LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 310/4

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

2014/C 310/03

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą pakeitimo paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

PAKEITIMO PARAIŠKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (2)

PAKEITIMO PARAIŠKA PAGAL 9 STRAIPSNĮ

„TOMA PIEMONTESE“

EB Nr.: IT-PDO-0117–01074–3.1.2013

SGN ( ) SKVN ( X )

1. Keičiamos produkto specifikacijos dalys

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

—

☒

—

☐

—

☒

—

☐

—

☒

2. Pakeitimo pobūdis

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

3. Pakeitimas (-ai)

Produkto aprašymas

Siekiant geriau informuoti vartotojus, išbraukiami žodžiai „pusiau virtas“, nes pagal galiojančią produkto specifikaciją dalinis virimas buvo neprivalomas, o tai galėjo suklaidinti vartotoją dėl tikrojo produkto pobūdžio.

Be to, patikslinama, kad nurodomas trumpiausiai brandintų sūrių dydis ir svoris, nes ilgai brandinto sūrio dydis ir svoris gali būti daug mažesni.

Kadangi bręstant sūriui jo svoris mažėja, tam, kad būtų užtikrinta vienoda gaminio kontrolė, tikslinga nurodyti, kad pateikiami trumpiausiai brandintų sūrių dydis ir svoris. Todėl pakeista didžiausio gaminio svorio vertė – vietoj 8 kg nurodoma 9 kg.

Be to, pateiktas išsamesnis pusiau riebaus sūrio „Toma“ masės aprašymas: patikslinta, kad bręstančio sūrio masė iš elastingos tampa pusiau kieta.

Siekiant gerai informuoti vartotoją, aiškiai nurodyta, kad sūrio žievė yra nevalgoma.

Gamybos būdas

Galiojančioje specifikacijoje teigiama, kad „abiejų rūšių sūriui „Toma Piemontese“ gaminti turi būti naudojamas bent dviejų iš eilės einančių melžimų pienas ir kartais vieno melžimo nenugriebtas pienas“. Ši frazė naujai suformuluota taip: „specifikacijos 2 straipsnyje nurodytų rūšių sūriui gaminti turi būti naudojamas vieno ar kelių melžimų pienas“.

Atsiradus automatiniam melžimui, per dieną gali būti melžiama daugiau kartų. Techniniu ir moksliniu požiūriu automatinio melžimo sistemų naudojimas pieno savybėms nekenkia: jo sudėtis (riebalų kiekis, išreikštas gramais per dieną, ir baltymų dalis, išreikšta gramais per dieną) statistiškai prilygsta tradiciškai primelžto pieno sudėčiai.

Karvių sveikatai tai gali būti net naudinga, nes padeda išvengti streso, kurį padidintos laktacijos laikotarpiu patiria tik du kartus per dieną melžiamos karvės. Be to, melžiant dažniau nei du kartus per dieną galima gauti daugiau pieno, o dėl to sumažėja neigiamas poveikis tešmeniui ir speniams, pagerėja mikrobiologinė pieno kokybė ir sumažėja mastito atvejų.

Dabartinėje specifikacijoje nepateikiama jokių nuorodų į tai, ar pienas turi būti žalias ar termiškai apdorotas, todėl tikslinga patikslinti, kad gali būti naudojamas tiek žalias, tiek termiškai apdorotas pienas.

Patikslinama, kad numatytas pieno nusistovėjimo cisternoje laikas skaičiuojamas nuo tada, kai pienas į ją supilamas. Be to, patikslinama, kad gaminant pusiau riebų sūrį dalinis pieno nugriebimas atliekamas nugriebiant pieno paviršių arba naudojant mechaninius būdus.

Specifikacijoje numatoma galimybė į pieną įdėti pieno fermentų ir (arba) natūralių kultūrų. Tokį specifikacijos papildymą galima paaiškinti tuo, kad pastaraisiais metais apskritai pagerinus pieno savybes jame labai sumažėjo bakterijų, todėl kai kuriais atvejais koaguliacijos ir brendimo etapuose kyla nesklandumų. Norint išvengti šių galimų problemų ir užtikrinti reikiamą rūgštingumą, dėl kurio pagerėja varškės konsistencija, kartais būtina naudoti fermentacijos procesą paskatinančius pieno fermentus ir (arba) natūralias kultūras.

Be to, galiojančioje specifikacijoje nurodyta aukščiausia 35 °C koaguliacijos temperatūra padidinama iki 38 °C, nes pieno fermentai ir natūralios kultūros geriau vystosi koaguliacijos temperatūroje, kuri yra artima 38 °C, t. y. pieno temperatūrai melžimo metu.

Pieno rūgštingumas išreiškiamas ne SH (kaip yra dabartinėje specifikacijoje), bet pH vienetais. Naudojant šį tikslesnį ir tinkamesnį rodiklį, išreiškiami patikimesni matavimo duomenys, todėl atitinkamai galima gauti geresnių rezultatų.

Dabartinėje specifikacijoje nurodyta, kad krekėjimas trunka nuo 30 iki 40 minučių. Kadangi koaguliacijos laikas kinta priklausomai nuo pieno temperatūros ir šliužo fermento kiekio, tikslinga nurodyti tik didžiausią 40 minučių laiko ribą. Be to, tikslinga nurodyti tik aukščiausią 48 °C temperatūros ribą, kurios turi būti laikomasi prireikus papildomai kaitinant varškę, ir išbraukti nuorodą į žemiausią temperatūrą. Per paskutinius kelerius metus sukaupta patirtis ir duomenys rodo, kad kartais krekėjimas įvyksta greičiau nei per 30 minučių, o reikiamai varškės konsistencijai užtikrinti ne visada būtina ją šildyti ir (arba) pasiekti numatytą mažiausią temperatūrą. Todėl geriau pasikliauti sūrių gamintojo profesionalumu, kad vadovaudamasis patirtimi ir atsižvelgdamas į įvairius veiksnius jis pats nuspręstų, kokia turi būti temperatūra ir krekėjimo laikas.

Šiuo metu numatyta, kad sūdymas sūryme trunka 24–48 val., tačiau mažesnių sūrio galvų atveju dėl to dažnai kyla problemų, nes laikantis šių ribų sūriai persūdomi. Taigi, norint, kad produktas būtų tinkamai pasūdytas, tikslinga nurodyti tik ilgiausią sūdymo trukmę – 48 val.

Pakeistos brandinimo etape taikomos drėgnio ir temperatūros vertės.

Dabartinėje specifikacijoje nurodyta, kad drėgnis turi būti apie 85 % Šią vertę gamintojai visada laikė vidutine verte, todėl ilgainiui kilo su jos aiškinimu susijusių problemų. Nuspręsta patikslinti žodį „apie“, nurodant, kad drėgnis, priklausomai nuo sezono, gali svyruoti 13 %.

Kalbant apie temperatūrą, pasirinkta nustatyti aukščiausią ribą, todėl vietoj šiuo metu numatyto 6–10 °C temperatūros intervalo nurodoma aukščiausia riba – 13 °C.

Atlikus šiuos pakeitimus sudaromos sąlygos geriau prižiūrėti bręstantį gaminį, nes, visų pirma, atsižvelgiama į patalpų, kuriose nėra dirbtinio kondicionavimo, sąlygas ir kurioms poveikį daro sezoniniai oro pokyčiai.

Ženklinimas etiketėmis

Norint užtikrinti sūrio „Toma Piemontese“ autentiškumą ir tinkamą rinkai pateikiamo produkto žymėjimą, reikalinga sūrį paženklinti kilmės ženklu, kuris įspaudžiamas vieno iš plokščių sūrio paviršių centre.

Kita

Gyvulių pašarai

Galiojančioje specifikacijoje nepaaiškinama, kokią gyvulių raciono dalį turi sudaryti nustatytoje gamybos vietovėje gaunami pašarai, todėl siekiant labiau pabrėžti ryšį su vietove patikslinama, kad paprastai pieninių gyvulių racioną sudaro daugiausia (daugiau kaip pusę pašarų svorio) gamybos vietovėje gaunami žalieji ir (arba) konservuoti pašarai, kuriuos galima atitinkamai papildyti kitais pašarais.

Geografinė vietovė

Geografinė vietovė išliko nepakitusi ir apima tą pačią teritoriją ir tas pačias komunas, tačiau įsteigus Verbano-Kuzijo-Osolos provinciją jai priskirtos kai kurios Novaros provincijai priklausiusios komunos. Verbano-Kuzijo-Osolos provinciją sudaro anksčiau Novaros provincijai priklausiusios 77 komunos.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (3)

„TOMA PIEMONTESE“

EB Nr.: IT-PDO-0117–01074–3.1.2013

SGN ( ) SKVN ( X )

1. Pavadinimas

„Toma Piemontese“

2. Valstybė narė arba trečioji šalis

Italija

3. Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1. Produkto rūšis

1.3 klasė. Sūriai

3.2. Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas

Sūris „Toma Piemontese“ gaminamas vien tik iš karvių pieno. Riebiam sūriui naudojamas nenugriebtas pienas, o pusiau riebiam sūriui – pusiau nugriebtas pienas.

Galutinis produktas turi pasižymėti toliau nurodytomis savybėmis.

— Forma: cilindro, plokščiais arba beveik plokščiais paviršiais, lengvai išgaubtais šonais;

— dydis: 15–35 cm skersmens, 6–12 cm aukščio šonais;

— svoris: nuo 1,8 iki 9 kg

(nurodomas trumpiausiai brandinto sūrio dydis ir svoris);

— riebaus sūrio žievė: elastinga, lygi, šviesios šiaudų ir rausvai rudos spalvų (priklausomai nuo sūrio brandinimo trukmės), nevalgoma;

— pusiau riebaus sūrio žievė: mažai elastinga, nelygi, nuo ryškios šiaudų iki rusvai rausvos spalvos, nevalgoma;

— masės struktūra: riebaus sūrio masė būna minkšta, smulkiai ir gausiai akyta; pusiau riebaus sūrio masė būna elastinga arba pusiau kieta (ji kietėja sūriui bręstant), smulkiai akyta;

— masės spalva: šiaudų atspalvio balta;

— skonis: riebus sūris būna saldžiai malonaus skonio, švelnaus aromato, o pusiau riebus sūris būna stipraus, harmoningo skonio, gaivaus aromato, skonio savitumas ryškėja sūriui bręstant;

— riebalų kiekis sausojoje medžiagoje: ne mažiau kaip 40 % (riebaus sūrio) arba ne mažiau kaip 20 % (pusiau riebaus sūrio).

3.3. Žaliavos (taikoma tik apdorotiems produktams)

Karvių pienas, druska, veršiuko šliužo fermentas; gali būti dedama pieno fermentų ir (arba) natūralių kultūrų. Turi būti naudojamas sūrio gamybos vietovėje pagamintos ir (arba) per ankstesnius gamybos procesus gautos natūralios kultūros.

3.4. Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams)

Didžiąją karvių raciono dalį turi sudaryti daugiausia nustatytoje geografinėje vietovėje gaunami žalieji ir (arba) konservuoti pašarai, taip pat iš pievų, ganyklų arba ganomų pievų gauti džiovinti pašarai ir šienas.

3.5. Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visas gamybos procesas (galvijų auginimas ir pieno gamyba, koaguliacija, rūgusio pieno apdorojimas, sūrio formavimas, nuvarvinimas, sūdymas ir brandinimas) turi vykti 4 punkte nurodytoje vietovėje.

3.6. Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Vartotojams sūris gali būti parduodamas visas arba supjaustytas, padalytas į porcijas arba iš anksto supakuotas. Dalijimo į porcijas ir išankstinio pakavimo veiksmai gali būti atliekami ir už geografinės gamybos vietovės ribų.

3.7. Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

Atitiktis reikalavimams patvirtinama apvalia popierine 14–27 cm skersmens etikete, kuria sūriai paženklinami prieš juos pateikiant rinkai, ir ant kiekvienos sūrio galvos per vidurį specialiu spaudu, kurį sudaro SKVN logotipas ir raidė „S“ (jei tai pusiau riebus sūris), įspaustu ženklu. Tik taip pažymėtas ir tokia etikete paženklintas SKVN žymimas sūris „Toma Piemontese“ gali būti pateiktas rinkai.

Popieriniam ženklui pritvirtinti gali būti naudojami maistiniai klijai.

SKVN žymimo sūrio „Toma Piemontese“ ženklą sudaro Italijos vėliavos spalvų juosta apjuostas stilizuotas mėlynos spalvos karvės atvaizdas, ant kurio baltomis raidėmis įrašyti žodžiai „Toma Piemontese“.

Kilmės ženklą sudaro plastikinis spaudas, kurio centre pavaizduota stilizuotą „T“ raidę primenanti karvės galva; paveikslėlio kairėje pusėje turi būti nurodytas skiriamasis gamintojo raidinis skaitmeninis kodas, kurį sudaro didžioji abėcėlės raidė ir dviejų skaitmenų numeris. Pusiau riebaus „Toma Piemontese“ atveju virš logotipo centre esančiame langelyje įrašoma didžioji „S“ raidė.

Popierinės etiketės centre pateikiamas SKVN „Toma Piemontese“ logotipas, o išorinį apvalios etiketės kraštą juosiančioje žalios spalvos juostoje būna įrašyti žodžiai „Toma Piemontese DOP“. Pusiau riebaus sūrio atveju taip pat turi būti įrašytas žodis „Semigrasso“ (pusiau riebus). Tuo pačiu logotipu turi būti ženklinamas ir į porcijas padalytas gaminys.

4. Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Vietovė, kurioje gaunamas bei perdirbamas pienas ir brandinamas sūris „Toma Piemontese“ apima administracines Novaros, Verčelio, Bjelos, Turino, Kuneo ir Verbano-Kuzijo-Osolos provincijų teritorijas, taip pat Asčio provincijos Monastero Bormidos, Rokaverano, Mombaldonės, Olmo Džentilės ir Serolės komunų ir Alesandrijos provincijos Akvi Termės, Terco, Bistanjo, Pončio ir Deničės komunų teritorijas.

5. Ryšys su geografine vietove

5.1. Geografinės vietovės ypatumai

Nustatytoje vietovėje daug ir tolygiai lyja – per metus čia iškrenta 800–1 500 mm kritulių. Mažiausiai kritulių iškrenta žiemą, daugiausia – pavasarį, o kartais didelių liūčių galima sulaukti ir vasarą bei rudenį. Daug kritulių iškrenta lygumose. Klimato sąlygos, saulės šviesa (absoliuti vidutinė metinė vertė – 5,4 val. per dieną, daugiausia saulės šviesos būna liepos mėn. – iki 8,4 val. per dieną, o mažiausia – lapkričio ir gruodžio mėn. – 3,5 val. per dieną) ir dirvožemių savybės sudaro unikalų ir jokiai kitai Europos vietovei nebūdingą derinį. Tokios dirvožemio ir klimato sąlygos daro įtaką pašarų savybėms: dėl nedidelių temperatūros ir drėgmės svyravimų pašarai būna tvirti ir vešlūs. Pievose, ganyklose ir pašarams naudojamuose žolynuose paprastai būna gausu svidrių, liucernų ir kitų vertingų varpinių ir ankštinių augalų, kaip antai dobilų. Pašarų kokybė lemia puikią pieno kokybę, o iš jo gaminami išskirtinio aromato sūriai.

Šios konkrečios sąlygos daro teigiamą poveikį ir auginamų gyvulių gerovei, nes jie laikomi geresnėmis sąlygomis.

Labai svarbus veiksnys – ypatingas sūrių gamintojų gebėjimas smulkinti varškę, nes nuo to priklauso tinkama (minkšta ir smulkiai bei gausiai akyta) sūrio masės konsistencija.

5.2. Produkto ypatumai

Sūriui būdinga minkšta ir smulkiai bei gausiai akyta struktūra.

5.3. Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Ypatingos klimato sąlygos (didelis kritulių kiekis ir aukšta santykinė oro drėgmė), vietovei būdingas saulėtumas ir šiomis sąlygomis mokėjusių pasinaudoti sūrio gamintojų gebėjimai padėjo išnaudoti geriausias nustatytos gamybos vietovės teikiamas galimybes ir pagaminti tokios rūšies itin minkštos masės sūrį. Išskirtiniais gebėjimais pasižymintys sūrio gamintojai varškės (kuri gaunama neverdant pieno arba jį šiek tiek pakaitinus) smulkinimo etape geba užtikrinti tokį grūdėtumą, kad būtų pasiekta puiki sūrio masės ir išrūgų pusiausvyra.

Naudojant ypatingą brandinimo būdą (sūriai tradiciškai brandinami natūraliuose rūsiuose arba kitoje tinkamoje, labai drėgnoje aplinkoje) net šiuo etapu pavyksta išsaugoti sūrio masės minkštumą.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 (4) 5 straipsnio 7 dalis)

Valdžios institucijos pradėjo nacionalinę prieštaravimų pateikimo procedūrą, paskelbdamos SKVN „Toma Piemontese“ pakeitimo paraišką 2012 m. kovo 1 d.Italijos Respublikos oficialiajame leidinyje Nr. 51.

Visą produkto specifikacijos tekstą galima rasti interneto svetainėje:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

arba tiesiogiai Žemės ūkio, maisto produktų ir miškų ūkio politikos ministerijos interneto svetainėje (www.politicheagricole.it), ekrano dešinėje viršuje spaudžiant nuorodą „Qualità e sicurezza“ (Kokybė ir saugumas), po to – „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (ES nagrinėjamos specifikacijos).

(1) OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

(2) OL L 93, 2006 3 31, p. 12. Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

(4) Žr. 3 išnašą.