LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2008 10 30 
COM(2008) 716 galutinis 
  
Rekomendacija 
TARYBOS SPRENDIMAS 
skirti Vengrijai savitarpio pagalb ą 
Pasiūlymas 
TARYBOS SPRENDIMAS 
skirti Vengrijai Bendrijos vidutin ės trukmės finansin ę pagalbą 
(pateikta Komisijos) 
 
EN 2   EN AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. ĮŽANGA  
Nuo 2006 m. vidurio Vengrijos valdžios  institucijos deda daug pastang ų, kad ištaisyt ų 
sukauptą šalies išor ės ir vidaus disbalans ą. Nors per pastaruosius dvejus metus pasiekta 
konkrečių rezultatų, įskaitant gerokai mažesn į valdžios sektoriaus deficit ą ir laipsniškai 
mažėjantį einamosios s ąskaitos deficit ą, nuo 2008 m. spalio pradžios pad ėtis Vengrijos 
finansų rinkose tapo labai įtempta. Tai susij ę su palyginti dideliu fi nansiniu pažeidžiamumu 
dėl didžiulės Vengrijos užsienio skolos  (beveik 100 % BVP), kuri ą pastaruoju metu dar labiau 
paaštrino paskolos užsienio valiuta priva čiajam sektoriui, ir d ėl didžiausio regione valstyb ės 
skolos santykio (maždaug 66 % BVP). Valdžios institucijos skubiai paskelb ė apie išsam ų 
politikos priemoni ų paketą, kuriuo siekiama atkurti investuotoj ų pasitikėjimą ir sumažinti 
įtampą finansų rinkose. Tarp numatyt ų priemoni ų – siūlymas spar čiau mažinti deficit ą tiek 
2008 m., tiek 2009 m. – d ėl to sumaž ėtų vyriausyb ės finansavimo poreikis, ir keletas tikslini ų 
priemonių, kuriomis siekiama panaikinti vyriausyb ės skolos priemoni ų rinkos s ąstingį ir 
padidinti likvidum ą valiutų apsikeitimo sandori ų rinkoje. Vis d ėlto galima numatyti, kad 
2008 m. ir ypa č 2009 m. kapitalo ir finansin ės sąskaitos būklė sparčiai blogės dėl neramum ų 
finansų rinkose, tod ėl šaliai šiuo laikotarpiu reik ės didelės finansin ės paramos – tikriausiai 
maždaug 20 mlrd. EUR iki 2009 m. pabaigos.  
2. MAKROEKONOMIN ĖS TENDENCIJOS IR PROGNOZ ĖS 
2006 m. viduryje prad ėta fiskalinio konsolidavimo program a, kuria buvo siekiama ištaisyti 
didelį biudžeto ir išor ės disbalans ą, susikaupus į ankstesniais metais (2006 m. valdžios 
sektoriaus deficitas buvo 9,3 %, o einamosios s ąskaitos – 7,5 %). Tarp numatyt ų priemoni ų – 
išlaidų įšaldymas, valstyb ės investicij ų mažinimas, mokes čių didinimas ir kain ų subsidijų 
mažinimas. D ėl to gerokai sumaž ėjo valdžios sektoriaus gamybos apimtis, ypa č sveikatos 
apsaugos, švietimo ir administravimo srityse. 2007 m. privatusis sekt orius, jam suteikus 
galimybę naudotis naujais kreditais, tam tikru mastu sugeb ėjo atsispirti nuosmukiui. D ėl 
didelės eksporto pl ėtros (maždaug 16 %) inves ticijos dar šiek tiek padid ėjo, nors gerokai 
išaugus su darbo užmokes čiu susijusioms s ąnaudoms įmonių pelnas sumaž ėjo. Vartojimas 
taip pat šiek tiek padid ėjo (0,7 %), nepaisant to, kad r ealusis darbo užmokestis sumaž ėjo, nes 
staigiai šoktel ėjus naftos ir maisto kainoms kartu padid ėjo reguliuojamos kainos ir prid ėtinės 
vertės mokestis. Apskritai, metinis BVP augimas sul ėtėjo nuo 4,1 % 2006 m. iki 1,1 % 
2007 m., o infliacija padid ėjo dvigubai beveik iki 8 % ir gerokai viršija oficial ų siektiną 
infliacijos rodikl į.  
Laipsniškai maž ėjant fiskalini ų priemoni ų paketo poveikiui, planuota, kad ekonomika tur ėtų 
pradėti atsigauti 2008 m., ir potencialaus augimo  rodiklis (šiek tiek mažesnis nei 3 %) b ūtų 
pasiektas per 2–3 metus. Ta čiau ES ir visame pasaulyje labiau nei tik ėtasi sulėtėjus 
ekonomikos augimui, smarkiai pablog ėjo eksporto – pagrindinio pastar ųjų metų Vengrijos 
ekonomikos augimo variklio – prognoz ės. Dabartiniai finansiniai sunkumai ir susij ęs kreditų 
sąlygų griežtinimas padidino nuosmuk į ir dar labiau pablogino augimo perspektyvas. 
Sugriežtinus kredit ų sąlygas labiausiai nukent ėjo privatus vartojimas ir nam ų ūkių 
investicijos; įmonių investicij ų padėtis geresn ė, tikintis tam tikros paramos iš ES (strukt ūrinių 
ir sanglaudos) fond ų. Taigi numatoma, kad 2008 m. BVP augimas išliks gerokai l ėtesnis nei 
2 %, 2009 m. staigiai sumaž ės, o 2010 m. prad ės iš lėto atsigauti. Atsižvelgiant į didelį 
netikrumą dabartinėmis finans ų rinkos sąlygomis, netgi kyla tam tikras pavojus, kad 2009 m. 
BVP galėtų sumažėti, o po to prad ėtų vangiai ir l ėtai atsigauti.  
 
EN 3   EN 3. VIEŠIEJI FINANSAI  
2007 m. valdžios sektoriaus deficitas sudar ė 5 % BVP, t. y. smarkiai sumaž ėjo, palyginti su 
9,3 % BVP 2006 m. Tai – fiskalinio konsolidavimo programos, kuri ą 2006 m. vasar ą pradėjo 
perrinkta Vyriausyb ė, rezultatas; pagal ši ą program ą kelis kartus didinti mokes čiai, 
sumažintos kain ų subsidijos, įšaldytos išlaidos (ypa č susijusios su viešojo sektoriaus darbo 
užmokesčiu) ir nominaliai sumažintos valstyb ės investicijos. 2008 m. liepos viduryje 
Vyriausyb ė, atsižvelgdama į didesnes nei planuota centrin ės valdžios pirmojo pusme čio 
pajamas, perži ūrėjo ir sumažino savo deficito prognoz ę iki 3,8 % BVP (naujausioje 
atnaujintoje konvergencijos program oje nustatytas ir Tarybos patv irtintas siektinas deficito 
rodiklis – 4 % BVP).  
Vyriausyb ė, reaguodama į neramumus Vengrijos finans ų rinkose, spalio 10 d. paskelb ė 12 
punktų veiksmų planą, skirtą rinkos pasitik ėjimui didinti. Vis ų pirma plane numatyta mažinti 
siektiną biudžeto deficito rodikl į nuo 3,8 % BVP iki 3,4 % BVP 2008 m., nuo 3,2 % BVP iki 
2,9 % BVP 2009 m. ir v ėliau iki 2,6 % BVP. Ambicingesn į 2008 m. 3,4 % BVP deficito 
tikslą planuojama pasiekti pasitelkus toki as priemones: i) mažinant tam tikr ų vyriausyb ės 
programų išlaidas ir planuotas bend ro finansavimo išlaidas d ėl to, kad ES l ėšos panaudojamos 
lėčiau nei planuota (0,15 % BVP); taip  pat ii) prireikus  visam laikui įšaldant nepanaudotus 
biudžeto rezervus (0,3 % BVP). 2009 m. tiksl ą – 0,6 % BVP mažesn į deficitą – numatoma 
pasiekti: i) atšaukiant planuojamus mokes čių pakeitimus, d ėl kurių pagal oficialias prognozes 
2009 m. b ūtų prarasta 0,55 % BVP pajam ų, ir paliekant galioti kompensacines išlaid ų 
priemones, ii) dar 0,6 % BVP mažina nt išlaidas (sumažinus vyriausyb ės program ų ir 
biudžetini ų įstaigų veiklos išlaidas, taip pat atid ėjus tam tikr ų socialini ų pervedim ų 
indeksavim ą) – toks sumažinimas numatytas spalio 18 d. pateiktame persvarstytame biudžeto 
projekte, ir iii) taikant pa pildomas maždaug 1 % BVP vert ės priemones: mažinant trylikt ąsias 
pensijas ir tryliktuosius atlyginimus valstyb ės įstaigų tarnautojams, taip pat įšaldant viešojo 
sektoriaus darbo užmokes čius.  
Vyriausyb ės 12 punkt ų veiksmų plane taip pat numatyta atgaivinti fiskalinio valdymo 
reformos proces ą. Persvarstytas teis ės aktas Parlamentui pateiktas spalio 17 d. Jame įtraukta 
opozicijos partij ų svarbių alternatyvi ų pasiūlymų element ų (pvz., nustatyti daugiametes 
viršutines centrin ės valdžios subsektoriaus išlaid ų ribas ir prie Valstyb ės biudžeto tarnybos 
(angl. Legislative Budget Office ) įsteigti Fiskalin ę tarybą (angl. Fiscal Council ). 
Persvarstytame plane nurodyta,  kad metinis biudžetas b ūtų integruotas į 3 metų sistemą, 
nustatant laikotarpio vidurio kiekybiniu s tikslus. Numatoma, kad naujasis teis ės akto 
pasiūlymas turi b ūti priimtas paprast ąja balsų dauguma.  
4. FINANSŲ RINKOS  
Beveik per visus 2008 metus s ąlygos Vengrijos finans ų rinkose kito maždaug taip pat, kaip ir 
kitų regiono valstybi ų rinkose (nors b ūta ir didesni ų svyravim ų1), tačiau nuo spalio pradžios 
įtampa rinkose labai padid ėjo dėl staigaus s ąstingio pirmin ėje vyriausyb ės obligacij ų rinkoje, 
staigaus nuosmukio akcij ų biržoje ir didžiulio valiutos nuvert ėjimo, dėl kurių labai padid ėjo 
vyriausyb ės obligacij ų pelningumo skirtumai ir kredito įsipareigojim ų nevykdymo 
apsikeitimo sandori ų skirtumai. Atrodo, kad tai susij ę su likvidumo tr ūkumu finans ų 
sistemoje, ypa č užsienio valiutos likvidumo, o tai kainuoja vis daugiau d ėl to, kad suvokiama 
su kita sandorio šalimi susijusi ri zika padidino ir sustiprino nenor ą rizikuoti Vidurio ir Ryt ų 
Europos šali ų atžvilgiu.  
                                                 
1 Pavyzdžiui, iš esm ės dėl nacionalini ų pensijų fondų portfelių restruktūrizavimo 2008 m. pavasar į kilo 
laikinų sunkumų vyriausyb ės obligacij ų rinkoje. 
 
EN 4   EN Reaguodamos į krizę rinkoje spalio pradžioje, valdžios institucijos paskelb ė keletą priemoni ų, 
kuriomis tiesiogiai siekiama mažinti finans inius sunkumus. Be to, kad buvo sugriežtinti 
biudžeto planai, ir d ėl to sumaž ėja grynojo finansavimo porei kiai, numatytos tokios 
priemonės: 1) ne tokios griežtos pensij ų fondų investavimo taisykl ės; 2) spalio 13 d. 
Vengrijos nacionalinio banko (MNB) įdiegta nauja valiut ų apsikeitimo sandori ų priemonė, 
kuria siekiama parinkti valiut ų apsikeitimo sandori ų pirkėjus ir pardav ėjus, kad b ūtų įveikta 
su kita sandorio šalimi susijusi rizika, 3) nauja rezervin ė priemonė bankams, si ūloma nuo 
spalio 16 d., pagal kuri ą MNB gali vis ą parą teikti bankams eur ų ir forint ų apsikeitimo 
sandorių paslaugas. Ši nauja priemon ė grindžiama susitarimu d ėl atpirkimo sandori ų su 
Europos centriniu banku (ECB), pagal kur į ECB suteikia MNB galimyb ę pasiskolinti iki 5 
mlrd. EUR; 4) spalio 16 d. MNB taip pat paskelb ė apie priemones, skirtas šalies obligacij ų 
rinkai paremti pagal susitarim ą su pagrindiniais makleriais; 5) spalio 22 d. MNB 300 bazini ų 
punktų padidino savo pal ūkanų normą, kad sustabdyt ų nacionalin ės valiutos žlugim ą (iki to 
laiko nuo spalio pradžios Vengrijos forintas euro atžvilgiu nuvert ėjo 14 %). 
Be to, spalio 13 d. Vengrijos Parlamentas ind ėlių draudimo sum ą padidino nuo 6 mln. HUF 
iki 13 mln. HUF. Apskai čiuota, kad taikant ši ą naują ribą bus apdrausta maždaug 90 % 
reikalavimus atitinkan čių indėlių. Kartu su šia teisine priemone prisiimtas politinis 
įsipareigojimas prireiku s apdrausti visus ind ėlius. Be to, Vengrijos valdžios institucijos ėmė 
aktyviau bendradarbiauti su šalie s Finansinio stabilumo komitetu ( įsteigtu 2004 m.) ir 
sustiprino tarpvalstybinius prieži ūros institucij ų ryšius.  
5. MOKĖJIMO BALANSAS IR IŠORINIO FINANSAVIMO POREIKIAI  
Grynasis eksporto augimas, kur į paskatino spartus ekonomikos augimas visame pasaulyje, 
pastaraisiais metais buvo pagrindinis BVP augimo variklis  ir daug prisid ėjo laipsniškai 
mažinant einamosios s ąskaitos deficito ir BVP santyk į, kuris sumaž ėjo nuo 7,5 % 2006 m. iki 
6,4 % 2007 m. Kitas pagrindinis veiks nys 2007 m. – gerokai mažesnis vyriausyb ės 
finansavimo poreikis. Kapitalo s ąskaitoje užregistruotas did ėjantis perviršis (2007 m. pasiek ęs 
1,1 % BVP), kur į iš dalies galima paaiškinti tuo, kad panaudojama vis daugiau ES l ėšų, todėl 
grynuosius išor ės įsipareigojimus pavyko stabilizuoti, nor s jie išlieka dideli (97 % BVP). Tuo 
pat metu skolos tipo priemon ės sudarė didesnę išorės deficito dal į. Tai rodo, inter alia , nuolat 
didelį tiesiogini ų užsienio investicij ų ir gyventoj ų investicij ų portfelio sraut ą į užsienį – 
ilgainiui tai tur ėtų turėti teigiamos įtakos einamosios s ąskaitos pajam ų balansui. 2008 m. 
pirmoje pus ėje skolos nesukurian čio finansavimo dalis šiek tiek padid ėjo (iki maždaug 
trečdalio), o trumpalaik ės skolos (kurios terminas – mažiau nei 1 metai) dalis, palyginti su 
bendrąja skola, padid ėjo iki maždaug 23 % BVP lygio iš esm ės dėl didėjančių finansų 
sektoriaus išor ės įsipareigojim ų, kurie dabar sudaro 35 % BVP (vyriausyb ės dalis, palyginti 
su visa užsienio skola, yra 30 %). 
Numatoma, kad šiais ir ypa č kitais metais einamosios s ąskaitos deficitas tur ėtų ir toliau 
mažėti, atsižvelgiant į forinto nuvert ėjimą pastaruoju metu ir gerokai mažesn į importo augim ą 
2009 m. Kapitalo s ąskaitos būklė taip pat tur ėtų gerėti, nes panaudojama vis daugiau jau 
paskirtų ES lėšų. Kita vertus, remiantis naujausiais poky čiais, ypač nuo spalio pradžios, 
galima tik ėtis, kad grynasis investicij ų portfelio srautas į užsienį (įskaitant išvestines 
finansines priemones) paspart ės, ypač atsižvelgiant į tai, kad vyriausyb ės ir bank ų išorės 
skolinimasis smarkiai maž ėja, ir dėl to kapitalo ir finansin ės sąskaitų būklė gali gerokai 
pablogėti 2008 ir ypa č 2009 m. Šiomis aplinkyb ėmis, siekiant sureguliuoti mok ėjimų balansą, 
o tarptautines vali utos atsargas pa didinti iki rizik ą ribojančio lygio, TVF ir Komisija mano, 
kad trumpuoju ir vidutin ės trukmės laikotarpiu Vengrijai reik ės didelės finansin ės pagalbos – 
maždaug 20 mlrd. EUR iki 2009 m. pabaigos. 
 
EN 5   EN Atsižvelgdama į pirmiau išd ėstytas aplinkybes, Komis ija mano, kad Vengrijos mok ėjimų 
balansui iškilusi didel ė grėsmė, todėl Komisija rekomenduoja Tarybai priimti sprendim ą skirti 
Vengrijai savitarpio pagalb ą. 
6. ES PARAMA PAGAL MOK ĖJIMŲ BALANSO PRIEMON Ę – TARPTAUTIN ĖS PAGALBOS 
DALIS  
Dabartinėmis aplinkyb ėmis Vengrijai der ėtų suteikti vidutin ės trukmės finansin ę pagalbą 
pagal valstybi ų narių mokėjimų balansams skirt ą priemon ę (pagal Reglament ą (EB) 
Nr. 332/2002). Pagalba b ūtų suteikta tuo metu, kai Vengrijos einam ųjų mokėjimų balansui 
gresia rimtas pavojus d ėl padidėjusios įtampos finans ų rinkoje, nepaisan t to, kad nuo 2006 m. 
vidurio Vengrijos ekonomikos politika labai pager ėjo. ES parama Vengrijai b ūtų didesnio 
Vengrijai skirto finansavimo paketo dalis: TVF pagal rezervin į susitarim ą, kurį numatoma 
patvirtinti 2008 m. lapkri čio 6 d., Vengrijai suteikia 10,5 mlrd. speciali ųjų skolinimosi teisi ų 
(SST) vert ės paskolą (apie 12,5 mlrd. EUR), o Pasaulio  bankas – 1 mlrd. EUR paskol ą. Labai 
svarbu, kad Vengrijoje veikian čios didžiosios finans ų institucijos ir toliau tinkamai finansuot ų 
ekonomik ą. Teikdama finansin ę pagalbą Europos S ąjunga remia tvirt ą Vengrijos valdžios 
institucijų įsipareigojim ą įgyvendinti visapusišk ą ekonomin ės politikos program ą, kurios 
tikslas – atkurti investuotoj ų pasitikėjimą ir sumažinti pastarosiomis savait ėmis Vengrijos 
finansų rinkose tvyran čią įtampą. Ši programa bus įtraukta į atnaujint ą konvergencijos 
programą. Siekis spar čiau vykdyti fiskalin į konsolidavim ą, dėl kurio maž ėja finansavimo 
poreikiai, ir planuojama fiskalinio valdymo re formos pažanga atitinka ankstesnes Tarybos 
rekomendacijas, pateiktas nuomon ėse dėl 2007 m. lapkri čio mėn. konvergencijos programos 
ir dėl 2007 m. spalio m ėn. Nacionalin ės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos. ES 
pagalba ir Komisijos da lyvavimas taip pat pad ėtų užtikrinti, kad dabartin ė politika, kuriai 
įgyvendinti teikiamas visas finansav imo paketas, vi siškai atitikt ų ES politikos 
rekomendacijas.  
Paramos teikimo s ąlygos, susijusios su ekonomine politika, apimt ų fiskalinio valdymo 
reformą ir padėtų siekti ambicingesnio deficito mažinimo tikslo, kur į įgyvendinus b ūtų 
užtikrinta, kad plano ištaisyti perviršin į deficitą (ne vėliau kaip 2009 m.), vadovaujantis 
2006 m. spalio 10 d. Tarybos rekomendacija  pagal perviršini o deficito proced ūrą, bus 
laikomasi. Kitos s ąlygos – pagal Lisabonos strategij ą remiamos strukt ūrinių reformų 
priemonės, pavyzdžiui, darbo paskat ų didinimas, siekiant kelti užimtumo lyg į ir didinti 
ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Pinigų politika ir toliau tur ėtų būti siekiama kain ų stabilumo 
ir MNB infliacijos tiksl ų (dabartinis tikslas – 3 %). Be to, reik ėtų sparčiai ir ryžtingai 
įgyvendinti sprendimus, kuriais siekiama užtikrinti geresn į finansų sektoriaus veikim ą. 
Galiausiai, priži ūrint, kaip laikomasi nustatyt ų pagalbos teikimo s ąlygų, būtų atsižvelgiama į 
pažangą, padarytą siekiant atitikti veiklos rezultat ų kriterijus pagal TVF program ą. Kriterijai 
yra tokie: i) centrin ės valdžios, socialinio draudimo fond ų ir nebiudžetini ų fondų 
sukauptosioms pirmin ėms pinigin ėms išlaidoms nustatytos ketvir čio viršutin ės ribos; ii) 
sukauptų viešojo sektoriaus uždelst ų užsienio skol ų nebuvimas; iii) gryn ųjų tarptautini ų 
atsargų srauto žemiausia riba; ir iv) nacionalinio vartotoj ų kainų indekso poky čių per 12 m ėn. 
laikotarpį konsultacin ės ribos. Be to, b ūtų naudinga griež čiau stebėti metinę biudžeto raid ą, 
kad būtų laikomasi biudžeto tiksl ų ir būtų pasiektas oficialus deficito tikslas.  
Kad dabartin ėmis aplinkyb ėmis rinkoje b ūtų užtikrintas b ūtinas lankstumas, si ūloma leisti 
naudoti pal ūkanų normų apsikeitimo sandorius vykda nt skolinimosi operacij ą, kuria 
finansuojama paskola. Galimo apsi keitimo sandorio šalys turi tur ėti didžiausi ą kredito 
kokybės vertinim ą, kad būtų apsaugotas ES biudžetas. 
 
EN 6   EN Atsižvelgdama į šias aplinkybes ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finans ų komitetu, 
Komisija rekomenduoja Tarybai skir ti Vengrijai savitarpio pagalb ą, numatyt ą Sutarties 119 
straipsnyje. 
Komisija, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finans ų komitetu, taip pat si ūlo, kad Taryba 
pagal Komisijos rekomendacij ą priėmusi pirmiau min ėtą sprendim ą skirti Vengrijai savitarpio 
pagalbą, priimtų sprendim ą Vengrijai skirti iki 6,5 mlrd. EUR vidutin ės trukmės finansin ę 
pagalbą pagal ES valstyb ės narėms skirtą priemonę (nustatyt ą 2002 m. vasario 18 d. Tarybos 
reglamente (EB) Nr. 332/2002), siek iant sustiprinti Vengrijos mok ėjimų balanso tvarum ą. Ši 
parama būtų teikiama remiantis susitarimu su TVF. Ji b ūtų išmokama 5 dalimis ir b ūtų susieta 
su ekonomin ės politikos s ąlygomis. Si ūlomas sprendimas baigt ų galioti pra ėjus dvejiems 
metams nuo jo įsigaliojimo. 
 
LT 7   LT Rekomendacija 
TARYBOS SPRENDIMAS 
skirti Vengrijai savitarpio pagalb ą 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 119 straipsn į, 
atsižvelgdama į Komisijos rekomendacij ą, pateiktą pasitarus su Ekonomikos ir finans ų 
komitetu, 
kadangi: (1) Nuo 2006 m. vidurio Vengrijos valdžios  institucijos deda daug pastang ų, kad ištaisyt ų 
susidarius į šalies išor ės ir vidaus disbalans ą. Nors per pastaruosius dvejus metus ir 
pasiekta konkre čių rezultatų, įskaitant gerokai mažesn į valdžios sektoriaus deficit ą ir 
laipsniškai maž ėjantį einamosios s ąskaitos deficit ą, nuo 2008 m. spalio pradžios 
Vengrijos finans ų rinkų padėtis tapo labai įtempta. 
(2) 2008 m. spalio m ėn. Vengrijos valdžios inst itucijos patvirtino išsami ą ekonomin ės 
politikos program ą, kuria siekiama atkurti investuotoj ų pasitikėjimą ir sumažinti 
pastarosiomis savait ėmis Vengrijos finans ų rinkose tvyran č
ią įtampą; šioje programoje 
numatytos priemon ės, kuriomis siekiama užtikrinti pakankam ą bankų sistemos 
likvidumą ir finansavim ą, be to, numatyti fiskalinio tvarumo užtikrinimo ir 
finansavimo poreiki ų ribojimo planai, vis ų pirma, Vyriausyb ė sumažino 2008 met ų 
siektiną deficito rodikl į iki 3,4 % BVP, palyginti su planuojant biudžet ą numatytu 4 % 
BVP deficitu, o 2009 met ų siektiną deficito rodikl į sumažino nuo 3,2 % BVP iki 2,6 % 
BVP; į šią ekonomikos program ą, visų pirma fiskalinius tikslus, bus atsižvelgta 
Vyriausyb ės biudžete ir konvergencijos progra moje, kurioje numatyta ir kit ų politinių 
priemonių bei strukt ūrinių reformų.  
(3) Taryba reguliariai perži ūri Vengrijos įgyvendinam ą ekonomin ę politiką, visų pirma, 
kai kasmet vertinama atnaujinta Vengr ijos konvergencijos pr ograma ir Nacionalin ės 
reformų programos įgyvendinimo pažanga, reguliariai vertinama Vengrijos pažanga 
įgyvendinant Tarybos rekomendacij ą pagal perviršinio deficito proced ūrą ir kai 
rengiama konvergencijos ataskaita. 
(4) Nors ir tikimasi, kad einamosios s ąskaitos būklė pagerės, 2008 ir 2009 metais Vengrija 
turės didelių finansavimo poreiki ų (jų vertė – apie 20 mlrd. EUR), nes iš naujausi ų 
pokyčių finansų rinkose matyti, kad, paspart ėjus grynajam investicij ų portfelio srautui 
į užsienį, kapitalo ir finansin ės sąskaitų būklė gali gerokai pablog ėti.  
(5) Siekdamos sustiprinti mok ėjimų balanso tvarum ą ir užsienio valiutos atsargas 
padidinti iki rizik ą ribojančio lygio, Vengrijos valdži os institucijos papraš ė, kad ES ir 
kitos tarptautin ės finansų institucijos bei šalys skirt ų didelę finansinę pagalbą. 
(6) Vengrijos mok ėjimų balansui yra iškilusi didel ė grėsmė, kuri yra svarus pagrindas 
neatidėliotinai skirti Bendrijos savitarpio pagalb ą,  
 
LT 8   LT PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIM Ą:  
1 straipsnis 
Bendrija Vengrijai skiria savitarpio pagalb ą.  
Šis sprendimas skirtas valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas  
 
LT 9   LT Pasiūlymas 
TARYBOS SPRENDIMAS 
skirti Vengrijai Bendrijos vidutin ės trukmės finansin ę pagalbą 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutart į,  
atsižvelgdama į 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 332/2002 d ėl priemon ės, 
teikiančios vidutin ės trukmės finansin ę pagalbą valstybi ų narių mokėjimų balansams, 
sukūrimo2, ypač į jo 3 straipsnio 2 dal į, 
atsižvelgdama į Komisijos pasi ūlymą, pateiktą pasitarus su Ekonomikos ir finans ų komitetu 
(EFK), 
kadangi: 
(1) Tarybos sprendimu [....] Vengrijai nuspr ęsta skirti savitarpio pagalb ą.  
(2) Nors ir tikimasi, kad einamosios s ąskaitos būklė pagerės, apskaičiuota, kad 2008 ir 
2009 metais Vengrijos išoriniai finansavimo por eikiai sudarys apie 20 mlrd. EUR, nes 
iš naujausi ų pokyčių finansų rinkose matyti, kad, paspart ėjus grynajam investicij ų 
portfelio srautui į užsienį, kapitalo ir finansin ės sąskaitų būklė gali gerokai pablog ėti. 
(3) Iki 6,5 mlrd. EUR vert ės Bendrijos param ą Vengrijai reik ėtų skirti pagal 2002 m. 
Reglamentu (EB) Nr. 332/2002 sukurt ą priemon ę, teikiančią vidutinės trukmės 
finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams. Ta pagalba tur ėtų būti suteikta 
kartu su 10,5 mlrd. SST (a pie 12,5 mlrd. EUR) vert ės Tarptautinio valiutos fondo 
paskola pagal rezervin į susitarim ą, kuris tur ėtų būti patvirtintas 2008 m. lapkri čio 6 d. 
Pasaulio bankas taip pat sutiko Vengrijai suteikti 1 mlrd. EUR vert ės paskolą. 
(4) Pagalbą turėtų administruoti Komisija, kuri, pasitarusi su EFK, tur ėtų susitarti su 
Vengrijos valdžios institucijomis d ėl finansinei pagalbai nustatyt ų speciali ų 
ekonomin ės politikos s ąlygų. Šios s ąlygos tur ėtų būti nustatytos Susitarimo 
memorandume. Komisija tur ėtų nustatyti išsamias finansines s ąlygas Paskolos 
susitarime. 
(5) Pagalba tur ėtų būti suteikta siekiant sustiprinti Vengrijos mok ėjimų balanso tvarum ą ir 
taip dabartin ėmis ekonomin ėmis ir finansin ėmis sąlygomis pad ėti sėkmingai 
įgyvendinti Vyriausyb ės ekonomin ės politikos program ą, 
NUSPREND Ė:  
1 straipsnis 
1. Bendrija Vengrijai skiria  iki 6,5 mlrd. EUR vidutin ės trukmės paskolą, kurios 
vidutinis gr ąžinimo terminas yra ne ilgesnis kaip 5 metai.  
                                                 
2 OL L53/1 [2002 m. vasario 23 d.] 
 
LT 10   LT 2. Bendrijos finansin ė pagalba teikiama dvejus metu s nuo pirmosios dienos po šio 
sprendimo įsigaliojimo. Jei tai b ūtina dėl susiklos čiusių aplinkybi ų, Komisija, 
pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finans ų komitetu, gali nuspr ęsti pratęsti tą 
laikotarpį ne daugiau kaip dvejais metais. 
2 straipsnis 
1. Komisija pagalb ą administruoja, atsižvelgdama į Vengrijos įsipareigojimus ir 
Tarybos rekomendacijas, ypa č į Nacionalin ės reformų programos bei konvergencijos 
programos įgyvendinim ą ir perviršinio deficito proced ūrą.  
2. Komisija, pasikonsultavusi su EFK, susita ria su Vengrijos valdžios institucijomis d ėl 
finansinei pagalbai nustatyt ų specialių ekonomin ės politikos s ąlygų, kaip nustatyta 
3 straipsnio 4 dalyje. Šios s ąlygos nustatomos Susitarimo  memorandume, kuris turi 
atitikti 1 dalyje nurodytus įsipareigojimus ir rekomendac ijas. Išsamias finansines 
sąlygas Komisija nustato Paskolos susitarime. 
3. Komisija, bendradarbiaudama su EFK, regulia riais laikotarpiais tikrina, ar laikomasi 
pagalbai nustatyt ų ekonomin ės politikos s ąlygų. Komisija informuoja EFK apie 
galimą įsiskolinim ų refinansavim ą ar finansini ų sąlygų restruktūrizavimą.  
3 straipsnis 
1. Komisija Bendrijos finansin ę pagalbą Vengrijai išmoka ne daugiau kaip penkiomis 
dalimis, kuri ų dydis bus nustatytas Susitarimo memorandume.  
2. Pirma pagalbos dalis išmokama įsigaliojus Paskolos sus itarimui ir Susitarimo 
memorandumui.  
3. Jei tai būtina paskolai finansuoti, su didžiausi ą kredito kokyb ės vertinim ą turinčiomis 
sandorio šalimis leidžiama apdairiai vykdyti pal ūkanų normų apsikeitimo sandorius. 
4. Dėl kitų pagalbos dali ų išmokėjimo Komisija priima sprendim ą, gavusi EFK 
nuomonę. Kiekviena kita pagalbos da lis išmokama atsižvelgiant į tai, ar tinkamai 
įgyvendinama į Vengrijos konvergencijos program ą įtraukta naujoji Vengrijos 
Vyriausyb ės ekonomin ė programa ir ypa č Susitarimo memorandume nustatytos 
specialios ekonomin ės politikos s ąlygos. Šios s ąlygos būtų, inter alia : pažanga 
atliekant fiskalin į konsolidavim ą, kurį Vyriausyb ė ketina vykdyti remdamasi 2006 m. 
spalio 10 d. Tarybos rekomendacija pagal perviršinio deficito proced ūrą ir 2007 m. 
lapkričio mėn. Tarybos nuomone d ėl atnaujintos konver gencijos programos; 
specialios priemon ės, skirtos su konsolidavimu su sijusioms išlaidoms kontroliuoti, 
taip pat fiskalinio valdymo ir finans ų kontrolės reformos įgyvendinimo pažanga; 
pagal Lisabonos strategij ą remiamos strukt ūrinių reformų priemon ės, pavyzdžiui, 
darbo paskat ų stiprinimas, siekiant kelti užimtumo lyg į ir stiprinti ilgalaik į viešųjų 
finansų tvarumą.  
Šis sprendimas skirtas Vengrijos Respublikai. Priimta Briuselyje  
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas  
 
LT 11   LT POVEIKIO BIUDŽETUI PAŽYMA  
 
(plg. su vidaus taisykli ų 16 straipsniu)  
  
POLITIKOS SRITIS: 01 ANTRAŠTIN Ė DALIS. EKONOMIKOS IR FINANS Ų 
REIKALAI  
VEIKLA: FINANSIN ĖS OPERACIJOS IR PRIEMON ĖS 
PRIEMON Ė: VIDUTIN ĖS TRUKM ĖS ES FINANSIN Ė PAGALBA VENGRIJAI  
1. PASI ŪLYMO
 PAVADINIMAS:  ATITINKAMA  BIUDŽETO  IŠLAIDŲ 
KATEGORIJA  IR ANTRAŠTIN Ė DALIS 
01 04 01 01 EB garantija Bendrijos paskoloms, skirtoms mok ėjimų balansui 
sureguliuoti 
2. TEISINIS  PAGRINDAS: 
EB sutarties 119 ir 308 st raipsniai; 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentas 
Nr. 332/2002.  
Šiuo reglamentu valstyb ėms narėms pagal ši ą priemon ę suteikiam ų paskolų 
pagrindin ės dalies suma apribojama 12 ml rd. EUR. Nuo šio reglamento įsigaliojimo 
paskolų pagal šią priemonę nebuvo išduota.  
3. BENDRIEJI  FINANSINI Ų METŲ DUOMENYS  (EUR) 
Šis punktas sudaro Europos S ąjungos teikiamos garantijos strukt ūrą. Ji leis Komisijai 
aptarnauti skol ą (grąžinti pagrindin ę skolos dal į, sumokėti palūkanas ir kitas išlaidas) 
tuo atveju, jei skolininkas (Vengrijai) nevykdyt ų įsipareigojim ų.  
Biudžeto įrašas („p.m.“), kuriame nurodyta biud žeto garantija, bus panaudotas tik 
tuomet, jei bus faktiškai pareikalauta šios garantijos. Tikimasi, kad biudžeto 
garantijos nebus pareikalauta. Kai Vengrija dar nebuvo tapusi valstybe nare, Taryba, 
remdamasi 1990 m. vasario 25 d. Sprendimu  1990/83/EEB ir 1991 m. birželio 24 d. 
Sprendimu 91/310/EEB, suteik ė Vengrijai 790 mln. ekiu makrofinansin ę pagalbą. 
Visa makrofinansin ė pagalba buvo gr ąžinta iki 1998 m.  
3a. Einamieji metai 
Netaikoma 
  ĮA (įsipareigojim ų 
asignavimai)  
Pradinė asignavimo suma 
finansiniams metams 
(biudžetas)   
Perkeliamos sumos   
Papildomas asignavimas    
 
LT 12   LT Bendra asignavimo suma    
Kitoje darbo programoje 
jau numatyti asignavimai   
Turimas likutis   
Suma siūlomam veiksmui    
3b. Perkėlimai 
Netaikoma 
  ĮA 
Perkėlimai    
Kitoje darbo programoje jau 
numatyti asignavimai    
Turimas likutis    
Suma siūlomam veiksmui    
3c. Kiti finansiniai metai 
Netaikoma 
  ĮA 
Pradinė asignavimo suma 
finansiniams metams (biudžetas)  p.m. 
Perkeliamos sumos    
Papildomas asignavimas    
Bendra asignavimo suma    
Kitoje darbo programoje jau numatyti asignavimai   
Turimas likutis    
Suma siūlomam veiksmui   p.m. 
 
4. VEIKSMO  APRAŠYMAS 
Siūlomą vidutinės trukmės pagalbą Vengrijai sudaro 6,5 mlrd. EUR Bendrijos 
paskola (kuri bus finansuojama Be ndrijai pasiskolinus tarptautin ėse kapitalo 
rinkose). Ji bus suteikta kaip tarptautin io finansavimo paketo dalis ir konkre čiai kaip 
 
LT 13   LT 10,5 mlrd. SST (apie 12,5 mlrd. EUR) TVF pa skola, papildyta r ezervine priemone. 
Pasaulio bankas taip pat įsipareigojo skirti iš viso 1 mlrd. EUR. Bendrijos vidutin ės 
trukmės finansin ė parama Vengrijai yra skir ta paremtai Vengrijos mok ėjimų balanso 
tvarumą, kuriam gresia rimtas pavojus, ir tokiu b ūdu taip pat paremti nauj ąją 
ekonomin ę vyriausyb ės program ą, kuria, be kita ko, siek iama atkurti investuotoj ų 
pasitikėjimą ir palengvinti įtampą, patiriam ą finansinėse rinkose nuo 2008 m. spalio 
pradžios. Ši pagalba reiškia nor ą paremti valstyb ę narę, kurios ekonomikos politika 
nuo 2006 m. vidurio labai pager ėjo, taip pat gerokai sumažinus bendr ąjį valdžios 
sektoriaus deficit ą. Turint omeny svarbias tarptaut ines (taip pat ir tarpbankines) 
sąsajas, šia pagalba taip pat prisidedama prie  finansinio stabilumo ne vien tik pagalb ą 
gaunančioje šalyje. Remiamas naujas is ekonominis paketas apima si ūlymą greičiau 
mažinti deficit ą tiek 2008 m., tiek 2009 m. – d ėl to sumaž ėtų vyriausyb ės 
finansavimo poreikis, taip pat ir kelet ą tikslinių priemoni ų, kuriomis siekiama 
panaikinti vyriausyb ės skolos priemoni ų rinkos įšaldymą ir padidinti likvidum ą 
valiutų apsikeitimo sandori ų rinkoje. Galiausiai, konsultuojantis su Ekonomikos ir 
finansų komitetu Komisijos administruojama pagalba yra b ūdas užtikrinti, kad ES ir 
toliau dalyvaus formuojant ekonomin ę politiką Vengrijoje ir kad ta politika atitiks 
Vengrijos įsipareigojimus Europos S ąjungoje bei Tarybos rekomendacijas, ypa č kiek 
tai susiję su Nacionalin ės reform ų programos bei konvergencijos programos 
įgyvendinimu ir pervirši nio deficito proced ūra.  
Bendrijos skolintoms l ėšoms, gautoms kapitalo rinkose arba iš finans ų įstaigų, 
siekiant suteikti paskol ą Vengrijai, išduota Bendrijos ga rantija. Paskola yra gauta 
kapitalo rinkose arba iš finans ų įstaigų. Pagrindin ė paskolų, kurios bus suteiktos 
Vengrijai, suma yra 6,5 mlrd. EUR. 
Europos S ąjungos teikiamos garantijos strukt ūra sudarys galimyb ę Komisijai 
aptarnauti skol ą, jei Vengrija nevykdyt ų savo įsipareigojim ų. 
Siekdama vykdyti įsipareigojimus, Komisija  gali pasinaudoti savo gryn ųjų pinigų 
ištekliais, kad laikinai aptarnaut ų skolą. Tokiu atveju bus taikomas 2000 m. geguž ės 
22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinan čio 
Sprendim ą 2000/597/EB, Euratomas d ėl Bendrij ų nuosavų išteklių sistemos 
(OL L 130, 2000 5 31, p. 1), 12 straipsnis. 
5. PATVIRTINTAS  SKAIČIAVIMO  METODAS 
Netaikoma. 
6. MOK ĖJIMO  GRAFIKAS  (EUR) 
Netaikoma. 
Išlaidų 
kategorija  Asignavimai  
Mokėjimai  
  
 n metai n+1 metai n+2 metai n+3 metai Vėlesni 
finansiniai 
metai  
 n metai        
 n+1 metai       
        
 
LT 14   LT  n metai       
 n+1 metai       
        
 Iš viso