LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.9.30 
KOM(2010) 520 galutinis 
2010/0274 (COD)   
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS  
kuriuo iš dalies kei čiamas Reglamentas (EB) Nr. 460/2004, įsteigiantis Europos tinkl ų ir 
informacijos apsaugos agent ūrą, jos veiklos trukm ės atžvilgiu 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. P AGRINDINIAI FAKTAI  
Reglamentu (EB) Nr. 460/20041 Europos tinkl ų ir informacijos apsaugos agent ūra (toliau – 
ENISA) buvo įsteigta 2004 m. kovo m ėn. penkeriems metams, pirmiausia siekiant užtikrinti 
aukštą ir veiksming ą [Europos S ąjungos] tinkl ų ir informacijos saugumo lyg į bei siekiant 
Europos S ąjungos pilie čių, vartotoj ų, įmonių ir valstybinio sektoriaus organizacij ų labui 
formuoti tinkl ų kultūrą ir informacijos apsaug ą, tuo prisidedant prie sklandaus vidaus rinkos 
funkcionavimo . Reglamentu (EB) Nr. 1007/20082 ENISA įgaliojimai prat ęsti iki 2012 m. 
kovo mėn.  
2008 m. sprendžiant ENISA įgaliojimų pratęsimo klausim ą taip pat prad ėtos diskusijos d ėl 
bendros Europos pastang ų krypties siekiant tinkl ų ir informacijos saugumo, prie kuri ų 
Komisija prisid ėjo pradėjusi viešąsias konsultacijas d ėl galimų Europos S ąjungos lygiu 
įgyvendinamos sustiprintos tinkl ų ir informacijos saugumo politikos tiksl ų. Viešosios 
konsultacijos vyko nuo 2008 m. lapkri čio mėn. iki 2009 m. sausio m ėn., gauta beveik 600 
atsakymų3.  
2009 m. kovo 30 d. Komisija pri ėmė Komunikat ą dėl ypatingos svarbos informacin ės 
infrastrukt ūros apsaugos4, kuriame daugiausiai d ėmesio skiriama Europos apsaugai nuo 
kibernetini ų atakų ir veiklos sutrukdymo, gerinant parengt į, saugumą ir atsparum ą; jame yra 
veiksmų planas, kuriame numaty ti ENISA uždaviniai, vis ų pirma susij ę su pagalba 
valstybėms narėms. Veiksm ų planui pritarta 2009 m. balandžio 27–28 d. Taline, Estijoje, 
vykusioje ministr ų konferencijoje ypatingos svarbos informacin ės infrastrukt ūros apsaugos 
klausimais5. Europos S ąjungos Tarybai pirmininkaujan čios valstyb ės narės parengtose 
konferencijos išvadose pabr ėžiama, kaip svarbu maksimaliai naudotis  ENISA teikiama 
veiklos parama ; jose pažymima, kad ENISA yra vertinga bendradarbiavimo pastang ų šioje 
srityje rėmimo visos ES mastu priemon ė, ir nurodytas poreikis iš samiai persvarstyti ir 
performuluoti agent ūros įgaliojimus, siekiant labiau sutelkti d ėmesį į ES prioritetus bei 
poreikius , sukurti lankstesn į reagavimo paj ėgumą, ugdyti geb ėjimus ir kompetencij ą ir 
paremti agent ūros veiklos efektyvum ą bei bendr ą poveikį, kad ENISA gal ėtų nuolat b ūti 
naudinga kiekvienai valstybei nar ei ir apskritai Europos S ąjungai .  
Švedijai pirmininkaujant Europos S ąjungos Tarybai, aptarimas baigtas po 2009 m. birželio 
11 d. Telekomunikacij ų taryboje vykusi ų diskusijų, kuriose valstyb ės narės pritarė tam, kad 
atsižvelgiant į tinklų ir informacijos saugumo svarb ą ir besikei čiančias šios srities problemas 
būtų pratęsti ENISA įgaliojimai ir padidinti jos ištekliai. 2009 m. gruodžio 18 d. Tarybos 
                                                 
1 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 460/2004, įsteigiantis 
Europos tinkl ų ir informacijos apsaugos agent ūrą (OL L 77, 2004 3 13, p. 1). 
2 2008 m. rugs ėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1007/2008, iš dalies 
keičiantis Reglament ą (EB) Nr. 460/2004, įsteigiantį Europos tinkl ų ir informacijos apsaugos agent ūrą, 
jos veiklos trukm ės atžvilgiu (OL L 293, 2008 10 31, p. 1). 
3 Vieš ųjų konsultacij ų „Dėl sustiprintos tinkl ų ir informacijos saugumo politikos Europoje“ (angl. 
Towards a Strengthened Network and Information Security Policy in Europe ) rezultat ų santrauka 
pateikta prie šio pasi ūlymo prid ėto poveikio vertinimo 11 priede. 
4 COM (2009) 149, 2009 3 30. 
5 Diskusij ų dokumentas http://w ww.tallinnciip.eu/doc/discussion_p aper_-_tallinn_ciip_conference.pdf. 
 Pirmininkaujan čios valstyb ės narės išvados  
http://www.tallinnciip.eu/doc/EU_Presidency_C onclusions_Tallinn_CIIP_Conference.pdf. 
LT 3   LT rezoliucijoje d ėl bendradarbiavimu paremto Europos poži ūrio į tinklų ir informacijos 
saugumą6 pripažįstamas ENISA vaidmuo ir galimyb ės, taip pat poreikis toliau transformuoti 
ENISA į veiksming ą organą. Joje taip pat pabr ėžiamas poreikis modernizuoti ir sustiprinti 
agentūrą, kad Komisijai ir valstyb ėms narėms ji pad ėtų įveikti technologij ų ir politikos 
atotrūkį bei taptų Europos S ąjungos tinkl ų ir informacijos saugumo srities kompetencijos 
centru.  
2. B ENDROSIOS APLINKYB ĖS 
Informacin ės ir ryšių technologijos (IRT) ta po Europos ekonomikos ir apskritai visos 
visuomen ė pagrindu. Jos neatsparios gr ėsmei, kuriai netrukdo jokios valstybi ų sienos ir kuri 
keitėsi su technologijomis ir rinka. Visame pasaulyj e paplitusios informacin ės ir ryšių 
technologijos tarpusavyje gla udžiai susijusios ir priklausomos nuo kitos infrastrukt ūros, todėl 
jų saugumo ir atsparumo negalima užtikrinti vien nacionaliniais ir nekoordinuojamais 
metodais. Tuo pat metu spar čiai keičiasi su tinkl ų ir informacijos saugumu susij ę uždaviniai. 
Tinklai ir informacija turi b ūti veiksmingai apsaugoti nuo vis ų veiklos sutrukdymo r ūšių ir 
gedimų, įskaitant piktavali ų asmenų rengiamas atakas. 
Europos skaitmenin ėje darbotvark ėje7, vienoje iš pagrindini ų strategijos „Europa 2020“ 
iniciatyvų, tinklų ir informacijos saugumo politikos priemon ėms teikiama daug reikšm ės, kad 
naudojantis IRT galimyb ėmis ir jas didinant b ūtų sukurtos tvaraus augimo ir inovacij ų 
sąlygos. Pagrindiniai Europos skaitmenin ės darbotvark ės prioritetai – skatinti IRT skverbt į ir 
didinti pasitik ėjimą informacine visuomene. Tod ėl būtina ENISA pertvarka, kad Europos 
Sąjunga, valstyb ės narės ir suinteresuotosios šalys b ūtų pajėgios ir pasirengusios užkirsti keli ą 
tinklų ir informacijos saugumo problemoms, jas aptikti ir geriau į jas reaguoti. 
3. P RIEŽASTYS IMTIS VEIKSM Ų 
Su šiuo pasi ūlymu Komisija taip pat si ūlo reglament ą dėl ENISA, kuris b ūtų taikomas vietoj 
Reglamento (EB) Nr. 460/2004; jame visapusiškai persvarstytos agent ūros veiklos nuostatos, 
o agentūra įsteigiama penkeriems metams. Ta čiau Komisija supranta, kad pagal teis ėkūros 
procedūrą tokiam pasi ūlymui aptarti Europos Parlamente ir  Taryboje reikia daug laiko, tod ėl 
gali atsirasti teis ės spraga, jei dabartiniai agent ūros įgaliojimai nebus prat ęsti anksčiau, nei 
bus priimti nauji įgaliojimai.  
Todėl Komisija si ūlo reglament ą, kuriuo dabartiniai agent ūros įgaliojimai b ūtų pratęsti 18 
mėnesių, kad liktų pakankamai laiko aptarimui. 
                                                 
6 2009 m. gruodžio 18 d. Tarybos rezoliucija d ėl bendradarbiavimu paremto Europos poži ūrio į tinklų ir 
informacijos saugum ą (OL C 321, 2009 12 29, p. 1).  
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriSe rv.do?uri=OJ:C:2009:321:0001:0004:EN:PDF. 
7 COM (2010) 245, 2010 5 19. 
LT 4   LT 2010/0274 (COD) 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS  
kuriuo iš dalies kei čiamas Reglamentas (EB) Nr. 460/2004, įsteigiantis Europos tinkl ų ir 
informacijos apsaugos agent ūrą, jos veiklos trukm ės atžvilgiu 
(Tekstas svarbus EEE) 
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos S ąjungos veikimo, ypa č į jos 114 straipsn į, 
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasi ūlymą, 
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę8, 
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomon ę9, 
perdavę pasiūlymą nacionaliniams parlamentams, 
taikydami įprastą teisėkūros proced ūrą, 
kadangi: (1) 2004 m. Europos Parlam entas ir Taryba pri ėmė Reglament ą (EB) Nr. 460/2004, 
įsteigiantį Europos tinkl ų ir informacijos apsaugos agent ūrą
10 (toliau − agentūra). 
(2) 2008 m. Europos Parlamentas ir Taryba pri ėmė Reglament ą (EB) Nr. 1007/2008, iš 
dalies kei čiantį Reglament ą (EB) Nr. 460/2004, įsteigiantį Europos tinkl ų ir 
informacijos apsaugos agent ūrą, jos veiklos trukm ės atžvilgiu11. 
(3) Nuo 2008 m. lapkri čio mėn. buvo viešai tariamasi, kokios  bendros Europos pastang ų 
krypties, įskaitant agent ūros veiklą, laikytis siekiant didesnio tinkl ų ir informacijos 
saugumo. Laikydamasi Komisijos geresnio re glamentavimo strategijos ir siekdama 
prisidėti prie aptarimo Komisija prad ėjo viešąsias konsultacijas, vykusias nuo 2008 m. 
lapkričio mėn. iki 2009 m. sausio m ėn., dėl sustiprintos tinkl ų ir informacijos saugumo 
ES lygio politikos tiksl ų. Aptarimo rezultatais grindžiama 2009 m. gruodžio 18 d. 
                                                 
8 OL C , , p. . 
9 OL C , , p. . 
10 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 460/2004, įsteigiantis 
Europos tinkl ų ir informacijos apsaugos agent ūrą (OL L 77, 2004 3 13, p. 1). 
11 2008 m. rugs ėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1007/2008, iš dalies 
keičiantis Reglament ą (EB) Nr. 460/2004, įsteigiantį Europos tinkl ų ir informacijos apsaugos agent ūrą, 
jos veiklos trukm ės atžvilgiu (OL L 293, 2008 10 31, p. 1). 
LT 5   LT Tarybos rezoliucija d ėl bendradarbiavimu paremto Europos poži ūrio į tinklų ir 
informacijos saugum ą12.  
(4) Atsižvelgiant į viešo svarstymo rezultatus, numa toma vietoj Reglamento (EB) 
Nr. 460/2004 priimti kit ą reglament ą. 
(5) Pagal teis ėkūros proced ūrą ENISA pertvarkai aptarti ga li prireikti daug laiko, o 
agentūros įgaliojimai baigsis 2012 m. kovo 13 d., tod ėl juos būtina pratęsti, kad likt ų 
pakankamai laiko aptarimui Europos  Parlamente ir Taryboje ir b ūtų užtikrintas 
nuoseklumas bei t ęstinumas.  
(6) Tod ėl agentūros veikla tur ėtų būti pratęsta iki 2013 m. rugs ėjo 13 d., 
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENT Ą: 
1 straipsnis 
Reglamentas (EB) Nr. 460/2004 iš dalies kei čiamas taip: 
27 straipsnis pakei čiamas taip: 
„27 straipsnis. Veiklos trukm ė 
Agentūra įsteigiama 2004 m. kovo 14 d. devyneriems metams ir šešiems m ėnesiams.“ 
2 straipsnis 
Įsigaliojimas 
Šis reglamentas įsigalioja kit ą dieną po jo paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje . 
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstyb ėse narėse. 
Priimta [...] […]. 
Europos Parlamento vardu Tarybos vardu 
Pirmininkas Pirmininkas 
                                                 
12 2009 m. gruodžio 18 d. Tarybos rezoliucija d ėl bendradarbiavimu paremto Europos poži ūrio į tinklų ir 
informacijos saugum ą (OL C 321, 2009 12 29, p. 1). 
LT 6   LT FINANSIN Ė TEISĖS AKTO PASI ŪLYMO PAŽYMA  
1. PASI ŪLYMO  / INICIATYVOS  STRUKT ŪRA  
1.1. Pasi ūlymo / Iniciatyvos pavadinimas  
Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies kei čiamas 2004 m. 
kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 460/2004, įsteigiantis 
Europos tinkl ų ir informacijos apsaugos agent ūrą 
1.2. Atitinkama (-os) politikos srit is (-ys) VGV ir  VGB sistemoje13  
Informacin ė visuomen ė ir žiniasklaida 
Skaitmenin ės darbotvark ės reguliavimo sistema 
1.3. Pasi ūlymo / Iniciatyvos pob ūdis  
 Pasiūlymas / iniciatyva susij ęs (-usi) su nauja priemone   
 Pasiūlymas / iniciatyva susij ęs (-usi) su nauja priemone po bandomojo projekto/parengiamosios 
priemonės14  
; Pasiūlymas / iniciatyva susij ęs (-usi) su esamos priemon ės pratęsimu   
 Pasiūlymas / iniciatyva susij ęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemon ę  
1.4. Tikslai 
1.4.1. Pasi ūlyme / Iniciatyvoje nurodytas (-i) Komisijos daugiametis (- čiai) strateginis (-iai) 
tikslas (-ai)  
Europos e. ryši ų tinklų atsparumo gerinimas 
Agentūra toliau spr ęs atsparumo klausimus, pavyzdžiui, atlikdama atsparumo įpareigojim ų, 
reikalavim ų ir taikomos gerosios patirties tyrimus15, analizuos kitus atsparumo gerinimo 
metodus ir proced ūras. Bus įgyvendinami papildomi bandomieji projektai siekiant įvertinti 
reikalavim ų, metodų ir praktikos pagr įstumą. Agentūra prisidės stiprinant ypa tingos svarbos 
ryšių informacin ės infrastrukt ūros objekt ų saugumą ir atsparum ą bei kuriant Europos masto 
viešojo ir priva čiojo sektori ų partneryst ę atsparumo klausimais (EP3R) ir valstybi ų narių 
Europos forum ą (EFMS).  
Valstybių narių bendradarbiavimo pl ėtojimas ir palaikymas 
                                                 
13 VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. 
14 Nurodytus Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punktuose. 
15 Tokie tyrimai bus pagr įsti ENISA 2006 ir 2007 m. atliktais e. ryši ų operatori ų įgyvendinam ų saugumo priemoni ų 
tyrimais. 
LT 7   LT ENISA tur ėtų tęsti savo veikl ą visos Europos saugumo kompetencijos laukams nustatyti 
tokiose srityse kaip informuotumo didinimas ir reagavimas į incidentus, bendradarbiavimas 
visos Europos elektroninio identifikavimo s ąveikos klausimais16 ir platformos, skirtos 
tarpininkavimui perduodant tinkl ų ir informacijos saugumo europin ę gerąją patirtį, 
palaikymas17. Valstyb ės narės turėtų daugiau bendradarbiauti, kad b ūtų pagerintas vis ų 
valstybių narių pajėgumas ir pasiektas aukštesnis  bendras nuoseklumo ir s ąveikos lygis. 
Kylančių pavojų nustatymas siekiant didesnio pasitik ėjimo 
Agentūra toliau kurs sistem ą, kuri sprendimus priimantiems asmenims pad ės geriau suprasti ir 
įvertinti naujus pavojus, susijusius su nauj omis technologijomis ir naujais taikymo b ūdais, 
laikantis sistemingo duomen ų rinkimo, apdorojimo, sklaidos ir pastab ų teikimo praktikos.  
Labai maž ų įmonių pasitikėjimo informacija didinimas 
Skaitmenin ės informacijos amžius ir toliau suteikia daug galimybi ų įmonėms, visų pirma labai 
mažoms įmonėms. Tačiau tebėra trūkumų, susijusių su tolesne IRT pl ėtra ir tuo, kaip IRT 
įsisavina vartotojai. Tikslas − rinkti ir vertinti informacij ą apie labai maž ų įmonių poreikius ir 
lūkesčius šioje srityje. Šio tikslo ENISA sieks sk atindama ir išbandydama tarpvalstybinio 
įvairių suinteresuot ųjų šalių ir asociacij ų bendradarbiavimo modelius šiose srityse: labai maž ų 
įmonių pajėgumo užtikrinti tinkl ų ir informacijos saugum ą didinimas; labai maž ų įmonių 
sertifikavimo sistemos parengimas ir nespecialist ų atitikties pagrind ų sukūrimas; veiklos 
tęstinumo gerosios patirties suk ūrimas ir išbandymas; atitikties klausim ų išaiškinimas, kad 
mažosios ir vidutin ės įmonės ir labai mažos įmonės galėtų suformuluoti savo saugumo tikslus 
ir parengt ų planus tiems tikslams pasiekti. 
1.4.2. Konkretus (- ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla  
Konkretus tikslas  
Didinti tinkl ų ir informacijos saugum ą; piliečių, vartotoj ų, verslo ir viešojo sektoriaus 
organizacij ų labui sukurti tinkl ų ir informacijos saugumo kult ūrą ir nustatyti politikos 
klausimus, kurie kils d ėl būsimų tinklų ir interneto.  
Atitinkama VGV/VGB veikla  
Elektronini ų ryšių politika ir tinklo saugumas 
                                                 
16 Šia parama bus t ęsiama ENISA 2006 ir 2007 m. vykdyta veikla bendrai kalbai rasti gerinant elektroninio 
identifikavimo s ąveiką. 
17 Ši platforma yra skirta t ęsti 2007 m. vykdytai veiklai nustatant tarpininkavimo perduodant europin ę gerąją patirtį 
tinklų ir informacijos saugumo srityje plan ą. 
LT 8   LT 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis 
Pasiektas aukštas tinkl ų ir informacijos saugumo lygis Europos S ąjungoje bei sukurta tinkl ų ir 
informacijos saugumo kult ūra Europos S ąjungos pilie čių, vartotoj ų, verslo ir viešojo 
sektoriaus organizacij ų labui, tuo bus prisid ėta prie sklandaus vidaus rinkos veikimo. 
1.4.4. Rezultat ų ir poveikio rodikliai  
Žr. 1.4.1 punkt ą.  
1.5. Pasi ūlymo/iniciatyvos pagrindas (-ai)  
1.5.1. Trumpalaikis (-iai) ir ilgalaikis (-iai) poreikis (-iai)  
2004 m. ENISA įsteigta tam, kad užsiimt ų tinklų ir informacijos saugumo gr ėsmių ir galimo 
paskesnio jo pažeidimo klausimus. Tinkl ų ir informacijos saugumo uždaviniai keit ėsi kartu su 
technologijomis ir rinka, buvo toliau svarstyti ir aptariami, tod ėl dabar galima atnaujinti 
konkrečių nustatytų problemų apibūdinimą ir padaryti j į išsamesn į bei paaiškinti, kaip šias 
problemas veikia kintan čios tinklų ir informacijos saugumo ypatyb ės. Konkre čiai Talino 
ministrų konferencijos ypatingos svarbos informacin ės infrastrukt ūros apsaugos klausimais 
pirmininkaujan čios valstyb ės narės išvadose pareikšta, kad siekiant spr ęsti naujas ir ilgalaikes 
problemas ateityje, reikia išsamiai persvarstyti ir performuluoti agent ūros (ENISA) 
įgaliojimus, kad b ūtų galima labiau sutelkti d ėmesį į ES prioritetus bei poreikius, sukurti 
lankstesnį reagavimo paj ėgumą, Europos mastu ugdyti geb ėjimus ir kompetencij ą, paremti 
agentūros veiklos efektyvum ą bei bendr ą poveikį. Tokiu b ūdu ENISA gal ėtų nuolat b ūti 
naudinga kiekvienai valstybei narei ir apskritai Europos S ąjungai. 
Su šiuo pasi ūlymu Komisija taip pat si ūlo reglament ą dėl ENISA, kuris b ūtų taikomas vietoj 
Reglamento (EB) Nr. 460/2004 ir kuriame num atyta visapusiškai persvarstyti agent ūros 
veiklos nuostatas, o agent ūrą įsteigti penkeriems metams. Ta čiau Komisija supranta, kad pagal 
teisėkūros proced ūrą tokiam pasi ūlymui aptarti Europos Parlamen te ir Taryboje reikia daug 
laiko, tod ėl būtų pavojus, kad atsiras teis ės spraga, jei dabartiniai agent ūros įgaliojimai 
pasibaigs anks čiau, nei bus priimti nauji įgaliojimai. 
Todėl Komisija si ūlo reglament ą, kuriuo dabartiniai agent ūros įgaliojimai b ūtų pratęsti 18 
mėnesių, kad aptarimui likt ų pakankamai laiko. 
1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda 
Tinklų ir informacijos saugumo problem ų neriboja valstybi ų sienos, tod ėl jų negalima 
veiksmingai spr ęsti vien tik nacionali niu lygiu. Be to, va ldžios institucijos įvairiose valstyb ėse 
narėse šią problem ą sprendžia labai nevienodai. Šie skirtumai gali b ūti didelė kliūtis 
įgyvendinti Europos S ąjungos masto mechanizmus tinkl ų ir informacijos saugumui Europoje 
stiprinti. Informacini ų ir ryšio technologij ų infrastrukt ūros objektai glaudžiai susij ę, todėl 
vienoje valstyb ėje narėje taikomoms nacionalinio lygio priemon ėms didelio poveikio tur ės 
kitose valstyb ėse narėse taikomos mažesnio lygio priemon ės ir sistemingo tarptautinio 
bendradarbiavimo stoka. D ėl vienoje valstyb ėje narėje taikom ų nepakankam ų tinklų ir 
informacijos saugumo priemoni ų gali sutrikti paslaugos kitose valstyb ėse narėse.  
LT 9   LT Be to, kuriant vis daugiau saugumo reikalavim ų, visoje Europos S ąjungoje veikl ą 
vykdančioms verslo įmonėms būtų užkrauta s ąnaudų našta, suskaidyta Europos vidaus rinka ir 
imtų trūkti konkurencijos joje. 
Priklausomumas nuo tinkl ų ir informacijos sistem ų vis didesnis, ta čiau pasirengimas imtis 
priemonių dėl incident ų atrodo nepakankamas.  
Veikiančios nacionalin ės ankstyvojo įspėjimo ir incident ų valdymo sistemos turi reikšming ų 
trūkumų. Tinklo saugumo incident ų kontrolės ir pranešimo apie juos procesai ir veikla 
įvairiose valstyb ėse narėse gerokai skiriasi. Kai kuriose valstyb ėse procesai nepakankamai 
įforminti, o kitose valstyb ėse nėra kompetenting ų institucij ų, kurios priimt ų ir apdorot ų 
incidentų ataskaitas. N ėra Europos sistem ų. Tinklų ir informacijos saugumo incidentai gali iš 
esmės sutrikdyti b ūtiniausių dalykų tiekimą, todėl turėtų būti parengtos tinkamos reagavimo 
priemonės. Komisijos komunikate d ėl ypatingos svarbos informacin ės infrastrukt ūros 
apsaugos taip pat pabr ėžiama, kad b ūtinas Europos ankstyvojo įspėjimo ir reagavimo į 
incidentus paj ėgumas, kuris gal ėtų būti paremtas Europos masto pratybomis. 
Akivaizdu, kad reikia  politikos priemoni ų, kuriomis b ūtų kuo anks čiau nustatomas tinkl ų ir 
informacijos saugumo pavojus ir pažeidži amumas, nustatomi reikiami reagavimo 
mechanizmai (pavyzdžiui, nustatant ir skleidžiant ger ąją patirtį) ir užtikrinama, kad 
suinteresuotosios šalys žinot ų apie reagavimo mechanizmus ir juos taikyt ų.  
1.5.3. Panašios patirties išvados 
2006 ir 2007 m. išor ės ekspertų grupė atliko ENISA vertinim ą pagal ENISA reglamento 25 
straipsnį, kad pateikt ų agentūros darbo praktikos, strukt ūros ir įgaliojimų tarpinį vertinimą ir 
prireikus pasi ūlytų tobulinimo rekomendacij ų. Reikėtų priminti, kad vertinimas atliktas vos po 
metų nuo ENISA veiklos pradžios. Vertinimo ataskaitoje18 patvirtintas politikos, kuria 
grindžiamas ENISA įsteigimas, pagr įstumas ir iškelti spr ęstini klausimai d ėl agentūros 
žinomumo ir jos sugeb ėjimo pasiekti didel į poveikį. Šie klausimai susij ę su organizacine 
struktūra, gebėjimų deriniu, agent ūros darbuotoj ų skaičiumi ir organizacin ėmis problemomis, 
kylančiomis dėl tolimos buvimo vietos. 
Žr. 1.5.1 punkt ą. 
1.5.4. Suderinamumas ir galima s ąveika su kitomis atitinkamomis priemon ėmis 
ENISA ateitis aptarta bendrose disk usijose, kuriose svarstytas tinkl ų ir informacijos saugumas, 
taip pat kitos politi kos iniciatyvos, kuri ų svarbiausias dalykas – tinkl ų ir informacijos saugumo 
ateitis.  
                                                 
18 Žr. http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/s2006_enisa/docs/final_report.pdf. 
LT 10   LT 1.6. Trukm ė ir finansinis poveikis  
; Pasiūlymo / iniciatyvos trukmė ribota  
– ; Pasiūlymas / iniciatyva galioja  nuo 2012 3 14 iki 2013 9 13.  
– ; Finansinis poveikis nuo 2012 iki 2013 m. 
 Pasiūlymas / iniciatyva yra neribotos trukm ės 
– Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, 
– po to veikimas visu paj ėgumu. 
1.7. Numatytas (-i) valdymo metodas (-ai)19  
 Centralizuotas tiesioginis  Komisijos valdymas   
; Centralizuotas netiesioginis valdymas  perduodant įgyvendinimo užduotis: 
–  vykdomosioms įstaigoms  
– ; Bendrij ų įsteigtoms įstaigoms20  
–  nacionalin ėms viešojo sektoriaus įstaigoms arba vieš ąsias paslaugas teikian čioms 
įstaigoms  
–  asmenims, atsakingiems už konkre čių veiksmų vykdym ą pagal Europos S ąjungos 
sutarties V antraštin ę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teis ės akte, 
apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsniu.  
 Pasidalijamasis valdymas  kartu su valstyb ėmis narėmis  
 Decentralizuotas valdymas  kartu su tre čiosiomis valstyb ėmis  
 Bendras valdymas  kartu su tarptautin ėmis organizacijomis (nurodyti) 
                                                 
19 Išsami ą informacij ą apie valdymo metodus ir nuorodas į Finansin į reglament ą galima rasti BudgWeb svetain ėje 
http://www.cc.cec/budg/man/budg manag/budgmanag_en.html. 
20 Nurodytoms Finansinio re glamento 185 straipsnyje. 
LT 11   LT 2. VALDYMO  PRIEMON ĖS  
2.1. Steb ėsenos ir atsiskaitymo taisykl ės  
Vykdantysis direktorius yr a atsakingas už agent ūros veiklos kontrol ę ir vertinim ą atsižvelgiant 
į tikslus ir kasmet teikia ataskaitas valdan čiajai tarybai.  
Vykdantysis direktorius parengia bendr ąją ataskaitą, kurioje nagrin ėjama visa agent ūros 
praėjusių metų veikla ir kurioje vis ų pirma lyginami pasiekti rezultatai su metin ės darbo 
programos tikslais. Valdan čiosios tarybos priimta ataskaita perduodama Europos Parlamentui, 
Tarybai, Komisijai, Audito R ūmams, Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetui bei 
Regionų komitetui ir yra paskelbiama. 
2.2. Valdymo ir kontrol ės sistema  
2.2.1. Nustatyta rizika  
Nuo įsteigimo 2004 m. buvo atliekamas ENISA išor ės ir vidaus vertinimas. 
Pagal ENISA reglamento 25 straipsn į pirmas šio proceso žingsnis buvo nepriklausomas 
ENISA vertinimas, kur į 2006−2007 m. atliko išor ės ekspertų grupė. Išorės ekspertų grupės 
ataskaitoje21 patvirtinta, kad pirmin ės ENISA įsteigimo politin ės priežastys ir jos pirminiai 
tikslai teb ėra aktualūs; joje taip pat buvo nurodytos kai kurios spr ęstinos problemos. 
2007 m. kovo m ėn. Komisija pateik ė vertinimo ataskait ą valdančiajai tarybai, kuri v ėliau 
pateikė savo rekomendacijas d ėl agentūros ateities ir d ėl ENISA reglamento22 pakeitimų. 
2007 m. birželio m ėn. komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai23 Komisija pati įvertino 
išorės vertinimo rezultatus ir valdan čiosios tarybos rekomendacijas. Komunikate nurodyta, 
kad reikia nuspr ęsti, ar prat ęsti agentūros įgaliojimus, ar j ą pakeisti kita strukt ūra, pavyzdžiui, 
nuolatiniu suinteresuot ųjų šalių forumu arba saugumo organizacij ų tinklu. Komunikatu taip 
pat buvo prad ėtos viešosios konsultacijos šiuo klausimu; Europos suinteresuot ųjų šalių buvo 
prašoma atsakyti į klausimus, kurie gal ėtų būti tolesnių diskusijų gairės24.  
2009 m. Komisija prad ėjo poveikio vertinim ą, kad išnagrin ėtų ENISA ateities galimybes. Šis 
poveikio vertinimas prid ėtas prie Reglamento d ėl ENISA, kuris b ūtų priimtas vietoj 
Reglamento (EB) Nr. 460/2004. 
2.2.2. Numatoma (-os) kontrol ės priemon ė(s)  
Žr. 2.2.1 punkt ą.  
                                                 
21 http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/index_en.htm. 
22 Kaip numatyta ENISA reglamento 25 straipsnyje. Vis ą ENISA valdan čiosios tarybos priimto dokumento tekst ą, 
kuriame pateikti ir tarybos svarstymai, galima rasti tinklaviet ėje: http://enisa.europa.eu/pages/03_02.htm. 
23 Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai d ėl Europos tinkl ų ir informacijos apsaugos agent ūros 
(ENISA) vertinimo, COM (2007) 285 galutinis, 2007 6 1;  
http://eur-lex.europa.eu/Lex UriServ/LexUriServ.do?ur i=CELEX:52007DC0285:EN:NOT. 
24 http://ec.europa.eu/yourvoice/ipm/forms/dispatch?form=EnisaFuture&lang=en. 
LT 12   LT 2.3. Suk čiavimo ir pažeidim ų prevencijos priemon ės  
Agentūros darbuotojai tikrina mok ėjimus už bet koki ą prašomą paslaugą arba tyrimus prieš 
atliekant tuos mok ėjimus, atsižvelgdami į visus sutartinius įsipareigojimus, ekonominius 
principus ir ger ą finansin ę arba valdymo praktik ą. Nuostatos d ėl kovos su suk čiavimu 
(priežiūra, atskaitomyb ės reikalavimai ir t. t.) bus įtrauktos į visus agent ūros ir mok ėjimų 
gavėjų sudarytus susitarimus ir sutartis. 
LT 13   LT 3. PASI ŪLYMO  / INICIATYVOS  NUMATOMAS  FINANSINIS  POVEIKIS   
3.1. Susijusi (-os) daugiamet ės finansin ės programos išlaid ų kategorija (-os) ir biudžeto 
išlaidų eilutė (-ės)  
• Esamos išlaid ų biudžeto eilut ės  
Biudžeto eilut ė Išlaidų  
rūšis Įnašas  
Daugiamet ės 
finansinės 
programos 
kategorija  Numeris / aprašymas  DA/NDA 
(25) Iš 
ELPA26 
šalių Iš šalių 
kandidačių
27 Iš trečiųjų 
šalių Pagal Finansinio 
reglamento 18 
straipsnio 1 dalies aa 
punktą.  
09 02 03 01 Europos tinkl ų ir 
informacijos apsaugos agent ūra. 
Subsidija pagal 1 ir 2 antraštines 
dalis DA TAIP NE NE NE 1.a 
Konkurencingum
as augimui ir 
užimtumui 
skatinti  09 02 03 02 Europos tinkl ų ir 
informacijos apsaugos agent ūra. 
Subsidija pagal 3 antraštin ę dalį DA TAIP NE NE NE 
09 01 01 Išlaidos informacin ės 
visuomen ės ir žiniasklaidos politikos 
srityje dirban čiam personalui  NDA NE NE NE NE 
5 Administracin ės 
išlaidos  
09 01 02 11 Kitos valdymo išlaidos  NDA NE NE NE NE 
                                                 
25 DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai. 
26 ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija.  
27 Šalių kandidačių ir prireikus Vakar ų Balkanų galimų šalių kandidačių. 
 
LT 14   L3.2. Numatomas poveikis išlaidoms  
3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestin ė  
mln. EUR (t ūkstantųjų tikslumu)  
Daugiamet ės finansin ės programos išlaid ų 
kategorija   1.a  Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti 
 
ENISA    2012 m
. kovo 
14 d. − 
gruodži
o 31 d.  2013 m
. sausio 
1 d. − 
rugsėjo 
13 d. IŠ VISO  
Veiklos asignavimai     
Įsipareigojimai  (1) 2,073 1,734 3,807 09 02 03 02 Europos tinkl ų ir 
informacijos apsaugos agent ūra. Subsidija 
pagal 3 antraštin ę dalį Mokėjimai (2) 2,073 1,734 3,807 
Administraciniai asignavimai     
09 02 03 01 Europos tinkl ų ir 
informacijos apsaugos agent ūra. Subsidija 
pagal 1 ir 2 antraštines dalis   (3) 4,600 4,291 8,891 
Įsipareigojimai  =1 +3 6,673 6,025 12,698 IŠ VISO asignavim ų 
pagal 1a išlaid ų kategorij ą Mokėjimai =2+3 6,673 6,025 12,698 
 
Įsipareigojimai  (4) 2,073 1,734 3,807 y IŠ VISO veiklos asignavim ų  
Mokėjimai (5) 2,073 1,734 3,807 
y IŠ VISO administracinio pob ūdžio asignavim ų, (6) 4,600 4,291 8,891 
 
LT 15   Lfinansuojam ų konkrečių programų paketo lėšomis  
Įsipareigojimai  =4+ 6 6,673 6,025 12,698 IŠ VISO asignavim ų  
pagal 1.a išlaid ų kategorij ą 
„Konkurencingumas augimui ir 
užimtumui skatinti“, 
daugiamet ė finansinė programa  Mokėjimai =5+ 6 6,673 6,025 12,698 
 
mln. EUR (t ūkstantųjų tikslumu)  
Daugiamet ės finansin ės programos 
išlaidų kategorija  5  Administracin ės išlaidos 
 
 2012 m. 
kovo 14 d. 
− 
gruodžio 
31 d. 2013 m. 
sausio 1 d. 
− rugsėjo 
13 d. Iš viso  
Žmogiškieji ištekliai  0,342 0,299 0,641 
Kitos administracin ės išlaidos  0,008 0,007 0,015 
IŠ VISO DG INFSO  Asignavimai  0,350 0,306 0,656 
 
IŠ VISO asignavim ų 
pagal  daugiamet ės 
finansinės programos 5 
IŠLAIDŲ 
KATEGORIJ Ą (Iš viso 
įsipareigojim ų = Iš 
viso mokėjimų) 0,350 0,306 0,656 
 
 
LT 16   L 
 2012 m. 
kovo 14 d. 
− 
gruodžio 
31 d. 2013 m. 
sausio 1 d. 
− rugsėjo 
13 d. Iš viso  
Įsipareigojimai  7,023 6,331 13,354 IŠ VISO asignavim ų 
pagal  daugiamet ės 
finansinės programos 
1–5 IŠLAID Ų 
KATEGORIJAS  Mokėjimai 
7,023 6,331 13,354 
 
3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams  
–  Pasi ūlymui / iniciatyvai įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami  
– ; Pasi ūlymui / iniciatyvai įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: 
Įsipareigojim ų asignavimai mln. eur ų (tūkstantųjų tikslumu) 
Nurodyti tikslus ir rezultatus  
 
Ø 2012 m. kovo 
14 d–gruodžio 
31 d. 2013 m. sausio 1 d. 
– rugsėjo 13 d.  IŠ VISO  
Europos e. ryši ų tinklų atsparumo gerinimas  0,237 0,198 0,435 
Valstybių narių bendradarbiavimo pl ėtojimas ir palaikymas  0,237 0,198 0,435 
Kylančių pavojų nustatymas pasitik ėjimui didinti  0,169 0,141 0,310 
Labai maž ų įmonių pasitikėjimo informacija didinimas  0,087 0,072 0,159 
Horizontaliosios veiklos valdymas  1,344 1,124 2,468 
 
LT 17   LIŠ VISO S ĄNAUDŲ 2,073 1,734 3,807 
 
LT 18   LT 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pob ūdžio asignavimams28 
3.2.3.1. Santrauka  
–  Pasi ūlymui / iniciatyvai įgyvendinti administraciniai asignavimai 
nenaudojami  
– ; Pasi ūlymui / iniciatyvai įgyvendinti administraciniai asignavimai 
naudojami taip: 
a) administracin ės išlaidos pagal daugiamet ės finansin ės programos 5 išlaid ų kategorij ą 
mln. EUR (t ūkstantųjų tikslumu)  
Daugiamet ės 
finansinės 
programos 5 
IŠLAIDŲ 
KATEGORIJA  2012 m. 
kovo 14 d. 
− 
gruodžio 
31 d. 2013 m. 
sausio 1 d. 
− rugsėjo 
13 d. IŠ VISO  
 
Žmogiškieji ištekliai  0,342 0,299 0,641 
Kitos administracin ės 
išlaidos  0,008 0,007 0,015 
 
IŠ VISO  0,350 0,306 0,656 
b) administracin ės išlaidos, susijusios su ENISA, priskirtos biudžeto eilutei 09.020301 
„Europos tinkl ų ir informacijos apsaugos agent ūra“, 1 antraštin ė dalis „Darbuotojai“, 2 
antraštinė dalis „Agent ūros veikla“.  
mln. EUR (t ūkstantųjų tikslumu) 
 2012 m. 
kovo 14 d. 
− 
gruodžio 
31 d. 2013 m. 
sausio 1 d. 
− rugsėjo 
13 d. IŠ VISO  
 
Žmogiškieji 
ištekliai; 1 antraštin ė 
dalis „Darbuotojai“  4,216 3,916 8,132 
Kitos 
administracinio 
pobūdžio išlaidos; 2 
antraštinė dalis 
„Agentūros veikla“  0,384 0,375 0,759 
 
                                                 
28 Finansin ės teisės akto pasi ūlymo pažymos priedas neužpildytas, nes šiam pasi ūlymui jis netaikomas. 
 
LT 19   LT IŠ VISO  4,600 4,291 8,891
 
LT 20   LT 3.2.3.2. Numatomi žmogišk ųjų išteklių poreikiai  
–  Pasi ūlymui / iniciatyvai įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami  
– ; Pasi ūlymui / iniciatyvai įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami 
taip: 
a) Komisijos žmogiškieji ištekliai 
 2012 m. 
kovo 14 d. − 
gruodžio 
31 d. 2013 m. 
sausio 1 d. − 
rugsėjo 13 d.  
Etatų plano pareigyb ės (pareig ūnai ir laikinieji darbuotojai) (Visos 
darbo dienos ekvivalento vienetais)  
XX 01 01 01 (B ūstinė ir Komisijos 
atstovybės) 3,5 3,5 
IŠ VISO  3,5 3,5 
 
b) ENISA žmogiškieji ištekliai  
 2012 m. 
kovo 14 d. − 
gruodžio 
31 d. 2013 m. 
sausio 1 d. − 
rugsėjo 13 d.  
ENISA etat ų planas (Visos darbo dienos ekvivalento vienetais)  
AD 29 29 
Pareigūnai arba laikinieji 
darbuotojai  
AST 15 15 
IŠ VISO nuolatini ų pareigūnų arba 
laikinųjų darbuotoj ų  44 44 
Kiti darbuotojai (Visos darbo dienos ekvivalento vienetais)  
Pagal sutartis dirbantys darbuotojai  13 13 
Deleguotieji nacionaliniai ekspertai  5 5 
IŠ VISO kit ų darbuotoj ų 18 18 
IŠ VISO  62 62 
 
 
LT 21   LT  
Agentūros darbuotoj ų užduočių aprašas 
Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai  Agentūra ir toliau: 
– vykdys konsultacin ę ir koordinavimo funkcijas, rinkdama ir 
analizuodama  su informacijos saugumu susijusius duomenis . Šiuo metu 
viešosios ir priva čiosios organizacijos skirtingais tikslais renka duomenis 
apie informacini ų technologij ų incidentus ir kitus informacijos saugumo 
atžvilgiu svarbius duomenis. Ta čiau nėra Europos lygio centralizuoto 
subjekto, kuris nuosekliai rinkt ų ir analizuot ų duomenis ir teikt ų nuomones 
ir konsultacijas Europos S ąjungos tinkl ų ir informacijos saugumo politikai 
paremti;  
– bus kompetencijos centras , į kurį gali kreiptis ir valstyb ės narės, ir 
Europos S ąjungos institucijos, pašydamos nuomonės ir konsultacij ų su 
saugumu susijusiais techniniais klausimais ; 
– prisidės prie plataus įvairių subjektų bendradarbiavimo  informacijos 
saugumo srityje, pavyzdžiui, remdama steb ėjimo veikl ą, kuri b ūtina 
užtikrinant e. verslo saugum ą. Toks bendradarbiavimas bus esmin ė saugaus 
tinklų ir informacini ų sistemų veikimo Europoje s ąlyga. Būtinas visų 
suinteresuot ųjų šalių dalyvavimas;  
– prisidės prie suderinto poži ūrio į informacijos saugum ą, teikdama 
paramą valstybėms narėms, pavyzdžiui, susijusi ą su rizikos vertinimo  ir 
geresnio informavimo veiklos skatinimu;  
– užtikrins tinklų ir informacini ų sistemų sąveiką, kai valstyb ės narės 
taiko  poveikį saugumui turin čius techninius reikalavimus;  
– nustatys atitinkamus standartizavimo  poreikius, įvertins esamus 
saugumo standartus bei sertifikavimo schemas ir skatins kuo platesn į jų 
naudojim ą Europos teis ės aktams įgyvendinti; 
– rems tarptautin į šios srities bendradarbiavim ą, kurio vis labiau reikia 
dėl tinklų ir informacijos saugumo pasaulinio pob ūdžio.  
Išorės personalas  – Žr. pirmiau.  
 
LT 22   LT 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugia mete finansine programa  
– ; Pasi ūlymas / iniciatyva atitinka esam ą finansinį programavim ą. 
–  Atsižvelgiant į pasiūlymą / iniciatyv ą, reikės pakeisti daugiamet ės 
finansinės programos atitinkamos išlaid ų kategorijos programavim ą. 
–  Atsižvelgiant į pasiūlymą / iniciatyv ą, reikia taikyti lankstumo 
priemonę arba patikslinti daugiamet ę finansinę programą29. 
3.2.5. Tre čiųjų šalių finansinis įnašas  
–  Pasi ūlyme / iniciatyvoje nenumatyta bendro su tre čiosiomis šalimis 
finansavimo.  
– ; Pasi ūlyme / iniciatyvoje numatyta s bendrasis finansavimas 
apskaičiuojamas taip (taikytina biudžeto eilut ėms 09.020301 ir 09.020302): 
Orientaciniai asignavimai mln. EUR (t ūkstantųjų tikslumu)  
 2012 m. kovo 
14 d. − 
gruodžio 31 d.  2013 m. sausio 
1 d. − rugsėjo 
13 d. Iš viso  
ELPA  0,160 0,145 0,305 
 
3.3. Numatomas poveikis pajamoms  
– ; Pasi ūlymas / iniciatyva neturi finansinio poveikio pajamoms. 
–  Pasi ūlymas / iniciatyva pajamoms turi tok į finansinį poveikį: 
–  nuosaviems ištekliams  
–  įvairioms pajamoms  
                                                 
29 Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.