Galiausiai ES veiksmai bus pagrįsti faktais ir skaidrūs; bus kovojama su bandymais skleisti dezinformaciją ES viduje ir už jos ribų. Kartu bus rengiamos koordinuotos komunikacijos kampanijos, kad informuotume apie mūsų įsipareigojimus ir bendradarbiavimą su partneriais per krizę. ES taip pat toliau bendradarbiaus su pasaulinėmis interneto platformomis, kad palengvintų prieigą prie patikimos informacijos apie sveikatą (pvz., Pasaulio sveikatos organizacijos teikiamos informacijos).

ES toliau propaguos ir rems gerą valdymą, žmogaus teises, teisinę valstybę, lyčių lygybę ir nediskriminavimą, deramas darbo sąlygas, taip pat pagrindines vertybes ir humanitarinius principus. Specialios ir ypatingos priemonės, kurių reikia pandemijai sustabdyti, neturi lemti pagrindinių vertybių ir principų, kuriais grindžiamos mūsų atviros ir demokratinės visuomenės, regreso. Be to, kolektyviai reaguodami į koronaviruso sukeltą krizę turėtume vengti su politika ir investicijomis susijusių sprendimų, kurie dar labiau paaštrintų esamas krizes, pavyzdžiui, biologinės įvairovės menkimą ir ekstremaliąsias klimato situacijas.

Be finansinės paramos ir kitokio pobūdžio bendradarbiavimo, ES taip pat naudos visą savo prekybos ir investicijų priemonių rinkinį ir transporto sistemą, kad užtikrintų nenutrūkstamą prekių – visų pirma ypatingos svarbos medicinos gaminių ir maisto produktų – srautą ir išvengtų ilgalaikio tiekimo sutrikimo.

3.Europos komandos principo taikymas siekiant visuotinio pasirengimo: surengdami įsipareigojimų telkimo konferenciją, remsime Pasaulio parengties stebėsenos valdybą, kuri tikisi iš viso surinkti 7,5 mlrd. EUR;

4.Europos komandos principo taikymas siekiant pasaulinio koordinavimo ir daugiašališkumo: naudosimės ES, kaip pasaulinio masto veikėjos ir vienos pagrindinių tarptautinės pagalbos teikėjų, pozicija, kad paskatintume koordinuotą pasaulinį atsaką, visų pirma G7, G20 ir Jungtinėse Tautose. Siekiant skatinti koordinavimą ir didinti Europos paramos šalims partnerėms matomumą, ES ir valstybių narių įnašas vykdant veiksmus, visų pirma G7, G20 ir Jungtinių Tautų vadovaujamus tarptautinius veiksmus, bus nurodytas šalies, regioniniu ir pasauliniu lygmenimis.

Atsižvelgdama į tai, Komisija palankiai vertina finansų įstaigų partnerių pastangas greičiau ir veiksmingiau teikti finansavimą stiprinant vadinamąjį abipusį sindikavimą – bendrai finansuojant atsako į koronavirusą priemones ir didinant tarpusavio pasitikėjimą viena kitos vertinimais.

II.1. Europos komandos prioritetai

II.1.1. Skubus ir neatidėliotinas trumpalaikis reagavimas į sveikatos krizę ir susijusių humanitarinių poreikių tenkinimas

Pandemija padidins humanitarinius poreikius. Jos poveikį labiausiai pajus nuo humanitarinių krizių ir konfliktų jau nukentėję gyventojai, pavyzdžiui, migrantai, pabėgėliai, šalies viduje perkelti asmenys, taip pat moterys, vaikai, vyresnio amžiaus žmonės, neįgalieji ir kitos mažumos.

Siekiant kuo labiau padidinti mūsų reagavimo į ekstremaliąsias situacijas poveikį, labai svarbu koordinuoti veiksmus ir informacijos srautus su kitais paramos teikėjais ir subjektais, visų pirma su ES valstybėmis narėmis, Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) ir kitomis JT agentūromis, Tarptautiniu Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio judėjimu ir kitomis nevyriausybinėmis organizacijomis.

Pagrindiniai spręstini uždaviniai:

·spręsti nuolatinio asmeninių apsaugos priemonių, visų pirma kaukių ir pirštinių, trūkumo visame pasaulyje problemą, kuri kelia grėsmę visų pirma pirminės grandies medicinos darbuotojams ir skubios pagalbos tarnyboms, taip pat šalinti biomedicininių atliekų tvarkymo trūkumus;

·užtikrinti, kad būtų toliau teikiamos paslaugos nuo konfliktų nukentėjusiems ir priverstinai perkeltiems gyventojams, pabėgėliams ir migrantams, ypač gyvenantiems stovyklose ir panašiomis sąlygomis, tankiai apgyvendintose vietovėse arba sunkiai pasiekiamose vietovėse, ir pritaikyti jas prie pandemijos aplinkybių;

·toliau tenkinti pagrindinius pažeidžiamiausių asmenų poreikius, be kita ko, tiekti būtiniausius maisto produktus, teikti mitybos srities pagalbą maisto stygių patiriančioms ir prastai besimaitinančioms grupėms, taip pat pagrindines sveikatos priežiūros paslaugas, be to, užtikrinti lytinę bei reprodukcinę sveikatą ir teises.

Kaip ES padeda spręsti šias problemas:

·nedelsdama remia pasaulines pastangas prisidėdama prie PSO strateginio pasirengimo ir reagavimo plano, 2020 m. kovo 25 d. JT pradėto įgyvendinti Pasaulinio humanitarinės pagalbos teikimo plano (bendras tikslas – 1,86 mlrd. EUR), taip pat prie kovo 26 d. paskelbto Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio judėjimo raginimo suteikti lėšų (bendras tikslas – 750 mln. EUR);

·teikia skubią tikslinę paramą, skirtą kovai su pandemijos humanitarinėmis pasekmėmis nukentėjusiose šalyse, visų pirma sveikatos, vandens tiekimo, sanitarijos paslaugų, higienos ir logistikos sektoriuose;

·didina asmeninių apsaugos priemonių ir medicinos priemonių prieinamumą visame pasaulyje, skatindama didesnę gamybą ir novatoriškus sprendimus Europoje, kad būtų patenkinti neatidėliotini poreikiai Europoje ir šalyse partnerėse;

·organizuoja asmeninių apsaugos priemonių tiekimą šalims partnerėms, kurioms jų skubiai reikia, taip pat pagalbą natūra nukentėjusioms šalims pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą (pvz., pagalba natūra Kinijai protrūkio metu, o vėliau – įvairioms Vakarų Balkanų šalims);

·per tarptautines finansų įstaigas ir Europos vystymosi finansų įstaigas teikia garantijas ir likvidumo užtikrinimo priemones vietos bankams (šie veiksmai remiamai Europos darnaus vystymosi fondo (EDVF) lėšomis);

·remia visuotines pastangas užtikrinti pakankamą pagrindinių prekių, maisto ir vandens tiekimą ir kovoti su eksporto apribojimais ar kitomis prekybą iškreipiančiomis priemonėmis žemės ūkio maisto produktų sektoriuje;

·padeda šalims partnerėms tinkamai identifikuoti, rinkti, atskirti, sandėliuoti, vežti, apdoroti ir šalinti medicinines atliekas, daugiausia dėmesio skirdama naujiems su koronavirusu susijusiems atliekų srautams;

·didina Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) paramą pasirengimui ir gebėjimų stiprinimui. ECDC su Vakarų Balkanų ir Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančių šalių vyriausybėmis jau dalijasi su koronavirusu susijusiomis gairėmis ir vertinimais. Turėtų būti dalijamasi ir kitomis šiuo metu ES kuriamomis priemonėmis, kurios yra išėjimo iš krizės strategijos dalis;