LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 10.11.2005 
KOM(2005) 551 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
ĮGYVENDINANT BENDRIJOS LISABONOS PROGRAM Ą  
AUGIMĄ IR UŽIMTUM Ą SKATINANTI ŠIUOLAIKIŠKA MV Į POLITIKA 
 
LT 2   LT TURINYS 
1. Įvadas .......................................................................................................................... .3  
2. Naujas MV Į politikos akstinas..................................................................................... 3 
3. Konkret ūs veiksmai...................................................................................................... 5 
3.1. Verslumo ir kvalifikacijos skatinimas.......................................................................... 5 3.2. MV Į galimybi ų patekti į rinką gerinimas..................................................................... 6 
3.3. Biurokratijos mažinimas .............................................................................................. 7 3.4. MV Į augimo potencialo gerinimas .............................................................................. 9 
3.5. Geresnis dialogas ir konsultacijos su MV Į atstovais.................................................. 10 
4. Išvada ...................................................................................................................... ... 11 
 
LT 3   LT KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
ĮGYVENDINANT BENDRIJOS LISABONOS PROGRAM Ą 
AUGIMĄ IR UŽIMTUM Ą SKATINANTI ŠIUOLAIKIŠKA MV Į POLITIKA 
1. ĮVADAS  
Mažos ir vidutin ės įmonės (MVĮ), t. y., tokios, kuriose dirba mažiau negu 250 
darbuotoj ų1, sudaro didel ę Europos ekonomikos dal į: Europos S ąjungoje jų yra apie 
23 milijonus, o tai yra 99% vis ų įmonių, ir jose sukuriama apie 75 milijonus darbo 
vietų. Mažos ir vidutin ės įmonės yra labai svarbi Europos pramon ės dalis – ypa č tam 
tikriems jos sektoriams, pavyzdžiui, tekstil ės, statybos ar bald ų sektoriuose MV Į 
sukuriama net iki 80 % darbo viet ų. MVĮ yra pagrindinis verslumo įgūdžių ir 
inovacijų šaltinis, jos taip pat didina ekonomin ę ir socialin ę sanglaud ą.  
Naujojoje partneryst ėje augimui ir užimtumui skatinti ypa č akcentuojamas poreikis 
gerinti verslo aplink ą, atsižvelgti į MVĮ poreikius ir teikti joms atitinkam ą pagalbą. 
MVĮ yra reikalingos siekiant st abilesnio ir ilgalaikio e konomikos augimo bei daugiau 
ir geresni ų darbo viet ų. Be to, norint suaktyvinti ekonomik ą, Europai reikia daugiau 
žmonių, norinčių tapti verslo iniciatoriais, taigi svarbu skatinti verslumo kult ūrą.  
Todėl, siekiant atskleisti š į ES potencial ą, yra dar svarbiau, kad Bendrijos ir valstybi ų 
narių politika b ūtų palanki MV Į. Dėl šių priežasčių Komisija imasi veiksm ų, kad 
MVĮ liktų svarbiu politikos prioritetu, ir si ūlo naujai kurti MV Į politiką, kuri būtų 
įgyvendinama glaudžiai bendradarbiaujant su valstyb ėmis narėmis. Šiuo komunikatu 
formuluojama nuosekli sistema įvairioms įmonių politikos priemon ėms pagrįsti, ir 
siekiama, kad visose ES politikos srityse b ūtų laikomasi principo „prad ėk nuo 
mažo“. Komunikate atkreipiamas d ėmesys į šiandien MV Į tenkančius uždavinius, 
siūlomi nauji veiksmai, kaip padidinti j ų gebėjimus išsilaikyti rinkoje, augti ir kurti 
naujas darbo vietas, ir nauji b ūdai, kaip geriau pl ėtoti dialog ą ir konsultacijas su MV Į 
kaip su suinteresuotomis šalimis. Tod ėl komunikatu akivaizdžiai prisidedama prie 
Lisabonos integruot ų gairių2 ir Bendrijos Lisabonos programos3 įgyvendinimo. 
2. N AUJAS MVĮ POLITIKOS AKSTINAS  
Šiame komunikate aprašyta daug tiksl ų ir veiksm ų, kuriuose konkre čiai numatoma, 
kaip Bendrijos Lisabonos program os priemones padaryti naudingas MV Į. Ypač 
patariama, kaip įgyvendinti Lisabonos programos integruotas gaires taip, kad jos 
duotų naudos MV Į. Tai ypač pasakytina apie 14 ir 15 gair es, kurios yra susijusios su 
                                                 
1 Žr. Komisijos rekomendacij ą 2003/361/EB. 
2 Tarybos rekomendacija 2005/601/EB d ėl valstybi ų narių ir Bendrijos bendr ųjų ekonomin ės politikos 
gairių. 
3 Komisijos komunikatas: „Bendri veiksmai augimui ir užimtumui skatinti: Bendrijos Lisabonos 
programa, KOM (2005) 330 
 
LT 4   LT geresniu reglamentavimu, in iciatyvesne verslumo kult ūra ir konkurencingesne bei 
MVĮ remiančia aplinka. Tai tur ėtų labai pad ėti valstyb ėms narėms įgyvendinti 
nacionalines reform ų programas, d ėl kurių jos įsipareigojo. Iš ties ų naujos MV Į 
politikos s ėkmė labiausiai priklauso nuo valstybi ų narių veiklos, nes įmonių politika 
iš esmės yra valstybi ų narių kompetencija, o Bendrijos politika tur ėtų remti ir 
papildyti j ų pastangas. 
Šiuo komunikatu yra sukuriamas politinis pagrindas MV Į veiksmams,  ir į jį 
integruojami esam ų įmonės politikos priemoni ų, ypač Europos maž ųjų įmonių 
chartijos ir verslumo veiklos pl ano, tikslai siekia nt pagerinti j ų tarpusavio s ąsajas ir 
padidinti Europos MV Į politikos priemoni ų skaidrum ą. Konkre čiau: Lisabonos 
valdymo cikle numa čius ataskait ų apie chartij ą teikimą, padidėtų įvairios MV Į 
skirtos veiklos matomumas ir nuoseklumas. Tai taip pat pad ėtų gerinti b ūsimų 
mikroekonomikos reform ų, kuriomis siekiama, kad Europa tapt ų novatoriškesn ė ir 
patrauklesn ė investuotojams ir darbuotojams, sinergij ą. MVĮ politika yra 
horizontalaus pob ūdžio, todėl reikia skirti daugiau d ėmesio MV Į daugelyje Bendrijos 
politikos sri čių. Pavyzdžiui, su MV Į susiję klausimai bus apžvelgiami ir komunikato 
„Siekiant labiau integruotos pramon ės politikos strategijos“4 tęsinyje. 
Naujoji strategija yra paremta visapusiška MV Į vaidmens visuomen ėje vizija, 
pabrėžiant jų svarbą ekonominei ir socialinei sanglauda i vietos ir regi ono lygiais. Be 
to, dauguma MV Į prisiima bendr ą socialinę atsakomyb ę, kuri leidžia joms gerinti 
savo veiklos rezultatus ir konkurencingum ą tuo pat metu darant teigiam ą poveikį 
vietos bendruomenei ir aplinkai.  Didelės bendrov ės taip pat jau čiasi atsakingos už 
MVĮ kaip už subrangovus, pavyzdžiui, automobili ų pramonėje. Komisija taip pat 
užmegs ryšius su verslo atstovais – ir kad tokiu b ūdu paskatint ų juos dalyvauti ES 
programose, ir kad perduot ų MVĮ pozicijas politikos formuotojams. Svarb ų vaidmenį 
sėkmingai įgyvendinant MV Į politiką atlieka ir Bendrijos verslo r ėmimo centrai, 
tokie kaip, pavyzdžiui, Europos verslo informacijos centrai. 
Yra labai įvairaus pob ūdžio MVĮ: vienos siekia greitai au gti ir užkariauti didesnes 
rinkas; kitos veikia tik vietos arba regiono rinkose. Kadangi formuojant politik ą 
reikia atsižvelgti į šią įvairovę, naujojoje strategijoje yr a numatytos iniciatyvos ir 
veiksmai vis ų tipų įmonių potencialui išpl ėtoti, pradedant besikurian čiomis ir 
sparčiai augan čiomis įmonėmis ir baigiant tradicin ėmis įmonėmis, įskaitant amat ų 
sektorių, mikroįmones, socialin ės ekonomikos įmones ir šeimynines MV Į. 
Per pastaruosius du dešimtme čius įvykę struktūriniai ekonomikos poky čiai atvėrė 
naujas galimybes MV Į, nes jos dažnai yra lanks čios, prisitaikan čios ir dinamiškos 
įmonės. Palyginus su didel ėmis įmonėmis, MV Į turi privalum ų nišinėse ir 
geografiškai apribotose rinkos e, o taip pat ten, kur gami nami maži kiekiai arba 
specializuoti produktai. Ta čiau MVĮ, palyginus su didel ėmis įmonėmis, tenka 
neproporcinga administracin ė našta. J ų augimą taip pat gali slopinti išaug ęs 
konkurencijos spaudimas ir tokie rinkos tr ūkumai kaip ribotos finansavimo 
galimybės, negalėjimas visapusiškai vykdyti mokslini ų tyrimų ir inovacij ų veiklos, 
dalyvauti tinkluose ir tiekimo grandin ėse. Dažnai MV Į sunku veikti greitai kintant 
ekonomin ėms sąlygoms ir esant konkurencijos spaudimui. Be to, dažnai 
                                                 
4 Komisijos komunikatas: Įgyvendinant Bendrijos Lisabonos program ą: Politinis pagrindas ES gamybai 
stiprinti siekiant labiau integruotos pramon ės politikos strategijos, KOM(2005) 474 
 
LT 5   LT pradedantieji versl ą nepakankamai žino apie jiems konsultuoti ir pad ėti skirtą veiklą, 
ypač Europos lygiu.  
MVĮ bus teikiama pagalba  per Bendrijos įmonėms skirtas programas, t. y., 
Daugiamet ę program ą įmonėms ir verslininkystei ir b ūsimą Konkurencijos ir 
naujovių pagrindų program ą (KNP). Vis d ėlto, kadangi dažnai MV Į politika 
vykdoma vietos ir regiono lygiu sukuriamomis ir įgyvendinamomis iniciatyvomis, 
reikėtų naudoti ir kitus svarbi us finansavimo šaltinius,  pavyzdžiui, sanglaudos 
politikai skirtas l ėšas.  
Skatinant verslum ą, kvalifikacij ą ir didinant MV Į augimo potencial ą, labai svarb ų 
vaidmenį atlieka strukt ūriniai fondai. J ų lėšomis, pavyzdžiui, remiama MV Į 
technologij ų plėtra, teikiamos verslo r ėmimo paslaugos, stiprinamas MV Į 
bendradarbiavimas. 2000–2006 m. laikotarpiu iš strukt ūrinių fondų MVĮ skirta apie 
21 mlrd. eur ų, ir šis įsipareigojimas yra patvirtintas  sanglaudos politikos strategin ėse 
gairėse5. Kaimo pl ėtros strategin ėse gairėse akcentuojama, kad parama 
mikroįmonėms kurti yra labai svarbi siekiant įvairinti kaimo ekonomik ą6. 
3. K ONKRET ŪS VEIKSMAI  
3.1. Verslumo ir kvalifikacijos skatinimas 
ES ne iki galo išnaudoja savo verslumo potencial ą, ir joje steigiama per mažai 
įmonių. Vis dar daug veiksni ų – tokių kaip pusiausvyros tarp rizikos ir naudos 
nebuvimas, menkos socialin ės garantijos ir nežinojimas, k ą iš tikrųjų turi daryti 
verslo iniciatoriai – nulemia pasirinkim ą tapti samdomu darbuotoju, o ne kurti savo 
įmonę. Komisija d ės daugiau pastang ų siekdama, kad visuomen ėje būtų labiau 
vertinami verslo iniciatoriai, skatins sk leisti daugiau informacijos apie verslo 
iniciatoriaus profesij ą, puoselės verslumo m ąstyseną, įskaitant atsakingos verslo 
iniciatorių veiklos skatinim ą. Vis didesn ę reikšmę įgyjantis verslumo d ėstymas 
švietimo sistemoje bus pabr ėžiamas ir Komisijos b ūsimame šiai svarbiai temai 
skirtame komunikate. Tuo pat metu strukt ūriniai fondai bus naudojami verslumui 
skatinti, investuojant j ų lėšas į verslo konsultacini ų paslaugų spektro pl ėtrą, kokybės 
gerinimą bei į verslo paslaug ų pasidalijim ą. Galiausiai, bet ne mažiau svarbu yra tai, 
kad dauguma valstybi ų narių galėtų sėkmingai imtis priemoni ų sumažinti laiko ir 
lėšų sąnaudas, reikalingas naujai įmonei įsteigti. 
Komisija numato labiau remti veikl ą, mažinančią su verslo prad ėjimu neišvengiamai 
susijusią riziką. Ji imsis priemoni ų neigiamam verslo žlugimo poveikiui sumažinti, 
išanalizuos socialin ės apsaugos sistemas ir bankroto proced ūras. Pavyzdžiui, 
Komisija prad ėjo bandom ąjį projektą, skirtą žinių perkėlimui ir pagrindin ėms 
kompetencijoms, kurios labai svarbios norint s ėkmingai perkelti versl ą, pagerinti. 
Komisija taip pat planuoja paskelbti special ų komunikat ą, skirtą verslo perk ėlimui, 
siekdama pabr ėžti jo svarb ą išsaugojant milijonus darbo viet ų ES. 
Siekiant sumažinti kvalifikacij ų stygių, reikėtų, kad visi partneriai, ypa č įmonės, 
dalyvautų kuriant ir apibr ėžiant mokymo kursus ir metodikas. Komisija mano, kad 
valstybės narės turėtų persvarstyti savo švietimo ir mokymo politik ą ir labiau 
                                                 
5 KOM(2005) 299. 
6 KOM(2005) 304. 
 
LT 6   LT pritaikyti j ą prie šiuo metu vykstan čių ir prognozuojam ų darbo rinkos poky čių. 
Išsamios nacionalin ės mokymosi vis ą gyvenim ą strategijos, kurias iki 2006 m. 
valstybės narės turi nustatyti pagal program ą „Švietimas ir mokymas 2010“, ir 
mokymosi vis ą gyvenim ą Bendrijos veiksm ų programa pad ės MVĮ darbuotojams 
prisitaikyti prie darbo rinkos poreiki ų ir visuose švietimo ir mokymosi etapuose 
ugdys jų verslumo įgūdžius, įskaitant geb ėjimą rizikuoti. Be to, Komisija iš Europos 
socialinių fondų lėšų finansuoja veiksmus, skirtus kvalifikacij ų stygiui mažinti 
gerinant verslo mokym ą ir taikant mokymosi vis ą gyvenimą principą. 
Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybi ų narių valdžios institucijomis, 
siekia gerinti situacij ą tose srityse, kur vis da r nepakankamai tenkinami moterų 
verslo iniciatori ų poreikiai, ypa č galimybės gauti finansavim ą ir dalyvauti verslo 
iniciatorių tinkluose. D ėl verslo iniciatori ų, kurie yra jauni, pagyven ę arba iš 
tautinių mažumų tarpo, Komisija ir toliau skatins kurti politikos formuotoj ų tinklus, 
skirtus nustatyti, kaip galima jiems pad ėti, ir paskatinti ger ąją patirtį.  
3.2. MV Į galimybi ų patekti į rinką gerinimas 
MVĮ iki galo neišnaudoja vidaus rinkos  teikiamų galimybi ų, dažniausiai tod ėl, kad, 
nepaisant ilgalaiki ų Komisijos ir valstybi ų narių pastangų palengvinti keliose 
valstybėse vykdom ą veiklą ir padaryti j ą sklandžiau vykdom ą, vis dar stinga 
informacijos apie verslo galimybes. Ypa č MVĮ ne visuomet yra informuotos apie 
viešųjų pirkimų rinkų teikiamas galimybes, turi per mažai ištekli ų, kad gal ėtų 
dalyvauti standartizacijos  procese ar pasinaudoti intelektin ės nuosavyb ės teisėmis 
(INT). Be to, sunkum ų joms kelia painios ir skirtingos mokesčių sistemos.  MVĮ 
reikia skatinti tapti tarptautin ėmis įmonėmis, nes tai dažniausiai sustiprina 
konkurencin ę poziciją ir padidina įmonės augimą bei našum ą. 
Komisija atkakliai siekia sustiprinti pastangas vidaus rinkai  užbaigti ir ragina 
valstybes nares prisid ėti prie šio bendro ti kslo. Komisija prad ės naują iniciatyv ą, 
skirtą išanalizuoti, kaip vieš ųjų institucij ų politika gali pad ėti MVĮ labiau pasinaudoti 
Europos rinka. Tuo pat metu Komisija t ęs darbą dėl ES įmonių teisinės formos, kuri 
leistų MVĮ lengviau užmegzti partnerystes su kit ų valstybių narių įmonėmis. 
Viešųjų pirkimų sutartys sudaro da ugiau negu 1,5 trilijon ų eurų arba 16% ES BVP7. 
Įgyvendinus naujas vieš ųjų pirkimų direktyvas (o tai tur ėtų būti padaryta iki 2006 m. 
sausio 31 d.), bus sukurta modernesn ė ir paprastesn ė viešųjų pirkimų konkursų 
laimėtojų atrankos tvarka, ypa č skatinant e.viešuosius pirkimus ir sudarant s ąlygas 
vykdyti aplink ą tausojan čius viešuosius pirkimus. Tik ėtina, kad tai bus naudinga 
MVĮ, įskaitant ekologines naujoves diegian čias MVĮ, kurioms nauja aplink ą 
tausojanti pirkimo politika tur ėtų būti palanki. 
Komisija imasi veiksm ų MVĮ dalyvavimui standartizacijos  procese skatinti ir MV Į 
informavimui apie standartus didinti. Siekiama imtis visapusiškos ir ilgalaik ės 
veiklos, kuri užtikrint ų, kad standartizacijos procese b ūtų atsižvelgiama į visus MV Į 
interesus ir joms reguliariai glausta ir suprantama forma b ūtų teikiama naujausia 
informacija apie naujus standart us. Šiuo klausimu aktyvios tur ėtų būti ir valstyb ės 
                                                 
7 Ataskaita apie Bendrijos produkt ų ir kapitalo rink ų veikimą, KOM (2002) 743. 
 
LT 7   LT narės, atsižvelgdamos į tai, kad, nors standartai s ukuriami remiantis diskusijomis 
Europos mastu, šiose diskusijo se yra vadovaujamasi nacionalin ėmis pozicijomis.  
Siekdama sumažinti dažnai dideles išlaidas mokes čiams , sumokamiems atidarant 
filialą ar dukterin ę įmonę kitoje valstyb ėje narėje, Komisija ketina pasi ūlyti 
komunikat ą apie bandom ąjį apmokestinimo pagal nacionalin ės teisės reikalavimus 
projektą, siekdama MV Į sudaryti s ąlygas apskai čiuoti apmokestinam ąjį jų užsienio 
filialų ir dukterini ų įmonių pelną pagal savo valstyb ės narės taisykles.  
Komisija ketina pasi ūlyti naujas iniciatyvas d ėl Europos verslo informacijos centr ų 
(EIC)  tinklo, kuriuose MV Į būtų skatinamos dalyvauti reng iniuose, skirtuose verslo 
bendradarbiavimui ir partneri ų suradimui, ypa č pasienio regionuose. Be to, prekybos 
su užsienio rinkomis kli ūtys, pavyzdžiui, importo ir muito reikalavimai, MV Į gali 
būti neproporcingai didel ė našta. Aktyvaus dialogo su stambiausiais dvišal ės ir 
daugiašal ės prekybos partneriais metu Komis ija ir toliau sieks mažinti kli ūtis, 
trukdančias Europos eksportuotojams, ir labiau skatins MVĮ išeiti į tarptautines 
rinkas . Šio tikslo, vis ų pirma, tur ėtų būti siekiama įgyvendinant ambicing ą Dohos 
raundo strategij ą. Kiti veiklos etapai gal ėtų būti informacijos apie rink ą teikimas ir 
MVĮ skatinimas kurti bendras įmones su besivystan čių šalių įmonėmis.  
Bus patobulinta ES rinkos prieinamumo strategija, kad būtų registruojami ES 
įmonių skundai ir įvertinamas j ų poveikis bei užtikrinami atitinkami tolesni 
veiksmai. Komisija taip pat siekia pol itiniu bendradarbiavimu ir pagalbos 
programomis pl ėtoti MVĮ politiką ir gerinti verslo aplink ą ES nepriklausan čiose 
šalyse, ypa č šalyse kandidat ėse arba Europos kaimynyst ės politikos partner ėse.  
3.3. Biurokratijos mažinimas  
Bendrijos lygiu Komisija yra pasiryžusi visoms Bendrijos politikos sritims taikyti 
principą „pradėk nuo mažo“  ir raginti paprastinti teis ės aktus bei administracines 
normas. Nustatant atitinkamas paprastinimo priemones reik ėtų stengtis užtikrinti, kad 
reglamentavimas b ūtų proporcingas pagrindiniam s tikslams, atsižvelgiant į 
socialinius, aplinkos ir  ekonominius aspektus.  
Geresnio reglamentavimo  iniciatyva yra ypa č svarbi MV Į, nes jos dažnai turi 
nedaug ištekli ų ir nepakankamai kompeten cijos taikyti dažnai sud ėtingas taisykles ir 
reglamentus. Faktai rodo, kad MV Į gali slėgti neproporcingai didel ė administracin ė 
našta. Siekdama pagerinti pagrindines e konomikos augimo ir užimtumo skatinimo 
sąlygas, Komisija supaprastins Bendrijos taisykles ir teis ės aktus, kaip numatyta 
neseniai paskelbtame komunikate d ėl reglamentavimo aplinkos supaprastinimo8. 
Kadangi paprastinimas yra bendra pareiga, valstyb ės narės turi į tai atsižvelgti 
kurdamos savo nacionalinius teis ės aktus ir kuo papras čiau perkelti į savo teis ę ES 
taisykles.  
Komisija, ankstyvame etape vertindama ES teis ės aktų poveikį, analizuos ir jo 
poveikį MVĮ bei užtikrins, kad į MVĮ poreikius bus tinkamai ir sistemingai 
atsižvelgiama. Rengdama b ūsimus teis ės aktus  Komisija užtikrins, kad jie 
netrukdyt ų MVĮ augimui ir nevaržyt ų inovacijų potencialo, ir sistemingai išanalizuos 
                                                 
8 KOM(2005) 535. 
 
LT 8   LT visas alternatyvas, įskaitant ir atitinkamas lengvatas mikro įmonėms. Visuomet tiek 
ES, tiek valstybi ų narių lygiu reik ėtų apsvarstyti atitinkamas priemones MV Į teisinei 
naštai palengvinti, ir gali b ūti naudinga nustatyti tik MV Į taikytinas nuostatas. Tai 
galėtų būti, pavyzdžiui, ilgesni pereinamieji laikotarpiai, mažesni mokes čiai, 
paprastesni ataskait ų teikimo reikalavimai arba netgi gal ėtų būti numatyta j ų 
netaikyti, arba pagalbos teikimas, pa vyzdžiui, pagalbos tarnybos. Pavyzdžiui, 
persvarsčius ES vaistus reglamentuojan čius teisės aktus, numatyta gerokai sumažinti 
rinkliavas, taikyti atid ėjimus ir teikti speciali ą administracin ę pagalbą MVĮ kuriant 
vaistus. Komisija taip pat užtikrins, kad b ūtų tinkamai konsultuojamasi su MV Į 
atstovais. 
Komisija taip pat skiria vis daugiau d ėmesio su administracine našta  susijusioms 
kliūtims, trukdan čioms MV Į kurti darbo vietas, ir ragina  valstybes nares nedelsiant 
įgyvendinti neseniai paskelbtos ataskaitos apie vieno asmens įmones rezultatus bei 
įgyvendinti jos rekomendacijas d ėl geresnių sąlygų įdarbinimui mažose įmonėse 
sudarymo9.  
Kartais reik ėtų apsvarstyti, ar, siekiant papildyti ir paremti egzistuojan čių teisės aktų 
įgyvendinim ą, nevertėtų naudotis alternatyviomis politikos priemon ėmis, tokiomis 
kaip standartai ir savanoriški susitarimai.  Tais atvejais, kai numatoma jais naudotis, 
reikėtų, kad juos rengiant visapusiškai dalyvaut ų MVĮ atstovai.  
MVĮ dalyvavimo Bendrijos programose  taisyklėse paprastinimas bus aktyviai 
tęsiamas darant tvark ą paprastesn ę, gerinant MV Į informavim ą apie vykdomas 
programas ir užtikrinant, kad vertinant b ūtų atsižvelgiama į MVĮ ypatumus. Be to, 
Komisija svarsto galimyb ę imtis kit ų priemoni ų, pavyzdžiui, įdiegti išankstinio 
vertinimo tvark ą, skatinti MV Į konsorcium ų dalyvavim ą, paprastinti finansinius 
reikalavimus MV Į ir nustatyti tikslus d ėl MVĮ dalyvavimo. Komisija taip pat, 
reguliariai įvertindama MV Į dalyvavim ą ES programose, užtikrins, kad pasibaigus 
priemonėms būtų daromos tinkamos išvados.  
Tiek Komisija, tiek valstyb ės narės turėtų imtis veiksm ų konkrečiose politikos srityse 
MVĮ naštai palengvinti ir  labiau atsižvelgti į jų poreikius. Komisija ketina 
persvarstyti ir paprastinti įvairias valstybės pagalbos  teikimo taisykles ir 
lankstesnėmis pagalbos MV Į taisyklėmis paskatins nebijoti imtis rizikingesn ės 
veiklos. Ypa č iš naujo bus perži ūrimos taisykl ės dėl valstybės pagalbos teikimo 
inovacijoms siekiant skatinti inovacij ų diegimą MVĮ, kuris yra labai svarbus. 
Komisija yra paskelbusi Tarybos direktyvos pasi ūlymą10, kuriuo siekiama nustatyti 
vienodą 100 000 EUR nuo metin ės apyvartos rib ą, nuo kurios PVM neb ūtų 
mokamas, ir sukurti „ vieno langelio PVM sistem ą“, kad PVM prievol ės taptų 
paprastesn ės ir MVĮ būtų skatinamos daugiau prekiauti ES viduje. Komisija aktyviai 
ragina kuo grei čiau priimti ši ą direktyv ą. Be to, valstyb ės narės yra raginamos 
persvarstyti tiesioginio apmokestinimo sistem ą siekiant sumažinti MV Į tenkančią 
nereikaling ą naštą. Galiausiai Komisija nustatys valstybi ų narių likutinio pelno, 
stiprinančio MVĮ nuosavą kapitalą, apmokestinimo ger ą patirtį. 
                                                 
9 http://europa.eu.int/comm/enterprise/entrepren eurship/support_measures/first_emp/index.htm  
10 KOM(2004) 728 galutinis, 2004 10 29. 
 
LT 9   LT 3.4. MV Į augimo potencialo gerinimas 
ES stengiasi panaikinti nuol atines ir gerai žinomas rinkos spragas, ribojan čias MVĮ 
galimybes gauti finansavim ą, vykdyti moksliniu s tyrimus, diegti naujoves ir 
informacijos ir ryši ų technologijas (IRT) , ir varžan čias jų augimo potencial ą. Nors 
šia veikla buvo padaryta s teigiamas poveikis, j ą reikia aktyvinti ir toliau pl ėtoti, kad 
ji būtų veiksminga kei čiantis visų rūšių įmonių poreikiams.  
Finansai  yra kertinis MV Į steigimosi, pl ėtros ir vystymosi elementas. Komisija 
pasiūlė Konkurencijos ir naujovi ų pagrindų programoje (KNP) gerokai padidinti šiuo 
metu teikiam ą finansinę paramą MVĮ. Plėtrai skatinti yra s ukurta nauja rizikos 
kapitalo priemon ė, specialiai skirta novatoriškoms ir greitai augan čioms MV Į. Banko 
paskolos portfelio pakeitimo vertybiniais popieriais priemon ė pagerins skolinimosi 
galimybes, kad b ūtų išplėtota tiesioginio labiau tradicini ų įmonių finansavimo 
galimybė. Komisija pateiks komunikat ą dėl augimo finansavimo europinio b ūdo, 
skirto didesn ėms valstybi ų narių ir finans ų įstaigų sinergijoms kurti, likusioms 
kliūtims finans ų paslaugoms vidaus rinkoje šalinti ir veiksmingoms bei efektyvioms 
viešojo ir priva čiojo sektori ų partneryst ėms, galin čioms įveikti rinkos spragas, 
identifikuoti.  
Nuolatinis naujovių diegimas  yra esminis ilgalaikio įmonių vystymosi elementas11. 
Vis dėlto, nepaisant j ų svarbaus vaidmens inovacij ų srityje, MV Į dažnai patiria 
sunkumų diegdamos inovacijas ir mokslini ų tyrimų rezultatus bei naudodamosi INT 
teikiamomis galimyb ėmis. ES išsik ėlė tikslą stiprinti MV Į naujovių diegimo ir 
mokslinių tyrimų pajėgumus ir didinti į MVĮ perkeliam ų technologij ų kiekį tuo 
pačiu pripažindama, kad technologin ės pažangos teikiamais privalumais gali 
pasinaudoti vis ų rūšių MVĮ. Todėl Komisija sieks, kad daugiau MV Į dalyvaut ų 
Europos INNOVA iniciatyvos  veikloje, ir stengsis suteikti MV Į konkrečios 
pagalbos INT srityje naudoda masi Bendrijos verslo r ėmimo tinklais. O vykdant 
program ą, skirtą padėti vykdyti aplinkosaugos reikalavimus , bus remiamas 
naujovių diegimas MV Į ir kartu švelninamas j ų poveikis aplinkai. 
Investicijos į MVĮ augimo potencial ą taip pat yra vienas pagrindini ų naujos 
sanglaudos  politikos element ų. Strategin ėse gairėse yra numatyta įvairi veikla, skirta 
MVĮ augimui skatinti, įskaitant MV Į ir potenciali ų verslo iniciatori ų finansavimo 
galimybių gerinimą, technologij ų perkėlimo ar investicij ų į kompetencijos polius 
palengvinim ą, o tai b ūtų jungiamoji grandis tarp MV Į ir mokslini ų tyrimų ir 
technologij ų įstaigų.  
Komisija mano, kad yra labai svarbu d ėti visas pastangas taisykl ėms ir proced ūroms 
supaprastinti siekiant paskatinti MV Į dalyvauti Septintojoje pagrind ų 
programoje , ir toliau akylai steb ės šios veiklos pažang ą. Komisija ir toliau 
įvairiomis priemon ėmis skatins ir lengvins MV Į dalyvavim ą tiek įvairių teminių 
sričių bendradarbiavimo projektuose, tiek specifin ėje MVĮ ir jų organizacijoms 
skirtoje veikloje.  
                                                 
11 Žr. Komisijos komunikat ą: Įgyvendinant Bendrijos Lisabonos program ą: Daugiau mokslini ų tyrimų ir 
inovacijų. Investavimas ekonomikos augimui ir užimtumui skatinti Bendra strategija, KOM(2005) 488 
galutinis, 2005 10 12. 
 
LT 10   LT Vienas pagrindini ų veiksmų didinant MV Į konkurencingum ą – tai skatinti 
informacijos ir ryši ų technologij ų (IRT), e.mokymo ir e.verslo diegim ą. Komisija 
ir toliau rems šios srities politikos formuotoj ų bendravim ą per MVĮ skirtus e.verslo 
rėmimo tinklus . Ji toliau skatins geriausios patirties mainus ir sklaid ą, rems MV Į 
konsultant ų mokymą ir puosel ės IRT tiek ėjų ir MVĮ bendradarbiavim ą. Be to, 
konkurencingumo ir naujovi ų pagrindų programa bus remiamas IRT paslaug ų MVĮ 
diegimas. 
Galiausiai Komisija ketina daugiau sužinoti apie Europos MV Į veiklos rezultatus 
ir geriau juos išanalizuoti , kad galėtų imtis priemoni ų jų konkurencingumui didinti. 
Ji pagerins esam ų priemoni ų – tokių kaip Europos MV Į observatorija  – gebėjimą 
analizuoti ekonominius duo menis ir tai, kaip MV Į suvokia situacij ą, siekiant geriau 
suprasti jų ypatybes ir veiklos rezu ltatus nepadidinant MV Į administracin ės naštos.  
3.5. Geresnis dialogas ir konsultacijos su MV Į atstovais 
MVĮ mažai žino apie ES ir jos veikl ą, kurios poveik į verslui kartais kritikuoja. 
Dažnai jos ne iki galo pasinaudoja ES teikiamomis galimyb ėmis. Europos institucijos 
taip pat tur ėtų pagerinti savo geb ėjimus išklausyti MV Į rūpesčius ir kartu su 
valstybėmis narėmis kurti teigiam ą verslumo įvaizdį. Siekiant iš naujo suartinti 
Europos integracijos projekt ą ir jos pilie čius labai svarbu sumažinti informavimo  
tarp Europos institucij ų ir verslo, ypa č MVĮ, spragą12. 
Komisija skatins, kad regu liariau ir sistemingiau vykt ų dialogas su suinteresuotomis 
šalimis ir j ų konsultavimas. Ji sieks, kad b ūtų atstovaujamos kuo įvairesnės 
suinteresuotos šalys pradedant Europos  verslo organizacijomis ir baigiant 
nacionalin ėmis ir vietin ėmis rėmimo organizacijomis, maž ų įmonių konsultantais ir 
iš dalies pa čias MVĮ. Komisija, ypa č MVĮ atstovas , yra pasiryž ę plačiai konsultuoti 
atitinkamas suinteresuotas šalis sie kdami užtikrinti, kad formuojant politik ą būtų 
atsižvelgiama į jiems rūpimus klausimus.  
Suvokdama, kok į svarbų vaidmen į atlieka verslo organi zacijos perduodamos MV Į 
atsiliepimus Europos institucijoms, Komis ija taip pat planuoj a Europos verslo 
informacijos centr ų tinkle sukurti greitą ir paprast ą naudoti konsultacij ų sistemą 
(MVĮ darbo grup ę), kur MV Į galėtų pateikti savo nuomones apie konkre čias 
politikos formavimo sritis. Be to, Komisija šiuo metu persvarsto s ąveikiojo politikos 
kūrimo iniciatyv ą ir pasiūlys, kaip pagerinti atsiliepim ų teikimo sistem ą, kad kuriant 
ES teisės aktus būtų žinoma apie MV Į problemas. Ir galiausiai, ne mažiau svarbu yra 
paminėti tai, kad neseniai Komisija paskelb ė ataskait ą apie konsultacijas su 
suinteresuotomis šalimis valstybi ų narių ir region ų lygiu, kurioje pateikiami 
konkretūs pasiūlymai, kaip gerinti konsultacij ų mechanizm ą.  
Vienas pagrindini ų prioritet ų bus verslumo skatinimas ir MV Į įvaizdžio 
gerinimas . Komisija daug d ėmesio skirs bendravimui su įvairiomis suinteresuot ų 
šalių grupėmis, taip pat ir regiono lygiu. Tuo pat metu bus vykdoma nemažai 
tikslinių veiksmų Europos visuomen ės požiūriui į verslo iniciatorius pagerinti 
papasakojant apie s ėkmingus verslumo pavyzdžius. Pa čioje 2005 m. pabaigoje 
prasidės naujas konkursas – „Europos įmonių apdovanojimai“. Šiame projekte bus 
                                                 
12 Žr. Komisijos veiksm ų planą bendravimui su Europa gerinti, 2005 liepa (SEK(2005) 985) 
 
LT 11   LT nustatoma, kokios buvo s ėkmingos verslumo ir MV Į skatinimo priemon ės regionų ir 
vietos lygiu, ir bus sudaromos galimyb ės keistis geriausia praktika šioje srityje.  
Galiausiai Komisija puoselės bendradarbiavim ą su valstyb ėmis narėmis ir 
kitomis suinteresuotomis šalimis . Ji pagerins bendravim ą MVĮ klausimais tinkluose 
su nacionalin ėmis administracijomis, o reguliar ūs susitikimai su verslo 
organizacijomis politikos klausimams aptarti bus t ęsiami ir vyks dar dažniau. 
Siekdama užtikrinti vis ų suinteresuot ų šalių dalyvavim ą procese, Komisija kasmet 
rengs aukšto lygio konferencijas pažangai, pasiektai įgyvendinant š į komunikat ą, 
apžvelgti ir tolesnei veiklai aptarti. Be to, Komisija skatins MV Į atstovų dalyvavim ą 
aukšto lygio grup ėse, apskrito stalo diskusijose ir kituose atitinkamuose forumuose, o 
2006 m. surengs konferencij ą, skirtą amatų įmonėms. 
4. I ŠVADA  
Šiuo komunikatu duodamas post ūmis naujai pragmatiškesnei, išsamesnei ir geriau 
suinteresuot ų šalių dalyvavim ą užtikrinan čiai ES MV Į politikai. Jame pabr ėžiama, 
koks svarbus yra MV Į vaidmuo partnerystei ekonomikos augimui ir darbo viet ų 
kūrimui. Komunikate numatoma, koki ų strategini ų priemoni ų reikėtų imtis siekiant 
padidinti MV Į konkurencingum ą: paprastinti Bendrijos politikos priemones, gerinti 
politikos sri čių sinergiją ir glaudžiai derinti ES ir valstybi ų narių veiksmus. 
Svarbus tikslas – ES mastu ir valstyb ėse narėse keisti politikos k ūrėjų ir visuomen ės 
požiūrį į MVĮ ir verslo iniciatorius. Tam, kad MV Į politika b ūtų sėkminga, į daugelį 
politikos sri čių turi būti įtraukti tikrieji milijon ų Europos įmonių lūkesčiai. 
Komunikate atkreipiamas d ėmesys į didžiulį dar neišnaudot ą MVĮ potencial ą didinti 
ekonomikos augim ą ir kurti darbo vietas ir si ūloma, kokiais b ūdais galima 
supaprastinti taisykles ir reguliavim ą, paskatinti verslumo kult ūrą, pagerinti MV Į 
prieigą prie inovacij ų, finansų, mokymo ir galiausiai, bet ne mažiau svarbu, pagerinti 
jų galimybes įžengti į Europos ir tarptautines rinka s. Ir galiausiai, ši nauja MV Į 
politika neatsiejama nuo be ndravimo ir konsultacij ų su suinteresuotomis šalimis. 
Siekiant šiame komunikate nustatyt ų tikslų visiems suinteresuotiems proceso 
dalyviams – viešiems ir privatiems, regi oniniams, nacionaliniams ir europiniams – 
reikės sukaupti visas pastangas ir ryžt ą. Komisija atidžiai steb ės MVĮ veiklos 
rezultatų įtaką ekonomikai, savo prioritetiniu uždaviniu laikys su MV Į susijusių 
politikos sri čių koordinavim ą ES mastu ir tarp valstybi ų narių ir naudodamasi 
Bendrijos priemon ėmis ir programomis sieks didinti MV Į konkurencingum ą.