Nors neapykantos kalba ir smurtas yra lengvai atpažįstami, dėl didelių mūsų visuomenės žinių spragų ir plačiai išplitusio abejingumo antisemitizmas – jei prieš jį nebus imtasi veiksmų – galės vešėti ir net plisti. Visų mūsų pareiga yra nuolat informuoti ir šviesti jaunus ir senus. Tai ypač svarbu dar ir dėl to, kad beveik visi Holokaustą išgyvenusios kartos atstovai yra mirę, dėl to tiesioginę patirtį ir esmines pamokas perduoti ateities kartoms tapo sunkiau.

COVID-19 pandemija taip pat atskleidė, kaip senos antisemitinės nuostatos gali vėl atgyti ir pakurstyti naujas sąmokslo teorijas bei įžiebti internete ir ne internete reiškiamą neapykantą. Žydų tautybės asmenys per pandemiją buvo viena labiausiai puolamų bendruomenių; jie nepagrįstai kaltinami sukūrę virusą ir kuriantys vakcinas pasipelnymo tikslais. Be viso to, per pandemiją taikomos priemonės yra lyginamos su politika, dėl kurios vykdytas žydų tautybės asmenų genocidas, o tai pamina ir menkina Holokausto aukų ir jį išgyvenusiųjų patirtį.

Komisija: ·pagal Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programą rems su neapykantos kalba ir neapykantos nusikaltimais kovojančias ir juos registruojančias organizacijas ir šioje srityje vykdomus projektus; ·padės valstybėms narėms užtikrinti, kad antisemitinių neapykantos nusikaltimų aukos galėtų naudotis integruotomis tikslinėmis paramos paslaugomis, ir tam, be kita ko, skirs ES finansavimo; ·stiprins paramą, be kita ko, per Europos teisėjų mokymo tinklą (ETMT) ir ES teisėsaugos mokymo agentūrą (CEPOL), teisingumo ir teisėsaugos specialistų, kurie kovoja su antisemitizmu, mokymo programoms, gebėjimų kovoti su antisemitizmu stiprinimo veiklai. Valstybės narės raginamos: ·greitai užbaigti Pagrindų sprendimo dėl kovos su rasizmu ir ksenofobija perkėlimo į nacionalinę teisę procedūras ir jį įgyvendinti, o už antisemitinę neapykantos kalbą ir neapykantos nusikaltimus traukti baudžiamojon atsakomybėn pagal ES ir nacionalinės teisės aktus; ·vykdant kovai su antisemitizmu skirtą mokymo veiklą, glaudžiai bendradarbiauti su ETMT ir CEPOL, taip pat bendradarbiauti su pilietinės visuomenės organizacijomis.

1.3.Kova su antisemitizmu internete

Antisemitizmas yra plačiai paplitęs internete ir gali skatinti radikalizaciją bei fizinius išpuolius. Smurtą ir neapykantą kurstanti antisemitinė kalba – tiek internete, tiek ne internete – pagal Pagrindų sprendimą dėl kovos su rasizmu ir ksenofobija yra kriminalizuojama. Antisemitiniai stereotipai, sąmokslo teorijos ir dezinformacija, nors ne visada neteisėtos, yra žalingos. Nuo COVID-19 pandemijos pradžios antisemitizmas internete labai suintensyvėjo. Tam, kad šią problemą būtų galima veiksmingai išspręsti, reikia surinkti daugiau informacijos apie tai, kaip antisemitinis turinys plinta internete, ir apie asmenų, kurie dalijasi tokiu turiniu, aplinkybes bei motyvus. Taip pat reikia kurti naujus ir novatoriškus diskriminacijos ir antisemitinės neapykantos mažinimo skaitmeninėje erdvėje metodus.

Nacistiniai simboliai, atributai ir literatūra ir šiuolaikinės jų adaptacijos yra lengvai prieinami internete. Tokių produktų eksponavimas ir prekyba jais, jeigu taip yra viešai kurstoma neapykanta ir smurtas, pagal nacionalinės teisės aktus, kuriais įgyvendinamas Pagrindų sprendimas, gali būti laikomas neapykantos kalba. Tačiau net jeigu tokia veikla nelaikoma neapykantos kalba, platinant minėtus dalykus internete gali būti skleidžiama nacistinė ideologija ir kuriama antisemitinė subkultūra. Reikia stiprinti dialogą su pramonės sektoriumi, IT įmonėmis, ir, remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant Kovos su neteisėta neapykantos kalba internete elgsenos kodeksą, užtikrinti, kad jie bendradarbiautų ir padėtų užtikrinti, kad tokie dalykai nebūtų eksponuojami ir (arba) jais nebūtų prekiaujama.

Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje nurodyta, jog valstybės narės užtikrina, kad dalijimosi vaizdo įrašais platformų operatoriai imtųsi reikiamų priemonių tam, kad plačioji visuomenė būtų apsaugota nuo smurtą ir neapykantą kurstančio audiovizualinio turinio ir komercinių pranešimų, įskaitant antisemitinį turinį. Pasiūlyme dėl Skaitmeninių paslaugų akto išdėstytos aiškios, suderintos interneto platformų pareigos vykdyti išsamius patikrinimus, įskaitant „pranešimų ir veiksmų“ procedūras, susijusias su neteisėtu turiniu ir produktais, o naudotojams suteikiama daugiau galių paprastai ir veiksmingai pranešti apie neapykantos kalbą. Be to, kalbant apie labai dideles interneto platformas, pasiūlyme daug dėmesio skiriama tam, kad būtų pašalintos likusios spragos, dėl kurių atsiranda sąlygų internete plisti neteisėtai ir žalingai elgsenai, ypač nukreiptai prieš pažeidžiamas grupes.

Kovos su neapykantos kalba internete elgesio kodeksas – tai savanoriško Komisijos ir IT įmonių bendradarbiavimo siekiant užkirsti kelią neteisėtos, įskaitant antisemitinę, neapykantos kalbos plitimui internete rezultatas. Tam, kad ES valstybėms narėms būtų lengviau imtis integruotų veiksmų prieš neapykantą ir teroristinį turinį internete skleidžiančias grupes ir asmenis, Europolas koordinuoja visoje Europoje rengiamas kovos su rasistine ir ksenofobine neapykantos kalba internete ir kovos su teroristiniu bei smurtiniu ekstremistiniu turiniu, įskaitant antisemitinį turinį, internete dienas.

Įgyvendindamos Kovos su dezinformacija veiksmų planą ir Europos demokratijos veiksmų planą Komisija ir EIVT toliau skirs ypatingą dėmesį dezinformacijos kampanijų, neapykantos kalbos, smurto kurstymo ir ekstremistinės kalbos analizei ir atsakomosioms priemonėms, be kita ko, pasitelkdamos EIVT Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse darbo grupę. Be to, Kovos su dezinformacija praktikos kodeksas yra griežtinamas, o tai irgi padeda veiksmingiau kovoti su antisemitizmu internete. Taikydamos Elgesio kodeksą ir Praktikos kodeksą pilietinės visuomenės organizacijos glaudžiai bendradarbiauja su Komisija ir interneto platformomis.

Naujos technologijos suteikia naujų galimybių gerinti žmonių gyvenimą, tačiau kartu gali paaštrinti diskriminaciją, dėl to internete daugėja žalingo turinio, įskaitant antisemitinį turinį. Dirbtinio intelekto (DI) akto paskirtis – neleisti, kad didelės rizikos DI sistemomis būtų skleidžiama diskriminacija ir šališkas turinys, įskaitant antisemitinę neapykantą. DI algoritmai taip pat gali būti naudojami pozityvioms žinutėms ir atsakomajam naratyvui įtaigiau skleisti – gali būti buriami ekspertai, kurie kalbėtų apie antisemitizmą, paneigtų sąmokslo teorijas, kalbėtų apie Holokausto neigimą arba informacijos iškraipymą internete.

Pagrindiniai veiksmai

Komisija: ·stiprins kovą su antisemitizmu internete – laikydamasi Elgesio kodekso rems Europinio patikimų pranešėjų ir žydų organizacijų tinklo sukūrimą. Ji taip pat rems Europos skaitmeninės žiniasklaidos observatoriją ir jos nacionalinius centrus, kad būtų galima padidinti jų dezinformacijos faktų tikrintojų pajėgumus, ir dirbs su nepriklausomomis organizacijomis kuriant atsakomąjį turinį, įskaitant turinį ne ES kalbomis; ·surengs hakatoną, siekdama sukurti palankesnes sąlygas ekspertams keistis patirtimi ir kurti naujus novatoriškus kovos su antisemitizmu internete ir skaitmeninėje aplinkoje būdus; ·bendradarbiaus su pramonės sektoriumi ir IT įmonėmis, kad būtų užkirstas kelias neteisėtam nacistinių simbolių, atributų ir literatūros eksponavimui ir prekybai jais internete; ·visapusiškai analizuos duomenis, kad geriau suprastų antisemitizmo plitimo internete procesą, kaip antisemitizmas sklinda ir plinta; ·spręs antisemitinės neapykantos kalbos klausimą pagal numatomą atnaujinti Geresnio interneto vaikams strategiją. Valstybės narės raginamos: ·remti, taip pat ir finansiškai, pilietinės visuomenės organizacijas, kurios kovoja su internete atitinkamomis kalbomis plintančia antisemitine kalba, dezinformacija ir sąmokslo teorijomis; ·stiprinti nacionalinių teisėsaugos ir teismų institucijų pajėgumus vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už neapykantos kalbą.

1.4.Kova su antisemitine diskriminacija

Žydų tautybės asmenys patiria diskriminacijos riziką, ypač kai galima atpažinti, kad jie žydai, t. y. kai jie dėvi kipą (hebr. kippah), pakabutį su Dovydo žvaigžde ar atvirai kalba apie savo žydiškąją tapatybę. Jie gali patirti diskriminacijos riziką pretenduodami į darbo vietą, darbovietėse ir kitose, pavyzdžiui, švietimo, sveikatos ar būsto srityse. Pagal ES teisę diskriminacija rasės, etninės kilmės, religijos arba tikėjimo pagrindu, įskaitant antisemitizmą, yra draudžiama. Pirmiausia reikėtų pažymėti, kad pagal Rasinės lygybės direktyvą žydų tautybės asmenys tam tikrose gyvenimo srityse yra saugomi nuo diskriminacijos (įskaitant persekiojimą) rasės ar etninės kilmės pagrindu, o pagal Užimtumo lygybės direktyvą žydų tautybės asmenys yra saugomi nuo diskriminacijos ar persekiojimo religijos ar tikėjimo pagrindu užimtumo srityje.

Nacionalinės lygybės institucijos skatina, analizuoja, stebi ir remia vienodą požiūrį. Iki 2022 m. Komisija pasiūlys naują teisės aktą dėl jų vaidmens stiprinimo. Įvairovės chartijos skatina organizacijas plėtoti ir įgyvendinti įvairovę bei įtraukties politiką darbo vietoje. ES įvairovės chartijų platforma buvo sukurta tam, kad esamos chartijos galėtų keisti ir dalytis patirtimi bei gerosios patirties pavyzdžiais. Jos taip pat turėtų sistemiškai spręsti konkrečius klausimus, susijusius su antisemitizmo nustatymu darbo vietose ir kova su juo.

Duomenų apie žydų tautybės asmenų lygybę yra gana mažai dėl to, kad duomenų apie rasę ar etninę kilmę, religiją ar tikėjimą rinkimas yra subtilus dalykas, ir dėl to, kad Europos žydai yra gana nedidelė grupė, todėl agreguotų platesnių apklausų duomenų yra mažiau. ES nediskriminavimo, lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupė per specialų savo pogrupį remia valstybes nares joms renkant duomenis ir padeda analizuoti lygybės padėtį, visapusiškai gerbdama pagrindines teises. Be to, Komisija kartu su žiniasklaida, pilietine visuomene ir žmonių, kilusių iš rasinės ar etninės mažumos aplinkos, atstovais vykdys įvairius veiksmus, skirtus kovoti su rasiniais ir etniniais stereotipais, taip pat imsis veiklos, kuria skatinama laikytis nuoseklios duomenų apie lygybę rinkimo, ypač duomenų skirstymo pagal rasę ar etninę kilmę, metodikos.

Pagrindiniai veiksmai

Komisija: ·iki 2022 m. pasiūlys privalomus nacionalinėms lygybės institucijoms skirtus standartus ir bendradarbiaus su „Equinet“ ir lygybės institucijomis siekdama gilinti jų žinias apie antisemitizmą; ·Techninės paramos priemonės lėšomis rems valstybes nares joms planuojant ir įgyvendinant reformas, kuriomis siekiama apskritai mažinti diskriminaciją (ypač antisemitizmą) mokyklose, įskaitant tarpvalstybines reformas, taip siekdama stiprinti bendradarbiavimą ir skatinti remtis geriausios patirties pavyzdžiais; ·rinkdama ir naudodama duomenis apie lygybę pagal rasę ir etninę kilmę, religiją ar tikėjimą, įtrauks duomenis apie antisemitizmą ir ES gyvenančius žydų tautybės asmenis. Valstybės narės raginamos: ·užtikrinti, kad nacionalinės lygybės institucijos turėtų pakankamai priemonių užtikrinti, kad į antisemitinės diskriminacijos incidentus būtų tinkamai reaguojama ir apie juos būtų pranešama; ·mažinti antisemitinę diskriminaciją visose srityse, įskaitant švietimą, mokymą, užimtumą, sveikatą ir būstą, imantis tikslinių veiksmų, pavyzdžiui, rengiant mokymus ir didinant sąmoningumą.

1.5.Europos Komisijos rodomas pavyzdys

Įgyvendindama savo pačios žmogiškųjų išteklių strategiją, Komisija toliau stengsis kurti įtraukią įvairovės darbo aplinką, kurioje nebūtų antisemitizmo, ir tuo tikslu vykdys įvairovės ir lygybės politiką, pagal kurią siekiama užkirsti kelią persekiojimui, diskriminacijai ir bet kokios formos rasizmui. Pirmiausia ji toliau didins savo darbuotojų sąmoningumą apie antisemitizmą ir tai, kaip su juo kovoti, stengsis, kad žydų gyvenimas ir kultūra būtų labiau suprantami, o to, be kita jo, sieks sutelkdama dėmesį į tokias pagrindines Europos vertybes kaip pagarba mažumų grupėms. Mokymas irgi padės mažinti nesąmoningą šališkumą, įskaitant šališkumą, susijusį su tuo, kaip suprantama religija ar tikėjimas. Komisija ir toliau rengs darbuotojams skirtus renginius Holokaustui paminėti, vykdys sąmoningumo didinimo iniciatyvas, toliau organizuos kasmetines Europos Chanukos šventes, taip skatindama pripažinti darbuotojų įvairovę. Komisija kviečia kitas ES institucijas taip pat imtis veiksmų ir skatinti įvairovę bei įtrauktį savo atitinkamose darbo vietose.

Pagrindiniai veiksmai