COM

COM

Sutarties 126 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad, jei valstybė narė neatitinka reikalavimų pagal vieną ar abu tuos kriterijus, Komisija turi parengti pranešimą. Tame pranešime taip pat turi būti „atsižvelgiama, ar bendrojo šalies biudžeto deficitas yra didesnis už valstybės investicijų išlaidas, be to, įvertinami ir kiti svarbūs veiksniai, įskaitant valstybės narės vidutinės trukmės ekonomikos ir biudžeto būklę“.

Tie veiksniai išsamiau paaiškinti Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dalyje, kurioje taip pat nustatyta, kad būtina tinkamai atsižvelgti „į visus kitus veiksnius, kurie, atitinkamos valstybės narės nuomone, yra svarbūs siekiant visapusiškai įvertinti, ar laikomasi deficito ir skolos kriterijų, ir kuriuos valstybė narė nurodė Tarybai ir Komisijai“.

Kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 4 dalyje, kalbant apie deficito kriterijaus laikymąsi 2020 m., kadangi valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis viršija 60 % BVP pamatinę vertę ir dviguba sąlyga (t. y. kad deficitas išliktų artimas pamatinei vertei ir pamatinės vertės perviršis būtų laikinas) nėra įvykdyta, į tuos svarbius veiksnius priimant sprendimą dėl perviršinio deficito susidarymo Kroatijoje pagal deficito kriterijų negali būti atsižvelgta. Dabartinėmis aplinkybėmis svarbus papildomas veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti 2020 m., yra COVID-19 pandemijos, kuri labai veikia biudžeto būklę ir lemia labai neapibrėžtą perspektyvą, ekonominis poveikis. Dėl pandemijos taip pat pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga.

4.1. COVID-19 pandemija

COVID-19 pandemijos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas daro didelį neigiamą poveikį visoje Europos Sąjungoje. Poveikis BVP augimui priklausys tiek nuo pandemijos trukmės, tiek nuo to, kiek laiko bus reikalingos priemonės, kurių imamasi nacionalinių valdžios institucijų, Europos ir pasauliniu lygmeniu, siekiant sulėtinti viruso plitimą, apsaugoti gamybos pajėgumus ir paremti visuminę paklausą. Valstybės narės jau ėmėsi arba imasi biudžeto priemonių, kad padidintų sveikatos sistemų pajėgumą ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Taip pat imtasi svarbių likvidumo paramos priemonių ir suteiktos kitos garantijos. Remdamosi išsamesne informacija, kompetentingos statistikos institucijos turi išnagrinėti, ar tos priemonės turi tiesioginės įtakos valdžios sektoriaus balansui. Dėl tų priemonių ir ekonominės veiklos sulėtėjimo susidarys gerokai didesnės valdžios sektoriaus deficito ir skolos pozicijos.

4.2. Vidutinio laikotarpio ekonominė būklė

2019 m. reali gamybos apimtis galiausiai viršijo 2008 m. lygį, o nedarbo lygis pasiekė visų laikų žemiausią lygį. Makroekonominis disbalansas (didelė skola ir išorės įsipareigojimai) sumažėjo iki žemesnio nei 2008 m. lygio. Nors valdžios sektoriaus skola vis dar gana didelė, dėl trejus metus iš eilės buvusio valdžios sektoriaus pertekliaus ji gerokai sumažėjo. Be to, labai pailgėjo valstybės skolos grąžinimo vidutinis terminas ir sumažėjo tvarkymo išlaidos. Iki 2019 m. išaugęs sąnaudų konkurencingumas ir Kroatijos įstojimas į Sąjungą prisidėjo prie spartaus eksporto augimo.

Tikėtina, kad ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai Kroatijoje bus ypač akivaizdūs todėl, kad didelė dalis bendros pridėtinės vertės tenka turizmui, taip pat dėl didelės rizikos, susijusios su pagrindiniais prekybos partneriais. Tikėtina, kad dėl palyginti griežtų plitimo kontrolės priemonių, kurios buvo įgyvendintos kovo mėn. viduryje ir kurių nuo balandžio mėn. pabaigos laipsniškai atsisakoma, smarkiai sumažės vidaus paklausa. Be to, dėl ypač didelio masto griežtų plitimo kontrolės priemonių, kurias taiko pagrindinės Kroatijos prekybos partnerės (Italija, Slovėnija ir Austrija), turėtų nukentėti eksportas. Šią perspektyvą gaubia itin didelis netikrumas dėl pandemijos trukmės ir jos ekonominio poveikio, kuris daugiausia priklauso nuo vyriausybės priemonių veiksmingumo ir nuo to, kaip greitai atsigaus pasaulinė paklausa.

Numatomas staigus BVP sumažėjimas yra švelninantis veiksnys vertinant, kaip Kroatija 2020 m. laikėsi deficito kriterijaus.

4.3. Vidutinio laikotarpio biudžeto būklė

Remiantis galutiniais duomenimis ir Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, 2019 m. Kroatija laikėsi savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo.

2020 m. konvergencijos programoje pateikiama informacija apie vidutinės trukmės ekonomikos rėmimo strategiją, pagal kurią turėtų būti pasinaudota pastaraisiais metais sukurtomis fiskalinio manevravimo galimybėmis, kad būtų kuo labiau sumažinti COVID-19 pandemijos ekonominiai padariniai teikiant paramą iš esmės perspektyvioms įmonėms ir užimtumui. Šiuo atžvilgiu trys pagrindinės priemonės, kurių buvo imtasi, buvo darbo užmokesčio subsidija darbuotojų neatleidžiančioms įmonėms, mokesčių atidėjimas ir mokesčių panaikinimas labiausiai nukentėjusioms įmonėms. Numatoma, kad bendras šių priemonių poveikis bus 3,9 % BVP; iš jų 2,7 % BVP vertės priemonės bus deficitą didinančios, o likusi dalis bus likvidumo priemonės (mokesčių atidėjimas). Apskritai konvergencijos programoje numatoma, kad 2020 m. deficitas bus 6,8 % BVP, o 2021 m. sumažės iki 2,4 % BVP.

4.4. Vidutinio laikotarpio valstybės skolos pozicija

Remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, valdžios sektoriaus bendroji skola išaugs nuo 73,2 % BVP 2019 m. iki 88,6 % BVP 2020 m. Skolos tvarumo analizė atnaujinta pagal tą prognozę. Ta analizė patvirtina, kad, nepaisant rizikos (įskaitant susijusią su didele skolos užsienio valiuta dalimi), skolos pozicija išlieka tvari vidutiniu laikotarpiu, o tai taip pat atspindi skolos sumažėjimą pastaraisiais metais. Visų pirma, nors dėl COVID-19 krizės valstybės skolos pozicija blogėja, numatoma, kad pagal atskaitos scenarijų vidutiniu laikotarpiu skolos santykio trajektorija bus tvari (mažėjanti).

1 diagrama. Valdžios sektoriaus skola (% BVP)

4.5. Kiti valstybės narės nurodyti veiksniai

2020 m. gegužės 11 d. Kroatijos valdžios institucijos atsiuntė raštą, kuriame pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dalį nurodė svarbius veiksnius. Ankstesniuose skirsniuose pateikta analizė jau iš esmės apima pagrindinius valdžios institucijų nurodytus veiksnius.

5.Išvados