C 150/18

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2020/C 150/06)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„Pays d’Oc“

PGI-FR-A1367-AM03

Pranešimo data: 2020 1 23

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1. Vynuogių veislės

Į saugomos geografinės nuorodos „Pays d’Oc“ specifikacijos I skyriaus 5 punktą, kuriame nurodytos vynuogių veislės, įtraukiamos papildomos vynuogių veislės:

raudonųjų ir rožinių vynų: ‘Cabernet cortis N’;

baltųjų vynų: ‘Cabernet blanc B’, ‘Muscaris B’, ‘Soreli B’ ir ‘Souvignier gris B’.

Šios 5 vynuogių veislės įtrauktos į 16 vadinamųjų netikrajai miltligei ir miltligei atsparių veislių sąrašą; po tyrimų ir bandymų jos 2017 m. ir 2018 m. įtrauktos į oficialų vyninių vynuogių veislių klasifikatorių. Šios veislės į specifikaciją įtraukiamos kaip „papildomos inovatyvios veislės“. Mišiniuose šių veislių vynuogių turi būti ne daugiau kaip 15 % pagaminto SGN „Pays d’Oc“ vyno tūrio. Šioms veislėms būdingas poligeninis atsparumas, geriau užtikrinantis, kad jos ilgai būtų atsparios netikrajai miltligei ir miltligei. Netikrąją miltligę ir miltligę sukelia grybeliai, kuriems labai sunku įveikti poligeninį atsparumą.

Šios veislės nekeičia juslinių SGN žymimų vynų savybių, be to, jas auginant galima naudoti mažiau augalų apsaugos priemonių.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Produkto pavadinimas

Pays d’Oc

2. Geografinės nuorodos tipas

SGN – saugoma geografinė nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

5. Rūšinis putojantis vynas

16. Vynas iš pernokusių vynuogių

4. Vyno (-ų) aprašymas

Bendroji informacija

Saugoma geografine nuoroda „Pays d’Oc“ žymimi raudonieji, rožiniai, baltieji, „gris“ ir „gris de gris“ neputojantys vynai, rūšiniai putojantys vynai ir pernokusių vynuogių vynai.

SGN „Pays d’Oc“ žymimi įvairūs produktai, kurių 90 % yra vynai su vyninės vynuogių veislės nuoroda. Greta Viduržemio jūros regiono vynuogių veislių, kaip antai ‘Grenache’, ‘Cinsault’ ir ‘Syrah’, iš kurių daugiausia gaminami „gris“ vynai ir lengvi vaisiški rožiniai vynai, iš neseniai pradėtų auginti ‘Merlot’, ‘Cabernet-Sauvignon’ ir ‘Pinot noir’ veislių vynuogių galima gaminti struktūriškus, raudonų vaisių ir uogų aromatais pasižyminčius raudonuosius vynus.

Toliau nenurodytos analitinės savybės atitinka nustatytąsias bendruosiuose teisės aktuose.

Neputojančių vynų aprašymas

Baltieji vynai yra nuo žalsvos iki aukso geltonumo atspalviais pasižyminčios gelsvos spalvos. Iš, pavyzdžiui, ‘Viognier’, ‘Sauvignon’ ir ‘Chardonnay’ veislių vynuogių pagamintiems vynams būdingas gerai išreikštas minerališkumas, visi šie baltieji vynai pasižymi išraiškingumu ir aromatingumu, o turtingą citrusinių vaisių aromatą papildo kiek intensyvokos gėlių (baltų žiedų, kvapiųjų našlaičių) natos.

Rožiniai vynai švyti violetiniais atspalviais, o „gris“ ir „gris de gris“ rūšims būdinga blyški rožinė spalva. Rožiniai vynai gaivūs ir lengvi, pasižymintys harmoningomis vaisių (juodųjų serbentų, braškių) ir gėlių natomis. Šios kokybinės savybės ypač būdingos iš ‘Cinsaut’, ‘Grenache’ ir ‘Syrah’ veislių vynuogių pagamintiems vynams.

Raudonieji vynai yra daugiau ar mažiau intensyvios granatų spalvos, pasižymi įvairaus intensyvumo raudonų vaisių ir uogų (juodųjų serbentų, aviečių, vyšnių ir pan.) aromatu, kuris gali būti ir kiek ryškesnis, su prieskonių, saldymedžių ar kakavos natomis. Šiuose labai brandžiuose vynuose gausu švelnių taninų ir spalvą suteikiančios medžiagos. Kai kurie vynai brandinami. Daugiausia tai – vyninių vynuogių mišinių vynai, kuriems kiekviena veislė, priklausomai nuo naudojamų naujoviškų vyndarystės būdų, suteikia savitą skonį (odos, pomiškio), spalvos intensyvumą (ryškiai raudona, violetinio atspalvio) ir taninų struktūrą.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 10 Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Rūšinių putojančių vynų aprašymas

Rūšiniai putojantys vynai pradėti gaminti iš vienos vynuogių veislės vynų ir nuo 1990 m. parduodami nurodant gamybai naudotą vynuogių veislę. Šie vynai, kuriems būdingos neputojančių vynų spalvos ir aromatinės savybės, yra gaivūs, subtilaus, geriausiai „Pays d’Oc“ vynuogyne augti prisitaikiusių veislių vynuogių, daugiausia ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon’, ‘Pinot noir’, ‘Syrah’, ‘Viognier’, ‘Muscat à Petits Grains’, aromato. Rūšinių putojančių vynų burbuliukai smulkūs ir elegantiški, šie vynai pasižymi gėlių ar vaisiniais aromatais, kuriuos lemia gaminant kiuvė naudojamos vynuogių veislės. Naudodami tinkamus vyndarystės būdus, gamintojai gali išsaugoti vynuogių veislių savitumą, konkrečiai – pirminius šviežių vaisių aromatus ir gyvybingumą. Ekonominė šio sektoriaus struktūra ilgainiui leido atsirasti putojančių vynų gamybos cechui, kuris teikia gamybos paslaugą (gamyba pagal sutartį).

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Pernokusių vynuogių vynų aprašymas

Mažesniais kiekiais gali būti gaminami vynai iš pernokusių ar kilniojo puvinio pažeistų vynuogių. Šiuose vynuose daug cukraus, o jų aromatai labai sudėtingi.

Iš vytintų ir (arba) kilniojo puvinio paveiktų vynuogių pagaminti vynai taip pat žymimi SGN „Pays d’Oc“. Šių nuo šiaudų geltonumo iki rudų atspalvių pernokusių vynuogių vynų, skleidžiančių kriaušių ir geltonų vaisių aromatą, pagaminama labai mažai. Jie mena seną praeitį, kuomet Langedoke buvo gaminami taurūs vynai, kuriuos vienintelius buvo galima ilgai išlaikyti ir gabenti.

Baltųjų vynų, netaikant sodrinimo pagamintų iš pernokusių ar kilniojo puvinio pažeistų vynuogių, fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis ne mažesnis kaip 45 g/l, o lakusis rūgštingumas neviršija 24,48 mekv/l.

Kitos analitinės savybės atitinka nustatytąsias bendruosiuose teisės aktuose.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5. Vyno gamybos metodai

a) Pagrindiniai vynininkystės metodai

Specifinis vynininkystės metodas

Pagrindinės vynuogių veislės turi sudaryti daugiau nei 50 % vyno, kuriam bus taikoma nuoroda, tūrio. Papildomos vynuogių veislės turi sudaryti mažiau nei 50 % vyno, kuriam bus taikoma nuoroda, tūrio. Inovatyvios vynuogių veislės turi sudaryti daugiausia 15 % vyno, kuriam bus taikoma nuoroda, tūrio.

Kartu su saugomos geografinės nuorodos pavadinimu galima nurodyti vienos vynuogių veislės pavadinimą, su sąlyga, kad:

— ta vynuogių veislė bus įtraukta į pagrindinių veislių sąrašą,

— ta vynuogių veislė bus nurodyta paraiškoje dėl vyno žymėjimo SGN,

— vynui gaminti bus panaudota bent 85 % tos veislės vynuogių.

Kartu su saugomos geografinės nuorodos pavadinimu galima nurodyti dviejų ar daugiau vynuogių veislių pavadinimus, su sąlyga, kad:

— tos vynuogių veislės bus įtrauktos į pagrindinių veislių sąrašą,

— tos vynuogių veislės, naudojamos mišiniuose arba atskirai, bus nurodytos paraiškoje dėl vyno žymėjimo SGN,

— kiekvienos vynuogių veislės vyno mišinyje bus bent 15 %.

Gaminant raudonuosius ar rožinius vynus, galima naudoti ir pagrindinių ar inovatyvių vynuogių veislių sąrašuose esančias baltųjų vynuogių veisles, su sąlyga, kad:

— iš šių veislių vynuogių pagaminta misa bus fermentuojama kartu,

— iš pagrindinių veislių sąraše esančių baltųjų veislių vynuogių pagaminta misa sudarys ne daugiau kaip 20 % vyno, kuriam bus taikoma nuoroda, tūrio, arba

— iš inovatyvių veislių sąraše esančių baltųjų veislių vynuogių pagaminta misa sudarys ne daugiau kaip 15 % vyno, kuriam bus taikoma nuoroda, tūrio.

Raudonųjų vynų fermentavimas pienarūgščiu rūgimu užbaigiamas pirmajame juslinių savybių nustatymo etape, išskyrus nuorodomis „primeur“ arba „nouveau“ žymimus raudonuosius vynus ir pernokusių vynuogių raudonuosius vynus.

Specifinis vynininkystės metodas

Pernokusių vynuogių vynai turi būti 100 % pagaminti iš nurodytų derliaus metų vynuogių.

Saugoma geografine nuoroda „Pays d’Oc“ žymimi pernokusių vynuogių vynai turi būti brandinami mažiausiai 6 mėnesius nuo derliaus nuėmimo.

Saugoma geografine nuoroda „Pays d’Oc“ kartu su nuoroda „sur lie“ (su nuosėdomis) žymimi vynai kubiluose ar statinėse laikomi tik per žiemą ir išpilstymo į butelius metu juose būna smulkių fermentavimo nuosėdų. Saugoma geografine nuoroda „Pays d’Oc“ kartu su nuoroda „sur lie“ žymimus vynus į butelius galima pilstyti ne anksčiau nei kitų metų po derliaus ėmimo metų kovo 21 d.

Saugoma geografine nuoroda „Pays d’Oc“ žymimų raudonųjų vynų fermentavimas pienarūgščiu rūgimu užbaigiamas pirmajame juslinių savybių nustatymo etape, išskyrus nuorodomis „primeur“ arba „nouveau“ žymimus raudonuosius vynus ir pernokusių vynuogių raudonuosius vynus.

Be to, kas nurodyta pirmiau, vynai turi būti gaminami laikantis visoje Sąjungoje taikytinų ir Kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų.

b) Didžiausias gamybos kiekis

SGN „Pays d’Oc“ žymimi raudonieji ir baltieji vynai

90 hektolitrų iš hektaro

SGN „Pays d’Oc“ žymimi rožiniai, „gris“ ir „gris de gris“ vynai

100 hektolitrų iš hektaro

6. Nustatyta geografinė vietovė

Saugoma geografine nuoroda „Pays d’Oc“ žymimų neputojančių vynų, taip pat pernokusių vynuogių vynų vynuogių derlius imamas, vyndaryste ir gamyba užsiimama Odo, Garo, Hero, Rytų Pirėnų departamentuose, taip pat šiose Lozero departamento komunose: Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène, Les Vignes.

Rūšiniams putojantiems vynams gaminti skirtų vynuogių derlius imamas, vyndaryste ir gamyba užsiimama Garo, Hero ir Rytų Pirėnų departamentuose, taip pat kai kuriose Lozero ir Odo departamentų komunose:

Lozero departamentas: Ispagnac, Montbrun, Quézac, Sainte-Enimie, La Malène, Les Vignes.

Odo departamentas: Aigues-Vives, Airoux, Alaigne, Alairac, Albas, Albières, Alzonne, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Arquettes-en-Val, Artigues, Arzens, Aunat, Auriac, Axat, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Baraigne, Barbaira, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belflou, Belfort Sur Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belpech, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Berriac, Bessède-de-Sault, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouilhonnac, Bouisse, Bourigeole, Boutenac, Bram, Brenac, Brézilhac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Bugarach, Cabrespine, Cahuzac, Cailla, Cailhau, Cailhavel, Cambieure, Campagna-de-Sault, Camplong-d’Aude, Camps-sur-l’Agly, Camurac, Canet, Capendu, Carcassonne, Carlipa, Cascastel-des-Corbières, Castans, Castelnau-d’Aude, Castelnaudary, Caudebronde, Caudeval, Caunes-Minervois, Caunette-sur-Lauquet, Caunettes-en-Val, Caux-et-Sauzens, Cavanac, Caves, Cazalrenoux, Cazilhac, Cenne-Monestiés, Chalabre, Citou, Clermont-sur-Lauquet, Comigne, Comus, Conilhac-Corbieres, Conques-sur-Orbiel, Corbières, Counozouls, Coudons, Couffoulens, Coursan, Courtauly, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cumiès, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d’Aude, Davejean, Dernacueillette, Donazac, Douzens, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Beleng, Espezel, Fabrezan, Fajac-en-Val, Fajac-la-Relenque, Fanjeaux, Félines-Termenès, Fendeille, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Feuilla, Fitou, Fleury, Floure, Fontcouverte, Fontanès-de-Sault, Fonters-du-Razès, Fontiers-Cabardès, Fontiès-d’Aude, Fontjoncouse, Fournes-Cabardès, Fourtou, Fraisse-Cabardès, Fraisse-des-Corbières, Galinagues, Gaja-la-Selve, Generville, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gourvieille, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Gueytes-et-Labastide, Homps, Hounoux, Issel, Jonquières, Joucou, La Bezole, La Cassaigne, La Courtète, La Fajeolle, La Force, La Louvière-Lauragais, La Palme, La Pomarède, La Redorte, La Tourette-Cabardès, Labastide-d’Anjou, Labastide-en-Val, Labastide-Esparbairenque, Labécède-Lauragais, Lacombe, Lafage, Lagrasse, Lairière, Lanet, Laprade, Laroque-de-Fa, Lasbordes, Lasserre-de-Prouille, Lastours, Laurabuc, Laurac, Lauraguel, Laure-Minervois, Lavalette, Les Brunels, Le Bousquet, Le Clat, Les Casses, Les Ilhes, Les Martys, Lespinassière, Leuc, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limousis, Luc-sur-Orbieu, Mailhac, Maisons, Malves-en-Minervois, Malviès, Marcorignan, Marquein, Marsa, Marseillette, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Mas-Saintes-Puelles, Massac, Mayreville, Mayronnes, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Merrial, Mézerville, Miraval-Cabardès, Mirepeisset, Mireval-Lauragais, Missègre, Molandier, Molleville, Montauriol, Montbrun-des-Corbières, Montclar, Montferrand, Montfort-sur-Boulsane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montirat, Montjardin, Montjoi, Montlaur, Montmaur, Montolieu, Montréal, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussan, Moussoulens, Mouthoumet, Moux, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de-Sault, Ornaisons, Orsans, Ouveillan, Padern, Palairac, Palaja, Paraza, Payra-sur-l’Hers, Paziols, Pech-Luna, Pécharic-et-le-Py, Pennautier, Pépieux, Pexiora, Peyrefitte-du-Razès, Peyrefitte-sur-l’Hers, Peyrens, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Pezens, Plaigne, Plavilla, Pomy, Port-la-Nouvelle, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-Cabardes, Pradelles-en-Val, Preixan, Puginier, Puichéric, Puylaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d’Aude, Raissac-sur-Lampy, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Ribouisse, Ricaud, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Rivel, Rodome, Roquecourbe-Minervois, Roquefere, Roquefeuil, Roquefort-des-Corbières, Roquefort-de-Sault, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Roullens, Routier, Rouvenac, Rustiques, Saint-Amans, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Colombe-sur-Guette, Saint-Couat-d’Aude, Saint-Denis, Saint-Ferriol, Saint-Frichoux, Saint-Gauderic, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Just-et-le-Bezu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-Lalande, Saint-Martin-le-Vieil, Saint-Martin-Lys, Saint-Michel-de-Lanes, Saint-Nazaire-d’Aude, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Sernin, Sainte-Camelle, Sainte-Colombe-sur-l’Hers, Sainte-Eulalie, Sainte-Valière, Saissac, Sallèles-Cabardès, Sallèles-d’Aude, Salles-d’Aude, Salles-sur-l’Hers, Salsigne, Salvezine, Salza, Seignalens, Serviès-en-Val, Sigean, Sonnac-sur-l’Hers, Sougraigne, Souilhanels, Souilhe, Soulatge, Soupex, Talairan, Taurize, Termes, Terroles, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Trassanel, Trausse, Trèbes, Treilles, Tréville, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verdun-en-Lauragais, Verzeille, Vignevieille, Villalier, Villanière, Villar-en-Val, Villardebelle, Villardonnel, Villarzel-Cabardès, Villarzel-du-Razès, Villasavary, Villautou, Villedaigne, Villedubert, Villefloure, Villefort, Villegailhenc, Villegly, Villemagne, Villemoustaussou, Villeneuve-la-Comptal, Villeneuve-les-Corbières, Villeneuve-les-Montréal, Villeneuve-Minervois, Villepinte, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villesèquelande, Villesiscle, Villespy, Villetritouls, Vinassan.

7. Pagrindinės vyninių vynuogių veislės

‘Alicante Henri Bouschet N’

‘Altesse B’

‘Alvarinho’ – ‘Albariño’

‘Bourboulenc B’ – ‘Doucillon blanc’

‘Cabernet franc N’

‘Cabernet-Sauvignon N’

‘Caladoc N’

‘Carignan N’

‘Carmenère N’

‘Chardonnay B’

‘Chasan B’

‘Chenin B’

‘Cinsaut N’ – ‘Cinsault’

‘Clairette rose Rs’

‘Colombard B’

‘Cot N’ – ‘Malbec N’

‘Gamay N’

‘Gewurztraminer Rs’

‘Grenache N’

‘Grenache blanc B’

‘Grenache gris G’

‘Gros Manseng B’

‘Macabeu B’ – ‘Macabeo’

‘Marsanne B’

‘Marselan N’

‘Mauzac B’

‘Merlot N’

‘Mondeuse N’

‘Morrastel N’ – ‘Minustellu’, ‘Graciano’

‘Mourvèdre N’ – ‘Monastrell’

‘Muscat d’Alexandrie B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat de Hambourg N’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat à petits blancs B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat à petits grains rouges Rs’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Nielluccio N’ – ‘Nielluciu’

‘Négrette N’

‘Petit Manseng B’

‘Petit Verdot N’

‘Pinot blanc B’

‘Pinot gris G’

‘Pinot noir N’

‘Portan N’

‘Riesling B’

‘Roussanne B’

‘Sauvignon B’ – ‘Sauvignon blanc’

‘Sauvignon gris G’ – ‘Fié gris’

‘Semillon B’

‘Sylvaner B’

‘Syrah N’ – ‘Shiraz’

‘Tempranillo N’

‘Terret blanc B’

‘Vermentino B’ – ‘Rolle’

‘Viognier B’

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

Geografinės vietovės ypatumai

Geografinė gamybos vietovė apima visą Langedoko-Rusijono, Odo, Garo, Hero ir Rytų Pirėnų departamentų teritoriją ir 6 Lozero departamento komunas.

Ši vietovė yra šiaurėje į nenutrūkstamas Pirėnų ir Sevenų kalnų grandines įsirėmusio ir prie Viduržemio jūros besileidžiančio didžiulio amfiteatro, kuriame glūdi visi nuo pirminio periodo iki kvartero susiformavę geologiniai sluoksniai, formos. Nepriklausomai nuo geologinės kilmės, dirvožemis visuose vynuogynuose puikai tinka vynuogėms augti ir pasižymi šiomis bendromis savybėmis: sausas, veikiau akmeningas, beveik nederlingas ir labai laidus, tad augalai gali giliai įsišaknyti.

1979 m., peržiūrint gamybos metodus ir atsiradus poreikiui gaminti įvairesnius vynuogių produktus, buvo sukurti krašto vynai, o 1987 m. spalio 10 d. dekretu pripažintas visam regionui atstovaujantis krašto vynas – „Pays d’Oc“.

Viduržemio jūros prekybos, kuomet visais laikais intensyviai buvo prekiaujama ir įvairių veislių vynmedžiais, tradiciją įamžinanti SGN „Pays d’Oc“ susiformavo pirmumą teikiant istorinėms Langedoko vynuogių veislėms, bet neužmirštant ir įvežtinių.

Produkto ypatumai

Šiuo metu SGN „Pays d’Oc“ gamybai patvirtintos 63 vyninių vynuogių veislės ir greta Viduržemio jūros regiono veislių, kaip antai ‘Grenache’, ‘Cinsault’ ir ‘Syrah’, ne taip seniai auginamos šios svarbiausios gerai užsienyje žinomos Prancūzijos vynuogių veislės: raudonųjų vynuogių veislės ‘Merlot’, ‘Cabernet-sauvignon’, ‘Pinot noir’ ir ‘Caladoc’ ir baltųjų vynuogių veislės ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon’, ‘Viognier’ ir ‘Alvarinho’.

Šios labai savitos, tačiau viena kitą papildančios vynuogių veislės puikiai prisitaiko prie SGN „Pays d’Oc“ vietovės klimato sąlygų, ypač prie atšilusio regiono klimato. Jos taip pat leidžia vyndariams atskleisti savo kūrybiškumą kuriant savitus kiuvė. Pavyzdžiui, ‘Petit verdot’ veislės vynuogės sunoksta pakankamai, kad iš jų būtų galima gaminti vienos vynuogių veislės vyną.

Viduržemio jūros regiono vynuogių veislės daugiausia naudojamos rožiniams vynams gaminti. O ‘Carignan’ vynuogių veislė puikiausiai atsiskleidžia gaminant sodrios spalvos raudonuosius vynus, be to, šias vynuoges galima maišyti, ypač su ‘Merlot’ veislės vynuogėmis.

Iš šių skirtingų vynuogių veislių gaminama vis daugiau vyno. Maždaug pusė pagamintų vynų yra raudonieji, likusią pusę po lygiai sudaro rožiniai ir baltieji vynai.

95 % pagamintos produkcijos parduodama su vienos ar kelių vynuogių veislių nuoroda, tad SGN „Pays d’Oc“ yra Europos vynų su vyninės vynuogių veislės nuoroda lyderė.

Siekiant užtikrinti optimalią produktų kokybę, buvo nustatytos griežtos gamybos sąlygos ir analitinės savybės, o kiekvienos partijos vynas nuolat degustuojamas.

Dėl vietovei būdingų Viduržemio jūros klimato savybių joje gaminami daugiausia vienos vynuogių veislės vynai yra išties išraiškingi.

Būtent dėl šių savybių amžiaus pradžioje, pratęsus seną regiono putojančių vynų gamybos tradiciją, suklestėjo rūšinių putojančių vynų gamyba.

Nuo romėnų laikų auginamuose Langedoko vynuogynuose susiklostė išties puikios sąlygos gaminti putojančius vynus fermentuojant misą amforose su skylutėmis.

1531 m. Odo departamente esančioje benediktinų Sent Hilero abatijoje buvo pagaminti pirmieji putojantys vynai, atvėrę kelią putojančių vynų gamybai visoje regiono teritorijoje, kuri šiandien atitinka SGN „Pays d’Oc“ gamybos vietovę. Garo departamente esančiame Psalmodijos abatijai priklausiusiame, 1244 m. Liudviko Šventojo išpirktame „Domaine Royal de Jarras“ vynuogyne 1883 m. įmonė „Compagnie des Salins du Midi“ pradėjo plačią „kaimo modernumo“ koncepcija grindžiamą vynų gamybą, apėmusią ir putojančius vynus.

Reaguodamas į vis augančią putojančių vynų gamybos apimtį ir dėl to kylančius techninius iššūkius, agronomijos inžinierius iš Monpeljė Jean-Eugène CHARMAT Monpeljė aukštojoje agronomijos mokykloje (pranc. Ecole Supérieure Agronomique de Montpellier), kuri 1946 m. tapo „Montpellier SupAgro“ mokykla, 1907 m. gavo fermentavimo ir burbuliukų išgavimo uždarame rezervuare technikos patentą. Šis metodas, vadinamas CHARMAT metodu, rodo, kokia ekonomiškai svarbi buvo putojančio vyno gamyba Langedoko-Rusijono krašte ir kaip ištobulėjo tokios gamybos patirtis.

XX a. pradžioje dėl ekonominio regiono vyndarystės pakilimo ir vynuogyno tinkamumo tokiai ypatingai produkcijai putojančių vynų gamyba išplito visuose Langedoko-Rusijono departamentuose.

Savitas šių vynų savybes – spalvas, gaivumą ir subtilius aromatus – lemia tinkamai parinktos vynuogių veislės, sodinamos tinkamame dirvožemyje, kuriame pakanka vandens atsargų, o vegetacija prasideda vėlokai. Tokios sąlygos leidžia pagaminti kokybiškus raudonuosius, rožinius ir baltuosius putojančius vynus, kuriems daugiausia naudojamos ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon’, ‘Pinot noir’, ‘Syrah’, ‘Viognier’, ‘Muscat à petits grains’ veislių vynuogės.

Iš vytintų ir (arba) kilniojo puvinio paveiktų vynuogių pagaminti vynai taip pat žymimi SGN „Pays d’Oc“. Šių nuo šiaudų geltonumo iki rudų atspalvių pernokusių vynuogių vynų, skleidžiančių kriaušių ir geltonų vaisių aromatą, pagaminama labai mažai. Jie mena seną praeitį, kuomet Langedoke buvo gaminami taurūs vynai, kuriuos vienintelius buvo galima ilgai išlaikyti ir gabenti.

Specifine nuoroda „sur lie“ žymimų vynų išpilstymo specifikacijoje nustatytoje geografinėje vietovėje ir arčiausiai esančioje geografinėje vietovėje sąlyga siekiama išsaugoti savitas vynų savybes, kurias drauge lemia gamtinės aplinkos savitumas ir vyndarių įgyta gamybos ir brandinimo patirtis tobulinant juslines šio produkto savybes.

Geografinės vietovės ypatumų ir produkto ypatumų priežastinis ryšys

Tipiško Viduržemio jūros regiono klimato ir veikiau sauso, beveik nederlingo, labai laidaus dirvožemio, į kurį augalai gali giliai įsišaknyti, derinys sudaro palankias sąlygas auginti įvairių veislių vynuoges ir kuo geriau pritaikyti jų potencialą. Visos šios skirtingos pietų klimato veikiamoje vietovėje augančios vynuogių veislės atspindi SGN „Pays d’Oc“ vynų ypatumus.

Iš šimtmečio senumo regiono gamybos patirties, taip pat veiksmingą techninę įrangą naudojančių vyndarių meistriškumo gimę rūšiniai putojantys vynai yra kokybiški ir originalūs. Vyninių vynuogių veislių nuoroda rūšiniams putojantiems vynams suteikia ypatingą vietą rinkoje, nes vynuogių veislės yra natūraliai prisitaikiusios prie vietovės sąlygų.

Vos ėmusios nokti skinamos vynuogės dėl visą gamybos vietovę gairinančių jūros vėjų įgyja intensyvių pirminių aromatų, kurie itin tinka rūšinių putojančių vynų gamybai.

Putojančių vynų istorija Langedoke-Rusijone užsimezgė dėl susiklosčiusių palankių sąlygų – dirvožemių, kuriuose pakanka vandens atsargų ir kuriuose vegetacija prasideda vėlokai, labai saulėto Viduržemio jūros regiono klimato, kurį kiek sušvelnina nuo jūros pučiantys vėjai, ir vyndarių patirties. Visi šie veiksniai itin palankūs tokių vynų gamybai.

Šie veiksniai (dirvožemis, klimatas, vėjų įtaka) kartu su vyndarių įvaldytais gamybos metodais ir nustatytomis prisitaikiusių aromatingų vynuogių veislėmis leidžia išauginti grybinėms ligoms atsparią produkciją. Jai tokiai išlikti padeda tikrinimai: vynuogynai išlieka sveiki, juose neaptinkama reikšmingų ligų protrūkių, todėl vynuogių derlių, laikantis technologijos, galima nuimti nebaigusį sunokti, tad jis itin tinka rūšiniams putojantiems vynams su būdingais labai smulkiais burbuliukais ir ilgai išliekančia puta gaminti.

Putojantys vynai išties įsitvirtino „Pays d’Oc“ vietovėje – šių vynų pagaminama daug, jie sukuria daug pridėtinės vertės beveik 150 kooperatinių ir 1 000 privačių vyno daryklų, o pagaminta produkcija parduodama ir Prancūzijos rinkoje, ir užsienyje.

Tokią neabejotiną sėkmę pavyko pasiekti tik dėl senos šių vynų gamybos tradicijos, per amžius sukauptos patirties ir puikiai prie SGN „Pays d’Oc“ vietovės dirvožemio ir klimato prisitaikiusių vynuogių veislių.

Dėl įvairių vynuogių veislių, vienas kitą papildančių kokybiškų produktų asortimento SGN „Pays d’Oc“ neginčijamai yra šiuolaikiškas, optimaliai tvarkomas prie vietovės sąlygų prisitaikęs vynuogynas, kuriame puoselėjama ir gerbiama jo istorija.

SGN „Pays d’Oc“ vynų gamybos ir pateikimo rinkai procese dalyvauja beveik 2 000 ekonominių struktūrų, 200 kooperatinių ir 1 200 privačių vyno daryklų, 65 vyno prekiautojai bei gamintojai ir daugiau nei 450 vyno prekiautojų.

Kasmet iš 240 000 hektarų Langedoko-Rusijono vynuogynų beveik 115 000 hektarų deklaruojami SGN „Pays d’Oc“ gamybai.

Prieš beveik 40 metų pradėtą vynininkystės inžinerijos ir naujų veislių naudojimo pertvarką savo darbais parėmė regioniniai vynininkystės aukštojo mokslo ir mokslinių bei techninių tyrimų centrai: Garo departamento nacionalinė vynmedžių gerinimo įstaiga (pranc. ENTAV), kurioje laikomos visos prancūziškos vynuogių veislės ir klonai, Monpeljė vynmedžių ir vyno institutas ir Odo departamente esantis Žemės ūkio mokslinių tyrimų nacionalinio instituto „Pech Rouge“ (pranc. INRA Pech Rouge) technologijų centras.

Taigi dėl naudojamų ypatingų vynuogių veislių SGN „Pays d’Oc“ žymimi neputojantys, rūšiniai putojantys ir pernokusių vynuogių vynai sėkmingai įsiliejo ir įtvirtino savo gerą vardą ne tik Prancūzijos, bet ir pasaulio rinkose.

Jais prekiaujama 170 šalių. Beveik 75 % produkcijos parduodama Šiaurės Europoje, 9 % – Šiaurės Amerikoje, 7 % – Kinijoje.

Taip „Pays d’Oc“ tęsia senas vyndarystės tradicijas šių dienų kontekste, padedančiame lengviau pasiekti vartotojus ir didinti SGN žinomumą.

Per visą vyno gamybos ciklą – nuo derliaus ėmimo iki metų derliaus degustacijos – krašte ir užsienyje vykstančiose parodose rengiamos reklaminės kampanijos. Be to, turistinis regiono patrauklumas skatina daugybę turistų aplankyti vynuogyną keliaujant įvairiais maršrutais automobiliu ar pėsčiomis, nuvykti į vyndarių ūkius, susipažinti su jų vynais ir įvertinti su vyndaryste susijusį architektūros paveldą. Visi šie veiksmai padeda SGN „Pays d’Oc“ tobulėti ir garsinti savo gerą vardą.

Taigi, nuo pat atsiradimo saugoma geografinė nuoroda „Pays d’Oc“ nepaneigiamai buvo Langedoko-Rusijono vynininkystės atsinaujinimo variklis ir prisidėjo prie vynuogynų, apie kuriuos sukosi ir klostėsi kaimų gyvenimas ir šio regiono teritorijų planavimas, išsaugojimo.

9. Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas:

Pritaikius nukrypti leidžiančią nuostatą nustatyta arčiausiai esanti neputojančių vynų, kurie gali būti žymimi saugoma geografine nuoroda „Pays d’Oc“, vyndarystės ir gamybos vietovė apima greta geografinės vietovės esančius Odo, Garo, Hero ir Rytų Pirėnų departamentų kantonus:

Anglès, Arles, Avignon (Nr. 1, Nr. 2, Nr. 3), Ax-Les-Thermes, Barre-des-Cévennes, Bollène, Bourg-Saint-Andéol, Camarès, Campagnac, Châteaurenard, Cornus, Coucouron, Dourgne, Labruguière, Lacaune, Lavelanet, Le-Pont-de-Montvert, Le Pontet (komunos: Le Pontet, Vedéne), Les Vans, Mazamet, Meyrueis, Mirepoix, Murat-sur-Vèbre, Nailloux, Nant, Orange, Peyreleau, Quérigut, Revel, Saint-Germain-de-Calberte, Saint-Amans-Soult, Saintes-Maries-de-la-Mer, Saverdun, Sorgues, Tarascon, Valgorge, Vallon-Pont-d’Arc, Vaison-la-Romaine (komunos: Camaret-sur-Aigues, Travaillan, Violès), Villefort, Villefranche-de-Lauragais.

Pritaikius nukrypti leidžiančią nuostatą nustatyta arčiausiai esanti saugoma geografine nuoroda „Pays d’Oc“ žymimų rūšinių putojančių vynų vyndarystės ir gamybos vietovė apima šiuos departamentus: Ardešo, Arježo, Ronos deltos, Aukštutinės Garonos, Lozero, Tarno, Vokliūzo.

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Išpilstymas nustatytų ribų geografinėje vietovėje

Sąlygos aprašymas:

Saugoma geografine nuoroda „Pays d’Oc“ kartu su nuoroda „sur lie“ (su nuosėdomis) žymimi vynai į butelius išpilstomi geografinės vietovės ir arčiausiai esančios geografinės vietovės ūkiuose, kad būtų išsaugomos svarbiausios šių vynų savybės ir jiems būdingas nedidelis dėl natūraliai susidariusio anglies dvideginio atsiradusių burbuliukų kiekis.

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas:

Atsižvelgiant į specifikacijoje nustatytas taisykles, su saugomos geografinės nuorodos „Pays d’Oc“ pavadinimu gali būti nurodomas vienos ar kelių vynuogių veislių pavadinimas.

Vynuogių veislės (-ių) pavadinimas (-ai) turi būti užrašomas (-i) tame pačiame regėjimo lauke kaip ir geografinės nuorodos „Pays d’Oc“ pavadinimas.

Kartu su saugomos geografinės nuorodos „Pays d’Oc“ pavadinimu gali būti pateikiamos nuorodos „primeur“ arba „nouveau“. Nuorodos „primeur“ (šviežias) ir „nouveau“ (jaunas) skirtos tik neputojantiems vynams.

Neputojančių rožinių ir baltųjų vynų etiketėje kartu su saugomos geografinės nuorodos „Pays d’Oc“ pavadinimu gali būti pateikiama nuoroda „sur lie“ (su nuosėdomis). Kartu su nuoroda „sur lie“ produkto etiketėje būtina nurodyti derliaus metus.

Saugoma geografine nuoroda „Pays d’Oc“ žymimų pernokusių vynuogių vynų etiketėje privaloma nurodyti derliaus metus.

Jei etiketėje nuoroda „Indication géographique protégée“ (saugoma kilmės vietos nuoroda) pakeičiama tradicine nuoroda „Vin de Pays“ (krašto vynas), etiketėje būtina pateikti Europos Sąjungos SGN logotipą.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc042b5e-a658-48e0-98a9-81f91cd27beb

(1) OL L 9, 2019 1 11, p. 2.