ES masto cheminių medžiagų ribinės vertės skatina užtikrinti didesnio lygio apsaugą visoje ES, padeda sudaryti vienodesnes sąlygas įmonėms ir taip padeda tarptautinę veiklą vykdančioms įmonėms sutaupyti atitikties užtikrinimo išlaidas, nes jos gali naudoti tą pačią technologiją darbuotojams skirtingose šalyse apsaugoti. Be to, atliekant sudėtingus mokslinius vertinimus ribinėms cheminių medžiagų vertėms nustatyti, labai svarbus masto ekonomijos aspektas, nes tai leidžia valstybėms narėms skirti daugiau finansinių išteklių apsaugos ir prevencijos priemonėms. Todėl svarbu patikslinti arba priimti naujas pavojingiausių cheminių medžiagų ES ribines vertes.

Labai sunku kiekybiškai įvertinti žmogaus gyvenimo vertę arba prarastą gyvenimo kokybę. Tiesioginės su darbu susijusio vėžio išlaidos dėl sveikatos priežiūros ir darbo našumo praradimo siekia bent 4–7 mlrd. EUR per metus. Netiesioginės išlaidos gali siekti apie 334 (242–440) mlrd. EUR per metus.

Apskaičiuota, kad 2012 m. ES 28 šalyse vėžys buvo diagnozuotas 91 500–150 500 žmonių, prieš tai darbe patyrusių kancerogeninių medžiagų ekspoziciją. Be to, 57 700–106 500 mirties nuo vėžio atvejų 2012 m. buvo susieta su darbe patirta kancerogeninių medžiagų ekspozicija. Taigi, vėžys yra pirma su darbu susijusių mirties atvejų priežastis ES.

Atsižvelgiant į išsamų ex post vertinimą, akivaizdu, kad ES turi ir toliau investuoti į darbuotojų saugą ir sveikatą, kad būtų galima išlaikyti jos pavyzdinį lygį ir užtikrinti veiksmingą darbuotojų apsaugą, taip pat ir besikeičiančio darbo pobūdžio ir naujų pavojų sąlygomis. Darbuotojų saugos ir sveikatos priemonės turėtų būti taikomos kuo didesniam skaičiui darbuotojų, nepriklausomai nuo jų darbo santykių tipo ir įmonės, kurioje jie dirba, dydžio. Atitiktį darbuotojų saugos ir sveikatos taisyklėms turėtų gebėti užtikrinti visų dydžių įmonės ir ji turėtų būti veiksmingai stebima vietoje. Priemonės turi būti orientuotos į rezultatus, o ne į dokumentų forminimą. Taip pat turėtų būti kuo labiau naudojamasi naujomis skaitmeninėmis technologijomis, kad priemones būtų lengviau įgyvendinti.

ES teisėkūros sistema atliko pagrindinį vaidmenį formuojant nacionalinio ir bendrovių lygmens profesinės saugos ir sveikatos strategijas. Komisijos atliktas išsamus ex post ES aquis vertinimas, kurio metu tikrintas jo tinkamumas, ekonominis efektyvumas, veiksmingumas, nuoseklumas ir ES papildoma nauda, patvirtina, kad sistema pajėgi pasiekti didelio užmojo tikslą – tinkamai apsaugoti darbuotojus. Šis REFIT vertinimas apėmė Pagrindų direktyvą 89/391/EEB ir 23 susijusias direktyvas.

Be bendrųjų rekomendacijų, pateiktų pridedamame dokumente, Komisija 2017 m. baigs rengti ir išplatins išsamesnes ir tikslingesnes rizikos valdymo žemės ūkio ir žvejybos srityse gaires. 2017 m. bus paskelbtas darbinių transporto priemonių saugos interaktyvus e. vadovas. Darbuotojų saugos ir sveikatos valdymas šiuose didelės rizikos sektoriuose yra ypač sudėtingas, o nelaimingų atsitikimų skaičius yra vienas didžiausių. Šios gairės padės darbdaviams, ypač MVĮ, veiksmingai pagerinti nelaimingų atsitikimų ir sveikatos sutrikimų prevenciją. Siekdama gerinti MVĮ informuotumą ir teikti joms paramą šiais klausimais, Komisija taip pat įtrauks Europos įmonių tinklą.

Visi suinteresuotieji subjektai, įskaitant visų pirma pačias MVĮ, sutinka, kad šioje srityje daryti išimtis MVĮ nėra tinkamas požiūris, nes, jų nuomone, taip gali būti sumažintas MVĮ darbuotojų apsaugos lygis. Be to, esama akivaizdžių įrodymų, kad labai mažose ir mažosiose įmonėse sunkių ir mirtinų sužalojimų rizika yra didesnė nei didelėse įmonėse. Todėl atitikties užtikrinimas turėtų būti paprastesnis, o išlaidos mažesnės, o tam reikia konkrečių paramos MVĮ ir labai mažoms įmonėms priemonių.

Po Komisijos užsakyto tyrimo „HazChem@Work" rezultatų paskelbimo 2017 m. pradžioje bus sukurta tam tikrų pavojingų cheminių medžiagų profesinės ekspozicijos duomenų bazė. Tai bus svarbus žingsnis siekiant pagerinti duomenis apie prioritetinių pavojingų medžiagų galimą poveikį sveikatai, ekspozicijos potencialą ir nacionalinių profesinių ribinių verčių sukūrimą ir keitimąsi jais. Be to, Komisija gerins ir toliau tobulins duomenų, gautų naudojantis pagrindiniais informacijos šaltiniais, analizę ir aktyviai sieks Europos profesinių ligų statistikos (EODS) duomenų rinkimo pažangos. Kitas perspektyvus veiksmas yra Europos žmonių biologinės stebėsenos iniciatyva, kuri yra nauja bendra iniciatyva, finansuojama programos „Horizontas 2020“ ir 26 valstybių narių lėšomis, skirta pateikti naujų mokslinių įrodymų panaudojant suderintus cheminių medžiagų ekspozicijos ir sveikatos duomenis.

Ergonominės rizikos veiksniai iš esmės yra kompleksiniai ir daugiamačiai. Pasireikšdami darbo vietoje jie gali tiesiogiai sukelti arba pabloginti jau esamą sveikatos sutrikimą. Skirtingose darbo vietose šių rizikos veiksnių poveikis labai skiriasi, be to, yra reikšmingų skirtumų dėl amžiaus, gyvenimo būdo ir lyties, į kuriuos reikia atsižvelgti.

Atlikus ex post vertinimą nustatytos kelios vis svarbesnėmis tampančių problemų, kurioms spręsti bendrovėms reikėtų daugiau paramos: stresas, kaulų ir raumenų sistemos veiklos sutrikimai ir didėjanti darbo jėgos įvairovė, ypač atsižvelgiant į visuomenės senėjimą.

Remdamasi ex post vertinimu, Komisija identifikavo toliau nurodytas šešias direktyvas kaip prioritetines.

Siekdama spręsti šią problemą, Komisija pirmiausia pradės vykdyti ir per dvejus metus užbaigs pasenusių direktyvų nuostatų panaikinimo ar atnaujinimo programą. Programa bus siekiama nustatyti aiškesnes, labiau suderintas ir tinkamesnes taisykles, kai įmanoma, supaprastinti ir sumažinti administracinę naštą įmonėms ir vykdymo užtikrinimo institucijoms bet tik tais atvejais, kai tai leidžia išlaikyti ar pagerinti darbuotojų apsaugą. Remiantis tvirta trišalio dialogo dėl darbuotojų saugos ir sveikatos nacionaliniu ir ES lygmenimis tradicija, teisės akto, kuriuo būtų iš dalies keičiamos direktyvos, pasiūlymas bus rengiamas glaudžiai bendradarbiaujant su Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamuoju komitetu, kuriame išvien dirba socialiniai partneriai ir vyriausybių ekspertai.

Nors išsamus ex post vertinimas patvirtino, kad ES darbuotojų saugos ir sveikatos teisės aktai, kuriuos sudaro Pagrindų direktyva ir kitos susijusios direktyvos, iš esmės yra veiksmingi ir tinkami. Jį atliekant taip pat nustatyta, kad reikia panaikinti arba atnaujinti kai kurias pasenusias nuostatas.

Kalbant apie darbuotojų lytį, yra įrodymų, kad su darbu susijusi rizika moterų saugai ir sveikatai buvo nepakankamai įvertinta, o lyties atžvilgiu nešališkas požiūris prisidėjo prie to, kad buvo skiriama mažiau dėmesio ir išteklių moterų patiriamos su darbu susijusios rizikos prevencijai.

Vyresnių nei 60 metų žmonių skaičius Europos Sąjungoje šiuo metu didėja maždaug dviem milijonais per metus, t. y. dvigubai sparčiau negu iki 2007 m. Iki 2030 m. vyresnio amžiaus darbuotojai sudarys beveik ketvirtadalį visų darbuotojų. Šiuo metu daugelis vyresnio amžiaus darbuotojų per anksti pasitraukia iš darbo rinkos, dažnai dėl sveikatos problemų, įskaitant ir susijusias su prastomis darbo sąlygomis.

Taip pat iškeltas atitikties tarptautiniams standartams, pvz., Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) Gelbėjimo priemonių kodeksui 4.15.1.8; standartui „ISO 3864–1: 2011. Grafiniai simboliai. Saugos spalvos ir saugos ženklai“; Tarptautinės darbo organizacijos 2006 m. Darbo jūroje konvencijai ir Konvencijai dėl darbo žvejybos sektoriuje, klausimas. Be to, didesniuose laivuose būtų galima naudoti naujus technologinius įrenginius, skirtus ligoms gydyti ir diagnostikai gerinti ir (arba) nelaimingų atsitikimų prevencijai užtikrinti.

Nuo to laiko, kai praėjusio amžiaus paskutinio dešimtmečio pradžioje buvo priimta Displėjaus ekrano įrenginių direktyva, technologijos labai pasikeitė. Kai kurios toje direktyvoje nurodytos technologijos nebenaudojamos, todėl būtų galima panaikinti atitinkamas nuostatas. Kiti svarstytini klausimai yra kai kurie techniniai šioje direktyvoje pateiktų apibrėžčių, pavyzdžiui, sąvokos „darbo vieta“, taip pat keleto išimčių, kurios galėtų būti pasenusios, atnaujinimai.

Šiuolaikinės IT technologijos ir naujos darbo formos, pvz., darbas platformose reiškia, kad vis daugiau darbuotojų kartais arba nuolat dirba ne darbdavio patalpose. Šiomis aplinkybėmis atlikus vertinimą nustatyti faktai rodo, kad perėjimas prie dinamiškesnės „darbo vietos“ sąvokos yra būtinas.

Atsižvelgiant į tai, kad daugelis savarankiškai dirbančių asmenų dirba didelės rizikos sektoriuose, Tarybos rekomendacijoje dėl savarankiškai dirbančių asmenų valstybės narės raginamos stiprinti jų saugą ir sveikatą ir įtraukti juos į savo nacionalinius teisės aktus. Joje taip pat numatyta, kad: „savarankiškai dirbantys asmenys, nepriklausomai nuo to, ar jie dirba vieni, ar kartu su darbuotojais, gali patirti panašią riziką sveikatai ir saugai kaip ir tie darbuotojai“.

Maždaug pusė valstybių narių taiko darbuotojų saugos ir sveikatos taisykles ir namų ūkio darbuotojams, dirbantiems privačiuose namų ūkiuose. Jų patirtis gali padėti siekti visose valstybėse narėse pakankamai aukštų darbuotojų sveikatos apsaugos ir saugos standartų taikymo maždaug 2,5 mln. tokių asmenų ES. Tai taip pat gali padėti valstybėms narėms, kurios ratifikavo minėtą Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją, laikytis jų tarptautinių įsipareigojimų.

2018 m. pradžioje Komisija, bendradarbiaudama su Tarptautine darbo organizacija, pakvies nacionalines administravimo institucijas, socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės atstovus į konferenciją, kad įvertintų pažangą ir paskatintų ratifikavimą bei praktinį įgyvendinimą, grindžiamą geriausia patirtimi.

3.4.Vykdymo užtikrinimo stiprinimas ir prevencijos kultūra

Atsižvelgiant į vykdymo užtikrinimo svarbą darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimų įgyvendinimui labai svarbu, kad valstybės narės vykdytų pareigą užtikrinti stebėseną ir praktinį vykdymą ir skirtų tam būtinus išteklius.

Komisija, kaip sutarčių sergėtoja, turi užtikrinti, kad ES teisė būtų tinkamai vykdoma, prireikus pradėdama pažeidimo nagrinėjimo procedūras. Komisija toliau atliks šį vaidmenį atsižvelgdama į komunikatą „Geresni rezultatai geriau taikant teisės aktus“ (C(2016)8600), priimtą 2016 m. gruodžio 13 d.

Ex post vertinimas parodė, kad teisiniai reikalavimai ir patikrinimai yra pagrindinės priežastys, dėl kurių įmonės plėtoja darbuotojų saugos ir sveikatos politiką ir imasi atitinkamų veiksmų. Patikrinimai iš tiesų gali prisidėti prie tikros prevencijos kultūros plėtotės. Tyrimai rodo apčiuopiamą patikrinimų poveikį darbuotojų saugos ir sveikatos sąlygoms bendrovėse, nes po patikrinimo mažėja sužalojimų atvejų skaičius. Konkrečiose įmonėse, kurios buvo patikrintos ir nubaustos, nustatytas 22 proc. sužalojimų atvejų skaičiaus sumažėjimas per kitus trejus metus.. Pastarojo meto tyrimai patvirtina, kad dėl patikrinimų mažėja sužalojimų darbo vietoje. Didesnis darbuotojų saugos ir sveikatos patikrinimų skaičius lemia sunkių sužalojimų atvejų skaičiaus mažėjimą.

Vis dėlto patikrinimų dažnumas valstybėse narėse labai skiriasi ir apskritai mažiausiai 50 proc. labai mažų ir MVĮ ir 25 proc. didelių įmonių neatlikta nė vieno patikrinimo per pastaruosius trejus metus.

Būdai, kaip atliekami patikrinimai, taip pat labai skiriasi valstybėse narėse ir kartais valstybių narių viduje. Kai kuriais atvejais per patikrinimus daugiausia dėmesio skiriama atitikties patikrai ir sankcijų taikymui. Kitais atvejais einama toliau padedant įmonėms rasti geresnių būdų užtikrinti atitiktį reikalavimams.

Siekiant išvengti nelaimingų atsitikimų ir ligų, visų pirma labai mažose įmonėse ir MVĮ, yra būtinas socialinių partnerių, profesinių organizacijų ir inspekcijų bendradarbiavimas. Komisija taip pat stiprins savo paramą geresnių standartų ir gairių rengimui, visų pirma per Vyresniųjų darbo inspektorių komitetą. Vertinime pripažįstamas svarbus šio Komiteto vaidmuo nustatant geriausią patirtį, susijusią su valstybių narių atliekamais vykdymo užtikrinimu ir patikrinimais, ir prisidedant prie inspekcijų kompetencijos didinimo ir jų orientavimo. Vyresniųjų darbo inspektorių komitetas toliau dirbs organizuodamas aktualius ir tikslinius darbo inspektorių mokymus ES lygmeniu.

Siekiant padėti labai mažoms įmonėms ir MVĮ ir atsižvelgiant į ribotus išteklius reikia sutelkti darbo inspekcijų ir kitų vykdymo užtikrinimo institucijų pajėgas ir naudotis visomis galimybėmis siekiant gerinti informuotumą apie esamas prievoles ir prevencines priemones ir sumažinti besidubliuojančių patikrinimų naštą įmonėms. Platforma, skirta bendradarbiauti sprendžiant nedeklaruojamo darbo problemą, yra puikus pavyzdys, kaip galima organizuoti tokių tarnybų tarpusavio bendradarbiavimą ir prisidėti prie informuotumo gerinimo, geresnio tarpusavio supratimo, konkrečių iniciatyvų ir bendrų veiksmų ES lygmeniu.

Formuojantis naujoms darbo pasaulio realijoms labai svarbu, kad patenkantys į darbo rinką asmenys jau turėtų supratimą apie darbuotojų saugą ir sveikatą. Tam reikia ne tik darbuotojų saugos ir sveikatos specialistų mokymosi visą gyvenimą, bet ir darbuotojų saugos ir sveikatos temos integravimo į visus švietimo sektorius. Lemiamą vaidmenį šioje srityje atlieka darbo inspekcijos ir nacionalinės agentūros. Tai bus dar vienas svarbus Vyresniųjų darbo inspektorių komiteto bendradarbiavimo, tarpusavio vertinimo ir strateginės programos įgyvendinimo aspektas.

3.5.Stebėsenos priemonių plėtra

Įrodymais pagrįstą politikai formuoti reikia kokybiškų, palyginamų ir laiku pateikiamų duomenų. Todėl, atsižvelgiant į būsimą formuojamos politikos raidą, bus tęsiamas darbas Komisijoje ir bendradarbiaujant su kitais subjektais, pavyzdžiui, Europos darbuotojų sveikatos ir saugos agentūra ir Eurofound kuriant ES lygmens duomenų rinkinius. Tai, be kita ko, tai apims priemones, skirtas darbuotojų saugos ir sveikatos teisės sistemos veiksmingumui stebėti ir poveikiui nustatyti, metodinį darbą Europos nelaimingų atsitikimų darbe statistikos duomenų nepakankamos aprėpties ir nepakankamo duomenų teikimo juos renkant klausimais ir bandomąjį duomenų rinkimą, susijusį su Europos profesinių ligų statistika. Bus nagrinėjama ir galimybė užtikrinti ES lygmens duomenų apie nelaimingų atsitikimų darbe, sugrupuotų pagal įmonės dydį, atnaujinimą. Be to, iki 2020 m. bus kartojami esami daugiamečiai ES tyrimai. Daug dėmesio/pastangų bus skiriama geresniems ekspozicijos duomenims parengti. Bus išnagrinėtos naujų informacinių ir ryšių technologijų sprendimų naudojimo galimybės siekiant pagerinti informacinę bazę.

Be to, darbuotojų saugos ir sveikatos moksliniai tyrimai bus veiksmingai remiami įtraukus atitinkamas išlaidų kategorijas pagal 9-ąją bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą. Su pagrindiniais pasauliniais partneriais, pvz., JAV ir Kinija, bus pradėtas dialogas siekiant gauti išsamesnės informacijos apie ES darbuotojų saugą ir sveikatą įvairiose pasaulio šalyse.

Išvada

25 metų patirtis vykdant ES lygmens darbuotojų saugos ir sveikatos politiką ir išsamus ES acquis ex post vertinimas suteikia galimybę ateityje pasinaudoti įgyta patirtimi. Moderni darbuotojų saugos ir sveikatos politika privalo būti grindžiama aiškiomis, nuolat atnaujinamomis ES ir nacionalinio lygmens taisyklėmis. Reikia padėti verslui laikytis taisyklių ir gauti didžiausios įmanomos naudos jiems dedant pastangas gerinti darbuotojų saugą ir sveikatą – turėti sveikesnę, laimingesnę ir produktyvesnę darbo jėgą. Tai ypač aktualu labai mažoms ir mažosioms įmonėms, kurioms galimas teigiamas geresnės darbuotojų saugos ir sveikatos poveikis yra didžiausias, tačiau tuo pat metu kyla sunkumų suprasti ir taikyti galiojančias taisykles.

Nors privalomų taisyklių praktinis vykdymas yra labai svarbus, būtent atitikties kultūra visų dydžių įmonėms ir darbuotojams yra tas dalykas, kuris faktiškai keičia padėtį vietoje. Tokia atitikties kultūra turi būti pradėta puoselėti pirmaisiais švietimo, nesvarbu, ar tai profesinis rengimas, ar vadovų mokymas, etapais. Ši kultūra turi būti puoselėjama vykdant nuolatinę informacijos sklaidą ir keičiantis geriausios patirties pavyzdžiais ir skatinama atliekant patikrinimus, kurie idealiu atveju yra skirti ne tik atitikčiai tikrinti ir sankcijoms taikyti, bet ir padėti rasti geresnių atitikties užtikrinimo būdų. Gerinti sveikatą ir saugą ES, nacionaliniu, sektorių ir įmonių lygmenimis labai padėjo socialinis dialogas. Jis neprarado savo aktualumo ir šiandien. Priešingai, socialinis dialogas bus labai svarbus įgyvendinant šiame komunikate numatytus veiksmus.

Moderni darbuotojų saugos ir sveikatos politika priklauso nuo daugelio veikėjų, veikiančių kartu ir turinčių bendrą supratimą ir bendrą įsitikinimą, kad aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugos ir saugos darbe standartai yra visų bendras reikalas.



1 priedas