Dėl to Komisija sumažino 2013 m. PNPP skirtas lėšas iki 64 mln. EUR (pagal paskutinę patvirtintą DPFP jos siekė apie 109 mln. EUR), taip pat jų mastą, ir pagalbą sutelkė į projektus, kurie turi tiesioginės naudos piliečiams, ypač teisingumo, vidaus ir socialinių reikalų sektoriuose.

Ši aklavietė, kurioje atsidūrė stojimo procesas, turėjo įtakos PNPP pagalbos programavimui ir įgyvendinimui. Ypač dėl to, kad nebuvo nustatytas ES klausimų koordinavimo mechanizmas ir dėl vis didėjančio PNPP įgyvendinimo politizavimo, 2013 m. Komisija nusprendė sustabdyti kelis PNPP projektus ir galiausiai atšaukti du projektus, susijusius su žemės ūkio ir kaimo plėtros sektoriumi, nes nebebuvo galima užtikrinti, kad ES mokesčių mokėtojų pinigai būtų naudojami veiksmingai.

Komisija dėl Bosnijos ir Hercegovinos padarė išvadą, kad Europos integracijos požiūriu šalis nedaro jokios pažangos, visų pirma dėl to, kad ši šalis neįvykdė dviejų svarbių įsipareigojimų: neįgyvendino Europos žmogaus teisių teismo sprendimo byloje Sejdić-Finci ir nesukūrė veiksmingo ir efektyvaus koordinavimo mechanizmo, kad šalis kalbėtų vienu balsu ir tinkamai palaikytų ryšius su ES.

Plėtros strategijoje teikiamas dėmesys tokioms politikos sritims kaip teismai ir pagrindinės teisės (23 skyrius), teisingumas, laisvė ir saugumas (24 skyrius) sustiprino Albanijos vyriausybės dėmesį tam, kad per konkrečius darbus pagerėtų teisinės valstybės padėtis šioje šalyje. Iš tiesų, geras projektų įgyvendinimas teismų ir kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje rodo, kad šalis gali pasiekti gerų rezultatų pagerinusi teisingumo sistemos veiksmingumą ir padidinusi teisėsaugos tarnybų veiklos pajėgumą, jei šias pastangas rems aiški politinė valia įgyvendinti reformų darbotvarkę.

2013 m. gegužės 22 d. Islandijos vyriausybė pranešė apie savo sprendimą sustabdyti stojimo derybas. Iki to laiko derybose buvo padaryta esminės pažangos: pradėtos derybos dėl 27 skyrių, dėl 11 iš jų derybos buvo preliminariai baigtos. Dėl to Komisija nebeteikia naujų įsipareigojimų pagal PNPP ir ėmė laipsniškai stabdyti vykstančius PNPP projektus. Sutarus su vyriausybe, buvo sustabdyti visi PNPP II parengiamieji darbai.

Po to, kai 2013 m. pabaigoje korupcija apkaltinta nemažai aukšto lygio personalijų, įskaitant vyriausybės narius ir jų šeimų narius, vyriausybei pateikus griežtą atsaką, kai buvo masiškai perskirstyti postai administracijoje ir padaryta teisėkūros srities pakeitimų, ES įgijo naujus pašnekovus svarbiose finansinio bendradarbiavimo srityse, pavyzdžiui, teisinės valstybės srityje.

Teisinė valstybė tebėra ES prioritetas ir svarbiausias stojimo proceso elementas, nes ji yra pagrindinis Kopenhagos politinių kriterijų aspektas. Komisija toliau įgyvendins naująjį požiūrį stojimo derybose pagal 23 skyrių („Teismai ir pagrindinės teisės“) ir 24 skyrių („Teisingumas, laisvė ir saugumas“), teisinei valstybei pirmenybę teiks per tikslinius dialogus su plėtros šalimis ir per PNPP II didins pagalbą su teisine valstybe susijusioms reformoms. Sektoriams skirtos strategijos bus vystomos ypač daug dėmesio skiriant nepriklausomiems, veiksmingiems ir profesionaliems teismams plėtoti ir sėkmingai kovai su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija užtikrinti.

Kalbant apie veiksmingumą, pagal PNPP buvo sudaryta sutarčių ir jos apskritai įgyvendintos taip, kaip tikėtasi, pasitelkus tinkamus mechanizmus. Vis dėlto vertinime nurodoma, kad projektai įgyvendinami nepakankamai lanksčiai, be to, nustatant projektų mastą, reikia daugiau lankstumo, ypač, kai pagalbą reikia suteikti greičiau. Valdymą perdavus nacionalinėms sutartis sudarančioms struktūroms, reikia laiko, kad būtų pagerinti pagalbos gavėjų valdymo pajėgumai, o tai reiškia, kad būtina didinti atsakomybę.

PNPP buvo naudinga, nes padėjo įgyvendinti pokyčius, ir buvo pripažinta, kad PNPP turi eiti drauge su aiškiu politiniu procesu, kad būtų pasiekta tvarių rezultatų, taip užtikrinant tolygią stojimo proceso pažangą. Įgyvendinimas laiku yra esminis atsakomybę užtikrinantis veiksnys, ir daugiametis programavimas gali svariai prisidėti prie to, kad šį veiksnį sustiprintų.

2013 m. pagal TAIEX, Techninės pagalbos ir informacijos mainų programą (angl. Technincal Assistance and Information Exchange), toliau buvo teikiama pritaikyta pagalba. Iš viso visiems pagalbos gavėjams suorganizuota 2 118 renginių ir komandiruočių – iki šiol tai pats didžiausias skaičius. TAIEX apimtis (įskaitant renginius keliose šalyse), palyginti su 2012 m., padidėjo svariais 15 proc. Prie šio kiekybinio laimėjimo prisidėjo tai, kad TAIEX buvo tvirtai susietas su esminiais plėtros politikos ir paramos prioritetų aspektais. Tai, pavyzdžiui, įrodo pats didžiausias Kroatijai skirtų renginių skaičius prieš pat jos įstojimą ir iš karto po jo (180 renginių, 34 proc. padidėjimas, palyginti su 2012 m.), didžiausias renginių skaičius teisingumo ir vidaus reikalų sektoriuje (556 renginiai, 17 proc. padidėjimas, palyginti su 2012 m.) ir pagalba vykdant Juodkalnijos peržiūros procesą ir tolesnius veiksmus.

Demokratinių institucijų stabilumas ir tinkamas funkcionavimas taip pat yra Kopenhagos politinių kriterijų dalis. Tikimasi, kad plėtros šalys teiks pirmenybę institucijų ir viešosios administracijos skaidrumui, atskaitomybei ir veiksmingumui. Komisija, bendradarbiaudama su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, per PNPP rems rinkimų ir parlamentinę reformą, toliau skatins tarpparlamentinį bendradarbiavimą, teiks pirmenybę viešojo administravimo reformai, visų pirma įdarbinimo procedūrų skaidrumui, atskyrimui nuo politikos ir gabumais paremtų įdarbinimo principų taikymui, taip pat, rems aktyvios pilietinės visuomenės vystymąsi kuriant pajėgumus.

Pagrindinių teisių srityje Komisija ypač pabrėžia saviraiškos laisvę ir mažumų (įskaitant romus), taip pat LGBTI (lesbietėms, gėjams, biseksualiems, translyčiams ir interseksualiems) asmenų, apsaugą. Ji šiuos klausimus sprendžia per savo reguliarius dialogus su plėtros šalimis bei stojimo derybų kontekste. Per PNPP II Komisija plėtos ilgalaikę ES finansinės pagalbos viziją dėl saviraiškos laisvės, taip pat stiprins strateginį bendradarbiavimą su išorės suinteresuotaisiais subjektais romų ir LGBTI klausimais, tam skirs didesnį finansavimą, tuo pačiu metu atsižvelgdama į geriausiąją patirtį.

Komisija pasiūlė naują požiūrį, kaip padėti plėtros šalims įgyvendinti Kopenhagos ekonominius kriterijus. Šalys raginamos sutvirtinti ekonominę politiką ir jos valdymą rengiant metines nacionalines ekonominių reformų programas ir kas dvejus metus – konkurencingumo ir augimo programas. Taip siekiama nustatyti aiškesnes gaires dėl reikalingų reformų, kad būtų pasiekta pažangos įgyvendinant ekonominius kriterijus. Per PNPP II Komisija rems stojimo procesą ir užtikrins, kad būtų vykdomos reformos ekonomikos valdymo, konkurencingumo ir augimo srityje. Daugiausia dėmesio bus skiriama transporto ir energetikos sektoriams, kurie yra ypač svarbūs norint didinti konkurencingumą.

Vakarų Balkanų stabilumui ypač svarbus susitaikymas, geri kaimyniniai santykiai ir regioninis bendradarbiavimas. Regione liko neišspręsta daug dvišalių klausimų: mažumų padėtis ir dėl buvusios Jugoslavijos Respublikos žlugimo atsiradusios problemos, pvz., sienų demarkacija. Etninių grupių tarpusavio santykiai ir ginčai dėl statuso toliau kliudo institucijų veikimui šalyse, ir stabdo reformų procesus. Komisija ragina imtis tolesnių pastangų spręsti dvišalius nesutarimus ir atsikratyti praeities palikimo. Pagal PNPP II Komisija toliau rems regionines iniciatyvas, pavyzdžiui, Regioninio bendradarbiavimo tarybą, ir iniciatyvas, kuriomis siekiama spręsti klausimus, susijusius su karo palikimu – Sarajevo procesą, karo nusikaltimus tiriančių prokurorų tinklą, tiesos ir susitaikymo procesą (RECOM). Taip pat bus skatinamas bendradarbiavimas švietimo, mokslo, kultūros, žiniasklaidos, jaunimo ir sporto srityse.

5. Pastangos veiksmingiau ir efektyviau teikti pagalbą

a) Nauja 2014–2020 m. pasirengimo narystei priemonė

2013 m. buvo toliau tęsiamos diskusijos ir derybos su Parlamentu ir Taryba dėl PNPP II reglamento pasiūlymo. Drauge su derybomis vyko ir diskusijos dėl keturių kitų išorės priemonių ir Bendrojo įgyvendinimo reglamento. 2013 m. gruodžio 5 d. Europos Parlamentas patvirtino politinį susitarimą dėl šešių reglamentų. 2014 m. kovo 11 d. priimtame PNPP II reglamente, palyginti su ankstesniuoju reglamentu, esama tokių naujų elementų:

PNPP II nustatoma nauja pasirengimo narystei pagalbos teikimo sistema pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą. Finansine pagalba galės pasinaudoti šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės, nepriklausomai nuo jų statuso;

jame nustatomas tvirtesnis ryšys tarp finansinės pagalbos ir politinės darbotvarkės, taip pat nustatoma tvirtesnė pagalbos gavėjų atsakomybė;

visapusiška šalies strategija apims visas pagalbos sritis visam septynerių metų laikotarpiui; vidurio laikotarpio peržiūrą numatyta atlikti 2017 m. dėl šių politikos sričių: reformų rengiantis narystei ES ir susijusių institucijų ir pajėgumų kūrimo, socialinės ir ekonominės ir regioninės plėtros, užimtumo, socialinės politikos, švietimo, lygių galimybių skatinimo ir žmogiškųjų išteklių vystymo, žemės ūkio ir kaimo plėtros, regioninio ir teritorinio bendradarbiavimo;

PNPP II pereinama nuo individualių projektų prie politikos strategijų finansavimo (sektorinis požiūris) logikos, grindžiamos atitinkamomis nacionalinėmis sektorių strategijomis, kurias rengia pagalbos gavėjai. Tai bus laipsniškas perėjimas prie netiesioginio pačių paramos gavėjų finansavimo valdymo;

pasirengimo narystei pagalba bus teikiama sistemingiau, daug dėmesio skiriant rezultatams ir pagalbos stebėsenai. Numatytas atlygis už pasiektus rezultatus;

PNPP II skatina didesnį pilietinės visuomenės vaidmenį ir programose, kurios įgyvendinamos per vyriausybės tarnybas, ir pilietinės visuomenės kaip tiesioginės ES pagalbos gavėjos vaidmenį.

Laipsnišku perėjimu prie sektorinio požiūrio siekiama geresnių rezultatų, poveikio ir papildomos naudos iš gautos pagalbos. Šie principai tapo svarbiausiais visų naujų išorės veiksmų priemonių įgyvendinimo 2014–2020 m. principais.

Šis perėjimas itin aktualus valstybių narių biudžetų suvaržymo laikais, kai tarptautinės finansų įstaigos ragina didinti pasirengimo narystei pagalbos veiksmingumą ir tvarumą: šalių reikmėmis ir privalumais grindžiamas strateginis požiūris į programavimą padės užtikrinti veiksmingesnį ir labiau į rezultatus orientuotą pasirengimo narystei procesą. Be to, kadangi sektorinis požiūris yra grindžiamas nacionalinėmis strategijomis, toks požiūris didina papildomumo potencialą, turi sverto efektą tarp skirtingų paramos būdų ir padeda racionalizuoti paramą per atitinkamą darbo pasidalijimą, kartu užtikrinant didesnę nacionalinių valdžios institucijų atsakomybę už programas.

Tuo pačiu metu 2013 m. Komisija baigė rengti gaires dėl sektorinio požiūrio taikymo pasirengimo narystei pagalbai, kurios turi būti vertingos atliekant PNPP II programavimą. Siekdama įgyvendinti sektorinį požiūrį, Komisija taip pat numatė panaudoti sektorinę pagalbą biudžetui. Numatyta remti tų nacionalinių strategijų įgyvendinimą, kurios apima atitinkamą ir sutartiną rezultatų sistemą, ir su sąlyga, kad yra patenkintos tam tikros sąlygos (parengta strategija, yra stabili makroekonominė sistema ir tinkama viešojo finansinio valdymo sistema). Šiuo tikslu taip pat buvo parengtos specifinės gairės.

Lygiagrečiai 2013 m. Komisija parengė PNPP II įgyvendinimo reglamentą ir strateginio planavimo dokumentus (strategijos dokumentus), kad būtų papildyta PNPP II lėšų programavimo ir teikimo sistema. Ji taip pat vadovavo atitinkamoms vidinėms darbo grupėms, kuriose buvo sprendžiami klausimai dėl įvairių naujosios priemonės įgyvendinimo būdų aspektų, be kita ko, dėl vidaus gairių dėl programavimo ir sektorinės pagalbos biudžetui.