2009
EUROPOS SĄJUNGOS 2003–2007 M. 
VISUOMENĖS SVEIKATOS PROGRAMA: AR ŠI PROGRAMA YRA VEIKSMINGA PRIEMONĖ SVEIKATAI GERINTI?EUROPOS 
AUDITO RŪMAI
Specialioji ataskaita   Nr. 2
ISSN 1831-0885
LT

EUROPOS SĄJUNGOS 
2003–2007 M. VISUOMENĖS SVEIKATOS PROGRAMA: AR ŠI PROGRAMA YRA VEIKSMINGA PRIEMONĖ SVEIKATAI GERINTI?Specialioji ataskaita  Nr. 2   2009
EUROPOS AUDITO RŪMAI(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?2
EUROPOS AUDITO RŪMAI
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-45410
Faks. +352 4398-46410
El. paštas: euraud@eca.europa.eu
Tinklavietė: http://www.eca.europa.eu
Specialioji ataskaita  Nr. 2   2009
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.
Ji pasiekiama per EUROPA serverį (http://europa.eu).
Katalogo duomenys pateikiami šio leidinio pabaigoje.Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras, 2009ISBN 978-92-9207-232-2
© Europos Bendrijos, 2009
Leidžiama dauginti, nurodžius šaltinį.
Printed in Belgium
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?3
TURINYS
Dalys
 SANTRUMPOS
I–VI SANTRAUKA
1–9 ĮVADAS
10–12  AUDITO APIMTIS IR METODAS
13–82  AUDITO PASTABOS
13–33  PROGRAMOS KONCEPCIJA
14–18 NEPATEIKTA AIŠKI INTERVENCIJOS LOGIKA
19–21 PROGRAMOS TIKSLAI – NEI KONKRETŪS, NEI IŠMATUOJAMI, NEI SU LAIKO NUORODA
22–28 NĖRA STRATEGINIO PLANAVIMO IR NEGRIEŽTAI APIBRĖŽTI PRIORITETAI29–33 PROGRAMOS RODIKLIAI NETIKO PAŽANGAI STEBĖTI
34–65  PROGRAMOS ĮGYVENDINIMAS: NUO PROJEKTO RENGIMO IKI REZULTATŲ
35–38 PROJEKTO TIKSLAI NĖRA KONKRETŪS, PATIKRINAMI IR KIEKYBIŠKAI APIBRĖŽTI
39–49  TIK IŠIMTINAIS ATVEJAIS BUVO NUMATOMI PROJEKTO TIKSLAI, NUSTATOMOS TIKSLINĖS GRUPĖS IR PLANUOJAMAS 
REZULTATŲ TVARUMAS
50–54  NEBUVO TINKAMOS PROJEKTŲ PAPILDOMUMO IR PROJEKTŲ PORTFELIO NUOSEKLUMO PRIEŽIŪROS55–65 RIBOTA EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ
66–82  PROJEKTO VALDYMAS
67–69 PARTNERYSTĖ VEIKĖ GERAI
70–73 KOMISIJA VYKDĖ PROJEKTO ĮGYVENDINIMO PRIEŽIŪRĄ GREIČIAU PAVIENIAIS ATVEJAIS NEI SISTEMINGAI74–78 GAUTI, TAČIAU AKTYVIAI NEPASKLEISTI REZULTATAI
79–82 PROJEKTŲ VERTINIMAS DAR NĖRA ĮPRASTINĖ PRAKTIKA
83–92  IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS
 I PRIEDAS:  2003–2007 M. VSP („SVEIKATĄ LEMIANČIŲ VEIKSNIŲ“ SKYRIUS) – FINANSUOTI PROJEKTAI PAGAL TEMAS
 II PRIEDAS:  VSP („SVEIKATĄ LEMIANČIŲ VEIKSNIŲ“ SKYRIUS) – ŠEŠIŲ POLITIKOS SRIČIŲ ANALIZĖ III PRIEDAS:  VSP („SVEIKATĄ LEMIANČIŲ VEIKSNIŲ“ SKYRIUS) – SMART KRITERIJŲ TAIKYMAS PROJEKTŲ TIKSLAMS, 
NUSTATYTIEMS 36 TIKRINTŲ PROJEKTŲ SUSITARIMUOSE DĖL DOTACIJŲ
 KOMISIJOS ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?5
SANTRUMPOS
DG JLS : Europos Komisijos teisingumo, laisvės ir saugumo generalinis direktoratas 
DG SANCO : Europos Komisijos sveikatos ir vartotojų generalinis direktoratas
DG TREN :  Europos Komisijos transporto ir energetikos generalinis direktoratas
EB: Europos bendrija
ELPKC : Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras
ENNSC : Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centras
EPV : Europos pridėtinė vertė
ES: Europos Sąjunga
MVP : metinis veiklos planas
NVO : nevyriausybinė organizacija
PHEA : Europos visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga, 2008 m. liepos mėn. 
pervadinta Sveikatos ir vartotojų vykdomąja įstaiga (EAHC)
PSO : Pasaulinė sveikatos organizacija
RDI ciklas : mokslinių tyrimų, taikymo ir diegimo ciklas
RTD : moksliniai tyrimai ir technologijų vystymas 
VSP : Visuomenės sveikatos programa (2003–2008 m.)
VSP2 : antroji programa „Bendrijos veiksmai sveikatos srityje (2008–2013 m.)”
VVS : valdymas pagal veiklos sritis
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?6
SANTRAUKA
I.
2003–2007 m. visuomenės sveikatos pro-
grama (VSP) buvo skirta papildyti valstybių 
narių vykdomas visuomenės sveikatos apsau-
gos ir jos gerinimo priemones. Jos struktū-
ros pagrindą sudaro trys skyriai: „informacija 
apie sveikatą“, greitas reagavimas į „grėsmes sveikatai“ ir sveikatos gerinimas naudojant 
„sveikatą lemiančius veiksnius“.
II.
Per numatytą laikotarpį pagal programą  organizacijų konsorciumams buvo suteiktos 
dotacijos 352 projektams įgyvendinti – visa Bendrijos pagalba sudarė apie 232 milijonus eurų.
III.
Audito metu Audito Rūmai išnagrinėjo, ar  teisingos sąlygos buvo iškeltos iš ES biu-
džeto finansuojamiems ir valstybių narių  
priemones papildantiems projektams, skir-
tiems veiksmingai prisidėti gerinant Europos 
piliečių sveikatą. Konkrečiai Audito Rūmai  
tyrė:
ar VSP koncepcija sudarė tinkamas prielai- a) 
das Bendrijos finansuojamiems sveikatos 
skatinimo veiksmams veiksmingai įgyven-
dinti ir prižiūrėti;
ar programos įgyvendinimo ir projektų  b) 
atrankos etapais Komisija įsitikino, kad  
pagal VSP „sveikatą lemiančių veiksnių“ 
skyrių finansuojami projektai leidžia  
pasiekti tvarių rezultatų, kad jie papildo vienas kitą ir sukuria Europos pridėtinę  
vertę; 
ar Komisija ir projektų koordinatoriai užti- c) 
krino veiksmingą projektų valdymą.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?7
IV.
Audito Rūmai nustatė šiuos faktus ir padarė 
šias išvadas:
Visuomenės sveikatos programoje numa- a) 
tyti nerealistiški, perdėm ambicingi  
tikslai, visiškai neatitinkantys jai skirtų ribotų priemonių. Esant tokiai padėčiai, 
pastangas labai svarbu sutelkti į tai, ką iš 
tikrųjų įmanoma pasiekti. Tačiau niekur 
nebuvo suformuluota aiški intervencijos logika, dėl to nebuvo iškelti aiškūs, pras-mingi, logiškai susiję tikslai ir nebuvo  
parengti tinkami veiklos rodikliai. Taigi visuomenės sveikatos programai trūko  strateginio kryptingumo. Metiniuose  veiklos planuose nustatytų programos  
„veiklos sričių“ buvo daugiau nei joms  
skirtų finansuojamų projektų. Kadangi  projektų siūlytojai buvo kviečiami teikti 
paraiškas pagal labai bendro pobūdžio  
antraštes, dėl projektų temų bei tiksli-
nių grupių gausos ir įvairovės sąnaudos 
buvo išskaidytos, o rezultatai padriki. 
Projektai nebuvo veiksmingi dėl pras- b) 
tos koncepcijos ir dėl įgyvendinimo  
problemų. Išskyrus kelias išimtis, juose 
nebuvo numatyta, kokių rezultatų keti-
nama pasiekti, ir dėl to nebuvo galimybės 
įrodyti, kokį jie turėjo poveikį. Tvarumą dalyviai dažnai suvokė kaip projekto vei-
klos tąsą, todėl tvarumas labai priklausė 
nuo tolesnio Bendrijos finansavimo.  
Įvairiose prioritetinėse srityse vykdomi 
veiksmai nebuvo sistemingai stebimi, dėl 
to buvo kartojamas darbas.
Teigiama buvo tai, kad įgyvendinant  c) 
programą galėjo bendradarbiauti įvairių šalių suinteresuotieji asmenys. Dauguma projektų buvo europinio masto ir dau-geliu atvejų jie sudarė palankias sąlygas keistis patirtimi ir mokytis vieniems iš  kitų. Akivaizdžiausia Europos pridėtinė 
vertė buvo sukurta tinklais.SANTRAUKA
V.
Atsižvelgdami į savo nustatytus faktus  Audito Rūmai rekomenduoja, kad visuose  
būsimuose panašaus pobūdžio teisės  
aktuose būtų suformuluota aiški progra-
mos logika. Aptariamos programos atveju  
Komisija turėtų atlikti padėties analizę ir  išsiaiškinti, kokie veiksmai jau įgyvendinti  
ir kokių dar esama spragų. Metinių prioritetų 
skaičių reikėtų žymiai sumažinti, jie turėtų 
būti sutelkti į strategines temas ir į veiklą, leidžiančią sukurti akivaizdžią Europos pri-dėtinę vertę. Taip pat Komisija turėtų šalinti 
nustatytus projektų koncepcijos ir įgyvendi-nimo trūkumus.
VI.
Apskritai Komisija ir valstybės narės privalo persvarstyti Europos Sąjungos visuomenės sveikatos finansavimo metodiką laikotar-
piui po 2013 metų. Reikėtų toliau tobulinti 
kitas esamas bendradarbiavimo priemones, 
tokias kaip, pavyzdžiui, „atviras koordina-
vimo metodas“.
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?8
ĮVADAS
 1.  EB sutarties 152 straipsnyje apibrėžiančiame Bendrijų vaidmenį visuo-
menės sveikatos srityje skelbiama, kad savo veikla Bendrija siekia  
„gerinti visuomenės sveikatą, užkirsti kelią žmonių negalavimams ir ligoms bei pašalinti pavojaus žmonių sveikatai šaltinius“. Šie Bendrijos 
veiksmai turi papildyti nacionaliniu lygiu vykdomas priemones, pripa-
žįstant valstybių narių atsakomybę už sveikatos paslaugų ir sveikatos 
priežiūros organizavimą bei teikimą.
 2.  Pagrindinis Europos Komisijos vaidmuo visuomenės sveikatos srityje – 
palengvinti bendradarbiavimą tarp valstybių narių valdžios institucijų ir įgyvendinti skatinamąsias priemones. Išskyrus išskirtinę kompeten-ciją žmogaus kilmės organų ir medžiagų bei kraujo saugos standartų klausimais, Europos Sąjungos teisės aktų leidybos įgaliojimai šioje  srityje yra apriboti iki skatinamųjų priemonių ir neleidžia derinti vals-tybių narių įstatymų ir reglamentų. 
 3.  Pirmoji visuomenės sveikatos programa (VSP) buvo priimta 2003–2008 m. 
laikotarpiui Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1786/2002/
EB1, kuriuo buvo pakeistos aštuonios veiksmų programos atskirose  
sveikatos srityse2. Visuomenės sveikatos programoje suformuluoti  
trys bendrieji tikslai:
teikti geresnę informaciją ir skleisti žinias siekiant gerinti visuo- a) 
menės sveikatą („informacijos apie sveikatą“ skyrius);
stiprinti gebėjimus greitai ir koordinuotai reaguoti į sveikatai  b) 
kylančią grėsmę („grėsmių sveikatai“ skyrius);
skatinti sveikatą ir užkirsti kelią ligoms, visose politikose ir veiks- c) 
muose atsižvelgiant į sveikatą lemiančius veiksnius („sveikatą  
lemiančių veiksnių“ skyrius).
 4.  Šiems tikslams pasiekti Komisija suteikė dotacijas įvairių organizacijų 
(vyriausybinių, nevyriausybinių, akademinių) konsorciumams, įgyven-dinantiems projektus, susijusius su prioritetiniais visuomenės svei-
katos klausimais, kuriuos Komisija kartu su valstybių narių atstovų  
komitetu nustatė metiniuose darbo planuose (MDP)
3. 1 OL L 271, 2002 10 9, p. 1.
2 Šios programos apėmė 
Bendrijos veiksmus vėžio, retų ligų, su tarša susijusių ligų, AIDS 
ir kitų užkrečiamų ligų, sužeidimų 
prevencijos, priklausomybės nuo 
narkotikų prevencijos, sveikatos 
priežiūros ir sveikatos skatinimo, informavimo apie sveikatą, 
švietimo ir mokymo srityse.
3 Programos komitetas veikia kaip 
Tarybos sprendimo Nr. 1999/468/EB 
(OL L 184, 1999 7 17, p. 23) 
4 ir 7 straipsniuose minimas programos įgyvendinimo metinio 
darbo plano vadybos komitetas. 
Jis prižiūri, pagal kokias sąlygas, 
kriterijus ir procedūras atrenkami 
programos veiksmai, pagal 
kokias sąlygas įgyvendinamos 
bendros strategijos ir veiksmai bei vertinamos programos, taip 
pat kokios naudojamos sveikatos 
priežiūros koordinavimo bei greito 
reagavimo į grėsmes sveikatai 
priemonės. Kitos VSP įgyvendinimo priemonės buvo priimtos taikant 
Sprendimo Nr. 1999/468/EB 
3 ir 7 straipsniuose minimas 
patariamąsias procedūras.
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?9
4 2007 m. kvietimo teikti 
pasiūlymus duomenys paremti 
priimtų pasiūlymų sąrašu. 2008 m. 
spalio mėn. derybos dar buvo nebaigtos dėl kelių sutarčių. 5.  Visuomenės sveikatos programa apėmė 2003–2007 m. laikotarpį. Per šį 
laikotarpį buvo finansuoti 352 projektai, EB finansavimo dalis sudarė 
231,7 milijono eurų įsipareigojimų4 (žr. 1 paveikslą ). Daugiausia  
lėšų skirta „sveikatą lemiančių veiksnių“ skyriui: Bendrija jai skyrė  90,8 milijono eurų, kurie sudarė 40 % visų projektams skirtų lėšų. 
BENDRAS BENDRIJOS ĮNAŠAS (ĮSIPAREIGOJIMAI MILIJONAIS 
EURŲ IR KAIP VISO BIUDŽETO PROCENTINĖ DALIS) IR PROJEKTŲ SKAIČIUS PAGAL PROGRAMOS SKYRIUS1 PAVEIKSLAS
 6.  Pagal VSP buvo sudarytos dotacijų sutartys su projektų koordinatoriais, 
kuriems buvo skirtas 60 % (ypatingais atvejais – iki 80 %) visų išlaidų, 
patirtų vykdant projekto veiklą, kofinansavimas. Be dotacijų projek-
tams, nedidelė VSP veiklos biudžeto dalis (apie 3 %) buvo panaudota konkursų tvarka sudarytoms viešųjų paslaugų sutartims.Grėsmė sveikatai
58,8 milijono eurų (25 %)68 projektai Informacija apie sveikatą
82,1 milijono eurų (35 %)135 projektai 
Sveikatą lemiantys 
veiksniai90,8 milijono eurų (40 %)149 projektai 
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?10
 7.  Iš VSP lėšų buvo finansuojami labai įvairūs pagal dydį, metodiką ir tiks-
linę grupę projektai (žr. 1 langelį ). Konsorciumai buvo labai įvai-
raus dydžio: nuo trijų iki 60 partnerių, Bendrijos įnašų dydis svyravo nuo 45 000 iki 2,5 milijono eurų, labai įvairūs buvo projektų veiklos 
tipai.
 8.  2008 m. sausio 1 d. pradėta vykdyti antroji Bendrijos veiksmų sveikatos 
srityje programa (2008–2013 m.) (VSP2)5. Iš pradžių Komisija siūlė  
sujungti visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos programas6. Ji 
taip pat siūlė padidinti biudžetą maždaug 270 % (2008–2013 m. svei-katos reikalams skirti 804 milijonus eurų), argumentuodama, kad VSP biudžetas sveikatos veiksmams yra nepakankamas norint įvykdyti  Sutartyje nustatytą prievolę kovoti su grėsmėmis sveikatai
7. 
 9.  Tačiau po 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo dėl 2007–
2013 m. finansinės programos, Europos Parlamentas ir Taryba nepa-
tvirtino nei sveikatos ir vartotojų apsaugos programų sujungimo, nei 
padidinto biudžeto. Teisinio proceso rezultatas buvo antroji sveikatos 
programa su panašiais kaip ir visuomenės sveikatos programos tikslais ir veikla, tačiau su sumažintu, 322 milijonų eurų – tai yra apie 9 %  
mažesniu nei ankstesnės programos – biudžetu (žr. 2 langelį ).5 Europos Parlamento ir Tarybos 
sprendimas Nr. 1350/2007/EB 
(OL L 301, 2007 11 20, p. 3).
6 COM(2005) 115 galutinis.
7 „Išlaikant dabartinį biudžetą 
neįmanoma optimaliai įvykdyti 
Sutartyje nustatytų prievolių, taip pat neįmanoma įvykdyti 
politinės valios daugiau nuveikti 
piliečių labui sveikatos ir 
vartotojų apsaugos srityse. Iš 
tiesų, esami finansiniai ištekliai 
neleidžia Bendrijai užtikrinti visų 
veiksmų, būtinų kovojant su epidemijomis ar sunkiomis ligomis 
bei užtikrinant bendradarbiavimą 
tarp valstybių narių sveikatos 
srityje.“ (Poveikio įvertinimas 
SEC(2005) 0425, p. 29).
VSP („SVEIKATĄ LEMIANČIŲ VEIKSNIŲ“ SKYRIUS) – 
PROJEKTŲ VEIKLOS PAVYZDŽIAI
Rinkti duomenis apie receptų klastojimą kaip toksikomanijos rodiklį.• 
Organizuoti mokslinį simpoziumą apie medicininį šalutinį dopingo vartojimo poveikį.• 
Parengti ataskaitą apie prekybos alkoholiniais gėrimais taisyklių laikymąsi.• 
Parengti ir platinti informacinę medžiagą migruojantiems lytinių paslaugų teikėjams.• 
Mokyklose organizuoti konkursą, skatinant nerūkančiųjų klases.• 
Parengti nacionalinę ir regioninę žindymo politiką ir planus.• 1 LANGELIS
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?11
VSP (2003–2007 M.) IR VSP2 (2008–2013 M.) PALYGINIMAS2 LANGELIS
VSP (2003–2007 m.) VSP2 (2008–2013 m.)
Teisinis pagrindas 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento 
ir Tarybos sprendimas Nr. 1786/2002/EB, patvirtinantis Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programą (2003–2008 m.)2007 m. spalio 23 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1350/2007/EB dėl antrosios Bendrijos veiksmų programos sveikatos srityje (2008–2013 m.)
Tikslai •  teikti geresnę informaciją ir skleisti žinias 
siekiant gerinti žmonių sveikatą
•  sustiprinti gebėjimą skubiai ir koordinuotai 
reaguoti į grėsmes sveikatai
•  skatinti sveikatą ir užkirsti kelią ligoms, 
visose politikose ir veiksmuose atsižvelgiant į sveikatą lemiančius veiksnius •  rengti ir skleisti informaciją ir žinias 
apie sveikatą
•  gerinti piliečių sveikatos saugumą•  skatinti sveikatą, taip pat ir mažinant 
nelygybę sveikatos srityje
Sprendime dėl programos numatytas biudžetas 354 milijonai eurų (2003–2008 m. laikotarpiui)
8
Per 6 metus po 59 milijonus eurų kasmet322 milijonai eurų 
(2008–2013 m. laikotarpiui)Per 6 metus po 53,7 milijono eurų kasmet
Finansavimo mechanizmai Dotacijos veiksmamsKonkursai (paslaugų sutartys)
9Dotacijos veiksmamsVeiklos dotacijosKonferencijosBendri veiksmaiKonkursai (paslaugų sutartys)
Programos įgyvendinimas DG SANCO10Visą valdymą vykdė PHEA11 
Poveikio įvertinimas Neatliktas Išsamus poveikio įvertinimas (2005 m.)12
8 Skirtumą tarp sprendime dėl programos numatytojo VSP biudžeto ir 5 straipsnyje minimų 2003–2007 m. laikotarpio projektams 
numatytų 231,7 milijono eurų iš esmės paaiškina dvi aplinkybės: į numatytąjį biudžetą įskaičiuoti apie 58 milijonai eurų, skirt ų 2008 m. 
(kurie vėliau buvo padengti iš VSP2), be to, numatytasis biudžetas apėmė išlaidas Vykdomajai agentūrai.
9 Metiniuose darbo planuose viešųjų pirkimų konkursams buvo nustatyta 10 % veiklos biudžeto viršutinė riba. Programoje VSP2 ši r iba 
buvo padidinta iki 20 %.
10 Nuo 2005 m. dotacijų valdymo ir konkursų organizavimo funkcijos buvo palaipsniui perduotos Visuomenės sveikatos programos 
vykdomajai įstaigai (PHEA) (visu pajėgumu dirba nuo 2007 m. sausio 1 d.).
11 Komisijos sprendimas Nr. 2004/858/EB (OL L 369, 2004 12 16, p. 73). 2008 m. PHEA buvo pervadinta Sveikatos ir vartotojų reikal ų 
vykdomąja agentūra (EAHC).
12 SEC(2005) 0425, Sveikatos ir vartotojų apsaugos strategijos ir programos pasiūlymo priedas (COM(2005) 115 galutinis).
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?12
AUDITO APIMTIS 
IR METODAS
 10.  Sveikatos skatinimo veiksmai buvo apibrėžti kaip „veiksmai, kuriais žmo-
nėms yra padedama priimti ir išlaikyti sveiką gyvenseną, ir kuriais  
sukuriamos sveikatai palankios gyvenimo sąlygos (aplinka)“13. Didelę 
šio tipo veiksmų dalį apima VSP „sveikatą lemiančių veiksnių“ skyrius. Audito metu buvo nagrinėjama, ar Europos Parlamentas, Taryba ir  Komisija, rengdami programą, nustatė teisingas sąlygas, taip pat ar Komisija ir projektų koordinatoriai ją įgyvendindami pasiekė, kad  
projektai veiksmingai prisidėtų prie Europos piliečių galimybių gerinti 
savo sveikatą.
 11.  Audito Rūmai nagrinėjo: 
ar VSP koncepcija sudarė tinkamą pagrindą užtikrinti Bendri- a) 
jos finansuojamų sveikatos skatinimo veiksmų įgyvendinimo ir  priežiūros veiksmingumą papildant valstybių narių vykdomas  
priemones;
ar programos įgyvendinimo ir projektų atrankos etape Komisija b) 
įsitikino, kad pagal VSP „sveikatą lemiančių veiksnių“ skyrių finan-
suojami projektai leidžia pasiekti tvarių rezultatų, kad jie papildo 
vienas kitą ir sukuria Europos pridėtinę vertę; 
ar Komisija ir projektų koordinatoriai užtikrino veiksmingą pro- c) 
jektų valdymą.
 12.  Audito metu buvo:
išanalizuotas programos teisinis pagrindas ir peržiūrėti programos a) 
vertinimai bei kiti susiję dokumentai;
išanalizuoti Bendrijos veiksmai ir politikos formavimo proce- b) 
sas pasirinktose „sveikatą lemiančių veiksnių“ skyriaus srityse:  
narkotikų, alkoholio, tabako, lytinės ir reprodukcinės sveikatos, 
psichikos sveikatos, mitybos ir fizinio aktyvumo14. Taip pat buvo 
išanalizuoti Komisijos politikos dokumentai, PSO politikos doku-
mentai, valstybių narių ir trečiųjų šalių iniciatyvos ir programos bei akademiniai ir moksliniai leidiniai; 
įvertinta 36 (iš 149) projektų, finansuotų pagal 2003–2007 m. visuo- c) 
menės sveikatos programos „sveikatą lemiančių veiksnių“ skyrių, 
imtis. Ši imtis aprėpė visus šešių atrinktų sričių, kuriose audito  metu
15. projektų įgyvendinimas jau buvo pakankamai pažengęs, 
projektus. Vertinant buvo peržiūrėta projektų dokumentacija,  kalbėta su visais projektų koordinatoriais ir atlikta internetinė  projekto partnerių apklausa
16;13 Don Nutbeam ir kiti, The Evidence 
of Health Promotion Effectiveness – 
Shaping Public Health in a New 
Europe  (Sveikatos skatinimo 
veiksmingumo įrodymai – formuoti 
visuomenės sveikatą naujojoje 
Europoje), Tarptautinė sveikatos 
skatinimo ir švietimo sąjunga 
(IUHPE), 1999 m. p. 3.
14 Atrinktos politikos sritys aprėpė 
visas šešias „sveikatą lemiančių 
veiksnių“ skyriaus prioritetines 
su gyvensenos klausimais 
susijusias politikos sritis. Visose 
šiose srityse projektai buvo atrenkami finansuoti kiekvienais 
2003–2007 m. laikotarpio metais 
(žr. I priedą ).
15 Imtį sudarė arba jau baigti 
projektai, arba projektai, kurių 
buvo pateikta bent pirmoji techninė tarpinė ataskaita, susijusi 
su viena iš „sveikatą lemiančių 
gyvensenos veiksnių“ politikos 
sričių: alkoholio, tabako, narkotikų, 
mitybos ir fizinės veiklos, lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir 
psichikos sveikatos.
16 Apklausos, kuri buvo atliekama 
2008 m. kovo 11 d.–balandžio 
4 d., tikslas buvo sužinoti kitų 
projekto dalyvių nuomones apie partnerystes ir apie sveikatos 
skatinimo projektų valdymą. 
Audito Rūmų naudojamas 
klausimynas buvo paremtas 
ankstesniais šioje srityje atliktais tyrimais (žr. El Ansari W., 
Educational Partnerships for Health: 
Do Stakeholders Perceive Similar 
Outcomes?, paskelbta: Journal of 
Public Health Management and Practice , 9 tomas, 2 dalis, 2003 m., 
p. 136–156). Buvo apklausti 
505 imties projektų dalyviai, iš 
kurių 242 atsakė į visus klausimyno 
klausimus – 47,9 % atsakymų 
lygis. Dar 19 dalyvių atsakė ne 
į visus, o tik į kai kuriuos apklausos klausimus.
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?13
kalbėta su DG SANCO ir PHEA darbuotojais; d) 
atlikta kiekybinė pateiktų pasiūlymų, finansuotų projektų ir pro- e) 
jektų biudžetų analizė;
su nacionalinių sveikatos ministerijų ir visuomenės sveikatos  f) 
institutų suinteresuotaisiais asmenimis, valstybių narių atstovais 
konsultuotasi dėl Programos komiteto ir pagrindinių nacionali-
nių centrų aštuoniose valstybėse narėse (Belgijoje, Estijoje, Suo-mijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Latvijoje, Švedijoje, Jungtinėje 
Karalystėje); 
audito metu keliais etapais tartasi svarbiais klausimais su svei- g) 
katos skatinimo ir ligų prevencijos sričių ekspertų grupe. Eksper-
tai labiausiai prisidėjo prie Audito Rūmų analizės, pavyzdžiui, jie 
pasiūlė atlikti analizę remiantis RDI ciklu (žr. 10 langelį ), taip pat 
pritarė šioje ataskaitoje pateiktoms audito pastaboms.
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?14
PROGRAMOS KONCEPCIJA
 13.  Programos yra efektyvesnės, kai jos yra tinkamai sumanytos ir kai yra 
aiškiai išdėstyti planuojami rezultatai. Tikimybė to pasiekti yra  
didesnė:
jei sprendime dėl programos (ar prie jo pridedamuose dokumen- a) 
tuose) yra suformuluota aiški intervencijos logika;
jei programoje yra iškelti konkretūs, išmatuojami, pasiekiami,  b) 
svarbūs, su laiko nuoroda tikslai (SMART);
jei prioritetai parengti atsižvelgiant į organizacijos strategiją; c) 
jei efektyvumą ir rezultatus galima vertinti remiantis griežtais ir d) 
prasmingais rodikliais.
NEPATEIKTA AIŠKI INTERVENCIJOS LOGIKA
 14.  Vienas pagrindinių programos elementų yra aiškiai suformuluota inter-
vencijos logika – hipotetinių priežasčių ir pasekmių sąsajų, apibū-
dinančių tikimybę, kaip pasitelkus intervenciją, bus pasiekti jos  
bendrieji tikslai, visuma. ES kontekste šie bendrieji politikos sričių ir 
programų tikslai paprastai yra nustatyti Sutartyje. Intervencijos logika sukuria konceptualią sąsają tarp intervencijos indėlių ir išdirbių, taigi 
ir jos poveikio visuomenei rezultatų ir išdavų prasme
17. Suformulavus 
aiškią planuojamos intervencijos logiką, galima nustatyti tikslų eiliš-
kumą pagal svarbą bei nustatyti svarbiausius priežiūros ir vertinimo 
rodiklius.
 15.  Loginiai modeliai, rodantys, kaip indėliai skirtingose veiklos srityse duoda 
laukiamų rezultatų, yra pats tinkamiausias būdas intervencijos logikai 
apibūdinti. Tačiau šituo būdu programos intervencijos logika nebuvo 
aiškiai suformuluota nei Komisijos teisiniame pasiūlyme dėl progra-
mos18, nei VSP reglamentuojančiuose teisės aktuose, nei jokiuose  
kituose susijusiuose dokumentuose (pvz., poveikio įvertinimuose19 
ar metiniuose veiklos planuose). Priėmus VSP2, padėtis nepasikeitė.
 16.  Loginiai modeliai naudojami kitose ES politikos srityse, antai išorės veiks-
muose, ir yra įprastinė praktika visuomenės sveikatos srityje kitose 
pasaulio dalyse (Jungtinėse Valstijose, Kanadoje). Pavyzdžiui, loginiai modeliai buvo naudojami planuojant, įgyvendinant ir vertinant Pietų Arizonos pasienio sveikatos darbuotojų švietimo programą ( Southern  
Arizona Border Health Careers Opportunity Program )
20, fondo California 
Wellness Foundation  Sveikatos gerinimo priemonę21 ir Kalgario tarp-
kultūrinių psichikos sveikatos konsultacijų projektą ( Calgary Cross-
Cultural Mental Health Consultation Project )22.AUDITO PASTABOS
17 „ES veiklos vertinimas. Komisijos 
tarnyboms skirtos praktinės 
gairės“, Europos Komisija, Biudžeto 
generalinis direktoratas, 2004 m. 
liepos mėn., p. 87. 
18 COM(2000) 285 galutinis.
19 Komisija pateikė VSP pasiūlymą 
anksčiau nei buvo įvesta prievolė 
(2002 m.) vertinti poveikį, 
taigi, buvo atlikta tik ribota jos 
ekonominės naudos analizė. Tačiau buvo atliktas išsamus VSP2 
poveikio vertinimas (žr. Europos 
Komisija, SEC(2005) 0425; IA for 
the proposed combined Health and 
Consumer Protection strategy and 
programme ).
20 M. Page, S. H. Parker ir R. Renger, 
How Using a Logic Model Refined 
Our Program to Ensure Success , 
paskelbta:  Health Promotion 
Practice OnlineFirst , paskelbta 
2007 m. rugpjūčio 28 d.
21 A. Cheadle, W. L. Beery, 
H. P. Greenwald, G. D. Nelson, 
D. Pearson ir S. Senter, Evaluating 
the California Wellness Foundation’s 
Health Improvement Initiative: A Logic Model Approach , paskelbta:  
Health Promotion Practice , 
2003 m. balandžio mėn.; 4 tomas: 
p. 146–156.
22 W. E. Thurston, J. Graham ir 
J. Hatfield, Evaluability Assessment: 
A Catalyst for Program Change 
and Improvement , paskelbta:  
Evaluation & the Health Professions , 
2003 m. birželio mėn.; 26 tomas: 
p. 206–221.
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?15
 17.  VSP tarpinio vertinimo ataskaitoje23 išorės vertintojai rekomendavo rengti 
tokius sistemingus ir argumentuotus įrodymais paremtus sąsajų tarp 
indėlių, veiklos, išdirbių ir išdavų aprašus (žr. 3 langelį ). Audito Rūmai 
rekomendavo naudoti intervencijos logiką rengiant programos kon-cepciją, nustatant tikslus ir vertinant efektyvumą kitose biudžeto  srityse
24.
 18.  Audito Rūmų nuomone, nesant konceptualaus pagrindo yra sunkiau įgy-
vendinti programinius SMART tikslus (žr. 19–21 dalis) ir parengti patiki-mus efektyvaus programos įgyvendinimo rodiklius (žr. 70–73 dalis).
VISUOMENĖS SVEIKATOS PROGRAMOS (2003–2008 M.) TARPINIO ĮVERTINIMO 
REKOMENDACIJOS
„Vykdant (VSP) šiuo tarpiniu etapu yra laikomasi jos metiniuose darbo planuose nustatytos darbų 
programos. Tačiau šis etapas yra palankus pasinaudoti šiais pasiekimais ir:
parengti suinteresuotųjų šalių lūkesčius ir piliečių reikmes atitinkančius griežtesnius prioritetus, ati-• 
tinkančius politikos tikslus ir aukštus sąžiningumo standartus;prižiūrėti programos veiklą, atsižvelgiant ne vien į kiekvieno projekto tikslus, bet taip pat į bendruosius 
• 
sprendime dėl programos iškeltus tikslus;suinteresuotuosius asmenis glausčiau supažindinti su programos prioritetais ir tikslais, taip pat spe-
• 
cialiais pranešimais supažindinti platesnės visuomenės sveikatos bendruomenės atstovus.
Siekiant geresnio supratimo ką reikalaujama įvykdyti, parengti loginį metodą, leidžiantį suvokti tikslius 
priežastinius ryšius tarp programos veiklos ir siekiamų jos rezultatų. ”
(Wija J. Oortwijn ir kiti, Interim evaluation of the Public Health Programme 2003-2008  (Visuomenės sveikatos programos 
(2003–2008 m.) tarpinis įvertinimas) ( Final Report, RAND Europe technical report , 2007 m., p. 6).3 LANGELIS23 Wija J. Oortwijn ir kiti, Interim 
evaluation of the Public Health 
Programme 2003–2008 m. Final 
Report, RAND Europe technical report , 2007 m., p. 6.
24 Žr. Specialiosios ataskaitos 
Nr. 9/2007 „ES mokslinių tyrimų ir 
technologinės plėtros bendrųjų programų vertinimas: ar Komisijos 
taikomas metodas galėtų būti 
pagerintas?“ 34–36 dalys (OL C 26, 
2008 1 30) ir specialiosios 
ataskaitos Nr. 7/2008 „Pažangi 
energetika (2003–2006 m.)“ 18 ir 
21 dalys (OL C 279, 2008 11 1).
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?16
PROGRAMOS TIKSLAI – NEI KONKRETŪS, NEI IŠMATUOJAMI, 
NEI SU LAIKO NUORODA
 19.  Komisijos valdymo pagal veiklos sritis (VVS) sistemoje tikslai yra api-
brėžti, kaip siektini tam tikros veiklos padariniai. Tikslai neturėtų  
būti pačios veiklos aprašymas, o greičiau parodyti pokyčius, kuriuos 
numatoma ta veikla pasiekti25. Finansiniame reglamente26 yra nusta-
tyta prievolė SMART tikslus taikyti visiems biudžete numatytiems  veiklos sektoriams.
 20.  Nesant aiškios intervencijos logikos sunku nustatyti nuoseklius pro-
graminius tikslus. Iš tikrųjų, kaip buvo parodyta „sveikatą lemiančių 
veiksnių“ skyriaus pavyzdžiu, sprendime dėl VSP programos galimi  veiksmai aprašyti pernelyg plačiai ir abstrakčiai. Bendrasis politikos 
tikslas „skatinti sveikatą ir užkirsti kelią ligoms, visose politikose ir 
veiksmuose atsižvelgiant į sveikatą lemiančius veiksnius“ nebuvo  
išskaidytas į konkrečius, išmatuojamus ir su laiko nuoroda tikslus  
(žr. 4 langelį ).
 21.  Sprendime dėl programos nepakankamai aiškiai išdėstyta, kaip šie veiks-
mai galėtų prisidėti siekiant bendrojo politikos tikslo skatinti sveikatą 
ir užkirsti kelią ligoms arba kaip galėtų būti įvertinta, ar šis tikslas 
pasiektas. 
NĖRA STRATEGINIO PLANAVIMO IR NEGRIEŽTAI 
APIBRĖŽTI PRIORITETAI
 22.  Norint, kad išlaidų programų poveikis būtų išmatuojamas, jos turi būti 
sutelktos į veiksmus, atrinktus naudojant strateginį planavimą ir atsi-
žvelgiant į griežtai apibrėžtus prioritetus. Prioritetų skaičius turėtų 
būti proporcingas turimoms lėšoms, kadangi esant per daug prioritetų 
sumažėja galimybė pasiekti poveikį kiekvienoje atskiroje srityje.
 23.  Kiekvienais metais ES valstybės narės sveikatai kiekvienam gyventojui 
išleidžia vidutiniškai 1 400 eurų27. Nors šios išlaidos apima taip pat ir 
sveikatos skatinimo bei informavimo apie ją priemones, didžioji jų dalis 
yra susijusi su sveikatos paslaugų ir medicininės pagalbos teikimu, kuris pagal Sutartį yra išskirtinė valstybių narių kompetencija.25 Europos Komisija, Strateginio 
planavimo, programavimo ir 
valdymo pagal veiklos sritis 
vadovas ( SPP/ABM guide , antrasis 
leidimas, 2004 m. spalio mėn., p. 25.
26 Tarybos reglamento (EB, 
Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl 
Europos Bendrijų bendrajam 
biudžetui taikomo finansinio 
reglamento 27 straipsnio 3 dalis (OL L 248, 2002 9 16, p. 1).
27 PSO regioninis Europos biuras, 
Kopenhaga, Public expenditure on 
health, purchasing power parity euro per capita, WHO estimates 
for 2003-2005 , Duomenų bazė – 
sveikata visiems (HFA-DB), 
(http://www.euro.who.int/hfadb), 
2008 m. spalio mėn. 
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?17VSP PROGRAMOS TIKSLAI, „SVEIKATĄ LEMIANČIŲ TIKSLŲ“ SKYRIUS
Programos tikslai – 
sveikatą lemiančių veiksnių skyriaiSMART kriterijai
Konkretūs
(kad būtų 
patikrinta 
pažanga)Išmatuojami 
(būtinybė 
patikimai ir 
su įrodymais 
pranešti apie 
pažangą)Pasiekiami SvarbūsSu laiko 
nuoroda 
(nurodytas 
terminas)
„Skatinti sveikatą ir užkirsti kelią ligoms, darant poveikį sveikatos veiksniams visose Bendrijos politikos kryptyse ir veiklose:
Ne
1Ne2Iš dalies3Taip Ne43.1. rengiant ir įgyvendinant strategijas ir priemones, įskaitant tas, kurios susijusios su 
visuomenės supratimu, su gyvenimo būdu susijusiais sveikatos veiksniais, tokiais kaip mityba, fi  zinis aktyvumas, tabakas, alkoholis, narkotikai ir kitos medžiagos, bei veiklas 
susijusias su psichikos sveikata, įskaitant priemones, kurios turėtų būti įtrauktos į visas Bendrijos politikos sritis ir specialias strategijas pagal amžiaus grupes ir lytis;
3.2. analizuojant situaciją ir vystant strategijas dėl socialinių ir ekonominių sveikatos 
veiksnių, siekiant nustatyti ir kovoti su nelygybe sveikatos srityje bei įvertinti socialinių ir ekonominių veiksnių poveikį sveikatai;
3.3. analizuojant situaciją ir vystant strategijas dėl sveikatos veiksnių, susijusių su 
aplinka ir padedant identifi  kuoti ir įvertinti aplinkos veiksnių pasekmes sveikatai;
3.4. analizuojant situaciją ir keičiantis informacija apie genetinius veiksnius bei 
genetinio patikrinimo naudojimą;
3.5. vystant metodus vertinti sveikatos skatinimo strategijų ir priemonių kokybę ir 
veiksmingumą;
3.6. paremiant atitinkamas mokymo veiklas, susijusias su pirmiau minėtomis 
priemonėmis.“
1 Tiksle nenurodyta, kas turėtų būti keičiama arba nėra tikslų, kuriais būtų galima įvertinti pažangą.
2 Tikslas nėra išmatuojamas ar kiekybiškai įvertinamas, nenustatyti efektyvumo rodikliai.
3 Pagal programos sprendime nurodytą „veiklą“ kaip „tikslus“ tai gali būti pasiekta bent jau iki tam tikro lygio.
4 Nėra nurodytas joks terminas.4 LANGELIS
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?18
28 Šios devynios temos buvo: 
alkoholis, tabakas, narkotikai, 
mityba ir fizinis aktyvumas, lytinė ir reprodukcinė sveikata ir ŽIV, 
psichikos sveikata, socialiniai 
ekonominiai sveikatą lemiantys 
veiksniai, sveikatą lemiantys 
aplinkos veiksniai bei ligų ir 
sužeidimų prevencija. 2003 ir 
2004 m. papildomos temos buvo mokymas visuomenės sveikatos 
tema (vėliau pakeistas gebėjimų 
stiprinimu) ir sveikatos skatinimas 
ypatingoje socialinėje aplinkoje. 
2005 m. šios paskutinės temos 
buvo atsisakyta ir buvo pridėti 
genetiniai sveikatą lemiantys veiksniai. 24.  Metinio VSP biudžeto dalį, skirtą sveikatos skatinimo ir informavimo 
apie ją priemonėms, taip pat kovai su grėsmėmis sveikatai, sudaro  
apie 59 milijonai eurų, t. y. po 13 centų kiekvienam ES piliečiui. Esant tokiai padėčiai tinkamiausias ES atsakas būtų skirti šį palyginti nedi-
delį biudžetą nedaugeliui prioritetinių veiksmų, pasirinktų srityse  
su aiškia Europos pridėtine verte, kitaip sakant, problemoms, kurias veiksmingiausia spręsti tarptautiniu lygiu.
 25.  Visuomenės sveikatos srities prioritetai yra nustatyti metiniuose darbo 
planuose, į kuriuos orientuojasi projektų siūlytojai. 2003–2007 m. laiko-
tarpio metiniuose darbo planuose buvo pateikti ilgi kiekvieno progra-
mos skyriaus temų sąrašai, aprėpiantys platų klausimų spektrą. Pagal 
„sveikatą lemiančių veiksnių“ skyrių (kurio metinį biudžetą sudarė apie 18 milijonų eurų) kiekvieniems metams buvo pasiūlyta po devynias tokias temas. Atskirais metais, bet ne kasmet, buvo finansuojamos dar trys sritys
28. (žr. I priedą ).
 26.  Kiekvienai iš šių devynių temų kasmet buvo nustatoma nuo vienos iki 
septynių „galimos veiklos sričių“ – nuo labai konkrečių iki bendrų  
(žr. pavyzdžius 5 langelyje ). Šios metinės „veiklos sritys“ buvo api-
brėžtos kaip veikla, kuriai atlikti galima buvo teikti projektų pasiūly-
mus, o ne kaip tikslai, kurių atžvilgiu galima vertinti pažangą.
 27.  Taigi 2003–2007 m. metiniuose darbo planuose iš viso buvo nustatytos 154 veiklos sritys vien pagal programos „sveikatą lemiančių veiksnių“ skyrių. Per tą patį laikotarpį pagal šį programos skyrių buvo finansuoti tik 149 projektai, o tai reiškia, kad netgi geriausiomis sąlygomis kiekvie-
nai šių sričių negalėjo tekti net po vieną projektą. Iš tikrųjų prioritetai buvo dar mažiau aprėpti, nes kai kurioms „veiklos sritims“ teko po du 
projektus. Be to atskirais metais labai plačioms sveikatos temoms – 
mitybai, alkoholiui ir psichikos sveikatai – buvo skiriama dažniausiai 
tik po vieną ar du projektus (žr. I priedą ).
 28.  Kadangi organizacijos ir konsorciumai buvo kviečiami teikti paraiš-
kas finansavimui gauti pagal dažnai labai bendro pobūdžio temas  
(žr. pavyzdžius 5 langelyje ), daugelyje Komisijai pateiktų pasiūlymų 
trūko strateginio prioriteto. Ši problema ypač būdinga sritims, kuriose 
iš projektų buvo tikimasi, kad su jais bus pateikti išsamūs tyrimai  arba kad jie prisidės prie politikų rengimo. Šiose srityse kvietimo  
teikti paraiškas procedūra (ir tai, kad naudojamos paslaugų sutartys) 
leidžia tiksliau apibrėžti laukiamus rezultatus. Tačiau viešųjų pirkimų 
konkursams buvo nustatyta 10 % veiklos biudžeto viršutinė riba. Pro-
gramoje VSP2 ši riba buvo padidinta iki 20 % (žr. 2 langelį ).
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?19
VSP „SVEIKATĄ LEMIANČIŲ VEIKSNIŲ“ SKYRIAUS METINĖS „VEIKLOS SRITYS“5 LANGELIS
Tema Metiniuose darbo planuose numatytos metinės „veiklos sritys“ (pavyzdžiai)
(Šaltinis: VSP įgyvendinimo metiniai darbo planai (2003–2007 m.))
Tabakas „Skatinti strategijas, skirtas formuoti neigiamą požiūrį į rūkymą, taip pat 
strategijas ir priemones, skirtas mažinti rūkymo paplitimą.“ (2004 m.)
Alkoholis „Įvertinti kaip alkoholinių gėrimų reklamos ir pardavimo srityje taikomi 
nacionaliniai įstatymai ir savireguliavimas.“ (2004 m.)
Narkotikai „Pirmenybė bus teikiama pasiūlymams dėl:
•  gydomosios ir socialinės įtraukties veiklos visose valstybėse narėse, įskaitant 
tiek neteisingą vaistų/narkotikų vartojimą, tiek piktnaudžiavimą jais;
•  geriausios praktikos gerinant prevencijos bei neigiamų pasekmių mažinimo 
paslaugų prieinamumą bei teikiant pirmenybę ŽIV/AIDS ir kitoms kraujo infekcijoms.“ (2005 m.)
Mityba ir fi  zinis aktyvumas „Parengti pažangias priemones siekiant pagerinti mitybos įpročius ir fi  zinio 
aktyvumo įpročius visuose gyventojų grupėse.“ (2003 m.)
Psichikos sveikata „Remtis geriausios esamos praktikos tyrimais, rengti intervencijų atitinkamose gyventojų grupėse įgyvendinimo strategijas, siekiant gerinti psichikos sveikatą ir padėti išvengti depresijos, savižudybių ir susijusių sutrikimų.“ (2003 m.)
Lytinė ir reprodukcinė sveikata „Atsižvelgiant į informaciją, gautą iš sveikatos priežiūros sistemos, plėtoti sveikatos skatinimo strategijas ir nustatyti geriausią praktiką seksualinio švietimo srityje (nepilnamečių nėštumas, šeimos planavimas) ir siekiant užkirsti kelią lytiniu būdu plintančioms ligoms, pavyzdžiui, ŽIV/AIDS, taip pat aptariant atitinkamus metodus mokyklai ir specialioms visuomenės grupėms.“ (2004 m.)
Sužeidimų prevencija „Bus remiama vaikų saugai skirtos geriausios praktikos sklaida visose valstybėse narėse, EEE šalyse ir šalyse kandidatėse, ir raginimas atkreipti visuomenės dėmesį į vaikų saugos problemas surengiant Europos konferenciją. Ypatingas dėmesys bus skirtas kovai su fi  ziniu smurtu ir pranešimui apie pavojų, 
organizuojant praktinę sužeidimų prevencijos veiklą.“ (2006 m.)
Aplinkos veiksniai „2004 m. prioritetas bus teikiamas veiksmams, kuriais remiama sveikatos ir aplinkos politikų ir strategijų plėtra bei sveikatos ir aplinkos klausimų integravimas į kitas Bendrijos politikas. Ypatingas dėmesys bus skirtas patarimų, kaip plėtoti veiklą, teikimui ir patirties perdavimui, taip pat teisės aktų leidybai ir kitoms iniciatyvoms aplinkos poveikio sveikatai srityje, visų pirma – oro taršos (įskaitant oro taršą patalpose) ir elektromagnetinių laukų srityse.“
Socialiniai ir ekonominiai veiksniai „Socialinių ekonominių sveikatą lemiančių veiksnių aptarimas ir toliau bus pagrindinis programos prioritetas. 2004 m. bus remiami veiksmai šiose srityse:1.  nustatant veiksmingas strategijas, skirtas sveikatos nelygybės ir socialinių 
ekonominių veiksnių poveikio sveikatai klausimams spręsti, ypač socialinių ekonominių veiksnių poveikio ypatingoje aplinkoje ir toms visuomenės grupėms, kurios yra ypač paveiktos, pirmiausia socialiai atskirtiems žmonėms, mažumų atstovams ir migruojantiems žmonėms;
2.  plėtojant strategijas, skirtas nedarbo ir darbo laikinumo poveikio sveikatai 
klausimams spręsti.“
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?20
PROGRAMOS RODIKLIAI NETIKO PAŽANGAI STEBĖTI
 29.  Įdiegus valdymo pagal veiklos sritis (VVS) sistemą, Komisijos generaliniai 
direktoratai privalo apibrėžti aiškius, prasmingus ir logiškai susijusius 
savo vykdomos veiklos tikslus ir nustatyti tinkamus veiklos rodiklius, leidžiančius stebėti pažangą. Turi būti nustatyti tiek poveikio rodikliai (tikslinėje grupėje pasiektas pokytis), tiek išdirbio rodikliai (būdas, 
kuriuo šis pokytis pasiektas)
29.
 30.  Tokius veiklos rodiklius parengti trukdė tai, kad sprendime dėl VSP ir 
metiniuose darbo planuose nebuvo suformuluota aiški intervencijos 
logika ir konkretūs, išmatuojami ir su laiko nuoroda tikslai. Pavyzdžiui, DG SANCO metiniuose valdymo planuose iki 2006 m. nebuvo jokių  poveikio rodiklių, skirtų „sveikatą lemiančių veiksnių“ tikslui. Poveikio rodiklis „sveiko gyvenimo metai“ (metų, kuriuos asmuo gali tikėtis  
pragyventi būdamas geros sveikatos, skaičius), kuris buvo parengtas 
vykdant Komisijos kofinansuojamą projektą, jau 2005 m. buvo patvir-
tintas kaip Lisabonos struktūrinis rodiklis.
 31.  Tačiau netgi vėliau parengtas poveikio rodiklis vis dar nebuvo pakankamai 
konkretus, kad galėtų būti naudojamas pažangai stebėti ir vertinti, 
be to jis nesisiejo su jokiu kiekybiškai apibrėžtu tikslu. Kaip matyti 
iš pavyzdžio (žr. 6 langelį ), poveikio rodiklis buvo apibrėžtas labiau 
kaip tikslas, o ne kaip būdas išmatuoti pažangą.29 Europos Komisija, Generalinis 
sekretoriatas: SPP/ABM guide , 
antrasis leidimas, 2004 m. 
spalio mėn., p. 26 ir tolesni.
2006 M. METINIAME VALDYMO PLANE VSP „SVEIKATĄ LEMIANČIŲ VEIKSNIŲ“ 
SKYRIUI SKIRTAS POVEIKIO RODIKLIS 
„Padidinti suinteresuotųjų šalių ir viešosios politikos formuotojų informuotumą ir iniciatyvumą su 
gyvensena susijusių sveikatą lemiančių veiksnių, visų pirma mitybos ir fizinio aktyvumo, alkoholio bei esminį poveikį visuomenės sveikatai turinčių ligų, atžvilgiu. “6 LANGELIS
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?21
2009 M. METINIAME VALDYMO PLANE ATRINKTI RODIKLIAI, SKIRTI TIKSLUI 
„SVEIKATOS SKATINIMAS SENĖJANČIOJE EUROPOJE“
„Gyventojų dalį, informuotą apie nesveikus įpročius, su gyvensena susijusią susirgimų riziką ir svei-• 
katą lemiančius veiksnius, visų pirma mitybą, fizinį aktyvumą ir alkoholį“ padidinti nuo 66 % iki 
80 %;
„Piliečių, kurie kiekvienais metais matuojasi kraujospūdį, dalį“ padidinti nuo 59 % iki 80 %; • 
„Gyventojų, informuotų apie tabako dūmų žalą nerūkantiems, dalį“ padidinti nuo 75 % to 80 %.• 7 LANGELIS 32.  Padėtis pastaruoju metu pagerėjo, nes preliminaraus 2009 m. biudžeto 
projekto veiklos ataskaitose buvo nustatyti poveikio rodikliai ir kie-
kybiškai apibrėžti tikslai, susiję su visuomenės informuotumu apie  kai kuriuos sveikatą lemiančius veiksnius (žr. 7 langelį ). 
 33.  Tačiau kai buvo rengiama ši ataskaita, Komisija dar nebuvo panaudojusi 
šių rodiklių vertindama visos VSP ar atskirų jos projektų rezultaty-
vumą. Iš tiesų audito metu buvo nustatyta, kad jokiu etapu Komisija netaikė tinkamos stebėjimo sistemos, kuri būtų leidusi atlikti tokį  
rezultatų vertinimą (žr. 70–73 dalis).
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?22
PROGRAMOS ĮGYVENDINIMAS: NUO PROJEKTO 
RENGIMO IKI REZULTATŲ  
 34.  Kad programa būtų rezultatyvi, vykdant jos projektus turi būti pasiekta 
teigiamų rezultatų. Jų pasiekti bus lengviau, jei prieš pradedant  projektą vykdyti, bus nustatyti jo tikslai, tikslinės grupės ir siekiami rezultatai ir jei bus nustatyta, kaip tie rezultatai padarys numatytą 
poveikį.
  Šioje politikos srityje, norint veiksmingai įgyvendinti programą, Komisija 
kaip programos vadovas taip pat privalo:
turėti adekvatų visų programos projektų portfelio vaizdą, kad  a) 
galėtų užtikrinti jų suderinamumą ir nuoseklumą;
įsitikinti, kad finansuojamuose projektuose parodyta akivaizdi  b) 
Europos pridėtinė vertė (EPV).
PROJEKTO TIKSLAI NĖRA KONKRETŪS, PATIKRINAMI 
IR KIEKYBIŠKAI APIBRĖŽTI 
 35.  Projektai turėtų būti parengti taip, kad galėtų būti rezultatyvūs. Kaip ir 
programos lygmeniu, svarbus projekto rengimo elementas yra nusta-
tyti SMART tikslus; šie tikslai turėtų būti logiškai išvesti iš politikos 
tikslų kaip nustatyta sprendime dėl programos. VSP viešųjų pirkimų konkurso kriterijuose buvo reikalaujama, kad projektų teikėjai nusta-
tytų „konkrečius ir realistinius tikslus (…) Projekte turi būti nustatyti patikrinami ir kiekybiškai apibrėžti tikslai“
30. 
 36.  Audito Rūmų atlikta audituojamų projektų susitarimų dėl dotacijų analizė 
parodė, kad projektų teikėjai kartu su pasiūlymais pateikė ne tiek  
tikslus, kiek mišrų veiksmų ir išdirbių sąrašą. Tipiški projektų „tikslai“ buvo dalijimasis informacija tarp toje srityje veikiančių organizacijų, gebėjimų ugdymas ir „geros praktikos“ sklaida (žr. 8 langelį ). Tačiau 
Komisija, prieš sudarydama susitarimą dėl dotacijų, nesiėmė jokių  taisomųjų priemonių šiai spragai užpildyti.30 „Pagal visuomenės sveikatos 
programą vykdomų veiksmų 
atrankos ir finansavimo taisyklės, 
kriterijai ir tvarka“ (OL C 62, 
2003 3 15).
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?23
 37.  Audito Rūmai atliko išsamią analizę siekdami nustatyti, ar susitarimuose 
dėl dotacijų nustatytus projektų tikslus galima laikyti SMART tikslais. 
Ši analizė pateikta III priede . Joje konstatuojama, kad nė vieno iš  
imties projektų tikslai nebuvo visiškai SMART. Tikslai nebuvo sufor-
muluoti kaip išmatuojami ir su laiko nuoroda ir nebuvo aišku, kiek  
jie yra pasiekiami. Jie nebuvo išreikšti kaip planiniai rodikliai, kuriais remiantis vėliau galima būtų stebėti pažangą. Tačiau tais atvejais, kai projektuose buvo apibrėžta tikslinė grupė, nustatytieji tikslai šios  
grupės atžvilgiu paprastai buvo svarbūs (žr. 40 dalį). 
VSP („SVEIKATĄ LEMIANČIŲ VEIKSNIŲ“ SKYRIUS) – PROJEKTŲ TIKSLŲ PAVYZDŽIAI 
IŠ SUSITARIMŲ DĖL DOTACIJŲ
A&M („Europos AIDS ir mobilumo centras“): 
„• Skatinti bendradarbiavimą ir tinklų kūrimą jaunų migrantų klausimais tarp ES valstybių narių ir 
šalių kandidačių “
„• Vertinti ir dokumentuoti geriausią praktiką, susijusią su prevencija, slauga ir pagalba Europoje ŽIV/
AIDS ir migruojančių, mobilių ir jaunų asmenų srityje “
CHOB („Vaikai, nutukimas ir susijusios išvengiamos chroniškos ligos“):
„• Išmatuoti ir išnagrinėti maisto produktų rinkodaros poveikį vaikams ir paaugliams “
„• Nustatyti ir numatyti politikos variantus siekiant spręsti vaikų nutukimo problemą “
ELSA („Nacionalinių įstatymų ir savireguliavimo taikymas alkoholinių gėrimų reklamos ir 
pardavimo srityje“):
„• Sukurti 28 Europos šalių ekspertų partnerių tinklą, skirtą mokyti partnerius vertinti nacionalinius 
įstatymus ir supažindinti juos su savireguliavimu bei organizuoti tris šio tinklo posėdžius “
„• Parengti ataskaitą apie esamus nacionalinius įstatymus, reguliavimo ir savireguliavimo struktūras 
ir mechanizmus alkoholinių gėrimų reklamos ir pardavimo srityje “8 LANGELIS
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?24
 38.  Visa tai nereiškia, kad šioje srityje yra neįmanoma nustatyti SMART tiks-
lus. Tikrintoje imtyje auditoriai taip pat rado projekto pavyzdį, kur 
buvo nustatyti konkretūs tikslai, kurie, šiek tiek pakoreguoti, visiškai atitiktų SMART kriterijus (žr. 9 langelį ). 
TIK IŠIMTINAIS ATVEJAIS BUVO NUMATOMI PROJEKTO 
TIKSLAI, NUSTATOMOS TIKSLINĖS GRUPĖS IR PLANUOJAMAS 
REZULTATŲ TVARUMAS 
 39.  Pagal VSP sutarčių skyrimo kriterijus buvo reikalaujama, kad projektų 
teikėjai siektų „ gauti ilgalaikius rezultatus, leidžiančius pasiekti progra-
mos tikslus “31. Taigi projektuose turėjo būti nustatyta tikslinė grupė 
ir apibrėžti numatomi rezultatai ir kaip šituos rezultatus galima būtų išlaikyti pasibaigus projekto vykdymui.
VSP („SVEIKATĄ LEMIANČIŲ VEIKSNIŲ“ SKYRIUS) – „PROJEKTAS PEER DRIVE 
CLEAN !“ – BEVEIK VISIŠKAI PASIEKTŲ SMART TIKSLŲ PAVYZDYS
„Bendrasis tikslas –18–24 metų jaunuolius supažindinti su alkoholio ir narkotikų vartojimo pavojais ir 
dar ankstyvoje stadijoje pakeisti didelės rizikos narkotikus vartojančios tikslinės grupės elgseną. (...)Per tiesioginius susitikimus su bendraamžiais auklėtojais įtikinti tikslinės grupės narius atsisakyti vartoti narkotikus kai vairuoja transporto priemonę. “
Ar tokia tikslo formuluotė atitinka SMART kriterijus?
Konkretus• : taip (yra aiški tikslinė grupė ir yra aišku, ką reikia pakeisti)
Išmatuojamas• : ne („supažindinti“, „įtikinti“)
Pasiekiamas• : taip
Svarbus• : taip (jauni vairuotojai padaro daugiau su svaigalais susijusių avarijų)
Su laiko nuoroda• : ne
Šio projekto tikslai atitinka visus SMART kriterijus, išskyrus „išmatuojamas“ ir su „laiko nuoroda“. 
Šias dvi sąlygas galima būtų lengvai įvykdyti parengus tikslą dėl „susipažinimo“ (pvz., „ pasibaigus 
projektui, X % projekte dalyvavusių vairavimo mokyklų moksleivių, laikydami vairavimo egzaminą, 
turėtų sugebėti išvardyti X alkoholio ir svaigalų sukeliamų pavojų “) arba dar geriau – tikslą dėl elg-
senos pakeitimo (pvz., „ kad nė vienas dalyvis nebuvo sulaikytas vairuojantis neblaivus per pirmuosius 
metus po to, kai gavo vairuotojo pažymėjimą “).9 LANGELIS31 „Visuomenės sveikatos 
programos veiksmų atrankos ir 
finansavimo taisyklės, kriterijai ir tvarka“(OL C 62, 2003 3 15).
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?25
DAUGUMA ATVEJŲ TIKSLINĖ GRUPĖ NEBUVO NURODYTA
 40.   Iš visos sveikatos skatinimo projektų imties tik šešiolikoje susitarimų 
dėl dotacijų buvo aiškiai apibrėžta tikslinė grupė. Iš jų tik devyniuose 
buvo nurodyta, kokius pokyčius projektu buvo numatoma pasiekti  
tikslinėje grupėje. Dažniausiai VSP projektuose nėra numatyta tiesio-giai dirbti su Europos Sąjungos piliečiais kaip su galutine sveikatos skatinimo veiklos tiksline grupe (pvz., ŽIV užsikrėtusiais žmonėmis, 
antsvorį turinčiais jaunuoliais, narkotikų vartotojais, žmonėmis, rizi-
kuojančiais tapti priklausomais nuo alkoholio), o su „tarpininkaujan-čiomis“ – sveikatos specialistų ar politikos formuotojų – grupėmis. 
Tačiau 9 iš 36 Audito Rūmų audituotų projektų iš pat pradžių buvo 
sumanyti daryti tiesioginį poveikį gyventojams sveikatos srityje. Jie 
sudarė daugiau kaip pusę (56 %) visų projektų, kuriuose buvo nuro-
dyta tikslinė grupė.
SIEKIAMI REZULTATAI NESUSIJĘ SU NUMATYTAIS PADARINIAIS
 41.  Susitarimuose dėl dotacijų atskira antraštine dalimi buvo pateikti kiek-
vieno projekto „laukiami rezultatai“. Tačiau Audito Rūmai išnagri-nėję projektų imtį nustatė, kad iš tikrųjų tai tebuvo projekto išdirbių, 
darbų ir veiklų sąrašas (pvz. „bus surengtas posėdis“, „bus parengtas 
mokymo vadovėlis”), tačiau nebuvo paaiškinta, kaip visos šios veiklos 
pakeis tiesioginių adresatų padėtį. Dėl to, kad siekiami rezultatai buvo 
prastai apibrėžti ir kad nebuvo nustatyti rodikliai, gauti rezultatai  
negalėjo būti nei įrodyti, nei paneigti.
 42.  Audito Rūmai taip pat nustatė, kad pasiūlymuose nebuvo paaiškintos 
loginės sąsajos tarp projektų ir jų galimos socialinės naudos. Taip pat 
nei Komisija, nei projektų koordinatoriai per atrankos procedūrą ar prieš pasirašant susitarimus dėl dotacijų nepatikrino ar tokių sąsajų 
esama. Buvo tarsi daroma prielaida, kad teigiamas poveikis savaime 
atsiras dėl to, kad į politikos darbotvarkę bus įtrauktas sveikatos ska-
tinimas, bus sukurti tinklai ar pasikeista informacija. Tačiau visiškai nebuvo paaiškinta, kaip projektų veikla galėtų iš tikrųjų padidinti  žmonių gebėjimą pasirinkti sveiką gyvenseną. Tokia padėtis taip pat patvirtina, kaip svarbu turėti parengtą intervencijos logiką.
TIK LABAI RETAI BUVO PLANUOTA, KAIP UŽTIKRINTI REZULTATŲ 
TVARUMĄ 
 43.  Vertinant projektus, susijusius su sveikatos skatinimu, įvairūs projekto 
ciklo etapai gali būti klasifikuojami taip: studijų ir mokslinių tyrimų 
projektai, taikymo projektai, įgyvendinimo projektai ir „plataus masto“ 
projektai, žinomi kaip RDI ciklas (žr. 10 langelį ). 
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?26
 44.  VSP projektai dėl jų ribotos trukmės (dauguma atvejų du ar trys metai) 
ir ribotų išteklių, neapima viso sveikatos skatinimo veiksmų ciklo nuo 
žinių bazės sudarymo iki taikymo ir viešosios intervencijos, turinčios ilgalaikį poveikį visuomenės sveikatai, įgyvendinimo. Jie gali aprėpti 
tik šio proceso dalį. Vis dėlto juose turėtų būti numatytas planas, kaip 
projekto rezultatai galėtų būti panaudoti sekančiame ciklo etape.
 45.  Nė viename audituotame projekte nebuvo numatytas planas, kaip panau-
doti rezultatus sekančiame RDI ciklo lygmenyje arba kaip rezultatus padaryti tvarius. Dauguma kalbintų projekto koordinatorių suvokė  tvarumą kaip projektų veiklos tąsą, o ne kaip veiksmingą rezultatų panaudojimą projektą užbaigus. Visais audituotais atvejais projekto metu sukurti išdirbiai, kaip antai svetainės ar duomenų bazės, pro-jektui pasibaigus nebuvo atnaujinami.
 46.  Išskyrus kelis atvejus buvo nustatyta, kad projektuose net nebuvo numa-
tytas tvarumo ir rezultatų tolesnio panaudojimo planas po projekto 
finansavimo laikotarpio. Projekto tęstinumo dotaciją buvo stengia-masi gauti visų pirma tam, kad būtų tęsiama projekto veikla. Labiau-
siai buvo paplitęs požiūris, kad projekto rezultatus galima išlaikyti 
tik tuo atveju, jei partneriai ir toliau gaus Bendrijos finansavimą.
RDI CIKLAS
Mokslinių tyrimų, taikymo ir diegimo (RDI) ciklas yra sąvoka, nusakanti visuomenės sveikatos pro-
gramos pakopų seką nuo fakto atradimo ir žinių bazės sukūrimo iki strategijos ar darbo plano parengimo, eksperimentinių testų ir galų gale diegimo dideliu mastu.
Projektai, apimantys tik vieną iš šių pakopų, gali būti laikomi tvariais tik tuomet, kai jų rezultatais 
yra pasinaudojama sekančiame ciklo etape. Pavyzdžiui, mokslinių tyrimų projektų atveju turi būti užtikrinta, kad rezultatais bus pasinaudota taikymo etape, o intervencijos rengimo projektuose turi būti panaudota žinių bazė, kuri buvo prieš tai parengta vykdant mokslinių tyrimų projektą, ir suplanuotas (eksperimentinis) įdiegimas.
Šiam auditui buvo naudojami šių rūšių projektai:
studijų ir mokslinių tyrimų projektai (pvz., duomenų rinkimas);
• 
taikymo projektai (pvz., politikos, gairių ar programos rengimas);• 
diegimo projektai (pvz., eksperimentas, mokymas ir gebėjimų ugdymas);• 
„plataus masto“ projektai (pvz., sklaida, diegimas platesniu mastu).• 10 LANGELIS
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?27
TĘSTINIS TINKLŲ FINANSAVIMAS ILGIAU NEI 10 METŲ 
 47.  Įvairių valstybių narių sveikatos specialistų ir organizacijų tinklai sudaro 
patirties kaupimo ir dalijimosi geriausia praktika platformas; taigi jie 
yra įrankiai leidžiantys pasiekti tam tikrų rezultatų tačiau savaime  
patys jie nėra rezultatas. Dėl savo pobūdžio jie negali būti priskirti jokiam RDI ciklo etapui. Audituotoje projektų imtyje buvo 13 tinklų. Pokalbių metu jų koordinatoriai teigė, kad tinklo kūrimas buvo pagrin-
dinis jų projekto tikslas ir išdirbis.
 48.  Tinklai buvo ypatingai priklausomi nuo tęstinio Bendrijos finansavimo. 
Kai kuriems tinklams buvo skirtas finansavimas pagal VSP ir jos pirm-
takes programas ilgiau nei 10 metų (žr. 2 paveikslą ). Kai Komisija  
nebeskirdavo tęstinumo dotacijos tinklo veikla nutrūkdavo ir tinklas iširdavo. 
VSP („SVEIKATĄ LEMIANČIŲ VEIKSNIŲ“ SKYRIUS) – TĘSTINIŲ TINKLŲ 
PROJEKTŲ PAVYZDŽIAI2 PAVEIKSLAS
1991 1996 2003 2008AIDS ir mobilumas
(nuo 1991 m.)  
TAMPEP
(nuo 1993 m.)  
ENSP
(1996–2008 m.)  
ENYPAT
(1996–2006 m.)  17 metų (vykdoma)
15 metų (vykdoma)
13 metų 
10 metų Iki 1996 m.
(Europa prieš AIDS
1991–1994 m. veiksmų planas)8 veiksmų programos 1996–2002 m.
(Kovai su AIDS ir užkrečiamosiomisligomis skirta veiksmų programa: kovaisu vėžiu skirta veiksmų programa)Visuomenės sveikatos programa(2003–2007 m.)Antra visuomenės
sveikatos programa(2008–2013 m.)
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?28
 49.  Taip pat reikia pastebėti, kad nė vienas VSP finansavimo mechanizmas 
netiko tęstinai finansuoti tinklų veiklos išlaidas. VSP kvietimuose  
teikti pasiūlymus dotacijos teikiamos veiksmams (Finansinio regla-
mento 108 straipsnio 1 dalies a punktas), bet ne veiklos dotacijas.  Taigi tam, kad veiklos išlaidas galima būtų padengti, tinklus reikėjo 
nurodyti kaip vieną ar kitą projekto tipą ir į susitarimus dėl dotacijų 
įtraukti projekto veiklą. Tinklai taip pat turėjo atsiliepti į kvietimus 
teikti pasiūlymus ir pereiti tas pačias atrankos procedūras kaip ir kiti projektai. Dėl tokios padėties ir dalyviams, ir Komisijai buvo užkrauta nereikalinga administracinė našta. Vykdant VSP2, tinklai dabar gali būti kuriami naudojant jiems skirtą veiklos dotacijų mechanizmą  
(žr. 2 langelį ).
NEBUVO TINKAMOS PROJEKTŲ PAPILDOMUMO IR PROJEKTŲ 
PORTFELIO NUOSEKLUMO PRIEŽIŪROS 
 50.  Norint programą veiksmingai įgyvendinti, būtina, kad programos vado-
vas (t. y. Komisija arba vykdomoji agentūra) turėtų tikslų ir naujausią 
projektų portfelio vaizdą. Turint tokį vaizdą, galima išvengti pastangų 
persidengimo ir dubliavimo, tarp vykdomų veiksmų sukurti sinergiją ir darniai bei nuosekliai vykdyti programų planavimą, įgyvendinimą 
ir tolesnius veiksmus. 
NEBUVO PROJEKTŲ PORTFELIO PRIEŽIŪROS 
 51.  Audito metu nei DG SANCO, nei PHEA negalėjo nurodyti priežiūros mecha-
nizmo, kuris leistų apžvelgti vykdomus projektus, pagal jų prioritetus, 
jų apimamą veiklą ir pasiektus rezultatus (žr. 70–73 dalis). Dėl to pro-
gramos įgyvendinimo lygmeniu buvo sunku užtikrinti ilgalaikį nuose-
klumą. Neturėdama tokios suvestinės informacijos Komisija priiminėjo sprendimus dėl jos MVP prioritetų nežinodama, kokie projektai jau 
buvo vykdomi kiekvienoje politikos srityje ir kokią jie apėmė veiklą.
PROJEKTAI IŠSISKAIDĘ IR PERSIDENGIANTYS, LYGIAGREČIAI 
ĮGYVENDINAMI PANAŠŪS VEIKSMAI 
 52.  Norėdami padaryti išvadą dėl projektų papildomumo ir neturėdami tokio 
bendro vaizdo, Audito Rūmai išnagrinėjo visus vieno iš šešių su gyven-
sena susijusių sveikatą lemiančių veiksnių projektus (alkoholis, taba-
kas, narkotikai, mityba ir fizinis aktyvumas, lytinė ir reprodukcinė  sveikata, psichikos sveikata) (žr. II priedą ). Ši išsami analizė buvo  
papildyta kiekybine analize, pokalbiais su susijusiais asmenimis ir  
ekspertų konsultacijomis. 
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?29
 53.  Analizė atskleidė, kad projektai nepapildė vienas kito ir nebuvo nuoseklūs 
viso projektų portfelio atžvilgiu todėl kad: 
išsisklaidymas a) : „narkotikų“ politikos srityje iš VSP buvo finan-
suojama nedaug projektų ir jie buvo skirti labai įvairiems narko-tikų problemos aspektams antai dopingas pramoginiame sporte, suklastoti receptai kaip piktnaudžiavimo vaistais rodiklis, kvai-šalų vartojimo prevencija kalėjimuose. Panaši padėtis nustatyta „mitybos ir fizinio aktyvumo“ politikos srityje, kur nedaugelis VSP projektų buvo labai skirtingi pagal tikslus ir veiklas; 
veiklos persidengimas ir darbo dubliavimas b) : VSP projektams „alko-
holio“ politikos srityje buvo būdingas didelis skaičius persiden-
gimų dalyvaujančių partnerių ir parengtos informacijos prasme. 
Tai buvo būdinga ne vien imties projektams, bet taip pat vienam 
projektui finansuotam iš ankstesnės Bendrijos veiksmų progra-mos sveikatos skatinimo srityje ir vienai ataskaitai, parengtai  
pagal ankstesnį viešųjų pirkimų konkursą. „Psichikos sveikatos“ 
politikos srityje du projektai, kuriuose numatyta vienoda veikla, 
buvo finansuoti pagal du vienas po kito sekusius kvietimus teikti 
pasiūlymus;
lygiagretus panašių veiksmų įgyvendinimas c) : „tabako“ politikos sri-
tyje pagrindiniai iš SVP finansuojami projektai buvo du dideli  
kovos su rūkymu tinklai, iš kurių vienas buvo skirtas visoms gyven-
tojų grupėms, o kitas tik jaunimui. „Lytinės ir reprodukcinės svei-
katos“ politikos srityje iš VSP buvo finansuota daug tinklų, kurių 
tikslas buvo sustiprinti dalyvaujančių NVO gebėjimus. Jie susirado savąją „nišą“ apimdami tiesioginius ir netiesioginius adresatus, pavyzdžiui, NVO Vidurio Europos šalyse arba NVO dirbančias su migrantais, migruojančiais lytinių paslaugų teikėjais, vietiniais  
lytinių paslaugų teikėjais, leidžiamuosius narkotikus vartojančiais 
asmenimis arba žmonėmis gyvenančiais su ŽIV/AIDS. 
 54.  Visose šiose srityse jau veikia kiti mechanizmai, kurie galėtų pakeisti 
VSP: platformos, darbo grupės, agentūros (Europos narkotikų ir nar-
komanijos stebėsenos centras (EMCDDA) ir Europos ligų prevencijos 
ir kontrolės centras (ECDC)), PSO ir kitos ES programos, kaip antai  mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrosios programos arba 
Narkotikų prevencijos ir informacijos apie juos programa (žr. 64 dalį ir 12 langelį ).
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?30
RIBOTA EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ
 55.  Laikantis Sutartyje nustatytų subsidiarumo ir proporcingumo principų, 
Bendrija imasi veiksmų srityse, kurios nepriklauso jos išimtinei kompe-
tencijai, antai visuomenės sveikatos srityje, tik tada ir tokia apimtimi, 
kai Bendrija dėl siūlomo veiksmo masto arba poveikio gali jo tikslus pasiekti geriau
32.
EPV PAGAL PROGRAMOS SKYRIUS: „SVEIKATĄ LEMIANČIŲ VEIKSNIŲ“ 
SKYRIUJE SUKURIAMA MAŽIAUSIA EPV
 56.  Viena svarbiausių subsidiarumo principo pasekmių yra ta, kad ES sveika-
tos politika turėtų apimti tik tuos veiksmus, kurių rezultato valstybės 
narės veikdamos vienos negali pasiekti, arba veiksmus sukuriančius 
masto ekonomiją. „Grėsmių sveikatai“ skyrius susijęs su užkrečiamų 
ligų stebėjimu, o „informacijos apie sveikatą„ skyrius – su palyginamų 
duomenų rinkimu ir bendrų rodiklių rengimu. Taigi šie du skyriai yra 
skirti klausimams, kurių aiškiai negali spręsti valstybės narės veikda-
mos vienos. Tačiau Audito Rūmų nuomone šį vaidmenį taip pat gali atlikti kiti valstybių narių bendradarbiavimo mechanizmai (žr. 64 ir 
65 dalis). 
 57.  Kita vertus, dirbti su sveikatą lemiančiais veiksniais siekiant skatinti 
sveikatą ir užkirsti kelią ligoms nėra savaime tarpvalstybinis užda-vinys. Antai tiesioginis sveikatos skatinimas – sveikatos mokymas ir poveikio gyvensenai darymas – yra su kultūra susijusi veikla, kurią  
vykdant būtina atsižvelgti į nacionalinės sveikatos apsaugos sistemos 
ypatumus, taip pat vietos ypatumus ir poreikius. Taigi lyginant tris 
VSP skyrius, tenka manyti, kad „sveikatą lemiančių veiksnių“ skyriaus galimybės sukurti EPV yra mažiausios.
EPV PAGAL PROJEKTŲ TIPUS: TINKLAI TEIKIA DIDŽIAUSIAS GALIMYBES 
SUKURTI EPV 
 58.  Audito Rūmai įvertino sveikatos skatinimo projektų, vykdytų pagal „svei-
katą lemiančių veiksnių“ skyrių, sukurtą EPV atsižvelgdami į įvairius 
argumentus, kodėl ta ar kita priemonė galėjo būti taikoma tik euro-
piniu lygmeniu arba kodėl šiuo lygmeniu ją taikyti buvo geriau. Atlie-
kant šią analizę buvo atsižvelgiama į keturias RDI ciklu apibrėžtas  kategorijas, o tinklai buvo nagrinėjami atskirai (žr. 10 lentelę ).32 Žr. Europos Sąjungos steigimo 
sutarties 2 ir 5 straipsnius, 
taip pat Protokolo (Nr. 30) dėl 
subsidiarumo ir proporcingumo 
principo taikymo 5 dalį.
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?31
 59.  Visiems projektams yra keliamas reikalavimas pritraukti partnerių iš kelių 
Europos šalių. Kadangi tinklai yra tarptautinio pobūdžio, jie teikia  
didžiausias galimybes sukurti EPV šalims dalijantis ekspertize, stipri-nant sutarimą ir keičiantis „gerąja praktika“.
 60.  Kitų projektų rūšių EPV nėra tokia akivaizdi.
Studijų ir mokslinių tyrimų projektai: a) EPV daugiausiai sudaro fak-
tas, kad duomenys buvo surinkti keliose šalyse ir buvo atlikta jų 
lyginamoji analizė. Šiais projektais buvo siekiama sukurti bendrą 
terminiją, nustatyti bendrus standartus ir užtikrinti duomenų ir 
metodų palyginamumą tarp valstybių narių. Tačiau būta tam tikro 
persidengimo su veikla, vykdoma pagal „informacijos apie svei-katą“ skyrių, taip pat pagal kitas ES programas, kaip antai RTD  
pagrindų programą
33 arba Narkotikų prevencijos ir informacijos 
apie juos programą (žr. 54 dalį ir II priedą ).
Taikymo projektai: b) šių projektų EPV sudarė jų sąsaja su ES politi-
kos rengimu. Jais buvo siekiama toliau Europos lygmeniu plėtoti 
jų specifines sritis ir prisidėti prie prioritetų nustatymo visoje  Europoje. 
Įgyvendinimo ir „plataus masto“ projektai: c) šių projektų EPV buvo 
mažiausiai akivaizdi, nes dėl paties jų pobūdžio su jais susijusi  
veikla (bandymas, mokymas ir gebėjimų ugdymas, skleidimas ir diegimas didesniu mastu) yra vykdoma vietoje, kitaip sakant, ne Europos lygmeniu, o konkrečiame regione ar valstybėje. Apie šios kategorijos projektus galima būtų manyti, kad jų veiklą turėjo  
finansuoti regionas arba šalis, kurioje ji buvo vykdoma. Kai kurių 
projektų atveju taip ir buvo: Bendrijos finansavimas buvo naudo-
jamas tik „europinei veiklai“ vykdyti (pvz., nacionalinių koordi-
natorių susitikimams), o ne pačioms intervencijoms ar kasdienei veiklai nacionaliniu mastu. Tačiau kitais atvejais VSP finansavimas 
buvo naudojamas nacionalinei ar regioninei veiklai. 
 61.  Audito Rūmai mano, kad visi „sveikatą lemiančių veiksnių“ skyriaus pro-
jektų tipai, sukurdami sąlygas bendradarbiauti įvairių valstybių narių partneriams, leidžia sukurti didesnę ar mažesnę EPV. Tačiau pagal  
Audito Rūmų taikomus kriterijus iš imties projektų akivaizdžiausią  
EPV sukuria tinklai.33 2003–2006 m. laikotarpiu 
„Gyvosios gamtos mokslai, 
genomika ir biotechnologija sveikatai“ yra viena iš septynių 
pagrindinių teminių Europos 
Sąjungos šeštosios bendrosios 
programos (FP6) prioritetų. Ši 
programa susijusi su naujų žinių 
karta ir jų pritaikymu žmonių 
sveikatai gerinti. Tuo tikslu iš numatyto 2 514 milijonų eurų 
biudžeto buvo remiamos mokslinių 
tyrimų organizacijos, vykdančios 
tiek fundamentaliuosius, tiek 
taikomuosius mokslinius tyrimus. Šis finansavimas buvo skiriamas 
keliose srityse, būtent: genomikos 
metodo taikymo sveikatos ir 
ligų srityse, biotechnologijos, 
vėžio, ŽIV/AIDS, maliarijos 
ir tuberkuliozės. Panašios 
finansavimo galimybės buvo vykdant FP5 ir dabartinę FP7.
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?32
PROJEKTO PARTNERIŲ APKLAUSA
„Projektų tikslai galėjo būti pasiekti tik dalyvaujant Europos 
visuomenės sveikatos programoje.”
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
15 %
9 %
2 %
5 %36 %32 %
nei sutinku, nei nesutinku
nesutinku
visiškai nesutinku
nežinausutinkuvisiškai sutinku
„Dalyvavimas Europos visuomenės sveikatos programoje yra veiksmingesnis 
už dalyvavimą nacionaliniame sveikatos projekte.“
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
26 %
6 %
2 %
6 %29 %31 %
nei sutinku, nei nesutinku
nesutinku
visiškai nesutinku
nežinausutinkuvisiškai sutinku11 LANGELIS
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?33
SAVO DALYVAVIMĄ PROGRAMOJE SUINTERESUOTOSIOS 
ŠALYS VERTINO TEIGIAMAI 
 62.  Didžioji dalyvių dalis teigė, kad jų projektai turėjo europinį pobūdį. 68 % 
projektų partnerių dalyvavusių Audito Rūmų apklausoje beveik arba 
visiškai sutiko, kad jų projektų tikslai galėjo būti pasiekti tik dalyvau-
jant VSP. Apie 60 % manė, kad dalyvavimas VSP buvo veiksmingesnis, nei dalyvavimas nacionaliniuose projektuose (žr. 11 langelį ).
 63.  Suinteresuotosios šalys valstybėse narėse taip pat buvo įsitikinusios, kad 
vertinant apskritai programa buvo EPV šaltinis, kadangi leido kaupti 
patirtį ir dalytis „gerąja praktika“. Audito metu apklausti nacionali-
nių valdžios institucijų atstovai (Programos komiteto ir pagrindinių centrų nariai) sutiko, kad VSP patenkino valstybių narių poreikį ben-
dradarbiauti dalijantis informacija, patirtimi ir gairėmis, susijusiomis 
su visiems rūpimais sveikatos klausimais. VSP tarpiniame įvertinime 
padaryta išvada, kad daugumai dalyvių Europos intervencijos visuo-
menės sveikatos srityje yra priimtina ir sveikintina
34.
Egzistuojančių koordinavimo mechanizmų pavyzdžiai (smulkiau žr. II priedą )
Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras (EMCDDA)• 
Europos alkoholio ir sveikatos forumas • 
ES mitybos, fizinio aktyvumo ir sveikatos platforma • 
Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC)• 
ŽIV/AIDS darbo grupė• 
ŽIV/AIDS pilietinės visuomenės forumas• 12 LANGELIS34 Wija J. Oortwijn ir kiti, Interim 
evaluation of the Public Health 
Programme 2003-2008. Final Report . 
RAND Europe technical report , 
2007 m., p. 63.
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?34
 64.  Tačiau ne vien VSP leidžia valstybėms narėms dalytis informacija ir ben-
dradarbiauti visuomenės sveikatos srityje. Ši Europos pridėtinė vertė 
gali būti sukurta daugeliu kitų mechanizmų. Daugumoje visuomenės sveikatos politikos sričių veikia forumai, darbo grupės ir platformos, 
sprendžiančios ne vien su sveikatą lemiančiais veiksniais, bet taip  
pat su informacija apie sveikatą bei su grėsmėmis sveikatai susijusius klausimus. Jie palengvina konsultacijas tarp suinteresuotųjų šalių – ypač tarp vyriausybinių, bet taip pat pilietinei visuomenei, pramonei 
atstovaujančių organizacijų ir pan., – ir yra ta „susitikimo vieta“, kur 
galima parengti ir koordinuoti bendras pozicijas (žr. 54 dalį ir 60 dalies a punktą). Dėl to, kad egzistuoja šie alternatyvūs mechanizmai, kyla 
klausimas, ar yra prasmė tą pačią veiklą vykdyti pagal VSP.
 65.  2007 m. spalio mėn. paskelbtoje šiuo metu galiojančioje ES sveikatos 
strategijoje Komisija siūlo sukurti „struktūrinio bendradarbiavimo  mechanizmą“, siekiant apibrėžti ir skatinti būtinus koordinavimo  tarp valstybių narių veiksmus
35. 2008 m. gruodžio mėn. buvo įsteigta 
aukšto lygio pareigūnų „Visuomenės sveikatos“ grupė padėti Komisijai 
apibrėžti prioritetus, nustatyti rodiklius, parengti gaires ir rekomen-
dacijas, palengvinti dalijimąsi gerąja praktika ir vertinti pažangą. 35 Europos Komisijos baltoji knyga, 
„Kartu sveikatos labui, 2008–
2013 m. ES strateginis požiūris“, COM(2007) 630 galutinis, p. 10.
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?35
PROJEKTO VALDYMAS
 66.  Projekto koncepcija yra esminis dalykas, tačiau taip pat būtina užtikrinti 
tokį projekto valdymą, kuris padidintų jo veiksmingumo tikimybę.  
Projektas gali galiausiai prisidėti siekiant bendrojo tikslo, jei tiks-linė grupė pasiekia ir panaudoja numatytus rezultatus. Tikimybė to pasiekti yra didesnė kai: 
gerai veikia partnerystė; a) 
yra vykdoma adekvati projektų įgyvendinimo priežiūra, leidžianti b) 
informuoti Komisiją apie projekto veiklą, išdirbius, galimus per-
sidengimus ir projektų sinergijos galimybes, taip pat teikti grįž-
tamąją informaciją projektų koordinatoriams; 
numatyti rezultatai yra pasiekiami ir tinkamai panaudojami; c) 
užbaigus projektus jie yra įvertinami, kas leidžia Komisijai ir  d) 
kitiems projektų teikėjams pasinaudoti jų patirtimi.
PARTNERYSTĖ VEIKĖ GERAI
 67.  Partnerystės veikimas yra svarbus bet kurio kelių veikėjų įgyvendinamo 
projekto veiksmingumo veiksnys. Visi imties projektai buvo įgyven-
dinami kelių organizacijų skirtingose valstybėse narėse ir, atskirais atvejais, šalyse kandidatėse. Dauguma atvejų projektai turėjo po vieną 
pagrindinį projekto koordinatorių ir vidutiniškai 12 asocijuotųjų part-nerių iš įvairių šalių. 
 68.  Daugumos projektų atvejų pareigos tarp koordinatorių ir partnerių buvo 
aiškiai paskirstytos. Tačiau, devyniais iš 36 audituotų atvejų, buvo  
nustatyta, kad partnerystė buvo blogai suderinta, kai projekto koor-dinatorius ir (arba) vienas kitas partneris atliko didžiąją dalį projekto veiklos, o kiti partneriai dalyvavo mažai.
 69.  Didžioji dalis projektų koordinatorių ir partnerių labai gerai įvertino 
partnerių bendradarbiavimą (žr. 13 langelį ). Daugelis apklausos res-
pondentų pabrėžė, kad partnerystė buvo vienas svarbiausių projekto bruožų, dėl galimybės užmegzti ryšius, keistis idėjomis, dalytis patir-
timi ir „gerąja praktika“.
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?36
PROJEKTŲ PARTNERIŲ APKLAUSA
„Pritariu tam, kaip bendradarbiauja (bendradarbiavo) projekto partneriai.“
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
13 %
5 %
1 %
1 %48 %32 %
nei sutinku, nei nesutinku
nesutinku
visiškai nesutinku
nežinausutinkuvisiškai sutinku
„Projekto koordinatorius į veiklą įtraukia visus partnerius.“
10 %
3 %
0 %
3 %43 %41 %0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
nei sutinku, nei nesutinku
nesutinku
visiškai nesutinku
nežinausutinkuvisiškai sutinku13 LANGELIS
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?37
KOMISIJA VYKDĖ PROJEKTO ĮGYVENDINIMO PRIEŽIŪRĄ 
GREIČIAU PAVIENIAIS ATVEJAIS NEI SISTEMINGAI
 70.  Nei DG SANCO nei PHEA neturėjo projektų priežiūros gairių ar dokumentų 
parodančių kaip buvo vykdoma priežiūra36 (žr. 51 dalį). Taigi, tai kas 
buvo padaryta, priklausė vien nuo už projektą atsakingo pareigūno. Paprastai priežiūra buvo vykdoma patikrinant, remiantis koordina-toriaus tarpine ir galutine ataskaitomis, ar buvo vykdomi sutarties  
reikalavimai, ir duodant finansų pareigūnui leidimą atlikti mokėjimą. Paprastai Komisija projektų organizatoriui neteikė grįžtamosios infor-
macijos apie jų projektų turinį ar pažangą.
 71.  Daugelis projektų koordinatorių buvo nepatenkinti Komisijos vykdoma 
projektų, o ypač projektų, skirtų padėti rengti politiką, priežiūra. 17 iš 32 kalbintų koordinatorių pareiškė, kad per visą projekto laikotarpį nė karto neaptarė techninių savo projekto aspektų su Komisijos atstovais. Daugelis koordinatorių kviesdavo į projekto posėdžius už projektą  atsakingus Komisijos pareigūnus, tačiau šie atvykdavo retai.
 72.  DG SANCO pareigūnai patvirtino, kad projekto priežiūra sudarė tik nedi-
delę jų veiklos dalį ir kad paprastai jie neturėdavo laiko tinkamai  
stebėti projektus. Be to dėl darbuotojų kaitos, kai kuriais atvejais per 
projekto laikotarpį projektui buvo priskirti trys ar keturi skirtingi pro-
jekto pareigūnai arba projektai po kelis mėnesius liko be priskirtojo pareigūno. 
 73.  Komisija vykdė įgyvendinamų projektų techninių aspektų priežiūrą grei-
čiau pavieniais atvejais nei sistemingai, nebuvo remiamasi bendrai-
siais bendrais minimaliais reikalavimais ir dalyviams nebuvo teikiama 
oficiali grįžtamoji informacija. Šią padėti reikėtų vertinti atsižvelgiant 
į tai, kad nebuvo įgyvendinamų projektų bendro vaizdo, kuris būtų leidęs Komisijai išvengti darbo dubliavimo ir užtikrinti optimalų gali-mos projektų sinergijos išnaudojimą (žr. 50 ir 51 dalis).36 Didžiosios imties projektų dalies 
atveju techninė priežiūra dar buvo 
DG SANCO už projektą atsakingų 
pareigūnų kompetencija; po 
2005 m. atrinktų dvylikos projektų 
priežiūros atsakomybė, pasirašius sutartį, buvo perduota naujajai 
Visuomenės sveikatos programos 
vykdomajai įstaigai (PHEA).
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?38
GAUTI, TAČIAU AKTYVIAI NEPASKLEISTI REZULTATAI
 74.  Rezultatai arba teikiami elementai yra apibrėžti kaip tai, kas yra sukurta 
naudojant intervencijai skirtus išteklius. Daugumos audituotų svei-
katos skatinimo projektų sutartyse numatyti rezultatai buvo sukurti. Dažniausiai tai buvo ataskaitos konkrečiomis temomis, mokymo kur-sai, duomenų bazės, interneto svetainės, informaciniai biuleteniai, 
informaciniai lapeliai ir pan.
 75.  Dažniausiai projektų rezultatai buvo skleidžiami internetu. Beveik visų 
projektų atveju gauti rezultatai buvo patalpinti į interneto svetainę – 
į projekto koordinatoriaus arba į projektui skirtą interneto svetainę. Dėl to kiekvienoje srityje atsirado po keletą panašių svetainių, o tai apsunkino suinteresuotoms šalims naudingos informacijos paiešką.
 76.  Kitos sklaidos priemonės buvo: konferencijos, informaciniai biuleteniai, 
straipsniai moksliniuose žurnaluose ir pranešimai spaudai. Projektų partneriai suvaidino svarbų vaidmenį užtikrinant sklaidą: jie gerai  
pažinojo nacionalines ir regionines sąlygas ir dažnai turėjo jau sukurtą 
ryšių tinklą savo šalyje ar regione. 
 77.  Nors audito metu ir buvo nustatyta, kad rezultatai buvo sukurti ir sklei-
džiami, projektų koordinatoriai nė vienu audituotų projektų atveju negalėjo įrodyti, kad tikslinė grupė jais pasinaudojo. Vykdant pro-jektus tokia informacija net nebuvo renkama
37. Be to, sklaida nebuvo 
tvari, kadangi pasibaigus finansavimo laikotarpiui paprastai interneto 
svetainės duomenų bazės nebuvo atnaujinamos (žr. 45 dalį).
 78.  Be to, kalbinti nacionalinių ministerijų ir sveikatos institutų atstovai 
dažnai nieko negalėjo pasakyti apie vykdomus projektus, o juo labiau apie jų rezultatus. Dauguma kalbintų nacionalinių suinteresuotųjų  šalių atstovų kritiškai vertino projektų rezultatų sklaidą ir teigė, kad jie galėjo susipažinti tik su nedidele dalimi informacijos apie projektų (nesvarbu, ar dar vykdomų, ar užbaigtų) rezultatus.37 Reikia pažymėti, kad atliekant šį 
auditą nebuvo numatyta nagrinėti, 
koks yra projekto rezultatų sklaidos 
poveikis tikslinėms grupėms, pvz., 
tirti, ar informacinis biuletenis 
buvo skaitomas ir įvertintas arba, 
ar sveikatos specialistai naudojosi duomenų baze.
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?39
PROJEKTŲ VERTINIMAS DAR NĖRA ĮPRASTINĖ PRAKTIKA
 79.  Projektų veiksmingumo negalima įrodyti neturint griežto įvertinimo. 
Pagal PSO sveikatos skatinimo iniciatyvos turėtų būti vertinamos kaip procesai ir kaip rezultatai
38. Tačiau VSP atveju projektų vertinimas  
nebuvo teisinis reikalavimas.
 80.  O juk Komisija dar 2003 m. savo pirmajame kvietime teikti pasiūlymus 
pasiskelbė teiksianti pirmenybę projektams, kuriuose „ atitinkamas  
dėmesys skiriamas [savo pačių] procesų ir rezultatų įvertinimui “39. Nuo 
2005 m. kvietimo teikti pasiūlymus, darbo paketas „projekto verti-nimas“ tapo privalomu susitarimų dėl dotacijų skirsniu, tačiau pro-jektų koordinatoriai negavo jokių papildomų nurodymų, kaip tą skirsnį parengti.
 81.  Audito Rūmai išnagrinėjo, ar audituotų sveikatos skatinimo projektų 
vertinimai buvo atlikti laikantis naudingumo, nuoseklumo, griežtumo, 
nešališkumo, aiškumo ir ekonomiškumo kriterijų40. Ši analizė parodė, 
kad:
iš 24 imties projektų, atrinktų iki 2005 m., savo pačių įvertinimas  —
buvo atliktas tik trim atvejais. Iš jų tik vienas atitiko visus aukščiau išvardytus kriterijus; 
į devynis iš 12 projektų, atrinktų po 2005 m. kvietimo teikti   —
pasiūlymus, buvo įtraukti riboto savo pačių įvertinimo planai,  antai koordinatoriai buvo įpareigoti apklausų lapų forma iš pro-jekto partnerių surinkti grįžtamąją informaciją apie projektų  posėdžius ar seminarus. Kitais trim atvejais įvertinimo planuose buvo numatyta, kad vertinimus atliks išorės vertintojas.
 82.  Nors Komisija ragino, o vėliau ėmė reikalauti, kad būtų atliekamas išsa-
mus sveikatos skatinimo projektų vertinimas, tai netapo įprastine  
dalyvių praktika – iš dalies todėl, kad projektų koordinatoriai negavo 
Komisijos nurodymų, o ir pati Komisija ar PHEA nevykdė jų priežiūros 
(žr. 70–73 dalis).38 Sveikatos skatinimo vertinimas: 
rekomendacijos politikos 
formuotojams. PSO Europos 
darbo grupės sveikatos skatinimui 
vertinti ataskaita, p. 4.
39 „Pagal Visuomenės sveikatos 
programą vykdomų veiksmų 
atrankos ir finansavimo taisyklės, 
kriterijais ir procedūros“ 
(OL C 62, 2003 3 15).
40 Europos Audito Rūmų audito 
gairės dėl vertinimo, 2005 m. 
lapkričio mėn., p. 7.
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?40
PROGRAMOS KONCEPCIJA
 83.  Audito Rūmai mano, kad VSP koncepcija nesudarė tinkamo pagrindo 
veiksmingam Bendrijos finansuojamų sveikatos skatinimo veiksmų  
įgyvendinimui ir priežiūrai. Dėl to, kad nebuvo išaiškinta VSP inter-
vencijos logika, nebuvo parengti konkretūs, išmatuojami ir su laiko nuoroda programos tikslai ir nebuvo nustatyti pažangai matuoti tin-kami rodikliai. 
 84.  Audito metu taip pat buvo nustatyta, kad Komisijos strateginis planavimas 
buvo netinkamas, o prioritetai nebuvo pakankamai gerai apibrėžti. Dėl 
temų įvairovės ir dėl daugybės metinių „veiklos sričių“, ypač turint 
omenyje palyginti ribotą biudžetą, lėšos buvo išsklaidytos, o gauti rezultatai padriki. Programai buvo būdinga didelė krypčių įvairovė ir trūko strateginio sutelktumo. Audito Rūmai pažymi, kad 2003–2007 m. VSP indėlis skatinant sveikatą Europos Sąjungoje nebuvo didelis.
1 REKOMENDACIJA
Siekiant ištaisyti esamą neatitikimą tarp tikslų ir turimų lėšų, naujose 
programose geriau apibrėžti programos tikslus atsižvelgiant į biudžeto 
galimybes.
Rengiant naujos kartos programas, pateikti aiškią intervencijų logiką, 
tiek politikos, tiek programos lygmeniu nustatant konkrečius, išma-tuojamus, pasiekiamus, svarbius ir su laiko nuoroda tikslus, išryški-
nant sąsajas tarp šių tikslų ir nustatant jų įgyvendinimą atspindinčius 
rodiklius.IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS 
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?41
PROGRAMOS ĮGYVENDINIMAS NUO PROJEKTŲ 
KONCEPCIJOS IKI REZULTATŲ
 85.  Audito Rūmai mano, kad Komisijos vykdoma projektų atranka ir progra-
mos įgyvendinimas neužtikrino, kad projektai papildytų vienas kitą, 
kad atrinktų projektų visuma būtų nuosekli ir kad visų pirma būtų  finansuojami projektai, leidžiantys sukurti didžiausią EPV. 
 86.  Teikėjų pasiūlyti projektų tikslai logiškai neatspindėjo programos tikslų 
ir neatitiko Finansiniame reglamente nustatyto SMART reikalavimo. 
Prieš sudarydama audituotus susitarimus dėl dotacijų Komisija nesi-
ėmė jokių taisomųjų priemonių šiam trūkumui pašalinti. 
 87.  Siekiami projekto rezultatai nebuvo apibrėžti kaip poveikis tikslinėms 
grupėms ir nebuvo tinkamai numatytas jų tvarumas. Iš esmės projek-
tais buvo pasiekti planuotieji išdirbiai, tačiau audito metu nebuvo  
įrodyta, kad projekto rezultatai buvo panaudoti kituose lygmenyse. 
Labai dažnai nuo pat pradžių buvo neaišku, kokia bus šių rezultatų svarba tikslinei grupei ir kaip juos panaudos „tolesnių“ pakopų vei-
kėjai. Tvarumą dalyviai dažnai suvokė kaip projekto veiklos tąsą ir dėl 
to labai priklausė nuo Bendrijos finansavimo. 
 88.  Audito Rūmai pripažįsta, kad programa leido suburti įvairių valstybių suin-
teresuotąsias šalis. Iš esmės projektai buvo europinio masto ir daugeliu atvejų sudarė sąlygas dalytis patirtimi ir mokytis vieniems iš kitų. Tačiau visuomenės sveikatos srityje EB sutarties 152 straipsnyje nustatyta tik 
ribota ES kompetencija. Lisabonos sutartyje (kuri šiuo metu ratifikuo-
jama) ši nuostata nebus iš esmės pakeista. Todėl EB veiklos visuomenės sveikatos srityje, taip pat ir pagal VSP vykdomos veiklos pridėtinė vertė 
yra visų pirma susijusi su sukūrimu palankių bendradarbiavimo sąlygų 
įvairių valstybių narių suinteresuotosioms šalims. Iš visų pagal VSP 
vykdomų projektų tipų, didžiausias galimybes kurti EPV atveria tinklai; jie taip pat aiškiausiai tenkina veikėjų poreikį dalytis „gerąja praktika“, rengti bendrus standartus ir gaires ir mokytis vieniems iš kitų. 
 89.  Tačiau pagrindinis VSP įgyvendinimo mechanizmas (t. y., per kvietimus 
teikti pasiūlymus skiriamos dotacijos veiksmams ) nėra tinkamiausias 
mechanizmas tokiems tinklams finansuoti. Tą patį galima pasakyti ir apie veiklą, skirtą prisidėti prie Komisijos politikos formavimo. 
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?42
PROJEKTO VALDYMAS
 90.  Audito Rūmai nustatė, kad projekto valdymo prasme partnerystės iš esmės 
veikė gerai. Tačiau projektų įgyvendinimo priežiūrą Komisija vykdė 
greičiau pavieniais atvejais nei sistemingai ir neteikė dalyviams grįž-tamosios informacijos. Projektais buvo sukurti susitarime dėl dotacijos numatyti teiktini rezultatai, tačiau projektų teikėjai juos skleidė vangiai. 
Projektų ex post vertinimas dar netapo įprastine dalyvių praktika. 
2 REKOMENDACIJA
Komisija turėtų atlikti šiuo metu galiojančios 2008–2013 m. VSP „inven-
torizaciją“, kuri leistų jai susidaryti bendrą vykdomų projektų ir jų  
rezultatų vaizdą, nustatyti dubliavimo atvejus ir dar nepašalintus pro-jektų portfelio trūkumus. 
Reikėtų žymiai sumažinti metinių „veiklos sričių“ skaičių ir jie turėtų 
labiau atitikti strateginius prioritetus.
Kad galėtų šalinti projekto koncepcijos ir įgyvendinimo trūkumus  
Komisija turėtų:
priartinti projektų tikslus prie programos tikslų ir prie „metinių  
• 
tikslų“, pataisytų kaip rekomenduota aukščiau. Be to, susitarimuose 
dėl dotacijų turėtų būti nustatyta, ne tik kokią veiklą reikia vykdyti, 
bet taip pat kokių siekiama šios veiklos rezultatų, kokios yra tiks-linės grupės ir kaip bus užtikrintas tvarus rezultatų panaudojimas užbaigus projektą; 
kai tik įmanoma, nustatyti kiekybiškai apibrėžtus tikslus ir veiklos 
• 
rodiklius, siekiant palengvinti įgyvendinimo pažangos priežiūrą;atlikti projektų 
• ex post  vertinimą, siekiant pagerinti būsimų projektų 
(ir galimų būsimų programų) koncepciją pagal „išmoktos pamokos“ 
principą. 
Galiausiai per dabartinį programavimo laikotarpį Komisija turėtų išnau-
doti visas galimybes, kurias teikia 2008–2013 m. VSP tinklų finansavimo 
mechanizmai (t. y. veiklos dotacijos), kadangi jie geriau pritaikyti tokiai 
veiklai nei dotacijos veiksmams. Vykdydama veiklą, skirtą prisidėti prie 
politikos formavimo, Komisija turėtų išnaudoti visas paslaugų sutar-
tims padidintos viršutinės ribos (20 % vietoje 10 % turimo biudžeto) 
galimybes. Kad to pasiektų, ji turės griežčiau apibrėžti įgaliojimus nei kvietimuose teikti pasiūlymus.
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?43
BENDROJI IŠVADA
 91.  Visuomenės sveikatos programoje buvo nustatyti labai platūs ir ambicingi 
tikslai, visiškai nesuderinami su ribotomis jai skirtomis lėšomis. Pra-
dėjus vykdyti šiuo metu galiojančią 2008–2013 m. VSP, šis atotrūkis dar labiau padidėjo. 
 92.  Audito Rūmai vėl kelia klausimą, ar yra naudingi kai kurie Europos Sąjun-
gos visuomenės sveikatos programų elementai. Audito rezultatai lei-
džia manyti, kad šios programos vargiai turės įrodomą poveikį piliečių 
sveikatai. Tais atvejais kai Europos pridėtinė vertė yra sukuriama, ją 
visų pirma sudaro tarpininkams suteikta galimybė sukurti tinklą ir  keistis gerąją praktika, siekiant papildyti nacionalines programas ir veiklą. Be to, Audito Rūmai pažymi, kad egzistuoja kitos bendradar-biavimo priemonės, kaip antai „atviras koordinavimo metodas“, kuris 
leidžia jungtis į tinklą ir keistis patirtimi.
3 REKOMENDACIJA
Laikotarpiui po 2013 m. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų 
persvarstyti ES visuomenės sveikatos veiksmų mastą ir požiūrį į ES  
finansavimą šioje srityje. Tai galėtų būti padaryta atsižvelgiant į turi-
mas biudžeto lėšas ir į tai, kad egzistuoja kiti bendradarbiavimo mecha-
nizmai (pvz., „atviras koordinavimo metodas“41), leidžiantys palengvinti 
bendradarbiavimą ir dalijimąsi informacija tarp suinteresuotųjų šalių 
visoje Europoje.
Šiuo metu svarstomas biudžetas yra geriausia proga pradėti šį apmąs-
tymo procesą.
  Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge, 2009 m. kovo 5 d. įvy-
kusiame posėdyje. 
Audito Rūmų vardu
ud to ū ų a d u
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Pirmininkas41 Tai – savanoriško 
tarpvyriausybinio 
bendradarbiavimo principu 
grindžiamas bendradarbiavimo 
metodas. Jis paremtas abipusiu 
mokymusi, lyginamąja analize ir 
dalijimusi geriausia praktika.
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?44
I PRIEDAS
2003–2007 M. VISUOMENĖS SVEIKATOS PROGRAMA („SVEIKATĄ LEMIANČIŲ VEIKSNIŲ“ SKYRIUS) – 
FINANSUOTI PROJEKTAI PAGAL TEMAS
Metai Tema
Tabakas
Alkoholis
Narkotikai
Mityba ir fi  zinis 
aktyvumas
Lytinė ir reprodukcinė 
sveikata, ŽIV/AIDS
Psichikos sveikata
Socialiniai sveikatą 
lemiantys veiksniai
Aplinkosauginiai sveikatą 
lemiantys veiksniai
Sveikatingumo skatinimas 
ypatingomis priemonėmis
Su visuomenės sveikata 
susiję mokymai
Ligų ir traumų prevencija
Genetiniai veiksniai
Gebėjimų stiprinimasIš 
viso
2003 m. Finansuoti projektai 2 1 1232 2114 19
Veiklos sričių skaičius 7 2 3211 3211 23
Finansuoti projektai/veiklos sritys 0,29 0,50 0,33 1,00 3,00 2,00 0,67 0,50 1,00 4,00 1,33
2004 m. Finansuoti projektai 2 1 224132532 27
Veiklos sričių skaičius 7 1 131121211 21
Finansuoti projektai/veiklos sritys 0,29 1,00 2,00 0,67 4,00 1,00 1,50 2,00 2,50 3,00 2,00 1,81
2005 m. Finansuoti projektai 5 4 222332 411 29
Veiklos sričių skaičius 5 4 235543 312 37
Finansuoti projektai/veiklos sritys 1,00 1,00 1,00 0,67 0,40 0,60 0,75 0,67 1,33 1,00 0,50 0,81
2006 m. Finansuoti projektai 4 2 5545 1 1 3 4 2 45
Veiklos sričių skaičius 3 3 354344 2 2 33
Finansuoti projektai/veiklos sritys 1,33 0,67 1,67 1,00 1,00 1,67 2,75 0,75 2,00 1,00 1,38
2007 m. Finansuoti projektai (prognorė) 10 11 4 3 1 29
Veiklos sričių skaičius 3 5 465344 4 2 40
Finansuoti projektai/veiklos sritys 0,83 0,79 0,50 0,75 0,50 0,67
Iš viso fi  nansuotų projektų 149
Iš viso veiklos sričių 154
Iš viso fi  nansuotų projektų/veiklos sričių 0,97
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?45
II PRIEDAS
VSP „SVEIKATĄ LEMIANČIŲ VEIKSNIŲ“ SKYRIUS – 
ŠEŠIŲ POLITIKOS SRIČIŲ ANALIZĖ
NARKOTIKAI
 1.  2004 m. Europos Vadovų Taryba patvirtino ES narkotikų strategiją (2005–
2012 m.), kuri buvo dviejų po ketverius metus trunkančių veiklos  
planų narkotikų srityje pagrindas. Šios strategijos du pagrindiniai  tikslai – visuomenės sveikata (narkotikų vartojimo prevencija, žalos 
mažinimas ir gydymas) ir saugumas (įstatymų, kuriais draudžiama nar-
kotikų gamyba ir prekyba, griežtinimas). DG SANCO neatlieka svarbaus 
vaidmens ES narkotikų politikos srityje. Šią politiką vykdo DG JLS,  
o didžiausia projektams skirtų lėšų dalis tenka tyrimų projektams, už kurių valdymą yra atsakingi DG RTD ir DG TREN. Narkotikų prevencijos 
ir informacijos programa buvo nustatyta 2007–2013 m. laikotarpiui. 
Už jos valdymą yra atsakingas DG JLS (21 milijono eurų biudžetas). Ši 
programa turi panašius tikslus kaip ir visuomenės sveikatos programa 
ir yra skirta panašiems dalyviams.
 2.  Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras (EMCDDA) ES ir 
jos valstybėms narėms teikia bendrą informaciją apie narkotikus.  
EMCDDA, pasitelkdamas nacionalinių stebėsenos centrų tinklą, kau-
pia informaciją apie visus narkotikų vartojimo aspektus. Jis taip pat turi duomenų bazę apie geriausią narkotikų prevencijos praktiką.
 3.  Pagal visuomenės sveikatos programą finansuotų narkotikų projektų 
nebuvo daug ir jie apėmė daug ir įvairių narkotikų problemos aspektų 
ir kontekstų. Tačiau visų jų tikslas buvo informacijos tyrimai ir kaupi-mas bei keitimasis geriausia praktika. Audito Rūmai pažymi, kad kai 
kurie jų tikslai ir veikla, pavyzdžiui, duomenų kaupimas ir duomenų 
bazės apie geriausią praktiką sukūrimas, sutapo su EMCDDA veiklos 
kryptimis. EMCDDA šią veiklą galėtų vykdyti daug efektyviau ir eko-nomiškiau. Atsižvelgiant į EMCDDA ir specialios narkotikų prevencijos 
informacijos programos egzistavimą, reikėtų iš naujo apsvarstyti, ar 
verta narkotikų projektus įtraukti į ES sveikatos programas.
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?46
II PRIEDAS
ALKOHOLIS
 4.  Alkoholio problemą nagrinėti yra žymiai sunkiau nei kitus su priklau-
somybėmis susijusius sveikatą lemiančius veiksnius, nes socialiniu  požiūriu jis yra priimtinas ir nesukelia rizikos sveikatai, jei yra varto-jamas saikingai. Tačiau manoma, kad žalingas alkoholio vartojimas 
yra apie 10 % visų ligų priežastis. Taip pat dėl jo vartojimo atsiranda 
ar pasunkėja kitos socialinės ar ekonominės problemos, pavyzdžiui, avarijos ar prievarta. Pačios veiksmingiausios ir ekonomiškiausios  
alkoholio kontrolės politikos kryptys yra teisiniai suvaržymai, kurie 
yra valstybių narių kompetencijos sritis (pirkimo mokesčių didinimas, 
alkoholio įsigijimo galimybių mažinimas bei priemonės, skirtos kovai 
su alkoholio vartojimu vairuojant ir esant jaunesniam, nei įstatymuose nustatyto amžiaus).
 5.  Atsižvelgdama į 2001 m. Tarybos paskelbtas išvadas 2006 m. spalio mėn. 
Komisija parengė su alkoholiu susijusiai žalai sumažinti skirtą stra-
tegiją. Pagal šią strategiją parama turi būti teikiama su žalingo alko-holio poveikio mažinimu susijusiems projektams, duomenų kaupimui 
bei informacijos ir švietimo priemonių kūrimui bendradarbiaujant  
su valstybėmis narėmis. Pramonės sektoriuje Komisijos alkoholio  
strategija yra labiau grindžiama savo noru patvirtintais kodais ir  
savireguliavimu, nei teisiniais suvaržymais. 2007 m. birželio mėn.  
Komisija sukūrė alkoholio ir sveikatos forumą, kuriame dalyvauja  
verslo sektorius (alkoholio gamintojai, reklamos pramonės atstovai, žiniasklaida, mažmenininkai ir tiekėjai) bei visuomenės sveikatos ir 
pilietinės visuomenės organizacijos. Forumo dalyviai yra raginami  skatinti veiksmų, kurie padėtų sumažinti su alkoholiu susijusią žalą, vykdymą, pavyzdžiui, skatinti atsakingą komercinę komunikaciją.
 6.  Su alkoholio tema susijusiuose visuomenės sveikatos programos projek-
tuose buvo labai daug dubliavimosi susijusių partnerių ir nustatytos informacijos srityje. Įgyvendinant tris iš penkių imties projektų buvo kaupiami duomenys ir parengtos ataskaitos apie alkoholio politikos būklę kiekvienoje valstybėje narėje. Tuo pačiu metu Komisija paskelbė 
didelės apimties ir išsamią ataskaitą „Alkoholis Europoje“ ir ataskaitą 
„Alkoholio politika ES valstybėse narėse ir Norvegijoje“, kuri buvo  
parengta pasinaudojus senos Bendrijos veiksmų programos sveikatos 
skatinimo srityje lėšomis. Šis dubliavimasis gali būti paaiškintas tuo, 
kad nebuvo ES alkoholio strategijos, pagal kurią būtų galima nusta-tyti prioritetus iki 2006 m. ir trūko ankstesnės veiklos šioje srityje  
analizės.
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?47
II PRIEDAS
TABAKAS
 7.  PSO nuomone tabako vartojimas šiuo metu yra viena pagrindinių išven-
giamų ankstyvos mirties priežasčių pasaulyje. Ekonomiškiausia su  tabaku susijusi sveikatos skatinimo priemonė yra teisės aktai (didesnis pirkimo mokestis, draudimas rūkyti darbo vietoje, reklamos draudi-
mas), kurie turėtų būti derinami su vartotojų švietimu pasitelkiant  
įspėjimus ir kampanijas grėsmės sveikatai tema.
 8.  Bendrijos parama prieš tabako vartojimą kovojančioms organizacijoms 
pradėta teikti 1987 m. įgyvendinant „Europos prieš vėžį“ programą. 
ES taip pat patvirtino teisines su tabako kontrole susijusias priemo-nes. Pagal ES sutarties 95 straipsnį jos yra pagrįstos ES kompetencija vidaus rinkoje. Be to, 2001 m. ir 2003 m. buvo patvirtintos dvi svarbios direktyvos atitinkamai dėl tabako produktų ir reklamos, o visai nese-
niai, 2007 m. pradžioje buvo paskelbta žalioji knyga „Europa be tabako 
dūmų: politikos alternatyvos ES lygiu.“
 9.  Be šių teisinių priemonių Bendrija teikė paramą prevencijos ir rūkymo stab-
dymo veiksmams Europos mastu, kuriuose visuomenės sveikatos progra-
mos projektai biudžeto požiūriu nėra svarbūs. Svarbesnės programos 
yra Bendrijos tabako fondo finansuojamos viešosios kovos su rūkymu 
kampanijos. Šio fondo ištekliai – mokesčiai nuo ES tabako gamintojams 
teikiamų subsidijų. Iki šiol tabako fondas finansavo dvi dideles sąmonin-
gumo ugdymo kampanijas. Paskutinė kampanija „HELP – už gyvenimą be tabako“ buvo pradėta vykdyti 2005 m., jos vykdymui ketverius metus 
buvo skirti 72 milijonai eurų. Ją Komisijos prašymu parengė sveikatos srities specialistų ir viešųjų ryšių profesionalų konsorciumas. Kampa-niją sudaro paroda ant ratų ir TV reklaminiai klipai visose valstybėse 
narėse.
 10.  Pagal visuomenės sveikatos programą finansuoti su tabaku susiję projek-
tai iš esmės apėmė du didelius tinklus, kuriems parama buvo skiriama jau nuo 1996 m. pagal ankstesnes veiksmų programas. Pirmojo tinklo projektai yra susiję su bendra rūkymo prevencija, didelį dėmesį ski-riant tabako kontrolės palaikymui ir lobizmo veiklai, o antrojo tinklo 
projektai skirti jaunimui. Kadangi šie tinklai oficialiai nebuvo tinkami 
finansuoti, jie buvo pakeisti į kelis paprojekčius koordinuojančius  
„bendruosius projektus“. 2005 m. šios struktūros buvo atsisakyta ir 
kai kurie paprojekčiai toliau buvo įgyvendinami savarankiškai.
 11.  Nors visuomenės sveikatos programos „projektų“ poveikis neišmatuoja-
mas, Bendrijos finansavimas netiesiogiai padėjo bendrajam tinklui ir 
jo organizacijoms narėms vykdyti sėkmingą tabako kontrolės palai-
kymo ir lobizmo veiklą ES ir nacionaliniu lygmeniu. Vienas pavyzdžių 
yra neseniai kai kuriose valstybėse narėse nustatytas draudimas rūkyti 
viešosiose vietose.
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?48
II PRIEDAS
MITYBA IR FIZINIS AKTYVUMAS
 12.  Vis didesnis visuomenės susirūpinimas dėl augančio nutukusių žmo-
nių, ypač vaikų, skaičiaus pastaraisiais metais atsispindėjo keliuose Komisijos vykdomuose veiksmuose. 2006 m. Komisija paskelbė Bal-tąją knygą „Europos strategija su mityba, antsvoriu ir nutukimu susi-
jusioms sveikatos problemoms spręsti“. Pagrindinė šios strategijos 
įgyvendinimo priemonė yra ES veiksmų dėl mitybos, fizinio aktyvumo ir sveikatos platforma, kurią 2005 m. parengė pilietinės visuomenės 
ir pramonės atstovų, kurie patys siektų taikyti su nutukimo mažinimu 
susijusias priemones, forumas. Valstybių narių institucijos yra susi-
būrusios į Europos mitybos ir fizinio aktyvumo tinklą. Be to, siekiant 
skatinti valstybių narių keitimąsi politinėmis idėjomis ir patirtimi,  2007 m. Komisija įsteigė Aukšto lygio grupę su nutukimu ir fizinio  aktyvumo stoka susijusioms sveikatos problemoms spręsti.
 13.  Be šių platformų strategijoje atkreipiamas dėmesys į ES veiklą kitose susi-
jusiose politikos srityse, pavyzdžiui, vartotojų politikos (ženklinimas), žemės ūkio (vaisių dalijimas mokyklose) ir miesto transporto (fizinio 
aktyvumo skatinimas). Visuomenės sveikatos programos vaidmuo šioje 
strategijoje yra labai menkas
1.
 14.  Visuomenės sveikatos programos projektų mitybos ir fizinio aktyvumo 
srityje yra nedaug, jie apima labai įvairius tikslus ir veiklą, todėl yra sunku įvertinti bendrą situaciją. Atlikus kelių atskirų projektų auditą paaiškėjo, kad rezultatų nebuvo pasiekta arba Europos pridėtinė vertė 
buvo menka. Pavyzdžiui, vienas projektas buvo finansuojamas sie-
kiant rasti partnerius vėlesniam projektui, kuriam niekuomet nebuvo pateiktas joks pasiūlymas. Auditoriai taip pat nustatė, kad kitas pro-
jektas, maisto reklamos poveikio vaikams studija, iš dalies dubliavosi 
su panašia PSO studija. Trečiuoju projektu buvo finansuojama vei-
kla, kurią kai kuriose mokyklose mitybos ir fizinio aktyvumo temomis individualiai vykdė projektų partneriai. Vietinės veiklos sumanytojai buvo patys vaikai, siekiant skatinti jų įsitraukimą į šią veiklą. Tai  galėjo būti bet kas, pradedant sporto šventės organizavimu parke  
ir baigiant mokyklos sienų dekoravimu piešiniais su vaisiais. Nors  
ši veikla vietoje ir galėjo turėti su sveikata susijusį poveikį projekte 
dalyvaujančiose mokyklose, Europos pridėtinė vertė ir šios vietinės 
veiklos finansavimas ES lėšomis yra abejotini.1 Ji paminėta tik vieną kartą: 
„Komisija stebėseną ir toliau 
rems per visuomenės sveikatos 
programos projektus. Programa 
skatinama tinklų veikla ir keitimasis 
informacija apie gerąją patirtį mitybos, fizinio aktyvumo, taip 
pat nutukimo prevencijos srityse. “ 
(Baltoji knyga, p. 9)
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?49
II PRIEDAS
LYTINĖ IR REPRODUKCINĖ SVEIKATA
 15.  Visuomenės sveikatos programa žymi atotrūkį nuo į specifines ligas orien-
tuoto Komisijos metodo (kuris gali būti apibūdintas jos 1996–2002 m. su AIDS ir užkrečiamosiomis ligomis susijusia programa). Lytinės ir reprodukcinės sveikatos politikos sritis išsiplėtė. Tačiau ŽIV/AIDS vis 
dar yra pagrindinė daugelio šios srities projektų tema
2. 
 16.  2005 m. Komisija priėmė komunikatą dėl kovos su ŽIV/AIDS Europos 
Sąjungoje ir kaimyninėse šalyse 2006–2009 metais. Jame pateikiamas 
veiksmų planas – pagrindinis dokumentas, kuriame buvo nurodyti  esami poreikiai ir būtini veiksmai. Siekdama teikti konsultacijas ati-tinkamoms suinteresuotosioms šalims šioje srityje Komisija taip pat vykdė keletą iniciatyvų. Ekspertų ŽIV/AIDS srityje grupė yra foru-
mas, kuriame Komisija, valstybės narės, šalys kandidatės ir EEE šalys 
gali keistis informacija. ŽIV/AIDS pilietinės visuomenės forumas yra 
2005 m. įsteigta neoficiali patariamoji institucija, kuri palengvina  
NVO ir tinklų dalyvavimą su ŽIV/AIDS susijusioje veikloje.
 17.  Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC) yra 2005 m. įsteigta 
Bendrijos agentūra, atsakinga už užkrečiamųjų ligų priežiūrą. Jo vei-
kla apima ŽIV priežiūrą, be to, šis centras yra atsakingas už su ŽIV, 
lytiniu būdu perduodamomis infekcijomis ir per kraują perduodamais virusais susijusios programos valdymą.
 18.  Visuomenės sveikatos programos projektai lytinės ir reprodukcinės svei-
katos srityje sudarė didžiausią audito imties grupę. Didžioji šių pro-
jektų dalis buvo tinklai, turintys bendrą tikslą – sustiprinti projektuose 
dalyvaujančių NVO gebėjimus. Jie savo „nišą“ rado susitelkiant ties 
skirtingais tiesioginiais ir netiesioginiais adresatais: NVO centrinės Europos šalyse, su migrantais dirbančiomis NVO, migruojančiais ir  vietiniais lytinių paslaugų teikėjais, leidžiamuosius narkotikus var-tojančiais ar ŽIV/AIDS sergančiais asmenimis.
 19.  Kai kurie tinklai rinko duomenis bei vykdė ligos plitimo ar kitų ŽIV/AIDS 
aspektų priežiūrą tikslinėse grupėse. Ateityje šios veiklos vykdymą galėtų perimti ECDC.2 Nuo ŽIV/AIDS atradimo 
devintajame dvidešimto amžiaus 
dešimtmetyje, ši liga nusinešė 
daugiau nei 25 milijonus 
žmonių gyvybių. Dešimtajame 
dvidešimto amžiaus dešimtmetyje jo paplitimas Europoje laikinai 
sustojo. Situacija pasikeitė nuo 
2000 m., kai PSO pranešė, jog ŽIV 
sparčiai plinta Rytų Europoje ir vėl 
prasiveržė Vakarų Europoje.
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?50
II PRIEDAS
PSICHIKOS SVEIKATA
 20.  Pastaraisiais metais psichikos sveikata bus vis dažniau pripažįstama kaip 
vienas visuomenės sveikatos aspektų. Skirtingai nei dabartinėje EB sutartyje, Lisabonos sutartyje psichikos sveikata aiškiai nurodoma  kaip ES veiksmų sritis
3. Be to, ankstesnėmis viena po kitos vykdomomis 
visuomenės sveikatos programomis jau buvo bendrai finansuojami 
projektai psichikos sveikatos skatinimo ir psichikos sutrikimų preven-cijos srityse.
 21.  2005 m. rugsėjo mėn. po PSO Europos ministrų konferencijos psichikos 
sveikatos tema Komisija paskelbė su ją susijusią Žaliąją knygą („Gyven-tojų psichikos sveikatos ugdymas – ES psichikos sveikatos strategijos 
link”), kuri inicijavo konsultacijas apie tai, kokius veiksmus galima  
būtų įtraukti į planuotą psichikos sveikatos strategiją. Tačiau vals-
tybės narės dėl strategijos nesusitarė ir jos teko atsisakyti. Dėl šios 
priežasties planuota su psichikos sveikata susijusi ES platforma taip 
pat nebuvo sukonkretinta. Po kelių bandymų plėtoti šią temą 2008 m. birželio mėn. Komisija organizavo aukšto lygio konferenciją, kurioje 
buvo susitarta dėl „Europos psichikos sveikatos ir gerovės pakto“.
 22.  Kadangi nėra psichikos sveikatos strategijos, kuria būtų grindžiami ES 
veiksmai, ir atsižvelgiant į apibendrintą metinėse darbo planuose  nustatytą psichikos sveikatos prioritetų pobūdį bei į tai, kad trūksta 
vykdomos veiklos bendros situacijos įvertinimo, trijuose iš keturių  imties projektų psichikos sveikatos srityje buvo nustatyti reikšmingi sutapimo atvejai. Dviejų projektų, finansuotų pagal vienas po kito  
paskelbtus kvietimus teikti paraiškas atveju buvo vykdoma identiška veikla, t. y. dėmesį kreipiant į politikos plėtojimą ir duomenų rinkimą. 
Taip pat buvo dalinio darbo dubliavimosi su kitais dalyviais atvejų. 
Kai kurios psichikos sveikatos programų duomenų bazės buvo sukur-
tos panašiai informacijai kaupti (pavyzdžiui, ES saugos ir sveikatos darbe agentūra turi duomenų bazę streso tema), tačiau tarp jų nėra tinkamos informacinės sąsajos.
 23.  Kitas projektas, finansuotas siekiant paremti Komisiją plėtojant psichi-
kos sveikatos strategiją, niekuomet nebuvo įgyvendintas. Jo tikslas 
buvo pakeistas ir jo užduotimi tapo kitų psichikos sveikatos projektų koordinavimas ir pagalba pateikiant rezultatus. Šiuo atveju jo tikslas 
sutampa su kito pagal RTD finansuoto projekto tikslu.3 ES sutarties 152 straipsnis: 
„Bendrija, savo veikla papildydama 
valstybių narių politiką, siekia 
gerinti visuomenės sveikatą, užkirsti 
kelią žmonių negalavimams ir 
ligoms bei pašalinti pavojaus žmonių sveikatai šaltinius.“ 
Lisabonos sutarties 168 straipsnis: 
„Sąjunga, savo veikla papildydama 
valstybių narių politiką, siekia 
gerinti visuomenės sveikatą, užkirsti 
kelią žmonių negalavimams ir 
ligoms bei pašalinti pavojaus fizinei ir psichikos sveikatai šaltinius. “
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?51
III PRIEDAS
VSP „SVEIKATĄ LEMIANČIŲ VEIKSNIŲ“ SKYRIUS – SMART KRITERIJŲ TAIKYMAS 
PROJEKTŲ TIKSLAMS, NUSTATYTIEMS 36 TIKRINTŲ PROJEKTŲ SUSITARIMUOSE DĖL DOTACIJŲ
SMART kriterijai4Projektų tikslų analizė
Konkretūs (Ar jie nurodo tikslinę 
grupę ir keistinus veiksnius?)Tik keliuose susitarimuose dėl dotacijų buvo aiškiai nurodyta su tiesioginiais 
ir netiesioginiais gavėjais susijusi tikslinė grupė bei pokyčiai, kurie turėjo būti pastebimi įgyvendinus projektą. Daugeliu atvejų, nors tiksluose ir nebuvo nurodyta tikslinė grupė, ją buvo galima nustatyti pagal su projektu susijusią veiklą (implicitinė tikslinė grupė).
Išmatuojami (Ar jie pateikti 
išmatuojama forma, pavyzdžiui, ar pateikiama poveikio apimtis, siektini skaičiai?)Nė viename projekte nebuvo pateikti išmatuojami tikslai. Jei veiklos rodikliai 
buvo pateikti kiekybine forma, jie buvo susiję su gautinais rezultatais, o ne su tikslais (paprastai jie buvo susiję su „spausdintinos ataskaitos x egzemplioriais“, o ne, pavyzdžiui, „x % padidėjusia mokyklinio amžiaus vaikų, nurodžiusių, kad jie pastarąsias 7 dienas vykdė tam tikrą fi  zinę veiklą, 
dalimi“).
Pasiekiami (Ar jie įmanomi 
atsižvelgiant į turimą laiką, lėšas ir personalą?)Didžiosios projektų dalies atveju nebuvo aišku, ar tikslai buvo pasiekti. 
Paprastai nebuvo  tikslus papildančių veiklos rodiklių ir nebuvo stebima jų siekimo pažanga. Be to, galima teigti, kad yra beveik neįmanoma nepasiekti „keitimosi informacija“, „žinių pagilinimo“ ir „bendradarbiavimo skatinimo“ tikslų.
Svarbūs (Ar jie svarbūs 
tikslinei (-ėms) grupei (-ėms).)Auditas neapima šio kriterijaus tikrinimo visuose projektuose iki galutinės 
tikslinės grupės. Tačiau gavėjai, pavyzdžiui NVO ir sveikatos srities specialistai dažnai buvo projektų partneriai. 88 % į anketos klausimus apie projektų partnerius atsakiusių asmenų nurodė, kad projektų tikslai buvo svarbūs jų šaliai ar regionui, o 86 % atsakė, kad jie buvo svarbūs jų organizacijai.
Su laiko nuoroda (Ar jie nurodo 
laikotarpį, per kurį turi būti pasiekti tikslai?)Laiko terminai paprastai niekuomet nebuvo taikomi tikslams, o tik 
rezultatams (pavyzdžiui, ataskaita turėjo būti parengta x mėnesiui).
4 Papildomi klausimai skliaustuose cituojami iš H. Kok., C. Bollars, G. Molleman, ir S. Van den Broucke dokumento „ The European Quality 
Instrument for Health Promotion (EQUIHP) “ (Sveikatos skatinimui skirta Europos kokybės priemonė), 2005 m.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?52
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
SANTRAUKA
IV.
Dėl Audito Rūmų nustatytų faktų ir išvadų: 
a) 
Pagal Sutarties 152 straipsnį visais Komisijos veiksmais visuomenės sveikatos srityje sie-kiama papildyti valstybių narių priemones, 
kurių jos imasi visuomenės sveikatai apsau-goti ir gerinti. 2003–2007 m. visuomenės  
sveikatos programa (VSP) yra tik viena iš  
šioje srityje naudojamų priemonių.
Komisija sutinka, kad turint didesnį biudžetą 
būtų pasiekta daugiau, tačiau 2003–2007 m. VSP įgyvendinta atsižvelgiant į Europos Par-
lamento ir Tarybos suteiktas biudžeto lėšas 
ir abiejų institucijų patvirtintus šios progra-
mos prioritetus ir tikslus.
2003–2007 m. VSP iš esmės grindžiama  
2000 m. Komisijos patvirtinta sveikatos stra-
tegija (COM (2000) 285 galutinis) ir joje atsi-
žvelgiama į Sutartyje įtvirtintą subsidiarumo 
principą. Sprendimo dėl programos priede 
nurodyti konkretūs prioritetai. Programa  
visų pirma siekta tarpinių rodiklių, kaip antai 
gerosios patirties nustatymo ir skleidimo, ES patirties visuomenės sveikatos srityje tinklų 
kūrimo bei Europos visuomenės sveikatos  realijų analizės rengiant bendras pozicijas.
Europos Parlamento ir Tarybos sprendime  
Nr. 1786/2002/EB, kuriuo patvirtinama Ben-
drijos veiksmų visuomenės sveikatos sri-
tyje programa (2003–2008 m.), nustatyti  
VSP prioritetai apibrėžti laikantis Sutarties 152 straipsnio reikalavimų ir vadovaujantis 2000 m. patvirtinta sveikatos strategija.
Komisija pripažįsta, kad būtina tolesnė  
pažanga, siekiant MVP nurodyti tokias priori-
tetines sritis ir galimų veiksmų sritis, kurioms 
pakaktų esamų biudžeto asignavimų.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?53
b) 
Audituoti projektai atrinkti pradiniame  2003–2007 m. VSP etape. Per paskutinius  
dvejus audituotos programos metus padė-
tis labai pasikeitė ir į šį pokytį atsižvelgta  dabartinėje VSP (2008–2013 m.). Nuo 2006 m. pareiškėjams skirtame kvietimų teikti pasiū-
lymus vadove pateikiami išsamūs nurodymai 
pareiškėjams rengiant paraišką naudoti nau-jausius visuotinai pripažintus projektų val-
dymo principus. Derybų procesas užtikrina, 
kad jie būtų faktiškai įtraukti į dotacijos  
sutartį, o PHEA (dabar – EAHC) užtikrina,  
kad jie būtų taikomi per visą projektą. Nuo 2007 m. vykdomoji agentūra kasmet atlieka padėties analizę.
c) 
Komisija palankiai vertina audito metu  
nustatytus faktus, kad suinteresuotosios  
šalys patvirtino VSP sukuriamą Europos pri-dėtinę vertę (EPV) ir naudą. Taip pat reikėtų 
pažymėti, kad nuo pat 2003–2007 m. VSP  
pradžios EPV buvimas yra dotacijų skyrimo 
kriterijus.
V. 
ES lygmeniu Komisijos teisės aktų pasiūlymai 
paprastai pateikiami kartu su ex ante  povei-
kio vertinimu, kuriame analizuojamas galimų politikos pasirinkčių ekonominis, socialinis poveikis ir poveikis aplinkai. Šioje srityje  
Komisija ketina apibrėžti, kuo grindžiamos visos galimos dabartinę 2008–2013 m. VSP 
programą pakeisiančios programos.
2007 m. atlikus tarpinį 2003–2007 m. VSP  
vertinimą, nustatytos tam tikros tobulintinos sritys. Kelios iš šių priemonių jau įgyvendin-tos arba dar įgyvendinamos valdant 2008–2013 m. visuomenės sveikatos programą,  įskaitant rekomenduotą padėties analizę.Nuo 2006 m. ir visų pirma dabartinės 2008–
2013 m. VSP pareiškėjams skirtame kvietimų 
teikti pasiūlymus vadove pateikiami išsamūs 
nurodymai pareiškėjams rengiant paraišką  naudoti naujausius visuotinai pripažintus  projektų valdymo principus. Derybų proce-
sas užtikrina, kad jie būtų faktiškai įtraukti 
į dotacijos sutartį, o PHEA (dabar – EAHC)  užtikrina, kad jie būtų taikomi per visą  
projektą.
VI. 
Komisija sutinka su Audito Rūmais, kad  ribotą finansavimą ES lygmeniu reikia skirti strateginėms temoms ir veiklos sritims,  
kuriose sukuriama akivaizdi Europos pridė-
tinė vertė.
Komisija taip pat pritaria Audito Rūmų  
nuomonei, kad galėtų būti toliau plėtoja-mas atvirasis koordinavimo metodas ir kiti 
sveikatos srities forumai bei priemonės,  
palengvinantys valstybių narių ir visų suin-
teresuotųjų šalių bendradarbiavimą ir infor-
macijos mainus Europos Sąjungoje.
Tačiau Komisija mano, kad tokios bendra-
darbiavimo priemonės negali (ir neturėtų)  pakeisti specialiosios paskirties Europos  finansavimo programos sveikatos srityje.  
Nors tokios priemonės palengvina bendra-
darbiavimą ir informacijos mainus, jos neuž-tikrina būtino visoje ES taikomų visuomenės 
sveikatos iniciatyvų (pvz., skirtų pradėti tin-
klų veiklą ir ją prižiūrėti) finansavimo.
Be to, pagal VSP Komisijai suteikiamos būti-
nos priemonės inicijuoti veiksmus, skirtus  remti ir stiprinti politikos plėtojimą pagrin-dinėse visuomenės sveikatos politikos sri-tyse, skelbiant kvietimus teikti pasiūlymus.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?54
AUDITO APIMTIS IR METODAS
10.
Sutarties 152 straipsnyje nustatyta, kad  
„Bendrija, savo veikla papildydama valsty-
bių narių politiką, siekia gerinti visuome-nės sveikatą“, taip atskiriant valstybių narių atsakomybę įgyvendinti savo sveikatos ska-
tinimo programas ir Bendrijos atsakomybę  
papildyti jų veiksmus.
Šiuo klausimu Komisija pabrėžia, kad VSP  
visų pirma skirta tarpininkams – valsty-
bėms narėms, pagrindinėms suinteresuoto-
sioms šalims ir subjektams suburti į tinklą  ES lygmeniu ir padėti nustatyti bei išban-
dyti gerąją patirtį, siekiant palaikyti ir remti 
visuomenės sveikatos politikos plėtojimą.
Taip pat žr. atsakymą į 14, 21, 40 dalių ir  
60 c) dalies pastabas.
PASTABOS
14.
VSP intervencijos logika grindžiama Sutar-ties 152 straipsniu, kuriame aiškiai nurodyta, 
kad „Bendrija, savo veikla papildydama vals-tybių narių politiką, siekia gerinti visuome-nės sveikatą“, taip atskiriant valstybių narių atsakomybę įgyvendinti savo sveikatos ska-tinimo programas ir Bendrijos atsakomybę  
papildyti jų veiksmus.
Todėl VSP skirta tarpininkams – valstybėms 
narėms, pagrindinėms suinteresuotosioms  
šalims ir subjektams suburti į tinklą ES  lygmeniu ir padėti nustatyti bei išbandyti  gerąją patirtį, siekiant palaikyti ir remti naci-onalinės visuomenės sveikatos politikos plė-tojimą. Šiomis aplinkybėmis taip pat reikėtų 
pažymėti, kad praktinis vadovas „ES veiklos įvertinimas“ išleistas 2004 m. ir todėl juo  
nebuvo įmanoma pasinaudoti 1999–2000 m. 
rengiant 2003–2007 m. VSP.Be to, Sprendimu Nr. 1786/2002/EB patvir-
tinta 2003–2007 m. VSP rodo Europos Parla-
mento ir Tarybos nuomonę dėl patvirtinimo procese nustatytų prioritetų ir tikslų.
Taip pat žr. atsakymus į 10, 21, 40 dalių ir  
60 c) dalies pastabas.
Tačiau Komisija pripažįsta, kad sprendime  
dėl programos ne visiškai aiški 2003–2007 m. 
VSP intervencijos logika. Vis dėlto reikėtų  
pažymėti, kad ši programa buvo rengiama  1999–2000 m., o patvirtinta – 2002 m., t. y. 
tuo laikotarpiu, kai dar nebuvo visiškai įgy-
vendinti dabartiniai Komisijos programa-
vimo, stebėjimo ir vertinimo metodai.
15. 
Dabar loginio modelio metodo nauda taps  dar akivaizdesnė, nes VSP labiau pripažinta ir 
jos tikslai aiškesni. Kaip siūloma 2007 m. tar-
pinio vertinimo ataskaitoje, pirmasis mėgini-
mas suformuluoti galimą VSP naudą Europos 
piliečiams galėtų būti įgyvendintas atliekant ex post vertinimą (kuris bus atliktas 2010 m.) 
(Wija J. Oortwijn ir kt., 2003–2008 m. visuo-menės sveikatos programos tarpinis įverti-nimas. Final report, RAND Europe technical  
report , 2007 m., 2 skyrius, p. 100).
16. 
Komisijos nuomone, dėl ribotos Bendrijos  
veiksmų kompetencijos pagal Sutartį visuo-
menės sveikatos negalima tiesiogiai lyginti 
su kitomis ES politikos sritimis. Taip pat  Komisijos intervencijos visuomenės sveika-tos srityje negalima lyginti su Audito Rūmų nurodytų institucijų intervencija. Akivaizdu, kad „California Wellness Foundation“ (privati 
organizacija) įgaliojimai konkretesni ir ji turi tiesioginę galimybę bendrauti su galutiniais 
savo veiksmų naudos gavėjais (Kalifornijos 
piliečiais), ir ją galima lyginti tik su valstybių 
narių regioninėmis institucijomis.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?55
17. 
Atlikus 2003–2007 m. VSP 2007 m. tarpinį  
vertinimą parengtame veiksmų plane patvir-
tinta, kad vertinant VSP turi būti naudojami loginiai modeliai.
Taip pat žr. atsakymą į 15 dalies pastabas.
Be to, nuo 2006 m. projektų paraiškos for-
mose reikalaujama, kad projektas būtų  
parengtas pagal loginį modelį. Įkūrus PHEA 
(dabar – EAHC), tai dar kartą patvirtinta ir  
užtikrinta projekto derybose ir įgyvendinant tolesnius veiksmus, kaip tai įtvirtinta agen-
tūros derybų gairėse.
18. 
Komisija sutinka, kad būtina nustatyti  
efektyvaus programos stebėjimo rodiklius. 
Tinkamų politikos, programos ir projekto  lygmens rodiklių parengimas, kartu renkant 
duomenis, yra vienas iš VSP „informacijos  
apie sveikatą“ krypties tikslų.
Taip pat žr. atsakymus į 30 ir 31 dalių  
pastabas.
19. 
2003–2007 m. VSP buvo rengiama 1999–2000 m., o patvirtinta – 2002 m., t. y. kai  dar nebuvo visiškai įgyvendinti dabartiniai 
Komisijos programavimo, stebėjimo ir ver-tinimo metodai.
Taip pat reikėtų pažymėti, kad minėtas SPP/
ABM vadovas paskelbtas tik 2004 metais.
Projektų lygmeniu paskutinius dvejus VSP  
įgyvendinimo metus (2003–2007 m.) ir pagal dabartinę ją pakeitusią programą laipsniš-kai įgyvendinami SMART tikslai. Nuo 2006 m. pareiškėjams skirtame kvietimų teikti pasiū-lymus vadove pareiškėjams nurodoma  naudoti naujausius visuotinai pripažintus  projektų valdymo principus. PHEA (dabar – EAHC) užtikrina, kad jie būtų taikomi per visą projektą.
Taip pat žr. atsakymą į 86 dalies pastabas.20. 
Iš principo Komisija mano, kad VSP inter-
vencijos logikos negalima paprastai išsa-
miai paaiškinti, kaip paaiškinama sveikatos skatinimo programos intervencinė logika  valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje. Taip  
yra todėl, kad VSP neketinama padaryti pilie-
čiams skirta sveikatos skatinimo programa. Ir dėl šios priežasties visuotinių politinių tikslų 
negalima suskirstyti į konkrečius planinius 
rodiklius programų ir projektų lygmeniu.
Taip pat žr. atsakymus į 14–16 dalių  
pastabas.
21. 
VSP veikla kyla iš 2000 m. Komisijos patvir-
tintos sveikatos strategijos (COM(2000) 285), 
kurioje nustatomas ryšys su kitų dalyvių  
(pvz., valstybių narių) veikla. Todėl VSP visų pirma skirta tarpininkams, kaip antai valsty-
bėms narėms, pagrindinėms suinteresuoto-
sioms šalims ir subjektams, siekiant suburti 
juos į tinklą ES lygmeniu ir padėti nustatyti 
bei išbandyti gerąją patirtį, siekiant palai-kyti ir remti visuomenės sveikatos politikos 
plėtojimą.
Be to, tokia 2003–2007 m. VSP, kokia patvir-
tinta Sprendimu Nr. 1786/2002/EB, parodo  Europos Parlamento ir Tarybos nuomonę dėl prioritetų ir tikslų.
Taip pat žr. atsakymus į 10, 14, 40 dalių ir  
60 c) dalies pastabas.
22. 
Komisija labai stengėsi tiksliai ir išsamiai  išdėstyti savo prioritetus MVP.
23. 
Komisijos finansinės intervencijos į visuome-
nės sveikatos sritį negalima lengvai lyginti 
su valstybių narių analogiška intervencija,  nes skiriasi atitinkamų kompetencijos sričių 
forma ir aprėptis.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?56
24. 
Komisija sutinka, kad turint didesnį biudžetą būtų pasiekta daugiau, tačiau 2003–2007 m. VSP įgyvendinama atsižvelgiant į Europos  Parlamento ir valstybių narių suteiktas biu-džeto lėšas ir abiejų institucijų patvirtintus šios programos prioritetus ir tikslus.
VSP skatina kurti sąlygas, kuriomis būtų  
plėtojama patobulinta sveikatos skatinimo veikla. Vidurkio vienam Europos piliečiui  
apskaičiavimas nėra ypač tinkamas tokiai  
programai kaip VSP.
25. 
Komisija nuolat stengėsi tiksliai ir išsamiai išdėstyti finansavimo prioritetus MVP, kad  patikslintų, kokį darbą reikia atlikti, politinę 
sąsają ir sąsają su ankstesniu darbu. Įtakos 
renkantis temą turi valstybių narių atsto-
vai programos komitete, kuriame derinama 
metinė veiklos programa.
Taip pat žr. atsakymą į 78 dalies pastabas.26. 
Nustatydama MVP, pagal kiekvieną temą  Komisija numato išsamias konkrečias sri-
tis, nurodydama, kur veiksmai būtų ypač  
svarbūs.
27. 
Komisija pripažįsta, kad būtina tolesnė  
pažanga, siekiant MVP nurodyti tokias galimų veiksmų temas ir sritis, kurioms pakaktų  
esamų biudžeto asignavimų.28. 
Daugeliu atvejų įvairių visuomenės svei-katos politikos sričių subjektų sąsajų ir  tinklų kūrimo struktūrų plėtojimas valsty-bėse narėse taip pat laikytini pagrindiniais daugelio pagal VSP bendrai finansuojamų  projektų tikslais. Tokia veikla daugiausia įgy-vendinama skiriant dotacijas pagal „kvietimų teikti pasiūlymus“ procedūras.
Konkursus dažnai sunku rengti visų pirma  
tose srityse, kur galimų jų dalyvių, su kuriais 
būtų pasirašytos tokios paslaugų sutartys,  skaičius yra ribotas.
30. 
2003–2007 m. VSP buvo rengiama 1999–2000 m., o patvirtinta – 2002 m., t. y. laikotar-piu, kai Komisijos dabartiniai programavimo, 
stebėjimo ir vertinimo metodai, kaip antai  
veikla grindžiamas valdymas, dar nebuvo  
visiškai įgyvendinti.
VSP buvo pirmoji programa, kurioje, pasitel-
kus „informacijos apie sveikatą“ kryptį, api-
brėžti tvirti ir bendri rodikliai, ir pagal kurią visose valstybėse narėse renkami svarbūs  
duomenys. Taip pat reikėtų pažymėti, kad  
Komisijos rodiklis „sveiko gyvenimo metai“ 
yra pirmas ir vienintelis visuotinis visuome-
nės sveikatos rodiklis ES lygmeniu.
31. 
Komisija mano, kad veiksmingo programos stebėjimo rodiklių nustatymas labai pri-
klauso nuo to, ar galima gauti reikšmingų  duomenų projektų lygmeniu. Vienas iš VSP „informacijos apie sveikatą“ krypties tikslų 
yra tinkamų rodiklių ir duomenų rinkimo  
metodų parengimas.
Taip pat žr. atsakymą į 18 dalies pastabas.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?57
32. 
Naujieji MVP rodikliai (kaip antai „visuomenės informuotumo apie pavojus sveikatai, susi-jusius su nesveikais įpročiais ir gyvensena, lygis“, „piliečių, kurie kiekvienais metais  matuojasi kraujospūdį, dalis“, „gyventojų,  informuotų apie tabako dūmų žalą nerū-kantiems, dalis“, „gyventojų, žinančių, kad  subalansuota mityba reiškia įvairaus maisto valgymą, dalis“) parengti rengiant 2009 m. veiklos ataskaitą pagal 2009 m. preliminarų biudžeto projektą; juos, kaip reikšmingą  patobulinimą, pripažino Tarybos biudžeto  komitetas (2008 m. spalio 7 d. Tarybos doku-mentas 13895/08 FIN362 – p. 23 „COMBUD 2009 m. PBP veiklos ataskaitų įvertinimo  ataskaita. Įvadinė pastaba“).
Be to, Komisija sudarė darbo grupę, kad  
toliau apibrėžtų rodiklius, naudotinus MPS 
ir MVP, siekiant nuo 2010 m. susisteminti  
reguliaresnį MPS ir MVP atitinkamų reikš-mingų duomenų rinkimą.
33. 
Audito Rūmų atliekamo audito laikotarpiu  Komisija pateikė dalyviams kiekvieno kon-
kretaus atvejo tarpinio ir galutinio atas-
kaitinio laikotarpio oficialios grįžtamosios  
informacijos, remdamasi ir veiklos, ir finan-
siniais motyvais.
Įkūrus PHEA (dabar – EAHC) projektų stebė-
jimas dar labiau pagerėjo.
Taip pat žr. atsakymus į 51, 53 ir 70–73 dalių 
pastabas.36. 
Audito Rūmų tikrinti projektai atrinkti pra-diniame 2003–2007 m. VSP etape. Komisija pažymi, kad pareiškėjams prireikė laiko pri-prasti prie reikalavimų išsamiau nurodyti  tikslus, veiklos sritis ir veiksmus. Vis dėlto, Komisijos nuomone, padėtis nuolat gerėja.
Nuo 2006 m. naudojamame pareiškėjams  
skirtame kvietimų teikti pasiūlymus vadove pareiškėjams nurodoma rengiant paraiškas 
naudoti naujausius visuotinai taikomus pro-
jektų valdymo principus (įskaitant tikslų api-brėžimą). Derybų procesas užtikrina, kad jie iš tikrųjų būtų nustatyti dotacijos sutartyje, o PHEA (dabar – EAHC) projektų pareigū-nai užtikrina, kad jie būtų taikomi per visą projektą.
38. 
Taip pat žr. atsakymus į 19 ir 86 dalių  
pastabas.
40. 
VSP visų pirma skirta tarpininkams – valsty-
bėms narėms, pagrindinėms suinteresuoto-sioms šalims ir subjektams suburti į tinklą  
ES lygmeniu. Be to, padedama nustatyti ir  
išbandyti gerąją patirtį, siekiant palaikyti  
ir remti nacionalinės visuomenės sveikatos 
politikos plėtojimą.
Taip pat žr. atsakymus į 10, 14, 21, 36 dalių 
ir 60 c) dalies pastabas.
41. 
Tai taikytina tik 2003, 2004 ir 2005 m. projek-tams ir nuo to laiko padėtis pataisyta 2006 m. išleidus išsamesnį vadovą pareiškėjams.
Taip pat žr. atsakymą į 36 dalies pastabas. 
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?58
42.
Atrenkant projektus, svarbiausias finan-savimo kriterijus yra svarba ES politikos  kryptims. Projektai turi keleriopos įtakos  politikos krypčių ciklui, pvz.:
rezultatai įgyvendinami valstybių narių  —
ir suinteresuotųjų šalių techninėse  
struktūrose;
skatinami tvarūs meistriškumo tinklai; —
formuojamas rekomendacijų naudoti   —
gerąją patirtį pagrindas.
Netiesiogiai daroma įtaka žmonių gyvenimo 
būdui.
45.
RDI ciklas ne visiškai taikytinas, nes projek-
tai gali būti vykdomi tik tarpiniu lygmeniu. 
Todėl veiksmai apėmė tik mokslinius tyrimus, 
plėtrą ir kai kuriais atvejais – bandomuosius 
projektus, tačiau Komisija negali pasiekti  didelio masto įgyvendinimo etapo.
Komisija gali nurodyti kelis sėkmingo pagal 
2003–2007 m. VSP finansuotų projektų rezul-tatų įsisavinimo pavyzdžius.
Darbas, susijęs su reklamos įtaka jau- —
nimui (Vaikai, nutukimas ir susijusios  
išvengiamos chroniškos ligos), įtrauktas 
į Komisijos apskritojo stalo diskusijas dėl 
reklamos savireguliacijos (nuo 2005 m.), 
po kurių parengtas elgesio kodeksas dėl savireguliacijos ES reklamos sektoriuje. 
Šiuo darbu taip pat prisidėta prie ES  mitybos, fizinio aktyvumo ir sveikatos  programos, kurios aktyvus narys tebėra 
Europos širdies ligų specialistų tinklas.Prisidėta plėtojant naujoviškus gero- —
sios patirties pavyzdžius, skirtus skatinti sveikai gyvensenai mokyklose ir viešojo bei privačiojo sektoriaus partnerystes,  kurios remiamos 2007 m. Komisijos  patvirtintoje Europoje strategijoje su  mityba, antsvoriu ir nutukimu susiju-sioms sveikatos problemoms spręsti.  Šios srities lyderiai dabar dalyvauja  Komisijos suburtoje grupėje, kuri siekia paremti gerosios patirties pavyzdžius,  taip pat Bendrijos metodu ir viešojo bei privačiojo sektoriaus partneryste grin-džiamus požiūrius.Geroji patirtis ir politinės rekomenda- —
cijos dėl lytinio švietimo ir lytinės svei-katos, parengtos pagal projektą SAFE,  pristatytos ŽIV/AIDS ekspertų grupei ir 
pilietinės visuomenės forumui. Pagrin-
diniai jų išvadų elementai svarstyti dis-
kusijų dokumente, parengtame vykstant apskritojo stalo diskusijoms dėl lytinės 
sveikatos, siekiant nustatyti galimus ES 
veiksmus šioje srityje, ir aptarti 2008 m. 
gegužės mėn. darbo grupėje. Kvaišalų kalėjimuose klausimu ENIPKT   —
pateikė informacijos, skirtos tolesniam  
darbui, o šiuo pagrindu parengtos šalies 
ataskaitos dėl prevencijos, gydymo ir  
žalos mažinimo paslaugų kalėjimuose,  
dėl reintegravimo paslaugų išėjus iš  
kalėjimo ir dėl narkotikų vartojimo tarp 
kalinių stebėjimo ir analizės metodų ir  prisidėjo rengiant pasiūlymą dėl Tarybos 
rekomendacijos.SUPPORT perorientuota, siekiant užti- —
krinti didesnį psichinės sveikatos pro-
jektų skaidrumą ir sąveiką ir padėti  
panaudoti bei skleisti jų rezultatus.  
Panaudojant SUPPORT parengtas Euro-pos psichikos sveikatos ir gerovės  
paktas, taip pat prisidėta prie 2008 m.  birže lio mėn. aukšto lygio konferencijos ir susijusių darbo grupių veiklos.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?59
„Eurocare“ – panaikinus spragą padėta   —
kurti vienodas sąlygas diskusijoms apie alkoholio politiką su suinteresuotosio-mis šalimis, nes ne pramonės subjektams leista parengti bendras pozicijas ir jas  pristatyti per Komisijos surengtas disku-sijas su ūkinės veiklos vykdytojais. Pagal projektą visuomenės sveikatos bendruo-menė galėjo iš esmės struktūriškai ir  koordinuotai prisidėti prie 2006 m. spa-lio mėn. patvirtintos Bendrijos alkoholio strategijos ir prie jos įgyvendinimo. Prisidėta prie Komisijos žaliosios knygos  —
„Europa be tabako dūmų: politikos alter-natyvos ES mastu“ (per įvairius Sveikatos ir vartotojų reikalų generalinio direkto-rato finansuojamus projektus, nurodytus 
žaliojoje knygoje); prisidėta prie Tabako 
kontrolės pagrindų konvencijos (TKPK), 
priėmus bendrą Pagrindų konvencijos  
aljanso (tarptautinio daugiau kaip 200  nevyriausybinių organizacijų jungian-
čio tinklo) pozicijos dokumentą, kurį  
parengė Europos rūkymo prevencijos  
tinklas (ERPT).
Paspartintas ECDC centro įkūrimas Stok-
holme, o jo darbo prioritetai išplėtoti pagal 
projektus dėl užkrečiamųjų ligų stebėjimo, 
kurie remiami pagal „grėsmių sveikatai“  
kryptį.
Apskritai „sveiko gyvenimo metų“ rodiklis  
Lisabonos strategijoje, kuris yra svarbus  „sveikatą lemiančių veiksnių“ intervencijos etalonas, išplėtotas remiantis projektais dėl sveikatos rodiklių pagal „informacijos apie sveikatą“ kryptį, ir jis vis dar skaičiuojamas ir toliau plėtojamas remiantis tokiais pro-jektais, kaip ir kiti svarbiausi sveikatos Ben-drijos lygmeniu rodikliai Europos bendrijos sveikatos rodiklių (EBSR) sąraše. Jų svarba  nacionaliniu lygmeniu aiški, o sveiko gyve-nimo metų rodiklis, pvz., patvirtintas kaip  pagrindinis rodiklis Estijos nacionalinėje  sveikatos strategijoje; Nyderlandai naudoja 
išsamesnį EBSR sąrašą savo nacionalinės  
politikos veiksmingumui vertinti, skelbiamą 
leidinyje Išdrįsk palyginti.46. 
Paprastai nacionalinius finansavimo šalti-nius galima naudoti tik nacionalinėms tinklų veiklos sudedamosioms dalims valstybėse  narėse. Tai paaiškina, kodėl reikia Europos VSP tokiai veiklai, kuria aiškiai suinteresuota visa ES, finansuoti.
Taip pat žr. atsakymus į 56 ir 64 dalių  
pastabas.
Pagal pirmąją 2003–2007 m. VSP finansavimo 
priemonės nebuvo pritaikytos ilgalaikei  finansinei paramai teikti. Pagal dabartinę VSP (2008–2013 m.) galima pasinaudoti kitomis, tinkamesnėmis priemonėmis ir finansavimo mechanizmais, daugiausia veiklos dotacijo-mis ir bendrų veiksmų finansavimu.
48. 
Žr. atsakymą į 46 dalies pastabą.
51. 
Komisija mano, kad jos vykdomas projektų 
stebėjimas gerokai patobulėjo nuo atitin-
kamo audito laikotarpio pradžios. Vis dėlto visuomet buvo galima gauti informacijos  
apie anksčiau finansuotus projektus. Visų  
pirma anksčiau finansuotų projektų sąra-
šai su nuorodomis į jų ataskaitas buvo vie-
šai skelbiami Sveikatos ir vartotojų reikalų 
generalinio direktorato arba PHEA (dabar – 
EAHC) interneto svetainėse. Nuo 2008 m.  
tokia stebėjimo informacija taip pat patei-kiama išsamioje duomenų bazėje.
Ši priemonė toliau stiprins Komisijos pro-
jektų portfelio stebėjimo veiklą.
Taip pat žr. atsakymus į 33, 52 ir 70–73 dalių 
pastabas.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?60
52. 
Kalbant apie projektų tarpusavio papildo-mumą, Komisija reikalavo, kad projektų ini-ciatoriai rengtų savo projektus pagal esamus projektus ir pasinaudotų jau anksčiau pasiek-tais rezultatais. Ši sąlyga taip pat nurodyta kaip vienas iš dotacijų skyrimo kriterijų.
Tam tikrais atvejais Komisija reikalavo pro-
jektų iniciatorių bendradarbiauti su kitais  projektais ir paviešinti anksčiau finansuotos 
veiklos dokumentus.
Be to, paprastai finansuoti atrinktų projektų 
sąrašai pateikiami Komisijai platesnei tarp-žinybinių konsultacijų procedūrai.
Taip pat žr. atsakymą į 51 dalies pastabas.53. 
a) 
Reikėtų pažymėti, kad „sveikatą lemian-čius veiksnių“ atžvilgiu veiksmų apimtis yra 
plati. VSP siekta inicijuoti įvairius požiūrius, 
kartu išvengiant dubliavimo. Komisija mano, 
kad tai, jog projektai buvo įvairūs ir apėmė įvairius „narkotikų“ ar „mitybos ir fizinio  
aktyvumo“ aspektus, rodo, kad pastangos  
išvengti dubliavimo buvo sėkmingos.
Tokie projektai kaip „Shape up“ arba EPODE, 
finansuoti pagal VSP, įtraukti į 2007 m. bal-
tąją knygą dėl Europos strategijos su mityba, 
antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti. ES narkotikų strategi-
joje raginama taikyti tarpdisciplininį požiūrį (2005–2012 m. ES narkotikų strategija,  2004 m. lapkričio 22 d. Tarybos dokumen-
tas 15074/04).
53. 
b) 
Visi audituoti projektai atitiko VSP atrankos ir paramos skyrimo kriterijus. Nors įvairiuose projektuose buvo sprendžiami panašūs klau-simai, tai buvo daroma skirtingais požiūriais ir taikant skirtingą metodiką.Su alkoholiu susijusios žalos mažinimo sri-
tyje buvo tik ribotas ES lygmeniu veikiančių ir (arba) galinčių vadovauti Europos masto projektams organizacijų skaičius. Reikėtų  pažymėti, kad įvairiomis šalies ataskaitomis dėl alkoholio politikos padėties ES valsty-bėse narėse ir „Alkoholio Europoje“ ataskaita siekta skirtingų tikslų ir jų turinys skiriasi (žr. II priedo 6 dalį).
53. 
c) Komisija mano, kad du tabako tinklai  buvo aiškiai skirti skirtingoms tikslinėms  grupėms.
„Lytinės ir reprodukcinės sveikatos“ srityje 
Komisija įgyvendina specialią ŽIV/AIDS poli-
tiką, įskaitant veiksmų planą, kuris iš dalies 
įgyvendinamas naudojant VSP finansavimą. 
Tokiu finansavimu gerinama ŽIV plitimo  Europoje prevencija (žr. II priedo 15 dalį).
Audito Rūmų nurodytų patariamųjų insti-
tucijų vaidmuo koordinuojant ES ŽIV/AIDS  politiką svarbus, tačiau jos neturi finansa-
vimo galimybių (žr. II priedo 16 dalį).
Komisijos nuomone, svarbu remti ir stiprinti 
specializuotas vietos ar politiniu lygmeniu 
veikiančias NVO ir tinklus, remiančius PLWHA 
ar dirbančius naujų ŽIV infekcijų plitimo pre-
vencijos srityje. NVO arba tinklai turi pasiekti savo partnerius – pacientus, rizikos grupėms 
priklausančius asmenis, vietos ar nacionali-nės valdžios institucijas arba politikus. Todėl specializacija arba, kaip nurodyta ataskai-
toje, „niša“ yra ŽIV/AIDS srityje veikiančios 
NVO pranašumas. Atsižvelgiant, pvz., į anti-
virusinio gydymo visą gyvenimą išlaidas ES, kurios vidutiniškai sudaro 10 000 EUR asme-
niui per metus (vien vaistams), investavimas į specializuotas ir profesionalias NVO, pasie-kiančias žmonių grupes, kurioms labiausiai gresia užsikrėsti ŽIV, yra pagrįstas ir patei-sinamas (žr. II priedo 18 dalį).
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?61
Stokholme įsikūręs Europos ligų prevenci-
jos ir kontrolės centras (ECDC) pradėjo visu pajėgumu veikti ŽIV/AIDS epidemiologijos  srityje 2008 m. (žr. II priedo 19 dalį).
54. 
Tik pagal bendrąją MTP programą ir nar-
kotikų programą bei ECDC užkrečiamųjų  
ligų priežiūros srityje teikiamas finansavi-mas bendradarbiavimui Europos lygmeniu. 
Šiais atvejais Komisija nustatė priemones,  
kuriomis siekiama užtikrinti koordinavimą  ir išvengti dubliavimo su VSP.
Naudodama VSP, Komisija inicijavo kelių  
sričių veiksmus, kuriais buvo remiamas  politikos plėtojimas pagrindinėse Europos  visuomenės sveikatos politikos srityse. Tai  
padaryta turint omenyje, kad esama ir kitų 
bendradarbiavimo priemonių. 
ECDC įkurtas remiantis 2003–2007 m. VSP  
projektų rezultatais. Be to, Komisija finan-
suoja VSP projektus, vykdomus su tarptauti-
nėmis organizacijomis, kaip antai PSO (pvz., 2007 m. WHO02  „Mitybos ir fizinio akty-
vumo stebėjimas“) ir OECD (pvz., 2006 m.  
OECD02  „Sveika darbo jėga ir tarptautinė  
migracija“).
Taip pat žr. atsakymą į 45 dalies pastabas.56. 
Europos pridėtinės vertės (EPV) buvimas  visada buvo pagrindinis kriterijus prii-mant sprendimus dėl paramos skyrimo VSP projektams.Nors yra kitų bendradarbiavimo priemo-
nių (pvz., atvirasis koordinavimo metodas), skirtų suinteresuotųjų šalių bendradarbiavi-mui ir informacijos mainams visoje Europoje palengvinti, neatmetama veiksmų pagal VSP galimybė. Pagal daugelį tokių kitų priemonių finansavimas, būtinas iniciatyvoms pradėti ir prižiūrėti Europos lygmeniu, neteikiamas.
Taip pat žr. atsakymus į 46 ir 64 dalių  
pastabas.
57. 
Daugumą projektų sudarė tinklai, nes vienas iš paramos skyrimo kriterijų buvo partnerių iš įvairių Europos šalių dalyvavimas.
58. 
Žr. atsakymą į 45 dalies pastabą.
60. 
a) 
Žr. atsakymą į 52 dalies pastabas.
60. 
c) Pagal VSP paprastai nefinansuojami plataus 
masto įgyvendinimo projektai. Tai yra vals-
tybių narių atsakomybės sritis.
Žr. atsakymus į 10, 14 ir 40 dalių pastabas.62. 
Komisija džiaugiasi, kad patvirtinta Europos pridėtinė vertė (EPV) ir VSP naudingumas.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?62
64. 
Kitos esamos bendradarbiavimo priemonės, visų pirma su valstybėmis narėmis, negali  atstoti VSP veiksmų, skirtų stiprinti ir remti kai kurių sričių arba veiklos, kurioms faktinė finansinė parama yra esminis dalykas, poli-tikos plėtojimą.
Taip pat žr. atsakymus į 46, 54 ir 56 dalių  
pastabas.
65. 
Šios Tarybos darbo grupės patvirtinta  veikla finansuotina pagal dabartinę VSP  (2008–2013 m.).
69. 
Komisija sutinka su nuomone, kad partne-
rystės iš esmės veikė gerai.
Ji ypač palankiai vertina tai, kad projekto  
koordinatoriai teigiamai įvertino plataus  masto tinklus, kuriais sutelkiamos žinios ir 
patirtis ES lygmeniu.
70–73. 
Audito Rūmų atliekamo audito laikotarpiu  Komisija pateikė dalyviams kiekvieno kon-
kretaus atvejo tarpinio ir galutinio atas-
kaitinio laikotarpio oficialios grįžtamosios  
informacijos, remdamasi ir veiklos, ir finansi-
niais motyvais. Prireikus dėl ataskaitų imtasi 
taisomųjų veiksmų mokėjimus sulaikant tol, 
kol bus pateikta papildoma informacija.
Komisija mano, kad įkūrus PHEA (dabar –  
EAHC) projektų stebėjimas dar labiau  pagerėjo.
Taip pat žr. atsakymus į 33, 51 ir 52 dalių  
pastabas.78. 
Valstybėms narėms oficialiai pranešama apie atrinktų projektų sąrašą (pvz., žr. 2008 m.  C(2008) 6180), įvertinus pasiūlymus per  jų atstovus VSP komitete. Prieš pateikiant  tikrinti Europos Parlamentui, o vėliau –  Komisijai oficialiai tvirtinti, šį sąrašą ofici-aliai peržiūri programos komitetas.
Taip pat žr. atsakymą į 25 dalies pastabas.
IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS
Programos koncepcija83.
Sutarties 152 straipsnyje nurodyta, kad  
„Bendrija, savo veikla papildydama valsty-
bių narių politiką, siekia gerinti visuomenės 
sveikatą.“ Taip aiškiai atskiriama valstybių  
narių atsakomybė įgyvendinti savo sveika-tos skatinimo programas ir Bendrijos atsa-
komybė papildyti jų veiksmus.
VSP sukurta pagal 2000 m. Komisijos patvir-
tintą sveikatos strategiją (žr. COM(2000) 285) ir atsižvelgiant į ribotą Bendrijos veiksmų  
kompetencijos sritį pagal Sutartį.
VSP visų pirma skirta tarpininkams – valsty-
bėms narėms, pagrindinėms suinteresuoto-
sioms šalims ir subjektams suburti į tinklą  
ES lygmeniu. Be to, padedama nustatyti ir  išbandyti gerąją patirtį, siekiant palaikyti  
ir remti nacionalinės visuomenės sveikatos politikos plėtojimą.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?63
Komisija sutinka, kad sprendime dėl pro-
gramos ne visiškai aiški 2003–2007 m. VSP  intervencijos logika. Vis dėlto reikėtų pažy-mėti, kad ši programa buvo rengiama 1999–2000 m., o patvirtinta – 2002 m., t. y. tuo  laikotarpiu, kai dar nebuvo visiškai įgyven-dinti dabartiniai Komisijos programavimo,  stebėjimo ir vertinimo metodai.
Dabar loginio modelio metodo nauda taps  
dar akivaizdesnė, nes VSP labiau pripažinta 
ir jos tikslai aiškesni. Kaip siūloma 2007 m. tarpinėje vertinimo ataskaitoje, bus pirmą  kartą pamėginta suformuluoti galimą VSP  naudą Europos piliečiams.
Žr. atsakymus į 10, 14, 15, 19, 21, 40 dalių ir 
60 c) dalies pastabas.
Vienas iš VSP „informacijos apie sveikatą“  
krypties tikslų yra tinkamų rodiklių ir duo-menų rinkimo metodų parengimas. Komisija 
mano, kad veiksmingo programos stebėjimo 
rodiklių nustatymas labai priklauso nuo to, 
ar galima gauti reikšmingų duomenų pro-jektų lygmeniu.
Rengiant 2009 m. preliminarų biudžeto pro-
jektą sukurti nauji rodikliai. Be to, Komisija 
sudarė darbo grupę, kad toliau apibrėžtų  
rodiklius, naudotinus 2010 m. MPS ir MVP.
Žr. atsakymus į 31 ir 32 dalių pastabas.84. 
Komisija labai stengėsi tiksliai ir išsamiai  išdėstyti savo prioritetus MVP. Komisija pri-pažįsta, kad būtina tolesnė pažanga, siekiant MVP nurodyti tokias galimų veiksmų temas ir sritis, kurioms pakaktų esamų biudžeto  asignavimų.Galutinis 2003–2007 m. VSP įvertinimas bus 
pateiktas 2010 m., kai dauguma projektų  bus baigti, tada bus galima padaryti bendras išvadas dėl to, ar programa padėjo veiksmin-gai pasiekti tikslų.
Žr. atsakymus į 22, 25 ir 27 dalių pastabas.
1 Rekomendacija
Nors Komisija turi iniciatyvos teisę, Europos 
Parlamentas ir Taryba priima sprendimą dėl programos, įskaitant siektinus tikslus ir ski-riamus biudžeto asignavimus šiems tikslams pasiekti.
Nuo 2002 m. kartu su Komisijos teisės aktų 
pasiūlymais paprastai pateikiamas ex ante  
poveikio vertinimas, kuriame analizuojamas 
galimų politikos pasirinkčių socialinis, eko-
nominis poveikis ir poveikis aplinkai.
Šioje srityje Komisija ketina apibrėžti,  
kuo grindžiamos visos galimos dabartinę  
2008–2013 m. VSP programą pakeisiančios  programos.
Žr. atsakymą į 15 dalies pastabas.85. 
Reikėtų pažymėti, kad „sveikatą lemiančius 
veiksnių“ atžvilgių veiksmų apimtis yra plati. 
VSP siekta inicijuoti įvairius požiūrius, kartu išvengiant dubliavimo.
Visi projektai, kurių auditas atliktas, atitiko 
visus atrankos ir paramos skyrimo kriterijus. 
Nors įvairiuose projektuose buvo spren-
džiami panašūs klausimai, tai buvo daroma 
skirtingais požiūriais ir taikant skirtingą  metodiką, todėl padidėjo gaunamų rezul-
tatų svarba.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?64
Komisija mano, kad tai, jog projektai buvo 
įvairūs ir apėmė įvairius konkrečios srities  aspektus, rodo, kad pastangos išvengti  
dubliavimo buvo sėkmingos.
Kalbant apie projektų tarpusavio papildo-
mumą, Komisija reikalavo, kad projektų ini-ciatoriai rengtų savo projektus pagal esamus projektus ir pasinaudotų jau anksčiau pasiek-tais rezultatais. Ši sąlyga taip pat nurodyta kaip vienas iš dotacijų skyrimo kriterijų.
Be to, Komisija nurodo VSP taikytą bendrąją 
konsultacijų su departamentais procedūrą.
Papildomumą bus lengviau užtikrinti sukū-
rus išsamią projektų stebėjimo informacijos 
duomenų bazę.
Europos pridėtinės vertės (EPV) buvimas  
visada buvo pagrindinis VSP projektų atran-kos ir sprendimų skirti paramą kriterijus.
Žr. atsakymus į 46, 51, 52, 53 ir 56 dalių  
pastabas.
86–87. 
2003–2007 m. VSP buvo rengiama 1999–2000 m., o patvirtinta – 2002 m., t. y. tuo  laikotarpiu, kai dar nebuvo visiškai įgyven-dinti dabartiniai Komisijos programavimo,  stebėjimo ir vertinimo metodai.
Audito Rūmų tikrinti projektai atrinkti iš pra-
dinio 2003–2007 m. VSP etapo.Komisija pažymi, kad pareiškėjams prireikė 
laiko priprasti prie reikalavimų išsamiau  nurodyti tikslus, veiklos sritis ir veiksmus.  
Vis dėlto, Komisijos nuomone, padėtis nuolat 
gerėja. Nuo 2006 m. naudojamame pareiš-kėjams skirtame kvietimų teikti pasiūlymus vadove pareiškėjams nurodoma rengiant  
paraiškas naudoti naujausius visuotinai tai-
komus projektų valdymo principus (įskai-tant tikslų apibrėžimą). Derybų procesas  
užtikrina, kad jie iš tikrųjų būtų nustatyti  
dotacijos sutartyje, o PHEA (dabar – EAHC) 
projektų pareigūnai užtikrina, kad jie būtų 
taikomi per visą projektą.
Žr. atsakymus į 19 ir 36 dalių pastabas.88. 
Komisija džiaugiasi, kad patvirtinta Europos 
pridėtinė vertė (EPV) ir VSP naudingumas.  
EPV buvimas visada buvo pagrindinis krite-rijus priimant sprendimus dėl paramos sky-
rimo VSP projektams.
Daugumą projektų sudarė tinklai, nes vienas 
iš paramos skyrimo kriterijų buvo partnerių 
iš įvairių Europos šalių dalyvavimas.
Žr. atsakymus į 56 ir 57 dalių pastabas.
89. 
Komisija sutinka, kad pagal pirmąją 2003–
2007 m. VSP finansavimo priemonės nebuvo pritaikytos teikti ilgalaikę finansinę paramą. 
Pagal dabartinę VSP (2008–2013 m.) galima 
pasinaudoti kitomis, tinkamesnėmis priemo-
nėmis ir finansavimo mechanizmais, daugiau-sia veiklos dotacijomis ir bendrų veiksmų  finansavimu. Paprastai nacionalinius finan-savimo šaltinius galima naudoti tik naciona-
linėms tinklų veiklos sudedamosioms dalims 
valstybėse narėse. Tai paaiškina, kodėl reikia 
Europos VSP tokiai veiklai, kuria aiškiai suin-
teresuota visa ES, finansuoti.
Žr. atsakymus į 46, 56 ir 64 dalių pastabas.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?65
90. 
Komisija sutinka su nuomone, kad partne-
rystės iš esmės veikė gerai. Ji ypač palankiai vertina tai, kad projekto koordinatoriai tei-
giamai įvertino plataus masto tinklus, kuriais 
sutelkiamos žinios ir patirtis ES lygmeniu.
Audito Rūmų atliekamo audito laikotarpiu  
Komisija pateikė dalyviams kiekvieno kon-
kretaus atvejo tarpinio ir galutinio atas-kaitinio laikotarpio oficialios grįžtamosios  
informacijos, remdamasi ir veiklos, ir finan-
siniais motyvais. Įkūrus PHEA (dabar – EAHC) 
projektų stebėjimas dar labiau pagerėjo.
Valstybėms narėms oficialiai pranešama  
apie atrinktų projektų sąrašą, įvertinus  
pasiūlymus per jų atstovus VSP komitete.  
Prieš pateikiant tikrinti Europos Parla-
mentui, o vėliau – Komisijai oficialiai tvir-
tinti, šį sąrašą oficialiai peržiūri programos 
komitetas.
Komisija ketina įgyvendinti Audito Rūmų  
rekomendaciją stiprinti pagal VSP finansuo-
jamų projektų sklaidos veiklą.
Žr. atsakymus į 33, 51, 69, 70 ir 78 dalių  
pastabas.
2 Rekomendacija
Atsakymas į pirmąją papildomą 
rekomendaciją2007 m. atlikus tarpinį 2003–2007 m. VSP  
vertinimą nustatytos tam tikros tobulinti-
nos sritys, įskaitant Audito Rūmų rekomen-
duotą dabartinės 2008–2013 m. VSP padėties analizę.
Žr. atsakymą į 51 dalies pastabas.Komisija ketina kasmet atlikti tokią dabar-
tinės 2008–2013 m. VSP padėties analizę.  Ji papildys 2007 ir 2008 m. atliktas 2003–
2007 m. VSP projektų analizes.
Atsakymas į antrąją papildomą 
rekomendacijąKomisija pripažįsta, kad būtina tolesnė  pažanga, siekiant MVP nurodyti tokias galimų veiksmų temas ir sritis, kurioms pakaktų  esamų biudžeto asignavimų.
Žr. atsakymą į 27 dalies pastabas.Atsakymas į trečiąją papildomą 
rekomendaciją
Įkūrus PHEA (dabar – EAHC) pagerėjo vyk-
domų projektų koncepcija ir stebėjimas. Bus 
nuolat naudojamos naujos tinklų finansa-
vimo galimybės.
Žr. atsakymus į 33 ir 46 dalių pastabas.
Bendra išvada91. 
Komisija sutinka, kad turint didesnį biudžetą būtų pasiekta daugiau, tačiau 2003–2007 m. VSP įgyvendinama atsižvelgiant į Europos  Parlamento ir valstybių narių suteiktas biu-džeto lėšas ir abiejų institucijų patvirtintus 
šios programos prioritetus ir tikslus.
92. 
Bet kokios sveikatos skatinimo iniciatyvos  
poveikis piliečių sveikatai gali būti verti-
namas tik pagal piliečių elgsenos pokyčius, o tai galima vertinti tik ilguoju laikotarpiu. Komisija mano, kad dabartine ir ankstesnė-mis VSP labai prisidėta skatinant šiuolai-kišką, dalyvavimu grindžiamą visuomenės  
sveikatos politiką ES lygmeniu.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?66
3 Rekomendacija
Atsakymas į pirmąją papildomą 
rekomendaciją
Naudodama VSP, Komisija galėjo inicijuoti  
kelių pagrindinių visuomenės sveikatos sri-čių veiksmus, kuriais buvo remiamas ir ska-tinamas politikos plėtojimas. Tai daroma  
atsižvelgiant į turimas biudžeto lėšas ir į tai, 
kad esama kitų bendradarbiavimo priemo-nių (pvz., atvirasis koordinavimo metodas), 
kurios, nors ir palengvina suinteresuotųjų  
šalių bendradarbiavimą ir informacijos mai-
nus visoje Europoje, tačiau pagal jas netei-
kiamas būtinas finansavimas tinklams kurti ir prižiūrėti.
Atsakymas į antrąją papildomą 
rekomendaciją
Komisija mano, kad geriausia proga per-
žiūrėti dabartinę Sveikatos programą bus  
2010 m., kai bus gauti 2003–2007 m. VSP  vertinimo rezultatai.
Komisija pagal savo procedūras turi atlikti  
bet kurios galimos 2014 m. dabartinę 2008–
2013 m. VSP pakeisiančios programos ex ante  
vertinimą, kuriame būtų analizuojamos įvai-rios politikos pasirinktys ir atitinkamas jų  poveikis.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009. Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga pr iemonė sveikatai gerinti?67
Europos Audito Rūmai
Specialioji ataskaita Nr. 2/2009
Europos Sąjungos 2003–2007 m. visuomenės sveikatos programa: ar ši programa yra veiksminga priemonė sveikatai gerinti?
Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras2009 – 66 p. – 21 × 29,7 cmISBN 978-92-9207-232-2

Kaip įsigyti ES leidinių?
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
• knygyne, nurodę leidinio pavadinimą, leidėją ir (arba) ISBN kodą;•  tiesiogiai iš mūsų platintojų. 
Jų adresus rasite tinklavietėje: http://bookshop.europa.eu arba sužinosite kreipęsi faksu: +352 2929-42758.
Nemokamų leidinių galite įsigyti:• EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Europos Komisijos atstovybėse arba delegacijose. 
Jų adresus rasite tinklavietėje: http://ec.europa.eu arba sužinosite kreipęsi faksu: +352 2929-42758.
ŠIOJE ATASKAITOJE AUDITO RŪMAI NAGRINĖJA EUROPOS SĄJUNGOS 
2003–2007 M. VISUOMENĖS SVEIKATOS PROGRAMĄ (VSP). AUDITO METU 
AUDITO RŪMAI DOMĖJOSI, AR TEISINGOS SĄLYGOS BUVO IŠKELTOS IŠ 
ES BIUDŽETO FINANSUOJAMIEMS IR VALSTYBIŲ NARIŲ PRIEMONES 
PAPILDANTIEMS PROJEKTAMS, SKIRTIEMS VEIKSMINGAI PRISIDĖTI SAUGANT IR GERINANT PILIEČIŲ SVEIKATĄ. ATASKAITOJE PATEIKTOS IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS DĖL PROGRAMOS KONCEPCIJOS, ĮGYVENDINIMO IR VALDYMO. AUDITO RŪMAI, ATSIŽVELGDAMI Į NUSTATYTUS FAKTUS, KELIA KLAUSIMĄ DĖL KAI KURIŲ EUROPOS SĄJUNGOS VISUOMENĖS SVEIKATOS PROGRAMŲ, TOKIŲ KAIP VSP , ELEMENTŲ NAUDINGUMO. JIE RAGINA KOMISIJĄ IR VALSTYBES NARES PERŽIŪRĖTI VISUOMENĖS SVEIKATAI SKIRTO ES FINANSAVIMO METODIKĄ.
EUROPOS AUDITO RŪMAIQJ-AB-09-002-LT-C
ISBN 978-92-9207-232-2