LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.12.8 
SEK(2010) 1491 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų KOMITETUI 
 
lydimasis dokumentas 
  
Europos S ąjungos strategija d ėl Dunojaus regiono 
  
Poveikio vertinimo santrauka  
   
{SEK(2010) 1490 galutinis} {SEK(2010) 1489 galutinis} 
{KOM(2010) 715 galutinis} 
 
LT 2   LT 1. ĮŽANGA  
Valstybės narės paprašė Europos Komisijos parengti ES strategij ą dėl Dunojaus regiono1. 
Prieš tai buvo pateiktas prašymas d ėl ES Baltijos j ūros regiono strategijo s, kurios rengim ą 
2008–2009 m. koordinavo Komisija ir kuri šiuo metu yra įgyvendinama. Dabartiniame 
prašyme pabr ėžiama, koks yra svarbus tvarus vystymasis, kuris tur ėtų būti skatinamas taikant 
integruotą metodą. Komisijoje ES strategij ą dėl Dunojaus regiono koordinuoja Regionin ės 
politikos GD, tod ėl jis ir pareng ė šį poveikio vertinim ą.  
2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Problemos apib ūdinimas grindžiamas socialine ir e konomine analize ir plataus masto 
konsultacijomis. Šiose konsultacijose  dalyvavo Dunojaus regiono valstybi ų narių ir 
valstybėmis narėmis nesan čių šalių, tarpvyriausybini ų ir nevyriausybini ų organizacij ų ir 
suinteresuot ųjų subjektų atstovai, įskaitant regiono pilie čius ir ekspertus. Prie šio darbo taip 
pat prisid ėjo Europos investicij ų bankas ir 22 Komisijos ge neraliniai direktoratai2. Nustatytos 
problemos yra akivaizdži ai tarpvalstybinio pob ūdžio ir priklauso nuo įvairių rūšių 
tarpvalstybinio masto išorinio poveikio3. Darosi vis aiškiau, ka d nevieninga politikos 
plėtojimas ir sprendim ų priėmimas nebetinka Dunojaus regiono.  
• Valdymo problemos apib ūdinimas 
Valdymas yra svarbiausia Dunojaus regiono probl ema – tarpvalstybinis valdymas yra itin 
prastas. D ėl to bendradarbiavimas yra menkai išpl ėtotas (trūksta bendr ų interesų ir 
susiduriama su prieštaringais klausimais). Pavyzdžiui, šalyse laikomasi skirting ų požiūrių į 
aplinkos ir kitus naudojimos i upe klausimus, kuriuos b ūtų galima lengviau spr ęsti, 
atsižvelgiant į platesnes aplinkybes arba panaudojan t pažangiosios technologijas, kurios 
greičiausiai bus si ūlomos šioje strategijoje. 
ES nustato tam tikr ą sistemą (taikydama teisines ir fina nsines priemones), kuri tur ėtų padėti 
spręsti tam tikras svarbiausias problemas ir pasinaudoti esamomis galimyb ėmis, taip pat 
plėtojama keletas tarpvyriausybini ų iniciatyv ų. Tačiau trūksta institucij ų pajėgumų ir yra 
didelių teisės aktų įgyvendinimo sprag ų (pvz., kai kurios ES direktyvos yra perkeltos į 
nacionalin ę teisę, bet praktikoje jos netaikomos). Tod ėl atskirai sprendžiama daugelis regiono 
problemų ir neišnaudojamos visos jo galimyb ės. Būtina geriau suprasti vykdom ų veiksmų 
sąveiką ir jų valdymą, taip pat sukurti bend ras arba bendradarbiavimo priemones, siekti 
sinergijos ir ja pasinaudoti tar pvalstybiniu ir tarp sektoriniu lygmenim is, ir vengti konflikt ų, o 
jiems iškilus – juos spr ęsti. 
                                                 
1 Europos Vadov ų Taryba 2009 m. birželio 19 d. išvadose oficialiai papraš ė Europos Komisijos 
koordinuoti ES strategij ą dėl Dunojaus regiono: „Be to, siekiant tvaraus vystymosi reik ėtų pasitelkti 
integruotą metodą tam tikriems regionams b ūdingoms problemoms spr ęsti (...) “. Ji (...) prašo Komisijos 
iki 2010 m. pabaigos pateikti ES strategij ą dėl Dunojaus regiono.  
2 Tarnyb ų darbo grupei priklaus ė šie generaliniai direktoratai: AGRI, EAC, ECFIN, ELARG, RELEX, 
AIDCO, ECHO, EMPL, ENTR, ENV, CLIM, INFS O, JLS, MARE, MOVE, ENER, MARKT, RTD, 
SANCO, TAXUD, TRADE ir SG. 
3 Ekonomikoje išorinis poveikis apibr ėžiamas kaip šalutinis poveikis (s ąnaudos ar nauda), kur į patiria 
šalis, nedalyvaujanti priimant sprendim ą dėl veiklos, suk ėlusio šį poveikį, ir kuriam kompensuoti 
neatliekamas joks mok ėjimas. Tarpvalstybinio masto išorinis poveikis pasireiškia, kai vienos šalies 
įgyvendinami veiksmai turi neigiamo arba teigiamo poveikio kitoms šalims. 
LT 3   LT • Problemos apib ūdinimas pagal sritis 
Yra keletas sri čių, kuriose b ūtina bendradarbiauti – tai judumas ir prieinamumas, energetika, 
aplinka ir rizikos valdymas. Iš esm ės šios problemos turi b ūti įtrauktos į bet kokią strategiją. 
Be to, per vieš ąsias konsultacijas, ypa č iš valstybi ų narių pastabų, paaiškėjo, kad reik ėtų ar 
būtų galima spr ęsti ir kitus klausimus d ėl tarpvalstybinio masto iš orinio poveikio (inovacijos 
ir konkurencingumas, bendrosios rinkos suk ūrimas, žmogiškasis kapitalas, saugumas, 
turizmas) ir (arba) d ėl to, kad dalytis patirtimi akiv aizdžiai naudinga (informacin ė visuomen ė, 
institucijų pajėgumai ar socialiai atskirtos bendruomen ės) . Pradėjus nagrin ėti šiuos klausimus 
partneriai ir (arba) suinteresuotieji subjektai gal ės daugiau d ėmesio skirti svarbesniems 
dalykams ir mažiau d ėmesio tiems, kuriems teikiama mažesn ė pirmenyb ė. Politiniu poži ūriu 
svarbu, kad b ūtų nagrinėjami įvairių sričių klausimai, kad b ūtų susitarta d ėl viso priemoni ų 
rinkinio. Be to, d ėl šių socialinių bei ekonomini ų ir kitų aspektų sustiprės visai neseniai prie 
Europos S ąjungos prisijungusi ų šalių integracija.  
2.1.1.  Klausimai, d ėl kurių bendradarbiauti privalu, nes j ų neįmanoma spr ęsti atskirai 
– Judumas ir prieinamumas. Akivaizdu, kad ne išnaudojamos visos Dunojaus regiono vidaus 
vandenų laivybos galimyb ės. Šios galimyb ės galėtų būti geriau išnaudojamos taikant 
įvairias priemones, kaip antai įvairių rūšių transportas, geresnis valdymas, geresn ės 
investicijos į infrastrukt ūrą ir įrenginius ir kvalifikuoti da rbuotojai. Be paklausos tr ūkumo 
jaučiamas ir pasi ūlos trūkumas. Dunojaus kanalai ne visuom et tinka laivybai, uostai dažnai 
dirba neveiksmingai, n ėra pakankamai daug laiv ų, o ir tie neretai prastos b ūklės, ir nėra 
pakankamai įgulos nari ų dėl menkos mokymo infrastrukt ūros. Keli ų ir geležinkeli ų 
infrastrukt ūra dažnai neveiksminga arba papras čiausiai jos n ėra, ypač tarpvalstybini ų 
jungčių atveju (kurioms nacionalin ės institucijos neteikia pirmenyb ės).  
– Energetika. Regiono energetinis saugumas ir en ergijos vartojimo efektyvumas dažnai kelia 
problemų. Daug energijos importuojama, o jos perdav imas yra brangus, be to, rinkos yra 
susiskaidžiusios ir tr ūksta jungiam ųjų linijų. Dunojaus regionas yr a itin pažeidžiamas 
energijos tiekimo saugumo poži ūriu, kaip parod ė 2009 m. sausio m ėn. įvykiai, kai buvo 
nutrauktas duj ų tiekimas. Be to, energijos ga myba ir naudojimas sukelia tarš ą. Reikia 
spręsti klausim ą dėl didesnio energijos vartojimo efektyvumo (ir taupymo) ir d ėl didesnės 
energijos gamybos iš atsinaujinan čių energijos ištekli ų.  
– Aplinka. Daugelyje Dunojaus regiono valstybi ų narių tiek upių vanduo, tiek požeminis 
vanduo dažnai b ūna prastos kokyb ės. Jame b ūna daug teršal ų, ypač mitybinių medžiagų. 
Panaši ir dirvožemio, ypa č pramonin ėse pasienio region ų teritorijose, bei miesto vietovi ų 
oro kokyb ė. Kraštovaizdžiui ir biologinei įvairovei taip pat kelia gr ėsmę natūralių 
buveinių, ypač nepaliest ų kalnuotų vietovių, nykimas, d ėl to maž ėja rūšių skaičius. 
Sunaikinus biologin ę įvairovę ir ekosistemas gali įvykti negr įžtamų pokyčių ir gali tapti 
neįmanoma gauti preki ų ar paslaug ų, kaip antai apsauga nuo potvynio, vandens valymas, 
maisto produktai ir mediena, klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos. Up ėse 
vykdoma per daug intensyvi žvejyba, o hidromorfologini ų sąlygų pokyčiai užkerta keli ą 
migracijai. Itin didelis pavojus iškil ęs eršketų, kurie yra visam Dunojau s baseinui svarbios 
migruojan čios žuvys, išlikimui.  
– Rizikos valdymas. Dunojaus regionas susiduria su trimis tarpvalstybin ėmis grėsmėmis: 
potvyniais, sausromis ir pramonine ta rša. Siekiama imtis ir prevencini ų (kad būtų išvengta 
pavojaus), ir reagavimo (kad b ūtų suteikta pagalba iškilus pavojui) priemoni ų. Pagrindin ė 
potvynių priežastis – tai, kad pats Dunojus ir  jo intakai yra daugiausia tokios up ės, kurių 
LT 4   LT tėkmė dirbtinai reguliuojama kanalais, d ėl to papildomas vandens kiekis negali laisvai 
tekėti į didesnes teritorijas (taip pa kyla vandens lygis). Pagrindin ė sausrų priežastis – 
pusiau žemyninis klimatas, kuriam neigiamos įtakos turi klimato kaita. Pagrindin ė 
pramonės keliamo pavojaus priežastis – pasenusi įmonių įranga, dėl kurios gali įvykti 
avarijų, o kaimynin ės šalys gali b ūti smarkiai užterštos.  
2.1.2.  Klausimai, d ėl kurių reikėtų skatinti bendradarbiavim ą, nes pasireiškia 
tarpvalstybinio masto išorinis poveikis 
– Inovacijos ir konkurencingumas.  Dunojaus regionas pasižymi di deliais kontrastais: regione 
labai netolygiai pl ėtojamas bendradarbiav imas (tarp mokslini ų tyrimų sektoriaus, įmonių ir 
viešojo sektoriaus ir j ų viduje), verslininkyst ė, inovacij ų kapitalizacija, investicijos į 
mokslinius tyrimus ir technologin ę plėtrą ir bendras konkurencingumas. Regionui b ūtų itin 
naudinga tur ėti daugiau jung čių, ypač rytų-vakarų teritorijoje. 
– Bendrosios rinkos suk ūrimas.  Dėl bendrosios rinkos – skir tingi nacionaliniai teis ės aktai 
nepakankamai skatina paslaug ų teikėjus vykdyti veikl ą kitose Dunojaus regiono valstyb ėse 
arba teikti savo paslaugas kitapus sienos. Daugeliu atvej ų mažosioms ir vidutin ėms 
įmonėms trūksta lėšų administracin ėms ir kitoms kli ūtims įveikti, kad gal ėtų patekti į 
kaimynini ų šalių rinkas, tod ėl smarkiai sumaž ėja jų galimybės.  
– Žmogiškasis kapitalas. Aukšt ąjį išsilavinim ą turinčių asmenų dalis Dunojaus regione yra 
daug mažesn ė nei ES-27 vidurkis. Vis dar menkas judumas, vis ų pirma mokslo darbuotoj ų, 
studentų, aukštos kvalifik acijos darbuotoj ų ir kvalifikuot ų darbinink ų. Šie darbuotojai yra 
svarbus regiono privalumas, ta čiau šiuo metu jis n ėra pakankamai išnaudojamas.  
– Saugumas. D ėl didėjančios ekonomin ės integracijos ir besiple čiančios tarpvalstybin ės 
prekybos kyla pavojus, kad regione išaugs organizuotas nusikalstamumas (kontrabanda, 
prekyba žmon ėmis, juodoji rinka ir kt.). Organizuotas nusikalstamumas daro tiesiogin ės 
žalos, be to, visame regione padid ėja verslo sandori ų sąnaudos ir taip sumaž ėja tolesnio 
ekonomikos augimo galimyb ės. Šį klausimą akivaizdžiai reikia spr ęsti tarpvalstybiniu 
lygmeniu.  
– Turizmas.  Dunojaus regionas pasižymi nepaprasta kult ūrine, etnine ir gamtos įvairove. 
Daugelis ši ų aspektų galėtų sudominti lankytojus. Ta čiau nėra išnaudojamos visos turizmo 
galimybės. Vykdomos iniciatyvos tar pusavyje nesusijusios ir n ėra bendros j ų plėtojimo 
strategijos.  
2.1.3.  Klausimai, d ėl kurių reikėtų skatinti bendradarbiavim ą, nes dalytis patirtimi yra 
naudinga 
– Informacin ė visuomen ė. Dunojaus regione informacin ė visuomen ė nėra pakankamai 
pažengusi palyginti su likusiomis ES-27 valstyb ėmis. Gyventojai turi mažiau galimybi ų 
naudotis kompiuteriais, interneto ryšiu ir skaitmeniniu turiniu. D ėl to susijusios šalys 
nevisiškai išnaudoja ekonomikos augimo, sanglaudos ir tvarios pl ėtros galimybes. B ūtų 
labai naudinga susipažinti su pažangiausi ų regiono dali ų gerąja patirtimi ir naujausiais 
pasiekimais. 
– Institucijų pajėgumai. Tarpvalstybin ės, nacionalin ės, regionin ės ir vietos valdymo sistemos 
regione kai kuriais atvejais  vis dar kuriamos ir pl ėtojamos, ir dažnai to liau pritaikomos prie 
esminių pastarųjų metų pokyčių. Tai pasakytina apie sprendim ų priėmimo metodus 
(viešojo sektoriaus darbuotoj ų stabilumas, skaidrumas, konsu ltacijos, planavimas, finans ų 
LT 5   LT inžinerija, projekt ų rengimas, erdvi ų planavimas ir kt.) ir veiksm ų įgyvendinimo pob ūdį 
(įgyvendinama laiku, veiksmingai, laikantis ekonomiškumo princip o, be korupcijos ir 
pan.). Kadangi kai kuri ų regiono dali ų valdymas itin s ėkmingas, dalijantis patirtimi b ūtų 
pasiekta akivaizdžiai didel ės pažangos. 
– Socialiai atskirtos bendruomen ės. Dunojaus regione yra ke letas socialiai atskirt ų 
bendruomeni ų, pvz., mažum ų ar romų (Dunojaus regione gyvena 10 mln. rom ų – tai yra 
80 % visų Europos rom ų). Šios bendruomen ės dažnai gyvena prastomis s ąlygomis ir neturi 
būtiniausių patogum ų. Pastebima diskriminacija, socialin ė atskirtis, teritorin ė izoliacija ir 
socialinė įtampa. Ta čiau kai kuri ų regiono dali ų valdžios institucijoms tr ūksta lėšų ir 
patirties šioms problemoms visapusiškai spr ęsti, vis d ėlto joms b ūtų labai paranku 
pasinaudoti ger ąją gretimų šalių patirtimi ir veiklos organizavimo praktika. 
3. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
Apskritai geriausia sprendimus priimti tinkamu lygmeniu, o veiksmus tur ėtų įgyvendini 
subjektai, turintys tam reikiam ų žinių ir kompetencijos. Europos masto klausimus geriausiai 
galėtų spręsti Europos S ąjungos institucijos, kai sprendžia mi nacionaliniai klausimai, tai 
galėtų daryti nacionalin ės vyriausyb ės, o regioninius ir vietos klausimus geriausiai gal ėtų 
spręsti regionai ir miestai. Ta čiau sprendžiant makroregiono klausimus (kurie aktual ūs 
kelioms valstyb ėms, bet ne visai Europos S ąjungai, ir kartai b ūna susiję su valstyb ėmis 
narėmis nesan čiomis šalimis) b ūtina sukurti speciali ą makroregioninio lygmens 
bendradarbiavimo sistem ą. 
Kai kurios šalys jau bendradarbiauja per ta rpvyriausybines organizacijas arba spr ęsdamos 
konkrečius klausimus. Ta čiau šis bendradarbiavimas ne visada pakankamai veiksmingas, jis 
neaprėpia visų klausimų, dėl kurių reikėtų bendradarbiauti, ir jis nelaikomas strategiškai 
svarbiu, kad b ūtų vykdomas aukš čiausiu politiniu lygmeniu. Tod ėl valstybės narės pačios per 
Tarybą kreipėsi į Komisiją, kad ji parengt ų makroregionin ę Dunojaus regiono strategij ą.  
4. ES INICIATYVOS TIKSLAI  
Bendras tikslas (vizija) – parengti integruot ą ilgalaikį Dunojaus regiono šali ų, miestų ir 
regionų bendradarbiavimo metod ą siekiant spr ęsti problemas ir pasinaudoti bendromis 
galimybėmis. Visų pirma šalys gali geriau pasinaudoti galimybe kartu apta rti su bendrais 
sunkumais ir galimyb ėmis susijusius veiksmus, d ėl jų priimti sprendimus ir juos įgyvendinti. 
Galima taikyti didesnio vis ų sričių politikos koordinavimo metod ą, tačiau reikia atsižvelgti į 
sąsajas su kitomis ekonomikos sritimis (pvz., transportu, aplinka, ekonomikos augimu). 
Tam reikia susitelkti ties trimis konkre čiais tikslais: geresniu koordinavimu ir nuoseklumu 
(siekiant didesnio veiksmingumo), didesniais institucij ų pajėgumais (siekiant didesnio 
našumo) ir ilgalaikio bendradarbiavimo procesu (siekiant politinio pripažinimo). 
5. POLITIKOS PASIRINKTYS  
Nustatytos problemos rodo, kad b ūtina geriau pl ėtoti politik ą, dėl jos priimti sprendimus ir j ą 
įgyvendinti remiantis atskir ų sektorių ir Dunojaus regiono šali ų, miestų ir region ų glaudesniu 
veiklos koordinavimu, bendradarbiavimu ir integracija. B ūtina didinti paj ėgumus, reikalingus 
dabartinei politikai derinti, įgyvendinti ir stiprint i. Atsižvelgiant į šią analizę, toliau aprašytos 
pasirinktys ir mechanizmai tur ėtų būti vertinami pagal tai, kaip bus siekiama nustatyt ų tikslų. 
LT 6   LT Šios pasirinktys susijusios su galimomis D unojaus regiono bendradarbiavimo sistemomis ir 
geografine apr ėptimi.  
• Galimos bendradarbiavimo sistemos 
– 1 pasirinktis. Komisija nedal yvauja (pagrindinis scenarijus). Komisija nerengia Dunojaus 
regiono strategijos. Galimi du šios pasirinkt ies scenarijai: 1.1. Dunoj aus regiono strategija 
neparengiama ir 1.2. strategija parengi ama, bet tai padaro ne Komisija. 
– 2 pasirinktis. Komisijos užduotis – tik parengti strategij ą. Komisija parengia strategij ą, bet 
ji įgyvendinama vien tik tarpvyriausybi niu lygmeniu nedalyvaujant ES.  
– 3 pasirinktis. Komisija koordinuoja veik smus ES lygmeniu (pasinaudodama ES 
struktūromis). Padedant Komisijai parengiama suderinta strategija naudojantis ES 
struktūromis. Strategij ą parengia Komisija, bet b ūsimus sprendimus priima partneryst ę 
sudariusios institucijos.  
– 4 pasirinktis. Komisija remia naujos institucijos, turin čios finansini ų ir teisėkūros 
įgaliojimų, steigimą. Įsteigiama nauja tarptautin ė organizacija, įgaliota priimti Dunojaus 
regionui skirtus teis ės aktus ir valdyti tarpvalstybini ų projektų finansavimo l ėšas. 
• Geografin ės pasirinktys 
– a pasirinktis. Ji skir ta tik Dunojui. Apr ėpiamos teritorijo s, besidriekian čios išilgai up ės 
(valstybės narės ir valstyb ėmis narėmis nesan čios šalys), tod ėl daugiausia sprendžiami 
klausimai, susij ę su upe, kaip antai laivyba ir aplinka. 
– b pasirinktis. Apr ėpiama funkcin ė geografin ė teritorija. Apr ėpiamas visas Dunojaus 
regionas (valstyb ės narės ir valstyb ėmis narėmis nesan čios šalys), tod ėl gali būti 
sprendžiami įvairūs klausimai, susij ę su šia teritorija (o ne vien tik su upe). Pagal ši ą 
pasirinktį Dunojaus regionas laikomas funkc ine teritorija, kurioje veikl ą vykdo subjektai 
(ar tai būtų ES valstyb ės narės, ar narėmis nesan čios šalys), kuri ų funkcija – užtikrinti, kad 
būtų bendradarbiaujama įvairiais klausimais4.  
– c pasirinktis. Apr ėpiama ne tik up ė, tačiau neperžengiamos Dunojaus regiono valstybi ų 
narių ribos. Remiamasi b pasirinktimi, bet apsiribojama ES valstyb ėmis narėmis.  
6. POVEIKIO VERTINIMAS  
• Galimos bendradarbiavimo sistemos 
                                                 
4 Kad b ūtų galima geriau įsivaizduoti susijusi ą teritoriją, Dunojaus regionui galima priskirti Dunojaus 
baseino šalis (tod ėl regionas neapsiriboja  vien upe), tokia apr ėptis taikoma Dunojaus bendradarbiavimo 
procese ir regione ji pla čiai pripaž įstama. Susijusi teritorija apima šias valstybes nares – Vokietij ą (visų 
pirma Badeno-Viurtembergo ir Bavarijos žemes), Austrij ą, Slovakij ą, Čekiją, Vengrij ą, Slovėniją, 
Rumuniją ir Bulgarij ą, ir šias valstyb ėmis narėmis nesan čias šalis – Kroatij ą, Serbiją, Bosniją ir 
Hercegovin ą, Juodkalnij ą, Moldavij ą ir Ukrain ą (šalia Dunojaus esan čius regionus). Ta čiau kaimynin ės 
šalys (ar j ūrinės teritorijos) gali dalyvauti sprendžiant tam tikrus klausimus. B ūtina pabr ėžti, kad 
Dunojaus regionas neapsiriboja Dunojumi. 
LT 7   LT Toliau pateikiamoje lentel ėje glaustai apib ūdinamos visos šios pasiri nktys, pagal kurias b ūtų 
galima pasiekti 4 skirsnyje apibr ėžtus tikslus: veiksmingumo, našumo (kiek pastang ų reiktų 
jiems pasiekti) ir politinio pripažinimo (ar gal ėtų būti prisiimti įsipareigojimai).  
1 pasirinktis. Komisija nedaly vauja (pagrindinis scenarijus).  
1.1 Scenarijus. Dunojaus regiono strategija neparengiama  
 -- - 0 + ++ 
Veiksmingumas    9   
Našumas    9   
Politinis pripažinimas  9     
1 pasirinktis. Komisija nedaly vauja (pagrindinis scenarijus)  
1.2 Scenarijus. Strategija parengiam a, bet tai padaro ne Komisija  
 -- - 0 + ++ 
Veiksmingumas     9  
Našumas    9   
Politinis pripažinimas   9    
2 pasirinktis.  
Komisijos uždavinys – tik parengti strategij ą 
 -- - 0 + ++ 
Veiksmingumas     9  
Našumas    9   
Politinis pripažinimas   9    
3 pasirinktis.  
Komisija koordinuoja veiksmus ES lygmeniu (pasinaudodama ES strukt ūromis)  
 -- - 0 + ++ 
Veiksmingumas      9 
Našumas     9  
Politinis pripažinimas      9 
4 pasirinktis.  
Komisija remia naujos institucijos, turin čios finansini ų ir teisėkūros įgaliojimų, steigimą 
 -- - 0 + ++ 
Veiksmingumas      9 
Našumas   9    
Politinis pripažinimas   9    
 
• Geografin ės pasirinktys 
– a pasirinktis. Ji skirta tik Dunojui. Nors ir gal ėtų būti pagerinta pad ėtis upėje, nebūtų 
sprendžiami Dunojaus regionui svarb ūs kitų politikos sri čių klausimai. Vis ų pirma neb ūtų 
atsižvelgta į galimybes paspartinti socialin į ir ekonomin į regiono vystym ąsi po ES pl ėtros. 
– b pasirinktis. Apr ėpiama funkcin ė geografin ė teritorija. Ši pasirinktis leidžia apr ėpti įvairių 
sričių klausimus, susijusius ne vien tik su  Dunojumi, bet ir viso Dunojaus regiono 
problemas. Kaip parod ė konsultacijos, platesnio masto veiksmai pad ėtų išspręsti 
klausimus, kuri ų svarstymas užstrig ęs (laivybos ir aplinkos priešpriešinimas), ir b ūtų 
sudarytos galimyb ės visoms šalims pa čioms nustatyti naud ą, kitaip tariant toks metodas 
leidžia siekti politini ų kompromis ų. Tokiu būdu įmanoma pasiekti geresni ų rezultatų, negu 
jų būtų pasiekta laikantis „mažiausio bendravardiklio“ koncepcijos. Be to, tai leis 
integruotai spr ęsti įvairių politikos sri čių klausimus atsižvelgiant į jų sąsajas ir laikantis 
vieningo poži ūrio. Yra galimybi ų pagerinti regiono integracij ą į ES tiek administraciniu, 
tiek teisiniu, taip pat socialinio ir  ekonominio vystymosi atžvilgiu. Tod ėl tikėtina, kad ši 
pasirinktis sulauks didelio politinio pripažin imo ir bus pasiekta pažangos tose srityse, 
kuriose reik ės derinti prieštaringas darbotvarkes. 
LT 8   LT – c pasirinktis. Apr ėpiama ne tik up ė, bet neperžengiamos Du nojaus regiono valstybi ų narių 
ribos. Nors ši pasirinktis pad ėtų įgyvendinti daug veiksm ų, nes visoje teritorijoje taikoma 
bendra teisin ė sistema (ES direktyvos) ir bendro finansavimo priemon ės (visų pirma iš 
struktūrinių fondų), nepavykt ų visapusiškai išsp ęsti visų Dunojaus regiono problem ų ir 
pasinaudoti jo galimyb ėmis. Pavyzdžiui, laivyba pager ėtų tik iš dalies, nes Dunojus teka 
per Kroatij ą ir Serbiją. Daugumos kit ų sričių politikos pl ėtojimas ir įgyvendinimas taip pat 
nebūtų pakankamas, nes dažnai klausimai b ūna susiję su kaimynini ų šalių kandidačių, 
būsimų šalių kandidačių ir trečiųjų šalių teritorijomis. 
7. PASIRINK ČIŲ PALYGINIMAS  
Atsižvelgiant į atskirų politikos pasirink čių poveikio analiz ę, padaryta išvada, kad geriausios 
yra šios pasirinktys: 
• Galimos bendradarbiavimo sistemos 
Pirmenyb ė teikiama 3 pasirink čiai, pagal kuri ą Komisija koordinuoja veiksmus ES lygmeniu 
(pasinaudodama ES strukt ūromis). Pagal ši ą pasirinkt į Komisija aktyviai dalyvaut ų 
sudarydama palankesnes šio proceso s ąlygas, pad ėdama Dunojaus regiono šalims rengti 
nuoseklią regiono strategij ą. Tokia ES strategija rengiama glaudžiai bendradarbiaujant su 
susijusiomis šalimis ir visomis atitinkamomis Europos Komisijos tarnybomis. Kad šis procesas vykt ų lengviau, rengiamos plataus masto konsulta cijos su visais suinteresuotaisiais 
regiono subjektais ir konsultuojamas i su regiono ekspertais. Pagal ši ą pasirinkt į būtų galima 
remtis patirtimi, susijusia su  2009 m. parengta ir šiuo metu įgyvendinama ES Baltijos j ūros 
regiono strategija.  
Iš visų pasirinkčių pirmenyb ė teikiama šiai pasirink čiai dėl: 
– našumo – bus lengviau suderinti regione pl ėtojamą politiką ir finansavim ą; 
– veiksmingumo – bus lengviau įgyvendinti konkre čius veiksmus d ėl jos vadovaujamojo 
vaidmens, plataus masto bendros atsakomyb ės už strategijos į
gyvendinim ą ir galimybi ų 
vykdyti veiksmus; 
– politinio pripažinimo – pa sinaudojant esamomis l ėšomis, institucijomis ir teis ės aktais ir 
taikant įtraukųjį metodą visos šalims sudaromos s ąlygos suvokti st rategijos svarb ą.  
Ši pasirinktis siejama su didesn ėmis administracin ėmis išlaidomis, nei pasirinkus pagrindin į 
scenarijų, bet ji reikalauja mažiau ištekli ų nei pasirinktis, pagal kuri ą sukuriamos naujos 
institucijos. Komisijai atliekant svarb ų koordinuojam ąjį vaidmen į bus galima veiksmingiau 
įgyvendinti politik ą ir panaudoti l ėšas, dėl to apskritai gali b ūti geriau panaudojami ištekliai. 
Pagal šią pasirinkt į, susijusi ą su 4 skirsnyje apibr ėžtais tikslais, pager ės politikos 
koordinavimas bei nuoseklumas ir investicij ų sprendimai, sustipr ės regiono institucij ų 
pajėgumai (nes bus pasinaudota esamomis strukt ūromis ir institucijomis ir jos bus 
stiprinamos, be to, bus pagerintas šali ų bendradarbiavimas) ir pager ės matomumas bei 
atskaitomyb ė (nes pagal ši ą pasirinkt į vykdom ą veiklą nuolat steb ės ir vertins Europos 
Komisija bei valstyb ės narės).  
• Geografin ės pasirinktys 
LT 9   LT Pirmenyb ė teikiama b pasirink čiai, pagal kuri ą Dunojaus regionas apr ėpia visą funkcinę 
geografin ę teritoriją. Ši pasirinktis b ūtų taikoma visam Dunojaus regionui (valstyb ėms narėms 
ir valstyb ėmis narėmis nesan čioms šalims), tod ėl gali būti sprendžiami visi svarbiausi viso 
Dunojaus regiono klausimai ir taip pad ėta įveikti administracines bei politines kli ūtis ir 
užpildyti spragas. 
8. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Stebėsena ir vertinimas gali b ūti atliekami trimis lygmenimis. 
– Būtų nustatyti reikiam ų struktūrų įgyvendinimo (temini ų darbo grupi ų įsteigimo, už 
duomenų rinkimą atsaking ų subjekt ų paskyrimo, regiono ryši ų priemoni ų ir 
suinteresuotiesiems subjektams skirt ų informacijos centr ų sukūrimo) etapai. B ūtų nustatyta 
ataskaitų teikimo tvarka ir kalendorius. 
– Stebėsenos rodikliai b ūtų nustatyti pagal atskirus veiksm ų plano, su kuriuo pateikiama 
išsami tvarka, prioritetus, kad b ūtų galima įvertinti įgyvendinimo proces ą. Šie rodikliai 
būtų nustatyti kartu su veiksm ų planu. 
– Būtų nustatyti svarbiausi tikslai siekiant įvertinti, kaip iš esm ės sprendžiamos pagrindin ės 
Dunojaus regiono problemos. Taip b ūtų sukurtas pagrindas, skirtas nustatyti pagrindin į 
scenarijų, kuriuo remiantis gal ėtų būti vertinama pažanga siekiant svarbiausi ų aplinkos, 
gerovės, prieinamumo ir saugumo tiksl ų.  
Reikėtų nustatyti ataskait ų teikimo tvark ą. Komisija gal ėtų reguliariai teikti pažangos 
ataskaitas siekiant veiksm ų plane nustatyt ų stebėsenos rodikli ų. Taip pat b ūtų galima nustatyti 
vertinimo termin ą (pvz., po trej ų įgyvendinimo met ų).  
9. IŠVADOS  
Todėl poveikio vertinimo ataskaitoje si ūloma sukurti ES strategij ą dėl Dunojaus regiono, 
kurią įgyvendinant Europos Komisija koordinuot ų tvarią bendradarbiavimo sistem ą, sudarytų 
palankesnes s ąlygas vystymuisi ir integruotiems veiksmams pl ėtoti tarpvalstybiniu lygmeniu 
naudojantis esamomis ES strukt ūromis. Strategij ą turėtų papildyti etap ais vykdomas veiksm ų 
planas, kuriame pateikiami konkret ūs pavyzdžiai, kuri ų sričių bendradarbiavim ą reikėtų 
stiprinti ir kokiais b ūdais. Siūlomo organizavimo pob ūdis panašus į dabar taikom ą (ir 
išbandom ą) ES Baltijos j ūros regiono strategijos organizavimo praktik ą. Kadangi šiam 
metodui pritariama, Baltijos j ūros regiono metodas gali b ūti itin naudingas kaip atspirties 
taškas.  
ES strategija d ėl Dunojaus regiono bus tvari bendradarbiav imo sistema, skirta tarpvalstybiniu 
lygmeniu remti vystym ąsi ir integruotus veiksmus. J ą turėtų papildyti etapais vykdomas 
veiksmų planas, kuriame pateikiami konkret ūs pavyzdžiai, kuri ų sričių bendradarbiavim ą 
reikėtų stiprinti ir kokiais b ūdais. Kiekvien ą veiksmų plano prioritetin ę sritį koordinuos viena 
šalis. Be to, valstyb ės narės vykdys veikl ą per Taryb ą, o tolesni ų veiksmų dėl strategijos imsis 
aukšto lygio grup ė.  
Komisija atlikt ų svarbiausi ą vaidmen į užtikrindama proceso pažang ą atlikdama vadovavimo 
funkciją, o iškilus nesutarimams veikdama kaip gana patikima, teis ėta ir nepriklausoma 
partnerė, kad būtų sudarytos palankesn ės sąlygos plėtoti diskusijas. Tod ėl Komisija 
LT 10   LT palengvins š į procesą koordinuodama darb ą ir teikdama pažangos at askaitas. Nuo pat proceso 
pradžios finansavimas bus teikiamas pagal strukt ūrinių fondų programas, kad b ūtų pasiruošta 
suderinti finansavim ą su veiksm ų planu. 
Daroma išvada, kad įgyvendinant ES strategij ą dėl Dunojaus regiono galima pasiekti 
konkrečių rezultatų, grindžiam ų aiškia politine parama (Komisija, valstybi ų vadovai). Ji gali 
padėti pasiekti konkre čios pažangos, nes buvo parengta remiantis generalini ų direktorat ų, 
ministerij ų, suinteresuot ųjų subjektų technine kompetencija ir da lyvaujant Komisijai. Ji gali 
būti grindžiama vykdant aišk ius, skaidrius ir teis ėtus veiksmus. Galiausiai j ą įgyvendinant 
būtų itin paranku suderinti vykdom ą politiką ir taikom ų priemoni ų finansavim ą. Tačiau būtina 
toliau skatinti Dunojaus regiono šali ų ir suinteresuot ųjų subjektų norą bendradarbiauti 
plėtojant partneryst ę, grindžiam ą bendrais tikslais ir atsakomybe.