(4)kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

(5)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Komunikate Komisija pritarė Tarybos nuomonei, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 protrūkio, dabartinės sąlygos leidžia pradėti taikyti šią išlygą. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nestabdomos. Ji suteikia galimybę valstybėms narėms nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

(6)siekiant apriboti ir kontroliuoti pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų atsparumą, verslui bei namų ūkiams teikiamos paramos priemonėmis sušvelninti socioekonominius padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietose, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, ES turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos rengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų visuomenės ir ekonomikos funkcionavimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir naudodamosi visa krizės metu įgyta patirtimi;

(7)dėl COVID-19 krizės išryškėjo bendrosios rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtines priemones, trukdančias įprastai veikti bendrajai rinkai, būtina panaikinti, kai tik jos bus nebebūtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų, visų pirma apimančių geresnes pirkimo strategijas, diversifikuotas tiekimo grandines ir strateginius būtiniausių prekių rezervus. Jie yra esminiai platesnių pasirengimo krizėms planų elementai;

(8)kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui švelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau priėmė atitinkamų teisės aktų pakeitimus. Tais pakeitimais bus suteikta papildomų lankstumo galimybių ir nustatytos supaprastintos ir racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti pinigų srautų sunkumus, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Estija raginama visapusiškai pasinaudoti šiomis galimybėmis, kad padėtų asmenims ir sektoriams, kuriuos šie iššūkiai paveikė labiausiai;

(9)dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad skirtinguose sektoriuose ir regionuose socioekonominiai pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad skirtumai Estijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad gali laikinai sutrikti valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

(10)2020 m. balandžio 30 d. Estija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą, o 2020 m. balandžio 28 d. – 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

(11)šiuo metu Estijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Estijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 4,1 %, o tai atitiktų 0,6 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Bendrame Komisijos vertinime patvirtinama, kad 2019 m. bus labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal procedūrą dėl didelio nukrypimo;

(12)2020 m. stabilumo programoje vyriausybė numato, kad nominalusis balansas nuo 2019 m. buvusio 0,3 % BVP deficito blogės ir 2020 m. virs 10,1 % BVP deficitu. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 3,8 % BVP. Pagal 2020 m. stabilumo programą numatoma, kad iki 8,4 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. išaugs iki 21,9 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

(13)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Estija priėmė biudžeto priemonių savo sveikatos apsaugos sistemos pajėgumui didinti, pandemijai suvaldyti ir labiausiai nukentėjusiems asmenims bei sektoriams padėti. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 4,3 % BVP. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų gerinimą, neatidėliotiną pagalbą sunkumų patiriančioms įmonėms, laikinas darbo užmokesčio subsidijas ir didesnes viešąsias investicijas. Be to, Estija pranešė apie priemones, kurios neturės tiesioginio poveikio biudžetui, bet padės remti įmonių likvidumą. Tos priemonės apima paskolų garantijas ir 8,7 % BVP vertės paskolas įmonėms. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Estija, atitinka Komisijos komunikate dėl suderinto ekonominio atsako į COVID-19 protrūkį išdėstytas gaires. Visiškas tų priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu;

(14)remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Estijos valdžios sektoriaus balansas bus −8,3 % BVP 2020 m. ir −3,4 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP ir 2021 m. pasieks 22,6 %; Komisija numato, kad 2020 m. valdžios sektoriaus deficitas bus mažesnis nei stabilumo programoje, tai rodo makroekonominių projekcijų skirtumus;

(15)dėl Estijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. Komisija 2020 m. gegužės 20 d. paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai analizė rodo, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

(16)2020 m. kovo 12 d. – 2020 m. gegužės 17 d. Estijos vyriausybė paskelbė nepaprastąją padėtį dėl COVID-19 pandemijos. Skubiu vyriausybės atsaku siekta užkirsti kelią tolesniam viruso plitimui ir užtikrinti, kad Estijos ekonomika galėtų veikti kuo įprasčiau. Apribojimai, siekiant sustabdyti pandemijos plitimą, turėjo didelį poveikį ekonomikai. Nuo tada, kai buvo paskelbta nepaprastoji padėtis, registruotų bedarbių skaičius padidėjo 35 %. Daugiausia naujų bedarbių užregistruota mažmeninės prekybos ir klientų aptarnavimo, statybų, maitinimo, apgyvendinimo ir renginių valdymo sektoriuose. Numatoma, kad nedarbo lygis 2020 m. išaugs iki 9,2 %, o 2021 m. sumažės iki 6,5 %; 2020 m. balandžio 15 d. Estijos Parlamentas patvirtino 2020 m. papildomą biudžetą. Imtasi naujų priemonių, kuriomis siekiama išsaugoti darbo vietas, išvengti masinio darbuotojų atleidimo ir užtikrinti įmonių likvidumą. Biudžete numatytos įvairios priemonės, įskaitant paramą sveikatos priežiūros sektoriui, savivaldybėms, kai kurioms investicinėms programoms ir netikslinę likvidumo paramą įmonėms (pvz., garantijų sistemas ir mokesčių atidėjimus). Kai kurios konkrečios priemonės yra skirtos labai mažoms įmonėms ir turizmo sektoriui, įskaitant kai kurias tikslines priemones, skirtas labiausiai nukentėjusiems regionams. Priimtos papildomos mokesčių priemonės, pavyzdžiui, laikinai sumažinti akcizai dyzelinui, gamtinėms dujoms ir elektros energijai. Priemonių pakete numatoma laikinai sustabdyti valstybės įmokas į antrosios pakopos pensijų sistemą;

(17)Estija ėmėsi svarbių priemonių, kad suvaldytų COVID-19 plitimą ir poveikį sveikatai. Vis dėlto COVID-19 protrūkis atskleidė tam tikrus struktūrinius sveikatos sistemos trūkumus, susijusius su turimais ribotais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais. Sistemos atsparumui pakenkė sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumas ir nevienodos galimybės naudotis pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis ir gauti svarbių medicinos reikmenų. Estijai taip pat tenka spręsti atidėto ir neprieinamo gydymo problemą, kurią iššaukė nepaprastoji padėtis. Be to, dėl ilgų laukimo laikotarpių, susijusių tiek su pirmine, tiek su specializuota priežiūra, net prieš protrūkį nurodyti nepatenkinti medicininės priežiūros poreikiai Estijoje buvo vieni didžiausių Sąjungoje. Šie veiksniai ir su gyvenimo būdu susijusi rizika padeda paaiškinti prastą gyventojų sveikatos būklę. Sveikatos priežiūros sistemos prieinamumo ir atsparumo gerinimas yra būtinos sąlygos siekiant užtikrinti veiksmingą reagavimą į pandemijos plitimą ir spręsti su gyventojų sveikatos būkle susijusias problemas;

(18)socialinės apsaugos sistemos adekvatumo didinimas yra ilgalaikė Estijos problema. Net prieš pastarąją krizę socialinės išmokos Estijoje buvo įvertintos kaip mažiau veiksmingos už ES vidurkį mažinant skurdo paplitimą. Be to, yra nedarbo išmokų sistemos aprėpties spragų, susijusių su nestandartinių formų darbu ir trumpalaikiais darbo laikotarpiais. Neigiamas COVID-19 pandemijos poveikis užimtumui ir pajamoms, taip pat tinkamos aprėpties stoka galėtų padidinti skurdą, visų pirma namų ūkiuose, kuriuose nė vienas narys neturi darbo. Estija pradėjo taikyti laikiną sutrumpinto darbo laiko schemą kaip specialią subsidiją nukentėjusioms įmonėms, kad jos išsaugotų darbo vietas. Ši priemonė taikoma ne ilgiau kaip du mėnesius, o to gali nepakakti krizės poveikiui sušvelninti, nes sunkumai gali trukti ilgiau ir kai kuriuos ekonomikos sektorius užklupti vėliau. Pandemija padidino sunkumus teikiant įperkamas ir prieinamas socialines paslaugas, įskaitant ilgalaikės priežiūros paslaugas, ypač vyresnio amžiaus žmonėms, neįgaliesiems ir mažas pajamas gaunantiems asmenims. Toliau įgyvendinant integruoto socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų teikimo planą būtų padedama spręsti šias problemas. Svarbu užtikrinti prasmingą ir savalaikį socialinių partnerių dalyvavimą modeliuojant išėjimo iš krizės ir atsigavimo procesą, kartu stiprinant jų gebėjimus tai daryti;

(19)COVID-19 krizė paveikė Estijos įmones daugelyje sektorių, tačiau labiausiai nukentėjo mažosios ir vidutinės įmonės. Neigiamą poveikį ekonominei veiklai lėmė ne tik apribojimai, bet ir mažėjanti paklausa eksporto rinkose ir pasaulinių vertės grandinių sutrikimai. Likvidumo paramos priemonėmis, kurių imasi vyriausybė, siekiama padėti sušvelninti šį poveikį, tačiau greitas ir veiksmingas jų įgyvendinimas bus labai svarbus remiant perspektyvias įmones visuose nukentėjusiuose sektoriuose, kartu išlaikant bankų sektoriaus atsparumą. Mokesčių atidėjimas ir kredito atostogos taip pat gali padėti pagerinti mažųjų ir vidutinių įmonių grynųjų pinigų srautą. Be to, atsigavimo procesas priklausys nuo investicijų tikslingumo. Dabartinė krizė išryškino skaitmeninių ir novatoriškų sprendimų svarbą siekiant išlaikyti veikiančią ekonomiką. Nors e. valdžia veikė gerai, tolesnis mažųjų ir vidutinių įmonių skaitmeninimas padidintų jų atsparumą ir padėtų paspartinti atsigavimą, o vidutinės trukmės laikotarpiu padidėtų našumas. Pastaraisiais metais visa ekonomika vis labiau skaitmeninama. Tačiau gamyboje informacinės ir ryšių technologijos iki šiol buvo diegiamos lėtai. Nors 2019 m. bendri Estijos inovacijų diegimo rezultatai pagerėjo, moksliniais tyrimais pagrįstų inovacijų diegimo pajėgumų ir veiklos lygis verslo sektoriuje tebėra žemas. Moksliniais tyrimais grindžiamos inovacijos ir inovacinių sprendimų diegimas įmonėse galėtų pagerinti šalies konkurencinę padėtį ir paskatinti ekonomikos augimą. Siekiant padėti įmonėms atsigauti po krizės, bus svarbu užtikrinti geras galimybes gauti finansavimą, įskaitant pradedančiųjų įmonių nuosavo kapitalo finansavimą;

(20)siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kaip visų pirma matyti iš nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, tvarus Estijos augimas priklauso nuo pažangos mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro: mažinant taršos anglies dioksidu intensyvumą energetikos ir transporto bei pastatų sektoriuose, restruktūrizuojant naftingųjų skalūnų pramonę ir didinant išteklių našumą, be kita ko, įgyvendinant žiedinės ekonomikos verslo modelius. Estijos išteklių našumo rodiklis yra vienas mažiausių Sąjungoje, o energijos suvartojimo lygis viršija ES vidurkį. Visa apimanti žiedinės ekonomikos strategija, papildanti nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, galėtų padėti pereiti prie priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, sumažinti neigiamą naftingųjų skalūnų pramonės poveikį aplinkai ir paskatinti ekonomiką. Estijos, kuri yra periferinė šalis ir kurios gyventojų tankis mažas, ekonominei veiklai ir eksportui itin aktuali sklandžiai veikianti tarpusavyje sujungta transporto sistema. Estijos transporto infrastruktūra turi tam tikrų sujungiamumo ir tvarumo trūkumų. Vis dar nepakankamai išplėtotas geležinkelių ir įvairiarūšis transportas. Kelių transporto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis pastaraisiais metais padidėjo, o atsinaujinančiųjų išteklių energija transporto sektoriuje tebėra mažesnė už nacionalinius tikslus. Projektas „Rail Baltica“ ir energetikos tinklų jungčių projektai yra vieni iš svarbiausių Estijos investavimo prioritetų, kuriais siekiama gerinti jos saugą ir integraciją į bendrąją rinką. Investicijų projektų, kuriuose atsižvelgiama į aplinkos ir klimato aspektus, skatinimas yra labai svarbus tvariam ekonomikos atsigavimui ir regioninių skirtumų mažinimui. Estijai reaguoti į kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, turėtų padėti 2021–2027 m. Teisingos pertvarkos fondo programavimas. Tai suteiktų Estijai galimybę kuo geriau pasinaudoti šiuo fondu;

(21)Estijos bankų sektorius apskritai yra patikimas, tačiau pinigų plovimo rizika išlieka. Nors buvo imtasi priemonių apriboti riziką sumažinant nerezidentų indėlius, nacionalinis rizikos vertinimas neapima kitų produktų, kurie gali kelti riziką, pavyzdžiui, klientams nerezidentams skirtų pasaugos paslaugų. Atnaujinus nacionalinį rizikos vertinimą būtų užtikrintas tinkamas rizikos nustatymas ir sudarytos sąlygos įgyvendinti būtinas rizikos mažinimo priemones. Nors reikalavimų nesilaikančių bankų ir mokėjimo įstaigų atžvilgiu buvo imtasi priežiūros veiksmų, dar yra galimybių toliau didinti priežiūros ir vykdymo užtikrinimo veiksmingumą. Visų pirma dar nepriimti teisėkūros procedūra priimami aktai, kuriais siekiama sustiprinti prevencinę sistemą, konfiskavimą ir padidinti administracines sankcijas. Pinigų plovimo bylų tyrimai vyksta lėtai. Finansų priežiūros pareigūno gebėjimai dar nėra pakankamai sustiprinti, o rizika grindžiamas požiūris į priežiūrą dar nėra visiškai įgyvendintas, visų pirma kalbant apie teminius patikrinimus vietoje. Finansinės žvalgybos padalinio ir teisėsaugos institucijų keitimasis informacija nėra pakankamai aktyvus;

(22)nors šiose rekomendacijose dėmesys sutelktas į pandemijos socioekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtose 2019 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. Tos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestro metinį ciklą. Taip pat bus stebimas ir rekomendacijų dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis, įgyvendinimas. Į pastarąsias rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta strateginio sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

(23)Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie tvarios ekonomikos. 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos toliau pateiktos rekomendacijos, Estija prisidės prie pažangos, daromos siekiant DVT, ir bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;