Metinė Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai apie valstybių narių pastangas 2007 m. pasiekti tvarią žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyrą /* KOM/2008/0902 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 12.1.2009 KOM(2008) 902 galutinis METINĖ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI apie valstybių narių pastangas 2007 m. pasiekti tvarią žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyrą (pateikta Komisijos) METINĖ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI apie valstybių narių pastangas 2007 m. pasiekti tvarią žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyrą TURINYS METINĖ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI apie valstybių narių pastangas 2007 m. pasiekti tvarią žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyrą 1 1. Įžanga 3 2. Valstybių narių metinių ataskaitų suvestinė 3 2.1. Laivynų apibūdinimas žvejybos atžvilgiu 4 2.2. Žvejybos pastangų mažinimo programų poveikis laivyno pajėgumams 6 2.3. Įtraukimo į laivyną (pasitraukimo iš laivyno) programos nuostatų ir atskaitos lygių laikymasis 9 3. Žvejybos pajėgumų valdymo taisyklių laikymasis. Bendri rezultatai. 9 3.1. Žemyninės dalies laivyno rezultatai (išskyrus atokiausiuose regionuose registruotus laivus) 9 3.2. Atokiausiuose regionuose registruotų laivynų rezultatai 9 4. Komisijos išvados 10 1. Įžanga Iki kiekvienų metų gegužės 1 d. kiekviena valstybė narė turi[1] Komisijai pateikti ataskaitą apie savo pastangas praėjusiais metais pasiekti tvarią laivyno pajėgumų ir esamų žvejybos galimybių pusiausvyrą. Valstybių narių ataskaitas galima rasti interneto svetainėje EUROPA[2]. Remdamasi šiomis ataskaitomis ir Bendrijos žvejybos laivyno registro duomenimis, Komisija parengė 2007 m. suvestinę, kurią pateikė Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetui (ŽMTEK) bei Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komitetui. Šioje Komisijos ataskaitoje Tarybai ir Europos Parlamentui pateikiama valstybių narių ataskaitų suvestinė, techninis priedas (I priedas) ir minėtų komitetų nuomonės (II priedas). Priede pateikiamos išsamios pastabos apie pajėgumų valdymą[3] ir lentelės bei diagramos, kuriomis atskleidžiamos bendros ES žvejybos laivyno raidos tendencijos ir parodoma, kaip valstybės narės laikosi įtraukimo į laivyną (pasitraukimo iš laivyno) programos nuostatų. Be to, interneto svetainėje EUROPA galima rasti tokią informaciją anglų kalba: - išsamius rezultatus, iš kurių galima spręsti, kaip kiekviena valstybė narė laikosi reikalavimų; - kiekvieno atokiausio Bendrijos regiono rezultatus; - valstybių narių ataskaitas. 2. Valstybių narių metinių ataskaitų suvestinė Šiais metais ataskaitas laiku pateikė tik trylika valstybių narių; aštuonios valstybės vėlavo pateikti ataskaitas nuo dviejų savaičių iki dviejų mėnesių. Tuo metu, kai buvo rengiama ši ataskaita, Jungtinė Karalystė Komisijai savo ataskaitos dar nebuvo atsiuntusi. Nepaisydama vėlavimų, Komisija iki 2008 m. liepos 31 d. suvestinę ataskaitą pateikė pirmiau minėtiems komitetams. Reikėtų pridurti, kad nors daugelis valstybių narių laikėsi Reglamento 1438/2003 13 straipsnyje nustatytos ataskaitos struktūros, pateiktos informacijos kokybė ne visada buvo pakankama šiai ataskaitai parengti. Šioje ataskaitoje apibendrinami valstybių narių pateikti jų žvejybos laivynų aprašai, esamų žvejybos pastangų mažinimo programų poveikis, įtraukimo į laivyną (pasitraukimo iš laivyno) programos nuostatų laikymasis ir laivynų valdymo sistemų trūkumai bei pranašumai. Siekdama padėti valstybėms narėms atlikti suderintą ir pagrįstą laivyno pajėgumų bei esamų žvejybos galimybių pusiausvyros analizę, Komisija paprašė ŽMTEK parengti gaires, kuriomis vadovaujantis būtų galima atlikti geresnę žvejybos pajėgumų bei galimybių pusiausvyros analizę. Tas gaires Komisija pateikė valstybėms narėms, kad šios savo laivynų pajėgumus įvertintų remdamosi įvairiais ŽMTEK siūlomais rodikliais. Kai kurios valstybės narės nesivadovavo gairėmis, grįsdamos tuo, kad šiai užduočiai atlikti nepakako laiko arba duomenų. Nepaisant laikotarpio trumpumo, kai kurios valstybės narės vis dėlto apskaičiavo kai kuriuos arba visus siūlomus rodiklius. 2.1. Laivynų apibūdinimas žvejybos atžvilgiu Belgija. 2007 m. be valstybės pagalbos buvo šiek tiek sumažinta bendra laivų talpa, o bendra galia kiek padidėjo. Rengdama su plačiažiočiais tralais žvejojančių tralerių, kurie yra svarbiausia Belgijos laivyno dalis, susijusią ataskaitos dalį Belgija vadovavosi minėtomis gairėmis. Menkas pajėgumų išnaudojimas ir neigiama investicijų grąža (remiantis 2006 m. duomenimis) rodo tam tikrus perteklinius pajėgumus. 2007–2013 m. EŽF programavimo laikotarpiu numatoma į metalo laužą atiduoti daugiau laivų, bet nenurodomas kiekybinis poveikis laivyno pajėgumams. Bulgarija. Bulgarijos laivyną daugiausia sudaro maži laivai; tik 105 iš 2 536 laivų yra ilgesni nei 12 m. Pirmojoje Bulgarijos ataskaitoje apie jos laivyną nurodomas nedidelis (maždaug 1 %) žvejybos pajėgumų padidėjimas 2007 m. Ataskaitoje apskaičiuoti kai kurie gairėse siūlomi pajėgumų pusiausvyros rodikliai, bet nepateikta išvadų dėl laivyno dydžio. Danija. Kaip ir ankstesnėse nuo 2003 m. pateiktose ataskaitose, taikant ekonominį modelį ( EIAA ) buvo apskaičiuota, kiek mažiausiai laivų reikia 12 laivyno segmentų, suskirstytų pagal Duomenų rinkimo reglamentą[4], sugauti tiek žuvų, kiek leidžiama pagal skirtas kvotas. Skaičiuojant taikytas didžiausias dienų, kurias šie laivai gali būti jūroje per metus, skaičius. Atsižvelgiant į esamą išteklių būklę buvo nustatyti nevienodi kiekvieno segmento pertekliniai pajėgumai. Pagal šį modelį manoma, kad dabartinis žvejybos veiklą vykdančių laivų skaičius atitinka esamas žvejybos galimybes. Žvejybos veiklą vykdančių laivų skaičius sumažintas maždaug 3 %, palyginti su 2006 m. Ataskaitoje nurodoma, kad daugiau nei 800 laivų, kurių bendra talpa – 7 143 GT, o bendra variklių galia – 33 456 kW, 2007 m. nevykdė žvejybos veiklos. 2007 m. laivyno pajėgumai nebuvo mažinami naudojantis valstybės pagalba. Iš šių faktų galima spręsti apie perteklinių pajėgumų dydį. Vokietija. Rengdama ataskaitą Vokietija gairėmis nesivadovavo. Atskirų laivyno segmentų žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyra buvo nagrinėjama kokybiniu biologiniu metodu. Laivyno segmentai buvo apibrėžti pagal Daugiametę valdymo programą (DVP IV). Ataskaitoje įvertinta, ar kiekvieno laivyno segmento pajėgumų raida atitiko atitinkamų pagrindinių žuvų išteklių kiekio ir jų žvejybos lygio raidą. 2007 m. be valstybės pagalbos buvo truputį sumažinti pasyviųjų įrankių, Šiaurės jūros tralerių ir plačiažiočiais tralais žvejojančių tralerių segmentų pajėgumai. Padidėjo tolimojo plaukiojimo laivyno pajėgumai. Į šį segmentą buvo įtrauktas didelis traleris, todėl padidėjo bendri Vokietijos laivyno pajėgumai (11 % GT, 3 % kW). Estija. Rengdama ataskaitą Estija nesivadovavo gairėmis ir neįvertino laivyno pajėgumų bei žvejybos galimybių pusiausvyros. Pagal laivų ilgį, žvejybos įrankius ir žvejybos rajoną Estijos laivynas skirstomas į tris segmentus. Laivynui taikomos Baltijos jūros menkių BLSK mažinimo priemonės ir Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos išteklių atkūrimo planas. 2007 m. Baltijos jūroje ir Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone nebuvo imta taikyti naujų daugiamečių išteklių valdymo ir atkūrimo planų. Graikija. Rengdama ataskaitą Graikija nesivadovavo gairėmis ir neįvertino laivyno pajėgumų bei žvejybos galimybių pusiausvyros. 2007 m. toliau buvo teikiama valstybės pagalba laivyno pajėgumų mažinimui finansuoti; laivų, kurių eksploatavimas nutrauktas, talpa – 1 528 GT, o variklių galia – 8 264 kW. Didžiąją Graikijos laivyno dalį sudaro nedideli priekrantės žvejybos laivai, kuriuose naudojami įvairūs pasyvieji žvejybos įrankiai. Ispanija. Rengdama ataskaitą Ispanija nesivadovavo gairėmis ir neįvertino laivyno pajėgumų bei žvejybos galimybių pusiausvyros. Ispanija ir toliau naudojo valstybės lėšas laivyno pajėgumams mažinti; 2007 m. į metalo laužą atiduotų laivų talpa didesnė nei 9 000 GT, o variklių galia didesnė nei 21 000 kW, tačiau ataskaitoje nepateikiama išsamios informacijos apie žvejybą ir laivyno segmentus, kuriuose esančių laivų eksploatavimas nutrauktas. Laivynas valdomas atskirais segmentais, kaip buvo pagal DVP IV. Prancūzija. Prancūzija ataskaitą pateikė per vėlai, todėl ji nebuvo įtraukta į šią ataskaitą. Airija. Rengdama ataskaitą Airija nesivadovavo gairėmis ir neįvertino laivyno pajėgumų bei žvejybos galimybių pusiausvyros. Tačiau ataskaitoje teigiama, kad daugelis žvejojamų išteklių neatitinka mažiausio saugaus biologinio išteklių dydžio reikalavimų. Kvotos ir iškraunamų žuvų kiekis mažėja daug sparčiau nei žvejybos pajėgumai. 2007 m. nebuvo nutrauktas nė vieno laivo eksploatavimas, tačiau 2008 m. numatyta nustoti eskploatuoti nemažai baltamėsių žuvų žvejybos laivų. Italija. Italijos laivyno pajėgumai buvo toliau mažinami atiduodant laivus į metalo laužą ir naudojantis valstybės pagalba. 2007 m. buvo nutrauktas 177 laivų, kurių bendra talpa – 9 422 GT, o bendra variklių galia – 38 372 kW, eksploatavimas. Italijos ataskaitoje apskaičiuoti kai kurie gairėse siūlomi pusiausvyros rodikliai. Vidutinis dienų, kurias Italijos žvejybos laivai vykdo žvejybos veiklą, skaičius nuolat mažėja: 2007 m. kiekvienas laivas žvejojo maždaug 131 dieną. Šiek tiek sumažėjo ir sužvejotų žuvų kiekis, tenkantis žvejybos pastangos vienetui, kuris apskaičiuojamas GT padauginus iš dienų skaičiaus. Kipras. Rengdamas ataskaitą Kipras nesivadovavo gairėmis ir neįvertino laivyno pajėgumų bei žvejybos galimybių pusiausvyros. 2007 m. Kipro žvejybos laivyno pajėgumai be valstybės pagalbos buvo sumažinti 3 % (talpa) ir 9 % (galia). Kipro ataskaitoje nurodoma, kad 2008 m. laivyno pajėgumai padidės, nes maži žvejybos laivai bus laikomi ne poilsinės, o profesionalios žvejybos laivais. Latvija. Rengdama ataskaitą Latvija nesivadovavo gairėmis laivyno pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyrai įvertinti. Tačiau ataskaitoje teigiama, kad atviros jūros laivyno segmento (8 laivai) pajėgumai atitinka esamas kvotas. 2007–2013 m. numatoma nutraukti 70 Baltijos jūros laivyno segmento ir 110 nedidelių laivų laivyno segmento laivų eksploatavimą, kad būtų galima suderinti laivyno pajėgumus ir esamas kvotas. 2007 m. naudojantis valstybės pagalba buvo nutrauktas 17 laivų, kurių bendra talpa – 950 GT, o bendra variklių galia – 2 228 kW, eksploatavimas. Lietuva. Lietuvos ataskaitoje apskaičiuoti kai kurie gairėse siūlomi rodikliai, bet nepateikta išvadų dėl laivyno dydžio. Vis dėlto siūlomų rodiklių vertės rodo perteklinius Baltijos jūros laivyno pajėgumus. 2007 m. naudojantis valstybės pagalba buvo nutrauktas 11 laivų, kurių bendra talpa – 1 173 GT, o bendra variklių galia – 1 893 kW, eksploatavimas. Malta. Maltos ataskaitoje apskaičiuoti kai kurie gairėse siūlomi pusiausvyros rodikliai. Pagal juos sprendžiama, kad laivyno pajėgumai atitinka esamus išteklius ir jų mažinti nenumatoma. Laivyną sudaro visą arba dalį nustatyto laiko žvejojantys laivai. Ataskaitoje pateikiami ir poilsinės žvejybos laivų duomenys, nors jie nėra prekybiniai žvejybos laivai ir jiems BŽP netaikoma. 99 % laivyno daugiausia sudaro nedideli laivai, kurių ilgis mažesnis nei 12 m. 2007 m. Maltos laivyno pajėgumai buvo toks patys, kaip ir ankstesniais metais; nė viename žuvininkystės sektoriuje nėra žvejybos pastangų didinimo požymių. Nyderlandai. Rengdami ataskaitą Nyderlandai vadovavosi Komisijos pasiūlytomis gairėmis. Tačiau ataskaitoje nurodoma, kad sudėtinga gauti išsamius duomenis apie atitinkamus laivyno segmentus, kurių reikia teisingai analizei atlikti, todėl sunku nustatyti žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyrą. Nyderlandų ataskaitoje teigiama, kad gairėse nurodyti rodikliai netinkami pelaginių žuvų žvejybos segmentui dėl jo orientavimosi į tarptautinius vandenis. Šie rodikliai rodo perteklinius plačiažiočių tralų laivyno pajėgumus. Metų pabaigoje įgyvendinus laivų eksploatavimo nutraukimo programą laivyno pajėgumai buvo sumažinti 15 %, tačiau tai parodys tik 2008 m. pradžios duomenys. Pakeitus 2006 m. panaikintus laivyno pajėgumus, pelaginiais tralais žvejojančių tralerių segmento pajėgumai 2007 m. padidėjo 7 % (talpa) ir 12 % (galia). Lenkija. Rengdama ataskaitą Lenkija nesivadovavo gairėmis ir neįvertino laivyno pajėgumų ir žvejybos galimybių santykio. Baltijos jūros laivynas buvo labai sumažintas 2005 m. bei 2006 m. ir ne tiek daug – 2007 m.; naudojantis valstybės pagalba iš laivyno visam laikui buvo pašalinti 24 laivai, kurių talpa – 700 GT, o variklių galia – 2 600 kW. Portugalija. Rengdama ataskaitą Portugalija nesivadovavo gairėmis ir neįvertino laivyno pajėgumų ir žvejybos galimybių santykio. Bendri Portugalijos žemyninės dalies laivyno pajėgumai 2007 m. buvo sumažintas tik 0,4 %, daugiausia naudojantis valstybės pagalba. Slovėnija. Rengdama ataskaitą Slovėnija nesivadovavo gairėmis ir neįvertino laivyno pajėgumų ir žvejybos galimybių santykio. 2007 m. Slovėnijos laivyno pajėgumai buvo šiek tiek sumažinti be valstybės pagalbos. Kyla laivyno struktūros problemų, visų pirma dėl senų laivų ir susidėvėjusių žvejybos įrankių. Pagal Viduržemio jūros reglamento nuostatas sudarytame valdymo plane bus siekiama sureguliuoti pajėgumus ir sumažinti žvejybą dugniniais tralais. Suomija. Rengdama ataskaitą Suomija nesivadovavo gairėmis ir neįvertino laivyno pajėgumų ir žvejybos galimybių santykio. 2007 m. Suomijos laivyno laivų skaičius ir laivyno pajėgumai kiek sumažėjo, bet nebuvo nutrauktas nė vieno laivo eksploatavimas naudojantis valstybės pagalba. Palyginti su pradiniu lygiu 2003 m. sausio 1 d., laivyno pajėgumai sumažėjo 19 % GT ir 12 % kW. Švedija. Švedijos ataskaitoje pusiausvyros rodikliai įvertinti pagal minėtas gaires. Rezultatai rodo, kad kai kurie žuvų ištekliai pereikvojami, dauguma laivyno laivų beveik nevykdo žvejybos veiklos, o ekonominės laivyno veiklos rezultatai nepatenkinami. Tai aiškiai rodo perteklinius pajėgumus, kaip pripažįstama ir ataskaitoje; 2007–2013 m. numatyta 50 % sumažinti priedugnio žvejybos segmentą ir 30 % sumažinti pelaginių žuvų žvejybos segmentą. Jungtinė Karalystė. Tuo metu, kai buvo rengiama ši ataskaita, Jungtinė Karalystė savo ataskaitos nebuvo pateikusi. 2.2. Žvejybos pastangų mažinimo programų poveikis laivyno pajėgumams Valstybės narės pranešė apie įvairias 2007 m. taikytas išteklių atkūrimo priemones ir žvejybos pastangų mažinimo programas. Apskritai valstybių narių ataskaitose aiškiai nenurodoma, ar žvejybos pastangų mažinimo programos buvo arba bus veiksminga priemonė tvariai pajėgumų ir išteklių pusiausvyrai pasiekti. Komisija mano, kad bendri su laivyno dydžiu susiję žvejybos pastangų reguliavimo programų rezultatai yra prasti ir reikia dar daugiau nuveikti. Belgija. Žvejybos laivynui buvo taikoma II priedo[5] programa ir Vakarų vandenų režimas. Bendro dienų, kurias laivui leidžiama būti jūroje, skaičiaus laivynas neviršijo, nes kai kurie laivai neišnaudojo visų jiems skirtų dienų. Vis dėlto, nors dienų, kurias laivui leidžiama būti jūroje, skaičius buvo ribojamas, kvotos neliko neišnaudotos. Beveik visiškai išnaudotos esamos šukuočių žvejybos galimybės. Tačiau Belgijai Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT) VIII rajone skirtų žvejybos pastangų nepakako, todėl reikėjo keistis kvotomis ir pastangomis su Nyderlandais. Danija. Danijos laivynui taikomos II priede nurodytos priemonės, kurios yra menkių išteklių atkūrimo plano dalis. Svarbiausia II priede nurodytų priemonių taikymo pasekmė – vidutiniškai 47 % mažesnės žvejybos pastangos, palyginti su 2003 m. Bendras žvejybos dienų skaičius buvo sumažintas 49 %. Perkėlus žvejybos dienas ir 2007 m. taikant atskiras perkeliamas kvotas, likusioms žvejybos pastangos buvo sutelktos daug mažiau laivų, o dalis laivyno 2007 m. beveik ar visiškai nevykdė žvejybos veiklos. Vokietija. Kaip ir 2006 m., žvejybos pastangų mažinimo programos turėjo nedidelį poveikį laivynui, visų pirma Baltijos jūroje. Poveikis nebuvo įvertintas kiekybiškai. Estija. Estijos laivynui Baltijos jūroje nebuvo taikoma jokia žvejybos pastangų mažinimo programa, bet buvo taikomos Baltijos jūros menkių išteklių atkūrimo priemonės. Tačiau ataskaitoje neįvertintas tų priemonių poveikis. Graikija. Graikijos laivynui nebuvo taikoma jokia žvejybos pastangų reguliavimo programa. Ispanija. Laivynui poveikį darė europinių paprastųjų jūrinių lydekų pietinių išteklių ir omarų (IIB priedas), giliavandenių rūšių žuvų žvejybos pastangų bei pastangų Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame regione mažinimo priemonės. Nacionaliniai valdymo planai toliau taikyti Viduržemio jūros, Kadiso įlankos ir Kanarų salų vandenims. Ataskaitoje nurodyta, kad giliavandenių žuvų žvejybos pastangos faktiškai sumažintos 12 %, o tai atitinka 10 % nominalųjį didžiausią pastangų sumažinimą. Priešingai, taikant europinių paprastųjų jūrinių lydekų ir omarų žvejybos pastangų mažinimo planą faktinės žvejybos pastangos padidėjo, kai atidavus kai kuriuos laivus į metalo laužą 2007 m. atitinkamam laivyno segmentui buvo suteikta papildomų dienų. Tačiau ataskaitoje nepaaiškinta, kiek nuolatinis laivyno pajėgumų mažinimas (apytikriai 100 laivų ir 9 000 GT) naudojantis valstybės pagalba susijęs su tokiomis žvejybos pastangų mažinimo priemonėmis. Prancūzija. Prancūzija ataskaitą pateikė per vėlai, todėl ji nebuvo įtraukta į šią ataskaitą. Airija. Airijos laivynui taikomos tiek žvejybos pastangų mažinimo programos, priimtos pagal BLSK ir kvotų reglamento II priedą, tiek Vakarų vandenų režimas, nors jie 2007 m. žvejybos laivyno pajėgumams neturėjo jokio poveikio. Į išteklių atkūrimo planų (TJTT VIa ir VIIa rajonai) taikymo sritį patenka labai įvairios žuvininkystės sritys. Todėl Airijos institucijoms buvo sunku įvertinti žvejybos pastangų mažinimo programų poveikį. Italija. Italijos laivynui nebuvo taikoma jokia žvejybos pastangų reguliavimo programa. Kipras. Kipro žuvininkystei netaikoma jokia privaloma žvejybos pastangų mažinimo programa. Latvija. Latvijos laivynui taikytos Baltijos jūros menkių išteklių atkūrimo priemonės, tačiau ataskaitoje neužsimenama apie šių priemonių poveikį žvejybos pastangoms. Dėl prastos menkių išteklių būklės, pasenusių laivų ir didėjančių kuro kainų laivų savininkai buvo priversti prašyti eksploatavimo nutraukimo išmokų. Lietuva. Lietuvos laivynui taikytos Baltijos jūros menkių išteklių atkūrimo priemonės, tačiau ataskaitoje neužsimenama apie šių priemonių poveikį žvejybos pastangoms. 2007 m. naudojantis valstybės pagalba seniausi ir nenašiausi laivai buvo atiduodami į metalo laužą ir tokiu būdu buvo toliau mažinami laivyno pajėgumai. 2005–2006 m. laivyno pajėgumų mažinimas teigiamai paveikė ekonominės veiklos rezultatus (2006 m. duomenimis), nes padidėjo kiekvieno laivo sužvejojamų žuvų kiekis. Malta. Maltos laivynui nebuvo taikoma jokia žvejybos pastangų reguliavimo programa. Nyderlandai. Šiaurės jūroje ribojamas dienų, kurias laivas gali būti jūroje, skaičius (II priedo režimas). Šiomis priemonėmis nebuvo labai sumažinti bendri plačiažiočiais tralais žvejojančių tralerių laivyno pajėgumai: bendra galia buvo sumažinta 2,9 %, o talpa – 0,5 %. 2007 m. jūrinių plekšnių ir europinių jūrų liežuvių žvejybos pastangos jų išteklių atkūrimo zonose padidėjo 6 %, palyginti su 2006 m., bet buvo mažesnės nei 2005 m. Viena iš priežasčių – žvejybos įrankių pakeitimas ir didesnis dienų, kurias laivas gali praleisti jūroje, skaičius. Įgyvendindami IIA priedą, Nyderlandai pasirinko taikyti kiek įmanoma lankstesnę sistemą: buvo leista perleisti dienų skaičių kitiems laivams ir perkelti į kitą valdymo laikotarpį. Lenkija. Įgyvendinant žvejybos pastangų mažinimo programą, 2007 m. dienų, kurias Baltijos jūros laivynas praleido žvejodamas, skaičius sumažėjo 44 % palyginti su 2004 m., o 24–40 m. ilgio kateriai žvejojo beveik 70 % mažiau dienų. 2004–2007 m. dienų, kurias menkes žvejojantys laivai praleido jūroje, skaičius sumažėjo 56 %. Portugalija. Europinių paprastųjų jūrinių lydekų ir omarų išteklių atkūrimo planas (BLSK reglamento IIB priedas) buvo toliau taikomas 2007 m., bet ataskaitoje neminima, kad dėl to būtų sumažėję laivyno pajėgumai. Tačiau ataskaitoje teigiama, kad tokią žvejybą vykdantys laivai dėjo dideles pastangas, pvz., nustojo vykdyti veiklą, kad neviršytų nustatyto dienų, kurias jie gali praleisti jūroje, skaičiaus. Vis dėlto, palyginti su 2006 m., bendros faktinės žvejybos pastangos padidėjo. 2007 m. toliau mažėjo Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone laivų praleistų dienų skaičius. Taikomos nacionalinės giliavandenių jūrinių rūšių žuvų žvejybos pastangų ribojimo priemonės. Slovėnija. Slovėnijos laivynui nebuvo taikoma jokia žvejybos pastangų mažinimo programa. Suomija. Suomijos laivynui 2007 m. nebuvo taikoma jokia žvejybos pastangų mažinimo programa. Nepaisant to, kad 2003–2006 m. buvo labai sumažinti laivyno pajėgumai, nuo 2005 m. bendri Suomijos laivyno pajėgumai didėjo, o 2007 m. jie buvo 10 % didesni nei 2003 m. Padidėjo pelaginių žuvų žvejybos pastangos. Pasyviuosius žvejybos įrankius naudojančių laivų segmentas, vykdantis menkių žvejybą, laipsniškai mažino savo žvejybos pastangas, o 2007 m. dėl draudimo naudoti dreifuojančiuosius tinklus šis segmentas nevykdė žvejybos veiklos. Švedija. Laivynui taikomas IIA priedas; žvejybos pastangos buvo palaipsniui sumažintos dėl mažesnio BLSK ir mažesnio dienų, kurias laivas gali būti jūroje, skaičiaus. 2007 m. – paskutiniai metai, kuriais leista naudoti dreifuojančiuosius tinklus. Dėl būsimo draudimo naudoti dreifuojančiuosius tinklus naudojantis valstybės pagalba buvo nutrauktas dešimties žiauniniais tinklais žvejojančių laivų eksploatavimas. 2007 m. buvo nustatytos atskiros pelaginių rūšių žuvų žvejybos kvotos. Jungtinė Karalystė. Tuo metu, kai buvo ši rengiama ataskaita, Jungtinė Karalystė savo ataskaitos nebuvo pateikusi. 2.3. Įtraukimo į laivyną (pasitraukimo iš laivyno) programos nuostatų ir atskaitos lygių laikymasis Bendrijos laivų registro 2008 m. liepos 22 d. duomenimis, 2007 m. pabaigoje nė vienos valstybės narės laivyno pajėgumai neviršijo nustatytų didžiausių ribų. Bendri ES laivyno pajėgumai nuolat mažėja. Visų atitinkamų valstybių narių žemyninės dalies laivynai atitiko atskaitos lygius. 3. Žvejybos pajėgumų valdymo taisyklių laikymasis. Bendri rezultatai 3.1. Žemyninės dalies laivyno rezultatai (išskyrus atokiausiuose regionuose registruotus laivus) Bendrijos žvejybos laivyno registro duomenimis, per penkerių metų laikotarpį (2003–2007 m.), nepaisant dviejų plėtros etapų, bendras ES laivyno pajėgumai buvo sumažinti maždaug 197 000 GT ir 720 000 kW; tai sudaro apie 11 % bendro talpos sumažinimo. ES-15 laivyno pajėgumai sumažinti 207 000 GT ir 788 000 kW, palyginti su ES-10 laivyno pajėgumais, kurie sumažinti 71 000 GT ir 152 000 kW. Nuo įstojimo į ES dienos ES-10 laivyno pajėgumai buvo santykinai labiau mažinami negu ES-15 laivyno 2003–2007 m. laikotarpiu (variklių galia sumažinta 26 % palyginti su 11 %). Per penkerių metų laikotarpį (2003–2007 m.) naudojantis valstybės pagalba ES laivyno pajėgumai sumažinti maždaug 198 000 GT ir 638 000 kW (išskyrus atokiausių regionų laivynus), iš jų 25 000 GT ir 81 000 kW panaikinta 2007 m. Apskritai tokio bendro ES laivyno pajėgumų mažinimo nepakanka, nes nuolat tobulėja technologijos, kurias naudojant neutralizuojamas pajėgumų mažinimo poveikis, o daugelio Bendrijos žuvininkystės sektorių, ypač priedugnio žuvų žvejybos, būklė yra prasta, todėl žvejybos pastangas būtina labai smarkiai sumažinti. Šios ataskaitos priedo 1 ir 2 lentelėse apibendrinama, kaip valstybės narės 2007 m. gruodžio 31 d. laikėsi įtraukimo į laivyną (pasitraukimo iš laivyno) programos reikalavimų ir atskaitos lygių. Visos valstybės narės įvykdė reikalavimus. Išsamesnės informacijos (lentelių ir diagramų) apie valstybių narių laivynų pajėgumų raidą galima rasti interneto svetainėje EUROPA[6]. 3.2. Atokiausiuose regionuose registruotų laivynų rezultatai Atokiausiuose regionuose registruotų laivynų pajėgumai ir jų pokyčiai nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2007 m. gruodžio 31 d. pateikiami šios ataskaitos priedo 4 lentelėje. Rezultatai rodo, kad atokiausiuose Ispanijos ir Portugalijos regionuose registruoto laivyno talpa ir galia buvo smarkiai sumažinta. Prancūzijos užjūrio departamentuose šiek tiek sumažėjo bendras laivų skaičius, sumažėjo talpa, tačiau padidėjo variklių galia. 2007 m. pabaigoje tik vienas iš 17 segmentų atokiausiuose regionuose šiek tiek viršijo atskaitos lygį. Minėtas segmentas – CA2 (Kanarų salose registruoti ir Bendrijos vandenyse žvejojantys ilgesni nei 12 metrų laivai). 4. Komisijos išvados Nuo to laiko, kai buvo pateikta pirma (2003 m.) ataskaita, valstybių narių ataskaitų kokybė nuolat gerėjo, tačiau to nepakanka. Kaip ir praėjusiais metais, daugumos valstybių narių ataskaitose laivynai neapibūdinti žvejybos atžvilgiu, nors to reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 1438/2003 13 straipsnio 1 dalies a punkte, todėl Komisija negali analizuoti veiksmų, kurių buvo imtasi siekiant žvejybos laivyno pajėgumų ir esamų žvejybos galimybių pusiausvyros, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 14 straipsnyje. Vietoj to valstybės narės pabrėžė, kad taikomos nacionalinės laivyno valdymo sistemos, ir apibūdino laivynų pajėgumų raidą, ją siedamos su įtraukimo į laivyną (pasitraukimo iš laivyno) programa. Vadovavimasis žvejybos pajėgumų ir galimybių pusiausvyros vertinimo gairėmis – teisingas žingsnis, tačiau ne visos valstybės narės pasinaudojo šia priemone. Komisija pripažįsta, kad kai kurioms valstybėms narėms kilo sunkumų dėl trumpo termino, per kurį jos turėjo remtis gairėmis, ir gana techninio tų gairių pobūdžio. Šiais metais reikėtų dėti daugiau pastangų, kad 2008 m. ataskaitos būtų rengiamos pagal tas gaires. Dauguma ataskaitų parengtos taip, kad nėra įmanoma aiškiai susieti žvejybos pastangų valdymo priemonių ir laivyno pajėgumų reguliavimo; jose nėra kritiškai analizuojama faktinių pastangų raida. Apskritai atrodo, kad žvejybos pastangų reguliavimo priemonių poveikis laivyno pajėgumams yra ribotas. Kai kuriais atvejais svarbiausias laivyno pajėgumų mažinimo veiksnys – prasti laivyno ekonominės veiklos rodikliai ir galimybė pasinaudoti Bendrijos arba nacionalinėmis lėšomis. Iš dalies taip yra dėl to, kad keliuose žuvininkystės sektoriuose nėra žvejybos pastangų valdymo sistemų arba esamos sistemos (II priedas, Vakarų vandenys, giliavandenių rūšių žuvų žvejyba, kai kurios nacionalinės programos ir t. t.) neveiksmingos. 2007 m. ES laivyno žvejybos pajėgumai mažėjo lėtai, bet tolygiai, po 2–3 % per metus. Priedo 3–5 paveikslėliuose matyti, kad iš esmės tai vyko pastaruosius 16 metų, nors atskirų valstybių narių duomenys rodo, kad pajėgumų raida nėra tokia vienoda. Todėl kyla klausimas, ar veiksmingos pagal BŽP taikomos pajėgumų reguliavimo priemonės. Mokslinio vertinimo rezultatai rodo, kad 30 % išteklių, apie kuriuos turima duomenų, sudarančių žuvų sužvejojama tiek, kad viršijami mažiausio saugaus biologinio išteklio dydžio reikalavimai, o 80 % išteklių sudarančių žuvų sužvejojama tiek, kad viršijamas didžiausias tausojamąją žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis. Tuo tarpu didelių laivyno dalių pajėgumai nevisiškai išnaudojami, t. y. žvejybos dienų skaičius yra mažesnis už didžiausią galimą; taip pat užregistruoti prasti ekonominės veiklos rezultatai, kurie dar pablogėjo per 2008 m. Atsižvelgiant į šiuos svarstymus atrodo, kad tokio laivyno pajėgumų sumažinimo nepakanka, kad greitu metu būtų galima pasiekti tvarią pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyrą. Be to, kyla pavojus, kad dėl technologijų pažangos, kuri, remiantis tam tikrais apytikriais skaičiavimais, yra tokio paties masto kaip ir stebimas pajėgumų mažinimas, bus neutralizuotas pajėgumų mažinimo poveikis. 2008 m. liepos 22 d. Taryba patvirtino laikinas specialiąsias ES žvejybos laivyno pertvarkymo priemones ir taip suteikė galimybę pertvarkyti laivyną iki reikiamo lygio, kuria reikėtų pasinaudoti. [1] Pagal Reglamento 2371/2002 14 straipsnį ir Reglamento 1438/2003 12 straipsnį. [2] http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.AnnualReport. [3] Pagal 2002 m. gruodžio mėn. priimtą bendrąją žuvininkystės politiką (BŽP) žvejybos laivynai valdomi vadovaujantis bendrąja taisykle, kad laivynui suteikiamas naujas pajėgumas, išreikštas talpos ir galios vienetais, negali būti didesnis už panaikintą pajėgumą. [4] Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1639/2001 (OL L 222, 2001 8 17, p. 53–115). [5] Tarybos reglamentas (EB) Nr. 51/2006 (OL L 1, 2006 1 20, p. 1–183). [6] http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.AnnualReport.