P9_TA(2022)0068

Nauja ES darbuotojų sveikatos ir saugos strateginė programa po 2020 m.

2022 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujos ES darbuotojų sveikatos ir saugos strateginės programos po 2020 m. (įskaitant geresnę darbuotojų apsaugą nuo kenksmingų medžiagų, streso darbe ir traumų dėl pasikartojančių judesių) (2021/2165(INI))

(2022/C 347/10)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį,

— atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 153 ir 168 straipsnius,

— atsižvelgdamas į Europos Tarybos Europos socialinės chartijos 3 straipsnį,

— atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 3 straipsnį,

— atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas ir rekomendacijas darbuotojų sveikatos ir saugos srityje,

— atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų 2030 m. darnaus vystymosi tikslus (DVT), ypač į 8.8 tikslą „Apsaugoti darbo teises ir skatinti saugią darbo aplinką“,

— atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją (JT NTK), kurios šalys yra Europos Sąjunga ir visos jos valstybės narės,

— atsižvelgdamas į JT Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) ataskaitą AR6 Climate change 2021: The Physical Science Basis („Klimato kaita 2021 m.: iš fizinių mokslų perspektyvos“),

— atsižvelgdamas į 2021–2025 m. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Europos veiksmų psichikos sveikatos srityje planą (1),

— atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (2),

— atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 3 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su vėžiu planas“ (COM(2021)0044),

— atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 28 d. Komisijos komunikatą „2021-2027 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginė programa. Darbuotojų sauga ir sveikata kintančiame darbo pasaulyje“ (COM(2021)0323),

— atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 23 d. Komisijos Efektyvių investicijų į sveikatą būdų ekspertų grupės nuomonę „Sveikatos darbuotojų ir kitų ypatingos svarbos darbuotojų psichikos sveikatos rėmimas“,

— atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 5–10 principus, kuriuos 2017 m. lapkričio 17 d. bendrai paskelbė Parlamentas, Taryba ir Komisija (toliau – Ramstis),

— atsižvelgdamas į Komisijos 2021 m. kovo 4 d. Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planą,

— atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2021 m. gegužės 8 d. Porto deklaraciją,

— atsižvelgdamas į 2019 m. spalio mėn. Tarybos išvadas dėl gerbūvio ekonomikos, kuriose pabrėžiama didžiulė psichikos sveikatos skatinimo darbo vietoje svarba,

— atsižvelgdamas į 2021 m. spalio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Darbuotojų sauga ir sveikata. 2021–2027 m. ES darbuotojų sveikatos ir saugos strateginė programa“,

— atsižvelgdamas į ES veiksmų psichikos sveikatos ir gerovės srityje planą, kuris buvo priimtas 2016 m. sausio 21-22 d. baigiamojoje konferencijoje dėl Bendrų veiksmų psichinės sveikatos ir gerovės srityje (3),

— atsižvelgdamas į ES 2021–2030 m. strategiją dėl neįgaliųjų teisių,

— atsižvelgdamas į pirmą bendrą Europos socialinių partnerių bendrojo susitarimo dėl skaitmeninimo įgyvendinimo ataskaitą (2021 m.),

— atsižvelgdamas į Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros (EU-OSHA) 2020 m. balandžio 24 d. gaires „COVID-19. Grįžimas į darbo vietą. Darbo vietų pritaikymas ir darbuotojų apsauga“,

— atsižvelgdamas į EU-OSHA 2021 m. spalio 22 d. ataskaitą Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications („Nuotolinis darbas ir pavojus sveikatai COVID-19 pandemijos aplinkybėmis. Šios srities įrodymai ir politinis poveikis“),

— atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl po sužalojimo ir ligos sveikstančių darbuotojų reintegracijos į kokybiškas darbo vietas būdų (4),

— atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų apsaugos Europoje COVID-19 krizės metu (5),

— atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl tvirtos socialinės Europos teisingai pertvarkai užtikrinti (6),

— atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl teisės atsijungti (7),

— atsižvelgdamas į savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliuciją „Sąžiningos darbo sąlygos, teisės ir socialinė apsauga skaitmeninių platformų darbuotojams. Naujos užimtumo formos, susijusios su skaitmenine plėtra“ (8),

— atsižvelgdamas į savo 2021 m. spalio 20 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl darbuotojų apsaugos nuo asbesto (9),

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

— atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0023/2022),

A. kadangi apibrėžiant ir vykdant visą Sąjungos politiką ir veiklą turi būti užtikrinamas aukštas žmonių sveikatos apsaugos lygis;

B. kadangi pagal PSO konstituciją sveikata yra visiškos fizinės, protinės ir socialinės gerovės būsena, ne tik ligos arba negalios nebuvimas (10);

C. kadangi pagal PSO psichikos sveikata yra geros savijautos būsena, kuri leidžia individui realizuoti savo gebėjimus, įveikti įprastus gyvenimo sunkumus, produktyviai dirbti ir prisidėti prie visuomenės vystymosi (11);

D. kadangi 2018 m. 27 šalių Europos Sąjungoje įvyko daugiau kaip 3 300 mirtinų nelaimingų atsitikimų ir 3,1 mln. nemirtinų nelaimingų atsitikimų; kadangi kasmet nuo su darbu susijusių ligų miršta daugiau kaip 200 000 darbuotojų (12); kadangi šie duomenys neapima visų nelaimingų atsitikimų, įvykusių dirbant nedeklaruojamą darbą, todėl galima teigti, kad tikrieji skaičiai gerokai viršija oficialius statistinius duomenis (13); kadangi 2017 m., kaip teigia Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (EUROFOUND), 20 proc. darbo vietų Europoje buvo prastos kokybės ir jose darbuotojų fizinei arba psichikos sveikatai kilo didesnė rizika; kadangi 14 proc. darbuotojų patiria didelę psichosocialinę riziką (14); kadangi 23 proc. Europos darbuotojų mano, jog darbas kelia pavojų jų saugai arba sveikatai; kadangi 2015 m. atlikus Europos darbo sąlygų tyrimą (EWCS) nustatyta, jog 21 proc. darbo vietų Europoje buvo galima laikyti „ypač sėkmingos karjeros darbo vietomis“ (15), kadangi 2020 m. Europos darbo sąlygų tyrimas buvo sustabdytas dėl COVID-19 pandemijos, tačiau buvo atnaujintas 2021 m. liepos mėn., o rezultatus ketinama paskelbti 2022 m. pabaigoje;

E. kadangi per pirmas keturias darbo savaites darbuotojams kyla daugiau nei tris kartus didesnė su darbu susijusių traumų rizika negu darbuotojams, kurie savo darbą dirbo ilgiau nei metus (16);

F. kadangi ne visos valstybės daro vienodą pažangą mažindamos nelaimingų atsitikimų / mirčių skaičių darbe;

G. kadangi įgyvendinant Europos kovos su vėžiu planą siekiama sumažinti vėžio naštą pacientams, jų šeimoms ir sveikatos priežiūros sistemoms; kadangi vėžys yra pagrindinė su darbu susijusių mirčių priežastis – jis lemia 52 proc. visų su darbu susijusių mirčių ES; kadangi kiekvienais metais kancerogeninės medžiagos lemia apytiksliai 100 000 mirčių nuo profesinio vėžio darbo vietoje (17); kadangi įvairios agentūros, suinteresuotieji subjektai ir PSO į darbo vietoje randamų kancerogenų, mutagenų ir reprodukcijai toksiškų medžiagų, kurioms reikia nustatyti privalomas ribines vertes, prioritetinius sąrašus įtraukė 50–70 medžiagų ar jų grupių; kadangi darbo vietoje darbuotojai gali patirti pavojingų medžiagų derinių poveikį, o tai gali kelti didesnį pavojų sveikatai, daryti neigiamą poveikį jų reprodukcinėms sistemoms, be kita ko, sukelti vaisingumo sumažėjimą arba nevaisingumą, taip pat turėti neigiamą poveikį vaisiaus vystymuisi ir laktacijai;

H. kadangi dėl asbesto poveikio Europoje kasmet miršta apie 88 000 žmonių, o tai sudaro 55–75 proc. susirgimų plaučių vėžiu darbe atvejų, ir kadangi asbestas yra pagrindinė plaučių vėžio priežastis, kuri lemia 45 proc. atvejų (18); kadangi apskaičiuota, jog mirtingumo dėl šios medžiagos poveikio rodiklis toliau didės iki trečiojo dešimtmečio pabaigos ir ketvirtąjį dešimtmetį (19); kadangi nepaisant to, jog asbestas ES uždraustas nuo 2005 m., jo vis dar pasitaiko administraciniuose pastatuose, mokyklose, būstuose, infrastruktūros, viešojo transporto įrenginiuose ir vandens tiekimo tinkluose; kadangi 80 proc. valstybėse narėse nustatytų profesinio vėžio atvejų yra susiję su asbestu;

I. kadangi buvo nustatyta, jog visi tokie veiksniai, kaip spinduliuotė, stresas, darbo organizavimas ir darbo sąlygos, yra susiję su profesiniu vėžiu; kadangi daugėja odos vėžio, kaip vienos iš labiausiai paplitusių profesinių ligų, atvejų, o šis didėjimas susijęs su įvairiais veiksniais, įskaitant klimato kaitą, tačiau tik labai maža su darbu susijusių odos vėžio atvejų dalis pripažįstama kaip profesinė liga; kadangi lauke dirbantiems darbuotojams, visų pirma žemės ūkio, miškininkystės, statybų ir turizmo sektorių darbuotojams, kyla didelė rizika susirgti ne melanomos tipo odos vėžiu (NMSC) dėl didesnio ultravioletinės spinduliuotės poveikio; kadangi sveikatos priežiūros ir neatidėliotinos pagalbos sektorių darbuotojai, kurie atlieka esminį vaidmenį pasirengimo ekstremaliosioms situacijoms ir reagavimo į jas srityje, pvz., ugniagesiai ir slaugytojai, taip pat patiria panašų poveikį ir papildomą stresą dėl padidėjusio darbo krūvio, o tai gali padidinti psichosocialinę riziką; kadangi dar nėra bendro Europos požiūrio į ultravioletinės spinduliuotės poveikio prevenciją (20); kadangi šiuo metu nėra patikimų ir palyginamų ES lygmens duomenų apie vėžio rizikos veiksnių poveikį darbo vietoje (21); kadangi apie 2 proc. Europos vėžio naštos gali būti siejama su jonizuojančios spinduliuotės poveikiu ir kadangi radono ir jo skilimo produktų sukelta apšvita patalpose yra antra dažniausia plaučių vėžio priežastis Europoje (22) (23);

J. kadangi klimato kaita jau padarė ir toliau darys neigiamą poveikį žmonių sveikatai, darbuotojų saugai ir darbo sąlygoms; kadangi, remiantis naujausia IPCC ataskaita, darbo sąlygoms vis didesnį poveikį turės reikšmingi klimato sąlygų pokyčiai, pvz., karščio bangos ir smarkios liūtys; kadangi ilgiau dirbant esant aukštai temperatūrai padažnėja šilumos smūgių, dehidratacijos, nuovargio, susikaupimo stokos ir lėtinių ligų komplikacijų rizika; kadangi klimato kaita taip pat turi įtakos su biologiniais veiksniais siejamoms su darbu susijusioms ligoms, nes, pavyzdžiui, padidėjusi temperatūra gali turėti įtakos geografiniam biologinių veiksnių vektorių (erkių, uodų) pasiskirstymui ir tokiu būdu gali būti sudaromos palankesnės sąlygos ligų, kurios yra naujos regione, plitimui; kadangi būtina pritaikyti darbo praktiką ir atsižvelgti į klimato kaitos poveikį (24);

K. kadangi gera psichosocialinė darbo aplinka didina darbuotojų psichinę ir fizinę gerovę; kadangi psichosocialinė rizika gali kilti dėl prasto darbo planavimo, organizavimo ir valdymo, taip pat dėl prastų socialinių darbo aplinkybių, ir gali sukelti neigiamų psichologinių, fizinių ir socialinių pasekmių, pvz., stresą, nerimą, perdegimą ir depresiją, o tai yra antra pagal dydį su darbu susijusių sveikatos sutrikimų, apie kuriuos praneša patys darbuotojai, grupė (25); kadangi su darbu susijęs stresas gali gerokai padidinti raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų, širdies ligų, autoimuninių ligų ar reumatinių ir lėtinių uždegiminių ligų atsiradimo ir paūmėjimo riziką (26); kadangi, EUROFOUND ir EU-OSHA duomenimis, daugiau kaip 25 proc. darbuotojų Europoje patiria pernelyg didelį su darbu susijusį stresą; kadangi 51 proc. ES darbuotojų teigia, jog stresas jų darbo vietoje yra įprastas reiškinys, o beveik 80 proc. vadovų yra susirūpinę dėl su darbu susijusio streso (27); tai rodo, kad psichosocialinė rizika kelia susirūpinimą daugumai įmonių (28); kadangi daugiau kaip pusės visų ES prarandamų darbo dienų priežastis yra su darbu susijęs stresas (29); kadangi skirtingose valstybėse narėse požiūris į psichosocialinę riziką ir su ja susiję teisės aktai labai skiriasi; kadangi vadovaujantis darbo vietoje įgyvendinamomis strategijomis galima daryti teigiamą poveikį Europos gyventojų psichikos sveikatai ir gerovei; kadangi psichikos sveikatos sutrikimų prevencija ir psichikos sveikatos palaikymas padėtų mažinti sveikatai pavojingos elgsenos atvejus, pvz., alkoholio, narkotikų ir tabako vartojimą, fizinį neveiklumą ir netinkamą mitybą; kadangi geresnis psichologinės ir fizinės gerovės lygis yra tiesiogiai susijęs su geresniais darbo rezultatais;

L. kadangi darbo vietos gali atlikti svarbų vaidmenį visuomenės sveikatos srityje remiantis jų logistikos ištekliais, t. y. skatinti sveiką gyvenseną, sportą ir fizinę veiklą bei plačiau propaguoti sveikatą tarp darbuotojų visais aspektais;

M. kadangi raštingumas sveikatos srityje atlieka itin svarbų vaidmenį pasirengiant sveikatai pavojingoms situacijoms ir švelninant jų poveikį, taip pat padedant gyventojams geriau suprasti reagavimo priemones ir įvertinti įvairių grėsmių riziką sveikatai;

N. kadangi COVID-19 pandemija išryškino poreikį užtikrinti darbuotojų saugą bei apsaugą, įskaitant jų psichinės sveikatos apsaugą; kadangi ji privertė atkreipti dėmesį į tai, kaip svarbu investuoti į visuomenės sveikatą; kadangi dėl COVID-19 pandemijos labai padidėjo nuotolinio darbo apimtis – beveik pusė visų ES darbuotojų bent dalį savo darbo laiko karantino metu dirbo iš namų (30) ir sykiu prisiėmė didesnes priežiūros pareigas; kadangi įrodyta, jog dirbant nuotolinį darbą lengviau organizuoti darbo laiką, nes didėja lankstumas ir nuolatinis darbuotojų prieinamumas (31), tačiau dėl to dažnai sunku suderinti darbą ir šeimos gyvenimą; kadangi tikimasi, jog nuotolinio darbo ir darbo per atstumą mastas išliks didesnis nei prieš COVID-19 krizę arba kad jis netgi dar labiau didės (32); kadangi per krizę nuotolinis darbas buvo naudojamas kaip alternatyva ir padėjo išsaugoti darbo vietas, kurios priešingu atveju galėjo būti prarastos (33); kadangi nuotolinis darbas taip pat suteikia darbuotojams laisvę suderinti savo darbo valandas ir grafiką su asmeniniais ir šeimos poreikiais (34); kadangi kai kurie tyrimai rodo, jog nuo pandemijos pradžios supratimas apie nuotolinį darbą labai pagerėjo ir kad dabar pirmenybė teikiama mišrioms darbo sąlygoms (35);

O. kadangi reguliariai iš namų dirbantys asmenys daugiau nei dvigubai dažniau yra linkę dirbti daugiau kaip 48 valandas per savaitę ir ilsėtis mažiau nei 11 valandų tarp darbo dienų; kadangi beveik 30 proc. nuotoliniu būdu dirbančių darbuotojų teigia dirbantys laisvu laiku kasdien arba kelis kartus per savaitę, palyginti su mažiau nei 5 proc. biure dirbančių darbuotojų, be to, labiau tikėtina, kad jie dirbs ne įprastomis darbo valandomis; kadangi psichosocialinė rizika yra labiausiai paplitusi su nuotoliniu darbu susijusi rizika sveikatai (36); kadangi pradėjus plačiau taikyti nuotolinio darbo metodą padidėjo fizinių problemų, pavyzdžiui, dėl nejudrios gyvensenos atsiranda raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų, dirbama prastomis ergonominėmis sąlygomis, ilgas darbo valandas, didėja su darbu susijęs stresas;

P. kadangi kintanti darbo rinka gali turėti poveikio profesinei sveikatai, saugai ir darbo sąlygoms demografinių pokyčių ir naujų technologijų, tokių kaip nanotechnologijos ir dirbtinis intelektas, pavidalu, taip pat esamų įrankių ar mašinų kartų, naujų medžiagų ir cheminių produktų bei naujų darbo rūšių pavidalu; kadangi daugiau darbuotojų pereina dirbti į skaitmenines platformas arba renkasi netradicines ar netipines darbo formas;

Q. kadangi COVID-19 krizė atskleidė nestandartinių darbuotojų, įskaitant skaitmeninėse platformose dirbančius darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis, pažeidžiamumą; kadangi labai tikėtina, jog darbo skaitmeninėse platformose apimtis darbo rinkoje ir toliau didės; kadangi savarankiškai dirbantiems asmenims netaikoma strateginė darbuotojų saugos ir sveikatos sistema, nes jiems netaikomi ES darbuotojų sveikatos ir saugos teisės aktai; kadangi platformų darbuotojai gali patirti didesnę sveikatos ir saugos riziką, kuri neapsiriboja fizine sveikata, bet gali turėti įtakos ir psichosocialinei sveikatai dėl nenuspėjamų darbo valandų, darbo intensyvumo, konkurencinės aplinkos, informacijos pertekliaus ir izoliacijos; kadangi algoritminis valdymas kelia naujų darbo organizavimo ateityje uždavinių, kurie gali sukelti pernelyg didelį spaudimą darbuotojams dėl darbo spartos ir našumo; kadangi dėl tokios valdymo metodikos gali kilti pavojus pervežimo ir pristatymo sektoriaus skaitmeninių platformų darbuotojų, ypač dviratininkų, kaip pažeidžiamų eismo dalyvių, kelių eismo saugai ir kitų kelių eismo dalyvių saugai; kadangi skaitmeninių platformų darbuotojoms moterims, visų pirma vairuotojoms ir valymo bei priežiūros paslaugas privačiuose būstuose teikiančioms moterims, gali kilti didesnė rizika tapti seksualinio priekabiavimo ir smurto aukomis ir jos gali nepranešti apie tokius atvejus dėl pranešimo priemonių stokos arba dėl to, kad nėra bendraujama su vadovaujančiu asmeniu arba baiminamasi prasto reitingo ir galimybės prarasti darbą; kadangi pranešama ne apie visus su darbu skaitmeninėse platformose susijusius priekabiavimo ir smurto atvejus (37);

R. kadangi COVID-19 pandemija parodė, jog darbo vietos gali būti svarbūs užkrato plitimo centrai; kadangi sezoninių darbuotojų darbo ir gyvenimo sąlygų nestabilumas Europoje, visų pirma žemės ūkio sektoriuje, jau buvo gerai žinomas prieš COVID-19 krizę (38); kadangi pandemijos metu pasirodę nerimą keliantys pranešimai apie tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų teisių pažeidimus, susijusius su darbo ir gyvenimo sąlygomis, parodė, kad jų padėtis dar labiau pablogėjo; kadangi pagal trumpalaikes darbo sutartis dirbantys darbuotojai dažnai gyvena grupinio apgyvendinimo patalpose, o tokiomis sąlygomis sunku riboti socialinius kontaktus, todėl padidėja rizika užsikrėsti; kadangi tokiose pramonės šakose, kaip maisto gamyba, pasitaikė didelių COVID-19 infekcijos protrūkių; kadangi dirbdami mažų garantijų darbą, pvz., pagal laikinąsias sutartis, fiktyvų savarankišką darbą ar darbą subrangos grandinėse, darbuotojai neturi galimybių naudotis darbuotojų saugos ir sveikatos (DSS) paslaugomis ir mokymu; kadangi Europos darbo institucijos (EDI) uždavinys – užtikrinti tinkamą darbo jėgos judumą, padedant valstybėms narėms ir Komisijai veiksmingai taikyti su darbo jėgos judumu susijusius Sąjungos teisės aktus bei užtikrinti jų vykdymą ir visoje ES koordinuoti socialinės apsaugos sistemas, įskaitant pranešimus apie įtariamus pažeidimus, pvz., darbo sąlygų ir sveikatos bei saugos taisyklių pažeidimus, jei atlikdami savo užduotis jie apie tokius pažeidimus sužino;

S. kadangi prevencija, informuotumo didinimas, gerovės užtikrinimo veikla ir sveikatos bei saugos darbe kultūros skatinimas gali duoti teigiamų rezultatų gerinant darbuotojų sveikatą ir suteikiant naujų darbo ar savanoriškos veiklos galimybių;

T. kadangi darbo inspekcijos atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant darbuotojų saugos ir sveikatos politiką regionų ir vietos lygmenimis; kadangi TDO rekomendacijoje rekomenduojama 10 000 darbuotojų skirti vieną darbo inspektorių, kad būtų laiku atliekami veiksmingi patikrinimai, skirti visų formų piktnaudžiavimui pašalinti; kadangi, remiantis EU-OSHA tyrimais, 88 proc. darbdavių teigia, jog jie rūpinasi darbuotojų sveikata ir sauga todėl, kad privalo laikytis teisės aktų (39);

U. kadangi dėl COVID-19 pandemijos sveikatos priežiūros darbuotojams teko atlaikyti ypatingą spaudimą; kadangi daug jėgų reikalaujantis darbas ir baimė dėl asmeninio bei šeimos saugumo turėjo neigiamą psichologinį poveikį; kadangi sveikatos priežiūros specialistai, palyginti su kitų sričių specialistais, patiria didesnį stresą, nerimą ir depresiją (40); kadangi Europos Sąjunga turi pasinaudoti COVID-19 krizės metu įgyta patirtimi ir įdiegti veiksmingą reagavimo į bet kokias grėsmes visuomenės sveikatai ateityje koordinavimo sistemą, įskaitant prevenciją, pasirengimą ir atsako planavimą darbe;

V. kadangi COVID-19 pandemija atskleidė ir padidino lyčių nelygybę; kadangi dauguma pirminės grandies specialistų sveikatos, socialiniame, švietimo ir priežiūros sektoriuose buvo moterys; kadangi pandemijos piko metu šios moterys dirbo ilgas darbo valandas ir joms buvo sunku derinti profesinį ir šeimos gyvenimą; kadangi nepaisant to, jog šios profesijos laikomos ypatingos svarbos profesijomis, jos vis dar yra tarp labiausiai neįvertintų ir mažiausiai apmokamų profesijų ES; kadangi moterys susidūrė su ypač didele COVID-19 krizės sukelta rizika, o krizės ekonominiai ir socialiniai padariniai jas paveikė labiau (41);

W. kadangi sveikatos ir saugos darbe požiūriu svarbu atsižvelgti į lyčių aspektą, nes priklausomai nuo lyties įvairios medžiagos arba rizikos rūšys darbuotojams gali turėti nevienodą poveikį; kadangi į lyčių aspektą turėtų būti atsižvelgiama ir kalbant apie teisę atsijungti;

X. kadangi pavojingų medžiagų ir kitų rizikos veiksnių poveikio darbo vietoje mažinimas yra ypač svarbus sprendžiant nelygybės sveikatos srityje problemą, nes kai kurių pažeidžiamiausių kategorijų darbuotojai dažniau susiduria su tokia rizika; kadangi COVID-19 krizės kontekste ypač pažeidžiami yra jaunuoliai, neįgalieji ir vyresnio amžiaus asmenys; kadangi tikėtina, jog jie neproporcingai nukentės ir turės ypatingų paramos poreikių, todėl į juos turi būti atsižvelgta DSS strategijoje reaguojant į pandemiją; kadangi neįgalieji, lėtinėmis ligomis sergantys asmenys, po traumų ar ligų sveikstantys asmenys, norėdami dalyvauti darbo rinkoje, gali prašyti individualios paramos ir darbo vietos pritaikymo; kadangi tyrimai rodo, jog šioms grupėms kyla didelė psichikos sveikatos problemų rizika; kadangi nesant nuostatų dėl darbo vietos pritaikymo ir tinkamų sąlygų sudarymo, įskaitant skubios evakuacijos procedūras, ypač neįgaliems darbuotojams, gali kilti fizinė, psichinė ir psichologinė įtampa, dėl kurios gali kilti pavojus šių darbuotojų sveikatai ir saugai, ypač kai neįgaliesiems dar nėra užtikrinta visapusiška prieiga prie skaitmeninių darbo priemonių;

Y. kadangi 2011 m. ES įsigaliojusioje Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijoje teigiama, kad „[v]alstybės, šios Konvencijos Šalys, imasi veiksmingų ir atitinkamų priemonių, įskaitant kitų neįgaliųjų teikiamą paramą, kad neįgalieji galėtų įgyti ir išlaikyti didžiausią įmanomą savarankiškumą, visus fizinius, protinius, socialinius ir profesinius gebėjimus, taip pat būtų visiškai įtraukti į visas gyvenimo sritis ir jose dalyvautų“, ir „[pripažįstama] neįgaliųjų [teisė] į darbą lygiai su kitais asmenimis; ši teisė apima teisę į galimybę užsidirbti pragyvenimui iš laisvai pasirinkto darbo ar iš laisvai priimto darbo pasiūlymo darbo rinkoje ir darbo aplinkoje, kuri yra atvira, tinkama visiems ir prieinama neįgaliesiems“;

Z. kadangi, EUROFOUND duomenimis (42), ES piliečių galimybės grįžti į darbą traumos ar ligos metu arba po jų yra nevienodos; kadangi tik vienas iš trijų ES darbuotojų, kurių kasdienė veikla yra labai ar šiek tiek apribota dėl lėtinės ligos, nurodo, kad jo darbo vieta buvo pritaikyta atsižvelgiant į jo sveikatos problemas; kadangi EUROFOUND taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad žemą išsilavinimą turintys ir žemos kvalifikacijos darbą dirbantys asmenys ne tik dažniau serga lėtinėmis ligomis ir turi sunkumų vykdyti kasdienę veiklą, tačiau ir mažiau tikėtina, kad jų darbo vieta bus pritaikyta prie jų poreikių;

AA. kadangi per pastaruosius metus mokslinės žinios apie įvairius pavojus labai išaugo; kadangi dėl šios priežasties ES profesinių ligų sąrašas turėtų būti atnaujintas; kadangi 2003 m. rugsėjo 19 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/670/EB dėl Europos profesinių ligų sąrašo (43) valstybėms narėms rekomenduojama kuo greičiau į savo nacionalinę teisę įtraukti reglamentus ir administracines nuostatas, susijusias su profesinėmis ligomis, už kurias gali būti skiriamos kompensacijos; kadangi valstybės narės savo nacionalinės teisės aktuose turėtų užtikrinti, kad kiekvienas darbuotojas turėtų teisę į kompensaciją už profesines ligas, jeigu jis suserga liga, kurios kilmė ir pobūdis gali būti įrodyti kaip profesiniai; kadangi dėl nepakankamo profesinių ligų pripažinimo suderinimo kai kurie ES darbuotojai gali būti diskriminuojami, jei jų valstybėse profesinių ligų pripažinimo lygis yra aukštesnis arba žemesnis;

AB. kadangi aukšti profesinės sveikatos ir saugos standartai, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, amžių atitinkanti darbo aplinka, mažesni kiekybiniai reikalavimai ir darbo laiko savarankiškumas galėtų sudaryti sąlygas ir paskatinti vyresnio amžiaus žmones savanoriškai likti darbo rinkoje; kadangi ypatingą dėmesį reikia skirti darbuotojų, dirbančių labai daug fizinių ar psichologinių jėgų reikalaujantį darbą, poreikiams;

AC. kadangi su darbu susijusios motorinių transporto priemonių avarijos įvyksta darbo vietoje ir vairuojant darbo reikalais, dažniausiai įmonės transporto priemones; kadangi apie mirtinus su darbu susijusius nelaimingus atsitikimus ir mirtis keliuose valstybėse narėse pranešama skirtingai, todėl sunku palyginti su darbu susijusių avarijų statistinius duomenis; kadangi apskaičiuota, jog su darbu susijusios avarijos sudaro nuo ketvirtadalio iki daugiau nei trečdalio visų su darbu susijusių mirties atvejų; kadangi ES nėra nustatyta standartinės su darbu susijusių mirčių keliuose apibrėžties; kadangi yra nustatyta keletas Europos masto tikslų mirtingumui dėl avarijų keliuose mažinti, tačiau nė vienas iš jų tiesiogiai neapima su darbu susijusių avarijų;

AD. kadangi tradiciniai pavojai sveikatai, tokie kaip sunkių krovinių krovimas rankomis, triukšmas, nepatogios darbo pozos arba pasikartojantys rankų judesiai, kelia grėsmę daugeliui darbuotojų ir į juos buvo atkreiptas dėmesys penktajame EUROFOUND darbo sąlygų tyrime (44); kadangi reumatinių ir raumenų bei kaulų sistemos ligų rizikos veiksniai darbo vietoje yra vibracija, sunkūs kėlimai, darbas su ekrano įranga, mašinų ir sunkios darbo įrangos naudojimas; kadangi iš visų profesinių sąlygų šios ligos sukelia didžiausią našumo sumažėjimą (45);

AE. kadangi su darbu susijusios širdies ir kraujagyslių bei kvėpavimo sistemos ligos yra antra pagal dydį su darbu susijusių mirčių priežastis; kadangi šios ligos tiesiogiai siejamos su dideliu psichologiniu spaudimu, darbo įtampa, ilgomis darbo valandomis, psichikos sutrikimais, darbo nesaugumu ir judėjimo trūkumu (46);

AF. kadangi sveikata ir sauga darbe turi būti laikoma etine ir socialine pareiga ir turi būti griežtai įtvirtinta teisės aktuose, kurių darbdaviai privalo laikytis;

1. palankiai vertina Komisijos strateginę programą ir ypač tai, kad su darbu susijusių nelaimingų atsitikimų ir ligų atžvilgiu pradėta taikyti visiško saugumo vizija, įskaitant būsimą naują socialinių rezultatų suvestinės rodiklį apie mirtinus nelaimingus atsitikimus darbe; vis dėlto apgailestauja, kad darbuotojų saugos ir sveikatos strategijos užmojų lygis neatitinka jos tikslo dėl visiško saugumo vizijos, ir ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl šio užmojų lygio suderinimo; ragina parengti veiksmų planą, kaip sumažinti nelaimingų atsitikimų ir mirčių skaičių darbe, skiriant tinkamą ES ir valstybių narių finansavimą, kad būtų įgyvendintas nulinio nelaimių skaičiaus tikslas; pabrėžia, kad visiško saugumo vizija neturėtų būti įgyvendinama nuslepiant su darbu susijusius nelaimingus atsitikimus ir profesines ligas; ragina Komisiją į visiško saugumo požiūrį įtraukti visas traumas ir nelaimingus atsitikimus, taip pat fizinį bei psichinį išsekimą; ragina Komisiją ir valstybes nares reikšmingai padidinti dėmesį prevencijos strategijoms, pvz., darbo inspekcijų, nacionalinių sveikatos ir saugos tarnybų ir socialinių partnerių dialogo stiprinimui, siekiant užtikrinti, kad neatsižvelgiant į įmonės dydį visi darbuotojai turėtų teisę į didžiausią įmanomą sveikatos ir saugos apsaugą; ragina ryžtingai įgyvendinti ir stebėti naująją 2021–2027 m. ES darbuotojų sveikatos ir saugos strateginę programą, taip pat įvertinant ir COVID-19 pandemijos poveikį; ragina reguliariai atnaujinti strateginę programą ir tobulinti esamas nacionalines strategijas, atsižvelgiant į darbo rinkų raidą ir į dvejopą skaitmeninę ir žaliąją pertvarką; mano, kad reikia glaudžiai bendradarbiauti su socialiniais partneriais ir imtis ryžtingų teisėkūros veiksmų keliais ES darbuotojų sveikatos ir saugos politikos aspektais, siekiant papildyti įvairias neprivalomas priemones, numatytas siekiant, kad visiško saugumo vizija taptų realybe; ragina įgyvendinant visiško saugumo darbe viziją sutelkti dėmesį į darbuotojų dalyvavimą ir konsultacijų su socialiniais partneriais stiprinimą; palankiai vertina tai, kad 2023 m. vyksiančiame DSS aukščiausiojo lygio susitikime ypač daug dėmesio bus skiriama visiško saugumo darbe vizijai;

2. ragina Komisiją įgyvendinant Europos kovos su vėžiu planą padidinti užmojus siekiant įveikti profesinį vėžį; ragina reguliariai ir per neilgą laikotarpį atnaujinti Direktyvą 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe ( 47 ) , be kita ko, iki 2022 m. pabaigos pateikus veiksmų planą ir pasikonsultavus su Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamuoju komitetu nedelsiant direktyvoje nustatyti bent 25 papildomų prioritetinių medžiagų ribines vertes darbo aplinkoje; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad Komisija turi užtikrinti pakankamą darbuotojų skaičių, be kita ko, atitinkamuose skyriuose ir valdžios institucijose; pabrėžia, kad sukūrus išsamius nacionalinius registrus visose valstybėse narėse būtų galima rinkti duomenis apie atitinkamų kancerogenų poveikį visoje Europoje; ragina ES institucijas, susijusias agentūras, valstybes nares ir atitinkamus suinteresuotuosius subjektus glaudžiai bendradarbiauti, aktyviai įtraukiant socialinius partnerius, ir aktyviai naudotis surinktais duomenimis, kad būtų galima siūlyti tolesnes teisėkūros ir ne teisėkūros priemones kovos su profesiniu vėžiu srityje; ragina valstybes nares pagal nacionalinę praktiką užtikrinti visiems darbuotojams teisę nutraukti darbą, kai kyla neišvengiamas pavojus ir susidaro išskirtinės pavojingos darbo sąlygos;

3. 3 atmosferos ribinę vertę ir 150 μg švino vienam litrui kraujo biologinę ribą, ir tai yra žingsnis teisinga linkme, taikant šią biologinę ribinę vertę tinkamai neapsaugomos moterys, visų pirma nėščios moterys palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą persvarstyti Direktyvoje 2004/37/EB nustatytas švino ir jo junginių bei diizocianatų poveikio ribines vertes; pažymi, kad, nors Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) rizikos vertinimo komitetas (RAC) rekomenduoja nustatyti 4 μg/matmosferos ribinę vertę ir 150 μg švino vienam litrui kraujo biologinę ribą, ir tai yra žingsnis teisinga linkme, taikant šią biologinę ribinę vertę tinkamai neapsaugomos moterys, visų pirma nėščios moterys ( 48 ) ; ragina Komisiją užtikrinti, kad visais pasiūlymais, kuriais keičiamos švino ir jo junginių poveikio ribinės vertės, būtų užtikrinta vienoda visų darbuotojų apsauga, neatsižvelgiant į lytį; palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą endokrininę sistemą ardančias medžiagas įtraukti į labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų kategoriją pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 ( 49 ) (REACH reglamentas) ir jas klasifikuoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 ( 50 ) (CLP reglamentas); pabrėžia, kad ES teisės aktais darbuotojai turi būti apsaugoti nuo endokrininę sistemą ardančių medžiagų; nurodo, kad tam tikros veiklos automatizavimas ir robotizavimas galėtų smarkiai sumažinti darbo vietose darbuotojų patiriamą kancerogenų poveikio riziką; pabrėžia, kad reikia imtis papildomų veiksmų siekiant užkirsti kelią profesiniam vėžiui, susijusiam su naktiniu darbu, jį nustatyti ir į jį labiau atsižvelgti; ragina Komisiją ypač daug dėmesio skirti gyventojų grupėms, kurios nuolat patiria pavojingų cheminių medžiagų poveikį, pvz., chemijos ir žemės ūkio pramonės darbuotojams, arba itin pažeidžiamoms grupėms, pvz., nėščioms ar krūtimi maitinančioms darbuotojoms;

4. 3 (1 000 skaidulų/m 3 ); ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl ES pagrindų direktyvos dėl nacionalinių asbesto šalinimo strategijų; ragina Komisiją atnaujinti Direktyvą 2010/31/ES palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą 2022 m. pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų siekiama toliau mažinti darbuotojų patiriamą asbesto poveikį; ragina Komisiją padidinti savo užmojus ir pateikti pasiūlymą dėl Europos strategijos dėl viso asbesto pašalinimo, atsižvelgiant į Parlamento rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl darbuotojų apsaugos nuo asbesto; ragina Komisiją dėti plataus užmojo pastangas siekiant pašalinti visą asbestą ir persvarstyti Direktyvą 2009/148/EB ( 51 ) dėl minimalių sertifikuoto mokymo reikalavimų su asbestu dirbantiems darbuotojams, taip pat prioriteto tvarka pakeisti asbesto ekspozicijos ribinę vertę, kuri turėtų būti 0,001 skaidulų/cm(1 000 skaidulų/m); ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl ES pagrindų direktyvos dėl nacionalinių asbesto šalinimo strategijų; ragina Komisiją atnaujinti Direktyvą 2010/31/ES ( 52 ) ir nustatyti reikalavimą prieš pradedant renovacijos darbus atlikti privalomą asbesto ir kitų pavojingų medžiagų patikrinimą ir juos pašalinti, taip uždraudžiant asbesto turinčių medžiagų uždengimą ir kapsuliavimą, jei tos medžiagos techniškai gali būti pašalintos; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriame būtų atsižvelgta į galiojančius nacionalinės teisės aktus, taip pat į poveikio vertinimą dėl veiksmingiausių privalomo pastatų tikrinimo modelių, apimančių atitinkamą kvalifikaciją ir leidimus turinčio profesionalaus subjekto atliekamą asbesto paviršinę diagnostiką, prieš parduodant ar išnuomojant pastatus, ir pasiūlymą dėl būtiniausių asbesto sertifikatų reikalavimų pastatams, pastatytiems iki 2005 m. arba iki metų, kuriais priimtas lygiavertis nacionalinis asbesto draudimas, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti geresnį su asbestu susijusių ligų diagnozavimą ir kompensaciją visiems su asbestu dirbantiems darbuotojams, kad vykdant žaliąją pertvarką būtų apsaugota statybų sektoriaus ir kitų darbuotojų sveikata; ragina, kai tik įmanoma, naudoti analitinę elektronų perdavimo mikroskopiją (ATEM) ar panašius pažangius metodus plaušeliams skaičiuoti;

5. mano, kad Tarybos direktyva 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo ( 53 ) gali nebūti pakankamai veiksminga XXI a. darbo rinkoje, turint omenyje naujausius pokyčius, įskaitant psichosocialinės rizikos vertinimą ir valdymą; todėl mano, kad siekiant sustiprinti šį aspektą direktyvą reikėtų papildyti; primena savo raginimą Komisijai į Darbuotojų saugos ir sveikatos strateginę programą įtraukti teisę atsijungti ir ypač į raginimą rengiant šią programą numatyti naujas psichosocialines priemones; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją padidinti Darbuotojų saugos ir sveikatos strateginės programos užmojį; ragina Komisiją, pasikonsultavus su socialiniais partneriais, pasiūlyti direktyvą dėl psichosocialinės rizikos ir gerovės darbe, kuria būtų veiksmingai siekiama užkirsti kelią psichosocialinei rizikai darbe, kaip antai nerimui, depresijai, išsekimui ir stresui darbo vietoje, kurią sukelia struktūrinės problemos, t. y. darbo organizavimas (prastas valdymas, prastas darbo planavimas arba pavestai užduočiai netinkamos darbuotojo žinios ir kvalifikacija); ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti tokios rizikos prevencijos ir paveiktų darbuotojų reintegracijos į darbo vietą mechanizmus ir pereiti nuo individualaus lygmens veiksmų prie darbo organizavimo strategijos, vadovaujantis prevencijos hierarchijos principais, įtrauktais į Direktyvą 89/391/EEB; ragina Komisiją parengti gaires dėl minimalaus darbuotojų, teikiančių profesinės sveikatos paslaugas, skaičiaus, kuris būtinas siekiant užtikrinti tinkamą profesinės sveikatos priežiūrą ( 54 ) ; mano, kad psichikos sveikatos apsauga ir skatinimas turėtų būti neatsiejama DSS pasirengimo būsimoms sveikatos krizėms planų dalis; pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas sveikatos priežiūros darbuotojų ir kitų ypatingos svarbos darbuotojų psichikos sveikatai; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina ekspertų grupės veiksmingo investavimo į sveikatos priežiūrą klausimais (EXPH) indėlį į jo nuomonę dėl sveikatos priežiūros darbuotojų ir kitų ypatingos svarbos darbuotojų psichikos sveikatos apsaugos; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti tinkamą šių rekomendacijų pažangos stebėjimą ir įgyvendinimą;

6. pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad darbuotojai, susirgę profesinėmis ligomis, turėtų tinkamas galimybes reikalauti kompensacijos; ragina Komisiją, pasikonsultavus su socialiniais partneriais, persvarstyti 2003 m. Komisijos rekomendaciją dėl Europos profesinių ligų sąrašo ir jį papildyti įtraukiant, pvz., su darbu susijusius raumenų ir kaulų sistemos sutrikimus, su darbu susijusius psichosocialinius sutrikimus, visų pirma depresiją, išsekimą, nerimą ir stresą, visas su asbestu susijusias ligas, odos vėžį ir reumatines bei lėtines uždegimines ligas; ragina Komisiją, pasikonsultavus su socialiniais partneriais, pakeisti šią rekomendaciją į direktyvą, kurioje būtų pateiktas minimalus profesinių ligų sąrašas ir nustatyti minimalieji profesinių ligų pripažinimo ir tinkamo kompensavimo susijusiems asmenims reikalavimai;

7. pabrėžia, kad moterys susiduria su vis didesnėmis profesinės sveikatos ir gerovės problemomis, visų pirma sveikatos ir priežiūros sektoriuose; palankiai vertina tai, kad darbuotojų saugos ir sveikatos srityje Komisija daugiau dėmesio skiria lyčių aspektu grindžiamam požiūriui; ragina Komisiją ir valstybes nares integruoti lyčių aspektą ir rengiant visas darbuotojų sveikatos ir saugos priemones atsižvelgti į lyčių skirtumus; ragina Komisiją rengiant būsimą teisėkūros iniciatyvą dėl smurto dėl lyties prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo remtis pagrindų susitarimu dėl priekabiavimo ir smurto darbe; ragina Komisiją užtikrinti, kad prevencinės ir apsaugos priemonės, kuriomis siekiama panaikinti smurtą, diskriminavimą ir priekabiavimą darbo pasaulyje, įskaitant trečiųjų šalių vykdomą smurtą ir priekabiavimą (pvz., klientų, vartotojų, svečių ar pacientų), kai įmanoma, būtų taikomos neatsižvelgiant į priekabiavimo priežastį ir apimtų ne tik diskriminaciniu pagrindu grindžiamus atvejus; ragina valstybes nares ratifikuoti TDO konvenciją Nr. 190 ir Rekomendaciją Nr. 206 dėl smurto ir priekabiavimo ir parengti reikiamus teisės aktus ir politikos priemones, kad smurtas ir priekabiavimas darbo pasaulyje būtų uždraustas, užkardytas ir su juo būtų kovojama;

8. ragina Komisiją ir valstybes nares parengti strategijas, kuriose būtų atsižvelgiama į senėjančios darbo jėgos poreikius, didesnį skaičių lėtinėmis ligomis sergančių darbuotojų ir poreikį pritaikyti darbo vietas prie neįgalių darbuotojų poreikių, aktyviai remti reintegraciją ir nediskriminavimą, taip pat pritaikyti darbo sąlygas neįgaliesiems ar lėtinėmis ligomis sergantiems asmenims ir po ligos atsigaunantiems asmenims; pabrėžia, kad būtina apibrėžti ir įgyvendinti pritaikytas ir individualizuotas strategijas siekiant sudaryti palankesnes sąlygas darbuotojų sveikimo ir reabilitacijos procesams; pabrėžia, kad tokios strategijos turėtų apimti visų amžiaus grupių asmenų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, taip pat geresnę profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir kartų mainų darbo vietoje skatinimą; taip pat pabrėžia, kad ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama slaugytojams;

9. ragina Komisiją pagal 2021–2030 m. neįgaliųjų teisių strategiją valstybėms narėms ir darbdaviams pasiūlyti aiškias ir plataus užmojo gaires dėl tinkamų darbo sąlygų sudarymo ir darbo vietos pritaikymo neįgaliesiems; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją iš esmės persvarstyti Direktyvą 2000/78/EB dėl vienodo požiūrio; primygtinai teigia, kad vienodai svarbu atsižvelgti ir į lėtinėmis ligomis sergančių darbuotojų padėtį;

10. ragina Komisiją ir valstybes nares savo DSS strategijose ypač daug dėmesio skirti jauniems darbuotojams, ypatingą dėmesį skiriant jaunesniems kaip 18 metų darbuotojams; primena, jog statistiniai duomenys rodo, kad 18–24 m. amžiaus asmenys dėl nepakankamos patirties, mokymo ir priežiūros stokos, savo teisių ir darbdavio pareigų nežinojimo, nepakankamo jų poreikių pripažinimo iš darbdavio pusės ir dėl to, kad jie dažnai dirba mažų garantijų darbo sąlygomis, dažniau patiria rimtų nelaimingų atsitikimų darbe negu vyresni suaugusieji, ir dėl to dar jaunystėje arba vėlesniame amžiuje suserga profesinėmis ligomis ( 55 )

11. primena, kad platformų darbuotojų sveikatai ir saugai gali kilti didesnis pavojus tiek darbo vietoje, tiek dirbant skaitmeninėje platformoje; pabrėžia, kad šis pavojus neapsiriboja fizine sveikata, bet taip pat gali turėti įtakos psichosocialinei sveikatai dėl neprognozuojamo darbo laiko, darbo intensyvumo, konkurencinės aplinkos, per didelio informacijos kiekio ir izoliacijos, kurie yra nauji rizikos veiksniai; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos dėl darbo sąlygų skaitmeninėse platformose gerinimo, kuria siekiama pagerinti platformų darbuotojų darbo sąlygas; pabrėžia, kad visi platformų darbuotojai turėtų turėti teisę gauti kompensaciją nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų atveju ir jiems turėtų būti teikiama socialinė apsauga, įskaitant sveikatos ir invalidumo draudimą, nustatant nuginčijamąją darbo santykių prezumpciją skaitmeninių platformų darbuotojams, laikantis nacionalinių apibrėžčių, kaip nustatyta atitinkamuose valstybių narių teisės aktuose arba kolektyvinėse sutartyse; atsižvelgdamas tai primena savo 2021 m. rugsėjo 16 d. rezoliucijoje „Sąžiningos darbo sąlygos, teisės ir socialinė apsauga skaitmeninių platformų darbuotojams. Naujos užimtumo formos, susijusios su skaitmenine plėtra“ pateiktas rekomendacijas;

12. ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visiems darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartį arba palaikantiems darbo santykius, kaip apibrėžta nacionalinėje teisėje, kolektyvinėse sutartyse ar praktikoje, įskaitant nestandartinius darbuotojus ( 56 ) , taip pat tikrus ir fiktyvius savarankiškai dirbančius asmenis ir mobiliuosius darbuotojus, būtų taikomi DSS teisės aktai ir politika; pabrėžia esminį kolektyvinių derybų vaidmenį užtikrinant aukščiausius profesinės sveikatos ir saugos standartus; pabrėžia, kad Europos ir tarptautinėmis žmogaus teisių priemonėmis garantuojama teisė visiems darbuotojams steigti profesines sąjungas, dalyvauti kolektyvinėse derybose, imtis kolektyvinių veiksmų savo teisėms ginti ir naudotis apsauga pagal kolektyvines sutartis, nepaisant jų užimtumo statuso ( 57 )

13. ragina Komisiją sveikatą ir saugą įtraukti į visas atitinkamas ES žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos, įskaitant dirbtinį intelektą, strategijas ir politiką; pabrėžia, kad dirbtinio intelekto sprendimai darbe turi būti etiški ir orientuoti į žmogų, skaidrūs ir sąžiningi, o juos taikant turi būti vengiama bet kokio neigiamo poveikio darbuotojų sveikatai ir saugai; ragina Komisiją, pasikonsultavus su socialiniais partneriais, apsvarstyti galimybę pateikti teisėkūros iniciatyvą, kad būtų paaiškinti su dirbtinio intelekto sistemomis ir naujais darbo būdais susiję DSS įsipareigojimai ir pareigos; pabrėžia, kad siekiant diegti ir naudoti dirbtinį intelektą darbo vietose reikalingas darbuotojų švietimas ir mokymas bei veiksmingas DSS strategijas užtikrinančios priemonės; pabrėžia, kad dirbtinis intelektas ir skaitmeninimas akivaizdžiai sudaro palankesnes sąlygas atsirasti žmogaus ir mašinos sąveikai ir duoda ekonominės bei socialinės naudos ir suteikia įmonėms naujų galimybių, tačiau sukelia ir problemų DSS srityje, nes atsiranda naujų darbuotojų stebėjimo ir valdymo formų, pagrįstų didelio duomenų kiekio realiuoju laiku rinkimu, dėl kurių gali kilti teisinių, reglamentavimo ir etinių klausimų; todėl visų pirma ragina nustatyti apsaugos nuo neigiamo algoritminio valdymo poveikio darbuotojų sveikatai ir saugai priemones; pabrėžia, kad darbo vietose taikomi algoritmai turi būti skaidrūs, nediskriminaciniai ir etiški, o jais pagrįsti sprendimai – paaiškinami, užginčijami ir atitinkamais atvejais atšaukiami, todėl jie turi būti prižiūrimi žmogaus; pabrėžia socialinių partnerių vaidmenį numatant naują profesinę riziką, kylančią dėl perversminių technologijų plėtros;

14. primena, kad klimato kaita daro tiesioginį poveikį darbuotojų sveikatai; primena, kad dažnėjant ekstremaliems meteorologiniams reiškiniams bus ir daugiau fizinių sužalojimų ir kad dėl klimato kaitos taip pat gali padidėti odos vėžio, dulkių poveikio ir psichosocialinių problemų rizika; tvirtina, kad netinkamas darbo organizavimas taip pat gali pabloginti padėtį; pabrėžia itin svarbų socialinių partnerių vaidmenį numatant dėl klimato kaitos kylančią profesinę riziką; primena, kad darbuotojų sveikata ir sauga priklauso ES kompetencijai ir kad pagal Direktyvą 89/391/EEB darbuotojai turėtų būti apsaugoti nuo bet kokios rizikos, įskaitant kylančią riziką; ragina Komisiją nuodugniai ir skubiai įvertinti naujus ir kylančius klimato kaitos pavojus darbuotojų sveikatai ir saugai, kad jie būtų geriau apsaugoti nuo aukštos temperatūros, natūralios ultravioletinės spinduliuotės ir kitų pavojų sveikatai bei saugai;

15. ragina sustiprinti apsaugą nuo ultravioletinės spinduliuotės poveikio ES lygmeniu, ypač taikant lauke dirbančių darbuotojų profesinės sveikatos ir saugos teisės aktus; todėl ragina Komisiją persvarstyti Direktyvą 2006/25/EB dėl fizikinių veiksnių (dirbtinės optinės spinduliuotės) keliamos rizikos darbuotojams ( 58 ) ir į jos taikymo sritį įtraukti saulės spinduliuotę; ragina Komisiją įvertinti, ar įgyvendinamos ir veiksmingos dabartinės priemonės, skirtos jonizuojančiosios spinduliuotės veikiamiems darbuotojams apsaugoti, pvz., oro linijų įguloms, atominių elektrinių ir atitinkamų pramonės sektorių darbuotojams, mokslininkams ir sveikatos priežiūros specialistams, dirbantiems radiologijos, radioterapijos ar branduolinės medicinos sektoriuose, ir prireikus jas persvarstyti siekiant nustatyti proporcingas priemones;

16. ragina Komisiją dabartinėje tarpinstitucinėje struktūroje sukurti išankstinio įspėjimo mechanizmą, kad būtų galima nustatyti reikiamus pakeitimus ir peržiūras, kai kalbama apie esamas DSS direktyvas, kuriomis reglamentuojamos nuolat kintančios sritys ir kurioms poveikį gali daryti nauji moksliniai duomenys apie pavojingus produktus, taip pat vykdant dvejopą skaitmeninę ir žaliąją pertvarką kintančios darbo rinkos ir darbo sąlygos; pabrėžia, kad visų pirma į šį mechanizmą reikia įtraukti sektorių socialinius partnerius, nes jie pirmieji susiduria su kintančiomis sąlygomis;

17. ragina valstybes nares parengti nacionalinę politiką, pagal kurią darbuotojų sveikatos ir saugos užtikrinimas būtų laikomas pagrindine viešojo pirkimo dalimi;

18. ragina Komisiją būsimuose ES prekybos susitarimuose skatinti plačiau aptarti deramo darbo klausimą ir užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į profesinės sveikatos ir saugos standartus, kaip į privalomus įsipareigojimus dėl darbo ir socialinių standartų; ragina Komisiją padėti šalims kandidatėms suderinti savo teisines sistemas su ES acquis DSS srityje; ragina Komisiją ir valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su TDO ir PSO skatinant teisę į saugias ir sveikas darbo sąlygas vadovaujantis pagrindiniais TDO darbo principais bei teisėmis ir užtikrinti, kad pasaulinėse tiekimo grandinėse šių principų būtų paisoma; palankiai vertina Komisijos ketinimą pasiūlyti visoje ES uždrausti gaminius, pagamintus naudojant priverstinį darbą;

19. palankiai vertina tikslą stiprinti bendradarbiavimą su ES šalimis partnerėmis, regioninėmis ir tarptautinėmis organizacijomis ir kitais tarptautiniais forumais siekiant visame pasaulyje sustiprinti profesinės sveikatos ir saugos standartus; ragina Komisiją aktyviai dalyvauti remiant teisės į saugias ir sveikas darbo sąlygas integravimą į TDO pagrindinių principų ir teisių darbe sistemą;

20. mano, kad tarpvalstybiniuose regionuose turėtų būti skatinami bendri tarpvalstybiniai mokymai ir dalijamasi geriausia patirtimi su sveikatos priežiūros darbuotojais ir visuomenės sveikatos darbuotojais;

Pasirengimo būsimoms sveikatos krizėms planas: patirtis, įgyta per COVID-19 pandemiją, ir jos poveikis darbui

21. pabrėžia, kad labai svarbu pasinaudoti per COVID-19 pandemiją įgyta patirtimi ir didinti parengtį galimoms būsimoms sveikatos krizėms; pritaria raginimui valstybėms narėms, konsultuojantis su nacionaliniais socialiniais partneriais, savo nacionalinėse DSS strategijose sukurti parengties būsimoms krizėms planus, įskaitant ES gairių ir priemonių įgyvendinimą; pabrėžia, kad įgyvendinant šiuos planus reikia veiksmingų ES koordinavimo mechanizmų; mano, kad bet kurio visuomenės sveikatos parengties plano pagrindas turėtų būti patikrintos informacijos perdavimo gerinimas; mano, kad psichikos sveikatos apsauga ir skatinimas turėtų būti neatsiejama DSS parengties būsimoms sveikatos krizėms planų dalis, ir pabrėžia, kad ypač didelis dėmesys turėtų būti skiriamas sveikatos priežiūros darbuotojų ir kitų ypatingos svarbos darbuotojų psichikos sveikatai; palankiai vertina Komisijos ketinimą pradėti nuodugnų pandemijos poveikio ir ES bei nacionalinių DSS sistemų veiksmingumo vertinimą, siekiant parengti skubiosios medicinos pagalbos priemones ir gaires, kaip, kilus galimoms būsimoms sveikatos krizėms, glaudžiai bendradarbiaujant su visuomenės sveikatos subjektais būtų galima sparčiai įdiegti, įgyvendinti ir stebėti priemones; ragina valstybes nares, siekiant sustiprinti bendradarbiavimą, ypatingą dėmesį skirti pasienio regionams; mano, kad paskelbus ES ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją, numatytą būsimame reglamente ( 59 ) dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, valstybėse narėse turėtų būti pradėtos įgyvendinti ES koordinuojamos nacionaliniuose DSS parengties planuose numatytos priemonės;

22. primena Komisijos įsipareigojimą įvertinti poreikį imtis tolesnių veiksmų siekiant pagerinti esamos ES sveikatos ir saugos reglamentavimo sistemos veikimą ir poreikį iš dalies pakeisti Direktyvą 2000/54/EB dėl biologinių veiksnių poveikio darbe; ragina Komisiją nedelsiant atlikti tikslinę šios direktyvos peržiūrą, remiantis patirtimi, įgyta per COVID-19 pandemiją, siekiant užtikrinti geresnį pasirengimą, atsako planavimą ir didesnį atsparumą sveikatos krizėms visose darbo vietose; pabrėžia, kad atliekant peržiūrą turėtų būti užtikrintas direktyvos tinkamumas reaguoti į pandemijas, sudarytos geresnės sąlygos parengti nacionalinius ekstremaliųjų situacijų planus pandemijos protrūkio atveju ir darbdaviams pateikti rašytinius nurodymus įvairiomis kalbomis dėl DSS rizikos, sanitarijos priemonių ir darbo organizavimo visiems darbuotojams tokio protrūkio atveju; palankiai vertina Komisijos ketinimą įtraukti COVID-19 į rekomendaciją dėl Europos profesinių ligų sąrašo;

23. ragina Komisiją ir valstybes nares teikti aiškią pirmenybę ir tinkamą finansavimą mokslinių tyrimų stiprinimui ir duomenų apie profesinę sveikatą ir saugą rinkimui tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu, visų pirma duomenų apie priežastis ir poveikį psichikos sveikatai, psichosocialinę ir ergonominę riziką ir raumenų bei kaulų sistemos sutrikimus, profesines kraujotakos ligas, profesinį vėžį, lėtines uždegimines ligas visuose sektoriuose, ir atlikti išsamų problemų bei kintančio darbo pasaulio poveikio, įskaitant galimybes ir iššūkius, susijusius su sveikata ir sauga dirbant nuotoliniu būdu ir per atstumą, taip pat su teise atsijungti, vertinimą, siekiant išanalizuoti lyties, amžiaus ir negalios poveikį; ragina Komisiją, pasikonsultavus su socialiniais partneriais, stebėti tokių mokslinių tyrimų pažangą ir imtis teisėkūros ir ne teisėkūros priemonių darbuotojų sveikatai ir saugai užtikrinti;

24. ragina Komisiją atlikti papildomus mokslinius tyrimus siekiant nustatyti atskirties sveikatos srityje ir darbo vietoje ekonominę išraišką;

25. ragina Komisiją pasiūlyti reguliavimo sistemą, kad visoje Sąjungoje būtų nustatyti būtiniausi nuotolinio darbo reikalavimai, sykiu užtikrinant, kad nuotolinis darbas neturėtų neigiamo poveikio nuotolinių darbuotojų įdarbinimo sąlygoms; pažymi, kad ši sistema turėtų būti kuriama konsultuojantis su valstybėmis narėmis ir Europos socialiniais partneriais, visapusiškai laikantis nacionalinių darbo rinkos modelių ir atsižvelgiant į socialinių partnerių bendruosius susitarimus dėl nuotolinio darbo ir skaitmeninimo; pabrėžia, kad tokioje sistemoje turėtų būti paaiškintos darbo sąlygos, įskaitant įrangos (esamų ir naujų skaitmeninių priemonių) tiekimą, naudojimą ir atsakomybę už ją, ir turėtų būti užtikrinta, kad toks darbas būtų atliekamas savanoriškai ir kad nuotoliniu būdu dirbančių asmenų teisės, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, darbo krūvis ir darbo rezultatų standartai būtų tokie patys, kokie taikomi darbo vietoje dirbantiems asmenims; pabrėžia, kad ši teisėkūros iniciatyva turėtų būti pagrįsta išsamiu vertinimu, įskaitant psichosocialinės rizikos, susijusios su skaitmenine ir nuotoline darbo praktika ir darbo aplinka, kurioje sunku atskirti darbą nuo asmeninio gyvenimo, vertinimą; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti prieinamumą ir galimybes naudotis įtraukiosiomis technologijomis neįgaliesiems, pereinantiems prie nuotolinio darbo ir (arba) dalyvaujantiems nuotoliniuose profesiniuose mokymuose;

26. ragina Komisiją, pasikonsultavus su socialiniais partneriais, pasiūlyti direktyvą dėl būtiniausių standartų ir sąlygų, siekiant užtikrinti, kad visi darbuotojai galėtų veiksmingai naudotis savo teise atsijungti, ir reglamentuoti esamų bei naujų skaitmeninių priemonių naudojimą darbo tikslais, vadovaujantis 2021 m. sausio 21 d. rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl teisės atsijungti ir atsižvelgiant į socialinių partnerių bendrąjį susitarimą dėl skaitmeninimo;

27. palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą atnaujinti DSS teisės aktų sistemą persvarstant Direktyvą 89/654/EEB ( 60 ) ir Direktyvą 90/270/EEB ( 61 ) dėl saugos ir sveikatos apsaugos būtiniausių reikalavimų darbo vietoje ir dirbant su displėjaus ekrano įrenginiais; šiomis aplinkybėmis ragina Komisiją siekti platesnio užmojo tikslų ir nedelsiant pasiūlyti išsamesnę ir visapusiškesnę direktyvą dėl su darbu susijusių raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų ir reumatinių ligų prevencijos ir valdymo, o valstybes nares – paspartinti mokslinius tyrimus ir duomenų rinkimą; ragina Komisiją užtikrinti, kad visa su darbu susijusi rizika, dėl kurios darbuotojai gali susirgti reumatinėmis ir (arba) lėtinėmis uždegiminėmis ir raumenų bei kaulų sistemos ligomis, pvz., sunkūs kėlimai, pasikartojantys judesiai, vibracija arba ilgas stovėjimas ar sėdėjimas, būtų įtraukta į direktyvą; primena, kad moterys dažniau suserga raumenų ir kaulų sistemos ligomis; primena Komisijai, kad į pasiūlymą dėl su darbu susijusių raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų turi būti aiškiai įtrauktas lyčių aspektas ir kad vertinant šias ligas, vykdant jų prevenciją ir jas gydant būtų tinkamai į jį atsižvelgiama; ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti galimybę nustatyti lankstų darbo laiką darbuotojams, turintiems raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų ir (arba) sergantiems reumatinėmis ir lėtinėmis uždegiminėmis ligomis; ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti profesinės rizikos, susijusios su širdies ir kraujagyslių ligomis, problemą;

28. ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti įmones puoselėti darbuotojų sveikatą naudojantis turimais logistiniais ištekliais, teikiant rekomendacijas sveikos gyvensenos klausimais, skatinant fizinį aktyvumą suteikiant galimybę naudotis specialiomis sportui skirtomis patalpomis arba suteikiant galimybių naudotis specialiomis išorės struktūromis, skatinant kurti vidaus sporto komandas, įrengti dviračių garažus, skatinti tinkamai maitintis įmonių valgyklose siūlant sveikus, subalansuotus ir įvairius patiekalus ir natūralius gėrimus; teikti informaciją darbuotojams ir paraginti juos užtikrinti, kad prie bendrų įėjimų ir išėjimų nebūtų kenksmingų medžiagų, pvz., cigarečių dūmų, ir naudoti kitas šviečiamąsias priemones, galinčias padėti pasiekti šį tikslą, pvz., propaguoti Europos kovos su vėžiu kodeksą; pabrėžia teigiamą tinkamo vadovų ir darbuotojų, atsakingų už psichosocialinės rizikos ir priekabiavimo darbe prevenciją, švietimo ir mokymo poveikį; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad už personalą atsakingiems vadovams ir darbuotojams, prieš jiems pradedant eiti pareigas, būtų rengiami privalomi mokymai arba jie būtų baigę tokius mokymus, įskaitant mokymus psichosocialinės rizikos prevencijos ir kovos su priekabiavimu srityse; ragina valstybes nares ir socialinius partnerius imtis iniciatyvos siekiant gerinti įmonių atstovų sveikatai ir saugai ir vadovų mokymus atsižvelgiant į nacionalinę teisę ir praktiką; ragina valstybes nares remti aktyvų darbuotojų dalyvavimą įgyvendinant prevencines DSS priemones ir užtikrinant, kad saugos atstovams būtų sudaromos sąlygos dalyvauti mokymuose, apimančiuose daugiau nei pagrindinius modulius;

29. primena, kad pandemijos metu buvo užfiksuota nemažai darbuotojų teisių pažeidimo atvejų, visų pirma mobiliųjų darbuotojų, įskaitant pasienio darbuotojus, sezoninius darbuotojus ir darbuotojus migrantus, kuriems nebuvo sudarytos sveikos ar saugios gyvenimo ir darbo sąlygos, pvz., jie turėjo gyventi prastomis sąlygomis arba perpildytuose būstuose ir negavo tinkamos informacijos apie savo teises; pakartoja raginimą Komisijai skubiai imtis veiksmų siekiant pagerinti mobiliųjų darbuotojų ir darbuotojų migrantų, pvz., tarpvalstybinių, komandiruotų ir sezoninių darbuotojų užimtumo, darbo ir sveikatos bei saugos sąlygas, be kita ko, persvarstant laikinojo įdarbinimo agentūrų, kitų įdarbinimo agentūrų ir kitų tarpininkų ir subrangovų vaidmenį, siekiant nustatyti apsaugos spragas vadovaujantis vienodo požiūrio principu ir konkrečias sveikatos ir saugos problemas, su kuriomis susiduria mobilieji darbuotojai ir darbuotojai migrantai, pvz., galimybę gauti tinkamą įrangą ir patalpas, kokybišką apgyvendinimą, saugų transportą ir tinkamą maitinimą ( 62 ) , ir būtinybę persvarstyti esamą teisės aktų sistemą siekiant pašalinti nustatytus trūkumus ir užtikrinti atsparumo pandemijai priemones pasinaudojant per COVID-19 pandemiją įgyta patirtimi; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad darbdavio organizuojamas darbuotojų apgyvendinimas būtų saugus, tinkamas ir atitiktų minimaliuosius standartus; pabrėžia Europos darbo institucijos vaidmenį padedant valstybėms narėms ir Komisijai ES veiksmingai taikyti su darbo jėgos judumu susijusius ES teisės aktus ir užtikrinti jų vykdymą bei koordinuoti socialinės apsaugos sistemas; pabrėžia, kad reikia įvertinti galimybę persvarstyti EDI įgaliojimus atsižvelgiant į vertinimą, kuris turi būti atliktas 2024 m., siekiant įtraukti nuostatas dėl darbuotojų sveikatos ir saugos; ragina EU-OSHA ir EDI dirbti kartu siekiant padėti Komisijai ir valstybėms narėms gerinti mobiliųjų darbuotojų ir darbuotojų migrantų sveikatą ir saugą; ragina Komisiją išnagrinėti, kaip skaitmeninės priemonės gali padėti stiprinti tarpvalstybinį visų mobiliųjų darbuotojų, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis ir mobiliuosius trečiųjų šalių piliečius, kuriems taikomos darbo jėgos judumo ES viduje ES taisyklės, darbuotojų saugos ir sveikatos standartų vykdymą; ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su EDI ir atlikus tinkamą vertinimą, pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos socialinio draudimo paso visiems mobiliesiems darbuotojams ir ne ES piliečiams, kuriems taikomos ES judumo ES viduje taisyklės, kuris atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms ir socialiniams partneriams suteiktų priemonę užtikrinti sąžiningą ir veiksmingą ES darbo jėgos judumo ir socialinės apsaugos koordinavimo taisyklių vykdymo užtikrinimą darbo rinkoje, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ES, be kita ko, kiek tai susiję su mobiliųjų darbuotojų sveikatos apsauga ir sauga, kaip nurodyta 2021 m. lapkričio 25 d. Parlamento rezoliucijoje dėl Europos socialinio draudimo paso įvedimo siekiant pagerinti skaitmeninį socialinės apsaugos teisių ir sąžiningo judumo užtikrinimą ( 63 )

30. pabrėžia, kad būtina užtikrinti DSS įtraukimą į viešojo pirkimo procedūras, ir atsižvelgdamas į tai ragina valstybes nares parengti nacionalinę politiką šiai nuostatai vykdyti; ragina Komisiją dalytis geriausia patirtimi, kaip įtraukti DSS į viešojo pirkimo taisykles ir kaip įtraukti Viešojo pirkimo direktyvoje nustatytas DSS sąlygas į nacionalinę teisę;

Įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas

31. pabrėžia, jog nacionalinės darbo inspekcijos atlieka esminį vaidmenį užtikrinant, kad būtų laikomasi sveikatos ir saugos teisės aktų ir užkertamas kelias profesinėms ligoms ir su darbu susijusioms traumoms; ragina valstybes nares užtikrinti tinkamą nacionalinių darbo inspekcijų finansavimą ir įgyvendinti TDO rekomendaciją dėl vieno inspektoriaus 10 000 darbuotojų, kad būtų laiku atliekami veiksmingi patikrinimai ir nutrauktas visų formų piktnaudžiavimas; ragina Komisiją atlikti tyrimą ir paskelbti jo rezultatus apie tai, kaip nacionalinės darbo inspekcijos atlieka patikrinimus ir apie tų patikrinimų apimtį ir turinį, taip pat nurodyti nustatytų pažeidimų skaičių ir veiksmingų, proporcingų ir atgrasomų sankcijų taikymą, siekiant nustatyti jų gebėjimą įgyvendinti esamas DSS taisykles, kad būtų užtikrintos vienodos tinkamos apsaugos sąlygos; ragina Komisiją įsteigti Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamajam komitetui priklausančią specialią trišalę darbo grupę vykdymo klausimais šiam tyrimui stebėti; ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti darbuotojų sveikatos ir saugos standartus į visas politikos sritis, taip pat pagerinti prevencines priemones ir galiojančių darbuotojų sveikatos ir saugos taisyklių ir teisės aktų vykdymą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia socialinių partnerių ir nacionalinių sveikatos ir saugos tarnybų vaidmenį; ragina Komisiją ir valstybes nares Europos lygmeniu užtikrinti geresnį koordinavimą, bendradarbiavimą ir mokymus;

32. ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti tinkamą finansavimą ir suteikti visiems darbuotojams galimybę naudotis mokymo ir mokymosi infrastruktūra sveikatos ir saugos srityje, kad būtų galima vykdyti nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų prevenciją; pabrėžia, kad šioje srityje reikalingas glaudus bendradarbiavimas su socialiniais partneriais;

33. ragina Komisiją spręsti nacionalinių teisės aktų, susijusių su darbuotojų sauga ir sveikata, skirtumų problemą, nes jie sudaro sąlygas nesąžiningai konkurencijai ne tik vidaus rinkoje, bet ir plėtojant santykius su trečiosiomis šalimis;

34. ragina Komisiją atlikti darbo sveikatos priežiūros ir saugos paslaugų srityje bei išorės sveikatos ir paslaugų teikimo srityje įgytos patirties vertinimą po to, kai į Direktyvą 89/391/EEB buvo įtrauktos 7 straipsnio 3 dalies nuostatos; primygtinai ragina Komisiją parengti rekomendacijas dėl nacionalinių išorės sveikatos priežiūros ir saugos paslaugų stiprinimo, kad būtų galima pagerinti rizikos prevenciją darbo vietoje;

35. ragina valstybes nares pranešti nacionalinėse DSS strategijose nustatytus tikslus ir užtikrinti tinkamą finansavimą jų įgyvendinimui remti; pabrėžia, kad socialiniai partneriai turėtų būti visapusiškai įtraukti į nacionalinių DSS planų įgyvendinimą arba į tolesnius veiksmus; pabrėžia, kad reikia pripažinti socialinių partnerių bei sveikatos ir saugos atstovų vaidmenį darbo vietoje ir juos įtraukti į DSS teisės aktų sistemos rengimą, įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą; ragina Komisiją pradėti tirti koncepcijas ir praktiką, kurios leistų darbuotojams ir jų atstovams aktyviau dalyvauti profesinėse sąjungose ir darbo tarybose visais rizikos vertinimo ir DSS politikos etapais įmonių lygmeniu, ir pradėti finansuoti darbuotojų dalyvavimo įmonių DSS veikloje gerinimo programas; ragina valstybes nares panaikinti visus nacionalinės teisės aktus, kuriais trukdoma kolektyvinėms deryboms, be kita ko, užtikrinant profesinėms sąjungoms galimybę patekti į darbo vietas darbuotojų organizavimo, dalijimosi informacija, konsultavimo, jų atstovavimo stiprinimo tikslais ir tokiu būdu užtikrinant sveikatos ir saugos standartus darbo vietoje;

36. pabrėžia, kad judumo dokumentų rinkinys ir jo iniciatyvos, įskaitant Komisijos gaires dėl vairavimo ir poilsio laiko taisyklių, gali pagerinti darbuotojų sveikatą ir saugą; ragina valstybes nares sustiprinti kelių kontrolę ir užtikrinti, kad būtų laikomasi šių taisyklių, taip pat užtikrinti, kad darbdaviai sudarytų vairuotojams tinkamus grafikus, kad jų darbo krūvis nebūtų pernelyg didelis ir kad tokiu būdu būtų pagerintas saugumas keliuose; ragina Komisiją ir valstybes nares savo nacionalinėse kelių saugumo strategijose nustatyti konkrečius keliuose darbo metu įvykus avarijoms žūstančių asmenų skaičiaus mažinimo tikslus; ragina Komisiją pateikti panašią teisėkūros iniciatyvą siekiant pagerinti aviacijos ir jūrų pramonės darbuotojų sveikatą ir saugą; ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės teiktų su darbu susijusių avarijų keliuose ataskaitas ir statistinius duomenis;

37. pabrėžia, kad visi darbuotojai turėtų būti tinkamai apsaugoti neatsižvelgiant į įmonių dydį, ir kad parama turėtų būti teikiama visų pirma labai mažoms įmonėms ir MVĮ, siekiant padėti joms tinkamai taikyti DSS taisykles; pabrėžia EU-OSHA vaidmenį labai mažoms įmonėms ir MVĮ teikiant priemones ir standartus, kad jos galėtų įvertinti savo darbo jėgai kylančią riziką ir įgyvendinti tinkamas prevencijos priemones; mano, kad EU-OSHA vaidmuo turėtų būti stiprinamas siekiant visoje Sąjungoje skatinti sveikas ir saugias darbo vietas ir toliau plėtoti iniciatyvas, padėsiančias gerinti prevenciją visų veiklos sektorių darbo vietose;

o

o o

38. paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

(1) Rezoliucijos projektas dėl 2021–2025 m. PSO Europos veiksmų psichikos sveikatos srityje plano, Europos regionų komiteto 71-asis posėdis 2021 m. rugsėjo 13–15 d.

(2) OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(3) https://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/other/guides_for_applicants/h2020-SC1-BHC-22-2019-framework-for-action_en.pdf

(4) OL C 433, 2019 12 23, p. 9.

(5) OL C 362, 2021 9 8, p. 82.

(6) OL C 445, 2021 10 29, p. 75.

(7) OL C 456, 2021 11 10, p. 161.

(8) Priimti tekstai, P9_TA(2021)0385.

(9) Priimti tekstai, P9_TA(2021)0427.

(10) https://www.who.int/about/governance/constitution

(11) PSO faktų suvestinė Mental health: strengthening our response („Psichikos sveikata. Mūsų atsako stiprinimas“), 2018 m. kovo mėn. https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/mental-health-strengthening-our-response

(12) Europos Komisijos pranešimas spaudai „Darbuotojų sauga ir sveikata kintančiame darbo pasaulyje“, 2021 m. birželio 28 d. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_21_3170

(13) Eurostatas, nelaimingų atsitikimų darbe statistika, 2020 m. lapkričio mėn.

(14) EUROFOUND, Šeštasis Europos darbo sąlygų tyrimas – Apžvalginė ataskaita (atnaujinta 2017 m.), Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, ES 2017 m.

(15) Darbo kokybės modeliai rodo, kad bendras vaizdas yra sudėtingesnis nei tiesiog kokybiškų ir nekokybiškų darbo vietų atskyrimas. Tyrime darbuotojai skirstomi pagal penkis darbo kokybės profilius: „ypač sėkmingos karjeros“ darbo vietos (apima 21 proc. darbuotojų); „sklandaus veikimo“ darbo vietos (25 proc.); „intensyvaus fizinio darbo“ darbo vietos (21 proc.); „stresą keliančios“ darbo vietos (13 proc.); ir „prastos kokybės“ darbo vietos (20 proc.). Darbo vietos kokybės balų modelis tarp profilių yra nevienodas, ir tai sustiprina prielaidą, kad darbo kokybė apima skirtingus aspektus.

(16) https://www.safetyandhealthmagazine.com/articles/14053-new-workers-higher-risk

(17) EU-OSHA, „Išlaidų dėl nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų tarptautinis palyginimas“, 2017 m.

(18) Takala, J. Darbo dokumentas Eliminating occupational cancer in Europe and globally, 2015 m., p. 6.

(19) Global Asbestos Disaster, International Journal of Environmental Research and Public Health, 2018 m.

(20) https://www.euractiv.com/section/health-consumers/infographic/the-economic-impact-of-non-melanoma-skin-cancer-on-the-society-and-the-welfare-system/

(21) EU-OSHA, Darbuotojų apklausa dėl vėžio rizikos veiksnių poveikio, 2020 m. gegužės 20 d.

(22) PSO faktų suvestinė „Radonas ir sveikata“, 2021 m. vasario 2 d. https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/radon-and-health

(23) Europos Parlamentas, IPOL GD, „Europos stiprinimas kovojant su vėžiu – Eikime toliau ir greičiau, 2020 m. liepos mėn. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/642388/IPOL_STU(2020)642388_EN.pdf

(24) IPCC, Šeštoji vertinimo ataskaita, regioninė faktų suvestinė – Europa. https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/factsheets/IPCC_AR6_WGI_Regional_Fact_Sheet_Europe.pdf

(25) Eurostatas, Su darbu susijusių sveikatos sutrikimų ir rizikos veiksnių, apie kuriuos pranešė patys darbuotojai, pagrindiniai statistiniai duomenys, 2021 m. rugsėjo mėn.

(26) EU OSHA, „Raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų ryšys su psichosocialiniais rizikos veiksniais darbe“, 2021 m.

(27) EUROFOUND ir EU-OSHA, „Psichosocialinė rizika Europoje. Paplitimas ir prevencijos strategijos“, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2014 m.

(28) EU-OSHA „Psichosocialinė rizika ir stresas darbe“ https://osha.europa.eu/en/themes/psychosocial-risks-and-stress

(29) EU OSHA, „OSH duomenys: stresas darbe –skaičiai ir faktai“, 2009 m.

(30) EUROFOUND, Living, working and COVID-19 („Gyvenimas, darbas ir COVID-19“), Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas. 2020 m.

(31) EUROFOUND ir Tarptautinis darbo biuras, Working anytime, anywhere: The effects on the world of work, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, ir Tarptautinis darbo biuras, Ženeva, 2017 m.

(32) Europos profesinių sąjungų institutas, Teleworking in the aftermath of the Covid-19 pandemic: enabling conditions for a successful transition, 2021 m.

(33) EUROFOUND ir Europos Komisijos Jungtinis tyrimų centras (2021 m.), „Kas ką tik atsitiko? COVID-19 izoliavimo priemonės ir pokyčiai darbo rinkoje“ (What just happened? COVID-19 lockdowns and change in the labour market), Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2021 m.

(34) EUROFOUND, „Nuotolinis darbas ir mobilusis darbas naudojantis IRT: lankstus darbas skaitmeniniame amžiuje“ (Telework and ICT-based mobile work: Flexible working in the digital age), Naujų užimtumo formų serija, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2020 m.

(35) Microsoft darbo tendencijų indeksas „Kitas didelis trikdis yra hibridinis darbas – ar esame tam pasiruošę?“ (The next great disruption is hybrid work – are we ready?), 2021 m.

(36) EU-OSHA „Nuotolinis darbas ir pavojus sveikatai COVID-19 pandemijos aplinkybėmis. Šios srities įrodymai ir politinis poveikis“ (Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications) Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas, 2021 m.

(37) Tarptautinė darbo organizacija, World Employment and Social Outlook 2021, The role of digital labour platforms in transforming the world of work. https://www.ilo.org/global/research/global-reports/weso/2021/lang--en/index.htm

https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-digitalisation-and-future-work

(38) Europos profesinių sąjungų konfederacija, informacinis pranešimas National measures targeting seasonal workers to address labour shortages (particularly in the agricultural sector), 2020 m. gegužės 29 d., https://www.etuc.org/sites/default/files/publication/file/2020-05/Covid-19%20Briefing%20Seasonal%20Workers%20Final_updated%2029%20May%202020.pdf

(39) EU-OSHA, „Trečioji Europos įmonių apklausa apie naują ir kylančią riziką (ESENER-3)“, 2019 m. https://www.enshpo.eu/pdfs/news01.pdf

(40) Da Silva Neto, AM ir kt. „COVID-19 pandemijos sukeltas psichologinis poveikis sveikatos specialistams. Sisteminė peržiūra ir metaanalizė“ (Psychological effects caused by the COVID-19 pandemic in health professionals: A systematic review with meta-analysis), Progress in neuro-psychopharmacology & biological psychiatry, 2021 m. sausio 10 d.

(41) Europos Parlamento infografikas, Understanding Covid-19's impact on women, 2021 m. kovo 1 d. https://www.europarl.europa.eu/news/en/headlines/society/20210225STO98702/understanding-the-impact-of-covid-19-on-women-infographics; Europos lyčių lygybės institutas. https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/essential-workers

(42) EUROFOUND, naujienų straipsnis Just one in three workers with limiting chronic disease in adapted workplace, 2019 m. spalio 15 d., https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/just-one-in-three-workers-with-limiting-chronic-disease-in-adapted-workplace

(43) OL L 238, 2003 9 25, p. 28.

(44) EUROFOUND, 2021 m. Europos darbo sąlygų tyrimas, https://www.eurofound.europa.eu/surveys/2021/european-working-conditions-survey-2021

(45) https://eular.org/myUploadData/files/ eular_vision_paper_on_eu_health_policy_branded.pdf

(46) Niedhammer, S. Bertrais, K. Witt (2021 m.), Psychosocial work exposures and health outcomes: a meta-review of 72 literature reviews with meta-analysis, „Scand J Work Environ Health“ 2021 m.; 47(7):489-508.

(47) 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (OL L 158, 2004 4 30, p. 50).

(48) Europos profesinių sąjungų institutas, Occupational Exposure Limits (OELs) for lead and lead compounds & equality of treatment of women and men at work, 2020 m. gruodžio 14 d.

(49) 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

(50) 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

(51) 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/148/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto veikimu darbe (OL L 330, 2009 12 16, p. 28).

(52) 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (OL L 153, 2010 6 18, p. 13).

(53) OL L 183, 1989 6 29, p. 1.

(54) TDO rekomendacija Nr. 171 dėl profesinės sveikatos tarnybų. https://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_INSTRUMENT_ID:312509

(55) https://osha.europa.eu/en/themes/young-workers

(56) https://www.ilo.org/global/topics/non-standard-employment/lang--en/index.htm

(57) Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 23 straipsnyje pažymima: „Kiekvienas žmogus turi teisę kartu su kitais steigti profesines sąjungas ar stoti į jas savo interesams ginti.“ TDO Konvencija Nr. 87 dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo; TDO Konvencija Nr. 98 dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas.

(58) 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/25/EB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizikinių veiksnių (dirbtinės optinės spinduliuotės) keliama rizika darbuotojams (OL L 114, 2006 4 27, p. 38).

(59) 2020 m. lapkričio 11 d. pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1082/2013/ES (COM(2020)0727). 2021 m. rugsėjo 14 d. ir lapkričio 11 d. Parlamentas priėmė pasiūlymo pakeitimus (Priimti tekstai, P9_TA(2021)0377 ir P9_TA(2021)0449).

(60) 1989 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyva 89/654/EEB dėl būtiniausių darbovietei taikomų saugos ir sveikatos reikalavimų (OL L 393, 1989 12 30, p. 1).

(61) 1990 m. gegužės 29 d. Tarybos direktyva 90/270/EEB dėl saugos ir sveikatos apsaugos būtiniausių reikalavimų dirbant su displėjaus ekrano įrenginiais (OL L 156, 1990 6 21, p. 14).

(62) https://www.ilo.org/global/about-the-ilo/newsroom/news/WCMS_075505/lang--en/index.htm

(63) Priimti tekstai, P9_TA(2021)0473.