C 450/16

Pranešimo apie standartinio pakeitimo patvirtinimą dėl vyno sektoriaus specifikacijos paskelbimas, parengtas Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalis.

(2022/C 450/11)

Šis pranešimas skelbiamas Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„Arbois“

PDO-FR-A0994-AM01

Pranešimo data: 2022 9 28

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1. Geografinė vietovė

Specifikacijos I skyriaus IV skirsnio 1 dalies a ir b punktuose žodis „užtikrinami“ pakeičiamas žodžiu „yra“, o po žodžio „Jura“ įterpti žodžiai „apibrėžtų 2021 m. Oficialiajame geografinių kodų registre“.

Šiuo redakcinio pobūdžio pakeitimu geografinė vietovė nusakoma remiantis 2021 m. galiojusiu Oficialiuoju geografinių kodų registru, kurį prižiūri „Insee“, ir taip teisiškai užtikrinamos nustatytos geografinės vietovės ribos.

Siekiant atsižvelgti į Oficialiajame geografinių kodų registre įvykusius administracinio padalijimo pokyčius, atnaujinamas geografinę vietovę sudarančių komunų sąrašas ir jų pavadinimai, nekeičiant pačios vietovės perimetro.

Iš dalies keičiamas bendrojo dokumento 6 punktas.

Taip pat IV skirsnio 1 dalyje įterpiamas sakinys, kuriuo informuojama, kad geografinės vietovės kartografinė medžiaga pateikiama Nacionalinio kilmės ir kokybės instituto (INAO) interneto svetainėje.

2. Arčiausiai esanti vietovė

Specifikacijos I skyriaus IV skirsnio 3 dalies a punkte po žodžių „toliau nurodytų“ įterpiami žodžiai „apibrėžtų 2021 m. Oficialiajame geografinių kodų registre“.

Šiuo redakcinio pobūdžio pakeitimu arčiausiai esanti vietovė nusakoma remiantis 2021 m. galiojusiu Oficialiuoju geografinių kodų registru, kurį prižiūri „Insee“.

Įterpus šią nuorodą, teisiškai užtikrinamos arčiausiai esančios vietovės ribos.

Siekiant atsižvelgti į įvykusius administracinio padalijimo pokyčius, atnaujinamas arčiausiai esančią vietovę sudarančių komunų sąrašas ir jų pavadinimai, nekeičiant pačios vietovės perimetro.

Pakeičiama bendrojo dokumento dalis „Papildomos sąlygos“.

3. Vynuogių veislės

Specifikacijos I skyriaus V skirsnio 1 dalyje įtrauktos adaptacijai svarbios „aligoté B“, „chenin B“, „enfariné B“, „marsanne B“, „roussane B“, „sacy B“, „béclan N“, „franc noir de Haute-Saône N“ ir „gamay N“ vynuogių veislės, iš kurių gaminami šie vynai:

— baltieji neputojantys vynai: „aligoté B“, „chenin B“, „enfariné N“, „marsanne B“, „roussane B“ ir „sacy B“;

— raudonieji ir rožiniai neputojantys vynai: „béclan N“, „enfariné N“, „franc noir de Haute-Saône N“ ir „gamay N“;

— neputojantys vynai, kurie gali būti žymimi nuoroda „geltonasis vynas“ (pranc. vin jaune): „enfariné N“.

Nacionalinio kilmės ir kokybės instituto kompetentingas nacionalinis komitetas nusprendė suteikti galimybę naudotis nuorodomis, kurioms pateikiamas paraiškos dokumentų rinkinys, kad įvestų reikiamas veisles, siekiant prisitaikyti prie klimato kaitos ar visuomenės lūkesčių, susijusių su pasėlių apsaugos produktų naudojimu.

Šių veislių vynuogės, iš dalies kilusios iš Juros regiono, gali būti naudingos visuotinio atšilimo sąlygomis. Vienos jų yra vėlyvos vegetacijos ir leidžia prisitaikyti prie šalnų pavojaus, o kitos prideda rūgštingumo, kad vynas būtų labiau subalansuotas. Jos yra tokios pat atsparios ligoms ar atsparesnės, kaip ir veislės, kurioms jau suteiktas leidimas naudoti šią nuorodą. Šių veislių įvedimu taip pat siekiama pabrėžti kilmės nuorodą turinčių vynų ypatumus.

Bendrajam dokumentui šie pakeitimai įtakos neturi.

4. Dalių taisyklės ūkyje

Specifikacijos I skyriaus V skirsnio 2 dalyje įtraukiama nauja nuostata, patikslinanti, kad adaptacijai svarbių veislių dalis turi sudaryti ne daugiau kaip 5 % visų ūkyje auginamų veislių ir taikoma visiems sklypams, kuriuose gaminamas SKVN pažymėtas vynas.

Bendrajam dokumentui šie pakeitimai įtakos neturi.

5. Genėjimo taisyklės

Specifikacijos I skyriaus VI skirsnio 1 dalies b punkte pakeičiamos su vynmedžių ūgiu susijusios nuostatos siekiant įtraukti adaptacijai svarbias veisles.

Iš dalies keičiama bendrojo dokumento kategorija „Specifiniai vynininkystės metodai“.

6. Bendra vynuogyno būklė

Specifikacijos I skyriaus VI skirsnio 1 dalies f punkte siekiant mažinti vynuogininkystės poveikį aplinkai patikslinama, kad sintetinių mineralinių azoto trąšų kiekis metams ribojamas iki 40 vienetų hektarui.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

7. Kiti auginimo metodai

Specifikacijos I skyriaus VI skirsnio 2 dalyje siekiant išsaugoti fizinės ir biologinės aplinkos savybes patikslinama, kad didesnį nei 15 % nuolydį turinčiuose sklypuose auganti pasėta ar savaime išaugusi augalija prižiūrima bent kas antrame tarpueilyje naudojant mechanines ar fizines priemones. Ši nuostata pakeičia eilių ilgio apribojimą didesnį nei 15 % nuolydį turinčiuose sklypuose.

Bendrajam dokumentui šie pakeitimai įtakos neturi.

8. Derliaus nuėmimas

Specifikacijos I skyriaus VII skirsnio 1 dalies a punkte ištrinama nuostata dėl derliaus nuėmimo pradžios datos nustatymo. Ši nuostata panaikinama, nes specifikacijose nurodytas mažiausias cukraus kiekis vynuogėse derliaus nuėmimo metu, todėl ūkio subjektai gali nuimti derlių atsižvelgdami į metų ypatumus ir geografinę padėtį.

Bendrajam dokumentui šie pakeitimai įtakos neturi.

9. Gamybos kiekis

Specifikacijos I skyriaus VIII skirsnio 2 dalies a punkte baltųjų neputojančių vynų tikslinis derlingumas padidinama nuo 72 iki 78 hl/ha. Šis pakeitimas leis vynuogių augintojams išnaudoti gamybos metus, atsižvelgiant į vidutinės gamybos apimties sumažėjimą.

Keičiamas bendrojo dokumento skyrius „Didžiausia gamybos išeiga“.

10. Vynuogių veislių maišymas

Specifikacijos I skyriaus IX skirsnio 1 dalies a punkte patikslinama, kad galutinai sumaišytuose vynuose adaptacijai svarbios veislės (imant kartu ar atskirai) negali sudaryti daugiau nei 10 %.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

11. Vyno išleidimas į apyvartą tarp įgaliotų sandėlių savininkų

Išbraukiamas specifikacijos I skyriaus IX skirsnio 5 dalies b punktas dėl vyno išleidimo į apyvartą tarp įgaliotų sandėlių savininkų datos.

Siekiant sudaryti sąlygas iš anksto perduoti vyną (ypač skirtą prekybos dalyviams), panaikinama data, nuo kurios vynas išleidžiamas į apyvartą tarp įgaliotų sandėlių savininkų.

IX skirsnio 5 dalies antraštė iš dalies keičiama išbraukiant žodžius „produktų išleidimo į apyvartą ir“.

Išbraukiamas IX skirsnio 5 dalies a punkto pavadinimas.

Bendrajam dokumentui šie specifikacijos pakeitimai įtakos neturi.

12. Ryšys su geografine vietove

Specifikacijos I skyriaus X skirsnio 3 dalyje ištrinami žodžiai „eilių ilgio ribojimas“. Šis pakeitimas atitinka specifikacijos I skyriaus VI skirsnio 2 dalies „Kiti auginimo metodai“ punkto pakeitimą.

Iš dalies keičiama bendrojo dokumento antraštė „Ryšys su geografine vietove“.

13. Deklaravimo prievolė

Specifikacijos II skyriaus I skirsnio 2 dalyje galutinė SKVN deklaracijos data pakeičiama taip, kad atitiktų derliaus deklaracijos galutinę datą.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

14. Pagrindiniai tikrinimo punktai ir vertinimo metodai

Specifikacijos III skyriaus I skirsnyje pagrindinių tikrinimų punktų lentelė iš dalies keičiama siekiant atsižvelgti į naujas rengimo taisykles.

Bendrajam dokumentui šie specifikacijos pakeitimai įtakos neturi.

15. Kontrolės įstaigos duomenys

Specifikacijos III skyriaus II skirsnio pirmoje pastraipoje atnaujinamas tikrinimo įstaigos adresas.

Antroji pastraipa, kurioje nurodoma tikrinimo įstaiga, išbraukiama, kad atitiktų šios specifikacijų dalies naujas redakcines taisykles.

Trečia pastraipa iš dalies keičiama, o ketvirta pastraipa išbraukiama, kad atitiktų naujas redakcines taisykles.

Bendrajam dokumentui šie pakeitimai įtakos neturi.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Pavadinimas (-ai)

„Arbois“

2. Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

15. Vynas iš vytintų vynuogių

4. Vyno (-ų) aprašymas

1. Baltieji neputojantys vynai

TRUMPAS APRAŠYMAS

Baltiesiems vynams būdingas šviežumas, dažnai juntama vaisinių aromatų paletė persimaišo su mineralinėmis ir titnago natomis. Baltųjų vynų minimali natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 10,5 %. Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 14 %. Išpilstymo ir pateikimo į rinką vartotojui etape fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis vynuose yra ne didesnis kaip 3 g/l.

Kitos analitinės savybės atitinka nustatytąsias Sąjungos teisės aktuose.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

2. Raudonieji ir rožiniai neputojantys vynai

TRUMPAS APRAŠYMAS

Raudonieji arba rožiniai vynai pasižymi dideliu aromatiniu sudėtingumu. Jie gaminami iš „poulsard N“ vynuogių veislės, kuri suteikia vynams būdingą šviesų rubino atspalvį ir vaisinius aromatus. Tai ypač būdinga Pupillino komunai, kurioje paprastai gaminamas raudonas vynas. Naudojant „pinot Noir N“ vynuogių veislę vyno spalva yra tamsesnė, o aromatinės natos primena raudonas uogas. Naudojant „Trousseau N“ vynuogių veislę vynai turi daugiau tanino, jiems būdinga daugiau atspalvių ir dažnai jaučiamos gyvūninės natos. Raudoniesiems (arba rožiniams) vynams bręstant aromatai dažnai išsivysto į atžalyno, humuso ir grybų natas. Raudonųjų ir rožinių vynų mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 10 %. Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 13,5 %. Išpilstymo ir pateikimo į rinką vartotojui etape obuolių rūgšties kiekis raudonuosiuose vynuose yra ne didesnis kaip 0,4 g/l. Išpilstymo ir pateikimo į rinką vartotojui etape fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis vynuose yra ne didesnis kaip 3 g/l.

Kitos analitinės savybės atitinka nustatytąsias Sąjungos teisės aktuose.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

3. Vynai su tradicine nuoroda „šiaudų vynas“ (pranc. vin de paille)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Vynas su nuoroda „šiaudų vynas“ (pranc. vin de paille) yra saldus vynas, kuris atskleidžia cukatų aromatus, primenančius slyvų, cukruotų apelsinų arba medaus skonį. Šio vyno aromatai ir skoniai skiriasi ne tik pagal jo kilmę, bet ir pagal vynuogių veisles, iš kurių jis pagamintas, bei kiekvieno gamintojo ar vyno rūsio meistro patirtį. Vynų su tradicine nuoroda „šiaudų vynas“ (pranc. vin de paille) mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 14 %, o visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais ne mažesnė nei 19 %. Vynų su nuoroda „šiaudų vynas“ (pranc. vin de paille) išpilstymo ir pateikimo į rinką vartotojui etape lakusis rūgštingumas yra mažesnis nei 25 miliekvivalentai litre.

Kitos analitinės savybės atitinka nustatytąsias Sąjungos teisės aktuose.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

4. Vynai su tradicine nuoroda „geltonasis vynas“ (pranc. vin jaune)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Vynui su nuoroda „geltonasis vynas“ (pranc. vin jaune) būdingas nepalyginamas ir sudėtingas „geltonojo vyno skonis“, riešutų, obuolių, cukatų ir prieskonių aromatinių natų derinys ir graži rudai auksinė spalva. Vynų su nuoroda „geltonasis vynas“ (pranc. vin jaune) mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 10,5 %. Išpilstymo ir pateikimo į rinką vartotojui etape fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis vynuose yra ne didesnis kaip 3 g/l.

Kitos analitinės savybės atitinka nustatytąsias Sąjungos teisės aktuose.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5. Vyno gamybos metodai

5.1. Specifiniai vynininkystės metodai

1.

Auginimo praktika

— Minimalus vynuogyno tankumas – 5 000 sodinių viename hektare, išskyrus terasiniu metodu pasodintus vynmedžius. Sklypuose, kuriuose vynmedžiai nėra sodinami šlaitiniu metodu arba kuriuose jie sodinami šlaitiniu būdu bent dviem eilėmis, kiekvienam sodiniui paliekamas ne didesnis nei 2 m2 plotas. Šis plotas apskaičiuojamas atstumą tarp vynmedžių eilių padauginant iš atstumo tarp toje pačioje eilėje augančių sodinių. Atstumas tarp vynmedžių eilių turi būti ne didesnis kaip 2 m.

— Leidžiama genėti tik taikant paprastąjį ar dvigubą Guyot metodą arba trumpai (Royat kordono arba dvipečio kordono būdu).

— „chardonnay B“, „poulsard N“, „savagnin B“, „trousseau N“, „aligoté B“, „chenin B“, „enfariné N“, „marsanne B“, „roussane B“, „Sacy B“, „béclan N“, „franc noir de Haute-Saône N“ ir „gamay N“ vynuogių veislėms ant vynmedžio paliekama daugiausia 20 pumpurų ir daugiausia 120 000 pumpurų hektare. Genint paprastuoju arba dvigubu Guyot metodu, ant ilgosios šakos paliekama daugiausia 10 pumpurų ir daugiausia 2 atnaujinimo ataugos, ant kurių yra po 2 pumpurus.

— „pinot noir N“ vynuogių veislei paliekama daugiausia 80 000 pumpurų hektare. Genint paprastuoju arba dvipečiu Guyot metodu, ant ilgosios šakos paliekami daugiausia 8 pumpurai ir daugiausia 2 atnaujinimo ataugos, ant kurių yra po 2 pumpurus.

— Vynai, kuriems gali būti suteikta tradicinė nuoroda „šiaudų vynas“ (pranc. vin de paille), gaminami iš rankomis per kelis kartus nuskintų vynuogių.

2.

Specifinis vynininkystės metodas

Po sodrinimo raudonųjų ir rožinių vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 13,5 %, o baltųjų vynų – 14 %.

Gaminant rožinius vynus draudžiama vynuoges apdoroti medžio anglimi, nepriklausomai nuo to, ar ji būtų naudojama viena, ar mišiniuose su kitais preparatais. Brandinant vynus draudžiama naudoti medžio skiedras.

Raudoniesiems vynams leidžiama naudoti misos sodrinimo pašalinant vandenį metodus. Dalinė koncentracija neturi viršyti 10 %. Be to, kas nurodyta pirmiau, vynai turi būti gaminami laikantis visoje Sąjungoje taikytinų ir Kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų.

5.2. Didžiausias gamybos kiekis

1. Baltieji neputojantys vynai 78 hektolitrų iš hektaro

2. Raudonieji ir rožiniai neputojantys vynai 66 hektolitrai iš hektaro

3. Vynai su nuoroda „šiaudų vynas“ (pranc. vin de paille) 20 hektolitrų iš hektaro

6. Nustatyta geografinė vietovė:

a) vynuogių derlius imamas, vyndaryste užsiimama, vynai gaminami ir brandinami toliau nurodytų Juros departamento komunų, kaip jos apibrėžtos 2021 m. Oficialiajame geografinių kodų registre, teritorijoje: Abergement-le-Grand, Arbois, Les Arsures, Mathenay, Mesnay, Molamboz, Montigny-lès-Arsures, Les Planches-près-Arbois, Pupillin, Saint-Cyr-Montmalin, Vadans et Villette-lès-Arbois;

b) papildomai geografinei nuorodai „Pupillin“ vynuogių derlius imamas, vyndaryste užsiimama, vynai gaminami ir brandinami toliau nurodytos Juros departamento komunos, kaip ji apibrėžta 2021 m. Oficialiajame geografinių kodų registre, teritorijoje: Pupillin. Su geografinę vietovę vaizduojančiais kartografiniais dokumentais galima susipažinti INAO svetainėje.

7. Vyninių vynuogių veislė (-ės)

„Chardonnay B“

„Pinot noir N “

„Poulsard N“ arba „Ploussard “

„Savagnin blanc B“

„Trousseau N“

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

8.1. Gamtinių veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas

Geografinė vietovė užima vakarinį Juros masyvo pakraštį. Ji sudaro gamtinio Revermonto regiono dalį, kurio ribos:

— rytuose tęsiasi iki Juros pirmosios klinties plynaukštės, kurios vidutinis aukštis 550 metrų;

— vakaruose baigiasi lyguma prie rytinio Breso įdubos pakraščio.

Geografinė vietovė apima Juros departamente Arbois kantone esančių 13 komunų teritoriją.

Tiksliai apibrėžti vynuogėms auginti skirti sklypai yra išsidėstę plynaukštės krašto šlaituose, paprastai vakarinėje dalyje. Sklypai yra molinguose ar mergelio turinčiuose žemutinio jurinio ir triaso periodų metu susiformavusiuose šlaituose, virš kurių iškilęs didelis gelsvų klinčių skardis iš viduriniojo jurinio periodo. Šie sklypai taip pat užima keletą iš to pačio molio sudarytų paviršių pagrindinėje papėdėje. Uoloje gausu klinčių nuogulų, kurios maitina ir palengvina apačioje esantį mergelį. Tose vietose molis susimaišęs su „skalūnais“ – silicio atplaišomis, likusiomis ištirpus tam tikriems klinties sluoksniams. Šie vynuogių sklypai yra 250–400 metrų aukštyje.

Papildoma geografine nuoroda „Pupillin“ žymimi vynai yra gaminami tik Arbois pietuose esančioje Pupillino komunoje. Nelygiame reljefe, kuriame gausu klinčių nuogulų, vynuogėms skirtų sklypų dirvožemis susiformavo ant labai giliai esančio molingo ir kieto įvairiaspalvio mergelio.

Geografinėje vietovėje vyrauja žemyno įtakotas vėsus jūrinis klimatas – būdingi dideli metiniai temperatūrų svyravimai (vidutinė temperatūra yra apie 10,5 °C), karštos ir drėgnos vasaros. Gamtinis Revermonto regionas yra daug labiau drėkinamas nei kaimyninė lyguma. Krituliai per metus pasiskirsto tolygiai, o jų metinis kiekis viršija 1 000 mm. Ruduo paprastai būna saulėtas ir sausas, bet vėjuotas.

Geografinės vietovės klimato sąlygos priklauso nuo vietovės ypatybių (apsaugoti šlaitai, natūralus vandens pertekliaus drenažas, didžiausia saulės spinduliuotė) ir yra labai svarbios vynuogynui šiame sudėtingame regiono klimate. Nuo šiaurės ir rytų vėjų vynuogyną saugo itin aukštos uolos.

8.2. Žmogiškųjų veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas

Juros vynuogynai egzistavo dar keltų laikais. Jų egzistavimo įrodymų gausu nuo 1000-ųjų metų. Nuo XIII-ojo amžiaus didelė dalis Arbois vynuogynų priklausė Salinso valdovams, OTONUI IV ir jo įpėdiniams, o vėliau Burgundijos kunigaikščiui FILIPUI LE HARDI. Jie reikšmingai prisidėjo prie ekonominio vynuogynų vystymosi, garsindami jų vynus visoje Europoje ir karališkuosiuose dvaruose.

Arbois yra Luji PASTERO, kuris dažnai laikomas „vynininkystės tėvu“, tėvynė. Be to, šalia Arbois jis turėjo vynuogyną.

XIX a. pabaigoje vynuogyną nusiaubė filoksera, vėliau jį paveikė XX a. karai ir ekonominės krizės, tačiau dėl gamintojų valios ir pasirinkimų vynuogynas buvo atkurtas. 1858 m. buvo įkurta „Société de viticulture d'Arbois“, kurios tikslas – „skatinti gerus vynuogių auginimo ir vyno gamybos metodus <...> “.

1906 m. „Arbois“ įkurtas pirmasis Prancūzijos vyno kooperatyvas. Gamintojai buriasi į grupes, kad laikydamiesi bendrų įsipareigojimų turėtų veiksmingas perdirbimo ir auginimo priemones.

Siekiant apsaugoti vynuogynus 1908 m. buvo įkurtas „Syndicat de défense viticole de l'appellation d'origine du canton d'Arbois“, kuris rūpinosi Arbois vynuogynų kilmės sertifikato išdavimu.

Per kelias kartas gamintojai atrinko tris tipiškas Juros vynuogių veisles: „savagnin B“, „poulsard N“ ir „trousseau N“. Be to, iš gretimų Burgundijos vynuogynų jie perėmė dvi veisles: „chardonnay B“ ir „pinot Noir N“.

Vynuogynai išsidėstę ant kalvų šlaitų, o daugumos jų šlaitai yra labai statūs, todėl augintojams tenka būti išradingiems, ir, pavyzdžiui, dirbti naudojant vikšrus, kelti dirvą, formuoti šlaitus ir t. t.

Vynų su nuoroda „geltonasis vynas“ (pranc. vin jaune) gamyba yra Juros regiono ypatybė, o jos kilmė nežinoma. Juros regiono gamintojai šiam vynui nustatė griežtus apribojimus: rinktis „savagnin B“ vynuogių veislę, išsaugoti „plėvelę“ sudarančių endogeninių mikrobų padermių natūralų vystymąsi, brandinti be papildymo ir t. t. Vynuogės renkamos geriausiai sunokusios ir iš jų gaminamas sausas baltasis vynas. Vėliau šis vynas ne mažiau kaip šešerius metus brandinamas ąžuolo statinėse jų nepapildant. Ilgo brandinimo metu vyno paviršiuje natūraliai susidaro mielių plėvelė. Tai užtikrina kontroliuojamą oksidaciją brandinimo proceso metu. Galiausiai „geltonasis vynas“ (pranc. vin jaune) supilstomas į originalius 62 cm3 butelius – „Clavelin“.

Vynų su nuoroda „šiaudų vynas“ (pranc. vin de paille) gamyba taip pat yra Juros regiono ypatybė. Kad gana drėgname ir šaltame klimate būtų gauta didelė cukraus koncentracija, atrinktos nuskintos kekės džiovinamos ne mažiau kaip šešias savaites. Kekės pakabinamos ant vielų arba dedamos ant mažų perforuotų dėžių ar lentynų, laikomų sausose ir vėdinamose, bet nešildomose patalpose. Tada lėtai spaudžiant pagaminamas labai nedidelis sulčių kiekis, iš kurio gaunamoje misoje yra labai daug cukraus, o jos fermentacija lėta.

2009 m. vynų su „Arbois“ kilmės vietos nuoroda metinė gamyba 820 hektarų plote sudarė apie 15 000 hektolitrų raudonųjų arba rožinių vynų, 12 000 hektolitrų baltųjų vynų, 1 000 hektolitrų vynų su nuoroda „geltonasis vynas“ (pranc. vin jaune) ir 500 hektolitrų vynų su nuoroda „šiaudų vynas“ (pranc. vin de paille). Iš esančių 252 vynuogių derliaus nuėmėjų 55 iš savo nuimto derliaus patys pagamina 60 % viso vyno, 3 vyno kooperatyvai pagamina dar 30 % produkcijos, o 7 prekiautojai perka vynuoges ir pagamina likusius 10 % vyno.

8.3. Priežastiniai ryšiai

Saugomą kilmės vietos nuorodą „Arbois“ turinčių vynų specifinės savybės visų pirma susijusios su tiksliai apibrėžtais žemės sklypais (juose vyrauja dirvožemis su mergelio priemaišomis (kalkingas ir molingas), kurį daugiau nei kitur dengia klinčių nuogulos), vynuogynų šlaitais ir jų padėtimi. Giliai dirvožemyje vynmedžių šaknys yra nuolatinėje vėsoje, o paviršiuje esančios nuogulos palengvina dirvožemio įšilimą ir drenažą.

Ilgai stebėję aplinkos sąlygas augintojai pasodino vynuogių veisles tinkamiausiose vietose. „trousseau N“ ir „savagnin B“ vynuogių veislėms taikomi griežti dirvožemio sąlygų reikalavimai. Pirmajai veislei reikia labai šilto žvyringo dirvožemio, o antrajai – labai akmenuoto paviršiuje, bet itin vėsaus gilumoje.

Dėl šių pedologinių, topografinių ir mezoklimatinių veiksnių derinio geografinėje vietovėje susidaro optimalios sąlygos gaminti baltuosius vynus, atskleidžiančius vaisių ir mineralų aromatus bei šviežumą, užtikrinantį gerą brandinimo potencialą.

Vynuogių augintojas ir vyno gamintojas užtikrina geriausią augalo priežiūrą ir kontroliuoja produktyvumą bei gamybinį potencialą, taikydamas kontroliuojamo derliaus nuėmimo metodus. Taikomos praktikos, padedančios išsaugoti dirvožemį (paliekamos žole apželdintos juostos ir kt.), kad būtų išvengta dažnos erozijos rizikos, kylančios stačiuose šlaituose ir dirvožemyje su mergelio priemaišomis pasodintam vynuogynui.

Vynams su papildoma geografine nuoroda „Pupillin“ reikia gilaus, turinčio mergelio priemaišų ir kompaktiško dirvožemio, esančio ant itin stačių šlaitų – tai labai tinka raudoniesiems vynams, ypač pagamintiems iš „Poulsard N“ vynuogių veislės.

Sudėtingas geografinės vietovės klimatas pats savaime lemia „geltonojo vyno“ (pranc. vin jaune) ypatumus. Didelis žiemos ir vasaros temperatūrų skirtumas prisideda prie mielių „plėvelės“, dėl kurios įgyjamas „geltonas skonis“, susidarymo. Specifikacijose perteikta labai ilgo brandinimo be papildymo tradicija sudaro palankias sąlygas „geltonojo vyno“ (pranc. vin jaune) savitumui išreikšti. Brandinimo metu aromatas tampa labiau koncentruotas ir sudėtingesnis.

Santykinai sausas vėjuotas ruduo sudaro palankias sąlygas džiovinti vynuoges, skirtas „šiaudų vynui“ (pranc. vin de paille) gaminti. Trumpiausias brandinimo laikotarpis trunka iki trečiųjų metų po derliaus nuėmimo lapkričio 15 d., įskaitant bent 18 mėnesių laikymą statinėse, ir skatina sudėtingų aromatų vystymąsi bei vyno brendimą.

1285 m. „Arbois“ vynas jau buvo gerai žinomas, nes truveras Žakas BRETELIS jį gėrė Henrio DE BRIJE draugijoje, o Šini grafas šiuo vynu vaišino savo svečius Šovensi turnyro metu!

Luji PASTERAS nusipirko vynuogyną Arbois vietovėje, kurioje jis atliko fermentacijos bandymus, taip užbaigdamas diskusijas, kurios jį supriešino su „savaiminio gimimo“ teorijos gynėjais. Jis taip pat įrodė, kad vietos mikroflora įtakoja paslaptingą vietovės ir joje auginamo produkto savybių ryšį.

9. Kitos pagrindinės sąlygos (pakavimas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Arčiausiai esanti vietovė

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomos sąlygos rūšis

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas

Pritaikius nukrypti leidžiančią nuostatą apibrėžta arčiausiai esanti vyndarystės, vyno gaminimo ir brandinimo vietovė apima nurodytų komunų, kaip jos apibrėžtos 2021 m. Oficialiajame geografinių kodų registre, teritoriją:

- Du departamentą: Arc-et-Senans, Bartherans, Brères, Buffard, By, Cademène, Cessey, Charnay, Châtillon-sur-Lison, Chay, Chenecey-Buillon, Chouzelot, Courcelles, Cussey-sur-Lison, Echay, Epeugney, Fourg, Goux-sous-Landet, Lavans-Quingey, Liesle, Lombard, Mesmay, Montrond-le-Château, Myon, Palantine, Paroy, Pessans, Quingey, Rennes-sur-Loue, Ronchaux, Rouhe, Rurey, Samson, Le Val;

- Juros departamentą: Abergement-le-Petit, Abergement-lès-Thésy, Aiglepierre, Aresches, Arlay, Augea, Augerans, Augisey, Aumont, Balanod, Bans, Barretaine, Baume-les-Messieurs, Beaufort-Orbagna, Belmont, Bersaillin, Besain, Biefmorin, Bletterans, Blois-sur-Seille, Blye, Bois-de-Gand, Bonnefontaine, Bornay, Bracon, Brainans, Briod, Buvilly, Cernans, Césancey, La Chailleuse (tik dalyje, atitinkančioje buvusios Saint-Laurent-la-Roche komunos teritoriją), Chamblay, Chamole, Champagne-sur-Loue, Champrougier, La Chapelle-sur-Furieuse, Chapelle-Voland, La Charme, La Chassagne, Château-Chalon, La Châtelaine, Chatelay, Le Chateley, Châtillon, Chaumergy, Chaussenans, Chaux-Champagny, La Chaux-en-Bresse, Chemenot, Chêne-Sec, Chevreaux, Chille, Chilly-le-Vignoble, Chilly-sur-Salins, Chissey-sur-Loue, Clucy, Colonne, Commenailles, Condamine, Conliège, Cosges, Courbette, Courbouzon, Courlans, Courlaoux, Cousance, Cramans, Cuisia, Darbonnay, Desnes, Les Deux-Fays, Digna, Domblans, Dournon, Ecleux, L’Etoile, Fay-en-Montagne, La Ferté, Le Fied, Fontainebrux, Foulenay, Francheville, Frébuans, Frontenay, Geraise, Germigney, Geruge, Gevingey, Gizia, Grange-de-Vaivre, Graye-et-Charnay, Grozon, Hauteroche, Ivory, Ivrey, Ladoye-sur-Seille, Larnaud, Lavigny, Lemuy, Loisia, Lombard, Lons-le-Saunier, Le Louverot, La Loye, Macornay, Mantry, Marnoz, La Marre, Maynal, Menétru-le-Vignoble, Messia-sur-Sorne, Miéry, Moiron, Molain, Monay, Montagna-le-Reconduit, Montaigu, Montain, Montbarrey, Montholier, Montmarlon, Montmorot, Mont-sous-Vaudrey, Mouchard, Nance, Neuvilley, Nevy-sur-Seille, Nogna, Ounans, Oussières, Pagnoz, Pannessières, Passenans, Perrigny, Le Pin, Picarreau, Plainoiseau, Plasne, Poids-de-Fiole, Poligny, Pont-d’Héry, Pont-du-Navoy, Port-Lesney, Pretin, Publy, Quintigny, Recanoz, Relans, Repots, Revigny, Rosay, Rotalier, Ruffey-sur-Seille, Rye, Saint-Amour, Saint-Didier, Saint-Lamain, Saint-Lothain, Saint-Maur, Saint-Thiébaud, Sainte-Agnès, Saizenay, Salins-les-Bains, Santans, Sellières, Sergenaux, Sergenon, Souvans, Thésy, Thoissia, Toulouse-le-Château, Tourmont, Trenal, Les Trois-Châteaux, Val-d’Epy (tik dalyje, atitinkančioje buvusių Nantey, Val d’Epy ir Senaud komunų teritoriją), Val-Sonnette, Vaudrey, Vaux-sur-Poligny, Verges, Véria, Vernantois, Le Vernois, Vers-sous-Sellières, Vevy, La Vieille-Loye, Villeneuve-d’Aval, Villeneuve-sous-Pymont, Villerserine, Villers-Farlay, Villers-les-Bois, Villevieux, Le Villey, Vincent-Froideville, Voiteur.

Arčiausiai esanti vietovė

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomos sąlygos rūšis

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas

Pritaikius nukrypti leidžiančią nuostatą, prie papildomos geografinės nuorodos „Pupillin“ nustatyta arčiausiai esanti vyndarystės, vyno gaminimo ir brandinimo vietovė apima IV punkto 1 dalies a papunktyje ir IV punkto 3 dalies a papunktyje nurodytų komunų teritoriją, išskyrus Pupelino komuną, kuri sudaro šios nuorodos geografinę vietovę.

Ženklinimas

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomos sąlygos rūšis

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas

Saugomą kilmės vietos nuorodą „Arbois“ galima papildyti tradicine nuoroda „šiaudų vynas“ (pranc. vin de paille).

Saugomą kilmės vietos nuorodą „Arbois“ galima papildyti tradicine nuoroda „geltonasis vynas“ (pranc. vin jaune).

Būtina nurodyti nuoroda „šiaudų vynas“ (pranc. vin de paille) žymimų vynų derliaus metus.

Vynams su papildoma geografine nuoroda „Pupillin“ šios nuorodos pavadinimas privalo būti nurodytas iškart po saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimo ir užrašomas rašmenimis, kurių dydis (plotis ir aukštis) nėra didesnis už rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas.

Vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti mažesnę geografinę vietovę, jeigu ji:

— įtraukta į kadastrą;

— nurodyta derliaus deklaracijoje.

Į kadastrą įtrauktas jos pavadinimas užrašomas rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei pusė rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydžio.

Pakavimas

Teisinis pagrindas:

ES teisės aktai

Papildomos sąlygos rūšis

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas

Vadinamasis „Clavelin“ butelis arba „geltonojo vyno butelis“, kurio talpa apie 62 cm3, skirtas pilstyti tik kilmės vietos nuorodą turinčius vynus su tradicine nuoroda „geltonasis vynas“ (pranc. vin jaune).

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f3ff41c6-ac5a-4378-aec8-0837f4d9d8d6

(1) OL L 9, 2019 1 11, p. 2.