LT    LT LT 
LT 1   LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 16.7.2008 
SEK(2008) 2119 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie 
 
Pasiūlymas  
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTAS 
 
dėl Bendrijos ekologini o ženklo sistemos 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
  
{KOM(2008) 401 galutinis} 
{SEK(2008) 2118} 
LT 2   LT Santrauka 
Vadovaujantis Ekologinio ženklo reglamento1 20 straipsniu, nuo 1992 m. galiojanti ES 
ekologinio ženklo sistema turi b ūti persvarstyta ir Komisija turi pasi ūlyti atitinkamus 
reglamento pakeitimus. 
Bendrieji šios sistemos tikslai – nustatyti produkt ų ir paslaug ų aplinkosauginio veiksmingumo 
lyginamuosius standartus ir taip  paskatinti tausiai gaminti ir vartoti produktus, tausiai teikti 
paslaugas ir tausiai jomis na udotis. Atkreipdamas vartotoj ų dėmesį į šiuos produktus ir 
paslaugas, ekologinis ženklas tur ėtų skatinti rinktis šiuos standartus atitinkan čius, o ne kitus 
tos pačios kategorijos produktus ir paslauga s. Ekologinio ženklo sistema tur ėtų būti tinkama 
naudoti ir kaip b ūtina bei veiksminga Europos Komisijos nustatytos platesn ės Tausaus 
vartojimo ir gamybos bendrosios politikos dalis, darniai susieta su kitomis priemon ėmis, 
tokiomis kaip Žalieji viešieji pirkimai (Ž VP), Aplinkosaugos vadybos ir audito sistema 
(AVAS) ir Ekologinio pr ojektavimo direktyva. 
Ekologinio ženklo sistemos  persvarstymas ir poveikio vertinimas prad ėtas 2002 m. vasario 
mėn., kai imtasi plataus masto tyrimo siekiant įvertinti ekologin į ženklą2. Be persvarstymo 
įvyko nemažai konsultacij ų su suinteresuotosiomis šalimis, kurios baig ėsi 2006 m. pradžioje 
internetu surengtomis viešos iomis konsultacijomis, kuri ų rezultatai atskleid ė neabejotin ą 
būtinumą gerokai pakeisti ekologinio ženklo reglament ą. Įvertinus poveik į paaiškėjo, kad 
taikant dabartin ę sistemą neįmanoma pasiekti jos tiksl ų, nes ekologinis ženklas mažai 
žinomas ir menkai diegiamas pramon ėje, be kit ų priežasčių, dėl pernelyg biurokratišk ų 
procedūrų ir valdymo.  
Vertinant poveik į apsvarstytos trys pagrindin ės arba didžiosios galimyb ės: toliau laikytis 
dabartinio metodo, laipsniškai atsisakyt i šios sistemos arba pakeisti ši ą sistemą. Svarstant 
pastarąjį variantą, išnagrinėta nemažai smulkesni ų galimybi ų ir jos laikytos priemoni ų paketu, 
kuriuo sistema b ūtų tinkamiausiai pakeista. Įvertinus poveik į, pasirinkta pastaroji galimyb ė. 
Todėl, siekiant pakeisti ir supaprastinti sistem ą, pasiūlytas toks priemoni ų paketas: 
● parengti reglament ą, kuris geriau der ėtų su kitomis Komisijos teikiamomis tausaus 
vartojimo ir gamybos priemon ėmis; 
● išpl ėsti ženklo taikymo srit į; 
● numatyti priemones, skatinan čias derinti ši ą ir kitas ekologinio ženklinimo sistemas: 
ES ekologinio ženklo kriterijai tur ėtų tapti kitų ekologini ų ženklų standartu; tur ėtų 
būti nustatyta paprastesn ė pagal nacionalines ekologi nio ženklo sistemas parengt ų 
kriterijų priėmimo proced ūra; 
● įtraukti daugiau produkt ų grupių ir (arba) spar čiau rengti kriterijus; 
● nustatyti kriterij ų dokument ų šablonus siekiant užtikrinti, kad jie b ūtų patogesni 
naudotojams; 
                                                 
1 2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1980/2000 d ėl pakeistos 
Bendrijos ekologinio ženklo suteikimo sistemos  
(http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/pdf/regulation/001980_en.pdf ) 
2 http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/revision_en.htm  
LT 3   LT ● rengiant kriterijus įtraukti rekomendacijas d ėl žaliųjų viešųjų pirkimų; 
● supaprastinti vertinimo bei patikros proced ūras ir panaikinti metin į mokestį; 
● įdiegti kompetenting ų institucijų tarpusavio vertinim ą; 
● skatinti rinkodar ą. 
Galima tik ėtis, kad taip pakeitus ir supaprastinus sistem ą gerokai padaug ės ženklą 
naudojančių bendrovi ų, todėl rinkoje pagaus ės ekologiniu ženklu pažym ėtų produktų, taip pat 
padaugės vartotoj ų, žinančių apie ekologiniu ženklu pažym ėtus produktus ir pasirengusi ų juos 
pirkti, be to, ES ekologinio že nklo kriterijai bus dažniau taik omi vykdant viešuosius pirkimus. 
Ekologinis ženklas bus geri au pritaikytas politikos k ūrėjams, ypa č atsižvelgiant į Tausaus 
vartojimo ir gamybos veiksm ų planą, ir bus naudingas kaip produkt ų bei paslaug ų 
aplinkosauginio veiksmingumo lyginamasi s standartas ir informavimo priemon ė. 
Sistemos poveikis ekonomikai ir aplinkai priklausys nuo ek ologinio ženklo veiksmingumo, 
kurį lems įvairūs veiksniai, įskaitant ir tai, ar jis bus tinkama i suderintas su kitomis politikos 
priemonėmis, kuriomis siekiama skatinti naujoves produkt ų aplinkosauginio veiksmingumo 
per visą jų būvio ciklą srityje. Veiksmais, kuri ų Komisija imsis Tausau s vartojimo ir gamybos 
srityje, bus tiriama, kaip nuos ekliai ir da rniai taikyti įvairias su produktais susijusias politikos 
priemones, kad jos visos kartu tur ėtų didžiausi ą poveikį skatinant naujoves ir geresni ų 
aplinkosauginio veiksmingumo savybi ų turinčių produktų pardavim ą. Kadangi ekologinis 
ženklas priklauso šiam priemoni ų rinkiniui, jo poveikis vertintinas kaip pastarojo dalies. 
Įvertinus poveik į daroma išvada, kad pakeista ekologi nio ženklo sistema, kaip savanoriška 
priemonė, gali tur ėti grynosios naudos ES ekonomik ai ir padidinti konkurencij ą bei 
konkurencingum ą. Taigi ekologinis ženklas naudingas rinkai ir – d ėl supaprastint ų metodų – 
yra pavyzdin ė „geresnio reglamentavimo“ politin ė priemonė.