Specialioji ataskaita Nr. 19/2012 „2011 m. ataskaita dėl atsižvelgimo į Europos Audito Rūmų specialiąsias ataskaitas“





AKRONIMAI IR SANTRUMPOS AKR : Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalys ALA : Azijos ir Lotynų Amerikos šalys CISOCH : Pilietinės visuomenės pagalbos tarnyba DPPD : Daugiametis preliminarus planavimo dokumentas EACI : Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga GAAB : Geros agrarinės ir aplinkosaugos sąlygos IEE : Pažangi energetika Europai LIFE : Aplinkos finansinė priemonė MPV : Mažiau palanki vietovė NVV : Nevalstybiniai veikėjai PADOR : Internetinė galimo pareiškėjo duomenų registracija PNPP : Pasirengimo narystei pagalbos priemonė RAD : Rekomendacijos, veiksmai, įvykdymo patvirtinimas (duomenų bazė) TANVR : Teisės aktuose nustatyti valdymo reikalavimai TB : Techninis bendradarbiavimas SANTRAUKA I. Šioje ataskaitoje nagrinėjama, kaip Komisija įgyvendino septynių iš 2003–2009 m. laikotarpio atrinktų Audito Rūmų specialiųjų ataskaitų rekomendacijas. Nagrinėtos ataskaitos buvo susijusios su trimis biudžeto sritimis: žemės ūkio, energetikos ir išorės veiksmų. II. Šiose septyniose ataskaitose buvo pateikta 51 audito rekomendacija, iš kurių 45 iki šiol aktualios. III. Nors Komisija yra įdiegusi sistemą, leidžiančią atsižvelgti į Audito Rūmų rekomendacijas bei į Parlamento ir Tarybos prašymus, Audito Rūmai mano, kad atsižvelgimą būtina patobulinti taip, kad Komisija galėtų laiku, efektyviai ir veiksmingai atsižvelgti į pastebėtus svarbius trūkumus bei Audito Rūmų rekomendacijas ir biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos prašymus. IV. Ši peržiūra parodė, kad Komisija imasi veiksmų, kad įgyvendintų Audito Rūmų rekomendacijas, ir 13 (29 %) šioje ataskaitoje nagrinėtų rekomendacijų buvo visiškai įgyvendintos. Didelė jų dalis vis dar įgyvendinamos, nors dar 22 (49 %) šių rekomendacijų Komisijos vykdytais veiksmais jau įgyvendintos dauguma atžvilgių. ĮVADAS 1. Šioje ataskaitoje pateikti Audito Rūmų 2011–2012 m. atlikto darbo, susijusio su atsižvelgimu į Audito Rūmų specialiųjų veiklos audito ataskaitų rekomendacijas, rezultatai [1]. I priede pateikta nagrinėtų rekomendacijų būklės apžvalga. Išsamesnė informacija apie šį atsižvelgimą pateikta II–VIII prieduose. 2. Šiam atsižvelgimo patikrinimui buvo atrinktos septynios ataskaitos iš 2003–2009 m. laikotarpio. Jos buvo atrinktos remiantis visų pirma tuo, ar praėjo daugiau kaip dveji ar treji metai, per kuriuos Komisija galėjo įgyvendinti rekomendacijas, ir taip pat tuo, ar rekomendacijos vis dar aktualios. IX priede pateiktas Audito Rūmų 2005–2009 m. specialiųjų ataskaitų sąrašas su išsamia informacija apie Audito Rūmų atsižvelgimo į šias ataskaitas veiksmus. 3. Tolesni veiksmai audito ataskaitų atžvilgiu numatyti tarptautiniuose audito standartuose, kaip baigiamasis veiklos audito ciklo, kurį sudaro planavimas, vykdymas ir tolesni veiksmai, etapas. Šio atsižvelgimo tikrinimo tikslas – įvertinti Komisijos vykdytus atsakomuosius Audito Rūmų rekomendacijų įgyvendinimo veiksmus. APIMTIS IR METODAS 4. Audito Rūmai įvertino taisomuosius veiksmus, kurių Komisija ėmėsi atsižvelgdama į Audito Rūmų rekomendacijas. Šis darbas neapėmė šių veiksmų padarinių, kadangi tam prireiktų atskirų tolesnių veiksmų auditų. Išsami informacija apie naudotą metodą ir metodiką pateikta X priede. Lentelėje išvardytos specialiosios ataskaitos yra šios ataskaitos dalykas: LENTELĖ ŠIOJE ATASKAITOJE NAGRINĖTOS SPECIALIOSIOS ATASKAITOS Specialioji ataskaita | Biudžeto sritis | Audito rekomendacijų skaičius | 4/2003 Kaimo plėtra: pagalba mažiau palankioms vietovėms [2] | Žemės ūkis | 11 | 13/2003 Pagalba medvilnės gamybai [3] | Žemės ūkis | 6 | 11/2009 Komisijos vykdytas "LIFE gamta" projektų valdymas ir jų tvarumas [4] | Žemės ūkis | 9 | 7/2008, Pažangioji energetika 2003–2006 m [4] | Energetika | 4 | 6/2007 Techninės pagalbos veiksmingumas gebėjimų ugdymo srityje [5] | Išorės veiksmai | 8 | 4/2009 Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių veikėjų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavimo procese [4] | Išorės veiksmai | 7 | 16/2009 Europos Komisijos vykdomas pasirengimo narystei pagalbos Turkijai valdymas [4] | Išorės veiksmai | 6 | Iš viso rekomendacijų | | 51 | KOMISIJOS ATSIŽVELGIMO Į REKOMENDACIJAS SISTEMA 5. RAD duomenų bazėje [6] registruojamos Audito Rūmų rekomendacijos, Tarybos ir Parlamento prašymai bei konkretūs Komisijos patvirtinti šių rekomendacijų ir prašymų įgyvendinimo veiksmai. Ši priemonė atlieka svarbią funkciją užtikrinant tinkamą ir spartų Audito Rūmų ir kitų suinteresuotų subjektų rekomendacijų ir prašymų valdymą ir atsižvelgimą į juos. 6. 2009 m. Audito Rūmai atliko bandomąja RAD sistemos peržiūrą, kurios metu išnagrinėjo šioje duomenų bazėje esančią informaciją apie Komisijos patvirtintas ir jau įgyvendintas rekomendacijas. 7. 2011 m. dešimt vidaus audito tarnybų, atstovaujančių 12 Komisijos generalinių direktoratų, atliko RAD valdymo sistemų ir procedūrų vidaus auditą. Šio audito tikslas buvo nustatyti, ar yra tinkamas atsako /veiksmo planas, ir patvirtinti, kad veiksmai, kurie RAD sistemoje buvo pažymėti kaip užbaigti, buvo įgyvendinti laiku, efektyviai ir rezultatyviai. 8. Komisijos vidaus audito rezultatai iš esmės patvirtino Audito Rūmų bandomosios peržiūros išvadas. Konkrečiai vidaus audito metu buvo nustatyta, kad nors sistemos ir procedūros teikia pakankamą patikinimą dėl Audito Rūmų rekomendacijų ir biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos prašymų valdymo ir įgyvendinimo, buvo daug atvejų, kai nebuvo dokumentais nustatytų procedūrų ir buvo netinkamai vykdoma rekomendacijų ir prašymų įgyvendinimo priežiūra ir stebėjimas. KOMISIJOS ATSAKAS Į AUDITO RŪMŲ REKOMENDACIJAS 9. Peržiūrėtose specialiosiose ataskaitose Audito Rūmai pateikė 51 rekomendaciją. Apie du trečdaliai šių rekomendacijų buvo susijusios su veiksmingumo problemomis (antai strateginių tikslų nustatymo, projektų pasiūlymų rengimo, projektų koncepcijos, projektų veiklos rezultatų bei stebėjimo ir vertinimo), o likusios rekomendacijos buvo susijusios su ekonomiškumo ir efektyvumo problemomis (antai permokėtomis sumomis bei projektų atrankos metodų kokybe ir jų taikymu laiku). Iš minėtos 51 rekomendacijos šešios diagramoje neatspindėtos. Iš šių šešių rekomendacijų dvi nėra taikytinos pagal dabartinę bendrąją programą, o keturiais kitais atvejais dėl vykdyto atsižvelgimo tikrinimo apimties nebuvo galima gauti veiksmų vykdymo įrodymų. 10. Tai reiškia, kad Audito Rūmai galėjo įvertinti 45 rekomendacijų įgyvendinimo būklę. Komisija visiškai įgyvendino 29 % šių 45 rekomendacijų, o 69 % jų dar įgyvendinamos. Diagramoje parodyta Audito Rūmų rekomendacijų būklė. DIAGRAMA REKOMENDACIJŲ ĮGYVENDINIMO BŪKLĖ +++++ TIFF +++++ AUDITO RŪMŲ ATSIŽVELGIMO PERŽIŪROS SANTRAUKA 11. Ši peržiūra parodė, kad Komisija visiškai įgyvendino 13 iš atrinktose ataskaitose pateiktų Audito Rūmų rekomendacijų. Senesnių rekomendacijų įgyvendinimo lygis paprastai yra didesnis, o naujausios rekomendacijos dar tik įgyvendinamos. Be visiškai įgyvendintų rekomendacijų, į 22 rekomendacijas yra atsižvelgta beveik visais atžvilgiais, tačiau Komisija dar turi padirbėti, kad į jas būtų atsižvelgta tinkamai. Atitinkami nurodymai pateikti I priede. 12. Audito Rūmų atsižvelgimo patikrinimas rodo, kad Audito Rūmų ataskaitos padėjo pagerinti finansų valdymą ne vienoje ES biudžeto srityje. Tačiau vis dar yra nemažai galimybių pagerinti valdymo praktiką Komisijos tiesiogiai valdomose srityse (išorės veiksmų) ir pagal pasidalijamojo valdymo susitarimus valdomose srityse (žemės ūkis). Toliau pateikta keletas per atsižvelgimo tikrinimą nagrinėtų tokių pagerinimų ir galimybių pavyzdžių. 13. ES finansavimo ekonominės naudos strateginis gerinimas buvo pabrėžtas Komisijos pagalbos už medvilnę schemos reformoje. Įvykdžius schemos reformą, ES pagalba už medvilnę nebesiejama su gamybos lygiais, bet yra derinama su rinkos paklausa (žemės ūkis) [7]. 14. Tačiau veiklos lygmeniu, dėl netinkamos administravimo praktikos gali būti švaistomos lėšos. Pavyzdžiui, ES pagalbos permokos, siekiant tikslų, sąlygoja mažą ekonomiškumą. Taigi išlieka poreikis stiprinti valdymo sistemas, siekiant užtikrinti mokėjimų apskaičiavimo tikslumą valstybėse narėse (žemės ūkis) [8]. 15. Buvo konstatuoti projektų atrankos procedūrų patobulinimai, dėl kurių pagerėjo projektų kokybė ir terminai. Pavyzdžiui, Komisijos ir Turkijos valdžios institucijų bendros priemonės padėjo pagerinti projektų rengimo ir jų pritaikymo procesus 2010–2011 metais (išorės veiksmai) [9]. Komisija sutiko peržiūrėti "LIFE gamta" projektams taikomą atrankos procedūrą, didesnę pirmenybę skiriant gamtos ir biologinės įvairovės komponentų tvarumo kriterijams ir sutrumpinant pačią atrankos procedūrą (žemės ūkis) [10]. 16. Komisija taip pat įgyvendino įvairias iniciatyvas stiprinti nevalstybinių veikėjų dalyvavimą ES išorės bendradarbiavimo srityje sudarant ES vystymosi pagalbos įgyvendinimo sutartis. Pagrindinė iniciatyva buvo "struktūrinis dialogas" tarp svarbiausių ES vystymosi politikos suinteresuotųjų subjektų, kurio metu buvo parengti pasiūlymai, kaip gerinti projektų atrankos metodus siekiant spartesnės ir tikslingesnės pagalbos (išorės veiksmai) [11]. 17. Jei ES lėšomis reikia pasiekti gerų ir veiksmingų rezultatų, pirmiausia yra svarbu nustatyti poreikius, kurie bus patenkinti vykdant programą ar taikant priemonę. Kita vertus, ekonominės naudos pasiekimo tikimybę padidina geros projekto rengimo ir tinkamo įgyvendinimo procedūros. Komisija ėmėsi iniciatyvų tokiems pagerinimams atlikti įvesdama privalomus poreikių vertinimus ir pagerindama sutarčių sudarymo tvarkaraštį (išorės veiksmai) [12]. Tačiau dar būtina įvesti geriau apibrėžtus siūlomų projektų tvarumo kriterijus (žemės ūkis) [13]. 18. Gera valdymo informacija padidina geresnio sprendimų priėmimo galimybes. Komisija dar turi galimybių padidinti finansavimo veiksmingumą geriau nustatydama prioritetus ir geriau derindama projekto išlaidas su jų tikimais išdirbiais ir poveikiais (energetika) [14]. Komisija siūlo, kad siekiant pagerinti planavimą ir programavimą į naują LIFE reglamentą būtina įtraukti išsamų veiklos rodiklių rinkinį. 19. Programų ir veiksmų įgyvendinimo stebėjimas ir vertinimas yra svarbūs ne vien teisėtumo ir tvarkingumo aspektu, tačiau taip pat ir siekiant planuotų išdirbių. Nors programų rezultatų ir administracinių išlaidų srityse stebėjimas pagerėjo, antai Komisija ėmėsi priemonių sustiprinti stebėjimo sistemą Turkijoje (išorės veiksmai), būtina toliau gerinti su finansiniais ir aplinkosauginiais reikalavimais susijusių kontrolės priemonių taikymo stebėjimą (žemės ūkis) [15] ir pranešimą apie individualių projektų rezultatus (išorės veiksmai) [16]. 20. Šios ataskaitos II–VIII prieduose pateikta trumpa auditų suvestinė; rekomendacijos, tolesni Komisijos vykdyti veiksmai ir dar spręstinos veiklos rezultatų problemos. IŠVADA 21. Komisija turi įdiegusi Audito Rūmų rekomendacijų ir Parlamento, Tarybos prašymų įgyvendinimo sistemą. Audito Rūmai mano, kad būtina sustiprinti atsižvelgimą į rekomendacijas ir prašymus tam, kad Komisija galėtų laiku, efektyviai ir veiksmingai reaguoti į Audito Rūmų rekomendacijas ir biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos prašymus. 22. Peržiūra parodė, kad Komisija imasi veiksmų Audito Rūmų rekomendacijoms įgyvendinti ir jau visiškai įgyvendintos 13 (29 %) šioje ataskaitoje nagrinėtų rekomendacijų. Didelė jų dalis dar iki šiol įgyvendinamos, nors dar 22 (49 %) rekomendacijų Komisijos vykdytais veiksmais jau įgyvendintos dauguma atžvilgių. Šią ataskaitą priėmė CEAD kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Igors LUDBORŽS, 2012 m. spalio 16 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira Pirmininkas [1] Šio darbo turinys ir apimtis yra paaiškinti skirsnyje apie apimtį ir metodą [2] OL C 151, 2003 6 27. [3] OL C 298, 2003 12 9. [4] http://eca.europa.eu [5] OL C 312, 2007 12 21. [6] RAD (angl. Recommendations, Actions, Discharge – rekomendacijos, veiksmai, įvykdymo patvirtinimas) yra Komisijos (DG BUDGET) kompiuterinė programa, skirta biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros tarpžinybiniam koordinavimui. Į ją įvesti Tarybos ir Parlamento prašymai ir Audito Rūmų rekomendacijos Komisijai, Komisijos atsakymai ir atsižvelgimo veiksmų būklė. [7] Žr. III priedą dėl atsižvelgimo į Specialiąją ataskaitą Nr. 13/2003 dėl pagalbos medvilnės gamybai. [8] Žr. II priedą dėl atsižvelgimo į Specialiąją ataskaitą Nr. 4/2003 Kaimo plėtra: pagalba mažiau palankioms vietovėms. [9] Žr. VIII priedą dėl atsižvelgimo į Specialiąją ataskaitą Nr. 16/2009 Europos Komisijos vykdomas pasirengimo narystei pagalbos Turkijai valdymas. [10] Žr. IV priedą dėl atsižvelgimo į Specialiąją ataskaitą Nr. 11/2009 Komisijos vykdytas "LIFE gamta" projektų valdymas ir jų tvarumas. [11] Žr. VII priedą dėl atsižvelgimo į Specialiąją ataskaitą Nr. 4/2009 Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavimo procese. [12] Žr. VIII priedą dėl atsižvelgimo į Specialiąją ataskaitą Nr. 16/2009 Europos Komisijos vykdomas pasirengimo narystei pagalbos Turkijai valdymas. [13] Žr. IV priedą dėl atsižvelgimo į Specialiąją ataskaitą Nr. 11/2009 Komisijos vykdytas "LIFE gamta" projektų valdymas ir jų tvarumas. [14] Žr. V priedą dėl atsižvelgimo į Specialiąją ataskaitą Nr. 7/2008 Pažangioji energetika 2003–2006 m. [15] Žr. III priedą dėl atsižvelgimo į Specialiąją ataskaitą Nr. 13/2003 Pagalba medvilnės gamybai. [16] Žr. VIII priedą dėl atsižvelgimo į Specialiąją ataskaitą Nr. 16/2009 Europos Komisijos vykdomas pasirengimo narystei pagalbos Turkijai valdymas. -------------------------------------------------- I PRIEDAS AUDITO RŪMŲ PERŽIŪRĖTŲ REKOMENDACIJŲ APŽVALGA | Rekomendacijos Nr. | Visiškai įgyvendinta | Įgyvendinama | Neįgyvendinta | N.d. pagal dabartinę sistemą | Nepakankami įrodymai | dauguma atžvilgių | kai kuriais atžvilgiais | SA 4/2003 Kaimo plėtra: pagalba mažiau palankioms vietovėms (II priedas) | 1 | x | | | | | | 2 | | | x | | | | 3 | x | | | | | | 4 | | | x | | | | 5 | | | | | x | | 6 | | x | | | | | 7 | | | | | x | | 8 | | | | | | x | 9 | | | | | | x | 10 | | x | | | | | 11 | | | | | | x | SA 13/2003 Pagalba medvilnės gamybai (III priedas) | 1 | x | | | | | | 2 | x | | | | | | 3 | x | | | | | | 4 | | x | | | | | 5 | | x | | | | | 6 | | x | | | | | SA 11/2009 Komisijos vykdytas "LIFE gamta" projektų valdymas ir jų tvarumas (IV priedas) | 1 | x | | | | | | 2 | | | x | | | | 3 | | x | | | | | 4 | x | | | | | | 5 | x | | | | | | 6 | x | | | | | | 7 | x | | | | | | 8 | | | | x | | | 9 | | | x | | | | SA 7/2008 Pažangioji energetika 2003–2006 m. (V priedas) | 1 | | x | | | | | 2 | | x | | | | | 3 | | | x | | | | 4 | | x | | | | | SA 6/2007 Techninės pagalbos veiksmingumas gebėjimų ugdymo srityje (VI priedas) | 1 | | | | | | x | 2 | x | | | | | | 3 | | | x | | | | 4 | | x | | | | | 5 | | x | | | | | 6 | x | | | | | | 7 | | x | | | | | 8 | | | x | | | | SA 4/2009 Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių veikėjų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavimo procese (VII priedas) | 1 | x | | | | | | 2 | | x | | | | | 3 | | x | | | | | 4 | | x | | | | | 5 | | x | | | | | 6 | | x | | | | | 7 | | x | | | | | SA 16/2009 Pasirengimo narystei pagalba Turkijai (VIII priedas) | 1 | | | x | | | | 2 | | | x | | | | 3 | | x | | | | | 4 | | x | | | | | 5 | | x | | | | | 6 | | x | | | | | IŠ VISO | 51 | 13 | 22 | 9 | 1 | 2 | 4 | -------------------------------------------------- II PRIEDAS ŽEMĖS ŪKIS: MAŽIAU PALANKIOS VIETOVĖS 1. Specialioji ataskaita Nr. 4/2003 skirta kaimo plėtros pagalbai mažiau palankiose vietovėse. "Pagal pagalbos mažiau palankiose vietovėse (MPV) schemą pagalba teikiama 55,8 % ES žemės ūkio valdų. Pagalba teikiama už hektarus kaip kompensacija už nepalankias sąlygas, pvz., nederlingose žemės ūkio vietovėse esančioms žemės ūkio valdoms, kuriose dėl veiklos mažėjimo gali būti pakenkta tos vietovės gyvybingumui. Metinės šiai pagalbai skirtos išlaidos yra apie 2000 milijonų eurų, iš kurių apie 50 % finansuojama ES lėšomis." (Šaltinis: Informacinis pranešimas ECA/03/11.) 2. Audito Rūmai nagrinėjo, ar šios schemos įgyvendinimas buvo teisėtas ir tvarkingas; ar jis buvo tinkamai stebimas; ar buvo teikiama aktuali informacija apie jos poveikį ir ar buvo imtasi savalaikių veiksmų, kad būtų pašalinti visi trūkumai. 3. Audito Rūmai rekomendavo, kad: 1) būtų atlikta nuodugni esamos visų MPV klasifikacijos peržiūra (visiškai įgyvendinta); ir 2) Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, parengtų tinkamesnį rodiklių rinkinį leidžiantį identifikuoti MPV (įgyvendinta kai kuriais atžvilgiais). Audito Rūmai pabrėžė, kad: 3) turėtų būti teikiama patikima informacija apie schemos poveikį (visiškai įgyvendinta); 4) turėtų būti nustatomi visi sistemingi perdėtos kompensacijos atvejai ir imamasi taisomųjų veiksmų (įgyvendinta kai kuriais atžvilgiais); ir 5) aiškiai ir patikrinamai apibrėžti "gerą ūkininkavimo praktiką" (neaktualu pagal dabartinį reglamentavimo pagrindą). Audito Rūmai taip pat rekomendavo Komisijai: 6) parengti esamos su ypatingomis ūkininkavimo sąlygomis susijusios regioninės ir vietinės praktikos inventorinį sąrašą (įgyvendinta dauguma atžvilgių); 7) suteikti išsamias gaires valstybėms narėms apie veiksmingos kontrolės sistemos reikalavimus (neaktualu pagal dabartinį reglamentavimo pagrindą); 8) užtikrinti, kad atliekamos patikros būtų veiksmingos (nepakanka įrodymų [1]); 9) užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi visuotinai priimtų apskaitos principų (nepakanka įrodymų [2]); 10) užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi prievolės teikti išsamius duomenis tinkamu laiku (įgyvendinta dauguma atžvilgių); ir 11) nustatyti aktualius rodiklius, siekiant užtikrinti galimybę stebėti (nepakanka įrodymų [2]). 4. Dviem atvejais (1 ir 3) į Audito Rūmų rekomendacijas atsižvelgta buvo visiškai, dviem atvejais (6 ir 10) atsižvelgta buvo dauguma atžvilgių ir dviem atvejais (2 ir 4) atsižvelgta kai kuriais atžvilgiais. Du atvejai nebuvo taikomi pagal dabartinę peržiūrėtą bendrąją programą (5 ir 7), trimis atvejais (8, 9 ir 11) Komisija pateikė nepakankamus įrodymus arba Audito Rūmų auditoriai neatliko galutinio vertinimo dėl šio audito apimties apribojimų. Dėl įgyvendinimo žr. I priedą. 5. Tolesnės dalys iš esmės skirtos pagrindiniams Audito Rūmų atsižvelgimo tikrinimo punktams. MPV KLASIFIKACIJA 6. Audito Rūmų specialioji ataskaita apie mažiau palankias vietoves buvo paskelbta 2003 m. ir joje buvo nustatyta, kad valstybės narės, kad nustatytų, ar vietovė yra mažiau palanki, naudojo daug įvairių rodiklių, dėl ko galėjo atsirasti skirtumų traktuojant naudos gavėjus. 7. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai paramos kaimo plėtrai [3] buvo nustatyta griežtesnė MPV apibrėžtis. Tačiau, kadangi ši apibrėžtis neįsigaliojo, Taryba nusprendė išlaikyti ankstesnę MPV sistemą ir paragino Komisiją išnagrinėti peržiūros procesą siekiant įvesti naują sistemą 2010 metais. Tačiau 2010 metais nauja sistema nebuvo įvesta ir todėl MPV apibrėžtyje išlieka 2003 metais Audito Rūmų nustatyti trūkumai. PERDĖTAS KOMPENSAVIMAS / REGIONŲ APIBRĖŽTIS 8. Į rekomendaciją išnagrinėti, kaip galima būtų nustatyti galimus perdėtos kompensacijos atvejus ir jų išvengti, atsižvelgta tik kai kuriais atžvilgiais. Valstybės narės nebeprivalo užtikrinti, kad nuo mokėjimus apskaičiuojančių įstaigų ir tarnybų funkciškai nepriklausomos įstaigos ar tarnybos atliktų tinkamą vertinimą, leidžiantį patvirtinti mokėjimų tikslumą, kaip to reikalaujama kitų kaimo plėtros priemonių atžvilgiu. 9. 2011 m. spalio mėn. Komisija pristatė savo teisės akto pasiūlymą naujajam 2014–2020 m. kaimo plėtros programavimo laikotarpiui, kuriame nustatyta nauja biofiziniais kriterijais pagrįsta MPV apibrėžtis ir prievolė užtikrinti, kad tinkamą vertinimą atliktų nuo mokėjimus apskaičiuojančių įstaigų ir tarnybų funkciškai nepriklausomos įstaigos ar tarnybos. GERA ŪKININKAVIMO PRAKTIKA 10. Reglamente (EB) Nr. 1698/2005 nebeliko nuorodos į "geros ūkininkavimo praktikos" [4] apibrėžties reikalavimą kaip prievolę ūkininkams. Vietoje to, pagal 2003 m. BŽŪP reformą ūkininkai privalo laikytis kompleksinės paramos įsipareigojimų, apimančių teisės aktuose nustatytus valdymo reikalavimus (TANVR) ir geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės (GAAB) užtikrinimą. Tai sudaro minimalius reikalavimus norint gauti MPV išmokas pagal dabartinį reglamentavimo pagrindą. 11. Be to, vykdydami savo metinę su DAS susijusio finansinio audito veiklą, Audito Rūmai ne sykį nustatė, kad MPV mokėjimai (mokėjimai už "gamtines kliūtis" pagal dabartines 211 ir 212 priemones) buvo paveikti klaidų. Valstybių narių kontrolės sistemos taip pat susijusios su Audito Rūmų DAS veikla, kurią vykdant buvo nuolat nustatoma su MPV susijusių trūkumų. [1] Šio atsižvelgimo tikrinimo metu nebuvo numatyta lankytis valstybėse narėse. [2] Žr. 1 išnašą [3] [4] Kompleksinės paramos sistema (GAAB ir TANVR) yra iš esmės prilygintina gerai ūkininkavimo praktikai. -------------------------------------------------- III PRIEDAS ŽEMĖS ŪKIS: PAGALBA MEDVILNĖS GAMYBAI 1. Specialiojoje ataskaitoje Nr. 13/2003 buvo nagrinėjama pagalba medvilnės gamybai. "Europos Sąjungoje medvilnė beveik išskirtinai auginama Graikijoje ir Ispanijoje. Nuėmus derlių, pluoštas atskiriamas nuo sėklų ir atliekų panaudojant medvilnės valymo (vadinamo džinavimu) procesą. Europos Sąjungoje pagaminama apie 1,6 milijono tonų nevalytos medvilnės, iš kurios išskiriama 0,5 milijono tonų pluošto (džinuotos medvilnės). Šis gamybos lygis patenkina apie 47 % vidaus poreikių. Trūkumą kompensuoja į Sąjungą be muito ir mokesčių importuojama medvilne." (Šaltinis: Informacinis pranešimas ECA/03/020.) 2. Šioje specialiojoje ataskaitoje Audito Rūmai vertino schemos veikimo valstybėse narėse stebėjimą, bandydami išsiaiškinti, ar schema buvo efektyvi ir veiksminga priemonė, padedanti medvilnės gamintojams; koks buvo schemos poveikis medvilnės gamybai, gaminamos medvilnės kokybei, alternatyvių kultūrų gamybai ir aplinkai; ar patikimos buvo valstybėse narėse veikiančios vidaus kontrolės sistemos ir ar pagal šią schemą vykdomi mokėjimai buvo teisėti ir tvarkingi. AUDITO RŪMŲ REKOMENDACIJOS 3. Audito Rūmai rekomendavo Komisijai pasinaudoti siūlomos reformos teikiama proga ir pašalinti schemos trūkumus, visų pirma: 1) atsižvelgti į santykinį schemos patrauklumą ir į pagalbos poveikį gamybos apimtims (visiškai įgyvendinta); 2) apsvarstyti galimybę įdiegti mechanizmą, kuris užtikrintų biudžeto neutralumą (visiškai įgyvendinta); 3) peržiūrėti finansinius susitarimus su džinavimo įmonėmis (visiškai įgyvendinta); 4) išnagrinėti suteiktos paskatos veiksmingumą gerinant gaminamos medvilnės kokybę (įgyvendinta dauguma atžvilgių); 5) gauti duomenis apie neigiamą medvilnės gamybos poveikį aplinkai (įgyvendinta dauguma atžvilgių); ir 6) užtikrinti, kad kontrolės priemonės būtų skaidrios, pagrįstos ir nuosekliai taikomos (įgyvendinta dauguma atžvilgių). 4. Audito Rūmų atsižvelgimo tikrinimas parodė, kad Komisija įgyvendino visas šešias rekomendacijas, pirmas tris visiškai, o likusias tris dauguma atžvilgių. Dėl įgyvendinimo žr. I priedą. 5. Tolesnėse dalyse nagrinėjami pagrindiniai Audito Rūmų atsižvelgimo tikrinimo punktai. SCHEMOS REFORMA 6. Nuo tada, kai Audito Rūmai 2003 m. paskelbė savo specialiąją ataskaitą dėl pagalbos gamybai, ES medvilnės pagalba buvo iš esmės reformuota ir vykdant reformas pagalbos medvilnės gamybai schemoje buvo padaryta svarbių pakeitimų, antai ji buvo iš dalies įtraukta į bendros išmokos schemą (BIS) ir buvo įvesta restruktūrizavimo pagalba džinavimo pramonei. Kai buvo vykdomas ankstesnis Audito Rūmų auditas, parama buvo mokama džinavimo įmonėms, taigi medvilnės augintojai gavo iš to tik netiesioginę naudą. 2006 m. pagalba gamybai buvo panaikinta ir medvilnės augintojai gavo BIS teises į išmokas, atitinkančias 65 % ankstesnės paramos. Papildomai buvo įvesta nauja speciali išmoka už medvilnę, per kurią kiekvienam medvilnę auginančiam ūkininkui išmokami 35 % pradinės paramos. Nuo 2008 m. iš ES biudžeto finansuojamos nacionalinės restruktūrizacijos programos, padedančios vykdyti medvilnės džinavimo pramonės restruktūrizaciją ir padidinti gaminamos medvilnės kokybę ir pardavimą. 7. Nors Komisija didžiąją dalį šių problemų išsprendė, ji vis dar turi: toliau stebėti džinavimo pramonės įmonių restruktūrizavimą pagrindinėse šalyse gamintojose (Ispanijoje ir Graikijoje), žr. 3 rekomendaciją; stebėti po reformos pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 69 straipsnį [1] įvestos kokybės priemonės veiksmingumą (Ispanija), žr. 4 rekomendaciją; tikrinti, kaip laikomasi aplinkosaugos reikalavimų, žr. 5 rekomendaciją; užtikrinti teisingo kontrolės priemonių taikymo stebėjimą valstybėse narėse, taip pat ir medvilnės gamybos srityje pagal reformuotą pagalbos medvilnei schemą (pagalba už medvilnės plotą ir BIS), žr. 6 rekomendaciją. [1] 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1782/2003, nustatantis bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantis tam tikras paramos schemas ūkininkams bei iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2019/93, (EB) Nr. 1452/2001, (EB) Nr. 1453/2001, (EB) Nr. 1454/2001, (EB) Nr. 1868/94, (EB) Nr. 1251/1999, (EB) Nr. 1254/1999, (EB) Nr. 1673/2000, (EEB) Nr. 2358/71 ir (EB) Nr. 2529/2001 (OL L 270, 2003 10 21, p. 1). -------------------------------------------------- IV PRIEDAS ŽEMĖS ŪKIS: KOMISIJOS VYKDYTAS "LIFE GAMTA" PROJEKTŲ VALDYMAS IR JŲ TVARUMAS 1. Specialiojoje ataskaitoje Nr. 11/2009 nagrinėjamas Komisijos vykdytas "LIFE gamta" projektų valdymas ir jų tvarumas". "Šioje specialiojoje ataskaitoje Europos Audito Rūmai vertina Komisijos vykdomo LIFE gamta projektams skirtų dotacijų valdymo veiksmingumą rezultatų tvarumo požiūriu. Per priemonę "LIFE gamta", kuri yra LIFE sudėtinė dalis, bendrai finansuojami valstybėse narėse vykdomi rūšims ir buveinėms išsaugoti skirti projektai, kurie dažniausiai yra susiję su "Natura 2000" teritorijomis." (Šaltinis: Informacinis pranešimas ECA/09/49.) 2. Audito Rūmai nagrinėjo: ar peržiūrėtoji atrankos procedūra leido nustatyti projektų atrankos prioritetą pagal labiausiai tikėtiną tvarumą; ar projektai buvo tinkamai įgyvendinti ir stebimi; ar Komisija užtikrino, kad informacija apie projektų rezultatus ir išmoktas pamokas būtų tinkamai skleidžiama, ir ar buvo tikrinamas tolesnis projektų poveikis ir vertinami ilgalaikiai jų rezultatai. 3. Audito Rūmai rekomendavo Komisijai: 1) peržiūrėti savo atrankos modelį (visiškai įgyvendinta); 2) prioritetus "LIFE gamta" projektams teikti per atrankos modelį (įgyvendinta kai kuriais atžvilgiais); ir 3) išnagrinėti galimybes sutrumpinti atrankos procedūrą (įgyvendinta dauguma atžvilgių). Jie taip pat rekomendavo Komisijai: 4) pagerinti projektų stebėjimą (visiškai įgyvendinta); 5) parengti tinkamus rodiklius ir kriterijus (visiškai įgyvendinta). Komunikacijos srityje Audito Rūmai Komisijai rekomendavo: 6) peržiūrėti savo komunikacijos strategiją, veiklą ir priemones (visiškai įgyvendinta); ir 7) reikalauti iš naudos gavėjų išsamesnės techninės informacijos apie taikytus metodus, išmoktas pamokas ir geriausią praktiką (visiškai įgyvendinta). Jie taip pat rekomendavo: 8) susitarimuose dėl dotacijų įpareigoti naudos gavėjus išlaikyti projektų rezultatus tam tikrą minimalų laikotarpį po projekto uždarymo (neįgyvendinta); 9) kad Komisija išnagrinėtų galimybes įdiegti tolesnių veiksmų "po LIFE finansavimo" schemą (įgyvendinta kai kuriais atžvilgiais). 4. Iš devynių rekomendacijų visiškai įgyvendintos buvo penkios (1 ir 4–7), susijusios su atrankos modeliais, projektų įgyvendinimu (stebėjimu, rodikliais, kriterijais) ir rezultatų sklaida. Viena (3) buvo įgyvendinta dauguma atžvilgių, dvi (2 ir 9) – kai kuriais atžvilgiais ir viena (8) įgyvendinta nebuvo. Dėl įgyvendinimo žr. I priedą. 5. Tolesnėse dalyse nagrinėjami pagrindiniai Audito Rūmų atsižvelgimo tikrinimo punktai. ATRANKOS PROCEDŪRA 6. Komisija sutiko peržiūrėti atrankos procedūrą siekiant ją sutrumpinti ir sustiprinti gamtos ir biologinės įvairovės komponento tvarumo kriterijų. Buvo naujai performuluotas vertinimo vadovas ir buvo įdiegtos dvi atskiros procedūros (aplinkos ir gamtos). Tačiau "tvarumo" kriterijus vis dar yra įtrauktas kaip "Indėlio siekiant bendrųjų LIFE+ tikslų" subkriterijus, nenurodžius jo svorinio koeficiento. Todėl Komisija dar turi apibrėžti atskirą, su tvarumu susijusį atrankos kriterijų. PROJEKTŲ VYKDYMAS 7. Siekdama pagerinti projektų stebėjimą, Komisija į projekto vertinimo formą įvedė skirsnį, pavadintą "Projekto rezultatų vertinimas". Taip pat į "Bendrąsias nuostatas ir gaires pareiškėjams" buvo papildomai įvesti griežtesni reikalavimai valdymo planams. Be to, Komisija pasiūlė, kad į sekantį LIFE reglamentą būtų įtrauktas išsamus rodiklių rinkinys. ĮGYTŲ ŽINIŲ SKLAIDA 8. Projektų rezultatų sklaidos požiūriu būsimoji prievolė naudos gavėjams jungtis į tinklus yra pagerinimas. Taip pat į internetą buvo patalpintos atnaujintos projektų santraukos. ILGALAIKIS PROJEKTŲ REZULTATŲ VALDYMAS 9. Šiuo metu yra diegiama tolesnių veiksmų "po LIFE finansavimo" schema. Komisija sukūrė LIFE ex post stebėjimo metodiką, skirtą stebėti ne mažiau kaip 15 "LIFE gamta" projektų per metus. Tačiau, kaip nurodyta Komisijos teisės tarnybos neigiamoje nuomonėje, rekomendacija įpareigoti naudos gavėjus išlaikyti projektų rezultatus (ne mažiau kaip 5 metus po projekto uždarymo) įgyvendinta nebuvo. -------------------------------------------------- V PRIEDAS ENERGETIKA: PAŽANGI ENERGETIKA 2003–2006 M. 1. Specialiosios ataskaitos Nr. 7/2008 tema – Pažangioji energetika 2003–2006 m. "Pažangios energetikos Europai (PEE) 2003–2006 m. programos biudžete buvo 250 milijonų eurų, skirtų skatinti energijos vartojimo efektyvumą, naudojimąsi atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir energijos šaltinių įvairinimą. Šiomis lėšomis buvo paremti apie 450 projektų, kuriuos įgyvendinant dalyvavo daugiau kaip 1700 subjektų. Programa visų pirma buvo skirta patirties ir techninių žinių mainams, o ne naujų technologijų kūrimui." (Šaltinis: Informacinis pranešimas ECA/08/18.) 2. Audito Rūmai nagrinėjo, kaip Komisija skirstė PEE lėšas; kaip ji stebėjo ir vertino programą; kokios buvo programos administracinės išlaidos ir kaip vykdomoji įstaiga pakeitė programos valdymą. 3. Audito Rūmai rekomendavo, kad: 1) programų pasiūlymai turėtų būti grindžiami aiškiu politikos modeliu ir juose turėtų būti parodytas ryšys tarp išlaidų, rezultatų ir poveikio (įgyvendinta dauguma atžvilgių); 2) turėtų būti vykdomas ne vien atskirų projektų stebėjimas ir jis turėtų padėti formuoti programos kaip visumos vaizdinį (įgyvendinta dauguma atžvilgių); 3) programų vertinimas turėtų būti maksimaliai išnaudojamas (įgyvendinta kai kuriais atžvilgiais); ir 4) turėtų būti teikiama sistemingiau registruojama ir analizuojama informacija apie programų administracines išlaidas (įgyvendinta dauguma atžvilgių). 4. Peržiūros metu nustatyta, kad trys rekomendacijos (1, 2 ir 4) buvo įgyvendintos dauguma atžvilgių ir viena (3) kai kuriais atžvilgiais. Dėl įgyvendinimo žr. I priedą. 5. Tolesnėse dalyse nagrinėjami pagrindiniai Audito Rūmų atsižvelgimo tikrinimo punktai. RYŠIAI TARP PROGRAMOS IŠLAIDŲ, REZULTATŲ IR POVEIKIŲ 6. Savo atsakymuose į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą audituojamasis subjektas sutiko, kad programų pasiūlymus būtina grįsti aiškiu politikos modeliu ir juose turėtų būti parodytas ryšys tarp PEE išlaidų, rezultatų ir poveikio. Tačiau jo nuomone toks politikos modelis egzistavo visose Komisijos intervencijos srityse ir dėl to papildomi veiksmai buvo nereikalingi. 7. Tačiau peržiūros metu buvo nustatyta, kad Komisija ir Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga (EACI) bendram programos poveikiui matuoti įdiegė pagerintą rodiklių sistemą, finansuojami veiksmai yra tikslingesni, taip pat buvo atlikta nuodugnesnė poreikių pagrindinėse intervencijos srityse analizė. Tačiau finansuojamų veiksmų prioritetų nustatymas reikalauja dėmesio ir PEE II pagrindinių intervencijos sričių lygmeniu vis dar sunku nustatyti ryšį tarp išlaidų, rezultatų ir poveikio. GERESNĖS STEBĖJIMO IR VERTINIMO PRIEMONĖS 8. Komisija ėmėsi iš dalies įgyvendinti šią rekomendaciją dėl programų stebėjimo gerinimo ir vertinimo, taip pat dėl vertinimo rezultatų panaudojimo planuojant būsimą veiklą. Tačiau programų stebėjimas ir vertinimas neprisideda gerinant programų poveikio matavimą. Pvz., turimose 2008–2010 m. metinėse veiklos ataskaitose nebuvo informacijos apie programų (ar su jomis susijusių projektų) rezultatus ar poveikį. Programų vertinimas buvo vykdomas pagal teisės aktų reikalavimus, tačiau galėjo būti atlikta daugiau "išilginių" vertinimų. SISTEMINGAS PROGRAMŲ ADMINISTRACINIŲ IŠLAIDŲ STEBĖJIMAS 9. Atsižvelgimo peržiūra parodė, kad Komisija išnagrinėjo galimybes sumažinti tiek vykdomosios įstaigos, tiek naudos gavėjų administracinę naštą. Siekdamos sumažinti administracines išlaidas ir ypač naudos gavėjų administracinę naštą, Komisija ir EACI įvedė įvairias paprastinimo priemones. Audito Rūmai padarė išvadą, kad nors daugeliu atvejų būtų neįmanoma kiekybiškai įvertinti sutaupytą laiką ar pinigus, yra tikimybė, kad šios priemonės padidins efektyvumą. -------------------------------------------------- VI PRIEDAS IŠORĖS VEIKSMAI: TECHNINĖS PAGALBOS VEIKSMINGUMAS BESIVYSTANČIOSE ŠALYSE 1. Specialiosios ataskaitos Nr. 6/2007 tema – techninės pagalbos veiksmingumas gebėjimų ugdymo kontekste. "Techninė pagalba – daugelyje įvairių rūšių vystymosi projektų bei programų naudojamas išteklius, kuris gali būti apibūdintas kaip "ekspertai, su kuriais sudaryta sutartis dėl praktinės patirties bei įgūdžių perdavimo ir institucijų kūrimo bei stiprinimo". Pastaraisiais metais ji buvo vis dažniau naudojama paramą gaunančiose šalyse remti centrinės ir vietos valdžios tarnybų gebėjimų ugdymą, kuris be kitų sričių apėmė viešųjų finansų valdymą, sveikatą ir švietimą. Šis persiorientavimas į valstybės tarnybų veikimą kilo dėl didėjančio paramos teikėjų, įskaitant Europos Sąjungą, supratimo, kad institucinių gebėjimų trūkumas yra pagrindinė tvaraus vystymosi kliūtis." (Šaltinis: Informacinis pranešimas ECA/07/32.) 2. Audito Rūmai nagrinėjo, kaip Komisija užtikrino, kad techninė pagalba prisidėtų prie institucinių gebėjimų ugdymo paramą gaunančiose šalyse. Jie tai darė vertindami metodiką, kurią Komisija taikė gebėjimų ugdymo ir techninės pagalbos srityje bei tai, kaip ji valdė techninės pagalbos veiklos rengimą ir įgyvendinimą gebėjimų ugdymo projektuose. 3. Audito Rūmai rekomendavo Komisijai: 1) savo šalių strategijos dokumentuose atlikti išsamią ir struktūruotą esamų institucinių gebėjimų trūkumų ir gebėjimų ugdymo poreikių analizę (nepakanka įrodymų); ir 2) parengti techninės pagalbos gaires (visiškai įgyvendinta). Audito Rūmai pabrėžė, kad: 3) turėtų būti pagerintas gebėjimų ugdymo projektų rengimas (įgyvendinta kai kuriais atžvilgiais); 4) turėtų būti peržiūrėtos pasirengimo projektui ir jo pradėjimo etapams taikomos procedūros (įgyvendinta dauguma atžvilgių); 5) taip pat turėtų būti peržiūrėti vertinimo kriterijai (įgyvendinta dauguma atžvilgių); 6) turėtų būti svarstoma daugiau viešųjų pirkimų alternatyvų (visiškai įgyvendinta). Galiausiai, atsižvelgdami į Paryžiaus deklaracijos įsipareigojimus, Audito Rūmai rekomendavo Komisijai: 7) padidinti gebėjimų ugdymo pagalbos teikimą per suderintas programas (įgyvendinta dauguma atžvilgių); ir 8) sistemingai vertinti rezultatus (įgyvendinta kai kuriais atžvilgiais). 4. Dvi rekomendacijas (2 ir 6) Komisija įgyvendino visiškai, tris (4, 5 ir 7) dauguma atžvilgių ir dvi (3 ir 8) kai kuriais atžvilgiais. 1 rekomendacijos, susijusios su išsamios ir struktūruotos analizės poreikiu, atveju, nepakako jos įgyvendinimo įrodymų. Dėl įgyvendinimo žr. I priedą. 5. Tolesnėse dalyse nagrinėjami pagrindiniai Audito Rūmų atsižvelgimo tikrinimo punktai. GEBĖJIMŲ UGDYMAS 6. Paskelbus specialiąją ataskaitą Nr. 6/2007, Komisija įdėjo daug pastangų savo techninio bendradarbiavimo (TB [1]) metodikai reformuoti – priėmė ir įgyvendino " pagrindų strategiją". Ši strategija susijusi su platesne ES Paryžiaus deklaracijai dėl pagalbos veiksmingumo įgyvendinti skirtų veiksmų sritimi ir jos tikslas yra gerinti ES pagalbos veiksmingumą gebėjimų ugdymo srityje. Rengiant šią strategiją buvo atsižvelgta į Audito Rūmų rekomendacijas ir dauguma jų buvo į ją įtrauktos. 7. Strategijos lygmeniu Komisija informavo Audito Rūmus, kad šiuo metu yra rengiamos naujos ES išorės veiksmų programavimo gairės 2014–2020 laikotarpiui, kuriose bus pabrėžtas gebėjimų ugdymo klausimas. Į šį klausimą taip pat turi būti atsižvelgta būsimose paramos biudžetui gairėse. 8. Intervencijų lygmeniu, vykdant šią reformą buvo įvesta naujų su Techninio bendradarbiavimo vykdymu susijusių bendrųjų principų ir konkrečių gairių bei priemonių, įskaitant kokybės kriterijus, kurie taip pat turi būti naudojami stebint ir vertinant veiklą. 9. Komisijos atlikta turimų duomenų, susijusių su šių gairių įgyvendinimu per pirmuosius pusantrų metų, analizė rodo, kad dvi iš trijų TB aktualumo požiūriu įvertintų operacijų laikomos atitinkančiomis TB reformos kokybės kriterijus. Tačiau 20 % projektų atveju TB komponentas nėra įvertintas, ir TB kokybės vertinimo lentelėje atsispindi tik kas antras su TB susijęs projektas. Todėl dar yra galimybių pagerinti esamą įvairių priemonių, gairių ir kokybės kriterijų įgyvendinimo lygį bei ataskaitų apie šį įgyvendinimą teikimo lygį, ypač valstybių narių lygmeniu. SISTEMINGAS TECHNINĖS PAGALBOS VERTINIMAS 10. Nors Komisija mano, kad techninę pagalbą teikiančių ekspertų ir bendrovių veiklos rezultatų vertinimas galėtų būti naudingas informuojant konkursų vertintojus, sunkumai, kylantys dėl būtinumo saugoti asmens duomenis, lėmė tai, kad Komisija priėmė sprendimą atsisakyti sisteminio individualių konsultantų rezultatų vertinimo. Todėl Komisija padarė išvadą, kad gerai pagrįstas techninės pagalbos vertinimas ir atranka išlieka problemiški. [1] v Techninis bendradarbiavimas (TB) apima įvairius individualiems ir organizaciniams gebėjimams tobulinti skirtus veiksmus, tuo tarpu techninė pagalba (TP) apima personalą, dalyvaujantį įgyvendinant ir valdant TB paslaugas. -------------------------------------------------- VII PRIEDAS IŠORĖS VEIKSMAI: NEVALSTYBINIŲ VEIKĖJŲ DALYVAVIMAS EB VYSTOMOJO BENDRADARBIAVIMO PROCESE 1. Specialiojoje ataskaitoje Nr. 4/2009 nagrinėjamas nevalstybinių veikėjų dalyvavimas EB vystomojo bendradarbiavimo procese. Nevalstybiniai veikėjai bendradarbiavimo veikloje vaidina vis svarbesnį vaidmenį. Terminas "nevalstybiniai veikėjai" (NVV) apima visus visuomenės elementus, kurie nėra privataus ar valstybinio sektoriaus dalis. Vystomojo bendradarbiavimo srityje nevalstybiniai veikėjai gali būti nevyriausybinės organizacijos (NVO), bendruomeninės organizacijos, ūkininkų asociacijos, verslo ir profesinės asociacijos, aplinkosaugos grupės, universitetai, profesinės sąjungos, prekybos rūmai, aukų fondai, taip pat bažnyčios ar religinės bendruomenės. Terminas "nevalstybiniai veikėjai" dažnai vartojamas kaip pilietinės visuomenės organizacijų sinonimas; šia reikšme jis vartojamas ir šioje ataskaitoje“ (Šaltinis: Informacinis pranešimas ECA/09/23.) 2. Audito Rūmai vertino, ar Komisija tinkamai užtikrino NVV veiksmingą dalyvavimą bendradarbiavimo procese; ar ji turėjo efektyvias valdymo sistemas, kad užtikrintų, kad NVV vykdoma veikla būtų aktuali ir leistų pasiekti norimų rezultatų, ir ar ji tinkamai užtikrino nevalstybinių veikėjų gebėjimų ugdymą. 3. Audito Rūmai rekomendavo Komisijai: 1) geriau ir daugiau konsultuoti dėl jos nustatytų procedūrų, skirtų įtraukti NVV į vystomojo bendradarbiavimo procesą (visiškai įgyvendinta); 2) toliau taikyti priemones, skirtas tobulinti kvietimų teikti pasiūlymus procedūrą (įgyvendinta dauguma atžvilgių); 3) pagerinti delegacijų vykdomą stebėjimą ir padidinti jų teikiamą paramą (įgyvendinta dauguma atžvilgių); 4) užtikrinti, kad delegacijos ir NVV darbuotojai būtų pakankamai informuojami apie veiklos rodiklius (įgyvendinta dauguma atžvilgių); 5) padidinti tvarumą (apsvarstyti įvairiopų priemonių, ne vien projektų, taikymą) dirbant su NVV (įgyvendinta dauguma atžvilgių); 6) parengti Azijos ir Lotynų Amerikos (ALA) šalių NVV gebėjimų ugdymo strategiją ir iš naujo apsvarstyti Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėse (AKR) ir ALA valstybėse taikomos metodikos skirtumus(įgyvendinta dauguma atžvilgių); ir 7) siekiant užmegzti glaudesnius ryšius su piliečių organizacijomis, išnagrinėti kitus gebėjimų ugdymo politikos tikslų siekimo būdus, pvz., partnerystės susitarimų taikymo, finansavimo iš įvairių paramos teikėjų, dotacijų teikimo etapais galimybes (įgyvendinta dauguma atžvilgių). 4. Komisija visiškai įgyvendino pirmąją rekomendaciją dėti daugiau pastangų, siekiant aktyvesnio susijusių NVV dalyvavimo, ir dauguma atžvilgių įgyvendino kitas šešias rekomendacijas. Dėl įgyvendinimo žr. I priedą. 5. Tolesnėse dalyse nagrinėjami pagrindiniai Audito Rūmų atsižvelgimo tikrinimo punktai. NVV ĮTRAUKIMO Į BENDRADARBIAVIMO PROCESĄ GAIRĖS 6. Po šios specialiosios ataskaitos paskelbimo Komisija ėmėsi įvairių iniciatyvų, kad paskatintų NVV aktyviau dalyvauti ES išorės bendradarbiavimo procese per ES pagalbos įgyvendinimo sutartis. Didžiausia iniciatyva buvo 2010 m. kovo mėn.–2011 m. gegužės mėn. surengtas "struktūrinis dialogas" tarp pagrindinių suinteresuotųjų Europos Sąjungos vystymosi politikos subjektų. 7. Tuo metu kai vyko šis dialogas, Komisija įsteigė Pilietinės visuomenės pagalbos tarnybą (CISOCH) kaip centrinį prieigos punktą, skirtą vystymosi pagalbos srityje veikiančiai pilietinei visuomenei. Per šią tarnybą NVV ir ES darbuotojai šiuo metu turi prieigą prie el. mokymosi priemonės. PAGERINTA KVIETIMŲ TEIKTI PASIŪLYMUS PROCEDŪRA 8. Nuo 2009 m. Komisija toliau tobulino Internetinės galimo pareiškėjo duomenų registracijos (PADOR) duomenų bazę, kurioje registruojami galimi kvietimų teikti pasiūlymus dalyviai. Dabar nevalstybiniai veikėjai ir viešosios administracijos, įskaitant vietos savivaldybes, registruojasi ir savo duomenis atnaujina patys. Struktūrinio dialogo metu buvo pateikta 12 pasiūlymų kaip padaryti kvietimų teikti pasiūlymus sistemą veiksmingesnę ir prireikus įvesti alternatyvius atrankos metodus, siekiant pagrindinio tikslo paspartinti pagalbą ir padaryti ją tikslingesnę. Tačiau naujasis metodas reikalauja papildomų pastangų mokymo, komunikacijos, koordinavimo, NVV nuomonės tyrimų ir gairių rengimo srityse. ES DELEGACIJŲ VYKDOMAS STEBĖJIMAS IR TEIKIAMA PARAMA 9. Komisija padidino ES delegacijų vykdomų nuomonių tyrimų skaičių, orientuodamasi į pilietinės visuomenės veikėjus. Tuo metu, kai Audito Rūmai vykdė savo atsižvelgimo patikrinimą (2011 m. gruodžio mėn.), Komisija rengė gaires ir pagalbos delegacijoms teikimo per CISOCH metodikas. Tačiau valstybėse partnerėse, kur tai leidžia politinė situacija, ES delegacijos turi toliau tobulinti pilietinės visuomenės veikėjų nuomonių tyrimus. Taip pat reikalingos papildomos pastangos įtraukti į stebėjimo sistemos apimtį projektus įgyvendinančias mažas ir piliečių organizacijas. GAIRĖS DĖL VEIKLOS RODIKLIŲ 10. Panaudodama į išorės pagalbos valdymo ataskaitas (IPVA) įvestus rodiklius, Komisija 2011 m. pradėjo rinkti duomenis apie kai kurių NVV veiklą, atspindinčius jų dalyvavimą planuojant ir įgyvendinant ES pagalbą. Taip Komisija ketina pradėti reguliarią kiekybinę ir kokybinę NVV dalyvavimo valstybėse partnerėse priežiūrą. 11. Be to, po to kai buvo įvestas Komisijos centrinių tarnybų valdomas struktūrinis dialogas, panašus procesas šiuo metu yra pradėtas delegacijose. NVV GEBĖJIMŲ UGDYMAS 12. Neseniai Komisija ėmėsi veiksmų, siekdama pagerinti nevalstybiniams veikėjams skiriamos ES pagalbos finansinį ir veiklos valdymą. Tačiau Komisija turi ir toliau apmąstyti NVV įtraukimo į bendros ir sektorinės pagalbos biudžetui priemones strategiją. Atsižvelgiant į išorės pagalbos valdymo ataskaitų duomenų analizę, turėtų būti nustatytos naujos strategijos, skirtos gerinti geografines programas, kurios valstybėse partnerėse turi išlikti pagrindiniu pagalbos pilietinei visuomenei šaltiniu. 13. Tačiau visuotinis NVV dalyvavimas ES vystymo politikoje išlieka kaip vidutinės trukmės ar ilgalaikis tikslas, kurio pasiekimas labai priklauso nuo vietinio konteksto. Nepaisant to, kad kai kurie rodikliai buvo pasiekti, pažangai sustiprinti reikalingos papildomos pastangos. 14. Šiuo metu šioms strategijoms veiksmingai įgyvendinti reikalingos papildomos pastangos ir iniciatyvos, ypač Azijos ir Lotynų Amerikos šalyse. TVARUMO GERINIMAS PANAUDOJANT ĮVAIRIOPAS PRIEMONES 15. Norint taikyti "įvairiopas" priemones, dar būtina užbaigti kvietimų teikti pasiūlymus reformą. Komisija taip pat toliau plėtojo užbaigtų projektų peržiūras per į rezultatus orientuoto stebėjimo sistemą. PLANAVIMAS IR STRATEGIJA 16. Komisija ėmėsi atitinkamos iniciatyvos pritaikyti savo įvairiopas finansines priemones įvairioms ir sudėtingoms situacijoms, su kuriomis susiduriama šalyse gavėjose. Siūlomos pataisos yra tinkamos krypties, tačiau Komisija dar turi užtikrinti jų veiksmingą įgyvendinimą. -------------------------------------------------- VIII PRIEDAS IŠORĖS VEIKSMAI: PASIRENGIMO NARYSTEI PAGALBA TURKIJAI 1. Specialiojoje ataskaitoje Nr. 16/2009 buvo narinėjama pasirengimo narystei pagalba Turkijai. "Europos Audito Rūmai įvertino, kaip Komisija valdė pasirengimo narystei pagalbą Turkijai. Pasirengimo narystei pagalbos Turkijai priemone finansuojamas projektų, skirtų paremti Turkijos pastangas įvykdyti būtinas stojimo į Europos Sąjungą sąlygas, įgyvendinimas." (Šaltinis: Informacinis pranešimas ECA/10/02.) 2. Audito Rūmai nagrinėjo, ar Europos Komisija užtikrino: kad ES pagalba pirmiausiai būtų skiriama projektams, kurie sukuria didžiausią vertę siekiant ES Stojimo partnerystės prioritetų; kad taikant decentralizuoto įgyvendinimo sistemą būtų laiku sėkmingai pasiekti projektų išdirbiai ir tikslai; ir kad būtų įdiegta veiksminga veiklos stebėjimo ir vertinimo sistema. 3. Audito Rūmai pateikė šias taisomųjų veiksmų rekomendacijas: Komisija turėtų: 1) pagerinti projektų stebėjimą (įgyvendinta kai kuriais atžvilgiais); 2) nustatyti strateginius tikslus, kuriuos įgyvendinus ES finansine parama būtų sukurta didžiausia pridėtinė vertė (įgyvendinta kai kuriais atžvilgiais); 3) nustatyti tikroviškesnius terminus tikslams pasiekti (įgyvendinta dauguma atžvilgių); 4) pagerinti projektų rengimą ir įgyvendinimą (įgyvendinta dauguma atžvilgių); ir 5) užtikrinti, kad atskirų projektų rezultatai būtų stebimi remiantis aiškiais tikslais ir tinkamais rodikliais, kurių įnašas į strateginių tikslų pasiekimą galėtų būti įrodytas (įgyvendinta dauguma atžvilgių). Be to, Komisija turėtų: 6) atlikti visos pasirengimo narystei pagalbos Turkijai programos įvertinimą (įgyvendinta dauguma atžvilgių). 4. Komisija keturias rekomendacijas (3, 4, 5 ir 6) įgyvendino dauguma atžvilgių ir dvi rekomendacijas (1 ir 2) kai kuriais atžvilgiais. Dėl įgyvendinimo žr. I priedą. 5. Tolesnėse dalyse nagrinėjami pagrindiniai Audito Rūmų atsižvelgimo tikrinimo punktai. PRIORITETINIŲ STRATEGINIŲ TIKSLŲ NUSTATYMAS 6. Kadangi Stojimo partnerystės programoje prioritetai nėra pakankamai aiškiai nustatyti, šiuo metu pagrindinis strateginis dokumentas, kuriuo vadovaujamasi teikiant pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) pagalbą, yra daugiametis preliminarus planavimo dokumentas (DPPD). 2011–2013 m. DPPD yra tobulesnis už audituotąją 2007 m. versiją tuo, kad jame daugiausia dėmesio skirta ribotais pasirengimo narystei pagalbos priemonės ištekliais finansuotinų prioritetų patikslinimui. Tačiau DPPD yra daugiau galimybių geriau orientuoti ES finansavimą. Apibendrinimo lygis vis dar riboja finansavimo prioritetų nustatymo galimybes. Intervencijos logika vis dar neužtikrina to, kad ES pagalba būtų skiriama pirmiausia projektams, sukuriantiems didžiausią vertę siekiant prioritetų. PROJEKTŲ RENGIMO IR ĮGYVENDINIMO GERINIMAS 7. Komisija toliau vykdė iniciatyvas, padedančias ES decentralizuotai įgyvendinimo sistemai priklausančioms Turkijos institucijoms gerinti projektų rengimą ir įgyvendinimą. Šios priemonės apėmė Komisijos vykdomą nuolatinę programavimo dokumentų ir projektų pasiūlymų kokybės priežiūrą įvairiais proceso etapais, taip pat Europos Sąjungos reikalų ministerijos aktyvesnį dalyvavimą kontroliuojant projektų pasiūlymų kokybę. Buvo įvestas privalomas poreikių vertinimas ir pagerintas sutarčių sudarymo tvarkaraštis. Tačiau nepaisant teigiamos tendencijos gerinant projektų formą, išlieka projekto rengimo trūkumai (antai numatant projekto tikslą, rezultatus, veiklą, rodiklius, sąlygas). ATSKIRŲ PROJEKTŲ REZULTATŲ STEBĖJIMAS 8. Iškart po audito Komisija ėmėsi įgyvendinti Audito Rūmų rekomendacijas dėl projekto rezultatų. 2008–2009 metais taikytos priemonės apėmė sistemingą įgyvendinimo priežiūrą ir patikras vietoje pagal specialų kontrolinį sąrašą. 2011 m., kad sustiprintų stebėjimo sistemą Turkijoje, Komisija inicijavo jos reformą. Nepaisant to, stebėjimo sistema nebuvo pakankamai pagerinta, kadangi pagrindiniai rekomendacijų elementai – kaip antai projektą užbaigus teikti galutinę ataskaitą – iki šiol neįgyvendinti. 9. Kiti trūkumai yra susiję su tuo, kad nenaudojamas projekto paraiškos formoje pateiktas rodiklių rinkinys, leidžiantis parodyti projekto tikslų pasiekimą. Taip pat projekto išdavos (rezultatai ir poveikis) vis dar nėra sistemingai skelbiamos užbaigus kiekvieną projektą ir tam tikrais intervalais po jo užbaigimo, kad informacija apie veiklos rezultatus galima būtų pasiremti planuojant būsimą veiklą. 10. Nebuvo atskirų projektų arba visos programos veiksmingumo ex post vertinimo sistemos, leidžiančios nustatyti, ar buvo pasiekti Stojimo partnerystės prioritetai ir kiek Turkija pažengė link ES narystės. Komisija atliko 2005–2008 m. Turkijai suteiktos pagalbos tarpinį vertinimą, o po to kai 2012 m. bus užbaigti ir uždaryti visi susiję projektai, siekiant nustatyti iki PNPP 2002–2006 m. teiktos pagalbos poveikį ir tvarumą, 2013 m. numatoma pradėti ex post vertinimą. -------------------------------------------------- IX PRIEDAS ATSIŽVELGIMAS Į AUDITO RŪMŲ 2005–2009 M. SPECIALIĄSIAS ATASKAITAS GAMTINIŲ IŠTEKLIŲ IŠSAUGOJIMAS IR VALDYMAS NUMERIS IR PAVADINIMAS | ATSIŽVELGIMO VEIKSMAI | Specialioji ataskaita Nr. 3/2005 Kaimo plėtra: agrarinės aplinkosaugos išlaidų patikrinimas | Atsižvelgta specialiojoje ataskaitoje Nr. 7/2011 | Specialioji ataskaita Nr. 7/2006 Investicijos į kaimo plėtrą: ar jos padeda efektyviai spręsti problemas kaimo vietovėse? | | Specialioji ataskaita Nr. 8/2006 Ar esama didesnės pažangos? Europos Sąjungos paramos vaisių ir daržovių augintojų veiklos programoms veiksmingumas | | Specialioji ataskaita Nr. 4/2007 dėl siuntų, kurioms taikomos eksporto grąžinamosios išmokos, fizinių ir sukeitimo patikrų | | Specialioji ataskaita Nr. 7/2007 dėl su Bendrijos žuvininkystės išteklių apsaugos taisyklėmis susijusių kontrolės, inspektavimo ir sankcijų sistemų (Specialioji ataskaita Nr. 12/2007) | Atsižvelgta specialiojoje ataskaitoje Nr. 12/2011 | Specialioji ataskaita Nr. 4/2008 Pieno kvotų diegimas 2004 m. gegužės 1 d. į Europos Sąjungą įstojusiose valstybėse narėse | | Specialioji ataskaita Nr. 8/2008 Ar kompleksinis paramos susiejimas yra veiksminga politika? | | Specialioji ataskaita Nr. 11/2008 Grūdų viešojo saugojimo operacijoms skiriamos Europos Sąjungos paramos valdymas | | Specialioji ataskaita Nr. 6/2009 Europos Sąjungos pagalba maistu nepasiturintiems asmenims: taikomų tikslų, priemonių ir metodų vertinimas | | Specialioji ataskaita Nr. 10/2009 Žemės ūkio produktams skirtos informavimo ir skatinimo priemonės | | Specialioji ataskaita Nr. 11/2009 Komisijos vykdytas "LIFE gamta" projektų valdymas ir jų tvarumas | Atsižvelgta šioje ataskaitoje | Specialioji ataskaita Nr. 14/2009 Ar pieno ir pieno produktų valdymo priemonės padėjo pasiekti pagrindinius tikslus? | | STRUKTŪRINĖS POLITIKOS, TRANSPORTAS IR ENERGETIKA NUMERIS IR PAVADINIMAS | ATSIŽVELGIMO VEIKSMAI | Specialioji ataskaita Nr. 1/2006 Europos socialinio fondo indėlis kovojant su ankstyvu pasitraukimu iš švietimo sistemos | Atsižvelgta 2010 m. metinėje ataskaitoje | Specialioji ataskaita Nr. 10/2006 1994–1999 m. laikotarpio 1 ir 3 tikslo programų (struktūriniai fondai) ex post vertinimai | Atsižvelgta 2010 m. metinėje ataskaitoje | Specialioji ataskaita Nr. 1/2007 2000–2006 m. struktūrinių fondų tarpinio laikotarpio procesų įgyvendinimas | | Specialioji ataskaita Nr. 1/2008 dėl 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių didelės apimties investicinių projektų svarstymo ir įvertinimo proceso | | Specialioji ataskaita Nr. 3/2008 Europos Sąjungos solidarumo fondas: kaip greitai, veiksmingai ir lanksčiai reaguojama? | | Specialioji ataskaita Nr. 7/2008 Pažangioji energetika 2003–2006 m. | Atsižvelgta šioje ataskaitoje | Specialioji ataskaita Nr. 12/2008 dėl 2000–2006 m. struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instrumento (ISPA) | | Specialioji ataskaita Nr. 3/2009 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių nuotekų valymui skirtų struktūrinių priemonių išlaidų veiksmingumas | | Specialioji ataskaita Nr. 7/2009 "Galileo" programos kūrimo ir tinkamumo patvirtinimo etapo valdymas | Atsižvelgta 2010 m. metinėje ataskaitoje | Specialioji ataskaita Nr. 17/2009 Europos socialinio fondo bendrai finansuojami moterims skirti profesinio mokymo veiksmai | | IŠORĖS VEIKSMAI NUMERIS IR PAVADINIMAS | ATSIŽVELGIMO VEIKSMAI | Specialioji ataskaita Nr. 2/2005 dėl EPF biudžetinės paramos AKR šalims: Komisijos vykdomas viešųjų finansų reformos aspekto valdymas | Atsižvelgta specialiojoje ataskaitoje Nr. 11/2010 | Specialioji ataskaita Nr. 4/2005 dėl Komisijos vykdomo ekonominio bendradarbiavimo Azijoje valdymo | | Specialioji ataskaita Nr. 3/2006 dėl humanitarinės pagalbos po cunamio | Atsižvelgta 2009 m. metinėje ataskaitoje | Specialioji ataskaita Nr. 4/2006 dėl PHARE investicinių projektų Bulgarijoje ir Rumunijoje | | Specialioji ataskaita Nr. 5/2006 dėl MEDA programos. | Atsižvelgta 2008 m. metinėje ataskaitoje | Specialioji ataskaita Nr. 6/2006 dėl Komisijos vykdomo vystomojo bendradarbiavimo aplinkos aspektų | Atsižvelgta 2009 m. metinėje ataskaitoje | Specialioji ataskaita Nr. 5/2007 Komisijos vykdomas CARDS programos valdymas | Atsižvelgta specialiojoje ataskaitoje Nr. 12/2009 | Specialioji ataskaita Nr. 6/2007 Techninės pagalbos veiksmingumas gebėjimų ugdymo kontekste | Atsižvelgta šioje ataskaitoje | Specialioji ataskaita Nr. 6/2008 Europos Komisijos reabilitacijos pagalba po cunamio ir Mičo uragano | | Specialioji ataskaita Nr. 9/2008 Baltarusijai, Moldovai ir Ukrainai teikiamos ES paramos veiksmingumas laisvės, saugumo ir teisingumo srityje | Atsižvelgta 2010 m. metinėje ataskaitoje | Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Užsachario Afrikoje | Atsižvelgta 2010 m. metinėje ataskaitoje | Specialioji ataskaita Nr. 4/2009 Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavimo procese | Atsižvelgta šioje ataskaitoje | Specialioji ataskaita Nr. 12/2009 Vakarų Balkanams skirtų Komisijos projektų teisingumo ir vidaus reikalų srityje veiksmingumas | | Specialioji ataskaita Nr. 15/2009 Jungtinių Tautų organizacijų teikiama ES pagalba: sprendimų priėmimas ir priežiūra | Atsižvelgta specialiojoje ataskaitoje Nr. 3/2011 | Specialioji ataskaita Nr. 16/2009 Europos Komisijos vykdomas pasirengimo narystei pagalbos Turkijai valdymas | Atsižvelgta šioje ataskaitoje | Specialioji ataskaita Nr. 18/2009 EPF paramos Rytų ir Vakarų Afrikos regioninei ekonominei integracijai veiksmingumas | | PAJAMOS, MOKSLINIAI TYRIMAI IR VIDAUS POLITIKOS, IR EUROPOS SĄJUNGOS ĮSTAIGOS NUMERIS IR PAVADINIMAS | ATSIŽVELGIMO VEIKSMAI | Specialioji ataskaita Nr. 1/2005 Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) valdymas | Atsižvelgta specialiojoje ataskaitoje Nr. 2/2011 | Specialioji ataskaita Nr. 5/2005 Parlamento, Komisijos ir Tarybos vertimo žodžiu išlaidos | | Specialioji ataskaita Nr. 9/2006 Parlamento, Komisijos ir Tarybos vertimo raštu išlaidos | | Specialioji ataskaita Nr. 11/2006 Bendrijos tranzito sistema | | Specialioji ataskaita Nr. 2/2007 Institucijų išlaidos pastatams | | Specialioji ataskaita Nr. 3/2007 Europos pabėgėlių fondo valdymas (2000–2004 m.) | | Specialioji ataskaita Nr. 8/2007 Administracinis bendradarbiavimas pridėtinės vertės mokesčio srityje | | Specialioji ataskaita Nr. 9/2007 ES mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrųjų programų vertinimas: ar Komisijos taikomas metodas galėtų būti pagerintas? | | Specialioji ataskaita Nr. 2/2008 Privaloma tarifinė informacija (PTI) | Atsižvelgta 2010 m. metinėje ataskaitoje | Specialioji ataskaita Nr. 5/2008 Europos Sąjungos agentūros: siekiant rezultatų | | Specialioji ataskaita Nr. 1/2009 Bankininkystės priemonės Viduržemio jūros regione pagal MEDA programą ir ankstesnius protokolus | | Specialioji ataskaita Nr. 5/2009 Komisijos iždo valdymas | | Specialioji ataskaita Nr. 8/2009 "Kompetencijos tinklai" ir "integruoti projektai" Bendrijos mokslinių tyrimų politikoje: ar jais buvo pasiekti numatyti tikslai? | | Specialioji ataskaita Nr. 9/2009 Europos personalo atrankos tarnybos vykdomos personalo atrankos veiklos efektyvumas ir veiksmingumas | | Specialioji ataskaita Nr. 13/2009 Įgyvendinimo užduočių pavedimas vykdomosioms įstaigoms: ar šis pasirinkimas sėkmingas? | | -------------------------------------------------- X PRIEDAS METODIKA 1. Pagrindinis Audito Rūmų darbo poveikis finansų valdymo gerinimui daromas per jų skelbiamas ataskaitas. Audito Rūmų darbas taip pat daro poveikį vykdant patį audito procesą. Visi auditų metu nustatyti faktai siunčiami audituojamajam subjektui, kad šis patvirtintų Audito Rūmų pastabų tikslumą, po to rengiama prieštaravimo procedūra dėl galutinio audito ataskaitos teksto. Ataskaitą skelbiant, audituojamojo subjekto – paprastai Komisijos – atsakymai skelbiami kartu su ataskaitomis. Daugelyje šių atsakymų audituojamasis subjektas pripažįsta egzistuojant Audito Rūmų nustatytas problemas ir siūlo veiksmus, kuriais jis numato jas spręsti. 2. Apskritai specialiosiose ataskaitose, pagal vieną ar kelis iš trijų patikimo finansų valdymo principų: ekonomiškumą, efektyvumą ir rezultatyvumą, nagrinėjamos su ES biudžeto vykdymu (ar su Europos plėtros fondais) susijusios sistemos, programos ir organizacijos. 3. Audito Rūmų veiklos auditų ataskaitų vertinimas ir jų poveikio matavimas yra būtina atskaitomybės ciklo sudėtinė dalis. Į specialiosiose ataskaitose pateiktas rekomendacijas būtina atsižvelgti tam, kad galima būtų nustatyti ir įvertinti taikytinas priemones. Iš tikrųjų jau pats atsižvelgimo proceso buvimas gali paskatinti audituojamuosius subjektus veiksmingai įgyvendinti ataskaitų rekomendacijas. 4. Atsižvelgimas į ataskaitų rekomendacijas leidžia pasiekti keturių svarbių tikslų: padidinti audito ataskaitų veiksmingumą – svarbiausia atsižvelgimo į audito ataskaitas tikrinimo priežastis yra padidinti tikimybę, kad rekomendacijos bus įgyvendintos; padėti teisėkūros ir biudžetinėms (įskaitant biudžeto įvykdymą tvirtinančioms) institucijoms – atsižvelgimas į rekomendacijas gali naudingai prisidėti orientuojant jų veiksmus; vertinti Audito Rūmų veiklos rezultatus – atsižvelgimo tikrinimas sukuria pagrindą vertinti Audito Rūmų veiklos rezultatus; ir sukurti paskatas mokytis ir tobulėti – atsižvelgimo tikrinimo veikla gali prisidėti gerinant žinias ir praktiką. 5. Ataskaitos atsižvelgimui į jas tikrinti buvo atrinktos, remiantis dviem kriterijais: ar po ataskaitų paskelbimo praėjo daugiau kaip dveji ar treji metai ir ar rekomendacijos vis dar buvo aktualios. 6. Peržiūra buvo atliekama trimis etapais: kaip pirminis duomenų apie tikrinamas ataskaitas šaltinis buvo naudojama Komisijos atsižvelgimo veiksmų valdymo duomenų bazė (RAD); buvo atliekama metinių ataskaitų, biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos ataskaitų, veiksmų planų, politikos dokumentų, specialiųjų metinių ataskaitų ir jų analizė, dokumentinė peržiūra ir jų analizė; iš atitinkamų Komisijos tarnybų buvo renkami sakytiniai ir rašytiniai įrodymai. --------------------------------------------------