[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 9.11.2010 KOM(2010) 660 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATASEUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2010–2011 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai {SEK (2010) 1326}{SEK (2010) 1327}{SEK (2010) 1328}{SEK (2010) 1329}{SEK (2010) 1330}{SEK (2010) 1331}{SEK (2010) 1332}{SEK (2010) 1334}{SEK (2010) 1335} KOMISIJOS KOMUNIKATASEUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2010–2011 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai ĮžANGA Nuo tada, kai Komisija patvirtino naujausias pažangos ataskaitas, ES plėtros procesas įgavo naują pagreitį, nepaisant daugelio kitų Sąjungai kylančių uždavinių. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai užtikrinta, kad ES galėtų toliau įgyvendinti savo plėtros darbotvarkę ir kartu išlaikyti Europos integracijos pagreitį. Prasidėjo derybų su Kroatija galutinis etapas – taip visoms plėtros šalims patvirtinta, kad įstojimo perspektyva gali būti reali, jeigu tenkinamos būtinos sąlygos. Narystės prašymą pateikė Serbija. Šiandien Komisija skelbia nuomones dėl Juodkalnijos ir Albanijos prašymų. Liepos mėn. pradėtos stojimo derybos su Islandija. Derybose su Turkija pradėta derėtis dėl naujų skyrių; ši šalis ėmėsi nuodugnios savo konstitucijos peržiūros, kad labiau priartėtų prie Europos standartų. Pasistūmėta liberalizuojant vizų režimą Vakarų Balkanų šalims. Sprendžiant ilgalaikius Slovėnijos ir Kroatijos nesutarimus pasiekta reikšmingų laimėjimų, o Serbija ir Kosovas[1] rengiasi pradėti dialogą. Pasibaigus konfliktui tautos vis labiau susitaiko ir pačios šalys jau prisiima didesnę atsakomybę už regioninį bendradarbiavimą. Tačiau dar yra daug uždavinių. Kai kuriose plėtros šalyse reformų tempas sulėtėjo. Visiems reikia sutelkti dėmesį į gerą valdymą, teisinės valstybės stiprinimą, ekonominės reformos spartinimą ir savo gebėjimų priimti ir įgyvendinti acquis gerinimą. Saviraiškos laisvės užtikrinimas – kelia susirūpinimą daugumoje šalių. Vis dar reikia išspręsti keletą sudėtingų problemų, tarp kurių – Bosnijos ir Hercegovinos valdymas ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pavadinimo klausimas. Tebėra neišspręstų dvišalių klausimų, o nesutarimai dėl Kosovo statuso stabdo regioninį bendradarbiavimą. Derybose dėl visapusio Kipro klausimo sprendimo padaryta pažanga, tačiau jos dar nebaigtos. ES įsipareigojimas vykdyti plėtros procesą patvirtina valstybių narių įsitikinimą, kad plėtra naudinga tiek Sąjungai, tiek narystės siekiančioms šalims. Šią paprastą mintį reikia aiškiai pristatyti ir paaiškinti visuomenei, kad ji geriau suprastų ir paremtų plėtrą. ES plėtros procesas padeda užtikrinti stabilumą Europoje, europiečių saugumą ir gerovę. Tai unikali galimybė plėtros šalims imtis politinių ir ekonominių reformų. Ir ES, ir plėtros šalims naudinga, kad diskusijos dėl sudėtingų derybų skyrių būtų pradėtos tik prasidėjus procesui. Šiuo procesu siekiama priartinti plėtros šalis prie Europos standartų visose srityse, kurioms taikomos ES sutartys, ir taip padėti ES pasiekti savo pačios tikslus. Šiandien tarp šių tikslų – ekonomikos krizės ir valdymo problemų sprendimas, ekonomikos augimo siekiant sukurti daugiau darbo vietų atkūrimas įgyvendinant 2020 m. reformų darbotvarkę, saugumo ES didinimas ir mūsų įtakos pasaulinėje arenoje stiprinimas. Į 2011 m. Komisijos darbo programą įtrauktos kelios iniciatyvos, kuriomis siekiama šių tikslų. Plėtros procesas turi išlikti įtikimas visiems. Narystės siekiančios šalys ir jų piliečiai turi turėti aiškią įstojimo perspektyvą, kai tik patenkinamos sąlygos, ir turi pajusti apčiuopiamą susijusią naudą. Valstybių narių ir ES viešoji nuomonė turi būti pagrįsta įsitikinimu, kad naujų narių stojimo procesas yra gerai parengtas taikant griežtas sąlygas. Kad plėtra būtų sėkminga, reikia tvirto visų suinteresuotųjų šalių politinio įsipareigojimo. Šių tikslų ir toliau siekiama remiantis 2006 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryboje pasiektu atnaujintu konsensusu dėl plėtros. Ši politika pagrįsta įsipareigojimų įtvirtinimu, teisingomis ir griežtomis sąlygomis ir tinkamu ryšių palaikymu su visuomene, taip pat ES gebėjimu integruoti naujas nares. Vykstant plėtros procesui sukuriami mechanizmai ir imamasi iniciatyvų, o jo kulminacija – narystė, skatinanti plėtros šalis dirbti išvien su ES siekiant bendrų tikslų. Sustiprinus ES ekonomikos valdymą, suintensyvės ir ekonominis dialogas su plėtros šalimis, taip sutelkę jėgas galėsime įveikti krizę ir kurti darbo vietas. ES konkurencingumas pasaulyje didėja, jeigu į ją glaudžiau integruojasi nemažai lyginamųjų pranašumų turinčios šalys. Tai vienas iš pavyzdžių, kokios ilgalaikės naudos davė penktasis plėtros etapas, po kurio 2004–2007 m. ES valstybių narių padaugėjo nuo 15 iki 27. „Senųjų“ ir „naujųjų“ valstybių narių prekybos apimtis per 2008 m. pasibaigusį dešimtmetį patrigubėjo – nuo maždaug 150 mlrd. EUR iki 450 mlrd. EUR. Plėtros procesas suteikė finansinių priemonių ES, kad ji, kartu su tarptautinėmis finansų įstaigomis, prireikus galėtų įsikišti ir krizės metu palaikyti ekonominį stabilumą. Mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios sukuria du trečdalius privačiojo sektoriaus darbo vietų ES ir yra pagrindinė inovacijų paskata, naudinga išsiplėtusi vidaus rinka, ir joms skiriama nemažai pasirengimo narystei paramos. Skatindama glaudesnę integraciją per plėtros procesą ES gali lengviau pasiekti savo tikslus tam tikrose ekonomikos atsigavimui ir tvariam augimui labai svarbiose srityse, kaip antai energetika, transportas, aplinkos apsauga ir pastangos spręsti klimato kaitos klausimus. Visos Vakarų Balkanų šalys ribojasi su valstybėmis narėmis. Turkija su Europos Sąjunga ribojasi sausumos ir jūros siena. Transeuropinių transporto koridorių tiesimas, energijos išteklių įvairinimas, klimato kaitos mažinimas ir prisitaikymas prie jos, tarpvalstybinės oro ir vandens taršos mažinimas – tai ES tikslai, kuriems pasiekti reikia visiško plėtros šalių įsipareigojimo. Joms pažanga šiose srityse irgi naudinga: įstojimo perspektyva jas skatina pirmenybę teikti bendriems su ES tikslams. Dotacijos iš Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) lėšų, taip pat Europos investicijų banko bei kitų tarptautinių finansų įstaigų paskolos, kurias PNPP padeda sutelkti, yra praktinės paramos priemonės. Stojimo derybas pradėjusi naujausia kandidatė Islandija yra pasaulinė įvairių rūšių atsinaujinančiosios energijos lyderė ir gali labai prisidėti prie ES pastangų skatinti inovacijas šiame ir kituose pažangiuose sektoriuose. Saugumo Europoje didinimas yra labai svarbus ES darbotvarkės klausimas, kaip nustatyta Stokholmo programoje. Plėtros šalys turi perimti Sąjungos acquis ir parodyti, kad gali jį visą įgyvendinti. Todėl Komisija padvigubino pastangas remti plėtros šalis, kad užkirstų kelią organizuotam nusikalstamumui ir korupcijai ir kovotų su jais, taip pat kad sustiprintų šių šalių teisėsaugos gebėjimus. ES prokurorai, teisėjai ir kiti teisėsaugos, sienų valdymo ir migracijos srities ekspertai dabar padeda savo kolegoms plėtros šalyse, kad pasidalytų patirtimi ir įvertintų pažangą. Siekiant orientacinių tikslų (tai nulemia, kaip sparčiai šalis kandidatė artėja prie narystės ES stojimo derybose) būtini įtikinami rezultatai, patvirtinantys, kad teisingumas vykdomas nepriklausomai ir veiksmingai. Vizų režimo liberalizavimas Vakarų Balkanų šalims patvirtina, kiek daug galima pasiekti derinant griežtas sąlygas su konkrečia nauda, susijusia su pažanga siekiant narystės ES. Tai taip pat parodo, kokios svarbios atitinkamų vyriausybių nuolatinės pastangos užtikrinti, kad būtų paisoma su laisvesniu asmenų judėjimu susijusių apribojimų ir sąlygų. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, pati ES sau suteikė galimybių sustiprinti savo įtaką pasaulinėje arenoje. ES vaidmuo priimant JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją dėl Kosovo – pavyzdys, kaip galima pasinaudoti šiomis galimybėmis. Kai pasaulyje vis didesnį vaidmenį atlieka besiformuojančios ekonomikos šalys, plėtros procesas ES suteikia didesnę įtaką ir stipresnį balsą tarptautiniuose forumuose. Penktasis plėtros etapas suteikė naują impulsą ES santykiams su rytų ir pietų kaimynėmis, taip pat galimybių jai plėtoti iniciatyvas Baltijos ir Juodosios jūrų regionuose. Vykstant Vakarų Balkanų šalių ir Turkijos stojimo procesui, dar labiau didėja ES dalyvavimas ir įtaka Viduržemio ir Juodosios jūrų regionuose, taip pat Dunojaus baseino šalyse. Jeigu Turkija savo vaidmenį regione atliks atsižvelgdama į savo pačios stojimo procesą ir savo veiksmus derins su ES, jis padidins abiejų proceso šalių įtaką sprendžiant tarptautinius klausimus, ypač Artimuosiuose Rytuose ir Pietų Kaukaze. Veikdamos išvien ES ir Turkija gali sustiprinti energetinį saugumą, spręsti regioninius konfliktus ir išvengti etninio arba religinio susiskaidymo. Islandija ir ES kartu gali atlikti svarbų vaidmenį sprendžiant energetikos, aplinkos, jūrų ir saugumo klausimus Arkties regione. Žinoma, visu tokios sąveikos potencialu galima pasinaudoti tik jeigu abi proceso šalys įsipareigos įgyvendinti patikimą plėtros strategiją. ES įtaka pasaulyje taip pat labai priklauso nuo jos reguliavimo modelio patrauklumo. Vidaus rinkos gyvybingumas ir tai, kad ES normas ir standartus priima viso pasaulio šalys, yra didžiulė prekybos, investicijų ir augimo paskata. Komisijos pateiktu Bendrosios rinkos aktu siekiama panaikinti daugelį likusių kliūčių ir išlaisvinti naują augimo potencialą. Vykstant plėtros procesui plėtros šalys palaipsniui priims acquis , taip išsiplės erdvė, kurioje taikomi bendri standartai. Tai turėtų paskatinti naujas investicijas, inovacijas ir socialinę sanglaudą, taip pat padidinti ES reguliavimo modelio patrauklumą kaimyninėse šalyse ir platesnėje tarptautinėje sistemoje. Plėtros procesas – didelis iššūkis ir ES, ir narystės siekiančioms šalims. Be to, visuomenės nuomonę apie šios darbotvarkės reikšmę veikia kasdienės problemos, kurios dažnai atrodo daug aktualesnės. Iš šių metų ataskaitų rinkinio ir su juo pateiktų išvadų bei rekomendacijų matyti, kad vykstant plėtros procesui iš dalies išsprendžiama daugelis mūsų piliečiams rūpimų klausimų, tokių kaip organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos prevencija ir kova su jais arba augimo skatinimas ir darbo vietų kūrimas. ES institucijoms ir valstybėms narėms reikia dirbti išvien ir pagerinti supratimą apie plėtros procesą, padidinti paramą jam ir paaiškinti, kaip jis gali padėti mums pasiekti mūsų bendrus tikslus. Jeigu būsima plėtra bus sėkminga, ES galės geriau spręsti daugelį kitų jai kylančių uždavinių. PAGRINDINIAI UžDAVINIAI Ekonomikos krizės įveikimas Ekonomikos krizė paveikė visas plėtros šalis. Vis dėlto jos poveikis buvo skirtingas priklausomai nuo kiekvienos šalies ekonominės struktūros. Poveikis Albanijai, Kosovui ir Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai buvo mažiausias, nes šios šalys mažiausiai priklauso nuo eksporto, taigi jų vidaus rinkos gerai atsilaikė. Kroatija, Serbija ir Turkija yra labiau integruotos į pasaulinę rinką, todėl poveikis joms buvo didelis. Juodkalnijos ekonomika smarkiai nukentėjo dėl šalies priklausomumo nuo išorės finansavimo ir vos kelių sektorių. Bosnijoje ir Hercegovinoje krizės poveikį sustiprino procikliška fiskalinė politika, kuriai būdingos didelės biudžeto subsidijos ir socialiniai pervedimai. 2010 m. Vakarų Balkanuose atsigavimo požymių nedaug. Vidaus paklausa vis dar nedidelė, tai rodo, kad kreditavimo sąlygos yra griežtos, o nedarbo lygis nemažėja. Smarkiai auganti Turkijos ekonomika atsigauna gerai, nes jai buvo naudingas fiskalinis konsolidavimas ir bankų sektoriaus restruktūrizavimas dešimtmečio pradžioje. Islandija vis dar kenčia nuo pasaulinės finansų krizės poveikio ir dėl to, kad žlugo jos bankų sistema. Kai kurių šalių viešieji finansai vis dar patiria spaudimą. Nepaisant palyginti mažos vidutinės valstybės skolos, dėl fiskalinės ekspansijos ekonomikos klestėjimo laikotarpiu padidėjo plėtros šalių, išskyrus Turkiją, pažeidžiamumas ir tikimybė nukentėti nuo pasaulinės finansų krizės. Dauguma Vakarų Balkanų šalių neturėjo fiskalinių veiksmų laisvės ir gebėjimų, kurių reikia, kad per krizę viešosios išlaidos pirmiausia būtų skiriamos fiskalinėms paskatoms. Vakarų Balkanų šalyse taikytos sugriežtintos fiskalinės priemonės, įskaitant pakartotinį biudžeto subalansavimą. Vis dėlto to neužteko, kad būtų išvengta didėjančio fiskalinio deficito. Islandija, Serbija, Kosovas ir Bosnija ir Hercegovina pasinaudojo TVF parama. Veikdama kartu su tarptautinėmis finansų įstaigomis ES padėjo sušvelninti krizės poveikį. PNPP parama buvo perplanuota, siekiant paremti investicijas į infrastruktūrą ir konkurencingumo didinimą. Kai kurioms šalims suteikta parama biudžetui ir makrofinansinė parama. Vakarų Balkanų investicijų programa yra svarbi sutelkiant lėšas dideliems infrastruktūros projektams ( žr. 3 skirsnį ). Norint pasiekti tvarią augimo normą ir tikrą konvergenciją, reikės tolesnių struktūrinių reformų ir atsargios fiskalinės politikos. Reikia veiksmingiau išnaudoti vidaus augimo šaltinius, siekiant padidinti produktyvumą, pagerinti darbo vietų kūrimą ir konkurencingumą. Dabar reikia didesnių vidaus ir užsienio investicijų į „plyno lauko“ projektus, visų pirma į veiklą, kuri orientuota į eksportą. Dėl to didės gamybos apimtis ir našumas, o tai savo ruožtu nulems didesnį užimtumą ir tvaresnį prekybos balansą. Tai taip pat padės išspręsti aktualias regiono socialines problemas. Kad padidintų užsienio ir vidaus investicijas, vyriausybės turi pagerinti verslo aplinką. Vadinasi, reikia padidinti viešojo administravimo veiksmingumą ir teismų nepriklausomumą, panaikinti neoficialias kliūtis prekybai ir sustiprinti teisinę valstybę. Norint pritraukti investicijų, reikia, kad regiono rinka veiktų pagal Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimą (VELPS) ir būtų tęsiamas derinimas su acquis . Numatytas prekybos žemės ūkio produktais ir paslaugomis liberalizavimas regione ir viešųjų pirkimų rinkų atvėrimas dar labiau padidins regiono augimo potencialą. Plėtros šalims labai svarbu užtikrinti viešųjų finansų patikimumą ir tvarumą. Tai taip pat pagrindinis klausimas rengiantis narystei ES. Iš pastarojo meto įvykių matyti, kad Europos šalys ekonomiškai tarpusavyje priklausomos ir kad didelis disbalansas gali sutrikdyti net mažų šalių ekonomikos stabilumą. Komisija toliau visapusiškai naudosis pasirengimo narystei ir ekonomikos priežiūros priemonėmis ir stebės plėtros šalių ekonominius ir fiskalinius rezultatus. ES reguliariai palaiko dialogą su šalimis kandidatėmis ir jas įtraukia į ES ekonominės politikos koordinavimo ir priežiūros sistemą. Panašus procesas vyksta ir su potencialiomis kandidatėmis. Pagal asociacijos susitarimus vykdomas Komisijos ir plėtros šalių ekonominis dialogas taip pat naudojamas ekonominės politikos priežiūrai. Šiuo metu imamasi veiksmų siekiant sustiprinti ES ekonomikos valdymą. Kai tik šis sustiprintas makroekonominių, biudžeto ir struktūrinių reformų koordinavimas bus visiškai apibrėžtas ir įformintas, Komisija išnagrinės, kaip kai kurias jo nuostatas ji galėtų pritaikyti plėtros šalims. Be dialogo ir priežiūros, ES aktyviai remia plėtros šalių pastangas atgaivinti ekonomiką, užtikrinti makroekonominį stabilumą ir fiskalinį konsolidavimą. Nemaža PNPP parama skiriama viešųjų finansų valdymui ir statistinės informacijos kokybei pagerinti, taip pat bankų sektoriaus priežiūrai sustiprinti. Plėtros procesas padeda siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų, nes jam vykstant išplečiama ES reguliavimo sistemos taikymo sritis ir suteikiama naujų prekybos galimybių. Komisija pritaria daugelio plėtros šalių ketinimui atsižvelgti į strategiją „Europa 2020“ nustatant savo nacionalinių reformų prioritetus. Komisija susies plėtros šalis su iniciatyvomis, kurių imamasi ES lygmeniu siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslų, kad užtikrintų aukštą užimtumo, našumo ir socialinės sanglaudos lygį. Švietimo srityje Komisija išnagrinės galimybes įtraukti visas plėtros šalis į 2020 m. švietimo ir mokymo programą ir suteiks joms teisę dalyvauti tarpusavio mokymosi veikloje[2]. Plėtros šalys pradėjo imtis iniciatyvų regioninėse grupėse, kur jos gali bendrai įvertinti pažangą ir nustatyti tikslus konkrečiam regionui. Tokios iniciatyvos pavyzdys – Smulkiojo verslo aktas Europai, kuriame nustatytos priemonės MVĮ verslo sąlygoms pagerinti. Komisija Regioninio bendradarbiavimo tarybai pasiūlys sukurti dialogo ir tarpusavio peržiūros platformas kitose srityse atsižvelgiant į „Europa 2020“ prioritetus. Planuodama PNPP paramą, Komisija atsižvelgs į strategijos „Europa 2020“ prioritetus. Socialinė įtrauktis Ekonomikos krizė turėjo neigiamą poveikį plėtros šalių socialinei gerovei. Ypač paveiktos pažeidžiamos grupės, įskaitant mažumas, nepalankioje padėtyje esančias bendruomenes ir neįgaliuosius. Aukštas nedarbo lygis, visų pirma jaunimo nedarbas, žemas darbo jėgos aktyvumas ir skurdas plačiai paplitę visame regione. Romai sudaro itin pažeidžiamą mažumos grupę: jie patiria skurdą, diskriminaciją ir segregaciją, kai siekia gauti išsilavinimą, darbą, būstą ir socialines, įskaitant sveikatos priežiūros, paslaugas. Daugelio romų civilinė būklė nėra registruota arba jie neturi asmens dokumentų. Daugelis jų tebegyvena stovyklose kaip po neseniai įvykusių karų šalies viduje perkelti asmenys. Komisija įsipareigojusi padėti plėtros šalims pagerinti pažeidžiamų grupių sąlygas, be kita ko, socialinę bei ekonominę romų įtrauktį. Komisija skiria didelę PNPP paramą pažeidžiamoms grupėms per švietimo sistemą, taip pat gerindama socialines ir užimtumo paslaugas, kad į darbo rinką būtų įtraukiami nepalankioje padėtyje esantys asmenys. Ji taip pat finansuoja romų gyvenviečių infrastruktūros gerinimą. Kad gyvenimo sąlygos pagerėtų tose šalyse, kur jos prasčiausios, ši parama bus sustiprinta padedant šalims parengti nuoseklų socialinės įtraukties problemų sprendimo metodą. Kroatijos atveju jau sudarytas Bendras įtraukties memorandumas, kuriame nustatytas šios srities politikos pagrindas. Plėtros šalys ėmėsi tam tikrų priemonių pirmiau išdėstytiems uždaviniams spręsti, tačiau dar daug ką reikia nuveikti. Komisija jas ragina dirbti ir sumažinti skurdą bei socialinę atskirtį atsižvelgiant į strategijos „Europa 2020“ prioritetus, taip pat geriau pasinaudoti Romų įtraukties dešimtmečio programos teikiamomis galimybėmis. Plėtros šalys turėtų apsvarstyti galimybę nustatyti aiškius plačių užmojų tikslus, susijusius su nepalankioje padėtyje esančių bendruomenių, visų pirma romų, užimtumu, švietimu ir skurdo mažinimu. Teisinės valstybės ir viešojo administravimo stiprinimas Teisinės valstybės, visų pirma teismų sistemos, kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija stiprinimas yra labai svarbus daugumos plėtros procese dalyvaujančių šalių uždavinys. Norint pereiti į kitus stojimo į ES etapus, svarbu pasiekti apčiuopiamų rezultatų, ilgam sustiprinančių teisinę valstybę. Įgyvendinant atnaujintą konsensusą dėl plėtros, dėl kurio susitarta 2006 m., su teisine valstybe susijusius klausimus reikia spręsti ankstyvame stojimo proceso etape. Komisija šių klausimų sprendimui teikia pirmenybę ir naudoja visas turimas priemones. Tai, kad stojimo derybose buvo nustatyti orientaciniai tikslai, yra svarbi reformų paskata ir aiškiai parodo, kad teisinės valstybės klausimai turi būti sprendžiami iš esmės prieš įstojimą. Vizų režimo liberalizavimo procesas patvirtino, koks veiksmingas yra metodas, pagal kurį nustatomi konkretūs, specialūs reformų reikalavimai, kad šalys galėtų geriau sutelkti savo pastangas. Dažniau vyko tarpusavio vertinimo ir kitos misijos, taip teisėjai, prokurorai ir kiti valstybių narių teisėsaugos, sienų valdymo ir migracijos srities ekspertai galėjo palaikyti tiesioginius ryšius su savo kolegomis. Intensyviau bendradarbiaujant teisminėms ir policijos įstaigoms regione, su ES valstybėmis narėmis, taip pat su Europolu, Eurojustu ir FRONTEX, pasirengimo stojimui laikotarpiu galima spręsti tarpvalstybinio nusikalstamumo problemą. Atsižvelgdama į šią patirtį, Komisija toliau aktyviau dirbs ir intensyviau ves dialogą su šalimis kandidatėmis ir potencialiomis kandidatėmis teisinės valstybės klausimais. Kovodamos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, taip pat vykdydamos teismų sistemos reformą, šalys turėtų siekti konkrečių, ilgalaikių rezultatų ir įgyti įtikinamos ir patikimos patirties. Svarbu sukurti stabilią teisinę sistemą ir užtikrinti jos įgyvendinimą. Bus dažniau rengiamos tarpusavio vertinimo misijos ir nustatomi orientaciniai tikslai. Komisijos nuomonėse dėl Juodkalnijos ir Albanijos narystės prašymų išdėstyti teisinės valstybės srities prioritetai. Komisija atidžiai stebi pažangą, visų pirma per jungtines įstaigas pagal stabilizacijos ir asociacijos susitarimus arba laikinuosius susitarimus, ir vykdo vertinimo misijas. Šio dialogo rezultatai parodyti pažangos ataskaitose. PNPP parama daugiausia sutelkta į teisinę valstybę. TAIEX per metus surengia daugiau nei 100 plėtros šalims skirtų su teisine valstybe susijusių mokymų. Pastaruoju metu keliose Vakarų Balkanų šalyse buvo teigiamų su teismų bendradarbiavimu susijusių pokyčių. Sudaryti nauji dvišaliai susitarimai dėl policijos bendradarbiavimo, visų pirma tarp Serbijos ir Albanijos, dėl tarpusavio teisinės pagalbos ir nuosprendžių vykdymo tarpusavio užtikrinimo baudžiamosiose bylose. Kroatija ir Serbija žengė tolesnį žingsnį pasirašydamos susitarimą, pagal kurį jos viena kitai gali išduoti savo piliečius baudžiamojo persekiojimo arba laisvės atėmimo bausmės įvykdymo organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos bylose tikslais. Komisija ragina kitas regiono šalis sekti šiuo pavyzdžiu. Teismų bendradarbiavimas dar pagerėtų, jeigu būtų galimybių išduoti piliečius visų sunkių nusikaltimų, įskaitant karo nusikaltimus, atvejais. Regioninio bendradarbiavimo taryba siekia sustiprinti policijos, prokuratūros tarnybų ir teismų bendradarbiavimą. Stiprinant teisinę valstybę ir gerinant valdymą svarbu, kad valstybės tarnyba būtų profesionali ir atsieta nuo politikos. Viešojo administravimo reforma – plėtros šalių, kurių daugumoje tebevyksta skirtingi valstybės kūrimo etapai, prioritetas. Kad reformos būtų tvarios, jas reikia pritaikyti prie esamų valstybės struktūrų ir atsižvelgti į konkrečias socialines ir valdymo sąlygas. Komisija toliau rems viešojo valdymo reformas plėtros šalyse glaudžiai bendradarbiaudama su SIGMA[3]. Saviraiškos ir žiniasklaidos laisvė Saviraiškos ir žiniasklaidos laisvė, neatsiejama bet kokios demokratinės sistemos dalis, tebekelia rūpesčių daugumoje plėtros šalių. Turkijos teisine sistema dar nepakankamai užtikrinama saviraiškos laisvė. Keliose Vakarų Balkanų šalyse vis dar grasinama žurnalistams ir vykdomi fiziniai išpuoliai prieš juos. Kai kuriose šalyse šmeižtas laikomas nusikalstama veika arba už jį skiriamos nepagrįstai didelės baudos. Keliose šalyse susirūpinimą kelia politinis kišimasis į žiniasklaidos, įskaitant visuomeninius transliuotojus, nepriklausomumą. Redakciniam nepriklausomumui kenkia pernelyg didelis politinis ir ekonominis spaudimas. Šiuos klausimus atitinkamos šalys turi skubiai spręsti. Komisija atidžiai stebės pažangą šioje srityje. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas tokioms sritims kaip teisinė sistema ir jos atitiktis Europos standartams (visų pirma kiek tai susiję su šmeižtu), valdžios institucijų pareigai tinkamai bausti už visus išpuolių prieš žurnalistus atvejus, savireguliavimo įstaigų steigimui ir jų indėliui didinant profesionalumą, visuomeninių transliuotojų vaidmeniui plėtojant pliuralistinę demokratiją, tarpvalstybiniams tinklams, kuriais gerinamas žinių perdavimas regione ir taip skatinamas tarpusavio supratimas. 2011 m. pavasarį plėtros šalyse Komisija surengs konferenciją saviraiškos ir žiniasklaidos laisvės klausimais ir tai bus proga apžvelgti pažangą šiose srityse. Atsižvelgiant į konferencijos rezultatus, prireikus bus suteikta PNPP parama. Susitaikymas, regioninis bendradarbiavimas ir dvišaliai klausimai Vakarų Balkanuose Per pastarąjį dešimtmetį Vakarų Balkanų šalys padarė didelę pažangą siekdamos stabilumo ir bendradarbiaudamos regiono lygmeniu. Vis dėlto tam tikri dėl konfliktų regione kilę klausimai dar neišspręsti ir kliudo tiek valstybių vidaus veikimui, tiek jų tarpusavio santykiams. ES dirba su šalimis regione, kad atsikratytų šio praeities palikimo. Pažanga siekiant susitaikyti – pagrindinis stabilumą Kosove užtikrinantis aspektas, ir Tarptautiniam Teisingumo Teismui paskelbus patariamąją nuomonę pradėtas naujas susitaikymo proceso etapas. Priėmus JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją ES yra pasirengusi paremti Prištinos ir Belgrado dialogą, kad būtų skatinamas bendradarbiavimas, siekiama pažangos kelyje į ES ir gerinamos žmonių gyvenimo sąlygos. Susitaikymo procesas taip pat labai svarbus Bosnijai ir Hercegovinai, ypač valstybės veikimui. Siekiant susitaikyti svarbu visiškai įgyvendinti Ohrido susitarimą Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje, gerbti regiono etnines mažumas ir užtikrinti jų apsaugą, sudaryti sąlygas grįžti pabėgėliams ir bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ), taip pat tinkamai nagrinėti vidaus karo nusikaltimų bylas. Siekiant ilgalaikio susitaikymo reikia pastangų visais lygmenimis – vyriausybių, teismų ir pilietinės visuomenės. Susitaikymas susijęs su skurdo ir socialinės atskirties klausimų sprendimu. Pastaruoju metu buvo teigiamų požymių. Serbijos parlamentas priėmė deklaraciją, kuria smerkiami nusikaltimai Srebrenicoje ir minimas Tarptautinio Teisingumo Teismo sprendimas dėl Srebrenicos. NVO ėmėsi iniciatyvos įkurti regioninę komisiją, kurios paskirtis – tiesos ieškojimas ir atskleidimas. Šią vadinamąją RECOM iniciatyvą remia Kroatijos ir Serbijos prezidentai, Juodkalnijos parlamentas ir religinės bendruomenės. Susitaikymą paspartintų platesnė regiono masto parama. 2010 m. gegužės mėn. aukščiausiojo lygio Igmano iniciatyvos susitikime Sarajeve dalyvavo Serbijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kroatijos ir Juodkalnijos prezidentai; iniciatyvoje dalyvauja daugiau nei 140 NVO, siekiančių skatinti ir remti bendradarbiavimą vietos ir regiono lygmeniu. Šias įvairias pastangas turi paremti teisminis persekiojimas už karo nusikaltimus visapusiškai bendradarbiaujant su TBTBJ ir tinkamai bei sparčiai nagrinėjant karo nusikaltimų bylas šalių teismuose. Labai svarbu, kad Serbija ir Kroatija visapusiškai bendradarbiautu su TBTBJ. Sprendžiant Sarajevo procesu pradėtą pabėgėlių grįžimo klausimą, yra teigiamų pokyčių. Kovo mėn. Belgrade vykusioje ministrų konferencijoje iš naujo pradėtas atitinkamų vyriausybių dialogas. Komisija pasirengusi apsvarstyti galimybę šiam procesui suteikti papildomų ES finansavimo įnašų ir paremti paramos teikėjų konferenciją, kai tik šalys susitars dėl konkrečių veiksmų likusioms problemoms spręsti. 2010 m. rugpjūčio mėn. duomenimis, po ginkluotų konfliktų regione dingusiais vis dar laikoma 14 631 asmuo, o likusios bylos nagrinėjamos labai lėtai. Atitinkamoms šalims reikia dėti daugiau pastangų, kad likusios bylos būtų išnagrinėtos pakankamai greitai. Regioninis bendradarbiavimas padeda susitaikyti, skatina gerus kaimyninius santykius ir sukuria palankias sąlygas spręsti neišspręstus dvišalius klausimus. Be to, jis labai svarbus skatinant Vakarų Balkanų ekonominę plėtrą ir sprendžiant bendras problemas, tokias kaip organizuotas nusikalstamumas, sienų valdymas, klimato kaita arba aplinkos tarša. Regioninis bendradarbiavimas labai svarbus siekiant pažangos įgyvendinant ES integracijos darbotvarkę tokiose srityse kaip piliečių saugumas, energetika ar transportas. Regiono mastu imtasi priemonių regiono valdomoms struktūroms sustiprinti. Regioninio bendradarbiavimo taryba (RBT) atlieka pagrindinį vaidmenį vadovaudama regioniniam bendradarbiavimui ir jį stebėdama. RBT priėmė plačių užmojų 2011–2013 m. strategiją ir darbo programą, kurias dabar reikia įgyvendinti ir kuriose daugiausia dėmesio skirta į rezultatus orientuotai veiklai, kurią vykdydama RBT gali duoti realios papildomos naudos. Siekiant sukurti regioninę laisvosios prekybos erdvę, labai svarbus Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimas (VELPS). Energijos bendrijos veikla siekiama sukurti regioninę energijos rinką ir pasirengti integruotis į ES energijos rinką. Susitarimu dėl Europos bendrosios aviacijos erdvės bus nustatyti aukštesni saugos, saugumo ir oro eismo valdymo standartai ir oro keleiviams bus sudarytos geresnės konkurencinės sąlygos. Komisija regioniniam bendradarbiavimui skiria didelę finansinę paramą. 2011 m. bus sutelktos PNPP lėšos siekiant paremti regiono dalyvavimą pagrindiniuose tarptautiniuose susitarimuose, tokiuose kaip Transporto sutartis. Regioninė viešojo administravimo mokykla (ReSPA) dabar veikia visu pajėgumu ir per metus surengia apie 2 500 mokymo dienų. 2010 m. liepos mėn. ratifikuotas tarptautinis susitarimas, kuriuo mokyklai suteikiamas juridinio asmens statusas. Oficialius jos patalpų Danilovgrade (Juodkalnija) atidarymas numatytas 2010 m. lapkričio 11 d. Komisija tęs paramą kultūros paveldo atnaujinimui, atsižvelgdama į Liublianos procesą. RBT įkurs kultūros ir visuomenės reikalų darbo grupę, kuriai padės nuolatinis sekretoriatas, gaunantis ES pasirengimo narystei finansinę paramą. Jos paskirtis – administruoti Liublianos procesą, bendradarbiaujant su Europos Taryba ir Komisija. Šiuo metu Komisija baigia rengti Dunojaus strategiją, kuri suburs valstybes nares, plėtros šalis ir Rytų partnerystės šalis. Kad strategija būtų sėkmingai įgyvendinta, svarbu kad ją vykdant įsitrauktų ir aktyviai dalyvautų Vakarų Balkanų šalys, Dunojaus baseino ES valstybių narių kaimynės. Strategija suteikia galimybę visoms šalims naudingai investuoti į transporto, energetikos ir aplinkos sektorius ir skatinti socialinę bei ekonominę plėtrą. Regioninį bendradarbiavimą stabdo nesutarimai dėl Kosovo. Visų pirma jie stabdo VELPS veikimą, trukdo plėsti visos Europos ir Viduržemio jūros regiono įstrižinės kumuliacijos sistemą ir pasirašyti Transporto bendrijos susitarimą. Kartais buvo neįmanoma surengti posėdžius, kuriuose dalyvautų visi regiono veikėjai. Komisija labai ragina visas susijusias šalis ieškoti praktiškų ir pragmatiškų sprendimų, kad būtų užtikrintas regioninis bendradarbiavimas, kuriame dalyvautų visos juo suinteresuotos šalys, nepaisant skirtingų pozicijų dėl Kosovo statuso. Slovėnija ir Kroatija pasirašė ir ratifikavo arbitražo susitarimą dėl sienos, kuris nutiesia kelią galutiniam susitarimui. Šis susitarimas parodo, kad dvišaliai klausimai gali būti išspręsti laikantis geros kaimynystės principų. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija ir Kosovas baigė savo sienos demarkavimą. Vis dėlto tebelieka neišspręstų kitų dvišalių klausimų, visų pirma susijusių su sienomis, taip pat pavadinimo klausimas, kurį turi išspręsti Graikija ir Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija. Neišspręstus dvišalius klausimus, įskaitant ginčus dėl sienų, turi išspręsti susijusios šalys laikydamosi geros kaimynystės principų ir atsižvelgdamos į bendrus ES interesus. Kad juos išspręstų, susijusioms šalims reikia naujos politinės valios. Komisija tikisi, kad jos dės visas pastangas, kad išspręstų neišspręstus ginčus dėl sienų laikydamosi taikaus ginčų sprendimo principo pagal Jungtinių Tautų chartiją, prireikus atsižvelgdamos ir į Tarptautinio Teisingumo Teismo jurisdikciją. Dvišaliai klausimai neturėtų trukdyti stojimo procesui. ES pasirengusi padėti sukurti būtiną politinį stimulą ieškant sprendimo būdų ir paremti susijusias iniciatyvas. PASIRENGIMO NARYSTEI PRIEMONėS, KURIOMIS REMIAMA PLėTROS POLITIKA Finansinė parama. Strateginis požiūris Finansinės paramos iš Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) lėšų paskirtis – padėti šalims kandidatėms ir potencialioms kandidatėms laikytis stojimo kriterijų, derinti savo politiką ir standartus su ES politikos kryptimis ir standartais ir skatinti socialinę bei ekonominę plėtrą. Tokia iš ES biudžeto teikiama parama suteikia akivaizdžios papildomos naudos. Parama plėtros šalims – tai investicija į ES ateitį: remdama būsimas nares, kad jos tinkamai pasirengtų stojimui, pati ES turės daugiau galimybių pasiekti savo strateginius tikslus. 2007–2013 m. laikotarpiu pagal PNPP galima skirti 11,6 mlrd. EUR siekiant padėti plėtros šalims pasirengti stojimui. Peržiūrėtoje 2011–2013 m. daugiametėje preliminarioje finansinėje programoje pateiktas preliminarus šios sumos išskirstymas. PNPP paskirtis – suteikti galimybių strategiškai planuoti paramą kas trejus metus parengiant daugiamečius preliminarius planavimo dokumentus (DPPD). Šiuose dokumentuose išdėstomi pagrindiniai paramos prioritetai ateinantiems metams ir jie sudaro metinės ir daugiametės programos pagrindą. DPPD grindžiami partnerystės programose ir pažangos ataskaitose nustatytais poreikiais. Komisija ėmėsi žingsnių, kad šiam procesui suteiktų labiau strateginį pobūdį ir labiau susietų stojimo ir Europos partnerystės programose ir pažangos ataskaitose nustatytus prioritetus ir paramos planavimą. Todėl skiriama daugiau dėmesio tokioms svarbiausioms pagrindinėms sritims kaip geras valdymas ir teisinė valstybė. Kad geriau parodytų šį didesnį dėmesį ir padidintų paramą gaunančių šalių atsakomybę, Komisija planuodama pasirengimo narystei paramą vis labiau atsižvelgs į konkrečius sektorius. Todėl plėtros šalys raginamos parengti išsamias pagrindinių sektorių, kurie laikomi svarbiausiais siekiant narystės ES, strategines programas. Visi stojimo prioritetai turi būti įtraukti į šias pačių šalių vykdomas programas. Kituose 2011–2013 m. skirtuose DPPD bus išdėstyti PNPP paramos šiems sektoriams tikslai. Į DPPD ir toliau bus įtraukiamos kitos prioritetinės sritys, susijusios su regionine plėtra, žmogiškųjų išteklių plėtra ir kaimo plėtra, visų pirma šalyse kandidatėse. Išmokusios veiksmingai valdyti pasirengimo narystei pagalbą laikantis patikimo finansų valdymo principų, plėtros šalių, kaip būsimų valstybių narių, vyriausybės gali pasirengti valdyti ES lėšas. Vis dėlto tebėra sunku veiksmingai įgyvendinti PNPP programas kai kuriose šalyse. Paramą gaunančioms šalims reikia dėti daugiau pastangų užtikrinti pakankamus administracinius gebėjimus ir kompetenciją rengiant ir įgyvendinant tvarius, į rezultatus orientuotus projektus siekiant optimizuoti turimų pasirengimo narystei lėšų įsisavinimą. Komisija rems paramos gavėjų gebėjimų tobulinimą ir kontroliuos PNPP finansinį ciklą nustatydama trūkumus ankstyvame etape. Be to, Komisija dažniau planuos daugiamečiu pagrindu, kad galėtų geriau nustatyti prioritetus ir planuojamų priemonių eiliškumą, o paramą gaunančios šalys galėtų geriau numatyti finansinę paramą. Taikant į sektorius orientuotą požiūrį, bus sudarytos palankios paramos teikėjų ir gavėjų bendradarbiavimo sąlygos, bus išvengta pastangų dubliavimo ir pasiektas didesnis veiksmingumas ir efektyvumas. Taip visos suinteresuotosios šalys turėtų galimybę vis daugiau skirti dėmesio tikėtiniems jungtinių pastangų rezultatams ir poveikiui. Norint investuoti plėtros šalyse taip, kad jos pasirengtų narystei ir tikrai konvergencijai, reikia didelių nacionalinių biudžetų įnašų, kitų paramos teikėjų, tarptautinių finansų įstaigų (TFI) paramos, taip pat sutelkti privačius investuotojus. Sutelkiant valstybės biudžetų dotacijas ir privačių bankų paskolas ypač vertingos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės programos. Vakarų Balkanų investicijų programa (VBIP), Europos fondas Pietryčių Europai (EFPE) ir Ekologiško augimo fondas (EAF) yra geri pavyzdžiai, kaip turint nedidelius viešuosius išteklius galima pritraukti didelius kapitalo srautus. VBIP sukurta 2009 m. gruodžio mėn., kaip jungtinė Komisijos ir jos partnerių tarptautinių finansų įstaigų iniciatyva. Tai pagrindinė priemonė investicijoms į regiono infrastruktūrą nukreipti. Šia programa, panaudojant PNPP dotacijas, sutelkiamos didelės TFI paskolos. Skirta 137 mln. EUR dotacijų, kuriomis būtų galima sutelkti apytikriai 6,6 mlrd. EUR investicijų. Įgyvendinant VBIP daugiausia bus siekiama padidinti vandens ir nuotekų projektų skaičių regione, skatinti paramą efektyvaus energijos vartojimo projektams, spartinti investicijas į pagrindinį transporto tinklą bei remti MVĮ plėtrą ir mechanizmus, kuriais skatinamas ekonomikos augimas pasibaigus finansų krizei. Pagal VBIP vykdomi projektai skirti kelioms Vakarų Balkanų šalims ir jais stiprinamas regioninis bendradarbiavimas. VBIP pirmenybė bus teikiama didelėms regioninės svarbos investicijoms, kaip antai investicijoms į Pietryčių Europos pagrindinį regioninį transporto tinklą, kuris gali būti laikomas būsimo transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) pirmtaku regione. Regioniniam bendradarbiavimui skiriamos PNPP finansinės paramos paskirtis – užtikrinti regiono stabilumą, padidinti prekybos srautus regione ir remti Vakarų Balkanų regioninio bendradarbiavimo iniciatyvas ir struktūras, įskaitant Regioninio bendradarbiavimo tarybą ir Regioninę viešojo administravimo mokyklą. Regioninio bendradarbiavimo taryba atlieka svarbų vaidmenį prižiūrint, ar PNPP ir kitų paramos teikėjų finansavimas atitinka regioninio bendradarbiavimo prioritetus. Dalyvavimas ES programose ir agentūrų veikloje Dalyvaudamos ES programose ir agentūrų veikloje plėtros šalys siekia sustiprinti bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis ir susipažinti su ES politika ir darbo metodais. Šalys kandidatės ir potencialios kandidatės gali dalyvauti ES programose remdamosi bendraisiais susitarimais, o dėl dalyvavimo ES agentūrų veikloje sprendžiama kiekvienu atveju atskirai. Dalyvavimas iš dalies gali būti finansuojamas iš PNPP finansinės paramos lėšų. Šalys raginamos daugiau dalyvauti tose programose arba agentūrų veikloje, kur jų dalyvavimas paremia pagrindinių sektorių reformą ir yra labiausiai joms naudingas. Informavimas ir komunikavimas Kad plėtros politika būtų sėkmingai įgyvendinta reikia užtikrinti tvirtą visuomenės paramą. Valstybės narės ir plėtros šalys visų pirma yra atsakingos už informavimo ir komunikavimo veiklą, kuri gali padėti išlaikyti tokią visuomenės paramą. Komisija įsipareigojusi pagerinti objektyvios informacijos apie plėtrą teikimą vartotojams patogiu būdu skirtingomis turimomis komunikacijos priemonėmis. Ypač svarbu, kad ši informacija pasiektų jaunimą, nes dėl savo gyvenimiškos patirties jaunuoliai gali nesuvokti, kaip svarbu stiprinti saugumą ir stabilumą Europoje. ES, valstybių, regionų ir vietos lygmens politiniai lyderiai patys turi nuspręsti naudoti šią informaciją savo rinkėjams prasmingiausiu būdu. Penktasis plėtros etapas patvirtino, kad komunikavimo spragas greitai užpildo klaidinga informacija. Spragas reikia naikinti teikiant laisvai prieinamą ir tikslią informaciją. Tai itin svarbu siekiant, kad visuomenė suprastų esminius dalykus. 2010 m. Sąjungai kyla naujų uždavinių, susijusių su ekonomikos krize, aplinka, darbo vietomis, piliečių sauga, klimato kaita ir migracija. Šie klausimai rūpi ir valstybių narių, ir plėtros šalių visuomenei. Todėl lyderių uždavinys – paaiškinti, kaip įgyvendindama plėtros darbotvarkę ES gali pasiekti savo tikslus šiose labai svarbiose srityse, paspartinti reformų darbotvarkę ir pagerinti gyvenimo sąlygas plėtros šalyse. Apčiuopiami konkretūs rezultatai – geriausia plėtros proceso reklama. Vizų režimo Vakarų Balkanų šalims liberalizavimas yra tik vienas įtikinantis pavyzdys. Pilietinės visuomenės raida Kuriant brandžią demokratiją, užtikrinant pagarbą žmogaus teisėms ir teisinę valstybę, labai svarbi pilietinės visuomenės veikla. Tokia veikla didinama politinė atskaitomybė, skatinamos diskusijos dėl visuomenės pasirinkimo ir joms suteikiama daugiau erdvės, stiprinamas pliuralistinės visuomenės konsensusas. Prisidėdama prie atviresnės, dalyvavimu grindžiamos dinamiškos demokratijos kūrimo, energinga ir aktyvi visuomenė taip pat tampa tolerantiškesnė ir labiau siekia susitaikyti. Dalyvaudamos pasirengimo stojimui procese, pilietinės visuomenės organizacijos padeda gerinti su stojimu susijusių reformų kokybę ir didinti visuomenės paramą joms. Kad pilietinės visuomenės organizacijos galėtų dalyvauti plėtojant veiksmingą politikos dialogą, reikia užtikrinti, kad pilietinės visuomenės vaidmuo būtų pripažįstamas ir suprantamas. Viešosios konsultacijos dėl politikos iniciatyvų ir teisės aktų projektų turėtų tapti bendra norma. Pilietinė visuomenė dažnai negali pasinaudoti vyriausybės parama dėl skaidrumo stokos ir prastai parengtų lėšų skirstymo kriterijų. Pilietinės visuomenės priemonė padeda pilietinės visuomenės organizacijoms didinti savo gebėjimus ir profesionalumą, nes suteikia galimybę dalyvauti plėtojant veiksmingą dialogą su visuomene ir privačiais veikėjais ir stebėti pokyčius tokiose srityse kaip teisinė valstybė ir pagarba pagrindinėms teisėms. Priemonės lėšomis finansuojamos vietos lygmens iniciatyvos, regioninių tinklų kūrimas ir trumpalaikiai vizitai į ES. Atsižvelgdama į pilietinės visuomenės organizacijų atsiliepimus, Komisija peržiūrėjo priemonę, kad ja galėtų daugiau pasinaudoti vietos bendruomenių organizacijos. Komisija skirs daugiau dėmesio kiekvienos šalies poreikiams, o NVO suteiks ilgesnio laikotarpio pradinį finansavimą. Stipresnės, gerai įsitvirtinusios organizacijos galėtų tapti mažesnių organizacijų patarėjomis ir tarpininkėmis. PLėTROS šALIų PADARYTA PAžANGA IR 2010–2011 M. DARBOTVARKė Gairės Vakarų Balkanų šalims kelyje į narystę ES 2010 m. birželio 2 d. Sarajeve vykusiame ES ir Vakarų Balkanų ministrų susitikime ES dar kartą pakartojo, kad yra tvirtai įsipareigojusi siekti europinės Vakarų Balkanų perspektyvos. Vakarų Balkanų ateitis yra Europos Sąjungoje. Vakarų Balkanų šalys praėjusiaisiais metais priartėjo prie ES, kadangi regione padaryta, nors ir netolygi, pažanga įgyvendinant reformas ir laikantis nustatytų kriterijų ir sąlygų. Kroatijos pažanga patvirtina, kad stabilizacijos ir asociacijos procesas Vakarų Balkanuose – tai politika, nuvesianti į narystę ES. Kitų Vakarų Balkanų šalių pažanga siekiant narystės ES taip pat priklauso nuo jų politinių ir ekonominių reformų tempo. Liberalizuojant vizų režimą padaryta didelė pažanga. Per praėjusius metus ES panaikino vizų režimą Serbijai, Juodkalnijai ir Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, kai šios šalys įrodė sugebančios pasiekti orientacinius tikslus, kurie joms buvo nustatyti tokiose srityse kaip kelionės dokumentų saugumas, sienų valdymas, migracija, prieglobstis, viešoji tvarka ir saugumas, taip pat pagarba žmogaus teisėms. Vizų reikalavimai netrukus bus panaikinti Bosnijai ir Hercegovinai ir Albanijai, remiantis aiškiais įrodymais, kad šalys taip pat pasiekė šiuos orientacinius tikslus. Svarbu, kad atitinkamos šalys dėtų daugiau pastangų informuoti savo piliečius apie bevizio režimo taikymo sritį ir apribojimus. Kosovas priėmė įstatymą dėl readmisijos ir sustiprino pastangas vėl integruoti grąžinamus asmenis, taip tiesdamas kelią vizų režimo liberalizavimo dialogui. Kroatija Kroatijos pažanga siekiant atitikti narystės kriterijus yra stabili nuo pat stojimo derybų pradžios 2005 m. spalio mėn. Kroatija atitinka Kopenhagos politinius kriterijus. Pagal ekonominius kriterijus Kroatija yra veikiančios rinkos ekonomikos šalis. Ji turėtų būti pajėgi atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas Europos Sąjungoje, jei ryžtingai įgyvendins išsamią reformų programą, kad sumažintų struktūrinius trūkumus. Vertinant pagal acquis kriterijus, Kroatija padarė nemažą pažangą stojimo derybose. Pradėti 33 skyriai, o 25 preliminariai baigti. Kroatija padarė nemažą pažangą siekdama atitikti sąlygas, kad būtų baigti finansinį poveikį turintys derybų skyriai ( žemės ūkis ir kaimo plėtra , regioninė politika ir struktūrinių priemonių koordinavimas; finansinės ir biudžetinės nuostatos ). Kroatijai reikia remti pastangas visiškai įtvirtinti administracines struktūras, kurių reikia ES lėšoms valdyti ir kontroliuoti. Kroatijai reikia pasiekti likusius baigiamuosius orientacinius tikslus teismų sistemos ir pagrindinių teisių srityje, visų pirma pasiekti būtinų konkrečių rezultatų, susijusių su teismų nepriklausomumu ir veiksmingumu, kova su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, mažumų gerbimu ir apsauga, įskaitant pabėgėlių grįžimą, karo nusikaltimų nagrinėjimu ir visapusišku bendradarbiavimu su TBTBJ, įskaitant teisės TBTBJ susipažinti su dokumentais suteikimą. Konkurencijos srityje Kroatijai reikia priimti laivų statyklų restruktūrizavimo planus, atitinkančius acquis . Tikimasi, kad Kroatija toliau aktyviai dalyvaus regioninio bendradarbiavimo veikloje Vakarų Balkanuose ir rems kitas regiono šalis joms siekiant narystės ES. Atsižvelgiant į Kroatijos rezultatus siekiant orientacinių tikslų ir vykdant stojimo derybose prisiimtus įsipareigojimus, šalis žengia teisingu keliu siekdama atitikti acquis kriterijus. Tai matyti iš stebėsenos lentelių, kurias Komisija rengia dėl preliminariai baigtų skyrių. Komisija toliau stebės įsipareigojimų vykdymą iki įstojimo, naudodamasi visomis turimomis priemonėmis, įskaitant tarpusavio vertinimus ir Stabilizacijos ir asociacijos susitarime nustatytas struktūras. Komisija reguliariai teiks stebėsenos ataskaitas. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija toliau pakankamai gerai atitinka politinius kriterijus. 2009 m. įgyvendinus esmines reformas, toliau daryta pažanga, nors ir netolygiai, įgyvendinant parlamento, policijos, teismų sistemos, viešojo administravimo reformą, užtikrinant mažumų gerbimą ir apsaugą. Šaliai reikia siekti tolesnės pažangos plėtojant politinių veikėjų dialogą, įgyvendinant teismų sistemos ir viešojo administravimo reformą, kovojant su korupcija, užtikrinant saviraiškos laisvę ir gerinant verslo aplinką. Labai svarbu įgyvendinti teisės aktus. Šalis toliau laikėsi Stabilizacijos ir asociacijos susitarime nustatytų įsipareigojimų. Komisija pasiūlė pereiti prie antro asociacijos proceso etapo, kaip numatyta SAS. Taryba dar nepriėmė pozicijos dėl 2009 m. spalio mėn. Komisijos rekomendacijos pradėti stojimo derybas. Vis dar neišspręstas pavadinimo klausimas su Graikija. Abi šalys dalyvauja JT prižiūrimose derybose dėl šio klausimo sprendimo, palaikomi dvišaliai ryšiai, be kita ko, ir ministrų pirmininkų lygmeniu, nors šis procesas dar nedavė konkrečių rezultatų. Reikėtų vengti veiksmų ir pareiškimų, kurie galėtų turėti neigiamos įtakos geriems kaimyniniams santykiams. Labai svarbu išsaugoti gerus kaimyninius santykius, įskaitant būtinybę rasti suderintą ir abiem pusėms priimtiną sprendimą dėl pavadinimo, prižiūrint JT. Juodkalnija Kartu su šia strategija Komisija priėmė nuomonę dėl Juodkalnijos narystės ES prašymo. Nuomonėje pateiktos išvados ir rekomendacijos išdėstytos šio komunikato priede. Albanija Kartu su šia strategija Komisija priėmė nuomonę dėl Albanijos narystės ES prašymo. Nuomonėje pateiktos išvados ir rekomendacijos išdėstytos šio komunikato priede. Bosnija ir Hercegovina Bosnija ir Hercegovina padarė nedidelę pažangą įgyvendindama pagrindines reformas. 2010 m. spalio mėn. rinkimai iš esmės atitiko tarptautinius standartus. Nepanaikinta Bosnijos ir Hercegovinos konstitucijos neatitiktis Europos žmogaus teisių konvencijai (EŽTK), nepaisant Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo. Demokratinių principų paisymas ir teisės į vienodas sąlygas užtikrinimas, kaip nustatyta EŽTK, yra esminis laikinojo susitarimo aspektas. Esminis tolesnės pažangos siekiant narystės ES veiksnys tebėra bendros politinių lyderių vizijos dėl bendros šalies krypties ir pagrindinių su ES susijusių reformų kūrimas. Šaliai reikia dėti daugiau pastangų siekti patenkinamų rezultatų įgyvendinant laikinojo susitarimo nuostatas. Bosnija ir Hercegovina nedelsdama turėtų žengti pirmuosius žingsnius, kad suderintų savo konstituciją su Europos žmogaus teisių konvencija (EŽTK) ir pagerintų savo institucijų veiksmingumą ir veikimą. Šalis turi pasirengti priimti, įgyvendinti ir vykdyti ES teisės aktus ir taisykles. Kalbant apie tarptautinius įsipareigojimus, tebėra labai svarbu siekti pažangos įgyvendinant nustatytus tikslus ir sąlygas, kad būtų uždarytas Vyriausiojo įgaliotinio biuras (VĮB). Aktyviau vykdydama veiklą ES padės Bosnijai ir Hercegovinai įgyvendinti ES darbotvarkės tikslus. Serbija Narystės ES prašymą Serbija pateikė 2009 m. gruodžio mėn. ir įrodė esanti iš naujo įsipareigojusi siekti atitikties Kopenhagos kriterijams. 2010 m. spalio mėn. Taryba paragino Komisiją pateikti nuomonę dėl šalies prašymo. 2010 m. vasario mėn. įsigaliojo laikinasis susitarimas, o 2010 m. birželio mėn. valstybės narės susitarė pateikti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą parlamentams ratifikuoti. Serbija toliau įgyvendina savo politinių reformų darbotvarkę. Tam tikrų teigiamų rezultatų pasiekta kovojant su organizuotu nusikalstamumu. Reikia daugiau pastangų įgyvendinat teismų sistemos ir viešojo administravimo reformą, taip pat kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija. Serbija toliau siekė konkrečių rezultatų įgyvendindama laikinąjį susitarimą ir todėl yra gerai pasirengusi įvykdyti SAS reikalavimus. Serbija ėmėsi svarbių veiksmų siekdama susitaikymo regione, visu pirma su Kroatija ir Bosnija ir Hercegovina. Serbija toliau aktyviai bendradarbiavo su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai. Tačiau du nuo TBTBJ besislapstantys asmenys vis dar laisvėje. Visapusiškas bendradarbiavimas su tribunolu tebėra pagrindinė narystės ES sąlyga, kaip nustatyta 2010 m. spalio 25 d. Tarybos išvadose. Serbija turi laikytis konstruktyvesnio požiūrio į Kosovo dalyvavimą regioninėje prekyboje ir bendradarbiavimo veikloje. Ji turėtų pripažinti Kosovo muitinių antspaudus, kurių atitikį JT ST rezoliucijai 1244 du kartus patvirtino UNMIK. Reikia sustiprinti bendradarbiavimą su teisinės valstybės misija EULEX šiaurės Kosove. Priėmus JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją, ES yra pasirengusi paremti Belgrado ir Prištinos dialogą, kad būtų skatinamas bendradarbiavimas, siekiama pažangos kelyje į ES ir gerinamos žmonių gyvenimo sąlygos. Kosovas 2009 m. pabaigoje vietos rinkimai Kosove įvyko sklandžiai, juose dalyvavo visos bendruomenės. Šiaurės Kosove rinkėjų aktyvumas buvo labai mažas. Smarkiai pasistūmėta decentralizacijos procese. Daugiau bendradarbiaujama su EULEX. Vyriausybė padidino savo gebėjimą įgyvendinti Kosovo europinę darbotvarkę ir reformų politiką. Tačiau dar yra svarbių uždavinių, susijusių su viešojo administravimo reforma, teisine valstybe, taip pat teismų sistema. Reikia daugiau nuveikti kovojant su korupcija, organizuotu nusikalstamumu ir pinigų plovimu. Rūpesčių tebekelia bendruomenių dialogas ir susitaikymas, taip pat mažumų, visų pirma Kosovo serbų, apsauga ir integracija. Valdžios institucijoms reikia užtikrinti konstruktyvų požiūrį į Kosovo dalyvavimą regioninio bendradarbiavimo forumuose, kad šalis neatsiliktų nuo regiono raidos. 2009 m. gruodžio mėn. Taryba palankiai įvertino Komisijos komunikatą „Kosovas siekia europinės perspektyvos“[4]. Taryba paragino Komisiją imtis būtinų priemonių paremti Kosovo pažangą kelyje į ES, atsižvelgiant į regiono europinę perspektyvą, ir teikti šios pažangos ataskaitas. Taryba pabrėžė su prekyba ir vizomis susijusių priemonių svarbą, nepaisant valstybių narių pozicijos dėl statuso. Vasario mėn. Komisija pasiūlė pratęsti autonominių prekybos priemonių taikymą Kosovui. Liepos mėn. ji surengė ekspertų misiją Kosove, kad įvertintų šalies pasirengimą įvykdyti reikalavimus, susijusius su galimu prekybos susitarimu su ES. Bus būtina imtis priemonių dėl techninio produktų, kilmės kontrolės, intelektinės nuosavybės, konkurencijos taisyklių ir viešųjų pirkimų reguliavimo. Komisija dės daugiau pastangų, kad padėtų Kosovui šalinti nustatytus trūkumus. Kai tik Kosovas įvykdys atitinkamus reikalavimus, Komisija pasiūlys derybų dėl prekybos susitarimo nurodymus. Komisija Kosovą labiau įtrauks į atitinkamas Sąjungos programas. Kartu su Kosovo valdžios institucijomis, Komisija sausio mėn. pradėjo stabilizacijos ir asociacijos proceso dialogą su Kosovu. Surengti visi planuoti susitikimai. Komisija remia Kosovo dalyvavimą PNPP tarpvalstybinio bendradarbiavimo programose, kurios įgyvendinamos su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija ir Albanija. Nuo 2011 m. parama bus teikiama ir su Juodkalnija įgyvendinamoms programoms. Komisija toliau imsis iniciatyvų, kurias išdėstė komunikate dėl Kosovo, atsižvelgdama į Tarybos išvadas. Tolesnės stojimo derybos su Turkija Turkija tęsė politinių reformų procesą. Šalis pakeitė savo konstituciją, į kurią įtraukė pagrindines politinės ir teisinės sistemos reformas, kuriomis atsižvelgiama į nemažai teismų sistemos ir pagrindinių teisių sričių prioritetų. Reformomis apribota karo teismų jurisdikcija, restruktūrizuojamas konstitucinis teismas, išplečiama Aukščiausiosios teisėjų ir prokurorų tarybos sudėtis, kad būtų daugiau atstovaujama visai teismų sistemai, viešojo sektoriaus profesinėms sąjungoms suteikiama daugiau teisių, suteikiamas pagrindas priimti specialias moterų ir vaikų teisių apsaugos priemones, garantuojama asmens duomenų apsauga, suteikiama teisė kreiptis į ombudsmeną ir taip sukuriamas teisinis ombudsmeno institucijos įsteigimo pagrindas. Konstitucinės pataisos yra svarbus žingsnis tinkama linkme. Vis dėlto, norint padidinti paramą konstitucinei reformai, reikia surengti plataus masto viešąsias konsultacijas, kuriose visapusiškai dalyvautų visos politinės partijos ir pilietinė visuomenė. Dabar labai svarbu užtikrinti tinkamą šių reformų įgyvendinimą atitinkamais teisės aktais. Nauja pilietinė konstitucija suteiktų tvirtą pagrindą tolesniam demokratijos Turkijoje stiprinimui, atsižvelgiant į Europos standartus ir stojimo į ES kriterijus. Kalbant apie pagrindines teises, Turkijos teisėje ir realiame gyvenime reikia geriau įtvirtinti saviraiškos ir žiniasklaidos laisvę. Naudojantis religijos laisve tebelieka trūkumų. Reikia siekti pažangos įtvirtinant moterų teises ir lyčių lygybę ir užtikrinant visas profesinių sąjungų teises. Demokratinio atvirumo politikos, kuria visų pirma siekta spręsti kurdų klausimą, rezultatai menki. Saugumo padėtis pietryčiuose pablogėjo teroristinei organizacijai „PKK/Kongra-Gel“ atnaujinus išpuolius. Padaryta tam tikra pažanga kovojant su korupcija. Pasistūmėta, nors ir lėtai, stojimo derybose. Jose pasiektas pastangų reikalaujantis etapas, ir Turkija turi sustiprinti savo pastangas atitikti nustatytas sąlygas. Siekdama orientacinių tikslų ir atitikties derybų nuostatose nustatytiems reikalavimams, Turkija galės paspartinti derybų procesą. Per ateinančius mėnesius Turkija visų pirma turėtų skirti ypatingą dėmesį konkurencijos politikos , viešųjų pirkimų , socialinės politikos ir užimtumo skyriams. Turkijos užsienio politika aplinkinėse šalyse tapo aktyvesnė. Tai naudinga Europos Sąjungai, jeigu ši politika papildys Turkijos stojimo procesą ir bus derinama su ES. Turkija pateikė keletą pasiūlymų dėl glaudesnio ES ir Turkijos bendradarbiavimo užsienio politikos srityje. Nemaža pažanga padaryta derybose dėl readmisijos susitarimo su Turkija. Turkija toliau reiškė viešąją paramą JT prižiūrint vykdomoms Kipro graikų ir Kipro turkų lyderių deryboms, kuriose siekiama rasti visapusį Kipro problemos sprendimą. Tačiau nieko nepadaryta, kad būtų normalizuoti dvišaliai santykiai su Kipro Respublika. Turkija nevisiškai įgyvendino Asociacijos susitarimo papildomą protokolą ir nepašalino visų laisvą prekių judėjimą ribojančių kliūčių, įskaitant tiesioginio transporto ryšio su Kipru ribojimą. Turkija turi skubiai užtikrinti visišką, nediskriminacinį Asociacijos susitarimo papildomo protokolo įgyvendinimą ir padaryti pažangą normalizuodama dvišalius santykius su Kipro Respublika. ES toliau stebės ir peržiūrės padarytą pažangą srityse, nustatytose 2005 m. rugsėjo 21 d. deklaracijoje, vadovaudamasi Tarybos išvadomis, įskaitant 2006 m. gruodžio mėn. ir 2009 m. gruodžio mėn. išvadas. Nesant pažangos, Komisija rekomenduoja ES išlaikyti nuo 2006 m. taikomas priemones, kurios turės nuolatinį poveikį bendrai derybų pažangai. Turkijai reikia dėti daugiau pastangų išspręsti neišspręstus dvišalius klausimus, įskaitant ginčus dėl sienų, su kaimyninėmis šalimis. Vėl esama paskatų pagerinti santykius su Graikija. Graikija pateikė nemažai oficialių skundų, kad Turkija vis dar pažeidinėja jos oro erdvę, įskaitant skrydžius virš Graikijos salų. Graikija taip pat pateikė skundų dėl jos teritorinių vandenų ribų pažeidimo. 2009 m. pasirašyti santykių su Armėnija normalizavimo protokolai dar neratifikuoti. Islandijos stojimo proceso pradžia Islandija pradėjo stojimo procesą. Atsižvelgiant į 2010 m. vasario mėn. Komisijos nuomonėje pateiktą rekomendaciją ir birželio mėn. posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos sprendimą, 2010 m. liepos mėn. pradėtos stojimo derybos, o netrukus su Islandija bus pradėtas ES acquis tikrinimas. Islandija dabar turi teisę gauti PNPP paramą, kuria šalis gali pasinaudoti, kad visiškai pasirengtų narystei ES. Nemaža pažanga padaryta toliau tobulinant teisinę sistemą, susijusią su interesų konfliktu ir politinių partijų finansavimu. Pataisytos teisėjų skyrimo taisyklės, kad būtų labiau sustiprintas teismų nepriklausomumas. Imtasi svarbių žingsnių stabilizuojant ekonomiką. Padaryta pažanga konsoliduojant viešuosius finansus ir atkuriant finansų sistemą. Įgyvendinama TVF programa. Tačiau tebėra ekonominio netikrumo ir spręstinų uždavinių. Islandijai reikės vykdyti esamus įsipareigojimus, pavyzdžiui, nustatytus ELPA priežiūros institucijos pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą. Reikia didelių pastangų siekiant užtikrinti, kad Islandijos piliečiai būtų tinkamai informuoti apie tai, ką atneša narystė ES. IšVADOS IR REKOMENDACIJOS Remdamasi pirmiau pateikta analize, Komisija daro tokias toliau nurodytas išvadas ir pateikia rekomendacijas . 1. Plėtra stiprina taiką ir stabilumą Europoje. ES strategiškai suinteresuota vykdyti plėtros procesą, remdamasi sutartais principais ir sąlygomis ir atnaujintu konsensusu dėl plėtros, kurį 2006 m. gruodžio mėn. patvirtino Europos Vadovų Taryba. Kad plėtra būtų sėkminga, reikia tvirto visų suinteresuotųjų šalių politinio įsipareigojimo. Plėtros procesas turi išlikti įtikimas visiems jame dalyvaujantiems. Narystės siekiančios šalys turi būti gerai pasirengusios pagal griežtas sąlygas ir turi turėti aiškią ir realią europinę perspektyvą, kai tik patenkins nustatytas sąlygas. 2. Plėtros procesas padeda ES lengviau pasiekti savo politinius tikslus tam tikrose ekonomikos atsigavimui ir tvariam augimui labai svarbiose srityse, kaip antai reguliavimo konvergencija ir vidaus rinka, energetika, transportas, aplinkos apsauga ir pastangos spręsti klimato kaitos klausimus, taip pat ES saugumo didinimas. 3. Komisija toliau stiprins plėtros šalių makroekonominės politikos stebėjimą, be kita ko, atsižvelgdama į ES ekonomikos valdymo pokyčius. Komisija tikisi , kad plėtros šalys vykdys su ES susijusias reformas ir pagerins verslo aplinką ir taip padės įveikti ekonomikos krizę ir užtikrinti tvarų augimą. Komisija plėtros šalis susies su ES lygmens iniciatyvomis siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų. Ji ragina plėtros šalis nustatyti nacionalinius politinius prioritetus atsižvelgiant į 2020 m. tikslus, dalyvauti regioninių politikos grupių darbe, kad būtų reguliariai peržiūrimi šių reformų rezultatai, ir prireikus nustatyti regionui taikytinus tikslus. 4. Komisija ragina plėtros šalis pagerinti pažeidžiamų grupių sąlygas, be kita ko, socialinę bei ekonominę romų įtrauktį. Komisija įsipareigojusi joms padėti šioje veikloje. 5. Komisija toliau laikys prioritetinėmis teismų sistemos ir viešojo administravimo reformą, kovą su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija ir aktyviau palaikys teisinės valstybės srities dialogą su plėtros šalimis. Daugumai plėtros šalių reikia daug nuveikti stiprinant teisinę valstybę ir visų pirma pasiekti patikimų rezultatų kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija. 6. Saviraiškos ir žiniasklaidos laisvė tebekelia rūpesčių daugumoje plėtros šalių ir pirmiausia reikia spręsti nustatytas problemas. Pažanga šioje srityje yra labai svarbi ir Komisija ją atidžiai stebės. Komisija toliau rems pilietinės visuomenės organizacijas ir visapusiškai naudos pilietinės visuomenės priemonę. 7. Labai svarbi stabilizacijos ir asociacijos proceso dalis yra regioninis bendradarbiavimas . Bendradarbiaudamos regione Vakarų Balkanų šalys padarė didelę pažangą, kurios neturėtų sumenkinti nesutarimai dėl Kosovo. Regioninio bendradarbiavimo tarybai reikia sutelkti dėmesį į savo rezultatais pagrįstos strategijos įgyvendinimą. 8. Liberalizuojant vizų režimą padaryta didelė pažanga. Vizų reikalavimas panaikintas Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos ir Serbijos piliečiams. Vizų reikalavimai netrukus bus panaikinti Bosnijai ir Hercegovinai ir Albanijai, remiantis aiškiais įrodymais, kad šalys taip pat pasiekė orientacinius tikslus. Atitinkamos šalys turi dėti daugiau pastangų informuoti savo piliečius apie bevizio režimo taikymo sritį ir apribojimus, atidžiai stebėti jo taikymą ir prireikus imtis atitinkamų taisomųjų priemonių. 9. Atitinkamos šalys turi išspręsti dvišalius klausimus laikydamosi geros kaimynystės principų ir atsižvelgdamos į bendrus ES interesus. Dvišaliai klausimai neturėtų trukdyti stojimo procesui. ES pasirengusi padėti ieškoti sprendimo būdų ir paremti susijusias iniciatyvas. Laikas regionui atsikratyti praeities konfliktų palikimo ir pasinaudoti dabartinėmis susitaikymui palankiomis sąlygomis. Toliau svarbu palaikyti gerus kaimyninius santykius. 10. Komisija primena, kad derybų skyriai, kurių techninis parengimas baigtas, turėtų būti pradėti arba laikinai baigti remiantis atitinkamu acquis , atsižvelgiant į derybų nuostatas, ir jiems turi būti taikomos Tarybos sutartos priemonės. ES svarbu ankstyvame derybų etape pradėti diskusijas dėl sudėtingų skyrių, įskaitant skyrių dėl teismų sistemos ir pagrindinių teisių, dėl kurio reikia sukaupti įtikinamų ir patikimų rezultatų , todėl jis greičiausiai bus vienas iš paskutinių baigtų skyrių. 11. Pasirengimo narystei parama yra neatsiejama plėtros strategijos dalis, o jos paskirtis – padėti įgyvendinti partnerystės programose ir pažangos ataskaitose nustatytus prioritetus. Paramą gaunančioms šalims reikia sustiprinti savo gebėjimą veiksmingai panaudoti ES lėšas. 12. Komisija ragina valstybes nares dirbti išvien su ES institucijomis ir pagerinti supratimą apie plėtros procesą, padidinti paramą jam ir paaiškinti, kaip jis gali padėti mums pasiekti mūsų bendrus tikslus. Komisija pasiryžusi pagerinti objektyvios informacijos apie plėtrą teikimą vartotojams patogiu būdu skirtingomis turimomis komunikacijos priemonėmis. 13. Kroatija padarė nemažą pažangą siekdama atitikti narystės kriterijus ir stojimo derybos pasiekė galutinį etapą. Visame stojimo procese Kroatijai išlaikomas reikalavimas visapusiškai bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai, atsižvelgiant į derybų nuostatas. Komisija mano, kad derybos turėtų būti baigtos, kai tik Kroatija pasieks likusius baigiamuosius orientacinius tikslus, visų pirma teismų sistemos ir pagrindinių teisių srityse, įskaitant kovą su korupcija, todėl ES nebereikės svarstyti galimybės šaliai įstojus taikyti bendradarbiavimo ir patikros mechanizmą. Komisija atidžiai stebės Kroatijos pažangą teismų sistemos ir pagrindinių teisių srityse ir 2011 m. pirmąjį ketvirtį apžvelgs situaciją. 14. Turkija tęsė politinių reformų procesą, visų pirma įgyvendindama savo konstitucijos reformą. Reikia daugiau rezultatų užtikrinant pagrindines teises, demokratinį atvirumą ir į reformų procesą įtraukiant visas suinteresuotąsias šalis. Itin sunkus uždavinys – praktiškai užtikrinti saviraiškos laisvę. Stojimo derybose pasistūmėta, nors ir lėtai. Siekdama orientacinių tikslų ir atitikties derybų nuostatose nustatytiems reikalavimams, Turkija galės paspartinti derybų procesą. Dabar Turkija turi nedelsdama užtikrinti visišką, nediskriminacinį Asociacijos susitarimo papildomo protokolo įgyvendinimą ir padaryti pažangą normalizuodama dvišalius santykius su Kipro Respublika. ES toliau stebės ir peržiūrės padarytą pažangą srityse, nustatytose 2005 m. rugsėjo 21 d. deklaracijoje, vadovaudamasi Tarybos išvadomis, įskaitant 2006 m. gruodžio mėn. ir 2009 m. gruodžio mėn. išvadas. Nesant pažangos, Komisija rekomenduoja ES išlaikyti nuo 2006 m. taikomas priemones, kurios turės nuolatinį poveikį bendrai derybų pažangai. 15. Kalbant apie Kipro klausimą , prižiūrint Jungtinėms Tautoms Kipro graikų ir turkų bendruomenių lyderiai tęsia derybas dėl visapusio susitarimo. Komisija remia jų pastangas ir teikia technines konsultacijas tais klausimais, kurie priklauso ES kompetencijai. Ji ragina abiejų šalių lyderius didinti savo pastangas kuo skubiau sėkmingai užbaigti derybas dėl susitarimo ir dar kartą ragina Turkiją konkrečiai prisidėti prie visapusio susitarimo Kipro klausimu. 16. Pradėtas Islandijos stojimo procesas. Atsižvelgiant į 2010 m. vasario mėn. Komisijos nuomonėje pateiktą rekomendaciją ir birželio mėn. posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos sprendimą, 2010 m. liepos mėn. pradėtos stojimo derybos, o netrukus su Islandija bus pradėtas ES acquis tikrinimas. Islandijai reikės vykdyti esamus įsipareigojimus, pavyzdžiui, nustatytus ELPA priežiūros institucijos pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą. Reikia didelių pastangų siekiant užtikrinti, kad Islandijos piliečiai būtų tinkamai informuoti apie tai, ką atneša narystė ES. 17. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija toliau pakankamai gerai atitinka politinius kriterijus. Toliau daryta pažanga, nors ir ne vienodai sparčiai, pagrindinėse srityse. Reikia ypatingų pastangų, susijusių su teismų sistemos ir viešojo administravimo reformomis. Komisija pakartoja savo rekomendaciją pradėti stojimo į Europos Sąjungą derybas su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija. Labai svarbu išsaugoti gerus kaimyninius santykius, įskaitant būtinybę rasti suderintą ir abiem pusėms priimtiną sprendimą dėl pavadinimo, prižiūrint JT. 18. Šiandien priimtose nuomonėse Komisija rekomenduoja pradėti stojimo į Europos Sąjungą derybas su Juodkalnija ir Albanija , kai tik šios šalys pasieks būtiną atitikties 1993 m. Europos Vadovų Tarybos Kopenhagoje nustatytiems narystės kriterijams lygmenį. Visų pirma Juodkalnija ir Albanija turi įgyvendinti konkrečius kiekvienoje nuomonėje nurodytus pagrindinius prioritetus. Komisija rekomenduoja Tarybai suteikti Juodkalnijai šalies kandidatės statusą. Ji ragina Albaniją dėti daugiau pastangų pasiremti iki šiol padaryta pažanga. 2011 m. plėtros dokumentų pakete Komisijos pateiksimoje abiejų šalių pažangos ataskaitoje pagrindinis dėmesys bus skirtas pagrindinių prioritetų įgyvendinimui siekiant pradėti stojimo derybas. 19. 2009 m. gruodžio mėn. Serbija pateikė narystės ES prašymą ir 2010 m. spalio mėn. Taryba paragino Komisiją pateikti nuomonę. Serbija toliau įgyvendino politinių reformų darbotvarkę ir siekė konkrečių rezultatų įgyvendindama laikinąjį susitarimą. Ji gerai pasirengusi įvykdyti SAS nustatytus reikalavimus. Serbija ėmėsi svarbių veiksmų siekdama susitaikymo regione. Reikia daugiau pastangų įgyvendinat teismų sistemos ir viešojo administravimo reformą, taip pat kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija. Serbija toliau bendradarbiavo su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai. Tačiau du nuo TBTBJ besislapstantys asmenys vis dar laisvėje. Visapusiškas bendradarbiavimas su tribunolu tebėra pagrindinė narystės ES sąlyga, kaip nustatyta 2010 m. spalio 25 d. Tarybos išvadose. Serbija turi laikytis konstruktyvesnio požiūrio į Kosovo dalyvavimą regioninėje prekyboje ir bendradarbiavimo veikloje. Reikia sustiprinti bendradarbiavimą su teisinės valstybės misija EULEX šiaurės Kosove. 20. Priėmus JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją, ES parems Belgrado ir Prištinos dialogą, kad būtų skatinamas bendradarbiavimas, siekiama pažangos kelyje į ES ir gerinamos žmonių gyvenimo sąlygos. 21. Kosove smarkiai pasistūmėta decentralizacijos procese ir daugiau bendradarbiaujama su EULEX. Vyriausybė padidino savo gebėjimą įgyvendinti Kosovo europinę darbotvarkę ir reformų politiką. Tačiau dar yra svarbių uždavinių, susijusių su teisine valstybe, įskaitant viešojo administravimo ir teismų sistemos reformą, taip pat kovą su korupcija, organizuotu nusikalstamumu ir pinigų plovimu. Rūpesčių tebekelia bendruomenių dialogas ir susitaikymas, taip pat mažumų, visų pirma Kosovo serbų, apsauga ir integracija. Valdžios institucijoms reikia užtikrinti konstruktyvų požiūrį į Kosovo dalyvavimą regioninio bendradarbiavimo forumuose, kad šalis neatsiliktų nuo regiono raidos.Komisija imasi iniciatyvų, kurias išdėstė 2009 m. spalio mėn. komunikate dėl Kosovo, atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadas. Komisija džiaugiasi dabartine pažanga, kurią Kosovas padarė priimdamas teisės aktus dėl readmisijos, parengdamas grįžtančių asmenų integracijos veiksmų planą ir jam skirdamas išteklius. Atsižvelgdama į nuolatinį įgyvendinimą, Komisija įsipareigojusi netrukus pradėti vizų režimo liberalizavimo dialogą . Komisija Kosovui padeda nustatyti sąlygas, kurių reikia galimam prekybos susitarimui su ES pasirašyti. Kai tik Kosovas įvykdys atitinkamus reikalavimus, Komisija pasiūlys derybų dėl prekybos susitarimo nurodymus. Komisija pasiūlys suteikti galimybę Kosovui dalyvauti atitinkamose Sąjungos programose , tokiose kaip „Piliečių Europa“ ir „Kultūra“. Komisija pasiūlys derybų dėl atitinkamo bendrojo susitarimo nurodymus. 22. Bosnijai ir Hercegovinai reikia suformuoti vyriausybę, kuri įsipareigotų siekti šalies ateities ES, ir paspartinti atitinkamas reformas. Bosnija ir Hercegovina nedelsdama turėtų žengti pirmuosius žingsnius, kad suderintų savo konstituciją su Europos žmogaus teisių konvencija (EŽTK) ir pagerintų savo institucijų veikimą. Šalis turi pasirengti priimti, įgyvendinti ir vykdyti ES teisės aktus ir taisykles. Kalbant apie tarptautinius įsipareigojimus, tebėra labai svarbu siekti pažangos įgyvendinant nustatytus tikslus ir sąlygas, kad būtų uždarytas Vyriausiojo įgaliotinio biuras (VĮB). Aktyviau vykdydama veiklą, ES padės Bosnijai ir Hercegovinai įgyvendinti ES darbotvarkės tikslus. 23. Apskritai 2010 m. pažangos ataskaitose nurodyta, kad ES plėtros procesas vyksta tokiu tempu, kurį iš esmės nulemia narystės siekiančių šalių parodytas gebėjimas prisiimti narystės įsipareigojimus. Todėl reikia vykdyti ilgalaikes reformas , taip pat tvirtai ir patikimai pritaikyti teisės aktus ir institucijas. Kai atitinkamos šalys atitinka nustatytus standartus, visų pirma susijusiuosius su demokratija, teisine valstybe ir pagrindinėmis teisėmis ir laisvėmis, ES yra pasiryžusi bendradarbiauti, kad padėtų joms žengti tolesnius žingsnius šiame procese. 1 PRIEDAS Komisijos nuomonių dėl Juodkalnijos ir Albanijos narystės ES prašymų išvados ir rekomendacijos Juodkalnija Juodkalnija padarė pažangą siekdama patenkinti 1993 m. Europos Vadovų Tarybos Kopenhagoje nustatytus kriterijus, susijusius su institucijų, užtikrinančių demokratiją, teisinę valstybę, žmogaus teises, mažumų gerbimą ir apsaugą stabilumu, taip pat vykdydama stabilizacijos bei asociacijos proceso sąlygas. Vis dėlto reikia daugiau pastangų. Vertinant pagal ekonominius kriterijus, Juodkalnija užtikrina tam tikrą makroekonominį stabilumą. Vis dėlto kad taptų veikiančios rinkos ekonomikos šalimi, kaip 1993 m. Kopenhagoje nustatė Europos Vadovų Taryba, Juodkalnijai reikia spręsti vidaus ir išorės disbalanso problemą, šalinti esamus finansinio sektoriaus ir darbo rinkų veikimo trūkumus, taip pat stiprinti teisinę valstybę. Kad vidutiniu laikotarpiu galėtų atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas Sąjungoje, Juodkalnija turi sustiprinti savo fizinę infrastruktūrą ir žmogiškąjį kapitalą, taip pat tęsti struktūrines reformas. Apskritai, Juodkalnija pasiekė teigiamų rezultatų vykdydama pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą jai nustatytus įpareigojimus. Vidutiniu laikotarpiu Juodkalnija sugebės priimti narystės įsipareigojimus daugumoje acquis sričių, jeigu tęs derinimo procesą ir nuolat dės nemažas pastangas, kad užtikrintų teisės aktų įgyvendinimą ir vykdymą. Ypatingas dėmesys turi būti skirtas laisvo prekių judėjimo, intelektinės nuosavybės teisės, žemės ūkio ir kaimo plėtros, maisto saugos sritims, veterinarijos ir fitosanitarijos politikai, žuvininkystei, statistikai, socialinei politikai ir užimtumui, regioninei politikai ir struktūrinių priemonių koordinavimui, teismų sistemai ir pagrindinėms teisėms, teisingumui, laisvei ir saugumui, taip pat finansų kontrolei. Visiška atitiktis acquis galėtų būti pasiekta tik ilguoju laikotarpiu, tam reikėtų didesnių investicijų. Pastangas šioje srityje reikėtų paspartinti. Juodkalnijos įstojimas turėtų nedidelį bendrą poveikį Europos Sąjungos politikai ir nepaveiktų Sąjungos gebėjimo išlaikyti ir stiprinti savo pačios vystimąsi. Komisija mano, kad su Juodkalnija reikėtų pradėti stojimo į Europos Sąjungą derybas, kai tik šalis pasieks būtiną atitikties narystės kriterijams lygmenį, visų pirma Kopenhagos politiniams kriterijams, pagal kuriuos reikalaujama institucijų, pirmiausia užtikrinančių teisinę valstybę, stabilumo. Atsižvelgiant į tai, Juodkalnijai visų pirma reikia įgyvendinti toliau nurodytus pagrindinius prioritetus. - Patobulinti rinkimams skirtą teisinę sistemą atsižvelgiant į ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (OSCE–ODIHR) ir Venecijos Komisijos rekomendacijas; sustiprinti parlamento teisėkūros ir priežiūros vaidmenį. - Užbaigti esminius viešojo administravimo reformos žingsnius, įskaitant bendrosios administracinės procedūros įstatymo ir valstybės tarnautojų bei valstybės darbuotojų įstatymo pakeitimą, Žmogiškųjų išteklių valdymo institucijos ir Valstybės audito institucijos stiprinimą, siekiant padidinti viešosios administracijos profesionalumą ir atsiejimą nuo politikos ir sustiprinti skaidrų, nuopelnais grindžiamą paskyrimų ir paaukštinimo pareigose metodą. - Sustiprinti teisinę valstybę, visų pirma, skiriant teisėjų ir prokurorų tarybų narius ir valstybės prokurorus, taikyti atsietą nuo politikos ir nuopelnais grindžiamą metodą, taip pat didinti teisėjų ir prokurorų nepriklausomumą, autonomiją, veiksmingumą ir atskaitomybę. - Patobulinti kovos su korupcija teisinę sistemą ir įgyvendinti vyriausybės kovos su korupcija strategiją ir veiksmų planą. Siekti svarbių rezultatų vykdant aktyvius tyrimus, baudžiamąjį persekiojimą ir priimant apkaltinamuosius nuosprendžius korupcijos bylose visais lygmenimis. - Sustiprinti kovą su organizuotu nusikalstamumu, remiantis grėsmės vertinimu ir aktyviais tyrimais, aktyvesniu bendradarbiavimu su ES partneriais, veiksmingu kriminalinės žvalgybos informacijos tvarkymu ir sustiprintais teisės vykdymo užtikrinimo gebėjimais ir koordinavimu. Šioje srityje pasiekti svarbių rezultatų. - Didinti žiniasklaidos laisvę, visų pirma derinant ją reglamentuojančias normas su Europos Žmogaus Teisių Teismo praktika dėl šmeižto ir stiprinant bendradarbiavimą su pilietine visuomene. - Įgyvendinti kovos su diskriminacija teisinį ir politinį pagrindą, atitinkantį Europos ir tarptautinius standartus. Užtikrinti perkeltųjų asmenų, visų pirma romų, aškalių ir egiptiečių teisinį statusą ir pagarbą jų teisėms. Tam, be kita ko, reikės priimti ir įgyvendinti tvarią Koniko stovyklos uždarymo strategiją. Juodkalnija raginama toliau konstruktyviai dalyvauti regioninio bendradarbiavimo veikloje ir stiprinti dvišalius santykius su kaimyninėmis šalimis. Reikia spręsti neišspręstus dvišalius klausimus. Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą reikia toliau sklandžiai įgyvendinti, todėl reikia skirti tinkamą dėmesį nustatytų problemų tokiose srityse kaip valstybės pagalba ir tranzito eismas sprendimui. Be to, šalis labai raginama toliau stiprinti administracinius gebėjimus visose srityse. Ypatingų pastangų reikia norint padidinti valstybės administracijos veiksmingumą ir nešališkumą tokiose itin aktualiose srityse kaip aplinkos apsauga. Už smurtą prieš žurnalistus ir NVO aktyvistus ir jų bauginimą turi būti vykdomas tinkamas baudžiamasis persekiojimas. Reikia spręsti šeiminio smurto, netinkamo elgesio ir standartų neatitinkančių kalinimo sąlygų klausimus. Atsižvelgdama į iki šiol padarytą pažangą, Komisija rekomenduoja Tarybai suteikti Juodkalnijai šalies kandidatės statusą. Komisija stebės pažangą įgyvendinant būtinas institucinės sistemos reformas pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą ir toliau rems pastangas per PNPP finansinę priemonę. Komisija pateiks ataskaitą apie Juodkalnijos pažangą 2011 m. plėtros dokumentų pakete. Šioje ataskaitoje daugiausia dėmesio bus skirta pagrindinių prioritetų įgyvendinimui siekiant pradėti stojimo derybas. Albanija Albanija padarė pažangą siekdama patenkinti 1993 m. Europos Vadovų Tarybos Kopenhagoje nustatytus kriterijus, susijusius su institucijų, užtikrinančių demokratiją, teisinę valstybę, žmogaus teises ir mažumų gerbimą bei jų apsaugą, stabilumu, taip pat vykdydama stabilizacijos bei asociacijos proceso sąlygas. Vis dėlto reikia daugiau pastangų. Vertinant pagal ekonominius kriterijus, Albanija užtikrina tam tikrą makroekonominį stabilumą. Vis dėlto, kad taptų veikiančios rinkos ekonomikos šalimi, kaip 1993 m. Kopenhagoje nustatė Europos Vadovų Taryba, Albanija turi toliau stiprinti valdymą, gerinti darbo rinkos rezultatus, užtikrinti nuosavybės teisių pripažinimą ir stiprinti teisinę valstybę. Kad vidutinės trukmės laikotarpiu sugebėtų atlaikyti konkurenciją ir rinkos jėgas Sąjungoje, Albanija turi stiprinti fizinę infrastruktūrą ir žmogiškąjį kapitalą, taip pat tęsti struktūrines reformas. Apskritai, Albanija pasiekė teigiamų rezultatų vykdydama pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą jai nustatytus įpareigojimus. Albanija vidutinės trukmės laikotarpiu gebėtų prisiimti narystės įsipareigojimus daugumoje acquis sričių, jeigu tęs derinimo procesą ir dės dideles nuolatines pastangas užtikrinti teisės aktų įgyvendinimą ir vykdymą. Ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas tokioms sritims, kaip laisvas prekių judėjimas, intelektinės nuosavybės teisė, informacinė visuomenė ir žiniasklaida, žemės ūkis ir kaimo plėtra, maisto saugumas, veterinarijos ir fitosanitarijos politika, žuvininkystė, transporto politika, socialinė politika ir užimtumas, regioninė politika ir struktūrinių priemonių koordinavimas, teismų sistema ir pagrindinės teisės, teisingumas, laisvė, saugumas ir finansų kontrolė. Visiška atitiktis aplinkos srities acquis galėtų būti pasiekta tik ilguoju laikotarpiu, tam reikėtų didelių investicijų; būtina sparčiau siekti pažangos šioje srityje. Albanijos įstojimas turėtų nedidelį bendrą poveikį Europos Sąjungai ir neturėtų įtakos Sąjungos gebėjimui vystytis ir stiprinti savo vystymąsi. Komisija laikosi nuomonės, kad derybos dėl stojimo į Europos Sąjungą turėtų būti pradėtos su Albanija tada, kai šalis tenkins narystės kriterijus, visų pirma Kopenhagos politinius kriterijus, pagal kuriuos reikalaujama institucijų, užtikrinančių demokratiją ir teisinę valstybę, stabilumo. Atsižvelgiant į tai, Albanijai visų pirma reikia įgyvendinti toliau nurodytus pagrindinius prioritetus - Užtikrinti tinkamą parlamento veikimą remiantis konstruktyviu ir tvariu visų politinių partijų politiniu dialogu. - Priimti parengtus teisės aktus, kuriems patvirtinti būtina kvalifikuota balsų dauguma parlamente. - Paskirti ombudsmeną ir užtikrinti, kad klausymas ir balsavimas dėl konstitucinio ir aukščiausiojo teismo teisėjų skyrimo parlamente vyktų tvarkingai. - Pakeisti rinkimų teisinį pagrindą atsižvelgiant į ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (OSCE-ODIHR) rekomendacijas. - Užtikrinti, kad rinkimai vyktų laikantis Europos ir tarptautinių standartų. - Imtis svarbių veiksmų viešojo administravimo reformai užbaigti, visų pirma priimant valstybės tarnybos įstatymo pakeitimus ir stiprinant viešojo administravimo departamentą, kad būtų užtikrintas didesnis profesionalumas, viešasis administravimas būtų atsietas nuo politikos ir būtų įtvirtintas skaidrus, nuopelnais grindžiamas paskyrimų ir paaukštinimų metodas. - Stiprinti teisinę valstybę priimant ir įgyvendinant teismų sistemos reformų strategiją, užtikrinant teisminių institucijų nepriklausomumą, veiksmingumą ir atskaitomybę. - Veiksmingai įgyvendinti vyriausybės kovos su korupcija strategiją ir veiksmų planą, šalinti kliūtis, trukdančias atlikti tyrimus, ypač susijusius su teisėjais, ministrais ir parlamento nariais; siekti svarbių rezultatų vykdant aktyvius tyrimus, baudžiamąjį persekiojimą ir priimant apkaltinamuosius nuosprendžius korupcijos bylose visais lygmenimis. - Remiantis grėsmių vertinimu ir aktyviu tyrimu, glaudesniu bendradarbiavimu su partneriais regiono ir ES lygmeniu ir geriau derinant teisėsaugos tarnybų veiksmus, stiprinti kovą su organizuotu nusikalstamumu. Šioje srityje pasiekti svarbių rezultatų. - Pasikonsultavus su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais ir atsižvelgus į Europos žmogaus teisių teismo praktiką, parengti, priimti ir įgyvendinti su nuosavybės teisėmis susijusią nacionalinę strategiją ir veiksmų planą, aprėpiančius tokius klausimus, kaip nuosavybės teisių atgavimas, įteisinimas ir kompensavimas. - Imtis konkrečių priemonių, kad būtų stiprinama žmogaus teisių, visų pirma moterų, vaikų ir romų, apsauga ir veiksmingai įgyvendinti kovos su diskriminacija politiką. - Imtis papildomų priemonių, kad būtų gerinamos asmenų sulaikymo policijos nuovadose, kardomojo kalinimo įstaigose ir kalėjimuose sąlygos. Stiprinti bylų, susijusių su netinkamu elgesiu, teisminį nagrinėjimą ir labiau atsižvelgti į ombudsmeno rekomendacijas šioje srityje. Albanija raginama toliau konstruktyviai dalyvauti regioninio bendradarbiavimo veikloje ir stiprinti dvišalius santykius su kaimyninėmis šalimis. Būtina toliau sklandžiai įgyvendinti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą ir deramai siekti, kad įsipareigojimai būtų vykdomi laiku. Be to, šalis primygtinai raginama toliau stiprinti visų sričių administracinius gebėjimus. Būtina tobulinti bendradarbiavimą su pilietine visuomene. Albanija turi skirti tinkamus išteklius, kad už žmogaus teises atsakingos institucijos tinkamai veiktų, ir atnaujinti pastangas mažumų apsaugos srityje. Būtina stiprinti žiniasklaidos laisvę ir nepriklausomybę, spręsti nuolatinio politikų spaudimo problemą. Komisija stebės būtinų reformų įgyvendinimo pažangą pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarime nustatytą institucinę struktūrą ir toliau rems pastangas taikydama Pasirengimo narystei finansinę priemonę. Albanijos pažangos ataskaitą Komisija pateiks 2011 m. plėtros dokumentų pakete. Šioje ataskaitoje daugiausia dėmesio bus skirta svarbiausių prioritetų, kurių būtina laikytis siekiant pradėti stojimo derybas, įgyvendinimui. 2 PRIEDAS Kroatijos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Serbijos, Kosovo, Turkijos ir Islandijos pažangos ataskaitų išvados Kroatija Kroatija toliau atitinka politinius kriterijus . Pažanga padaryta daugelyje sričių, be kita ko, teisinės valstybės srityje. Vis dėlto reikia toliau aktyviau stengtis vykdyti teismų sistemos ir administracinę reformą, kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, užtikrinti mažumų gerbimą ir apsaugą ir spręsti pabėgėlių grįžimo klausimą. Dar labiau sustiprėjo demokratija ir teisinė valstybė . Vyriausybė ir parlamentas toliau dirba veiksmingai. Vis dėlto reikia gerinti parlamento gebėjimus tikrinti teisėkūros procesą. Tęsta teismų sistemos reforma, tačiau tebėra didelių uždavinių, visų pirma susijusių su teismų sistemos veiksmingumu, nepriklausomumu ir atskaitomybe. Nedidelė pažanga padaryta vykdant viešojo administravimo reformą. Įsigaliojo įstatymas dėl bendrųjų administracinių procedūrų, priimta valstybės tarnybos žmogiškųjų išteklių plėtros strategija ir veiksmų planas. Tačiau viešojo administravimo sistemos veikimą tebeapsunkina sudėtingos administracinės procedūros, politizavimas ir prastas žmogiškųjų išteklių valdymas. Siekiant apčiuopiamų rezultatų reikia, kad pagrindinės suinteresuotosios šalys prisiimtų didesnį politinį įsipareigojimą ir geriau derintų savo veiksmus centriniu, regionų ir vietos lygmenimis. Tęsta teismų sistemos reforma . Teismuose sumažėjo neišnagrinėtų bylų, o pataisius konstituciją, sustiprintas teismų nepriklausomumas. Vis dėlto pagrindinių tikėtinų reformų proceso rezultatų dar nematyti. Visų pirma dar yra uždavinių, susijusių su kriterijų skiriant teisėjus ir prokurorus skaidrumu, tolesniu neišnagrinėtų bylų skaičiaus mažinimu, teismo proceso trukme ir sprendimų vykdymo užtikrinimu. Padaryta tam tikra pažanga nagrinėjant karo nusikaltimų bylas, įskaitant praėjusio šimtmečio dešimtąjį dešimtmetį priimtų abejotinų nuosprendžių peržiūrą. Tačiau išlieka nebaudžiamumo problema, labiausiai aktuali prieš etninei serbų grupei priklausiančius asmenis padarytų nusikaltimų, kurių daugelis nebuvo tinkamai ištirti, atveju. Nemaža pažanga padaryta kovojant su korupcija . Pagerėjo kovos su korupcija veiksmų vykdymas ir bendras koordinavimas. Toliau aktyviai veikia kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu biuras, kuris pateikė kaltinamąsias išvadas kai kuriose svarbiose bylose. Padaugėjo teismo nuosprendžių. Į konstituciją įtraukta teisė gauti informaciją iš viešųjų įstaigų. Vis dėlto korupcija tebėra paplitusi daugelyje sričių. Neseniai patobulintas teisines ir administracines struktūras dar reikia išbandyti realiame gyvenime, visų pirma tai pasakytina apie teismų gebėjimą nagrinėti vis daugiau sudėtingesnių bylų. Dar reikia konkrečių rezultatų vykdant veiksmingus tyrimus, baudžiamąjį persekiojimą ir teismams priimant sprendimus, visų pirma aukšto lygio pareigūnų korupcijos bylose. Padaryta menka pažanga interesų konfliktų prevencijos srityje. Nelabai pagerėjo teisę gauti informaciją reglamentuojančių teisės aktų taikymas. Tebėra trūkumų, susijusių su politinių partijų ir rinkimų kampanijų finansavimu. Tam tikra pažanga padaryta žmogaus teisių ir mažumų apsaugos srityje. Žmogaus teisių apsauga iš esmės užtikrinama, bet įgyvendinimo srityje tebėra tam tikrų svarbių uždavinių. Kalbant apie teisę kreiptis į teismą , pradėta didelė administracinės teisenos sistemos reforma. Jau teikiama valstybės finansuojama nemokama teisinė pagalba. Tačiau procedūros sudėtingos ir pagalbos apskritai suteikiama nedaug. Kalėjimų sistemos srityje imtasi teisėkūros priemonių: numatyta įvesti lygtinio nuteisimo sistemą ir taip pagerinti kalinimo sąlygas. Kalėjimai tebėra perpildyti, juose neužtikrinama tinkama sveikatos apsauga. Ombudsmenas toliau gauna skundų dėl netinkamo elgesio , susijusio su neproporcingu policijos jėgos panaudojimu. Kroatijos teisėje nustatyta saviraiškos laisvė , įskaitant žiniasklaidos laisvę ir pliuralizmą, iš esmės gerbiama. Tačiau redaktoriai ir žurnalistai tebepraneša apie politinio spaudimo atvejus. Tebėra problemų, susijusių su vietos žiniasklaidos nepriklausomumu. Nedidelė pažanga padaryta užtikrinant moterų teises ir lyčių lygybę. Moterų padėtis darbo rinkoje nedaug pasikeitė, o moterų nedarbas tebėra didelis. Vaikų ombudsmenas aktyviau viešina ir gina vaikų teises . Tačiau ši įstaiga neturi tinkamų išteklių, kad galėtų vykdyti visus savo įgaliojimus. Padaryta tam tikra pažanga sprendžiant socialiai pažeidžiamų asmenų ir neįgaliųjų klausimus. Didėja neįgaliųjų ombudsmeno tarnybos gebėjimai, visų pirma dėl geresnio atstovavimo regionuose. Tačiau trūksta informacijos apie socialinės apsaugos, sveikatos priežiūros ir pensijų sistema užtikrinamas teises ir išmokas. Teisių į išmokas nustatymo kriterijai taikomi nenuosekliai, o konkrečios teisės reglamentuojamos pavienių teisės aktų. Lėtai pereinama nuo globos įstaigų prie bendruomeninių slaugos tarnybų. Imtasi kai kurių priemonių siekiant padidinti informuotumą apie naująjį kovos su diskriminacija įstatymą. Tačiau valdžios institucijos ir piliečiai nedaug žino apie jo taikymo sritį ir teismus pasiekia labai nedaug skundų dėl diskriminacijos. Padaryta tam tikra pažanga teisės aktų, susijusių su neapykantos sukeltais nusikaltimais, srityje, tačiau jie tik pradedami įgyvendinti. Padaryta tam tikra pažanga užtikrinant mažumų gerbimą ir apsaugą , taip pat kultūrines teises . Pagerėjus santykiams regione, visų pirma Kroatijos ir Serbijos santykiams, daugiau dėmesio skiriama mažumų klausimams. Sustiprintos mažumas reglamentuojančios konstitucinės nuostatos. Dėmesys toliau skiriamas romų mažumai, visų pirma pagerėjo ikimokyklinis ugdymas. Nepaisant griežtų finansinių priemonių, mažumų organizacijoms skiriamas finansavimas sumažintas labai nedaug. Vis dėlto mažumos vis dar patiria daug sunkumų. Kroatijai reikia toliau puoselėti toleranciją serbų mažumai. Kroatijai taip pat reikia imtis tinkamų priemonių asmenims, kuriems gali kilti grėsmė, kurie gali būti diskriminuojami ir kurie gali patirti priešiškumą ar smurtą, apsaugoti. Romų mažumos gyvenimo sąlygos yra itin prastos, jiems vis dar sunku gauti išsilavinimą, socialinės apsaugos ir sveikatos priežiūros paslaugas, įsidarbinti ir gauti asmens dokumentus. Mažumos toliau susiduria su sunkumais užimtumo srityje; tai susiję su mažu mažumų atstovų skaičiumi ne tik valstybės administracijoje, teismų sistemoje ir policijoje, bet viešajame sektoriuje apskritai. Padaryta tam tikra pažanga sprendžiant pabėgėlių klausimus. Pabėgėliai tebegrįžta į Kroatiją. Toliau suteikiamas būstas buvusiems savininko ir nuomininko teisių turėtojams. Priimtas peržiūrėtas veiksmų planas, kad atidėti 2009 m. vyriausybės būsto suteikimo planai būtų įgyvendinami skubos tvarka, siekiant juos visiškai įgyvendinti 2011 m. Padaryta tam tikra pažanga rekonstruojant apgadintus namus. Sumažintas didelis neišnagrinėtų skundų dėl atmestų paramos rekonstrukcijai prašymų skaičius. Toliau įgyvendinamas sprendimas dėl teisių į pensiją patvirtinimo. Tačiau 2009 m. būsto tikslų siekiama lėtai. Vis dar reikia pabaigti nagrinėti kelis tūkstančius prašymų suteikti būstą ir grįžtantiems pabėgėliams skirti būstus. Dar neišnagrinėta daug skundų dėl būsto rekonstrukcijos prašymų. Reikia sudaryti būtinas pabėgėlių grįžimo visam laikui sąlygas. Regioninių klausimų ir tarptautinių įsipareigojimų srityje Kroatija toliau bendradarbiauja su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ). Vyriausybės sukurta speciali darbo grupė turi toliau dirbti ir surasti TBTBJ prokuroro tarnybos prašomus dingusius artilerijos dokumentus arba nustatyti, kas su jais atsitiko. Po 2010 m. kovo mėn. Belgrade įvykusio ministrų posėdžio Sarajevo deklaracijos procesui suteiktas naujas akstinas. Tai subūrė Bosniją ir Hercegoviną, Kroatiją, Juodkalniją ir Serbiją, sutarusias dirbti išvien ir paaiškinti pabėgėlių statistiką. Šalys taip pat įsipareigojo dirbti, kad iki metų pabaigos išspręstų nemažai neišspręstų klausimų. Kroatija toliau aktyviai dalyvavo regioninėse iniciatyvose, įskaitant Pietryčių Europos bendradarbiavimo procesą (PEBP), Regioninio bendradarbiavimo tarybą (RBT) ir Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimą (VELPS). Kroatijos Prezidentas laikėsi aktyvaus požiūrio į regioninį bendradarbiavimą. Toliau plėtojami dvišaliai santykiai su kitomis plėtros šalimis ir kaimyninėmis ES valstybėmis narėmis, taip pat Serbija. Santykiai su Slovėnija pasitaisė pasirašius Tarptautinio arbitražo dėl sienos susitarimą. Kroatijos ekonomika labai nukentėjo nuo pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės. 2009 m. pirmąjį ketvirtį šalis patyrė nuosmukį ir 2010 m. viduryje nebuvo aiškių atsigavimo požymių. Smarkiai išaugo nedarbas, valstybės biudžeto deficitas ir skola. Toliau didėjo užsienio skola, kuri tebėra pagrindinis ekonomikos pažeidžiamumo veiksnys. Centrinio banko politika išlaikytas piniginis stabilumas ir finansų sektorius palyginti gerai atlaikė krizę. Pagal ekonominius kriterijus Kroatija yra veikiančios rinkos ekonomikos šalis. Kroatija turėtų būti pajėgi atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas Sąjungoje, jei ryžtingai įgyvendins išsamią reformų programą, kad sumažintų struktūrinius trūkumus. Išsaugotas bendras politinis konsensusas dėl rinkos ekonomikos pagrindų. Ekonomikos atgaivinimo programa ekonomikos politikai suteikė vidutinės trukmės gaires. Programa bus naudinga skatinant augimą ir tarptautinį konkurencingumą, jeigu bus veiksmingai įgyvendinta. Atsižvelgiant į esamus suvaržymus, iš esmės vykdoma tinkama makroekonominė politika siekiant šalinti pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės pasekmes. Vykdant pinigų politiką pavyko išlaikyti valiutų kursų ir finansinį stabilumą ir kartu sumažinti likvidumo problemas. Dėl nuosmukio sumažėjo einamosios sąskaitos deficitas, dar labiau sumažėjo infliacinis spaudimas. Bankų sektorius išliko atsparus sukrėtimams. Tačiau struktūrinės reformos apskritai vykdytos labai lėtai, visų pirma kiek tai susiję su privatizacija ir nuostolingai veikiančių bendrovių restruktūrizavimu. Darbo rinka išliko labai nelanksti, jai būdingas žemas užimtumo ir darbo jėgos aktyvumo lygis, kuris per nuosmukį dar labiau sumažėjo. Fiskalinėje srityje valdžios institucijos dėjo nedaug pastangų, kad suvaldytų didėjantį deficitą ir padidintų viešųjų išlaidų veiksmingumą. Socialinių pervedimų mokėjimai išliko dideli ir prastai orientuoti, daug valstybinių bendrovių toliau gavo valstybės paramą tiesioginių ir netiesioginių subsidijų ir garantijų pavidalu. Siekiant užtikrinti vidutinės trukmės fiskalinį stabilumą tebėra labai svarbu pagerinti biudžetinį procesą ir drausmę ir padidinti viešųjų išlaidų veiksmingumą. Investavimo sąlygas toliau neigiamai veikė didelė reguliavimo našta ir dideli parafiskaliniai mokesčiai. Kroatija sustiprino savo gebėjimus prisiimti narystės įsipareigojimus . Parengiamieji darbai siekiant atitikti ES reikalavimus buvo vykdomi toliau, daugumos sektorių suderinimo su ES taisyklėmis lygis yra tinkamas. Daugumoje sričių padaryta tolesnė pažanga, be kita ko, ir skyriuose, kuriuose suderinimo lygis jau yra aukštas. Reikia daugiau pastangų tam tikrose srityse, kad būtų sustiprinti administraciniai gebėjimai, kurių reikia siekiant tinkamai įgyvendinti acquis . Nemaža pažanga padaryta laisvo prekių judėjimo srityje, suderinimo su šio skyriaus acquis lygis pakankamai geras. Tačiau būtina dėti daugiau pastangų, visų pirma atitikties vertinimo, metrologijos ir rinkos priežiūros srityse. Kroatijai reikia baigti derinimą su acquis ir sustiprinti įgyvendinimo gebėjimus. Nemaža pažanga padaryta laisvo darbuotojų judėjimo srityje, kurioje pasiektas patenkinamas suderinimo lygis. Reikia nuveikti daugiau siekiant pagerinti socialinės apsaugos sistemų koordinavimą. Padaryta pažanga įsisteigimo teisės ir laisvės teikti paslaugas srityje, visų pirma tarpusavio profesinių kvalifikacijų pripažinimo ir pašto paslaugų srityse. Apskirtai suderinimo su acquis lygis patenkinamas. Reikia daugiau nuveikti siekiant pabaigti derinimą, visų pirma profesinių kvalifikacijų tarpusavio pripažinimo srityje, ir perkelti Paslaugų direktyvą. Reikia toliau gerinti administracinius gebėjimus. Pažanga toliau daryta derinant laisvo kapitalo judėjimo srities normas su acquis . Reikia toliau dirbti siekiant visiškai liberalizuoti kapitalo judėjimą ir sustiprinti kovos su pinigų plovimu teisės aktų vykdymo užtikrinimą. Nemaža pažanga pastebima viešųjų pirkimų srityje, visų pirma gerinant pagrindinių suinteresuotųjų šalių gebėjimus koordinuoti ir įgyvendinti viešųjų pirkimų politiką. Vis dar reikia tobulinti gebėjimus veiksmingai taikyti teisę visais viešųjų pirkimų sistemos lygmenimis. Tam tikra pažanga padaryta derantis dėl bendrovių teisės skyriaus. Vyksta derinimas su acquis. Reikia daugiau nuveikti audito srityje. Pažanga padaryta intelektinės nuosavybės teisės srityje. Suderinimo su acquis lygis labai aukštas, padaryta pažanga užtikrinant vykdymą. Vis dar reikia didinti bendrą informuotumą apie intelektinės nuosavybės teises. Nemenka pažanga padaryta konkurencijos politikos srityje , visų pirma siekiant užbaigti viešojo konkurso procedūrą dėl laivų statyklų restruktūrizavimo. Apskritai suderinimo lygis yra tinkamas. Tačiau vis dar reikia daug ką padaryti siekiant priimti valstybės pagalbos acquis atitinkančius restruktūrizavimo planus, skirtus sunkumus patiriančioms laivų statykloms, pagerinti Kroatijos konkurencijos agentūros sprendimų dėl kartelių vykdymo užtikrinimą ir administracinius gebėjimus, visų pirma antimonopolinės politikos srityje. Reikia baigti Kroatijos transliavimo įstatymo derinimą. Be to, reikia atnaujinti plieno pramonei skirtus nacionalinius restruktūrizavimo planus. Didelė pažanga padaryta finansinių paslaugų srityje tiek derinant teisės aktus, tiek stiprinant administracinius išteklius. Tačiau reguliavimo institucijų administracinius gebėjimus reikia dar labiau sustiprinti. Kroatija padarė nemenką pažangą informacinės visuomenės ir žiniasklaidos srityje, ir pasiekė aukštą suderinimo su acquis lygį. Tačiau reikia dirbti toliau siekiant sustiprinti dviejų reguliavimo institucijų gebėjimus teisingai įgyvendinti teisinę sistemą. Reikia paremti visų elektroninės komunikacijos rinkų segmentų liberalizavimą. Nemaža pažanga padaryta žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje, visų pirma steigiant mokėjimo agentūrą ir diegiant integruotą administravimo ir kontrolės sistemą, taip pat bendrosios rinkos organizavimo srityje. Vis dėlto reikia palaikyti nemažas pastangas šiose pagrindinėse bendrosios žemės ūkio politikos srityse. Kroatijai taip pat reikia visiškai suderinti žemės ūkio paramos sistemą su acquis ir padidinti kaimo plėtros lėšų įsisavinimo gebėjimus. Nemaža pažanga padaryta derinant maisto saugos , veterinarijos ir fitosanitarijos politikos srities normas, visų pirma priimant ir įgyvendinant antrinės teisės aktus. Visuose sektoriuose pakankamai gerai perkeliamas acquis . Nemenka pažanga padaryta priėmus nacionalinę gyvūninės kilmės produktų ir gyvūninės kilmės šalutinių produktų įmonių modernizavimo programą. Reikia daugiau nuveikti įgyvendinant programą, taip pat stiprinant administracinius ir kontrolės gebėjimus ir steigiant pasienio kontrolės punktus. Kroatija padarė nemažą pažangą derindama žuvininkystės srities normas su acquis . Pakankamai gerai rengiamasi taikyti žuvininkystės politiką. Kroatijai reikia pagerinti teisės aktų, visų pirma susijusių su laivyno valdymu, tikrinimu, kontrole ir struktūrine politika, įgyvendinimą. Tolesnė pažanga padaryta transporto srityje. Apskritai suderinimo lygis yra tinkamas. Tačiau reikia pabaigti derinimą aviacijos sektoriuje. Vis dar reikia papildomų pastangų siekiant įgyvendinti acquis ir užtikrinti jo vykdymą Tolesnė pažanga daryta derantis dėl energetikos skyriaus, kuriame suderinimo lygis yra aukštas. Tačiau daug ką reikia nuveikti siekiant pagerinti energetikos sektoriaus reguliavimo institucijų administravimo veiklos rezultatus ir nepriklausomumą. Pažanga padaryta mokesčių srityje, visų pirma didinant veiklos pajėgumus ir diegiant kompiuterių sistemas. Kroatijos tiesioginio ir netiesioginio apmokestinimo teisės aktai iš esmės suderinti su acquis . Vis dėlto derinimą reikia tęsti, visų pirma PVM ir akcizo srityje. Reikia toliau stengtis stiprinti administracinius gebėjimus, įskaitant IT sujungiamumą. Pažanga toliau daryta ekonominės ir pinigų politikos srityse, kuriose apskritai derinimas su acquis faktiškai baigtas. Kalbant apie statistiką , padaryta didelė pažanga modernizuojant statistikos infrastruktūrą. Pasiektas tinkamas suderinimo lygis. Reikia toliau stengtis visiškai suderinti Kroatijos statistiką su ES reikalavimais. Nemaža pažanga padaryta socialinės politikos ir užimtumo srityse. Suderinimo su acquis lygis yra tinkamas. Tačiau tebėra kai kurių trūkumų derinant teisės aktus, visų pirma perkeliant darbo teisės direktyvas, taip pat kovos su diskriminacija ir lyčių lygybės srityje. Reikia labiau sustiprinti administracinius gebėjimus. Kroatija padarė pažangą įmonių ir pramonės politikos srityje, visų pirma kiek tai susiję su politikos principais ir priemonėmis. Suderinimo su acquis lygis labai geras. Reikia sutelkti daugiau pastangų į verslo aplinkos gerinimą. Reikia imtis veiksmų restruktūrizuoti plieno, visų pirma laivų statybos pramonę. Kroatija toliau darė pažangą plėtodama transeuropinius tinklus . Derinimas su acquis baigtas. Nemaža pažanga padaryta regioninės politikos srityje ir koordinuojant struktūrines priemones : rengiant strateginius dokumentus ir paskiriant institucijas ir nustatant mechanizm