KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Bendros vizų politikos įgyvendinimas ir plėtojimas ekonomikos augimui ES paskatinti /* COM/2012/0649 final */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Bendros vizų politikos įgyvendinimas ir plėtojimas ekonomikos augimui ES paskatinti Šiandien Komisija raginama priimti du vizų politikos sričiai svarbius dokumentus: – Pasiūlymą dėl Reglamento, kuriuo iš dalies keičiami šalių, kurių piliečiams taikomas vizų reikalavimas, ir šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašai (Reglamentas (EB) Nr. 539/2001) ir – Bendradarbiavimo vietos lygiu vykdymo ataskaitą. Tai puiki galimybė, atsižvelgiant į 4-ojo Didžiojo dvidešimtuko susitikimo, 2012 m. gegužės 16 d. įvykusio Meridoje (Meksika) deklaraciją, apsvarstyti vizos politikos poveikį visai ES ekonomikai, visų pirma turizmo sektoriui, ir išnagrinėti, kaip šį tikslą būtų galima geriau suderinti su ekonomikos augimo tikslais, nustatytais strategijoje „Europa 2020“. Vykdant sumanią vizų politiką būtų nuolat užtikrinamas mūsų išorės sienų saugumas bei tinkamas Šengeno erdvės veikimas ir kartu teisėtiems keliautojams, įskaitant turistus, būtų lengviau keliauti. Daug galima pasiekti remiantis galiojančia Vizų kodekso teisine sistema. Atsižvelgdami į dabartinį ekonomikos nuosmukį, turėtume siekti, kad į Europą atvyktų daugiau turistų. Pavyzdžiui, JAV, kurioje saugumui skiriamas ypatingas dėmesys, jau pripažino, kad vizų režimo supaprastinimas gali duoti naudos ir neseniai priėmė su tuo susijusią nacionalinę strategiją[1]. Neseniai Italijos ir Airijos[2] turizmo ministrai ir Vokietijos valdžios institucijos paragino ES įgyvendinti vizų režimo supaprastinimo priemones. Šiuo komunikatu siekiama ES lygiu pradėti diskusijas dėl šio klausimo. Pirma, jame nurodomi tam tikri dabar galiojančių procedūrų įgyvendinimo trūkumai ir nagrinėjamos iniciatyvos, kurias būtų galima svarstyti, siekiant užtikrinti, kad Vizų kodeksas būtų įgyvendinamas kuo veiksmingiau. Antra, jame taip pat pateikiami kai kurie pasiūlymai, susiję su būsimais vizų taisyklių pakeitimais, kuriuos reikėtų išsamiau išnagrinėti. 1. Vizų režimo supaprastinimo poveikis ES turizmo pramonei Turizmas tapo vienu didžiausių užimtumo ir pajamų šaltinių Europos Sąjungoje, jis yra stipriausia ekonomikos augimo ir vystymosi varomoji jėga. Manoma, kad kelionių ir turizmo sektoriuje 2011 m. buvo 18,8 mln. darbo vietų ir tikėtina, kad 2022 m. šis skaičius išaugs iki 20,4 mln. darbo vietų. 2011 m. svečiai iš užsienio išleido 423 mlrd. USD, tikėtina, kad ši suma 2022 m. sieks 547 mlrd. USD[3]. Vis dėlto dar išnaudojamos ne visos su turistais, atvykstančiais iš besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių, susijusios ekonomikos augimo galimybės. Pastaraisiais metais iš Brazilijos ir Rusijos į Europą atvykstančių turistų skaičius padvigubėjo, taip pat sparčiai auga turistų iš Kinijos ir Indijos srautai[4]. Tai taip pat aiškiai matyti iš vizų statistinių duomenų : 2011 m. Indijoje išduota apie 460 000 Šengeno vizų, 2007 m. jų buvo išduota 340 000. Kinijoje išduotų vizų skaičius taip pat labai išaugo – 2008 m. išduota 560 000 vizų, o 2011 m. –1 026 000. 2011 m. Rusijoje išduota apie 5 152 000 vizų, palyginti su 3 500 000 vizų 2007 m. Ši tendencija stebima visame pasaulyje. Dabartiniais duomenimis 2011 m. Kinijos ir Brazilijos piliečiai pateikė 40 proc. daugiau prašymų išduoti JAV vizą[5]. Turėtume dėti daugiau pastangų. Turėtume siekti, kad iš minėtų šalių, iš kurių galima sulaukti didžiausio turistų skaičiaus ir kurių vis didesnės visuomenės dalies perkamoji galia auga, atvykstančių turistų srautai būtų daug didesni. Tačiau apskaičiuota[6], kad 21 proc. galimų turistų iš besivystančios rinkos ekonomikos šalių planų vykti į Europą atsisako dėl reikalavimo turėti vizą. Toursim Economic[7] tyrime, kuriame nagrinėtas vizų režimo supaprastinimo poveikis darbo vietų kūrimui Didžiojo dvidešimtuko šalyse (2012 m. gegužės mėn.), remiantis modelio duomenimis, pagrįstais nauda, kurią pakeitusios politiką gavo kelios šalys[8], nustatyta, kad supaprastinus vizų režimą iš atitinkamų šalių atvykdavo 5–25 proc. daugiau tarptautinių turistų. Tai duoda pajamų ir iš karto turi tiesioginės įtakos užimtumui. Remiantis Tourism Economics duomenimis, pagrįstais įvairiais scenarijais, ES ir Šengeno erdvė[9] gali iki 2015 m. pritraukti atitinkamai 8 ir 46 mln. daugiau turistų, jeigu išnaudotų visas galimybes lanksčiai taikyti šiuo metu galiojančias vizų taisykles, ir tai leistų papildomai iš tarptautinio turizmo (eksporto) uždirbti 11–60 mlrd. EUR ir sukurti nuo 100 000 iki 500 000 naujų darbo vietų pačiame turizmo sektoriuje. Remiantis tais pačiais Tourism Economics duomenimis iš viso (įskaitant ir netiesioginį, ir papildomą poveikį) iki 2015 m. būtų galima sukurti nuo 200 000 iki 1 100 00 darbo vietų. Dėmesio reikėtų skirti ir kruizų pramonei. Nepaisant ekonomikos nuosmukio, bendras pasaulinės kruizų pramonės indėlis į Europos ekonomiką 2011 m. rekordiškai padidėjo iki 36,7 mlrd. EUR (2010 m. jis siekė 35,2 mlrd. EUR)[10]. Apskaičiuota, kad vien Europoje įsilaipino 5,6 mln. keliautojų (tai 7,1 proc. daugiau nei ankstesniais metais). Kruiziniai laivai į Europos uostus atplukdė apie 14,30 mln. įgulos, iš kurių 5,7 mln. EUR išsilaipino į krantą ir pirkiniams iš viso išleido apie 120 mln. EUR. Turėtų būti užtikrinta, kad valstybės narės ir toliau išduotų daugkartines vizas kruizų turistams ir įgulos nariams, kad jie ateityje Europos uostuose išleistų kuo daugiau pinigų, o jų indėlis į Europos ekonomiką ir toliau didėtų. Jau 2010 m. Komisija nurodė, kad išnagrinės įvairias vizų ir išorės sienų kirtimo politikos teikiamas galimybes ir priemones, siekdama kuo veiksmingiau jas išnaudoti[11]. Kitais metais Europos Parlamentas paragino Komisiją parengti geriau koordinuotą ir supaprastintą vizų išdavimo tvarką. Vizų politikos poveikio turistų srautams klausimą taip pat nagrinėjo ES turizmo ministrai, 2010 m. susitikę Madride, o 2011 m. – Krokuvoje. Gegužės 16 d. susitikime Meridoje (Meksika) šį klausimą nagrinėjo ir Didžiojo dvidešimtuko turizmo ministrai. Tame susitikime priimta deklaracija „Turizmas – darbo vietų kūrimo priemonė“. Joje pripažįstama, kad supaprastinus vizų režimą Didžiojo dvidešimtuko šalių pajamos galėtų padidėti 206 mlrd. USD ir būtų sukurta 5,1 mln. darbo vietų. Todėl T–20 deklaracijoje, inter alia, prašoma vykdyti dvišalį, regioninį ir tarptautinį bendradarbiavimą vizų ir kitų susitarimų dėl kelionės supaprastinimo klausimais, kad tarptautiniai lankytojai galėtų laisviau ir veiksmingiau judėti. Šengeno erdvė jau dabar prisideda prie šio tikslo ir ji turėtų dėti daugiau pastangų, kad paskatintų ekonominę veiklą ir darbo vietų kūrimą. Vizų režimo supaprastinimas ne tik duos ekonominės naudos, bet ir leis ES piliečiams lengviau susijungti su savo šeimos nariais, neturinčiais ES pilietybės, bei keliauti po ES. Pats laikas išnagrinėti, kaip ES gali siekti pažangos šiuo tikslu imdamasi konkrečių veiksmų. 2. Pagal Vizų kodeksą patobulintas vizų režimo supaprastinimas Palyginti su padėtimi, buvusia prieš priimant Vizų kodeksą[12], šiuo teisės aktus padaryta esminė pažanga, nes juo remiantis labai patobulintos vizų išdavimo procedūros. Svarbiausi patobulinti aspektai: aiškūs pagrindinių procedūrų terminai, procedūrų suderinimas, funkcijų perdavimo išorės paslaugų teikėjams reguliavimas, galimybė steigti bendrus prašymų išduoti vizą pateikimo centrus, atvejų, kai turėtų būti išduodamos daugkartinės vizos, nustatymas, prašymų išduoti vizą atmetimo motyvai ir galimybė pateikti apeliacinį skundą dėl tokių sprendimų, reikalavimas prašymo formas parengti priimančiosios šalies kalba ir teisinis įpareigojimas vykdyti bendradarbiavimą Šengeno klausimais vietos lygiu. Teisingai įgyvendinant Vizų kodeksą vizų išdavimo procedūros labai modernizuojamos ir standartizuojamos. Tačiau galimi tolesni patobulinimai, nes Vizų kodeksas kol kas nėra optimaliai įgyvendinamas. ES turizmo pramonė nustatė su Vizų kodeksu susijusias priemones, kurios padėtų supaprastinti vizų išdavimo procedūras. Daugelį šių kliūčių galima pašalinti valstybių narių konsulinėms įstaigoms teisingai įgyvendinant Vizų kodeksą, o Komisijai prižiūrint šį procesą: 1) Terminas, per kurį turi būti paskirtas susitikimo laikas → Nustatyti 15 dienų terminą, per kurį turi būti paskirtas susitikimas, kaip nustatyta Vizų kodekso 9 straipsnio 2 dalyje. 2) Komercinių tarpininkų pateikiami prašymai → Geriau išnaudoti galimybę prašymus išduoti vizą pateikti per akredituotus komercinius tarpininkus (pavyzdžiui, per patikimas kelionių agentūras), nedarant poveikio Vizų informacinei sistemai (VIS)[13], kaip nustatyta Vizų kodekso 9 straipsnio 4 dalyje. 3) Terminas sprendimui priimti → Taikyti 15 dienų terminą sprendimui dėl prašymo išduoti vizą priimti, be kita ko ir prieš atostogų laikotarpius, kai labai išauga prašymų skaičius, kaip nustatyta Vizų kodekso 23 straipsnyje. 4) Užtikrinti reikiamų formų, parengtų reikiama kalba, naudojimą → Užtikrinti, kad visose konsulinėse įstaigose prašymų formos būtų parengtos priimančiosios šalies kalba, kaip nustatyta Vizų kodekso 11 straipsnio 3 dalyje. 5) Patvirtinamieji dokumentai → Įvertinti poreikį bendradarbiavimo Šengeno klausimais vietos lygiu srityje sudaryti bendrą sutrumpintą patvirtinamųjų dokumentų sąrašą. 6) Galiojimas ir daugkartinės vizos Įsigaliojus Vizų kodeksui išduodama daug daugiau daugkartinių vizų (2010 m. jų išduota 34 proc. daugiau, 2011 m. – 39 proc.). Vis dėlto galima toliau tobulinti privalomo ilgai galiojančių daugkartinių vizų (kurių galiojimo laikotarpis nuo 6 mėn. iki 5 metų) išdavimo tvarką, laikantis Vizų kodekso 24 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nustatytų sąlygų, taip pat trumpiau galiojančių daugkartinių vizų išdavimo tvarką pagal 24 straipsnio 1 dalį. 7) Lankytojams sudaromos sąlygos →Sudaryti sąlygas, kad asmenims būtų lengviau pasiekti konsulines įstaigas, visų pirma užtikrinti geresnį konsulinį atstovavimą visoje trečiosios šalies teritorijoje. Šiuo tikslu turėtų būti skatinama steigti bendrus prašymų išduoti vizas centrus. Kai kurios valstybės narės ir kelios trečiosios šalys jau taiko vizų režimo susprastinimo priemones, siekdamos supaprastinti vizų išdavimą (žr. priedą). Šiomis aplinkybėmis bendradarbiavimas Šengeno klausimais vietos lygiu – tai pagrindinė suderinto ES vizų politikos įgyvendinimo priemonė ir ES delegacijos privalo dalyvauti jį vykdant, kad judumo srityje, kuri tampa vis svarbesne išorės santykiams apskritai, būtų užtikrintas nuoseklumas ir tęstinumas. Pirmojoje Bendradarbiavimo Šengeno klausimais vietos lygiu ataskaitoje, kurią Komisija priėmė tuo metu, kai buvo diskutuojama dėl šio dokumento, išdėstytos rekomendacijos visiems subjektams (valstybių narių centrinėms valdžios institucijoms ir jų konsuliniams darbuotojams, ES delegacijoms ir Komisijai), kuriomis siekiama optimizuoti bendradarbiavimą Šengeno klausimais vietos lygiu. 3. Galimi vizų taisyklių pakeitimai ateityje Rengiant Vizų kodekso įgyvendinimo ataskaitą, kurią 2013 m. turi pateikti Komisija ir kurioje bus apžvelgti pirmi treji jos įgyvendinimo metai, atsiras papildoma galimybė išsamiau išnagrinėti būdus, kaip būtų galima patobulinti ir supaprastinti procedūras bona fide keliautojams, kartu reaguojant į pavojų, susijusių su kai kurių keliautojų neteisėta migracija ar saugumu: – supaprastinti ir sutrumpinti procedūras (persvarstyti visus procedūros etapus, įskaitant galimybę prašymą išduoti vizą pateikti internetu arba per kelionių agentūras, ir išankstines konsultacijas); – paaiškinti konsulinės įstaigos, atsakingos už prašymo išduoti vizą nagrinėjimą, apibrėžtį; – supaprastinti prašymo formą; – supaprastinti su patvirtinamaisiais dokumentais susijusius reikalavimus; – paaiškinti vizos mokesčio netaikymo taisykles; – paaiškinti daugkartinių vizų išdavimo taisykles; – siekiant gerinti konsulinį atstovavimą, gerinti konsulinių įstaigų darbo organizavimą ir bendradarbiavimą, pvz., iš naujo apibrėžti bendrų prašymų išduoti vizą centrų teisinį pagrindą, supaprastinti tokių centrų steigimą ir jų veiklą; – stiprinti bendradarbiavimą Šengeno klausimais vietos lygiu, kad jis būtų veiksmingesnis. Nagrinėjant tokias tobulinimo galimybes turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į naudą, kurią dėl VIS įgyvendinimo gauna tiek konsulinės įstaigos, tiek vizų prašytojai. Veiksmingiausias vizų režimo supaprastinimo būdas, be abejo, yra trečiosios šalies piliečiams taikomo vizų reikalavimo panaikinimas trečiąsias šalis iš Reglamente (EB) Nr. 539/2001 šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas taikomas, sąrašo perkeliant į šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašą. Siekdama savo iniciatyva peržiūrėti Reglamente (EB) Nr. 539/2001 pateiktus šalių sąrašus, Komisija paprastai nagrinėja kiekvieną atvejį ir vertina įvairius kriterijus, inter alia, susijusius su neteisėta imigracija, viešąja tvarka ir saugumu bei su Europos Sąjungos išorės santykiais su trečiosiomis šalimis, taip pat atsižvelgia į regioninės ir tarpusavio sąveikos reikšmę. Nors šis kriterijų sąrašas nėra išsamus, anksčiau iš esmės nebūdavo atsižvelgiama į ekonominį vizų politikos poveikį. Kad ES gautų naudos iš didesnių turistų, atvykstančių iš besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių, srautų, ši tendencija turėtų būti pakeista. Todėl Komisija parengs metodiką, kad per kitą šalių sąrašų peržiūrą (numatytą atlikti 2013 m.) būtų labiau atsižvelgiama į ekonominius aspektus. Tačiau reikėtų siekti pusiausvyros, kad būtų vykdomi bendros vizų politikos reikalavimai, siekiant užtikrinti gerą Šengeno erdvės be vidaus sienų veikimą. Daugeliui trečiųjų šalių vizų režimo liberalizavimas bus pagrindinis tikslas, kuriam pasiekti reikės prisiimti didelius įsipareigojimus, kuris turės didelį politinį poveikį ir kuris bus pasiektas po ilgo proceso. Jeigu neįmanoma per trumpą laiką nustatyti bevizio režimo, reikėtų apsvarstyti susitarimų dėl vizų režimo supaprastinimo naudą, pripažįstant būtinybę peržiūrėti jų struktūrą ir turinį, kad jie būtų pritaikyti prie konkrečių atitinkamos trečiosios šalies aplinkybių ir jas galėtų veiksmingiau pasinaudoti tie asmenys, kuriems šie susitarimai skirti. Reikėtų pažymėti, kad pasiūlyme iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 539/2001, kurį šiuo metu svarsto teisėkūros institucijos, numatytas naujas bevizio režimo sustabdymo mechanizmas, pagal kurį galima laikinai sustabdyti bevizio režimo taikymą trečiajai šaliai, kurios piliečiams netaikomas vizų reikalavimas, jeigu susidaro ypatingoji padėtis, kai reikia nedelsiant reaguoti į sunkumus, kylančiais dėl piktnaudžiavimo beviziu režimu, su kuriais susiduria viena ar kelios valstybės narės, ir juos pašalinti. Be to, vizų politikoje turėtų būti atsižvelgiama į technologijų raidą. Pavyzdžiui, JT Pasaulio turizmo organizacijos nuomone, tinkamai taikoma elektroninė vizų išdavimo sistema turi didelių pranašumų, susijusių tiek su saugumu, tiek su procedūrų supaprastinimu[14]. Kaip pripažinta T20 susitikimo deklaracijoje, technologinių specifikacijų vystymas toje srityje galėtų suteikti daug galimybių. PRIEDAS Dabartinės gerosios patirties, susijusios su valstybių narių ir trečiųjų šalių vizų išdavimo politika, pavyzdžiai Italijos pavyzdys 2011 m. vasario mėn. ENIT (Nacionalinė turizmo valdyba) ir Italijos užsienio reikalų ministerija pasirašė bendradarbiavimo susitarimą, siekiant didinti į Italiją atvykstančių turistų srautus stiprinant diplomatinių atstovybių ir konsulinių įstaigų pajėgumus, kad prašymai išduoti vizą būtų nagrinėjami sparčiai ir veiksmingai. Tarp nurodytų prioritetinių vietovių: Maskva, Pekinas, Naujasis Delis, Sankt Peterburgas, Guangzhou, Šanchajus ir Mumbajus. Remiantis 2011 m. spalio mėn. ANSA spaudos pranešimu, dėl veiksmų, kuriais supaprastintos procedūros ir sutrumpintas laukimo laikas, 2011 m. rugpjūčio 1–31 d., palyginti tuo pačiu ankstesnių metu laikotarpiu, Kinijoje išduotų vizų skaičius padidėjo 100 proc. Italijos nacionalinio turizmo stebėjimo centro (kuris analizuoja Italijos Banko duomenis) duomenimis šią teigiamą tendenciją patvirtina toliau nurodyti preliminarūs rodikliai: # keliautojai (tūkstančiai) 2010 m.: 149 2011 m.: 225 # apgyvendinimo įstaigose praleistų naktų (tūkstančiais) 2010 m.: 1 768 2011 m.: 1 971 Išlaidos (mln. EUR) 2010 m.: 199 2011 m.: 249 Pokytis (proc. 2010/2011 m.) Keliautojai: 51 proc. Naktys: 11,5 proc. Išlaidos 25,1 proc. Lenkijos pavyzdys Vienas iš vizų režimo supaprastinimo pavyzdžių, kurį reikia išsamiau išnagrinėti, siekiant visapusiškai suvokti jo duotą naudą, – spupaprastinta procedūra, kurią Lenkijos valdžios institucijos taikė Europos futbolo čempionato, vykusio 2012 m. birželio–liepos mėn. Lenkijoje bei Ukrainoje, metu. Čempionate dalyvavusiems Ukrainos ir Rusijos piliečiams (žaidėjams, teisėjams, gydytojams, aktyvistams, FIFA, UEFA ir nacionalinių federacijų nariams) ir UEFA akredituotiems asmenims buvo išduotos daugkartinės vizos, kurios galiojo čempionato laikotarpiu. Vizos išduotos taikant supaprastintą procedūrą, netaikant reikalavimo asmeniškai atvykti į konsulinę įstaigą ir neimant konsulinių mokesčių. Tiek Ukrainos, tiek Rusijos sirgaliams vizos buvo išduotos pateikus rungtynių bilieto originalą arba dokumentą, patvirtinantį teisę bilietą atsiimti prie įėjimo į stadioną. Jie turėjo galimybę prašymus išduoti vizą pateikti internetu pasinaudodami oficialia svetaine ir buvo nustatomas trumpesnis laikas iki susitikimo konsulinėje įstaigoje. Asmenys, kuriems nepavyko užsiregistruoti susitikimui internetu, galėjo naudotis „žaliais koridoriais“, parengtais siekiant kuo labiau sutrumpinti laukimo laiką (šaltiniai: oficialios Lenkijos Vyriausybės ir Užsienio reikalų ministerijos Rusijos reikalų departamento interneto svetainės). Sistema „Kinija – patvirtinta kelionės tikslo šalis“ Patvirtinto kelionės tikslo statusas – tai dvišalis Kinijos nacionalinės turizmo administracijos ir užsienio šalies susitarimas turizmo srityje. Į ES vykstančių Kinijos piliečių grupė gali prašymą išduoti vizą pateikti per patvirtintą kelionių agentūrą, kuri pateikia klientų grupės prašymus išduoti vizą. Kinijos nacionalinės turizmo administracija ir EB susitarimą pasirašė 2004 m. Remiantis ES delegacijos Kinijoje turimais naujausiais duomenimis nuolat auga pagal Patvirtinto kelionės tikslo statuso programą išduotų vizų, kurias Kinijoje išduoda Šengeno įstaigos, skaičius. Vizų, išduotų pagal Patvirtinto kelionės tikslo statuso programą, 2009 m. išduota 96 093, o 2010 m. – 209 981. Iki 2011 m. rugsėjo mėn. valstybės narės pagal Patvirtinto kelionės tikslo statuso programą buvo išdavusios 170 141 vizų – šis skaičius viršijo 80 proc. per 12 ankstesnių metų mėnesių išduotų vizų skaičių. Praėjusiais metais atmestų prašymų išduoti vizą skaičius nuolat buvo žemas (vizų valstybių narių duomenimis šis rodiklis siekė apie 5 proc.). 2010 m. Ispanija ir Prancūzija, kurioms padėjo ES delegacija, Pekine surengė specialius kursus pagal Patvirtinto kelionės tikslo statuso programą dirbančios kelionių agentūroms, dėl kurių paspartėjo procedūros. Australijos pavyzdys Australija išduoda įvairių rūšių vizas, priklausomai nuo konkretaus buvimo laiko ir trukmės. Galimiems turistams gali būti išduotos trijų rūšių e. vizos: (1) Elektroninis kelionės leidimas; (2) E. lankytojas; (3) E-676. 1 rūšies viza kainuoja 20 AUD, jos turėtojas turi teisę atvykti daug kartų, kiekvieną kartą buvimo laikotarpis negali viršyti 3 mėn. ir viza galioja vienerius metus. Be to, oro bendrovės ir kelionių agentūros gali išduoti savo klientams šią elektroninę vizą kartų su lėktuvo bilietais. ES piliečiai, išskyrus naujųjų valstybių narių piliečius, gali teikti prašymus išduoti šią vizą. 2 rūšies viza yra lygiai tokia pati kaip 1 rūšies viza, vienintelis skirtumas tas, kad prašymus ją išduoti gali teikti visi ES piliečiai ir ji yra nemokama. ES piliečiai, turintys teisę teikti prašymą išduoti 2 rūšies vizą, prašymą išduoti 1 rūšies vizą teiktų dėl to, kad interneto svetainėje visa informacija pateikta anglų k. ir ne visi asmenys turi galimybę teikti prašymą anglų kalba ir pridėti nuskenuotus dokumentus, surašytus anglų kalba. 3 rūšies vizos skirtos ne Europos piliečiams arba Europos piliečiams, kurie per tą patį apsilankymą norėtų pasilikti ilgiau kaip tris mėnesius, arba vyresniems kaip 75 Europos piliečiams arba teistiems asmenims. Visų trijų rūšių vizų galima prašyti internetu ir jos išduodamos taip pat internetu; šis procesas gali trukti nuo kelių minučių iki 10 dienų. JAV pavyzdys 2012 m. sausio 19 d. Prezidentas B. Obama pasirašė vykdomąjį įsakymą, kuriuo sudaryta nauja darbo grupė kelionių ir konkurencingumo klausimams spręsti, kuriai pavesta parengti Nacionalinę kelionių ir turizmo strategiją, apibūdinančią veiksmus, kurių reikia imtis, kad, be kita ko, artimiausiais metais 40 proc. būtų padidinti ne imigracijai skirtų vizų išdavimo gebėjimus Kinijoje ir Brazilijoje. Šia ką tik paskelbta strategija JAV siekia gerinti keliones į JAV ir jose, siekdamos paskatinti keleivius Ameriką rinktis kaip pirmąją kelionės tikslo šalį pasaulyje. Turizmo strategijoje teigiama, kad 2011 m. išduota 1,1 mln. daugiau vizų. Kinijos ir Brazilijos piliečių vizų išduota atitinkamai 46 proc. ir 34 proc. daugiau. Palyginti su 2011 m. per pirmuosius šešis 2012 m. mėnesius šie rodikliai vėl padidėjo atitinkamai 46 proc. ir 59 proc. Vizų išdavimo pajėgumai 2012 m. stiprinama didinant prašymų išduoti vizas nagrinėjančių darbuotojų skaičių – 50 proc. Kinijoje ir daugiau kaip 100 proc. Brazilijoje. Taip pat planuojama atidaryti naujų konsulinių įstaigų. Dėl šių pakeitimų jau neliko neišnagrinėtų prašymų tiek Kinijoje, tiek Brazilijoje ir daugelyje konsulinių įstaigų laukimo laikas sutrumpėjo iki 10 dienų. Šiuo metu JAV kongresas svarsto kelis įstatymus, kuriais siekiama tobulinti vizų išdavimo procedūras. Vizų režimo gerinimo siekiant skatinti tarptautinį turizmą į Jungtines Amerikos Valstijas akte (VISIT USA akte) pateiktos šios pagrindinės gairės: (a) Kinijos piliečiams išduoti penkerius metus galiojančias daugkartinės vizas. (b) Skubus vizų išdavimo procesas, skirtas tam, kad keliautojai turėtų galimybę sumokėti daug didesnį vizos mokestį, kad pokalbiui dėl vizos būtų pakviesta per tris darbo dienas. Ši tvarka taikytina ir turistinėms ir verslo vizoms. Iš mokesčio už skubų prašymo išduoti vizą nagrinėjimą būtų apmokamos dėl papildomų darbuotojų atsiradusios išlaidos, iš jo gautos lėšos taip pat galėtų būti naudojamos inovatyvių metodų, kaip antai vaizdo konferencijų technologija ir mobiliosios pokalbius vedančių darbuotojų grupės pokalbių, taikomų siekiant patenkinti paklausą bet kurioje šalyje, išlaidoms apmokėti. (c) Bevizio režimo programa bus taikoma papildomoms šalims (pagal šią programą į JAV galima vykti pagal Elektroninio kelionės leidimo sistemos (ESTA) programą ir nereikia pateikti tradicinio prašymo išduoti JAV turistinę vizą). (d) Pagal Vaizdo konferencijų bandomoji programą pokalbius galima vykdyti per vaizdo konferencijas, taip įgyvendinant pokalbio dėl vizos reikalavimus ir suteikiant daugiau galimybių pokalbius vesti naudojantis vaizdo konferencijų technologija. Kiti įstatymo projektai yra 2001 m. aktas dėl verslo tikslais keliaujančių asmenų ir turistų sutikimo ir Tarptautinio turizmo supaprastinimo aktas. Pirmuoju aktu siekiama sumažinti JAV vizų sistemos kliūtis, nustatyti reikalavimą, pagal kurį Valstybės departamentas prašymus išduoti vizą išnagrinėtų per 12 dienų ir įgyvendinti programą, kad pokalbiams dėl vizų būtų naudojama vaizdo konferencijų technologija. Antruoju aktu Valstybės departamentas raginamas veiksmingiau naudotis konsuliniais ištekliais, kad būtų geriau patenkinama didėjanti tarptautinių kelionių paklausa. JAV nori paspartinti šiuo metu vykstančią peržiūrą ir toliau „…siekti inovacijų bei tobulinti procedūras, technologijas, gerinti darbuotojų įgūdžius ir infrastruktūrą, kad teisėtiems keliautojams būtų taikomas paprastesnis prašymų išduoti vizą teikimo ir atvykimo į šalį per sienų kirtimo punktus ir uostus procesas.“ [1] 2012 m. sausio 19 d. Vykdomasis Prezidento B. Obamos įsakymas. Šiuo metu JAV Kongresas svarsto „Vizų režimo gerinimo siekiant skatinti tarptautinį turizmą į Jungtines Amerikos Valstijas aktą“. [2] Tačiau Airija nedalyvauja įgyvendinant bendrąją ES vizų politiką. [3] Pasaulio kelionių ir turizmo taryba „Kelionių ir turizmo sektoriaus ekonominis poveikis 2012 m. Europos Sąjunga“. [4] Iš šių 4 besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių šiuo metu tik Brazilijos piliečiams netaikomas reikalavimas turėti vizą atvykstant į Šengeno erdvę. Tačiau Rusijos piliečiams jau taikomas supaprastintas vizų režimas, oficialiai nustatytas Susitarimu dėl vizų režimo supaprastinimo, kuris šiuo metu atnaujinamas. [5] 2012 m. sausio 19 d. Baltųjų Rūmų spaudos pranešimas. [6] ETOA 2010 m. kilmės rinkos ataskaita „Europe: Open for Business?“. [7] Tourism Economics, ataskaita „The Impact of Visa Facilitation on Job Creation in the G20 Economies“, 2012 m. gegužės mėn. (ataskaita parengta ketvirtajam Didžiojo dvidešimtuko turizmo ministrų susitikimui, vykusiam gegužės 15–16 d.). [8] JAV platesnė bevizio režimo programa, Australijos elektroninio kelionės leidimo programa, JK vizų politika, taikoma Taivaniui ir Pietų Afrikai, Indijos programa, pagal kurią viza išduodama atvykus prie sienos, Kanados vizų politika, taikoma Meksikai, Korėjos Respublikos vizų politika, taikoma Kinijai. [9] ES ir Šengeno erdvė – tai: AT, BE, CZ, DE, DK, EE, EL (GR), ES, FI, FR, HU, IT, LT, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SE, SI, SK ir 4 asocijuotosios šalys ne ES valstybės narės: CH, NO, IS, LI. [10] „The Cruise Industry, Contribution of Cruise Tourism to the Economics of Europe, European Cruise Council report“, 2012 m. [11] Komunikatas „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“, COM(2010) 352 galutinis, 5.4 skyrius. [12] 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 810/2009, nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas). Jis įsigaliojo 2010 m. balandžio 5 d. [13] Šie tarpininkai negali rinkti biometrinių duomenų, taigi asmenys, kurie pirmą kartą teikia prašymą išduoti vizą pagal VIS, turi asmeniškai atvykti į konsulinę įstaigą arba pas išorės paslaugų teikėją, valstybių narių konsulinių įstaigų vardu įgaliotą rinkti vizų prašytojų biometrinius duomenis. [14] Pasaulio turizmo organizacija „eVisas: A pressing need for global standards, specifications and interoperability“, darbinis dokumentas, pristatytas 37-ojoje Tarptautinės civilinės aviacijos asociacijos asamblėjoje (2010 m.).