Jeigu trečioji šalis dėl ES eksporto pradeda prekybos apsaugos tyrimą, Komisijos pareiga yra aktyviai įsikišti, kai to reikia, kad būtų paneigti atliekant tyrimą pateikti nepagrįsti įtarimai ir išvados, neatitinkantys PPO taisyklių. Pavyzdžiui, tai daroma teikiant rašytines pastabas tyrimą atliekančioms trečiųjų šalių institucijoms, taip pat reguliariai dalyvaujant klausymuose stengiantis užtikrinti, kad būtų gerbiamos ES eksportuotojų teisės ir interesai. Komisija taip pat įsikiša vykdant dvišalius susitarimus (pvz., per reguliarius dvišalius aukšto lygio susitikimus su atitinkamu prekybos partneriu) ir daugiašalius įsipareigojimus (pvz., per reguliarius PPO komitetų susitikimus Ženevoje).

Tai yra trys – antidempingo, antisubsidijų ir apsaugos – priemonės. Antidempingo ir antisubsidijų priemonėmis siekiama mažinti dėl nesąžiningos prekybos praktikos, pvz., importo dempingo kaina arba subsidijuoto importo, daromą neigiamą poveikį, o apsaugos priemonių tikslas – laikinai apsaugoti pramonę nuo nenumatyto ir didelio kiekio importo neigiamo poveikio. Be to, apsaugos priemonės nuo kitų dviejų priemonių skiriasi tuo, kad jos taikomos visų šalių kilmės importui, o antidempingo ir antisubsidijų priemonės taikomos konkrečiai šaliai (ar net konkrečiai bendrovei).

Duomenys taip pat rodo, kad JAV užima griežtesnę poziciją taikydama antidempingo taisykles, ne tik pagal tyrimų skaičių, bet ir pagal taikomą metodiką.

Tai atvejais, kai eksportuotojas, dėl kurio atliekamas antidempingo ir (arba) antisubsidijų tyrimas, nepateikia reikiamos informacijos, pagal PPO taisykles tyrimą atliekančiai institucijai leidžiama trūkstamą informaciją pakeisti „geriausiais turimais faktais“, t. y. informacija iš antraeilio šaltinio. Tačiau JAV paprastai taiko griežtesnį metodą ir dažnai, remdamasi netvirtais motyvais, atmeta respondentų pateiktą informaciją ir remiasi „turimais nepalankiais faktais“. Dėl to visada nustatomi daug didesni muitai nei tuo atveju, jeigu būtų remiamasi bendrovės duomenimis arba alternatyviais geriausiais turimais faktais. Šį metodą JAV taiko daugelyje savo vykdomų tyrimų, ir neseniai Korėja dėl to pradėjo PPO ginčą (Antidempingo ir kompensacinių muitų nustatymas tam tikriems produktams iš Korėjos, WT/DS 539/1), kurio eigą Komisija aktyviai stebės.

2017 m. Jungtinės Amerikos Valstijos, vykdydamos antidempingo tyrimus, toliau taikė prieštaringą nulio nustatymo metodiką (angl. zeroing). Dempingas vykdomas tada, kai eksporto kaina yra mažesnė už normaliąją vertę. Abi šios vertės nustatomos pagal sandorių, įvykdytų per nustatytą laikotarpį, skaičių. Taikydama nulio nustatymo metodiką, tyrimą atliekanti institucija produkto kainą eksporto rinkoje lygina su produkto kaina vidaus rinkoje, tačiau visus sandorius, kai produkto kaina eksporto rinkoje yra didesnė nei jo kaina vidaus rinkoje, ignoruoja nustatydama jiems nulinę vertę. Todėl taikant tokią metodiką nustatomi per dideli dempingo skirtumai. Ginčai dėl nulio nustatymo metodikos PPO sprendžiami nuo 2001 m., ir nuo to laiko PPO Apeliacinis komitetas sistemingai smerkė šią praktiką. Visai neseniai, 2016 m. (DS464: JAV – Antidempingo ir antisubsidijų priemonių taikymas didelėms buitinėms skalbyklėms iš Korėjos – patvirtinta byloje DS471: JAV – Antidempingo metodai (Kinija)), PPO Apeliacinis komitetas uždraudė paskutinę likusią JAV taikomo nulio nustatymo metodo galimybę nuspręsdamas, kad netgi „tikslinio dempingo“ atveju nulio nustatymo metodika yra nesuderinama su PPO taisyklėmis. Komisija atidžiai stebi, kaip sprendžiamas šis klausimas, ir imsis būtinų priemonių siekdama užtikrinti, kad JAV pagaliau pradėtų laikytis PPO įpareigojimų.

3.2.Skirtingi naudotojai, bet vis tas pats abejotinas apsaugos priemonės taikymas

Kaip paaiškinta pirmiau, apsaugos priemonė yra labiausiai prekybą ribojanti priemonė, nes taikoma visam importui, neatsižvelgiant į jo kilmę. Būtent dėl to ją reikėtų taikyti tik griežtai nustatytomis ir labai išimtinėmis aplinkybėmis, siekiant laikinai apsaugoti vidaus pramonės sektorių nuo staigaus ir itin didelio importo padidėjimo. Nors 2017 m. inicijuotų apsaugos priemonių tyrimų skaičius gerokai sumažėjo, Komisija toliau sistemingai įsikiša beveik į visus apsaugos priemonių tyrimus, nes, regis, daugelis tyrimą atliekančių institucijų nesilaiko PPO susitarime dėl apsaugos priemonių nustatytų griežtų taisyklių. Daugelis apsaugos priemonių tyrimų atliekami daugiausia dėl vienos šalies kilmės importo, tad tikslingiau būtų taikyti antidempingo arba antisubsidijų priemones, nes taip problema būtų sprendžiama tikslingiau, nepagrįstai neribojant kitų šalių galimybių patekti į rinką.

2017 m. apsaugos priemones tebetaikė daugiausia Rytų Azijos šalys, visų pirma Indonezija ir Vietnamas (po keturias), Tailandas, Malaizija ir Filipinai (po tris). Daugeliu atvejų šios apsaugos priemonės buvo (netinkamai) nustatytos siekiant spręsti didžiulio Kinijos plieno produktų importo ir galimo priemonių vengimo importuojant produktus per kitas šalis problemą. Tačiau, taikant apsaugos priemones, importuojami produktai nediferencijuojami pagal kilmę, todėl dažnai netiesiogiai pakenkiama žalos nedarančiai prekybai.

Kalbant apie naujus apsaugos priemonių tyrimus, 2017 m. naujovė yra tai, kad Rytų Azijos šalys nebėra pagrindinės tyrimų iniciatorės. 2017 m. pagrindinės tyrimų iniciatorės buvo JAV (du nauji apsaugos priemonių tyrimai dėl fotovoltinių elementų bei modulių iš kristalinio silicio ir dėl didelių buitinių skalbyklių) ir Turkija (taip pat du nauji apsaugos priemonių tyrimai: vienas tyrimas dėl padangų, susijęs su dideliu ES ekonominiu interesu, ir dar vienas tyrimas dėl dantų šepetėlių, susijęs su nedideliu ES ekonominiu interesu).

Abu JAV vykdomi apsaugos priemonių tyrimai buvo pirmieji daugiau kaip per dešimtmetį Jungtinių Amerikos Valstijų inicijuoti apsaugos priemonių tyrimai. Komisija pateikė skundą, kad jie neturėjo būti inicijuoti, nes prekės, kurių smarkiai išaugęs importas tariamai sukėlė problemų, buvo importuojamos tik iš nedaugelio Rytų Azijos šalių. Iš tiesų Jungtinės Amerikos Valstijos turėjo taikyti tikslingesnes, pvz., antidempingo ir (arba) antisubsidijų, priemones, kad išspręstų su minėtu importu susijusią problemą ir nepadarytų netiesioginės žalos sąžiningam importui, kuris nėra pagrindinė problemos priežastis.

Kalbant apie Turkijos vykdomą apsaugos priemonių tyrimą dėl padangų importo, Komisija sėkmingai įsikišo ir pasiekė, kad tyrimas būtų baigtas nenustačius priemonių (išsami informacija pateikta skirsnyje „Svarbiausi laimėjimai“).

4.Svarbiausi laimėjimai

JAV – nutraukti antidempingo ir antisubsidijų tyrimai dėl didelių civilinių orlaivių iš Kanados

2018 m. sausio mėn. JAV Tarptautinė prekybos komisija (TPK) nustatė, kad dėl „Bombardier“ C serijos didelių civilinių orlaivių importo žala JAV pramonei nebuvo padaryta, todėl neleido nustatyti 292 proc. tarifo tam tikrų Monrealyje įsisteigusio gamintojo orlaivių importui. JAV komercijos departamentas anksčiau buvo atlikęs tyrimą ir nustatęs, kad bendri antidempingo ir antisubsidijų skirtumai siekia 292 proc. Tai yra didelis laimėjimas ne tik Kanadai, bet ir Jungtinei Karalystei bei ES. Pavojus grėsė tūkstančiams darbo vietų Šiaurės Airijoje įsikūrusioje „Bombardier“ gamykloje (joje gaminami C serijos orlaivių sparnai), taip pat kitose ES valstybėse narėse įsikūrusiose galutinės grandies tiekėjų įmonėse. Vykstant šiems JAV antidempingo ir antisubsidijų tyrimams, Komisija tvirtai rėmė bendrovę „Bombardier“ ir Jungtinės Karalystės vyriausybę. Komisija, inter alia, nesutiko su JAV išvadomis dėl subsidijavimo ir teigė, kad vidaus pramonei (t. y. „Boeing“) nekyla jokia žalos grėsmė ir kad vidaus pramonė galbūt patiria sunkumų dėl kitų veiksnių, visų pirma dėl naujausių technologijų trūkumo ir dėl to, kad jos siūlomo tipo orlaivių pasiūla neatitinka paklausos. JAV tyrimas buvo grindžiamas tuo, kad 2016 m. „Delta Air Lines“ užsakė 75 „Bombardier“ C serijos orlaivius (jie turėjo būti pradėti tiekti nuo 2018 m.), kurie, bendrovės „Boeing“ teigimu, buvo subsidijuojami ir JAV rinkoje pasiūlyti už mažesnę kainą nei Kanados rinkoje.

Brazilija – panaikintos sintetinės gumos importui taikytos priemonės

ES sintetinės gumos (E-SBR) eksportui Brazilijos taikytos antidempingo priemonės, kurios buvo nustatytos ir nedelsiant sustabdytos 2015 m., 2017 m. lapkričio mėn. buvo galutinai nutrauktos viešojo intereso pagrindu. Bendradarbiaudama su ES pramone ir valstybėmis narėmis, Komisija pateikė daugybę pastabų Brazilijos valdžios institucijoms, kuriuose visų pirma nurodoma tai, kad ES eksportas nepadarė žalos vidaus pramonei. Tai patvirtina, inter alia, tas faktas, kad per pirmiau minėtą dvejų metų priemonių sustabdymo laikotarpį vidaus pramonė sugebėjo padidinti savo rinkos dalį. 2013 m., prieš nustatant priemones, ES eksportas į Braziliją siekė 80 mln. EUR.

Turkija – apsaugos priemonių tyrimas dėl padangų baigtas nenustačius priemonių

2018 m. sausio mėn. Turkija baigė apsaugos priemonių tyrimą dėl padangų (skirtų keleivinėms transporto priemonėms, autobusams, sunkvežimiams) importo nenustačiusi priemonių. Apsaugos priemonių tyrimas buvo inicijuotas 2017 m. balandžio mėn. Komisija, padedama pramonės įmonių, vykdė įsikišimus į tyrimą (buvo teikiamos pastabos, dalyvaujama klausymuose) ir dvišaliuose aukšto lygio susitikimuose naudojosi bet kokia galimybe iškelti šį klausimą. Tai davė rezultatų – Turkija nenustatė laikinųjų priemonių, kaip iš pradžių buvo paskelbusi, ir galiausiai baigė apsaugos priemonių tyrimą priemonių nenustačiusi. Atsižvelgiant į ES padangų eksporto į Turkiją vertę (450–500 mln. EUR per metus), tai, kad Turkija nenustatė apsaugos priemonių, yra didelis ES laimėjimas.

Izraelis – baigtas antidempingo priemonių tyrimas dėl ES kilmės kakavos tepinių