Komisijos komunikatas - Kioto protokole nustatytų normų įgyvendinimo pažanga (reikalaujama pagal Europos parlamento ir Tarybos sprendimo 280/2004/EB dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir Kioto protokolo įgyvendinimo 5 straipsnį) {SEC(2008) 2636} /* KOM/2008/0651 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 16.10.2008 KOM(2008) 651 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS KIOTO PROTOKOLE NUSTATYTŲ NORMŲ ĮGYVENDINIMO PAŽANGA (reikalaujama pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo 280/2004/EB dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir Kioto protokolo įgyvendinimo 5 straipsnį) {SEC(2008) 2636} TURINYS 1. SANTRAUKA 3 2. FAKTINĖ PAŽANGA 1990–2006 M. 6 2.1. Išmetamųjų ŠESD kiekio pokyčiai 6 2.2. Išmetamųjų teršalų kiekis vienam gyventojui ir ŠESD taršos intensyvumas 2006 m. 7 2.3. Išmetamųjų ŠESD kiekis 2006 m., palyginti su 2005 m. 9 2.4. Išmetamųjų teršalų kiekio pokyčiai svarbiausiuose sektoriuose 10 3. NUMATOMA KIOTO PROTOKOLE NUSTATYTOS NORMOS ĮGYVENDINIMO PAŽANGA 12 3.1. Valstybių narių prognozės 12 3.1.1. ES-27 12 3.1.2. ES-15 12 3.1.3. ES-12 12 3.1.4. Šalys kandidatės 13 3.2. Europos klimato kaitos programos (EKKP) įgyvendinimas 15 3.3. ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemos (ES ŠESD ILPS) įgyvendinimas 16 3.3.1. Pirmasis prekybos laikotarpis (2005–2007 m.) 16 3.3.2. Antrasis prekybos laikotarpis (2008–2012 m.) 17 3.3.3. Bendro įgyvendinimo ir švarios plėtros mechanizmų naudojimas operatorių veikloje 17 3.4. Vyriausybių planai taikyti Kioto protokole numatytus mechanizmus 17 3.5. Numatomas anglies dioksido absorbentų naudojimas 17 1. SANTRAUKA Siekiant Kioto tikslų 2008–2012 m. 15 Europos Sąjungos šalių pagal Kioto protokolą sutiko iki 2008–2012 m. sumažinti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį 8 %, palyginti su bazinių metų lygiu1. Remiantis naujausiais 2006 m. aprašų duomenimis2, ES-15 valstybėse bendras išmetamųjų ŠESD kiekis (į jį neįskaičiuotas išmetamųjų teršalų, susidariusių dirbant žemę, keičiant žemės naudojimo paskirtį ir vykdant miškininkystės veiklą, kiekis) buvo 2,7% mažesnis už bazinių metų lygį. ES-15 šalių ekonomikos rodikliai (išreikšti BVP) nuo 1990 m. išaugo beveik 40 %. 2006 m. ES-15 valstybių išmetamųjų ŠESD kiekis sumažėjo 0,8 %, palyginti su 2005 m., o ekonomika išaugo 2,8%. Prognozės3, pavaizduotos 1 diagramoje rodo, kad Bendrija pasieks užsibrėžtų Kioto tikslų. Be to, taikant ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemą (ES ŠESD ILPS), išmetamųjų teršalų kiekis turėtų sumažėti dar 3,3 % – šiuo metu į šį skaičių dar nevisiškai atsižvelgta apytikriuose skaičiavimuose (išsamesnė informacija pateikta Komisijos tarnybų darbinio dokumento 11 lentelėje). 1 diagrama. Faktinis ir prognozuojamas išmetamųjų teršalų kiekis ES-15 valstybėse [pic] Šiuo metu prognozuojama, kad aštuonios ES-15 valstybės, t. y. Belgija, Vokietija, Graikija, Airija, Nyderlandai, Portugalija, Švedija ir Jungtinė Karalystė, naudodamosi esančiomis politikos kryptimis ir priemonėmis, anglies dioksidų absorbentais ir Kioto mechanizmais, iki 2010 m. pasieks užsibrėžtus tikslus. Be to, prognozuojama, kad keturios valstybės narės (Austrija, Suomija, Prancūzija ir Liuksemburgas), taikydamos papildomas politikos kryptis ir priemones, taip pat pasieks savo tikslus. Šiuo metu prognozuojama, kad trys valstybės narės (Danija, Italija ir Ispanija), nepasieks Kioto tikslų. Tačiau skirtumas tarp šių valstybių prognozių ir atitinkamų tikslų nuo praeitų metų labai sumažėjo, ypač Ispanijoje ir Italijoje. Be to, ES ŠESD ILPS ir jos poveikis išmetamųjų teršalų kiekiui nacionaliniu mastu Danijoje ir Ispanijoje, į kuriuos šių metų prognozėse neatsižvelgiama, turėtų šioms valstybėms labai padėti siekti savo tikslų. 2006 m. ES-27 valstybių bendras išmetamųjų ŠESD kiekis buvo 10,8 % mažesnis už bazinių metų lygį (neįskaičiavus išmetamųjų teršalų, susidariusių dirbant žemę, keičiant žemės naudojimo paskirtį ir vykdant miškininkystės veiklą) ir 0,3 % mažesnis už 2005 m. lygį. 2006 m. ES-27 valstybių ekonomika išaugo 3,0 %. Nors prognozuojama, kad 2006–2010 m. daugumoje naujų valstybių narių (ES-12) išmetamųjų teršalų kiekis didės, devynios valstybės, kurioms Kioto protokole nustatyta išmetamųjų teršalų mažinimo norma, turėtų įvykdyti Kioto protokole joms nustatytas normas arba net jas viršyti, naudodamos tik esamas politikos kryptis ir priemones. Slovėnija prognozuoja, kad Kioto protokole jai nustatytą normą įvykdys tik taikydama planuojamas papildomas politikos kryptis bei priemones ir naudodamasi Kioto protokole numatytais mechanizmais bei anglies dioksido absorbentais. Naujos priemonėmis, kurias reikia įgyvendinti norint pasiekti ambicingą 2020 m. ES tikslą 2007 m. pavasarį Europos Taryba priėmė vienašališką įsipareigojimą iki 2020 m. ES-27 valstybėse išmetamųjų ŠESD kiekį sumažinti bent 20 % palyginus su 1990 m. lygiu ir 30 %, jei kitos išsivysčiusios šalys įsipareigos panašiai sumažinti išmetamą šių dujų kiekį, o ekonomiškai labiau pažengusios besivystančios šalys tinkamai prisidės prie šio tikslo, atsižvelgdamos į savo įsipareigojimus ir galimybes. Laikydamasi savo įsipareigojimo, 2008 m. sausio mėnesį Europos Komisija pateikė klimato kaitos ir energetikos teisės aktų paketą, į kurį įtrauktos naujos svarbiausiuose ES ekonomikos sektoriuose taikomos teisinės priemonės. Siūlomos šios priemonės: a) pagerinti teršalų išmetimo leidimų prekybos sistemą (ILPS); b) pramonės šakų, kurioms netaikoma ILPS (pvz. žemės ūkis, statyba, transportas, atliekos), atstovams nustatyti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslus; išmetamųjų teršalų, kuriems taikoma ES ŠESD ILPS, kiekis iki 2020 m. turi būti sumažintas 21 % lyginant su 2005 m. lygiu, o teršalų, kuriems netaikoma ES ŠESD ILPS, – 10 %, valstybėms narėms nustatant skirtingus tikslus pagal atitinkamą dabartinį ir prognozuojamą BVP lygį vienam gyventojui; c) nustatyti teisiškai privalomus tikslus gaminant energiją iš įvairių išteklių padidinti atsinaujinančių energijos išteklių dalį ir d) nustatyti naujas anglies dioksido surinkimo ir saugojimo bei aplinkosaugos subsidijų taisykles. Be šio paketo Europos Komisija taip pat siūlo naują išsamią strategiją, kuria siekiama sumažinti naujų Europos Sąjungoje parduodamų automobilių ir lengvųjų sunkvežimių išmetamą CO2 kiekį. Laikydamasi naujosios strategijos, ES galės pasiekti savo seniai užsibrėžtą tikslą – iki 2012 m. sumažinti vidutinį išmetamą CO2 kiekį iki 120 gramų vienam kilometrui4, t. y. vidutiniškai 25 % mažiau nei dabartinis lygis. Naujoji strategija bus papildyta persvarstytais ES degalų kokybės standartais. Taikant Degalų kokybės direktyvą5 bus ne tik švaresni degalai, bet bus galima pradėti gaminti mažiau taršias transportavimo priemones ir įrenginius. Tikimasi, kad pradėjus taikyti šią direktyvą, 2011–2020 m. išmetamųjų ŠESD kiekis sumažės 10 %. Taigi iki 2020 m. išmetamo CO2 kiekis sumažėtų 500 mln. tonų. Iš 2 diagramos matyti, kad valstybių narių prognozės 2020 m. ir ES 2020 m. tikslai labai skiriasi; norėdama įgyvendinti šiuos tikslus, po 2012 m. ES turės mažinti išmetamųjų teršalų kiekį kur kas sparčiau nei 1990 m. Priklausomai nuo konkretaus tikslo, 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekis turi būti sumažintas 1 000 – 1 500 mln. t CO2 ekvivalentu, palyginus su dabartinėmis prognozėmis. Tai rodo, kad ES ir jos valstybės narės turi kuo greičiau priimti ir įgyvendinti naujus teisės aktus. 2 diagrama. Faktinis ir prognozuojamas išmetamųjų teršalų kiekis ES-27 valstybėse [pic] 2. FAKTINĖ PAŽANGA 1990–2006 M. 2.1. Išmetamųjų ŠESD kiekio pokyčiai Vokietijai ir Jungtinei Karalystei, dviem daugiausia teršalų išmetančioms Europos Sąjungos narėms, tenka maždaug vienas trečdalis viso ES-27 valstybių išmetamųjų ŠESD kiekio. Šioms dviems valstybėms narėms pavyko sumažinti bendrą išmetamųjų ŠESD kiekį 339 mln. t CO2 ekvivalentu, palyginti su 1990 m. Tokį sumažėjimą Vokietijoje lėmė didėjantis elektros ir šilumos jėgainių našumas bei penkių naujų Vokietijos žemių ekonominis pertvarkymas po Vokietijos susijungimo. Jungtinėje Karalystėje išmetamųjų ŠESD kiekis sumažėjo, nes energijos vartojimo efektyvumo srityje buvo padaryta didelė pažanga, kurią paskatino įvairios politinės nuostatos pagrindiniuose energiją vartojančiuose sektoriuose. Iš dalies tai įvyko dėl energijos rinkos liberalizavimo, svarbaus perėjimo nuo kuro, kurį naudojant išskiriama daugiau anglies junginių (pvz., anglis ar nafta), prie mažiau ar visai anglies junginių neišskiriančio kuro elektros energijai gaminti (pvz. dujos, atominis kuras ir atsinaujinantieji energijos ištekliai) bei priemonių, kuriomis buvo sumažintas gaminant adipo rūgštį išsiskiriančių N2O teršalų kiekis. Trečia ir ketvirta vieta pagal išmetamųjų teršalų kiekį tenka Italijai ir Prancūzijai (abiem tenka po 11 % bendro išmetamųjų teršalų kiekio). 2006 m. Italijos išmetamųjų ŠESD kiekis buvo maždaug 10 % didesnis nei 1990 m. Nuo 1990 m. Italijoje pastebimą išmetamųjų ŠESD kiekio didėjimą pirmiausia lemia kelių transportas, elektros ir šilumos gamyba bei naftos perdirbimas. 2006 m. Prancūzija išmetė į aplinką 4 % mažiau teršalų nei 1990 m. Jai pavyko gerokai sumažinti N2O taršą, kurią sukelia adipo rūgšties gamyba, tačiau 1990–2006 m. labai padidėjo kelių transporto priemonių išmetamų CO2 dujų kiekis. Ispanija ir Lenkija – tai penktoji ir šeštoji daugiausia teršalų išmetančios ES-27 valstybės kurių kiekvienai tenka maždaug 8% bendro ES-27 valstybių išmetamųjų ŠESD kiekio. Ispanijoje 1990–2006 m. išmetamųjų teršalų kiekis padidėjo 51 %. Daugiausia tai lėmė kelių transportas, elektros ir šilumos gamyba bei gamybos pramonės šakos. Lenkija 1990–2006 m. išmetamųjų ŠESD kiekį sumažino 12 % (-29 % palyginti su baziniais metais, kurie Lenkijos atveju yra 1988 m.). Pagrindiniai veiksniai, lėmę taršos sumažėjimą Lenkijoje (kaip ir kitose Centrinei ir Rytų Europai priklausančiose valstybėse narėse) buvo sunkiosios pramonės, kurioje neefektyviai naudojama energija, nuosmukis ir bendras ekonomikos pertvarkymas 9-ojo dešimtmečio pabaigoje ir 10-ojo dešimtmečio pradžioje. Svarbi išimtis – transportas (ypač kelių transportas): šiame sektoriuje išmetamųjų teršalų kiekis padidėjo. 2006 m. 10 valstybių narių išmetamųjų ŠESD kiekis viršijo bazinių metų lygį, o likusiose 15 valstybių narių ŠESD išmesta mažiau nei baziniais metais. Kiprui ir Maltai įpareigojimų mažinti išmetamųjų teršalų kiekį Kioto protokole nenumatyta. 2006 m. išmetamųjų ŠESD kiekis šiose šalyse viršijo 1990 m. lygį. Išmetamųjų ŠESD procentinis pokytis nuo bazinių metų lygio iki 2006 m. yra nuo -55,7 % (Estijoje) iki +49,5 % (Ispanijoje). 2.2. Išmetamųjų teršalų kiekis vienam gyventojui ir ŠESD taršos intensyvumas 2006 m. 2006 m. vienam ES piliečiui teršalų vidutiniškai teko 10,4 t CO2 ekvivalentu. ES-15 valstybių vidutinis teršalų kiekis vienam gyventojui buvo 10,7 t CO2 ekvivalentu, t. y. 0,2 t CO2 ekvivalentu mažiau palyginus su 2005 m. Tačiau išmetamųjų ŠESD kiekis vienam gyventojui Europos šalyse labai skiriasi. Išmetamųjų teršalų kiekis vienam gyventojui yra tiesiogiai susijęs su energijos vartojimo intensyvumu (pirminiu suvartojamos energijos kiekiu vienam gyventojui) ir įvairių energijos išteklių panaudojimu (kuris daro įtaką išmetamųjų teršalų lygiui, tenkančiam pagamintos energijos vienetui) kiekvienoje šalyje. Esant dabartinėms ekonominėms sąlygoms, didėjantį išmetamųjų teršalų kiekį vienam gyventojui galima paaiškinti tuo, kad gerėjant gyvenimo lygiui vienam gyventojui tenka didesnis suvartojamos energijos kiekis, o išmetamųjų teršalų kiekio mažėjimą galima paaiškinti didėjančiu energijos vartojimo efektyvumu ir tuo, kad tarp įvairių energijos išteklių vis labiau naudojami atsinaujinantys energijos ištekliai. Dešimtajame dešimtmetyje bendras išmetamųjų teršalų kiekis vienam gyventojui sumažėjo kartu su bendrai mažėjančiu išmetamųjų ŠESD kiekiu. Tačiau po 2000 m. išmetamųjų teršalų kiekis vienam žmogui ES-15 valstybėse toliau mažėjo, nors Centrinei ir Rytų Europai priklausančiose valstybėse narėse jis didėjo (2000–2006 m. atitinkamai -3,2 % ir +4,2 %). Labiausiai Europos Sąjungoje nuo 1990 m. išmetamųjų ŠESD kiekis padidėjo Ispanijoje, Portugalijoje, Kipre ir Maltoje, nors šios šalys vis dar nepasiekė ES vidurkio. Iš 3 diagramos matyti, kad ES-15 ir ES-27 išmetamųjų teršalų kiekis mažėja, nors ekonomikos rodikliai labai išaugo. Tai gali reikšti, kad ES-15 valstybėse nuo 1993 m., o ES-27 valstybėse nuo 1996 m. šis santykinis ryšys mažėja. 1990–2006 m. ES-27 valstybėse BVP išaugo 40 %, o išmetamųjų teršalų kiekis sumažėjo 7,7 %; tuo pačiu laikotarpiu ES-15 valstybių BVP išaugo beveik 39 %, o išmetamųjų ŠESD kiekis sumažėjo 2,2 %. Visos ES valstybės narės, išskyrus Portugaliją, 1990–2006 m. labai sumažino išmetamųjų teršalų kiekį, nors jų ekonomika labai išaugo. Didelis ekonomikos augimas ir tuo pačiu metu mažėjantis išmetamųjų teršalų kiekis ypač aiškiai pastebimas Centrinei ir Rytų Europai priklausančiose valstybėse narėse, kadangi vyko pasikeitimų sunkiosios pramonės gamybos sektoriuje, kuriame energija vartojama neefektyviai. 3 diagrama. ES-15 ir ES-27 valstybių ŠESD taršos intensyvumas. BVP, energijos vartojimas ir CO2 tarša ES-15 valstybėse [pic] 2.3. Išmetamųjų ŠESD kiekis 2006 m., palyginti su 2005 m. 2005–2006 m. išmetamųjų teršalų kiekis ES-27 valstybėse sumažėjo 14 mln. t CO2 ekvivalentu (t. y. 0,3 %). Šis bendras sumažėjimas yra dviejų skirtingų tendencijų pasekmė: nors ES-15 valstybių išmetamųjų teršalų kiekis sumažėjo 35 mln. t CO2 ekvivalentu (t. y. 0,8 %), kitose valstybėse narėse jis padidėjo 21 mln. t CO2 ekvivalentu (t. y. 2,2 %). Išmetamųjų ŠESD kiekis sumažėjo arba išliko stabilus visose ES-15 valstybėse narėse, išskyrus Suomiją ir Daniją. Daugelyje kitų valstybių narių, išskyrus Estiją, Slovakiją ir Vengriją, išmetamųjų teršalų kiekis padidėjo. 2006 m. išmetamųjų ŠESD kiekis, kurį sukelia tarptautiniu ir valstybiniu mastu vykdoma aviacijos ir laivybos veikla, sparčiai tebeaugo. Šių sektorių, šiuo metu dar nevisiškai įtrauktų į Kioto protokolą, daroma įtaka ES-15 valstybėse padidėjo beveik 5,2 mln. t CO2 ekvivalentu (aviacijos sektoriuje) ir 11,4 mln. t CO2 ekvivalentu (laivybos sektoriuje). Kelių transporto priemonių išmetamų teršalų kiekis didėjo daugelyje valstybių, ypač Ispanijoje ir Lenkijoje; tuo tarpu Vokietijoje jis labai sumažėjo. Ispanijoje padidėjęs teršalų kiekis buvo susijęs su padidėjusiu dyzelino naudojimu (5,1 %), kuris buvo didesnis už benzino naudojimą (-4,6 %). Lenkijoje benzino ir dyzelino naudojimas padidėjo atitinkamai 6,1 % ir 7,2 %. Vokietijoje išmetamųjų teršalų kiekis sumažėjo dėl sumažėjusio benzino naudojimo (-4,3 %). Keturios iš ES-15 valstybių labiausiai prisidėjo prie bendro teršalų kiekio sumažinimo: Prancūzija (14 mln. t CO2 ekvivalentu), Italija (10 mln. t CO2 ekvivalentu), Ispanija (8 mln. t CO2 ekvivalentu) ir Belgija (5 mln. t CO2 ekvivalentu). Išmetamųjų teršalų kiekis ypač sumažėjo dėl mažesnio dujų ir naftos suvartojimo namų ūkiuose ir paslaugų srityje. Tai įvyko todėl, kad šiltesniais 2006 m. Europoje patalpas reikėjo šildyti mažiau, be to, padidėjo dujų kainos. Elektros energijos paklausa namų ūkiuose išliko beveik tokia pati. Be to, dėl teršalų kiekio mažinimo technologijų Italijoje labai sumažėjo N2O tarša, kurią sukelia adipo rūgšties gamyba (5 mln. t CO2 ekvivalentu). ES-15 valstybių išmetamųjų teršalų kiekio sumažėjimą 2006 m. daugiausia lėmė sumažėjusi CO2 tarša valstybiniame elektros energijos ir šilumos gamybos, namų ūkių ir paslaugų ir ypač kelių transporto sektoriuose. Bendras išmetamųjų ŠESD kiekis labiausiai padidėjo Lenkijoje (14 mln. t CO2 ekvivalentu), Suomijoje (11 mln. t CO2 ekvivalentu) ir Danijoje (7 mln. t CO2 ekvivalentu). Teršalų kiekis labiausiai padidėjo energijos tiekimo sektoriuje, o tai lėmė: • Lenkijoje padidėjusi elektros gamyba šiluminėse elektrinėse ir didesnis iškastinio kuro vartojimas namų ūkiuose, taip pat padidėjęs išmetamas CO2 kiekis geležies ir plieno pramonėje; • Suomijoje padidėjusi elektros gamyba anglimi kūrenamose elektrinėse, sumažėjusi elektros gamyba hidroelektrinėse ir sumažėjęs grynasis elektros energijos importas; • Danijoje padidėjusi elektros gamyba anglimi kūrenamose elektrinėse ir sumažėjęs grynasis elektros energijos importas. Rumunijoje (5 mln. t CO2 ekvivalentu) ir Čekijoje (2 mln. t CO2 ekvivalentu) taip pat jaučiamas bendro išmetamųjų ŠESD kiekio žymus padidėjimas, kuris labiausiai pasireiškė energijos tiekimo sektoriuje (Rumunijoje) ir chemijos pramonėje (Čekijoje). Šiose dvejose šalyse, o taip pat ir Italijoje, išmetamas CO2 kiekis padidėjo dėl geležies ir plieno pramonės. 2.4. Išmetamųjų teršalų kiekio pokyčiai svarbiausiuose sektoriuose 2006 m. svarbiausiam – energetikos – sektoriui (įskaitant transportą) teko 80 % bendro ES-15 valstybių išmetamųjų teršalų kiekio, kaip tai matyti 4 diagramoje. Transporto sektoriui tenka 21 % viso išmetamųjų ŠESD kiekio, žemės ūkiui – 9 %, pramonei – 8 %, o atliekų tvarkymui – 3 %. Priešingai teršalų kiekio padidėjimui transporto sektoriuje, teršalų iš kitų šaltinių labai sumažėjo, išskyrus transporto sektorių (išsamesnė informacija pateikta Komisijos tarnybų darbiniame dokumente). Palyginti su 1990 m., tarša ES-15 valstybių: - energetikos sektoriuje (išskyrus transportą) sumažėjo 4 %; - transporto srityje padidėjo 26 %; - pramonės sektoriuje sumažėjo 12 %; pagrindinė priežastis – mažesnė tarša, kurią sukelia adipo rūgšties gamyba bei halokarboninių medžiagų ir sieros heksafluorido gamyba, taip pat sumažėjusi tarša, kurią sukelia nitrato rūgšties gamyba, ir sumažėjusi tarša geležies bei plieno sektoriuose; - žemės ūkio sektoriuje sumažėjo 11 %, nes sumažėjo galvijų skaičius ir mažiau naudojama mineralinių trąšų bei mėšlo; - atliekų tvarkymo sektoriuje sumažėjo 39 %, nes sumažėjo tvarkomuose sąvartynuose susidarančių CH4 dujų kiekis. 4 diagrama. ES-15 valstybių išmetamųjų ŠESD kiekio pokyčiai pagal sektorius ir 2006 m. kiekvienam sektoriui tenkanti taršos dalis [pic] Šaltinis: EEB. 3. NUMATOMA KIOTO PROTOKOLE NUSTATYTOS NORMOS ĮGYVENDINIMO PAŽANGA 3.1. Valstybių narių prognozės 3.1.1. ES-27 Prognozuojama, kad iki 2010 m. ES-27 valstybėse bendras išmetamųjų ŠESD kiekis bus apie 10,1 % mažesnis už bazinių metų lygį (žr. priede pateiktas 7-ą ir 8-ą lenteles). Ši prognozė grindžiama pačių valstybių narių parengtais vertinimais, kuriuos atliekant atsižvelgta į esamą vidaus politiką ir priemones. Šis kiekis sumažėtų 13,4 %, jei būtų atsižvelgta į Kioto protokole numatytų mechanizmų ir anglies dioksido absorbentų poveikį, o laiku įgyvendinus šiuo metu svarstomas papildomas vidaus politikos kryptis bei priemones ir gavus laukiamus rezultatus, šis rodiklis galėtų siekti 16,3 %. 3.1.2. ES-15 Bendros prognozės, pagrįstos esama vidaus politika ir priemonėmis, rodo, kad ES-15 valstybių išmetamųjų ŠESD kiekis iki 2010 m. bus 3,6 % mažesnis už bazinių metų lygį (4,4 % skirsis nuo Kioto protokole nustatytos normos). Jei: 1. vyriausybės naudos Kioto protokole numatytus mechanizmus, kuriuos taikant išmetamųjų teršalų kiekis turėtų sumažėti dar 3 %, ir 2. ES-15 valstybės dėl Kioto protokolo 3 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytos veiklos visiškai pašalins 1,3 % teršalų, ES-15 valstybės iki 2010 m. turėtų sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį 8,0 % ir pasiekti Kioto protokole nustatytas normas. Tačiau, turint omenyje neaiškumus ir ambicingą ES tikslą iki 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti 20 %, būtina, kad valstybės narės ne tik laiku sumažintų teršalų kiekį naudodamosi esama politika ir priemonėmis, bet taip pat pagreitintų planuojamų politikos krypčių bei priemonių kūrimą ir visišką įgyvendinimą. Jei visos šios priemonės bus įgyvendintos taip, kaip tikimasi, bendras prognozuojamas išmetamųjų ŠESD kiekis galėtų būti sumažintas iki 11,3 %, palyginti su bazinių metų lygiu. Be to, prognozuojama, kad priimti sprendimai dėl antrojo prekybos laikotarpio nacionalinių taršos leidimų paskirstymo planų pagal ES ŠESD ILPS, padėtų įvykdyti 3,3 % normos, kuri ES-15 valstybėms nustatyta Kioto protokole. Tačiau ne visos valstybės narės savo prognozėse dar deramai atsižvelgia į šių planų poveikį. 3.1.3. ES-12 Po 2006 m. kitų 12 valstybių narių bendras išmetamųjų teršalų kiekis turėtų padidėti, tačiau iki 2010 m. jis vis tiek bus 28,4 % mažesnis už bazinių metų lygį. Tačiau prognozuojama, kad taikant papildomas priemones išmetamųjų teršalų kiekis turėtų sumažėti dar 2 %. Slovėnija yra vienintelė ES-12 valstybė narė, kuri ketina investuoti į Kioto mechanizmus. Slovėnija, Čekija ir Lenkija ketina į jai nustatytos normos įgyvendinimo priemones įtraukti anglies dioksido absorbentus. 3.1.4. Šalys kandidatės Kroatijos išmetamųjų teršalų kiekis 2006 m. siekė beveik 31 mln. t CO2 ekvivalentu, t. y. 14,4 % mažiau nei išmetamųjų teršalų kiekis baziniais metais. Prognozuojama, kad Kroatija šiek tiek viršys Kioto protokole jai nustatytas normas, turint omenyje jau esamas priemones ir anglies dioksido absorbentų naudojimą, tačiau taikydama planuotas (papildomas) priemones ji pasiektų ir tikrai labai viršytų nustatytas normas. Turkijos išmetamųjų teršalų kiekis 2006 m. siekė 332 mln. t CO2 ekvivalentu. Tai reiškia, kad kiekis padidėjo 95,1 %, palyginus su 170 mln. t CO2 ekvivalentu 1990 m. Turkijai taikomas Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos I priedas, tačiau Kioto protokolo B priede jai nenumatyti jokie įpareigojimai mažinti išmetamųjų teršalų kiekį. Turkija dar nėra ratifikavusi Kioto protokolo. 1990–2006 m. išmetamųjų ŠESD kiekis vienam gyventojui padidėjo ir Turkijoje, ir Kroatijoje. Tačiau Turkijoje vienam gyventojui tenka tik 4,6 tonos išmetamųjų teršalų per metus, t. y. mažiau nei pusė ES-27 valstybių vidutinio išmetamųjų teršalų kiekio vienam gyventojui. Abiejose šalyse taip pat sumažėjo išmetamųjų teršalų kiekio ir BVP santykis. Tai rodo, kad mažėja ryšys tarp ekonomikos augimo ir išteklių naudojimo. Šiuo metu nėra informacijos apie Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją. 5 diagrama: Prognozuojamų 2010 m. ŠESD taršos normų ir atitinkamų 2010 m. normų, nustatytų atsižvelgiant į „vykdomą“ ir „papildomą“ vidaus politiką bei priemones, Kioto protokole numatytus mechanizmus, anglies dioksido absorbentus ir iš dalies ES ŠESD ILPS rezultatus, sąlyginis skirtumas (viršijimas arba neįvykdymas) [pic] 3.2. Europos klimato kaitos programos (EKKP) įgyvendinimas Visose ES-27 valstybėse vertinant valstybių narių politikos kryptis ir priemones buvo nustatytos aštuonios bendros suderintos ES politikos kryptys ir priemonės (BSPP), kurios plačiai paplito, ir prognozuojama, kad jomis naudojantis bus galima gerokai sumažinti išmetamųjų ŠESD kiekį Europos Sąjungoje. Šios priemonės: ES ŠESD ILPS direktyva (ataskaitas teikiančios valstybės narės prognozuoja, kad taršą bus galima sumažinti 123 mln. t CO2 ekvivalentu), energijos tiekimo sektoriuje – Atsinaujinančių išteklių direktyva (elektros energijos gamybos iš atsinaujinančių energijos išteklių skatinimas), transporto sektoriuje – Biokuro direktyva ir visoje ES taikomas Europos automobilių gamintojų asociacijos susitarimas su automobilių gamintojais, energijos paklausos sektoriuje – direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo, energijos mokesčių bei termofikacijos (bendros šilumos ir elektros energijos gamybos) skatinimo ir, galiausiai, Kioto protokole nustatyti lankstieji mechanizmai. Be šių aštuonių pagrindinių politikos krypčių ir priemonių, buvo nustatytos dar penkios BSPP, kuriomis naudojantis taip pat turėtų gerokai sumažėti išmetamųjų teršalų kiekis visoje Europos Sąjungoje (4–7 mln. t CO2 ekvivalentu vienai politikos krypčiai). Šios penkios politikos kryptys: direktyva dėl sąvartynų, naudingumo koeficiento reikalavimai naujiems karšto vandens katilams, direktyva dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės (TIPK), direktyva dėl prietaisų ženklinimo ir Efektyvaus variklių naudojimo programa (angl. Motor Challenge ), kuria siekiama pagerinti pramoninių elektros variklių energijos suvartojimo efektyvumą. Pagrindinėmis aštuoniomis politikos kryptimis sumažintas teršalų kiekis sudaro 86 % viso išmetamųjų teršalų kiekio, sumažinto taikant BSPP ES-27 valstybėse. Tai pabrėžia šių pagrindinių politikos krypčių svarbą padedant valstybėms narėms įvykdyti įsipareigojimus sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį. Skaičiavimai 2007–2008 m. labai panašūs. 95 % viso teršalų kiekio, sumažinto pagal BSPP 2007 m., buvo gauta remiantis trylika svarbiausių politikos krypčių; tuo tarpu 2008 m. šis skaičius siekė 94 %. Naujausi pokyčiai Klimato kaitos ir energetikos teisės aktų paketas buvo pristatytas 2008 m. sausio mėnesį. Jame buvo: 3. ES ŠESD ILPS . Teisės akto pasiūlymas6, kuriuo būtų išplėstas, sustiprintas ir pagerintas ES ŠESD ILPS veikimas po 2012 m. 4. Bendros pastangos . Teisės akto pasiūlymas7, kuriuo būtų sukurta nacionalinių įsipareigojimų sistema, kuria būtų sumažintas išmetamųjų teršalų kiekis tose srityse, kuriose netaikoma ES ŠESD ILPS. 5. Atsinaujinantys energijos ištekliai . Teisės akto pasiūlymas8, kuriuo iki 2020 m. iš atsinaujinančios energijos išteklių pagaminamos visos ES suvartojamos energijos kiekis padidėtų iki 20 %, o biokuro naudojimas transporto srityje padidėtų iki 10 %. 6. Anglies dvideginio surinkimas ir saugojimas. Politikos nuostatos9, kuriomis skatinami pirmalaikiai parodomieji anglies dvideginio surinkimo ir geologinio saugojimo projektai bei pasiūlymas sukurti reglamentavimo sistemą10. Kiti svarbūs pokyčiai: 7. Aviacija. 2008 m. birželio 8 d. Europos Parlamento priimtas teisės akto pasiūlymas, kuriuo aviacija įtraukiama į ES ŠESD ILPS. Manoma, kad per metus skrydžių, kuriems taikoma sistema, metu į aplinką CO2 bus išmesta 183 mln. tonų mažiau, t. y. teršalų kiekis iki 2020 m. sumažės 46 %, palyginus su įprasta tarša. 8. Fluorintos dujos. Priimti reglamentas ir direktyva (2006 m. liepos mėn.), kuriais ribojamas išmetamų fluorintų dujų kiekis, įskaitant iš automobilių oro kondicionavimo sistemų išmetamų dujų kiekį. Tikimasi, kad įgyvendinus reglamentą ir direktyvą iki 2020 m. tarša sumažės maždaug 40–50 mln. t CO2 ekvivalentu per metus, o geriausias rezultatas būtų pasiektas visai nutraukus HFC-134a naudojimą oro kondicionavimo sistemose. 9. Lengvųjų automobilių išmetamų CO 2 dujų kiekio mažinimas. Paskelbtas komunikatas (2007 m. vasario mėn.), kuriuo nustatoma išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo strategija, ir teisės akto pasiūlymas (2007 m. gruodžio mėn.), kuriuo nustatomos lengvųjų automobilių išmetamų CO2 dujų kiekio normos. 10. Transporto priemonių degalai. Paskelbtas teisės akto pasiūlymas (2007 m. sausio mėn.), kuriuo persvarstoma Degalų kokybės direktyva, kurioje numatyta sumažinti su benzino ir dyzelino gamyba susijusių išmetamųjų ŠESD kiekį. 11. Efektyvus energijos vartojimas. Sukurtas Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planas (2006 m. spalio mėn.), kuriame numatyta 10 prioritetinių veiksmų, kuriais iki 2020 m. būtų sutaupyta iki 20 % energijos. 12. Moksliniai tyrimai. Sukurtas Europos strateginis energetikos technologijų planas (SET planas)11 (2007 m. lapkričio mėn.), kuriame nustatytas pagrindinis tikslas – pagreitinti mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų kūrimą ir taikymą, kadangi jos bus svarbiausios priemonės siekiant užsibrėžtų energijos ir klimato kaitos tikslų. 3.3. ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemos (ES ŠESD ILPS) įgyvendinimas Bendras patikrintų iš ES ŠESD ILPS įrenginių išmetamų teršalų kiekis 2007 m. ES-27 valstybėse buvo 2 050 mlrd. tonų CO2, t. y. 0,8 % daugiau nei 2006 m., kai buvo užregistruota 2 034 mlrd. tonų. Tačiau atsižvelgiant į 2006 m. pradėjusius veikti arba uždarytus įrenginius (sistema buvo papildyta 581 įrenginiais), bendras išmetamųjų teršalų kiekis praeitais metais padidėjo tik 0,68 %. 3.3.1. Pirmasis prekybos laikotarpis (2005–2007 m.) Pirmuoju laikotarpiu veikė vidutiniškai 10 675 įrenginiai. Šiems įrenginiams buvo leista išmesti 2 155 mln. tonų CO2 per metus, tačiau jie vidutiniškai išmetė 3 %12 mažiau teršalų (2 084 mln. tonų CO2 per metus). 2005 m. ES ŠESD ILPS dalis sudarė maždaug 41 % visų ES-25 išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Beveik du trečdaliai visų įrenginių yra klasifikuojami kaip kurą deginantys įrenginiai13. Iš jų išmetamų teršalų kiekis sudaro 72 % viso išmetamųjų teršalų kiekio. Tik šešiose valstybėse narėse (Austrijoje, Airijoje, Italijoje, Ispanijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Slovėnijoje) patikrintos išmetamųjų teršalų normos buvo didesnės nei skirtos pagal leidimus. 3.3.2. Antrasis prekybos laikotarpis (2008–2012 m.) Įvertinus nacionalinius paskirstymo planus, 2008–2012 m. bendra ES riba siekia 2,08 mlrd. kvotų per metus, t. y. 10,4 % arba 234 mln. tonų CO2 mažiau nei buvo pradžioje siūloma valstybių narių Komisijai patvirtinti pateiktuose nacionaliniuose paskirstymo planuose. Tai rodo, kad palyginus su vidutiniu išmetamųjų teršalų kiekiu 2005–2007 m., šis kiekis sumažėjo 6 %. Tai atitinką faktinį vidutinį visų leidimų sumažinimą 12,7 % 23-jose valstybėse narėse ir nacionalinių paskirstymo planų patvirtinimą be sumažinimų keturiose valstybėse narėse (Danijoje, Jungtinėje Karalystėje, Prancūzijoje ir Slovėnijoje). 3.3.3. Bendro įgyvendinimo ir švarios plėtros mechanizmų naudojimas operatorių veikloje Antrojo prekybos laikotarpio nacionaliniuose paskirstymo planuose kiekviena valstybė narė nustatė ribą, kiek daugiausia operatoriai gali naudoti gautų kreditų pagal projektus (bendro įgyvendinimo ir švarios plėtros mechanizmų naudojimo projektai). Todėl per antrąjį prekybos laikotarpį visų valstybių narių įrenginiams, kuriems taikoma teršalų išmetimo leidimų prekybos sistema , bus galima naudoti iki 278 mln. patvirtintų teršalų mažinimo vienetų arba teršalų mažinimo vienetų per metus. Tai atitinka 13,4 % ribos, taikomos visoje ES antruoju prekybos laikotarpiu. Praktiškai atrodo neįmanoma, kad visas kiekis bus išnaudotas. 3.4. Vyriausybių planai taikyti Kioto protokole numatytus mechanizmus Trylika valstybių narių, užpildžiusios sprendime dėl EB monitoringo mechanizmo numatytą klausimyną, atnaujino arba patvirtino ketinimą 2008 m. taikyti Kioto protokole numatytus mechanizmus. Likusių valstybių narių atveju buvo panaudota informacija, anksčiau pateikta užpildžius klausimyną apie Kioto mechanizmų naudojimą, kaip numatyta ŠESD ILPS direktyvos (2003/87/EB) antrajame nacionaliniame paskirstymo plane (žr. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateiktą 12 lentelę). Dešimt iš ES-15 valstybių narių ir Slovėnija nusprendė taikyti Kioto protokole numatytus mechanizmus, kad įvykdytų šiame protokole joms nustatytas išmetamųjų teršalų mažinimo normas. Kiekvienais Kioto protokole numatyto pirmojo įsipareigojimų laikotarpio metais šios dešimt ES-15 valstybių narių drauge sumažintų taršą 126,5 mln. t CO2 ekvivalentu. Tai yra maždaug 3 procentiniai punktai Kioto protokole ES-15 valstybių nustatytos -8 % normos. Šios 11 valstybių narių drauge nusprendė investuoti apie 2,95 mlrd. EUR, kad įsigytų teršalų mažinimo vienetų pagal bendro įgyvendinimo, švarios plėtros mechanizmus arba teršalų išmetimo leidimų prekybos sistemą . Austrija, Ispanija, Liuksemburgas, Nyderlandai ir Portugalija skyrė daugiausia lėšų (penkerių metų įsipareigojimų laikotarpiui jos skyrė atitinkamai 531 mln. EUR, 384 mln. EUR, 400 mln. EUR, 505 mln. EUR ir 354 mln. EUR). 3.5. Numatomas anglies dioksido absorbentų naudojimas Be įvairiems išmetamųjų ŠESD šaltiniams skirtos politikos ir priemonių, valstybės narės dar gali naudoti anglies dioksido absorbentus (žr. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateiktą 13 lentelę). 2008 m. vienuolika valstybių narių pateikė atnaujintus apytikrius skaičiavimus; devynios kitos valstybės narės savo paskaičiavimus buvo pateikusios ankstesniais metais. Septynios valstybės narės nėra pateikusios savanoriškai pildomos anketos. Iš šiuo metu pateiktos informacijos matyti, kad per įsipareigojimų laikotarpį bendras grynasis išmetamųjų teršalų kiekis, absorbuotas dėl Kioto protokolo 3 straipsnio 3 dalyje numatyto miškų sodinimo ir jų atsodinimo, bus apie 23,9 mln. t CO2 ekvivalentu per metus; Slovėnija pranešė apie papildomą 0,4 mln. tonų CO2 surinkimą ir saugojimą per metus. Be to, vykdant veiklą, numatytą Kioto protokolo 3 straipsnio 4 dalyje, kiekvienais įsipareigojimų metais ES-15 valstybėse tarša turėtų sumažėti 25,7 mln. tonų CO2. Į šiuos skaičiavimus įtrauktas didžiausias miškininkystės sektoriuje absorbuotinas išmetamųjų teršalų kiekis, tačiau, trūkstant duomenų, neįtraukta Ispanija. Kartu su Ispanijos bendru absorbuotu teršalų kiekiu, ES-15 valstybėse narėse vykdant visų rūšių veiklą, minimą Kioto protokolo 3 straipsnio 3 ir 4 dalyse, kiekvienais įsipareigojimų laikotarpio metais išmetamųjų teršalų kiekis turėtų sumažėti 57,5 mln. tonų CO2. Tai yra beveik 17 % išmetamųjų teršalų normos (341 mln. tonų CO2 kiekvienais įsipareigojimų metais), kurią ES-15 valstybės įsipareigojo įvykdyti, palyginti su bazinių metų lygiu. Čekija, Lenkija ir Slovėnija tikisi, kad kiekvienais įsipareigojimų laikotarpio metais pavyks papildomai sumažinti 5,9 mln. tonų CO2.