Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl direktyvos 2000/53/EB 7 straipsnio 2 dalies B punkte numatytų tikslų dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių {SEK(2007)14} {SEK(2007)15} /* KOM/2007/0005 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 16.01.2007 KOM(2007)5 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI DĖL DIREKTYVOS 2000/53/EB 7 STRAIPSNIO 2 DALIES B PUNKTE NUMATYTŲ TIKSLŲ DĖL EKSPLOATUOTI NETINKAMŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ {SEK(2007)14}{SEK(2007)15} 1. Įvadas Direktyvoje 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių yra nustatyti tokie minėtų transporto priemonių pakartotinio naudojimo, perdirbimo ir naudojimo tikslai: - iki 2006 m. sausio 1 d. pakartotinis naudojimas ir naudojimas vienam automobiliui per metus turi padidėti vidutiniškai iki 85 %, o pakartotinis naudojimas ir perdirbimas – iki 80 % (toliau – 2006 m. tikslai); - iki 2015 m. sausio 1 d. pakartotinis naudojimas ir naudojimas vienam automobiliui per metus turi padidėti vidutiniškai iki 95 %, o pakartotinis naudojimas ir perdirbimas – iki 85 % (toliau – 2015 m. tikslai). Minėtoje direktyvoje nustatyta, kad, remdamiesi Komisijos ataskaita, Europos Parlamentas ir Taryba turi pakartotinai išnagrinėti 2015 m. tikslus. Savo ataskaitoje Komisija turi atsižvelgti į naują transporto priemonių medžiagų sudėtį ir visus kitus su transporto priemonėmis susijusius aplinkosaugos aspektus. Vykdydama minėtus įgaliojimus, Komisija parengė šią ataskaitą. Pagrindinė šios ataskaitos rengimo sudedamoji dalis buvo tikslų poveikio aplinkosaugai, ekonomikai bei visuomenei ir pakaitinių galimybių įvertinimas. Poveikio vertinimo ataskaitos pagrindinė santrauka, kurioje numatytos galimo direktyvoje nustatytų tikslų keitimo pasekmės, yra pateikta šio komunikato priede. 2. vertinimo procesas Poveikio vertinimas apėmė turimos informacijos, gautos Komisijos užsakymu išorės konsultantui parengus direktyvos dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių įgyvendinimo sąnaudų ir naudos studiją, suinteresuotosioms šalims surengus oficialias ir neoficialias konsultacijas keleto suinteresuotųjų šalių darbo grupėje ir konsultacijas elektroninėmis priemonėmis dėl galutinės studijos ataskaitos, susitikimus su valstybių narių ekspertais ir parengus scenarijų apie įvairių galimybių poveikį ekonomikai ir aplinkai, nagrinėjimą. Šį vertinimą apsunkino tai, kad valstybėse narėse yra ankstyvasis direktyvos dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių įgyvendinimo etapas ir turima mažai informacijos apie dabartinį perdirbimo ir naudojimo lygį jose. Pirmąsias ataskaitas apie tikslus valstybės narės turi parengti 2008 m.; jose bus pateikta informacija apie 2006 m. Tačiau Komisijos turima informacija leido teisingai įvertinti dabartinį eksploatuoti netinkamų transporto priemonių naudojimo ir perdirbimo lygį bei jų perspektyvas ateityje ir padaryti išvadas dėl to, ar reikia keisti direktyvoje dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių nustatytus 2015 m. tikslus[1]. 3. Vertinimo rezultatai Iš atlikto vertinimo sprendžiama, kad įgyvendinus direktyvoje dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių nustatytus tikslus bus gauta didelė nauda tiek aplinkosaugos, tiek ekonominiu požiūriu ir kad panaikinus arba sumažinus šiuos tikslus sumažėtų ir gaunama nauda. Nauda yra artimai susijusi su ekologinėmis naujovėmis: jei jų nebūtų, skleidžiant dabartines technologijas, ekonomikos ir aplinkosaugos požiūriu būtų gaunama nedidelė nauda, o taikant ekologines naujoves būtų gaunama daug didesnė nauda. Ši nauda gaunama padidinus perdirbamų ir naudojamų medžiagų (daugiausia tam tikrų rūšių plastikų) kiekį ir sumažinus eksploatuoti netinkamų transporto priemonių, šalinamų sąvartynuose, kiekį. Tikslų įgyvendinimo poveikis aplinkai Visuose tiksluose numatyta, kad metalai dėl didelės jų vertės ir toliau bus intensyviai perdirbami. Tačiau didesni perdirbimo tikslai leistų padidinti tų metalų, kurie dėl prasto smulkintuvo likučių rūšiavimo šiuo metu lieka sąvartynuose, perdirbimą. Siekiant dabartinių 2015 m. numatytų tikslų, plastikus iš smulkintuvo likučių reikės perdirbti ir naudoti. Įvairių plastikų iš smulkintuvo likučių perdirbimas ir naudojimas aplinkosaugos požiūriu taip pat yra svarbus veiksnys, lemiantis perdirbimo ir naudojimo tikslų įgyvendinimo poveikį aplinkai. Remiantis scenarijumi, kad dabartiniai 2015 m. tikslai skatina technologijų, leidžiančių geriau atskirti plastikus nuo kitų smulkintuvo likučių[2], pažangą, 2015 m. tikslai aplinkosaugos požiūriu gali duoti įvairios naudos, įskaitant išmetamųjų CO2 dujų kiekio, kuris kasmet apytiksliai sudarytų 280 000–980 000 tonų, neišmetimą į aplinką, fotocheminių oksidantų kiekio, oro rūgštėjimo, vandens užterštumo bei eutrofikacijos lygio ir susidarančių atliekų kiekio sumažėjimą. Tačiau faktinė nauda aplinkosaugos požiūriu priklausys nuo technologijų plėtros, kurią skatina minėti tikslai. Apskritai, sumažinus tikslus, teigiamas jų įgyvendinimo poveikis aplinkai būtų mažesnis negu dabartinių 2015 m. tikslų poveikis. Direktyva dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių paskatino technologijų plėtrą tokių transporto priemonių apdorojimo srityje, bet naujos technologijos Europos atliekų perdirbimo rinkoje dar nepaplito. Nuolatinė apdorojimo technologijų, skirtų kai kurių rūšių plastikams perdirbti, plėtra dėl šių plastikų perdirbimo duotų daug naudos aplinkosaugos požiūriu. Vis dar yra būtina toliau remti technologijų plėtrą, siekiant įveikti kliūtis rinkoje, o priemonių keitimas ar direktyvos dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių tikslų sumažinimas, tikėtina, sulėtintų ar netgi sustabdytų tokią plėtrą, taip keldamas pavojų planų įgyvendinimo patikimumui. Ekonominis tikslų įgyvendinimo poveikis Galutinis ekonominis skirtingų tikslų įgyvendinimo poveikis priklausys nuo technologijų plėtros 2015 m. Esant dabartiniams tikslams, pagal geriausią scenarijų vidutinės eksploatuoti netinkamos transporto priemonės apdorojimo grynoji pridėtinė vertė būtų 90–120 eurų, o bendra didžiausia eksploatuoti netinkamos transporto priemonės apdorojimo proceso vertė esant numatytam eksploatuoti netinkamų transporto priemonių skaičiui 2015 m. pasiektų apytiksliai 1,6 mlrd. eurų kasmet. Net ir nevykstant technologijų plėtrai, ekonominė nauda vis tiek sudarytų 55–80 eurų vienai eksploatuoti netinkamai transporto priemonei. Eksploatuoti netinkamų transporto priemonių apdorojimo proceso ekonominės naudos nuostoliai 5 proc. sumažinus numatytą 85 proc. perdirbimo tikslą būtų daugiausia 1,1 mlrd. eurų per metus. Naudojimo tikslas, mažesnis už dabartinį (95 %) tikslą, įtakos ekonominėms sąnaudoms turės tik tuomet, jeigu 2015 m. atliekų šalinimo kainos sąvartynuose bus mažesnės negu 80–100 eurų už toną. Kitu atveju naudojimo tikslo sumažinimas neturėtų jokios įtakos apdorojimo kainoms. Apskritai eksploatuoti netinkamų transporto priemonių apdorojimas esant mažiau negu 85 % perdirbimo ir 95 % naudojimo tikslams turi didelę grynąją ekonominę naudą, palyginti su nauda esant mažesniems tikslams. Be to, didesni tikslai gali paskatinti jau esančių bei naujų apdorojimo technologijų plėtrą ir pateikimą rinkai, o dėl to padidėtų išteklių naudojimo veiksmingumas, būtų perdirbami didesni plastikų atliekų kiekiai ir kokybiškų antrinių medžiagų gamybos kaina būtų mažesnė už grynųjų medžiagų kainą. Tai sumažintų ES ekonomikos sąnaudas, turint omenyje energijos sąnaudas (plastikai keičia degalų ir elektros gamybą) ir plastikų apdorojimo žaliavas. Net jeigu naujovių lygis būtų žemas, geriausių šiuo metu turimų technologijų taikymas būtų naudingas, palyginti su dabartine praktika. Kitos ankstyvajame etape atmestos galimybės Kai kurios suinteresuotosios šalys pasiūlė tokias galimybes, kaip, pvz., panaikinti perdirbimo tikslą arba pakeisti tikslus, įvedant visišką arba dalinį sąvartynų uždraudimą. Šios galimybės nebuvo išsamiai įvertintos, nes 2015 m. tikslų, šiuo metu nustatytų direktyvoje, vertinimo pakako įrodyti, kad tikslų panaikinimas arba sąvartynų uždraudimo įvedimas labai sumažintų naudą ekonominiu ir aplinkosaugos požiūriu būtent dėl tokios perdirbimo teikiamos naudos nuostolių. Be to, tokios galimybės greičiausiai viršytų direktyvoje nustatytą uždavinį ir priverstų jį iš esmės pakeisti. Toks procesas neabejotinai keltų pavojų dabartinei pažangai atliekų tvarkymo naujovių srityje. 4. PAGRINDINIS KLAUSIMAS Pagrindinis veiksnys, lemiantis didesnio eksploatuoti netinkamų transporto priemonių kiekio perdirbimo ir naudojimo naudą ekonominiu ir aplinkosaugos požiūriu, yra ekologinės naujovės. Yra įrodymų, kad direktyva dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių skatina technologijų plėtrą tokių transporto priemonių apdorojimo srityje; tačiau nauji atliekų apdorojimo metodai Europos atliekų perdirbimo rinkoje dar nėra visiškai išnaudojami kaip pelno šaltinis. Pažangiųjų technologijų plėtros naujovių diegimą smulkintuvo likučių apdorojimo srityje stabdo keletas rinkos kliūčių: kai kurios iš jų būdingos pramonės naujovėms apskritai, kai kurios yra susijusios su ekologinėmis naujovėmis, kai kurios – su perdirbtų susmulkintų atliekų ir plastikų rinkomis, ir dėl netikrumo dėl būsimų tikslų dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių tas kliūtis įveikti yra sunkiau. Nekeičiant dabartinių direktyvoje 2015 m. nustatytų tikslų, būtų galima pašalinti tas rinkos kliūtis ir gauti aplinkosaugos ir ekonominiu požiūriu gana didelės naudos. Šių tikslų lygis lems technologijų pažangos spartą eksploatuoti netinkamų transporto priemonių apdorojimo sektoriuje. Kadangi 85 % perdirbimo tikslas sukurtų tam tikras rinkas pažangiosioms susmulkintų atliekų ir polimerų perdirbimo technologijoms, labai padaugėtų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros investicijų į naujas technologijas. Septynerius metus skyrus rinkodarai, tolesniems moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, o dvejus metus – komerciniam technologijų diegimui, galima pasiekti 2015 m. tikslus. Investicijomis, skirtomis moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, tikėtina, bus prisidėta prie tolesnės dabartinių apdorojimo technologijų plėtros komerciniu požiūriu arba naujų apdorojimo technologijų plėtros. Netgi nevykstant tolesnei technologijų plėtrai 85 % perdirbimo ir 95 % naudojimo tikslai padidintų dabartinių veiksmingiausių technologijų sklaidą. Skatinant mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą atliekų apdorojimo srityje ES gali tapti pasaulio technologijų rinkos lydere, turinčia didelį potencialą, ir gali sustiprėti jos, kaip technologijų eksportuotojos, pozicijos. Eksploatuoti netinkamų transporto priemonių atliekų ištekliai pasaulyje didėja, ir daugelis šalių rengia politikos nuostatas dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių. Be to, tos pačios technologijos gali būti naudojamos kitų atliekų srautams, pvz., elektroninių prietaisų atliekoms, apdoroti. Technologijos, kurias taikant iš tokių atliekų srautų gaminami gaminiai, galintys pakeisti šiuo metu naudojamas grynąsias medžiagas ir pigesni už jas, pasaulyje turi didžiulį potencialą. 5. Išvados Direktyvoje dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių nustatyti 2015 m. tikslai gali duoti daug naudos aplinkosaugos ir ekonominiu požiūriu. Panaikinus arba sumažinus šiuos tikslus, sumažėtų ir tokia galima nauda. Visi išankstiniai devynerių metų skaičiavimai yra susiję su tam tikru netikrumu, tad Komisija daro išvadą, kad 2015 m. nustatyti 85 % pakartotinio naudojimo bei perdirbimo ir 95 % pakartotinio naudojimo bei naudojimo tikslai yra optimalūs tiek aplinkosaugos, tiek ekonominiu požiūriu. Šie tikslai turėtų išlikti tokie patys, kad būtų užtikrintas investicijų į ekonomiškai veiksmingas atliekų apdorojimo technologijas saugumas. Todėl Komisija siūlo nekeisti šių tikslų. Tačiau reikėtų atsižvelgti į pagrindinę išvadą, kad naudos aplinkosaugos ir ekonominiu požiūriu dydis bus artimai susijęs su ekologinių naujovių diegimo sparta. Svarbu tai, kad išsklaidžius netikrumą dėl siekio nekeisti direktyvoje 2015 metams numatytus tikslus, sumažės pastebimų rinkos kliūčių ir kliūčių ekologinėms naujovėms svarba. Siekdama skatinti ekologines naujoves šioje srityje ir toliau remti bei diegti pažangiąsias technologijas, Komisija: - bendrai finansuos mokslinių tyrimų iniciatyvas iš Europos regioninės plėtros ir Sanglaudos fondų ir integracinius mokslinius tyrimus pagal būsimą 7-ąją mokslinių tyrimų pagrindų programą; - rengs projektus ir iniciatyvas pagal Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą; - aktyviai skatins naujoviškas atliekų smulkinimo technologijas ir plastikų perdirbimą. 2009 m. Komisija parengs ataskaitą dėl direktyvos dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių įgyvendinimo valstybėse narėse. Šioje ataskaitoje bus, inter alia , įvertinta būtinybė spręsti nesuderinto direktyvos įgyvendinimo klausimą. Visų pirma joje bus įvertintos įgyvendinimo išlaidos bei prekių judėjimas valstybėse narėse ir tai, ar tam tikros minėtos direktyvos nuostatos turėtų atitikti Sutarties 95 straipsnio nuostatas. Šioje ataskaitoje taip pat bus įvertinta ekologinių naujovių pažanga ir atsižvelgta į padarytą pažangą, pvz., dabartinio pagrindų direktyvos dėl atliekų pakeitimo ir CARS 21 projekto rezultatus. [1] Vidutinė transporto priemonių, kurioms taikoma eksploatuoti netinkamų transporto priemonių direktyva, masė didėja ir duomenys apie ją skiriasi nuo faktinių netinkamų eksploatuoti transporto priemonių duomenų. Šioje ataskaitoje nurodoma 2015 m. netinkamų eksploatuoti transporto priemonių vidutinė masė siekia 1,025 kg. Tačiau iš nustatytų visų automobilių gamintojų svertinių masės vidurkių sprendžiama, kad netinkamų eksploatuoti transporto priemonių masė iki 2019 m. bus didesnė ir sieks maždaug 1,280 kg. Jei būtų taikytas ši didesnis masės rodiklis, poveikio kryptis nesikeistų, bet pats poveikis būtų stipresnis. Skirtumas, kuris atsirastų, jei būtų taikoma masės vertės prielaida, išsamiai aprašytas „Poveikio įvertinime“ ir jo prieduose. [2] Pateikiamas pavyzdys apie PP/EPDM buferį pasirinktas todėl, kad, tikėtina, polipropilenas bus labiausiai perdirbamas polimeras ir jo perdirbimo poveikis aplinkai puikiai atspindi daugumos kitų polimerų, kurie galės būti perdirbami, poveikį.