I.ĮVADAS

1.Nuo 2017 m., kai buvo pradėta įgyvendinti Karinio mobilumo iniciatyva, 2018 m. kovo 28 d. ES karinio mobilumo veiksmų planas (toliau – Veiksmų planas) yra nuoseklus pagal suderintą ES požiūrį vykdomų ir būsimų programų, projektų, iniciatyvų ir veiklos pagrindas. Sąjungos institucijos, įstaigos ir agentūros, taip pat atitinkamos ES valstybių narių nacionalinės institucijos toliau nuosekliai įgyvendina Veiksmų planą visose trijose pagrindinėse jo srityse. Šios sritys yra transporto infrastruktūra, reguliavimo ir procedūriniai klausimai ir kiti horizontalieji klausimai. Visi ES suinteresuotieji subjektai toliau bendradarbiauja visapusiškai atsižvelgdami į nacionalinį suverenitetą ir atitinkamą kompetenciją.

2.Kaip raginama Veiksmų plane, vyriausiasis įgaliotinis ir Komisija teikia periodines pažangos ataskaitas. Pirmoji bendra ataskaita dėl karinio mobilumo veiksmų plano įgyvendinimo buvo pateikta 2019 m. birželio 3 d., o antroji bendra ataskaita – 2020 m. spalio 19 d. Šia ataskaita papildoma Europos gynybos agentūros Metinė karinio mobilumo pažangos ataskaita, kurioje aptariama tik šios agentūros kompetencijai priskiriama veikla laikotarpiu nuo 2020 m. kovo mėn. iki 2021 m. kovo mėn.

3.Veiksmų planas toliau įgyvendinamas pagal atitinkamą projektą, valstybių narių vykdomą palaikant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą. Šis projektas apima nacionalines priemones, įskaitant priemones, dėl kurių ES valstybės narės susitarė 2018 m. birželio 25 d. Atitinkamos ES institucijos, įstaigos ir agentūros toliau dalyvauja įgyvendinant PESCO projektą „Karinis mobilumas“, kuris pagal 2021 m. gegužės 6 d. priimtus Tarybos sprendimus netrukus taps pirmuoju PESCO projektu, kurį įgyvendinant dalyvauja trečiosios valstybės: Jungtinės Amerikos Valstijos, Kanada ir Norvegija.

4.Be to, karinis mobilumas tebėra viena iš pavyzdinių tvirtesnio ES ir NATO bendradarbiavimo sričių, kurioje palaikant struktūrinį dialogą karinio mobilumo klausimais veiksmingai bendradarbiauja abiejų šalių darbuotojai. Konkretūs per praėjusius metus pasiekti rezultatai išsamiau aptarti šeštojoje ES ir NATO bendradarbiavimo pažangos ataskaitoje.

5.Taryba savo 2021 m. gegužės mėn. išvadose dėl saugumo ir gynybos palankiai įvertino Europos gynybos agentūroje, taip pat nacionaliniu lygmeniu palaikant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą padarytą pažangą karinio mobilumo srityje. Be to, ji paragino toliau svarstyti galimus veiksmus, atitinkamus subjektus ir naujus siektinus rezultatus, kuriais būtų gerinamas karinis mobilumas ES ir už jos ribų, be kita ko, nustatant galimas tokių veiksmų sritis. Be to, strateginiu kelrodžiu, kurį Taryba turėtų priimti 2022 m. kovo mėn., turėtų būti nustatytos tolesnės Karinio mobilumo iniciatyvos gairės ir konkretūs jos tikslai.

II.KARINIAI REIKALAVIMAI DĖL KARINIO MOBILUMO EUROPOS SĄJUNGOJE IR UŽ JOS RIBŲ

6.Tarybai patvirtinus karinius reikalavimus dėl karinio mobilumo ES ir už jos ribų (toliau – Kariniai reikalavimai), jais naudojamasi kaip Veiksmų plano įgyvendinimo atskaitos tašku. Visų pirma, jie pasitelkti dvejopos paskirties reikalavimams apibrėžti, taip pat siekiant paremti ES valstybių narių darbą, atliekamą rengiant jų dvejopos paskirties transporto infrastruktūros projektų bazes (žr. tolesnius 9–11 ir 15 punktus). Be to, interaktyviąją informacinės sistemos TENtec žemėlapių žiūryklę papildžius ES karinio transporto tinklo karinių duomenų sluoksniu, ES valstybės narės gali lengviau nustatyti transeuropinio transporto tinklo kliūtis ir pažeidžiamas vietas (žr. tolesnius 17–18 punktus).

7.Be to, kaip kitą žingsnį po numatytos Transeuropinio transporto tinklo reglamento peržiūros, Europos išorės veiksmų tarnyba ir (arba) ES karinis štabas numato atnaujinti Karinius reikalavimus, nes taip, be kitų tikslų, būtų sudaromos sąlygos toliau derinti transeuropinio transporto tinklo ir ES karinio transporto tinklo žemėlapius ir standartus (žr. tolesnį 16 punktą).

III.TRANSPORTO INFRASTRUKTŪRA

8.Atsižvelgiant į tai, kad ES valstybės narės tiek civiliniam, tiek kariniam judėjimui ir vežimui naudoja tą pačią transporto infrastruktūrą, esamos Sąjungos politikos programų, visų pirma transeuropinio transporto tinklo ir karinių poreikių, sąveikos didinimas tebėra vienas iš pagrindinių Veiksmų plano ramsčių.

A.Dvejopos paskirties transporto infrastruktūros finansavimas

9.2021–2027 m. daugiametė finansinė programa įgyvendinama nuo 2021 m. sausio 1 d. Į ją pirmą kartą įtrauktos išlaidos saugumui ir gynybai, įskaitant 1,5 mlrd. EUR (1,69 mlrd. EUR dabartinėmis kainomis) asignavimą kariniam mobilumui iš 2021–2027 m. Europos infrastruktūros tinklų priemonės .

10.Vėliau, 2021 m. liepos 14 d., įsigaliojo 2021–2027 m. Europos infrastruktūros tinklų priemonės reglamentas . Įgyvendinimo reglamente dėl dvejopos paskirties reikalavimų apibrėžti tiek civiliniam, tiek kariniam mobilumui būtini transporto infrastruktūros reikalavimai. Įgyvendinimo reglamente nustatyti transporto infrastruktūros projektų, kuriems įgyvendinti prašoma skirti bendrą finansavimą iš Europos infrastruktūros tinklų priemonės kariniam mobilumui skirto biudžeto, tinkamumo finansuoti standartai. Be to, Įgyvendinimo reglamente nustatyti standartai gali būti naudojami kaip atskaitos taškas ES valstybėse narėse planuojant būsimą infrastruktūrą.

11.Kad transporto infrastruktūros projektams būtų galima skirti bendrą ES finansavimą, jie turi atitikti Įgyvendinimo reglamente nustatytus dvejopos paskirties infrastruktūros reikalavimus. Dvejopos paskirties reikalavimus viršijantys projektai bus laikomi atitinkančiais bendro finansavimo reikalavimus, tačiau bendrai finansuoti bus galima tik tas tinkamas finansuoti išlaidas, kurios atitiks dvejopos paskirties reikalavimuose nustatytus standartus. Paraiškas galima teikti dėl projektų, susijusių su visų rūšių transportu.

12.Europos infrastruktūros tinklų priemonė įgyvendinama rengiant darbo programas, kuriose visų pirma nustatomi būsimi kvietimų teikti pasiūlymus tvarkaraščiai ir biudžetai, jų tikslai, taip pat atrankos ir sutarčių skyrimo kriterijai. Pirmoji daugiametė Europos infrastruktūros tinklų priemonės darbo programa buvo priimta 2021 m. rugpjūčio 5 d. Joje nustatyta, kad 2021–2023 m. bus kasmet skelbiami kvietimai teikti pasiūlymus dėl dvejopos paskirties transporto infrastruktūros projektų, finansuojamų Europos infrastruktūros tinklų priemonės kariniam mobilumui skirto biudžeto lėšomis. Kiekvienais iš šių trejų metų dvejopos paskirties projektų bendram finansavimui bus skiriama 330 mln. EUR (dabartinėmis kainomis).

13.2021 m. rugsėjo 16 d. Europos klimato, infrastruktūros ir aplinkos vykdomoji įstaiga (CINEA) paskelbė pirmąjį kvietimą teikti pasiūlymus dėl dvejopos paskirties projektų. Pagal šį kvietimą galima teikti paraiškas dėl visų rūšių transporto projektų, ir ES valstybės narės, norinčios gauti bendrą finansavimą, savo pasiūlymus turi pateikti ne vėliau kaip 2022 m. sausio 19 d. Pasibaigus paraiškų pateikimo terminui reikalavimus atitinkančius pasiūlymus įvertins nepriklausomi ekspertai ir Mobilumo ir transporto (MOVE) GD vidaus komisija. Šio proceso metu Europos išorės veiksmų tarnyba ir (arba) ES karinis štabas įvertins, kokiu mastu reikalavimus atitinkantys pasiūlymai padeda gerinti karinį mobilumą ES ir už jos ribų.

Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė

14.Kartu su 2021–2027 m. ilgalaikiu ES biudžetu ES priėmė ekonomikos gaivinimo priemonę „NextGenerationEU“, pagal kurią finansuojama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė. Nacionaliniu lygmeniu vykdomoms reformoms ir investicijoms remti pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę bus suteikta 672,5 mlrd. EUR vertės paskolų ir dotacijų. Valstybės narės joms skirtus Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės asignavimus gali panaudoti ir investicijoms į transporto infrastruktūrą, įskaitant dvejopos paskirties infrastruktūrą.