Oficialusis leidinys 304 E , 01/12/2005 p. 0128 - 0132



P6_TA(2005)0034 Bendrosios ekonominės politikos gairės Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ekonominės padėties: parengiamasis pranešimas dėl bendrųjų ekonominės politikos gairių (2004/2269(INI)) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į 2003 m. balandžio 24 d. Komisijos rekomendaciją dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2003-2005 m. laikotarpiui) (KOM(2003)0170), - atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 7 d. Komisijos rekomendaciją dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2003-2005 m. laikotarpiui) atnaujinimo 2004 m. (KOM(2004)0238), - atsižvelgdamas į 2004 m. rudenį Komisijos numatytą prognozę euro zonai ir Europos sąjungai (2004-2006 m.), - atsižvelgdamas į 2005 m. vasario 2 d. Komisijos komunikatą pavasario Europos Vadovų Tarybai "Bendros pastangos siekiant ekonomikos augimo ir didesnio užimtumo - nauja Lisabonos strategijos pradžia" (KOM(2005)0024), - atsižvelgdamas į 2000 m. kovo 23- 24 d. Lisabonos Europos Vadovų Tarybos, 2001 m. birželio 15- 16 d. Geteborgo Europos Vadovų Tarybos ir 2002 m. kovo 15- 16 d. Barselonos Europos Vadovų Tarybos Pirmininkavimo išvadas, - atsižvelgdamas į 2003 m. kovo 20- 21 d., 2003 m. spalio 16- 17 d., 2004 m. kovo 25- 26 d. ir 2004 m. lapkričio 4- 5 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos Pirmininkavimo išvadas, - atsižvelgdamas į Wim Kok pirmininkaujamos aukšto lygio grupės pranešimą "Priimant iššūkį", - atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 11 d. Komisijos komunikatą "Europos iniciatyva dėl ekonomikos augimo: investicijos į tinklus ir žinias siekiant remti ekonomikos augimą ir užimtumą - galutinis Europos Tarybos pranešimas" (KOM(2003)0690), - atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 30 d. Europos ekonominių ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl komiteto sukauptos patirties įvertinimo siekiant nustatyti Europos Sąjungoje vykdytų struktūrinių reformų ekonominį ir socialinį poveikį bei poveikį užimtumui [1], - atsižvelgdamas į 2003 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl Europos ekonominės padėties: parengiamąjį Komisijos rekomendacijos pranešimą dėl bendrųjų ekonominės politikos gairių [2], į 2003 m. gegužės 15 d. rezoliuciją dėl Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominių politikų gairių (2003-2005 m.) [3] ir į 2003 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl 2003 m. spalio 16- 17 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos rezultatų [4], - atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl Europos ekonominės padėties: parengiamąjį pranešimą dėl bendrųjų ekonomikos politikos gairių [5] ir į 2004 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonomikos politikos gairių (2003-2005m.) atnaujinimo 2004 m. [6], - atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl pasiruošimo 2004 m. vadovų susitikimui [7], - atsižvelgdamas į EB sutarties 99 straipsnio 2 dalį, - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį ir 112 straipsnio 2 dalį, - atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A6-0026/2005), A. kadangi euro zonos ir dvidešimt penkias valstybes nares turinčios ES ekonomikos augimas negali pasiekti savo potencialaus lygmens ir tebėra silpnas; kadangi vartojimas namų ūkyje vis dar mažai remiamas, o ekonomikos perspektyvos 2005-2006 m. nelabai palankios ir lemia tolesnį didelį nedarbo lygį, kuris mažės tik palaipsniui; kadangi, nepaisant žemiausios palūkanų normos po Antrojo pasaulinio karo, žmonės nėra linkę investuoti ir gali būti, kad tai nesikeis bent jau artimiausiu laiku; kadangi struktūrinės reformos, kurios visų manymu yra būtinos, nebuvo tinkamai vykdomos visose valstybėse narėse ir kadangi reformos Bendrijos lygmeniu vykdomos lėtai, B. kadangi įgyvendinant Lisabonos strategiją reikia sutelkti visas turimas priemones, ypač bendrąsias ekonominės politikos gaires (BEPG) ir tinkamai taikyti finansinę perspektyvą, C. kadangi siekiant tvaraus ekonomikos augimo būtina remtis socialinės, užimtumo ir aplinkos politikos kryptimis, kuriose atsižvelgiama į jų svarbą būsimoms kartoms ir į būtinybę stiprinti socialinę sanglaudą, kadangi pagal Sutartyje išdėstytus tikslus, socialinė sanglauda gali būti stiprinama tik išlaikant aukštą socialinės apsaugos ir užimtumo lygį, o tvari pensijų sistema gali būti užtikrinta tik pagerėjus Europos ekonomikos konkurencingumui, leisiančiam kilti ekonomikai, investicijoms ir naujoms įmonėms; D. kadangi didelis kai kurių valstybių narių biudžeto deficitas reiškia, jog trūksta struktūrinių reformų, ir kadangi yra teigiamą augimo ir biudžeto vykdymo tvarkos sąsaja; kadangi žemos palūkanų normos, kurios įmanomos dėl šios vykdymo tvarkos, skatina pasitikėjimą ekonominėmis operacijomis ilgalaikio kainų stabilumo srityje, suteikdamos augimui ir užimtumui būtiną pagrindą; E. kadangi istoriškai žemi mokesčių koeficientai neatstatė įmonių pasitikėjimo investavimo nauda, 1. apgailestauja, kad stipriai vėluojama įgyvendinti Lisabonos strategiją; ypač daugelio valstybių narių struktūrinių reformų ir valstybės finansų reformų atžvilgiu, iš dalies dėl tikslų daugialypiškumo; todėl džiaugiasi Wim Kok vadovaujamos grupės nustatytais svarbiausiais prioritetais; ragina valstybes nares ryžtingai įgyvendinti svarbiausius prioritetus; ragina Komisiją sutelkti savo pastangas šiose srityse; mano, kad 2003-2005 m. BEPG nustatytos gairės nebuvo įtrauktos į valstybių narių ekonomines politikas; ragina Komisiją išnagrinėti geriausią valstybių narių patirtį ir padaryti atitinkamas išvadas; rekomenduoja Lisabonos strategijoje daugiau dėmesio skirti ekonominiam augimui ir darbo vietų kūrimui didinant konkurenciją ir konkurencingumą; 2. primena, kad finansinis stabilumas, valstybės finansų reforma ir žemos palūkanų normos, kurias lemia Europos centrinio banko vykdoma stabilumo politika, yra aiškūs Lisabonos strategijos ramsčiai; pritaria Ekonominės politikos komiteto "2005 m. metų pranešime apie struktūrines reformas" išreikštai nuomonei, kad "stabilumą ir augimą palaikantis makroekonominis pagrindas yra būtinas" ir kad "vyriausybės gali gauti visapusiškos naudos iš struktūrinių reformų augimo ir užimtumo požiūriu tik tinkamoje makroekonominėje aplinkoje"; 3. rekomenduoja supaprastinti ir pagerinti įvairių Europos Sąjungos turimų priemonių sąveiką; rekomenduoja sumažinti pranešimų ir programų skaičių tiek Bendrijos, tiek nacionaliniu lygmeniu, siekiant užtikrinti valstybių narių didesnį įsipareigojimą; prašo Komisijos dėti pastangas užbaigti vidaus rinką sektoriuose, kuriuose vis dar yra apsauginių priemonių ir prekybos apribojimų; taip pat prašo Komisijos dėti nemažiau pastangų išsaugoti sąžiningą konkurenciją visuose sektoriuose; 4. visiškai pritaria tam, kad Europos centrinis bankas būtų nepriklausomas ir mano, kad bet kokia ekonomikos politiką formuojančių organų pinigų politikai daroma įtaka pažeistų Sutarties nuostatas, kadangi tai reikštų, jog bankas nėra nepriklausomas; siūlo suderinti ekonomikos hipotezes, kuriomis remiamasi sudarant biudžetus ir euro zonai priklausančių valstybių narių biudžeto vykdymo tvarkaraščius, atsižvelgiant į BEPG sudarymo tvarkaraščius ir užimtumo gaires; 5. vėl pakartoja jau savo anksčiau pateiktą prašymą atlikti darbo rinkos reformą, siekiant užtikrinti pusiausvyrą tarp lankstumo ir saugumo; primena apie savo pritarimą įgyvendinti politikas, skatinančias verslumą ir iniciatyvą, naujoves ir pramonės konkurencingumą, bei apie savo pritarimą tikslams, kuriais siekiama supaprastinti administravimą ir panaikinti su įmonių apmokestinimu susijusias kliūtis, įgyvendinant "Monti paketą" dėl mokesčių suderinimo priemonių; pabrėžia, kad geros kokybės darbo vietas užtikrinimas, pagerins darbo našumą Europoje; 6. mano, kad padidėjusio produktyvumo nepakaks, kad būtų skatinamas ekonominis augimas, būtinas visiems ekonomikos ir socialiniams poreikiams patenkinti ir demografinės kaitos padariniams sumažinti, ypač pensijų ir sveikatos sistemų atžvilgiu, ir kad struktūrinių reformų įgyvendinimas negali pakeisti makroekonominės politikos; 7. išreiškia nerimą dėl tebevyraujančio aukšto nedarbo lygio ir menkų užimtumo lygio augimo perspektyvų tiek euro zonoje, tiek visoje Europos Sąjungoje; ragina dėti ypatingas pastangas, kad visi daugiau kaip šešis mėnesius nedirbantys asmenys būtų konsultuojami ir perkvalifikuojami; primygtinai pabrėžia svarbų mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) vaidmenį kuriant darbo vietas ir šiuo klausimu nerimauja dėl didelio MVĮ bankrotų atvejų skaičiaus 2004 m., tuo pačiu apgailestaudamas, kad MVĮ negali kaip didesnės įmonės visokeriopai naudotis pastaraisiais metais vyravusiomis palankiomis finansinėmis sąlygomis; 8. pabrėžia poreikį kurti tokią aplinką, kurioje būtų skatinama steigti įmones ir nebijoti rizikuoti kurti naują verslą palengvinant mažų ir vidutinių įmonių administravimo naštą, supaprastinant teisinį reglamentavimą, sumažinant Europos Sąjungos bendrą apmokestinimo lygmenį ir sudarant geresnes sąlygas mažoms ir vidutinėms įmonėms naudotis finansavimo ištekliais, ypač rizikos kapitalu; siūlo reformas, kuriomis būtų didinamos MVĮ galimybės; atkreipia dėmesį į lemiamą mikro paskolų vaidmenį, prisidedant prie verslo ir darbo vietų kūrimo; ragina išsamiai išnagrinėti tokias priemones, atsižvelgti į jas ir skatinti Bendrijos lygmeniu; 9. Vėl išreiškia savo pageidavimą, kad Sąjunga, skatindama atsinaujinančių energijos šaltinių ir alternatyvių naftai šaltinių, pavyzdžiui, vandenilio naudojimą, palaipsniui galėtų pati patenkinti savo energetinius poreikius; pažymi, kad nors 2004 m. išaugusios naftos kainos neturėtų sukelti ilgalaikio infliacijos kilimo, jos turės įtakos pasitikėjimui, ypač tiesiogiai sumažindamos šeimų perkamąją galią ir sąlygodamos netikrumo jausmą dėl sprendimų investicijų srityje, tuo pat metu kai numatoma mažesnė išorės paklausa; mano, kad turi būti padidintas tradicinių energijos rūšių, ypač tų, kurios nekelia pavojaus Kioto protokolo tikslams, veiksmingumas; 10. pažymi, kad išsivysčiusiose šalyse šeimos mažiau išleidžia net pigesnėms ir geresnės kokybės nuolatinio naudojimo prekėms bei gaminiams nei sveikatai, komunikavimui ir laisvalaikiui, taip pat pažymi didelę paslaugų sektoriaus svarbą Europos BVP ir užimtumo aspektu; todėl mano, kad sumažėjęs šio sektoriaus našumas yra svarbiausias silpno Europos augimo faktorius; todėl ragina šiame sektoriuje skatinti investicijas ir novatoriškumą į informacines bei komunikavimo technologijas, kurių vaidmuo yra nepaprastai svarbus našumo augimui; rekomenduoja įsileisti daugiau privačių dalyvių į šį sektorių ir skatinti steigti įmones jame; 11. ragina valstybes nares ateityje aktyviai remti investicijas, skatinant investicijas ir emuliaciją mokslinių tyrimų, taip pat pagrindinių tyrimų ir vystymosi, pažangių technologijų, aplinką tausojančių technologijų, transeuropinių infrastruktūrų ir tinklų bei švietimo ir mokymosi visą gyvenimą srityse; rekomenduoja skirti daugiau valstybės lėšų mokslui ir tyrimams; pabrėžia, kad moksliniams tyrimams ir vystymuisi skatinti palankios aplinkos svarbą, geresnį prekių rinkų integravimą arba palankesnį finansų rinkų požiūrį į rizikingesnes investavimo formas; mano, kad norint užtikrinti realią vyrų ir moterų lygybę bei padidinti moterų užimtumo lygį, nepaprastai svarbu investuoti į socialines paslaugas ir, pavyzdžiui, vaikų priežiūros paslaugas; atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad neišnaudojamos paslaugų sektoriaus kvalifikuotų darbo vietų - svarbių dėl jų sąsajos su konkrečia vieta - teikiamos galimybės; pabrėžia būtinybę investuoti į paslaugų sektoriaus darbo vietas ir skatinti jų kūrimą, ypač švietimo paslaugų, vietos socialinių paslaugų, vaikų priežiūros, pagyvenusių žmonių priežiūros ir pagalbos namuose srityse; tiki, kad turi būti atsižvelgiama į visuomenės senėjimo problemą, kadangi, be abejonės, dėl to senės dirbančioji visuomenė; pažymi, kad vyresniems darbininkams dažnai kyla karjeros problemų ir jie dažnai vertinami kaip pernelyg seni arba kad būtų pernelyg brangu juos paaukštinti pareigose arba apmokyti; todėl mano, kad būtina turėti tokių asmenų orientavimui ir konsultavimui paruoštas iniciatyvas bei specialias mokymo programas; 12. mano, kad prekyba Bendrijoje sudaro didžiąją Sąjungos valstybių narių išorinės prekybos dalį ir teigia, kad vidaus rinkos sukūrimas yra būtinas ekonominiam augimui, o tuo pačiu ir socialinei Sąjungos plėtrai; taip pat pažymi, kad didžioji prekybos su trečiosiomis šalimis dalis yra prekyba su išsivysčiusiomis šalimis, kuriose kvalifikacijos ir atlyginimo lygis yra analogiškas valstybėms narėms; tačiau pažymi, kad vis daugiu konkurentų, pavyzdžiui, Kinija, Indija ir Brazilija, dažnai sugeba teikti tos pačios kokybės prekes ir paslaugas konkurencingomis kainomis; 13. mano, kad lygiomis galimybėmis grindžiamas laisvos ir sąžiningos tarptautinės prekybos augimas, vadovaujantis Dohos įsipareigojimais, turės teigiamos įtakos tiek neturtingų valstybių plėtrai, tiek kuriant naujas rinkas išsivysčiusioms valstybėms ir kad tik augimas gali padėti besivystančioms valstybėms padidinti savo gyventojų pajamas ir pasiekti aukštesnius socialinius bei aplinkos apsaugos standartus; ragina Komisiją atsižvelgti į šias pastabas rengiant būsimas BEPG; 14. primena apie savo norą, kad nacionaliniams parlamentams ir Europos Parlamentui būtų sudarytos palankesnės sąlygos dalyvauti diskusijose dėl BEPG; mano, kad tai padės atsirasti geresnei demokratinei kontrolei, ir ypač paskatins valstybes nares geriau jas įsisavinti ir tuo pačiu labiau įsipareigoti jas įgyvendinti; 15. mano, kad ekonominės politikos valdymui reikalingi patikimi palyginamieji statistikos duomenys ir ragina Komisiją sutvirtinti Eurostato turimas priemones, kurių reikia rinkti valstybių narių statistikos duomenims ir vykdyti jų kontrolę, taip pat raginti, kad EBPO ir kitose tarptautinėse organizacijose būtų padidintas statistinių duomenų patikimumas ir palyginamumas tarptautiniu lygmeniu; mano, kad dėl statistinių duomenų rinkimo atsirandanti administravimo ir išlaidų našta neturėtų trukdyti verslo konkurencingumui; 16. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei socialiniams partneriams. [1] OL C 32, 2004 2 5, p. 103. [2] OL C 61 E, 2004 3 10, p. 294. [3] OL C 67 E, 2004 3 17, p. 295. [4] OL C 82 E, 2004 4 1, p. 592. [5] OL C 98 E, 2004 4 23, p. 162. [6] Priimti tekstai, P5_TA(2004)0378. [7] OL C 98 E, 2004 4 23, p. 156. --------------------------------------------------