Komisijos komunikatas Tarybai - Deficitui sumažinti skirtų veiksmų, kurių ėmėsi Vokietija, atsižvelgdama į 2006 m. kovo 14 d. Tarybos sprendimą pagal Sutarties 104 straipsnio 9 dalį, būtinų siekiant ištaisyti perviršinio biudžeto deficito padėtį, vertinimas /* SEK/2006/0990 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 19.7.2006 SEK(2006) 990 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI Deficitui sumažinti skirtų veiksmų, kurių ėmėsi Vokietija, atsižvelgdama į 2006 m. kovo 14 d. Tarybos sprendimą pagal Sutarties 104 straipsnio 9 dalį, būtinų siekiant ištaisyti perviršinio biudžeto deficito padėtį, vertinimas KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI Deficitui sumažinti skirtų veiksmų, kurių ėmėsi Vokietija, atsižvelgdama į 2006 m. kovo 14 d. Tarybos sprendimą pagal Sutarties 104 straipsnio 9 dalį, būtinų siekiant ištaisyti perviršinio biudžeto deficito padėtį, vertinimas 1. VOKIETIJOS PERVIRšINIO DEFICITO PROCEDūRA Nustačiusi, kad 2002 m. valdžios sektoriaus deficitas viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP ribą, 2003 m. sausio 21 d. Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, nusprendė, kad Vokietijoje buvo susidaręs perviršinis biudžeto deficitas (Sutarties 104 straipsnio 6 dalis)[1]. Be to, remdamasi Stabilumo ir augimo paktu bei Komisijos rekomendacija tą pačią dieną Taryba priėmė rekomendaciją pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį, siekdama ištaisyti perviršinio deficito padėtį. Remiantis Eurostato pateiktais duomenimis, kurie pagrįsti Vokietijos ataskaita, parengta pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3605/93 ir 2006 m. vasario 24 d. perduota Komisijai, 2005 m. Vokietijos valdžios sektoriaus deficitas siekė 3,3 % BVP. 2006 m. kovo 14 d. Taryba nusprendė įspėti Vokietiją pagal Sutarties 104 straipsnio 9 dalį[2] imtis priemonių deficitui sumažinti, būtinų siekiant ištaisyti perviršinio biudžeto deficito padėtį „ kaip galima skubiau ir ne vėliau kaip iki 2007 m .“ Taryba konkrečiai nurodė, kad „ 2006 ir 2007 metais Vokietija turi užtikrinti, jog pagal ciklą patikslintas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, gerėtų ne mažiau kaip vienu procentiniu punktu .“ Be to, Vokietija buvo paraginta „ imtis priemonių, būtinų užtikrinti, kad biudžeto konsolidavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo – struktūriniu požiūriu subalansuoto biudžeto – būtų sustiprintas mažinant struktūrinį deficitą ne mažiau kaip 0,5 % BVP per metus po to, kai bus ištaisytas perviršinis deficitas .“ Galiausia Vokietijos paprašyta „ ne vėliau kaip iki 2006 m. liepos 14 d. pateikti Komisijai ataskaitą, kurioje bendrais bruožais būtų išdėstytos priemonės, kurių buvo imtasi šiam Sprendimui įgyvendinti “, – tai atitinka Tarybos reglamento 1467/97 su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu 1056/2005[3], 6 straipsnį, kuriame nustatytas keturių mėnesių terminas atitinkamai valstybei narei imtis priemonių po to, kai Taryba priima sprendimą pagal Sutarties 104 straipsnio 9 dalį. 2006 m. liepos 5 d. Vokietija pateikė Komisijai išsamią įgyvendinimo ataskaitą, kurioje išdėstyti biudžeto pokyčiai ir planai siekiant patvirtinti atitiktį Tarybos sprendimui. Tarybos reglamento 1467/97 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu 1056/2005, 9 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad pasibaigus laikotarpiui, per kurį valstybė narė turėjo imtis priemonių pagal sprendimą, priimtą remiantis 104 straipsnio 9 dalimi, „… Komisija informuoja Tarybą, ar, jos nuomone, priemonių, kurių buvo imtasi, pakanka siekiant užtikrinti atitinkamą pažangą ištaisant perviršinį deficitą per Tarybos nustatytą laikotarpį, su sąlyga, kad jos yra visiškai įgyvendintos ir ekonomikos vystymasis atitinka prognozes “. Taikant šį straipsnį, šiuo komunikatu vertinami veiksmai, kurių ėmėsi Vokietija, atsižvelgdama į Tarybos sprendimą. 2. Veiksmai, apie kuriuos Vokietija pateikė ataskaitą 2.1 Valdžios sektoriaus biudžeto balansas Biudžeto balansas 2006 ir 2007 metais Vokietijos valdžios institucijų pateikta įgyvendinimo ataskaita pagrįsta 2006 m. federaliniu biudžetu, kurį 2006 m. birželio 23 d. priėmė Bundestagas (parlamentas), ir federalinio biudžeto projektu, kurį vyriausybė priėmė 2006 m. liepos 5 d. kartu su ataskaita. Abiejuose biudžetuose nurodytos kelios priemonės, kurių dauguma jau įteisinta teisės aktais ar bent jau kurias vyriausybė priėmė kaip teisės aktų projektus. Tos priemonės išsamiai išdėstytos ataskaitoje. Kalbant apie makroekonominį scenarijų ir biudžeto prognozę, šia ataskaita atnaujinama informacija, pateikta naujausioje stabilumo programos versijoje, kurią Vokietija pateikė 2006 m. vasario 22 d. Įgyvendinimo ataskaitoje numatyta, kad 2006 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 3,1 % BVP, o 2007 m. – 2½ % BVP (žr. 1 lentelę)[4]. Komisijos tarnybos, remdamosi ataskaitoje pateiktais duomenimis, numato, kad struktūrinis balansas (pagal ciklą patikslintas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) 2006 ir 2007 metais gerės 0,9 procentinio punkto. Ataskaitoje teigiama, kad pajamų ir BVP santykis 2006 ir 2007 metais nežymiai sumažės. 2006 m. šiek tiek didėjančias BVP procentine dalimi išreikštas mokestines pajamas atsveria dėl lėto įmokos normos augimo mažėjančios socialinio draudimo įmokos, išreikštos BVP procentine dalimi. 2007 m. 3 procentiniais punktais padidėjęs standartinis PVM tarifas paskatins mokestinių pajamų augimą. Vėlgi, jį atsvers socialinio draudimo įmokų mažėjimas, kurį iš dalies lems nedarbo draudimo įmokų normos sumažėjimas ir iš dalies – tebesitęsiantis lėtas įmokos normos augimas[5]. 2006 ir 2007 metais linkstama nebedidinti ir nebemažinti tiesioginių mokesčių lengvatų. Be to, abejais metais prognozuojama, kad palyginti su 2005 m., kitos biudžeto pajamos sumažės. Ataskaitoje numatyta, kad, palyginti su 2005 m., 2006 m. išlaidų santykis sumažės 0,4 procentinio punkto, o 2007 m. – apie ¾ procentinio punkto (žr. 1 lentelę). Prognozuojamas fiskalinis konsolidavimas – 2005 metų pabaigoje priimtų korekcinių priemonių paketo rezultatas; svarbiausia priemone laikoma PVM padidinimas 2007 m., nors jį tik iš dalies kompensuos socialinio draudimo įmokų sumažinimas. Ataskaitoje taip pat tikimasi sutaupyti daug pinigų pervedimų lėšų, pirmiausia sumažinant su darbo rinka susijusias išlaidas ir šiek tiek sutaupyti kapitalo pervedimų lėšų (panaikinus privačių namų statybai skiriamą subsidiją) bei sumažinant socialines išmokas natūra (naujas reglamentas dėl vaistų kainų). 1 lentelė: Svarbiausių makroekonominių ir biudžeto rodiklių prognozių palyginimas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Realusis BVP (pokytis, %) | 2006/07 ataskaita | 1.6 | 1.0 | 1.6 | 1.0 | 1 ¾ | 1 ¾ | 2006/05 KOM | 1.6 | 0.9 | 1.7 | 1.0 | -- | -- | 2006/02 SP | 1.6 | 0.9 | 1.4 | 1 | 1 ¾ | 1 ¾ | Gamybos apimties atotrūkis (potencialusis BVP, %) | 20061/07 ataskaita1 | -0.5 | -0.8 | -0.5 | -0.8 | -0.6 | -0.4 | 2006/05 KOM2 | -0.4 | -0.6 | -0.1 | -0.3 | -- | -- | 2006/02 SP3 | -0.6 | -0.9 | -0.7 | -1.1 | -0.7 | -0.4 | Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2006/07 ataskaita | -3.7 | -3.3 | -3.1 | -2 ½ | -2 | -1 ½ | 2006/05 KOM | -3.7 | -3.3 | -3.1 | -2.5 | -- | -- | 2006/02 SP | -3.7 | -3.3 | -3.3 | -2 ½ | -2 | -1 ½ | Pirminis balansas (% BVP) | 2006/07 ataskaita | -0.8 | -0.5 | -0.3 | ½ | ½ | -- | 2006/05 KOM | -0.8 | -0.5 | -0.3 | 0.3 | -- | -- | 2006/02 SP | -0.8 | -0.5 | - ½ | ½ | 1 | 1 ½ | Pajamos (% BVP) | 2006/07 ataskaita | 43.2 | 43.4 | 43.2 | 43 | 42 ½ | -- | 2006/05 KOM | 43.2 | 43.4 | 43.1 | 43.0 | -- | -- | 2006/02 SP | 43.2 | 43.4 | 43 | 43 | 42 ½ | 42 | Išlaidos (% BVP) | 2006/07 ataskaita | 46.8 | 46.7 | 46.2 | 45 ½ | 44 ½ | -- | 2006/05 KOM | 46.8 | 46.7 | 46.1 | 45.5 | -- | -- | 2006/02 SP | 46.8 | 46.7 | 46 | 45 | 44 ½ | 43 ½ | Pagal ciklą patikslintas balansas (% BVP) | 20061/07 ataskaita1 | -3.5 | -2.9 | -2.9 | -2.1 | -1.9 | -- | 2006/05 KOM2 | -3.4 | -3.0 | -3.0 | -2.3 | -- | -- | 2006/02 SP3 | -3.4 | -2.9 | -2.9 | -1.8 | -1.5 | -1.1 | Struktūrinis balansas4 (% BVP) | 20065/07 ataskaita5 | -- | -3.0 | -2.9 | -2.1 | -1.9 | -- | 2006/05 KOM5 | -3.5 | -3.1 | -3.0 | -2.3 | -- | -- | 2006/02 SP5 | -- | -3.0 | -2.9 | -1.8 | -1.5 | -1.1 | Bendroji valstybės skola (% BVP) | 2006/07 ataskaita | -- | -- | 68 ½ | 68 ½ | -- | -- | 2006/05 KOM | 65.5 | 67.7 | 68.9 | 69.2 | -- | -- | 2006/02 SP | 65.5 | 67 ½ | 69 | 68 ½ | 68 | 67 | Pastabos: 1 Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. Numatytas potencialus augimas 0,9 %, 1,2 %, 1,3 %, 1,3 %, 1,4 % ir 1,4 % atitinkamai 2004–2009 m. 2Komisijos tarnybų pavasario prognozė. Numatytas potencialus augimas 0,8 %, 1,1 %, 1,2 %, 1,2 %, 1,1 % ir 1,1% atitinkamai 2004–2009 m. 3 Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis stabilumo programoje pateikta informacija. Numatytas potencialus augimas 0,8 %, 1,1 %, 1,2 %, 1,2 %, 1,2 % ir 1,2 % atitinkamai 2004–2009 m. 4Pagal ciklą patikslintas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. 5 Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės (0,1 % BVP 2004 ir 2005 m.). Šaltinis: Vokietijos ataskaita; Komisijos tarnybų 2006 m. pavasario ekonomikos prognozė (KOM); Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų apskaičiavimai | Tų priemonių fiskalinis poveikis (išreikštas BVP procentine dalimi), palyginti su nesikeičiančios politikos scenarijumi, nurodytas 2 lentelėje; iš jo matyti, kad priemonių visuma neturės poveikio konsolidavimui 2006 m., o prie 2007 m. konsolidavimo jos prisidės, palyginti su scenarijumi, 1,1 % BVP[6]. Tuo bus užtikrinta, kad perviršinis deficitas bus ištaisytas ne vėliau kaip 2007 m. 2 lentelė: Fiskalinis savo nuožiūra priimtų priemonių poveikis, palyginti su scenarijumi 2006 | 2007 | 2008 | (% BVP) | Pajamos | -0.08 | 0.60 | 0.76 | Mokesčiai | -0.08 | 0.97 | 1.12 | Socialinio draudimo įmokos | -0.01 | -0.37 | -0.37 | Išlaidos | 0.10 | 0.46 | 0.59 | Pinigų pervedimai | 0.03 | 0.31 | 0.43 | Kapitalo pervedimai | 0.01 | 0.06 | 0.08 | Valstybės vartojimas | 0.07 | 0.09 | 0.08 | Bendras poveikis biudžeto balansui | 0.0 | 1.1 | 1.4 | (+: balansas gerėja) Šaltinis: Vokietijos pateikta ataskaita | Ataskaitoje taip pat pateikiamas jautrumo tyrimas, pagal kurį dėl ¼ procentinio punkto didesnio nei numatyta 2006 m. realiojo BVP augimo perviršinis deficitas dar šiais metais bus ištaisytas. Kita vertus, ataskaitoje pažymima, kad 2006 m. realiajam BVP neišaugus ¼ procentinio punkto, o 2007 m. – ½ procentinio punkto, perviršinis deficitas iki 2007 m. vis tiek bus ištaisytas. Biudžeto balansas 2008 ir vėlesniais metais Priimtos priemonės yra nuolatinio pobūdžio ir tikimasi, kad jos vis labiau prisidės prie konsolidavimo, palyginti su scenarijumi. Todėl Vokietija prognozuoja, kad valdžios sektoriaus balansas kasmet gerės ½ %, t. y. jo deficitas 2008 m. sudarys maždaug 2 % BVP, o 2009 m. – 1½ % BVP. Komisijos tarnybos, remdamosi ataskaitoje pateiktais duomenimis numato, kad struktūrinis balansas (pagal ciklą patikslintas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) 2008 metais gerės tik 0,2 % BVP. Ataskaitoje atsižvelgiama į tai, kad Vokietija planuoja 2008 m. pradėti bendrovių apmokestinimo reformą. Nors konkretūs reformos ypatumai dar svarstomi, į 2008 ir 2009 metų skaičius įtrauktos atsargumo priemonės galimo šios reformos pradžioje pajamų sumažėjimo atveju, t. y. 0,4 % BVP kasmet. Ataskaitoje pripažįstama, kad dėl to struktūrinis konsolidavimas gali užsitęsti, nes teigiamas reformos poveikis gali atsirasti tik jai įsibėgėjus. 2.2 Valdžios sektoriaus skola 2005 m. pabaigoje valdžios sektoriaus skola sudarė 67,7 % BVP, o įgyvendinimo ataskaitoje numatoma, kad palyginti su 2006 m., 2007 m. skolos ir BVP santykis nusistovės ties 68½ %. 3. Veiksmų, kurių ėmėsi Vokietija, atsižvelgdama į Tarybos sprendimą, vertinimas Atitikties Tarybos sprendimui pagal Sutarties 104 straipsnio 9 dalį vertinimas atliktas atsižvelgiant į Vokietijos valdžios institucijų pateiktą ataskaitą, Tarybos sprendime išdėstytą makroekonominį scenarijų ir Komisijos tarnybų pateiktą 2006 m. pavasario ekonomikos prognozę. 2005 m. normai išaugus 1,0 %, makroekonominiame scenarijuje, kuris sudaro įgyvendinimo ataskaitos pagrindą, numatoma, kad 2006 m. BVP augimas sieks 1,6 %, 2007 m. – 1,0 %, o 2008 ir 2009 metais – 1¾ %. Šis scenarijus panašus į tą, kuris sudaro Tarybos sprendimo pagal Sutarties 104 straipsnio 9 dalį pagrindą, t. y. jame numatyta, kad 2006 m. realusis BVP augs 1,5 % (remiantis 2006 m. vasario mėn. Komisijos tarnybų laikinąja prognoze), o 2007 m. augs beveik 1,0 %. Komisijos tarnybų 2006 m. pavasario ekonomikos prognozėje numatoma, kad 2006 m. BVP augimo norma sieks 1,7 %, o 2007 m. – 1,0 %. Atsižvelgiant į dabartinius ekonomikos pokyčius, priežasčių koreguoti prognozę nėra. 3.1 Valdžios sektoriaus balansas Biudžeto balansas 2006 ir 2007 metais Komisijos tarnybų pavasario ekonomikos prognozėje numatyta, kad 2006 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 3,1 % BVP, o 2007 m. – 2,5 % BVP. Atrodo, kad biudžeto pokyčių poveikis balansui (po to, kai buvo parengta prognozė) yra beveik neutralus, taigi šiuo metu nėra būtina peržiūrėti deficito prognozės[7]. Taigi atrodo, kad ataskaitoje pateikta 2006 ir 2007 m. biudžeto prognozė yra patikima. Dabartiniame Komisijos ekonominių ir biudžeto pokyčių Vokietijoje vertinime nurodyta, kad turi būti užtikrinta, jog iki Tarybos nustatyto termino perviršinis deficitas būtų ištaisytas. Abejais metais pajamų santykis, sudarantis 43 % BVP, panašus į tokį, kokį numatė Komisija. Tas pats pasakytina apie pajamų sudėtį[8]. Vėlgi, panašiai kaip numatyta Komisijos tarnybų prognozėse, planuojama, kad išlaidų santykis 2006 m. sumažės nuo 46,7 % BVP iki 46,2 % BVP, o 2007 m. – iki 45½ % BVP. Tačiau 2006 m. vasario mėn. atnaujintoje stabilumo programoje 2007 m. planuojama iki 45 % sumažinti išlaidų santykį. Joje nėra išsamiai nurodytos visos priemonės, kuriomis numatyta ištaisyti perviršinį deficitą. Kita vertus, įgyvendinimo ataskaitoje pateikiamas tų priemonių sąrašas (jų poveikis apibendrintas 2 lentelėje). Vis dėlto, palyginti su atnaujintoje stabilumo programoje pateiktomis prognozėmis, yra akivaizdu, kad valdžios sektoriaus biudžeto išlaidų didėjimą lemia didesnės socialinės išmokos. Minėtoje programoje daroma prielaida, kad planuojama sveikatos priežiūros sistemos reforma bus pristabdytas išlaidų augimas[9], o įvertinus ataskaitą atrodo, kad tai nevisiškai pasitvirtina. Tikėtina, kad su darbo rinka susijusios išlaidos, ypač išmokos ilgalaikiams bedarbiams ( Arbeitslosengeld II ) taip pat viršys 2006 m. vasario mėn. biudžeto planus ir turės padarinių 2007 m. Pagal Komisijos tarnybų pavasario ekonomikos prognozę 2006 ir 2007 metais struktūrinis balansas gerės 0,8 % BVP[10] – šis rodiklis prastesnis, bet dar yra artimas Tarybos rekomenduotam 1 procentinio punkto struktūriniam koregavimui. Vis dėlto šio rodiklio pakaks, kad 2007 m. būtų užtikrinta, jog perviršinis deficitas bus ištaisytas. Kaip išdėstyta įgyvendinimo ataskaitoje, konsolidavimo priemonių įforminimo įstatymais procesas gerokai pasistūmėjęs į priekį, bet didelė jų dalis dar nėra įsigaliojusi. Norint susitvarkyti su didesnėmis negu numatytos socialinėmis išmokomis, reikės ypač kruopščiai vykdyti biudžetą. Biudžeto balansas 2008 ir vėlesniais metais Remiantis įgyvendinimo ataskaita, planuojama, kad iki 2007 m. ištaisius kaip numatyta perviršinį deficitą, valdžios sektoriaus deficitas toliau mažės. Iš tikrųjų, priimtos priemonės yra nuolatinio pobūdžio. Atnaujintoje stabilumo programoje nustatytas struktūriniu požiūriu subalansuoto biudžeto vidutinės trukmės tikslas, kurio vis dėlto nesitikima pasiekti pasibaigus programos laikotarpiui. Remiantis Komisijos tarnybų apskaičiavimais, pagrįstais ataskaitoje pateiktais duomenimis, 2008 m. struktūrinis balansas gali pablogėti 0,5 procentinio punkto. Ataskaitoje numatyta, kad dėl planuojamos (bet kurios dar neįmanoma smulkiai apibūdinti) bendrovių apmokestinimo reformos, įgyvendintinos 2008 m., gali kilti pavojus, jog biudžetas neteks 0,4 % BVP pajamų. Į tai nebuvo atsižvelgta atnaujintoje stabilumo programoje, kuria remdamasi Komisija apytikriai apskaičiavo, kad 2008 m. struktūrinis balansas gerės 0,3 procentinio punkto[11]. Taigi 2006 m. kovo 14 d. Tarybos pateiktoje nuomonėje dėl atnaujintos stabilumo programos[12] Vokietija buvo paraginta užtikrinti, kad „paskelbta bendrovių apmokestinimo reforma nebūtų keliama pavojaus fiskaliniam konsolidavimui“. 3.2 Valdžios sektoriaus skola Remiantis Komisijos tarnybų 2006 m. pavasario ekonomikos prognoze, numatoma valdžios sektoriaus skola, 2005 m. siekusi 67,7 % BVP, 2006 m. sudarys 68,9 % BVP, o 2007 m. – 69,2 % BVP. Nedidelis Komisijos tarnybų prognozės ir įgyvendinimo ataskaitoje pateiktos prognozės, kurioje numatyta, kad 2006 ir 2007 metais skola nusistovės ties 68½ %, skirtumas gali atsirasti dėl skirtingo privatizavimo ir panašių sandorių, kuriuos nustato Vokietijos biudžeto valdymo institucijos pagal biudžeto išlaidų ir pajamų statistiką, laikydamosi nacionalinio biudžeto taisyklių[13], vertinimo. Komisijos tarnybų pavasario ekonomikos prognozėje ir įgyvendinimo ataskaitoje atsižvelgiama tik į skolos pokyčius iki 2007 m. Vėlesniais metais, įvertinus numatomą nominaliojo BVP augimą ir bendro deficito sumažėjimą, skola turėtų laikui bėgant mažėti. Atnaujintoje stabilumo programoje, kurioje dar nebuvo atsižvelgta į didesnį deficitą 2008–2009 m., atsirasiantį dėl bendrovių apmokestinimo reformos, numatyta abejais metais sumažinti skolos santykį pasitelkus atsargų ir srautų patikslinimus, kurie vis dėlto nebuvo išdėstyti programoje. Kaip Taryba jau buvo pabrėžusi 2006 m. kovo 14 d. nuomonėje, „atsižvelgiant į pirmiau minėtą biudžeto tikslų riziką, skolos santykio pokytis gali būti ne toks palankus, kaip numatyta programoje […]. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, skolos santykis negali pakankamai sumažėti pamatinės vertės link.“ Kaip pažymėta pirmiau, biudžeto tikslų rizika išlieka metais, einančiais po 2007-ųjų, dabar įskaitant galimą pajamų sumažėjimą dėl bendrovių apmokestinimo reformos – tai sulėtintų skolos mažinimo tempą. Priešingai, po 2007 m. skolos mažinimo tempas paspartėtų, jei būtų užtikrintas didesnis nei šiuo metu numatytas pirminio balanso perteklius, norint greičiau pasiekti biudžeto vidutinės trukmės tikslą. 4. Išvados Remiantis šiuo metu turima informacija atrodo, kad Vokietija ėmėsi tinkamų veiksmų, kurie jai leidžia daryti pažangą ištaisant perviršinį deficitą per Tarybos nurodytą laikotarpį, t. y. ne vėliau kaip iki 2007 m. Visų pirma nuo 2005 m. pabaigos Vokietija priėmė išsamų korekcinių priemonių paketą, kuriuo, jei jis būtų visiškai įgyvendintas ir veiksmingas, būtų užtikrinta, kad iki 2007 m. deficitas nukris žemiau 3 % BVP pamatinės vertės. Numatoma, kad pagal ciklą patikslinto deficito, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, sumažėjimas bus artimas Tarybos sprendime rekomenduotai normai. Atsižvelgdama į pateiktą vertinimą, Komisija mano, kad šiuo metu nebūtina imtis papildomų veiksmų Vokietijos perviršinio deficito ištaisymo procedūroje. Priimtos priemonės yra nuolatinio pobūdžio ir atitinka Tarybos sprendimą – tai turėtų užtikrinti, kad nominalusis deficitas išliks mažesnis už 3 % BVP ribą po 2007 m. Tačiau remiantis turima informacija, patikslinimo po 2007-ųjų einančiais metais nepakaks, kad struktūrinis balansas pagerėtų 0,5 procentinio punkto BVP, kaip reikalauja Taryba, siekiant greitai įvykdyti struktūriniu požiūriu subalansuoto biudžeto vidutinės trukmės tikslą. Komisija toliau atidžiai stebės biudžeto pokyčius Vokietijoje, remdamasi Sutartimi ir atsižvelgdama į Vokietijai keliamus informavimo reikalavimus, kaip nustatyta 2006 m. kovo 14 d. Tarybos sprendime pagal Sutarties 104 straipsnio 9 dalį. [1] Visus su Vokietijos perviršinio deficito procedūra susijusius dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm. [2] OL L 126, 2006 5 13. [3] OL L 209, 1997 8 2 ir OL L 174, 2005 7 7. [4] Reikėtų atkreipti dėmesį, kad išskyrus kelis kintamuosius 2006 m., ataskaitoje (ir atnaujintoje stabilumo programoje) naudojami suapvalinti skaičiai. [5] Sveikatos priežiūros sistemoje daroma prielaida, kad pusiausvyra bus atkurta iki 2007 m. vienodai padidinant pajamas ir suma˛inant išlaidas. [6] Ataskaitoje pabrėžiama, kad tai neprilygs struktūriniam koregavimui, nes bendras teisinių priemonių poveikis lyginamas su scenarijumi, o struktūrinis koregavimas vertinamas kiekvienais metais. [7] Dėl įprastinės prielaidos, kad politika nesikeis po prognozės pateikimo, Komisijos tarnybų pavasario ekonomikos prognozėje neatsižvelgiama į neseniai priimto įstatymo dėl mokesčių įstatymo pakeitimų 2007 m. ( Steueränderungsgesetz 2007 ), kuriame numatyta panaikinti mokesčių lengvatas, pavyzdžiui, nuolaidas į darbą važinėjantiems asmenims, kurios sudaro apie 0,1 % BVP 2007 m. sutaupytinų lėšų. Tačiau didesnes pajamas išlygins po prognozės paskelbimo atsiradusios papildomos išlaidos vaikų auginimui, planuojamos neseniai priimtame įstatymo dėl papildomos paramos vaikų auginimui projekte ( Elterngeld ), ir biudžeto įvykdymo rizika, pirmiausia didesnės nei planuota išmokos ilgalaikiams bedarbiams ( Arbeitslosengeld II ) bei didesnės sveikatos priežiūros išlaidos. [8] 2006 m. liepos 12 d. vyriausybė pateikė sveikatos priežiūros sistemoje numatomas taikyti priemones, įskaitant įmokų normos didinimą 0,5 procentinio punkto nuo 2007 m. Ši priemonė taip pat buvo numatyta Komisijos tarnybų pavasario ekonomikos prognozėje atsižvelgiant į sveikatos draudikų reakciją į išlaidų pokyčius. [9] Norėdami susipažinti su išsamia diskusija, žr. Komisijos tarnybų pateiktą atnaujintos stabilumo programos techninį įvertinimą:http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/de/com_de20052006.pdf [10] Šis rodiklis šiek tiek prastesnis už ataskaitoje pateiktą skaičių (remiantis Komisijos tarnybų apskaičiavimais pagal bendrai sutartą metodiką ir atsižvelgiant į ataskaitos duomenis). Šis skirtumas iš dalies aiškinamas Vokietijos prognozėje pateiktomis didesnėmis potencialaus augimo vertėmis, kurios turi įtakos gamybos apimties atotrūkiui, taigi ir ciklo patikslinimui. [11] Dėl to, kad pristatydama biudžeto prognozes Vokietija taikė įprastinį apvalinimą, šis rodiklis nepateiktas 1 lentelėje, o deficito prognozės lieka tariamai nepakitusios – 2 % 2008 m. ir 1 ½ % 2009 m. Tačiau vasario mėn. stabilumo programoje pateiktose prognozėse abejų metų rodikliai išreikšti mažesniais skaičiais po kablelio, o dabar – didesniais skaičiais po kablelio [12] OL L 82, 2006 4 5 [13] Pavyzdžiui, nuo 2006 m. bendrovės turi perkelti mėnesines socialines/socialinio draudimo įmokas iš kito mėnesio vidurio į mėnesio pabaigą, kuomet išmokas reikia mokėti. To pasekmė – 2006 m. atlikta dvylika, o ne trylika mokėjimų, dėl to iki 2007 m. socialinės apsaugos sistemoms iš biudžeto laikinai reikia mažiau pinigų. Nors pagal ESS 95 apskaitos taisykles tai yra neutralus veiksnys biudžetui, dėl kurio socialinės apsaugos sistemos patiria deficitą – grynasis pinigų skolinimasis bus iš esmės sumažintas ir dėl to bus sušvelnintas bendrosios valstybės skolos augimas.