LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 255/19

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Bendrų veiksmų dėl geresnių mokslo darbuotojų karjeros ir judumo galimybių Europos Sąjungoje

(2010/C 255/03)

Vienintelis pranešėjas Pedro ALMEIDA FREIRE

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2009 m. liepos 16 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Bendrų veiksmų dėl geresnių mokslo darbuotojų karjeros ir judumo galimybių Europos Sąjungoje.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. lapkričio 10 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Pedro Almeida Freire.

458-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. gruodžio 16–17 d. (2009 m. gruodžio 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 174 nariams balsavus už ir 8 susilaikius.

1. Rekomendacijos

— Žmogiškųjų išteklių mokslo ir technologijų srityje Europoje tobulinimas ir judumo skatinimas yra svarbūs veiksniai siekiant sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir užtikrinti, kad ES ir toliau būtų konkurencinga pasaulyje bei pajėgtų atremti ateityje jai teksiančius pagrindinius iššūkius.

— Būtina imtis skubių priemonių švietimo, mokslinių tyrimų, darbo ir socialinės apsaugos politikos koordinavimui pagerinti, kad būtų užtikrintas darnus švietimo, mokslo ir socialinės politikos priemonių vystymas siekiant įgyvendinti Europos tikslus šioje srityje.

— Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas siūlo patobulinti ir geriau koordinuoti esamas žmogiškųjų išteklių programas, skatinti judumą ir visų pirma pasinaudoti diskusijų dėl Aštuntosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos atverta galimybe, be kitų priemonių, akcentuoti žmogiškojo kapitalo aspektą ir paskatinti sukurti pagrindą aukštajam mokymui mokslinių tyrimų srityje.

— EESRK siūlo įkurti Europos žmogiškųjų išteklių mokslo ir technologijų srityje stebėsenos centrą, kuris kauptų, analizuotų ir teiktų išsamią ir palyginamą informaciją apie laimėjimus šioje srityje ir nacionalinę žmogiškųjų išteklių politiką Europoje bei visame pasaulyje.

— EESRK ragina imtis suderintų veiksmų siekiant pagerinti mokslo darbuotojų karjeros ir judumo galimybes ES: užtikrinti geresnes įdarbinimo ir karjeros vystymo sąlygas, visų pirma spręsti įdarbinimo, karjeros raidos ir socialinių teisių klausimus.

— Galiausiai EESRK ragina naujame Europos naujovių pakte, kurį ES ketina parengti, ir persvarstant Lisabonos strategiją deramai atsižvelgti į būtinybę išplėsti žmogiškuosius išteklius mokslo ir technologijų srityje bei užtikrinti tinkamą jų kvalifikaciją.

2. Įžanga

2.1 Mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir inovacijų politikos kryptys atlieka vis didesnį vaidmenį įgyvendinant Lisabonos strategiją tiek Bendrijos, tiek nacionaliniu lygmenimis.

2.2 Naujas impulsas, kurį gavo Europos mokslinių tyrimų erdvė ir, šiuo požiūriu, žmogiškojo kapitalo vystymas pagal Europos konkurencingumo, augimo ir užimtumo strategiją, liudija, jog norint sėkmingai įgyvendinti strategiją, reikia daugiau žmoniškųjų išteklių mokslo ir technologijų srityje ir didesnio judumo Europoje.

2.3 Europos Sąjunga ketina parengti naują inovacijų strategiją. Ji bus labiau integruota ir socialiai orientuota, joje pagrindinis dėmesys bus skiriamas žinių trikampiui. Žmonės atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant, kad ES ir toliau būtų konkurencinga pasaulyje ir pajėgtų spręsti ateinančiais dešimtmečiais jai teksiančius uždavinius.

2.4 Valstybių ir vyriausybių vadovai vis labiau pripažįsta, kad laisvas žinių judėjimas ir judumas yra svarbiausi ES švietimo ir mokslinių tyrimų politikos bei Europos bendradarbiavimo veiksniai. Spręsti šiuos uždavinius stengiamasi pasitelkiant įvairias (atitinkamų veiklos sričių) Europos programas, visų pirma: – programą Erasmus, skirtą aukštosiose mokyklose studijuojančio jaunimo judumui, – programą Erasmus Mundus, skirtą bendradarbiavimui su trečiosiomis šalimis stiprinti skatinant bendrą magistrantūrą ir doktorantūrą bei aukštojo mokslo įstaigų partnerystę, – Bendrąją mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programą, kurią įgyvendinant pagrindinį vaidmenį atlieka speciali programa People, skirta mokslininkų judumui, labiausiai žinoma dėl vadinamųjų Marie Curie veiksmų. Bolonijos proceso tikslas – propaguoti aukštojo mokslo europinį mastą, skatinti judumą ir bendradarbiavimą šioje srityje. Vis dėlto nepaisant esamų programų ir įdėtų pastangų visuotinai pripažįstama, kad dar daug ką reikia nuveikti.

2.5 Pratęsdamas nuomonę dėl Komisijos komunikato „Geresnės karjeros ir judumo galimybės. Mokslo darbuotojams skirta Europos partnerystė“ (1), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas nusprendė parengti šią nuomonę savo iniciatyva, norėdamas dar kartą prisidėti prie žmogiškojo kapitalo vystymo Europos Sąjungoje strategijos ir paremti naują mokslinių tyrimų politiką bei inovacijų strategiją, kuriomis atsižvelgiama į žmogiškuosius išteklius įgyvendinant integracijos politiką (Komitetas visada buvo jos šalininkas) ir socialinės politikos darbotvarkę.

2.6 2010 m. bus atnaujinta Lisabonos strategija ir parengtas naujas Europos inovacijų planas kartu su nauja Europos mokslinių tyrimų erdvės 2020 m. vizija.

2.7 Ekonomikos krizės sąlygomis nacionalinėse ir ES politikos darbotvarkėse ir toliau daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama pastangoms užtikrinti didesnes tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus investicijas į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą bei žmogiškųjų išteklių plėtrą mokslo ir technologijų srityje.

2.8 Todėl būtina skubiai užsibrėžti bendrus tikslus ES lygiu ir skatinti priemones, kurios padėtų mokslinių tyrimų ir technologijų srityje užtikrinti tokį žmogiškųjų išteklių lygį, kuris būtinas ES išsikeltiems plataus užmojo tikslams pasiekti.

2.9 Šiais tikslais siekiama užtikrinti stabilų jaunimo, studijuojančio mokslinių tyrimų ir technologijų srityje (pradedant matematika ir gamtos mokslais, baigiant inžinerija ir visuomenės bei humanitariniais mokslais), skaičiaus augimą ir padidinti šių specialybių doktorantų skaičių, visų pirma sudarant palankias galimybes moterims mokslininkėms ir užtikrinant tokias sąlygas, kurios padėtų Europai toliau išlikti patraukliai mokslinių tyrimų ir technologijų srityje kvalifikuotiems žmogiškiesiems ištekliams, kad būtų atkurta transatlantinių santykių pusiausvyra ir užtikrintas teigiamas srautų tarp Europos ir likusio pasaulio balansas. Tai nauji tikslai, kurie turėtų atnaujinti Lisabonos darbotvarkę šiuo klausimu.

2.10 Norėdama įgyvendinti šiuos tikslus Europa turės įkurti išskirtinio lygio žinių centrus ir tinklus, kurie galėtų pritraukti gabiausius pasaulio specialistus ir išplėsti socialinę švietimo ir kultūros bazę mokslinių tyrimų ir technologijų srityje.

3. Būtinybė parengti tvirtas Europos ir nacionalines politikos gaires žmogiškųjų išteklių klausimams spręsti mokslinių tyrimų ir technologijų srityje

3.1 EESRK pripažįsta, kad puikių galimybių suteikia žalioji knyga dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) (2), kurioje teigiama, kad vienas pagrindinių EMTE prioritetų – Europos mokslo darbuotojų partnerystės, suteikiančios geresnių karjeros ir judumo galimybių, ir pirmiau minėtas Komisijos komunikatas, dėl kurio Komitetas parengė nuomonę. Čia pateikiama nuomone EESRK siekia žengti dar toliau ir paremti pasiūlymus, pateiktus 2009 m. balandžio 30 d. paskelbtame dokumente „Europos partnerystė, skirta karjeros mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityse patrauklumui padidinti ir mokslininkų judumo sąlygoms Europoje pagerinti. Siūlomi prioritetiniai veiksmai“, kurį su kolegomis parengė Portugalijos mokslinių tyrimų, technologijų ir aukštojo mokslo ministras José Mariano Gago ir Liuksemburgo darbo ir užimtumo ministras François Biltgen (3). Komitetas ketina konkrečiais veiksmais skatinti ES politikos pažangą žmogiškųjų išteklių klausimu mokslo ir technologijų srityje.

3.2 EESRK pripažįsta, kad šioje srityje ES lygiu jau padarytas didžiulis darbas. Komitetas šiuo kausimu parengė keletą nuomonių savo iniciatyva su šia tema susijusiose srityse.

3.3 Žmogiškųjų išteklių mokslo ir technologijų srityje klausimas yra neatsiejamas nuo ES strategijos šia tema nuo 2000 m. kovo mėn. 2002 m. Barselonos aukščiausiojo lygio susitikime buvo nustatytas Europos tikslas iki 2010 m. padidinti moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai (MTTP) skirtą procentinę BVP dalį iki 3 proc. Buvo manoma, kad tokiu būdu žmoniškieji ištekliai pasipildys maždaug puse milijono mokslo darbuotojų (4).

3.4 Šie skaičiai rodo, kad šioje srityje būtina formuoti bendrą Europos lygio politiką, kuri peržengtų valstybių narių politikos „atvirąjį koordinavimo metodą“ ir kuri padėtų keisti mokslo darbuotojų, visų pirma jaunų mokslo darbuotojų, darbo sąlygas ir karjeros galimybes, t. y. spręsti įdarbinimo, karjeros raidos ir socialinių teisių klausimus.

3.5 Nors iš investicijoms į MTTP skiriamų 3 proc. BVP 2 proc. skirs privatusis sektorius, negalima tikėtis, jog pramonė šią naštą pakels viena pati, tad didelė atsakomybė šiuo klausimu tenka vyriausybėms. Kadangi daugiausia darbo galimybių mokslo darbuotojams suteikia pramonė, siekiant įgyvendinti tikslus, susijusius, pavyzdžiui, su paskatomis pagrindiniuose Europos ekonomikos sektoriuose kurti įmonių tinklus ir branduolius, reikia Europoje sudaryti geresnes sąlygas privačiame sektoriuje, įskaitant mažas ir vidutines įmones, atliekamiems moksliniams tyrimams.

3.6 Viešojo finansavimo mokslo darbuotojams lygis Europoje vis dar gerokai mažesnis, nei JAV ir Japonijoje. Todėl įdarbinimo sąlygos ir perspektyvos viešajame sektoriuje turėtų būti įtrauktos į Europos vyriausybių mokslo politikos tikslus. Be to, pagal bendram gyventojų skaičiui tenkantį mokslo darbuotojų skaičių ES labai atsilieka nuo JAV ir Japonijos: ES 1 000 gyventojų tenka maždaug 6 mokslo darbuotojai, o Japonijoje ir JAV 1 000 gyventojų – maždaug 9–10 mokslo darbuotojų.

3.7 Aukštojo mokslo įstaigos, kurioms tenka didžiausia atsakomybė už mokslo darbuotojų rengimą, turėtų atsinaujinti, kad švietimą ir mokymą geriau įtrauktų į mokymo programas ir sėkmingiau bendradarbiautų su pramone siekdamos tobulinti mokymąsi visą gyvenimą. Iš tikrųjų šios įstaigos turi pakeisti savo požiūrį šiuo klausimu, kadangi jų uždavinys – rengti žmogiškuosius išteklius žinių visuomenei. Jos turi pertvarkyti mokymo programas, vykdyti mokymą susiedamos jį su pramonėje vykdomais moksliniais tyrimais ir technologijų plėtra, teikti naujų galimybių net ir vėlai pradėjusiems mokslininko karjerą, užtikrinti geresnes galimybes moterims, etninėms mažumoms ir nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, įskaitant asmenis, turinčius specialių poreikių, kuriems moksliniai tyrimai ir žinios galbūt yra socialinės pažangos ir asmeninio tobulėjimo šiuolaikinėje visuomenėje priemonė.

3.8 Ne tik antrosios, bet ir pirmosios pakopos studentai vis dar nepakankamai įtraukiami (taip pat ir privačiajame sektoriuje) į mokslinių tyrimų veiklą, kuri būtų traktuojama kaip įprasta mokymo programos dalis. Šis įtraukimas turėtų būti skatinamas.

3.9 Taip pat reikia imtis priemonių, kad mokslo darbuotojų, inžinierių ir technologijų specialistų profesija jaunimui būtų patrauklesnė nepamirštant ir socialinių bei humanitarinių mokslų. Profesinė veikla pramonės sektoriuje ir universitetuose ar viešąjame sektoriuje labai skiriasi, tačiau koordinatorių vaidmens šioje srityje turėtų imtis nacionalinės vyriausybės ir Europos Komisija. Tai svarbus Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo ir ES klestėjimo bei konkurencingumo ateityje veiksnys.

3.10 Mokslinis švietimas – kitas svarbus veiksnys, kadangi jis gali skatinti vaikų ir jaunuolių smalsumą bei domėjimąsi moksline karjera. Kad Europos mokslinių tyrimų erdvę lydėtų sėkmė, itin svarbu daug dėmesio skirti kvalifikacijai ir švietimo kokybei jau pradinėse ir vidurinėse mokyklose vykdant eksperimentinę veiklą, mezgant ryšius su mokslo pasauliu ir pramone, taip pat užtikrinant pačių mokytojų tinkamą pasirengimą (5).

3.11 Jau pripažinta, kad mokslo populiarinimo ir propagavimo strategijos yra ypač svarbios siekiant, kad plačioji visuomenė geriau suprastų mokslo klausimus, ir norint priartinti mokslą prie visuomenės apskritai, ypač prie jaunimo. Vis dėlto Europos lygmeniu taip pat reikėtų didesnių paskatų remiant bendras iniciatyvas, kadangi jos labai svarbios, ypač globalizuotame pasaulyje, kuriame būtina suprasti ginčytinus klausimus ir gebėti supažindinti su mokslo laimėjimais.

3.12 Moterų mokslo srityje klausimas – dar vienas nepaprastai svarbus veiksnys. Nors per pastaruosius 20 metų moterų skaičius šiame sektoriuje gerokai išaugo, jos vis dar menkai atstovaujamos daugelyje mokslinių tyrimų sričių daugelyje šalių, juo labiau kad jos vis dar paprastai neužima vadovaujančių pareigų. Europos Komisija ir kai kurios valstybės narės jau ėmėsi svarbių žingsnių šioje srityje, tačiau dar daug kas liko nenuveikta. Moterys tebėra pats akivaizdžiausias mokslo darbuotojų šaltinis siekiant didinti žmogiškuosius išteklius mokslo ir technologijų srityje, nors dabartinės skatinamosios priemonės ne itin sėkmingai susieja mokslo politiką su moterims palankia socialine ir ekonomine politika.

3.13 Vykstant diskusijoms apie žmogiškuosius išteklius mokslo ir technologijų srityje, neturėtų būti pamirštamas Europos mokslinių tyrimų erdvės tarptautinis aspektas (6). ES turėtų konkuruoti tarptautiniu mastu, kad pritrauktų geriausiai kvalifikuotus žmogiškuosius išteklius ir, užtikrindama geresnį nacionalinės ir Bendrijos politikos koordinavimą, sudarytų jiems palankias sąlygas likti Europoje. Vis dėlto kiekviena iniciatyva turėtų būti paremta bendradarbiavimu siekiant skatinti žinių judėjimą ir perdavimą, taip pat judumą, tam, kad būtų užtikrintas abipusiškumas, be to, visų pirma besivystančių šalių mokslo darbuotojams turėtų padėti kelti kvalifikaciją jų kilmės šalyje.

4. Būtinybė imtis konkrečių politikos priemonių siekiant sparčios pažangos žmogiškiesiems ištekliams mokslo ir technologijų srityje skirtoje Europos darbotvarkėje

4.1 Komitetas norėtų pabrėžti bendro Europos požiūrio ir konkrečių politikos priemonių, kurių tikslas – sparti pažanga žmogiškųjų išteklių mokslo ir technologijų srityje, svarbą.

Dar kartą patvirtindamas tai, ką išdėstė savo nuomonėje dėl Komisijos komunikato dėl mokslo darbuotojams skirtos Europos partnerystės, ypač dėl mokslo darbuotojų įdarbinimo ir tinkamų įdarbinimo sąlygų, EESRK mano, kad tvarus ir pastovus vystymasis ES būtų pageidautinas ir įmanomas ir kad jis prilygtų vidutiniam metiniam 5 proc. augimui per artimiausius dešimtį metų. Tokiu būdu dabartinis žmogiškųjų išteklių mokslo ir technologijų srityje lygis per dešimtmetį išaugtų daugiau nei 50 proc. Komitetas siūlo minėtas priemones taikyti konkrečiai šiose srityse:

4.2.1 didinti jaunuolių, besirenkančių studijuoti su mokslu ir technologijomis susijusius dalykus, skaičių ir dalį;

4.2.2 didinti doktorantūros studijas besirenkančių absolventų skaičių ir dalį, įvairinti doktorato profilius ir griežtinti kokybės kontrolės priemones;

4.2.3 pritraukti į Europos įstaigas ir išlaikyti jose daugiau mokslo ir technologijos studentų iš Europos ir viso pasaulio ir padvigubinti ne kilmės šalyje daktaro laipsnį gavusių studentų skaičių;

4.2.4 dar kartą akcentuoti būtinybę sudaryti teisines, administracines ir finansines sąlygas, kurios paskatintų įgyvendinti pirmiau nurodytas priemones derinant mokslinių tyrimų ir užimtumo bei socialinę politiką.

4.3 Iš tikrųjų su mokslu ir technologijomis susijusius dalykus besirenkančių jaunuolių skaičius daugelyje Europos šalių išaugo, nors jų procentinė dalis palyginti su bendru studentų skaičiumi liko nepakitusi. Paskatinti jaunimą domėtis mokslu ir technologijomis būtų galima įvairiomis priemonėmis: – gerinant mokslo ir technologijų dėstymo kokybę, padedant kurti mokslinius mokyklų, mokslo dalykų mokytojų ir mokslo darbuotojų nacionalinius ir tarptautinius tinklus, – remiant mokslo propagavimo priemones ir išplečiant mokslo ir technologijų plėtros socialinį pagrindą, visų pirma steigiant mokslo centrus ir mokslo muziejus, – teikiant informavimo paslaugas ir akademinio bei profesinio orientavimo paslaugas, atitinkančias socialinius poreikius, susijusius su mokslo ir technologijų kursais.

4.4 Nekalbant apie kokybės užtikrinimą, kitas neatidėliotinas uždavinys turėtų būti įgyvendinti skatinamąsias priemones, kurios padėtų padidinti doktorantų skaičių ir įvairinti jų profilius, jei reikia, įtraukiant pramonę. Šiuo tikslu reikėtų imtis priemonių siekiant: – padidinti doktorantų stipendijų, skirtų laimėjus nacionalinius ar tarptautinius konkursus, procentinę dalį, – paskatinti trečiųjų šalių absolventus stoti į doktorantūros studijas Europoje, – akcentuoti dabartinę doktorantūros studijų svarbą siekiant aukšto kompetencijos lygio daugelyje sričių, susijusių ne tik su mokslininko karjera.

4.5 Pritraukti užsienio studentus turėtų būti siektinas tikslas, todėl reikėtų: – gerinti ir skatinti studentų, mokslo darbuotojų ir mokytojų judumą tarp įstaigų, sektorių ir tarp valstybių, ypač tarp mokslo ir pramonės sektorių, – propaguoti atvirą, konkurencingą ir skaidrų mokslo darbuotojų įdarbinimą, – gerinti mokslo darbuotojų šeimų gyvenimo sąlygas ir sudaryti geresnes sąlygas mokslo darbuotojų partneriams patekti į darbo rinką, – gerokai sumažinti biurokratines kliūtis viešajam mokslinių tyrimų finansavimui.

4.6 Mokslo darbuotojų darbo ir įdarbinimo sąlygų gerinimas yra pagrindinis veiksnys skatinant judumą ir domėjimąsi moksline karjera bei didinant moterų, dirbančių mokslinių tyrimų srityje, procentinę dalį, sykiu užtikrinant joms tinkamą socialinę apsaugą. Geresnės galimybės sudaryti darbo sutartis, kad mokslininko karjera būtų konkurencingesnė ir patrauklesnė, taip pat tinkamos įsidarbinimo sąlygos vyrams ir moterims, įskaitant motinystės ir vaiko priežiūros atostogas bei kitas socialinės apsaugos priemones mokslo darbuotojų judumui skatinti, yra svarbūs bet kokios mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos sėkmės veiksniai.

4.7 EESRK remia valstybių narių pastangas apsvarstyti galimybę priimti reikiamas priemones, kad mokslo darbuotojams būtų paprasčiau perkelti teises į papildomą pensiją, pasiremiant dabartine teisės sistema ir sudarant dvišales bei daugiašales sutartis. Komitetas nekantriai laukia galimo visos Europos mokslo darbuotojų pensijų fondo įsteigimo pagrįstumo analizės, kuri šiuo metu atliekama finansuojant Bendrijai, rezultatų; jis remia visas, jo nuomone, neatidėliotinas priemones, skirtas mokslo darbuotojų teisių į papildomą pensiją perkėlimui palengvinti.

4.8 EESRK taip pat remia ir skatina skubias priemones švietimo, mokslinių tyrimų, darbo ir socialinės apsaugos politikos koordinavimui palengvinti, kad būtų užtikrintas darnus švietimo, mokslo ir socialinės politikos priemonių vystymas siekiant įgyvendinti Europos tikslus, susijusius su žmogiškaisiais ištekliais mokslo ir technologijų srityje.

Toliau EESRK pateikia praktines priemones, kurių reikėtų imtis ES lygiu, kad būtų įgyvendinti minėti tikslai ir uždaviniai:

4.9.1 netrukus prasidėsiančiose diskusijose dėl būsimos Aštuntosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos, reikėtų siekti užtikrinti, kad pagal šią programą remiama mokslinių tyrimų veikla automatiškai taptų pagrindu aukštajam mokslui, ypač doktorantūros studijoms rengiant atvirus konkursus visų šalių studentams;

4.9.2 siūlo įkurti Europos žmogiškųjų išteklių mokslo ir technologijų srityje stebėsenos centrą, kuris teiktų išsamią ir palyginamą informaciją apie laimėjimus šioje srityje ir nacionalinę žmogiškųjų išteklių politiką Europoje bei visame pasaulyje (7);

4.9.3 taip pat įgyvendinant Aštuntąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programą, išplėsti Marie Curie veiksmus, remti mokslo darbuotojų judumą ir susijusią veiklą bei skatinti tarptautinį bendradarbiavimą žmogiškųjų išteklių srityje; toliau plėtoti programą Erasmus Mundus, kaip bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis aukštojo mokslo srityje skatinimo priemonę.

4.10 Galiausiai EESRK ragina persvarstant Lisabonos strategiją deramai atsižvelgti į gausesnių ir kvalifikuotų žmogiškųjų išteklių mokslo ir technologijų srityje svarbą ir būtinybę Europos Sąjungos lygiu užtikrinti tvarų bendrosios politikos šioje srityje vystymą.

2009 m. gruodžio 16 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Mario SEPI

(1) OL C 175, 2009 7 28, p. 81.

(2) Žalioji knyga „Europos mokslinių tyrimų erdvė. Naujos perspektyvos“, COM(2007) 161 galutinis, 2007 m. balandžio 4 d.

(3) Tarybos dok. 10003/08, 2009 m. gegužės 18 d.

(4) Žr. Žmogiškųjų išteklių mokslo ir technologijų srityje Europoje aukšto lygio grupės 2004 m. ataskaitą, Europos Bendrijos, 2004 m.

(5) Žr. leidinius: Encouraging Student Interest in Science and Technology Studies, Global Science Forum, OECD, 2008 m., Mathematics, Science and Technology Education Report, The Case for a European Coordinating Body, European Roundtable of Industrialists (ERT), 2009 m. rugpjūčio mėn.

(6) 2009 m. birželio 11 d. EESRK nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui„Strateginis Europos tarptautinio mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo planas“. Pranešėjas Gerd Wolf (OL C 306, 2009 12 16, p. 13.).

(7) Šį pasiūlymą 2004 m. jau pateikė Žmogiškųjų išteklių mokslo ir technologijų srityje aukšto lygio grupė.