Vis dėlto šis vertinimas turi akivaizdžių apribojimų. 2016 m. buvo užbaigta nedaug projektų, todėl neturima daug duomenų, o įgyvendinant kitus pradėtus projektus nepraėjo pakankamai laiko, kad būtų gauti visi numatyti rezultatai ir poveikis. Taip pat yra tik keletas lyginamųjų standartų, nes nėra kitos programos, kurios mastas ir aprėptis būtų panašūs į EaSI mastą ir aprėptį. Todėl EaSI rezultatus reikėtų vertinti atsižvelgiant į jos vaidmenį platesnio masto paramos sistemoje, įskaitant ES ir nacionalines politikos iniciatyvas. Siekiant atsverti ir (arba) sumažinti šiuos apribojimus, atliekant šį laikotarpio vidurio vertinimą buvo sutikrinami įvairūs vertinimo įrodymų šaltiniai, derinami kiekybiniai ir kokybiniai metodai ir priemonės, užtikrinamas duomenų šaltinių skaidrumas, o padarytos išvados sistemingai lyginamos su informacija, gauta iš suinteresuotųjų subjektų.

Viena iš svarbių šio vertinimo išvadų yra tai, kad EaSI reglamente nustatytas programos įgyvendinimo vidurys yra pernelyg ankstyvas terminas vertinimui atlikti. Kad būtų galima sukaupti daugiau informacijos apie rezultatus ir platesnio masto poveikį ir ja pagrįsti analizę, ateityje reikėtų numatyti atlikti kitus vertinimus.

3.1.Aktualumas

EaSI aktualumas buvo vertinamas atsižvelgiant į jos bendruosius tikslus, konkrečius trijų krypčių tikslus ir į joms skirtų išteklių paskirstymą.

Atlikus vertinimą patvirtinta, kad EaSI loginis pagrindas ir jos penki bendrieji tikslai tebėra itin aktualūs, ypač atsižvelgiant į vertinimo laikotarpio aplinkybes: finansų ir ekonomikos krizės padarinius ir palankiai vertintiną, tačiau lėtą atsigavimo procesą, taip pat į tendencijas, kurios ateinančiais metais gali daryti poveikį ES. Pavyzdžiui, dėl didelio pabėgėlių ir imigrantų srauto į ES valstybes nares labai padaugėjo pažeidžiamų asmenų, todėl sėkminga jų integracija tampa vienu iš svarbiausių ES prioritetų.

Nors turima nedaug duomenų, pažanga daroma įgyvendinant visus bendruosius ir konkrečius EaSI tikslus. EaSI padėjo didinti informuotumą apie ES politikos indėlį didinant socialinę įtrauktį ir mažinant skurdą, geriau suvokti tarpvalstybines užimtumo galimybes, greitai išbandyti ir įgyvendinti novatoriškas priemones, suteikti daugiau galimybių gauti mikrokreditus ir didinti paramą verslumui. Be to, įgyvendinant EaSI sudarytos palankesnės sąlygos imtis politikos pokyčių atliekant lyginamuosius mokslinius tyrimus, keičiantis informacija ir stiprinant gebėjimus, taip įvairiems suinteresuotiesiems subjektams padedant daryti įtaką socialinės ir ekonominės politikos formavimui ir įgyvendinimui programoje dalyvaujančiose šalyse.

Vis dėlto būtų galima dar labiau padidinti EaSI aktualumą ir poveikį. Taikant analitines priemones, organizuojant informacijos sklaidos renginius ir įgyvendinant novatoriškus projektus turėtų būti labiau atsižvelgiama į tokius aspektus kaip lyčių klausimai, jaunimo nedarbas, nelygybė (pajamų nelygybė, nelygybė švietimo ir įgūdžių įgijimo srityse) ir kova su socialine atskirtimi, daugiau dėmesio skiriant galimybėmis perkelti ir platesniu mastu diegti socialines inovacijas.

„Progress“ ir mikrofinansų ir socialinio verslumo kryptys šiame procese gali atlikti svarbų vaidmenį. Siekiant šio tikslo, pirmenybę reikėtų teikti su socialine įtrauktimi susijusiai veiklai ir pažeidžiamų grupių, t. y. asmenų, kuriems gresia socialinė ir finansinė atskirtis, galimybėms gauti finansavimą. Pagal EURES kryptį ir toliau turėtų būti finansuojami aiškių ekonominių poreikių turinčioms grupėms skirti projektai (pavyzdžiui, sistema „Tavo pirmasis EURES darbas“ ir tarpvalstybinė partnerystė).

Tarpusavio mokymosi veiklos temos, pvz., jaunimo, prieglobsčio prašytojų, pabėgėlių ir ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką priemonės ir būsimų įgūdžių poreikiai, buvo glaudžiai susijusios su užimtumo gairėse ir per Europos ekonominės politikos koordinavimo semestrą pateiktose konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose nustatytais prioritetais. Europos semestras taip pat buvo grindžiamas kita EaSI lėšomis finansuojama analitine veikla, visų pirma Užimtumo ir socialinės plėtros ataskaita (angl. Employment and Social Development Report) ir darbo jėgos tyrimu. Vykdant analitinę veiklą pagal šią programą pirmenybė turėtų būti teikiama dalyvaujančių šalių politikos formuotojų keitimuisi gerąja patirtimi, šiuo tikslu vykdant tarpusavio mokymosi, informuotumo didinimo ir informacijos sklaidos veiklą.

Be to, veiklos lygmeniu platesniu mastu skleidžiant gerąją patirtį iš įvairių šalių, be kita ko, vykdant socialinius eksperimentus, supažindinama su novatoriška praktika, o nacionaliniams ir vietos subjektams padedama teikti geresnes paslaugas ir kurti geresnius produktus. Taigi, norint suderinti skirtingas įvairių valdžios lygmenų ir dalyvaujančių šalių politikos darbotvarkes, labai svarbu išlaikyti ES lygmeniu veikiančius tinklus.

Praktiškai, jeigu vietoje šiuo metu EaSI reglamente nustatytų minimalių orientacinių procentinių dydžių ištekliai būtų lanksčiau paskirstomi trims programos kryptims, atsirastų daugiau galimybių prireikus perkelti lėšas iš vienos krypties biudžeto į kitos krypties biudžetą. Tai galėtų būti itin naudinga mikrofinansų ir socialinio verslumo krypčiai, nes šioje srityje išlaidos grindžiamos paklausa. Didesnis lankstumas taip pat padėtų geriau reaguoti į naujus poreikius (pvz., susijusius su tokiomis naujomis iniciatyvomis kaip Europos solidarumo korpusas, Nauja socialinio dialogo pradžia, Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė arba Europos darbo institucija (angl. ELA)).

3.2.Veiksmingumas

Trijų programos krypčių veiksmingumas siekiant rezultatų bei tikslų ir inicijuojant pokyčius yra nevienodas. „Progress“ kryptis veiksmingiausia sudarant palankesnes sąlygas dalijimuisi informacija, tarpusavio mokymuisi ir dialogui, taip pat kaupiant ir skleidžiant palyginamus ir analitinius duomenis. Viena iš veiksmingesnių EURES krypties veiklos sričių yra pagalba kuriant paklausos ir pasiūlos požiūriu skaidrią darbo rinką. Iš mikrofinansų ir socialinio verslumo krypties duomenų matyti, kad EaSI finansavimas dalyvaujančiose šalyse padeda didinti finansavimo pasiūlą ir galimybes jį gauti.

Finansų tarpininkai į savo veiklą įtraukia pažeidžiamas grupes, tačiau esama didelių įvairių šalių tarpusavio skirtumų. Vis dėlto daugeliu atvejų pažeidžiamos grupės nesudaro didžiosios galutinių paramos gavėjų dalies. Jos vis dar susiduria su kliūtimis, trukdančiomis gauti finansavimą. Naujausiais metiniais poveikio duomenimis (2016 m. rugsėjo mėn.), vidutiniškai 35 proc. mažųjų paskolų gavėjų yra moterys, daugiau kaip 40 proc. – jaunesni nei 30 metų arba vyresni kaip 50 metų asmenys, beveik 20 proc. – bedarbiai (palyginti su 62 proc. savarankiškai dirbančių asmenų ir (arba) verslininkų) ir 10 proc. – migrantų (ne ES) kilmės asmenys. Reikia užtikrinti, kad daugiau veiksmų būtų orientuojama į pažeidžiamas grupes, taigi išnagrinėti galimybę likusiu EaSI įgyvendinimo laikotarpiu nustatyti minimalius su pažeidžiamomis grupėmis susijusius tikslus. Finansinės priemonės grindžiamos paklausa, todėl turėtų būti įmanoma jas įgyvendinti lanksčiai, kad būtų patenkinama rinkos paklausa. Rengiant būsimas priemones, kuriomis būtų toliau skatinama įtraukti pažeidžiamas grupes, būtų galima svarstyti galimybę taikyti politines paskatas naudotis EIF.

Atlikus vertinimą nustatyta keletas būdų, kaip didinti veiksmingumą. Pagal „Progress“ kryptį ir toliau daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama suinteresuotiesiems subjektams aktualioms ir svarbioms politikos sritims (užimtumui ir darbo sąlygoms), tačiau kartu turėtų būti labiau stengiamasi atlikti socialinės politikos eksperimentus, peržiūrint šiai sričiai skiriamą dėmesį ir projektų vertinimo ir atrankos procedūras, taip pat sudarant palankesnes sąlygas plėtoti tokius projektus. Pagal EURES kryptį reikėtų apsvarstyti galimybę nustatyti ilgesnį įgyvendinimo laikotarpį (bent dvejų metų), kartu taikant administracinės naštos, susijusios su kvietimų teikti pasiūlymus valdymu, mažinimo priemones, kad suinteresuotieji subjektai galėtų tinkamai parengti projektus, juos įgyvendinti, įvertinti jų veiksmingumą ir užtikrinti jų tvarumą. Pagal mikrofinansų ir socialinio verslumo kryptį siūloma antruoju EaSI įgyvendinimo laikotarpiu daugiau dėmesio skirti pažeidžiamoms grupėms, pvz., kvietimuose teikti pasiūlymus nustatyti su pažeidžiamų grupių dalimi ir (arba) skaičiumi susijusį tikslą.

3.3.Efektyvumas

Šiame vertinime pateikiama įžvalgų, susijusių su esamų lėšų atitiktimi programos tikslams. Veiklai, vykdomai pagal „Progress“ ir EURES kryptis, įgyvendinti esamų finansinių išteklių pakako, o trečiosios krypties mikrofinansų linijai skirtas biudžetas buvo pernelyg mažas. Dėl aktyvaus naudojimosi EaSI garantijų priemone, įtraukta į mikrofinansų ir socialinio verslumo kryptį, buvo daromas spaudimas jos biudžetui, ir buvo panaudotas visas mikrofinansų linijai skirtas biudžetas. Kadangi pagal socialinio verslumo liniją, palyginti su mikrofinansų linija, paprastai suteikiamos daug didesnės paskolos, šioje srityje suteikta mažiau paskolų. Tai turėjo įtakos pasirašytų sutarčių skaičiui.

Nepakankamo pirmuoju įgyvendinimo laikotarpiu trečiajai krypčiai skirto biudžeto problema tuo metu buvo išspręsta sudarant sąlygas pradiniame etape sutelkti vėlesniems metams (2017–2020 m.) skirtas EaSI biudžeto lėšas ir jomis pasinaudoti, kad būtų galima patenkinti didelę rinkos paklausą. Sutelkti lėšas pradiniame etape buvo įmanoma pasitelkus Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) suteiktą garantiją. Iš tikrųjų, atsižvelgiant į didelę EaSI garantijų priemonės paklausą, 2017 m. gruodžio mėn. mikrofinansų ir socialinio verslumo krypčiai iš ESIF skirta papildoma 100 mln. EUR suma. Todėl padidės bendra veiksmų, įgyvendinamų pagal EaSI garantijų priemonę, apimtis, o EIF galės atlikti daug papildomų operacijų.

„Progress“ krypties efektyvumą būtų galima toliau didinti atliekant pakeitimus ir mažinant administracinę naštą projektų skyrimo ir įgyvendinimo etapais. Be to, pareiškėjams ne visada aišku, ar bendro finansavimo suma turėtų būti apskaičiuojama remiantis darbo sąnaudomis, ar faktine grynųjų pinigų verte. Šis klausimas turėtų būti išaiškintas kvietimų teikti pasiūlymus sąlygose.

Kalbant apie EURES kryptį, siekiant įdiegti naują IT priemonę, didesnės sumos, negu iš pradžių buvo planuota, buvo skirtos veiklai, susijusiai su informavimo apie laisvas darbo vietas skaidrumu; vis dėlto paslaugų kūrimo ir teikimo lygis išliko gana stabilus.