Kadangi vis daugiau naudojamasi automatine patikros įranga, galbūt vertėtų apsvarstyti galimybę į direktyvos taikymo sritį įtraukti tokius pažeidimus kaip pakankamo atstumo iki priekyje važiuojančios transporto priemonės nesilaikymas, pavojingas lenkimas ir pavojingas transporto priemonės statymas. Tačiau, kalbant apie rinkliavų mokėjimo tvarkos pažeidimų įtraukimą, kyla abejonių dėl direktyvos nuostatų derėjimo tarpusavyje ir su kitų teisės aktų nuostatomis, kadangi transporto teisinis pagrindas, kuriuo remiantis nustatomi kelių mokesčiai ir rinkliavos, skiriasi nuo transporto teisinio pagrindo, kuriuo remiantis užtikrinamas kelių eismo saugumas, ir pagrindinis šių mokesčių ir rinkliavų nustatymo tikslas – valstybėse narėse panaikinti transporto įmonių konkurencijos iškraipymus. Tas pats pasakytina kalbant apie transporto priemonės statymą draudžiamoje vietoje, siejamą su savivaldybių nustatytų rinkliavų arba mokesčių nemokėjimu, ir apie kitokius su kelių eismo saugumu nesusijusios savivaldybių nustatytos tvarkos pažeidimus.

4.TIM direktyvos poveikis kelių eismo saugumui

Manoma, kad TIM direktyva padės užtikrinti geresnį valstybių narių institucijų gebėjimą nustatyti pažeidėjų, kurie yra nenuolatiniai gyventojai, tapatybę ir didinti kelių eismo dalyvių, kurie yra nenuolatiniai gyventojai, informuotumą apie kitose valstybėse narėse galiojančias kelių eismo taisykles. Tai turėtų padaryti atgrasomąjį poveikį kelių eismo dalyviams, kurie yra nenuolatiniai gyventojai, ir dėl to būtų geriau laikomasi taisyklių. Užtikrinus geresnį taisyklių laikymąsi, t. y. geresnę elgseną ir mažesnį skaičių pažeidimų, turėtų sumažėti žūstančiųjų keliuose ir eismo įvykių, kuriuose žūsta žmonių, skaičius.

Informacijos apie tai, kiek kelių eismo dalyviai išmano kitose valstybėse narėse galiojančias kelių eismo taisykles, nėra surinkta. Per Komisijos surengtas atviras viešas konsultacijas gauta nedaug kelių eismo dalyvių atsakymų, taigi neįmanoma padaryti išvadų dėl informacijos apie galiojančias kelių eismo taisykles, kuri teikiama pagal TIM direktyvos 8 straipsnį. Be to, kadangi nėra nustatyta informuotumo didinimo priemonių poveikio kelių eismo dalyvių elgsenai teorinio vertinimo metodo, neįmanoma pateikti jokių pagrįstų išvadų dėl galimo TIM direktyvos poveikio piliečių informuotumui apie kitose valstybėse narėse galiojančias eismo taisykles. Nepaisant to, apskritai pripažįstama, kad, siekiant užtikrinti geresnį taisyklių laikymąsi, reikia didinti kelių eismo dalyvių informuotumą apie tas taisykles.

TIM direktyvos poveikis kelių eismo saugumui labai priklauso nuo gebėjimo užtikrinti, kad būtų geriau nustatoma pažeidėjų, kurie yra nenuolatiniai gyventojai, tapatybė. Kaip išsamiau aprašyta 8 dalyje, direktyvą įgyvendinančiose valstybėse narėse ištirtų nenuolatinių gyventojų padarytų kelių eismo taisyklių pažeidimų skaičius 2013–2015 m. padidėjo maždaug keturis kartus. Tačiau kelių eismo saugumui užtikrinti elektroninė informacijos mainų sistema gali būti naudojama aktyviau. Kaip paaiškinta 6 dalyje, atliekant vertinimą taip pat nustatyta problemų, dėl kurių mažėja už kelių eismo taisyklių pažeidimus taikomų sankcijų veiksmingumas (nepavyko sėkmingai užtikrinti maždaug pusės sankcijų vykdymo). Panašu, jog tai sutrukdė užtikrinti atgrasomąjį TIM direktyvos poveikį; tikėtasi, kad taikant šią direktyvą bus pasiekta, kad kelių eismo dalyviai, kurie yra nenuolatiniai gyventojai, geriau laikysis kelių eismo taisyklių.

Be to, esamą padėtį (t. y. kad nuo 2014 m. bendras žūstančiųjų keliuose skaičius iš esmės nesumažėjo) lemia ir bendrieji veiksniai, pvz., transporto priemonių techniniai gedimai; transporto priemonių saugos įranga; kelių infrastruktūra; reagavimo į nelaimes avarijos atvejais pajėgumai; ekonominė plėtra ir jos poveikis eismo apimčiai; oro sąlygos ir klimato kaita; didėjantis pažeidžiamų eismo dalyvių (pvz., dviratininkų) skaičius; vykdymo užtikrinimo praktika ir automatinės patikros įrangos skaičius; ryšio priemonių naudojimas; kelių eismo dalyvių elgsena ir kitų su kelių eismo saugumu susijusių ES teisės aktų poveikis .

Atsižvelgiant į kelių eismo taisyklių pažeidimų tendencijas valstybėse narėse, galima teigti, kad iš 13 valstybių narių pateiktų 2013–2014 m. duomenų apie kelių eismo taisyklių pažeidimus, kuriuos padarė nuolatiniai ir nenuolatiniai gyventojai, nematyti aiškios sąsajos tarp TIM direktyvos ir to, kaip kelių eismo dalyviai, kurie yra nenuolatiniai gyventojai, laikosi kelių eismo taisyklių. Tas pats pasakytina ir kalbant apie tai, kokią viso žūstančiųjų keliuose ir eismo įvykių, kuriuose žūsta žmonių, skaičiaus dalį sudaro keliuose žūstančių nenuolatinių gyventojų ir eismo įvykių, kuriuose žūsta nenuolatiniai gyventojai, skaičius ; dėl to neįmanoma pateikti aiškių direktyvos poveikio šioje srityje įrodymų.

5.Automatinis kelių eismo taisyklių vykdymo užtikrinimas

Atliekant vertinimą nenustatyta tarpvalstybinių atvejų, kai automatinės patikros įrangos parengti įrodymai nepriimti arba nepripažinti dėl to, kad ta įranga nepatikima. Tačiau kadangi TIM direktyva toliau įgyvendinama, gali padidėti tikimybė, kad taip atsitiks. Tokiu atveju šios įrangos patikimumą būtų galima padidinti taikant suderintus ES lygmens standartus bei įrangos tipo patvirtinimo procedūras ir periodiškai atliekant automatinės patikros įrangos patikras (pvz., įrenginių kalibravimą).

Automatinis greičio viršijimo pažeidimų nustatymas valstybėse narėse atliekamas nevienodai (automatinio kitų kelių eismo taisyklių pažeidimų nustatymo metodai faktiškai nesiskiria). Kai kuriose valstybėse narėse greičio viršijimo pažeidimai gali būti nustatomi matuojant ne tik momentinį greitį, bet ir vidutinį greitį tam tikroje kelio atkarpoje. Kitose valstybėse narėse greičio tam tikroje kelio atkarpoje matavimo įrenginių naudojimas yra problemiškas dėl teisinių ir praktinių kliūčių (pvz., didesnių sąnaudų). Kadangi nėra jokių įrodymų, patvirtinančių, jog pažeidimų nustatymo metodų suderinimas turėtų didelį poveikį kelių eismo saugumui arba tarpvalstybinio sankcijų vykdymo užtikrinimui, šiame etape toks suderinimas būtų laikomas nepagrįstu kišimusi į valstybių narių pasirinktos vykdymo užtikrinimo politikos įgyvendinimą.

Apskritai pripažįstama, kad keitimasis geriausia vykdymo užtikrinimo patirtimi ir jos taikymas, įskaitant automatinės patikros įrangos statymą ir eksploatavimą, gali daryti teigiamą poveikį kelių eismo saugumui. Šios ataskaitos priede pateikiamas veiksmingo automatinio kelių eismo taisyklių vykdymo užtikrinimo praktikos pavyzdys; jis paremtas informacija, valstybių narių pateikta atliekant vertinimo tyrimą. Ši praktika susijusi su visais kelių eismo taisyklių pažeidimais, kurie gali būti nustatomi automatiniu būdu.

6.Tolesnių procedūrų taikymas nesumokėjus piniginės nuobaudos

Tolesnės procedūros, taikomos nesumokėjus piniginės nuobaudos už kelių eismo taisyklių pažeidimus, turėtų būti paremtos bendrais kriterijais. Šie kriterijai turėtų būti pagrįsti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažintomis pagrindinėmis teisėmis ir principais, kurių laikomasi ir TIM direktyvoje, būtent: teise į asmens duomenų apsaugą, teise į sąžiningą bylos nagrinėjimą, nekaltumo prezumpcijos principu ir teise į gynybą.

TIM direktyva gali būti labai naudinga kelių eismo saugumui didinti, ir šis jos potencialas dar gali būti didinamas. Šiuo metu maždaug 50 proc. ištirtų nenuolatinių gyventojų padarytų kelių eismo taisyklių pažeidimų kaltininkai lieka nenubausti dėl šių su vykdymo užtikrinimo grandine susijusių klausimų, kuriems Direktyva netaikoma:

apsikeitusios transporto priemonių registracijos duomenimis (kaip paaiškinta 8 dalyje), valstybės narės neteikia savitarpio pagalbos ir nebendradarbiauja tirdamos kelių eismo taisyklių pažeidimus;

dažnai Tarybos pamatinis sprendimas 2005/214/TVR netaikomas valstybių narių priimamiems sprendimams dėl piniginės nuobaudos už šiuos pažeidimus nemokėjimo.

Be to, tarpusavyje pripažįstamų sprendimų, kurie patenka į pamatinio sprendimo taikymo sritį ir yra susiję su piniginėmis nuobaudomis už kelių eismo taisyklių pažeidimus, priimama labai nedaug. Sėkmingai užtikrinamas tik iki 1 proc. visų savanoriškai nesumokėtų piniginių nuobaudų vykdymas . Tik Vokietija (Federalinė teisingumo ministerija) pateikė išsamią informaciją apie gaunamus ir išsiunčiamus prašymus pripažinti sprendimus, susijusius su piniginėmis nuobaudomis už kelių eismo taisyklių pažeidimus (pvz., 2011–2014 m. Vokietija priėmė 15 843 sprendimus, susijusius su kelių eismo taisyklių pažeidimais, kuriuos padarė nenuolatiniai gyventojai; 43 proc. šių sprendimų neįvykdyti). Matyti, kad pamatiniame sprendime nustatytos procedūros yra nepritaikytos prie esamos padėties, kai reikia užtikrinti kelių milijonų piniginių nuobaudų už nustatytus kelių eismo taisyklių pažeidimus vykdymą, ir dėl to tos procedūros nėra tinkama informacijos mainų pagal TIM direktyvą gerinimo priemonė. Kol kas nematyti, kad dėl atgrasomojo sankcijų už nustatytus kelių eismo taisyklių pažeidimus poveikio būtų užtikrintas teigiamas direktyvos poveikis kelių eismo saugumui; net jei tas poveikis ir būtų pasiektas, jis gali būti netvarus, jei nebus užtikrintas sankcijų vykdymas.

Tarybos pamatinis sprendimas 2005/214/TVR – tarpusavio pripažinimo priemonė, numatyta taikyti visų rūšių nusikalstamai veikai. Jo nenumatyta taikyti masiniams kelių eismo taisyklių pažeidimams, kurie paprastai yra (smulkūs) administraciniai pažeidimai. Atliekant išorės vertinimo tyrimą nustatyta, kad pagrindinė teisinė kliūtis, trukdanti sėkmingai taikyti pamatinį sprendimą, yra susijusi su kelių eismo taisyklių pažeidimų traktavimo (jų priskyrimo prie baudžiamosios ar administracinės teisės pažeidimų) valstybių narių norminiuose dokumentuose skirtumais ir to traktavimo poveikiu nacionalinėms procedūroms ir teisėms, kurios suteikiamos įtariamiems pažeidėjams. Šiuo metu valstybių narių sprendimai dėl piniginių nuobaudų gali būti pripažįstami tik jei kelių eismo taisyklių pažeidimai yra priskiriami prie baudžiamosios teisės pažeidimų arba jei jų peržiūra vykdoma taikant procedūrą, panašią į baudžiamojo proceso procedūras. Neatsižvelgiant į neseniai pateiktą Teisingumo Teismo aiškinimą , visgi esama tam tikro teisinio netikrumo, dėl kurio valstybių narių administracinėms institucijoms sunku vertinti, ar sprendimus priimantys kitų valstybių narių teismai gali būti priskiriami prie teismų, kompetentingų priimti sprendimus baudžiamosiose bylose, ar prie (administracinių) teismų, kurie atlieka kelių eismo taisyklių pažeidimų peržiūrą taikydami į baudžiamojo proceso procedūras panašią procedūrą.

Dauguma Tarybos pamatinio sprendimo 2005/214/TVR taikymo patirties turinčių suinteresuotųjų subjektų pabrėžė, kad tinkamiausias būdas užtikrinti veiksmingą tarpvalstybinį piniginių nuobaudų už kelių eismo taisyklių pažeidimus vykdymą, – vykdančiajai valstybei narei elektroniniu būdu siųsti su piniginėmis nuobaudomis susijusius sprendimus ir liudijimus.

Komisija 2008 m. paskelbė pamatinio sprendimo vertinimo ataskaitą ir šiuo metu, siekdama palengvinti procedūros, kuria pagal pamatinį sprendimą užtikrinamas tarpvalstybinis piniginių nuobaudų vykdymas, taikymą, kartu su keleto valstybių narių ekspertais kuria standartizuotas formas.