EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2017 03 10 COM(2017) 205 final NOTE

The language version reflects the corrections done to the original EN version transmitted under COM(2017) 205 final of 2.3.2017 and retransmitted (with corrections) under COM(2017) 205 final/2 of 10.3.2017.

KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS VADOVŲ TARYBAI IR TARYBAI



Trečioji pagal Europos migracijos darbotvarkę sukurto partnerystės su trečiosiomis šalimis modelio įgyvendinimo ataskaita











1. Įvadas Partnerystės modelis šiuo metu yra įtvirtintas kaip ES būdas spręsti neteisėtos migracijos problemą ir šalinti pamatines jos priežastis. Jis yra platesnio bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis dalis. Europos Vadovų Taryba stebi raidą ir 2016 m. gruodžio mėn. vykusiame naujausiame savo susitikime paragino valstybes nares tęsti ir stiprinti įsipareigojimų vykdymą, kad būtų daroma pažanga „stabdant srautus ir didinant grąžinamų asmenų procentinę dalį“. Šioje trečiojoje pažangos ataskaitoje pristatoma nuo gruodžio mėn. padaryta pažanga. Bendradarbiavimas su birželio mėn. komunikate paskelbtomis penkiomis prioritetinėmis šalimis toliau vystomas. Atsižvelgiant į gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas šioje ataskaitoje bus aptariamos ne vien tos penkios prioritetinės šalys. Visų pirma ataskaitoje matyti dabartinis dėmesys centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutui siekiant reaguoti į nemažėjančią juo vykdomą neteisėtą migraciją ir nepateisinamai didelį žūčių Viduržemio jūroje skaičių. Specialiame ataskaitos skirsnyje išdėstyti pirmieji žingsniai įgyvendinant Maltos deklaracijoje, kurią vasario 3 d. neoficialiame aukščiausiojo lygio susitikime Maltoje priėmė valstybių ar vyriausybių vadovai, sutartus veiksmus – visų pirma priemones, kuriomis siekiama gelbėti gyvybes, stiprinti kovą su neteisėtai migrantus gabenančiais asmenimis ir prekiautojais žmonėmis, apsaugoti migrantus ir gerinti migracijos ir sienų valdymą glaudžiai bendradarbiaujant su Šiaurės Afrikos šalimis, ypač Libija. Kadangi partnerystės modelis ir Valetos deklaracijos bei bendro Valetos veiksmų plano įgyvendinimo darbas glaudžiai susiję, ataskaitoje atsižvelgiama į vasario mėn. vyresniųjų pareigūnų susitikimo rezultatus. Partnerystės modelis yra dalis Europos migracijos darbotvarkėje nustatyto visapusio migracijos problemos sprendimo plano, kurio veiksmų visos gijos tarpusavy susipynusios. Todėl ši ataskaita yra susijusi su atnaujintu veiksmingesnės migrantų grąžinimo politikos veiksmų planu ir Komisijos paraleliai priimta Rekomendacija dėl Grąžinimo direktyvos įgyvendinimo. Norint tinkamai pasistūmėti į priekį grąžinimo srityje taip pat reikia paprastinti ir tobulinti teisinius bei administracinius ES vidaus procesus, taip pat visapusiškai bendradarbiauti su trečiosiomis kilmės šalimis stropiai laikantis humanitarinių principų ir patikimai saugant žmogaus teises. Dabar, kai partnerystės modelis jau sukurtas ir nusistatyti bei pradėti vykdyti konkretūs uždaviniai ir veiksmai, reikia gerinti realius rezultatus visose bendradarbiavimo srityse. Prieš ateinantį vasaros sezoną turi būti sparčiau mažinami migrantų srautai ir didinamas grąžinamų asmenų skaičius. Reikia daugiau dirbti siekiant bendro ES ir šalių partnerių sutarimo dėl aktualių klausimų ir jų sprendimo, kad pasimatytų konkretūs rezultatai, ir stiprinti tinkamą ES ir valstybių narių bendradarbiavimą. Birželio mėn. teikdama ataskaitą apie pirmuosius partnerystės modelio įgyvendinimo metus Komisija glaudžiai bendradarbiaudama su Europos išorės veiksmų tarnyba įvertins šį metodą ir jo veiksmingumą mažinant neteisėtos migracijos srautus, šalinant pamatines jos priežastis ir didinant grąžinamų asmenų skaičių. 2. Su prioritetinėmis šalimis susijusi pažanga (rezultatai) Nigeris Tęsiamas veiksmingas bendradarbiavimas su Nigeriu kaip pagrindine tranzito šalimi. 2016 m. gruodžio mėn. įvykęs Nigerio prezidento M. Issoufou vizitas Briuselyje buvo proga pabrėžti ES ir Nigerio santykių svarbą ir abipusį interesą kovoti su neteisėtu migrantų gabenimu ir užtikrinti geresnį migracijos valdymą Sahelio regione. Sausio mėn., tuo pat metu, kai Nigeryje vyko ES techninė misija, šalyje lankėsi ir Danijos vystomojo bendradarbiavimo ministras. Per vasario mėn. vykusią dar vieną techninę misiją surinkta duomenų apie alternatyvius maršrutus ir apibrėžtos galimybės vykdyti potencialius naujus projektus. Kovo mėn. pabaigoje į šią šalį planuojama surengti ES ir valstybių narių vyresniųjų pareigūnų misiją. Iš Agadeso link Europos keliaujančių migrantų skaičius akivaizdžiai sumažėjo – nuo 70 000 migrantų piko gegužės mėn. iki 6524 2017 m. sausio mėn.). Išaugo į Tarptautinę migracijos organizaciją repatriacijai nukreiptų migrantų skaičius, taip pat padaugėjo savanoriško grįžimo atvejų. Per 2016 m. migrantų, kurie sulaukė paramos Tarptautinės migracijos organizacijos valdomuose centruose, skaičius padvigubėjo iki daugiau kaip 15 000 asmenų . Iš jų per pirmuosius vienuolika 2016 m. mėnesių 4788 migrantams iš trečiųjų šalių ir 301 Nigerio piliečiui padėta savanoriškai grįžti į savo kilmės bendruomenes (daugiau nei tris kartus daugiau nei 2015 m.). Tranzito centrai surengė tiek migrantams, tiek vietos gyventojams skirtus mokymus, padėsiančius plėtoti pajamų šaltinius, pvz., plytų ar papuošalų gamybą. Iki 2016 m. pabaigos šiais mokymais pasinaudojo daugiau kaip 600 asmenų. Nigerio teisėsaugos institucijos toliau deda pastangas kovoti su neteisėtu tranzitu ir neteisėtų migrantų gabenimu – konfiskuota daugiau transporto priemonių ir sulaikyta daugiau vairuotojų. ES lėšomis remiamas teisės aktų dėl kovos su neteisėtu migrantų gabenimu vykdymo užtikrinimas. Be abejonės, norint veiksmingai išardyti neteisėto migrantų gabenimo tinklus, kurie dažnai yra tarpvalstybiniai, reikia dėti daugiau pastangų. Visų pirma bus siekiama stiprinti ES paramą įgyvendinant lapkričio mėn. priimtą Nigerio kovos su neteisėtu migrantų gabenimu Agadeso regione skubos veiksmų planą. Svarbiausia šiame procese yra stiprinti ES ir valstybių narių poziciją šioje srityje. Kovos su neteisėto žmonių gabenimo tinklais veiksmai taip pat bus stiprinami remiant jungtinę tyrimų grupę. Vasario 1 d. į ES delegaciją Niamėjuje atsiųstas ES migracijos ryšių palaikymo pareigūnas. Į delegaciją numatyta atsiųsti ir kitų ES darbuotojų, įskaitant Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros ryšių palaikymo pareigūną. Per Afrikos regiono ir FRONTEX žvalgybos tarnybų tinklą remiamas šalių partnerių nacionalinių institucijų darbas vystant rizikos analizę ir srautų vertinimą. Kovo mėn. pradžioje Nigeryje vyksta Afrikos regiono ir FRONTEX žvalgybos tarnybų tinklo susitikimas ir vėliau 2017 m. bus įsteigta rizikos analizės grupė. Be skubos veiksmų plano, Nigerio valdžios institucijos rengia ir vidutinės trukmės veiksmų planą, kuriuo bus siekiama šalinti dabartinio metodo trūkumus. Abu planai bus vykdomi pagal naują nacionalinę migracijos strategiją, kurią šiuo metu baigia rengti Nigerio valdžios institucijos. ES veiksmai taip pat remia Nigerio bendro vystymosi pastangas ir padeda šalinti pamatines migracijos ir priverstinio gyventojų perkėlimo priežastis. Be paramos biudžetui programos, Nigeryje šiuo metu vykdomi ir devyni iš ES ir Afrikos patikos fondo finansuojami projektai. 2017 m. sausio mėn. pabaigoje Agadese pradėti trys nauji projektai. Be to, gruodžio mėn. patvirtinti ir kiti projektai, pagal kuriuos, tikimasi, bus suteikta pagalba 30 000 migrantų, grąžinta 12 000 asmenų ir užtikrintas 40 000 migrantų informuotumas. Projektais taip pat siekiama 28 000 asmenų suteikti žemės sklypą, būstą ir prieigą prie geriamo vandens ir 42 000 asmenų – būstą ir prieigą prie geriamo vandens, taip pat sukurti 2000 darbo vietų statybose. Komisija taip pat pasirašė sutartį su Taikos stiprinimo vyriausiąja valdyba, pagal kurią bus sudarytos trumpalaikio darbo galimybės jaunimui, padėsiančios užtikrinti alternatyvius pajamų šaltinius 65 000 asmenų. Vystomi ir kiti projektai, pvz., vertinamos galimybės įgyvendinti hibridinės elektrinės Agadese projektą, kuris būtų svarbus tiek užimtumo, tiek energetinio saugumo didinimo veiksnys. Jau patvirtintas ES ir Afrikos patikos fondo lėšomis finansuojamas Difos regionui skirtas projektas, orientuotas į specifinius grupuotės „Boko Haram“ sukilimo padarinius. Tačiau veiksmingai teikti pagalbą trukdo saugumo problemos. Nors pastaraisiais mėnesiais pastebėta, kad migrantų srautai per Agadesą sumažėjo, o Nigerio valdžios institucijos sustiprino pagrindinių tranzito maršrutų kontrolę, turės būti stebimi potencialūs alternatyvūs maršrutai – tiek Nigeryje, tiek per kaimynines šalis (Malį, Čadą ar Alžyrą). Šie alternatyvūs maršrutai dėl geografinių ypatumų, skurdžios infrastruktūros ir ginkluotų grupių migrantams gali būti pavojingesni. 2017 m. sausio mėn. ES surengė dvi misijas vietoje siekdama įvertinti šiuos maršrutus ir padėti atrinkti greito poveikio projektus, skirtus ekonominės veiklos alternatyvoms kurti tose vietos bendruomenėse, kurios išsilaiko iš pajamų iš neteisėto migrantų gabenimo. Norint veiksmingai stebėti ir analizuoti alternatyvius maršrutus reikia dirbti kartu su Tarptautine migracijos organizacija ir Europos bei valstybių narių ryšių palaikymo pareigūnais. Be to, turi būti kuriama sinergija su tokių sričių kaip policijos bendradarbiavimas ir esamas regioninis bendradarbiavimas projektais, taip pat stiprinamas bendradarbiavimas kitose politikos srityse, pvz., klimato kaitos (dirvožemio valymo, drėkinimo, miško atkūrimo) ir judumo švietimo srityje.

Norint stabdyti neteisėtos veiklos maršrute plėtrą reikia glaudžiau bendradarbiauti regionų lygmeniu, visų pirma su Sahelio penketuku. ES šiuo tikslu jau teikia paramą, daugiausia savo bendros saugumo ir gynybos politikos misijomis ir per ES ir Afrikos patikos fondą. ES toliau didins savo paramą Sahelio penketukui. Be to, gali būti svarstoma nauja veikla, kuri padėtų stiprinti Libijos pietinių kaimynių gebėjimus tokios srityse kaip sienų kontrolė ir žvalgyba. Tolesni žingsniai: skubiai pasirašyti sutartis dėl visų šiuo metu sutartų iš ES patikos fondo finansuojamų veiksmų, kad būtų užtikrintas konkretus įgyvendinimas ir alternatyvios pajamų galimybės, pakeisiančios neteisėto migrantų gabenimo verslą; aktyviau kovoti su neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis, įskaitant paramą jungtinei tyrimų grupei; atidžiau stebėti galimus alternatyvius maršrutus ir ruoštis remti atitinkamus atsakomuosius veiksmus, parengtus pagal Agadeso regione taikomą metodą; teikti grįžtamąją informaciją apie vidutinės trukmės veiksmų planą, kurį Nigeris turėtų parengti iki kovo mėn. pabaigos ir kuris orientuojamas į šalintinas spragas; sudaryti Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros ir Nigerio valdžios institucijų darbinį susitarimą ir į ES delegaciją atsiųsti ryšių palaikymo pareigūną; užtikrinti, kad pradėtų visapusiškai veikti ES atstovybės biuras Agadese, įskaitant mokymų tikslais; vykdyti Afrikos regiono ir FRONTEX žvalgybos tarnybų tinklo susitikime sutartą darbą ir paruošti veiklai rizikos analizės grupę. Nigerija Nigerija yra tankiausiai apgyvendinta Afrikos valstybė ir jos piliečiai sudaro didžiausią atskirą neteisėtų migrantų į ES grupę – 2016 m. nustatyta 37 811 neteisėto sienos kirtimo atvejų. Migrantų judėjimo – tiek pačiame regione, tiek link ES – pagrindinis skatinamasis veiksnys yra ekonominė situacija ir saugumo lygis. Atsižvelgdamas į tikslą plėsti politikos sritis, kuriose bendradarbiaujama su Nigerija, Komisijos pirmininko pavaduotojas A. Ansipas vasario 2–3 d. apsilankė joje ir susitiko su Viceprezidentu (tuo metu einančiu prezidento pareigas) Y. Osinbajo aptarti migracijos valdymui aktualių bendradarbiavimo sričių. Vizito metu ieškota galimybių pradėti įgyvendinti bandomuosius projektus ir užmegzti bendradarbiavimą tokiose srityse kaip e. valdžia, kibernetinis saugumas, kova su korupcija, investicijų ir prekybos skatinimas, taip pat migracijos valdymas. Be to, neseniai užmegzti aukšto lygio ryšiai su Nyderlandais ir Ispanija, o su Italija svarstomos techninės pagalbos galimybės, galbūt įskaitant ir biometrinių duomenų bazių kūrimą. Nigerija išlieka valstybe, iš kurios kilę daugiausia ES esančių ne ES kilmės prekybos žmonėmis aukų. Nigerijos prekiautojai žmonėmis – dažniausiai ES aptinkami ne ES kilmės prekiautojai žmonėmis. Siekdama spręsti šią problemą Nigerija aktyviai dalyvauja Afrikos regiono ir FRONTEX žvalgybos tarnybų tinkle, o neseniai įsteigta bendradarbiavimo stabdant neteisėtą migrantų gabenimą platforma, kurioje dalyvauja ES agentūros ir valstybės narės, padės gerinti bendradarbiavimą ir koordinavimą kovojant su neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis. ES ir Nigerijos bendradarbiavimo pagrindas suformuotas pagal 2015 m. pasirašytą Bendrąją migracijos ir judumo darbotvarkę. Grąžinimo ir readmisijos srityje Nigerija bendradarbiauja su įvairiomis valstybėmis narėmis, tačiau tas bendradarbiavimas nevienodas. 2015 m. 28 % priimtų sprendimų grąžinti buvo veiksmingai įgyvendinti. Remiantis šiuo metu turimais duomenimis, grąžinamų asmenų procentinė dalis 2016 m. padidėjo. Bendradarbiavimo readmisijos srityje lygis įvairiose ES valstybėse narėse skiriasi. 2016 m. Nigerija buvo pagrindinė Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros bendrų grąžinimo operacijų paskirties valstybė ir bendradarbiavimas su ja buvo santykinai veiksmingas – ji patenkino maždaug 60 proc. prašymų išduoti kelionės dokumentus. Tačiau 2016 m. lapkričio mėn. į tris Europos valstybes nares surengtos Nigerijos misijos dėl tapatybės nustatymo laukiamų rezultatų dar nedavė: užsienio reikalų ministerija per tris mėnesius nustatytos tapatybės migrantams dar neišdavė laikinųjų kelionės dokumentų. Itin svarbu, kad būtų daroma pažanga derybose dėl ES ir Nigerijos readmisijos susitarimo: pirmasis raundas įvyko 2016 m. spalio mėn., tačiau antrąjį Nigerija jau kelis kartus atidėjo. ES tikslas – readmisijos susitarimą sudaryti iki planuojamo ES ir Nigerijos ministrų susitikimo. Europos migracijos ryšių palaikymo pareigūnas dislokuotas nuo vasario 1 d. ES ir Afrikos patikos fondas yra svarbi į migraciją orientuotų projektų įgyvendinimo Nigerijoje, ypač šalies pietuose, finansavimo priemonė. Jis papildo didelį nacionalinį įnašą, kuris skiriamas iš Europos plėtros fondo finansuojamo nacionalinio finansinio paketo neteisėtos migracijos ir priverstinio gyventojų perkėlimo pamatinėms priežastims šalinti. Projektai, drauge su Tarptautine migracijos organizacija 2016 m. gruodžio mėn. patvirtinti finansuotinais iš ES ir Afrikos patikos fondo, padės reintegruoti daugiau kaip 3800 iš ES ir tranzito šalių grįžtančių migrantų. Be to, daugiau kaip 5 mln. moksleivių galės naudotis knygomis ir lankyti raštingumo pamokas ir daugiau kaip 75 000 vaikų gaus psichikos sveikatos paslaugas. Kitos nagrinėtinos sritys yra tiesioginės užsienio investicijos (įskaitant pagal siūlomą išorės investicijų planą, žr. 4 skirsnį) ir skaitmeninė ekonomika – Nigerijai aktualios sritys, kurios turėtų tiesioginio poveikio šalinant pamatines migracijos priežastis. Komisija taip pat toliau stengiasi patenkinti nukentėjusiųjų nuo krizės Nigerijoje pagrindinius humanitarinius poreikius. Per septynerius konfliktų šiaurės rytų Nigerijoje metus nužudyta daugiau kaip 20 000 žmonių, o 1,77 mln. perkelti šalies viduje. Ši pagalba visų pirma apima aprūpinimą maistu ir mitybos saugumą, apsaugą, vandens tiekimą, tinkamas sanitarijos ir higienos sąlygas, pastogę, aprūpinimą ne maisto produktais ir sveikatos priežiūrą.

Tolesni žingsniai: iki 2017 m. birželio mėn. užbaigti derybas dėl readmisijos susitarimo; naudojantis Afrikos regiono ir FRONTEX žvalgybos tarnybų tinklu ir neseniai sukurta bendradarbiavimo stabdant neteisėtą migrantų gabenimą platforma toliau aktyviai bendradarbiauti kovos su neteisėtu migrantu gabenimu ir prekyba žmonėmis srityje; atrinkti iš ES ir Afrikos patikos fondo finansuojamus projektus, kurių prioritetinis tikslas – spręsti migracijos problemas. Senegalas Senegalas yra svarbus ES politinis partneris regione ir už jo ribų. Be to, kad jis yra vienas iš pagrindinių Rabato proceso ir Valetos aukščiausiojo lygio susitikime numatytos veiklos dalyvių, bendradarbiavimas plečiamas ir į tokias sritis kaip Tarptautinis baudžiamasis teismas ir kova su radikalėjimu bei terorizmu. Senegalo prioritetai yra teisėta migracija, kova su neteisėtu migrantų gabenimu ir pamatinių neteisėtos migracijos priežasčių šalinimas. Bendradarbiaujant su Senegalu migracijos valdymo srityje reikia atsižvelgti į politines aplinkybes: Senegalo diaspora pirmą kartą turės galimybę tiesiogiai rinkti Nacionalinės asamblėjos narius įstatymų leidžiamosios valdžios rinkimuose, numatytuose 2017 m. liepos mėn. Tai suteiks ypatingą politinę svarbą ilgalaikių Senegalo rezidentų užsienyje interesams. Žvelgiant plačiau tai taip pat atspindi ekonominę, kultūrinę ir socialinę migracijos reikšmę Senegalui: Senegalo diasporos finansuojamas paramos investicijoms fondas yra akivaizdus pavyzdys, kaip diaspora gali padėti kurti Senegale užimtumo galimybes ir taip prisidėti užtikrinant jauniems žmonėms perspektyvas šalies viduje. Atsižvelgiant į šiuos aspektus buvo tęsiamas politinio lygmens dialogas su Senegalu, įskaitant 2016 m. gruodžio mėn. Dakare vykusį Vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos F. Mogherini ir Prezidento M. Sall susitikimą ir pastarojo vizitą Prancūzijoje. Tačiau dauguma valstybių narių, kurioms aktualus migrantų grąžinimas į Senegalą, ir toliau susiduria su sunkumais prašydamos padėti nustatyti, kaip spėjama, iš Senegalo atvykusių neteisėtų migrantų tapatybę bei išduoti jiems dokumentus ir nemažai suplanuotų tapatybės nustatymo misijų neįvyko. Net jei buvo patvirtinta, kad konkretūs migrantai turi būti grąžinti, iš Senegalo valdžios institucijų buvo nelengva gauti reikiamus kelionės dokumentus. 2016 m. į savo šalį grąžinti tik 563 Europoje neteisėtai buvę Senegalo piliečiai. Šis skaičius – tai didelis kontrastas 2016 m. centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu neteisėtai atvykusiam 10 000 Senegalo piliečių skaičiui. Tam tikra pažanga padaryta dvišaliame darbe, kuriuo siekiama grąžinti neteisėtus migrantus, kurie šiuo maršrutu atvyko neseniai. Jeigu šie pirmieji bendradarbiavimo žingsniai artimiausiomis savaitėmis duos apčiuopiamų vaisių, jie bus stiprinami keičiantis pareigūnais ir dvišaliu pagrindu pagal ES sistemą organizuojant mokymus, be kita ko, remiant reintegracijos projektus. 2017 m. dar ketinama vykdyti misijas į kitas valstybes nares. Šiuo pagrindu bus toliau tiriami bendradarbiavimo tokiose srityse kaip teisėta migracija ir judumas, kanalai, pradedant nuo programos „Erasmus+“. 2017 m. vasario 1 d. į ES delegaciją Dakare atsiųstas ES migracijos ryšių palaikymo pareigūnas. Senegalas atitinkamose ministerijose įsteigė nacionalinius ryšių dėl tapatybės nustatymo punktus. Taip pat pradėtos Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros ir Senegalo valdžios institucijų derybos dėl glaudesnio bendradarbiavimo darbinio susitarimo patobulinimo. Senegalo pastangos šalinti pamatines neteisėtos migracijos priežastis remiamos devyniais ES ir Afrikos patikos fondo finansuojamais projektais, kurių keturi priimti 2016 m. gruodžio mėn.. Naujieji projektai padės vykdyti reintegraciją, kurti darbo vietas ir diegti nacionalinę biometrinių duomenų registrų sistemą. Įgyvendinus šiuos naujus projektus bus užtikrinta 3000 asmenų reintegracija ir 200 bendruomenių bei 30 000 migrantų informuotumas. Tikimasi, kad bus sukurta daugiau kaip 6500 naujų darbo vietų. Senegalas taip pat gauna naudos iš regioninių projektų, kuriais remiamos vidaus saugumo paslaugos šešiose Sahelio šalyse. Ta nauda galėtų būti padidinta remiantis konkrečiose srityse – žuvininkystės, klimato kaitos, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, žemės ūkio ir su švietimu susijusio judumo – vykdomu esamu bendradarbiavimu. Tolesni žingsniai: vykdyti per misijas pradėtą darbą, kuriuo siekiama užtikrinti, kad aptikti neteisėti migrantai būtų veiksmingai grąžinami; gerinti kasdienį bendradarbiavimą tiek tapatybės nustatymo, tiek kelionės dokumentų išdavimo klausimais; iki 2017 m. vidurio baigti rengti ir pasirašyti Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros ir Senegalo darbinį susitarimą; remiantis pasiektais rezultatais stiprinti bendradarbiavimą kitose srityse, įskaitant sienų valdymą.

Malis Malis tebėra reikšminga tiek migrantų kilmės, tiek tranzito šalis. 2016 m. centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu į Italiją atvyko 10 268 Malio piliečiai. Dialogui ir bendradarbiavimui su Maliu grąžinimo klausimais buvo sutrukdyta 2016 m. gruodžio mėn. spaudoje pasirodžius klaidingiems pranešimams apie oficialaus susitarimo su ES dėl grąžinimo pasirašymą, kurio iš tiesų nebuvo, ir Malis nepasirašė readmisijos veiklos procedūrų. 2016 m. priimtų sprendimų grąžinti Malio piliečius skaičius (3302) išliko maždaug toks pat kaip ir 2015 m. (3505). Tačiau iš tiesų įgyvendinta tik nedidelė jų dalis (6,5 proc. 2016 m.). Vis dar patiriama sunkumų, susijusių su pilietybės patvirtinimu ir konsulinių kelionės dokumentų išdavimu patvirtintiems Malio piliečiams, kurį turi atlikti Malio konsulatai. Šis klausimas turės būti toliau sprendžiamas drauge su Malio valdžios institucijomis siekiant rasti bendrą pagrindą ir praktiškus sprendimus. Europoje esančios diasporos vaidmuo galėtų būti sustiprintas ir ji galėtų padėti tokiose srityse kaip neteisėtų Malio migrantų savanoriškas grįžimas ir jų reintegracija kilmės bendruomenėse. Iš teigiamų dalykų paminėtina, kad toliau vykdomas įsipareigojimas kovoti su neteisėtu migrantų gabenimu ir vedamas aukšto lygio dialogas. Malis, pirmininkaudamas Rabato procese, toliau atlieka konstruktyvų vaidmenį vykdant 2015 m. vykusiame Valetos aukščiausiojo lygio susitikime numatytą veiklą, o neseniai susitikę Vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja F. Mogherini ir užsienyje esančių Malio piliečių ministras A. Sylla nustatė bendrus tolesnio bendradarbiavimo valdant migraciją prioritetus. Kova su neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis ir Malio sienų valdymo stiprinimas yra prioritetinės sritys, kuriose veiksmų reikia imtis artimiausiu metu. Bendradarbiavimas su Malio valdžios institucijomis sienų valdymo srityje jau vyksta. Pastaraisiais mėnesiais darbas buvo sutelktas į bendradarbiavimą su Malio subjektais ir tarptautiniais partneriais siekiant remti nacionalinę sienų strategiją ir su ja susijusį veiksmų planą. Jie turėtų būti priimti netrukus. Be to, artimiausiais mėnesiais bus tęsiamas už Malio sienų valdymą atsakingų policijos pajėgų gebėjimų stiprinimas, šią veiklą derinant su kitomis regioninėmis iniciatyvomis dėl sienų valdymo ir organizuoto nusikalstamumo. Bendros saugumo ir gynybos politikos misija jau vykdoma Malyje ir ateinančiais mėnesiais bus sustiprintas jos migracijos aspektas. Malis yra vienas iš pagrindinių ES ir Afrikos patikos fondo lėšų gavėjų – iki šiol patvirtinti devyni projektai. Dėl 2016 m. gruodžio mėn. priimtų projektų šiuo metu sudaromos sutartys. Tarp jų yra projektai, kuriais siekiama tobulinti gyventojų biometrinių duomenų registrą, gerinti grįžtančiųjų reintegraciją ir didinti jaunimo užimtumą. Tikimasi, kad tiesiogiai bus sukurta 10 000, o netiesiogiai – 35 000 darbo vietų. 16 000 migrantų bus suteikta pagalba, 4000 bus grąžinti ir 1900 reintegruoti. Be to, 17 000 migrantų bus užtikrintas informuotumas. Anksčiau 2016 m. patvirtinti kiti šeši projektai šiuo metu įgyvendinami, įskaitant paramos sienų valdymui ir Malio saugumo pajėgų grąžinimui į probleminius regionus programą. Jie papildo Europos plėtros fondo paramą ir tolesnio bendradarbiavimo galimybes tokiose srityse, kaip žemės ūkis, prisitaikymas prie klimato kaitos ir judumas švietimo srityje. Apsaugos užtikrinimo padėtis taip pat kelia susirūpinimą, nes Malio viduje perkelta daugiau kaip 35 000 asmenų, o kaimyninėse šalyse atsidūrė beveik 136 000 pabėgėlių iš šios šalies. Nepaisydama prastėjančios saugumo padėties centrinėje ir šiaurinėje Malio dalyse, Komisija ir toliau dirba drauge su humanitarinės pagalbos teikėjais siekdama paremti maliečių bendruomenes šiuose rajonuose ir pabėgėlius priėmusias kaimynines šalis. Tolesni žingsniai: surengti techninę misiją siekiant ištirti galimybes bendradarbiauti ir stiprinti gebėjimus sienų valdymo ir kovos su neteisėtu migrantų gabenimu srityse; intensyvinti su tranzitu susijusį bendradarbiavimą su Maliu, pirmenybę teikiant tranzitu vykstančių migrantų savanoriškam grįžimui; stiprinti bendradarbiavimą veiksmingai grąžinant neteisėtai kirsti pietinę Libijos sieną bandančius migrantus iš Malio; palaikyti glaudų dialogą su Maliu kaip Rabato projektui pirmininkaujančia valstybe. Etiopija 2016 m. centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu atvykusių Etiopijos piliečių skaičius pasiekė 3657, o Europoje jau nuolat gyvena 30 000 etiopiečių ir kasmet išduodama iki 5000 naujų leidimų gyventi. Etiopija taip pat yra viena pagrindinių migrantų ir pabėgėlių iš Somalio pusiasalio, įskaitant Eritrėjos pabėgėlius ir prieglobsčio prašytojus, tranzito šalių, nors pastarųjų skaičius mažėja – 2016 m. centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu Europos krantus pasiekė daugiau kaip 21 000 Eritrėjos piliečių. Nors Etiopijos svarba regiono stabilumui plačiai pripažįstama, šios šalies vidaus politinė padėtis tebėra sudėtinga. Paskelbus nepaprastąją padėtį sumažėjo smurto ir vyriausybė pradėjo megzti ryšius su opozicinėmis partijomis. Tačiau dar neaišku, ar to pakaks šalinant veiksnius, praėjusį spalį lėmusius smurto proveržį. ES toliau bendradarbiaus su visomis atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis siekdama užkirsti kelią smurto atsinaujinimui, remti būtinas politines reformas ir sudaryti sąlygas įtraukiam dialogui. Nuo 2016 m. birželio mėn. ES santykiai su Etiopija grindžiami ES ir Etiopijos strateginiu bendradarbiavimu, kuris apima sektorių lygmens dialogą dėl migracijos. Po 2015 m. Valetos aukščiausiojo lygio susitikimo Etiopija migracijos valdymo srityje prisiėmė aktyvų ir konstruktyvų vaidmenį – nuo 2016 m. gruodžio mėn. ji pirmininkauja Chartumo procese.

Aukšto lygio bendradarbiavimas buvo tęsiamas sausio mėn. įvykusiame už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingo Komisijos nario N. Mimicos ir Ministro Pirmininko H. Desalegn susitikime, 2017 m. vasario mėn. Miuncheno saugumo konferencijoje įvykusiame Vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos F. Mogherini ir Etiopijos užsienio reikalų ministro W. Gabeyehu susitikime ir per šio ministro apsilankymą Briuselyje vasario mėn. Vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja F. Mogherini planuoja kovo mėn. vykti į Etiopiją. Etiopijoje jau įgyvendinama 2015 m. gruodžio mėn. priimta iš ES ir Afrikos patikos fondo finansuojama regioninė geresnio migracijos valdymo programa. Šioje šalyje bus įgyvendinamos ir kitos 2016 m. gruodžio mėn. priimtos iš ES ir Afrikos patikos fondo finansuojamos regioninės programos. Tarp jų paminėtinas Chartumo proceso regioninės veiklos centras ir priemonė, kuria siekiama remti grąžinimą, padėti sunkioje padėtyje atsidūrusiems migrantams ir užtikrinti perspektyvią jų reintegraciją bendruomenėse. Etiopija tebėra viena didžiausių pabėgėlius priimančių Afrikos šalių, kurioje atsidūrė daugiau kaip 790 000 pabėgėlių iš regiono; šiems pabėgėliams ir juos priėmusioms bendruomenėms ir toliau skiriama ES parama humanitarinės pagalbos finansavimo ir regioninės plėtros ir apsaugos programos lėšomis. Kitos numatytos programos padės šalinti pamatines neteisėtos ir priverstinės migracijos priežastis, daugiausia dėmesio skiriant darbo vietų kūrimui. Visų pirma parama bus siekiama padėti Etiopijai vykdyti įsipareigojimą gerinti pabėgėlių pragyvenimo galimybes šalyje – pvz., 30 proc. vietų dviejuose suplanuotuose pramonės parkuose (iš viso juose bus 100 000 darbo vietų) bus rezervuota pabėgėliams. Europos plėtros fondas taip pat prisidėjo prie Etiopijos pastangų gerinti migracijos valdymą, visų pirma paremdamas naują decentralizuotą migracijos valdymo sistemą. Nors 2016 m. sustiprinti techninio ir politinio lygmens ryšiai ir pagal 2015 m. Bendrąją migracijos ir judumo darbotvarkę pradėtas daug žadantis dialogas dėl grąžinimo ir readmisijos, konkreti pažanga tebėra labai lėta. 2016 m. į savo šalį grąžinti tik 122 ES šalyse neteisėtai pasilikę Etiopijos piliečiai. 2016 m. vasario mėn. Etiopijos valdžios institucijoms kaip bendradarbiavimo migracijos srityje bandomoji užduotis pateiktas nedidelis skaičius tinkamais dokumentais patvirtintų grąžinimo bylų. Tačiau kelionės dokumentai iki šiol neišduoti ir grąžinimas vilkinamas. Dirbant su šiomis bylomis paaiškėjo, kaip nepalanku gali būti tai, kad skirtingos ES valstybės narės grąžinimui į tą pačią šalį taiko skirtingus reintegracijos priemonių rinkinius. Siūlomo surengti seminaro dėl readmisijos datos dar turi būti patvirtintos. Europos migracijos ryšių palaikymo pareigūnas Etiopijoje pradės dirbti 2017 m. kovo mėn. Tolesni žingsniai: užbaigti veiksmus dėl bandomųjų grąžinimo bylų ir remtis jomis ateityje, kad grąžinimas būtų spartesnis; toliau remti Etiopiją kaip migrantų ir pabėgėlių tranzito ir kelionės tikslo šalį, be kita ko, įgyvendinant iš ES ir Afrikos patikos fondo finansuojamus veiksmus; pradėti sektorių dialogą dėl strateginės veiklos migracijos srityje (iki 2017 m. balandžio mėn.); palaikyti glaudų dialogą su Etiopija kaip Chartumo procese pirmininkaujančia valstybe.



3. Su kitomis šalimis susiję tikslai ir tolesni žingsniai Centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutas Pav. Pagrindinės neteisėtų migrantų iš Afrikos ir Azijos kilmės šalys 2016 m. (šaltinis – Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra) Centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutas tapo pagrindiniu maršrutu migrantams ir pabėgėliams patekti į Europą. 2016 m. beveik 90 proc. iš 180 000 maršrute aptiktų migrantų keliavo iš Libijos, kurios nestabilia politine ir ekonomine situacija naudojosi neteisėtai migrantus gabenantys asmenys. Pagrindinis Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir tarptautinių partnerių prioritetas yra rasti ilgalaikį Libijos valdymo ir saugumo problemų sprendimą. Sausio mėn. priimtame bendrame komunikate „Migracija centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu. Srautų valdymas ir gyvybių gelbėjimas“ siūlomi konkretūs operatyviniai veiksmai, padėsiantys pagerinti susidariusią padėtį. Kad šie veiksmai būtų sėkmingi, reikia glaudžiai bendradarbiauti su atitinkamais partneriais Šiaurės Afrikoje, vienyti ES institucijų ir valstybių narių pastangas ir bendradarbiauti su pagrindiniais partneriais, kaip antai Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaru ir Tarptautine migracijos organizacija. Siūlomi veiksmai: mažinti nelegalaus plukdymo per jūrą atvejų ir gelbėti gyvybes jūroje, stiprinti kovą su neteisėtai migrantus gabenančiais asmenimis ir prekiautojais žmonėmis, užtikrinti migrantų apsaugą, didinti perkeliamų asmenų skaičių ir skatinti remiamą savanorišką grįžimą, taip pat valdyti migrantų srautus per pietinę Libijos sieną ir stiprinti bendradarbiavimą su Egiptu, Tunisu ir Alžyru, be kita ko, pagal regionines iniciatyvas, kaip antai Viduržemio jūros regiono tinklą „Seahorse“. Kai kurie siūlomi veiksmai gali būti sėkmingai įgyvendinti tik jei pagerės saugumo užtikrinimo padėtis. Maltos aukščiausiojo lygio susitikime valstybių ar vyriausybių vadovai priėmė Maltos deklaraciją, kurioje išdėstyti konkretūs maršrute vykdytini veiksmai, suderinti su komunikate pateiktais pasiūlymais. Tai aktyviai vykdoma pagal įgyvendinimo planą, kurį parengė Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujanti Malta, glaudžiai bendradarbiaudama su Komisija, Vyriausiąja įgaliotine ir valstybėmis narėmis. Libija Pagalba valdant migracijos srautus palei centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutą esančiose Šiaurės Afrikos šalyse yra neginčytinas prioritetas. 2017 m. projektams bus sutelkta 200 mln. EUR, pirmenybę teikiant Libijai skirtiems su migracija susijusiems projektams. Jau 2016 m. projektai buvo orientuojami į Libiją, visų pirma siekiant užtikrinti apsaugą pažeidžiamiausiems migrantams ir kurti vietos lygmens socialines ir ekonomines galimybes. Per kovo pradžioje surengti numatytą misiją bus vykdomi bendrame komunikate ir Maltos deklaracijos įgyvendinimo plane numatyti veiksmai. Tai atsakomoji misija po Ministro Pirmininko F. al-Serrajo vizito ES vasario mėn. Šiuo metu vyksta diskusijos dėl paramos orientavimo į apsaugą išsilaipinimo vietose ir į humanitarinę pagalbą priėmimo ir sulaikymo centruose esantiems migrantams, drauge intensyviau remiant alternatyvas sulaikymui. Bus toliau užtikrinamas indėlis į Libijos socialinį ir ekonominį stabilumą, ypač per savivaldybių lygmens darbą. Tai papildys pastangas didinti gelbėjimo jūroje veiksmingumą, be kita ko, mokant Libijos pakrančių apsaugos pareigūnus. Operacijos SOPHIA ir Viduržemio jūros regiono tinklo „Seahorse“ atstovai jau surengė Libijos pakrančių apsaugos pareigūnų mokymus. Pirmasis operacijos SOPHIA veiklos etapas užbaigtas – išmokyti 93 pareigūnai – ir pradėti antrieji specialistų mokymai Maltoje. Pastangos šiuo metu stiprinamos. Imtasi parengti visos šiuo metu vykdomos mokymų veiklos schemą, kad būtų galima susitarti dėl visapusio Libijos pakrančių apsaugos pareigūnų mokymų plano. Įdiegti specialūs koordinavimo mechanizmai. Tarp kitų neatidėliotinų Komisijos veiksmų numatyta išplėsti tinklo „Seahorse“ mokymus Libijos pakrančių apsaugos pareigūnams – 2017 m. vasario–liepos mėn. suplanuota 15 naujų profesinio rengimo kursų. Visa tai papildys parama migracijos valdymui pagal regioninės plėtros ir apsaugos programą.

Taip pat siekiant apsvarstyti galimo bendradarbiavimo idėjas sustiprintas koordinavimas su įvairiomis JT organizacijomis, įskaitant Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biurą, Tarptautinę migracijos organizaciją, Pasaulio sveikatos organizaciją, Pasaulio maisto programą, Jungtinių Tautų vystymosi programą ir Jungtinių Tautų tarptautinį vaikų fondą. Įgyvendinant ES ir Afrikos patikos fondo lėšomis finansuojamą projektą Tarptautinei migracijos organizacijai pavesta įgyvendinti pirmąjį tikslą – organizuoti 5000 Libijoje esančių migrantų savanorišką grįžimą ir reintegraciją. Šį tikslą tebėra svarbu greitai įgyvendinti ir toliau plėtoti, be kita ko, didesniam skaičiui migrantų užtikrinant paramą perspektyviai reintegracijai, atsižvelgiant į papildomumą su valstybių narių veiksmais. Parama grįžusių asmenų reintegracijai bus užtikrinama visame rajone, kuriame veikia patikos fondas. Komisija ir Tarptautinė migracijos organizacija 2016 m. gruodžio mėn. jau pasirašė bendrą iniciatyvą dėl migrantų apsaugos ir reintegracijos Afrikoje, centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrute (skiriama 100 mln. EUR). ES ir toliau sieks palengvinti darbą Tarptautinei migracijos organizacijai, be kita ko, skatindama bendradarbiavimą su Afrikos partneriais, kuriuo siekiama paspartinti remiamą Libijoje įstrigusių migrantų savanorišką grįžimą. Šiuo būdu padedama vis daugiau Libijoje esančių migrantų. 2015 m. savanoriškai grįžti namo sutiko 1113 migrantų, daugiausia iš Užsachario šalių, 2016 m. – 2777, o 2017 m. kol kas grįžimo pagalba pasiūlyta 744 sunkioje padėtyje atsidūrusiems migrantams, kurių dauguma iš Nigerijos ir Senegalo. Labiausiai pažeidžiamiems grįžtantiems asmenims suteikta papildoma reintegracijos pagalba, kuri naudinga steigiant mažas įmones, ieškant lavinimosi galimybių arba prireikus gydymo. Bus siekiama užtikrinti patikimą koordinavimą vietoje su valstybėmis narėmis, visų pirma Italija, kuri paskelbė apie ketinimą įsteigti 200 mln. EUR biudžeto Afrikos fondą, kurio dalis bus skirta padėti įgyvendinti Italijos ir Libijos susitarimo memorandumą. Egiptas Pastaraisiais mėnesiais labai sumažėjo migrantų, įsilaipinančių Egipte ir plaukiančių per Viduržemio jūrą į Europą, skaičius; Egiptas išlieka svarbus strateginis migracijos partneris. Jis yra svarbioje geografinėje kryžkelėje ir jo valdžios institucijos dirba siekdamos užkirsti kelią neteisėtam patekimui į Libiją ir užtikrinti greitą savo pačių piliečių, atvykusių į ES centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu, grąžinimą. Tęsti ir stiprinti bendradarbiavimą su Egiptu yra labai svarbu. Remiantis būsimos partnerystės prioritetais bus siekiama konkretaus intensyvesnio bendradarbiavimo migracijos valdymo srityje, visų pirma remiant nacionalinių strategijų, kuriomis šalinamos pamatinės neteisėtos migracijos priežastys, įgyvendinimą. Šio bendradarbiavimo tąsa bus Egipto užsienio reikalų ministro kreipimasis į Užsienio reikalų tarybą kovo mėn.. Taip pat rengiami konkretūs per sausio mėn. vykusį vyresniųjų pareigūnų apsilankymą numatyti veiksmai. Šiuo metu rengiami oficialūs ES ir Egipto dialogo migracijos klausimais įgaliojimai, o pirmasis susitikimas turėtų įvykti 2017 m. kovo–balandžio mėn. Taip pat rengiamos diskusijos dėl projektų, finansuojamų iš ES ir Afrikos patikos fondo. Intensyvesnis bendradarbiavimas galėtų apimti paramą bendradarbiavimui su valdžios institucijomis įgyvendinant nacionalines strategijas, neteisėtos migracijos pamatinių priežasčių šalinimą remiant vietos ekonomikos plėtrą ir parūpinant darbo vietų migrantams ir juos priimančioms bendruomenėms ir didesnę pažeidžiamiausių asmenų apsaugą. Kitos darbo kryptys apima kovo mėn. įvyksiantį agentūrų atstovų apsilankymą Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūroje Varšuvoje, operacijos SOPHIA kontaktinio centro įsteigimą Egipte ir galimybių keistis informacija per Viduržemio jūros regiono tinklą „Seahorse“ paiešką. Labai svarbu stiprinti Šiaurės Afrikos šalių valdžios institucijų gebėjimus kovoti su neteisėta migracija ir prekyba žmonėmis stiprinant jų sienų stebėjimo sistemas. Todėl Egipto dalyvavimas Viduržemio jūros regiono tinkle „Seahorse“ bus pirmaeilės svarbos dalykas. Be to, Egiptas išreiškė bendro pobūdžio susidomėjimą migracijos valdymo gebėjimų stiprinimu, visų pirma pagalba įgyvendinant 2016 m. spalio mėn. priimtą naują kovos su neteisėtu migrantų gabenimu įstatymą. Vakarų Afrika 2017 m. vasario mėn. Komisija išplėtė ES ir Afrikos patikos fondo geografinę aprėptį įtraukdama Dramblio Kaulo Krantą, Ganą ir Gvinėją. Šiuo metu planuojami techninės misijos į šias šalis siekiant įvertinti, kokios paramos jiems reikėtų, jei būtų nuspręsta ją teikti. Komisijos narys N. Mimica vasario mėn. lankėsi Gambijoje ir susitiko su naujai išrinktu prezidentu A. Barrow taip išreikšdamas paramą taikiems demokratiniams pokyčiams. Netrukus bus imtasi per diskusijas dėl migracijos numatytų veiksmų. Azija Azija yra vienas pagrindinių migrantų į ES kilmės regionų. Dėl saugumo problemų, politinio nestabilumo ir skurdo tikėtina, kad ši tendencija nesikeis. Šilko kelio valstybių partnerystė migracijos srityje suteikia galimybę per Budapešto procesą palaikyti struktūrinį dialogą su ES ir įgyvendinti 2016 m. gruodžio mėn. priimtą priemonę, kuria siekiama kuo labiau padidinti migracijos ir judumo vystomąjį potencialą regione, ir užtikrina regioninio lygmens atsaką. Afganistanas yra labai svarbi migrantų kilmės šalis. 2016 m. į Europą neteisėtai atvyko 50 000 afganistaniečių ir, nors šis skaičius, palyginti su 2015 m., smarkiai sumažėjo, afganistaniečiai vis dar sudaro didelę atvykėlių dalį. Afganistaniečiai šiuo metu yra antra didžiausia tarptautinės apsaugos prašytojų ES grupė (daugiau kaip 175 000 prašytojų 2016 m.), nors tokių, kuriems tarptautinės apsaugos būtinybė pripažinta, proporcija sumažėjo. Remiamo savanoriško grįžimo atvejų gerokai padaugėjo – 2016 m. jų užregistruota beveik 6000. Reikia padidinti afganistaniečių grąžinimą iš valstybių narių ir trečiųjų šalių, kad būtų galima sumažinti didelį įstrigusiųjų Vakarų Balkanų maršruto šalyse skaičių. Komisija dirba su atitinkamomis šalimis ir Afganistano valdžios institucijomis, kad pažanga šioje srityje paspartėtų. Bendradarbiavimas su Afganistanu dėl grąžinimo tęsiamas pagal 2016 m. spalio mėn. pasirašytą Bendrų tolesnių veiksmų susitarimą ir dvišalius susitarimus su valstybėmis narėmis. Nuo 2016 m. gruodžio mėn. keturiais skrydžiais gražinti iš viso 75 asmenys. Komisija atidžiai stebi, kaip įgyvendinamas Bendrų tolesnių veiksmų susitarimas, o antrasis darbo grupės posėdis dėl jų įgyvendinimo įvyks kovo mėn. pabaigoje.

Bendradarbiavimą neteisėtos migracijos srityje papildė pagalba ilgalaikei grįžtančių migrantų reintegracijai. Afganistanas bus didžiausias atskiras paramos pagal regioninę pagalbos reintegracijai programą gavėjas. ES rems perspektyvią iš Pakistano ir Irano grąžintų afganistaniečių reintegraciją sudarydama sąlygas gauti paramos pragyvenimui paslaugas ir remdama socialinę sanglaudą priimančiose bendruomenėse, laikydamasi regioninio principo remti regione perkeltų Afganistano piliečių apsaugą ir tvarią reintegraciją. Migracija yra bendrų ES ir Pakistano santykių prioritetas ir reguliariai vykstančiuose Jungtinio readmisijos komiteto posėdžiuose svarstoma, kaip efektyviai įgyvendinti ES ir Pakistano readmisijos susitarimą. Vasario 28 d. vykusiame naujausiame posėdyje apžvelgti readmisijos sunkumai, su kuriais susiduria valstybės narės, ir sutarta sukurti elektroninę platformą, kurioje būtų siekiama spręsti readmisijos prašymų tvarkymo problemas ir kurios veikla būtų pradėta gavus Pakistano valdžios institucijų pritarimą. Kovo mėn. į ES delegaciją Islamabade bus atsiųstas Europos migracijos ryšių palaikymo pareigūnas. Taip pat rengiamasi artimiau bendradarbiauti su Pakistano vyriausybe kovos su neteisėtu migrantų gabenimu srityje. Tai apims vizitą į ES agentūras, kurio tikslas bus gerinti keitimąsi informacija ir žvalgybos duomenimis, smarkiau remti operatyvinius tyrimus ir geriau suprasti regioninius rizikos bei grėsmės veiksnius. 2016 m. skubiai sutelkta papildomų lėšų, padėsiančių paremti padidėjusį iš Pakistano grąžinamų asmenų skaičių, ir rengiamos naujos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti tvarią reintegraciją, paramos pragyvenimui paslaugas ir socialinę sanglaudą priimančiosiose regiono bendruomenėse. Kvietimas siūlyti Šilko kelio šalims skirtus projektus, kuriais siekiama stiprinti teisėsaugos pajėgumus ir gebėjimus Afganistane ir Pakistane, baigėsi vasario mėn. Atrinkti projektai padės padidinti organizuoto nusikalstamumo ir neteisėto migrantų gabenimo tinklų veiklos tyrimo, baudžiamojo persekiojimo ir stabdymo galimybes. ES politinis įsipareigojimas dėl Bangladešo ir per 2016 m. balandžio mėn. vykusį dialogą migracijos klausimais sutarti atitinkami veiksmai dar nedavė vaisių migrantų grąžinimo srityje. Bangladešo valdžios institucijos nebuvo pasirengusios svarstyti standartinių veiklos procedūrų. Vyksta diskusijos, taip pat ir su valstybėmis narėmis, dėl naujo požiūrio ir poreikio įtvirtinti bendradarbiavimą migracijos klausimais kaip dalį platesnio bendradarbiavimo kitose politikos srityse, pvz., saugumo, švietimo, paramos vystymuisi ir prekybos. Po naujausių diplomatinių konsultacijų kovo mėn. planuojama bendra ES ir valstybių narių misija, skirta grąžinimo ir reintegracijos klausimams svarstyti. 2017 m. pradžioje pradėta informuotumo apie neteisėtos migracijos pavojus didinimo misija ir šiuo metu kuriami reintegracijos projektai. 2016 m. balandžio mėn. priimtame Vyriausiosios įgaliotinės ir Komisijos pirmininko pavaduotojos F. Mogherini ir Irano užsienio reikalų ministro M. Zarifo bendrame pareiškime susitarta, kad Iranas dalyvaus visapusiame dialoge migracijos klausimais, kuris bus pagrindinis bendrų ES ir Irano santykių elementas – šis susitarimas pradėtas vykdyti vasario mėn. vykusioje ES techninėje misijoje, per kurią rengtasi visapusiam politinio lygmens dialogui migracijos klausimais. ES ir Iranas pradėjo planuoti su migracijos valdymu susijusias bendros svarbos sritis, numatydami kasmet rengti susitikimus šiais klausimus. Pagrindinės sritys: teisinė sistema ir institucinė struktūra, žinių bazė, teisėti migracijos keliai, sienų valdymas, neteisėtos migracijos prevencija, apsauga ir regioninis aspektas. Be to, ES toliau rems Irano ilgametes pastangas integruoti Afganistano pabėgėlius. Irane ir toliau gyvena apie 3 mln. perkeltų migrantų. ES pagalba humanitarinės pagalbos partneriams papildo Irano vyriausybės pastangas padėti pažeidžiamiems pabėgėliams ir užtikrinti jiems pagrindines paslaugas. 4. Pagrindinės priemonės Grąžinimo politika Būtinas grąžinimo efektyvumo didinimas ES viduje turi būti derinamas su darbu su trečiosiomis šalimis partnerėmis. Remiantis ES valstybių narių pateiktais duomenimis, iki šiol į penkias prioritetines šalis grąžinamų asmenų dalis nedidėjo arba didėjo nedaug. Atnaujintame grąžinimo veiksmų plane siūlomi konkretūs veiksmai, kuriais siekiama užtikrinti, kad būtų nustatyti ir skubiam grąžinimui parengti teisės į tarptautinę apsaugą neturintys asmenys ir kad būtų nustatytos sistemos spragas užpildančios veiksmingos procedūros. Jame taip pat išdėstomos konkrečios priemonės, padėsiančios per trumpą laiką smarkiai padidinti grąžinamų asmenų skaičių. Kai kurių šių priemonių gali būti imtasi valstybių narių lygmeniu (pvz., didinant informuotumą apie remiamo savanoriško grįžimo ir reintegracijos galimybę), kitoms įgyvendinti reikia glaudaus bendradarbiavimo ES lygmeniu (pvz., tarpusavyje derinti pagalbos grįžusių asmenų integracijai lygį, užtikrinti geresnį valstybių narių operatyvinį bendradarbiavimą, be kita ko, pasitelkiant elektronines priemones, didinti finansavimą). Tikimasi, kad šioje srityje svarbų vaidmenį atliks Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra. Ryšių palaikymas su trečiosiomis šalimis pagal partnerystės modelį, naudojant visą turimą politiką ir priemones, padės gerinti bendradarbiavimą siekiant nustatyti jų piliečių tapatybę, parengti jiems naujus dokumentus ir užtikrinti jų readmisiją. Apskritai turėtų būti naudojami konkrečiai šaliai pritaikyti metodai, kurie leistų nustatyti visus šaliai partnerei aktualius interesus, paskatas ir svertus, kad būtų galima pasiekti tikslus, vykdyti įsipareigojimus ir kad ES ir suinteresuotosios valstybės narės atitinkamai šaliai partnerei galėtų pasiūlyti konkrečias paramos priemones, padėsiančias užtikrinti geresnį migracijos valdymą, ir kurie duotosiomis aplinkybėmis padėtų toliau gerinti bendradarbiavimą grąžinimo ir readmisijos srityje. Šiam rezultatui pasiekti ES ir valstybės narės turės koordinuotai ir veiksmingai naudoti savo kolektyvinę įtaką. Kitų politikos priemonių perorientavimas Partnerystės modeliui remti pasitelktos ir kitos politikos priemonės. Siekiant pasinaudoti Jordanijai skirtais lengvatinės prekybos susitarimais 2017 m. sausio mėn. atrinktos pirmosios bendrovės, kurios galės taikyti supaprastintas prekių kilmės taisykles iš Jordanijos į ES eksportuojamiems produktams – tokiu būdu bus sudarytos darbo galimybės ne tik Jordanijos piliečiams, bet ir Sirijos pabėgėliams. 2016 m. pabaigoje išplėstos studentams ir mokslininkams skirtos „Erasmus +“ ir Marie Sklodowska Curie programos – judumo galimybės bus pasiūlytos 8000 studentų ir 560 mokslininkų. Jas papildo valstybių narių skiriamos stipendijos. Judumo galimybių klausimas bus įtrauktas į dialogus, vykdomus pagal partnerystės modelį. Moksliniai tyrimai ir inovacijos taip pat gali pasiūlyti konkrečių galimybių ir veiksmų, padėsiančių įgyvendinti partnerystės modelį, pvz., partnerystė mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje Viduržemio jūros regione (PRIMA) padeda šalinti pamatines migracijos priežastis ieškant inovacinių tvaraus žemės ūkio ir vandens valdymo sprendimų.

Tolesnis žingsnis bus į partnerystės modelį visapusiškai įtraukti teisėtos migracijos aspektą didinant teisėtos migracijos priemonių poveikį ir padedant mažinti naudojimąsi neteisėtais kanalais. Veiksmų bus imtasi šioje srityje – visų pirma bus parengti galimi ES masto pasiūlymai pagrindinėms trečiosioms šalims dėl teisėtos migracijos – ir vizų srityje. Tai bus vykdoma glaudžiai ir konstruktyviai bendradarbiaujant valstybėms narėms ir Komisijai. Veiklos priemonės Platesnis naudojimasis ES agentūrų paslaugomis ES agentūrų, visų pirma Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros ir Europolo, praktinė patirtis naudojama siekiant tikslingiau remti rizikos analizės ir su neteisėtu migrantų gabenimu susijusių nusikaltėlių tinklų tyrimo darbą. Tai leidžia pasiekti konkrečių rezultatų dirbant su naujais partneriais, kaip antai Nigerija ir Pakistanu, sėkmingai įgyvendinamas iniciatyvas panaudojant ir Afrikoje, Vakarų Balkanuose, Turkijoje bei rytinėse kaimyninėse šalyse. Siekdamas sustiprinti su išorės aspektu susijusį Nigerio ir Senegalo vaidmenį Eurojustas šioms šalims neseniai pasiūlė savo teisingumo ministerijose arba prokuratūros biuruose įsteigti teisminių ryšių centrus ir tą patį ketina pasiūlyti kitoms prioritetinėms šalims. Europos migracijos ryšių palaikymo pareigūnai Iki kovo mėn. vidurio į prioritetines kilmės ir tranzito trečiąsias šalisatsiųsta vienuolika Europos migracijos ryšių palaikymo pareigūnų. Tai puikus ES ir valstybių narių bendradarbiavimo pavyzdys, kuris užtikrins ryšių centrą įvairiausiems potencialiems su migracija susijusiems klausimams. ES finansinės priemonės Partnerystės modelio įgyvendinimui remti ES naudoja įvairias finansines priemones. Svarbiausia iš jų tebėra ES ir Afrikos patikos fondas. Patikos fondas veikia iš viso 26 šalyse, tarp kurių neseniai atsirado Gana, Gvinėja ir Dramblio Kaulo Krantas. Šis fondas atvėrė duris naujo lygmens bendradarbiavimui kurdamas naujas paskatas bendradarbiauti pagrindinėse srityse. Šiuo metu ES ir Afrikos patikos fondui skirta daugiau kaip 2,5 mlrd. EUR, įskaitant 2,4 mlrd. EUR iš Europos plėtros fondo ir keleto ES biudžeto finansavimo priemonių, ir 152 mln. EUR, kuriuos kol kas yra pažadėjusios ES valstybės narės ir kitos paramos teikėjos (Šveicarija ir Norvegija). Vis dėlto šio fondo veikla turėtų būti vykdoma sparčiau, o valstybės narės ir partneriai turėtų užtikrinti, kad procedūriniai klausimai netrukdytų siekti veiklos rezultatų. Visai neseniai, 2016 m. gruodžio mėn., susitarta dėl 42 naujų programų, kurių bendras biudžetas – 587 mln. EUR. Taigi iš viso patvirtinti 106 projektai, kurių bendras biudžetas viršija 1,5 mlrd. EUR. Programų, dėl kurių sudarytos sutartys, bendras biudžetas šiuo metu yra 627 mln. EUR. Programos turėtų būti vis labiau orientuojamos į migracijai skirtus projektus ir siejamos su rezultatais. Bendrame komunikate dėl centrinės Viduržemio jūros regiono dalies Komisija įsipareigojo skirti 200 mln. EUR patikos fondo veiksmams, 2017 m. numatytiems vykdyti Šiaurės Afrikoje, pirmenybę teikiant Libijai skirtiems su migracija susijusiems projektams. Komunikate valstybės narės raginamos pasekti ES pavyzdžiu ir skirti savo įnašus, kad būtų galima išplėsti intervencijos apimtį ir maksimaliai padidinti poveikį vietoje. Migracijos sritis remiama ir kitomis finansavimo priemonėmis. 2016 m. gruodžio mėn. pradėti įgyvendinti keli pagal vystomojo bendradarbiavimo priemonę finansuojami projektai, kurių bendras biudžetas yra 15 mln. EUR, – jais bus siekiama padėti įgyventi Rabato procesą. Daugumą projektų įgyvendins pilietinės visuomenės organizacijos tokiose srityse kaip migrantų vaikų apsauga, prekyba žmonėmis, diaspora, emigrantų perlaidos ir migrantų teisės. Partnerystės modelio įgyvendinimas remiamas ir tokiomis priemonėmis kaip makrofinansinė pagalba. Be to, 2016 m. rugsėjo mėn. Komisija pasiūlė išorės investicijų planą, į kurį įtrauktas Europos darnaus vystymosi fondas. Tai paskatins investicijas ir darbo vietų kūrimą šalyse partnerėse. Gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad reikia skubiai priimti atitinkamus teisės aktus. Ypač svarbu juos priimti pirmąjį 2017 m. pusmetį. Atsižvelgiant į potencialią teisės aktų reikšmę ES ir valstybių narių darbui migracijos srityje, ypač svarbu, kad teisėkūros institucijos juos priimtų kuo skubiau, kad planas būtų pradėtas įgyvendinti greitai. Tarptautinės finansų įstaigos, įskaitant Europos investicijų banką, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banką, Pasaulio banko grupę, Europos Tarybos vystymo banką ir Tarptautinį valiutos fondą, parengė paramos pabėgėliams iniciatyvas. Komisija atliko svarbų koordinavimo vaidmenį užtikrinant šių iniciatyvų tarpusavio papildomumą. 5. Išvados Pastaraisiais mėnesiais buvo tęsiamas darnus partnerystės modelio įgyvendinimo darbas, suplanuotas gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikime. Geografinė iniciatyvų taikymo sritis išplėsta, priemonių rinkiniai geriau pritaikyti šalims partnerėms ir numatyta dar daugiau šiam darbui skirtų politinių programų ir priemonių. Tačiau dar liko daug ką pasiekti, visų pirma toliau mažinti pavojingų kelionių į Europą skaičių ir didinti grąžinamų asmenų skaičių. Per ateinančius mėnesius visi dalyviai turėtų sustiprinti pastangas, kad partnerystės modelio įgyvendinimo darbas pasistūmėtų pirmyn ir būtų pradėtos naujos Maltos deklaracijoje numatytos iniciatyvos. Sinergija visų pirma bus užtikrinama Sachelio sąsiauryje ir prie pietinės Libijos sienos, taip pat siekiant sudaryti sąlygas užtikrinti greitą remiamą Libijoje įstrigusių migrantų savanorišką grįžimą. Vasario 8–9 d. vykusiame Valetos vyresniųjų pareigūnų susitikime taip pat patvirtintas glaudus partnerystės modelio ir Valetos veiksmų plano ryšys. Tačiau, nors tikros partnerystės principais grindžiamas bendradarbiavimas stiprėja, veiklos vykdymą reikia spartinti. Be to, pirmąjį 2017 m. pusmetį turėtų būti sėkmingai užbaigtos derybos dėl Europos darnaus vystymosi fondo, kad jis galėtų pradėti veikti kuo greičiau.