Reglamento (ES) Nr. 1233/2011 I priedo 2 punkte minimas ir pavojus aplinkai, ir „kita susijusi rizika“. Kaip ir ankstesniais metais, valstybės narės plačiai aiškina riziką aplinkai ir susijusią riziką ir į savo vertinimus įtraukia ne tik riziką aplinkai, bet ir apskritai finansinę ir socialinę riziką. Siekiant atsižvelgti į tokią riziką, išsamaus patikrinimo praktika, apie kurią pranešta, apima ex ante vertinimus ir įvertinimo procedūras, kurių metu nustatoma ir vertinama rizika, kuri gali turėti įtakos sandorių tinkamumui gauti paramą. Rizikos vertinimo procedūros oficialiai įtvirtinamos specialioje politikoje, kurią kai kurios EKA nusprendė skelbti savo interneto svetainėse. Tokios vertinimo procedūros paprastai priklauso nuo konkretaus sandorio rūšies ir kategorijos pagal proporcingumo principą (t. y. kuo rizikingesnis ir (arba) didesnis sandoris, tuo intensyvesnis vertinimas). Dažniausiai vertinimus atlieka nepriklausomi išorės ekspertai, tačiau vis dažniau juos valdo paskirti specialistai kiekvienoje EKA. Be to, standartinė išsamaus patikrinimo praktika apima sutarčių nuostatų ir sąlygų rengimą, prireikus rizikos mažinimo priemonių, susijusių su sutarties sąlygomis, rengimą ir jų stebėseną per ilgesnį laikotarpį, kad būtų užtikrinta atitiktis standartams ir, jei taikoma, poveikio mažinimo priemonių įgyvendinimas. Valstybės narės nuolat iš naujo vertina ir tobulina savo vidaus procesus.

Visos valstybės narės, išskyrus vieną (Bulgariją, kuri nėra EBPO narė), praneša apie atitiktį EBPO rekomendacijoms dėl bendrųjų oficialiai remiamų eksporto kreditų ir aplinkos principų bei socialinio išsamaus patikrinimo (vadinamieji bendrieji principai), kurioms pritarė ir kurias kaip vertinimo priemonę naudoja EBPO narės ir kurias kaip normines priėmė ne vien EBPO narės. Daugelis valstybių narių teigia taikančios bendruosius principus, visų pirma aplinkos ir žmogaus teisių aspektus, kurie nepatenka į EBPO apibrėžtą taikymo sritį. Be to, visos valstybės narės, išskyrus vieną (Bulgariją) pranešė apie atitiktį EBPO rekomendacijoms dėl kovos su kyšininkavimu ir dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų. Jos taip pat praneša apie atitiktį EBPO principams ir gairėms, kuriais siekiama skatinti tvaraus skolinimo praktiką teikiant oficialius eksporto kreditus mažas pajamas gaunančioms šalims. Pastarųjų laikymasis neatsiejamas nuo nuoseklaus Pasaulio banko ir Tarptautinio valiutos fondo politikos, susijusios su tvariu skolinimu, laikymosi.

Šios trys EBPO rekomendacijos, kuriomis daugiausiai dėmesio konkrečiai skiriama eksporto kreditams, atlieka svarbų, bet neišskirtinį vaidmenį. Valstybių narių politika taip pat grindžiama tarptautiniais standartais ir platesne ES acquis. Iš ataskaitose pateiktų nuorodų į ES tikslus, standartus ir gaires matyti, kad atsižvelgiama tiek į privalomas, tiek į neprivalomas teisines priemones ir kad principai yra tokie pat svarbūs, kaip ir teisės aktų turinys. Be to, daugelis valstybių narių praneša, kad laikosi kitų tarptautinių lyginamųjų standartų, kad galėtų griežčiau tikrinti dar didesnę sandorių dalį. Žinoma, tai, be kita ko, bendruosiuose principuose nurodyti lyginamieji standartai, t. y. Tarptautinės finansų korporacijos aplinkos ir socialinės veiklos standartai (IFC veiklos standartai), Pasaulio banko grupės aplinkos, sveikatos ir saugos gairės (EHS gairės) ir Pasaulio banko apsaugos garantijų politika, taip pat Jungtinių Tautų (JT) verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai, EBPO rekomendacijos dėl atsakingo tarptautinių įmonių elgesio, JT vaiko teisių konvencija, Tarptautinės darbo organizacijos deklaracija dėl pagrindinių darbo teisių ir principų ir Pusiausvyros principai. Viena valstybė narė (Austrija) praneša, kad parengė vertinimo metodiką, grindžiamą JT darnaus vystymosi tikslais, ir viena valstybė narė (Švedija) nurodo, kad ji laikosi JT pasaulinio susitarimo principų. Be to, kai kurios valstybės narės aiškiai nurodo su klimato kaita susijusias iniciatyvas, įskaitant JT bendrąją klimato kaitos konvenciją.

Bendrieji principai vis dažniau laikomi būtiniausiais standartais. Valstybės narės vis dažniau nurodo papildomus politikos tikslus arba aspektus, kurie papildo nustatytuosius bendruosiuose principuose (pvz., socialinį tvarumą ir mokesčių slėpimo prevenciją). Daugelyje sričių valstybės narės taiko savo papildomas priemones, kad užtikrintų, kad eksporto kreditų parama būtų teikiama tik tiems sandoriams, kurie atitinka griežtą standartų rinkinį ir kurie gali būti susieti su nacionalinės teisės aktais. Pavyzdžiui, pastaraisiais metais keletas EKA priėmė konkrečius sprendimus, susijusius su klimato apsauga, įskaitant aiškų eksporto kreditų paramos anglimis kūrenamoms elektrinėms nutraukimą. Politikos konvergencija ES matoma iš to, kad 2021 m. balandžio mėn. Europos Sąjunga EBPO susitarimo dėl oficialiai remiamų eksporto kreditų dalyvėms pateikė pasiūlymą nedelsiant nutraukti oficialiai remiamų eksporto kreditų ir sąlygotosios pagalbos teikimą anglimis kūrenamų elektrinių sektoriui. Valstybės narės taip pat nurodo jau prisiimtą įsipareigojimą gerinti ir plėtoti jau sukurtas disciplinas.

(c)Kita metinėse veiklos ataskaitose pateikta informacija

Dauguma EKA taiko įmonių socialinės atsakomybės politiką, kurią įgyvendinant paprastai imamasi veiksmų ne tik vidaus lygmeniu, bet ir vykdomas glaudus dialogas su EKA klientais. Šiomis aplinkybėmis EKA vis dažniau vertina savo praktiką ir rengia savo poveikio aplinkai mažinimo planus (kelionės politiką ir kt.). Kai EKA yra privati bendrovė, vykdydama savo veiklą (viešojo sektoriaus ir privačiojo sektoriaus) ji paprastai taiko bendrą politiką, o tvarumo ataskaitose ir paskelbtoje politikoje jie neišskiriami.

Skaidrumas yra labai svarbus klausimas. Valstybės narės kruopščiai stengiasi užtikrinti, kad EKA veiktų kuo skaidriau, bet kartu užtikrintų konfidencialumą, kuris gali būti būtinas komerciniams sandoriams. Remiantis bendraisiais principais, visose ES EKA suderinta procedūra yra viešas išsamios informacijos (įskaitant aplinkos ir socialinio poveikio vertinimo ataskaitas), susijusios su projektais, kurie dėl savo savybių gali turėti neigiamą poveikį aplinkai arba socialinį poveikį, atskleidimas. Valstybės narės gali imtis papildomų veiksmų, atskleisdamos daugiau informacijos apie konkrečius sandorius arba savo vertinimo procedūras (apskritai, su tam tikromis išimtimis, ES EKA savo interneto svetainėse skelbia daug į anglų kalbą išverstos informacijos).

(d)EKA atitiktis Sąjungos tikslams ir įsipareigojimams

Siekiant užtikrinti skaidrumą ES lygmeniu, valstybės narės, vadovaudamosi Reglamentu (ES) Nr. 1233/2011, privalo parengti Komisijai metinę veiklos ataskaitą ir joje pagal savo nacionalinę teisės aktų sistemą pateikti tam tikrą finansinę ir veiklos informaciją apie savo veiklą eksporto kreditų srityje, taip pat informaciją apie tai, kaip sprendžiami pavojaus aplinkai klausimai.

Pagal I priedo 3 punktą: „Komisija, remdamasi šia informacija, parengia Europos Parlamentui metinę apžvalgą, įskaitant vertinimą, kuriame būtų nurodyta, ar EKA atitinka Sąjungos tikslus ir įsipareigojimus“.