Taip pat siūloma padidinti investavimo sprendimų ir valdymo procedūrų skaidrumą. Viešai skelbiamuose sprendimuose Investicijų komitetas turės išsamiau paaiškinti, kodėl, jo nuomone, tam tikrai operacijai turėtų būti suteikta ES garantija, visų pirma, kiek tai susiję su papildomumu. Be to, pasirašius operaciją, kuriai suteikta ES garantija, bus skelbiama rezultatų suvestinė. Pasiūlyme taip pat numatyta EIB ir Europos investicijų fondo (EIF) prievolė apie ESIF paramą informuoti galutinius gavėjus, įskaitant MVĮ.

Svarbus ESIF 2.0 tikslas – padidinti geografinę ESIF aprėptį ir pagerinti lėšų naudojimą mažiau išsivysčiusiuose ir pereinamojo laikotarpio regionuose. Šiuo tikslu svarbu ESIF finansavimą derinti su kitais Sąjungos finansavimo šaltiniais, įskaitant Europos struktūrinius ir investicijų fondus . Tam, kad būtų lengviau atlikti tokį derinimą, šiandien Komisija priėmė pasiūlymą supaprastinti Bendrųjų nuostatų reglamentą. Be to, siekiant aktyvaus indėlio į sektorinį ir geografinį ESIF įvairinimą, regioniniu ir vietiniu lygmenimis bus sustiprintas Europos investavimo konsultacijų centras.

Šiandien pateiktu teisėkūros procedūra priimamu aktu ne tik pratęsiamas veiklos laikotarpis ir padidinamas pajėgumas, bet ir sustiprinamas papildomumas, visų pirma siekiant spręsti rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemas, kad būtų pritraukta daugiau privačiojo sektoriaus kapitalo. Tam, kad iniciatyvos poveikis būtų kuo didesnis, ESIF ir toliau daugiausia dėmesio turėtų skirti ne tik investavimo apimties didinimui, bet ir investicinių projektų (tų, kurie lemia didesnį produktyvumą ir konkurencingumą) kokybei. Kaip užtikrinantys papildomumą buvo nurodyti vidaus rinkai svarbūs tarpvalstybiniai infrastruktūros projektai ir susijusios paslaugos. Be to, ateityje ESIF skirs dar daugiau dėmesio tvarioms investicijoms įvairiuose sektoriuose, kad būtų toliau įgyvendinami Paryžiaus klimato kaitos susitarimo (COP 21) tikslai, ir padės pereiti prie efektyvaus išteklių naudojimo, žiedinės ir nulinio anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos , kaip numatyta Darbotvarkėje iki 2030 m. ir Darnaus vystymosi tikslų darbotvarkėje. Taip pat siūloma didesnę finansavimo dalį nukreipti į MVĮ, nes rinkos įtrauktis buvo ypač greita pagal MVĮ liniją, kur ESIF veiklos rezultatai gerokai pranoksta lūkesčius. Pagaliau, siekiant sustiprinti paramą socialiniam verslumui ir mikrofinansams, parengtas naujų finansinių priemonių rinkinys, kuriuo sujungiami Užimtumo ir socialinių inovacijų programos (EaSI) ir ESIF ištekliai.

Patirtis parodė, kad Investicijų planas Europai yra naudinga priemonė konkretiems rezultatams pasiekti ir tvariam žemo po finansų krizės investicijų lygio Europoje augimui paskatinti. Garantijos koncepcija užtikrina optimalų ribotų viešųjų išteklių panaudojimą ir sutelkimą, siekiant apčiuopiamų rezultatų, reikalingų darbo vietoms kurti ir ekonomikos augimui užtikrinti. Per nė metų nesiekiantį laikotarpį Europos investicijų banko (EIB) grupė, su kuria Komisija strategiškai bendradarbiauja Investicijų plano Europai klausimais, per ESIF 26 valstybėse narėse sutelkė beveik 116 mlrd. EUR. Per tą patį laikotarpį ESIF lėšų jau gavo daugiau kaip 200 000 MVĮ . ESIF iš tiesų keičia padėtį, remdamas novatoriškus projektus, kurie padeda kurti darbo vietas ir užtikrinti ekonomikos augimą vietos bendruomenėse – nuo Suomijos iki Graikijos, nuo Airijos iki Kroatijos, nuo pažangiausių pramonės projektų iki MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių atnaujinamos žemės ūkio ir maisto produktų perdirbimo pramonės, nuo vėjo elektrinių iki naujų sveikatos priežiūros technologijų kūrimo. Taip ESIF padeda mažinti ir jaunimo nedarbą .

Investavimo kliūčių šalinimas ir tolesnis bendrosios rinkos stiprinimas (trečiasis ramstis)

Skatinant tvarias investicijas svarbų vaidmenį atlieka bendra verslo aplinka. Tam tikros pastangos ją gerinti turi būti dedamos nacionaliniu lygmeniu, o kiti uždaviniai gali būti sėkmingai sprendžiami Europos lygmeniu. Stengdamasi pagerinti Europos investavimo aplinką, Komisija jau pateikė konkrečių iniciatyvų, kaip padėti remti investicijas ir finansuoti realiąją ekonomiką, kaip antai sumažinti kapitalo poreikio koeficientą į infrastruktūrą investuojančioms draudimo ir perdraudimo bendrovėms ir patvirtinti praktines valstybės pagalbos taisyklių taikymo gaires viešojo infrastruktūros finansavimo srityje. Be to, konkrečių priemonių, kuriomis, jas visapusiškai įgyvendinus, bus šalinamos kliūtys, skatinamos inovacijos ir toliau gerinama investavimo aplinka, numatyta energetikos sąjungos, kapitalo rinkų sąjungos, bendrosios rinkos ir bendrosios skaitmeninės rinkos strategijose ir žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinyje. Antai energetikos sąjunga padės užtikrinti didesnį ex ante tikrumą dėl viešosios apskaitos tam tikruose, pavyzdžiui, energijos vartojimo efektyvumo, sektoriuose. Eurostatas dar labiau išplėtojo ir išaiškino atitinkamas viešosios apskaitos taisykles (2010 m. ESS), visų pirma susijusias su viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėmis. 2016 m. rugsėjo 29 d. bus išleistas kartu su EIB parengtas Viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių statistinio vertinimo vadovas, daugiausia skirtas privačioms suinteresuotosioms šalims. Išleidus vadovą bus vykdoma aktyvi informavimo kampanija. Be to, kaip pažymėta birželio 1 d. komunikate, Eurostatas atidžiai stebi viešosios apskaitos taisyklių poveikį viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių kūrimui įvairiuose sektoriuose ir prireikus imsis papildomų priemonių.

Kapitalo rinkų sąjunga padės pašalinti finansines investavimo kliūtis. Šiuo tikslu svarstomi papildomi „Mokumo II“ pakeitimai, susiję su draudikų investicijomis į infrastruktūros įmones ir rizikos kapitalo teisine sistema. Be to, per būsimą bankininkystės teisės aktų, kurie bus priimti iki metų pabaigos, peržiūrą Komisija pasiūlys sumažinti bankams taikomą kapitalo poreikio koeficientą, kai jie investuoja į infrastruktūros turtą. Siekiant išnaudoti visą investavimo Europoje potencialą, nepaprastai svarbu imtis tolesnio bendrosios prekių ir paslaugų rinkos stiprinimo iniciatyvų. Bendrosios rinkos strategija padės atverti naujų verslo galimybių ir pašalinti dabartines teisines ir administracines kliūtis, visų pirma kylančias paslaugų teikėjams, siekiantiems vykdyti veiklą ir kitose Europos šalyse. Toliau rengiami konkretūs pasiūlymai, susiję su bendrosios rinkos taisyklių laikymosi užtikrinimu, ir verslo paslaugų, įmonių restruktūrizavimo bei nemokumo srities priemonės ir kuriama paprasta, šiuolaikinė, nuo sukčiavimo apsaugota PVM sistema. Dėl bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos padidės teisinis tikrumas skaitmeniniame sektoriuje. Komisija svarsto galimybę sukurti bendrą ES leidimų išdavimo sistemą, kuri būtų tiesiogiai taikoma stambiems tarpvalstybinio masto projektams arba didelėms investavimo platformoms, susijusioms su bendru nacionaliniu finansavimu.

Valstybės narės turėtų labiau stengtis įgyvendinti reikiamas reformas, kad pašalintų per Europos semestrą nustatytas investavimo kliūtis. Daugiau pastangų reikėtų dėti tokiose srityse kaip nemokumas, viešieji pirkimai, teismų sistemos, viešojo administravimo veiksmingumas ar konkrečių sektorių taisyklės. Valstybės narės privalo vykdyti šias konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose nurodytas reformas, kad, atsižvelgdamos į nacionalinius ypatumus, galėtų išlaikyti ir padidinti investavimo lygį. Rekomendacijos dėl investavimo srities reformų rudenį bus svarstomos įvairių sudėčių Tarybos posėdžiuose. Atsižvelgdama į tai ir rengdamasi 2017 m. Europos semestrui, Komisija taip pat atnaujins valstybių narių investavimo aplinkos trūkumų vertinimus. Jie bus paskelbti kartu su metine augimo apžvalga.

II. Europos išorės investicijų planas

Investavimas taip pat yra svarbus vystymosi politikos ir paramos teikimo pertvarkymo siekiant padėti geriau įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus veiksnys, padedantis spręsti įvairias problemas tiek ES kaimyninėse šalyse, tiek Afrikoje. Pažangios, tvarios investicijos gali atlikti esminį vaidmenį skatinant darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą besivystančiose šalyse, užtikrinant didesnį stabilumą ir gerinant vietines sąlygas konfliktų apimtose nestabiliose šalyse.

2016 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino Komisijos pasiūlymą dėl naujo partnerystės su trečiosiomis šalimis modelio . Šis modelis pagrįstas prielaida, kad, norint spręsti migracijos problemą, būtina dėti bendras pastangas, visapusiškai įtvirtintas bendruose ES santykiuose su šalimis partnerėmis ir remiamas visomis atitinkamomis ES politikos sritimis ir priemonėmis. Siekiant mažinti migracijos srautus, rengiami susitarimai su šalimis partnerėmis, kurių trumpalaikiai tikslai – gelbėti žmones jūroje, didinti grąžinamų asmenų skaičių ir sudaryti sąlygas migrantams ir pabėgėliams likti arti savo namų.

Norint pašalinti veiksnius, kurie laikomi pagrindinėmis migracijos tiek Afrikoje, tiek ES kaimyninėse šalyse priežastimis, ir padėti partneriams valdyti jos pasekmes, būtina laikytis naujo modelio, finansuojant investicijas ir šalinant privataus investavimo kliūtis. 2015 m. per 60 mln. žmonių išvyko iš savo šalių siekdami geresnio gyvenimo dėl to, kad ieškojo prieglobsčio nuo konfliktų ir karų, arba dėl to, kad ekonominės galimybės jų šalyje buvo ribotos. Apie 40 proc. visų pasaulyje perkeltųjų asmenų priėmė Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalys, o dar 30 proc. – Užsachario Afrika. Bendra Sąjungos ir jos šalių partnerių problema – didelis perkeltųjų asmenų skaičius ir silpnos ekonominės perspektyvos.

Sąjungos išorės politikos, visų pirma vystymosi ir kaimynystės, priemonėmis siekiama propaguoti Sąjungos vertybes ir interesus, be kita ko, skatinant klestėjimą. Darnus vystymasis priklauso nuo ekonomikos augimo, tačiau šis besivystančiose šalyse nukrito iki žemiausio nuo 2003 m. lygio. Nestabilumą ir konfliktus Afrikoje ir ES kaimyninėse šalyse paaštrino pasaulinė ekonomikos krizė, o dėl to padidėjo bendras įsiskolinimas. Bendrovės susiduria su kreditų stygiumi, dėl kurio mažėja jų galimybė gauti finansavimą taip reikalingoms investicijoms. Dėl netvaraus gamtos išteklių naudojimo besivystančios šalys neretai netenka ekonomikos augimo šaltinių.

Kalbant apie tiesiogines užsienio investicijas į besivystančias šalis, tik 6 proc. investuojama į nestabilias šalis: investicijų vienam gyventojui lygis beveik penkiskart mažesnis nei investicijų kitose besivystančiose šalyse. Analogiškos ir verslo pradėjimo išlaidos: nestabiliose šalyse jos beveik triskart didesnės nei stabiliose šalyse. Nepaisant nuolatinio demografinio augimo, ekonomikos augimas Afrikoje sulėtėjo iki silpniausio per pastaruosius metus lygio. Ši tendencija kartu su didelėmis saugumo problemomis didina skurdą, stabdo darnų vystymąsi ir lemia ekonomines socialines sąlygas, kurios neretai būna vienos iš pagrindinių migracijos priežasčių.

Skirti investicijoms daugiau dėmesio – svarbus ir JT darbotvarkės iki 2030 m., JT darnaus vystymosi tikslų darbotvarkės ir Adis Abebos vystymosi finansavimo darbotvarkės punktas. Nors oficiali parama vystymuisi tebėra reikalinga skurdžiausioms, nestabilioms šalims, kad padėtų joms kovoti su skurdu ir užtikrinti darnų vystymąsi, vis daugiau svarbos įgauna kitos šalių partnerių finansavimo priemonės, įskaitant investavimo, prekybos, vietinių išteklių sutelkimo ir gero valdymo priemones. Ekonomikos srityje reikia laikytis naujo modelio, kaip pritraukti investicijas, visų pirma iš privačiojo sektoriaus, siekiant paskatinti investuoti tokiu mastu, kokio reikia ekonominėms, socialinėms ir aplinkosauginėms problemoms spręsti. Adis Abeboje tarptautinės bendrijos, įskaitant Sąjungą ir jos valstybes nares, prisiimtų įsipareigojimų tikslas – paskatinti įtraukų ekonomikos klestėjimą, siekiant padidinti žmonių gerovę ir kartu apsaugoti aplinką. Siekiant šio tikslo , būtina skatinti suteikti stabilią galimybę gauti prieinamą finansavimą.

Šis naujas tikslinis modelis padės remti darnų vystymąsi šalyse partnerėse, o jos savo ruožtu taps ateityje augimo rinkomis. Be to, tai atvers privačioms įmonėms prekybos ir investavimo, be kita ko, iš Europos, galimybių ir tokiu būdu bus taip pat remiama Europos ekonominė diplomatija ir prisidedama prie Europos ekonomikos augimo. Tai padės įgyvendinti šalims partnerėms ES pasiūlytą naująjį partnerystės modelį.

Siekdama įgyvendinti šiuos tikslus, kurie visiškai atitinka ES visuotinės užsienio ir saugumo politikos strategijos nuostatas ir Europos kaimynystės politikos peržiūros išvadas, Komisija pirmąkart teikia plataus užmojo planą, preliminariai skirtą Afrikai ir ES kaimyninėms šalims. Šis planas – svarbus dokumentas, kurį ES savo partneriams pristatys per artimiausią JT Generalinės Asamblėjos Niujorke posėdį, per kurį daugiausia bus svarstomas pasaulinės atsakomybės už ilgalaikes migracijos srities tendencijas dalijimosi klausimas.

Išorės investicijų plano dokumentų rinkinys Šiandien Komisijos priimtą IIP dokumentų rinkinį sudaro: 1.Reglamento dėl Europos darnaus vystymosi fondo (EDVF), kuriuo sukuriama EDVF garantija ir įsteigiamas EDVF garantijos fondas, pasiūlymas; 2.Komisijos ataskaita dėl Sprendimo Nr. 466/2014/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti, taikymo laikotarpio vidurio peržiūros; 3.Komisijos pasiūlymas dėl Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti; 4.Komisijos ataskaita Parlamentui ir Tarybai dėl ES biudžeto garantija užtikrintos EIB išorės veiklos 2015 m.; 5.Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas Nr. 480/2009, įsteigiantis Išorės veiksmų garantijų fondą, pasiūlymas; 6.Komisijos sprendimo dėl individualios priemonės „Afrikos investicijų platformos sukūrimas“, kuriuo panaikinamas Sprendimas C(2015) 5210, projektas; 7.Komisijos sprendimo dėl Kaimynystės investicijų platformos, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos sprendimas C(2016) 3436 dėl Kaimynystės investicinės priemonės pagal Europos kaimynystės priemonę, projektas ir 8.Komisijos sprendimo dėl individualios priemonės dėl įnašų į ESIF garantijų fondą, finansuotinų iš 11-ojo Europos plėtros fondo, projektas.

Pagrindinės Europos išorės investicijų plano nuostatos

Išorės investicijų planu užtikrinamas nuoseklus Europos investavimo už ES ribų modelis, kuriuo remiantis dabartinės priemonės derinamos su trimis svarbiomis novatoriškomis nuostatomis. Pirma, į vieną nuoseklų planą sujungiami įvairūs veiksmai, kuriais šalyse partnerėse remiamas verslo ir bendresnės politinės aplinkos gerinimas, susijęs su galimybe gauti finansavimą ir ekonomiškai perspektyvių projektų rengimu. Antra, įsteigiamas vienas kontaktinis centras, skirtas investicijų finansavimo prašymams nagrinėti, ir tokiu būdu užtikrinamas viešųjų finansų įstaigų ir privačiojo sektoriaus veiklos veiksmingumas ir poveikis. Trečia, taikant naująjį garantijos mechanizmą, tenkinami konkretūs privačiųjų investicijų didesnės rizikos aplinkoje poreikiai.

IIP yra naujas Sąjungos paramos darniam vystymuisi teikimo modelis, kuriuo remiantis nustatoma, rengiama ir teikiama parama investiciniams projektams, vykdomiems už Europos ribų esančiose šalyse. Plane siūloma laikytis integruoto partnerystės modelio, kuris sudaro sąlygas visapusiškam ES, jos valstybių narių, tarptautinių finansų įstaigų, kitų paramos teikėjų, viešosios valdžios institucijų ir privačiojo sektoriaus bendradarbiavimui. Laikantis šio modelio, pagerės ribotų viešųjų lėšų panaudojimas ir viešosios valdžios institucijų bendradarbiavimas investicinių projektų klausimais su privačiaisiais investuotojais . Be to, visapusiškai bendradarbiaujant su atitinkamomis šalimis partnerėmis, bus remiamos reformos, reikalingos kovai su korupcija, ir gerinamas ekonomikos valdymas bei vietos verslo aplinka.