Komisijos ataskaita biudžeto valdymo institucijai apie bendrajame biudžete numatytas garantijas. Padėtis 2009 m. birželio 30 d. SEK(2010)479 /* KOM/2010/0188 galutinis */





043 [pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.4.30 KOM(2010)188 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA biudžeto valdymo institucijai apie bendrajame biudžete numatytas garantijas.Padėtis 2009 m. birželio 30 d. SEK(2010)479 TURINYS 1. Įvadas ir operacijų rūšys 3 2. Pokyčiai nuo 2008 m. gruodžio 31 d. ataskaitos 4 2.1. Mokėjimų balanso parama euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms 4 2.2. Makrofinansinė pagalba 4 2.3. ES biudžeto garantija EIB išorės finansavimo operacijoms 4 3. Rizikos, kuriai teikiama Biudžeto garantija, duomenys 4 3.1. Rizikos apibrėžtis 4 3.2. Su valstybėmis narėmis susijusi rizika 6 3.3. Su trečiosiomis šalimis susijusi rizika 8 3.4. Iš Biudžeto garantuojama bendroji rizika 9 3.5. Rizikos raida 9 4. Įsipareigojimų nevykdymas, Biudžeto garantijų panaudojimas ir įsiskolinimai 11 4.1. Mokėjimai iš grynųjų pinigų išteklių 11 4.2. Mokėjimai iš Biudžeto 11 4.3. Išorės veiksmų garantijų fondo panaudojimas 11 5. Išorės veiksmų garantijų fondas 12 5.1. Išieškotos lėšos 12 5.2. Turtas 12 5.3. Planuojama suma 12 6. Rizikos vertinimas. Ekonominė ir finansinė trečiųjų šalių, kurioms gresia didžiausia rizika, padėtis 12 6.1. Tikslai 12 6.2. Rizikos vertinimo metodai 12 1. Įvadas ir operacijų rūšys Ši ataskaita teikiama pagal Finansinio reglamento 130 straipsnį, kuriame nustatyta, kad Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai dukart per metus praneša apie biudžeto garantijas ir atitinkamą riziką [1]. Prie jos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas (toliau – TDD)[2], kuriame pateiktos išsamios lentelės ir paaiškinimai. Iš Europos Sąjungos biudžeto (toliau – Biudžetas) garantuojama rizika kyla dėl įvairių skolinimo ir garantijų operacijų, kurias galima suskirstyti į dvi kategorijas: - Europos Sąjungos suteiktos paskolos siekiant makroekonominių tikslų, t. y. makrofinansinės pagalbos[3] (toliau – MP) paskolos trečiosioms šalims ir susijusios su Bretton Woods institucijomis ir mokėjimų balanso (toliau – MB) paskolos, kuriomis teikiama parama euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms, turinčioms mokėjimų balanso sunkumų; ir - paskolos, suteiktos siekiant mikroekonominių tikslų, t. y. Euratomo paskolos ir, svarbiausia, Europos investicijų banko (EIB) operacijų ES nepriklausančiose valstybėse finansavimas (EIB išorės finansavimas)[4]. Pastaruoju atveju suteikiama ES garantija[5]. EIB išorės finansavimo operacijoms, Euratomo paskoloms ir MP paskoloms nuo 1994 m. suteikiama Išorės veiksmų garantijų fondo (toliau – Fondas)[6], o MB paskoloms – tiesiogiai Biudžeto garantija. Fondas dengia neįvykdytus finansinius įsipareigojimus, susijusius su paskolomis ir paskolų garantijomis ES nepriklausančioms valstybėms arba projektams ES nepriklausančiose valstybėse, ir buvo įsteigtas siekiant: užtikrinti likvidumo atsargas, kad Biudžetu nereikėtų naudotis kiekvieną kartą, kai nevykdomi įsipareigojimai ar vėluojama grąžinti garantuotą paskolą; ir sukurti biudžetinės drausmės priemonę nustatant finansinę sistemą, kuria remiantis būtų galima formuoti ES garantijų paskoloms, kurias Komisija ir EIB teikia ES nepriklausančioms valstybėms, politiką[7]. - 2004 m. iš dalies pakeitus Garantijų fondo reglamentą[8], Fondo garantija operacijoms nebeteikiama, jei trečiosios šalys tampa valstybėmis narėmis, ir rizika dengiama nebe iš Fondo, o tiesiogiai iš Biudžeto. Lėšos į Fondą pervedamos iš Biudžeto, o Fondo turto vertė turi nuolat atitikti tam tikrą jo garantuojamų skolinių įsipareigojimų, susijusių su paskolomis bei paskolų garantijomis, procentinę dalį. Ši dalis, vadinama planuojama norma, šiuo metu yra 9 %. Jei Fondui nepakanka išteklių, jų bus prašoma iš Biudžeto. 2007 m. iš dalies pakeitus[9] Tarybos reglamentą, numatytas naujas atidėjinių mechanizmas. Jis veikia atliekant metinius pervedimus iš Biudžeto ir taikant švelninamąjį mechanizmą, kurio paskirtis – apriboti reikalavimų vykdyti įsipareigojimus poveikį Fondui (taip pat žr. 5.3. skirsnį). Šiuo metu atliekamas Fondo veikimo, įskaitant planuojamą normą, išorės vertinimas, kuris yra laikotarpio vidurio peržiūros dalis. 2. Pokyčiai nuo 2008 M. GRUODžIO 31 D. ATASKAITOS 2.1. Mokėjimų balanso parama euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms Kiekybiniu požiūriu svarbiausias 2009 m. pirmos pusės įvykis – dviejų paskolų dalių išmokėjimas teikiant MB paramą euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms dėl finansų krizės. 2009 m. vasario mėn. išmokėta pirma Latvijai suteiktos MB paskolos dalis – 1 mlrd. EUR. 2009 m. kovo mėn. išmokėta antra Vengrijai suteiktos MB paskolos dalis – 2 mlrd. EUR (žr. 3.5 skirsnį). Šios paskolos refinansuotos kompensaciniu principu išleidus EB kontrolinių obligacijų emisiją ir Fondo garantija joms nesuteikta. 2.2. Makrofinansinė pagalba Pirma 50 mln. EUR MP paskolos Libanui dalis – 25 mln. EUR – išmokėta pirmoje 2009 m. pusėje. Paskola refinansuota kompensaciniu principu atlikus skolinimosi privataus vertybinių popierių platinimo būdu operaciją. 2.3. ES biudžeto garantija EIB išorės finansavimo operacijoms Kalbant apie EIB finansavimo operacijas, iki 2009 m. birželio 30 d. pagal Sprendimą dėl išorės įgaliojimo EIB iš viso pasirašė sutarčių už 8 611 mln. EUR. Kalbant apie išmokų dydį, pirmą 2009 m. pusmetį iš viso pasirašyta 2 576 mln. EUR suma, iš šios sumos 260 mln. EUR išmokėta iki 2009 m. birželio 30 d. 3. Rizikos, kuriai teikiama Biudžeto garantija, duomenys 3.1. Rizikos apibrėžtis Rizika, kuriai teikiama Biudžeto garantija, atsiranda dėl negrąžintos pagrindinės paskolos dalies ir palūkanų sumos, susijusios su operacijomis su garantija. Įsipareigojimų nevykdymo atveju operacijų nuostoliai bus padengti iš Fondo, kai tos operacijos susijusios su trečiosiomis šalimis (61 % visų neįvykdytų skolinių įsipareigojimų su garantija 2009 m. birželio 30 d.), ir tiesiogiai iš Biudžeto, kai jos susijusios su valstybėmis narėmis (MB paskolos ir paskolos projektams arba jų naudai valstybėse narėse sudaro likusius 39 % visų neįvykdytų skolinių įsipareigojimų su garantija). Su valstybėmis narėmis susijusios paskolos su garantija sudaro didelę visų paskolų su garantija dalį dėl pastarųjų plėtros etapų[10] ir dėl to, kad pradėta naudoti ES vidutinės trukmės finansinės pagalbos euro neįsivedusioms valstybėms narėms priemonė (MB priemonė). Šioje ataskaitoje naudojami du metodai rizikai, kuriai teikiama Biudžeto garantija (tiesiogiai arba netiesiogiai per Fondą), įvertinti: - metodas, pagal kurį apskaičiuojamas visų negrąžintų paskolų, susijusių su atitinkamomis operacijomis, pagrindinės dalies dydis ir sukauptos palūkanos konkrečią dieną. Pagal šį metodą galima nustatyti visų būsimų mokėjimo įsipareigojimų (neatsižvelgiant į šių mokėjimų terminą ateityje ir nepriklausomai nuo to, ar jiems teikiama Fondo garantija) visos rizikos, kuriai teikiama Biudžeto garantija konkrečią dieną, dydį; - biudžetinis metodas, apibrėžiamas kaip metinė iš Biudžeto dengiama rizika – pagal jį apskaičiuojama didžiausia suma, kurią ES turėtų išmokėti per finansinius metus, darant prielaidą, kad visų paskolų su garantija atžvilgiu įsipareigojimai nevykdomi[11]. 1 lentelė. Visi neįvykdyti skoliniai įsipareigojimai 2009 m. birželio 30 d. (mln. EUR) | Negrąžinta pagrindinės paskolos dalies suma | Sukauptos palūkanos | Iš viso | % | Valstybės narės* | Makrofinansinė pagalba | 115 | 1 | 116 | <1 % | Euratomas | 431 | 3 | 434 | 2 % | Mokėjimų balanso parama | 5 000 | 64 | 5 064 | 21 % | EIB | 3 659 | 33 | 3 692 | 16 % | Valstybės narės, tarpinė suma | 9 205 | 101 | 9 306 | 39 % | Trečiosios šalys** | Makrofinansinė pagalba | 536 | 4 | 540 | 2 % | Euratomas | 50 | 0 | 50 | <1 % | EIB | 13 659 | 122 | 13 781 | 58 % | Trečiosios šalys, tarpinė suma | 14 245 | 126 | 14 371 | 61 % | Iš viso | 23 450 | 227 | 23 677 | 100 % | * Šiai rizikai teikiama tiesioginė Biudžeto garantija. ** Šiai rizikai teikiama Fondo garantija. | TDD A1, A2, A3 ir A4 lentelėse pateikiama išsamesnė informacija apie šiuos neįvykdytus skolinius įsipareigojimus, visų pirma apie viršutines ribas, išmokėtas sumas arba garantijų normas. Visa negrąžintos pagrindinės paskolos dalies ir palūkanų suma, garantuojama iš Biudžeto, padidėjo 2 950 mln. EUR iki 23 677 mln. EUR, palyginti su 2008 m. gruodžio 31 d. padėtimi. 3.2. Su valstybėmis narėmis susijusi rizika Dabartinė su valstybėmis narėmis susijusi rizika kyla dėl paskolų, suteiktų prieš stojimą, ir pradėtos naudoti mokėjimų balanso priemonės. Antrą 2009 m. pusmetį iš Biudžeto garantuojama didžiausia su valstybėmis narėmis susijusi rizika bus 482,7 mln. EUR (kurią sudaro sumos, mokėtinos šiuo laikotarpiu, darant prielaidą, kad paskolų, kurių atžvilgiu įsipareigojimai nevykdomi, grąžinimo terminas nepaankstinamas). 2 lentelėje parodyta, kad pagal neįvykdytus skolinius įsipareigojimus Rumunija ir Vengrija užima pirmą ir antrą vietas tarp valstybių narių. 2 lentelė. Valstybės narės eilės tvarka pagal didžiausios rizikos, kuriai teikiama biudžeto garantija per antrą 2009 m. pusmetį, poziciją (mln. EUR) | Eilės nr. | Šalis | Didžiausia rizika (mln. EUR, suapvalinta) | Bendros didžiausios rizikos % | 1 | Rumunija | 152,4 | 31,6 % | 2 | Vengrija | 122,5 | 25,4 % | 3 | Bulgarija | 68,3 | 14,1 % | 4 | Čekija | 42,3 | 8,8 % | 5 | Lenkija | 41,7 | 8,7 % | 6 | Slovakija | 30,5 | 6,3 % | 7 | Slovėnija | 12,4 | 2,6 % | 8 | Kipras | 4,8 | 1,0 % | 9 | Latvija | 3,6 | 0,7 % | 10 | Lietuva | 3,2 | 0,6 % | 11 | Estija | 0,5 | 0,1 % | 12 | Malta | 0,3 | 0,0 % | Iš viso | 482,7 | 100,0 % | Valstybių narių rizika susijusi su EIB, MP ir Euratomo paskolomis, suteiktomis prieš du paskutinius plėtros etapus, ir paskolomis, suteiktomis pagal MB priemonę. 3.3. Su trečiosiomis šalimis susijusi rizika Antrą 2009 m. pusmetį iš Fondo garantuojama didžiausia su trečiosiomis šalimis susijusi rizika bus 594 mln. EUR (kurią sudaro sumos, mokėtinos šiuo laikotarpiu, darant prielaidą, kad paskolų, kurių atžvilgiu įsipareigojimai nevykdomi, grąžinimo terminas nepaankstinamas). Toliau išvardytos dešimt šalių, kurių bendra neįvykdytų skolinių įsipareigojimų suma yra didžiausia. Ši suma sudaro 76,1 % rizikos, kuriai teikiama Fondo garantija per antrą 2009 m. pusmetį. Šių šalių ekonominė padėtis išanalizuota ir pakomentuota TDD. 3 lentelė. 10 svarbiausių trečiųjų šalių eilės tvarka pagal didžiausios rizikos, kuriai teikiama Fondo garantija per antrą 2009 m. pusmetį, poziciją (mln. EUR) | Eilės nr. | Šalis | Didžiausia rizika (mln. EUR, suapvalinta) | Bendros didžiausios rizikos % | 1 | Turkija | 156,5 | 20,0 % | 2 | Egiptas | 92,7 | 11,9 % | 3 | Marokas | 70,5 | 9,0 % | 4 | Tunisas | 69,0 | 8,8 % | 5 | Libanas | 58,1 | 7,4 % | 6 | Pietų Afrika | 43,9 | 5,6 % | 7 | Serbija | 34,2 | 4,4 % | 8 | Gruzija | 24,2 | 3,1 % | 9 | Jordanija | 22,9 | 2,9 % | 10 | Meksika | 22,0 | 2,8 % | Iš viso 10 šalių | 594,0 | 76,1 % | Iš Fondo garantuojamos 45 šalių paskolos su garantija, kurių mokėjimo terminas – iki 2038 m. Išsami informacija pagal atskiras šalis pateikiama TDD A2 lentelėje. 3.4. Iš Biudžeto garantuojama bendroji rizika Iš viso iš Biudžeto per antrą 2009 m. pusmetį bus garantuojama 1 263 mln. EUR suma, kurią sudaro sumos, mokėtinos šiuo laikotarpiu; 38 % šios sumos turi sumokėti valstybės narės (žr. TDD A2 lentelę). 3.5. Rizikos raida - Mokėjimų balanso priemonė Tarptautinė krizė dėl savo didelio masto paveikė tam tikras euro dar neįsivedusias valstybes nares. 2008 m. gruodžio mėn. pradėjus taikyti ES vidutinės trukmės finansinės pagalbos priemonę (mokėjimų balanso (MB) priemonė) kai kurioms iš jų suteikta galimybė pasinaudojant ES finansine pagalba atkurti investuotojų pasitikėjimą. Po pastarosios plėtros padidėjus reikalavimus atitinkančių valstybių narių skaičiui, 2008 m. gruodžio mėn.[12] prireikė padidinti MB priemonės ribas nuo 12 mlrd. EUR iki 25 mlrd. EUR, kad būtų patenkinti galimi poreikiai. 2009 m. gegužės mėn.[13] priimtas sprendimas papildomai iki 50 mlrd. EUR padidinti bendrą MB priemonės viršutinę ribą, kad ES galėtų ir toliau greitai reaguoti į visus galimus tolesnius prašymus suteikti MB paramą. Taigi išmokėjus paskolų dalis pagal MB priemonę (iš viso 3 mlrd. EUR suma), bendra rizika, susijusi su valstybėmis narėmis, pirmą 2009 m. pusmetį ir toliau didėjo. Kitas dalis – iš viso 4,2 mlrd. EUR – planuojama išmokėti per antrą pusmetį. 2009 m. pradžioje[14] Latvijai suteikta iki 3,1 mlrd. EUR MB paskola. 2009 m. vasario 25 d. išmokėta pirma 1 mlrd. EUR dalis. Dar viena papildoma 1,2 mlrd. EUR dalis išmokėta 2009 m. liepos 27 d. 2009 m. kovo 26 d. išmokėta antra 2 mlrd. EUR Vengrijai 2008 m. suteiktos MB paskolos dalis. Papildoma 1,5 mlrd. EUR dalis išmokėta 2009 m. liepos 6 d. 2009 m. gegužės 6 d. Rumunijai suteikta 5 mlrd. EUR neviršijanti paskola. Paskola bus išmokėta keliomis dalimis 2009 ir 2010 m. Pirma 1,5 mlrd. EUR dalis išmokėta 2009 m. liepos 27 d. - Makrofinansinės pagalbos paskolos Dėl makrofinansinės pagalbos paskolų trečiosioms šalims kiekvienu atveju priimamas Tarybos sprendimas[15], o įsigaliojus Lisabonos sutarčiai – Tarybos ir Parlamento sprendimas. Finansinę pagalbą pagal 2007 m. gruodžio 10 d. Tarybos sprendimą 2007/860/EB dėl makrofinansinės pagalbos suteikimo Libanui sudaro 50 mln. EUR paskola ir iki 30 mln. EUR dotacijų. Pirmosios paskolos dalies (25 mln. EUR) mokėjimas atliktas 2009 m. birželio pradžioje, o antrąją dalį planuojama suteikti 2010 m. pradžioje. - Euratomo paskolos Euratomo paskolų valstybėms narėms arba tam tikrose reikalavimus atitinkančiose ES nepriklausančiose šalyse (Rusijos Federacija, Armėnija, Ukraina) viršutinė riba yra 4 mlrd. EUR, iš kurių apie 85 % jau panaudota. Likutis yra apie 600 mln. EUR. Per pirmą 2009 m. pusmetį lėšų pagal Euratomo priemonę neišmokėta. 2009 m. spalio 12 d. išmokėta trečioji (ir paskutinė) dalis (10,3 mln. USD) pagal Ukrainos K2R4 projekto paskolos susitarimą. - EIB paskolos Ankstesnis bendrasis EIB įgaliojimas baigė galioti 2007 m. liepos 31 d. Iki tos dienos buvo pasirašyta sutarčių, kurios kartu sudaro 98 % didžiausios sumos pagal šį įgaliojimą (20 060 mln. EUR, žr. TDD A5 lentelę). 2009 m. birželio 30 d. pagal šį įgaliojimą buvo likę išmokėti iš viso 4 794 mln. EUR, bet šią sumą dar galima išmokėti su ES garantija per dešimt metų nuo įgaliojimo pabaigos – tuomet ES garantija visų neišmokėtų sumų atžvilgiu baigia galioti. Svarbiausias dalykas, kuris turės įtakos Biudžeto rizikai ateityje, yra ES garantija, suteikta EIB pagal Sprendimą dėl išorės įgaliojimo. Išorės įgaliojimas šiuo metu svarstomas atliekant vidurio laikotarpio peržiūrą, o sprendimą (kuriuo bus pakeistas dabartinis sprendimas) dėl likusio dabartinės 2007–2013 m. finansinės perspektyvos laikotarpio Taryba ir Parlamentas turi priimti iki 2011 m. spalio 31 d. ES garantija negali viršyti 65 % visos pagal EIB finansavimo operacijas išmokėtų kreditų ir suteiktų garantijų sumos, atėmus sugrąžintas sumas ir įskaitant visas susijusias sumas, o viršutinė riba negali viršyti 27 800 mln. EUR[16]. 2009 m. birželio 30 d. pagal šį įgaliojimą buvo pasirašyta sutarčių iš viso už 8 611 mln. EUR; iš tos sumos tą datą neišmokėta 7 449 mln. EUR (žr. TDD A6 lentelę). 4. Įsipareigojimų nevykdymas, Biudžeto garantijų panaudojimas ir įsiskolinimai 4.1. Mokėjimai iš grynųjų pinigų išteklių Kai skolininkas vėluoja sumokėti ES, Komisija naudoja savo grynųjų pinigų išteklius siekdama išvengti vėlavimų ir su skolinimosi operacijų aptarnavimu susijusių išlaidų[17]. 4.2. Mokėjimai iš Biudžeto Pagal Biudžeto 01 04 01 straipsnį „Europos bendrijos garantijos skolinimo operacijoms“ asignavimų neprašyta, nes per pirmą 2009 m. pusmetį įsipareigojimų nevykdymo atvejų neužregistruota. 4.3. Išorės veiksmų garantijų fondo panaudojimas Kai paskolos gavėjas vėluoja grąžinti paskolą, kurią trečiosioms šalims suteikė arba kuriai garantiją suteikė ES, kreipiamasi į Fondą su prašymu padengti neįvykdytus įsipareigojimus per tris mėnesius nuo tos dienos, kai skola turėjo būti grąžinta[18]. Per pirmą 2009 m. pusmetį Fondui tokių prašymų nepateikta. 5. Išorės veiksmų garantijų fondas 5.1. Išieškotos lėšos Iki 2009 m. birželio 30 d. išieškotinų sumų nebuvo. 5.2. Turtas 2009 m. birželio 30 d. Fondo grynasis turtas[19] buvo 1 205 807 618 EUR. 5.3. Planuojama suma Fondas turi sukaupti tinkamą sumą (planuojamą sumą), kuri yra 9 % visų negrąžintų pagrindinių paskolų dalių iš visų operacijų, pridėjus sukauptas palūkanas. Fondo išteklių (1 205 807 618 EUR) ir negrąžintų pagrindinių paskolų dalių[20] (14 375 441 140 EUR) santykis, kaip apibrėžta Fondo reglamente, šiek tiek padidėjo nuo 8,34 % 2008 m. gruodžio 31 d. iki 8,39 % 2009 m. birželio 30 d. 2008 m. pabaigoje Fondo ištekliai buvo mažesni negu planuojama suma. Pagal 2007 m. Tarybos priimtas atidėjinių taisykles[21] 93 810 000 EUR atidėjinys įtrauktas į 2010 m. preliminarų biudžeto projektą. Ši suma iš Biudžeto į Fondą sumokėta 2010 m. vasario 10 d. 6. RIZIKOS VERTINIMAS. EKONOMINė IR FINANSINė TREčIųJų šALIų, KURIOMS GRESIA DIDžIAUSIA RIZIKA, PADėTIS 6.1. Tikslai Ankstesniuose šios ataskaitos skirsniuose pateikta informacijos apie kiekybinius rizikos, garantuojamos iš Biudžeto, aspektus, susijusius su trečiosiomis šalimis. Tačiau taip pat reikėtų įvertinti rizikos, kuri priklauso nuo operacijos rūšies ir skolininkų padėties (žr. 3.3 skirsnį), pobūdį. 6.2. Rizikos vertinimo metodai Šioje ataskaitoje rizika vertinama remiantis šalių, gavusių paskolų su garantija, informacija apie ekonominę ir finansinę padėtį, reitingus ir kitus žinomus duomenis. Šiame vertinime neatsižvelgiama į numatomų nuostolių ir numatomų išieškoti sumų skaičiavimus, kurie paprastai būna labai netikslūs. Šalių rizikos rodikliai, pateikti TDD lentelėse, rodo įsipareigojimų neįvykdymo rizikos raidą. Ši šalių, su kuriomis susijusi kredito rizika ir rizika Biudžetui 2009 m. yra didžiausia, ir šalių, su kuriomis susijusi tiesioginė rizika Biudžetui (makrofinansinės pagalbos ir Euratomo paskolų), analizė pateikta TDD 2 skirsnyje. [1] Ankstesnė 2008 m. gruodžio 31 d. biudžete numatytų garantijų ataskaita pateikta COM(2009) 398 ir SEC(2009) 1063. [2] SEC(2010) 479. [3] Makrofinansinė pagalba taip pat gali būti dotacijos trečiosioms šalims. Daugiau informacijos apie makrofinansinę pagalbą galima rasti Komisijos ataskaitoje COM(2009) 514 ir SEC(2009) 1279. [4] EIB įgaliojimų duomenys pateikiami TDD A1 lentelėje, o nuorodos į teisinį pagrindą išvardytos TDD A4 lentelėje. [5] Paskutinį kartą suteikta 2007 m. vasario 1 d. – 2011 m. spalio 31 d. laikotarpiui 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 633/2009/EB, OL L 190, 2009 7 22, p. 1 (Sprendimas dėl išorės įgaliojimo), kuriuo pakeistas 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/1016/EB. [6] 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009, įsteigiantis Išorės veiksmų garantijų fondą (kodifikuota redakcija) (toliau – Garantijų fondo reglamentas), OL L 145, 2009 6 10, p. 10. [7] Išsami Fondo veikimo ataskaita pateikta COM(2006) 695 ir prie jo pridedamame tarnybų darbiniame dokumente SEC(2006) 1460. [8] Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2273/2004, OL L 396, 2004 2 31, p. 28. [9] 2007 m. sausio 30 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 89/2007, OL L 22, 2007 1 31, p. 1. [10] Pagal Fondo reglamento 1 straipsnio trečią pastraipą šaliai tapus valstybe nare, paskolų rizika garantuojama nebe iš Fondo, o iš Biudžeto. [11] Ją apskaičiuojant atsižvelgiama ne į visą paskolų, kurių atžvilgiu įsipareigojimai nevykdomi, sumą, bet tik į jų pagal terminą mokėtinas dalis (taip pat žr. TDD 1 skirsnį). [12] 2008 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1360/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo. [13] 2009 m. gegužės 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 431/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo. [14] 2009 m. sausio 20 d. Tarybos sprendimas 2009/290/EB. [15] Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, bendro sprendimo procedūra bus įprasta teisėkūros procedūra. [16] Ją sudaro 25 800 mln. EUR nustatytos didžiausios sumos pagrindinė viršutinė riba ir 2 000 mln. EUR neprivalomas įgaliojimas. Dėl neprivalomo įgaliojimo panaudojimo Taryba ir Parlamentas priims sprendimą atlikus laikotarpio vidurio peržiūrą. [17] Žr. 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinančio Sprendimą 94/728/EB, Euratomas dėl ES nuosavų išteklių sistemos, 12 straipsnį. [18] Daugiau informacijos galima rasti TDD 1.4.3 skirsnyje. [19] Bendras Fondo turtas, atėmus mokėtinas sumas (mokesčius EIB ir audito mokesčius). [20] Įskaitant sukauptas palūkanas. [21] 2007 m. sausio 30 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 89/2007, OL L 22, 2007 1 31, p. 1.