2011 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento rezoliucija, su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl aštuntojo, devintojo ir dešimtojo Europos plėtros fondų 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį



Oficialusis leidinys L 250 , 27/09/2011 p. 0113 - 0122



Europos Parlamento rezoliucija 2011 m. gegužės 10 d. su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl aštuntojo, devintojo ir dešimtojo Europos plėtros fondų 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį EUROPOS PARLAMENTAS, atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl tolesnių veiksmų priėmus sprendimus dėl 2008 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo (COM(2010) 650) ir Komisijos tarnybų darbo dokumentus, pridėtus prie šio pranešimo (SEC(2010)1437 ir SEC(2010)1438), atsižvelgdamas į aštuntojo, devintojo ir dešimtojo Europos plėtros fondų pajamų ir išlaidų balansą ir 2009 finansinių metų ataskaitą (COM(2010) 402 – C7–0220/2010), atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 29 d. Komisijos metinę ataskaitą dėl aštuntojo, devintojo ir dešimtojo Europos plėtros fondų 2009 m. finansų valdymo ataskaitą, atsižvelgdamas į Europos plėtros fondų finansinę informaciją (COM(2010) 319), atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2009 finansinių metų metinę iš aštuntojo, devintojo ir dešimtojo Europos plėtros fondų finansuojamos veiklos ataskaitą kartu su Komisijos atsakymais [1], atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnį pateiktą sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą [2], atsižvelgdamas į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 10/2008 dėl sveikatos priežiūros įstaigoms Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos skirtos EB paramos vystymuisi, atsižvelgdamas į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 18/2009 dėl EPF paramos, skiriamos regiono ekonominės integracijos politikai Rytų Afrikoje ir Vakarų Afrikoje, efektyvumo, atsižvelgdamas į Europos investicijų banko 2009 m. metinę ataskaitą apie Investicinį mechanizmą, atsižvelgdamas į Tarybos 2011 m. vasario 15 d. rekomendacijas dėl patvirtinimo, kad Komisija įvykdė Europos plėtros fondų 2009 finansinių metų operacijas (05469/2011– C7–0050/2011, 05472/2011– C7–0049/2011, 05473/2011– C7–0048/2011), atsižvelgdamas į Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą, kuris 2000 m. birželio 23 d. [3] buvo pasirašytas Kotonu ir persvarstytas Liuksemburge 2005 m. birželio 25 d. [4], atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimą 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos ("Užjūrio asociacijos sprendimą") [5], kuris buvo iš dalies pakeistas Tarybos sprendimu Nr. 2007/249/EB [6], atsižvelgdamas į Taryboje susirinkusių valstybių narių Vyriausybių atstovų 1995 m. gruodžio 20 d. vidaus susitarimo dėl Bendrijos paramos finansavimo ir administravimo pagal ketvirtosios AKR ir EB konvencijos antrąjį finansinį protokolą [7], 33 straipsnį, atsižvelgdamas į Taryboje susirinkusių valstybių narių Vyriausybių atstovų 2000 m. rugsėjo 18 d. vidaus susitarimo dėl Bendrijos paramos finansavimo ir administravimo pagal 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (Beninas) pasirašyto Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno šalių bei Europos bendrijos ir jos valstybių narių partnerystės susitarimo finansinį protokolą ir dėl finansinės paramos paskirstymo užjūrio šalims ir teritorijoms, kurioms taikoma EB sutarties ketvirtoji dalis [8], 32 straipsnį, atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją [9] su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą Europos Parlamento sprendimų dėl 2008 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo (III skirsnis – Komisija ir vykdomosios įstaigos) dalį, ypač į jos 268 ir 274 dalis, atsižvelgdamas į EB sutarties 276 straipsnį ir SESV 319 straipsnį, atsižvelgdamas į 1998 m. birželio 16 d. Finansinio reglamento, taikomo bendradarbiavimui finansuojant plėtrą pagal ketvirtąją AKR ir EB konvenciją [10], 74 straipsnį, atsižvelgdamas į 2003 m. kovo 27 d. Finansinio reglamento, taikomo devintajam Europos plėtros fondui [11], 119 straipsnį, atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 215/2008 dėl dešimtajam Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento 142 straipsnį [12], atsižvelgdamas į Komisijos ir Europos investicijų banko (EIB) atsakymus į 2011 m. sausio 25 d. užduotus Biudžeto kontrolės komiteto klausimus, atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį, 77 straipsnio trečią įtrauką ir VI priedą, atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto nuomonę (A7–0140/2011), A. kadangi Europos plėtros fondas (EPF) yra svarbiausia Europos Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalimis finansinė priemonė; B. kadangi, nors Parlamentas ne kartą prašė EPF įtraukti į biudžetą, šiuo metu EPF lėšos nenumatomos bendrajame Europos Sąjungos biudžete ir jam taikomame Finansiniame reglamente, vietoj to EPF biudžetas vykdomas pagal specialias finansines taisykles; C. kadangi per kelerius ateinančius metus labai padidės bendra paramos, teikiamos per EPF, išmokų suma, nes 2008–2013 m. laikotarpiui iš dešimtojo EPF numatyta 22682000000 EUR Sąjungos paramos, o tai reiškia, kad, palyginti su devintojo EPF asignavimais, suma padidės 64 %, kadangi būtina informacija apie gresiančią su gebėjimu įsavinti lėšas susijusią problemą ir todėl reikia gerai žinoti, kokios yra atitinkamos išlaidos; D. kadangi Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai 2011 m. vasario 2 d. Europos Parlamentui pranešė, kad Sąjungos kaimynystės politikos įgyvendinti nepavyksta; kadangi pastarieji įvykiai Šiaurės Afrikoje parodė, kad staigus gyventojų skaičiaus padidėjimas ir tuo pat metu sustingusi ekonomika – tai galima neramumų atsiradimo priežastis; kadangi minėtieji įvykiai rodo, kad augant gyventojų skaičiui reikalinga sėkminga ekonomika ir kad politikos priemonės tinkamos tik tuomet, kai jos sėkmingai taikomos vietoje ir paskatina teigiamus pokyčius; 1. primena, kad EPF (dabartiniam, dešimtajam EPF, 2008–2013 m. laikotarpiu skirta 22682000000 EUR) neįtrauktas į Sąjungos biudžetą, nors jis yra pagrindinė priemonė, pagal kurią teikiama Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo pagalba žmonėms Afrikos, Karibų jūros baseino, ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalyse ir užjūrio šalyse bei teritorijose (UŠT); pažymi, kad EPF sudaro kelios priemonės: dotacijos, kurių lėšas valdo Komisija, rizikos kapitalas ir paskolos privačiam sektoriui, kurias valdo EIB pagal Investicinę priemonę ir FLEX priemonę, kuriais siekiama kompensuoti neigiamą pajamų iš eksporto nestabilumo poveikį; EPF įtraukimas į biudžetą 2. pakartoja, jog pritaria tam, kad EPF lėšos būtų įtrauktos į biudžetą, nes tai sustiprins demokratinę kontrolę ir lėšų skyrimo skaidrumą, taip pat suteiks Sąjungos politikai, susijusiai su AKR šalimis, daugiau nuoseklumo; 3. dar kartą primena Komisijos pareiškimą, kad ji nori pasiūlyti aptariant kitą finansinę programą, visiškai įtraukti EPF į Sąjungos biudžetą, ir kad ji nuolat visapusiškai informuos Parlamento biudžeto kontrolės komitetą apie šią iniciatyvą; vis dėlto primygtinai reikalauja užtikrinti, kad dėl EPF įtraukimo į Sąjungos biudžetą bendrai nesumažėtų vystymuisi skirtos išlaidos, susijusios su dviem dabar taikomomis finansavimo priemonėmis; 4. ragina Tarybą ir valstybes nares teigiamai reaguoti į Komisijos pasiūlymą ir sutikti, kad EPF būtų visapusiškai įtrauktas į Sąjungos biudžetą nuo 2014 m. kaip kitos finansinės programos dalis; mano, kad šią priemonę labai vėluota taikyti ir kad EPF turėtų būti kuo greičiau įtrauktas į biudžetą; Vystymosi prioritetai 5. primena Komisijos įsipareigojimą [13] stengtis užtikrinti, kad 20 % Vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės (VBFP) lėšų būtų skiriama pagalbai pagrindiniam ir viduriniam švietimui bei pagrindinių sveikatos apsaugos paslaugų teikimui; ragina, kad teikiant su EPF susijusias ataskaitas taip pat būtų atsižvelgiama į šią ribą; ragina Komisiją teikti prioritetą paramai, skirtai sveikatos apsaugos sistemoms stiprinti, ir visų pirma dėmesį skirti vargingiausiai gyvenantiems žmonėms, mokymo kokybei gerinti ir padėti nustatyti politinį pagrindą, kuriuo remiantis pirmenybė būtų teikiama vargingai gyvenantiems žmonėms ir dėmesys būtų skiriamas lyčių lygybei; ragina Komisiją visapusiškai atsižvelgti į Audito Rūmų rekomendacijas, pateiktas Specialiosiose ataskaitose Nr. 10/2008 ir 12/2010; ragina Komisiją šią dalį ateityje padidinti iki 25 %; ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti motinų sveikatai ir pabrėžia švietimo ir informavimo apie lytinę ir reprodukcinę sveikatą kaip moterų sveikatai skirtos darbotvarkės neatsiejamos sudėtinės dalies svarbą, nes siekiant šio Tūkstantmečio vystymosi tikslo padaryta labiausiai nuvilianti pažanga; 6. palankiai vertina tai, kad 2009 m. pasiektas rekordinis įsipareigojimų asignavimų lygis; be to, yra patenkintas daugeliu Komisijos atliktų EPF valdymo patobulinimų, įskaitant apskaitos kontrolės aplinkos stiprinimą (nauja apskaitos kaupiamuoju pagrindu sistema), geresnes gaires dėl biudžetinės paramos pažeidžiamoms valstybėms ir veiksmingesnius, efektyvesnius ir atidžiai stebimus išorės auditus; vis dėlto pripažįsta, kad visų pirma pažeidžiamoms valstybėms reikalinga geriau apibrėžta strategija ir daugiau dėmesio turi būti skiriama tam tikriems jų ekonomikos sektoriams; 7. dar kartą pabrėžia, kad pagal dešimtąjį EPF daugiausia dėmesio reikėtų skirti tam ribotam skaičiui sričių, kartu įtraukiant nevyriausybines organizacijas (NVO), kurios vietos lygmeniu veiksmingos ir yra atitinkamai audituojamos, siekiant išvengti žalingų padarinių dėl tikslų daugėjimo; ragina Komisiją pasinaudoti vietos ir Europoje įsikūrusiomis NVO atsižvelgiant į jų nuopelnus, ypač tuomet, kai NVO ir tarptautinių organizacijų (kelių rėmėjų finansuojamų patikos fondų) vykdomas projektų ir programų valdymas yra veiksmingesnis ir rentabilesnis už Komisijos vykdomą valdymą ir kai dėl jų veiklos pradedami projektai, kurie tęsiami ir tuomet, kai finansinė parama nebeteikiama; ragina Komisiją pateikti Parlamentui aiškią informaciją apie NVO nuosavų konkretiems projektams, kuriuos dalinai finansuoja EPF ir dalinai pačios NVO, skirtų išteklių sudėtį; 8. pabrėžia, kad pagalbos vystymuisi mechanizmais taip pat turėtų būti siekiama skatinti gerovės kūrimą ir remti mažas ir vidutines įmones, nes gerovės kūrimas tebėra esminė skurdo mažinimo priemonė; primena, kad, apytiksliais skaičiavimais, dėl neteisėto kapitalo judėjimo besivystančios šalys per metus praranda 800000000000 EUR, tokio judėjimo prevencija galėtų būti lemiama mažinant skurdą ir siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų; EPF finansų valdymas 9. atkreipia dėmesį į tai, kad, Audito Rūmų nuomone, Komisijos ataskaitoje apie aštuntojo–dešimtojo EPF valdymą 2009 m. "pateikiamas tikslus finansiniais metais Komisijos pasiektų veiklos tikslų (visų pirma finansinio įgyvendinimo ir su kontrole susijusios veiklos srityje)" įgyvendinimo, nepaisant ekonomikos krizės, kuri labai paveikė daugelį besivystančių šalių, padarinių, aprašymas; 10. tačiau pabrėžia, kad tolesni veiksmai, kurių Komisija ėmėsi atsižvelgdama į Audito Rūmų pastabas, dažnai neadekvatūs (pavyzdžiui, įgyvendinimo organizacijų valdymą reikėtų labiau remti, ex ante patikrinimus reikėtų gerinti atkreipiant dėmesį į pagrindines rizikos sritis ir CRIS Audit veiklą reikėtų plėtoti, kad būtų galima vykdyti veiksmingesnę ir efektyvesnę audito stebėseną); pabrėžia, kad veiksmai, kurių Komisija imasi atsižvelgdama į Rūmų rekomendacijas, yra svarbus veiksnys biudžeto įvykdymo patvirtinimą suteikiančiai institucijai; taigi ragina Komisiją informuoti kompetentingą Parlamento komitetą apie veiksmus, kurių ji ėmėsi arba ketina imtis, siekdama pašalinti Audito Rūmų minėtus trūkumus; 11. yra susirūpinęs dėl tam tikrų Audito Rūmų nustatytų trūkumų, ypač susijusių su viešųjų pirkimų procedūromis [14], ex-ante kontrole delegacijose [15] ir šalių partnerių vidaus kontrolės sistemomis [16], ir ragina Komisiją aktyviai vykdyti ir plėsti dabartines mokymo programas, skirtas delegacijų ir nacionalinių leidimus duodančių pareigūnų biurų darbuotojams; 12. pabrėžia, kad Audito Rūmų patikinimo pareiškime nerašoma apie devintojo ir dešimtojo EPF išteklius, kuriuos valdo EIB ir už kuriuos EIB yra atsakingas [17]; mano, kad nepageidautina politiniu ir atskaitomybės požiūriu, kad Investicinei priemonei netaikoma Audito Rūmų patikinimo pareiškimas arba Parlamento biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra, ir pritaria Audito Rūmams, kad šios nuostatos mažina Parlamento įgaliojimų dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo aprėptį, ypač atsižvelgiant į tai, kad EPF išteklius sudaro viešosios lėšos, gaunamos iš Europos mokesčių mokėtojų, o ne iš finansinių rinkų; 13. džiaugiasi tuo, kad Audito Rūmai mano, jog aštuntojo, devintojo ir dešimtojo EPF galutinės metinės finansinės ataskaitos visais reikšmingais aspektais patikimai atspindi EPF finansinę padėtį 2009 m. gruodžio 31 d.; tačiau pažymi, kad Audito Rūmai atkreipia dėmesį į gautų išankstinio finansavimo garantijų sumos sumažinimą ir į prie finansinės atskaitomybės pridedamame aiškinamajame rašte nurodytos išlaikymo garantijų sumos padidinimą; ragina Komisiją nedelsiant ištaisyti šiuos trūkumus; 14. pabrėžia, kad finansinėje atskaitomybėje nurodyta einamoji suma, susijusi su gautomis išankstinio finansavimo garantijomis, 2009 m. pabaigoje sudarė 413600000 EUR ir kad ši suma buvo sumažinta 82300000 EUR, arba 19,9 %; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad finansinėse ataskaitose nurodyta išlaikymo garantijų suma siekė 186200000 EUR ir kad ši suma buvo sumažinta 58400000 EUR, arba 31,4 %; prašo Komisiją paaiškinti šių sumažinimų ir padidinimų priežastis, nagrinėjant kiekvieną atvejį atskirai; EPF apskaitos sistema 15. džiaugiasi, kad 2009 m. vasario mėn. įdiegta nauja kaupimo principu vykdomos apskaitos informatikos sistema (ABAC–EPF) ir pabrėžia, kad 2009 m. EPF metinės finansinės ataskaitos yra pirmą kartą parengtos naudojant ABAC–EPF; atkreipia dėmesį į tai, kad pagal naująją apskaitos sistemą sumažėja ranka atliekamų pataisymų, kurie yra būtini, skaičius ir kad ši sistema gerina apskaitos aplinką; 16. pabrėžia, kad agentūrai "EuropeAid" atlikus ex post patikras nustatytas padidėjęs kodavimo klaidų (pvz., sutarties tipas, sutarties pradžios ir pabaigos datos) dažnis; tačiau primena, kad 2009 m. pabaigoje agentūros "EuropeAid" centrinės tarnybos įsteigė skyrių, kuris turės kontroliuoti informacijos, koduojamos CRIS, kokybę, ir tai turėtų dar padidinti duomenų, naudojamų rengiant metines ataskaitas, patikimumą; prašo informuoti apie pažangą, pasiektą šioje srityje; Operacijų tvarkingumas 17. džiaugiasi tuo, jog Audito Rūmai mano, kad 2009 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų aštuntojo, devintojo ir dešimtojo EPF finansinėse ataskaitose atspindimos pajamos, įsipareigojimai ir mokėjimai visais reikšmingais aspektais yra teisėti ir tvarkingi (Patikinimo pareiškimas, VIII dalis); tačiau apgailestauja, kad Audito Rūmai atkreipė ypatingą dėmesį į tai, kad įsipareigojimai ir mokėjimai buvo veikiami labai dažnų kiekybiškai neįvertinamų klaidų ir į jas nebuvo atsižvelgta atliekant bendrą klaidų įvertinimą; primena, kad nors agentūros "EuropeAid" priežiūros ir kontrolės sistemos kasmet gerokai patobulėja, Audito Rūmų vertinimu apskritai agentūros "EuropeAid" priežiūros ir kontrolės sistemos yra tik iš dalies veiksmingos; taigi laukia Komisijos tolesnių veiksmų ir prašo pateikti ataskaitą apie priemones, kurių imtasi siekiant išspręsti anksčiau minėtas problemas; 18. pažymi, kad nustatytos klaidos buvo susijusios su viešųjų pirkimų taisyklių laikymusi, teisiniais sutarčių pasirašymo terminais ir privalomų garantijų nuostatomis; pabrėžia, kad biudžetinės paramos įsipareigojimų atveju Audito Rūmai nustatė, kad atsižvelgiant į Komisijos atliktos Kotonu susitarimo [18] dinaminės interpretacijos kontekstą agentūra "EuropeAid" veikė laikydamasi šio susitarimo reikalavimų; atkreipia dėmesį į tai, kad, anot Komisijos, nebuvo atlikta nė vieno mokėjimo, kuris būtų nepadengtas finansinėmis garantijomis; 19. pabrėžia, kad pagrindinės nustatytų kiekybiškai įvertinamų projektų mokėjimų klaidų rūšys yra: a) tikslumo: skaičiavimo klaidos; b) tikrumo: nėra sąskaitų faktūrų ar kitų patvirtinančių dokumentų, susijusių su teiktomis paslaugomis ar prekėmis; c) tinkamumo: išlaidos patirtos ne įgyvendinimo laikotarpiu ar susijusios su sutartyje nenumatytais elementais, nepagrįstas PVM mokėjimas arba privalomų sankcijų netaikymas; atkreipia dėmesį į tai, kad kiekybiškai neįvertinamos klaidos iš esmės buvo susijusios su taikomų banko garantijų taisyklių nesilaikymu bei neteisingais rangovų atlyginamų avansų skaičiavimais; vis dėlto atkreipia dėmesį į Komisijos pastabą, kurioje pabrėžiama, kad visos neteisingų rangovų atlyginamų avansų skaičiavimų klaidos ištaisytos iki sutarties pabaigos; nepaisant to, ragina Komisiją sustiprinti ex ante kontrolę siekiant užkirsti kelią šios rūšies klaidoms ir galimiems nuostoliams dėl banko garantijų taisyklių nesilaikymo; Įgyvendinančių organizacijų stebėsena 20. vertina agentūros "EuropeAid" ir delegacijų pastangas siekiant ištaisyti įvairius trūkumus, kurių vis dar pasitaiko įgyvendinančių organizacijų, priežiūros pareigūnų ir nacionalinių leidimus duodančių pareigūnų taikomose finansinėse procedūrose ir kontrolės priemonėse; ragina agentūrą "EuropeAid" ateityje skirti šioms sritims daugiau pastangų; taip pat primena Audito Rūmų rekomendacijas, kad agentūra "EuropeAid" turėtų ir toliau dėtų pastangas užtikrinant, kad delegacijos duomenis į CRIS Audit sistemą įrašytų nuosekliai ir laiku [19]; 21. labai susirūpinęs dėl Audito Rūmų išvados, kad delegacijų stebėsenos ir priežiūros sistemos yra tik iš dalies veiksmingos; apgailestauja, kad dėl daugelio paramą gaunančių šalių nacionalinių leidimus duodančių pareigūnų nepakankamų gebėjimų patikros yra menkai dokumentuotos ir neveiksmingos, taip pat apgailestauja dėl trūkumų įgyvendinančių organizacijų ir priežiūros pareigūnų nustatytose finansinėse procedūrose ir patikrose; pritaria Audito Rūmų nuomonei, kad delegacijos turi ribotus išteklius, dėl kurių dažnai sumažėja gebėjimai vykdyti tam tikrą veiklą; ragina Komisiją nedelsiant spręsti šią problemą; Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 18/2009 22. palankiai vertina Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 18/2009 dėl EPF paramos Rytų ir Vakarų Afrikos regioninei ekonominei integracijai veiksmingumo ir Audito Rūmų atliktą išsamią analizę ir apgailestauja dėl joje parodytos nepatenkinamos padėties; visgi pabrėžia, kad yra susirūpinęs dėl to, kad Komisijos regioninės ir nacionalinės bendradarbiavimo strategijos nepakankamai viena kitą papildo, ir nurodo, kad labai svarbu tarpusavyje suderinti regionines ir nacionalines strategijas siekiant padidinti teikiamos paramos veiksmingumą; 23. yra labai susirūpinęs dėl nepakankamo regioninių organizacijų pajėgumo įsisavinti lėšas; ragina Komisiją atliekant 2011 m. pirmoje pusėje numatytą regioninių strategijų laikotarpio vidurio peržiūrą atsižvelgti į regionų bendradarbiavimo padėtį ir ypatingą dėmesį skirti galimybei peržiūrėti paskirtas sumas; 24. visgi mano, kad nepriimtina, jog Audito Rūmai dėl to, kad nebuvo teikiami derami pranešimai, negalėjo įvertinti keleto finansuotų projektų; 25. mano, kad Sąjungai kiekvienoje regioninėje organizacijoje turėtų atstovauti specialiai paskirtas delegacijos vadovas ir kad Sąjungos delegacijoms turėtų būti pavesta aptarti narystės įvairiose regioninėse grupėse suderinimo klausimą; 26. pažymi, kad Audito Rūmai specialiojoje ataskaitoje Nr. 18/2009 įvertino, kad EPF parama, skiriama regiono ekonominės integracijos politikai Rytų Afrikoje ir Vakarų Afrikoje ir kuriai skiriama didelė dalis (per 50 %) EPF lėšų, yra efektyvi tik iš dalies; prašo Komisijos prieš pradedant vykdyti 2010 m. biudžeto įvykdymo procedūrą informuoti Parlamentą apie priemones, kurių imtasi atsižvelgiant į prašymą, kurį Parlamentas pateikė savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliucijoje [20], pateiktoje kartu su Parlamento sprendimu dėl septintojo, aštuntojo, devintojo ir dešimtojo EPF biudžeto įvykdymo patvirtinimo; taip pat džiaugtųsi, jei būtų pateikta išsami apžvalga, kurioje būtų nurodyta, kurios iš šių priemonių buvo veiksmingai įgyvendintos atitinkamuose regionuose; 27. pripažįsta, kad regioninė ekonominė integracija gali skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą besivystančiose šalyse ir prisidėti prie skurdo mažinimo; taigi palankiai vertina tai, kad per aptariamą finansinį laikotarpį EPF finansavimas šioje srityje padidėjo daugiau nei du kartus; 28. apgailestauja, kad iš EPF skiriama parama regioninei integracijai iki šiol nebuvo visiškai veiksminga, daugiausia dėl Afrikos valdžios institucijų gebėjimų trūkumo, iš dalies sutampančios narystės Afrikos regioninėse ekonominėse organizacijose, dėl kurios buvo dubliuojamos pastangos ir eikvojami ištekliai, taip pat netinkamos Komisijos delegacijų paramos ir koordinavimo, kurios priežastis iš esmės yra išteklių trūkumas; 29. taigi ragina Komisiją stiprinti Rytų ir Vakarų Afrikos regioninių ekonominių organizacijų ir jų institucijų gebėjimų ugdymą, įskaitant paramą nacionaliniams parlamentams ir vietos pilietinei visuomenei, ir gerbiant šalių partnerių vadovavimą procesui skatinti regioninių blokų konvergenciją siekiant ilgainiui panaikinti iš dalies sutampančią narystę; 30. ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą skirti daugiau išteklių, kad būtų sudarytos sąlygos Sąjungos delegacijoms veiksmingiau valdyti regioninės integracijos procesus ir būtų užtikrintas geresnis regioninių ir nacionalinių programų koordinavimas ir didesnis nuoseklumas; 31. primygtinai tvirtina, jog Sąjunga neturėtų daryti spaudimo Afrikos valstybėms, kad jos greičiau pasirašytų ekonominės partnerystės susitarimus arba į juos įtrauktų daugiau klausimų negu jos pageidauja, ir kad sudarydama ekonominės partnerystės susitarimus su konkrečiomis šalimis Sąjunga turėtų stengtis nepakenkti egzistuojančioms regioninėms grupėms; 32. reikalauja, kad mažesnėms valstybėms, visų pirma mažiausiai išsivysčiusioms šalims, skiriamos lėšos būtų dažniau naudojamos tvariam ekonomikos vystymui, pvz., taikant gerovės kūrimo priemones, siekiant sumažinti šių šalių priklausomybę nuo regiono ekonominių milžinių, pvz., Nigerijos Vakarų Afrikoje; ragina Komisiją toliau finansuoti regionines programas, kitaip vadinamas AKR vidaus programomis, kurios apima kelias ar visas tam tikro regiono šalis; Sukauptų palūkanų panaudojimas 33. nesutinka su tuo, kad EPF iždo sąskaitose sukauptos palūkanos (įskaitant perkėlimus iš 2001–2007 m. laikotarpio), kurios turėtų sudaryti 34000000 EUR, būtų naudojamos personalo išlaidoms padengti, o mano kad šias lėšas reikėtų naudoti tik projektų ir programų išlaidoms padengti; prašo Komisijos paaiškinti, kokia politika buvo taikoma praeityje, ir, jei reikia, nedelsiant pateikti pasiūlymus dėl dalinio galiojančio reglamento pakeitimo, kad jis atitiktų šį principą; Biudžetinė parama 34. atkreipia dėmesį į tai, kad atliekant parlamentinį biudžetinės paramos vertinimą reikėtų nagrinėti ne tik pavojus, bet ir naudą, taip pat svarstyti alternatyvios pagalbos teikimo riziką ir naudą; prašo Komisijos pateikti informaciją apie atvejus, kai ES su biudžetine parama susiję nustatyti tikslai buvo įvykdyti, ir nurodyti, kuriose paramą gaunančiose šalyse susidurta su specifinėmis problemomis; 35. žino, kad biudžetinė parama gali būti prieštaringa vystymosi priemonė, pagal kurią gaunama nauda dėl mažų operacijų sąnaudų, didesnės atsakomybės ir glaudesnio partnerių ir paramos teikėjų dialogo, tačiau kartu esama rizikos, kad lėšos gali būti išeikvojamos ir naudojamos nepageidautinu būdu, jei paramą gaunančių šalių viešasis finansų valdymas nėra nepakankamai skaidrus, atsakingas ir veiksmingas; pabrėžia, kad biudžetinė parama nėra kiekvienu atveju tinkama reakcija ir šios paramos nereikėtų laikyti vieninteliu pasirinkimu; 36. primena, kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1905/2006 [21] 25 straipsnio 1 dalies b punktą finansinė parama gali būti teikiama, jei šalių partnerių viešųjų išlaidų valdymas yra pakankamai skaidrus, patikimas ir veiksmingas; atsižvelgdamas į tai yra susirūpinęs dėl neveiksmingų ir neefektyvių viešųjų išlaidų rizikos, kurios priežastis yra Komisijos taikoma tinkamumo kriterijų "dinaminė" interpretacija; ragina Komisiją toliau stengtis tinkamai pagrįsti savo sprendimus dėl biudžetinės paramos tinkamumo ir užtikrinti, kad visuose finansavimo susitarimuose būtų pateikti tikslūs ir aiškūs argumentai, kuriais remiantis būtų galima įvertinti atitiktį mokėjimo sąlygoms; 37. apgailestauja dėl didelio skaičiaus klaidų atliekant biudžetinės paramos mokėjimus (35 %); pakartoja raginimą taikyti skaidresnius ir objektyvesnius tinkamumo gauti paramą iš biudžeto kriterijus ir pritaria Audito Rūmų rekomendacijai, kad Komisija turėtų aiškiai apibrėžti rodiklius, tikslus, skaičiavimo metodus ir tikrinimo šaltinius [22]; ragina Komisiją dažniau atlikti auditus ir stiprinti priežiūros ir kontrolės sistemas, stebėti ir pranešti, kaip laikomasi minėtų kriterijų atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1905/2006 25 straipsnio 1 dalies b punkto nuostatas; 38. džiaugiasi, kad paskelbta Žalioji knyga dėl ES paramos trečiųjų šalių biudžetams ateities (COM(2010) 586), tačiau nepritaria tam, kad, nepaisydama ankstesnių Parlamento raginimų, Komisija neparengė metinės ataskaitos apie paramos biudžetams panaudojimą, kurioje būtų pateikta naudinga, išsami, patikima, analitinė ir vertinimo informacija apie planuotą ir išmokėtą paramą biudžetams, lauktų rezultatų, nustatytų pagal paramos teikėjų tikslus ir valstybių strategijas, pasiekimą, papildomų sąlygų buvimą ir kokybę, dialogo veiksmingumą, donorų veiksmų derinimo būklę, vykusį papildomą pajėgumo didinimą ir šio pajėgumo didinimo poveikį, pasiektą valstybių sistemų, atskaitomybės institucijų, viešųjų finansų valdymo institucijų, stebėsenos ir vertinimo institucijų pagerinimą, neteisėtų išlaidų sumą ir lygį, taip pat pažeidimų (sistemingų ir nesistemingų), kuriuos nustatė kontrolė ir auditas, tipų analizę ir taisomuosius veiksmus, kurių buvo imtasi; 39. primena, kad atsižvelgiant į biudžetinę paramą Parlamento vaidmuo – reikalauti, kad Komisija būtų atskaitinga už lėšų panaudojimo rezultatus, taip pat mano, kad biudžeto parama yra pagalbos priemonė, kurią naudojant reikia keisti požiūrį į parlamentinę priežiūrą ir tik nuo skiriamų lėšų kontrolės pereiti ir prie rezultatų atsižvelgiant į rodiklius kontrolės, tokiu būdu užtikrinant, kad paramai skiriamos lėšos duotų naudos paramą gaunančių šalių gyventojams; 40. mano, kad Komisijai atliekant biudžetinės paramos gairių peržiūrą ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas priežiūros ir kontrolės sistemoms; tikisi, kad Komisija stiprins stebėseną ir metines tinkamumo reikalavimų laikymosi ataskaitas; primena, kad gebėjimų stiprinimo projektams, susijusiems su biudžeto paramos veikla, taikoma ta pati priežiūros ir kontrolės sistema, įskaitant auditą, kaip ir bet kuriam kitam projektui; 41. primena, kad vykdant dešimtąjį EPF padaugėjo su biudžetine parama ir struktūriniu koregavimu susijusių visuminio finansavimo sprendimų, palyginti su aštuntuoju ir devintuoju EPF; išreiškia susirūpinimą dėl šio pokyčio; 42. primena, kad Audito Rūmai savo metinėje ataskaitoje dėl EPF ir 2009 finansinių metų nurodo, kad su biudžetine parama susijusiems mokėjimams įtaką darė itin dažnos kiekybiškai neįvertinamos klaidos, ir pažymi, kad "pagrindinis paaiškinimas buvo tas, kad delegacijų viešųjų finansų valdymo vertinimo ataskaitose nebuvo paaiškinti kriterijai, pagal kuriuos turėjo būti vertinama pažanga […], padaryta pažanga ir priežastys, kodėl reformos programa negalėjo būti įgyvendinta, atsižvelgiant į Vyriausybės-paramos gavėjos planą" [23]; primygtinai reikalauja, kad nuo šiol Komisija dar griežčiau vertintų savo biudžetinės paramos mokėjimus ir sugriežtintų išmokų procedūras; 43. ragina Komisiją užtikrinti, kad delegacijų viešųjų finansų valdymo vertinimo ataskaitose struktūruotu ir formalizuotu būdu būtų pateikta viešųjų finansų valdymo pažanga, aiškiai nustatant kriterijus, pagal kuriuos ji turėjo būti vertinama, pasiekta pažanga, ir priežastys, dėl kurių reformos programa galėjo nebūti įgyvendinta pagal planą; 44. ragina Komisiją imtis visų reikiamų priemonių siekiant kovoti su korupcija paramą gaunančiose šalyse, palaikant glaudų dialogą korupcijos klausimais su šalių partnerių Vyriausybėmis, ir laikantis iniciatyvaus požiūrio užtikrinti, kad būtų taikomos atitinkamos sistemos ir skiriamos sankcijos, kai reikia; mano, kad reikėtų persvarstyti lėšų skyrimo klausimą, jei minėtasis bendradarbiavimas nevykdomas ir nėra jokių garantijų, kad bus užtikrintas elementarus kovos su korupcija sistemų veiksmingumas; 45. pakartoja savo nuomonę, kad siekiant tikros atsakomybės už procesą būtina, kad jame dalyvautų šalių partnerių nacionaliniai parlamentai, pilietinė visuomenė ir vietos valdžios institucijos, taip pat pakartoja raginimą Komisijai dėti visas pastangas siekiant gerinti dialogą su šiomis institucijomis visais skirtingais programavimo proceso etapais; 46. primygtinai ragina Komisiją padėti šalims partnerėms stiprinti parlamentinę kontrolę ir audito gebėjimus ir įtraukti parlamentus, taip pat ir vietos pilietinės visuomenės partnerius į nacionalinių vystymosi strategijų rengimo procesą; 47. ragina atsakingus Parlamento komitetus nustatyti tiesioginius ryšius su paramą gaunančių AKR šalių parlamentų komitetais partneriais siekiant paskatinti ir paremti jų vaidmenį, atliekamą užtikrinant paramos veiksmingumą parlamentinės kontrolės būdu; 48. primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad apie Sąjungos finansuojamą veiklą užsienyje būtų plačiau žinoma; Paramą gaunančių šalių viešas pareiškimas 49. pakartoja savo nuomonę, kad pagalba vystymuisi apskritai ir ypač biudžetinė parama turėtų būti siejamos su paramą gaunančių šalių Vyriausybių rengiamais ir jų finansų ministrų pasirašomais ex ante viešais pareiškimais dėl konkrečių klausimų, kurie daro įtaką paramą gaunančios šalies valdymui ir jos atskaitomybės struktūrai; Žmogiškieji ištekliai 50. yra labai susirūpinęs dėl to, kad manoma, jog laisvų darbo vietų skaičius trečiųjų šalių delegacijose kelia didelę riziką [24], ir kad riboti ištekliai, darbuotojų trūkumas ir didelė darbuotojų kaita trukdo Komisijai veiksmingai panaudoti EPF lėšas, ypač susijusias su projektų valdymu, mokymu, stebėsena ir patikimais bei laiku atliekamais auditais; taigi tikisi, kad Europos išorės veiksmų tarnyba visų pirma aprūpins visas delegacijas tinkamu skaičiumi kvalifikuotų darbuotojų, ypač vystymosi srities ekspertų; EuropeAid 51. apgailestauja, kad nors Audito Rūmai mano, jog leidimus duodančių pareigūnų agentūros "EuropeAid" centrinėse tarnybose atliktos ex ante patikros yra veiksmingos, Audito Rūmai pateikė išvadą, kad agentūros "EuropeAid" priežiūros ir kontrolės sistemos yra tik iš dalies veiksmingos užtikrinant mokėjimų tvarkingumą; 52. primena Komisijai, kad: - atsižvelgdama į savo bendros kontrolės strategijos planuojamą peržiūrą, agentūra "EuropeAid" turėtų nustatyti pagrindinį rodiklį, skirtą numatomam likusių klaidų finansinio poveikio įvertinimui, po to, kai buvo atliktos visos patikros, - atsižvelgdama į šią savo peržiūrą, agentūra "EuropeAid" turėtų įvertinti įvairių kontrolės priemonių, visų pirma operacijų ex post kontrolės sistemos, ekonominę naudą, taip pat ištirti reprezentatyvios statistinės baigtų projektų imties metinio audito atitiktį ir įgyvendinamumą, - dėl biudžetinės paramos agentūra "EuropeAid" turėtų užtikrinti, kad būtų aiškiai apibūdintos konkrečios mokėjimų sąlygos ir kad delegacijų viešųjų finansų valdymo vertinimo ataskaitose struktūruotu ir formalizuotu būdu būtų pateikta viešųjų finansų valdymo pažanga; Investicinė priemonė 53. labai džiaugiasi, kad per 2009 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą EIB pirmą kartą pateikė Parlamento biudžeto kontrolės komitetui savo ataskaitą apie Investicinės priemonės įgyvendinimą, taip pat pateikė išsamius atsakymus į šio komiteto narių rašytinius ir žodinius klausimus; prašo, kad EIB keleriems ateinantiems metams sudarytų pagrindų susitarimą su Parlamento komitetu, atsakingu už biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, įskaitant informaciją, kurią turi teikti EIB; 54. tikisi, kad EIB patvirtins, jog EIB finansuojami projektai nedubliuoja Komisijos finansuojamų projektų, ir mano, kad būtina, kaip minėjo EIB Operacijų ne Europos Sąjungos teritorijoje direktorato generalinė direktorė 2011 m. sausio 25 d. Biudžeto kontrolės komitete, gerokai sustiprinti Komisijos ir EIB veiklos tarpusavio koordinavimą; kelia klausimą dėl EIB personalo skyrimo į Sąjungos delegacijas poreikio; tikisi iki 2011 m. rugsėjo mėn. pabaigos gauti abiejų institucijų bendrą ataskaitą apie jų bendradarbiavimo stiprinimą ir apie procedūras, dėl kurių susitarta, įskaitant galimo poreikio skirti EIB darbuotojus į delegacijas analizę; 55. ragina EIB kruopščiai taikyti reikiamą uolumą tikrinant, ar vyko tinkamos viešosios konsultacijos vietos mastu dėl su plėtra susijusių projektų, kuriems taikoma ES garantija, aspektų prieš patvirtinant projektus, įskaitant finansinių tarpininkų veiklą naudojant EIB suteiktą paskolą šiems projektų aspektams; mano, kad teikdamas paskolas besivystančioms šalims EIB turėtų tai daryti griežtai tinkamai laikydamasis standartizuotų procedūrų, atsižvelgdamas į pažangiausią tarptautinę patirtį, susijusią su kova su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu; 56. pakartoja raginimą EIB ataskaitose daugiau dėmesio skirti rezultatams ir pateikti išsamią, konkrečią ir objektyvią informaciją apie pasiektus rezultatus, nusistatytus ir pasiektus tikslus ir galimų nukrypimų priežastis, taip pat atliktus įvertinimus ir vertinimo rezultatų santrauką; 57. džiaugiasi, kad EIB dabar atrodo labiau įsipareigojęs ataskaitose daugiau dėmesio skirti rezultatams ir kad 2010 m. metinėje ataskaitoje apie Investicinę priemonę, kuri šiuo metu baigiama rengti, bus skiriama daugiau dėmesio rezultatams, palyginti su 2009 m. ataskaita; laiko svarbiu žingsniu į priekį tai, kad EIB šiuo metu rengia plėtros rezultatų rodiklius, kurie turėtų būti parengti ir pritaikyti antram 2011 m. pusmečiui; 58. tikisi, kad kita EIB metinė ataskaita bus mažiau teorinė ir daugiau praktinė, ypač kai bus teikiama informacija apie įvairių programų ir veiksmų, finansuotų pagal Investicinę priemonę, pasiektus rezultatus; 59. prašo EIB pateikti papildomos informacijos apie vadinamąjį juodąjį sukčiautojų sąrašą, laikantis visų reikalavimų dėl konfidencialumo, taikomo šiais klausimais; džiaugiasi pareikštu EIB noru įsteigti kovos su sukčiavimu skyrių ir tikisi, kad bus reguliariai informuojamas apie šio skyriaus organizavimo eigą; 60. stebisi dėl EIB pareiškimo, kuriame jis teigia, kad faktiškai nėra sukčiavimo praktikos įgyvendinant EIB Investicinės priemonės programas; 61. mano, kad būtina atlikti bendrą auditą visiems projektams besivystančiose šalyse, kuriuos finansuoja EIB, ir šis auditas turėtų neapsiriboti dideliais projektais, bet taip pat jį atliekant reikėtų patikrinti visus asignavimus ir garantijas, kuriuos EIB turi nurašyti; 62. ragina Komisiją atidžiai stebėti, kaip įgyvendinama Investicinė priemonė siekiant užtikrinti, kad bus pasiekti jos, kaip vystymuisi skirtos priemonės, tikslai, ir nuolat informuoti Parlamento biudžeto kontrolės komitetą apie padarytas išvadas. [1] OL C 303, 2010 11 9, p. 243. [2] OL C 303, 2010 11 9, p. 253. [3] OL L 317, 2000 12 15, p. 3. [4] OL L 287, 2005 10 28, p. 4. [5] OL L 314, 2001 11 30, p. 1 ir OL L 324, 2001 12 7, p. 1. [6] OL L 109, 2007 4 26, p. 33. [7] OL L 156, 1998 5 29, p. 108. [8] OL L 317, 2000 12 15, p. 355. [9] OL L 252, 2010 9 25, p. 39. [10] OL L 191, 1998 7 7, p. 53. [11] OL L 83, 2003 4 1, p. 1. [12] OL L 78, 2008 3 19, p. 1. [13] Komisijos deklaracija dėl Vystomojo bendradarbiavimo priemonės 5 straipsnio, pridėta prie 2006 m. spalio 24 d. Komisijos komunikato Europos Parlamentui (COM(2006) 628). [14] Audito Rūmų metinės 2009 m. ataskaitos dėl EPF IX dalis. [15] Audito Rūmų metinės 2009 m. ataskaitos dėl EPF 30 punktas. [16] Audito Rūmų metinės 2009 m. ataskaitos dėl EPF 5 punktas. [17] Audito Rūmų metinės 2009 m. ataskaitos dėl EPF 3 punktas. [18] Žr. specialiosios ataskaitos Nr. 2/2005 dėl EPF biudžetinės paramos AKR šalims 28 ir 29 dalis (OL C 249, 2005 10 7, p. 1). [19] Audito Rūmų metinės 2009 m. ataskaitos dėl EPF 54 punktas. [20] OL L 252, 2010 9 25, p. 109. [21] 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (OL L 378, 2006 12 27, p. 41). [22] Audito Rūmų metinės 2009 m. ataskaitos dėl EPF 55 punktas. [23] Audito Rūmų metinės 2009 m. ataskaitos apie EPF 25 punktas. [24] Audito Rūmų metinės 2009 m. ataskaitos apie EPF 40 punktas. --------------------------------------------------