LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 16.12.2008 
SEK(2008) 3048  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie   
 
KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PA RLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI BEI REGION Ų 
KOMITETUI 
 
Atnaujintas Europos bendradarbiavimo švie timo ir mokymo srityje strateginis 
pagrindas 
 
Poveikio vertinimo santrauka  
{KOM(2008) 865 galutinis} 
{SEK(2008) 3047} 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
ATNAUJINTAS EUROPOS BENDRADARBIAVIMO ŠVI ETIMO IR MOKYMO 
SRITYJE STRATEGINIS PAGRINDAS. POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
Ši poveikio vertinimo santrauka pridedama prie  Komisijos komunikato „Atnaujintas Europos 
bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje  strateginis pagrindas“. Švietimo Taryba 
paragino Komisij ą atsiliepti į 2008 m. kovo m ėn. Europos Vadov ų Tarybos prašym ą pateikti 
atitinkam ą pasiūlymą.  
Švietimas ir mokymas – lemiamas Lisabonos st rategijos veiksnys, o atvirojo koordinavimo 
metodas, taikomas įgyvendinant darbo program ą „Švietimas ir mokymas 2010“, jau dav ė 
konkrečių rezultatų: šalys aktyviau dalyvauja Europos bendradarbiavimo procese ir gauna 
naudos, sumaž ėjo piliečių judumo ir mokymosi vis ą gyvenim ą kliūčių. Tačiau, kaip nurodyta 
Tarybos ir Komisijos darbo progra mos „Švietimas ir mokymas 2010“ įgyvendinimo 2008 m. 
pažangos bendroje ataskaitoje1, nacionalin ėse sistemose lieka neišspr ęsta daug svarbi ų 
uždavinių ir nepašalinta tr ūkumų, be to, pažanga siekiant pagal dabartin į AKM nustatyt ų 
penkių lyginamųjų standartų yra nepakankama. Rengiant ši ą ataskaitą gauti rezultatai bei 
konsultuojantis su valstyb ėmis narėmis ir su suinteresuotosiomis Europos organizacijomis 
sukaupti duomenys rodo poreik į gerinti AKM įgyvendinim ą nacionaliniu lygmeniu, taigi ir jo 
poveikį nacionalin ėms sistemoms: tur ėtų būti sprendžiami neatid ėliotini prioritetiniai 
klausimai, prisiimti didesni politiniai įsipareigojimai, pagerintas pastebimumas, užtikrintas 
geresnis suinteresuot ųjų šalių dalyvavimas, veiksmingesnis tarpusavio mokymasis, geresnis 
mokymosi vis ą gyvenimą koordinavimas įvairiuose švietimo ir mokymo sektoriuose. 
Iš bendrųjų uždavini ų, kuriuos švietimo ir mokymo sistemos tur ės spręsti ateityje, tebelieka 
neišspręstos Lisabonos strategijoje  iškeltos problemos: žini ų ekonomikos politikos išš ūkiai, 
demografiniai poky čiai, globalizacijos keliamos  problemos. Be to, išryšk ėjo su migracija ir 
tvarumu susijusios problemos.  Kyla rimtas pavojus, kad įgūdžių pasiūla neatitiks j ų 
paklausos, truks kvalifikuot ų darbuotoj ų, nekvalifikuoti darbuot ojai bus nepasireng ę darbo 
rinkai. Tod ėl reikia kuo skubiau  atnaujinti darbo j ėgos ir žmoni ų, kuriems gresia atskirtis, 
įgūdžius. Ekonominiai duomenys patvirtina investicij ų į švietimą ir mokym ą teikiamą naudą 
ekonomikai, visuomenei ir pavieniams asmenims: gerinami geb ėjimai įsidarbinti ir žinios, 
geriau diegiamos naujov ės, didinama socialin ė įtrauktis, stipr ėja pilietiškumas, maž ėja 
nusikaltim ų, gerėja sveikata. 
Konsultacij ų su pavien ėmis valstyb ėmis nar ėmis, socialiniais partneriais ir 
suinteresuotosiomis šalimis d ėl šiuo metu švietimo ir m okymo srityje taikomo AKM 
rezultatai iš esm ės teigiami. Uždaviniai, kuriuos reikia spr ęsti, ir tikslai, kuriuos norima 
pasiekti taikant AKM, išlieka. Ta čiau šalys, siekdamos sutelkti d ėmesį ir padidinti 
veiksmingum ą, rekomenduoja atitinkamai pr itaikyti darbo metodus.  
Atsižvelgiant į šiuos uždavinius, atnau jintas Europos bendradarbiav imo švietimo ir mokymo 
srityje strateginis pagrindas formuojamas siekiant trij ų tikslų: gerinti bendruosius įgūdžius 
(ilgalaikis tikslas), remti švietimo ir mokymo reformas pavien ėse šalyse (vidutinio laikotarpio 
tikslas) ir spr ęsti konkre čius klausimus, susijusius su AKM veiksmingumu ir poveikiu, 
sutelkiant d ėmesį į svarbiausius dalykus, užtikrinant politinius įsipareigojimus ir 
                                                 
1 Tarybos ir Komisijos darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ įgyvendinimo 2008 m. pažangos 
bendros ataskaitos projektas „Mokymasis vis ą gyvenim ą – žinioms, k ūrybiškumui ir inovacijoms 
skatinti“ (2008 m. vasario m ėn.), OL C 86, p. 1, 2008 4 5. 
LT 3   LT pastebimum ą, suinteresuot ųjų šalių dalyvavim ą, tarpusavio mokym ąsi, horizontal ų 
koordinavim ą įvairiuose švietimo ir mokymo se ktoriuose (trumpal aikis tikslas). 
Numatytos keturios politin ės galimyb ės: tęsti Lisabonos strategijos įgyvendinim ą netaikant 
AKM švietimo ir mokymo srityje, išlaikyti dabartin ę status quo  (t. y. vykdyti nepakeist ą 
darbo program ą „Švietimas ir mokymas 2010“), atnaujinti strategin į pagrindą arba pla čiau 
taikyti AKM. Nuo pasirinktos galimyb ės priklauso, kokius įsipareigojimus prisiimti ir kokiu 
mastu bendradarbiauti tur ėtų valstybės narės, tačiau kad ir kokia galimyb ė būtų pasirinkta, 
bus laikomasi subsidiarumo principo, taikomos priemon ės bus proporcingos ir pad ės spręsti 
svarbiausius švietimo ir mokymo sistem ų uždavinius įgyvendinant Lisabonos strategij ą ir 
atnaujintą socialinę darbotvark ę.  
Kad ir kokia iš keturi ų galimybi ų būtų pasirinkta, įvertinti AKM poveik į nacionalinei politikai 
ir politinei konvergen cijai gana sunku. Vis ų pirma labai sunku rasti tvirt ų įrodymų, kurie 
pagrįstų AKM ir nacionalin ės politikos kiekybiškai įvertinamų rezultatų (pavyzdžiui, įgūdžių 
gerinimo pažanga, palyginti su nustatytaisiais standartais) s ąsajas. Kiek tai susij ę su kokybe, 
patirtis ir konsultacij ų rezultatai rodo, kad, valstybi ų narių ir suinteresuot ųjų šalių nuomone, 
dabartinis AKM padeda pl ėtoti nacionalin ę politiką, tačiau kai kuriose srityse metodo taikym ą 
reikėtų pagerinti. Reik ėtų didinti AKM veiksmingum ą – atnaujinti jo strategin į pagrindą arba 
jį plačiau taikyti (3 ir 4 galimyb ės). Tikėtina, kad taip pavykt ų sustiprinti poveik į nacionalini ų 
sistemų reformoms ir siekti Lisabonos ir atnaujintos socialin ės darbotvark ės tikslų. 
Visos siūlomos galimyb ės turi savų pranašum ų, tačiau tik atnaujintas stra teginis pagrindas (3 
galimybė) tenkintų reikalavim ą, kad AKM daryt ų didesnį poveikį nacionalini ų švietimo ir 
mokymo sistem ų reformoms ir tapt ų veiksmingesne bendradarbiavimo ir politikos pl ėtotės 
priemone. Pasirinkus ši ą galimyb ę būtų galima iškelti politin ius tikslus, atitinkan čius 
valstybių narių ir suinteresuot ųjų šalių nustatytus uždavini us, ir reaguoti į prašymus pakeisti 
darbo metodus, naudojamus taikant AKM. Taigi galima rinktis ši ą galimybę. 
Švietimo ir mokymo srityje taikomo AKM poveikio naciona linei politikai, politinei 
konvergencijai ir rezultatams steb ėsenos ir vertinimo priemon ė – kas dvejus metus teikiama 
bendra pažangos ataskaita ir metin ės rodikli ų ir lyginam ųjų standart ų ataskaitos. J ų 
veiksmingumas b ūtų didesnis, jei bendrose ataskaitose daugiau d ėmesio būtų skiriama 
teminiams prioritetams, jei į jas būtų įtraukiami pavieni ų šalių vertinimai, jei valstyb ės narės 
pateiktų daugiau informacijos apie AKM veikim ą ir jei šiame procese aktyviau dalyvaut ų 
suinteresuotosios šalys.