Siekiant spręsti besitęsiančio geopolitinio ir ekonominio nestabilumo regione problemą, didžiausia MFP paskolų suma likusiam 2014−2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpiui padidinta nuo 0,5 mlrd. EUR iki 2 mlrd. EUR per metus. Komisija pasiūlė 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje išlaikyti 2 mlrd. EUR paskolų sumos lygį per metus.

MFP yra papildoma pagalba, kuri teikiama tik jei vykdoma su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) suderinta koregavimo ir reformų programa. Be to, ji teikiama tik tokiu atveju, jei pagalbą gaunanti šalis gerbia žmogaus teises ir sudaro sąlygas veiksmingiems demokratiniams mechanizmams. Pagalba skiriama dalimis ir tik tada, kai sėkmingai įgyvendinamos griežtos reformos priemonės, kuriomis siekiama pagalbą gaunančios šalies ekonomiką ilgam nukreipti tvaria linkme. Taip MFP papildo nuolatinę ES bendradarbiavimo pagalbą ir prisideda siekiant platesnio masto tikslo – išsaugoti stabilumą ir skatinti gerovę už ES ribų. ES kaimyninėse šalyse besitęsiant nestabiliai makroekonominei ir politinei padėčiai, MFP plačiai pripažinta kaip veiksminga reagavimo į krizę priemonė, Europos Sąjungai suteikianti galimybę imtis aiškių ir lanksčių veiksmų ir užtikrinti didelį politinį poveikį.

Dėl padidėjusio neenergetinio importo, kurį lėmė vidaus paklausos atsigavimas, 2018 m. einamosios sąskaitos deficitas toliau didėjo iki 10,5 proc. BVP. Be to, po išsamaus ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo sudarymo labai auga ir eksportas, ypač į ES šalis. Pastaraisiais metais išaugo perlaidos, tačiau jos vis dar nesiekia 2014 m. lygio.

Apskaičiuota, kad 2018 m. Gruzijos realusis BVP tiek dėl vidaus, tiek dėl išorės paklausos padidėjo 4,8 proc. Apskaičiuota, kad dėl ekonomikos augimo ir konsolidavimo pastangų valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 3,9 proc. BVP 2017 m. iki 3,3 proc. BVP 2018 m. Dėl to Gruzija 2018 m. šiek tiek sumažino savo valstybės skolą iki 43 proc. BVP, palyginti su 45 proc. BVP 2017 m. Tačiau Gruzijos mokėjimų balansas dėl mažėjančio, bet vis dar didelio einamosios sąskaitos deficito (6,7 proc. BVP per pirmuosius tris 2018 m. ketvirčius, palyginti su 7,5 proc. BVP tuo pačiu laikotarpiu 2017 m.) ir didelės išorės skolos (109 proc. BVP 2018 m., palyginti su 113 proc. BVP 2017 m.) išlieka pažeidžiamas. Pastaraisiais metais Gruzijos tarptautinės atsargos didėjo ir 2018 m. pabaigoje sudarė 3,3 mlrd. USD (3,4 mėnesio importo apimties). Tačiau taip pat didėjo atsargų poreikis ir šiuo metu atsargos nesiekia tokio lygio, kurį TVF laiko pakankamu.

2018 m. Tuniso ekonomikos padėtis šiek tiek pagerėjo: BVP iš viso augo apytiksliai 2,5 proc. po 1,9 proc. padidėjimo 2017 m. ir beveik nulinio augimo 2015 ir 2016 m. Nedarbo lygis yra pastovus ir lygus maždaug 15,5 proc., o infliacija 2018 m. birželio mėn. pasiekė rekordinį per dešimtmetį 7,8 proc. lygį, bet metų pabaigoje sumažėjo iki 7,5 proc. Turizmo atsigavimą ir gerus eksporto rodiklius visiškai nusvėrė naftos kainų kilimas ir Tuniso dinaro nuvertėjimas, dėl to 2018 m. pabaigoje einamosios sąskaitos deficitas padidėjo iki 11,2 proc. BVP (palyginti su 10,2 proc. 2017 m. pabaigoje). Manoma, kad išorės skola 2018 m. iš viso pasiekė apie 85 proc. Rugsėjo mėn. tarptautinės atsargos pasiekė rekordiškai žemą 69 importo dienų lygį, bet vėliau tais metais, išleidus tarptautines obligacijas ir tarptautinėms finansų institucijoms išmokėjus paskolas, jos šiek tiek padidėjo iki maždaug 80 importo dienų. Apskaičiuota, kad 2018 m. fiskalinis deficitas buvo maždaug 5,3 proc. ir viršijo pradinį valdžios institucijų numatytą 4,9 proc. tikslinį rodiklį, taip pat kad valstybės skola siekė maždaug 72 proc. BVP.

Laikydamasi ES finansinio reglamento reikalavimų, Komisija, padedama išorės konsultantų, atlieka veiklos vertinimus, kad gautų deramus patikinimus, jog pagalbą gaunančiose šalyse tinkamai veikia administracinės ir finansinės procedūros.

Atliekant veiklos vertinimą daugiausia dėmesio skiriama viešųjų finansų valdymo sistemoms, visų pirma tam, kaip organizuojamas finansų ministerijų ir centrinių bankų darbas ir kokias procedūras jie taiko, t. y. kaip administruojamos sąskaitos, į kurias pervedamos ES lėšos. Ypatingas dėmesys taip pat skiriamas išorės audito institucijų veiklai, nepriklausomumui ir darbo programoms ir tam, kiek veiksminga yra jų kontrolė. Tikrinamos ir viešųjų pirkimų procedūros centriniu lygmeniu.

2018 m. Komisija, rengdamasi naujai MFP operacijai, Ukrainoje atliko veiklos vertinimą. Vertinimas buvo užbaigtas 2018 m. rugsėjo mėn. ir buvo padaryta išvada, kad Ukrainoje vykdomos procedūros suteikia pakankamai garantijų, kad būtų galima toliau vykdyti suplanuotą MFP operaciją. 2017 m. rugsėjo mėn. atliktame veiklos vertinime Gruzijoje prieš naująją MFP operaciją buvo padaryta išvada, kad, nors ir tebėra tam tikrų trūkumų, dabartinė Gruzijos administracinių ir finansinių procedūrų būklė yra tinkama, kad būtų galima valdyti MFP operaciją.

3.2Ex post vertinimai

Vadovaudamasi ES finansiniu reglamentu ir atitinkamais MFP sprendimais, Komisija, siekdama įvertinti MFP programų poveikį, atlieka baigtų įgyvendinti MFP programų ex post vertinimą. Pagrindiniai šio vertinimo tikslai yra šie:

I.analizuoti poveikį pagalbą gaunančios šalies ekonomikai, ypač jos išorės pozicijos tvarumui;

II.įvertinti papildomą ES veiksmų naudą.

Tarnybų darbiniai dokumentai apie Ukrainai skirtų MFP I ir MFP II operacijų ir Jordanijai skirtos MFP I operacijos ex post vertinimą baigti rengti ir paskelbti 2018 m. rugpjūčio mėn. Be to, 2018 m. Komisija inicijavo 2015–2016 m. Kirgizijos Respublikai skirtos MFP operacijos ex post vertinimą. 2019 m. vasario mėn. baigta rengti išorės rangovų ataskaita, o prie jos pridedamas tarnybų darbinis dokumentas, kurį rengia Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis direktoratas, bus parengtas ir paskelbtas 2019 m. viduryje.

Galiausiai, 2018 m. Komisija inicijavo ir MFP operacijų Gruzijoje II ir Tunise I ex post vertinimą. Tikimasi, kad išorės rangovų ataskaitos, susijusios su šiuo ex post vertinimu, ir prie jų pridedami tarnybų darbiniai dokumentai bus baigti rengti ir paskelbti per 2019 m.

3.2.1Ukrainos MFP I ir MFP II

Ukrainos MFP I ir MFP II operacijų ex post vertinime padaryta išvada, kad dviejų programų pagrindinė pridėtinė vertė ta, kad buvo sutelkta didelė šaliai skubiai reikalinga finansinė pagalba tokiu greičiu ir tokiu mastu, kokių negalėjo užtikrinti atskiros valstybės narės.

Makrofinansinė pagalba buvo labai svarbi siekiant išvengti didesnio nuosmukio ir galiausiai sudarė sąlygas stabilizuoti Ukrainos ekonomiką, nes, be kita ko, paskatino svarbias struktūrines reformas viešųjų finansų valdymo, kovos su korupcija, energetikos politikos, finansų sektoriaus restruktūrizavimo ir socialinės politikos srityse. Makrofinansinės pagalbos programos taip pat suteikė pridėtinę vertę, nes buvo aiškus signalas gyventojams ir pilietinei visuomenei ir padidino privačiojo sektoriaus pasitikėjimą. Dėl ilgesnio MFP termino ir mažesnių jos palūkanų normų operacijos tiek tiesiogiai, tiek netiesiogiai padėjo padidinti Ukrainos valstybės skolos tvarumą. Operacijos paskatino dvišalės pagalbos teikėjus suteikti papildomą paramą ir padidino investuotojų pasitikėjimą. MFP taip pat turėjo teigiamą socialinį poveikį Ukrainoje, nes sustiprino minimalios socialinės apsaugos sistemą ir apskritai sumažino krizę ir taip apsaugojo nuo didesnio nedarbo augimo ir namų ūkių pajamų mažėjimo.

Apskritai nustatyta, kad ši MFP operacija buvo visiškai suderinta su ES išorės veiksmų pagrindiniais principais ir priemonėmis, taikytais Ukrainos atžvilgiu. Remiantis vertinimu, būtų galima pagerinti visuomenės informuotumą ir supratimą apie konkrečias MFP programų sąlygas.

3.2.2MFP I Jordanijai

Ex post vertinime padaryta išvada, kad programa buvo svarbi sprendžiant Jordanijos ekonomikos problemas ir atitiko ES prioritetus. Ji padėjo šaliai patenkinti neatidėliotinus išorės ir fiskalinio finansavimo poreikius, taip pat padėjo išlaikyti ekonominį stabilumą šalinant struktūrinius trūkumus. Be to, vertinime buvo parodyta, kad MFP I buvo veiksminga siekiant jos tikslų: baigus programą, einamosios sąskaitos ir fiskalinis deficitai buvo gerokai mažesni, o užsienio atsargos buvo papildytos ir tai padėjo stabilizuoti Jordanijos išorės poziciją ir fiskalinę būklę. Tačiau, nepaisant pirmiau minėtų rezultatų, 2016 m. šalis siekė pasinaudoti naujomis TVF ir MFP programomis ir taip pat kreipėsi į kitus kreditorius, kad galėtų padengti savo išorės finansavimo poreikius, kurie išaugo po 2016 m. eskaluotų konfliktų Sirijoje ir Irake, taip pat užsitęsus pabėgėlių krizei.

MFP I operacija buvo įgyvendinta veiksmingai ir glaudžiai bendradarbiaujant su Jordanijos valdžios institucijomis, TVF ir Pasaulio banku, ir tai leido ES pasinaudoti institucijų partnerių patirtimi. Taip pat nustatyta, kad operacija atitinka kitas ES politikos kryptis arba priemones, ypač paramos biudžetui priemonę. Ji suteikė ES pridėtinę vertę, nes kaimyninė šalis, turinti vis didesnę geopolitinę reikšmę, galėjo tvarkingai spręsti opias ekonomines ir socialines problemas, pavyzdžiui, susijusias su pabėgėlių srautais. Dėl ilgesnio MFP I termino ir mažesnių jos palūkanų normų pagalba buvo aiškiai prisidėta prie Jordanijos valstybės skolos tvarumo ir didesnio pasitikėjimo šalies ekonomika.

Vertinimas parodė, kad MFP I programa turėjo teigiamą socialinį poveikį. Ji padėjo išsaugoti makroekonominį stabilumą ir palaikė Jordanijos valiutą bei jos susiejimą su JAV doleriu, taip apsaugant Jordanijos gyventojų gyvenimo lygį. Be to, programa sustiprino minimalios socialinės apsaugos sistemą ir apsaugojo pažeidžiamiausius asmenis nuo subsidijų energetikai panaikinimo poveikio.

Vertinime taip pat nurodyta, kad būtina glaudžiau bendradarbiauti su valdžios institucijomis, ir pateikta papildomų rekomendacijų dėl veiklos klausimų, siekiant išvengti vėlavimo rizikos. Atsižvelgiant į tai ir šaliai paprašius, pageidautina teikti techninę pagalbą, kad būtų galima palengvinti ir veiksmingiau valdyti reformų įgyvendinimą. Galiausiai, aktyviai informuojant platesnę auditoriją apie galimą konkrečių reformų, remiamų pagal MFP programą, naudą, būtų galima pagerinti šios ES intervencijos matomumą ir visuomenės nuomonę apie ją.

3.2.3MFP Kirgizijos Respublikai

ES išskirtinės 2015–2016 m. Kirgizijos Respublikai suteiktos MFP ex post vertinime, kurį atliko išorės rangovai, padaryta išvada, kad ES MFP apskritai buvo svarbi, nuosekli, veiksminga ir veiksmingai įgyvendinta.