EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2020 09 30 SWD(2020) 306 final KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita



Šalies skyrius: teisinės valstybės principo padėtis Airijoje pridedamas prie KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita

Teisinės valstybės principo padėtis Europos Sąjungoje {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Santrauka 2019 m. buvo įvykdytos arba rengiamos kelios teisingumo sistemos reformos. Visų pirma 2019 m. pabaigoje įsteigta nepriklausoma Teismų taryba. Nors teismų nepriklausomumo suvokimas jau dabar yra aukšto lygio, Teismų taryba savo veiksmais ir toliau skatins teismų nepriklausomumą nuo įstatymų vykdomosios ir leidžiamosios valdžios. Teismų tarybos Teisėjų elgesio vertinimo komitetas bus atsakingas už drausmines procedūras, o galutinis sprendimas dėl teisėjų atleidimo iš pareigų išliks parlamento (Oireachtas) prerogatyva. Planuojama reforma siekiama iš dalies pakeisti teisėjų skyrimo ir paaukštinimo tarnyboje sistemą. Svarbu, kad šia reforma būtų išsaugotas teismų nepriklausomumas, atsižvelgiant į Europos Tarybos rekomendacijas. Darbo grupė turi apsvarstyti, kiek ir kokių teisėjų reikia veiksmingam teisingumo vykdymui per ateinančius penkerius metus užtikrinti. Vykdoma civilinės teisenos peržiūra galėtų pagerinti galimybę kreiptis į teismą, visų pirma naudojantis teisinės pagalbos sistema. Skaitmeninimas ir teisingumo sistemos ištekliai, įskaitant teisėjų skaičių, tebėra problema. Airija įgyvendino kelias reformas, kuriomis siekiama stiprinti kovą su korupcija, visų pirma 2018 m. priimdama Baudžiamosios teisenos (korupcijos nusikaltimų) įstatymą. Baudžiamosios teisenos įstatymas apėmė keletą nusikalstamų veikų, susijusių su korupcija. Tačiau jame yra nuostata dėl abipusio baudžiamumo, dėl kurios gali būti apribotos baudžiamojo persekiojimo už kyšininkavimą užsienyje galimybės. Airija yra įdiegusi turto ir interesų deklaravimo teisinę ir institucinę sistemą, taip pat elgesio kodeksus ir prievoles sumokėti mokesčius, kurie šiuo metu peržiūrimi. 2015 m. Viešojo sektoriaus standartų įstatymo projektas nustojo galioti 2020 m. sausio mėn. paleidus Parlamento žemuosius rūmus (Dáíl). Naujoji vyriausybė savo programoje įsipareigojo reformuoti ir konsoliduoti valstybės tarnautojų etikos teisės aktus. Apžvelgus Airijos įstatymus dėl garbės ir orumo įžeidimo kyla susirūpinimas dėl spaudos gebėjimo atskleisti korupciją. Šiuo metu atliekama išsami Airijos kovos su korupcija sistemos peržiūra ir baigiama teisės aktų dėl garbės ir orumo įžeidimo peržiūra. Kalbant apie žiniasklaidos pliuralizmą, politinėje kultūroje veikia konstitucinės garantijos ir tvirtos reguliavimo struktūros ir taip išvengiama kišimosi į žiniasklaidos priemonių redakcinį turinį ir interesų konfliktų žiniasklaidos priemonių nuosavybės srityje. Žiniasklaidos reguliavimo institucija ėmėsi kasmet atnaujinti informaciją apie žiniasklaidos priemonių savininkus ir ją skelbti. Saviraiškos laisvė ir teisė susipažinti su oficialia informacija yra įtvirtinti principai. Susirūpinimą kelia garbės ir orumo įžeidimo bylų dažnumas ir didelės jų išlaidos. Spausdintinės žiniasklaidos sukurta ir finansuojama nepriklausoma privati sistema, kurią sudaro Spaudos taryba ir Spaudos ombudsmenas, užtikrina su spauda susijusių skundų nagrinėjimą remiantis Elgesio kodekso reikalavimais. Kalbant apie stabdžių ir atsvarų sistemą, taikoma nusistovėjusi praktika, kai vyriausybė ir parlamentas konsultuojasi dėl teisės aktų projektų ir atliekami ex ante poveikio vertinimai. Panašiai atliekamas pavienių parlamento narių pateiktų įstatymų projektų, kurie perkeliami į tam tikrą teisėkūros proceso etapą, tikrinimas. Nepriklausoma Airijos žmogaus teisių ir lygybės komisija yra gerai pasirengusi atlikti savo funkcijas. Nors pilietinės visuomenės organizacijoms skirta erdvė Airijoje apskritai laikoma atvira, pilietinės visuomenės organizacijos išreiškė susirūpinimą dėl pilietinės visuomenės veiksmų suvaržymų, susijusių su dabartinio Rinkimų įstatymo aiškinimo, kuriuo ribojamos pilietinės visuomenės organizacijų finansavimo galimybės, poveikiu.

I. Teisingumo sistema Airijoje teisėtvarka grindžiama bendrosios teisės tradicija; jos teisminės institucijos padalytos į civilinį ir baudžiamąjį sektorius. Teismų sistemą sudaro galutinės instancijos teismas (Aukščiausiasis Teismas), apeliacinis teismas ir pirmosios instancijos teismai, įskaitant Aukštąjį teismą, turintį visišką jurisdikciją visose baudžiamosiose ir civilinėse bylose, ir ribotos jurisdikcijos teismus: apygardos teismus ir apylinkės teismus, organizuotus pagal regionus. Du specialieji baudžiamieji teismai nagrinėja baudžiamąsias bylas dėl sukarintosios, ardomosios ir organizuotos nusikalstamos veiklos. Be to, įvairiose srityse, įskaitant darbo santykius, veikia nemažai specialiosios jurisdikcijos teismų . Nuo 2019 m. gruodžio mėn. visi teisėjų pareigas einantys asmenys yra naujai įsteigtos Teismų tarybos nariai. Teisėjus skiria Airijos prezidentas, remdamasis vyriausybės rekomendacijomis. Teisėjų skyrimo patariamajai tarybai pavesta atrinkti tinkamus kandidatus. Prokuratūra nėra teisminės valdžios dalis. Prokuratūros direktorius savarankiškai užtikrina baudžiamosios teisės vykdymą teismuose. Tyrimus dėl galutinio kaltinimo atlieka baristeriai, kuriuos direktorius skiria kiekvienai konkrečiai bylai ir kurie vykdo baudžiamąjį persekiojimą pagal direktoriaus nurodymus. Generalinis prokuroras yra vyriausybės patarėjas teisės klausimais. Teisininko profesijai priskiriami dviejų rūšių teisininkai – solisitoriai, kuriems atstovauja Teisininkų draugija, ir baristeriai, kuriems atstovauja Airijos advokatūra. Teisinių paslaugų reguliavimo tarnyba – nepriklausoma įstaiga, įsteigta 2016 m., – yra Airijos nacionalinė įstatymais numatyta reguliavimo institucija, atsakinga už abiejų teisininko profesijos sričių reguliavimą. Nepriklausomumas 2019 m. pabaigoje įsteigta nepriklausoma Teismų taryba, kuriai pavesta užtikrinti teismų nepriklausomumą. Po ilgo reformų proceso buvo įsteigta pirmoji Airijos teisminių institucijų nuolatinė taryba. Pagrindinės jos funkcijos pagal Teismų tarybos įstatymą yra nagrinėti skundus dėl netinkamo teisėjų elgesio, užtikrinti tęstinį teisėjų švietimą ir mokymą bei parengti gaires tam tikrais klausimais, įskaitant asmeniui padarytos žalos atlyginimą. Šiais tikslais Teismų taryba įsteigė keletą komitetų, įskaitant Teisėjų elgesio vertinimo komitetą, Teisėjų tyrimų komitetą, Asmeniui padarytos žalos komitetą ir Bausmių skyrimo gairių komitetą. Teismų tarybą sudaro visi teisminių institucijų pareigas einantys nariai (apie 160 teisėjų), o jos valdybą sudaro 11 teisėjų: penki ex officio nariai (vyriausiasis teisėjas ir keturi teismų pirmininkai), penki kitų teisėjų išrinkti teisėjai ir vienas teisėjas, kurį bendrai renka kiti valdybos nariai. Teismų taryba galėtų prisidėti prie teisingumo sistemos nepriklausomumo ir kokybės užtikrinimo pagal Kovos su korupcija valstybių grupės (GRECO) rekomendacijas . Plačiosios visuomenės ir įmonių suvokiamas teismų ir teisėjų nepriklausomumas yra aukšto lygio. 74 proc. apklaustų gyventojų ir 76 proc. įmonių mano, kad teismų ir teisėjų nepriklausomumo lygis yra „gana geras arba labai geras“ . Pastaraisiais metais toks teismų nepriklausomumo suvokimas išliko pastovus. Planuojama reforma siekiama reorganizuoti teisėjų skyrimo ir paaukštinimo tarnyboje sistemą. Diskusijos dėl šios reformos vyksta jau daugelį metų. 2017 m. vyriausybė pateikė parlamentui įstatymo projektą šiuo klausimu, kuris nustojo galioti pasibaigus ankstesnei parlamento kadencijai. Pagal dabartinę sistemą, kai teisėjai skiriami pirmą kartą, Teisėjų skyrimo patariamoji taryba (JAAB) rekomenduoja teisingumo ir lygybės ministrui bent septynis kandidatus į kiekvieną laisvą vietą. Kandidatai sąraše nėra išvardyti prioriteto tvarka ir vyriausybė neprivalo rinktis tik iš sąrašo. Teisėjus tarnyboje paaukština Airijos prezidentas, remdamasis vyriausybės rekomendacijomis. Paaukštinimui tarnyboje netaikoma Teisėjų skyrimo patariamosios tarybos procedūra. GRECO išreiškė susirūpinimą dėl vykdomajai valdžiai suteiktos plačios veiksmų laisvės. Įstatymo dėl teisėjų skyrimo komisijos projekte numatyta įsteigti naują teisėjų skyrimo komisiją, kurią sudarytų pirmininkas, kuris nėra teisėjas, ir dauguma teisininko profesijai nepriklausančių narių. Įstatymo projektu siekta apriboti siūlomų kandidatų skaičių iki ne daugiau kaip trijų kandidatų į kiekvieną laisvą teisėjo vietą, kurie būtų išvardyti sąraše Teisėjų skyrimo komisijos nustatyta pirmumo tvarka. Įstatymo projekte taip pat siūloma, kad tokia procedūra būtų taikoma skiriant visus teisėjus (skirtingai nuo dabartinės procedūros, pagal kurią teisėjai skiriami tik pirmą kartą). Šiomis siūlomomis nuostatomis galėtų būti apribota politinė diskrecija skiriant teisėjus. Tačiau dėl siūlomos naujosios komisijos sudėties kilo klausimų,, nes joje buvo numatyta dauguma neprofesionalių narių. 2020 m. birželio mėn. sudarytoje naujosios Airijos vyriausybės programoje numatytas įsipareigojimas per pirmuosius šešis kadencijos mėnesius priimti Įstatymo dėl teisėjų skyrimo komisijos projektą. Vyriausybė įsipareigojo bendradarbiauti su suinteresuotosiomis šalimis, kad dabartinis įstatymo projektas būtų atitinkamai iš dalies pakeistas, kad sulauktų didelio pritarimo. Tokiais pakeitimais, be kita ko, būtų užtikrinta, kad vyriausiasis teisėjas būtų šio organo ex officio pirmininkas. Svarbu, kad vykdant šią reformą būtų atsižvelgta į Europos Tarybos rekomendacijas dėl sprendimus dėl teisėjų atrankos ir karjeros priimančios institucijos sudėties ir jos vaidmens skyrimo procedūroje. Siekiant didinti teisėjų atskaitomybę įsteigta nauja įstaiga, atsakinga už teisėjų drausmines procedūras. Teismų taryba įsteigė Teisėjų elgesio vertinimo komitetą skundams dėl tarnybinių nusižengimų nagrinėti, kuris rengia teisėjų elgesio ir etikos gairių projektą, kurį turi priimti Teismų taryba. Be to, šis komitetas teikia patarimus ir rekomendacijas teisėjų elgesio ir etikos klausimais. Komitetą sudaro penki teismo pirmininkai (ex officio nariai), trys kitų teisėjų išrinkti teisėjai ir penki vyriausybės paskirti teisinio išsilavinimo neturintys nariai, kuriuos rekomenduoja Valstybės tarnybos departamentas. Iki šios reformos vienintelė teisėjams taikyta drausminė sankcija buvo atleidimas iš pareigų už nustatytą netinkamą elgesį arba negalėjimą atlikti pareigų abiem parlamento rūmams priėmus rezoliucijas dėl teisėjo pašalinimo. Tačiau tokia sankcija dar niekada nebuvo pritaikyta. Įgyvendinus drausminių sankcijų sistemos reformą galėtų pagerėti teisėjų atskaitomybė: turėtų būti išsaugotas teismų nepriklausomumas pagal ES teisę ir atsižvelgta į Europos Tarybos rekomendacijas. Atleidimas iš teisėjo pareigų dėl drausminių priežasčių tebėra viena iš galimų sankcijų. Tais atvejais, kai numatoma taikyti tokią sankciją, Teisėjų elgesio vertinimo komitetas bus atsakingas už kreipimąsi į teisingumo ir lygybės ministrą, kad šis pateiktų pasiūlymus parlamento rūmams dėl teisėjo atleidimo iš pareigų. Parlamentas tebėra atsakingas už sprendimą atleisti teisėjus iš pareigų ir išlaiko savo diskreciją šiuo atžvilgiu, dėl to galėtų kilti susirūpinimas dėl proceso politizavimo. Galiausiai teisminė peržiūra drausminių sankcijų arba atleidimo iš pareigų atvejais taikoma tik procedūros teisėtumui, nesuteikiant galimybės ginčyti jos esmės. Naujai įsteigtas Asmeniui padarytos žalos gairių komitetas yra atsakingas už bendrąsias gaires dėl žalos atlyginimo, kurį gali priteisti teismai, dydžio. Šis komitetas įsteigtas atsižvelgiant į Asmeniui padarytos žalos komisijos ataskaitoje pateiktą rekomendaciją ir siekiant skatinti žalos atlyginimo dydžio nuoseklumą. Be to, Bausmių skyrimo gairių ir informacijos komiteto užduotis – parengti bausmių skyrimo gaires. Nors gairės neprivalomos, Teismų tarybos įstatyme reikalaujama, kad teismas atsižvelgtų į šias gaires ir nurodytų bet kokio nukrypimo nuo jų priežastis. Šia nuostata sudaromos sąlygos įvertinti, kokiu mastu laikomasi gairių ir ar apeliaciniai teismai galėtų jomis remtis nustatydami, ar nukrypimo priežastys yra pagrįstos. Įgyvendinant tokias gaires reikėtų deramai atsižvelgti į teismų nepriklausomumą ne tik nuo netinkamo poveikio teisminėms institucijoms iš išorės, bet ir iš vidaus. Kokybė Teisingumo sistemos biudžetas ir teisėjų skaičius vis dar nesiekia ES vidurkio. Nors teisingumo sistemos biudžetas vienam gyventojui, kuris 2018 m. buvo 55,7 EUR, pastaraisiais metais nuolat didėjo, BVP procentine dalimi išreikštas biudžetas nekito. Be to, priėmus naują Teismų įstatymą, didžiausias leistinas bendrosios kompetencijos teisėjų skaičius apeliaciniame teisme padidintas nuo 9 iki 15. Tačiau, remiantis 2018 m. duomenimis, Airijoje buvo 160 teisėjų – tai mažiausias skaičius vienam gyventojui ES. Į 2020 m. birželio mėn. paskelbtą vyriausybės programą įtrauktas įsipareigojimas įsteigti darbo grupę, kuri apsvarstytų, kiek ir kokių teisėjų reikia veiksmingam teisingumo vykdymui per ateinančius penkerius metus užtikrinti. Siekiant, be kita ko, pagerinti galimybes kreiptis į teismą ir sumažinti bylinėjimosi išlaidas, civilinės teisenos administravimui įvertinti buvo sudaryta Peržiūros grupė. Peržiūros grupė pateiks teisingumo ir lygybės ministrui ataskaitą ir rekomendacijas vėliau 2020 m. Atliekant šią peržiūrą būtų galima išspręsti susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su civilinės teisinės pagalbos sistemai skirtais ištekliais ir terminais, kurių reikia, kad Teisinės pagalbos taryba įvertintų tinkamumą gauti civilinę teisinę pagalbą. Be to, teisinė pagalba neteikiama nagrinėjant bylą specialiosios jurisdikcijos teismuose (pvz., nagrinėjant ieškinius Darbo santykių komisijoje ir Darbo teisme), išskyrus prieglobsčio bylas. 2019 m. Airijos žmogaus teisių ir lygybės komisija išreiškė susirūpinimą šiuo klausimu. Peržiūros grupė taip pat svarstys, kaip skatinti alternatyvius ginčų sprendimo būdus, kuriais būtų gerinamos paskatos naudoti alternatyvius ginčų sprendimo būdus, kurių rodiklis šiuo metu Airijoje yra labai prastas. Remiantis Peržiūros grupės ataskaita, į vyriausybės programą įtrauktas įsipareigojimas įgyvendinti civilinės teisenos administravimo reformas, apimančias tokius klausimus kaip veiksmingesnis ir efektyvesnis teismų ir teisminių institucijų išteklių paskirstymas. Be to, jau gerokai pasistūmėta rengiant naują Baudžiamosios teisenos (teisinės pagalbos) įstatymo projektą. Naujųjų teisės aktų tikslas – atnaujinti ir sustiprinti teisinės pagalbos baudžiamosiose bylose teikimo sistemą, įskaitant atsakomybės už sistemos administravimą perdavimą iš Teisingumo ir lygybės departamento Teisinės pagalbos tarybai. Teisinių paslaugų reguliavimo tarnyba imasi priemonių likusioms kliūtims teisinių paslaugų rinkoje šalinti. 2015 m. priėmus Teisinių paslaugų reguliavimo įstatymą vis dar tebetaikomi teisinių paslaugų teikimo apribojimai, dėl kurių trikdoma konkurencija ir didėja bylinėjimosi išlaidos. 2019 m. Teisinių paslaugų reguliavimo tarnyba įvedė naują ribotos atsakomybės partnerysčių verslo modelio sistemą. Planuojama, kad 2020 m. bus sukurta nauja teisinės partnerystės sistema, kuri gali apimti baristerių partnerystę ir baristerių ir solisitorių partnerystę. 2019 m. į Teisinių paslaugų reguliavimo įstatymą įterpta nauja nuostata, kuria sugriežtinti reikalavimai solisitoriams teikti klientams tikslią informaciją apie bylinėjimosi išlaidas. Teisinių paslaugų reguliavimo tarnyba taip pat peržiūrės daugiadalykės praktikos (kuria užsiima praktikuojantys teisininkai ir kitų profesijų atstovai) klausimą ir jau pradėjo viešas konsultacijas dėl galimo baristerių ir solisitorių profesijų suvienodinimo. Tęsiamas teisingumo sistemos skaitmeninimas. Elektroninių priemonių, informacinių ir ryšių technologijų naudojimas byloms valdyti ir teismų veiklos statistikai rengti Airijoje vertinamas prasčiau už ES vidurkį. Teismų tarnyba parengė strateginį dokumentą, kuriuo siekiama užtikrinti skaitmeninimą ir padėti teismams vykdyti šį procesą. Taip siekiama kuo labiau sumažinti bylų, kurios turi būti nagrinėjamos teismų sistemoje, skaičių, reikalaujant dalyvauti teismo posėdžiuose tik prireikus, rengti ir valdyti teismo posėdžius ir bylų informaciją skaitmeniniu būdu, taip pat patvirtinti skaitmeninį teismo dokumentų pateikimo modelį. Internetine teismų tarnybos sistema (CSOL) siekiama sukurti bendrą civilinių bylų valdymo sistemą, kuri taptų bendra visų jurisdikcijų civilinių procesų platforma. Naujojoje sistemoje yra galimybė teikti paraiškas ir sumokėti įmokas internetu, rinkti pavedimus ir elektroniniu būdu pateikti tam tikrus dokumentus. Naujoji platforma bus naudinga nemokumo bylų ir ieškinių dėl nedidelių sumų srityse, taip pat vykdant Aukščiausiojo Teismo ir apeliacinio teismo procedūras. 2019 m. CSOL apimtis buvo išplėsta, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos elektroniniu būdu teikti paraiškas Bylinėjimosi išlaidų arbitrų kanceliarijai. Peržiūrint civilinės teisenos sistemą taip pat nagrinėjama, kaip naudojami elektroniniai komunikacijos metodai, įskaitant e. bylinėjimosi sistemą, ir aiškinamasi, kokiu mastu rašytiniai bylos pareiškimai ir dokumentai bei kiti teismo dokumentai turėtų būti prieinami internetu. Imtasi priemonių nepertraukiamam teismų darbui COVID-19 pandemijos metu palengvinti. Visų pirma, 2020 m. balandžio mėn. pradėta nuotolinių teismo posėdžių organizavimo programa, ir nuo to laiko virtualių teismo posėdžių skaičius nuolat didėjo. Be to, virtualūs teismo posėdžiai dažnai buvo rengiami nagrinėjant Aukščiausiojo Teismo ir apeliacinio teismo apeliacines bylas. Kalbant apie baudžiamąjį procesą, baudžiamosios teisės srityje padaugėjo nuotolinių procedūrų taikymo atvejų. Nuotoliniai teismo posėdžiai vis dažniau rengiami svarstant kardomąsias priemones, prašymus paleisti už užstatą ir proceso atidėjimą, kai kaltinamasis yra kalinamas. Naujuoju 2020 m. rugpjūčio mėn. priimtu įstatymu sudarytos sąlygos dažniau rengti nuotolinius teismo posėdžius nagrinėjant civilines bylas ir apeliacinius skundus dėl baudžiamųjų bylų. Juo taip pat išplečiama galimybė teikti dokumentus elektroniniu būdu ir juos perduoti civilinėse bylose bei galimybė rengti nuotolinius susitikimus. Nedideli pažeidimai ir toliau nagrinėjami apylinkės teismų rūmuose, nors ir mažesniu pajėgumu. Pirmenybė teikiama byloms, kuriose kaltinamasis yra kalinamas. Teismų tarnyba taip pat parengė viešą informacinį vaizdo pranešimą apie galimybę patekti į teismų tarnybos patalpas, kai taikomi apribojimai dėl COVID-19.

Veiksmingumas Civilinės teisenos sistemos peržiūra siekiama patobulinti procedūras ir praktiką, kad bylos būtų išnagrinėtos laiku. 2018 m. vidutinė pirmosios instancijos teismo proceso Aukštajame teisme ir apygardos teisme trukmė buvo apie 750 dienų, t. y. apie 70 dienų ilgesnė nei 2017 m. apygardos teismo atveju. Vidutinė komercines bylas nagrinėjančio Aukštojo teismo proceso trukmė pailgėjo nuo 287 dienų 2017 m. iki 321 dienos 2018 m., o bylų dėl asmens sužalojimo trukmė 2018 m. buvo apie 980 dienų. Vyriausybė taip pat įsipareigojo persvarstyti, kiek ir kokių teisėjų reikia, kad teismo posėdžiai vyktų laiku, siekiant spręsti tam tikras veiksmingumo problemas. Peržiūrima baudžiamojo proceso tvarka. 2015 m. birželio mėn. vyriausybė patvirtino Baudžiamojo proceso įstatymo projekto bendrosios sistemos peržiūrą, tačiau paties įstatymo projekto paskelbimas atidėtas kelis kartus. Pagrindinis šio teisės akto tikslas būtų užtikrinti didesnį teisminio proceso veiksmingumą ir sąžiningumą bei apskritai sumažinti baudžiamosios teisenos sistemos vėlavimą. Kiek įmanoma, visi ginčytini klausimai, susiję su teismo procesu ir priimtinais įrodymais, būtų sprendžiami prieš pradedant teismo procesą dalyvaujant prisiekusiesiems ir sumažinant tikimybę, kad teismo procesas bus be reikalo nutrauktas dėl teisinių argumentų. Toks patobulinimas galėtų būti naudingas ir kovojant su korupcija. Vis dar nėra žalos dėl per ilgai trunkančių teismo procesų atlyginimo sistemos. Teisės aktai, kuriais nustatoma žalos atlyginimo sistema užsitęsusio teismo proceso atveju, turi būti priimti pagal Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) sprendimą, tačiau prieš tai turi būti pateikti parlamentui. Vyriausybė pritarė įstatymo, kuriame numatytas žalos atlyginimo mechanizmas neteisminės teisės gynimo priemonės forma, projektui. 2019 m. gegužės mėn. parlamento Jungtinis teisingumo ir lygybės komitetas palankiai įvertino pastangas nustatyti teisių gynimo priemonę, tačiau išreiškė abejonių, ar neteisminis modelis yra veiksmingiausia įgyvendinimo priemonė. EŽTT sprendimo vykdymą griežtai prižiūri Europos Tarybos Ministrų komitetas. II.Kovos su korupcija sistema Kelios institucijos dalijasi kompetencija ir atsakomybe už kovos su korupcija politikos kūrimą ir įgyvendinimą, taip pat už korupcijos prevenciją, nustatymą, tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą už ją. Už korupcijos nusikaltimų tyrimą atsakingas Garda nacionalinis ekonominių nusikaltimų biuras, įsteigęs specializuotą kovos su korupcija padalinį. 2015 m. Viešojo sektoriaus standartų įstatymas nustojo galioti 2020 m. sausio mėn. paleidus Airijos parlamento žemuosius rūmus (Dáíl). Naujoji vyriausybė savo programoje įsipareigojo reformuoti ir konsoliduoti valstybės tarnautojų etikos teisės aktus. Viešojo administravimo standartų komisija (SIPO) yra atsakinga už Rinkimų įstatymo, Etikos įstatymo ir 2015 m. Lobistinės veiklos reguliavimo įstatymo vykdymo užtikrinimą. Šiuo metu vykdoma išsami Airijos kovos su korupcija sistemos peržiūra. Vyriausybė naujausioje kovos su korupcija programoje paskelbė kovos su korupcija planus – išsamią kovos su korupcija sistemos peržiūrą ir didesnį kovos su korupcija priemonių efektyvumą. 2019 m. „Transparency International“ Korupcijos suvokimo indekso tyrime Airija surinko 74 balus iš 100 galimų, ir ES ji užima 8-ą, o pasaulyje 18-ą vietą. 68 proc. Airijos respondentų, dalyvavusių naujausioje „Eurobarometro“ apklausoje , mano, kad korupcija jų šalyje yra plačiai paplitusi (ES vidurkis – 71 proc.), o 25 proc. žmonių jaučiasi asmeniškai paveikti korupcijos kasdieniame gyvenime (ES vidurkis – 28 proc.). Apklausus įmones paaiškėjo, kad 33 proc. įmonių atstovų mano, kad korupcija yra plačiai paplitusi (ES vidurkis – 63 proc.). 11 proc. įmonių atstovų korupciją laiko problema verslui (ES vidurkis – 37 proc.). 35 proc. žmonių mano, kad pakanka sėkmingo patraukimo baudžiamojon atsakomybėn atvejų, kad žmones atgrasytų nuo korupcijos (ES vidurkis – 36 proc.), o 26 proc. įmonių atstovų mano, kad už nustatytą vyresniojo pareigūno papirkinėjimą asmenys ir įmonės yra tinkamai baudžiami (ES vidurkis – 31 proc.) . Pastaruoju metu padaryta svarbių kovos su korupcija teisinės sistemos ir institucinės struktūros pakeitimų. Naujausia peržiūra susijusi su Baudžiamosios teisenos (korupcijos nusikaltimų) įstatymu , kuris įsigaliojo 2018 m. birželio 5 d. ir pradėtas taikyti 2018 m. liepos 30 d. Įstatymu panaikinti ir pakeisti ankstesni kovos su korupcija teisės aktai, taip pat įtraukti nauji nusikaltimai ir griežtesnės sankcijos už korupcijos nusikaltimus. Vadovaujantis Mahono tyrimo tribunolo rekomendacijomis, į įstatymo taikymo apimtį įtraukti nauji pažeidimai, pvz., mokėjimas trečiajai šaliai, žinant, kad sumokėtos lėšos bus naudojamos kyšiui. Įstatyme taip pat išplėsta korupcijos prezumpcija pagal 2001 m. Korupcijos prevencijos pakeitimo įstatymą. 2018 m. į peržiūrėtus teisės aktus įtraukta įmonių baudžiamoji atsakomybė, o reikalavimas įrodyti profesinę patirtį dar turi būti nustatytas. Taip pat peržiūrėti baudžiamojo proceso teisės aktai (žr. skyrių apie teisingumo sistemą). Pažymėtina, kad 2020 m. birželio mėn. vyriausybė paskelbė, jog 2018 m. Baudžiamosios teisenos (korupcijos nusikaltimų) įstatymą numatoma dar kartą peržiūrėti, siekiant padidinti tarnautojų daromų nusikaltimų baudžiamojo persekiojimo veiksmingumą. Kelios Airijos institucijos dalijasi kompetencija ir atsakomybe už kovos su korupcija politikos kūrimą ir įgyvendinimą, taip pat už korupcijos prevenciją, nustatymą, tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą už ją. An Garda Síochána (policija) yra atsakinga už visas viešosios tvarkos palaikymo funkcijas Airijos valstybėje, įskaitant baudžiamosios veikos tyrimus kovojant su korupcija. An Garda Síochána taip pat siunčia savo narius į išorės agentūras, kurios remia ir koordinuoja finansinių nusikaltimų tyrimą, įskaitant Įmonių teisės aktų vykdymo užtikrinimo direktoriaus biurą, Konkurencijos ir vartotojų apsaugos komisiją ir Užimtumo reikalų ir socialinės apsaugos ministeriją. Už korupcijos nusikaltimų tyrimą atsakinga Airijos nacionalinė policijos tarnyba (An Garda Síochána). Garda nacionalinis ekonominių nusikaltimų biuras (GNECB) įsteigė specialų Kovos su korupcija padalinį, kuris yra išimtinai atsakingas už kyšininkavimo ir korupcijos užsienyje tyrimą bei nacionalinės reikšmės kyšininkavimo ir korupcijos šalyje tyrimą. Kovos su korupcija padalinys veikia kaip kyšininkavimo ir korupcijos tyrimo, prevencijos ir nutraukimo kompetencijos centras ir šiuo atžvilgiu prireikus teikia pagalbą kitiems nacionaliniams ir vietos padaliniams. Padalinio paskirtis yra vadovauti tiriant korupciją ir kyšininkavimą. Jo veiklos sritis apima kyšininkavimo ir korupcijos atvejų prevenciją, nustatymą, nutraukimą ir tyrimą. Padalinyje aktyviai nagrinėjamos kyšininkavimo ir korupcijos bylos ir renkama informacija. Kalbant apie bendrus išteklius, skirtus kovai su korupcija, Garda nacionalinio ekonominių nusikaltimų biuro Kovos su korupcija padalinys šiuo metu veikia ribotu pajėgumu – užimtos tik trys iš šešių pareigybių. An Garda Síochána užbaigus korupcijos tyrimus, byla perduodama prokuratūros direktoriaus kanceliarijai, nebent tyrimas buvo nutrauktas dėl nepakankamų įrodymų. Garda nacionalinio ekonominių nusikaltimų biurui korupcijos tyrimus padeda atlikti atitinkami nacionaliniai operatyviniai padaliniai, pavyzdžiui, Finansinės žvalgybos padalinys arba nepriklausoma kelių agentūrų įstaiga Nusikalstamu būdu įgyto turto biuras, kai reikia areštuoti turtą, kuris laikomas pajamomis iš nusikaltimų. An Garda Síochána užbaigti korupcijos tyrimai perduodami prokuratūros direktoriaus kanceliarijai. Prokuratūros direktoriaus kanceliarija neatlieka tyrimo funkcijų, tačiau reguliariai bendradarbiauja su An Garda Síochána ir kitomis tyrimo tarnybomis atliekant baudžiamąjį tyrimą, visų pirma teikdama atitinkamas teisines ir prokuroro konsultacijas. Kai kuriais sudėtingų korupcijos tyrimų atvejais prieš užbaigiant tyrimą byla pateikiama prokuratūros direktoriaus kanceliarijai (paprastai Specialiajam finansinių nusikaltimų skyriui) teisinėms rekomendacijoms gauti. 2019 m. birželio mėn. Policijos (Gardaí) inspekcija pradėjo nagrinėti, kaip policija kovoja su korupcija organizacijos viduje. Šiuo metu atliekamas kovos su korupcija struktūrų ir procedūrų baudžiamosios teisės srityje vertinimas. 2018 m. teisingumo ir lygybės ministras, siekdamas nustatyti trūkumus ar kliūtis, paskyrė buvusį prokuratūros direktorių ir kovos su korupcija ekspertą vadovauti atliekant peržiūrą tiriant, ar įvairios kovos su korupcija priemones taikančios valstybės įstaigos veiksmingai bendradarbiauja. Peržiūros grupė išvadas turėtų pateikti 2020 m. rudenį. Vyriausybė 2020 m. birželio mėn. priimtoje kovos su korupcija programoje paskelbė, kad ji imsis tolesnių veiksmų po peržiūros ir padidins kovos su korupcija priemonių efektyvumą. Kai kurias aukšto lygio korupcijos bylas nagrinėjo specialiosios jurisdikcijos tyrimų teismai. Tokios procedūros paprastai yra labai ilgos ir kai kuriais atvejais teismai nusprendė, kad įrodymai yra nepriimtini. „Transparency International“ Airijos skyrius specialiosios jurisdikcijos teismų procedūras pavadino „ilgomis, brangiomis, bet nepatenkinamomis korupcijos atskleidimo priemonėmis“. Nuo 1991 m. veikia 10 specialios jurisdikcijos teismų. Moriarčio tribunolas, tiriantis mokėjimus politikams, ir Mahono tribunolas, tiriantis planavimo bylas, veikė atitinkamai keturiolika ir šešiolika metų. Įdiegtos korupcijos prevencijos ir sąžiningumo skatinimo priemonės. Jos išdėstytos keliuose teisės aktuose, įskaitant 2015 m. Etikos kodeksą ir 2015 m. Lobistinės veiklos reguliavimo įstatymą. Lobistinės veiklos reguliavimo įstatyme nustatyta, kad informaciją apie lobistinę veiklą ir informavimą valstybės pareigūnams privaloma skelbti internetiniame Lobistinės veiklos registre. Pagal Etikos įstatymus įsteigta Viešojo administravimo standartų komisija yra nepriklausoma priežiūros institucija, atsakinga už korupcijos ir interesų konfliktų prevenciją. Be kita ko, jai pavesta administruoti viešojo sektoriaus etikos kodeksus ir reguliuoti lobistinę veiklą. Pagal Lobistinės veiklos reguliavimo įstatymą Viešojo administravimo standartų komisija gali tirti reikalavimų nesilaikymo atvejus ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn už kitus bendruosius pažeidimus, pavyzdžiui, už deklaracijos nepateikimą iki įstatymais nustatyto termino. Įstatymo dalis, kurioje numatytos tyrimo ir vykdymo nuostatos, įsigaliojo 2017 m. sausio 1 d. Viešojo administravimo standartų komisija prižiūri Lobistinės veiklos registrą. Bendrosios taisyklės ir procedūros, susijusios su interesų konfliktais, nustatytos etikos teisės aktuose. Viešojo administravimo standartų komisija skelbia gaires dėl atitikties šių teisės aktų reikalavimams. Be to, Viešojo administravimo standartų komisija yra atsakinga už interesų atskleidimo ir mokesčių surinkimo tvarkos valdymą, taip pat už galimų etikos teisės aktų pažeidimų tyrimą ir pranešimų apie juos teikimą. Šios Viešojo administravimo standartų komisijos funkcijos susijusios su viešąsias pareigas einančiais asmenimis (įskaitant vyriausybės ministrus ir ministrus), generaliniu prokuroru, specialiaisiais patarėjais ir paskirtaisiais direktoriais bei paskirtaisiais viešojo sektoriaus pareigūnais. 2014 m. priimtas Pranešėjų apsaugos įstatymas, kuriuo nustatyta išsami pranešėjų apsaugos ir apsaugos nuo atsakomųjų veiksmų teisinė sistema. „Transparency International“ praneša, kad nors 2014 m. priėmus informavimo apie pažeidimus teisės aktus asmenų, kuriems prireikė specialios teisinės konsultacijos ar rekomendacijų, skaičius išaugo 115 proc., palyginti su 2011 m., kai kuriems klausimams vis dar reikia tolesnės peržiūros. Iš „Eurobarometro“ apklausos rezultatų matyti, kad 32 proc. respondentų mano, jog apie korupciją pranešantys asmenys nėra apsaugoti. Tiriant ir stebint atitiktį etikos reikalavimams susiduriama su tam tikromis teisinėmis ir struktūrinėmis kliūtimis. Etikos teisės aktais Viešojo administravimo standartų komisija įgaliota paskirti tyrimo pareigūną atlikti preliminarų tyrimą gavus skundą, taip galbūt išvengiant žalos reputacijai, kai paaiškėja, kad kaltinimai nepagrįsti. Tačiau pradėdama tyrimą savo iniciatyva Viešojo administravimo standartų komisija negali paskirti tyrimo pareigūno. Dėl to praktiškai paveikiama riba, kurią pasiekus galima pradėti išsamų tyrimą savo iniciatyva, – ji yra gana aukšta. Be to, išsamaus tyrimo posėdis gali vykti tik dalyvaujant visiems šešiems Viešojo administravimo standartų komisijos nariams, o likusiam Viešojo administravimo standartų komisijos darbui pakanka trijų narių kvorumo. Ištekliai taip pat yra gana riboti, atsižvelgiant į plačias Viešojo administravimo standartų komisijos kompetencijos ribas. III.Žiniasklaidos pliuralizmas Airijos konstitucijoje valstybė įvardijama kaip pagrindinių teisių, įskaitant saviraiškos laisvę ir spaudos laisvę, įgyvendinimo garantas, atsižvelgiant į viešąją tvarką ir moralę. Airijos transliavimo tarnyba buvo įsteigta 2009 m. Transliavimo įstatymu. Prieiga prie informacijos reglamentuojama 1997 m., 2003 m. ir 2014 m. Informacijos laisvės įstatymais, o informatorių apsauga užtikrinama pagal 2014 m. Pranešėjų apsaugos įstatymą. 2016 m. pabaigoje vyko konsultacijos dėl Airijos įstatymo dėl garbės ir orumo įžeidimo peržiūros, o 2020 m. darbą pradėjusi vyriausybė įsipareigojo vykdyti reformas šioje srityje. Laikoma, kad audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliavimo institucija – Airijos transliavimo tarnyba (BAI) – yra efektyvi, skaidri ir nepriklausoma. 2009 m. Transliavimo įstatyme yra nemažai nuostatų, kuriomis siekiama užtikrinti, kad Airijos transliavimo tarnyba būtų teisiškai atskirta nuo vyriausybės ir funkciškai nepriklausoma nuo vyriausybės ir bet kurios kitos įstaigos. Airijai skirtoje Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2018–2019 m. ataskaitoje (MPM 2020) nustatyta, kad šios tarnybos nepriklausomumui kyla labai maža rizika. Airijos transliavimo tarnybą sudaro devyni nariai. Penkis narius, įskaitant pirmininką, skiria vyriausybė ryšių ministro siūlymu, o kitus keturis narius vyriausybė skiria to paties ministro siūlymu, tačiau atsižvelgdama į parlamento komiteto rekomendaciją. Įstatyme nustatyta aukšta riba, kurią pasiekus vyriausybė turi pašalinti Airijos transliavimo tarnybos narį iš pareigų, ir reikalaujama, kad „abeji parlamento rūmai priimtų rezoliucijas dėl nario pašalinimo iš pareigų“. 2020 m. sausio mėn. ryšių ministras pristatė Interneto saugos ir žiniasklaidos reguliavimo įstatymo, kuriuo į nacionalinę teisę perkeliamos peržiūrėtos Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos dalys, projektą. Naujosios vyriausybės programoje numatyta priimti šio įstatymo projektą. Peržiūrėtoje Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje (AŽPD) nustatytos įvairios konkrečios nacionalinių žiniasklaidos reguliavimo institucijų nepriklausomumo ir efektyvumo garantijos. Airija šiuo metu perkelia peržiūrėtos AŽPD nuostatas į nacionalinę teisę. Naujuoju įstatymo projektu taip pat įsteigiamas už interneto saugą atsakingas Komisijos narys, o esama Airijos transliavimo tarnyba pertvarkoma į Žiniasklaidos komisiją, kuri bus atsakinga už visą audiovizualinį sektorių (transliavimą, užsakomąsias audiovizualines paslaugas ir interneto platformas, įskaitant socialinę žiniasklaidą). Airijos spaudos taryba (PCI) ir Spaudos ombudsmeno (PO) tarnyba nagrinėja skundus, susijusius su spauda. Jų veikla apima laikraščius (spausdintus ir internetinius), žurnalus ir internetinius naujienų leidinius, kurie yra Spaudos tarybos nariai. Airijos spaudos tarybai priklauso 13 narių. Septyni nariai, įskaitant pirmininką, atrenkami viešo konkurso būdu. Likę šeši nariai yra spaudos sektoriaus atstovai. Airijos spaudos taryba skiria Spaudos ombudsmeną viešo konkurso būdu. Spaudos ombudsmenas gauna piliečių skundus ir siekia juos išspręsti taikinimo arba tarpininkavimo būdu. Jei toks sprendimas neįmanomas, Spaudos ombudsmenas priima sprendimą vadovaudamasis Praktikos kodeksu. Airijos spaudos taryba priima sprendimus dėl apeliacijų, kuriomis skundžiami Spaudos ombudsmeno sprendimai, ir skundų, kuriuos tarybai tiesiogiai perduoda Spaudos ombudsmenas.

2019 m. Airijos transliavimo tarnyba sudarė sutartį su Dublino miesto universitetu, pagal kurią kasmet atnaujinama ir skelbiama informacija apie žiniasklaidos priemonių nuosavybės ir kontrolės susitarimus bei jų pakeitimus. Airijos bendrovių teisėje nereikalaujama, kad įmonės (susijusios ir nesusijusios su žiniasklaida) viešai atskleistų savo akcininkus. Tačiau Airijos transliavimo tarnybos licencijuotų radijo ir televizijos kanalų atveju Airijos transliavimo tarnybos biuruose visuomenė gali susipažinti su visomis Airijos transliavimo tarnybos pasirašytomis sutartimis, įskaitant informaciją apie žiniasklaidos bendrovių nuosavybės struktūras. Be to, 2014 m. Konkurencijos ir vartotojų apsaugos įstatyme nustatyta, kad žiniasklaidos priemonių susijungimo arba įsigijimo atveju susijusios įmonės turi pranešti ryšių ministrui išsamią informaciją apie šių įmonių nuosavybę. Įstatyme taip pat reikalaujama, kad Airijos transliavimo tarnyba parengtų ir paskelbtų ataskaitą, kurioje būtų aprašyti Airijoje žiniasklaidos veiklą vykdančių įmonių nuosavybės ir kontrolės susitarimai. Be to, ataskaitoje išdėstomi tokių įmonių nuosavybės ir kontrolės susitarimų pakeitimai per pastaruosius trejus metus ir pateikiama tokių pakeitimų poveikio žiniasklaidos pliuralizmui Airijoje analizė. Jau parengtos dvi tokios ataskaitos: pirmoji apima 2012–2014 m. laikotarpį, antroji – 2015–2017 m. laikotarpį. Peržiūrėtoje AŽPD valstybės narės raginamos priimti teisėkūros priemones, kuriomis būtų nustatyta, kad jų jurisdikcijai priklausantys žiniasklaidos paslaugų teikėjai suteiktų galimybę susipažinti su informacija apie jų nuosavybės struktūrą, įskaitant tikruosius savininkus. Airijai skirtoje Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2020 m. ataskaitoje teigiama, kad žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumui kyla vidutinė rizika, kuri šiek tiek sumažėjo, palyginti su ankstesniais vertinimais, dėl pakeitimų, padarytų perkėlus ES kovos su pinigų plovimu direktyvos (2018 m. lapkričio mėn.) nuostatas į nacionalinę teisę ir priėmus minėtąjį Konkurencijos ir vartotojų apsaugos įstatymą. Valstybinei reklamai žiniasklaidoje netaikomos jokios specialios taisyklės. Airijai skirtoje Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2017 m. ataskaitoje keliamas klausimas dėl specialių taisyklių, taikomų valstybinei reklamai žiniasklaidoje šalia standartinių viešųjų pirkimų nuostatų, trūkumo. Teisinė sistema nepakito. Nepaisant to, atrodo, kad vienintelis svarbus klausimas, apie kurį nuo to laiko buvo pranešta, – tai ginčai, kilę po to, kai vietos ir regioninių laikraščių buvo prašoma skelbti turinį, kuriuo populiarinamas vyriausybės plėtros planas „Ireland 2040“, tarsi būtų išnykusi riba tarp redakcinio ir reklaminio turinio. Airijos vyriausybė ėmėsi tam tikrų priemonių, siekdama užtikrinti, kad dėl žurnalistinių tyrimų nekiltų bauginimų ir atsakomųjų veiksmų. Nors Airija neturi jokio konkretaus nacionalinio mechanizmo, kuriuo būtų siekiama užtikrinti žurnalistų saugumą, atrodo, kad žurnalistų apsaugos sistema yra tvirta. Pavyzdžiui, 2014 m. Pranešėjų apsaugos įstatymu saugomi darbuotojai, kurie praneša apie pažeidimus darbo vietoje. Europos Tarybos platformoje, skirtoje žurnalistų apsaugai ir saugumui skatinti, nuo pat jos įsteigimo 2015 m. nebuvo paskelbta jokių perspėjimų dėl Airijos. Naujoji vyriausybė įsipareigojo reformuoti įstatymus dėl garbės ir orumo įžeidimo. Tokios reformos tikslas – užtikrinti subalansuotą požiūrį į saviraiškos laisvę, teisę į gero vardo ir reputacijos apsaugą ir teisę kreiptis į teismą. Dažnos garbės ir orumo įžeidimo bylos, didelės gynybos išlaidos ir Airijos teismų priteistos didelės žalos atlyginimo sumos laikomos savicenzūros skatinimu ir žiniasklaidos laisvės suvaržymu, be kita ko, trukdančiu kovoti su korupcija. Konsultacijos dėl Airijos įstatymo dėl garbės ir orumo įžeidimo peržiūros vyko 2016 m. pabaigoje ir 2017 m. pradžioje ir šiuo metu apibendrinami jų rezultatai, siekiant reformuoti teisės aktus 2021 m. pradžioje . 2017 m. Europos Žmogaus Teisių Teismas byloje dėl Airijoje priteistos 1,25 mln. EUR žalos dėl garbės ir orumo įžeidimo atlyginimo sumos nusprendė, kad neprognozuojamai didelės priteistos žalos atlyginimo sumos garbės ir orumo įžeidimo bylose iš esmės turi atgrasomąjį poveikį žiniasklaidos teisei į saviraiškos laisvę, todėl jas reikia ypač atidžiai išnagrinėti. Byla iškelta ir išspręsta pagal 1961 m. Įstatymą dėl garbės ir orumo įžeidimo. Teisė gauti informaciją apskritai užtikrinama. 1997 m., 2003 m. ir 2014 m. Informacijos laisvės įstatymais vyriausybės ministerijos ir kitos viešosios įstaigos įpareigotos skelbti informaciją apie savo veiklą ir suteikti piliečiams galimybę susipažinti su turima informacija. Įstatymo reikalavimų iš esmės laikomasi. 2003 m. nustačius mokestį už informacijos prašymus naudojantis informacijos laisve sumažėjo prašymų skaičius, tačiau mokestis buvo panaikintas priėmus 2014 m. įstatymą. IV.Kiti instituciniai klausimai, susiję su stabdžių ir atsvarų sistema Airijos parlamentinę sistemą sudaro dveji rūmai: parlamentą (Oireachtas) sudaro Žemieji rūmai (Dáil Éireann) ir Aukštieji rūmai (Seanad Éireann). Vyriausybės ministrai ir parlamento nariai turi teisę inicijuoti teisės aktus. Konstitucijoje teigiama, kad vyriausybė atskaitinga Žemiesiems rūmams. Konstitucinę peržiūrą atlieka Aukštasis teismas, turintis teisę pateikti apeliacinį skundą Apeliaciniam teismui ir Aukščiausiajam Teismui. Prezidentas, pasikonsultavęs su Valstybės taryba, gali perduoti įstatymo projektą Aukščiausiajam Teismui konstitucinei peržiūrai. Airijos žmogaus teisių ir lygybės komisija yra Airijos nacionalinė žmogaus teisių ir lygybės institucija. Taikoma konsultacijų dėl įstatymų ir įstatymų projektų praktika. Parlamentas neprivalo rengti viešų konsultacijų svarstydamas teisės aktų projektus, nors jis reguliariai nusprendžia rengti tokias konsultacijas, paskelbdamas bendrą kvietimą teikti pasiūlymus arba bendradarbiaudamas su svarbiausiais suinteresuotaisiais subjektais. Be to, konsultacijos paprastai vyksta prieš vyriausybei paskelbiant įstatymo projektą. Atitinkama ministerija gali išleisti žaliąją knygą, kurioje išdėstomos vyriausybės idėjos ir pavieniai asmenys ir organizacijos kviečiami pateikti savo nuomones. Prieš baigiant rengti įstatymo projektą, gali būti paskelbta bendroji įstatymo projekto struktūra. Prieš galutinį įstatymo projekto teksto parengimą bendrąją vyriausybės įstatymo projekto struktūrą nagrinėja parlamento komitetas. Atitinkamas komitetas gali pakviesti suinteresuotąsias šalis dalyvauti posėdžiuose bendrajai įstatymo projekto struktūrai aptarti. Pasibaigus parengiamojo teisėkūros etapo tikrinimui, komitetas parengia ataskaitą ir pateikia ją parlamento rūmams. Ataskaitoje pateikiamos rekomendacijos dėl įstatymo projekto, pagrįstos komiteto tikrinimo rezultatais. Su parlamento rūmams pateiktais dokumentais visuomenė gali susipažinti internete. Parlamento komitetas panašiai tikrina pavienių parlamento narių pateiktus įstatymų projektus, kurie perkeliami į antrąjį etapą Žemuosiuose rūmuose. Parlamento tyrimų tarnybos politikos informaciniuose pranešimuose pateikiamas vyriausybės parengto ex ante poveikio vertinimo įvertinimas. Tyrimų tarnyba taip pat rengia politikos analizę, susijusią su pavienių parlamento narių pateiktais įstatymų projektais. Teisėkūros priemonės, skirtos kovai su COVID-19 pandemija, buvo priimtos taikant įprastą teisėkūros procedūrą ir surengus tikslines diskusijas. Šios teisėkūros priemonės apima 2020 m. Sveikatos (išsaugojimo ir apsaugos bei kitų neatidėliotinų priemonių ginant viešąjį interesą) įstatymo projektą ir 2020 m. Įstatymo dėl neatidėliotinų priemonių ginant viešąjį interesą (COVID-19) projektą, kuriais sveikatos apsaugos ministrui suteikiami platūs įgaliojimai apriboti visų asmenų laisvę, kad būtų užkirstas kelias tolesniam COVID-19 plitimui Airijoje. Nepaprastosios padėties įgaliojimai galioja iki 2020 m. lapkričio 9 d., kai jie nustos galioti, nebent abeji parlamento rūmai priims rezoliuciją dėl tolesnio priemonių taikymo. Aukštasis teismas atmetė pretenziją dėl šių įstatymų – esą jie neproporcingi ir prieštarauja konstitucijai. Svarstant abu teisės aktus buvo pasitelkta vadinamoji giljotinos procedūra. Giljotinos procedūra taikoma tam tikrais neatidėliotinais atvejais, kai parlamento rūmai nusprendžia sutrumpinti pakeitimų pateikimo laiką, apsvarstyti įstatymo projektą ir balsuoti dėl visų likusių etapų. 2019 m. giljotinos procedūra buvo pritaikyta dviem atvejais iš visų 53 tais metais priimtų įstatymų ir (arba) įstatymų projektų. Be to, numatytos ir skubios procedūros, tačiau pastaraisiais atvejais jos nebuvo taikomos. Airijos žmogaus teisių ir lygybės komisijai suteikta „A“ lygio akreditacija. Savo rekomendacijose JT Pasaulinis nacionalinių žmogaus teisių institucijų aljansas paragino Žmogaus teisių ir lygybės komisiją remti tinkamą finansavimą, kartu užtikrinant jos finansinį nepriklausomumą. Airijos pilietinė visuomenė yra aktyvi ir įvairi, tačiau finansavimo apribojimai kelia tam tikrą susirūpinimą. Pilietinė erdvė Airijoje yra atvira, tačiau pilietinės visuomenės organizacijos išreiškė susirūpinimą dėl pilietinės visuomenės veiksmų suvaržymų, susijusių su Rinkimų įstatyme įtvirtintu draudimu, kuriuo asmeniui, kuris nėra Airijos pilietis, kurio nuolatinė gyvenamoji vieta nėra Airijos saloje, arba bendrovei ar juridinio asmens statuso neturinčiam subjektui, kuris Airijos saloje neturi buveinės, kurioje būtų vykdoma bent viena pagrindinė veikla, draudžiama aukoti lėšas politiniais tikslais kandidatui, politinei partijai (jos apskaitos padaliniui), renkamajam pareigūnui arba trečiajai šaliai. Draudimas taikomas nepriklausomai nuo sumos. Viešojo administravimo standartų komisija atitinkamus teisės aktus aiškino taip, kad jie taip pat apima tam tikrą pilietinės visuomenės organizacijų vykdomą veiklą, pavyzdžiui, propaguojamąjį darbą ne tik rinkimų laikotarpiu. Toks aiškinimas sukėlė pilietinės visuomenės organizacijų susirūpinimą. 2019 m. sausio mėn. Airijos žmogaus teisių ir lygybės komisija paskelbė politinį pareiškimą dėl Rinkimų įstatymo ir pilietinės visuomenės erdvės Airijoje. Ji išreiškė susirūpinimą, kad sąvokų „politiniai tikslai“ ir „trečioji šalis“ apibrėžtys Rinkimų įstatyme yra pernelyg plačios ir apima įvairias Airijos pilietinės visuomenės organizacijas, kurios dėl to yra suvaržytos vykdydamos savo propaguojamąjį darbą. Airijos žmogaus teisių ir lygybės komisija laikėsi nuomonės, kad tokiomis reguliavimo priemonėmis neturėtų būti nepagrįstai ribojama platesnė pilietinės visuomenės veikla, t. y. teisėtas propaguojamasis darbas, kuriuo siekiama daryti įtaką politinių sprendimų priėmimui, be kita ko, žmogaus teisių ir lygybės klausimais. Viešojo administravimo standartų komisija teigė, kad šiuos klausimus nagrinės atsižvelgdama į sąsają su rinkimais ar referendumais, pvz., dovanojant lėšas organizacijoms lobistinės veiklos tikslais referendumui surengti. Reikėtų tinkamai atsižvelgti į ES teisės reikalavimus ir Europos Tarybos standartus, susijusius su pilietinės visuomenės organizacijų galimybėmis gauti finansavimą.



Priedas. Abėcėlinis šaltinių sąrašas*. * Atsakymų, gautų per konsultacijas dėl 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos, sąrašas pateikiamas (Komisijos svetainėje). 2009 m. gruodžio 22 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimas, Parlov-Tkalčić / Kroatija, pareiškimo Nr. 24810/06. 2010 m. rugsėjo 10 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo Didžiosios kolegijos sprendimas McFarlane / Airija, pareiškimo Nr. 31333/06. 2017 m. birželio 15 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimas, Independent Newspapers (Ireland) Limited / Airija, pareiškimo Nr. 28199/15. 2018 m. lapkričio 6 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimas, Ramos Nunes de Carvalho e Sá / Portugalija, pareiškimo Nr. 55391/19, 57728/13 ir 74041/13. 2018 m. liepos 25 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas, LM, C‑216/18 PPU. 2019 m. lapkričio 19 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas, AK, sujungtos bylos C-585/18, C-624/18 ir C-625/18.

2020 m. birželio 18 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas, Europos Komisija / Vengrija, C-78/18. 2020 m. gegužės 13 d. Aukštojo teismo sprendimas, O’Doherty & Waters v. Minister for Health & Attorney General. 2020 m. gegužės 5 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimas, Kövesi / Rumunija, pareiškimo Nr. 3594/19. Airijos advokatūros taryba (2019), 2019 m. lapkričio 25 d. informacija dėl teisės kreiptis į teismą ir bylinėjimosi išlaidų, pateikta Teisingumo ir lygybės jungtiniam komitetui. Airijos teisininkų draugija (2018), 2018 m. vasario mėn. gauti atsakymai rengiant Civilinės teisenos administravimo peržiūrą, https://cadmus.eui.eu/handle/1814/61144 . Airijos vyriausybė (2020), Iš Airijos gauti atsakymai rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. Airijos žmogaus teisių ir lygybės komisija (2019), Airija ir Konvencija dėl rasinės diskriminacijos panaikinimo. Informacija dėl Airijos jungtinės 5-osios ir 6-osios ataskaitos, pateikta Jungtinių Tautų Rasinės diskriminacijos panaikinimo komitetui, 2019 m. spalio mėn. Airijos žmogaus teisių ir lygybės komisija (2019), Policy Statement on the Electoral Acts and Civil Society Space in Ireland, 2019 m. sausio mėn. „Amnesty International“ Airijos skyrius, „Front Line Defenders“, „The Wheel“, „Transparency International“ Airijos skyrius, „Uplift“ ir Airijos pagrindinių laisvių taryba (2020), informacija, pateikta JT Specialiajam pranešėjui teisės laisvai rinktis į taikius susirinkimus ir burtis į asociacijas klausimais p. Clément Nyaletsossi Voule. Asmeniui padarytos žalos komisija (2018), Antroji ir galutinė ataskaita. Airijos verslo, įmonių ir inovacijų ministerija, 2018 m. liepos mėn. CIVICUS, Monitor tracking civic space, Airija, https://monitor.civicus.org/country/ireland/ . Europos audiovizualinė observatorija (2019), The independence of media regulatory authorities in Europe. Europos Komisija (2018), Šalies ataskaita. Airija (SWD(2018) 206 final). Europos Komisija (2019), Šalies ataskaita. Airija (SWD(2019) 1006 final). Europos Komisija (2020), ES teisingumo rezultatų suvestinė. Europos Komisija (2020), Šalies ataskaita. Airija (SWD(2020) 506 final). Europos Parlamentas (2016), „Žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo ES valstybėse narėse lyginamoji analizė“. Europos Parlamento tyrimų tarnyba, Better Regulation practices in national parliaments. Europos Taryba (2020), Platforma žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti. Europos Taryba. Ministrų Komitetas (2010), Ministrų Komiteto rekomendacija CM/Rec(2010)12 valstybėms narėms dėl teisėjų: nepriklausomumas, veiksmingumas ir atsakomybės sritys.

Europos Taryba. Ministrų Komitetas (2016), Ministrų Komiteto rekomendacija CM/Rec(2016)4 valstybėms narėms dėl žurnalistų ir kitų žiniasklaidos subjektų apsaugos. Europos Taryba. Ministrų komitetas (2017), Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacija CM/REC(2017)14 dėl nevyriausybinių organizacijų Europoje teisinio statuso. Europos Taryba. Ministrų Komitetas (2019), Ministrų Komiteto rezoliucija CM/ResDH(2016)358 dėl pernelyg ilgų baudžiamųjų ir civilinių procesų ir veiksmingos teisinės gynybos stokos. Europos Taryba. Venecijos komisija (2010) „Teismų sistemos nepriklausomumo ataskaita. I dalis: teisėjų nepriklausomumas“, priimta Venecijos komisijos 82-ojoje plenarinėje sesijoje (CDL-AD(2010)004-e). Europos Taryba. Venecijos komisija ir ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras (2014), Bendros gairės dėl asociacijų laisvės. Europos teismų tarybų tinklas (2020), Iš Europos teismų tarybos tinklo gauti atsakymai konsultacijoms su suinteresuotosiomis šalimis rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. Europos žiniasklaidos ir spaudos laisvės centras (2020), Mapping Media Freedom. „Freedom House“ (2020), ataskaita „Laisvė pasaulyje 2020 m.“ GRECO (2014), Ketvirtasis vertinimo etapas. Airijos vertinimo ataskaita. Parlamento narių, teisėjų ir prokurorų korupcijos prevencija. GRECO (2018), Ketvirtasis vertinimo etapas. Airijos tarpinė rekomendacijų įgyvendinimo ataskaita. Parlamento narių, teisėjų ir prokurorų korupcijos prevencija. „Irish Times“ (2018), Regional newspapers reject claims about Government ‘advertorials’, https://www.irishtimes.com/news/politics/regional-newspapers-reject-claims-about-government-advertorials-1.3408081 . JT Pasaulinio nacionalinių žmogaus teisių institucijų aljansas (2015), Akreditavimo pakomitetis (SCA), Akreditavimo ataskaita, 2015 m. lapkričio mėn. Komunikacijos generalinis direktoratas (2019), Greitoji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 482: Verslo požiūris į korupciją. Komunikacijos generalinis direktoratas (2020), Specialioji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 502: Korupcija. Teismų tarnyba, Long-Term Strategic Vision to 2030: Supporting Access to Justice in a modern, digital Ireland. „Transparency International“ (2017), Speak up report, https://transparency.ie/sites/default/files/17.12.13_speak_up_report_ie_final.pdf . „Transparency International“ Airijos skyrius (2019), Informacija dėl kovos su sukčiavimu ir korupcija struktūrų ir procedūrų, pateikta Teisingumo ir lygybės ministerijos Peržiūros grupei, https://www.transparency.ie/sites/default/files/19.04.26_ti_ireland_wcc_submission_final.pdf . „Transparency International“, 2019 m. Korupcijos suvokimo indeksas, https://www.transparency.org/en/cpi . Virtualus vizitas į Airiją rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. Žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės centras (2020), Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2020 m. ataskaita, https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

„Žurnalistai be sienų“, Airija, https://rsf.org/en/ireland .



II priedas. Vizitas į Airiją 2020 m. birželio mėn. Komisijos tarnybos surengė virtualius susitikimus su: ·Airijos advokatūra ·Airijos transliavimo tarnyba ·Ekonominių nusikaltimų ir korupcijos prevencijos, tyrimo ir sankcijų už juos struktūrų ir strategijų peržiūros grupės pirmininku ir buvusiu prokuratūros direktoriumi ·Teisingumo ir lygybės ministerija ·Garda ekonominių nusikaltimų biuru ·Garda Síochána ombudsmeno komisija ·Airijos pilietinių laisvių taryba ·Teisėjų skyrimo patariamąja taryba ·Teismų taryba ·Airijos teisininkų draugija ·Teisinių paslaugų reguliavimo tarnyba ·Nacionaline žurnalistų sąjunga ·Įmonių teisės aktų vykdymo užtikrinimo direktoriaus biuru (ODCE) ·Prokuratūros direktoriaus kanceliarija ·Valstybės tarnybos departamentu ·Viešojo administravimo standartų komisija (SIPO)

·Airijos Aukščiausiuoju Teismu ·„Transparency International“ Airijos skyriumi * Komisija taip pat surengė kelis horizontalius susitikimus su šiomis organizacijomis: ·„Amnesty International“ ·„Civil Liberties Union for Europe“ ·Europos pilietinės visuomenės tinklu ·Europos bažnyčių konferencija ·„EuroCommerce“ ·Europos ne pelno teisės centru ·Europos žiniasklaidos ir spaudos laisvės centru ·Europos piliečių forumu ·„Free Press Unlimited“ ·„Front Line Defenders“ ·Tarptautinės lesbiečių ir gėjų asociacijos Europos skyriumi ·Tarptautine teisininkų komisija ·Tarptautine žmogaus teisių federacija ·Tarptautiniu spaudos institutu ·Mokymosi visą gyvenimą platforma ·Atviros visuomenės teisingumo iniciatyva / Atviros visuomenės Europos politikos institutu