Specialioji ataskaita Ar ERPF lėšomis buvo 
sėkmingai remiamas 
verslo inkubatorių 
vystymas?LT 2014  Nr. 07
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2014
ISBN 978-92-872-0128-7
doi:10.2865/33727
© Europos Sąjunga, 2014
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
LT 2014  Nr. 07
Specialioji ataskaita Ar ERPF lėšomis buvo 
sėkmingai remiamas 
verslo inkubatorių 
vystymas?
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą )
02
 Turinys
Dalys
 Žodynėlis
I–VII  Santrauka
1–9 Įvadas
10–17 Audito apimtis ir tikslai
18–78 Pastabos
19–28 Infrastruktūros kokybė iš esmės buvo gera, tačiau inkubatorių efektyvumas buvo nepakankamas
20–23  Daugeliu atvejų inkubatorių infrastruktūra buvo tinkamai pritaikyta bei pastatyta ir įrengta kaip planuota
24–28 Audituoti verslo inkubatoriai, palyginti su lyginamaisiais inkubatoriais, buvo mažiau veiksmingi
29–58 Audituoti ERPF remti inkubatoriai nepakankamai pasinaudojo gerąja praktika
31–34 Kai verslo inkubatoriai buvo įsteigti, per mažai dėmesio buvo skirta jų verslo rėmimo funkcijų 
veiksmingumui
35–48 Inkubacinės paslaugos buvo menkai susijusios su klientų poreikiais
49–51 Stebėjimo sistemos inkubatoriuose nepateikė tinkamos valdymo informacijos
52–58 Inkubatorių finansinis tvarumas buvo nesuderinamas su tikslu teikti tinkamas inkubacines paslaugas 
atitinkamoms įmonėms
59–72 ERPF valdymo sistemos nebuvo skirtos verslo inkubatorių teikiamų paslaugų efektyvumui
60–68 Inkubatorių atrankos procedūroje nebuvo pakankamai atsižvelgta į kai kuriuos pagrindinius inkubacinės 
veiklos elementus
69–72 Nebuvo reikalaujama, kad ERPF bendrai finansuojami inkubatoriai tęstų inkubacinę veiklą pakankamai ilgą 
laiką
03 Turinys
73–78 Gerąją praktiką skatinti trukdė tai, kad Europos Komisija nepakankamai skleidė žinias
79–85 Išvados ir rekomendacijos
 Priedas.  Audituotų inkubatorių sąrašas
 Komisijos atsakymai
04
 Žodynėlis
Atskyrimas : Atskiros įmonės susikūrimas, kai atsiskiria esamos įmonės ar organizacijos padalinys ar dalis, ir ji tampa 
atskiru subjektu.
EBN : Europos verslo ir inovacijų centrų tinklas.
EC-BIC inkubatorius : Inkubatorius, kuris yra Europos verslo ir inovacijų centrų tinklo sertifikuotas narys.
ERPF : Europos regioninės plėtros fondas.
Inkubacinė programa : Individualiai parengtas dokumentas, kuriame aprašyti kiekvienos individualios 
inkubatoriuje įsikūrusios naujai įsteigtos įmonės planuojami įvykiai ir veiksmai. Inkubacinės programos tikslas – 
nustatyti kliento įmonės verslo tikslus bei atitinkamus išteklius ir paslaugas, kuriais būtų remiamas jos vystymas. 
Programos įgyvendinimas ir verslo tikslų įvykdymas stebimas naudojant rodiklius.
Klientas : Verslininkas arba įmonė, gaunanti pagalbą pagal bendradarbiavimo sutartį su verslo inkubatoriumi. Ši 
pagalba gali būti susijusi su infrastruktūros nuoma ir (arba) dalyvavimu verslo rėmimo veikloje.
MVĮ : Mažos ir vidutinės įmonės. Šią kategoriją sudaro įmonės, kuriose dirba mažiau kaip 250 darbuotojų ir kurių 
metinė apyvarta neviršija 50 milijonų eurų ir (arba) metinė balanso suma neviršija 43 milijonų eurų.
Naujai įsteigta įmonė : Naujai įsteigta įmonė ar partnerių grupė, vykdanti pradinį savo prekės ar paslaugos vystymą 
ir atliekanti rinkos tyrimus.
Potenciali spartaus augimo įmonė : Įmonė, kurios veiklos rezultatai yra geresni arba tikėtinai bus geresni, palyginti 
su bendrais jos pramonės sektoriaus ar rinkos rezultatais.
Regioninė inovacijų strategija (RIS) : Dokumentas, kuriame sistemingai ir atsižvelgiant į tikslus apibrėžiami 
regioniniai prioritetai, ir nagrinėjama, kokius veiksmus taikyti, kad mokslo ir verslo organizacijos vystytų vietos 
inovacijas.
Tinklų kūrimas : Verslo veikla, apimanti su verslu susijusius žmones ir verslininkus, užmezgančius asmeninius ryšius 
ir organizuojančius verslo galimybes.
Virtuali inkubacija : Sistema, pagal kurią įmonė gali pasinaudoti inkubatoriaus parama ir faktiškai nebūti įsikūrusi 
inkubatoriaus patalpose.
Žvalgymosi veikla : Aktyvi klientų paieška ir potencialių rinkų tyrimas.
05
 Santrauka
IV
Nuviliančius audituotų inkubatorių rezultatus galima 
paaiškinti tuo, kad buvo ribotai taikoma nustatytoji 
geroji praktika. Visų pirma, kai inkubatoriai buvo stei ­
giami, per mažai dėmesio buvo skirta jų verslo rėmimo 
funkcijų veiksmingumui. Antra, inkubacinės paslaugos 
nebuvo nuosekliai siejamos su klientų verslo tikslais. 
Trečia, stebėjimo sistemos inkubatoriuose nepateikė 
tinkamos valdymo informacijos. Pagaliau inkubacinę 
veiklą vykdyti trukdė finansinio tvarumo trūkumai.
V
Valdymo institucijos lygmeniu valdymo sistemos buvo 
per daug susietos su rezultatais ir buvo nepakankamai 
atsižvelgta į verslo inkubatorių pagrindinę veiklą. Be 
to, vykdant inkubatorių atrankos bendrajam finansa ­
vimui procedūrą, nebuvo atsižvelgta į kelis inkubaci ­
nei veiklai svarbius aspektus, pavyzdžiui, darbuotojų 
kvalifikaciją, inkubacinių paslaugų apimtį ir svarbą bei 
finansinį tvarumą. Daugeliu atvejų nebuvo įvertinta 
tikėtina nauda regioninei ekonomikai.
VI
Nors Komisija dėjo pastangų, siekdama gauti žinių 
apie verslo inkubatorių Europoje veiklą ir ypatybes, 
jos teikta parama negali būti laikoma pakankama. 
Komisijos veikla, skirta skatinti inkubatorių veiklą ir 
gerąją praktiką, buvo pernelyg ribota, kad būtų galima 
sumažinti „nepatyrusių“ ir „nebrandžių“ bendrai finan ­
suojamų inkubatorių nesėkmės riziką.I
Mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) vaidmuo svarbus skati ­
nant ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą. Todėl 
pastaraisiais metais paramos teikimas MVĮ tampa vis 
svarbesniu politiniu prioritetu. Paskutiniais dviem 
programavimo laikotarpiais iš struktūrinių fondų skirta 
parama MVĮ atitinkamai sudarė 23 ir 15  milijardų  eurų. 
Verslo inkubatoriai skirti remti veiklą pradedančių įmo ­
nių sėkmingą steigimą ir tolesnį vystymą.
II
Pagrindinis audito tikslas buvo įvertinti, ar iš Europos 
regioninės plėtros fondo (ERPF) bendrai finansuojamo ­
mis verslo inkubacijos priemonėmis buvo sėkmingai 
remiamos didelį potencialą turinčios veiklą pradedan ­
čios įmonės. Audito grupė atliko inkubatorių imties 
auditą vietoje keturiose valstybėse narėse. Ji taip pat 
lankėsi šių valstybių narių valdymo institucijose ir 
atliko išplėstinės imties palyginimą, įtraukdama dar 
dviejų valstybių narių inkubatorius.
III
Audito Rūmai daro išvadą, kad ERPF lėšomis buvo 
reikšmingai prisidėta prie verslo inkubatorių infra­
struktūros sukūrimo, visų pirma valstybėse narėse, 
kuriose šis verslo rėmimo būdas buvo santykinai retas. 
Tačiau audituotų inkubatorių veiksmingumas buvo 
nežymus.
Santrauka 06
VII
Audito Rūmai rekomenduoja, kad:
Pirma, Komisija turėtų pareikalauti iš valstybių narių, 
kad jos leistų steigti naujus inkubatorius naudoda ­
mos ES bendrąjį finansavimą, atsižvelgiant į šias 
aplinkybes:
a) verslo inkubatoriai turėtų būti steigiami remiantis 
detaliais ir tikroviškais verslo planais, ypatingą 
dėmesį skiriant jų ne pelno inkubacinės veiklos 
tvarumui;
b) nuo pat pradžių inkubacinę veiklą turėtų vykdyti 
kvalifikuoti darbuotojai, galintys teikti atitinkamą 
individualią paramą klientams ir būsimiems poten ­
cialiems verslininkams;
c) inkubatoriai turėtų aktyviai ieškoti ir susirasti naujų 
klientų, nepriklausomai nuo jų geografinės kilmės, 
atsižvelgiant į klientus, turinčius novatoriškų verslo 
idėjų ir su dideliu augimo potencialu, siekiant kiek 
įmanoma padidinti viešojo finansavimo efektyvu ­
mą ir ES lėšų pridėtinę vertę;
d) kiekvienos kliento įmonės inkubacinis procesas 
turėtų prasidėti nuo išsamios, specialios inkubaci ­
nės programos parengimo. Turėtų būti stebimas 
šios programos įgyvendinimas ir vertinamas verslo 
tikslų pasiekimo lygis;
e) inkubatoriai turėtų teikti paslaugas įmonėms nere ­
zidentėms, tokiu būdu sudarant galimybę padidin ­
ti inkubacinės paramos įtaką vietinei verslo ben ­
druomenei ir pagerinti tinklų kūrimo galimybes;
f) inkubatoriai turėtų sukurti stebėjimo sistemą, 
pagrįstą ne tik iš jų pačiu veiklos gautais duome ­
nimis, bet taip pat paramą gavusių klientų verslo 
duomenimis.Antra, Komisija turėtų pareikalauti iš valstybių narių 
institucijų, kad jos, nustatydamos ERPF bendrai finan ­
suojamų inkubatorių projektų atrankos ir priežiūros 
procedūras, įtrauktų šiuos elementus:
g) nustatant projektų atrankos kriterijus, daugiau 
dėmesio turėtų būti skirta tikėtiniems projektų 
rezultatams, o ne fiziniams išdirbiams;
h) projekto vertinimo proceso metu ir nustatant su ­
tartinius įsipareigojimus reikėtų daugiau pasiremti 
ekspertų žiniomis apie verslo inkubatorių veiklą;
i) viešosios paramos lygis turėtų būti pagrįstas inku ­
batoriaus projekto nustatytų rezultatų prognoze. 
ERPF išmokų vertė turėtų būti susieta su inkubato ­
riaus pasiektais rezultatais;
j) turėtų būti suderintas tvarumo laikotarpis, siekiant 
atitikti faktinį iš ERPF bendrai finansuojamo verslo 
inkubatorių turto gyvavimo ciklą.
Trečia, Komisija turėtų:
k) atnaujinti žinias apie verslo inkubacijos veiksmin ­
gumą ir efektyvumą ir jas pritaikyti, siekiant užti ­
krinti, kad ERPF parama atitiktų verslo inkubacijos 
sektoriaus poreikius;
l) dėti pastangas remiant verslo inkubatorių, visų pir ­
ma gaunančių ES paramą, bendruomenę, pavyz ­
džiui, organizuojant keitimąsi žiniomis ir patirtimi 
su atsakingomis valstybių narių institucijomis. Ši 
iniciatyva turėtų apimti visus verslo inkubatorius, 
kurie galėtų pateikti savo sėkmės istorijas, dalin ­
tis žiniomis ir gauti tarpusavio pagalbą Europos 
lygmeniu.
07
 Įvadas
Kodėl verslo inkubatoriai 
yra svarbūs?
01 
Mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) vaid­
muo svarbus skatinant ekonomikos 
augimą ir darbo vietų kūrimą. Apskai ­
čiuota, kad iš viso Europos 20,7 mili ­
jono MVĮ apima 67 % visų darbo vietų 
ir 58 %1 bendrosios pridėtinės vertės2. 
Todėl pastaraisiais metais paramos tei ­
kimas MVĮ tampa vis svarbesniu Euro ­
pos politiniu prioritetu. Ypatingas dė ­
mesys MVĮ sektoriui skirtas Lisabonos 
strategijoje. Vėliau strategijoje „Europa 
2020“ buvo pabrėžta MVĮ ir inovacijų 
svarba Europos Sąjungos ekonomikai 
bei jų vaidmuo siekiant pažangaus, 
tvaraus ir integracinio augimo.
02 
Verslo inkubatoriai aktyviai siekia teikti 
visapusišką pagalbą naujam verslui. Ši 
parama labiausiai reikalinga įmonės 
gyvavimo ciklo pradžioje, kuomet išky ­
la didžiausia jos bankroto rizika. Audito 
Rūmų verslo inkubatoriaus apibrėžtis 
pateikta 1 langelyje .03 
Pagal paskelbtus mokslinius tyrimus 
inkubacinę pagalbą gavusios MVĮ žy ­
miai rečiau bankrutuoja keliais pirmai ­
siais metais po jų įsteigimo. Bendras 
naujų įmonių trejų metų gyvavimo 
rodiklis yra apie 56 %3, o verslo inkuba ­
torių remtų įmonių apie 90 %4.
04 
Inkubacinis procesas veiksmingiausias 
tuomet, kai jis yra individualiai pritai ­
kytas konkretiems verslininko porei ­
kiams. Paramos apimtis, įvairiapusiš ­
kumas ir intensyvumas priklauso nuo 
įvairių veiksnių. Iš esmės tai priklauso 
nuo remiamos įmonės gyvavimo ciklo 
etapo (pavyzdžiui, įsteigimas, išplė ­
timas), rinkos sektoriaus, kuriame ji 
vykdo savo veiklą (pavyzdžiui, informa ­
cinės ir ryšių technologijos, biotechno ­
logijos) ir nuo verslo rūšies (pavyzdžiui, 
veiklos pradžia,atskyrimas)5.
Verslo inkubatoriaus apibrėžtis
Verslo inkubatorius – organizacija, skirta remti sėkmingą įmonių steigimą ir jų tolesnį vystymą. Jis dažnai 
suteikia galimybę naudotis fizine verslo infrastruktūra, individualiai pritaikytomis verslo rėmimo paslaugomis 
ir tinklų kūrimo galimybėmis.
Inkubatoriai yra labai skirtingi. Visų pirma skiriasi jų siūlomų inkubacinių programų taikymo sritis, vidinė orga ­
nizacija, ekonomikos sektorius, kuriame jie specializuojasi, ir jų aptarnaujamų klientų tipai.1 langelis1 ECORYS, „EU SMEs in 2012: at 
the crossroads“, Europos 
Komisija, 2012 m. rugsėjo mėn. 
(http://ec.europa.eu/
enterprise/policies/sme/
facts ­figures ­analysis/
performance ­review/files/
supporting ­documents/2012/
annual ­report_en.pdf ).
2 Bendroji pridėtinė vertė tai 
pagamintų produktų ir 
paslaugų vertė, atėmus visų 
šiai gamybai tiesiogiai 
priskirtinų išteklių ir žaliavų 
sąnaudas.
3 Eurostatas: http://epp.
eurostat.ec.europa.eu/
statistics_explained/index.
php/
Business_demography_
statistics
4 Europos verslo ir inovacijų 
centrų tinklas (EBN) nustatė, 
kad inkubaciniu laikotarpiu 
įmonių gyvavimo rodiklis 
buvo 92 %, o praėjus 
3 metams – 90 %. „BIC 
Observatory 2012©“ ataskaita 
(http://www.ebn.be/assets/
assets/pdf/2012/bic_
obs_2012.pdf ). 
JK verslo inkubacijos uždaroji 
akcinė bendrovė pranešė, kad 
inkubacijos laikotarpiu 
gyvavimo rodiklis buvo 98 %, 
o po 5 metų – 87 % ( http://
www.ukbi.co.uk/resources/
business­ incubation.aspx ). 
JAV Nacionalinė verslo 
inkubacijos asociacija pranešė, 
kad gyvavimo rodiklis po 
penkerių metų buvo 87 %; 
„2012 State of the Business 
Incubation Industry“ (Verslo 
inkubacijos pramonės būklė 
2012 m.).
5 Žr. 14 dalį.
08 Įvadas
05 
Trys tipiniai inkubacinės veiklos etapai 
nustatyti Europos Komisijos pažan ­
giajame vadove, skirtame su inovaci ­
jomis susijusiems inkubatoriams (IBI)6. 
Kiekviename etape vykdytos veiklos 
pavyzdžiai pateikti 1 diagramoje .
a) Preinkubacija. Šis etapas apima 
veiklą, skirtą remti potencialius 
verslininkus vystant verslo idėjas, 
verslo modelius ir verslo planus. 
Tikslas – padidinti galimybę, kad 
verslininkai galės veiksmingai su ­
kurti savo verslą ir sėkmingai per ­
eis į veiklos pradžios etapą. Šiame 
etape teikiamos tipinės paslaugos 
yra verslo idėjos pirmasis įvertini ­
mas ir individualios konsultacijos 
apie visus aspektus rengiant verslo 
planą.
b) Inkubacija. Šis etapas prasideda 
tuomet, kai MVĮ pradeda savo 
veiklą, ir baigiasi, kai ji tampa 
savarankiška ir pasirengusi ne ­
priklausomai vykdyti savo veiklą 
laisvoje rinkoje. Šis etapas trun ­
ka apie trejus metus. Tuo metu 
inkubatorius verslininkams suteikia 
galimybę pasinaudoti lėšomis, mokymu ir konsultavimu, taip pat 
potencialių verslo ir technologijų 
partnerių tinklais, biurų plotu ir, 
tam tikrais atvejais, pilnai įreng ­
tomis laboratorijomis, seminarais 
ir prototipų kūrimo paslaugomis. 
Fizinė inkubacija (kai įmonės iš 
tikrųjų yra inkubatoriuje) yra svarbi 
kai kuriuose ekonomikos sekto ­
riuose (pavyzdžiui, biotechnologijų 
ir pažangiųjų medžiagų). Tačiau 
kai kuriuose sektoriuose (pavyz ­
džiui, programinės įrangos kūrimo) 
virtuali inkubacija taip pat gali būti 
veiksminga išeitis.
c) Postinkubacija. Šis etapas apima 
veiklą, kuomet įmonė įgavo veiklos 
ir finansinę nepriklausomybę ir gali 
funkcionuoti be išorės pagalbos. 
MVĮ vis dar gali prireikti įvairių 
paslaugų – pavyzdžiui, priemonių, 
kuriomis būtų galima padidinti jos 
pardavimų lygį, patobulinti jos na ­
šumo procesus taikant, pavyzdžiui, 
internacionalizavimo metodus 
arba diegiant inovacijas.
Trijų inkubacinio proceso etapų schema1 diagrama
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos paskelbtu pažangiuoju vadovu.Preinkubacija Inkubacija Postinkubacija
 ο Novatoriškumo vertinimas
 ο Verslo plano parengimas
 ο Mokymas ο Prieiga prie finansavimo
 ο Konsultavimas, mentoriaus skyrimas ir 
mokymas
 ο Fizinis priėmimas, laboratorijos ir 
seminarai
 ο Komercializacija
 ο Pažangus verslo planavimas
 ο Verslo partnerių asociacija ο Verslo vystymas
 ο Internacionalizavimas
 ο Grupių kūrimas
 ο Tinklų kūrimas
Verslo idėja Naujai įsteigta įmonė Tvari MVĮ 6 Europos Komisija, 2010 m. 
vasario mėn. ( http://ec.europa.
eu/regional_policy/sources/
docoffic/2007/working/
innovation_incubator.pdf ).
09 Įvadas
Kaip Europos regioninės 
plėtros fondas (ERPF) 
remia verslo 
inkubatorius?
06 
Pagrindiniai ES sanglaudos politikos 
tikslai yra regioninė konvergencija, 
Europos teritorinis bendradarbiavimas 
bei regioninės konkurencijos ir užim ­
tumo didinimas. Struktūriniai fondai ir 
visų pirma Europos regioninės plė ­
tros fondas (ERPF) yra pagrindiniai ES 
finansavimo šaltiniai, skirti MVĮ rėmimo 
programoms.
07 
Struktūriniai fondai planuojami ir 
jų biudžetas sudaromas septynerių 
metų laikotarpiui. Bendras struktū ­
rinių fondų biudžetas 2000–2006 m. 
programavimo laikotarpiu buvo apie 
225 milijardai eurų, o 2007–2013 m. 
laikotarpiu – apie 345  milijardai  eurų. 
MVĮ skirtos lėšos sudarė, atitinkamai, 
23 ir 15  milijardų  eurų. Duomenų apie 
sumas, specialiai skirtas verslo inkuba ­
torių vystymui, nėra.
08 
Struktūriniams fondams taikomas pasi ­
dalijamasis valdymas. Galutinė atsako ­
mybė už struktūrinių fondų valdymą 
tenka Komisijai. Ji vertina nacionalinių 
valdymo sistemų veikimą ir tvirtina 
veiksmų programas. Veiksmų progra ­
mose nustatytas priemones, visų pirma 
projektų atranką, įgyvendina valstybių 
narių institucijos.09 
Šios ataskaitos tikslais bendrai iš ERPF 
finansuojami verslo inkubatorių pro ­
jektai gali būti padalinti į du atskirus 
etapus:
I etapas: steigimas  
Šis etapas prasideda tuomet, kai 
pasirašomas susitarimas dėl dotaci ­
jos. Projekto vadovas pradeda rengti 
infrastruktūros statybų (ar moderniza ­
vimo) planus ir vykdyti būtinos įrangos 
pirkimą. Jis baigiasi, kai inkubatorius 
yra įsteigtas, personalas sukomplek ­
tuotas, jis yra fiziškai pasirengęs vykdy ­
ti veiklą ir kai investicijos yra baigtos 
tvarkyti teisiniu ir finansiniu požiūriais. 
Tuomet inkubatorius yra pasirengęs 
priimti savo pirmąsias įmones klientes. 
Šis etapas paprastai trunka iki dvejų 
metų.
II etapas: veikla  
Šis etapas prasideda tuomet, kai pri ­
imami pirmieji inkubatoriaus klientai 
ir prasideda inkubacinis procesas; jis 
trunka iki tvarumo periodo pabaigos 
(kitaip sakant, iki to momento, kuo ­
met pagal dotacijos sąlygas projekto 
savininkas daugiau nebėra įpareigotas 
išlaikyti projekto rezultatų ar turto 
inkubacinei veiklai). Audituotų projek ­
tų atveju šis etapas pasibaigė praėjus 
penkeriems metams nuo susitarimo 
dėl dotacijos pasirašymo ir paprastai 
truko apie trejus metus po I etapo 
pabaigos.
10
 Audito  
apimtis ir tikslai
10 
Pagrindinis audito tikslas buvo įver ­
tinti, ar bendrai iš ERPF finansuojama 
verslo inkubatorių infrastruktūra 
sėkmingai pasinaudojo naujai įsteig ­
tos didelį augimo potencialą turinčios 
įmonės. Audito Rūmai uždavė šiuos tris 
klausimus, kurių kiekvienas susijęs su 
skirtingu valdymo lygmeniu:
a) Ar paramos gavėjai taikė gerąją 
praktiką steigdami ir eksploatuo ­
dami inkubatorius?
b) Ar už ERPF valdymą atsakingos 
institucijos7 įdiegė veiksmingus 
mechanizmus, skirtus atrinkti para ­
mai gauti tinkamus inkubatorius ir 
užtikrinti jų sėkmingą veikimą?
c) Ar Komisija taikė tinkamus veiks ­
mus, kad maksimaliai padidintų 
ERPF paramos poveikį bendrai 
finansuojamiems inkubatoriams?
11 
Auditas buvo atliktas Europos Komi ­
sijoje ir keturiose valstybėse narėse, 
kurios skyrė daugiausiai ERPF lėšų 
verslo inkubatorių steigimui (Čekijoje, 
Ispanijoje, Lenkijoje ir Jungtinėje Ka ­
ralystėje). Remdamiesi projektų sąrašų 
analizę, (kuri buvo atlikta, kadangi 
trūko 7 dalyje minėtų oficialių skaičių), 
Audito Rūmai apskaičiavo, kad veiks ­
mams, prisidėjusiems prie inkubatorių 
steigimo keturiose aplankytose valsty ­
bėse narėse, 2000–2013 m. laikotarpiu 
buvo skirta 1,2  milijardo  eurų.12 
Audito Rūmai atliko 27 inkubatorių, 
kurie 2000–2006 m. programavimo 
laikotarpiu gavo ERPF paramą ir kurie 
nenutrūkstamai veikė ne mažiau nei 
trejus metus, imties auditą vietoje (žr. 
priedą ). Audito Rūmai išnagrinėjo visus 
inkubatorių veiklos aspektus, – nuo 
planavimo sprendimų, kuriais buvo 
pagrįstas jų įsteigimas, iki juose taiko ­
mos praktikos ir procedūrų. Vidutinės 
bendros vieno projekto išlaidos sudarė 
6,1 milijono eurų. Viešųjų lėšų dalis 
vidutiniškai sudarė 82 % šios sumos: 
42 % vidutinių bendrų išlaidų paden ­
gė ERPF (iš viso – 70 milijonus eurų), 
likusius 40 % – valstybės narės.
13 
Audito Rūmai taip pat įvertino val ­
dymo sistemas, kurias įdiegė šešios 
už šiuos 27 inkubatorius atsakingos 
valdymo institucijos. Buvo vertinamas 
projekto atrankos procesas, susitarimo 
dėl dotacijos sąlygos ir tai, kaip šios 
sąlygos vėliau buvo stebimos, siekiant 
užtikrinti, kad buvo laikomasi sutarties 
tikslų.
14 
Standartai, naudoti kaip audito kri ­
terijai, yra pagrįsti Europos Komisijos 
paskelbtame pažangiajame vadove ir 
kituose leidiniuose šia tema aprašyta 
gerąja praktika8.7 Pavyzdžiui, valdymo ir 
tarpinės institucijos.
8 Nacionalinė verslo inkubacijos 
asociacija, „Best practices in 
action – Guidelines for 
Implementing First ­Class 
Business Incubation 
Programs“, 2010 m. 2 ­asis 
leidimas.  
Europos Komisija, 
„Benchmarking of Business 
Incubators“, 2002 m. vasario 
mėn.
11 Įvadas
15 
Viena iš audito sudėtinių dalių buvo ly ­
ginamoji analizė, kuomet buvo surinkti 
pagrindiniai skaičiai ir rodikliai, siekiant 
įvertinti ERPF paramą gavusių atrink ­
tų inkubatorių veiklos efektyvumą ir 
veiksmingumą. Išsamią informaciją 
apie savo pagrindinę veiklą ir finansinę 
padėtį pateikė iš viso 49 inkubatoriai9 
(žr. priedą ) keturiose aplankytose 
valstybėse narėse bei Italijoje ir Vokie ­
tijoje – šios dvi valstybės narės verslo 
inkubatorių veiklai taip pat skyrė dide ­
les ES bendrojo finansavimo sumas.
16 
49 ERPF bendrai finansuoti imties inku ­
batoriai buvo palyginti su lyginamuoju 
standartu, pagrįstu 65 EC ­BIC sertifi ­
kuotų inkubatorių10, kurie buvo Euro ­
pos verslo ir inovacijų centrų tinklo 
(EBN)11 nariai, taikantys Komisijos pri ­
pažintą geriausią praktiką, rezultatais 
šešiose atrinktose valstybėse narėse. 
Šie 65 inkubatoriai ataskaitoje vadina ­
mi „lyginamaisiais inkubatoriais“.
17 
Audito įrodymai buvo surinkti, re ­
miantis interviu su Komisijos ir vals ­
tybių narių pareigūnais bei projektų 
vadovais. Taip pat buvo peržiūrėti iš 
ES ir nacionalinių institucijų bei verslo 
inkubatorių gauti dokumentai.9 Vietoje audituoti inkubatoriai 
(21) ir kai kurie kiti ERPF 
bendrai finansuoti inkubatoriai 
(28).
10 Kad gautų EC ­BIC ženklą, 
inkubatorius turi būti praeiti 
akreditacijos procedūrą, kuri 
užtikrina atitiktį EC ­BIC ženklo 
kriterijams.
11 EBN yra Europos 
nevyriausybinė asociacija, 
vienijanti apie 200 inkubatorių. 
Ji yra vienintelė Europos 
Komisijos pripažinta 
organizacija, galinti sertifikuoti 
inkubatorius EC ­BIC ženklui 
gauti.
12
 Pastabos
18 
Šis skirsnis pradedamas audituotų 
inkubatorių efektyvumo įvertinimu. 
Jame pateiktos pastabos, atsižvel ­
giant į visus tris Audito Rūmų audito 
klausimus.
Infrastruktūros kokybė iš 
esmės buvo gera, tačiau 
inkubatorių efektyvumas 
buvo nepakankamas
19 
Audito Rūmai įvertino audituotų ERPF 
bendrai finansuotų inkubatorių efek ­
tyvumą, atsižvelgdami į jų statybos, 
įrengimo ar modernizavimo procesą 
(jų išdirbį) ir jų pasiektus rezultatus. Šie 
du aspektai maždaug atitinka du 9 da ­
lyje aprašyto inkubatoriaus projekto 
įgyvendinimo etapus.Daugeliu atvejų inkubatorių 
infrastruktūra buvo tinkamai 
pritaikyta bei pastatyta ir 
įrengta kaip planuota
20 
Audito Rūmai mano, kad fizinė inku ­
batoriaus erdvė yra ypač svarbi kai 
kuriems didelį augimo potencialą 
turintiems sektoriams (pavyzdžiui, 
biotechnologijos, pažangiųjų medžia ­
gų). Jie gali pasinaudoti inkubatoriuje 
esančia įranga, kuri šiaip jiems būtų 
per brangi. Inkubatoriai turi būti 
sukurti su patogia darbo ir susitikimų 
erdve bei turėti bendrosios paskirties 
biurų ir komunikacijos įrangą. Taip pat 
svarbu sukurti bendras poilsio erdves, 
kad įmonės klientės būtų skatinamos 
integruotis, bei maksimaliai padidinti 
bendradarbiavimo potencialą ir laisvą 
keitimąsi idėjomis.NuotraukaERPF bendrai finansuotas pastatas „Delta“ Vroclavo technologijų parke
Daugeliu atvejų audituoti ERPF inkubatorių projektai siūlė tinkamai pritaikytas darbo sąlygas
Šaltinis: Europos Audito Rūmai.
Architektė:  Anna Kościuk.
13 Pastabos
21 
Didžioji aplankytų inkubatorių dalis 
savo klientams siūlė patrauklią darbo 
aplinką. Audituotą infrastruktūrą suda ­
rė įvairūs objektai nuo paprastų biurų 
pastatų iki visiškai įrengtų laboratorijų. 
23 iš 27 siūlė darbo sąlygas, pritaikytas 
individualiems juose įsikūrusių MVĮ 
poreikiams, ir skatino bendradarbia ­
vimą. Įrengdami savo fizinę erdvę, 
inkubatoriai atsižvelgė į tinklų kūrimo 
svarbą: juose buvo laisvalaikio zona, 
kuria galėjo naudotis inkubatoriuose 
įsikūrusios įmonės, jei būtų spontaniš ­
kai atsiradęs tinklų kūrimo poreikis.
22 
Audito Rūmų atliktas šio etapo vertini ­
mas taip pat apėmė audituotos infra­
struktūros planavimo ir statybų pro ­
cesą. Visi inkubatoriai buvo pastatyti 
remiantis jų planavimo dokumentais, 
23 atvejais iš 27 buvo pateikta išsami 
informacija apie numatytas infra­
struktūros ypatybes ir nustatyti tikslūs 
statybų terminai. Didžioji inkubatorių 
dalis (23 iš 27) buvo baigti laikantis šių 
planų, tačiau tik 15 iš 27 buvo baigti 
laikantis projekto paraiškoje nustatytų 
terminų.23 
Audito Rūmai nenustatė didelio išlaidų 
perviršio, o 20 iš 27 projektų buvo 
baigti laikantis planuoto biudžeto. 
Viršytos išlaidos buvo padengtos pa ­
reiškėjų nuosavais ištekliais ir neturėjo 
įtakos ES biudžetui.
Audituoti verslo inkubato -
riai, palyginti su lyginamai -
siais inkubatoriais, buvo 
mažiau veiksmingi
24 
Audito Rūmai įvertino II etapo inku ­
batorių projektų veiksmingumą ir 
efektyvumą, vertindami jų pagrindinę 
veiklą ir rezultatus, atsižvelgiant į jų 
pagrindinius tikslus:
a) verslo planų, sukurtų inkubatoriaus 
pagalba, skaičių;
b) naujai įsteigtų įmonių inkubatoriu ­
je skaičių;
c) sukurtų darbo vietų skaičių.
25 
Per referencinį laikotarpį vidutinis 
audituotas inkubatorius padėjo pa ­
rengti 20 naujų verslo planų. Atitin ­
kamai buvo sukurta 15 naujų įmonių 
ir 27 naujos darbo vietos. Vidutiniškai 
kiekviename audituotame inkuba ­
toriuje referenciniu laikotarpiu dirbo 
164 darbuotojai, tačiau naujai įsteigtos 
įmonės sudarė tik mažą jų dalį.
14 Pastabos
26 
Lyginamųjų EC ­BIC sertifikuotų inku ­
batorių, kurie buvo panašaus dydžio 
kaip Audito Rūmų audituotieji, veiks ­
mingumas buvo žymiai didesnis. Per 
nagrinėtą laikotarpį vidutinis referen ­
cinis inkubatorius padėjo parengti 
vidutiniškai101 naują verslo planą ir 
įsteigti 65 naujas įmones, kuriose buvo 
sukurtos147 naujos darbo vietos. Prie 
šio aukšto naujų įmonių steigimo lygio 
prisidėjo tai, kad be fizinės inkubaci ­
jos buvo siūloma papildoma pagalba 
verslui (pavyzdžiui, preinkubacija ir vir ­
tualios inkubacijos paslaugos verslinin ­
kams). Virtualios inkubacijos reikšmę atspindi tai, kad audituotų inkubatorių 
naujai įsteigtų įmonių skaičius žymiai 
viršija inkubatorių įmonių klienčių 
skaičių. Išsamūs duomenys apie abiejų 
grupių inkubatorių veiksmingumą 
pateikti lentelėje .
Vidutiniai verslo inkubatorių pasiekti rezultatai
Audituoti ERPF remti inkubatoriai, palyginti su lyginamaisiais inkubatoriais, buvo mažiau veiksmingiLentelė
Vidurkis
Audituoti ERPF
inkubatoriaiLyginamieji
inkubatoriai
Preinkubacinė veikla
Apklausos apie paramą 92 738
Parengti verslo planai 20 101
Įmonių sukūrimo projektai 19 91
Inkubacinė veikla
Naujai įsteigtos įmonės (įskaitant ne nuomininkus) 15 65
Naujai įsteigtose įmonėse sukurta darbo vietų 27 147
Vienoje naujai įsteigtoje įmonėje sukurta darbo 
vietų 1,8 2,3
Visi inkubatoriaus nuomininkai 26 35
Visų nuomininkų samdomas personalas 164 166
Vieno nuomininko darbuotojai 6,4 4,7
Postinkubacinė veikla
Remtos veikiančios MVĮ 54 168
Visose MVĮ postinkubaciniu laikotarpiu sukurta 
darbo vietų 20 49
Vienoje MVĮ postinkubaciniu laikotarpiu sukurta 
darbo vietų 0,4 0,3
Šaltinis: 2011 m. lyginamosios Audito Rūmų analizės duomenys.
15 Pastabos
27 
Siekiant įvertinti efektyvumą, šie 
rezultatai buvo išnagrinėti atsižvel ­
giant į panaudotų išteklių lygį (veiklos 
išlaidas ir įdarbintą personalą). Šie 
rezultatai buvo palyginti su lyginamųjų 
EC­BIC inkubatorių rezultatais. Išsami 
informacija pateikta 2 diagramoje . 
Pavyzdžiui, audituoti inkubatoriai vidu ­
tiniškai už 100 000 eurų veiklos išlaidų 
sukūrė 5,3 darbo vietos, palyginti su 
9,6 lyginamuosiuose inkubatoriuose, 
ir tai sudaro apie 18 000 eurų vienai 
darbo vietai, palyginti su 10 400 eurų 
lyginamuosiuose inkubatoriuose. Pa ­
našia proporcija skiriasi Audito Rūmų 
audituotų inkubatorių ir lyginamųjų 
EC­BIC inkubatorių išlaidos, tenkančios vienam sukurtam verslo planui ir 
vienai sukurtai naujai įmonei. Panašias 
išvadas galima padaryti kaip pagrindą 
skaičiavimui pasirinkus inkubatoriuje 
dirbančių darbuotojų skaičių.
Inkubatorių veiklos efektyvumas (2011 m. rezultatai)
Audituoti verslo inkubatoriai, palyginti su referenciniais,buvo mažiau veiksmingi2 diagrama12,00
Verslo
planaiNaujai įsteigtos
įmonėsDarbo
vietosVerslo
planaiNaujai įsteigtos
įmonėsDarbo
vietos2,244,89
1,753,115,319,60
1,735,27
1,353,354,0910,35
10,00
8,00
6,00
4,00
2,00
0,00Audituoti inkubatoriai
Lyginamieji inkubatoriai
sukurta 100 000 eurų einamųjų išlaidų sukurta inkubatorių nusamdyto personalo
Šaltinis: 2011 m. lyginamosios Audito Rūmų analizės duomenys.
16 Pastabos
28 
Dauguma audituotų ERPF inkubatorių 
savo veiklą pradėjo palyginti neseniai, 
todėl dėl šio patirties trūkumo nea ­
bejotinai sumažėjo jų efektyvumas. 
Skirtumų tarp dviejų inkubatorių 
grupių dydis rodo santykinį Audito 
Rūmų audituotų ERPF bendrai finan ­
suotų inkubatorių neveiksmingumą. 
Toliau nagrinėjamos įvairios galimos to 
priežastys,laikantis 10 dalyje užduotų 
trijų audito klausimų struktūros.
Audituoti ERPF remti 
inkubatoriai nepakanka -
mai pasinaudojo gerąja 
praktika
29 
Verslo inkubatorius – sudėtinga siste ­
ma, kurio sėkmė priklauso nuo išorės 
veiksnių, pavyzdžiui, makroekonomi ­
nės situacijos, teisinės sistemos, kurioje 
inkubatorius vykdo savo veiklą, ir 
šalies, kurioje inkubatorius yra įsikūręs, 
verslo kultūros. Tačiau inkubatoriaus 
sėkmei taip pat turi įtakos vidaus 
praktika.
30 
Atsižvelgdami į tai, Audito Rūmai išna ­
grinėjo audituotų inkubatorių praktikų 
ir procedūrų kokybę ir tinkamumą 
keturiose srityse:
a) jų vidaus veiklos planavimo;
b) jų klientams teikiamų paslaugų 
tinkamumo;
c) sistemų, kurias jie naudoja klientų 
stebėjimui
d) ir jų veiklos modelių.Kai verslo inkubatoriai buvo 
įsteigti, per mažai dėmesio 
buvo skirta jų verslo rėmimo 
funkcijų veiksmingumui
31 
Audito Rūmai mano, kad verslo inku ­
batoriaus misija ir tikslai turėtų būti 
aiškiai nustatyti pačioje pradžioje. 
Jo būsima veikla turėtų būti tiksliai 
apibrėžta verslo plane. Šiame plane 
turėtų būti pateikta išsami informacija 
apie pagrindinę inkubatoriaus verslo 
rėmimo veiklą bei žmogiškuosius ir 
materialiuosius išteklius, kurių reikia, 
kad inkubatorius sėkmingai pasiektų 
savo inkubacinius tikslus. Jame taip pat 
turėtų būti pateikta išsami informacija 
apie tinklų kūrimo priemones.
32 
Nors 22 iš 27 audituotų inkubatorių 
savo veiklos planą parengė pagal 
oficialius įsipareigojimus, kylančius 
iš ERPF paramą12 reglamentuojančių 
teisės aktų, tik pusėje jų buvo išsami 
informacija apie veiklą ir su rezultatais 
susijusius tikslus.12 Kitais penkiais atvejais teisinio 
įsipareigojimo parengti veiklos 
planą nebuvo.
17 Pastabos
33 
Išnagrinėjus inkubatorių veiklos pla ­
navimo dokumentus buvo nustatyta 
trūkumų, turinčių įtakos veiksniams, 
nulemiantiems gerą verslo inkuba ­
toriaus veikimą. Dažniausiai trūko 
inkubacijos programų aprašymų; 
nebuvo tiksliai nurodyti inkubaciniams 
procesams skirti ištekliai (pavyzdžiui, 
kvalifikuotas personalas); informacija 
apie inkubacinės veiklos išlaidas buvo 
neišsami arba jos visai nebuvo. Be šios 
pagrindinės informacijos negalima at ­
likti inkubatoriaus būsimo ekonominio 
tvarumo patikimo vertinimo.
34 
Didžioji daugelio tikslų dalis planavimo 
dokumentuose buvo susijusi su pačių 
inkubatorių infrastruktūra, užuot buvu ­
si susieta su veikla, kurią inkubatorius 
turėjo faktiškai vykdyti. Taigi inkuba ­
cinių procesų svarbai ir rezultatams 
buvo skirta nepakankamai dėmesio. 
Dėl prioriteto skyrimo fiziniams tiks ­
lams (pavyzdžiui, statybai ir įrengimui) 
per daug dėmesio buvo skirta statybų 
etapo tikslams (I etapas), užuot pirme ­
nybę teikus pagrindinių inkubacinės 
veiklos tikslų pasiekimui (II etapas).Inkubacinės paslaugos buvo 
menkai susijusios su klientų 
poreikiais
35 
Audito Rūmai mano, kad pagrindinė 
verslo inkubatoriaus veikla yra verslo 
rėmimo paslaugų teikimas klientams. 
Verslininkams gali būti teikiamos įvai ­
rios paslaugos13: išnuomojamas plotas, 
paskiriamas mentorius, rengiami mo ­
kymai, teikiamos įvairių sričių konsulta ­
cijos, kuriami tinklai, teikiama informa ­
cija apie galimybes gauti finansavimą 
ir pan. Tačiau, jei siekiama veiksmingų 
rezultatų, inkubacinė parama negali 
būti teikiama paprasto galimų pas ­
laugų sąrašo forma. Veiksmingiausi 
inkubatoriai taiko individualų metodą, 
pagal kurį specialiai pritaikyta inku ­
bacinė programa derinama su kitomis 
verslo paramos iniciatyvomis (pavyz ­
džiui, kviestinių pranešėjų skaitomos 
paskaitos), kuriomis siekiama parengti 
naujai susikūrusias MVĮ vykdyti veiklą 
laisvoje rinkoje.
Siūlomos paslaugos
36 
Audituotų inkubatorių atveju juo ­
se įsikūrusioms įmonėms teikiama 
parama dažniausiai14 buvo biurų ploto 
subsidijos (skirtos 94 % inkubatorių). 
Be šių paslaugų nemokamai arba už 
mažą kainą taip pat buvo teikiamos 
„lengvosios paslaugos“. Dažniausiai tai 
buvo konsultacijos, mokymo kursai bei 
pagalba teisės, rinkodaros, apskaitos ir 
intelektinės nuosavybės teisių srityse.13 Jungtinių valstijų nacionalinė 
verslo inkubacijos asociacijos 
parengtoje „Verslo inkubacijos 
pramonės būklės“ 2006 m. 
ataskaitoje nustatytos 
33 skirtingos paslaugos, kurias 
verslo inkubatoriai gali teikti 
įmonėms klientėms.
14 Nuoma su nuolaidomis dažnai 
nebuvo siūloma Jungtinėje 
Karalystėje.
18 Pastabos
37 
3 diagramoje  nurodytos paslaugos, 
kurias siūlė Audito Rūmų audito metu 
tikrinti ERPF finansuoti inkubatoriai, 
palyginti su atitinkamomis paslaugo ­
mis, kurias siūlė inkubatoriai EC ­BIC 
lyginamojoje populiacijoje. Visų pirma 
tik 53 % inkubatorių galėjo teikti kon ­
sultacijas apie finansinį planavimą ir 
finansavimą. Tai yra problema, kadangi 
nepakankama informaciją apie galimy ­
bes gauti finansavimą yra pripažįstama 
kaip pagrindinė MVĮ vystymo kliūtis15, 
o dėl inkubatorių teikiamų finansinių 
konsultacijų trūkumo ši problema 
nesumažėjo. Tai trukdė klientams ir po ­
tencialiems klientams iš esmės suvokti, 
kiek inkubatorių skirta parama buvo 
naudinga juose įsikūrusioms įmonėms.
Audituotų ERPF finansuotų inkubatorių siūlytų pagrindinių paslaugų tipas ir 
dažnumas
Audituoti ERPF inkubatoriai siūlo mažiau paslaugų3 diagrama
Šaltinis: 2011 m. lyginamosios Audito Rūmų analizės duomenys.Verslo modeliavimo paramaPagalba vertinant verslo žiniasPagalba atliekant rizikos analizęSteigimo paslaugos
Mokymų vykdymas
Mokymo poreikių vertinimas
Inkubacinio ploto nuoma
Lėšų rinkimo parama
Finansinio planavimo parama94 %
80 % 53 %
76 %78 %51 %41 %69 %67 %
71 %90 %
Audituoti inkubatoriai
Lyginamieji inkubatoriaiTikslinių klientų nustatymas
Verslo planavimo parama100 %
90 %
80 %70 %60 %50 %40 %30 %20 %
10 %
0 %15 „The SME Financing Gap, 
Volume I, Theory And 
Evidence, Organisation For 
Economic Co ­Operation And 
Development“ ( http://
ec.europa.eu/enterprise/
newsroom/cf/_getdocument.
cfm?doc_id=624 ).
19 Pastabos
Inkubacinės programos
38 
Audito metu Audito Rūmai pastebė ­
jo, kad santykinai mažai audituotų 
inkubatorių teikiamų paslaugų turėjo 
tiesioginį poveikį jų inkubaciniam 
metodui. Iš esmės ERPF bendrai 
finansuoti inkubatoriai nebuvo tiesio ­
giai įtraukti į klientų verslo vystymą ir 
aktyviai nedirbo su juose įsikūrusiomis 
įmonėmis, kad joms nustatytų verslo 
tikslus. Inkubatoriai nereikalavo juose 
įsikūrusioms įmonėms glaudžiai su jais 
bendradarbiauti šioje srityje, o įmo ­
nės dažnai nematė naudos dalintis 
konfidencialiais verslo duomenimis ir 
nenorėjo to daryti.
39 
Trūko struktūrizuotų išsamių inkuba ­
cinių programų, apimančių intensyvų 
inkubatorių ir jų klientų bendradarbia ­
vimą. Tik 4 iš 27 audituotų inkubatorių 
sistemingai parengė išsamią inkubaci ­
nę programą su kiekvienu atskiru kli ­
entu, nustatydami konkrečius veiklos 
ir vystymo tikslus. Tik 6 iš 27 audituotų 
inkubatorių atveju buvo atlikti kokybės 
auditai, kuriais buvo siekiama pagerinti 
bendrą inkubacinių paslaugų kokybę.40 
Šis ribotas bendradarbiavimas pagim ­
dė „atskirties“ nuo inkubatoriaus po ­
jūtį ir turėjo neigiamą poveikį įmonių 
klienčių bendruomenės kūrimui. Tai 
susilpnino sinergiją tarp šių įmonių.
Darbuotojų kompetencija
41 
Kadangi nebuvo intensyvios inku ­
batorių ir klientų bendradarbiavimo 
kultūros, inkubatorių darbuotojai 
nebuvo skatinami turėti ar įgyti spe ­
cialių įgūdžių ir patirties, kurie padėtų 
teikti veiksmingesnę pagalbą juose 
įsikūrusioms įmonėms. Savo ruožtu 
įgūdžių stoka reiškė, kad inkubatoriaus 
darbuotojai negalėjo imtis veiklos, 
kad veiksmingiau padėtų juose įsi ­
kūrusioms įmonėms, todėl susidarė 
užburtas ratas. 4 diagramoje  matyti, 
kad inkubatorių darbuotojų įgūdžiai 
ir patirtis buvo mažesni audituotuose 
inkubatoriuose, palyginti su lyginamai ­
siais inkubatoriais.
42 
Visų pirma, palyginti mažai darbuoto ­
jų, tiesiogiai susijusių su verslo inkuba ­
cijos veikla, turėjo įgūdžių, padedančių 
teikti labiau specializuotą pagalbą 
įmonėms, pavyzdžiui, specialios su 
sektoriumi susijusios kompetencijos 
(39 %) ar žinių apie finansavimo gali ­
mybes (43 %) srityse.
20 Pastabos
43 
Kitas šios bendradarbiavimo stokos po ­
veikis buvo tas, kad inkubatoriai turėjo 
tik ribotas struktūrizuotas žinias apie 
juose įsikūrusių įmonių individualius 
poreikius ir rezultatus.Preinkubacija ir virtuali inkubacija
44 
Programų trūkumai ir žemas įsiparei ­
gojimo lygis taip pat buvo nustatyti 
dviejose kitose svarbiose inkubatorių 
veiklos srityse: preinkubacinės para ­
mos (žr. 5 dalies a punktą) ir virtualios 
inkubacijos (žr. 46 dalį). Abi paslaugos 
teikiamos būsimiems klientams ir 
klientams, kurie nebūtinai yra fiziškai 
įsikūrę inkubatoriaus patalpose.Pagrindinių darbuotojų įgūdžių ir patirties palyginimas
Inkubatorių darbuotojų įgūdžiai ir patirtis buvo mažesni audituotuose inkubatoriuose, palyginti su lygina -
maisiais inkubatoriais
Šaltinis:  2011 m. lyginamosios Audito Rūmų analizės duomenys.4 diagrama
14 %49 %39 %55 %
35 %
43 %43 %39 %
22 %Aukštųjų technologijų MVĮ 
įsteigimas ir parama
Specialus su žiniomis 
susijęs mokymas
Prieiga prie ﬁnansavimoLyginamieji inkubatoriai Audituoti inkubatoriai Tarptautinis bendradarbiavimas
Teisinė pagalbaKita
Remiamų MVĮ skatinimas
Pažangus IRT naudojimas MVĮ 
vystymuiŽmogiškųjų išteklių tobulinimas90 %
80 %
70 %
60 %
50 %40 %30 %20 %10 %
0 %
21 Pastabos
45 
Aktyviai teikti preinkubacinę paramą 
potencialiems verslininkams yra svar ­
bu. Visų pirma, inkubatorius gali plėsti 
būsimų klientų ratą, neatsižvelgiant 
į jų geografinę kilmę. Tai taip pat stipri ­
na inkubatoriaus įsipareigojimus vietos 
bendruomenei. Tačiau inkubatoriaus 
darbuotojai tam turi skirti labai daug 
laiko. 14 iš 27 audituotų inkubatorių 
šių paslaugų nesiūlė. Lentelėje  matyti, 
kad šios paslaugos nebuvimas buvo 
viena iš priežasčių, nulėmusių tai, kad 
inkubatoriai gavo mažai užklausų.
46 
Virtuali inkubacija yra susijusi su in ­
kubacinių programų taikymu klien ­
tams, kurie nėra įsikūrę inkubatoriaus 
patalpose. Ši paslauga didina inkuba ­
torių veiksmingumą (žr. 26 dalį). Šio 
verslo rėmimo tipo nauda didžia dalimi 
priklauso nuo inkubacinių programų 
kokybės ir veiksmingumo. Silpnos in ­
kubacinės programos (žr. 38 ir 39 dalis) 
ir mažas siūlomų paslaugų pasirinki ­
mas buvo dvi pagrindinės priežastys, 
dėl kurių tik 11 iš 27 audituotų inkuba ­
torių siūlė virtualią inkubaciją išorėje 
įsikūrusiems klientams.Tinklų kūrimas ir įterptieji 
inkubatoriai
47 
Audituotuose inkubatoriuose buvo 
gerai suprantamas tinklų kūrimo 
poreikis ir su jais susijusi nauda. 19 iš 
27 inkubatorių pavyko sukurti susietų 
suinteresuotųjų subjektų tinklą. Be to, 
beveik visi audituoti inkubatoriai buvo 
susieti su pripažintais vietiniais par ­
tneriais arba veikė juose. Šie partneriai 
buvo universitetai, verslo rėmimo 
organizacijos ir viešosios institucijos. 
Tačiau mažai inkubatorių sėkmingai 
sukūrė tinklą, apimantį visus atitin ­
kamų suinteresuotųjų subjektų tipus 
(pavyzdžiui, universitetus, pramonės 
lyderius ir buvusias jų pačių įmones 
klientes) postinkubacijos etape.
48 
Inkubatorių funkcija turėtų būti svarbi 
kiekvienoje regiono verslo rėmimo 
infrastruktūroje. Tačiau rengiant 
regionines inovacijų strategijas bet 
kuriuo metu buvo konsultuotasi tik su 
14 iš 27 inkubatorių. Šis mažas lygis 
netiesiogiai rodo, kad inkubatorių, kaip 
svarbių verslo rėmimo centrų vertė, 
dažnai nėra pripažįstama.
22 Pastabos
Stebėjimo sistemos inkuba -
toriuose nepateikė tinkamos 
valdymo informacijos
49 
Audito Rūmai mano, kad visuose verslo 
inkubatoriuose turėtų būti įdiegta 
stebėjimo sistema. Šioje sistemoje 
turėtų būti kaupiama ir registruojama 
statistinė ir kita svarbi informacija apie 
inkubatoriaus veiklą ir jo klientus. Šios 
informacijos kaupimo tikslas – įvertinti, 
ar ištekliai buvo investuoti veiksmin ­
gai ir efektyviai, ir ar jais prisidėta prie 
strateginių tikslų pasiekimo. Šie tikslai 
gali būti pasiekti tik tuomet, kai verslo 
duomenys gaunami iš inkubatoriaus 
valdymo sistemos ir inkubuotų stan ­
dartizuotų finansinių ir veiklos rodiklių 
forma.50 
Tik 15 iš 27 inkubatorių įdiegė sistemą, 
kurioje buvo nuolat stebima ir regis ­
truojama inkubacinė veikla. Kituose 
inkubatoriuose buvo renkami tik pagal 
apskaitos taisykles ir mokesčių teisės 
aktus privalomi statistiniai duomenys. 
Dažnai inkubatoriai negalėjo pateik ­
ti išsamių finansinių duomenų apie 
kiekvienam klientui skirtos paramos 
vertę. Todėl sunkiau tinkamai įvertinti 
jų inkubacinę veiklą. Dar rečiau buvo 
taikoma su klientų verslu susijusių 
duomenų ir inkubatoriaus stebėjimo 
duomenų integravimo praktika. Kai 
kurie inkubatoriai nerinko pagrindinių 
duomenų apie veiksmingumą, ka ­
dangi jie vykdė tik ribotą savo klientų 
vystymosi priežiūrą. Tik 5 iš 27 inkuba ­
torių naudojo duomenis apie klientų 
veiksmingumą, kad pagerintų savo 
infra  struktūros valdymą. Tokio inkuba ­
toriaus pavyzdys pateiktas 2 langelyje .
Geroji praktika. Integruota stebėjimo sistema
Vienas sėkmingiausių audituotų inkubatorių Čekijoje reguliariai stebėjo jame įsikūrusių įmonių veiksmingumą 
bei joms skirtos pagalbos svarbą ir kokybę. Inkubatorius nustatė pagrindinių veiklos veiksmingumo rodiklių 
sistemą, integruodamas išsamią informaciją apie inkubatoriaus veiklą (pavyzdžiui, organizuotų mokymo sesijų 
skaičių, paskaitų skaičių) ir apie jame įsikūrusių įmonių veiksmingumą (pavyzdžiui, apyvartą, taikytų patentų 
skaičių, sukurtų darbo vietų visą darbo dieną skaičių). Šią informaciją vadovybė naudojo vertindama inkubaci ­
nių programų veiksmingumą.2 langelis
23 Pastabos
51 
Visose inkubatorių naudojamose ste ­
bėjimo sistemose, kai jie vertino savo 
veiklą, buvo taikomi veiksmingumo 
rodikliai. Tačiau tik 10 iš 27 atvejų šie 
rodikliai buvo apibrėžti atsižvelgiant 
į pripažintų nacionalinių ar tarptautinių 
organizacijų nustatytus standartus16. 
Dėl šio standartizavimo trūkumo buvo 
sunkiau palyginti atskirų inkubatorių 
veiksmingumą su turimais lyginamai ­
siais duomenimis ar įvertinti jų poveikį 
vietinei ekonomikai.
Inkubatorių finansinis tvaru -
mas buvo nesuderinamas su 
tikslu teikti tinkamas inku -
bacines paslaugas atitinka -
moms įmonėms
52 
Audito Rūmai mano, kad atitinkamas 
verslo modelis turėtų padėti inkuba ­
toriui siekti savo strateginių tikslų, 
atsižvelgiant į ekonomines kliūtis. Tai 
reiškia, kad inkubatorius pasirinktinai 
teikia pagalbą ir paslaugas tikslinei 
įmonių klienčių grupei. Turėtų būti 
remiami tik tie verslininkai, kurie siūlo 
įvykdomas, novatoriškas ir konkuren ­
cingas verslo idėjas. Vadinasi, turi būti 
nustatyti tinkami patekimo kriterijai ir 
vykdoma žvalgymosi veikla, siekiant 
užtikrinti pakankamą kokybiškų kandi ­
datų skaičių.53 
Inkubacinė veikla ne visuomet yra 
pelninga: pagalba ir paslaugos teikia ­
mos nemokamai arba už kainą, kurios 
nepakanka padengti inkubatoriaus 
išlaidas. Audituotoje 27 inkubatorių 
populiacijoje tik 7 atvejais buvo aišku, 
kad bus nuolat teikiama suintere ­
suotųjų šalių finansinė pagalba. Toks 
pavyzdys pateiktas 3 langelyje . Kitų 
20 inkubatorių atveju buvo manoma, 
kad jie bus finansiškai savarankiški – 
todėl jie privalėjo ypatingą dėmesį 
skirti finansiniam veiklos aspektui.
54 
Todėl audituoti inkubatoriai didžia 
dalimi priklausė nuo pajamų, generuo ­
jamų iš viduje vykdomos inkubacinės 
veiklos (daugiausiai biurų patalpų nuo ­
mos). Tai sudarė 72 % visų jų bendrų 
pajamų. Lyginamųjų EC ­BIC inkuba ­
torių populiacijoje ši veikla generavo 
tik 34 % pajamų, o likusi dalis buvo 
dengiama viešosiomis ir privačiomis 
lėšomis.
55 
Kad sumažintų savo struktūrinį de ­
ficitą, audituoti inkubatoriai, kurių 
tolesnis finansavimas nebuvo užti ­
krintas, privalėjo sumažinti išlaidas ir 
padidinti pajamas. Sumažinus išlaidas, 
neišvengiamai sumažėjo siūlomos 
pagalbos lygis ir reikėjo supaprastinti 
inkubacines programas. Tai taip pat 
reiškė, kad buvo mažiau išteklių, skirtų 
vykdyti žvalgymosi veiklą. Kadangi 
biurų nuoma buvo pagrindinis pajamų 
šaltinis, inkubatoriai stengėsi tai išnau ­
doti maksimaliai.16 Šio pobūdžio informaciją 
skelbia įvairios organizacijos, 
pavyzdžiui, Europos verslo ir 
inovacijų tinklas, JAV 
Nacionalinė verslo inkubacijos 
asociacija ir Europos Komisija.
24 Pastabos
56 
Pareiškėjų skaičius retai viršijo kelis per 
mėnesį, net labiausiai užimtose audi ­
tuotose infrastruktūrose. Todėl inku ­
batoriai nelabai buvo skatinami taikyti 
oficialią patekimo į juos procedūrą, 
pagal kurią potencialūs klientai buvo 
atrinkti išnagrinėjus verslo idėjų, kurias 
jie siūlė, novatoriškumo ir augimo 
potencialo lygį. Tik 12 iš 27 audituotų 
inkubatorių taikė šią procedūrą.
57 
Tai leido į inkubatorius patekti įmo ­
nėms su žemesniu augimo potencialu 
ir sumažėjo inkubatorių išteklių naudo ­
jimo veiksmingumas.
58 
Dėl nepakankamo finansavimo ir išorės 
finansavimo stygiaus (pavyzdžiui, ak ­
cininko), 8 iš 27 audituotų inkubatorių 
turėjo apriboti inkubacinės paramos 
apimtį, kurią jie siūlė pasibaigus ERPF 
susitarimo dėl dotacijos laikotarpiui. 
Keturiais atvejais jie visiškai atsisakė in ­
kubacinės veiklos, tapdami normalios 
komercinės veiklos biurais be verslo 
rėmimo funkcijos.Silpni atrankos kriterijai ir inkubato ­
riuose įsikūrusių įmonių vystymo tikslų 
stoka turėjo neigiamos įtakos audi ­
tuotų inkubatorių veiksmingumui. Tai 
neigiamai paveikė bendrą jų inkubaci ­
nės veiklos efektyvumą.
ERPF valdymo sistemos 
nebuvo skirtos verslo 
inkubatorių teikiamų 
paslaugų efektyvumui
59 
Šie audito rezultatai su juos patvirti ­
nančiais lyginamaisiais duomenimis 
aiškiai rodo, kad audituoti inkubatoriai 
savo paslaugas teikė nepakankamai 
veiksmingai. Todėl ypač svarbu išna ­
grinėti valdymo institucijų, dengiančių 
viešojo finansavimo išlaidas, nusta ­
tytas ERPF valdymo sistemas. Audito 
Rūmų vertinimas buvo pagrįstas dviem 
svarbiais klausimais: kaip buvo atrinkti 
bendrai finansuojami projektai ir kaip 
buvo užtikrintas jų tvarumas?Geroji praktika – patronuojančios organizacijos finansinė parama
Ispanijoje siekiant užtikrinti stabilias operacijas ir finansinį tvarumą Prekybos rūmai, inkubatorius valdžiusios 
organizacijos, oficialiai pati įsipareigojo padengti bet kokį kasmet atsirandantį deficitą. Šis oficialus įsipareigo ­
jimas yra materialus su inkubatoriais susijusių suinteresuotųjų subjektų noro dalyvauti verslo kūrimo politikoje 
įrodymas, kuris yra suprantamas kaip viešoji misija, atitinkanti patronuojančios organizacijos veiklą.3 langelis
25 Pastabos
Inkubatorių atrankos pro -
cedūroje nebuvo pakanka -
mai atsižvelgta į kai kuriuos 
pagrindinius inkubacinės 
veiklos elementus
60 
Audito Rūmai mano, kad valdžios ins ­
titucijos iš esmės paramos priemones 
turėtų nustatyti atsižvelgdamos į savo 
įmonių politikos poreikius, užtikrinant 
tvarią ir tinkamą investuotų viešųjų 
lėšų grąžą naujų MVĮ ir darbo vietų for ­
ma. Kad tai būtų pasiekta, turėtų būti 
atrinkti tik tokie bendrai finansuojami 
projektai, kai užtikrinamas jų tvarumas 
ateityje.
61 
Du projektų įgyvendinimo etapai, 
aprašyti įvade apie verslo inkubatorius 
(žr. 9 dalį), atsispindi valdymo instituci ­
jų taikomose ERPF valdymo procedūro ­
se. ERPF lėšos dažniausiai naudojamos 
bendrojo finansavimo investicijoms 
į fizines infrastruktūras ES regionuose. 
Valdymo institucijų valdymo procesas 
iš esmės skirtas veiksmingam fizinių 
išdirbių užtikrinimui.
Projektų vertinimas ir atranka
62 
Verslo inkubatorių atveju šis išdirbiais 
grindžiamas metodas visų pirma gali 
būti nustatytas projekto atrankos 
etape. Projekto vertinimo ir atrankos 
proceso metu nepakankamai dėme ­
sio buvo skirta kai kuriems pagrindi ­
niams inkubacinės veiklos, kuri yra 
projekto veiklos etapo (II etapas) dalis, 
elementams.a) Darbuotojų kvalifikacija. Atran ­
kos procedūros metu nepavyko 
tinkamai įvertinti už verslo inkuba ­
cijos paslaugų teikimą atsakingų 
darbuotojų tinkamumą. Audito 
Rūmai visų pirma atkreipė dėmesį 
į tai, kad trečdaliu atvejų, bendrasis 
finansavimas buvo skirtas projek ­
tams, kuriuose nebuvo galima įro ­
dyti, kad nors vienas darbuotojas 
turėtų reikalingas žinias ar patirtį 
atitinkamoje srityje. Kai kuriais 
atvejais buvo manoma, kad ši 
konkrečios kompetencijos trūkumo 
problema bus išspręsta įgyven ­
dinus papildomus ERPF bendrai 
finansuojamus projektus.
b) Inkubacijos paslaugos. Verslo inku ­
batoriams skirtų dotacijų tvirtini ­
mo proceso metu nebuvo įvertinta 
siūlomų inkubacinių paslaugų ir 
visų pirma inkubacinių programų 
apimtis ir svarba.
c) Finansinis tvarumas. Pareiškėjų 
nebuvo prašoma pateikti išsamią 
informaciją apie verslo rėmimo 
apimtį ir tikėtinas išlaidas ar rezul ­
tatus. Taip pat nebuvo prašoma 
pateikti informaciją apie jų stra ­
tegijas, siekiant padengti bet kokį 
veiklos išlaidų deficitą ir užtikrinti 
tęstinį inkubacinių paslaugų 
teikimą.
d) Numatytas projekto poveikis. 
Vertinimo procedūroje nebuvo 
vertinama tikėtina nauda regioni ­
nei ekonomikai. Kadangi nebuvo 
standartizuotų vertinimo kriterijų, 
nebuvo galima įvertinti planuo ­
tų projektų efektyvumo pagal 
išlaidas, tenkančias vienai sukurtai 
darbo vietai ar naujai MVĮ.
26 Pastabos
Projektų tikslai ir rodikliai
63 
Nustatyta, kad kai kurių paraiškoje 
apibrėžtų tikslų atveju buvo naudo ­
jami rodikliai su apibrėžtais siekiniais. 
Tinkamai buvo taikomi išdirbių rodik­
liai, pavyzdžiui, įrengtų biurų patalpų 
skaičius kvadratiniais metrais ar įreng ­
tų spausdintuvų skaičius.
64 
Tačiau nė viena aplankyta valdymo 
institucija nenaudojo rodiklių sistemos, 
pagrįstos patyrusių nacionalinių ar 
tarptautinių verslo inkubatorių gru ­
pės parengtomis gerosios praktikos 
gairėmis.
65 
Nustatant inkubacijos veiklos tikslus 
(II etapas), labai svarbu tiksliai apibrėžti 
rodiklius. Apskritai daugiausia rodiklių 
nustatė patys pareiškėjai.
66 
Struktūros trūkumas naudojant ro ­
diklius, skirtus nustatyti konkrečius 
projektų tikslus ir stebėti pagrindinę 
veiklą, taip pat turėjo įtakos bendram 
viešųjų išlaidų efektyvumui. Pavyz ­
džiui, pasirašydamos susitarimus dėl 
dotacijų, valdymo institucijos negalėjo 
užtikrinti, kad ERPF dotacijos vertė 
ar bendrojo finansavimo lygis būtų 
proporcingi pareiškėjo numatytiems 
tikslams ir poveikiui vietiniam verslui. 
Projektų atrankos etape nebuvo nu ­
matyta ir įvertinta viešojo finansavimo 
teikimo nauda.Projektų stebėjimas ir tolesni 
veiksmai
67 
Fizinis inkubatorių steigimas iš esmės 
buvo stebimas tinkamai. Valstybių 
narių institucijos atliko patikras vietoje 
ir finansinių dokumentų peržiūras.
68 
Tačiau valstybių narių institucijos 
negalėjo tinkamai įvertinti inkubato ­
rių veiksmingumo siekiant rezultatų. 
Viena svarbių to priežasčių buvo tai, 
jog jos nesiėmė priemonių užtikrinti, 
kad inkubatoriaus lygmeniu valdymo 
sistemos atliktų savo pagrindinę, veiks ­
mingumo stebėjimo funkciją. Tinkamo 
rezultatų stebėjimo trūkumas reiškė, 
kad jos negalėjo tinkamai atsižvelgti 
į numatytų rezultatų pasiekimą.
Nebuvo reikalaujama, kad 
ERPF bendrai finansuojami 
inkubatoriai tęstų inkubacinę 
veiklą pakankamai ilgą laiką
69 
Audito Rūmai mano, kad ypatingą 
dėmesį reikia skirti bendrai finansuo ­
jamų projektų finansiniam ir veiklos 
tvarumui, siūlomų inkubacinių paslau ­
gų kokybei ir bendram numatomam 
teigiamam poveikiui vietinei ir gal būt 
platesnio masto ekonomikai.
27 Pastabos
70 
Todėl minimalus tvarumo laikotarpis17 
(penkeri metai) nebuvo pritaikytas 
verslo inkubacijos proceso ypatybėms 
ir tinkamai neatspindėjo su ERPF pa ­
galba pastatyto ir įsigyto turto gyva ­
vimo ciklo (20–30 metų)18. Valdymo 
institucijos nebevykdė turto kontrolės, 
iš karto pasibaigus struktūrinių fondų 
reglamente19 nustatytam minimalaus 
tvarumo laikotarpiui. 4 langelyje  
pateiktas pavyzdys, kaip viena vals ­
tybė narė sėkmingai išsprendė šią 
problemą.
71 
Pasibaigus tvarumo laikotarpiui, už 
projekto įgyvendinimą atsakinga insti ­
tucija nebeturėjo sutartinių įsipareigo ­
jimų ir galėjo laisvai disponuoti įsigytu 
turtu. Audituotuose projektuose 8 iš 
27 inkubatorių iš dalies arba visiškai 
sustabdė savo inkubacinę veiklą, 
pasibaigus penkerių metų tvarumo 
laikotarpiui.72 
Todėl faktinę viešojo finansavimo 
naudą turėjo infrastruktūros savininkai 
(pavyzdžiui, privačios įmonės, vietinės 
institucijos, prekybos rūmai ar univer ­
sitetai), o ne vietiniai verslininkai ar 
naujai įsteigtos įmonės. Audito Rūmai 
mano, kad bendroji šių lėšų vertė gali 
sudaryti apie du penktadalius visų 
ERPF investicijų į audituotus vers ­
lo inkubacijos projektus, – t. y. apie 
30 milijonų eurų.17 Laikotarpis, kuriuo paramos 
gavėjas privalo laikytis 
susitarime dėl dotacijos 
numatytų įsipareigojimų.
18 Atitinkamo turto (daugiausiai 
pastatų) gyvavimo ciklas buvo 
nustatytas atsižvelgiant 
į atitinkamose valstybėse 
narėse taikomus nusidėvėjimo 
lygius.
19 1999 m. birželio 21 d. Tarybos 
reglamentas (EB) 
Nr. 1260/1999, nustatantis 
bendrąsias nuostatas dėl 
struktūrinių fondų (OL L 161, 
1999 6 26, p. 1).
Geroji praktika. Tvarumo laikotarpis
Lenkijoje trumpo tvarumo laikotarpio problema 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu buvo išspręsta vie ­
nos priemonės, įtrauktos į horizontalią veiksmų programą, atveju. Susitarime dėl dotacijos nustatytas tvarumo 
laikotarpis buvo pratęstas iki 20 metų, o projekto vykdytojai turėjo visas infrastruktūros kūrimui gautas viešą ­
sias lėšas per šį laikotarpį perduoti priimtoms MVĮ verslo rėmimo forma.4 langelis
28 Pastabos
Gerąją praktiką skatinti 
trukdė tai, kad Europos 
Komisija nepakankamai 
skleidė žinias
73 
Audito Rūmams atliekant Komisijos 
įnašo vertinimą, dėmesys buvo skirtas 
veiklai, kuria iš esmės buvo galima 
prisidėti prie inkubatorių projektų vys ­
tymo ir įgyvendinimo. Visų pirma Audi ­
to Rūmai vertino, ar Komisija sukaupė 
su inkubacine veikla susijusias žinias, 
ir ar Europos lygmeniu buvo pareng ­
tos jomis pagrįstos gerosios praktikos 
gairės.
Komisijos iniciatyvos
74 
Šio audito metu Audito Rūmai tikrino 
Komisijos iniciatyvas. Labiausiai jie 
domėjosi iniciatyvomis, kurios buvo 
vykdomos nuo 2000 m. pradžios ir 
buvo pirmiausia skirtos inkubatoriams. 
Šiomis iniciatyvomis buvo galima 
potencialiai prisidėti prie atitinkamų 
žinių kaupimo Komisijoje bei šių žinių 
ir atitinkamos gerosios praktikos sklei ­
dimo tarp suinteresuotųjų subjektų ar 
atsakingų institucijų.75 
Reikėtų paminėti dvi svarbias su žinių 
valdymu susijusias iniciatyvas:
a) 2002 m. Komisija paskelbė lygi ­
namąjį tyrimą, pateikdama ver ­
tingą informaciją apie Europos 
inkubatorių būklę. Šiame tyrime 
buvo rekomenduojama lyginamąjį 
darbą pakartoti. Tačiau tai nebuvo 
padaryta;
b) be lyginamojo darbo Komisija 
parengė inkubatorių duomenų 
bazę20. Šie duomenys kasmet buvo 
atnaujinami. 2006 m. sistema ne ­
beveikė ir nebebuvo atnaujinama.
Žinių sklaida
76 
Su inkubatoriais susijusių žinių srityje 
be pirmiau paminėtos lyginamosios 
ataskaitos 2010 m. Komisija paskelbė 
„Su inovacijomis susijusių inkubato ­
rių pažangųjį vadovą“. Dokumente, 
kuris buvo parengtas remiantis EBN 
narių patirtimi, aprašyti pagrindiniai 
veiksniai ir procesai, turėję daugiausiai 
įtakos sėkmingai verslo inkubacijai, bei 
kaip tai gali būti geriausiai įvertinta. Ta ­
čiau vadove nepateikta jokių duomenų 
apie rezultatus ar informacijos apie šio 
verslo rėmimo būdo veiksmingumą. Šis 
vadovas buvo paskelbtas per vėlai, kad 
audituoti inkubatoriai būtų galėję į jį 
atsižvelgti steigimo metu. Tik keli inku ­
batoriai žinojo, kad toks vadovas yra.20 http://cordis.europa.eu/
incubators/about.htm
29 Pastabos
77 
Atsižvelgiant į pirmiau minėtas inicia ­
tyvas matyti, kad pastarąjį dešimtmetį 
Komisija iš tikrųjų stengėsi rinkti duo ­
menis apie verslo inkubaciją. Tačiau 
patirtis ir žinios buvo prarastos dėl 
Komisijos iniciatyvų tęstinumo stokos. 
Komisija neatliko jokių papildomų nuo ­
seklių tyrimų apie verslo inkubatorius, 
todėl ji negalėjo pasidalinti tinkamo ­
mis naujomis žiniomis. Šios žinios būtų 
buvusios ypatingai naudingos valsty ­
bėms narėms, kurios ryžtingai vystė 
savo verslo inkubacijos tinklą (pavyz ­
džiui, valstybės narės, kurios įstojo į ES 
2004 m. ir vėliau).
78 
Komisija neturi tinkamos žinių bazės, 
kuri jai padėtų įvertinti verslo inkuba ­
torių veiksmingumą ar teikti pažangią 
pagalbą visiems verslo inkubatoriams – 
visų pirma bendrai finansuojamiems 
iš ERPF. Kadangi inkubatorių skaičius 
auga, ypač svarbu, kad Komisija teiktų 
pagalbą inkubatorių naudotojams, 
vadovaujančiosioms institucijoms, 
valstybėms narėms, visų pirma teikiant 
gerosios praktikos, sėkmingų inkubaci ­
nių programų ar lyginamųjų duomenų 
pavyzdžius, kuriuos valdymo instituci ­
jos galėtų naudoti vertindamos būsi ­
mų inkubatorių sukūrimo pasiūlymus.
30
 Išvados  
ir rekomendacijos
79 
ERPF lėšomis buvo reikšmingai prisidė ­
ta prie verslo inkubatorių infrastruktū ­
ros sukūrimo, visų pirma valstybėse na ­
rėse, kuriose šis verslo rėmimo būdas 
buvo pakankamai retas. Tačiau Audito 
Rūmai mano, kad inkubacinių paslaugų 
teikimas ir su jomis susijęs didesnis po ­
veikis vietos verslui buvo pakankamai 
riboti dėl finansinių suvaržymų ir žemo 
inkubacinės veiklos lygio. Tai iš esmės 
galima paaiškinti tuo, kad trūko su 
inkubacine praktika susijusios patirties 
ir buvo valdymo sistemų trūkumų.
Iš esmės audituotos ERPF 
bendrai finansuotos inku -
batorių infrastruktūros 
buvo sukurtos tinkamai, 
tačiau verslo parama 
klientams nebuvo tei -
kiama labai sėkmingai
80 
Audituotų inkubatorių veiksmingumas 
buvo mažesnis nei lyginamųjų inku ­
batorių. Nors ERPF buvo veiksmingas 
sukuriant inkubatorių infrastruktūrą, jo 
veiksmingumas buvo mažesnis užtikri ­
nant, kad inkubatoriai teiks veiksmingą 
ir efektyvią pagalbą savo klientams. 
ERPF lėšomis remti inkubatoriai veikė 
modernioje ir tinkamai pritaikytoje 
bendrai finansuotoje infrastruktūroje, 
jų funkcionavimas buvo brangesnis 
ir juose reikėjo daugiau darbuotojų 
pradėti naują veiklą nei lyginamųjų 
inkubatorių atveju.Audituoti ERPF lėšomis remti 
inkubatoriai nepakankamai 
pasinaudojo gerąja praktika
81 
Audituoti inkubatoriai ne tokie veiks ­
mingi ir efektyvūs buvo dėl kelių 
galimų priežasčių. Didžioji inkubatorių 
dalis savo veiklą pradėjo vykdyti paly ­
ginti neseniai ir šis patirties trūkumas 
neabejotinai turėjo neigiamos įtakos jų 
efektyvumui. Aiškiausiai šiuos trūku ­
mus atspindėjo tai, kad buvo inkuba ­
cinių programų spragų ir netinkami 
verslo modeliai, visų pirma finansinio 
tvarumo srityje. Atsižvelgdamos į šiuos 
trūkumus inkubatorių valdymo grupės 
dėmesį skyrė pajamų generavimui, 
o ne kokybiškų paslaugų teikimui 
naujai įsteigtoms didelį augimo poten ­
cialą turinčioms įmonėms. Dėl šio su 
pajamomis susijusio metodo taikymo 
inkubatorių valdytojai palengvino nau ­
jų narių tinkamumo kriterijus. Todėl 
brangi inkubatoriams skirta parama 
buvo siūloma mažą augimo potencialią 
turinčioms įmonėms. Tai dar labiau pa ­
didino į verslo inkubatorius investuotų 
viešųjų lėšų panaudojimo efektyvumą.
82 
Inkubatoriai savo klientams negalė ­
jo teikti visapusiškos, individualiai 
pritaikytos pagalbos. Siūlomų pas ­
laugų spektras buvo ribotas. Didžioji 
audituotų inkubatorių dalis neteikė 
paramos būsimiems verslininkams 
preinkubacijos etape arba klientams 
nerezidentams. Inkubacinės progra ­
mos buvo bazinės, jose nebuvo atsi ­
žvelgta į konkrečius individualius klien ­
tų poreikius ar verslo vystymo tikslus. 
Kadangi su jais nebuvo glaudžiai ben ­
dradarbiaujama, inkubatoriams trūko 
išsamių žinių apie jų vystymosi lygį. Tai 
turėjo papildomos neigiamos įtakos 
vykdomo verslo rėmimo kokybei.
31 Išvados ir rekomendacijos 
1 rekomendacija
Komisija turėtų pareikalauti iš valsty ­
bių narių, kad jos leistų steigti naujus 
inkubatorius naudodamos ES ben ­
drąjį finansavimą, atsižvelgiant į šias 
aplinkybes:
a) verslo inkubatoriai turėtų būti 
steigiami remiantis detaliais ir 
tikroviškais verslo planais, ypatingą 
dėmesį skiriant jų ne pelno inkuba ­
cinės veiklos tvarumui;
b) nuo pat pradžių inkubacinę 
veiklą turėtų vykdyti kvalifikuoti 
darbuotojai, galintys teikti atitin ­
kamą individualią paramą klien ­
tams ir būsimiems potencialiems 
verslininkams;
c) inkubatoriai turėtų aktyviai ieškoti 
ir susirasti naujų klientų, nepriklau ­
somai nuo jų geografinės kilmės, 
atsižvelgiant į klientus, turinčius 
novatoriškų verslo idėjų su dideliu 
augimo potencialu, siekiant kiek 
įmanoma padidinti viešojo finansa ­
vimo efektyvumą ir ES lėšų pridėti ­
nę vertę;
d) kiekvienos kliento įmonės inkuba ­
cinis procesas turėtų prasidėti nuo 
išsamios, specialios inkubacinės 
programos parengimo. Turėtų būti 
stebimas šios programos įgyven ­
dinimas ir vertinamas verslo tikslų 
pasiekimo lygis;
e) inkubatoriai turėtų teikti paslaugas 
įmonėms nerezidentėms, tokiu 
būdu sudarant galimybę, kad inku ­
bacinė parama turėtų didesnę įta ­
ką vietinei verslo bendruomenei, ir 
gerinant tinklų kūrimo galimybes;f) inkubatoriai turėtų nustatyti stebė ­
jimo sistemą, pagrįstą ne tik duo ­
menis, gautais remiantis jų pačių 
veikla, bet taip pat remtų klientų 
verslo duomenimis.
Valdymo sistemos buvo 
veiksmingos užtikrinant 
infrastruktūros sukūrimą, 
tačiau nebuvo užtikrintas 
veiksmingas verslo inkubato -
rių rėmimas
83 
Daugeliu atvejų valdymo sistemos 
buvo veiksmingos užtikrinant, kad 
fiziniai išdirbiai (pavyzdžiui, pastatai) 
bus gauti laiku ir planuotai. Tačiau jos 
neužtikrino veiksmingo ir efektyvaus 
inkubacinių paslaugų teikimo (pa ­
vyzdžiui, konsultacijos ir mokymas). 
Reikėtų labiau atsižvelgti į inkuba ­
cinių paslaugų valdymą ilgalaikėje 
perspektyvoje.
84 
Valstybių narių institucijos, kurios 
atrinko projektus bendrajam finansa ­
vimui, nepakankamai dėmesio skyrė 
numatytiems inkubacinės veiklos 
rezultatams ir inkubatorių verslo mo ­
delių įvykdomumui. Tai turėjo rimtų 
pasekmių: ši situacija paveikė atski ­
riems inkubatoriams nustatytus tikslus 
ir tai vėliau turėjo įtakos inkubacinės 
veiklos tvarumui. Ši problema ypač 
rimta, kadangi tvarumo laikotarpio tru ­
kmė teisingai neatspindi ERPF bendrai 
finansuojamų inkubatorių projektų 
pobūdžio. Viena svarbi su tuo susijusi 
grėsmė yra ta, kad veikiančios sistemos 
leidžia reikšmingą viešojo finansavi ­
mo dalį skirti inkubatorių savininkams 
pasibaigus tvarumo laikotarpiui.
32 Išvados ir rekomendacijos 
2 rekomendacija
Komisija turėtų reikalauti valstybių 
narių institucijų, kad jos, nustatydamos 
ERPF bendrai finansuojamų inkuba ­
torių projektų atrankos ir priežiūros 
procedūras, įtrauktų šiuos elementus:
a) nustatant projektų atrankos kri ­
terijus, didesnis dėmesys turėtų 
būti skirtas numatytiems pro ­
jektų rezultatams, o ne fiziniams 
išdirbiams;
b) projekto vertinimo proceso metu 
ir nustatant sutartinius įsipareigo ­
jimus reikėtų daugiau pasiremti 
ekspertų žiniomis apie verslo inku ­
batorių veiklą;
c) viešosios paramos lygis turėtų būti 
pagrįstas inkubatoriaus projekto 
nustatytų rezultatų prognoze. 
ERPF išmokų vertė turėtų būti su ­
sieta su inkubatoriaus rezultatais;
d) turėtų būti suderintas tvarumo 
laikotarpis, siekiant atitikti faktinį iš 
ERPF bendrai finansuojamo verslo 
inkubatorių turto gyvavimo ciklą.Komisija nesiėmė tinkamų 
veiksmų, kad palengvintų 
keitimąsi žiniomis ir gerąja 
praktika
85 
Nors Komisija dėjo tam tikras pastan ­
gas, siekdama gauti žinių apie didžio ­
sios verslo inkubatorių dalies Europoje 
veiklą ir ypatybes, jomis nebuvo pasi ­
naudota jai teikiant paramą. Neseniai 
paskelbtame pažangiajame vadove 
pateikiama vertinga inkubacijos princi ­
pų apžvalga, tačiau ji nėra pakankamai 
išsami ir trūksta svarbių duomenų apie 
inkubacijos procesą, t. y. lyginamųjų 
duomenų pagrindiniams rodikliams. 
Komisijos veikla, skirta skatinti inku ­
batorių veiklą ir gerąją praktiką, buvo 
pernelyg ribota, kad būtų galima 
sumažinti neseniai įsteigtų bendrai 
finansuojamų inkubatorių nesėkmės 
riziką.
3 rekomendacija
Komisija turėtų:
a) atnaujinti žinias apie verslo inkuba ­
cijos veiksmingumą ir efektyvumą 
ir jas pritaikyti, siekiant užtikrinti, 
kad ERPF parama atitiktų verslo 
inkubacijos sektoriaus poreikius;
b) dėti pastangas remiant verslo inku ­
batorių, visų pirma ganančių ES pa ­
ramą, bendruomenę, pavyzdžiui, 
organizuojant keitimąsi žiniomis ir 
patirtimi su atsakingomis valstybių 
narių institucijomis. Ši iniciatyva 
turėtų apimti visus verslo inkuba ­
torius, kurie galėtų pateikti savo 
sėkmės istorijas, dalintis žiniomis 
ir lyginti teikiamą pagalbą Europos 
lygmeniu.
33 Išvados ir rekomendacijos 
Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Henri GRETHEN, 
2014 m. balandžio 9 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
Audito Rūmų vardu
Pirmininkas
Vítor  Manuel  da SILVA  CALDEIRA

34
 Priedas
Audituotų inkubatorių sąrašas
Inkubatoriaus pavadinimas Aplankyti Apklausti
Čekija
Agentura pro ekonomický rozvoj Vsetínska, o.p.s. Podnikatelský inkubátor Vsetín
BIC Ostrava spol.s r.o.
Podnikatelský inkubátor Nymburk příspěvková organizace
South Moravian Innovation centre
STEEL IT Třinec Institut EuroSchola, o.s.
TechnoPark Pardubice, k.s.
Vědeckotechnický park Plzeň, a.s.
Vědeckotechnický park Roztoky Trigema a.s.
VŠB–TU Ostrava
VÚSH, a.s. Podnikatelský inkubátor Brno-JihX
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
X
X
Vokietija
BGI Biotechpark Gatersleben Infrastrukturgesellschaft mbH
Merseburger Innovations- und Technologiezentrum GmbH
Mitteldeutsches Multimediazentrum Halle GmbH
TechnologieZentrum Dresden GmbH
TGZ Halle Technologie- und Gründerzentrum Halle GmbHX
X
X
X
X
Italija
2i3T Società per la gestione dell‘Incubatore di Imprese e per il Trasferimento Tecnologico dell’Università’ 
degli Studi di Torino
BIC Pieve di Bono
Bioindustry park Silvano Fumero Spa
Incubatore Comune di Ultimo
Incubatore universitá degli studi di Firenze (strutture di Via Nizza e Strada del Drosso)
Pépinière d‘Entreprises Espace Aosta
Polo Scientifico e Tecnologico di Navacchio
Sistema di incubazione policentrico metropolitano Comune di Firenze
Tecnogranda SpaX
X
X
X
X
X
X
X
X
Lenkija
Agencja Rozwoju Regionalnego S.A. Beskidzki Inkubator Technologiczny w Bielsku-Białej
Akademicki Inkubator Przedsiębiorczości Sp. z o.o.
Bełchatowsko – Kleszczowski Park Przemysłowo – Technologiczny
Fundacja Uniwersytetu im. A.Mickiewicza w  Poznaniu
Inkubator Tecnologiczny ARTERION/Fundacja Wspierania Przedsiębiorczości i Nauki
Łódzki Regionalny Park Naukowo-Technologiczny Sp. z o.o.
Śląski Park Przemysłowo – Technologiczny Sp. z o.o.
Stowarzyszenie Inicjatyw Społeczno – Gospodarczych Inkubator Technologiczny w Białogardzie
Wrocławski Park Technologiczny S.A.X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
XPriedas
35 Priedas
Inkubatoriaus pavadinimas Aplankyti Apklausti
Ispanija
BIC Granada
Parque Tecnológico de Andalucía
Vivero de empresas de Badajoz
Vivero Castilleja de la Cuesta
Vivero de Azuaga
Vivero de Plasencia
Vivero de Puertollano
Vivero de Vigo
Vivero Nuevo Torneo Sevilla
Vivero de Alcala de Guadaira
Vivero Salamanca
Vivero Talavera de la ReinaX
X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
X
Jungtinė Karalystė
Chester Innovation Economy Centre
Core Technology Facility
Daresbury Incubator
InfoLab21
Power Technologies Innovation Centre
Technium Springboard
The Media Factory
Swansea Technium II
Aberystwyth Technium
PONTIO - Bangor UniversityX
X
X
X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
XPriedas
36
Santrauka
I
Siekiant didesnio MVĮ konkurencingumo, reikalinga 
suderintai teikti finansinę ir nefinansinę paramą 
ir sukurti palankią MVĮ teisinę ir administracinę 
sistemą. Į tai atitinkamai atsižvelgiama naujo 
2014–2020 m. programavimo laikotarpio teisinėje 
sistemoje. MVĮ konkurencingumo rėmimas yra svar ­
biausias Europos struktūrinių ir investicinių fondų 
(ESIF) prioritetas. Naujos kartos programose numa ­
tyta galimybė peržiūrėti ir tikslingiau teikti paramą 
MVĮ ir formuoti visapusišką, nuoseklią politiką, kurią 
vykdant būtų panaudojamos visos turimos priemo ­
nės, įskaitant finansines priemones, MVĮ rėmimo 
paslaugas ir viešųjų pirkimų galimybes.
Bendras atsakymas į III ir IV dalių 
pastabas
Komisija pritaria Audito Rūmų išvadai dėl ERPF 
finansinės paramos kuriant verslo infrastruktūrą.
Komisija pažymi, jog audituotų inkubatorių veiks ­
mingumo laikymas nežymiu pagrįstas šių visai 
neseniai įsteigtų inkubatorių rezultatų palyginimu 
su lyginamųjų inkubatorių, kurie yra stabilūs ir turi 
daugiau patirties, rezultatais. 
Visų pirma, valstybėse narėse, kurios į ES įstojo 
2004  m. ir vėliau, tokios verslo infrastruktūros 
nebuvo, ir ji yra tik dabar kuriama, panaudojant ir 
struktūrinių fondų paramą. Todėl įgyta patirtis yra 
nedidelė, ir reikia dar stengtis, kad būtų išmokta 
veiksmingai pasinaudoti šiomis infrastruktūromis, 
siekiant tinkamai remti naujas verslo idėjas ir (arba) 
naujai įsteigtas įmones.
IV
Europos Komisijos verslo ir inovacijų centro ir Tarp ­
tautinės mokslo parkų ir inovacinių zonų asociacijos 
ataskaitose nurodyti palyginimo kriterijai padėtų 
papildyti vertinimą papildomais duomenimis. Komisijos  
atsakymai
V
Vykdant 2014–2020 m. sanglaudos politikos 
reformą, atitinkamos veiksmų programos stebėse ­
nos komitetui bus suteiktos reikalingos paskatos 
patvirtinti atrankos kriterijus, užtikrinančius didžiau ­
sią tokios rūšies investicijų poveikį. Šalys ir regionai 
turės iš anksto nuspręsti, kokius tikslus jos ketina 
pasiekti su turimais ištekliais, ir tiksliai nurodyti, kaip 
jos matuos pažangą, padarytą siekiant šių tikslų 
pagal kiekvieną prioritetinę kryptį. Tai leis regulia ­
riai stebėti ir aptarti finansinių išteklių naudojimą. 
VI
1984 m. Europos Komisija įsteigė Europos Komisijos 
verslo ir inovacijų centrą (EC ­BIC). Nuo to laiko ji 
teikia nuolatinę paramą taikydama EC ­BIC kokybės 
užtikrinimo sistemą. 
Siekdama pagerinti valdymo institucijų žinias šioje 
srityje, Europos Komisija parengė Regionų inova ­
cijų strategijų (RIS) vadovą. Be to, Komisija teikė 
rekomendacijas, remdamasi patirtimi, įgyta taikant 
įvairių kartų regionų inovacijų strategijas. Reko ­
mendacijos taip pat buvo teikiamos atsižvelgiant 
į remiamų projektų ir (arba) tinklų veiklos rezultatus. 
Skatindama tai, Komisija parengė daug iniciatyvų, 
įskaitant 2006 m. pradėtą Regionų ekonominių 
pokyčių iniciatyvą. Tai yra ES regionams skirta 
mokymosi platforma, apimanti kasmet rengiamą 
konferenciją „Regionų ekonominiai pokyčiai“ ir 
„RegioStars“ apdovanojimų ceremoniją, taip pat 
politikos mokymosi duomenų bazę ir tarpregio ­
ninius paspartintus tinklus, finansuojamus pagal 
INTERREG IVC ir URBACT II programas.
2008 m. birželio mėn. Komisija priėmė Smulkiojo 
verslo aktą (SVA), kuriuo ES ir jos valstybėms narėms 
nustatoma išsami MVĮ politikos sistema. Verslumas 
yra prioritetinė SVA sritis; jame taip pat pateiktas 
išsamesnis metodas, kaip ES ir nacionaliniu lygme ­
niu įveikti įvairias verslumo kliūtis. Šiam darbui dar 
daugiau svarumo suteikė 2013 m. pradžioje priimtas 
veiksmų planas „Verslumas 2020“. Atsižvelgdama 
į visa tai Komisija toliau rėmė BIC kokybės ženkli ­
nimo schemą. 
Komisijos atsakymai 37
VII a)
Komisija visapusiškai pritaria, kad verslo inkubato ­
riai turi būti steigiami remiantis detaliais ir tikroviš ­
kais verslo planais. Jie turėtų būti įtraukti į bendrą 
regioninės plėtros strategiją, ir valstybės narės yra 
primygtinai raginamos aktyviau įgyvendinti pažan ­
giosios specializacijos strategijas.
VII b)
Valstybių narių, visų pirma tų, kurios į ES įstojo 
2004 m. ir vėliau, darbuotojų kvalifikacija vyk ­
dyti inkubacinę veiklą yra formuojami dabar, ir 
pagrindinė varomoji jėga yra poreikis užtikrinti ką 
tik sukurtos inkubacijos infrastruktūros finansinį 
tvarumą. Šios kvalifikacijos seniau niekas neturėjo, ir 
naujai sukurta inkubacijos infrastruktūra reikalauja 
kvalifikacijos formavimo proceso.
VII c)
Komisija pritaria. 2014–2020 m. programavimo lai ­
kotarpiu numatyta, kad inkubatoriaus veikla galima 
tik tada, jei yra atitinkama vystymosi strategija. 
Inkubatoriai kuriami pirmiausiai su tikslu paskatinti 
regiono vietos ekonominį vystymąsi ir turi atitikti 
ekonomikos (arba inovacijų) strategijoje nustatytus 
poreikius ir galimybes. 
VII d)
Komisija pritaria. Komisija rekomenduos valsty ­
bėms narėms įtraukti Audito Rūmų rekomendaciją, 
kaip reikalavimą, į kurį reikia atsižvelgti atrenkant 
veiksmus ir rengiant inkubatorių patalpų valdytojų 
ir tarpininkų paramos sutartis.VII
Pagal sanglaudos sistemą Komisija projektų 
atrankoje nedalyvauja, išskyrus svarbių projektų 
tvirtinimą.
Tačiau naujoje 2014–2020 m. teisinėje sistemoje nuo 
pat pradžių užtikrinama, kad valstybės narės projek ­
tus atrinks, kiek įmanoma, atsižvelgdamos į Audito 
Rūmų rekomendacijas: remsis priimamų programų 
turiniu, vadovausis intervencine logika ir atsižvelgs 
į tikslų įgyvendinimo rodiklius bei rezultatus, susiju ­
sius su prioritetinėmis kryptimis. 
Taip pat atskira veiksmų programai skirta veiklos 
rezultatų sistema sudarys sąlygas Komisijai skatinti 
ir peržiūrėti programų įgyvendinimą nustatant 
etapus ir rodiklius. Jei peržiūrėdama programos 
įgyvendinimą Komisija nustato, kad pagal pasi ­
rinktą prioritetą nustatyti tikslai nebuvo pasiekti 
ir kad valstybė narė nesiėmė reikalingų veiksmų 
problemai išspręsti, ji gali sustabdyti visą arba dalinį 
tarpinį mokėjimą arba, galiausiai, atlikti finansines 
pataisas. Tokiai programai įgyvendinimo rezervinės 
lėšos neturėtų būti skiriamos.
Pagal 2014–2020 m. teisinę sistemą Komisija taip pat 
sugriežtina lėšoms taikomas ex ante sąlygas, siek ­
dama užtikrinti, kad sudarytos sąlygos, reikalingos 
veiksmingam jų panaudojimui. MVĮ atveju ex ante 
sąlygų buvimas reiškia, kad valstybės narės atliko 
konkrečius veiksmus, siekdamos paremti verslumą 
pagal Smulkiojo verslo aktą.
Be to, Komisija, aktyviai ir nuosekliai dirbdama su 
valstybėmis narėmis, skatins valdymo institucijas 
įtraukti Europos Audito Rūmų rekomendacijas 
į atrankos procesą ir į verslo inkubatorių atrankos 
kriterijus. Dabar į atrankos kriterijus reikalaujama 
įtraukti pažangą siekiant tikėtinų rezultatų pagal 
prioritetinę kryptį.
Komisijos atsakymai 38
VII h)
Komisija pritaria. Ekspertų žinios verslo inkubavimo 
srityje, visų pirma valstybėse narėse, kurios į ES 
įstojo 2004 m. ir vėliau, buvo kaupiamos daugiau ­
siai per praktinę patirtį. Dabar labiau tikėtina, jog 
ekspertų galima rasti šiose šalyse, turinčiose tam 
tikros patirties verslo inkubavimo srityje, ir jog jie 
gali pasidalinti savo žiniomis su kitais inkubavimo 
dalyviais, pavyzdžiui, darbo biržomis. Komisija 
rekomenduos valstybėms narėms atsižvelgti į šią 
rekomendaciją.
VII i)
Komisijai iš principo pritaria. ERPF įnašas į projektą 
yra pagrįstas remiantis verslo planu atlikta sąnaudų 
ir naudos analize. Tačiau verslo inkubatoriaus 
rezultatams gali turėti poveikį ne visada iš anksto 
žinomi išorės veiksniai ir viešojo sektoriaus para ­
mos kiekvienai sukurtai darbo vietai lygis. Dėl šios 
priežasties ERPF išmokų susiejimas su rezultatais 
būtų iššūkis.
VII j)
Komisija su tuo nesutinka. Komisija mano, kad 
tvarumo laikotarpis, kaip jį apibrėžia Audito Rūmai, 
turėtų atitikti veiklos ilgaamžiškumo laikotarpį, 
nustatytą Bendrųjų nuostatų reglamento 71 straips ­
nyje. Nėra teisinio pagrindo, kuriuo remdamasi 
Komisija galėtų pratęsti verslo inkubatorių turto 
faktinį gyvavimo ciklą ilgiau nei penkeriais metais.
Šiame kontekste Komisija atkreipia dėmesį į Audito 
Rūmų kai kuriose valstybėse narėse nustatytą 
gerąją praktiką.
VII k)
Komisija pripažįsta poreikį toliau atnaujinti žinias. 
2014 m. Komisija paskelbs ataskaitą „ES mokslo ir 
technologijų parkų įsteigimas, valdymas ir vertini ­
mas“, kurioje bus pateikta patarimų ir gairių val ­
dymo institucijoms.VII e)
Komisija iš esmės pritaria šiai rekomendacijai, 
tačiau, remiantis subsidiarumo principu, ji yra labiau 
skirta valstybėms narėms, kad jos į ją atsižvelgtų 
priklausomai nuo siektinų tikslų paskatinti endo ­
geninį ekonomikos augimą. Komisija rekomenduos 
valstybėms narėms, kad jos skatintų inkubatorius 
teikti paslaugas įmonėms nerezidentėms pagal 
aiškią strategiją, kuri užtikrintų naudą vietos verslo 
bendruomenei. Komisija taip pat rekomenduos 
valstybėms narėms sukurti tinklus ir užmegzti ryšius 
su kitais inkubatoriais, kad būtų skatinami žinių 
mainai ir bendra inkubacinė veikla, visų pirma, tarp 
ES valstybių ir kitur.
VII f)
Komisija pritaria. Komisija rekomenduos valsty ­
bėms narėms skatinti inkubatorius įdiegti tokią 
stebėsenos sistemą, nedidinant remiamų klientų 
administracinės naštos. Atsižvelgiant į tai, kad kai 
kurie verslo subjektai gali laikyti verslo informaciją 
konfidencialia, tai gali būti daroma tik savanoriškai.
Pagal struktūrinių fondų pasidalijamojo valdymo 
principą nėra jokio teisinio pagrindo, kuriuo rem ­
damasi Komisija galėtų aiškiai reikalauti, kad šie 
elementai būtų įtraukti į procedūrų sąrangą. 
Komisija, atlikdama priežiūros funkciją, ragins vals ­
tybes nares laikytis minėtos rekomendacijos. Tačiau 
pagal pasidalijamojo valdymo principą už projektų 
atranką, įgyvendinimą ir stebėjimą yra atsakingos 
valstybės narės.
Komisija mano, kad Audito Rūmų rekomendacija g ir 
j punktuose turėtų būti skirta valstybėms narėms.
VII g)
Komisija pritaria. Tai atitinka reformuota sanglaudos 
politika siektinus tikslus, ir Europos Komisija siūlys, 
kad ši rekomendacija būtų įtraukta į atitinkamus 
atrankos kriterijus.
Komisijos atsakymai 39
Pastabos
Bendras atsakymas į 21 ir 23 dalių 
pastabas 
Komisija pritaria Audito Rūmų vertinimui.
26
Inkubatorių dydis yra vienas iš daugelio veiksnių, 
užtikrinančių ERPF audituotų inkubatorių veiksmin ­
gumo palyginimą su lyginamaisiais inkubatoriais. 
Komisija norėtų pabrėžti, kad taip pat yra svarbūs 
kiti išorės veiksniai, pavyzdžiui, regiono ekonomika, 
inkubatorių profilis, inkubatoriaus remiamo verslo 
tipas ir rinkos nepakankamumo principai.
Pagrindinis ERPF inkubatorių vaidmuo – skatinimas 
steigti naujas įmones. Įmonėms teikiama kita nei 
fizinės inkubacijos parama gali būti teikiama kitomis 
priemonėmis. Pavyzdžiui, Jungtinėje Karalystėje 
paramą įmonėms dažnai teikia paslaugų bendrovės, 
teikiančios įvairias verslo konsultacijas.
27
Dėl Audito Rūmų pavyzdžio Komisija pažymi, kad, 
siekiant įvertinti inkubatoriaus efektyvumą, kiekvie ­
nos sukurtos darbo vietos išlaidos atskirose šalyse 
gali skirtis, nes šiam rodikliui poveikį daro įsteigimo 
išlaidos, nusidėvėjimo ir apskaitos politika, taip pat 
darbo užmokesčio lygis atskirose valstybėse narėse. 
28
ERPF remiamų inkubatorių, patekusių į Audito Rūmų 
imtį, santykinis neveiksmingumas taip pat galėjo 
lemti tai, kad BIC inkubatorių kokybė tikrinama 
pagal EC ­BIC sertifikavimo schemą. Taip pat žr. atsa ­
kymą į 16 dalies pastabas. 
29
Vidaus veiklos rezultatai priklauso nuo valdymo įgū ­
džių, organizavimo, motyvavimo sistemos ir vietos 
inovacijų sistemos. Komisija rekomenduos valsty ­
bėms narėms ERPF finansuojamuose inkubatoriuose 
įdiegti akreditavimo arba kokybės sistemas. VII l)
Komisija pritaria ir pabrėžia, kad perorientuojant 
Europos įmonių tinklą (EĮT) (2015–2021 m.) jau 
atsižvelgiama į šias rekomendacijas. EĮT turi atlikti 
svarbų vaidmenį sujungiant MVĮ paramos paslaugas 
(įskaitant inkubatorius) ir gerąją praktiką Europos 
lygmeniu. 
Pagal dabartinio EĮT tinklo taisykles taip pat rei ­
kalaujama, kad EĮT partneriai bendradarbiautų su 
kitais Europos tinklais ir vykdytų bendrus skatinimo 
ir ženklinimo veiksmus.
Įvadas
01
Komisija naujo 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpio teisinėje sistemoje aptarė svarbų MVĮ 
vaidmenį ekonomikoje: parama MVĮ turėtų būti dau ­
giausiai teikiama iš Europos struktūrinių ir investici ­
nių fondų (ESIF).
Audito apimtis ir tikslai
16
Komisija džiaugiasi, kad Audito Rūmai pritaria 
Komisijos remiamai EBN sertifikavimo schemai, ska ­
tinančiai gerąją praktiką. Audito Rūmų pavyzdyje 
ERPF bendrai finansuojami inkubatoriai yra lyginami 
su EC ­BIC inkubatoriais, kurie yra sertifikuojami 
remiantis įvairiais kriterijais. 
Komisijos atsakymai 40
37
Inkubatorių gyvavimo ciklas yra skirtingas, ir jų 
pasiūlymai priklauso nuo jų patirties ir ekosistemos, 
kurioje jie veikia. Nors Komisija pritaria nuomonei, 
kad, siekiant sklandaus inkubavimo, reikėtų siūlyti 
įvairias paslaugas, siūlytinos paslaugos kuriamos 
inkubatorių gyvavimo laikotarpiu. 
38
ERPF rėmė verslo inkubatorių steigimą, tačiau įmo ­
nių ir verslo inkubatorių bendradarbiavimui buvo 
skiriama per mažai dėmesio. Valstybėse narėse, 
kurios įstojo į ES 2004 m. ir vėliau, dėl verslo žinių 
trūkumo (verslo planavimo, valdymo įgūdžių sri ­
tyse) menkai bendradarbiavimo tiek verslo inkuba ­
toriai (jie turėjo naują infrastruktūrą, tačiau neturėjo 
kvalifikuotos darbo jėgos jai valdyti), tiek įmonės. 
Tas pats pasakytina ir apie ES 15 valstybes nares, 
kuriose investicijomis buvo siekiama pagerinti ino ­
vacijų sistemos infrastruktūrą.
Be to, inkubatoriuje įsikūrusios įmonės nėra verčia ­
mos bendradarbiauti su inkubatoriaus darbuotojais, 
nes jos gali naudotis išorės paslaugomis, kad galėtų 
parengti savo plėtros planą. Keitimasis konfiden ­
cialiais duomenimis gali turėti neigiamų pasekmių 
inkubatoriuje įsisteigusioms bendrovėms, nebent 
būtų pasirašytas konfidencialumo susitarimas.
Verslo paslaugos gali būti pavedamos teikti išorės 
paslaugų teikėjams – naudotis inkubatoriaus dar ­
buotojų paslaugomis nėra būtina.
39
Komisija siūlo žiūrėti jos atsakymą į 38 dalies 
pastabas.
40
Kaip pažymėjo Audito Rūmai, klientus labiau traukia 
subsidijuojamos patalpos biurui, nei teikiamos 
paslaugos. Įmonės klientės turėtų būti kruopščiai 
atrenkamos ir atitikti inkubacijos programoje nusta ­
tytą profilį. Kadangi projektų atranka ir atrankos 
kriterijų nustatymas yra nacionalinė kompetencija, 
Komisija rekomenduos valstybėms narėms atsi ­
žvelgti į šiuos aspektus.32
Komisija palankiai vertina Audito Rūmų išvadą, kad 
22 iš 27 audituotų inkubatorių savo veiklos planą 
parengė pagal oficialius įsipareigojimus, kylančius iš 
ERPF paramą reglamentuojančių teisės aktų.
Komisija pripažįsta, kad kai kuriais atvejais vei ­
klos planai, nors ir atitinkantys oficialius atrankos 
kriterijus, neturėjo išmatuojamų tikslų ir atitinkamų 
rezultatų rodiklių. Tačiau pagal pasidalijamojo val ­
dymo principą už projektų atranką yra atsakingos 
valstybės narės. Tai reiškia, kad, atrenkant verslo 
inkubatorius, projektų paraiškos ir patvirtinamųjų 
dokumentų kokybę (pvz., veiklos planų kokybę) 
pirmiausia tikrina valstybė narė (jos valdymo 
institucija). 
33
Kaip primenama atsakyme į 32 dalies pastabas, 
pagal pasidalijamojo valdymo principą už projektų 
atranką yra atsakingos valstybės narės. Tai nėra 
Komisijos vaidmuo, ir ji neturi pajėgumų tikrinti 
visus šiuos duomenis kiekvienos projekto paraiškos 
atveju. 
34
Kai kuriose valstybėse narėse, visų pirma, valstybėse 
narėse, kurios į ES įstojo 2004 m. ir vėliau, pagrindi ­
nis dėmesys buvo skiriamas fizinės infrastruktūros 
sukūrimui, nes trūko ankstesnės patirties įgyven ­
dinant verslo inkubatorius. Siekiant visapusiškai 
veikiančio verslo inkubatoriaus, reikalingas laikas ir 
gerai veikianti vietos inovacijų ekosistema. Tai pro ­
cesas, kurį sustiprins naujas į rezultatus orientuotas 
sanglaudos politikos metodas.
36
Kaip paaiškinta 34 dalyje, verslo infrastruktūra (pvz., 
verslo inkubatoriai) yra nepakankamai išvystyta 
daugelyje valstybių narių, įstojusių į ES 2004 m. ir 
vėliau. Pirmą kartą ERPF parėmė verslo inkubatorių 
steigimą ir pagrindinių „lengvųjų paslaugų“ teikimą 
2007–2013 m. laikotarpiu. Greitai paaiškėjo, kad 
parama „lengvųjų paslaugų“ teikimui buvo nepa ­
kankama, ir planuojami patobulinimai 2014–2020 m. 
programavimo laikotarpiu. 
Komisijos atsakymai 41
48
Inkubatorių vaidmuo regiono verslo infrastruktūroje 
yra skirtingas, ir priklauso nuo valstybių narių ir 
kiekvieno specifinio nacionalinio konteksto. 
Naujuoju programavimo laikotarpiu pažangiosios 
specializacijos strategijos kūrimas, taip pat išsamios 
konsultacijos su inovacijų dalyviais yra išankstinės 
sąlygos, norint gauti ERPF paramą.
49
Dabar reikalaujama, kad pažanga siekiant tikėtinų 
rezultatų pagal prioritetinę kryptį būtų įtraukta 
į atrankos kriterijus, ir todėl Komisija siūlys, kad 
valdymo institucijos įtrauktų į atrankos procesą ir 
kriterijus Europos Audito Rūmų rekomendaciją dėl 
stebėsenos sistemos sukūrimo kiekviename verslo 
inkubatoriuje.
53
Inkubacinė veikla turėtų išlikti tvari ir pasibaigus 
ERPF bendro finansavimo laikotarpiui. Tvarumo 
kriterijus yra įtrauktas į projektų atrankos kriterijus. 
Laikantis patikimo finansų valdymo principo, turėtų 
būti užtikrinta, kad veiklą būtų galima tęsti ir be 
visiško viešojo finansavimo.
56
Inkubatoriuje išnuomojamas plotas bendrovėms, 
visų pirma, esančioms ankstyvame verslo gyvavimo 
ciklo etape. Siekiant užtikrinti potencialių pareiškėjų 
finansinį gyvybingumą, jiems siūloma užimti laisvą 
plotą.
Komisija taip pat mano, kad ERPF remiamų inkuba ­
torių vienas pagrindinių tikslų buvo sukurti darbo 
vietas, o ne tik aukštųjų technologijų MVĮ.41
Specializuotas paslaugas gali teikti išorės subjektai, 
nes vidaus paslaugos yra bendresnio pobūdžio. 
Inkubatorių darbuotojų patirties kaupimas gali būti 
brangus, ir inkubatorius gali niekada negauti siekia ­
mos naudos.
43
Komisija mano, kad nepakankamas inkubatorių 
ir klientų bendradarbiavimas gali būti tiesiogine 
kliento nenoro dalytis konfidencialiais duomenimis 
priežastimi.
44
Komisija mano, kad suteiktos ES lėšos turi teigiamą 
poveikį įstaigų, kurios nėra fiziškai įsikūrusios 
inkubatoriaus patalpose, bet naudojasi inkubato ­
riaus įstaigų paslaugomis ir bendradarbiauja su jų 
darbuotojais, vystymuisi.
45
Verslo inkubatoriai buvo įsteigti tik valstybėse 
narėse, kurios į ES įstojo 2004 m. ir po šio programa ­
vimo laikotarpio, todėl reikėjo laiko, kad būtų užti ­
krintas intensyvesnis inkubatoriaus ir jo klientų, taip 
pat perspektyvių klientų bendradarbiavimas. Kitas 
bendradarbiavimui trukdęs veiksnys buvo verslo 
inkubatoriams vadovaujančių darbuotojų darbo 
kokybė – jiems dažnai trūko verslo įgūdžių. Galiau ­
siai, kai kuriems inkubatoriams trūko organizacinių 
pajėgumų teikti preinkubacinę paramą, nes tokiai 
paramai dažnai reikia papildomų nuosavų išteklių.
Tas pats pasakytina ir apie ES 15 valstybių narių, 
kuriose investicijomis buvo siekiama pagerinti ino ­
vacijų sistemos infrastruktūros sukūrimą.
47
Silpnas verslo sektoriaus, universitetų ir MTTP 
įstaigų tarpusavio bendradarbiavimas 2004 m. ir 
vėliau į ES įstojusiosiose valstybėse narėse yra gerai 
žinomas, ir Komisija bandė išspręsti šią problemą 
dabartiniu programavimo laikotarpiu, įdiegdama, 
kai įmanoma, tinkamus koordinavimo mecha ­
nizmus. Ši problema turi poveikį verslo inkuba ­
torių veiklai ir jų bandymams sukurti tinklus su 
mokslo ir plėtros įstaigomis ir partneriaujančiais 
universitetais.
Komisijos atsakymai 42
60
Komisija prašo valstybes nares, kad jos 
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu laikytųsi 
ex ante sąlygų, siekdamos parengti pažangios speci ­
alizacijos strategiją, kuri turėtų būti kuriama ieškant 
verslo galimybių kartu su itin aktyviai dalyvaujan ­
čiomis įmonėmis ir kuri padėtų suderinti mokslinių 
tyrimų pajėgumus ir verslo poreikius.
Bendras atsakymas į 62 dalies 
a–c punktų pastabas
Pagal 2007–2013 m. teisinę sistemą už projektų 
vertinimo ir atrankos procesą yra atsakingos naci ­
onalinės institucijos, valdymo institucija ir stebė ­
senos komitetas, o Komisija tik atlieka patariamąjį 
vaidmenį stebėsenos komitete. 
Pagal 2014–2020 m. teisinę sistemą reikalaujama, 
kad į atrankos kriterijus būtų įtrauktas veiklos 
indėlis siekiant tikėtinų rezultatų pagal prioritetinę 
kryptį.
62 d)
Investicijos į verslo inkubatorius veikiau sudaro 
tinkamas sąlygas verslo augimui, o ne jį skatina. 
Verslo inkubatoriai savaime negali sukelti ekono ­
minio augimo; jie turi būti derinami su kitais išorės 
veiksniais. Be to, intervencija išoriškai gali pasireikšti 
skirtingai: ji gali turėti tiek teigiamą, tiek ir neigiamą 
poveikį regiono plėtrai. Todėl, prieš nustatant 
tiesioginį ryšį tarp investicijų į verslo inkubatorių ir 
naudos regionui, reikia atlikti išsamų vertinimą.
Nurodytus tikslus Komisija vertina pagal veiksmų 
programų prioritetines kryptis. Tai gali būti ne tik 
sukurtų darbo vietų skaičius, bet ir, pavyzdžiui, 
sukurti nauji produktai arba paskatintas eksportas.
64
2004 m. ir vėliau į ES įstojusias valstybės narės 
vis dar (nuolat) mokosi, kaip tinkamai nustatyti 
rodiklius ir įvertinti įgyvendinimą. Tai taip pat turi 
poveikį naujai į verslo infrastruktūrą įtrauktų verslo 
inkubatorių stebėsenai.58
Inkubatoriaus pasiūlą galima vertinti iš dviejų pers ­
pektyvų: teikiamų paslaugų ir patalpų. Kalbant apie 
patalpas, ERPF įgyvendino savo tikslus – suteikė 
tinkamą biurų plotą. Paslaugų funkciją gali atlikti 
išorės paslaugų teikėjai. 
Remiant MVĮ arba MTTP veiklą, dažnai trūksta išorės 
finansavimo. Verslo inkubatoriai buvo įsteigti regi ­
onuose ir, pasibaigus ERPF reglamentu nustatytam 
tvarumo laikotarpiui, jiems buvo leidžiama pereiti 
prie kitos veiklos. Pagrindinė to priežastis – netin ­
kamai nustatyti atrankos kriterijai; todėl naujuoju 
programavimo laikotarpiu, vadovaudamasi subsi ­
diarumo principu, Komisija rekomenduos valdymo 
institucijoms daugiau dėmesio skirti šiam aspektui, 
visų pirma, nustatant griežtesnius atrankos kriterijus 
veiksmų atrankos procese.
59
Pagal pasidalijamojo valdymo principą Komisija 
projektų atrankoje nedalyvauja, išskyrus svarbių 
projektų tvirtinimą.
Iš tiesų, kaip nustatyta Bendrųjų nuostatų regla ­
mento (BNR) (2003 m. gruodžio 17 d. Reglamento 
Nr. 1303/2013) 125 straipsnyje, už atrankos kriterijų 
nustatymą yra atsakinga valdymo institucija, o juos 
tvirtina stebėsenos komitetas. 
Pagal BNR 48 straipsnio 3 dalį Komisija dalyvauja 
stebėsenos komiteto veikloje, tačiau tik patariamąja 
teise. 
Todėl Europos Komisija rekomenduos valdymo 
institucijoms įtraukti Europos Audito Rūmų reko ­
mendacijas į verslo inkubatorių atrankos procesą ir 
kriterijus. Taip pat dabar reikalaujama, kad į atran ­
kos kriterijus būtų įtraukti tikėtini rezultatai pagal 
prioritetinę kryptį. 
Komisijos atsakymai 43
Kad suteiktų šį ženklą, BIC turi dalyvauti akredi ­
tavimo procese, per kurį tikrinamas inkubatorių 
atitikimas specialiems šio ženklo kriterijams (EBN 
kokybės sistema). 
Šio ženklo sublicencijas nuo 2002 m. valdo EBN 
pagal licencijos suteikti ženklą sutartį su Komisija. 
Dabartinė licencijos suteikti ženklą sutartis pasi ­
rašyta 2009 m. 5 metų laikotarpiui ir Komisija šiuo 
metu svarsto, kokias alternatyvas rinktis ateityje. 
EBN bus raginama aktyviau populiarinti savo lygina ­
mąją schemą ir skatinti ją plačiau taikyti.
75 b)
Inkubatorių duomenų bazė buvo įdiegta įgyvendi ­
nant inkubatorių tinklo projektą, sujungiantį pagal 
6 BP finansuojamus inkubatorius, ir vykdant pana ­
šius technologijų perdavimo įstaigų ir rizikos fondų 
tinklo kūrimo projektus. KIP programų komitetuose 
valstybes narės vis dažniau abejojo projektų, skirtų 
tik tinklams kurti, verte ir kvietė kurti projektus, 
kuriais remiamas bendradarbiavimas konkrečiomis 
bendro intereso temomis, pavyzdžiui, standartiza ­
cija ir inovacijos, inovacijos paslaugų sektoriuje ir 
pan. Šiuose projektuose pirmenybė buvo teikiama 
ne panašių organizacijų tinklų kūrimui Europoje, bet 
įvairių inovacijos proceso dalyvių (MVĮ, verslininkų, 
akademinės bendruomenės, administracijų ir kt.) 
vertikaliajai integracijai. Įgyvendinant „EurOffice 
1+2“ projektus (dabar jie vykdomi EBN lengvatinių 
sąlygų klubo forma), šis naujas metodas, pagal kurį 
darbas su bendruomene yra ne plečiamas, bet gili ­
namas, buvo taikomas inkubatoriams. Įgyvendinant 
projektus, buvo sukurti ir išbandyti su dalyvaujan ­
čiais inkubatoriais koordinuotų paslaugų paketai – 
tai padėjo inkubatoriuose naujai įsteigtoms įmo ­
nėms greitai užmegzti tarptautinius ryšius.
Nors lyginamoji analizė nebeatliekama, interneti ­
nių technologijų patobulinimai suteikia galimybes 
verslininkams lengvai gauti informaciją apie atskirus 
inkubatorius tiesiogiai jų interneto svetainėse.
1 Sprendimai suteikti EC BIC licenciją naujoms organizacijoms 
kandidatėms; galiojančių licencijų atnaujinimas arba panaikinimas; 
BIC atranka auditavimo tikslais; pasiūlymai dėl EC BIC sertifikavimo 
ir kokybės sistemos pakeitimų; vidaus reglamentų keitimas ir 
priėmimas.66
Komisija pažymi, kad, nors projektų atrankos sis ­
tema, už kurią atsako valstybės narės, buvo teisinga, 
ji neužtikrino, kad bendrojo finansavimo lygis būtų 
proporcingas poveikiui vietiniam verslui. Valdymo 
institucijos parengė rodiklių rinkinį, skirtą stebėti 
ne veiklai, bet veiksmų programos įgyvendinimui. 
Komisija rekomenduos valstybėms narėms skirti 
daugiau dėmesio veiklos stebėjimui.
68
Komisija siūlo žiūrėti jos atsakymą į 66 dalies 
pastabas.
70
Audito Rūmų rekomendacija viršija ERPF regla ­
mentu nustatytą teisinį įpareigojimą dėl penkerių 
metų tvarumo laikotarpio. 
71
Nėra teisinio pagrindo, kuriuo remdamasi Komisija 
galėtų paramos gavėjams nustatyti papildomus įpa ­
reigojimus dėl ilgesnį nei penkerių metų tvarumo 
laikotarpį vykdomos inkubacinės veiklos. 
Nacionalinės valdžios institucijos atrankos kriteri ­
juose ir dotacijos projektui suteikimo sąlygose turi 
nustatyti, ar atitinkamame reglamente nustatytas 
tvarumo laikotarpis gali būti pratęstas.
75 a)
Ankstesnė lyginamoji analizė buvo toliau atlie ­
kama kryptingesniais veiksmais siekiant palyginti 
ir skatinti gerąją praktiką Europos inkubatoriuose, 
kurie kreipėsi dėl akreditacijos pagal EB BIC ženklo 
schemą, ir narystę pageidaujančiuose tęsti inkuba ­
toriuose. Kaip EC ­BIC ženklo savininkė ir BIC kokybės 
ženklo komiteto (BQMC)1  narė, Komisija prisideda 
prie verslo ir inovacinių centrų visoje Europoje ir 
už jos ribų kokybės ir praktikos gerinimo, kad jiems 
galėtų būti suteiktas EC ­BIC ženklas. 
Komisijos atsakymai 44
82
Inkubatorių gyvavimo ciklas yra skirtingas, ir jų 
pasiūlymai priklauso nuo jų patirties ir ekosistemos, 
kurioje jie veikia. Nors Komisija pritaria nuomonei, 
kad, siekiant sklandaus inkubavimo, reikėtų siūlyti 
įvairias paslaugas, siūlytinos paslaugos kuriamos 
inkubatorių gyvavimo laikotarpiu.
1 rekomendacija
Pagal sanglaudos sistemą Komisija projektų 
atrankoje nedalyvauja, išskyrus svarbių projektų 
tvirtinimą.
Tačiau naujoje 2014–2020 m. teisinėje sistemoje nuo 
pat pradžių užtikrinama, kad valstybės narės projek ­
tus atrinks, kiek įmanoma, atsižvelgdamos į Audito 
Rūmų rekomendacijas: remsis priimamų programų 
turiniu, vadovausis intervencine logika ir atsižvelgs 
į tikslų įgyvendinimo rodiklius bei rezultatus, susiju ­
sius su prioritetinėmis kryptimis. 
Taip pat atskira veiksmų programai veiklos rezul ­
tatų sistema sudarys sąlygas Komisijai skatinti ir 
prižiūrėti programų įgyvendinimą nustatant etapus 
ir rodiklius. Jei peržiūrėdama programos įgyvendi ­
nimą Komisija nustato, kad pagal pasirinktą prio ­
ritetą nustatyti tikslai nebuvo pasiekti ir kad vals ­
tybė narė nesiėmė reikalingų veiksmų problemai 
išspręsti, ji gali sustabdyti visą arba dalinį tarpinį 
mokėjimą arba, galiausiai, atlikti finansines pataisas. 
Tokiai programai įgyvendinimo rezervinės lėšos 
neturėtų būti skiriamos.
Pagal 2014–2020 m. teisinę sistemą Komisija taip pat 
sugriežtina lėšoms taikomas ex ante sąlygas, siek ­
dama užtikrinti, kad sudarytos sąlygos, reikalingos 
veiksmingam jų panaudojimui. MVĮ atveju ex ante 
sąlygų buvimas reiškia, kad valstybės narės atliko 
konkrečius veiksmus, siekdamos paremti verslumą 
pagal Smulkiojo verslo aktą.77
Komisija sistemingai rengia gaires, kad jomis būtų 
galima pasinaudoti 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiu. Valstybės narės taip pat yra įpareigotos 
kasmet pateikti kiekvienos veiksmų programos 
metinę įgyvendinimo ataskaitą, kurioje apžvelgiami 
paramos iš struktūrinių fondų teikimo rezultatai.
78
Komisija pripažįsta poreikį toliau atnaujinti žinias. 
2014 m. Komisija paskelbs ataskaitą „ES mokslo ir 
technologijų parkų įsteigimas, valdymas ir vertini ­
mas“, kurioje bus pateikta patarimų ir gairių ir kuri 
artimiausiais mėnesiais bus platinama įvairioms 
valdymo institucijoms.
Išvados ir rekomendacijos
80
Komisija pažymi, jog audituotų inkubatorių veiks ­
mingumo laikymas nežymiu pagrįstas šių visai 
neseniai įsteigtų inkubatorių rezultatų palyginimu 
su lyginamųjų inkubatorių, kurie yra stabilūs ir turi 
daugiau patirties, rezultatais.
Apskritai, į Audito Rūmų imtį patekusiuose inkuba ­
toriuose visų pagrindinių funkcijų lygmeniu, įskai ­
tant verslininkų orientavimą ir pagalbą jiems, buvo 
santykinai mažiau darbuotojų nei lyginamuosiuose 
inkubatoriuose.
81
Komisija pritaria Audito Rūmų nuomonei, kad kai 
kuriems inkubatoriams trūksta patirties. 2004 m. 
ir vėliau į ES įstojusiose valstybėse narėse seniau 
tokios verslo infrastruktūros nebuvo, ir ji yra tik 
dabar kuriama, panaudojant ir struktūrinių fondų 
paramą. Todėl įgyta patirtis yra nedidelė ir reikia 
papildomai stengtis įgyti žinių, kaip veiksmingai 
pasinaudoti šiomis infrastruktūromis, siekiant 
tinkamai remti naujas verslo idėjas ir (arba) naujai 
įsteigtas įmones.
Komisijos atsakymai 45
1 rekomendacija e) 
Komisija iš esmės pritaria šiai rekomendacijai, 
tačiau, remiantis subsidiarumo principu, ji yra labiau 
skirta valstybėms narėms, kad jos į ją atsižvelgtų 
priklausomai nuo siektinų tikslų paskatinti endo ­
geninį ekonomikos augimą. Komisija rekomenduos 
valstybėms narėms kad jos skatintų inkubatorius 
teikti paslaugas bendrovėms nerezidentėms pagal 
aiškią strategiją, kuri užtikrintų naudą vietos verslo 
bendruomenei. Komisija taip pat rekomenduos 
valstybėms narėms sukurti tinklus ir ryšius su kitais 
inkubatoriais, kad būtų skatinami žinių mainai ir 
bendra inkubacinė veikla, visų pirma, tarp ES valsty ­
bių ir kitur.
1 rekomendacija f) 
Komisija pritaria. Komisija rekomenduos valstybėms 
narėms skatinti inkubatorius įdiegti tokią stebėse ­
nos sistemą, nedidinant remiamų klientų adminis ­
tracinės naštos. Atsižvelgiant į tai, kad kai kurios 
verslo įstaigos gali laikyti verslo informaciją konfi ­
dencialia, tai gali būti daroma tik savanoriškai.
83
ERPF vėl parėmė verslo inkubatorių steigimą 
ir pagrindinių „lengvųjų paslaugų“ teikimą 
2007–2013 m. laikotarpiu. Greitai paaiškėjo, kad 
parama „lengvųjų paslaugų“ teikimui nebuvo 
pakankamai įvertinta, ir planuojami patobulinimai 
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu.
Komisija rekomenduos valdymo institucijoms 
daugiau dėmesio skirti šiam aspektui, visų pirma, 
nustatant griežtesnius atrankos kriterijus veiksmų 
atrankos procese 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiu.Be to, Komisija, aktyviai ir nuosekliai dirbdama su 
valstybėmis narėmis, skatins valdymo institucijas 
įtraukti Europos Audito Rūmų rekomendacijas 
į atrankos procesą ir į verslo inkubatorių atrankos 
kriterijus. Dabar į atrankos kriterijus reikalaujama 
įtraukti pažangą siekiant tikėtinų rezultatų pagal 
prioritetinę kryptį. 
1 rekomendacija a) 
Komisija visapusiškai pritaria, kad verslo inkubato ­
riai turi būti steigiami remiantis detaliais ir tikroviš ­
kais verslo planais. Jie turėtų būti įtraukti į bendrą 
regioninės plėtros strategiją, ir valstybės narės yra 
primygtinai raginamos aktyviau įgyvendinti pažan ­
giosios specializacijos strategijas.
1 rekomendacija b) 
Valstybių narių, visų pirma tų, kurios į ES įstojo 
2004 m. ir vėliau, darbuotojų kvalifikacija vyk ­
dyti inkubacinę veiklą yra formuojami dabar, ir 
pagrindinė varomoji jėga yra poreikis užtikrinti ką 
tik sukurtos inkubacijos infrastruktūros finansinį 
tvarumą. Šios kvalifikacijos seniau niekas neturėjo, ir 
naujai sukurta inkubacijos infrastruktūra reikalauja 
kvalifikacijos formavimo proceso.
1 rekomendacija c) 
Komisija pritaria. 2014–2020 m. programavimo lai ­
kotarpiu numatyta, kad inkubatoriaus veikla galima 
tik tada, jei yra atitinkama vystymosi strategija. 
Inkubatoriai kuriami pirmiausiai su tikslu paskatinti 
regiono vietos ekonominį vystymąsi ir turi atitikti 
ekonomikos (arba inovacijų) strategijoje nustatytus 
poreikius ir galimybes. 
1 rekomendacija d) 
Komisija pritaria. Komisija rekomenduos valsty ­
bėms narėms įtraukti Audito Rūmų rekomendaciją, 
kaip reikalavimą, į kurį reikia atsižvelgti atrenkant 
veiksmus ir rengiant inkubatorių patalpų valdytojų 
ir tarpininkų paramos sutartis.
Komisijos atsakymai 46
2 rekomendacija c) 
Komisija iš principo pritaria. ERPF įnašas į projektą 
yra pagrįstas remiantis verslo planu atlikta sąnaudų 
ir naudos analize. Tačiau verslo inkubatoriaus 
rezultatams gali turėti poveikį ne visada iš anksto 
žinomi išorės veiksniai ir viešojo sektoriaus para ­
mos kiekvienai sukurtai darbo vietai lygis. Dėl tos 
priežasties ERPF išmokų susiejimas su rezultatais 
būtų iššūkis. 
2 rekomendacija d) 
Komisija tam nepritaria. Komisija mano, kad tva ­
rumo laikotarpis, kaip jį apibrėžia Audito Rūmai, 
turėtų atitikti veiklos ilgaamžiškumo laikotarpį, 
nustatytą Bendrųjų nuostatų reglamento 71 straips ­
nyje. Nėra teisinio pagrindo, kuriuo remdamasi 
Komisija galėtų pakeisti verslo inkubatorių turto 
faktinį gyvavimo laikotarpį iki ilgesnės nei penkerių 
metų trukmės.
Šiame kontekste Komisija atkreipia dėmesį į Audito 
Rūmų kai kuriose valstybėse narėse nustatytą 
gerąją praktiką.
85
1984 m. Europos Komisija įsteigė Europos Komisijos 
verslo ir inovacijų centrą (EC ­BIC). Nuo to laiko ji 
teikia nuolatinę paramą taikydama EC ­BIC kokybės 
užtikrinimo sistemą. 
Siekdama pagerinti vadovaujančių institucijų žinias 
šioje srityje, Europos Komisija parengė Regionų ino ­
vacijų strategijų (RIS) vadovą. Be to, Komisija teikė 
rekomendacijas, remdamasi patirtimi, įgyta taikant 
įvairių kartų regionų inovacijų strategijas. Reko ­
mendacijos taip pat buvo teikiamos atsižvelgiant 
į remiamų projektų ir (arba) tinklų veiklos rezultatus. 
Skatindama tai, Komisija parengė daug iniciatyvų, 
įskaitant 2006 m. pradėtą Regionų ekonominių 
pokyčių iniciatyvą. Tai yra ES regionams skirta 
mokymosi platforma, apimanti kasmet rengiamą 
konferenciją „Regionų ekonominiai pokyčiai“ ir 
„RegioStars“ apdovanojimų ceremoniją, taip pat 
politikos mokymosi duomenų bazę ir tarpregio ­
ninius paspartintus tinklus, finansuojamus pagal 
INTERREG IVC ir URBACT II programas.84
Komisija mano, kad Audito Rūmų pareiškimas 
skirtas subjektams, nepriklausantiems Komisijos 
kompetencijai, konkrečiai, valstybėms narėms.
Nėra teisinio pagrindo, kuriuo remdamasi Komisija 
galėtų nustatyti papildomus įpareigojimus paramos 
gavėjams dėl ilgesnį nei penkerių metų tvarumo 
laikotarpį vykdomos inkubacinės veiklos. 
Nacionalinės valdžios institucijos atrankos kriteri ­
juose ir dotacijos projektui suteikimo sąlygose turi 
nustatyti, ar atitinkamame reglamente nustatytas 
tvarumo laikotarpis gali būti pratęstas.
2 rekomendacija
Pagal struktūrinių fondų pasidalijamąjį valdymą 
nėra jokio teisinio pagrindo, kuriuo remdamasi 
Komisija galėtų aiškiai reikalauti, kad šie elementai 
būtų įtraukti į procedūrų sąrangą. 
Komisija, atlikdama priežiūros funkciją, ragins vals ­
tybes nares laikytis minėtos rekomendacijos. Tačiau 
pagal pasidalijamojo valdymo principą už projektų 
atranką, įgyvendinimą ir stebėseną yra atsakingos 
valstybės narės.
Komisija mano, kad Audito Rūmų ataskaitos a ir 
d punktuose pateikta rekomendacija turėtų būti 
skirta valstybėms narėms.
2 rekomendacija a) 
Komisija pritaria. Šis siekis atitinka reformuota san ­
glaudos politika siektinus tikslus ir Europos Komisija 
siūlys, kad ši rekomendacija būtų įtraukta į atitinka ­
mus atrankos kriterijus.
2 rekomendacija b) 
Komisija pritaria. Ekspertų žinios verslo inkubavimo 
srityje, visų pirma valstybėse narėse, kurios į ES 
įstojo 2004 m. ir vėliau, buvo kaupiamos daugiau ­
siai per praktinę patirtį. Dabar labiau tikėtina, jog 
ekspertų galima rasti šiose šalyse, turinčiose tam 
tikros patirties verslo inkubavime, ir kad jie gali pasi ­
dalinti savo žiniomis su kitais inkubavimo dalyviais, 
pavyzdžiui, darbo biržomis. Komisija rekomenduos 
valstybėms narėms atsižvelgti į šią rekomendaciją.
Komisijos atsakymai 47
2008 m. birželio mėn. Komisija priėmė Smulkiojo 
verslo aktą (SVA), kuriuo ES ir jos valstybėms narėms 
nustatoma išsami MVĮ politikos sistema. Verslumas 
yra prioritetinė SVA sritis; jame taip pat pateiktas 
išsamesnis metodas, kaip ES ir nacionaliniu lygme ­
niu įveikti įvairias verslumo kliūtis. Šiam darbui dar 
daugiau svarumo suteikė 2013 m. pradžioje priimtas 
veiksmų planas „Verslumas 2020“. 
Šioje bendroje sistemoje Komisija toliau rėmė BIC 
kokybės ženklo sistemą. 
3 rekomendacija a) 
Komisija pripažįsta poreikį toliau atnaujinti žinias. 
2014 m. Komisija paskelbs ataskaitą „ES mokslo ir 
technologijų parkų įsteigimas, valdymas ir vertini ­
mas“, kurioje bus pateikta patarimų ir gairių ir kuri 
bus platinama įvairioms valdymo institucijoms.
3 rekomendacija b)
Komisija sutinka ir pabrėžia, kad perorientuojant 
Europos įmonių tinklą (EĮT) (2015–2021 m.) jau 
atsižvelgiama į šias rekomendacijas. EĮT turi atlikti 
svarbų vaidmenį sujungiant MVĮ paramos paslaugas 
(įskaitant inkubatorius) ir gerąją praktiką Europos 
lygmeniu. 
Pagal dabartinio EĮT tinklo taisykles taip pat rei ­
kalaujama, kad EĮT partneriai bendradarbiautų su 
kitais Europos tinklais ir vykdytų bendrus skatinimo 
ir ženklinimo veiksmus.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
•  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu );
•  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse ( http://ec.europa.eu/represent_lt.htm ),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm ),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct  (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm ) 
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*) Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį,  
 taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu ).
Prenumeruoti leidinius galite:
•  susisiekę su Europos Sąjungos leidinių biuro platintojais  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm ).
QJ­AB­14­007­LT­C ISSN 1831 ­0885
Pastaraisiais metais įgyvendindama sanglaudos 
politiką Europos Sąjunga Europos regioninės 
plėtros fondo lėšomis bendrai finansavo verslo 
inkubatorių projektus. Tai atitinka ES politikos 
prioritetus, visų pirma atsižvelgiant į  Lisabonos ir 
„Europa 2020“ strategijas, skirtas remti mažų ir 
vidutinių įmonių (MVĮ) įsteigimą ir vystymą, 
kadangi jos vaidina svarbų vaidmenį siekiant 
ekonominio augimo ir darbo vietų kūrimo tikslų. 
Šioje ataskaitoje Audito Rūmai vertina, ar šie 
verslo inkubatorių projektai buvo sėkmingi 
remiant MVĮ veiklos pradžioje.
EUROPOS
AUDITORŪMAI