Komisijos ataskaita Tarybai, Europos Parlamentui, Europos Ekonomikos ir Socialinių Reikalų Komitetui ir Regionų Komitetui - Trečiojo programos „Tempus“ etapo įgyvendinimo 2000–2006 m. išorės ex-post vertinimo ataskaita /* KOM/2010/0190 galutinis */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.4.28 KOM(2010)190 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Trečiojo programos „Tempus“ etapo įgyvendinimo 2000–2006 m. išorės ex-post vertinimo ataskaita TURINYS Trečiojo programos „Tempus“ etapo įgyvendinimo 2000–2006 m. išorės ex-post vertinimo ataskaita 1. Įžanga 3 2. Pagrindiniai faktai 3 3. Trumpas programos aprašymas 4 4. Vertinimas 4 5. Vertintojų išvados 4 5.1. Programos reikšmė 4 5.2. Veiksmingumas 5 5.3. Naudingumas 6 5.4. Poveikis 6 5.5. Tvarumas 7 6. Vertintojų rekomendacijos ir Komisijos pastabos 7 7. Išvados 10 KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Trečiojo programos „Tempus“ etapo įgyvendinimo 2000–2006 m. išorės ex-post vertinimo ataskaita ĮžANGA Atskaita teikiama vadovaujantis 1999 m. balandžio 29 d. Tarybos sprendimo 1999/311/EB 12 straipsniu. Joje pateikiama Komisijos nuomonė, pagrindinės išvados ir rekomendacijos, susijusios su programos „Tempus“ trečiojo etapo (toliau – TEMPUS III) išorės ex-post vertinimu; visa ataskaita pateikta internete adresu http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/education/2009/tempusreport_en.pdf . PAGRINDINIAI FAKTAI Programos „Tempus“, kuri buvo priimta 1990 m.[1] ir iš pradžių skirta Vidurio ir Rytų Europos šalims, pirmuoju įgyvendinimo etapu buvo siekiama prisidėti prie socialinių ir ekonominių reformų skatinant ES ir šalių partnerių aukštojo mokslo institucijų bendradarbiavimą. Programa taip pat siekta skatinti bendrą naujų mokymo programų plėtotę, ugdyti dėstytojų ir administracijos vadybinius įgūdžius, atverti šalių partnerių švietimo sistemas pilietinei visuomenei. Antruoju programos įgyvendinimo etapu išplėsta geografinė aprėptis, iškelti didesni tikslai, išaugo su programa susiję lūkesčiai. Nustatyti konkretūs nacionaliniai prioritetai – toliau plėtotas „iš apačios į viršų“ principas, pagal kurį iniciatyvos teisė suteikta tik universitetams. Programa, kurios raida buvo susieta su politiniais pokyčiais, prisidėta ir prie Vidurio ir Rytų Europos šalių stojimo į Europos Sąjungą proceso. 2000 m., prasidedant trečiajam programos „Tempus“ etapui[2], atsirado du naujoviški aspektai. Nors programa vykdyta atsižvelgiant į konkrečios šalies ypatumus, itin daug dėmesio skirta programos siekiui skatinti regioninį bendradarbiavimą, nustatyta aiškesnė reikmė užtikrinti nuoseklumą ir papildomumą kitų Bendrijos programų atžvilgiu bei siekti sinergijos su kita šalims partnerėms skiriama parama. TEMPUS III, kuri pradėta įgyvendinti ir Viduržemio jūros pietinės bei rytinės pakrantės šalyse[3], siekta skatinti kultūrų dialogą ir tarpusavio supratimą kaip tvaraus augimo, taikos ir stabilumo užtikrinimo priemones ir sustiprinti tarpkultūrinį ir pilietinės visuomenės aspektus. TEMPUS III baigta įgyvendinti 2006 m. gruodžio mėn.[4] Ketvirtasis programos etapas prasidėjo 2007 m.; nuo 2009 m. balandžio mėn. programą valdo Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga. TRUMPAS PROGRAMOS APRAšYMAS Siekiant kuo didesnio poveikio reformų procesams, įgyvendinant TEMPUS III buvo derinami du principai: „iš apačios į viršų“ principas, pagal kurį iniciatyvos teisė suteikiama universitetams, ir „iš viršaus į apačią“ principas, pagal kurį kiekvienai šaliai partnerei nustatomi nacionaliniai prioritetai. Siekiant nustatytų tikslų, pagal TEMPUS III buvo remiami trijų tipų projektai: - bendri Europos projektai (angl. – JEP, Joint European Project ) – tai daugiašaliai projektai, kuriais remiamos pastangos plėtoti ir tobulinti mokymo programas, perkvalifikuoti dėstytojus, rengti naujovišką mokymo(si) medžiagą, gerinti universitetų valdymą, padėti plėtoti šalių partnerių institucinį tinklą; - struktūrinės ir papildomos priemonės (SPP) – tai daugiašaliai projektai, kuriais remiama trumpalaikė intervencija siekiant sistemų reformos ir atsižvelgiant į šalių partnerių prioritetus; - individualios mobilumo stipendijos (IMS) skiriamos pavieniams asmenims, vykstantiems atlikti su konkrečiomis reformomis ir akademiniu bendradarbiavimu susijusių darbų. Programoje „Tempus“ dalyvauja šios šalys partnerės: - Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Juodkalnija, Kosovas pagal JTST Rezoliuciją 1244, Kroatija ir Serbija; - Armėnija, Azerbaidžanas, Baltarusija, Gruzija, Kazachstanas, Kirgizija, Moldova, Mongolija, Rusijos Federacija, Tadžikistanas, Turkmėnistanas, Ukraina ir Uzbekistanas; - Alžyras, Egiptas, Izraelis[5], Jordanija, Libanas, Marokas, Okupuotoji Palestinos Teritorija, Sirija ir Tunisas. VERTINIMAS Išorės ex-post vertinimu siekta atidžiau įvertinti su TEMPUS III susijusią veiklą, pateikti išvadas ir konkrečių rekomendacijų, kaip vykdyti programą dabartiniu etapu, kad būtų geriau šalinami nustatyti trūkumai ir kuo labiau didinama programos reikšmė ir poveikis, taip pat pasinaudoti gerąja patirtimi. VERTINTOJų IšVADOS Programos reikšmė Programos TEMPUS III visuotiniai, konkretūs ir veiklos tikslai išliko labai svarbūs. Tebevyksta įvairūs socialinių, ekonominių ir demokratinių pokyčių procesai, o aukštojo mokslo kokybės užtikrinimas tebelieka svarbiu šalių partnerių siekiu. Įvairių konkrečių tikslų svarbą šalys partnerės vertino skirtingai – vertinimas priklausė nuo jų dalyvavimo Bolonijos procese masto ir (arba) nuo vykdomų svarbių nacionalinių aukštojo mokslo reformų. TEMPUS III reikšmė buvo didelė ir dėl „iš apačios į viršų“ principo: šalys galėjo pačios nustatyti nacionalinius prioritetus ir atsižvelgti į skirtingus transformacijos proceso etapus ir reikmes. Nors aiškių strateginių tikslų kai kuriais atvejais pritrūko, kone visose šalyse programa „Tempus“ puikiai derėjo su nacionaline politika. Tai, kad programa įgyvendinta remiantis įvairiais principais, padėjo pasiekti tokių rezultatų ir padaryti tokį poveikį, kokio tikėtasi, o įvairialypiais TEMPUS veiksmais pasiekta konkrečių tikslų (nors visų pirma tai pasakytina apie, pavyzdžiui, su mokymo programų reformomis ar vadovų mokymu susijusius tikslus, o ne apie siekius stiprinti demokratiją, kuriuos įvertinti yra itin sunku). TEMPUS reikšmę taip pat didino programos sąsajos su Bolonijos procesu ir su Europos aukštojo mokslo modernizavimo darbotvarke, be to, ši bendradarbiavimo programa buvo susijusi ir su kitomis iniciatyvomis. Ji atliko aiškų vaidmenį kitose ES politikos srityse, tačiau iš vertinimo rezultatų matyti, kad tobulėti dar yra kur; visų pirma tai pasakytina apie TEMPUS ir programos „Erasmus Mundus“ tarpusavio papildomumą: pastaroji buvo pradėta 2004 m. ir tapo labai svarbi, kai buvo panaikintos TEMPUS individualios mobilumo stipendijos. Iš Pasirengimo narystei pagalbos priemonės ir Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės tikslų aišku, kad TEMPUS gali atlikti svarbų vaidmenį, pavyzdžiui, stiprinant aukštojo mokslo institucijas, taip pat skatinant kultūrų tarpusavio supratimą ir pažinimą bei žmogiškųjų išteklių plėtotę. Vis dėlto šis konkretus vaidmuo nepakankamai išnaudotas. TEMPUS ne tik atliko svarbų vaidmenį ES išorės politikos programose, bet ir papildė Europos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros šeštąją bendrąją programą. Galima teigti, kad TEMPUS papildė ir, pavyzdžiui, programos „Marie Curie“ veiksmus, kuriuose gali dalyvauti Europoje dirbti norintys trečiųjų šalių piliečiai ir mokslinius tyrimus vykdančios viešosios bei privačios ar pelno siekiančios organizacijos, pageidaujančios prisijungti prie tarptautinio „Marie Curie“ konsorciumo. Išnagrinėję šių dviejų programų sąsajas vertintojai padarė išvadą, kad aukštasis mokslas ir aukštojo mokslo institucijose atliekami moksliniai tyrimai visapusiškos abipusės naudos gaus tik tuo atveju, jei švietimo reformų programų papildomumui ar sinergijai bus skiriama daugiau dėmesio nei iki šiol. Veiksmingumas Iš esmės TEMPUS III finansavimas, palyginti su dideliais programos tikslais, buvo per mažas. Atsižvelgiant į didžiulius programoje dalyvaujančių šalių uždavinius, į tai, kad buvo panaudotas visas turėtas biudžetas ir į tai, kad nepakako lėšų visiems aktualiems ir kokybiškiems pasiūlymams finansuoti, galima teigti, kad programos finansavimas buvo per menkas. Pavienių projektų finansavimas vertinamas kaip pakankamas. Palyginti su bendradarbiavimo programomis techninės pagalbos srityje, TEMPUS laikoma rentabilia programa. Dėl daugiašališkumo ši politikos priemonė yra iš esmės ekonomiška, nors ekonomiškumo mastas skyrėsi. Respondentai buvo apskritai patenkinti griežtu atrankos procesu. Jų susirūpinimą kėlė tik didelis dėmesys techniniams dalykams; respondentų manymu, reikėjo labiau atsižvelgti į nacionalines reikmes ir vietos prioritetus. Stebėsenos procesas nuo laikotarpio vidurio vertinimo gerokai pagerėjo; vienintelis nepašalintas trūkumas yra tas, kad konsorciumo nariams vis dar teikiama nepakankamai informacijos apie stebėseną vietoje. Programą ir jos dalyvius rėmė nacionalinės „Tempus“ tarnybos (NTT), nacionaliniai informacijos centrai (NIC) ir ES delegacijos. Vis dėlto iš vertinimo rezultatų matyti, kad jų veikla skirtingose šalyse smarkiai skyrėsi, todėl padėtį dar reikėtų gerinti. Naudingumas TEMPUS III labai prisidėta prie bendros aukštojo mokslo sistemų ir penkių konkrečių Bolonijos proceso veiksmų plėtotės. Programa padėjo siekti esminių aukštojo mokslo sistemos tikslų: plėtoti mokymo programas, parengti palyginamų ir suderinamų mokslinių laipsnių ir trijų pakopų studijų sistemą, užtikrinti kokybę, pripažinti užsienyje įgytą išsilavinimą, pertvarkyti aukštojo mokslo struktūrą ir institucijas bei ugdyti reikiamus įgūdžius. To buvo siekiama labiau pavienių institucijų nei nacionaliniu lygmeniu, kuriame dėl struktūrinių ir papildomų priemonių teikiamų galimybių ir dėl aukšto lygio politikų nepakankamo dalyvavimo buvo daromas netiesioginis poveikis. Tam tikrais atvejais, priklausomai nuo projektų turinio ir aukštojo mokslo sistemų ypatybių, TEMPUS taip pat prisidėta prie aukštojo mokslo visuomeninės reikšmės didinimo: to buvo siekiama, pavyzdžiui, stiprinant aukštųjų mokyklų, įmonių, mokslinių tyrimų ir inovacijų sąsajas. „Iš apačios į viršų“ principas, kuriuo grindžiama TEMPUS III, ir asmeninis bendravimas labai padėjo skatinti kultūrų tarpusavio supratimą ir pažinimą, tačiau reikėtų detaliau išsiaiškinti, koks programos indėlis plėtojant laisvą ir klestinčią pilietinę visuomenę ir koks NVO vaidmuo. Daugiausia naudos gavo programoje dalyvavę dėstytojai: jie užmezgė kontaktus su užsienio kolegomis, susipažino su kitomis kultūromis ir ES institucijomis, pagerino mokymą, jiems buvo suteikta profesinio tobulėjimo ir judumo galimybių. Studentams programa taip pat buvo naudinga: jie galėjo naudotis nauja mokymosi medžiaga ar metodais, gerėjo jų pasirengimas, jie įgijo daugiau žinių apie kitas kultūras. Tačiau poveikis jų galimybėms įsidarbinti buvo labiau netiesioginis. Dalyvavimas geografiniu požiūriu buvo tolygus. TEMPUS III dalyvavusios ES aukštosios mokyklos teigė, kad didžiausios naudos teikė padidėjusi jų internacionalizacija ir kad finansiniai motyvai retai buvo vienintelė dalyvavimo priežastis, o kai kuriais atvejais tai buvo? priežastis, dėl kurios dalyvavimas buvo ribotas ir gana koncentruotas. Geografinė aprėptis šalyse partnerėse taip pat buvo tolygi – programoje dalyvavo dauguma aukštojo mokslo institucijų. Be to, į programos veiklą įsitraukė ir kitos institucijos (pavyzdžiui, ministerijos, akreditavimo ar mokymo įstaigos), tačiau jų dalyvavimas nebuvo toks paplitęs ar pastebimas, kaip tikėtasi. TEMPUS III dydis, apimtis ir unikalumas lėmė TEMPUS „prekės ženklo“ atsiradimą šalyse partnerėse. Visų pirma, jis tapo žinomas universitetų administracijoms, dėstytojams, kitiems aukštojo mokslo sistemos veikėjams; kiek mažiau – studentams ir kitiems darbuotojams. ES valstybėse narėse šis „prekės ženklas“ buvo ne toks populiarus ir dažnai konkuruodavo su nacionalinių bendradarbiavimo ar trečiųjų šalių rėmimo programų „prekės ženklais“. Poveikis Nors yra didelių skirtumų regioniniu, šalies ar net pavienių aukštojo mokslo institucijų lygmeniu, galima teigti, kad TEMPUS III labai padėjo modernizuoti mokymą ir pasiekti, kad jis geriau atitiktų visuomenės ir darbo rinkos reikmes. Atsižvelgiant į tam tikrus anksčiau nepatenkintus darbo rinkos poreikius, buvo parengta daug naujų mokymo programų. Vis dėlto prireiks daugiau laiko, kad būtų parengta pakankamai TEMPUS III dalyvavusių aukštųjų mokyklų absolventų, galėsiančių padaryti realų poveikį nacionalinėms darbo rinkoms. Reikšmingas poveikis padarytas ir pavieniams asmenims, padedantiems plėtoti pokyčių kultūrą ir skatinantiems darbuotojus, visų pirma jaunus, remti ir vykdyti reikiamas reformas. Buvo siekiama keisti mąstyseną ir skatinti atvirumą pokyčiams ir naujovėms, drauge teikiant naujų tobulėjimo galimybių visiems dalyviams. Poveikį aukštojo mokslo sistemos sprendimų priėmėjams, naudojantiems TEMPUS III įgytus įgūdžius, kad padarytų poveikį atitinkamoms institucijoms, irgi galima laikyti teigiamu. Projektuose dalyvavo daug sprendimų priėmėjų, kurie ateityje galės dalyvauti pertvarkant jų pačių institucijas. Deja, nepavyko užmegzti tokių glaudžių ryšių su nacionalinio lygmens politikais, kurių kaita neretai yra labai didelė. Tai reiškia, kad įgyvendinant TEMPUS III buvo pasiekta tokių reikšmingų pavienių institucijų lygmens rezultatų kaip kokybės užtikrinimas ar universitetų valdymas, tačiau poveikis nacionaliniams teisėms aktams buvo ne toks akivaizdus (išskyrus šalis kandidates, kuriose yra ne vienas konkretus pavyzdys): dažniausiai programa paskatindavo politines diskusijas, o ne tiesioginius pokyčius. TEMPUS III padėjo aukštojo mokslo institucijoms tapti tarptautiškesnėmis ir lankstesnėmis ir pasirengti ateityje siekti dar didesnio profesionalumo. Tai, drauge su poveikiu pavieniams darbuotojams, bene svarbiausias programos poveikis. Programa taip pat labai prisidėjo prie šalių partnerių ir ES aukštųjų mokyklų standartų ir veiklos konvergencijos ilgalaikio proceso, kuris yra neatskiriama Bolonijos proceso ir platesnės aukštojo mokslo reformų darbotvarkės dalis. Galiausiai TEMPUS III padėjo užmegzti ar atgaivinti įvairių regionų šalių partnerių bendradarbiavimą ir labai prisidėjo, nors tai dažnai lieka nepastebėta, prie bendradarbiavimo pavienių šalių partnerių viduje sustiprinimo. Tvarumas Programos nauda ir rezultatai ilgalaikiai. Dalyvaujant projektuose sukaupta patirtis ir žinios, didesnės studijų srities žinios, geresnė darbo praktika, geresni mokymo ir valdymo įgūdžiai, geresnės žinios apie kitas kultūras ir ES institucijas, naujos mokymo programos, novatoriškesnė institucijų kultūra išliko ir projektams pasibaigus. Struktūrinių ir papildomų priemonių, skirtų struktūrinėms reformoms remti, rezultatai buvo ne tokie apčiuopiami, tačiau dalyvavusios organizacijos pasinaudojo dauguma joms naudingų sprendimų. Daugeliu atvejų programa paskatino tvarią partnerystę, į įvairius projektus subūrusią aukštojo mokslo sistemos dalyvius iš ES ir šalių partnerių, o akademinis bendradarbiavimas tęsiasi ir projektams pasibaigus. Dalyvavusios institucijos pačios dėjo pastangas, kad gautų lėšų tolesnei veiklai: pusė partnerių tęsė susijusią veiklą, finansuodami ją iš savų lėšų, pavyzdžiui, nacionalinių biudžetų, kitų daugiašalių ar dvišalių šaltinių, ar pritraukdami išorės lėšas. Panašu, kad įvairios suinteresuotosios šalys prisiėmė didelius finansinius įsipareigojimus, kad galėtų tęsti veiklą ir toliau plėtoti sukurtus tinklus. Vis dėlto šioms suinteresuotosioms šalims reikėtų suteikti daugiau paskatų aktyviau bendradarbiauti skleidžiant rezultatus ir informaciją apie laimėjimus – dėl didelės aukštųjų mokyklų konkurencijos ši sritis nepakankamai plėtojama. VERTINTOJų REKOMENDACIJOS IR KOMISIJOS PASTABOS Toliau pateikiamos vertintojų rekomendacijos ir Komisijos pastabos. 1 rekomendacija. Stiprinti strateginį programos matmenį Komisija sutinka, kad politinį dialogą galima būtų sustiprinti. Įgyvendinant TEMPUS IV dedama daug pastangų, kad būtų sustiprintas dialogas su ministerijomis. Ministerijos, bendradarbiaudamos su delegacijomis ir atsižvelgdamos į nacionalinio lygmens konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis, pačios nustato nacionalinius prioritetus. Su ministerijomis konsultuojamasi ir dėl galutinio finansuotinų projektų sąrašo. Šalyse partnerėse buvo suburta ministerijų remiama Aukštojo mokslo reformų ekspertų grupė, kurios nariai yra svarbūs mokslo institucijų ir politikos tarpininkai, o daugeliu atvejų ir ministrų patarėjai. Nemažiau svarbu ir tai, kad neseniai peržiūrėti veiklos rodikliai, pagal kuriuos vertinami projektai – tai padės lengviau susieti projektų stebėseną su nacionalinėmis strategijomis. 2 rekomendacija. Stiprinti sąsajas su programa „Erasmus Mundus“ ir kitomis Bendrijos programomis ir skatinti ryšį su moksliniais tyrimais Komisija dėjo nemažai pastangų, kad labiau susietų programas TEMPUS IV ir „Erasmus Mundus“ ir kad šios labiau papildytų viena kitą (institucijų bendradarbiavimas ir (arba) reformos bei mobilumo skatinimas). Nacionalinės „Tempus“ tarnybos dabar turi aiškius įgaliojimus ir vykdo uždavinius, susijusius su programos „Erasmus Mundus“ ir kitų ES aukštojo mokslo iniciatyvų skatinimu. Į nacionalinių „Tempus“ tarnybų ir nacionalinių informacijos centrų posėdžių darbotvarkes visuomet įtraukiami „Erasmus Mundus“ klausimai, be to, nacionalinės „Tempus“ tarnybos reguliariai informuojamos apie „Erasmus Mundus“ raidą. Vienas iš Komisijos prioritetų – stiprinti sąsajas su mokslinių tyrimų politika ir programomis, visų pirma su programos „Marie Curie“ veiksmais, taip siekiant didesnio tarptautinio mokslininkų mobilumo ir didesnių tobulėjimo galimybių. Vienas iš konkrečių TEMPUS IV veiksmų – remti vadinamojo žinių trikampio plėtotę šalyse partnerėse ir neseniai pradėtą tyrimą, kuriuo siekiama įvertinti doktorantūros studijas kaimyninėse šalyse, drauge atsižvelgiant į tam tikrus mokslinių tyrimų ir programų aspektus. Įgyvendinant rekomendaciją dėl papildomumo nereikėtų apsiriboti programa „Erasmus Mundus“ ir mokslinių tyrimų programomis – reikėtų atsižvelgti ir į kitas dvišales aukštojo mokslo rėmimo programas, kurias Komisija per savo delegacijas (biudžeto rėmimas, sektorių programos) įgyvendina daugelyje šalių partnerių. Be to, derėtų atsižvelgti ir į atitinkamas kituose regionuose įgyvendinamas programas, visų pirma EDULINK, kuria siekiama Afrikos, Karibų jūros regiono ir Ramiojo vandenyno regiono šalių (AKR) ir ES aukštojo mokslo institucijų regioninio ir daugiašalio bendradarbiavimo, bei „Nyerere“, kuria skatinamas akademinis judumas tame pačiame regione. Šios rekomendacijos dalimi turėtų būti ir dabartinių regioninių švietimo iniciatyvų ir šalies politinio dialogo susiejimas. 3 rekomendacija. Persvarstyti finansavimą atsižvelgiant į TEMPUS tikslus Komisija sutinka, kad pateikiama pakankamai kokybiškų projektų, dėl kurių būtų galima didinti programos biudžetą, be to, susidomėjimas programa yra labai didelis (pavyzdžiui, paskelbus pirmąjį TEMPUS IV kvietimą teikti paraiškas, gauta 530 paraiškų, iš kurių atrinktos 76; paskelbus antrąjį kvietimą, gauta 610 paraiškų, atrinktos 69). Taigi atrenkama labai mažai – vos 12 proc. – paraiškų. Daug labai gerų projektų nefinansuojama dėl nepakankamo biudžeto. TEMPUS lėšų įsisavinimo gebėjimai yra puikūs. Įgyvendinant TEMPUS IV pavienių projektų biudžetas padidėjo. Dalis pirmųjų TEMPUS IV projektų bus baigti iki 2011 m. pabaigos. Gali būti naudinga ištirti, ar visos projektams skirtos lėšos buvo panaudotos, ir persvarstyti pavienių projektų biudžetus, atsižvelgiant į būsimas programos finansines perspektyvas. Be to, svarbu apsvarstyti idėją finansavimą padidinti visų dalyvaujančių regionų lygmeniu, kad būtų išvengta didelių skirtumų tarp šalių ir regionų (pavyzdžiui, Rusijos Federacijos ir Viduržemio jūros šalių). 4 rekomendacija. Gerinti siūlomų projektų kokybę Pastaraisiais metais Komisija daug investavo į nacionalinių „Tempus“ tarnybų ir nacionalinių informacijos centrų mokymą rengti projektus. Informacija apie įgyvendintus projektus pateikiama vis sistemingiau: interneto svetainėse, konferencijose, kituose renginiuose, projektų kompendiumuose, gerosios patirties pavyzdžių rinkiniuose ir pan. 5 rekomendacija. Gerinti stebėsenos vietoje veiksmingumą Įgyvendinant TEMPUS IV taikomas naujas stebėsenos vietoje metodas. Nustatyti trys stebėsenos tikslai: prevencinis (ankstyvaisiais projekto įgyvendinimo etapais), patariamasis (laikotarpio vidurio) ir kontrolės ( ex-post ). Taip pat, itin daug dėmesio skiriant prevenciniam tikslui, nustatyti kiekybiniai rodikliai, t. y. numatyta visus naujai atrinktus projektus įvertinti vietoje per pirmuosius šešis mėnesius. Organizuojami ataskaitiniai susirinkimai, o rangovams nuolat teikiama informacija, kaip jie galėtų pagerinti projektą. Be minėtųjų priemonių rengiami rezultatų vertinimo vizitai į daugelį projektus įgyvendinančių šalių. 6 rekomendacija. Labiau remti nacionalinius informacijos centrus naujosiose valstybėse narėse Geriausiai savo, kaip programos dalyvių, patirtimi naujosiose valstybėse narėse gali pasidalyti universitetai. TEMPUS III itin aktyviai dalyvavę Lenkijos, Slovėnijos, Čekijos, Baltijos šalių universitetai taip pat yra aktyvūs TEMPUS IV dalyviai. Galimybių svarstyti nacionalinių informacijos centrų, teikiančių informaciją apie programą valstybėse narėse, finansavimą nėra. 7 rekomendacija. Nustatyti aiškesnius ES delegacijų uždavinius, kad būtų pagerintas struktūrinis dialogas su nacionalinėmis aukštojo mokslo sistemos institucijomis ES delegacijų įsitraukimas į šią veiklą – bene labiausiai pastaraisiais metais patobulinta sritis. Delegacijos dalyvauja visais programos įgyvendinimo etapais. Jos konsultuoja ministerijas programų prioritetų nustatymo klausimais, padeda vertinti į galutinį sąrašą įtrauktus projektus, kviečiamos dalyvauti informaciniuose renginiuose ir atlikti projektų stebėseną vietoje. Delegacijos yra tikrosios tarpininkės, padedančios bendrauti su ministerijomis, ir Aukštojo mokslo reformų ekspertų grupės narės. 8 rekomendacija. TEMPUS projektų tąsa šaliai įstojus į ES Svarbiausia ES valstybių narių bendradarbiavimo aukštojo mokslo srityje priemonė – Mokymosi visą gyvenimą („Erasmus“) programa: šaliai tapus ES valstybe nare, jos aukštosios mokyklos automatiškai įgyja teisę dalyvauti programoje „Erasmus“. Komisija deda daug pastangų, kad šalys kandidatės tinkamai pasirengtų dalyvauti Mokymosi visą gyvenimą programoje, ir siūlo TEMPUS informaciniuose renginiuose surengti paskaitą apie dalyvavimą su aukštuoju mokslu susijusiose bendradarbiavimo programose šaliai įstojus į ES (tokios paskaitos jau vyksta Kroatijoje). 9 rekomendacija. Skirti daugiau dėmesio gerajai patirčiai ir teikti daugiau informacijos apie sąsajas su darbo rinka ir pilietine visuomene Universitetų ir įmonių bendradarbiavimas – viena iš prioritetinių TEMPUS IV sričių. Vykdoma vis daugiau tokių projektų, juose dalyvauti skatinamos ir įmonės – skelbiami specialūs kvietimai teikti daugiašalių projektų paraiškas. Tai vienas iš Amane 2007 m. vykusios universitetų ir įmonių bendradarbiavimo konferencijos rezultatų (taip pat žr. ataskaitą „Linking the world of works and education through Tempus“[6]). 10 rekomendacija. Teikti pirmenybę valdymo reformos projektams Valdymo reformos – aiškus TEMPUS IV prioritetas. Šioje srityje vykdoma vis daugiau projektų. 2009 m. baigtas universitetų valdymo tyrimas, atliktas remiantis geriausia TEMPUS patirtimi; šiuo metu ES valstybėse ir šalyse partnerėse vyksta politiniai pokyčiai. 2010 m. Ukrainoje, Kazachstane ir Maroke bus surengti trys seminarai, kuriuose dalyvausiantys ekspertai ir politikai diskutuos apie siekį užtikrinti skaidresnį ir veiksmingesnį universitetų valdymą. 11 rekomendacija. Skirti daugiau dėmesio vienodoms galimybėms dalyvauti projektuose Kvietime teikti TEMPUS IV projektų paraiškas vienodos galimybės laikomos aiškiu kokybės kriterijumi; TEMPUS informaciniuose renginiuose jį būtų galima dar kartą pabrėžti. 12 rekomendacija. Remti projektus, kuriais siekiama įvairių tikslų (pavyzdžiui, dvigubų arba jungtinių mokslo laipsnių) Komisija išnagrinės tokius papildomus projektų siekius ir išnagrinės, su kokiomis problemomis susiduriama juos įgyvendinant. Europos Komisijos delegacija Maskvoje neseniai pradėjo tyrimą dėl dvigubų laipsnių Rusijos Federacijoje. Atliekant šį tyrimą neabejotinai kils daugiau klausimų, kuriuos bus galima nagrinėti ateityje. 13 rekomendacija. Gerinti projektų rezultatų sklaidą ir panaudojimą Rezultatų sklaida – kokybės kriterijus, kuriuo vadovaujamasi vertinant siūlomus projektus ir į kurį atsižvelgiama stebint projektų įgyvendinimą. Šioje srityje pastaraisiais metais nuveikta išties daug. Buvo atlikti teminiai universitetų ir įmonių bendradarbiavimo, kokybės užtikrinimo ir valdymo tyrimai ir surengta susijusių teminių seminarų, pritraukusių pačių įvairiausių suinteresuotųjų šalių. Parengti ir nuolat atnaujinami projektų kompendiumai, o pačių sėkmingiausių projektų rengėjai kviečiami pasidalyti patirtimi įvairiuose forumuose. IšVADOS TEMPUS programa, kurios pagrindinis tikslas – skatinti aukštojo mokslo institucines reformas ir modernizavimą, ir toliau lieka labai svarbi. Įvairių lygmenų veikla padėjo vykdyti reformas, kurios kitu atveju veikiausiai nebūtų įvykusios arba būtų vykusios gerokai lėčiau. Taip pat aišku, kad daugelyje šalių pertvarkant aukštojo mokslo sektorių reikia siekti tolesnės pažangos ir kad didžiausi aukštojo mokslo struktūrų pertvarkymo uždaviniai dar laukia ateityje arba yra vos pradėti. Daugeliui šalių partnerių TEMPUS yra vienintelė bendradarbiavimo su kitų šalių institucijomis galimybė, be to, tai šiuo metu vienintelė ES ir jos valstybių narių siūloma bendradarbiavimo programa. Šį procesą remiantys intervencijos ir valdymo mechanizmai jau visapusiškai veikia, o ketvirtuoju programos įgyvendinimo etapu (TEMPUS IV) padaryta didelių patobulinimų. Programos išskirtinumą ir sėkmę didele dalimi lemia paklausa grindžiamas „iš apačios į viršų“ principas: aukštojo mokslo institucijos, atsiliepdamos į kvietimą teikti paraiškas pačiose įvairiausiose srityse, gali įgyvendinti savas iniciatyvas. Be to, daug dėmesio skiriama institucijų bendradarbiavimui. Intensyvus asmeninis bendravimas labai padėjo skatinti kultūrų tarpusavio supratimą ir stiprinti santykius. Šiuos programos ypatumus reikėtų išlaikyti. Dėl savo daugiašališkumo, projektų vykdymo ir valdymo mechanizmų TEMPUS, palyginti su kitomis techninės pagalbos bendradarbiavimo programomis, yra labai rentabili politinė priemonė. Akivaizdu, kad TEMPUS projektai visų pirma labai svarbūs pertvarkant ir atnaujinant šalių partnerių aukštojo mokslo sistemas, jie daro didelį poveikį pavieniams asmenims, profesijoms, mokymo turiniui, metodams, kvalifikacijai, internacionalizacijai, studijų organizavimui ir visoms dalyvaujančioms institucijoms. Projektų rezultatai yra tvarūs, įvairiapusiškai panaudojami institucijose. TEMPUS teikiamomis galimybėmis gali pasinaudoti šalių partnerių akademinė bendruomenė, kad patenkintų savo reikmes ir paskatintų nacionalinio ir kitų lygmenų pokyčius didesnėje Bolonijos proceso bendruomenėje. Šalyse partnerėse TEMPUS yra žinoma kaip kokybės simbolis. ES ir jos valstybių narių institucijose ši programa taip pat vertinama itin palankiai. Domėjimasis programa nemažėja, pateikiama daug labai kokybiškų projektų. Dalis jų, deja, dėl biudžeto suvaržymų negali būti finansuojami. Komisija galėtų apsvarstyti galimybę padidinti finansavimą visiems regionams, kuriuose vykdoma ši programa, kiek tai įmanoma pagal finansinę programą ir nepažeidžiant kitų bendradarbiavimo prioritetų, kad būtų visapusiškai remiami dideli aukštojo mokslo tikslai ir uždaviniai bei reikšmingi pokyčiai tarptautinėje akademinėje bendruomenėje. [1] 1990 m. gegužės 7 d. Tarybos sprendimas 90/233/EEB. [2] 1999 m. baland˛io 29 d. Tarybos sprendimas 1999/311/EB. [3] 2002 m. bir˛elio 27 d. Tarybos sprendimas 2002/601/EB. [4] Sprendimu dėl programos „Tempus“ įgyvendinimo MEDA šalyse pakeista programos trukmė, kad ji būtų baigta drauge su programomis „Socrates“ ir „Leonardo da Vinci“. [5] Izraelis programoje gali dalyvauti tik savo lėšomis. [6] http://eacea.ec.europa.eu/tempus/doc/linking.pdf.