LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 175/105

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Nuomonė dėl „Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl naujoviškų ir tvarių su mišku susijusių ES pramonės šakų ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalies“

COM(2008) 113 galutinis

(2009/C 175/20)

Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2008 m. vasario 27 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl naujoviškų ir tvarių su mišku susijusių ES pramonės šakų – ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalies

COM(2008) 113 galutinis.

Pramonės permainų konsultacinė komisija, kuri buvo atsakinga už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2008 m. lapkričio 18 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Brendan BURNS, bendrapranešėjis Thomas STUDENT.

449–ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2008 m. gruodžio 3–4 d. (gruodžio 3 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 167 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 5 susilaikius.

1. Rekomendacijos

Dėl nuomonėje pateiktų priežasčių EESRK rekomenduoja:

1.1 išplėsti su mišku susijusių pramonės šakų sąvoką, kad ji apimtų miškų savininkus ir kitus ūkio subjektus, pavyzdžiui, miškininkystės įmones. Tai leistų pačioje vertės grandinės pradžioje nustatyti problemas ir galimybes;

1.2 toliau gerinti, taip pat ir pasitelkiant tyrimus, turimas Europos duomenų bazes, kuriose kaupiami duomenys apie eksploatuotino miško kiekį ir galimą kokybę, taip pat duomenys apie tai, kaip medieną (tiek pagamintą Europoje, tiek importuotą) naudoja su mišku susijusios pramonės šakos, kad duomenys būtų išsamūs, operatyvūs ir palyginami;

1.3 skatinti gaminti daugiau medienos ir mobilizuoti Europos miškų medienos išteklius, taip pat tinkamai naudoti medieną įvairioms reikmėms nacionaliniu lygmeniu;

1.4 skatinti daugiau naudoti medienos ir medienos medžiagų;

1.5 remti su mišku susijusių pramonės šakų įvaizdžio gerinimo priemones;

1.6 aktyviai siekti, kad būtų pripažintas medienos ir medienos produktų vaidmuo švelninant klimato kaitos pasekmes, pavyzdžiui, medienos savybės saugoti anglį;

1.7 apsaugoti sektorių nuo neigiamo prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemos poveikio;

1.8 pašalinti prekybos mediena ir medienos produktais kliūtis; užtikrinti laisvą, bet sąžiningą prekybą;

1.9 stengtis patenkinti pramonės šakų mokslinių tyrimų poreikius, apibrėžtus Miškų sektoriaus technologijų platformos (MSTP) kontekste, vykdant Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų programą ir susijusias programas;

1.10 raginti tiek susijusias ES institucijas, tiek pramonę ypatingą dėmesį skirti tam, kad būtų aktyviau įgyvendinama ES darbuotojų sveikatos ir saugos politika, programos ir reglamentai, kurie yra svarbūs su mišku susijusioms pramonės šakoms, kad visose ES šalyse būtų sukurtos vienodos sąlygos;

1.11 atsižvelgiant į pramonės poreikius sukurti Europinę profesinio mokymo ir kvalifikacijų sistemą visai miškininkystės ir medienos grandinei;

1.12 skatinti nacionalines ir subnacionalines institucijas pripažinti komercinės miškininkystės ir su mišku susijusių pramonės šakų potencialą ir juo pasinaudoti; skirti pakankamai dėmesio investavimo į kelių ir kitų kaimo vietovių infrastruktūrą didinimui;

1.13 įgyvendinant Miškams skirtą veiksmų planą sukurti sistemas, skirtas įvertinti daugiafunkcinės miškininkystės ir su mediena nesusijusių paslaugų ekonominę ir socialinę vertę bei užtikrinti, kad ateityje jos būtų laikomos sudedamomis vienos pramonės dalimis, kuri apima miškų savininkus, miškininkystės įmones ir kt.

2. Bendrosios aplinkybės

2.1 Šios nuomonės pagrindą sudarantis Komunikatas dėl naujoviškų ir tvarių su mišku susijusių ES pramonės šakų (COM(2008) 113 galutinis) (toliau – komunikatas) parengtas atsižvelgiant į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl miško pramonės ir su miškais susijusių ES pramonės šakų konkurencingumo (COM(1999) 457 galutinis) ir į Komunikatą dėl Bendrijos Lisabonos programos įgyvendinimo (COM(2005) 474 galutinis). Be to, komunikatas susijęs su Miškams skirtu ES veiksmų planu (COM(2006) 302 galutinis), kuris apima penkerius metus (2007–2011 m.) ir jame pasiūlytais 18 „pagrindinių veiksmų“ siekia remti ir stiprinti tvarią miškotvarką bei daugiafunkcinius miškus. Vienu iš tų veiksmų (17 veiksmu) konkrečiai siekiama „skatinti naudoti tvariai tvarkomų miškų medieną ir kitus miško produktus“.

2.2 Komunikate pirmiausia nagrinėjami uždaviniai, kylantys su mišku susijusioms pramonės šakoms, kurios apibrėžtos kaip įmonės, gaminančios plaušieną, popierių ir popierines pakuotes, medienos apdirbimo įmonės, pavyzdžiui, lentpjūvės ir medienos plokščių gamintojai, ir kamštienos bei poligrafijos sektoriai. Taigi šis pasiūlymas nėra tiesiogiai skirtas miškininkystės sektoriui, kuris tiekia pagrindinę žaliavą (medieną) su mišku susijusioms pramonės šakoms, ar kitiems subjektams, kurie vykdo miškininkystės veiklą arba savo pajamas gauna iš miško.

3. Komisijos pasiūlymo santrauka

3.1 Komunikate Europos Komisija nurodo, kokie yra su mišku susijusių pramonės šakų uždaviniai, ir nagrinėja įvairius klausimus, pavyzdžiui, pasaulinės konkurencijos, klimato kaitos, energijos, medienos pasiūlos ir pan., ir galimą jų poveikį šio sektoriaus pelningumui ir konkurencingumui ateityje.

3.2 Su mišku susijusios pramonės šakos yra svarbi Europos ekonomikos dalis ir joms dažnai tenka nemažas vaidmuo užtikrinant tvarų užimtumą kaimo vietovėse.

3.3 Problemoms spręsti siūloma 19 veiksmų, kurie suskirstyti į šiuos pogrupius:

a) galimybė gauti žaliavų (8 veiksmai);

b) klimato kaitos politika ir aplinkosaugos teisės aktai (4 veiksmai);

c) inovacijos, moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra (4 veiksmai);

d) prekyba ir bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis (2 veiksmai);

e) komunikacija ir informacija (1 veiksmas).

4. Bendros pastabos

4.1 EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija atkreipia dėmesį į uždavinius, kurie kyla su mišku susijusioms pramonės šakoms, ir pasiūlytų veiksmų sąrašą. Komitetas primygtinai ragina, kad šie pasiūlymai neliktų vien žodžiais, o būtų kuo skubiau įgyvendinti.

4.2 Nors ir suprasdamas komunikato aplinkybes ir pagrindą, EESRK apgailestauja, kad mažai dėmesio skiriama arba visai neskiriama vertės grandinės pradžioje esantiems subjektams, pavyzdžiui, miškų savininkams ir įmonėms, arba kitoms miškų arba juose atliekamoms funkcijoms (kartais visa tai vadinama su mišku susijusios veiklos branduoliu).

4.3 EESRK ragina daugiau dėmesio skirti būtinybei užtikrinti miškininkystės pelningumą, nes tai – išankstinė visos vertės grandinės konkurencingumo sąlyga. Miškininkystės pelningumas prisideda prie tvarios miškotvarkos ir skatina investuoti į šį sektorių, o taip pat užtikrina medienos pasiūlą.

5. Konkrečios pastabos

5.1 Galimybė gauti žaliavų

5.1.1 EESRK susirūpinęs, kad sprendimai, darantys įtaką miškininkystei ir su miškais susijusioms pramonės šakoms, ne visada pagrįsti išsamiais, laiku pateiktais ir palyginamais galimybių gauti medienos iš Europos miškų ir ją naudoti statistiniais duomenimis, todėl pasiūla nebeatitinka paklausos ir nepavyksta pasiekti nustatytų tikslų. Taip pat reikėtų žinoti ir gebėti numatyti, kiek Europos arba importuotos medienos sunaudoja su mišku susijusios pramonės šakos.

5.1.2 Dėl Europos politikos iniciatyvų, ypač tų, kurios skatina naudoti biomasę ir atsinaujinančius energijos šaltinius, su mišku susijusioms pramonės šakoms atsirado papildomų sunkumų gauti (medienos) žaliavų, iš dalies dėl to, kad atsirado padėtį rinkoje iškreipiančių subsidijų. EESRK nerimauja dėl jų poveikio su mišku susijusioms pramonės šakoms. Kadangi stiprėja konkurencija dėl medienos žaliavų kaip energijos šaltinio, EESRK laikosi nuomonės, kad miško išteklius kitiems tikslams reikėtų naudoti teisingai. EESRK ragina Komisiją plačiau išnagrinėti „energinių miškų“ (trumpos rotacijos miško medienos) sąvoką, nes tais miškais būtų galima pasinaudoti aprūpinant biomasės energijos rinką.

5.1.3 Rinką reikėtų valdyti įprastais rinkos mechanizmais, o ne iškreipti ją subsidijavimo schemomis, skatinančiomis medienos naudojimą vienam ar kitam tikslui.

5.1.4 Nors didėjantis medienos importas neužtikrina konstruktyvaus šios naujos problemos sprendimo, to importo nereikėtų stabdyti kiekybinėmis, teisėkūros ar kitokiomis kliūtimis.

5.1.5 EESRK mano, kad vienintelis ilgalaikis tvarus sprendimas yra padidinti medienos, gaunamos iš Europos miškų, apimtis. Tai galima padaryti šiomis priemonėmis:

— skatinti tvarią esamų miškų miškotvarką, kad juose užaugtų daugiau komerciškai naudoti tinkamos medienos,

— didinti miškų plotus, kad pasiūla geriau atitiktų paklausą.

5.1.6 EESRK mano, kad, atsižvelgiant į tai, jog su mišku susijusioms pramonės šakoms žaliavos yra gyvybiškai svarbios, komunikate reikėjo pasinaudoti galimybe aptarti su subsidiarumu susijusius klausimus, pavyzdžiui, nacionalinio ir subnacionalinio lygmens veiksmus, kuriais būtų užtikrinta ilgalaikė medienos pasiūla.

Akivaizdu, kad skatinimas sodinti daugiau komercinei miškininkystei skirtų miškų neturi poveikio kelete ES šalių. Panašu, kad taip yra dėl skirtingų priežasčių: vienose šalyse – abejingumas, tuo tarpu kitose daroma prielaida, kad medienos ir taip pakanka. Tačiau keletas tyrimų parodė, jog ES medienos trūksta (1).

5.1.7 Kad būtų galima tiekti medieną vartotojams, reikia geros kelių infrastruktūros. Mažos investicijos į kaimo ir atokių vietovių kelių infrastruktūrą taip pat didina transporto sąnaudas. Pavyzdžiui, pakrauto sunkvežimio važiavimas kaimo keliu kainuoja 75 proc. daugiau (laiko ir degalų) nei važiuojant tokį patį atstumą tiesiais ir lygiais keliais. EESRK nerimą kelia tai, kad šiam klausimui nacionalinės ir subnacionalinės valdžios institucijos skiria nepakankamai dėmesio. Be to, kelių transporto dydžio ir svorio apribojimai yra papildoma sąnaudų našta.

5.2 Klimato kaitos politika ir aplinkosaugos teisės aktai

5.2.1 Medienos produktai saugo anglį per visą jų naudojimo laikotarpį ir jais pakeičiant kitas medžiagas būtų galima pastebimai sumažinti CO2 kiekį. EESRK mano, kad ES turėtų aktyviau propaguoti anglies saugojimą medienos produktuose ir galimą teigiamą šių produktų įtaką mažinant klimato kaitos poveikį.

Kioto procese po 2010 m. reikėtų visapusiškai pripažinti šį teigiamą medienos vaidmenį. EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares siekti, kad tai būtų padaryta per ateinančius Kioto protokolo šalių konferencijų susitikimus: COP14 (2008 m. Poznanėje) ir COP15 (2009 m. Kopenhagoje).

Komisija nepakankamai įvertino grėsmę, kurią Europos plaušienos ir popieriaus pramonei ir iš dalies medienos apdirbimo sektoriui kelia prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistema. Šios pramonės šakos nukenčia dvejopai: tiesiogiai, nes jos priklauso sistemai, ir netiesiogiai, nes dėl prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemos smarkiai auga elektros energijos kainos (2). Planuojama direktyva dėl prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemos taps labai didele našta, mažinančia minėtų pramonės šakų pelningumą, ir, labai tikėtina, paskatinsiančia fabrikų uždarymo arba perkėlimo procesus. O perkėlimą pajėgs finansuoti tik didelės įmonės, taigi šis sprendimas tikrai netinka mažesnėms Europos bendrovėms.

5.2.2.1 Siūloma naujoji direktyva dėl prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemos, tokia, kokia ji yra dabar, ir netgi pasiekus visuotinį sutarimą šiuo klausimu, Europos popieriaus pramonės ir kitų energijai imlių sektorių atveju iškreips padėtį rinkoje, sukurs konkurencijos požiūriu nepalankią padėtį ir galiausiai paskatins anglies dioksido nutekėjimą, nes didžiosios konkurentės, ES nepriklausančios valstybės, neturės lygiavertės naštos ir sąnaudų. EESRK mano, jog labai svarbu plaušienos ir popieriaus pramonę bei medienos plokščių pramonę pripažinti energijai imliomis pramonės šakomis, kurioms gresia anglies dioksido nutekėjimas. Tą reikėtų padaryti nedelsiant. Pernelyg vėlu, kaip siūloma, tik 2010 m. spręsti, kuriems sektoriams toliau skirti dalį nemokamų CO2 kreditų.

5.3 Inovacijos, moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra, švietimas ir mokymas

5.3.1 Inovacijos, moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra be abejo, padės užtikrinti su mišku susijusių pramonės šakų ateitį. EESRK palankiai vertina šiame sektoriuje sukurtą miškų sektoriaus technologijų platformą ir prašo atidžiai apsvarstyti, kokie bus visų subsektorių poreikiai ateityje. Moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai šiame sektoriuje reikėtų skirti daugiau lėšų, pirmiausia pagal Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą ir kitas susijusias programas, ir tuo finansavimu skatinti novatoriškai naudoti žaliavas ir produktus.

5.3.2 Procesai, skirti skatinti lankstumą Europoje, neužtikrino patikimų ir prieinamų priemonių studentams ir su miškų susijusių pramonės šakų darbuotojams įgyti palyginamą ir visuotinai pripažįstamą kvalifikaciją arba ugdyti įgūdžius dalyvaujant mokymosi visą gyvenimą programose. Įvairiomis bandomosiomis iniciatyvomis pagal ES švietimo ir profesinio mokymo programas taip pat nebuvo sukurta priemonių, kurios visuotinai keistų praktiką darbo vietose ir kartu leistų tuos pokyčius įtvirtinti nacionalinėse sistemose. Šie trūkumai varžo judumą tarp valstybių, žlugdo norus ieškoti profesinės karjeros galimybių užsienyje ir riboja darbdavių galimybes pasinaudoti įvairiais žmonių, dirbančių su mišku susijusių Europos pramonės šakose, gabumais. Tai net gali prisidėti prie bendro įsivaizdavimo, kad miškininkystės, popieriaus ir medienos srityje profesijas turinčių žmonių įgyjama kvalifikacija iš esmės yra menkavertė.

5.4 Sveikata ir sauga

5.4.1 Kaip ir bet kuriame kitame pramonės sektoriuje, darbas su mišku susijusiose pramonės šakose susijęs su tam tikru pavojumi darbuotojų sveikatai ir saugai. Nors pramonė pastaraisiais dešimtmečiais dėjo daug pastangų šioje srityje, vis dėlto dar daug reikės nuveikti. Be to, atsižvelgiant į tai, kad ne visos valstybės narės šioje srityje susiduria su tomis pačiomis problemomis, deramas dėmesys turėtų būti skiriamas tam, kad būtų rasti būtini, valstybių narių vietos sąlygas atitinkantys sprendimai.

5.4.2 Paskutiniais ES plėtros etapais į ES įstojo valstybės narės, kuriose poreikis gerinti darbuotojų sveikatos ir saugos politikos įgyvendinimą yra palyginti didesnis nei kitose ES šalyse. Šiuo požiūriu Komitetas norėtų pabrėžti, kad svarbios yra ir ES finansinės priemonės, ir tai, kad tam tikrą atsakomybės dalį turėtų prisiimti ir šių valstybių narių įmonės, veikiančios su mišku susijusiose pramonės šakose.

5.5 Prekyba ir bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis

5.5.1 Su mišku susijusios pramonės šakos veiklą vykdo visame pasaulyje, todėl eksportas yra labai svarbus konkurencingumui palaikyti. EESRK kelia nerimą eksportui iš ES įmonių be reikalo sudaromos tarifinės ir netarifinės kliūtys. Jas Komisija turėtų šalinti pirmiausia.

5.5.2 EESRK nerimą kelia kai kurių svarbių prekybos partnerių, pavyzdžiui, Rusijos, taikomos priemonės, kurios daro labai didelę įtaką medienos žaliavų tiekimui į ES ir prisideda prie gamybos apimčių mažinimo.

5.6 Komunikacija ir informacija

5.6.1 Nors su mišku susijusių pramonės šakų reikšmė visuomenei ir ekonomikai didelė, visuomenė į jas žiūri nelabai palankiai. Daugelis nesupranta Europos miškų svarbos visuomenei ir piliečiams (3). Mokyklose mokiniai dažnai mokomi, kad kirsti medžius yra blogai, ir pasauliui reikia kiek įmanoma daugiau medžių. Neteisėtas miškų kirtimas ir kitokia netvarios miškotvarkos veikla, pavyzdžiui, Pietų Amerikoje, Pietryčių Azijoje ir kituose regionuose, taip pat daro žalą bendram miškininkystės įvaizdžiui.

5.6.2 Kadangi šiuo metu diskutuojama apie klimato kaitą ir bioenergiją, niekada nebuvo geresnės progos skatinti naudoti daugiau medienos ir medienos medžiagų. Miškai sugeria CO2, o vėliau ši anglis gali būti saugoma medienos produktuose. Viso sektoriaus ir jo produktų įvaizdis turėtų būti gerinamas pasinaudojant šiais su klimatu susijusiais argumentais; tai būdinga tik šiam sektoriui ir tai reikėtų propaguoti, kartu informuojant ir apie mūsų miškų komercinę vertę.

5.6.3 Šiuo metu vykdoma keletas pramonės finansuojamų paramos programų, bet jos menkai prisideda prie su mišku susijusių pramonės šakų įvaizdžio gerinimo. Reikia rengti panašias programas ir jas įgyvendinti visose mokyklose ir plačiojoje visuomenėje, kad visos visuomenės grupės suprastų ir įvertintų, kaip svarbu auginti ir naudoti (Europos) medieną.

5.7 Skatinimas naudoti medieną

Komunikate daug dėmesio skiriama žaliavų tiekimui pramonės šakoms (žr. pirmesnį 5.1 punktą), tačiau jame neaptariamas medienos ir medienos produktų naudojimas. Siekiant tvaresnės gamybos ir vartojimo, derėtų daugiau pastangų dėti šalinant kliūtis ir nereikalingą teisėkūros, administracinę, finansinę ir kitokią naštą, kartu sudarant sąlygas plačiau naudoti medieną, pavyzdžiui, statybų srityje. Apskritai EESRK mano, kad į ypatingą medienos ir medienos produktų pobūdį ir reikšmę reikėtų atsižvelgti įvairių sričių politikoje.

5.8 Daugiafunkcinė miškininkystė

Viena pagrindinių 2006 m. Miškams skirto ES veiksmų plano rekomendacijų yra ta, kad miškininkystė turi tapti daugiafunkcine ir tarnauti visuomenei teikdama ir kitokią naudą, o ne vien aprūpindama mediena. Kadangi trūksta informacijos ir duomenų, neaišku, kokią tiksliai naudą visuomenei teikia su mediena nesusijusios paslaugos (uogų, grybų, vaistažolių rinkimas, medžioklė ir turizmas). Šiaip ar taip, šia veikla besiverčiančios įmonės gauna pelną, kuria darbo vietas ir galimybes, todėl jas pagrįstai galima priskirti su mišku susijusiai veiklai.

Nors pripažindamas daugiafunkcinės miškininkystės svarbą, EESRK vis dėlto nerimauja, kad kai kurių šalių vyriausybės per daug dėmesio skiria su mediena nesusijusiai veiklai, todėl nepakankamai atsižvelgia į savo miškų, kaip medienos gamintojų, komercinį vaidmenį.

2008 m. gruodžio 3 d., Briuselis. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Mario SEPI Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto generalinis sekretorius Martin WESTLAKE

(1) Čia paminėtinas Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (UNECE) 2007 m. tyrimas „Galimybė gauti medienos išteklių ir jų poreikis“ („Wood resources availability and demands“), remiantis 2006 m. atliktu bendruoju medienos energijos tyrimu („Joint Wood Energy Enquiry“).

(2) Ten pat.

(3) Žr. Europos Komisijos tyrimą apie visuomenės požiūrį į medienos pramonę: Perception of the wood-based industries – Qualitative study of the image of wood-based industries amongst the public in the Member States of the European Union (© European Communities, 2002; ISBN 92–894–4125–9). Anglų kalba šį tyrimą galima rasti:

http://ec.europa.eu/enterprise/forest_based/perceptionstudy_en.pdf.