LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 44/45

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2012/C 44/10

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo paraiškos paskelbimo.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„FILDERKRAUT/FILDERSPITZKRAUT“

EB Nr.: DE-PGI-0005-0822-09.09.2010

SGN ( X ) SKVN ( )

1. Pavadinimas:

„Filderkraut/Filderspitzkraut“

2. Valstybė narė arba trečioji šalis:

Vokietija

3. Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas:

3.1. Produkto rūšis:

1.6 klasė. Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti

3.2. Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas:

Pavadinimu „Filderkraut“ prekyboje ir bendrojoje kalbos vartosenoje vadinami Filderno regione auginami smailiagūžiai kopūstai (vok. Spitzkraut arba Spitzkohl). Šnekamojoje kalboje „Filderkraut“ sinonimas – „Filderspitzkraut“. Kopūstai „Filderkraut/Filderspitzkraut“ (lot. Brassica oleracea var. capitata for. alba subv. Conica) – dabar retas bastutinių (lot. Brassicaceae) šeimai priklausantis baltagūžių kopūstų porūšis su būdinga smailia viršūne. Šių kopūstų lapų gyslotumas mažesnis ir lygesnis negu apvalias gūžes sukančių kopūstų ir jie yra labai skanūs.

Smailiagūžių kopūstų „Filderkraut/Filderspitzkraut“ formos skiriasi pagal ūkius, kuriuose jie dauginami, tačiau bendras visų požymis – būdinga smaili gūžės viršūnė. Formos būna įvairios – nuo atrodančių kaip apvali gūžė su uždėta smailia viršūne iki didelių ir labai ryškiai į viršų smailėjančių gūžių. Formos, o kartu iš dalies skirtingos koto ir gūžės struktūros savybės priklauso nuo ūkio, kuriame kopūstai auginti. Neretai gūžės siekia 50 cm ir sveria virš 8 kg.

3.3. Žaliavos (taikoma tik apdorotiems produktams):

—

3.4. Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams):

—

3.5. Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje:

Siekiant užtikrinti dėl kilmės įgytą gerą „Filderkraut/Filderspitzkraut“ vardą, šis baltagūžių kopūstų porūšis Brassica oleracea var. capitata for. alba subv. Conica turi būti auginamas nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.6. Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės:

—

3.7. Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės:

—

4. Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas:

Į pietus nuo Štutgarto (Badene-Viurtemberge) plyti 22 000 ha plokštikalnis, vadinamas „die Filder“ (ist. Fild – laukas), šnekamojoje kalboje taip pat – „Filderebene“ (nurodant vietą – „auf den Fildern“, tekste bendrai vadinama – Filderno regionas). Čia vyraujanti sunki molingo priemolio lioso dirva (vok. Filderlehm) ypač tinka įvairių rūšių kopūstams auginti. Geologiniu ir ekonominiu požiūriu Filderno regionas laikytinas visuma. Plokštikalnio geografinės ribos pietryčiuose ir šiaurės rytuose – Nekaro slėnio šlaitai, šiaurėje – vadinamosios Štutgarto įdubos (Stuttgarter Kessel) ir Nėzenbacho slėnio skardžiai, vakaruose ir pietvakariuose – Šėnbuchvaldo kalvos.

Geografinė vietovė apima šių miestų ir bendruomenių ribas: Aichtalio, Denkendorfo, Filderštato, Kengeno, Leinfeldeno-Echterdingeno, Noihauzeno (Filderno regione), Ostfilderno ir Volfšliugeno, bei šias Štutgarto apylinkes: Birkachą, Degerlochą, Mėringeną, Pliningeną, Zilenbuchą ir Faihingeną.

5. Ryšys su geografine vietove:

5.1. Geografinės vietovės ypatumai:

Kopūstai „Filderkraut/Filderspitzkraut“ turi šimtametes tradicijas – jų auginimo Filderno regione istorija siekia tolimus laikus. Jau prieš 500 metų Denkendorfo vienuolyno vienuoliai augino smailiagūžius kopūstus, kuriems buvo lemta tapti ypatingu Filderno regiono produktu. Apie kopūstų auginimą Filderno regione istoriniuose šaltiniuose pirmą kartą užsimenama 1501 m. Salemo vienuolyno sandėlio knygoje (cituojama pagal Leinfeldeno-Echterdingeno miesto archyvą (1995), Das Filderkraut. Stadt Filderstadt und Leinfelden- Echterdingen). Kopūstus „Filderkraut/Filderspitzkraut“ pirmą kartą 1772 m. rašytiniuose šaltiniuose paminėjo Bernhauzeno kunigas Bischoff, kuris apie kopūstų auginimą Filderno regione rašė: „Balti smailiagūžiai kopūstai vieninteliai [kopūstai], kurie čia auginami“ („Das weiße Spitzkraut ist das einzige [Kraut], welches hier gepflanzt wird“ (cituojama pagal Ch. Grabinger (1974), Bernhausen, Ortsgeschichte Bernhausen, p. 200).

Unikali Filderno regiono dirvožemio struktūra, sudaryta iš gilaus molio sluoksnio, kuris yra lioso, lioso molio ir dūlančio molio mišinys (vadinamojo beta ankstyvosios juros periodo masyvas), geras maistingųjų medžiagų patekimas, pastovus didelis drėgnumas ir ypatingas mikroklimatas – tai puikios sąlygos kopūstams „Filderkraut/Filderspitzkraut“ augti (http://www.leinfelden-echterdingen.de, Geschichte des Filderkrauts; Christine Metzger (1999), Deutschland Spezialitätenküche, p. 293). Vienoje dar 1924 m. parašytoje disertacijoje įrodytas vandens patekimo per molingą lioso dirvą ir kopūstų „Filderkraut/Filderspitzkraut“ derlingumo ryšys (Siegmund von Frauendörfer (1924), Der Krautanbau auf den Fildern bei Stuttgart, Dissertation der Universität Hohenheim). Nuo senovės baltagūžių kopūstų porūšis „Filderspitzkraut“ auginamas tik Filderno regione, nes kitose vietovėse, manoma, derėtų prasčiau (G. Steng (1947), Das Filderkraut: Eine pflanzenbaul. u. pflanzenzüchter. Studie. Dissertation der Universität Hohenheim, p. 3). Filderno regiono dirvožemiui būdingas dominuojantis didelis derlingumas, dideli filtracijos ir buferiniai gebėjimai bei dominuojantis didelis retencijos potencialas (Štutgarto universitetas, ILPÖ/IER (2001): Naturraum Nr. 106 Folder. Naturraumsteckbrief. Materialien zum Landschaftsrahmenprogramm. Institut für Landschaftsplanung und Ökologie, Universität Stuttgart). Šis plokštikalnis, atviras vėjams ir su sąlyginai mažu kritulių kiekiu, klimato požiūriu yra santykinai vienodas. Pagal vidutinę metinę temperatūrą – 8,5 °C (sausio mėn. – 0,5 °C, liepos mėn. – 17,5 °C, vidutinė metinė amplitudė – 18 °C) – jis yra artimas Nekaro baseino plokščiakalniams. Filderno regionas, nepaisant, kad yra šiek tiek aukščiau, apskritai truputį šiltesnis negu viduriniosios priešalpinės zonos lioso plokščiakalniai, kuriuose vidutinė sausio mėn. temperatūra dėl žiemą vykstančios šalto oro advekcijos nuo Alpių plynaukštės aiškiai mažesnė (– 1,5 °C). Filderno gamtiniame regione vyrauja „sodų miesto“ klimatopo savybės, geras apželdinimas ir išsklaidytas užstatymas – šios ypatybės daro įtaką pažemės oro sluoksnyje vykstantiems fizikiniams procesams (Ostfilderno miestas (leidėjas) (2008), Landschafts- und Umweltplan Ostfildern 2020, Ostfildernas/Štutgartas, p. 36 ir tolesni). Palyginti su aplinkiniais rajonais, oras čia santykinai mažai sušyla, naktį pastebimai atvėsta. Nuo Alpių nutolusi padėtis turi įtakos ir kritulių kiekiui – daugelio metų vidurkis yra 650–700 mm. Krituliai palankiai pasiskirsto per pagrindinės vegetacijos periodą – apie 65 % metinio kritulių kiekio iškrenta gegužės–spalio mėn. (Kraštotyros institutas (1967), Die naturräumliche Einheiten auf Blatt 170 Stuttgart, rengėjai F. Huttenlocher ir H. Dongus, Bundesanstalt für Landeskunde und Raumforschung, Bad Godesbergas, p. 23; Badeno-Viurtembergo žemės aplinkosaugos institucija (1987): Methodik der Naturraumbewertung: dargestellt am Beispiel des Naturraums Filder, Landesanstalt für Umweltschutz Baden-Württemberg (LfU), Institut für Ökologie u. Naturschutz, Karlsruhė).

5.2. Produkto ypatumai:

Kopūstai „Filderkraut/Filderspitzkraut“ yra Štutgarto regione ir už jo ribų žinomas ir vertinamas tradicinis regioninis produktas, kurio gerą vardą daugiausia lemia glaudi sąsaja su nustatyta kilmės vietove. Įprasti, nuo seno auginami „Filderkraut/Filderspitzkraut“ suka dideles ir sunkias gūžes, neretai sveriančias daugiau kaip 8 kg ir siekiančias 50 cm. Daugumoje Filderno regiono ūkių karta iš kartos sodinami „savos“ veislės smailiagūžiai kopūstai ir savarankiškai ruošiamos jų sėklos taip išsaugant vadinamąją vietinę („naminę“) veislę (terra fusca Ingenieure (2003), Filderkraut- derzeitige Situation. Umfrage, Februar 2003. terra fusca Ingenieure, Štutgartas; R. S. Smalka (2010), Bestandsanalyse und Erzeugererhebung zu den Perspektiven des Filderkrauts Brassica oleracea var. capitata for. alba subv. conica. Hochschule für Wirtschaft und Umwelt Nürtingen-Geislingen). Nuo senovės kopūstai „Filderkraut/Filderspitzkraut“ dažniausiai rauginami – daugiausia tai daro nedidelį ūkį turintys raugintų kopūstų gamintojai, tačiau ir kai kuriose šeimose tebepuoselėjama savo kopūstų raugimo pagal seną šeimos receptą tradicija. Pastaraisiais metais Filderno regiono ūkiuose auginami kopūstai, kurie parduodami švieži: jų gūžės mažesnės ir lengvesnės, todėl labiau tinka prekybai šviežiais produktais.

Smailiagūžiai kopūstai (baltagūžiai kopūstai) (lot. Brassica oleracea var. capitata for. alba subv. conica):

Forma : į viršų smailėjanti, beveik kūgio pavidalo gūžė Spalva : balkšvai žalia Lapai : mažai gysloti Kotas : trumpas ir lygus

Jau 19-ame amžiuje kopūstai „Filderkraut/Filderspitzkraut“ dėl puikaus skonio buvo plačiai žinomi už regiono ribų: „Yra daugybė rūšių, o pas mus išskiriami skanūs, labai balti, smailiagūžiai kopūstai „Filderkraut“ […]“ („Es gibt verschiedene Varietäten und man unterscheidet bei uns das wohlschmeckende, sehr weiße, spitzköpfige Filderkraut […]“ (K. von Martens (1864), Handbuch der Militärverpflegung im Frieden und Krieg, 2-as leidimas, Rioger'sche Verlagsbuchhandlung). A. von Lengerke ((1841), Landwirtschaftliche Statistik der deutschen Bundesstaaten, 2 tomas, Westermann) rašė: „Tai, dėl ko kopūstai „Filderkraut“ taip vertinami ir skiriasi nuo išaugintų kitose vietovėse, yra jų lapų švelnumas, balta spalva ir apskritai geresnis skonis“ („Was das Filderkraut besonders geschätzt macht, ist seine Zartheit in den Blättern, seine weiße Farbe und überhaupt sein besserer Wohlgeschmack, worin es sich vor dem in anderen Gegenden gepflanzten auszeichnet“). Geras kopūstų „Filderkraut/Filderspitzkraut“ vardas išliko iki šių dienų ir tapo Filderno regiono simboliu (Stadt Filderstadt, Stadt Leinfelden-Echterdingen, Geschichtswerkstatt Filderstadt (1995), p. 5). Gurmanų jie labai vertinami dėl puikaus skonio, švelnumo ir mažo lapų gyslotumo (plg. Christine Metzger, Deutschland Spezialitätenküche (1999), p. 293; N. Buroh, B. Schermer (2007), Das Teubner Buch-deutsche Küche, Westermann-Studios — Gräfe und Unzer, p. 77; E. Gorys (2001), Das neue Küchen Lexikon. Von Aachener Printen bis Zwischenrippenstück, 7-as leidimas, Deutscher Taschenbuch Verlag, p. 547; M. Stitz, I. Swoboda (2006), Kulinarisch Reisen Deutschland, Mair Dumont Marco Polo, p. 254).

5.3. Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys:

Produkto „Filderkraut/Filderspitzkraut“ ir jo geografinės kilmės ryšys, kuriuo grindžiama produkto apsauga, kyla iš ypač gero produkto vardo, kurį jis turi dėl savo kilmės. Kopūstų „Filderkraut/Filderspitzkraut“ auginimo tradicijos – šimtametės. Šie ypatumai kartu su tokiais veiksniais kaip vietinė veislė ir tradicinių smulkių ūkių struktūros nustatytoje geografinėje vietovėje daro įtaką ir šių kopūstų kokybei. Pavyzdžiui, vienoje 1924 m. parašytoje disertacijoje įrodyta, kad Filderno regione vyrauja ypatingos gamtinės sąlygos kopūstams auginti (S. von Frauendörfer (1924), Der Krautanbau auf den Fildern bei Stuttgart. Dissertation der Universität Hohenheim). Tradicinius glaudžius Filderno regiono ūkininkų ryšius su šiuo produktu rodo ir tas faktas, kad dar ir šiandien dažnai ūkiuose „Filderkraut/Filderspitzkraut“ sėklos ruošiamos savarankiškai, taip išlaikant vadinamąją vietinę („naminę“) veislę. Šios nustatytoje geografinėje vietovėje vyravusios sąlygos buvo palankios būdingos formos ir ypatingų savybių kopūstų „Filderkraut/Filderspitzkraut“ šimtametėms auginimo tradicijoms puoselėti. Dėl puikaus skonio, švelnumo ir mažo gyslotumo jie ir šiandien turi labai gerą vardą, yra ypač vertinami, tarp vartotojų žinomi kaip tradicinis regiono produktas. 1884 m. Filder-Bote rašė: „Mūsų geriesiems ir visų mėgstamiems kopūstams „Filderkraut“, kurie jau ir dabar gabenami visomis kryptimis, rastas dar vienas realizavimo šaltinis – daugybė tūkstančių jų čia susmulkinami obliumi, užraugiami, sukraunami į statines ir per vandenyną siunčiami į Ameriką“ („Unser gutes und allgemein beliebtes Filderkraut, dass bis jetzt durch Fuhrwerk und Dampf nach allen Richtungen seinen Weg genommen, hat eine neue Absatzquelle erhalten, indem hier viele tausend eingehobelt und eingemacht, nachher in Fässer verpackt und so über den Ozean nach Amerika versandt werden“) (1884 m. spalio 7 d.Der Filder-Bote, Nr. 118). Kopūstų „Filderkraut/Filderspitzkraut“ šiandieninį populiarumą ir gerą vardą rodo jų tvirta padėtis regiono šventėse ir papročiuose. Nuo 1979 m. Leinfeldeno-Echterdingeno mieste kiekvienais metais 50 000 svečių švenčia didžiausią Vokietijoje „kopūstų šventę“ – taip pagerbiama 400 metų kopūstų auginimo Filderno regione tradicija. Svarbiausios žemės ūkio šventės Landwirtschaftliches Hauptfest ir Kanštato tautos šventės Cannstatter Volksfest dalyviams apie tradicinį regiono produktą – kopūstus „Filderkraut/Filderspitzkraut“ – primena tradicinė derliaus šventės dekoracija. Be to, kopūstai „Filderkraut/Filderspitzkraut“ yra karnavalinės draugijos, vadinamosios Filderer, prekė ir skiriamasis ženklas (plg. http://www.leinfelden-echterdingen.de, Geschichte des Filderkrauts; http://www.schmeck-den-sueden.de). Galiausiai geras kopūstų „Filderkraut/Filderspitzkraut“ vardas minimas muzikos kūriniuose ir literatūroje (Emil Kübler (1939), „Schwäbische Sauerkrautkantate“; Frank Snyders, Johanno Baptisto Hofnerio ir Otto Großo kūriniai; Filderstädter Schriftenreihe (1995), 10 tomas, Das Filderkraut, p. 70, p. 58, p. 157).

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis)

2010 m. kovo 19 d.Markenblatt Nr. 11, 7a-aa dalis, p. 4243

(http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13250)

(1) OL L 93, 2006 3 31, p. 12.