(7)Paraiškoje išsamiai aprašytas įvykis ir visa padaryta žala. 2020 m. rugpjūčio 9 d. vasarinės audros frontas „Thalia“, kuris prieš dvi dienas siautė šiaurinėje Graikijos dalyje, suintensyvėjo ir pasiekė centrinę ir pietrytinę Graikijos žemyninę dalį, nulemdamas vertikalius meteorologinius pokyčius ir sukeldamas ekstremalius meteorologinius reiškinius. Ekstremalios oro sąlygos sukėlė liūtis (per aštuonias valandas iškrito 300 mm kritulių), intensyvią perkūniją ir stiprų vėją. Dėl liūčių dvi upės išsiliejo iš krantų, vanduo užblokavo kelius ir užliejo 3 000 namų, įkalindamas ir turistus, ir gyventojus. Visi šeši pagrindiniai Lilo upės tiltai sugriuvo, į upę įgriuvo erozijos pažeisti kelių pylimai. Ekstremalios oro sąlygos padarė daug žalos elektros energijos tinklui, viešajai infrastruktūrai ir privatiems būstams, didelė regioninio kelių tinklo dalis tapo laikinai arba visiškai nebenaudojama. Dėl nuožulnaus topografinio kraštovaizdžio per trumpą laiką iškritęs gausus kritulių kiekis sukėlė katastrofiškus staigius potvynius ir nuošliaužas (daugiausia upių baseinuose). Potvyniai ir purvo nuošliaužos nusinešė aštuonių žmonių gyvybes. Didelę žalą taip pat patyrė įmonės ir žemės ūkio sektorius. Apskritai tinklų infrastruktūros (vandens / nuotekų, transporto, tiltų, energijos ir telekomunikacijų) fizinė žala sudaro didžiausias bendros apskaičiuotos tiesioginės žalos, įtrauktos į paraišką, išlaidas.

(7)Paraiškoje išsamiai aprašytas įvykis ir visa padaryta žala. 2020 m. spalio 30 d. apie 14 km į šiaurės rytus nuo Graikijos Samo salos įvyko 7,0 balų stiprumo žemės drebėjimas. Praėjus trims dienoms po pagrindinio žemės drebėjimo užfiksuota apie 150 įvairaus intensyvumo pakartotinių smūgių. Dėl Žemės plutos lūžio per pradinį žemės drebėjimą labai pasikeitė jūros dugnas ir kilo povandeninių nuošliaužų. Todėl po pradinio žemės drebėjimo kilo trys iki 1,5 metro aukščio gravitacinės bangos (cunamis), kurios nuplovė kelias šiaurinėje Samo salos dalyje esančias vietoves. Žemės drebėjimas ir cunamis padarė žalos Šiaurės Egėjo jūros Samo, Ikarijos ir Chijo saloms. Per šią nelaimę du žmonės žuvo, o 19 žmonių buvo sužeisti griūnant pastatams ir krentant jų nuolaužoms. Didelė žala buvo padaryta bažnyčioms, mokykloms, muziejų parodoms ir privatiems būstams. Samo salos Vačio mieste nelaimė sukėlė itin didelius nuostolius – 2 000–3 000 žmonių turėjo su būstu susijusių problemų. Nukentėjo visi seni akmeniniai pastatai: vieni buvo šiek tiek apgadinti, kiti – visiškai sugriauti. Po žemės drebėjimo Same buvo apgadinta 300 namų. Žemės drebėjimas sugriovė didelę kelių tinklo dalį.

(10)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.

(11)Graikijos paraiškoje aprašytas Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo, susijusių su nelaimių pobūdžiu, įgyvendinimas. Po stiprių žemės drebėjimų, sukrėtusių Graikiją 1978–1981 m., šalies vyriausybė parengė stichinių nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo politiką, kurios paskirtis – vykdyti žinomos rizikos mažinimo ir žemės drebėjimų poveikio valdymo politiką, įgyvendinti naujų pavojų prevencijos procedūras ir (arba) veiksmus ir taip didinti vietos bendruomenių atsparumą. Graikijos antiseisminės statybos kodekse atnaujintas seisminio pavojaus žemėlapis.

2.4 Prancūzija. Audra „Alex“ Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regione 2020 m. spalio mėn.

(1)2020 m. gruodžio 21 d. Prancūzija pateikė paraišką ESSF finansinei paramai gauti, kad galėtų finansuoti gelbėjimo ir atstatymo veiksmus po 2020 m. spalio mėn. audros „Alex“ Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regione padarytos žalos.

(2)Paraiška buvo pateikta per dvylikos savaičių terminą po pirmosios nelaimės padarytos žalos užregistravimo 2020 m. spalio 2 d. Joje pateikta visa informacija, kurios reikalaujama pagal Reglamento 4 straipsnį.

(3)Tai – stichinė nelaimė, todėl ji patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį.

(4)Paraiškoje įvykis apibūdinamas kaip regioninė stichinė nelaimė, nustatyta Reglamento 2 straipsnio 3 dalyje, t. y. stichinė nelaimė, kurios reikalavimus atitinkančios valstybės NUTS 2 lygmens regione viršija 1,5 % to regiono bendrojo vidaus produkto (BVP). Bendrą tiesioginę žalą Prancūzijos valdžios institucijos įvertino 2 373 000 000 EUR. Padaryta žala sudaro 1,5 % atitinkamo NUTS 2 lygmens regiono – Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regiono – BVP, taigi, 2 372 040 600 EUR viršija ribinę vertę (1,5 % regiono BVP). Todėl Prancūzijos paraiška atitinka reikalavimus paramai iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti.

(5)ESSF finansinės paramos sumos apskaičiavimo pagrindas – bendra tiesioginė žala. Finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausiems gelbėjimo ir atstatymo veiksmams, apibrėžtiems Reglamento 3 straipsnio 2 dalyje, išskyrus e punkte nurodytus veiksmus, finansuoti.

(6)Savo 2020 m. gruodžio 21 d. paraiškoje Prancūzija paprašė sumokėti avansą, kaip nustatyta Reglamento 4a straipsnyje. 2021 m. vasario 22 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą C(2021) 1340 skirti 5 932 500 EUR dydžio avansą. Prieš sumokant likusią finansinės paramos dalį valstybei naudos gavėjai, bus atsižvelgta į avanso sumą. Nepagrįstai sumokėtus avansus Komisija susigrąžins.

(7)Paraiškoje išsamiai aprašytas įvykis ir visa padaryta žala. Audra „Alex“ Prancūzijoje siautė 2020 m. spalio 1–4 d. Dėl audros Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regione padaryta ypač didelė žala – išskirtinai daug kritulių iškrito skirtinguose Alpių slėniuose į šiaurę nuo Nicos, jų intensyvumas keliose vietovėse buvo didžiausias per 100 metų. Smarkių liūčių ir vietos reljefo (kuriam būdingi siauri stačiais šlaitais slėniai) derinys sukėlė daug pavojingų procesų, kaip antai žemės ir nuolaužų nuošliaužas, staigių potvynių bangas ir stiprius vandentakų erozijos procesus. Bendras kritulių kiekis pasiekė didžiausią ligšiol registruotą kiekį. Dėl to visiems infrastruktūros tinklams buvo padaryta didelė žala, o kai kurie jų buvo sugriauti – dėl nugriautų tiltų ir sugriautų pagrindinių kelių keli miestai buvo izoliuoti. Šimtai namų buvo apgadinti, devyni žmonės žuvo. Toks lietaus intensyvumas ir kiekis būna tik kartą per šimtmetį ar rečiau, be to, pūtė stiprūs vėjai (užregistruota iki 161 km/h). Ypač nukentėjo Ruaja, Tinė ir Veziubi slėniuose esančios savivaldybės. Šiek tiek mažiau žalos padaryta Esterono ir Varo slėniams. Pirmomis audros dienomis Ruaja, Tinė ir Veziubi slėniuose visi tinklai (vandens, elektros ir kelių) buvo atkirsti ir žmonės buvo atskirti nuo išorės pasaulio. Apskritai audra padarė didžiulę žalą viešajai ir privačiajai nuosavybei, taip pat kelių ir geležinkelių infrastruktūrai, elektros energijos tinklams. Nelaimė padarė didelį poveikį verslui ir turizmui.

(8)Prancūzija apskaičiavo, kad gelbėjimo ir atstatymo veiksmų, kurie atitinka Reglamento 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus, išlaidos sudaro 1 805 243 000 EUR. Šios išlaidos suskirstytos pagal veiksmų tipą. Didžiausia išlaidų dalis (daugiau kaip 663 mln. EUR) tenka transporto infrastruktūrai atstatyti, o daugiau kaip 340 mln. EUR išlaidų numatyta viešųjų pastatų / objektų remontui.

(9)Prancūzijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nedengia.

(10)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.

(11)Direktyva 2007/60/EB į Prancūzijos teisę perkelta 2010 m. liepos 12 d. Įstatymo Nr. 2010-788, kuriuo nustatomas nacionalinis įsipareigojimas aplinkos srityje, 221 straipsniu ir 2011 m. kovo 2 d. Dekretu Nr. 2011-227 dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo. Perkeldama šią direktyvą į nacionalinę teisę, Prancūzijos valstybė nusprendė imtis veiksmų nacionaliniu mastu – parengė nacionalinę potvynių rizikos valdymo strategiją – ir teritoriniu mastu – parengė upių baseinų rajonų lygmens potvynių rizikos valdymo planus. Potvynių rizikos valdymo planas – Potvynių direktyvos įgyvendinimo vietos lygmeniu priemonė.

2.5 Airija, Albanija, Austrija, Belgija, Čekija, Estija, Graikija, Ispanija, Italija, Juodkalnija, Kroatija, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Serbija, Vengrija ir Vokietija. Didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacija, kurią 2020 m. pradžioje sukėlė COVID-19 pandemija

2019 m. gruodžio mėn. Pasaulio sveikatos organizacijai (PSO) iš Uhano (Kinija) buvo pranešta apie nežinomos kilmės pneumonijos epidemiją. Vėliau buvo nustatyta, kad tai – nauja koronaviruso padermė, kuria, kiek buvo žinoma anksčiau, žmonės neužsikrėsdavo – 2019 m. koronaviruso sukelta liga (COVID-19). 2020 m. sausio 30 d. PSO dėl naujojo koronaviruso epidemijos paskelbė tarptautinio masto epidemijos ekstremaliąją situaciją.

2020 m., įgyvendinant Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvą (CRII), ESSF reglamentas buvo iš dalies pakeistas, į ES solidarumo principo taikymo sritį įtraukiant didelio masto ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas.

Vėliau, iki 2020 m. birželio 24 d. termino, Komisija gavo 22 paraiškas finansinei paramai iš ESSF gauti. Pagalbos prašė iš viso 19 ES valstybių narių (Airija, Austrija, Belgija, Čekija, Estija, Graikija, Ispanija, Italija, Kroatija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovėnija, Vengrija ir Vokietija) ir trys narystės siekiančios šalys (Albanija, Juodkalnija ir Serbija).

Komisijos tarnybos išsamiai išnagrinėjo visas gautas paraiškas pagal ESSF reglamentą, ypač jo 2, 3 ir 4 straipsnius. Toliau išdėstyti svarbiausi vertinimo elementai.

(1)Visos 22 paraiškos buvo pateiktos iki galutinio – 2020 m. birželio 24 d. – oficialaus termino, nustatyto dėl COVID-19 pandemijos sukeltos didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos (t. y. per dvylika savaičių nuo iš dalies keičiančio Reglamento (ES) 2020/461 įsigaliojimo).