Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis antidempingo priemones, nustatytas Reglamentu (EB) Nr. 348/2000 dėl kai kurių importuojamų Kroatijos ir Ukrainos kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba iš nelegiruoto plieno /* KOM/2005/0021 galutinis */





Briuselis, 28.01.2005 KOM(2005)21 galutinis Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis antidempingo priemones, nustatytas Reglamentu (EB) Nr. 348/2000 dėl kai kurių importuojamų Kroatijos ir Ukrainos kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba iš nelegiruoto plieno (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Procedūra 2002 m. lapkričio 23 d. remiantis Europos Sąjungos besiūlių plieno vamzdžių pramonės apsaugos komiteto pateiktu prašymu buvo pradėta tam tikriems importuojamiems besiūliams vamzdžiams iš geležies arba nelegiruoto plieno, kurių kilmės šalys yra Kroatija ir Ukraina, taikomų antidempingo priemonių išsami tarpinė peržiūra. Šiuo metu galiojančios priemonės tam tikriems importuojamiems besiūliams vamzdžiams, kurių kilmės šalys yra Kroatija ir Ukraina, yra galutiniai antidempingo muitai, nustatyti Tarybos reglamentu (EB) Nr. 348/2000, ir Komisijos sprendimu 2000/137/EB priimtas vienas Kroatijos eksportuotojo įsipareigojimas dėl kainos. Muito dydis, nustatytas importui iš Kroatijos, siekia 23 %, o muito dydis, nustatytas importui iš Ukrainos – 38,5 %. Dempingo ir žalos tyrimas apėmė laikotarpį nuo 2001 m. spalio 1d. iki 2002 m. rugsėjo 30 d. (toliau – TL). Su žalos įvertinimu susijusių tendencijų tyrimas apėmė laikotarpį nuo 1999 m. sausio 1 d. iki tyrimo laikotarpio pabaigos (toliau – tiriamasis laikotarpis). 2. Dempingas Kroatijos atveju, vienas eksportuojantis gamintojas, Mechel Željezara LTD., atsiskaitė už visas į Bendriją eksportuotas svarstomas prekes. Pirminio tyrimo metu, buvo priimtas šios įmonės įsipareigojimas. Kadangi tyrimas buvo pradėtas siekiant peržiūrėti priemonių lygį ir formą, peržiūros tyrimas apėmė ir įsipareigojimą. Nustatytas dempingo skirtumas, išreikštas procentais pagal CIF prie Bendrijos sienos kainos nesumokėtą mokestį buvo 38,9 %, t. y. žemesnis už pirminio tyrimo metu nustatytą dempingo skirtumą. Ukrainos atveju atliekant tyrimą bendradarbiavo dvi įmonių grupės. Kartu jos atsiskaitė už daugiau nei 80 % svarstomų iš Ukrainos į Bendriją eksportuotų prekių. Abi grupės (Dnipropetrovsk Tube Works „DTW“, Time and Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant „NTRP“, Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Interpipe) paprašė taikyti rinkos ekonomikos režimą (RER). Nė viena iš jų nebuvo pripažinta atitinkanti RER kriterijus. Tačiau abiems grupėms gali būti suteiktas individualus režimas. Laikantis pirminiame tyrime naudotos metodologijos, Kroatija buvo pasirinkta analogiška Ukrainai šalimi, siekiant nustatyti normaliąją vertę. Nustatytas dempingo skirtumas išreikštas nesumokėto CIF prie Bendrijos sienos kainos muito procentais buvo 91,0 % DTW ir 97,3 % visoms kitoms įmonėms. 3. Žala Besiūlius vamzdžius gamino šeši skundą pateikę Bendrijos gamintojai, kurių penki visapusiškai bendradarbiavo su Komisija tyrimo metu. Per tyrimo laikotarpį jie pagamino 797 456 tonas prekių. Tai sudaro daugiau nei 70 % visos Bendrijos gamybos. Kiti šeši gamintojai nepalaikė Bendrijos pramonės ir nebendradarbiavo su Komisija. Importas iš Kroatijos ir Ukrainos buvo vertinamas kartu. Buvo pastebėta, kad svarstomų prekių importas sumažėjo 2000 m., po to kai buvo pradėtos taikyti priemonės, tačiau vėl padidėjo iki TL pradžios. Jos Bendrijoje buvo parduodamos žemesnėmis nei Bendrijos pramonės kainomis: Ukraina 34,1 %, o Kroatija 23,3 %. Net įskaičiavus antidempingo muitą, kainos lieka žymiai žemesnėmis: 10 % iš Ukrainos importuotų prekių ir 6,5 % iš Kroatijos importuotų prekių. Buvo nustatyta, kad, nustačius antidempingo priemones 1999 m., iš pradžių Bendrijos pramonė galėjo įgyti pasitikėjimą. 1999–2001 m. padidėjo vidutinė pardavimo kaina Bendrijoje, taip pat per tą patį laikotarpį padidėjo pardavimo bei gamybos kiekiai Bendrijoje. Tačiau, TL metu padėtis pradėjo sparčiai blogėti. Nuo 2001 m. iki TL pardavimas Bendrijoje sumažėjo 12 %, todėl Bendrijos pramonė turėjo prisitaikyti iš esmės mažindama gamybą, gamybos pajėgumus ir darbuotojų skaičių. 2000–2001 m. Bendrijos pramonės finansinė padėtis pagerėjo, buvusi nuostolinga 1999 m., ji pasiekė apytikrio pelno ir nuostolių susibalansavimo, tačiau vėl tapo nuostolinga TL metu. 4. Ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis ir tikėtina dempingo bei žalos tąsa Ryšium su tuo, kad TL metu svarstoma prekė ir toliau buvo parduodama dempingo kaina Bendrijos rinkoje ir kad Bendrijos pramonė vis tiek patyrė didelę žalą, buvo pastebėta, kad tiriamose šalyse buvo išsaugoti milžiniški gamybos pajėgumai, kurie nebuvo naudojami TL metu. Tai parodo akivaizdų Kroatijos ir Ukrainos eksportuotojų susidomėjimą ES rinka. Tyrimo metu nustatytas žalos skirtumas palyginus su pirminiu tyrimu padidėjo, kadangi vykdomas importas dempingo kaina ir toliau iš esmės vertė mažinti Bendrijos pramonės kainas; tai buvo daroma nepaisant to, kad pasauliniu mastu kainos kilo. Todėl manoma, kad nustatytas dempingo ir žalos mastas yra ilgalaikio pobūdžio ir kad dempingo ir žalos tąsa yra labai tikėtina, ypač jei pirminės priemonės nustos galioti. 5. Priežastinis ryšys Nepaisant galiojančių priemonių, iš pradžių paskatinusių importo sumažėjimą 2000 m., vėliau per tiriamąjį laikotarpį Kroatijos ir Ukrainos eksportuojančių gamintojų rinkos dalis Bendrijoje padidėjo nuo 4,2 % iki 5,5 % per tiriamąjį laikotarpį. Nepaisant sumažėjusio nuo 2001 m. vartojimo, jų rinkos dalis padidėjo. Tuo pačiu metu Bendrijos pramonė neteko dalies rinkos. Ji buvo priversta ženkliai mažinti gamybą TL metu ir nukentėjo dėl kritusio pelningumo. Kiti žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu sąlygoti žalą Bendrijos pramonei taip pat buvo ištirti. Buvo nustatyta, kad galimas importo iš trečiųjų šalių, tokių kaip Rusija ir Rumunija, poveikis arba sumažėjęs vartojimas negalėtų paneigti išvados, kad egzistuoja tikras ir esminis priežastinis ryšys tarp besiūlių vamzdžių iš Kroatijos ir Ukrainos importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos didelės žalos. 6. Bendrijos interesai Tyrimo metu buvo nustatyta, kad priemonių taikymo pratęsimas būtų akivaizdžiai naudingas Bendrijos pramonei. Importuotojų arba prekiautojų bei pramonių naudotojų atžvilgiu, tikėtina, kad bet koks poveikis besiūlių vamzdžių kainoms bus nežymus. Joks vartotojas, tiekėjas arba importuotojas nepasipriešino priemonių įvedimui. 7. Konkurencijos aspektai Reikėtų pažymėti, kad 2003 m. birželio 6 d. paskelbtame Komisijos sprendime 2003/382/EB buvo nustatyta, jog kai kurie Bendrijos gamintojai iki 1995 m. dalyvavo antikonkurenciniame susitarime dėl tam tikrų svarstomų prekių. Vis dėlto nei pirminis tyrimas, nei šis peržiūros tyrimas nebuvo atliekamas antikonkurencinės veiklos metu, ir todėl ji neturėjo jokios įtakos tyrimui. 8. Antidempingo priemonės Manoma, kad galiojantis antidempingo muitas, taikomas importuojamoms svarstomoms prekėms, kurių kilmės šalis yra Kroatija ir Ukraina, turėtų būti iš dalies pakeistas. Turėtų būti nustatyti nauji antidempingo muitai, kurių dydis atitiktų nustatytą žalos skirtumą, kadangi nustatytas visų Kroatijos ir Ukrainos įmonių dempingo skirtumas buvo didesnis nei apskaičiuotas žalos skirtumas. Pasiūlyti muitai yra didesni nei pasiūlytieji po pirminio tyrimo ir padidėjo nuo 38,8 % Kroatijai iki 51,9 %, o Ukrainai iki 64,1 %. Iš dalies pakeitus muitus prasideda naujas penkerių metų laikotarpis. 9. Įvykių raida po TL dėl Kroatijos eksportuotojo Paskelbus informaciją, Kroatijos vyriausybė informavo Komisiją, kad vienintelis Kroatijos gamintojas, Mechel Željezara Ltd., buvo likviduotas 2004 m. rudenį. Vietoje jo buvo įsteigta nauja įmonė pavadinimu Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o („Valjaonice”), kurios steigėjas – Kroatijos privatizavimo fondas, ketinantis perimti turtą ir pradėti gamybą. Kadangi, atrodo, yra aiškus ketinimas tęsti svarstomos prekės gamybą, buvo nuspręsta, kad tai neturi įtakos šio tyrimo išvadoms. 10. Įsipareigojimas dėl kainos 2000 m. vasario 17 d. Komisija Sprendimu 2000/137/EB priėmė įsipareigojimą dėl kainų, inter alia , iš vienintelio Kroatijos eksportuojančio gamintojo. Tyrimas atskleidė, kad šiuo įsipareigojimu nepavyko padidinti kainų iki nenuostolingo lygio ir todėl nepavyko atkurti sąžiningos prekybos Bendrijos rinkoje. Todėl buvo nuspręsta, kad įsipareigojimas dėl kainos nėra toliau tinkama taikyti priemonė. Be to, Mechel Željezara Ltd. buvo likviduota, todėl įsipareigojimas dėl kainos laikomas netekusiu galios. Naujas bendras įsipareigojimas, pasiūlytas Ukrainos įmonių „Nikotube“, „NTRP“ ir Interpipe, turėjo būti atmestas, kadangi egzistavo potenciali kryžminės kompensacijos grėsmė, o minimalių eksporto kainų dydis buvo nepakankamas žalingam dempingo poveikiui panaikinti. Ukrainos įmonė DTW paskelbė siūlanti įsipareigojimą, tačiau nenurodė nei jo pobūdžio, nei jokios minimalios kainos; todėl į pasiūlymą negalėjo būti atsižvelgta. Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis antidempingo priemones, nustatytas Reglamentu (EB) Nr. 348/2000 dėl kai kurių importuojamų Kroatijos ir Ukrainos kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba iš nelegiruoto plieno EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 ir 7 dalis, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. PROCEDŪRA 1. Ankstesnis tyrimas ir galiojančios priemonės (1) Šiuo metu galiojančios priemonės tam tikriems importuojamiems besiūliams vamzdžiams iš geležies ir nelegiruoto plieno, kurių kilmės šalys yra Kroatija ir Ukraina, yra galutiniai antidempingo muitai, nustatyti Tarybos reglamentu (EB) Nr. 348/2000[2] su paskutiniais pakeitimas, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1515/2002[3], ir Komisijos sprendimu 2000/137/EB[4] priimtas vienas Kroatijos eksportuotojo įsipareigojimas. Importui iš Kroatijos taikomas muito dydis siekia 23 %, o importui iš Ukrainos taikomas muitų dydis – 38,5 %. 2. Tyrimo inicijavimas pradžia (2) 2002 m. lapkričio 23 d. Komisija pranešimu dėl inicijavimo, paskelbtu Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje[5] , pradėjo tarpinę antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems besiūliams vamzdžiams iš geležies ir nelegiruoto plieno, kurių kilmės šalys yra Kroatija ir Ukraina, peržiūrą ir tyrimą. (3) Tyrimas buvo pradėtas Europos Sąjungos besiūlių plieno vamzdžių pramonės apsaugos komiteto prašymu, pateiktu atstovaujančių daugiau nei 75 % visos Bendrijos gamybos gamintojų vardu. (4) Reikėtų pažymėti, kad tą pačią, 2002 m. lapkričio 23 dieną buvo pradėta kita peržiūrą dėl galiojančių priemonių tos pačios prekės importui, t. y. tam tikrų besiūlių vamzdžių iš geležies ar nelegiruoto plieno, kurių kilmės šalys yra Lenkija, Rusija, Čekija, Rumunija ir Slovakija[6]. Lenkijai, Čekijai ir Slovakijai taikomos priemonės nustojo galioti po 2004 m. gegužės 1 d. įvykusios ES plėtros. Priėmus Reglamentą (EB) Nr. 1322/2004[7], nuo 2004 m. liepos 21 d. galiojančios priemonės tam tikriems importuojamiems besiūliams vamzdžiams, kurių kilmės šalys yra Rusija ir Rumunija yra laikinai netaikomos. Šių priemonių peržiūra tęsiama. 3. Su nagrinėjimu susijusios šalys (5) Komisija apie tyrimo pradžią oficialiai pranešė Kroatijos ir Ukrainos eksportuojantiems gamintojams, gamintojams, importuotojams, tiekėjams ir vartotojams Bendrijoje, visoms žinomoms susijusioms šalims, ir Kroatijos bei Ukrainos valdžios institucijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime dėl inicijavimo nustatytą laikotarpį. (6) Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms įmonėms, kurios apie save pranešė per pranešime dėl inicijavimo nustatytą laikotarpį. Atsakymus atsiuntė penki Bendrijos gamintojai, vienas importuotojas, vienas Kroatijos eksportuojantis gamintojas, trys Ukrainos eksportuojantys gamintojai ir trys prekybininkai, susiję su Ukrainos gamintojais. (7) Komisija rinko ir tikrino visą, laikoma būtina dempingo ir jo pasekoje atsiradusios žalos nustatymui, informaciją ir atliko patikrinimus šių įmonių patalpose: a) Bendrijos gamintojai: - Dalmine Spa, Italija; - Productos Tubulares S.A., Ispanija; - Tubos Reunidos S.A., Ispanija; - Vallourec & Mannesmann, Vokietija; - Vallourec & Mannesmann, Prancūzija; b) Nepriklausomi importuotojai Bendrijoje: - Comercial de Tubos S.A., Ispanija; c) Kroatijos eksportuojantis gamintojas: - Mechel Željezara Ltd., Sisak; d) Ukrainos eksportuojantys gamintojai: - CJSC Nikopolsky seamless tubes plant Nikotube, Nikopol; - Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk; - OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk; e) Susiję Ukrainos prekybininkai: - Time Ltd, Dnipropetrovsk; - SGIP Interpipe, Dnipropetrovsk; f) Susiję Šveicarijos prekybininkai; - SEPCO, Lugano; 4. Tyrimo laikotarpis (8) Tyrimas dėl dempingo ir žalos truko nuo 2001 m. spalio 1d. iki 2002 m. rugsėjo 30 d. (toliau – tyrimo laikotarpis, arba TL). Su žalos įvertinimu susijusių tendencijų nagrinėjimas apėmė laikotarpį nuo 1999 m. sausio 1 d. iki tyrimo laikotarpio pabaigos (toliau – tiriamasis laikotarpis). 5. Svarstoma prekė ir panaši prekė 5.1. Svarstoma prekė (9) Peržiūrimos prekės yra šios: a) naftotiekių ir dujotiekių tiesimui tinkami besiūliai vamzdynų vamzdžiai iš geležies arba nelegiruoto plieno, kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm; b) apskrito skerspjūvio šaltai tempti arba šaltai valcuoti besiūliai vamzdžiai iš geležies arba nelegiruoto plieno, išskyrus precizinius vamzdžius; c) kiti apskrito skerspjūvio vamzdžiai iš geležies arba nelegiruoto plieno, išskyrus vamzdžius su įsriegtais sriegiais arba kuriuose sriegiai gali būti įsriegti, ir kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm, kurių kilmės šalys yra Kroatija ir Ukraina (toliau – svarstoma prekė), klasifikuojami KN kodais ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 ir 7304 39 93. (10) Tyrimas parodė, kad visos šios kategorijos yra pakankamai panašios, kad sudarytų vieną prekę, kaip ir pirminiame tyrime. Todėl šio antidempingo tyrimo tikslais, visos svarstomos prekės rūšys yra laikomos viena preke. 5.2. Panaši prekė (11) Kaip ir ankstesnio tyrimo metu, nebuvo rasta jokių skirtumų tarp svarstomos prekės ir Kroatijos vidaus rinkoje gaminamų ir parduodamų besiūlių vamzdžių. (12) Taip pat nebuvo rasta jokių skirtumų tarp svarstomos prekės ir besiūlių vamzdžių gaminamų Bendrijos gamintojų ir parduodamų Bendrijos rinkoje. Abiems jų būdingos vienodos fizinės ir cheminės savybės bei paskirtis. Be to, abi jos atitinka pramonės standartus, tokius kaip DIN, API arba ASTM. Todėl šios prekės laikomos panašiomis pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį. B. DEMPINGAS 1. Kroatija 1.1. Bendradarbiavimas (13) Kroatijos atveju vienas eksportuojantis gamintojas Mechel Željezara LTD. atsiskaitė už visas į Bendriją eksportuotas svarstomas prekes. Mechel Željezara Ltd. yra naujas įmonės, kuri bendradarbiavo pirminio tyrimo metu pavadinimu Željezara Sisak d.d., tačiau kuri nuo galiojančių priemonių įvedimo du kartus dėl savininkų keitimosi oficialiai pakeitė pavadinimą [8]. (14) Pirminio tyrimo metu įsipareigojimas buvo priimtas iš Mechel Željezara Ltd., jo pirminiu pavadinimu[9]. Kadangi tyrimas buvo inicijuotas siekiant peržiūrėti priemonių lygį ir formą, peržiūros tyrimas apėmė ir įsipareigojimą (žr. toliau 135–137 konstatuojamąsias dalis). 1.2. Normalioji vertė (15) Pirmiausiai buvo nustatyta, ar Mechel Željezara Ltd panašios prekės bendras pardavimo kiekis buvo tipiškas, palyginus su bendrais eksporto pardavimo kiekiais Bendrijoje. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, pardavimų kiekis buvo laikomas tipišku, kadangi bendras jų kiekis siekė mažiausiai 5 % viso bendro eksporto pardavimo kiekio Bendrijoje. (16) Todėl nustatydami prekės rūšis pagal KN kodus, kuriais yra klasifikuojamos prekės, buvo nagrinėjama, ar visų tipiškų prekių vidaus pardavimai buvo tipiški. Buvo teigiama, kad tam tikros rūšies prekių vidaus pardavimai yra pakankamai tipiški, jei bendra tos rūšies vidaus pardavimų apimtis per tyrimo laikotarpį siekė 5 % ar daugiau bendro panašios prekės rūšies, eksportuojamos į Bendriją, pardavimų kiekio. Buvo nustatyta, kad visos prekės rūšys, įmonės parduotos eksportui į Bendriją turėjo tipiškus vidaus pardavimus. (17) Taip pat buvo atliktas tyrimas dėl to, ar kiekvienos tipiškos prekės vidaus pardavimas galėtų būti laikomas, atliktas įprastinėmis prekybos sąlygomis, nustatant pelningo nagrinėjamos rūšies pardavimo nepriklausomiems vartotojams dalį. Tais atvejais, kai tipiškos prekės, parduotos netto pardavimo kaina, kuri prilygsta arba yra didesnė už vieneto gamybos sąnaudas, kiekiai siekė daugiau nei 80 % tos rūšies bendro pardavimo kiekio ir kai tos rūšies vidutinė svertinė kaina prilygo arba buvo didesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo skaičiuojama pagal faktinę vidaus kainą, paskaičiuotą kaip visų tos rūšies prekių vidaus pardavimo kainos svertinis vidurkis per tyrimo laikotarpį, nepriklausomai nuo to, ar pardavimas buvo pelningas ar ne. Taip buvo dviejų prekių rūšių atveju. (18) Tuomet, kai pelningo tipiškos prekės pardavimo kiekiai siekė 80 % arba mažiau, tačiau ne mažiau nei 10 % bendros šios rūšies pardavimo kiekio, arba kai tokio pardavimo vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė rėmėsi faktine vidaus kaina, apskaičiuota kaip svertinis tik šios rūšies pelningo pardavimo vidurkis. Taip buvo vienos prekės rūšies atveju. (19) Kalbant apie ketvirtąją tipišką prekę, per tyrimo laikotarpį buvo pelningi mažiau nei 10 % vidaus pardavimo kiekio. Todėl buvo nuspręsta, kad būtent šios rūšies prekė buvo parduota nepakankamais kiekiais už vidaus kainas, kad pateiktų tinkamą pagrindą normaliajai vertei nustatyti, ir turėjo būti taikomas kitas metodas. Tuomet Komisija naudojo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį apskaičiuotą normaliąją vertę. Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotos rūšies prekės gamybos sąnaudų, kai reikia pakoreguotų, pridedant pagrįstą procentą už pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas („PB&A“) ir pagrįstą pelno maržą, remiantis faktiniais duomenimis, būdingais eksportuojančio gamintojo, kuris yra tiriamas, panašios prekės gamybai ir pardavimui įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmą sakinį. 1.3. Eksporto kaina (20) Tyrimas parodė, kad Mechel Željezara Ltd. eksporto pardavimai buvo išimtinai vykdomi tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams Bendrijoje. (21) Todėl eksporto kaina buvo nustatyta remiantis faktiškai sumokėta arba mokėtina eksporto kaina už svarstomą prekę, kai parduodama pirmajam nepriklausomam vartotojui Bendrijoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį. 1.4. Palyginimas (22) Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos kainų iš įmonės lygiu. Siekiant užtikrinti sąžiningą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, atliekant pataisymus buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, kurie turėjo įtakos kainų palyginamumui, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. (23) Todėl, kur taikoma, buvo suteiktos reikalaujamos išmokos už transporto, tvarkymo, pakrovimo sąnaudas bei papildomas kredito ir komisinių mokesčių išlaidas ir pagrįstos patikrintais ir jas įrodančiais dokumentais. 1.5. Dempingo skirtumas (24) Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, pakoreguota vidutinė svertinė normalioji vertė pagal prekės rūšį buvo lyginama su vidutine svertine eksporto kiekvienos atitinkamos rūšies svarstomos prekės eksporto kaina. (25) Toks palyginimas įrodė, kad egzistuoja dempingas. Dempingo skirtumas, išreikštas nesumokėto CIF prie Bendrijos sienos kainos muito procentais, yra toks: Mechel Željezara Ltd. | 38,9 % | (26) Šis dempingo skirtumas yra mažesnis už pirminio tyrimo metu nustatytą dempingo skirtumą. Kadangi bendradarbiavimo intensyvumas buvo didelis (tiriamas visas svarstomos prekės eksportas iš Kroatijos į Bendriją), likutinis dempingo skirtumas buvo nustatytas tokio pačio dydžio kaip ir nustatytasis Mechel Željezara Ltd., t. y. 38,9 %. 2. Ukraina 2.1. Rinkos ekonomikos režimas (RER) (27) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl Ukrainos kilmės importuojamų prekių, normalioji vertė nustatoma vadovaujantis minėtojo straipsnio 1–6 dalimis tuomet, kai eksportuojantys gamintojai gali įrodyti, kad atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nurodytus kriterijus, t. y., kad gaminant ir parduodant panašią prekę vyrauja rinkos ekonomikos sąlygos. (28) Trumpumo ir aiškumo sumetimais RER kriterijai išdėstomi šia sutrumpinta forma: 1. verslo sprendimai ir išlaidos daromi atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be ženklaus valstybės įsikišimo; 2. įmonės turi vieną aiškų apskaitos įrašų rinkinį, kurio auditą galima laisvai atlikti vadovaujantis tarptautiniais apskaitos standartais (TAS), ir kuris yra naudojamas visiems tikslams; 3. nėra jokių ženklių nukrypimų, išlikusių po buvusios ne rinkos ekonomikos sistemos; 4. teisinį tikrumą ir stabilumą suteikia Bankroto ir Nuosavybės įstatymai; 5. valiuta konvertuojama pagal rinkos kursą. (29) Prašymai taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą buvo gauti iš dviejų įmonių grupių: a) įmonės gamintojos Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) ir jos susijusio prekybininko Ukrainoje – Time Ltd.; b) susijusių įmonių gamintojų OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) ir CJSC Nikopolsky besiūlių vamzdžių gamyklos „Nikotube“ ir jų susijusio prekybininko Ukrainoje – SGIP Interpipe; (30) Prašymai buvo išnagrinėti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus penkis kriterijus. (31) Pirmos grupės atveju buvo nustatyta, kad įmonės gamintojos sąskaitos buvo nepatikimos dėl didelių netikslumų ir klaidingo apskaitos politikos, nurodytos IAS 1, taikymo. Taip pat buvo nustatyta, kad ta pati įmonė buvo nemoki ir priklausė tai įmonių kategorijai, kuriai pagal bankroto įstatymo nuostatą buvo suteiktas specialus statusas, nesuteikiantis teisinio tikrumo tokių įmonių veiklai. Todėl buvo nustatyta, kad ši įmonių grupė netenkina pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto antro ir ketvirto kriterijų. (32) Antrosios grupės atveju, buvo nustatyta, kad abi įmonės gamintojos neturi vieno aiškaus apskaitos dokumentų rinkinio, kurio auditą būtų galima atlikti laisvai, vadovaujantis tarptautiniais apskaitos standartais, ir kuris būtų naudojamas visiems tikslams, kadangi abi įmonės turėjo keletą pagrindinių apskaitos dokumentų rinkinių, naudojamų skirtingiems tikslams. Be to, buvo nustatyta, kad dideli nukrypimai, išlikę iš buvusios ne rinkos ekonomikos sistemos, valstybės neišieškomų neprocentinių paskolų, atleidimų nuo stambių skolų ir įsiskolinimo nemokant mokesčių pavidalu įtakoja kainos struktūrą ir finansinę grupės padėtį. Todėl buvo nustatyta, kad ši įmonių grupė netenkina pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto antro ir trečio kriterijų. (33) Kadangi įmonė arba įmonių grupė turi tenkinti visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, kad jai būtų suteiktas rinkos ekonomikos režimas, o taip nenutiko, abiems grupėms buvo atsisakyta suteikti RER. (34) Abi grupės paprieštaravo, kad Komisija priėmė sprendimą dėl jų prašymo taikyti RER praėjus trijų mėnesių laikotarpiui, nurodytam pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte, ir dėl to šis sprendimas negalioja. Šiuo klausimu reikėtų pažymėti, kad Komisija keletą kartų pratęsė terminą aptariamiems Ukrainos eksportuojantiems gamintojams, kurie dėl tam tikrų sunkumų negalėjo laikytis pranešime dėl inicijavimo nustatyto termino pildydami prašymo taikyti RER formą. Taip pat reikėtų pastebėti, kad gautas prašymas taikyti RER buvo neišsamus: trūko keleto esminių paaiškinimų ir papildomos informacijos, todėl buvo nukelta tyrimo pradžia. Galiausiai gausių problemų, susijusių su įmonės struktūra ir pardavimo kanalais, kompleksiškumas bei rimtos problemos dėl įmonių apskaitos darė įtaką ilgesnei nagrinėjimo trukmei. Atsižvelgiant į tai, buvo neįmanoma priimti sprendimą dėl gauto prašymo taikyti RER per tris mėnesius nuo nagrinėjimo pradžios. (35) Reikėtų pastebėti, kad šio termino nesilaikymas nesukelia jokių akivaizdžių teisinių pasekmių, kadangi įmonėms buvo suteikta vienoda galimybė pareikšti pastabas. Be to, reikėtų pažymėti, kad pirmiau minėtos įmonių grupės nesiskundė dėl jokio ilgesnio nagrinėjimo priimant sprendimą dėl RER taikymo laikotarpio sukelto neigiamo poveikio. (36) Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau, buvo daroma išvada, kad galiojantis sprendimas dėl RER taikymo gali būti priimtas netgi praėjus trijų mėnesių laikotarpiui, ir todėl susijusių įmonių grupių skundai buvo atmesti. (37) Komisijos išvados vėliau buvo apskųstos abiejų įmonių grupių, tačiau nebuvo pateiktas joks sprendimo dėl RER taikymo pakeitimo argumentas. (38) Bendrijos pramonei buvo suteikta galimybė pateikti pastabas, tačiau ji minėtoms išvadoms neprieštaravo. 2.2. Individualus režimas (39) Remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalimi, jei reikia, įvedamas muitas šalims, paminėtoms pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte, išskyrus tuos atvejus, kai įmonės gali įrodyti, kad jų eksporto kainos ir kiekiai bei pardavimo sąlygos ir datos yra nustatomos laisvai, kad valiuta konvertuojama pagal rinkos kursą ir kad valstybė nesikiša, leisdama apeiti priemones, kai eksportuotojams nustatomas kitoks muito dydis. (40) Tie patys Ukrainos eksportuojantys gamintojai, neatitinkantys RER kriterijų, alternatyviai paprašė taikyti individualų režimą (IR) pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį. Komisija surinko ir patikrino visą reikalinga laikomą informaciją nustatydama, ar abi grupės atitinka IR sąlygas. Nustatyta, kad pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytas sąlygas tenkino abi įmonių grupės ir todėl abiems įmonių grupėms pagrįstai buvo suteiktas IR. 2.3. Analogiška šalis (41) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, eksportuojančių gamintojų, kuriems nebuvo suteiktas RER, prekių normalioji vertė turi būti nustatoma remiantis analogiškos šalies prekių, panašių į Ukrainos eksportuojančių gamintojų į Bendriją eksportuotas prekes, kaina arba apskaičiuota verte. (42) Pirminiame tyrime analogiška šalimi pasirinkta Kroatija. Pranešime dėl inicijavimo analogiška šalimi, siekiant nustatyti Ukrainos normaliąją vertę, dar kartą buvo pasirinkta Kroatija. Kadangi nė viena iš suinteresuotųjų šalių neprieštaravo tokiam pasirinkimui, vykdant ir šį tyrimą buvo nuspręsta analogiška šalimi pasirinkti Kroatiją. 2.4. Normalioji vertė (43) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, Ukrainos normalioji vertė buvo nustatyta naudojantis patikrinta informacija, gauta iš vienintelio gamintojo analogiškoje šalyje, t. y. remiantis visomis sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis už panašią prekių rūšį Kroatijos vidaus rinkoje arba apskaičiuota panašios prekių rūšies verte Kroatijoje. Nustatant Ukrainos normaliąją vertę, buvo taikomi tie patys metodai, kurie aprašyti 15–19 konstatuojamosiose dalyse. (44) Buvo nustatyta, kad prekės rūšis, klasifikuojama KN kodu 7304 31 99 (šaltai tempti arba šaltai valcuoti vamzdžiai), negaminama Kroatijoje. Apskritai jų eksportas sudarė tik 6,2 % viso svarstomos prekės eksporto iš Ukrainos į Bendriją. Tačiau, vienos įmonių grupės atveju, per TL šio prekės rūšies eksportuotas į Bendriją kiekis sudarė maždaug 40 % viso bendro svarstomos prekės eksporto į Bendriją. (45) Remiantis turimais duomenimis, daroma išvada, kad kitos tiriamos prekių rūšys nėra palyginamos su šia prekės rūšimi ir kad šios specifinės prekės rūšies normaliosios vertės nustatymas pagal kitos prekės rūšies normaliąją vertę nepateiktų patikimų rezultatų. Taip pat paaiškėjo, kad dėl žymiai sudėtingesnio gamybos proceso, šios prekės rūšies normalioji vertė būtų ženkliai didesnė nei kitų prekės rūšių normalioji vertė. Nors šaltai temptų arba šaltai valcuotų vamzdžių eksporto kaina vidutiniškai buvo didesnė nei kitų prekių rūšių eksporto kaina, šios prekės rūšies įtraukimas atliekant skaičiavimus, tikriausiai tik padidintų dempingo skirtumą. Tačiau, kaip minima toliau 127 konstatuojamoje dalyje, žalos skirtumas yra ženkliai mažesnis nei nustatytas dempingo skirtumas, neįskaitant šios prekės rūšies, todėl pirmasis tarnaus pagrindu nustatant priemonių dydį. Atsižvelgiant į tai, buvo nuspręsta toliau nenagrinėti šio klausimo. Taigi prekės rūšis, klasifikuojama KN kodu 7304 31 99, buvo neįtraukta atliekant skaičiavimus. 2.5. Eksporto kaina (46) Abi Ukrainos įmonių grupės visus eksporto pardavimus Bendrijoje vykdė per susijusią prekybos įmonę, įsikūrusią trečiojoje šalyje. Todėl eksporto kaina, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje, buvo nustatoma remiantis susijusios prekybos įmonės perpardavimo kaina pirmam nepriklausomam vartotojui Bendrijoje. 2.6. Palyginimas (47) Siekiant užtikrinti sąžiningą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, atliekant pataisymus buvo deramai atsižvelgta į nurodytus ir įrodytus skirtumus, kurie turėjo įtakos kainų palyginamumui. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį, kai derėjo, buvo daromi transporto, draudimo, tvarkymo, pakavimo, papildomų ir komisinių mokesčių išlaidų patikslinimai. Eksporto kainos patikslinimai dėl transportavimo eksportuojančios šalies viduje, draudimo, pakrovimo ir papildomų išlaidų buvo daromi remiantis analogiškoje šalyje nustatytomis išlaidomis. (48) Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginama kainų iš įmonės lygiu. 2.7. Dempingo skirtumas (49) Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, prekės rūšies pakoreguota vidutinė svertinė normalioji vertė, nustatyta pagal analogiškos šalies gamintoją Mechel Željezara Ltd, buvo lyginama su kiekvienos svarstomos prekės atitinkamos rūšies įmonės pakoreguota vidutine svertine eksporto kaina. (50) Šis palyginimas parodė, kad dempingas egzistuoja. Dempingo skirtumas, išreikštas nesumokėto CIF prie Bendrijos sienos kainos muito procentais, yra toks: Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 91,0 % | OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk ir CJSC Nikopolsky seamless tubes plant ‘Nikotube’, Nikopol | 97,3 % | (51) Kadangi bendradarbiavimo intensyvumas buvo didelis (tiriama daugiau nei 80 % viso svarstomos prekės eksporto iš Ukrainos į Bendriją) likutinis skirtumas buvo nustatytas tokio pačio dydžio kaip ir nustatytasis bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) ir CJSC Nikopolsky besiūlių vamzdžių gamyklai „Nikotube“, t. y.97,3 %. C. ŽALA 1. Įžanginė pastaba (52) Kaip ir dempingo atveju, šiuo tyrimu siekiama nustatyti, ar Bendrijos pramonės padėties aplinkybės pasikeitė tiek, kad atsirastų pagrindas išvadai kitokiai nei ta, kuri buvo padaryta pirminio tyrimo metu. 2. Bendrijos gamyba (53) Pirminio tyrimo metu Bendrijos pramonė buvo sudaryta iš dešimties gamintojų. (54) Šio peržiūros tyrimo eigoje buvo nustatyta, kad besiūlius vamzdžius gamino: - šeši skundą pateikę Bendrijos gamintojai, kurių penki tyrimo metu visapusiškai bendradarbiavo su Komisija, tuo tarpu šeštasis (Pietra, Italija) palaikė nagrinėjimą, tačiau nepateikė išsamaus atsakymo į klausimyną. - kiti šeši gamintojai, nepalaikantys Bendrijos pramonės ir nebendradarbiaujantys su Komisija. (55) Klausimynas buvo išsiųstas ir šiems gamintojams, tačiau jie nepradėjo bendradarbiauti. Jokie kiti svarstomos prekės gamintojai apie save Europos Komisijai nepranešė. 3. Bendrijos pramonės apibūdinimas (56) Penki visapusiškai bendradarbiavę tyrimo metu Bendrijos gamintojai per tyrimo laikotarpį pagamino 797 456 tonas prekių. Tai maždaug 70 % visos Bendrijos gamybos, todėl pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje pateikiamą apibrėžimą šios įmonės sudaro Bendrijos pramonę. 4. Bendrijos suvartojimas (57) Eurostato duomenys apie KN kodų ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 ir 7304 39 93 kiekius ir vertes buvo naudojami kaip duomenų apie importą šaltinis. Duomenys apie Bendrijos pramonę buvo gauti iš patikrintų penkių bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų atsakymų į klausimyną. (58) Tikrasis Bendrijos suvartojimas, t. y. Bendrijos pramonės pardavimas Bendrijos rinkoje, kitų Bendrijos gamintojų pardavimas Bendrijoje bei importas iš trečiųjų šalių, parodė, kad svarstomos prekės suvartojimas Bendrijoje padidėjo nuo 1 104 619 tonų 1999 m. iki didžiausio suvartojimo – 1 233 357 tonų 2001 m. TL metu suvartojimas sumažėjo iki 1 103 805 tonų, kuris yra šiek tiek mažesnis nei suvartojimas 1999 m. 1999 | 2000 | 2001 | TL | Bendrijos suvartojimas (t) | 1 104 619 | 1 130 410 | 1 233 357 | 1 103 805 | Indeksas 1999 = 100 | 100 | 102 | 112 | 100 | 5. Importas iš tiriamų šalių į Bendriją 5.1. Tiriamo importo poveikio suvestinis įvertinimas (59) Pirmiausiai buvo nagrinėjama, ar importas iš Ukrainos ir Kroatijos turėtų būti įvertinamas kartu, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalimi. (60) Importo iš tiriamų šalių raida, nustatoma pagal kiekius ir rinkos dalį, buvo tokia: Importo kiekiai (t) | 1999 | 2000 | 2001 | TL | Ukraina | 103 477 | 22 996 | 37 353 | 37 683 | Indeksas 1999 = 100 | 100 | 22 | 36 | 36 | Kroatija | 30 072 | 24 646 | 23 893 | 23 001 | Indeksas 1999 = 100 | 100 | 82 | 79 | 76 | Tiriamos šalys kartu | 133 549 | 47 642 | 61 246 | 60 684 | Indeksas 1999 = 100 | 100 | 36 | 46 | 45 | Importo rinkos dalis | 1999 | 2000 | 2001 | TL | Ukraina | 9,4 % | 2,0 % | 3,0 % | 3,4 % | Kroatija | 2,7 % | 2,2 % | 1,9 % | 2,1 % | Tiriamos šalys kartu | 12,1 % | 4,2 % | 5,0 % | 5,5 % | Importas iš trečiųjų šalių | 24,1 % | 27,5 % | 31,2 % | 29,9 % | (61) Nustatyta, kad dempingo skirtumas, apskaičiuotas (25 ir 50 konstatuojamosios dalys) pagal importą iš kiekvienos tiriamos šalies, buvo didesnis nei de minimis , kaip nurodyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje. Be to, nepaisant galiojančių priemonių, importo kiekis iš kiekvienos iš šių šalių nebuvo nereikšmingas, kadangi šių šalių rinkos dalis siekė: Kroatijos – 2,1 % ir Ukrainos – 3,4 %. TL metu viso importo dalis svyravo nuo 5,9 % Kroatijai iki 9,6 % Ukrainai. (62) Buvo nuspręsta, kad suvestinis vertinimas yra tinkamas atsižvelgiant į konkurencijos sąlygas tiek tarp šių šalių kilmės importuotų prekių, tiek tarp šių importuotų prekių ir panašių Bendrijos prekių. Tai patvirtina tai, kad TL metu nepaisant galiojančių priemonių, prekių iš abiejų šalių kaina ir toliau žemino Bendrijos pramonės kainą ir kad besiūliai vamzdžiai iš abiejų šalių buvo parduodami panašiais pardavimo kanalais. Be to, tyrimas parodė, kad importuojamoms iš abiejų tiriamų šalių prekėms ir panašioms prekėms būdingos tos pačios fizinės ir cheminės savybės. Galiausiai importuojamos iš tiriamų šalių prekės ir panašios prekės įtakojamos tų pačių kainų tendencijų (žr. toliau 67 ir 74 konstatuojamąsias dalis). Vienas Kroatijos eksportuotojas pareiškė, kad Kroatijos importas nesukelia jokios žalos, kadangi Kroatijos rinkos dalis yra minimali ir todėl negalima taikyti suvestinio įvertinimo. Kaip nustatyta pirmiau, Kroatijos importas buvo žymiai didesnis nei de minimis ir nebuvo nereikšmingas TL metu. Nors tyrimo laikotarpio pradžioje buvo pastebėtas ženklus importo iš Ukrainos sumažėjimas, reikėtų pažymėti, kad vėliau importui iš abiejų šalių buvo būdinga maždaug ta pati tendencija. (64) Dėl šių priežasčių, buvo padaryta išvada, kad visi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyti kriterijai yra tenkinami ir kad importas iš Kroatijos ir Ukrainos turėtų būti vertinamas kartu. 5.2. Tiriamo importo rinkos dalis (65) Kaip parodyta pirmiau, 2000 m. įvedus priemones, importo iš tiriamų šalių rinkos dalis ženkliai sumažėjo nuo 12,1 % 1999 m. iki 4,2 % 2000 m., o tada pradėjo nuolat didėti iki 5,5 % TL metu. 5.3. Importo kaina ir kainos mažinimas (66) Pardavimo kainos Bendrijos rinkoje TL metu palyginimas buvo atliktas lyginant Bendrijos pramonės kainą ir tiriamų šalių eksportuojančių gamintojų kainą. Šis palyginimas buvo atliktas atskaičius lengvatas ir nuolaidas. Bendrijos pramones kaina buvo pakoreguota pagal kainą iš įmonės, o importo kaina buvo prilyginta CIF kainai prie Bendrijos sienos, sumokėjus importo muitą, bet nesumokėjus antidempingo muito, pakoreguotai pagal prekybos ir tvarkymo sąnaudas, apie kurias informacija buvo surinkta tyrimo metu daugiausia iš nesusijusių importuotojų. (67) Palyginimas parodė, kad TL metu importuotos svarstomos prekės Bendrijoje buvo parduotos kainomis, kurios žemino Bendrijos pramonės kainas, pastarąsias išreiškus tokiais procentais: Ukraina 34,1 % ir Kroatija 23,3 %. Net įskaičiavus antidempingo muitą, kainos lieka žymiai sumažintomis: 10 % iš Ukrainos importuotų prekių ir 6,5 % iš Kroatijos importuotų prekių. Reikėtų pažymėti, kad nuo 2000 m. iki TL importuotų prekių vidutinė kaina padidėjo, kaip parodyta toliau, o tai atitinka bendrą kainų raidą ES rinkoje. Tačiau, kaip parodoma 74 konstatuojamojoje dalyje, iš tiriamų šalių importuotų prekių kaina nepadidėjo tiek, kiek padidėjo Bendrijos pramonės kaina. Importuotų prekių kaina, nesumokėjus muito (EUR/t) | 1999 | 2000 | 2001 | TL | Ukraina | 332 | 341 | 433 | 449 | Indeksas 1999 = 100 | 100 | 103 | 130 | 135 | Kroatija | 461 | 465 | 516 | 523 | Indeksas 1999 = 100 | 100 | 101 | 112 | 113 | Ukrainos ir Kroatijos vidurkis | 361 | 405 | 466 | 477 | Indeksas 1999 = 100 | 100 | 112 | 129 | 132 | 6. Bendrijos pramonės padėtis (68) Remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, dempingo importo poveikio Bendrijos pramonei nagrinėjimas apima visų ekonominių veiksnių ir rodiklių, apibūdinančių pramonės būklę nuo 1999 m. (atskaitos metų) iki TL, vertinimą. (69) Toliau pateikiami duomenys apie Bendrijos pramonę apjungė penkių bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pateiktą informaciją. 6.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimas (70) Gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų išnaudojimo raida yra tokia: 1999 | 2000 | 2001 | TL | Gamyba (t) | 710 029 | 911 669 | 928 231 | 797 456 | Indeksas 1999 = 100 | 100 | 128 | 131 | 112 | Gamybos pajėgumai (t) | 1 117 881 | 1 183 067 | 1 140 304 | 1 094 548 | Indeksas 1999 = 100 | 100 | 106 | 102 | 98 | Pajėgumų išnaudojimas | 63,5 % | 77,1 % | 81,4 % | 72,9 % | Indeksas 1999 = 100 | 100 | 121 | 128 | 115 | (71) Iš pirmiau pateiktos lentelės matyti, kad per 1999–2001 m. gamyba pasiekė aukščiausią tašką 2001 m., o TL metu ženkliai sumažėjo. Nors eksportuotų prekių pardavimas padidėjo ir tam tikra dalimi kompensavo pardavimų Bendrijoje smukimą, TL metu buvo neįmanoma išvengti gamybos sumažėjimo ir smukusių gamybos pajėgumų. 6.2. Atsargos (72) Toliau pateikti skaičiai rodo atsargų kiekį kiekvieno laikotarpio pabaigoje. 1999 | 2000 | 2001 | TL | Atsargos (t) | 38 753 | 49 620 | 49 062 | 59 287 | Indeksas 1999 = 100 | 100 | 128 | 127 | 153 | (73) Tiriamojo laikotarpio metu atsargų kiekis padidėjo. Reikia pažymėti, kad Bendrijos gamintojai svarstomą prekę paprastai gamina pagal užsakymą. Todėl nuspręsta, kad Bendrijos pramonės turimų atsargų kiekis nėra labai reikšmingas rodiklis įvertinant padėtį Bendrijos rinkoje. Tačiau buvo nustatyta, kad atsargų kiekio padidėjimas taip pat yra sumažėjusių Bendrijos pramonės pardavimo ir rinkos dalies pasekmė. 6.3. Pardavimo kiekiai, rinkos dalis, augimas ir vidutinė vieneto kaina EB (74) Toliau pateikiami skaičiai rodo Bendrijos pramonės pardavimą nepriklausomiems Bendrijos vartotojams. 1999 | 2000 | 2001 | TL | Pardavimo kiekiai (t) | 516 529 | 573 136 | 576 850 | 504 317 | Indeksas (1999=100) | 100 | 111 | 112 | 98 | Rinkos dalis | 46,8 % | 50,7 % | 46,8 % | 45,7 % | Indeksas (1999=100) | 100 | 108 | 100 | 98 | Vidutinė pardavimo kaina (EUR/t) | 576 | 589 | 659 | 696 | Indeksas (1999=100) | 100 | 102 | 114 | 121 | (75) Nuo 1999 m. iki 2001 m. Bendrijos pramonės pardavimo kiekiai padidėjo 12 %, o vėliau, TL metu ženkliai sumažėjo net iki žemesnio nei 1999 m. lygio. Pardavimo kiekių raida turėtų būti vertinama atsižvelgiant į to paties laikotarpio vartojimo lygį, kuris nuo 1999 m. iki 2001 m. padidėjo 12 %, o TL metu sumažėjo. Tačiau tarp 2001 m. ir TL paklausa nesumažėjo tiek, kiek sumažėjo pardavimo kiekiai. (76) 2000 m. įvedus priemones, Bendrijos pramonė galėjo susigrąžinti prarastą rinkos dalį. 1999–2000 m. Bendrijos pramonės rinkos dalis pagal Bendrijos suvartojimą padidėjo nuo 46,8 % iki 50,7 %. Tačiau, praėjus šiam santykinio sustiprėjimo laikotarpiui, Bendrijos pramonės rinkos dalis vėl sumažėjo. Tarp 2000 m. ir TL, Bendrijos suvartojimo dalis sumažėjo iki 45,7 %, kadangi importas dempingo kaina vėl pradėjo skverbtis į Bendrijos rinką. (77) Susidūrusi su nuo 2000 m. didėjančiu importu ir nuo 2001 m. smunkančiu Bendrijos pardavimu, Bendrijos pramonė negalėjo didinti svarstomos prekės gamybos. Tiksliau TL metu ji buvo priversta mažinti gamybos pajėgumus ir darbuotojų skaičių, kadangi padidėjęs Bendrijos pramonės eksportas negalėjo padengti pardavimo dalies netekimo Bendrijos rinkoje. (78) Tiriamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės vidutinė pardavimo kaina padidėjo. Tačiau didesnė kaina negalėjo užtikrinti pakankamo pelningumo, kaip išsamiai nurodyta toliau. 6.4. Pelningumas (79) Toliau vartojama pelno sąvoka apima pelną, neatskaičius mokesčių, esantį pelnu, gautu už svarstomos prekės pardavimą Bendrijos rinkoje. 1999 | 2000 | 2001 | TL | Pardavimo pelningumas EB | -7,8 % | 0,1 % | 0,3 % | -0,1 % | (80) Įvedus antidempingo muitą besiūlių vamzdžių, kurių kilmės šalys yra Kroatija ir Ukraina, importui, Bendrijos pramonė, kaip matyti, galėjo padidinti kainą, kad pasiektų apytikrio pelno-nuostolių susibalansavimo ribą 2000 ir 2001 m. Tačiau Bendrijos pramonė negalėjo pasiekti pelno lygio, kurį buvo tikėtasi pasiekti neegzistuojant importui dempingo kaina (t. y. 5 %), kaip nustatyta reglamente, įvedančiame dabar galiojančias priemones. Be to, pelno lygis TL metu smuko žemiau pelno-nuostolio susibalansavimo ribos. Tokio smukimo priežastis, nepaisant didesnės pardavimo kainos, buvo padidėjusios žaliavų ir darbo jėgos už vieneto gamybą sąnaudos, kurios tuo metu didėjo net mažinant darbuotojų skaičių. Bendrijos pramonė buvo nepajėgi priskirti šių sąnaudų vartotojams, kas buvo būtina dėl importo žema dempingo kaina sukeltos konkurencijos. (81) Po gana teigiamų 2000 ir 2001 m. tendencijų, TL metu Bendrijos pramonės finansinė padėtis vėl pradėjo blogėti, tai sutapo su padidėjusiu importu dempingo kaina iš Kroatijos ir Ukrainos. 2001 m. pasiektas pelno lygis vos viršijo pelno-nuostolio susibalansavimo ribą ir visai nepanašėjo į tokį, kuris leistų pakankamai finansuoti pakartotinas investicijas. 6.5. Investicijų grąža, grynųjų pinigų srautai, investicijos ir gebėjimas padidinti kapitalą (82) Investicijų grąžos, grynųjų pinigų srautų ir investicijų tendencijos pateikiamos šioje lentelėje. 1999 | 2000 | 2001 | TL | Investicijų grąža | -13 % | 0 % | 1 % | 0 % | Indeksas 1999 = 100 | 100 | 202 | 204 | 198 | Grynųjų pinigų srautai | -13 978 142 | 5 273 981 | 5 910 373 | 4 959 440 | Indeksas 1999=100 | 100 | 238 | 242 | 235 | Investicijos | 19 320 730 | 32 691 925 | 33 056 929 | 21 087 534 | Indeksas 1999=100 | 100 | 169 | 171 | 109 | (83) Pažymėtina, kad lentelėje pateikiami duomenys apie investicijų grąžą didžiąja dalimi atspindi pelningumą. Investicijų grąža padidėjo nuo 1999 iki 2000 m., tačiau vėl sumažėjo iki TL. Grynųjų pinigų srautai apytikriai atspindi ir pelningumo tendenciją, kuri aukščiausią tašką pasiekė 2001 m., o vėliau vėl pradėjo kristi. Kol svarstoma prekė sudaro mažiau nei 1 % bendros Bendrijos gamintojų apyvartos ir kol Bendrijos gamintojai savo gamybos linijas naudoja įvairioms kitoms plieno prekėms gaminti, laikoma, kad šie skaičiai patys savaime nėra reikšmingi. Vis dėlto jie yra iškalbingi, kadangi du Bendrijos bendradarbiaujantys gamintojai, gaminantys svarstomą prekę žymiai didesniais kiekiais nei kiti Bendrijos gamintojai, pateikė duomenis, atskleidžiančius tendencijas panašias į nurodytąsias pirmiau lentelėje apie investicijų grąžą, grynųjų pinigų srautus ir investicijas. (84) 2000 m. įvedus antidempingo priemones, Bendrijos pramonė šiek tiek investavo. Tačiau šios investicijos, kaip nustatyta, daugiausiai buvo skirtos įrenginiams pakeisti. TL metu, palyginus su ankstesniais dvejais metais, investicijos ženkliai sumažėjo. (85) Nepaisant to, per tiriamąjį laikotarpį Bendrijos pramonės gebėjimui padidinti kapitalą iš išorės finansuotojų arba iš patronuojančių bendrovių nebuvo smarkiai pakenkta, kadangi svarstoma prekė sudarė mažiau nei 1 % visos Bendrijos gamintojų apyvartos ir kadangi Bendrijos gamintojai savo gamybos linijas naudoja įvairiems kitiems plieno gaminiams gaminti. 6.6. Užimtumas, našumas ir atlyginimas 1999 | 2000 | 2001 | TL | Darbuotojų skaičius | 2 583 | 2 776 | 2 622 | 2 472 | Indeksas 1999=100 | 100 | 107 | 102 | 96 | Našumas (t/darbuotojui) | 275 | 328 | 354 | 323 | Indeksas 1999 = 100 | 100 | 119 | 129 | 117 | Atlyginimas Indeksas 1999=100 | 100 | 104 | 106 | 105 | (86) Kaip matyti iš lentelės, 2000 ir 2001 m. Bendrijos pramonės našumas ir jai dirbančių darbuotojų skaičius padidėjo, taip pat šiuo laikotarpiu padidėjo ir gamyba. Tačiau TL metu darbuotojų skaičius stipriai sumažėjo ir tapo net mažesniu nei 1999 m. Našumas taip pat sumažėjo iš esmės sumažinus gamybą. (87) Tiriamojo laikotarpio metu atlyginimai beveik nekito, nebent dėl infliacijos. 6.7. Atsigavimas nuo buvusio dempingo (88) 2000 m. įvedus priemones, Bendrijos pramonė turėjo galimybę atgauti prarastą rinkos dalį ir nustatyti pastovesnę savo pardavimo vidutinę kainą. Vis dėlto nuo 2001 m. Bendrijos pramonės finansiniai rodikliai vėl pradėjo prastėti. Todėl galima daryti išvadą, kad Bendrija neatsigavo nuo ankstesnio dempingo. 6.8. Esamo dempingo skirtumo svarba (89) Dempingo skirtumas yra nustatytas dalyje apie dempingą (25 ir 50 konstatuojamosios dalys). Nustatytas skirtumas yra akivaizdžiai didesnis nei de minimis . Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina kiekius ir kainą, dabartinio dempingo skirtumo poveikio negalima laikyti nereikšmingu. 6.9. Išvados dėl žalos (90) Primenama, kad įvedus antidempingo priemones svarstomos prekės importui iš Kroatijos ir Ukrainos, Bendrijos pramonė iš karto įgijo pasitikėjimą. 1999–2001 m. Bendrijos pardavimų vidutinė kaina padidėjo 14 %, tuo pačiu laikotarpiu pardavimo Bendrijoje kiekiai ir gamyba taip pat išaugo. To pasekoje, tuo metu pramonė galėjo daryti būtinas investicijas ir įdarbinti daugiau darbo jėgos. (91) Tačiau, TL metu padėtis iš esmės pradėjo blogėti. Nuo 2001 m. iki TL pardavimas Bendrijoje sumažėjo 12 %, o Bendrijos pramonė turėjo prisitaikyti žymiai mažindama gamybą, gamybos pajėgumus ir darbuotojų skaičių. Nuo 2001 m. iki TL Bendrijos pramonės rinkos dalis ir toliau mažėjo, kol pasiekė žemesnį nei 1999 m. lygį. TL metu prastėjančias tendencijas taip pat įrodo sumažėjęs pajėgumų panaudojimas, sustojęs atlyginimų didinimas ir padidėjęs atsargų kiekis, dėl kurių įmonė atsidūrė panašioje į 1999 m. padėtyje, kai dar nebuvo įvestos priemonės importui iš tiriamų šalių. (92) Tokia pati tendencija matyti ir investicijų, investicijų grąžos ir grynųjų pinigų srautų raidoje. 2000 ir 2001 m. nežymus pagerėjimas buvo nepakankamas, kadangi investicijų grąža pasiekė tik 1 %, o neigiamas grynųjų pinigų srautas tik pradėjo keistis į teigiamą, po jo TL metu sekė nuosmukis. Tai, kad įmonių gebėjimas padidinti kapitalą nebuvo rimtai paveiktas, yra susiję su įmonės priklausymu didesnėms korporacinėms grupėms ir todėl negali būti laikoma patikimu rodikliu svarstomos prekės sektoriuje. (93) Bendrijos pramonės finansinė padėtis pagerėjo 1999 m., tačiau tik 2000 ir 2001 m. pasiekė apytikrio pelno ir nuostolių susibalansavimo ribą, o TL vėl tapo nuostolinga. (94) Kaip matyti, labiausiai rodikliai pagerėjo po 1999 m., kai buvo įvestos priemonės, tačiau visi jie, išskyrus pardavimo kainą, vėl pablogėjo TL metu ir atskleidė akivaizdžią žalą. (95) Tęstinis pardavimo kainos didėjimas, vykęs viso tiriamojo laikotarpio metu, nepadėjo pasiekti pakankamo pelno, kadangi viskas panaudota didėjančioms gamybos sąnaudoms, ypač žaliavų ir vieneto gamybos darbo sąnaudoms, padengti. Be to, Bendrijos pramonė buvo nepajėgi perkelti šių padidėjusių sąnaudų vartotojams tiek, kiek reikalinga, kadangi importas maža dempingo kaina skverbėsi į rinką. To pasekoje, pelno atžvilgiu Bendrijos pramonės padėtis blogėjo ir pasiekė net žemesnę nei pelno-nuostolių susibalansavimo ribą. (96) Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau, daroma išvada, kad Bendrijos pramonė TL metu ir toliau patiria didelę žalą pagrindinio reglamento 3 straipsnyje apibrėžta prasme. D. ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS IR TIKĖTINA DEMPINGO BEI ŽALOS TĄSA (97) Pirminės priemonės nustos galioti 2005 m. vasario 18 d. Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 7 dalimi, buvo išnagrinėta, ar galiojančių priemonių galiojimo pabaiga ir toliau įtakotų dempingo ir žalos tąsą. Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, taip pat buvo išnagrinėta, ar dempingo ir žalos aplinkybės stipriai pasikeitė ir ar šis pasikeitimas galėtų pagrįstai būti vadinamas ilgalaikiu. (98) Buvo nustatyta, kad svarstoma prekė ir toliau buvo parduodama dempingo kaina Bendrijos rinkoje TL metu (25 ir 50 konstatuojamosios dalys). Šiuo klausimu buvo nuspręsta, kad svarstomos prekės, kilusios iš abiejų nagrinėjimo šalių, dempingo skirtumas buvo panašus į pirminiame tyrime nustatytą dempingo skirtumą. Be to, tiriamose šalyse ir toliau egzistuoja milžiniški gamybos pajėgumai, kurie nebuvo naudojami TL metu. Taip pat pažymėtina, kad į Bendrijos rinką ir toliau importuojami dideli prekių kiekiai iš Kroatijos ir Ukrainos ir kad jų rinkos dalis nuo 2000 m. nuolatos didėjo. Tai parodo akivaizdų Kroatijos ir Ukrainos eksportuotojų susidomėjimą ES rinka. Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau, manoma, kad nėra pagrindo abejoti, jog nustatytas dempingo mastas yra ilgalaikio pobūdžio ir jog dempingo tąsa yra labai tikėtina, jeigu pirminės priemonės nustos galioti. (99) Nepaisant fakto, kad Bendrijos pramonė tam tikra dalimi atsigavo nuo ankstesnio importo inter alia iš Kroatijos ir Ukrainos dempingo kaina, taip pat buvo nustatyta, kad Bendrijos pramonė ir toliau patyrė didelę žalą pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio apibrėžimą. Tyrimo metu nustatytas žalos skirtumas padidėjo palyginus su pirminiu tyrimu, kadangi vykdomas importas dempingo kaina ir toliau ženkliai mažino Bendrijos pramonės kainas ir tai buvo daroma nepaisant to, kad pasauliniu mastu kainos pakilo. Atsižvelgus į importo dempingo poveikį pelningumui (79 konstatuojamoji dalis) ir Bendrijos pramonės rinkos dalį (74 konstatuojamoji dalis), kuri vėl sumažėjo nuo 2001 m. iki TL, daroma išvada, kad aplinkybės, sukeliančios žalą yra ilgalaikio pobūdžio ir kad pirminių priemonių negaliojimas greičiausiai įtakotų žalos tąsą. E. PRIEŽASTINIS RYŠYS (100) Taip pat buvo ištirta, ar egzistuoja priežastinis ryšys tarp importo iš Kroatijos ir Ukrainos dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos žalos, kuri buvo nustatyta ankstesniame tyrime, išlieka ir šiame tyrime. Taip pat buvo ištirti kiti be importo dempingo kaina žinomi veiksniai, kurie taip pat galėjo daryti žalą Bendrijos pramonei, siekiant užtikrinti, jog šių veiksnių padaryta žala nebūtų priskirta importui dempingo kaina. (101) Nepaisant galiojančių priemonių, kurios 2000 m. iš pradžių įtakojo importo mažėjimą, Kroatijos ir Ukrainos eksportuojančių gamintojų rinkos dalis Bendrijoje padidėjo nuo 4,2 % iki 5,5 % per tiriamąjį laikotarpį. Nepaisant nuo 2001 m. iki TL sumažėjusio vartojimo, jų rinkos dalis padidėjo. Tuo pačiu metu, nuo 2000 m. iki TL Bendrijos pramonė neteko savo rinkos dalies. Ji buvo priversta ženkliai sumažinti gamybą TL ir nukentėjo nuo smukusio pelningumo. Didėjantis importas iš tiriamų šalių, kuris ženkliai sumažino Bendrijos pramonės kainas, ir prastėjanti Bendrijos pramonės padėtis vyko tuo pačiu metu. Todėl šis importas galėjo ir toliau prisidėti prie Bendrijos pramonės patiriamos žalos. (102) Importas iš kitų trečiųjų šalių, tokių kaip Čekijos Respublika, Lenkija ir Slovakijos Respublika, kurios tyrimo metu dar nebuvo Bendrijos narės, bei importas iš Rumunijos arba Rusijos taip pat galėjo įtakoti Bendrijos pramonės patirtą žalą. (103) Reikia pažymėti, kad antidempingo muitas svyruojantis nuo 9,8 % iki 38,2 % ir įsipareigojimas dėl kainos galiojo importui iš pirmiau minėtų penkių šalių viso tiriamojo laikotarpio metu. Šiuo metu vykdoma galiojančių priemonių importui iš Rusijos ir Rumunijos peržiūra (4 konstatuojamoji dalis). (104) Importas iš Rusijos sudaro apie 3,3 % rinkos dalies tyrimo laikotarpio metu. Vidutinė šių importuojamų prekių importo kaina, įskaitant antidempingo muitą, buvo maždaug 20 % mažesnė nei importo iš Kroatijos ir Ukrainos kaina. Žinant importo iš Rusijos kainą, numanoma, kad šios importuotos prekės taip pat įtakojo žalą. Tačiau atsižvelgiant į rinkos dalies dydį, kuris yra mažesnis nei tiriamų šalių, importas iš Rusijos negalėjo būti vienintele Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastimi. TL importas iš Rumunijos sudaro 3,5 % rinkos dalį. Importo iš Rumunijos kainos, įskaičius antidempingo muitą, yra didesnė nei importo iš Kroatijos ir Ukrainos kaina, tačiau vis tiek žemesnė nei Bendrijos pramonės kaina. Šiuo remiantis, darytina išvada, kad ji taip pat galėjo prisidėti prie Bendrijos pramonės patirtos žalos. Tačiau nustatyta, kad galimas importo iš Rusijos ir Rumunijos poveikis negalėtų paneigti išvados, kad egzistuoja tikras ir esminis priežastinis ryšys tarp besiūlių vamzdžių iš Kroatijos ir Ukrainos importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos didelės žalos. (105) Importo iš buvusių stojančiųjų šalių Lenkijos, Čekijos ir Slovakijos kaina, įskaitant antidempingo muitą, buvo taip pat žymiai didesnė nei Kroatijos ir Ukrainos, tačiau vis tiek žemesnė nei Bendrijos pramonės kaina. Bendra jų rinkos dalis TL buvo 14,2 %. Net jei šis importas taip pat prisidėjo prie patiriamos žalos, atsižvelgiant į jų kainą, galima daryti išvadą, kad jų poveikis galėjo būti tik silpnas. (106) Atsižvelgiant į tai, kad importas iš Kroatijos ir Ukrainos iš esmės sumažino Bendrijos pramonės kainą, nėra jokių nuorodų, kad pirmiau paminėtas importas, kuris pagrinde sumažino Bendrijos kainą mažesne dalimi, galėtų nutraukti priežastinį ryšį tarp importo iš Kroatijos ir Ukrainos dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos žalos. (107) Importas iš keleto trečiųjų šalių iš viso sudarė 8,9 % rinkos dalies TL. Atsižvelgiant į aukštą jų kainą, dažniausiai žymiai aukštesnę už Bendrijos pramonės kainą, nėra jokių nuorodų, kad šis importas galėtų nutraukti priežastinį ryšį tarp importo iš Kroatijos ir Ukrainos dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos didelės žalos. (108) Kiti Bendrijos gamintojai, kurie nebendradarbiavo tyrimo metu, buvo susidūrę su tokiomis pačiomis problemomis dėl padidėjusios žaliavų kainos, verčiančios juos didinti kainas kiek tik įmanoma. Nerasta jokių nuorodų, kad šie konkurentai galėtų būti Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastimi. (109) Nuo 2001 m. Bendrijos vartojimas sumažėjo. Tačiau Bendrijos pardavimas sumažėjo daugiau procentų nei pats vartojimas ir Bendrijos pramonė neteko rinkos dalies, tuo tarpu kai tiriamos šalys per tą patį laikotarpį padidino savo dalį Bendrijos rinkoje. Todėl daroma išvada, kad šis veiksnys negalėjo nutraukti priežastinio ryšio tarp importo iš Kroatijos ir Ukrainos dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos didelės žalos. Tyrimo eigoje jokie kiti veiksniai, galėję sukelti žalą, nebuvo nustatyti. (110) Remiantis pirmiau pateiktu visų žinomų veiksnių, įtakojančių Bendrijos pramonės padėtį, nagrinėjimu, nustatyta, kad priežastinis ryšys tarp importo iš Kroatijos ir Ukrainos dempingo kaina ir Bendrijos pramonei padarytos didelės žalos, kuris buvo nustatytas ankstesniame tyrime, nebuvo nutrūkęs. F. BENDRIJOS INTERESAI 1. Bendrosios nuostatos (111) Buvo nagrinėjama, ar egzistuoja įtikinama priežastis, kuria galėtų būti pagrįsta išvada, kad antidempingo priemonių importui iš tiriamų šalių galiojimo pratęsimas būtų ne Bendrijos interesuose. Komisija išsiuntė klausimynus importuotojams ir pramonės naudotojams. Išsamus atsakymas į klausimyną buvo gautas iš vieno importuotojo (Comercial de Tubos, S.A., Ispanija). (112) Iš pramonės naudotojo nebuvo gautas nė vienas atsakymas į klausimyną. Nė vienas tiekėjas nepranešė apie save tyrimo eigoje. Remiantis iš bendradarbiaujančių šalių gauta informacija, buvo prieita prie tokių išvadų. (113) Reikėtų priminti, kad ankstesniame tyrime, priemonių įvedimas buvo laikomas neprieštaraujančiu Bendrijos interesams. Šis tyrimas yra peržiūra, taigi analizuoja padėtį, kuri buvo jau įvedus antidempingo priemones, ir leidžia įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį tiriamoms šalims, daromą galiojančių antidempingo priemonių. 2. Bendrijos pramonės interesai (114) Primenama, kad Bendrijos pramonę sudaro penki gamintojai, kuriems dirba maždaug 2 470 darbuotojų, gaminančių ir parduodančių besiūlius vamzdžius. Taip pat primenama, kad pirmiau pateikti Bendrijos pramonės ekonominiai rodikliai tiriamojo laikotarpio metu parodė prastėjančius finansinius rezultatus. Nepaisant augančio besiūlių vamzdžių vartojimo Bendrijoje 2000–2001 m., kuris vis dėlto vėl nukrito TL metu, Bendrijos pramonė negalėjo atgauti finansinio stabilumo. (115) Tiksliau pramonė iš dalies atsigavo 2000 ir 2001 m. Tačiau, atsižvelgiant vyraujančią Bendrijos pramonės finansinę padėtį, aišku, kad antidempingo priemonės atitiktų Bendrijos pramonės interesus. 3. Nesusijusių importuotojų interesai (116) Bendradarbiaujantys importuotojai neprieštaravo antidempingo priemonių taikymo pratęsimui. Jokių kitų pastabų iš importuotojų, importuojančių tiriamą prekę iš Kroatijos ir Ukrainos, nebuvo gauta. (117) Antidempingo priemonių tikslas – atkurti sąžiningą prekybą. Jos neskirtos nei importui drausti, nei EB importuotojų veiklai varžyti. Iš tiesų, bet kokia siūlytina priemonė, turėtų būti priimta tokiu lygmeniu, kuris įgalintų leisti tęsti importą ir ateityje, tačiau ne dempingo ir nenuostolinga kaina, priklausomai, kuri mažesnė. (118) Kadangi sąžiningai nustačius importuojamų prekių kainą, jas bus leista įvežti į Bendrijos rinką, panašu, kad tradicinis importuotojų verslas tęsis, net jeigu bus įvestos antidempingo priemonės importui dempingo kaina. 4. Tiekėjų interesai (119) Nė vienas tiekėjas nepranešė apie save tyrimo eigoje. Todėl nuspręsta, kad nėra įtikinamos priežasties, dėl kurios šios priemonės neturėtų būti įvestos tiekėjų interesų požiūriu. 5. Naudotojų interesai (120) Ankstesniame tyrime, buvo padaryta išvada, kad joks poveikis kainoms, atsirandantis dėl antidempingo priemonių, nebūtų reikšmingas tolesnių pramonės naudotojų atžvilgiu. Tai paremta tuo, kad besiūliai vamzdžiai sudaro tik mažą dalį visų pramonės naudotojų sąnaudų (įskaitant chemijos ir naftos chemijos pramones, elektrines, automobilių ir statybos pramones). Atsižvelgiant į tai nebuvo pateikta nė viena pastaba, paneigianti ankstesnes išvadas, ir atsižvelgiant į naudotojų bendradarbiavimo trūkumą šio tyrimo metu, tikimasi, kad bet koks poveikis kainai dėl antidempingo priemonių taikymo bus nereikšmingas tolesnių pramonės vartotojų atžvilgiu. 6. Konkurencijos aspektai (121) Reikėtų pažymėti, kad Komisijos sprendime 2003/382/EB, paskelbtame 2003 m. birželio 6 d.[10] buvo nustatyta, kad kai kurie Bendrijos gamintojai iki 1995 m. dalyvavo antikonkurenciniame susitarime dėl tam tikrų svarstomų prekių. Todėl nei pirminis tyrimas, kurio tyrimo laikotarpis buvo nuo 1997 m. lapkričio 1 d. iki 1998 m. spalio 31 d. (bei laikotarpis nuo 1997 m. sausio iki TL pabaigos), nei šis peržiūros tyrimas nebuvo paveikti jokia antikonkurencine veikla. 7. Išvada dėl Bendrijos interesų (122) Priemonių, taikomų besiūlių vamzdžių, kurių kilmės šalys yra tiriamos šalys, importui galiojimo pratęsimas būtų akivaizdžiai naudingas Bendrijos pramonei. Tikėtina, kad importuotojų arba prekybininkų bei pramonių naudotojų atžvilgiu, bet koks poveikis besiūlių vamzdžių kainoms bus nežymus. (123) Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau, nuspręsta, kad nėra įtikinamų priežasčių netaikyti antidempingo priemonių tiriamų šalių kilmės besiūlių vamzdžių importui. G. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS 1. Žalai atlyginti reikalingų priemonių dydis (124) Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos ir Bendrijos interesų, reikėtų priimti priemones, kuriomis būtų sustabdyta tolesnė žala, kurią Bendrijos pramonei daroma importu dempingo kaina. (125) Nustatytos priemonės turėtų būti pakankamo masto, kad būtų atlyginta žala, sukelta šio importo, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo. Skaičiuojant muito dydį, būtiną žalingo dempingo poveikiui panaikinti, manoma, kad bet kokios priemonės turėtų padėti Bendrijos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti bendrą pelną, neatskaičius mokesčių, kas logiškai galėtų būti pasiekta tokios rūšies pramonės sektoriuje vyraujant normalioms konkurencijos sąlygoms, t. y. nesant importo dempingo kaina, parduodant panašią prekę Bendrijoje. Pelno, neatskaičius mokesčių, skirtumas naudotas šiuose skaičiavimuose buvo 5 % apyvartos. Jis toks pats kaip ir pirminiame nagrinėjime, kadangi nebuvo pateikta nurodymų ir jokių pastabų dėl šio dydžio pakeitimo. Šiuo remiantis, buvo paskaičiuota panašios prekės nenuostolinga Bendrijos pramonei kaina. Nenuostolinga kaina buvo apskaičiuota pridėjus pirmiau minėtą 5 % pelno skirtumą prie gamybos sąnaudų. (126) Būtinas kainos padidėjimas tada buvo nustatytas remiantis vidutinės svertinės importo kainos palyginimu, kaip priimta kainų žeminimo skaičiavimuose, kartu su vidutine nenuostolinga kaina. Visi skirtumai, gauti lyginant, buvo išreikšti procentais nuo bendros CIF importo vertės. 2. Iš dalies pakeistos priemonės (127) Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau, manoma, kad galiojantis antidempingo muitas, taikomas importuojamai svarstomai prekei, kurios kilmės šalys yra Kroatija ir Ukraina, turėtų būti iš dalies pakeistas. Turėtų būti nustatytas naujas antidempingo muitas, kurio dydis atitiktų nustatytą žalos skirtumą, kadangi nustatytas visų Kroatijos ir Ukrainos įmonių dempingo skirtumas buvo didesnis nei apskaičiuotas žalos skirtumas. Kadangi bendradarbiavimo intensyvumas buvo didelis (tiriama daugiau nei 80 % viso svarstomos prekės eksporto iš Ukrainos į Bendriją), likutinis skirtumas Ukrainai turėtų būti nustatytas tuo pačiu lygiu kaip ir nustatytasis bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) ir CJSC Nikopolsky besiūlių vamzdžių gamyklai „Nikotube“. (128) Šiame reglamente nurodyti atskiros įmonės antidempingo muito dydžiai buvo nustatyti remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl šie dydžiai atspindi šiose įmonėse tyrimo metu buvusią padėtį. Šie muito dydžiai (kitokie, nei taikomi „visoms kitoms tos šalies įmonėms“) taikomi išimtinai tik tai importuojamai prekei, kurią pagamino konkretūs paminėti juridiniai asmenys tiriamoje šalyje. Importuojamoms prekėms, kurias pagamino kitos įmonės, kurių pavadinimai ir adresai konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis įmonėmis, šie dydžiai bus netaikomi, ir joms galios muito dydis, taikomas „visoms kitoms įmonėms“. (129) Bet koks prašymas taikyti šį įmonėms individualiai nustatytą antidempingo muito dydį (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai[11], pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie įmonės veiklos pasikeitimus susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimais, pvz., su pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkami iš dalies pakeistas, atnaujinant įmonių, kurioms taikomas individualus muito dydis, sąrašą. (130) Siūlomi antidempingo muitai yra šie: Šalis | Įmonė | Žalai atlyginti reikalingų priemonių dydis | Dempingo skirtumas | Siūlomas antidempingo muitas | Kroatija | Visos įmonės | 38,8 % | 38,9 % | 38,8 % | Ukraina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 % | 91,0 % | 51,9 % | OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk, ir CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol | 64,1 % | 97,3 % | 64,1 % | Visos kitos įmonės | 64,1 % | 97,3 % | 64,1 % | (131) Remiantis pasiūlytomis priemonėmis, prasidės naujas penkerių metų priemonių galiojimo laikotarpis. Todėl priemonės nenustos galioti 2005 m. vasario 18 d., kaip pranešama 2004 m. rugpjūčio 27 d. įspėjime apie artėjančią galiojimo pabaigą[12]. 3. Įvykiai po TL Kroatijos eksportuotojo atžvilgiu (132) Paskelbus esminius faktus ir pastabas, kurių pagrindu buvo nuspręsta, kad antidempingo priemonių dydis turėtų būti pakeistas, Kroatijos vyriausybė informavo Komisiją, kad vienintelis Kroatijos gamintojas, Mechel Željezara Ltd., buvo likviduotas ir nutraukė gamybą 2004 m. rudenį. Vietoje jo, Kroatijos privatizavimo fondas, vyriausybinė įstaiga atsakinga už privatizacijos procesą Kroatijoje, įkūrė naują juridinį asmenį, pavadinimu Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o (“Valjaonice”) buvo įkurtas . Naujai įkurta įmonė, atrodo, dar nepradėjo gamybos ir šiuo metu perima turtą iš Mechel Željezara Ltd. (133) Tačiau iš pateiktos informacijos aišku, kad Valjaonice gamybos pajėgumai liks nepakitę lyginant su Mechel Željezara Ltd. ir kad aiškiai matomas Valjaonice ketinimas tęsti svarstomos prekės gamybą. Tuo remiantis, gamybos nutraukimas negali būti ir nėra laikomas ilgalaikiu ir neginčijamu faktu, todėl tai nedaro įtakos šio tyrimo išvadoms. (134) Tačiau, jeigu įvyktų įmonės padėties pokyčiai, pateisinantys priemonių peržiūrą, tokia peržiūra bus pradėta. 4. Įsipareigojimai (135) Komisija 2000 m. vasario 17 d. Sprendimu 2000/137/EB[13] priėmė įsipareigojimą dėl kainų, inter alia , iš vienintelio Kroatijos eksportuojančio gamintojo. Šis Mechel Željezara Ltd. įsipareigojimas taip pat buvo peržiūrimas. (136) Šiuo įsipareigojimu Mechel Željezara Ltd. įsipareigojo parduoti savo nepriklausomiems vartotojams tam tikrą svarstomų prekių kiekį eksportui į Bendriją peržiūrėtomis kainomis. Be to, Mechel Željezara Ltd. įsipareigojo, kad jo kainos už prekių grupę bus suderintos su kainų struktūra, naudojama Bendrijoje. (137) Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį, įsipareigojimo tikslas – panaikinti žalingą importo dempingo kaina poveikį, kuris pasiekiamas eksportuotojui didinant kainas arba nutraukiant eksportą dempingo kainomis. Tyrimas atskleidė, kad toks iš pradžių prisiimtas įsipareigojimas neleido didinti kainų iki nenuostolingo lygio ir todėl neleido atkurti sąžiningos prekybos Bendrijos rinkoje. Todėl šiuo atveju, Mechel Željezara Ltd. prisiimtas įsipareigojimas nelaikomas tinkama ir veiksminga priemone, panaikinti žalingą dempingo poveikį. Kaip nustatyta pirmiau, Mechel Željezara Ltd. neseniai buvo likviduota. Todėl įsipareigojimas laikomas ilgiau negaliojančiu. (138) Paskelbus esminius faktus ir pastabas, kurių pagrindu buvo nustatyta, kad galiojantis antidempingo skirtumas turėtų būti pakeistas, Ukrainos įmonės OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“ ir jų susijusi prekybos ir kontroliuojančioji įmonė „Interpipe“ pasiūlė bendrą įsipareigojimą pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį. (139) Šios Ukrainos įmonės yra įvairių rūšių plieno prekių, kurios gali būti parduodamos su svarstoma preke, gamintojai. Todėl iškyla potencialus kryžminių kompensacijų pavojus, pvz., kad bet kokio įsipareigojimo dėl kainos formaliai bus laikomasi, tačiau kitų nei svarstomų prekių kainos bus sumažintos, kai jos bus parduodamos kartu su svarstoma preke. Be to, turint omenyje kainų lankstumą, minimali eksporto kaina, kurią įmonė yra pasirengusi pasiūlyti, buvo tokio dydžio, kuris nepanaikino žalingo dempingo padarinių. Todėl pasiūlymas negalėjo būti priimtas. (140) Be to, Ukrainos įmonė Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk, paskelbė, kad siūlo įsipareigojimą, tačiau nepranešdama nei jo pobūdžio, nei minimalios kainos, kurios laikysis. Todėl į pasiūlymą negalima buvo atsižvelgti. H. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS (141) Suinteresuotosios šalys buvo informuotos apie visus faktus ir pastabas, remiantis kuriais buvo ketinama pasiūlyti iš dalies pakeisti galiojantį reglamentą. Joms buvo suteikta galimybė pateikti pastabas ir reikalavimą būti išklausytoms. Pastabos buvo gautos ir į jas buvo deramai atsižvelgta. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Tarybos reglamentas (EB) Nr. 348/2000 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1515/2002, yra iš dalies keičiamas taip: 1. 1 straipsnio 2 dalies lentelė pakeičiama taip: Šalis | Įmonė | Muito dydis (%) | TARIC papildomas kodas | Kroatija | Visos įmonės | 38,8 | - | Ukraina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 | A614 | OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk, ir CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol | 64,1 | A615 | Visos kitos įmonės | 64,1 | A999 | 2. 2 straipsnis išbraukiamas. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12). [2] OL L 45, 2000 2 17, p. 1. [3] OL L 228, 2002 8 24, p. 8. [4] OL L 46, 2000 2 18, p. 34, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2002 m. rugpjūčio 5 d. Komisijos sprendimu 2002/669/EB (OL L 228, 2002 8 24, P. 20). [5] OL C 288, 2002 11 23, p. 11. [6] OL C 288, 2002 11 23, p. 2. [7] OL L 246, 2004 7 20, p. 10. [8] Pranešimas 246/02 (OL C 246, 2002 10 12, p. 2) ir Pranešimas 68/06 (OL C 68, 2004 3 18, p. 8). [9] Komisijos sprendimas 2000/137/EB (OL L 46, 2000 2 18, p. 34). [10] OL L 140, 2003 6 6, p. 1. [11] European Commission Directorate-General for Trade Direction B Office : J-79 5/16 B-1049 Brussels [12] OL C 215, 2004 8 27, p. 2. [13] OL L 46, 2000 2 18, p. 34.