EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2020 09 18 COM(2020) 565 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. ES kovos su rasizmu veiksmų planas











































Turime kalbėti apie rasizmą. Ir turime imtis veiksmų. Pakeisti kryptį visada įmanoma, jei yra valios tai padaryti. Džiaugiuosi gyvendama visuomenėje, kuri smerkia rasizmą. Tačiau neturėtume čia sustoti. Mūsų Europos Sąjungos šūkis: „Suvienijusi įvairovę“. Mūsų užduotis – laikytis šių žodžių ir įgyvendinti jų prasmę. Komisijos pirmininkė U. von. der Leyen (2020 m. birželio 17 d. kalba Europos Parlamente) 1.Įvadas. Laikytis šūkio „Suvienijusi įvairovę“ Diskriminacija rasinės ar etninės kilmės pagrindu yra draudžiama Europos Sąjungoje (ES). Tačiau mūsų visuomenėje tokia diskriminacija egzistuoja. Nepakanka būti nusiteikus prieš rasizmą. Turime aktyviai su juo kovoti. Rasizmas kenkia visuomenei labai įvairiai. Labiausiai tiesiogine prasme tai reiškia, kad daug Europoje gyvenančių žmonių susiduria su rasizmu, kuris daro poveikį jų žmogaus orumui, jų galimybėms gyvenime, jų klestėjimui ir gerovei, taip pat dažnai jų asmeniniam saugumui. Diskriminacija taip pat reiškia, kad nesilaikoma pagrindinių ES vertybių. Kiekvienas asmuo ES turėtų galėti naudotis savo pagrindinėmis teisėmis ir laisvėmis, taip pat būti lygiateisiu visuomenės nariu nepriklausomai nuo jo rasinės ar etninės kilmės. Mūsų socialinė, politinė ir ekonominė stiprybė kyla iš mūsų vienybė įvairovėje – rasizmas silpnina mus visus. ES gali ir privalo dėti daugiau pastangų, kad visiems būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir lygybė. Metas ištaisyti padėtį. Daugiau nei pusė europiečių mano, kad tokia diskriminacija yra plačiai paplitusi jų šalyje. Mūsų lygybės vertybių ir įsišaknijusio rasizmo realybės konflikto negalima ignoruoti: pasaulinis judėjimas „Black Lives Matter“ aiškiai apie tai priminė. Laikas pripažinti ir kovoti su rasizmo ir rasinės diskriminacijos plitimu, apsvarstyti, ką galime padaryti bendradarbiaudami vietos, nacionaliniu, ES ir tarptautiniu lygmenimis. ES grindžiama įvairove ir pliuralizmo, tolerancijos ir nediskriminavimo visuomenės skatinimu: turime veikti ne tik prisiimdami atsakomybę, bet ir nepažeisdami mūsų vertybių. Vertybių puoselėjimas prasideda savoje aplinkoje, mūsų institucijoje. Komisija imsis priemonių, kad gerokai padidintų savo darbuotojų įvairovę ir užtikrintų, kad darbo aplinkoje visi galėtų vienodai klestėti ir prisidėti. Rasizmas pasireiškia įvairiomis formomis. Akivaizdžiausios yra atviros individualaus rasizmo ir rasinės diskriminacijos apraiškos. Pernelyg dažnai rasinė ar etninė kilmė naudojama kaip pagrindas diskriminuoti – COVID-19 pandemija ir teroristinių išpuolių padariniai yra tik naujausi atvejai, kai nepagrįstai kaltinami asmenys, priklausantys rasinėms ar etninėms mažumoms. Azijos ir Afrikos kilmės žmonės, musulmonai, žydai ir romai yra nukentėję nuo netolerancijos. Tačiau kitos, mažiau akivaizdžios rasizmo ir rasinės diskriminacijos formos, pavyzdžiui, pagrįstos nesąmoningu šališkumu, gali būti taip pat žalingos. Rasistinis ir diskriminuojamasis elgesys gali būti įsitvirtinęs socialinėse, finansų ir politinėse institucijose ir daryti poveikį galios svertams ir politikos formavimui. Šis struktūrinis rasizmas įtvirtina kliūtis, sudaromas piliečiams vien dėl jų rasinės ar etninės kilmės. Kiekvieną dieną nuo rasizmo kenčiantys žmonės gali justi jo poveikį jų galimybėms įsidarbinti, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą, finansavimą ar išsilavinimą, taip pat patirti smurtą. Egzistuoja skirtingos rasizmo formos, pavyzdžiui, prieš juodaodžius nukreiptas rasizmas, priešiškumas čigonams, antisemitizmas ir prieš azijiečius nukreiptas rasizmas, susijęs su religija ar tikėjimu tokiais atvejais, kaip neapykanta musulmonams. Visi šie žmonės susiduria su realybe, kurioje asmens vertė yra menkinama išankstiniu nusistatymu grindžiamais stereotipais. Rasizmas gali būti siejamas ne tik su religija ar tikėjimu, bet ir su diskriminacija ir neapykanta dėl kitų priežasčių, įskaitant lytį, seksualinę orientaciją, amžių ir negalią, arba nusiteikimą prieš migrantus. Į tai reikia atsižvelgti taikant tarpsektorinį požiūrį. ES yra nustačiusi teisines priemones ir išsamią politiką, kurias pasitelkiant kuriama tikra lygybės Sąjunga. Šiuo metu jos stiprinamos konkrečiose lygybės srityse . Komisija papildys šias temines pastangas pateikdama visaapimančią strategiją, kuria bus siekiama užtikrinti, kad ES pagrindinių teisių chartija būtų taikoma veiksmingai valstybėse narėse ir kad chartijos teisės, įskaitant lygybę ir nediskriminavimą, taptų realybe visiems. Šiame veiksmų plane nustatomos priemonės, kuriomis siekiama sustiprinti veiksmus, padėti rasinėms ar etninėms mažumoms priklausantiems asmenims būti išgirstiems ir sutelkti visų lygmenų subjektus siekti bendro tikslo – veiksmingiau kovoti su rasizmu ir kurti pasaulį, kuriame niekas nepatirtų rasizmo ir diskriminacijos. 2.Asmenų vykdomas rasizmas. Žalos žmonėms ir visuomenei mažinimas Šaltinis: FRA (2017a), Antrasis Europos Sąjungos mažumų ir diskriminacijos tyrimas – pagrindiniai rezultatai . Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra (FRA) atliko daug įvairių tyrimų, iš kurių matyti, jog diskriminacijos lygis ES aukštas. Juose taip pat nustatytos gyvenimo sritys, kuriose labiausiai jaučiama rasinė diskriminacija. Diskriminacija darbo rinkoje kelia susirūpinimą ne tik ieškant darbo, bet ir darbe – 22 proc. respondentų jaučiasi diskriminuojami dėl savo etninės arba imigrantų kilmės.

Diskriminacijos priežastys bandant išsinuomoti arba įsigyti butą ar namą buvo vardai / pavardės (44 proc.), odos spalva ar fizinė išvaizda (40 proc.) ir pilietybė (22 proc.). Kalbant apie galimybes įsigyti prekių ir paslaugų (viešojo administravimo, viešojo transporto srityse, parduotuvėse, restoranuose ir kt.) didžiausią diskriminaciją patyrė romai (28 proc.) ir Šiaurės Afrikos kilmės asmenys (27 proc.). Rasinė diskriminacija mažiau paplitusi sveikatos priežiūros sektoriuje (per pastaruosius metus – 3 proc.), tačiau skirtingose asmenų grupėse yra didelių skirtumų: labiausiai diskriminuojami buvo romai (8 proc.), jų gyvenimo trukmė, palyginti su bendrąja populiacija, taip pat yra trumpesnė. Iš tyrimų duomenų taip pat matyti, kad dėl rasinių sumetimų didėja tikimybė būti sulaikytiems policijos. Iš 14 proc. tyrime dalyvavusių asmenų, kurie teigė, kad per pastaruosius metus buvo sulaikyti policijos, 40 proc. manė, kad paskutinį kartą buvo sulaikyti dėl jų etninės ar imigrantų kilmės. Iš viso 3 proc. respondentų teigė, kad praėjusiais metais patyrė rasistinį smurtą, o 24 proc. tuo pačiu laikotarpiu susidūrė su rasistiniu priekabiavimu. Beveik pusė (47 proc.) respondentų žydų baiminosi tapti antisemitinių žodinių įžeidimų ar priekabiavimo aukomis, o daugiau nei trečdalis (40 proc.) baiminasi būti fiziškai užpulti viešosiose erdvėse. Tačiau apie smurtą ir priekabiavimą dėl neapykantos dažnai nepranešama. FRA tyrimo duomenys, susiję su Afrikos kilmės asmenimis, pavyzdžiui, rodo, kad beveik du trečdaliai (64 proc.) rasistinio smurto aukų nepranešė policijai ar kitai organizacijai ar tarnybai apie jų patirtą naujausią incidentą. 2.1.Kova su rasizmu ir rasine diskriminacija pasitelkiant teisės aktus. Peržiūra ir veiksmai Šiandien veiksmai kovojant su diskriminacija, rasizmu, ksenofobija ir kitų rūšių nepakanta Europos lygmeniu grindžiami nusistovėjusia ES teisine sistema. Jie grindžiami įvairiomis Sutarčių nuostatomis, taip pat bendraisiais nediskriminavimo ir lygybės principais, dar kartą patvirtintais ir ES pagrindinių teisių chartijoje. Nors kovojant su rasizmu reikia ryžtingų veiksmų daugelyje sričių, labai svarbu apsaugą reglamentuoti įstatymais. Siekiant sukurti visapusišką apsaugos nuo diskriminacijos sistemą, visų pirma reikia veiksmingai įgyvendinti teisinę sistemą, užtikrinti, kad būtų praktiškai laikomasi asmens teisių ir pareigų. Taip pat reikia užtikrinti, kad šioje apsaugoje nebūtų spragų. Pastarojo meto įvykiai, per kuriuos išryškėjo rasinė įtampa, privertė susirūpinti, kad teisinės apsaugos priemonės nuo rasinės, religinės ar etninės diskriminacijos nėra veiksmingai įgyvendinamos. Tai taip pat susiję su susirūpinimu dėl teisėsaugos institucijų ir mažumų santykių (žr. 2.2 skirsnį). Komisija atliks esamos teisinės sistemos išsamų vertinimą, kad išsiaiškintų, kaip pagerinti įgyvendinimą, ar ji tebeatitinka paskirtį ir ar joje yra spragų. Šis vertinimas bus grindžiamas vykdoma ES teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo stebėsena, visų pirma jos reguliariu dialogu su valstybėmis narėmis ir būsima Rasinės lygybės direktyvos įgyvendinimo ataskaita. Suinteresuotųjų subjektų, visų pirma atstovaujančių su rasizmu ir diskriminacija susiduriantiems asmenims, pastabos taip pat bus labai svarbios nustatant, ką reikia keisti, kad būtų kuo labiau padidintas ES veiksmų mastas ir poveikis. Rasinės lygybės direktyva ir lygybės įstaigos Rasinės lygybės direktyva per daugiau nei du dešimtmečius suformuota teisinė apsauga nuo diskriminacijos dėl rasinės ar etninės kilmės. Ja draudžiama tiesioginė ir netiesioginė diskriminacija dėl rasinės ar etninės kilmės tokiose srityse kaip darbo ir profesinės veikla, švietimas, socialinė apsauga, įskaitant sveikatos priežiūrą, socialinių lengvatų ir galimybių įsigyti visuomenei prieinamų prekių ir paslaugų, įskaitant būstą, taip pat galimybių teikti tas prekes ir paslaugas srityse. Pastaraisiais metais Komisija sustiprino jos įgyvendinimo stebėseną. Ypatingas dėmesys buvo skiriamas romų vaikų diskriminacijai švietimo srityje. 2021 m. Komisija pateiks direktyvos taikymo ataskaitą ir iki 2022 m. parengs visus galimus susijusius teisės aktus. Ataskaitoje bus įvertinta, ko reikėtų pasimokyti iš direktyvos įgyvendinimo, ir bus nustatytos bet kokios spragos: viena iš sričių, į kurią reikia konkrečiai atsižvelgti rengiant galimus naujus teisės aktus, yra teisėsauga. Ataskaita taip pat bus remiamasi stengiantis užtikrinti, kad pirmiausia būtų vykdomos tos pažeidimo nagrinėjimo procedūros, kurios daro didelį poveikį. Direktyvoje reikalaujama, kad visos valstybės narės paskirtų įstaigą, kuri teiktų nepriklausomą pagalbą diskriminacijos aukoms, skatintų lygybę, vykdytų nepriklausomus tyrimus ir teiktų nepriklausomas ataskaitas ir rekomendacijas. Šios lygybės įstaigos yra labai svarbios siekiant užtikrinti, kad diskriminuojami asmenys ir asmenų grupės galėtų visapusiškai naudotis savo teisėmis: jos turėtų galėti veiksmingai vykdyti joms pagal ES teisės aktus pavestas užduotis. Tačiau pagal ES teisę valstybėms narėms paliekama veiksmų laisvė dėl lygybės įstaigų įgaliojimų ir veikimo. Todėl nacionalinės lygybės įstaigos labai skiriasi; Komisija siekė šiuos skirtumus sumažinti 2018 m. parengdama rekomendaciją dėl lygybės įstaigoms taikomų standartų. Lygybės įstaigų vaidmuo ir nepriklausomumas, taip pat galimas poreikis parengti naujus teisės aktus siekiant sustiprinti šių įstaigų vaidmenį, bus svarbi 2021 m. ataskaitos tema. Komisija taip pat ragina valstybes nares sudaryti sąlygas strateginiam bylinėjimuisi nacionaliniu lygmeniu remiantis Komisijos rekomendacija dėl lygybės įstaigoms taikomų standartų ir vadovaujantis savo nacionalinėmis procedūrinėmis taisyklėmis. Strateginis bylinėjimasis yra labai svarbus siekiant gerinti visuomenės informuotumą ir darant pažangą žmogaus teisių išaiškinimo ir apsaugos srityse. Šiuo metu ES kovos su diskriminacija teisės aktai, be užimtumo, profesinės veiklos ir profesinio mokymo sričių, taikomi tik lyties ir rasinės ar etninės kilmės srityse. Horizontalaus požiūrio, kuris apimtų visas diskriminacijos priežastis, nėra. Tam, kad būtų pašalintos apsaugos nuo visų formų diskriminacijos spragos, Komisija ir toliau skatins pažangą siekiant, kad Tarybai vieningai priimtu jos 2008 m. pasiūlymą dėl vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos, įgyvendinimo . Pamatinis sprendimas dėl kovos su rasizmu ir ksenofobija ir kitos teisinės kovos su rasizmu priemonės Pamatinio sprendimo dėl kovos su rasizmu ir ksenofobija baudžiamosios teisės priemonėmis tikslas – užtikrinti, kad už sunkaus pobūdžio rasizmo ir ksenofobijos apraiškas būtų baudžiama veiksmingomis, proporcingomis ir atgrasančiomis baudžiamosiomis sankcijomis visoje ES. Veiksmingas šios priemonės įgyvendinimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti, kad į neapykantos kurstymą ir neapykantos nusikaltimus būtų reaguojama veiksmingomis baudžiamosiomis priemonėmis ir kad būtų pripažįstamos nusikaltimų aukos ir joms būtų suteiktos veiksmingos teisių gynimo priemonės. Pamatinį sprendimą papildo Nusikaltimų aukų teisių direktyva, kuria, bet kita ko, siekiama užtikrinti neapykantos nusikaltimų ir neapykantos kurstymo aukoms teisingumą, jų apsaugą ir paramą. Nuo 2014 m. Komisija stebėjo, kaip pamatinis sprendimas perkeliamas į ES valstybių narių teisines sistemas. Didelį susirūpinimą tebekelia tai, ar nacionaliniuose baudžiamuosiuose kodeksuose tinkamai kriminalizuojamas neapykantos kurstymas ir neapykantos nusikaltimai. Komisija teiks pirmenybę tam, kad būtų užtikrinta, jog pamatinis sprendimas į nacionalinę teisę būtų perkeltas visapusiškai ir tinkamai, ir būtų įgyvendinamas visoje ES, visų pirma tais atvejais, kai neapykantą kurstančios retorikos apibrėžtis ar neapykantos nusikaltimų kriminalizavimas nebus tinkamai perkeltas į nacionalinę teisę, ir prireikus taikys pažeidimo nagrinėjimo procedūrą. Rasizmas taip pat jaučiamas internete. Pamatiniame sprendime reikalaujama, kad valstybės narės kriminalizuotų viešą smurto ar neapykantos dėl odos spalvos, religijos, kilmės arba tautinės ar rasinės ar etninės kilmės kurstymą, įskaitant vykdomą internete. Tačiau neteisėtos neapykantos kurstančios retorikos internete toliau daugėja, o rasistinė neapykantą kurstanti retorika yra dažna. Prieš ketverius metus Komisija paskelbė Kovos su neapykantos kurstymu internete elgesio kodeksą, pagal kurį informacinių technologijų (IT) platformos savanoriškai įsipareigojo peržiūrėti ir prireikus pašalinti neapykantą kurstančios kalbos turinį. Iš penktojo kodekso įvertinimo matyti, kad pasiekta didelė pažanga šalinant neapykantą kurstančią retoriką internete , tačiau platformos dar turi tobulėti skaidrumo ir naudotojams teikiamos grįžtamosios informacijos srityse. Komisija ir toliau bendradarbiaus su IT bendrovėmis ir sieks bendradarbiauti su kitomis socialinės žiniasklaidos platformomis, įskaitant tas, kuriomis daugiausia naudojasi vaikai ir paaugliai, taip pat toliau skatins imtis praktinių veiksmų kovojant su neapykantą kurstančia retorika internete ir skatinant įvairovės pripažinimą. Kitas žingsnis bus skaitmeninių paslaugų aktas, kuris padidins ir suvienodins interneto platformų ir informacinių paslaugų teikėjų atsakomybę ir sugriežtins platformų skelbiamo turinio politikos priežiūrą ES . Nagrinėjamos galimybės, be kita ko, yra įpareigojimai nustatyti pranešimų ir veiksmų sistemas, taip pat ataskaitų teikimo ir skaidrumo įpareigojimai, kuriais platformos būtų įpareigotos teikti informaciją apie tai, kaip jos kovoja su neteisėtu turiniu, įskaitant neapykantą kurstančią retoriką. Tai ne tik skatins turinio moderavimo politiką, kuri saugo saviraiškos laisvę internete, bet ir sudarys pagrindą rinkti duomenis apie rasistinės neapykantą kurstančios retorikos internete mastą ir rūšis, o tai padės pilietinei visuomenei ir politikos formuotojams formuoti politiką, kuria būtų veiksmingai kovojama su rasizmu. ES interneto forume Komisija bendradarbiauja su valstybėmis narėmis ir interneto bendrovėmis dėl draudžiamų smurtinių ekstremistinių simbolių ir grupuočių orientacinio sąrašo, kuriuo būtų savanoriškai naudojamasi formuojant turinio moderavimo politiką. Jis turėtų būti pristatytas 2020 m. gruodžio mėn. ES interneto forumo ministrų susitikime. Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje nustatyti reikalavimai, kuriais audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų ir dalijimosi vaizdo medžiaga platformų naudotojai saugomi nuo smurto ar neapykantos kurstymo, taip pat nuo diskriminuojančių audiovizualinių reklaminių pranešimų. Ja taip pat dalijimosi vaizdo medžiaga platformos įpareigojamos imtis tinkamų priemonių, kad apsaugotų naudotojus nuo rasistinio ir ksenofobinio turinio. Reikėtų pabrėžti, kad bet kokiomis priemonėmis, kuriomis ribojama teisė į saviraiškos laisvę, turi būti paisoma Pagrindinių teisių chartijos 11 ir 52 straipsniuose nustatytų reikalavimų, kai jie taikomi, ir valstybių narių konstitucinės tradicijos.

Komisija: -2021 m. pateiks Rasinės lygybės direktyvos įgyvendinimo ataskaitą; -iki 2022 m. pristatys teisės aktus, reikalingus trūkumams pašalinti, įskaitant lygybės įstaigų vaidmeniui ir nepriklausomumui sustiprinti; -užtikrins, kad pamatinis sprendimas dėl rasizmo ir ksenofobijos būtų visapusiškai ir tinkamai perkeltas į visos ES nacionalinę teisę, be kita ko, taikydama pažeidimo nagrinėjimo procedūrą. Komisija ragina valstybes nares: -užtikrinti, kad ES teisė būtų visiškai perkelta į nacionalinę teisę ir tinkamai taikoma valstybėse narėse; -skubiai pasiekti susitarimą dėl 2008 m. Komisijos pasiūlymo dėl vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos, įgyvendinimo. 2.2.Ne vien ES teisės aktai – daugiau pastangų kovojant su rasizmu kasdieniame gyvenime Kova su teisėsaugos institucijų vykdoma diskriminacija Veiksmingas tvarkos palaikymas ir pagarba žmogaus teisėms papildo vienas kitą. Teisėsaugos institucijos yra pagrindiniai subjektai, užtikrinantys, kad būtų laikomasi įstatymų ir būtų užtikrintas saugumas. Kovojant su rasizmu labai svarbu pripažinti įvairovę ir užtikrinti sąžiningą teisėsaugą. Tačiau pranešimai apie diskriminaciją nėra naujovė: FRA į savo tyrimą įtraukė neteisėtą profiliavimą ir policijos veiksmus. Tokia diskriminacija gali pakenkti pasitikėjimui valdžios institucijomis ir lemti kitus neigiamus padarinius, tokius kaip nepakankamas pranešimas apie nusikaltimus ir priešinimasis valdžios institucijoms. ES agentūros, tokios kaip FRA ir Teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL) jau skyrė daug išteklių tam, kad sustiprintų valstybių narių pajėgumus užtikrinant, kad valstybės subjektai laikytųsi pagrindinių teisių ir principų, visų pirma nediskriminavimo srityje. Tarptautinės organizacijos taip pat prisidėjo prie šio tikslo įgyvendinimo. Profiliavimą paprastai ir teisėtai teisėsaugos pareigūnai naudoja siekdami užkirsti kelią nusikalstamai veikai, ją tirti ir už ją patraukti baudžiamojon atsakomybėn. Tačiau profiliavimas, dėl kurio atsiranda diskriminacija remiantis tam tikrų kategorijų asmens duomenimis, tokiais kaip duomenys apie rasinę ar etninę kilmę, yra neteisėtas . 2020 m. liepos mėn. Europos Tarybos Europos komisija kovai su rasizmu ir netolerancija (ECRI) konkrečiai įspėjo dėl rasinio profiliavimo . Pasitelkdama Kovos su rasizmu, ksenofobija ir kitų formų netolerancija aukšto lygio grupę Komisija rems valstybių narių pastangas užkirsti kelią diskriminaciniam požiūriui teisėsaugos srityje, plėtoti įgūdžius, reikalingus tiriant neapykantos nusikaltimus ir patraukiant baudžiamojon atsakomybėn už juos, ir užtikrinti sąžiningą ir tinkamą požiūrį į aukas. Be kita ko, bus sudarytas pagrindinių spragų ir poreikių ES valstybėse narėse žemėlapis ir bus vykdomi mokymai neapykantos nusikaltimų aptikimo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn už juos srityse. FRA bus paprašyta surinkti ir išplatinti gerosios patirties pavyzdžius, kuriais skatinamas sąžiningas tvarkos palaikymas, remiantis esamu mokymo vadovu ir neteisėto profiliavimo prevencijos gairėmis. Agentūra taip pat turėtų toliau rinkti ir skelbti duomenis apie policijos požiūrį į mažumas. CEPOL turėtų paspartinti darbą rengiant išsamią mokymo medžiagą apie žmogaus teises, etiką ir rasizmą, ir gerinti vidutinio rango ir vyresniųjų policijos pareigūnų ir teisėsaugos atstovų informuotumą apie sąžiningą ir įtraukų viešosios tvarkos palaikymą. Nepakankamas pranešimas apie neapykantos nusikaltimus rasistiniais motyvais yra didelė kliūtis teisėsaugai ir politikos formavimui. Naujausioje ES aukų teisių strategijoje pripažįstama, kad nusikaltimų aukos, priklausančios palankių sąlygų neturinčioms arba pažeidžiamoms bendruomenėms ar mažumoms, gali menkai pasitikėti valdžios institucijomis, o tai užkerta joms kelią pranešti apie nusikaltimus. Saugi aplinka aukoms pranešti apie nusikaltimus yra vienas iš penkių pagrindinių strategijos prioritetų. Teisėsaugos tarnybų darbuotojų įvairovė ir įtraukus viešosios tvarkos palaikymas gali padidinti pasitikėjimą teisėsaugos institucijomis ir taip pagerinti pranešimą apie nusikaltimus. ECRI primygtinai ragino valstybes nares parengti įdarbinimo tvarką, kuri užtikrintų, kad policijos darbuotojų sudėtis atspindėtų gyventojų įvairovę, taip pat sukurti policijos ir mažumų grupių atstovų dialogo sistemas. Pasitikėjimas ir užtikrintumas yra labai svarbu siekiant stiprinti visų bendradarbiavimą ir didinti teisėsaugos veiksmingumą. Esama darbo grupė neapykantos nusikaltimų registravimo, duomenų rinkimo ir skatinimo apie juos pranešti klausimais parengs pagrindinius orientacinius principus, kaip skatinti aukas pranešti apie neapykantos nusikaltimus, o FRA 2021 m. paskelbs ataskaitą dėl skatinimo pranešti apie neapykantos nusikaltimus. Sauga ir saugumas Kai kurios valstybės narės ėmėsi veiksmų, kuriais draudžiamos rasistinės grupuotės ir jų simboliai, dažnai pagal teisės aktus, reglamentuojančius neapykantos nusikaltimus, neapykantą kurstančią retoriką ar terorizmą, arba yra nustačiusios baudžiamąsias sankcijas, susijusias su nusikaltimų žmogiškumui ir (arba) nacistinio ir fašistinio laikotarpio neigimu, taip pat teroristinių grupuočių propaganda. Komisija bendradarbiaus su valstybėmis narėmis siekdama geresnio supratimo, kaip kovoti su smurtinėmis ekstremistų grupuotėmis. Viena iš priemonių – nacionalinio atsako į smurtinį ekstremizmą veiksmų planas, kuris bus pristatytas atitinkamoms Tarybos darbo grupėms 2020 m. lapkričio mėn. Bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis bus toliau nustatomos spragos, geriausia patirtis ir rekomendacijos dėl kovos su smurtinio ekstremizmu ir jos bus pristatytos 2021 m. pradžioje. Turi būti užtikrinta geresnė vietų, kuriose renkasi žmonės, apsauga. Nors tai visų pirma valstybių narių uždavinys, Komisija sustiprino savo pastangas pagal 2017 m. viešųjų erdvių apsaugos rėmimo planą . Pastaraisiais metais Europoje ir visame pasaulyje keleto teroristinių išpuolių, kurie dažnai buvo motyvuoti rasistine neapykanta, taikiniais tapo žmonės religinių apeigų vietose . Saugumo sąjungos strategijoje paaiškinta, kaip Komisija bendradarbiaus su privačiuoju sektoriumi ir regionų bei vietos valdžios institucijomis, kad kuo labiau sumažintų pavojų žmonėms viešosiose erdvėse. Su naujomis technologijomis susiję pavojai Viena iš daugelio skaitmeninės pertvarkos ir naujų technologijų plėtros teikiamų galimybių yra tai, kad jos gali būti naudojamos kovai su rasizmu stiprinti. Tačiau jei jos nebus pakankamai ir tinkamai apibrėžtos, taip pat gali kilti naujų problemų, susijusių su rasine lygybe ir nediskriminavimu ir apskritai galimybių lygybe. Komisijos Baltojoje knygoje dėl dirbtinio intelekto nustatyta, kaip tam tikri šios sparčiai besivystančios technologijos panaudojimo būdai gali kelti tam tikrą pavojų. Algoritmų naudojimas gali įtvirtinti ar net paskatinti rasinį šališkumą, jei duomenys algoritmams rengti neatspindi ES visuomenės įvairovės. Pavyzdžiui, tyrimai parodė, kad dirbtiniu intelektu grindžiami veido atpažinimo algoritmai gali labai klaidingai klasifikuoti juos naudojant tam tikrose demografinėse grupėse, tokiose kaip moterų grupė ir rasinėms ar etninėms mažumoms priklausančių asmenų grupė. Dėl to rezultatai gali būti šališki ir galiausiai atsirasti diskriminacija. Komisija ir agentūra eu-LISA siekia, kad veido atpažinimo technologijos būtų naudojamos ES nuosavose IT sistemose sienų valdymo ir saugumo srityse. ES duomenų apsaugos taisyklės jau apima tam tikras apsaugos priemones, susijusias su biometrinių duomenų tvarkymu siekiant konkrečiai nustatyti fizinio asmens tapatybę. Būsimame pasiūlyme dėl horizontaliosios teisės aktų sistemos dirbtinio intelekto srityje bus konkrečiai sprendžiamas šališkumo ir diskriminacijos pavojus, glūdintis dirbtinio intelekto sistemose. Numatoma, kad bus pasiūlyti konkretūs mokymo duomenų rinkinių ir bandymo procedūrų kokybės reikalavimai, susiję su šališkumo nustatymu ir ištaisymu, kurie padės anksti užkirsti kelią neigiamam diskriminaciniam poveikiui ir užtikrins nuolatinę stebėseną ir budrumą dėl to, ar laikomasi galiojančių kokybės teisės aktų per visą dirbtinio intelekto gyvavimo ciklą. Nuotolinis biometrinis tapatybės nustatymas ir kitos invazinės sekimo technologijos galėtų būti laikomos vienomis iš didelės rizikos dirbtinio intelekto prietaikų, kurios turėtų atitikti konkrečius reikalavimus ir kurioms turėtų būti taikomas ex ante atitikties vertinimas. Užimtumas, švietimas, sveikata ir būsto sektorius Nors kovos su diskriminacija teisinė sistema pažangi, galimybės įsidarbinti, įgyti išsilavinimą, gauti sveikatos priežiūros paslaugas ir apsirūpinti būstu tebėra nelygios, taigi teisės aktai turi būti grindžiami politikos priemonėmis. Tais atvejais, kai teisinės apsaugos nepakanka, Komisija kovos su rasizmu įgyvendindama politiką ir finansuodama programas. Europos socialinių teisių ramsčiu siekiama užtikrinti teisingumą kiekvieno piliečio kasdieniame gyvenime, nesvarbu, ar jis mokosi, dirba, ieško darbo ar yra pensininkas; kad ir kur jis begyventų – mieste arba kaimo vietovėje; nepriklausomai nuo asmeninių savybių, įskaitant rasinę ar etninę kilmę. Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planas – jį Komisija turėtų pristatyti 2021 m. – toliau rems lygybę darbo rinkoje, įskaitant rasinėms ar etninėms mažumoms priklausančių žmonių atžvilgiu . Taip pat 2021 m. Komisija pristatys vaiko garantijų sistemą, kurios tikslas – užtikrinti geresnę visų vaikų, kuriems reikia pagalbos, socialinę įtrauktį ir užtikrinti jų galimybes gauti pagrindines paslaugas. Klestinti socialinė Europa – mūsų visų reikalas. Tačiau COVID-19 krizė atskleidė ar net padidino nelygybę. Visapusiškai pasinaudodama priemonės „Next Generation EU“ ir techninės paramos priemonės teikiamomis galimybėmis vykdant struktūrines reformas Komisija bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, kad užtikrintų, jog parama tokiose srityse kaip darbo rinka, švietimas ir mokymas, socialinė apsauga, sveikatos priežiūra ir būsto sektorius padėtų kurti lygybę. 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu ES lėšomis bus remiamos valstybių narių pastangos skatinti socialinę įtrauktį užtikrinant lygias galimybes visiems ir kovojant su diskriminacija. ES lėšomis bus skatinama infrastruktūros plėtra ir vienodos galimybės visiems, visų pirma palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms, patekti į darbo rinką, gauti sveikatos ir socialinę priežiūrą, įsigyti būstą ir naudotis kokybiškomis, nesegreguotomis ir įtraukiomis paslaugomis švietimo ir mokymo srityje.

-Užimtumas Užimtumo srityje diskriminacijos draudimas taikomas diskriminacijai dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos ir religijos ar tikėjimo. Nepaisant to, diskriminacija darbe arba ieškant darbo yra plačiai paplitusi; ji gali būti įvairių formų ir jos poveikis tam tikroms asmenų grupėms gali būti didesnis nei kitoms . Pavyzdžiui, Afrikos kilmės asmenys patiria ypač didelį atotrūkį tarp savo darbo ir išsilavinimo lygio – tretinio mokslo laipsnį turintys šios grupės asmenys gauna mažesnį darbo užmokestį, palyginti su kitais gyventojais . Yra įrodymų, kad kandidatai, kurie savo gyvenimo aprašyme aiškiai nurodo, kad yra musulmonai, rečiau kviečiami į pokalbius dėl darbo, palyginti su lygiavertę kvalifikaciją turinčiai kandidatais, kurių gyvenimo aprašymai religijos požiūriu yra neutralūs. Taip pat gerokai daugiau Šiaurės Afrikos kilmės, Afrikos kilmės ar romų bendruomenių jaunimo nedirba, nesimoko ir nedalyvauja mokymuose, palyginti su kitais gyventojais . Tikėtina, kad problemos gilės dėl COVID-19 krizės, nes ekonomikos nuosmukis turi tendenciją didinti nelygybę. Šiuo atžvilgiu labai svarbu visapusiškai įgyvendinti esamas teisines priemones ir užtikrinti jų vykdymą. Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planas taip pat padės geriau spręsti diskriminacijos problemą užimtumo srityje. Be to, tinkamų įgūdžių turėjimas reiškia galimybę lengviau susirasti darbą, likti darbe ir keisti profesinę veiklą. Tam reikia, kad visi, nepaisant rasinės ar etninės kilmės, taip pat kitų diskriminacijos priežasčių, galėtų vienodomis sąlygomis naudotis papildomomis įgūdžių tobulinimo galimybėmis. Komisija neseniai priėmė Europos įgūdžių darbotvarkę, kurios kertinis akmuo yra socialinis teisingumas, taip pat Tarybos rekomendaciją dėl profesinio rengimo ir mokymo (PRM), kurioje raginama, kad PRM programos būtų įtraukios pažeidžiamų asmenų grupių atžvilgiu, įskaitant rasinėms ar etninėms mažumoms priklausančius jaunuolius. Palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių jaunuoliai, tokie kaip rasinėms ar etninėms mažumoms priklausantys jaunuoliai arba jaunuoliai migrantai, susiduria su papildomomis kliūtimis patekti į darbo rinką. Patobulintoje Jaunimo garantijų iniciatyvoje pripažįstama ši problema ir valstybėms narėms rekomenduojama gerinti labiausiai pažeidžiamų jaunuolių informavimą ir skirti pakankamai dėmesio visų formų diskriminacijai. Europos valstybinių užimtumo tarnybų tinklas (VUT) išnagrinės požiūrius į nediskriminavimą valstybinėse užimtumo tarnybose visoje ES ir tuo remdamasi skatins abipusį mokymąsi . Socialinės įmonės ir apskritai socialinė ekonomika taip pat gali būti judėjimo prieš rasinę nelygybę priešaky, o jų vaidmuo bus aptartas Europos socialinės ekonomikos veiksmų plane, kurį Komisija pristatys 2021 m. -Švietimas Remiantis Rasinės lygybės direktyva, visos rasinės ar etninės kilmės vaikai turi turėti vienodas galimybes įgyti išsilavinimą. Mokytojai turi būti parengti dirbti su visais vaikais ir atsižvelgti į įvairios kilmės vaikų poreikius, įskaitant klausimus, susijusius su rasine diskriminacija. Mokyklos turėtų būti saugios, jose neturėtų būti patyčių, rasizmo ir diskriminacijos. Vaikai turėtų būti anksti mokomi apie lygybę, pagarbą ir įtrauktį, jie turėtų turėti galimybes skatinti šias vertybes su savo bendraamžiais ir savo bendruomenėse. Atsakomybė už švietimo ir mokymo sistemų turinį ir organizavimą tenka valstybėms narėms, tačiau įtraukaus švietimo stiprinimas yra vienas iš ES bendradarbiavimo prioritetų. Įtrauktis ir teisingumas švietimo srityje bus vienas iš prioritetinių Europos švietimo erdvės aspektų. Šis reikalavimas dėl įtraukties ir teisingumo taip pat taikomas skaitmeninio mokymosi ir švietimo srityje pagal atnaujintą skaitmeninio švietimo veiksmų planą, kuris bus pristatytas šiais metais. 2021 m. Komisija pristatys išsamią vaiko teisių strategiją, kurioje taip pat bus numatyti kovos su rasizmu ir diskriminacija veiksmai. Mokyklų vaidmuo padedant mažinti rasinių stereotipų atsiradimą ir išankstinį nusistatymą tarp vaikų yra labai svarbus. Jaunimas taip pat gali atlikti svarbų vaidmenį kovoje su rasizmu ir diskriminacija. Komisija, kartu su valstybėmis narėmis, įgyvendindama ES jaunimo dialogą, surinko Europos jaunuolių nuomones, o viso to rezultatas – 11 Europos jaunimo tikslų. Juose pristatyta Europos vizija, pagal kurią jaunimui suteikiama galimybių visapusiškai realizuoti savo potencialą, skatinti lygybę ir įtraukią visuomenę. Programa „Erasmus+“ finansuojami projektai, kuriais prisidedama prie rasinėms ar etninėms mažumoms priklausančių asmenų integracijos. Europos solidarumo korpusas taip pat gali skatinti solidarumo veiklą, skirtą kovai su rasizmu ir diskriminacija, ir plataus masto dalyvavimą. Būsimomis programomis bus užtikrinta, kad būtų dedamos pastangos skatinti socialinę įtrauktį ir geriau informuoti mažiau galimybių turinčius asmenis, be kita ko, mažinant kliūtis, trukdančias nepakankamai atstovaujamoms grupėms ir mažumoms pasinaudoti programų teikiamomis galimybėmis, taip pat aprūpinant projektų organizatorius ir dalyvius priemonėmis taktiškai bendrauti su skirtingos kilmės asmenimis. Informacijos apie radikalizaciją tinklas padės mokytojams, socialiniams pedagogams ir visų amžiaus grupių plačiajai visuomenei sprendžiant poliarizuojančių diskusijų ir stigmatizuojančios kalbos klasėse problemą. -Sveikata COVID-19 krizė išryškino esamos nelygybės sveikatos priežiūros srityje pasekmes, nuo kurių kenčia rasinėms ar etninėms mažumoms priklausantys asmenys. Rasizmas traumuoja ir todėl gali pakenkti asmenų psichinei sveikatai. Naująja programa „ES – sveikatos labui“ ir Europos kovos su vėžiu planu bus sprendžiama nelygybės sveikatos srityje problema atsižvelgiant į konkrečius skirtingų grupių poreikius. Sveikatos priežiūros specialistų keitimasis geriausia patirtimi visoje ES ir diskusijos su pacientų organizacijomis ir pilietine visuomene padės užtikrinti į pacientus orientuotą požiūrį, kuris apima specifinius rasinėms ar etninėms mažumoms priklausančių asmenų poreikius. ES sveikatos politikos platforma ypatingą dėmesį skirs rasine ar etnine kilme grindžiamos nelygybės mažinimui ir pilietinės visuomenės pasiūlymus perduos ES ir nacionalinio lygmens sveikatos politikos formuotojams. Komisijos sveikatos ugdymo, ligų prevencijos ir neužkrečiamųjų lygų valdymo iniciatyvinės grupės bus paprašyta atrinkti geriausią praktiką, susijusią su rasinėms ar etninėms mažumoms priklausančių asmenų įtraukimu į sveikatos prevencijos strategijas, kurios bus plečiamos teikiant ES biudžeto paramą. Šią veiklą taip pat galėtų papildyti pagal programą „Europos horizontas“ vykdomi papildomi mokslinių tyrimų projektai. Mokslinių tyrimų tema turėtų būti sveikatos socialiniai ir ekonominiai veiksniai rasės požiūriu. -Būsto sektorius Su rasine diskriminacija susiduriantiems asmenims kyla didesnė rizika gyventi prastomis būsto sąlygomis ir patirti segregaciją gyvenamosios vietos atžvilgiu. Diskriminacija būsto rinkoje didina segregaciją ir sukelia grandininį poveikį švietimo ar užimtumo galimybių atžvilgiu, taip pat vaikų turinčių šeimų atveju – didelį neigiamą poveikį vaikų vystymuisi. Nacionalinės ir vietos valdžios institucijos visų pirma atsakingos už priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią socialinei segregacijai ir segregacijai gyvenamosios vietos atžvilgiu ir (arba) spręsti tokios segregacijos problemą. Sanglaudos politikos fondai ir toliau bus pagrindinės priemonės 2021–2027 m. laikotarpiu remiant aprūpinimo nesegreguotu būstu veiksmus ir užtikrinant galimybes gauti įtraukias ir kokybiškas pagrindines paslaugas. Atitiktis ES pagrindinių teisių chartijai tebebus labai svarbi ir finansinė parama nebus teikiama jokiems veiksmams, kuriais prisidedama prie naujų segregacijos formų kūrimo. Komisijos iniciatyva „Renovacijos banga“ skatins efektyvų energijos vartojimą socialiniuose būstuose ir kituose mažesnių pajamų būstuose. Komisija: -užtikrins, kad dirbtinio intelekto srities teisės aktais būtų konkrečiai šalinamas šališkumo ir diskriminacijos pavojus, glūdintis dirbtinio intelekto sistemose; -naudos politikos priemones ir finansavimo programas kovodama su rasizmu ir diskriminacija, susijusia su galimybėmis įsidarbinti, įgyti išsilavinimą ir mokytis, gauti sveikatos priežiūros, socialinės apsaugos ir aprūpinimo būstu paslaugas; -užtikrins, kad būsimoje išsamioje vaiko teisių strategijoje būtų numatyti konkretūs kovos su rasizmu ir diskriminacija veiksmai. Komisija ragina valstybes nares: -dėti daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią teisėsaugos institucijų diskriminaciniam elgesiui ir pagerinti pasitikėjimą teisėsaugos tarnybų darbu kovojant su neapykantos nusikaltimais; -suplanuoti nacionalinį atsaką į smurtinį ekstremizmą ir nustatyti kovos su juo spragas ir geriausią patirtį. FRA turėtų rinkti duomenis ir skleisti geriausią teisingo viešosios tvarkos palaikymo patirtį. CEPOL turėtų vykdyti veiksmingas mokymo programas. 3.Struktūrinis rasizmas. Esminės problemos sprendimas Rasizmas dažnai yra giliai įsišaknijęs mūsų visuomenės istorijoje ir glaudžiai susijęs su jos kultūrinėmis šaknimis ir normomis. Jis gali atsispindėti tame, kaip veikia visuomenė, kaip paskirstoma galia ir kaip piliečiai bendrauja su valstybės ir viešojo sektoriaus įstaigomis. Jis gali būti nesąmoningas ir dažnai patiriamas nebūtinai dėl to, kad tiesiogiai mėginama tuos žmones atskirti, – paprasčiausiai gali būti neįvertinti su rasizmu susiduriančių žmonių interesai. Kadangi struktūrinio rasizmo poveikis gali būti toks pat stiprus ir žalingas, kaip ir buitinio rasizmo, reikia pripažinti jo egzistavimą ir spręsti jo problemą vykdant aktyvią politiką. Tarpsektorinė perspektyva padeda geriau suprasti struktūrinį rasizmą ir užtikrinti veiksmingesnį reagavimą.

3.1.Politika, kuria siekiama padėtį pakeisti iš esmės Kova su stereotipais ir informuotumo apie istoriją didinimas Stereotipai gali būti įsišakniję per amžius, daryti ilgalaikį poveikį vyraujančioms nuostatoms ir būti linkę įsitvirtinti. Pernelyg dažnai stereotipus sustiprina socialinio susiskaldymo tendencija, dėl kurios mažumos atsiduria kitoje erdvėje nei dauguma, ne tik socialiniu požiūriu, bet ir fiziškai. Išankstines nuostatas ir stereotipus visų pirma galima šalinti pripažįstant istorines rasizmo priežastis. Kolonializmas, vergija ir Holokaustas yra mūsų istorijos dalis ir turi labai didelį poveikį šiandienos visuomenei. Atminimo užtikrinimas yra svarbus būdas skatinti įtrauktį ir supratimą. Pavyzdžiui, ES turėtų aiškiai pažymėti svarbiausias su rasizmu susijusias progines dienas, tokias kaip Tarptautinė vergovės panaikinimo diena , kaip siūlo Europos Parlamentas. Istorija ir istorijos mokymas yra sritys, kurioms skiriama daug dėmesio sudarant Europos Tarybos švietimo programas . 2020 m. liepos mėn. Europos Taryba priėmė rekomendaciją, kurioje raginama romų ir (arba) klajoklių istoriją įtraukti į mokyklų mokymo programas ir mokymo medžiagą. Įgyvendinant ES veiksmus kultūros ir vertybių srityje, pagal programą „Kūrybiška Europa“ ir Pilietybės, lygybės, teisių ir vertybių programą bus remiami projektai, kuriais siekiama pašalinti kliūtis ir skatinti nepakankamai atstovaujamų ir palankių sąlygų neturinčių grupių socialinę įtrauktį ir dalyvavimą, įskaitant tokius aspektus kaip mažumų vieta Europos visuomenėje ir istorinis kolonializmo palikimas. Neigiamus stereotipus gali sustiprinti tai, kaip rasinėms ar etninėms mažumoms priklausantys asmenys vaizduojami žiniasklaidoje, ir ar jiems apskritai atstovaujama; šią tendenciją dar labiau sustiprina tai, kad tokių asmenų yra nepakankamai tarp žiniasklaidos darbuotojų. Nepriklausoma ir pliuralistinė žiniasklaida yra būtina subalansuotoms demokratinėms diskusijoms. Objektyvių ir pozityvių naratyvų skatinimas, žurnalistų informuotumo didinimas ir žinių tobulinimas, taip pat gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis ugdymas yra labai svarbūs būdai prisidėti prie įtraukios visuomenės kūrimo. Remdamasi romų klausimams skirtų seminarų patirtimi, Komisija parengs rasinių ir etninių stereotipų temai skirtų seminarų, kuriuose dalyvaus žurnalistai, pilietinės visuomenės organizacijų ir rasinėms ar etninėms mažumoms priklausančių asmenų atstovai. Be to, Komisija kartu su Europos žurnalistų federacija 2021 m. pradžioje planuoja surengti keletą internetinių seminarų, kuriuose bus siekiama didinti informuotumą ir skatinti teikti objektyvias istorijas apie musulmonus ir islamą. Kultūros ir kūrybos sektoriuose kyla panašių iššūkių, tokių kaip nepakankamas atstovavimas tarp kino kūrėjų arba stereotipai kitų kultūros sričių produktuose. Kartu šie sektoriai gali svariai prisidėti skatinant lygybę, įvairovę ir įtrauktį. Remdamasi patirtimi, įgyta įgyvendinant ankstesnes iniciatyvas, 2021 m. ir vėliau Komisija vykdys tikslinę komunikacijos veiklą ir skatins didinti informuotumą. Be kita ko, bus siekiama užmegzti ryšius su aukšto lygio politikos, sporto, verslo ar kultūros pasaulio atstovais ir pakviesti didelę auditoriją turinčias organizacijas teikti reikiamą paramą. Vienas iš galimų dezinformacijos tikslų – mažumų persekiojimas ir platesnis socialinių neramumų kurstymas. COVID-19 pandemijos metu radosi daug tokio elgesio pavyzdžių. Vykdant Europos skaitmeninės žiniasklaidos observatorijos veiklą, kuria siekiama padėti faktų tikrintojams ir tyrėjams kovoti su dezinformacija, daugiausia dėmesio bus konkrečiai skiriama tai dezinformacijai ir konspiracijos teorijoms, kurių taikinys – mažumų bendruomenės. Rasinės diskriminacijos naratyvų, skleidžiamų pasinaudojant dezinformacija, ribojimas taip pat yra svarbi gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis kampanijų dalis. Šie tikslai remiami įgyvendinant visų gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis projektus . Ši veikla bus toliau plėtojama būsimame Europos demokratijos veiksmų plane ir žiniasklaidos bei garso ir vaizdo srities veiksmų plane. ES veiksmais sporto srityje pirmenybė taip pat teikiama projektams, kuriais kovojama su stereotipais ir skatinama socialinė įtrauktis per sportą, be kita ko, bendradarbiaujant su pagrindinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, su Europos futbolo asociacijų sąjunga (UEFA) ir Tarptautine futbolo asociacijų federacija (FIFA). Pagal 2021–2027 m. programą „Erasmus+“ ypatingą dėmesį sutelkus į mėgėjišką sportą, bus sudarytos palankesnės sąlygos dalyvauti įvairios kilmės žmonėms, įskaitant rasinėms ar etninėms mažumoms priklausančius asmenis. Kultūros sektorius – nuo muzikos iki kino ir scenos meno – tai sritis, kurioje galima labai veiksmingai skatinti įtrauktį ir kovoti su rasizmu. Tinkami duomenys pagrįstiems politikos sprendimams priimti Tikslūs ir palyginami duomenys yra būtini, kad politikos formuotojai ir visuomenė galėtų įvertinti patirtos diskriminacijos mastą bei pobūdį ir kad būtų galima parengti, pritaikyti, stebėti ir vertinti politiką. Tam reikia suskirstyti duomenis pagal asmenų etninę ar rasinę kilmę. Tačiau tokių duomenų yra gana nedaug, palyginti su duomenimis apie diskriminaciją dėl kitų priežasčių, pavyzdžiui, dėl lyties, negalios ir amžiaus. Tarp kylančių kliūčių minėtinos problemos, susijusios su bendros metodikos nustatymu, nes kai kurios valstybės narės renka tokius duomenis, o kitos sąmoningai to vengia. Todėl daugelyje apklausų daugiausia dėmesio skiriama diskriminacijos suvokimui arba naudojami pakaitiniai rodikliai, pvz., pilietybės ar gimimo šalies. Patikimų ir palyginamų duomenų rinkimas Europos ir nacionaliniu lygmenimis yra būtina sąlyga norint imtis efektyvių veiksmų. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra FRA atlieka svarbų vaidmenį, pavyzdžiui, bendradarbiaudama su Komisija padeda valstybėms narėms gerinti duomenų apie neapykantos nusikaltimus rinkimą ir registravimą. Per ateinančius dvejus metus bus rengiamos naujos FRA apklausos apie imigrantų ir imigrantų palikuonių padėtį, taip pat apie žydų diskriminaciją ir neapykantos nusikaltimus prieš juos. „Eurobarometro“ apklausos apie diskriminaciją ir toliau bus periodiškai atliekamos, kad laikui bėgant būtų galima stebėti nuostatų ir suvokimo pokyčius. Lygybės įstaigos gali prasmingai bendradarbiaudamos įvertinti savo pačių lygybės duomenų rinkimo sistemas, pašalinti kliūtis, dėl kurių tokios sistemos nėra veiksmingos ir (arba) palyginamos, ir nustatyti, kaip kuo tinkamiau pagerinti ir koordinuoti jų vykdomą duomenų rinkimą. Komisija rems pastangas plėtoti tokį koordinavimą. Tačiau reikia ryžtingiau siekti užtikrinti naują požiūrį į lygybės duomenų rinkimą. Išankstinė pažangos siekiant parengti bendrą duomenų rinkinį sąlyga – visapusiškas konstitucinių normų, ES duomenų apsaugos teisės aktų ir ES pagrindinių teisių chartijos laikymasis. Reikia nustatyti apsaugos priemones, siekiant užtikrinti, kad neskelbtini lygybės duomenys negalėtų būti susieti su konkrečiu asmeniu. Tai reiškia, kad turi būti visapusiškai laikomasi duomenų apsaugos taisyklių, visų pirma siekiant sumažinti bet kokią galimą netinkamo naudojimo ar piktnaudžiavimo riziką. Komisija surengs apskritojo stalo diskusiją dėl lygybės duomenų, į kurią susirinks pagrindiniai suinteresuotieji subjektai, kad išnagrinėtų su rasine ar etnine kilme susijusių duomenų rinkimo kliūtis ir nustatytų, kaip taikyti labiau suderintą požiūrį, be kita ko, į tarpsektorinius duomenis, susijusius, pavyzdžiui, su religija ar tikėjimu ir lytimi. Turėtų būti siekiama, kad valstybės narės, visapusiškai atsižvelgdamos į savo nacionalines aplinkybes, pereitų prie duomenų, suskirstytų pagal rasinę ar etninę kilmę, rinkimo, kad būtų atsižvelgta tiek į subjektyvią diskriminacijos ir viktimizacijos patirtį, tiek į struktūrinius rasizmo ir diskriminacijos aspektus. Šie duomenys turėtų būti išsamūs, patikimi, reguliarūs ir savalaikiai, integruoti į ES ir nacionalines apklausas, taip pat tiek reprezentatyvūs, tiek palyginami. 2021 m. vykdydamas ES darbo jėgos tyrimą Eurostatas pritaikys migrantų padėties darbo rinkoje modulį ir į jį įtrauks su diskriminacija darbe susijusius aspektus. Komisija: -kartu su žiniasklaida, pilietine visuomene ir rasinėms ar etninėms mažumoms priklausančiais asmenimis imsis įvairių veiksmų rasinių ir etninių stereotipų problemai spręsti; -imsis veiksmų, kuriais bus skatinamas nuoseklus požiūris į lygybės duomenų (visų pirma duomenų, suskirstytų pagal rasinę ar etninę kilmę) rinkimą. Komisija ragina valstybes nares: -imtis aktyvių veiksmų žiniasklaidoje, švietimo, kultūros ir sporto srityse, siekiant šalinti rasinius ir etninius stereotipus; -gerinti pagal rasinę ar etninę kilmę suskirstytų duomenų rinkimą. 3.2.Įgyvendinimo sistema. Visapusiškas ES priemonių panaudojimas Veiksmai vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis -Nacionaliniai veiksmų planai Rasizmo problema turi būti sprendžiama visais lygmenimis ir holistiškai. Paaiškėjo, kad nacionaliniai veiksmų planai yra tinkamas būdas valstybėms narėms veiksmingai kovoti su rasizmu ir rasine diskriminacija, kartu pritaikant konkrečius veiksmus prie savo aplinkybių. Tačiau, remiantis naujausia FRA ataskaita, tik maždaug pusė valstybių narių jau turi tokius planus. Komisija ragina visas valstybes nares parengti ir priimti nacionalinius kovos su rasizmu ir rasine diskriminacija veiksmų planus. Veiksmų planai galėtų būti naudojami ne tik kaip gairės kovojant su rasizmu nacionaliniu lygmeniu, bet ir kaip dalijimosi valstybių narių gerąja patirtimi priemonės.

Komisija siūlo bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir nustatyti bendrus pagrindinius nacionalinių veiksmų planų principus, aktyviai dalyvaujant pilietinei visuomenei ir lygybės įstaigoms. Iki 2021 m. pabaigos Komisija pateiks pagrindinius principus ir elementus, reikalingus veiksmingiems nacionaliniams veiksmų planams parengti. Tuo remdamosi visos valstybės narės galėtų iki 2022 m. pabaigos parengti ir priimti nacionalinius veiksmų planus. Bendri pagrindiniai principai galėtų būti šie: üremtis šiame ES lygmens veiksmų plane nustatytų sričių politika (pavyzdžiui, kovos su rasizmu teisės aktais), kovoti su teisėsaugos institucijų vykdoma diskriminacija arba užtikrinti nediskriminavimą švietimo ir mokymo, užimtumo, sveikatos priežiūros ir aprūpinimo būstu srityse; remtis veiksmų, kurių reikia imtis nacionaliniu lygmeniu visose šiame veiksmų plane nurodytose srityse, išsamiu vertinimu; üprisitaikyti prie socialinių, istorinių ir kultūrinių aplinkybių bei šalies ypatumų , kad būtų galima patenkinti neatidėliotinus poreikius; üįtraukti regionų ir vietos valdžios institucijas, taip pat pilietinę visuomenę ir lygybės įstaigas į jų kūrimą, įgyvendinimą ir vertinimą; üįtraukti duomenų rinkimą ir nustatyti pažangos vertinimo rodiklius; üremtis Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro pasiūlytomis praktinėmis gairėmis, taip pat nustatytais pagrindiniais tokių planų rengimo elementais ir principais. Komisija ragina valstybes nares reguliariai teikti nacionalinių veiksmų planų įgyvendinimo ataskaitas. Tai padės keistis gerąja patirtimi, mokytis vieniems iš kitų ir įvertinti pažangą nacionaliniu ir ES lygmenimis. Komisija siūlo reguliariai teikti kovos su rasizmu nacionalinių veiksmų planų įgyvendinimo ataskaitas, o pirmąją ataskaitą pateikti 2023 m. pabaigoje. -Regionų ir vietos lygmenų subjektų sutelkimas siekiant reikšmingo poveikio vietoje Vietos valdžios institucijos turi daug patirties rengiant veiksmingas kovos su rasizmu strategijas ir kuriant tinklus. Komisija toliau rems tokias programas ir tinklus. Pavyzdžiui, šie klausimai galėtų būti sprendžiami įgyvendinant programą URBACT, kuri remiama sanglaudos politikos lėšomis ir kurią įgyvendinant bendradarbiauja miesto politikos formuotojai. Ši veikla taip pat gali būti grindžiama bendradarbiavimu su didžiųjų Europos miestų tinklu (EUROCITIES) ir UNESCO vadovaujama Europos miestų kovos su rasizmu koalicija . Kitos vietos iniciatyvos, pavyzdžiui, Tarptautinio miestų bendradarbiavimo programa arba Merų paktas dėl klimato ir energetikos , galėtų tapti platformomis arba modeliais toliau plėtojant miestų lygmens veiksmus, kuriais skatinama rasinė lygybė, taip pat remiant socialinę įtrauktį tokiose srityse kaip energijos nepritekliaus mažinimas arba galimybės gauti deramą būstą užtikrinimas. Miestų tinklo projektais pirmiausia turėtų būti siekiama didinti informuotumą ir kaupti žinias apie rasinėms ar etninėms mažumoms priklausančių asmenų vaidmenį Europos visuomenėje ir kultūroje. Kad būtų pripažintos ir matomos miestų pastangos įgyvendinant tvarią įtraukties politiką vietos lygmeniu, Komisija kasmet paskelbs Europos įtraukties ir įvairovės sostinę (-es). Kaimo vietovės susiduria su specifiniais iššūkiais, tokiais kaip atokumas, palyginti didelė naujai atvykusių asmenų dalis (kaimo vietovės dažnai yra ta vieta, kur migrantai atvyksta pirmiausia), galimas pagrindinių paslaugų ir infrastruktūros trūkumas, taip pat didesnis skurdo ir nedarbo lygis. ES lėšomis remiami nacionaliniai veiksmai, kuriais siekiama spręsti pažeidžiamų kaimo bendruomenių problemas; jas taip pat bus siekiama spręsti pagal būsimą ilgalaikę kaimo vietovių viziją. -Bendradarbiavimas su privačiuoju sektoriumi Verslo organizacijoms ir atskiroms įmonėms tenka svarbus vaidmuo užtikrinant nediskriminavimą, įvairovę ir įtrauktį. Pasirašydamos įvairovės chartijas organizacijos savanoriškai įsipareigoja sukurti ir išlaikyti įtraukią darbo aplinką savo darbuotojams, nepriklausomai nuo jų lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos, amžiaus, negalios ar seksualinės orientacijos. Vienas iš 2021 m. gegužės mėn. vyksiančių Europos įvairovės chartijos mėnesio renginių bus Komisijos organizuojamas aukšto lygio renginys, per kurį politikos formuotojai, įvairovės chartiją pasirašiusių subjektų vykdomieji direktoriai ir kiti suinteresuotieji subjektai peržiūrės, kaip įvairovės strategijose atsižvelgiama į rasinės ir etninės kilmės aspektą, ir skatins jį į tas strategijas įtraukti. Vėliau, atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, bus parengtas interneto priemonių rinkinys, padėsiantis bendrovėms įvertinti savo vidinę įvairovę ir įvairovės strategijas remiantis pritaikomomis darbuotojų apklausomis, atsisiunčiamu klausimynu ir rekomendacijomis, kaip padidinti įvairovę organizacijoje. Integravimas Kai rengiant įvairią politiką – nuo socialinės įtraukties iki dirbtinio intelekto, nuo Žaliojo susitarimo iki skaitmeninės įtraukties ir nuo kovos su neapykantos kurstymu iki migracijos politikos, – integruojamas lygybės aspektas, taip pat reikia užtikrinti, kad ES ir nacionalinė politika tarnautų visų žmonių, nepriklausomai nuo jų rasės ar etninės kilmės, interesams. Komisija sieks užtikrinti, kad kova su diskriminacija dėl konkrečių priežasčių ir su susijusia diskriminacija dėl kitų priežasčių, pavyzdžiui, dėl lyties, negalios, amžiaus, religijos ar seksualinės orientacijos, būtų integruota į visas ES politikos sritis, teisės aktus ir finansavimo programas. Viena iš naujosios Lygybės klausimų vidaus darbo grupės užduočių – užtikrinti, kad būtų visapusiškai įtrauktos visos politikos sritys. Siekiant padėti visiems, kas dalyvauja integruojant lygybės aspektą kiekviename ES intervencinių veiksmų etape, bus rengiamos integravimo gairės ir mokymai, o per visą Komisijos politikos ciklą bus skatinama aktyviau konsultuotis su organizacijomis, kurios atstovauja rasinėms ar etninėms mažumoms priklausantiems asmenims. Kitos ES institucijos ir nacionalinės valdžios institucijos raginamos bendradarbiauti veiksmingų integravimo priemonių ir praktikos klausimais. Naudodamosi techninės paramos priemone, valstybės narės galės prašyti techninės paramos lygybės aspektui integruoti į politikos formavimo ir reformų procesus. ES finansavimo sutelkimas ES biudžeto lėšomis remiamas ir bus toliau remiamas lygybės tikslų įgyvendinimas vykdant tiek tikslinius veiksmus, tiek integravimo veiklą. Gerai parengtos programos, veiksmingas įgyvendinimas ir pažangus finansavimo derinimas tvarioje teisinėje sistemoje gali padėti kuo geriau išnaudoti turimus išteklius, užtikrinant, kad lėšos pasiektų tuos, kam jų reikia labiausiai. Komisijos pasiūlyme dėl kitos daugiametės finansinės programos (DFP) numatyta nemažai reikšmingų galimybių ES lėšomis remti nediskriminavimo priemones ir rasinėms ar etninėms mažumoms priklausančius asmenis. Naujojoje Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programoje nustatyti konkretūs kovos su diskriminacija, rasizmu ir ksenofobija tikslai, tačiau investicijoms, kuriomis skatinama lygybė ir įtrauktis, bus naudojamas ir kitas finansavimas, pavyzdžiui, iš programos „Europos horizontas“. Pagal naująją Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, kuri yra priemonės „Next Generation EU“ dalis, bus remiamos investicijos ir reformos, būtinos ilgalaikiam atsigavimui užtikrinti, taip pat skatinamas ekonominis bei socialinis atsparumas ir socialinė sanglauda. Teikiant paramą bus skatinama pažeidžiamų grupių, įskaitant romus ir kitoms rasinėms ar etninėms mažumoms priklausančius asmenis, įtrauktis. Pilietinės visuomenės organizacijų vaidmuo kovoje su rasizmu ir diskriminacija itin svarbus. Komisija siekia ne tik užtikrinti aktyvų bendradarbiavimą su pilietine visuomene, bet ir padėti užtikrinti finansinę paramą nevyriausybinėms organizacijoms ir bendruomeninėms organizacijoms. Šiuo tikslu Komisija sieks nustatyti tvirtos partnerystės su pilietinės visuomenės subjektais principus, kad būtų skatinama socialinė įtrauktis, pagrindinės teisės ir lygybė nuo politikos formavimo iki įgyvendinimo etapo. Komisija ragina valstybes nares padaryti tą patį.

Kadangi didžiąją dalį ES biudžeto vykdo valstybės narės, joms tenka svarbus vaidmuo formuojant tikslinę politiką ir kuo geriau panaudojant finansavimo programas nuo rasizmo ir diskriminacijos nukentėjusiems asmenims remti. Valstybės narės raginamos šiuos poreikius tenkinti panaudojant daugiametės finansinės programos ir priemonės „Next Generation EU“ lėšas. Komisija sieks užtikrinti, kad būsimuose partnerystės susitarimuose ir bendros žemės ūkio politikos planuose būtų tinkamai sprendžiamos konkrečioms šalims kylančios įtraukties ir diskriminacijos problemos ir kad lygybės bei įtraukties skatinimo priemonės būtų įgyvendinamos pagal veiksmų programas. Tai užtikrinti taip pat padeda konkretiems ES fondams 2021–2027 m. taikomos reikiamos sąlygos, kurias Komisija pasiūlė taikyti tam, kad būtų užtikrinta pagarba pagrindinėms teisėms , įskaitant nediskriminavimą, taip pat romų lygybę, įtrauktį ir dalyvavimą . Kova su rasizmu ir diskriminacija įgyvendinant išorės politiką Rasizmas yra pasaulinė problema, todėl svarbu, kad ES vidaus ir išorės veiksmai, kuriais siekiama užkirsti kelią rasizmui ir su juo kovoti, būtų nuoseklūs ir vieni kitus papildytų. Kova su rasizmu ir bet kokia diskriminacija yra vienas iš pagrindinių ES žmogaus teisių darbotvarkės išorės santykių srityje tikslų, kuris atsispindi atitinkamuose ES tarptautiniuose susitarimuose ir išorės veiksmų politikos dokumentuose, įskaitant 2015–2019 m. veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje. Šis tikslas bus įtrauktas į pastarąjį planą pakeisiantį 2020–2024 m. veiksmų planą, kuris bus priimtas 2020 m. paskutinį ketvirtį. 2019 m. Tarybos priimtose ES žmogaus teisių gairėse dėl nediskriminavimo išorės veiksmuose pateikiamos ES institucijoms ir valstybėms narėms skirtos koncepcinės ir veiklos gairės kovos su rasizmu ir rasine diskriminacija srityje. ES ragina ir plėtros šalis vadovautis ES acquis kovos su diskriminacija, rasizmu ir ksenofobija srityje. Svarbus vaidmuo kovojant su diskriminacija bei rasizmu tenka ir ES prekybos politikai. Tarptautinė konvencija dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo yra labai svarbi ES kovoje su rasizmu, kuri vykdoma palaikant bendradarbiavimo ir politinį dialogą su šalimis partnerėmis ir regioninėmis bei tarptautinėmis organizacijomis. Tikėtina, kad COVID-19 krizė dar labiau padidins nelygybę, visų pirma sveikatos srityje, – joje pandemijos poveikis rasinių ar etninių mažumų asmenims ir pabėgėliams yra didesnis. Didelė nelygybė taip pat yra kliūtis darniam vystymuisi ir Darbotvarkės iki 2030 m. bei darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimui. Kalbant apie finansinę paramą, kovos su rasizmu, nediskriminavimo ir lygybės vertybės visais požiūriais yra įtvirtintos Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonėje ir yra kompleksinis prioritetas ją pakeisiančioje Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonėje. Didėjanti nelygybė yra pasaulinis reiškinys, todėl vis svarbiau užtikrinti tarptautinę partnerystę, kad šie uždaviniai būtų sprendžiami kartu ir nuosekliai. Remdamiesi šia tvaria išorės veiksmų programa, Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis sieks toliau stiprinti partnerystę su pagrindiniais tarptautiniais, regioniniais ir dvišaliais partneriais, kad būtų formuojamas atnaujintas požiūris į kovos su rasizmu darbotvarkę. Komisija: -pateiks pagrindinius principus ir elementus, kurių reikia, kad iki 2021 m. pabaigos bendradarbiaujant su valstybių narių valdžios institucijomis būtų parengti veiksmingi nacionaliniai veiksmų planai; -iki 2023 m. pabaigos paskelbs pirmąją nacionalinių veiksmų planų įgyvendinimo ataskaitą; -kasmet paskelbs Europos įtraukties ir įvairovės sostinę (-es); -2021 m. pavasarį surengs aukšto lygio renginį, skirtą aptarti, kaip privačių bendrovių įvairovės strategijose atsižvelgiama į rasinės ir etninės kilmės aspektą; -kartu su vyriausiuoju įgaliotiniu sieks toliau stiprinti partnerystę su pagrindiniais tarptautiniais, regioniniais ir dvišaliais partneriais, kad būtų formuojamas atnaujintas požiūris į kovos su rasizmu darbotvarkę. Komisija ragina valstybes nares: -iki 2022 m. pabaigos priimti nacionalinius kovos su rasizmu veiksmų planus; -užtikrinti, kad pilietinės visuomenės atstovai ir lygybės įstaigos dalyvautų rengiant, įgyvendinant ir vertinant nacionalinius kovos su rasizmu veiksmų planus. 3.3Pozityvūs ES veiksmai: klausyti ir veikti Pozityvūs veiksmai gali labai padėti geriau užtikrinti visapusišką lygybę visuomenėje – vien tik formali lygybė negali patenkinti konkrečių tam tikrų žmonių grupių poreikių. Imantis veiksmų galima pašalinti nepalankias sąlygas, su kuriomis susiduria rasinių ar etninių mažumų asmenys. ES teisė neužkerta kelio valstybėms narėms imtis konkrečių priemonių, kurios padėtų išvengti nepalankių sąlygų, susijusių su diskriminacija dėl rasinės ar etninės kilmės, arba už jas kompensuoti, kai numatyta apsauga. Valstybės narės taip pat raginamos rasti būdų, kaip skatinti vykdyti pareigą integruoti lygybės aspektus į kasdienę valdžios institucijų veiklą. Atsižvelgiant į viešojo sektoriaus teisines prievoles aktyviai ir sistemingai skatinti lygybę, kurios kitaip dar vadinamos teisės aktų nustatytomis pareigomis užtikrinti lygybę, lygybė yra vienas iš esminių viešosios politikos aspektų. Šias pareigas vykdo valdžios institucijos kaip politikos formuotojos, paslaugų teikėjos, darbdavės ir prekių bei paslaugų pirkėjos. Nustatyta, kad tokios pareigos sudaro sąlygas veiksmingai ir iniciatyviai kovoti su diskriminacija ir skatinti lygybę. Komisija ir toliau sudarys palankesnes sąlygas valstybėms narėms dalytis pareigų nustatymo teisės aktais ir jų vykdymo gerąja patirtimi. Įtraukios demokratijos šalys Artėjant 2019 m. rinkimams į Europos Parlamentą, išaugo informuotumas apie demokratinio dalyvavimo ir atstovavimo kliūtis grupėms, kurioms gresia marginalizacija, pavyzdžiui, rasinių ar etninių mažumų atstovams . Teisinės ir administracinės problemos, prieinamumo kliūtys ir instituciniai sunkumai trukdė kurti įtraukią demokratiją. 2019 m. rinkimų į Europos Parlamentą ataskaitoje prieita prie išvados, kad būtina tolesnė pažangą. Komisija nurodė ketinanti bendradarbiauti su Europos politinėmis partijomis, Europos bendradarbiavimo rinkimų klausimais tinklu ir pilietine visuomene, kad užtikrintų geresnį dalyvavimą. Tai bus dalis veiksmų, kurie bus vykdomi pagal Europos demokratijos veiksmų planą ir būsimą Komisijos ES pilietybės ataskaitą. Šioje srityje taip pat būtų labai svarbu rinkti duomenis apie demokratinį mažumų dalyvavimą, kad būtų galima nustatyti problemos mastą, visapusiškai laikantis pagrindinių teisių ir duomenų apsaugos reikalavimų. Naujos struktūros, skirtos klausytis ir mokytis. Nuolatinė mainų sistema Savo politinėse gairėse Komisijos Pirmininkė U. von der Leyen pabrėžė, kad „gali skirtis mūsų įsitikinimai, galime priklausyti skirtingoms mažumoms, bet turime užtikrinti, kad išklausysime vieni kitus, mokysimės vieni iš kitų ir naudosimės šia įvairove“. ES institucijų ir valstybių narių politikos formuotojai turi bendrauti su žmonėmis, kurie kasdien susiduria su rasizmo apraiškomis, ir susipažinti su jų patirtimi. Komisija pirmiausia sieks išklausyti nukentėjusius asmenis, taip pat įgyvendins ir stebės šį veiksmų planą, įtraukdama asmenis, susiduriančius su rasizmu ir diskriminacija. Šiuo tikslu ji numato reguliariai konsultuotis ir palaikyti dialogą su valstybėmis narėmis, lygybės įstaigomis ir vietos lygmens atstovais, taip pat su pilietinės visuomenės organizacijomis, atstovaujančiomis paveiktų asmenų interesams. Toks dialogas ne tik apims šiame veiksmų plane paskelbtas tikslines priemones, bet ir bus labai svarbus integruojant rasinėms ar etninėms mažumoms priklausančių asmenų požiūrį į visų sričių ES politiką. Atitinkamai bus užmegzti ryšiai su vietoje veikiančiais pilietinės visuomenės atstovais ir su jais bus aktyviau bendradarbiaujama. Komisija reguliariai, bent du kartus per metus, susitiks su pilietinės visuomenės organizacijų, aktyviai kovojančių su rasizmu Europos, nacionaliniu ir vietos lygmenimis, atstovais, kad įvertintų pažangą kovos su rasizmu srityje. Šiame dialoge taip pat turėtų dalyvauti diasporos tinklų, socialinių partnerių, politinių partijų, įmonių, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjų, socialinių darbuotojų, sveikatos priežiūros specialistų, akademinės bendruomenės, kultūros ir sporto organizacijų, taip pat jaunimo organizacijų atstovai. Toks dialogas visų pirma turėtų suteikti galimybę išsakyti nuomonę visuomenės subjektams, kurie turi tiesioginių žinių ir patirties, kaip nustatyti tinkamus tolesnius veiksmus. Kalbant apie ekspertus, veiksmų plano įgyvendinimui daug dėmesio turėtų skirti esamos aukšto lygio grupės. Tos grupės taps nacionalinių valdžios institucijų, pilietinės visuomenės ir lygybės įstaigų diskusijų, mainų ir glaudesnio koordinavimo bei bendradarbiavimo forumais. Be to, Komisija paskirs kovos su rasizmu koordinatorių. Koordinatorius palaikys glaudžius ryšius su rasinėms ar etninėms mažumoms priklausančiais asmenimis ir Komisiją informuos apie tai, kas jiems kelia susirūpinimą. Koordinatorius bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, Europos Parlamentu, pilietine visuomene ir akademine bendruomene, kad užtikrintų ryžtingesnį politikos atsaką kovos su rasizmu srityje. Be to, koordinatorius suvienys pastangas su Komisijos tarnybomis, kad būtų įgyvendinama Komisijos politika rasizmo prevencijos ir kovos su juo srityje. Konferencijoje dėl Europos ateities įvairios visuomeninės padėties piliečiai iš visų mūsų Sąjungos kampelių turės galimybę aptarti jiems rūpimus klausimus, įskaitant pagrindines teises ir ES vertybes, kurios yra labai svarbios mūsų Sąjungai ir jos ateičiai. Kovai su rasizmu ES būtina skirti didžiausią dėmesį politiniu lygmeniu. Komisija surengs aukščiausiojo lygio susitikimą kovos su rasizmu klausimais, kuriame dalyvaus ES institucijų, valstybių narių, pilietinės visuomenės, lygybės įstaigų ir visuomeninių organizacijų atstovai. Aukščiausiojo lygio susitikimo data bus priderinta prie Tarptautinės rasinės diskriminacijos panaikinimo dienos (2021 m. kovo 21 d.); Komisija šią dieną pažymės kasmet.

Komisija: -šio veiksmų plano įgyvendinimo tikslais stiprins dialogą su valstybėmis narėmis, lygybės įstaigomis, pilietinės visuomenės organizacijomis ir vietos lygmens atstovais; -paskirs kovos su rasizmu koordinatorių; -2021 m. pavasarį surengs aukščiausiojo lygio susitikimą kovos su rasizmu klausimais. Komisija ragina valstybes nares: -priimti konkrečias priemones, kad būtų išvengta sunkumų, susijusių su diskriminacija dėl rasinės ar etninės kilmės, arba kad jie būtų kompensuoti, kai yra numatyta apsauga; -rasti būdų, kaip skatinti laikytis įsipareigojimo lygybės aspektus integruoti į kasdienę valdžios institucijų veiklą. 4.ES nuosavi žmogiškieji ištekliai Europos Komisija turi rodyti pavyzdį kaip darbdavė. Kad Komisija būtų šiuolaikiška organizacija, jai reikalinga darbo jėga, kuri atstovautų visai mūsų visuomenei. Šios kadencijos Komisija įgyvendins naujus veiksmus, siekdama skatinti įvairovę ir užtikrinti, kad visiems žmonėms, nepriklausomai nuo jų rasės, etninės kilmės ar odos spalvos, būtų sukurta įtrauki darbo vieta be diskriminacijos. Visi šie veiksmai bus įtraukti į platesnį priemonių rinkinį būsimoje žmogiškųjų išteklių strategijoje, kuria bus grindžiamas Komisijos, kaip administracinės institucijos, modernizavimas. Žmogiškųjų išteklių ir saugumo generaliniame direktorate bus įsteigtas įvairovės ir įtraukties biuras, kuris prižiūrės visų atitinkamų veiksmų rengimą ir įgyvendinimą. Biuras taip pat užtikrins, kad visiems ekspertams ir tarnyboms, kurie prisideda prie įvairovės, lygybės ir įtraukties skatinimo visuose Komisijos padaliniuose, būtų taikomas vieno langelio principas. Komisijos darbuotojų įvairovės duomenys pirmą kartą bus renkami atliekant tikslinę savanorišką ir anonimišką apklausą apie įvairovę ir įtrauktį. Jos rezultatais bus remiamasi pagal žmogiškųjų išteklių strategiją kuriant faktais grindžiamą politiką ir priemones. Per apklausą, kuri apims visų kategorijų darbuotojus, bus renkami su bet kokia diskriminacija susiję duomenys, įskaitant duomenis apie darbuotojų rasinę ir etninę kilmę, visapusiškai laikantis duomenų apsaugos taisyklių. Ja bus remiamasi vertinant pažangą ir ateityje. Panašių veiksmų galėtų imtis kitos ES institucijos ir įstaigos . Įpareigojimas skatinti įvairovę nustatytas visais organizacijos lygmenimis, todėl taikomas visų pareigų grupių ir lygių darbuotojams. Šiuo atžvilgiu svarbiausias vaidmuo tenka ES institucijų įdarbinimo ir atrankos procesams. Nors atrankos procesas yra grindžiamas nuopelnais ir vykdomas laikantis lygių galimybių politikos, vis dėlto reikia remti didesnę kandidatų įvairovę. Per artimiausius šešis mėnesius bus parengta tikslinės komunikacijos strategija . Iki 2020 m. pabaigos Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO) paskelbs kvietimą teikti paraiškas, kad paskatintų bendradarbiavimą su įvairiomis ekspertų organizacijomis ir mažumoms atstovaujančiomis asociacijomis, taip pat su įvairovės organizacijų partnerių tinklu, renkančiu informaciją apie darbo galimybes ir konkursus. Šis tinklas taip pat bus labai svarbus siekiant geriau suprasti, kas trukdo ES institucijas vertinti kaip potencialias darbdaves. Bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis bus parengta lygybės ir įvairovės stebėsenos priemonė, siekiant nustatyti, kokių pareiškėjų galbūt trūksta, dėl kokių veiksnių galbūt kyla kliūčių ir kaip juos pašalinti. Siekiant dar geriau užtikrinti bet kokios galimos diskriminacijos įdarbinimo procese prevenciją, žmogiškųjų išteklių specialistai dalyvaus privalomuose mokymuose apie nesąmoningą šališkumą ir toliau specializuosis kvalifikuotų darbuotojų paieškos ir pokalbių metodų srityje. Be to, bus atliekami įdarbinimo procesų, procedūrų ir priemonių lygybės ir įvairovės patikrinimai, taip siekiant nustatyti bet kokią galimą šališkumo ar diskriminacijos riziką ir reikiamus taisomuosius veiksmus. Komisija yra aiškiai įsipareigojusi imtis visų tinkamų veiksmų, kad per lygybės ir įvairovės patikrinimus nustatytos problemos būtų veiksmingai sprendžiamos. Komisijos įsipareigojimas skatinti įvairovę taikomas ir Komisijos „Mėlynosios knygos“ stažuočių programai . Komisija atliks visos programos lygybės ir įvairovės patikrinimą, siekdama 2021 m. pateikti strategiją, kurioje būtų nustatyti konkretūs tikslai, susiję su atstovavimu pareiškėjams, kurie priklauso rasinėms ar etninėms mažumoms. Šie tikslai bus taikomi kvietimams teikti paraiškas, kurie bus paskelbti 2022 m. Vis dėlto, papildomi veiksmai, skirti Komisijos darbuotojų įvairovei didinti, nebus tokie efektyvūs, jei pati darbo vieta nebus įtrauki visiems. Komisija įgyvendins papildomas įtraukties kultūros skatinimo priemones. Bus pabrėžtas lemiamas aukštesniosios ir viduriniosios grandies vadovų vaidmuo, be kita ko, užtikrinant, kad Komisijos įvairovės ir įtraukties chartija būtų neatsiejama kiekvienos tarnybos vadovų įsipareigojimo dalis. Visiems darbuotojams bus reguliariai rengiami mokymai apie nesąmoningą šališkumą, įskaitant dėl rasinės ir etninės kilmės, be kita ko, kai tai susiję su diskriminacija dėl kitų priežasčių. Speciali vidaus komunikacijos kampanija apims visus įvairovės ir įtraukties aspektus, be kita ko, susijusius su rasine ir etnine kilme. Europos Sąjungoje pažymint svarbiausias kovos su rasizmu atminimo dienas, bus vykdoma darbuotojams skirta informuotumo didinimo veikla, pavyzdžiui, organizuojami darbuotojų renginiai arba rašomi straipsniai. 2021 m. tai bus praktinis seminaras „Kaip prabilti apie rasinės ir etninės įvairovės problemas?“, kuriame įvairios rasinės ar etninės kilmės vadovai ir darbuotojai pasidalys asmeniniais pasakojimais. Šalia prevencinių veiksmų, bus imamasi griežtų veiksmų nustačius diskriminacijos, nelygybės ar netolerancijos atvejus įdarbinimo metu arba darbo vietoje. Tai reiškia, kad pareiškėjai ir darbuotojai turėtų jaustis saugūs pranešdami apie bet kokią galimą nesąžiningą, diskriminacinę ar priešišką praktiką. Šiuo metu peržiūrima Komisijos kovos su priekabiavimu politikos sistema, kuria bus remiamasi kovoje su visų formų nepageidaujamu elgesiu darbo vietoje, įskaitant rasinės diskriminacijos nulemtą elgesį. Komisija lygins visus savo veiksmus, kuriais siekiama skatinti įvairovę ir įtrauktį, su kitų viešojo administravimo institucijų, tarptautinių organizacijų ir privačių bendrovių veiksmais ir palaikys nuolatinį dialogą su kitomis ES institucijomis. Pirmenybė bus teikiama veiksmams, kurie bus skirti rasinėms ar etninėms mažumoms priklausantiems pareiškėjams ir darbuotojams. Todėl Komisija iki 2023 m. įvertins, kiek efektyvūs veiksmai, kuriais siekiama didinti jos darbo jėgos rasinę ir etninę įvairovę. Komisija: -rodys pavyzdį kaip institucija ir imsis veiksmų, kad labai padidintų Komisijos darbuotojų reprezentatyvumą taikydama įdarbinimo ir atrankos procesams skirtas priemones; -kitoms ES institucijoms pasiūlys imtis veiksmų, panašių į tuos, kurie numatyti šiame veiksmų plane, kad būtų skatinama įvairovė ir įtrauktis jų darbo vietose. 5.Išvados