LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 20.9.2010 
SEC(2010) 1041 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
Pridedama prie 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO 
 
dėl prekybos sprogmen ų pirmtakais ir j ų naudojimo 
  
COM(2010) 473 
 SEC(2010) 1040 
 
LT 2   LT 1. PAGRINDINIAI FAKTAI  
Pagal 2008 m. balandžio m ėn. Teisingumo ir vidaus reikal ų tarybos patvirtint ą ES veiksm ų 
planą sprogmen ų saugumo didinimo srityje, kuriuo Ko misija paraginta „sudaryti Nuolatin į 
komitetą, kuris svarstyt ų sprogmen ų pirmtakų, kuriais prekiaujama rinkoje, reglamentavimo 
priemones ir parengt ų atitinkamas rekomend acijas, atsižvelgiant į tokių priemoni ų ekonomin ę 
naudą“, 2010 m. rugs ėjo mėn. Komisija ketina priimti priemones, kuriomis b ūtų sprendžiamas 
sprogmen ų pirmtakų prekybos ir naudojimo klausimas.  
Bendras priemoni ų tikslas – nustatyti suderint ą metodą riboti prekyba tam tikromis 
medžiagomis, kurios dažnai naudojamos neteis ėtai sprogmen ų gamybai, ir j ų naudojim ą, kad 
būtų užkirstas kelias ši ų medžiagų paskirties keitimui ir netinkamam naudojimui. Planuojama, 
kad šios priemon ės bus apčiuopiamas rezultatas pagal ES kovos  su terorizmu strategijos, kuri ą 
2005 m. gruodžio 1 d. pri ėmė TVR taryba, prevencin ę kryptį. 
Siūloma politikos kryptis  grindžiama Pirmtak ų nuolatinio komiteto (PNK) – ad hoc  
patariamojo komiteto, kur į sudaro ES valstybi ų narių institucij ų ekspertai ir priva čiojo 
sektoriaus atstovai – darbu bei rekomendacijomis ir išsamiu išor ės rangovo parengtu 
vertinimu („Parengiamasis tyrimas renkant informacij ą poveikio vertinimui, susijusiam su 
galimais teisiniais ir neteisiniais sprogmen ų cheminių pirmtakų apribojimais“). Ataskaitas, 
pateiktas v ykdant tyrim ą, taip pat reguliariai ap tardavo PNK ir sprogmen ų klausimus 
gvildenanti Komisijos tarpžinybin ė grupė.  
2. PROBLEMOS APIBR ĖŽIMAS  
Pastaraisiais metais ES ir EEE šalys kartu patyr ė daug terorist ų ir nusikalt ėlių surengtų 
išpuolių, kurių metu naudoti sprogmenys, savadarbia i sprogmenys (SS) ir savadarbiai 
sprogstamieji įtaisai (SS Į), be to, dar daugiau išpuoli ų nepavyko arba jiems buvo užkirstas 
kelias1. Rengiant išpuolius d ažniausiai naudojami sava darbiai sprogmenys.  
2.1. Konkrečių problem ų vertinimas 
 
Rinkoje pirmtakai lengvai prieinami pla čiajai visuomenei ir j ų lengva įsigyti 
Šiuo metu pla čiosios visuomen ės atstovai gali lengvai įsigyti įvairiausių pirmtakų. Pirmtak ų 
taip pat paprasta įsigyti internetu. Iš komercini ų arba kitų teisėtų galutinių vartotojų galima 
įsigyti net didesn į pirmtakų kiekį. 
Didelis pirmtak ų „galingumas“ 
Į tam tikrų produktų, prieinam ų plačiajai visuomenei ir teis ėtiems galutiniams vartotojams, 
sudėtį įeinančių pirmtakų koncentracijos dažnai pakanka sprogmeniui pagaminti. 
 
 
                                                 
1 Kaip aprašyta Europolo terorizmo pad ėties ir tendencij ų ES ataskaitose. 
LT 3   LT  
ES lygmeniu n ėra vienod ų sąlygų  
Nors galioja keletas tarptautinio, ES ir nacionalinio lygio teisini ų ir neteisini ų priemoni ų, jos 
arba nėra konkre čiai nukreiptos į saugumo rizik ą, susijusią su tam tikromis chemin ėmis 
medžiagomis, arba jos netaikomos visoje ES. Tod ėl gali būti, kad pirmtak ų, kurie yra ribojami 
arba kontroliuojami vienoje šalyje, galima lengvai įsigyti kitoje šalyje. Be pasekmi ų 
saugumui, tokia pad ėtis taip pat gali iškraipyti rink ą ir tai neleis sukurti ES vienod ų sąlygų 
šioje srityje. 
Pagrindin ės pirmtakų grupės, kurių atžvilgiu b ūtina nedelsiant imtis veiksm ų: 
Pirmtakų grupė Cheminė medžiaga Pagrindin ė susijusi paskirtis 
Amonio nitratas  
Kalio nitratas  
Natrio nitratas  
Nitratai ir (arba) azoto 
trąšos 
Kalcio nitratas  Amonio nitratas sumaišytas su kuru, pvz., 
dyzeline alyva (ANFO) arba cukrumi (ANIS), 
yra viena iš dažniausiai naudojam ų 
sudedamųjų dalių didelio masto SS Į gaminti. 
Kiti nitratai taip pat gali b ūti naudojami kaip 
SSĮ oksiduojan čioji sudedamoji dalis.  
Vandenilio peroksidas  Vandenilio peroksidas ir 
acetonas  
Acetonas (propanonas)  Naudojamas įvairių terorist ų grupuo čių 
triacetono triperoksidu i (TATP) gaminti.  
Nitrometanas  Nitrometanas ir 
heksametilentetraminas  
Heksametilentetraminas 
(metenaminas)  Nitrometan ą naudoja ETA ir, tik ėtina, kitos 
grupuotės. Sprogsta sujungus su amonio 
nitratu arba nitrato r ūgštimi.  
Heksametilentetraminas naudojamas 
sprogmenims gaminti j į jungiant su vandenilio 
peroksidu.  
Nitrato rūgštis 
Vandenilio chloridas  
Stipriosios r ūgštys 
Sieros rūgštis Nitrato r ūgštis naudojama sintezuojant SS, 
pvz., karbamido nitrat ą. 
Natrio chloratas  
Natrio perchloratas  
Kalio chloratas  
Chloratai ir perchloratai  
Kalio perchloratas  Naudojami kaip oksidatoriai ir (arba) 
deguonies generatoriai gaminant SS. Pats 
chloratų mišinys gali b ūti SS, kuriam nereikia 
detonatoriaus ir (arba) stiprintuvo. Chloratai 
taip pat gali b ūti naudojami kaip stiprintuvai.  
2.2. Subsidiarumo ir proporcingumo principai 
ES nebus saugesn ė nei silpniausioji jos grandis. Tod ėl reikia ES lygmens veiksm ų, suderinto 
ES požiūrio – tai bus naudinga visiems susijusi ems suinteresuotiesiems subjektams. 
Subsidiarumo principas  nėra pažeidžiamas, kadangi tiksl ų, kurių siekiama imantis priemoni ų, 
susijusių su sprogmen ų pirmtakais, n ė viena ES valstyb ė narė atskirai pasiekti negal ėtų, todėl 
jų reikia imtis ES lygmeniu.  
LT 4   LT Daug surengt ų išpuolių arba išpuoli ų, kuriuos planuota surengti, kaip nustat ė Europolas, 
įrodo, kad problema yra didelio masto ir j ą būtina skubiai spr ęsti. 
Be to, ES reglamentas taip pat turi stipr ų vidaus rinkos pagrind ą, nes dabartin ė padėtis, kai 
chemijos pramonei taikoma skirtinga reglamentavimo tvarka, iškraipo rink ą, o priva čiam 
sektoriui tenka patirti papildom ų prisiderinimo s ąnaudų. Šiomis aplinkyb ėmis ES reglamentas 
dėl prekybos sprogmen ų pirmtakais ir j ų naudojimo yra proporcinga priemon ė. 
3. TIKSLAI  
Apmąsčius nustatytas problemas, 3 lentel ėje pateikiami su problemos apibr ėžtimi susij ę 
politikos tikslai. 
3 lentelė. Bendrieji, konkret ūs ir veiklos tikslai  
Bendrasis tikslas Konkretūs tikslai Veiklos tikslai 
1.1.1 Sumažinti tam tikr ų pirmtakų 
prieinamum ą plačiajai visuomenei 
ES vartotoj ų rinkoje.  1.1 Riboti pla čiosios visuomen ės 
galimybes įsigyti tam tikr ų pirmtakų. 1.1.2 Sumažinti tam tikr ų tiekimo 
kanalų tipų ir (arba) įsigijimo b ūdų 
skaičių 
1.2.1 Sukurti tinkamus priedus; 
skatinti naudoti šiuos priedus, kad 
nebūtų naudojami sprogmen ų 
pirmtakai.  1.2 Sumažinti piktavališkais arba 
nusikalstamais tikslais pagamint ų 
savadarbi ų sprogmen ų arba komponent ų 
patikimum ą ir galingum ą 1.2.2 Sumažinti tam tikr ų plačiajai 
visuomenei prieinam ų pirmtak ų 
koncentracij ą. 
1.3.1 Didinti sandori ų dėl tam tikr ų 
pirmtakų ir jų pardavimo kontrol ę bei 
priežiūrą. 
1.3.2 Didinti gabenimo, platinimo, 
importo ir (arba) eksporto ir t. t. 
kontrolę bei prieži ūrą. 1.3 Stiprinti viso pirmtak ų tiekimo tinklo 
saugumą ir informuotum ą. 
1.3.3 Didinti tiekimo tinklo nari ų 
informuotum ą, susijusį su bendr ų ir 
įtartinų sandorių rizika.  Sumažinti ES 
vykdomų terorist ų 
ir kitų nusikalt ėlių 
rengiamų išpuoli ų 
skaičių ir mast ą, 
atgrasant teroristus 
ir kitus nusikalt ėlius 
nuo pirmtak ų 
naudojimo 
sprogmen ų 
gamybai ir 
neleidžiant jiems 
įsigyti pirmtak ų. 
 
1.4 Neleisti teroristams ir kitiems 
nusikaltėliams pasinaudoti kai kuri ų šalių 
mažesne chemini ų medžiag ų kontrole ir 
mažesniais apribojimais.  1.4.1 Nustatyti bendras ES ir (arba) 
tarptautinio lygio priemones.  
 
LT 5   LT Politikos tikslai visiškai atitinka  ES kovos su terorizmu strategij ą, ES veiksm ų planą 
sprogmen ų saugumo didinimo srityje ir Stokholmo program ą2, kurioje nustatyta, kad „turėtų 
būti sukurtas teisinis klausim ų, susijusi ų su prekursori ų keliama gr ėsme, sprendimo 
pagrindas“ .  
4. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
Apsvarstytos politikos galimyb ės išvardytos 4 lentel ėje. 0–4 politikos galimyb ės susijusios tik 
su pardavimu pla čiajai visuomenei  ir todėl tiesiogiai nedarys poveikio profesiniam 
naudojimui. Poveikis naudojantiems pirm takus profesiniais tikslais gali b ūti netiesioginis, nes 
kartais jie naudojasi bendrais mažmenin ės prekybos kanalais, kuriems pagal šias politikos 
galimybes gali b ūti taikomi tam tikri apribojimai. Tik 5 politikos galimyb ė apima platesn į 
tiekimo tinklo suinteresuot ųjų subjektų ratą. 
4 lentelė. Politikos galimybi ų apžvalga  
0 politikos galimyb ė – 
Status quo  Nesiimti joki ų veiksmų. Tai reiškia, kad, palyginti su 
dabartine situacija, poky čių nebus. Išeities taškas – 
egzistuojan čių politikos kryp čių, teisinio acquis , savanorišk ų 
priemonių ir kitos susijusi os veiklos derinys. 
1 politikos galimyb ė  Visiškas draudimas pardavin ėti šias medžiagas pla čiosios 
visuomen ės atstovams, nepriklausomai nuo koncentracijos. 
2 politikos galimyb ė Draudimas pardavin ėti bet kokios koncentracijos ir bet kok į 
kiekį minėtų medžiagų internetu. 
3 politikos galimyb ė Draudimas pardavin ėti šias medžiagas pla čiajai visuomenei, 
jeigu jų koncentracija viršija konkret ų lygį.  
4 politikos galimyb ė 3 galimyb ė kartu su papildomomis priemon ėmis: 
4a politikos galimyb ė Draudimas pardavin ėti medžiagas nepilname čiams. 
4b politikos galimyb ė Didesnės, nei nustatyta pagal 3 galimyb ę, koncentracijos 
medžiagų pardavimas naudojant prekybinink ų arba vartotoj ų 
licencijavimo sistem ą. 
4c politikos galimyb ė Pranešimo apie įtartinus sandorius sistemos suk ūrimas. 
4d politikos galimyb ė Pirmtakų žymėjimo schema, kai kodu žymima, kad pirkimo 
sandorį gali tekti registruoti, kartu su pirk ėjo tapatyb ės 
registravimo sistema ( įskaitant pardavim ą internetu). Prieiga 
prie registravimo įrašų turėtų būti suteikta kompetentingoms 
teisėsaugos institucijoms. 
5 politikos galimyb ė Imtis veiksm ų stiprinti teis ėto ir profesinio naudojimo 
                                                 
2 17024/09. 
LT 6   LT stebėjimą, įskaitant papildomus variantus, pvz.: 
skatinimą naudoti elgesio kodeksus; 
švietimą ir mokym ą; 
darbuotoj ų informuotumo didinim ą; 
teikiant ypating ą dėmesį vidutiniams ir mažiems 
vartotojams. 
 
5. PASIRINKTA GALIMYB Ė 
Pasirinktą galimybę galima suformuluoti taip. 
Nustatyti koncentracijos ribas, taikytinas tam tikr ų pirmtak ų pardavimui pla čiosios 
visuomen ės atstovams, tam tikr ų pirmtakų atžvilgiu nustatant pranešimo apie įtartinus 
sandorius sistem ą. Sukurti vartotoj ų licencijavimo sistem ą, pagal kuri ą būtų leidžiama 
parduoti didesn ės koncentracijos medžiagas. Įtraukti savanoriškas priemones, kurios 
papildytų pranešimo apie įtartinus sandorius tvark ą ir vartotoj ų licencijavimo sistemos 
įgyvendinim ą, taip pat imtis kit ų susijusių veiksmų, kad didėtų tiekimo tinklo informuotumas.  
5.1. Pagrindinis pasirink tos politikos galimyb ės poveikis 
5.1.1.  Finansinis ir ekonominis poveikis  
Apskaičiuota, kad šiuo metu kasmet pla čiajai visuomenei parduodam ų medžiagų, viršijančių 
siūlomą koncentracijos rib ą, vertė yra apie 450–1 150 mln. EUR. Ta čiau apie pus ę šių prekių 
ir toliau bus parduodama ir perkama, gavus as menines licencijas. Vartotojai taip pat gal ės 
pradėti naudoti esamus pakaitalus. Apskai čiuota, kad pardavimas vartotojams daugiausiai 
sumažės apie 115–280 mln. EUR.  
Kadangi visiško draudimo nenumatoma, o bendras neprofesiniais tikslais sunaudojam ų 
pirmtakių kiekis yra tik apie 1–5  % viso ES sunaudojamo ši ų medžiagų kiekio, poveikis ši ų 
bazinių cheminių medžiagų gamintojams bus labai nedidelis. 
Atitikties pasirinktos galimyb ės nuostatoms s ąnaudų, teksiančių verslo įmonėms ir valdžios 
institucijoms, atžvilgiu didžiausia bendra suma, kurios prireiks atitik čiai užtikrinti, gali b ūti 
apie 100–140 mln. EUR per metus (iš j ų apie 65 mln. EUR s ąnaudas patirs valdžios 
institucijos) ir dar papil domos 80–126 mln. EUR vienkartin ės sąnaudos. Teis ėti vartotojai 
patirs tam tikr ų administracini ų sąnaudų, kai turės pateikti identifikavimo dokumentus ir 
teisėto naudojimo įrodymus: gali b ūti paprašyta gauti licencij ą, registruotis arba pateikti 
bendrovės dokumentus. Ta čiau apskritai vartotojai gal ės įsigyti atskiest ų medžiag ų arba, jei 
tai neįmanoma, tinkam ų pakaitalų (išskyrus kelet ą produktų, pvz., heksametilentetramino 
kuro tabletes), jeigu jie nuspr ęs neprašyti licencij ų.  
Visos sąnaudos apskai čiuotos numatant didžiausius rezultatus; iš tikr ųjų šie skaičiai galėtų 
būti gerokai mažesni.  
LT 7   LT 5.1.2.  Socialinis poveikis 
Manoma, kad į pasirinkt ą politikos galimyb ę įtrauktos priemon ės neturės didelių socialini ų 
pasekmių. Tačiau akivaizdu, kad s ėkmingas išpuoli ų, kuriems naudojami savadarbiai 
sprogmenys, gr ėsmių atrėmimas teigiamai veikia saugum ą: mažėja sužeist ųjų ir ilgalaiki ų 
sveikatos problem ų, mažėja nerimo lygmuo ir did ėja saugumo jausmas. 
Kita vertus, apribojimai gali sukelti nepatogum ų vartotojams, kurie vis dar gal ėtų įsigyti 
pirmtakų, bet turės tam gauti licencij ą. Taip pat yra nedidel ė rizika, kad pardav ėjai pernelyg 
greitai nuspr ęs, kad sandoris jiems kelia įtarimų, ir atsisakys parduoti chemines medžiagas. 
Tačiau tai gal ėtų sušvelninti aišk ūs nurodymai, švietimas ir mokyma i. Taip pat yra rizika, kad 
kompetentingos institucijos nuspr ęs nepripažinti asmen ų, kurie nėra teisėti šalies, kurioje jie 
norėtų pirkti medžiag ų, gyventojai, licencij ų, kadangi institucijos neturi galimybi ų gauti 
susijusios informacijos apie t ą asmenį. Be to, pranešimo apie įtartinus sandorius sistema 
neturėtų lemti pernelyg uoli ų, diskriminacini ų įmonių veiksmų, pavyzdžiui, grindžiam ų tam 
tikromis fizin ėmis savyb ėmis arba užsienie čio akcentu. 
5.1.3.  Poveikis pagrindin ėms teisėms 
Pagal pasirinkt ą priemonę reikalaujama, kad įtartinų sandorių atveju asmens duomenys b ūtų 
tvarkomi ir toliau atskleidžiami tretiesiems asmenims (pvz., teis ėsaugos institucijoms). Tai 
reiškia, kad gali b ūti daug kišamasi į privatų gyvenim ą, ir tai gali kirstis su teise į asmens 
duomenų apsaugą, todėl ši tvarka turi atitikti tarptautinius ir ES duomen ų apsaugos teis ės 
aktus bei nacionalin ės duomen ų apsaugos teis ės aktus, kuriais įgyvendinama ES duomen ų 
apsaugos teis ė.  
Laisvei verstis verslu neb ūtų daromas poveikis, nes bendrov ės tebegalėtų prekiauti visais 
pirmtakais (numatant tam tikras išimtis, pvz., heksametilentetramino kuro tabletes), net jeigu gali būti taikomi tam tikri apribojimai, nes reik ėtų sukurti nauj ą pranešimo sistem ą ir atlikti 
papildomus patikrinimus, susijusius su išimties taikymo leidimais. Teisei į nuosavyb ę nebūtų 
daroma poveikio, nes iš esm ės tebebūtų galima pirmtakus tvarkyti, parduoti ir j ų turėti. 
5.2. Pasirinktos politikos galimyb ės privalumai 
5.2.1.  Riboti pla čiosios visuomen ės galimybes įsigyti pirmtak ų 
Vartotojai gal ėtų laisvai įsigyti chemini ų medžiag ų, kurių koncentracija neviršija tam tikros 
ribos. Neb ūtų draudžiama įsigyti didesn ės koncentracijos chemini ų medžiag ų, bet prekyba 
jomis būtų ribojama ir kontroliuojama.  
5.2.2.  Sumažinti piktavališkais arba nusikalstamais tikslais pagamint ų savadarbi ų 
sprogmen ų arba komponent
ų patikimum ą ir galingum ą 
Nustačius koncentracijos ribas bent ja u bus sunkiau pagaminti patikim ų ir galingų savadarbi ų 
sprogmen ų. Pranešimo apie įtartinus sandorius tvarka ir li cencijavimo sistema kartu tur ės 
atgrasomąjį poveikį, taip pat padid ės tikimyb ė, kad teroristai ir kiti nusikalt ėliai bus suimti 
anksčiau, nei sugeb ės pagaminti savadarbi ų sprogmen ų.  
5.2.3.  Stiprinti viso pirmtak ų tiekimo tinklo saugum ą ir informuotum ą 
Šią politikos galimyb ę sudaran čių skirtingų element ų derinys tur ėtų teigiamą poveikį 
saugumui ir viso tiekimo tinklo, tvarkan čio pirmtakus, informuotumui. Palyginti su 
LT 8   LT galiojančiomis ES ir nacionalin ėmis priemon ėmis, didesnis d ėmesys bus teikiamas saugumui 
(priešpastatant j į saugai). 
5.2.4.  Neleisti teroristams ir kitiems nusikalt ėliams pasinaudoti kai kuri ų šalių mažesne 
cheminių medžiagų kontrole ir mažesniais apribojimais  
Dėl atvirais prekybos kanalais parduodam ų pirmtakų koncentracijos mažinimo, pranešimo 
apie įtartinus sandorius sistemos  ir kontroliuojamo didesn ės koncentracijos pirmtak ų 
pardavimo bendro poveikio ES bus sudarytos vienodos s ąlygos ir kartu bus išvengta vidaus 
rinkos iškraipymo, o piktavališk ų tikslų turintys asmenys negal ės pasinaudoti žemesniais kit ų 
valstybių narių standartais. 
5.3. ES pridėtinė vertė 
Siūlomų priemoni ų tikslas – ES lygmens holistinis poži ūris, pagal kur į iki minimumo 
sumažinami dabartiniai nacionalini ų požiūrių skirtumai. D ėl to pager ės vidaus rinkos 
veikimas, o teroristai ir kiti nusikalt ėliai negal ės pasinaudoti tam tikr ų valstybių narių 
žemesniais standartais. Be to, šiomis priemon ėmis bus sustiprintas ES d ėmesys, teikiamas 
pirmtakų saugumui (o ne vien saugai, kaip buvo iki šiol), jos pad ės didinti tiekimo tinklo 
dalyvių ir vartotoj ų informuotum ą. Švietimo ir mokymo priemon ėmis bus padedama 
įgyvendinti į pasirinkt ą politikos galimyb ę įtrauktas priemones. Moksliniai tyrimai pad ės 
siekti, kad pirmtakai b ūtų ne tokie žalingi. Pagaliau svarbu yra ir tai, kad bendras ES poži ūris 
į tokių priemoni ų rengimą ir įgyvendinim ą leis valstyb ėms narėms keistis patirtimi ir 
informacija. 
5.3.1.  Numatomas atitinkam ų suinteresuot ųjų subjektų pritarimas 
Valstybių narių ekspertai (net jei ir nebuvo suformuluota oficiali politin ė pozicija) apskritai 
palankiai įvertino priemoni ų, įtrauktų į pasirinkt ą politikos galimyb ę, derinį. Jų nuomone, ši 
politikos galimyb ė iš esmės atitinka priemones, kurios jau galioja kai kuriose valstyb ėse 
narėse ir kuri ų nauda pasitvirtino, arba  kurios buvo neseniai su kurtos, atsižvelgiant į 
numanom ą poreikį didinti pirmtak ų saugumą. Visi sutiko, kad ES masto poži ūris padėtų 
užtikrinti vienodas s ąlygas visoje ES. 
Suinteresuotieji pramon ės subjektai, pabr ėždami, kad apskritai pirmenyb ę teikia 
savanoriškoms priemon ėms, tai pat par ėmė į politikos galimyb ę įtrauktų priemoni ų derinį.