LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 115/88

Regionų komiteto nuomonė dėl Vietos ir regionų valdžios institucijų įnašo kovojant su klimato kaita

(2006/C 115/20)

REGIONŲ KOMITETAS

atsižvelgdamas į Europos Sąjungai pirmininkaujančios JK 2005 m. birželio 30 d. prašymą parengti pranešimą dėl „Vietos ir regionų valdžios institucijų įnašo kovojant su klimato kaita“, remiantis Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio 1 dalimi;

atsižvelgdamas į Pirmininko 2005 m. liepos 25 d. sprendimą pavesti Tvarios plėtros komisijai parengti pranešimą šiuo klausimu;

atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 22 ir 23 d. Tarybos ir 2005 m. kovo 7 d. Aplinkos tarybos išvadas;

atsižvelgdamas į savo 2000 m. rugsėjo 21 d. nuomonę dėl Žaliosios knygos dėl Šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų prekiaujant Europos Sąjungoje ir Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl ES politikos ir priemonių sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas: Europos klimato kaitos programos link (EKKP) COM(2000) 87 final, COM(2000) 88 final, CdR 189/2000 fin (1);

atsižvelgdamas į2005 m. birželio 28 d. Tvarios plėtros komisijos priimtą nuomonės projektą (CdR 65/2005 rev.1) dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: Kaip užkirsti kelią pasaulio klimato kaitai (COM(2005) 35 final);

atsižvelgdamas į Tvarios plėtros komisijos nuomonės projektą (CdR 215/2005 rev. 1), priimtą 2005 m. spalio 6 d. (Pranešėjas: Tarybos narys Ken Bodfish, Brighton ir Hove tarybos pirmininkas (UK/ESP);

Kadangi:

1. klimatas kinta. Mokslininkai visuotinai pripažįsta, kad iki 2100 m. galime tikėtis pasaulinės temperatūros pakilimo nuo 1,4 iki 5,8 oC;

2. 1996 m. ES Ministrų Taryba pareiškė, kad ji „mano, jog vidutinė pasaulinė temperatūra neturėtų būti daugiau nei dviem laipsniais aukštesnė už priešindustrinio laikotarpio temperatūrą“;

3. visame pasaulyje ir visų pirma vietos lygiu klimato kaitos poveikis bus jaučiamas dėl: sumažėjusios augalininkystės; potvynių; miškų gaisrų; dirvožemio žalojimo ir erozijos; vandens naudojimo apribojimų; žalos kelių ir geležinkelių infrastruktūrai; biologinės įvairovės sumažėjimo; nutrūkstančio energijos tiekimo; sumažėjusių iškastinio kuro atsargų; struktūrinės žalos ir nuosėdų; karščio salų (2) ir oro kokybės problemų;

4. ekstremalios oro sąlygos, pvz., potvyniai, jau daro didelę įtaką Europos ekonomikai ir, kartu su toliau prognozuojama klimato kaita, gali pasirodyti esančios katastrofiškos;

5. pripažįstama, kad klimato kaitos prevencija iš tiesų yra rezultatyvi, bet taip pat svarbu, kad reikės sušvelninti jau dabar atsirandantį klimato kaitos poveikį ir prie jo prisitaikyti;

6. vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį, stebėdamos ir vertindamos klimato kaitą ir pranešdamos vietos ir regioninėms bendruomenėms apie galimą jos poveikį bei plėtodamos strategijas klimato kaitos poveikiui sušvelninti, prie jo prisitaikyti ir skatinti tvarų energijos naudojimą;

62-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. lapkričio 16-17 d. (lapkričio 17 d. posėdis), vieningai priėmė šią nuomonę.

1. Regionų komiteto nuomonė

REGIONŲ KOMITETAS

Įvadas

1.1 sveikina iki šiol Europos Komisijos ir Ministrų Tarybos pirmavimą, parodytą klimato kaitos klausimais ir ragina toliau laikytis šio įsipareigojimo, vykdant būsimąją klimato kaitos politiką po 2012 m. ir vėliau;

1.2 vertina 2005 m. kovo mėn. Ministrų Tarybos prisiimtą įsipareigojimą sutariant paremti emisijų mažinimo planines užduotis ir ragina ES daugiau dėmesio skirti pasauliniam atsakui į klimato kaitą užtikrinant, kad šis įsipareigojimas būtų vykdomas ir kitose šalyse;

1.3 pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka lemiamą ir būtiną vaidmenį klimato saugumo srityje. Vietos ir regioninė valdžia yra atsakinga ir už gerovės skatinimą rajone, bei už svarbiausių paslaugų teikimą, ir už įtaką žmonių gyvenimo ir darbo kokybei, vykdomąsias galias, praktinę patirtį ir demokratinį teisėtumą. Vietos ir regioninė valdžia, naudodama tvarią energiją, gali padėti stabilizuoti klimatą efektyviau nei jokia kita organizacija;

1.4 mano, kad svarbų vaidmenį, kurį gali atlikti vietos ir regionų valdžios institucijos, spręsdamos su klimato kaita susijusias problemas, reikėtų pripažinti visapusiškiau. Jos turi būti pakankamai aprūpinamos ištekliais, kad atliktų nurodytą uždavinį;

1.5 pabrėžia, kad tie žmonės, kuriuos labiausiai paveikia klimato kaita, dažnai yra patys vargingiausi tiek ir ES, tiek ir už jos ribų, ir, kad jų galimybės prisitaikyti prie klimato kaitos poveikio dažnai yra ribotos. Susiduriant su klimato kaita daugiau dėmesio reikia skirti su kuro trūkumu susijusioms problemoms spręsti ir energijos vartojimo produktyvumui didinti bei suteikti bendruomenėms galimybę greičiau atsigauti būsimo poveikio akivaizdoje;

1.6 mano, kad energijos hierarchija turi tapti pagrindiniu kiekvienos politikos elementu: a) mažinti energijos poreikį, b) efektyviau naudoti energiją, c) naudoti atsinaujinančią energiją, d) nuolatos naudojant iškastinį kurą tai daryti švariai ir efektyviai;

1.7 pažymi, kad regioniniu ir vietos lygiu sprendžiant su klimato kaita susijusias problemas dažnai gaunama daug naudos, įskaitant regiono ekonomikos konkurencingumo pagerėjimą,

2. Klimato kaita kaip galimybė, o ne vien tik grėsmė

2.1 pabrėžia, kad klimato kaita kelia tiesioginę grėsmę Europos saugumui, nes saugumo užtikrinimas, iškastiniam kurui nykstant, tampa vis trapesnis ir kintanti orų dinamika sukelia neigiamą poveikį. Visa Europa susidurs su didėjančiomis išlaidomis draudimui, daugeliu atvejų turtas nebebus draudžiamas;

2.2 teigia, kad klimato kaita kelia vieną iš didžiausių pavojų mūsų gyvenimo būdui, bet teikia ir dideles galimybes kurti tvaresnę, visaapimančią ir konkurencingą ateitį;

2.3 mano, kad vietos ir regioninės valdžios patirtis gali labai prisidėti prie būsimos ES klimato kaitos politikos. Šiuo tikslu toliau nurodoma nemažai trumpų socialinių tyrimų, kuriuose aptariamos kelios pagrindinės, su klimato kaita susijusios veiklos sritys, ir pateikiamos rekomendacijos ateičiai;

3. Vietos ir regioninės veiklos pavyzdžiai (3)

3.1 Kompetencijos skatinimas ir keitimasis praktika

Partnerystės, skirtos kompetencijai skatinti, gali stiprinti ir koordinuoti vietos ir regionų klimato kaitos strategijų kūrimą, skleisti žinias ir skatinti keistis gera praktika. Vietos ir regionų valdžios institucijų partnerystės patirtis davė reikšmingų rezultatų ir turėtų paveikti Europos ir nacionalinę politiką:

Organizacija Klimato žvaigždės apdovanojimai, kurią įkūrė Klimato aljansas, teikia apdovanojimus už pavyzdinę veiklą, sprendžiant su klimato kaita susijusias problemas, ir dokumentais įteisina įgytą patirtį bei visoje Europoje pasiektus sėkmingus rezultatus. Ji ne tik teikia apdovanojimus už kompetenciją, bet ir skatina vietos ir regionų valdžios institucijų keitimąsi patirtimi. Nacionaliniai planai, pvz., Beacon tarybos tvarios energijos planas (Anglija ir Velsas), taip pat sutelkia dėmesį į mainus ir ryšių problemas, su kuriomis susiduriama vietos lygiu;

3.2 Atsinaujinančios energijos skatinimas

Grėsmė klimato saugumui reiškia, kad reikės vis daugiau energijos gaminti vietos lygiu. Taip pagaminta energija dažnai yra efektyvesnė, nes ji perduodama trumpesniais atstumais. Vietos ir regioninei valdžiai priklauso didesnių atsinaujinančios energijos pajėgumų vystymas.Atlikdama savo vaidmenį planuojant ir organizuojant pirkimus ji yra pagrindinė vietos energijos pajėgumų ir vartojimo valdytoja. Vietinės atsinaujinančios energijos plėtra yra gyvybiškai svarbi formuojant lokalinius įgūdžius ir technologinę bazę. Bet aukšto lygio įsipareigojimai ES viduje neatitinka vietos lygiu prisiimtų įsipareigojimų. Padėtis turi pasikeisti, jei norime sukurti įgūdžius ir technologiją konkurencingai ateičiai, kai anglies suvartojimas būtų nedidelis.

Malmės miestas (Švedija), pasinaudodamas Vietos aplinkosaugos iniciatyvų tarptautinės tarybos programa „Miestai už klimato apsaugą“, pastatė naują 1 000 namų miesto rajoną, kuriam tiekiama 100 proc. atsinaujinanti energija. Energijos tiekimas grindžiamas vietiniais saulės, vėjo ir vandens ištekliais kartu su energija, gaunama iš rajono atliekų ir nutekamųjų vandenų. Siekiant užtikrinti kad miestas nustatytų energijos vartojimo dinamiką ir atitinkamai planuotų atsinaujinančius pajėgumus, namuose įrengti individualūs elektros skaitikliai;

3.3 Anglies dvideginio emisijų matavimas ir mažinimas vietos lygiu

Vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį skaičiuodamos ir valdydamos energijos vartojimą bei anglies dvideginio emisijas vietos bendruomenėje, įskaitant energijos vartojimą namų ūkyje ir versle. Norint pasiekti šio tikslo, daugiau dėmesio reikia skirti priemonių, leidžiančių įvertinti anglies poveikį kūrimui ir patikrinamus duomenis apie energijos vartojimą padaryti labiau prieinamais.

Europos mastu vykstanti „DISPLAY“ kampanija padeda vietos valdžios institucijoms apskaičiuoti energijos suvartojimą ir jų municipaliniuose pastatuose, naudojantis specializuota programine įranga. Tai jas taip pat skatina vartotojams patogiu būdu skelbti duomenis apie energijos suvartojimą visuomeniniuose pastatuose, siekiant didinti informuotumą apie energijos vartojimo efektyvumą.

3.4 Su klimato kaita susijusių problemų sprendimas — išsamus socialinės, aplinkosaugos ir ekonominės naudos spektras

Prisitaikius prie mažo energijos vartojimo ir gamybos, pagerės vietos piliečių gyvenimo kokybė, nes sumažės jiems kylantys pavojai, o saugumas gatvėse didės, skatinant tvaresnį mobilumą bei bus kuriama daugiau namų, kurie yra patogūs nepriklausomai nuo oro sąlygų. Visų šių teigiamų poslinkių bus siekiama vietos ir regioninės valdžios darbu, skatinant vietinę veiklą ir kuriant labiau lokalizuotas rinkas bei geresnį išteklių valdymą bendruomenėje:

Brighton ir Hove taryba (Anglija) sukūrė Partnerystę vystant veiklą energetikos srityje, kuria siekiama sukurti patogesnę namų aplinką tiems, kurie patiria didžiausią riziką, įskaitant pagyvenusius žmones ir gyvenančius mažesniuose būstuose bei neseniai iš ligoninės išrašytus žmones. Iki 2005 m., per vos dvejus partnerystės metus, buvo pagerinta 361 privataus sektoriaus namų ūkio namų aplinka ir per metus buvo sutaupyta 128 tonos CO2. Sklandžios subsidijų suteikimo procedūros ir taupi Partnerystės konkursų skelbimo praktika padėjo Partnerystei per trumpą laiką suteikti daug naudos bendruomenei.

Dirbdamas su Škotijos Midlothian vietos valdžia, Herlen miestas (Nyderlandai) kuria mikrorajonų šildymo sistemą, kuri vietiniams pastatams šildyti naudoja karštą vandenį iš apleistų anglies kasyklų. Ši technologija derinama su didžiuliu saulės energijos naudojimo augimu, įskaitant ir tokios energijos naudojimą municipaliniuose pastatuose, siekiant užtikrinti naujovių ir informuotumo apie atsinaujinančią energiją augimą visame mieste ir kaimyninėse Vokietijos bendruomenėse;

3.5 Vietinės veiklos skatinimas įvairiose politikos srityse

Siekiant užtikrinti, kad galėtume kovoti su neprognozuojamomis, kintančiomis ir potencialiai ekstremaliomis oro sąlygomis, reikia pritaikyti egzistuojančius pastatus, gyvenvietes, pragyvenimo šaltinius ir gyvenimo būdą. Bendruomenėms tai pasiekti padės paprastos, tvirtos ir trumpos tiekimo linijos. Atsparumą klimato kaitai galima padidinti užtikrinant, kad pagrindinius poreikius, pvz., maisto, šilumos, šviesos, bus galima patenkinti ir tokius patogumus kaip apsipirkimas bus galima suteikti kuo lokaliau:

Bristolio miesto taryba (Anglija) 20 regiono mokyklų rengia bandomąjį „Maisto gyvenimui“ projektą — pirkti neapdorotą, šviežią, sezoninį sveiką maistą mokykliniams pietums — savivaldybė dirba pagal partnerystę su Pirminės sveikatos priežiūros fondu (Primary Healthcare Trust) ir Žemės asociacija (Soil Association);

3.6 Darbo vietų kūrimo skatinimas

Klimato kaita ir tvarios energetikos strategijos suteikia progą imtis spręsti pagrindines problemas, kurios kelia grėsmę mūsų bendruomenėms, ir sukurti stiprią kompetencijos ir įgūdžių bazę ateičiai. Vietos bendruomenės, vietos ir regioninės valdžios, švietimo ir sveikatos priežiūros sektoriaus ir, svarbiausia, privačių įmonių partnerystės suteiks didesnį bendro tikslo jausmą ir skatins požiūrį, kad, norint sutaupyti, reikia investuoti:

Niuarko ir Šervudo apygardos taryba (Anglija) beveik pašalino kuro trūkumą tarp valstybės sektoriaus būstų gyventojų. 1984 m. tik 6 proc. būstų galėjo apsirūpinti prieinama šiluma — dabar gali 98,4 proc., nes buvo investuota į energijos efektyvumą. Gerinimo programomis kasmet, vietos lygiu, buvo sukurta 30 darbo vietų aštuoniolikai metų. Bendrosios išlaidos 1988–2008 m. laikotarpiu 7 500 namų ūkių sudarys maždaug 24 milijonus eurų (16 milijonų svarų). Taryba nustatė, kad suteikta nauda atsipirko per ketverius metus;

3.7 Vietos bendruomenės sveikatos stiprinimas ir gerovės didinimas

Europoje kuro trūkumas paveikia daug namų ūkių, ir tai kelia didelį pavojų sveikatai. Panašiai pernelyg didelis karštis pastarosiomis vasaromis jau sukėlė daugiau mirčių nuo perkaitimo nei vidutiniškai. Vietos ir regionų valdžios institucijos gali panaudoti savo būstų išteklius, statybos ir planavimo teisės aktus, efektyvesnį šildymą ir kitas priemones, siekiant užtikrinti, kad namai būtų patogesni ir atsparesni išorinėms oro sąlygoms ir kad bendra anglies dvideginio emisija būtų sumažinta dėl geresnės ventiliacijos ir pagerėjusio energijos efektyvumo:

Carrick apygardos taryba (Anglija) kartu su nuomininkų asociacijomis ir kitais Beacon bendruomenės atgaivinimo partnerystės nariais pagerino energijos efektyvumą Beacon būstų ūkyje Falmouth, kadaise viename iš skurdžiausių Kornvalio rajonų. Rezultatai tokie: 900 namų ūkių buvo pagerintas energijos efektyvumas; pirmaisiais metais 300 namų ūkių buvo įrengtas centrinis šildymas ir izoliacijos priemonės, iš viso buvo sutaupyta išlaidų kurui už 274 000 eurų. Atgaivinimo partnerystė mano, kad namų ūkių patobulinimai lėmė daugelį kitų pokyčių: pagerėjo gyventojų sveikata, 50 proc. sumažėjo sergančiųjų astma; vietinė mokykla praneša, kad 100 proc. pagerėjo standartinio mokyklinio patikrinimo berniukų rezultatai; labai sumažėjo nusikalstamumas, taip pat šeimyninio smurto atvejų ir vaikų, įtrauktų į „Vaikai pavojuje“ registrą; vandalizmas dar niekada nebuvo toks mažas; padidėjo užimtumas; daugiau žmonių nori persikelti į šį rajoną; itin pakilo bendruomenės dvasia.

Loweburgo (Nyderlandai) gyventojai skundėsi sveikata dėl drėgmės jų namuose, šildymo problemų ir sausrų. Groningeno miestas koordinuoja projektą kartu su Groningeno provincija, federaline agentūra, konsultantais ir dideliu banku, norėdamas atlikti būstų energetinį auditą ir suteikti mažai kainuojančias paskolas namų savininkams siekiant padėti jiems pagerinti klimatą savo namuose be papildomų išlaidų. Rezultatas buvo geresnė sveikata ir mažesnės sąskaitos už šildymą;

3.8 Elgsenos pokyčiai

Vietos ir regionų valdžios institucijos turi dirbti kartu su privačiu sektoriumi ir kitomis institucijomis dirbančiomis kitose valstybinio sektoriaus srityse ir sukurti partnerystes, padedančias įgyvendinti mažo energijos vartojimo viziją. Šios užduoties jau ėmėsi Anglija ir Velsas, kur nacionalinė Vietos valdžios asociacija išplėtojo „Anytown 2025“ viziją, pagal kurią naudojant jau esamą technologiją būtų galima sukurti tvaresnę bendruomenę. Šioje tvarioje ateityje bus naudojamos elektrinės transporto priemonės, bus daugiau žalios erdvės, elektra ir šiluma bus gaminamos kartu, o gatvės bus suplanuotos skatinant nenaudoti automobilių, ir tam nereikės kurti jokių naujų technologijų. Tokia vizija turi tapti politikai būdingu bruožu, pvz., būsimajai Teminei miestų aplinkos strategijai, siekiant padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms priimti sprendimus dėl tvaresnės ateities, naudojant egzistuojančią technologiją ir praktinę patirtį.

Londono meras pirmą kartą Europoje 2002 m. vasario mėn. įvedė kasdieninį transporto grūsčių mokestį. Dėl šio plano buvo sėkmingai 30 proc sumažintos transporto grūstys ir mokamoje zonoje anglies dvideginio emisijos dabar yra 20 proc. mažesnės už 2002 m. lygį. Keliuose sumažėjus automobilių skaičiui, padidėjo viešojo transporto priemonių keliavimo greitis ir vis daugiau londoniečių renkasi važiuoti į darbą dviračiu. Papildomos pajamos leido pagerinti viešąjį transportą Londone. Kitos Londono mero iniciatyvos, skirtos su klimato kaita susijusioms problemoms spręsti, apima naujos Londono klimato pokyčių agentūros įsteigimą. Bendradarbiaudama su privataus sektoriaus įmonėmis, agentūra visame Londone įvykdys energetinius, su mažomis ir nulinėmis anglies dvideginio emisijomis susijusius, projektus, naudojantis pačiomis švariausiomis technologijomis ir suteikiant naujas ekonomikos plėtros galimybes. Meras taip pat planuoja įkurti Nedidelių emisijų zoną, nuo 2008 m. uždrausdamas labiausiai teršiantiems sunkvežimiams, turistiniams ir miesto autobusams bei taksi važinėti Didžiojo Londono gatvėmis;

Italijoje daugiau nei 350 vietos valdžios institucijų (nuo savivaldybių iki provincijų administracijų) priėmė ir įgyvendino Vietos darbotvarkes 21 bei 1999 m. įsteigė asociaciją, skirtą integruotų vietos planų vykdymo metodui ir rezultatams skleisti ir platinti. Pasirinkęs pradinių rodiklių grupę, kiekvienas miestas parengė CO2 emisijų mažinimo strategiją, sumažindamas energijos sąnaudas ir ugdydamas įvairių visuomenės kategorijų ir tikslinių grupių, įskaitant ir mokinių, sąmoningumą šiuo klausimu, skatindamas bendrą aplinkos apsaugos kultūrą ir rengdamas renginius bei informavimo kampanijas apie veiksmus trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu.

3.9 Energetinės paslaugos, o ne pati energija

Visuomenė turi būti skatinama pripažinti, kad žmonės nenori naudoti pačios energijos, bet nori energijos teikiamų paslaugų ir naudos, pvz., šilumos, šviesos ir privataus transporto. Kai kurią su energija susijusią naudą galima sukurti ir be pačios energijos, projektuojant pastatus taip, kad jie būtų šildomi saulės, ir suteikiant žmonėms galimybę pasinaudoti reikiamomis paslaugomis nenaudojant automobilių:

„Energijos valdymo pagal sutartį“ principas turėtų būti labiau išvystytas visoje ES siekiant užtikrinti, kad visos bendruomenės galėtų pasinaudoti sutaupyta energija, kurią gali pasiūlyti Energetines paslaugas teikiančios kompanijos (ESCO). Klientai vartodami ESCO teikiamą energiją gauna naudos, nes jie turi modernizuotą energetikos sistemą, o jos valdyti ar į ją investuoti nereikia. ESCO veikia ne tik kaip energijos tiekėjai, bet ir teikia kitas energetines paslaugas, pvz., energijos efektyvumo priemones. Vietos valdžios institucijos atlieka būtiną vaidmenį kaip patikimos energetinių projektų tarpininkės besirūpindamos, kad būtų įrengtos energijos efektyvumą didinančios priemonės, ir teikia dotacijas, skirtas energijos efektyvumui pagerinti municipaliniuose būstuose. Vietos valdžios institucijos turi idealią galimybę padidinti galimą energijos sutaupymą įkurdamos ESCO arba skatindamos energetikos kompanijas pačioms prisijungti prie ESCO ir įrengti priemonių paketus namų savininkams bei atgauti išlaidas, patirtas dėl energijos sutaupymo. Gyvybiškai svarbu, kad vietos ar regionų valdžios institucijos dalyvautų ir užtikrintų, kad visi namų ūkių ir verslo rinkos dalyviai galėtų pasinaudoti energijos taupymo galimybėmis;

3.10 Efektyvesnis energijos vartojimas

ES turi susitelkti ir siekti išgauti daugiau naudos iš mūsų vartojamos energijos vieneto naudojant efektyvesnes priemones, kartu gaminančias šilumą ir elektrą, bei izoliuojant pastatus, kad jie išlaikytų šilumą:

1990 m. Leicesterio miesto taryba (Anglija) numatė tikslą iki 2025 m. energijos vartojimą ir CO2 emisijas sumažinti 50 procentų. Daugiausia dėmesio buvo skiriama mieste suvartojamai energijai stebėti ir kontroliuoti pažangiais skaitikliais, kas 30 minučių pateikiančiais tarybai duomenis iš viso miesto. Taryba taip pat sukūrė Energetikos centrą, teikiantį visapusiškas energetikos paslaugas visoms bendruomenės dalims, įskaitant produktyvių ir atnaujinamų energetikos priemonių pardavimą. Energetikos centras buvo mažai anglies dvideginio išmetančių technologijų vystymo pradininkas, populiarindamas šias technologijas ir tarpininkaudamas tarp vartotojų ir rangovų. Vietos verslininkai buvo mokomi įrengti mažai anglies dvideginio išmetančias technologijas.

3.11 Atsinaujinančios energijos pirkimas, kai tik įmanoma

Vietos ir regionų valdžios institucijos yra atsakingos už 16 proc. viso Europos BVP. Daugelis valdžios institucijų dabar iš dalies arba visiškai vartoja kokiu nors pavidalu atsinaujinančią energiją ir paverčia tai sąlyga statant naujus pastatus:

Londono Lewishamo rajonas patvirtino žaliosios energijos pirkimo politiką jau 1999 m. Iki 2000 m. lapkričio mėn. buvo įsigyjama 100 proc. atsinaujinančios elektros energijos, ir jis tapo trečiuoju pagal dydį žaliosios energijos pirkėju Vakarų Europoje. Kadangi žaliosios elektros energijos tiekimas nebuvo pakankamai stabilus, kai 2004 m. buvo paskelbtas antrasis konkursas, tik 80 proc. elektros energijos buvo atsinaujinanti. Lewishamo tikslas buvo padėti sukurti atsinaujinančios elektros energijos rinką, ir daugelis vietos valdžios institucijų ir valstybinio sektoriaus įstaigų dabar seka jo pavyzdžiu;

3.12 Klimato kaitos ir atsparumo jai integracija

ES, nacionalinė, regioninė ir vietos politika turi apimti atsparumą klimatui, siekiant užtikrinti, kad joje būtų nuosekliai atsižvelgiama į klimato saugumui iškylančią grėsmę. To galima pasiekti naudojant Kontrolinius poveikio vertinimus, taip pat darant spaudimą nacionalinėms vyriausybėms, kad jos apsvarstytų ir išplėtotų mokestines paskatas tvariau naudoti energiją:

Middlesborough savivaldybės taryba (Anglija) sukūrė vertinimo procedūrą, skirtą nustatyti klimato kaitos poveikį daugeliui tarybos teikiamų paslaugų. Klimato kaitos poveikio vertinimo modulis, sukurtas bendradarbiaujant su NVO, leido visoms tarybos tarnyboms įvertinti galimą kintančių oro sąlygų poveikį jų teikiamoms paslaugoms. Rezultatai parodė, kad iš 16 paslaugų sričių, kurių įvertinimas buvo atliktas, buvo aptikti šie paslaugų teikimo pokyčiai: potvynių atveju daugiau išteklių reikia skirti greitkelių tarnyboms; aplink municipalinius pastatus reikia įrengti skydus siekiant išvengti perkaitimo ir pernelyg ryškaus spindėjimo; atsižvelgiant į papildomus karščio antplūdžius, kurių tikriausiai bus per būsimus 20 metų, reikia atnaujinti bituminę kelių dangą;

3.13 Bendruomenės aktyvumas dėl klimato kaitos

Klimato saugumo problemos apimtis rodo, kad prisitaikymas prie klimato kaitos ir jos sušvelninimas bus realiai jaučiami tik tada, kai to bus imtasi visose visuomenės srityse pradedant vietos ir regionine valdžia, baigiant vartotojais ir verslovėmis. Siekiant užtikrinti, kad galėsime išgauti kuo geresnę gyvenimo kokybę, kurią gali visapusiškai suteikti su klimato kaita susijusių problemų sprendimas, reikės viso priemonių paketo. Daugelis čia aprašomų klimato kaitos problemų sprendimų bus veiksmingi tik kaip integruoto priemonių paketo dalis. Pavyzdžiui, retesnis privačių automobilių naudojimas daugumai žmonių bus priimtinas tik tada, kai bus aukštos kokybės vietinė infrastruktūra ir geras, tvarus viešasis transportas. Rečiau naudojant privačius automobilius sumažės eismas, ir galės laisviau judėti prekės ir paslaugos, pagerės viešojo transporto srautas, kaip parodė grūsčių mokesčio zonos centriniame Londone patirtis. Tai suteiks daugiau patrauklumo kitoms darnaus mobilumo formoms, pvz., važiavimui dviračiu. Norint pasiekti, kad susidarytų toks veiksmingas teigiamų pokyčių ratas, reikia, kad į šį procesą būtų įtrauktos visos visuomenės sritys:

Londono Islingtono rajonas sukūrė „Energijos ambasadorių“, kurie yra išmokyti produktyviai vartoti energiją ir įtraukti bendruomenę, sistemą. Jie lankosi pas vietos gyventojus, MVĮ ir mokyklose skleisdami informaciją apie energijos vartojimą rajone ir jo sumažinimo metodus kontroliuojant pastatų energetinę būklę.

4. Regionų komiteto rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

4.1 ragina Komisiją pripažinti, kad klimato kaitos problema turi būti sprendžiama derinant įvairias priemones, bendradarbiaujant visoms valdžios grandims, palaikant partnerystę su privačiu sektoriumi, sveikatos priežiūros, bendruomenės ir švietimo grupėmis ir su produktyvios energetines paslaugas teikiančiomis organizacijomis;

4.2 ragina Komisiją pripažinti unikalų vietos ir regioninės valdžios vaidmenį ir suteikti pakankamai išteklių demonstraciniams ir sklaidos projektams ir aiškiai parodyti šį vaidmenį politiniuose dokumentuose, pvz., būsimoje Baltojoje knygoje dėl energijos efektyvumo;

4.3 prašo, kad ES iki 2050 m., įsipareigotų sumažinti emisijas bent jau 60–80 proc. kaip susitarta 2005 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryboje, ir užtikrinti, kad toks pat ambicingas tikslas atsispindėtų ir tarptautiniuose forumuose įskaitant Jungtinių Tautų pagrindų konvenciją dėl klimato kaitos;

4.4 džiaugiasi, kad dabartinio pirmininkavimo ES ir G8 metu akcentuojama klimato kaita, ir kviečia pirmininkavimą ES perimsiančią valstybę išlaikyti šį akcentą;

4.5 ragina Komisiją ir nacionalines vyriausybes ir savo, ir Pasaulio prekybos organizacijos bei tarptautinių finansinių institucijų, pvz., Pasaulio banko, politiką priderinti prie su klimato kaita ir atsparumu jai susijusių problemų;

4.6 ragina Komisiją dėti pastangas pašalinti daugumą neefektyviai energiją vartojančių produktų padidinant minimalias leidžiamas energijos efektyvumo normas 10 ar 20 proc. kas kelerius metus visose kategorijose, kuriose geriausi ir blogiausi prietaisų suvartojamos energijos rodikliai labiausiai skiriasi;

4.7 prašo Komisijos pripažinti, kad suteikiant žymiai daugiau naujų būstų, kurių reikės norint patenkinti didėjančio gyventojų skaičiaus poreikius, ypač miestų vietovėse, atsiranda didelė galimybė sukurti daug aukštesnius privalomus energijos efektyvumo standartus pastatuose, negu numatyta 2002 m. Direktyvoje dėl energinio pastatų naudingumo. Nederėtų praleisti šios galimybės. Pastatų standartuose taip pat turėtų būti skiriamas didesnis dėmesys natūralių šešėlių ir ventiliacijos naudojimo skatinimui, kad reikėtų mažiau kontroliuoti klimatą;

4.8 remia klimato kaitos integraciją į vandens išteklių planus ir valdymą;

4.9 prašo Komisijos glaudžiai bendradarbiauti su privačiu sektoriumi kuriant naujas draudimo formas, kuriomis pripažįstama klimato kaita ir į ją reaguojama;

4.10 prašo Komisijos užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų geresnę ir pastovesnę galimybę prieiti prie naujausių, skubiai pateikiamų, vietos mastu reikšmingų, informatyvių vartojimo duomenų iki žemiausio pašto indekso lygio, kartu apsaugant individualių vartotojų privatumą. Be šios informacijos vietos ir regionų valdžios institucijoms būtų neįmanoma iki galo valdyti poslinkių mažai anglies dvideginio išmetančios ekonomikos link;

4.11 ragina Komisiją apsvarstyti vietos klimato kaitos strategijų indėlį ir veiksmus, siekiant Lisabonos strategijos tikslų — darbo vietų, ekonomikos augimo ir konkurencingumo, ir stengiantis sukurti tvirtesnius ryšius tarp Lisabonos politikos darbotvarkės ir klimato kaitos politikos;

4.12 ragina Komisiją ir nacionalines vyriausybes sukurti bendrą komunikacijos kampaniją bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis, siekiant apibrėžti ir skleisti informaciją kokia neatidėliotina klimato kaitos padėtis bei pabrėžti, poreikį nedelsiant imtis veiksmų;

4.13 kreipiasi į Komisiją, kad ši remtųsi vietos ir regioniniu lygiu jau atliktu darbu kovojant su lyčių ir socialine nelygybe, kuriai įtaką daro klimato kaitos poveikis, ir užtikrintų, kad moterys neproporcingai nenukentėtų nuo klimato kaitos poveikio (4);

4.14 remia pasiūlymą naudoti pagrindinį regioninės politikos finansavimą tvariai plėtrai (ir klimato kaitai);

4.15 ragina Komisiją palaikyti tvirtus ryšius tarp būsimos Teminės miestų aplinkos strategijos ir Teminės oro kokybės strategijos siekiant užtikrinti tvirtą įsipareigojimą spręsti su klimato kaita susijusias problemas visose politikos srityse;

4.16 ragina Ministrų Tarybą numatyti daugiau ir didesnių ilgalaikių su atsinaujinančia energija susijusių tikslų, kad priimantieji sprendimus vietos lygiu galėtų didinti vietinius atsinaujinančios energijos pajėgumus;

4.17 ragina Komisiją įsipareigoti dirbti su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir jų europiniais tinklais, siekiant sukurti tvirtą mažų anglies dvideginio emisijų ateities viziją skirtingiems municipalitetų tipams ir geografiniams ypatumams, kuo geriau pasinaudojant esama technologija ir vystant reikiamus įgūdžius, taip siekiant realiai įgyvendinti mažų anglies dvideginio emisijų ateitį. Tai turi palengvinti Komisija, daugiau dėmesio skirdama keitimuisi praktika vietos ir regionų lygiu.

2005 m. lapkričio 17 d., Briuselis Regionų komiteto pirmininkas Peter STRAUB

(1) OL C 22, 2001 1 24, p. 30.

(2) Karštomis dienomis miestų vietovėse gali būti apie 4 oC karščiau nei aplinkinėse vietovėse. Silpnas vėjas ir maža debesų danga miestuose esančiuose, dideliuose, sujungtuose urbanistiniuose ir priemiesčių plotuose sukelia „karščio salos“ efektą.

(3) Šie pavyzdžiai buvo surinkti naudojantis tiesioginėmis žiniomis ir vietos valdžios tinklais ES mastu. Daugelis pavyzdžių yra iš JK dėl atitinkamų nacionalinės vietos valdžios asociacijų nacionalinių klimato kaitos projektų. Pranešėjas pripažįsta, kad ES mastu yra daug kitų pavyzdžių, ir kviečia skirti daugiau dėmesio ES tarptautiniu mastu remiamam keitimuisi jais skatinti.

(4) Pagal nesenai Klimato aljanso atliktą tyrimą, www.klimabuendnis.org.