Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai apie Edicom II programos įgyvendinimą (2001–2005 m.) {SEC(2009) 527 galutinis} /* KOM/2009/0191 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 23.4.2009 KOM(2009) 191 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI apie EDICOM II programos įgyvendinimą (2001–2005 m.) {SEC(2009) 527 galutinis} (pateikta Komisijos) KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI apie EDICOM II programos įgyvendinimą (2001–2005 m.) TURINYS Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai apie EDICOM II programos įgyvendinimą (2001–2005 m.) 1 1. Įvadas 3 2. Vertinimas pagal kriterijus 4 2.1. Tikslingumas 4 2.2. Efektyvumas 4 2.3. Veiksmingumas 7 2.4. Nauda 8 2.5. Tvarumas 9 3. Rekomendacijos ateičiai 9 4. Valdymo rekomendacijos 10 5. Ryšys su kitomis Bendrijos programomis 11 6. Išvados 11 1. ĮVADAS 1993 m. sukūrus bendrąją rinką, buvo panaikinti ES valstybių narių pasienio formalumai ir, siekiant toliau stebėti valstybių narių prekybos prekėmis judėjimą, buvo įgyvendinta Intrastat sistema. Taikant šią naująją sistemą atsisakyta muitinių duomenų naudojimo, kadangi informacija, atliekant mėnesines apklausas, renkama tiesiogiai iš įmonių. Valstybių narių prekybos su trečiosiomis šalimis statistika ir toliau buvo grindžiama visų pirma muitinės turima informacija. Siekdama remti šiuos pokyčius, 1996 m. gruodžio 9 d. Taryba priėmė Sprendimą Nr. 96/715/EB dėl prekybos prekėmis Bendrijoje statistikos tarpusavio administravimo telematinių tinklų (Edicom I programa[1]). Edicom I programa palengvino perėjimą prie Europos lygmens sąveikios sistemos, skirtos statistikos apie prekybą prekėmis rinkimui, rengimui ir platinimui. Baigiantis Edicom I programai, Bendrija susidūrė su vis didėjančia greitai pateikiamos, patikimos ir tikslios makroekonominės informacijos paklausa. Glaudžiai bendradarbiaudamas su nacionalinėmis administracijoms Eurostatas parengė strateginį dokumentą, skirtą stiprinti esamą sistemą ir pasirengti tolesniam jos naudojimui. Šį strateginį dokumentą patvirtino Statistikos programų komitetas ir Valstybių narių tarpusavio prekybos prekėmis statistikos komitetas. Remdamiesi Komisijos parengtu ex ante vertinimu, 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Sprendimą Nr. 507/2001/EB dėl veiksmų, susijusių su transeuropiniu prekybos prekėmis Bendrijoje ir tarp Bendrijos ir šalių, kurios nėra narės, statistikos rinkimo, rengimo ir platinimo tinklu (Edicom II[2]). Bendrieji šios naujos programos tikslai buvo tokie: - skatinti, kad statistikos tinklas būtų kuo modernesnis, racionalesnis ir veiksmingesnis; priimti taikomiems metodams tobulinti ir derinti būtinas priemones; - atsižvelgiant į naujausią technikos pažangą ir siekiant kuo didesnio ekonominio veiksmingumo, toliau plėtoti esamas kompiuterines statistinių duomenų rinkimo, rengimo, perdavimo ir platinimo priemones. Bendriesiems tikslams pasiekti buvo nustatyti šeši veiklos tikslai, suskirstyti į trylika veiksmų. Ši ataskaita parengta siekiant suteikti informacijos apie Edicom II programos įgyvendinimą pagal Sprendimo Nr. 507/2001/EB 5 straipsnio 2 dalį. Vertinimas pagrįstas standartiniais kriterijais: tikslingumu, efektyvumu, veiksmingumu, nauda ir tvarumu. 2. VERTINIMAS PAGAL KRITERIJUS 2.1. Tikslingumas Sprendimas pradėti įgyvendinti antrąją Edicom programą buvo labai tikslingas, kadangi joje atsižvelgta į konkrečius poreikius ir problemas. Visų pirma: - Edicom I programos metu įgyvendinti veiksmai labai pagerino Bendrijos vidaus prekybos statistikos kokybę, tačiau buvo nustatytos tolesnės tobulintinos sritys, susijusios su didėjančia makroekonominės prekybos informacijos paklausa; - Europos centrinis bankas (ECB) išreiškė būtinybę laiku pateikiamos patikimos ir tikslios išorės prekybos statistikos poreikį įtraukti į statistinių reikalavimų veiksmų planą; - Intrastato supaprastinimu buvo siekiama, nekeliant grėsmės išorės prekybos statistikos kokybei, sumažinti įmonėms ir administracijoms tenkančią naštą; - transeuropinio prekybos statistikos rinkimo, rengimo ir platinimo tinklo modernizavimas nebūtų pakankamas ir ekonomiškai efektyvus, jei valstybės narės veiktų atskirai, todėl siekiant derinti sprendimus ir siekti masto ekonomijos, reikalinga Bendrijos lygmens programa. Todėl buvo parengta įvairiems paramos gavėjams – administracijoms ir įmonėms, institucijoms ir privatiems išorės prekybos statistikos naudotojams – skirta Edicom II programa. Atsižvelgiant į sunkumus, susijusius su strateginių gairių rengimu penkeriems metams, galima teigti, kad programos turinys strateginiu atžvilgiu buvo parengtas labai tikslingai. Taip pat atsižvelgta ir į Komisijos bei valstybių narių valdymo įgūdžius ir techninius gebėjimus administruoti bei plėtoti programos turinį. 2.2. Efektyvumas Pagal ex ante vertinimą Edicom II pasiekė reikšmingų rezultatų. Rengiant bendrą ES išorės prekybos statistikos rengimo sistemą, iškilo problemų dėl didelių valstybių narių technologinių ir administracinių sistemų skirtumų. Toliau aprašyti pagrindiniai pasiekimai, susiję su EDICOM Sprendime nustatytais bendraisiais tikslais. Išsamesnės informacijos apie rezultatus rasite Komisijos tarnybų darbiniame dokumente „Galutinė Edicom II programos įgyvendinimo ataskaita“. 1 tikslas. „ Parengti transeuropinį geresnės kokybės statistinės informacijos teikimo tinklą, kuris būtų pigesnis ir kuriame duomenys būtų pateikiami greičiau ir atitiktų Bendrijos politikos krypčių reikalavimus “. Pagrindinis daugelio pagal programą EDICOM II įgyvendintų projektų tikslas – sudaryti palankesnes galimybes susipažinti su duomenimis bei gerinti jų kokybę. Dauguma valstybių narių atliko lyginamuosius tyrimus ir sėkmingai parengė bei taikė pažangius įverčių apskaičiavimo metodus. Programos pabaigoje visoms valstybėms narėms pavyko laikytis 40 dienų termino, skirto perduoti Eurostatui mėnesinius suvestinius duomenis. Tačiau kai kuriais atvejais skirtumai tarp išankstinių ir galutinių duomenų buvo gana dideli, todėl šioje srityje reikėtų siekti tolesnės pažangos. Centriniu lygmeniu Eurostatas parengė metodus ir IT programas, skirtas įvertinti valstybių narių, kurios gali nesilaikyti perdavimo termino, ES vidaus ir išorės prekybos suvestinius rodiklius. Išsamių duomenų teikimas Eurostatui taip pat pagerėjo, ypač pateikimo laiku ir tikslumo atžvilgiu. 2005 m. valstybės narės Intrastato ir Eurostato duomenis vidutiniškai perdavė per 8 dienas, t. y. 3 dienomis anksčiau. Parengti nauji pagrįstumo ir patikimumo patikros metodai bei patobulinta žemiau ribinės vertės esančiai prekybai ir prekybai, apie kurią nepateikta informacijos, apskaičiuoti skirta metodika, todėl pagerėjo bendra išorės prekybos statistikos kokybė. Be to, šie patikros metodai padėjo Eurostatui parengti išsamių valstybių narių prekybos duomenų kokybės ataskaitas. ES vidaus prekybos suvestinių duomenų asimetriškumas sumažėjo, tačiau vertinant išsamius duomenis vis dar yra didelių neatitikimų. Šiuo metu sistemingai atliekamas Intrastato duomenų palyginimas su pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ir PVM informacijos mainų sistemos (VIES) duomenimis. 2 tikslas. „ Parengti transeuropinį tinklą, teikiantį tokią statistinę informaciją, kuri atitiktų naujus vartotojų poreikius Ekonominės ir pinigų sąjungos sistemoje ir besikeičiančioje tarptautinėje ekonominėje aplinkoje .“ Siekiant atsižvelgti į vartotojų poreikius, parengti nauji trumpojo laikotarpio rodikliai ir statistikos produktai. Sustiprintas duomenų konfidencialumo valdymas nacionaliniu ir Europos lygmeniu. Eurostatas sėkmingai parengė ir įgyvendino naują vieneto verčių ir kiekio rodiklių rengimo programą. Siekdamos atitikti ECB poreikius, valstybės narės daugiausia dėmesio skyrė ne euro zonos importo kainų rodikliams. Parengti nauji metodai ir priemonės, skirti kiekvieną mėnesį rengti ir skelbti pagal sezoną išlygintus Bendrijos (ES ir eurozonos) bei valstybių narių duomenis. Laiko eilučių analizes ir statistinės vertės koregavimus atliko tik kai kurios valstybės narės. Valstybių narių gerosios patirties vertinimas, kuriuo siekiama užtikrinti su mokėjimais ir nacionalinėmis sąskaitomis suderintą prekybos balansą, dar neužbaigtas. Europos lygmeniu parengta išorės prekybos ir struktūrinės verslo statistikos rinkimui bei teikimui skirta metodinė sistema. Paskelbti kelių valstybių narių atliktų bandomųjų tyrimų rezultatai, todėl dabar galima atlikti išorės prekybos analizę pagal įmonių profilius. Kai kurios valstybės narės pasiekė tolesniam ES statistikos vystymuisi vilčių teikiančių rezultatų, susijusių su įmonių tarpusavio prekybos statistika. 3 tikslas. „ Į bendrą statistikos sistemą Bendrijos ir tarptautiniu lygmeniu veiksmingiau įtraukti prekybos prekėmis statistiką ir pritaikyti ją prie administracinės aplinkos pokyčių “. Dauguma valstybių narių užbaigė projektus, kuriais buvo siekiama sudaryti palankesnes galimybes naudotis prekybos registrais ir gerinti jų kokybę. Beveik pusė valstybių narių neveda Ekstrastato registro, nes tai nėra privaloma. Kai kuriose valstybėse narėse sustiprintas statistikos tarnybų ir muitinių bendradarbiavimas. Buvo numatyta atlikti interaktyvius Ekstrastato deklaracijų koregavimus ir išnagrinėta galimybė mažiausiomis sąnaudomis rinkti papildomą informaciją iš muitinės dokumentų. Buvo atlikti tyrimai, siekiant įvertinti vartotojų poreikius ir Intrastato sistemos teikiamą naštą statistinės informacijos teikėjams. Atliekant tyrimą dėl galimo sistemos supaprastinimo, daugiausia dėmesio skirta vieno srauto sistemos priėmimui, supaprastinimo ribų nustatymui ir paprastesniam produkto aprašymui. Siekiant pagerinti Intrastato deklaracijų kokybę ir užbaigtumą, surengti seminarai apie e. mokymosi programas statistinės informacijos teikėjams. 4 tikslas. „ Pagerinti administracijoms, informacijos teikėjams ir vartotojams teikiamas paslaugas, suteikiant jiems visą turimą statistiką ir metaduomenis apie prekybą prekėmis “. Skirta išteklių sukurti tinkamos struktūros ir išsamią informacijos sistemą Eurostate ir valstybėse narėse. Taikant naują automatizuotą tvarką, makroekonominių ir pagal sezoną išlygintų duomenų skelbimas paankstintas 5 dienomis, kad būtų atsižvelgta į vartotojų, ypač ECB, poreikius. Tolesnis tikslas – išsamių duomenų sklaida. Atnaujintas Eurostato Comext duomenų bazės sistemos turinys ir technologijos. Sukurta nauja sklaidos sistema (Easy Comext), per kurią visuomenė gali susipažinti su valstybių narių prekybos duomenimis ir juos parsisiųsdinti. Centralizuotu lygmeniu parengtos ir valstybėms narėms suteiktos konkrečios priemonės, skirtos sukurti greitą ir vartotojui patogią prieigą prie klasifikacijų, aiškinamųjų pastabų, metaduomenų ir kitų susijusių produktų. Europos Komisijos ir valstybių narių tarnautojams surengti mėnesiniai Comext mokymai. 5 tikslas. „ Plėtoti ir propaguoti informacijos apie prekybą prekėmis rinkimo priemones, atsižvelgiant į naujausią technologijos pažangą, kad būtų pagerintos funkcijos, kuriomis gali naudotis statistinės informacijos teikėjai. “ Eurostatas ir valstybės narės sėkmingai parengė bei įgyvendino naujas priemones ir suvienodino duomenų rinkimui skirtus perdavimo formatus. Ypač daug dėmesio skirta internetinių sistemų rengimui, tam pritarė ir Europos įmonės. Dėl to labai sumažėjo sąnaudos ir pagerėjo duomenų kokybė bei jų pateikimas laiku. Kiekvieną mėnesį apie 100 000 statistinės informacijos teikėjų pateikė Intrastato deklaracijas internetu, dėl to popierinių deklaracijų sumažėjo 30 %. Iki 2004 m. centralizuotu lygmeniu buvo naudojamas atjungties režimu veikiantis Intrastato duomenų rinkimui skirtas IDEP/CN8 paketas; vėliau vienos valstybės narės toliau jį modernizavo, o kitos rengė alternatyvias sistemas. 6 tikslas. „Įgyvendinti EDICOM veiksmus pagal integruotą projektą. Užtikrinti įvairių parengtų priemonių sąveiką, taikant bendras normas ir standartus. Turėtų būti sudaryta galimybė sujungti skirtingus sistemos modulius į tinklus, kad įvairios suinteresuotosios šalys galėtų naudotis jais visais ar jų dalimis.“ Komisijoje ir valstybėse narėse pradėtos taikyti konkrečios priemonės, skirtos atnaujinti įvairius transeuropinio tinklo komponentus. Pagal XT/NET projektą parengtos kelios tarpusavyje susietos priemonės ir pateiktos valstybėms narėms naudotis. XT/NET projektas buvo numatytas kaip atskaitos taškas rengiant bendrą ir visiškai integruotą informacijos sistemą. Pagal šią sistemą, pagrįstą nustatytu bendrų taisyklių rinkiniu, atsakomybė už duomenų patvirtinimą perduodama iš Eurostato valstybėms narėms. 2.3. Veiksmingumas Metodai, kuriuos taikant buvo įgyvendinta Edicom programa, atitiko Sprendime Nr. 507/2001/EB nustatytus metodus. Už programos valdymą buvo atsakinga Komisija, jai talkino Intrastato ir Ekstrastato komitetai. Už programą, išskyrus su centralizuota IT plėtra susijusius veiksmus, buvo atsakingi Eurostato užsienio prekybos statistikos skyriai. Minėti veiksmai buvo priskirti už statistikos rengimo IT sistemas atsakingam skyriui. Bendros Edicom programos įgyvendinimo išlaidos sudarė 31,2 mln. EUR arba 61 % biudžeto. Sklandžiam programos įgyvendinimui neigiamo poveikio iš dalies turėjo Eurostato krizė, sukėlusi didelį centralizuotos veiklos sąstingį 2003 ir 2004 m. Po 2004 m. gegužę įvykusios ES plėtros naujosios valstybės narės tapo paramos gavėjomis, nedarant jokių dalinių pradinio biudžeto pakeitimų. Iš viso privačios bendrovės (Eurostato vardu) ir valstybės narės įgyvendino 393 centralizuotus ir decentralizuotus projektus. Be to, 19 projektų buvo nutraukti, daugiausia valstybių narių iniciatyva, dėl žmogiškųjų išteklių trūkumo ir (arba) nepaprastai sudėtingų siektinų tikslų. Valstybės narės užbaigė 72 % visų projektų. Vis dėlto, finansiniai ištekliai decentralizuotiems ir centralizuotiems projektams buvo paskirstyti beveik vienodai. Iš dotacijų lėšų buvo apmokėta apytiksliai 90 % bendrų decentralizuotų projektų sąnaudų, o centralizuoti projektai viešųjų konkursų tvarka buvo paskirti privačioms įmonėms. Programos turinyje daugiausia dėmesio skirta dviem intervencijų kryptims: kokybės gerinimui (1 tikslas) ir informacijos rinkimo priemonių vystymui (5 tikslas). Siekiant šių dviejų tikslų buvo užbaigti atitinkamai 124 ir 84 projektai, sudarantys 21 % ir 25 % bendrųjų išlaidų. Išlaidų dalis vienam tikslui atitiko Edicom sprendimo II priede nustatytus apskaičiavimus, išskyrus 3 ir 5 tikslus. Techninės ir administracinės pagalbos ir paramos priemonės sudarė 5 % bendrų biudžeto išlaidų. Edicom projektai buvo įvertinti remiantis Komisijai pateiktomis tarpinėmis ir galutinėmis ataskaitomis. Kasmet teikdami maždaug 160 ataskaitų, Eurostato projektų vadovai atidžiai stebėjo veiklą, daugeliu atvejų neturėdami galimybės įvertinti valstybių narių vietoje atlikto darbo. Centralizuotų sutarčių vykdymo pažanga buvo vertinama kiekvieną mėnesį vykusiuose susitikimuose su rangovais. Projektų ataskaitos buvo įkeltos į viešąją Komisijos CIRCA sistemą ir sudaryta galimybė registruotiems vartotojams su jomis susipažinti internete. Tai suteikė galimybę nacionalinėms administracijoms susipažinti su kitų padarytomis išvadomis ir sprendimais bei pasinaudoti šia informacija kaip atskaitos tašku jų pačių atliekamiems tyrimams. Mokomųjų vizitų ir seminarų metu buvo dalinamasi konkrečių temų žiniomis. Ši programa labai padėjo stiprinti transeuropinį tinklą, skirtą statistikos apie prekybą prekėmis rinkimui, rengimui ir sklaidai. Kai kuriose srityse valstybės narės, keisdamos nacionalines sistemas, susidūrė su sunkumais, kurie joms trukdė pasinaudoti visomis šios programos teikiamomis galimybėmis. Bendri Edicom programos rezultatai buvo pasiekti pagrįstomis sąnaudomis. Skirtingai nei buvo tikėtasi, atsižvelgiant į specializacijos laipsnį, prekybos statistikos srityje dirbantys rangovai taikė sąlyginai mažesnį mokestį, palyginti su bendresnės kompetencijos sritimis (pvz., mokesčių, finansų, žmogiškųjų išteklių ir kt.). Daugelį projektų įgyvendino valstybių narių valstybės tarnautojai vietos (todėl mažesnėmis), o ne tarptautinio lygmens, sąnaudomis. 2.4. Nauda Edicom programa buvo nepakeičiama priemonė siekiant gerinti valstybių narių rengiamų išorės prekybos statistikos duomenų pateikimą laiku, didinti jų tikslumą, prieinamumą bei darną. Valstybės narės buvo raginamos priimti bendras taisykles ir standartus, todėl buvo parengti pradiniai sąveikaus transeuropinio informacijos tinklo komponentai. Padarius pažangą šioje srityje, nacionalinius duomenis būtų galima kaupti valstybių narių lygmeniu; taip būtų išvengta dabartinio dubliavimo Eurostato lygmeniu. Keliais atvejais standartinių metodų nepavyko taikyti visose valstybėse narėse, ypač dėl didelių technologijų ir administracinės aplinkos skirtumų. Vykdant programą pasiekta rezultatų, kurių nebūtų buvę įmanoma pasiekti, jei veiklą būtų vykdžiusios valstybės narės. Valstybės narės savarankiškai nedrįstų investuoti didelių sumų į ateities technologijas ar nacionalinių sistemų pokyčius. 2.5. Tvarumas Bendra pažanga, pasiekta įgyvendinant Edicom programą, turėtų teikti ilgalaikę naudą. Jau matomi apčiuopiami trumpalaikiai rezultatai ir tikėtina, kad jų teigiamas poveikis tęsis nuo vidutinio iki ilgo laikotarpio. Laikantis tvarumo kriterijaus pasiekta įvairių rezultatų. Pirmoji veiksmų grupė, kurią sudarė bandomieji tyrimai, kokybės vertinimai, poreikių ir jų atitikimo vertinimai, davė sprendimų priėmėjams naudingų trumpalaikių rezultatų. Statistinių metodų srities moksliniai tyrimai ir naujų statistikos priemonių rengimas padėjo rasti sprendimus, kuriuos įgyvendinus Komisijai ir valstybėms narėms, pasiekta ilgalaikės naudos neeikvojant papildomų išteklių. Kad visose valstybėse narėse būtų taikomi panašūs standartai, plėtojant elektroninių duomenų rinkimo ir sklaidos priemones bei standartizavimo pranešimus, gali prireikti tolesnės finansinės paramos vidutinės trukmės laikotarpiu. Strateginiu požiūriu labai svarbus XT NET projektas, skirtas visiškai integruoto Europos tinklo kūrimui, turėtų būti nustatytas kaip konkrečios programos tikslas, kad būtų užtikrintas jo įgyvendinimas Europos Sąjungoje. Bendrai kalbant, reikėtų pažymėti, kad statistika rengiama besikeičiančioje aplinkoje, todėl reikia nuolat ir atidžiai stebėti statistikos sistemą, ypač aprėpties bei duomenų kokybės aspektus. Atsižvelgiant į ekonomikos pokyčius, naujus vartotojų poreikius ir technologijų raidą būtina reguliariai pritaikyti sistemą vidutiniuoju ir ilguoju laikotarpiu. 3. REKOMENDACIJOS ATEIčIAI Įgyvendinant Edicom II sistemą, pasiekta reikšmingų rezultatų, tačiau statistinę sistemą reikėtų stiprinti nuolat. Ateityje rengiant bet kokią programą, reikėtų atsižvelgti į toliau išvardytus punktus: - dėl darbuotojų trūkumo valstybės narės nedalyvavo visuose pagal Edicom įgyvendinamuose veiksmuose; - galima dar labiau tobulinti sistemas ir metodus; - visos naujosios valstybės narės turi rengti panašius projektus, kad būtų tobulinama jų duomenų kokybė ir jie būtų geriau integruojami į Europos statistikos sistemą; - reikėtų skatinti veiksmus, kuriais siekiama labiau automatizuoti duomenų rinkimo priemones; - visiškai integruoto Europos išorės prekybos statistikos rengimo tinklas parengtas, bet kol kas jis neveikia visu pajėgumu. Ateityje pagrindinės intervencijų sritys galėtų būti šios: - tolesni įverčių apskaičiavimo ir trumpalaikio prognozavimo metodų, konfidencialumo valdymo, statistinės vertės, prekybos registrų, įmonių tarpusavio prekybos ir globalizacijos sričių veiksmai; - priemonės, gerinančios valstybių narių ir Eurostato bendradarbiavimą pagrindinės informacijos rinkimo ir perdavimo klausimais, turėtų būti įgyvendinamos naudojantis saugiu tinklu; - ateities technologijų pritaikymo tyrimai; - tolesnis rinkimo sistemų derinimas ES lygmeniu ir priemonių, kuriomis siekiama visiškai integruotos ir suderintos statistikos sistemos, pritaikymas. 4. VALDYMO REKOMENDACIJOS Edicom II programos įgyvendinimo patirtis parodė, kad ilgojo laikotarpio programos gali sklandžiai veikti tik tuomet, jei tiksliai apskaičiuojami ir laiku skiriami finansiniai ištekliai. Pavėluotas Komisijos sprendimo dėl skiriamo finansavimo priėmimas 2003 m. ir tam tikrų 2003 m. Edicom veiksmų nukėlimas laikantis Komisijos nurodymų parodė, kokia priklausoma yra programa nuo išorės įvykių ir sprendimų. Nors programa planuota penkeriems metams, jos įgyvendinimas užtruko ilgiau dėl laiko, kurio prireikė strateginiam planavimui, užduočių vykdymui ir administraciniam projektų užbaigimui. Įgyvendinant šią programą reikėjo valdyti didelį informacijos srautą. Dėl to teko administruoti daugybę oficialių dokumentų, ataskaitų ir pranešimų. Be to, finansinės dotacijų skyrimo valstybėms narėms ir sutarčių sudarymo su įmonėmis procedūros buvo labai nelanksčios. Neigiamo poveikio programos valdymui iš dalies turėjo didelė Komisijos darbuotojų kaita, ypač tais atvejais, kai nepavyko tinkamai perduoti praktinių žinių ir atsakomybės. Tai turėjo poveikio vertintojams, susidūrusiems su sunkumais renkant tik iš dalies prieinamą, o kai kuriais atvejais – visai neprieinamą, informaciją. Siekdama išvengti šių problemų ateityje, Komisija turėtų priimti išsamią projektų valdymo sistemą, prieinamą konkretiems skirtingos kompetencijos vartotojams. Daugeliu atvejų Eurostato vadovai ir nacionalinių administracijų darbuotojai vykdė Edicom projektų veiklą tik kaip papildomą veiklą po savo įprastinio darbo. Valstybėms narėms dažnai teko susidurti su žmogiškųjų išteklių, skirtų įgyvendinti tolesnius Edicom projektus, trūkumu. Kai kurių valstybių narių vidaus taisyklės draudė įdarbinti trumpalaikius darbuotojus. Reikėtų vertinti techninės ir administracinės pagalbos naudą bei teikti tokią pagalbą visą ilgalaikių programų įgyvendinimo laiką. Tai taip pat galioja ir vertinimo veiklai, nes būtų nepaprastai sudėtinga įvertinti rezultatus, jei veiklos rodikliai nebūtų nuolat renkami ir stebimi. Ex post vertinimas turėtų vykti tik sudarius galimybes susipažinti su visa technine ir administracine informacija, t. y. maždaug treji metai po paskutinės metinės darbo programos patvirtinimo. 5. RYšYS SU KITOMIS BENDRIJOS PROGRAMOMIS Pagal Edicom sprendimo 5 straipsnį atliekant vertinimą reikėtų patikrinti sąveiką su kitomis Bendrijos veiklos kryptimis. Aiškios sąsajos egzistuoja su DSIS projektu (Distribucinė statistinė informacinė tarnyba) ir su pagal IDA programą (administracijų elektroninių duomenų keitimosi programa) vykdomu eDAMIS projektu (elektroninė duomenų srauto valdymo ir informacijos sistema). Eurostatas ir valstybės narės naudojo pagal IDA projektus parengtus komponentus, skirtus gerinti išorės prekybos statistikos duomenų perdavimą, administravimą ir kaupimą. Pradėjus taikyti naujus standartizuotus protokolus, supaprastėjo tinkamos struktūros duomenų mainai ir sklaida tarp įvairių informacijos sistemų ir vartotojų. Be to, IDA bendroji paslauga CIRCA buvo taikoma kaip bendra Eurostato ir valstybių narių sistema kaupti ir keistis ataskaitomis bei EDICOM tyrimų parengtomis priemonėmis. Būtų galima teigti, kad Edicom II rezultatai atitinka pagal eTEN programą siekiamus e. vyriausybės temos tikslus; tai padėjo diegti transeuropines elektronines paslaugas. To pavyzdžiai – Intrastato interneto formų parengimas ir laisva prekybos statistikos duomenų sklaida per nacionalines svetaines ir Eurostato Easy Comext duomenų bazę. 6. IšVADOS Įgyvendinant programą Edicom II pasiekta rezultatų, kuriais remiantis atsirado galimybė iš esmės modernizuoti ir tobulinti transeuropinį prekybos prekėmis Bendrijoje ir tarp Bendrijos ir šalių, kurios nėra narės, statistikos rinkimo, rengimo ir platinimo tinklą. Programa apėmė 2001–2005 m. laikotarpį, tačiau administracinių užduočių vykdymas užtruko iki 2008 m. Iš viso Eurostatas ir valstybės narės įgyvendino 393 projektus, kurių išlaidos sudaro 31,2 mln. EUR arba 61 % bendro Edicom sprendime patvirtinto biudžeto. Komisija ir valstybės narės sėkmingai įdiegė naujas IT technologijas ir internetinius sprendimus, davusius naudos statistinės informacijos teikėjams, atitinkamoms administracijoms ir vartotojams. Kokybiška prekybos statistika teikiama greičiau ir mažesnėmis sąnaudomis, sukurta institucijų ir privačių vartotojų poreikius atitinkančių naujų statistikos produktų. Sudaryta galimybė visiems vartotojams nemokamai susipažinti su statistine informacija. Eurostato ir nacionaliniu lygmeniu ištekliai buvo naudojami veiksmingai. Atlikus tyrimus dėl Intrastato supaprastinimo, paaiškėjo, kad statistinės informacijos teikėjai mano, kad Intrastato sukurta ataskaitų teikimo našta yra pagrįsta. Ateityje siekiant paprastinimo tikslų, reikėtų skirti dėmesį vartotojams teikiamų duomenų kokybei palaikyti ir gerinti. Centralizuotu lygmeniu parengtos IT priemonės skirtos valstybėms narėms naudoti rengiant visiškai integruotą ir sąveikią Europos sistemą. Ši sistema dar nėra galutinai įgyvendinta dėl valstybių narių patiriamų sunkumų, susijusių su nacionalinių sistemų keitimu. Pasiekta nemažai džiuginančių rezultatų, tačiau vis dar yra neišspręstų problemų, kurias reikės spręsti įgyvendinant programas ateityje. [pic] Fig. 1 Proposal for a programme management system [1] OL L 327, 1996 12 18, p. 34–37. [2] OL L 76, 2001 3 16, p. 1–4.