/* COM/2011/0255 galutinis */ KOMISIJOS VERTINIMO ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Baudžiamojo teisingumo programos tarpinio vertinimo ataskaita





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2011.5.11 KOM(2011) 255 galutinis KOMISIJOS VERTINIMO ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Baudžiamojo teisingumo programos tarpinio vertinimo ataskaita TURINYS 1. ĮVADAS 3 1.1. ATASKAITOS TEMA 3 1.2. APŽVALGA 3 1.3. PAGRINDINIAI FAKTAI 4 1.4. DABARTINĖ PADĖTIS 5 2. Programos įgyvendinimas 5 2.1. KOMISIJOS INICIATYVOS (VIEŠIEJI PIRKIMAI) 5 2.2. DOTACIJOS (KVIETIMAI TEIKTI PARAIŠKAS) 6 2.2.1. DOTACIJOS VEIKSMAMS – BENDRI KVIETIMAI TEIKTI PARAIŠKAS 6 2.2.2. DOTACIJOS VEIKSMAMS – SPECIALŪS KVIETIMAI TEIKTI PARAIŠKAS 7 2.2.3. DOTACIJOS VEIKLAI 8 2.2.4. DOTACIJOS VEIKLAI – BENDRASIS PARTNERYSTĖS SUSITARIMAS 9 2.2.5. DOTACIJOS MONOPOLIJĄ TURINČIOMS INSTITUCIJOMS 9 3. VERTINIMO REZULTATAI 10 3.1. SVARBA 10 3.2. VEIKSMINGUMAS 10 3.3. Ar pasiekti programos tikslai? 10 3.4. EKONOMIŠKUMAS – SĄNAUDŲ IR VEIKSMINGUMO SANTYKIS 11 3.5. TVARUMAS IR POVEIKIS 11 3.6. ATITIKTIS 12 3.7. EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ 12 4. IŠVADOS 13 4.1. PRIORITETŲ NUSTATYMAS 13 4.2. EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ 13 4.3. PROCEDŪRŲ SUPAPRASTINIMAS 14 4.4. PROGRAMOS VIEŠINIMAS IR MATOMUMAS 14 ĮVADAS ATASKAITOS TEMA 2007 m. vasario 12 d. Taryba priėmė Sprendimą 2007/126/TVR[1], kuriuo 2007–2013 m. laikotarpiui kaip Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrosios programos dalis įkurta specialioji programa „Baudžiamasis teisingumas“. Šio sprendimo 16 straipsnio 3 dalies b punkte numatyta, kad Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip 2011 m. kovo 31 d. pateikia tarpinio vertinimo ataskaitą apie pasiektus rezultatus ir kokybinius bei kiekybinius Programos įgyvendinimo aspektus. Šia ataskaita bus remiamasi rengiant to paties straipsnio 3 dalies c punkte numatytą komunikatą apie Programos tąsą, kuris turi būti pateiktas ne vėliau kaip 2012 m. rugpjūčio 30 d. Tarpinio vertinimo ataskaitoje pateikiama iki šiol pasiektų rezultatų apžvalga ir pristatomi programos įgyvendinimo kokybiniai ir kiekybiniai aspektai. Vertinimą atliko Komisijos tarnybos. Komisija išnagrinėjo programos stipriąsias ir silpnąsias puses ir pabandė atsakyti į šiuos klausimus: 1) Kaip pagerinti programos įgyvendinimą likusiu laikotarpiu? 2) Kaip pagerinti programos projektą galvojant apie tolimesnės programos arba programų kūrimą? Vertinime ypač atsižvelgta į a) programos svarbą, vertinant, ar programos tikslai atitinka poreikius ir spręstinas problemas, b) programos veiksmingumą, nustatant, ar pasiekti programos tikslai, c) ekonominį aspektą, tikrinant, ar rezultatai pasiekti priimtinomis sąnaudomis. APŽVALGA Baudžiamojo teisingumo programos tikslas – prisidėti Europos Sąjungoje įtvirtinant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, stiprinant teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, paremtą tarpusavio pripažinimo principu. Programa siekiama šių keturių bendrųjų tikslų: 1. skatinti teisminį bendradarbiavimą siekiant prisidėti prie tikros Europos teisingumo erdvės baudžiamosiose bylose, paremtos tarpusavio pripažinimu ir pasitikėjimu, sukūrimo, 2. skatinti valstybėse narėse taikomų taisyklių suderinamumą, jei to reikia siekiant pagerinti teisminį bendradarbiavimą. Skatinti tinkamam teisminiam bendradarbiavimui trukdančių teisinių kliūčių mažinimą, siekiant pagerinti tyrimų koordinavimą ir padidinti Europos Sąjungos valstybių narių esamų teismų sistemų suderinamumą, kad būtų užtikrinta atitinkama su valstybių narių teisėsaugos institucijų vykdomais tyrimais susijusi tolesnė veikla, 3. gerinti teisminių ir administracinių institucijų bei teisinių profesijų atstovų (advokatų ir kitų teismų veikloje dalyvaujančių profesijų atstovų) ryšius bei keitimąsi informacija ir geriausia patirtimi, skatinti teismų sistemos darbuotojų mokymą, kad būtų didinamas tarpusavio pasitikėjimas, 4. toliau plėtoti tarpusavio pasitikėjimą, kad būtų užtikrinta nukentėjusiųjų ir teisiamųjų teisių apsauga. Siekiant šių tikslų, pagal programą įgyvendinama keturių skirtingų rūšių veikla: - su viešųjų pirkimų sutartimis susiję konkretūs Komisijos iniciatyva įgyvendinami veiksmai: studijos ir mokslinių tyrimų veikla, konkrečių IT projektų kūrimas ir įgyvendinimas siekiant prisidėti prie keitimosi informacija ir jos sklaidos, - dotacijos ( dotacija veiksmams ) konkretiems tarptautiniams projektams, kurie svarbūs visai Europos Sąjungai ir teikiami mažiausiai dviejų valstybių narių arba vienos valstybės narės ir kitos šalies, kuri gali būti šalis kandidatė arba stojančioji šalis, partnerių; kai laikomasi tam tikrų sąlygų, gali būti įgyvendinami ir nacionaliniai projektai valstybėse narėse, - dotacijos ( dotacija veiklai ) – parama nevyriausybinių organizacijų arba kitų subjektų, siekiančių Europos visuotinės svarbos tikslų baudžiamojo teisingumo srityje, veiklai, - dotacija veiklai siekiant bendrai finansuoti išlaidas, susijusias su nuolatine Europos teisėjų mokymo tinklo, atsakingo už teisėjų mokymą, darbo programa. Bendras 2007–2013 m. Baudžiamojo teisingumo programos veiklos išlaidoms numatytas biudžetas – 196,85 mln. EUR. Ši suma atitinka 2007–2011 m. patvirtintuose metiniuose biudžetuose nustatytą sumą ir sumas, įrašytas į 2012 ir 2013 m. finansines programas. Didžiausią finansinės pagalbos dalį sudaro dotacijos veiksmams ir bendrosios dotacijos. Per 5 metus dotacijoms skiriama procentinė dalis sumažėjo nuo 95 iki 75 %. Taigi laikomasi pagrindiniame teisės akte nustatytos minimalios dotacijoms skiriamų išlaidų normos (65 %). PAGRINDINIAI FAKTAI Baudžiamojo teisingumo programa – tai 2003–2007 m. įgyvendintos bendrosios programos, susijusios su policijos ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose (AGIS[2]), tąsa; pastarąją programą 2002 m. liepos 22 d. patvirtino Europos Vadovų Taryba. 2005 m. Komisija pasiūlė parengti naują bendrąją programą[3] „Pagrindinės teisės ir teisingumas“, kuria būtų įgyvendinami keturi konkretūs tikslai, tarp kurių – skatinti teisminį bendradarbiavimą siekiant prisidėti prie tikros Europos teisingumo erdvės baudžiamosiose bylose sukūrimo. Šis pasiūlymas – logiška Hagos programos (2004 m. lapkričio mėn.) tąsa, kuriame pabrėžiama, be kita ko, kad piliečių Europos kūrimas neatsiejamas nuo Europos teisingumo erdvės, kuri remiasi tarpusavio pripažinimo principu ir kurioje šalių sienos nebėra kliūtis teismo procedūroms atlikti bei sprendimams vykdyti, sukūrimo. Įgyvendinant Baudžiamojo teisingumo programą taip pat turėjo būti įdiegta kompiuterinė keitimosi informacija apie teistumą sistema. Baudžiamajam teisingumui numatytas biudžetas sudarė didžiausią bendrosios programos biudžeto dalį – 36 %. DABARTINĖ PADĖTIS 2007 m. patvirtinta bendroji programa buvo sudaryta remiantis tuo metu galiojusių sutarčių nuostatomis, tačiau jos struktūra buvo sumanyta taip, kad 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai būtų galima sklandžiai pereiti prie naujos institucinės struktūros. Todėl specialiosios Baudžiamojo teisingumo programos teisinio pagrindo 12 straipsnio („Papildomumas“) 1 dalyje numatyta, kad bus siekiama sinergijos ir papildomumo su kitomis Sąjungos priemonėmis, ypač su specialiąja Civilinio teisingumo programa ir bendrosiomis Saugumo ir laisvių apsaugos bei Solidarumo ir migracijos srautų valdymo programomis. - 2007–2010 m. buvo paskelbta 14 kvietimų teikti paraiškas pagal programą; 11 iš jų baigėsi sprendimais sudaryti susitarimus ir susitarimų pasirašymu. Čia kalbama apie 2007, 2008 ir 2009 m.[4] paskelbtus kvietimus teikti paraiškas. 2010 m. kvietimų teikti paraiškas procedūra dar vyksta, todėl šioje ataskaitoje nebus aptariama. PROGRAMOS įGYVENDINIMAS KOMISIJOS INICIATYVOS (VIEŠIEJI PIRKIMAI ) Metinėje darbo programoje nurodyti iš metinio biudžeto finansuotini Komisijos iniciatyva įgyvendinami veiksmai. Į ją įtrauktos įvairios temos, pvz., studijos ir moksliniai tyrimai, bendros kompiuterinės keitimosi informacija apie teistumą sistemos kūrimas, konferencijos, ekspertų susitikimai, analizavimo, stebėjimo ir vertinimo veikla. 2007–2010 m. Komisija finansavo šiuos veiksmus: - Europos e. teisingumo portalo plėtojimą, informavimo apie šį portalą kampanijas ir su e. teisingumu susijusias galimybių studijas. - Teisingumo forumo skiriamą „Krištolinių teisingumo svarstyklių“ premiją. Šią premiją bendrai skiria Europos Komisija ir Europos Taryba. Premijos tikslas – atrasti ir skleisti inovacinę ir veiksmingą teismų darbo organizavimo arba teisminių procedūrų įgyvendinimo patirtį. - 2008 m. įsteigto Teisingumo forumo[5] rengimą ir reguliarius jo susitikimus. Forumas sukurtas kaip nuolatinis suinteresuotųjų šalių konsultavimo ES teisingumo politikos ir šios srities praktikos klausimais mechanizmas, jis taip pat skirtas geriausiai patirčiai skatinti ir Europos Sąjungos teisės specialistų tarpusavio pasitikėjimui bei supratimui didinti. - IT priemonių tyrimą ir kūrimą siekiant sujungti informacijos apie teistumą registrus ir teismams keistis informacija apie ankstesnius nuosprendžius, įskaitant paramą programinei įrangai tobulinti valstybėse narėse ir sąsajoms reikalingai programinei įrangai kurti (taikant bendrą standartą), taip pat vidaus paramą Komisijai. Be to, tai apima priemones rengiantis 2012 m. įgyvendinti ECRIS (Europos nuosprendžių registrų informacinę sistemą). 2007–2010 m. buvo sudaryta ir kitų susitarimų, susijusių su tyrimais ir seminarais aktualiais baudžiamosios teisės klausimais. Iš viso pasirašyti 64 susitarimai bendrai 8,3 mln. EUR sumai; buvo numatytas 13,8 mln. EUR biudžetas, taigi panaudota 60 % numatytos sumos. DOTACIJOS (KVIETIMAI TEIKTI PARAIŠKAS) DOTACIJOS VEIKSMAMS – BENDRI KVIETIMAI TEIKTI PARAIŠKAS Nuo 2008 iki 2010 m. kasmet pasirašytas vidutiniškai 31 susitarimas dėl dotacijų (94 projektai per trejus metus). Bendras biudžeto panaudojimo lygis per trejus metus pasiekė 81,42 %; tai yra geras rezultatas turint omenyje, kad programa palyginti nauja ir įgyvendinama srityje, kurioje valstybės narės dalyvauja ne itin aktyviai. Vidutinė metinė skirta suma svyruoja tarp 170 000 ir 260 000 EUR. Trečdalio finansuotų projektų vertė mažesnė nei 100 000 EUR. Vidutinė veiksmų trukmė – 18–24 mėn. 85 % 2008 m. projektų jau įgyvendinti, o likusieji bus užbaigti 2011 m. Taip pat įgyvendinti 55 % 2009 m. projektų. - PAGAL PRIORITETUS Toliau pateikiama lentelė sudaryta atsižvelgiant į prioritetus. Iš lentelės matyti, kad daugiausia lėšų skirta bendradarbiavimo ir keitimosi gerąja patirtimi sričiai (63 %). Tačiau tai nėra visiškai tiksli informacija, nes prie teisėjų mokymo reikėtų pridėti Europos teisėjų mokymo tinklui (apie kurį kalbama toliau) skirtas lėšas; šiam tinklui kasmet skiriama 800 000 EUR, todėl teisėjų mokymui skiriamos lėšos sudaro 23 % visos programos lėšų. Prioritetai – Įsipareigojimų metai | |2008 m. | |2009 m. | |2010 m. | |Iš viso |% | | |Nr. |Suma |Nr. |Suma |Nr. |Suma |Nr. |Suma | | |Teisėjų mokymas |7 |1 488 060 |3 |307 554 |7 |821 574 |17 |2 617 188 |13,59 | |Keitimasis gerąja patirtimi / bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose |25 |4 722 286 |19 |4 225 843 |20 |3 259 102 |64 |12 207 231 |63,38 | |Parama nukentėjusiesiems |5 |1 093 185 |2 |599 962 |3 |794 363 |10 |2 487 510 |12,91 | |Keitimasis informacija | | |1 |1 376 364 |2 |573 395 |3 |1 949 760 |10,12 | |Iš viso |37 |7 303 531 |25 |6 509 724 |32 |5 448 434 |94 |19 261 689 | | |Biudžetas | |8 000 000 | |6 800 000 | |8 900 000 | |23 700 000 | | | - PAGAL PAGALBOS GAVĖJUS Daugiausia finansuoti valstybių narių teisingumo ministerijų ir universitetų mokslinių tyrimų skyrių pateikti projektai (83 %). Skelbiant kvietimus teikti projektus veiksmams ir veiklai 30 % visų lėšų vidutiniškai skiriama NVO. - GEOGRAFINIS PASKIRSTYMAS - Per nagrinėjamą laikotarpį iš viso pateikta 160 projektų, iš kurių 94 buvo patvirtinti; tai sudaro gana nedidelę procentinę dalį (60 %). - Šešios valstybės narės – Kipras, Danija, Airija, Lietuva, Slovakija ir Švedija – nepateikė nė vieno projekto. Atlikus išsamesnį vertinimą turėtų būti nustatyta, kodėl šios šalys nepareiškė susidomėjimo. - Keturios valstybės narės (Suomija, Graikija, Liuksemburgas ir Lenkija) teikė projektus, tačiau lėšos joms nė karto nebuvo skirtos. Šešios valstybės narės (pagal šalies dydį: Ispanija, Jungtinė Karalystė, Italija, Vokietija, Belgija ir Nyderlandai) buvo itin aktyvios: jos pateikė 64 % visų pasiūlymų ir gavo lėšų įgyvendinti 68 % projektų. Per trejus metus pateiktų projektų ir projektų, kuriems įgyvendinti buvo skirtos lėšos, skaičius išlieka gana stabilus. DOTACIJOS VEIKSMAMS – SPECIALŪS KVIETIMAI TEIKTI PARAIŠKAS 2008–2010 m. iš programos lėšų skirta parama specialiems projektams siekiant sujungti informacijos apie teistumą registrus Europos Sąjungoje. Dotacijos projektams, susijusiems su 2010 m. paskelbtu specialiu kvietimu teikti paraiškas e. teisingumo srityje, čia nebus aptariamos, nes jos pradėtos skirstyti tik 2011 m. Siekiant pagerinti teisminės informacijos apie teistumą Europos Sąjungoje perdavimą reikia, kad valstybės narės nedelsdamos keistųsi šia informacija. Tam pirmiausia reikia sukurti kompiuterinę informacijos sistemą. 2008–2010 m. bendram šios konkrečios srities finansavimui skirta 32 mln. EUR. Finansavimo tikslas – pagerinti nacionalinių informacijos apie teistumą registrų kokybę, kad taptų įmanoma elektroniniu būdu keistis informacija apie teistumą su kitomis valstybėmis narėmis. Projektus pagal informacijos apie teistumą sujungimo prioritetą gali teikti tik valstybių narių remiantis 2005 m. lapkričio 21 d. Tarybos sprendimo 2005/876/TVR dėl keitimosi informacija apie teistumą[6] 1 straipsniu paskirtos centrinės institucijos. 2007–2009 m. nepanaudota 22 % lėšų, skirtų informacijos apie teistumą registrams, o tai per trejus metus sudaro 7 mln. EUR, kurie negalėjo būti panaudoti baudžiamojo teisingumo programai. Kai kurios valstybės narės (Belgija, Bulgarija ir Danija) nepateikė nė vieno šios srities projekto, o 52 % lėšų skirta penkioms valstybėms: Austrijai, Lietuvai, Rumunijai, Jungtinei Karalystei ir Vengrijai. Nuo 2010 m. šis prioritetas įtrauktas į bendrą kvietimą teikti paraiškas, todėl specialūs kvietimai nebebus skelbiami. DOTACIJOS VEIKLAI Skirtingai nei dotacijos veiksmams, kurių tikslas – bendrai finansuoti veiksmus skatinant įgyvendinti Europos Sąjungos politikos tikslus, dotacijos veiklai skiriamos bendrai finansuoti institucijų arba tinklo, kuriais siekiama Europos visuotinės svarbos tikslo ar Europos Sąjungos politikos tikslų, veiklai; šiomis dotacijomis Komisija turėtų finansuoti europinių tinklų, skirtų Europos Sąjungos politikai propaguoti, kūrimą. Dotacijos veiklai skiriamos institucijų, kurios sutinka į savo metinę veiklos programą įtraukti tam tikrų rūšių veiklą, kūrimui ir veiklai remti; dotacijos skiriamos institucijų finansinės apskaitos metams. - Iš 2007–2010 m. patirties matyti, kad šio tipo finansavimas ne itin domina tikslinę grupę. Nors buvo paskelbti 3 kvietimai teikti europinius projektus, lėšų skirta tik 18-ai organizacijų ir panaudota tik 51 % numatytų lėšų. - Pastebėta, kad dažnai pasiūlymus teikia tos pačios organizacijos, joms po keletą kartų iš eilės skiriamos lėšos, o naujų pagalbos gavėjų gana mažai. Šiuo požiūriu paramos institucijoms kurti tikslas kol kas nepasiektas. - Paraiškas teikiančioms organizacijoms sunku įrodyti, kad pasiūlymas tikrai europinio masto, todėl dalyvių bei lėšas gaunančiųjų skaičius yra nedidelis. DOTACIJOS VEIKLAI – BENDRASIS PARTNERYSTĖS SUSITARIMAS Siekdamos įgyvendinti kai kurias prioritetines Baudžiamojo teisingumo programos sritis, 2007 m. Komisijos tarnybos nusprendė sudarinėti bendruosius partnerystės susitarimus su pagrindinėmis teisėjų mokymo sektoriaus suinteresuotosiomis šalimis, kurias domina reguliarus bendradarbiavimas su institucija nurodytose srityse, taip nustatant ilgalaikio bendradarbiavimo pagrindą. Ši partnerystė reiškia, kad esama abipusio Komisijos ir jos partnerių susidomėjimo bei bendrų tikslų, kad reguliariai ir nuosekliai nustatomi veiksmai ir susitariama dėl jų vykdymo plėtojant tinklą, kuriame dalyvauja kai kurie pagalbos gavėjai. Paskelbus kvietimą teikti projektus bendrieji partnerystės susitarimai pasirašyti su Europos teisės akademija (ERA), Europos teisėjų mokymo tinklu (ETMT) ir Europos viešojo administravimo institutu (EVAI). Šie susitarimai galioja iki 2011 m. liepos mėn. Bendriesiems partnerystės susitarimams įgyvendinti 2007–2009 m. buvo numatyta skirti ne didesnę nei 8,9 mln. EUR sumą. Iš tiesų visa skirta suma buvo ne didesnė nei 2 mln. EUR. - Partnerystės sistema nesuteikia pridėtinės vertės lyginant su bendrais kvietimais teikti paraiškas. Be to, ji nesudarė sąlygų sukurti pagrindinių suinteresuotųjų šalių tinklą, su kuriuo Komisija galėtų palaikyti reguliarius ir nuoseklius ryšius siekiant veiksmingai įgyvendinti teisėjų mokymą. Šiuo metu atliekamas paties teisėjų mokymo vertinamas; po vertinimo turėtų būti nustatytos tinkamiausios finansavimo priemonės ir būdai. DOTACIJOS MONOPOLIJĄ TURINČIOMS INSTITUCIJOMS Išnagrinėjusi 2004 m. įgyvendintos Teisminių institucijų mainų programos, 2005 m. bandomojo projekto ir 2006 m. parengiamųjų veiksmų rezultatus ir bendradarbiavimą su Europos teisėjų mokymo tinklu (ETMT), kuris iki šiol buvo įgaliotas rengti teisėjų mokymus organizuojančių institucijų mainus ir susitikimus, Taryba nusprendė įtraukti ETMT į pagrindinį Baudžiamojo teisingumo programos teisės aktą. Remiantis 4 straipsnio d punktu, dotacija veiklai gali būti skiriama bendrai finansuoti išlaidoms, susijusioms su nuolatine Europos teisėjų mokymo tinklo darbo programa. ETMT yra 2000 m. įsteigta pagal Belgijos teisę veikianti tarptautinė ne pelno asociacija, kuriai priklauso daugelis Europos teisėjus ir prokurorus rengiančių teisės mokyklų. Šiuo metu ETMT priklauso 27 valstybių narių institucijos, atsakingos už teisėjų mokymą. Dotacija skiriama ETMT pateikus dotacijos prašymą ir atlikus patikrinimą, ar organizacija atitinka draudimo dalyvauti kriterijus ir ar jos pasiūlymas atitinka Baudžiamojo teisingumo programa siekiamą teisėjų mokymo tikslą. Dotacija oficialiai patvirtinama pasirašant susitarimą dėl dotacijos. Mainų programų teikiama nauda yra dvejopa: keitimasis pareigūnais siekiant pagerinti abipuses teisinės praktikos žinias ir priklausymo bendrai teisminei erdvei jausmas. 2007–2010 m. Europos teisėjų mokymo tinklui skirta 7 152 071,31 EUR suma iš numatytos maksimalios 9,5 mln. EUR metinio biudžeto sumos, t. y. 75 % visų skirtų lėšų. Nuo 2007 m. 667 teisėjai ir prokurorai dalyvavo trumpalaikių ir ilgalaikių mainų programose. VERTINIMO REZULTATAI SVARBA Ar programos tikslai atitinka poreikius ir spręstinas problemas? Iš laikotarpio vidurio vertinimo matyti, kad įgyvendinant programą prisidėta prie Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimo ir stiprinimo, skatinant tarpusavio pripažinimo principu pagrįstą konkretų bendradarbiavimą baudžiamojo teisingumo srityje. Finansuojant veiklą skatinamas sistemingas keitimasis informacija elektroniniu būdu, stiprinamas tarptautinis baudžiamosios teisės srities specialistų mokymas, valstybės narės raginamos dalytis gerąja patirtimi, prisidedama prie pagalbos nukentėjusiesiems. Prašymų skirti pagalbą veiksmams nuolat daugėja, tai rodo, kad vis didėja susidomėjimas programa, kuri, be abejo, dar gali būti išplėsta. Iš tiesų – kai kurios šalys programoje dalyvauja mažai arba visai nedalyvauja, todėl esama didelių plėtros galimybių. Reikia dėti daugiau pastangų viešinant programą ir kuriant pasiūlymų kokybės gerinimo priemones. 2010 m. balandžio mėn. buvo surengta informacijos diena, į kurią susirinko apie 100 dalyvių. Praėjus trejiems įgyvendinimo metams pastebėta, kad dotacijos veiklai ir partnerystės susitarimai nesulaukė tokio dėmesio, kokio buvo tikėtasi, todėl kyla klausimas dėl jų svarbos ir dėl to, ar jie atitinka siekiamus tikslus. Kalbant apie dotacijas veiklai, susidomėjimo stoka paaiškinama tuo, kad, skirtingai nuo dotacijų veiksmams, kuriomis bendrai finansuojamas atskiras tam tikros trukmės veiksmas, kuriam nepriklausomai nuo kitos dotacijų prašančiosios institucijos veiklos skiriamas specialus biudžetas, iš dotacijų veiklai finansuojamos institucijos veiklos sąnaudos. Finansiniu požiūriu tai reiškia, kad norėdama prižiūrėti ir patikrinti šias dvi skirtingai finansuojamas operacijas (darbo programą ir veiksmą) institucija privalo įsigyti valdymo ir apskaitos priemones, kurios jai sudarytų sąlygas patikimai ir kontroliuojamai valdyti tokią padėtį; sąnaudos, kurias pagalbos gavėjas patirtų įgyvendindamas skirtingą veiklą, iš tikrųjų turėtų būti priskirtos atitinkamai sričiai – arba jo veiklos biudžetui, arba jo konkretaus veiksmo biudžetui. Reikia siekti sinergijos su kitomis programomis, kuriomis skatinama panaši veikla (Civilinio teisingumo programa, Nusikalstamumo prevencijos ir kovos su nusikalstamumu programa, Daphne ). VEIKSMINGUMAS Ar pasiekti programos tikslai? Per nagrinėjamą laikotarpį finansuotų projektų dalis, palyginti su biudžetu, buvo per maža. Tačiau ši tendencija pakito 2010 m., nes lyginant su 2009 m. pateikta du kartus daugiau prašymų finansuoti veiksmus. Programa gana neveiksminga dėl keleto priežasčių: apie programą žinoma nedaug, laikomasi nuomonės, kad skiriama per maža lėšų dalis, o būtinas pridėti bendras finansavimas yra per didelis, programą įgyvendinti per daug sudėtinga, ji kelia teisinio tikrumo problemų ir lėtai administruojama. Veikiausiai finansavimo prašymų skaičius neseniai padidėjo dėl Komisijos 2009 ir 2010 m. surengtų informavimo kampanijų siekiant supažindinti valstybes nares su programa. Kita galima priežastis – geresnės finansavimo sąlygos (išankstinis finansavimas nuo 70 % padidėjo iki 80 %, o bendro finansavimo reikalavimas sumažėjo nuo 30 % iki 20 %, o konkrečiu kvietimo teikti paraiškas pagal e. teisingumo programą atveju – net iki 10 %). Pradėjus taikyti naują elektroninę pasiūlymų registravimo ir vertinimo internetu programą (PRIAMOS) labai supaprastinta prieiga prie programos ir pagreitinta vertinimo procedūra. EKONOMIŠKUMAS – SĄNAUDŲ IR VEIKSMINGUMO SANTYKIS Ar rezultatai pasiekti priimtinomis sąnaudomis? Nagrinėjamu laikotarpiu užbaigta 11 kvietimų teikti projektus ir skirtos 155 dotacijos, t. y. vidutiniškai 14 dotacijų kiekvienam kvietimui teikti projektus. Ši „veiksmingumo“ norma yra maža, palyginti su kitomis panašios apimties programomis. Pavyzdžiui, pagal programą DAPHNE 2009 m. skirta lėšų 43 projektams, skelbiant vienintelį kvietimą teikti paraiškas, apimantį dvejus biudžetinius metus. Lyginant su kitomis programomis, susitarimų sudarymo laikotarpis yra ilgas (nuo įgaliojimus suteikiančio pareigūno priimto sprendimo skirti lėšas iki susitarimo įsigaliojimo vidutiniškai praeina 5–6 mėn.). Vidutinis individualių dotacijų dydis nagrinėjamu laikotarpiu buvo 380 000 EUR dotacijoms veiksmams ir 128 000 EUR dotacijoms veiklai. Vėliau ši gana maža vidutinė suma turėtų didėti dėl didėjančio finansavimo daug kainuojantiems IT projektams, įgyvendinamiems siekiant pagerinti keitimąsi informacija tarp valstybių narių. TVARUMAS IR POVEIKIS Koks ilgalaikis šios programos poveikis ir ar jis tvarus? Baudžiamojo teisingumo programa įgyvendinama neseniai, todėl sunku įvertinti ilgalaikį jos poveikį. Tačiau pagal ją buvo galima įgyvendinti ir stiprinti kai kurių svarbiausių Europos baudžiamojo teisingumo srities suinteresuotųjų šalių, ypač Europos teisėjų mokymo tinklo, veiksmus. Be to, pagal programą valstybės narės galėjo finansuoti dalį sąnaudų, susijusių su registrų ir informacijos apie teistumą sujungimu, taip skatinant ilgalaikį bendradarbiavimą. Europos teisminės erdvės kūrimą skatina ir papildo e. teisingumo portalo paskelbimas internete ir nuolatinė jo atnaujinimo veikla. Baudžiamojo teisingumo programos tikslai, dalyviai ir pagal ją finansuojami veiksmai labai panašūs į Civilinio teisingumo programą[7], o tai gali sukurti dubliavimą ir beprasmę abiejų programų konkurenciją, gali kilti nevienodo požiūrio į abi programas rizika. Panaikinus trečiąjį ramstį programa turbūt taps aiškesnė. Dabar nebereikia atskirti civilinio teisingumo ir baudžiamojo teisingumo programų remiantis atskiru teisiniu pagrindu. Poveikis, kurio tikimasi – tai tvirtesnis įvairių programos dalyvių teisminis bendradarbiavimas. Šio tikslo siekiama projektais, kuriais skatinama bent dviejų valstybių narių partnerystė. Partnerystės skatinimą Komisija turi stiprinti konkrečiomis priemonėmis: gerindama informacijos pristatymą interneto svetainėje, greičiau atnaujindama tokią informaciją ir nuolat skelbdama programos naujienas. ATITIKTIS Ar finansuojami projektai padeda Komisijai siekti savo teisingumo politikos tikslų? Komisija užtikrina, kad atrinkti pasiūlymai atitiktų metinėje darbo programoje nurodytus prioritetus. Tačiau kiekvieno projekto arba viešojo pirkimo ryšys su prioritetu, pagal kurį jam skiriama finansinė parama, nėra visuomet akivaizdus. Reikėtų pagerinti atitikties tikrinimo kontrolę, be kita ko, siekiant geriau nustatyti būsimų metinių darbo programų prioritetus ir geriau įvertinti joms skiriamas lėšas. Todėl internetinė paraiškų teikimo ir vertinimo sistema PRIAMOS galėtų būti geriau panaudojama kaip statistinė priemonė, nes ja naudojantis galima įvertinti pagal kiekvieną prioritetą pateiktų atsakymų skaičių. EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ Ar programa ir finansuojami projektai suteikia Europos pridėtinės vertės lyginant su tuo, kokie būtų valstybėse narėse vykdomos šios srities veiklos rezultatai? Rengiant pagrindinį teisės aktą Europos poreikis baudžiamojo teisingumo srityje nebuvo akivaizdus, tačiau dabar tampa aiškesnis. Programoje dalyvaujančių organizacijų skaičius nuolat didėja, dalyvaujančių NVO skaičius išlieka pastovus. Specifinėje baudžiamojo teisingumo srityje Europos pridėtinės vertės sąvoka vis dar gana neaiški, o tinkamą Europos Sąjungos dalyvavimo lygį sunku nustatyti. Reikia, kad suinteresuotosios šalys plačiau aptartų šias abi sąvokas. Europos pridėtinė vertė yra vienas iš lėšų skyrimo kriterijų, tačiau ši sąvoka nevienodai suprantama įvairiose Teisingumo GD programose. Pavyzdžiui, programoje DAPHNE[8], Pagrindinių teisių[9] ir Civilinio teisingumo programose iš dotacijos veiklai prašančios institucijos reikalaujama įrodymų, kad ji aktyviai veikia daugelyje šalių, o įgyvendinant baudžiamojo teisingumo programą tokio reikalavimo nėra. Vertinant lėšų skyrimo kriterijus į Europos pridėtinę vertę atsižvelgiama nedaug (ji sudaro 15 % visų skyrimo kriterijų), šis aspektas galėtų būti svarbesnis. Viename iš dotacijų skyrimo reikalavimų aiškiai nurodyta, kad pasiūlymai turi būti teikiami bent dviejų valstybių narių arba bent vienos valstybės narės ir vienos stojančiosios valstybės arba šalies kandidatės. Pagrindinis šios reikalavimo tikslas – skatinti partnerystę, tarptautinį bendradarbiavimą, keitimąsi gerąja patirtimi. Beveik 80 % lėšų skiriama tarptautiniams projektams finansuoti. Tam tikromis sąlygomis pagal programą gali būti teikiami ir vadinamieji nacionaliniai projektai, tačiau akivaizdu, kad bet kuris projektas turi būti europinio masto. IŠVADOS Baudžiamojo teisingumo programa pradėta įgyvendinti 2007 m., nuo to laiko lėšų skirta 155 projektams ir 64 susitarimams. Programos vertinimo išvada – reikia ir toliau teikti šią finansinę pagalbą, nes finansuojamais veiksmais sprendžiamos konkrečios ir realios problemos, prisidedama prie nacionalinių šioje srityje įgyvendinamų priemonių ir jos papildomos. Tačiau atliekant vertinimą buvo pastebėti ir keli trūkumai, kuriuos pašalinus Europos veiksmais būtų pasiekti dar geresni rezultatai. Atskirai įgyvendinant Civilinio ir baudžiamojo teisingumo bei kitas programas iki galo neišnaudojama reali sinergija, programos gali be reikalo dubliuotis. Siekiant skatinti teisminį bendradarbiavimą, šia programa turėtų būti sujungtos priemonės, kuriomis remiamas bendradarbiavimas civilinėse ir baudžiamosiose bylose, kad būtų užtikrintas geresnis šių dviejų teisės sričių koordinavimas, ypač 2009 m. gruodžio mėn. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, kuria panaikinama trijų ramsčių struktūra. Galėtų būti numatyti glaudesni ryšiai su kitomis Teisingumo GD įgyvendinamomis programomis, pavyzdžiui, Daphne ir Pagrindinių teisių programa. Neįrodyta, kad ši programa yra tinkamiausia priemonė remti projektus, kuriuos įgyvendinant perkama įranga informacijos apie teistumą registrams sujungti. Atsižvelgiant į didelę kainą ir nacionalinį pobūdį, tokio tipo projektai galėtų būti tinkamiau finansuojami iš struktūrinių fondų. Remiantis šios ataskaitos komentarais galima pateikti rekomendacijų sąrašą: PRIORITETŲ NUSTATYMAS Metinių prioritetų priežiūra bus pagerinta plačiau naudojant paraiškų registravimo ir vertinimo internetu sistemą PRIAMOS, kuri sudaro sąlygas klasifikuoti pasiūlymus pagal prioritetus, taigi, nustatyti konkrečius poreikius vietoje. Šie statistiniai duomenys galės būti naudojami kaip pagalbinė metinių prioritetų nustatymo priemonė. EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ Iš tyrimo akivaizdu, kad baudžiamojo teisingumo srityje daugėja projektų su Europos pridėtine verte. Tačiau programoje dalyvaujančioms organizacijoms šis reikalavimas lieka vienas iš sunkiausiai įgyvendinamų. Jo aiškinimas Teisingumo GD nenusistovėjęs, o jo svarba lyginant su kitais lėšų skyrimo kriterijais nėra didelė (15 %). Komisija ketina paskatinti diskusijas, kad būtų aiškiau apibrėžtas šis kriterijus ir tinkamas jos pačios dalyvavimo lygmuo lyginant su nacionalinėmis finansavimo priemonėmis. Vykdant atrankos procedūrą būtų galima padidinti su Europos pridėtine verte susijusio kriterijaus svarbą. PROCEDŪRŲ SUPAPRASTINIMAS Kad padidėtų programos veiksmingumas nedidinant jai skirtų nuolatinių darbuotojų skaičiaus Komisija ketina toliau vienodinti ir paprastinti programos gaires (kasmet atnaujinti praktinį vadovą, skirtą pagalbos prašančioms institucijoms), dotacijų prašymų formas ir vertinimo kriterijus. Preliminarūs kvietimų teikti paraiškas tvarkaraščiai turi būti skelbiami gana anksti, o Komisija turi užtikrinti, kad būtų laikomasi visų numatytų terminų. Be to, prašymus dotacijoms teikiančias institucijas reikia laiku ir aiškiai informuoti apie taikomas procedūras, suteikiant joms pakankamai laiko pasiūlymams parengti. Siekdama padidinti pagal kvietimą teikti pasiūlymus finansuojamų projektų skaičių Komisija apsvarstys galimybę kas dvejus metus skelbti tik vieną kvietimą teikti projektus. Bus išnagrinėta galimybė atsisakyti teikti dotacijas veiklai, kurių nauda nebuvo įrodyta. Masto ekonomijos tikslais Komisija bandys savo finansinę pagalbą nukreipti didesniems projektams. Siekiant suderinti programą su kitomis Teisingumo GD programomis ir veiksmingiau ją valdyti, kai kurios užduotys (pvz., lėšų skyrimo kriterijų vertinimas) bus atliekamos kaip užsakomosios paslaugos. PROGRAMOS VIEŠINIMAS IR MATOMUMAS Programos tinklalapis turi būti pagerintas, kad programa būtų matomesnė; pirmiausia įprastiems programos partneriams (ankstesniems pagalbos gavėjams, programos komiteto nariams, veikiantiems tinklams ir kt.) turi būti siunčiami informaciniai pranešimai. Tikslas – plačiau pranešti apie kvietimų teikti paraiškas rezultatus ir naujus kvietimus teikti paraiškas, taip pat skelbti organizacijų, galinčių tapti projektų partnerėmis, sąrašą. Reikės dėti tinkamas pastangas informuojant (pvz., informaciniai susitikimai, dažniausiai užduodamų klausimų sąrašas ir kt.) valstybes nares, kurios ne itin aktyviai dalyvauja programoje (CY, DK, IR, LT, SK, S, EE, FI, GR, LU ir PL), kad programa taptų žinomesnė ir siekiant pagerinti šių valstybių teikiamų pasiūlymų kokybę. Siekiant sukurti ir sustiprinti baudžiamosios teisės srities pilietinę visuomenę, ypač daug pastangų bus dedama informuoti NVO, kurios programoje dalyvauja per mažai. Bus siekiama glaudesnių ryšių su kitomis Teisingumo GD įgyvendinamomis programomis, kad programa būtų geriau įtvirtinta ir taptų matomesnė. Bus apsvarstytos kitokių rūšių bendradarbiavimo – partnerystės arba bendro valdymo – galimybės su institucijomis, kurios turi pripažintos patirties šioje srityje, kaip antai Europos Taryba, EBPO ir kt. [1] OL L 58, 2007 2 24, p. 13. [2] Tarybos sprendimas 2002/630/TVR (OL L 203, 2002 8 1, p. 5). [3] COM(2005) 122, Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui, 2005 4 6. [4] Susitarimai dėl dotacijų pasirašomi kitais metais po kvietimų teikti projektus paskelbimo. Šioje ataskaitoje pateikiamos susitarimų dėl dotacijų veiklai ir veiksmams sudarymo datos. [5] 2008 m. vasario 4 d. priimtas Komisijos komunikatas dėl Forumo sukūrimo ES teisingumo politikos kryptims ir praktikai aptarti (COM(2008) 38 galutinis). [6] OL L 322, 2005 12 9, p. 33. [7] 2007 m. rugsėjo 25 d. Sprendimas 1149/2007/EB, OL L 257/16. [8] 2007 m. birželio 20 d. Sprendimas 779/2007. [9] 2007 m. balandžio 19 d. Sprendimas 2007/252/TVR, OL L 110, p. 33.