LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 123/1

OLAF Priežiūros komiteto veiklos ataskaita

2005 m. gruodžio mėn. – 2007 gegužės mėn.

(2008/C 123/01)

OLAF priežiūros komiteto nariai

Rosalind WRIGHT

Pirmininkė

Patariamosios grupės sukčiavimo kausimais pirmininkė (Jungtinė Karalystė).

Kálmán GYÖRGYI

Teisingumo ir teisėsaugos ministro vyriausiasis patarėjas,

Respublikos generalinis prokuroras, išėjęs į pensiją, (Vengrija).

Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

Aukščiausiojo teismo prokuroras (Ispanija).

Peter STRÖMBERG

Valstybės finansininkų Priežiūros valdybos direktorius (Švedija).

Diemut R. THEATO

Buvęs Europos Parlamento narys, buvęs Biudžeto kontrolės komiteto pirmininkas (Vokietija).

TURINYS

PIRMININKĖS ĮŽANGINIS ŽODIS DĖL PRIEŽIŪROS KOMITETO VEIKLOS ATASKAITOS

ĮVADAS

I. DABARTINĖ PRIEŽIŪROS KOMITETO SUDĖTIS IR DARBO METODAI

I–1. Dabartinė Priežiūros komiteto sudėtis

I–1.1. Sekretoriato įkūrimas

I–1.2. Darbo tvarkos taisyklės

I–2. Darbo metodai

I–2.1. Posėdžiai

I–2.2. Sekretoriatas

I–2.3. Pranešėjai

II. OLAF TYRIMŲ FUNKCIJOS STEBĖSENA

II–1. Priežiūros komiteto iniciatyva nuolat atliekama stebėsena (Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 11 straipsnio 1 dalis)

II–2. Nuolatinė stebėsena, grindžiama informacija, kurią OLAF generalinis direktorius pateikia Priežiūros komitetui (Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 11 straipsnio 7 dalis)

III. RYŠIAI SU OLAF, INSTITUCIJOMIS, OLAF PARTNERIAIS IR SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS

III–1. Ryšiai su OLAF

III–1.1. OLAF reorganizavimas

III–1.2. OLAF procedūrų vadovas

III–1.3. Apsilankymas OLAF padaliniuose

III–1.4. Europos teismų praktika

III–2. Ryšiai su Bendrijos institucijomis, OLAF partneriais ir suinteresuotosiomis šalimis

IV. PRIEŽIŪROS KOMITETO NUOMONĖS

IV–1. Nuomonė dėl Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų keitimo

IV–2. Nuomonė dėl OLAF veiklos vertinimo kriterijų

IV–3. Nuomonė dėl OLAF ilgiau negu devynis mėnesius atliekamų tyrimų ataskaitų

IV–4. Nuomonės dėl OLAF 2007 ir 2008 m. preliminaraus biudžeto projekto

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

1 PRIEDAS Priežiūros komiteto posėdžių tvarkaraštis

2 PRIEDAS Nuomonė Nr. 2/2006 apie Reglamento Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų reformą, Papildoma nuomonė

3 PRIEDAS Priežiūros komiteto nuomonė Nr. 3/2006 OLAF veiklos našumo rodikliai

4 PRIEDAS Nuomonė Nr. 1/2007 OLAF daugiau kaip devynis mėnesius atliekamų tyrimų ataskaitos

5 PRIEDAS Nuomonė Nr. 1/2006 OLAF 2007 m. preliminarus biudžeto projektas, Nuomonė Nr. 2/2007 OLAF 2008 m. preliminarus biudžeto projektas

PIRMININKĖS ĮŽANGINIS ŽODIS DĖL PRIEŽIŪROS KOMITETO VEIKLOS ATASKAITOS

Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (toliau – OLAF arba Tarnyba) įsteigtas Priežiūros komitetas pradėjo dirbti nuo 2005 m. gruodžio mėn., tad ši ataskaita apima pirmuosius aštuoniolika mūsų veiklos mėnesių.

OLAF kovoja su sukčiavimu, korupcija ir neteisėtu elgesiu, kuris kenkia Europos bendrijos finansiniams interesams. Priežiūros komitetas nuoširdžiai remia OLAF pastangas, o kad užtikrintų OLAF atliekamų tyrimų nepriklausomumą, yra pasirengęs nuolat stebėti jos tiriamas bylas, teikti patarimus, o prireikus – ir konstruktyvią kritiką.

Taigi susikūrę pradėjome rengti OLAF atliekamų tyrimų aprašymą. Išnagrinėjome tarnybos organizacinę struktūrą, kad įsitikintume, ar ji sukuria optimalias sąlygas veiksmingai ir ekonomiškai OLAF veiklai. Mes keliolika kartų pateikėme griežtą nuomonę dėl siūlomo susijusių ES reglamentų keitimo, OLAF biudžeto, ilgiau kaip devynis mėnesius atliekamų tyrimų ir daugelio kitų klausimų.

Nors akivaizdžiai įsitikinome, kad OLAF tyrimus atliekantys darbuotojai iš esmės yra profesionalūs ir patyrę specialistai kovos su sukčiavimu klausimais, susirūpinome dėl kai kurių OLAF žmogiškųjų išteklių politikos aspektų. Didžiausią nerimą sukėlė tai, kad labai didelę darbuotojų dalį sudaro pagal laikinas darbo sutartis dirbantys agentai. Šį klausimą ne kartą keldami tiek OLAF, tiek Komisijoje, pasiekėme gerų rezultatų, nes nemažai darbuotojų gavo pasiūlymą dirbti pagal neterminuotas darbo sutartis. Įvertinę tyrimus atliekančių pareigūnų mokymus, glaudžiai bendradarbiausime su OLAF, kad padėtume generaliniam direktoriui per ateinančius mėnesius pagerinti ir išorėje, ir viduje rengiamų mokymų, susijusių su sukčiavimo nusižengimų tyrimu, kokybę. Taip pat norėtume, kad OLAF vadovybė pagerintų savo vadovavimą ir valdymą, kad pakeltų tyrimus atliekančių pareigūnų dvasią.

Tikimės ir toliau konstruktyviai dirbti, kad padėtume OLAF gerinti veiklos rezultatus ir darbo našumą. OLAF yra visame pasaulyje pripažinta tyrimus atliekanti institucija, tad tikimės, jog ji toliau žengs pirmyn ir sieks savo tikslų, talkins ir patarinės nepriklausomam Priežiūros komitetui.

Norėčiau atskirai padėkoti Priežiūros komiteto Sekretoriatui už tai, kad jis dirbo negailėdamas jėgų per visą Komiteto veiklos laikotarpį.

Rosalind WRIGHT

ĮVADAS

Europos kovos su sukčiavimu tarnybos priežiūros komitetas (toliau – Komitetas) buvo įkurtas siekiant sustiprinti OLAF nepriklausomumą; Komitetas nuolat stebi, kaip Tarnyba atlieka tyrimus, tačiau į juos nesikiša.

Priežiūros komitetas taip pat padeda OLAF generaliniam direktoriui vykdyti savo prievoles, siekdamas remti OLAF veiklą ir užtikrinti, kad Tarnybos atliekami tyrimai atitiktų aukščiausius standartus.

Iš esmės Komitetas savo vaidmenį atlieka rengdamas ataskaitas Europos bendrijos institucijoms, teikdamas nuomones generaliniam direktoriui, taip pat prireikus siūlydamas OLAF rekomendacijas dėl veiklos gerinimo ir atkreipdamas dėmesį į abejones keliančius klausimus.

Komiteto nepriklausomumas yra svarbiausias veiksnys, užtikrinant pačios Tarnybos nepriklausomumą. Priežiūros komitetą bendru sutarimu įkūrė Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, o jį sudaro „penki su Tarnyba nesusiję nepriklausomi asmenys, turintys kvalifikacijas, kurių reikia, kad atitinkamose šalyse jie būtų skiriami į aukštus su Tarnybos veiklos sritimis susijusius postus“ (1). Jie nevykdo jokių vyriausybių, institucijų, įstaigų, tarnybų arba agentūrų nurodymų ir vengia interesų konfliktų, ypač šeimos arba finansinių interesų, kurie gali kenkti jų nepriklausomumui (2).

Priežiūros komitetas savo veiklos rezultatus turi kasmet pristatyti suinteresuotosioms institucijoms. Atsižvelgdami į tai, kiek 2006 m. prireikė laiko įkurti Komitetą ir jo Sekretoriatą, priėjome išvadą, kad reikia parengti išsamią ataskaitą, kuri atspindėtų jo veiklą ir geriau atitiktų Bendrijos institucijų poreikius. Ši veiklos ataskaita pabrėžia esminį OLAF vaidmenį ginant Europos Bendrijų finansinius interesus.

I. DABARTINĖ PRIEŽIŪROS KOMITETO SUDĖTIS IR DARBO METODAI

I–1. Dabartinė Priežiūros komiteto sudėtis

Priežiūros komitetas pradėjo dirbti 2005 m. lapkričio 30 d. Per pirmąjį jo susitikimą, kuris įvyko 2005 m. gruodžio mėn. Briuselyje, p. Rosalinda Wright buvo išrinkta Komiteto pirmininke vienerių metų kadencijai. 2006 m. gruodžio mėn. ji buvo perrinkta eiti pirmininkės pareigas antrą kadenciją.

Įkurtasis Komitetas nedelsdamas nustatė savo veiklos prioritetus, kurių visų svarbiausias – Komitetui ir Sekretoriatui turėti reikiamas priemones savo funkcijoms atlikti. Priežiūros komitetas visų pirma suformavo naują Sekretoriatą ir perkėlė jį iš Liuksemburgo į Briuselį, taip pat persvarstė savo vidaus darbo tvarkos taisykles.

I–1.1. Sekretoriato įkūrimas

Priežiūros komitetas per 2005 m. gruodžio mėn. vykusį pirmąjį savo susitikimą su OLAF generaliniu direktoriumi aptarė naujojo Sekretoriato įkūrimą, ypač pabrėždamas, kad būsimų narių norimą kompetenciją ir kvalifikaciją reikia įvertinti prieš juos skiriant. Priežiūros komitetas pirmuosius Sekretoriato narius patvirtino ir paskyrė 2006 m. sausio mėnesį.

Kai buvo įkurtas dabartinis Priežiūros komitetas, Sekretoriatas dirbo Liuksemburge. Priežiūros komitetui pavesta nuolat stebėti OLAF tyrimus, kurie atliekami saugiose patalpose, laikantis griežtų duomenų apsaugos reikalavimų ir naudojantis Bylų valdymo sistema (BVL), todėl Priežiūros komitetas nusprendė perkelti Sekretoriato būstinę iš Liuksemburgo į OLAF saugumo zonos patalpas OLAF pastate Briuselyje, kuriame buvo įsikūręs ankstesnis Priežiūros komitetas. Šiose patalpose Sekretoriatas veiksmingai atliks savo funkcijas, nes galės aptarti su OLAF darbuotojais rūpimus klausimus ir nesudėtingai palaikyti kasdienius ryšius su kitais komitetais ir suinteresuotosiomis šalimis. Briuselyje dirbantiems Priežiūros komiteto ir Sekretoriato nariams nereikės nuolat keliauti tarp Briuselio ir Liuksemburgo, todėl sumažės ir kelionės išlaidos.

Tuo pačiu metu iš Liuksemburgo buvo perkeltas, sudėtas atskirai saugoti ir inventorizuotas ankstesnio Priežiūros komiteto archyvas.

I–1.2. Darbo tvarkos taisyklės

Atsižvelgdamas į Europos Komisijos Teisės tarnybos generalinio direktoriaus 2006 m. sausio mėn. išsakytą nuomonę ir Audito rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 1/2005 pateiktas išvadas ir rekomendacijas dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) valdymo (3), Priežiūros komitetas nusprendė nuodugniai persvarstyti ir pataisyti savo darbo tvarkos taisykles, kad jos apimtų jam Reglamentu (EB) Nr. 1073/1999 nustatytus įsipareigojimus, nenumatant įsipareigojimų trečiosioms šalims ir nesuteikiant Priežiūros komitetui teisės aktų leidybos galių. Priežiūros komitetas iš naujo parengė darbo tvarkos taisykles ir 2006 m. rugpjūčio mėn. jas priėmė (4).

Darbo tvarkos taisyklėmis siekiama palengvinti Priežiūros komiteto veiklos organizavimą. Šios taisyklės apima inter alia Priežiūros komiteto pagrindinius veiklos principus, įgaliojimus, darbo metodus, pirmininkavimo tvarką, nuomonių priėmimo tvarką ir Sekretoriato funkcijas.

I–2. Darbo metodai

I–2.1. Posėdžiai

Per ataskaitinį laikotarpį Priežiūros komitetas surengė šešiolika plenarinių posėdžių Briuselyje (5). Komiteto posėdžiai yra uždari, o visi jų darbo dokumentai – konfidencialūs. Tačiau siekdamas užtikrinti skaidrumą ir nuolat teikti institucijoms informaciją apie savo veiklą, Komitetas nusprendė su savo posėdžių protokolais supažindinti OLAF, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos generalinius sekretoriatus.

Priežiūros komitetas iš pat pradžių nutarė į posėdžius nuolat kviesti OLAF generalinį direktorių ir kitus OLAF darbuotojus, kad jie geriau susipažintų su OLAF atliekamomis funkcijomis, darbo metodais ir vidaus sprendimų priėmimo procesu. Per ataskaitinį laikotarpį Priežiūros komitetui savo veiklą pristatė OLAF generalinis direktorius, Tyrimų ir operacijų vykdomoji valdyba, visi direktoriai, daugelis skyrių vadovų ir operatyvinių bei paramos padalinių darbuotojai.

Priežiūros komitetas taip pat į savo posėdžius nuolat kviečia Komiteto suinteresuotąsias šalis ir OLAF partnerius.

I–2.2. Sekretoriatas

Nuolatinis Sekretoriatas, kurį Priežiūros komitetui skyrė OLAF, padeda Komitetui atlikti visas jam skiriamas užduotis, kad sustiprintų OLAF nepriklausomumą. Sekretoriatas remia Priežiūros komiteto darbą ir užtikrina, kad jis veiksmingai atliktų savo užduotis, ypač susijusias su OLAF atliekamų tyrimų stebėsena (6).

Sekretoriatas atlieka itin reikšmingą vaidmenį ir padeda Komitetui vykdyti savo funkcijas: „Šiuo atžvilgiu jis padeda pirmininkui pasirengti posėdžiams ir juos pravesti. Jis sudaro preliminarią kiekvieno posėdžio darbotvarkę, surašo posėdžių protokolus, pateikia nariams informaciją ir dokumentus, susijusius su kiekviena jų veiklos sritimi, vadovaujant pirmininkui padeda parengti tekstus ir padeda komiteto nariams, ypač tada, kai šie imasi pranešėjo vaidmens. Šiuo tikslu sekretoriato nariai, jei reikia, dalyvauja posėdžiuose su pranešėjais, kad įvykdytų šias užduotis“ (7).

Labai svarbu į Sekretoriatą skirti reikiamą darbuotojų, turinčių tinkamą kvalifikaciją ir gebėjimus, skaičių, kad Priežiūros komitetas galėtų visiškai nepriklausomai vykdyti savo įgaliojimus.

Nuo pat pirmųjų Komiteto įkūrimo dienų Sekretoriate trūko darbuotojų, tad Komitetas kelis kartus apie tai pranešė OLAF, tačiau jokių konkrečių pokyčių nebuvo iki 2007 m. birželio mėn. pabaigos, kai OLAF pagaliau skyrė Komitetui tiek darbuotojų, kiek reikia. Taigi Priežiūros komitetui beveik aštuoniolika mėnesių trūko darbuotojų, o tai, žinoma, turėjo įtakos Komiteto parengtam veiklos planui.

Kaip tik dėl to Komitetas OLAF pateikė pagrįstą rekomendaciją rengiant 2008 m. biudžetą numatyti aštuonis naujus etatus vien tik Sekretoriate, kaip buvo daroma anksčiau. Komitetas tikisi, kad institucijos atsižvelgs į šią rekomendaciją.

I–2.3. Pranešėjai

Visi Priežiūros komiteto nariai taip pat atlieka pranešėjų vaidmenį, būtiną susijusiai veiklai vykdyti, pasirengti diskusijoms ir Komiteto priimtoms nuomonėms bei ataskaitoms rengti (8). Kiekvienas pranešėjas taip pat susitinka su OLAF generaliniu direktoriumi ir kitais vadovybės atstovais, kad aptartų jiems kuruoti pavestus klausimus.

II. OLAF TYRIMŲ FUNKCIJOS STEBĖSENA

II–1. Priežiūros komiteto iniciatyva nuolat atliekama stebėsena (Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 11 straipsnio 1 dalis)

Priežiūros komitetas nuolatos aktyviai stebi, kaip OLAF atlieka tyrimus, kad stiprintų jos nepriklausomumą. Komitetas gali pagal savo nustatytus kriterijus (9) savarankiškai pasirinkti tam tikrą bylų skaičių iš kiekvieno sektoriaus ir tikrinti bylų medžiagą, vertinimo ataskaitas, galutines bylų ataskaitas arba bet kuriuos kitus susijusius dokumentus. Komitetas tikrina OLAF tiriamas bylas, vertinamas bylas ir užbaigtas bylas.

Priežiūros komitetas nagrinėja tokius sisteminius OLAF tyrimų praktikos aspektus ir situacijas, kai jos nepriklausomumui atliekant tyrimus gali kilti pavojus. Kai kurie tyrimai atliekami ilgai, todėl Komitetas nutarė nagrinėti senas, dar neužbaigtas bylas.

Per ataskaitinį laikotarpį Priežiūros komitetas ir OLAF generalinis direktorius ne kartą tarėsi dėl naudojimosi bylų (taip pat dar tiriamų bylų) medžiaga tvarkos. OLAF suabejojo, ar reikia Priežiūros komitetui suteikti galimybę išsamiai susipažinti su tiriamų bylų medžiaga dėl galimų draudimų, susijusių su Reglamentu (EB) Nr. 45/2001 nustatytais asmens duomenų apsaugos reikalavimais. Šis klausimas buvo ilgai aptariamas su OLAF generaliniu direktoriumi ir OLAF duomenų apsaugos pareigūnu, todėl Priežiūros komitetas puikiai suvokė savo įsipareigojimus dėl Reglamente (EB) Nr. 1073/1999 (10) numatytos duomenų apsaugos.

2006 m. balandžio mėn. OLAF leido Sekretoriato nariams naudotis elektronine bylų valdymo sistema (BVS), kuri leidžia susipažinti su didžiąja bylų dokumentų dalimi, kai vykdoma tolesnė veikla, kai tolesnė veikla užbaigta, kai tolesnė veikla nevykdoma, kai bylos tikrinamos ir kai bylos jau užbaigtos. Leidimas elektroniniu būdu susipažinti su atliekamų tyrimų medžiaga nebuvo suteiktas. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje OLAF generalinis direktorius pagaliau priėmė sprendimą leisti Komitetui susipažinti su visa prašoma medžiaga.

Dėl pirmiau išdėstytų kliūčių Komitetas negalėjo vykdyti stebėsenos taip nuodugniai, kaip ketino. 2006 m. jis išnagrinėjo keletą baigtų bylų ir keturias bylas vertina šiuo metu. Dėl šių bylų Priežiūros komitetas ketina pateikti savo nuomonę.

II–2. Nuolatinė stebėsena, grindžiama informacija, kurią OLAF generalinis direktorius pateikia Priežiūros komitetui (Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 11 straipsnio 7 dalis)

Priežiūros komitetas nutarė, kad OLAF bus naudinga, jeigu Komitetas aktyviau komentuos OLAF generalinio direktoriaus atsiųstą informaciją (11). Taigi Komitetas atkreipė ypatingą dėmesį šiuo požiūriu į atliekamą stebėseną.

OLAF generalinis direktorius perdavė Priežiūros komitetui daugiau kaip devynis mėnesius tiriamų bylų kas mėnesį darytas santraukas. Daugiau kaip 75 % OLAF bylų tiriamos ilgiau, nei numatyta, todėl pravartu atidžiau panagrinėti visą šiuo metu OLAF tiriamą medžiagą pagal mėnesius bei sektorius ir nustatyti, dėl kokių priežasčių gerokai užtrunka kai kurių bylų tyrimas ir kada numatoma jas užbaigti. Priežiūros komitetas išnagrinėjo 150 tokių tyrimų ataskaitų (nuo 2006 m. sausio mėn. iki gruodžio mėn.) ir 2007 m. balandžio 25 d. (12) pateikė nuomonę su aiškiomis ir konkrečiomis rekomendacijomis. Nuo 2007 m. sausio mėn. iki gegužės mėn. Komitetas išnagrinėjo 65 ataskaitas ir pateiks atskirąją nuomonę, apimančią laikotarpį nuo 2007 m. sausio mėn. iki gruodžio mėn.

Per ataskaitinį laikotarpį OLAF generalinis direktorius perdavė Priežiūros komitetui ataskaitas dėl OLAF bylų, kurias tiriant informacija buvo perduota valstybių narių nacionalinėms teisminėms institucijoms. Daugumą šių bylų pristatė OLAF Teismų ir teisinių konsultacijų skyriaus teisėjai per Priežiūros komiteto posėdžius, taigi Komitetas su jais aptarė esminius ir procedūrinius tyrimų klausimus (13).

Komitetas šioje srityje dėmesį sutelkė į keturis pagrindinius klausimus: (i) poreikį deramai atsižvelgti į nustatytus laikotarpius tyrimams, kuriuos OLAF perduoda nacionalinėms teisminėms institucijoms, (ii) akivaizdžiai nepakankamą Magistratų skyriaus dalyvavimą atliekant tyrimus, (iii) poreikį rengiant tyrimo ataskaitą atsižvelgti į susijusios valstybės narės nacionalinėje teisėje numatytus procesinius reikalavimus ir (iv) OLAF tyrimo ataskaitų kokybės ir naudos nacionalinėms teisminėms institucijoms įvertinimą. Taigi Komitetas nutarė į savo posėdžius nuolat kviesti aukščiausio lygio atstovus iš valstybių narių teisminių institucijų. Pirmasis Komiteto kvietimą gavo ir juo pasinaudojo Ispanijos generalinis prokuroras.

Generalinis direktorius privalo nurodyti Priežiūros komitetui tas bylas, kurias tirdama susijusi institucija, tarnyba arba agentūra nesilaikė generalinio direktoriaus rekomendacijų. Per šį ataskaitinį laikotarpį informacijos apie tokias bylas Komitetas negavo. Komitetui tokia informacija reikalinga tam, kad galėtų neatidėliodamas imtis veiksmų.

Komitetui OLAF kiekvieną mėnesį teikia statistiką apie kasdienę veiklą, kurią šis peržiūri. Komitetas gauna nedaug praktinės naudos iš šiose ataskaitose teikiamos vien tik statistinės informacijos, todėl jis pasiūlė OLAF generaliniam direktoriui nustatyti aiškius ne tik kiekybinius, bet ir kokybinius veiklos vertinimo kriterijus (14).

Be to, OLAF Komitetui pateikė savo Metinį valdymo planą, kuriame aprašyta 2006 m. OLAF veikla. Komitetas pastebėjo, kad nors plane numatyti tikslai yra pagirtini, jie nekonkretūs ir didžiąją jų dalį sunku įvertinti arba įgyvendinti per numatytą laikotarpį.

Europos Parlamento siūlymu (15) Priežiūros komitetas patikrino vis dar nagrinėtinų tyrimų su akivaizdžiu pagrindu nepradėti bylos (16) visus sektorius aprėpiančią reprezentatyviąją imtį.

III. RYŠIAI SU OLAF, INSTITUCIJOMIS, OLAF PARTNERIAIS IR SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS

III–1. Ryšiai su OLAF

III–1.1. OLAF reorganizavimas

Ataskaitinio laikotarpio pradžioje, t. y. 2006 m. rugsėjo mėn., generalinis direktorius supažindino Komitetą su numatytais OLAF struktūros pokyčiais ir pristatė planuojamą naujos organizacinės struktūros patvirtinimą. Priežiūros komitetas buvo siūlęs generaliniam direktoriui prieš tvirtinant naująją struktūrą atlikti OLAF stiprybių, silpnybių, galimybių ir grėsmių analizę (SSGG), kurią galima būtų naudoti kaip atramos tašką. OLAF pateikė Priežiūros komitetui SSGG analizės projektą tik 2007 m. kovo mėn.

Komitetui didelį nerimą kėlė reorganizavimo būdas ir jo įtaka OLAF darbo našumui. Komitetą nustebino ir nuvylė tai, kad OLAF nesugebėjo atlikti SSGG analizės prieš darydamas organizacinius keitimus, teigdamas, jog dėl to naujoji struktūra gali būti ne tokia veiksminga ir kad nukentės su tyrimais susijusi veikla. Komiteto nuomone, Tyrimų ir operacijų direktorato padalijimas į du padalinius buvo protingas sprendimas, nes tuo pabrėžiama esminė OLAF tyrimų funkcija. Vis dėlto šie du direktoratai turėtų nuolat ir glaudžiai koordinuoti savo veiklą, kad deramai įgyvendintų reikiamą OLAF su tyrimais susijusią politiką.

Komitetui ypač didelį nerimą sukėlė vieno skyriaus pavadinimo, vadinasi, ir funkcijos pakeitimas. Magistratų skyrius buvo pavadintas Teismų ir teisinių konsultacijų skyriumi ir tapo nepavaldus generaliniam direktoriui, todėl gali silpnėti jo gebėjimas remti OLAF nepriklausomumą, užtikrinant atliekamų procedūrų teisėtumą. Valstybių narių teismų atstovai ir vyresnieji prokurorai OLAF užima visus jiems skirtus etatus, todėl lengviau perduoti tyrimus nacionalinėms teisminėms institucijoms. Komitetas su nerimu pastebėjo, kad iš Magistratų skyriaus išėjo nemažai magistratų iš valstybių narių, o į jų vietą naujų nepriimta. Šis skyrius per menkai dalyvauja su vertinimu ir tyrimais susijusioje veikloje, todėl sunku tinkamai įvertinti su procedūromis ir įrodymais susijusius reikalavimus, kurie užtikrina sėkmingą teisminį persekiojimą.

III–1.2. OLAF procedūrų vadovas

Priežiūros komitetas mano, kad OLAF procedūrų vadovo skyriuose dėl kasdienės veiklos nėra aiškių, su tyrimų procedūromis susijusių taisyklių. Pateiktos taisyklės yra pernelyg plačios, sudėtingai apibrėžtos ir nepatogios OLAF tyrėjams. Komitetas įsitikino, kad OLAF atliekamų tyrimų nepriklausomumas sustiprėtų, jei būtų priimtas aiškus, praktiškas ir naudingas tyrimų vadovas ir nurodyti laikotarpiai, per kuriuos reikia pabaigti tam tikrus tyrimų etapus. Komitetas pasiūlė parengti naują veiklos vadovą.

Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje generalinis direktorius atsiuntė Komitetui peržiūrėtą ir pataisytą trumpąjį OLAF procedūrų vadovo variantą, kuris neatitiko Komiteto lūkesčių, tačiau generalinis direktorius patvirtino įsipareigojimą iki 2007 m. pabaigos pagal Komiteto rekomendacijas parengti pataisytą ir peržiūrėtą vadovą.

III–1.3. Apsilankymas OLAF padaliniuose

2006 m. lapkričio mėn. Komiteto pirmininkė dvi dienas skyrė susitikimams su OLAF Tyrimų ir operacijų skyriaus darbuotojais, kad susipažintų su jų nuomone apie tai, kaip atliekami tyrimai OLAF ir su kokiomis problemomis jie susiduria kasdienėje veikloje.

Per apsilankymą pirmininkė susitiko su aštuonių OLAF Tyrimų ir operacijų skyrių vadovybe ir dauguma darbuotojų. Susitikimuose ji aptarė šiuos klausimus: (i) teisės aktai, ribojantys OLAF veiklą kai kuriuose sektoriuose, ir tarnybos ribota teisinė kompetencija pateikti savo poziciją; (ii) didelis tyrėjų darbo, susijusio su administravimu, krūvis; (iii) skyrių viršvalandinis darbas, darbuotojų trūkumas ir pagal laikinas darbo sutartis dirbantys agentai; (iv) specialios finansų žinios, būtinos tyrimams atlikti; (v) glausto OLAF procedūrų vadovo poreikis; (vi) patariamasis Magistratų skyriaus vaidmuo; (vii) OLAF viešinimas institucijose ir didžiulis stiprios vadovybės ir veiksmingo vadovavimo poreikis. 2007 m. kovo mėn. apsilankymo memorandumas aptartas su generaliniu direktoriumi.

III–1.4. Europos teismų praktika

Per ataskaitinį laikotarpį Priežiūros komitetas nuodugniai susipažino su Europos teismų sprendimais, susijusiais su OLAF. Jis ypač išsamiai išnagrinėjo ir aptarė su OLAF generaliniu direktoriumi sprendimą Nr. T-309/03. Komitetas išsakė jam savo susirūpinimą ir rekomendavo dar kartą išnagrinėti OLAF procedūras ir nustatyti griežtą vidaus kontrolės tvarką, kad būtų išvengta interesų konfliktų, dėl kurių gali kilti pavojus įgaliojimui nepriklausomai atlikti tyrimus ir gali nukentėti OLAF reputacija.

III–2. Ryšiai su Bendrijos institucijomis, OLAF partneriais ir suinteresuotosiomis šalimis

Vienas iš Priežiūros komiteto prioritetų yra nuolat palaikyti ryšius su Bendrijos institucijomis ir OLAF partneriais bei suinteresuotosiomis šalimis. OLAF neturi įgaliojimo vykdyti baudžiamąjį persekiojimą arba traukti administracinėn arba drausminėn atsakomybėn, todėl norint, kad OLAF tyrimai būtų sėkmingi, būtina, kad OLAF glaudžiai bendradarbiautų su institucijomis bei kompetentingomis įstaigomis, o jos rekomendacijos būtų deramai įgyvendinamos. Priežiūros komitetas ypač pabrėžė, kad būtina gerinti informacijos sklaidą tarp institucijų, valstybių narių įstaigų ir OLAF, kuo aktyviau įgyvendinant nuostatas, numatančias prievolę teikti informaciją OLAF (17). Priežiūros komitetas taip pat turi padėti OLAF užtikrinti, kad visos šalys, privalančios su ja bendradarbiauti, vykdytų šią prievolę ir laikytųsi 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo nuostatų. Būtina aiškiai perspėti valstybes nares, institucijas ir kompetentingas įstaigas, kad vengtų veiksmų, kurie gali kliudyti OLAF darbui.

Siekdamas įgyvendinti nustatytus tikslus ir gauti grįžtamąjį ryšį apie OLAF, Priežiūros komitetas dukart susitiko su Europos Parlamento Biudžeto kontrolės komiteto (angl. COCOBU) ir Audito rūmų atstovais; Komisijos pirmininko pavaduotoju p. Kallas; Komisijos generaline sekretore p. Day; Komisijos tyrimų ir drausmės biuro (angl. IDOC) direktoriumi p. Van Lier; Vokietijos pirmininkavimo metu veikusios Tarybos darbo grupės dėl kovos su sukčiavimu pirmininku p. Wetz ir Eurojusto prezidentu p. Kennedy.

Pasikalbėję su pirmiau minėtais asmenimis, Priežiūros komiteto nariai nutarė, kad OLAF ir Komisijos generaliniai direktoratai turi glaudžiau bendradarbiauti; OLAF ir institucijų ryšių palaikymo politika dėl OLAF tyrimų turėtų būti grindžiama skaidrumu ir tarpinstituciniu lojalumu, nes tai leidžia palaikyti nuoseklesnius ryšius su plačiąja visuomene; kad OLAF kompetencijai nebūtų priskiriamos de minimis bylos, būtina sukurti tinkamus mechanizmus, apimančius tik rimtus atvejus, aiškiai apibrėžtus OLAF parengtoje tyrimų politikoje; „visiško sukčiavimo ir korupcijos netoleravimo“ politika nebūtinai reiškia, kad OLAF privalo imtis visų bylų, jeigu esama kitų būdų paprastesniems atvejams tirti. Be to, būtina gerinti informacijos mainus tarp OLAF ir Eurojusto, tad Priežiūros komitetas yra pasirengęs padėti šioms dviems institucijoms keistis informacija.

IV. PRIEŽIŪROS KOMITETO NUOMONĖS

IV–1. Nuomonė dėl Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (18) keitimo

Nuo pat savo pirmųjų veiklos akimirkų Priežiūros komitetas akylai stebėjo įvykius, susijusius su siūlymu keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999. Komitetas pritarė Komisijos sprendimui remti OLAF veiklą ir gerinti jos darbo našumą. Komisijos pirmininko pavaduotojo p. Kallas prašymu, Komitetas iškėlė svarbiausius, jam nerimą keliančius klausimus dėl siūlymo keisti reglamentą, taip pat išnagrinėjo nemažai pastebėjimų dėl tyrime dalyvaujančių asmenų procedūrinių teisių, tyrimų trukmės, siūlomo patarėjo peržiūros klausimais vaidmens institucinių aspektų.

Dėl tyrimų nepriklausomumo ypatingas dėmesys sutelktas į numatomą steigti tarpinstitucinį komitetą sukčiavimo kausimais, kurį sudarytų politiniai atstovai iš institucijų ir kuris pakeistų šiuo metu veikiantį Priežiūros komitetą, tačiau nutarta, kad jis nesugebės geriau užtikrinti OLAF nepriklausomumo. Priešingai, kadangi OLAF kompetencijai priskiriama atlikti administracinių nusižengimų tyrimą institucijose, kyla grėsmė, kad dėl to tarp jų kils įtampa. OLAF jau atsiskaito susijusioms institucijoms (19).

Komitetas suabejojo ir numatomos patarėjo peržiūros klausimais pareigybės nepriklausomumu, kurį turėtų skirti generalinis direktorius kokybės kontrolei užtikrinti ir konsultuoti dėl skundų, susijusių su OLAF tyrimais. Ši funkcija iš dalies sutampa su Priežiūros komiteto stebėsenos funkcija ir su OLAF vyresniosios vadovybės atliekamomis kokybės kontrolės funkcijomis.

Priežiūros komitetas daug dėmesio kreipė ir į asmenų, kurie dalyvauja tyrime ir kuriems reikia tolesnės apsaugos de lege ferenda, teises. Komitetas nutarė, kad tyrimo procedūroms atlikti nereikėtų skirti daugiau laiko, negu yra numatyta, o tyrimų trukmę reikėtų trumpinti, priimant tyrėjus į laisvus etatus ir užtikrinant griežtesnę vadovų kontrolę.

IV–2. Nuomonė dėl OLAF veiklos vertinimo kriterijų (14)

Priežiūros komitetas sutelkė dėmesį į OLAF tyrimų rezultatus ir paragino Tarnybą nustatyti veiklos rezultatų vertinimo kriterijus.

Komitetas rekomendavo OLAF generaliniam direktoriui, kad OLAF nustatytų konkrečius įvairių sričių veiklos vertinimo kiekybinius ir kokybinius kriterijus. Tyrimus atliekančių darbuotojų darbo krūvis yra tiesiogiai susijęs su tyrimų politika, todėl Komitetas pasiūlė įgyvendinti konkrečius būdus procedūrų trukmei įvertinti. Be to, Priežiūros komitetas rekomendavo OLAF generaliniam direktoriui atlikti klientų (suinteresuotųjų šalių) apklausą, grindžiamą įvairių partnerių pateiktomis ataskaitomis. Tokia apklausa leis nuolat įvertinti tikslų ir uždavinių įgyvendinimo lygį. Generalinis direktorius sutiko atlikti tokią apklausą ir numatė ją pradėti 2007 m. rugsėjo mėn.

IV–3. Nuomonė dėl OLAF ilgiau negu devynis mėnesius atliekamų tyrimų ataskaitų (12)

Priežiūros komitetas išnagrinėjo 150 tokių tyrimų (nuo 2006 m. sausio mėn. iki gruodžio mėn.), kurie apima visus tyrimų sektorius ir operacijas. Šia analize buvo siekiama patikrinti, ar be pertrūkių atliekamų tyrimų laikotarpis yra tiesiogiai proporcingas bylos aplinkybėms ir sudėtingumui, ir nustatyti per ilgai užtrukusių tyrimų priežastis.

Priežiūros komitetas pripažino, kad ataskaitose pateikiama aktuali ir naudinga informacija, tačiau jis pasigedo esminės informacijos, kuria remdamasis galėtų deramai atlikti stebėseną.

Komitetas rekomendavo OLAF generaliniam direktoriui ateityje ataskaitose nurodyti konkrečią informaciją, naudingą Komitetui ir už tyrimus atsakingai OLAF vadovybei. Tokia informacija turėtų apimti tyrimo atlikimo laiką, tyrimo procedūroms atlikti skirtą laiką, tiriamo nusižengimo teisinį aprašymą, galimas sankcijas ir tiriamų veikų teisines pasekmes, numatomą tyrimo baigimo laiką ir pagrįstą paaiškinimą. Priežiūros komitetas taip pat rekomendavo atsisakyti „taktinės įtakos“ dėl nebaigto tyrimo ir išreiškė susirūpinimą dėl to, kad nėra aiškios tyrimų politikos.

OLAF generalinis direktorius priėmė šias rekomendacijas. Tačiau kol kas OLAF nesiėmė jokių veiksmų dėl jų įgyvendinimo, kad būtų sukurtos aiškesnės tyrimų procedūros ir atliekama geresnė bylų nagrinėjimo priežiūra.

IV–4. Nuomonės dėl OLAF 2007 ir 2008 m. preliminaraus biudžeto projekto (20)

Komitetas supranta, kad su biudžetu ir administravimu susijęs OLAF nepriklausomumas turi tiesioginį poveikį tyrimams ir operacijoms. OLAF generalinis direktorius tarsis su Priežiūros komitetu dėl OLAF preliminaraus biudžeto projekto, prieš siųsdamas jį už biudžetą atsakingam generaliniam direktoriui (21).

Per ataskaitinį laikotarpį Priežiūros komitetas parengė dvi nuomones šiuo klausimu. Dėl OLAF 2008 m. preliminaraus biudžeto projekto Komitetas rekomendavo OLAF prašyti papildomų etatų tik tyrimus atliekančiuose padaliniuose, nes patvirtinus naują organizacinę struktūrą, šią funkciją privalu stiprinti. Komitetas taip pat pasiūlė OLAF generaliniam direktoriui numatyti Sekretoriato darbuotojų etatų, kad šis galėtų nepriklausomai atlikti savo funkcijas. Deja, generalinis direktorius nė vienos iš šių rekomendacijų neįrašė į 2008 m. OLAF preliminarų biudžeto projektą.

Pagal laikinas darbo sutartis dirbantys agentai sudaro 20 % visų OLAF darbuotojų ir didžioji jų dalis atlieka su tyrimais susijusias funkcijas, taigi Komitetas rekomendavo juos priimti į OLAF pagal neterminuotas, o ne laikinas darbo sutartis, kad būtų užtikrintas tyrimų tęstinumas, veiksmingumas ir nepriklausomumas. Darbo stabilumo stygius šioje srityje daro poveikį OLAF darbuotojų lojalumui, motyvacijai ir įsipareigojimų vykdymui.

Komitetas išsakė savo susirūpinimą šiuo klausimu Komisijos pirmininko pavaduotojui p. Kallas, ir pritarė 2007 m. gegužės mėn. susitarimui, kurį pasirašė OLAF, Komisijos Personalo ir administracijos generalinio direktorato generalinis direktorius ir darbuotojų atstovai, kuriame numatyta patikros procedūra siekiant agentų laikinas darbo sutartis pakeisti neterminuotomis. Vis dėlto Priežiūros komitetas pažymėjo, kad OLAF veikla nėra nepriklausoma administravimo požiūriu, nes žmogiškųjų išteklių politiką įgyvendina Personalo ir administracijos generalinis direktoratas. Būtent tai ir kelia susirūpinimą Komitetui, nes tai daro tiesioginį poveikį OLAF tyrimų funkcijai.

Komitetas pabrėžė, kad žmogiškųjų išteklių srityje OLAF būtina daugiau investuoti į vadovybę, nes ji sudaro tyrimų rėmimo funkcijos – esminės OLAF nepriklausomumo sąlygos – pagrindą. Priežiūros komitetas rekomenduoja OLAF patvirtinti konstruktyvią žmogiškųjų išteklių strategiją, siekiant maksimaliai panaudoti turimus darbuotojus tyrimų srityje, geriau valdyti jų darbo krūvį ir organizuoti tyrimus atliekančių darbuotojų grupių darbą. Komiteto pirmininkė, stebėtojos teisėmis dalyvavusi OLAF mokymuose, rekomendavo Komitetui ypatingą dėmesį atkreipti į poreikį nuolat rengti tyrėjams aktualius mokymus.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

I. Pagrindinis Priežiūros komiteto tikslas yra stiprinti OLAF nepriklausomumą ir nuolat stebėti jos atliekamus tyrimus. Taigi Komiteto nepriklausomumas yra esminė sąlyga tinkamai užtikrinti paties OLAF nepriklausomumą.

II. Atlikdamas stebėseną, Priežiūros komitetas mėgino gauti visišką teisę naudotis OLAF bylų medžiaga, esančia elektroninėje bylų valdymo sistemoje (BVS). Tačiau jam nebuvo leista naudotis tų bylų, kurios ataskaitiniu laikotarpiu buvo vis dar tiriamos, medžiaga. Komitetui tai buvo rimta kliūtis įgyvendinti savo įgaliojimus.

III. Priežiūros komitetas patikrino nemažai bylų su medžiaga ir išnagrinėjo 215 ilgiau nei devynis mėnesius tiriamų bylų ataskaitų. Atlikęs šią patikrą, Komitetas rekomendavo iš esmės keisti jose teikiamą informaciją, nurodyti išsamias užsitęsusių tyrimų priežastis ir atkreipti dėmesį į nustatytus laikotarpius.

IV. Tyrimai užtrunka ir dėl to, kad nėra aiškių tyrimų procedūrų bei struktūrizuotos tyrimų priežiūros. Priežiūros komitetas rekomendavo OLAF patvirtinti aiškią tyrimų politiką. Komitetas primygtinai siūlė iš naujo parengti OLAF procedūrų vadovo kasdienės veiklos skyrius, kuriais tyrėjai galėtų remtis kaip aiškia ir naudinga darbo priemone ir kuriuose būtų nurodyti griežti terminai, per kuriuos turi būti užbaigti įvairūs tyrimo etapai.

V. Priežiūros komitetas primygtinai rekomendavo OLAF nustatyti griežtą vidaus kontrolės tvarką, kad būtų išvengta visų galimų interesų konfliktų, dėl kurių gali nukentėti tyrimų funkcijos nepriklausomumas.

VI. OLAF darbuotojų nuotaiką neigiamai veikė neaiški padėtis dėl terminuotų darbo sutarčių, todėl Priežiūros komitetas patarė skubiai spręsti ir šį klausimą. Iki ataskaitinio laikotarpio pabaigos OLAF jį iš dalies išsprendė.

VII. Priežiūros komitetas pabrėžė, kad OLAF būtina turėti stiprią vadovybės paramą ir užtikrinti veiksmingą vadovavimą, tad patarė tobulinti vadovavimo ir valdymo būdus, siekiant gerinti veiksmingą komandinį darbą ir tyrimus atliekančių darbuotojų veiklos rezultatus.

VIII. Priežiūros komitetas užmezgė ryšius su Bendrijos institucijomis, OLAF partneriais bei suinteresuotosiomis šalimis ir rekomendavo OLAF daugiau naudos semtis iš glaudesnio bendradarbiavimo su Komisija ir geresnių informacijos mainų su Eurojustu.

IX. Priežiūros komitetas įdėmiai stebėjo įvykius, susijusius su OLAF organizacijos restruktūrizavimu, ir pasiūlymus iš esmės pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/99, kuris reglamentuoja OLAF tyrimų funkciją. Komitetas nuogąstauja, kad dėl organizacinių pokyčių nenukentėtų Magistratų skyriaus vaidmuo OLAF, kuris sugeba palengvinti bylų perdavimą valstybėms narėms, pasitelkdamas savo specialiąsias žinias apie taikomus teisės aktus bei procedūras ir vietos ryšius. Priežiūros komitetas taip pat yra susirūpinęs, kad siūlomi reglamento pakeitimai nepakenktų OLAF nepriklausomumui arba paties Komiteto vaidmeniui.

X. Priežiūros komitetas primygtinai rekomenduoja OLAF stiprinti tyrėjų pajėgas, skirti papildomų etatų, gerinti tyrėjams skirtų mokymų kokybę ir užtikrinti paties Komiteto veiksmingą darbą, skiriant pakankamai darbuotojų ir etatų į Priežiūros komiteto Sekretoriatą.

(1) Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 11 straipsnio 2 dalis.

(2) OLAF priežiūros komiteto darbo tvarkos taisyklių 4 straipsnis (OL L 33, 2007 2 7) ir 2005 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) Priežiūros komiteto narių paskyrimo 2 straipsnis (OL L 312, 2005 11 29, p. 49).

(3) OL C 202, 2005 8 18.

(4) OL L 33, 2007 2 7.

(5) Žr. 1 priedą.

(6) OLAF priežiūros komiteto darbo tvarkos taisyklių 12 straipsnis (OL L 33, 2007 2 7).

(7) Ibid 12 straipsnio 4 dalis (OL L 33, 2007 2 7).

(8) Ibid 8 straipsnis (OL L 33, 2007 2 7).

(9) T. y. daugiau kaip devynis mėnesius trunkantys tyrimai, įtariamų pažeidimų sunkumo laipsnis, finansinis poveikis, informacijos šaltinis ir t. t.

(10) 8 straipsnio 4 dalis.

(11) Audito rūmų specialioji ataskaita Nr. 1/2005 (OL C 202, 2005 8 18, p. 1).

(12) Žr. 4 priedą.

(13) Nuo 2005 m. gruodžio mėn. iki 2006 m. gegužės mėn. buvo pranešta apie 34 tokias bylas, iš kurių 10 buvo dar tiriamos.

(14) Žr. 3 priedą.

(15) 2005/2184/(INI), 22 punktas.

(16) OLAF Vadovas, 99 puslapis, Akivaizdus pagrindas nepradėti bylos, kai gaunama informacija, kuri akivaizdžiai ir neabejotinai nepriklauso OLAF kompetencijai.

(17) Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 7 straipsnis.

(18) Žr. 2 priedą.

(19) Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 12 straipsnio 3 dalis.

(20) Žr. 5 priedą.

(21) 1999 m. balandžio 28 d. Komisijos sprendimo 6 straipsnis (OL L 136, 1999 5 31, p. 20).

1 PRIEDAS PRIEŽIŪROS KOMITETO POSĖDŽIŲ TVARKARAŠTIS 2005 m. Mėnuo Posėdžio data Gruodis 14 d. (trečiadienis) 2006 m. Mėnuo Posėdžio data Sausis 25 d. (trečiadienis) – 26 d. (ketvirtadienis) Vasaris 21 d. (antradienis) – 22 d. (trečiadienis) Kovas 20 d. (pirmadienis) – 21 d. (antradienis) Balandis 25 d. (antradienis) – 26 d. (trečiadienis) Gegužė 30 d. (antradienis) Birželis 13 d. (antradienis) – 14 d. (trečiadienis) Liepa 3 d. (pirmadienis) – 4 d. (antradienis) Rugsėjis 25 d. (pirmadienis) – 26 d. (antradienis) Spalis 17 d. (antradienis) – 18 d. (trečiadienis) Lapkritis 13 d. (pirmadienis) – 14 d. (antradienis) Gruodis 13 d. (trečiadienis) – 14 d. (ketvirtadienis) 2007 m. Mėnuo Posėdžio data Sausis 29 d. (pirmadienis) – 30 d. (antradienis) Kovas 5 d. (pirmadienis) 26 d. (pirmadienis) – 27 d. (antradienis) Balandis 24 d. (antradienis) – 25 d. (trečiadienis)

2 PRIEDAS NUOMONĖ Nr. 2/2006 apie Reglamento Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų reformą 1. 2006 m. vasario 21–22 d., kovo 20–21 d. ir balandžio 25–26 d. posėdžiuose OLAF Priežiūros komitetas (toliau – komitetas) svarstė Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimo tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų, pasiūlymo projektą (toliau – projektas). Pranešėjais paskirti dr. D. Theato ir prof. K. Györgyi. Komitetas labai palankiai vertina Komisijos pasiryžimą remti OLAF darbą ir kuo labiau gerinti tarnybos veiklos veiksmingumą ir našumą. Toliau išdėstomi samprotavimai iš esmės susiję su, komiteto nuomone, ypač svarbiomis problemomis: — asmenų, kurių atžvilgiu atliekami tyrimai, procesinėmis teisėmis, — tyrimų trukme — ir instituciniais projekto aspektais. 2. Asmenų, kurių atžvilgiu atliekami tyrimai, procesinės teisės Projekte pagrįstai atkreipiamas dėmesys į būtinybę tiksliai apibrėžti procedūrai taikomas garantijas. Tai reikalinga siekiant teisinio tikrumo ir asmenų, kurių atžvilgiu atliekamas tyrimas, labui. Todėl komitetas iš esmės palankiai vertina naująjį 7a straipsnį, kuriame visų pirma aiškiai nurodoma, kad tyrimų metu turėtų būti pateikiami kaltės ir nekaltumo įrodymai. Visi OLAF tyrimai, kurie neužbaigiami kitais būdais, galiausiai perduodami nepriklausomam valstybės narės baudžiamajam teismui, kuriame jie, laikantis įstatymo reikalavimų, tampa formalaus proceso, numatančio įprastas procesines garantijas, dalyku. Komitetas taip pat mano, kad, palyginti su projektu, de lege ferenda reikėtų dar labiau sustiprinti asmenų, kurių atžvilgiu vyksta tyrimas, teises. Visų pirma: — Procedūra turėtų vykti teisingai ir laikantis nekaltumo prezumpcijos (Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnis). — Remiantis projektu, asmenims pranešama tik apie galutinės ataskaitos išvadas ir rekomendacijas. Tačiau tam tikrais atvejais to nepakanka, kad patarėjui peržiūros klausimais būtų galima pareikšti skundą, nes toks skundas prieštarautų OLAF praktikai, kuria vadovaudamasi ši tarnyba prieina prie savo išvadų. Skundo pareiškėjui toks sprendimas turi būti aiškus, todėl, kad galėtų pasinaudoti savo gynybos teisėmis, jam turi būti suteikta galimybė susipažinti su visa ataskaita arba su juo susijusiais įrodymais. Išimtiniais atvejais generalinis direktorius gali neleisti asmeniui, kurio atžvilgiu vyksta tyrimas, susipažinti su informacija, kol ji nėra pateikta atsakingoms institucijoms ar tarnyboms. Kaip patarėjas peržiūros klausimais gali atlikti kontrolę ar ji tokiais atvejais neatliekama? — Siekiant užtikrinti nešališką procedūrą, turėtų būti numatoma galimybė nušalinti tyrėjus, jei yra priežasčių, pagrindžiančių abejones dėl jų nepriklausomumo atliekant pareigas. — Asmeniui, kurio atžvilgiu atliekamas tyrimas, turėtų būti suteikiama teisė pateikti įrodymus. Sustiprinus procesines atitinkamų asmenų teises, kartu būtų didinamas pasitikėjimas OLAF tyrimais ir jų rezultatais. 3. Tyrimų trukmė Galiojančio OLAF reglamento 6 straipsnyje numatyta, kad tyrimai atliekami nepertraukiamai; jų trukmė turi atitikti konkretaus atvejo aplinkybes ir sudėtingumą. Jei tyrimas trunka ilgiau nei devynis mėnesius, remiantis galiojančio OLAF reglamento 11 straipsnio 7 dalimi, OLAF direktorius Priežiūros komitetą informuoja apie priežastis, dėl kurių negalima baigti tyrimo. Reglamento de lege ferenda 6 straipsnio 7 dalyje numatyta, kad tyrimas, kurio negalima užbaigti per dvylika mėnesių, tam tikra tvarka gali būti pratęsiamas iki šešių mėnesių, o po to tokiomis pačiomis sąlygomis gali būti pratęsiamas pakartotinai. Komitetas tai vertina kaip ydingą praktiką: kyla abejonių jau vien dėl galiojančio devynių mėnesių termino. Nors pavieniai tyrimai dėl įvairių priežasčių gali užtrukti ilgiau, komitetas mano, kad nereikėtų numatyti ilgesnės tyrimų trukmės ir rekomenduoja vietoj to projekte įtvirtinti principą, kad tyrimai turėtų būti atliekami pagreitintos procedūros tvarka (pagreitinimo principas). Atsižvelgdamas į tai, komitetas mano, kad daugeliu atvejų įmanoma sutrumpinti procedūros trukmę, pavyzdžiui, įdarbinant darbuotojus šiuo metu maždaug septyniasdešimtyje laisvų etatinių darbo vietų arba stiprinant hierarchinę procedūros trukmės kontrolę. 4. Instituciniai aspektai — Priežiūros komitetas mano, kad tikslinant įstatymus turėtų būti labiau stiprinamas būtinas OLAF nepriklausomumas atliekant tyrimus. Jis siūlo de lege ferenda įtvirtinti, pavyzdžiui, tokius principus: — OLAF nepriklausomai ir vadovaudamasi tarnybine diskrecija sprendžia, kokius tyrimus pradėti, kaip juos atlikti ir kokias priemones taikyti. — OLAF asmeniškai atsakinga už tyrimo koncepciją. — OLAF nepriklausomai, bet glaudžiai bendradarbiaudama su visomis kompetentingomis Europos ir nacionalinėmis tarnybomis formuoja savo veiklos politiką, įskaitant sukčiavimo ir korupcijos prevenciją. — Reikėtų dar labiau pabrėžti teisinį įpareigojimą užtikrinti sukčiavimo ir korupcijos prevenciją. — Apskritai, turint galvoje ligšiolinę patirtį, būtina taip pagerinti OLAF ir valstybių narių bendradarbiavimą, kad būtų užtikrinta veiksminga finansinių Europos Sąjungos interesų apsauga. Bendradarbiavimas negali būti nukreiptas viena kryptimi – nuo OLAF valstybių narių link, tam būtina keistis informacija tarp valstybių narių, visų pirma jų teisėsaugos institucijų ir OLAF. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas ir OLAF galimybei dalyvauti išorės tyrimuose, kuriuos atlieka kompetentingos valstybių narių institucijos. — Komitetas labai palankiai vertina tai, jog projekte iš esmės išsaugoma nuostata, kad Priežiūros komitetas yra nepriklausomų specialistų komitetas, sudaromas tik plėtojant vadinamąjį struktūrinį dialogą su Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarnybomis ir atstovais. Tačiau nuo pat pradžių turėtų būti aiškiai konstatuota, kad palaikant struktūrinį dialogą trijų institucijų atstovams suteikiami įgaliojimai yra saistomi šių institucijų sprendimų, o nepriklausomi asmenys turi laisvą mandatą. Vis dėlto struktūrinis dialogas – nepamirštant jo vispusės naudos visų pirma šių institucijų tarpusavio santykiams – veikiausiai paskatins tam tikrą OLAF veiklos politizavimą. Įprasta politinė OLAF kontrolė užtikrinama ne tik šiuo struktūriniu dialogu, bet ir, pavyzdžiui, atsiskaitant už biudžeto vykdymą. Plėtojant institucijų struktūrinį dialogą, kuriame dalyvauja po vieną Tarybos, Parlamento ir Komisiją atstovą, kyla grėsmė, kad Priežiūros komitetas, spręsdamas esminius klausimus, galbūt netgi rengdamas savo veiklos ataskaitą, neteks savo nepriklausomumo. Neaišku, ką turėtų reikšti formuluotė „tikslas – nustatyti bendras gaires“. Projekto 8 straipsnyje, nenurodant jokių priežasčių, nebenumatoma bendra Priežiūros komiteto atsakomybė už duomenų apsaugą ir profesinių paslapčių saugojimą. Projekto 11 straipsnyje apribojamos Priežiūros komiteto teisės gauti informaciją. Dėl siūlomų 1–7 dalių pakeitimų Priežiūros komitetas gaus mažiau nei anksčiau konkrečios informacijos apie Tarnybos atliktus tyrimus. Kalbant apie projekto 12 straipsnį, kyla klausimas dėl OLAF generalinio direktoriaus įgaliojimų tarpinstitucinio pobūdžio. Iki šiol generalinis direktorius buvo skiriamas Tarybai ir Parlamentui pritarus. Tai jam suteikdavo ypatingo teisėtumo. Ateityje, palaikant „struktūrinį dialogą“, Komisija turėtų kreiptis į Priežiūros komitetą tik dėl neprivalomos nuomonės ir po to skirti generalinį direktorių. Tai, Priežiūros komiteto nuomone, žymiai susilpnins generalinio direktoriaus teisėtumą. Atsižvelgdamas į sunkumus antrajai kadencijai paskirti dabartinį OLAF generalinį direktorių, pasibaigus jo pirmajai kadencijai, komitetas vis dėlto teigiamai vertina tai, kad ateityje OLAF generalinis direktorius turėtų būti skiriamas neatnaujinamai septynerių metų kadencijai. Taip būtų sustiprintas jo nepriklausomumas ir išvengta nepageidautino tarpuvaldžio. (Projekte reikėtų suvienodinti terminus OLAF direktorius ir Tarnybos generalinis direktorius). Kalbant apie Priežiūros komiteto sekretoriatą, dabartinis pasiūlymas yra ne toks palankus kaip 2004 m. vasario mėn. Komisijos pasiūlymas. Pastarajame buvo numatyta, kad sekretoriatas administraciniais tikslais turėtų būti priskirtas Komisijai. Remiantis projektu, jis turėtų būti pavaldus Tarnybai, o tai galėtų turėti įtakos Priežiūros komiteto nepriklausomumui. Komitetui suprantama, kodėl projekte numatoma patarėjo peržiūros klausimais pareigybė. Tačiau Priežiūros komitetui kyla klausimas, ar patarėjas peržiūros klausimais gali dirbti „visiškai nepriklausomai“, kol jį skirs ar jo įgaliojimus tęs generalinis direktorius ir kol jis administracinio pavaldumo požiūriu, visų pirma vertinant ir paaukštinant, bus priklausomas nuo generalinio direktoriaus. Projekte turėtų būti aiškiai nustatyta, kad Priežiūros komitetas negali veikti, vadovaudamasis vien patarėjo peržiūros klausimais statistinėmis ir analitinėmis ataskaitomis. Kad galėtų atlikti savo pagrindinę funkciją – reguliariai kontroliuoti OLAF tyrimus, komitetui turi būti sudaroma galimybė susipažinti su bylomis, o ne vien su patarėjo peržiūros klausimais pateikta statistika, analize ir nuomonėmis. Apskritai, turėtų būti aiškiai atribojama kompetencija ir išsaugoma svarbiausia komiteto užduotis – užtikrinti Tarnybos nepriklausomumą. Projekto 16 straipsnis, kuriame pateikiama daug nuorodų į kitus teisės aktus, nėra aiškaus teisinio reglamentavimo pavyzdys. Apskritai, į projektą turėtų būti įtrauktos Reglamento Nr. 2185/96 nuostatos. Taip viename teisės akte būtų įtvirtinti visi OLAF įgaliojimai atlikti tyrimus ir būtų supaprastinamas bei palengvinamas teisės taikymas. 5. Ši nuomonė parengta vadovaujantis ta teksto redakcija, kuri buvo pateikta tarpžinybinėms konsultacijoms. Tuo tarpu 2006 m. gegužės 30 d., birželio 14 d. ir liepos 4 d. Priežiūros komitetas gavo papildomos žodinės informacijos. Atsižvelgdamas į galutinį rašytinį Komisijos pasiūlymą, jis pasilieka teisę parengti papildomą nuomonę. PAPILDOMA NUOMONĖ apie Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų reformą 1. Savo nuomonėje Nr. 2/2006 OLAF Priežiūros komitetas palankiai įvertino Komisijos pasiryžimą gerinti OLAF veiklos veiksmingumą bei našumą ir pateikė įvairių pastabų dėl asmenų, kurių atžvilgiu atliekamas tyrimas, procesinių teisių, tyrimų trukmės ir institucinių projekto aspektų. Šios pastabos parengtos vadovaujantis teksto redakcija, kuri buvo pateikta Komisijos tarpžinybinėms konsultacijoms. Papildoma nuomonė susijusi su galutiniu pasiūlymu, kurį Komisija jau yra pateikusi Europos Parlamentui ir Tarybai (1). 2. 2006 m. rugsėjo 25–26 d. posėdžiuose Priežiūros komitetas visų pirma svarstė patarėjo peržiūros klausimais vaidmenį. Komitetas priėjo prie išvados, kad sukūrus tokią pareigybę: — greta esamos priežiūros būtų numatyta papildoma priežiūros pakopa, nors nėra įrodyta, kad dabartinė priežiūra yra nepakankama; — nepaisant Europos Parlamento ir Tarybos reikalavimo kuo labiau pagreitinti tyrimus, procedūros taptų sudėtingesnės ir pailgėtų; — kiltų klausimas, kiek patarėjo peržiūros klausimais įgaliojimai sumažintų OLAF generalinio direktoriaus atsakomybę; — jo vaidmuo tam tikra dalimi sutaptų su Priežiūros komiteto vaidmeniu, keltų komiteto funkcijų dubliavimo grėsmę ir apskritai jį silpnintų, nors bendru Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sutarimu buvo įsteigtas tik komitetas; — patarėjui peržiūros klausimais būtų suteikta dviguba funkcija – kokybės kontrolieriaus ir konsultanto skundų klausimais; teikdamas ataskaitas OLAF generaliniam direktoriui ir prižiūrėdamas jo darbą, jis atliktų dvi visiškai priešingas funkcijas. Remiantis 2006 m. rugsėjo 1 d. Komisijos patvirtinta OLAF organizacine struktūra, kokybės priežiūros funkcija jau buvo patikėta dviem patarėjams, pavaldiems dviejų, už visus tyrimus atsakingų direktoratų direktoriams; — nors Komisijos pasiūlyme nepateikta finansinio poveikio analizė, komitetas mano, kad šios išlaidos būtų neproporcingos, palyginti su labai nedideliu iki šiol patarėjui peržiūros klausimais pateiktų bylų skaičiumi ir todėl nederėtų su racionalaus lėšų naudojimo principu. (1) COM (2006) 244 galutinis.

3 PRIEDAS Priežiūros komiteto NUOMONĖ Nr. 3/2006 OLAF veiklos našumo rodikliai 1. Priežiūros komitetas (PK) 2006 m. vasario 21 ir 22 d., kovo 20 ir 21 d. ir balandžio 25 ir 26 d. surengtuose posėdžiuose aptarė veiklos rodiklių klausimą ir kartu su OLAF nutarė toliau aktyviai prisidėti rengiant šiuos rodiklius. 2. Remdamasi įvairių sričių veiklos rodikliais, OLAF galės daugiau dėmesio skirti rezultatams ir apskritai gerinti teikiamų paslaugų kokybę, ypač tų, kurios teikiamos Europos institucijoms, valstybių narių teisminėms institucijoms ir plačiajai visuomenei, saugoti Bendrijų finansinius interesus ir toliau kovoti su sukčiavimu bei kitomis neteisėta veikla, kenkiančia Bendrijų finansiniams interesams. 3. Generalinis direktorius Priežiūros komitetui pateiktame 2006 m. balandžio 12 d. pranešime nurodė, kad OLAF jau pradėjo rengti veiklos našumo rodiklius. Didžioji dalis esamų rodiklių yra susiję su OLAF einamąja „veikla ir našumu“ ir yra kiekybinio ir (arba) statistinio pobūdžio. Šie rodikliai leidžia OLAF vertinti skaičius, pavyzdžiui, tyrimų skaičių arba žvalgybinę veiklą ir kt. PK pripažįsta tvirto statistinio pagrindo bei kiekybinių rodiklių naudą ir ragina OLAF ir toliau didinti statistinių duomenų patikimumą. 4. PK pažymi, kad „jau pradėta svarstyti kokybinius rodiklius“ (OLAF 2006 m. balandžio 12 d. pranešimas). Remdamasis tarptautiniu mastu pripažinta veiklos našumo rodiklių rengimo metodika, Priežiūros komitetas pabrėžia, kad ateityje būtina vertinti OLAF įvairių sričių veiklos našumą pasitelkiant ir kokybinius, ir kiekybinius kriterijus, kurie leis įvertinti ne tik veiklą ir našumą, bet ir padarinius bei rezultatus. 5. Kokybė paprastai nustatoma, pagal organizacijos veiklos našumą ir rezultatus vertinant, kaip ji pasiekė savo tikslus. Tai nustatoma vertinant kiekybiškai nustatomus paslaugos aspektus. Apibrėždama kiekybinius uždavinius, vadovybė nutaria, kas yra svarbu, pavyzdžiui, pakeisti paslaugų vykdymo laiką, skundų kiekis ir kt. (6 punktas). Tyrimų, kurių metu sudaroma išsami byla, kurioje nustatyta, kad nereikia imtis tolesnių veiksmų, arba, priešingai, yra pakankamai informacijos, kad paskesnių veiksmų imtųsi prokuratūra arba drausmės institucija, kokybinius uždavinius sunkiau apibrėžti, tad tuos rezultatus geriausia vertinti pasitelkiant vartotojų pasitenkinimo apklausas (7 punktas). 6. PK ypač pabrėžia tai, kad OLAF „daromas spaudimas mažinti vidutinę bylų tyrimo trukmę“ (OLAF 2006 m. balandžio 12 d. pranešimas) ir kad Europos Audito Rūmai rekomendavo nustatyti didžiausią tyrimų trukmę (Europos Audito Rūmų ataskaitos 80 punktas). Dėl bylų tyrimo trukmės: PK rekomenduoja nustatyti, ar laiku atliekamos procedūros, konkrečias bylas lyginant su standartiniu byloms tirti skirtu laiku, kurį turėtų nustatyti vadovybė. Du visuotinai priimti rodikliai: — bylų baigimo rodiklis; — vėluojančių tyrimų rodiklis. Bylų baigimo rodiklis: šis rodiklis rodo, ar organizacija gali susidoroti su savo darbo krūviu. Jis nustatomas per ataskaitinį laikotarpį baigtų bylų skaičių padalijus iš bylų, pradėtų per tą patį laikotarpį, skaičiaus. Vėluojančių tyrimų rodiklis: šis rodiklis leidžia organizacijai pagal vadovybės nustatytus laiko standartus vertinti nagrinėjamų bylų tyrimo trukmę, pasitelkiant šį darbo našumo standartą. Puikus šiuo atžvilgiu pavyzdys, kuriuo OLAF mutatis mutandis galėtų remtis, yra Australijos federalinio teismo ankstesnė nutartis, kurioje teigiama, kad: — ne daugiau kaip 10 % nebaigtų nagrinėti bylų gali būti nagrinėjamos ilgiau kaip 6 mėnesius; — nė viena nebaigta nagrinėti byla negali būti nagrinėjama ilgiau kaip 24 mėnesius. 7. Visuotinai priimta, kad apibrėžiant standartus dalyvautų ir vartotojai, kurie darytų įtaką kokybės ir teikiamų paslaugų vertinimui. PK mano, kad OLAF derėtų nuolat atlikti Europos institucijų bei nacionalinių institucijų pasitenkinimo apklausas ir raginti šiuos „vartotojus“ teikti bet kokius, jų manymu, būtinus siūlymus dėl veiklos tobulinimo. Atliekant apklausas dėmesį reikėtų sutelkti į: — techninę veiklos kokybę; — teikiamos informacijos aktualumą; — informacijos teikimą laiku.

4 PRIEDAS NUOMONĖ Nr. 1/2007 OLAF daugiau kaip devynis mėnesius atliekamų tyrimų ataskaitos Briuselis, 2007 m. balandžio 25 d. ĮŽANGA Priežiūros komiteto uždavinys Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) Priežiūros komitetas nuolat stebi, kaip OLAF vykdo tiriamąją funkciją, ir taip stiprina šios nepriklausomybę. Komitetas taip pat prižiūri OLAF tyrimų trukmę, siekdamas patikrinti, ar jų nepertraukiamo vykdymo laikotarpis proporcingas bylos aplinkybėms ir sudėtingumui (1). Todėl, jeigu tyrimas atliekamas ilgiau negu devynis mėnesius, OLAF generalinis direktorius privalo pranešti Priežiūros komitetui, dėl kokių priežasčių nepavyko užbaigti tyrimo ir kada tikimasi tai padaryti. 2005 m. gruodžio mėn. kadenciją pradėjusiam naujai išrinktam Priežiūros komitetui buvo pateiktos tokių tyrimų mėnesinės santraukos (toliau – devynių mėnesių ataskaitos), kurias jis kruopščiai nagrinėjo, vadovaudamasis darbo tvarkos taisyklėmis (2). Nagrinėdamas ataskaitas Komitetas siekė išanalizuoti generalinio direktoriaus pateiktą informaciją, kad įvertintų tyrimų trukmę ir galimo pernelyg ilgo vėlavimo priežastis. Tačiau atsižvelgdamas į tai, kad šiuo metu 75 % OLAF pradėtų tyrimų atliekami jau ilgiau negu devynis mėnesius (3), Komitetas šią priemonę ėmė vertinti kitu požiūriu. Tyrimai dažnai trunka ilgiau nei devynis mėnesius, taigi devynių mėnesių ataskaitų kaip įspėjamojo signalo tyrimų trukmei kontroliuoti vaidmuo, regis, pasikeitė ir nebedaro reikiamo poveikio. Nagrinėdamas gautas devynių mėnesių ataskaitas, Komitetas vertina jas dviem skirtingais aspektais: — kiek jose pateikiama reikiamos informacijos, būtinos Priežiūros komitetui vykdyti stebėjimo, ypač pernelyg ilgų vėlavimų, funkciją — kokiu mastu OLAF gali jas naudoti kaip valdymo priemonę, kad per bylos aplinkybėms ir sudėtingumui proporcingą laikotarpį sėkmingai pabaigtų tyrimą. Metodika Kiekvieną mėnesį OLAF generalinis direktorius Priežiūros komitetui siunčia tyrimų santraukas „Informacija OLAF priežiūros komitetui: ilgiau kaip devynis mėnesius atliekami tyrimai“, sudarytas iš šių pagrindinių dalių (4): — teisinis pagrindas; — bylos aprašas; — bylos pradėjimo data; — finansinis ekonominis poveikis; — priežastys, dėl kurių nebaigta byla, priskiriamos kuriam nors vienam (ar daugiau) iš šių kriterijų: nors ir skirta pakankamai išteklių, dėl tyrimo apimties reikia skirti daugiau laiko; taktinė pertrauka atliekant tyrimą; nepakankami ištekliai; menkas prioritetas ir skirti riboti ištekliai; bendradarbiavimo stoka; — numatomi veiksmai; — numatoma bylos pabaigimo data. Remdamasis OLAF pateikta informacija, Priežiūros komitetas stengiasi nustatyti veiksnius, kurie leistų įvertinti, ar tyrimai atliekami nepertraukiamai, o jiems skiriamas laikas yra proporcingas bylos aplinkybėms ir sudėtingumui: — tyrimo tema, atitinkanti teisinį pažeidimo aprašymą; — atskaitinės datos: data arba laikotarpis, kai buvo padarytos su tyrimu susijusios veikos; data, kada OLAF gavo informaciją; bylos vertinimo laikotarpio trukmė, prieš priimant sprendimą dėl tyrimo pradėjimo; — galimos sankcijos už tiriamas veikas arba jų teisinės pasekmės: drausminės, administracinės, finansinės arba baudžiamosios; — tiriamų veikų senaties terminai nacionalinėje ir Bendrijos teisėje; — bylos nebaigimo priežasčių svarba; — numatoma pagrįsta baigimo data. OLAF ATASKAITOS Kad parengtų šią nuomonę, Priežiūros komitetas išnagrinėjo OLAF pateiktas 2006 m. sausio–gruodžio mėn. devynių mėnesių ataskaitas, kuriose aprašoma 150 visų sektorių tyrimų: 19 vidaus tyrimų (Europos institucijos), 9 vidaus ir (arba) išorės tyrimai (ES institucijos), 30 tiesioginių išlaidų ir išorės pagalbos tyrimų, 21 išorės pagalbos tyrimas, 27 su žemės ūkiu susiję tyrimai, 19 su muitine susijusių tyrimų ir 25 su struktūrinėmis priemonėmis susiję tyrimai (5). Atsižvelgdamas į kiekvieno sektoriaus ypatumus ir jam taikomas skirtingas procedūrines taisykles, Komitetas atliko kiekvieno sektoriaus analizę. Vis dėlto, Komiteto tikslas buvo padaryti bendras išvadas. Vidaus tyrimai: Europos institucijos Vidaus tyrimų srityje OLAF atlieka pagrindinį vaidmenį ir turi aiškią procedūrinę kompetenciją (6). Pastebėta, kad tyrimų tema, atitinkanti teisinį pažeidimo aprašymą, paminėta tik keletu atvejų (7). Teisinis aprašymas įvairus: pavyzdžiui, „interesų konfliktas“ (EB pareigūnų tarnybos nuostatų 14 straipsnis), „EB pareigūnų tarnybos nuostatų 22 straipsnio pažeidimas ir Finansinio reglamento 57 straipsnio 2 dalies pažeidimas“ arba „konfidencialios informacijos nutekinimas, EB pareigūnų personalo taisyklių 86 straipsnio 2 dalis“; iš jo galima spręsti, ar imtasi tinkamų tyrimo priemonių ir ar tyrimas buvo atliekamas proporcingą laiko tarpą. Komitetas ypatingą dėmesį skyrė tiriamų veikų senaties terminams. Jis nustatė, kad nenurodoma nei tų veikų padarymo data (8), nei vertinimo laikotarpio trukmė prieš OLAF priimant sprendimą dėl tyrimo pradėjimo, nors kartais minima, kada OLAF gavo informaciją. Niekuomet nenurodomos galimos sankcijos už tiriamas veikas arba jų teisinės pasekmės. Komitetas atidžiai išnagrinėjo priežasčių, dėl kurių nebaigiami tyrimai, svarbumą ir nustatė, kad standartinėje ataskaitos formoje nurodytos priežastys dažnai neatitinka vėliau ataskaitose aprašomų priežasčių. Priežiūros komitetas ypatingą dėmesį skyrė „taktinei pertraukai atliekant tyrimą“, kuri dažnai buvo nurodoma kaip priežastis. Ši priežastis nėra aiškiai aprašyta ir pagrįsta: taktinė pertrauka grindžiama „operatyvinėmis priežastimis“, bylos sudėtingumu arba per menku kitų tarnybų indėliu, nes kaip tik dėl šių priežasčių dažnai atsiranda ilgos prastovos (9). Tokio pobūdžio prastovų aptikta ir nagrinėjant kitus tyrimus (10). Taip pat nustatyta, kad ataskaitose nurodoma data, kada tikimasi pabaigti tyrimus, tačiau nepateikiamas joks konkretus pagrindimas. Paprastai ji priklauso nuo išorės veiksnių, o ne nuo to, kaip OLAF atlieka tyrimus. Vidaus ir (arba) išorės tyrimai: ES institucijos Atliekant šiuos tyrimus OLAF atlieka pagrindinį vaidmenį (11). Komitetas nustatė, kad ne visuomet minima tyrimų tema, atitinkanti teisinį pažeidimo aprašymą. Informacijos gavimo tarnyboje data nurodoma dažnai, tačiau nenurodoma nei tiriamų veikų padarymo data, nei vertinimo trukmė. Todėl devynių mėnesių ataskaitose nenurodomos galimos sankcijos ir tiriamų veikų senaties terminai. Dažniausiai minimos priežastys, dėl kurių nebaigiami tyrimai, yra „menkas prioritetas bei nepakankami ištekliai“ ir „su tyrimais susijęs darbo krūvis“. Reikėtų pabrėžti, kad beveik niekuomet nenurodomas laikas, kada tikimasi pabaigti tyrimą (12). Tiesioginės išlaidos ir išorės pagalba OLAF atlieka pagrindinį vaidmenį atliekant šiuos tyrimus, kurių taisyklės grindžiamos galiojančiais susitarimais su trečiosiomis šalimi (13). Komitetas pastebėjo, kad teisinis pagrindas, kuriuo grindžiami tyrimai, aprašomas išsamiai ir nuolat. Aiškiai nusakoma tyrimų tema, nors nepateikiamas susijusių pažeidimų teisinis aprašas. Šiuose tyrimuose galimos sankcijos už pažeidimus arba jų teisinės pasekmės nurodomos tik tada, kai yra baudžiamojo pobūdžio. Keletu atvejų nurodomi tiriamų veikų senaties terminai (14). Ataskaitose ne visuomet nurodomos datos, kada OLAF gavo informaciją (15). Nenurodoma nei vertinimo laikotarpio trukmė, nei data arba laikotarpis, kada padarytos tiriamos veikos. Reikia ypač pabrėžti, kad dažniausiai nurodomos priežastys, dėl kurių nepabaigti tyrimai, yra „su tyrimais susijusios veiklos krūvis“, „menkas prioritetas ir nepakankami ištekliai“, taip pat „išteklių stoka“. Ataskaitose visuomet nurodoma, kada planuojama pabaigti tyrimą, taip pat aprašomi tolesni tyrimo veiksmai. Išorės pagalba Kaip minėta kalbant apie tiesiogines išlaidas, šiuose tyrimuose OLAF atlieka pagrindinį vaidmenį (16). Komitetas pastebėjo, kad ne visuomet pateikiama teisinė nuoroda į susitarimus su trečiosiomis šalimis, kuriose atliekami tyrimai. Komitetas pastebėjo, kad ilgai trunka vertinimo laikotarpis prieš priimant sprendimą dėl tyrimo pradėjimo (17). Datos, kai OLAF gauna informaciją, nurodomos teisingai. Tačiau nenurodoma, nei kada buvo padarytos tiriamos veikos, nei galimos sankcijos arba teisinės pasekmės. Ataskaitose pasigendama ir tiriamų veikų senaties terminų. Daug dėmesio skirta priežastims, dėl kurių nebaigiami tyrimai („taktinė pertrauka atliekant tyrimus“ ir „su tyrimais susijusios veiklos krūvis“), kurios dažnai atitinka laikotarpį, kai OLAF laukia, kol bus pabaigti išorės įmonių atliekami auditai, aktyviai nedalyvaudama arba atidžiai neprižiūrėdama darbo. Iš devynių mėnesių ataskaitų sunku spręsti apie OLAF darbo šioje srityje pridėtinę vertę. Ataskaitose visuomet pateikiama numatoma tyrimų baigimo data ir dažnai aiškiai nurodomi paskesni veiksmai. Žemės ūkis OLAF turi tvirtus ir nusistovėjusius teisinius įgaliojimus atlikti tyrimus šioje srityje (18). Vis dėlto šio sektoriaus tyrimai dėl žemės ūkio produktų taip pat susiję su muitinės bylomis, kuriose OLAF, visų pirma, atlieka koordinavimo ir pagalbos funkciją. Daugumoje Priežiūros komitetui pateiktų devynių mėnesių ataskaitų nagrinėjami kaip tik tokie atvejai. Muitinės tyrimų teisinis pagrindas ir pažeidimų teisinis aprašas paprastai pateikiamas nepriekaištingai. Tačiau nenurodomos pažeidimų teisinės pasekmės ir laikotarpiai, kada galima imtis priemonių asmenų, kurie vengia mokėti muitus, atžvilgiu. Be to, retai nurodoma data, kurią OLAF gavo informaciją, nenurodoma vertinimo trukmė. Komitetas pastebėjo, kad dažnai tokie atvejai susiję su keletu valstybių narių, kurios laiku neatsako į OLAF prašymą teikti pagalbą. Nors daugelyje santraukų tyrimų nebaigimo priežastis yra „su tyrimais susijusios veiklos krūvis“, dažnai dar yra susijusi su „valstybių narių vėlavimu pateikti atsakymus“. Ko gero, dėl to ne visuomet nurodoma (19), kada ketinama pabaigti tyrimus, o jeigu nurodoma, nepagrindžiama kodėl. Nagrinėjant tik su žemės ūkiu susijusias sritis, pastebėta, kad kartais devynių mėnesių ataskaitose nėra aiškiai nusakomas finansinis poveikis Bendrijos lėšoms (20). Taigi dėl to nepateikiamas pažeidimų teisinis aprašas ir nenurodomos galutinės administracinės arba baudžiamosios pasekmės. Taip pat nenurodomos tikslios datos arba laikotarpiai, kada buvo padarytos tiriamos veikos, ir tiriamų veikų senaties terminai. Muitinės Šioje srityje OLAF atlieka koordinatorės ir pagalbininkės vaidmenį, bylų trukmė labai priklauso nuo valstybių narių arba susijusių trečiųjų šalių veiksmų. Kaip tik tokia bylų nebaigimo priežastis nuolat nurodoma devynių mėnesių ataskaitose. Komitetui buvo sunkiau nuspręsti, kiek taikytinas nustatytas devynių mėnesių laikotarpis, tiriant tokias bylas, kai pagrindinė atsakomybė tenka valstybėms narėms. Komitetas pastebėjo, kad teisinis pagrindas aprašomas tinkamai, bylos santrauka yra išsami ir naudinga. Tačiau nenurodoma, kada buvo padarytos tiriamos veikos, ir nenurodomi tiriamų veikų senaties terminai. Pastebėta, kad devynių mėnesių ataskaitose nurodytos numatomos tyrimų baigimo datos siejamos su veiksmais, kurių turi imtis valstybės narės. Struktūrinės priemonės OLAF turi tvirtus įgaliojimus atlikti tyrimus šioje srityje (21). Tačiau daugelis Priežiūros komitetui pateiktų devynių mėnesių ataskaitų rodo, kad OLAF neatlieka tyrimo, o teikia pagalbą nacionalinėms teisminėms ir administracinėms institucijoms (22). Ataskaitose minima tyrimų tema, kuri atitinka teisinį pažeidimo aprašymą. Tačiau devynių mėnesių ataskaitose tiriamų bylų atžvilgiu nepateikiama aiški Komisijos finansavimo apžvalga, susijusi su Bendrijos biudžetu. Kai kuriais atvejais nurodyta informacijos gavimo tarnyboje data ir vertinimo trukmė, tačiau niekuomet nenurodomos tiriamų veikų padarymo datos. Ataskaitose aiškiai nenurodomos galimos sankcijos už tiriamas veikas bei teisinės pasekmės ir niekuomet nesvarstomi tiriamų veikų senaties terminai, nors keliuose tyrimuose aiškiai nurodomos galimos nusikalstamos veikos (23). „Nepakankami ištekliai“ arba „su tyrimais susijusios veiklos krūvis“ yra dažnai minimos bylų nebaigimo priežastys, nors kartais jos ne visiškai atitinka priežastis, kurios būna nurodomos vėlesnėse ataskaitose, arba yra susijusios su šios srities tyrėjams keliamais uždaviniais (24). Nacionalinėms teisminėms institucijoms teikiama pagalba grindžiama bylos pobūdžiu (pagalba atliekant baudžiamąjį persekiojimą) (25). Tyrimų baigimo data paprastai numatoma, tačiau nepateikiama jokia konkreti informacija. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS Informacija, teikiama Priežiūros komitetui devynių mėnesių ataskaitose, yra aktuali ir naudinga. Ataskaitos dalys – bylos aprašas, padaryti veiksmai, finansinis poveikis ir siūlomi veiksmai tebėra svarbūs, norint suprasti vertinamą tyrimą. Vis dėlto nagrinėjant devynių mėnesių ataskaitas, paaiškėjo, trūksta esminių dalykų, kurių reikia, kad Priežiūros komitetas galėtų atlikti tyrimų trukmės stebėjimo funkciją. Be to, Priežiūros komitetas mano, kad įtraukti tokius dalykus į devynių mėnesių ataskaitas yra naudinga, norint pagerinti atliekamo tyrimo valdymą šiuo bylos etapu. Priežiūros komiteto stebėjimo funkcija — Dabartinė devynių mėnesių ataskaitos forma neapima visos aktualios informacijos, kuri būtina, kad Priežiūros komitetas nustatytų, ar tyrimai atliekami nepertraukiamai per laikotarpį, kuris atitinka bylos aplinkybes ir sudėtingumą. Devynių mėnesių ataskaitų santraukos formą reikėtų keisti ir įtraukti papildomas dalis, kurios leistų veiksmingai įvertinti tyrimų eigą. Ataskaitą siūloma papildyti tokiomis dalimis: teisinis pažeidimo aprašas, data arba laikotarpis, kai buvo padarytos tiriamos veikos, vertinimo trukmė prieš priimant sprendimą dėl bylos pradėjimo, galimos sankcijos už tiriamas veikas arba jų teisinės pasekmės ir tiriamų veikų senaties terminai. — Kadangi devynių mėnesių ataskaitose nenurodomi tiriamų veikų senaties terminai, Priežiūros komitetas negali įvertinti, ar atliktų ir siūlomų veiksmų trukmė atitinka bylos aplinkybes ir sudėtingumą. Devynių mėnesių ataskaitų santraukose reikėtų aiškiai nurodyti ir išnagrinėti tiriamų veikų senaties terminus. — Devynių mėnesių ataskaitose pateikiama tam tikrų sektorių informacija nepakankama, kad būtų galima suprasti tyrimo tikslą, vėlavimo priežastis ir teisines pasekmes. Reikia ypač pabrėžti, kad nebaigto tyrimo priežastis „taktinė pertrauka atliekant tyrimą“ daugeliu atvejų nei deramai pagrindžiama, nei paaiškinama. Be to, dažna priežastis „menkas prioritetas ir nepakankami ištekliai“ gali reikšti tai, kad nėra aiškios tyrimų strategijos. Sąvoką „taktinė pertrauka atliekant tyrimą“, naudojamą sudarant devynių mėnesių ataskaitas, reikėtų aiškiai apibrėžti arba jos iš viso atsisakyti. Šią tyrimo nebaigimo priežastį reikėtų pateikti apdairiai ir tiksliai. Taip pat rekomenduojama patikslinti priežasties „menkas prioritetas ir nepakankami ištekliai“ prasmę. — Devynių mėnesių ataskaitose netiksliai nurodomos numatomos tyrimų baigimo datos. Trečdaliu atvejų data nenurodoma, o jeigu ir nurodoma, jos niekuomet nepaisoma. Būtina nurodyti, kada ketinama pabaigti tyrimą, ir tai pagrįsti. Reikėtų geriau aprašyti numatomus tolesnius veiksmus. OLAF atliekamų tyrimų valdymas — Priežiūros komitetui teikiamos devynių mėnesių ataskaitos jau nebeatlieka įspėjamojo signalo tyrimų trukmei kontroliuoti vaidmens – dabar jomis atsiskaitoma šiuo bylos tyrimo etapu. Didžioji OLAF atliekamų tyrimų dalis trunka ilgiau nei devynis mėnesius. Daugeliu atveju nustatyti ilgi neveiklumo laikotarpiai. Priežiūros komitetas mano, kad dabartinė devynių mėnesių ataskaita negelbsti OLAF kaip valdymo priemonė tyrimo strategijai dar kartą apsvarstyti ir jo uždaviniams aiškiau apibrėžti. Tai, kad 75 % tyrimų vykdomi ilgiau kaip devynis mėnesius, neabejotinai rodo, kad būtina nedelsiant imtis valdymo veiksmų. Rekomenduojama įgyvendinti valdymo kontrolės sistemą, kuri užkirstų kelią su tyrimais susijusios veiklos sąstingiui. Todėl padalinių vadovai turėtų atidžiai tikrinti, ar tyrimai atliekami nepertraukiamai. NUMATOMI VEIKSMAI Priežiūros komitetas toliau nagrinės 2007 m. devynių mėnesių ataskaitas, kurias pateikė generalinis direktorius. Komitetas toliau analizuos priežastis, dėl kurių nebaigiami tyrimai per nustatytą laikotarpį, ir ypač daug dėmesio skirs bendradarbiavimui su valstybėmis narėmis. Komitetas taip pat atidžiai stebės, kaip kuriama aiški tyrimų strategija ir tobulinama bylų valdymo sistema. Reikėtų pabrėžti, kad tai, jog po posėdžio, kuriame dalyvavo OLAF ir Priežiūros komiteto nariai, tarnyba nedelsdama ėmė gerinti devynių mėnesių ataskaitų turinį (26), leidžia Komitetui tikėtis, kad taip pat greitai bus vykdomos ir minėtos rekomendacijos. Įgyvendinus siūlomus pokyčius būtų padėtas pagrindas tolesniam Priežiūros komiteto devynių mėnesių ataskaitų nagrinėjimui. (1) Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 6 straipsnio 5 dalis. (2) OL L 33, 2007 2 7, OLAF Priežiūros komiteto darbo tvarkos taisyklių 13 straipsnio 3 dalis. (3) Statistiniai duomenys, gauti iš Bylų valdymo sistemos (angl. CMS). (4) Žr. 1 priedą. (5) Žr. 2 priedą. 2006 m. gruodžio mėn. tyrimų pagal sektorius buvo vykdoma iš viso tiek: 62 vidaus tyrimai (Europos institucijos), 24 vidaus ir (arba) išorės tyrimai (ES institucijos), 69 tiesioginių išlaidų ir išorės pagalbos tyrimai, 49 išorės pagalbos tyrimai, 65 su žemės ūkiu susiję tyrimai, 83 muitinės tyrimai ir 52 struktūrinių priemonių tyrimai. (6) Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 4 straipsnis. (7) Žr. 2 priedą: bylos Nr. 25, 24 ir 125. (8) Žr. 2 priedą: tik byloje Nr. 59 nurodomas laikotarpis, per kurį galėjo būti atliktos tiriamos veikos. (9) Žr. 2 priedą: inter alia bylos Nr. 20, 21, 22, 25, 59 ir 101. (10) Žr. 2 priedą: inter alia bylos Nr. 1, 2 ir 101. (11) Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 3 straipsnis. (12) Žr. 2 priedą: tik bylose Nr. 77 ir 87. (13) Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 3 straipsnis ir galiojantys susitarimai su trečiosiomis šalimis. (14) Žr. 2 priedą: bylos Nr. 31 ir 92. (15) Žr. 2 priedą: inter alia bylos Nr. 64, 92, 93 ir 106. (16) Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 3 straipsnis ir galiojantys susitarimai su trečiosiomis šalimis. (17) Žr. 2 priedą: inter alia bylos Nr. 9, 27, 28, 29 ir 120. (18) Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 3 straipsnis, Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, Reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Reglamentas (EB) Nr. 515/97 inter alia. (19) Žr. 2 priedą: inter alia bylos Nr. 32, 33, 34, 35 ir 36. (20) Žr. 2 priedą: bylos Nr. 12, 36 ir 70. (21) Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 3 straipsnis, Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, Reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96. (22) Žr. 2 priedą: inter alia bylos Nr. 41, 42, 55, 57, 75 ir 112. (23) Žr. 2 priedą: bylos Nr. 17. (24) Žr. 2 priedą: bylos Nr. 54 ir 75. (25) Žr. 2 priedą: bylos Nr. 41, 55, 57 ir 112. (26) Žr. 2007 m. vasario 5 d. pranešimą Nr. I/01068.