Į tvirtesnį PBS įtrauktos įprastinės ES nuostatos dėl žmogaus teisių, Tarptautinio baudžiamojo teismo, masinio naikinimo ginklų, šaulių ir lengvųjų ginklų ir kovos su terorizmu. Be to, jame numatytas bendradarbiavimas apima tokias sritis kaip sveikata, aplinka, klimato kaita, energetika, mokesčiai, švietimas ir kultūra, darbas, užimtumas ir socialiniai reikalai, mokslas bei technologijos ir transportas. Susitarime taip pat aptariami teisinio bendradarbiavimo, teisinės valstybės principo, pinigų plovimo ir teroristų finansavimo, organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos klausimai. Tikimasi, kad prekybai skirta Susitarimo dalimi bus užtikrinta geresnė ekonominės veiklos vykdytojų reglamentavimo aplinka, todėl ES įmonės gaus didelės ekonominės naudos. Tvirtesnis PBS nėra į Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programos (REFIT) taikymo sritį patenkanti iniciatyva.

Šis Susitarimas yra svarbus žingsnis stiprinant ES politinį ir ekonominį bendradarbiavimą su Vidurine Azija. Juo bus sudarytos sąlygos stiprinti politinį dialogą ir bendradarbiavimą įvairiose srityse, todėl ES galės veiksmingiau plėtoti dvišalius ryšius su Kirgizijos Respublika. Be to, šis Susitarimas – tai įrodymas, kad ES gali plėtoti visapusiškus ryšius su Eurazijos ekonominės sąjungos nare.

EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2022 06 13 COM(2022) 276 final PRIEDAS

prie Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Kirgizijos Respublikos tvirtesnio partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu



EUROPOS SĄJUNGOS IR KIRGIZIJOS RESPUBLIKOS

TVIRTESNIO PARTNERYSTĖS IR BENDRADARBIAVIMO SUSITARIMO

PROJEKTAS EUROPOS SĄJUNGA ir KIRGIZIJOS RESPUBLIKA toliau kartu – Šalys, ATSIŽVELGDAMOS į savo glaudžius ryšius ir bendras vertybes, ATSIŽVELGDAMOS į savo norą stiprinti abipusiškai naudingą bendradarbiavimą, kuris buvo pradėtas 1995 m. vasario 9 d. Briuselyje pasirašytu Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu, nustatančiu Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos partnerystę, ATSIŽVELGDAMOS į savo norą perkelti savo santykius į kitą lygmenį, kad būtų atsižvelgta į naujas politines bei ekonomines realijas ir partnerystės įgyvendinimo pažangą, IŠREIKŠDAMOS bendrą norą visais lygmenimis tvirtinti, gilinti ir įvairinti savo bendradarbiavimą dvišaliais, regioniniais ir tarptautiniais abipusio intereso klausimais,



DAR KARTĄ PATVIRTINDAMOS savo įsipareigojimą stiprinti žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių propagavimą, apsaugą ir įgyvendinimą, pagarbą demokratijos, teisinės valstybės ir gero valdymo principams ir parlamentinės demokratijos plėtojimą, PATVIRTINDAMOS savo įsipareigojimą laikytis Jungtinių Tautų Chartijoje (toliau – JT Chartija), 1948 m. gruodžio 10 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/217 (III) A priimtoje Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (toliau – ESBO), visų pirma 1975 m. rugpjūčio 1 d. per Europos saugumo ir bendradarbiavimo konferenciją priimtame Helsinkio baigiamajame akte (toliau – ESBO Helsinkio baigiamasis aktas), 1966 m. gruodžio 16 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija 2200A (XXI) priimtame Tarptautiniame pilietinių ir politinių teisių pakte ir 1966 m. gruodžio 16 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija 2200A (XXI) priimtame Tarptautiniame ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakte nustatytų principų ir tarptautinės teisės principų bei normų, PAKARTODAMOS savo įsipareigojimą aktyviai skatinti tarptautinę taiką bei saugumą ir užtikrinti veiksmingus daugiašalius santykius bei taikų ginčų sprendimą, visų pirma bendradarbiaujant Jungtinėse Tautose ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijoje, ATSIŽVELGDAMOS į savo norą toliau plėtoti reguliarų politinį dialogą dvišaliais ir tarptautiniais abipusio intereso klausimais, ATSIŽVELGDAMOS į savo įsipareigojimą laikytis tarptautinių įsipareigojimų kovoti su masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimu,

ATSIŽVELGDAMOS į savo įsipareigojimą stiprinti bendradarbiavimą teisingumo, laisvės ir saugumo srityse, įskaitant kovą su korupcija, ATSIŽVELGDAMOS į savo įsipareigojimą plačiai bendradarbiaujant įvairiose bendro intereso srityse prisidėti prie politinio, socialinio, ekonominio ir institucinio Kirgizijos Respublikos vystymosi, ATSIŽVELGDAMOS į savo pasirengimą stiprinti tarpusavio ekonominius ryšius remiantis laisvosios rinkos ekonomikos principais ir sudaryti sąlygas, kuriomis būtų galima plėsti dvišalius prekybos ir investicijų santykius bei sujungiamumą, ATSIŽVELGDAMOS į savo įsipareigojimą laikytis teisių ir pareigų, susijusių su naryste Pasaulio prekybos organizacijoje (toliau – PPO), ir įgyvendinti šias teises ir pareigas skaidriai ir nediskriminuojant, ATSIŽVELGDAMOS į savo įsipareigojimą laikytis darnaus vystymosi principo ir bendradarbiauti siekiant tikslų, nustatytų 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/70/1 priimtame JT aukščiausiojo lygio susitikimo dėl laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės priėmimo baigiamajame dokumente „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ (toliau – Darbotvarkė iki 2030 m.), tinkamai atsižvelgiant į savo vidaus programas,



ATSIŽVELGDAMOS į savo įsipareigojimą užtikrinti aplinkos tvarumą ir apsaugą, daugiašalių aplinkos susitarimų, kurių šalys jos yra, įgyvendinimą ir stiprinti bendradarbiavimą aplinkos, nelaimių rizikos mažinimo ir visose klimato politikos srityse laikantis 2015 m. gruodžio 12 d. priimto Paryžiaus susitarimo pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (toliau – Paryžiaus susitarimas dėl klimato kaitos) tikslų, ATSIŽVELGDAMOS į savo įsipareigojimą skatinti tarpvalstybinį ir tarpregioninį bendradarbiavimą, PAŽYMĖDAMOS, kad šiame Susitarime, kai tikslinga, bus atsižvelgiama į specialią Airijos poziciją pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtą Protokolą Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės ir specialią Danijos poziciją pagal prie šių sutarčių pridėtą Protokolą Nr. 22 dėl Danijos pozicijos, SUSITARĖ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS TIKSLAI IR BENDRIEJI PRINCIPAI 1 STRAIPSNIS Tikslai 1. Šiuo Susitarimu nustatoma tvirtesnė Šalių partnerystė ir bendradarbiavimas laikantis bendrų vertybių, bendrų interesų ir užmojo stiprinti tarpusavio santykius visose jo taikymo srityse, siekiant abipusės naudos. 2. Šis bendradarbiavimas yra Šalių tarpusavio procesas, kuriuo, didinant konvergenciją užsienio ir saugumo politikos atžvilgiu, palaikant veiksmingą politinį bei ekonominį bendradarbiavimą ir užtikrinant daugiašališkumą, prisidedama prie darnaus vystymosi, taikos, stabilumo ir saugumo.



2 STRAIPSNIS Bendrieji principai 1. Šalių vidaus ir tarptautinė politika grindžiama pagarba demokratijos principams ir žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms, visų pirma nustatytiesiems JT Chartijoje, Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, ESBO Helsinkio baigiamajame akte ir kituose susijusiuose tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose, kurių šalys jos yra, ir teisinės valstybės principui, kuri yra esminis šio Susitarimo elementas. 2. Šalys dar kartą patvirtina besilaikančios gero valdymo principų, įskaitant kovą su korupcija visais lygmenimis. 3. Šalys pakartoja savo įsipareigojimą laikytis laisvosios rinkos ekonomikos principų, skatinti darnų vystymąsi ir kovoti su klimato kaita. 4. Šalys įsipareigoja kovoti su įvairių formų tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu, masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimu ir užtikrinti veiksmingą daugiašališkumą. 5. Šį Susitarimą Šalys įgyvendina remdamosi bendromis vertybėmis, dialogo, abipusio pasitikėjimo ir pagarbos, regioninio bendradarbiavimo ir veiksmingo daugiašališkumo principais ir savo tarptautinių įsipareigojimų, visų pirma susijusių su jų naryste JT ir ESBO, laikymusi.

II ANTRAŠTINĖ DALIS POLITINIS DIALOGAS IR REFORMOS,

BENDRADARBIAVIMAS UŽSIENIO IR SAUGUMO POLITIKOS SRITYJE

3 STRAIPSNIS Politinio dialogo tikslai Šalys plėtoja veiksmingą politinį dialogą visose abipusio intereso srityse, įskaitant užsienio bei saugumo politiką ir vidaus reformą. Politiniu dialogu siekiama: a) didinti politinio bendradarbiavimo veiksmingumą ir konvergenciją užsienio ir saugumo politikos atžvilgiu, taip pat skatinti, palaikyti ir stiprinti taiką ir veiksmingu daugiašališkumu grindžiamą regioninį ir tarptautinį stabilumą bei saugumą; b) stiprinti Kirgizijos Respublikos demokratiją ir politinį, tvarų socialinį bei ekonominį ir institucinį vystymąsi; c) didinti pagarbą demokratijos, teisinės valstybės ir gero valdymo principams, žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms, nediskriminavimo principui ir stiprinti bendradarbiavimą šiose srityse;

d) plėtoti dialogą ir stiprinti bendradarbiavimą saugumo ir gynybos srityje; e) skatinti taikų konfliktų sprendimą ir teritorinio vientisumo, sienų neliečiamumo, suverenumo ir nepriklausomybės principų laikymąsi; f) gerinti regioninio bendradarbiavimo sąlygas.

4 STRAIPSNIS Demokratija ir teisinė valstybė Šalys intensyvina dialogą ir bendradarbiavimą siekdamos: a) užtikrinti demokratijos ir teisinės valstybės principų laikymąsi; b) plėtoti, stiprinti ir didinti demokratinių institucijų stabilumą, veiksmingumą ir atskaitomybę; c) vykdyti teismų ir teisinę reformą, siekti veiksmingo institucijų veikimo teisėsaugos ir teisingumo vykdymo srityse, siekiant užtikrinti vienodą teisę kreiptis į teismą ir teisę į teisingą bylos nagrinėjimą (įskaitant įtariamųjų, kaltinamųjų ir nukentėjusiųjų procesines teises), užtikrinti teismų, prokuratūros ir teisėsaugos nepriklausomumą, atskaitomybę, kokybę ir veiksmingumą;

d) skatinti e. valdymą ir vykdyti viešojo administravimo reformą, siekiant sukurti atskaitingą, veiksmingą ir skaidrią valdžią nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; e) stiprinti rinkimų procesus ir rinkimų valdymo organų gebėjimus; f) užtikrinti veiksmingą kovą su korupcija visais lygmenimis.

5 STRAIPSNIS Žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės Šalys bendradarbiauja žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių propagavimo ir apsaugos srityje, intensyvina dialogą ir bendradarbiauja siekdamos: a) užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms, nediskriminavimo principui ir mažumoms bei pažeidžiamoms grupėms priklausančių asmenų teisėms; b) užtikrinti pagrindinių laisvių, įskaitant žodžio laisvę, susirinkimų ir asociacijų laisvę, žiniasklaidos laisvę ir religijos laisvę, apsaugą; c) propaguoti ekonomines, socialines ir kultūrines teises; d) skatinti lyčių lygybę, propaguoti, saugoti ir įgyvendinti mergaičių ir moterų teises, be kita ko, užtikrinant jų aktyvų dalyvavimą privačiojoje ir viešojoje srityse;

e) stiprinti nacionalines su žmogaus teisėmis susijusias institucijas, be kita ko, užtikrinant jų dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose; f) stiprinti bendradarbiavimą Jungtinių Tautų žmogaus teisių organuose ir Žmogaus teisių tarybos įgaliotųjų ekspertų sistemoje, be kita ko, tinkamai atsižvelgti į jų rekomendacijas pagal Šalių nacionalinės teisės aktus. 6 STRAIPSNIS

Pilietinė visuomenė Šalys bendradarbiauja siekdamos stiprinti pilietinę visuomenę ir jos vaidmenį ekonominio, socialinio ir politinio atviros demokratinės visuomenės vystymosi procese, visų pirma: a) stiprindamos pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimus, nepriklausomumą ir skaidrumą; b) skatindamos pilietinės visuomenės dalyvavimą teisėkūros ir politikos formavimo procesuose, nustatydamos atvirą, skaidrų ir reguliarų viešųjų įstaigų ir pilietinės visuomenės atstovų dialogą; c) skatindamos stipresnius ryšius, keitimąsi informacija ir patirtimi, be kita ko, per seminarus ir visų Europos Sąjungos ir Kirgizijos Respublikos pilietinės visuomenės sektorių tarpusavio konsultacijas, taip pat įgyvendinant šį Susitarimą.

7 STRAIPSNIS Užsienio ir saugumo politika 1. Šalys dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą laikytis tarptautinės teisės principų ir normų, įskaitant nustatytuosius JT Chartijoje ir ESBO Helsinkio baigiamajame akte, ir skatinti laikytis šių principų ir normų savo dvišaliuose ir daugiašaliuose santykiuose. 2. Šalys intensyviau plėtoja dialogą ir bendradarbiavimą užsienio ir saugumo politikos srityje, įskaitant įvairius saugumo ir gynybos politikos aspektus, ir visų pirma sprendžia konfliktų prevencijos ir krizių valdymo, rizikos mažinimo, kibernetinio saugumo, saugumo sektoriaus veiksmingo veikimo, regioninio stabilumo, nusiginklavimo, ginklų neplatinimo, ginklų kontrolės ir eksporto kontrolės klausimus.

8 STRAIPSNIS Tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliantys sunkūs nusikaltimai 1. Šalys dar kartą patvirtina, kad asmenys, padarę visai tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliančius sunkiausius nusikaltimus, neturi likti nenubausti ir kad veiksmingas jų baudžiamasis persekiojimas turi būti užtikrintas imantis priemonių vidaus ir tarptautiniu lygmeniu.

2. Šalys laikosi požiūrio, kad Tarptautinio baudžiamojo teismo įsteigimas ir veiksmingas veikimas yra svarbus tarptautinės taikos ir teisingumo užtikrinimo veiksnys. Šalys stiprina bendradarbiavimą skatinant taiką ir tarptautinį teisingumą. Šalys skatina visuotinį Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto taikymą ir aptars ratifikavimo ir įgyvendinimo klausimą, atsižvelgdamos į savo teisines ir konstitucines sistemas. 3. Šalys susitaria glaudžiai bendradarbiauti genocido, nusikaltimų žmonijai ir karo nusikaltimų prevencijos srityje, naudodamosi tinkamomis dvišalėmis ir daugiašalėmis sistemomis. 9 STRAIPSNIS Konfliktų prevencija ir krizių valdymas Šalys bendradarbiauja konfliktų prevencijos ir krizių valdymo srityje ir stengiasi išvengti konfliktų regione, kad galėtų sukurti taikos ir stabilumo aplinką.

10 STRAIPSNIS

Regioninis bendradarbiavimas ir taikus konfliktų sprendimas 1. Šalys intensyviau deda bendras pastangas gerinti sąlygas glaudesniam regioniniam bendradarbiavimui pagrindinėse srityse, pvz., vandens, energetikos, aplinkos ir klimato kaitos, integruoto vandens bei hidroenergijos išteklių valdymo ir sienų valdymo, kuriuo sudaromos palankesnės sąlygos tarpvalstybiniams asmenų ir prekių srautams, ir demokratinio bei darnaus vystymosi srityse, taip prisidėdamos prie gerų kaimyninių santykių, stabilumo ir saugumo Vidurinėje Azijoje. Šalys siekia taikaus konfliktų sprendimo. 2. 1 dalyje nurodytos pastangos dedamos siekiant tikslo palaikyti tarptautinę taiką ir saugumą, įtvirtinto JT Chartijoje, ESBO Helsinkio baigiamajame akte ir kituose atitinkamuose daugiašaliuose dokumentuose, prie kurių Šalys yra prisijungusios.

11 STRAIPSNIS Kova su masinio naikinimo ginklų platinimu 1. Šalys laikosi nuomonės, kad masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimas tiek valstybiniams, tiek nevalstybiniams subjektams yra viena iš didžiausių grėsmių tarptautiniam stabilumui ir saugumui. Todėl Šalys susitaria bendradarbiauti ir prisidėti prie kovos su masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimu, visapusiškai laikydamosi esamų įsipareigojimų pagal tarptautines sutartis ir susitarimus dėl nusiginklavimo bei ginklų neplatinimo, taip pat kitų atitinkamų tarptautinių įsipareigojimų, ir užtikrindamos, kad šie įsipareigojimai būtų įgyvendinami nacionaliniu lygmeniu. Šalys susitaria, kad ši nuostata yra esminis šio Susitarimo elementas. 2. Be to, Šalys susitaria bendradarbiauti ir prisidėti prie kovos su masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimu: a) imdamosi veiksmų, kad būtų pasirašyti, ratifikuoti atitinkami tarptautinės teisės aktai arba kad būtų atitinkamai prie jų prisijungta ir kad jie būtų visapusiškai įgyvendinti; b) nustatydamos veiksmingą nacionalinės eksporto kontrolės sistemą, skirtą su masinio naikinimo ginklų susijusių prekių eksportui ir tranzitui kontroliuoti, įskaitant dvejopo naudojimo technologijų galutinės paskirties kontrolę, kad tos technologijos nebūtų naudojamos masinio naikinimo ginklams, ir numatydamos veiksmingas sankcijas už eksporto kontrolės pažeidimus.

3. Šalys susitaria užmegzti nuolatinį politinį dialogą, kuris papildys ir įtvirtins šias nuostatas.

12 STRAIPSNIS Šaulių ir lengvųjų ginklų ir įprastinių ginklų eksporto kontrolė 1. Šalys pripažįsta, kad neteisėta šaulių ir lengvųjų ginklų, įskaitant jų šaudmenis, gamyba, perdavimas, platinimas, perteklinis kaupimas, netinkama jų priežiūra, nepakankama atsargų apsauga ir nekontroliuojamas jų plitimas toliau kelia didelę grėsmę taikai ir tarptautiniam saugumui. 2. Šalys susitaria laikytis atitinkamų įsipareigojimų spręsti neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais, įskaitant šaudmenis, problemą pagal esamus tarptautinius susitarimus ir Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas, taip pat įsipareigojimų pagal kitus šioje srityje taikomus tarptautinės teisės aktus, pavyzdžiui, 2001 m. liepos 20 d. priimtą Jungtinių Tautų veiksmų programą dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo visais aspektais, ir visapusiškai įgyvendinti tuos įsipareigojimus. 3. Šalys pripažįsta įprastinių ginklų perdavimo vidaus kontrolės sistemų, atitinkančių esamus tarptautinius standartus, svarbą. Šalys pripažįsta, kad tokią kontrolę svarbu vykdyti atsakingai, prisidedant prie taikos, saugumo ir stabilumo užtikrinimo tarptautiniu ir regioniniu lygmenimis, žmonių kančių mažinimo ir įprastinių ginklų nukreipimo neteisėtam naudojimui prevencijos. 4. Todėl Šalys įsipareigoja bendradarbiauti ir užtikrinti pastangų reglamentuoti tarptautinę prekybą įprastiniais ginklais arba gerinti jos reglamentavimą ir užkirsti kelią neteisėtai prekybai ginklais, kovoti su ja ar ją panaikinti, derinimą, papildomumą ir sąveiką. Jos susitaria užmegzti nuolatinį politinį dialogą, kuris papildys ir įtvirtins šį įsipareigojimą.

III ANTRAŠTINĖ DALIS TEISINGUMAS, LAISVĖ IR SAUGUMAS

13 STRAIPSNIS Asmens duomenų apsauga 1. Šalys pripažįsta, kad svarbu propaguoti ir užtikrinti pagrindines teises į privatumą ir asmens duomenų apsaugą, kaip pagrindinį piliečių pasitikėjimo skaitmenine ekonomika veiksnį ir svarbų tolesnio komercinių mainų ir teisėsaugos bendradarbiavimo plėtojimo aspektą. 2. Šalys bendradarbiauja siekdamos užtikrinti veiksmingą šių teisių apsaugą ir gynimą, taip pat terorizmo ir kitų tarpvalstybinių nusikaltimų prevencijos ir kovos su jais srityse. Bendradarbiavimas gali apimti, be kita ko, pajėgumų stiprinimą, techninę pagalbą ir keitimąsi informacija bei praktine patirtimi.

3. Šalys bendradarbiaudamos siekia užtikrinti aukštą asmens duomenų apsaugos lygį, keisdamosi geriausia praktika bei patirtimi ir atsižvelgdamos į Europos ir tarptautines teisines priemones bei standartus. Siekdama palengvinti šį bendradarbiavimą, Kirgizijos Respublika sieks prisijungti prie 1981 m. sausio 28 d. priimtos Europos Tarybos Konvencijos dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu ir 2001 m. lapkričio 8 d. priimto Konvencijos dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu Papildomo protokolo dėl priežiūros institucijų ir valstybės sienas kertančių duomenų srautų, ir juos įgyvendinti. 14 STRAIPSNIS Bendradarbiavimas migracijos, prieglobsčio ir sienų valdymo srityse 1. Šalys dar kartą patvirtina, kad svarbu palaikyti visapusišką dialogą visais su migracija susijusiais klausimais, įskaitant atitinkamai teisėtą migraciją, tarptautinę apsaugą, kovą su neteisėta migracija, neteisėtu žmonių gabenimu ir prekyba žmonėmis. 2. Bendradarbiavimas grindžiamas konkrečių poreikių vertinimu, atliekamu Šalims tarpusavyje konsultuojantis, ir vykdomas laikantis jų atitinkamų galiojančių teisės aktų. Bendradarbiaujant visų pirma itin daug dėmesio skiriama:

a) pagrindinių migracijos priežasčių šalinimui;

b) su tarptautine apsauga susijusių nacionalinės teisės aktų bei praktikos rengimui ir įgyvendinimui, siekiant įvykdyti 1951 m. liepos 28 d. priimtos Konvencijos dėl pabėgėlių statuso ir 1967 m. sausio 31 d. priimto Protokolo dėl pabėgėlių statuso nuostatas; c) siekiant priminti apie 2016 m. rugsėjo 19 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/71/1 priimtą Niujorko deklaraciją dėl pabėgėlių ir migrantų; d) priėmimo taisyklėms ir priimtų asmenų teisėms bei statusui, vienodam požiūriui į teisėtai šalyje gyvenančius užsieniečius, jų integracijai, švietimui, mokymui ir kovos su rasizmu bei ksenofobija priemonėms; e) tam, kad būtų formuojama veiksminga prevencinė politika, skirta kovoti su neteisėta migracija, neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis, įskaitant kovos su neteisėtų vežėjų ir prekiautojų žmonėmis tinklais ir tokios prekybos aukų apsaugos būdus, numatytus atitinkamuose tarptautinės teisės aktuose; f) tokiems klausimams kaip organizavimas, mokymas, geriausia patirtis ir kitos praktinės priemonės migracijos, visų pirma neteisėtos migracijos, valdymo, dokumentų saugumo, vizų politikos, sienų valdymo ir informacijos apie migraciją sistemų srityse.

15 STRAIPSNIS Readmisija ir kova su neteisėta migracija 1. Bendradarbiaudamos neteisėtos migracijos prevencijos ir kovos su ja srityje, Šalys susitaria, kad: a) Kirgizijos Respublika Europos Sąjungos valstybės narės prašymu be papildomų formalumų priima visus savo piliečius, kurie neatitinka arba nebeatitinka galiojančių atvykimo į tos valstybės narės teritoriją, buvimo ar gyvenimo joje sąlygų;

b) kiekviena Europos Sąjungos valstybė narė Kirgizijos Respublikos prašymu be papildomų formalumų priima visus savo piliečius, kurie neatitinka arba nebeatitinka galiojančių atvykimo į Kirgizijos Respublikos teritoriją, buvimo ar gyvenimo joje sąlygų;

c) Europos Sąjungos valstybės narės ir Kirgizijos Respublika šiais tikslais išduoda savo piliečiams atitinkamus kelionės dokumentus arba sutinka, kad grąžinimo tikslais būtų naudojamas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1953 nustatytas Europos kelionės dokumentas. Jei grąžintinas asmuo neturi jokio dokumento ar kitų savo pilietybės įrodymų, susijusios valstybės narės arba Kirgizijos Respublikos kompetentingos diplomatinės ir konsulinės atstovybės Kirgizijos Respublikos arba susijusios valstybės narės prašymu visapusiškai bendradarbiauja siekdamos nustatyti šio asmens pilietybę. 2. Šalys susitaria gavusios prašymą sudaryti Europos Sąjungos ir Kirgizijos Respublikos susitarimą, kuriuo reglamentuojamos konkrečios Europos Sąjungos valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos pareigos dėl readmisijos, įskaitant išsamias nuostatas dėl kitų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės readmisijos. Šalys taip pat gali apsvarstyti galimybę, esant tinkamoms sąlygoms, derėtis dėl Europos Sąjungos ir Kirgizijos Respublikos susitarimo dėl vizų režimo supaprastinimo Europos Sąjungos ir Kirgizijos Respublikos piliečiams.

16 STRAIPSNIS Kova su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu 1. Šalys bendradarbiauja siekdamos užkirsti kelią tam, kad jų finansų įstaigos, įpareigotosios ne finansų įmonės ir tam tikrų profesijų atstovai būtų pasitelkiami iš nusikalstamos veiklos gautiems pinigams plauti ir terorizmui finansuoti, bei veiksmingai su tuo kovoti. 2. Šiuo tikslu jos keičiasi informacija pagal atitinkamus savo teisės aktus ir bendradarbiauja siekdamos užtikrinti veiksmingą ir visapusišką Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) rekomendacijų ir kitų atitinkamų šioje srityje veikiančių tarptautinių organizacijų priimtų standartų įgyvendinimą. Šis bendradarbiavimas gali apimti, be kita ko, iš nusikalstamu būdu įgytų pajamų gauto turto arba lėšų nustatymą, atsekimą, areštavimą, konfiskavimą ir išieškojimą. 17 STRAIPSNIS Neteisėti narkotikai

1. Šalys bendradarbiauja siekdamos užtikrinti subalansuotą, faktais grindžiamą ir integruotą požiūrį į neteisėtus narkotikus ir naujas psichoaktyviąsias medžiagas.

2. Su narkotikais susijusia politika ir veiksmais siekiama stiprinti neteisėtų narkotikų prevencijos ir kovos su jais struktūras, mažinti neteisėtų narkotikų tiekimą, prekybą ir paklausą, šalinti neteisėtų narkotikų vartojimo padarinius sveikatai ir socialinius padarinius, siekiant sumažinti žalą. Šalys bendradarbiauja siekdamos užkirsti kelią cheminių medžiagų pirmtakų naudojimui neteisėtai narkotinių, psichotropinių ir naujų psichoaktyviųjų medžiagų gamybai. 3. Šalys susitaria dėl reikiamų bendradarbiavimo metodų 1 dalyje nurodytiems tikslams pasiekti. Veiksmai grindžiami bendrai sutartais atitinkamose JT narkotikų kontrolės konvencijose nustatytais principais ir 2016 m. balandžio 19 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/S-30/1 priimtame baigiamajame dokumente „Mūsų bendras įsipareigojimas veiksmingai spręsti pasaulinę narkotikų problemą ir su ja kovoti“, kuris yra naujausias tarptautinis susitarimas dėl tarptautinės narkotikų politikos, nustatytomis rekomendacijomis, siekiant įvertinti pažangą įgyvendinant prisiimtus įsipareigojimus kartu spręsti pasaulio narkotikų problemą ir su ja kovoti. 18 STRAIPSNIS Kova su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija 1. Šalys bendradarbiauja kovos su organizuota arba kitokia nusikalstama ir neteisėta veikla, įskaitant tarptautinę, ir jos prevencijos srityse, spręsdamos, pvz., šiuos klausimus: a) neteisėto migrantų gabenimo ir prekybos žmonėmis;

b) šaunamųjų ginklų, įskaitant šaulių ir lengvuosius ginklus, kontrabandos ir neteisėtos prekybos jais; c) neteisėtų narkotikų kontrabandos ir neteisėtos prekybos jais;

d) prekių kontrabandos ir neteisėtos prekybos jomis; e) neteisėtos ekonominės ir finansinės veiklos, pvz., klastojimo, mokestinio sukčiavimo ir sukčiavimo vykdant viešuosius pirkimus; f) tarptautinių paramos teikėjų finansuojamų projektų lėšų pasisavinimo; g) aktyviosios ir pasyviosios korupcijos tiek privačiajame, tiek viešajame sektoriuose; h) dokumentų klastojimo ir klaidinamos informacijos pateikimo ir i) kibernetinių nusikaltimų. 2. Šalys stiprina dvišalį, regioninį ir tarptautinį teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą, įskaitant mokymą ir dalijimąsi patirtimi. Šalys veiksmingai įgyvendina atitinkamus tarptautinius standartus, ypač įtvirtintus 2001 m. sausio 8 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/55/25 priimtoje Jungtinių Tautų konvencijoje prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą ir jos protokoluose.

3. Šalys bendradarbiauja korupcijos prevencijos ir kovos su ja srityse, laikydamosi atitinkamų tarptautinių standartų, ypač įtvirtintų 2003 m. spalio 31 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/58/4 priimtoje Jungtinių Tautų konvencijoje prieš korupciją ir pateiktose vertinimų pagal šią konvenciją rekomendacijose. 19 STRAIPSNIS Kova su terorizmu

1. Šalys dar kartą patvirtina kovos su terorizmu ir jo prevencijos svarbą ir susitaria bendradarbiauti dvišaliu, regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis, siekdamos užkirsti kelią visų formų ir apraiškų terorizmui ir su juo kovoti. 2. Šalys susitaria, kad kovojant su terorizmu labai svarbu visapusiškai laikytis teisinės valstybės principo ir tarptautinės teisės, įskaitant tarptautinę žmogaus teisių teisę, tarptautinę pabėgėlių teisę ir tarptautinę humanitarinę teisę, JT Chartijos principų ir visų susijusių tarptautinių kovos su terorizmu priemonių. 3. Šalys pabrėžia visuotinio visų JT konvencijų ir protokolų, susijusių su kova su terorizmu, ratifikavimo ir įgyvendinimo svarbą. Šalys susitaria skatinti dialogą dėl Bendrosios konvencijos dėl tarptautinio terorizmo projekto ir bendradarbiauti įgyvendinant 2006 m. rugsėjo 8 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/60/288 priimtą Jungtinių Tautų pasaulinę kovos su terorizmu strategiją ir visas susijusias JT Saugumo Tarybos rezoliucijas.

4. Šalys dar kartą patvirtina, kad kovojant su terorizmu svarbu remtis teisėsauga ir teismais, ir susitaria bendradarbiauti terorizmo prevencijos ir kovos su terorizmu srityje, visų pirma: a) keisdamosi informacija apie teroristų grupes ir asmenis bei jų rėmimo tinklus, laikydamosi tarptautinės ir nacionalinės teisės, ypač susijusios su duomenų ir privatumo apsauga; b) keisdamosi patirtimi, susijusia su terorizmo prevencija ir kova su juo, priemonėmis, metodais bei jų techniniais aspektais ir mokymu, laikydamosi taikytinos teisės; c) keisdamosi nuomonėmis apie radikalizaciją ir verbavimą, kaip kovoti su radikalizacija ir kaip skatinti deradikalizaciją bei reabilitaciją; d) keisdamosi nuomonėmis ir patirtimi apie terorizmu įtariamų asmenų tarpvalstybinį judėjimą ir keliavimą bei terorizmo grėsmes; e) dalydamosi geriausia patirtimi dėl žmogaus teisių apsaugos kovojant su terorizmu, visų pirma baudžiamojo proceso klausimais; f) užtikrindamos teroristinių nusikaltimų kriminalizavimą ir imdamosi kovos su terorizmo finansavimu priemonių;



g) imdamosi cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio terorizmo grėsmės šalinimo priemonių ir reikiamų priemonių, kuriomis būtų galima užkirsti kelią cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių medžiagų įsigijimui, perdavimui bei naudojimui terorizmo reikmėms ir neteisėtiems veiksmams, susijusiems su labai rizikingais cheminiais, biologiniais, radiologiniais ir branduoliniais įrenginiais. 5. Bendradarbiavimas grindžiamas atitinkamais esamais vertinimais ir vykdomas Šalims tarpusavyje konsultuojantis. 20 STRAIPSNIS Teisminis ir teisinis bendradarbiavimas 1. Šalys stiprina esamą bendradarbiavimą savitarpio teisinės pagalbos ir ekstradicijos srityse, remdamosi atitinkamais tarptautiniais susitarimais. Šalys stiprina esamus mechanizmus ir atitinkamai apsvarsto galimybę kurti naujus mechanizmus, siekdamos palengvinti tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje. Šis bendradarbiavimas atitinkamai apima prisijungimą prie atitinkamų tarptautinės teisės aktų, jų įgyvendinimą ir glaudesnį bendradarbiavimą su Eurojustu. 2. Šalys plėtoja teisminį ir teisinį bendradarbiavimą civilinės ir komercinės teisės klausimais, ypač susijusiais su derybomis dėl daugiašalių teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose konvencijų, įskaitant Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijos konvencijas, šių konvencijų ratifikavimu ir įgyvendinimu.

21 STRAIPSNIS Konsulinė apsauga Bet kurios atstovaujamos Europos Sąjungos valstybės narės diplomatinės ir konsulinės įstaigos užtikrina apsaugą bet kuriam Europos Sąjungos valstybės narės, kuri neturi nuolatinės atstovybės Kirgizijos Respublikoje, faktiškai galinčios tuo atveju užtikrinti konsulinę apsaugą, piliečiui tokiomis pat sąlygomis, kokios taikomos tos valstybės narės piliečiams.

Siekiant nustatyti koordinuotą procedūrą, pagal kurią Kirgizijos Respublikos piliečiai galėtų gauti konsulinę apsaugą Europos Sąjungos valstybėse narėse, kuriose Kirgizijos Respublika neturi nuolatinių atstovybių, faktiškai galinčių tuo atveju užtikrinti konsulinę apsaugą, reikalavimas, kad Europos Sąjungos valstybėje narėje įsteigta Kirgizijos Respublikos konsulinė įstaiga pagal 1963 m. balandžio 24 d. priimtos Vienos konvencijos dėl konsulinių santykių 7 straipsnį pateiktų pranešimą, netaikomas.



IV antraštinė dalis PREKYBA IR SU PREKYBA SUSIJĘ KLAUSIMAI 1 SKYRIUS HORIZONTALIOSIOS NUOSTATOS 22 STRAIPSNIS Tikslai Šios antraštinės dalies tikslai:

a) plėsti, įvairinti ir lengvinti Šalių tarpusavio prekybą, pirmiausia taikant nuostatas, susijusias su muitine ir prekybos lengvinimu, techninėmis prekybos kliūtimis, sanitarijos ir fitosanitarijos priemonėmis, išsaugant kiekvienos Šalies teisę priimti teisės aktus, kuriais siekiama užtikrinti viešosios politikos tikslus; b) lengvinti Šalių tarpusavio prekybą paslaugomis ir investicijas, be kita ko, užtikrinant laisvą einamųjų mokėjimų pervedimą ir kapitalo judėjimą;

c) veiksmingai ir abipusiškai atverti Šalių viešųjų pirkimų rinkas; d) skatinti inovacijas ir kūrybiškumą, užtikrinant tinkamą ir veiksmingą visų intelektinės nuosavybės teisių apsaugą; e) skatinti sudaryti sąlygas, kuriomis stiprinama neiškraipyta konkurencija Šalių ekonominės veiklos srityje, ypač jų tarpusavio prekybos ir investicijų atžvilgiu; f) plėtoti tarptautinę prekybą prisidedant prie darnaus jos vystymosi ekonominiu, socialiniu ir aplinkos aspektais; g) sukurti veiksmingą, teisingą ir nuspėjamą ginčų sprendimo mechanizmą, skirtą ginčams dėl šios antraštinės dalies aiškinimo ir taikymo spręsti. 23 STRAIPSNIS Apibrėžtys Šioje antraštinėje dalyje:

a) Sutartis dėl žemės ūkio – Sutartis dėl žemės ūkio, įtraukta į PPO steigimo sutarties 1A priedą;

b) Sutartis dėl importo licencijų išdavimo tvarkos – Sutartis dėl importo licencijos išdavimo tvarkos, įtraukta į PPO steigimo sutarties 1A priedą; c) Antidempingo susitarimas – Sutartis dėl 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VI straipsnio įgyvendinimo, įtraukta į PPO steigimo sutarties 1A priedą; d) dienos – kalendorinės dienos, įskaitant savaitgalius ir šventines dienas; e) Energetikos chartijos sutartis – 1994 m. gruodžio 17 d. Lisabonoje priimta Energetikos chartijos sutartis; f) esamas – galiojantis šio Susitarimo įsigaliojimo dieną; g) GATT 1994 – 1994 m. Bendrasis susitarimas dėl muitų tarifų ir prekybos, įtrauktas į PPO steigimo sutarties 1A priedą; h) GATS – Bendrasis susitarimas dėl prekybos paslaugomis, įtrauktas į PPO steigimo sutarties 1B priedą; i) priemonė – bet kokia Šalies taikoma priemonė: įstatymas, kitas teisės aktas, taisyklė, procedūra, sprendimas, administracinis veiksmas arba kita;

j) Šalies priemonės – priemonės, kurias nustato arba toliau taiko:

i) centrinė, regiono ar vietos valdžia arba jos institucijos ir ii) nevyriausybinės organizacijos, vykdančios centrinės, regiono ar vietos valdžios arba jos institucijų perduotus įgaliojimus; k) asmuo – fizinis asmuo arba juridinis asmuo; l) persvarstyta Kioto konvencija – 1973 m. gegužės 18 d. Kiote priimta Tarptautinė muitinės procedūrų supaprastinimo ir suderinimo konvencija su pakeitimais; m) Susitarimas dėl apsaugos priemonių – Susitarimas dėl apsaugos priemonių, įtrauktas į PPO steigimo sutarties 1A priedą; n) SKP sutartis – Sutartis dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių, įtraukta į PPO steigimo sutarties 1A priedą; o) SFP sutartis – Sutartis dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo, įtraukta į PPO steigimo sutarties 1A priedą; p) TPK sutartis – Sutartis dėl techninių prekybos kliūčių, įtraukta į PPO steigimo sutarties 1A priedą;

q) trečioji šalis – šalis ar teritorija, nepatenkanti į šio Susitarimo geografinę taikymo sritį; r) Prekybos lengvinimo susitarimas – Susitarimas dėl prekybos lengvinimo, įtrauktas į PPO steigimo sutarties 1A priedą;

s) TRIPS sutartis – Sutartis dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, įtraukta į PPO steigimo sutarties 1C priedą; t) Vienos konvencija dėl tarptautinių sutarčių teisės – 1969 m. gegužės 23 d. Vienoje priimta Vienos konvencija dėl tarptautinių sutarčių teisės; u) Pasaulio muitinių organizacijos Arušos deklaracija – 1993 m. liepos 7 d. Arušoje (Tanzanija) priimta Muitinių bendradarbiavimo tarybos deklaracija dėl etikos muitų srityje; v) PPO – Pasaulio prekybos organizacija; w) PPO steigimo sutartis – 1994 m. balandžio 15 d. Marakešo sutartis, kuria įsteigta Pasaulio prekybos organizacija.

24 STRAIPSNIS Ryšys su kitais tarptautiniais susitarimais 1. Šalys patvirtina savo teises ir pareigas viena kitos atžvilgiu pagal PPO steigimo sutartį ir visus kitus susitarimus, kurių šalys jos abi yra. 2. Nė viena šio Susitarimo nuostata nelaikoma reikalavimu, kad kuri nors Šalis imtųsi veiksmų, kurie yra nesuderinami su jos pareigomis pagal PPO steigimo sutartį.

25 STRAIPSNIS Nuorodos į įstatymus, kitus teisės aktus ir kitus susitarimus 1. Bet kuri šioje antraštinėje dalyje pateikta nuoroda į įstatymus ir kitus teisės aktus, daroma apskritai arba nurodant konkretų įstatymą, kitą teisės aktą arba direktyvą, jei nenurodyta kitaip, laikoma nuoroda į įstatymus ir kitus teisės aktus su pakeitimais. 2. Bet kuri šioje antraštinėje dalyje pateikta nuoroda į visą kito susitarimo arba teisinio dokumento tekstą ar jo dalį arba jų įtraukimas darant nuorodą laikomas, jei nenurodyta kitaip, apimančiu: a) susijusius priedus, protokolus, išnašas, aiškinamąsias pastabas, kitus paaiškinimus ir

b) juos pakeičiančius susitarimus, kurių šalys jos yra, arba Šalims privalomus pakeitimus, išskyrus tuos atvejus, kai darant nuorodą patvirtinamos esamos teisės. 26 STRAIPSNIS Teisė pareikšti ieškinį pagal vidaus teisę Šalis nenumato teisės pareikšti ieškinį kitai Šaliai pagal savo teisę remiantis tuo, kad kitos Šalies priemonė yra nesuderinama su šiuo Susitarimu.

27 STRAIPSNIS Konkrečios užduotys, kurias vykdo prekybos klausimams skirta sudėtimi veikianti Bendradarbiavimo taryba 1. Kai Bendradarbiavimo taryba vykdo jai pavestas su šia antraštine dalimi susijusias užduotis, ją sudaro Šalių atstovai, pagal atitinkamas Šalių teisines sistemas atsakingi už su prekyba susijusius klausimus, arba jų paskirti asmenys.

2. Prekybos klausimams skirta sudėtimi veikianti Bendradarbiavimo taryba: a) turi įgaliojimus priimti sprendimus, kad, remiantis bendru sutarimu, tinkamai atsižvelgiant į Šalių teisės aktuose nustatytų atitinkamų vidaus procedūrų užbaigimą, būtų galima atnaujinti arba iš dalies pakeisti: i) 2 priedą; ii) 8-A, 8-B ir 8-C priedus; iii) 9 priedą; iv) 14-A ir 14-B priedus; v) I protokolą.

Šie atnaujinimai ir pakeitimai patvirtinami ir įsigalioja Šalims pasikeitus diplomatinėmis notomis, nebent Šalys susitaria kitaip; b) gali priimti sprendimus, kuriuose pateikiamas šios antraštinės dalies nuostatų išaiškinimas; c) gali priimti sprendimus be šioje antraštinėje dalyje nustatytų pakomitečių įsteigti papildomus pakomitečius, sudarytus iš Šalių atstovų, ir savo kompetencijos srityje paskirti jiems atsakomybės sritis; be to, ji gali nuspręsti keisti jos įsteigtų pakomitečių funkcijas, taip pat šiuos pakomitečius panaikinti.

3. Prekybos klausimams skirta sudėtimi veikianti Bendradarbiavimo taryba sprendimus priima ir atitinkamas rekomendacijas teikia užbaigus atitinkamas Šalių vidaus procedūras, kaip numatyta jų teisės aktuose. 4. Jei Bendradarbiavimo tarybos posėdžiai nevyksta, 2 dalyje nurodyti sprendimai gali būti priimami pagal rašytinę procedūrą. 28 STRAIPSNIS Konkrečios užduotys, kurias vykdo prekybos klausimams skirta sudėtimi veikiantis Bendradarbiavimo komitetas 1. Kai Bendradarbiavimo komitetas vykdo šia antraštine dalimi jam pavestas užduotis, jį sudaro Šalių atstovai, atsakingi už su prekyba susijusius klausimus, arba jų paskirti asmenys. 2. Prekybos klausimams skirta sudėtimi veikiančiam Bendradarbiavimo komitetui visų pirma tenka šios užduotys:

a) padėti Bendradarbiavimo tarybai vykdyti su prekybos klausimais susijusias jos užduotis; b) būti atsakingam už tinkamą šios antraštinės dalies įgyvendinimą ir taikymą. Šiuo atžvilgiu, nedarant poveikio 14 skyriuje nustatytoms teisėms, bet kuri Šalis gali perduoti aptarti Bendradarbiavimo komitete bet kurį su šios antraštinės dalies taikymu arba aiškinimu susijusį klausimą;

c) reikiamu mastu prižiūrėti tolesnį šios antraštinės dalies rengimą ir vertinti jos taikymo rezultatus; d) ieškoti tinkamų būdų išvengti problemų, galinčių kilti šios antraštinės dalies taikymo srityse, ir jas spręsti, ir e) prižiūrėti visų pagal šią antraštinę dalį įsteigtų pakomitečių darbą. 3. Vykdydamas užduotis pagal šio straipsnio 2 dalį, Bendradarbiavimo komitetas gali, jei nevyksta Bendradarbiavimo tarybos posėdžiai, teikti pasiūlymus dėl būtinybės priimti sprendimus, siekiant padaryti 27 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytus atnaujinimus ar pakeitimus arba pateikti 27 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytus išaiškinimus. 4. Prekybos klausimams skirta sudėtimi veikiantis Bendradarbiavimo komitetas sprendimus priima ir atitinkamas rekomendacijas teikia užbaigus atitinkamas Šalių vidaus procedūras, kaip nustatyta jų teisės aktuose. 29 STRAIPSNIS Koordinatoriai 1. Europos Sąjunga ir Kirgizijos Respublika per 60 dienų nuo šio Susitarimo įsigaliojimo paskiria šios antraštinės dalies koordinatorius ir perduoda viena kitai jų kontaktinius duomenis.



2. Koordinatoriai kartu rengia darbotvarkę, vykdo visus kitus reikiamus pasirengimo Bendradarbiavimo tarybos ir Bendradarbiavimo komiteto posėdžiams darbus pagal šį skyrių ir atitinkamai imasi tolesnių veiksmų, susijusių su šių organų sprendimais. 30 STRAIPSNIS Pakomitečiai 1. Pakomitečius sudaro Europos Sąjungos ir Kirgizijos Respublikos atstovai. 2. Pakomitečiai susirenka į pirmąjį posėdį per vienus metus nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos, o į vėlesnius posėdžius atitinkamu lygmeniu – kartą per metus arba kurios nors Šalies ar Bendradarbiavimo komiteto prašymu. Posėdžiai, kuriuose dalyvaujama asmeniškai, rengiami pakaitomis Briuselyje ir Biškeke. Posėdžiai taip pat gali būti rengiami naudojantis bet kuriomis Šalių turimomis technologinėmis priemonėmis. 3. Pakomitečiams bendrai pirmininkauja Šalių atstovai.

2 SKYRIUS PREKYBA PREKĖMIS

31 straipsnis Taikymo sritis Jei šiame Susitarime nenumatyta kitaip, šis skyrius taikomas Šalies prekybai prekėmis. 32 straipsnis Apibrėžtys Šiame skyriuje: a) konsuliniai formalumai – procedūra, kurią reikia atlikti norint gauti importuojančios Šalies konsulo, esančio eksportuojančios Šalies ar trečiojo asmens teritorijoje, sąskaitą faktūrą ar komercinės sąskaitos faktūros patvirtinimą, kilmės sertifikatą, manifestą, siuntėjo eksporto deklaraciją ar bet kokį kitą su importuojama preke susijusį muitinės dokumentą;

b) muitas – bet koks muitas arba bet kokios rūšies privalomasis mokėjimas, nustatytas importuojamai prekei arba dėl jos. Muitu nelaikomi: i) privalomieji mokėjimai, lygiaverčiai vidaus mokesčiams, taikomiems pagal 34 straipsnį; ii) antidempingo muitai, specialios apsaugos muitai, kompensaciniai arba apsaugos muitai, taikomi atitinkamai pagal GATT 1994, Antidempingo susitarimą, Sutartį dėl žemės ūkio, SKP sutartį ir Susitarimą dėl apsaugos priemonių;

iii) rinkliavos ar kiti privalomieji mokėjimai, nustatyti importuojamoms prekėms arba dėl jų, kurie neviršija apytikslių suteiktų paslaugų išlaidų; c) eksporto licencijų išdavimo procedūra – administracinė procedūra, pagal kurią kaip išankstinė eksporto iš eksportuojančios Šalies teritorijos sąlyga atitinkamai administracinei institucijai ar institucijoms turi būti pateiktas prašymas ar kiti dokumentai, išskyrus muitinio įforminimo tikslais paprastai reikalaujamus prašymus ir dokumentus; d) Šalies prekė – vidaus prekė, kaip suprantama pagal GATT 1994; e) Suderinta sistema arba SS – Pasaulio muitinių organizacijos parengta Suderinta prekių aprašymo ir kodavimo sistema, taip pat visos jos teisinės pastabos ir daliniai pakeitimai;

f) importo licencijų išdavimo procedūra – administracinė procedūra, pagal kurią kaip išankstinė importo į importuojančios Šalies teritoriją sąlyga atitinkamai administracinei institucijai ar institucijoms turi būti pateiktas prašymas ar kiti dokumentai, išskyrus muitinio įforminimo tikslais paprastai reikalaujamus prašymus ir dokumentus; g) perdaryta prekė – Suderintos sistemos 84, 85, 87, 90 skirsniams arba 9402 pozicijai priskiriama prekė, kurios: i) visos dalys ar tam tikros dalys yra gautos iš anksčiau naudotų prekių; ii) eksploatacinės ir darbinės savybės yra panašios kaip lygiavertės naujos prekės ir iii) kuriai suteikiama tokia pati garantija kaip lygiavertei naujai prekei.

33 straipsnis Didžiausio palankumo režimas 1. Kiekviena Šalis kitos Šalies prekėms taiko didžiausio palankumo režimą pagal GATT 1994 I straipsnį, įskaitant jo pastabas bei papildomas nuostatas, kurie mutatis mutandis įtraukiami į šį Susitarimą ir tampa jo dalimi.

2. 1 dalis netaikoma kurios nors iš Šalių trečiosios šalies prekėms pagal PPO steigimo sutartį taikomam lengvatiniam režimui. 34 straipsnis Nacionalinis režimas Kiekviena Šalis kitos Šalies prekėms taiko nacionalinį režimą pagal GATT 1994 III straipsnį, įskaitant jo pastabas bei papildomas nuostatas. Tuo tikslu GATT 1994 III straipsnis ir jo pastabos bei papildomos nuostatos mutatis mutandis įtraukiami į šį Susitarimą ir tampa jo dalimi. 35 straipsnis Importo ir eksporto apribojimai

Nė viena Šalis nenustato arba toliau netaiko draudimų ar apribojimų, išskyrus muitus, mokesčius ar kitus privalomuosius mokėjimus, nustatomų kaip kvotos, importo ar eksporto licencijos ar kitos priemonės, jokioms kitos Šalies importuojamoms prekėms arba kitos Šalies teritorijai skirtoms eksportuojamoms arba eksportuoti parduodamos prekėms, išskyrus pagal GATT 1994 XI straipsnį, įskaitant jo pastabas bei papildomas nuostatas. Tuo tikslu GATT 1994 XI straipsnis ir jo pastabos bei papildomos nuostatos mutatis mutandis įtraukiami į šį Susitarimą ir tampa jo dalimi.



36 straipsnis Eksporto muitai, mokesčiai arba kiti privalomieji mokėjimai 1. Nė viena Šalis į kitą Šalį eksportuojamoms prekėms arba dėl jų nenustato arba toliau netaiko jokio muito, mokesčio ar kito bet kokios rūšies privalomojo mokėjimo arba kitų lygiaverčio poveikio priemonių, išskyrus taikomus prekėms pagal 2 priede pateiktą sąrašą. Ši nuostata netaikoma tranzitu per Šalies teritoriją vežamoms prekėms, kaip apibrėžta GATT 1994 V straipsnyje, arba prekėms, kurios pagal Kirgizijos Respublikos ir trečiosios šalies tarptautinį susitarimą buvo importuotos į Kirgizijos Respubliką netaikant eksporto muitų, kuriuos kitaip galėjo nustatyti ši trečioji šalis eksportui į Europos Sąjungą pagal, kai aktualu, šios trečiosios šalies nuolaidų sąrašą, pridėtą prie GATT 1994, arba kitokius dvišalius įsipareigojimus su Europos Sąjunga. 2. Nė viena šio straipsnio nuostata Šaliai neužkertamas kelias į kitą Šalį eksportuojamai prekei nustatyti pagal 38 straipsnį leidžiamos rinkliavos arba kito privalomojo mokėjimo. 37 straipsnis Dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolė Šalys keičiasi informacija ir gerąja patirtimi dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės srityje, siekdamos paskatinti Europos Sąjungos ir Kirgizijos Respublikos eksporto kontrolės konvergenciją.



38 straipsnis

Rinkliavos ir formalumai 1. GATT 1994 VIII straipsnis ir jo aiškinamosios pastabos, taip pat visos įsipareigojimų taikymo išimtys ir nuostatos, nustatytos pagal PPO steigimo sutartį taikomame GATT 1994 VIII straipsnyje, mutatis mutandis įtraukiamos į šį Susitarimą ir tampa jo dalimi. 2. Kiekviena Šalis nedelsdama paskelbia visas jos taikomas su importu ar eksportu susijusias rinkliavas ir privalomuosius mokėjimus taip, kad valdžios institucijos, prekiautojai ir kiti suinteresuotieji asmenys galėtų su jais susipažinti. 3. Kiekviena Šalis periodiškai peržiūri savo pačios nustatomas rinkliavas ir privalomuosius mokėjimus, kad, jei įmanoma, sumažintų jų kiekį ir įvairovę. 4. Nė viena Šalis nereikalauja, kad dėl importuojamų kitos Šalies prekių būtų atliekami konsuliniai formalumai, taip pat nerenka susijusių rinkliavų ir privalomųjų mokėjimų.



39 straipsnis Perdarytos prekės 1. Šalis stengiasi kitos Šalies perdarytoms prekėms taikyti režimą, kuris yra ne mažiau palankus nei tas, kurį ji taiko lygiavertėms naujoms prekėms. 2. Jei Šalis nustato arba toliau taiko importo ir eksporto draudimus arba apribojimus naudotoms prekėms, perdarytoms prekėms ji stengiasi tų priemonių netaikyti.

3. Šalis gali reikalauti, kad perdarytos prekės, jas paskirstant ar parduodant jos teritorijoje, būtų identifikuotos kaip tokios ir kad atitiktų visus lygiavertėms naujoms prekėms taikytinus reikalavimus. 40 straipsnis Prekių laikinasis įvežimas Šalis laikinai įvežamoms kitos Šalies prekėms netaiko importo mokesčių ir muitų bet kokioje tai Šaliai privalomoje tarptautinėje konvencijoje dėl laikinojo prekių įvežimo nustatytais atvejais ir laikantis joje nustatytų procedūrų. Ši išimtis taikoma pagal kiekvienos Šalies teisės aktus.



41 straipsnis Tranzitas GATT 1994 V straipsnis įtraukiamas į šį Susitarimą ir tampa jo dalimi. Šalys imasi visų reikiamų priemonių, siekdamos palengvinti energetikos prekių tranzitą, laikydamosi tranzito laisvės principo ir Energetikos chartijos sutarties 7 straipsnio 1 ir 3 dalių. 42 straipsnis Importo ir eksporto monopoliai

Nė viena Šalis nepaskiria arba nepalieka toliau veikti paskirtų importo arba eksporto monopolių. Šiame straipsnyje importo arba eksporto monopolis reiškia Šalies subjektui suteiktą išimtinę teisę arba įgaliojimą importuoti prekę iš kitos Šalies arba eksportuoti prekę į kitą Šalį.



43 straipsnis Prekių kilmės žymėjimas 1. Jei importuojant Europos Sąjungos prekes Kirgizijos Respublika reikalauja kilmės ženklo, ji pripažįsta kilmės žymėjimą „Pagaminta ES“ arba lygiavertį žymėjimą Kirgizijos Respublikos kilmės žymėjimo reikalavimus atitinkančia kalba ne mažiau palankiomis sąlygomis, nei taikomos Europos Sąjungos valstybių narių kilmės ženklams. 2. Taikydama kilmės ženklą „Pagaminta ES“, Kirgizijos Respublika Europos Sąjungą vertina kaip vieną teritoriją. 44 straipsnis Importo licencijų išdavimo procedūros Kiekviena Šalis visas importo licencijų išdavimo procedūras priima ir administruoja vadovaudamasi Sutarties dėl importo licencijų išdavimo tvarkos 1–3 straipsniais. Todėl Sutarties dėl importo licencijų išdavimo tvarkos 1–3 straipsniai mutatis mutandis įtraukiami į šį Susitarimą ir tampa jo dalimi.





45 straipsnis Eksporto licencijų išdavimo procedūros 1. Kiekviena Šalis pagal savo kompetencijos sritis užtikrina skaidrumą eksporto licencijų išdavimo procedūrų atžvilgiu ir paskelbia kiekvieną naują eksporto licencijos išdavimo procedūrą arba esamų eksporto licencijų išdavimo procedūrų pakeitimus taip, kad valdžios institucijos, prekiautojai ir kitos suinteresuotosios šalys galėtų su jais susipažinti. Apie juos skelbiama, kai tai praktiškai įmanoma, ne vėliau kaip likus 30 dienų iki naujos eksporto licencijų išdavimo procedūros arba esamų eksporto licencijų išdavimo procedūrų pakeitimo įsigaliojimo ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip šios procedūros arba pakeitimo įsigaliojimo dieną. 2. Skelbiant eksporto licencijų išdavimo procedūras pateikiama ši informacija: a) eksporto licencijų išdavimo procedūrų arba atliktų šių procedūrų pakeitimų tekstas; b) prekės, kurioms taikoma kiekviena eksporto licencijų išdavimo procedūra;

c) kiekvienos procedūros atveju – prašymo išduoti eksporto licenciją teikimo proceso aprašymas ir visi kriterijai, kuriuos pareiškėjas turi atitikti, kad galėtų pateikti prašymą išduoti eksporto licenciją, pvz., veiklos licencijos turėjimas, investicijos sukūrimas ar išlaikymas arba tam tikra įsisteigimo forma veiklai Šalies teritorijoje vykdyti; d) kontaktinis punktas ar punktai, į kuriuos suinteresuotieji asmenys gali kreiptis norėdami gauti daugiau informacijos apie eksporto licencijų išdavimo sąlygas; e) administracinė institucija ar institucijos, kurioms reikia teikti prašymą ar kitus susijusius dokumentus; f) priemonės arba priemonių, kurioms įgyvendinti skirta eksporto licencijų išdavimo procedūra, aprašymas;

g) laikotarpis, kuriuo galios kiekviena eksporto licencijų išdavimo procedūra, išskyrus atvejus, kai procedūra galios tol, kol bus paskelbta nauja informacija apie jos atšaukimą arba pakeitimą; h) jei Šalis eksporto licencijų išdavimo procedūrą ketina naudoti eksporto kvotai administruoti – visas kvotos kiekis ir, jei taikytina, vertė, taip pat kvotos naudojimo pradžios ir pabaigos datos, ir i) visos reikalavimo gauti eksporto licenciją nuostatos ir išimtys, prašymo taikyti tas nuostatas ar išimtis pateikimo tvarka ir jų suteikimo kriterijai.

3. Per 45 dienas nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos kiekviena Šalis kitai Šaliai praneša apie savo esamas eksporto licencijų išdavimo procedūras. Naują eksporto licencijų išdavimo procedūrą priimanti arba esamą eksporto licencijų išdavimo procedūrą keičianti Šalis praneša apie šią procedūrą arba pakeitimą kitai Šaliai per 60 dienų nuo paskelbimo. Pranešant nurodomas (-i) šaltinis (-iai), kuriame (-iuose) skelbiama pagal 2 dalį reikalaujama informacija, ir, kai tinkama, atitinkamas oficialios interneto svetainės adresas. 46 STRAIPSNIS Prekybos teisių gynimo priemonės Šalys patvirtina savo teises ir pareigas pagal: a) GATT 1994 XIX straipsnį; b) Susitarimą dėl apsaugos priemonių; c) Sutarties dėl žemės ūkio 5 straipsnį;

d) GATT 1994 VI straipsnį; e) Antidempingo susitarimą ir f) SKP sutartį.

47 STRAIPSNIS Prekybos apsaugos priemonių skaidrumas 1. Šalys susitaria, kad prekybos apsaugos priemonės (antidempingo, antisubsidijų ir bendrosios apsaugos priemonės) turėtų būti taikomos visapusiškai laikantis susijusių PPO reikalavimų ir remiantis sąžininga ir skaidria sistema. 2. Prieš priimdamos galutinį sprendimą dėl antidempingo arba kompensacinių priemonių, Šalys užtikrina, kad, nedarant poveikio Antidempingo susitarimo 6 straipsnio 5 daliai ir SKP sutarties 12 straipsnio 4 daliai, būtų atskleisti visi esminiai svarstomi faktai, kuriais grindžiamas sprendimas taikyti priemones. Faktai atskleidžiami taip, kad suinteresuotosioms šalims būtų suteikta pakankamai laiko pastaboms pateikti. 3. Kiekvienai suinteresuotajai šaliai suteikiama galimybė per antidempingo ir antisubsidijų tyrimus pareikšti savo nuomonę, nebent tai nepagrįstai trukdytų laiku užbaigti tyrimus. 4. Šiam straipsniui netaikomas šios antraštinės dalies 14 skyrius.



3 SKYRIUS MUITINĖS 48 straipsnis Muitinių bendradarbiavimas 1. Šalys stiprina bendradarbiavimą muitinės klausimų srityje, siekdamos užtikrinti skaidrią prekybos aplinką, lengvinti prekybą, didinti tiekimo grandinių saugumą, skatinti vartotojų saugą, užkirsti kelią prekių, kuriomis pažeidžiamos intelektinės nuosavybės teisės, srautams ir kovoti su kontrabanda bei sukčiavimu. 2. Siekdamos įgyvendinti 1 dalyje nurodytus tikslus ir atsižvelgdamos į esamus išteklius Šalys bendradarbiauja siekdamos, be kita ko: a) tobulinti muitų teisės aktus ir derinti bei paprastinti muitinės procedūras, laikydamosi muitų ir prekybos lengvinimo srityje taikomų tarptautinių konvencijų ir standartų, įskaitant tuos, kuriuos yra parengusi PPO (įskaitant Prekybos lengvinimo susitarimą) ir Pasaulio muitinių organizacija (visų pirma Persvarstytą Kioto konvenciją), ir atsižvelgdamos į Europos Sąjungos parengtas priemones ir geriausią patirtį, įskaitant muitinės strategines direktyvas;

b) nustatyti modernias muitinių sistemas, taip pat susijusias su moderniomis muitinio įforminimo technologijomis, įgaliotųjų ekonominės veiklos vykdytojų nuostatomis, automatine rizika pagrįsta analize ir kontrole, supaprastintomis prekių išleidimo procedūromis, tikrinimu po muitinio įforminimo, skaidriu muitiniu įvertinimu ir muitinių bei įmonių partnerystės nuostatomis; c) užtikrinti, kad būtų lengvinamos ir veiksmingai prižiūrimos atitinkamose jų teritorijose vykdomos perkrovimo operacijos ir vežimas tranzitu per atitinkamas jų teritorijas, užtikrinti visų jų teritorijose esančių susijusių institucijų ir įstaigų bendradarbiavimą ir veiksmų koordinavimą, siekiant lengvinti prekių tranzitą, ir, kai aktualu ir tinkama, išsiaiškinti atitinkamų muitinio tranzito sistemų suderinamumo galimybes;

d) skatinti laikytis aukščiausių profesinės etikos standartų, ypač pasienyje, taikydamos priemones, atitinkančias Pasaulio muitinių organizacijos Arušos deklaracijos principus; e) keistis geriausia patirtimi ir teikti techninę pagalbą planuojant ir užtikrinant aukščiausius profesinės etikos standartus; f) kai tinkama, keistis atitinkama informacija ir duomenimis, laikydamosi viena kitos taisyklių dėl neskelbtinų duomenų konfidencialumo ir asmens duomenų apsaugos; g) kai aktualu ir tinkama, įsitraukti į jų muitinių vykdomus suderintus muitinės veiksmus.



49 straipsnis Administracinė savitarpio pagalba Nedarydamos poveikio šiame Susitarime, visų pirma 48 straipsnyje, numatytam kitų formų bendradarbiavimui, Šalys teikia administracinę savitarpio pagalbą muitinių veiklos srityje pagal I protokolą. 50 straipsnis Muitinis įvertinimas

1. Šalių tarpusavio prekybos muitinis prekių įvertinimas reglamentuojamas į PPO steigimo sutarties 1A priedą įtraukto Susitarimo dėl GATT 1994 VII straipsnio įgyvendinimo 1–17 straipsniais. Šios nuostatos mutatis mutandis įtraukiamos į šį Susitarimą ir tampa jo dalimi. 2. Šalys bendradarbiauja siekdamos bendro požiūrio į su muitiniu įvertinimu susijusius klausimus.

4 SKYRIUS TECHNINĖS PREKYBOS KLIŪTYS 51 straipsnis Tikslas Šio skyriaus tikslas – lengvinti Šalių tarpusavio prekybą prekėmis užkertant kelią nereikalingoms prekybos kliūtims, jas nustatant ir šalinant. 52 straipsnis Taikymo sritis

1. Šis skyrius taikomas visų TPK sutartyje apibrėžtų standartų, techninių reglamentų ir atitikties vertinimo procedūrų, galinčių daryti poveikį Šalių tarpusavio prekybai prekėmis, rengimui, priėmimui ir taikymui.

2. Nepaisant 1 dalies, šis skyrius netaikomas: a) pirkimo specifikacijoms, kurias valdžios sektoriaus įstaigos parengia tokių įstaigų gamybos ar vartojimo poreikiams tenkinti, arba b) SFP sutarties A priede apibrėžtoms sanitarijos ir fitosanitarijos priemonėms, kurioms taikomas šio Susitarimo 5 skyrius. 53 straipsnis Ryšys su TPK sutartimi Šalys patvirtina savo esamas teises ir pareigas viena kitos atžvilgiu pagal TPK sutartį, kuri mutatis mutandis įtraukiama į šį Susitarimą ir tampa jo dalimi. 54 straipsnis Techniniai reglamentai

1. Pagal TPK sutarties 2 straipsnio 2 dalį kiekviena Šalis, laikydamasi jai taikytinų taisyklių ir procedūrų, atlieka planuojamų techninių reglamentų reglamentavimo poveikio vertinimą, atsižvelgdama į turimas su reglamentavimu susijusias ir nesusijusias alternatyvas siūlomam techniniam reglamentui, kurios gali leisti Šaliai siekti teisėtų tikslų.

2. Kiekviena Šalis, rengdama savo techninius reglamentus, remiasi atitinkamais tarptautiniais standartais, išskyrus atvejus, kai tie tarptautiniai standartai būtų neveiksminga ar netinkama priemonė siekiamiems teisėtiems tikslams įgyvendinti. 3. Jei rengdama techninius reglamentus Šalis tarptautiniais standartais nesiremia, ji kitos Šalies prašymu imasi priemonių siekdama užtikrinti, kad būtų nustatyti visi esminiai nukrypimai nuo atitinkamo tarptautinio standarto, ir paaiškina priežastis, kodėl tie standartai laikyti neveiksmingais arba netinkamais siekiamam tikslui įgyvendinti. 4. Kiekviena Šalis peržiūri savo techninius reglamentus, kad jie kuo labiau derėtų su atitinkamais tarptautiniais standartais, be kita ko, atsižvelgdama į visus naujausius atitinkamų tarptautinių standartų pokyčius ar į bet kokį aplinkybių, lėmusių nukrypimą nuo atitinkamo tarptautinio standarto, pasikeitimą. 5. Kiekviena Šalis, rengdama labai svarbius techninius reglamentus, galinčius daryti reikšmingą poveikį prekybai, imasi priemonių pagal atitinkamas savo taisykles ir procedūras užtikrinti, kad būtų nustatyta tvarka, pagal kurią asmenys galėtų reikšti savo nuomonę per viešas diskusijas, išskyrus atvejus, kai staiga kyla ar gali kilti su sauga, sveikata, aplinkos apsauga arba nacionaliniu saugumu susijusių problemų, ir kad šių diskusijų rezultatai būtų skelbiami viešai.



55 straipsnis Standartai 1. Siekdama standartus suderinti kuo platesniu mastu, kiekviena Šalis skatina jos teritorijoje įsteigtas standartizacijos institucijas, taip pat regionines standartizacijos institucijas, kurių narė yra ji arba jos teritorijoje įsisteigusios standartizacijos institucijos: a) dalyvauti, kiek leidžia jų ištekliai, atitinkamų tarptautinių standartizacijos institucijų rengiamų tarptautinių standartų rengimo procese;

b) rengiant savo standartus remtis atitinkamais tarptautiniais standartais, išskyrus tuos atvejus, kai tokie tarptautiniai standartai būtų neveiksmingi ar netinkami, pavyzdžiui, dėl nepakankamo apsaugos lygio arba esminių klimato ar geografinių veiksnių arba esminių technologinių problemų; c) vengti, kad jų darbas dubliuotųsi ar sutaptų su tarptautinių standartizacijos institucijų darbu; d) reguliariai peržiūrėti nacionalinius ir regioninius standartus, kurie nėra pagrįsti atitinkamais tarptautiniais standartais, siekiant juos labiau suderinti su tokiais tarptautiniais standartais;

e) bendradarbiauti su kitos Šalies atitinkamomis standartizacijos institucijomis tarptautinėje standartizavimo veikloje. Bendradarbiaujama gali būti tarptautinėse standartizacijos institucijose arba regioniniu lygmeniu, ir f) skatinti dvišalį jų ir kitos Šalies standartizacijos institucijų bendradarbiavimą. 2. Šalys turėtų keistis informacija apie savo atitinkamus standartizacijos procesus ir apie tai, kokiu mastu rengdamos savo nacionalinius standartus remiasi tarptautiniais, regioniniais ar subregioniniais standartais. 3. Jei į techninio reglamento projektą ar atitikties vertinimo procedūrą turi būti įtraukti standartų reikalavimai, taikomos skaidrumo pareigos, nustatytos šio Susitarimo 58 straipsnyje ir TPK sutarties 2 arba 5 straipsnyje. 4. Tarptautinės standartizacijos organizacijos, Tarptautinės elektrotechnikos komisijos, Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos ir Maisto ir žemės ūkio organizacijos įsteigtos Maisto kodekso komisijos priimti tarptautiniai standartai laikomi atitinkamais tarptautiniais standartais, kaip apibrėžta TPK sutarties 2 bei 5 straipsniuose ir 3 priede, nesudarant kliūčių naudoti kitų tarptautinių standartų.

5. Kitų tarptautinių organizacijų parengtas standartas taip pat gali būti laikomas atitinkamu tarptautiniu standartu, kaip apibrėžta TPK sutarties 2 bei 5 straipsniuose ir 3 priede, jei: a) jį parengė standartizacijos institucija, siekianti bendro sutarimo tarp:

i) dalyvaujančių PPO narių, atstovaujančių visoms nacionalinėms standartizacijos institucijoms jų teritorijoje, kurios yra priėmusios arba ketina priimti standartus dėl dalyko, su kuriuo susijusi tarptautinė standartizacijos veikla, nacionalinių delegacijų, arba ii) dalyvaujančių PPO narių vyriausybinių organizacijų, ir b) jis parengtas laikantis Komiteto sprendimo dėl tarptautinių standartų, gairių ir rekomendacijų, susijusių su TPK sutarties 2 bei 5 straipsniais ir 3 priedu, rengimo principų. 56 straipsnis Atitikties vertinimas 1. 52 straipsnio nuostatos dėl techninių reglamentų rengimo, priėmimo ir taikymo mutatis mutandis taikomos ir atitikties vertinimo procedūroms.

2. Jei Šalis atitikties vertinimo reikalauja kaip patvirtinimo, kad produktas atitinka techninį reglamentą, ji pasirenka atitikties vertinimo procedūras, kurios yra proporcingos susijusiai rizikai, remiantis rizikos vertinimu, įskaitant, kai tinkama, remiantis tiekėjo atitikties deklaracija. 3. Jei Šalis trečiojo asmens atliekamo atitikties vertinimo reikalauja kaip patvirtinimo, kad produktas atitinka techninį reglamentą, ir šios užduoties nėra paskyrusi valdžios institucijai, kaip nurodyta 4 dalyje, ji: a) atitikties vertinimo įstaigoms vertinti pirmiausia naudoja akreditavimą; b) kuo geriau naudojasi tarptautiniais akreditavimo bei atitikties vertinimo standartais ir tarptautiniais susitarimais, prie kurių yra prisijungusios Šalių akreditacijos įstaigos, pvz., taikydama Tarptautinės bendradarbiavimo laboratorijų akreditavimo srityje organizacijos (ILAC) ir Tarptautinio akreditacijos forumo (IAF) mechanizmus;

c) svarsto galimybę prisijungti arba atitinkamai skatina savo atitikties vertinimo įstaigas prisijungti prie taikomų tarptautinių sutarčių ar susitarimų, kuriais siekiama suderinti arba lengvinti atitikties vertinimo rezultatų pripažinimą; d) užtikrina, kad ekonominės veiklos vykdytojai turėtų galimybę rinktis iš atitikties vertinimo įstaigų, Šalies institucijų pripažintų tam tikram produktui;

e) užtikrina, kad atitikties vertinimo įstaigos būtų nepriklausomos nuo gamintojų, importuotojų ir ekonominės veiklos vykdytojų apskritai ir kad tarp akreditavimo įstaigų ir atitikties vertinimo įstaigų nekiltų interesų konfliktų; f) leidžia atitikties vertinimo įstaigoms naudotis subrangovų paslaugomis atliekant su atitikties vertinimu susijusius bandymus ar inspektavimus ir g) vienoje bendroje interneto svetainėje paskelbia įstaigų, kurias ji paskyrė tokiam atitikties vertinimui atlikti, sąrašą ir aktualią informaciją apie kiekvienos iš tokių įstaigų paskyrimo sritį. 4. Nė viena 3 dalies f punkto nuostata nelaikoma draudimu Šaliai reikalauti, kad subrangovai atitiktų tuos pačius reikalavimus, kuriuos būtų reikalaujama, kad atitiktų jį pasamdžiusi atitikties vertinimo įstaiga, jei ji užsakytus bandymus arba inspektavimus atliktų pati. 5. Nė viena šio straipsnio nuostata netrukdo Šaliai reikalauti, kad konkrečių produktų atitikties vertinimą atliktų nurodytos valdžios institucijos. Tokiais atvejais Šalis: a) rinkliavas už atitikties vertinimą apriboja iki apytikslių suteiktų paslaugų sąnaudų ir atitikties vertinimo pareiškėjo prašymu paaiškina, kaip bet kuri rinkliava, kurią ji nustato už tokį atitikties vertinimą, neviršija apytikslių suteiktų paslaugų išlaidų, ir

b) viešai skelbia atitikties vertinimo rinkliavas. 6. Praėjus trejiems metams nuo šio Susitarimo įsigaliojimo Šalys pradeda diskusijas dėl tiekėjo atitikties deklaracijos kaip atitikties esamiems techniniams reglamentams įrodymo pripažinimo, pirmiausia šiose srityse:

a) elektros ir elektroninės įrangos saugos aspektų; b) mašinų saugos aspektų; c) įrangos elektromagnetinio suderinamumo; d) energijos vartojimo efektyvumo, įskaitant ekologinio projektavimo reikalavimus, ir e) tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo.



57 straipsnis Bendradarbiavimas techninių prekybos kliūčių klausimais 1. Šalys stiprina bendradarbiavimą standartų, techninių reglamentų, metrologijos, rinkos priežiūros, akreditavimo ir atitikties vertinimo procedūrų srityse, kad geriau suprastų viena kitos atitinkamas sistemas ir palengvintų patekimą į savo atitinkamas rinkas. Šiuo tikslu Šalys siekia nustatyti ir plėtoti konkretiems klausimams arba sektoriams tinkamus bendradarbiavimo mechanizmus ir iniciatyvas, be kita ko: a) keisdamosi informacija ir patirtimi atitinkamų techninių reglamentų ir atitikties vertinimo procedūrų rengimo ir taikymo srityje;

b) skatindamos savo atitinkamų įstaigų, atsakingų už metrologiją, standartizavimą, atitikties vertinimą ir akreditavimą, bendradarbiavimą ir c) keisdamosi informacija apie pokyčius atitinkamuose su standartais, techniniais reglamentais, atitikties vertinimo procedūromis ir akreditavimu susijusiuose regioniniuose ir daugiašaliuose forumuose. 2. Siekdamos skatinti tarpusavio prekybą Šalys: a) stengiasi sumažinti tarpusavio skirtumus, susijusius su techniniais reglamentais, metrologija, standartizavimu, rinkos priežiūra, akreditavimu ir atitikties vertinimo procedūromis, be kita ko, skatindamos taikyti atitinkamas tarptautiniu mastu sutartas priemones;

b) skatina pagal tarptautines taisykles naudotis akreditavimu kaip priemone atitikties vertinimo įstaigų techniniams gebėjimams ir veiklai vertinti ir c) skatina Kirgizijos Respublikos ir jos susijusių nacionalinių įstaigų dalyvavimą ir, kai įmanoma, narystę Europos ir tarptautinėse organizacijose, kurių veikla susijusi su standartais, atitikties vertinimu, akreditavimu, metrologija ir susijusiomis funkcijomis. 58 straipsnis Skaidrumas 1. Perdavusi siūlomą techninį reglamentą arba atitikties vertinimo procedūrą PPO centriniam pranešimų registrui, Šalis skiria kitai Šaliai bent 60 dienų laikotarpį rašytinėms pastaboms pateikti, išskyrus atvejus, kai staiga kyla arba gali kilti su sauga, sveikata, aplinkos apsauga arba nacionaliniu saugumu susijusių problemų. Šalis apsvarsto pagrįstą prašymą pratęsti šį pastaboms teikti skirtą laikotarpį. 2. Jei Šalis dėl savo siūlomo techninio reglamento ar atitikties vertinimo procedūros gauna kitos Šalies rašytines pastabas, ji:

a) jei kita Šalis to prašo, tas rašytines pastabas aptaria dalyvaujant jos kompetentingai reglamentavimo institucijai tuo metu, kai į tas pastabas dar galima atsižvelgti, ir

b) ne vėliau kaip techninio reglamento arba atitikties vertinimo procedūros paskelbimo dieną raštu atsako į pastabas. 3. Kiekviena Šalis savo atsakymus į pastabas, gautas pateikus 1 dalyje nurodytą pranešimą, paskelbia interneto svetainėje ne vėliau kaip priimto techninio reglamento arba atitikties vertinimo procedūros paskelbimo dieną. 4. Kiekviena Šalis kitos Šalies prašymu pateikia jai informaciją apie savo priimto arba siūlomo priimti techninio reglamento ar atitikties vertinimo procedūros tikslus bei teisinį ir loginį pagrindą. 5. Kiekviena Šalis užtikrina, kad jos priimti techniniai reglamentai ir atitikties vertinimo procedūros būtų paskelbti nemokamoje interneto svetainėje. 6. Kiekviena Šalis papildydama pradinį pranešimą PPO teikia informaciją apie techninio reglamento arba atitikties vertinimo procedūros priėmimą ir įsigaliojimą, taip pat priimtą galutinį tekstą. 7. Nuo techninių reglamentų paskelbimo iki jų įsigaliojimo turi praeiti pagrįstas laikotarpis, kad kitos Šalies ekonominės veiklos vykdytojai galėtų prisitaikyti. „Pagrįstas laikotarpis“ reiškia ne trumpesnį kaip šešių mėnesių laikotarpį, nebent jis būtų neveiksminga priemonė siekiamiems teisėtiems tikslams įgyvendinti.

8. Šalis palankiai apsvarsto kitos Šalies pagrįstą prašymą pratęsti laikotarpį, kuris turi praeiti nuo techninio reglamento priėmimo iki jo įsigaliojimo, gautą iki 1 dalyje nurodyto pastabų teikimo po to, kai PPO buvo perduotas siūlomas techninis reglamentas, termino, nebent delsimas būtų neveiksminga priemonė siekiamiems teisėtiems tikslams įgyvendinti. 59 straipsnis

Žymėjimas ir ženklinimas 1. Šalys susitaria, kad į techninį reglamentą gali būti įtraukti žymėjimo ar ženklinimo reikalavimai arba jis gali būti skirtas tik tokiems reikalavimams. Tokiais atvejais Šalys taiko TPK sutarties 2 straipsnio 2 dalies principus. 2. Jei Šalis nustato privalomo produktų žymėjimo arba ženklinimo reikalavimą: a) ji reikalauja pateikti tik tą informaciją, kuri yra aktuali produkto vartotojams ar naudotojams, arba informaciją, kuria nurodoma, kad produktas atitinka privalomus techninius reikalavimus; b) išskyrus atvejus, kai tai būtina atsižvelgiant į produktų keliamą pavojų žmonių, gyvūnų arba augalų gyvybei ar sveikatai, kaip išankstinės produktų, kurie kitais atžvilgiais atitinka nustatytus reikalavimus, pateikimo jos rinkai sąlygos nereikalauja iš anksto patvirtinti, užregistruoti ar sertifikuoti produktų etiketes ar žymas, taip pat nerenka už tai jokių rinkliavų;

c) jei ji reikalauja, kad ekonominės veiklos vykdytojai naudotų unikalų identifikacinį numerį, tokį numerį kitos Šalies ekonominės veiklos vykdytojams suteikia nepagrįstai nedelsdama ir laikydamasi nediskriminavimo principo; d) jei toliau išvardyti elementai neklaidina, nėra prieštaringi arba keliantys painiavą atsižvelgiant į informaciją, kurią prekes importuojanti Šalis reikalauja pateikti, ta Šalis leidžia: i) informaciją pateikti ne tik prekes importuojančios Šalies reikalaujama kalba, bet ir kitomis kalbomis; ii) naudoti tarptautiniu mastu pripažintas nomenklatūras, piktogramas, simbolius arba grafinius vaizdus ir iii) pateikti ne tik prekes importuojančioje Šalyje reikalaujamą informaciją, bet ir papildomos informacijos;

e) ji sutinka, kad, kaip alternatyva ženklinimui kilmės šalyje, ženklinimas, įskaitant papildomą ženklinimą ar ženklinimo taisymą, būtų atliekamas muitinės sandėliuose arba kitose paskirtose vietose, ir f) kai tikslinga, ji apsvarstys galimybę leisti naudoti laikinas ar nuimamas etiketes arba žymas ar ženklus lydimuosiuose dokumentuose, o ne fiziškai pritvirtintus prie produkto.



60 straipsnis Konsultacijos 1. Šalis gali prašyti konsultacijų su kita Šalimi dėl bet kurio klausimo, susijusio su šiuo skyriumi, pateikdama rašytinį prašymą kitos Šalies TPK skyriaus koordinatoriui. Šalys deda visas pastangas išspręsti klausimą abipusiškai priimtinu būdu ir šiuo tikslu gali sušaukti Bendradarbiavimo komitetą. 2. Patikslinama, kad šiuo straipsniu nedaromas poveikis Šalių teisėms ir pareigoms pagal 14 skyrių. 61 straipsnis TPK skyriaus koordinatorius 1. Kiekviena Šalis paskiria TPK skyriaus koordinatorių ir informuoja kitą Šalį apie jo pasikeitimą. TPK skyriaus koordinatoriai bendradarbiauja siekdami palengvinti šio skyriaus įgyvendinimą ir Šalių bendradarbiavimą visais su TPK sutartimi susijusiais klausimais.



2. Kiekvienas TPK skyriaus koordinatorius vykdo šias funkcijas: a) stebi, kaip įgyvendinamas ir administruojamas šis skyrius, įskaitant visus su standartų, techninių reglamentų ir atitikties vertinimo procedūrų rengimu, priėmimu, taikymu arba vykdymo užtikrinimu susijusius klausimus; b) bendrauja su kitos Šalies TPK skyriaus koordinatoriumi dėl iniciatyvų, kurių Šalys imasi siekdamos stiprinti bendradarbiavimą standartų, techninių reglamentų ir atitikties vertinimo procedūrų rengimo bei tobulinimo srityje ir keistis informacija apie pokyčius su standartais, techniniais reglamentais ir atitikties vertinimo procedūromis susijusiuose nevyriausybiniuose, regioniniuose ir daugiašaliuose forumuose. 3. TPK skyriaus koordinatoriai bendrauja vienas su kitu bet kuriuo sutartu jų funkcijoms vykdyti tinkamu metodu.

5 SKYRIUS SANITARIJOS IR FITOSANITARIJOS KLAUSIMAI 62 straipsnis Tikslas Šio skyriaus tikslas – nustatyti Šalių tarpusavio prekyboje sanitarijos ir fitosanitarijos priemonėms (toliau – SF priemonės) taikytinus principus ir bendradarbiauti gyvūnų gerovės, augalų apsaugos ir atsparumo antimikrobinėms medžiagoms klausimais. Šiame skyriuje nustatytus principus Šalys taiko taip, kad būtų lengvinama prekyba ir nebūtų sukuriama nepagrįstų kliūčių jų tarpusavio prekybai, kartu išlaikant kiekvienos Šalies žmonių, gyvūnų ar augalų gyvybės arba sveikatos apsaugos lygį.

63 straipsnis Daugiašalės pareigos Šalys patvirtina SFP sutartyje nustatytas savo teises ir pareigas.



64 straipsnis Principai 1. Šalys užtikrina, kad SF priemonės būtų rengiamos ir taikomos laikantis proporcingumo, skaidrumo, nediskriminavimo bei mokslinio pagrindimo principų ir atsižvelgiant į tarptautinius standartus (1951 m. gruodžio 6 d. Romoje pasirašytą Tarptautinę augalų apsaugos konvenciją (toliau – IPPC), Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos (toliau – OIE) ir Maisto kodekso komisijos (toliau – Maisto kodeksas) standartus). 2. Kiekviena Šalis užtikrina, kad dėl jos taikomų SF priemonių kitos Šalies teritorija, palyginti su tos Šalies teritorija, nebūtų šališkai ar nepagrįstai diskriminuojama, jei jose vyraujančios sąlygos yra vienodos ar panašios. SF priemonės netaikomos taip, kad jomis būtų užslėptai ribojama Šalių tarpusavio prekyba. 3. Kiekviena Šalis užtikrina, kad SF priemonės, procedūros arba kontrolė būtų įgyvendinamos, o iš kitos Šalies kompetentingų institucijų gauti prašymai pateikti informaciją būtų nagrinėjami nepagrįstai nedelsiant ir dėl importuojamų produktų ne mažiau palankiai kaip dėl vidaus produktų.



65 straipsnis

Importo reikalavimai 1. Importuojančios Šalies importo reikalavimai taikomi visai eksportuojančios Šalies teritorijai, laikantis 64 straipsnio. 2. Sertifikatuose, kurių gali būti reikalaujama norint Šalims tarpusavyje prekiauti maisto ir žemės ūkio prekėmis, nustatyti importo reikalavimai grindžiami IPPC, OIE ir Maisto kodekso principais ir jų atitinkamais standartais, nebent importo reikalavimai būtų paremti moksliniais duomenimis pagrįstu rizikos vertinimu, atliktu pagal SFP sutartyje nurodytas taikytinas tarptautines taisykles. 3. Kirgizijos Respublikos išduodamuose importo leidimuose nustatytais reikalavimais nenustatoma tokių sanitarinių ir veterinarinių sąlygų, kurios būtų griežtesnės nei 2 dalyje nurodytuose sertifikatuose nustatytos sąlygos. Kiekviena Šalis turėtų taikyti suderintus importo sertifikatus, kurie būtų valdomi centriniu lygmeniu ir taikomi visoje eksportuojančios Šalies teritorijoje.



66 straipsnis Su gyvūnų ir augalų sveikata susijusios priemonės Pagal SFP sutartį ir atitinkamus IPPC, OIE ir Maisto kodekso standartus, gaires arba rekomendacijas: a) Šalys pripažįsta kenksmingaisiais organizmais ar liga neužkrėstų teritorijų ir nedidelio kenksmingųjų organizmų ar ligos paplitimo teritorijų sąvoką; b) importuojanti Šalis savo sanitarijos priemones, taikomas eksportuojančiai Šaliai, kurios teritorija yra užkrėsta kenksminguoju organizmu arba liga, grindžia eksportuojančios Šalies priimtu skirstymo į zonas sprendimu, su sąlyga, kad bus užtikrinamas tinkamas importuojančios Šalies apsaugos lygis;

c) nustatydamos kenksmingaisiais organizmais ar liga neužkrėstas teritorijas ir nedidelio kenksmingųjų organizmų ar ligos paplitimo teritorijas, Šalys įvertina įvairius veiksnius, kaip antai geografinę padėtį, ekosistemas, epidemiologinę priežiūrą ir sanitarinės ar fitosanitarinės kontrolės tokiose teritorijose veiksmingumą.



67 straipsnis Patikros ir auditas Importuojančios Šalies patikros ir auditas, atliekami eksportuojančios Šalies teritorijoje pastarosios patikros ir sertifikavimo sistemoms įvertinti ir pripažinti, vykdomi remiantis atitinkamais IPPC, OIE ir Maisto kodekso standartais, gairėmis ir rekomendacijomis. Patikrų ir audito sąnaudas dengia juos atliekanti Šalis. 68 straipsnis Keitimasis informacija ir bendradarbiavimas 1. Šalys aptaria esamas SF ir gyvūnų gerovės priemones ir jų plėtojimą bei įgyvendinimą ir keičiasi atitinkama informacija. Vykdant tokias diskusijas ir keičiantis informacija atitinkamai atsižvelgiama į SFP sutartį ir IPPC, OIE bei Maisto kodekso standartus, gaires ar rekomendacijas. 2. Šalys susitaria bendradarbiauti su maisto sauga, gyvūnų sveikata ir gerove, augalų sveikata, augalų apsauga ir atsparumu antimikrobinėms medžiagoms susijusiais klausimais, keisdamosi informacija, praktinėmis žiniomis ir patirtimi, kad sustiprintų šių sričių pajėgumus. Toks bendradarbiavimas gali apimti techninę pagalbą.

3. Bet kurios iš Šalių prašymu Šalys su SF susijusiems ir kitiems skubiems į šio skyriaus taikymo sritį patenkantiems klausimams apsvarstyti nedelsdamos pradeda dialogą SF klausimais. Bendradarbiavimo komitetas gali priimti šio dialogo vykdymo taisykles.

4. Bendravimui į šio skyriaus taikymo sritį patenkančiais klausimais Šalys paskiria kontaktinius punktus ir reguliariai atnaujina informaciją apie juos. 69 straipsnis Skaidrumas Kiekviena Šalis: a) siekia užtikrinti prekybai taikomų SF priemonių, visų pirma kitos Šalies importuojamoms prekėms taikomų SF reikalavimų, skaidrumą; b) kitos Šalies prašymu per du mėnesius nuo prašymo dienos praneša apie reikalavimus, taikomus konkrečių produktų importui, ir nurodo, ar reikia rizikos vertinimo, ir c) nepagrįstai nedelsdama paštu, faksu arba e. paštu praneša kitos Šalies kontaktiniam punktui apie bet kokį su prekėmis, kuriomis tarpusavyje prekiauja Šalys, susijusį didelį arba reikšmingą pavojų gyvūnų arba augalų sveikatai, įskaitant visas su maisto produktais susijusias ekstremaliąsias situacijas.

6 SKYRIUS PREKYBA PASLAUGOMIS IR INVESTICIJOS

70 straipsnis Tikslas, taikymo sritis ir aprėptis 1. Šalys, patvirtindamos atitinkamus savo įsipareigojimus pagal PPO steigimo sutartį, nustato abipusėms prekybos paslaugomis ir investavimo sąlygoms gerinti būtiną tvarką. 2. Nė viena šio skyriaus nuostata nelaikoma nustatančia kokią nors su viešaisiais pirkimais, kuriems taikomas 9 skyrius, susijusią pareigą. 3. Šis skyrius netaikomas nė vienos iš Šalių teikiamoms subsidijoms. 4. Šalys dar kartą patvirtina savo teisę savo atitinkamoje teritorijoje reglamentuoti taip, kad siektų teisėtų politikos tikslų, kaip antai susijusių su visuomenės sveikatos apsauga, socialinėmis paslaugomis, valstybiniu švietimu, sauga, aplinka, įskaitant klimato kaitos klausimus, visuomenės dorove, socialine ar vartotojų apsauga, privatumu ir duomenų apsauga ir kultūros įvairovės skatinimu bei apsauga.

5. Šis skyrius netaikomas priemonėms, kurios daro poveikį Šalyse įsidarbinti siekiantiems fiziniams asmenims, ar priemonėms, susijusioms su pilietybe, nuolatine gyvenamąja vieta arba nuolatiniu darbu. 6. Šiuo skyriumi Šaliai neužkertamas kelias taikyti fizinių asmenų atvykimą arba laikiną buvimą jos teritorijoje reglamentuojančių priemonių, įskaitant priemones, kurios reikalingos jos sienų vientisumui apsaugoti ir tvarkingam fizinių asmenų judėjimui per sienas užtikrinti, jeigu tokios priemonės taikomos taip, kad neišnyktų ir nesumažėtų nauda, kurią kita Šalis įgyja pagal šį skyrių. Vien tai, kad tam tikros šalies fiziniai asmenys privalo turėti vizą, nereiškia, kad pagal šį skyrių įgyta nauda išnyksta arba sumažėja. 7. Taikant šį skyrių, neatsižvelgiama į Šalies taikomą režimą: a) pagal susitarimą, kuriuo iš esmės liberalizuojama prekyba paslaugomis (įskaitant įsisteigimą paslaugų srityje), atitinkantį GATS V ir V bis straipsnių kriterijus, arba susitarimą, kuriuo iš esmės liberalizuojamas įsisteigimas kitos ekonominės veiklos srityje, atitinkantį tuos pačius kriterijus šios veiklos atžvilgiu;

b) taikomą dėl priemonių, kuriomis numatomas, be kita ko, standartų ar kriterijų, taikomų fizinio asmens ar įmonės leidimų, licencijų ir sertifikatų išdavimui ekonominei veiklai vykdyti, arba prudencinių priemonių pripažinimas.

8. Šis skyrius netaikomas audiovizualiniam sektoriui. 71 straipsnis Apibrėžtys Šiame skyriuje: a) su valdžios įstaigų pavestų funkcijų vykdymu susijusi veikla – nekomerciniais tikslais ir nekonkuruojant su vienu arba daugiau ekonominės veiklos vykdytojų vykdoma veikla, įskaitant teikiamas paslaugas; b) filialas – Šalyje įsisteigusi teisinio subjektiškumo neturinti įmonė, kuri nuolat veikia kaip kitoje Šalyje įsisteigusios patronuojančiosios įmonės skyrius, turi valdymo struktūrą ir yra materialiai aprūpinta derėtis verslo klausimais su trečiaisiais asmenimis, todėl šie tretieji asmenys, nors ir žinodami, kad prireikus atsiras teisinis santykis su patronuojančiąja įmone, kurios buveinė yra kitoje Šalyje, gali sudaryti verslo sandorius patronuojamosios įmonės skyriuje, nesikreipdami tiesiogiai į patronuojančiąją įmonę;

c) tarpvalstybinis paslaugų teikimas – paslaugų teikimas: i) iš vienos Šalies teritorijos į kitos Šalies teritoriją arba

ii) vienos Šalies teritorijoje kitos Šalies paslaugų vartotojams; d) ekonominė veikla – pramoninio, komercinio ar profesinio pobūdžio paslauga ar veikla, arba amatininkų veikla, išskyrus su valdžios įstaigų pavestų funkcijų vykdymu susijusią veiklą; e) įmonė – įsteigtas juridinis asmuo, filialas arba atstovybė; f) įsisteigimas – juridinio asmens įsteigimas arba tokio asmens įsigijimas, įskaitant dalyvavimą valdant kapitalą, arba filialo arba atstovybės įsteigimas Europos Sąjungoje arba Kirgizijos Respublikoje, siekiant sukurti arba toliau palaikyti ilgalaikius ekonominius ryšius;

g) bendrovės viduje perkeliamas asmuo – fizinis asmuo, kuris bent vienus metus iki paraiškos atvykti ir laikinai būti kitoje Šalyje pateikimo dienos buvo įdarbintas Šalies juridinio asmens arba buvo jame partneriu, ir kuris yra laikinai perkeliamas į kitos Šalies teritorijoje esančią įmonę, kuri priklauso tai pačiai grupei kaip ir pagrindinis juridinis asmuo, įskaitant jo atstovybę, patronuojamąją įmonę, filialą ar pagrindinę bendrovę, su sąlyga, kad: i) šis fizinis asmuo priklauso vienai iš šių kategorijų: A) vadovai arba vykdomieji darbuotojai – daugiausia direktorių valdybos arba akcininkų ar jiems lygiaverčio organo vadovaujami ir jų nurodymus gaunantys asmenys, einantys aukštesnes pareigas ir visų pirma vadovaujantys įmonės valdymui ir atliekantys bent šias funkcijas: 1) vadovavimas įmonei arba jos skyriui; 2) kitų priežiūrą atliekančių darbuotojų, specialistų ar administracijos darbuotojų darbo priežiūra ir kontrolė ir 3) asmeniniai įgaliojimai įdarbinti ir atleisti arba rekomenduoti įdarbinti ir atleisti darbuotojus arba atlikti kitus su personalu susijusius veiksmus;



B) specialistai – asmenys, turintys specializuotų įmonei būtinų gamybos, mokslinių tyrimų įrangos, metodų, procesų, procedūrų ar valdymo žinių, arba C) stažuotojai – asmenys, turintys universitetinį išsilavinimą, laikinai perkeliami karjeros arba verslo metodų mokymo tikslais; ii) Europos Sąjungoje, vertinant i papunkčio B dalyje nurodytas žinias, atsižvelgiama ne tik į konkrečiai įmonei svarbias žinias, bet ir į tai, ar fizinis asmuo turi aukštą kvalifikaciją, susijusią su darbu arba profesija, kuriems reikia konkrečių techninių žinių, įskaitant ir tai, ar asmuo yra akredituotos profesijos atstovas; h) Šalies investuotojas – tos Šalies fizinis arba juridinis asmuo, siekiantis vykdyti ar vykdantis ekonominę veiklą per kitoje Šalyje įsteigtą įmonę; i) juridinis asmuo – juridinis subjektas, įsteigtas ar kitaip organizuotas pagal taikytiną teisę, siekiantis ar nesiekiantis pelno, valdomas privačios ar valstybinės nuosavybės teise, įskaitant bet kokią korporaciją, patikos fondą, ūkinę bendriją, bendrąją įmonę, individualiąją įmonę ar asociaciją;

j) Šalies juridinis asmuo – juridinis asmuo, įsteigtas pagal Europos Sąjungos, jos valstybių narių arba Kirgizijos Respublikos teisę ir atitinkamai Europos Sąjungos arba Kirgizijos Respublikos teritorijoje turintis registruotą buveinę, centrinę administraciją arba pagrindinę verslo vietą. Jei pagal Europos Sąjungos, jos valstybių narių arba Kirgizijos Respublikos teisę įsteigtas juridinis asmuo atitinkamai Europos Sąjungos arba Kirgizijos Respublikos teritorijoje turi tik registruotą buveinę arba centrinę administraciją, jis nelaikomas Šalies juridiniu asmeniu, nebent atitinkamai Europos Sąjungos arba Kirgizijos Respublikos teritorijoje vykdo realią ekonominę veiklą. Laivybos bendrovėms, kurios įsteigtos už Europos Sąjungos arba Kirgizijos Respublikos ribų ir kurias kontroliuoja atitinkamai Europos Sąjungos valstybės narės arba Kirgizijos Respublikos piliečiai, taip pat taikomas šis skyrius, jei jų laivai yra registruoti pagal atitinkamus jų teisės aktus Europos Sąjungos valstybėje narėje arba Kirgizijos Respublikoje ir plaukioja su Europos Sąjungos valstybės narės arba Kirgizijos Respublikos vėliava; k) Europos Sąjungos fizinis asmuo ir Kirgizijos Respublikos fizinis asmuo – atitinkamai kurios nors vienos iš Europos Sąjungos valstybių narių pilietis ir Kirgizijos Respublikos pilietis pagal atitinkamai šios Europos Sąjungos valstybės narės arba Kirgizijos Respublikos vidaus įstatymus ir kitus teisės aktus;

l) veikimas – įmonės veikla, valdymas, priežiūra, naudojimas, naudojimasis ja, jos pardavimas ar kitoks perdavimas; m) paslaugos – bet kuriame sektoriuje teikiamos paslaugos, išskyrus paslaugas, teikiamas vykdant oficialias valdžios funkcijas; n) paslaugų teikėjas – fizinis arba juridinis asmuo, siekiantis teikti arba teikiantis paslaugas;

o) Šalies juridinio asmens patronuojamoji įmonė – juridinis asmuo, kontroliuojamas kito tos Šalies juridinio asmens; p) paslaugos teikimas – paslaugos sukūrimas, platinimas, rinkodara, pardavimas arba pristatymas. 72 straipsnis Didžiausio palankumo režimas ir nacionalinis režimas 1. Kirgizijos Respublikos investuotojams ir jų įmonėms Europos Sąjunga įmonių įsisteigimo ir veikimo, siekiant vykdyti ekonominę veiklą jos teritorijoje, atžvilgiu taiko režimą, kuris yra ne mažiau palankus nei tas, kurį ji taiko trečiųjų šalių investuotojams ir jų įmonėms.

2. Europos Sąjungos investuotojams ir jų įmonėms Kirgizijos Respublika įmonių įsisteigimo ir veikimo, siekiant vykdyti ekonominę veiklą jos teritorijoje, atžvilgiu taiko režimą, kuris yra ne mažiau palankus nei tas, kurį ji taiko savo investuotojams ir jų įmonėms arba trečiųjų šalių investuotojams ir jų įmonėms, atsižvelgiant į tai, kuris režimas palankesnis. 3. Patikslinama, kad 1 ir 2 dalyse nurodytas režimas neapima investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo procedūrų, numatytų kituose tarptautiniuose susitarimuose. Esminės nuostatos pagal kitus Šalies su trečiąja šalimi sudarytus tarptautinius susitarimus savaime nėra laikomos režimu pagal šį straipsnį. Pagal tokias nuostatas Šalies taikomos priemonės gali būti laikomos 1 ir 2 dalyse nurodytu režimu ir taip pažeisti šį straipsnį. 4. Šio straipsnio 1–3 dalys netaikomos oro transportui, vidaus vandenų ir jūrų transportui. 73 straipsnis

Horizontalusis paslaugų apribojimas 1. Nepaisant kitų šio skyriaus nuostatų, iš Šalies neturėtų būti reikalaujama dėl į GATS taikymo sritį patenkančių sektorių arba priemonių taikyti palankesnį režimą, nei ta Šalis turi taikyti pagal GATS; tai taikoma dėl kiekvieno paslaugų sektoriaus bei pasektoriaus ir teikimo būdo.

2. Patikslinama, kad paslaugų atžvilgiu į šį Susitarimą įtraukiami, jo dalimi tampa ir taikomi Šalių GATS konkrečių įsipareigojimų sąrašai, įskaitant išlygas, ir, Europos Sąjungos atveju, GATS priedas dėl II straipsnio išimčių (didžiausio palankumo statuso išimčių sąrašas). 74 straipsnis Prudencinė išlyga 1. Nė viena šio Susitarimo nuostata nelaikoma kliūtimi Šaliai nustatyti arba toliau taikyti priemones dėl prudencinių priežasčių, kaip antai siekiant apsaugoti investuotojus, indėlininkus, draudėjus ar finansinių paslaugų teikėją patikėtiniu paskyrusius asmenis, arba užtikrinti Šalies finansų sistemos vientisumą ir stabilumą. Jei tokios priemonės neatitinka šio Susitarimo, jomis neturi būti naudojamasi siekiant išvengti Šalies įsipareigojimų arba pareigų pagal šį Susitarimą. 2. Nė viena šio Susitarimo nuostata nelaikoma reikalavimu Šaliai atskleisti informaciją, susijusią su atskirų klientų reikalais ir sąskaitomis, arba viešųjų subjektų turimą konfidencialią ar privačią informaciją.



75 straipsnis Atsisakymas taikyti palankias nuostatas

Šalis gali atsisakyti taikyti palankias nuostatas pagal šį skyrių kitos Šalies juridiniam asmeniui arba jos teritorijoje šio juridinio asmens įsteigtai įmonei, jei palankias nuostatas taikyti atsisakanti Šalis nustato arba toliau taiko priemones, susijusias su tarptautinės taikos ir saugumo palaikymu, įskaitant žmogaus teisių apsaugą: a) kuriomis draudžiama sudaryti sandorius su tuo juridiniu asmeniu ar jo įmone arba b) kurios būtų pažeistos arba apeitos, jei tam juridiniam asmeniui arba jo įmonei būtų pritaikytos palankios nuostatos pagal šį skyrių, įskaitant atvejus, kai priemonėmis draudžiama sudaryti sandorius su fiziniu asmeniu, kuriam priklauso tas juridinis asmuo arba jo įmonė nuosavybės teise ar kuris juos kontroliuoja. 76 straipsnis Bendrovės viduje perkeliami asmenys 1. Kiekviena Šalis kitos Šalies investuotojams leidžia savo įmonėse įdarbinti tos kitos Šalies fizinius asmenis, jei šie darbuotojai yra bendrovės viduje perkeliami asmenys.

2. 1 dalyje nurodytam fizinių asmenų atvykimui ir laikinam buvimui šalyje taikomi šie laikotarpiai: a) vadovams arba vykdomiesiems darbuotojams – ne daugiau kaip treji metai; b) specialistams – ne daugiau kaip treji metai, ir c) stažuotojams – ne daugiau kaip vieni metai.

3. Toliau taikomi visi Šalių įstatymuose ir kituose teisės aktuose nustatyti reikalavimai dėl atvykimo, buvimo, darbo ir socialinės apsaugos priemonių, įskaitant taisykles dėl buvimo trukmės, minimaliojo darbo užmokesčio ir kolektyvinių sutarčių dėl darbo užmokesčio. 4. Šis straipsnis netaikomas tais atvejais, kai bendrovės viduje perkeliamam asmeniui laikinai būnant ketinama trukdyti ar kitaip daryti poveikį arba trukdoma ar kitaip daromas poveikis darbuotojų ar vadovybės ginčų ar derybų rezultatams.



77 straipsnis Laipsniškas investicijų liberalizavimas Šalys pripažįsta, kad svarbu suteikti viena kitos investuotojams nacionalinį režimą dėl įmonių steigimo ir veikimo atitinkamose jų teritorijose ir apsvarstys tolesnių veiksmų šiuo tikslu galimybę abipusiškai priimtinu pagrindu ir atsižvelgiant į Bendradarbiavimo komiteto rekomendacijas. 78 straipsnis Neveikimo išlyga 1. Kiekviena Šalis deda visas pastangas nesiimti priemonių arba veiksmų, kuriais būtų nustatomos griežtesnės viena kitos investuotojų įmonių steigimo ir veiklos atitinkamose jų teritorijose sąlygos, nei buvo dieną prieš pasirašant šį Susitarimą. 2. Vadovaudamasi partnerystės bei bendradarbiavimo principu ir atsižvelgdama į 13 skyrių, Kirgizijos Respublika informuoja Europos Sąjungą apie savo ketinimą priimti naujus įstatymus arba kitus teisės aktus, kuriais gali būti nustatytos griežtesnės Europos Sąjungos investuotojų įmonių steigimo arba veiklos Kirgizijos Respublikoje sąlygos, nei buvo dieną prieš pasirašant šį Susitarimą.



3. Europos Sąjunga gali prašyti Kirgizijos Respublikos pateikti 2 dalyje nurodytų naujų įstatymų arba kitų teisės aktų projektus ir pradėti dėl jų konsultacijas. 4. Jei naujais Kirgizijos Respublikoje pradedamais taikyti įstatymais arba kitais teisės aktais būtų nustatytos griežtesnės Europos Sąjungos investuotojų įmonių veiklos sąlygos, nei buvo šio Susitarimo pasirašymo dieną, tokie įstatymai arba kiti teisės aktai trejus metus nuo jų įsigaliojimo netaikomi toms įmonėms, kurios jų įsigaliojimo metu jau buvo įsisteigusios Kirgizijos Respublikoje. 5. Patikslinama, kad Kirgizijos Respublikos nediskriminuojant taikomos mokestinės priemonės nelaikomos 4 dalyje nurodytomis griežtesnėmis priemonėmis. 79 straipsnis Tarpvalstybinis paslaugų teikimas 1. Šalys įsipareigoja pagal šio skyriaus nuostatas imtis būtinų priemonių, siekiant laipsniškai sudaryti sąlygas tarpvalstybiniam paslaugų teikimui tarp Šalių, atsižvelgiant į atitinkamų jų paslaugų sektorių išsivystymą. 2. Bendradarbiavimo taryba teikia šio straipsnio įgyvendinimo rekomendacijas.



80 straipsnis Bendradarbiavimas siekiant sukurti į rinką orientuotą paslaugų sektorių Kirgizijos Respublikoje

Šalys bendradarbiauja, siekdamos sukurti į rinką orientuotą paslaugų sektorių Kirgizijos Respublikoje. 81 straipsnis Jūrų transporto paslaugos 1. Šalys įgyvendina neribojamo patekimo į tarptautines jūrų rinkas ir prekybos komercinėmis ir nediskriminacinėmis sąlygomis principą. 2. Taikydamos 1 dalyje nurodytą principą Šalys: a) būsimuose dvišaliuose susitarimuose su trečiosiomis šalimis dėl jūrų transporto paslaugų, įskaitant sausų ir skystų piltinių krovinių gabenimo ir linijinės laivybos paslaugas, nenustato krovinių dalijimosi tvarkos ir per pagrįstą laikotarpį baigia taikyti tokią krovinių dalijimosi tvarką, nustatytą ankstesniuose susitarimuose, ir

b) įsigaliojus šiam Susitarimui, panaikina vienašales priemones ir administracines, technines bei kitas kliūtis, kurios galėtų būti užslėptas apribojamas arba turėtų diskriminacinį poveikį laisvam tarptautinio jūrų transporto paslaugų teikimui, ir jų nenustato. 82 straipsnis Kitos transporto paslaugos

Siekiant užtikrinti suderintą Šalių transporto vystymąsi, pritaikytą prie jų komercinių poreikių, konkrečiuose po šio Susitarimo įsigaliojimo susideramuose Šalių susitarimuose gali būti aptariamos abipusio patekimo į rinką ir vežimo keliais, geležinkeliais, vidaus vandenų keliais ir, jei taikytina, oro transporto paslaugų teikimo sąlygos.

7 SKYRIUS KAPITALO JUDĖJIMAS, MOKĖJIMAI, PERVEDIMAI IR LAIKINOSIOS APSAUGOS PRIEMONĖS 83 straipsnis Einamoji sąskaita Nedarant poveikio kitoms šio Susitarimo sąlygoms, Šalys leidžia vykdyti mokėjimus, susijusius su Šalių tarpusavio mokėjimų balanso einamosios sąskaitos sandoriais, laisvai konvertuojama valiuta ir atitinkamai laikantis per 1944 m. liepos 22 d. Jungtinių Tautų konferenciją pinigų ir finansų klausimais priimto Tarptautinio valiutos fondo susitarimo straipsnių. 84 straipsnis Kapitalo judėjimas

1. Sandorių, įtraukiamų į mokėjimų balanso kapitalo ir finansinę sąskaitą, atžvilgiu nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos kiekviena Šalis užtikrina laisvą kapitalo judėjimą, susijusį su tiesioginėmis investicijomis, atliekamomis pagal jos teritorijoje taikytiną teisę ir 6 skyrių, ir su tokio investuoto kapitalo ir bet kokio iš jo gauto pelno likvidavimu arba repatrijavimu.

2. Nedarant poveikio kitoms šio Susitarimo nuostatoms, nė viena Šalis nenustato jokių naujų apribojimų Europos Sąjungos valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos rezidentų kapitalo judėjimui bei einamiesiems mokėjimams ir negriežtina esamų susitarimų. 3. Šalys konsultuojasi tarpusavyje, siekdamos palengvinti tarpusavio kapitalo judėjimą, kad būtų skatinama prekyba ir investicijos. 85 straipsnis Įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kapitalo judėjimu, mokėjimais ar pervedimais, taikymas 1. 82 ir 83 straipsniais neužkertamas kelias Šaliai taikyti savo įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su: a) bankrotu, nemokumu arba kreditorių teisių apsauga; b) finansinių priemonių išleidimu ar prekyba jomis; c) kapitalo judėjimo, mokėjimų ar pervedimų finansine atskaitomybe ar apskaita, kai būtina padėti teisėtvarkos arba finansų reguliavimo įstaigoms; d) nusikalstama ar baudžiamąja veika, apgaule arba sukčiavimu;



e) užtikrinimu, kad būtų laikomasi teismine tvarka priimtų nutarčių ar sprendimų, arba f) socialinės apsaugos, valstybinės senatvės pensijos ar privalomosiomis taupymo sistemomis. 2. 1 dalyje nurodyti įstatymai ir kiti teisės aktai neturi būti taikomi šališkai arba diskriminuojamai arba taip, kad būtų užslėptai ribojamas kapitalo judėjimas, mokėjimai ar pervedimai. 86 straipsnis Laikinosios apsaugos priemonės 1. Išimtinėmis aplinkybėmis, kai kyla arba gali kilti didelių su Kirgizijos Respublikos arba Europos Sąjungos valstybės narės, kurios valiuta yra ne euras, pinigų ir valiutų kurso politikos veikimu arba Europos Sąjungos ekonominės ir pinigų sąjungos veikimu susijusių sunkumų, susijusi Šalis gali ne ilgesniam kaip šešių mėnesių laikotarpiui nustatyti arba toliau taikyti kapitalo judėjimo, mokėjimų arba pervedimų apsaugos priemones. 2. 1 dalyje nurodytos priemonės taikomos tik tiek, kiek tikrai būtinos.



87 straipsnis Apribojimai, taikomi dėl mokėjimų balanso ir išorės finansinių sunkumų

1. Jei Šalis patiria didelių mokėjimų balanso ar išorės finansinių sunkumų arba jų grėsmę, ji gali nustatyti arba toliau taikyti ribojamąsias priemones kapitalo judėjimui, mokėjimams ar pervedimams. 2. 1 dalyje nurodytos priemonės: a) jei taikytina, atitinka Tarptautinio valiutos fondo steigimo sutarties straipsnius; b) nėra griežtesnės negu būtina dideliems mokėjimų balanso arba išorės finansiniams sunkumams ar jų grėsmei pašalinti; c) laikinos ir palaipsniui nutraukiamos, 1 dalyje nurodytoms aplinkybėms gerėjant; d) nedaro nereikalingos žalos kitos Šalies komerciniams, ekonominiams ir finansiniams interesams;

e) nėra mažiau palankios kitai Šaliai nei ne Šaliai panašiose situacijose. 3. Norėdama apsaugoti savo išorės finansinę poziciją arba mokėjimų balansą kiekviena Šalis gali nustatyti ribojamąsias priemones, skirtas prekybai prekėmis. Tokios priemonės turi atitikti GATT ir Susitarimą dėl 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos Mokėjimų balanso nuostatų. 4. Norėdama apsaugoti savo išorės finansinę poziciją arba mokėjimų balansą kiekviena Šalis gali nustatyti ribojamąsias priemones, skirtas prekybai paslaugomis. Šios priemonės turi atitikti GATS XII straipsnį. 5. Toliau taikydama arba nustačiusi 1 ir 2 dalyse nurodytas priemones Šalis nedelsdama apie jas praneša kitai Šaliai.

6. Jei pagal šį straipsnį nustatomi arba toliau taikomi apribojimai, nedelsiant surengiamos konsultacijos Bendradarbiavimo komitete, išskyrus atvejus, kai konsultacijos rengiamos kituose forumuose. Per konsultacijas įvertinami mokėjimų balanso arba išorės finansiniai sunkumai, dėl kurių imtasi atitinkamų priemonių, atsižvelgiant į, be kita ko, šiuos veiksnius: a) mokėjimų balanso arba išorės finansinių sunkumų pobūdį ir mastą; b) tarptautinę ekonominę ir prekybos aplinką ir

c) galimas kitas taisomąsias priemones. 7. Per 6 dalyje nurodytas konsultacijas aptariama, ar ribojamoji priemonė atitinka 1 ir 2 dalis. Remiamasi visais atitinkamais statistinio arba faktinio pobūdžio duomenimis, kuriuos pateikia Tarptautinis valiutos fondas, jei tokių duomenų yra, o darant išvadas atsižvelgiama į Tarptautinio valiutos fondo atliktą atitinkamos Šalies mokėjimų balanso ir išorės finansinės padėties vertinimą.

8 SKYRIUS Intelektinės nuosavybės teisės A SKIRSNIS BENDROSIOS NUOSTATOS

88 straipsnis Tikslai Šio skyriaus tikslai: a) lengvinti Šalių tarpusavio inovacinių ir kūrybinių produktų ir paslaugų gamybą ir komercializaciją, taip prisidedant prie darnesnės ir įtraukesnės Šalių ekonomikos; b) lengvinti ir valdyti Šalių tarpusavio prekybą ir mažinti jos iškraipymus bei kliūtis ir c) užtikrinti tinkamą ir veiksmingą intelektinės nuosavybės teisių apsaugos ir gynimo lygį.



89 straipsnis Pareigų pobūdis ir taikymo sritis 1. Šalys įgyvendina su intelektinės nuosavybės teisėmis susijusias tarptautines sutartis, kurių šalys jos yra, įskaitant TRIPS sutartį. Šiuo skyriumi papildomos ir konkrečiai išdėstomos kiekvienos Šalies teisės ir pareigos pagal TRIPS sutartį ir kitas tarptautines intelektinės nuosavybės srities sutartis, kurių šalys jos yra.

2. Šiame skyriuje terminas „intelektinės nuosavybės teisės“ – teisės, apimančios visas intelektinės nuosavybės kategorijas, nurodytas šio skyriaus susitarimo 92–136 straipsniuose ir TRIPS sutarties II dalies 1–7 skirsniuose. 3. Intelektinės nuosavybės teisių apsauga apima apsaugą nuo nesąžiningos konkurencijos, kaip nustatyta 1883 m. kovo 20 d. Par