni ų gali būti 
gauti neteisingi matavimo rezultatai, o galutiniai naudotojai d ėl to gali patirti 
ekonomin ės žalos. 
Be to, dėl reikalavim ų nesilaikymo pažeidžiamas reikalavim ų besilaikan čių įmonių 
konkurencingumas. Reikalavim ų nesilaikantys ūkinės veiklos vykdytojai d ėl sąnaudų 
(pvz., vengdami brangi ų atitikties vertinimo proced ūrų) gali įgyti didel į konkurencin į 
pranašum ą taisyklių besilaikan čių ūkinės veiklos vykdytoj ų atžvilgiu7. Europos 
pramonės įmonės, veikian čios sektoriuose, kuriuose d ėl mažomis kainomis 
importuojam ų gaminių yra didel ė konkurencija, atsiduria nepalankioje pad ėtyje. 
87 proc. viešose konsultacijose dalyvavusi ų ūkinės veiklos vykdytoj ų teigia d ėl 
tokios pad ėties veikiantys nes ąžiningos konkurencijos s ąlygomis.  
Pagrindin ė reikalavim ų nesilaikymo priežastis yra ta, kad Europos S ąjungoje n ėra 
veiksmingai veikian čios rinkos prieži ūros. Šiai nuomonei pritaria dauguma 
suinteresuot ųjų subjektų. Valdžios institucijos susiduria su ypatinga problema – joms 
sunku atsekti reikalavim ų neatitinkan čius gaminius ir juos pateikusius ūkinės veiklos 
vykdytojus, ypa č kai tie gaminiai yra tre čiųjų šalių kilmės.  
Dar viena priežastis – galiojan čiose gamini ų direktyvose daugiausia numatytos 
gamintojų prievolės, o importuotojai ir platintojai neatlieka b ūtinų patikrinim ų, kad 
užtikrintų, jog jie netiekia reikalavim ų neatitinkan čių gaminių. Jie kliaujasi tuo, kad 
tai gamintojo užduotis užtikrinti gaminio atitikt į, ir netikrina, ar gamintojas iš tikr ųjų 
tinkamai atliko ši ą užduotį. Kad ištaisyt ų tokią padėtį, valstyb ės narės savo 
nacionaliniuose teis ės aktuose nustat ė importuotoj ų ir platintoj ų prievoles, ta čiau 
įvairiose šalyse jos skirtingos, tod ėl reikalavim ų neatitinkantiems gaminiams 
taikomos skirtingos priemon ės. 
Aštuoniuose iš dešimties aptariam ų direktyv ų nustatytas reikalavimas, kad prieš 
pateikiant gamin į rinkai8, jį turi patvirtinti paskelbtoji įstaiga9. Todėl paskelbtosios 
įstaigos atlieka svarb ų vaidmen į užtikrinant rinkoje esan čių gaminių saugą ir atitiktį 
reikalavimams. Ta čiau kai kuri ų iš šių įstaigų teikiamų paslaugų kokybė kelia 
susirūpinimą. Tokiam vertinimui pritar ė 68 proc. viešose kons ultacijose dalyvavusi ų 
paskelbtųjų įstaigų, 84 proc. j ų paslaugomis besinaudojan čių ūkinės veiklos 
vykdytojų ir 53 proc. valdžios institucij ų. 
Viena priežastis – kai kurios paskelbtosios įstaigos n ėra pakankamai 
kompetentingos, kad gal ėtų tinkamai vertinti atitikt į. Kita priežastis – siekdamos, kad 
jų išduodami sertifikatai b ūtų kuo pigesni, tam tikros įstaigos vertindamos atitikt į 
nededa pakankamai pastang ų arba tinkamai netaiko proced ūrų. Pvz., atitikties 
vertinimo išlaidas galima žymiai sumažinti atsisakius patikrinim ų vietoje arba 
                                                 
7 Citata iš klausimyno atsakymo: „Remiantis specialist ų vertinimu, galiojan čių teisės aktų saugos ir 
administracini ų nuostatų įgyvendinimo s ąnaudos sudaro vien ą penktąją visų gamybos s ąnaudų. Be 
veiksming ų vykdymo užtikrinimo mechanizm ų kai kurie gamintojai gali b ūti linkę pasirinkti lengvesn į 
kelią ir rinkai tiekti reikalavim ų neatitinkan čius gaminius“. 
8 Šios įstaigos yra atitikties vertinimo įstaigos – jos išbando, patikrina ir patvirtina gaminius. Šios įstaigos 
vadinamos paskelbtosiomis įstaigomis, nes valstyb ės narės apie jas praneša Komisijai. 
9 Elektrotechnikos sektoriuje paskelbt ųjų įstaigų vaidmuo skiriasi. Pvz., elektromagnetinio 
suderinamumo direktyvoje numatyta atitikties vertinimo proced ūra, pagal kuri ą kreiptis į paskelbtąsias 
įstaigas nėra privaloma. 
 
LT 5   LT sumažinus j ų skaičių, arba nepakankamai laikantis reikalavim ų dėl periodinio audito 
ar patikrinim ų. 
Dar viena spr ęstina problema – galiojan čių gaminių srities teis ės aktų 
nenuoseklumas, atsirad ęs dėl to, kad direktyvos laikui b ėgant buvo kei čiamos. Pvz., 
visoms direktyvoms bendroms s ąvokoms (atitikties vertinimo proced ūrų, apibrėžtims 
ar apsaugos s ąlygoms) pasirinkti skirtingi terminai. Kai kurios apibr ėžtys ar teisin ės 
nuostatos suformuluotos taip, kad jas galima aiškinti skirtingai, tod ėl atsiranda 
teisinis neaiškumas ir sumaištis, ypa č tais atvejais, kai reik ia kartu taikyti dvi ar 
daugiau direktyv ų. Pvz., didel ė dalis matavimo priemoni ų taip pat turi atitikti ESD. 
Tam tikri pirotechnikos gaminiai taip pat turi atitikti Ž ĮD arba ESD. 
2. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
Šia iniciatyva siekiama tinkamo preki ų vidaus rinkos veikimo. Šios srities ES 
veiksmai grindžiami SESV 114 straipsniu. Čia aptariami aspektai jau yra 
reglamentuojami dešimtyje min ėtų direktyv ų, nors jose faktiškai nesprendžiami 
nustatyti tr ūkumai arba, kalbant apie nenuoseklum ą, jos net gali b ūti problemos 
šaltinis. Veiksmai, kuri ų valstybės narės ėmėsi šioms problemoms išspr ęsti 
nacionaliniu lygiu, l ėmė tai, kad ekonomin ės veiklos vykdytojams taikomo skirtingos 
sąlygos, ir gali tapti laisvo preki ų judėjimo kliūtimi. Tod ėl veiksmų reikia imtis ES 
lygmeniu. 
3. TIKSLAI  
Šia iniciatyva siekiama 3 pagrindini ų tikslų. Pirma, užtikrinti, kad gaminiai ES 
rinkoje b ūtų saugūs naudoti ir atitikt ų visus aukšto visuomen ės interesų apsaugos 
lygio reikalavimus (sveikatos ir saugos, elektromagnetinio suderinamumo, teisingo 
matavimo). Pagrindinis konkretus tikslas – sumažinti reikalavim ų neatitinkan čių 
gaminių skaičių rinkoje suteikiant valdžios ins titucijoms veiksmingesnes rinkos 
priežiūros ir paskelbt ųjų įstaigų stebėsenos priemones. 
Antra, pagerinti vidaus rinkos veikim ą užtikrinant, kad visoje ES rinkoje reikalavim ų 
neatitinkantiems gaminiams ir ūkinės veiklos vykdytojams b ūtų taikomos vienodos 
sąlygos ir kad paskelbtosios įstaigos būtų vertinamos vienodai. 
Galiausiai, šia iniciatyva siekiama supaprastinti gamini ų srities normin ę aplinką. 
4. POLITINĖS GALIMYB ĖS 
Dėl specifin ės šios iniciatyvos taikymo srities, kaip paaiškinta 1 skirsnyje, šiame 
poveikio vertinime nagrin ėjamos tik kelios galimyb ės. Siekiama išsiaiškinti, ar į 
susijusias direktyvas reik ėtų įtraukti NTAS sprendimo priemones ir, jei reikia, ar 
direktyvos su tuo sprendimu tur ėtų būti derinamos teis ėkūros priemon ėmis, ar ne. 
Galimybės: 
– 1 galimyb ė. Nekeisti politikos . Pasirinkus ši ą galimybę, dabartin ė padėtis nebūtų 
keičiama. 
 
LT 6   LT – 2 galimyb ė. Suderinimas su NTAS sprendimu ne teis ėkūros priemon ėmis. 
Pasirinkus ši ą galimybę būtų parengtos kelios nenormin ės priemon ės, kuriomis 
būtų skatinama savanoriškai taikyti visas arba dal į NTAS sprendimo nuostat ų. Be 
to, šios nuostatos gal ėtų būti išdėstytos gerosios patirt ies vadove, o susijusios 
šalys būtų paskatintos juo naudotis. Praktiškai tai b ūtų savanoriškas suderinimas 
su NTAS sprendimu. 
– 3 galimyb ė. Suderinimas su NTAS sprendimu teis ėkūros priemon ėmis. 
Pasirinkus 3 galimyb ę būtų iš dalies kei čiamos susijusios direktyvos įtraukiant 
NTAS sprendimo priemones. 
Toliau apibendrinamos NTAS sprendime numatytos priemon ės, kurios b ūtų 
taikomos pasirinkus 2 ir 3 galimyb ę.  
(1) Priemonės, kuriomis siekiama išspr ęsti reikalavim ų nesilaikymo problem ą: 
• Importuotoj ų ir platintoj ų prievolė tikrinti, ar gaminiai turi CE ženkl ą, yra 
vežami su reikiamais dokumentais ir ar tu rima informacija leidžia juos atsekti. 
Importuotojams nustatomos papildomos prievol ės. 
• Gamintojo prievol ė pateikti instrukcijas ir su sauga susijusi ą informacij ą ta 
kalba, kuria jas lengvai perskaitys vart otojai ir galutin iai naudotojai, tirti 
gaminių pavyzdžius ir atlikti gamini ų stebėseną. 
• Atsekamumo visoje platinimo grandin ėje reikalavimai . gamintojai ir 
importuotojai turi ant gamini ų nurodyti savo pavadinim ą ir adresą; kiekvienas 
ūkinės veiklos vykdytojas turi b ūti pasireng ęs valdžios institucijoms nurodyti, 
iš ko įsigijo tam tikr ą gaminį ir kam jį pateikė.  
• Apsaugos s ąlygos proced ūros (rinkos prieži ūra) pertvarkymas siekiant 
patikslinti, kaip atitinkamos vykdymo prieži ūros institucijos informuojamos 
apie pavojingus gaminius ir užtikrina, kad visose valstyb ėse narėse dėl tų 
gaminių būtų imtasi tinkam ų veiksmų. 
(2) Priemonės, skirtos užtikrinti paskelbt ųjų įstaigų darbo kokyb ę  
• Paskelbtųjų įstaigų (įskaitant rangovus ir pavaldži ąsias įmones) paskelbimo 
reikalavim ų sugriežtinimas , nustatant tokius reikalavimus kaip nešališkumas ir 
kompetencija vykdant veikl ą koordinavimo grupi ų parengtų gairių taikymas.  
• Peržiūrėtas paskelbimo procesas . Apie įstaigą paskelbian čios valstyb ės narės 
turi įtraukti informacij ą apie tos įstaigos kompetencijos įvertinimą. Nustatomas 
laikotarpis, per kur į kitos valstyb ės narės gali pareikšti prieštaraujan čios tam 
tikros įstaigos paskelbimui.  
• Skelbiančiosioms valdžios institu cijoms (t. y. nacionalin ėms valdžios 
institucijoms, atsakingoms už paskelbt ųjų įstaigų įvertinimą, paskelbim ą ir 
stebėseną) taikomi reikalavimai, kaip antai objektyvumas ir nešališkumas 
vykdant joms pavestas užduotis. 
 
LT 7   LT • Informavimo prievol ė. Paskelbtosios įstaigos turi informuoti skelbian čiąsias 
valdžios institucijas apie atsisakym ą išduoti sertifikat ą, sertifikat ų galiojimo 
apribojim ą, sustabdym ą ir panaikinim ą.  
(3) Priemonės, skirtos užtikrinti didesn į direktyvų nuoseklum ą: 
• Visoms direktyvoms bendr ų apibrėžčių ir terminų suderinimas. 
• Atitikties vertinimo proced ūrų formuluo čių suderinimas.  
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
Šioje poveikio vertinimo ataskaitoje nagrin ėjamas ekonominis išvardyt ų galimybi ų 
poveikis vidaus rinkos, konkurencingumo, s ąnaudų ir ūkinės veiklos vykdytojams ir 
paskelbtosioms įstaigoms tenkan čios administracin ės naštos poži ūriu, taip pat 
poveikis valdžios institucijoms ir vartot ojams / naudotojams. Be to, ataskaitoje 
nagrinėjamas socialinis poveikis visuomen ės sveikatai ir saugai, taip pat normin ės 
aplinkos supaprastinimui.  
Nors nesiimama jokios papildomos politin ės iniciatyvos, manoma, kad galimyb ė 
nekeisti esamos politikos, tur ėtų šiokios tokios teigiamos įtakos susijusiuose 
sektoriuose d ėl palaipsnio NTAS reglamento įgyvendinimo, nes sustipr ėtų rinkos 
priežiūros institucij ų galios. Tai atlikt ų teigiamą vaidmenį neatitikties šalinimo tikslo 
požiūriu ir b ūtų naudinga reikalavim ų besilaikan čioms įmonėms 
(konkurencingumas), ir naudotojams (ekonom inis ir saugos poveikis). NTAS 
reglamentu taip pat palengvinama valdžios institucij ų užduotis, susijusi su tam tikr ų 
atitikties vertinimo įstaigų (t. y. tų, kurios naudoja akreditavim ą) paskelbimu ir 
stebėsena. Vis d ėlto ši galimyb ė neturi jokio realaus po veikio vidaus rinkai ar 
norminės aplinkos supaprastinimui.  
Direktyvų suderinimo su NTAS sprendimu ne teis ėkūros priemon ėmis galimyb ė gali 
turėti teigiamo poveikio visi ems suinteresuotiesiems subjektams. Pvz., jei b ūtų 
patikslinta importuotoj ų ir platintoj ų atsakomyb ė ir nustatyti special ūs atsekamumo 
reikalavimai, b ūtų lengviau visoms susijusioms šalims taikyti vienodas s ąlygas 
(teigiamas poveikis vidaus rinkai); be to, valdžios institucijos tur ėtų veiksmingesnes 
priemones reikalavim ų nesilaikymo problemai spr ęsti, todėl sumažėtų nesąžiningos 
konkurencijos (konkurencingumas) mastas ir naudotojams keliama gr ėsmė 
(ekonominis ir saugos poveikis). Vis d ėlto pasirinkus 2 galimyb ę NTAS sprendimo 
nuostatos b ūtų tik neprivaloma geroji patirtis, tod ėl jų įgyvendinimas priklausyt ų 
vien tik nuo įvairių suinteresuot ųjų subjektų savanoriško įsipareigojimo jas taikyti. 
Dėl to kyla rimt ų abejonių dėl to, ar min ėtas teigiamas poveikis iš tikr ųjų būtų ir ar 
turėtų tikros papildomos vert ės, palyginti su politikos nekeitimo galimybe10. 
                                                 
10 Šiuo poži ūriu svarbu pažym ėti, kad esamose gair ėse, išdėstytose vadinamajame m ėlynajame vadove 
(Naujojo poži ūrio ir bendrojo poži ūrio direktyv ų įgyvendinimo vadovas, Europos Komisija, 1999 m. 
rugsėjo mėn.), jau yra nuostatos d ėl ūkinės veiklos vykdytoj ų atsakomyb ės, kuri vėliau patikslinta 
Sprendime Nr. 768/2008/EB. Ta čiau Mėlynasis vadovas n ėra privalomas, tod ėl jo nepakako min ėtoms 
problemoms išspr ęsti. 
 
LT 8   LT Pasirinkus direktyv ų suderinimo su NTAS sprendimu teis ėkūros priemon ėmis 
galimybę, NTAS sprendimo nuostatos b ūtų dalis atitinkamiems sektoriams taikom ų 
teisės aktų dalis. NTAS sprendimo nuostatos tapt ų prievolėmis, kuri ų vykdym ą 
užtikrintų Komisija ir nacionalin ės valdžios institucijos. Ši galimyb ė leistų geriau 
užtikrinti, kad teigiamas s uderinimo poveikis iš tikr ųjų būtų pasiektas.  
Šioms teigiamo poveikio analiz ės išvadoms pritaria dauguma suinteresuot ųjų 
subjektų. Pvz., 73–76 proc. vis ų viešosiose konsultacijose dalyvavusi ų ūkinės veiklos 
vykdytojų ir mažų ir vidutini ų įmonių pareiškė tikintys, kad tiksliau apibr ėžtos jų 
prievolės ir rinkos prieži ūros proced ūros padėtų ginti ES įmonių 
konkurencingum ą. Panašiai dauguma suinteresuot ųjų subjektų11 sutinka, kad šis 
politinis sprendimas pad ės apsaugoti visuomen ės sveikatą ir saugą. 
Manoma, kad suderinimas teis ėkūros priemon ėmis netur ės didelio poveikio įmonių ir 
paskelbtųjų įstaigų sąnaudoms. Dauguma ekonomin ės veiklos vykdytoj ų prievolių 
papildo esamas prievoles arba įteisina tai, kas yra įprastinė praktika atsakingai, 
reikalavim ų besilaikan čiai įmonei atsižvelgiant į galiojan čių teisės aktų dvasią. 
Panašiai paskelbtosioms įstaigoms taikomi reikalavimai vi siškai atitinka standartus, 
kuriais apibr ėžiami atitinkami atitikties vertinimo įstaigų vertinimo kriterijai12. 
Patikslinus importuotoj ų ir platintoj ų prievoles bei atseka mumo reikalavimus, 
apskirai poveikis s ąnaudoms b ūtų, bet, manoma, gan ėtinai nedidelis. Iš ties ų 55 proc. 
visų viešosiose konsultacijose dalyvavusi ų ūkinės veiklos vykdytoj ų ir 30–33 proc. 
mažų ir vidutini ų įmonių pareiškė tikintys, kad suderinus min ėtas prievoles s ąnaudos 
padidės nedaug, o atitinkamai kit ų 12 ir 27 proc. pareišk ė manantys, kad s ąnaudos 
nedidės iš viso arba did ės nežymiai. D ėl didelės gaminių, susijusių su šiuo poveikio 
vertinimu, įvairovės, kiekybini ų įverčių pateikti ne įmanoma.  
Atlikus poveikio vertinim ą nenustatyta, kad d ėl pasirinktos galimyb ės MVĮ galėtų 
patirti neproporcing ą naštą. 
Nustatyta, kad valdžios inst itucijos gali patirti tam tikr ų su įgyvendinimu susijusi ų 
sąnaudų, ypač dėl poreikio iš naujo paskelbti atitikties vertinimo įstaigas pagal 
NTAS sprendimo reikalavimus. Ta čiau kiekviena kompetentinga  valdžios institucija 
turi iš naujo pa skelbti vos kelias įstaigas (išskyrus tik 2 šali ų institucijas, vertinan čias 
neautomatini ų svarstykli ų atitiktį). Bet kuriuo atveju Komisija nustatys speciali ą 
pereinamojo laikotarpio nuostat ą, kuria suteikiama galimyb ė įstaigas paskelbti per 
tam tikrą laikotarp į iki visoms direktyvoms bendr os taikymo pradžios datos. 
                                                 
11 58–78 proc. viešosiose konsultacijose dalyvavusi ų ekonomin ės veiklos vykdytoj ų, 72–78 proc. 
paskelbtųjų įstaigų 58–62 proc. valdžios institucij ų ir maždaug 72–79 proc. naudotoj ų (išskyrus 
matavimo priemoni ų sektorių). 
12 Tai yra 1) Bendrieji produkt ų sertifikavimo įstaigoms keliami reikalavimai (EN 45011:1998); 2) 
Bendrieji įvairių tipų kontrolės įstaigų veikimo kriterijai (EN ISO/IEC 17020:2004); 3) Atitikties 
įvertinimas. Reikalavimai, keliami įstaigoms, atliekan čioms audit ą ir sertifikuojan čioms vadybos 
sistemas (EN ISO/IEC 17021:2006); 4) Atitikties įvertinimas. Bendrieji darbuotoj ų sertifikavimo 
įstaigoms keliami reikalavimai (EN ISO/IEC 17024:2003); 5) Atitikties vertinimas. Tyrim ų, bandymų ir 
kalibravimo laboratorij ų kompetencijai keliami bendrieji reikalavimai (EN ISO/IEC 17025:2005). 
 
LT 9   LT 6. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Esamos politikos nekeitimo galimyb ė yra tik iš dalies veiksm inga, palyginti su šios 
politinės intervencijos tikslais. Be to, ji nesuderinama su politiniu įsipareigojimu, 
kuriuo grindžiamas NTAS sprendimas. 
Galimybė teisės aktus suderinti ne teis ėkūros priemon ėmis gali b ūti veiksmingesn ė 
nei 1 galimyb ė, nes iš principo ja b ūtų pasiekti visi tikslai, išskyrus supaprastinim ą. 
Vis dėlto dėl menkų galimybi ų užtikrinti vykdym ą, nėra garantij ų, kad ja bus 
pasiektas teigiamas poveikis. Veiksmingumo poži ūriu ne teis ėkūros priemon ė yra 
mažiausiai verta galimyb ė, nes, viena vertus, ja neužtikrinama pakankama nauda, 
palyginti su politikos nekeitimo scenarijumi, ir, kita vertus, d ėl jos šiek tiek padid ėtų 
ūkinės veiklos vykdytoj ų ir paskelbt ųjų įstaigų, savanoriškai įsipareigojan čių laikytis 
siūlomos geriausios patirties pavyzdži ų, reikalavim ų laikymosi s ąnaudos.  
Pasirinkus direktyv ų suderinimo teis ėkūros priemon ėmis galimyb ę būtų pasiekti visi 
tikslai, be to, ji veiksmingesn ė nei 1 ir 2 galimyb ės. Ši galimyb ė susijusi su gan ėtinai 
nedidelėmis sąnaudomis, kurias su kaupu kompensuos teigiamas poveikis. Tod ėl 
manoma, kad ši galimyb ė yra veiksminga. Be to, ji visiškai suderinama su politiniu 
įsipareigojimu, kuriuo grindžiamas NTAS sprendimas. 
Atsižvelgiant į 3 galimyb ės veiksmingum ą, efektyvum ą ir nuoseklum ą, laikoma, kad 
tai geriausia galimyb ė. 
1 lentelė. Išvardyt ų galimybi ų palyginimas  
 Veiksmingumas  Efektyvumas  Suderinamumas  
1 galimyb ė. 
Padėtis 
nekeičiama Neutralus  
[Tam tikru mastu leist ų 
pasiekti tiksl ą sumažinti 
reikalavim ų neatitinkan čių 
gaminių skai čių ir 
nesąžiningos konkurencijos 
aprėptį. 
Leistų pasiekti tiksl ą 
padidinti paskelbt ųjų įstaigų 
patikimum ą, bet tik 
akredituot ų.  
Ja nebūtų pasiektas vienod ų 
ūkinės veiklos vykdytoj ų 
reikalavim ų taikymo tikslas 
ir teisės aktų nuoseklumo / 
gaminių srities normin ės 
sistemos supaprastinimo 
tikslai.]  Neutralus   
[Papildom ų išteklių nereikia, 
tačiau tikslai pasiekiami tik 
iš dalis.]  Neutralus  
[Nesuderinta su kita NTAS 
priemone ir politiniu 
įsipareigojimu, kuriuo 
grindžiamas NTAS 
sprendimas]  
2 galimyb ė. Ne 
teisėkūros 
priemonės Mažas  
Dėl menk ų galimybi ų 
užtikrinti vykdym ą rezultatai 
nebus akivaizdžiai geresni 
nei pasirinkus 1 galimyb ę. Mažas  
Ši galimyb ė mažiau efektyvi 
nei 1 galimyb ė: jos 
veiksmingumas toks pats, o 
atsakingai veikian čių Neutralus  
[Nesuderinta su kita NTAS 
priemone ir politiniu 
įsipareigojimu, kuriuo 
grindžiamas NTAS 
 
LT 10   LT Pasirinkus ši ą galimyb ę 
padidės atitikties atotr ūkis 
tarp atsakingai veikian čių ir 
nesąžiningų ūkinės veiklos 
vykdytojų / paskelbt ųjų 
įstaigų.  suinteresuot ųjų subjekt ų 
sąnaudos didesn ės. sprendimas]  
3 galimyb ė. 
Suderinimas  Didelis 
Leistų pasiekti visus 
tikslus. Veiksmingesn ė nei 
1 ir 2 galimyb ės, nes leist ų 
pasiekti reikalavim ų 
neatitinkan čių gamini ų 
skaičiaus ir nes ąžiningos 
konkurencijos masto 
sumažinimo tiksl ą. 
Veiksminga 
supaprastinimo poži ūriu.  Didelis 
Didelė nauda visiems 
suinteresuotiesiems 
subjektams, palyginti 
mažomis ar gan ėtinai 
mažomis papildomomis 
sąnaudomis.  [Suderinta su kita NTAS 
priemone ir politiniu 
įsipareigojimu, kuriuo 
grindžiamas NTAS 
sprendimas]  
7. STEBĖSENA  IR VERTINIMAS 
Vertinant teis ės aktų veiksmingum ą bus remiamasi per įvairius bendradarbiavimo 
mechanizmus, jau veikian čius pagal pa čias direktyvas, priemones gaunama 
informacija, kad b ūtų palengvintas j ų įgyvendinimas (per ekspert ų grupes, 
administracinio bendradarbiavimo grupes, paskelbt ųjų įstaigų grupes).  
2018 m. Komisija parengs išsami ą rinkos prieži ūros veikimo ataskait ą13, kurioje taip 
pat bus galima padaryti šiai iniciatyvai įvertinti būtinas išvadas. 
Rodikliai, kuriais remiantis galima steb ėti, ar rinkoje maž ėja reikalavim ų 
neatitinkan čių produktų i r  a r  g e r ėja atitikties vertinimo įstaigų teikiamų paslaugų 
kokybė, bus grindžiami per RAPEX sistem ą gauta informacija, rinkos prieži ūros 
duomenų baze, sukurta pagal NTAS reglamento 23 straipsn į, už tikrinim ą prie išorės 
sienų atsaking ų valdžios institucij ų pateiktais duomenimis, nacionalin ėmis rinkos 
priežiūros programomis, parengtomis pagal NTAS reglamento 18 straipsn į, rinkos 
priežiūros ir apsaugos s ąlygos pranešimo proced ūromis, nustatytomis pagal 
kiekvieną direktyvą ir NANDO14 duomenų baze. 
 
                                                 
13 Žr. Reglamento (EB) Nr. 765/2008 40 straipsn į. 
14 http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/nando/