Komisijos ataskaita Europos Parlamentui Europos mokyklų sistemos veikimas 2008 m. /* KOM/2009/0598 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.10.29 KOM(2009)598 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI Europos mokyklų sistemos veikimas 2008 m. KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI Europos mokyklų sistemos vei kimas 2008 m. ĮžANGA 2008 m. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su Generalinio sekretoriato biuru ir pirmininkaujančiomis šalimis – Suomija bei Švedija[1], daug dėmesio skyrė darbams, būtiniems siekiant Europos mokyklų sistemos (EMS) reformos, 2005 m. pradėtos Komisijos ir Europos Parlamento iniciatyva, pažangos. Šios reformos tikslas – padaryti sistemą veiksmingesnę ir atviresnę. Svarbiausia Europos mokyklų darbuotojams teikti geresnes paslaugas, taip pat sudaryti sąlygas plačiau skleisti Europos mokymo programą, kuri yra pagrindinis veiksnys ugdant jaunimo suvokimą apie Europą ir populiarinant Europos Sąjungos mokyklose įvairovės bei atvirumo vertybes. Todėl Komisija palankiai įvertino tai, kad šis plataus užmojo procesas 2009 m. balandžio mėn. baigtas pasiekus teigiamų rezultatų. Vykdant šią reformą supaprastinamas ir tobulinamas Europos mokyklų valdymas, be to, remiantis sukurta sistema, ateityje visi vaikai, kurių tėvai dirba Europos Sąjungos institucijose ir agentūrose, turės galimybę mokykloje mokytis pagal programą, kurią baigus išduodamas Europos brandos atestatas. Tokią galimybę turi kai kurie 2007 m. akredituotos Parmos mokyklos mokiniai, kurie Europos brandos atestato egzaminus laikys 2009 m. Komisija paragino valstybes nares kuo daugiau savo mokyklose informuoti apie Europos mokyklų mokymo programą ir brandos atestatą. Kol reforma neįgyvendinta praktiškai, dabartinė sistema ir 2008 m. veikė nesklandžiai. Komisijai didelį rūpestį tebekelia problemos, susijusios su Europos mokyklų Briuselyje perpildymu, lėmusiu tolesnį riboto mokinių priėmimo politikos vykdymą. Jai taip pat didelį rūpestį kelia tai, kad vis dažniau kai kurios valstybės narės nevykdo įsipareigojimų, nustatytų Konvencijoje, kuria apibrėžiamas Europos mokyklų statutas. Komisija ėmėsi labai ryžtingų veiksmų prieš kai kurias įsipareigojimų nesilaikiusias valstybes nares ir aktyviau tarėsi su politiniais partneriais, siekdama rasti tinkamus sprendimus. SVARBūS 2008 M. POKYčIAI Bendros padėties Europos mokyklose apžvalga 2008 m. keturiolikoje Europos mokyklų septyniose šalyse mokėsi 21 649 mokiniai[2]. Briuselis Kol neatiduotos naudoti nuolatinės ketvirtos mokyklos Lakene patalpos, 2008 m. toliau didėjo mokinių laikinosiose patalpose Berkendale skaičius. Belgija dar kartą patikino, kad Lakeno mokykla ims veikti visu pajėgumu 2012 m. rugsėjo mėn. Iki pastatų perdavimo eksploatuoti Belgijos valdžios institucijos Europos mokykloms turi suteikti papildomas būtinas patalpas. Dėl mokyklų perpildymo pastaraisiais metais taikyta labai riboto priėmimo politika, ypač mokinių, kurių tėvai nedirba Bendrijos institucijose, atžvilgiu. Komisija apgailestauja, kad ši riboto priėmimo politika turi būti toliau taikoma dėl infrastruktūros trūkumo. 2008 m. sausio mėn. Europos mokyklų valdyba vienbalsiai pritarė tam, kad su Belgijos valdžios institucijomis būtų pradėta tartis dėl penktos Europos mokyklos Briuselyje. 2008 m. liepos mėn. ministro pirmininko Y. Leterme’o vadovaujama vyriausybė, Komisijos pirmininko pavaduotojo S. Kallaso kabinetas ir Europos mokyklų Generalinis sekretoriatas (EMGS) susitarė dėl būsimo mokinių skaičiaus Briuselyje vertinimo. Remiantis šiais skaičiais, vėliau bus reikalinga penkta mokykla. Kadangi dėl tebesitęsiančių diskusijų Europos mokyklų talpumo klausimu sunku derėtis su Belgijos valstybe, susitarta[3] atlikti Europos mokyklų Briuselyje talpumo auditą, kuris leistų įvertinti atsižvelgiant į būsimus poreikius reikalingą infrastruktūrą. 2008 m. spalio mėn. vykusiame posėdyje valdyba pritarė tam, kad būtų paskelbtas konkursas šiam auditui atlikti, o išlaidos būtų padalytos[4] pagal bendro finansavimo susitarimą. Komisija priminė, kad šis auditas visiškai nepriklauso nuo poreikių apsirūpinti papildoma įranga pereinamuoju laikotarpiu, kol bus atidaryta mokykla Lakene, ir kad vėlavimo aprūpinti šia įranga negalima patesinti tuo, kad tikrinimo rezultatai nebus parengti iki 2010 m. Centrinės priėmimo įstaigos Briuselyje darbas EMGS 2008 m. spalio mėn. posėdžiavusiai valdybai pateikė išsamią 2008–2009 m. priėmimo politikos ir praktikos suvestinę ir padarė išvadą, kad Centrinė įstaiga įvykdė savo įgaliojimus, priėmusi į Europos mokyklas Briuselyje 9 048 mokinius[5]. 2008 m. mokslo metų pradžioje Briuselio IV mokykloje mokėsi 438 mokiniai[6]. Be to, 200 mokinių atsisakė pasiūlymo mokytis mokykloje; viena iš atsisakymo priežasčių – būsimas mokyklos perkėlimas į Lakeną. Pagrindinis 2009–2010 m. priėmimo politikos[7] tikslas – tolygiai paskirstyti mokinius į keturias Europos mokyklas. Komisijos prašymu valdyba taip pat sutiko, kad Centrinės priėmimo įstaigos posėdyje, kuriame bus svarstoma priėmimo į Europos mokyklas Briuselyje nuo 2009–2010 m. politika, kaip stebėtojas dalyvautų būsimųjų mokinių tėvų atstovas. Komisija pabrėžė pageidaujanti plėtoti priėmimo internetu procedūrą. Tėvai savo prašymą 2009 m. mokslo metams jau galėjo pateikti elektronine forma. Saugumas Tai, kad trijose iš keturių Europos mokyklų Briuselyje viršijamas nominalus priėmimo pajėgumas, Komisijai kelia nerimą, nes tai galėtų turėti poveikį mokyklų mokinių ir darbuotojų saugumui, visų pirma evakuacijos atveju. 2008 m. vasario mėn. vykusiuose Europos mokyklų Briuselyje administracinių valdybų posėdžiuose Komisija pakartojo savo prašymą dalyvaujant gaisrininkams atlikti evakuacijos pratybas siekiant įvertinti įstaigų saugumą ir kokiam skaičiui mokinių esant gali būti laikomasi saugumo sąlygų. Šios evakuacijos pratybos Europos mokyklose Briuselyje atliktos 2008 m. Briuselio-Sostinės regiono priešgaisrinė ir greitosios medicinos pagalbos tarnyba pateikė keletą rekomendacijų, tačiau nenurodė didžiausio mokinių skaičiaus, kuriam esant užtikrinamas saugumas. Ji pabrėžė, kad dėl vidiniame Briuselio II Europos mokyklos (Voliuvės) kieme statomų autobusų ir automobilių gaisrininkams sunku pasiekti patalpas, į kurias ir taip trukdo patekti evakuojami žmonės. Tai leido Komisijai iš naujo pradėti derybas dėl Briuselio II Europos mokyklos (Voliuvės) autobusų stovėjimo aikštelės, po kurių 2009 m. sausio mėn. Briuselio sostinės regiono ministras pirmininkas pasirašė miesto planavimo leidimą, ir baigti nuo 2002 m. svarstytą klausimą. Be to, atliekant Europos mokyklų talpumo auditą bus įtrauktas saugumo sąlygų klausimas. 2008 m. Komisija, įgyvendindama „Security business continuity plan“, taip pat padėjo kurti institucijų ir Europos mokyklų bendradarbiavimo krizės atveju gaires. Liuksemburgas Liuksemburgo Kiršbergo rajone toliau kartu veikė abi Europos mokyklos. Deja, Liuksemburgo I Europos mokykla kol kas negali naudotis nauja sporto sale, kurią atiduoti eksploatuoti buvo numatyta 2008 m. rugsėjo mėn., todėl rengti pamokas buvo sudėtinga. Salė turėtų būti parengta naudoti 2009 m. rugsėjį. Liuksemburgo valdžios institucijos pranešė, kad numatytos nuolatinės Liuksemburgo II mokyklos patalpos[8], kuriose darbai oficialiai pradėti 2009 m. kovo mėn. pabaigoje, bus perduotos naudoti 2011 m. Vėluojant perduoti naudoti patalpas dabartiniai sunkumai, susiję su mokyklų perpildymu, taptų dar didesni. Tuomet artimiausiais metais abi Europos mokyklos turėtų dar labiau riboti mokinių, kurių tėvai nedirba Bendrijos institucijose, priėmimą. Mokinių tėvų asociacijos toliau pasisako už tai, kad Liuksemburgo I ir Liuksemburgo II Europos mokyklose mokiniai į grupes būtų skirstomi pagal amžių, o ne pagal kalbas. Vis dėlto 2003 m. spalio mėn. valdybos priimtas sprendimas lieka galioti, darbai pradėti. Be to, Liuksemburgo valdžios institucijos 2009 m. balandžio mėn. posėdžiavusiai valdybai aiškiai nurodė priešintis bet kokiam suplanuotos struktūros pakeitimui. Kitos Europos mokyklos Alikantė Alikantės Europos mokykla įkurta siekiant priimti Vidaus rinkos derinimo tarnybos (VRDT) darbuotojų vaikus[9]. Šioje mokykloje besimokančių Bendrijos institucijos darbuotojų vaikų skaičius, palyginti su 2007 m., padidėjo 2 % – jie sudaro beveik 42 % visų mokinių. Šis skaičius ypač padidėjo vaikų darželyje ir pradinėje mokykloje. Bergenas Bergeno Europos mokykloje mokinių skaičius 2008 m., palyginti su dvejais ankstesniais metais, liko nepakitęs. Administracinių valdybų posėdžiuose aptariant infrastruktūros klausimą Komisija apgailestavo, kad priimančioji valstybė dar neatliko tyrimų kabinetų remonto ir neužtikrino juose saugumo, – šie darbai reikalingi jau keletą metų. Kulhemas Mokyklos, kuri 2008 m. šventė savo 30 metų gyvavimo jubiliejų, mokinių skaičius liko nepakitęs. 2007 m. balandžio mėn. valdybai priėmus sprendimą per septynerius metus, pradedant 2010 m., laipsniškai uždaryti Kulhemo mokyklą kaip I tipo Europos mokyklą, 2008 m. birželio mėn. Europos mokyklos administracinė valdyba pateikė laipsniško uždarymo planą, kuriame atsižvelgiama ir į mokymo kokybę, ir į Europos mokykloje dirbančių darbuotojų interesus. 2008 m. spalio mėn. valdyba pavedė EMGS išnagrinėti Administracinės valdybos pasiūlyto plano padarinius darbuotojams ir finansų požiūriu. Ši analizė 2009 m. sausio mėn. pateikta valdybai, kuri ją patvirtino. Britanijos valdžios institucijos rengia projektą, kuriuo Kulhemo mokykla įtraukiama į nacionalinę „akademijų“ – valstybės subsidijuojamų įstaigų – programą. Frankfurtas 2008 m. liepos mėn. Italija EMGS pranešė nebeteiksianti specialios paramos italų kalbos skyriui įkurti pagal trišalį susitarimą, 2002 m. pasirašytą su ECB (Europos centriniu banku) ir Europos mokyklomis. Paskui Italija persvarstė savo poziciją ir 2009 m. pradžioje pateikė prašymą „įteisinti“ italų kalbos skyrių, nors ECB darbuotojų vaikai sudaro mažiau kaip 27 % mokinių. Komisija paprašė prieš pradedant bet kokias diskusijas dėl trišalio susitarimo atlikti išsamią analizę. K arlsrūhė 2008 m. Europos mokyklos mokinių skaičius šiek tiek padidėjo, iš esmės dėl regione veikiančių tarptautinių įmonių. 2-osios kategorijos mokinių[10] yra 29 %, o Europos Sąjungos institucijų darbuotojų vaikai vis dar sudaro tik apie 16 % mokinių skaičiaus. Be to, Europos mokykla gauna nuolatinę ir savalaikę Karlsrūhės miesto ir Badeno-Viurtembergo žemės valdžios institucijų finansinę paramą. 2009 m. kovo mėn. atidaryta nauja valgykla. Molis 2008 m. sausio mėn. valdyba pritarė tam, kad nuo 2008 m. rugsėjo mėn. Molio Europos mokykloje būtų įkurtas anglų kalbos skyrius. Šiuo metu šiame skyriuje mokosi 214 mokinių[11]. Sėkmingai veikiant šiam naujam kalbos skyriui, sumažėjo mokinių skaičius kitų pagrindinių ES institucijų darbo kalbų[12] skyriuose. Jei ši tendencija išliks, iškils prancūzų ir vokiečių kalbų skyrių uždarymo klausimas. Įkūrus papildomos kalbos skyrių, poveikis Europos Sąjungos institucijų darbuotojų vaikų, priimtų į Molio Europos mokyklą, skaičiui nepadarytas – jis liko toks pat[13]. Miunchenas Miuncheno Europos mokyklos mokinių skaičius toliau didėja, ir ypač opus tampa infrastruktūros klausimas, nes skirtose papildomose laikinosiose patalpose laikinai sumažintas bendrai naudojamas plotas ir uždaryti kai kurie perėjimai. Naujos nuolatinės patalpos dabartinėje vietoje bus perduotos naudoti vėluojant 6 mėnesius[14], bet Vokietijos valdžios institucijos veiksmingai reagavo į Europos mokyklos pageidavimus ir pasiūlė papildomą pritaikytą vietą Perlache, netoli nuo dabartinės Europos mokyklos vietos, kad ten būtų įrengtos papildomus mokinių mokymo poreikius atitinkančios patalpos. Varezė Varezėje pagrindinė problema tebėra netinkama infrastruktūra. Nepaisydamos nuo 2006 m. EMGS ir Komisijos pirmininko pavaduotojo S. Kallaso ne kartą teiktų prašymų skirti papildomą finansavimą ir daugiau kaip 1 200 tėvų pasirašytos peticijos, Italijos valdžios institucijos nepatenkino šių prašymų. Atvirkščiai, jos sumažino savo įprasto įnašo pastatams prižiūrėti sumą. Valgyklos, kurią nuo šiol valdo tėvų kooperatyvas, finansinė padėtis yra gera. Priimančiųjų šalių įsipareigojimai Būtinos infrastruktūros perdavimas naudoti Belgija 2008 m. Belgijos valdžios institucijos keletą kartų patvirtino, kad ketvirtos Europos mokyklos Briuselyje nuolatinės patalpos bus perduotos naudoti 2012 m. Jos taip pat EMGS pranešė, kad 2008 m. liepos mėn. Belgijos Karalystės Ministrų Taryba priėmė biudžetą, reikalingą darbams ir parengiamiesiems darbams, visų pirma asbesto šalinimo 2009 m., vykdyti. Tačiau laikinųjų patalpų reikės jau nuo 2010 m. prasidėsiančių mokslo metų, antraip kai kurie prašymai priimti Bendrijos institucijų darbuotojų vaikus nebegalės būti patenkinti. Italija Varezės Europos mokyklos patalpų neužtenka ir jos nepritaikytos. Nepaisant to, kad 2008 m. EMGS ir Komisijos pirmininko pavaduotojas S. Kallasas ne kartą oficialiai kreipėsi į Italijos vadovus, kurie pažadėjo tuo pasirūpinti, Italijos vyriausybė neskyrė būtinų asignavimų. Vokietija (Frankfurtas) Frankfurto Europos mokyklai, kurios mokinių skaičius toliau didėjo, vis dar labai trūksta patalpų. Panašu, kad šiuo metu neįmanoma Europos mokyklai rasti vietą, kuri būtų visiškai šalia būsimo Europos centrinio banko (ECB) pastato, bet vyksta derybos siekiant perskirstyti patalpas dabartiniuose pastatuose, kad būtų patenkinti mokinių mokymo poreikiai. Atrodo, kad diskusijose, kurios su miesto valdžia 2008 m. vyko sunkiai, 2009 m. pradžioje pasiekta pažangos. Šis klausimas lieka svarbiausias 2009 m. prioritetas. Mokytojų siuntimas dirbti Europos mokyklose 2008 m. dar opesnė tapo problema, kylanti dėl to, kad kai kurios valstybės narės nesiunčia mokytojų. 2008–2009 m. neišsiųsti 59 mokytojai[15], todėl iš Bendrijos biudžeto dengiamos papildomos išlaidos. Iš tikrųjų tam, kad negavus pakankamai mokytojų būtų užpildytos laisvos vietos, mokytojai įdarbinami vietoje; finansiniai to padariniai – šių darbuotojų įdarbinimo išlaidos perkeliamos iš valstybių narių biudžeto į ES biudžetą (kurį sudaro visų valstybių narių, taip pat tų, kurios jau dabar vykdo įsipareigojimus, įnašai). Pažeidimo procedūra Nuo 2006 m. spalio mėn. Belgijos valdžios institucijos atsisako pripažinti Belgijos įsipareigojimą padengti jos teritorijoje įsteigtų Europos mokyklų išlaidas, susijusias su baldais ir įranga, visų pirma apmokėti neapmokėtas baldų ir mokomosios medžiagos sąskaitas, kurias jai atsiuntė kelios Europos mokyklos Briuselyje. Laikydamasi nuomonės, kad šis elgesys prieštarauja pagrindinėms EB sutarties taisyklėms, Komisija pradėjo pažeidimo procedūrą, kurią baigus Teisingumo Teismui 2009 m. kovo mėn. išsiųstas skundas. Tai rodo Komisijos ryžtą imtis veiksmų, jei valstybės narės nesilaiko savo įsipareigojimų. 2008 M. BIUDžETAS IR FINANSAI Pradinis biudžetas, kurį 2008 m. Europos mokykloms skyrė ES biudžeto valdymo institucija, buvo 144 mln. EUR; visi biudžeto asignavimai – 257,9 mln. EUR. Remiantis nustatytomis įplaukomis, paskutinis įvairių įnašų suskirstymas visame biudžete (neskaitant perviršio) buvo toks: - ES biudžetas: 56,4 %; - valstybės narės: 22,1 %; - EPT[16]: 6,3 % ; - finansavimo sutartys, pagal kurias mokėjo įmonės, su Europos mokyklomis sudariusios sutartį dėl II kategorijos mokinių: 5,7 %; - III kategorijos mokinių (nesusijusių su Europos Sąjungos institucijomis) mokesčiai už mokslą: 7,3 %; - kiti šaltiniai: 2,2 %. 2008 m. vidutinės metinės visų Europos mokyklų išlaidos vienam mokiniui – apie 11 700 EUR.Biudžeto dalis, skiriama specialiųjų poreikių vaikams[17], per pastaruosius dvejus metus padidėjo 24 %. VALDYMAS IR REFORMA 2008 m. balandžio mėn. Helsinkyje vykusiame posėdyje valdyba priėmė sprendimą sujungti 2007 m. sukurtas įvairias darbo grupes, kad būtų vykdoma bendra reformos politika, t. y. kad būtų: 1) patobulintas bendras dabartinės sistemos valdymas siekiant užtikrinti sprendimų priėmimą tinkamu lygmeniu; 2) užtikrintas teisingas išlaidų, susijusių su sistemos veikimu, paskirstymas visoms valstybėms narėms; 3) atverta sistema siūlant Europos mokymo programą ir brandos atestatą įdiegti nacionalinėms švietimo sistemoms priklausančiose mokyklose ten, kur yra ES agentūrų ir (arba) institucijų (vadinamosios II tipo mokyklos), arba kitur, bet kurios suinteresuotos valstybės narės iniciatyva (vadinamosios III tipo mokyklos). Po ketverių metų sudėtingų derybų 2009 m. balandžio mėn. valdyba, nenustačiusi įpareigojimo keisti dabartinį susitarimą, priėmė bendrą susitarimą dėl šių nuostatų: Europos mokyklų savarankiškumas ir vietinis valdymas Įgyvendinant reformą rastas politinis sutarimas dėl didesnio Europos mokyklų savarankiškumo: daugiau sprendimų bus priimama Europos mokyklų administracinių valdybų lygmeniu, o tėvų, kuriems suteikiamas vienas balsas iš šešių, vaidmuo priimant sprendimus bus svarbesnis. Tačiau šis savarankiškumas bus kontroliuojamas. Jis bus įtrauktas į valdybos sudarytą bendrą planą, Europos mokyklų perkeliamą į metinį planą, kuriame nurodomi siektini švietimo ir valdymo tikslai, taip pat atskaitomybės („accountability“) įpareigojimai. Sistemos valdymas Kaip pageidavo Komisija, įgyvendinant reformą numatyta atstatyti sprendimų priėmimo proceso pusiausvyrą ir jį supaprastinti, aiškiau apibrėžiant įvairių įstaigų atsakomybę[18]. Šios nuostatos valdybai leis dėmesį sutelkti tik į politinius sprendimus, kiti sprendimai bus priimami tinkamais žemesniais lygmenimis. EMGS, kaip koordinatoriaus, vaidmuo tampa svarbesnis, jam akivaizdžiai padės pirmininkaujančios šalys ir Komisija[19]. Atskaitomybės įpareigojimai Nustačius kiekvienos institucijos atsakomybę ir atskaitomybės įpareigojimą, bus užtikrintas visos sistemos nuoseklumas. Išlaidų padalijimas valstybėms narėms Išlaidų padalijimas valstybėms narėms pagal deleguotų mokytojų skaičių buvo opus politinis klausimas, svarstytas rengiant reformą. 2008 m. reformos darbo grupės posėdžiuose diskusijos vyko sunkiai, nes valstybės narės nerodė daug entuziazmo. 2009 m. balandžio mėn. valdyboje susitarta dėl nešališko orientacinio rodiklio – valstybės narės išsiųstų mokytojų procento ir EMS dalyvaujančių mokinių, kurie yra tos pačios valstybės narės piliečiai, procento proporcingumo. Neišsiuntus pakankamai mokytojų, nebus galima reikalauti tiesioginės finansinės kompensacijos, nes visos valstybės narės oficialiai pasipriešino tokiai galimybei. Vis dėlto, siekdama padėti valstybėms narėms dalyvauti siunčiant mokytojus, valdyba patvirtino struktūrinį metodą, pagal kurį mokytojams suteikiama galimybė mokyti viena iš sistemos darbinių kalbų[20], kuriems ši kalba nėra gimtoji, prieš priimant juos į darbą griežtai patikrinus kalbos mokėjimą. Delegavus nepakankamą skaičių mokytojų, mokytojų įdarbinimo išlaidos toliau bus dengiamos iš Bendrijos biudžeto. Bendrijos įnašas bus aiškiai nurodomas ir kasmet stebimas. Komisija tikisi, kad, atkreipus valstybių narių dėmesį į tai, kad išlaidas apmoka Bendrija, jos laikysis savo įsipareigojimų. Sistemos atvėrimas ir brandos atestato reforma Mokyklų akreditavimas ir tokių mokyklų finansavimas Valdyba pritarė EMS atvėrimo principui, pagal kurį akredituotas mokyklas gali steigti valdyba. Šios II ir III tipo mokyklos – tai nacionalinės akredituotos mokyklos, kuriose mokoma pagal Europos mokymo programą, o Europos brandos atestatas suteikiamas laikantis griežtų pedagoginių kriterijų. Jos skiriasi nuo 14 dabartinių vadinamųjų I tipo Europos mokyklų. II tipo mokyklos – tai netoli nuo ES institucijų arba agentūrų esančios mokyklos, į kurias gali būti priimami šių institucijų darbuotojų vaikai, o III tipo mokyklose šie vaikai iš esmės mokytis negali. Valdyba taip pat pritarė tam, kad į akreditavimo susitarimą būtų įtrauktas naujas straipsnis dėl Europos Sąjungos įnašo į II tipo mokyklų biudžetą mokėjimo, atsižvelgiant į Europos Sąjungos institucijų ir agentūrų darbuotojų vaikų skaičių mokykloje. Šis įnašas bus pagrįstas paprastais, teisingais ir iš anksto žinomais kriterijais, atsižvelgiant į valstybių narių orientacinių išlaidų skirtumus. Kai kurioms valstybėms narėms stengiantis pagreitinti atvėrimo procesą, šešios mokyklos jau akredituotos arba greitai bus akredituotos[21]. Europos brandos atestatas Viena iš būtinų sistemos atvėrimo sąlygų yra Europos brandos atestato reforma, kuria siekiama užtikrinti jo kokybę bei pripažinimą ES ir padidinti jo vertę, jau ir taip plačiai pripažįstamą aukštųjų mokyklų. 2008 m. balandžio mėn. Helsinkio mokyklos valdyba patvirtino pakeitimus, kuriais valdybos akredituotos mokyklos įtraukiamos į 1984 m. Europos brandos atestato susitarimą. Parmos mokykla yra sudariusi laikiną susitarimą, kuris bus pradėtas taikyti 2009 m. birželio mėn. brandos atestato sesijai. Valdybos prašymu Kembridžo universitetas atliko Europos brandos atestato išorės vertinimą, galutinė ataskaita perduota 2009 m. balandžio mėn. valdyba sukūrė už brandos atestato reformos parengimą atsakingą darbo grupę, kuri pradėjo dirbti 2009 m. RYšIų PALAIKYMAS, DIALOGAS IR INFORMAVIMAS 2008 m. Komisija toliau daug dėmesio skyrė įvairių Europos mokyklų veikla suinteresuotų partnerių informavimo ir ryšių palaikymo su jais klausimams. Komisijos tarnybų darbuotojai reguliariai susitikdavo su mokinių tėvų asociacijų ir Briuselio darbuotojų vietos komiteto atstovais, kad vyktų aiškus ir tiesioginis dialogas. Informacija darbuotojams visų pirma teikiama intranetu. Keli straipsniai paskelbti vidaus savaitraštyje „Commission en Direct“, siekiant visų pirma supažindinti darbuotojus su EMS reformos pažanga. Komisijos pirmininko pavaduotojas S. Kallasas keletą kartų kreipėsi į kompetentingas nacionalines valdžios institucijas, kad greičiau būtų sprendžiamos su Europos mokyklomis susijusios problemos. Jis reguliariai susitikdavo su Komisijos darbuotojais, kad atsakytų į jiems rūpestį keliančius klausimus dėl Europos mokyklų. Komisijos pirmininkas José Manuelis Barroso Europos mokyklų klausimą, visų pirma su Europos mokyklų Briuselyje perpildymu susijusias problemas, aptarė su įvairių valstybių vadovais ir darbuotojų atstovais. 2008 m. Europos Parlamentas vis labiau domėjosi Europos mokyklomis: Komisijos pirmininko pavaduotojas S. Kallasas turėjo progą atsakyti į klausimus, susijusius su reforma, Europos brandos atestatu, Europos mokyklų finansavimu, tikybos pamokomis, EMS įtraukimu į Eurydice tinklo veiklą ir specialiųjų poreikių vaikų[22] integravimu. SPECIALIųJų POREIKIų MOKINIAMS SKIRTA VEIKLA Europos mokyklos toliau stengėsi geriau integruoti specialiųjų poreikių vaikus3 Europos mokykloje, prireikus naudojant pritaikytą mokymo programą. Komisija visiškai remia specialiųjų poreikių vaikų integravimą, suteikdama tam būtinas priemones, įskaitant finansines. 2004–2008 m. specialiųjų poreikių vaikams skirtas biudžetas ir brandos atestatą baigusių šių vaikų skaičius padidėjo daugiau kaip 50 %[23]. 2008 m. rugsėjo mėn. 49 specialiųjų poreikių mokiniai laikė 2009 m. birželio mėn. Europos brandos atestato egzaminus. Europos Parlamento Jungtinė neįgaliųjų grupė balsavo už tai, kad Europos mokykloms būtų skirtas 200 000 EUR biudžeto rezervas siekiant skatinti specialiųjų poreikių mokinių mokymą. Valdybai tai leido pradėti galiojančios specialiųjų poreikių vaikų programos išorės vertinimą, kad būtų nustatytos galimybės ją tobulinti. 2008 M. EUROPOS MOKYKLOMS PIRMININKAVUSIų šALIų – SUOMIJOS IR ŠVEDIJOS – DARBAS Suomijos pirmininkavimas 2007–2008 mokslo metais sutapo su svarbiu Europos mokyklų reformos etapu: buvo rengiamos reformai įgyvendinti būtinos nuostatos. 2008 m. rugpjūčio mėn. pirmininkavimą Europos mokykloms iš Suomijos perėmė Švedija. Švedijos pirmininkavimo metais (2008–2009 mokslo metai) baigta nuo 2005 m. vykdyta sistemos reforma. SISTEMOS ATEITIS Apskritai reformos procesas buvo ilgas ir sudėtingas, nes visuomet sunku reformuoti sistemą iš vidaus. Tačiau, nepaisant sunkumų, dėl Komisijos, abiejų pirmininkavusių šalių ir Generalinio sekretoriato ryžto šie sunkumai buvo įveikti ir buvo apsaugoti pagrindiniai šios reformos tikslai. 2009 m. balandžio mėn. vykusiame valdybos posėdyje priimtas bendras susitarimas dėl sistemos reformos, kaip pageidavo Europos Parlamentas ir Komisija. Šis susitarimas pristatytas 2009 m. gegužės 12 d. vykusiame Tarybos susitikime dalyvavusiems švietimo ministrams. Reformą turi įgyvendinti Slovėnija, kuri Europos mokykloms pirmininkaus 2009–2010 m.: reformos aspektai, dėl kurių neturi būti pakeisti teisės aktai, turėtų būti baigti svarstyti 2009 m. rugsėjo mėn., o tie aspektai, dėl kurių teisės aktai turi būti pakeisti, – 2010 m. rugsėjo mėn. [1] Europos mokyklų sistemai pirmininkaujama ne tokia pat tvarka kaip Europos Vadovų Tarybai. [2] Palyginti su 2007 m., jų skaičius padidėjo 2,98 %. [3] 2008 m. gegužės mėn. vykusiame Y. Leterme’o vyriausybės ir S. Kallaso kabineto narių susitikime. [4] Tarp Komisijos, EMGS biuro ir Pastatų valdybos. [5] Tai yra 42 % EMS mokinių. [6] Beveik pusė didžiausio skaičiaus mokinių, kurie gali būti priimti mokytis laikinosiose patalpose Berkendale. [7] Sprendimą dėl jos valdyba priėmė 2008 m. spalio mėn. [8] Bertranže / Mamere. [9] 2008 m. beveik 80 % OHIM darbuotojų mokyklinio amžiaus vaikų mokėsi šioje Europos mokykloje. [10] Pagal sutartis dirbančių įmonių darbuotojų vaikų. [11] 29,8 % bendro Europos mokyklos mokinių skaičiaus. [12] 23 % sumažėjo mokinių vokiečių kalbos skyriuje ir 47 % – prancūzų kalbos skyriuje. [13] 148 (20,3 %) iš 718 mokinių yra ES institucijų darbuotojų vaikai. [14] Numatyta perduoti naudoti 2010 m. sausio mėn. [15] 2007–2008 m. buvo 39. [16] Europos patentų tarnyba (EPO) paramą skiria Miuncheno Europos mokyklai. [17] Specialiųjų poreikių vaikai – tai vaikai, turintys su fizine ar protine negalia arba elgesio problemomis susijusių mokymosi sutrikimų. [18] Biudžeto komiteto galios priimti sprendimus biudžeto ir finansų klausimais bus padidintos; jungtiniam pedagoginiam komitetui (nuo šiol vieninteliam) suteikiama galia priimti sprendimą daugeliu pedagogikos klausimų. Tėvai, Darbuotojų komitetas ir Komisija turės balso teisę. [19] Trijų institucijų susitikimuose. [20] Anglų, prancūzų ir vokiečių. [21] Danšolino mokykla (IR), esanti prie Greindžo maisto ir veterinarijos tarnybos; Herakliono mokykla (GR), esanti prie Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros; Parmos mokykla (IT), esanti prie Europos maisto saugos tarnybos; Helsinkio mokykla (FI), esanti prie Europos cheminių medžiagų agentūros; Strasbūro mokykla (FR), esanti prie Europos Parlamento; Manosko mokykla (FR), esanti prie ITER mokslinių tyrimų centro Kadaraše. Neatsižvelgiant į Europos Sąjungos institucijos ir (arba) agentūros buvimą, III tipo akredituotos mokyklos projektas rengiamas Hagoje (NL). [22] Specialiųjų poreikių vaikai – tai vaikai, turintys su fizine ar protine negalia arba elgesio problemomis susijusių mokymosi sutrikimų. [23] Pagal susitarimą besimokančių specialiųjų poreikių mokinių skaičius nuo 274 2004–2005 mokslo metais padidėjo iki 411 2007–2008 mokslo metais.