Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui - Eb biologinės įvairovės veiksmų plano įgyvendinimo laikotarpio vidurio vertinimas {SEC(2008) 3042} {SEC(2008) 3043} {SEC(2008) 3044} {SEC(2008) 3045} /* KOM/2008/0864 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 16.12.2008 COM (2008) 864 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI EB BIOLOGINĖS ĮVAIROVĖS VEIKSMŲ PLANO ĮGYVENDINIMO LAIKOTARPIO VIDURIO VERTINIMAS{SEC(2008) 3042}{SEC(2008) 3043}{SEC(2008) 3044}{SEC(2008) 3045} ĮVADAS 2006 M. GEGUžėS MėN. KOMISIJA PRIėMė KOMUNIKATą „BIOLOGINėS įVAIROVėS MAžėJIMO SUSTABDYMAS IKI 2010 M. IR JOS IšSAUGOJIMAS ATEITYJE. EKOSISTEMų FUNKCIJų IšSAUGOJIMAS žMONIų GEROVEI“ [1]. Komunikate pabrėžiama, kad norint užtikrinti tvarią plėtrą, būtina apsaugoti biologinę įvairovę bei numatyti išsamų veiksmų planą, kaip to pasiekti. Biologinė įvairovė yra kaip niekad svarbus ES politikos klausimas. 2008 m. pavasarį susirinkusi Europos Vadovų Taryba iš naujo patvirtino, kad yra įsipareigojusi stiprinti pastangas sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą iki 2010 m. ir ją išsaugoti ateityje, taip pat pabrėžė, kad siekiant šio tikslo labai svarbus vaidmuo tenka tinklui Natura 2000 . Tačiau ar šiam aukšto politinio lygmens įsipareigojimui – sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą – buvo pasitelktos veiksmingos priemonės? Šiame laikotarpio vidurio vertinime aprašyta nuo 2006 m. birželio mėn. padaryta pažanga ir išvardyti svarbiausi veiksmai, kurių EB ir jos valstybės narės ėmėsi biologinės įvairovės veiksmų planui įgyvendinti. Iš vertinimo aišku, kad labai tikėtina jog ES gali neįvykdyti nustatytojo tikslo sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą iki 2010 m. Jei norime bent kiek priartėti prie šio tikslo, per ateinančius dvejus metus reikės dėti dideles pastangas visos EB ir jos valstybių narių mastu. Vertinime pateikiamos išvados apie šiuo metu padarytą pažangą kiekvienoje iš keturių pagrindinių politikos sričių, įgyvendinant 10 tikslų ir keturias pagalbines priemones, kurie buvo numatyti 2006 m. paskelbtame komunikate dėl biologinės įvairovės, taip pat numatomi pagrindiniai tolimesnių veiksmų prioritetai. Trumpai pateikiamos naujausios žinios apie biologinės įvairovės būklę ir tendencijas Europos Sąjungoje ir visame pasaulyje. BIOLOGINĖS ĮVAIROVĖS BŪKLĖ IR TENDENCIJOS PRADINIAI DUOMENYS, GAUTI ATLIKUS PIRMąJį DIDELį RūšIų IR BUVEINIų TIPų, SAUGOMų PAGAL BUVEINIų DIREKTYVOS NUOSTATAS, BūKLėS PATIKRINIMą, RODO, KAD 50 % RūšIų IR TURBūT IKI 80 % BUVEINIų TIPų, KURIų APSAUGA PRISKIRTA EUROPOS INTERESAMS, BūKLė YRA NEPATENKINAMA. ŠIE REZULTATAI NESTEBINA, KADANGI EUROPOJE RūšIų MAžėJA, O BUVEINėS NAIKINAMOS JAU DAUG DEšIMTMEčIų, TAIGI šIOS TENDENCIJOS PAKEISTI PER KELERIUS METUS NEįMANOMA. PASTEBIMA, KAD KAI KURIų RūšIų BūKLė GERėJA, VILčIų TAIP PAT TEIKIA TAI, KAD ATSIGAUNA IR KAI KURIOS DIDELIų PLėšRIųJų žINDUOLIų RūšYS. Virš 40 % Europos paukščių rūšių apsaugos būklė yra nepatenkinama. Pastaraisiais dešimtmečiais smarkiai sumažėjo paukščių, gyvenančių žemės ūkio paskirties žemės plotuose. Šiuo metu padėtis stabilizuojasi, tačiau, kad šios rūšys atsigautų, reikės kur kas daugiau laiko. 2007 m. rugpjūčio mėn. moksliniame žurnale Science buvo paskelbta analizė, kurioje teigiama, kad taikant Paukščių direktyvą labai sumažėjo daugelio labiausiai nykstančių Europoje paukščių nykimas[2]. Taikant direktyvą tikrai pagerėjo šių rūšių apsauga, ypač buvo naudingas specialios apsaugos teritorijų nustatymas. Paskutinis Europos aplinkos agentūros (EAA) vykdomo Europos biologinės įvairovės rodiklių paprastinimo projekto (SEBI 2010) vertinimas taip pat rodo teigiamus rezultatus, tokius kaip vandens kokybės gerėjimas. Tačiau Europoje sparčiai tebegausėja invazinių rūšių, kurios kelia vis daugiau ir didesnių neigiamų ekonominių ir ekologinių pasekmių[3]. Padėtis pasaulyje kelia dar didesnį rūpestį, nes per trumpą laiką (nuo 2005 m. paskelbto Tūkstantmečio ekosistemų įvertinimo) neigiamas poveikis biologinei įvairovei dar labiau sustiprėjo. Vis didėjantis poreikis kuo daugiau žemės ūkio paskirties žemės skirti maisto sektoriui ir energetinių augalų auginimui bei ganykloms kelia dar didesnį pavojų natūralioms sistemoms. Tyrime „Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomika“ (angl. The economics of ecosystems and biodiversity )[4] daroma išvada, kad tuo atveju, jei nebus imtasi jokių priemonių, biologinės įvairovės nykimas ir su tuo susijęs ekosistemos procesų praradimas tęsis ir net spartės. Iki 2050 m. mes prarasime dar maždaug 11 %, 2000 m. dar buvusių natūralios gamtos teritorijų. Beveik 40 % žemės, kurioje šiuo metu žemdirbystė yra neintensyvi, galėtų būti pradėta naudoti intensyviai žemdirbystei. Iki 2030 m. dėl žvejybos, taršos, ligų, invazinių svetimų rūšių ir dėl klimato kaitos vykstančio koralų blukimo proceso gali išnykti maždaug 60 % koralų rifų. Šis biologinės įvairovės ir ekosistemų nykimas kelia grėsmę planetos funkcionavimui, mūsų ekonomikai ir visuomenei. Apskaičiuota, kad, nesiėmus jokių priemonių, 2050 m. metinės išlaidos, patirtos dėl ekosistemos procesų nykimo, sudarys maždaug 6 % pasaulinio BVP. - Paaiškėjo, kad pagal ES gamtos apsaugos teisės aktus taikomomis priemonėmis galima stabdyti tolesnį nykstančių rūšių ir buveinių nykimą, tačiau reikia dėti daug daugiau pastangų norint pasiekti rezultatų platesniu mastu. - Pasauliniu mastu biologinės įvairovės mažėjimo labai sumažinti nepavyko, ir tokios pagrindinės ekosistemos, kaip miškai, šlapžemės ir koraliniai rifai, vis labiau naikinami, o jų būklė vis blogėja. TRUMPAS PADARYTOS PAŽANGOS APIBŪDINIMAS A. 1-A POLITIKOS SRITIS: BIOLOGINė įVAIROVė EUROPOS SąJUNGOJE Tikslai 1. Apsaugoti svarbiausias ES buveines ir rūšis Europos Sąjungos biologinės įvairovės politikos pagrindas – Paukščių direktyva ir Buveinių direktyva, kuriose numatytas saugomų teritorijų tinklo Natura 2000 teisinis pagrindas. Teritorijų, kurias nuo 2006 m. valstybės narės, remdamosi Buveinių direktyva, pasiūlė įtraukti į saugomų teritorijų tinklą, plotas yra didesnis už Portugalijos. Šis tinklas pirmą kartą buvo išplėstas ir į naujųjų valstybių narių teritoriją. Lygiai taip pat, remdamosi Paukščių direktyva, valstybės narės paskyrė teritoriją, kurios plotas didesnis už Airijos. Bendrą tinklo Natura 2000 plotą šiuo metu sudaro daugiau nei 25 000 gamtos teritorijų, kurios užima maždaug 17 % visos Europos Sąjungos sausumos ploto. EB gamtos apsaugos teisės aktai netaikomi daugumai ES valstybių narių užjūrio šalių bei teritorijų ir atokiausių regionų, nors būtent jose yra vietovių, kurias galima priskirti turtingiausia biologine įvairove pasižyminčioms planetos vietovėms, kuriose jai keliamas didelis pavojus. - Siekiama iki 2010 m. baigti tinklo Natura 2000 sausumos zonos kūrimą. Reikia papildomų pastangų, ypač norint iki 2012 m. baigti jūrų tinklo kūrimą. - Vis daugiau pastangų reikia skirti veiksmingam Natura 2000 tinklui priklausančių teritorijų valdymui ir atkūrimui. - 2008 m. liepos mėn. Reunjone ES pirmininkaujanti Prancūzija surengė susitikimą, kuriame užjūrio šalių ir teritorijų (UŠT), atokiausių regionų (AT) ir valstybių narių atstovai įsipareigojo užjūrio šalyse ir teritorijose ir atokiausiuose regionuose sukurti savanoriškus tinklus, panašius į Natura 2000 . 2. Išsaugoti ir atkurti biologinę įvairovę ir ekosistemų funkcijas platesnėje ES kaimo vietovių teritorijoje Pagal Kaimo plėtros programos antrąją kryptį iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšų 2007–2013 m. agrarinės aplinkosaugos priemonėms įgyvendinti skirta maždaug 20,3 mlrd. EUR, ypač daug paramos skirta tinklui Natura 2000 ir biologinei įvairovei. Be to, maždaug 577 mln. EUR iš EŽŪFKP buvo skirta konkrečiai Natura 2000 tinklui priklausančioms žemės ūkio ir miško teritorijoms, kurios sudaro naujas pagal šią politiką numatytas priemones. Valstybės narės šiomis lėšomis naudojasi labai skirtingai. Pagal kompleksinį paramos susiejimą numatyti keturi pagrindiniai geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės (GAAB) standartai bei su gamtos apsaugos direktyvomis susiję, teisės aktais nustatyti valdymo reikalavimai, kuriais galima labai pagerinti biologinės įvairovės būklę. Daugelis šalių šias priemones jau taiko. Vykdydama 2003 m. BŽŪP reformos bendrąją patikrą[5], Komisija pasiūlė sugriežtinti kraštovaizdžio ypatumų standartus pagal GAAB standartus ir taip paskatinti biologinės įvairovės išsaugojimą. Tai padės išlaikyti žemės atidėjimo, kurį Komisija siūlo panaikinti, naudą aplinkai. Taip pat siūloma skirti papildomai lėšų kaimo plėtrai, inter alia, biologinei įvairovei, pervedant daugiau lėšų iš pirmojo BŽŪP ramsčio į antrąjį (t. y. taikyti moduliavimą). Labai svarbus laimėjimas miškininkystės srityje – 2006 m. birželio mėn. patvirtintas ES veiksmų planas miškų srityje, kuriam vykdyti 2008 m. vasario mėn. valstybės narės patvirtino darbo programą. Įvairiose valstybėse narėse toliau kuriami upių baseinų valdymo planai pagal Vandens politikos pagrindų direktyvą. Jau yra susijusi Direktyva dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo[6]. - Į Bendrą stebėsenos ir vertinimo sistemą (BSVS) kaimo plėtrai bus įtraukti su biologine įvairove susiję rodikliai. Taip bus nustatytas priemonių, taikomų pagal kaimo plėtros politiką, naudos biologinei įvairovei mastas. - Ketinimai plėsti pasėlius, iš kurių gaminama biomasė ir biokuras, neparengus tinkamų aplinkos apsaugos priemonių, gali neigiamai paveikti ES biologinę įvairovę, nors šie pasėliai naudojami vietoje iškastinio kuro ir taip mažinamas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis pasaulyje. Siekdama išvengti tokio galimo neigiamo poveikio, siūlomoje direktyvoje dėl skatinimo naudoti energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių Komisija pasiūlė biokuro tvarumo kriterijus. - Kadangi vis dar nepriimta pasiūlyta Dirvožemio apsaugos pagrindų direktyva, dirvožemio struktūros ir funkcijų išsaugojimo srityje lieka didelė teisėkūros spraga. 3. Išsaugoti ir atkurti biologinę įvairovę ir ekosistemų funkcijas platesnėje ES jūrų aplinkoje 2008 m. priimta Jūrų strategijos pagrindų direktyva[7] yra pagrindas, kuriuo remiantis galima užtikrinti gerą ekologinę jūrų aplinkos būklę ir pagerinti ES jūrų biologinės įvairovės išsaugojimo būklę. 2008 m. balandžio mėn. buvo priimtas komunikatas „Bendrosios žuvininkystės politikos vaidmuo diegiant ekosisteminį jūrų valdymo metodą“[8]. 2008 m. rugsėjo 29 d. buvo priimtas Tarybos reglamentas, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai. Taip pat Komisija pateikė pasiūlymus dėl nepageidaujamos priegaudos sumažinimo ir jos išmetimo į jūrą panaikinimo Europos žvejyboje[9]. Be to, kuriamos žuvininkystės reguliavimo priemonės, siekiant sumažinti žuvininkystės įtaką netikslinėms rūšims ir buveinėms. - Daugelis komercinių žuvų išteklių Europos vandenyse vis dar neatitinka saugaus biologinio dydžio ribų, todėl pagal bendrosios žuvininkystės politikos (BŽP) nuostatas reikia gerokai sumažinti bendrą žvejybos apimtį iki tvaraus kiekio. - Vadovaujantis nauju duomenų rinkimo reglamentu periodiškai bus vertinama, kaip pagal BŽP integruojami biologinės įvairovės apsaugos reikalavimai[10]. 4. Siekti, kad regioninė ir teritorinė plėtra labiau atitiktų biologinės įvairovės poreikius Europos Sąjungoje Pagal 2007–2013 m. veiksmų programas, kurias bendrai finansuoja Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) ir Sanglaudos fondas, valstybės narės skyrė 2 719 mln. EUR biologinės įvairovės ir gamtos apsaugos skatinimui. Dar 1 146 mln. EUR skirta gamtos turtų apsaugai, tarp jų – biologinės įvairovės projektams. Gamtos paveldo apsaugai ir plėtrai, susijusiai su turizmo plėtojimu, iš viso skirta 1 376 mln. EUR; į šią sumą įtraukta šiek tiek lėšų biologinės įvairovės apsaugos tikslams. Visos, išskyrus tris valstybes nares, skyrė lėšų biologinei įvairovei, nors šių lėšų ir bendrųjų asignavimų santykis įvairiose šalyse skiriasi. Dvi valstybės narės ketina daugiau nei 3 % skirtųjų lėšų panaudoti pagal su biologine įvairove susijusias kategorijas. - Nors Bendrijos mastu nebuvo susitarta į 2007–2013 m. struktūrinių fondų pagrindinius rodiklius įtraukti konkrečius biologinės įvairovės rodiklius, kelios valstybės narės pačios sukūrė tokius rodiklius, ir tokia patirtis turėtų būti taikoma ir kitose šalyse. - Taip pat reikia remtis jau sukauptais gerosios patirties pavyzdžiais, iš kurių matyti, kad sanglaudos politikos taikymas daro teigiamą įtaką biologinei įvairovei. - Kadangi šiuo metu naujosios valstybės narės gali naudotis didele struktūrinių fondų lėšų dalimi, neišvengiamai didėja pavojus biologinei įvairovei, todėl, siekiant užtikrinti, kad infrastruktūros reikmės būtų suderintos su biologinės įvairovės apsauga, būtinas kruopštus planavimas. 5. Pastebimai sumažinti invazinių svetimų rūšių ir svetimų genotipų poveikį ES biologinei įvairovei Šiuo metu keturiolika valstybių narių neturi invazinėms rūšims skirtų strategijų arba planų. Tačiau keletas valstybių į savo nacionalinę biologinės įvairovės strategiją įtraukė su invazinėmis rūšimis susijusius tikslus. 2007 m. birželio 11 d. buvo susitarta dėl Tarybos reglamento, kuriuo sprendžiami invazinių rūšių akvakultūroje klausimai[11]. - Siekiant pašalinti šį didelį politikos trūkumą paskelbtas naujas komunikatas „ES invazinių rūšių strategijos kūrimas“, kuriame siūlomi politikos variantai invazinių rūšių problemai Europos Sąjungoje spręsti. B. 2-OJI POLITIKOS SRITIS. ES IR BIOLOGINė įVAIROVė PASAULYJE Tikslai 6. Pastebimai sustiprinti tarptautinio valdymo biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų srityje veiksmingumą Biologinės įvairovės konvencijos (BĮK) Šalių devintojoje konferencijoje (angl. Ninth Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity (COP9) buvo sustiprintas svarbių BĮK darbo programų tokiomis temomis, kaip miškų biologinė įvairovė ir saugomos teritorijos, įgyvendinimas. Konferencijoje pirmą kartą pasauliniu mastu nustatyta, kad biokuro gamyba ir naudojimas turėtų nekenkti biologinei įvairovei. Joje patvirtinti saugomų jūrų teritorijų (SJT) nustatymo atviroje jūroje moksliniai kriterijai. Taip pat susitarta, kad biologinės įvairovės klausimai bus aptarti tebevykstančiose derybose klimato klausimais pagal JT Bendrąją klimato kaitos konvenciją. 2010 metų tikslas įtrauktas į Tūkstantmečio vystymosi tikslus. 2007 m. didžiojo aštuoneto (G8) valstybių aplinkos ministrai pradėjo vadinamąją Potsdamo iniciatyvą, kurioje išvardyti konkretūs veiksmai, padėsiantys iki 2010 m. pasiekti nustatytų tikslų biologinės įvairovės srityje. Jie taip pat priėmė Kobės kvietimą imtis veiksmų biologinės įvairovės srityje. Siekdama išsaugoti pažeidžiamas jūrų buveines, Europos Sąjunga toliau skatina JT, regionines žuvininkystės valdymo organizacijas imtis veiksmų tarptautiniu mastu, taip pat imtis veiksmų pagal susijusias tarptautines konvencijas. Ji aktyviai dalyvavo Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (angl. United Nations Convention On the Law Of the Sea (UNCLOS) rengimo procese , po kurio 2006 m. gruodžio mėn. buvo priimta Jungtinių Tautų generalinės asamblėjos rezoliucija dėl tvarios žuvininkystės, siekiant atviroje jūroje apsaugoti pažeidžiamas giliavandenes ekosistemas. - Neturinčios precedento priemonės, kurių raginta imtis atlikus Tūkstantmečio ekosistemų įvertinimą, vis dar nevykdomos. Norint iki 2010 m. pasauliniu mastu labai sulėtinti dabartinius biologinės įvairovės mažėjimo tempus, reikia labai sustiprinti veiksmus pasauliniu mastu. - Jungtinės Tautos 2010 metus paskelbė Tarptautiniais biologinės įvairovės metais – šia proga reikia visapusiškai pasinaudoti, t. y. skleisti informaciją apie biologinę įvairovę bei pasauliniu mastu skatinti veiksmus ją išsaugoti. 7. Teikiant ES išorinę pagalbą pastebimai sustiprinti paramą biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų išsaugojimui 2003–2006 m. vidutinė metinė išorinė ES parama, skirta biologinei įvairovei išsaugoti, buvo apie 740 mln. EUR, t. y. 48 % pasaulinės biologinės įvairovės išsaugojimui skirtos pagalbos. Be to, valstybės narės skiria nemažai lėšų Pasaulio aplinkos fondui. Šios lėšos sudaro mažiau nei vieną penkiasdešimtąją dalį Bendrijos ir valstybių narių viso metinio pagalbos plėtrai biudžeto. Nėra įrodymų, kad patvirtinus Biologinės įvairovės veiksmų planą lėšų biologinei įvairovei buvo skirta daugiau. Iškyla daug sunkumų integruojant biologinės įvairovės klausimus į bendradarbiavimo vystymo biudžetą pagalbą teikiančiose ir pagalbą gaunančiose šalyse. Iš dalies taip yra todėl, kad pastebima tendencija mažinti intervencijos sektorių skaičių[12], todėl dažnai gamtos apsaugos klausimai, palyginti su kitais labai svarbiais poreikiais, nebetenka pirmumo. Tarp kitų priežasčių yra sunkumai, susiję su lėšų paskyrimu. Europos bendrijos šalių strategijos dokumentuose aprašytose pagrindinėse bendradarbiavimo srityse aplinkosauginėms problemoms skiriama pakankamai dėmesio. Pavyzdžiui, gali būti numatoma rengti strateginius aplinkos vertinimus (SAV) ir poveikio aplinkai vertinimus (PAV), susijusius su programomis ir projektais, kurie turi būti vykdomi ekologiškai pažeidžiamuose sektoriuose. - Jeigu pagalbą teikiančios ir pagalbą gaunančios šalys būtų geriau informuotos apie biologinės įvairovės ekonomiką ir jos sąsajas su skurdo problemomis, ir vienų, ir kitų šalių sprendimus priėmėjai galėtų skirti daugiau dėmesio šiam klausimui. - Siekiant išvengti neigiamo poveikio biologinei įvairovei, kuo labiau jį sumažinti ir, kai tik įmanoma, padidinta naudą aplinkai, reikia dar aktyviau imtis veiksmų užtikrinti, kad tais atvejais, kai vykdomos valstybių narių ir EB lėšomis finansuojamos pavojų aplinkai keliančios pagalbos operacijos, būtų sistemingai atliekami aplinkos vertinimai (SAV ir (arba) PAV). 8. Pastebimai sumažinti tarptautinės prekybos poveikį pasaulio biologinei įvairovei ir ekosistemų funkcijoms Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (angl. Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora (CITES) Šalių konferencijos 14-ajame susitikime ES parėmė kelių svarbių sprendimų, pvz., sprendimo dėl prekybos dramblio kaulu ir CITES strateginį plano, priėmimą. Rengdama pagrindinių derybų dėl prekybos poveikio tvarumui įvertinimus (PTĮ), Komisija ir toliau kreipia dėmesį į galimą prekybos įtaką biologinei įvairovei. Šiuo metu Komisija vykdo visų numatytų regioninių ir dvišalių laisvos prekybos ir partnerystės susitarimų PTĮ. Per Biologinės įvairovės konvencijos Šalių devintosios konferencijos (Biosaugumo protokolo Šalių ketvirtąjį) susitikimą ES prisidėjo prie tebevykstančių derybų dėl tarptautinės prieigos prie genetinių išteklių sistemos ir teisingai bei sąžiningai pasidalijant dėl jos gautą naudą. Buvo padaryta pažanga įgyvendinant ES miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (angl. Forest Law Enforcement, Governance and Trade (FLEGT) veiksmų planą. 2008 m. rugsėjo 3 d. pasirašytas pirmasis savanoriškas partnerystės susitarimas su Gana. Šiuo metu dėl FLEGT vyksta derybos su Malaizija, Indonezija, Kamerūnu ir Kongu-Brazaviliu; tikimasi, kad tokios derybos greitai prasidės ir su kitomis besivystančiomis šalimis. Komisija taip pat pateikė pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo nustatomi medieną ir medienos produktus rinkai tiekiančių ūkio subjektų įsipareigojimai. [13] - Vienas svarbiausių sunkumų bus užtikrinti, kad būtų laikomasi poveikio tvarumui įvertinimuose (PTĮ) pateiktų rekomendacijų, taip pat gauti daugiau žinių apie tai, kokią įtaką ES vartojamos maisto ir ne maisto prekės (pvz., mėsa, sojos pupelės, palmių aliejus, metalo rūdos) gali daryti biologinės įvairovės mažėjimui. Tai gali paskatinti apsvarstyti šiai įtakai mažinti skirtas politikos alternatyvas. C. 3-OJI POLITIKOS SRITIS. BIOLOGINė įVAIROVė IR KLIMATO KAITA Tikslas 9. Padėti biologinei įvairovei prisitaikyti prie klimato kaitos Po 2007 m. paskelbtos Žaliosios knygos[14] Komisija ruošia Baltąją knygą dėl prisitaikymo prie klimato kaitos. Inter alia joje bus aptartas biologinės įvairovės ir klimato kaitos tarpusavio ryšys. Komisijos komunikate dėl miškų naikinimo[15] siūloma, kad ES, atsižvelgdama į derybas dėl klimato režimo ateityje, kurios vykdomos pagal Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvenciją, paragintų vyriausybes ne vėliau kaip iki 2030 m. sustabdyti visuotinį miškų plotų nykimą, o iki 2020 m. sumažintų bendrą atogrąžų miškų kirtimą bent 50 %, palyginti su dabartiniu lygmeniu. Šis tikslas iki 2020 m. duotų gerų rezultatų klimato kaitos srityje ir didelę naudą biologinei įvairovei. - Reikia aiškiau pripažinti, kad sveikos ekosistemos yra be galo svarbios stiprinant atsparumą aplinkai kylantiems pavojams – tai, savo ruožtu, mažina klimato kaitos keliamą grėsmę. - Reikia kuo labiau stiprinti sąsajas tarp klimato kaitos mažinimo bei prisitaikymo priemonių ir biologinės įvairovės išsaugojimo bei tvaraus naudojimo. D. 4-OJI POLITIKOS SRITIS. ŽINIų BAZė Tikslas 10. Pastebimai sustiprinti žinių apie biologinės įvairovės išsaugojimą ir tvarų naudojimąsi ja bazę ES ir pasaulyje Remiantis moksliniais tyrimais, atliktais pagal Bendrijos mokslinių tyrimų šeštąją bendrąją programą (2002–2006 m.), kuriama ES biologinės įvairovės politika. Tikimasi, kad aštuoniems biologinės įvairovės projektams, pateiktiems pagal pirmus du kvietimus teikti pasiūlymus pagal Septintąją bendrąją programą, bus skirta 23 mln. EUR, t. y. apie 7 % bendrų aplinkos projektams skirtų išlaidų. Bent 14 valstybių narių turi nacionalinę arba žemesnio nacionalinio lygmens programą, skirtą biologinės įvairovės moksliniams tyrimams paremti. Europos Komisija kartu su Vokietija, bendradarbiaudamos su Europos aplinkos agentūra, pradėjo tyrimą „Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomika“, kuris buvo 2007 m. didžiojo aštuoneto valstybių susitartos Potsdamo iniciatyvos dalis. Pirmojo tyrimo etapo vertinimo rezultatai buvo pristatyti per Biologinės įvairovės konvencijos šalių devintąją konferenciją. - Reikia užtikrinti, kad biologinės įvairovės politika būtų pakankamai finansuojama iš valstybių narių ir Bendrijos moksliniams tyrimams skirtų lėšų. - Po antrojo tyrimo „Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomika“ etapo, 2009 m. bus pateiktos išvados apie politiką. - Europos bendrija taip pat dalyvauja kuriant pasaulinę strategiją, kuri yra Tūkstantmečio ekosistemų įvertinimo tęsinys, ir yra įsipareigojusi sukurti regioninio vertinimo programą Europai. Šešios valstybės narės planuoja toliau įgyvendinti Tūkstantmečio ekosistemų įvertinime pateiktas rekomendacijas. - Per Biologinės įvairovės konvencijos šalių devintąją konferenciją ES ir jos valstybės narės parėmė Jungtinių Tautų aplinkos programoje (angl. UNEP) pateiktą pasiūlymą sukurti Tarpvyriausybinę mokslinę politinę biologinės įvairovės ir ekosistemų platformą (angl. Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystems Services (IPBES), siekiant sustiprinti galimybes, kuriant pasaulinę politiką, gauti nepriklausomas mokslines rekomendacijas. E. KETURIOS PAGRINDINĖS PAGALBINĖS PRIEMONĖS 1. Tinkamo finansavimo užtikrinimas Galimybė kartu finansuoti Natura 2000 yra numatyta kiekviename atitinkamame EB finansavimą 2007–2013 m. laikotarpiu reguliuojančiame teisės akte. Pagal sutartį su EB valstybėms narėms buvo pateiktos gairės ir surengti mokymai, kaip šias lėšas panaudoti. Sukurta informacinių technologijų priemonė Natura 2000 tinklo finansavimui. Atrodo, kad daugelyje šalių svarbiausias tinklui Natura 2000 ir biologinei įvairovei skirtas Bendrijos finansavimo šaltinis yra antroji kaimo plėtros politikos kryptis. Kitose šalyse svarbus Bendrijos lėšų šaltinis – Europos regioninės plėtros fondas. Tačiau daugelyje politikos sričių susiduriama su sistemine problema: sunku gauti patikimų duomenų apie tai, kiek lėšų iš tikrųjų išleidžiama biologinei įvairovei. Daugeliu atvejų taip yra todėl, kad nėra tinkamų registravimo ir pranešimo procedūrų. - Reikia toliau plėtoti priemones, kurios padėtų nustatyti, kiek Bendrijos lėšų valstybės narės panaudojo gamtos problemoms spręsti, ir nuspręsti, ar jų pakanka paremti Natura 2000 valdymą ir atkūrimą bei finansuoti didesnius biologinės įvairovės poreikius. - Reikia toliau plėtoti teritorijų valdymo planus. Jei tokios priemonės nebus parengtos, gali labai pablogėti tinklo Natura 2000 finansavimo užtikrinimas. Nauju tyrimu Komisija siekia ir toliau skatinti sąsajas tarp Natura 2000 finansavimo ir valdymo. 2. ES sprendimų priėmimo proceso ir įgyvendinimo stiprinimas Buvo peržiūrėta, kaip ES sprendžiami gamtos ir biologinės įvairovės valdymo struktūros klausimai. Nuolat rengiamuose valstybių narių už gamtos reikalus atsakingų vadovų susitikimuose šiuo metu sistemingai įtraukiami klausimai apie pažangą, padarytą vykdant Biologinės įvairovės veiksmų planą ir įgyvendinant gamtos apsaugos direktyvas. Nauja Biologinės įvairovės ir gamtos klausimų koordinavimo grupė prižiūri, kaip vykdoma bendra techninio darbo programa, skirta gamtos ir biologinės įvairovės problemoms Europos Sąjungoje spręsti. Vidinė Komisijos tarpžinybinė grupė biologinės įvairovės klausimams yra glaudžiai susijusi su šia koordinavimo grupe. Įsteigtas naujas ES specialistų tinklas GreenForce , kuris rūpinasi gamtos apsauga ir miškininkystės politika bei teisės aktais valstybėse narėse. Jo tikslas – palengvinti bendravimą ir patirties dalijimąsi praktinio įgyvendinimo, atitikties teisės aktams bei teisės aktų įgyvendinimo srityse. Svarbus įvykis – 2007 m. ES Teisingumo Teismas pirmą kartą pasiūlė laikinąsias priemones, skirtas galimai žalingai veiklai Lenkijos Natura 2000 teritorijoje sustabdyti. Siekdama išvengti gresiančios neatstatomos žalos saugomose teritorijose Komisija kreipėsi į Teismą prašydama skirti laikinąją priemonę. Prašymas taikyti laikinąją priemonę buvo atšauktas, kai Lenkija sutiko sustabdyti susijusius darbus, kol Teisingumo Teismui byloje priims sprendimą[16]. - Įgyvendinant veiksmų planą Bendrijai ir valstybėms narėms reikia ir toliau stiprinti tarpusavio ir vidaus bendradarbiavimo mechanizmus, ypač tuose politikos sektoriuose, kuriuose daroma įtaką biologinei įvairovei. 3. Partnerystės kūrimas 2007 m. lapkričio mėn., tuo metu pirmininkaujanti Portugalija Lisabonoje surengė konferenciją „Verslas ir biologinė įvairovė“, kurios metu buvo pradėta ES verslo ir biologinės įvairovės iniciatyva. Dvidešimt valstybių narių nurodė, kad jos turi parengusios nacionalines iniciatyvas, skirtas partnerystei biologinės įvairovės klausimais skatinti. - Komisija steigia ES techninės paramos verslui ir biologinei įvairovei platformą. - Steigiama „ Natura 2000 partnerių apdovanojimų programa“, kuria skatinamas Natura 2000 tinklo valdymas ir informacijos apie jį skleidimas. 4. Visuomenės švietimas, informavimas ir dalyvavimo skatinimas Remiantis 2007 m. vykusios Flash Eorobarometer apklausos rezultatais, tik mažuma ES piliečių manė, kad jie buvo gerai informuoti biologinės įvairovės mažėjimo klausimais. Rekomendacijos, pateiktos atlikus veiklos apimties tyrimą dėl informavimo kampanijos ES mastu, buvo įtrauktos ruošiant kvietimus teikti paraiškas pagal LIFE+ priemonės dalį, skirtą informacijai ir ryšiams. Kelios valstybės narės jau pradėjo informavimo apie biologinę įvairovę kampanijas. - Siekdama pasitelkti visuomenę ES veiksmams, susijusiems su biologinės įvairovės mažėjimo stabdymu, paremti, Komisija svarsto prioritetinius veiksmus, kuriais būtų pradėta visuomenės informavimo kampanija, padėsianti paremti nacionalines ir kitas kampanijas. - Be to, biologinės įvairovės klausimus reikia geriau integruoti į informavimo kampanijas, kuriomis skatinamas tvarus gyvenimo būdas, tvarus vartojimas ir gamyba. F. STEBĖSENA Vis daugiau pažangos daroma įgyvendinant SEBI 2010 iniciatyvą. Pirmoje 2009 m. pusėje EAA paskelbs dvidešimt šešių visą Europą apimančių biologinės įvairovės rodiklių rinkiniu grindžiamą pirmąjį Europos pažangos vertinimą, siekiant 2010 m. nustatytų biologinės įvairovės tikslų. Valstybės narės jau pradėjo kurti nacionalinius rodiklius, suderintus su SEBI 2010 sistema. - SEBI 2010 reikia papildyti kitais rodiklių komplektais, ypač tokiais, kurie būtų sukurti pažangai, padarytai politikos sektoriuose, vertinti. - Lyginant su kitomis aplinkos klausimams skirtomis nacionalinėmis lėšomis, biologinės įvairovės stebėsenos finansavimas yra labai mažas ir, siekiant ateityje vykdyti visapusiškus vertinimus, jį reikia labai padidinti. Išvados NORS 2006 M. PASKELBTAS KOMUNIKATAS DėL BIOLOGINėS įVAIROVėS BUVO SUTIKTAS PALANKIAI BEI BUVO PADARYTA šIOKIA TOKIA PAžANGA VYKDANT EB BIOLOGINėS įVAIROVėS VEIKSMų PLANą, ATSIžVELGIANT į DABARTINES PASTANGAS SUNKIAI TIKėTINA, KAD BENDRAS TIKSLAS – SUSTABDYTI BIOLOGINėS įVAIROVėS MAžėJIMą IKI 2010 M. – BUS PASIEKTAS. JEI NORIME BENT PRIARTėTI PRIE SAVO TIKSLO, EUROPOS BENDRIJAI IR ES VALSTYBėMS NARėMS PER ATEINANčIUS DVEJUS METUS REIKėS DėTI DAUG PAPILDOMų PASTANGų. Pasauliniu mastu biologinės įvairovės mažėjimas yra pražūtingas – dažnai ekosistemos taip suardomos, kad nutrūksta natūralūs procesai ir tai sukelia dideles ekonomines bei socialines pasekmes. Iškilo naujų problemų, pvz., žemės ūkio sektoriaus plėtra, siekiant patenkinti augantį maisto poreikį, bei alternatyvių realizavimo rinkų, tokių kaip biokuras, atsiradimas. Reikės ir toliau stiprinti ES biologinės įvairovės politikos pagrindus, kadangi dar yra didelių trūkumų, pvz., reikia spręsti invazinių rūšių problemą. Taip pat reikia sukurti veiksmingą teisinę sistemą, kuri padėtų išsaugoti dirvožemio struktūrą ir funkcijas. Biologinės įvairovės klausimų integravimas į kitų sektorių politikos kryptis tebelieka problema. Taip pat reikia sukurti ekosistemų funkcijų įvertinimo sistemas, tinkančias skirtingiems politikos sektoriams. Komisija atidžiai stebės Biologinės įvairovės veiksmų plano įgyvendinimą, siekdama iki 2010 m. pateikti visapusišką įvertinimą Bendrijos ir valstybių narių lygmenimis. [1] COM (2006) 216. [2] Science . 317 tomas. Nr. 5839, 810–813 p. [3] www.europe-aliens.org. [4] http://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/economics/pdf/teeb_report.pdf [5] COM (2008) 306. [6] OL L 288, 2007 11 6, p. 27. [7] OL L 164, 2008 6 25, p. 19. [8] COM (2008) 187. [9] COM (2007) 136. [10] OL L 60, 2008 3 5, p. 1–12. [11] Tarybos reglamentas Nr. 708/2007. [12] Netaikoma Europos kaimynystės ir partnerystės šalims. [13] COM (2008) 644/3. [14] COM (2007) 354. [15] COM (2008) 645. [16] Byla C-193/07.