Komisijos ataskaita - „Geresnė teisėkūra 2005 M.“ pagal Protokolo dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 9 straipsnį (13-oji ataskaita) {SEC(2006) 737} /* KOM/2006/0289 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 13.6.2006 KOM(2006) 289 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA „GERESNĖ TEISĖKŪRA 2005 M.“ pagal Protokolo dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 9 straipsnį (13-oji ataskaita) {SEC(2006) 737} KOMISIJOS ATASKAITA „GERESNĖ TEISĖKŪRA 2005 M.“ pagal Protokolo dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 9 straipsnį (13-oji ataskaita) Ši ataskaita yra 13-oji metinė subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo ataskaita. Joje taip pat apžvelgiama pažanga, pasiekta gerinant reglamentavimo aplinką Europos Sąjungoje[1]. 1. GERESNIS REGLAMENTAVIMAS Siekiant didinti konkurencingumą, ekonomikos augimą ir užimtumą, taip pat skatinti tvariąją plėtrą ir užtikrinti geresnę Europos piliečių gyvenimo kokybę labai svarbu gerinti reglamentavimo aplinką. Tam reikalingos bendros Europos Parlamento, Tarybos, Komisijos ir valstybių narių pastangos šioje srityje. Pagrindiniai ES institucijų tikslai ir veiksmai siekiant geresnio reglamentavimo yra išdėstyti dviejuose dokumentuose: 2005 m. kovo mėn. persvarstytame Komisijos geresnio reglamentavimo veiksmų plane[2] ir 2003 m. gruodžio mėn. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pasirašytame Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros[3]. 2005 m. buvo toliau stengiamasi gerinti reglamentavimo kokybę. Forumuose buvo pradėtos įvairios iniciatyvos; tai rodo, kad šis klausimas yra svarbus. 1.1. Komisijos veiksmai 2005 m. naujos sudėties Komisija pažymėjo, kad svarbiausias jos tikslas – siekti didesnio bei tvaresnio augimo ir kurti daugiau bei geresnių darbo vietų. Skelbdama naują „Lisabonos strategijos“[4] pradžią ji nurodė keletą svarbiausių veiksmų, kurių būtina imtis: sukurti reguliacinio pobūdžio paskatas verslui, mažinti nereikalingas išlaidas ir panaikinti dėl reglamentavimo atsirandančias kliūtis gebėjimui prisitaikyti ir naujovėms. Šie aspektai buvo dar kartą pabrėžti 2005 m. kovo mėn. Komunikate „Reglamentavimo gerinimas augimui ir užimtumui Europos Sąjungoje skatinti“[5]. Nuo to laiko Komisija, remdamasi persvarstytu 2005 m. kovo mėn. veiksmų planu: - patvirtino peržiūrėtas poveikio vertinimo gaires[6]; - priėmė Komunikatą dėl ES bendros metodologijos, skirtos apskaičiuoti teisės aktais nustatytas administracines išlaidas[7]; - priėmė Komunikatą dėl teisės aktų leidėjams pateiktų teisės aktų pasiūlymų atrankos rezultatų[8]; - priėmė Komunikatą dėl reglamentavimo aplinkos supaprastinimo strategijos[9]; - suformavo aukštos kvalifikacijos nacionalinių reglamentavimo srities ekspertų grupę[10]. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis 2005 m. gerokai padidėjo konsultacijų skaičius: parengti 187 neteisiniai pranešimai (+28 palyginti su 2004 m.) ir surengtos 106 konsultacijos internetu (+11) per interneto portalą „Jūsų balsas Europoje“. Apskritai minimalių viešųjų konsultacijų standartų buvo laikomasi tinkamai[11]. Patirtis parodė, kad būtų galima atlikti tam tikrų patobulinimų rengiant bendrąją informaciją apie tai, kaip pasiūlyme buvo atsižvelgta į pastabas arba kodėl jos buvo atmestos, ir užtikrinant, kad gaunamos pastabos būtų sistemingai skelbiamos. Poveikio vertinimas 2005 m. Komisija tebetobulino jos teikiamų pasiūlymų galimo poveikio vertinimo metodologinį pagrindą[12] ir padidino svarbiausių iniciatyvų poveikio vertinimų kiekį[13] bei jų kokybę[14]. Ypatingą dėmesį reikia skirti tam, kad politikos rengimo ciklo pradžioje kaip susitiprinto kokybės rėmimo ir kontrolės sistemos dalis būtų atidžiai išnagrinėtos įvairios strateginės galimybės. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas 2005 m. pradėjo veikti SINAPSE (mokslinė informacija politikai Europoje remti) elektroninis tinklas, kuris yra nauja ir veiksminga ekspertų bei (ES) politikos formuotojų sąsaja[15]. Šiame tinkle 2005 m. užsiregistravo daugiau kaip 300 Europos ir tarptautinių mokslinių organizacijų. SINAPSE tinklas padės toliau gerinti renkamų tiriamųjų duomenų kokybę, didinti skaidrumą ir veiksmingumą pagal 2002 m. Komisijos komunikate dėl išorės ekspertų patarimų rinkimo ir naudojimo nustatytus principus ir standartus[16]. 2004 m. liepos mėn. pirmininkui J. N. Barroso įsipareigojus Europos Parlamentui Komisija ėmėsi svarbių veiksmų siekdama didinti ekspertų grupių veiklos skaidrumą. Nuo 2005 m. spalio mėn. Europos Parlamentas ir visuomenė gali naudotis registre pateikiama standartine informacija apie maždaug 1200 Komisijai patarimus teikiančių ekspertų grupių[17]. Acquis atnaujinimas ir supaprastinimas 2005 m. spalio mėn. Komisija patvirtino galiojančių taisyklių supaprastinimo strategijos naująjį etapą[18], kuriuo tęsiama ir sutvirtinama 2003 m. vasario mėn. pradėta pirmoji išsami supaprastinimo programa[19]. Valstybių narių[20] ir suinteresuotųjų šalių[21] indėliu grindžiamoje naujojoje strategijoje siūloma įgyvendinti trejų metų tęstinę programą, kuri būtų nuolat atnaujinama. Komisijos pasiūlymų dėl supaprastinimo gerokai padidės: tęstinėje programoje numatoma panaikinti, kodifikuoti, išdėstyti nauja redakcija arba pakeisti 222 teisės aktus (tai turės didelį poveikį daugiau kaip 1400 susijusių aktų). Apytikslis administracinių išlaidų apskaičiavimas 2005 m. Komisija ištyrė, patvirtino ir pristatė ES teisės aktais nustatytų administracinių išlaidų apytikslio apskaičiavimo metodologiją[22]. Ji taip pat priėjo išvados, kad būtų galima ES lygiu taikyti bendrąjį metodą, kuris turėtų aiškios pridėtinės vertės. Komisija pranešė, kad šią metodologiją ji ketina įtraukti į poveikio vertinimo gaires ir vertinimo gaires[23]. Ji ėmėsi veiksmų, siekdama ištirti, ar ES bendroji metodologija galėtų būti naudojama vertinant bendrą administracinę naštą sektorių[24] lygmeniu. Be to, Komisija paskelbė ketinanti kartu su aukšto lygio nacionalinių ekspertų grupe, atsakinga už geresnio reglamentavimo klausimus, toliau tobulinti metodologiją. Priemonių pasirinkimas Persvarstytame 2005 m. veiksmų plane Komisija dar kartą pabrėžė, kad reikia skirti daugiau dėmesio priemonių, naudojamų siekiant Sutarties tikslų ir įgyvendinant ES politikos kryptis, pasirinkimui. Politikos formuotojai turėtų visada stengtis ištirti įvairias teisines ir neteisines priemones, kuriomis būtų galima pasiekti šiuos tikslus. Siekdama didinti informuotumą ir padėti kurti palankesnę aplinką alternatyvioms reglamentavimo priemonėms naudoti, Komisija pradėjo rengti esamų ES savireguliacijos ir bendro reglamentavimo atvejų sąrašą. Europos ekonominių ir socialinių reikalų komitetas ir Komisija išanalizavo, kaip rinkti praktines žinias apie ES savireguliaciją ir bendrą reglamentavimą, sudaryti geresnes sąlygas informacijos mainams ir nustatyti geriausios patirties atvejus. Šios institucijos taip pat nusprendė 2006 m. pradėti kurti naują duomenų bazę. Komisija pabrėžia alternatyvių reglamentavimo priemonių teikiamas galimybes, tačiau taip pat pripažįsta, kad reglamentai daugeliu atvejų yra paprasčiausias būdas pasiekti ES tikslus. Tai, pavyzdžiui, pabrėžė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitete veikianti Vienos bendros rinkos observatorija. Bendrijos teisės aktų taikymo stebėsena Už Bendrijos teisės aktų taikymą pirmiausia atsako valstybių narių nacionalinės administracijos (ir teismai). Komisijos vaidmuo yra užtikrinti, kad Bendrijos teisės aktai būtų kruopščiai ir tinkamai perkeliami į nacionalinę teisę bei taikomi. Bendrijos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę pažanga ir atitikties vertinimas daugiausia priklauso nuo galimybės naudotis standartinėmis atitikties lentelėmis[25], elektroninės perkeltųjų priemonių pranešimo sistemos sistemingo naudojimo, galimų problemų išankstinio nustatymo, techninės pagalbos bei priminimų sistemos naudojimo. 2005 m. naujosios valstybės narės buvo visiškai integruotos į įprastą stebėsenos procesą. Naujosios valstybės narės palyginti gerai vykdo reikalavimą pranešti apie nacionalines direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę priemones. Kiek mažesnė pažanga padaryta naudojant atitikties lenteles. Komisija į direktyvų pasiūlymus sistemingai įtraukia nuostatą, kuria valstybės narės įpareigojamos teikti tokias lenteles, tačiau šią nuostatą ne visada patvirtina Taryba. Įvairiuose lygmenyse buvo patobulintas skundų ir pažeidimų valdymas – kitas svarbus veiksnys užtikrinant, kad ES teisės aktai būtų tinkamai taikomi. 2005 m. taip pat buvo dažniau naudojamos mažiau formalios priemonės. Svarstomų pasiūlymų atranka arba panaikinimas 2005 m. kovo mėn. persvarstytame veiksmų plane buvo numatyta atlikti svarstomų pasiūlymų atranką, įvertinant jų visuotinį aktualumą ir poveikį konkurencijai[26]. Buvo atlikta visų 183 svarstomų pasiūlymų, pateiktų teisės aktų leidėjui iki 2004 m. sausio 1 d., atranka. Ši iniciatyva buvo naujoviška, nes tai nebuvo tik techninis veiksmas (t. y. ne tik įprastas nebeaktualių pasiūlymų panaikinimas). 2005 m. rugsėjo mėn. Komisija paskelbė ketinanti panaikinti 68 pasiūlymus[27]. Buvo nustatyta, kad šie pasiūlymai yra nesuderinti su Lisabonos tikslais ir (arba) geresnio reglamentavimo principais, kad jie, ko gero, nebus priimti arba kad jie yra dėl objektyvių priežasčių pasenę. Komisija, suteikusi galimybę Europos Parlamentui ir Tarybai pareikšti nuomonę bei išnagrinėjusi šių institucijų pastabas, oficialiai panaikino savo pasiūlymus, o jų sąrašą paskelbė 2006 m. Oficialiajame leidinyje . 1.2. Europos Parlamento, Regionų komiteto bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto veiksmai 2005 m. Europos Parlamentas pradėjo rengti keletą pranešimų, kuriuose analizuojami įvairūs geresnio reglamentavimo aspektai; didžioji šių pranešimų dalis turės būti priimta 2006 m. Taryba ir jai pirmininkaujanti valstybė taip pat siekė skirti kuo daugio dėmesio geresnio reglamentavimo klausimui[28]. Diskusijose dėl geresnio reglamentavimo aktyviai dalyvavo ir Regionų komitetas bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas. Buvo pastebima teigiama raida atliekant poveikio vertinimą. Europos Parlamentas, kaip ir Taryba, bandomojo projekto forma užbaigė pirmąjį Komisijos pasiūlymo pakeitimų poveikio vertinimą. Dabar bandymo etapą turės pakeisti taikymo platesniu mastu etapas. Svarbi pažanga buvo padaryta 2005 m. lapkričio mėn. susitarimu dėl bendrojo tarpinstitucinio poveikio vertinimo metodo; šiame susitarime nustatomos teisės aktų leidybos procese naudojamos kelios pagrindinės poveikio vertinimo taisyklės. Bendrąjį metodą galima laikyti pirmuoju žingsniu, rengiant bendrąją poveikio vertinimo metodologiją, numatytą tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (IIA). Kitos institucijos turi imtis tolesnių veiksmų šioje srityje. Pavyzdžiui, Komisija pageidautų, kad valstybės narės įsipareigotų atlikti pasiūlymų, kuriuos jos teikia policijos ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje (taip vadinamasis trečiasis ramstis), poveikio vertinimus. Šioje srityje Komisija ir valstybės narės dalijasi iniciatyvos teise. Komisija analizuoja „trečiajam ramsčiui“ priklausančių pasiūlymų galimą poveikį, o valstybės narės – ne. Daugeliu atvejų valstybių narių pasiūlymuose taip pat nėra tinkamo aiškinamojo memorandumo. Sveikintina buvo tai, kad Taryboje susirinkę ministrai aiškiai įsipareigojo gavę prašymą proporcingu būdu teikti informaciją, reikalingą administracinėms išlaidoms įvertinti[29]. Tačiau Taryba neatsiliepė į 2005 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos kvietimą sutarti su Komisija dėl bendrosios metodologijos[30]. IIA nuostatų dėl teisinio programavimo supaprastinimo ir koordinavimo įgyvendinimas, priešingai, buvo gana ribotas. Europos Parlamentas ir Taryba nepakeitė savo darbo metodų, susijusių su supaprastinimo pasiūlymų priėmimu[31]. Kadangi tai yra kiekvienos supaprastinimo programos sėkmingumą lemiantis veiksnys, Komisija tikisi, kad teisės aktų leidėjas skubiai apsvarstys supaprastinimo pasiūlymus. Dėl nepakankamo Tarybos bendradarbiavimo buvo sunku geriau koordinuoti trijų institucijų metinius teisės aktų leidybos tvarkaraščius. 1.3. Valstybių narių veiksmai Europos ūkio subjektams tenkanti reglamentavimo našta daugiausia atsiranda dėl nacionalinių teisės aktų atsižvelgiant į jų santykinę svarbą, palyginti su ES teisės aktais. Be to, valstybės narės atlieka pagrindinį vaidmenį geresnio reglamentavimo srityje, nes jos yra atsakingos už ES teisės aktų taikymą ir direktyvų perkėlimą į nacionalinę teisę. Todėl geresnis reglamentavimas daugiausia priklauso nuo jų. Komisija pasiūlė, kad geresnis reglamentavimas taptų nacionalinių „Lisabonos“ programų dalimi ir rekomendavo, kad valstybės narės praneštų apie vykdomą veiklą bei planuojamus veiksmus. Šis aspektas yra įtrauktas į 2006 m. sausio mėn. Komisijos metinę ekonomikos augimo ir užimtumo pažangos ataskaitą. Komisija ypač ragina geresnio reglamentavimo strategijos neturinčias valstybes nares įvertinti pasiūlytų teisės aktų poveikį, sistemingai konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis, parengti teisės aktų supaprastinimo programą ir kurti administracinių išlaidų skaičiavimo metodologiją. 2. SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPų TAIKYMAS Komisija ypač stengėsi paaiškinti, kaip jos siūlomos priemonės yra suderintos su abiem principais. Įvedus su kiekvienu teisės akto pasiūlymu pateikiamo aiškinamojo memorandumo naują rengimo sistemą buvo sudaryta galimybė išsamiau ir sistemingiau pagrįsti, kodėl reikalingi ES veiksmai. Europos Parlamentas ir Taryba įvedė palyginti nedaug aiškiai su subsidiarumo ir proporcingumo principais susijusių pakeitimų. Bendru sutarimu paremtas šių principų aiškinimas nekelia nuostabos, atsižvelgiant į tai, kad konsultacijų kiekis pasiekė rekordinį lygį[32] ir kad labai didelėje Komisijos pasiūlymų dalyje buvo atsižvelgiama į Europos Vadovų Tarybos, Tarybos ir Europos Parlamento raginimus. Keliais atvejais nuomonės išsiskyrė[33], tačiau beveik visais šiais atvejais trys institucijos galiausiai sugebėjo sutarti dėl bendro subsidiarumo ir proporcingumo aiškinimo. Daugelyje Regionų komiteto pateiktų nuomonių Komisijos pasiūlymai nebuvo kritikuojami dėl subsidiarumo principo nesilaikymo[34]. Vienu atveju Regionų komitetas nusprendė, kad pasiūlymas buvo nevisiškai suderintas su šiuo principu. Todėl Komisija nusprendė tą pasiūlymą panaikinti. COSAC[35], savo ruožtu, remdamasis 2004 m. Komisijos pateiktu pasiūlymų paketu, įgyvendino bandomąjį projektą, siekdamas ištirti Sutartyje dėl Konstitucijos Europai numatytą išankstinio įspėjimo dėl subsidiarumo principo nesilaikymo mechanizmą. Dvidešimt nacionalinių parlamentų manė, kad Komisija tinkamai nepagrindė savo pasiūlymų subsidiarumo principo atžvilgiu. Keturiolika nacionalinių parlamentų nusprendė, kad mažiausiai vienas paketo aspektas prieštaravo šiam principui. Šioms kritiškoms pastaboms iš dalies pritarė ir Europos Parlamentas. Tačiau kai kurios pastabos buvo grindžiamos su subsidiarumu nesusijusiais argumentais. Tai rodo, kad būtina susitarti dėl bendro subsidiarumo principo aiškinimo; be to, Komisija turėtų atnaujinti pastangas savo pasiūlymus aiškiai ir išsamiai pagrįsti subsidiarumo principu. Kalbant apie ex-post teisminę priežiūrą, Europos Bendrijų Teisingumo Teismas ir Pirmosios instancijos teismas subsidiarumo principą 2005 m. svarstė keturiuose sprendimuose ir nutartyse. Nė vienu atveju nebuvo nuspręsta, kad subsidiarumo principas buvo pažeistas. Keliuose sprendimuose buvo analizuojamas ir proporcingumo principas; Europos Teisingumo Teismas nusprendė, kad tam tikri įsipareigojimai buvo nereikalingi siekiant ginčytinos direktyvos tikslų. Galiausiai, buvo diskutuojama apie būsimas institucines subsidiarumo principo taikymo stebėsenos ir kontrolės priemones; šios diskusijos vyko „apmąstymų, paaiškinimų ir diskusijų laikotarpiu“, kurį, paaiškėjus Prancūzijos ir Nyderlandų referendumo dėl Sutarties dėl Konstitucijos Europai neigiamiems rezultatams, 2005 m. birželio 16 d. paskelbė Europos Vadovų Taryba. 2005 m. lapkričio mėn. Tarybai pirmininkaujanti valstybė ir Nyderlandai surengė konferenciją „Dalijimasis valdžia Europoje“, kurioje pirmiausia buvo siekiama rasti būdus, kaip tobulinti subsidiarumo principo laikymosi stebėseną ir kontrolę. Vykstant diskusijai pagrindinis dėmesys buvo skiriamas galimam nacionalinių parlamentų įnašui remiantis galiojančiomis sutartimis ir esamais protokolais. 2005 m. balandžio mėn. Tarybai pirmininkaujanti valstybė surengs kitą konferenciją šia tema. [1] 1992 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba Edinburge įpareigojo Komisiją Europos Vadovų Tarybai ir Europos Parlamentui pateikti metinę subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo ataskaitą. Šis įpareigojimas buvo įtrauktas į Europos bendrijos steigimo sutarties (EBSS) protokolą, remiantis 1997 m. Amsterdamo sutartimi padarytais pakeitimais. Nuo 1995 m. šioje ataskaitoje taip pat aptariami veiksmai, skirti teisės aktų kokybei tobulinti ir galimybėms su jais susipažinti gerinti (žr. ankstesniąją ataskaita COM(2005) 98). Kai kurie aspektai, padedantys gerinti reglamentavimo aplinką, išsamiau apžvelgiami 3-ioje Europos valdymo ataskaitoje (2004–2005 m.) (žr.http://www.europa.eu.int/comm/governance/index_fr.htm). [2] „Reglamentavimo gerinimas augimui ir užimtumui Europos Sąjungoje skatinti“ COM(2005) 97, 2005 m. kovo mėn. (toliau – veiksmų planas). Šiuo komunikatu atnaujinamas ir papildomas 2002 m. parengtas veiksmų planas („Reglamentavimo aplinkos supaprastinimas ir gerinimas“, COM(2002) 278, 2002 m. birželio 5 d.). Veiksmų planas yra Baltosios knygos apie Europos valdymą (COM(2001) 727, 2001 m. birželio 25 d.) tęsinys. [3] OL C 321, 2003 m. gruodžio 31 d., p. 1. [4] COM(2005) 24. [5] COM(2005) 97. [6] SEC(2005) 791. Žr. http://www.europa.eu.int/comm/secretariat_general/impact/docs_en.htm. [7] COM(2005) 518. [8] COM(2005) 462. [9] COM(2005) 535. [10] Abu posėdžiai (lapkričio ir gruodžio mėn.) buvo iš esmės skirti geresniam Lisabonos nacionalinių programų reglamentavimui. Ši grupė yra įgaliota apskritai teikti Komisijai patarimus geresnio reglamentavimo klausimais ir būti veiksminga Komisijos bei pagrindinių vyriausybinių valdžios institucijų tarpininke, siekiant gerinti reglamentavimą ES ir nacionaliniu lygiu. [11] Šie standartai buvo įvesti 2003 m. (COM(2002) 704, 2002 gruodžio 11 d.). [12] Komisijos vidaus poveikio vertinimo gairės buvo peržiūrėtos 2005 m. birželio mėn. Šioms gairėms dėl jų didesnio aiškumo ir jose pateikiamos išsamesnės ekonominio, aplinkosaugos ir socialinio poveikio analizės buvo labai pritarta. [13] 2005 m. buvo atlikti 77 poveikio įvertinimai, o 2004 m. – 29. [14] Nepriklausomo tyrimo, kuris bus pradėtas 2006 m., rezultatai suteiks daugiau konkrečios informacijos apie Komisijos poveikio vertinimų bendrą kokybę ir jų raidą. [15] http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/regexp/index.cfm?lang=EN. [16] COM(2002) 713, 2002 m. gruodžio 11d. [17] Prieiga prie registro http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/regexp/index.cfm?lang=EN. [18] COM(2005) 535. [19] COM(2003) 71. [20] Įskaitant 2004 m. Tarybos nustatytus supaprastinimo prioritetus. [21] 2005 . birželio 1 d. Komisija pradėjo viešąją konsultaciją internetu „10 minučių verslo aplinkai pagerinti“ (http://europa.eu.int/yourvoice/forms/dispatch?form=418&lang=EN). [22] Komunikatas dėl ES bendros metodologijos, skirtos apskaičiuoti teisės aktais nustatytas administracines išlaidas (COM(2005) 518, pateikiamas kartu su Komisijos tarnybų darbo dokumentu SEC(2005) 1329 ES bendros metodologijos, skirtos apskaičiuoti ES teisės aktais nustatytas administracines išlaidas, rengimas – ataskaita apie bandomąjį etapą (2005 m. balandžio–rugsėjo mėn.). [23] Komunikate nurodoma, kad metodologijos įgyvendinimas ir naudojimas turi būti „grindžiamas a) proporcingos analizės principu, Komisijai pasiliekant atsakomybę vertinti savo pasiūlymų išlaidas; b) pakankamų, patikimų ir reprezentatyvių duomenų, kurie yra suderinti su ES bendra metodologija, prieinamumu; c) adekvačiu darbuotojų skaičiumi ir adekvačių finansinių išteklių prieinamumu“ [24] Tai Komisija patvirtino 2006 m. sausio mėn. priimtoje metinėje pažangos, pasiektos įgyvendinant Lisabonos strategiją, ataskaitoje ir paskelbė ketinanti „įvertinti, kokias administracines išlaidas konkrečiose politikos srityse nulemia Bendrijos taisyklės (arba jų įgyvendinimo būdas); šis tyrimas bus darbo teisės aktams supaprastinti skirta dalis, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ“ (COM(2006) 30, 2006 m. sausio 25 d.). [25] Atitikties lentelėse nurodoma, kokiomis nacionalinėmis priemonėmis perkeliamos konkrečios direktyvos nuostatos. 26 COM(2005) 97. 27 COM(2005) 462. 28 2005 m. lapkričio mėn. viena po kitos Tarybai pirmininkaujančios šalys (Jungtinė Karalystė, Austrija ir Suomija) pateikė diskusijos dokumentą „Geresnio reglamentavimo Europoje skatinimas“ (angl. „Advancing Better Regulation in Europe“). Tarybos dok. 15140/05, 2005 m. lapkričio 29 d. 29 Verslui tenkančios administracinės naštos mažinimas, Ekonominių ir finansinių reikalų tarybos išvados (2005 m. lapkričio 8 d.) 13678/05. 30 2005 m. kovo 22 d. ir 23 d. Europos Vadovų Tarybos išvados. 31 Galutinis terminas – vėliausiai šeši mėnesiai nuo susitarimo įsigaliojimo dienos, t. y. 2004 m. birželio mėn. pabaiga. 32 Žr. Komisijos tarnybų darbo dokumento 2 priedą. 33 Žr. Komisijos tarnybų darbo dokumento 3.2. skirsnį. 34 Žr. Komisijos tarnybų darbo dokumento 3.3.1 skirsnį. 35 „Europos Sąjungos parlamentų padalinių, tvarkančių Bendrijos ir Europos reikalus, konferencija“.