(3)2019 m. vasario 27 d. paskelbta 2019 m. Graikijos ataskaita. Joje įvertinta Graikijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2019 m. vasario 27 d. Atlikusi analizę Komisija padarė išvadą, kad Graikijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Nustatytas disbalansas visų pirma susijęs su didele valdžios sektoriaus skola, neigiama grynąja tarptautinių investicijų pozicija, didelėmis neveiksniomis paskolomis bankų balansuose ir vis dar aukštu nedarbo lygiu. Be to, pastaraisiais metais pradėtas nuodugnias ekonomikos ir valstybės modernizavimo institucines ir struktūrines reformas reikės nuosekliai vykdyti daugelį metų, kad pasijustų galutinis jų poveikis;

(4)2019 m. balandžio 26 d. Graikija pateikė 2019 m. nacionalinę reformų programą, o 2019 m. balandžio 30 d. – 2019 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

(5)kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina siekiant remti atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimą, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė priemonių, kuriomis ESI fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

(6)šiuo metu Graikijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. Ji taip pat turėtų išlaikyti patikimą fiskalinę būklę, kuri užtikrina, kad 2018 m. ir vidutiniu laikotarpiu ji atitiktų 3,5 % BVP pirminio pertekliaus rodiklį, nustatytą 2017 m. birželio 30 d. Sprendimu (ES) 2017/1226. 2018 m. pavasarį, per Europos semestrą, Taryba Graikijai pateikė ne konkrečiai šaliai skirtą rekomendaciją, nes pagal Reglamento (ES) Nr. 472/2013 12 straipsnį Graikijai tuo metu netaikyta stebėsena ir vertinimas pagal Europos semestrą, kadangi ji turėjo vykdyti makroekonominio koregavimo programą. Baigus įgyvendinti programą, Graikijoje reikia pradėti griežtesnę priežiūrą ir integruoti ją į Europos ekonominės ir socialinės politikos koordinavimo semestro sistemą, kartu didinant griežtesnės priežiūros ir Europos semestro procesų sinergiją;

(7)2019 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato 2019–2022 m. pasiekti 1,1–1,7 % BVP nominalų perteklių. Vyriausybė nustatė vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – nuo 2020 m. struktūrinis biudžeto perteklius turi siekti 0,25 % BVP. Remiantis perskaičiuotu struktūriniu balansu, šį vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą programos laikotarpiu planuojama viršyti ir numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP palaipsniui sumažės iki 153,3 % 2022 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos tos biudžeto projekcijos, buvo patvirtintas nepriklausomos įstaigos ir yra palankus. Remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognoze numatoma, kad struktūrinio balanso perteklius sieks 1,9 % 2019 m. ir 0,8 % BVP 2020 m., taigi viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skola toliau mažės ir 2019 m. atitiks pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės, o 2020 m. – skolos taisyklės reikalavimus. Apskritai, remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognoze ir neatsižvelgiant į naujas priemones, kurios buvo priimtos po prognozės parengimo, buvo numatoma, kad Graikija 2019 ir 2020 m. turėtų atitikti Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Remiantis tuo pačiu pagrindu taip pat buvo laikoma, kad Graikija pasieks 3,5 % BVP pirminio pertekliaus tikslą, stebimą pagal griežtesnę priežiūros sistemą;

(8)į stabilumo programą ir Komisijos 2019 m. pavasario prognozę neįtrauktos naujos nuolatinės priemonės, apie kurias buvo paskelbta ir kurios buvo patvirtintos netrukus po pirmiau minėtų dokumentų atitinkamų pateikimo ir parengimo terminų. Komisijos vertinimu, fiskalinis tų priemonių poveikis viršys 1,0 % BVP 2019 m. ir vėlesniais metais. Taip pat laikomasi nuomonės, kad priėmus tas naujas priemones kyla rizika nepasiekti sutarto pirminio pertekliaus tikslo, kuris yra stebimas pagal griežtesnės priežiūros sistemą ir buvo nustatytas 2017 m. birželio 30 d. Sprendimu (ES) 2017/1226. Be to, numatoma, kad dėl naujųjų priemonių sumažės struktūrinis balansas, o tai kelia susirūpinimą, ar 2020 m. bus pasiektas vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas. Tačiau 2019 m. rudenį bus atliktas pakartotinis įvertinimas, o 2020 m., be kita ko, bus peržiūrėtas grynųjų išlaidų augimui taikomas išlaidų kriterijus. Nors prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skola toliau mažės, gali kilti tam tikros rizikos, kad nebus laikomasi skolos mažinimo kriterijaus. Tai reikės pakartotinai įvertinti rudenį, atsižvelgiant į tas neseniai priimtas priemones. Po to, kai Graikija sėkmingai užbaigė Europos stabilumo mechanizmo finansinės pagalbos programos įgyvendinimą, ji yra stebima pagal priežiūros sistemą, kuri vykdoma užbaigus programą ir yra įtraukta į Europos semestrą; Graikijai taip pat taikoma griežtesnė priežiūra pagal Reglamentą (ES) Nr. 472/2013. Sprendime pradėti griežtesnę priežiūrą Graikijoje pripažįstama, kad vidutiniu laikotarpiu Graikijai reikia ir toliau imtis priemonių makroekonominio disbalanso šaltiniams arba potencialiems šaltiniams pašalinti, kartu įgyvendinant struktūrines reformas, kuriomis remiamas patikimas ir tvarus ekonomikos augimas. 2018 m. birželio 22 d. Graikija įsipareigojo Euro grupei tęsti ir užbaigti visas pagal programą priimtas pagrindines reformas. Graikija taip pat įsipareigojo įgyvendinti konkrečius veiksmus, susijusius su fiskaline, įskaitant struktūrinę, politika, socialine gerove, finansiniu stabilumu, darbo ir produktų rinkomis, privatizacija ir viešuoju administravimu. Graikijai taikomas reikalavimas teikti ketvirčio ataskaitas apie jos įsipareigojimų įgyvendinimo pažangą taikant griežtesnę priežiūrą – jeigu ataskaita palanki, kas šešis mėnesius gali būti taikomos skolos mažinimo priemonės, kurių vertė siekia 0,7 % BVP per metus. 2019 m. balandžio mėn. įvykusiame Euro grupės posėdyje leista panaudoti pirmąją sąlygiškų skolos priemonių dalį, kurios vertė – 970 mln. EUR. 2019 m. birželio 5 d. buvo paskelbta trečioji griežtesnės priežiūros ataskaita, kurioje įvertinta Graikijos įsipareigojimų įgyvendinimo pažanga;

(9)reformomis, kuriomis gerinama verslo aplinka ir institucijų veiklos kokybė, visų pirma teisingumo sistemos veiksmingumas, būtų didinamas Graikijos ekonominis atsparumas ir gerinama mokėjimų drausmė, jos taip pat turėtų didelį poveikį priimant investavimo sprendimus ir pritraukiant įmones. Nepaisant pastaruoju metu atliktų patobulinimų, Graikijos teisingumo sistemoje vis dar yra problemų ir ji ne visuomet veikia veiksmingai, nes sprendimams priimti būtinas laikas dažnai yra per ilgas, o vėlavimas neigiamai veikia teismų darbo našumą. Todėl šioje srityje būtina imtis tolesnių tikslinių veiksmų, taip pat palengvinti sklandų finansinės sistemos veikimą ir padėti išnaudoti investicinį potencialą;

(10)keletą metų Graikijoje buvo investuojama nepakankamai, todėl šalyje susidarė didelis investicijų deficitas. Siekiant remti ilgalaikį augimą ir mažinti regioninius skirtumus, labai svarbu didinti augimą skatinančias investicijas. Prioritetinės viešojo ir privačiojo sektorių investicijų sritys nustatytos šalies ataskaitoje;

(11)siekiant gerinti Graikijos našumą bei skatinti ilgalaikį integracinį augimą ir šalinti novatoriškų sektorių augimo kliūtis, būtinos didesnės investicijos į švietimą ir mokymą. Graikijos švietimo sistemos problemos susijusios su nepakankamais ištekliais, žemu autonomijos lygiu, prastais pagrindiniais (taip pat ir skaitmeniniais) įgūdžiais ir nuolatiniu gebėjimų bei poreikių neatitikimu. Visais lygmenimis daugeliu atvejų trūksta atskaitomybės ir stebėsenos, būtinų švietimo sistemos kokybei gerinti. Siekiant skatinti tvarų augimą, svarbu remti kokybišką ir įtraukų švietimą ir mokymą, stengtis, kad švietimas labiau atitiktų darbo rinkos poreikius, didinti profesinio rengimo ir mokymo patrauklumą, skatinti aktyvesnį dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą procese;

(12)ilgalaikių bedarbių procentinė dalis Graikijoje yra labai didelė – 2018 m. jie sudarė 70 % visų bedarbių; susirūpinimą taip pat kelia ir didelis jaunimo nedarbo lygis bei menkas moterų dalyvavimas darbo rinkoje. Intervencinėmis priemonėmis turėtų būti siekiama gerinti užimtumo perspektyvas, skatinti dalyvauti darbo rinkoje ir sudaryti palankesnes sąlygas kurti darbo vietas. Veiksmingas socialinis dialogas ir atsakinga socialinė partnerystė Graikijoje gali padėti sukurti aplinką, kuri būtų palanki tvarioms reformoms, prisidedančioms prie geresnio darbo rinkos veikimo, įgyvendinti ir didesnei atsakomybei už jas prisiimti;

(13)Graikijai būdinga didelė pajamų nelygybė, o Graikijos socialiniai pervedimai turi mažiausią poveikį ES mažinant skurdo riziką (15,83 % 2017 m., kai ES vidurkis siekia 33,98 %). Investicijos turėtų būti sutelktos į galimybių naudotis integruotomis ir įperkamomis aukštos kokybės socialinėmis paslaugomis didinimą ir į dienos centrų kūrimą. Socialinę įtrauktį Graikijoje pagerintų parama labiausiai skurstantiems asmenims ir vaikų, kuriems gresia skurdas, neįgaliųjų, migrantų ir pabėgėlių socialinės integracijos skatinimas, atkreipiant dėmesį į geografinius skirtumus;

(14)2017 m. Graikija pradėjo plataus masto pirminės sveikatos priežiūros sistemos reformą, kuri yra itin svarbi siekiant užtikrinti galimybę naudotis šia sistema; įgyvendinant šią reformą būtinos nuolatinės investicijos vietos sveikatos priežiūros padaliniams (gr. TOMY) kurti;

(15)Graikijos transporto sistema patiria didelių problemų. Šią sistemą daugiausia sudaro kelių transportas, todėl ji labai priklauso nuo naftos, o visos pagrindinės jungtys išsidėsčiusios aplink Atėnų–Salonikų kelią. Transporto išlaidos tebėra didelės, o paslaugų kokybė, saugumo standartai ir intelektinių transporto sistemų skverbtis vis dar žemi. Daugiarūšio vežimo apimčiai didinti ir regioninei integracijai bei miestų plėtrai skatinti reikia naujų investicijų;

(16)pagrindinė sritis, kuriai būtinos papildomos investicijos siekiant suderinti šalies aplinkos apsaugos standartus su kitų ES valstybių standartais, yra kietųjų atliekų tvarkymas ir pramoninių bei miesto nuotekų valymas. Kietųjų atliekų tvarkymas išlieka viena didžiausių struktūrinių problemų, nes Graikijoje tebėra plačiai naudojami sąvartynai ir mechaninis biologinis apdorojimas, o ne modernesni tokių atliekų tvarkymo būdai. Be to, perdirbamų komunalinių atliekų dalis siekia tik maždaug trečdalį ES vidurkio. Investicijos taip pat būtinos siekiant pagerinti vandens valymo kokybę, kovoti su gruntinio vandens įdruskėjimu, remti potvynių prevencijos priemones ir atkurti natūralią upių srovę;

(17)dėl nepakankamai išplėtotos infrastruktūros didėja įmonių ir namų ūkių energijos išlaidos ir yra sudėtinga naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Viena iš aktualių Graikijos problemų šioje srityje – salų elektros energijos tinklų sujungiamumas ir jungtys su kaimyninėmis šalimis. Rinkos augimą padėtų paspartinti tolesnis komercinės dujų infrastruktūros plėtojimas. Dujų ir elektros energijos rinkų reformomis turėtų būti siekiama išnaudoti šias naujas infrastruktūros teikiamas galimybes;

(18)skaitmeninė ekonomikos ir visuomenės pertvarka tebekelia daug iššūkių – prieiga prie sparčiojo plačiajuosčio ryšio tinklų vis dar yra menka, o skaitmeniniai įgūdžiai gerokai atsilieka nuo ES vidurkio. Graikija visų pirma turi investuoti į informacines ir ryšio technologijas, taip pat kompensuoti krizės metu sumažėjusias investicijas. Dėl nepakankamų spartesnio plačiajuosčio ryšio jungčių susidaro didelių trukdžių dinamiškų į eksportą orientuotų įmonių veiklai. Investicijos į inovacijas ir žmonių gebėjimus nepakankamos, kad būtų skatinamas našumo augimas, o daugumai gyventojų trūksta skaitmeninių įgūdžių – dėl šios priežasties jiems sudėtinga gauti darbą, tai taip pat kliudo novatoriškų įmonių plėtrai;

(19)siekiant skatinti į rinką orientuotas investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, kurios tebėra nedidelės ir tai neigiamai veikia Graikijos augimo potencialą, būtinos nacionalinio ir regioninio lygmens pažangiosios specializacijos strategijos ir papildomos priemonės, kuriomis būtų šalinami opiausi mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos trūkumai. Pažangą mokslinės kompetencijos srityje riboja mažas viešųjų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros intensyvumas, į rezultatus orientuotos finansavimo sistemos trūkumas, silpni mokslo ir verslo bendruomenių ryšiai. Be to, daugiau investicijų reikia siekiant didinti žemą technologinės plėtros lygį, kurį rodo daug mažesnis nei kitose valstybėse narėse patentų skaičius, taip pat visapusiškai išnaudoti startuolių ir veiklą plečiančių įmonių potencialą;

(20)vienas iš kompleksinių klausimų yra investicijos į skurdžių miestų rajonų, salų ir aukštumų gaivinimą – jos būtinos siekiant atkurti per ekonomikos krizę prarastą šalies fizinį ir žmogiškąjį kapitalą ir nukentėjusią jo kokybę. Vienas konkrečių prioritetų trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiu – tvarus nepalankioje padėtyje esančių vietovių ir (arba) buvusių pramonės rajonų Atėnų–Pirėjo ir Salonikų miestų aglomeracijose ir pagrindiniuose periferiniuose miestuose (Patruose, Heraklione, Larisoje, Janinoje, Agrinijuje ir Chalkidėje) pertvarkymas. Kaip vienus iš ilgesnio laikotarpio prioritetų galima paminėti tvarios gamybinės veiklos plėtojimą, judumo ir saugumo sistemų modernizavimą, energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiąją energiją, aplinkos apsaugą, atsparumo gamtinio pavojaus rizikai ir socialinėms bei ekonomikos krizėms didinimą. Be to, intervencinėmis priemonėmis turėtų būti siekiama užtikrinti socialinę įtrauktį, migrantų integraciją, įgūdžių įgijimą siekiant mažinti nedarbo lygį ir kultūrinę veiklą, kuri padėtų didinti skurdžių vietovių patrauklumą. Šių problemų sprendimas įgyvendinant integruotas miestų atnaujinimo strategijas padidintų galimybes pasiekti geriausių ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos rezultatų;

(21)pašalinti tam tikrus rekomendacijose nustatytus trūkumus, visų pirma šalies ataskaitos D priede nurodytose srityse, galėtų padėti 2021–2027 m. ES fondų programavimas. Tai suteiktų galimybę Graikijai nustatytuose sektoriuose kuo geriau panaudoti tuos fondus, atsižvelgiant į regionų skirtumus. Kad investicijos būtų sėkmingos, svarbu stiprinti administracinius gebėjimus valdyti fondus;

(22)per 2019 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Graikijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2019 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2019 m. stabilumo programą ir 2019 m. nacionalinę reformų programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Graikijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires. Taip atsižvelgiama į būtinybę stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;