Suinteresuotosios šalys labai gerai įvertino internetinę dalyvių portalo sistemą. Joje suteikiama bendra prieiga prie programos „Horizontas 2020“: čia teikiami pasiūlymai, registruojamos dalyvių organizacijos bei ekspertai ir atliekami mokėjimai. Programos „Horizontas 2020“ naujos kartos IT sistemos, skirtos pasiūlymams ir dotacijoms tvarkyti išvengiant ilgai trunkančio popierinių dokumentų tvarkymo (naudojamas elektroninis parašas), ir veiklos procesų supaprastinimas leido sumažinti pareiškėjams tenkančią biurokratinę naštą. Remiantis pirmaisiais statistiniais duomenimis, reikalavimo, kad laikas iki dotacijos skyrimo neviršytų 8 mėnesių, buvo laikomasi beveik visada (apie 95 proc. atvejų).

Nepaisant to, kad pagal pirmuosius kvietimus teikti pasiūlymus pagal programą „Horizontas 2020“ buvo gauta daug pasiūlymų ir tai apsunkino vertinimo sistemų veikimą, buvo išlaikyti aukšti vertinimo procese dalyvaujančių ekspertų atrankos ir jų grupių sudėties standartai.

Tai, kad pagal pirmuosius kvietimus sulaukta daug pasiūlymų, patvirtino, kad programos „Horizontas 2020“ į uždavinius orientuotas požiūris yra patrauklus, ir kad esama poreikio tarpvalstybiniu mastu bendradarbiauti mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Dauguma suinteresuotųjų šalių, įskaitant MVĮ, labai palankiai įvertino plačias pirmųjų kvietimų teikti pasiūlymus temas. Į 2014 m. kvietimus teikti pasiūlymus atsiliepė labai daug dalyvių. Todėl atrinktų pasiūlymų procentinė dalis buvo mažesnė, palyginti su ankstesne bendrąja programa. Nors stipresnė atranka skatina kompetenciją, ilgainiui dėl to programa gali atrodyti nebe tokia patraukli. Todėl būsimose darbo programose numatytos priemonės, padėsiančios suvaldyti didelę paklausą kartu išlaikant į uždavinius orientuotą ir ne nurodomojo pobūdžio požiūrį.

2013 m. gruodžio mėn. pradėta įgyvendinti didžiausia iki šiol vykdyta ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programa, pagal kurią septynerių metų laikotarpiu numatytas beveik 80 mlrd. EUR finansavimas, – „Horizontas 2020“. Iš karto po to buvo parengta pirmoji 2014–2015 m. 12 prioritetinių sričių apimanti darbo programa, kurios biudžetą sudarė 15 mlrd. EUR. Kvietimai teikti pasiūlymus buvo paskelbti laiku ir nuo pat pradžių veikė naudotojams patogios programos „Horizontas 2020“ IT sistemos. Supaprastinta dvimetė darbo programa, kuria įgyvendinamas naujas į uždavinius orientuotas požiūris, parengta taip, kad ES politikos tikslai būtų įtraukti į strateginį programavimo procesą, skatinantį integraciją, apimantį svarbiausias savybes ir naujoves, turintį didesnį poveikį ir sukuriantį didesnę vertę. 34 šalyse buvo vykdoma plataus masto informavimo kampanija, kurios renginiuose dalyvavo apie 10 000 dalyvių. Nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis buvo organizuojama tolesnė informavimo veikla.

2014 metai ES buvo didelių politinių permainų metai: išrinktas naujas Europos Parlamentas, lapkričio mėn. darbą pradėjo naujos sudėties Komisija, o Europos Vadovų Tarybai pradėjo vadovauti naujas pirmininkas, pirmasis iš vienos iš 2004 m. į ES įstojusių naujų valstybių narių. Siekdamas didinti valstybių narių siekiant Europos ekonomikos atsigavimo jau padarytą pažangą, naujai išrinktas Komisijos pirmininkas Jeanas Claude'as Junckeris pristatė Darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo, teisingumo ir demokratinių pokyčių darbotvarkę. Darbotvarkė grindžiama trimis ramsčiais: struktūrinėmis reformomis, fiskaline atsakomybe ir investicijomis, ir joje nustatyta 10 aiškių prioritetų, kurių tikslas – grąžinti žmones į darbą ir užtikrinti Europos ekonomikos augimą. Buvo pasiūlytas naujas investicijų planas, pagal kurį per ateinančius trejus metus siekiama pritraukti 315 mlrd. EUR vertės viešųjų ir privačiųjų investicijų. 2015 m. sausio mėn. pateiktas Europos Komisijos pasiūlymas dėl reglamento dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF); tikimasi, kad ES Ministrų Taryba ir Europos Parlamentas jį priims 2015 m. vasarą. Šiame procese programai „Horizontas 2020“ numatytas vaidmuo – prisidėti prie ESIF garantijų fondo. Tai sudarys sąlygas tolesnėms investicijoms mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje.

Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ)

Programa „Horizontas 2020“ yra patraukli MVĮ. Iš rezultatų matyti, kad ES sėkmingai siekia tikslo skirti MVĮ 20 proc. bendro prioritetui „Visuomenės uždaviniai“ ir konkrečiam tikslui „Pirmaujančios ir didelio poveikio technologijos“ numatyto biudžeto. Nauja MVĮ priemonė pagal programą „Horizontas 2020“ buvo sėkmingai pradėta įgyvendinti ir, gavus daugiau nei 8 100 paraiškų (6 900 per pirmą etapą ir 1 200 per antrą etapą), 2014 m. buvo populiariausia priemonė. Ji pritraukė naujų dalyvių ir MVĮ, turinčių daug žadantį inovacijų ir ekonominį potencialą. Pavyzdžiui, apie 50 proc. pirmųjų gavėjų per 1 etapą (pirmojo galutinio termino datos duomenimis – 155 finansuojami projektai ) jau veikė Europos ir (arba) pasaulio rinkose.

Socialiniai ir humanitariniai mokslai

Programoje „Horizontas 2020“ sistemingai integravus socialinius ir humanitarinius mokslus į visus visuomenės uždavinius ir į programos dalis, susijusias su konkrečiu tikslu „Pirmaujančios ir didelio poveikio technologijos“, labai padidintas galimas socialinių ir humanitarinių mokslų indėlis. 2014 ir 2015 m. kvietimuose teikti pasiūlymus vidutiniškai 37 proc. visų prioriteto „Visuomenės uždaviniai“, konkretaus tikslo „Pirmaujančios ir didelio poveikio technologijos“, prioritetų „Mokslas dalyvaujant visuomenei ir jai skirtas mokslas“ bei „Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas“ ir konkretaus tikslo „Mokslinių tyrimų infrastruktūra“ temų pažymėtos kaip susijusios su socialiniais ir humanitariniais mokslais. Be to, socialiniai ir humanitariniai mokslai atliko labai svarbų vaidmenį prioriteto „Visuomenės uždaviniai“ konkretaus tikslo „Įtrauki, novatoriška ir mąstanti visuomenė“ atveju – 80 proc. temų buvo pažymėtos kaip socialinių ir humanitarinių mokslų srities temos. 2014 m. socialinių ir humanitarinių mokslų srities gavėjams iš viso skirta 212 mln. EUR: 194 mln. EUR pagal prioritetą „Visuomenės uždaviniai“ ir 18 mln. EUR pagal konkretų tikslą „Pirmaujančios ir didelio poveikio technologijos“.

Taip pat yra įrodymų, kad vertinimo komisijos turėjo pakankamai socialinių ir humanitarinių mokslų srities kompetencijos. Iš 688 vertintojų, paskirtų pasiūlymams pagal temas, pažymėtas kaip susijusias su socialiniais ir humanitariniais mokslais, vertinti, 10 proc. buvo baigę vienos ar daugiau socialinių ir humanitarinių mokslų disciplinos studijas, o 42 proc. – tarpdalykines studijas, iš kurių vienos buvo socialinių ir humanitarinių mokslų, o kitos – kitų sričių, arba mišrias studijas, į kurias įėjo ir socialinių ir humanitarinių mokslų dalykai. Apskritai, 357 iš 688, t. y. daugiau kaip 50 proc., ekspertų turėjo vienokios ar kitokios socialinių ir humanitarinių mokslų srities kompetencijos.

Žmogiškieji ištekliai ir judumas

Svarbiausias „Marijos Sklodovskos-Kiuri veiksmai“ tikslas 2014 m. buvo remti naujoviškus mokslinių tyrimų mokymo metodus, skatinti tarpdalykinį, tarptautinį ir tarpsektorinį judumą.

„Marijos Sklodovskos-Kiuri veiksmai“ tapo pagrindine ES priemone novatoriškoms doktorantūros studijoms skatinti. 2014 m. buvo finansuoti 137 mokslinių tyrimų mokymo tinklai, kuriems iš viso buvo skirta daugiau kaip 400 mln. EUR. Tai apėmė pramonės doktorantūros programas, t. y. mokslinių tyrimų įmonių ir universitetų kartu parengtas doktorantūros programas, pagal kurias didelė dalis doktorantūros studijų vyksta ne akademiniame sektoriuje), ir programas, kurias užbaigus įgyjamas dvigubas arba jungtinis daktaro laipsnis. Dalyvavo iš viso 600 bendrovių. Be to, 30 mln. EUR buvo skirta bendram 12 doktorantūros programų finansavimui siekiant padidinti sverto poveikį Europoje vykdomoms regioninėms, nacionalinėms ir tarptautinėms finansavimo programoms.

Kova su klimato kaita ir darnus vystymasis

Buvo nustatytas tikslas ne mažiau kaip 35 proc. programos „Horizontas 2020“ biudžeto skirti kovai su klimato kaita, o 60 proc. – veiksmams siekiant pažangos ES darnaus vystymosi srityje remti. Nors šiame etape turimi duomenys apima tik programuojamuosius veiksmus (t. y. konkretų tikslą „Pirmaujančios ir didelio poveikio technologijos“ ir prioritetą „Visuomenės uždaviniai“), iš naujausio pažangos įvertinimo matyti, kad darniam vystymuisi skirta 50 proc., o kovai su klimato kaita – 32 proc. biudžeto. Biologinės įvairovės apsaugai, kurios atveju tikslas nenustatytas, skirta 3 proc. biudžeto.

Lyčių lygybė

2014–2015 m. darbo programoje lyčių klausimai aiškiai paminėti daugiau kaip 100 beveik visų sričių temų. Šios temos dalyvių portale pažymėtos kaip susijusios su lyčių klausimais, kad jas lengviau rastų pareiškėjai. Vienas iš programoje „Horizontas 2020“ nurodytų lyčių lygybės tikslų – užtikrinti, kad vertinimo komisijose ir ekspertų grupėse moterys sudarytų ne mažiau kaip 40 proc. Šis tikslas buvo beveik pasiektas ir iš pradinių rezultatų matyti, kad 35 proc. vertintojų buvo moterys.

Tarptautinis bendradarbiavimas ir susitarimai

Programa „Horizontas 2020“ visiškai atvira dalyviams iš viso pasaulio, be to, joje numatyti strateginiai bendradarbiavimo su pagrindiniais tarptautiniais partneriais – šalimis ir regionais – tikslai. 20 proc. visų 2014–2015 m. darbo programos temų buvo pažymėtos kaip svarbios tarptautiniam bendradarbiavimui. Vienose programos dalyse buvo numatyta mažiau, kitose – daugiau tikslinių veiksmų. Buvo siūloma parama tokioms tarptautinio bendradarbiavimo pavyzdinėms iniciatyvoms, kaip pasaulinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų, susijusių su pasirengimu infekcinėms ligoms, srityje iniciatyva, Pasaulinis lėtinių ligų aljansas, Tarptautinis retųjų ligų mokslinių tyrimų konsorciumas ir ES bei Japonijos bendradarbiavimas ypatingos svarbos tinklų bei kompiuterinių platformų srityje. Perėjus prie platesnių ir ne taip griežtai apibrėžtų temų, tarptautiniam bendradarbiavimui plėtoti imtas taikyti skatinimo, o ne tinkamumo kriterijų taikymo principas. Nepaisant to ir atsižvelgiant į tai, kad penkių didelių besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių (Brazilijos, Rusijos, Indijos, Kinijos ir Meksikos) subjektai nebegali automatiškai gauti finansavimo pagal programą „Horizontas 2020“, pirminiai rezultatai parodė, kad bendras dalyvių iš tarptautinės partnerystės šalių skaičius sumažėjo.

2014 m. iš viso 12 šalių, sudariusios asociacijos susitarimus, tapo programos „Horizontas 2020“ asocijuotosiomis šalimis. 2014 m. gegužės mėn. asocijuotosiomis šalimis tapo Norvegija ir Islandija. 2014 m. vasarą susitarimus su Europos Sąjunga pasirašė penkios vakarų Balkanų šalys (Albanija, Bosnija ir Hercegovina, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Juodkalnija ir Serbija), Moldovos Respublika, Turkija ir Izraelis. 2014 m. gruodžio mėn. pasirašytas asociacijos susitarimas su Farerų Salomis. Šių asociacijos susitarimus pasirašiusių šalių mokslinių tyrimų subjektai galės pasinaudoti programos „Horizontas 2020“ siūlomomis finansavimo galimybėmis.

2014 m. gruodžio 5 d. pasirašytas tarptautinis susitarimas, pagal kurį Šveicarija tapo kai kurių programos „Horizontas 2020“ dalių asocijuotąja šalimi. Šveicarija pasirašė susitarimą, pagal kurį ji tapo programos „Horizontas 2020“ prioriteto „Pažangus mokslas“, kurį sudaro konkretūs tikslai „Europos mokslinių tyrimų taryba“, „Ateities ir besiformuojančios technologijos“, „Mokslinių tyrimų infrastruktūra“ ir „Marijos Sklodovskos-Kiuri veiksmai“, veiksmų pagal konkretų tikslą „Pažangos skleidimas ir dalyvių skaičiaus didinimas“ ir galiausiai Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programos bei veiklos, kurią 2014–2020 m. vykdo Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė, asocijuotąja šalimi. Numatoma, kad šis asociacijos susitarimas galios iki 2016 m. gruodžio 31 d. Šiame etape ir priklausomai nuo to, ar Šveicarija ratifikuos protokolą dėl Laisvo asmenų judėjimo susitarimo taikymo Kroatijai, bus arba sudarytas visapusiškos asociacijos susitarimas su Šveicarija, arba jai liks galioti trečiosios šalies statusas.

Dalyvių skaičiaus didinimas



Programoje „Horizontas 2020“ numatytos konkrečios priemonės, skirtos pažangai skleisti ir dalyvių skaičiui didinti tose valstybėse narėse ir regionuose, kuriuose mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatai palyginti prasti. Pagal programą „Horizontas 2020“ remiamos šios veiklos kryptys: mokslinių tyrimų institucijų susiejimas (sukuriant naujus arba atnaujinant esamus kompetencijos centrus) – gautos 167 reikalavimus atitinkančios su šia veiklos kryptimi susijusios paraiškos iš visų dalyvių skaičių didinančių valstybių narių; EMTE katedrų steigimas (siekiant pritraukti išskirtinius mokslininkus į mokslinių tyrimų institucijas, turinčias didelį pažangių mokslinių tyrimų potencialą) – gautos 85 reikalavimus atitinkančios su šia veiklos kryptimi susijusios paraiškos iš beveik visų dalyvių skaičių didinančių valstybių narių; porinė mokslinių tyrimų institucijų veikla (kuria siekiama gerokai sustiprinti konkrečią mokslinių tyrimų sritį užtikrinant sąsajas su tarptautiniu mastu pirmaujančiomis institucijomis), kuri remiama pagal 2014 m. paskelbtą kvietimą teikti pasiūlymus iki 2015 m. nustatyto galutinio termino. Parama taip pat teikiama Europos bendradarbiavimo mokslo ir technologijos srityje (COST) sistemai, kuri yra viena seniausių tarpvyriausybinio bendradarbiavimo mokslo, technologijų ir inovacijų srityje sistemų Europoje. Šiai veiklai septynerių metų laikotarpiui skirtas maždaug 800 mln. EUR biudžetas.

4. Partnerystės ryšiai su pramone