Šioje ataskaitoje rašoma apie kiekvienos EEPEG dalies projektų įgyvendinimo pažangą ir apie Europos efektyvaus energijos vartojimo (EEEV) fondą. Šia ataskaita atnaujinama 2015 m. priimta ataskaita . Joje rašoma apie projektų įgyvendinimą nuo 2015 m. rugpjūčio 31 d., pirmadienis iki 2016 m. birželio 30 d., ketvirtadienis ir apie mokėjimus, atliktus per tą patį laikotarpį.

– reversinio dujų tiekimo projektai.

Per 2009 m. dujų tiekimo iš Rusijos į Ukrainą krizę dujos nepasiekė daugumos valstybių narių Vidurio ir Rytų Europoje, todėl importuotas ne visas reikalingas dujų kiekis. Dujų Europoje netrūko, tačiau esamoje infrastruktūroje nebuvo techninių priemonių ir pajėgumų dujas tiekti priešinga kryptimi, iš vakarų į rytus. Šios problemos sprendimas paremtas pagal EEPEG, todėl dabar Vidurio ir Rytų Europoje jau veikia reversinis dujų tiekimas;

– elektros energijos infrastruktūros projektai.

Kad į energetikos sistemą būtų integruojama daugiau elektros energijos, gautos iš įvairių atsinaujinančiųjų energijos išteklių, reikia daug investuoti į naują infrastruktūrą. Be to, kai kurių valstybių narių energetikos infrastruktūra tebėra izoliuota, nes menkai sujungta su tokia kaimyninių valstybių infrastruktūra ir energijos vidaus rinka.

1.1. Padaryta pažanga

Iki šiol užbaigti 33 infrastruktūros projektai iš 44, šeši projektai įgyvendinami, o vieno projekto vykdymas sustabdytas.

Užbaigti 10 iš 12 elektros energijos sektoriaus projektų. Likę 2 projektai įgyvendinami tinkamai ir tikimasi, kad jie bus užbaigti atitinkamai iki 2016 m. pabaigos ir iki 2017 m. pabaigos.

Dujų sektoriuje užbaigti 23 projektai iš 32; keturi vykdomi pagal tvarkaraštį, vieno projekto vykdymas šiuo metu sustabdytas, o keturi projektai nutraukti. Vidurio ir Rytų Europoje užbaigti visi reversinio tiekimo ir jungčių projektai, išskyrus reversinio tiekimo projektą Rumunijoje, kurio įgyvendinimą Komisija nutraukė 2014 m. rugsėjo mėn.

Nuo 2015 m. EEPEG įgyvendinimo ataskaitos padaryta didelė elektros energijos ir dujų infrastruktūros projektų pažanga.

Pavyzdžiui, Halės bei Zalės ir Šveinfurto jungiamosios linijos projektas, kuriuo Vokietijos šiaurės rytų dalis bus sujungta su jos pietrytine dalimi, beveik baigtas. Įgyvendinus šį projektą, bus lengviau transportuoti elektros energiją, iš atsinaujinančiųjų energijos šaltinių pagamintą Šiaurės Vokietijoje ir Šiaurės jūros regione, į likusį Vokietijos tinklą. Pirma dvigrandės 400 kV antžeminės linijos elektros sistema jau veikia, o šiuo metu vyksta gamtai, visų pirma miškams, padarytos žalos kompensavimo darbai.

2015 m. vasario mėn. Pietryčių Europoje pradėjo veikti Prancūzijos ir Ispanijos jungtis (Beksas–Santa Ljogaja). Šia jungtimi prie tinklo prijungiami atsinaujinantieji energijos šaltiniai ir padedama integruoti Prancūzijos ir Ispanijos elektros energijos rinkas, taip pat padidinamas elektros energijos tiekimo saugumas regioniniu, nacionaliniu ir Europos mastu.

Kitas užbaigtas projektas – Sicilijos ir žemyninės Italijos teritorijos jungtis (Sordžentė–Ridzikonis). EEPEG lėšomis paremta pastočių, 380 kV antžeminių linijų ir 150 kV požeminių linijų statyba, 380 kV kabelių (požeminių ir 38 km povandeninių) tiesimas ir tunelio statyba. Įgyvendinus šį projektą, padidės tiekimo saugumas, suintensyvės atsinaujinančiųjų energijos šaltinių plėtra Sicilijoje bei padidės tinklo patikimumas tiek Sicilijoje, tiek žemyninėje Italijoje (Kalabrijoje).

Projektas „Nordbalt 01“ (povandeninė Lietuvos ir Švedijos jungtis) įgyvendintas tinkamai – jungtis pradėjo veikti 2015 m. gruodžio 14 d. Pagal EEPEG paremtas povandeninio kabelio tiesimas ir keitiklių stoties statyba, įrengimas ir perdavimas eksploatuoti Švedijoje ir Lietuvoje. Sėkmingai baigiamas keitiklių bandomasis eksploatavimas – liko atlikti ir patvirtinti kelis bandymus. Šiuo projektu siekiama panaikinti Baltijos valstybių izoliaciją nuo energijos vidaus rinkos ir jas visiškai integruoti į elektros energijos rinką „Nord Pool“.

Šalinant kliūtis ir toliau integruojant „energetines salas“ (tris Baltijos valstybes, Pirėnų pusiasalį, Airiją, Siciliją ir Maltą) toliau sėkmingai kuriama visą Europą apimanti energetikos infrastruktūra.

Šiuo metu numatoma, kad iš 6 įgyvendinamų projektų 3 turėtų būti užbaigti 2016 m., 2 projektai, kaip tikimasi, bus perduoti eksploatuoti 2017 m. ir 1 – 2018 m.

Atsižvelgiant į dabartinius energetikos politikos prioritetus, pagal EEPEG remiamas pagrindinės Europos energetikos infrastruktūros projektų rengimas. Transeuropinės energetikos infrastruktūros gairėse nustatytos priemonės, kad bendro intereso projektai, susiję su aštuoniais nustatytais prioritetiniais koridoriais, apimančiais dujų ir elektros energijos infrastruktūrą, būtų parengti laiku. Visų pirma, bendro intereso projektams gali būti taikomos supaprastintos leidimų išdavimo (daugiausiai per 3,5 metų) procedūros ir reguliavimo paskatos siekiant sudaryti geresnes tarpvalstybinių projektų įgyvendinimo sąlygas, be to, šie projektai gali būti finansuojami Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) lėšomis .

Iš viso 30,44 mlrd. EUR biudžeto, kuris 2014–2020 m. skiriamas transportui, energetikai ir telekomunikacijoms, 5,35 mlrd. EUR numatyta energetikai. Komisija apskaičiavo, kad iki 2020 m. elektros ir energijos ir dujų perdavimo ir saugojimo infrastruktūrai modernizuoti ir Europos energetikos infrastruktūrai išplėsti reikia maždaug 200 mlrd. EUR investicijų. Apie du trečdaliai šios sumos reikalingi elektros energijos ir pažangiųjų elektros tinklų infrastruktūrai.

2. Jūrinių vėjo jėgainių projektai