Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Belgijos stabilumo programos /* SEK/2007/0288 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 7.3.2007 SEK(2007) 288 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Belgijos stabilumo programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Bendrosios aplinkybės 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir tvirtam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma pripažįstamas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Belgijos stabilumo programa buvo pateikta 1998 m. gruodžio mėn. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, 1999 m. kovo 15 d. Taryba pateikė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas; jas taip pat gali nagrinėti Taryba. Atnaujintos programos vertinimo aplinkybės Komisija išnagrinėjo naujausią 2006 m. gruodžio 13 d. pateiktą atnaujintą Belgijos stabilumo programą ir priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją (žr. apibrauktą tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai). Siekiant apibūdinti aplinkybes, kurioms esant vertinama atnaujintoje stabilumo programoje pateikta biudžeto strategija, tolesniuose punktuose pateikiama apibendrinta informacija: 1. ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai per pastaruosius dešimt metų, 2. naujausias šalies padėties pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę funkciją įvertinimas (Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos santrauka) bei 3. Komisijos atliktas 2006 m. gruodžio mėn. nacionalinės reformų programos vertinimas. Naujausi ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai Remiantis pastarųjų dešimties metų analize, galima daryti išvadą, kad apskritai Belgijos ekonominis ciklas yra labai panašus į kitų euro zonos šalių; ekonomikos augimas taip pat panašus. Tai dar svarbiau dėl to, kad kartu Belgijoje buvo vykdomas fiskalinis konsolidavimas, daug didesnis už visos euro zonos, kuriuo užbaigtas ilgas didelio biudžeto deficito laikotarpis. Nuo 2000 m. Belgija siekia išlaikyti subalansuotą biudžetą (arba – iki šiol nesėkmingai – pasiekti perteklių), bet taip pat siekdama šio tikslo ir toliau remiasi vienkartinėmis priemonėmis. Didelis valstybės skolos santykio sumažinimas padarė teigiamą poveikį vidaus paklausai ir vartotojų pasitikėjimui. Per pastarąjį dešimtmetį namų ūkių santaupų rodiklis sumažėjo nuo 20 % 1995 m. iki maždaug 13 % 2005 m. Grynojo eksporto poveikis ekonomikos augimui taip pat buvo teigiamas, bet Belgija praranda didelę rinkų dalį – ateityje tai galėtų kelti grėsmę užimtumui ir augimui. Prasti Belgijos eksporto rezultatai iš dalies susiję su jos eksporto struktūra, bet taip pat su brangia darbo jėga. Neribotą laiką teikiamos bedarbio pašalpos, vyresnio amžiaus bedarbiams keliami nedideli aktyvios darbo paieškos reikalavimai ir palankios ankstyvo išėjimo į pensiją sistemos lemia tai, kad dalyvavimas darbo rinkoje yra vienas iš mažiausių euro zonoje (ypač vyresnio amžiaus darbuotojų). Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės programos pateiktas įvertinimas 2006 m. vasario 14 d. Taryba priėmė nuomonę dėl ankstesnės atnaujintos 2005–2009 m. stabilumo programos. Taryba laikėsi nuomonės, kad „apskritai biudžeto būklė yra gera, o programoje numatytas tolesnis skolos, kuri vis dar yra didelė, mažinimas yra puikus fiskalinės politikos, vykdomos laikantis Pakto, pavyzdys. Tai, kad laikotarpio pradžioje remiamasi vienkartinėmis priemonėmis, rodo, kad reikia greičiau vykdyti struktūrinį konsolidavimą.“ Taryba paragino Belgiją „apsvarstyti priemones, kad būtų užkirstas kelias struktūrinio balanso blogėjimui 2006 m., ir įgyvendinti būtinas priemones, kad ateinančiais metais būtų pasiekti plataus užmojo biudžeto tikslai“. Komisijos atliktas nacionalinės reformų programos vertinimas 2006 m. spalio 16 d. Belgija pateikė nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitą, numatytą atnaujintoje Lisabonos strategijoje ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Belgijos nacionalinėje reformų programoje yra nurodyti šie pagrindiniai uždaviniai ir prioritetai: valstybės finansų tvarumas; darbo jėgos sąnaudų mažinimas; dinamiškesnės darbo rinkos kūrimas; ekonomikos skatinimas vykdant investicijas ir reformas; socialinės apsaugos sistemos stiprinimas bei aplinkos apsaugos ir ekonomikos augimo sąveikos didinimas. Komisijos atliktas šios programos įvertinimas (priimtas kaip 2006 m. gruodžio mėn. metinės pažangos ataskaitos [2] dalis) parodė, kad įgyvendindama ir sustiprindama 2005–2008 m. nacionalinę reformų programą Belgija daro tinkamą pažangą. Nors turint omenyje senėjančią visuomenę yra tam tikras pavojus valstybės finansų tvarumui, apskritai vykdoma tinkama politika. Nepaisant vidutinės pažangos mokslinių tyrimų ir plėtros srityje, Belgija įgyvendina mikroekonomines priemones, apie kurias pranešta, ir stiprina esamas reformas tam, kad didėtų investicijos. Užimtumo srities padėtis ne tokia aiški, todėl reikia imtis veiksmų siekiant visos ES užimtumo lygio, ypač vyresnio amžiaus žmonių, tikslų. Atsižvelgus į nustatytas stipriąsias ir silpnąsias vietas, Belgijai rekomenduota imtis tolesnių veiksmų siekiant mažinti darbo apmokestinimą ir regioninius nedarbo skirtumus. Pagrindiniai vertinimo aspektai Kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (stabilumo programų atveju) ir 9 straipsnio 1 dalyje (konvergencijos programų atveju), vertinimas apima šiuos aspektus: ar ekonominės prielaidos, kuriomis yra grindžiama programa, yra patikimos; valstybės narės pateiktas vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir tai, ar koregavimo planas siekiant to tikslo yra tinkamas; ar priemonės, kurių imtasi ir (arba) kurios pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą, ar daugiau koregavimo pastangų dedama ekonomikos pakilimo laikotarpiais, o esant ekonomikos nuosmukiui jų gali būti dedama mažiau. Euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinamos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį (įskaitant potencialaus augimo skatinimą) ir todėl darančios išmatuojamą poveikį ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankama patikimumo riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį skiriant pensijų reformoms, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra viena privalomojo pensijų kaupimo pakopa; ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires. Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika. Programos atitikties bendrosioms ekonominės politikos gairėms įvertinime atsižvelgiama į bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje, kurios įtrauktos į integruotas 2005–2008 m. gaires. Vertinime taip pat nagrinėjami šie klausimai: skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, kuriems reikėtų skirti pakankamą dėmesį vykdant biudžeto būklės priežiūrą, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas[3]; valstybių narių pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pateiktų nacionalinių reformų programų integracijos laipsnis. 2005 m. birželio 7 d. ECOFIN tarybos apibendrinamosiose pastabose Europos Vadovų Tarybai dėl bendrosios ekonominės politikos gairių nurodyta, kad nacionalinės reformų programos turėtų būti suderintos su stabilumo ir konvergencijos programomis; atitiktis elgesio kodeksui[4], kuriame, inter alia, reikalaujama, kad stabilumo ir konvergencijos programų struktūra ir visos duomenų lentelės būtų vienodos. | - Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Belgijos stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 4. [2007 m. kovo 27 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Belgijos stabilumo programą, kuri apima 2006–2010 m.[6]. 5. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas sumažės nuo 2,7 % 2006 m. iki vidutiniškai 2,2 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija, šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis. Programoje pateiktos infliacijos prognozės taip pat yra tikroviškos. 6. Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje numatyta, kad 2006 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 0,2 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje nustatytu siektinu subalansuotu biudžetu. Nors ciklo sąlygos 2006 m. buvo daug geresnės nei numatyta ankstesnėje atnaujintoje programoje, ir išlaidos kito iš esmės taip, kaip buvo planuota, pajamos buvo mažesnės nei buvo planuota (visų pirma dėl to, kad buvo nepakankamai numatytas 2001 m. tiesioginių mokesčių reformos paskutinės stadijos poveikis, kuris išaiškėjo 2006 m. antroje pusėje). Siekiant (iš dalies) kompensuoti negautas pajamas ir užtikrinti subalansuotą galutinį biudžetą, daugiau naudotasi vienkartinėmis priemonėmis. Dėl to struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) 2006 m. smarkiai pablogėjo. 7. Pagrindinis programoje pateiktos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – užtikrinti vis dar didelio skolos santykio (apie 90 % 2006 m.) mažinimo iki mažiau kaip 75 % BVP 2010 m. tęstinumą, tam laipsniškai pasiekti nominalaus biudžeto pertekliaus (nuo 0,3 % BVP 2007 m. iki 0,9 % 2010 m.) ir taip pasirengti būsimam su senėjančia visuomene susijusiam sukrėtimui. Numatoma, kad pirminis perteklius, kuris mažėja nuo 2001 m. (kai jis buvo 7 % BVP), stabilizuosis ties maždaug 4,1 % BVP verte. Koregavimas yra beveik visiškai susijęs su mažėjančiomis išlaidomis – 2006–2010 m. jos mažėja 1,25 % procentinio punkto BVP. Išlaidų mažėjimas daugiausia reiškia mažėjančias palūkanų išlaidas (0,75 procentinio punkto) – jos mažėja dėl tolesnio skolos mažinimo ir iš dalies atsveriamos mažėjančiomis valstybės pajamomis (0,5 procentinio punkto). Po 2007 m. programoje pateiktos prognozės iš esmės atitinka nesikeičiančios politikos prielaidą, nors programoje taip pat (vienareikšmiškai) remiamasi tolesnėmis vienkartinėmis priemonėmis siekiant biudžeto tikslų. Ši strategija iš esmės panaši į ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje pateiktą strategiją makroekonominiam scenarijui iš esmės nesikeičiant. 8. Programoje nepateikiama informacijos apie naudojamas vienkartines ir kitas laikinąsias priemones po 2007 m., todėl remiantis programoje pateikta informacija neįmanoma apskaičiuoti struktūrinio balanso nuo 2008 m. Darant prielaidą, kad santykinis vienkartinių priemonių poveikis po 2007 m. nesikeis, planuojama, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas pagerės nuo maždaug -0,4 % BVP 2006 m. iki 0,7 % programos laikotarpio pabaigoje. Kaip ir ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje, šioje programoje pateiktas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – 0,5 % BVP struktūrinis perteklius, kuris, kaip teigiama programoje, „darant prielaidą, kad vienkartinių priemonių poveikis neviršys 0,4 % BVP, bus pasiektas iki 2008 m.“. Tai yra metais vėliau nei buvo numatyta ankstesnėje atnaujintoje programoje. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis už mažiausią vertę (t. y. maždaug 1,25 % BVP deficitas), pasiekus šį tikslą turėtų atsirasti patikimumo riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte bei elgesio kodekse nustatytas ribas ir yra daug didesnis nei turėtų būti pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgalaikiu laikotarpiu. 9. Biudžetas gali būti vykdomas šiek tiek prasčiau nei planuota programoje. Visų pirma 2007 m., daugiausia dėl to, kad biudžetas šiek tiek per daug optimistiškas ir kartais nepakanka smulkesnės informacijos apie numatomas priemones (įskaitant vienkartines priemones nekilnojamojo turto pardavimo arba viešųjų įmonių pensijų įsipareigojimų perėmimo srityje, kurios nedetalizuotos). Apskritai Belgijos rezultatai siekiant nominalių biudžeto tikslų yra geri, tačiau siekiant 2007 m. tikslo būtina imtis papildomų priemonių. Nors Belgijoje įprasta einamaisiais metais priimti didelius biudžeto pakeitimus, jie gali būti atidėti dėl 2007 m. birželio mėn. suplanuotų nacionalinių rinkimų. Prastesni nei siekiama 2007 m. biudžeto rezultatai taip pat darytų įtaką vėlesniems metams. Taip pat esama pavojaus, kad pasibaigusios vienkartinės priemonės laikotarpiu nuo 2008 m. nebus pakeistos struktūrinėmis. 10. Įvertinus šiuos pavojus, programoje apibrėžtos biudžeto kryptys gali būti nepakankamos užtikrinti, kad vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2008 m., kaip numatyta programoje. Vis dėlto, kaip minėta, vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei galėtų būti atsižvelgiant į skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilguoju laikotarpiu. Biudžeto strategijos pakanka, kad nuo 2008 m. būtų pasiekta Paktą atitinkanti struktūrinė biudžeto būklė. Be to, dėl programoje numatomų biudžeto krypčių susidaro pakankama patikimumo riba, kad esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba per visą programos laikotarpį. Koregavimo tempas pagal programą siekiant vidutinės trukmės tikslo turėtų būti didesnis, kad atitiktų Stabilumo ir augimo paktą, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę, o koregavimo pastangų turėtų būti dedama daugiau ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir mažiau – nuosmukio laikotarpiu. Pažymėtina, kad, turint omenyje minėtus pavojus, koregavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo gali nesiekti tos vertės jau 2007 m. ir smarkiai sulėtėti vėliau, nors Belgija ir neišgyvena ekonominio nuosmukio. 11. Programoje teigiama, kad 2006 m. skola buvo 87,7 % BVP, bet čia neįskaičiuota valstybės prisiimta 2005 m. geležinkelio įmonės SNCB skola, kuri, Eurostato nuomone, tais pačiais metais skolą padidintų 1,7 % BVP. Dėl to, Komisijos tarnybų vertinimu, bendroji valstybės skola 2006 m. yra 89,4 % BVP, t. y. vis dar smarkiai viršija Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę, nors ir labai sumažėjo per keletą paskutinių metų. Programoje numatoma, kad skolos santykis sparčiai mažės (per programos laikotarpį – apytiksliai 15 procentinių punktų). Įvertinus šiuos pavojus ir visų pirma minėtus pavojus biudžeto tikslams, tikėtina, kad skolos santykio raida bus šiek tiek mažiau palanki, nei numatoma programoje. Vis dėlto programos laikotarpiu skolos santykis vis dar pakankamai artėja prie pamatinės vertės. 12. Ilgalaikis senėjančios visuomenės poveikis Belgijos biudžetui viršija ES vidurkį, pirmiausia dėl smarkiai per ateinančius dešimtmečius didėsiančių pensijų išlaidų, kaip BVP dalies. Pradinė biudžeto būklė esant dideliam pirminiam pertekliui, nors ir mažesniam nei 2005 m., padeda sušvelninti numatomą ilgalaikį senėjančios visuomenės poveikį biudžetui, bet jos nepakanka smarkiai padidėjančioms išlaidoms visiškai kompensuoti. Be to, dabartinis bendrosios skolos lygis, nors ir mažėja, vis dar smarkiai viršija Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Siekiant tvariai sumažinti skolos santykį, būtina ilgą laiką išlaikyti didelį pirminį perteklių – tai padėtų mažinti valstybės finansų tvarumo riziką. Apskritai Belgijos valstybės finansų tvarumo rizika yra vidutinė. 13. Stabilumo programoje nepateiktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, joje nėra susistemintos informacijos apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, bet biudžeto prognozėse atsižvelgiama į nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikį valstybės finansams. Stabilumo programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje dera su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Pažymėtina, kad abiejose programose numatoma laipsniškai įgyvendinti „Kartų paktą“ (visapusišką užimtumo didinimo ir socialinės apsaugos stiprinimo planą), toliau laipsniškai mažinti darbo apmokestinimą ir priimti mokslinių tyrimų ir verslumo skatinimo priemones. 14. Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. 15. Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų[7]. Galima daryti bendrą išvadą, kad nuoseklus vis dar didelės skolos mažinimas yra fiskalinės politikos, vykdomos laikantis Pakto, pavyzdys. Nors programoje numatoma laipsniškai pasiekti perteklių (visų pirma mažinant palūkanų išlaidas) pradedant nuo nominaliu požiūriu subalansuotos būklės, vis dėlto siekiant biudžeto tikslų kyla pavojų. Nepaisant to, vidutinės trukmės tikslą numatoma pasiekti per programos laikotarpį. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, Belgija raginama: (i) užtikrinti, kad 2007 m. biudžeto tikslas būtų pasiektas, ir padidinti koregavimo tempą siekiant vidutinės trukmės tikslo vėlesniais metais, dėl to taip pat mažinant naudojamų vienkartinių priemonių apimtį; (ii) atsižvelgiant į didelį skolos lygį ir prognozuojamą su senėjančia visuomene susijusių išlaidų didėjimą, padidinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, bent jau pasiekiant vidutinės trukmės tikslą ir imantis priemonių toliau mažinti su senėjančia visuomene susijusias išlaidas. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Realusis BVP (pokytis, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 1,2 | 2,7 | 2,2 | 2,1 | 2,2 | 2,2 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 1,1 | 2,7 | 2,3 | 2,2 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 | nėra duomenų | SVKI infliacija (%) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,5 | 2,4 | 1,9 | 1,8 | 1,8 | 1,9 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 2,5 | 2,4 | 1,8 | 1,7 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 | nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (% potencialiojo BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP1 | -0,8 | -0,3 | -0,4 | -0,4 | -0,4 | -0,3 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM5 | -1,0 | -0,6 | -0,6 | -0,7 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP1 | -0,8 | -0,6 | -0,6 | -0,5 | -0,4 | nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 0,1 -2,3* | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | -2,3 | -0,2 | -0,5 | -0,5 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | nėra duomenų | Pirminis balansas (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 4,3 1,9* | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | 4,2 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 1,9 | 3,9 | 3,4 | 3,2 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | nėra duomenų | Pagal ciklą pakoreguotas balansas (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP1 | 0,8 -1,6* | 0,2 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | 1,1 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | -1,7 | 0,1 | -0,1 | -0,1 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP1 | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 | nėra duomenų | Struktūrinis balansas2 (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP3 | nėra duomenų | -0,4 | 0,1 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | 2006 m. lapkričio mėn. KOM4 | 0,2 | -0,7 | -0,2 | -0,1 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 0,0 | -0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 | nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 91,5 93,2* | 87,7 89,4* | 83,9 85,6* | 80,4 82,1* | 76,6 78,3* | 72,6 74,3* | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 93,2 | 89,4 | 86,3 | 83,2 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 | nėra duomenų | Pastabos: | 1Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. | 2Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. | 3Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal programą (0,6 % BVP 2006 m. ir 0,4 % BVP 2007 m. – dėl visų deficitas mažėja). Programoje nepateikiama informacijos apie vėlesnių metų vienkartines priemones. | 4Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę (2,0 % BVP 2005 m., dėl kurių deficitas didėja; 0,8 % 2006 m. ir 0,1 % 2007 m. – dėl abiejų deficitas mažėja). | 5Remiantis numatomu 2,2 %, 2,3 %, 2,3 % ir 2,2 % potencialiu augimu atitinkamai 2005–2008 m. | *2005 m. deficito ir skolos vertės, pateiktos programoje, neatitinka ESS95. 2006 m. spalio 23 d. Eurostatas iš dalies pakeitė deficito ir skolos duomenis, apie kuriuos pranešė Belgija, atsižvelgdamas į valstybės prisiimtą (FIF/FSI, Fonds de l'infrastructure ferroviaire/Fonds voor spoorweginfrastructuur) 2005 m. geležinkelio įmonės SNCB/NMBS 7 400 mln. EUR (2,5 % BVP) skolą (žr. Eurostato pranešimą spaudai Nr. 139/2006). Vadovaujantis ESS95 taisyklėmis, jos poveikis 2005 m. valstybės biudžeto deficitui atitinka tą pačią sumą; poveikis valstybės skolai 2005 m. pabaigoje sudaro 5 200 mln. EUR (1,7 % BVP, atsižvelgiant į dalinį grąžinimą tais metais). Eurostato iš dalies pakeisti 2005 m. duomenys pažymėti žvaigždute. Žvaigždute pažymėtus 2006–2010 m. skolos duomenis Komisijos tarnybos „mechaniškai“ pakoregavo tam, kad būtų laikomasi ESS95. Skolos vertės pakoreguotos remiantis technine prielaida, kad FIF/FSI skola nesikeis. | Šaltinis: | Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2006 m. rudens ekonominė prognozė (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Komisijos komunikatas pavasario Europos Vadovų Tarybai „Atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui įgyvendinimas. Rezultatų pateikimo metai“, 2006 12 12, KOM(2006) 816. [3] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ES“, 2006 10 12, KOM(2006) 574 ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys European Economy , Nr. 4/2006. [4] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. patvirtino ECOFIN taryba. [5] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [6] Atnaujinta programa pateikta beveik 2 savaitėmis vėliau nei elgesio kodekse nustatytas galutinis terminas (gruodžio 1 d.). [7] Į programoje pateiktas valdžios sektoriaus deficito ir skolos prognozes neįskaičiuotas valstybės prisiimtos 2005 m. geležinkelio įmonės SNCB skolos poveikis pagal 2006 m. spalio 23 d. Eurostato sprendimą. Be to, programoje taip pat nepateikiama informacijos apie 2008–2010 m. naudojamas vienkartines ir kitas laikinąsias priemones.