(55)Kipro ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano visos numatytos išlaidos yra 1 206 400 000 EUR. Kadangi ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas pakankamai atitinka vertinimo kriterijus, nustatytus Reglamente (ES) 2021/241, be to, visų jame numatytų išlaidų suma yra didesnė už Kiprui teikiamą didžiausią finansinį įnašą, Kipro ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui skiriamas finansinis įnašas turėtų būti lygus Kiprui teikiamo finansinio įnašo visai sumai;

(52)remiantis plane pateikta konsultacijų proceso santrauka, plano parengiamajame etape pagal nacionalinę teisinę sistemą konsultuotasi su visais svarbiais suinteresuotaisiais subjektais, kaip antai socialiniais partneriais, pilietinės visuomenės organizacijomis ir jaunimo organizacijomis. Ankstyvajame plano rengimo etape ir įvairiuose kituose etapuose pagal savo atsakomybės sritis dalyvavo įvairios ministerijos, valdžios institucijos ir vietos valdžios institucijos. Apie plano turinį buvo nuolat informuojamas parlamentas. Be to, buvo konsultuojamasi su Kipro ekonomikos ir konkurencingumo taryba, lygiaverte nacionalinei našumo valdybai. Po konsultacijų su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais dalis iš pradžių planuotų reformų ir investicijų buvo pritaikytos arba išbrauktos iš plano;

(46)vidaus kontrolės sistema yra pagrįsta patikimais procesais ir struktūromis. Kontrolės ir audito subjektų funkcijos ir pareigos yra aiškios, atitinkamos kontrolės funkcijos yra tinkamai atskirtos ir užtikrinamas auditus atliekančių asmenų nepriklausomumas. Už kontrolę atsakingi veikėjai turi teisinių galių ir administracinių gebėjimų vykdyti numatytas funkcijas ir užduotis. Plane aprašytos kontrolės ir audito procedūros yra įsigaliojusios, o įstaigų pareigos apibrėžtos planą patvirtinusios Ministrų tarybos sprendime. Paskirtosios audito įstaigos yra Kipro Respublikos audito institucija ir Kipro Respublikos vidaus audito tarnyba. Joms pavesta atlikti ex post auditus siekiant patikrinti, ar naudodamos lėšas pagal Reglamentą (ES) 2021/241 vykdomosios institucijos taiko sukčiavimo, korupcijos ir interesų konfliktų prevencijos, nustatymo ir ištaisymo procedūras. Be to, keliais lygmenimis taikomos kontrolės priemonės, kuriomis siekiama išvengti dvigubo finansavimo pagal kitas Sąjungos programas ir laikytis taikytinų taisyklių;

(36)įgyvendinant Kipro plane numatytas reformas ir investicijas tikimasi ilgalaikių švietimo bei mokymo sistemos ir darbo rinkos pokyčių. Plane numatomos esminės švietimo sistemos reformos, kaip antai naujos pedagogų ir mokyklų vertinimo sistemos sukūrimas, nemokamo privalomo priešmokyklinio ugdymo išplėtimas ir aukštojo mokslo ir vidurinio lavinimo programų pritaikymas prie darbo rinkos poreikių. Plane taip pat numatomas mokymas, kuriuo siekiama skatinti ugdyti studentų, dirbančiųjų ir bedarbių skaitmeninius įgūdžius. Be to, plane numatoma parengti išsamią nacionalinę įgūdžių paklausos ir pasiūlos neatitikties pašalinimo strategiją ir nacionalinę ankstyvojo ugdymo ir priežiūros strategiją. Šiomis priemonėmis tikimasi pagerinti visų amžiaus grupių ir besimokančiųjų švietimo ir mokymo kokybę ir užtikrinti glaudesnius ryšius tarp švietimo sistemos ir darbo rinkos;

(20)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies c punktą ir V priedo 2.3 skirsnį, numatoma, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas turės didelį poveikį (A reitingas) valstybės narės ekonomikos augimo potencialo didinimui, darbo vietų kūrimui, ekonominio, socialinio ir institucinio atsparumo didinimui, kartu prisidedant prie Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo, be kita ko, propaguojant vaikams ir jaunimui skirtą politiką, taip pat ekonominio ir socialinio COVID‑19 krizės poveikio mažinimui, taip sustiprinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir konvergenciją Sąjungoje;

(17)ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane yra priemonių, kuriomis tikimasi prisidėti prie žaliosios pertvarkos. Planu skatinama švari ir veiksminga energijos gamyba ir naudojimas imantis įvairių priemonių, įskaitant aplinkosaugos mokesčius, elektros rinkos atvėrimą, žaliųjų investicijų rėmimą ir pastatų ūkio bei kitos infrastruktūros energinės renovacijos projektus. Plane taip pat yra priemonių, kuriomis siekiama stiprinti apsaugą nuo miško gaisrų ir jūrų ekosistemos apsaugą. Su atliekų ir vandens tvarkymo susijusiomis priemonėmis siekiama sumažinti vandens nuostolius, modernizuoti turimą infrastruktūrą ir vandentvarką. Be to, siekiant skatinti darnų transportą numatoma investuoti į netaršias ar mažataršes transporto priemones ir transporto sektoriaus skaitmenizaciją;

(15)numatoma, kad sukūrus nacionalinę absolventų karjeros stebėjimo sistemą ir atnaujinus vidurinių mokyklų mokymo programas siekiant pagerinti skaitmeninį raštingumą, socialinius emocinius ir verslumo įgūdžius, kartu įgyvendinant kelias mokymo sistemas, kuriomis siekiama tobulinti skaitmeninius, žaliuosius, mėlynuosius ir verslumo įgūdžius įvairiose gyventojų grupėse, pagerės švietimo ir mokymo sistemos kokybė ir atitiktis darbo rinkos poreikiams. Be to, numatoma, kad skaitmenizuojant įdarbinimo paskatų sistemą ir plėtojant veiklos rezultatų valdymo sistemą valstybinių užimtumo paslaugų srityse padidės operacijų veiksmingumas ir pagerės paslaugų kokybė. Tikimasi, kad teikiant konsultavimo ir orientavimo paslaugas ir įgyvendinant įdarbinimo iniciatyvų sistemas, skirtas nesimokančiam, nedirbančiam ir mokymuose nedalyvaujančiam jaunimui, bus užtikrinama geresnė komunikacija su jaunais žmonėmis ir parama jų aktyvumui skatinti. Numatoma, kad švietimo ir mokymo sistema bus patobulinta įdiegus naują pedagogų ir mokyklų vertinimo sistemą, įgyvendinant nacionalinį veiksmų planą dėl įgūdžių paklausos ir pasiūlos neatitikties, plečiant nemokamą privalomą priešmokyklinį ugdymą nuo ketverių metų ir sukuriant dviejų modelių technines mokyklas, toliau stiprinant profesinį rengimą ir mokymą. Be to, numatoma, kad investuojant į ankstyvąjį ugdymą ir priežiūrą ir priimant nacionalinę strategiją ir veiksmų planą pagerės ankstyvojo ugdymo ir priežiūros kokybė ir įperkamumas. Plane taip pat numatomas įstatymas, kuriuo būtų reglamentuojamos lanksčios darbo sąlygos, susijusios su nuotoliniu darbu ir savarankiškai dirbančių asmenų ir naujų užimtumo formų darbuotojų socialinės apsaugos stiprinimu, atsižvelgiant į atitinkamas šaliai skirtas rekomendacijas. Numatoma, kad įgyvendinus planą bus sustiprintas sveikatos priežiūros ir civilinės saugos sistemų pajėgumas, pagerinta kokybė ir padidintas atsparumas, imantis priemonių, kuriomis siekiama modernizuoti įrangą ir kurti specialias informacines sistemas, taip pat skatinti investicijas į ryšių sistemas ir e. sveikatą. Taip pat numatoma plėsti ir statyti papildomus specializuotos sveikatos priežiūros padalinius;

(14)itin didelio pralaidumo tinklų plėtojimas nepakankamai aptarnaujamose vietovėse ir kabelių tiesimas siekiant pasiruošti gigabitinio ryšio paslaugų teikimui, kaip numatoma, pagerins interneto junglumą Kipre ir paskatins juo naudotis. Numatoma, kad valdžios sektoriaus paslaugų skaitmenizacija ir e. teisingumo, e. sveikatos ir pažangiųjų miestų sukūrimas padės vykdyti skaitmeninę pertvarką. Be to, tikimasi, kad įgyvendinant planą padidės viešojo administravimo veiksmingumas, nes bus sustiprintas personalo departamento strateginis vaidmuo ir šakinių ministerijų administracijų pajėgumas geriau įgyvendinti viešojo administravimo politiką ir žmogiškųjų išteklių funkcijas, sukuriant naują laisvų valstybės tarnautojų darbo vietų užpildymo ir darbuotojų veiklos rezultatų vertinimo sistemą. Numatoma, kad sukūrus naują vietos valdžios institucijų teisinę sistemą pagerės jų veikimas. Be to, numatoma, kad įsteigus kovos su korupcija instituciją bus galima veiksmingiau kovoti su korupcija, o tai taip pat turėtų prisidėti prie viešųjų lėšų naudojimo pažeidimų užkardymo, nustatymo ir ištaisymo. Plane yra priemonių, kuriomis numatoma spręsti klausimus, susijusius su Kipro mokesčių sistemos ypatumais, dėl kurių lengviau vykdyti agresyvų mokesčių planavimą, visų pirma tarptautinėms įmonėms, įskaitant išskaičiuojamųjų mokesčių nustatymą pervedant į užsienį dividendus, autorinius atlyginimus ir palūkanas;

(10)planu siekiama prisidėti prie pagrindinių uždavinių, susijusių su žaliąja pertvarka, sprendimo, įskaitant didelį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, vandens ir atliekų tvarkymo trūkumus, poreikį išsaugoti biologinę įvairovę ir gyvūniją. Šios srities priemonėmis, be kita ko, siekiama įvesti aplinkosaugos mokesčius, įgyvendinti elektros rinkos reformą sudarant palankesnes sąlygas naudoti atsinaujinančiąją energiją, renovuoti pastatų ūkį siekiant didinti energijos vartojimo efektyvumą, žalinti transporto priemonių parką, užtikrinti apsaugą nuo miško gaisrų, jūrų ekosistemos apsaugą ir pažangią vandentvarką. Plane taip pat yra priemonių, kuriomis siekiama prisidėti prie skaitmeninės transformacijos, sutelkiant dėmesį į junglumą ir e. valdžios sprendimus, ir integruoti skaitmenizacijos klausimus į priemones kitose srityse, kaip antai teisingumo reformos, sveikatos priežiūros ir švietimo bei mokymo sistemų srityse. Įmonių, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių, skaitmenizacija remiama tiesioginėmis priemonėmis, skirtomis jų našumui ir konkurencingumui didinti. Numatoma, kad pažangus, tvarus ir integracinis augimas bus skatinamas didinant įmonių galimybę gauti finansavimą, vykdant tikslines mokslinių tyrimų ir inovacijų reformas ir investicijas, švietimo reformą, kuria prisidedama ir prie mokymosi rezultatų kokybės, ir prie poreikio mažinti socialinius ekonominius skirtumus, ir teisingai ir įtraukiai remiant švaresnį energijos šaltinių derinį ir mažesnį ekonomikos anglies pėdsaką. Be to, finansiniam ir fiskaliniam stabilumui skirtu komponentu siekiama padidinti bankų sektoriaus patikimumą, pagerinti nemokumo sistemos veikimą ir užkirsti kelią didelei privačiajai skolai, kartu sukuriant veiksmingesnę ir teisingesnę mokesčių sistemą, taip padidinant ekonomikos atsparumą. Planu taip pat prisidedama prie Kipro ekonomikai kylančių konkurencingumo, našumo ir poreikio įvairinti augimo modelį uždavinių sprendimo vykdant reformas ir investicijas žemės ūkio maisto produktų, lengvosios pramonės, tvaraus turizmo ir žiedinės ekonomikos sektoriuose;

(5)2021 m. gegužės 17 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Kipras Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Jis pateiktas po konsultacijų, vykdytų pagal nacionalinę teisinę sistemą su vietos valdžios institucijomis, socialiniais partneriais, pilietinės visuomenės organizacijomis, jaunimo organizacijomis ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. Nacionalinė atsakomybė už ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus yra sėkmingo jų įgyvendinimo ir ilgalaikio poveikio valstybėje narėje ir patikimumo visoje Europoje pagrindas. Pagal to reglamento 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis;

(2)2019 m. liepos 9 d. ir 2020 m. liepos 20 d. per Europos semestrą Taryba Kiprui pateikė rekomendacijų. Visų pirma, Taryba rekomendavo veiksmingai kovoti su pandemija, palaikyti ekonomiką ir remti būsimą atsigavimą. Taryba rekomendavo Kiprui, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Be to, Taryba rekomendavo didinti sveikatos sistemos atsparumą ir pajėgumą užtikrinti kokybiškas ir įperkamas paslaugas, be kita ko, gerinant sveikatos priežiūros darbuotojų darbo sąlygas, ir užtikrinti, kad nacionalinė sveikatos priežiūros sistema, kaip planuota, 2020 m. veiktų visu pajėgumu ir kartu išsaugotų savo ilgalaikį tvarumą. Taryba taip pat rekomendavo Kiprui užtikrinti pakankamas pakaitines pajamas ir galimybę visiems gauti socialinę apsaugą, stiprinti valstybines užimtumo tarnybas, tobulinti informavimo veiklą ir aktyviau įtraukti jaunuolius, skatinti sudaryti lanksčias darbo sąlygas, gerinti švietimo ir mokymo atitiktį darbo rinkos poreikiams, įgyvendinti švietimo ir mokymo sistemos reformą, įskaitant pedagogų vertinimą, didinti darbdavių ir besimokančiųjų dalyvavimą profesinio rengimo ir mokymo sistemoje ir užtikrinti galimybę naudotis įperkamomis ankstyvojo ugdymo ir priežiūros paslaugomis. Taryba taip pat rekomendavo Kiprui užtikrinti tinkamas galimybes gauti finansavimą ir užsitikrinti likvidumą, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms, priimti teisės aktus siekiant supaprastinti strateginiams investuotojams reikalingų leidimų ir licencijų išdavimo procedūras, atnaujinti privatizavimo projektų įgyvendinimą ir siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas ir investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į švarią ir efektyvią energijos gamybą bei vartojimą, atliekų tvarkymą ir vandentvarką, darnųjį transportą, skaitmenizaciją, mokslinius tyrimus ir inovacijas. Be to, Kipras paragintas paspartinti veiksmus, kuriais siekiama spręsti problemas, susijusias su mokesčių sistemos ypatumais, dėl kurių fiziniams asmenims ir tarptautinėms įmonėms sudaromos palankesnės sąlygos vykdyti agresyvų mokesčių planavimą, visų pirma vykdant pervedimus į užsienį. Kiprui taip pat patarta padidinti i) teismų sistemos, įskaitant administracinio teisingumo veikimą ir civilinio proceso peržiūrą bei didesnę teismų specializaciją, ir ii) viešojo sektoriaus, įskaitant viešojo administravimo bei vietos valdžios institucijų ir valstybės valdomų subjektų valdymo veiksmingumą ir kokybę, įskaitant skaitmenizaciją, ir imtis priemonių siekiant sustiprinti teisinį reikalavimų vykdymo užtikrinimą ir užtikrinti patikimas, saugias ir sparčias nuosavybės teisių dokumentų išdavimo ir nekilnojamojo turto teisių perdavimo sistemas. Kipras taip pat paragintas sudaryti palankesnes sąlygas neveiksnių paskolų sumažinimui, be kita ko, sukuriant veiksmingą valstybės valdomos turto valdymo bendrovės valdymo sistemą, imantis veiksmų siekiant sugriežtinti mokėjimo drausmę ir sustiprinti kreditą gaunančių įmonių ir ne bankų finansų sektoriaus priežiūrą, be kita ko, visapusiškai integruojant draudimo ir pensijų fondų priežiūros institucijas. Be to, Kipras paragintas spartinti kovos su korupcija reformas, apsaugoti prokuratūros nepriklausomumą ir stiprinti teisėsaugos pajėgumą. Įvertinusi pažangą, padarytą įgyvendinant tas šaliai skirtas rekomendacijas, tuo metu, kai buvo pateiktas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas, Komisija padarė išvadą, kad rekomendacija imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas, yra visiškai įgyvendinta;

EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 07 08 COM(2021) 398 final PRIEDAS

prie Pasiūlymo dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl Kipro ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo {SWD(2021) 196 final}



PRIEDAS 1 SKIRSNIS. EKONOMIKOS GAIVINIMO IR ATSPARUMO DIDINIMO PLANE NUMATYTOS REFORMOS IR INVESTICIJOS 1.Reformų ir investicijų aprašymas A. 1.1 KOMPONENTAS. Atspari ir veiksminga sveikatos sistema, geresnė civilinė sauga Šiuo komponentu siekiama užtikrinti visuotinę prieigą prie aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugų Kipre, taip pat bendrą civilinės saugos parengtį ekstremalioms situacijoms ir reagavimą į jas. Jos tikslas – įvairiomis intervencinėmis priemonėmis didinti sveikatos priežiūros sektoriaus veiksmingumą, prieinamumą ir bendrą atsparumą remiant neseniai įdiegtą nacionalinę sveikatos sistemą. Šios intervencinės priemonės apima: i) sveikatos priežiūros infrastruktūros ir įrangos modernizavimą ir skaitmeninimą, ii) e. sveikatos paslaugų tobulinimą, iii) teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų akreditavimą ir įrodymais pagrįstų klinikinių protokolų bei kokybės stebėsenos sistemų diegimą, taip pat iv) sveikatos priežiūros darbuotojų kvalifikacijos kėlimo galimybes. Jomis taip pat siekiama stiprinti Kipro civilinės saugos sistemą sukuriant šiuolaikinę viešojo perspėjimo sistemą. Komponentas skirtas konkrečioms šaliai skirtoms rekomendacijoms, susijusioms su sveikata (2020 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 1 ir 2019 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 3). Tikimasi, kad nė viena šio komponento priemonė nedaro reikšmingos žalos aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje, atsižvelgiant į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pagal technines gaires dėl reikšmingos žalos nedarymo principo (2021/C58/01) nustatytų priemonių ir poveikio mažinimo veiksmų aprašymą. A.1. Su negrąžintina finansine parama susijusių reformų ir investicijų aprašymas 1 reforma (C1.1R1). Nacionalinis klinikinių įrodymų ir kokybės gerinimo centras Reformos tikslas – gerinti sveikatos priežiūros sistemos kokybę ir tvarumą. Šiuo tikslu, glaudžiai bendradarbiaujant su sveikatos priežiūros specialistais ir pacientais, įsteigiamas Nacionalinis klinikinių įrodymų ir kokybės gerinimo centras, kuris, glaudžiai bendradarbiaudamas su sveikatos priežiūros specialistais ir pacientais, parengia įrodymais pagrįstos medicinos (EBM) klinikinės gaires, protokolus ir būdus visiems priežiūros lygmenims (pirminei, antrinei ir tretinei sveikatos priežiūrai), taip pat stebėsenos ir vertinimo procesus, pvz., klinikinius auditus, tarpusavio peržiūras ir patikrinimus. Be to, turi būti sukurta IT sistema, leidžianti įgyvendinti ir stebėti klinikinius standartus ir protokolus, įskaitant e. mokymosi platformą. Reforma apima sveikatos priežiūros specialistų mokymą, susijusį su atitinkamais naujai sukurtais protokolais ir procesais. Reforma baigiama įgyvendinti iki 2025 m. gruodžio 31 d. 2 reforma (C1.1R2). Hospitalinių antibiotikų vartojimo ir sveikatos priežiūros elektroninės platformos kūrimas. Susijusios infekcijos Reformos tikslas – remti skaitmeninę sveikatos priežiūros sektoriaus pertvarką ir didinti sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumą ir atsparumą. Ją sudaro elektroninės platformos, skirtos duomenims iš ligoninių vaistinių (hospitalinių antibiotikų vartojimas), mikrobiologijos laboratorijų (atsparumas antimikrobinėms medžiagoms) ir ligoninių (su sveikatos priežiūra susijusios infekcijos) tvarkyti, sukūrimas.

Reforma baigiama įgyvendinti iki 2025 m. gruodžio 31 d. 1 investicijų grupė (C1.1I1). Naujos priemonės Kipro kraujo donorystės įstaigai ir naujausios su technologijomis susijusios įrangos pirkimui Investicijų tikslas – sustiprinti centrinę kraujo donorystės įstaigų veiklą Kipre. Ši priemonė apima naujų įrenginių, skirtų Kipro kraujo donorystės įstaigai, statybą ir naujausios su technologijomis susijusios įrangos įsigijimą. Klinikiniam naudojimui visoje šalyje turi būti galima platinti apie 80 000 kraujo produktų (pvz., raudonųjų kraujo ląstelių, trombocitų ir šviežios užšaldytos plazmos). Naujų įrenginių pirminės energijos poreikis turi būti bent 20 % mažesnis, nei nustatyta pagal beveik nulinės energijos pastato reikalavimą. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2025 m. birželio 30 d. 2 investicijų grupė (C1.1I2). Kipro novatoriškos visuomenės sveikatos informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sistema Priemonės tikslas – sukurti Kipro novatoriškos visuomenės sveikatos informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sistemos modulį „Influenza Sentinel“ siekiant padėti visuomenės sveikatos sektoriaus institucijoms priimti įrodymais pagrįstus sprendimus. Ji apima būtinų skaitmeninių priemonių (pvz., programinės įrangos ir IRT infrastruktūros) kūrimą, taip pat sveikatos priežiūros darbuotojų kvalifikacijos kėlimą ir sveikatos apsaugos ministerijos darbuotojų kvalifikacijos kėlimą, kad jie galėtų naudotis duomenų rinkimo ir informacijos gavimo sistema. Vadovaujantis Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) ir Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) gairėmis, Kipro novatoriškos visuomenės sveikatos IRT sistemos stebėjimo modulis „Influenza Sentinel“ (ISS) registruoja epidemiologinius duomenis, informuojančius Sveikatos ministeriją apie galimus epidemiologinius protrūkius. Sveikatos ministerija paskirs 150 gydytojų, kurie įves duomenis į Kipro novatoriškos visuomenės sveikatos IRT sistemos stebėjimo modulį „Influenza Sentinel“ (ISS). Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2025 m. gruodžio 31 d. 3 investicijų grupė (C1.1I3). Medicinos įrangos pirkimas / pakeitimas ligoninėse Investicijomis siekiama sudaryti sąlygas privačioms ligoninėms per trumpą laiką investuoti į savo medicinos įrangos modernizavimą ir gerinti teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų kokybę. Ši priemonė apima paramos privačioms ligoninėms schemą, pagal kurią remiamas medicinos įrangos atnaujinimas arba pakeitimas. Paraiškas finansavimui gauti vertina specialusis vertinimo komitetas, kurį skiria sveikatos apsaugos ministras, remdamasis skaidriais atrankos kriterijais. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2025 m. gruodžio 31 d. 4 investicijų grupė (C1.1I4). Valstybinių ir privačių ligoninių akreditavimas Šių investicijų tikslas – remti ligoninių akreditavimą, sudarant sąlygas joms registruotis nacionalinėje sveikatos sistemoje (NHS), ir gerinti teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų kokybės užtikrinimą. Ją sudaro rėmimo schema, kuria palengvinamas ligoninių akreditavimas, padengiant dalį i) išlaidų, kurias patiria privačios ir valstybinės ligoninės, susijusios su išorės ekspertų teikiamomis akreditavimo konsultacinėmis paslaugomis (apie tai, kaip pasirengti akreditacijai), ir ii) akreditavimo mokesčių, kuriuos ima tarptautiniu mastu pripažintos įstaigos.

Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2025 m. gruodžio 31 d. 6 investicijų grupė (C1.1I6). Bendrųjų tarpvalstybinių e. sveikatos paslaugų diegimas Kipre Šia priemone siekiama išplėsti e. sveikatos paslaugas, kad tarpvalstybinis keitimasis pacientų sveikatos informacija (visų pirma pacientų santraukomis ir e. receptais) taptų saugaus tarpusavio e. sveikatos tinklo ES dalimi. Ji apima tarpvalstybinio keitimosi duomenimis tarp Kipro ir ES valstybių narių su veikiančiais nacionaliniais e. sveikatos informacijos centrais (NCPeH), pavyzdžiui, e. receptų, e. leidimų išdavimo, pacientų santraukų ir papildomų duomenų rinkinių (be kita ko, sąskaitų išrašymo formų, laboratorinių rezultatų ir vizualizavimo) vykdymą, kaip susitarta su e. sveikatos skaitmeninių paslaugų infrastruktūra (eHDSI). Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2025 m. birželio 30 d. 7 investicijų grupė (C1.1I7). Viešojo perspėjimo sistema, skirta avarinėms operacijoms per SMS remti Investicijų tikslas – sustiprinti Kipro civilinės saugos sistemą sukuriant šiuolaikinę visiems gyventojams skirtą viešojo perspėjimo sistemą mobiliąja programėle, kad būtų padidintas visuomenės saugumas, parengtis ir atsparumas. Priemonė apima viešosios įspėjimo sistemos, skirtos visiems gyventojams, įdiegimą naudojant mobiliąją programėlę arba trumpąsias žinutes, skirtas įspėti apie gresiančias ar besivystančias ekstremaliąsias situacijas. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2025 m. gruodžio 31 d. A.2. Su negrąžintina finansine parama susijusios stebėsenos ir įgyvendinimo tarpinės reikšmės, siektinos reikšmės, rodikliai ir tvarkaraštis Eilės numeris Susijusi priemonė (reforma arba investicija) Tarpinė reikšmė / Siektina reikšmė Pavadinimas Kokybiniai rodikliai

(jei tai tarpinės reikšmės) Kiekybiniai rodikliai

(jei tai siektinos reikšmės) Orientacinis reikšmių pasiekimo tvarkaraštis Kiekvienos tarpinės ir siektinos reikšmės aprašymas Matavimo vienetas Bazinis lygis Tikslas Ketvirtis Metai 1 C1.1R1 Nacionalinis klinikinių įrodymų ir kokybės gerinimo centras Siektina reikšmė Parengti klinikiniai protokolai, jų auditas ir tarpusavio peržiūra - Skaičius 0 50 IV ketv. 2024 Ekspertų grupė parengė, auditavo ir tarpusavyje peržiūrėjo ne mažiau kaip 50 klinikinių protokolų, kurių pagrindinės charakteristikos yra šios: • įrodymais pagrįstos medicinos (EBM) klinikinės praktikos rekomendacijos, • įgyvendinimo gairės, • audito planas. 2 C1.1R1 Nacionalinis klinikinių įrodymų ir kokybės gerinimo centras Siektina reikšmė Parengti klinikiniai protokolai, jų auditas ir tarpusavio peržiūra - Skaičius 50 90 IV ketv. 2025 Ekspertų grupė parengė, audituoja ir tarpusavyje peržiūrėjo ne mažiau kaip 90 klinikinių protokolų, kurių pagrindinės charakteristikos yra šios: • įrodymais pagrįstos medicinos (EBM) klinikinės praktikos rekomendacijos, • įgyvendinimo gairės, • audito planas. 3 C1.1R2 Hospitalinių antibiotikų vartojimo ir sveikatos priežiūros elektroninės platformos kūrimas. Susijusios infekcijos Tarpinė reikšmė Sveikatos priežiūros įstaigų sąrašo patvirtinimas Sveikatos priežiūros įstaigų sąrašo patvirtinimas - - - I ketv. 2023 Sveikatos priežiūros įstaigų, teikiančių Sveikatos draudimo organizacijai informaciją apie antibiotikų vartojimą, sąrašo, kurį stebi Sveikatos draudimo organizacija, priėmimas. 4 C1.1R2 Hospitalinių antibiotikų vartojimo ir sveikatos priežiūros elektroninės platformos kūrimas. Susijusios infekcijos Tarpinė reikšmė Elektroninė platforma, įskaitant stebėsenos sistemą, veikia visu pajėgumu Elektroninės platformos sukūrimas ir veikimas - - - IV ketv. 2025 Elektroninė platforma, skirta duomenims iš ligoninių vaistinių (hospitalinių antibiotikų vartojimas), mikrobiologijos laboratorijų (atsparumas antimikrobinėms medžiagoms) ir ligoninių (sveikatos priežiūros infekcijos (HAI)) apdoroti, turi veikti visu pajėgumu (įrengta visuose naudojimo etapuose ir įvedami tikri duomenys) ir turi būti įdiegta jos veiksmingumo stebėjimo sistema. 5 C1.1I1 Naujos priemonės Kipro kraujo donorystės įstaigai ir naujausios su technologijomis susijusios įrangos pirkimui Tarpinė reikšmė Sutarties dėl Kipro kraujo donorystės įstaigos statybos pasirašymas Sutarties pasirašymas - - - III ketv. 2022 Sutarties pasirašymas su pasirinktu (-ais) konkurso dalyviu (-iais) (rangovu (-ais)), atrinktu (-ais) konkurso dėl Kipro kraujo donorystės įstaigos statybos konkurso būdu. 6 C1.1I1 Naujos priemonės Kipro kraujo donorystės įstaigai ir naujausios su technologijomis susijusios įrangos pirkimui Tarpinė reikšmė Visiškai veikia naujos Kraujo donorystės įstaigos, įskaitant visą įrangą. Statybos užbaigimas ir veiklos pradžia - - - II ketv. 2025 Naujos kraujo donorystės įstaigos patalpos turi būti pastatytos ir visiškai veikiančios ir jose turi būti įsikūrusi Kipro kraujo donorystės įstaiga. Naujų įrenginių pirminės energijos poreikis turi būti bent 20 % mažesnis, nei nustatyta beveik nulinės energijos pastato (GNEP) reikalavime. Turi veikti nauja atitinkama įranga ir turi būti užbaigtas esamos įrangos perkėlimas iš dabartinių Kraujo donorystės įstaigos patalpų į naujas patalpas. 7 C1.1I2 Kipro novatoriškos visuomenės sveikatos informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sistema Tarpinė reikšmė Sistemos stebėjimo modulis „Influenza Sentinel“ (ISS) Visiškai veikianti sistema - - II ketv. 2022 Veikia Kipro novatoriškos visuomenės sveikatos informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sistemos modulis „Influenza Sentinel“ ir įdiegta jos veiksmingumo stebėjimo sistema. 8 C1.1I2 Kipro novatoriškos visuomenės sveikatos informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sistema Siektina reikšmė Paskirti gydytojai, kurie įveda duomenis į gripo sistemos stebėjimo modulį „Influenza Sentinel“. - Skaičius 0 150 IV ketv. 2025 Vadovaujantis Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) ir Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) gairėmis, Kipro novatoriškos visuomenės sveikatos IRT sistemos stebėjimo modulyje „Influenza Sentinel“ (ISS) registruojami epidemiologiniai duomenys, kuriuos į internetinę skaitmeninę platformą įvedė bendrosios praktikos gydytojai, kad informuotų Sveikatos ministeriją apie galimus nukrypimus. Sveikatos ministerija paskirs 150 gydytojų, kurie įves duomenis į Kipro novatoriškos visuomenės sveikatos IRT sistemos ISS modulį. 9 C1.1I3 Medicinos įrangos pirkimas / pakeitimas ligoninėse Siektina reikšmė Sveikatos įstaigos, pasinaudojusios finansinės paramos schema - Skaičius 0 10 IV ketv. 2023 Bent dešimt įvairių kategorijų pareiškėjų sveikatos priežiūros įstaigų gavo finansinę paramą pagal medicinos įrangos įsigijimo programą. 10 C1.1I3 Medicinos įrangos pirkimas / pakeitimas ligoninėse Siektina reikšmė Sveikatos įstaigos, pasinaudojusios finansinės paramos schema - Skaičius 10 23 IV ketv. 2025 Bent 23 įvairių kategorijų sveikatos priežiūros įstaigos gavo finansinę paramą pagal medicinos įrangos įsigijimo programą. 11 C1.1I4 Valstybinių ir privačių ligoninių akreditavimas Siektina reikšmė Sveikatos įstaigos, pasinaudojusios sistema, pagal kurią padengiamos su akreditavimu susijusios išlaidos - Skaičius 0 20 II ketv. 2024 Ne mažiau kaip 20 pareiškėjų sveikatos priežiūros įstaigų, priklausančių įvairioms kategorijoms, buvo remiamos pagal akreditavimo sistemą. 12 C1.1I4 Valstybinių ir privačių ligoninių akreditavimas Siektina reikšmė Sveikatos įstaigos, pasinaudojusios sistema, pagal kurią padengiamos su akreditavimu susijusios išlaidos - Skaičius 20 45 IV ketv. 2025 Ne mažiau kaip 45 pareiškėjų sveikatos priežiūros įstaigų, priklausančių įvairioms kategorijoms, buvo remiamos pagal akreditavimo sistemą. 13 C1.1I6 Bendrųjų tarpvalstybinių e. sveikatos paslaugų diegimas Kipre Tarpinė reikšmė Tarpvalstybinių e. sveikatos paslaugų IT sistemos analizės, projektavimo ir kūrimo etapo užbaigimas IT sistemos analizės, projektavimo ir kūrimo etapo užbaigimas, kaip nurodyta specialioje perkančiosios organizacijos rezultatų priėmimo grupės ataskaitoje - - - IV ketv. 2023 Turi būti užbaigtas IT sistemos analizės, projektavimo ir plėtojimo etapas. Specifikacijos turi apimti: a) judriojo vaizdo ryšį, b) geografinę buvimo vietą, c) pajėgumų paiešką, d) bendruomenės pacientų paieškos profilį (nustatyti bendruomenes, kuriose kaupiami su pacientais susiję duomenys apie sveikatą, ir pacientų identifikatorių vertimą tarp bendruomenių, turinčių tuos pačius paciento duomenis), e) kibernetinio saugumo kryžminį aptikimą ir reagavimą (XDR) ir e-ID, f) automatinį duomenų rinkimą ir vertinimą, g) Kipro piliečiams ir jame gyvenantiems užsieniečiams: i) atvirojo kodo nacionalinio kontaktinio centro duomenų apie e. sveikatą atnaujinimą, ii) atnaujintą paciento duomenų santrauką ir iii) e. receptą, h) dalijimąsi nestruktūrizuotais klinikiniais dokumentais ir i) pacientų prieigą prie tarpvalstybinių duomenų paslaugų, remiantis Klinikinių dokumentų architektūros 6 etapo įgyvendinimo gairėmis, kurias parengė e. sveikatos tinklas. Taip pat sukuriama nauja paslauga, kad būtų galima keistis struktūrizuotais ir koduotais klinikiniais dokumentais, kurie gali apimti vaizdų ir (arba) nuotraukų pranešimus, išrašymo iš ligoninės dokumentus (vizitų ataskaitas), elektroninius sveikatos įrašus ir laboratorinius rezultatus. 14 C1.1I6 Bendrųjų tarpvalstybinių e. sveikatos paslaugų diegimas Kipre Tarpinė reikšmė Visapusiškas tarpvalstybinių sveikatos priežiūros duomenų mainų veikimas Nacionalinės e. sveikatos institucijos atliekamas sistemos patvirtinimas - - - II ketv. 2025 Kipro ir šalių, kuriose veikia e. sveikatos nacionaliniai kontaktiniai centrai, tarpvalstybinis keitimasis duomenimis (pvz., e. receptai, e. išdavimas, pacientų duomenų santraukos, kuriomis keičiamasi su Kipru) ir papildomi duomenų rinkiniai (pvz., išrašymo iš ligoninės formos, laboratoriniai rezultatai ir vizualizavimas), kaip susitarta su e. sveikatos skaitmeninių paslaugų infrastruktūra. 15 C1.1I7 Viešojo perspėjimo sistema, skirta avarinėms operacijoms per SMS remti Tarpinė reikšmė Naujai sukurta viešojo perspėjimo sistema ir jos stebėsenos sistema veikia visu pajėgumu Techninis komitetas baigia rengti galutinę sistemų priėmimo ir veikimo pradžios ataskaitą, skirtą viešojo perspėjimo sistemai - - - IV ketv. 2025 Veikia viešojo perspėjimo sistema, o mobiliąja programėle ir (arba) SMS turi būti įdiegta stebėsenos sistema, skirta visiems gyventojams. SMS siuntimo galinių taškų aparatai turi veikti visu pajėgumu. A.3. Su paskola susijusių reformų ir investicijų aprašymas 3 reforma (C1.1R3). Laipsniškas sveikatos priežiūros paslaugų teikimo ir kompensavimo sistemos perkėlimas į vertės principu grindžiamus modelius Reformos tikslas – pradėti taikyti vertės principu grindžiamus sveikatos priežiūros modelius ir palaipsniui pereiti prie jų, kad papildytų dabartiniais kiekiais grindžiamus sveikatos priežiūros modelius, kad būtų pagerinti sveikatos priežiūros rezultatai ir sumažintos išlaidos. Ji apima tinkamų vertės principu grindžiamų modelių ir iniciatyvų kūrimą, atitinkamus stebėsenos mechanizmus, skirtus reformos sėkmei įvertinti ir stebėti, ir vertės principu grindžiamų modelių įvedimą sprendime dėl pirminės ir stacionarinės sveikatos priežiūros išlaidų kompensavimo, kaip numatyta bendrosios sveikatos sistemos teisės aktuose. Reforma baigiama įgyvendinti iki 2023 m. kovo 31 d.

5 investicijų grupė (C1.1I5). Kipro valstybinių ligoninių stiprinimas, modernizavimas ir atnaujinimas Šių investicijų tikslas – stiprinti, modernizuoti ir (arba) atnaujinti Kipro valstybines ligonines, kad jos galėtų vienodomis sąlygomis konkuruoti su privačiuoju sektoriumi, kartu gerinant sveikatos priežiūros paslaugų kokybę ir sveikatos priežiūros darbuotojų darbo sąlygas valstybinėse ligoninėse. Ši priemonė apima šių devynių valstybinių ligoninių tobulinimą, modernizavimą ir (arba) atnaujinimą: 1) Makarijaus ligoninės vaikams išplėtimą, kad vaikams būtų galima pasiūlyti visapusišką gydymą; 2) Pafo ir Limasolio ligoninių hemodializės skyriaus statybą ir (arba) plėtimą; 3) psichikos sveikatos ligoninės statybą; 4) Limasolio bendrosios ligoninės gerinimą; 5) visose Kipro valstybinėse ligoninėse nelaimingų atsitikimų ir ekstremaliųjų situacijų skyrių išplėtimą; 6) Pafo bendrosios ligoninės gerinimą; 7) invazinės spinduliuotės skyriaus išplėtimą, įskaitant medicininę įrangą (pvz., angiografijos įrenginį); 8) COVID-19 padalinio Famagustos ligoninėje statybą ir 9) Limasolio bendrosios ligoninės užkrečiamųjų ligų skyriaus sukūrimą. Pastatų renovacija siekiama vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį. Pafo ligoninės hemodializės įrenginio pirminės energijos poreikis turi būti bent 20 % mažesnis, nei nustatyta pagal beveik nulinės energijos pastato reikalavimą. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2026 m. birželio 30 d. A.4. Su paskola susijusios stebėsenos ir įgyvendinimo tarpinės reikšmės, siektinos reikšmės, rodikliai ir tvarkaraštis Eilės numeris Susijusi priemonė (reforma arba investicija) Tarpinė reikšmė / Siektina reikšmė Pavadinimas Kokybiniai rodikliai

(jei tai tarpinės reikšmės) Kiekybiniai rodikliai

(jei tai siektinos reikšmės) Orientacinis reikšmių pasiekimo tvarkaraštis Kiekvienos tarpinės ir siektinos reikšmės aprašymas Matavimo vienetas Bazinis lygis Tikslas Ketvirtis Metai 16 C1.1R3 Palaipsniui pereiti prie vertės principu grindžiamų sveikatos priežiūros paslaugų teikimo ir kompensavimo sistemos. Tarpinė reikšmė Atsižvelgiama į pirminės sveikatos priežiūros ir stacionarinės sveikatos priežiūros vertės principu grindžiamą išlaidų kompensavimą Vertės principu grindžiamas kompensavimas, kuris turi atsispindėti sprendime dėl kompensavimo - - - I ketv. 2023 Metiniai bendrosios sveikatos priežiūros sistemos išlaidų kompensavimo sprendimai koreguojami, kad į juos būtų įtrauktas pirminės ir stacionariosios sveikatos priežiūros išlaidų kompensavimas pagal vertę. 17 C1. 1I5. Kipro valstybinių ligoninių stiprinimas, modernizavimas ir atnaujinimas Siektina reikšmė Patobulintos, pastatytos ir (arba) atnaujintos valstybinės ligoninės - Skaičius 0 7 II ketv. 2024 Bent septynios valstybinės ligoninės išplėstos, statomos ir (arba) atnaujinamos. Pastatų renovacija siekiama vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį. Pafo ligoninės hemodializės įrenginio pirminės energijos poreikis turi būti bent 20 % mažesnis, nei nustatyta pagal beveik nulinės energijos pastato reikalavimą. Darbų pabaiga patvirtinama perimant išduotus pažymėjimus apie atliktus darbus. 18 C1. 1I5. Kipro valstybinių ligoninių stiprinimas, modernizavimas ir atnaujinimas Siektina reikšmė Patobulintos, pastatytos ir (arba) atnaujintos valstybinės ligoninės - Skaičius 7 9 II ketv. 2026 Devynios valstybinės ligoninės išplėstos, statomos ir (arba) atnaujinamos. Pastatų renovacija siekiama vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį. Pafo ligoninės hemodializės įrenginio pirminės energijos poreikis turi būti bent 20 % mažesnis, nei nustatyta pagal beveik nulinės energijos pastato reikalavimą. Darbų pabaiga patvirtinama perimant išduotus pažymėjimus apie atliktus darbus. B. 2.1 KOMPONENTAS. Poveikio klimatui neutralizavimas, energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinančioji energija Šia Kipro ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano dalimi siekiama spręsti klimato kaitos švelninimo uždavinį prisidedant prie šalies perėjimo prie poveikio klimatui neutralumo. Komponento tikslai – gerinti aplinkos politiką taikant priemones, susijusias su ekologiniais mokesčiais, elektros energijos rinkos atvėrimu ir palankesnių sąlygų atsinaujinančių išteklių energijos ir renovacijos projektų licencijavimui sudarymu. Šio komponento tikslas – pagerinti pastatų fondo ir kitos infrastruktūros energijos vartojimo efektyvumą ir remti žaliąsias investicijas į MVĮ, namų ūkius, viešąjį sektorių ir NVO. Šiuo komponentu taip pat siekiama sumažinti energijos nepriteklių ir spręsti Kipro energetinės izoliacijos problemą. Komponentu remiamos 2019 ir 2020 m. konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos, kuriose rekomenduojama sutelkti investicijas ir su investicijomis susijusią politiką į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiąją energiją (2019 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 4 ir 2020 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 3). Tikimasi, kad nė viena šio komponento priemonė nedaro reikšmingos žalos aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje, atsižvelgiant į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pagal technines gaires dėl reikšmingos žalos nedarymo principo (2021/C58/01) nustatytų priemonių ir poveikio mažinimo veiksmų aprašymą. B.1. Su negrąžintina finansine parama susijusių reformų ir investicijų aprašymas 1 reforma (C2.1R1). Aplinkosauginiai mokesčiai Priemonės tikslai – skatinti pereiti prie efektyvesnio aplinkos išteklių naudojimo, mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos skverbtį. Reformą sudaro teisės aktų pakeitimai, kuriais nustatomas anglies dioksido mokestis degalams, naudojamiems ekonomikos sektoriuose, kuriems netaikoma šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema. Reforma taip pat apima laipsnišką mokesčio už vandenį įvedimą, taip pat mokesčio už buitines ir (arba) sąvartynų atliekas įvedimą. Reforma siekiama apčiuopiamai prisidėti siekiant 2030 m. klimato ir energetikos siektinų reikšmių, kad būtų sumažintas išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir padidinta atsinaujinančiosios energijos dalis. Teisės aktų pakeitimai grindžiami nepriklausomo tyrimo, kurį reikia atlikti, išvadomis. Reforma baigiama įgyvendinti iki 2026 m. birželio 30 d. 2 reforma (C2.1R2). Kipro perdavimo sistemos operatoriaus (TSOC) nepriklausomumas nuo dabartinės Kipro elektros energijos institucijos Priemonės tikslas – didinti konkurenciją elektros energijos rinkoje sudarant sąlygas naujiems investuotojams dalyvauti elektros energijos gamybos, kaupimo, telkimo, reguliavimo apkrova ir tiekimo veikloje.

Reforma apima Kipro perdavimo sistemos operatoriaus (TSOC) nepriklausomumo nuo dabartinės Kipro elektros energijos institucijos (EAC) užtikrinimą valdymo, finansų ir personalo valdymo požiūriu. Šia priemone taip pat turi būti sudarytos palankesnės sąlygos pakeisti tiekėją, o tai turėtų sumažinti elektros energijos sąnaudas buitiniams ir komerciniams / pramoniniams vartotojams. Reforma baigiama įgyvendinti iki 2021 m. gruodžio 31 d. 3 reforma (C2.1R3). Vieno langelio principu grindžiamos skaitmeninės vieno langelio sistemos, skirtos atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektams supaprastinti ir palengvinti energijos renovaciją pastatuose Priemonės tikslas – skatinti AEI projektų įgyvendinimą supaprastinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektų leidimų išdavimo procesą. Šia reforma taip pat siekiama paspartinti pastatų energinę renovaciją. Reforma apima leidimų išdavimo atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektams išdavimo proceso skaitmeninimą ir bendro informacijos centro, teikiančio techninę ir finansinę paramą pastatų energinės renovacijos tikslais, įsteigimą. Reforma baigiama įgyvendinti iki 2022 m. gruodžio 31 d. 4 reforma (C2.1R4). Energijos kaupimo reguliavimo sistema Priemonės tikslas – nustatyti reguliavimo sistemą, kuria būtų skatinamas saugyklų dalyvavimas elektros energijos rinkoje. Reforma apima perdavimo ir paskirstymo taisyklių ir prekybos ir atsiskaitymo taisyklių (TSR) pakeitimą, kad saugyklos galėtų dalyvauti didmeninėje elektros energijos rinkoje. Tikimasi, kad tai paskatins elektros energijos gamybą atsinaujinančiosios energijos sistemose ir prisidės prie visos elektros energijos rinkos efektyvumo ir ekonominio gyvybingumo. Reforma baigiama įgyvendinti iki 2021 m. gruodžio 31 d. 1 investicijų grupė (C2.1I1). Investicijų į energijos vartojimo efektyvumą skatinimas MVĮ, savivaldybėse, bendruomenėse ir platesniame viešajame sektoriuje Priemonės tikslas – sumažinti pirminės ir galutinės energijos suvartojimą ir išmetamo CO2 kiekį pastatuose ir (arba) įrenginiuose, kurie priklauso arba kuriuos eksploatuoja MVĮ, vietos valdžios institucijos (savivaldybės ir bendruomenės) ir platesnio viešojo sektoriaus organizacijos. Investicijos apima paramos bent 275 subjektams teikimą pastatų renovacijai ir gamybos procesų veiksmingumo didinimui. Dotacijų schema taip pat skatinamas energijos vartojimo audito vykdymas, skaitmeninių technologijų diegimas ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimas. Investicijomis siekiama vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį. Tikimasi, kad ši priemonė nedaro didelės žalos aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje, atsižvelgiant į priemonės aprašymą ir gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pagal technines gaires dėl reikšmingos žalos nedarymo principo (2021/C58/01) nustatytus poveikio mažinimo veiksmus. Visų pirma, kvietime teikti pasiūlymus dėl šios priemonės matyti, kad biomasės katilų pirkimas atitiktų Direktyvos 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje, Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos (ES) 2018/2001 ir atitinkamų nacionalinės teisės aktų dėl išmetamų oro teršalų nuostatas. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2025 m. gruodžio 31 d.



2 investicijų grupė (C2.1I2). Atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir individualių energijos vartojimo efektyvumo priemonių skatinimas būstuose ir energijos nepritekliaus mažinimas namų ūkiuose, kuriuose yra žmonių su negalia Priemonės tikslas – skatinti naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir taupyti energiją dideliam senų būstų fondui, taip pat subsidijuoti nedidelio masto energijos renovaciją energijos nepriteklių patiriančiuose namų ūkiuose ir namų ūkiuose, kuriuose yra žmonių su negalia.

Investicijas sudaro dvi papriemonės: i) paramos schema, skirta atsinaujinančiųjų išteklių energijai ir individualioms energijos vartojimo efektyvumo priemonėms būstuose skatinti, ir ii) paramos schema, skirta energijos nepritekliui namų ūkiuose, kuriuose yra žmonių su negalia, mažinti. 1 papriemonė. Atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo priemonių skatinimas būstuose Investicijas sudaro dotacijos bent 16 200 būstų (įskaitant pažeidžiamų elektros vartotojų namų ūkius) stogų šiluminei izoliacijai ir (arba) fotovoltinių sistemų įrengimui ir (arba) esamo būsto saulės vandens šildymo (SWH) sistemų įrengimui arba pakeitimui. 2 papriemonė. Energijos nepritekliaus problemos sprendimas namų ūkiuose, kuriuose yra žmonių su negalia Investicijas sudaro parama nedidelio masto energijos renovacijai, pavyzdžiui, šilumos izoliacijai ir efektyviai energiją vartojančiai įrangai, bent 270 energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių ir namų ūkiams, kuriuose yra žmonių su negalia. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2026 m. birželio 30 d. 3 investicijų grupė (C2.1I3). Skatinti vietos ir (arba) platesnio masto valdžios institucijas ir NVO naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir taupyti energiją ir sudaryti palankesnes sąlygas vietos bendruomenėms pereiti prie klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos; Priemonės tikslas – skatinti naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir taupyti energiją didelę senos infrastruktūros, kurią naudoja vietos valdžios institucijos, dalį, taip pat sukurti tvarios energetikos ir prisitaikymo prie klimato kaitos investicinių projektų sistemą Kipro kaimo bendruomenėse. Investicijas sudaro dvi papriemonės: i) skatinimas vietos ir (arba) platesnio masto valdžios institucijas ir NVO naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir taupyti energiją ir ii) palengvinti vietos bendruomenių perėjimą prie klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos. Investicijomis siekiama vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį. 1 papriemonė. Skatinti vietos ir (arba) platesnio masto valdžios institucijas ir NVO naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir taupyti energiją Pagal šią papriemonę nustatoma dotacijų schema, pagal kurią vietos valdžios institucijoms ir NVO teikiama parama didelio masto energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių priemonėms pastatuose, infrastruktūroje ir socialiniuose būstuose.



2 papriemonė. Sudaryti palankesnes sąlygas vietos bendruomenėms pereiti prie klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos Pagal šią papriemonę teikiama techninė parama kaimo bendruomenių taryboms rengiant tvarios energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir įgyvendinant investicijas į energetiką ir klimato kaitą, taip pat kuriant dotacijų sistemą, skirtą investicijoms į tvarią energetiką ir prisitaikymą prie klimato kaitos remti. Įgyvendinus abi pagalbines priemones, vietos valdžios institucijos arba NVO kartu turi skirti ne mažiau kaip 580 investicijų, skirtų energiniam naudingumui ir atsparumui klimato kaitai didinti. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2026 m. birželio 30 d.

4 investicijų grupė (C2.1I4). Išmetamo CO2 kiekio mažinimas pramonės šakose, įmonėse ir organizacijose Priemonės tikslas – paskatinti pramonės įmones, įmones ir organizacijas dalyvauti pertvarkose, kuriomis siekiama mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, ir įgyvendinti veiksmų planus, kuriais siekiama sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį jų veiklos ir (arba) tiekimo grandinėse. Investicijomis siekiama sukurti paramos sistemą, pagal kurią būtų teikiamas finansavimas, atitinkantis šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų įsigijimo išlaidas, kurių reikia išvengti dėl paramos gavėjų veiksmų sumažėjus išmetamųjų teršalų kiekiui. Dėl suteiktos paramos sumažinama ne mažiau kaip 354 566 tonos CO2 ekv. Siekiant užtikrinti, kad priemonė atitiktų technines gaires dėl reikšmingos žalos nedarymo principo (2021/C58/01), į būsimų projektų kvietimų teikti paraiškas tinkamumo kriterijus neįtraukiamas šis veiklos rūšių sąrašas: i) veikla, susijusi su iškastiniu kuru, įskaitant naudojimą vartotojų grandies rinkoje; ii) veikla pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ATLPS), kuria siekiama, kad numatomas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis būtų ne mažesnis nei atitinkami taršos rodikliai; iii) veikla, susijusi su atliekų sąvartynais, deginimo įrenginiais ir mechaninio biologinio apdorojimo įrenginiais; iv) veiklą, kurią vykdant ilgalaikis atliekų šalinimas gali pakenkti aplinkai. Be to, techninėje užduotyje reikalaujama, kad būtų galima pasirinkti tik tuos veiksmus, kurie atitinka atitinkamus ES ir nacionalinius aplinkos apsaugos teisės aktus. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2026 m. birželio 30 d. 5 investicijų grupė (C2.1I5). Viešųjų pastatų energijos vartojimo efektyvumo didinimas Priemonės tikslas – palengvinti pasirinktų viešųjų pastatų, t. y. priešgaisrinės tarnybos pastatų, mokyklų, Nikosijos bendrosios ligoninės, vandens valymo įrenginių ir vandens pumpavimo stočių, energijos atnaujinimą ir didesnį energijos vartojimo efektyvumą. Investicijas sudaro trys paprogramės: i) priešgaisrinės paslaugos ir mokyklos; ii) Nikosijos bendroji ligoninė ir iii) prie tinklo prijungtų fotovoltinės energijos sistemų įrengimas vandens valymo įrenginiuose ir vandens pumpavimo stotyse. 1 papriemonė. Priešgaisrinės paslaugos ir mokyklos Šią papriemonę sudaro energijos modernizavimas 16 Kipro miesto gaisrinės stočių, ugniagesių brigados būstinėje ir dviejose kaimo gaisrinėse. Pagalbinė priemonė taip pat apima šiluminės izoliacijos ir fotovoltinių sistemų įrengimą bent 405 mokyklose. Investicijomis siekiama vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį. 2 papriemonė. Nikosijos bendroji ligoninė Pagalbinę priemonę sudaro fotovoltinės sistemos įdiegimas ir įrengimas Nikosijos bendrojoje ligoninėje; jos bendras pajėgumas – 943 kW. 3 papriemonė. Vandens valymo įrenginiai ir vandens siurblinės Pagalbinę priemonę sudaro prie tinklo prijungtų fotovoltinės energijos sistemų, kurių bendra galia yra 2 MWp, įrengimas vandens valymo įrenginiuose ir vandens siurbimo stotyse. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2025 m. gruodžio 31 d.

6 investicijų grupė (C2.1I6). Atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir pažangiųjų tinklų bandymo infrastruktūros atnaujinimas Kipro universitete Priemonės tikslas – atnaujinti Kipro universiteto atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir pažangiųjų tinklų bandymų infrastruktūrą ir integruoti šią infrastruktūrą į būsimą pažangųjį elektros energijos tinklą. Investicijas sudaro pažangiųjų elektros energijos tinklų įrangos tiekimas, įrengimas, bandymas, kalibravimas, perdavimas eksploatuoti ir priėmimas, taip pat galutinis infrastruktūros integravimas. Ši priemonė taip pat apima orientavimąsi į darbuotojus ir mokymą. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2024 m. birželio 30 d. 7 investicijų grupė (C2.1I7). Pažangiosios apskaitos infrastruktūros (pažangiosios matavimo infrastruktūros) skirstomosios sistemos operatoriaus (DSO) masinis įrengimas ir eksploatavimas Priemonės tikslas – sudaryti palankesnes sąlygas plačiai diegti pažangiuosius skaitiklius Kipre. Investicijas sudaro 400 000 pažangiųjų skaitiklių pristatymas ir įrengimas galutiniams elektros energijos vartotojams, įskaitant fizinius ir juridinius asmenis. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2026 m. birželio 30 d. 8 investicijų grupė (C2.1I8). Žemės ūkyje išmetamo ŠESD kiekio stebėsena ir mažinimas Priemonės tikslas – sustiprinti žemės ūkio sektoriuje Kipre išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėseną ir prisidėti prie jos mažinimo. Investicijomis siekiama sukurti žemės ūkiui skirtą ŠESD stebėsenos sistemą, kuri teiktų duomenis veiksmingesnei klimato kaitos švelninimo praktikai įgyvendinti ir padėtų iki 2025 m. pabaigos 10 % sumažinti žemės ūkio išmetamą ŠESD kiekį. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2025 m. gruodžio 31 d. 9 investicijų grupė (C2.1I9). Apsauga nuo miškų gaisrų Priemonės tikslas – pagerinti atitinkamų Kipro valdžios institucijų gebėjimus kovoti su gaisro pavojais ir stiprinti apsaugą nuo rizikos, su kuria susiduria piliečiai, infrastruktūra ir miškai. Investicijos apima gaisrų gesinimo orlaivių, transporto priemonių, įrangos ir susijusių mokymų bei techninės priežiūros pirkimą priemonės įgyvendinimo laikotarpiu. Tai apima šių transporto priemonių, mašinų ir įrangos tiekimą: 75 transporto priemonės patruliavimo tikslais siekiant apsaugoti miškus ir perkelti darbuotojus įvykus gaisriniams incidentams; 12 didelių gaisrinių sunkvežimių; 25 skubios pagalbos gaisro gesinimo transporto priemonės; keturi buldozeriai priešgaisriniams darbams atlikti, kurie gali būti greitai sunkvežimiais pristatomi į gaisro vietas; keturi antžeminiai buldozeriai, skirti priešgaisrinės apsaugos darbams atlikti; šeši žemės ūkio traktoriai su gaisro prevencijos įranga, skirta priešgaisrinės saugos priemonėms panaudoti; keturračiai ekskavatoriai ir (arba) krautuvai; šeši šakų smulkintuvai; keturi krovėjai (sunkvežimiai) ir šešios 20 tonų autocisternos priešgaisrinės saugos tikslais; vienas gaisro gesinimo orlaivis. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2025 m. gruodžio 31 d.

10 investicijų grupė (C2.1I10). Rinkos valdymo sistema, skirta elektros energijos rinkos atvėrimui konkurencijai palengvinti Priemonės tikslas – įdiegti Kipro perdavimo sistemos operatoriaus rinkos valdymo sistemą, kaip priemonę, palengvinančią elektros energijos rinkos atvėrimą konkurencijai. Investicijas sudaro Kipro elektros energijos rinkos valdymo sistemos įrengimas ir diegimas ir susijęs 100 % perdavimo sistemos operatoriaus darbuotojų mokymas. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2023 m. kovo 31 d. B.2. Su negrąžintina finansine parama susijusios stebėsenos ir įgyvendinimo tarpinės reikšmės, siektinos reikšmės, rodikliai ir tvarkaraštis Eilės numeris Susijusi priemonė (reforma arba investicija) Tarpinė reikšmė / Siektina reikšmė Pavadinimas Kokybiniai rodikliai

(jei tai tarpinės reikšmės) Kiekybiniai rodikliai

(jei tai siektinos reikšmės) Orientacinis reikšmių pasiekimo tvarkaraštis Kiekvienos tarpinės ir siektinos reikšmės aprašymas Matavimo vienetas Bazinis lygis Tikslas Ketvirtis Metai 19 C2.1R1 Aplinkosauginiai mokesčiai Tarpinė reikšmė Įstatymo, kuriuo nustatomas anglies dioksido mokestis kurui, mokestis už vandenį ir mokestis už buitines ir (arba) sąvartynų atliekas, įsigaliojimas Įstatymo nuostata, kuria nurodoma, kad įsigalioja įstatymas, kuriuo nustatomas anglies dioksido mokestis kurui, mokestis už vandenį ir mokestis už buitines ir (arba) sąvartynų atliekas - - - II ketv. 2023 Įsigalioja teisės aktų pakeitimai, kuriais siekiama konkrečiai prisidėti prie 2030 m. siektinos reikšmės sumažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Pakeitimai grindžiami nepriklausomo tyrimo, kurį reikia atlikti, išvadomis. Įstatymu visų pirma nustatomas a) anglies dioksido mokestis degalams, naudojamiems ekonomikos sektoriuose, kuriems netaikoma ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, b) laipsniškai įvedamas mokestis už vandenį, kuris atspindėtų šio gamtos ištekliaus trūkumą ir jo naudojimo aplinkai kaštus, ir c) įvedamas visoje šalyje taikomas mokestis už buitines ir (arba) sąvartynų atliekas. 20 C2.1R1 Aplinkosauginiai mokesčiai Tarpinė reikšmė Poveikio vertinimo ataskaita, kurioje vertinamas reformos poveikis aplinkai ir ekonomikai Poveikio vertinimo ataskaitos, kurioje vertinamas reformos poveikis aplinkai ir ekonomikai, paskelbimas - - - II ketv. 2026 Poveikio vertinimo ataskaita, kurioje vertinamas reformos poveikis aplinkai ir ekonominis poveikis namų ūkiams ir įmonėms, taip pat prireikus rekomenduojami tolesni mokesčių pakeitimai. 21 C2.1R2 Kipro perdavimo sistemos operatoriaus (TSOC) nepriklausomumas nuo dabartinės Kipro elektros energijos institucijos Tarpinė reikšmė 2021 m. Elektros energijos rinkos reguliavimo įstatymas Įstatymo nuostata, nurodanti 2021 m. Elektros energijos rinkos reguliavimo įstatymo įsigaliojimą - - - IV ketv. 2021 2021 m. Elektros energijos rinkos reguliavimo įstatymo įsigaliojimas, kuriuo siekiama palengvinti elektros energijos rinkos atvėrimą konkurencijai ir skatinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių įsisavinimą: a) Kipro perdavimo sistemos operatoriaus (TSOC) nepriklausomumo nuo dabartinės Kipro elektros energijos institucijos (EAC) (valdymas, finansinis savarankiškumas ir TSOC personalo nepriklausomumas), b) priemonių, būtinų elektros energijos kainai buitiniams ir komerciniams / pramoniniams vartotojams sumažinti, sukūrimas ir c) skaidrumo ir pasitikėjimo sąlygų sudarymas siekiant motyvuoti naujus investuotojus į elektros energijos gamybą ir tiekimą. 22 C2.1R3 Vieno langelio principu grindžiamos skaitmeninės vieno langelio sistemos, skirtos atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektams supaprastinti ir palengvinti energijos renovaciją pastatuose Tarpinė reikšmė Visapusiškai veikianti IT platforma Energetikos, prekybos ir pramonės ministerijos patvirtinta visiškai veikianti IT platforma - - - IV ketv. 2022 Visapusiškai veikianti IT platforma, skirta 1) padėti pareiškėjui skaidriu administraciniu prašymų išduoti leidimą teikimo procesu, kol atsakingos institucijos pateiks vieną ar kelis sprendimus, 2) suteikti pareiškėjui visą būtiną informaciją ir prireikus įtraukti kitas administracines institucijas. 23 C2.1R4 Energijos kaupimo reguliavimo sistema Tarpinė reikšmė Perdavimo ir paskirstymo taisyklių ir prekybos ir atsiskaitymo taisyklių (TSR) dalinis keitimas Perdavimo ir paskirstymo taisyklių ir prekybos ir atsiskaitymo taisyklių pakeitimų paskelbimas Kipro energetikos reguliavimo institucijos interneto svetainėje - - - IV ketv. 2021 Perdavimo ir paskirstymo taisyklių (TPR) ir prekybos ir atsiskaitymo taisyklių pakeitimo, kuriuo nustatoma būtina reguliavimo sistema (rinkos taisyklės) ir techninės sąlygos, kad saugyklos galėtų: - dalyvauti didmeninėje elektros energijos rinkoje, - skatinti ekonomiškai perspektyvios, veiksmingos, saugios ir į vartotojus orientuotos elektros energijos rinkos, kurioje pirmenybė būtų teikiama elektros energijos gamybai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių sistemų, plėtrą. 24 C2.1I1 Investicijų į energijos vartojimo efektyvumą skatinimas MVĮ, savivaldybėse, bendruomenėse ir platesniame viešajame sektoriuje Tarpinė reikšmė Paramos schema, kuria skatinamos investicijos į energijos vartojimo efektyvumą MVĮ, savivaldybėse, bendruomenėse ir platesniame viešajame sektoriuje Kvietimo teikti paraiškas dėl paramos schemos, kuria skatinamos investicijos į energijos vartojimo efektyvumą MVĮ, savivaldybėse, bendruomenėse ir platesniame viešajame sektoriuje, paskelbimas - - - IV ketv. 2021 Paskelbus kvietimą teikti paraiškas dėl paramos schemos, skirtos skatinti investicijas į energijos vartojimo efektyvumą MVĮ, savivaldybėse, bendruomenėse ir platesniame viešajame sektoriuje, patikrinus valstybės pagalbos reguliavimą, kurį turi taikyti už valstybės pagalbos kontrolę atsakingas Komisijos narys ir Ministrų Tarybos sprendimas, kuriuo patvirtinami schemos tikslai. Investicijomis siekiama vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį. 25 C2.1I1 Investicijų į energijos vartojimo efektyvumą skatinimas MVĮ, savivaldybėse, bendruomenėse ir platesniame viešajame sektoriuje Siektina reikšmė Subjektai (MVĮ, savivaldybės, bendruomenės ir platesnis viešasis sektorius), įgyvendinę energijos vartojimo efektyvumo intervencines priemones Skaičius 0 125 IV ketv. 2024 Bent 125 subjektai (MVĮ, savivaldybės, bendruomenės ir platesnis viešasis sektorius) įgyvendino 1) energijos vartojimo efektyvumo intervencines priemones (energijos vartojimo efektyvumo priemones) pastatuose arba 2) energijos vartojimo efektyvumo priemones, susijusias su jų gamybos procesais, arba 3) energijos vartojimo efektyvumo priemones savivaldybių sporto objektuose dėl teikiamos paramos, kuriomis siekiama vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį. Atrinkti projektai turi atitikti technines rekomendacijas dėl reikšmingos žalos nedarymo principo (2021/C58/01), naudojant išimčių sąrašą ir reikalavimą laikytis atitinkamų ES ir nacionalinių aplinkos teisės aktų. 26 C2.1I1 Investicijų į energijos vartojimo efektyvumą skatinimas MVĮ, savivaldybėse, bendruomenėse ir platesniame viešajame sektoriuje Siektina reikšmė Subjektai (MVĮ, savivaldybės, bendruomenės ir platesnis viešasis sektorius), įgyvendinę energijos vartojimo efektyvumo intervencines priemones Skaičius 125 275 IV ketv. 2025 Bent 275 subjektai (MVĮ, savivaldybės, bendruomenės ir platesnis viešasis sektorius) įgyvendino 1) energijos vartojimo efektyvumo intervencines priemones (energijos vartojimo efektyvumo priemones) pastatuose arba 2) energijos vartojimo efektyvumo priemones, susijusias su jų gamybos procesais, arba 3) energijos vartojimo efektyvumo priemones savivaldybių sporto objektuose dėl teikiamos paramos, kuriomis siekiama vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį. Atrinkti projektai turi atitikti technines rekomendacijas dėl reikšmingos žalos nedarymo principo (2021/C58/01), naudojant išimčių sąrašą ir reikalavimą laikytis atitinkamų ES ir nacionalinių aplinkos teisės aktų. 27 C2.1I2 Atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir individualių energijos vartojimo efektyvumo priemonių skatinimas būstuose ir energijos nepritekliaus mažinimas namų ūkiuose, kuriuose yra žmonių su negalia Tarpinė reikšmė Pirmasis kvietimas teikti paraiškas dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir individualias energijos vartojimo efektyvumo priemones būstuose Paskelbtas pirmasis kvietimas teikti paraiškas - - - II ketv. 2021 Pirmasis kvietimas teikti paraiškas skatinti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir individualias energijos vartojimo efektyvumo priemones būstuose paskelbtas AIE ir Energijos apsaugos fondo interneto svetainėje. Investicijomis siekiama vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį. 28 C2.1I2 Atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir individualių energijos vartojimo efektyvumo priemonių skatinimas būstuose ir energijos nepritekliaus mažinimas namų ūkiuose, kuriuose yra žmonių su negalia Siektina reikšmė Būstai ir namų ūkiai, kuriuose yra žmonių su negalia, pagerinę savo energinį naudingumą - Skaičius 0 8 600 IV ketv. 2023 Bent 8 500 būstų ir 100 namų ūkių, kuriuose yra žmonių su negalia, dėl pritaikytų sprendimų (pagalbinių paslaugų ir energijos orientavimo) ir finansinės paramos, kuria siekiama vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį, pagerėjo jų energinis naudingumas. 29 C2.1I2 Atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir individualių energijos vartojimo efektyvumo priemonių skatinimas būstuose ir energijos nepritekliaus mažinimas namų ūkiuose, kuriuose yra žmonių su negalia Siektina reikšmė Būstai ir namų ūkiai, kuriuose yra žmonių su negalia, pagerinę savo energinį naudingumą - Skaičius 8 600 16 470 II ketv. 2026 Bent 16 200 būstų ir 270 namų ūkių, kuriuose yra žmonių su negalia, dėl pritaikytų sprendimų (pagalbinių paslaugų ir energijos orientavimo) ir finansinės paramos, kuria siekiama vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį, pagerėjo jų energinis naudingumas. 30 C2.1I3 Skatinti vietos ir (arba) platesnio masto valdžios institucijas ir NVO naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir taupyti energiją ir sudaryti palankesnes sąlygas vietos bendruomenėms pereiti prie klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos; Tarpinė reikšmė Pirmasis kvietimas teikti paraiškas siekiant remti vietos valdžios institucijas energijos vartojimo efektyvumo priemonių srityje Paskelbti pirmąjį kvietimą teikti paraiškas - - - III ketv. 2021 Pirmasis kvietimas teikti paraiškas vietos valdžios institucijoms remti energijos vartojimo efektyvumo priemones paskelbtas AIE ir Energijos išsaugojimo fondo interneto svetainėje. Investicijomis siekiama vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį. 31 C2.1I3 Skatinti vietos ir (arba) platesnio masto valdžios institucijas ir NVO naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir taupyti energiją ir sudaryti palankesnes sąlygas vietos bendruomenėms pereiti prie klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos; Siektina reikšmė Vietos valdžios institucijų arba NVO, kurios pagerino savo energinį naudingumą ir atsparumą klimato kaitai, investicijos - Skaičius 0 190 IV ketv. 2023 Bent 190 investicijų, kurias vykdo vietos valdžios institucijos arba NVO, pagerinusios savo energinį naudingumą ir atsparumą klimato kaitai dėl techninės pagalbos ir finansinės paramos, kuriomis siekiama vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį. 32 C2.1I3 Skatinti vietos ir (arba) platesnio masto valdžios institucijas ir NVO naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir taupyti energiją ir sudaryti palankesnes sąlygas vietos bendruomenėms pereiti prie klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos; Siektina reikšmė Vietos valdžios institucijų arba NVO, kurios pagerino savo energinį naudingumą ir atsparumą klimato kaitai, investicijos - Skaičius 190 580 II ketv. 2026 Bent 580 investicijų, kurias vykdo vietos valdžios institucijos arba NVO, pagerinusios savo energinį naudingumą ir atsparumą klimato kaitai dėl techninės pagalbos ir finansinės paramos, kuriomis siekiama vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį. 33 C2.1I4 Išmetamo CO2 kiekio mažinimas pramonės šakose, įmonėse ir organizacijose Siektina reikšmė Sumažintas išmetamųjų teršalų kiekis - Skaičius 0 130 000 IV ketv. 2024 Dėl suteiktos paramos sumažintas bent 130 000 tonų CO2 ekv. Išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimas tikrinamas išorės ekspertų ataskaitose. Atrinkti projektai turi atitikti technines rekomendacijas dėl reikšmingos žalos nedarymo principo (2021/C58/01), naudojant išimčių sąrašą ir reikalavimą laikytis atitinkamų ES ir nacionalinių aplinkos teisės aktų. 34 C2.1I4 Išmetamo CO2 kiekio mažinimas pramonės šakose, įmonėse ir organizacijose Siektina reikšmė Išmetamųjų teršalų kiekis dar labiau sumažintas - Skaičius 130 000 354 566 II ketv. 2026 Dėl suteiktos paramos sumažintas bent 354 566 tonų CO2 ekv. Išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimas tikrinamas išorės ekspertų ataskaitose. Atrinkti projektai turi atitikti technines rekomendacijas dėl reikšmingos žalos nedarymo principo (2021/C58/01), naudojant išimčių sąrašą ir reikalavimą laikytis atitinkamų ES ir nacionalinių aplinkos teisės aktų. 35 C2.1I5 Viešųjų pastatų energijos vartojimo efektyvumo didinimas Siektina reikšmė Mokyklose įrengtos šiluminės izoliacijos ir fotovoltinės sistemos - Skaičius 0 405 I ketv. 2022 Bent 405 mokyklose įrengtos šiluminės izoliacijos ir fotovoltinės sistemos, kurių tikslas – vidutiniškai bent 30 % sumažinti pirminės energijos poreikį. 36 C2.1I5 Viešųjų pastatų energijos vartojimo efektyvumo didinimas Siektina reikšmė Fotovoltinės sistemos sukūrimas ir įrengimas Nikosijos bendrojoje ligoninėje - Skaičius 0 943 IV ketv. 2023 Fotovoltinės sistemos įrengimas ir sumontavimas Nikosijos bendrojoje ligoninėje, kurios bendras pajėgumas 943 KW. 37 C2.1I5 Viešųjų pastatų energijos vartojimo efektyvumo didinimas Siektina reikšmė Fotovoltinių sistemų įrengimo vandens siurblinėse ir gaisrinėse pabaigimas - Skaičius 0 2 200 IV ketv. 2025 Fotovoltinių sistemų (bendra galia – 2 200 kW) įrengimo vandens siurblinėse ir gaisrinėse pabaigimas. 38 C2.1I6 Atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir pažangiųjų tinklų bandymo infrastruktūros atnaujinimas Kipro universitete Tarpinė reikšmė Elektros energijos tinklo atnaujinimo į pažangųjį tinklą įrangos įrengimo sutarties pasirašymas Sutarties pasirašymas - - - IV ketv. 2022 Sutarties dėl elektros tinklo atnaujinimo į pažangųjį tinklą įrengimo po sėkmingos viešųjų pirkimų procedūros pasirašymas. 39 C2.1I6 Atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir pažangiųjų tinklų bandymo infrastruktūros atnaujinimas Kipro universitete Tarpinė reikšmė Pažangiųjų tinklų įrangos tiekimas, sėkmingas įrengimas ir priėmimas Paskelbta priėmimo ataskaita - - - II ketv. 2024 Pažangiųjų tinklų įrangos tiekimas, sėkmingas įrengimas, bandymas, kalibravimas, atidavimas eksploatuoti ir priėmimas, taip pat galutinis infrastruktūros integravimas. 40 C2.1I7 Pažangiosios apskaitos infrastruktūros (pažangiosios matavimo infrastruktūros) skirstomosios sistemos operatoriaus (DSO) masinis įrengimas ir eksploatavimas Tarpinė reikšmė Sutarties dėl pažangios elektros skaitiklių infrastruktūros pasirašymas Sutarties pasirašymas - - - I ketv. 2022 Sutarties dėl pažangiosios elektros skaitiklių infrastruktūros pasirašymas (aparatinė įranga, programinė įranga ir pagalba ir kitos paslaugos). 41 C2.1I7 Pažangiosios apskaitos infrastruktūros (pažangiosios matavimo infrastruktūros) skirstomosios sistemos operatoriaus (DSO) masinis įrengimas ir eksploatavimas Siektina reikšmė Pažangiųjų skaitiklių pristatymas ir įrengimas - Skaičius 0 200 000 III ketv. 2024 Sutikimas pristatyti ir įrengti ne mažiau kaip 200 000 pažangiųjų elektros skaitiklių galutiniams elektros energijos vartotojams, įskaitant fizinius ir juridinius asmenis. 42 C2.1I7 Pažangiosios apskaitos infrastruktūros (pažangiosios matavimo infrastruktūros) skirstomosios sistemos operatoriaus (DSO) masinis įrengimas ir eksploatavimas Siektina reikšmė Pažangiųjų skaitiklių pristatymas ir įrengimas - Skaičius 200000 40 0000 II ketv. 2026 400 000 pažangiųjų elektros skaitiklių pristatymo ir įrengimo galutiniams elektros energijos vartotojams, įskaitant fizinius ir juridinius asmenis, priėmimas. 43 C2.1I8 Žemės ūkyje išmetamo ŠESD kiekio stebėsena ir mažinimas Tarpinė reikšmė Žemės ūkio išmetamo ŠESD kiekio matavimo stebėsenos vienetų įsigijimas ir įrengimas Įrangos patvirtinimas ir montavimas gaunančiojo komiteto - - - II ketv. 2023 Automobilių ir nuolatinių stebėsenos vienetų pirkimas ir įrengimas žemės ūkio sektoriuje išmetamam ŠESD kiekiui matuoti, siekiant įgyvendinti tinkamą politiką, kuria siekiama mažinti išmetamą ŠESD kiekį. 44 C2.1I8 Žemės ūkyje išmetamo ŠESD kiekio stebėsena ir mažinimas Siektina reikšmė Žemės ūkio sektoriuje išmetamo ŠESD kiekio mažinimas - % (procentais) 0 10 IV ketv. 2025 Pasiekti, kad žemės ūkio sektoriuje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis būtų sumažintas 10 % stebint išmetamą ŠESD kiekį ir apskaičiuojant nacionalinius išmetamo ŠESD kiekio koeficientus ir taikant išmetamųjų teršalų faktorius pagal šalies nacionalinį ŠESD kiekio aprašą. Remiantis šalies nacionaline apskaitos ataskaita, 2019 m. bendras žemės ūkio paskirties dirvožemių išmetamųjų teršalų kiekis yra 122,8 kt CO2 ekvivalento. 45 C2.1I9 Apsauga nuo miškų gaisrų Tarpinė reikšmė Susitarimų ir (arba) sutarčių dėl gaisro gesinimo orlaivių, transporto priemonių, įrangos ir paslaugų teikimo pirkimo pasirašymas Susitarimų / sutarčių pasirašymas - - - II ketv. 2022 Susitarimų ir (arba) sutarčių pasirašymas su tiekėjais dėl gaisro gesinimo orlaivių, transporto priemonių, įrangos ir paslaugų teikimo pirkimo siekiant prisidėti prie prisitaikymo prie klimato kaitos ir sumažinti riziką, susijusią su: miškų gaisrų protrūkiais ir plitimu ir apsaugos nuo piliečiams kylančios rizikos stiprinimu, infrastruktūra ir miškais po galimo gaisro. 46 C2.1I9 Apsauga nuo miškų gaisrų Tarpinė reikšmė Priešgaisrinių orlaivių, transporto priemonių ir įrangos pristatymas Priėmimo pažymėjimai, išduoti priešgaisriniams orlaiviams, transporto priemonėms ir įrangai pristatyti - - - IV ketv. 2023 Gaisro gesinimo orlaivių, transporto priemonių ir įrangos pristatymas ir priėmimas. 47 C2.1I9 Apsauga nuo miškų gaisrų Tarpinė reikšmė Paslaugų teikimo užbaigimas Priėmimo pažymėjimai, išduoti paslaugų priėmimui patvirtinti - - - IV ketv. 2025 Šių paslaugų užbaigimas: 1) gaisrų gesinimo operacijų ir pilotų mokymo, 2) miškininkystės praktikų ir 3) paslaugų, susijusių su 3 bepiločiais orlaiviais (UAV) – bepiločiais orlaiviais. 48 C2.1I10 Rinkos valdymo sistema, skirta elektros energijos rinkos atvėrimui konkurencijai palengvinti Tarpinė reikšmė Rinkos valdymo sistemos užbaigimas, diegimas ir naudojimas bei personalo mokymas Rinkos valdymo sistemos galutinio priėmimo pažymėjimo išdavimas ir darbuotojų mokymo baigimo patikrinimas - - - I ketv. 2023 Kipro elektros energijos rinkos valdymo sistemos užbaigimas, įrengimas ir diegimas bei perdavimo sistemos operatoriaus darbuotojų mokymas apie įdiegtą informacinę sistemą ir susijusias veiklos procedūras. B.3. Su paskola susijusių reformų ir investicijų aprašymas 11 investicijų grupė (C2.1I11). Energetikos izoliacijos panaikinimas. Bendro intereso projektas „EuroAsia Interconnector“ Priemonės tikslas – užtikrinti tiekimo saugumą ir konkurencingesnes didmenines elektros energijos kainas, taip pat sudaryti sąlygas intensyviau naudoti elektros energiją iš švaresnių išteklių, visų pirma iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, sujungiant Kipro elektros energijos tinklą su ES žemynine sistema. Investicijas sudaro BIP 3.10.2 Kiprą ir Graikiją jungianti jungtis, apimanti 1 000 MW galios keitiklių stotį Kipre ir susijusią infrastruktūrą Kipre ir Kretoje, sujungtą per 898 km AĮNS povandeninių kabelių, kurių pajėgumas 1 000 MW. Tikimasi, kad tai bus dalis platesnio masto investicijų, kuriomis tiesiama tarpvalstybinė jungiamoji linija, kurios bendras ilgis yra 1 208 km tarp Kretos, Kipro ir Izraelio. Tikimasi, kad įvairios projekto dalys bus finansuojamos iš įvairių šaltinių, būtent iš Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo priemonės, Europos infrastruktūros tinklų priemonės, Europos investicijų banko paskolos, komercinių paskolų ir nuosavo kapitalo. Tikimasi, kad ši priemonė nedaro didelės žalos aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje, atsižvelgiant į priemonės aprašymą ir gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pagal technines gaires dėl reikšmingos žalos nedarymo principo (2021/C58/01) nustatytus poveikio mažinimo veiksmus. Visų pirma, įgyvendinant projektą turi būti tinkamai laikomasi poveikio aplinkai vertinime ir statybos leidime nustatytų poveikio aplinkai mažinimo priemonių. Visos priemonės, nustatytos atliekant PAV ir vertinimą pagal Direktyvą 2000/60/EB, būtinos atitikčiai techninėms gairėms dėl reikšmingos žalos nedarymo principo (2021/C58/01) užtikrinti, įtraukiamos į projektą ir jų laikomasi infrastruktūros statybos, eksploatavimo ir eksploatavimo nutraukimo etapuose. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2025 m. gruodžio 31 d. B.4. Su paskola susijusios stebėsenos ir įgyvendinimo tarpinės reikšmės, siektinos reikšmės, rodikliai ir tvarkaraštis Eilės numeris Susijusi priemonė (Reforma arba investicijų grupė) Tarpinė reikšmė / siektina reikšmė Pavadinimas Kokybiniai rodikliai

(jei tai tarpinės reikšmės) Kiekybiniai rodikliai

(jei tai siektinos reikšmės) Orientacinis reikšmių pasiekimo tvarkaraštis Kiekvienos tarpinės ir siektinos reikšmės aprašymas Matavimo vienetas Bazinis lygis Tikslas Ketvirtis Metai 49 C2.1I11 Energetinės izoliacijos panaikinimas. Bendro intereso projektas „EuroAsia Interconnector“ Tarpinė reikšmė AĮNS keitiklių stoties Kofinu ir sausumos infrastruktūros Kipre statybos darbų pradžia Pasirašyta Kofinou keitiklių stoties statybos sutartis - - - IV ketv. 2022 AĮNS keitiklių stoties Kofinu ir sausumos infrastruktūros statybos darbų pradžia Kipre po to, kai buvo užtikrinti atitinkami finansavimo šaltiniai, nesusiję su EGADP. 50 C2.1I11 Energetinės izoliacijos panaikinimas. Bendro intereso projektas „EuroAsia Interconnector“ Tarpinė reikšmė Keitiklių stoties statybos užbaigimas Keitiklių stoties statybos perėmimo liudijimo išdavimas - - - IV ketv. 2024 Keitiklių stoties statybos užbaigimas, įskaitant aukštos įtampos ir valdymo įrangos įrengimą 51 C2.1I11 Energetinės izoliacijos panaikinimas. Bendro intereso projektas „EuroAsia Interconnector“ Tarpinė reikšmė Užbaigtas ir visapusiškai veikiantis Kipro-Kretos (Graikija) elektros energijos jungiamosios linijos įrenginys Rezultatų priėmimo grupė pasirašo projekto veiklos efektyvumą; viešas pranešimas apie jungiamosios linijos eksploatavimo pradžią - - - IV ketv. 2025 Užbaigtas ir visapusiškai veikiantis Kipro–Kretos (Graikija) elektros energijos jungiamosios linijos įrenginys: 1) panaikinama Kipro, kaip ES valstybės narės, energetinė izoliacija ir 2) užtikrinamas energijos tiekimo saugumą, 3) pasiekiamos nacionalinės klimato srities siektinos reikšmės, kaip nurodyta nacionaliniame klimato plane. C. 2.2 KOMPONENTAS. Darnusis transportas Šia Kipro ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano dalimi siekiama skatinti švaresnį, pažangesnį, saugesnį ir sąžiningesnį judumą mieste skatinant perėjimą nuo asmeninių automobilių prie tvaresnių transporto rūšių, kaip antai viešasis transportas, važiavimas dviračiu, ėjimas pėsčiomis, ir skatinti naudoti netaršias arba mažataršes transporto priemones, taip pat transporto sektoriuje naudoti skaitmenines sistemas. Komponentas skirtas konkrečiai šaliai skirtoms rekomendacijoms dėl investicijų į tvarų transportą (2019 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 4 ir 2020 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 3). Tikimasi, kad nė viena šio komponento priemonė nedaro reikšmingos žalos aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje, atsižvelgiant į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pagal technines gaires dėl reikšmingos žalos nedarymo principo (2021/C58/01) nustatytų priemonių ir poveikio mažinimo veiksmų aprašymą.

C.1. Su negrąžintina finansine parama susijusių reformų ir investicijų aprašymas 1 reforma (C2.2R1). Intelektinės transporto sistemos sukūrimas naudojant skaitmenines porines technologijas Priemonės tikslas – pagerinti technologinę infrastruktūrą, sudaryti sąlygas geriau ir veiksmingiau stebėti infrastruktūrą ir įdiegti pažangias jos savybes. Reforma apima pažangios transporto sistemos kūrimą ir įgyvendinimą siekiant pagerinti judumo valdymą miestų teritorijose ir Kipro TEN-T tinkle, taip pat gerinant įvairių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą. Reforma apima 300 jutiklių tiekimą, įrengimą ir prijungimą prie nacionalinio prieigos taško. Tikimasi, kad ši įranga taps fizinio judumo tinklų skaitmeninimo geografinės informacinės sistemos (GIS) duomenų bazėje ir judumo paslaugų integravimo pagrindu. Reforma baigiama įgyvendinti iki 2025 m. gruodžio 31 d. 2 reforma (C2.2R2). Sukurti sąveikios ir veiksmingos elektra varomų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros ir veiksmingos elektromobilių įkrovimo rinkos reguliavimo sistemą Priemonės tikslas – sudaryti palankesnes sąlygas sukurti veiksmingą elektromobilumo infrastruktūrą, skirtą EVTP įkrauti. Reforma siekiama sukurti mechanizmą, skirtą i) įgyvendinti ir stebėti EVTP įkrovimo rinką ir ii) koordinuoti duomenų analizę, kad būtų galima vykdyti veiksmingą tinklo stebėseną ir užtikrinti atitiktį nacionalinei ir ES teisei. Reforma baigiama įgyvendinti iki 2024 m. gruodžio 31 d. 3 reforma (C2.2R3). Palaipsniui atsisakyti labiausiai taršių transporto priemonių, ypač užterštose miestų teritorijose. Reformos tikslas – sukurti reglamentavimo sistemą, kad būtų suteiktas postūmis pakeisti senus ir aplinką teršiančius riedmenis, ir skatinti naudoti tvarius kelionės į darbą ir judumo sprendimus. Vykdant šią reformą sukuriama teisinė sistema, pagal kurią galima įgyvendinti priemones, kurių tikslas – neįtraukti teršiančių transporto priemonių į svarbiausias sritis, pvz., teršalų neišskiriančios zonos, rinkliavos už transporto priemonių judėjimą tam tikrose zonose ir privalomas EVTP naudojimas vykdant tam tikras transporto operacijas. Reformą remia investicijų grupė Nr. 3 (skatinti plačiai naudoti EVTP, LEV ir alternatyvias transporto priemones). Reforma baigiama įgyvendinti iki 2025 m. gruodžio 31 d. 1 investicijų grupė (C2.2I1). Tvaraus judumo mieste projektų įgyvendinimas ir prieinamumo didinimo priemonės Šių priemonių tikslai – sukurti būtiną infrastruktūrą, kad būtų skatinamas judumas mieste su ekologiškesnėmis galimybėmis, gerinama miesto aplinka ir kelių eismo saugumas Limasolyje ir Larnakoje. Investicijos taip pat apima priemones, skirtas pėsčiųjų, dviratininkų ir neįgaliųjų prieinamumui ir saugiam judėjimui visuose miestų centruose gerinti. Konkrečiau, investicijos apima dviračių takų, autobusų juostų ir atitinkamos ITS įrangos (t. y. išmaniosios šviesoforinės sistemos su autobusų pirmenybės sistema) įdiegimą, dviračių stovėjimo aikštelių, autobusų priedangų įrengimą ir kelių eismo saugumo sąlygų gerinimą pasirinktose sankryžose. Tai taip pat apima priemiesčio stovėjimo aikštelių, avarinių stočių ir atitinkamos ITS įrangos kūrimą, taip pat esamo kelių tinklo miestų centruose atnaujinimą (pvz., pėsčiųjų takų, perėjos pėstiesiems, dviratininkams ir (arba) neįgaliesiems, įspėjimo sistemas regėjimo sutrikimų turintiems asmenims, dviračių stovėjimo aikštelių, pėsčiųjų takų rampų). Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2026 m. kovo 31 d.

2 investicijų grupė (C2.2I2). Elektromobilumo infrastruktūros kūrimas Priemonių tikslai – sukurti reikiamą infrastruktūrą, kad būtų palengvintas perėjimas prie elektromobilumo ir prisidėta prie įkrovimo prieigų diegimo. Investicijas sudaro trys paprogramės: i) viešai prieinamų EVTP greitojo įkrovimo stotelių įrengimas; ii) dotacijų schema viešai prieinamų įkrovimo prieigų įrengimui įmonių ir vietos valdžios institucijų patalpose ir iii) dotacijų schema EVTP apmokestinimui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių 1 papriemonė. Elektrinių transporto priemonių viešųjų greitojo įkrovimo stotelių įrengimas Investicijas sudaro 10 greito įkrovimo stotelių įrengimas kaip parodomasis elektromobilumo skatinimo projektas. Ji suteikia prieigą prie elektra varomų transporto priemonių greitojo įkrovimo infrastruktūros, todėl tikimasi, kad ji padės pašalinti kliūtis vartotojams, susijusius su EVTP savarankiškumu. 10 greito įkrovimo stotelių įrengiamos viešai prieinamose vietose, pvz., ligoninėse, didelėse viešai prieinamose automobilių stovėjimo aikštelėse arba už viešųjų paslaugų pastatų ribų (pvz., ministerijose ar teismuose). 2 papriemonė. Viešųjų įkrovimo prieigų įrengimo įmonių ir vietos valdžios institucijų patalpose dotacijų sistema Sistema skatina įkrovimo prieigų įrengimą įmonėms arba vietos valdžios institucijoms priklausančiose viešose zonose. 3 papriemonė. Dotacijų schema EVTP apmokestinimui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių Pagal šią schemą numatomos finansinės paskatos, skirtos elektromobilumui būtinos infrastruktūros plėtrai skatinti, visų pirma apmokestinant EVTP iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių. Ši dotacijų schema apima fotovoltinių sistemų ir įkrovimo įrangos įrengimą būstuose, skirtus elektra varomoms privačioms transporto priemonėms įkrauti, ir vietos ir (arba) valdžios institucijų finansavimą EVTP viešųjų įkrovimo punktų statybai. Numatoma, kad didžioji elektros energijos dalis viešuosiuose įkrovimo punktuose bus gaminama iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2025 m. gruodžio 31 d. 3 investicijų grupė (C2.2I3). Skatinti plačiai naudoti elektra varomas transporto priemones (EVTP) Priemonės tikslas – skatinti pirkti EVTP, LEV (t. y. lengvuosius automobilius, išmetančius mažiau kaip 50 g/km CO2), elektrinius dviračius ir viešojo arba nevariklinio transporto priemones (pvz., autobusus, dviračius), kartu palaipsniui pašalinant senesnes taršias transporto priemones iš judėjimo. Tikimasi, kad investicijomis bus papildyta 3-ioji reforma (pažangus laipsniškas labiausiai taršių transporto priemonių atsisakymas, ypač užterštose vietovėse). Investicijas sudaro trys paprogramės: i) pradėti perėjimą prie elektromobilumo valdžios sektoriuje; ii) EVTP pirkimo paramos schema ir iii) labiausiai taršių transporto priemonių atidavimo į metalo laužą schema kartu su netaršaus ir mažataršio judumo paskatomis. 1 papriemonė. Pradėti perėjimą prie elektromobilumo valdžios sektoriuje Investicijos apima priemones, kuriomis siekiama pradėti laipsniškai pakeisti vyriausybinį įprastinių transporto priemonių parką elektra varomomis transporto priemonėmis ir skatinti perėjimą prie elektromobilumo. Tai apima 100 elektra varomų transporto priemonių pirkimą valdžios sektoriaus poreikiams ir atitinkamų įkrovimo punktų įrengimą vyriausybės patalpose. Be to, Pašto paslaugų departamentas pakeičia visą savo motociklų parką elektriniais motociklais. Tikimasi, kad tai bus demonstracinis projektas, skirtas elektromobilumui plačioje visuomenėje skatinti.

2 papriemonė. EVTP pirkimo paramos schema Pagal šią schemą dotacijos forma numatomos paskatos pirkti ir registruoti EVTP bei pirkti elektrinius dviračius. Ji yra tiesiogiai susijusi su 3-ąja reforma „Pažangus laipsniškas labiausiai taršių transporto priemonių panaikinimas, ypač užterštose miestų teritorijose“, kaip lygiagreti, pagalbinė ir papildoma priemonė. 3 papriemonė. Labiausiai taršių transporto priemonių atidavimo į metalo laužą schema ir paskatos rinktis netaršaus ir mažataršio judumo galimybes Pagal šią sistemą vairuotojai skatinami atsisakyti senesnių ir labiau taršių transporto priemonių mainais už alternatyvias judumo galimybes, pavyzdžiui, perkant LEV arba elektrinį dviratį ir (arba) metinius nemokamus autobusų bilietus. Tikimasi, kad senesnių transporto priemonių pašalinimas padės sumažinti transporto išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį ir sumažinti jo poveikį oro, vandens, dirvožemio ir triukšmo taršai. Į metalo laužą atiduotas transporto priemones perdirba licencijuoti perdirbėjai. Pirmenybė teikiama seniausioms transporto priemonėms, kurias reikia atiduoti į metalo laužą. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2025 m. gruodžio 31 d. C.2. Su negrąžintina finansine parama susijusios stebėsenos ir įgyvendinimo tarpinės reikšmės, siektinos reikšmės, rodikliai ir tvarkaraštis Eilės numeris Susijusi priemonė (Reforma arba investicijų grupė) Tarpinė reikšmė / siektina reikšmė Pavadinimas Kokybiniai rodikliai

(jei tai tarpinės reikšmės) Kiekybiniai rodikliai

(jei tai siektinos reikšmės) Orientacinis reikšmių pasiekimo tvarkaraštis Kiekvienos tarpinės ir siektinos reikšmės aprašymas Matavimo vienetas Bazinis lygis Tikslas Ketvirtis Metai 52 C2.2R1 Intelektinės transporto sistemos sukūrimas naudojant skaitmenines porines technologijas Siektina reikšmė Ne mažiau kaip 150 jutiklių tiekimas ir įrengimas - Skaičius 0 150 I ketv. 2024 Bent 150 eismo jutiklių tiekimas, įrengimas ir prijungimas prie nacionalinio prieigos taško, siekiant skaitmeninti tinklus ir remti pažangiosios transporto sistemos kūrimą. 53 C2.2R1 Intelektinės transporto sistemos sukūrimas naudojant skaitmenines porines technologijas Siektina reikšmė Iš viso 300 jutiklių tiekimas ir įrengimas - Skaičius 150 300 IV ketv. 2025 Iš viso 300 eismo jutiklių tiekimas, įrengimas ir prijungimas prie nacionalinio prieigos taško, siekiant skaitmeninti tinklus ir remti pažangiosios transporto sistemos kūrimą. 54 C2.2R2 Sukurti sąveikios ir veiksmingos elektra varomų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros ir veiksmingos elektromobilių įkrovimo rinkos reguliavimo sistemą Tarpinė reikšmė Teisės aktų, susijusių su elektra varomų transporto priemonių įkrovimo prieigomis, įsigaliojimas Įstatymo nuostata, nurodanti teisės akto įsigaliojimą - - - IV ketv. 2024 Įsigaliojo teisės aktai dėl elektra varomų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros ir veiksmingos elektra varomų transporto priemonių įkrovimo rinkos. Reguliavimo sistema skatina: 1) elektra varomų transporto priemonių įkrovimo rinkos įgyvendinimo ir stebėsenos mechanizmą ir 2) koordinuotą duomenų analizę, leidžiančią vykdyti veiksmingą tinklo stebėseną ir užtikrinti, kad būtų laikomasi nacionalinių ir ES teisės aktų. 55 C2.2R3 Palaipsniui atsisakyti labiausiai taršių transporto priemonių, ypač užterštose miestų teritorijose. Tarpinė reikšmė Teisėkūros ir (arba) administracinių aktų, susijusių su laipsnišku labiausiai teršiančių transporto priemonių atsisakymu, įsigaliojimas Įstatymo galią turinčių ir (arba) administracinių aktų nuostata, nurodanti teisės akto įsigaliojimą - - - IV ketv. 2023 Įsigaliojo teisės aktai ir (arba) administraciniai aktai, susiję su teršiančių transporto priemonių pašalinimu iš pagrindinių sričių ir (arba) operacijų. Teisėkūros ir (arba) administraciniais aktais sukuriamas teisinis pagrindas siekiant užtikrinti, kad būtų priimtos ribojamosios priemonės, susijusios su motorinių transporto priemonių judėjimu, siekiant palaipsniui atsisakyti labiausiai teršiančių transporto priemonių. 56 C2.2R3 Palaipsniui atsisakyti labiausiai taršių transporto priemonių, ypač užterštose miestų teritorijose. Tarpinė reikšmė Bent dviejų priemonių, kuriomis siekiama atskirti aplinką teršiančius automobilius, įgyvendinimas Dviejų priemonių įgyvendinimas - - - IV ketv. 2025 Bent dvi priemonės yra veiksmingos siekiant, kad taršios transporto priemonės nebūtų įtrauktos į pagrindines sritis ir (arba) operacijas, pvz., netaršias zonas, mokesčių taikymą transporto priemonių judėjimui tam tikrose zonose, privalomų priemonių taikymą elektra varomų transporto priemonių naudojimui tam tikrose transporto operacijose arba lygiavertes priemones. 57 C2.2I1 Tvaraus judumo mieste projektų įgyvendinimas ir prieinamumo didinimo priemonės Tarpinė reikšmė Sutarčių dėl tvarios transporto infrastruktūros ir pagalbinių įrenginių statybos darbų pasirašymas Pasirašytos sutartys - - - II ketv. 2024 Sutarčių dėl 1) dviračių takų, autobusų juostų tiesimo ir stovėjimo aikštelių įrengimo; Tvaraus judumo mieste projekto (SUMP) važiavimo stočių ir 2) pagalbinių įrenginių, susijusių su tvariu transportu, įskaitant dviračių stovėjimo aikštelių ir pėsčiųjų, dviratininkų ir (arba) neįgaliųjų sankryžas, įrengimo sutarčių pasirašymas. 58 C2.2I1 Tvaraus judumo mieste projektų įgyvendinimas ir prieinamumo didinimo priemonės Siektina reikšmė Bent 62 km tvarių transporto maršrutų statybos darbų užbaigimas - Skaičius 0 62 I ketv. 2026 Užbaigti bent 62 km darnių transporto maršrutų, įskaitant bent 40 km dviračių takų, ne mažiau kaip 14 km autobusų juostų ir ne mažiau kaip 8 km pėsčiųjų takų, statybos darbai. 59 C2.2I1 Tvaraus judumo mieste projektų įgyvendinimas ir prieinamumo didinimo priemonės Siektina reikšmė Bent 645 pagalbinių įrenginių, susijusių su tvariu transportu, statybos darbų užbaigimas - Skaičius 0 645 I ketv. 2026 Užbaigti bent 645 su tvariu transportu susijusių pagalbinių įrenginių, įskaitant bent 5 stovėjimo aikšteles, kelio stotis su ne mažiau kaip 40 sankryžų, ne mažiau kaip 300 rampų ir ne mažiau kaip 300 dviračių stovėjimo mazgų, statybos darbus. 60 C2.2I2 Elektromobilumo infrastruktūros kūrimas Siektina reikšmė Bent 330 įkrovimo prieigų įrengimas dėl suteiktos paramos - Skaičius 0 330 IV ketv. 2023 Dėl paramos, teikiamos pagal paramos schemą, viešuosiuose pastatuose, vietos valdžios institucijose, mažosiose ir vidutinėse įmonėse (MVĮ) ir (arba) privačiuose namų ūkiuose įsigyta ir įrengta bent 330 įkrovimo punktų. 61 C2.2I2 Elektromobilumo infrastruktūros kūrimas Siektina reikšmė Bent 1 200 įkrovimo prieigų įrengimas dėl suteiktos paramos - Skaičius 330 1 200 IV ketv. 2025 Dėl paramos, teikiamos pagal paramos schemą, viešuosiuose pastatuose, vietos valdžios institucijose, mažosiose ir vidutinėse įmonėse (MVĮ) ir (arba) privačiuose namų ūkiuose buvo įsigyta ir įrengta ne mažiau kaip 1 200 įkrovimo punktų (pvz., įprasto, dvigubo, greito įkrovimo ir fotovoltinės apkrovos). 62 C2.2I3 Skatinti plačiai naudoti elektra varomas transporto priemones (EVTP) Siektina reikšmė Elektrinių transporto priemonių ir elektrinių dviračių (bent 2 050) pirkimas dėl suteiktos paramos - Skaičius 0 2 050 IV ketv. 2023 Dėl paramos, suteiktos pagal paramos schemą, nupirkta ne mažiau kaip 2 050 M1, M2-3, N, L1e-L7e kategorijų elektrinių transporto priemonių ir dviračių. 63 C2.2I3 Skatinti plačiai naudoti elektra varomas transporto priemones (EVTP) Siektina reikšmė Elektrinių transporto priemonių ir elektrinių dviračių (bent 5 750) pirkimas dėl suteiktos paramos - Skaičius 2 050 5 750 IV ketv. 2025 Dėl paramos, suteiktos pagal paramos schemą, nupirkta ne mažiau kaip 5 750 M1, M2-3, N, L1e-L7e kategorijų elektrinių transporto priemonių ir dviračių. 64 C2.2I3 Skatinti plačiai naudoti elektra varomas transporto priemones (EVTP) Siektina reikšmė Didelės taršos transporto priemonių atidavimas į metalo laužą dėl suteiktos paramos - Skaičius 0 1 000 IV ketv. 2023 Dėl paramos, teikiamos pagal paramos schemą, bent 1 000 daug teršalų išmetančių transporto priemonių buvo atiduota į metalo laužą ir pakeistos elektriniais dviračiais, metiniais autobusų bilietais ir netaršiomis arba mažataršėmis transporto priemonėmis (mažiau kaip 50 g CO2/km). 65 C2.2I3 Skatinti plačiai naudoti elektra varomas transporto priemones (EVTP) Siektina reikšmė Didelės taršos transporto priemonių atidavimas į metalo laužą dėl suteiktos paramos - Skaičius 1 000 3 150 IV ketv. 2025 Dėl paramos, teikiamos pagal paramos schemą, bent 3 150 (iki 3 500) didelį teršalų kiekį išmetančių transporto priemonių buvo atiduotos į metalo laužą ir pakeistos elektriniais dviračiais, metinis (-iai) autobuso bilietas (-ai) ir mažataršės transporto priemonės (mažiau kaip 50 g CO2/km). D. 2.3 KOMPONENTAS. Pažangi ir tvari vandentvarka Šiuo Kipro ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano komponentu siekiama spręsti vandentvarkos neveiksmingumo problemą. Šio komponento tikslai – užtikrinti tinkamą ir nepertraukiamą geros kokybės geriamojo vandens tiekimą, kuo labiau padidinant nuotekų surinkimo sistemų infrastruktūrą, nuotekų valymą ir pakartotinį išvalytų nuotekų naudojimą žemės ūkyje; vandens nuostolių mažinimas, negauto vandens ir požeminio vandens gavyba, kovos su potvyniais infrastruktūros gerinimas, vartotojams teikiamų paslaugų veiklos efektyvumo didinimas pasitelkiant technologijų pažangą ir finansinių sandorių skaidrumo užtikrinimas. Komponentas skirtas konkrečiai šaliai skirtai rekomendacijai dėl vandentvarkos (2020 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 3 ir 2019 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 4). Tikimasi, kad nė viena šio komponento priemonė nedaro reikšmingos žalos aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje, atsižvelgiant į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pagal technines gaires dėl reikšmingos žalos nedarymo principo (2021/C58/01) nustatytų priemonių ir poveikio mažinimo veiksmų aprašymą. D.1. Su negrąžintina finansine parama susijusių reformų ir investicijų aprašymas 1 reforma (C2.3R1). Vandens išteklių valdymo reforma Priemonės tikslas – apibrėžti veiksmus, kuriais būtų šalinami struktūriniai vandens išteklių valdymo Kipre trūkumai ir gerinamas jo efektyvumas bei tvarumas. Reforma apima aukšto lygio darbo grupės (toliau – darbo grupė), kuriai vadovauja Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos ministerija ir kurios veikloje dalyvauja Vidaus reikalų ministerijos, Finansų ministerijos, Europos programų, koordinavimo ir plėtros generalinio direktorato, visų vandens ir kanalizacijos valdybų, taip pat vietos administravimo koordinavimo įstaigų atstovai, siekiant atstovauti visiems suinteresuotiesiems subjektams nacionalinio vandens valdymo srityje, įsteigimą. Darbo grupė veikia kaip įvairių vandentvarkos institucijų bendradarbiavimo įstaiga ir koordinavimo bei stebėsenos įstaiga, atsakinga už siūlomų investicijų ir veiksmų įgyvendinimą. Darbo grupė pasiūlo veiksmų planą su būtinomis reguliavimo ir pritaikymo priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos per ateinančius 10–15 metų. Siūlomo veiksmų plano tikslai yra: i) padidinti veiklos efektyvumą sujungiant rajono vandenį ir spaudą; nuotekų valdybas, ii) sumažinti negauto vandens kiekį, iii) pagerinti vandens naudojimą ir iv) padidinti vandens plėtros departamento infrastruktūros saugumą ir tvarų veikimą. Darbo grupė koordinuoja ir stebi veiksmų plano įgyvendinimą ir teikia reikiamą techninę pagalbą atitinkamoms vandentvarkos institucijoms, kad jos galėtų įgyvendinti reformų priemones ir į komponentą įtrauktas investicijas. Reforma baigiama įgyvendinti iki 2025 m. birželio 30 d. 1 investicijų grupė (C2.3I1). Choirokitia-Famagusta konvejerio keitimas

Priemonės tikslai – didinti vandens tiekimo saugumą gerinant konvejerių infrastruktūrą, didinant kanalų, jungiančių pagrindinius vandens šaltinius (pvz., vandens valymo įrenginius) ir vartojimo teritorijas, pajėgumus. Investicijomis taip pat prisidedama prie vandens nuostolių ir gedimų mažinimo, vandens kokybės gerinimo maišant gėlintą ir rafinuotą vandenį prieš jam pasiekiant galutinius vartotojus ir energijos taupymo mažinant vandens pumpavimą. Priemone siekiama pakeisti esamą vandens konvejerį. Projektas apima topografinių tyrimų atlikimą ir poveikio aplinkai vertinimą. Atlikus pirmiau minėtus parengiamuosius veiksmus ir išdavus reikiamus leidimus, Vandens plėtros departamentas paveda statybos darbus rangovui, kuris atrenkamas vykdant viešuosius pirkimus darbams atlikti. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2026 m. birželio 30 d. 2 investicijų grupė (C2.3I2). Vandens valymo įrenginiai. Vandens kokybės gerinimas Priemonės tikslai – gerinti vandens kokybę, mažinti energijos suvartojimą ir geriamojo vandens gamybos sąnaudas ribojant vandens gėlinimo poreikį, taip pat sumažinti vandens tiekimo ir paskirstymo sutrikimus. Priemonę sudaro Limasolio, Asprokremmoso, Tersefanou, Kornoso ir Kannaviou vandens valymo įrenginių atnaujinimas. Tai apima esamos šių penkių vandens valymo įrenginių chlorinimo infrastruktūros pakeitimą, Limasolio, Asprokremmoso ir Tersefanou vandens valymo įrenginių aktyvintųjų anglių poliravimo įrenginių įrengimą, Asprokremmos vandens valymo įrenginių pajėgumo didinimą 10 000 m³ per dieną ir stebėsenos bei kontrolės sistemos bei jos automatizavimo sistemos atnaujinimą. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2025 m. gruodžio 31 d. 3 investicijų grupė (C2.3I3). Integruota vandens plėtros departamento infrastruktūros stebėsenos ir kontrolės valdymo sistema Priemonės tikslas – pagerinti vandens išteklių valdymo efektyvumą ir padidinti kompetentingų institucijų veiklos pajėgumus. Šia priemone siekiama sumažinti verslo veiklos sutrikdymo riziką apsaugant įvairias sistemas nuo kibernetinių ir fizinių išpuolių, sumažinti energijos suvartojimą ir išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį didinant efektyvumą, sumažinti drėkinimo negauto vandens kiekį gerinant infrastruktūrą ir stebėsenos pajėgumus, taip pat sumažinti didelį užteršimo pavojų ir užsitęsusių sausrų poveikį, atidžiai valdant vandens išteklius ir prognozuojant. Priemonę sudaro integruotos platformos, kurią sudaro keli posistemiai, sukūrimas; kiekvienas iš jų turi spręsti pagrindinius uždavinius, įskaitant vandens kokybę, potvynių valdymą, vandens paklausos valdymą ir vandens paskirstymą drėkinimo tikslais, energijos vartojimo efektyvumą, taip pat kibernetinį ir fizinį saugumą. Įgyvendinamos priemonės: i) 500 hidraulinių ir kokybės jutiklių visuose ežeruose, rezervuaruose, upėse ir vandens transporto tinkle iki bendruomenių lygmens; ii) energijos skaitiklių įrengimą siurbimo stočių energijos suvartojimui stebėti, kurie perduodami ir saugomi duomenų bazėje; iii) programinės įrangos platforma, susieta su pažangia analize ir metodais, skirta padėti priimti sprendimus, susijusius su vandens gamyba iš įvairių šaltinių (vandens dezinfekavimas ir valymas iš rezervuarų), atsižvelgiant į vandens tiekimo saugumą, įvairių sistemų vandens gamybos sąnaudas ir sausros prognozes. Be to, priemone sprendžiamos kibernetinio ir fizinio saugumo problemos taikant IRT sistemų apsaugos stiprinimo priemones. Projektas įgyvendinamas tokia veiksmų seka: išsami reikalavimų analizė padedant specializuotiems konsultantams; įrangos įsigijimas ir įrengimas ir IT posistemių įdiegimas, vertinimas ir atidavimas eksploatuoti. Investicijos turi būti įgyvendintos iki 2026 m. birželio 30 d. 4 investicijų grupė (C2.3I4). Pažangiųjų vandens ir kanalizacijos tinklų valdymas Priemonės tikslas – didinti veiklos ir energijos vartojimo efektyvumą skaitmeninant Larnakos kanalizacijos ir drenažo valdybą, Larnakos vandens valdybą ir Limasolio vandens valdybą, visų pirma atnaujinant organizacijų veiklą ir paslaugas ir integruojant šiuo metu naudojamas IT sistemas į bendrą sistemą, skirtą teikti debesijos paslaugas. Šią priemonę sudaro pažangus ir skaitmeninis kiekvienos iš trijų organizacijų modernizavimas: i) Larnakos kanalizacijos ir drenažo valdyba atlieka technoekonominį tyrimą, kad nustatytų savo energijos pėdsaką ir galimybes sumažinti energijos suvartojimą, pavyzdžiui, taikant saulės ir biodujų sprendimus. Ji taip pat įrengia pažangiuosius skaitiklius, jutiklius ir hidrologinei pusiausvyrai registruoti skirtas sistemas, kad būtų galima laiku aptikti p