Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės protokolo, kuriuo nustatomos dabar galiojančiame abiejų šalių žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo /* COM/2013/0648 final - 2013/0315 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Remdamasi Tarybos suteiktu leidimu, Europos Komisija pradėjo derybas su Maroko Karalyste dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo protokolo atnaujinimo. Šioms deryboms pasibaigus, 2013 m. liepos 24 d. derybininkai parafavo naujojo protokolo projektą. Naujasis protokolas apima ketverių metų laikotarpį nuo jo įsigaliojimo dienos. Pagrindinis susitarimo protokolo tikslas – atsižvelgiant į esamą likutį pasiūlyti Europos Sąjungos laivams žvejybos Maroko vandenyse galimybes. Komisija rėmėsi ir išorės ekspertų atlikto ex post įvertinimo rezultatais. Protokolu siekiama sustiprinti Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės bendradarbiavimą, kad būtų sukurta partnerystės sistema tvarios žuvininkystės politikai plėtoti ir žuvininkystės ištekliams atsakingai naudoti Maroko žvejybos zonose, atsižvelgiant į abiejų šalių interesus. Konkrečiau, protokole numatomos tokių kategorijų žvejybos galimybės: – pelaginė smulkioji žvejyba šiaurėje: 20 seinerių, – smulkioji žvejyba šiaurėje: 35 dugninėmis ūdomis žvejojantys laivai, – smulkioji žvejyba pietuose: 10 laivų (meškerės ir ūdos), – priedugnio žvejyba – 16 dugninėmis ūdomis žvejojančių laivų ir dugninių tralų, – tunų žvejyba: 27 ūdomis žvejojantys laivai, pramoninė pelaginė žvejyba: 80 000 t leidžiamas sužvejoti kiekis, 18 laivų. Ankstesniajam, laikinai nuo 2011 m. vasario 28 d. taikomam protokolui, nepritarė Parlamentas – jo nuomone, protokolo išlaidų ir naudos santykis buvo pernelyg menkas, juo nebuvo užtikrinamas eksploatuojamų išteklių tvarumas ir nebuvo laikomasi tarptautinės teisės ta prasme, kad nebuvo įrodyta, kad vietiniai gyventojai junta minėto protokolo ekonominį ir socialinį poveikį. Į šiuos Parlamento iškeltus klausimus buvo atsižvelgta, visų pirma: - smarkiai pagerinant naujojo protokolo išlaidų ir naudos santykį – jame numatytos žvejybos galimybės, palyginti su ankstesniuoju protokolu, padidintos, o Europos Sąjungos finansinio įnašo dydis sumažintas; - akcentuojant tvarumo principą kaip pagrindinę planuojamos veiklos sąlygą; toks principas grindžiamas moksliniais darbais ir dokumento tekste minimas kelis kartus; - įpareigojant Maroką teikti periodines ir išsamias sektoriaus paramai skirto finansinio įnašo panaudojimo ataskaitas, kuriose turi būti nurodytas ekonominis ir socialinis poveikis, ypač geografinio pasiskirstymo pagrindu; be to, protokole numatytas jo taikymo sustabdymas, taip pat ir žmogaus teisių bei demokratinių principų pažeidimo atveju. Tuo remdamasi, Komisija siūlo, kad Taryba, Parlamentui pritariant, priimtų sprendimą dėl susitarimo sudarymo. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Su suintersuotosiomis šalimis konsultuotasi vertinant 2007–2011 m. protokolą. Su valstybių narių ekspertais konsultuotasi techninių susitikimų metu. Po šių konsultacijų padaryta išvada, kad žvejybos protokolą su Maroko Karalyste reikia išlaikyti. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Ši procedūra pradėta kartu su procedūromis, susijusiomis su Tarybos sprendimu dėl paties protokolo sudarymo ir su Tarybos reglamentu dėl žvejybos galimybių paskirstymo Europos Sąjungos valstybėms narėms. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI 30 000 000 EUR metinį finansinį įnašą sudaro a) 16 000 000 EUR už naudojimąsi ir b) 14 000 000 EUR parama Maroko Karalystės žuvininkystės sektorinės politikos plėtrai. Ta parama dera su žuvininkystės nacionalinės politikos tikslais, ypač su Maroko Karalystės kovos su neteisėta žvejyba poreikiais. 2013/0315 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės protokolo, kuriuo nustatomos dabar galiojančiame abiejų šalių žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punkto 7 dalimi, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą[1], kadangi: (1) 2006 m. gegužės 22 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 764/2006 dėl Europos bendrijos ir Maroko Karalystės partnerystės susitarimo žuvininkystės sektoriuje sudarymo[2]; (2) 2007 m. vasario 28 d. Europos bendrija ir Maroko Karalystė pranešė viena kitai apie Europos bendrijos ir Maroko Karalystės partnerystės susitarimui įsigalioti būtinų procedūrų užbaigimą[3]; (3) Sąjunga derėjosi su Maroko Karalyste dėl naujojo protokolo, kuriuo Sąjungos laivams suteikiamos žvejybos galimybės vandenyse, kurie priklauso Maroko Karalystės jurisdikcijai žuvininkystės srityje; (4) Sprendimu Nr. .../2013/ES[4] Taryba leido šį protokolą pasirašyti, su sąlyga, kad jis bus vėliau sudarytas; (5) ES yra suinteresuota įgyvendinti Europos Sąjungos ir Maroko žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimą naudodama protokolą, kuriame nustatomos žvejybos galimybės ir su tuo susijęs finansinis įnašas, taip pat sąlygos atsakingai žuvininkystei ir tvariam išteklių naudojimui Maroko Karalystės žvejybos zonoje remti. Todėl minėtą protokolą reikėtų patvirtinti Sąjungos vardu; (6) Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo 10 straipsniu įsteigiamas jungtinis komitetas, kuriam pavesta kontroliuoti susitarimo taikymą ir priimti, reikalui esant, protokolo pakeitimus. Kad tokie pakeitimai būtų įgyvendinti, tikslinga Europos Komisiją įgalioti juos patvirtinti taikant supaprastintą procedūrą, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Europos Sąjungos vardu sudaromas Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės protokolas, kuriuo nustatomos abiejų šalių žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas. Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo. 2 straipsnis Tarybos pirmininkas paskiria asmenį (-is), kuris (-ie) įgaliojamas (-i) Sąjungos vardu padaryti numatytą pranešimą ir taip išreikšti Sąjungos sutikimą laikytis protokolo. 3 straipsnis Europos Komisija įgaliojama patvirtinti jungtinio komiteto padarytus protokolo patikslinimus, pagal Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo 10 straipsnį. 4 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS PROTOKOLAS Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės protokolas, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Maroko žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas 1 straipsnis Bendrieji principai Protokolas ir priedai su priedėliais yra neatskiriama 2007 m. vasario 28 d. Europos bendrijos ir Maroko žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo (toliau – „susitarimas“), esančio 1996 m. vasario 26 d. Europos ir Viduržemio jūros valstybių susitarimo, kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės asociacija (toliau – „asociacijos susitarimas“) dalimi, dalis. Juo prisidedama prie bendrųjų asociacijos susitarimo tikslų įgyvendinimo ir siekiama užtikrinti žuvininkystės išteklių gyvybingumą ekologiniu, ekonominiu ir socialiniu aspektais. Šis protokolas įgyvendinamas pagal asociacijos susitarimo 1 straipsnį dėl dialogo ir bendradarbiavimo plėtros ir to paties susitarimo 2 straipsnį dėl demokratinių principų ir pamatinių žmogaus teisių nepažeidimo. 2 straipsnis Taikymo laikotarpis, trukmė ir žvejybos galimybės Susitarimo 5 straipsnyje numatytos žvejybos galimybės 4 metų laikotarpiui nuo taikymo pradžios yra nustatytos prie šio protokolo pridėtoje lentelėje. 1 dalis yra taikoma nepažeidžiant šio protokolo 4 ir 5 straipsnių nuostatų. Taikant susitarimo 6 straipsnį, su Europos Sąjungos (ES) valstybių narių vėliava plaukiojantys laivai gali žvejoti Maroko žvejybos zonose tik turėdami žvejybos licenciją, išduotą laikantis šio protokolo ir sąlygų, nustatytų šio protokolo priede. 3 straipsnis Finansinis įnašas 1. Bendra numatoma metinė protokolo vertė yra 40 000 000 EUR už antrame straipsnyje numatytą laikotarpį. Iš šios bendros sumos: (a) Susitarimo 7 straipsnyje numatytas finansinis įnašas 30 000 000 EUR paskirstomas taip: i) 16 000 000 EUR – finansinei kompensacijai už naudojimąsi ištekliais; ii) 14 000 000 EUR – Maroko žuvininkystės sektoriaus politikos paramai. (b) 10 000 000 atitinka laivų savininkų mokamus mokesčius už žvejybos licencijas, išduotas taikant susitarimo 6 straipsnį ir laikantis šio protokolo priedo I skyriaus D ir E punkto sąlygų. 2. 1 dalis yra taikoma, atsižvelgiant į šio protokolo 4, 5, 6 ir 8 straipsnių nuostatas. 3. Nepažeidžiant 6 straipsnio 9 dalies nuostatų, 1 dalies a punkte numatytą finansinį įnašą pirmaisiais metais ES sumoka ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo šio protokolo taikymo dienos, o vėlesniais metais – ne vėliau kaip protokolo įsigaliojimo metinių dieną. 4. 1 dalies a punkte numatytas finansinis įnašas pervedamas vyriausiajam Karalystės iždininkui į atidarytą Karalystės iždo sąskaitą, kurios rekvizitus praneša Maroko valdžios institucijos. 5. Nepažeidžiant šio protokolo 6 straipsnio nuostatų, šio įnašo paskirstymas yra išskirtinė Maroko kompetencija. 4 straipsnis Mokslinės srities ir eksperimentinės žvejybos koordinavimas 1. Pagal susitarimo 4 straipsnio 1 dalį šalys įsipareigoja užtikrinti reguliariai ir esant reikalui rengti mokslinius susitikimus, siekdamos išnagrinėti šio protokolo valdymu ir technine priežiūra besirūpinančio jungtinio komiteto iškeltus mokslinio pobūdžio klausimus. Mokslinių susitikimų įgaliojimus, sudėtį ir veikimą nustato susitarimo 10 straipsnyje numatytas jungtinis komitetas. 2. Šalys įsipareigoja skatinti atsakingą žuvininkystę Maroko žvejybos zonose, remdamosi tuose vandenyse žvejojančių įvairių laivynų laivų tarpusavio nediskriminavimo principu. 3. Pagal susitarimo 4 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdamos į mokslinio komiteto susitikimų išvadas, abi šalys tariasi susitarimo 10 straipsnyje numatytame jungtiniame komitete ir, jei reikia, abipusiu susitarimu imasi priemonių, užtikrinančių tvarų žuvininkystės išteklių valdymą. 4. Siekiant tyrinėti ir tobulinti mokslines žinias, jungtinio komiteto prašymu Maroko žvejybos zonoje gali būti vykdoma eksperimentinė žvejyba. Eksperimentinės žvejybos taisyklės bus nustatytos remiantis šio protokolo priedo IV skyriaus nuostatomis. 5 straipsnis Žvejybos galimybių persvarstymas 1. 2 straipsnyje numatytos žvejybos galimybės gali būti persvarstomos bendru sutarimu jungtiniame komitete, jei tokiu persvarstymu siekiama tvaraus Maroko žuvininkystės išteklių valdymo. 2. Padidinus žvejybos galimybes, proporcingai ir pro rata temporis padidinamas 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje numatytas finansinis įnašas. Tačiau po padidinimo bendra ES mokamo finansinio įnašo suma negali būti daugiau nei du kartus didesnė už 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje nurodytąją. Jei šalys susitaria sumažinti 2 straipsnyje nustatytas žvejybos galimybes, proporcingai ir pro rata temporis sumažinamas ir finansinis įnašas. 3. Šalių sutarimu žvejybos galimybių paskirstymas įvairių kategorijų laivams gali taip pat būti persvarstytas iš naujo, laikantis išteklių, kuriuos toks persvarstymas paveiktų, tvarumo sąlygų. Šalys susitaria dėl finansinio įnašo koregavimo, jei perskirsčius žvejybos galimybes jo reikia. 6 straipsnis Parama Maroko žuvininkystės sektoriaus politikai 1. Šio protokolo 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje numatytas finansinis įnašas skirtas Maroko žuvininkystės sektoriaus politikai plėtoti ir įgyvendinti pagal žuvininkystės sektoriaus plėtros „Halieutis“ strategiją. 2. Marokas paskirsto ir administruoja šį įnašą remdamasis abiejų šalių jungtiniame komitete bendrai nustatytais siektinais tikslais ir su jais susijusiomis metinėmis ir daugiametėmis programomis ir laikydamasis žuvininkystės sektoriaus plėtros strategijos „Halieutis“ bei vertindamas laukiamą vykdytinų projektų poveikį. 3. Pirmaisiais protokolo taikymo metais Marokas Sąjungai praneša apie 1 dalyje numatyto įnašo paskirstymą, kai jungtiniame komitete patvirtinamos gairės, tikslai, vertinimo kriterijai ir rodikliai. Kiekvienais paskesniais metais Marokas Sąjungai apie tokį paskirstymą praneša ne vėliau kaip prieš tai einančių metų rugsėjo 30 d. 4. Bet kokį šių gairių, tikslų ir šių vertinimo kriterijų ir rodiklių pakeitimą abi šalys tvirtina jungtiniame komitete. 5. Marokas jungtiniam komitetui nagrinėti pateiks naudojant šiame protokole numatytą paramą sektoriui įgyvendinamų projektų įgyvendinimo būklės ataskaitą. 6. Atsižvelgdamas į projektų pobūdį ir įgyvendinimo trukmę Marokas jungtiniam komitetui pateiks naudojant šiame protokole numatytą paramą sektoriui jau įgyvendintų projektų įgyvendinimo ataskaitą kartu su laukiamu tokių projektų ekonominiu ir socialiniu poveikiu, ypač susijusiu su darbo vietomis ir investicijomis; taip pat su bet kokiu kiekybišku atliktos veiklos poveikiu bei jos geografiniu pasiskirstymu. Tokie duomenys bus parengti vadovaujantis jungtiniame komitete išsamiau nustatytinais rodikliais. 7. Be to, Marokas prieš pasibaigiant protokolo galiojimui pateiks galutinę šiame protokole numatytos paramos sektoriui panaudojimo ataskaitą, į kurią bus įtraukta ankstesnėse dalyse minima informacija. 8. Jei reikės, pasibaigus protokolo galiojimui ir, jei taikoma, jo galiojimo sustabdymo laikotarpiu abi šalys, remdamosi šiame protokole numatytomis sąlygomis, toliau stebės, kaip panaudojama parama sektoriui. 9. Finansinis protokolo 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje numatytas paramos sektoriui įnašas mokamas dalimis remiantis pagrįstomis paramos sektoriui įgyvendinimo rezultatų analizėmis ir programose nustatytais poreikiais. 10. Jungtiniame komitete bus nustatyta operacinė įgyvendinimo sistema. 7 straipsnis Ekonominė ES ūkinės veiklos vykdytojų integracija į Maroko žuvininkystės sektorių Remdamosi galiojančiais teisės aktais ir reglamentais, abi šalys skatina ekonominės veiklos vykdytojus užmegzti ryšius ir remia jų bendradarbiavimą šiose srityse: – pramonės, susijusios su žuvininkyste, visų pirma laivų statyba ir taisymu, žvejybos įrangos ir įrankių gamyba, plėtra; – mainų apie profesines žinias intensyvinimas ir kadrų ruošimas jūrinei žuvininkystei; – prekyba žuvininkystės produktais; – rinkodara; – akvakultūra. 8 straipsnis Protokolo taikymo sustabdymas dėl aiškinimo ar taikymo ginčų 1. Šalių ginčai dėl šio protokolo nuostatų aiškinimo ir atitinkamo taikymo sprendžiami šalims konsultuojantis susitarimo 10 straipsnyje numatytame jungtiniame komitete; jei būtina, šaukiamas neeilinis posėdis. 2. Protokolo taikymas gali būti sustabdytas bet kurios šalies iniciatyva, kai tarp šalių yra kilęs rimtas ginčas, o konsultuojantis jungtiniame komitete pagal 1 dalį nebuvo pasiekta jo draugiško sprendimo. 3. Norėdama sustabdyti protokolo taikymą, suinteresuotoji šalis raštu praneša apie savo ketinimą ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki dienos, kurią šis sustabdymas turėtų įsigalioti. 4. Jei įgyvendinimas sustabdomas, šalys ir toliau tariasi siekdamos draugiškai išspręsti ginčą. Kai ginčas išsprendžiamas, protokolas taikomas toliau. Finansinio įnašo dalis sumažinama proporcingai ir pro rata temporis, priklausomai nuo protokolo taikymo sustabdymo trukmės. 9 straipsnis Techninio pobūdžio prievolių nesilaikymas Remdamasis protokolo ir galiojančių teisės aktų nuostatomis Marokas pasilieka teisę taikyti prieduose numatytas nuobaudas už protokolo nuostatų ir prievolių nesilaikymą. 10 straipsnis Elektroniniai duomenų mainai Marokas ir ES įsipareigoja artimiausiu metu įdiegti informacines sistemas, skirtas elektroniniu būdu keistis su protokolo techniniu administravimu susijusiais duomenimis ir dokumentais – duomenimis apie sužvejotą kiekį, laivų VMS pozicija ir pranešimais apie įplaukimą ir išplaukimą. 11 straipsnis Taikomos nacionalinės teisės nuostatos Laivų, kuriems taikomas šis protokolas ir jo priedas, veiklą, ypač perkrovimą, naudojimąsi uosto paslaugomis, atsargų pirkimą ir kt. reglamentuoja Maroke galiojantys įstatymai. 12 straipsnis Įsigaliojimas Šis protokolas ir jo priedas įsigalioja nuo šalių pranešimo viena kitai apie šiam tikslui skirtų atitinkamų vidaus procedūrų baigimą dienos. Žvejybos galimybės Smulkioji žvejyba || Priedugnio žvejyba || Pramoninė pelaginė žvejyba || Pramoninė pelaginė žvejyba ne šaldikliais Pelaginė žvejyba šiaurėje: gaubiamieji tinklai || Smulkioji žvejyba pietuose: meškerės ir ūdos || Smulkioji žvejyba šiaurėje: dugninės ūdos || Smulkioji tunų žvejyba: ūdos || Dugninės ūdos ir dugniniai tralai || Pelaginiai ar pusiau pelaginiai tralai || Pelaginiai ar pusiau pelaginiai tralai || || || || || Ištekliai C Kvota: 80 000 tonų 20 laivų || 10 laivų || 35 laivai || 27 laivai || 16 laivų || 18 laivų PROTOKOLO PRIEDAS Europos Sąjungos laivų žvejybos veiklą Maroko žvejybos zonoje reglamentuojančios sąlygos I skyrius Licencijų paraiškoms ir licencijų išdavimui taikoma tvarka A. Licencijų paraiškos 1. Žvejybos Maroko žvejybos zonoje licencija gali būti išduota tik reikalavimus atitinkantiems laivams. 2. Laivas atitinka reikalavimus, jei laivo savininkui, jo kapitonui arba pačiam laivui Maroke nėra uždrausta žvejoti; laivas neturi būti teisiškai įtrauktas į NNN žvejybos laivų registrą. 3. Jie neturi būti padarę pažeidimų Maroko institucijų atžvilgiu, t. y. turi būti atlikę visas ankstesnes savo prievoles, susijusias su žvejyba Maroke pagal susitarimus, sudarytus su ES. 4. Ne vėliau kaip likus 20 dienų iki prašomų licencijų galiojimo pradžios, kompetentingos ES institucijos (Komisija) pateikia Žemės ūkio ir jūrų žuvininkystės ministerijai – Jūrų žuvinininkystės departamentui (Departamentui) laivų, kurie prašo vykdyti žvejybą laikantis prie protokolo pridedamose techninėse bylose numatytų apribojimų, sąrašą. Sąrašas perduodamas elektroniniu būdu ir taikant formatą, derantį su Departamente naudojama programine įranga. 5. Sąrašuose nurodoma, atskirai pagal žvejybos kategoriją ir zoną, laivų skaičius ir pagrindiniai kiekvieno laivo duomenys bei įmokų suma, suskirstyta antraštinėmis dalimis bei žvejybos įrankis (-iai), kurie bus naudojami aptariamu laikotarpiu. 6. Kategorijos „pramoninė pelaginė žvejyba“ atveju sąraše taip pat bus nurodyta kiekvieno laivo prašoma kvota tonomis naudojant mėnesines prognozes. Jei einamuoju mėnesiu sužvejotas kiekis pasieks mėnesinių prognozių kvotą prieš pasibaigiant tam mėnesiui, laivo savininkas, Komisijai tarpininkaujant, Departamentui galės pateikti mėnesinių sužvejojimo prognozių koregavimą ir prašymą padidinti tokią mėnesinę sužvejojimo prognozę. 7. Jei einamuoju mėnesiu sužvejotas kiekis nesiekia laivo mėnesinės prognozės kvotos, atitinkama kvotos ar įmokos dalis bus skirta ateinančiam mėnesiui. 8. Individualios licencijų paraiškos, suskirstytos pagal žvejybos kategorijas, pateikamos Departamentui kartu su 4 ir 5 dalyje minimais sąrašais ir naudojant 1 priedėlyje esančią formą. 9. Prie licencijos paraiškos pridedami tokie dokumentai: – valstybės narės, su kurios vėliava plaukiojama, tinkamai patvirtintos laivo talpos pažymos kopija; – patvirtinta, spalvota neseniai daryta šoninė laivo nuotrauka, kuriame matyti jo dabartinė būklė. Nuotraukos formatas yra ne mažesnis kaip 15 cm x 10 cm; – įrodymas, kad sumokėti mokesčiai už žvejybos licencijas, kiti mokesčiai ir su stebėtojais susijusios išlaidos. Kategorijos „pramoninė pelaginė žvejyba“ atveju mokesčių sumokėjimo įrodymas pateikiamas iki mėnesio, kurį leistinoje žvejybos zonoje bus vykdoma veikla, kaip numatyta atitinkamoje techninių duomenų lentelėje, 1 dienos; – kiti dokumentai arba pažymėjimai, kurių reikalaujama remiantis specialiomis nuostatomis, pagal šį protokolą taikytinomis atitinkamo tipo laivams. 10. Atnaujinant licencijos pagal šį protokolą galiojimą vėlesniais metais laivams, kurių techninės savybės nepasikeitė, pateikiama atnaujinimo paraiška ir įrodymas, kad sumokėti mokesčiai už žvejybos licencijas, kiti mokesčiai ir su stebėtojais susijusios išlaidos. 11. Licencijos paraiškos formos bei visi 6 dalyje minimi dokumentai su nurodyta informacija, reikalinga žvejybos licencijai išduoti, gali būti perduodami elektroniniu būdu ir taikant formatą, derantį su Departamente naudojama programine įranga. B. Licencijų išdavimas 1. Žvejybos licencijas Departamentas Komisijai išduoda tarpininkaujant Europos Sąjungos delegacijai (Delegacijai) Maroke visiems laivams per 15 dienų nuo tos dienos, kai gauna visus 6 punkte nurodytus dokumentus. Esant reikalui, Departamentas Komisijai nurodo priežastis, dėl kurių licenciją išduoti atsisakyta. 2. Žvejybos licencijos rengiamos pagal prie protokolo pridėtose techninėse bylose esančią informaciją, visų pirma pažymint žvejybos zoną, atstumą nuo kranto, duomenis apie buvimo vietą ir jos nuolatinį nustatymą naudojant pranešimus per palydovą (VMS švyturio koordinatės), leidžiamus naudoti įrankius, pagrindines rūšis, leidžiamus tinklo akučių dydžius, leidžiamą sužvejoti priegaudą, o kategorijos „pramoninė pelaginė žvejyba“ atveju – laivo mėnesinės prognozės kvotas. Mėnesinė sužvejojimo prognozės kvota gali būti padidinta, neviršijant atitinkamoje techninių duomenų byloje nustatytų ribų. 3. Žvejybos licencijos išduodamos tik laivams, atlikusiems visus atitinkamus administracinius formalumus. 4. Šalys susitaria skatinti elektroninės licencijų sistemos įdiegimą. C. Licencijų galiojimas ir panaudojimas 1. Licencijos galiojimo laikotarpiai atitinka kalendorinius metus, išskyrus pirmąjį laikotarpį, prasidedantį taikymo dieną ir pasibaigiantį gruodžio 31 d., ir paskutinįjį laikotarpį, prasidedantį sausio 1d. ir pasibaigiantį pasibaigus protokolo galiojimui. 2. Žvejybos licencija galioja tik tuo laikotarpiu, už kurį sumokėtas mokestis, tik toje žvejybos zonoje ir tik tiems žvejybos įrankiams bei kategorijai, kurie nurodyti licencijoje. 3. Žvejybos licencija išduodama konkrečiam laivui ir negali būti perleidžiama. Tačiau įrodytu force majeure atveju (pvz., laivo praradimas ar ilgalaikis nenaudojimas dėl rimto techninio gedimo, kurį tinkamai konstatuoja vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos) ir Europos Sąjungos prašant, laivo licencija kuo skubiau pakeičiama licencija kitam laivui, priklausančiam tai pačiai žvejybos kategorijai, neviršijant sugedusio laivo talpos. 4. Sugedusio laivo savininkas arba jo atstovas grąžina nebegaliojančią licenciją Departamentui. 5. Žvejybos licencija turi būti laive ir kontrolės atveju pateikta įgaliotiems valdžios atstovams. 6. Žvejybos licencijos galioja vienerius kalendorinius metus, pusmetį arba ketvirtį. Pusmetis reiškia vieną šešių mėnesių laikotarpį, prasidedantį sausio 1 d. arba liepos 1 d., išskyrus pirmąjį ir paskutinįjį protokolo laikotarpius. Ketvirtis reiškia vieną trijų mėnesių laikotarpį, prasidedantį sausio 1 d., balandžio 1 d., liepos 1 d. arba spalio 1 d., išskyrus pirmąjį ir paskutinįjį protokolo laikotarpius. D. Mokesčiai už žvejybos licencijas ir kiti mokesčiai 1. Metiniai mokesčiai už žvejybos licencijas nustatomi galiojančiais Maroko įstatymais. 2. Mokesčiai už licencijas apima kalendorinius metus, kuriais išduodama licencija, ir sumokami pateikiant pirmąjį licencijos einamiesiems metams prašymą. Į šių licencijų mokesčių sumas yra įtraukti visi susiję mokesčiai, išskyrus uosto mokesčius ar mokesčius už paslaugas. 3. Be žvejybos licencijų mokesčių, dar yra priskaičiuojami mokesčiai kiekvienam laivui remiantis prie protokolo pridėtose techninėse bylose nustatytais mokesčiais. 4. Mokestis apskaičiuojamas proporcingai pagal faktinį žvejybos licencijos galiojimo laikotarpį, atsižvelgiant į galimus biologinio atsikūrimo laikotarpius. 5. Apie bet kokį su žvejybos licencijomis susijusių įstatymų pakeitimą Komisijai pranešama ne vėliau kaip likus dviems mėnesiams iki pakeitimo įsigaliojimo. E. Mokėjimo taisyklės Mokesčiai už žvejybos licencijas, kiti mokesčiai ir su stebėtojais susijusios išlaidos mokamos Žemės ūkio ir jūrų žuvininkystės ministerijos iždininkui prieš išduodant licencijas į banko sąskaitą, atidarytą Bank Al Maghrib Maroke. Sąskaitos numeris – 0018100078000 20110750201. Mokesčių mokėjimas už paskirtas kvotas kategorijos „pramoninė pelaginė žvejyba“ tralerių atveju: – mokestis už laivo savininko prašomą mėnesinę sužvejojimo prognozės kvotą mokamas prieš pradedant žvejybos veiklą, t. y. kiekvieno mėnesio 1 dieną; – padidinus mėnesinę sužvejojimo prognozės kvotą, kaip numatyta I skyriaus A dalies 6 punkte, padidinimą atitinkantis mokestis Maroko valdžios institucijoms turi būti sumokėtas prieš tęsiant žvejybos veiklą; – viršijus mėnesinę sužvejojimo prognozės kvotą ir jos galimą padidinimą, tokį viršijimą atitinkanti mokesčio suma bus dauginama iš 3. Mėnesinis likutis, apskaičiuotas pagal faktinį sužvejotą kiekį, mokamas per du mėnesius po mėnesio, kurį tas kiekis buvo sužvejotas. II skyrius Nuostatos, taikomos tunų žvejybos laivams 1. Mokestis už Maroko žvejybos rajone sugautų žuvų toną yra 35 EUR. 2. Licencijos išduodamos vieneriems kalendoriniams metams, sumokėjus 7 000 EUR dydžio avansą už vieną laivą. 3. Avansas apskaičiuojamas proporcingai licencijos galiojimui. 4. Laivų, turinčių licencijas toli migruojančių rūšių žuvims žvejoti, kapitonai privalo pildyti laivo žurnalą pagal šio priedo 6 priedėlyje nustatytą modelį. 5. Jie taip pat turi pateikti minėto žurnalo kopiją savo kompetentingoms institucijoms ne vėliau, kaip praėjus 15 dienų po iškrovimo. Šios institucijos kopijas nedelsdamos perduoda Komisijai, kuri jas perduoda Departamentui. 6. Komisija, remdamasi laivų savininkų parengtomis ir valstybių narių bei Maroko kompetentingų mokslo institutų IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografía), IPMA (Instituto Português do Mar e da Atmosfera) ir INRH (Institut National de Recherche Halieutique) patikrintomis sužvejotų žuvų kiekio deklaracijomis, iki balandžio 30 d. Departamentui pateikia už praėjusius prekybos metus mokėtinų sumų ataskaitą. 7. Paskutiniaisiais protokolo galiojimo metais mokėtinų sumų ataskaita už praėjusius metus pranešama per 4 mėnesius po protokolo galiojimo pabaigos. 8. Galutinė ataskaita perduodama atitinkamiems laivų savininkams, kurie po pranešimo apie Departamento patvirtintas sumas gavimo turi per 30 dienų atsiskaityti. Vyriausiajam Maroko iždininkui skirto pavedimo, atlikto laivo savininko eurais į sąskaitą, nurodytą I skyriaus E dalyje, įrodymą Komisija nusiunčia Departamentui ne vėliau kaip per pusantro mėnesio nuo minėto pranešimo gavimo. 9. Jeigu ataskaitoje nurodyta suma yra mažesnė už prieš tai nurodytą avansą, likutis negrąžinamas. 10. Laivų savininkai imasi visų priemonių užtikrinti, kad laivo žurnalo kopijos būtų perduotos ir galimi papildomi mokėjimai atlikti per 5 ir 8 punktuose nurodytus terminus. 11. Nesilaikant 5 ir 8 punktuose nurodytų prievolių, žvejybos licencijos galiojimas automatiškai sustabdomas iki tol, kol laivo savininkas atliks tas prievoles. III skyrius Žvejybos zonos Marokas, prieš imant taikyti protokolą, Europos Sąjungai perduoda savo bazinių linijų ir žvejybos zonų bei visų jose esančių zonų, kuriose žvejoti draudžiama, išskyrus Maroko Viduržemio jūros zoną, esančią į rytus nuo 35°47’18’’N – 5°55’33’’W (Spartelio kyšulys), kuriai šis protokolas netaikomas, geografines koordinates. Žvejybos zonos kiekvienai žvejybos kategorijai Maroko Atlanto vandenyno rajone yra nustatytos techninėse bylose (2 priedėlis). IV skyrius Išsamios eksperimentinės žvejybos taisyklės Abi šalys bendrai nusprendžia: i) kurie Europos ūkinės veiklos vykdytojai vykdys eksperimentinę žvejybą; ii) koks laikotarpis yra labiausiai tinkamas ir iii) kokios yra taikytinos sąlygos. Siekiant palengvinti tiriamąjį laivų darbą, Departamentas perduoda turimą mokslinę informaciją ir kitus pagrindinius duomenis. Abi šalys susitaria dėl mokslinio protokolo, kuris bus taikomas eksperimentinei žvejybai ir perduotas atitinkamiems ūkinės veiklos vykdytojams. Į veiklą (koordinavimą ir dialogą dėl eksperimentinės žvejybos įgyvendinimo sąlygų) intensyviai įtraukiamas Maroko žvejybos sektorius. Tokios žvejybos laikotarpis yra ne daugiau kaip šeši mėnesiai ir ne mažiau kaip trys mėnesiai, nebent abi šalys bendru susitarimu nustato kitaip. Komisija perduoda Maroko valdžios institucijoms eksperimentinės žvejybos licencijų paraiškas. Ji taip pat pateikia techninę bylą, kurioje nurodoma: – techninės laivo charakteristikos, – laivo pareigūnų kompetencijos lygis žvejybos srityje, – pasiūlymas dėl reiso techninių detalių (trukmė, žvejybos įrankiai, tyrinėjimo rajonas, ir pan.); – finansavimo forma. Jei mano esant reikalinga, Departamentas organizuoja dialogą su Komisija ir atitinkamais laivų savininkais techninėms ir finansinėms detalėms aptarti. Prieš pradėdamas eksperimentinės žvejybos reisą, Europos Sąjungos laivas turi atplaukti į Maroko uostą ir būti patikrintas, kaip numatyta šio priedo IX skyriaus 1.1 ir 1.2 punktuose. Prieš prasidedant reisui, laivų savininkai Departamentui ir Komisijai pateikia: – laive jau esančių sužvejotų žuvų kiekio deklaraciją, – žvejybos įrankių, kurie bus naudojami reiso metu, technines charakteristikas, – garantiją, kad jie atitinka žvejybą reglamentuojančių Maroko teisės aktų reikalavimus. Reiso jūroje metu atitinkami laivų savininkai: – perduoda Departamentui ir Komisijai savaitinę žuvų, sužvejotų kiekvieną dieną ir per kiekvieną tinklo užmetimą, kiekio ataskaitą, nurodydami techninius reiso duomenis (padėtis, gylis, diena ir valanda, kiekis, kitos pastabos ar komentarai); – naudodamiesi VMS nurodo laivo padėtį, greitį, kursą; – rūpinasi, kad laive būtų Maroko pilietybę turintis mokslinis stebėtojas arba Maroko valdžios institucijų paskirtas stebėtojas. Stebėtojo užduotis – rinkti mokslinę informaciją apie sužvejotų žuvų kiekį ir imti jo mėginius. Stebėtojas prilyginamas laivo pareigūnui, laivo savininkas padengia jo buvimo laive išlaidas. Sprendimas dėl stebėtojo buvimo laive trukmės, įlaipinimo į laivą uosto ir išlaipinimo iš laivo uosto priimamas kartu su Maroko valdžios institucijomis. Jei šalys nesusitaria kitaip, laivas neprivalo grįžti į uostą dažniau kaip vieną kartą per du mėnesius; – pristato laivą patikrinimui prieš jam išplaukiant iš Maroko žvejybos zonos, jei to reikalauja Maroko valdžios atstovai; – laikosi žvejybą reglamentuojančių Maroko teisės aktų. Žuvys, sužvejotos mokslinio reiso metu (įskaitant priegaudą), yra laivo savininko nuosavybė, jei tai neprieštarauja atitinkamiems jungtinio komiteto sprendimams ir mokslinio protokolo nuostatoms. Departamentas paskiria kontaktinį asmenį, atsakingą už visų nenumatytų problemų, galinčių būti kliūtimi eksperimentinei žvejybai, sprendimą. V skyrius ES žvejybos laivų, pagal šį susitarimą žvejojančių Maroko žvejybos zonose, stebėjimo naudojant palydovinį ryšį nuostatos 1. Bendrosios nuostatos 1.1. Europos Sąjungos laivams, vykdantiems ar ketinantiems vykdyti žvejybos veiklą pagal šį protokolą Maroko žvejybos zonose, taikomi Maroko teisės aktai, reglamentuojantys buvimo vietos ir jos nustatymo per palydovą įrenginių veikimą. Vėliavos valstybė narė prižiūrės, kad su jos vėliava plaukiojantys laivai tokių teisės aktų laikytųsi. 1.2. Tam, kad būtų galima stebėti laivus per palydovą, Maroko valdžios institucijos ES perduoda Maroko žvejybos zonų bei visų kitų zonų, kuriose žvejoti draudžiama, koordinates (platumų ir ilgumų): (1) Departamentas tokią informaciją Komisijai perduos prieš pradedant šį protokolą taikyti; (2) Ši informacija perduofdama skaitmeniniu formatu, naudojant dešimtainį Š/P DD.ddd formatą (WGS84); (3) Jei vėliau šie duomenys pasikeičia, apie pakeitimus nedelsiant pranešama. 1.3. Vėliavos valstybė ir Marokas paskiria savo VMS korespondentus, per juos palaikomas ryšys: (1) Valstybės narės ir Maroko žvejybos stebėsenos centrai (ŽSC) prieš pradedant taikyti protokolą pasikeičia atitinkamų VMS korespondentų duomenimis (pavardėmis, adresais, telefonais, teleksais, el. pašto adresais); (2) Jei vėliau VMS korespondento duomenys pasikeičia, apie pakeitimus nedelsiant pranešama. 2. VMS duomenys 2.1. Laivo buvimo vieta nustatoma ne didesne kaip 100 m paklaida ir 99 % pasikliautinuoju intervalu. 2.2. Jei laivas, kuris žvejoja pagal susitarimą ir kuris pagal šį protokolą yra stebimas per palydovų sistemą, įplaukia į Maroko žvejybos zonas, valstybės, su kurios vėliava laivas plaukioja, ŽSC Maroko ŽSC iš karto perduoda atitinkamas jo buvimo vietos ataskaitas. Šie pranešimai perduodami taip: (3) elektroniniu būdu, naudojant saugų protokolą; (4) kas 2 val. ar dažniau; (5) 3 priedėlyje nurodytu formatu; (6) kaip buvimo vietos ataskaitos. 2.3. Be to, VMS buvimo vietos žymimos taip: (7) pirmoji buvimo vieta, užregistruota įplaukus į Maroko žvejybos zoną, žymima kodu „ENT“; (8) visos vėlesnės buvimo vietos žimimos kodu „POS“; (9) pirmoji buvimo vieta, užregistruota išplaukus iš Maroko žvejybos zonos, žymima kodu „EXI“; (10) rankiniu būdu pagal 13 punktą perduotos buvimo vietos žymimos kodu „MAN“. 2.4. Palydovinės stebėsenos sistemos įranga ir programinė įranga turi būti: (11) patikimos, t. y. jos turi būti apsaugotos nuo buvimo vietos koordinačių klastojimo ir manipuliacijų rankiniu būdu; (12) visiškai automatizuotos ir nuolat veikiančios, nepriklausomai nuo aplinkos ar klimato sąlygų; 2.5. Draudžiama laive esančią ir duomenims perduoti skirtą nuolatinio vietos nustatymo sistemos palydovinę įrangą perkelti, išjungti, sunaikinti, sugadinti, padaryti neveikiančią ar tyčia pakeisti, pakoreguoti ar suklastoti sistemos perduodamus ar užregistruotus duomenis. 2.6. Laivų kapitonai nuolat užtikrina, kad: (13) duomenys nebūtų pakeisti, (14) palydovinės stebėsenos sistemos antenos (-ų) niekas neužstoja; (15) nenutrūkęs palydovinės stebėsenos sistemos elektros maitinimas; (16) palydovinės stebėsenos sistema neišmontuota. 2.7. Šalys susitaria gavusios prašymą keistis informacija apie stebėsenai naudojant palydovines sistemas skirtą įrangą, siekdamos patikrinti, kad visa įranga visiškai atitinka kitos šalies šių nuostatų tikslais keliamus reikalavimus ir siekdamos nustatyti galimus mainų protokolus tuo atveju, jei integruojamos funkcijos, leidžiančios perduoti sužvejojimų duomenis. 3. Techniniai trukdžiai arba laive esančios stebėsenai naudojant palydovų sistemą skirtos įrangos gedimas 3.1. Jei kyla techninių trukdžių arba įvyksta žvejybos laive esančios stebėsenai naudojant palydovų sistemą skirtos įrangos gedimas, valstybė narė, su kurios vėliava laivas plaukioja, nedelsdama apie tai praneša Departamentui ir Komisijai. 3.2. Sugedusi įranga turi būti pakeista kita ne vėliau kaip per 10 dienų nuo patvirtinimo apie gedimą. Šiam laikotarpiui praėjus, toks laivas turi palikti Maroko žvejybos zonas arba sugrįžti į vieną Maroko uostų remontui. 3.3. Kol įranga nepakeista, laivo kapitonas kas 4 valandas bendrąją buvimo vietos ataskaitą siunčia rankiniu būdu naudodamas elektronines priemones, radiją ar faksą; į tokią ataskaitą įtraukiamos kapitono užregistruotos buvimo vietos ataskaitos, kaip nurodyta 5 punkte. 3.4. Šie rankniu būdu siunčiami pranešimai perduodami vėliavos valstybės ŽSC, kuris nedelsdamas juos siunčia Maroko ŽSC. 4. VMS duomenų negavimas Maroko ŽSC 4.1. Jei Maroko ŽSC nustato, kad valstybė, su kurios vėliava plaukioja laivas, neteikia 5 punkte nurodytos informacijos, jis apie tai nedelsdamas praneša Komisijai ir vėliavos valstybei. 4.2. Problemų turintis vėliavos valstybės ŽSC ir (arba) Maroko ŽSC turi nedelsdami pranešti apie bet kokius nesklandumus, susijusius su buvimo vietos pranešimų perdavimu ir priėmimu tarp ŽSC tam, kad būtų kuo greičiau rastas techninis sprendimas. Abu ŽSC apie tokį sprendimą praneša Komisijai. 4.3. Visi per gedimo laiką neperduoti pranešimai turi būti perduoti, kai atstatomas atitinkamos vėliavos valstybės ŽSC ir Maroko ŽSC ryšys. 4.4. Vėliavos valstybės ŽSC ir Maroko ŽSC prieš protokolui įsigaliojant susitaria dėl alternatyvių elektroninės komunikacijos priemonių, naudotinų VMS duomenims perduoti ŽSC gedimo atveju ir vienas kitam nedelsdami praneša apie bet kokį pasikeitimą. 4.5. Vėliavos valstybių ŽSC ir Maroko ŽSC komunikacijos trikdžiai neturi daryti įtakos įprastai laivų žvejybos veiklai. Tačiau iškart turi būti naudojamas pagal 4.4 punktą nuspręstas perdavimo būdas. 4.6. Marokas praneša savo kompetentingoms kontrolės institucijoms, kad ES laivai nebūtų laikomi pažeidėjais dėl VMS duomenų neperdavimo dėl vieno iš ŽSC gedimo. Marokas taip pat joms praneša apie pagal 4.4 punktą nuspręstą perdavimo būdą. 5. VMS duomenų apsauga 5.1. Laikantis šių nuostatų kitai šaliai perduoti stebėsenos duomenys bus skirti išskirtinai Maroko institucijų atliekamai ES laivų, žvejojančių pagal ES ir Maroko žvejybos susitarimą, kontrolei ir stebėsenai bei Maroko vykdomiems žvejybos valdymo ir planavimo tiriamiesiems darbams. 5.2. Šie duomenys jokiu būdu negali būti perduoti trečiosioms šalims, nesvarbu, kokia būtų priežastis. 5.3. Bet koks dėl šių nuostatų aiškinimo ar taikymo kylantis ginčas sprendžiamas šalims konsultuojantis tarpusavyje susitarimo 10 straipsnyje numatytame jungtiniame komitete, kuris priims sprendimą. 5.4. Šalys susitaria, kad, esant reikalui, šios nuostatos gali būti persvarstytos susitarimo 10 straipsnyje numatytame jungtiniame komitete. VI skyrius sužvejoto kiekio deklaravimas 1. Laivo žurnalas 1.1. Laivų kapitonai privalo naudoti specialiai Maroko žvejybos zonoje vykdomai žvejybai sukurtą laivo žurnalą, kurio modelis pateikiamas priedo 7 priedėlyje, ir jį pildyti remdamiesi to žurnalo pastabose esančiomis nuostatomis. 1.2. Laivų savininkai turi pateikti minėto žurnalo kopiją savo kompetentingoms institucijoms ne vėliau, kaip praėjus 15 dienų po iškrovimo. Šios institucijos kopijas nedelsdamos perduoda Komisijai, kuri jas perduoda Departamentui. 1.3. Jei laivų savininkai nesilaiko 1 ir 2 dalyse nurodytų prievolių, žvejybos licencijos galiojimas automatiškai sustabdomas iki tol, kol laivo savininkas atliks tas prievoles. Apie tokį sprendimą nedelsiant pranešama Komisijai. 2. Ketvirtinės sužvejoto kiekio deklaracijos 2.1. Iki pasibaigiant trečiajam kiekvieno ketvirčio mėnesiui Komisija Departamentui praneša apie visų ES laivų per praėjusį ketvirtį sužvejotą kiekį; naudojami modeliai, pateikti šio priedo 8 ir 9 priedėliuose. 2.2. Ši informacija teikiama atskirai apie kiekvieną mėnesį, žvejybos kategoriją, kiekvieną laivą ir pagal visas laivo žurnale pažymėtas rūšis. 2.3. Ši informacija Departamentui teikiama kompiuterinės rinkmenos pavidalu, kurios formatas suderinamas su Ministerijoje naudojama programine įranga. 3. Duomenų patikimumas 1 ir 2 punktuose nurodytuose dokumentuose esanti informacija turi atspindėti faktinį sužvejotą kiekį, kad ja būtų galima remtis kaip vienu iš rodiklių, kuriais grindžiamas išteklių įvertinimas. 4. Perėjimas prie elektroninės sistemos Abi šalys nustatė protokolą, skirtą elektroniniams visų su kiekiu ir deklaracijomis susijusių duomenų mainams („Electronic Reporting System“), tai yra vadinamieji „ERS duomenys“. protokolas pateikiamas 11 priedėlyje. Abi šalys numato tokį protokolą taikyti ir pakeisti popierinę sužvejojimų kiekio deklaracijos versiją ERS duomenimis, kai tik Marokas įdiegs reikiamą įrangą ir programinę įrangą. 5. Iškrovimas ne Maroke Laivų savininkai turi pateikti pagal šį protokolą sužvejoto ir iškrauto kiekio deklaraciją savo kompetentingoms institucijoms ne vėliau, kaip praėjus 15 dienų po iškrovimo. Šios institucijos kopijas nedelsdamos perduoda Delegacijai, kuri užtikrina jų tolesnį perdavimą. VII skyrius Maroko jūreivių priėmimas į laivą 1. Pagal šį susitarimą žvejybos licencijas gavę laivų savininkai visam jų buvimo Maroko žvejybos zonoje laikotarpiui darbui į laivą priima Maroko jūreivius, vadovaudamiesi 2 priedėlio techninėse bylose esančiomis nuostatomis. 2. Laivų savininkai samdomus jūreivius renkasi iš oficialaus Jūreivystės mokyklos absolventų sąrašo, kurį Departamentas perduoda Komisijai, o pastaroji – atitinkamoms vėliavų valstybėms. Sąrašas atnaujinamas kiekvienų metų vasario 1 dieną. Iš minėtų absolventų laivų savininkai savo nuožiūra renkasi geriausias žinias ir tinkamiausią patirtį turinčius kandidatus. 3. Maroko jūreivių darbo sutartys, kurių viena kopija perduodama sutarties šalims, sudaromos tarp laivo savininko atstovo (-ų) ir jūreivių ir (arba) jų profesinių sąjungų ar jų atstovų, derinant su Maroko kompetentingomis valdžios institucijomis. Šios sutartys garantuoja jūrininkams socialinę apsaugą, įskaitant gyvybės draudimą ir draudimą nuo ligų bei nelaimingų atsitikimų. 4. Laivo savininkas ar jo atstovas tarpininkaujant Delegacijai turi perduoti sutarties kopiją Departamentui, kai tik atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos minėtą sutartį patvirtina. 5. Laivo savininkas ar jo atstovas tarpininkaujant Delegacijai Departamentui praneša į kiekvieną laivą priimtų Maroko jūreivių pavardes ir įguloje užimamas pareigas. 6. Delegacija vasario 1 d. ir rugpjūčio 1 d. Departamentui perduoda pusmetinę suvestinę, kurioje nurodytas kiekvienas laivas ir į jį priimti Maroko jūreiviai bei jų duomenys. 7. Į ES žvejybos laivus priimtiems jūreiviams be apribojimų taikoma Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pagrindinių darbo principų ir teisių deklaracija. Tai pirmiausia susiję su laisve jungtis į asociacijas ir realiu teisės į kolektyvines darbuotojų derybas pripažinimu bei diskriminacijos panaikinimu darbo ir profesinėje srityse. 8. Atlyginimą Maroko jūreiviams moka laivo savininkas. Atlyginimas yra nustatomas prieš išduodant licenciją laivo savininko arba jo atstovo ir atitinkamų Maroko jūreivių ar jų atstovų sutarimu. Tačiau Maroko jūreivių atlyginimo sąlygos negali būti blogesnės, nei Maroko laivų jūreiviams taikomos sąlygos, turi atitikti TDO standartus ir bet kokiu atveju būti ne žemesnės už TDO standartus. 9. Jei vienas ar daugiau įdarbintų jūreivių neatvyksta į laivą nustatytą laivo išplaukimo valandą, laivui leidžiama išplaukti, prieš tai pranešus už įlaipinimą atsakingoms kompetentingoms uosto institucijoms apie nepakankamą jūreivių skaičių laive ir pataisius įgulos sąrašą. Minėtos institucijos informuoja Departamentą. 10. Laivo savininkas privalo pasirūpinti, kad ne vėliau, kaip iki kito reiso pradžios jo laive būtų pagal šį susitarimą reikalaujamas jūreivių skaičius. 11. Jei į laivą Maroko jūreiviai nepriimami dėl kokių nors kitų priežasčių, nei nurodytoji prieš tai esančiame punkte, atitinkamų Europos Sąjungos laivų savininkai privalo, bet ne ilgiau kaip 3 mėnesius, mokėti nustatytą vienodo 20 EUR dydžio mokestį už vieną nepriimtą į darbą Maroko jūreivį ir už vieną dieną Maroko žvejybos zonoje. 12. Šios lėšos yra skiriamos Maroko žvejams jūreiviams apmokyti ir yra pervedamos į banko sąskaitą Nr. 0018100078000 20110750201, atidarytą Bank Al Maghrib, Maroke. 13. Išskyrus 9 punkte nurodytąjį atvejį, jei laivų savininkai sistemingai nesilaiko reikalavimo įdarbinti nustatytą Maroko jūreivių skaičių, žvejybos licencija automatiškai panaikinama, kol minėtasis reikalavimas yra įvykdomas. Apie tokį sprendimą nedelsiant pranešama Delegacijai. VIII skyrius Žvejybos priežiūra ir stebėsena Žvejybos stebėsena 1. Laivai, kuriems pagal šį protokolą leidžiama žvejoti Maroko žvejybos zonose, toliau nurodytomis sąlygomis į laivą priima Maroko stebėtojus. 1.1. 25 % didesnio nei 100 GT talpos leidimus turinčių laivų priima stebėtojus kiekvieną ketvirtį. 1.2. Pramoninės pelaginės žvejybos laivai nuolat priima mokslinį stebėtoją visam jų veiklos Maroko žvejybos zonoje laikotarpiui. 1.3. Kiti ES žvejybos laivai, kurių talpa yra mažesnė ar lygi 100 GT, bus stebimi ne daugiau kaip 10 reisų per metus ir pagal žvejybos kategoriją. 1.4. Departamentas sudaro laivų, kuriems paskirtas stebėtojas, sąrašą ir paskirtų stebėtojų sąrašą. Šie sąrašai juos sudarius perduodami Delegacijai. 1.5. Departamentas, išduodamas licenciją arba ne vėliau kaip likus 15 dienų iki stebėtojo atvykimo į laivą, atitinkamiems laivų savininkams per Delegaciją praneša paskirto stebėtojo laive pavardę. 2. Stebėtojas pelaginės žvejybos traleriuose būna nuolat. Kitos žvejybos kategorijos laivuose stebėtojas būna vieno reiso metu. 3. Stebėtojo priėmimo į laivą sąlygos yra nustatomos bendru laivo savininko arba jo atstovo ir Maroko valdžios institucijų sutarimu. 4. Stebėtojas į laivą įlipa laivo savininko pasirinktame uoste pirmojo reiso Maroko žvejybos zonoje pradžioje, po to, kai yra praneštas paskirtų laivų sąrašas. 5. Ne vėliau kaip likus dviems savaitėms iki numatyto stebėtojų įlaipinimo, atitinkami laivų savininkai praneša apie Maroko uostus ir datas, kuriomis stebėtojai bus priimti į laivą. 6. Jei stebėtojas į laivą priimamas užsienio šalyje, stebėtojo kelionės išlaidas padengia laivo savininkas. Jei laivas, kuriame yra Maroko stebėtojas, išplaukia iš Maroko žvejybos rajono, imamasi visų būtinų priemonių, kad stebėtojas kuo greičiau galėtų sugrįžti; jo kelionės išlaidas padengia laivo savininkas. 7. Kai laivų savininkai nesilaiko savo įsipareigojimų ir dėl to stebėtojo kelionė tampa bereikalinga, laivo savininkas padengia tokios stebėtojo kelionės išlaidas ir už tas dienas, kai stebėtojas nedirba, moka jam tokio pat dydžio dienpinigius, kokie yra mokami jo laipsnio Maroko nacionaliniams valdininkams. Jei dėl laivo savininko kaltės stebėtoją vėluojama įsodinti į laivą, savininkas stebėtojui irgi moka prieš tai nurodytus dienpinigius. 8. Apie bet kokį su dienpinigiais susijusių taisyklių pakeitimą Delegacijai pranešama ne vėliau kaip likus dviems mėnesiams iki pakeitimo įsigaliojimo. 9. Jei stebėtojas sutartu laiku neatvyksta į sutartą vietą ir nepasirodo dar 12 valandų nuo nustatyto laiko, laivo savininkas automatiškai atleidžiamas nuo įsipareigojimo paimti jį į laivą. 10. Su stebėtoju laive elgiamasi kaip su pareigūnu. Jis atlieka tokias užduotis: 10.1. stebi laivo žvejybos veiklą; 10.2. tikrina žvejybos operacijas vykdančio laivo buvimo vietą; 10.3. atlieka biologinių bandinių ėmimo operacijas pagal mokslo programas; 10.4. registruoja naudojamą žvejybos įrangą; 10.5. tikrina į laivo žurnalą įrašytus Maroko žvejybos zonoje sužvejoto kiekio duomenis; 10.6. tikrina priegaudos procentinę dalį ir įvertina išmetamą pardavimui tinkamų žuvų, vėžiagyvių ir moliuskų kiekį; 10.7. radijo bangomis arba faksu praneša žvejybos duomenis, įskaitant laive esančio pagrindinio sužvejoto kiekio ir priegaudos dydį. 11. Kapitonas imasi visų jam įgaliojimais suteiktų priemonių, siekdamas užtikrinti savo pareigas atliekančio stebėtojo fizinį ir psichologinį saugumą. 12. Stebėtojui suteikiama visa reikalinga įranga pareigoms vykdyti. Kapitonas jam suteikia galimybę naudotis jo užduočių vykdymui reikalingomis ryšio priemonėmis, susipažinti su dokumentais, tiesiogiai susijusiais su laivo žvejyba, visų pirma, laivo žurnalu ir navigacijos knyga, leidžia patekti į laivo dalis, kurios galėtų jam palengvinti vykdyti savo užduotis. 13. Būdamas laive, stebėtojas: 13.1. privalo imtis visų reikalingų veiksmų tam, kad užtikrintų, jog dėl jo priėmimo į laivą sąlygų ir buvimo laive nenutrūktų žvejybos operacijos ir nebūtų trukdoma jų vykdyti; 13.2. privalo tausoti laive esantį turtą ir įrangą bei paisyti visų laivui priklausančių dokumentų konfidencialumo. 14. Stebėjimo laikotarpio pabaigoje ir prieš palikdami laivą stebėtojai rengia veiklos ataskaitą, kuri perduodama kompetentingoms Maroko valdžios institucijoms, o jos kopija – Delegacijai. Ataskaitą jis pasirašo stebint kapitonui, kuris gali pridėti jo manymu naudingų pastabų, arba pasirūpinti, kad tokios pastabos būtų pridėtos, ir po jomis pasirašo. Kai stebėtojas palieka laivą, jis palieka kapitonui ataskaitos kopiją. 15. Laivo savininkas savo sąskaita užtikrina stebėtojų apgyvendinimo ir maitinimo laive sąlygas, kurios atitinka pareigūnams taikomas sąlygas, atsižvelgiant į laivo galimybes. 16. Stebėtojo atlyginimą ir socialines įmokas moka kompetentingos Maroko institucijos. 17. Siekiant atlyginti Maroko patirtas išlaidas dėl stebėtojų buvimo laive, numatoma mokėti vadinamą „stebėtojų mokestį“, kurio dydis yra 5,5 EUR per ketvirtį už kiekvieno Maroko žvejybos zonoje žvejojančio laivo vieną GT. 18. Šis mokestis mokamas vadovaujantis šio priedo I skyriaus E dalies taisyklėmis. 19. Nesilaikant prieš tai esančiame 4 punkte nurodytų prievolių, žvejybos licencijos galiojimas automatiškai sustabdomas iki tol, kol laivo savininkas atliks tas prievoles. Apie tokį sprendima nedelsiant pranešama Delegacijai. Bendros žvejybos priežiūros sistema 1. Susitariančiosios šalys įgyvendina bendros žuvų iškrovimo kontrolės priežiūros ir stebėsenos sistemą, kad, siekiant užtikrinti šio protokolo nuostatų laikymąsi, būtų pagerintas kontrolės efektyvumas. 2. Šalys parengia metinį bendrą priežiūros planą, apimantį visas šiame protokole numatytas žvejybos galimybes. 3. Tam tikslui kiekvienos susitariančiosios šalies kompetentingos institucijos paskiria savo atstovą (pranešdamos jo vardą, pavardę kitai susitariančiajai šaliai), kuris dalyvauja vykdant iškrovimo kontrolę ir stebi kontrolės vykdymo aplinkybes. 4. Maroko valdžios atstovas dalyvauja kaip stebėtojas, kai laivų, vykdžiusių veiklą Maroko žvejybos rajone, iškrovimą tikrina valstybių narių nacionalinės kontrolės institucijos. 5. Jis lydi nacionalinius kontrolės valdininkus uoste ir laivuose, krantinėse, pirminio pardavimo vietose, žuvies pardavėjų parduotuvėse, sandėliuose šaldytuvuose ir kitose patalpose, kur žuvis patalpinama prieš jos pirminį pardavimą, ir turi teisę susipažinti su šių tikrinimų dokumentais. 6. Maroko valdžios atstovas rengia ir pateikia ataskaitą apie kontrolę (-es), kuriose jis dalyvavo. Ataskaitos kopija pateikiama Delegacijai. 7. Departamentas dėl dalyvavimo suplanuotose tikrinimo misijose iškrovimo uostuose susisiekia su Delegacija likus mėnesiui iki jų pradžios. 8. Komisijai prašant, ES žuvininkystės inspektoriai kaip stebėtojai gali dalyvauti Maroko valdžios atstovų atliekamų ES laivų iškrovimo operacijų kontrolės Maroko uostuose metu. 9. Praktinės šių operacijų taisyklės bus nustatytos bendru šalių kompetentingų valdžios institucijų sutarimu. IX skyrius Kontrolė 1. Techniniai patikrinimai 1.1. Vieną kartą per metus, taip pat pakeitus technines savybes ar paprašius pakeisti žvejybos kategoriją, kai imama naudoti kitokius žvejybos įrankius, turintys licenciją pagal šio protokolo nuostatas ES žvejybos laivai turi atvykti į Maroko uostą, kad būtų atliktas galiojančiuose įstatymuose numatytas patikrinimas. Toks patikrinimas atliekamas ne vėliau kaip per 48 valandas po laivo atvykimo į uostą. 1.2. Jei nustatoma, kad laivas atitinka reikalavimus, laivo kapitonui išduodamas pažymėjimas, galiojantis visą licencijos galiojimo laikotarpį ir pratęsiamas de facto, jei laivas per metus atnaujina savo licenciją. Tačiau ilgiausia galiojimo trukmė neviršija vienerių metų. Šis pažymėjimas turi būti nuolat laikomas laive. 1.3. Techniniu patikrinimu siekiama patikrinti, ar techninės savybės ir laive esanti įranga atitinka reikalavimus, kaip veikia laive esantys buvimo vietos ir jos nustatymo per palydovą įrenginiai ir ar laikomasi su Maroko jūreivių įgula susijusių nuostatų. 1.4. Su patikrinimu susijusias išlaidas apmoka laivo savininkas, jų dydis nustatomas pagal Maroko įstatymuose numatytus įkainius. Išlaidos negali viršyti sumos, kurią paprastai už tokias paslaugas moka kiti laivai. 1.5. Nesilaikant prieš tai esančiuose 1.1 ir 1.2 punktuose nurodytų prievolių, žvejybos licencijos galiojimas automatiškai sustabdomas iki tol, kol laivo savininkas atliks tas prievoles. Apie tokį sprendima nedelsiant pranešama Delegacijai. 2. Įplaukimas į zoną ir išplaukimas iš jos 2.1. Turintys licenciją pagal šio protokolo nuostatas ES žvejybos laivai ne vėliau kaip likus 6 valandoms Departamentui praneša apie ketinimą įplaukti į Maroko žvejybos zoną arba išplaukti iš jos, taip pat perduoda tokią informaciją: 2.1.1. pranešimo perdavimo datą ir laiką; 2.1.2. laivo buvimo vietą pagal V skyriaus 5 punktą; 2.1.3. laive esančio sužvejoto kiekio svorį kilogramais pagal rūšis, žymimas alfa-3 kodu; 2.1.4. pranešimo rūšį „kiekis įplaukiant“ (COE) ir „kiekis išplaukiant“ (COX). 2.2. Pageidautina, kad šie pranešimai būtų siunčiami faksu, o jei laive jo nėra, tada perduodami radijo bangomis – detalės pateiktos 10 priedėlyje. 2.3. „Pramoninės pelaginės žvejybos“ kategorijos laivų atveju galutinis išplaukimas iš Maroko žvejybos zonos galimas tik gavus išankstinį Departamento leidimą. Toks leidimas bus suteiktas per 24 val. po kapitono ar agento pateikto prašymo, išskyrus savaitgalio išvakarėse pateiktą prašymą, kai leidimas bus išduotas pirmadienį. Jei leidimą išduoti atsisakoma, Departamentas laivo savininkui ir Europos Komisijai nedelsdamas praneša apie atsisakymo priežastis. 2.4. Jeigu nustatoma, kad laivas žvejoja apie tai nepranešęs Departamentui, jis laikomas neturinčiu licencijos. 2.5. Laivų fakso, telefono numerius ir kapitono elektroninio pašto adresą laivo savininkas nurodo žvejybos licencijos paraiškoje. 3. Kontrolės procedūros 3.1. Europos Sąjungos laivų, kuriems laikantis šio protokolo yra išduotos licencijos, kapitonai sudaro galimybę ir padeda Maroko pareigūnams, įgaliotiems atlikti žvejybos veiklos patikrinimus ir kontrolę, patekti į laivą ir atlikti savo užduotis. 3.2. Pareigūnai laive praleidžia ne daugiau laiko nei yra būtina užduotims atlikti. 3.3. Atlikus patikrinimą ir kontrolę, kapitonui išduodamas pažymėjimas. 4. Laivo sulaikymas patikrinimui 4.1. Departamentas kuo greičiau ir ne vėliau kaip per 48 valandas informuoja Delegaciją apie bet kokį ES laivo sulaikymą arba nuobaudų laivui taikymą Maroko žvejybos zonoje. 4.2. Komisijai tuo pat metu pateikiamas trumpas pranešimas apie tokio sulaikymo aplinkybes ir priežastis. 5. Laivo sulaikymo apžiūrai protokolas 5.1. Laivo kapitonas turi pasirašyti už tikrinimą atsakingų Maroko institucijų surašytą pažeidimo protokolą. 5.2. Dokumento pasirašymas neatima iš kapitono gynimosi teisių, kuriomis jis gali pasinaudoti ginčydamas pažeidimą, dėl kurio jis kaltinamas. 5.3. Kapitonas turi nuplukdyti savo laivą į uostą, nurodytą už tikrinimą atsakingų Maroko institucijų. Maroko jūros žvejybos taisykles pažeidęs laivas sulaikomas uoste, kol bus atlikti įprasti administraciniai sulaikymo formalumai. 5.4. Pažeidimo sureguliavimas: prieš pradedant teismo procedūrą, dėl įtariamo pažeidimo siekiama susitarti taikant kompromiso procedūrą. Ši procedūra baigiama ne vėliau kaip per tris darbo dienas nuo laivo sulaikymo patikrinimui. 5.5. Kompromiso atveju mokėtina baudos suma nustatoma remiantis Maroko jūrų žvejybos teisės aktais. 5.6. Jei nepavykta susitarti taikant kompromiso procedūrą ir dėl to bylą ima nagrinėti kompetentingas teismas, laivo savininkas turi įnešti banko užstatą, nustatytą atsižvelgiant į išlaidas, kurias sukelia laivo sulaikymas, o taip pat sumokėti už pažeidimą atsakingiems asmenims skiriamas baudas ir kompensacijas už sukeltą žalą, pervesdamas lėšas į Maroko kompetentingų institucijų nurodytą banką. 5.7. Banko užstato negalima atsiimti, kol nėra pasibaigusi teismo procedūra. Jis grąžinamas, jei procedūra baigiama be nuteisimo. Jei teismas nusprendžia skirti baudą, kuri yra mažesnė už pateiktą užstatą, Maroko kompetentinga institucija grąžina jo likutį. 5.8. Laivui leidžiama išplaukti iš uosto: – jei įvykdomi kompromiso procedūros metu nustatyti įpareigojimai, – pateikus 5.6 punkte minėtą banko užstatą ir jį Maroko kompetentingoms institucijoms priėmus, kol bus užbaigta teismo procedūra. 6. Perkrovimas 6.1. Bet koks sužvejoto kiekio perkrovimas jūroje Maroko žvejybos zonoje yra draudžiamas. Tačiau licenciją pagal šio protokolo nuostatas turintys ES pelaginės pramoninės žvejybos traleriai, norintys perkrauti sužvejotas žuvis Maroko vandenyse, gavę Departamento leidimą gali atlikti šią operaciją kuriame nors Maroko uoste arba kitoje Maroko kompetentingų institucijų nurodytoje vietoje. Tokį perkrovimą stebi Jūrų žvejybos delegacijos ir kontrolės institucijų stebėtojas arba atstovas. Šios nuostatos pažeidimas užtraukia sankcijas, numatytas galiojančiuose Maroko teisės aktuose. 6.2. Prieš bet kokį perkrovimą laivų savininkai ne vėliau kaip prieš 24 valandas Departamentui turi pateikti tokią informaciją: – perkrovime dalyvaujančių žvejybos laivų pavadinimus, – krovininio laivo pavadinimą, jo vėliavos valstybę, registracijos numerį ir šaukinį, – perkraunamų žuvų kiekį (tonomis pagal rūšis), – kur sužvejotos žuvys bus vežamos, – perkrovimo datą ir dieną. 6.3. Marokas pasilieka teisę neleisti perkrauti sužvejoto kiekio, jei Maroko žvejybos zonose ar už jų ribų krovininis laivas vykdė neteisėtą, nedeklaruotą ir nereglamentuotą žvejybą. 6.4. Perkrovimas laikomas išvykimu iš Maroko žvejybos rajono. Todėl laivai Departamentui turi įteikti sužvejoto kiekio deklaracijas ir pranešti apie savo ketinimus tęsti žvejybą arba išplaukti iš Maroko žvejybos zonos. 6.5. Pagal šio protokolo nuostatas licenciją turintys ES pelaginės pramoninės žvejybos tralerių, atliekančių iškrovimo ar perkrovimo operacijas Maroko uostuose, kapitonai sudaro galimybę ir padeda Maroko inspektoriams atlikti šių operacijų kontrolę. Atlikus patikrinimą ir kontrolę uoste, laivo kapitonui išduodama pažyma. X skyrius Sužvejotų žuvų kiekio iškrovimas Susitariančiosios šalys, suprasdamos geresnės integracijos naudą siekiant jų žuvininkystės sektorių bendros plėtros, susitarė priimti toliau išdėstytas nuostatas dėl Maroko žvejybos zonose pagal šio protokolo nuostatas licenciją turinčių ES laivų sužvejotų žuvų dalies iškrovimo Maroko uostuose. Privalomasis iškrovimas vyks remiantis prie šio protokolo pridedamose techninėse bylose nurodytomis nuostatomis. Finansinės paskatos: 1. Iškrovimas 1.1. Turintiems licenciją pagal šio protokolo nuostatas ES tunų žvejybos laivams ir RSW laivams (žvejojantiems C išteklių smulkiąsias pelagines žuvis), Maroko uoste iškraunantiems daugiau nei nustatytą 25 % privalomą kiekį, kaip numatyta 5 ir 6 techninėse bylose, suteikiama 5 % nuolaida mokesčiams už kiekvieną toną, iškrautą viršijant šią privalomą ribą. 2. Įgyvendinimo taisyklės 2.1. Iškrovimo metu žuvų turgaus administracija užpildo svėrimo pažymą, kuria remiamasi produktų atsekamumo tikslais. 2.2. Iškrovimo metu žuvų turgaus administracija užpildo „pardavimų ir išskaitymų ataskaitos“ pažymą (PIA). 2.3. Svėrimo pažymos ir PIA kopijos perduodamos iškrovimo uosto Jūrų žvejybos delegacijai. Departamentui patvirtinus, atitinkamiems laivų savininkams pranešama apie sumas, kurios bus grąžintos. Šios sumos išskaičiuojamos iš mokesčių, mokėtinų už vėliau prašomas žvejybos licencijas. 3. Vertinimas 3.1. Finansinių paskatų lygis bus galutinai suderintas jungtiniame komitete, priklausomai nuo iškrauto kiekio socialinio ekonominio poveikio. 4. Nuobaudos už iškrovimo prievolės nesilaikymą. 4.1. Tų kategorijų laivams, kuriems taikomas privalomasis iškrovimas ir kurie nesilaiko šios prievolės, kaip numatyta atitinkamose techninėse bylose, vėlesnis mokestis padidinamas 5 %. Esant pakartotiniam pažeidimui minėtos nuobaudos bus persvarstomos jungtiniame komitete. Priedėliai (1) Licencijos paraiškos forma. (2) Techninės bylos (3) VMS pranešimų perdavimas Marokui. Laivo buvimo vietos ataskaita (4) Žvejybos zonų koordinatės (5) Maroko ŽSC adresas (6) ICCAT tunų žvejybos laivo žurnalas (7) Laivo žurnalas (kitos kategorijos) (8) Sužvejoto kiekio deklaracijos forma (pramoninė pelaginė žvejyba) (9) Sužvejoto kiekio deklaracijos forma (išskyrus pramoninę pelaginę žvejybą ir tunų žvejybą) (10) Maroko jūrų žuvininkystės departamento radijo stoties charakteristikos (11) ERS protokolas 1 priedėlis MAROKO IR EUROPOS SĄJUNGOS ŽUVININKYSTĖS SUSITARIMAS LICENCIJOS PARAIŠKOS FORMA ŽVEJYBOS KATEGORIJOS NUMERIS:... I. PAREIŠKĖJAS 1. Laivo savininko vardas ir pavardė: .................................................................................................................................................... 2. Laivo savininko atstovo ar asociacijos pavadinimas: ............................................................................................ 3. Laivo savininko atstovo ar asociacijos adresas: ....................................................................................... ..................................................................................................................................................................................... 4. Telefonas:........................................... Faksas: ................................... El. paštas: …………………………………………….. 5. Kapitono vardas, pavardė: .............................. Pilietybė: ............................. El. paštas: …………………………..… II. LAIVAS IR JO DUOMENYS 1. Laivo pavadinimas: ........................................................................................................................................................... 2. Vėliavos valstybė: ............................................................................................................................................... 3. Išorės registravimo numeris: .................................................................................................................................. 4. Registracijos uostas: ……………………. MMSI: ……………. IMO numeris:…………………………… 5. Įregistravimo dabartinėje vėliavos valstybėje data: ....................... Ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jeigu yra): ………………………… 6. Laivo pastatymo data ir vieta: ................................... Radijo šaukinys: ................................................................. 7. Radijo dažnis …………………............ Palydovinio telefono numeris: ……….………………………… 8. Korpuso medžiaga Plienas ¨ Medis ¨ Poliesteris ¨ Kita ¨ III–TECHNINĖS LAIVO CHARAKTERISTIKOS IR ĮRANGA 1. Bendras ilgis: .................................................. Plotis: .................................................................................... 2. Talpa (išreikšta GT): ............... Neto talpa:…………………………… 3. Pagrindinės jėgainės galingumas, AJ: ................ Markė: .............................. Tipas: .......................................... 4. Laivo tipas: .................................................. Žvejybos kategorija: …................................................................ 5. Žvejybos įranga: .......................................................................................................................................................... 6. Žvejybos zonos: …………………………………….. Žvejojamos tikslinės rūšys: ……………………………………….. 7. Laivo įgulos dydis: ............................................................................................................................... 8. Produkcijos saugojimo laive būdas Vėsinimas¨ Šaldymas¨ Mišrus¨ Užšaldymas ¨ 9. Užšaldymo pajėgumas tonomis per parą: ................................................................................................... 10. Talpyklos tūris: .................................................................... Skaičius: ................................................................ 11. VMS švyturys Gamintojas: …………………………………Modelis: ……………………. Serijos numeris: ……………………… Programinės įrangos versija: ..................................................... Satelito operatorius: ………………………..…………..… Vieta .............................................................., data............................. Pareiškėjo parašas ................................................................... 2 priedėlis Kiekvienos kategorijos žvejybos sąlygos bus nustatomos kiekvienais metais bendru sutarimu prieš išduodant licencijas. Žvejybos techninė byla Nr. 1 Smulkioji žvejyba šiaurėje: pelaginės rūšys Laivų, kuriems leidžiama žvejoti, skaičius || 20 Leidžiami žvejybos įrankiai || Gaubiamieji tinklai Didžiausi leidžiami išmatavimai, atitinkantys sąlygas zonoje: 500 m x 90 m. Draudžiama žvejyba su gaubiamaisiais tinklais be lyno gaubiamojo tinklo apačiai sutraukti (gaubiamasis tinklas, sudarytas iš vidurinės plačios pusapvalės dalies ir dviejų siaurų sparnų) (lampara) Laivo tipas: || < 100 GT Mokestis || 75 EUR už GT per ketvirtį Geografinė zonos, kurioje žvejoti leidžiama, riba || Į šiaurę nuo 34°18’00’’ Vienu metu 5 laivams, kurie veiks rotacijos principu ir kuriems taikomas mokslinis stebėjimas, leidžiama nutolti iki 33°25’00’’ lygiagretės. Už 2 jūrmylių Tikslinės rūšys || Sardinės, ančiuviai ir kitos smulkiosios pelaginės žuvys Iškrovimo prievolė Maroke || 30 % deklaruoto kiekio Biologinis atsikūrimas || Du mėnesiai: vasaris ir kovas Įdarbinimo prievolė || 3 Maroko jūreiviai vienam laivui Pastabos || Dėl 5 seinerių veiklos išplėtimo į pietus nuo 34°18'00 N lygiagretės bus sprendžiama praėjus metams, kad būtų galima įvertinti galimų bendrų veiksmų su nacionaliniu laivynu poveikį ir poveikį ištekliams. Žvejybos techninė byla Nr. 2 Smulkioji žvejyba šiaurėje Laivų, kuriems leidžiama žvejoti, skaičius || 35 Leidžiami žvejybos įrankiai || Dugninės ūdos. Kategorija a): < 40 GT didžiausias leidžiamas vienos ūdos kabliukų skaičius: 10 000 armuotų, uždėtų ir paruoštų naudoti kabliukų kartu su ne daugiau kaip 5 dugninėmis ūdomis. Kategorija b): ≥ 40 GT ir < 150 GT – 15 000 armuotų, uždėtų ir paruoštų naudoti kabliukų kartu su ne daugiau kaip 8 dugninėmis ūdomis. Laivo tipas: || a) < 40 GT: 32 licencijos b) ≥ 40 GT ir < 150 GT: 3 licencijos Mokestis || 67 EUR už GT per ketvirtį Geografinė zonos, kurioje žvejoti leidžiama, riba || Į šiaurę nuo 34°18’00’’ N. Vienu metu 4 laivams, kurie veiks rotacijos principu ir kuriems taikomas mokslinis stebėjimas[5], leidžiama nutolti iki 33°25’00’’ lygiagretės. Už 6 jūrmylių. Tikslinės rūšys || Juodoji kalavija, jūriniai karosai ir kitos giliavandenės žuvys Iškrovimo prievolė Maroke || Savanoriškas iškrovimas Biologinis atsikūrimas || nuo kovo 15 d. iki gegužės 15 d. Priegauda || 0 % durklažuvių ir negiliavandenių ryklių Įdarbinimo prievolė || < 100 GT: savanoriškai ≥ 100 GT: 1 Maroko jūreivis Pastabos || Dėl 4 ūdomis žvejojančių laivų veiklos išplėtimo į pietus nuo 34°18'00 N lygiagretės bus sprendžiama praėjus metams, kad būtų galima įvertinti galimų bendrų veiksmų su nacionaliniu laivynu poveikį ir poveikį ištekliams. Žvejybos techninė byla Nr. 3 Smulkioji žvejyba pietuose Laivų, kuriems leidžiama žvejoti, skaičius || 10 Leidžiami žvejybos įrankiai || Meškerės ir ūdos Laivo tipas: || < 80 GT Mokestis || 67 EUR už GT per ketvirtį Geografinė zonos, kurioje žvejoti leidžiama, riba || Į pietus nuo 30°40'00''N Už 3 jūrmylių Tikslinės rūšys || Krokeriai ir jūriniai karosai Iškrovimo prievolė Maroke || Savanoriškas iškrovimas Biologinis atsikūrimas || - Leidžiamas naudoti gaubiamasis tinklas gyvam jaukui žvejoti || 8 mm tinklo akių dydis gyvam jaukui žvejoti Tinklas naudojamas už 3 jūrmylių. Priegauda || 0 % galvakojų ir 0 % vėžiagyvių 5 % kitų giliavandenių žuvų Įdarbinimo prievolė || 2 Maroko jūreiviai vienam laivui Žvejybos techninė byla Nr. 4 Priedugnio žvejyba Laivų, kuriems leidžiama žvejoti, skaičius || 16 laivų: 5 traleriai ir 11 ūdomis žvejojančių laivų Leidžiami žvejybos įrankiai || - Traleriams: § dugninis tralas: o maišo akių dydis – 70 mm ; o draudžiama naudoti dvigubus tralo maišus ; o tralo maišą gaminti iš sudvigubintos gijos draudžiama. - Ūdomis žvejojantiems laivams: § dugninės ūdos: o ne daugiau kaip 20 000 kabliukų vienam laivui. Laivo tipas: || Traleriai: § didžiausia talpa – 600 GT laivui; Ūdomis žvejojantys laivai: § didžiausia talpa – 150 GT laivui. Mokestis || 60 EUR už GT per ketvirtį Geografinė zonos, kurioje žvejoti leidžiama, riba || Į pietus nuo 29°N Už 200 m izobato traleriams; Už 12 jūrmylių ūdomis žvejojantiems laivams. Tikslinės rūšys || Senegalinė jūrinė lydeka, juodoji kalavija, paprastoji lichija / pelamidės Iškrovimo prievolė Maroke || 30 % vieno reiso kiekio Biologinis atsikūrimas || - Priegauda || 0 % galvakojų, vėžiagyvių ir 5 % giliavandenių ryklių. Įdarbinimo prievolė || 4 Maroko jūreiviai ūdomis žvejojantiems laivams 7 Maroko jūreiviai traleriams Žvejybos techninė byla Nr. 5 Tunų žvejyba Laivų, kuriems leidžiama žvejoti, skaičius || 27 Leidžiami žvejybos įrankiai || Meškerės ir ūdos Geografinė zonos, kurioje žvejoti leidžiama, riba || Už 3 mylių Visa atlantinė Maroko zona, išskyrus apsauginį perimetrą, esantį į rytus nuo linijos, jungiančios 33°30’N/7°35’ W ir 35°48’N/6°20’ W koordinates Žvejojamos rūšys || Tunai Iškrovimo prievolė Maroke || 25 % vieno reiso deklaruoto kiekio, sudaryto iš dryžųjų tunų (Katsuwonus pelamis), atlantinių pelamidžių (Sarda sarda) ir paprastųjų skumbrinių tunų (Auxis thazard). Biologinis atsikūrimas || - Leidžiamas naudoti gaubiamasis tinklas gyvam jaukui žvejoti || 8 mm tinklas gyvo jauko gaudymui, tinklą naudoti už 3 jūrmylių. Mokesčiai || 35 EUR už sužvejotų žuvų toną Avansas || Nustatyto dydžio 7 000 EUR avansas, mokamas prašant metinės licencijos Įdarbinimo prievolė || 3 Maroko jūreiviai vienam laivui Žvejybos techninė byla Nr. 6 Pramoninė pelaginė žvejyba Laivų, kuriems leidžiama žvejoti, skaičius || 18 Leidžiami žvejybos įrankiai || Pelaginiai arba pusiau pelaginiai tralai Leidžiama kvota || 80 000 tonų per metus, § ne daugiau kaip 10 000 t per mėnesį visam laivynui, § išskyrus rugpjūčio–spalio mėnesius, kai mėnesinė riba padidinama iki 15 000 tonų. Laivo tipas || Pramoninė pelaginės žvejybos traleris Laivų, kuriems leidžiama žvejoti, skaičius || Laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašas: § 10 laivų, kurių talpa didesnė nei 3 000 GT § 3 laivai, kurių talpa nuo 150 iki 3000 GT § 5 laivai, kurių talpa mažesnė, nei 150 GT Didžiausias laivo talpa || 7 765 GT, atsižvelgiant į Europos Sąjungos žvejybos laivyno struktūrą. Geografinė zonos, kurioje žvejoti leidžiama, riba || Į pietus nuo 29°N. § Už 15 jūrmylių traleriams šaldikliams ; § Už 8 jūrmylių RSW traleriams. Tikslinės rūšys || Sardinės, sardinelės, skumbrės, stauridės ir ančiuviai. Sužvejoto kiekio sudėtis (rūšių grupėmis) || § Stauridės, skumbrės, ančiuviai: 65 % § Sardinės, sardinelės: 33 % § priegauda: 2 % Tokia sudėtis gali būti persvarstyta jungtiniame komitete. Iškrovimo prievolė Maroke || 25 % vieno reiso kiekio Biologinis atsikūrimas || Žvejybos laivai, kuriems leidžiama žvejoti, privalo laikytis Departamento nustatyto išteklių atsinaujinimo laikotarpio žvejybos zonoje, kurioje leidžiama žvejoti, ir nutraukti bet kokią žvejybą[6]. Leidžiamas naudoti tinklas || Mažiausias pelaginio ar pusiau pelaginio tralo nesutrauktos akies kraštinės ilgis yra 40 mm. Pelaginio ar pusiau pelaginio tralo maišas gali būti sutvirtintas tinkleliu, kurio nesutrauktos akies kraštinės ilgis neviršija 400 mm, o sąvaržos viena nuo kitos yra ne arčiau kaip 1,5 m, išskyrus sąvaržą, esančią tralo gale, kuri negali būti arčiau nei 2 metrai nuo maišo angos. Maišo sutvirtinimas arba dvigubinimas kitais tikslais draudžiamas; tralu jokiu būdu negalima žvejoti kitų žuvų rūšių, išskyrus leistinas smulkiąsias pelagines žuvis. Priegauda || Ne daugiau kaip 2 % kitų rūšių. Kaip priegauda leidžiamų rūšių sąrašas yra nustatytas Maroko teisės aktuose, susijusiuose su „smulkiųjų pelaginių žuvų žvejyba Pietų Atlante“. Pramoninis perdirbimas || Pramoninis sužvejoto kiekio perdirbimas į miltus ir (arba) žuvų taukus griežtai draudžiamas. Tačiau sužalotos ar sugedusios žuvys ir dėl sužvejoto kiekio tvarkymo atsiradusios atliekos gali būti perdirbtos į miltus ar žuvų taukus neviršijant 5 % viso leidžiamo sugauti kiekio. Mokesčiai || Pelaginės pramoninės žvejybos traleriai šaldikliai: § 100 EUR už toną; mokama kaip avansas kas mėnesį. Pelaginės pramoninės žvejybos traleriai ne šaldikliai: § 35 EUR už toną; mokama kaip avansas kas mėnesį. Viršijus leidžiamą sužvejoti kiekį mokesčiai didinami 3 kartus. Įdarbinimo prievolė || Laivo talpa < 150 GT: § 2 Maroko jūreiviai 150 GT ≤ Laivo talpa <1 500 GT: § 4 Maroko jūreiviai 500 GT ≤ Laivo talpa <1 5 000 GT: § 8 Maroko jūreiviai 5 000 GT ≤ Laivo talpa < 7 765 GT: § 16 Maroko jūreivių 3 priedėlis VMS PRANEŠIMŲ PERDAVIMAS MAROKUI LAIVO BUVIMO VIETOS ATASKAITA Duomenys || Kodas || Privaloma/Neprivaloma || Turinys Įrašo pradžia || SR || P || Su sistema susiję duomenys – nurodoma įrašo pradžia. Gavėjas || AD || P || Pranešimo detalės – gavėjas – triraidis šalies kodas (ISO-3166) Siuntėjas || FR || P || Pranešimo detalės – siuntėjas – triraidis šalies kodas (ISO-3166) Vėliavos valstybė || FS || P || Pranešimo detalės – vėliavos valstybė – triraidis šalies kodas (ISO-3166) Pranešimo tipas || TM || P || Duomenys, susiję su pranešimu – pranešimo tipas (ENT, POS, EXI) Radijo šaukinys (RŠ) || RC || P || Duomenys, susiję su laivu – laivo tarptautinis radijo šaukinys (IRCS) Susitariančiosios Šalies vidaus kodo numeris || IR || N || Duomenys, susiję su laivu – susitarimo Šalies unikalus numeris (triraidis vėliavos valstybės ISO3166 kodas ir numeris) Išorės registravimo numeris || XR || P || Duomenys, susiję su laivu – numeris, esantis ant laivo borto (ISO 8859.1) Platuma || LT || P || Duomenys, susiję su laivo buvimo vieta – koordinatės laipsniais ir minutėmis N/S DD.ddd (WGS84) Ilguma || LG || P || Duomenys, susiję su laivo buvimo vieta – koordinatės laipsniais ir minutėmis E/W DD.ddd (WGS84) CO || CO || P || Laivo kursas 360° skalėje Greitis || SP || P || Laivo greitis 0,1 mazgo tikslumu Data || DA || P || Duomenys, susiję su laivo buvimo vieta – koordinačių registravimo data UTC (MMMMMMDD) Valanda || TI || P || Duomenys, susiję su laivo buvimo vieta – koordinačių registravimo data UTC (MMMMMMDD) Pranešimo perdavimo pabaiga || ER || P || Su sistema susiję duomenys – nurodoma pranešimo perdavimo pabaiga Kad Maroko ŽSC galėtų nustatyti ŽSC siuntėją, perduodant duomenis reikalinga išvardyta informacija: ŽSC serverio IP adresas ir (arba) DNS duomenys; SSL sertifikatas (visa sertifikavimo grandinė). Pateikiami duomenys išdėstomi taip: naudojami rašmenys turi atitikti ISO 8859.1 standartą; dvigubas pasvirasis brūkšnys (//) ir srities kodas SR žymi pranešimo pradžią; visi duomenys žymimi jiems skirtu kodu ir nuo kitų duomenų atskiriami dvigubu pasviruoju brūkšniu (//); viengubu pasviru brūkšniu (/) yra atskiriami kodai ir duomenys; kodas ER ir dvigubas pasvirasis brūkšnys (//) žymi pranešimo pabaigą; neprivalomi duomenys turi būti įterpti tarp įrašo pradžios ir pabaigos. 4 priedėlis ŽVEJYBOS RAJONŲ KOORDINATĖS Techninė byla || Kategorija || Žvejybos zona (platuma) || Atstumas nuo kranto 1 || Smulkioji žvejyba šiaurėje – pelaginė || 34o18'00"N— 35o48'00"N (išplėtimas iki 33°25'00"N, pagal 1 techninėje byloje numatytas sąlygas) || Už 2 mylių 2 || Smulkioji žvejyba šiaurėje – ūdomis || 34°18'00"N— 35°48'00"N (išplėtimas iki 33°25'00"N, pagal 2 techninėje byloje numatytas sąlygas) || Už 6 mylių 3 || Smulkioji žvejyba pietuose || Į pietus nuo 30o40'00” || Už 3 mylių 4 || Priedugnio žvejyba || Į pietus nuo 29o00'00” || Ūdomis žvejojantys laivai: už 12 mylių || || || Traleriai: už 200 m izobato 5 || Tunų žvejyba || Visa atlantinė zona, išskyrus perimetrą, kurio ribos yra: 35o48'N; 6o20'W/33o30'N; 7o35'W || Už 3 mylių; jauko žvejyba – už 3 mylių 6 || Pramoninė pelaginė žvejyba || Į pietus nuo 29o00'00” N || laivai šaldikliai – už 15 mylių RSW laivai – už 8 mylių Prieš įsigaliojant, Departamentas perduoda Komisijai geografines Maroko bazinių linijų, Marokos žvejybos zonos ir zonų, kuriose žvejoti ir plaukioti draudžiama, koordinates. Departamentas praneša apie bet kokį tokių duomenų pasikeitimą ne vėliau kaip likus vienam mėnesiui. 5 priedėlis Maroko ŽSC adresas Maroko ŽSC pavadinimas: CNSNP (Centre National de Surveillance des Navires de Pêche) CNSNP telefonas: +212 5 37 68 81 45/46 CNSNP faksas: +212 537 68 83 29/ 82 CNSNP el. adresas: cnsnp@mpm.gov.ma cnsnp.radio@mpm.gov.ma Radijo stoties duomenys: Radijo šaukinys: CNM 1. Diapazonai || 2. Laivo perdavimo dažnis || 3. Laivo priėmimo dažnis 4. 8 || 5. 8285 khz || 6. 8809 khz 7. 12 || 8. 12245 khz || 9. 13092 khz 10. 16 || 11. 16393 khz || 12. 17275 khz Už VMS duomenų perdavimo protokolą atsakingi asmenys, el. paštas: boukhanfra@mpm.gov.ma belhad@mpm.gov.ma abida@mpm.gov.ma 6 priedėlis ICCAT TUNŲ ŽVEJYBOS LAIVO ŽURNALAS || || || Ūda Gyvas jaukas Gaubiamasis tinklas Tralas Kita || || || || || || || || || || || || || Laivo pavadinimas: ……………………………………………………………………. || Bruto talpa …………………………………………………............................. || Laivo IŠVYKIMAS Laivo GRĮŽIMAS || Mėnuo || Diena || metai || Uostas || || || Vėliavos valstybė ……………………………………………………………………........................... || Tūris – (TM): ……………………………………………........ || || || || || || || || Registracijos numeris ………………………………………………………………................................... || Kapitonas ……………………………………………………….... || || || || Laivo savininkas ………………………………………………………….......................... || Įgulos narių skaičius ….…………………………………………………........................ || || || || || || || || Adresas ………………………………………………………………………….... || Įrašo data ………………………………………………...... || || || || (Duomenis įrašęs asmuo): ………………………………………………................................. || Jūroje praleistų dienų skaičius || || Žvejybos dienų skaičius Žvejybos įrankių panaudojimų skaičius || || Reiso numeris || || || || || || Data || Sektorius || Vandens paviršiaus temperatūra (ºC) || Žvejybos pastangos Panaudotų kabliukų skaičius || Sužvejotų žuvų kiekis || Isco usado na pesca (Naudotas jaukas) || Mėnuo || Diena || Platuma N/S || Ilguma E/W || Paprastasis tunas arba australinis tunas Thunnus thynnus arba Thunnus maccoyi || Gelsvauodegis tunas Thunnus albacares || (Didžiaakis tunas) hunnus obesus || (Ilgapelekis tunas) Thunnus alalunga || (Durklažuvė) Xiphias gladius || (Dryžasis marlinas) (Atlantinis baltasis marlinas) Tetraptunus audax arba albidus || (Juodasis marlinas) Makaira indica || (Buriažuvinės) Istiophorus albicane arba platypterus || Dryžasis tunas Katsuwonus pelamis || (Mišrios sužvejotos žuvys) || Iš viso per dieną (svoris tik kilogramais) || Sairos || Kalmarai || Gyvas jaukas || (Kita) || || || || || || || Kiekis || Svoris kg || Kiekis || kg || Kiekis || kg || Kiekis || kg || Kiekis || kg || Kiekis || kg || Kiekis || kg || Kiekis || kg || Kiekis || kg || Kiekis || kg || Kiekis || kg || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || IŠKRAUTAS KIEKIS (KG) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Pastabos. || || || || || 1 – Pildykite vieną lentelę per mėnesį ir vieną eilutę per dieną. || || 3 – „Diena“ – tai diena, kurią buvo užmesta ūda. || 5 - Apatinė eilutė (Iškrautų žuvų svoris) užpildoma tik reiso pabaigoje. Reikia įrašyti tikrąjį svorį, užfiksuotą iškrovimo metu. || || 2 – Kiekvieno reiso pabaigoje nusiųskite žurnalo kopiją savo korespondentui arba ICCAT, Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid. Ispanija || || 4 – Langelyje „Žvejybos rajonas“ nurodykite laivo buvimo vietos duomenis. Suapvalinkite iki minučių ir įrašykite platumos ir ilgumos laipsnius. Nepamirškite pažymėti N/S ir E/W. || || 6 – Visa ataskaitoje pateikta informacija yra griežtai konfidenciali. || || || 7 priedėlis LAIVO ŽURNALAS (IŠSKYRUS TUNŲ ŽVEJYBĄ) Ne su tunų žvejyba susijusio laivo žurnalo forma bus nustatyta bendru sutarimu prieš protokolui įsigaliojant. R U B R I K A Nr. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Diena || || Mėnuo || || metai || Valanda || || Laivo pavadinimas (1) …………………………….. || Išvykimas iš (4).................... || || Data (6) || || || || || || || || || || || || || || Radijo šaukinys (2) …………………………… || || || || || || || || || || || || || || || || || Kapitono vardas ir pavardė (3)………………… || Grįžimas į (5).................. || || Data (6) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Žvejybos įranga (7) kodas (8) || || || Tinklo akis (9) || || || || Žvejybos įrangos išmatavimai (10) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Kapitono parašas (11) || || RUBRIKA Nr. 2 || RUBRIKA Nr. 3 Išbraukti nenaudojamą „A“ ar „B“ || RUBRIKA Nr. 4 Data (12) || Sektorius Statistika (13) || Operacijų skaičius (14) || Žvejybos lai kas (val.) (15) || Sužvejotas kiekis (pagal rūšis): (kilogramais) (16) (arba pastabos apie žvejybos pertrūkius) || Visas sužvejoto kiekio svoris (kg) (17) || Visas žuvies svoris (kg) (18) || Visas žuvų miltų svoris (kg) (19) Stauridės A || Sardinės || Sardinelės || Ančiuviai || Skumbrės || Juodosios kalavijos || Tunai || Jūrinės lydekos || Raudonpelekiai pagelai || Kalmarai || Sepijos || Aštuonkojai || Krevetės || Langustai || Kitos žuvys Langustai B || Giliavandenės krevetės || Giliavandenės rožinės krevetės || Afrikinės gelmių krevetės || Kitos krevetės || Ilgapelekiai tunai || Mauritaninis dygliuotasis langustas || Kiti vėžiagyviai || Bukasnukė raja || Jūrinės lydekos || Kitos žuvys || Įvairūs galvakojai moliuskai || Įvairūs kiaukutiniai || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 10 priedėlis MAROKO JŪRŲ ŽUVININKYSTĖS DEPARTAMENTO RADIJO STOTIES CHARAKTERISTIKOS MMSI || 242.069.000 Radijo šaukinys || CNM Vieta || Rabatas Dažnių diapazonas || 1,6 – 30 MHz Siuntimo klasė || SSB-AIA-J2B Siuntimo galia || 800 W Darbiniai dažniai Diapazonai || Kanalai || Siuntimas || Priėmimas 8 diapazonas || 831 || 8.285 kHz || 8.809 kHz 12 diapazonas || 1206 || 12.245 kHz || 13.092 kHz 16 diapazonas || 1612 || 16.393 kHz || 17.275 kHz Stoties darbo laikas Laikotarpis || Grafikas Darbo dienomis || 8:30–16:30 val. Šešt., sekm. ir švenčių dienomis || 9:30–14:00 val. VHF: || 16 kanalas || 70 ASN kanalas Radio teleksas || || || Tipas || DP-5 || Siuntimo klasė || ARQ-FEC || Numeris || 31356 Faksas || || || Numeris || 212 5 37 68 8329 11 priedėlis ELEKTRONINĖS SU ŽVEJYBOS VEIKLA SUSIJUSIŲ DUOMENŲ PERDAVIMO SISTEMOS (ERS) NUSTATYMO IR VEIKIMO PROTOKOLAS Bendrosios nuostatos 1. Visi ES laivai turi būti aprūpinti veikiančia elektronine sistema, toliau vadinama ERS, kuria galima visu laivo buvimo Maroko žvejybos zonoje laikotarpiu registruoti ir perduoti su laivo žvejybos veikla susijusius duomenis, toliau vadinamus ERS duomenimis. 2. ES laivui, kuris neturi ERS arba kurio ERS neveikia, į Maroko žvejybos zoną žvejojimo tikslais įplaukti neleidžiama. 3. ERS duomenys perduodami laikantis laivo vėliavos valstybės tvarkos į laivo vėliavos valstybės Žuvininkystės stebėjimo centrą (ŽSC). 4. Laivo vėliavos valstybės ŽSC automatiškai ir nedelsdamas tiesioginius laivo pranešimus (COE, COX, PNO) perduoda Maroko ŽSC. Kiekvienos dienos sužvejoto kiekio deklaracijos (FAR) automatiškai ir nedelsiant perduodamos Maroko ŽSC. 5. Vėliavos valstybė ir Marokas įsitikina, kad jų ŽSC aprūpinti reikiama informatikos ir programine įranga, kad automatiškai perduotų ERS duomenis XML formatu, esančiu Europos Komisijos Jūrų reikalų ir žuvininkystės svetainėje ir turi saugojimo procedūrą, kai galima įrašyti ir saugoti ERS duomenis kompiuteriu įskaitoma forma bent trejus metus. 6. Bet koks formato pakeitimas ar atnaujinimas turi būti pažymimas, datuojamas ir turi veikti 6 mėnesius po jo taikymo. 7. ERS duomenų perdavimui naudojamos elektroninės ryšio priemonės, kurias ES vardu administruoja Europos Komisija, identifikuojamos kaip DEH (Data Exchange Highway). 8. Vėliavos valstybė ir Marokas paskiria savo ERS korespondentus, per juos palaikomas ryšys. 9. ERS korespondentai paskiriami ne trumpesniam kaip 6 mėnesių laikotarpiui. 10. Kai tik ERS sistema ims veikti, valstybės narės ir Maroko ŽSC pasikeičia atitinkamų ERS korespondentų duomenimis (pavardėmis, adresais, telefonais, teleksais, el. pašto adresais). Jei vėliau šie duomenys pasikeičia, apie pakeitimus nedelsiant pranešama. ERS duomenų perdavimas 11. ES žvejybos laivas privalo: (a) kasdien perduoti ERS duomenis už kiekvieną Maroko žvejybos zonoje praleistą dieną; (b) registruoti kiekvieno tinklo, tralo ar ūdos panaudojimo metu sužvejotą ir laive laikomą kiekį kaip pagrindinę žvejojamą rūšį, priegaudą ar į jūrą išmestą kiekį; (c) kiekvienai Maroko išduotame žvejybos leidime nurodytai rūšiai nurodyti ir kiekį, kurio nebuvo sužvejota (nulinis kiekis); (d) prie kiekvienos rūšies nurododyti jos FAO triraidį kodą; (e) nurodyti gyvojo svorio kilogramus, arba, jei reikia, sužvejotų egzempliorių kiekį; (f) užregistruoti ERS kiekvienos rūšies duomenis, perkrautus ar iškrautus kiekius; (g) į kiekvieno įplaukimo (COE) Maroko žvejybos zoną ir išplaukimo iš jos (COX) ERS duomenis įtraukti specialų pranešimą apie kiekvieną Maroko išduotame žvejybos leidime nurodytą rūšį: jos kiekius laikomus laive įplaukiant ir išplaukiant; (h) kasdien ERS duomenis elektroniniu būdu perduoti laivo valstybės narės ŽSC naudojant 4 dalyje nurodytą XML formatą ne vėliau kaip iki 23:59 val. UTC. 12. Kapitonas yra atsakingas už užregistruotų ir perduotų ERS duomenų tikslumą. 13. Vėliavos valstybės ŽSC automatiškai ir kuo greičiau ERS duomenis perduoda Maroko ŽSC 5 dalyje nurodytu XML formatu. 14. Maroko ŽSC turi patvirtinti visų ERS pranešimų priėmimą ir tuo tikslu atsiųsti atgalinį pranešimą (RET). 15. Visus ERS duomenis Maroko ŽSC tvarko konfidencialiai. ERS sistemos ir (arba) duomenų perdavimo tarp laivo ir vėliavos valstybės ŽSC sutrikimai 16. Vėliavos valstybė nedelsdama praneša laivo kapitonui / savininkui ar atstovui apie bet kokį laivo ERS sistemos gedimą ar ERS duomenų perdavimo tarp laivo ir vėliavos valstybės ŽSC neveikimą. 17. Vėliavos valstybė Marokui praneša apie aptiktą gedimą ir priemones, kurių imtasi jam pašalinti. 18. Esant ERS sistemos gedimui, kapitonas ir (arba) savininkas rūpinasi, kad ji būtų pataisyta ar pakeista per 10 darbo dienų. Jei per tas 10 dienų laivas įplaukia į uostą, Maroko žvejybos zonoje žvejybos veiklą jis galės toliau tęsti tik jei ERS sistema bus veikianti, nebent Marokas išduoda leidimą. 19. Žvejybos laivas negali išplaukti iš uosto sugedus jo ERS jei: (i) sistema neveikia, kaip reikalauja vėliavos valstybė, arba (j) jei išplaukti neleidžia valstybė narė. Pastaruoju atveju vėliavos valstybė Marokui apie savo sprendimą praneša iki laivui išplaukiant. 20. Kiekvienas ES laivas, vykdantis veiklą Maroko žvejybos zonoje su sugedusia ERS sistema, savo vėliavos valstybės ŽSP ERS duomenis perduoda kasdien iki 23:59 val. (UTC laiku) naudodamas bet kokias kitas elektronines ryšio priemones. 21. 11 dalyje aprašomus ERS duomenis, kurių perduoti Marokui buvo neįmanoma dėl gedimo, vėliavos valstybės ŽSC Maroko ŽSC perduoda kita elektronine forma, dėl kurios abipusiai susitariama. Toks alternatyvus perdavimas bus laikomas prioritetiniu, turint omenyje, kad perdavimo tempas gali būti kitoks, nei įprastai taikomas. 22. Jei Maroko ŽSC laivo ERS duomenų negauna tris dienas iš eilės, Marokas gali nedelsdamas nurodyti tokiam laivui atvykti į Maroko nurodytą uostą tyrimui. ŽSC gedimai. ERS duomenų negavimas Maroko ŽSC 23. Kai vienas iš ŽSC negauna ERS duomenų, jo ERS korespondentas nedelsdamas apie tai praneša kito ŽSC ERS korespondentui ir, jei reikia, bendradarbiauja spręsdamas problemą. 24. Vėliavos valstybės ŽSC ir Maroko ŽSC susitaria dėl alternatyvių elektroninių priemonių, naudotinų ERS duomenims perduoti ŽSC gedimo atveju, ir vienas kitam nedelsdami praneša apie bet kokį pasikeitimą. 25. Kai Maroko ŽSC praneša apie negautus ERS duomenis, vėliavos valstybės ŽSC nustato problemos priežastis ir imasi atitinkamų veiksmų jai spręsti. Vėliavos valstybės ŽSC praneša Maroko ŽSC ir ES apie tyrimo rezultatus ir priimtas priemones per 24 val. 26. Jei problemai pašalinti reikia daugiau nei 24 val., vėliavos valstybės ŽSC nedelsdamas perduoda trūkstamus ERS duomenis Maroko ŽSC naudodamas 24 punkte numatytą alternatyvų būdą. 27. Marokas praneša savo kompetentingoms kontrolės institucijoms, kad ES laivai nebūtų laikomi pažeidėjais dėl ERS duomenų neperdavimo dėl vieno iš ŽSC gedimo. ŽSC eksploatacinė priežiūra 28. Apie planinę eksploatacinę ŽSC priežiūrą, dėl kurios gali būti paveikti ERS duomenų mainai, vienas ŽSC kitam ŽSC praneša ne vėliau kaip prieš 72 val.; jei įmanoma, nurodo eksploatacinės priežiūros datą ir trukmę. Apie neplanuotą eksploatacinę priežiūrą kitam ŽSC pranešama, kai tik įmanoma. 29. Per eksploatacinę priežiūrą ERS duomenų pateikimas gali užtrukti, kol sistema vėl ims veikti. Neprivalomi duomenys turi būti įterpti tarp įrašo pradžios ir pabaigos. 30. Jei eksploatacinė priežiūra trunka ilgiau nei 24 val., ERS duomenys kitam ŽSC perduodami 24 punkte numatytomis alternatyviomis priemonėmis. 31. Marokas praneša savo kompetentingoms kontrolės institucijoms, kad ES laivai nebūtų laikomi pažeidėjais dėl ERS duomenų neperdavimo dėl vieno iš ŽSC eksploatacinės priežiūros. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGBS sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslai 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2/1/EB: Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2/3/EB: Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2/4/EB: Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2/5/EB: Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės protokolo, kuriuo nustatomos dabar galiojančiame abiejų šalių žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo pasiūlymas Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGBS sistemoje[7] 11. – Jūrų reikalai ir žuvininkystė 11:03 – Tarptautinė žuvininkystė ir jūrų teisė Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[8] X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės pratęsimu ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę Tikslai Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Derybos dėl žuvininkystės susitarimų ir jų sudarymas su trečiosiomis šalimis atitinka pagrindinį tikslą – suteikti galimybes ES žvejybos laivams žvejoti trečiosios šalies išskirtinėje ekonominėje zonoje ir plėtoti partnerystės ryšius siekiant sustiprinti tvarų žuvininkystės išteklių naudojimą ne ES priklausančiuose vandenyse. Žuvininkystės partnerystės susitarimais taip pat užtikrinama bendrą žuvininkystės politiką reguliuojančių principų ir kitose Europos politikos srityse prisiimtų įsipareigojimų (tvarus trečiųjų šalių išteklių naudojimas, kova su neteisėta, nedeklaruota ir nereguliuojama žvejyba, šalių partnerių integravimas į pasaulio ekonomiką, geresnis žvejybos rajonų valdymas politiniu ir finansiniu lygmeniu) darna. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGBS veikla 1 konkretus tikslas Suderinant su kitomis Europos politikos sritimis, prisidėti prie tvarios žvejybos ne Sąjungos vandenyse, išlaikyti Europos galimybę žvejoti tolimuose žvejybos rajonuose ir ginti Europos sektoriaus žuvininkystės ir vartotojų interesus, su pakrantės valstybėmis derantis dėl žuvininkystės partnerystės susitarimų ir juos sudarant. Atitinkama VGV / VGBS veikla Jūrų reikalai ir žuvininkystė, tarptautinė žuvininkystė ir jūrų teisė, tarptautiniai žuvininkystės susitarimai (biudžeto eilutė 11.03 01). Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms). Sudarius protokolą bus galima išlaikyti Europos laivų žvejybos Maroko žvejybos zonoje galimybių lygį. Be to, teikiant finansinę paramą (parama sektoriui) šalies partnerės nacionaliniu lygmeniu priimtoms programoms įgyvendinti, protokolu prisidedama prie geresnio žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo, ypač kontrolės ir kovos su nelegalia, nedeklaruota ir nereguliuojama žvejyba. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. Žvejybos galimybių išnaudojimo lygis (panaudotų žvejybos leidimų procentinė dalis, palyginti su protokolo teikiamomis galimybėmis); sugautų kiekių ir susitarimo komercinės vertės duomenų rinkimas ir analizė; įnašas kuriant darbo vietas ir pridėtinę vertę ES ir stabilizuojant ES rinką (bendru kitų žuvininkystės partnerystės susitarimų lygmeniu); techninių ir jungtinio komiteto susitikimų skaičius. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas Trumpalaikiai ar ilgalaikiai poreikiai Numatoma, kad naujasis protokolas taikomas nuo jo įsigaliojimo dienos. Naujasis protokolas sudarys sąlygas pagrįsti Europos žvejybos laivyno žvejybos veiklą Maroko žvejybos zonoje ir Europos laivų savininkams leis prašyti žvejybos licencijų, kurios joms leistų žvejoti Maroko vandenyse. Be to, naujuoju protokolu sustiprinamas ES ir Maroko Karalystės bendradarbiavimas siekiant skatinti tvarios žvejybos politikos plėtojimą. Jame numatoma laivų stebėjimas VMS pagalba ir sužvejotų žuvų kiekio duomenų perdavimas elektroniniu būdu. Sustiprinama parama sektoriui siekiant padėti Maroko Karalystei įgyvendinti nacionalinę žuvininkystės strategiją Halieutis, įskaitant kovą su NNN žvejyba. Papildoma ES dalyvavimo nauda Jei ES nesudarytų šio naujojo protokolo, paplistų privatūs susitarimai, negarantuojantys tvarios žuvininkystės. Europos Sąjunga taip pat tikisi, kad pagal šį protokolą Maroko Karalystė toliau veiksmingai bendradarbiaus su ES, ypač kovojant su neteisėta žvejyba. Panašios patirties išvados Išnagrinėjusios pagal ankstesnį protokolą sužvejotą kiekį, šalys padidino orientacinį kiekį. Sustiprinama parama sektoriui atsižvelgiant į nacionalinę žuvininkystės strategiją bei Maroko žuvininkystės administravimo pajėgumų poreikius. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Lėšos, sumokamos pagal žuvininkystės partnerystės susitarimus, sudaro trečiųjų valstybių partnerių biudžeto pakeičiamas pajamas. Tačiau šių lėšų dalies paskyrimas šalies sektoriaus politikos priemonėms įgyvendinti yra būtina sąlyga sudarant ŽPS ir vykdant jų stebėseną. Šie finansiniai ištekliai suderinami su kitais finansavimo šaltiniais iš kitų tarptautinių fondų nacionalinio lygmens žuvininkystės projektams ir (arba) programoms įgyvendinti. Trukmė ir finansinis poveikis X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota X Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo protokolo pasirašymo dienos trejus metus. Finansinis poveikis nuo 2014 m. iki 2017 m. (4 metai). ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, vėliau – visuotinis taikymas. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[9] X Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas ¨ Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant: ¨ vykdomosioms įstaigoms ¨ Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[10] ¨ nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms ¨ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje ¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis ¨ Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis VALDYMO PRIEMONĖS Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Komisija (Žuvininkystės GD, bendradarbiaudamas su savo žuvininkystės atašė Europos Sąjungos delegacijoje Rabate) užtikrins nuolatinį šio protokolo įgyvendinimo, ypač ūkinės veiklos vykdytojų naudojimosi žvejybos galimybėmis ir sužvejoto kiekio duomenų, stebėjimą. Be to, ŽPS numatytas ne mažiau kaip vienas metinis jungtinės komisijos susitikimas, per kurį Komisija ir trečioji šalis įvertins susitarimo ir jo protokolo įgyvendinimą ir, jei reikia, pakoreguos programavimą, o esant reikalui – ir finansinį įnašą. Valdymo ir kontrolės sistema Nustatyta rizika Įgyvendinant žuvininkystės protokolą gali kilti tam tikrų pavojų, pvz., dėl žuvininkystės politikai remti skirtų sumų (plano neįgyvendinimas). Vykdant protokolą 2007–2011 m. tokių sunkumų su Maroko Karalyste nepasitaikė. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Numatytas glaudus su planavimu ir sektoriaus politikos įgyvendinimu susijęs dialogas. 6 straipsnyje nurodyta bendra rezultatų analizė taip pat yra šių kontrolės metodų dalis. Be to, protokole numatytos specialios išlygos jo galiojimui sustabdyti, esant tam tikroms sąlygoms ir susiklosčius konkrečioms aplinkybėms. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones. Komisija įsipareigoja užmegzti nuolatinį politinį dialogą ir rengti nuolatines konsultacijas su Maroko Karalyste, kad būtų galima pagerinti susitarimo vykdymą ir sustiprinti ES įnašą tvariai valdant išteklius. Bet kokiam Komisijos mokėjimui pagal ŽPS yra taikomos Komisijos taisyklės ir biudžetinė bei finansinė tvarka. Taip galima tiksliai identifikuoti trečiųjų šalių banko sąskaitas, į kurias pervedamos finansinio įnašo sumos. Šio protokolo atveju 3 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad visas šiame protokole nurodytas finansinis įnašas turi būti pervedamas į specialią Maroko iždo banko sąskaitą. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Aprašymas…...….] || DA / NDA ([11]) || ELPA šalių[12] || šalių kandidačių[13] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies a a punktą 2 || 11.0301 Nustatyti Sąjungos žvejybos laivų, vykdančių žvejybos veiklą trečiųjų šalių vandenyse (SFA), valdymo sistemą || DA || NĖRA || NĖRA || NĖRA || NĖRA Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės (netaikoma) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Aprašymas…...….] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies a a punktą || [XX.YY.YY.YY.] || || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE Numatomas poveikis išlaidoms Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 2 numeris || Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas Žuvininkystės GD || || || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || IŠ VISO  Veiklos asignavimai || || || || || Biudžeto eilutės numeris 11.03 01 Nustatyti Sąjungos žvejybos laivų, vykd