Graikija yra parengusi visapusišką kovos su korupcija strateginę sistemą – nacionalinį kovos su korupcija veiksmų planą. Plano įgyvendinimą prižiūrinti Nacionalinė skaidrumo institucija buvo įkurta 2019 m., siekiant gerinti įvairių audito institucijų ir tikrinimo įstaigų bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą. Per kelerius praėjusius metus šalis ėmėsi tam tikrų žingsnių savo kovos su korupcija teisinei sistemai peržiūrėti. 2019 m. atlikus naujausią Konstitucijos peržiūrą pakeista imuniteto Parlamento nariams ir ministrams suteikimo tvarka. Per pastaruosius kelerius metus peržiūrėti keli kovos su korupcija įstatymai šiuo metu įgyvendinami, pvz., partijų finansavimo ir turto deklaracijų srityse. Pastarojoje srityje jau visiškai veikia internetinė deklaracijų teikimo sistema. Šiuo metu svarstoma pranešėjų apsaugos tvarka. Lobizmas tebėra nereguliuojamas.

Teisingumo sistemoje ir toliau kyla su jos bendru veiksmingumu susijusių sunkumų. Teismų statistiniai duomenys rodo, kad su veiksmingumu susijusių sunkumų tebekyla visų pirma civilinių teismų sistemoje, nes civilinių ir komercinių ginčo bylų nagrinėjimo pirmojoje instancijoje trukmė dar pailgėjo (2017 m. buvo 479 dienos, o 2018 m. – 559 dienos) . Be to, mažėja pirmosios instancijos teismų našumas, vertinamas pagal civilinių ir komercinių ginčo bylų išnagrinėjimo rodiklį (86,3 proc. 2018 m., palyginti su 96,0 proc. 2017 m.) , taigi Graikijoje aiškiai kyla rizika, kad naujos bylos ims kauptis . Suinteresuotieji subjektai nurodė įvairių procesinių sunkumų, kuriuos mėginta šalinti pertvarkytu Civilinio proceso kodeksu, tačiau jie iki šiol neišnyko. Pavyzdžiui, tokie sunkumai yra susiję su civilinių ir komercinių ginčo bylų arba vykdymo užtikrinimo procesų trukme. Šiuo metu rengiama Civilinio proceso kodekso įgyvendinimo ataskaita ir jau suformuluota tam tikrų rekomendacijų . Suinteresuotieji subjektai pranešė, kad panašių problemų kyla ir bylų nagrinėjimas gerokai uždelsiamas ir baudžiamosios teisenos srityje . Administracinių teismų šakos veiksmingumas toliau didėja: išlaikomas aukštas bylų nagrinėjimo rodiklis (2018 m. – 163,5 proc.), trumpinama administracinių ginčų nagrinėjimo pirmojoje instancijoje trukmė ir mažinamas susikaupusių bylų skaičius išnagrinėjant daugiau bylų nei iškeliama . Tačiau tiek administracinių bylų nagrinėjimo pirmojoje instancijoje trukmė (601 diena 2018 m.), tiek neišnagrinėtų bylų skaičius išlieka palyginti dideli .

Per kelerius praėjusius metus pagal ekonominio koregavimo programas pradėta nemažai reformų, bet jų įgyvendinimo rezultatai ne visad vienodai geri. Vykdant reformas, be kita ko, reikėjo atlikti šiuos teismų organizavimo pakeitimus: sumažinti apylinkių teismų skaičių, imtis priemonių teismų valdymui pagerinti ir teisingumo vykdymui paspartinti, teismuose plačiau naudoti informacinių technologijų (IT) priemones , įvesti ir skatinti taikyti alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmus, peržiūrėti itin svarbius kodifikuotus įstatymus , taip pat imtis reformuoti ir konsoliduoti sudėtingą teisinę sistemą . Tačiau reformų įgyvendinimo rezultatai kol kas dvejopi. Tebėra nemažai spręstinų klausimų, pvz., trūksta visuomenei internete teikiamos informacijos apie teismų sistemą, neparengta teismų sprendimų rengimo kompiuterio skaitomu formatu tvarka ir neatlikta teismo proceso dalyvių ir teisės specialistų apklausų . Tačiau užfiksuota ir pažanga, pvz., susijusi su priemonių, leidžiančių elektroniniu būdu teikti bylas ar sekti įvairius proceso etapus prieinamumu, taip pat su alternatyvaus ginčų sprendimo būdų rėmimu ir paskatomis jais naudotis . Valdžios institucijos taip pat pranešė apie teigiamas tendencijas, susijusias su tarpininkavimo taikymu komerciniuose ir šeimos ir (arba) tėvų ginčuose . Vertinant išteklius, atrodo, kad iš visų valdžios sektoriaus išlaidų teisingumo sistemai padengiamas beveik vien tik darbo užmokestis .

Graikijos teismų sistema grindžiama bendrosios kompetencijos civilinių bei baudžiamųjų teismų ir administracinių teismų skirtimi. Atskirų komercinių, darbo, finansų ar socialinės apsaugos sričių teismų nėra. Visos tokios bylos patenka į įprastinę civilinių arba administracinių teismų jurisdikciją. Civilinių teismų organizacinę sistemą sudaro 154 apylinkių teismai, 63 pirmosios instancijos teismai, 19 apeliacinių teismų ir Aukščiausiasis Teismas, kuris yra kasacinis teismas. Baudžiamųjų teismų organizacinę sistemą sudaro 41 baudžiamųjų nusižengimų teismas, 63 pirmosios instancijos teismai, 19 apeliacinių teismų ir Aukščiausiasis Teismas. Administracinių teismų organizacinę sistemą sudaro 30 pirmosios instancijos administracinių teismų, 9 apeliaciniai administraciniai teismai ir Valstybės Taryba. Graikijos Konstitucijoje taip pat numatyti keli specializuoti teismai . Kai kuriuose teismuose įsteigti specialūs skyriai, kuriuose nagrinėjami konkretūs klausimai, pvz., ginčai dėl jūrų reikalų arba ginčai dėl prekių ženklų ir intelektinės nuosavybės. Audito Rūmų funkcijos yra dvejopos: iš dalies jie veikia kaip teismas, iš dalies – kaip administracinė institucija, kuriai pavesta vykdyti viešojo sektoriaus apskaitos auditą . Formalaus konstitucinio teismo nėra, taigi visi Graikijos teismai turi kompetenciją vykdyti įstatymų atitikties Konstitucijai peržiūrą. Teisėjai ir prokurorai sudaro konsoliduotą vadinamųjų magistratų bendruomenę, kuriai visai taikoma iš esmės vienoda įdarbinimo, karjeros, teisių ir pareigų sistema. Graikijos sistemą sudaro išimtinai profesionalūs teisėjai ir prokurorai. Jie yra skiriami į civilinių ir baudžiamųjų teismų sistemas arba į administracinius teismus. Baudžiamojo persekiojimo institucijų organizacinę sistemą sudaro 63 prokuratūros pirmosios instancijos teismuose, 19 prokuratūrų apeliaciniuose teismuose ir Aukščiausiojo Teismo generalinis prokuroras. Be to, yra ekonominių ir finansinių nusikaltimų tyrimo prokuroras ir korupcinių nusikaltimų tyrimo prokuroras. Graikijoje veikia 63 advokatų asociacijos, po vieną kiekvieno pirmosios instancijos teismo buveinėje.

Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliuotojo nepriklausomumas užtikrinamas, bet jam trūksta išteklių. Radijo ir televizijos rinkas prižiūri ir reguliuoja Nacionalinė radijo ir televizijos taryba. Jos nepriklausomumas įtvirtintas Konstitucijoje , o teisinė sistema nustatyta Žiniasklaidos įstatyme . Nacionalinę radijo ir televizijos tarybą sudaro devyni nariai: pirmininkas, pirmininko pavaduotojas ir septyni nariai, skiriami Pirmininkų plenariniame posėdyje, kuriame renkasi už nepriklausomų institucijų narių paskyrimą atsakinga speciali Parlamento įstaiga, kurioje atstovaujama visoms politinėms partijoms . 2020 m. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos vertinimu, šios tarybos nepriklausomumui ir efektyvumui kylanti rizika yra maža. Tačiau Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2020 m. ataskaitoje taip pat nurodoma, kad nėra specialių apsaugos priemonių siekiant išvengti valstybės vardu savavališkai priimamų sprendimų dėl minėtosios institucijos biudžeto išteklių. Be to, kaip teigiama ataskaitoje, nors taisyklės dėl nesuderinamų pareigų egzistuoja, skyrimo procedūros yra nepakankamai skaidrios, o reikalaujama kvalifikacija nurodoma nekonkrečiai, todėl neužkertamas kelias narius atrinkti remiantis politiniais sumetimais . Per vizitą į šalį buvo iškelta problema, kad Nacionalinei radijo ir televizijos tarybai nepakanka finansinių ir darbuotojų išteklių visoms užduotims atlikti, ypač stebėti audiovizualinės žiniasklaidos paslaugoms, kurios yra teikiamos iš toliausiai nuo Atėnų esančių regionų bei salų ir kurių negalima stebėti sostinėje. Valdžios institucijos pradėjo peržiūrėtos Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę. Šia direktyva sustiprinamas audiovizualinės žiniasklaidos reguliuotojų nepriklausomumas užtikrinant, kad jie būtų teisiškai atskirti nuo Vyriausybės ir funkciškai nepriklausomi nuo Vyriausybės ir bet kurios kitos viešosios ar privačiosios įstaigos.

Graikija įvykdė kelias reformas, kad pagerintų ir sustiprintų turto deklaracijų sistemos teisinį pagrindą. Nuo 2016 m. visų atitinkamų kategorijų turto deklaracijos teikiamos internetu , o sistema jau visiškai veikia. Tačiau susijęs Įstatymas dėl asmenų, kuriems tenka tokia prievolė, turto ir finansinių interesų deklaravimo 2018 m. dar kartą iš dalies pakeistas, todėl visi asmenys, kuriems taikomas šis įstatymas, turės 2015, 2016 ir 2017 metų turto deklaracijas pateikti pakartotinai . Už turto deklaracijų priėmimą ir auditą atsakingos keturios pagrindinės institucijos: i) Parlamento Turto deklaracijų nagrinėjimo komitetas, vadinamasis 3-A komitetas, kurį sudaro 11 narių ir kuris yra atsakingas už politinių subjektų (partijų ir asmenų) finansavimo ir turto deklaravimo priežiūrą ir atitinkamas sankcijas. Jam padeda specialioji tarnyba, turinti 20 darbuotojų ir vadovaujama Finansinių tyrimų įstaigos specialiojo sekretoriato deleguoto specialisto; ii) finansinės žvalgybos padalinio (Kovos su pinigų plovimu institucijos) Finansavimo šaltinių tyrimo skyrius, atsakingas už kelių kategorijų valstybės pareigūnų, taip pat už tam tikruose privačiuose juridiniuose vienetuose vadovaujamas pareigas einančių asmenų turto deklaracijų auditą; iii) policijos vidaus reikalų skyrius, atsakingas už policijos pareigūnų turto deklaracijų auditą, ir iv) Nacionalinės skaidrumo institucijos vadovas, atsakingas už administracinės kontrolės institucijų (inspektorių, auditorių, tyrėjų) turto deklaracijų priėmimą ir tikrinimą. Šios keturios institucijos yra nepriklausomos viena nuo kitos ir nėra jokio formalaus bendradarbiavimo mechanizmo jų veiklai koordinuoti. Be to, kitos priežiūros įstaigos, gavusios skundą, gali turto deklaraciją tikrinti ad hoc .

EBPO (2018), Guidelines on Whistle-blower Protection for Companies in Greece, https://www.oecd.org/corruption/anti-bribery/OECD-Guidelines-Whistleblower-Protection-Companies-in-Greece-ENG.pdf .

EBPO (2018), Assessment and Review of Asset Recovery Institutional Arrangements in Greece.

Contiades, Papacharalambous, Papastylianos (2019), The Constitution of Greece: EU Membership Perspectives.

Asociacijų laisvė įtvirtinta Konstitucijoje, tačiau pilietinei visuomenei skirtos specialios galimybių atveriančios sistemos nėra. Graikijos valdžios institucijos pranešė, kad dabartinėje teisinėje sistemoje nėra specialių nuostatų dėl NVO steigimo ir veiklos . Tačiau 2018 m. Jungtiniu ministrų sprendimu įsteigtas Graikijos ir užsienio NVO narių registras, o 2020 m. jo veikla reglamentuota išsamiau . Pastaruoju įstatymu nustatytos ir laipsniškai išplėstos prieglobsčio, migracijos ir socialinės įtraukties srityje dirbančių Graikijos ir užsienio NVO registracijos ir sertifikavimo taisyklės, numatytos organizacijų registracijos nuostatos ir sąlygos, taip pat Migracijos ir prieglobsčio ministerijai suteikti įgaliojimai nustatyti papildomų NVO registracijos reikalavimų. Nemažai suinteresuotųjų subjektų tai kritikuoja, nes mano, kad NVO veiklos taisyklėse esama pernelyg griežtų ir neproporcingų registracijos ir sertifikavimo reikalavimų . Be to, dažniau pranešama apie išpuolius prieš Graikijoje su pabėgėliais ir migrantais dirbančias NVO , dėl to pasigirsta susirūpinimas, kad nuo 2019 m. Graikijoje pilietinės visuomenės erdvė susiaurėjo .

Pagarba pagrindinėms ir konstitucinėms teisėms užtikrinama įvairiais būdais, be kita ko, pasitelkiant nepriklausomas institucijas. Kadangi Graikijoje formalaus konstitucinio teismo nėra, pagal Graikijos Konstituciją kiekvienas teisėjas gali nustatyti, ar dėl Konstitucijos neatitinkančio įstatymo pažeistos asmens konstitucinės teisės . Esant tokiai išskaidytos konstitucinės peržiūros sistemai, visi teismai turi kompetenciją vykdyti įstatymų atitikties Konstitucijai peržiūrą . Tačiau pagal 1975 m. Konstituciją buvo įkurtas specializuotas ad hoc teismas – Aukščiausiasis Specialusis Teismas . Jo ribotai jurisdikcijai priklauso teisės aktų atitikties Konstitucijai ex post peržiūra, jeigu aukščiausieji teismai tuo klausimu nesutaria. Šio teismo priimti sprendimai dėl jo išnagrinėtų teisės aktų nuostatų atitikties Konstitucijai yra privalomi visiems teismams. Graikijos ombudsmeno, 1997 m. įkurtos nepriklausomos administracinės institucijos, užduotis – tarpininkauti tarp piliečių ir viešųjų tarnybų, vietos valdžios institucijų, viešosios teisės reglamentuojamų įstaigų ir komunalinių įmonių, siekiant apsaugoti pilietines teises, kovoti su netinkamu administravimu ir užtikrinti, kad būtų laikomasi deramo proceso . 1998 m. Graikija įkūrė nacionalinę žmogaus teisių instituciją – Nacionalinę žmogaus teisių komisiją, kuri kaip nepriklausoma valstybės patariamoji įstaiga pataria su žmogaus teisių apsauga ir rėmimu susijusiais klausimais. 2017 m. kovo mėn. pagal JT bendruosius principus per pakartotinę akreditaciją jai buvo suteiktas A statusas.

Vykdant visapusišką teisėkūros procedūrų reformą siekiama pagerinti teisės aktų kokybę. Dar neseniai priimant teisės aktus vertinti poveikį ir konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais nebuvo nusistovėjusi praktika. 2019 m. Vykdomosios valstybės įstatymu siekiama remiantis geresnio reglamentavimo principais ir metodais visapusiškai pertvarkyti teisėkūros procedūras, ypač sustiprinti poveikio vertinimo įtaką. Šiuo įstatymu taip pat įkurta nepriklausoma mokslinio vertinimo įstaiga, kurios veikloje dalyvauja teisininkai ir ekonomistai, ir sustiprinta teisės aktų kodifikavimo ir teisinių reformų institucinė sistema. Vykdomosios valstybės įstatymas šiuo metu įgyvendinamas. Valdžios institucijos neseniai patvirtino išsamų teisėkūros metodikos vadovą ir visapusiško poveikio vertinimo šabloną . Suinteresuotieji subjektai, pvz., Graikijos nacionalinė žmogaus teisių institucija arba Graikijos ombudsmenas , nurodė, kad įstatymų projektų iš anksto negauna, todėl jiems nepakanka laiko pateikti išsamių pastabų dėl nuostatų. Be to, viešosioms konsultacijoms dažnai skiriama labai mažai laiko. Naujuoju teisėkūros procesu siekiama šiuos trūkumus pašalinti. Be to, valdžios institucijos pranešė, kad dedamos pastangos riboti galimybes teisėkūros procese taikyti skubos tvarką ir skelbti nepaprastuosius įsakus.

Europos Taryba, Tarptautinių NVO konferencija, Ekspertų taryba NVO teisės klausimais, Nuomonė apie atliktų ir numatytų Graikijos teisės akto dėl NVO registracijos pakeitimų atitikties Europos standartams, 2020 m. liepos 2 d., https://www.coe.int/en/web/ingo/-/greek-legislation-on-ngo-registation.

Europos Tarybos Ministrų Komitetas (2016), Recommendation CM/Rec(2016)4 of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors.

Europos žiniasklaidos ir spaudos laisvės centras (2019), Greece: New democracy – new press freedom? https://www.ecpmf.eu/greece-new-democracy-new-press-freedom/ .

Europos žiniasklaidos ir spaudos laisvės centras, Mapping media freedom, Graikija, https://www.mappingmediafreedom.org/country-profiles/greece/ .

„Front Line Defenders“ (2020), iš „Front Line Defenders“ gauti atsakymai rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą.

Graikijos Vyriausybė (2020), iš Graikijos gauti atsakymai rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą.

Graikijos Vyriausybė, internetinė platforma „Di@vgeia“, https://diavgeia.gov.gr/en .

Graikijos Vyriausybė, internetinės žiniasklaidos priemonių registras, https://emedia.media.gov.gr/ .

GRECO (2018), Ketvirtasis vertinimo etapas. Parlamento narių, teisėjų ir prokurorų korupcijos prevencija. Graikijos rekomendacijų įgyvendinimo ataskaita.

GRECO (2019), Ad hoc ataskaita dėl Graikijos (34 taisyklė).

„Greenpeace“ (2020), iš „Greenpeace“ gauti atsakymai rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą.

Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuras (2018), Thematic Compilation of Relevant Information Submitted by Greece. Asset and Interest Disclosure Systems, https://www.unodc.org/documents/corruption/WG-Prevention/Art_8_Financial_disclosure_declaration_of_assets/Greece.pdf .

Komunikacijos generalinis direktoratas (2019), greitoji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 482 apie verslo subjektų požiūrį į korupciją ES.

Komunikacijos generalinis direktoratas (2019), standartinė „Eurobarometro“ apklausa Nr. 91.

Komunikacijos generalinis direktoratas (2020), specialioji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 502 apie korupciją.

Nacionalinė skaidrumo institucija (2018), 2018–2021 m. kovos su korupcija veiksmų planas, http://www.gsac.gov.gr/attachments/article/234/National%20Anti-Corruption%20Action%20Plan%202018-2021.pdf .

Pikramenos (2019), Judicial territorial planning: a choice of the legislator with a major import for the judicial system.

„Refugee Support Aegean“ (2020), New Rules on Civil Society Supporting Refugees and Migrants in Greece, https://rsaegean.org/wp-content/uploads/2020/05/RSA_Comments_NGO_Registry.pdf .

„Reuters“ institutas ir Oksfordo universitetas, Digital News Report: Greece, http://www.digitalnewsreport.org/survey/2020/greece-2020/ .

Skaitmeninės valdžios ministerija, „Di@vgeia“ – skaidrumo programos iniciatyva, https://diavgeia.gov.gr/en .