LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 25.6.2009 
SEC (2009) 815 
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie  
KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 
 
Anglies dioksido surinkimo ir geol oginio saugojimo (CCS) technologijos 
tikrinimas augan čios ekonomikos besivystan čiose šalyse: 
 
ES ir Kinijos beveik neišmetan čios teršal ų jėgainės, kurioje energija gaminama 
naudojant anglis, projekto finansavimas 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
  
[COM(2009) 284 final] 
[SEC(2009) 814] 
LT 2   LT SANTRAUKA  
1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS KOKS YRA PROBLEMOS POB ŪDIS? KAM ŠI PROBLEMA 
AKTUALIAUSIA ? KODĖL REIKALINGA VIEŠOJI INTERVENCIJA ?  
Tiek išsivys čiusios, tiek ir besivystan čios šalys turi imtis priemoni ų, kad būtų sumažintas 
šiltnamio efekt ą sukelian čių išmetam ųjų dujų kiekis, ir pasi ekti, kad vidutin ės pasaulio 
temperatūros augimas neviršyt ų 2°C, lyginant su temperat ūros lygiu ikipramoniniu laikotarpiu. 
Europos Komisijos tyrime pažymima, kad pagal teršal ų mažinimo scenarij ų, kuris pad ėtų siekti 
2°C tikslo, 2030 m. apie 18 % iš iškastinio ku ro pasaulyje pagaminamos energijos turi b ūti 
pagaminta taikant anglies dioksid o surinkimo ir saugojimo (angl. Carbon Capture and 
Geological Storage , angl. CCS) technologij ą. 
CCS yra viena iš mažai anglies dioksido išskirian čių technologij ų ir jos įdiegimas nuo iškastinio 
kuro priklausan čiose augan čios ekonomikos besivystan čiose šalyse gali b ūti gyvybiškai svarbus 
siekiant darnaus pasaulio vystymosi. Ta čiau nekei čiant dabartin ės situacijos (t. y. neteikiant 
papildomos viešojo sektoriaus  pagalbos, nesudarius tarpta utinio susitarimo ir nepri ėmus 
nacionalini ų priemoni ų, kuriomis b ūtų nustatyta anglies dioksido rinkos kaina), CCS 
technologijos neb ūtų galima patikrinti komerciniu lygiu ne EBPO šalyse, ir tod ėl jos neb ūtų 
galima dideliu mastu įdiegti pasaulyje per tok į laiką, kurio reikia siekiant iki 2050 m. bent per 
pusę sumažinti teršal ų kiekį pasaulyje. Jei CCS technologi ja nebus vystoma, tikrinama, 
skleidžiama ir diegiama pasau liniu mastu, kovai su kl imato kaita gali tek ti išleisti gerokai 
daugiau lėšų. 
Atskiros CCS technologijos pr oceso dalys jau veikia, ta čiau dar b ūtina suderinti visas šias 
sudedamąsias dalis, kad CCS technologij ą būtų galima komerciškai naudoti energetikos 
sektoriuje. CCS technologij ų tikrinimui, v ėlesniam diegimui ir platinimui besivystan čiose šalyse 
yra daug kli ūčių. Kai kurios iš ši ų kliūčių gali būti įveiktos suteikus viešojo sektoriaus 
finansavim ą, nes tai paskatint ų privatųjį sektorių teikti finansavim ą, kuris priešingu atveju neb ūtų 
įmanomas. Šios technologijos tikrinimas pad ėtų geriau suprasti tech ninius, metodologinius, 
politinius, teisinius,  aplinkosaugos, visuomen ės pritarimo ir finansinius klausimus, o tada 
galėtume geriau įvertinti, kiek galime pasikliauti CCS technologija kaip viena iš pagrindini ų taršą 
mažinančių technologij ų, kurios bus taikomos ateityje. Technologijos tikrinimo metu įgyta geroji 
patirtis leis sumažinti įtarimą dėl pavojų; paskatins technologijos tikrinim ą ateityje, siekiant j ą 
įdiegti ir skleisti, ir pad ės sumažinti išlaidas.  
2. SUBSIDIARUMO TYRIMAS . AR ES VEIKSMAI ATITINKA SUBSIDIARUMO PRINCIP Ą 
(BŪTINYBĖ IR EUROPOS SĄJUNGAI SUKURIAMA PRID ĖTINĖ VERTĖ)? 
Problemos mastas ir susijusios išla idos yra tokios, kad vargu, ar atskir ų valstybių narių veiksmai 
turėtų kokį nors poveik į. 2005 m. ES ir Kinija įsipareigojo sukurti ir pa tikrinti Kinijoje ir ES 
pažangią, beveik teršal ų neišskirian čią anglių technologij ą, kurią taikant anglies dioksidas yra 
surenkamas ir saugojamas. Be išsivys čiusių šalių pagalbos CCS technologija  Kinijoje ir kitose 
augančios ekonomikos šalyse b ūtų vystoma ir diegiama daug l ėčiau. ES įsipareigojimas ir kartu 
LT 3   LT teikiama technologin ė ir finansin ė pagalba – tai ypatingas pasi ūlymas, galintis pad ėti padidinti 
CCS technologijos taikymo galimybes augan čios ekonomikos šalyse.  
Atsižvelgiant į Europos lyder ės vaidmen į vykdant klimato kaitos politik ą ir kuriant technologijas, 
taip pat į didžiules Kinijos galimybes sumažinti tarš ą, atsižvelgiant į vis didėjantį anglimis 
kūrenamų jėgainių skaičių, Europa ir Kinija turi išskirtin ę galimybę kartu kurti ir tikrinti CCS 
technologijas, kurios bus diegiamo s ateityje. Tai yra vienas iš 2005 m. sudarytos ES ir Kinijos 
partneryst ės klimato kaitos klausimais tiksl ų.  
2007 m. birželio m ėn. Kinija pri ėmė Nacionalin ę klimato kaitos program ą, kurioje konkre čiai 
nurodytas CCS technologij ų vystymas. Speciali ą CCS politik ą planuojama pask elbti 2009 m.  
3. ES INICIATYVOS TIKSLAI . KOKIE YRA PAGRINDINIAI POLITIKOS TIKSLAI ? 
ES bendrasis politikos tikslas yra: 
• Pasiekti, kad pasaulin ė vidutinė paviršiaus  temperat ūra nepadid ėtų daugiau kaip 2°C, 
lyginant su jos lygiu ikipra moniniu laikotarpiu, o tam reik ia, kad pasaulinis šiltnamio 
efektą sukeliančių dujų kiekis nebedid ėtų vėliausiai nuo 2020 m., o iki 2050 m. b ūtų 
sumažintas bent per pus ę, lyginant su j ų lygiu 1990–aisiais, ir b ūtų toliau mažinamas.  
Konkretus šios politikos tikslas, siekiant toki ų rezultatų, yra: 
• Sudaryti s ąlygas ankstyvam CCS technologijos įdiegimui augan čios ekonomikos 
besivystan čiose šalyse siekiant šiomis technologijomis suteikti didesn ę naudą 
visuomenei (sumažinti šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų kiekį, pagerinti oro kokyb ę) 
pereinant nuo tikrinimo prie įdiegimo, taip pat įgyti daugiau patirtie s, pagerinti masto 
ekonomij ą, sumažinti išlaidas, tyrimo projekt ą įgyvendinant Kinijoje.  
Veiklos tikslai: 
• Nustatyti papildomus finansinius poreikius didel ės apimties CCS technologijos 
tikrinimo j ėgainei Kinijoje tuo atveju, jei neb ūtų nustatoma pasaulin ė anglies 
dioksido kaina arba neb ūtų kitų paskatų, leidžian čių šią technologij ą patikrinti 
greičiau nei įprastomis rinkos s ąlygomis.  
• CCS technologijos tikrinimui Ki nijoje teikti finansavim ą taikant veiksming ą 
finansavimo model į, kuriame b ūtų apjungtas viešojo ir priva čiojo sektori ų skiriamas 
finansavimas – tai b ūtų konkretus išsivys čiusių ir besivystan čių šalių 
bendradarbiavimo technologij ų ir finansavimo klausimais pavyzdys vykdant 
tarptautines derybas d ėl klimato kaitos.  
• Atsižvelgiant į ribotus Bendrijos biudžeto išteklius, nustatyti viešojo ir priva čiojo 
sektorių finansavimo dalis , siekiant kiek galima labiau pritraukti viešojo sektoriaus 
finansavim ą; šis klausimas tur ėtų būti išsamiau aptartas rengiant min ėtą finansavimo 
priemonę. 
LT 4   LT 4. POLITIKOS ALTERNATYVOS . KOKIOS ALTERNATYVOS BUVO APSVARSTYTOS IR KOKIOS 
– IŠSAMIAI ĮVERTINTOS ? 
Svarstytos toliau nurodyt os CCS tikrinimo augan čios ekonomikos šalyse finansavimo 
alternatyvos: a) nefinansavimo; b) finansavimo teik iant viešojo sektoriaus s ubsidijas; c) viešojo ir 
privačiojo sektori ų partneryst ės. Aptarti trys viešojo ir priva čiojo sektoriaus partneryst ės 
modeliai: bendra įmonė, ITER tipo ad-hoc  tarptautin ė sutartis ir specialiosios paskirties įmonė 
(SPĮ).  
5. POVEIKIO VERTINIMAS . KOKS YRA PAGRINDINIS EKONOMINIS , SOCIALINIS POVEIKIS IR 
POVEIKIS APLINKAI ? 
Kad būtų įvertintas reikalingas investicij ų dydis ir viešojo ir (arba) priva čiojo sektori ų 
finansavimas, kurio reikia siekiant užtikrinti tinkam ą privačių investuotoj ų pelną, buvo perži ūrėti 
turimi dokumentai ir apskai čiavimai d ėl komercin ės apimties CCS technologijos tikrinimo 
jėgainės (turint omenyje, kad tokios pasauliniu mastu reikšmingos j ėgainės dar nėra), kurie buvo 
panaudoti kaip konkre čių apskaičiavimų pagrindas. Planuojama, kad pirmosios tokio tipo 
400 MW technologijos tikrinimo j ėgainės1 papildomas kapitalas ir eksploatacin ės išlaidos  per 
eksploatacin į 25 metų laikotarp į bus 730 mln. EUR integruot o kombinuoto dujinimo ciklo 
(IGCC) j ėgainei (apytiksliai 125 ml n. EUR kapitalo išlaidos, 340 mln. EUR eksploatacin ės 
išlaidos, 265 mln. EUR trans porto ir saugojimo išlaidos2), ir apie 980 mln. EUR pulverizuojamos 
anglies jėgainei (apytiksliai 235 mln. EUR kapitalo  išlaidos, 445 mln. EUR eksploatacin ės 
išlaidos, 300 mln. EUR transporto ir saugojimo išlaidos3). Šiuo laikotarpiu galima tik ėtis, 
pasaulinės anglies dvidegini o rinkos sutvirt ėjimo ir vietos anglies dvideginio kainos 
nusistovėjimo visose didel ės ekonomikos šalyse. Darant prielaid ą, kad 2015 m. anglies dioksido 
kaina bus 10 EUR/t CO2 ir kad ji pamažu padid ės iki 20 EUR., IGCC j ėgainei reik ės papildomai 
skirti apie 300 mln. EUR, o 550 mln. EUR pulverizuojamos anglies j ėgainei. Atlikus jautrumo 
analizę, paaiškėjo, kad išlaid ų apskaičiavimo paklaida gali b ūti +/- 40 %, priklausomai nuo 
pasirinktos konkre čios technologijos ir statyb ų (saugojimo) vietos.  
Šio poveikio vertinimo metu ne įmanoma nustatyti vis ų galimų CCS technologijos įdiegimo  
Kinijoje poveikio r ūšių, ir tai nėra mūsų svarbiausias politikos tikslas. Mums svarbiau įvertinti 
poveikį, visų pirma viešojo ir priva čiojo sektori ų finansavimo vykdant m ūsų politikos tikslus, 
poveikį, ir, kai įmanoma, apsvarstyti platesn į poveikį. Tyrimo metu daugiausia d ėmesio skiriama 
tikrinimo projektui, kuris pats savaime nepad ės greitai ir reikšmingai sumažinti teršal ų kiekį ar 
pasiekti ekonomin ės naudos. Taip pat panašu, kad tiesiogini s poveikis visuomenei ir užimtumui 
bus labai nedidelis, nes CCS tikrinimo projekt ų apimtis n ėra didelė. 
Apskirtai ir didele apimtimi CCS poveikis aplinkai yra susij ęs su pager ėjusia vietos oro kokybe ir 
sumažėjusia šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų koncentracija pasaulio a tmosferoje, atitinkamai tai 
                                                 
1 Išreikšta gryn ąja dabartine verte 2010 m., kai statybos laik as yra 4 metai, o eksploatacijos – 25 metai, 
taikant 2,5 % (grynoji infliacija) socialinio diskonto norm ą.  
2 Tai apima kapitalo ir eksploatacines išlaidas  per 25 metus, kai saugomas CO2 yra 7EUR/t. 
3 Tai apima kapitalo ir eksploatacines išlaidas  per 25 metus, kai saugomas CO2 yra 7EUR/t. 
LT 5   LT būtų naudinga sveikatai ir ekonomikai, nes sumaž ėtų oro užterštumas ir poveikis klimato kaitai. 
Fizinių problemų dėl galimo CO2 nutek ėjimo galima išvengti taikant tinkamus vietos parinkimo, 
modeliavimo ir steb ėsenos metodus. 
Pagrindinis poveikis, pasirinkus Kinij ą kaip viena iš pirm ųjų šalių, kurioje CCS technologija 
tikrinama pasauliniu mastu, yra susij ęs su įgyjamų žinių nauda ir buvimo pirm ąja tokia šalimi 
privalumais siekiant sumažinti teršal ų kiekį ateityje ir išvengti anglies dioksido saugojimo.  
CCS tikrinimo projektas ir pagalbin ė finansinė priemon ė yra sukurti laikantis prielaidos, kad 
anglys ir ateityje bus naudojamos Kinijoje ir kitose augan čios ekonomikos besivystan čiose 
šalyse, įvertinant socialin ę anglių kainą.  
6. ALTERNATYV Ų PALYGINIMAS . KOKIA YRA TINKAMIAUSIA ALTERNATYVA IR 
REMIANTIS KOKIAIS KRITERIJAIS IR (ARBA ) ARGUMENTAIS ?  
Nustatyta, kad siekiant sukaupti reikaling ą finansavimo sum ą ir sumažinti viešojo biudžeto našt ą, 
tinkamiausia CCS technologijos tikrinimo j ėgainės projekto Kinijoje finansavimo alternatyva yra 
viešojo ir priva čiojo sektori ų partneryst ė. Buvo išnagrin ėti trys viešojo ir priva čiojo sektori ų 
partneryst ės modeliai: specialiosios paskirties įmonė (SPĮ), bendra įmonė pagal EB sutarties 171 
str., ir ad-hoc  tarptautin ės sutarties modelis, naudot as rengiant ITER bendra darbiavimo kuriant ir 
statant eksperimentin į branduolio sintez ės reaktori ų sistemą. Nustatyta, kad tinkamiausias 
modelis yra SP Į (arba panaši investavimo priemon ė). Galimos pajamos ateityje iš anglies 
dioksido rinkos bus paskata priva čiajam sektoriui investuoti į SPĮ.  
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS : KOKIA YRA FAKTINI Ų IŠLAID Ų IR PELNO , SIEKIANT 
PAGEIDAUJAMO POVEIKIO , NUSTATYMO TVARKA ? 
Turėtų būti atliekama SP Į veiklos steb ėsena; atliekant rizikos valdym ą ir taikant reikalavim ų 
laikymosi užtikrinimo proced ūras, būtų užtikrinamas atitinkam ų įstatymų ir rekomendacij ų 
laikymasis. SP Į būtų įsteigta su atskira valdymo sistema, siekiant užtikrinti, kad atitinkama 
įstaiga (pvz., Investicij ų komitetas ar Direktori ų taryba) priži ūrėtų, kaip atliekami teisingo 
investicijų panaudojimo ir sprendim ų dėl investicij ų priėmimo steb ėsena ir kontrol ė. 
Bendrijos biudžeto įnašas investicinei priemonei b ūtų teikiamas pagal Aplinkos ir gamtos ištekli ų 
teminę program ą (ENTRP). Laikantis standartini ų nuostatų pagal vystomojo bendradarbiavimo 
finansavimo priemon ę būtų atliekama bendradarbiavimo su Ki nija CCS technolog ijos klausimais 
stebėsena.