Europos Parlamento rezoliucija dėl pasirengimo COP-MOP susitikimui dėl biologinės įvairovės ir biosaugos (Kuritiba, Brazilija)



Oficialusis leidinys 291 E , 30/11/2006 p. 0411 - 0414



P6_TA(2006)0098 Pasirengimas COP-MOP susitikimui dėl biologinės įvairovės ir biosaugos (Kuritiba, Brazilija) Europos Parlamento rezoliucija dėl pasirengimo COP-MOP susitikimui dėl biologinės įvairovės ir biosaugos (Kuritiba, Brazilija) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į JT Biologinės įvairovės konvencijos (BĮK) 8-ąją šalių konferenciją (COP8), kuri vyks 2006 m. kovo 20– 31 d. Brazilijoje, Kuritiboje, - atsižvelgdamas į Kartachenos Biosaugos protokolo 3-iąjį šalių susitikimą (MOP3), kuris vyksta 2006 m. kovo 13– 17 d. Brazilijoje, Kuritiboje, - atsižvelgdamas į 2001 m. birželio 15– 16 d. Geteborge vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį, A. kadangi BĮK — plačiausias tarptautinis susitarimas dėl biologinės įvairovės saugojimo, kuriame nagrinėjami biologinės įvairovės išsaugojimo ir tvaraus naudojimo bei sąžiningo ir nešališko naudojimosi genetiniais ištekliais teikiamos naudos pasidalijimo klausimai, ir kadangi ją pasirašė 188 šalys, įskaitant 25-ias ES valstybes nares ir Europos bendriją, B. kadangi Kartachenos Biosaugos protokole nustatyti bendri minimalūs tarpvalstybinio gyvų pakitusių organizmų (GPO) pervežimo standartai, ir šį protokolą ratifikavo 131 šalis, C. kadangi biologinė įvairovė, įskaitant genetinę, rūšių ir ekosistemų įvairovę, sudaro gyvenimo pagrindą ir yra labai svarbi žmogaus sveikatos, gyvenimo kokybės ir gerovės požiūriu, ir be to, pati savaime yra vertybė; D. kadangi biologinės įvairovės išsaugojimas ir ekosistemos — pvz., maisto gamybos, vandens gryninimo, maistingųjų medžiagų apytakos ir klimato reguliavimo — paslaugų teikimas yra tiesiogiai susiję; kadangi žmogaus gamtinių išteklių naudojimas, gyvenamosios aplinkos naikinimas, klimato kaita, per didelis laukinių rūšių išnaudojimas ir darniai raidai kenkianti neteisėta prekyba laukine gyvūnija bei augmenija vis intensyvėja ir jau dabar labai apsunkina ekosistemos paslaugas, E. kadangi BĮK šalys BĮK sprendimu VI/26 ir 2002 m. Johanesburge įvykusio pasaulio aukščiausio lygio susitikimo dėl darnaus vystymosi šalys, veikdamos nepriklausomai, susitarė iki 2010 m. žymiai sumažinti biologinės įvairovės nykimą, F. kadangi Europos bendrija įsipareigojo iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės nykimą, G. kadangi 2004 m. lapkričio 17 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje A/RES/59/25 raginama imtis skubių veiksmų ir apsvarstyti galimybę kiekvienu konkrečiu atveju ir remiantis moksliniais duomenimis, taip pat pritaikant atsargumo principą, laikinai uždrausti žalingus žvejybos būdus, pvz., žvejybą dugniniais tralais, neigiamai veikiančią jautrią jūros ekosistemą, pvz., povandeninius kalnus, hidroterminius šaltinius ir šaltųjų vandenų koralus, esančius už nacionalinės jurisdikcijos ribų, kol remiantis tarptautine teise bus priimtos deramos išsaugojimo ir valdymo priemonės, H. kadangi neseniai atliktame JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) miško išteklių įvertinime (FRA 2005) pabrėžiama, kad paskutiniai pasaulio senieji miškai dramatiškai nyksta ir kad per metus vidutiniškai išnyksta daugiau nei 13 mln. hektarų miškų, I. kadangi tikimasi, kad COP8 šalys apsvarstys miškų biologinės įvairovės darbo programoje nubrėžtus įsipareigojimus, BĮK sprendimus VI/22 ir VII/28, susijusius su tvariu biologinių išteklių naudojimu, vartojimu ir prekyba, miškų srities teisės aktų įgyvendinimu ir valdymu bei kovos su neteisėta miškų ruoša veiksmais, J. kadangi 2000 m. COP5 priimto BĮK sprendimo V/5 III skirsnyje nustatyta sustabdyti V-GURT technologijos (angl. Varietal Genetic Use Restriction Technologies, rūšinio genetinio naudojimo ribojimo technologija), kuria siekiama sterilumą lemiančiais genų dariniais užkirsti kelią konkretaus ūkio sėklų dygimui, praktinius bandymus ir pardavimą, K. kadangi genetinės inžinerijos priemonėmis gaminant sterilias sėklas, ūkininkai būtų priversti kiekvieną sezoną įsigyti naujų sėklų, o tai galėtų kelti grėsmę maisto tiekimo saugumui, visų pirma besivystančiose šalyse; kadangi dėl kryžminio apdulkinimo ir atsitiktinio susimaišymo tokie genai galėtų užteršti genetiškai nemodifikuotus augalus; 1. yra labai susirūpinęs, kad toliau nyksta biologinė įvairovė ir vis didėja Europos Sąjungos ekologinis pėdsakas, dėl kurio poveikis biologinei įvairovei taip pat daromas toli už Europos Sąjungos ribų; 2. ragina Komisiją ir valstybes nares parodyti iniciatyvą ir principingumą susitariant dėl konkrečių priemonių, skirtų ir vietos, ir tarptautiniu lygmenimis saugoti biologinę įvairovę bei palengvinant šių priemonių įgyvendinimą; 3. mano, kad nebuvo įgyvendinti V-GURT technologijos bandymo natūraliomis sąlygomis ir tiekimo rinkai visuotinio moratoriumo reikalavimai, inter alia, susiję su ekologiniu, socialiniu ir ekonominiu poveikiu bei bet kokiu neigiamu poveikiu biologinei įvairovei, maisto tiekimo saugumui ir žmonių sveikatai; 4. ragina Komisiją ir valstybes nares: - iškelti konkrečius, pamatuojamus, pasiekiamus, realius ir konkrečiam laikotarpiui skirtus visuotinius uždavinius, susijusius su 2010 m. biologinės įvairovės uždavinio persvarstymu; - vadovautis naujausiais BĮK sprendimais dėl miškų biologinės įvairovės ir saugomų teritorijų bei juos sparčiau įgyvendinti; - skirti papildomų išteklių ir kurti naujas finansavimo priemones, skirtas iki 2010 m. sukurti visuotinį sausumos (ir iki 2012 m. — jūros) saugomų teritorijų tinklą, ypatingą dėmesį skiriant didelėms nepaliestoms ekosistemoms, kurios yra itin svarbios siekiant išsaugoti pasaulio biologinę įvairovę; - parengti ryžtingų priemonių, skirtų užtikrinti, kad biologinės įvairovės ištekliai būtų naudojami ir vartojami ir jais būtų prekiaujama tausiai, pagerinti su miškais susijusių teisės aktų įgyvendinimą ir miškų išteklių valdymą bei kovoti prieš neteisėtą kirtimą ir su juo susijusią prekybą atsižvelgiant į rekomendacijas, išdėstytas 2005 m. liepos 7 d. Parlamento rezoliucijoje dėl ES veiksmų plano dėl su miškininkyste susijusių teisės aktų įgyvendinimo, miškų išteklių valdymo ir prekybos mediena (FLEGT) [1]; - pasinaudoti FLEGT iniciatyva ir kitais panašiais regioniniais procesais siekiant greičiau įgyvendinti BĮK išdėstytus tikslus ir padėti įgyvendinti Tūkstantmečio plėtros tikslus (TPT); - saugo jūrų biologinę įvairovę nuo kenksmingos veiklos, kurią vykdant pažeidžiamos jautrios jūrų ekosistemos, ir primygtinai reikalauja apsvarstyti galimybę, remiantis moksliniais duomenimis, taip pat pritaikant atsargumo principą, laikinai uždrausti žalingus žvejybos būdus, pvz., žvejybą dugniniais tralais, neigiamai veikiančią jautrią jūros ekosistemą, kol vadovaujantis tarptautine teise bus priimtos deramos apsaugos ir valdymo priemonės, ir pabrėžia, kad reikia atitinkamai stiprinti jau įsteigtų regioninių žuvininkystės organizacijų (RŽO) saugojimo galias ir, jei reikia, įkurti naujų RŽO; - parengti teisiškai įpareigojančią priemonę, skirtą per sutartą laikotarpį užtikrinti su genetiniais ištekliais susijusį teisingą ir vienodą naudos pasiekiamumą ir dalijimąsi tarpusavyje; - užtikrinti, kad, įgyvendinant BĮK veiklos programą, visapusiškai ir veiksmingai dalyvautų vietos bendruomenės ir gyventojai; - atmesti bet kokius pasiūlymus, kurie, pradėjus vertinti kiekvieną atskirą atvejį ar pritarus nuostatai taikyti genetinį naudojimą ribojančias technologijas, gali sukelti grėsmę moratoriumui dėl vadinamųjų terminatorinių technologijų, nustatytų BĮK sprendime V/5, bandymo natūraliomis sąlygomis ir tiekimo rinkai; - ryžtingai ginti ES strategiją, pagal kurią reikalaujama neleisti natūraliomis sąlygomis auginti pasėlių taikant genetinį naudojimą ribojančias technologijas tol, kol bus skaidriai atlikti išsamūs moksliniai tyrimai dėl ekologinio, socialinio ir ekonominio poveikio bei bet kokio kito nepalankaus poveikio biologinei įvairovei, maisto saugai ir žmonių sveikatai; - užtikrinti, kad būtų sukurti biologinės įvairovės rodikliai, nes veiksmingai įgyvendinti priemones trukdo tai, kad trūksta aiškios informacijos apie priemonių, kurių jau imtasi, veiksmingumą, ir tai, kad sudėtinga pateikti informaciją apie biologinės įvairovės būklę; ir - primygtinai reikalauti, kad būtų susitarta dėl griežtos tvarkos, kuri reglamentuotų GPO krovinius lydinčius dokumentus, siekiant, kad įvežtų GPO teisėtumą būtų galima nustatyti paskirties šalyje, taip pat, kad įvežanti šalis galėtų nustatyti atitinkamą kilmę ir stebėti netyčinį išleidimą į aplinką bei GPO naudojimą ir vartojimą perdirbtuose maisto produktuose ir pašaruose; 5. taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares sparčiau įgyvendinti Bendrijos tikslą — sustabdyti biologinės įvairovės nykimą, be kita ko, įtraukiant BĮK tikslus į ES vystymosi ir pagalbos politikos priemones, visų pirma į būsimas ES šalių ir regioninius strategijos dokumentus, ir iš esmės pagerinant buveinių [2] ir paukščių [3] direktyvų įgyvendinimą bei patobulinant su jomis susijusį "Natura 2000" tinklą; 6. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir BĮK šalims bei Biosaugos protokolo šalims. [1] Priimti tekstai, P6_TA(2005)0300. [2] 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7). [3] 1979 m. balandžio 2 d. Tarybos direktyva 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 103, 1979 4 25, p. 1). --------------------------------------------------