Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005-2009 m. Estijos konvergencijos programos /* SEK/2006/0109 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 1.2.2006 SEK(2006) 109 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2009 m. Estijos konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Pagrindinė informacija 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Paktas buvo pirmą kartą iš dalies pakeistas. Šia reforma pripažįstamas Pakto naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Estijos konvergencijos programa buvo pateikta 2004 m. gegužės mėn. Pagal reglamentą, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 2004 m. liepos 5 d. pareiškė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtas komitetas; jas taip pat gali nagrinėti ir Taryba. Šiose programose valstybės narės turi nurodyti biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą ir nustatyti politikos priemones jam pasiekti ir išlaikyti, įskaitant su juo susijusias ekonomines prielaidas. Vykdant Pakto reformą ir atsižvelgiant į Sąjungos ekonomikos ir biudžeto nevienalytiškumą, atskiroms valstybėms narėms turėtų būti nustatomas skirtingas vidutinės trukmės tikslas, taip pat atsižvelgiant į fiskalinę tvarumo riziką. Reforma taip pat numatoma, kad ciklo metu, ekonomikos pakilimo laikotarpiais stiprinant biudžetinę drausmę, turėtų būti pasiektas labiau simetriškas požiūris į fiskalinę politiką, o į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias įrodomos teigiamos įtakos ilgalaikiam tvarumui, reikėtų atsižvelgti esant laikiniems nukrypimams nuo vidutinės trukmės tikslo arba suplanuotų jo patikslinimų. Komisija, atsižvelgdama į 2005 m. rudens Komisijos tarnybų prognozę, elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą patikslinto balanso apskaičiavimo metodiką ir bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires, išnagrinėjo neseniai pateiktą atnaujintą Estijos konvergencijos programą ir, remdamasi toliau pateiktu vertinimu, priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją. Vertinimas 1. Antroji atnaujinta 2005–2009 m. Estijos konvergencijos programa buvo pateikta 2005 m. gruodžio 1 d.[3]. Atnaujintoje programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais[4]. 2. Anksti (dešimtojo dešimtmečio viduryje) pajutusi drąsių reformų ir stabilizavimo pastangų naudą, 1998 m. prasidėjus Rusijos krizei 1999 m. Estija išgyveno laikiną nuosmukį ir augimo sąstingį. Dėl visapusiškų struktūrinių finansų ir bendrovių sektorių reformų, dėl kurių ekonomika labiau reaguoja į rinkos jėgas ir yra atviresnė pasauliui, nuo 2000 m. augimas greitai atsigavo. Per pastarąjį dešimtmetį realusis BVP vidutiniškai augo apytiksliai 6 %, gerokai viršydamas 1,7 % ES vidurkį. Didelis užsienio sąskaitos deficitas, 2004 m. siekęs 10,5 % BVP, yra didžiausia makroekonominio disbalanso priežastis. 3. Atnaujintoje programoje numatoma, kad realiojo BVP augimas 2005 m. bus 6,5 %, pamažu kils iki 6,6 % 2006 m. ir nusistovės ties 6,3 % riba per likusį 2007–2009 m. programos laikotarpį. Apskritai makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiama atnaujinta programa, atrodo gerokai atsargus, palyginti su Komisijos tarnybų vertinimu, įskaitant 2005 m. rudens prognozę. Pagal Komisijos tarnybų skaičiavimus remiantis programa ir naudojant bendrai sutartą metodiką potencialus BVP augimas išlieka pakankamai aukštas, bet vidutinės trukmės laikotarpio tendencija – nedidelis sumažėjimas. Todėl dėl atsargaus požiūrio į realiojo BVP augimą per visą programos laikotarpį gamybos apimties atotrūkis yra neigiamas, nors Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozės rodo teigiamą gamybos apimties atotrūkį 2005 ir 2006 m. ir tik nedidelę dalį neišnaudotų pajėgumų ekonomikoje 2007 m. Tikimasi, kad užimtumo augimas ateinančiais metais išliks didelis. Numatoma, kad infliacija sumažės nuo 3,5 % 2005 m. iki 2,6 % 2006 ir 2007 m., o 2008 ir 2009 m. išliks nedidelė – 2,7 %. Kadangi faktinis SVKI padidėjimas 2004 m. buvo 4,1 %, atspindėdamas su įstojimu susijusį poveikį bei dideles energijos kainas, 2006 m. projekcija atrodo santykinai optimistiška, o 2007 m. atitinka Komisijos prognozę. Numatoma, kad 2005 m. išorės deficitas bus sumažėjęs iki 9 % BVP nuo 13,4 % 2003 m. Kai Estijos ekonomikoje buvo stengiamasi išlyginti šį didelį disbalansą, palankus veiksnys buvo tai, kad buvo galima pasinaudoti valstybės finansų pertekliumi, tačiau remiantis programa galimybė juo pasinaudoti ateityje yra labai maža. 2005 m. Estija pagal VKM II išlaikė visišką keitimo kurso stabilumą, veikiant valiutų valdybai (tai yra vienašališkas įsipareigojimas pagal šį mechanizmą). Pinigų rinka ir bankų paskolų normos išliko žemos ir stabilios per 2005 m. – Estijos pinigų sistemos patikimumo įrodymas. 4. 2005 m. vasario 17 d. pareikšdama nuomonę Taryba patvirtino biudžeto strategiją, pateiktą ankstesnėje atnaujintoje 2004–2008 m. konvergencijos programoje. Pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozes dėl biudžeto įgyvendinimo 2005 m., numatomas 1,1 % BVP 2005 m. valdžios sektoriaus perviršis remiantis subalansuoto biudžeto tikslu, nustatytu ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje. Dėl didelio augimo ir pagerėjusio mokesčių surinkimo, faktinis 2005 m. perviršis buvo daug didesnis – apytiksliai 2½ % BVP. 5. Estijos biudžeto plano tikslas – užtikrinti patikimus valstybės finansus esant dideliam tvariajam augimui ir didėjančiam užimtumui. Šiuo tikslu į jį įtrauktas subalansuoto valdžios sektoriaus biudžeto reikalavimas ir centrinės valdžios išlaidų nominaliosios ribos. Programoje nustatytas tikslas, kad po 0,3 % ir 0,1 % BVP perviršių atitinkamai 2005 ir 2006 m. nuo 2007 m. valdžios sektoriaus sąskaitos būtų subalansuotos. Valdžios sektoriaus perviršio tikslai 2005 ir 2006 m. yra šiek tiek didesni, nei ankstesnėje atnaujintoje programoje, bet tai tik iš dalies atspindi geresnį nei numatytą 2005 m. rezultatą. Numatoma, kad išlaidų ir pajamų santykiai laipsniškai mažės iki programos laikotarpio pabaigos. Palyginti su ankstesne programa, šioje 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintoje programoje iš esmės patvirtinama planuojama fiskalinė strategija – kasmet subalansuoti biudžetai, esant gerokai palankesniam makroekonominiam scenarijui. 6. Remiantis Komisijos tarnybų skaičiavimais pagal bendrai sutartą metodiką programos pagrindu numatoma, kad struktūrinis balansas (perviršis) palaipsniui mažės per kitus ketverius metus nuo maždaug 0,5 % BVP 2005 m. iki subalansuotos būklės 2009 m. Kaip numatyta Stabilumo ir augimo pakte, atnaujintoje programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas, t. y. patikslintas pagal ciklą, neatsižvelgiant į vienkartines ir laikinąsias priemones; kadangi pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau, nei pagal minimalų standartą (nustatytam deficitui esant maždaug 2 % BVP) pasiekus jį, būtų įvykdytas tikslas – užtikrinta pakankamai patikima riba, neleidžianti atsirasti perviršiniam deficitui. Tinkamumo atžvilgiu, programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir juo reikalaujama daugiau, nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ateityje. 7. Net po 2005 m. biudžeto rezultatai gali būti gerokai geresni, nei numatyta programoje. 2006–2009 m. ekonominės perspektyvos yra akivaizdžiai atsargios. Be to, Estija yra įrodžiusi gebėjimą pasiekti geresnių, nei numatytieji, fiskalinių rezultatų, todėl galima tikėtis geresnio rizikos subalansavimo. 8. Rizikos vertinimo požiūriu, biudžetinės priemonės atrodo pakankamos, kad programos vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas per programos laikotarpį. Kadangi pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau nei pagal minimalų standartą, pasiekus jį būtų užtikrinta pakankamai patikima riba, neleidžianti viršyti 3 % BVP deficito ribos esant įprastiems makroekonominiams svyravimams per visą laikotarpį. Tačiau atsižvelgiant į geresnių nei numatyta 2005 m. rezultatų tikimybę, tikslas pasiekti ne didesnį kaip 0,1 % BVP biudžeto perviršį 2006 m. gali kelti procikliškumo riziką ekonomikos pakilimo laikotarpiu. 9. Estijos bendra valstybės skola yra mažiausia ES ir yra gerokai žemesnė nei Sutartyje numatyta pamatinė vertė. Pagal atnaujintą programą ir remiantis Komisijos tarnybų 2005–2007 m. prognoze nustatyta, kad skolos santykis toliau mažės per programos laikotarpį ir 2009 m. pabaigoje sieks tik 2,8 % BVP. 10. Valstybės finansų tvarumo atžvilgiu Estija, atrodo, neturėtų susidurti su didele rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Bendrosios skolos lygis šiuo metu yra labai mažas ir numatoma, kad jis bus mažesnis nei ši 60 % pamatinė vertė visą prognozuojamą laikotarpį. Estijos strategija – tvarumo klausimai yra fiskalinės politikos dėmesio centre, įskaitant pensijų sistemos reformą, pagal kurią kaupiamos lėšos – teigiamai veikia ilgalaikę valstybės finansų perspektyvą. Šiuo metu biudžeto perviršis padeda apriboti numatomą senėjančios visuomenės poveikį biudžetui ir vidutinės trukmės biudžeto planas išlaikyti subalansuotą biudžetą nekelia didelės rizikos valstybės finansų tvarumui. 11. Valstybės finansų srityje numatytos priemonės iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Visų pirma, didelis 2005 m. valdžios sektoriaus perviršis iš tiesų padėjo stipriai sumažinti užsienio sąskaitos deficitą iki mažiau kaip 10 % BVP. Atsargi fiskalinė politika nurodyta kaip Estijos politikos priemonių kertinis akmuo programos laikotarpiu, siekiant ir toliau mažinti užsienio sąskaitos deficitą iki tvaraus lygmens. Atnaujintoje programoje taip pat nurodomos priemonės skatinti į augimą ir užimtumą orientuotų išteklių skirstymą, ypač mažinant valstybės sektoriaus įtaką ekonomikai ir perkeliant mokesčių naštą iš tiesioginio į netiesioginį apmokestinimą. 12. 2005 m. spalio 15 d. pateiktoje Estijos nacionalinėje reformų programoje nurodyti tokie didelės įtakos valstybės finansams turintys uždaviniai: (i) valstybės finansų tvarumas; (ii) fiskalinė politika, kuri skatintų augimą ir darbo vietų kūrimą ir (iii) stabilios makroekonominės aplinkos užtikrinimas. Konvergencijos programos biudžeto projekcijose visiškai atsižvelgiama į Nacionalinėje reformų programoje pateiktų priemonių poveikį biudžetui. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Visų pirma, konvergencijos programoje apibrėžtos priemonės, kurių tikslas – užbaigti 2002 m. pensijų reformą, padidinti vartojimo ir aplinkos apsaugos mokesčius bei sumažinti su darbu susijusius mokesčius, sistemiškai perkelti biudžeto išteklius investavimui, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos skatinimui ir profesiniam mokymui. Konvergencijos programa papildo šias priemones, nes pagal ją keičiami valstybės finansų instituciniai planai, tiksliau, bus sukurta informacinėms technologijomis pagrįsta biudžeto sistema, pagal kurią bus sujungtos visos šakinės ministerijos, kad jas kontroliuotų Finansų ministerija, bus toliau formalizuojamas strateginio planavimo procesas ir rengiami nauji teisės aktai, siekiant patobulinti finansų valdymą vietos valdžios institucijose. Apskritai biudžeto būklė yra gera ir biudžeto strategija yra geras fiskalinės politikos, vykdomos laikantis Pakto, pavyzdys. Nepaisant to, atsižvelgiant į pirmiau pateiktą vertinimą ir į tai, kad tikriausiai 2005 m. biudžeto rezultatai bus gerokai geresni, nei numatyta programoje, Estijai būtų tikslinga siekti didesnio biudžeto perviršio 2006 m. ir tolesniais metais, kad būtų pataisytas užsienio sąskaitos disbalansas. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2009 m. Estijos konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 13. Anksti (dešimtojo dešimtmečio viduryje) pajutusi drąsių reformų ir stabilizavimo pastangų naudą, 1998 m. prasidėjus Rusijos krizei 1999 m. Estija išgyveno laikiną nuosmukį ir augimo sąstingį. Dėl visapusiškų struktūrinių finansų ir bendrovių sektorių reformų, dėl kurių ekonomika labiau reaguoja į rinkos jėgas ir yra atviresnė pasauliui, nuo 2000 m. augimas greitai atsigavo. Per pastarąjį dešimtmetį realusis BVP vidutiniškai augo apytiksliai 6 %, gerokai viršydamas 1,7 % ES vidurkį. Didelis užsienio sąskaitos deficitas 2004 m. siekęs 10,5 % BVP, yra didžiausia makroekonominio disbalanso priežastis. Biudžeto pokyčiai pasižymėjo bendra atsargia fiskaline pozicija; todėl buvo sulaukta gero fiskalinio perviršio. 14. 2005 m. vasario 17 d. pareikšdama nuomonę Taryba patvirtino biudžeto strategiją, pateiktą ankstesnėje atnaujintoje 2004–2008 m. konvergencijos programoje. Pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozes dėl biudžeto įgyvendinimo 2005 m., numatomas 1,1 % BVP 2005 m. valdžios sektoriaus perviršis remiantis subalansuoto biudžeto tikslu, nustatytu ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje. Dėl didelio augimo ir pagerėjusio mokesčių surinkimo, faktinis 2005 m. perviršis buvo daug didesnis – apytiksliai 2 ½ % BVP. 15. [2006 m. vasario 14 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Estijos konvergencijos programą, kuri apima 2005–2009 m. Atnaujintoje programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais[6]. 16. Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realiojo BVP augimas pamažu kils nuo 6,5 % 2005 m. iki 6,6 % 2006 m. ir nusistovės vidutiniškai ties 6,3 % riba per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija, atrodo, kad šis scenarijus yra pagrįstas itin atsargiomis augimo prielaidomis. Pagal Komisijos tarnybų skaičiavimus remiantis programa ir naudojant bendrai sutartą metodiką potencialus BVP augimas išlieka pakankamai aukštas, bet vidutinės trukmės laikotarpio tendencija – nedidelis sumažėjimas. Todėl dėl atsargaus požiūrio į realiojo BVP augimą per visą programos laikotarpį gamybos apimties atotrūkis yra neigiamas, nors Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozės rodo teigiamą gamybos apimties atotrūkį 2005 ir 2006 m. Programoje pateikiamos infliacijos trumpalaikės projekcijos taip pat atrodo sumažintos. 17. Estijos vidutinės trukmės biudžeto plano tikslas – užtikrinti patikimus valstybės finansus esant dideliam tvariajam augimui ir didėjančiam užimtumui. Programoje nustatytas tikslas, kad po 0,3 % ir 0,1 % BVP perviršių atitinkamai 2005 ir 2006 m. nuo 2007 m. valdžios sektoriaus sąskaitos išliktų subalansuotos. Pirminis balansas yra tik nežymiai aukštesnis dėl nedidelės palūkanų naštos. Numatomi valdžios sektoriaus perviršio tikslai 2005 ir 2006 m. yra šiek tiek didesni, nei ankstesnėje atnaujintoje programoje, bet tai tik iš dalies atspindi geresnį nei numatytą 2005 m. rezultatą perviršiui esant 2½ % BVP, daugiausia dėl padidėjusio augimo ir pagerėjusio mokesčių surinkimo. Numatoma, kad išlaidų ir pajamų santykiai laipsniškai mažės iki programos laikotarpio pabaigos. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, šioje 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintoje programoje iš esmės patvirtinama planuojama fiskalinė strategija – kasmet subalansuoti biudžetai, esant gerokai palankesniam makroekonominiam scenarijui. 18. Programos laikotarpiu planuojama, kad struktūrinis perviršis (t. y. pagal ciklą patikslintas balansas, neatsižvelgiant į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones), apskaičiuotas remiantis bendrai sutarta metodika, mažės vidutiniškai 0,1 % BVP per metus. Programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas yra subalansuotas biudžetas; numatoma išlaikyti programos vidutinės trukmės tikslą atitinkantį struktūrinį balansą visą programos laikotarpį. Kadangi pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau nei pagal minimalų standartą (apskaičiuotas deficitas – apytiksliai 2 % BVP), pasiekus šį tikslą sukuriama pakankamai patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Tinkamumo atžvilgiu, programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir juo reikalaujama daugiau, nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ateityje. 19. Net po 2005 m. biudžeto rezultatai gali būti gerokai geresni, nei numatyta programoje. 2006–2009 m. ekonominės perspektyvos yra akivaizdžiai atsargios. Be to, Estija yra įrodžiusi gebėjimą pasiekti geresnių, nei numatytieji, fiskalinių rezultatų, todėl galima tikėtis geresnio rizikos subalansavimo. 20. Rizikos vertinimo atžvilgiu biudžeto strategija atrodo pakankama norint struktūriniu požiūriu pasiekti biudžeto būklę, kuri atitiktų Paktą visą programos laikotarpį. Be to, dėl programoje numatytų biudžetinių priemonių bus užtikrinta pakankamai patikima riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams per programos laikotarpį. Tačiau atsižvelgiant į geresnių nei numatyta 2005 m. rezultatų tikimybę, tikslas pasiekti ne didesnį kaip 0,1 % BVP biudžeto perviršį 2006 m. gali kelti procikliškumo riziką ekonomikos pakilimo laikotarpiu. 21. Apskaičiuota, kad 2005 m. pabaigoje skolos santykis bus 4,6 % – daug mažiau nei Sutartyje nustatytą pamatinė 60 % BVP vertė ir, iš tiesų, mažiausias ES. Programoje prognozuojama, kad skolos santykis programos laikotarpiu sumažės 1,8 procentinio punkto. 22. Valstybės finansų tvarumo atžvilgiu Estija, atrodo, neturėtų susidurti su didele rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Bendrosios skolos lygis šiuo metu yra labai mažas ir numatoma, kad jis bus mažesnis nei ši 60 % pamatinė vertė visą prognozuojamą laikotarpį. Estijos strategija – tvarumo klausimai yra fiskalinės politikos dėmesio centre, įskaitant pensijų sistemos reformą, pagal kurią kaupiamos lėšos – teigiamai veikia ilgalaikę valstybės finansų perspektyvą. Šiuo metu biudžeto perviršis padeda apriboti numatomą senėjančios visuomenės poveikį biudžetui ir vidutinės trukmės biudžeto planas išlaikyti subalansuotą biudžetą nekelia didelės rizikos valstybės finansų tvarumui. 23. Valstybės finansų srityje numatytos priemonės iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Visų pirma didelis 2005 m. valdžios sektoriaus perviršis iš tiesų padėjo stipriai sumažinti užsienio sąskaitos deficitą iki mažiau kaip 10 % BVP. Atsargi fiskalinė politika nurodyta kaip Estijos politikos priemonių kertinis akmuo programos laikotarpiu, siekiant ir toliau mažinti užsienio sąskaitos deficitą iki tvaraus lygmens. Atnaujintoje programoje taip pat nurodomos priemonės skatinti į augimą ir užimtumą orientuotų išteklių skirstymą, ypač mažinant valstybės sektoriaus įtaką ekonomikai ir perkeliant mokesčių naštą iš tiesioginio į netiesioginį apmokestinimą. 24. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 15 d. pateiktoje Estijos nacionalinėje reformų programoje nurodyti tokie didelės įtakos valstybės finansams turintys uždaviniai: (i) valstybės finansų tvarumas; (ii) fiskalinė politika, kuri skatintų augimą ir darbo vietų kūrimą ir (iii) stabilios makroekonominės aplinkos užtikrinimas. Konvergencijos programos biudžeto projekcijose visiškai atsižvelgiama į Nacionalinėje reformų programoje pateiktų priemonių poveikį biudžetui. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Visų pirma, konvergencijos programoje apibrėžtos priemonės, kurių tikslas – užbaigti 2002 m. pensijų reformą, padidinti vartojimo ir aplinkos apsaugos mokesčius bei sumažinti su darbu susijusius mokesčius, sistemiškai perkelti biudžeto išteklius investavimui, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos skatinimui ir profesiniam mokymui. Konvergencijos programa papildo šias priemones, nes pagal ją keičiami valstybės finansų instituciniai planai, tiksliau, bus sukurta informacinėms technologijomis pagrįsta biudžeto sistema, pagal kurią bus sujungtos visos šakinės ministerijos, kad jas kontroliuotų Finansų ministerija, bus toliau formalizuojamas strateginio planavimo procesas ir rengiami nauji teisės aktai, siekiant patobulinti finansų valdymą vietos valdžios institucijose. Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą vertinimą Taryba pažymi, kad apskritai biudžeto būklė yra gera ir biudžeto strategija yra geras fiskalinės politikos, vykdomos laikantis Pakto, pavyzdys. Nepaisant to, Taryba pažymi, jog atsižvelgiant į tai, kad tikriausiai 2005 m. biudžeto rezultatai bus gerokai geresni, nei numatyta programoje, Estijai būtų tikslinga siekti didesnio biudžeto perviršio 2006 m. ir tolesniais metais, kad būtų pataisytas užsienio sąskaitos disbalansas. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Realusis BVP (pokytis, %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 7,8 | 6,5 | 6,6 | 6,3 | 6,3 | 6,3 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 7,8 | 8,4 | 7,2 | 7,4 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 | Nėra duomenų | SVKI infliacija (%) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 3,0 | 3,5 | 2,6 | 2,6 | 2,7 | 2,7 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3,0 | 4,1 | 3,3 | 2,6 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP1 | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 | Nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (potencialus BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. KP2 | 0,1 | -0,4 | -0,6 | -0,7 | -0,5 | -0,1 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM3 | -0,2 | 0,5 | 0,1 | -0,1 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP2 | -0,9 | -1,3 | -1,7 | -1,2 | -1,0 | Nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 1,7 | 0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,7 | 1,1 | 0,6 | 0,4 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | Pirminis balansas (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 1,9 | 0,5 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,9 | 1,3 | 0,8 | 0,5 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,1 | Nėra duomenų | Pagal ciklą patikslintas balansas = Struktūrinis balansas4 (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 1,7 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,8 | 1,0 | 0,6 | 0,4 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 5,4 | 4,6 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,8 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 5,5 | 5,1 | 4,0 | 3,1 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 | Nėra duomenų | Pastabos: 1 2004 m. gruodžio mėn. atnaujintoje konvergencijos programoje svarstoma nacionalinė VKI, o ne SVKI apibrėžtis. Neatitikimai yra nedideli. 2 Komisijos tarnybų skaičiavimai pagal programoje pateiktą informaciją. 3 Remiantis apskaičiuotu potencialiu augimu 7,2 %, 7,1 %, 6,7 % ir 6,5 % atitinkamai 2004–2007 m. 4 Kadangi programoje nenurodytos vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės, pagal ciklą patikslintas balansas ir struktūrinis balansas sutampa. Šaltinis: Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonė „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo patikslinimas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurią 2005 m. spalio 11 d. priėmė ECOFIN taryba. [3] Programos vertimas į anglų kalbą buvo pateiktas 2006 m. sausio 2 d. [4] Programoje pateikiama didžioji dalis privalomų ir neprivalomų duomenų, nurodytų naujajame elgesio kodekse. [5] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [6] Programoje pateikiama didžioji dalis privalomų ir neprivalomų duomenų, nurodytų naujajame elgesio kodekse.