LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 14.10.2005 
KOM(2005) 484 galutinis 
  
ŽALIOJI KNYGA 
Gyventoj ų psichikos sveikatos gerinimas. 
Europos S ąjungos psichikos sveikatos strategijos k ūrimas 
 
LT 2   LT TURINYS 
1. Įvadas .......................................................................................................................... .3  
2. Psichikos sveikata – svarbiausia pilie čiams, visuomenei ir politikai........................... 4 
3. Dabartin ė situacija: psichiškai sergan čiųjų sveikata tampa vis svarbesbiu ES 
uždaviniu...................................................................................................................... 4 
4. Atsakym ų ieškojimas: politin ės iniciatyvos psichikos sveikatos srityje...................... 5 
4.1. Europos bendrija, jos įgaliojimai ir veikla psichikos sveikatos srityje ........................ 5 
4.2. Psichikos sveikata valstyb ėse narėse ........................................................................... 7 
5. Poreikis tur ėti ES psichikos sveikatos strategij ą.......................................................... 7 
6. Sprendim ų ieškojimas ir veiksm ų galimybės............................................................... 8 
6.1. Psichikos sveikatos r ėmimas ir blogos psichikos sveikatos prevencija....................... 8 
6.1.1. Gyventoj ų psichikos sveikatos gerinimas .................................................................... 8 
6.1.2. Blogos psichikos sveikatos įveikimas prevenciniais veiksmais; ............................... 10 
6.2.  Psichiškai sergan čių arba neįgalių žmonių socialinės integracijos skatinimas ir j ų 
pagrindini ų teisų bei orumo apsauga.......................................................................... 11 
6.3. Informacijos ir žini ų apie psichikos sveikat ą ES gerinimas....................................... 12 
7. ES psichikos sveikatos strategijos k ūrimo konsultacinis procesas ............................ 13 
7.1. Dialogo d ėl psichikos sveikatos su valstyb ėmis narėmis pradėjimas ........................ 13 
7.2. ES psichikos sveikatos programos formavimas......................................................... 13 7.3. Psichikos sveikato s politikos ir tyrim ų sąsajų kūrimas.............................................. 13 
8. Kiti etapai................................................................................................................. .. 14 
 
 
LT 3   LT ŽALIOJI KNYGA 
Gyventoj ų psichikos sveikatos gerinimas. 
Europos S ąjungos psichikos sveikatos strategijos k ūrimas 
1. ĮVADAS  
Europos gyventoj ų psichikos sveikata – tai šaltin is, padedantis siekti kai kuri ų ES strategini ų 
politikos tiksl ų, konkrečiai: sugrąžinti Europai ilgalaik ę gerovę, stiprinti jos įsipareigojim ą dėl 
solidarumo ir socialinio teisingumo ir suteikti ap čiuopiamos praktin ės naudos Europos 
gyventojų gyvenimo kokybei1.  
Vis dėlto, ES gyventoj ų psichikos sveikata dar gali b ūti smarkiai gerinama: 
• Bloga psichikos sveikata, galin ti privesti prie savižudyb ės ir pernelyg dažnai tampanti 
mirties priežastimi, yra b ūdinga kas ketvirtam pilie čiui; 
• Dėl blogos gyventoj ų psichikos sveikatos ekonomin ės, socialin ės, švietimo, taip pat 
kriminalin ės ir teisingumo sistemos patiria dideli ų nuostolių ir neša sunki ą naštą; 
• Vis dar egzistuoja  psichikos ligoni ų ir psichikos negali ą turinčių žmonių smerkimas, 
diskriminacija ir nepagarba j ų teisėms ir orumui, keliantys gr ėsmę pagrindin ėms Europos 
vertybėms. 
Situaciją galima pagerinti. Jau prad ėta daug iniciatyv ų. Reikia toliau vystyti ir stiprinti 
vykdomus veiksmus. 2005 m. saus į PSO Europos ministr ų konferencijoje d ėl psichikos 
sveikatos buvo sukurta išsami ų veiksm ų struktūra ir priimtas ryžtingas politinis 
įsipareigojimas d ėl psichikos sveikatos. PSO pakviet ė Europos Komisij ą, konferencijos 
bendradarbiavimo partner ę, savo kompetencijos srityse ir atsižvelgiant į Tarybos l ūkesčius bei 
bendradarbiaujant su PPO, prisid ėti prie šios veiksm ų struktūros įgyvendinimo. 
Ši žalioji knyga – pirmasis žingsnis atsiliepiant į minėtą kvietimą. Joje siūloma sukurti ES 
psichikos sveikatos strategij ą. Tai suteikt ų pridėtinės vertės, nes būtų sukurta strukt ūra, 
leidžianti valstyb ėms narėms keistis informacija ir bendradarbiauti; b ūtų pagerinta valstybi ų 
narių veiksmų sąveiką sveikatos ir kituose politikos sektor iuose, taip pat Bendrijos lygmeniu; 
būtų suteikta galimyb ė įvairioms suinteresuotosioms šalims dalyvauti ieškant sprendim ų.  
Šios žaliosios knygos tikslas – prad ėti diskusijas su Europos institucijomis, vyriausyb ėmis, 
sveikatos specialistais, suinteresuotosiomis šalimis kituose sektoriuose, pilietine visuomene, 
tarp jų ir su pacient ų organizacijomis bei su mokslini ų tyrimų bendruomene, d ėl psichikos 
sveikatos reikšm ės ES, poreikio sukurti strategij ą¹ ES lygmeniu, ir jos prioritet ų nustatymo.  
Remiantis EB Sutarties 152 straipsnio nuosta tomis, kai kurie iš šioje žaliojoje knygoje 
pateiktų pasiūlymų dėl atitinkam ų veiksmų visuomen ės sveikatos srityje priklauso Bendrijos 
kompetencijai. Tolesni pasi ūlymai priklausys išimtinai valstybi ų narių kompetencijai. 
Pasiūlymams d ėl veiksmų kitose politikos srityse bus taikomi atitinkami teisiniai pagrindai. 
 
LT 4   LT Komisija ketina iki 2006 m. pa baigos paskelbti konsultacij ų proceso rezultatu s prireikus kartu 
su pasiūlymu dėl ES psichikos sveikatos strategijos.  
2. P SICHIKOS SVEIKATA – SVARBIAUSIA PILIE ČIAMS , VISUOMENEI IR POLITIKAI  
Sveikata apskritai ir psic hikos sveikata yra tampriai  susijusios tarpusavyje. Piliečiams  
psichikos sveikata – tai šaltinis, leidžiantis suvokti savo intelektualin į ir emocin į potencial ą, 
surasti ir atlikti savo vaidmen į socialiniame, mokymosi ir darbiniame gyvenime. Visuomenei  
gera pilie čių psichikos sveikata padeda siekti gerov ės, solidarumo ir socialinio teisingumo. 
Kita vertus, d ėl blogos psichikos sveikatos patiriama įvairių išlaidų, nuostoli ų, ir sukuriama 
našta pilie čiams ir visuomenin ėms sistemoms.  
Psichikos sveikata, psichiškai sergan čiųjų sveikata ir j ų apibūdinimas: 
PSO apib ūdina psichikos sveikat ą kaip „geros savijautos b ūseną, kurioje asmuo suvokia savo 
sugebėjimus, gali susidoroti su įprastais gyvenimo stresais, naši ai ir rezultatyviai dirbti ir 
įnešti savo ind ėlį į bendruomen ę2.  
Kalbant apie blogą psichikos sveikat ą, turimos omenyje psichikos sveikatos problemos ir 
įtampa, pablog ėjęs funkcionavimas d ėl nuovargio, diagnozuojam ų psichikos sutrikim ų, pvz. 
šizofrenijos ir depresijos, bei j ų simptomų. 
Žmonių psichikos b ūklę lemia įvairūs veiksniai  (žr. 1 pried ą), tarp jų: biologiniai (pvz. 
genetika, lytis), asme niniai (pvz. asmenin ė patirtis), šeimos ir socialiniai (pvz. socialin ė 
parama) bei ekonominiai ir aplinkos (pvz . socialinis statusas ir gyvenimo s ąlygos). 
3. D ABARTIN Ė SITUACIJA : PSICHIŠKAI SERGAN ČIŲJŲ SVEIKATA TAMPA VIS 
SVARBESBIU ES UŽDAVINIU  
Sveikatos aspektai 
Apskaičiuota, kad daugiau kaip 27 % suaugusi ųjų europiečių savo gyvenime yra patyr ę bent 
vieną blogos psichikos sveikatos form ą (žr. 2 pried ą)3. 
Dažniausios blogos psichikos sveikatos formos ES yra nerimas ir depresija. Manoma, kad iki 
2020 m. depresija taps dažniausia susirgim ų priežastimi išsivys čiusiame pasaulyje4. 
Dabar ES kasmet nusižudo apie 58, 000 pilie čių (žr. 3 pried ą) – tai daugiau nei kasmet 
žūstančių keliuose, yra nužudoma arba miršta nuo ŽIV/AIDS5. 
Psichikos ir fizin ė sveikata yra labai susijusios. Viena išvada: įtraukus psichikos sveikat ą į 
bendrąją slaugą ligoninėje galima žymiai sutrumpinti asmens buvimo ligonin ėje laiką ir 
sutaupyti ekonominius išteklius. 
 
LT 5   LT Įtaka gerovei, solidarumui ir socialiniam teisingumui 
Blogos psichikos sveikatos įtaka yra įvairi: 
Dėl blogos psichikos sveikatos ES netenkama 3–4 % BVP – daugiausia d ėl prarasto našumo6. 
Psichikos sutrikimai yra dažniausia ankstyvo iš ėjimo į pensiją ir neįgalumo pensij ų 
priežastis7. 
Dėl vaikystėje būdingų asmens elgesio ir elgesio sutrikim ų išlaidų patiria socialin ės, švietimo, 
bei kriminalin ės ir teisingumo sistemos (žr. 4 pried ą) 8. 
Kitos neap čiuopiamos išlaidos yra susiju sios su tuo, kaip visuomen ė elgiasi su psichikos 
ligoniais ir ne įgaliaisiais. Nepaisant pager ėjusių gydymo galimybi ų ir teigiam ų poslinkių 
psichiatrin ėje priežiūroje, blog ą psichikos sveikat ą arba psichikos negali ą turintys žmon ės vis 
dar susiduria su socialine atskirtimi, smerkimu, diskriminacija arba j ų pagrindini ų teisių ir 
orumo negerbimu. 
4. A TSAKYM Ų IEŠKOJIMAS : POLITIN ĖS INICIATYVOS PSICHIKOS SVEIKATOS SRITYJE  
Augantis suvokimas to, kad bloga psichikos sveikata yra proble ma, paskatino politik ą 
formuojan čius asmenis, sveikatos specialistus ir kitas suinteresuot ąsias šalis ieškoti 
sprendimų, paskutin į kartą – 2005 m. vasar į įvykusioje PSO Europos ministr ų konferencijoje 
dėl psichikos sveikatos9. 
Galioja susitarimas, kad svarbiausiu prioritetu turi b ūti efektyvi ų ir aukštos kokyb ės psichikos 
sveikatos prieži ūros ir gydymo paslaug ų teikimas blog ą psichikos sveikat ą turintiems 
asmenims10. 
Nors sprendžiant toki as užduotis medicinin ė intervencija vaidina svarbiausi ą vaidmen į, jos 
neužtenka nustatant ir kei čiant socialinius determinantus. Tod ėl laikantis PSO strategijos, 
reikia sukurti išsam ų metodą, apimant į ne tik asmen ų gydymą ir priežiūrą, bet ir veiksmus 
visų gyventoj ų atžvilgiu, kuriais b ūtų siekiama remti psichikos sveikat ą, užkirsti keli ą blogai 
psichinei sveikatai ir išspr ęsti su smerkimu ir žmogaus teis ėmis susijusius uždavinius. Kuriant 
tokį metodą, turėtų dalyvauti daug veik ėjų, tarp jų sveikatos ir kiti poli tikos sektoriai bei tos 
suinteresuotosios šalys, kuri ų sprendimai turi įtakos gyventoj ų psichikos svei katai. Ieškant 
sprendimų, svarbų vaidmenį turi vaidinti pacient ų organizacijo s ir pilietin ė visuomen ė. 
4.1. Europos bendrija, jos įgaliojimai ir veikla psichikos sveikatos srityje 
Įgaliojimas veikti Bendrijos lygmeniu visuomen ės sveikatos srityje yra apibr ėžtas Sutarties 
152 straipsnyje. Jame teigiama, kad „žmoni ų sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama 
nustatant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos ir veiklos kryptis“11. Bendrijos veiksmai 
papildys nacionalin ę politiką gerinant sveikat ą, kuriant susirgim ų ir ligų prevencij ą, teikiant 
informacij ą ir šviečiant sveikatos klausimais, mažinant vaist ų daromą žalą, ir skatins valstybi ų 
narių bendradarbiavim ą tose srityse. Sveikatos paslaugos ir prieži ūra yra išskirtinai valstybi ų 
narių kompetencijoje. Kitoms Bendrijos politikoms taikomi atitinkami teisiniai pagrindai. 
 
LT 6   LT Atsižvelgiant į šias kompetencijas, Europos bendrijai  psichikos sveikata yra svarbi d ėl:  
• indėlio, kurį gyventoj ų gera psichikos sveikata gali įnešti siekiant kai kuri ų ES strategin ės 
politikos uždavini ų; 
• Bendrijos vaidmens skatinti ir remti valstybi ų narių bendradarbiavim ą ir šalinti j ų 
skirtumus; ir – 
• Bendrijos įsipareigojimo savo politik a ir veiksmais prisid ėti prie žmoni ų sveikatos aukšto 
lygio apsaugos. 
Pastaraisiais metais pagal įvairias Bendrijos politikos sri tis buvo sukurta keletas specifini ų 
iniciatyvų. 
– Nuo 1997 m. psichikos sveikata r ūpinamasi per Bendrijos sveikatos politikos  specifinius 
projektus ir politikos iniciatyvas12 (5 priedas). ES Visuomen ės sveikatos programa  2003–
2008 m.13 suteikia teisin į pagrind ą veiksmams. Kiti susij ę prioritetai: kova su 
piktnaudžiavimu narkotikais ir alkoholio daroma žala. 
– Iniciatyvomis pagal Bendrijos socialinę ir užimtumo politik ą siekiama žmoni ų su bloga 
psichikos sveikata nediskriminavimo, žmoni ų su psichikos negalia integracijos ir streso 
darbo vietoje prevencijos, konkre čiai:  
– priimant 2000/78/EB direktyv ą, kuri draudžia inter alia  diskriminacij ą užimtumo 
srityje dėl neįgalumo14; 
– veiksmais pagal 2003 m. Europos Žmoni ų su negalia met ų programą; ir – 
– 2004 m. socialini ų partnerių priimtu Europos pagrind ų susitarimu d ėl streso darbe. 
– Bendrijos mokslinių tyrimų pagrindų programos buvo ir  yra svarbus Europos mokslini ų 
tyrimų psichikos sveikatos srityje finansavimo šaltinis15. To pavyzdys – “MHEDA–2000“ 
projektas, pagal kur į buvo atliktas Psichikos sveikatos negalios Europoje įvertinimas16. 
– Informacin ės visuomen ės ir žiniasklaidos politika  rėmė informacijos ir ryši ų 
technologijomis (IRT) pagr įstų priemoni ų, skirtų prevencijai, di agnozei ir prieži ūrai, 
kūrimą17. 
– Regionin ė politika  remia infrastrukt ūrines investicijas į sveikatos sektori ų, o tai yra 
naudinga pertvarkant region ų struktūrą. 
– Švietimo politika  laiko psichikos sveikat ą savo veiklos dalimi (pvz. d ėl žinių visuomen ės 
pagrindini ų kompetencij ų), taip pat vykdo proj ektus šioje srityje. 
– Su smurtu prieš vaikus, jaunim ą ir moteris kovojama pagal DAPHNE II program ą, kuri yra 
Bendrijos vykdomos laisvės, teisingumo ir saugumo politikos  dalis18. Toks smurtas gali 
sukelti psichikos sveikatos problem ų. 
Tačiau Bendrijos lygmeniu dar n ėra išsamios psichikos sveika tos strategijos, kuri apjungt ų 
visą šią veiklą. Tokia strategija sustiprint ų dabartini ų ir būsimų iniciatyv ų darną ir 
efektyvum ą. 
 
LT 7   LT 4.2. Psichikos sveikata valstyb ėse narėse 
Tarp valstybi ų narių, taip pat j ų viduje yra daug nevienodum ų. Vienas pavyzdys – 
savižudybi ų skaičius: Graikijoje 100 000 gyventoj ų tenka 3,6 savižudyb ės, o Lietuvoje – 44 – 
tai yra daugiausia pasaulyje19. Valstybi ų narių sveikatos biudžetuose psichikos sveikatai 
skiriama dalis taip pat yra labai nevienoda (žr. 6 pried ą). 
2004 m. ataskaitoje „Psichikos sveikatos pad ėtis Europos S ąjungoje“20 nurodoma, kad 
psichikos sveikatos pad ėtis valstyb ėse narėse yra nevienoda, jo je atsispindi šali ų, jų situacijų, 
tradicijų ir kultūrų įvairovė.  
2005 m. leidinyje „Psichikos sveikatos r ėmimo ir psichikos sutrikim ų prevencijos Europos 
Sąjungos valstyb ėse narėse apžvalga“ (angl. „Mental health  promotion and mental disorder 
prevention across European Union Member States: an overview“)21 pateiktuose šali ų 
aprašymuose nurodomi vis ų valstybių narių sunkumai, politikos ir strukt ūros. 
Dėl valstybių narių įvairovės yra neįmanoma padaryti aiškias išvadas arba pasi ūlyti vienodus 
sprendimus. Ta čiau valstyb ės narės galėtų keistis informacija ir bendradarbiauti bei 
pasimokyti vienos iš kit ų. 
Keliuose nuo 1999 m.22 Ministrų tarybos priimtuose politikos dokumentuose atsispindi 
valstybių narių noras bendradarbiauti ES lygmeniu ps ichikos sveikatos srityje. 2005 m. biržel į 
Tarybos priimtose išvadose buvo pritarta šioms mintims pakvie čiant valstybes nares skirti 
tinkamą dėmesį PSO Europos ministr ų konferencijos d ėl psichikos sveikatos rezultat ų 
įgyvendinimui. Komisija buvo pakviesta paremti įgyvendinim ą savo kompetencijos srityse. 
5. P OREIKIS TUR ĖTI ES PSICHIKOS SVEIKATOS STRATEGIJ Ą 
Psichikos sveikatos strategijos įgyvendinimas ES lygmeniu sukurt ų pridėtinės vertės, nes 
būtų:  
(1) sukurta strukt ūra, leidžianti valstyb ėms narėms keistis informacija ir bendradarbiauti; 
(2) pagerinta veiksm ų sąveiką įvairiuose politikos sektoriuose; 
(3) sukurta platforma, įtraukianti suinteresuot ąsias šalis, tarp j ų pacientų ir pilietin ės 
visuomen ės organizacijas į sprendim ų kūrimą. 
Konsultacij ų metu tur ėtų būti nustatyta, kaip Bendrijos politikos ir finansiniai instrumentai, 
pavyzdžiui tyrim ų pagrindų programos, gal ėtų padėti pagerinti gyventoj ų psichikos sveikat ą. 
Valstybės narės yra skatinamos kartu su regionai s ir Komisija nustatyti, kaip b ūtų galima 
geriau pasinaudoti strukt ūriniais fondais gerinant ilgalaik ės priežiūros įstaigas ir sveikatos 
priežiūros infrastrukt ūrą psichikos sveikatos srity je. Komisijos horizontaliu įnašu galėtų būti 
informacijos ir žini ų apie psichikos sveikat ą ES, psichikos sveikatos determinantus, ir 
galimybes įveikti blog ą psichikos sveikat ą rinkimas. 
Kuriant strategij ą, reikėtų pasinaudoti PSO strategija Euro pos regionui, pagal ES programas 
vykdomos veiklos rezult atais bei valstybi ų narių turimais įrodymais. 
Komisija si ūlo, kad ES strateg ijoje daugiausia d ėmesio būtų skiriama šiems aspektams: 
 
LT 8   LT (1) visų piliečiui psichikos sveikatos r ėmimui; 
(2) blogos psichikos sveikatos prevencijai 
(3) žmonių, turinčių blogą psichikos sveikat ą arba negali ą, gyvenimo gerinimui vykdant 
socialinę integracij ą ir saugant j ų teises bei orum ą; ir – 
(4) informacijos apie psichikos sveikat ą rinkimui, ES tyrimo ir žini ų sistemos k ūrimui. 
6. S PRENDIM Ų IEŠKOJIMAS IR VEIKSM Ų GALIMYB ĖS 
Reikia, kad dabartiniai politiniai įsipareigojimai tapt ų veiksmais. Iš projekt ų, vykdom ų pagal 
ES Visuomen ės sveikatos program ą, paaiškėjo, kad veiksmai yra įmanomi, ir jie gali b ūti 
sėkmingi bei ekonomiški. Kitais projektais buvo pagerintos ži nios ir informacija apie 
psichikos sveikat ą ES. 
Pasinaudojant tinklu „Implementing Mental  Health Promotion Action (IMPHA)“23, buvo 
sukurta elektronin ė duomenų bazė, kurioje apib ūdinamos vykdomos programos, apžvelgiami 
prevencijos ir r ėmimo faktai ir pateikiamas veiksm ų planas „Psichikos sveikatos r ėmimas ir 
psichikos sutrikim ų prevencija. Politika Europai“24. 
6.1. Psichikos sveikatos r ėmimas ir blogos psichiko s sveikatos prevencija 
Remiant psichikos sveikat ą ir vykdant blogos psichi kos sveikatos prevencij ą, kovojama su 
asmeniniais, šeimos, bendruomen ės ir socialiniais psichikos sveikatos determinantais, t.y. 
stiprinami apsauginiai veiksniai (pvz. sugeb ėjimas atgauti fizines ir dvasines j ėgas) ir 
mažinami rizikos veiksniai25(7 priedas). Mokyklos ir darbo vietos, kur žmon ės praleidžia 
daug laiko, yra svarbiau sios veiklos vietos. 
6.1.1. Gyventoj ų psichikos sveikatos gerinimas 
Kūdikių, vaikų ir paaugli ų psichikos sveikatos stiprinimas 
Kadangi psichikos sveikata labai priklauso nuo pirm ųjų gyvenimo met ų, vaikų ir paaugli ų 
psichikos sveikatos r ėmimas – tai investicija į ateitį. Mokant t ėvystės įgūdžių, galima 
pagerinti vaiko vystym ąsi. Holistinis mokymo metodas gali pagerinti socialines 
kompetencijas ir sugeb ėjimą atgauti fizines bei dvasines j ėgas, sumažinti priekabiavim ą, 
nerimą ir depresinius simptomus. 
Kai kurie s ėkmingi, ES projekt ų metu nustatyti veiksmai26: 
Kūdikiai ir vaikai : motinų pogimdyvin ės depresijos problemos sprendimas; t ėvystės ir 
motinystės įgūdžių gerinimas; slaugytoj ų apsilankymai b ūsimų ir naujų tėvų namuose, 
siekiant pad ėti jiems; slaugytoj ų veikla mokykloje. 
Paaugliai ir jaunimas : palanki mokyklos aplinka ir etosas; studentams, t ėvams ir mokytojams 
skirta informacin ė medžiaga apie psichikos sveikat ą. 
 
LT 9   LT Dirbančiųjų psichikos sveikatos r ėmimas 
Gera psichikos sveikata didina darbingum ą ir našum ą, o blogos darbo s ąlygos, tarp j ų ir 
kolegų grasinimas, veda prie blogos psichi kos sveikatos, nedarbingumo atostog ų ir išaugusi ų 
išlaidų. Beveik 28 % Europos darbuotoj ų teigia patiriantys stres ą darbe27. Intervencijos, 
kuriomis siekiama pagerinti asmens paj ėgumus ir sumažinti darbo aplinkoje stres ą 
sukeliančius faktorius, pagerina sveikat ą ir ekonomin į vystymąsi. 
Kai kurie s ėkmingi, ES projekt ų metu nustatyti veiksmai28: 
Aktyvi darbo vietos ir valdymo kult ūra; darbuotoj ų blogos psichikos sveikatos nustatymas; 
darbuotoj ų poreikius atitinkanti darbo tvarka ( pvz. lankstus darbo laiko grafikas).  
Pagyvenusi ų žmonių psichikos sveikatos r ėmimas 
Senstantys ES gyventojai ir jiems b ūdingos psichikos sveikatos pasekm ės skatina imtis 
efektyvių veiksmų. Senatvei b ūdinga daug stres ą sukeliančių faktorių, kurie gali pabloginti 
psichikos sveikat ą, pvz. maž ėjantis funkcinis paj ėgumas ir socialin ė izoliacija. V ėlyvojo 
gyvenimo laikotarpio depresija ir su  amžiumi susijusi neuropsichiatrin ė būsena, pvz. 
demencija, pasunkina psichikos sutrikim ų naštą. Teikiama parama vyresniems gyventojams 
padeda pagerinti j ų psichikos savijaut ą. 
Kai kurie s ėkmingi, ES projekt ų metu nustatyti veiksmai29: 
Socialinės paramos tinklai; fizin ės veiklos ir dalyvavimo bendrijos bei savanoriškose 
programose skatinimas.  
Darbas su pažeidžiamomis visuomen ės grupėmis 
Žemas socialinis ir ekonominis statusas didina polink į į blogą psichikos sveikat ą. Darbo 
praradimas ir bedarbyst ė gali sumažinti savigarb ą ir sukelti depresij ą. Migrantai ir kitos už 
visuomen ės ribų esančios grupės turi didesn ę blogos psichikos sveikatos rizik ą. Intervencijos, 
kuriomis siekiama gr ąžinti bedarbius į darbo rink ą, gali būti ekonomiškai efektyvios. Teikiant 
paramą pažeidžiamoms grup ėms, galima pagerinti j ų psichikos sveikat ą, sustiprinti socialin ę 
sanglaudą ir išvengti susijusios socialin ės ir ekonomin ės naštos. 
Kai kurie s ėkmingi, ES projekt ų metu nustatyti veiksmai30: 
Rizikos grupi ų konsultavimas; parama ateinant į darbo rink ą; žmonių su bloga psichikos 
sveikata arba su negalia užimtumo r ėmimas. 
Galimos iniciatyvos Bendrijos lygmeniu: 
Pasiūlymai, parengti konsultacij ų metu, atsižvelgiant į šią žaliąją knygą, galėtų būti 
panaudoti Komisijos pasi ūlyme dėl Tarybos rekomendacijos d ėl psichikos sveikatos 
rėmimo31. 
 
 
LT 10   LT 6.1.2. Blogos psichikos sveikatos įveikimas prevencini ais veiksmais; 
Depresijos prevencija 
Depresija yra viena iš rim čiausių sveikatos problem ų ES. 
2004 m. Komisijos ekspert ų ataskaitoje „Veiksmai kovojant  su depresija“ analizuojama 
depresija ir jos įtaka visuomen ės sveikatai bei soci alinei ir ekonominei sistemoms, ir 
nurodomi galimi veiksmai.32 
Mokyklose naudojami metodai, tarp j ų gyvenimo įgūdžių mokymas ir priekabiavimo 
prevencija; darbo vietose naudojami st reso sumažinimo metodai ir fizin ė veikla vyresnio 
amžiaus žmoni ų grupėse gali pad ėti sumažinti depresijos si mptomus. Gerinant visuomen ės 
suvokimą apie depresij ą, galima paskatinti žmones ieškot i pagalbos ir sumažinti j ų gėdos 
jausmą bei patiriam ą diskriminacij ą. 
Kai kurie s ėkmingi veiksmai: 
Pažintinės elgesio intervencijos; psichologin ė parama rizikos grup ėms priklausantiems 
asmenims; sveikatos prieži ūros specialist ų mokymai depresijos prevencijos, atpažinimo ir 
įveikimo srityje. 
Dėl žalingų medžiagų vartojimo atsiradusi ų sutrikimų mažinimas 
Alkoholis, narkotikai ir kitos psichik ą veikiančios medžiagos dažnai yra psichikos sveikatos 
problemų rizikos faktorius arba pasekm ė. Kova su narkotikais ir alkoholizmu yra tvirti 
Bendrijos sveikatos pol itikos prioritetai. 
– Narkotikai 
2004 m. Taryba pri ėmė ES Narkotik ų strategiją 2005–2012 m33. 2005 m. Taryba pri ėmė 
Veiksmų planą dėl narkotik ų 2005–2008 m34. Komisija planuoja iki 2006 m. pabaigos pateikti 
ataskaitą apie tai, kaip valstyb ės narės įgyvendina Tarybos rekomendacijas35.  
Alkoholis 
2001 m. Taryba pri ėmė Rekomendacij ą dėl jaunimo alkoholio vartojimo. Komisija vertina, 
kaip yra įgyvendinama rekomendacija, ir ruošia išsami ą Bendrijos strategij ą dėl alkoholio 
daromos žalos sumažinimo.  
Savižudybi ų prevencija 
Visose valstyb ėse narėse kuriamos savižudybi ų prevencijos strategijos. Įrodymai patvirtina, 
kad tinkama savižudybi ų prevencija yra: galimybi ų pasinaudoti savižudyb ės metodais 
apribojimas, sveikatos prieži ūros darbuotoj ų mokymai ir ambulatorinio bei reabilitacinio 
gydymo darbuotoj ų bendradarbiavimas po asmens bandymo nusižudyti.  
 
LT 11   LT Sėkmingi veiksmai: 
Europos kovos su depresija s ąjungos (angl. European Alliance against Depression (EAAD) ) 
tikslas – sumažinti depresij ą ir suicidin į elgesį, sukuriant sveikatos prieži ūros sektoriaus, 
pacientų ir jų giminaičių, bendruomen ės pagalbinink ų ir plačiosios visuomen ės regioninius 
informacijos tinklus. Eksperimentinis projektas pad ėjo sumažinti savižudybi ų ir bandym ų 
nusižudyti skai čių 25 %, ypa č tarp jaunimo36. 
Galimos iniciatyvos Bendrijos lygmeniu: 
Pasiūlymai, parengti konsultacij ų metu, atsižvelgiant į šią žaliąją knygą, galėtų būti 
panaudoti Komisijos pasi ūlyme dėl Tarybos rekomendacijos d ėl depresijos ir suicidinio 
elgesio sumažinimo . 
6.2.  Psichiškai sergan čių arba neįgalių žmonių socialinės integracijos skatinimas ir 
jų pagrindini ų teisų bei orumo apsauga 
Blogą psichikos sveikat ą arba negali ą turintys žmon ės susilaukia kit ų žmonių dažnai iš 
neteisingo supratimo apie blog ą psichikos sveikat ą kylančios baim ės ir išankstinio 
nusistatymo. G ėdos jausmas sustiprina asmenines kan čias ir socialin ę atskirtį – tai gali 
trukdyti įsigyti gyvenam ąjį plotą ir rasti darb ą. Žmonės, manydami, kad prieš juos gali b ūti 
nusiteikta, net gali bijoti kreiptis pagalbos. EB Sutarties 13 straipsnyje nustatomas teisinis pagrindas, leidžiantis k ovoti su diskriminacija d ėl negalios inter alia . Taip pat reikia pakeisti 
visuomen ės, socialini ų partnerių, valstybini ų institucij ų ir vyriausybi ų požiūrį: gerinant 
visuomen ės supratim ą apie blog ą psichikos sveikat ą ir gydymo galimybes bei skatinant 
psichiškai sergan čių ir neįgalių žmonių integracij ą į darbinį gyvenim ą, galima pasiekti, kad 
visuomen ė geriau priimt ų ir suprast ų tokius žmones. 
Įprastos tvarkos pakeitimas 
Psichiatrijos ligonini ų panaikinimas ir toki ų paslaugų teikimas ambulatorijose, visuomen ės 
centruose ir bendrosios praktikos ligonin ėse, atsižvelgiant į paciento ir šeimos poreikius, gali 
padėti asmeniui socialiai integruotis. Didel ės psichiatrijos ligonin ės arba prieglaudos gali dar 
labiau padidinti g ėdos jausm ą. Reformuojant psichiatrines paslaugas, daugelyje šali ų yra 
atsisakoma psichikos sveikatos paslaug ų teikimo didel ėse psichiatrijos institucijose (kai 
kuriose valstyb ėse narėse tokios institucijos vis dar sudaro didžiausi ą psichikos sveikatos 
paslaugų infrastrukt ūros dalį) ir pereinama prie bendruomen ėje teikiam ų paslaugų. Tuo pat 
metu reikia pacientus, j ų šeimas bei juos gydan čius darbuotojus mokyti aktyvaus dalyvavimo 
ir galių suteikimo strategij ų
37. 
Iš Komisijos užsakymu atlikto tyrimo „Included in Society“38, paaiškėjo, kad, pakeitus 
psichiatrijos institucijas bendruomen ės pagrindu veikian čiomis alternatyvomis, psichiškai 
neįgaliems žmon ėms būtų apskritai suteiktos geresnio gyvenimo galimyb ės. Naujajame 
tyrime bus analizuojama ir pateikiama informac ija apie tai, kaip dabartiniai finansiniai 
ištekliai gali b ūti geriausiai panaudojami siekiant patenkinti žmoni ų su psichikos negalia 
poreikius, ir bus pateikti įrodymai d ėl psichiatrijos ligonini ų panaikinimo išlaid ų39. 
 
LT 12   LT Kitų tarptautini ų organizacij ų susijusi veikla  
Pasinaudodama PSO Sveikat ą gerinančių ligoninių tinklu,  Psichiatrijos paslaugas remianti 
sveikatos darbo grup ė (Task Force on Health Promoting Psychiatric Services)40 nustatė 
psichikos sveikatos r ėmimo psichiatrijoje geriausios praktikos modelius.  
Europos Taryba  2006 m. prad ės kurti „Europos pagrindin ę priemonę dėl etikos ir žmogaus 
teisių psichikos sveikatos srityje“. 
Kai kurie pacientai paty s siekia psichiatrin ės stacionarin ės priežiūros. Priverstinis  pacientų 
laikymas psichiatrijos institucijose ir  gydymas be sutikimo grubiai pažeidžia j ų teises. Tai 
turėtų būti taikoma tik kaip kraštutin ė priemon ė, jei mažiau ribojan čios alternatyvos yra 
neveiksmingos. 
Iš projekto „Psichiškai sergan čių pacientų privalomas laikymas ir gydymas be j ų sutikimo: 
įstatymai ir praktika ES valstyb ėse narėse“41 paaiškėjo, kad ES šali ų įstatymai yra labai 
skirtingi. Galiojan čią praktiką formavo kult ūrinės tradicijos ir poži ūriai bei psichikos 
sveikatos prieži ūros sistem ų struktūra ir kokyb ė. Privalomas laikymas yra populiarus ne 
visose valstyb ėse narėse. 
Su psichikos sveikata ir asmen ų orumu susij ę sunkumai gali taip pa t reikštis kitose 
gyvenamosiose aplinkose, pvz. seneli ų namuose, vaik ų namuose arba kal ėjimuose. 
Galimos iniciatyvos Bendrijos lygmeniu: 
– Atsižvelgiant į konsultacij ų metu pateiktus pasi ūlymus, būtų galima nustatyti geriausi ą 
socialinės integracijos skatinimo ir žmoni ų su bloga psichikos sveikata ir negalia teisi ų 
apsaugos praktik ą.  
– Blogą psichikos sveikat ą arba psichikos negali ą turintys žmon ės bei psichiatrijos institucij ų 
pacientai gal ėtų tapti 2007 m. sausio 1 d. prad ėsiančios veikti ES Pagrindini ų teisių 
agentūros42 veiklos subjektais. 
6.3. Informacijos ir žini ų apie psichikos sveikat ą ES gerinimas 
Galiojančios sveikatos monitoringo sistemos ne garantuoja geros psichikos sveikatos 
priežiūros. Siekiant surinkti palyginamus duome nis iš visos ES, reikia daug pastang ų 
galiojantiems nacionaliniams  ir tarptautiniams gyventoj ų psichikos sveikatos ir psichikos 
negalios rodikliams suderinti. Reikia daugiau duomen ų apie psichikos sveikatos socialinius, 
demografinius ir ekonominius determinantus, apie r ėmimo ir prevencines infrastrukt ūras, 
veiklą ir išteklius. 
Reikėtų nustatyti, kaip turi mos Bendrijos priemon ės, pvz. Septintoji mokslini ų tyrimų 
pagrindų programa43, galėtų būti panaudotos kuriant tyrim ų pajėgumus ir remiant psichikos 
sveikatos ES tyrimus. Geresn ės žinios apie psichikos sveikatos svarb ą ir blogos psichikos 
sveikatos įtaką sveikatai apskritai, gyve nimo kokybei, ekonominei ir  socialinei gerovei, 
socialiniai integracijai ir pagrindin ėms teisėms bei psichikos sveikatos paslaugoms (pvz. 
nešališkumui, prieinamumui) leist ų pagerinti dabartin ę tvarką. 
 
LT 13   LT Galimos iniciatyvos Bendrijos lygmeniu: 
Galėtų būti sukurta politiką ir tyrimus jungianti s ąsaja, kuri apjungt ų Bendriją ir 
nacionalines institucijas, akademines institucijas ir suinteresuot ąsias šalis. Jos vaidmuo b ūtų 
teikti patarimus apie atitinkamus psichikos sveikatos rodiklius ES, psichikos sveikatos 
monitoring ą irapie tiriamosios veiklos ES lygmeniu prioritetus. 
7. ES  PSICHIKOS SVEIKATOS STRATEGIJOS K ŪRIMO KONSULTACINIS PROCESAS  
Dėl to, kad psichikos sveika tos svarba yra visaapimanti, reikia, remiantis pla čiu ir visas šalis 
įtraukiančiu konsultaciniu projek tu, sukurti ES psichikos  sveikatos strategij ą.  
Numatoma tokia veikla: 
7.1. Dialogo d ėl psichikos sveikatos su valstyb ėmis narėmis prad ėjimas 
Šiame forume valstyb ės narės galės keistis informacija ir bendradarbiauti. Vienas iš tiksl ų – 
nustatyti psichikos sveikatos veiksm ų plano prioritetus ir elementus, kurie leist ų nustatyti 
pagrindinius veiksmus sveikatos ir kitose pol itikose, kartu numatant  uždavinius, siektinus 
rezultatus, veiksm ų grafiką ir įgyvendinimo monitoringo mechanizm ą. Pavyzdžiu gal ėtų tapti 
PSO Psichikos sveikatos veiksm ų planas Europai kartu su veiksm ų planu „Psichikos sveikatos 
rėmimas ir psichikos sutrikim ų prevencija: Politika Europai“ , kuris buvo sukurtas pagal ES 
Visuomen ės sveikatos program ą44. Dialogo metu taip pat tur ėtų būti apsvarstytas dviej ų 
siūlomų Tarybos rekomendacij ų: a) dėl psichikos sveikatos r ėmimo; ir b) d ėl depresijos ir 
suicidinio elgesio mažinimo, poreikis. 
7.2. ES psichikos sveikatos programos formavimas 
ES psichikos sveikatos programa tur ėtų remti visus sektorius apimant į bendradarbiavim ą ir 
susitarimą psichikos sveikatos klausimais įtraukiant įvairius veik ėjus, konkre čiai: politik ą 
formuojan čius asmenis, ekspertus ir suintersuotasias šalis iš sveikatos ir kit ų sektorių bei 
pilietinės visuomen ės atstovus. Programoje tur ėtų būti analizuojami pagrindiniai psichikos 
sveikatos aspektai, nustatyta įrodymais pagr įsta praktika, sukurtos veiksm ų rekomendacijos 
(ir Bendrijos lygmeniu) ir nusta toma geriausia praktika blog ą psichikos sveikat ą ir psichikos 
negalią turinčių žmonių socialinei integracijai remti, kad b ūtų galima apsaugoti j ų pagrindines 
teises ir orum ą, – visa tai galima aptarti dialogo su valstyb ėmis narėmis metu. 
7.3. Psichikos sveikatos politikos ir tyrim ų sąsajų kūrimas 
Trečiąją grupę sudarytų suinteresuotosios šalys, kurios skatint ų dialogą rodiklių sistemos 
kūrimo klausimais, t. y. d ėl informacijos apie psichikos sveikat ą ir jos rodiklius, d ėl poveikio 
vertinimo ir įrodymais pagr įstos praktikos. Ji tirt ų efektyviausius b ūdus mokslini ų tyrimų 
prioritetams nustatyti ir užtikrint ų geresnes s ąsajas tarp duomen ų sistemų, tyrimų metu gaut ų 
žinių ir politikos k ūrimo. Jos rekomendacijos gal ėtų būti įtrauktos į veiksmų planą. 
 
LT 14   LT 8. K ITI ETAPAI  
Plačiai pritariama tam, kad politik ą kuriantys asmenys tur ėtų labiau pripažinti, o visuomen ė 
geriau suvokti psichikos sveikatos reikšm ę žmogui, visuomenei ir ekonomikai. Svarbi ų 
iniciatyvų imtasi valstybi ų narių, ES ir PSO lygmenimis. 
Komisija kvie čia visus suinteresuotus pilie čius, šalis, organizacijas ir Europos S ąjungos 
institucijas prisid ėti prie galimos ES strategijos ir Psichikos sveikatos veiksm ų planą kūrimo 
pateikiant komentarus d ėl šios žaliosios knygos. 
Komisiją ypač domina j ūsų požiūris šiais klausimais: 
(1) Ar svarbi yra gyventoj ų psichikos sveikata si ekiant ES strategini ų politikos tiksl ų, kaip 
tai nurodyta 1 skirsnyje? 
(2) Ar išsami ES psichikos sveikatos strategija sukurs prid ėtinę vertę dabartiniams ir 
numatomiems veiksmams ir, ar 5 skirsnyje yra si ūlomi tinkami prioritetai? 
(3) Ar 6 ir 7 skirsniuose si ūlomos iniciatyvos yra tinkamos, remiant valstybi ų narių 
koordinavim ą, skatinant psichikos sveikatos integravim ą į sveikatos ir kitas politikas 
bei į suinteresuot ųjų šalių veiksmus ir siekiant geresni ų mokslini ų tyrimų ir politikos 
ryšio psichikos svei katos klausimais? 
Straipsniai d ėl šio konsultacinio proceso tur ėtų būti siunčiami Komisijai iki 2006 m. geguž ės 
31 d. e. pašto adresu „mental-health@cec.eu.int“ arba paprastu paštu šiuo adresu: 
European Commission Directorate General Health and Consumer Protection  
Unit C/2 “Health Information” L-2920 Luxembourg Ši žalioji knyga ir gauti straipsniai bus skelbiami Komisijos tinklapyje 
45 , išskyrus atvejus, 
kai bus aiškiai paprašyta j ų neskelbti. 2006 m. pabaigoje Ko misija planuoja pateikti gaut ų 
atsakymų ir, prireikus, savo pasi ūlymų ir (arba) iniciatyv ų dėl ES psichikos sveikatos 
strategijos analiz ę. 
 
LT 15   LT ANNEX 1  
The functional model of mental health  
antecedent
soutcomes
present social contextprecipitating
factors
ME NTAL  HE AL TH
Individual resources
PRESEN T  SO CIAL 
CONTEX T
e.g. social support•PRECIPITATIN G
e.g. life events •PREDISPOSIN G 
FACTORS
- genetic factors
- fa ctors  rela ted to 
pregnancy and birth
-e a r l y  c h i l d h o o d
experiences
- family environment- social circumstances
- physical environment
-e d u c a t i o n
-e m p l o y m e n t-w o r k  c o n d i t i o n s-h o u s i n gOUTCOME S
-l e v e l  o f  w e l l b e i n g
- physical health
-s y m p t o m s
- knowledge & 
skills
-q u a l i t y  o f  
relationships
- sexual sat isfact ion
- use of ser vices- productivity-p u b l i c  s a f e t ysociety & culture
society & cultureantecedent
soutcomes
present social contextprecipitating
factors
ME NTAL  HE AL TH
Individual resources
PRESEN T  SO CIAL 
CONTEX T
e.g. social support•PRECIPITATIN G
e.g. life events •PREDISPOSIN G 
FACTORS
- genetic factors
- fa ctors  rela ted to 
pregnancy and birth
-e a r l y  c h i l d h o o d
experiences
- family environment- social circumstances
- physical environment
-e d u c a t i o n
-e m p l o y m e n t-w o r k  c o n d i t i o n s-h o u s i n gOUTCOME S
-l e v e l  o f  w e l l b e i n g
- physical health
-s y m p t o m s
- knowledge & 
skills
-q u a l i t y  o f  
relationships
- sexual sat isfact ion
- use of ser vices- productivity-p u b l i c  s a f e t ysociety & culture
society & culture
 
Source:  
Lahtinen, E., Lehtinen, V., Riikonen, E., Ahonen, J. (eds.): Framework for promoting mental 
health in Europe, Hamina 1999 
 
LT 16   LT ANNEX 2  
Estimated number of subjects in the genera l EU population (age 18–65) affected by 
mental disorders within past 12 months46 
Diagnosis (DSM-IV) 12-m onth estimate (%) 12-m onth estimate (million) 
Alcohol dependence 2.4 7.2 
Illicit substance dependence 0.7 2.0 
Psychotic disorders 1.2 3.7 
Major depression 6.1 18.4 
Bipolar disorder 0.8 2.4 
Panic disorder 1.8 5.3 
Agoraphobia 1.3 4.0 
Social phobia 2.2 6.7 
Generalised Anxiety Disorder 
(GAD) 2.0 5.9 
Specific phobias 6.1 18.5 
Obsessive-compulsive Disorder 
(OCD) 0.9 2.7 
Somatoform disorders 6.3 18.9 
Eating disorders 0.4 1.2 
Any mental disorder 27.4 82.7 
Source: 
Hans-Ulrich Wittchen, Frank Jacobi (2005). Size and burden of mental di sorders in Europe: a 
critical review and appraisal of 27 studies . European Neurospsychopharmacology, Volume 
15, Number 4, pp. 357-376. 12-months values r ounded by Commission. Percentage values 
based on Commission’s own calculations. 
 
LT 17   LT ANNEX 3  
Standardised death rate for suicide p er 100.000 people across EU Member States in 
200247 
44
27.32625.424.5
19.919.518.41716.8
14.713.71312.712.211.711.510.510.19.1
7.1 6.8 6.86
3.6
05101520253035404550

 
LT 18   LT ANNEX 4  
Long term economic costs of mental health  problems. Costs converted to Euros and 
2002 prices used  
Financial costs of social exclusion: long term 
follow up of children without and with conduct 
problems or disorders
020000400006000080000100000120000140000
No
problemsConduct
ProblemsConduct
DisorderEurosCrime
Lost employment
Relationships
Foster and residential
care
Health
Education
 
Source: 
Scott, S.; Knapp, M.; Henderson, J.; Maughan, B.: Fi nancial cost of social exclusion. Follow-
up study of anti-social children into adu lthood, British Medical Journal (BMJ), 323, 191-196. 
Costs converted into Euro-values by David Mc Daid, Mental Health Economics European 
Network.  
 
LT 19   LT ANNEX 5  
Summary of selected EC events relatin g to mental health between 1999 and 2005  
Year Title of the event Level Council 
resolutions/conclusions 
04/1999 Balancing Mental Health 
Promotion and Mental Health Care Joint EU/WHO 
Meeting  
10/1999 European Conference on 
Promotion of Mental Health and 
Social Inclusion EU Presidency Council resolution on the 
promotion of mental 
health 
03/2000 Health Determinants in the EU EU Presidency Council resolution on 
action on health determinants 
06/2000 Violence and Promotion of 
Mental Health of Children and Young People EU Presidency  
09/2000 Prevention of Youth Suicide EU Presidency  
01/2001 Young People and Alcohol WHO Ministerial 
conference/EU Presidency Council conclusions on a 
Community strategy to reduce alcohol-related harm 
09/2001 Future Mental Health Challenges 
in Europe: Impact of Other Policies on Mental Health Joint EU/WHO 
Meeting  
10/2001 Coping with Stress and 
Depression-Related Problems in Europe Joint EU 
Presidency and WHO Council conclusions on 
combating stress and depression-related problems 
12/2002 Future Mental Health Challenges 
in Europe: Strengthening Co-operation between EU and WHO Joint EU/WHO 
seminar  
03/2003 Mental Illness and Stigma in 
Europe: Facing up to the Challenges of Social Inclusion and Equity Joint EU 
Presidency, WHO and Council of Europe Council conclusions on 
combating stigma and discrimination in relation to mental health 
 
LT 20   LT 10/2003 Mental Health in Europe: New 
Challenges, New Opportunities EC-funded 
conference/co-sponsored by WHO  
09/2004 The Mental Health of Children 
and Adolescents Jointly organised 
by Commission/WHO/Luxembourg  
01/2005 WHO Europe Ministerial 
Conference on Mental Health Commission as a 
coorganiser  
 
 
LT 21   LT ANNEX 6  
Mental Health Expenditure in European Econom ic Area countries (% of total health 
expenditure)  
0246810121416
LuxembourgUK
Sweden
GermanyMalta
Netherlands
HungaryDenmark
Lithuania
Cyprus
Ireland
IcelandBelgium
Spain
Latvia
FrancePortugal
CzechSlovakia
 
Source: 
Mental Health Economics European Network (2004) 
 
LT 22   LT ANNEX 7  
Social, environmental and economic determinants of mental health  
Risk factors Protective factors 
Access to drugs and alcohol  Empowerment  
Displacement  Ethnic minorities integration  
Isolation and alienation  Positive interpersonal interactions  
Lack of education, transport, housing  Social participation  
Neighbourhood disorganisation  Social responsibility and tolerance  
Peer rejection  Social services  
Poor social circumstances  Social support and community networks  
Poor nutrition   
Poverty   
Racial injustice and discrimination  
Social disadvantage  
Urbanisation  
Violence and delinquency  
War  
Work stress  
Unemployment  
Source: 
WHO: Prevention of Mental Disorders. Effec tive Interventions and Policy Options, Summary 
Report, Geneva 2004, p.21 
 
LT 23   LT NUORODOS  
                                                 
1 Komunikatas „Strateginiai tikslai 2005–2009 m.“ Europa 2010: Partneryst ė Europos atsinaujinimo vardan. 
Gerovė, solidarumas ir saugumas“, KOM(2005)12 2005 1 26. 
2 PSO: „Psichikos sveikatos skatinimo stiprinimas“ (angl. „Strengthening mental health promotion“), Ženeva, 
2001 m. (Informacinis lapas Nr. 220). 
3 Wittchen HU, Jacobi F. „Psichini ų sutrikim ų Europoje mastas ir našta: 27 tyrim ų kritinė peržiūra ir 
įvertinimas“.  Europos neuropsichofarmakologija, 15 tomas (2005 m.), Nr.: 4, p. 357–376. Procentin ės vertės 
pagrįstos Komisijos skai čiavimais. 
4 PPO 2001 m. Ataskaita apie sveikat ą pasaulyje, p. 11.. http://www.who.int/whr/2001 
5 PSO skai čiai 2002 m.: mirtys keliuose – 50700, nužudymai – 5350, ŽIV/AIDS – 5000. Skai čiuojant remtasi 
Eurostato statistika ir PSO „Health For All“ duomen ų baze apie mirtingum ą. 
6 TDO skai čiavimai. http://agency.osha.eu.int/pub lications/newsletter/8/en/index_23.htm 
7 Kaip patvirtino Europos psichin ės sveikatos ekonomikos tinklas (angl. „Mental Health Economics European 
Network“), projektas buvo finansuojamas kartu su Bendrijos sveikatos r ėmimo programa (1997–2002 m.), j į 
įgyvendino „Mental Health Europe-Santé Mentale Europe“ (2001–2003 m.), http://www.mentalhealth-
econ.org. 
8 Scott S, Knapp M, Henderson J., Maughan B: „Socialin ės atskirties finansin ės išlaidos: t ęstinis antisociali ų 
vaikų, o vėliau – suaugusi ųjų tyrimas“, British Medical Journal , 323 (2001), 191–196 p. 
9 Konferencijoje buvo priimta Psichikos sveikatos Europai deklaracija ir Psichikos sveikatos veiksm ų planas 
Europai – abu PSO Europos regionui. http://www.euro.who.int/mentalhealth2005 
10 Tik 26 % psichini ų sutrikim ų turinčių suaugusi ų europiečių kreipiasi į oficialiai veikian čias sveikatos 
priežiūros tarnybas (Alonso, J., Angermeyer, M., Berner t, S.et al. (2004 m.). „Naudojimasis psichikos 
sveikatos prieži ūros paslaugomis Europoje: Europos tyrimo d ėl psichinių sutrikimų epidemiologijos projekto 
(ESEMeD) rezultatai“ Acta Psychiatr Scand ; 109 (420 priedas): 47–54. 
11 EB Sutarties 152 straipsnis: http://europa.eu .int/eur-lex/en/treaties/selected/livre235.html 
12 Apžvalga pateikta leidinyje „Action for Mental Hea lth“. Veikla bendrai finansuojama su Europos bendrijos 
visuomen ės sveikatos programomis 1997–2004 m.,  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/mental_health_en.htm. Vis ų tokių užbaigtų ir 
vykdomų projektų sąrašą rasite: http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/project_en.htm 
13 Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1786/2002/EB 2002 m. rugs ėjo 23 d., patvirtinantis Bendrijos 
veiksmų visuomen ės sveikatos srityje program ą (2003–2008 m.) Oficialusis leidinys  L 271, 2002 10 9. 
14 Tarybos direktyva 2000/78/EB, priimta 2000 m. lapkri čio 27 d., nustatanti vienodo poži ūrio užimtumo ir 
profesinėje srityje bendruosius pagrindus, Oficialusis Leidinys  L 303 2000 12 2, p.16–22. 
15 Mokslini ų tyrimų ir technologij ų plėtros bei demonstravimo 5-oji bendroji programa (1998–2002 m.), 1998 
12 22 Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 182/1999/EB, Oficialusis leidinys  L 26/1 1999 2 1, 
Mokslinių tyrimų ir technologij ų plėtros bei demonstravimo 6-oji bendroji programa (2002–2006 m.), 2002 6 
27 Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1513/2002/EB, Oficialusis leidinys  L232/1 2002 8 29. 
Oficialusis leidinys  L294/1 2002 10 29. 
16 Psichikos sveikatos negalia: europinis įvertinimas 2000 m., MHEDEA–2000, MTTP projektas QLG5-1999-
01042, http://dbs.cordis.lu/fep-cgi/srchidadb?ACTION=D&SESSION=41092005-9-
8&DOC=18&TBL=EN_PROJ&RCN=EP_DUR:36&CALLER=PROJ_LIFE 
17 Projekt ų sveikatos srityje pagal Tyrim ų pagrindų programų Informacin ės visuomen ės technologij ų programą 
sąrašą rasite http://www.cordis.lu/ist/ka1 /health/projectbooklet/others.htm. Su psichikos sveikata susij ę 
projektai yra šie: MULTIPLE, ALDICT, ACTION, TASK, ASTRID, MEDIATE ir VEPSY UPDATED.  
18 http://europa.eu.int/comm/justice_home/fu nding/daphne/funding_daphne_en.htm 
19 Eurostatas. 2002 m. skai čiai (Graikija: naujausi turimi skai čiai), kaip nurodyta 2 priede. 
20 Su Bendrijos sveikatos monitoringo programa (1998–2002 m.) bendrai finansuojamas projektas, kur į 
įgyvendino Mutelle Générale de l’Education Nationale , Paryžius (2001–2004 m.). Projekte apžvelgtos 
senosios 15 ES valstybi ų narių, Norvegija ir Islandija  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/monitoring/fp_monitoring_2001_frep_06_en.pdf Atitinkamas duomen ų ir informacijos iš nauj ųjų valstybi ų narių rinkimo projektas yra šiuo metu 
įgyvendinamas kaip projekto „Informacija apie psichin ę sveikatą ir jos determinantai Europos lygmeniu“, 
 
LT 24   LT                                                                                                                                                               
bendrai finansuojamo su Bendrijos Visuomen ės sveikatos programa (2003–2008 m.), dalis. Projekt ą 
įgyvendina STAKES , Suomija, http://www.stakes.fi/mentalhealth/mindful.html . 
21 Sudarytas pagal Bendrijos visuomen ės sveikatos programos projekt ą (2003–2008 m.): Generalitat de 
Catalunya, European Platform for Mental Health Promotion and Mental Disorder Prevention: indicators, 
interventions and strategies.  Http://www.impha.net 
22 1999 m. lapkri čio 18 d. Tarybos sprendimas d ėl psichikos sveikatos skatinimo.  Oficialusis leidinys C 086, 
2000 3 24, p. 0001– 0002, 2001 m. birželio 15 d. Tarybos rekomendacija d ėl jaunimo alkoholio vartojimo. 
Oficialusis leidinys L161, 2001 6 16 , p. 0038– 0041  
 2001 m. birželio 5 d. Tarybos išvados d ėl Bendrijos strategijos siekiant sumažinti su alkoholiu susijusi ą žalą. 
Oficialusis leidinys C 175, 2001 6 20, p. 0001–0022. 
 2001 m. lapkri čio 15 d. Tarybos išvados d ėl kovos su problemomis d ėl streso ir depresijos. Oficialusis 
leidinys C 006, 2002 1 9, p. 0001–0022. 
 2003 m. birželio 2 d. Tarybos išvados d ėl smerkimo ir disk riminacijos susijusi ų su psichikos susirgimais. 
Oficialusis leidinys C 141 2003 6 17, p. 0001–0002.  
 2005 m. birželio 3 d. Tarybos išvados d ėl Bendrijos veiksm ų psichikos sveikatos srityje, 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/mental/docs/ev_20050602_en.pdf 
23 Bendrai finansuojamas projektas pagal Bendrijos sveikatos r ėmimo program ą (1997–2002 m.): Socialini ų 
mokslų akademinis centras, Un iversity of Nijmegen: „Psichikos sveikatos r ėmimo intervencij ų integravimas į 
šalių politikas, praktik ą ir sveikatos prieži ūros sistem ą (2002–2005 m.), www.imhpa.net 
24 Dokumentus galite atsisi ųsti iš:  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2002/promotion/fp_promotion_2002_frep_16_en.pdf ir 
http://www.imhpa.net  
25  Daugiau informacijos rasite PSO: Psichikos sveikatos r ėmimas, koncepcijos, randami įrodymai, praktika. 
Apžvalgin ė ataskaita, Ženeva, 2004 m.; PSO: Psichini ų sutrikim ų prevencija. Efektyvios intervencijos ir 
politikos galimyb ės. Apžvalgin ė ataskaita, Ženeva, 2004 m. http://www.who.int/mental/evidence/en  
26 Su Bendrijos sveikatos r ėmimo programa bendrai finansuojami projektai: Mental Health Europe-Santé 
Mentale Europe, Paaugli ų ir jaunimo psichikos sveikatos r ėmimas (2000–2001 m.), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2000/promotion/promotion_project_2000_full_en.htm#14; 
Mental Health Europe-Santé Mentale Europe, Vaik ų iki 6 m. psichikos sveikatos r ėmimas (1997–1999 m.), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/1998/promotion/promotion_project_1998_full_en.htm#17.  
27  Merllie, D. & Paoli, P. (2001) Ten years of working conditions in the European Union . Dublinas: Europos 
gyvenimo ir darbo s ąlygų gerinimo fondas 
28 Kartu su Bendrijos sveikatos r ėmimo programa finansuojami projektai: Belgische Interuniversitair Centrum: 
„Su stresu ir depresija susijusi ų problem ų sprendimas Europoje“ (200101502003), 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/promotion/promotion_project_2001_full_en.htm#7;  „Psichikos sveikatos r ėmimas ir prevencin ės strategijos kovojant su nerimu, depresija ir d ėl streso kylan čiais 
sutrikimais Europoje“ (2001–2003 m.),  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2001/promotion/promotion_project_2001_full_en.htm#2   
29 žr. 21 išnaš ą. 
30 Kartu su Bendrijos sveikatos r ėmimo programa finansuojamas projektas: Universidad de Deusto, sociologijos 
fakultetas: „Nedarbas ir psichikos sveikata“,  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/1999/promotion/promotion_project_1999_full_en.htm#6   
31 1999 11 18 Taryba rezoliucijoje (plg. 22 išnaš ą) dėl psichikos sveikatos r ėmimo kvie čia Komisij ą apsvarstyti, 
pasikonsultavus su valstyb ėmis narėmis, poreik į pateikti pasi ūlymą dėl Tarybos rekomendacijos d ėl psichikos 
sveikatos r ėmimo.  
32 Ekspert ų ataskaita „Veiksmai kovojant su depresija. Psichikos ir bendros savijautos gerinimas kovojant su 
depresijos sukeltomis neigiamomis sveikatos, socialin ėmis ir ekonomin ėmis pasekm ėmis“, Komisija, 2004 m. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_determin ants/life_style/mental/depression_en.htm 
33 http://europa.eu.int/comm/health/ph_determinants/life_style/drug/documents/drug_strategy0512_en.pdf  
34 Oficialusis leidinys  C 168 2005 7 8, p. 1–18.  
35 http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2003/l_197/l_19720010721en00300037.pdf  
36 Pagal Bendrijos visuomen ės sveikatos program ą 2003–2008 m. bendrai finansuojamas projektas, kur į 
įgyvendina Ludwig Maximilians-University Munich (2004–2005), http://www.eaad.net   
 
LT 25   LT                                                                                                                                                               
37 Berger, H (1999). Health Promotion - A Change in the Paradigms of Psychiatry . leidinyje Berger, H., K. 
Krajic, R. Paul (Hrsg.): Health Promoting Hospitals in Prac tice: Developing Projects and Networks  Conrad, 
Gamburg  
38 Europos socialinio fondo remiamas projektas „Europos įtraukimas – dalyvavimas visuomen ėje“ (2003–2004 
m.), http://europa.eu.int/comm/employment_social/index/socinc_en.pdf   
39 „Lyginamoji išlaid ų analizė: Bendruomen ėje teikiamos paslaugos – alternatyva institucijoms, konkurso nr. 
VT/2005/021, Oficialusis leidinys  2005 m. birželio 22 d. Nr. 2005/S 119–117014.  
40 http://www.hpps.net   
41 Kartu su Bendrijos sveikatos monitoringo programa (1997–2002 m.) finansuojamas projektas, kur į 
įgyvendina Psichikos sveikatos centrinis institutas Manheime (2000–2002)  
http://europa.eu.int/comm/health/ph_projects/2000/promotion/promotion_project_2000_full_en.htm#8  
42 2005 m. birželio 30 d. KOM (2005) 280.  
43 Pasi ūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo d ėl Europos bendrijos septintosios mokslini ų 
tyrimų, technologij ų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrind ų programos (2007–2013 m.), KOM(2005)119 
galutinis, 2005 m. balandžio 6 d.  
44 Sukurta pagal projekt ą „Psichikos sveikatos įtraukimas į politikos veiksmus (IMHPA)” www.imhpa.net   
45 http://europa.eu.int/comm/health/p h_determinants/life_style/menta l/green_paper/cons ultation_en.htm  
46 Iš viso gyventoj ų ES šalyse ( įskaitant Islandij ą, Norvegij ą, Šveicarij ą; nuo 18–65 met ų) 301,7 milijon ų. 
47  Šaltinis: Eurostatas. Graikijos duomenys yra naujausi, paskutini ų metų. Atkreipiame j ūsų dėmesį į tai, kad 
dažnai oficialioji statistika registruoja ne visus savižudyb ės atvejus. Tai priklauso nuo daugelio faktori ų, tarp 
jų – kultūrinių ir religini ų.