Pasiūlymas suderinamas su Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos VI dalimi (išorės politika), kurioje nustatyta, kad Sąjunga žuvininkystės išorės santykiuose laikosi savo tarptautinių įsipareigojimų ir politikos tikslų. Sąjunga aktyviai remia žuvininkystės srityje veikiančių tarptautinių organizacijų, įskaitant regionines žvejybos valdymo organizacijas (RŽVO), veiklą ir prie jos prisideda, ir, be kita ko, per Europos žuvininkystės kontrolės agentūrą bendradarbiauja su trečiosiomis šalimis ir žuvininkystės srityje veikiančiomis tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant RŽVO, kad būtų sustiprintas priemonių laikymasis.

Pasiūlymas suderinamas su Reglamentu (ES) 2017/2107, kuris iš dalies keičiamas atsižvelgiant į naujausias ICCAT rekomendacijas dėl Sąjungos teisėje dar neįgyvendintų: priemonių, susijusių su tropiniais tunais, Šiaurės ir Pietų ilgapelekiais tunais, buriažuvėmis, atlantiniais marlinais ir atlantiniais baltaisiais marlinais, duomenų apie buriažuvines teikimu, atlantiniais pilkšvaisiais rykliais, taip pat ICCAT regioninių stebėtojų programose dalyvaujančių stebėtojų sveikata ir sauga, mokslinių stebėtojų pareigomis ir ICCAT rūšių sąrašo atnaujinimu. Be to, pasiūlyme taip pat pateikiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627, pakeitimas, kuris nepatenka į Reglamento (ES) 2017/2107 taikymo sritį.

Su ES valstybių narių nacionaliniais ekspertais ir pramonės atstovais konsultuotasi tiek rengiantis ICCAT metiniam susitikimui, kuriame buvo priimtos pirmiau minėtos rekomendacijos, tiek per ICCAT derybas.

•Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

Pasiūlymu bus užtikrinta, kad Sąjunga vykdytų jai tenkančius ICCAT įpareigojimus, neviršijant to, kas būtina šiam tikslui pasiekti.

Be to, pasiūlyme siūloma iš dalies pakeisti reglamentą dėl daugiamečio paprastųjų tunų išteklių plano su valstybių narių deklaracija dėl metinio perkėlimo ir tam tikrų nuostatų dėl perkėlimo į varžas, laikantis ICCAT rekomendacijos 06-07, taip pat dėl metinio didžiaakių tunų perkėlimo pagal ICCAT rekomendaciją 21-01.

Kalbant apie ryklius, pasiūlyme pateikiamos atnaujintos nuostatos dėl duomenų apie atlantinius pilkšvuosius ryklius ir ryklius rinkimo pagal ICCAT rekomendacijas 19-06, 19-07 ir 19-08. Be to, atsižvelgiant į ICCAT rekomendacijas (16-14, 16-15, 18-10, 19-10), pasiūlyme pateikiamos nuostatos dėl gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų duomenų perdavimo dažnumo, naujos nuostatos dėl ICCAT transportinių laivų registro, taip pat nustatytos valstybių narių pareigos, susijusios su ICCAT regioninių stebėtojų programos vykdymu, įskaitant mažiausią stebėjimo aprėptį.

c) įterpiamas 30 punktas:

(1)nuo tada, kai buvo priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107, Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (ICCAT) 2017, 2018, 2019 ir 2021 m. metiniuose susirinkimuose priėmė keletą teisiškai privalomų jos kompetencijai priklausančių žvejybos išteklių išsaugojimo priemonių. Be to, ES dar neįgyvendino teisiškai privalomų priemonių, priimtų 2006 m. ICCAT metiniame susirinkime dėl paprastųjų tunų auginimo veiklos;

1. Neišnaudota valstybės narės metinės kvotos arba laimikio limito dalis arba perviršis gali būti pridedami prie atitinkamos kvotos ar laimikio limito arba, atsižvelgiant į konkretų atvejį, išskaičiuojami iš atitinkamos kvotos ar laimikio limito per koregavimo metus, einančius po galiojančių ICCAT rekomendacijų dėl didžiaakių tunų, arba prieš šiuos koregavimo metus.

b) kai laivo kapitonas nustato, kad tropiniai tunai buvo sužvejoti reiso metu paskutinį kartą užmetus žvejybos įrankį ir nėra pakankamai sandėliavimo pajėgumų, kad būtų galima laikyti per šį užmetimą sužvejotus tunus. Šios žuvys gali būti išmestos į jūrą tik tuo atveju, jei tunus įmanoma paleisti gyvus ir jei nevykdoma jokia kita žvejybos operacija, kol laive esantys tunai neiškraunami arba neperkraunami.

c) 3 dalies c punktas pakeičiamas taip:

c) įterpiama 6 dalis:

c) iki balandžio 30 d. ICCAT sekretoriatui ir ICCAT nuolatiniam mokslinių tyrimų ir statistikos komitetui pateikia praėjusių metų stebėtojų arba elektroninės stebėjimo sistemos surinktą informaciją, atsižvelgdamos į konfidencialumo reikalavimus.“;

„f) gaubiamaisiais tinklais ir kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų laimikį, žvejybos pastangas ir (gaubiamųjų tinklų) užmetimų skaičių pagal žvejybos būdą (tuntų prie plūduriuojančiųjų objektų ir laisvai plaukiojančių tuntų žvejyba) pagal II užduoties duomenų reikalavimus (t. y. pagal 1° x 1° statistinius stačiakampius ir per mėnesį);

c) d punktas pakeičiamas taip:

b) c punktas pakeičiamas taip:

1. Neišnaudota valstybės narės metinės kvotos arba laimikio limito dalis arba perviršis gali būti pridedami prie atitinkamos kvotos ar laimikio limito arba, atsižvelgiant į konkretų atvejį, išskaičiuojami iš atitinkamos kvotos ar laimikio limito per koregavimo metus, einančius po galiojančių ICCAT rekomendacijų dėl Šiaurės ir Pietų Atlanto ilgapelekių tunų, arba prieš šiuos koregavimo metus.

Jeigu ICCAT vykdomasis sekretorius praneša Komisijai apie tai, kad Sąjungos žvejybos laivai įvykdė galimą 7 straipsnio 2 dalies arba 14 straipsnio 1 arba 2 dalies pažeidimą, Komisija nedelsdama informuoja atitinkamą vėliavos valstybę narę. Ta valstybė narė nedelsdama ištiria padėtį ir, nustačiusi, kad laivas žvejoja naudodamas objektus, kurie galėtų daryti poveikį žuvų susibūrimui, įskaitant ŽSĮ, žvejybos draudimo laikotarpiu, pareikalauja, kad laivas nutrauktų žvejybą ir, jei būtina, nedelsdamas išplauktų iš to rajono. Atitinkama vėliavos valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją apie atlikto tyrimo rezultatus ir atitinkamas priemones, kurių ji ėmėsi. Komisija perduoda tą informaciją pakrantės valstybei ir ICCAT vykdomajam sekretoriui.“;

1. Neišnaudota valstybės narės metinės kvotos arba laimikio limito dalis gali būti pridedama prie atitinkamos kvotos ar laimikio limito per koregavimo metus, einančius po galiojančių ICCAT rekomendacijų dėl Šiaurės ir Pietų Atlanto durklažuvių, arba prieš šiuos koregavimo metus.

3. Jei I užduoties duomenys, įskaitant duomenis apie negyvus į jūrą išmestus atlantinius marlinus ir atlantinius baltuosius marlinus arba atlantinius apvaliažvynius durklasnukius pagal ICCAT rekomendacijas 01-16 ir 11-15, nepateikiami, šių rūšių žuvis laikyti laive uždraudžiama.“;

(24)33 straipsnis pakeičiamas taip:

„33 straipsnis

Atlantiniai pilkšvieji rykliai (Isurus oxyrinchus)

1. Sąjungos žvejybos laivai nedelsdami paleidžia į jūrą Šiaurės Atlanto atlantinius pilkšvuosius ryklius taip, kad būtų padaryta kuo mažesnė žala, kartu deramai atsižvelgdami į įgulos narių saugumą.

2. Nepaisant 1 dalies, valstybės narės gali leisti savo laivams žvejoti ir laikyti laive, perkrauti arba iškrauti Šiaurės Atlanto pilkšvuosius ryklius, jeigu:

i) atlantiniai pilkšvieji rykliai, siekiant juos įkelti į laivą, prie laivo borto atplukdomi negyvi;

ii) laikomų atlantinių pilkšvųjų ryklių kiekis neviršija vidutinio atlantinių pilkšvųjų ryklių kiekio, kurį žvejybos laivas iškrauna laive esant stebėtojui, ir tai patikrinama pasitelkiant privalomus laivo žurnalus ir iškrovimo inspektavimą, atliekamą remiantis rizikos vertinimu.

3. Be to, ilgesnių kaip 12 m laivų atveju valstybės narės gali leisti savo laivams žvejoti ir laikyti laive, perkrauti arba iškrauti Šiaurės Atlanto pilkšvuosius ryklius tik jei, be 2 dalyje nustatytų sąlygų:

a) laive yra stebėtojas arba veikianti elektroninė stebėjimo sistema, pagal kurią galima nustatyti, ar žuvis negyva, ar gyva,

b) stebėtojas renka duomenis apie užkibusių individų skaičių, kūno ilgį, lytį, būklę, brandą (ar individas laukiasi ir vados dydis) ir kiekvieno sužvejoto atlantinio pilkšvojo ryklio svorį, taip pat žvejybos pastangas, ir

c) kai atlantiniai pilkšvieji rykliai laive nėra paliekami, stebėtojas užregistruoja negyvų į jūrą išmestų ryklių ir paleistų į jūrą gyvų ryklių skaičių arba įvertina jį remdamasis elektroninės stebėsenos sistemos įrašais.

4. Stebėtojas taip pat raginamas imti biologinius ėminius, pvz., raumenų audinius (ištekliams nustatyti), reprodukcinį organą su embrionu (nėštumo ciklui ir reprodukciniam našumui nustatyti) ir slankstelius (augimo kreivei įvertinti). Stebėtojo paimtus biologinius ėminius turėtų ištirti atitinkamos valstybės narės, o rezultatus Komisija turėtų pateikti Nuolatiniam mokslinių tyrimų ir statistikos komitetui.

5. Valstybės narės taip pat praneša Komisijai į jūrą išmestų negyvų ir paleistų gyvų Šiaurės Atlanto pilkšvųjų ryklių skaičių, apskaičiuotą remiantis bendromis jų atitinkamų laivynų žvejybos pastangomis, naudojant duomenis, surinktus įgyvendinant stebėtojų programas arba kitas atitinkamas duomenų rinkimo programas. Valstybės narės, kurios pagal 2 ir 3 dalis nesuteikia leidimo savo laivams žvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti Šiaurės Atlanto pilkšvųjų ryklių, pagal savo stebėtojų programas taip pat registruoja į jūrą išmestų negyvų ir paleistų gyvų Šiaurės Atlanto pilkšvųjų ryklių skaičių. Komisija šiuos duomenis pateikia Nuolatiniam mokslinių tyrimų ir statistikos komitetui.“;

(25)įterpiamas 36bis straipsnis:

„36bis straipsnis

Duomenų apie ryklius rinkimas

1. Valstybės narės įgyvendina duomenų rinkimo programas, kuriomis užtikrinama, kad ICCAT būtų teikiami tikslūs duomenys apie ryklių laimikį, žvejybos pastangas, dydį ir į jūrą išmestą kiekį, visapusiškai laikantis I ir II užduočių duomenų teikimo reikalavimų.

2. Valstybės narės pagal Rekomendacijos 18-06 1 priedą pateikia Komisijai priemonių dėl ryklių įgyvendinimo patikrinimo lapus, įskaitant informaciją apie veiksmus, kurių jos ėmėsi šalies viduje, kad stebėtų laimikius ir išsaugotų bei valdytų ryklių išteklius.“;