42. laukia Komisijos užsakytų išorinių tyrimų, susijusių su proporcingumu tarp nuosavybės teisių ir
valdymo ES nurodytose bendrovėse, rezultatų, taip pat tikisi, kad Komisija pateiks objektyvią gautų empi-
rinių ir teorinių duomenų apie skirtingų nuosavybės modelių valstybėse narėse poveikį ekonominiam veiks-
mingumui, savininkų galimybes valdyti bendroves ir galimybę sudaryti tarpvalstybinius sandorius analizę,
taip pat laukia nuodugnios kolektyvinio bendrovių valdymo įstatymų analizės, susijusios su ekonominėmis ir
socialinėmis valstybių narių sąlygomis ir skirtingais kolektyvinio valdymo modeliais; pabrėžia, kad reikia
skirti pakankamai dėmesio bendrovių valdymo teisių struktūros skaidrumui;
43. tikisi, kad Komisija, pateiks pasiūlymą dėl teisės akto, susijusį su principu „viena akcija —vienas
balsas“, tik tada, kai bus aiškūs 2004 m. balandžio 21 d. Direktyvos 2004/25/EB dėl įmonių perėmimo
pasiūlymų (1) persvarstymo rezultatai, kaip numatoma šios direktyvos 20 straipsnyje, taip pat kai įvertins
minėtąją direktyvą;
44. prašo Komisij ąpasiūlyti priemones, padidinsiančias skaidrumą, susijusį su instituciniais investuotojais;
primena, kad reikia investicijų politikos, balsavimo politikos ir akcijų nuosavybės skaidrumo ir šis skai-
drumas turėtų apimti ne tik santykius tarp fondų ir pavienių investuotojų; primena, kad instituciniai inves-
tuotojai taip pat privalėtų atskleisti tam tikrą informaciją bendrovėms, kurioms jie įsipareigoję, pvz., apie
savo ketinimus ir siūlomą savo įsipareigojimų trukmę;
45. ragina Komisij ąinformuoti Parlamentą apie konsultacijų, pradėtų 2005 m. gruodžio mėnesį, rezultatus
dėl jos 2003 m. veiksmų plano ateities prioritet ų, modernizuojant bendrovių teisę ir gerinant įmonių
valdymą Europos Sąjungoje, ir detaliai paaiškinti po konsultacijų priimtus sprendimus;
46. ragina Komisiją analizuoti problemas, susijusias su dabartinių teisės aktų taikymu, kad svarstant naujus
pasiūlymus dėl teisės aktų būtų atsižvelgiama į šios analizės rezultatus;
47. ragina Teisės reikalų komitetą bei Ekonomikos ir pinigų politikos komitetą stebėti Komisijos darbą;
*
* *
48. paveda Pirmininkui perduoti šiąrezoliuciją Tarybai ir Komisijai.
(1) OL L 142, 2004 4 30, p. 12.
P6_TA(2006)0296
Aviacijos poveikio klimato kaitai mažinimas
Europos Parlamento rezoliucija dėl aviacijos poveikio klimato kaitai mažinimo (2005/2249(INI))
Europos Parlamentas,
—atsižvelgdamas įKomisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių
reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Aviacijos poveikio klimato kaitai mažinimas“ (COM(2005)0459),
—atsižvelgdamas įsavo 2005 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją „Kaip užkirsti kelią pasaulio klimato kaitai“ (1),2006 12 13 C 303 E/119 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. liepos 4 d., antradienisLT
(1) Priimti tekstai, P6_TA(2005)0433.
—atsižvelgdamas įDarbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
—atsižvelgdamas įAplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą bei Transporto ir
turizmo komiteto nuomonę (A6-0201/2006),
A. kadangi ES yra įsipareigojusi išvengti pavojingos klimato kaitos ir užsibrėžusi visuotinį tikslą siekti, kad
pasaulio temperatūra kiltų ne daugiau kaip +2 °C lyginant su priešindustriniais lygiais,
B. kadangi pirmiau minėtoje savo 2005 m. lapkričio 16 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas pareiškė, kad
išsivysčiusios šalys turėtų labai sumažinti emisiją —30 % iki 2020 m. ir 60 % —80 % iki 2050 m.,
C. kadangi aviacijos poveikis klimato kaitai yra didelis ir dar didėja,
D. kadangi tarptautinei aviacijai nėra taikomi Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos
(JTBKKK) ir jos Kioto protokolo įsipareigojimai ar kokie kiti tarptautiniai įsipareigojimai klimato kaitos
srityje,
E. kadangi ES turėtų imtis vadovaujamo vaidmens kovoje su klimato kaita ir parodyti pavyzdį, imdamasi
regioninių ir išankstinių veiksmų spręsti aviacijos poveikio klimatui problemą;
1. sveikina Komisijos komunikatą ir tai, kad ji pripažįsta, jog reikia imtis visa apimančių priemonių, įskai-
tant reguliavimo, ekonomines, technologines ir operacines priemones, siekiant išspręsti visus su aviacijos
poveikiu klimatui susijusius klausimus, taikant „teršėjas moka“ principą ir užtikrinant visišką sąnaudų inter-
nalizavimą;
2. pabrėžia, kad bendras pasirinktų politikos priemonių tikslas turi būti aviacijos poveikio klimato kaitai
mažinimas rentabiliu būdu; mano, kad šios politikos priemonės turėtų būti pasirinktos taip, kad kuo labiau
sumažėtų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisija, o konkurencijos, vykstančios tarp Europos vežėjų ir ne
Europos Sąjungoje įsikūrusių vežėjų, iškraipymai būtų kuo mažesni, taip pat kad sumažėtų nesąžininga
konkurencija tarp ES oro ir kito transporto sektorių;
3. pabrėžia, kad šiuo požiūriu reikėtų pašalinti bet kokią nereikalingą biurokratinę naštą, ypač atsižvelgiant
įrinkoje esančius smulkiuosius oro vežėjus;
4. visiškai pritaria Komisijos ketinimams įvesti žibalo mokestį ir pabrėžia būtinybę kuo greičiau pradėti šį
procesą, pareikalaujant jį įvesti visiems vidaus reisams ir skrydžiams ES viduje (numatant galimybę atleisti
nuo mokesčio visus vežėjus, skraidančius maršrutais, kuriuose dirba ne ES vežėjai); ragina Komisij ąpateikti
pasiūlymų dėl priemonių, padėsiančių pasiekti, kad šis mokestis būtų taikomas visame pasaulyje;
5. pabrėžia būtinybę kuo greičiau siekti rezultatų naujose derybose dėl oro paslaugų susitarimų, ypač susi-
tarimo su JAV, kad be papildomų sąlygų būtų galima vienodai apmokestinti ES vežėjams ir ES nepriklausan-
tiems vežėjams tiekiamą kurą;
6. pabrėžia, kad dėl oro transportui taikomų mokesčių išimčių ir kitų pusiausvyrą trikdančių veiksnių atsi-
randa nesąžininga konkurencija tarp aviacijos ir kitų transporto sektorių;
7. pabrėžia, kad tai ypač apsunkina geležinkelių sektorių, nes geležinkelių transportui taikomi ne tik
mokesčiai, bet ir ES išmetamųjų teršalų prekybos sistema (ES TPS), kuri gerokai padidina aplinkai nežalingos
transporto sistemos sąnaudas;
8. pabrėžia, kad dėl konkurencijos tarp transporto sektorių iškraipymo atsiranda ir konkurencijos tarp
turistinių regionų iškraipymas, o tai nepalanku tiems regionams, kurie daugiausia pasiekiami automobiliais,
autobusais arba geležinkeliu;
9. pabrėžia, kad būtina apsvarstyti teisingą aplinkos problemų, kilusių dėl aviacijos, sprendimą;2006 12 13 C 303 E/120 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. liepos 4 d., antradienisLT
10. ragina įvesti mokesčius, kurie būtų žingsnis visiškai internalizuojant sąnaudas; jų dydis ir mastas
atspindėtų, kiek prekyba teršalų išmetimo leidimais atitinka pirmiau pateiktus reikalavimus;
11. prašo ypatingą dėmesį atkreipti įlabiausiai izoliuotų teritorijų, kurios yra ypač priklausomos nuo oro
transporto paslaugų, padėtį, ir ypač į salų arba atokiausių regionų, kuriuose nėra kitų susisiekimo galimybių
arba jos yra labai ribotos, padėtį;
12. džiaugiasi buvusio Europos Vadovų Tarybos Pirmininko ir Austrijos kanclerio Wolfgango Schüsselio
kalba Europos Parlamente, kurią jis pasakė 2006 m. sausio 18 d. ir kurioje jis iškėlė šią problemą, taip pat
paprašė Tarybai pirmininkaujančios valstbės narės apsvarstyti konkrečius pasiūlymus apie tai, kaip imtis
spręsti šiąproblemą;
13. pabrėžia, kad reikia kuo skubiau pradėti geriau valdyti oro eismą siekiant sumažinti CO2emisiją ,
kondensacines valktis ir plunksninių debesų susidarymą, ir tai turi būti rentabilios priemonės;
14. ragina toliau vykdyti mokslinius tyrimus, kad geriau suprastume tai, kokį bendrą poveikį klimato kaitai
daro aviacija; mano, kad ypač svarbu būtų aiškiai apibūdinti kondensacinių valkčių (vandens garų) poveikį,
taip pat sužinoti, kiek skraidymas žemesniame aukštyje sumažintų bendrą emisiją ir poveikį klimatui, taip
pat įvertinti šiltnamio efektą, kurį sukelia įstratosferą patenkantys aerozoliai;
15. ragina Komisiją skatinti masiškai pradėti naudoti aviacijoje biodegalus ir taip prisidėti prie klimatą
keičiančio poveikio mažinimo;
16. pabrėžia, kad Septintojoje mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos (MTTP)
pagrindų programoje taip pat reikėtų teikti prioritet ąmoksliniams tyrimams ir plėtrai, susijusiems su neter-
šiančių variklių technologijomis ir alternatyviais degalais; mano, kad reikia siekti kompleksinio požiūrio,
kuriame derėtų prekiavimas leidimais išmesti teršalus ir neteršiančiais varikliais ir degalais, siekiant sumažinti
kitų nei CO2medžiagų emisiją aviacijos sektoriuje;
17. taip pat mano, kad būtina ir toliau siekti mokslinių ir techninių tikslų norint gerinti orlaivių ir malūns-
parnių kuro sunaudojimo efektyvumą;
18. pažymi, kad, sprendžiant išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo klausimą, lemiamą reikšmę turi Septin-
tosios MTTP pagrindų programos priemonės, skirtos technologinėms naujovėms kosminės ir civilinės avia-
cijos sektoriuose skatinti, ir geresnis oro eismo valdymas, kuriam sąlygas sudarys teisės aktai dėl Bendro
dangaus;
19. ragina Komisiją nedelsiant imtis iniciatyvos tobulinti oro eismo kontrolę ir oro eismo valdymą pagal
(angl. SESAR) projektą ir teisės aktus dėl Bendro dangaus, siekiant didinti kuro sunaudojimo efektyvumą
skrydžių metu ir mažinti kondensacinių valkčių susidarymą arba jų išvengti;
20. ragina Komisiją užtikrinti, kad Septintosios MTTP pagrindų programos asignavimai būtų skiriami pagal
Bendrųjų mokslinių tyrimų antraštinę dalį siekiant pagerinti ekologiją ir orlaivių bei sraigtasparnių variklių
kuro sunaudojimo efektyvumą.
Aviacijos įtraukimas įES prekybos teršalų išmetimo leidimais sistemą (ES PTS)
21. pripažįsta, kad prekyba teršalų išmetimo leidimais gali būti visapusiško priemonių rinkinio, skirto
klausimams dėl aviacijos poveikio klimatui spręsti, sudedamąja dalimi, jei tik ji bus tinkamai parengta;
22. pabrėžia, kad bet kurios prekybos teršalų išmetimo leidimais sistemos veiksmingumas aplinkai
priklausys nuo to, ar jos geografinė aprėptis pakankamai plati, nuo griežtų apribojimų, pradinių paskirstymų
visiško aukcionavimo, nuo technologinio lygio ir ankstyvųjų veiksmų, įkuriuos buvo atsižvelgta paskirstant
visą poveikį klimatui ir imantis spręsti šiąproblemą;2006 12 13 C 303 E/121 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. liepos 4 d., antradienisLT
23. prašo Komisiją nedelsiant pateikti poveikio specialiems parametrams, nurodytiems siūlomuose sistemų
projektuose, įvertinimą, t. y. aviacijai nustatytą aukščiausią ribą, atitiktį, dalyvaujančio subjekto parinktį
(orlaivių operatoriai, oro linijos ar oro uostai), ir pateikti pasiūlymą siekiant užtikrinti, kad ES PTS būtų
galima taikyti ne Europos Sąjungos oro linijoms;
24. siūlo numatyti atskirą schemą, skirtą aviacijos išmetamiems teršalams, pripažindamas, kad pagal
JTBKKK ir Kioto protokolą nesant teisiškai privalomų įsipareigojimų dėl tarptautinės aviacijos išmetamų
teršalų, aviacijos sektorius bus nepaj ėgus dalyvauti ES PTS;
25. pažymi, kad atsiskaitymą gerokai supaprastintų atskira uždara sistema; mano, kad, jeigu oro transporto
bendrovėms bus leista pirkti iš ES PTS, pirkimas turėtų būti kruopščiai ribojamas;
26. pabrėžia, kad jei aviacija pagaliau būtų įtraukta įES PTS, 2008-2012 m. laikotarpiu turėtų būti
vykdomi bent bandomieji atskiros schemos projektai;
27. pažymi, kad galimą išorinių kreditų atėjimą į atskirą sistemą (pvz., taikant Švarios plėtros mechanizmą
ir bendrąjį įgyvendinimą) arba valstybių, kurios nėra pasirašiusios Kioto protokolo, kreditų išregioninių apri-
bojimo ir prekybos schemų (angl. cap-and-trade schemes) atėjimą būtina sumažinti iki minimumo apribojant
iki tokio lygio, kuris užtikrintų sektoriaus indėlį į bendrą tikslą —įveikti klimato kaitą, taip pat užtikrintų
biurokratijos sumažinimą iki minimumo ir skaidrumo padidėjimą;
28. siūlo taikyti specialias sąlygas (jei aviacija pagaliau būtų integruota įES PTS), kurios užtikrintų, kad
rinka nebūtų tiek iškreipta, kad pakenktų mažiau apsaugotiems sektoriams: riboti rinkoje perkamų teršalų
išmetimo leidimų skaičių bei įtvirtinti reikalavimą, kad, prieš perkant leidimus, būtų privaloma tam tikra
dalimi sumažinti teršalų išmetimą;
29. ragina Komisiją numatyti kitas politikos priemones, kartu su ES PTS skirtas spręsti ne su CO2išme-
timu susijusį aviacijos poveikį; mano, kad jei kuris nors poveikis nėra aiškus, politiką reikėtų grįsti atsargumo
principu; mano, kad be poveikio klimatui, ypatingą dėmesį reikėtų skirti oro taršai ir triukšmui, atsirandan-
tiems lėktuvams kylant ir leidžiantis; ragina Komisiją skatinti mokslinių tyrimų programas, kuriomis
siekiama sukaupti daugiau mokslinių žinių apie ne su CO2išmetimu susijusį aviacijos poveikį, ir remti Tarp-
tautinės civilinės aviacijos organizacijos veiksmus kuriant NOx medžiagų išmetimo standartus;
30. neatmeta galimybės, kad ateityje būtų naudojamos ir papildomos vietinės priemonės.
Aviacijos schemos taikymo sritis
31. mano, kad aviacijos schema, kaip pirmasis etapas, turėtų apimti visus skrydžius iš bet kurio ES oro
uosto ir įbet kurį ES oro uostą (jei galima, ir tarpžemyninius skrydžius per ES oro erdvę), nepaisant rūpimų
oro linijų kilmės šalies, kad būtų sudarytos vienodos galimybės veikti operatoriams, vykdantiems skrydžius
įvairiomis kryptimis, užtikrinti, kad rinkos neiškreiptų skrydžiai įES nepriklausančius oro uostus, užtikrinti
aplinkosaugos efektyvumą ir padėti išvengti kryžminio subsidijavimo bei daryti poveikį orlaivių modelia-
vimui; pabrėžia, kad reikia kuo greičiau pradėti taikyti pasaulinę prekybos teršalų išmetimo leidimais sistemą ;
32. pažymi, kad Komisija, kruopščiai įvertinusi, laikosi nuomonės, kad tokia plati aprėptis neprieštarauja
tarptautiniams susitarimams, t. y. PPO taisyklėms; prašo Komisijos ir Tarybos apginti šiąpoziciją nuo galimų
trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų puolimų.
Pradinis paskirstymas
33. pabrėžia, kad bendras pradinis paskirstymas turėtų būti apibrėžtas pagal Kioto įsipareigojimus ir jokiu
būdu neturėtų leisti didinti išmetamų teršalų kiekio, palyginti su baziniais metais;2006 12 13 C 303 E/122 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. liepos 4 d., antradienisLT
34. mano, kad pradinę paskirstymo sumą būtina numatyti ES lygiu, kadangi ją nustatydamos valstybės
narės rizikuotų skirti pernelyg daug, o tai iškreiptų rinką ir keltų grėsmę schemos aplinkosaugos
efektyvumui;
35. pabrėžia, kad paskirstymo metodas turėtų būti toks, jog tiesiogiai ar netiesiogiai nebūtų baudžiamos
tos bendrovės, kurios jau pradėjo naudoti efektyvius lėktuvus, kad ankstyvieji veiksmai būtų pripažįstami bet
kuriomis aplinkybėmis ir kad didžiausias spaudimas keistis būtų taikomas tiems vežėjams, kurie neefektyviai
naudoja kurą.
Paskirstymo pobūdis
36. mano, kad aukcionai yra geriausias būdas leidimams paskirstyti, nes toks būdas atspindi dinamišką
sektoriaus pobūdį, neapribojant naujų dalyvių arba tų regionų, kuriems dar reikia plėtoti šįsektorių;
37. pažymi, kad aukcionai taip pat atitinka principo „teršėjas moka“ reikalavimus, o tai, esant tinkamai
įkeistam pelnui, padės aplinkai, o be to, aukcionai padeda savaime atlyginti operatoriams už jųgerą veiklą
praeityje ir ateityje;
38. pabrėžia, kad galutinis iš dalies nemokamas leidimų paskirstymas (remiantis ankstesniu laikotarpiu
arba lyginamosios analizės būdu) neturėtų diskriminuoti operatorių, kurie prisijungs prie sistemos po
pradinio paskirstymo laikotarpio; todėl mano, kad būtinos specialios nuostatos, leisiančios atsižvelgti į
naujus dalyvius;
39. pažymi, kad yra tikimybė, jog nemokamas leidimų paskirstymas (remiantis ankstesniu laikotarpiu arba
lyginamosios analizės būdu) šiam sektoriui atneš netikėtai didelį, vartotojo sąskaita gaunamą pelną dėl
ribinės sąnaudų kainos nustatymo leidimų rinkos kainos pagrindu, nepaisant jų nemokamo paskirstymo;
pabrėžia, kad tai nėra šios politikos tikslas;
40. mano, kad nemokamas paskirstymas, pagrįstas ankstesnio laikotarpio išmetamų teršalų kiekiu, yra pats
blogiausias pasirinkimas, nes dėl to nukentėtų ankstyvoji oro transporto bendrovių veikla, o nemokamas
paskirstymas, pagrįstas lyginimu, teoriškai labiau skatina, tačiau išlieka pavojus, kad šis būdas gali būti per
daug sudėtingas ir biurokratiškas, be to, visi jo skaičiavimo metodai susiduria su geriausios veiklos nusta-tymo sunkumais;
*
* *
41. paveda Pirmininkui perduoti šiąrezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei
parlamentams.2006 12 13 C 303 E/123 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. liepos 4 d., antradienisLT