C 88/20

Pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas pagal 2018 m. spalio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33

(2020/C 88/08)

Šis pranešimas skelbiamas pagal 2018 m. spalio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1)

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„Var“

PGI-FR-A1145-AM01

Pranešimo data: 2019.11.25

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1. Juslinis produktų aprašymas

Siekiant patikslinti kiekvienos kategorijos ir spalvos vyno juslines savybes papildomas SGN „Var“ specifikacijos I skyriaus 3.3 punktas.

Šie patikslinimai taip pat įtraukiami į bendrojo dokumento dalį „Vyno (-ų) aprašymas“.

2. Geografinė vietovė

Formaliai atnaujinamas specifikacijos I skyriaus 4.1 punkte pateiktas geografinės vietovės aprašymas.

Siekiant sudaryti į kiekvienos papildomos geografinės nuorodos teritoriją patenkančių komunų sąrašą patikslinta nuoroda į Oficialiojo geografinių kodų registro, kuriame komunos nurodytos pagal departamentus, paskelbimo metus. Šis Oficialusis geografinių kodų registras paskelbtas 2018 m. Ištaisyti kai kurių komunų pavadinimai, bet geografinės vietovės sudėtis nesikeičia.

Šis pakeitimas neturi poveikio bendrajam dokumentui.

3. Vynuogių veislės

Į specifikacijos I skyriaus 5 punktą greta vynų su SGN „Var“ gamybai skirtų vynuogių veislių įtraukiamos šios 9 veislės:

’Artaban N’, ’Floreal B’, ’Monarch N’, ’Muscaris B’, ’Prior N’, ’Solaris B’, ’Soreli B’, ’Souvignier gris B’, ’Vidoc N’ ir ’Voltis B’.

Šios vynuogių veislės atsparios sausroms ir grybinėms ligoms. Dėl šių savybių galima naudoti mažiau fitosanitarijos priemonių, bet veislės vis tiek atitinka veisles, naudojamas vynams su SGN gaminti. Dėl jų nekinta SGN žymimų vynų savybės.

Šių vynuogių veislių įtraukimas į veislių sąrašą turi įtakos bendrajam dokumentui.

4. Ryšys su geografine vietove. Produkto ypatumai

Išbraukiamas šis specifikacijos I skyriaus 7.2 punkto devintoje pastraipoje esantis sakinys:

„Atsižvelgiant į dabartinį reglamentavimą, šie putojantys vynai negali būti parduodami su geografine nuoroda, o tai nenuginčijamai kenkia jų populiarinimui, visų pirma vietinėje rinkoje, kurioje dominuoja vynai su saugoma geografine nuoroda „Var“.“

Šis sakinys išbrauktas todėl, kad pripažinus rūšinius putojančius vynus su saugoma geografine nuoroda „Var“ tapo nebeaktualus.

Šio sakinio išbraukimas iš specifikacijos neturi įtakos bendrajam dokumentui.

5. Kompetentingos kontrolės institucijos kontaktiniai duomenys

Specifikacijos II skyriuje ištaisyti kompetentingos kontrolės institucijos, t. y. Nacionalinio kilmės ir kokybės instituto (INAO), kontaktiniai duomenys, bet kitų pakeitimų nedaryta.

Šie adreso pakeitimai taip pat perkelti į bendrąjį dokumentą.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Produkto pavadinimas

Var

2. Geografinės nuorodos tipas

SGN – saugoma geografinė nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

5. Rūšinis putojantis vynas

4. Vyno (-ų) aprašymas

Neputojantys raudonieji, rožiniai ir baltieji vynai

Saugoma geografine nuoroda „Var“ žymimi raudonieji, rožiniai ir baltieji neputojantys ir rūšiniai putojantys vynai.

Vynų, kurių fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis ne mažesnis kaip 45 g/l, lakusis rūgštingumas išimtinai nustatomas bendru už vartojimą ir už žemės ūkį atsakingų ministrų nutarimu.

Kalbant apie neputojančius vynus, faktinė alkoholio koncentracija (ribinė) tūrio procentais (tik putojančių vynų), visuminė alkoholio koncentracija, bendrasis rūgštingumas, lakusis rūgštingumas, sieros dioksido ir anglies dioksido (tik putojančių vynų) kiekis nustatyti ES teisės aktuose.

Rožiniai vynai (70 % visos produkcijos) dažniausiai yra blyškios spalvos. Jiems daugiausia būdingas gaivumas ir vaisių aromatai, kurie skiriasi priklausomai nuo vynuogių veislės ir taikomos vyno gamybos technikos.

Raudonieji vynai dažniausiai yra intensyvūs ir tinkamos struktūros, o labiau koncentruotiems vynams būdingas stiprumas. Jiems taip pat būdinga sodri rubino arba granatų spalva su violetiniu atspalviu.

Baltieji vynai pasižymi subtilumu, gaivumu ir vaisių aromatu. Jiems būdinga blyški geltona su žaliu atspalviu arba žvilganti ir skaidri aukso spalva.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 9 Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Rūšiniai putojantys raudonieji, rožiniai ir baltieji vynai

Putojantiems vynams būdingos tokios pačios spalvos ir juslinės savybės kaip ir neputojantiems vynams, bet jie yra gaivesni, subtilesni ir ilgiau išliekančio aromato, o šias savybes dar labiau išryškina elegantiški smulkūs burbuliukai.

Kalbant apie rūšinius putojančius vynus, faktinė alkoholio koncentracija (ribinė) tūrio procentais, visuminė alkoholio koncentracija, bendrasis rūgštingumas, lakusis rūgštingumas, sieros dioksido ir anglies dioksido (tik putojančių vynų) kiekis nustatyti ES teisės aktuose.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5. Vyno gamybos metodai

a) Pagrindiniai vynininkystės metodai

Specifinis vynininkystės metodas

Vynai turi būti gaminami laikantis visoje Sąjungoje taikytinų ir Kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės metodų reikalavimų.

b) Didžiausias gamybos kiekis

120 hektolitrų iš hektaro.

6. Nustatyta geografinė vietovė

Vynuogės skinamos, vynai su saugoma geografine nuoroda „Var“ gaminami ir brandinami visose Varo departamento komunose.

7. Pagrindinės vyninių vynuogių veislės

’Gewurztraminer Rs’

’Goldriesling B’

’Gouget N’

’Sciaccarello N’

’Segalin N’

’Seinoir N’

’Select B’

’Semebat N’

’Semillon B’

’Servanin N’

’Sylvaner B’

’Syrah N’ – ’Shiraz’

’Tannat N’

’Tempranillo N’

’Téoulier N’

’Terret blanc B’

’Terret gris G’

’Terret noir N’

’Tibouren N’

’Tourbat B’

’Tressot N’

’Ugni blanc B’

’Valdiguié N’

’Varousset N’

’Velteliner rouge précoce Rs’

’Verdesse B’

’Vermentino B’ – ’Rolle’

’Villard blanc B’

’Villard noir N’

’Mauzac rose Rs’

’Mayorquin B’

’Melon B’

’Mérille N’

’Merlot blanc B’

’Merlot N’

’Meslier Saint-François B’ – ’Gros Meslier’

’Meunier N’

’Milgranet N’

’Molette B’

’Mollard N’

’Mondeuse blanche B’

’Mondeuse N’

’Monerac N’

’Montils B’

’Morrastel N’ – ’Minustellu’, ’Graciano’

’Mourvaison N’

’Mourvèdre N’ – ’Monastrell’

’Mouyssaguès’

’Müller’-Thurgau B’

’Muresconu N’ – ’Morescono’

’Muscadelle B’

’Muscardin N’

’Muscat à petits grains blancs B’ – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat à petits grains rouges Rg’ – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat à petits grains roses Rs’ – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat cendré B’ – ’Muscat’, ’Moscato’

’Viognier B’

’Artaban N’

’Floreal B’

’Monarch N’

’Muscaris B’

’Prior N’

’Solaris B’

’Souvignier gris Rs’

’Vidoc N’

’Voltis B’

’Portugais bleu N’

’Précoce Bousquet B’

’Précoce de Malingre B’

’Prunelard N’

’Raffiat de Moncade B’

’Riesling B’

’Riminèse B’

’Rivairenc blanc B’ – ’Aspiran blanc’

’Rivairenc gris G’ – ’Aspiran gris’

’Rivairenc N’ – ’Aspiran noir’

’Rosé du Var Rs’

’Roublot B’

’Roussanne B’

’Roussette d’Ayze B’

’Sacy B’

’Saint Côme B’

’Saint-Macaire N’

’Saint-Pierre doré B’

’Sauvignon B’ – ’Sauvignon blanc’

’Sauvignon gris G’ – ’Fié gris’

’Carignan blanc B’

’Carignan N’

’Carmenère N’

’Castets N’

’César N’

’Chardonnay B’

’Chasan B’

’Chatus N’

’Chenanson N’

’Chenin B’

’Cinsaut N’ – ’Cinsault’

’Clairette B’

’Clairette rose Rs’

’Clarin B’

’Claverie B’

’Codivarta B’

’Colombard B’

’Corbeau N’ – ’Douce noire’

’Cot N’ – ’Malbec’

’Couderc noir N’

’Counoise N’

’Courbu B’ – ’Gros Courbu’

’Courbu noir N’

’Couston N’

’Crouchen B’ – ’Cruchen’

’Duras N’

’Alicante Henri Bouschet N’

’Aligoté B’

’Alphonse Lavallée N’

’Altesse B’

’Aramon blanc B’

’Aramon gris G’

’Aramon N’

’Aranel B’

’Arbane B’

’Arinarnoa N’

’Arriloba B’

’Arrouya N’

’Aubin B’

’Aubin vert B’

’Graisse B’

’Gramon N’

’Grassen N’ – ’Grassenc’

’Grenache blanc B’

’Grenache gris G’

’Grenache N’

’Gringet B’

’Grolleau gris G’

’Grolleau N’

’Gros Manseng B’

’Gros vert B’

’Joubertin’

’Jurançon blanc B’

’Jurançon noir N’ – ’Dame noire’

’Knipperlé B’

’Lauzet B’

’Liliorila B’

’Listan B’ – ’Palomino’

’Lledoner pelut N’

’Macabeu B’ – ’Macabeo’

’Mancin N’

’Manseng noir N’

’Maréchal Foch N’

’Marsanne B’

’Marselan N’

’Mauzac B’

’Aubun N’ – ’Murescola’

’Auxerrois B’

’Bachet N’

’Barbaroux Rs’

’Baroque B’

’Béclan N’ – ’Petit Béclan’

’Béquignol N’

’Biancu Gentile B’

’Blanc Dame B’

’Bouchalès N’

’Bouillet N’

’Bouquettraube B’

’Bourboulenc B’ – ’Doucillon blanc’

’Brachet N’ – ’Braquet’

’Brun argenté N’ – ’Vaccarèse’

’Cabernet franc N’

’Cabernet-Sauvignon N’

’Caladoc N’

’Calitor N’

’Camaralet B’

’Carcajolo blanc B’

’Carcajolo N’

’Muscat d’Alexandrie B’ – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat de Hambourg N’ – ’Muscat’, ’Moscato’

’Muscat Ottonel B’ – ’Muscat’, ’Moscato’

’Négret de Banhars N’

’Négrette N’

’Nielluccio N’ – ’Nielluciu’

’Noir Fleurien N’

’Oberlin noir N’

’Ondenc B’

’Orbois B’

’Pagadebiti B’

’Pascal B’

’Perdea B’

’Persan N’

’Petit Courbu B’

’Petit Manseng B’

’Petit Meslier B’

’Petit Verdot N’

’Picardan B’ – ’Araignan’

’Pineau d’Aunis N’

’Pinot gris G’

’Piquepoul blanc B’

’Piquepoul gris G’

’Piquepoul noir N’

’Plant de Brunel N’

’Plant droit N’ – ’Espanenc’

’Portan N’

’Durif N’

’Egiodola N’

’Ekigaïna N’

’Elbling B’

’Etraire de la Dui N’

’Fer N’ – ’Fer Servadou’, ’Braucol’, ’Mansois’, ’Pinenc’

’Feunate N’

’Folignan B’

’Folle blanche B’

’Fuella nera N’

’Furmint B’

’Gamaret’

’Gamay de Bouze N’

’Pinot blanc B’

’Soreli B’

’Gamay N’

’Gascon N’

’Genovèse B’

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

Geografinės vietovės ypatumai

Varas yra vienas iš Prancūzijos pietryčiuose esančio Provanso–Alpių–Žydrojo kranto regiono departamentų. Departamentas pavadintas pajūrio upės Varo, kuri kadaise žymėjo rytinę jo ribą, pavadinimu. Vakaruose vietovė ribojasi su Ronos deltos departamentu, šiaurėje – su Aukštutinio Provanso Alpių departamentu, rytuose – su Pajūrio Alpių departamentu, o pietuose – su Viduržemio jūra.

Geografinei vietovei būdingas įvairus reljefas su dviem geologiniu požiūriu skirtingomis dalimis: Tulono ir Draginjano ašies vakaruose esančia klintine dalimi ir rytuose esančia kristaline dalimi.

Su šiais dviem skirtingais geologiniais dariniais susiję du šiai Viduržemio jūros zonai būdingi augalijos tipai: klintiniame dirvožemyje auganti gariga ir labiau kristaliniam dirvožemiui būdinga makija ir miškai (pušys ir ąžuolai). Dėl tokių dviejų augalijos tipų susidaro mažai humuso. Varo dirvožemis daugiausia skurdus, gerai drenuojamas, bet linkęs į eroziją. Toks dirvožemis puikiai tinka vynmedžiams auginti. Romėnai nesuklydo, kai prieš 2 600 metų plėtodami Romos provinciją Provansą įveisė vynuogyną.

Viena iš pagrindinių Varo regiono klimato savybių – saulėtumas. Varo departamentui būdingas Viduržemio jūros klimatas, pasižymintis karštomis ir sausomis vasaromis, švelniomis žiemomis ir lietingais laikotarpiais rudenį ir pavasarį. Tokios sąlygos labai tinka vynmedžiams auginti, o dažnu atveju palankūs temperatūros svyravimai leidžia nustatyti sklypus, skirtus raudoniesiems ir rožiniams vynams gaminti.

Regione dominuoja mistralis (šiaurės vėjas). Žiemą, kai pučia nuo apsnigtų Alpių, jis yra labai šaltas, bet vasarą atneša kiek vėsos. Žinoma, kartais šis vėjas būna labai smarkus, bet vynmedžių augintojai gerai žino pagrindinį jo privalumą: jis apsaugo vynmedžius nuo pernelyg drėgnos aplinkos ir jos sukeliamų grybinių ligų (miltligės).

Produkto ypatumai

Nuo pat šios nuorodos patvirtinimo vynų su saugoma geografine nuoroda „Var“ („Vin de Pays du Var“ – Varo krašto vynas) gamyba nuolat augo, o XXI a. pradžioje stabilizavosi pasiekusi maždaug 250 000 hl.

Daugiausia gaminama rožinių vynų (vidutiniškai 70 %). Jie dažniausiai gaminami maišant įvairias vynuogių veisles.

Vis dar labai populiarios vietinės veislės, kaip antai spalvotų vynų gamybai naudojamos ’Grenache N’, ’Cinsault N’, ’Carignan N’, ’Syrah N’ ir ’Mourvèdre N’ ar baltiesiems vynams skirtos ’Vermentino B’ ir ’Ugni blanc B’, tačiau reikia pripažinti, kad ES parama restruktūrizacijai atvėrė duris kituose Prancūzijos vynuogynuose auginamoms vynuogių veislėms, tokioms kaip ’Cabernet-sauvignon N’, ’Merlot N’, ’Chardonnay B’ ir mažesne apimtimi ’Viognier B’. Tokia vynuogių veislių įvairovė leido paįvairinti vynų savybes ir, svarbiausia, pradėti ir net tobulinti kokybiškų rožinių vynų gamybą.

Vieną iš daugumai rožinių vynų būdingų savybių – labai blyškią rožinę spalvą – suteikia puikus tiesioginio spaudimo valdymas, kai visos kekės arba nuraškytos uogos tiesiogiai spaudžiamos pneumatiniais presais ir taip iškart gaunamos šviesios sultys, paskui fermentuojamos žemoje temperatūroje. Gauti vynai yra gaivūs, vaisiški, blyškios rožinės spalvos.

Taikomi ir kiti technologiniai metodai, pvz., pirmųjų sulčių nutekinimas, odelių maceracija ar maceracija prieš fermentavimą (nuimtas derlius prieš spaudimą 8–24 val. laikomas žemoje temperatūroje), leidžiantys gaminti intensyvesnės spalvos ir tirštesnės struktūros rožinius vynus.

Raudonieji vynai (maždaug 20 % viso kiekio) dažnai yra stiprūs, intensyvūs ir pasižymintys tinkamos struktūros taninais. Jie daugiausia gaminami iš trijų vynuogių veislių, t. y. ’Grenache N’, ’Syrah N’ ir ’Cabernet-sauvignon N’, nors gan dažnai įtraukiamos ir ’Merlot N’ bei ’Cinsault N’ veislės.

Baltųjų vynų gaminama mažiau (10 % viso kiekio). Vis dėlto juos labai mėgsta rūšinių vynų (’Rolle B’, ’Vermentino B’, ’Viognier B’ ar ’Chardonnay B’ veislių) gerbėjai, taip pat žmonės, kuriems patinka subtilūs ir gaivūs vynai iš kelių vynuogių veislių mišinio.

Šioje gamybos vietovėje taip pat gaminami rūšiniai putojantys vynai. Putojančių vynų gamyba Provanse nėra naujiena. Tai tradicinė gamyba, kurios apimtis – maždaug vienas milijonas butelių per metus ir kuria užsiima apie penkiasdešimt veiklos vykdytojų (gamintojų, brandintojų, pardavėjų). XX a. pradžioje kai kurie vyndarių kooperatyvai ar tokie gamintojai kaip „La Tête Noire“ jau bandė populiarinti Provanse pagamintą rūšinį putojantį vyną.

Viena iš pagrindinių putojančių vynų su saugoma geografine nuoroda „Var“ savybių – jie gaminami iš vietinių vynuogių veislių, kurios daugiausia yra skirtos rožiniam vynui, sudarančiam didžiąją dalį šio regiono neputojančių vynų produkcijos, gaminti.

Taigi saugoma geografinė nuoroda „Var“ labiau apibūdina neputojančius vynus, o šios nuorodos putojantiems vynams būdingos gan panašios juslinės savybės. Putojantiems rožiniams vynams būdingas intensyvus vaisių ir gėlių skonis ir sodrumas, o šios savybės iš tiesų primena neputojančius rožinius vynus.

Būtent šios juslinės savybės (gėlių ir vaisių skonis, sodrumas) leidžia atskirti Vare pagamintus putojančius vynus nuo vynų, pagamintų kituose Prancūzijos regionuose.

Priežastinis geografinės vietovės ypatumų ir produkto ypatumų ryšys

Varas nenuginčijamą turizmo potencialą turi ne tik dėl malonaus klimato, įvairaus kraštovaizdžio, jūros, turtingo istorinio ir kultūrinio paveldo, bet ir dėl savo amatų bei tradicijų. Visi šie privalumai suteikė departamentui galimybę išplėtoti stiprią su turizmu susijusią ekonominę veiklą.

Vietovės privalumai kasmet pritraukia daugiau nei 14 mln. turistų. Turistai, kurie dažnai atvyksta nebe pirmą kartą, jau pažįsta, mokosi pažinti ar dar pažins Provanso virtuvę ir produktus, įskaitant Varo vynus, kurie gali būti su saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda.

Nuo tada, kai gavo ankstesnį krašto vyno (pranc. vin de pays) statusą, produktų su saugoma geografine nuoroda „Var“ gerą vardą daugiausia lėmė turistinė veikla regione. Tai įrodo didelė vietinė šia nuoroda žymimų rožinių vynų paklausa. Vartotojai moka vertinti ir atpažinti jiems siūlomo vynų asortimento kokybę.

Vis dėlto svarbiausia yra tai, jog gamintojai išliko budrūs ir nuolat gerina savo krašto vynų gamybą, kad visuomet galėtų labiau prisitaikyti prie vartotojų skonio (pvz., tobulina rožinių vynų spalvą).

Šio noro skatinami Varo specialistai XXI a. 1-ajame dešimtmetyje prisidėjo steigiant rožiniams vynams skirtą Nacionalinį tyrimų ir eksperimentavimo centrą (Vidobane, Varo departamente). Po įsteigimo jau paskelbti pirmieji darbai (pvz., apie rožinio vyno spalvos niuansus), o tai veiksmingai prisideda prie rožinių vynų kokybės lygio kėlimo. Be to, šios srities specialistai daug investavo į priemones, reikalingas rožinių vynų gamybos procesui tinkamai valdyti. Žinoma, tinkamai valdoma rožinių vynų gamybos technologija ir gamintojų įgūdžiai labiausiai reikalingi vynams su saugoma kilmės vietos nuoroda gaminti, bet taip pat neatsiejami nuo vynų su saugoma geografine nuoroda gamybos proceso.

Be to, reikia paminėti, kad Varo vynuogynas yra arti didžiųjų šio regiono miestų ir pajūrio kurortų, o toks artumas labai palankus gamintojams – jie gali didinti pasiūlą ir atitinkamai renkasi vyno išpilstymą savo ūkyje. Tiesioginė prekyba (buteliuose ar „bag in box“ pakuotėse) sudaro maždaug 50 % pardavimo apimties, o vien tiesioginė prekyba rūsiuose gali sudaryti 30 % pardavimo apimties.

Varas yra neabejotinai garsiame Provanso regione. Provanso, kaip pasaulinio rožinių vynų gamybos lyderio, įvaizdis turi didelę įtaką kokybiškų rožinių vynų vardui, kuris jau yra puikiai žinomas, kaip patvirtina atlikti ženklo atpažinimo tyrimai (šaltinis: „Wine Intelligence Vinitrac“ biuras, 2009 m. lapkričio mėn.).

Žinoma, geras vardas ir įgūdžiai, ištobulinti gaminant rožinius vynus, taip pat būdingi raudoniesiems, baltiesiems ir putojantiems vynams, nes visus juos gamina tie patys žmonės tame pačiame departamento vynuogyne ir toje pačioje geografinėje aplinkoje.

Taigi rožinių vynų pasisekimas nenuginčijamai lemia ir kitų šiame departamente gaminamų vynų kokybę ir gerą vardą.

9. Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Ženklinimas

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas

Prie saugomos geografinės nuorodos „Var“ galima pateikti:

vienos ar kelių vynuogių veislių pavadinimą,

nuorodas „primeur“ arba „nouveau“. Nuorodos „primeur“ (jaunas) ir „nouveau“ (naujas) skirtos tik neputojantiems vynams.

Atsižvelgiant į specifikacijoje nustatytas sąlygas, prie saugomos geografinės nuorodos „Var“ galima pateikti šių mažesnių geografinių vienetų pavadinimus:

„Argens“,

„Coteaux du Verdon“,

„Sainte Baume“.

Jeigu nuoroda „saugoma geografinė nuoroda“ pakeičiama tradicine nuoroda „Vin de Pays“, etiketėje turi būti pateiktas Europos Sąjungos SGN logotipas.

Arčiausiai esanti vietovė

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas

Nukrypti leidžiančioje nuostatoje nustatytą arčiausiai esančią vietovę, kurioje galima gaminti ir brandinti vynus su saugoma geografine nuoroda „Var“, prie kurios gali būti pateiktas mažesnio geografinio vieneto pavadinimas („Argens“, „Coteaux du Verdon“ arba „Sainte Baume“), sudaro geografinės vietovės kaimyninės apygardos, t. y.:

rytuose, ties riba su Pajūrio Alpių departamentu – Graso apygarda;

vakaruose, ties riba su Ronos deltos departamentu – Provanso Ekso ir Marselio apygardos;

vakaruose ir šiaurės vakaruose, ties Vokliūzo departamentu – Apto apygarda;

šiaurėje, ties riba su Aukštutinio Provanso Alpių departamentu – Forkalkjė, Dino ir Kastelano apygardos.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-055c5a5e-f7b9-40dc-ab3a-c1ccb2400c4c

(1) OL L 9, 2019 1 11, p. 2.