ØSu daugiamečiais planais susijusi pažanga. Po Baltijos jūros daugiamečio plano įsigaliojimo ir sutarimo dėl Šiaurės jūros daugiamečio plano Komisija pasiūlė du naujus daugiamečius planus: vienas iš jų skirtas vakarų Viduržemio jūros demersiniams ištekliams, o kitas – vakarų vandenų demersiniams ištekliams. Be to, toliau dirbama prie pernai pasiūlyto Adrijos jūros daugiamečio plano.

ŽMTEK duomenimis, mirtingumas dėl žvejybos ICES rajone nuolat mažėja. Rodiklio vertė 2016 m. buvo artima 1 (palyginti su 1,5 2003 m.), o tai reiškia, kad visų išteklių naudojimo lygis vidutiniškai artimas FMSY. Viduržemio ir Juodojoje jūrose F/FMSY tendencijos rodo, kad vidurkis šiek tiek skiriasi – 2003–2015 m. jis išliko maždaug 2,3 be mažėjimo tendencijos.

ICES rajone visų 76 BLSK, dėl kurių buvo pateiktos FMSY rekomendacijos, atveju Komisija 2018 metams pasiūlė FMSY atitinkančias arba šiek tiek mažesnes vertes. Taryba nustatė 53 FMSY atitinkančius BLSK: 29 – vakarų vandenyse (ir dar 1 giliavandenių žuvų išteklių BLSK), 17 – Šiaurės jūroje ir 7 – Baltijos jūroje.

Kalbant apie kiekius:

-Baltijos jūroje BLSK nustatyti remiantis Baltijos jūros daugiamečiu planu. 95 % numatomo laimikio sužvejojama iš BLSK, nustatytų laikantis FMSY, o 4 % – iš BLSK, nustatytų laikantis atsargumo principu grindžiamų rekomendacijų;

-Šiaurės jūroje ir Skagerako bei Kategato sąsiauriuose išteklių, kurių FMSY įvertintas ir kuriuos valdo tik ES, atveju 99,7 % numatomo iškrauti kiekio gaunama iš BLSK, nustatytų laikantis FMSY;

-šiaurės vakarų ir pietvakarių vandenyse išteklių, kurių FMSY įvertintas ir kuriuos valdo tik ES, atveju šis skaičius yra atitinkamai 94 % ir 90 %.

Be to, Taryba pirmą kartą sutiko trims mėnesiams uždrausti ungurių žvejybą, kad būtų apsaugotos neršiančios žuvys. Maža to, Komisija ir valstybės narės prisiėmė politinį įsipareigojimą stiprinti Ungurių reglamento įgyvendinimą ir įvertinti jo veiksmingumą .

2016 m. lapkričio mėn. buvo nustatytos 2017 ir 2018 m. giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės – jos sudaro mažiau nei 1 % visų ES iškraunamų žuvų kiekio. Apie giliavandenių žuvų išteklius, išskyrus šiaurės vakarų vandenų bukasnukius ilgauodegius grenadierius, kurių BLSK nustatytas laikantis FMSY, trūksta duomenų ir vertinimų.

Kalbant apie išteklius, dėl kurių konsultuojasi pakrantės valstybės, tik 1 iš 10 BLSK, dėl kurių pateiktos FMSY rekomendacijos, atitinka FMSY, būtent Atlanto Skandinavijos silkės, kurios sudaro 4 % visų pakrantės valstybių iškraunamų žuvų, kurioms taikomas BLSK, kiekio. Todėl iki 2020 m. pasiekti, kad visų pakrančių valstybių ištekliai būtų naudojami laikantis FMSY, yra sunkus uždavinys.

Viduržemio jūroje iš 47 išteklių tik maždaug 13 % (6 ištekliai) nėra peržvejojami: europinės barzdotės 10 geografiniame parajonyje (pietų Tirėnų jūra), 17–18 geografiniuose parajoniuose (Adrijos jūra) ir 22 geografiniame parajonyje (Egėjo jūra), europiniai ančiuviai 22 geografiniame parajonyje (Egėjo jūra), ilganosės rausvosios krevetės 9 geografiniame parajonyje (Ligūrijos jūra ir šiaurės Tirėnų jūra) ir paprastosios sepijos 17 geografiniame parajonyje (šiaurės Adrijos jūra). Juodojoje jūroje 5 iš 6 įvertintų išteklių (išskyrus šprotus) ir toliau peržvejojami. Akivaizdu, kad norint pasiekti 2020 m. FMSY tikslą šiuose jūrų baseinuose būtina dėti daugiau pastangų, kaip nurodyta 2.3 punkte.