[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2.7.2009 KOM(2009) 330 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Dėl vartotojų acquis vykdymo KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Dėl vartotojų acquis vykdymo (Tekstas svarbus EEE) 1. ĮžANGA 493 milijonai vartotojų Europos Sąjungoje yra labai svarbūs vidaus rinkai, kad ji veiksmingai funkcionuotų. Kadangi vartotojų išlaidos sukuria pusę ES gerovės, vartotojai atlieka labai svarbų vaidmenį siekiant Lisabonos darbotvarkės tikslų – spartinti ekonomikos augimą, kurti daugiau darbo vietų ir didinti konkurenciją. Suvokimas, kad ES vartotojų apsaugos taisyklės greitai įgyvendinamos, labai padeda didinti vartotojų pasitikėjimą, o šių taisyklių vengti norinčius verslo atstovus atgraso nuo pažeidimų. Taip sukuriamos vienodos sąlygos visiems susijusiems veikėjams. Todėl veiksmingas teisės aktų vykdymas yra vartotojų politikos prioritetas. Kadangi taisyklių įgyvendinimas ir jų vykdymas yra esminis dalykas, kad bendrosios rinkos naudą pajustų piliečiai, teisės aktų vykdymas taip pat yra labai svarbi Komisijos bendrosios rinkos politikos dalis. Iš visų galimų veiksmų, kuriais užtikrinamas vartotojų apsaugos taisyklių laikymasis, labai svarbi yra valstybės institucijų veikla vykdant teisės aktus, nes šitaip remiamos visos kitos strategijos, ir tai yra esminė jų sėkmingo įgyvendinimo sąlyga. Viešojo teisės aktų vykdymo efektyvumas ir rinkos priežiūra yra stiprios atgrasomosios priemonės vengiantiems laikytis taisyklių komercinės veiklos subjektams, taip pat jomis skatinamos kitos rinkų veikimą ir komercinės veiklos subjektų elgesį gerinančios priemonės. Šiuo tikslu labai svarbu, kad teisės aktų vykdymo veikla ir jos rezultatai būtų matomi. Vartotojų pasitikėjimas gali stiprėti tik tada, kai jie žino, kas vyksta rinkose, ir kad tie, kurie nesilaiko taisyklių, neliks nenubausti. Panašiai galima teigti apie informavimo kampanijas – jos turės norimą poveikį tik tuomet, kai vartotojai bus užtikrinti, kad pasinaudoti savo teisėmis jiems padės griežti teisės aktų vykdymo veiksmai. Esant visuotiniam ekonominiam nuosmukiui, griežtas ir nuoseklus teisės aktų vykdymas yra dar svarbesnis, nes dėl krizės vartotojai tampa labiau pažeidžiami, o, prasčiau laikantis taisyklių, vartotojai galėtų patirti papildomos žalos. Be to, veiksmingas teisės aktų vykdymas sustiprina dėl krizės susilpnėjusį vartotojų pasitikėjimą, kuris prisideda prie vartotojų išlaidų – pagrindinio atsigavimo veiksnio. Stiprinti rinkos priežiūrą ir tobulinti teisės aktų vykdymo sistemą – pirmaeilės svarbos uždavinys skatinant vartotojų pasitikėjimą, nes vartotojų išlaidos bus svarbus ekonomikos atsigavimo veiksnys. Dabartinė ekonomikos krizė iškelia naujų problemų teisės aktų vykdytojams, nes jie gali patirti spaudimą dėl išteklių mažinimo, todėl turi labai kruopščiai nustatyti savo prioritetus ir maksimaliai padidinti teisės aktų vykdymo poveikį. Be to, Europos vartotojai vis dar nėra linkę naudotis rinkos integracijos teikiama nauda. Viena iš priežasčių – vartotojai nėra įsitikinę, kad jų teisės perkant užsienyje bus taip pat gerai apsaugotos[1]. Bendrojoje rinkoje vartotojui turėtų nerūpėti, kur yra įsisteigęs komercinės veiklos subjektas, nes šis faktas neturėtų daryti įtakos vartotojų apsaugai nuo nesąžiningos komercinės veiklos. Todėl ES iškyla konkretus uždavinys užtikrinti, kad visoje jos teritorijoje taisyklės būtų visada vykdomos aukštu lygiu. Šio komunikato tikslas – įvertinti Komisijos atliekamą darbą ir išnagrinėti, kokios iniciatyvos galimos ateityje, atsižvelgiant į išsamią teisės aktų vykdymo veiksmų analizę. 2. SU VEIKSMINGU TEISėS AKTų VYKDYMU SUSIJUSIOS PROBLEMOS 2.1. Viešojo teisės aktų vykdymo ir kitų priemonių sąveika – pagrindas užtikrinti teisės aktų laikymąsi Vartotojų politikos įgyvendinimas, siekiant užtikrinti, kad vartotojų teisės būtų gerbiamos, apima daug veiksmų, kuriuos vykdo įvairūs veikėjai, naudodamiesi įvairiomis priemonėmis. Tai apima oficialiąsias teisės aktų vykdymo procedūras, kurios pirmiausia vykdomos valstybės valdžios institucijų ir kurioms komunikate skiriama daugiausia dėmesio, taip pat vartotojų veiksmus, kuriais jie savo teises gina privačiai arba naudodamiesi kitais ginčų sprendimo mechanizmais. Veiksmingas teisės aktų vykdymas – tai veiksmai, kuriais skatinamas jų laikymasis, informuojant apie juos vartotojus ir verslo atstovus, ir juos derinant su formalesnėmis vykdymo priemonėmis. Efektyvus teisės aktų vykdymas taip pat priklauso nuo to, ar vykdytojams prieinami duomenys, kuriais remdamiesi jie gali savo pastangas nukreipti į vartotojus nuviliančias rinkas ir kurie yra tvirtas įrodymų pagrindas imantis teisės aktų vykdymo veiksmų. Panašiai reikėtų kaupti duomenis, rodančius pasirinktų teisės aktų vykdymo priemonių derinio poveikį ir efektyvumą. Taip pat daroma prielaida, kad veikia kompetentingos institucijos ir jos turi atitinkamus įgaliojimus užtikrinti taisyklių laikymąsi. Tai apima proporcingas, prieinamas ir atgrasomąsias taisomąsias priemones ir sankcijas. Tradicinis požiūris į vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą buvo toks: valstybės institucijos griežtai taiko įstatymus. Šiandien yra alternatyvių sprendimų, kai vartotojai gali tiesiogiai siekti žalos atlyginimo. Taip pat randasi naujesnių būdų, kaip užtikrinti teisės aktų laikymąsi. Alternatyvaus ginčų sprendimo arba ne teismo procedūrų mechanizmai (toliau – AGS) gali būti tikslingi ir patrauklūs tiems vartotojams, kuriems ginčo su komercinės veiklos subjektu nepavyko išspręsti neformaliai. Bendras reglamentavimas ir savireguliacijos priemonės gali tiek sustiprinti įsipareigojimą, kad pramonės atstovai kuo labiau laikytųsi teisės aktų (pavyzdžiui, Saugos paktas dėl žaislų ir Piliečių energetikos forumas), tiek būti alternatyva oficialiems teisės aktams ar juos papildyti (patariamojo apskritojo stalo diskusijos arba perėjimo iš vieno banko į kitą kodeksas). Pastaruoju atveju svarbu, kad priemone būtų užtikrinti ne tik norimi standartai, bet joje būtų numatytos ir stebėsenos ir skundų nagrinėjimo procedūros. Todėl viešojo teisės aktų vykdymo ir savireguliacijos institucijų vykdomi veiksmai gali papildyti vieni kitus: pirmosios institucijos užtikrina teisinę ir teisminę sistemą, o antrosios – papildomas priemones aiškesnėse bylose. Geras pavyzdys – Direktyva dėl nesąžiningos komercinės veiklos[2], nes joje laikomasi požiūrio, kad savireguliacijos priemonėmis gali būti remiamas teisminis ir administracinis teisės aktų vykdymas, ir paaiškinama, koks gali būti kodeksų turėtojų vaidmuo vykdant teisės aktus. Valstybės narės, didindamos vartotojų apsaugos lygį ir siekdamos kuo geriau laikytis teisės aktų, gali remtis savireguliacijos priemonėmis sprendžiant ginčus. Tačiau direktyvoje aiškiai nurodyta, kad savireguliacija negali pakeisti teisminių ar administracinių teisės aktų vykdymo priemonių. Direktyva sustiprinamas elgesio kodeksų veiksmingumas, reikalaujant, kad valstybės narės taikytų savireguliacijos taisykles tų komercinės veiklos subjektų atžvilgu, kurie įsipareigojo laikytis kodeksų. Todėl institucijos, prižiūrinčios, kaip laikomasi savireguliacijos kodeksų (jeigu tie kodeksai atitinka efektyvumo, teisėtumo, atskaitomumo ir nuoseklumo kriterijus), gali padaryti didelį poveikį, naudodamosi ribotais ištekliais. 2.2. Problemos Vartotojų rinkos keičiasi greitai, taip iškeldamos naujų problemų teisės aktų vykdytojams. Pirma, kadangi gaminiai, paslaugos ir prekybos būdai tampa vis sudėtingesni, o vartotojams, dėl padidėjusios rizikos patirti žalą, kaip niekad sunku priimti sprendimus, teisės aktų vykdymo priemones reikia atitinkamai pritaikyti. Kai tinkama, gali prireikti peržiūrėti reglamentavimo sistemą, siekiant užpildyti įvairaus pobūdžio spragas. Antra, vis labiau įsivyraujant e. prekybai, vartotojų rinkose vis svarbesnis tampa pirkimo kitoje šalyje aspektas. Tokie veiksniai, kaip vidaus rinkos plėtra ir didėjanti prekybos globalizacija, taip pat prisideda prie to, kad pirkimo kitoje šalyje aspektas tampa vis svarbesnis vartotojų rinkoms. Todėl teisės aktų vykdytojams kyla naujų problemų dėl jurisdikcijos barjerų. Trečia, veiksmingai tarpvalstybinei teisės aktų vykdymo politikai trukdo nevientisa reglamentavimo sistema, kuri tokia tapo todėl, kad daugumoje ES vartotojų reikalams skirtų direktyvų nustatytos minimalios jų derinimo sąlygos su nacionaline teise. Norint tarpvalstybinio teisės aktų vykdymo, reikia susitarti dėl principų, kuriais būtų nustatyta, kokie teisės aktai taikytini, ir dėl to, kaip bus derinami skirtingi valstybių narių administraciniai gebėjimai ir skirtingos teisės aktų vykdymo tradicijos. Ketvirta, teisės aktų vykdymas veiksmingiausias yra tuomet, kai geriausiai naudojamasi vykdytojų turimomis priemonėmis. Pasirenkant tyrimo sritis, reikėtų vadovautis nuosekliu kriterijų rinkiniu, į kurį turėtų būti įtraukti konkretaus sektoriaus problemų aspektai (pavyzdžiui, problemas patvirtinantis skundų kiekis), taip pat reikėtų kreipti dėmesį į tai, koks būtų poveikis vartotojų gerovės didėjimui ir kokia būtų potenciali žala vartotojams, jeigu nebūtų imamasi veiksmų. Galiausiai, pasiekus aukštą teisės aktų laikymosi lygį, rinkai duodamas stiprus signalas, kad labai tikėtina būti išaiškintam, aptiktam ir nubaustam, jeigu jų nesilaikoma. Šį metodą reikia taikyti kartu su proporcingomis ir atgrasomosiomis sankcijomis. 2.3. Komisijos vaidmuo EB Sutarties 153 straipsnyje nurodytas Bendrijos vaidmuo puoselėjant vartotojų interesus ir nustatytas tikslas užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą. Vartotojų acquis vykdymas komercinės veiklos subjektų atžvilgiu priklauso valstybių narių atsakomybės sričiai, ir svarbiausi vykdymo uždaviniai sprendžiami nacionaliniu lygiu. Nustačius šį decentralizuotą teisės aktų vykdymą, Komisijos uždavinys[3] yra užtikrinti, kad, siekiant bendrosios arba homogeniškos bendrosios rinkos, ES reglamentavimo sistemoje būtų laikomasi aukščiausių įmanomų vartotojų apsaugos standartų ir būtų pasiektas tiek vartotojų, tiek verslo atstovų pasitikėjimas. Būdama Sutarties sergėtoja, Komisija stebi, kaip valstybės narės į nacionalinę teisę perkelia ir įgyvendina direktyvas, taip pat – kaip įgyvendina tiesiogiai taikomas taisykles. Jeigu valstybė narė nesilaiko įsipareigojimų vykdyti teisės aktus, Komisija prireikus pradeda pažeidimo procedūras pagal EB Sutarties 226 straipsnį. Komisija taip pat prisideda sprendžiant teisės aktų vykdytojams kilusius sunkumus, užtikrindama, kad ES lygiu būtų nustatyti veiksmingi mechanizmai, kaip tinkamai spręsti tarpvalstybines bylas. Būdama skatintoja, Komisija siekia inicijuoti ir koordinuoti bendrus teisės aktų vykdymo veiksmus ES lygiu. Komisija taip pat atlieka svarbų vaidmenį, užtikrindama keitimąsi geriausia praktika ir papildomą pagalbą, organizuodama mokymus ir teikdama finansinę paramą bendrosios rinkos priežiūrai ir teisės aktų vykdymo veiksmams, kuriuos atlieka nacionalinės teisės aktų vykdymo institucijos. EB Sutarties 153 straipsnio 3 dalies b punkte taip pat nurodyta, koks yra Bendrijos vaidmuo remiant, papildant ir stebint nacionalinę (valstybių narių) vartotojų politiką. Stebėti ir lyginti, kaip vykdomi teisės aktai, yra labai svarbu siekiant vartotojų labui veikiančios vidaus rinkos. Toliau turi būti atliekamas Komisijos teikiamų priemonių, kuriomis remiamas skaidrumas arba prisidedama prie jo didinimo, vertinimas. Didesnis skaidrumas gali būti ypač svarbus tais atvejais, kai vartotojo žala patiriama ne konkrečioje valstybėje ir nėra susijusi su tarpvalstybiniu atveju, o patiria jis žalą todėl, kad tam tikros bendrovės taikoma tam tikra praktika veikia vartotojus keliose arba visose valstybėse narėse. Tokiais Europos masto atvejais Komisija gali pirmoji sureaguoti, spręsdama problemą ir stengdamasi rasti sprendimą. Ta pati nuostata galėtų būti būsimų teisinių priemonių, kurios įgalins Komisiją geriau paremti ir papildyti valstybių narių teisės aktų vykdymo veiklą, pagrindas. 3. SPARTINTI VEIKSMUS Teisės aktų vykdytojams iškylančias problemas spręsti labai svarbu, kad vartotojai pajustų apčiuopiamą naudą. Siekdama šio tikslo, Komisija nustatė penkias prioritetinių veiksmų sritis: ( sukurti tvirtesnius ir veiksmingesnius bendradarbiavimo mechanizmus, skirtus tarpvalstybiniam teisės aktų vykdymui; ( didinti rinkos priežiūros ir teisės aktų vykdymo skaidrumą ir siekti jų regimumo; ( geriau keistis žiniomis ir siekti, kad taisyklės būtų suprantamos vienodai; ( geriau atlikti rinkos stebėseną – plėtoti faktiniais įrodymais grįstą metodą; ( stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą. 3.1. Sukurti tvirtesnius ir veiksmingesnius bendradarbiavimo mechanizmus, skirtus tarpvalstybiniam teisės aktų vykdymui Patirtis parodė, kad aktyvus teisės aktų vykdymo institucijų bendradarbiavimas yra viena iš veiksmingiausių priemonių sprendžiant vykdytojams kylančias problemas. Dalijimas informacija, pagalba atliekant tyrimus, pranešimas apie rinkos priežiūros ir teisės aktų vykdymo veiksmus bei jų koordinavimas – tai esminiai valstybės institucijų veiksmingo bendradarbiavimo elementai. Pagal keletą ES sektorinių priemonių yra įsteigta tokių bendradarbiavimo struktūrų, o šiame komunikate pagrindinis dėmesys bus skiriamas šioms sritims: ( Pagal Direktyvą dėl bendros gaminių saugos[4] (toliau – DBGS) ir Naują teisės aktų bazę[5] (toliau – NTAB) sukurta ES rinkos priežiūros sistema, kuri valstybių narių institucijoms padeda stebėti gaminius rinkoje ir kurioje sukurta rinkos priežiūros institucijų tarpusavio skubaus įspėjimo apie pavojų sistema (RAPEX); naudodamosi šia sistema, institucijos turi viena kitą informuoti, kai imamasi priemonių dėl vartotojams skirtų gaminių, keliančių didelį pavojų vartotojų sveikatai ir saugai. ( Reglamentu dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje[6] (toliau – RBVAS) apibrėžiama, kaip bendradarbiauja nacionalinės valstybių institucijos, atsakingos už ES vartotojų acquis vykdymą. BVAS tinklo priemonėmis valstybės institucijos verslo atstovams gali užkirsti kelią kitoje valstybėje plėtoti veiklą, kuri yra žalinga vartotojams. Vadovaujantis reglamentu sukuriama bendra sistema, pagal kurią šios valstybės institucijos turi kartu dirbti, ir užtikrinami įgaliojimai atlikti minimalius tyrimus ir vykdyti teisės aktus. 2002 m. pradėta su gaminių sauga susijusi veikla yra labiau pažengusi į priekį nei BVAS. Vertinga patirtimi, įgyta taikant DBGS, Komisija naudojasi steigdama ir stiprindama BVAS tinklą, pradėjusį veikti 2006 m. pabaigoje. Siekdama gerinti bendradarbiavimą pagal DBGS ir RBVAS sukurtoje sistemoje, Komisija suteikia keitimuisi informacija reikalingas specifines IT priemones (RAPEX ir BVASS), kurios nuolat atnaujinamos, kad būtų užtikrintas visų pranešimų ir prašymų tvarkymas. Abiejų priemonių įgyvendinimas nuolat peržiūrimas. Paskutinės peržiūros vyko 2008 m. Abiejose ataskaitose padarytos išvados, kad priemonėmis galima užtikrinti aukšto lygio apsaugą vartotojams, jeigu taisyklės taikomos teisingai. Nustatyti kai kurie trūkumai, kaip antai adekvačių išteklių stoka, su IT priemonėmis susiję sunkumai, problemos dėl taikytino teisės akto. Daugiau informacijos galima rasti atitinkamose ataskaitose[7]. Komisija taip pat remia valstybių narių bendradarbiavimo veiklą, skirdama finansinę paramą bendrai tarpvalstybinei veiklai. Pagrindinė šios bendros veiklos nauda – rezultatais gali naudotis visi tinklo nariai. Gaminių saugos srityje atlikta 13 bendrų rinkos priežiūros veiksmų, daugiausia dėmesio skiriant konkrečioms gaminių grupėms – žiebtuvėliams, šviesos girliandoms, žaidimų aikštelių įrenginiams. Komisija taip pat skyrė finansinį įnašą dviem projektams, skirtiems bendram BVAS vykdymui: viename projekte tirti fiktyvūs pasiūlymai dėl atostogų klubų, kitame – lėktuvų bilietų kainos. Siekdama didesnio poveikio, Komisija gaminių saugos srityje inicijavo šias priemones: a) atlikus gaminių pardavimo teisės aktų bazės (NTAB) peržiūrą, gerinamas vidaus rinkos funkcionavimas; šiomis sąlygomis padidėjo gaminių saugos lygis ir sustiprėjo rinkos priežiūra ir prekių atsekamumas; b) peržiūrimos gairės, kuriomis naudojamasi skubaus įspėjimo apie pavojų sistemoje RAPEX, kad ji geriau veiktų; c) rengiamos naujos rinkos priežiūros priemonės, kurias įdiegus bus daugiau sisteminių tikrinimų pirminėse gamybos ir tiekimo grandinėse, taip pat daugiau tikslinių tikrinimų įvežimo į vidaus rinką punktuose, sustiprės muitinių ir rinkos priežiūros institucijų bendradarbiavimas. Bus vykdomas bandomasis projektas, skirtas tam tikroms didelį pavojų keliančioms prekėms ir (arba) arba sektoriams. ES rinkos priežiūros sistemoje skatinamas ir nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimas, kuris dažniausiai yra dvejopo pobūdžio. Pirma, valstybės institucijos ir ekonominių operacijų vykdytojai naudojasi elgesio kodeksais[8] ar savanoriškų priemonių taikymo gairėmis[9] – priemonėmis, dėl kurių buvo bendrai sutarta. Antra, iškilus su savanoriškomis priemonėmis susijusiems klausimams, valstybių narių institucijos glaudžiai bendrauja su ekonominių operacijų vykdytojais, teikdamos patarimus dėl išankstinio pranešimo ir dėl veiksmų gavus pranešimą, arba su ekonominių operacijų vykdytojais sutardamos dėl tokių priemonių taikymo[10]. RAPEX sistemos naudojimo patirtis parodė, kad ši rinkos priežiūra, vykdoma bendradarbiaujant, yra labai svarbi, siekiant kruopščiai įgyvendinti taisomąsias priemones. Komisijos prioritetas plėtojant BVAS tinklą – sustiprinti jo veiklą. Pagrindinis uždavinys – užtikrinti, kad visose valstybėse narėse būtų pasiektas panašus teisės aktų vykdymo lygis. BVAS tinklo peržiūroje nurodyta, kad nagrinėjant tarpvalstybines bylas sunkumų kyla dėl institucijų administracinių gebėjimų, pirmiausia – dėl išteklių stokos. Dėl dabartinės ekonominės krizės tai gali tapti dar didesne problema, o nuoseklus teisės aktų vykdymas šiuo metu yra dar svarbesnis. Siekdama išsiaiškinti, kaip būtų galima užtikrinti adekvačius išteklius, kad būtų laikomasi pagal RBVAS prisiimtų įsipareigojimų, Komisija palaiko nuolatinius ryšius su valstybėmis narėmis. Jeigu valstybė narė nesilaiko šių įsipareigojimų, Komisija prireikus pradeda pažeidimo procedūras pagal EB Sutarties 226 straipsnį. Siekdama stiprinti BVAS tinklo veiklą, Komisija inicijavo keletą veiksmų: a) suderinti teisės aktų vykdymo veiksmai organizuojami kasmet. Atlikdamos tikslinius tyrimus (patikrinimus) nacionalinės institucijos vienu metu tikrina, kaip konkrečiame sektoriuje laikomasi ES teisės aktų, ir imasi atitinkamų veiksmų dėl teisės aktų vykdymo. Pasinaudojus tinklu atlikti du patikrinimai: per pirmąjį 2007 m. tikrintos lėktuvų bilietais prekiaujančios svetainės, o per antrąjį 2008 m. – skambučių (mobiliųjų telefonų) tonus įsigyti siūlančios svetainės. Atsižvelgus į teigiamą patirtį, įgytą vykdant šiuos du pirmuosius patikrinimus, tinkle ieškoma būdų, kaip patikrinimus derinti su tokiomis priemonėmis kaip anoniminis pirkimas; b) tinklas patvirtina metinį teisės aktų vykdymo veiklos planą . Komisija nagrinės galimybę sudaryti susitarimą su valstybėmis narėmis dėl daugiametės programos, skirtos metiniams teisės aktų vykdymo veiklos planams. Daugiau dėmesio galėtų būti skiriama ir pagrindimui, kaip pasirinkti tikslinius sektorius pagal nuoseklų kriterijų rinkinį prioritetams nustatyti, taip pat rizikos – vertinimui. Pagal 2008 m. bendros veiklos programą grupė institucijų dirba siekdama geriau parengti šį rizikos vertinimu pagrįstą metodą Po projekto vykdymo parengtomis rekomendacijomis bus naudojamasi tobulinant tinklo programavimo procedūras. Tinklui taip pat bus naudingi vartotojų rinkų rezultatų suvestinės duomenys ir teisės aktų vykdymo rodikliai. c) organizuojami specifinėms temoms skirti seminarai , siekiant surasti visiems priimtiną būdą, kaip spręsti pagal RBVAS veikiančių institucijų iškeltus klausimus. Kaip pavyzdį galima pateikti 2009 m organizuojamus seminarus, skirtus taikytiniems teisės aktams ir tinklo veiklos optimizavimui. Šiuo metu Komisija vienareikšmiškai siekia išnaudoti decentralizuoto metodo, nustatyto DBGS ir RBVAS, potencialą. Siekiant skatinti geresnę sąveiką, atsižvelgus į kitų reglamentuojamų Europos politikos sričių naujausius pokyčius, ateityje gali būti pageidautina persvarstyti administracinę struktūrą. 3.2. Didinti skaidrumą ir regimumą Informavimas apie rinkos priežiūros rezultatus ir teisės aktų vykdymo veiklą yra neatskiriamos nuoseklios teisės aktų vykdymo strategijos dalys. Informuojant užtikrinama, kad rinkoje žinoma, jog nusižengus labai tikėtina būti išaiškintam, ištirtam ir nubaustam. Tai labai svarbu ir stiprinant vartotojų pasitikėjimą rinkos veikla, ir siekiant atgrasomojo efekto, ši aplinkybė taip pat svarbi geram rinkos veikimui. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija ėmėsi šių veiksmų: ( įsteigtas valstybių narių atstovų, dirbančių komunikacijos srityje, tinklas , kurio tikslas – parengti bendrą komunikacijos veiksmų planą, skirtą BVAS tinklo veiksmams viešinti; ( tuo tikslu panaudojant žiniasklaidos priemones, ES lygiu tapo daugiau žinoma apie teisės aktų vykdymo veiklą, kurią atliko nacionalinės vykdymo institucijos, taip siekiant didžiausio poveikio. Praktinė patirtis, įgyta atliekant suderintus teisės aktų vykdymo veiksmus, parodė, kokia sudėtinga yra teisinė rezultatų skelbimo problema. Žiniasklaidos kampanija, 2007 m. vykdyta atliekant pirmą bendrą patikrinimą tiriant lėktuvų bilietus parduodančių bendrovių svetaines, parodė, kokie dideli yra teisinių taisyklių ir administracinės praktikos skirtumai valstybėse narėse, kai klausimas susijęs su komunikacija. Teisės aktų vykdymo institucijų atliekamam tiriamajam darbui dažnai taikomos griežtos konfidencialumo taisyklės. Komisijai taip pat kyla teisinių problemų viešai skelbiant informaciją apie savo pačios veiklą, kuria remiama nacionalinė vartotojų politika. Atsižvelgiant į tai, kad šioje srityje reikia daugiau skaidrumo ir teisinio aiškumo, Komisija ieškos būdų, kaip viešinti rinkos informaciją, kad vartotojai priimtų sprendimus būdami gerai informuoti. Ateityje bet kurios Komisijos iniciatyvos tikslas būtų siekti, kad būsimų tyrimų ir teisės aktų laikymosi stebėsenos rezultatus (įskaitant rezultatus, išskaidytus pagal atskiras bendroves) būtų lengviau viešinti. Tokiose iniciatyvose būtų atsižvelgiama į teisėtus susijusių bendrovių interesus ir į tai, kad pati Komisija oficialiai negali pranešti apie esamą pažeidimą. 3.3. Geriau keistis žiniomis ir siekti, kad taisyklės būtų suprantamos vienodai Vienas didelių pirmiau minėtų bendradarbiavimo tinklų pranašumų yra toks: jie sukuria palankią aplinką institucijoms keistis geriausia praktika. Bendrai kaupiant žinias, prisidedama prie aukštesnių vartotojų apsaugos standartų ir vienodesnio ES teisės aktų vykdymo suvokimo siekimo. Patirtis parodė, kad tarpvalstybinei veiklai suteikta parama buvo esminis pažangos veiksnys šioje srityje. Skatinti tokius mainus yra Komisijos, kuri palengvina šį procesą, prioritetas: ( bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis parengti gaires ir vadovus , kuriais būtų užtikrintas sklandus esamų tinklų veikimas (pavyzdžiui, RAPEX gairės[11]); ( sukurti duomenų bazes , kuriose būtų kaupiami tokie esminiai dokumentai, kaip gairės, vadovai, teisės aktai ir teismų praktika. Tokais pavydžiais gali būti Vartotojų teisės sąvadas, kuriame pateikiamos peržiūrimos direktyvos, Europos Teisingumo Teismo jurisprudencija, nacionalinės teisės aktų perkėlimo priemonės ir nacionalinė teismų praktika, ir nauja Nesąžiningos komercinės veiklos duomenų bazė, kuri šiuo metu kuriama ir kurioje bus sukaupta dalijimuisi skirta informacija apie nacionalines taisykles, sprendimus dėl teisės aktų vykdymo, nacionalinių ir ES teismų praktiką, taip pat joje bus kaupiami kiti dokumentai – straipsniai akademinėje spaudoje, tyrimai ir nacionalinės gairės; ( teikti finansinę paramą bendriems projektams , kuriuos vykdant sukuriamos sąlygos keistis geriausia praktika ir bendrais darbo metodais. Vienas svarbus pavyzdys – projektas gaminių saugos srityje „ Stiprinti rinkos priežiūrą remiantis geriausia patirtimi (EMARS) “. Ši tris metus vykdyta bendra veikla pasibaigė 2008 m., daug gautų rezultatų bus panaudota vėliau 2009 m. pradėtuose projektuose: žinių bazė ir skubių patarimų forumas, geriausios praktikos vadovas ir nauja mokymo strategija, kuri papildys rinkos priežiūros mokymo sistemą nacionaliniu lygiu. Kito BVAS tinklo vykdyto projekto tikslas buvo sukurti bendrą internetu vykdomų patikrinimų metodiką, kuri bus išbandyta vykdant bendrą veiklą 2009 m. Komisija teikia patarimus , organizuodama diskusijas seminaruose ir parengdama aiškinamąsias ES vartotojų teisės aktų gaires. Kaip pavyzdį galima pateikti Komisijos pradėtas rengti aiškinamąsias gaires dėl naujos koncepcijos, išdėstytos Direktyvoje dėl nesąžiningos komercinės veiklos. BVAS tinkle kasdien sprendžiamos bylos atskleidė, koks sudėtingas yra ES vartotojų teisės aktų interpretavimas ir kad nėra sutarimo šiuo klausimu. Dėl šios priežasties tarpvalstybinės bylos sprendžiamos lėtai. Šį trūkumą Komisija stengsis pašalinti, nustatydama būdą, kaip pasiekti sutarimą dėl bendro vartotojų apsaugos teisės aktų reglamentavimo suvokimo. Tai galėtų būti internetinės priemonės, kuriomis būtų remiamas centralizuotas tokių klausimų, kaip teisės aktų perkėlimas ir aiškinimas, sprendimas, ir kuriose būtų skelbiami žinynai, dažnai užduodami klausimai, vadovėliai (elektronine forma), taip pat jose būtų padedama spręsti vadovėlių popieriuje klausimą. Tikslas – nacionaliniams teisės aktų vykdytojams pasiūlyti gaires, kuriomis būtų siekiama bendro taisyklių supratimo. Pirmas atliktas darbas – 2009 m. buvo organizuota keletas Vartotojų apsaugos bendradarbiavimo komiteto seminarų. 3.4. Geriau atlikti rinkos stebėseną – plėtoti faktiniais įrodymais grįstą metodą Politika duoda gerus rezultatus tik tuomet, kai ji grindžiama objektyviais faktais ir skaičiais, kuriais remiamasi kuriant teisės aktų vykdymo strategijos įgyvendinimo politiką, nustatant prioritetus ir vertinant teisės aktų vykdymo efektyvumą. Faktiniais įrodymais grįstas metodas ypač svarbus, kai įvairių prioritetų siekimui skirti ištekliai yra riboti. Faktiniai įrodymai ir analizė padeda sukoncentruoti teisės aktų vykdymo pastangas, ir taip maksimaliai išnaudoti išteklius, aktualius klausimus sprendžiant tinkamomis priemonėmis. Šitaip randasi lyginamąja analize grindžiami tarpusavio vertinimai, kurie padeda formuotis stipresnei teisės aktų vykdymo kultūrai. Šis metodas vienodai veiksmingas vertinant tiek privalomų teisinių taisyklių, tiek savireguliacijos būdu patvirtintų savanoriškų priemonių poveikį. Komisija parengė naujų priemonių rinkos veikimui stebėti ir vartotojų padėties (atsižvelgiant į tai, kaip laikomasi teisės aktų, kaip jie vykdomi ir kokius įgaliojimus turi vartotojai) lyginamajai analizei atlikti; šiose priemonėse remiamasi specifiniais rodikliais, kurie padės nustatyti trūkumus ir nesėkmes, reikalaujančias tolesnių tiriamųjų ir (arba) taisomųjų veiksmų. Šios priemonės apima: ( 2008 m. pradėtoje teikti vartotojų rinkų rezultatų suvestinėje[12] pateikiama rinkų stebėsenos duomenys iš vartotojų perspektyvos ir kasmet dviem etapais vertinama, ar šios rinkos efektyviai veikia. Pirmuoju etapu vykdomas rinkų tyrimas yra grindžiamas penkiais svarbiausiais veiklos rodikliais: skundai, pasitenkinimas, kainos, paslaugų teikėjo ar prekių tiekėjo pakeitimas ir sauga. Šiais rodikliais taip pat galima naudotis nustatant sritis, kuriose gali prireikti atlikti papildomą analizę. Šie duomenys taip pat gali pasitarnauti nustatant problemas, kurios gali padėti nustatyti teisės aktų vykdymo prioritetus nacionaliniu ir (arba) ES lygiu; ( antruoju vartotojų rinkų rezultatų suvestinės rengimo etapu atliekama išsami rinkų analizė: rinkos dar giliau analizuojamos iš vartotojų perspektyvos ir tikslingai nagrinėjamos konkrečios vartotojų problemos, kai suvestinėje preliminariai nustatoma, kad jos jiems iškilo. Tikslas yra nustatyti problemų, susijusių su vartotojų politika ir vartotojų acquis, priežastis. Vartotojų rinkų rezultatų suvestinė papildo ir suteikia duomenų atliekant platesnę rinkos stebėseną, ir čia Komisija yra įsitikinusi, kad integruotas rinkų tyrimas yra būtinas, norint išsamios visų rinkos, veikiančios pagal paklausos ir pasiūlos principus, aspektų patikros. Remiantis šiuo pagrindu, bus siūlomi atitinkami sprendimai. ( suderintos vartotojų skundų klasifikavimo metodikos parengimas. Taip bus užtikrinta bendra skundų kaupimo sistema, o duomenys bus lengviau palyginami. Metodika bus naudojamasi savanoriškais pagrindais; ( išsamiais vartotojų ir mažmenininkų patirties tyrimais siekiama nustatyti bendrąsias teisės aktų laikymosi problemas. Šiam darbui atlikti pasitarnaus nauji teisės aktų vykdymo rodikliai , nustatomi panaudojus žiniasklaidos stebėsenos priemonę ir nacionalinius duomenis apie išteklius ir rezultatus. 2009 m. Vartotojų rinkų rezultatų suvestinėje buvo pateiktas pirmas rodiklių rinkinys ir, naudojantis šiais rodikliais, bus galima palyginti, kaip teisės aktai vykdomi visoje ES. 4. STIPRINTI TARPTAUTINį BENDRADARBIAVIMą Vis labiau įvairiais saitais susietame pasaulyje argumentai dėl poreikio teisės aktų vykdymo institucijoms glaudžiau bendradarbiauti tinka ir plėtojant santykius su vyriausybinėmis institucijomis už ES ribų, ir visų pirma su tomis šalimis, kurios jau palaiko glaudžius ekonominius ryšius su ES. Vis daugiau prekių gaminama ne Europos Sąjungoje, jos importuojamos iš viso pasaulio, visų pirma – iš Kinijos. Siekiant užtikrinti vidaus rinkoje cirkuliuojančių gaminių saugą, taip pat reikia kartu veikti su kitų šalių (ne ES) institucijomis ir (arba) ekonominių operacijų vykdytojais. Komisija taiko įvairias priemones, siekdama skatinti ES vartotojų saugos standartų taikymą kitur: ( sudaryti formalius susitarimus su trečiųjų šalių teisės aktų vykdymo institucijomis; RBVAS nustatyta teisinė bazė tarptautiniams bendradarbiavimo susitarimams sudaryti. Intensyvėja ryšiai su JAV ir Šveicarijos valstybės institucijomis, siekiant išsiaiškinti galimybes bendradarbiauti BVAS tinkle. Gaminių saugos klausimais nuolat palaikomi darbiniai ryšiai su JAV ir Kinijos teisės aktų vykdymo institucijomis. Šių ryšių rezultatas – keletas administracinių bendradarbiavimo susitarimų[13], taip pat labai pagerėjęs praktinis Kinijos požiūris į vartotojų saugą; ( pasaulio mastu skatinti teisės aktų vykdymo institucijų bendradarbiavimą, keičiantis geriausia praktika[14]. 5. REMTI TEISėS AKTų VYKDYMą Veiksminga vartotojų politika priklauso nuo to, ar vartotojai ir verslo atstovai žino savo teises ir įsipareigojimus pagal esamus teisės aktus, taip pat ar geba juos taikyti komerciniuose sandoriuose. Nors patikimi valstybės institucijų teisės aktų vykdymo veiksmai yra būtini, o dėl to komercinės veiklos subjektams atsiranda paskata laikytis įstatymų, šiame skyriuje pateiktos priemonės yra labai svarbios vartotojams, kad jie galėtų ginti savo teises ir prisidėtų prie teisės aktų vykdymo. 5.1. Informuoti vartojai yra pajėgūs kovoti dėl savo teisių Jeigu vartotojai žino, kur kreiptis, kai nesilaikoma teisės aktų, ir gali pastebėti pažeidimus ir apie juos pranešti – tokie vartotojai yra labai svarbūs išaiškinant teisės aktų nesilaikymo faktus. Todėl Komisija skiria labai daug dėmesio tam, kad vartotojai būtų gerai informuoti apie savo teises, ir įvairiais būdais papildo valstybių narių vykdomą vartotojų informavimo ir švietimo politiką; reikėtų paminėti tokius projektus, kaip informavimo kampanijas valstybėse narėse, vartotojams skirtas patogias svetaines[15] (pavyzdžiui, eYouGuide interneto svetainę, kurioje vartotojų teisės pateikiamos skaitmeninėje aplinkoje[16]), ES vartotojų dieną, kuri yra kasmetinis vartotojų teisėms skirtas renginys ir kuri visoje ES pažymima vykdant koordinuotą veiklą. Komisija taip pat bendrai finansuoja Europos vartotojų centrų tinklą (ECC–Net)[17], kuris teikia praktinę informaciją ir patarimus vartotojų teisių klausimais bei padeda tarpvalstybinių skundų atvejais. Komisijos manymu, yra labai svarbu dirbti su vartotojų organizacijomis ir remti jas, joms atliekant itin svarbų darbą. Vartotojų organizacijos taip pat yra labai svarbios, atlikdamos palyginamuosius produktų tyrimus ir veikdamos kaip rinkos sergėtojos. Tokiais konkrečiais veiksmais, kaip nacionalinėms vartotojų organizacijoms skirti mokymai, siekiama ugdyti jų gebėjimus efektyviau veikti ES ir nacionaliniu lygiu. 5.2. Tinkamos priemonės siekti žalos atlyginimo Galutinis ES vartotojų politikos tikslas – sukurti tokią aplinką, kurioje vartotojai galėtų pirkti prekes ir paslaugas neatsižvelgdami į valstybių sienas, ir pasiekti, kad būtų informuoti apie efektyvius ir tinkamus taisomuosius veiksmus, jeigu su jais būtų neteisingai elgiamasi. ES lygiu buvo įdiegta keletas mechanizmų: nuo 2009 m. ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūra[18] (taikoma tarpvalstybiniuose ginčuose) supaprastina ir pagreitina bylinėjimąsi, sumažina jo sąnaudas, kai suma neviršija 2 000 EUR; Direktyva dėl tam tikrų mediacijos civilinėse ir komercinėse bylose aspektų[19] siekiama, kad valstybėse narėse būtų daugiau naudojamasi tarpininkavimo galimybėmis, o Direktyvoje dėl draudimų[20] nustatyta bendra procedūra, kuria įgaliotajai institucijai vienoje valstybėje narėje suteikiama teisė reikalauti, kad kitoje valstybėje daromas pažeidimas būtų sustabdytas. Komisija taip pat ragina, kad būtų kuriami alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmai, ir stengėsi juos skatinti, patvirtindama dvi rekomendacijas[21], kuriose išdėstyti alternatyvaus ginčų sprendimo institucijoms taikomi principai, procedūros ir kokybės kriterijai. Komisija taip pat siekia sudaryti geresnes sąlygas vartotojams spręsti tarpvalstybinius ginčus ne teismo procedūrose, o pasinaudodami įvairiais tinklais. ECC–Net veikia kaip informacijos skirstymo centras, perduodantis ją 400 alternatyvaus ginčų sprendimo institucijų, apie kurias yra pranešusios valstybės narės. Šis tinklas bendradarbiauja su kitais ES mastu veikiančiais tinklais, kaip antai FIN–Net[22], kuris skirtas skundų dėl finansinių paslaugų nagrinėjimui ne teisme, ir SOLVIT[23], kuriame sprendžiami klausimai, susiję su netinkamu vidaus rinkos taisyklių taikymu. Komisija taip pat nagrinėja kolektyvinio žalos atlyginimo klausimą[24] bylose, kuriose grupė vartotojų nukentėjo dėl to paties arba panašaus pažeidimo, padaryto vieno komercinės veiklos subjekto. Kolektyvinio žalos atlyginimo mechanizmai gali būti alternatyva, vartotojams nusprendus, kad teikti individualaus ieškinio neverta, nes labai dažnai bylinėjimosi sąnaudos gali būti atvirkščiai proporcingos ieškinio vertei. 6. IšVADOS Veiksminga vartotojų teisės aktų įgyvendinimo politika yra kertinis bendrosios rinkos akmuo, todėl ji bus Komisijos prioritetas ir toliau ateityje. Būdama sutarčių sergėtoja, Komisija valstybėms narėms ir toliau sudarys sąlygas, jas rems ir teiks joms pagalbą siekiant šio tikslo. Komisija taip pat nagrinės galimus sprendimus dėl formalių ir neformalių BVAS teisės aktų vykdymo mechanizmų. Siekdama užtikrinti, kad vartotojų acquis būtų teisingai taikoma, Komisija toliau vykdys patikras, kaip teisės aktai perkeliami į nacionalinę teisę ir kaip jų laikomasi. Kai tinkama, Komisija pradės pažeidimo procedūras prieš bet kurią valstybę narę, jei ji nevykdytų pagal atitinkamas taisykles nustatytų įsipareigojimų. Net esant dabartinei ekonominei situacijai, su teisės aktų vykdymu susijusias problemas vykdytojai gali spręsti: naudodamiesi labai įvairiomis prieinamomis priemonėms ir kurdami patikimus ir veiksmingus tarpvalstybinius mechanizmus, kuriuos galima pritaikyti ir kurie gali efektyviai veikti greitai besikeičiančioje rinkoje; siekdami bendro taikomų taisyklių supratimo; gerindami rinkų stebėsenos priemones, didindami per stebėseną sukauptos informacijos skaidrumą, teisės aktų vykdymo veiklą darydami labiau žinomą ir stiprindami tarptautinį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis. Tiek Komisija, tiek nacionalinės teisės aktų vykdymo institucijos turi dėti daugiau pastangų, kad būtų sprendžiamos šiandien kylančios sudėtingos problemos, jei norima, kad Europos Sąjungoje būtų pasiektas aukščiausias vartotojų apsaugos lygis, o vartotojai galėtų visiškai pasitikėti ir išnaudoti bendrosios rinkos potencialą. [1] Iš 33 % europiečių, kurie 2008 m. pirko internetu, tik 7 % pirko kitoje šalyje (Specialusis Eurobarometro tyrimas Nr. 298, 2008 m. spalio mėn.) [2] OL L 149, 2005 6 11. [3] Laikantis jos prievolių pagal EB Sutarties 211 straipsnį. [4] OL L 11, 2002 1 15. [5] OL L 218, 2008 8 13. Naujoje teisės aktų bazėje (toliau – NTAB), t. y. Reglamente (EB) Nr. 765/2008 ir Sprendime Nr. 768/2008/EB peržiūrimos esamos horizontalaus bendradarbiavimo nuostatos dėl laisvo prekių judėjimo. NTAB nustatomas Europos akreditacijos taisyklių rinkinys, išdėstomos veiksmingos ir patikimos rinkos priežiūros sistemos nuostatos ir sustiprinamos esamos horizontalios nuostatos. [6] OL L 364, 2004 10 27. [7] DBGS: COM(2008) 905; RBVAS: COM(2009)336 galutinis. [8] http://ec.europa.eu/consumers/safety/projects/docs/tie_voluntary_agreement.pdf, http://ec.europa.eu/consumers/safety/projects/docs/safety_vol_agr_retailers-importers.pdf. [9] http://ec.europa.eu/consumers/cons_safe/action_guide_en.pdf. [10] OL L 381, 2004 12 28 . [11] OL L 381, 2004 12 28. [12] Primoji ir antroji vartotojų rinkų rezultatų suvestinė, COM(2008) 31 ir COM(2009) 25 galutinis. [13] Europos Komisijos ir Kokybės priežiūros, inspekcijos ir karantino generalinės administracijos (AQSIQ) susitarimas ir Europos Komisijos ir AQSIQ pasirašytas saugesnių žaislų planas. [14] ICPEN, Tarptautinis vartotojų saugos ir teisės aktų vykdymo tinklas; Komisija šioje organizacijoje turi stebėtojos statusą, o dauguma BVAS tinklo narių yra jos nariai. [15] http://www.isitfair.eu/ ir http://ec.europa.eu/eyouguide. [16] Komisija neseniai pristatė vartotojams skirtą interneto svetainę eYouGuide , kur daugiausia dėmesio skiriama e. prekybai ir interneto aplinkai; šioje svetainėje yra daug informacijos, kuria siekiama paaiškinti esamas internete taikomas teises, užtikrinamas ES lygiu. Svetainėje pateikiami kompetentingų institucijų ir vartotojų organizacijų interneto adresai, jeigu vartotojai siektų savo teisių įgyvendinimo ar žalos atlyginimo. [17] 2007 m. ECC-Net metinę ataskaitą galima rasti http://ec.europa.eu/consumers/reports/reports_en.htm#ecc-net. [18] OL L 199, 2007 7 31. [19] OL L 136, 2008 5 24. [20] OL L 166, 1998 6 11. [21] OL L 115, 1998 4 17 ir OL L 109, 2001 4 19. [22] http://ec.europa.eu/internal_market/finservices-retail/finnet/index_en.htm. [23] http://ec.europa.eu/solvit/. [24] Žalioji knyga dėl kolektyvinio žalos atlyginimo vartotojams, COM(2008) 794.