Nors daug nacionalinių viešbučių ir maitinimo srities asociacijų ES jau priėmė VPS metodiką, ji ir toliau lieka savanoriška, nesusijusi nei su priežiūra, nei su veiklos rezultatų ataskaitų teikimu. Nereglamentavimo priemonių veiksmingumas priklauso nuo to, ar jas remia pramonė, valdžios institucijos ir vartotojai; be to, jos turi būti pagrįstos tinkama veiklos ir rezultatų priežiūra. Atskirų organizacijų parengtos saugos rekomendacijos gali būti įdomios ir kitiems, su sąlyga, kad jose bus pakankamai bendrumų.

Be to, atsižvelgiant į galimus prieinamumo poreikius reikia įvertinti konkrečias tam tikros pažeidžiamų vartotojų kategorijoms skirtas saugos priemones. Kai kurių tyrimų duomenimis, potencialioje pažeidžiamų vartotojų turizmo rinkoje gali dalyvauti apie 127 mln. žmonių. Šis skaičius nustatytas atsižvelgiant į specialiųjų prieigos poreikių turinčius keliautojus (pavyzdžiui, turinčius ilgalaikę ir (arba) nuolatinę fizinę negalią ar laikinų sutrikimų, taip pat vyresnio amžiaus, lydinčius ar globojančius asmenis bei šeimas su mažais vaikais). Pateikiant turistų apgyvendinimo paslaugų vartotojams priešgaisrinės saugos priemones, taip pat evakuacijos ar nepaprastosios padėties planus turi būti atsižvelgiama į specialius neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų poreikius.

Turistų apgyvendinimo sauga - ir viso HORECA sektoriaus sauga - yra svarbi darbuotojų saugos ir sveikatos dalis. Be to, yra nusistovėjusi sektoriaus teisės aktų visuma, susijusi su statybos aplinka, liftais ir kitais statybos sektoriuje naudojamais produktais.

2013 m. ES 28 turistai apgyvendinimo vietose nakvojo daugiau kartų negu bet kada anksčiau – iš viso 2,6 mlrd. nakvynių . Be to, nerezidentų (t.y., atvykėlių iš kitų šalių) nakvynių skaičius turistų apgyvendinimo įstaigose ES-28 2012–2013 m. išaugo 4,8 proc. ir 2013 m. sudarė 45 proc. visų gyventojų nakvynių.

EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2014 07 22 COM(2014) 464 final PRIEDAS

prie ŽALIOSIOS KNYGOS dėl turistų apgyvendinimo paslaugų saugos



Turinys 1. Faktai ir skaičiai 1.1. Esamos priemonės ir jų vykdymo užtikrinimas 1.1.1. Nacionalinis lygmuo 1.1.2. Europos lygmuo 1.1.3. Priežiūra ir vykdymo užtikrinimas 1.2. Kompleksiniai klausimai 1.2.1. MVĮ 1.2.2. „Eurobarometro“ apklausos 1.2.3. Standartai 1.3. Lygmuo ir priemonės 1.3.1. Alternatyvios priemonės 2. Konkretūs Komisijos veiksmai dėl turistų apgyvendinimo saugos 2.1. Ankstesni veiksmai (2003–2012 m.) 2.2. Naujausi veiksmai (2012–2013 m.)



1.Faktai ir skaičiai

Šiame skyriuje pateikti faktai ir skaičiai, kuriais galima pasinaudoti nagrinėjant Žaliojoje knygoje iškeltus klausimus. Šiame priede pateikta medžiaga susijusi ne su visais Žaliosios knygos 4 skyriaus klausimais, nes ne visais atvejais esama pagalbinės informacijos. 1.1.Esamos priemonės ir jų vykdymo užtikrinimas 1.1.1.Nacionalinis lygmuo Bendriausia prasme su turistų apgyvendinimo paslaugomis susijusios politikos strategijos labai skiriasi. 2013 m. pateiktame klausimyne valstybės narės paragintos apibūdinti nacionalines turistų apgyvendinimo paslaugų (ir kitų paslaugų) saugos taisykles. Iš 24 informaciją pateikusių valstybių narių 21 pranešė apie galiojančius bendro pobūdžio teisės aktus, kuriuose paslaugos priskiriamos atskirai kategorijai (tai bendri paslaugų saugos, produktų saugos, vartotojų apsaugos arba darbuotojų saugos teisės aktai), o 17 valstybių narių pranešė apie išsamius su apgyvendinimo paslaugomis susijusius sektoriui skirtus teisės aktus; šešiose valstybėse narėse jie papildyti savireguliavimo priemonėmis. Dvi valstybės narės nenurodė nei horizontaliųjų, nei sektoriaus politikos strategijų. Apžvelgus nurodytų sektoriaus teisės aktų turinį pavyko išsamiau palyginti valstybių narių padėtį. Atitinkamoms institucijoms pateiktas su sauga susijusių nuostatų sąrašas (žr. lentelėje toliau) ir paprašyta nurodyti, kurios iš jų yra nacionaliniuose teisės aktuose. Iš 17 valstybių narių, kuriose galioja sektoriaus teisės aktai (AT, BE, CY, CZ, DE, ET, EL, ES, FR, HR, IT, LT, LU, MT, PL, PT, SK), daugumos (13 valstybių narių) nuostatos apima su patalpų sauga susijusius įsipareigojimus; aštuoniose valstybėse galioja bendras įsipareigojimas teikti tik saugias paslaugas, o 10 valstybių nustatytos prievolės, susijusios su paslaugų teikėjo kvalifikacija. Kita vertus, tik pusėje šių valstybių narių (EL, CZ, HR, LU, MT, PL, PT, SK) įstatymais reikalaujama įsteigti priežiūros ir poveikio institucijas. Be to, tik penkiose valstybėse narėse (LU, MT, PL, CZ, EL) galioja rizikos nustatymo ir įvertinimo nuostatos, ir tik dviejose (CZ, PL) numatyta prievolė pranešti valdžios institucijoms apie su paslaugos teikimu susijusią riziką ir nelaimingus atsitikimus – tai būtina priemonė siekiant palyginti padėtį visoje ES. Toliau pateiktoje diagramoje iliustruojamas 17 ataskaitas pateikusių valstybių narių galiojančių sektoriaus teisės aktų turinys. 1.1.2.Europos lygmuo Laisvė teikti paslaugas nustatyta SESV 56–62 straipsniuose. Direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje siekiama padėti paslaugų teikėjams naudotis įsisteigimo laisve ir laisvu paslaugų judėjimu, kad ES paslaugų teikėjams būtų patogiau veikti bet kurioje ES valstybėje narėje. Pati paslaugų sauga nėra šios direktyvos objektas. Tačiau Direktyvos 18 straipsnyje nustatytos nukrypti leidžiančios nuostatos, susijusios su laisve teikti paslaugas (16 straipsnis) tam tikromis sąlygomis ir tam tikrais atvejais, susijusiais su paslaugų sauga. Šiomis sąlygomis priimančioji valstybė narė gali išimties tvarka taikyti reikalavimus tam tikriems atvykstantiems paslaugų teikėjams, tiekiantiems tam tikras paslaugas. Pagal direktyvos 23 straipsnyje numatytas sąlygas valstybės narės gali užtikrinti, kad paslaugų teikėjai, kurių paslaugos kelia tiesiogines ir konkrečias grėsmes sveikatai ir saugumui, pasirūpintų tinkamu atsakomybės draudimu. Įsisteigimo valstybės narės įsipareigojimas teikti savitarpio pagalbą visų pirma apima informaciją apie didelės žalos žmonių sveikatai ar saugumui pavojų (29 straipsnio 3 dalis). Galiausiai 26 straipsnyje numatoma savanoriškų kokybės gerinimo priemonių, susijusių su paslaugų teikėjo veiklos sertifikavimu arba vertinimu, kokybės chartijų arba kokybės ženklų plėtote, taip pat savanoriškų Europos paslaugų standartų sistemos kūrimu. Išsamių ES lygmens su turizmu susijusių paslaugų saugos teisės aktų nėra. Vienintelė priemonė, susijusi su turistų apgyvendinimo sauga, yra Tarybos rekomendacija 86/666 dėl veikiančių viešbučių priešgaisrinės apsaugos, kurioje apibrėžti būtiniausi visų ES viešbučių (ne mažesnių kaip 20 vietų) saugos standartai ir visoms valstybėms narėms rekomenduojama imtis visų tinkamų priemonių šiems saugos standartams užtikrinti, kai galiojančių teisės aktų nepakanka. Be to, nemažai ES priemonių ir iniciatyvų įvairiose politikos srityse (pvz., REACH, statybos produktų, darbuotojų saugos, profesinių kvalifikacijų, aplinkos ir kelionės paslaugų paketų) gali ir tiesiogiai, ir netiesiogiai prisidėti prie turistų apgyvendinimo paslaugų saugos. Pavyzdžiui, įgyvendinant Reglamentą (ES) Nr. 305/2011 dėl statybos produktų, Komisija paprašė CEN/CENELEC kuo greičiau parengti darniuosius anglies monoksido detektorių standartus. Standartuose numatyta, kad šiuos produktus sertifikuos trečioji šalis ir užtikrinamas tinkamas jų jautrumas ir gyvavimo ciklo pabaigos nuoroda. 1.1.3.Priežiūra ir vykdymo užtikrinimas Vienintelė Europos turistų apgyvendinimo srities priešgaisrinės saugos priemonė yra neprivalomo pobūdžio ir todėl nėra priverstinio vykdymo. 2001 m. birželio mėn. Komisija pateikė rekomendacijos taikymo valstybėse narėse ataskaitą. Ataskaitoje daroma išvada, kad nors rekomendacija padėjo padidinti saugos lygį viešbučiuose visoje ES, joje nurodytų būtiniausių saugos standartų nepavyko visiškai užtikrinti. FTO-ABTA (Turizmo operatorių federacija, susijungusi su Britanijos kelionių asociacija) savo iniciatyva 2009 m. ištyrė, kaip turistų apgyvendinimo paslaugų teikėjai laikosi esamų priešgaisrinės saugos taisyklių, įskaitant Rekomendaciją 86/666; buvo taikomi JK turizmo pramonės naudojami patikros ir ataskaitų teikimo metodai. Kelionių operatorių darbuotojai (t. y. specialiai apmokyti kurortų darbuotojai arba sveikatos ir saugumo srities specialistai) arba išorės konsultantai patikrino 2 123 objektus 10 ES valstybių narių. Tyrime pateikta šalių tirtų objektų reitingų suvestinė, iš kurios galima spręsti apie didelius nacionalinius priešgaisrinės saugos standartų skirtumus kurortų viešbučiuose. Siekiant patvirtinti duomenų patikimumą pabrėžiama, kad tyrime dalyvavę kelionių operatoriai negalėjo vadovautis motyvu remtis turima informacija (pačių sukaupta arba pateiktą išorės konsultantų) ir parodyti blogesnę patalpų padėtį, negu ji yra iš tikrųjų. Valstybė narė Viešbutis netinkamas naudoti arba turi didelių trūkumų Viešbutyje yra rimtų trūkumų, kurie turėtų būti nedelsiant pašalinti Viešbutis turi trūkumų, kurie turėtų būti kuo skubiau pašalinti Viešbučių priešgaisrinė sauga atitinka standartinius reikalavimus–visi trūkumai yra nereikšmingi ir lengvai pašalinami Iš viso patikrinta viešbučių Austrija 43 % 32 % 11 % 15 % 324 Bulgarija 22 % 32 % 14 % 32 % 76 Kipras 10 % 19 % 16 % 55 % 186 Prancūzija 31 % 15 % 27 % 28 % 199 Graikija 12 % 19 % 12 % 57 % 292 Italija 20 % 22 % 11 % 46 % 171 Мalta 16 % 19 % 14 % 52 % 64 Portugalija 11 % 13 % 12 % 64 % 171 Ispanija 6 % 19 % 17 % 58 % 640 IŠ VISO 2 123

Be to, tyrime padaryta išvada, kad 38 proc. objektų, kuriuos tikrino kelionių operatoriai ir jų konsultantai, veikiausiai neatitinka Rekomendacijoje 86/666 dėl veikiančių viešbučių priešgaisrinės apsaugos nustatytų reikalavimų. 1.2.Kompleksiniai klausimai 1.2.1.MVĮ Mažos arba labai mažos turizmo įmonės per pastaruosius penkerius metus suteikė daugiau kaip 97 proc. visų turistų apgyvendinimo paslaugų. Sektorius I 55: Apgyvendinimo paslaugos 2 008 2 009 2 010 2011 2 012 2 013 2 014 Labai mažos (0–9) 196 491 218 843 204 934 205 676 210 742 213 047 219 777 Mažos (10–49) 35 563 38 155 37 276 39 920 40 436 40 835 42 081 Vidutinės (50–249) 5 677 6 346 5 883 6 063 6 113 6 163 6 354 Didelės (daugiau negu 250) 614 592 583 624 640 634 656 Visos MVĮ 237 731 263 344 248 094 251 017 256 752 259 346 267 422 Iš viso 238 345 263 936 248 677 251 628 257 378 259 965 268 063 1.2.2.„Eurobarometro“ apklausos 2012 m. paskelbta greitoji „Eurobarometro“ apklausa dėl tam tikrų mokamų paslaugų kategorijų, įskaitant turistų apgyvendinimą, saugos aspektų. Visose 27 Europos Sąjungos valstybėse narėse 2012 m. gegužės 7–10 d. apklausti 25 524 penkiolikos metų ir vyresni Europos piliečiai. Apklausos tikslas buvo ištirti europiečių suvokimą ir patirtį, susijusius su konkrečių paslaugų, įskaitant turistų apgyvendinimą, sauga. Visų pirma tyrinėti šie aspektai: požiūris į šių paslaugų saugą, dalis asmenų, besinaudojusių nustatytomis paslaugomis, ir traumas sukėlusių nelaimingų atsitikimų dažnumas, patirtis, susijusi su naudojimusi nustatytomis paslaugomis (pastato, kambario ir įrangos, higienos sąlygų, priešgaisrinių įspėjimų ir įrangos, poilsio patalpų, baseino, šildymo sistemos ir apsaugos nuo anglies monoksido nuotėkio) saugos aspektais, traumas sukėlusių nelaimingų atsitikimų numanomos priežastys ir padariniai, ar vartotojai skundžiasi dėl nelaimingų atsitikimų, ir priežastys, kodėl jie to nedaro. Pagrindiniai apklausos rezultatai buvo šie. Apskritai imant, pranešimų apie nelaimingus atsitikimus naudojantis paslaugomis buvo nedaug. Dauguma respondentų (54 proc.) teigė, kad dėl traumas sukėlusių nelaimingų atsitikimų naudojantis mokamomis paslaugomis buvo kalti jie patys (naudotojai). Kalbant apie apgyvendinimo patalpas, 98 proc. respondentų, gyvenusių mokamose patalpose, nepranešė apie jokius nelaimingus atsitikimus per pastaruosius dvejus metus. Klausimas Ar per pastaruosius dvejus metus jūs arba kuris nors kitas jūsų šeimos narys naudojosi kuria nors iš šių mokamų paslaugų (MŪSŲ ŠALYJE)? Atsakymai: Apgyvendinimas (viešbučiai, stovyklavietės ir kt.). Prašome neatsižvelgti į maitinimo ir restoranų paslaugas

K 3 Ar jums arba kuriam nors kitam jūsų šeimos nariui per pastaruosius dvejus metus naudojantis kiekviena iš šių mokamų paslaugų (MŪSŲ ŠALYJE), nutiko kuris nors iš toliau išvardytų dalykų? Apgyvendinimas (viešbučiai, stovyklavietės ir kt.) Grožio ir sveikatingumo centrai (kirpyklos, soliariumai, spa ir kt.) Atrakcionų aikštės ir pramogų parkai Baseinai Organizuota lauko laisvalaikio veikla (slidinėjimas, plaukimas baidare, važinėjimas kalnų dviračiu ir kt.) Atsakymai: Nenutiko nieko Įvyko nelaimingas atsitikimas, dėl kurio patirta fizinė žala Naudodamasis paslauga pajutote, kad ji nesaugi, ir nustojote ja naudotis Nežinau Tyrimo pagrindas. 12 858 asmenys, per pastaruosius dvejus metus naudojęsi apgyvendinimo paslaugomis. 11 749 asmenys, per pastaruosius dvejus metus naudojęsi grožio ir sveikatingumo centrų paslaugomis. 9 677 asmenys, per pastaruosius dvejus metus lankęsi pramogų parkuose ir atrakcionų aikštėse. 12 200 asmenų, per pastaruosius dvejus metus lankęsi plaukimo baseinuose. 6 147 asmenys, per pastaruosius dvejus metus dalyvavę organizuotoje lauko laisvalaikio veikloje Bent devyni iš dešimties mokamų apgyvendinimo paslaugų naudotojų apgyvendinimo vietos pastatą, įrangą ir higienos būklę įvertino kaip saugius, bet buvo daugiau abejojančių dėl baseinų (64 proc. įvertino kaip saugius) ir šildymo sistemų (61 proc. įvertino kaip saugias) saugos. K 4. Prisiminkite, kada paskutinį kartą naudojotės mokamomis apgyvendinimo paslaugomis (MŪSŲ ŠALYJE), ir pasakykite savo nuomonę apie kiekvieno iš šių apgyvendinimo aspektų saugą Pastatas, kambarys ir įranga (bendro naudojimo patalpos, balkonai, vonios, tualetai, baldai, elektros prietaisai ir t. t.) Higienos sąlygos (vandens kokybė, švara ir t. t.) Priešgaisriniai ženklai ir įranga Poilsio patalpos (sodas, žaidimo aikštelės ir t. t.) Baseinas ir jo aplinka Šildymo sistema ir saugos nuo anglies monoksido nuotėkio sistema Bendras vertinimas: saugu Bendras vertinimas: nesaugu Netaikoma Nežinau Tyrimo pagrindas. 11 792 asmenys, per pastaruosius dvejus metus naudojęsi apgyvendinimo paslaugomis ir nepatyrę nelaimingų atsitikimų Respondentai dažniausiai nesaugiais pripažino savo apgyvendinimo vietos priešgaisrinius ženklus ir įrangą (8 proc.), po to – higienos sąlygas (7 proc.). Verta atkreipti dėmesį į tai, kad apgyvendinimo vietos higienos būklę kaip saugią įvertino 91 proc. respondentų, o priešgaisrinius ženklus ir įrangą – 78 proc. respondentų. Tik kiek daugiau nei vienas iš dvidešimties (6 proc.) teigė, kad jų apgyvendinimo vietos poilsio patalpos buvo nesaugios. Taip pat 6 proc. respondentų nesaugiu laikė baseiną ir jo aplinką. 25 proc. respondentų nurodė, kad jų apgyvendinimo vietoje nebuvo baseino, 17 proc. – kad nebuvo poilsio patalpų. Vienas iš dvidešimties (5 proc.) teigė, kad jų apgyvendinimo vietoje nesaugios buvo šildymo ir saugos nuo anglies monoksido nuotėkio sistemos. Tačiau daugiau nei vienas iš penkių (22 proc.) nuomonės apie apgyvendinimo vietos šildymo sistemą pateikti negalėjo. Iš 12 585 asmenų, kurie naudojosi apgyvendinimo paslaugomis įvairiose ES 27 šalyse, 164 asmenys pranešė patyrę fizinį sužalojimą ar traumą sukėlusį nelaimingą atsitikimą. Toliau pateikiami „Eurobarometro“ duomenys pagal šalis.

Klausimas: K 3. 1. Ar jums arba kuriam nors kitam jūsų šeimos nariui per pastaruosius dvejus metus naudojantis kiekviena iš šių tipų mokamų paslaugų (MŪSŲ ŠALYJE) nutiko kuris nors iš toliau išvardytų dalykų? Pasirinkimai: Apgyvendinimas (viešbučiai, stovyklavietės ir kt.) Atsakymas: Patirtas nelaimingas atsitikimas, dėl kurio padaryta fizinė žala ar trauma 164 nelaimingą atsitikimą patyrę piliečiai nurodė tokias jo priežastis: K 10. Ar nelaimingas atsitikimas apgyvendinimo vietoje buvo susijęs su kuriuo nors iš šių dalykų: Bendroji sauga (bendro naudojimo patalpų, miegamųjų, balkonų, vonios kambario, viešųjų tualetų, baldų, elektros prietaisų ir kt.) Higiena (vanduo, cheminės medžiagos ir kt.) Baseino sauga (nėra gelbėtojų, prastai prižiūrimas ir kt.) Anglies monoksido nuotėkis Gaisras Poilsio patalpos (sodas, žaidimo aikštelės ir kt.) Kita informacija + nė vienas iš šių dalykų (SPONTANIŠKAS ATSAKYMAS) Nežinau Beveik visi respondentai (92 proc.) teigė, kad patalpos ir įranga buvo pakankamai geros būklės, 82 proc. teigė, kad saugos informacija buvo pateikta matomoje vietoje, o 62 proc. atsakė, kad darbuotojai atrodė pakankamai kvalifikuoti saugos klausimais. Respondentai labiausiai abejojo dėl personalo kvalifikacijos saugos srityje: 20 proc. pareiškė, kad neprisimena arba nėra tikri. K 5 Prisiminę vietos, kurioje paskutinį kartą naudojotės mokamomis apgyvendinimo paslaugomis (MŪSŲ ŠALYJE), saugą, pasakykite, ar... patalpos ir (arba) įranga buvo pakankamai geros būklės informacija apie saugą buvo pateikta matomoje vietoje (įspėjimai dėl grėsmių, naudojimo instrukcijos, avariniai išėjimai ir kt.) darbuotojai atrodė turintys pakankamą kvalifikaciją saugos srityje Atsakymai Taip Ne Nepamenu / Nesu tikras Nežinau Tyrimo pagrindas. 11 792 asmenys, per pastaruosius dvejus metus naudojęsi apgyvendinimo paslaugomis ir nepatyrę nelaimingų atsitikimų Be kita ko, buvo renkami duomenys, susiję su vartotojų nuomone apie nelaimingų atsitikimų priežastis, padarinius ir vaikų vaidmenį. Dauguma respondentų (54 proc.) teigė, kad nelaimingas atsitikimas įvyko dėl jų pačių arba naudotojo kaltės. Vienas iš penkių (20 proc.) kaltino prastą patalpų arba įrangos būklę, o 16 proc. teigė, kad kalti nepakankamai kompetentingi darbuotojai. Apytikriai vienas iš dešimties kaltino priežiūros trūkumą (13 proc.), nepakankamus įspėjimus apie grėsmes (12 proc.) arba neišsamias naudojimo instrukcijas (8 proc.). Vienas iš dvidešimties (5 proc.) nurodė, kad dėl nelaimingą atsitikimą lėmė netinkamos kritiniais atvejais taikomos procedūros arba jų trūkumas. Vienas iš dešimties (10 proc.) nurodė kitas priežastis. K 12. Kokios, jūsų manymu, yra nelaimingo atsitikimo priežastys? Tai mano arba naudotojo kaltė Prasta patalpų ir (arba) įrangos būklė Nepakankama paslaugų teikėjo arba atsakingų darbuotojų kompetencija Nepakankama priežiūra Nepakankami įspėjimai apie grėsmes Nepakankamos naudojimo instrukcijos Netinkamos kritiniais atvejais taikomos procedūros arba jų trūkumas Kita (SPONTANIŠKAS ATSAKYMAS) Nežinau Apskritai atsakymai į šį klausimą papildė duomenis apie įvairius patirtų nelaimingų atsitikimų aspektus ir patvirtino, kad bendras saugos aspektų vertinimas nėra neigiamas, bet beveik 10 proc. naudotojų paminėjo bendruosius saugos klausimus, kuriuos reikėtų spręsti (daugiausiai darbuotojų mokymo ir kvalifikacijos bei informacijos apie saugos procedūras ir grėsmes trūkumo).





Be to, turistų susirūpinimas sauga nuo 2008 m. reguliariai tiriamas rengiant „Eurobarometro“ apklausą dėl europiečių požiūrio į turizmą. Keturios vėlesnės apklausos, atliktos 2008–2012 m., patvirtino, kad saugos klausimai neatgraso atostogauti susirengusių Europos keliautojų. Pagrindinės priežastys, dėl kurių ES piliečiai nevyksta atostogų – (ES 27) K4 (2011-2010)/K5 (2009) – Kokia buvo pagrindinė priežastis, dėl kurios jūs nevykote atostogų 2010/2009/2008 m. Pagrindas procentais: respondentai, kurie nebuvo išvykę atostogų (ir kurie visai nekeliavo) (ES 27) Finansinės priežastys Asmeninės (privačios) priežastys Laiko stoka Norėjote pasilikti namie arba su šeima ir (arba) draugais Nėra motyvacijos atostogauti Teikiate pirmenybę trumpoms kelionėms Susirūpinimas dėl saugos Kita Nežinau ir (arba) netaikoma K 4 Kokia buvo pagrindinė priežastis, dėl kurios jūs nevykote atostogų 2011 m.? Finansinės priežastys Asmeninės (privačios) priežastys Norėjote pasilikti namie arba su šeima ir (arba) draugais Laiko stoka Problemos, susijusias su transportu ar apgyvendinimu Susirūpinimas dėl saugos Nenorėjote vykti atostogauti 2011 m. (NESKAITYTI) Kita (NESKAITYTI) Nežinau K 4 Kokia buvo pagrindinė priežastis, dėl kurios jūs nevykote atostogų 2012 m.? Finansinės priežastys Asmeninės (privačios) priežastys Norėjau pasilikti namie arba su šeima ir (arba) draugais Priežastys, susijusios su darbo vieta ir karjera * (naujas aspektas) Laiko stoka Problemos, susijusios su transportu ar apgyvendinimu Susirūpinimas dėl turizmo paslaugų saugos (pvz., viešbučių, priešgaisrinės, transporto saugos) Nenorėjote vykti atostogauti 2012 m. (NESKAITYTI) Kita (NESKAITYTI) Nežinau Naujausia „Eurobarometro“ apklausa (pradėta 2014 m. sausio mėn.) siekiama suprasti, ar yra konkrečių turistų apgyvendinimo saugos problemų. Gauti šie rezultatai. Tik mažuma respondentų, atostogaudami 2013 m., patyrė saugos problemų mokamose apgyvendinimo vietose. Apskritai tik 4 proc. respondentų, 2013 m. keliavusių bent vieną kartą, kelionėje pateikė skundą. Didelė dalis respondentų (95 proc.) buvo patenkinti apgyvendinimo sauga. Panaši dalis respondentų (95 proc.) buvo patenkinti apgyvendinimo kokybe. K 9a. Kai prisimenate savo pagrindines atostogas 2013 m., ar esate patenkinti... Pagrindinėmis atostogomis vadiname tas atostogas, kurios jums 2013 m. buvo svarbiausios gamta (kraštovaizdis, oro sąlygos ir kt.) apgyvendinimo sauga * (naujas aspektas) apgyvendinimo kokybe prieinamos veiklos ir paslaugų (transporto, restoranų, laisvalaikio veiklos ir kt.) kokybe bendru kainų lygiu turistų priėmimu (pvz., paslaugomis vaikams, klientų aptarnavimu, galimybe atsivežti naminius gyvūnus ir kt.) specialiųjų poreikių asmenims (pvz., neįgaliems, vyresnio amžiaus žmonėms, vaikams vežimėliuose) skirtomis priemonėmis

Didžioji dauguma respondentų (92 proc.) naudodamiesi mokamomis apgyvendinimo paslaugomis per pagrindines 2013 m. atostogas nepatyrė jokių saugos problemų. 6 proc. jas patyrusių asmenų dažniausiai mini apsinuodijimą maistu arba ligą (2 proc.), paslydimą ar pargriuvimą (1 proc.) ir nelaimingą atsitikimą baseine (1 proc.). K 9B –Ar jums arba su jumis atostogavusiems asmenims per pagrindines 2013 m. atostogas naudojantis mokamomis apgyvendinimo paslaugomis teko susidurti su kuriuo nors iš šių saugos klausimų: Apsinuodijimas maistu arba ligos protrūkis Paslydimas ar pargriuvimas apgyvendinimo įstaigoje (turėjęs rimtų pasekmių) Nelaimingas atsitikimas plaukimo baseine (skendimas ar artimas skendimui įvykis) Su gaisru susijusi kritinė padėtis Nelaimingas atsitikimas dėl stiklinių durų ir (arba) langų Iškritimas iš balkono ar panašus įvykis Koks nors kitas su sauga susijęs nelaimingas atsitikimas (NESKAITYTI) Nei vienas iš paminėtų (NESKAITYTI) Nežinau 1.2.3.Standartai Reglamentu (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, pradėtu taikyti 2013 m. sausio 1 d., nustatytos Europos standartizacijos sąlygos su aiškia nuoroda į paslaugų srities standartų plėtrą ir sudaromos prielaidos Europos standartizacijai, kuri gali padėti taikyti paslaugų saugos srities Sąjungos teisės aktus ir politikos strategijas. 2 straipsnio 4 dalies c punkte nustatyta, kad paslaugų standartų techninėse specifikacijose (reikalavimuose) nustatomas jų kokybės, atlikimo, sąveikos, aplinkos apsaugos ir sveikatos apsaugos ar saugos lygis. Tai sukuria galimybę aptarti turistų apgyvendinimo paslaugų saugos standartizaciją. 1.3.Lygmuo ir priemonės 1.3.1.Alternatyvios priemonės 2008 m. Europos viešbučių restoranų ir kavinių asociacija (HOTREC), ir toliau teikdama pirmenybę pramonės veiklos rezultatais grindžiamiems, o ne nurodomojo pobūdžio norminiams metodams, sukūrė savireguliavimo iniciatyvą, vadinamąją VPS (valdymas, pastatas, sistemos) metodiką, kuria siekiama toliau didinti visų Europos viešbučių priešgaisrinę saugą. Komisijos tarnybos dalyvavo suinteresuotųjų šalių konsultaciniame komitete, kuris dalyvavo visais metodikos kūrimo etapais. VPS metodikoje pateikiamos viešbučiams skirtos į rezultatus orientuoto valdymo rekomendacijos, siekiant įsitikinti, kad viešbučio pastato savybės ir sistemos gali veiksmingai atitikti tuos pačius tikslus, nustatytus Tarybos rekomendacijoje 86/666. Pramonės sukurtos savireguliavimo priemonės principas sulaukė plačios paramos. 2010 m. Komisijos komunikate dėl turizmo numatyta, kad Komisija toliau glaudžiai bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, turizmo pramonės atstovais ir šio sektoriaus suinteresuotųjų subjektų organizacijomis siekdama gerinti apgyvendinimo struktūrų saugą, ypač atsižvelgiant į gaisro pavojų. 2.Konkretūs Komisijos veiksmai dėl turistų apgyvendinimo saugos Pastaraisiais metais Komisija parengė kai kuriuos iš toliau išvardytų veiksmų, susijusių su turistų apgyvendinimo paslaugomis. 2.1.Ankstesni veiksmai (2003–2012 m.) Seniausias vis dar galiojantis su turistų apgyvendinimo sauga susijęs ES lygmens dokumentas yra pirmiau minėta Tarybos rekomendacija 86/666/EEB dėl gaisrinės saugos esamuose viešbučiuose. ES teisės aktų leidėjui modernizavus taisykles, susijusias su vartotojų gaminių sauga, paslaugų sauga nebuvo įtraukta. Tačiau Direktyvos 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (BGSD) 20 straipsnyje nurodoma: „Komisija nustato Bendrijos veiksmų dėl paslaugų saugos poreikius, galimybes ir prioritetus ir iki 2003 m. sausio 1 d. atitinkamai šiuo klausimu pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą bei pasiūlymus“. Todėl Komisija pradėjo konsultacijas ir 2003 m. paskelbė ataskaitą dėl vartotojams teikiamų paslaugų saugos, kurioje konkrečiai paminėjo, kad „būtų tikslinga sutelkti dėmesį svarbiausius vartotojams tarpvalstybinius sektorius, pavyzdžiui, masinio apgyvendinimo paslaugas, tokias kaip viešbučių, kempingų ar kitų turizmo pajėgumų“. Taryba patvirtino Komisijos ataskaitos rezultatus ir 2003 m. priėmė rezoliuciją dėl vartotojams teikiamų paslaugų saugos, kurioje paragino Komisiją apsvarstyti „būtinybę imtis konkrečių Bendrijos iniciatyvų ir veiklos šioje srityje, kuri gali apimti, inter alia, teisinės sistemos vystymą skiriant ypač daug dėmesio nustatytoms prioritetinėms sritims“. Tai paskatino Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ištirti žinių apie paslaugų saugą ir duomenų rinkimo mastą, prioritetus ir tinkamiausius bei veiksmingiausius metodus, metodikas ir procedūras, taip pat išnagrinėti galimą Europos standartų indėlį, kad paslaugų sektoriuje būtų pasiektas aukštas bendras saugos lygis. 2005 m. Komisija pradėjo tyrimą, kuriuo siekta nustatyti ir apibūdinti su vartotojų paslaugomis susijusius šiuo metu taikomus nelaimingų atsitikimų stebėsenos ir duomenų rinkimo metodus, ypač daug dėmesio skiriant turizmo paslaugų ir susijusiai veiklai, atlikti šių metodų lyginamąją analizę ir pasiūlyti būsimos ES lygmens sistemos variantus. Tyrime pažymėta, kad „nelaimingi atsitikimai turizmo ir su laisvalaikiu susijusioje srityje yra labai netolygiai pasiskirstę tarp regionų (ir net tarp atskirų miestų kurortuose) kiekvienoje valstybėje narėje. Su gaminiais susiję nelaimingi atsitikimai, priešingai, dažniausiai beveik tolygiai pasiskirstę tarp gyventojų. Todėl saugos poreikiams tinkamiausi duomenų rinkimo metodai iš esmės skiriasi nuo gaminių saugos poreikiams vertinti tinkamiausių metodų, ir tai riboja abiejų duomenų bazių tinkamumą būti optimaliai naudojamoms abiems poreikiams vertinti“. Atlikus tyrimą padaryta išvada, kad vidutinės trukmės laikotarpiu nėra tikslinga kurti vieną centrinę duomenų bazę, kurioje būtų informacija apie visus susijusius turizmo ir laisvalaikio paslaugų sektoriaus nelaimingus atsitikimus. Pagrindinė rekomendacija buvo ilgalaikiu laikotarpiu įvesti visiems ES vartotojų paslaugų teikėjams prievolę pranešti apie visus rimtus su vartotojais susijusius nelaimingus atsitikimus, nurodant valstybių narių atsakomybę kurti visiems turizmo ir su laisvalaikio paslaugomis susijusiems sektoriams nacionalinio nelaimingų atsitikimų dažnumo prognozes standartiniu formatu, kad jas būtų patogu įkelti į Europos interneto svetainę ir pateikti palyginimo lenteles. 2005 m. Komisija paprašė valstybių narių pateikti nuomones dėl reikmės peržiūrėti Rekomendaciją 86/666. Tuo metu vienose valstybėse narėse galiojantys ES ir nacionalinio lygmens reikalavimai buvo pakankami, o kitos pageidavo atnaujinti viešbučių priešgaisrinės saugos reikalavimus ES lygmeniu, visų pirma patobulinti tokius jų aspektus kaip priešgaisrinės saugos valdymas, saugos nurodymai, darbuotojų mokymas ir kritinių situacijų planų parengimas. Tuo metu bendro sutarimo nepasiekta.