Europos Sąjungai priklausančios Europos palydovinės navigacijos sistemos GALILEO ir EGNOS yra labai svarbios tiek Europos ekonomikai, tiek jos saugumui. Palydovinės navigacijos sistemų teikiamais vietos ir laiko nustatymo signalais naudojamasi daugelyje svarbių Europos ekonomikos sričių, kaip antai judriojo telefono ryšio tinklų, automobilyje montuojamų navigacijos sistemų, eismo valdymo, elektros energijos tinklų sinchronizavimo ar elektroninės prekybos. Apytikriu vertinimu, palydovinės navigacijos paslaugos yra aktualios beveik 11 proc. ES ekonomikos. Todėl aišku, jog ES reikia toliau taikyti nepriklausomas palydovinės navigacijos programas ir jomis naudotis, kad visame pasaulyje, įskaitant aplink poliaratį esančius regionus, būtų užtikrinama galimybė naudotis tomis prietaikomis ir paslaugomis. Be to, kosminiai pajėgumai yra strategiškai svarbūs siekiant civilinių, komercinių, taip pat su saugumu ir gynyba susijusių politikos tikslų. Dėl šios priežasties Europa turi užsitikrinti savarankišką, saugią ir ekonomiškai efektyvią prieigą prie kosmoso.

Tikimasi, kad per ateinančius kelerius metus, dalyvaujantiems subjektams įgijus žinių, taip pat sukaupus programų duomenų, padėtis dar labiau pagerės. Tokioms paslaugų ir naudotojų poreikių motyvuojamoms operacinėms programoms, kaip GALILEO ir EGNOS, ypač svarbu užtikrinti veiksmingą sprendimų priėmimo procesą. Dėl to visų pirma turės būti atidžiai stebima už įdiegimą atsakingo subjekto (EKA) ir už operacijas atsakingo subjekto (GSA) tarpusavio sąveika.

Įdiegus naują valdymo sistemą, pagrindiniai veikėjai ( Europos Komisija, EKA ir GSA) turėjo prisitaikyti prie naujų vaidmenų, kurie ne visada visapusiškai atitiko jų bendrovės kultūrą, kompetenciją ir (arba) struktūrą. Tačiau dėl prisitaikymo pasitaikė neefektyvumo. Pavyzdžiui, skirstant atsakomybę ir užtikrinant kontrolės procesus dažnai vyko ilgos valdymo procese dalyvaujančių veikėjų diskusijos, taip darant poveikį sprendimų priėmimo proceso reaktyvumui. Be to, kadangi įdiegimo ir eksploatavimo etapai sutapo su valdymo sistemos pertvarka, abiems agentūroms teko atlikti papildomų veiksmų siekiant užtikrinti sutarimą su Komisija dėl užduočių atlikimo pobūdžio.

Taikant naująją valdymo sistemą valdymo procesai tapo patikimesni. Jais prisidėta prie to, kad programos buvo įgyvendinamos neviršijant biudžeto ribų ir kad sumažėjo dėl nenumatytų įvykių kylanti rizika ir tų įvykių poveikis programoms.

Tarptautinio bendradarbiavimo srityje imtasi keleto veiksmų siekiant sustiprinti Europos, kaip tarptautinio lygmens veikėjos, vaidmenį GNSS srityje. Visų pirma 2016 m. baigtos derybos su Oro navigacijos saugos Afrikoje ir Madagaskare agentūra (ASECNA) – nustatytos palydovinių signalų tikslinimo sistemų taikymo Afrikoje remiantis EGNOS duomenimis sąlygos. Be to, 2016 m. birželio mėn. buvo sudarytas GNSS susitarimas su Korėja siekiant stiprinti bendradarbiavimą.

2014–2016 m. buvo nepertraukiamai teikiamos ir tobulinamos EGNOS paslaugos. Taigi naudojantis EGNOS oro vežėjams ir aerodromų operatoriams yra teikiamos kokybiškiausios šiuo metu esamos artėjimo tūpti pagal orientyrus paslaugos – jas teikiant užtikrinama didesnė skrydžio ir tūpimo sauga, taip pat su degalų sąnaudų optimizavimu susijusi nauda. Be to, išaugo EGNOS naudotojų skaičius: 2016 m. pabaigoje daugiau nei 230 oro uostų 20-yje šalių taikė EGNOS artėjimo tūpti procedūrą.

Vertinimo laikotarpiu sustiprintas GALILEO kosmoso segmentas iškėlus 14 papildomų palydovų – tai buvo vienas iš veiksnių, padėjusių užtikrinti galimybę paskelbti apie GALILEO pradinių paslaugų teikimo pradžią. 2016 m. lapkričio mėn. pirmą kartą istorijoje su raketa „Ariane 5“ kartu buvo iškelti keturi GALILEO palydovai. Tačiau intensyvių technologinių programų įgyvendinimas yra susijęs su rizika. Ne išimtis yra ir GALILEO. Ši rizika pasireiškė 2014 m. įvykyje dėl „Sojuz“, kai du palydovai buvo iškelti į netinkamą orbitą. Be to, rizika pasireiškė dėl anomalijos, paveikusios kai kuriuos atominius lakrodžius GALILEO palydovuose. Abiem atvejais buvo nustatytos įvykių priežastys ir įgyvendinti būtini švelninimo veiksmai. Dėl palydovų iškėlimo anomalijos atsiradųsį įdiegimo grafiko vėlavimą pavyko pašalinti paspartinus GALILEO kosmoso segmento įgyvendinimą ir abu palydovai jau yra naudojami teikiant PGP. Kalbant apie laikrodžius, įdiegus kitų palydovų iškėlimo atnaujinimo programą sukurtos palydovų veikimo orbitoje operacinės procedūros. Iškilę sunkumai nepaveikė sistemos teikiamų paslaugų kokybės, ir sistemos veiklos rezultatai pranoko lūkesčius.

Be to, manoma, kad naudotojų skaičius gali išaugti: tikėtina, jog Europos Sąjungoje parduodamų GNSS prietaisų kiekis išaugs nuo 210 mln. vienetų 2015 m. iki beveik 290 mln. vienetų 2020 m., – iš to matyti, kad EGNOS ir GALILEO naudotojų bus gerokai daugiau.

Taigi ES lygmeniu įgyvendinant programas GALILEO ir EGNOS yra sukurta didelė pridėtinė vertė, palyginti su verte, kurią valstybės narės būtų galėjusios sukurti nacionaliniu, regionų arba vietos lygmeniu. Šios programos didelio masto ir sudėtingos, todėl jos turi būti įgyvendinamos ES lygmeniu, kadangi nėra kitų alternatyvų, kaip užtikrinti tinkamą investicijų grąžą. Dėl šios priežasties visi suinteresuotieji subjektai sutinka, jog tam, kad būtų pasiekti GALILEO ir EGNOS tikslai, būtina šias programas toliau įgyvendinti ES lygmeniu.

Programomis GALILEO ir EGNOS prisidedama prie saugios Europos kūrimo – jomis užtikrinama, kad Europa galėtų savarankiškai saugiomis aplinkybėmis naudotis kosmoso infrastruktūra, visų pirma jomis stiprinama ir saugoma Europos infrastruktūra, įskaitant kovos su kibernetinėmis grėsmėmis infrastruktūrą, be to, jomis didinama navigacijos, ryšių ir stebėjimo srityse vykdomos civilinės ir su saugumu susijusios veiklos sąveika (taip pat tai daroma vykdant sienų stebėseną ir nustatant sausumos bei jūrų saugos sąlygas).

Programomis GALILEO ir EGNOS taip pat yra stiprinama Europos pozicija pasaulyje. Kadangi konkurencija su kitomis GNSS ir SBAS sistemomis vis didėja, labai svarbu, kad Europa sukurtų savo sistemų, kurias taikydama ji galėtų varžytis technologijų srityje, išlikti pasaulinio lygmens veikėja kosmoso srityje ir geriausia partnere tarptautinėje arenoje.

3.PAGRINDINIAI NUSTATYTI FAKTAI, SUSIJĘ SU GSA

3.1.GSA poveikis ir veiksmingumas

2014–2016 m. GSA sėkmingai pasiekė svarbių tikslų, susijusių su programų GALILEO ir EGNOS įgyvendinimo pažanga ir Europos galutinės grandies rinkų kūrimu. Šie tikslai pasiekti veiksmingai įgyvendinant pagrindines užduotis, kurias GSA tiesiogiai patikėta atlikti remiantis GSA reglamentu ir kurias atlikti Komisija įgaliojo GSA pagal įgaliojimo susitarimus.

Tarp pagrindinių agentūros laimėjimų yra visų pirma su bandymais susijusios veiklos įgyvendinimas (tai buvo viena iš GALILEO pradinių paslaugų paskelbimo sąlygų); perėjimas į GALILEO eksploatavimo etapą, ypač sutarties skyrimas GALILEO paslaugos operatoriui (GPO); sklandus Septintosios bendrosios programos, programos „Horizontas 2020“ ir projektų pagal programą „Fundamental Elements R&D“ įgyvendinimas; galutinės grandies rinkos kūrimas vykdant su stebėsena, ryšiais ir skatinimu susijusią veiklą. Šie rezultatai pasiekti neviršijant biudžeto ribų.

3.2.Efektyvumas. Veiklos sklandumas, darbo metodai ir išteklių naudojimas

Kalbant apie veiklos sklandumą, darbo metodus ir išteklių naudojimą, apskritai 2014–2016 m. agentūra veikė efektyviai.

Kalbant apie agentūros veiklos sklandumą, GSA įgyvendinami procesai visų pirma yra apibrėžiami agentūrai taikomoje teisinėje sistemoje – agentūra šios sistemos laikėsi. Tai padėjo veiksmingai įgyvendinti programas.

Kalbant apie darbo metodus, GSA aktyviai didino įgyvendinimo proceso veiksmingumą ir efektyvumą, kad galėtų tinkamai įvykdyti jai patikimas vis atsakingesnes pareigas. Todėl vertinimo laikotarpiu agentūrai buvo suteiktas ISO-9001 sertifikatas patvirtinant, kad agentūroje yra taikoma kokybės valdymo sistema.

Kalbant apie išteklių naudojimą, GSA patyrė sunkumų, susijusių su reikiamų išteklių pritraukimu ir įgūdžių įgijimu. 2014–2016 m., patikint GSA atsakingesnes pareigas, visas agentūros valdomas biudžetas išaugo 85,9 proc., o GSA darbuotojų padaugėjo 22,1 proc.

3.3.Saugumo akreditavimo valdybos (SAV) vaidmuo ir saugumo valdymas

GSA reglamentu yra sukurta SAV, atsakinga už užduotis, susijusias su Europos GNSS sistemų saugumo akreditavimu. Ji veikia savarankiškai ir yra nepavaldi GSA vykdomajam direktoriui. SAV veiklos rezultatai yra geri ir jos visiškam savarankiškumui užtikrinti būtina nuolat vykdyti stebėseną.

Iš vertinimo rezultatų matyti, kad šiuo metu tinkamai veikia visi susiję subjektai (pvz., saugumo organizacija Europos Komisijoje, EKA ir GSA; SAV) ir procesai (pvz., saugumo reikalavimų nustatymo, saugumo akreditavimo, su saugumu susijusios rizikos nustatymo ir valdymo, operacijų saugumo, sistemų saugumo stebėsenos). Šiomis aplinkybėmis visi susiję subjektai galėjo įvykdyti savo užduotis ir taip buvo užtikrinta galimybė akredituoti visus įdiegtus Europos GNSS sistemų elementus, akredituoti GALILEO palydovus iškėlusią raketą „Ariane 5“ ir 2016 m. gruodžio mėn. paskelbti apie GALILEO pradines paslaugas.

Ir toliau reikės stengtis didinti saugumą, visų pirma siekiant tinkamai valdyti kibernetines grėsmes ir atsižvelgiant į poreikį tobulinti saugumo akreditavimo veiklos nepriklausomumą nuo kitų programos veiklos aspektų. GSA privalės stebėti savo gebėjimą išlaikyti su saugumu susijusius procesus visu eksploatavimo etapu.

4.TOLESNI VEIKSMAI

4.1. GALILEO ir EGNOS paplitimas rinkoje

Siekiant užtikrinti Sąjungos investicijų į šias programas grąžą ir pasiekti kuo didesnę socialinę ir ekonominę naudą, kuri gali būti suteikta teikiant šias paslaugas, būtina toliau didinti GALILEO ir EGNOS paslaugų paplitimą rinkoje. Reikia toliau dirbti, kad būtų užtikrinta tinkama GNSS paslaugų paplitimo reguliavimo sistema. Kad būtų pasiektas šis tikslas, taip pat reikės sustiprinti esamas teisines priemones.