KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2013 m. atlikto vidaus audito metinė ataskaita biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai (Finansinio reglamento 99 straipsnio 5 dalis) /* COM/2014/0615 final */





1. Įvadas. 3 2. VAT tikslas – nepriklausomumas, objektyvumas ir atskaitomybė. 3 3. Audito ataskaitų rengimo apžvalga. 4 3.1. 2013 m. audito plano įgyvendinimas. 4 3.2. Statistiniai duomenys apie VAT rekomendacijas. 4 4. Pagrindiniai nustatyti faktai ir rekomendacijos. 5 4.1. Horizontaliosios užduotys. 5 4.1.1. Rekomendacijų raštas dėl naujų užduočių perdavimo vykdomosioms įstaigoms (keli GD) 5 4.1.2. Ekonomikos ir finansų, konkurencijos ir rinkos generalinių direktoratų žmogiškųjų išteklių valdymo per finansų krizę veiksmingumo auditas (keli GD) 5 4.2. Žemės ūkis, gamtos ištekliai ir sveikata. 6 4.2.1. Ribota likutinio klaidų lygio nustatymo peržiūra (1 ir 2 ramsčiai) (Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD) 6 4.2.2. Kontrolės strategijos įgyvendinimo Žemės ūkio ir kaimo plėtros generaliniame direktorate auditas (Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD) 7 4.3. Sanglauda. 8 4.3.1. Regioninės ir miestų politikos generalinio direktorato veiklos rezultatų vertinimo sistemų auditas (Regioninės ir miestų politikos GD) 8 4.3.2. Regioninės ir miestų politikos generalinio direktorato veiklos rezultatų vertinimo sistemų auditas (Regioninės ir miestų politikos GD) 9 4.4. Moksliniai tyrimai, energetika ir transportas. 9 4.4.1. Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD likutinio klaidų lygio 2012-aisiais ataskaitiniais metais nustatymo ir susijusios metodikos taikymo ribota peržiūra (Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD) 10 4.4.2. VAT ir Vidaus audito struktūros atliktas bendras Transeuropinio transporto tinklo vykdomosios įstaigos subsidijų valdymo auditas (Kvietimas teikti paraiškas. Projektų valdymas) (Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga) 10 4.4.3. Konkurencingumo ir inovacijų vykdomosios įstaigos kontrolės strategijos taikymo auditas (Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga) 10 4.4.4. Septintosios bendrosios programos vykdymo kontrolės sistemų taikymas Mokslinių tyrimų vykdomosios įstaigoje (Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga) 11 4.5. Išorės pagalba, vystymasis ir plėtra. 12 4.5.1. Ribota likutinio klaidų lygio metodikos ir nustatymo peržiūra (Vystymosi ir bendradarbiavimo GD) 12 4.5.2. Vystymosi ir bendradarbiavimo GD pasirengimo taikyti peržiūrėtą Europos Audito Rūmų patikinimo pareiškimo metodiką lygis (Vystymosi ir bendradarbiavimo GD) (Veiklos rezultatų auditas) 12 4.5.3. Decentralizuotas viešųjų pirkimų valdymas (Vystymosi ir bendradarbiavimo GD) 13 4.6. Švietimas ir pilietybė. 13 4.6.1. Nacionalinių agentūrų veiklos rezultatų auditas (Švietimo ir kultūros GD) 13 4.7. Ekonomikos ir finansų reikalai 14 4.7.1. Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programos („Copernicus“) vykdymo rezultatų auditas (Įmonių ir pramonės GD) 14 4.8. Bendrosios paslaugos ir žmogiškieji ištekliai 14 4.8.1. Eurostato pasirengimas atlikti savo vaidmenį Ekonomikos valdymo sistemoje (Eurostatas) (Veiklos rezultatų auditas) 14 4.9. IT auditas. 15 4.9.1. ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos saugumo valdymo rezultatų auditas (ES ATLPS) (Klimato politikos GD, Informatikos GD, Žmogiškųjų išteklių ir saugumo GD) 15 4.9.2. 1 etapas. Vystymo proceso rezultatų auditas (Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD, Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD) 16 5. Konsultacijos su Komisijos finansinių pažeidimų komisija. 16 6. Išvados. 17 1. Įvadas Šioje ataskaitoje biudžeto įvykdymą patvirtinančiai institucijai pranešama apie Komisijos vidaus audito tarnybos (toliau – VAT) atliktą darbą, kaip reikalaujama Finansinio reglamento 99 straipsnio 5 dalimi. Ataskaita pagrįsta pagal Reglamento 99 straipsnio 3 dalį parengta Komisijos vidaus auditoriaus ataskaita, kurioje nagrinėjamos 2013 m. VAT parengtos audito ir konsultacijų ataskaitos[1], susijusios su Komisijos generaliniais direktoratais (GD), tarnybomis ir vykdomosiomis įstaigomis[2]. Ataskaitoje, remiantis jos teisiniu pagrindu, trumpai išdėstoma atliktų vidaus auditų skaičius ir tipai, rekomendacijos ir veiksmai, kurių imtasi atsižvelgiant į šias rekomendacijas[3]. 2. VAT tikslas – nepriklausomumas, objektyvumas ir atskaitomybė VAT tikslas – prisidėti prie patikimo valdymo Europos Komisijoje, atliekant vidaus valdymo ir kontrolės sistemų auditą siekiant įvertinti jų veiksmingumą ir taip nuolat tobulinti. VAT nepriklausomumas užtikrinamas Finansiniame reglamente[4] ir Komisijos priimtoje jos užduočių chartijoje. VAT teikia visų atliktų auditų ataskaitas Audito pažangos komitetui (APK)[5]. VAT vykdo savo veiklą vadovaudamasi Finansiniu reglamentu, Tarptautiniais vidaus audito profesinės praktikos standartais ir Vidaus auditorių instituto etikos kodeksu. VAT neatlieka valstybių narių vykdomos Komisijos lėšų kontrolės sistemų audito. Tokį auditą, per kurį tikrinami atskiri lėšų gavėjai, atlieka valstybių narių vidaus auditoriai, nacionalinės audito institucijos, kiti atskiri Komisijos GD ir Europos Audito Rūmai. Tačiau VAT audituoja priemones, kurių Komisijos tarnybos ėmėsi įstaigoms valstybėse narėse ir kitoms įstaigoms, atsakingoms už ES lėšų paskirstymą, pavyzdžiui, Jungtinėms Tautoms, stebėti ir audituoti. Kaip numatyta Finansiniame reglamente, VAT gali atlikti šias pareigas vietoje, taip pat valstybėse narėse. 3. Audito ataskaitų rengimo apžvalga 3.1. 2013 m. audito plano įgyvendinimas Iki 2014 m. sausio 31 d. termino VAT atliko[6] 100 % suplanuotų užduočių (tikslas – 100 %). VAT baigė rengti 87 ataskaitas (2012 m. – 89 ataskaitas, o 2011 m. – 77), tarp jų – 23 auditus, 59 pažangos apžvalgas, 4 ribotas peržiūras ir 1 rekomendacijų raštą. Pridėtame tarnybų darbiniame dokumente pateikiama lyginamųjų duomenų apie 2011–2013 m. užduotis ir ataskaitas lentelė. 3.2. Statistiniai duomenys apie VAT rekomendacijas 2013 m. VAT pateikė 134 naujas rekomendacijas (2 iš jų buvo esminės, 59 – labai svarbios, 67 – svarbios, o 6 – pageidautinos). Pagal šias rekomendacijas parengtus veiksmų planus VAT įvertino patenkinamai. Audituojami subjektai pranešė, kad 79 % priimtų rekomendacijų, kurios buvo pateiktos 2009–2013 m., buvo įgyvendintos iki 2014 m. pradžios. Iš visų 2009–2013 m. laikotarpiu pateiktų rekomendacijų, kurios buvo įvertintos kaip labai svarbios arba esminės, 10 labai svarbių rekomendacijų (2,3 %) buvo vėluota įgyvendinti daugiau kaip šešis mėnesius. Trys papildomos pavėluotai įgyvendintos labai svarbios rekomendacijos buvo pateiktos iki 2009 m.[7] Neįgyvendintų esminių rekomendacijų nebuvo. Audito pažangos komitetui buvo reguliariai pranešama apie daugiau kaip šešis mėnesius vėluotas įgyvendinti esmines arba labai svarbias rekomendacijas, o tarnyboms prireikus buvo primenama apie jų atsakomybę už rekomendacijų įgyvendinimą. Bendras 2009 –2013 m. priimtų rekomendacijų, kurių pažangos stebėjimo auditą VAT atliko iki 2013 m. pabaigos, skaičius siekia 686. Atlikusi pažangos stebėjimo veiksmus, VAT patvirtino, kad rekomendacijos buvo įgyvendinamos patenkinamai ir prisidėjo prie audituotų tarnybų kontrolės sistemų tobulinimo. 96 % rekomendacijų, kurių pažanga stebėta per šį laikotarpį, VAT pripažino užbaigtomis įgyvendinti. Pridėtame tarnybų darbiniame dokumente pateikiama išsamesnė informacija apie naujų rekomendacijų priėmimo lygį ir rekomendacijų įgyvendinimą 2009–2013 m. laikotarpiu. 4. Pagrindiniai nustatyti faktai ir rekomendacijos 4.1. Horizontaliosios užduotys 4.1.1. Rekomendacijų raštas dėl naujų užduočių perdavimo vykdomosioms įstaigoms (keli GD) Šiame rekomendacijų rašte nagrinėti pagrindiniai horizontalieji klausimai, kurie buvo iškelti 2010 m. VAT apžvalginėje vykdomųjų agentūrų veiklos ir vėliau šioje srityje atlikto audito ataskaitoje. Tikslas – padėti vadovybei perduoti užduotis vykdomosioms įstaigoms ir sumažinti susijusią riziką. Nebuvo numatyta pateikti esamos padėties įvertinimą ar nuomonę. Pirmas iškeltas klausimas: sąnaudų ir naudos analizė, naudojama įvertinti įvairiems variantams, turėtų būti grindžiama gerai apibrėžta ir nuoseklia metodika, taip pat atitinkamų priemonių ir metodų, skirtų padėti paskirstyti darbuotojus, taikymu. Be to, pasirinktas variantas turėtų būti reguliariai patvirtinamas visu projekto vykdymo laikotarpiu. Augant vykdomųjų įstaigų darbuotojų skaičiui ir pasiekus vykdytinų programų kritinę masę, reikėtų apsvarstyti alternatyvius scenarijus, kaip sutaupyti daugiau lėšų ir padidinti veiksmingumą sujungiant įvairių įstaigų horizontaliąsias tarnybas, pavyzdžiui, IT, žmogiškųjų išteklių ar komunikacijos. Be to, daugiau dėmesio reikėtų skirti jų veiklos rezultatams gerinti siekiant patenkinti augančius suinteresuotųjų subjektų lūkesčius. VAT taip pat pažymėjo, kad atsižvelgiant į programos valdymo perdavimo apimtį reikėtų imtis atitinkamų veiksmų siekiant užtikrinti, kad ilguoju laikotarpiu visada būtų pakankamai reikiamos kvalifikacijos darbuotojų ir būtų taikoma įstaigos darbuotojų išsaugojimo politika. Išsamesnė informacija pateikiama priedo 2.1 skirsnyje. 4.1.2. Ekonomikos ir finansų, konkurencijos ir rinkos generalinių direktoratų žmogiškųjų išteklių valdymo per finansų krizę veiksmingumo auditas (keli GD) Kad galėtų atlikti naujas sunkias su finansų krize susijusias pareigas, Komisija leido ekonomikos ir finansų, konkurencijos ir rinkos GD gerokai padidinti žmogiškuosius išteklius. Atliekant auditą buvo siekiama įvertinti, ar atitinkamo GD žmogiškųjų išteklių valdymas buvo veiksmingas reaguojant į su žmogiškaisiais ištekliais susijusius iššūkius, kuriuos lėmė politinis atsakas į finansų krizę. VAT nuomone, visi trys GD pademonstravo labai tvirtą ryžtą įveikti su žmogiškaisiais ištekliais susijusius iššūkius, o tai leido jiems siekti politinių ir veiklos tikslų, įskaitant tikslus, tiesiogiai nulemtus krizės. Nepaisant to, generaliniai direktoratai (skirtingu mastu) dar turi gerinti žmogiškųjų išteklių valdymo priemones, kad sprendimų priėmimo procesas būtų dar veiksmingesnis. Atsižvelgdami į žmogiškųjų išteklių valdymo strategiją generaliniai direktoratai turėtų toliau plėtoti daugiametes žmogiškųjų išteklių strategijas. Visų pirma jie turi atlikti kokybinę ir kiekybinę darbuotojų poreikio analizę ir mažinti atotrūkį tarp poreikio ir dabartinės situacijos. Įgyvendinant žmogiškųjų išteklių strategiją turi būti taikomos jos veiksmingumo vertinimo, stebėjimo ir pranešimo priemonės. Žmogiškųjų išteklių planavimo srityje jie turėtų taikyti priemones, skirtas reguliariai vertinti darbuotojų darbo krūviui ir nustatyti prioritetinėms jų užduotims. Tuo remiantis turi vykti darbuotojų paskirstymas. Generaliniai direktoratai turėtų sustiprinti su žmogiškųjų išteklių valdymu susijusios veiklos stebėjimo ir pranešimo procesą rengdami išsamią žmogiškųjų išteklių ataskaitą, kurioje būtų nagrinėjami įvairūs žmogiškųjų išteklių valdymo aspektai, įskaitant pagrindinius veiklos rodiklius. Tai leistų generaliniams direktoratams įvertinti žmogiškųjų išteklių valdymo rezultatus ir padėti vadovybei priimti sprendimus dėl žmogiškųjų išteklių. Visi trys GD parengė veiksmų planus, kurie, VAT nuomone, yra tinkami nustatytoms problemoms spręsti. Daugiau informacijos apie išvadas dėl atitinkamų GD pateikiama priedo 2.3 skirsnyje. 4.2. Žemės ūkis, gamtos ištekliai ir sveikata (AGRI, ENV, CLIMA, MARE, SANCO GD ir EAHC) 4.2.1. Ribota likutinio klaidų lygio nustatymo peržiūra (1 ir 2 ramsčiai) (Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD) Pirmą kartą VAT atliko ribotas likutinio klaidų lygio nustatymo peržiūras, remdamasi metinių veiklos ataskaitų (MVA) už 2012-uosius ataskaitinius metus projektuose Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD (šis skirsnis), Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD (žr. 4.4.1 skirsnį) ir Vystymosi ir bendradarbiavimo GD (žr. 4.5 skirsnį) pateikta informacija. Nustatydamas likutinio klaidų lygį, Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD iš esmės remiasi valstybių narių pateikta kontrolės statistika, kuri, Europos Audito Rūmų nuomone, yra nepatikima. Todėl kyla pavojus, kad Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD nustatytas likutinis klaidų lygis bus neteisingas. Rengiant MVA po 2012 m., reikėtų padidinti valstybių narių statistinių duomenų patikimumą[8]. Be to, Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD turėtų užtikrinti, kad likutinis klaidų lygis būtų nustatomas remiantis teisingais ir reprezentatyviais duomenimis. Generalinis direktoratas turėtų išnagrinėti nustatytus prieštaravimus ir užtikrinti, kad būtų įtrauktos su kompleksine parama susijusios klaidos. Jei jos neįtraukiamos, turėtų būti paaiškintas poveikis. Be to, Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD turėtų apsvarstyti galimybę koreguoti išlygų nustatymo procedūrą, kai išlygos grindžiamos patikima valstybių narių kontrolės statistika. Tai labiau atitiktų kitų bendro valdymo generalinių direktoratų taikomą reikšmingumo kriterijų. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD sutiko su visomis ribotos peržiūros išvadomis ir priėmė visas rekomendacijas. Jis pripažino rekomendacijų skubumą ir įsipareigojo jas įgyvendinti. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas nustatytoms problemoms spręsti. Imtasi pažangos stebėjimo veiksmų dėl MVA už 2013-uosius ataskaitinius metus ir nustatyta, kad jau dėl 2012 m. MVA buvo padaryta didelė pažanga, o dar didesnė – dėl 2013 m. MVA. Išsamesnė informacija pateikiama priedo 3.1 skirsnyje. 4.2.2. Kontrolės strategijos įgyvendinimo Žemės ūkio ir kaimo plėtros generaliniame direktorate auditas (Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD) Šie auditai pratęsė 2012 m. VAT atliktą Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD Audito departamente parengtos kontrolės strategijos auditą. Buvo siekiama įvertinti audito ir kontrolės strategijos taikymą, visų pirma audito užduočių atlikimo veiksmingumą, jų priežiūrą ir taisomąsias priemones, kurių imtasi siekiant pašalinti valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumus. Auditoriai pripažino, kad Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD nuolat deda pastangas klaidų lygiui sumažinti ir biudžetui apsaugoti, taikydamas įvairias trūkumų nustatymo ir šalinimo priemones. Nepaisant to, galima dar labiau patobulinti audito procesą, kuris yra labai svarbus, kad patikinimo dėl pagal sąskaitas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo proceso pagrindas būtų tvirtas: turėtų būti laiku gaunami ir, jei reikia, išverčiami bei išanalizuojami parengiamieji dokumentai; turėtų būti pagerintas koordinavimas su veiklos padaliniais, siekiant remtis jų žiniomis bei profesine patirtimi ir tinkamai nustatyti bei spręsti pagrindines problemas; turėtų būti užtikrinamas tinkamas pagrindinių etapų dokumentavimas. Taip pat labai svarbu, kad Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD galėtų pasikliauti sistema, skirta stebėti realiems ir tvariems valstybių narių kontrolės sistemų patobulinimams. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD turėtų užbaigti duomenų patvirtinimo patikras ir baigti kurti bei naudoti IT sistemą siekiant geriau sekti ir stebėti audito rekomendacijų įgyvendinimo pažangą. Be to, Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD turėtų taikyti šią sistemą audito pažangai, aprėpčiai ir tikslų pasiekimui stebėti. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas nustatytoms problemoms spręsti. Išsamesnė informacija pateikiama priedo 3.2 skirsnyje. 4.3. Sanglauda (REGIO ir EMPL GD) 4.3.1. Regioninės ir miestų politikos generalinio direktorato veiklos rezultatų vertinimo sistemų auditas (Regioninės ir miestų politikos GD) Pagrindinis audito tikslas – įvertinti, ar Regioninės ir miestų politikos GD taikomos veiklos rezultatų vertinimo sistemos tinka stebėti ir vertinti vidaus (pagrindinės ir administracinės) veiklos ir išorės veiklos (siekiamų politinių tikslų įgyvendinimo) rezultatams ir pranešti apie juos. Regioninės ir miestų politikos GD prioritetus turėtų geriau integruoti į valdymo planą ir paaiškinti, kaip jie padeda siekti konkrečių tikslų. Be to, turėtų būti gerai apibrėžti tikslai, numatyti atitinkami etapai ir rodikliai, kurie būtų RACER[9]. Politikos įgyvendinimo 2014–2020 m. rodikliai turėtų būti parengti remiantis bendrų kiekvienos veiksmų programos veiklos rezultatų vertinimu. Turėtų būti užtikrinama, kad 2014–2020 m. vertinimo strategija remtųsi dabartiniu laikotarpiu įgyta patirtimi, visų pirma tuo, kaip laikui bėgant gauti vertinimo įrodymų ir kaip tai gali prisidėti prie MVA ir pagal 318 straipsnį rengiamos ataskaitos. Be to, Regioninės ir miestų politikos GD kartu su Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių GD (žr. toliau) turėtų parengti strategiją, skirtą valstybių narių teikiamos informacijos apie veiklos rezultatus patikimumui padidinti, ir apsvarstyti galimybę laikytis daugialypio požiūrio. Regioninės ir miestų politikos GD taip pat turėtų ir toliau gerinti pateiktų 2007–2013 m. programavimo laikotarpio duomenų kokybę. Be to, Regioninės ir miestų politikos GD turėtų stiprinti geografinių padalinių vaidmenį stebint veiksmų programų vykdymo rezultatus ir užtikrinti, kad rezultatai tinkamai atsispindėtų perįgalioto leidimus išduodančio pareigūno valdymo nuomonėje. Generalinis direktoratas turėtų sukurti aiškų sanglaudos politikos taikymo rezultatų užtikrinimo metodą ir būdą, kaip šį užtikrinimą pasiekti, pavyzdžiui, atliekant stebėjimą, vertinimą ir auditą. Regioninės ir miestų politikos GD parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas nustatytoms problemoms spręsti. Išsamesnė informacija pateikiama priedo 4.2 skirsnyje. 4.3.2. Regioninės ir miestų politikos generalinio direktorato veiklos rezultatų vertinimo sistemų auditas (Regioninės ir miestų politikos GD) Pagrindinis audito tikslas buvo įvertinti taikomų veiklos rezultatų vertinimo sistemų tinkamumą. Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių GD turėtų į savo valdymo planą geriau integruoti pagrindinės veiklos tikslus ir planuojamus rezultatus, kurie prisideda prie konkrečių Europos socialinio fondo (ESF) tikslų ir svarbiausių horizontaliosios ir pagrindinės veiklos tikslų. Generalinis direktoratas turėtų toliau tobulinti rodiklius, kad jie atitiktų RACER kriterijus, ir užtikrinti, kad tikslai būtų nustatyti tinkamai. Įgyvendinant ESF politines priemones 2014–2020 m. laikotarpiu, rodikliai turėtų būti parengti remiantis GD bendrų kiekvienos veiksmų programos veiklos rezultatų vertinimu. Be to, reikėtų gerinti ataskaitų teikimą apie ESF pasiekimus, įtraukiant daugiau kokybiškų tyrimų ir susijusios informacijos. Remdamasis ankstesnio darbo rezultatais, generalinis direktoratas taip pat turėtų tobulinti visą veiklą apimantį darbo krūvio vertinimo metodą, kad pagerintų išteklių paskirstymą. Generalinis direktoratas turėtų turėti naujausią informaciją, reikalingą žmogiškųjų išteklių planui atitinkamai tobulinti. Be to, Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių GD kartu su Regioninės ir miestų politikos GD turėtų parengti informacijos apie veiklos rezultatus patikimumo didinimo strategiją. Nors dėmesys sutelktas į kitą programavimo laikotarpį, reikėtų ir toliau gerinti už 2007–2013 m. pateiktus duomenis. Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių GD taip pat turėtų stiprinti geografinių padalinių vaidmenį stebint veiksmų programų vykdymo rezultatus ir užtikrinti, kad rezultatai tinkamai atsispindėtų perįgalioto leidimus išduodančio pareigūno valdymo nuomonėje. Jis turėtų sukurti aiškų ESF veiklos rezultatų užtikrinimo metodą, o atliekant veiklos rezultatų auditą turi dalyvauti įvairių sričių specialistų grupės. Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių GD parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas nustatytoms problemoms spręsti. Išsamesnė informacija pateikiama priedo 4.3 skirsnyje. 4.4. Moksliniai tyrimai, energetika ir transportas (EACI, ERCEA, CNECT, JRC, REA, RTD, TEN-T EA, MOVE, ENER) 4.4.1. Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD likutinio klaidų lygio 2012-aisiais ataskaitiniais metais nustatymo ir susijusios metodikos taikymo ribota peržiūra (Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD) Buvo siekiama peržiūrėti likutinio klaidų lygio, apie kurį buvo pranešta 2012 m. MVA projekte, nustatymą ir susijusios metodikos taikymą. Likutinio klaidų lygio nustatymo tikslumui įtakos turi nebaigtas bendros reprezentatyvios audito imties auditas (84 %). Nors Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinis direktoratas negali kontroliuoti kai kurių audito vėlavimo priežasčių, jis turėtų toliau gerinti bendros reprezentatyvios audito imties patikrinimus, kad iki ataskaitinės datos būtų baigta didesnė audito imties dalis. Be to, Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD turėtų atsargiau ekstrapoliuoti ex post rezultatus, nes gali būti, kad kai kurios ekstrapoliuotos sisteminės klaidos nebus atliktos. Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD priėmė rekomendaciją ir pataisė ją 2013 m. MVA. Išsamesnė informacija pateikiama priedo 5.1 skirsnyje. 4.4.2. VAT ir Vidaus audito struktūros atliktas bendras Transeuropinio transporto tinklo vykdomosios įstaigos subsidijų valdymo auditas (Kvietimas teikti paraiškas. Projektų valdymas) (Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji įstaiga) Audito tikslas – įvertinti Transeuropinio transporto tinklo vykdomosios įstaigos (TEN-T EA) tiesiogiai valdomų subsidijų vidaus kontrolės sistemos tinkamumą ir taikymo veiksmingumą. Per šį bendrą auditą daugiausia dėmesio skirta pasiūlymų dėl subsidijų vertinimo procesui. Nenustatyta jokios didesnės rizikos, galinčios sutrukdyti siekti peržiūrimo proceso verslo tikslų. Išsamesnė informacija pateikiama priedo 5.2 skirsnyje. 4.4.3. Konkurencingumo ir inovacijų vykdomosios įstaigos kontrolės strategijos taikymo auditas (Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga) Auditas apėmė pagrindines sudedamąsias dalis, siekiant gauti patikinimą dėl valdomų fondų, ex ante ir ex post kontrolės, ir patikinimo atskleidimą MVA. VAT rekomendavo Konkurencingumo ir inovacijų vykdomajai įstaigai visapusiškai aprašyti kontrolės strategiją ir iš naujo įvertinti vidaus kontrolės sistemą, įskaitant ryšį tarp pagrindinių patikrinimų bei jų rezultatų ir konkrečių su teisėtumu ir tvarkingumu susijusių patikinimo tikslų. Įstaiga turėtų atnaujinti savo procedūras, kai teikiamos perįgalioto leidimus išduodančio pareigūno ataskaitos, įtraukdama su pagrindiniais veiklos rodikliais susijusią kontrolę, ir iš naujo apsvarstyti ex ante ir ex post kontrolės svarbą atsižvelgiant į siekiamą gauti patikinimą. Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga taip pat turėtų sustiprinti ex ante patikras šiuo tikslu parengdama rizika pagrįstą metodą, kuris būtų paremtas patikimais ir nuosekliais pagrindiniais veiklos rodikliais, sustiprinti finansuoti tinkamų išlaidų patikrinimą ir priimti oficialius sprendimus dėl techniškai kvalifikuotų darbuotojų įgaliojimo patvirtinti išmokėjimą. Ex post audito strategijos klausimu Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga turėtų geriau apibrėžti ir pagrįsti bendrus bei konkrečius tikslus ir pagerinti rizika pagrįstos projektų atrankos procesą. Galiausiai Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga turėtų parengti kovos su sukčiavimu strategiją siekdama užtikrinti tinkamą informuotumą apie sukčiavimą jos visa apimančioje kontrolės strategijoje. Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas nustatytoms problemoms spręsti. Išsamesnė informacija pateikiama priedo 5.4 skirsnyje. 4.4.4. Septintosios bendrosios programos vykdymo kontrolės sistemų taikymas Mokslinių tyrimų vykdomosios įstaigoje (Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga) Atliekant auditą įvertinta, ar Mokslinių tyrimų vykdomosios įstaigos taikoma Septintosios bendrosios programos vykdymo kontrolės strategija davė lauktų rezultatų. 2010–2012 m. atlikus ex post auditus paaiškėjo, kad įstaigos valdomose MVĮ programose būta didelių klaidų. VAT rekomendavo Mokslinių tyrimų vykdomajai įstaigai įvertinti su šiomis programomis susijusių pažeidimų ir galimo sukčiavimo riziką ir pranešti apie tai 2013 m. MVA, visapusiškai vykdyti numatytus taisomuosius veiksmus ir atlikti specialų sustiprintą auditą. Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga, siekdama priimti sprendimą dėl išlygų 2012 m. MVA, bendro reprezentatyvių klaidų lygio netaiko visai Septintosios bendrosios programos veiklai, kaip tai darė Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD. Vietoj šio ji pasirinko alternatyvų variantą. Be to, Mokslinių tyrimų ir inovacijų įstaiga su teisėtumu ir tvarkingumu susijusių klaidų lygį pakeitė klaidų poveikio finansams ir biudžetui rodikliu. Todėl Mokslinių tyrimų ir inovacijų vykdomoji įstaiga savo MVA turėtų aiškiau nurodyti klaidų ir patikinimo lygį. Be to, Mokslinių tyrimų ir inovacijų vykdomoji įstaiga turėtų įforminti konkrečią ex post kontrolės strategiją, kurioje būtų apibrėžti veiklos rezultatams stebėjimo tikslai, prioritetai bei pagrindiniai rodikliai ir patobulintas rizikos vertinimo metodas, siekiant padidinti rizika pagrįstų patikrinimų skaičių. Turėtų būti sukurtas ir ex ante patikrinimams taikomas rizika pagrįstas metodas. Galiausiai Mokslinių tyrimų ir inovacijų vykdomoji įstaiga turėtų imtis veiksmų, kurie yra įtraukti į jos Kovos su sukčiavimu dokumentą, inicijuoti su moksliniais tyrimais susijusių generalinių direktoratų svarstymus, kaip teisingai įvertinti dvigubo finansavimo riziką, ir su kitomis mokslinių tyrimų tarnybomis koordinuoti kovą su plagiatu. Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas nustatytoms problemoms spręsti. Išsamesnė informacija pateikiama priedo 5.5 skirsnyje. 4.5. Išorės pagalba, vystymasis ir plėtra (DEVCO, ECHO, ELARG, FPI) 4.5.1. Ribota likutinio klaidų lygio metodikos ir nustatymo peržiūra (Vystymosi ir bendradarbiavimo GD) Buvo siekiama peržiūrėti 2012 m. MVA projekte apibūdintą likutinio klaidų lygio nustatymą ir susijusią metodiką. 2011 m. Vystymosi ir bendradarbiavimo GD pradėjo likutinio klaidų lygio nustatymo tyrimą, taip žengdamas svarbų žingsnį siekdamas pagerinti patikinimo nustatymo procesą. Tačiau per VAT peržiūrą nustatyta trūkumų, susijusių su numatytos klaidų lygio dalies nustatymo patikimumu (pavyzdžiui, nėra nuosekliai taikomos metodikos, skirtos numatyti klaidoms, kai nėra susijusių dokumentų) ir su likutinio klaidų lygio ir kitų patikinimo sudedamųjų dalių įtraukimu į MVA projektą. Be to, VAT padarė išvadą, kad 2012 m. MVA projekte trūksta informacijos, kad būtų galima įvertinti vykdomos bendros kontrolės (įskaitant likutinio klaidų lygio tyrimą) išlaidų ekonominį efektyvumą. Toks vertinimas leistų Vystymosi ir bendradarbiavimo DG nustatyti, kokių yra galimybių užtikrinti ekonominį išlaidų efektyvumą ir (arba) kokiose srityse būtų galima pakeisti kontrolės pobūdį. VAT rekomendavo, kad kitais ataskaitiniais metais Vystymosi ir bendradarbiavimo GD imtųsi atitinkamų veiksmų, kad būtų naudojamasi operacijų duomenų, kurie gauti iš bendrosios RELEX informacinės sistemos (CRIS) ir kurių nuoseklumo patikra jau atlikta, baze. Vystymosi ir bendradarbiavimo GD parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas nustatytoms problemoms spręsti. Vėliau VAT atkreipė dėmesį, kad Vystymosi ir bendradarbiavimo GD ėmėsi atitinkamų veiksmų galutinės 2012 m. MVA dėl likutinio klaidų lygio dėstymo daliai pagerinti. Išsamesnė informacija pateikiama priedo 6.1 skirsnyje. 4.5.2. Vystymosi ir bendradarbiavimo GD pasirengimo taikyti peržiūrėtą Europos Audito Rūmų patikinimo pareiškimo metodiką lygis (Vystymosi ir bendradarbiavimo GD) (Veiklos rezultatų auditas) Dėl Europos Audito Rūmų naujo požiūrio į patikinimo pareiškimą greičiausiai padidės praneštų klaidų lygis, nes iš imties pašalinamos mažiau klaidų lemiančios išankstinio finansavimo operacijos ir dėl kiekybinio rimtų pažeidimų nustatymo 100 proc. visiems valdymo būdams viešuosiuose konkursuose. Į tai atsižvelgdama VAT patikrino Vystymosi ir bendradarbiavimo GD pasirengimo taikyti peržiūrėtą Europos Audito Rūmų patikinimo pareiškimo metodiką lygį. Auditas parodė, kad Vystymosi ir bendradarbiavimo GD tinkamai pasirengė sumažinti biudžeto įvykdymui kylančią riziką, susijusią su peržiūrėta Europos Audito Rūmų patikinimo pareiškimo metodika. Vystymosi ir bendradarbiavimo GD parengė išsamų veiksmų planą, skirtą spręsti su peržiūrėta patikinimo pareiškimo metodika susijusioms ir kitoms problemoms, kurias nustatė jo išorės auditoriai ar šio GD vidaus audito struktūra arba VAT. Išsamesnė informacija pateikiama priedo 6.2 skirsnyje. 4.5.3. Decentralizuotas viešųjų pirkimų valdymas (Vystymosi ir bendradarbiavimo GD) Audito tikslas buvo įvertinti, ar yra tinkamos ir veiksmingai taikomos su Europos plėtros fondo (EPF) ir ES biudžeto viešųjų pirkimų sutarčių suteikimo ir sudarymo procesais susijusios vidaus kontrolės sistemos, rizikos valdymas ir administravimo procesai. Atlikus auditą nustatyti du konkretūs atvejai, susiję su etikos principų nustatymu bei taikymu ir interesų konfliktų prevencija. Todėl VAT rekomendavo Vystymosi ir bendradarbiavimo GD šiuos aspektus paaiškinti praktinio vadovo instrukcijose. Vystymosi ir bendradarbiavimo GD parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas nustatytoms problemoms spręsti. Išsamesnė informacija pateikiama priedo 6.4 skirsnyje. 4.6. Švietimas ir pilietybė (COMM GD, EAC GD, EACEA, HOME GD, JUST GD) 4.6.1. Nacionalinių agentūrų veiklos rezultatų auditas (Švietimo ir kultūros GD) Dalyvaujančių šalių nacionalinės valdžios institucijos paskyrė nacionalines agentūras įgyvendinti programas „Mokymasis visą gyvenimą“ ir „Veiklus jaunimas“. Kuriant priežiūros sistemą generalinio direktorato užsakomosios paslaugos, kaip valdymo forma, kelia papildomą pavojų, ar bus pasiekti jo politiniai tikslai. Pagrindinis audito tikslas buvo įvertinti, ar Švietimo ir kultūros GD įdiegė veiksmingą veiklos rezultatų vertinimo sistemą, skirtą nacionalinių agentūrų veiklos rezultatams stebėti, teikti apie juos ataskaitas ir jiems vertinti. Auditas parodė, kad nors Švietimo ir kultūros GD šiuo metu imasi tam tikrų veiksmų veiklos rezultatų vertinimo sistemai 2014–2020 m. laikotarpiu apibrėžti, jis turėtų gerinti sistemos veiksmingumą, ypač rodiklių, pagal kuriuos aiškiai įvertinama, kaip veiksmingai ir ekonomiškai efektyviai naudojamos nacionalinėms agentūroms suteiktos subsidijos veiklai. Be to, reikėtų aiškiai susieti nacionalinių agentūrų ir Komisijos tikslus. Švietimo ir kultūros GD parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas nustatytoms problemoms spręsti. Išsamesnė informacija pateikiama priedo 7.1 skirsnyje. 4.7. Ekonomikos ir finansų reikalai (COMP, ECFIN, ENTR, MARKT, OLAF, TAXUD, TRADE) 4.7.1. Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programos („Copernicus“) vykdymo rezultatų auditas (Įmonių ir pramonės GD) Atliekant Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programos (GMES) auditą buvo siekiama įvertinti GMES valdymą remiančių valdymo priemonių, rizikos valdymo ir vidaus kontrolės sistemų veiksmingumą. Auditas buvo atliekamas pereinamuoju laikotarpiu nuo GMES pradinės veiklos, vykdytos 2011–2013 m., iki „Copernicus“ pervadinto programos veiklos etapo, kuriuo bendras indėlis iš ES biudžeto bus padidintas daugiau kaip tris kartus. VAT rekomenduoja pagerinti kosmoso komponento valdymo sistemą, sustiprinti stebėjimo sistemas bei priemones ir atlikti išsamią analizę siekiant veiksmingai paremti perėjimą prie „Copernicus“ veiklos etapo. Įmonių ir pramonės GD parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas nustatytoms problemoms spręsti. Išsamesnė informacija pateikiama priedo 8.1 skirsnyje. 4.8. Bendrosios paslaugos ir žmogiškieji ištekliai (HR, BUDG, DGT, DIGIT, EPSO, ESTAT, SJ, OIB, OIL, OP, PMO, SCIC, SG) 4.8.1. Eurostato pasirengimas atlikti savo vaidmenį Ekonomikos valdymo sistemoje (Eurostatas) (Veiklos rezultatų auditas) Ekonomikos ir finansų krizė atskleidė tam tikrų svarbių struktūrinių ES ekonominės ir pinigų sąjungos narių vykdomo ekonomikos valdymo trūkumų. Į tai reaguojant buvo sustiprintos ir išplėstos Eurostato pareigos. Eurostatas ne tik užtikrina aukštos kokybės duomenis apie valstybės skolą ir deficito skaičius, bet ir atsako už taisyklių ir procedūrų nustatymą statistinių duomenų manipuliavimo atvejams tirti. Toks buvo audito, kurio metu nagrinėtas Eurostato pasirengimas, tikslas. VAT rekomendavo Eurostatui kuo greičiau įforminti savo veiklos procedūras ir technines gaires, taip pat įtraukti gautas teisines rekomendacijas. Eurostatas taip pat turėtų įvertinti savo poreikius, susijusius su žmogiškaisiais ištekliais ir kompetencija, kad galėtų atlikti naujas užduotis tyrimų srityje. Todėl šie poreikiai turėtų atsispindėti valdymo plane. Be to, Eurostatas turėtų užtikrinti, kad jo rizikos modelis, kuris yra naudojamas planuojant pirminius dialogo vizitus[10], derėtų su pripažinta kokybės valdymo sistema. Jis taip pat turėtų užtikrinti pridėtinę vertę, savo išvadas pateikdamas Ekonomikos ir finansų komitetui. Be to, VAT rekomendavo Eurostatui parengti aiškų kiekvieno ad hoc vizito[11] pagrindimą ir ad hoc vizitų santrauką pateikti pagrindiniams suinteresuotiesiems subjektams. Eurostatas parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas nustatytoms problemoms spręsti. Neseniai atlikusi pažangos stebėjimo auditą, VAT pažymėjo, kad pažanga buvo padaryta. Išsamesnė informacija pateikiama priedo 9.1 skirsnyje. 4.9. IT auditas 4.9.1. ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos saugumo valdymo rezultatų auditas (ES ATLPS) (Klimato politikos GD, Informatikos GD, Žmogiškųjų išteklių ir saugumo GD) Kadangi Komisija atsakinga už ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos (ES ATLPS) IT sistemą, ji turi užtikrinti, kad šios sistemos IT saugumo silpnosios vietos nebūtų neteisėtai išnaudojamos, nes tai gali sukelti anglies dioksido rinkos sutrikimą bei iškraipymą ir turėti padarinių institucijos reputacijai ir finansams. Bendras audito tikslas buvo įvertinti, ar taikoma kontrolės sistema užtikrina, kad būtų nustatytos ir veiksmingai taikomos tinkamos ES ATLPS saugumo priemonės. Auditas buvo atliekamas Klimato politikos GD, Informatikos GD ir Žmogiškųjų išteklių GD Saugumo direktorate atsižvelgiant į atitinkamą jų vaidmenį ir atsakomybę už valdymą. VAT auditas parodė, kad Klimato politikos GD nustatytos saugumo priemonės, atsižvelgiant į sistemos sudėtingumą ir jai kylančius sunkumus, yra pagrįstos. Tačiau susijusi saugumo kontrolė nebuvo visapusiškai vykdyta. Tai yra vienas iš padarinių, kurį sukėlė dabartinės ATLPS projekto valdymo struktūros[12] sunkumai priimant privalomus sprendimus ir užtikrinant jų įgyvendinimą, taip pat sureguliuojant prieštaraujančias partnerių pozicijas ir didelius nesutarimus, kad tokiu būdu būtų palengvintas pagrindinių dalyvių bendradarbiavimas ir informacijos srautas, reikalingas norint priimti tinkamus sprendimus dėl ATLPS IT sistemai būtinų saugumo priemonių. Visi trys generaliniai direktoratai parengė veiksmų planus, kurie, VAT nuomone, yra tinkami nustatytoms problemoms spręsti. Išsamesnė informacija pateikiama priedo 10.3 skirsnyje. 4.9.2. 1 etapas. Vystymo proceso rezultatų auditas (Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD, Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD) Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD (kaip sistemos savininkas) ir Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD (kaip sistemos tiekėjas) yra svarbiausi dalyviai kuriant projektą SYGMA, kurį šiuo metu valdo keletas su moksliniais tyrimais susijusių generalinių direktoratų, siekiančių sukurti IT sistemą, pagal kurią būtų remiamas Septintajai bendrajai programai, Konkurencingumo ir inovacijų bendrajai programai, programai „Horizontas 2020“ skirtų subsidijų ir kitų ne mokslinių tyrimų srities subsidijų, kurias naudoja su moksliniais tyrimais susiję generaliniai direktoratai, valdymas. SYGMA turėtų tapti bendra subsidijų valdymo sistema, sudarančia subsidijų valdymo pagrindą[13]. SYGMA turėtų tapti bendra subsidijų valdymo sistema, sudarančia subsidijų valdymo racionalizavimo proceso pagrindą. Audito tikslas buvo įvertinti SYGMA valdymo veiksmingumą ir efektyvumą, ypatingą dėmesį skiriant IT projektų valdymui, IT operacijų valdymui ir parengimui. Apskritai SYGMA projekto IT kūrimo dalis buvo tinkamai valdoma, iš esmės nenukrypstant nuo pirminio plano. Tačiau dėl vis dar nepatvirtinto sektoriaus teisinio pagrindo ir suderintų verslo procesų apibrėžties, IT kūrimas buvo grindžiamas veikiau nešališkomis prielaidomis, o ne stabiliais verslo procesais ir verslo poreikiais. Abu generaliniai direktoratai pagal priimtas rekomendacijas parengė veiksmų planus, kurie, VAT nuomone, yra tinkami nustatytoms problemoms spręsti. Išsamesnė informacija pateikiama priedo 10.4 skirsnyje. 5. Konsultacijos su Komisijos finansinių pažeidimų komisija 2013 m. Finansinių pažeidimų komisija, vadovaudamasi Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[14] 73 straipsnio 6 dalimi, nenustatė jokių sisteminių problemų. 6. Išvados Įgyvendinant veiksmų planus, sudarytus atsižvelgiant į šiais ir ankstesniais metais VAT atliktų audito patikrinimų išvadas, prisidedama prie nuolatinio Komisijos vidaus kontrolės sistemos tobulinimo. VAT atliks kitus audito patikrinimus, per kuriuos bus tikrinamas veiksmų planų įgyvendinimas, o jų išvadas peržiūrės Audito pažangos komitetas. Komitetas prireikus pateiks atitinkamos informacijos Kolegijai. VAT ir toliau daugiausia dėmesio skirs finansų, atitikties bei IT auditui ir intensyviau vykdys veiklos rezultatų auditą. [1] Į šią ataskaitą įtrauktos iki 2014 m. vasario 1 d. užbaigtos rengti audito ir konsultacijų ataskaitos. [2] Ataskaitoje nepateikiama duomenų apie decentralizuotas Europos agentūras, Europos išorės veiksmų tarnybą ar kitas VAT audituotas įstaigas, kurios gauna atskiras metines ataskaitas. [3] Reikalaujama pagal Vidaus auditorių instituto (VAI) paskelbtą Tarptautinių vidaus audito profesinės praktikos standartų (Standartai) veiklos standartą Nr. 2060. [4] Finansinio reglamento 100 straipsnis. [5] Audito pažangos komitetas padeda Komisijos narių kolegijai užtikrinti, kad Komisijos tarnybos tinkamai atsižvelgtų į VAT, vidaus audito struktūrų ir Europos Audito Rūmų darbą, ir gauna informaciją apie padarytą pažangą. [6] Pridėtame tarnybų darbiniame dokumente pateikiama visų užbaigtų auditų ir pažangos stebėjimo audito užduočių apžvalga. [7] VAT - 2006 - Informatikos GD - 001 Duomenų centras - Operacijos ir saugumas, VAT - 2007 - Informatikos GD - 001 Bendra duomenų tinklo infrastruktūra ir paslaugos VAT.B - 2008 - Žmogiškųjų išteklių ir saugumo GD - 004 Saugumo auditas. [8] Tikimasi, kad ateityje situaciją pagerins 2014–2020 m. laikotarpiu taikysimi nauji teisės aktai ir sustiprinta kontrolės sistema. [9] RACER: svarbūs, priimtini, patikimi, paprasti ir tvarūs (Vidaus kontrolės standartas Nr. 5). [10] Pirminių dialogo vizitų tikslas – nustatyti riziką ar problemas, kurias „pirminiai“ duomenų šaltiniai gali kelti perviršinio deficito procedūros metu. [11] Ad hoc vizitai rengiami, kai iškilusios konkrečios svarbios problemos su valstybe nare negalima išspręsti kitomis priemonėmis, nei surengiant susitikimą vietoje. Nors šie vizitai nėra atskirai minimi peržiūrėtame Reglamente Nr. 479/2009, Eurostatas mano, kad jo prieigos teisės yra tokios pat kaip ir vizitų metodikos tikslais metu. [12] Generalinio direktoriaus lygmeniu valdymo struktūrą sudaro ATLPS projekto valdymo komitetas, direktoriaus lygmeniu – jo parengiamoji grupė, o techniniu lygmeniu – saugumo darbo grupė. [13] Subsidijų valdymo racionalizavimo procesas buvo pradėtas 2011 m. kovo mėn., atsižvelgiant į Komisijos pirmininko pavaduotojo M. Ševčovič komunikatą „Didžiausios IT sistemų Komisijoje naudos užtikrinimas“. Siekiama veiksmingai naudoti Komisijos išteklius bei investicijas ir užtikrinti, kad veiksmingomis IT priemonėmis būtų realūs veiklos poreikiai. [14] Taikymo taisyklių 117 straipsnyje nustatyta: „Metinėje ataskaitoje [t. y. pagal 99 straipsnio 3 dalį rengiamoje ataskaitoje] taip pat nurodomos visos specializuotos komisijos, sudarytos pagal Finansinio reglamento 73 straipsnio 6 dalį, pastebėtos sisteminės problemos.“