AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

Europos visuomenėje ir ekonomikoje esama daug svarbių skaitmeninių ir technologinių inovacijų, taip pat darbo rinkos ir demografinių pokyčių. Daugelio dabartinių darbų prieš dešimtmetį dar nebuvo, o ateityje atsiras daug naujų užimtumo formų. Baltojoje knygoje dėl Europos ateities Komisija pabrėžia, kad „tikėtina, kad dauguma šiandienos pradinukų ateityje dirbs naujų rūšių darbą, kuris dar neegzistuoja“ ir tam „reikės telkti didžiules investicijas į įgūdžius ir iš esmės pertvarkyti švietimo ir mokymosi visą gyvenimą sistemas“.

Švietimu ir mokymusi galima iš dalies pasiekti, kad daugiau žmonių gautų tinkamą darbą, geriau tenkintų tų įgūdžių, kurių reikia ekonomikai, poreikius ir didintų Europos atsparumą. Atsižvelgiant į sparčią technologijų pažangą ir su ja susijusius darbo vietų pobūdžio ir keliamų reikalavimų pokyčius, mokymasis visą gyvenimą turi būti grindžiamas tvirtomis pramonės, švietimo ir mokymo ir mokymosi aplinkos sąsajomis ir sinergija. Prie tokių realijų turi prisitaikyti ir švietimo ir mokymo sistemos. Visų pirma, jau nebepakanka suteikti jauniems žmonėms nustatyto įgūdžių ar žinių rinkinio; jie turi būti atsparūs, turėti daug įvairių gebėjimų ir mokėti prisitaikyti prie pokyčių. Tad žmonėms visais gyvenimo etapais įgyjant naujų ir aktualesnių gebėjimų mokymosi visą gyvenimą poreikis ir vertė dabar dar akivaizdesni nei bet kada iki šiol.

2017 m. kovo 25 d. Romos deklaracijoje 27 valstybių narių, Europos Vadovų Tarybos, Europos Parlamento ir Europos Komisijos vadovai įsipareigojo sukurti „Sąjungą, kurioje jauni žmonės įgyja geriausią išsilavinimą bei gauna geriausią mokymą ir gali studijuoti bei rasti darbą visame žemyne“.

Mūsų visuomenė ir ekonomika labai priklauso nuo išsilavinusių ir gabių žmonių. Tokie gebėjimai, kaip kūrybiškumas, kritinis mąstymas, iniciatyvumas ir problemų sprendimas, atlieka svarbų vaidmenį sudėtingoje ir kintančioje dabartinėje visuomenėje. Diskusijoms skirtame dokumente dėl globalizacijos suvaldymo pripažįstama, kad visuomenei, kuri tampa vis judesnė ir labiau skaitmeninė, reikia naujų mokymosi būdų ir lankstesnių mokymo ir švietimo modelių, o Diskusijoms skirtame dokumente dėl socialinio Europos aspekto pabrėžiama, kaip svarbu turėti tinkamų įgūdžių ir gebėjimų rinkinį siekiant išlaikyti gyvenimo standartus Europoje. Klimato kaita ir riboti gamtiniai ištekliai, ekonominė ir socialinė nelygybė reiškia, kad vykdant bet kokią veiklą būtina galvoti apie darnų vystymąsi.

Kaip aiškiai pažymėta Komisijos komunikate „Europinės tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą“, Europos švietimo erdvė turėtų paskatinti besimokančių asmenų, švietimo specialistų ir švietimo ir mokymo įstaigų bendradarbiavimą ir judumą. Visoms valstybėms narėms vienodai svarbu visapusiškai išnaudoti švietimo ir kultūros potencialą, skatinantį darbo vietų kūrimą, socialinį teisingumą bei aktyvų pilietiškumą ir padedantį patirti visą Europos tapatybės įvairovę. Taip atsiliepiama į padidėjusį judumą Europos darbo rinkose, poreikį daugiau investuoti į kalbų mokymąsi ir gebėjimų ugdymą skaitmeninių technologijų, verslumo ir gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (angl. STEM) srityse. Imdamasi paskesnių veiksmų Europos Vadovų Taryba 2017 m. gruodžio mėn., be kita ko, paprašė apsvarstyti priemones, kuriomis siekiama spręsti su skaitmenine transformacija, kibernetiniu saugumu, gebėjimu naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir dirbtiniu intelektu susijusių gebėjimų problemas ir patenkinti poreikį švietimo ir mokymo srityje taikyti įtraukų, mokymąsi visą gyvenimą skatinantį ir į inovacijas orientuotą požiūrį.

Visiškai priešingai šioms tendencijoms, iš naujausių EBPO PISA tyrimo duomenų matyti, kad vienas iš penkių Europos Sąjungos (ES) moksleivių prastai skaito ir menkai išmano matematiką ar gamtos mokslus. Nerimą kelia tai, kad 2012–2015 m. prastai besimokančių mokinių ES dar padaugėjo. Šalyse, dalyvavusiose EBPO 2012 m. Suaugusiųjų gebėjimų tyrime (PIAAC), 4,9–27,7 proc. suaugusiųjų raštingumas yra žemiausio lygio, o 8,1–31,7 proc. suaugusiųjų itin prastai skaičiuoja.

Be to, 44 proc. ES gyventojų turi menkus skaitmeninius gebėjimus, o 19 proc. jų apskritai neturi, nepaisant to, kad technologijų ir skaitmeninių pokyčių sparta daro didelį poveikį mūsų ekonomikai ir visuomenei. Sparti skaitmeninė ekonomikos transformacija reiškia, kad beveik visose darbo vietose ir apskritai visuomenėje dabar reikia tam tikrų skaitmeninių gebėjimų. Dabar skaitmeniniai gebėjimai tokie pat svarbūs, kaip mokėjimas skaityti ir skaičiuoti, tad Europai reikia skaitmeninių gebėjimų turinčių žmonių, kurie gali ne tik naudotis tomis technologijomis, bet ir būti novatoriais ir lyderiais jas naudojant.

Pirmasis Europos socialinių teisių ramsčio principas – teisė į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą. Neturint gebėjimų, būtinų norint sėkmingai dalyvauti visuomenės gyvenime ir darbo rinkoje, kyla didesnis nedarbo, skurdo ir socialinės atskirties pavojus. Tai kliudo integraciniam ir tvariam augimui, taip pat pramonės konkurencingumui ir gebėjimams diegti inovacijas. Kaip matyti iš mokslinių tyrimų, pagrindinių raštingumo, mokėjimo skaičiuoti ir skaitmeninių gebėjimų gerinimas yra glaudžiai susijęs su didesnio bendrųjų gebėjimų spektro plėtojimu; tai ypač pasakytina apie asmeninį tobulėjimą ir mokymosi gebėjimų ir pilietinių gebėjimų ugdymą.

2006 m. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė rekomendaciją dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų. Joje valstybėms narėms rekomenduota į mokymosi visą gyvenimą strategijas įtraukti visiems užtikrintiną galimybę įgyti bendruosius gebėjimus. Pridėtuose Europos bendrųjų gebėjimų orientaciniuose metmenyse apibrėžti gebėjimai, kurių reikia kiekvienam žmogui, kad galėtų realizuotis ir tobulėti, įsidarbinti, dalyvauti visuomenės gyvenime ir būti aktyvus pilietis. Valstybės narės kviestos taikyti šiuos metmenis siekiant užtikrinti, kad pirminio švietimo ir mokymo sistemoje visiems jaunuoliams būtų suteikta galimybė ugdyti bendruosius gebėjimus taip, kad galėtų pasiruošti suaugusiųjų gyvenimui, o suaugusieji galėtų tobulinti ir atnaujinti savo bendruosius gebėjimus visą gyvenimą.

Nuo 2006 m. mokymas ir mokymasis sparčiai kito; galimybėms įgyti gebėjimų poveikį daro aktyvesnis naudojimasis technologijomis, didesnis nuotolinio mokymosi paplitimas ir išaugęs savaiminis mokymasis naudojant mobiliuosius skaitmeninius prietaisus. Iš pastarojo dešimtmečio patirties žinoma, kad švietimo, mokymo ir mokymosi aplinkoje reikia geriau išnaudoti tokias naujas galimybes siekiant aktyviai remti gebėjimų ugdymą visą gyvenimą. Visų besimokančiųjų mokymosi patirtis įvairių dalykų srityse turi būti plėtojama stiprinant formaliojo ir neformaliojo mokymosi aplinkų sąsajas. To galima siekti skatinant, pvz., tarpdisciplinį mokymąsi, tyrimais grindžiamą mokymąsi, stažuotes ir mokymąsi darbo vietoje.

Siūlomos rekomendacijos tikslas – padėti visiems žmonėms geriau ugdyti bendruosius gebėjimus visą gyvenimą ir remti šiam tikslui pasiekti būtinas priemones. Valstybės narės skatinamos geriau parengti žmones kintančioms darbo rinkoms, ugdyti aktyvų pilietiškumą įvairesnėje, judesnėje, labiau skaitmeninėje ir globalesnėje visuomenėje ir remti mokymąsi visais gyvenimo etapais. Ypač siūloma investuoti į pagrindinius įgūdžius, verslumo ir skaitmeninius gebėjimus ir kalbinius gebėjimus siekiant suteikti visiems galimybę aktyviai dalyvauti visuomenės ir ekonominiame gyvenime. Taip pat siūloma investuoti į gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos gebėjimus siekiant skatinti šių mokslų išmanymą ir padidinti karjeros šiose srityse patrauklumą. Siūloma rekomendacija pakeičia Rekomendaciją dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų, kurią Europos Parlamentas ir Taryba priėmė 2006 m.. Ja bus:

·remiamas pirmojo Europos socialinių teisių ramsčio principo, pagal kurį „[k]iekvienas turi teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, kad galėtų išsaugoti ir įgyti kompetenciją, leidžiančią visavertiškai dalyvauti visuomenės gyvenime ir sėkmingai įveikti permainas darbo rinkoje“, ir ketvirtojo principo, pagal kurį stiprinama teisė „laiku gauti konkrečiai jam pritaikytą pagalbą siekiant pagerinti perspektyvas įsidarbinti ar pradėti dirbti savarankiškai“, įskaitant teisę „į paramą ieškant darbo, mokantis ir persikvalifikuojant“, įgyvendinimas;

·remiamas Europos švietimo erdvės kūrimas susitariant dėl visiems besimokantiems asmenims reikalingų bendrųjų gebėjimų, skatinant besimokančių asmenų ir mokytojų judumą ir ypač remiant kalbinių gebėjimų ugdymą siekiant prisidėti prie judumo ir bendradarbiavimo Europoje;

·remiamas verslumo gebėjimų ugdymas siekiant įgyti esminius įgūdžius ir nuostatas, įskaitant kūrybiškumą, iniciatyvumą, komandinį darbą, rizikos suvokimą ir atsakomybės jausmą;

·prisitaikoma prie kintančių gebėjimų reikalavimų, įskaitant reikalavimus, susijusius su pagrindiniais gebėjimais, skaitmeniniais gebėjimais ir gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos gebėjimais, ir atkreipiamas dėmesys į priemones, kuriomis siekiama remti gebėjimų ugdymą šiose srityse;

·pabrėžiamas aktyvaus pilietiškumo, bendrų vertybių ir pagrindinių teisių vaidmuo;