Komisijos darbo dokumentas - Indėlis į tarpinstitucines derybas dėl pasiūlymo atnaujinti tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžeto disciplinos ir biudžeto sudarymo procedūros tobulinimo /* KOM/2006/0075 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 15.2.2006 KOM(2006) 75 galutinis KOMISIJOS DARBO DOKUMENTAS Indėlis į tarpinstitucines derybas dėlpasiūlymo atnaujintiTARPINSTITUCINĮ SUSITARIMĄdėl biudžeto disciplinos ir biudžeto sudarymo procedūros tobulinimo AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba savo išvadose „paragino Tarybą, remiantis bendra pozicija ir jei priimtini terminai yra įgyvendinami, pasiekti susitarimą su Europos Parlamentu ir Komisija dėl naujo tarpinstitucinio susitarimo, kuriame atsispindėtų šių išvadų rezultatai“. Europos Parlamentas 2006 m. sausio 18 d. rezoliucijoje paskelbė, kad, „remiantis atitinkamomis pozicijomis, norėtų pradėti konstruktyvias derybas su Taryba, jei pirmininkaujančiai Austrijai [būtų buvęs] patikėtas tikras derybų mandatas“ . Siekdami deryboms suteikti struktūrinį pagrindą, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija sutarė dėl keleto trišalių susitikimų. 2006 m. vasario 1 d. Komisija patvirtino darbo dokumentą dėl pasiūlymo pakeisti Tarpinstitucinį susitarimą (TS). Prie šio pasiūlymo buvo pridėtas Pirmininko Barroso laiškas, kuriame visų pirma pateikiama pastabų dėl „kai kurių klausimų, kurie nėra įtraukti į pasiūlymą dėl TS, bet yra svarbūs būsimoms deryboms“. Šio Komisijos darbo dokumento tikslas yra formaliau perteikti kai kuriuos Pirmininko Barosso laiške minimus klausimus ir vasario 21 d. trišalio susitikimo metu juos pateikti kaip konkrečius derybų elementus. Be šių konkrečių punktų, vasario 1 d. Komisijos pateiktame Tarpinstitucinio susitarimo projekte jau buvo pateikti formalūs atsakymai į keletą tarpinstitucinių diskusijų metu iškilusių kitų klausimų. Visų pirma tai apima lankstumą, dėl kurio Komisija pasiūlė skirtingas priemones, padidinsiančias lankstumo apimtį ir taikymo sritį, siekiant tinkamai reaguoti į besikeičiančius poreikius ir sunkumus. Kadangi apie tai ir kalbama dabartinėje finansinėje perspektyvoje, į siūlomą TS taip pat įtraukta konkreti išlaidų kategorija visų institucijų administracinėms išlaidoms. Kalbant apie biudžeto discipliną, Komisija vasario 1 d. projekte paliko visas esamas nuostatas, įskaitant nuostatas dėl BUSP. Persvarstymo sąlygoje Komisija pasiūlė pateikti išsamią Baltąją knygą, apimsiančią visus finansinės struktūros, įplaukų ir išlaidų aspektus. Šį darbą sudarys plataus masto konsultacijos, kurios atsispindės vėlesniuose pasiūlymuose dėl galimų įvairių biudžeto aspektų pakeitimų. Šiame kontekste vienas iš svarstomų klausimų bus poreikis Europos Sąjungai teikti skaidresnius ir labiau nepriklausomus nuosavus išteklius, kad būtų pakeista esama sistema. Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį į Europos Parlamento ketinimus suorganizuoti konferenciją, kurioje dalyvautų visi nacionaliniai parlamentai. NAUJOS FINANSINėS PRIEMONėS BūSIMAM FINANSINėS STRUKTūROS LAIKOTARPIUI KOMISIJA KETINA PADIDINTI ES FONDų LYGINAMąJį SVORį PAGERINDAMA ES BIUDžETO VEIKSMų IR EUROPOS INVESTICIJų BANKO (EIB) VEIKLOS SINERGIJą. BūTENT JI JAU PASIūLė SUKURTI MOKSLINIų TYRIMų FINANSAVIMą PADėSIANčIą PAGYVINTI RIZIKOS PASIDALIJIMO FINANSINę PRIEMONę IR KURIA SPECIALIą Lėšų SUTELKIMO PRIEMONę TRANSEUROPINIų TINKLų TRANSPORTO INFRASTRUKTūRų SEKTORIAUS ( TEN-transport ) projektams įgyvendinti. Artimai bendradarbiaudama su EIB ir EIF, vykdant konkrečius veiksmus MVĮ remti, ji taip pat rengiasi, pavyzdžiui, remti sparčiai augančioms ir technologijomis besiremiančioms bendrovėms skirtą rizikos kapitalą. Siūlomas tekstas dėl naujų finansinių priemonių Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija sutaria, kad bendro finansavimo mechanizmų įvedimas yra būtinas, siekiant sustiprinti ES biudžeto lyginamojo svorio efektą labiau skatinant finansavimą. Sutariama skatinti visų rūšių finansines priemones, kurios paspartintų valstybės ir privačias investicijas. Turėtų būti nustatytas tikslas per 2007–2013 m. padidinti moksliniams tyrimams ir plėtrai skirtą EIB rizikos kapitalą iki 10 mlrd. EUR. Be to, reikia sustiprinti transeuropiniams tinklams bei mažoms ir vidutinėms įmonėms palankias priemones. Siekdama visose šiose srityse remti investicijas, Komisija pateiks atitinkamus pasiūlymus ir praneš biudžeto valdymo institucijai apie veiklą, kurią finansuoją EIB, EIF ir ERPB (naujųjų valstybių narių atveju). Finansinis reglamentas Komisija pripažįsta, kad reikia geriau įgyvendinti biudžetą nesvarstant pažangos, pasiektos 2002 m. naujausia redakcija[1]. Šiuo tikslu Komisija jau pasiūlė esminį Finansinio reglamento ir galiojančių jo įgyvendinimo taisyklių persvarstymą. Komisija laikosi nuomonės, kad Finansinio reglamento persvarstymas turėtų prasidėti nuo tikros taikinimo procedūros, kaip numatyta 1975 m. Jungtinėje deklaracijoje[2]. Siūlomas tekstas dėl Finansinio reglamento Institucijos dalijasi atsakomybe dėl Finansinio reglamento persvarstymo, kuriuo siekiama pagerinti biudžeto įgyvendinimą ir padidinti ES finansavimo matomumą ir naudą piliečiams, nesvarstant pažangos, pasiektos 2002 m. naujausia redakcija. Kaip ir 2002 m., Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija sutaria, kad Finansinio reglamento persvarstymas yra sėkmingai baigiamas atlikus tikrą jos pakeistu pasiūlymu pagrįstą taikinimo procedūrą, kuria veiksmingai susitaria Europos Parlamentas ir Taryba. Šios institucijos taip pat siekia glaudaus ir konstruktyvaus tarpinstitucinio bendradarbiavimo, norėdamos greitai nustatyti įgyvendinimo taisykles, padėsiančias supaprastinti finansavimo procedūras ir tuo pat metu užtikrinsiančias gerą Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugą. Europos Parlamentas ir Taryba yra tvirtai įsipareigoję numatytu laiku baigti derybas, kad Finansinis reglamentas galėtų įsigalioti nuo 2007 m. sausio 1 d. Valstybių narių sertifikavimas Komisija ėmėsi labai svarbių reformų, siekdama pagerinti visų biudžeto sektorių finansinį valdymą. 2006 m. sausio 17 d. Komunikate Nr. KOM(2005) 9 Komisija sudarė veiksmų planą, kuriuo siekiama sukurti integruotą kontrolės sistemą, atitinkančią Audito Rūmų ir Europos Parlamento išreikštą požiūrį. Reikia užtikrinti atitinkamus tolesnius veiksmus pagal šį veiksmų planą, ypač kalbant apie nacionalines deklaracijas ir toleruojamo rizikos lygio apibrėžtį. Siūlomas tekstas dėl Bendrijos lėšų veiksmingos ir integruotos vidinės kontrolės užtikrinimo Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija sutaria, kad svarbu stiprinti vidaus kontrolę nesukuriant papildomos administracinės naštos, o tam būtina supaprastinti susijusius teisės aktus. Šiame kontekste pirmenybė pagal pasidalijamąjį valdymą bus teikiama vadovų atskaitomybei nacionalinių deklaracijų forma. Valstybės narės iki 2006 m. rugsėjo mėn. paskirs už deklaracijų rengimą atsakingas institucijas. Demokratinė analitinė priežiūra ir išorės veiksmų suderinamumas Komisija yra pasiryžusi skatinti Europos išorės veiksmų politikos suderinamumą ir vengti nereikalingo išorės veiksmų priemonių daugėjimo ir nelankstumo. Komisija sutinka, kad siūlomas priemonių racionalizavimas neturėtų sumažinti nei teisės aktus leidžiančios institucijos, nei biudžeto valdymo institucijos galių. Komisija yra pasirengusi konstruktyviai kurti siūlomo išorės reguliavimo tekstą. Siūlomas tekstas dėl demokratinės analitinės priežiūros ir išorės veiksmų suderinamumo Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pripažįsta, kad egzistuoja įvairių išorės veiksmų priemonių racionalizavimo poreikis. Institucijos sutinka, kad priemonių racionalizavimas, nors ir gerinantis ES veiksmų suderinamumą, neturėtų sumažinti nei teisės aktus leidžiančios institucijos, nei biudžeto valdymo institucijos galių. Atitinkamų reglamentų tekste turėtų atsispindėti šie principai ir į juos turėtų būti įtraukti preliminarūs daugiamečiai pagrindai. Agentūros Buvo pareikštas susirūpinimas dėl didėjančio agentūrų skaičiaus ir poreikio užtikrinti, kad dėl to Bendrijos kompetencijos sritys nebus perduotos tarpvalstybinėms struktūroms. Komisija taip pat pripažįsta, kad gali atsirasti sunkumų kuriant naujas agentūras 2007–2013 m. finansinės struktūros laikotarpiu, ypač kai jų veiklos finansavimas būtų skiriamas neturint daug rezervų pagal aukščiausias nustatytas ribas. Siekdama atsižvelgti į šį pareikštą susirūpinimą, Komisija siūlo, kad, jai suplanavus kurti naują agentūrą, finansinis poveikis, remiantis Komisijos analize trišalio susitikimo metu būtų aptartas su biudžeto valdymo institucija. Siūlomas tekstas dėl agentūrų Prieš priimdama bet kokį sprendimą dėl naujos agentūros sukūrimo, Komisija įvertins poveikį atitinkamai biudžeto išlaidų kategorijai. Remdamosi šia informacija, abi biudžetą priimančios institucijos įsipareigos pagal biudžetinio bendradarbiavimo sistemą pasiekti susitarimą dėl atitinkamos agentūros finansavimo prieš pradedant galioti susijusiems baziniams teisės aktams. Nuosavi ištekliai Į vasario 1 d. Komisijos pateiktą tarpinstitucinio susitarimo projektą jau yra įtraukta persvarstymo sąlyga. Pagal šią sąlygą Komisija pateikia išsamią Baltąją knygą, apimančią visus ES biudžeto, įplaukų ir išlaidų aspektus. Šis darbas, kuris bus pradėtas po to, kai institucijos pasieks galutinį susitarimą dėl visų būsimų finansinių perspektyvų elementų, bus išsamaus pasirengimo ir plataus masto konsultacijų rezultatas. Kalbant apie nuosavų išteklių sistemos persvarstymą ir siekiant nustatyti orientyrus atsižvelgiant į Komisijos pasiūlymus, Europos Parlamentas norėtų sušaukti konferenciją, kurioje dalyvautų Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai. Siūlomas tekstas dėl nuosavų išteklių Kadangi nuosavų išteklių sistema bus persvarstyta, institucijos atsižvelgia į Europos Parlamento ketinimus suorganizuoti Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų atstovų konferenciją. Finansinis programavimas Finansinis programavimas ir toliau išlieka labai svarbus kasmetinei biudžetinei procedūrai. Komisija ketina laikytis praeityje prisiimtų įsipareigojimų informuoti abi biudžetą priimančias institucijas apie finansinį programavimą. Siūlomas tekstas dėl finansinio programavimo Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pripažįsta finansinio programavimo svarbą ir šiuo klausimu laikosi 2004 m. liepos 16 d. taikinimo posėdyje pasiekto susitarimo. Komisija du kartus per metus privalo atnaujinti finansinį programavimą ir, jei būtina, jį apsvarstyti kiekvieno [...] m. [...] [...] d. Tarpinstituciniame susitarime numatyto trišalio susitikimo metu. [1] 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002. [2] 1975 m. kovo 4 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos jungtinė deklaracija dėl taikinimo procedūros tarp Europos Parlamento ir Tarybos nustatymo, OL C 89, 1975 4 22, p. 1.