2007 m. priimtoje Europos kultūros darbotvarkėje paveldas buvo laikomas vienu iš Tarybos kultūros srities darbo planų prioritetų, o bendradarbiavimas Europos lygmeniu vykdomas taikant atvirąjį koordinavimo metodą. Politinis ES lygmens susidomėjimas nuolat stiprėjo – kultūros ir paveldo suinteresuotieji subjektai neseniai dokumente „Declaration on a New Narrative for Europe“ pabrėžė: „Europa, kaip politinis organas, turi pripažinti kultūros paveldo vertę. Paveldas atskleidžia, ką įvairiais laikais reiškė būti europiečiu. Tai galinga priemonė, suteikianti Europos piliečiams bendrystės jausmą“.

Paveldas daro poveikį ir kitiems ekonomikos sektoriams. Pavyzdžiui, skaičiuojama, kad turizmas ES BVP papildo 415 mlrd. EUR, o 3,4 mln. turizmo įmonių sukurta 15,2 mln. darbo vietų, daugelis kurių tiesiogiai ar netiesiogiai yra susijusios su paveldu.

27 proc. ES keliautojų nurodo, kad kultūros paveldas yra pagrindinis veiksnys renkantis kelionės tikslą. 2013 m. 52 proc. ES piliečių aplankė mažiausiai vieną savo šalies istorinį paminklą ar vietovę, o 37 proc. – muziejų ar galeriją. 19 proc. aplankė kitos ES šalies istorinį paminklą ar vietovę. Taigi paveldas gali padėti miestams ir regionams paviešinti savo ypatumus, pritraukti talentus ir plėtoti turizmą.

Papildomos ekonominės vertės paveldo sektoriui suteikia technologijos: suskaitmenintą kultūros medžiagą galima naudoti lankytojų susidomėjimui paskatinti, švietimo turiniui rengti, dokumentiniams filmams, turizmo prietaikoms ir žaidimams kurti.

Paveldas turi didžiulį potencialą propaguoti socialinę sanglaudą ir integraciją, be kita ko, atgaivinant apleistas vietoves, kuriant vietos lygmens darbo vietas, skatinant tarpusavio supratimą ir bendruomenės jausmą. Be to, sektorius siūlo svarbių švietimo ir savanoriškos veiklos galimybių tiek jaunimui, tiek vyresnio amžiaus žmonėms ir skatina kultūrų ir kartų dialogą.

Tačiau siekiant geriau suprasti dabartinį ir potencialų paveldo vaidmenį formuojant politiką, svarbu pagerinti sisteminius paveldo ekonominio ir socialinio poveikio duomenis. Šių tikslų siekti padės pagal ES programą „Kultūra“ finansuojamas ir 2013 m. pradėtas projektas Cultural Heritage Counts for Europe: Towards an European Index for Valuing Cultural Heritage. Bus surinkti ir išanalizuoti visų ES šalių turimi mokslinių tyrimų rezultatai ir duomenys, susiję su kultūros paveldo poveikiu visuomenei ir ekonomikai. Rezultatus tikimasi gauti 2015 m. viduryje. Kalbant apie bendresnio pobūdžio kultūros duomenis, Eurostatas pradėjo reguliariai rengti tam tikrą Europos statistiką; pirmųjų rezultatų tikimasi 2015 m.

1.3.Sektoriaus virsmas. Paveldas kaip socialinių inovacijų šaltinis siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo

Iššūkiai...

Paveldo sektorius atsidūrė kryžkelėje.

Mažėja tiek viešasis biudžetas, tiek dalyvavimas tradicinėje kultūrinėje veikloje.

Urbanizacija, globalizacija ir technologiniai pokyčiai – potencialios auditorijos įvairinimo veiksniai.

Didelis atvykstančių turistų skaičius turi ne tik privalumų, bet ir trūkumų – gaunama daugiau pajamų, tačiau daugėja aplinkosauginių ir fizinių sunkumų.

Kultūros turinio skaitmeninimas ir prieinamumas internete darė poveikį tradiciniams kultūros modeliams, transformavo vertės grandines ir teikė paskatų naujai pažvelgti į mūsų kultūros ir meno paveldą.

Neteisėta prekyba kultūros artefaktais tebelieka problema, kurią reikėtų spręsti imantis Europos ir tarptautinio lygmens veiksmų.

Pavojų kultūros paveldui gali kelti visuotinis atšilimas ir klimato kaita, ypač kylantis jūros lygis ir padažnėję ekstremalūs meteorologiniai reiškiniai.

Norint užtikrinti Europos kultūros paveldo tvarumą, būtina spręsti visus šiuos uždavinius.

Be to, paveldo sektoriuje reikia pritaikyti valdymo ir verslo modelius ir ugdyti naujus profesinius įgūdžius, bendradarbiauti su valdžios institucijomis ne pavieniais veiksmais, o įtraukiant paveldo įvertinimo ir išsaugojimo veiklą į išsamesnius ilgalaikius plėtros planus. Reikėtų toliau tirti privačių suinteresuotųjų subjektų galimybes dalyvauti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės projektuose.

Akivaizdu, kad paveldui poveikį daro daugelis viešosios politikos priemonių, o paveldas savo ruožtu veikia kitas politikos sritis. Todėl reikia integruotesnio požiūrio į paveldo apsaugą, rėmimą ir vertinimą, kad būtų atsižvelgta į įvairialypį paveldo indėlį siekiant socialinių ir ekonominių tikslų bei jo poveikį kitoms viešosios politikos sritims.

...galimybės

Kad įveiktų naujuosius iššūkius, turi keistis ir pats paveldo sektorius.