EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.12.7 
SEK(2011) 1467 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO 
kuriuo nustatoma Europos kaimynyst ės priemon ė 
{KOM(2011) 839 galutinis} 
{SEK(2011) 1466 galutinis}  
 
LT 2   LT Europos S ąjungos sutarties 8 straipsnyj e numatyta, kad Europos S ąjunga (ES) pl ėtoja 
ypatingus santykius su kaimynin ėmis šalimis siekdama prie ES sien ų sukurti S ąjungos 
vertybėmis grindžiam ą gerovės ir geros kaimynyst ės erdvę, kuriai b ūdingi artimi ir taik ūs 
bendradarbiavimo santykiai. Šis sp ecialus straipsnis nustatytas Lisabonos sutartimi ir jame 
pabrėžiama did ėjanti ES santyki ų su savo kaimyn ėmis svarba.  
Europos kaimynyst ės politika (EKP) parengta 2004 m. ir skirta 16 į rytus ir pietus nuo 
ES sienų esančių partnerių, t. y. Alžyrui, Arm ėnijai, Azerbaidžanui, Baltarusijai, Egiptui, 
Gruzijai, Izraeliui, Jo rdanijai, Libanui, Libijai, Mol dovos Respublikai, Marokui, Okupuotajai 
Palestinos Teritorijai, Si rijai, Tunisui ir Ukrainai. Vykdydama EKP, ES kaimyn ėms siūlo 
privilegijuotus santykius, grindžiamus abipusiu įsipareigojimu puosel ėti tokias vertybes kaip 
demokratija ir žmogaus teis ės, teisinė valstybė, geras valdymas, rinkos ekonomikos principai 
ir darnus vystymasis. Pagal ši ą politiką taip pat numatoma politin ė asociacija ir didesn ė 
ekonomin ė integracija, didesnis judumas ir glaudesni žmoni ų ryšiai. EKP remiama specialia 
priemone, t. y. Europos kaimynyst ės ir partneryst ės priemone (EKPP), taikoma 16 min ėtų 
šalių partnerių ir Rusijos Federacijai 
1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Nuo EKP įgyvendinimo pradžios įvyko daug svarbi ų pokyčių, pavyzdžiui, stip rinti santykiai 
su partner ėmis, prad ėtos regionin ės iniciatyvos ir per ėjimo prie demokratijos procesai 
pietinėse kaimynin ėse šalyse. Pl ėtojantis santykiams ir kintant politinei pad ėčiai reikėjo 
peržiūrėti EKP. Tod ėl buvo parengta nauja EKP vi zija, kaip nurodyta 2011 m. geguž ės 25 d. 
priimtame bendrame Komisijos ir S ąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir 
saugumo politikai komunikate „Naujas poži ūris į kintančią kaimynyst ę“. Pagal š į naują 
požiūrį gerokai didesn ė parama teikiama partner ėms, kurios įsipareigojo kurti demokratin ę 
visuomen ę ir vykdyti reformas laikydamosi principo „daugiau už daugiau“ ir tarpusavio 
atskaitomyb ės principo. 
2. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
Kaimynin ėse šalyse, kuriose prisiderinimas prie ES taisykli ų ir standart ų yra vienas 
pagrindini ų politikos tiksl ų, ES gali geriausiai suteikti ši ą pagalbą. Tam tikra konkreti parama 
gali būti teikiama tik ES lygmeniu, pvz., skirta laipsniškai ekonominei integracijai į ES vidaus 
rinką, galimybei prisijungti prie Šengeno erdv ės arba dalyvavimui ES programose. Taigi 
daugumoje EKP šali ų ES yra viena svarbiausi ų bendradarbiavimo partneri ų, kurios vaidmen į 
plačiai pripaž įsta valstyb ės narės, tarptautin ės finansų įstaigos ir kitos valstyb ės donorės. 
Pagalba ES kaimyn ėms lygiuotis į ES politik ą, taisykles ir standart us yra pagrindinis EKP 
šalių partnerių reformų veiksnys.  
Kartu su 27 valstyb ėmis narėmis veikdama pagal bendr ą politiką ir strategij ą, ES turi 
pakankamai įtakos, kad gal ėtų spręsti pasaulines problemas. Valstybi ų narių veiksmai gali 
būti riboti ir pavieniai, kai projek tai dažnai yra per maži, kad b ūtų galima šioje srityje k ą nors 
patikimai pakeisti. Valstybi ų narių darbą optimizavus pasinaudojant ES, j į bus galima geriau 
koordinuoti, o ES darbas taps veiksmingesnis.  
Biudžeto apribojim ų laikotarpiu, kai keletas valstybi ų narių apsisprend ė pasitraukti iš ištis ų 
bendradarbiavimo sektori ų ir atsisakyti remti tam tikras šalis, ES gali atlikti aktyv ų vaidmenį 
remiant demokratij ą, taiką, stabilum ą, klestėjimą ir skurdo mažinim ą savo kaimynin ėse 
 
LT 3   LT šalyse. Šiomis aplinkyb ėmis vien ekonominiu poži ūriu dabar labiau nei kada nors anks čiau 
būtų tikslinga param ą nukreipti ES lygmeniu, kuriuo galima daryti real ų poveikį. Dirbti kartu 
su ES taip pat yra pigiau. Administracin ės išlaidos yra mažesn ės nei vidutin ės pagrindini ų 
dvišalės pagalbos teik ėjų administracin ės išlaidos. 
3. ES INICIATYVOS TIKSLAI  
Europos kaimynyst ės politika siekiama prie ES sien ų nustatyti gerov ės ir geros kaimynyst ės 
erdvę, visų pirma pasinaudojant tvirtesne įvairių sektorių politine asociacija, ekonomine 
integracija ir glaudžiu bendradarbiavim u. 2014–2020 m. ES toliau rems šiuos tikslus 
taikydama speciali ą finansinę priemon ę – Europos kaimynyst ės priemon ę (EKP). Taikant 
EKP, didžioji finansavimo dalis partne riams bus skirta iš ES biudžeto.  
Siekiant šia priemone įgyvendinti naujosios EKP vizijos tikslus, reik ės pasiekti daug 
konkrečių tikslų, nustatytų atsižvelgus į kintančias aplinkybes, įgytą patirtį ir vertinimus: 
• taikyti princip ą „daugiau už daugiau“ ir tarpusavio atskaitomyb ės principą pagal 
atnaujintą EKP politik ą, skatinant kaimynines šalis labiau įsitraukti į reformas, 
spręsti ES pagalbos programavimo sud ėtingumo ir trukm ės klausimus siekiant 
supaprastinti, sutrumpinti ir  labiau sutelkti proces ą; 
• supaprastinti priemon ės taikymo srit į, kad būtų pasiekta tinkama priemon ės 
lankstumo ir d ėmesio politikos tikslams bei pagrindin ėms bendradarbiavimo sritims 
pusiausvyra; 
• pritaikyti įgyvendinimo nuostatas ir padidinti išor ės veiksmų priemoni ų nuoseklum ą; 
• patobulinti tarpvalstybinio bendrad arbiavimo nuostatas siekiant pad ėti veiksmingai ir 
greitai įgyvendinti programas; 
• skatinti glaudesnius ryšius su ES vidaus priemon ėmis ir politika, be kita ko, 
stiprinant bendradarbiavim ą su atitinkamomis Komisijos tarnybomis programavimo 
etape ir atitinkamais atvejais taikant mechanizmus, kuriais b ūtų galima sutelkti 
ES biudžeto vidaus ir išor ės veiksmų išlaidų kategorij ų lėšas;  
• reaguoti į plėtojamus santykius su Rusija iš dalies pakei čiant nuostatas d ėl Rusijos 
tinkamumo gauti finansavim ą pagal Europos kaimynyst ės priemon ę bei apsvarstyti 
konkretų Rusijos, tiek kaip ES kaimyn ės, tiek kaip strategin ės partnerės, statusą. 
4. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
Poveikio vertinime apžvelgtos keturios galimyb ės:  
• 0 galimyb ė: „nesiimti joki ų ES veiksm ų“; ES nutraukia finansin ę paramą, teikiamą 
pagal speciali ą kaimynystei skirt ą priemonę; 
• 1 galimyb ė: „nedaryti joki ų pakeitim ų“; bendradarbiavimas su atitinkamomis 
šalimis toliau vyksta pagal esam ą EKPP reglament ą, kuris atliekant analiz ę taikomas 
kaip pagrindinis scenarijus ; 
 
LT 4   LT • 2 galimyb ė: „pritaikyti dabartin ę sistemą“; būsimas pasi ūlymas dėl įstatymo gali ą 
turinčio teisės akto tur ėtų būti grindžiamas dabartiniu EKPP reglamentu ir keletu jo 
pakeitimų, atitinkan čių naują politinę situaciją ir konkre čius nustatytus tikslus; 
2 galimyb ė taip pat apima daug įvairių antrinių galimybi ų, susijusių su konkre čiomis 
iškeltomis problemomis;  
• 3 galimyb ė: „pasiūlyti visiškai nauj ą priemon ę“, kurios geografin ė taikymo sritis 
būtų kitokia ir pagal kuri ą daugiausia d ėmesio būtų skiriama tikslams, kurie b ūtų 
platesnio užmojo nei EKP tikslai arba nuo j ų skirtųsi.  
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
Pagal dabartin ę sistemą (1 galimyb ė – pagrindinis scenarijus) daugelyje įvairių sričių siūloma 
pagalba, turinti įvairų teigiamą ekonomin į, socialin į poveikį ir poveik į aplinkai šalyse 
partnerėse. Vis d ėlto šį poveikį minėtuose sektoriuose dar b ūtų galima padidinti taikant 
lankstesnius mechanizmus ir pažangesnius metodus, pvz., telkiant l ėšas arba taikant pažangias 
finansines priemones. Nutraukus ES veiksmus (0 galimyb ė) gerokai sumaž ėtų poveikis visose 
trijose srityse ir kilt ų grėsmė iki šiol pasiektam poveikio tvarumui; veiksm ų nutraukimas taip 
pat neigiamai paveikt ų visus ES santykius su EKP partner ėmis. Taikant pakeist ą priemonę 
(2 galimyb ė) būtų toliau didinamas teigiamas ekonomini s ir socialinis poveikis bei poveikis 
aplinkai, pasiektas naudojant dabartin ę sistemą; be to, tikimasi, kad taikant princip ą „daugiau 
už daugiau“ didesnis teigiamas poveikis b ūtų daromas vis ų pirma valdymui. Taigi 2 galimyb ė 
turi didžiausi ą teigiamą poveikį. Visiškai naujos priemon ės pasiūlymas (3 galimyb ė) visų 
pirma turėtų neigiamą poveikį ES veiksm ų suderinamumui su EKP tikslais, taigi jis pakenkt ų 
ES patikimumui regione. 
Be to, vertinant poveik į daug dėmesio taip pat buvo skiriama ES veiksm ų būtinybei bei j ų 
papildomai naudai, palyginti su valstybi ų narių veiksmais. 
6. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Remiantis įvairaus poveikio (visuotinio, ekonominio, socialinio ir aplinkai) analize ir 
vertinimu, 0 ir 3 galimyb ės nebuvo svarstomos kaip perspektyvios galimyb ės, kurias 
pasirinkus b ūtų galima daryti didžiausi ą teigiamą poveikį ir pasiekti perži ūrėtos EKP tikslus. 
2 galimyb ė turėtų didžiausi ą teigiamą poveikį, taip pat j ą pasirinkus b ūtų didžiausia galimyb ė 
dabartinę bendradarbiavimo sistem ą pritaikyti prie nauj ų politinių sąlygų, EKP tiksl ų ir 
uždavinių, nustatyt ų atliekant vertinimus ir remiantis įgyta patirtimi. 1 galimyb ė būtų antra 
geriausia galimyb ė, kurią pasirinkus b ūtų galima išsaugoti teigiam ą poveikį, tačiau nebūtų 
numatyta nei siekti naujosios EKP vizijos tiksl ų, nei spręsti pagal dabartin ę sistemą nustatytų 
uždavinių ir konkre čių problemų. Todėl priimtiniausia – 2 galimyb ė. 
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Kadangi naujoji Europos kaimynyst ės priemon ė bus reglamentas, kuriuo bus nustatytos 
pagrindin ės ES intervencijos nuostatos be i pagrindas, programavimo ir įgyvendinimo 
etapuose kiekvienai šaliai bei regionui bus nustatyti konkret ūs bendradarbiavimo tikslai ir 
veiksmai, įskaitant numatomus rezultatus. Tada atsižvelgiant į atitinkam ų veiksmų ypatumus, 
bus nustatyti special ūs rodikliai.