C 380/13

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2020/C 380/12)

Šis pranešimas skelbiamas pagal (1) Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO, KURIUO KEIČIAMAS BENDRASIS DOKUMENTAS, PATVIRTINIMĄ

„GROS PLANT DU PAYS NANTAIS“

PDO-FR-A0275-AM02

Paraiškos pateikimo data: 2020 09 15

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1. Geografinė vietovė

Susijungus kai kurioms komunoms ir pasikeitus jų pavadinimams peržiūrėtas geografinės vietovės aprašymas.

Todėl vietoje Saint-Géréon ir Ancenis komunų nurodyta Ancenis-Saint-Géréon komuna. Saint-Hilaire-de-Loulay komunos pavadinimas pakeičiamas žodžiais „Montaigu-Vendée (tik šios deleguotosios komunos teritorija: Saint-Hilaire-de-Loulay)“.

Šis pakeitimas yra redakcinio pobūdžio, geografinė vietovė išlieka nepakitusi.

Atitinkamai iš dalies pakeistas bendrojo dokumento 6 punktas.

2. Nustatyti sklypai

Specifikacijos 1 skyriaus IV antraštinės dalies 2 punkte po žodžių „2018 m. lapkričio 15 d.“ įtraukiami žodžiai „ir 2020 m. birželio 17 d.“.

Šiuo pakeitimu siekiama įtraukti datą, kurią kompetentingos valdžios institucijos patvirtino geografinėje gamybos vietovėje nustatytų sklypų pakeitimą. Sklypų nustatymas reiškia geografinėje gamybos vietovėje esančių sklypų, kuriuose gali būti gaminamas saugomos kilmės vietos nuoroda žymimas produktas, parinkimą.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

3. Ryšys su geografine vietove

Peržiūrėjus bendrąjį dokumentą išbraukta nuorodą į geografinės vietovės komunų skaičių.

Atitinkamai iš dalies pakeistas bendrojo dokumento 8 punktas.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Produkto pavadinimas

Gros Plant du Pays nantais

2. Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

4. Vyno (-ų) aprašymas

Tai baltieji sausi neputojantys vynai.

Šių vynų savybės:

— mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais – 9 %;

— didžiausias fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis – 4 g/l;

— didžiausias sieros dioksido kiekis – 10 miliekvivalentų viename litre;

— didžiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais po sodrinimo – 11 %.

Bendrasis vynų rūgštingumas, bendras sieros dioksido kiekis ir bendra faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais atitinka Sąjungos teisės aktuose nustatytas ribas. Tai baltieji sausi neputojantys vynai.

Jie yra labai šviesios geltonos spalvos, jauniems vynams kartais būdingi žali atspalviai.

Skonis rūgštokas, vyrauja gaivumas ir lengvumas.

Šių vynų aromatas subtilus, paprastai vaisių arba gėlių, dažnai lydimas jodo kvapo.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5. Vyno gamybos metodai

a) Specifiniai vynininkystės metodai

Auginimo praktika

Mažiausias vynuogyno tankumas – 5 000 vynmedžių sodinių viename hektare.

Tarpai tarp eilių yra ne didesni kaip 2,20 m, o tarpai tarp sodinių toje pačioje eilėje – 0,90–1,10 m.

Vynmedžiai genimi ant sodinio paliekant daugiausia 14 pumpurų ir genimi:

— arba trumpai (Royat kordono, taurės, vėduoklės metodu),

— arba taikant paprastąjį Guyot metodą.

Genėjimas baigiamas iki pumpurų sprogimo arba iki 5-os Eichhorno ir Lorentzo skalės stadijos.

Vaisių užsimezgimo etape per metus vaisius vedančių vieno sodinio šakų yra ne daugiau kaip 12.

Specifinis vynininkystės metodas

Draudžiama parduoti skirtą produktą termiškai apdoroti žemesnėje nei -5 °C temperatūroje.

Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 11 %.

Be to, kas nurodyta pirmiau, vynai turi būti gaminami laikantis visoje Sąjungoje ir Kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų.

b) Didžiausias gamybos kiekis

75 hektolitrai iš hektaro

6. Nustatyta geografinė vietovė

Visi gamybos etapai vykdomi Nacionalinio kilmės ir kokybės instituto kompetentingo nacionalinio komiteto 2018 m. birželio 20 d. posėdyje patvirtintoje geografinėje vietovėje. Dieną, kai kompetentingas nacionalinis komitetas patvirtino šią specifikaciją, ta vietovė apėmė toliau nurodytų komunų, kaip jos 2020 metais apibrėžtos Oficialiajame geografinių kodų registre, teritoriją:

— Atlanto Luaros departamentas: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis-Saint-Géréon, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (tik šios deleguotosios komunos teritorija: Chéméré), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne, Villeneuve-en-Retz;

— Meno ir Luaros departamentas: Mauges-sur-Loire (tik šios deleguotosios komunos teritorija: La Chapelle-Saint-Florent), Montrevault-sur-Èvre (tik šios deleguotosios komunos teritorija: La Chaussaire), Orée d’Anjou, Sèvremoine (tik šių deleguotųjų komunų teritorija: Saint-Crespin-sur-Moine, Tillières);

— Vandėjos departamentas: Cugand, Montaigu-Vendée (tik šios deleguotosios komunos teritorija: Saint-Hilaire-de-Loulay), Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Philbert-de-Bouaine.

7. Pagrindinė (-ės) vyninių vynuogių veislė (-ės)

„Colombard B“

„Folle blanche B“

„Montils B“

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

Gamtinių veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas

Geografinei vietovei būdingas tankų tinklą į pietus ir į rytus nuo Nanto miesto sudarančių upių išraizgytas reljefas. Vynuogynų šlaitų ir slėnių, kuriuose auginamos vynuogės, kaita formuoja Nanto regiono kraštovaizdį, besitęsiantį nuo Možo prieškalnių rytuose iki Atlanto vandenyno pakrantės vakaruose, nuo Luaros krantų šiaurėje iki Vandėjos lygumų pietuose. Vynuogynai daugiausia auga ant kalvų ir šlaitų, esančių aplink Granljė ežerą ir jo intakus, taip pat Guleno pelkės ir Luaros slėnio šlaituose. Ši geografinė vietovė yra labiausiai į vakarus nutolusi didžiojo Luaros slėnio vynuogyno dalis ir apima Atlanto Luaros, Meno ir Luaros bei Vandėjos departamentus.

Geografinė vietovė išsidėsčiusi ant seno nevienalyčio geologinio pagrindo, kuriame susipynę intruziniai dariniai (granitas, gabras) ir metamorfinės uolienos (gneisas, žėručio skalūnas, amfibolitas, eklogitas), kartais padengtos terciaro smėlio ir žvyro nuosėdomis. Dėl įvairių yrančių uolienų dažnai susiformuoja rūgštus dirvožemis, kuriame gausu stambių elementų (smėlio, gargždo, žvyro) ir kuris yra sveikas, vėdinamas, natūraliai gerai drenuojamas, nelabai derlingas ir sugeriantis nedaug vandens. Paprastai vynuogėms auginti skirti sklypai parenkami tik stačiausiuose šlaituose, kuriems būdingas negilus smėlingas dirvožemis.

Nanto krašto klimatui turi įtakos vandenynas, kurio įsiskverbimą labai palengvina Luaros žiotys. Per metus temperatūra keičiasi nedaug. Žiemos čia itin švelnios, o tai skatina ankstyvą dirvos atšilimą pavasarį. Vasaros lieka vėsios, vyrauja nuo jūros pučiantys brizai, todėl karščio bangos retesnės ir ne tokios intensyvios. Kritulių kiekis per metus pasiskirstęs gana vienodai, tačiau vasarą lietaus trūksta. Šioje platumoje daug saulėtų dienų.

Žmogiškųjų veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas

Nanto vynuogynas, siejamas su labai senomis vynininkystės tradicijomis, viduramžiais buvo vienas didžiausių Prancūzijoje. Vyndariai, paskatinti olandų prekybininkų, distiliavimo veiklą čia pradėjo XVI amžiuje. Išpopuliarėjo ir vietines vynuogių veisles pakeitė Šarantos veislė ’Folle blanche B’, garsėjanti iš jos gaminamų spiritinių gėrimų subtilumu. Dėl įprastų Nanto krašto sąlygų tapo akivaizdu, kad ši vynuogių veislė tinka baltiesiems vynams gaminti. Pavadinimas „Gros Plant“ pirmą kartą paminėtas 1732 m. rašte. Juo buvo vadinami vynai, sulaukę didelės sėkmės Vakarų Prancūzijoje. Nors distiliavimo veikla Nanto krašte buvo vykdoma rečiau, XIX a. viduryje vynuogynas „Gros Plant“ vis dar užėmė 20 000 hektarų.

Po filokserų antplūdžio sukeltos krizės kartu su vynuogių veisle „Folle blanche B“ pradėtos sodinti kitos Šarantos vynuogių veislės: „Montils B“ ir „Colombard B“. Siekdami kontroliuoti natūraliai derlingų augalų gyvybingumą, augintojai patvirtino griežtas taisykles: sodinimo tankumas – nuo vidutinio iki didelio, vynmedžiai genimi, kad būtų žemi, griežtai ribojamas šakų, ant kurių auga vaisiai, skaičius. Augintojai atrinkdavo šiai gamybai skirtus sklypus atsižvelgdami į jų atsparumą, sukaupiamą nedidelį vandens kiekį ir mažesnį derlingumą. Sumažėjus gamybos kiekiui, pagerėjo vynų kokybė. Dėl skatinamųjų veiksmų, kurių ėmėsi 1948 m. įsteigta Bakcho vardu pavadinta Bretanės vyno brolija, ir 1951 m. sukurtos pirmosios produkto apsaugos sąjungos pastangų 1954 m. vasario 26 d. teismo sprendimu „Gros Plant du Pays nantais“ buvo pripažinta kilmės vietos nuoroda, taikoma aukščiausios kokybės vynui. Taigi šie vynai tapo žinomi nacionaliniu mastu.

Siekdami pagaminti kuo sodresnius ir sudėtingesnio aromato vynus, gamintojai pasuko ypatingu techniniu vyno gamybos keliu, pasirinkdami vadinamąjį Nanto metodą, pagal kurį vynai su smulkiomis fermentavimo nuosėdomis nenupylus išlaikomi bent jau per žiemą. Tokia praktinė patirtis atsirado dėl gamintojų įpročio ateinančio pavasario šeimos šventėms pasilikti savo geriausio vyno statinaitę su nuosėdomis. Taip gaminami vynai po sodrinimo naudojant manoproteinus ir kitas iš mielių sienelių autolizės gautas medžiagas įgyja aptakumo ir glotnumo. Be to, šis vynų nejudinimu ir laikymu anglies dvideginio prisotintoje atmosferoje, kuri labai apriboja oksidavimąsi ir lakiųjų junginių išsiskyrimą, grindžiamas metodas leidžia iki pat pavasario ir dar ilgiau išlaikyti alkoholio fermentacijos metu susidariusius aromatus. 1977 m. buvo nustatyta tradicinės nuorodos „sur lie“ naudojimo tvarka, o 1994 m. vynus imti pilstyti į butelius pačiuose vyno ūkiuose, kuriuose buvo pagaminti, kad vynas būtų kuo mažiau nupilamas ar perpilamas.

2009 m. saugomos kilmės vietos nuorodos vynuogynai užėmė daugiau kaip 1 500 hektarų plotą, kurį dirbo 600 gamintojų. Kasmet pagaminama apie 100 000 hektolitrų vyno. Daugiau kaip trečdalis vynų žymimi nuoroda „sur lie“. Saugoma kilmės vietos nuoroda „Gros Plant du Pays nantais“ žymimi neputojantys baltieji vynai. Jie yra labai šviesios geltonos spalvos, jauniems vynams kartais būdingi žali atspalviai. Skonis rūgštokas, vyrauja gaivumas ir lengvumas. Šių vynų aromatas subtilus, paprastai vaisių arba gėlių, dažnai lydimas jodo kvapo.

Nuoroda „sur lie“ žymimi vynai paprastai išsiskiria sodresniu skoniu ir sudėtingesniais aromatais, be to, juose gali būti šiek tiek burbuliukų dėl alkoholinės fermentacijos metu susidariusių anglies dvideginio dujų likučių. Kad išsaugotų savo gaivumą, turtingą aromatą ir natūraliai susidariusį anglies dioksidą, brandinimo metu vynai saugomi nuo oksidavimosi. Kadangi anglies dvideginio koncentracija per didelė, kad vynus būtų galima išpilstyti į lanksčią tarą, jie pilstomi į butelius. Šie veiksmai turi būti atliekami itin kruopščiai. Tai, kad Nanto regione sodinamos vynuogių veislės, užtikrinančios saugomos kilmės vietos nuorodos vynų tapatumą, taip pat siejama su Nanto geografine padėtimi ir istorija. Šis didelis uostamiestis, įsikūręs Luaros ir Atlanto vandenyno santakoje, labai anksti išplėtojo aktyvią vyno, skirto Šiaurės Europos miestų centrams, prekybą. Ši svarbi prekybos vieta pritraukė daugybę prekybininkų, įskaitant didelį Nyderlandų kontingentą, kuris padarė lemiamą įtaką vynuogių veislės „Folle blanche B“ paplitimui geografinėje vietovėje, prieš pradedant sodinti kitas dvi vynuogių veisles – „Montils B“ ir „Colombard B“, kurių agronominės savybės labai panašios.

Nanto regione vyraujantis dirvožemis ir klimato sąlygos leido iš šių vynuogių veislių gaminti subtilaus aromato subalansuotus baltuosius vynus. Iš tiesų dėl geografinėje vietovėje vyraujančio rūgštaus, stambios struktūros dirvožemio, susiformavusio ant granito, gneiso, žėručio skalūno ar smėlio ir žvyro sankaupų, veikiant Nanto žiemoms būdingam švelniam klimatui, susidaro palankios sąlygos ankstyvai vynmedžių augimo ciklo pradžiai ir vynuogės gali gerai sunokti. Šiaurinė saugomos kilmės vietos nuorodos vynuogyno padėtis ir vandenyno poveikis užtikrina gaivumą vasarą, o tai padeda išsaugoti vynuogėse esančius subtilių kvapiųjų medžiagų pirmtakus.

Norėdami pritaikyti pasirinktas vynuogių veisles prie natūralių Nanto krašto sąlygų, geografinėje vietovėje veikiantys gamintojai galėjo remtis įtvirtinta praktine vynuogininkystės patirtimi, paveldėta iš šimtmečius trukusios prekybos puikiais vynais tradicijos. Techniniai pasirinkimai tiek atrenkant sklypus prieš sodinimą, tiek kontroliuojant vynmedžių augimą leidžia kuo geriau išnaudoti nederlingą dirvožemį ir saulėtas dienas geografinėje vietovėje, siekiant gauti sunokusių ir sveikų vynuogių derlių.

Taikant vadinamąjį Nanto metodą pagaminti vynai brandinami ant smulkių fermentavimo nuosėdų. Vynas nenupilamas, todėl jame gali atsiskleisti fermentavimo metu susidariusios aromatų molekulės. Švelnios žiemos sudaro palankias sąlygas vyno nuosėdoms veikti, taigi brandinamų vynų savybės gerėja. Taip gaminami vynai, žymimi nuoroda „sur lie“, įgyja aptakumo, malonų ir subtilų vaisių bei uogų aromatą ir išsaugo gaivumą, kurį pabrėžia šiek tiek dėl vykstančios alkoholio fermentacijos susidariusio anglies dioksido likučių atsiradusių smulkių burbuliukų. Kad išsaugotų tokio brandinimo privalumus ir išvengtų oksidavimosi, gamintojai įgijo ypatingos patirties ir žinių, ypač susijusių su vyno išpilstymu, nes į butelius jį pilsto tiesiai vyno ūkiuose, kur vynas ir buvo pagamintas. Ši tradicinė praktika, apribojanti su produkcija atliekamus veiksmus, puikai tinka norint išsaugoti greit suyrančias sudedamąsias vynų aromato dalis.

„Gros Plant du Pays nantais“ yra „arčiausiai vandenyno“ gaminamas Luaros vynas, nes geografinė vietovė tęsiasi iki Burnefo įlankos. Vyno skonis kiek rūgštokas, jis paprastai pasižymi jodo aromatu ir puikiai dera prie patiekalų iš vėžiagyvių ir austrių. Gamintojai visuomet pabrėžia šį vynų ir vietos gastronomijos ryšį. 1954 m. šiam vynui suteikta aukščiausios kokybės vyno kilmės vietos nuoroda. Net ir dabar vynuogyno vieta netoli pakrantės, tarp Bretanės ir Vandėjos, suteikia pranašumą prekybos srityje, mat vasarą čia lankosi daug turistų, smarkiai prisidedančių prie vyno žinomumo didinimo, todėl stiprėja įsitikinimas, kad šis vynas puikiai dera prie patiekalų iš jūros gėrybių.

9. Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas:

Pritaikius nukrypti leidžiančią nuostatą, nustatyta arčiausiai esanti vyno gamybos ir vynų, kuriuos galima žymėti nuoroda „sur lie“, gaminimo, gamybos, brandinimo ir išpilstymo vietovė apima toliau nurodytų komunų, kaip jos apibrėžtos 2018 m. Oficialiajame geografinių kodų registre, teritorijas:

— Atlanto Luaros departamentas: Boussay, Chaumes-en-Retz (tik šios deleguotosios komunos teritorija: Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (tik šios deleguotosios komunos teritorija: Varades), La Marne, Mésanger, Paulx, Rezé;

— Meno ir Luaros departamentas: Beaupréau-en-Mauges (tik šios deleguotosios komunos teritorija: Gesté), Montrevault-sur-Èvre (tik šių deleguotųjų komunų teritorija: La Boissière-sur-Evre, Le Fuilet, Le Puiset-Doré).

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas:

Kartu su saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimu gali būti naudojama nuoroda „sur lie“, jei vynai pagaminti laikantis specifikacijoje šiai nuorodai nustatytų sąlygų.

Atsižvelgiant į specifikacijoje nustatytas toliau nurodyto geografinio pavadinimo naudojimo taisykles, prie saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimo gali būti pateikiama geografinė nuoroda „Val de Loire“.

Rašmenų, kuriais užrašyta nuoroda „sur lie“, dydis (aukštis, plotis ir storis) negali būti didesnis nei rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis.

Nurodomi nuoroda „sur lie“ žymimų vynų derliaus metai.

Vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti mažesnę geografinę vietovę, jeigu ji:

— įtraukta į kadastrą;

— nurodyta derliaus deklaracijoje.

Į kadastrą įtrauktas jos pavadinimas užrašomas rašmenimis, kurių dydis (aukštis, plotis ar storis) ne didesnis nei pusė rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydžio. Pavadinimas užrašomas tame pačiame regėjimo lauke kaip ir kilmės vietos nuorodos pavadinimas.

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Išpilstymas nustatytų ribų geografinėje vietovėje

Sąlygos aprašymas:

Siekiant išsaugoti gamybos ir brandinimo būdo nulemtas vynų savybes, būtent gaivumą, sudėtingą aromatą ir nedidelį dėl natūraliai susidariusio angies dioksido atsiradusių burbuliukų kiekį, taip pat siekiant kuo mažiau vyną perpilti, nuoroda „sur lie“ žymimi vynai į butelius išpilstomi vyno ūkyje, kuriame buvo pagaminti, nuo kitų metų po derliaus nuėmimo metų kovo 1 d. iki gruodžio 31 d.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8fd4318d-e004-4c39-afe6-5016a5faef3f

(1) OL L 9, 2019 1 11, p. 2