Siekdama nustatyti, į ką per diskusijas turėtų būti telkiamas dėmesys, ir sudaryti sąlygas imtis veiksmingų tolesnių veiksmų, Europos Komisija siūlo surengti konferenciją kaip du lygiagrečius procesus: pirmame dėmesį skirti politikai ir tam, ko mūsų Sąjunga turėtų siekti, o antrame nagrinėti institucinius klausimus.

Po ilgametės kovos su krizėmis jau 10 metų Europos ekonomika nepaliauja augusi, darbo turi kaip niekad daug europiečių, ir, nors esama tam tikro euroskepticizmo, visuomenės parama mūsų Sąjungai yra viena didžiausių per beveik 30 metų. Būdami tokie kolektyviai stiprūs viduje, dabar galime žvelgti į priekį ir formuoti savo ateities viziją. Metas duoti naują postūmį Europos demokratijai.

Per 2019 m. gegužės mėn. Europos Parlamento rinkimus balsavo daugiau kaip 200 mln. Europos piliečių. Tai didžiausias rinkėjų aktyvumas per dvidešimt metų. Jis aiškiai rodo, kad europiečiai nori aktyvesnio vaidmens sprendžiant, ką daro Europos Sąjunga. Dėl skaitmeninių technologijų ir socialinių tinklų iš esmės keičiantis politinio ir piliečių dalyvavimo formai, piliečiai, ypač jaunoji karta, reikalauja galimybių labiau įsitraukti į politikos formavimo procesą ir nesitenkina balsuoti rinkimuose kas penkerius metus.

Be viešo piliečių dialogo formos, vietos, regionų ir nacionaliniai partneriai turėtų organizuoti įvairių kitų su konferencija susijusių renginių. Visų konferencijoje norinčių dalyvauti institucijų ir partnerių iš pilietinės visuomenės reikėtų paprašyti pritarti bendroje deklaracijoje apibrėžtiems principams ir tikslams.

Be piliečių dialogų, turėtume priimti naujas dalyvavimo formas.

Per visą konferencijos laikotarpį turėtų reguliariai rinktis konkrečioms temoms skirtos piliečių ir ekspertų patariamosios sueigos. Šios sueigos turėtų išklausyti konferencijos kontekste surinktus pasisakymus ir suinteresuotųjų subjektų bei išrinktų atstovų nuomones, kad apsvarstytų, kaip geriausia elgtis toliau, ir pateiktų rekomendacijų dėl veiksmų. Komisija taip pat pasirengusi populiarinti platesnes ir labiau decentralizuotas patariamąsias sueigas. Europos piliečių sueiga, kuri būtų reprezentatyvi piliečių geografinio pasiskirstymo, lyties, amžiaus, socioekonominio sluoksnio ir (arba) išsilavinimo atžvilgiu, galėtų susirinkti kelis kartus per konferencijos laikotarpį ir parengti konferencijai pasiūlymų dėl rekomendacijų sąrašą.

Per konferenciją taip pat reikėtų atsižvelgti į naudingą ES institucijų ir valstybių narių patirtį, įgytą aktyviai bendraujant su Europos piliečiais. Pavyzdžiui, pastaraisiais metais daug Europos Parlamento narių dalyvavo piliečių dialoguose ir kituose debatuose. Svarbias informavimo iniciatyvas taip pat vykdė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ir Regionų komitetas. Konferencijai reikia panaudoti įvairių formų konsultacijų su piliečiais ir dalyvaujamosios demokratijos renginių, pavyzdžiui, valstybėse narėse organizuojamų piliečių asamblėjų, patirtį. Todėl per visą konferenciją svarbų vaidmenį turi atlikti nacionaliniai parlamentai, taip pat socialiniai partneriai, regionų ir vietos valdžios institucijos ir pilietinė visuomenė.

Komisija jau yra įsipareigojusi gerokai suintensyvinti piliečių informavimo veiklą, ypač ne sostinėse. Pirmininkė U. von der Leyen jau paprašė kiekvieno Komisijos nario apsilankyti kiekvienoje valstybėje narėje per pirmąją savo kadencijos pusę. Kiekvienas Kolegijos narys taip pat turėtų dalyvauti su konferencija susijusiuose renginiuose visoje Europoje ir bendrauti su piliečiais, nacionaliniais, regionų ir vietos politikais ir subjektais.

Turėtų būti naudojamos įvairesnės, interaktyvios ir kūrybiškos dalyvavimo formos, pavyzdžiui, sporto renginiai ar festivaliai, visų pirma siekiant pritraukti jaunimą. Be to, siekiant skatinti novatoriškai svarstyti konkrečias temas būtų galima organizuoti su konferencija siejamus į programuotojų maratonus panašius renginius ir imtis kitų iniciatyvų, kurios žmones skatintų dalyvauti savarankiškai. Taip pat svarbu pasiekti vyresnę kartą ir užtikrinti, kad dėmesio sulauktų tradicinės dalyvavimo formos.

Svarbiausia proceso dalis – skatinti kuo platesnį dalyvavimą ir atsižvelgti į nuomones iš visos Sąjungos. Vienodos galimybės dalyvauti turėtų būti suteiktos visiems europiečiams – tiek jauniems, tiek pagyvenusiems, nepriklausomai nuo to, ar jie gyvena kaimo, ar miesto vietovėse ir ar jie nusimano apie Sąjungą, ar ne. Mūsų demokratijai labai svarbu užmegzti ryšius su tyliąja europiečių dauguma, suteikti jiems galių ir galimybę pasisakyti. Į renginius pritraukiant žmones, nesvarbu, kur Europoje jie gyvena ir kokiam sluoksniui priklauso, per visą procesą turi būti nuosekliai atspindėta Europos įvairovė. Ypač reikia stengtis užtikrinti lyčių lygybę ir mažumų bei neįgaliųjų atstovavimą.

4. INFORMAVIMAS

Konferencijos sėkmė didžia dalimi priklausys nuo to, kaip veiksmingai ir plačiai apie ją bus informuojami europiečiai. Europos Parlamentas, Taryba ir Europos Komisija turėtų suvienyti jėgas su kitomis ES institucijomis ir įstaigomis, taip pat su vietos, regionų ir nacionalinės politikos atstovais, institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais ir dalytis atsakomybe už konferencijos viešinimą, užtikrindami, kad jų veiksmai vieni kitus papildytų ir sustiprintų. Milijonas visais lygmenimis išrinktų atstovų padėtų Europoje skatinti ir plėsti diskusijas kiekvienas savo atitinkamoje rinkimų apygardoje.

Užmojai turės būti derinami su atitinkamais ištekliais. Visos ES institucijos turėtų būti pasirengusios skirti išteklių, visų pirma finansinių, konferencijai organizuoti ir įgyvendinti.

Komunikaciją apie konferenciją padės vykdyti visi kolegijos nariai. Konferencijai skirtam Komisijos darbui vadovaus pirmininko pavaduotoja D. Šuica, institucijoms skirtame procese jai talkins pirmininko pavaduotoja V. Jourová, o perspektyvų ir tarpinstituciniais klausimais – pirmininko pavaduotojas M. Šefčovičius. Panašiai Europos Parlamentas ir valstybės narės taip pat galėtų paskirti asmenis ryšiams, kurie veiktų kaip viešieji debatų veidai arba kaip jų ambasadoriai. Tai gali padidinti matomumą ir poveikį nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis.

Konferencija piliečiams turėtų būti lengvai atpažįstama, tuo tikslu naudojant bendrą konferencijos tapatybę. Tai, be kita ko, reiškia, kad organizuodami visą su konferencija siejamą veiklą visi partneriai turėtų naudoti ir taikyti bendrą vaizdinę raišką. Komisija siūlo visapusį komunikacijos modelį, pagal kurį sutelkiamos visos institucijos ir jų kolektyviniai ištekliai – taip atsiranda sinergija ir išauga konferencijos poveikis. Turėtų būti parengtas bendras viešinimo planas, kuriame kiekvienai institucijai tektų dalis atsakomybės už informavimo apie konferenciją sėkmę.

Vykdant bendrą ir daugiakalbę komunikaciją reikėtų būti ypač dėmesingiems jaunimui ir skaitmeninėms platformoms (tačiau ne vien jiems). Pavyzdžiui, buvę programos „Erasmus“ dalyviai ir Europos solidarumo korpuso nariai, taip pat kitų tinklų, į kuriuos įsitraukęs jaunimas, atstovai galėtų būti kviečiami tapti konferencijos ambasadoriais. Konferencijos ambasadoriais taip pat galėtų būti šimtai tūkstančių žmonių, užsiregistravusių interneto svetainėje together.eu .

Komisijos atstovybėms valstybėse narėse ir Europos Parlamento ryšių biurams teks svarbus vaidmuo: skleisti informaciją apie konferenciją, skatinti tolygų, įtraukų ir sąžiningą dalyvavimą, koordinuoti nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis vykdomą veiklą ir organizuoti su konferencija susijusius renginius bei diskusijas.

Regionuose veikiantys ES tinklai, visų pirma „Europe Direct“ tinklai, gali padėti skatinti ir organizuoti regioninius pokalbius. Pavyzdžiui, Europos Komisijos atstovybės galėtų parinkti keletą „Europe Direct“ kontaktinių centrų, kurie veiktų kaip regioniniai centrai, padedantys organizuoti diskusijas ir atliekantys tolesnį darbą, palaikydami ryšius su regionų ir vietos valdžios institucijomis ir patys organizuodami dalyvauti skatinančią veiklą.

Plečiant apie konferenciją informuojamą auditoriją reikia naudotis socialiniais tinklais (pasitelkiant, be kita ko, atitinkamus informacijos skleidėjus) tiek populiarinant skaitmeninę platformą, tiek padedant piliečiams įsijungti į diskusijas fiziškai ar internetu.

Komunikacija apie konferenciją turėtų būti skaidri ir atspindėti su konferencija siejamą darbą. Pagrindinė visos informacijos perdavimo ir veiklos vykdymo nacionaliniu bei ES lygmeniu priemonė bus daugiakalbė skaitmeninė platforma. Skleisdami informaciją apie savo renginius, visi partneriai turėtų naudotis skaitmenine platforma ir laikytis aukščiausių skaidrumo standartų.

Platformoje turėtų būti viešai skelbiamas visų su konferencija susijusių renginių kalendorius, o internete, kai įmanoma, turėtų būti transliuojami susitikimai ir didelio masto renginiai. Internete turėtų būti skelbiami pasisakymai ir pagalbinė medžiaga, įskaitant aiškią ir metodinę informaciją svarstomais klausimais. Bus ypač stengiamasi kovoti su dezinformacija.

5. TOLESNI VEIKSMAI IŠKLAUSIUS, KĄ SAKO PILIEČIAI

Tokio masto diskusija bus vaisinga tik tuo atveju, jei po jos bus imtasi realių veiksmų ir pasiekta apčiuopiamų rezultatų. Todėl politinėse gairėse Pirmininkė U. von der Leyen pasižadėjo imtis tolesnių veiksmų dėl to, kas bus apsvarstyta ir sutarta per konferenciją. Tai vienas iš svarbiausių konferencijos pasiektinų rezultatų ir naujovė, kuri galiausiai turėtų parodyti, kad dalyvavimas demokratinėje veikloje yra nuolatinis procesas, intensyviai vykstantis ne vien per rinkimus.

Grįžtamosios informacijos priemonės turėtų užtikrinti, kad išsakytos idėjos virstų konkrečiomis rekomendacijomis dėl būsimų ES veiksmų. Jos galėtų būti pritaikytos konkrečioms keliamoms temoms ir būti įvairių formų, pavyzdžiui, Komisijos atstovybių ataskaitos, nuomonių apklausos per konferencijas, ekspertų atliekamas diskusijų internete ir socialiniuose tinkluose ir kitų prieinamų duomenų stebėjimas. Komisija gali prisidėti prie šio proceso, pavyzdžiui, teikti ketvirčio ataskaitas. Šios ataskaitos turėtų būti viešai prieinamos ir iniciatyviai skelbiamos. Tokios ataskaitos suteiks vertingų įžvalgų ir bus glaudžiai susietos su Komisijos darbu prognozavimo srityje, nes parodys socialines, ekonomines ir politines tendencijas, kurios gali padėti užtikrinti, kad Europos teisės aktai būtų parengti ateities iššūkiams.

Rengiant grįžtamosios informacijos priemones bus svarbu nuspręsti, kaip piliečių pasisakymus įtraukti į nuoseklų rekomendacijų rinkinį. Komisija yra pasirengusi rengdama savo teisėkūros darbotvarkę atsižvelgti į piliečių grįžtamąją informaciją ir pasiūlymus.

6. TVARKARAŠTIS

Komisija siūlo pradėti konferenciją Europos dieną – 2020 m. gegužės 9 d. Šiemet bus minima Šumano deklaracijos pasirašymo 70 metų sukaktis ir 75-osios Antrojo pasaulinio karo pabaigos metinės. Kadangi konferencija prasidėtų, kai ES Tarybai rotacijos tvarka pirmininkaus Kroatija, atidarymo renginys galėtų įvykti Dubrovnike.

Kai Tarybai rotacijos tvarka pirmininkaus vis kita valstybė narė, renginys galėtų vykti ne sostinėse, taip pabrėžiant konferencijos vietinį pobūdį ir Tarybos įsipareigojimą joje aktyviai dalyvauti. Šie renginiai suteiktų dar vieną galimybę pristatyti tarpinius etapus.