EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.6.22 
SEK(2011) 780 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
Lydimasis dokumentas  
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 
dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies kei čiamos ir v ėliau panaikinamos 
direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB 
 
{KOM(2011) 370 galutinis} 
{SEK(2011) 779 galutinis}  
 
LT 1   LT 2020 m. Europa pirmin į energijos suvartojim ą gali sumažinti 20 proc. papras čiausiai 
taikydama ekonomiškas energijos taupymo priemones. Taip ES ekonomika tapt ų 
konkurencingesn ė, būtų sukurta nauj ų darbo viet ų ir naujų verslo galimybi ų. Energijos 
vartojimo efektyvumas taip pat užtikrina geresn į energijos ištekli ų naudojim ą ir mažesn ę 
priklausomyb ę nuo importo. Jis leidžia mažinti CO 2 ir kitų kenksming ų išlakų, poveikį 
ekosistemai ir gerinti pilie čių gyvenimo kokyb ę. Pasiekus 20 proc. energijos sutaupymo tiksl ą 
taip pat b ūtų padėta įgyvendinti 2050 m. vizij ą, pateiktą mažo anglies dioksido kiekio 
technologij ų ekonomikos suk ūrimo iki 2050 m. plane1. 
1. ĮŽANGA IR POLITIKOS APLINKYB ĖS 
ES vadovai įsipareigojo 2020 m. pasiekti tiksl ą sutaupyti 20 proc. pirmin ės energijos, 
palyginti su baziniu scenarijumi2. Taip iki 2020 m. b ūtų sutaupyta 368 mln. ton ų pirminės 
energijos naftos ekvivalento (Mto e) (iš bendro vidaus vartojimo at ėmus su energija nesusijus į 
vartojimą), palyginti su tais metais numatomomis suvartoti 1842 Mtoe. 
2006 m. energijos vartojimo efektyvumo veiksm ų planas (EVEVP)3 buvo svarbus pirmas 
žingsnis  pradedant siekti  20 proc. tikslo, ta čiau juo nesiekta išnaudoti vis ų ekonomini ų 
galimybių. Nepaisant šio plano įgyvendinimo pažangos, reikia  naujos paskatos, kad b ūtų 
aktyviau išnaudojamos likusios galimyb ės. Šiuo tikslu 2011 m. priimtas naujas energijos 
vartojimo efektyvumo planas (EVEP)4. 
Kai kurias iš EVEP numatyt ų priemoni ų reikia įgyvendinti pateikiant nauj ą (-us) teis ės 
akto (-ų) pasiūlymą (-us).  Juose būtų aiškiai nustatyti politiniai tikslai, energijos paslaug ų 
rinkos pl ėtra, didinamas viešojo sekt oriaus vaidmuo, vartotojai geriau informuojami apie 
energijos vartojim ą ir padidintas energijos tiekimo efektyvumas. Šios priemon ės yra 
glaudžiai susijusios su dviej ų esamų teisės aktų – Energetikos paslaug ų direktyvos ir 
Termofikacijos direktyvos5 – taikymo sritimi. Ta čiau direktyv ų laikotarpio vidurio vertinimas 
rodo, kad šie dabartin ės formos teis ės aktai nepakankami politiniam tikslui pasiekti, tod ėl jas 
būtina persvarstyti. Šio poveikio vertinimo (PV) tikslas – pateikti analiz ę, padėsiančią 
pasirengti direktyvos persvarstymui.  
2. KAS NEGERAI ? 
Taikant dabartin ę politiką ES 20 proc. energijos sutaupymo tikslas nebus pasiektas, tod ėl 
nebus gauta su tuo susijusi nauda. Kiekviename sektoriuje (nuo energijos transformavimo iki 
energijos vartojimo) vis dar esama ekonomini ų galimybi ų, tačiau yra ir dideli ų problem ų, 
pvz., nepakankamas politinis pasiryžimas ir nepakankamai išpl ėtotos geresnio energijos 
vartojimo efektyvumo rinkos, mažas informuotumas apie galimybes ir nepakankamos paskatos siekti didesnio energijos va rtojimo efektyvumo paklausos ir pasi ūlos srityje. 
3. ES
 TENKA SVARBUS VAIDMUO  
ES teisė veikti energijos vartojim o efektyvumo ir taupymo srit yje numatyta Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo 194 straipsnio 1 dalyje. Nors didel ė atsakomyb ė tenka valstyb ėms 
narėms, ES teis ė veikti nustatyta atsižvelgiant į energijos vartojimo efektyvumo ir taupymo 
svarbą siekiant ES  klimato kaitos, energijos tiekimo  saugumo, konkurencingumo ir aplinkos 
                                                 
1 COM(2011) 112. 
2 7224/1/07, REV 1, bazinis scenarijus yra PRIMES 2007. 
3 COM(2006) 545. 
4 COM(2011) 109. 
5 Atitinkamai 2006/32/EB ir 2004/8/EB. 
 
LT 2   LT apsaugos tiksl ų. Norint įgyvendinti šiuos tikslus, b ūtini koordinuoti veiksmai ir nuosekli 
energijos vartojimo efektyvumo bei taupymo politika. 
4. PAGRINDINIAI POLITIKOS TIKSLAI  
Bendras ES politikos tikslas  energijos vartojimo efektyvumo srityje – sutaupyti 20 proc. 
suvartojamos ES pirmin ės energijos, palygi nti su 2020 m. prognoz ėmis. Kadangi pažanga 
siekiant šio tikslo netenkina, svarbiausias šio poveikio vertinimo tikslas – išnagrin ėti 
priemones visuose ekonomini ų galimybi ų dar turin čiuose sektoriuose ir taip pad ėti 
panaikinti atotr ūkį. 
5. ANALITINIS POŽI ŪRIS  
Kiekvienos politikos srities baziniam scenarijui nustatyti buvo naudojamas bendrasis 
PRIMES pusiausvyros modelis. Išrinkt ų politikos variant ų išsamiam ekonominiam, 
socialiniam poveikiui ir pove ikiui aplinkai išanalizuo ti naudotas E3ME modelis. Įvairiais 
tyrimais remtasi kaip įvesties duomen ų ir prielaid ų, kuriomis vadovautasi modeliuojant 
atskirus energijos vartojimo ef ektyvumo variantus, šaltiniais. 
Tais atvejais, kai modeli ų taikyti nebuvo galima, galimam variant ų poveikiui nustatyti buvo 
taikomi vertinimai „iš apa čios į viršų“ ir atskiri tyrimai. 
Geriausi variantai atrinkti remiantis esam ų politikos kryp čių srityje padaryta pažanga ir 
įvertinus tebesan čias kliūtis, papildom ą naudą ES, galim ą poveikį, veiksmingum ą, 
efektyvum ą ir darną. 
6. TIRTI VARIANTAI  
Atliekant analiz ę buvo nagrin ėjami trijų lygmenų politikos variantai. Pirmasis lygmuo buvo 
susijęs su nacionalini ų energijos vartojimo efektyvumo tikslini ų rodiklių reikalingumu ir 
forma. Antrasis analiz ės lygmuo – su atskir ų politikos priemoni ų pobūdžiu ir poveikiu. 
Trečiajame lygmenyje apžvelgti alternatyv ūs teisėkūros metodai. 
Pirmojo lygmens politikos variantai 
A. Nacionaliniai tiksliniai rodikliai ir (arba) tikslai 
A1. Toliau laikytis esamo poži ūrio  
A2. Pratęsti orientacin į Energetikos paslaug ų direktyvos galutinio naudojimo tikslin į rodiklį iki 
2020 m. 
A3. Išsamus orientacinis 2020 m. tikslinis rodiklis kiekvienai valstybei narei 
A4. Kiekvienai valstybei narei privalomas 2020 m. tikslinis rodiklis  
Antrojo lygmens politikos variantai 
B. Įpareigojimas taupyti energij ą 
B1. Toliau laikytis esamo poži ūrio.  
B2. Panaikinti dabartines Energetikos paslaug ų direktyvos nuostatas, j ų nepakei čiant kitomis. 
B3. Reikalauti, kad visos valstyb ės narės nustatyt ų energijos taupymo įpareigojimus, pa čioms 
valstybėms narėms suteikiant galimyb ę pačioms pasirinkti j ų formą. 
B4. Kaip ir B3, tik suderinus sv arbiausius formos aspektus.  
C. Kitos galimybi ų išnaudojimo priemon ės galutinio naudojimo etape 
C1. Toliau laikytis esamo poži ūrio 
C2. Energijos taupymo priemon ės atnaujinant viešuosius pastatus 
C2a. Nustatyti privalom ą 3 % vieš ųjų pastatų atnaujinimo rodikl į užtikrinant tinkam ą sąnaudų lygį 
C2b. Nustatyti privalom ą 3 % vieš ųjų pastatų atnaujinimo rodikl į užtikrinant beveik nulin į energijos 
 
LT 3   LT vartojimo lyg į 
C2c. Sukurti vieš ųjų pastatų atnaujinimui skirt ą nacionalin ę finansavimo ir technin ės paramos 
infrastrukt ūrą 
C3. Privalomo energijos vartojimo efektyvumo, kaip vieš ųjų pirkimų kriterijaus, taikymas 
C4. Neprivalomos energijos vartojimo efektyvumo skatinimo priemon ės per viešuosius pirkimus 
C5. Griežtesni įpareigojimai, susij ę su pažangiais energetikos įmonių taikomais matavimo metodais 
ir sąskaitų išrašymu 
C6. Neprivalomos matavimo ir s ąskaitų išrašymo priemon ės 
C7. Privalomas energijos vartojimo auditas ir pramon ės energijos valdymo sistemos 
C8. Neprivalomos energijos vartojimo audito ir energijos valdymo sistem ų naudojimo pramon ėje 
skatinimo priemon ės 
C9. Valstyb ėms narėms taikomi energetini ų paslaug ų įmonių (EPĮ) rėmimo įpareigojimai 
C10. Neprivalomos EP Į rėmimo priemon ės 
D. Galimybi ų išnaudojimo priemon ės energijos transformavimo ir paskirstymo etape 
D1. Toliau laikytis esamo poži ūrio 
D2. Esam ų nuostatų panaikinimas 
D3. Privalomas kogeneracijos ir c entralizuoto šildymo ir (arba) v ėsinimo reikalavimas naujiems 
elektros energijos ir didelio šilumos poreikio pramon ės įrenginiams 
D4. Privalomas energij ą didelio naudingumo kogeneracijos b ūdu gaminan čių gamintoj ų prijungimas 
ir pirmenybin ė prieiga prie elektros tinklo 
D5. Neprivalomos kogeneracijos ir centralizuoto šildymo ir v ėsinimo skatinimo priemon ės 
D6. Būtinieji energijos gamybos naudingumo reikalavimai  
D7. Eenergijos tinklo reguliuotojams taik omas energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimas 
D8. Neprivalomos didesnio energijos transfor mavimo, perdavimo ir paskirstymo efektyvumo 
priemonės 
E. Nacionalini ų ataskait ų teikimas 
E1. Toliau laikytis esamo poži ūrio 
E2. Reikalauti paprastos formos ataskait ų 
E3. Reikalauti išsami ų sutaupytos energijos apskai čiavimų ir visų ūkio sektori ų priemoni ų įvertinimo 
E4. Ataskait ų teikimas tik pagal nacionalines reformos programas 
E5. Ataskait ų teikimą derinti su kitomis susijusiomis priemon ėmis 
Trečiojo lygmens politikos variantai 
1. Palikti galioti abi esamas direktyvas (Energetikos paslaug ų ir Termofikacijos) nepakeistas 
2. Panaikinti abi esamas direktyvas j ų nepakei čiant 
3. Siūlyti dvi atskiras persvarstytas direktyvas ir išpl ėsti jų taikymo srit į 
4. Sujungti abi direktyvas ir išpl ėsti taikymo srit į 
Alternatyva 5. Užuot pri ėmus direktyv ą, pasirinkti reglament ą kaip teis ės akto form ą. 
7. IŠVADOS . PAGEIDAUTINA NAUJA POLITIKOS SISTEMA  
7.1. Pageidautini variantai  
Atlikus analiz ę nustatyta, kad šiuo metu neb ūtina siūlyti privalom ų nacionalini ų tikslinių 
rodiklių. Nors tokiais rodikliais gal ėtų būti išreikšta energijos vartoj imo efektyvumo svarba ir 
šis klausimas atsidurt ų politinės darbotvark ės pradžioje, pad ėtį iš tikrųjų leistų pakeisti 
atskiros priemon ės. Todėl rekomenduojami tik orientaciniai valstybių narių nustatyti 
 
LT 4   LT tiksliniai rodikliai  (variantas A3). Ta čiau pažang ą reikia steb ėti ir vertinti. Jei 2013 m. 
atlikus vertinim ą paaiškėtų, kad dėl tokio poži ūrio kyla gr ėsmė nepasiekti bendro Europos 
20 proc. energijos vartojimo efektyvumo rodiklio, reik ės siekti nustatyti privalomus 
nacionalinius tikslinius rodiklius. 
Kad nereik ėtų nustatyti privalomo tikslinio rodiklio, ta čiau būtų užtikrinti tie patys rezultatai, 
galima būtų taikyti toliau nurodytas priemones. 
Energijos taupymo įpareigojimas (variantas B4)  yra labai svarbus norint padidinti 
energijos vartojimo efektyvumo priemoni ų diegimą ir remti energijos paslaug ų rinkos pl ėtrą. 
Todėl siūloma nustatyti nacionalines energijos taupymo įpareigojim ų sistemas, siekiant 
energijos vartojim ą kasmet sumažinti 1,5 proc. Šį įpareigojim ą valstybės narės turėtų 
nustatyti savo energetikos komunalini ų paslaugų įmonėms (tiekėjams ar paskirstytojams), nes 
tos įmonės valdo informacij ą apie klient ų suvartojam ą energiją. Kai kurias svarbiausias 
įpareigojim ų sistemų ypatybes reik ėtų suderinti ES lygmeniu (pvz., užmoj ų lygį ir 
skaičiavimo metodus), ta čiau valstyb ėms narėms turėtų būti suteikta galimyb ė jas pritaikyti 
prie nacionalini ų aplinkybi ų. Taikant š į reikalavim ą bus nustatyta finansin ė energijos taupymo 
vertė, o komunalini ų paslaugų įmonių pelną susies su energijos vartojimo efektyvumu, ne 
vien su patiektos energijos kiekiu. Numato ma sutaupyti nemažai energijos (108–118 Mtoe 
pirminės energijos 2020 m.), o s ąnaudos vienam asmeniui yra labai nedidel ės ir tolygiai 
paskirstomos galutiniams energijos vartotojams. 
Atsižvelgiant į dideles vieš ąsias išlaidas, viešajam sektoriui gal ėtų tekti svarbus vaidmuo  
skatinant rink ą orientuotis į efektyvesnius produktus, past atus ir paslaugas, tod ėl siūlomos dvi 
priemonės. Pirma, kasmet reik ėtų renovuoti 3 proc. viešosioms organizacijoms priklausan čių 
pastatų užtikrinant tinkam ą sąnaudų lygį (variantas C2a). Taip neb ūtų sutaupyta labai daug 
energijos (maždaug 9 Mtoe), ta čiau tai būtų geras pavyzdys, nes viešos ios organizacijos labai 
matomos viešajame gyvenime. Net finans iškai šio varianto nauda nusvert ų sąnaudas – 
papildomos su energija susijusios 1,6 mlrd. EUR investicijos per metus 2010–2020 m. bus 
kompensuotos sutaupius 1,92 mlr d. EUR apmokant energijos s ąskaitas. Antra, viešosios 
organizacijos, kurios įsigys labai didelio en erginio naudingumo pr oduktus ir pastatus 
remdamosi esamu energetiniu ženklinimu ir sertifikatais (variantas C3), stimuliuos rink ą. Taip 
2020 m. bus galima tiesiogiai sutaupyti 9–18 Mtoe energijos. Tam reik ės didesnių pradinių 
investicijų, tačiau sumaž ės bendrosios vieš ųjų organizacij ų išlaidos. 
Dažnai teikiant informacij ą apie faktin į energijos suvartojim ą namų ūkiams ir įmonėms 
energijos s ąskaitose (variantas C5), o didel ėms įmonėms – apie taupymo galimybes  taikant 
energijos vartojimo audit ą (variantas C7), b ūtų galima sumažinti informavimo sprag ą, kuri yra 
viena iš efektyvumo kli ūčių. Atlikus analiz ę paaiškėjo, kad abiem atvejais galutiniai 
vartotojams ir įmonėms teks gana nedidel ė našta, palyginti su ga uta nauda. Abiem atvejais 
taip pat galima daug sutaupyti (maždaug iki 90 Mtoe varianto C5 at veju ir iki 30 Mtoe 
varianto C7 atveju). Ta čiau taupymo lygis prik lausys nuo atskir ų vartotojų reakcijos ir ši ų 
priemonių bei kitų nacionalini ų priemoni ų, kuriomis vartotojai bus skatinami naudotis jiems 
pateikiama informacija, s ąveikos. 
EPĮ yra svarbios dalyv ės, kurios gal ėtų prisiimti tam tikr ą reikaling ų pradinių investicij ų į 
energijos vartojimo efektyvumo priemones našt ą. Tačiau net ir seniai susiformavusiose EP Į 
rinkose sandori ų sąnaudos yra per didel ės, kad galimi vartotojai gal ėtų nesunkiai gauti esamas 
paslaugas. Tod ėl valstybėms narėms siūloma įsteigti įstaigas, kurios steb ėtų rinką, teiktų 
energetikos paslaug ų pasiūlymų sąrašus ir tipines sutartis (variantas C9). Šiuo tikslu valstyb ės 
narės galėtų naudoti jau įsteigtas agent ūras energijos vartojim o efektyvumo politikai 
įgyvendinti ir tod ėl taikant š į variantą joms neb ūtų užkrauta didel ė administracin ė našta. 
 
LT 5   LT Siūloma pateikti kelias reglamentavimo priemones efektyvesnei energijos gamybai, 
perdavimui ir paskirstymui remti . Tai ir priemon ės, kuriomis b ūtų užtikrinta, kad 
perteklinė šiluma, gauta iš elektros energijos gamybos ir pramon ės procesų, taip pat kit ų 
energijos išgavimo iš atliek ų šaltinių, pirmiausia b ūtų naudojama šildymo poreikiui pastatuose 
ir įmonėse tenkinti ir kad pirmin ės energijos kuras b ūtų naudojamas efektyviau. Tai b ūtų 
pasiekta pareikalavus įrengti naujos kartos paj ėgumų ir didelių šilumos s ąnaudų pramonės 
įrenginius, kuriuose b ūtų įrengti šilumos panaudojimo blokai, ir užtikrinti j ų prijungim ą 
vartotojų reikmėms per centralizuoto šildymo ir v ėsinimo tinklus (variantas D3). Antra, norint 
sumažinti administracin ę naštą ir sudaryti vienodas s ąlygas, labai svarbu nustatyti aiškias 
prijungimo taisykles ir pirmenybin ę prieigą prie elektros tinklo didelio naudingumo 
kogeneracijai (variantas D4 ). Taip kogeneracijos s ąlygos susilygint ų su atsinaujinan čiųjų 
išteklių energijos technologijoms nustatytomis s ąlygomis. 
Be to, tur ėtų būti reikalaujama, kad energetikos  tinklo reguliuotojai nustatyt ų tokius tarifus ir 
tokį tinklo reguliavim ą, kad būtų galima vartotojams si ūlyti energijos va rtojimo efektyvum ą 
užtikrinan čius sprendimus ir technologijas (var iantas D7). Kadangi reguliuotojams d ėl to 
papildom ų užduočių neatsirast ų, tačiau būtų suteikti aišk ūs įgaliojimai su energijos vartojimo 
efektyvumu susijusioms užduotims teikti pirmenyb ę, papildoma administracin ė našta neb ūtų 
didelė. Taip pat si ūloma, kad Komisija steb ėtų elektros energijos ir šilumos gamybos pažang ą 
energijos vartojimo efektyvumo poži ūriu, o jeigu ji neb ūtų pakankama, atlikus išsami ą analizę 
turėtų būti siūlomos papildomos priemon ės (variantas D6a). 
Siekiant apriboti administracin ę naštą ir kartu užtikrinti tinkam ą pažangos steb ėjimą, siūloma 
taikyti paprast ą ataskait ų teikimo form ą (variantas E2). Laikantis šio poži ūrio būtų 
sumažinta administracin ė našta, nes b ūtų atsisakyta brangiausi ų užduočių – atskirų politikos 
priemonių vertinimo  ex ante  ir ex post . Prognozuojama, kad taip susidaryt ų maždaug perpus 
mažiau išlaid ų nei dabar. 
Ištyrus tre čiojo lygmens politikos variantus prieita prie išvados, kad b ūtų naudinga išpl ėsti 
Energetikos paslaug ų ir Termofikacijos direktyv ų taikymo srit į. Sujungus jas į vieną teisės 
aktą būtų supaprastintos proced ūros ir užtikrintas didesnis nuoseklumas. 
Visi siūlomi variantai tarpusavyje susij ę ir stiprina vieni kitus . Tik juos sujungus į vieną 
visumą energijos vartojimas gal ėtų sumažėti reikiamu mastu, o su tuo susijusios s ąnaudos 
būtų socialiai priimtinos. 
7.2. Bendras poveikis 
Siūlomame priemoni ų rinkinyje bus įvairių pasikartojimo ir s ąveikos atvej ų. Sumodeliavus 
visą rinkinį paaiškėjo, kad pirmin ės energijos poreikis 2020 m. sumaž ės 19,7–20,9 proc., 
palyginti su 2007 m. PRIMES bazinio scenarijaus prognoz ėmis, o galutin ės energijos poreikis 
2020 m. sumaž ės 15,6–19,5 proc. Labiausi ai poreikis sumaž ės transporto ir nam ų ūkių 
sektoriuose. Paklausa gana smarkiai sumaž ės ir paslaug ų sektoriuje, nes bus patobulinti įtaisai 
ir pagerintas šildymas ir v ėsinimas. Be to, did ėja gamybos efektyvumas, o kai kurios 
priemonės galutinės energijos poreikiui mažinti leis sumažinti elektros energijos vartojim ą, o 
atitinkamai ir gamyb ą. 
Priemonės 20 % energijos taupymo tiksliniam rodikliui pa siekti 2020 m. pad ės siekti 
šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų sumažinimo tikslo, vis ų pirma tuose sektoriuose, kuriuose 
netaikoma prekybos apyvartiniais taršos leid imais sistema. Pagal mažo anglies dioksido 
kiekio technologij ų ekonomikos suk ūrimo iki 2050 m. plan ą pasiekus 20 proc. EE ir RES 
tikslinius rodiklius, šiltnamio efekt ą sukelian čių dujų išlakų galima sumažinti 25 proc. 
 
LT 6   LT Atsižvelgdama į tai Komisija nurod ė stebėsianti priemoni ų 20 % energijos taupymo tiksliniam 
rodikliui pasiekti poveik į prekybos apyvartiniais ta ršos leidimais sistemai6. 
Poveikis prekybos apyvartiniais taršos leid imais sistemai nurodytas su 20 % rodiklio 
užtikrinimu susijusiuose scenarijuose, pa rengtuose pagal atitinkamus modelius, ta čiau 
rezultatai smarkiai skiriasi priklausomai  nuo taikomo modelio. Nors pagal abu modelius 
numatyta, kad šiltnamio efekt ą sukelian čių dujų išlakų toliau maž ės, pateikiami skirtingi 
rezultatai, susij ę su poveikiu prekybos apyvartiniais ta ršos leidimais kainoms: pagal E3ME 
modelį numatyta, kad kaina 2020 m. sumaž ės iki nulio, o pagal PR IMES numatytas daug 
mažesnis poveikis (sumaž ėjimas nuo 16,5 EUR/t iki 14,2 EUR/t 2020 m.). Toks mažesnis 
poveikis kainai iki 2020 m. pagal PRIMES paaiškinamas, be kita ko, tuo, kad didesn ė dalis 
numatytų šiltnamio efekt ą sukelian čių dujų mažinimo priemoni ų būtų įgyvendinama 
sektoriuose, kuriems netaikoma prekybos ta ršos leidimais sistema, darant prielaid ą, kad bus 
apimta visa rinka ir kad iki 2050 m. prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemoje bus 
užtikrintos neribotos kaupimo galimyb ės. Tikslinga steb ėti siūlomų priemoni ų poveikį 
prekybos apyvartiniais tarš os leidimais sistemai. 
Palyginti su baziniu scenarijumi7, visos energetikos sistemos s ąnaudos papildomai padid ėtų 
2,6–4,7 proc. Efektyviau vartojant energij ą, trumpuoju laikotarpiu elektros kainos did ės nuo 
141 iki 146 EUR / MWh, nes reik ės finansuoti fiksuot ąsias energijos va rtojimo efektyvumo 
priemonių sąnaudas8. Tačiau ilgainiui šis padid ėjimas atsipirkt ų, nes elektros kainos 
nusistovėtų dėl mažesnės paklausos. 
Todėl galima patvirtinti, kad pritaikius pateikt ų politikos priemoni ų rinkinį būtų galima 
pasiekti 20 proc. tiksl ą ir gauti papildomos naudos, kuri b ūtų juntama ir po 2020 m . 
Papildomos s ąnaudos, susijusios su bendro 20 proc. tikslinio rodiklio pasiekimu taikant 
siūlomų priemoni ų rinkinį, yra palyginti nedidel ės. Bendras pirmiau pateikt ų alternatyv ų 
ekonominis bei socialinis poveikis  ir poveikis aplinkai labai pad ės įgyvendinti ES politik ą ir 
taps sėkmingo strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo rams čiu. 
                                                 
6 COM(2011) 112. 
7 PRIMES 20 % bazinis scenarijus. 
8 Ten pat, 7.