KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Pridedamas prie Tarybos rekomendacijos dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo pasiūlymo /* SWD/2012/0253 final */





KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Pridedamas prie Tarybos rekomendacijos dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo pasiūlymo Šis poveikio vertinimas pridedamas prie siūlomos Tarybos rekomendacijos dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos patvirtinimo. 1. Problemos apibūdinimas Dėl sparčių ekonominių ir technologinių pokyčių bei vis dažniau keičiamo darbo žmonės patiria vis didesnį spaudimą įgyti aukštesnę kvalifikaciją ir daugiau bendrųjų gebėjimų. Todėl švietimo, mokymo ir kvalifikacijų sistemose turi būti pripažįstama pati įvairiausia mokymosi – tiek formaliojo, tiek neformaliojo mokymosi ir savišvietos – patirtis, atsižvelgiant į mokymosi rezultatus. Tai galima padaryti užtikrinant neformaliojo mokymosi ir savišvietos patvirtinimą. Toks principas priimtas 2008 m. paskelbta Rekomendacija dėl Europos kvalifikacijų sąrangos, kurią papildo ši iniciatyva. Neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimas teikia naudos: – pavieniams asmenims – išaugtų jų galimybės įsidarbinti, pagerėtų karjeros perspektyvos, padidėtų darbo užmokestis, būtų suteiktas vadinamasis antras šansas mokyklos nebaigusiems asmenims, pagerėtų galimybės dalyvauti formaliojo švietimo ir mokymo programose, sustiprėtų motyvacija mokytis ir pasitikėjimas savimi; – ekonomikai – žmonės būtų kvalifikuotesni, jų gebėjimai geriau atitiktų darbo rinkos reikmes, gebėjimus būtų lengviau perkelti tarp bendrovių ir sektorių, išaugtų judumas Europos darbo rinkoje ir visa tai prisidėtų prie konkurencingesnės Europos ekonomikos ir didesnio ekonomikos augimo; – plačiajai visuomenei – gyventojai ir darbo jėga būtų kvalifikuotesni, palankių sąlygų neturinčioms grupėms būtų sudarytos geresnės sąlygos mokytis toliau, o darbo rinka būtų įtraukesnė. Poveikio vertinime nustatytos dvi pagrindinės spręstinos problemos: (1) Patvirtinimo galimybės kol kas menkos, dauguma valstybių narių jomis naudojasi nepakankamai. Pagal 2010 m. atnaujintą Europos neformaliojo mokymosi ir savišvietos patvirtinimo aprašą Graikija, Kipras ir Vengrija nesuteikia beveik jokių galimybių patvirtinti neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatus. Bulgarija, Latvija, Lenkija ir Malta neseniai ėmėsi veiksmų, kad parengtų neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo sistemas, tačiau tai tik pirmasis šių sistemų kūrimo etapas. Airija, Austrija, Belgija, Čekija, Estija, Italija, Lietuva, Slovakija ir Slovėnija turi viename ar keliuose sektoriuose veikiančias patvirtinimo sistemas, tačiau jomis naudojasi labai nedaug žmonių. Net šalyse, turinčiose išplėtotas patvirtinimo sistemas (pavyzdžiui, Danijoje, Ispanijoje, Jungtinėje Karalystėje, Liuksemburge, Rumunijoje, Švedijoje ir Vokietijoje), jomis naudojamasi vis dar ribotai. Ribotos ir nepakankamai naudojamos patvirtinimo galimybės lemia, kad gebėjimai lieka nepastebėti ir neišnaudojamas jų potencialas pačių asmenų, ekonomikos ir plačiosios visuomenės naudai. Trys pagrindinės patvirtinimo sistemų riboto prieinamumo ir naudojimo priežastys yra nepakankamas pasitikėjimas patvirtinimo sistemomis, procesu ir rezultatais (tai patvirtinta viešomis konsultacijomis, susijusiomis su šia iniciatyva), menkas informuotumas apie patvirtinimo galimybes tose šalyse, kuriose sistema jau veikia (taip pat patvirtinta viešomis konsultacijomis) bei kultūrinės kliūtys ir neigiamas požiūris į neformaliojo mokymosi ir savišvietos patvirtinimą. Šia iniciatyva siekiama išspręsti pirmąsias dvi problemas. (2) Valstybių narių taikomų patvirtinimo metodų palyginamumo ir nuoseklumo stoka. Dabartinis nacionalinės patvirtinimo politikos ir praktikos nevienodas prieinamumas ir skirtumai mažina patvirtinimo sistemų palyginamumą ir skaidrumą. Todėl piliečiams sunku sutelkti įvairiomis aplinkybėmis, įvairiais lygmenimis ir skirtingose šalyse sukauptus mokymosi rezultatus. Taip sukuriamos kliūtys tarptautiniam besimokančių asmenų ir darbuotojų judumui, nors šiais laikais tokio judumo labai reikia, kad būtų paskatintas ekonomikos augimas. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijoje „Europa 2020“ pabrėžiama reikmė suteikti lankstesnių mokymosi galimybių, o neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimas laikomas būtina to sąlyga. Be to, toks patvirtinimas prisidės prie ES pagrindinių tikslų, kaip nustatyta strategijoje „Europa 2020“, susijusių su mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimu, aukštąjį išsilavinimą įgyjančių asmenų skaičiaus didinimu, skurdo mažinimu ir užimtumo lygio kėlimu. 2. Subsidiarumo analizė Kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 165 ir 166 straipsniuose nustatyta, kad Sąjunga prie geros kokybės švietimo plėtojimo ir profesinio mokymo politikos įgyvendinimo prisideda skatindama valstybių narių bendradarbiavimą ir prireikus paremdama bei papildydama jų veiksmus, kartu visiškai pripažindama valstybių narių atsakomybę už mokymo turinį ir švietimo sistemų bei profesinio mokymo organizavimą. Šia iniciatyva rekomenduojama veikla, kurią turi įgyvendinti Europos Sąjungos remiamos valstybės narės. Ja siūlomi veiksmai turės būti įgyvendinti valstybės narės ir ES lygmeniu. Už neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo tvarką (teisės aktus, nuostatas, kolektyvinius susitarimus), plėtotę ir įgyvendinimą ir toliau atsakys pačios valstybės narės. ES lygmeniu veikla bus koordinuojama (visų pirma su atitinkamomis Europos priemonėmis) ir remiama, pavyzdžiui, organizuojant tarpusavio mokymosi veiklą. Abiejų lygmenų veikla papildys viena kitą ir apsaugos valstybių narių prerogatyvą. 3. Iniciatyvos tikslai Toliau išdėstyti iniciatyvos bendrieji, konkretūs ir veiklos tikslai. Bendrieji tikslai (1) Suteikti visų valstybių narių piliečiams galimybę patvirtinti gebėjimus, įgytus už formaliojo švietimo ir mokymo sistemos ribų; (2) suteikti piliečiams galimybę visoje Europoje darbo ir mokymosi tikslais naudotis patvirtintais gebėjimais. Konkretieji tikslai (1) Įdiegti nacionalinio lygmens neformaliojo mokymosi ir savišvietos patvirtinimo sistemas, susietas su nacionaline kvalifikacijų sistema; (2) užtikrinti pakankamą nacionalinių patvirtinimo sistemų, susietų su nacionaline kvalifikacijų sistema, palyginamumą ir nuoseklumą. Veiklos tikslai (1) Remti tokias nacionalines kvalifikacijų sistemas, pagal kurias kvalifikacija būtų įgyjama tiek baigus formaliojo švietimo programas, tiek patvirtinus neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatus; (2) sukurti gebėjimų, įgytų neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu, identifikavimo, dokumentavimo, kokybinio vertinimo ir patvirtinimo mechanizmus, naudojantis bendromis Europos priemonėmis, kaip antai Europass, Europos kreditų perkėlimo sistema (ECTS), Europos profesinio mokymo kreditų sistema (ECVET); (3) padėti pavieniams asmenims identifikuoti ir dokumentuoti gebėjimus ir kompetenciją, kurie nesuteikia teisės į oficialią kvalifikaciją; (4) išplėsti ir suintensyvinti valstybių narių bendradarbiavimą ir dalijimąsi gerąja patirtimi, papildant šią veiklą tarpusavio mokymosi veikla ir Europos ataskaitų teikimo priemonėmis; (5) viešinti tokio patvirtinimo galimybes. 4. Politikos galimybės Pirma galimybė (pagrindinis scenarijus) Pasirinkus šią galimybę būtų išlaikyta dabartinė padėtis, kurią galima apibendrinti taip: – į neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimą atsižvelgiama formuojant su švietimu ir mokymu, užimtumu, jaunimu ir aktyviu pilietiškumu susijusią Europos politiką; – dabartinėmis Europos priemonėmis, visų pirma Rekomendacija dėl EKS, raginama suteikti galimybių patvirtinti patirtį, sukauptą neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu, tačiau nenurodoma, kaip tą padaryti; – 2004 m. Tarybos priimti Europos bendrieji patvirtinimo principai, CEDEFOP parengtos Europos patvirtinimo gairės, finansavimas pagal Mokymosi visą gyvenimą programą, būsimą programą „Erasmus visiems“ ir iš Europos socialinio fondo ir toliau bus laikomi svarbiomis priemonėmis, kuriomis valstybėse narėse remiama patvirtinimo politika ir praktika; – dauguma valstybių narių patvirtinimą yra įtraukusios į politinę darbotvarkę, tačiau šį procesą išsamiai įgyvendina vos kelios valstybės narės; – valstybės narės dalijasi su patvirtinimu susijusia patirtimi naudodamosi atviruoju koordinavimo metodu (visų pirma EKS patariamojoje grupėje). Antra galimybė (Tarybos rekomendacija dėl patvirtinimo įgyvendinimo) Pagal antrą galimybę – Tarybos rekomendaciją – valstybėms narėms, suinteresuotosioms šalims ir Komisijai siūlomos politinės ir praktinės priemonės, kaip paskelbta strategijos „Europa 2020“ pavyzdinėse iniciatyvose „Judus jaunimas“ ir „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“. Rekomendacijoje valstybės narės raginamos įdiegti neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo sistemų, susietų su nacionaline kvalifikacijų sistema, mechanizmus. Tarp šių mechanizmų turėtų būti kokybės užtikrinimo priemonių, jie turėtų palengvinti mokymosi rezultatų perkeliamumą naudojantis standartizuotomis dokumentavimo priemonėmis, plačiai informuoti apie patvirtinimo galimybes, suteikti daugiau galimybių naudotis patvirtinimo galimybėmis, ypač palankių sąlygų neturinčioms grupėms, užtikrinti tinkamą pavienių asmenų orientavimą ir galiausiai suteikti galimybių pavieniams asmenims atlikti vadinamąjį gebėjimų auditą per tris mėnesius nuo reikmės nustatymo. Rekomendacijoje pabrėžiama reikmė įtraukti darbo rinkos suinteresuotąsias šalis (pavyzdžiui, fiksuoti mokymosi darbo vietoje rezultatus), švietimo ir mokymo paslaugų teikėjus (pavyzdžiui, teikti galimybių patekti į formaliojo švietimo ir mokymo sistemą) ir vadinamojo trečiojo sektoriaus (pavyzdžiui, NVO ir savanorių organizacijų) atstovus. Rekomendacijos įgyvendinimą papildys intensyvesnis bendradarbiavimas EKS patariamojoje grupėje neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo klausimais, naudojantis atviruoju koordinavimo metodu. Rekomendacijoje Komisija raginama reguliariai atnaujinti Europos neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo aprašą ir gaires bei remti Rekomendacijos įgyvendinimą organizuojant veiksmingą tarpusavio mokymosi veiklą. Tikimasi, kad Tarybos rekomendacija bus patvirtinta 2012 m., o pasiūlytus mechanizmus valstybės narės ir Europos Komisija pradės įgyvendinti 2013 m. Trečia galimybė (patvirtinimo srityje taikomas naujas atvirasis koordinavimo metodas, siekiant parengti Europos patvirtinimo kokybės chartiją) Pagal trečią galimybę valstybės narės bendradarbiautų patvirtinimo srityje naudodamosi naujuoju atviruoju koordinavimo metodu (AKM), siekdamos parengti Europos neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo kokybės chartiją. Europos kokybės chartijoje pagrindinis dėmesys bus skiriamas kokybiškoms patvirtinimo procedūroms, vertintojų naudojamiems kokybės standartams, orientavimui ir konsultavimui, galimybėms patvirtinti mokymosi rezultatus, suinteresuotųjų šalių įsitraukimui, konkrečioms tikslinėms grupėms ir europiniam patvirtinimo matmeniui. Europos kokybės chartija bus grindžiama tiek Europos (pavyzdžiui, Europos gairėmis ir bendraisiais Europos patvirtinimo principais), tiek nacionalinėmis iniciatyvomis (viešosiomis ir privačiomis), susijusiomis su kokybės užtikrinimu patvirtinimo srityje. Europos kokybės chartija padės didinti valstybių narių pasitikėjimą. Naująjį AKM procesą sudarys nauji valstybių narių ataskaitų teikimo ir Komisijos pažangos stebėsenos mechanizmai. Tikimasi, kad specialūs AKM mechanizmai pradės veikti 2012 m., o chartija bus patvirtinta 2014 m. Ji turėtų būti pradėta įgyvendinti 2015 m. 5. Poveikio vertinimas Atitinkami valstybių narių veiksmai, kuriais suteikiama didesnių patvirtinimo galimybių, kad kuo visapusiškiau būtų panaudotas turimų žinių, gebėjimų ir kompetencijos potencialas, darys reikšmingą ekonominį ir socialinį poveikį. Poveikis aplinkai būtų nedidelis. Socialinis, ekonominis ir kitoks poveikis vertintas kokybiškai, remiantis tikėtinu poveikiu, nes faktinių duomenų nėra. Tikėtinas poveikis lygintas su pagrindinio scenarijaus poveikiu. Svarbiausias ekonominis ir socialinis išsamių patvirtinimo sistemų sukūrimo poveikis pasireikštų taip: – būtų paskatintas ekonomikos augimas ir užimtumas, nes darbo rinkoje būtų geriau išnaudojami turimi gebėjimai ir ugdoma daugiau gebėjimų; – būtų lengviau patekti į darbo rinką ir keisti darbą, nes priimant sprendimą dėl įdarbinimo ar darbo vietos keitimo būtų atsižvelgiama į visus turimus gebėjimus; – būtų lengviau toliau mokytis, nes švietimo ir mokymo įstaigos dažniau pripažintų ankstesnio mokymosi patirtį; – informacija apie turimus gebėjimus būtų kokybiškesnė, nes dėl didesnių patvirtinimo galimybių būtų lengviau juos įrodyti; – darbuotojų išsilavinimas būtų didesnis (tiek dėl turimų gebėjimų patvirtinimo, tiek dėl didesnių galimybių mokytis toliau); – dėl aukštesnės kvalifikacijos būtų sudaromos geresnės darbo sąlygos darbuotojams; – būtų užtikrinta didesnė lygybė ir socialinė įtrauktis, nes palankių sąlygų neturinčioms grupėms atsirastų daugiau galimybių patvirtinti neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatus; – išaugtų darbuotojų judumas Europoje ir tai prisidėtų prie ekonomikos augimo. Ar šis planuojamas poveikis taps realybe, priklausys nuo įvairių veiksnių, kaip antai konkrečių valstybėms narėms rekomenduojamų priemonių įgyvendinimas (antra galimybė), ir nuo to, kaip veiksmingai valstybės narės sieks Europos patvirtinimo kokybės chartijos (trečia galimybė). Daroma prielaida, kad antroji galimybė – valstybėms narėms skirtas rekomendacijų rinkinys – poveikį patvirtinimo sistemos kūrimui padarytų greičiau nei trečioji – naujasis AKM, pagal kurį valstybėms narėms nebūtų pateikiama jokių rekomendacijų. Iš priemonių, siūlomų pagal antrą galimybę, naudos gautų nuolat plėtojamos nacionalinės kvalifikacijų sistemos – konkrečių rezultatų turėtų būti sulaukta jau 2013 m. Toks greitas poveikis svarbus ir norint laiku pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus, todėl galimybė, pagal kurią poveikis atsiranda greitai, buvo vertinama palankiau nei tos, pagal kurias poveikis lėtesnis. Faktinės patvirtinimo mechanizmų įdiegimo išlaidos priklausys nuo įvairių veiksnių, kaip antai dabartinės sistemos parengtis (dabartinė infrastruktūra: institucijos, vertinimo ir sertifikavimo procedūros ir standartai), patvirtinimo tvarkos mastas (taikoma visoms profesijoms ar tik tam tikroms) ir tikslinė grupė (visi piliečiai ar tam tikra tikslinė grupė). Iš turimų faktų matyti, kad patvirtinimo procedūra, po kurios suteikiama visa ar dalinė kvalifikacija, priklausomai nuo šalies ir kvalifikacijos tipo bei lygio iš viso gali kainuoti 800–1 800 EUR. Investicijos į neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimą padėtų sutaupyti formaliojo švietimo ir mokymo lėšų tuo atveju, kai asmuo kvalifikaciją įgyja neformaliojo mokymosi arba savišvietos būdu, nes jam nereikės toliau siekti formaliojo švietimo ir (arba) mokymo. Realios patvirtinimo sistemos sąnaudos turi būti lyginamos su patvirtinimo teikiama nauda. Vertinant poveikį daryta prielaida, kad pagal visas tris galimybes bendra patvirtinimo teikiama nauda viršija realias sąnaudas, nes didėja žmonių galimybės įsidarbinti ir karjeros perspektyvos, gerėja gebėjimų atitiktis, sparčiau auga ekonomika, didėja socialinė įtrauktis. 6. Galimybių palyginimas Nustatyta, kad veiksmingiausia ir produktyviausia yra antra galimybė – Tarybos rekomendacija dėl patvirtinimo įgyvendinimo. Be to, ji geriausiai atitinka ES politinius tikslus ir daro didžiausią teigiamą ekonominį ir socialinį poveikį. Pasirinkus pirmą galimybę dabartinė padėtis kistų lėtai, taigi neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimas būtų menkai prieinamas ir naudojamas, be to, Europoje ir toliau trūktų palyginamo ir nuoseklaus požiūrio į patvirtinimą. Manoma, kad trečia galimybė (naujasis AKM), palyginti su pagrindiniu scenarijumi, padėtų pagerinti padėtį poveikio veiksmingumo, produktyvumo ir nuoseklumo su platesniais ES politikos tikslais atžvilgiu. Tačiau naujojo AKM sukūrimas reikštų papildomas struktūras ir papildomus ataskaitų teikimo mechanizmus, padidintų valstybėms narėms tenkančią administracinę naštą ir išlaidas. Be to, pasikliaunant vien AKM metodu didėja netikrumas dėl konkrečių veiksmų, kurių imasi valstybės narės, ir dėl jų įgyvendinimo tvarkaraščio. Antra galimybė ne tik užtikrina teigiamą poveikį, veiksmingumą, produktyvumą ir nuoseklumą su kitais ES politiniais tikslais, bet ir: – pašalina patvirtinimo spragas, būdingas dabartinėms Europos priemonėms, pavyzdžiui, EKS, Europass ir mokymosi kreditų sistemoms. Visų pirma ji papildytų trūkstamas Europos kvalifikacijų sąrangos dalis, kad būtų paskatintas neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimas, nenustatant išsamesnių įgyvendinimo gairių; – siūlo konkrečias praktines patvirtinimo sistemos įgyvendinimo valstybėse narėse priemones; – reiškia, kad bus priimta Tarybos rekomendacija, t. y. teisinė priemonė, kuria parodomas valstybių narių įsipareigojimas taikyti nustatytas priemones, daugumą iš kurių reikės įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu ir pritaikyti prie nacionalinių aplinkybių; – į patvirtinimo sistemų plėtotės procesą aiškiai įtraukiamos susijusios suinteresuotosios šalys (darbo rinkos dalyviai, jaunimo ir savanorių organizacijos, švietimo ir mokymo institucijos); – valstybės narės ir toliau bendradarbiauja pagal dabartinę AKM sistemą, visų pirma per EKS patariamąją grupę, taigi įgyvendinimo struktūra būtų paprastesnė nei numatytoji pagal trečią galimybę; – padeda suformuoti naują ir tvirtesnį bendradarbiavimo neformaliojo mokymosi ir savišvietos srityje politinį pagrindą. 7. Stebėsena ir vertinimas Pagal iniciatyvą stebėsena bus vykdoma naudojantis jau turimomis priemonėmis. Taip bus ribojamos stebėsenos sąnaudos bei valstybių narių administracinė našta. Vadovaujant Komisijai ir CEDEFOP, Europos patvirtinimo aprašas bus toliau konsoliduojamas ir pildomas, kad ateityje būtų galima stebėti, kaip valstybės narės įgyvendina Tarybos rekomendaciją. Vertinant valstybių narių pažangą, padarytą kuriant neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo sistemas, kaip kvalifikacijos įgijimo galimybę, bus remiamasi kasmetine CEDEFOP ataskaita apie Europos nacionalinių kvalifikacijos sistemų plėtotę. Valstybės narės už rekomendacijos įgyvendinimą atsiskaitys nacionalinėse pažangos ataskaitose, kurios bus teikiamos pagal strateginę programą „ET 2020“ (sekantys ataskaitų teikimo metai – 2014 m.). Galiausiai pagal iniciatyvą numatoma stiprinti tarpusavio mokymąsi, į procesą įtraukiant valdžios atstovus ir kitas suinteresuotąsias šalis ir sutelkiant dėmesį į dalijimąsi patirtimi ir gerosios patirties pavyzdžius. Atsižvelgiant į stiprias iniciatyvos ir Rekomendacijos dėl Europos kvalifikacijų sąrangos sąsajas, tinkamiausiai šią veiklą vykdytų EKS patariamoji grupė. Rekomendacijos įgyvendinimo nepriklausomą vertinimą planuojama atlikti per ketverius metus nuo jos priėmimo.