LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 15.12.2008 
SEK(2008) 3005  
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
Pridedamas prie Komunikato ir Tarybos rekomendacijos pasi ūlymo dėl pacientų saugos 
ir su sveikatos prieži ūra susijusi ų infekcijų prevencijos ir kontrol ės 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
{COM(2008) 836 galutinis} 
{COM(2008) 837 galutinis} 
{SEC(2008)3004} 
 
 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
Pridedamas prie Komunikato ir Tarybos rekomendacijos pasi ūlymo dėl pacientų saugos 
ir su sveikatos prieži ūra susijusi ų infekcijų prevencijos ir kontrol ės 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
1. P ROBLEMOS APIBR ĖŽIMAS  
1.1. Klausimo ar problemos pob ūdis ir būtini veiksmai 
PSO pacient ų saugą apibrėžia kaip pacient ų teisę apsisaugoti nuo nereikalingos ar 
potencialios žalos, susijusios su sveikatos prieži ūros paslaugomis. Duomen ų apie 
nepageidaujam ų reiškinių paplitim ą ir dažnum ą ES valstybi ų narių sveikatos prieži ūros 
sistemose yra nedaug, ta čiau vis daug ėja. Atlikus šalies masto tyrimus Jungtin ėje Karalyst ėje, 
Ispanijoje ir Pranc ūzijoje, gauta nemažai nauj ų duomen ų apie nepageidaujam ų reiškinių 
paplitimą ir jų padarinius ligonin ėse gydomiems pacientams. Iš min ėtų nacionalini ų tyrimų ir 
svarbiausi ų suinteresuot ųjų šalių apklausos, atliktos įgyvendinant išor ės projektą ir siekiant 
įvertinti šios iniciatyvos poveik į, rezultatų matyti, kad 8–12 % ES valstybi ų narių ligoninėse 
gydomų pacientų naudodamiesi sveikatos prieži ūros paslaugomis patiria nepageidaujam ų 
reiškinių. 
Su sveikatos prieži ūra susijusios infekcijos, kurio ms tenka didžiausias dabartin ės iniciatyvos 
dėmesys, yra bene dažniausios ir potencialiai kenksmingiausios nety činės žalos priežastys – 
manoma, kad jos paveikia vidutiniškai vien ą iš dvidešimties hospitalizuot ų pacientų, kitaip 
tariant 4,1 mln. visos ES pacient ų kasmet. Su sveikatos prieži ūra susijusios infekcijos neretai 
sunkiai išgydomos d ėl šias infekcijas sukelian čių mikroorganizm ų atsparumo 
antimikrobin ėms medžiagoms. Kitos nepageidaujam ų reiškinių priežastys – su gydymu 
vaistais susijusios klaidos, kaip antai ligoni ui skiriami netinkami vaistai ar netinkama j ų dozė, 
chirurginio gydymo klai dos, medicinos prietais ų ir įrangos gedimas, diagnoz ės klaidos ir 
nereagavimas į tyrimų rezultatus. 
1.2. Pasekm ės, jei nebūtų jokių politinių pokyčių 
Pacientų saugos klausimams spr ęsti Komisija jau ėmėsi konkre čių veiksmų daugelyje sri čių. 
Tačiau pastangos sprendžiant pacient ų saugos klausimus daugiausia buvo susijusios su 
konkrečiais rizikos šaltiniais – vaist ų ir medicinos prietais ų sauga bei atsparumu 
antimikrobin ėms medžiagoms. Daugiausia d ėmesio skiriama konkre čioms priežastims ar 
veiksniams ir neatsižvelgiama į bendrąsias saugos didinimo kli ūtis, kaip antai kult ūrinės, 
vadovavimo, sistemin ės, bendravimo ir procesin ės kliūtys. 
Už pacient ų saugą visų pirma atsako pa čios valstyb ės narės, o Europos S ąjunga gali paskatinti 
jas bendradarbiauti ir remti j ų veiklą tose srityse, kuriose ES intervencija gali teikti 
papildomos naudos. Atsižvelgiant į tai, kad infekcijos gali plisti nepaisydamos sien ų, kad dėl 
pacientų ir gydytoj ų judumo sveikatos prieži ūros paslaugos gali b ūti gaunamos ir teikiamos 
ne gimtojoje šalyje ir į tai, kad reikia rinkti ir steb ėti ES masto duomenis, b ūtina imtis ES 
lygmens veiklos. Papildoma ES intervencijos teikiama nauda – didesn ė pacientų saugos 
politinė svarba ir pastebimumas, d ėl kurių ji tampa vienu iš valstybi ų narių sveikatos 
 
LT 3   LT priežiūros politikos prioritet ų, masto ekonomijos efektas ir veiksmingi informacijos mainai 
keičiantis ger ąja patirtimi. Jei Europos S ąjunga nesiims papildom ų veiksmų, nepageidaujami 
reiškiniai ir toliau bus didel ė valstybių narių sveikatos prieži ūros sistem ų našta tiek sveikatos, 
tiek ekonomikos prasme. 
2. T IKSLAI  
2.1. Bendrasis tikslas 
Bendrasis tikslas – užkirsti keli ą žmonių ligoms ir sumažinti j ų mastą bei šalinti pavojaus 
žmonių sveikatai šaltinius, kaip numatyta Sutarties 152 straipsnyje. 
2.2. Konkret ūs tikslai 
(1) Apsaugoti ES pilie čius nuo galimos išvengti žalos (t aip pat nuo su sveikatos prieži ūra 
susijusių infekcijų), naudojantis sveikatos prieži ūros paslaugomis. 
(2) Sutelkiant visos ES patirt į ir žinias, pad ėti valstyb ėms narėms parengti tinkamas 
nepageidaujam ų reiškinių, įskaitant su sveikatos prieži ūra susijusias infekcijas, 
prevencijos ir kontrol ės strategijas. 
(3) Teikti ES pilie čiams pakankam ą ir išsami ą informacij ą apie pacient ų saugą ir žalos 
atlyginim ą ES sveikatos prieži ūros sistemose (tiek j ų gimtojoje šalyje, tiek kitose 
valstybėse narėse). 
2.3. Veiklos tikslai 
Nustatyta dešimt veiklos tiksl ų: didinti valstybi ų narių politinį informuotum ą pacientų saugos 
svarbos ir masto klausimais; rinkti vienar ūšius ir palyginamus pacient ų saugos duomenis; 
parengti bendr ą terminiją ir rodiklius; dalytis ger ąja patirtimi; pl ėtoti ir remti pacient ų saugos 
mokslinių tyrimų darbotvark ę; pacientams ir j ų šeimoms teikti daugiau informacijos, skatinti 
valstybių narių, ES institucij ų ir svarbiausi ų Europos bei tarptautini ų organizacij ų 
bendradarbiavim ą sprendžiant pacient ų saugos klausimus. 
Kalbant apie su sveikatos prieži ūra susijusias infekcijas, drauge su Europos lig ų prevencijos ir 
kontrolės centru (ECDC) iškeltas veik los tikslas nustatyti prieži ūros metodus ir rodiklius, kad 
būtų galima įvertinti min ėtų infekcijų prevencijos ir kontrol ės priemoni ų įgyvendinim ą ir 
veiksmingum ą, geriausi ą patirtį, būtiniausius infrastrukt ūros reikalavimus ir sveikatos 
priežiūros sistemos darbuotoj ų mokymo planus. 
3. P OLITIKOS GALIMYB ĖS 
3.1. Nustatytos galimyb ės 
Nustatytos keturios politikos galimyb ės ankstesniame skyriuje iškeltiems politiniams tikslams 
pasiekti. 
(1) Jokių papildom ų ES lygmens veiksm ų (status quo ). Pasirinkus ši ą galimyb ę 
valstybės narės, suinteresuotosios šalys ir tarptautin ės organizacijos toliau t ęstų su 
 
LT 4   LT pacientų sauga susijusi ą veiklą jos nekoordinuojant ir Komisijai nesiimant joki ų 
iniciatyvų. 
(2) Technine pagalba grindžiamas gla udesnis bendradarbiavimas su valstyb ėmis 
narėmis ir atitinkamomis organizacijomis. Pasirinkus ši ą galimyb ę Komisija 
sustiprintų bendradarbiavim ą su valstyb ėmis nar ėmis ir atitinkamomis 
organizacijomis. Pavyzdžiui, Komisija pacient ų saugai gal ėtų skirti daugiau d ėmesio 
Sveikatos programoje ir Bendrojoje mokslini ų tyrimų ir technologij ų plėtros 
programoje. Be to, ji gal ėtų dėti daugiau pastang ų ragindama valstybes nares 
bendradarbiauti sprendžiant su sveikatos prieži ūra susijusi ų infekcijų klausimus ir, 
pasitelkus ECDC bei prieži ūros institucij ų tinklą, plėtoti technin ę pagalbą. 
(3) Glaudesnis bendradarbiavimas su valstyb ėmis nar ėmis ir atitinkamomis 
organizacijomis, grindžiamas neprivalomosios teis ės (angl. – soft law) 
priemonėmis, kaip antai Komisijos komuni katas ar Tarybos rekomendacijos. 
Pagal šią galimybę Komisija stiprint ų bendradarbiavim ą su valstyb ėmis narėmis ir 
atitinkamomis organizacijomis, taip pat parengt ų komunikat ą ir Tarybos 
rekomendacij ą, kurie sustiprint ų politinį valstybi ų narių įsipareigojim ą užtikrinti 
tinkamą pacientų saugą, bei konkre čias rekomendacijas nepageidaujam ų reiškinių 
sveikatos prieži ūros sistemose skai čiui sumažinti. 
(4) Glaudesnis bendradarbiavimas su valstyb ėmis nar ėmis ir atitinkamomis 
organizacijomis, grindžiamas reguliavimo priemon ėmis, kaip antai Komisijos 
sprendimas. Ši galimyb ė tai labiau išpl ėtota antroji galimyb ė, kai vadovaujantis 
sprendimu Nr. 2119/98/EB ir atsižvelgiant į jo 7 straipsn į (komitologija), priimamas 
teisės akto, reglamentuojan čio tam tikrus min ėtų infekcijų prevencijos ir kontrol ės 
aspektus, pasi ūlymas. Ta čiau dėl nepakankamo teisinio pagrindo tokiu teis ės aktu 
bendrieji pacient ų saugos klausimai neb ūtų sprendžiami. 
3.2. Galimyb ės, kurių atsisakyta nuo pat pradži ų 
Teisės akto (pacient ų saugos reglamento ar direktyvos) id ėjos buvo atsisakyta, nes pagr įsti 
konkrečias ir išsamias teisines priemones atsižvelgiant į visus pasi ūlymo aspektus ir į 
subsidiarumo bei proporcingumo principus b ūtų ypatingai sunku. 
4. P OVEIKIO ANALIZ Ė 
4.1. Poveikio vertinimo metodologija 
Siekiant įvertinti potencial ų skirtingų politinių galimybi ų poveikį sveikatai ir ekonomikai, 
buvo parengtos kiekybinio modeliavimo sist emos. Šios sistemos grindžiamos ne 
ambulatorin ės, o stacionarios prieži ūros duomenimis, nes pastaroji kur kas geriau 
dokumentuojama, be to, b ūtent ligonin ėse kyla daugiausia su sveikatos prieži ūra susijusi ų 
infekcijų. Dėl nepakankam ų ES duomen ų kol kas buvo sunku nustatyti tiesiogin į priežastin į 
tinkamos pacient ų saugos politikos, sistem ų bei strukt ūrų ir gaunam ų rezultatų ryšį. Todėl 
buvo remiamasi valstybi ų narių pacientų saugos sistem ų vertinimu lyginant jas su mokslin ėje 
literatūroje pateiktais teoriniais ge rosios patirties pavyzdžiais. 
Bendrąją pacientų saugos politik ą modeliavome darydami prielaid ą, kad pacient ų saugos 
rezultatai skirtingose valstyb ėse narėse priklauso nuo jose taikom ų sistemų ir atspindi galim ą 
su hospitalizacija susijusi ų incidentų paplitimo lyg į, kuris mokslin ėje literatūroje svyruoja nuo 
 
LT 5   LT 7,5 % iki 16,6 % (mediana – 10 %). Š į bendrąjį modelį koregavome atsižvelgdami į atskirą su 
sveikatos prieži ūra susijusi ų infekcijų mažinimo model į, parengtą drauge su ECDC infekcij ų 
kontrolės ekspertais. 
4.2. Poveikis sveikatai ir ekonomikai 
Pirmoji politikos galimyb ė 
Šiam poveikio vertinimui paremti atlikto ty rimo rezultatai rodo, ka d nusprendus politikos 
nekeisti (t. y. pacient ų saugos srityje nesiimti joki ų papildom ų ES lygmens veiksm ų), tikėtina 
sulaukti maždaug 10 mln. su hospitalizacija susijusi ų nepageidaujam ų reiškinių (įskaitant 
infekcijas), iš kuri ų kone 4,4 mln. b ūtų galima išvengti. Kitaip tariant, b ūtų galima sutaupyti 
kasmet d ėl nepageidaujam ų reiškinių ligoninėse prarandam ą papildom ą laiką, prilygstant į 
50 000 met ų. 
Remiantis Europos šali ų naujausi ų nacionalini ų su sveikatos prieži ūra susijusi ų infekcijų 
paplitimo tyrim ų duomenimis bei skirting ų valstybių narių ligoninėse vykdyt ų hospitalin ės 
bakteriemijos prieži ūros program ų rezultatais, apskai čiuota, kad su sveikatos prieži ūra 
susijusios infekcijos gali paveikti vidutiniškai 5 % hospitalizuot ų pacientų, bendras 
hospitalizuot ų pacientų, užsikrečiančių bent viena su sveikatos prieži ūra susijusia infekcija, 
skaičius ES gali siekti 4,1 mln., o infekcij ų atvejų skaičius – 4,5 mln. kasmet. Apskai čiuota, 
kad dėl infekcijų kasmet gali mirti maždaug 37 000 pacient ų. 
Antroji politikos galimyb ė 
Pasirinkus ši ą politikos galimyb ę – glaudesn į valstybi ų narių ir kitų organizacij ų 
bendradarbiavim ą – būtų pasiekta didesn ės pažangos, vis ų pirma dėl keitimosi informacija. 
Pagal mūsų parengtą teorinį modelį visos ES valstyb ės narės, turinčios prastas ar 
patenkinamas pacient ų saugos ataskait ų ir informacijos main ų sistemas, gal ėtų padaryti 
pažangą, o jų nepageidaujam ų reiškinių paplitimo lygis sumaž ėtų iki kokybiškas pacient ų 
saugos sistemas turin čių šalių lygio. Tai reikšt ų, kad šiose šaly se hospitalizuot ų pacientų 
patiriamų nepageidaujam ų reiškinių (šiuo metu vidutiniškai 14 %) gal ėtų sumažėti iki šali ų 
vidurkio, kuris pagal m ūsų modelį yra 12 %. Tai reikšt ų, kad galim ų išvengti nepageidaujam ų 
reiškinių skaičius, palyginti su pirm ąja galimybe, sumaž ėtų 298 371, d ėl to būtų galima 
sutaupyti kasmet ligonin ėse praleidžiam ą laiką, prilygstant į 3 450 met ų. 
Su sveikatos prieži ūra susijusioms infekcijoms skirtame atskirame modelyje darome prielaid ą, 
kad technine pagalba grindžiamas gla udesnis bendradarbiavimas su valstyb ėmis narėmis ir 
kitomis organizacijomis pad ėtų sumažinti su sveikatos prieži ūra susijusi ų infekcijų skaičių 
5 %, t. y. ketvirtadaliu mokslin ėje literatūroje numatyto galimo infekcij ų sumažinimo. 
Sumažinti su sveikatos prieži ūra susijusi ų infekcijų skaičių 20–30 %, nors ir įmanoma, 
greičiausiai nepavykt ų dėl nepakankamo politinio įsipareigojimo imtis reikiam ų organizacini ų 
ir elgsenos poky čių. Tam reik ėtų aktyvios prevencijos ir kontrol ės programos, įskaitant 
priežiūrą ir sveikatos prieži ūros sistemos darbuotoj ų mokymą. Darome prielaid ą, kad su 
sveikatos prieži ūra susijusi ų infekcijų skaičius iš esm ės gali būti sėkmingai mažinamas, nes 
visos 27 ES valstyb ės narės vykdo vienoki ą ar kitokią šios srities politik ą.  
Pagal mūsų modelį numatomas 5 % sumažinimas reikšt ų, kad kasmet išvengiama 225 000 su 
sveikatos prieži ūra susijusi ų infekcijų. Palyginti su visais nepageidaujamais reiškiniais tai 
gana ženklus sumažinimas – taip yra tod ėl, kad su sveikatos prieži ūra susijusi ų infekcijų 
prevencija – gana nesud ėtinga. Su sveikatos prieži ūra susijusi ų infekcijų skaičiui sumaž ėjus 
 
LT 6   LT 225 000, gerokai sumaž ėtų sergamumo ir mirštamumo našta. 5 % sumaž ėjimas pad ėtų 
sutaupyti 274 mln. EUR sveikatos prieži ūros išlaid ų, o dėl produktyvumo gaunama nauda 
prilygtų 68,5 mln. EUR. 
Trečioji politikos galimyb ė 
Pasirinkus ši ą galimybę, t. y. neprivalomosios teis ės priemones, kaip antai komunikat ą ar 
rekomendacij ą, valstybės narės prisiimt ų didelius politinius įsipareigojimus imtis su pacient ų 
sauga susijusi ų veiksmų. Būtų galima šalinti bendr ąsias pacient ų saugos didinimo kli ūtis, kaip 
antai kult ūrinės, vadovavimo, sistemin ės, bendravimo ir procesin ės kliūtys, ir integruoti su 
sveikatos prieži ūra susijusi ų infekcijų klausimus į bendrąją pacientų saugos politik ą. Mūsų 
nuomone, ši galimyb ė teiktų gana daug naudos, nes valstyb ės narės prisiimt ų svarbius 
įsipareigojimus. Tod ėl manome, kad ES lygmens veikla pagal tre čiąją politinę galimyb ę 
darytų didesnį poveikį ir padėtų visoms ES šalims mažinti nepageidaujam ų reiškinių skaičių, 
kaip numatyta mokslin ėje literatūroje. Darome prielaid ą, kad didžiausios pažangos šioje 
srityje pasiekusiose šalyse pad ėtis ir toliau neblog ės, o visų kitų valstybių narių siekinys – 
nustatytas vidurkis, pagal kur į nepageidaujam ų reiškinių neturėtų būti daugiau kaip 10 % 
(tokia pad ėtis vertinama labai gerai). Atsižvelgiant į vidutinę galimyb ės išvengti 
nepageidaujam ų reiškinių normą, tai gana kuklus siekinys, ta čiau net šiuo atveju galima b ūtų 
išvengti 750 000 nepageidaujam ų reiškinių ir sutaupyti kasmet ligonin ėse prarandam ą 
papildom ą laiką, prilygstant į 8 000 met ų. 
Vertindami model į, pagal kur į siekiama mažinti tik su sveikatos prieži ūra susijusi ų infekcijų 
skaičių, gavome dar geresnius rezultatus – infekcij ų kontrolės būdai yra gerai žinomi, lengvai 
taikomi ir labai veiksmingi prevencijos prasme. Manome, kad ši ų infekcijų skaičių galima 
sumažinti net 20 %, tai reiškia, kad su sveikatos prieži ūra susijusi ų infekcijų skaičius kasmet 
sumažėtų 900 000, b ūtų sutaupyta 1,10 mlrd. EUR sveikatos prieži ūros išlaid ų, o dėl 
produktyvumo gaunama nauda prilygt ų 274 mln. EUR. 
Ketvirtoji politikos galimyb ė 
Pasirinkus ši ą galimyb ę, glaudesnis bendradarbiavimas su valstyb ėmis narėmis ir 
atitinkamomis organizacijomis b ūtų grindžiamas reguliavimo priemon ėmis, pavyzdžiui, 
Komisijos sprendimu. Ta čiau tokiu sprendimu b ūtų galima reglamentuoti tik infekcij ų 
prevencijos, o ne bendruosius ir sisteminius pacient ų saugos klausimus, nes šiems spr ęsti nėra 
tinkamo teisinio pagrin do. Bendrieji pacient ų saugos klausimai gal ėtų būti sprendžiami pagal 
antrąją politikos galimyb ę numatytomis priemon ėmis. 
Mūsų nuomone, kalbant apie infekcijas, susijusias su sveikatos prieži ūra, gaunama nauda 
nebūtų didesnė nei numatytoji pagal antr ąją politinę galimybę. Teisinis pagrindas neapimt ų 
visų pasiūlymo veiklos tiksl ų, taigi, būtų neatsižvelgta į labai svarbius integruotos strategijos, 
kuria siekiama įveikti su sveikatos prieži ūra susijusias infekc ijas, aspektus. Tod ėl manome, 
kad ši politin ė galimyb ė neduotų geresnių rezultatų nei sustiprintas valstybi ų narių 
bendradarbiavimas (antroji galimyb ė). 
4.3. Poveikis užimtumui 
Pasirinkus bet kuri ą iš numatyt ų politikos galimybi ų (išskyrus status quo ) galima tik ėtis 
teigiamo poveikio užimtumui, nes ataskait ų rengimo ir prieži ūros bei infekcij ų kontrolės 
sveikatos prieži ūros įstaigose veiklai vykdyti reik ės daugiau ištekli ų.  
 
LT 7   LT Vertinant situacij ą 27 ES valstyb ėse narėse, kurių ligoninėse yra 2,88 mln. viet ų (lovų) (šiuo 
metu vienas specialistas priži ūri 1000 viet ų), ir darant prielaid ą, kad reik ėtų įdarbinti vien ą 
infekcijų kontrolės specialist ą, prižiūrintį 600 viet ų (lovų), reikės papildomai įdarbinti 
1 920 specialist ų. Vienas infekcij ų kontrolės specialistas ES vidutiniškai per metus „kainuoja“ 
42 000 EUR, taigi, pasirinkus antr ąją politikos galimyb ę, metinės išlaidos išaugt ų maždaug 
80 mln. EUR. Pasirinkus tre čiąją politikos galimyb ę, reikėtų įdarbinti vien ą papildom ą 
infekcijų kontrolės specialist ą 250 ligonin ės vietų (lovų), t. y. iš viso 8 640 specialist ų, o 
susijusios metin ės išlaidos b ūtų maždaug 363 mln. EUR. Poveikis užimtumui pasirinkus 
ketvirtąją politikos galimyb ę būtų panašus į poveikį pasirinkus antr ąją galimybę. 
4.4. Poveikis aplinkai 
Poveikis aplinkai iš esm ės yra susij ęs su infekcijomis. Su kitais nepageidaujamais reiškiniais 
jis susijęs kur kas mažiau. Pasirinkus antr ąją ar trečiąją politikos galimybes tik ėtinas nedidelis 
poveikis aplinkai, kuris atsirast ų dėl dažnesnio vienkartini ų medicinos produkt ų ir 
dezinfekuojan čių cheminių medžiag ų naudojimo, ta čiau tiksliai j į įvertinti yra labai sunku. 
Poveikis aplinkai pasirinkus ketvirt ąją politikos galimyb ę būtų panašus į poveikį pasirinkus 
antrąją galimybę. 
5. P OLITIKOS GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Lentelėje pateikiama trumpa skirting ų politikos galimybi ų ir potencialo pa siekti nustatytus 
konkrečius tikslus apžvalga. Skai čiai suapvalinti. 
 I politikos galimyb ė II politikos 
galimybė III politikos 
galimybė IV politikos 
galimybė 
1 konkretus 
tikslas 
Apsaugoti ES 
piliečius nuo 
žalos  Nedidelė pažanga 
(visų pirma tose 
šalyse, kurios 
pacientų saugą laiko 
politiniu prioritetu)  Galimų išvengti 
nepageidaujam ų 
reiškinių skaičiaus 
sumažinimas 300 000
 Galimų išvengti 
nepageidaujam ų 
reiškinių skaičiaus 
sumažinimas 750 000
  
 O nedidel ė pažanga  + ++ + arba ++ 
2 konkretus 
tikslas 
Padėti VN 
parengti 
pacientų saugos 
strategijas  Jokios papildomos 
ES lygmens paramos  Papildoma ES lygmens parama, techninė pagalba 
sprendžiant su 
sveikatos prieži ūra 
susijusių infekcij ų 
klausimus
 Visų VN politinis 
įsipareigojimas, 
vadovavimas, 
gerosios patirties 
mainai 
Įmanomas greitas 
įgyvendinimas  Politinis 
įsipareigojimas (jei 
būtų priimta 
rekomendacija), 
teisiškai 
įpareigojan čios su 
sveikatos prieži ūra 
susijusių infekcijų 
nuostatos (jei b ūtų 
priimtas sprendimas)
 O + ++ + arba ++ 
 
LT 8   LT 3 konkretus 
tikslas 
Didinti ES 
piliečių 
pasitikėjimą  O + ++ + arba ++ 
 
Atsižvelgiant į tai, kas išd ėstyta pirmiau, tinkamiausia pasirinkta galimyb ė parengti Komisijos 
komunikat ą ir Tarybos rekomendacij ą dėl pacientų saugos ir su sveikatos prieži ūra susijusi ų 
infekcijų prevencijos bei kontrol ės. 
6. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Siekiant ateityje vertinti ekonomin į ir socialin į iniciatyvos poveik į, buvo pasi ūlyti rodikliai ir 
rinktini duomenys. Numatoma vertin ti, kaip vykdoma pati pacient ų saugos iniciatyva bei kaip 
atsižvelgiama į rekomendacij ą – jų svarbai, veiksmingumui ir  efektyvumui vertinti bus 
pasitelkiami išor ės ekspertai. Šis vertinimas gal ėtų būti išsamaus įvairių su sveikata susijusi ų 
iniciatyvų vertinimo projekto dalis.