P9_TA(2021)0284

Didžiausia leidžiamoji imidakloprido liekanų koncentracija

2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2021 m. balandžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/621, kuriuo dėl medžiagos imidakloprido klasifikavimo pagal didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją gyvūniniuose maisto produktuose iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 37/2010 (2021/2705(RSP))

(2022/C 67/06)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/621, kuriuo dėl medžiagos imidakloprido klasifikavimo pagal didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją gyvūniniuose maisto produktuose iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 37/2010 (1),

— atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 470/2009, nustatantį Bendrijos farmakologiškai aktyvių medžiagų leistinų liekanų kiekių nustatymo gyvūninės kilmės maisto produktuose tvarką, panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2377/90 ir iš dalies keičiantį Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (2), ypač į jo 14 straipsnio 17 punktą,

— atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 20 d. pateiktą Veterinarijos vaistų nuolatinio komiteto nuomonę,

— atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

— atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 13 ir 191 straipsnius,

— atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai 11 ir 13 straipsnius (3),

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis,

— atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

A. kadangi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/6 (4) nustatyta, kad Sąjungos rinkai negali būti leidžiamai pateikti jokio veterinarinio vaisto, jeigu jam neišduotas leidimas, ir nebuvo įrodyta jo kokybė, saugumas ir veiksmingumas, ir pripažįstama, kad geresnė prieiga prie informacijos suteikia visuomenei galimybę pateikti savo pastabas ir sudaro sąlygas institucijoms tinkamai atsižvelgti į šias pastabas;

B. kadangi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/1381 (5) nustatyta, kad reikėtų pateikti informaciją apie tai, kaip buvo priimti sprendimai dėl rizikos valdymo, ir apie veiksnius, išskyrus rizikos vertinimo rezultatus, taip pat apie tai, koks svoris suteiktas šiems veiksniams vienas kito atžvilgiu, ir informavimas apie riziką turėtų prisidėti prie dalyvavimu grindžiamo ir atviro visų suinteresuotųjų šalių dialogo, siekiant užtikrinti, kad rizikos analizės procese būtų atsižvelgiama į viešojo intereso svarbą, tikslumą, išsamumą, skaidrumą, nuoseklumą ir atskaitomybę;

C. kadangi 2011 m. vasario 18 d. Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) vertinimo ataskaitoje Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaricides and Products to control other Arthropods) (6) pateikiamos didelio toksiško poveikio vandens ir netikslinėms rūšims duomenų kategorijos;

D. kadangi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2013/39/ES (7) nustatyta, kad „vis aktualesnė aplinkos apsaugos problema – vandens ir dirvožemio tarša farmacijos produktų likučiais. Vertinant ir kontroliuojant vaistų keliamą grėsmę vandens aplinkai arba per ją, turėtų būti skirta pakankamai dėmesio Sąjungos aplinkos apsaugos tikslams. Siekiant išspręsti šį susirūpinimą keliantį klausimą, Komisija turėtų ištirti vaistų poveikio aplinkai grėsmę ir pateikti esamos teisinės sistemos tinkamumo ir veiksmingumo siekiant apsaugoti vandens aplinką ir žmonių sveikatą per vandens aplinką analizę“;

E. kadangi Komisijos reglamente (ES) Nr. 283/2013 (8) nustatyti minimalūs reikalavimai, įskaitant informaciją apie galimą žalingą veikliųjų medžiagų, jos metabolitų ir priemaišų poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai arba gruntiniam vandeniui, aplinkai ir netikslinėms rūšims (augalijai ir gyvūnijai);

F. kadangi Komisijos reglamente (ES) Nr. 284/2013 (9) pateikiama „bet kokia informacija apie galimą neleistiną augalų apsaugos produkto poveikį aplinkai, augalams ir augalų produktams bei informacija apie žinomą ir numatomą kaupimosi ir sąveikos poveikį“;

G. kadangi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/82/EB (10) pažymima, kad „[d]rauge su paraiška dėl leidimo prekiauti veterinarinį vaistą pateikiamuose duomenyse bei dokumentuose turi būti nurodyta, jog vaisto terapinis veiksmingumas gerokai pranoksta jo keliamą pavojų. Jei tai nenurodyta, paraiška turi būti atmesta“;

H. kadangi Europos vaistų agentūrai (toliau – Agentūra) pateiktas prašymas nustatyti Salmonidae rūšims taikomą imidakloprido didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją (toliau – DLLK);

I. kadangi Agentūra, remdamasi 2020 m. rugsėjo 9 d. Veterinarinių vaistų komiteto nuomone (11), rekomendavo, kai tinkama, nustatyti 0,6mg/kg (600 μg/kg) imidakloprido DLKK visose pelekinėse žuvyse;

J. kadangi Maisto kodekse (12) nenustatyta vandens organizmuose leistina DLKK; kadangi bendrame Maisto ir žemės ūkio organizacijos ir Pasaulio sveikatos organizacijos 2008 m. susitikime dėl pesticidų liekanų rekomenduota maksimali priimtina 0,06 mg/kg žemės ūkio kultūrų liekanų dienos norma (13);

K. kadangi Veterinarinių vaistų komiteto nuomonė, kuria grindžiama Agentūros rekomendacija, yra prieinama tik santraukos forma ir, pasak Komisijos, visas jos tekstas bus prieinamas tik patvirtinus DLKK;

L. kadangi nuomonė dėl DLKK nustatymo pagal Sąjungos teisę turėtų būti viešai prieinama ir su ja turi būti galima lengvai susipažinti;

M. kadangi skaidraus rizikos vertinimo proceso užtikrinimas, padeda skatinti visuomenės supratimą, prisideda prie didesnio Agentūros legitimumo vartotojų ir plačiosios visuomenės akyse ir suteikia didesnę atskaitomybę Sąjungos piliečių atžvilgiu demokratinėje sistemoje (14);

N. kadangi imidaklopridas yra nikotinoidinė (NN) biologiškai veiklioji medžiaga, dėl savo toksiško poveikio įvairiems kenkėjams plačiu mastu komerciniais tikslais naudojama javų apdirbimui ir gyvuliams; kadangi imidaklopridas centrinėje nervų sistemoje veikia kaip antagonistinis nikotininio acetilcholino receptorius (nAChR), taip sutrikdydamas sinapsių signalų perdavimą ir sukeldamas mirtiną gyvūnų, stuburinių ir bestuburių nervų ir raumenų hiperaktyvumą, kuris negrįžtamai blokuoja nAChR ir sukelia paralyžių ir mirtį (15);

O. kadangi pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/783 (16) draudžiama naudoti imidaklopridą visiems lauke auginamiems javams dėl jo neigiamo poveikio apdulkintojams;

P. kadangi pavojingosios medžiagos, taikomos pagal veterinarinį receptą ir naudojamos siekiant gydyti jūrinių utėlių sukeltas infekcijas, galiausiai patenka į vandens aplinką; jų poveikis gali ne tik daryti neigiamą poveikį jautriems netiksliniams organizmams, todėl šių junginių išsiskyrimas įvardytas pagrindine aplinkos problema (17) dėl didelio imidakloprido judumo dirvoje ir dėl to atsirandančio gruntinio ir paviršinio vandens užteršimo (18);

Q. kadangi esama vis daugiau įrodymų, kad imidakloprido naudojimas turi pražūtingą poveikį biologinei įvairovei, visų pirma upėms ir vandens keliams (19), kuris kenkia ne tik vėžiagyviams (20), moliuskams (21) ir netikslinėms (vabzdžių) rūšims, bet ir dirvožemio organizmams (22), taip pat prisideda prie sumažėjusios paukščių populiacijos (23); kadangi kyla vis didesnis susirūpinimas dėl pesticidų likučių ir jų metabolitų buvimo vietos ir kaupimosi dirvožemyje ir jų galimo poveikio dirvožemio rūgštėjimui; su nerimu pažymi, kad dėl imidakloprido naudojimo Japonijoje gerokai sumažėjo žuvų išteklių, kurie neatsistatė (24);

R. kadangi suderinta klasifikacija ir ženklinimas, nurodyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1272/2008 (25) imidaklopridas klasifikuojama kaip „kenksminga prarijus“, „pavojinga aplinkai“ ir „labai toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus“ medžiaga (26);

S. kadangi tyrime dėl imidakloprido poveikio paprastajam karpiui (Cyprinua carpio L.) be histopatologinių pakitimų (pažeidimų), biologinių žymeklių aktyvavimo ir genų ekspresijos pakitimų lygių, nustatyta smegenų, žiaunų ir akių degeneracija (27); tame tyrime prieita prie išvados, kad uždegimą ir oksidacinį stresą sukelia imidakloprido poveikis;

T. kadangi NN metabolitas žmogaus organizme gali kauptis nuolat vartojant užterštą maistą, atsižvelgiant į tai, kad imidakloprido biologinis kaupimasis mažais kiekiais buvo pastebėtas atliekant tyrimą su gyvūnais (28);

U. kadangi įvairiuose moksliniuose tyrimuose, kuriuose buvo atliekami bandymai su gyvūnais, prieita prie išvados, kad imidaklopridas veikia kaip reprodukcijai toksiška ir endokrininę sistemą ardanti medžiaga, daranti neigiamą poveikį širdžiai, kepenims, skydliaukei ir smegenims, ir galinti sukelti neurologinius simptomus, įskaitant kvėpavimo sutrikimą ir mirtį (29);

V. kadangi iš eksperimentinių įrodymų matyti, kad imidakloprido toksiškumas didėja kartu su poveikio laiku ir doze, ir tai apibūdinama kaip „kaupiamasis toksiškumas“, todėl imidakloprido toksiškumas turėtų būti suprantamas ne tik atsižvelgiant į ūmų mirtingumą, bet ir laikomas lėtine liga (30);

W. kadangi Reglamente (ES) Nr. 283/2013 reikalaujama atlikti ilgalaikio toksiškumo tyrimus;

X. kadangi Reglamente (EB) Nr. 396/2005 nustatyta, kad į „žinomus kaupiamuosius ir sinergetinius efektus“ būtina atsižvelgti, „kai esama tokio poveikio apskaičiavimo metodų“;

Y. kadangi Reglamente (ES) Nr. 284/2013 dabar reikalaujama parengti toksikologinius tyrimus dėl poveikio operatoriams, pašaliniams asmenims, gyventojams ir darbuotojams, keletą ilgalaikio ir lėtinio toksiškumo tyrimai dėl poveikio gyvūnams, ir tyrimai dėl išlikimo ir veikimo dirvožemyje, vandenyje ir ore;

Z. kadangi trūksta žinių apie daugybės pavienių cheminių medžiagų ir cheminių mišinių teršiamąjį poveikį aplinkai; ne visos cheminės medžiagos įvertintos, o ekotoksiškumo vertinimuose daugiausia dėmesio skiriama tik kelioms rūšims ir ekosistemoms;

AA. kadangi Reglamente (ES) 2019/6 pripažįstama, kad reikėtų atsižvelgti į sprendimą dėl rizikos vertinimo: „į kitus susijusius veiksnius, kaip antai socialinius, ekonominius, etinius, aplinkos ir gerovės veiksnius bei kontrolės priemonių tinkamumą“;

AB. kadangi priešingai nei Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) pateiktuose tyrimuose, Agentūros pateikti tyrimai neturi būti skelbiami; apgailestauja, kad nėra visapusiškos prieigos prie mokslinių tyrimų, mokslinių nuomonių ir pirminių duomenų, taip pat trūksta informacijos apie nuotekų išleidimo į vandens aplinką kontrolės įgyvendinamumą ir rizikos valdymą;

AC. kadangi Reglamente (EB) Nr. 470/2009 nurodyta, kad didžiausia leidžiamoji liekanų koncentracija turi būti nustatoma laikantis visuotinai nustatytų saugos vertinimo principų kartu atsižvelgiant į visus kitus atitinkamos medžiagos saugumo mokslinius vertinimus, kuriuos galėjo atlikti tarptautinės organizacijos, visų pirma Maisto kodeksas, arba, kai tokios medžiagos naudojamos kitais tikslais, – konkretūs Bendrijoje įsteigti komitetai;

AD. kadangi Maisto kodekse nerekomenduojama imidakloprido naudoti vandens aplinkoje, ir ECHA nurodo galimą to priežastį: „remiantis suderinta klasifikacija ir ženklinimu (ATP01), kurį patvirtino Europos Sąjunga, ši medžiaga yra labai toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus ir yra kenksminga prarijus“ (31);

AE. kadangi Reglamento (ES) 2019/6 37 straipsnyje nustatyta, kad rinkodaros leidimą turi būti atsisakoma išduoti, jeigu rizika visuomenės arba gyvūnų sveikatai arba aplinkai nėra visiškai pašalinta; mano, kad tai yra tinkamas pagrindimas, dėl kurio nenustatyta DLKK;

AF. kadangi keturios pagrindinės lašišas auginančios valstybės, – Norvegija, Čilė, Jungtinė Karalystė ir Kanada, – nėra valstybės narės, todėl Komisija negalėtų atlikti tinkamo šių šalių kompetentingų institucijų audito arba įvertinti kontrolės tinkamumo;

1. mano, kad Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/621 viršija Reglamente (EB) Nr. 470/2009 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus;

2. mano, kad Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/621 nedera su Sąjungos teise, nes juo pažeidžiama informacijos laisvė ir pagrindiniai skaidrumo, demokratinės kontrolės ir atskaitomybės principai, ir pagrindinės Veterinarinių vaistų komiteto nuomonės yra prieinama tik santrauka;

3. ragina Komisiją panaikinti Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2021/621 ir pateikti komitetui naują projektą, kuriuo imidaklopridas būtų įtrauktas į Reglamento (EB) Nr. 396/2005 IV priedo sąraše išvardytų farmakologiškai veikliųjų medžiagų, kurių naudojimui vandenyje negali būti nustatyti jokie didžiausi lygiai, sąrašą;

4. mano, kad visiems veterinariniams vaistams, pesticidams ir farmakologinėms ir cheminėms liekanoms turėtų būti taikomi standartiniai bandymai ir tarpusavio vertinimai, atsižvelgiant į tai, kad jie gali sukelti papildomą ir nuolatinę žalą;

5. mano, kad Agentūra turėtų viešai paskelbti visą Veterinarinių vaistų komiteto nuomonę, kurią sudaro mokslinis rizikos vertinimas ir rizikos valdymo rekomendacijos, taip pat jas pagrindžiantys moksliniai įrodymai; mano, kad imidakloprido rizikos vertinimas turi trūkumų, susijusių su ūmios vertinamosios baigties įvertinimo, ir jame neatsižvelgiama į uždelstą, kumuliacinį ir lėtinį poveikį; primena, kad vandens bestuburių tyrimai atskleidė uždelstą poveikį mirtingumui, ypač tarp vandens vabzdžių rūšių, kurių nebuvo galima nustatyti per standartinius ūmaus poveikio bandymus taip įrodant, kad neonikotinoidų rizikos vertinimas, atsižvelgiant į aplinkos apsaugą, buvo netinkamas ( 32 )

6. mano, kad labai svarbu įvertinti farmakologiškai veiklias medžiagas ir jų klasifikaciją pagal DLKK gyvūninės kilmės maisto produktuose, atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 ( 33 ) , Reglamente (EB) Nr. 396/2005, Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1367/2006 ( 34 ) ir reglamentuose (ES) 2019/6 ir (ES) 2019/1381 nustatytas taisykles;

7. mano, kad būtina skubiai peržiūrėti Direktyvą 2001/82/EB, atsižvelgiant į biologinės įvairovės, vandens ir sausumos aplinkos apsaugą ir gyvūnų gerovę bei netikslinius organizmus ir mikroorganizmus;

8. mano, kad Reglamente (EB) Nr. 470/2009 tinkamai neatsižvelgiama į Europos Parlamento ir piliečių dalyvavimo poreikį, kad jie galėtų visapusiškai įgyvendinti savo demokratinės kontrolės teisę;

9. pakartoja, kad reikia stiprinti šioje srityje kompetentingų Sąjungos agentūrų, būtent, Agentūros, EFSA ir ECHA mokslinį bendradarbiavimą, koordinavimą ir užtikrinti veiklos nuoseklumą su nacionalinėmis ir tarptautinėmis agentūromis parengiant bendrą biocidinių ir fitofarmacinių produktų, naudojamų maisto grandinėse rizikos vertinimo sistemą, siekiant išvengti nenuoseklumo ir riboti galimą žalą aplinkai ir aplinkos naikinimą;

10. ragina Komisiją, atliekant savo, kaip rizikos valdytojos vaidmenį, tinkamai taikyti atsargumo principą atliekant prieinamos informacijos vertinimą, kad būtų kiekybiškai įvertintas žalingas poveikis aplinkai, biologinei įvairovei, gyvūnų gerovei ir žmonių sveikatai;

11. prašo Komisijos sistemiškai informuoti, kaip atsižvelgta į atsargumo principą ir informuoto sutikimo principą ir kaip buvo prieita prie Veterinarinių vaistų komiteto išvadų;

12. ragina Komisiją laikytis demokratinio informuoto sutikimo principo ir įsipareigoti atlikti rizikos vertinimo tinkamumo patikrą, siekiant nustatyti DLKK, taikomą gyvūninės kilmės maisto produktuose esantiems veterinariniams vaistams; mano, kad labai svarbu, jis būtų visiškai suderintas su 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikate „Europos žaliasis kursas“, 2020 m. gegužės 20 d. Komisijos komunikate „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ ir ES 2030 m. biologinės įvairovės strategijoje nustatytais tikslais;

13. ragina Komisiją užtikrinti, kad į rizikos vertinimą būtų įtraukti kaupiamieji, naujausi, tarpusavyje įvertinti, ekotoksikologiniai bandymai su dirvožemio ir vandens netikslinėmis rūšimis, ir kad jame taip pat būtų atsižvelgta į aplinkos liekanas ore, dirvožemyje ir vandenyje, įskaitant ilgalaikes, kumuliacines pasekmes, ir kad į jį būtų įtraukti nepriklausomi, tarpusavyje įvertinti moksliniai tyrimai ir išnagrinėtos mokslinės nuomonės; pabrėžia, kad ši informacija turėtų būti viešai prieinama;

14. ragina Komisiją pateikti, o valstybes narės paremti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, siekiant užtikrinti nuoseklumą ir suderinamumą su reglamentais (ES) 2019/6 ir (ES) 2019/1381 ir visais su maistu susijusiais teisės aktais, jeigu rizikos vertinimą siekiant nustatyti DLKK atliktų kitos nei EFSA agentūros; taip pat ragina Komisiją užtikrinti, kad toks vertinimas būtų skaidrus ir padėtų geriau apsaugoti biologinę įvairovę ir vandens ekosistemas, vabzdžius, sliekus ir dirvožemio mikroorganizmus;

15. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

(1) OL L 131, 2021 4 16, p. 120.

(2) OL L 152, 2009 6 16, p. 11.

(3) OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(4) 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/6 dėl veterinarinių vaistų, kuriuo panaikinama Direktyva 2001/82/EB (OL L 4, 2019 1 7, p. 43).

(5) 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1381 dėl ES vykdomo rizikos vertinimo maisto grandinėje skaidrumo ir tvarumo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 178/2002, (EB) Nr. 1829/2003, (EB) Nr. 1831/2003, (EB) Nr. 2065/2003, (EB) Nr. 1935/2004, (EB) Nr. 1331/2008, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) 2015/2283 ir Direktyva 2001/18/EB (OL L 231, 2019 9 6, p. 1).

(6) https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912.

(7) 2013 m. rugpjūčio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/39/ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2000/60/EB ir 2008/105/EB nuostatos dėl prioritetinių medžiagų vandens politikos srityje (OL L 226, 2013 8 24, p. 1).

(8) 2013 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 283/2013, kuriuo, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką, nustatomi duomenų apie veikliąsias medžiagas pateikimo reikalavimai (OL L 93, 2013 4 3, p. 1).

(9) 2013 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 284/2013, kuriuo, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką, nustatomi duomenų apie augalų apsaugos produktus pateikimo reikalavimai (OL L 93, 2013 4 3, p. 85).

(10) 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/82/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio veterinarinius vaistus (OL L 311, 2001 11 28, p. 1).

(11) https://www.ema.europa.eu/en/documents/mrl-summary/imidacloprid-fin-fish-summary-opinion-cvmp-establishment-maximum-residue-limits_en.pdf.

(12) http://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/codex-texts/dbs/pestres/pesticide-detail/en/?p_id=206.

(13) http://www.fao.org/fileadmin/templates/agphome/documents/Pests_Pesticides/JMPR /JMPRReport08.pdf.

(14) Žr. Teisingumo Teismo Sprendimą Pari Pharma GmbH prieš Europos vaistų agentūrą, T-235/15ECLI:EU:T:2018:65; taip pat žr. Sprendimą PTC Therapeutics International Ltd prieš Europos vaistų agentūrą, T-718/15, ECLI:EU:T:2018:66 ir SprendimąMSD Animal Health Innovation GmbH ir Intervet International BV prieš Europos vaistų agentūrą, T-729/15, ECLI:EU:T:2018:67.

(15) F. Sánchez-Bayo, H. A. Tennekes „Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments“, International Journal of Environmental Research and Public Health, 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(16) 2018 m. gegužės 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/783, kuriuo dėl veikliosios medžiagos imidakloprido patvirtinimo sąlygų iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 132, 2018 5 30, p. 31 ).

(17) L. Burridge, J. S. Weis, F. Cabello, J. Pizarro, K. Bostick „Chemical use in salmon aquaculture: A review of current practices and possible environmental effects“, Aquaculture, 2010, 306 tomas, 1–4, p. 7–23, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0044848610003297.

(18) F. Sánchez-Bayo, H. A. Tennekes „Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments“, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(19) P. Butcherine, B. P. Kelaher, M. D. Taylor, B. J. Barkla, K. Benkendorff „Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon)“, Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, 198 tomas,

https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3 Dihub.

(20) P. Butcherine, B. P. Kelaher, M. D. Taylor, B. J. Barkla, K. Benkendorff „Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon)“, Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, 198 tomas, https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3Dihub.

(21) E. E. Ewere, A. Reichelt-Brushett, K Benkendorff „The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata“, Science of the Total Environment, 2020, 742 tomas, „The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster“, Saccostrea glomerata – ScienceDirect.

(22) C. de Lima e Silva, N. Brennan, J. M. Brouwer, D. Commandeur, R. A.Verweij, C. A. M. van Gestel „Comparative toxicity of imidacloprid and thiacloprid to different species of soil invertebrates“, Ecotoxicology, 2017, 26, p. 555–564, https://doi.org/10.1007/s10646-017-1790-7.

(23) https://www.eea.europa.eu/publications/soer-2020.

(24) https://www.nationalgeographic.com/animals/article/neonicotinoid-insecticides-cause-fish-declines-japan.

(25) 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 ( OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

(26) ECHA vertinimo ataskaita „Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaracides and Products to control other Arthropods)“, https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912.

(27) A. K. Tyor, J. K. Harkrishan, Bhardwaj, P. Saraf „Effect of Imidacloprid on Histopathological Alterations of Brain, Gills and Eyes in hatchling carp (Cyprinus carpio L.)“, Toxicology International, 2020, 27, p. 70–78.

(28) M. P. Kavvalakis, M. N. Tzatzarakis, E. P. Theodoropoulou, E. G. Barbounis, A. K. Tsakalof, A. M. Tsatsakis „Development and application of LC-APCI-MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid“, Chemosphere 2013, 93 tomas, 10, p. 2612–2620, Development and application of LC–APCI–MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid – ScienceDirect.

(29) A. Katić, I. B. Karačonji „Imidacloprid as reproductive toxicant and endocrine disruptor: Investigations in laboratory animals“, Archives of Industrial Hygiene and Toxicology, 2018, 69(2), https://www.researchgate.net/publication/326247351_Imidacloprid_as_reproductive_toxicant_and_endocrine_disruptor_Investigations_in_laboratory_animals.

(30) F. Sánchez-Bayo, H. A. Tennekes „Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments“, International Journal of Environmental Research and Public Health, 2020, 17(5),1629. https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(31) https://echa.europa.eu/substance-information/-/substanceinfo/100.102.643

(32) F. Sánchez-Bayo, H. A. Tennekes „Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments“, International Journal of Environmental Research and Public Health, 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629

(33) 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

(34) 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (OL L 264, 2006 9 25, p. 13).