LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Briuselis, 2015 05 13  
COM(2015) 276 final 
  
Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
dėl 2015 m. Švedijos nacionalin ės reformų programos  
 
 su Tarybos nuomone d ėl 2015 m. Švedijos konvergencijos programos 
 
 
LT 2   LT  
 
Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
dėl 2015 m. Švedijos nacionalin ės reformų programos  
 
 su Tarybos nuomone d ėl 2015 m. Švedijos konvergencijos programos 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos S ąjungos veikimo, ypa č į jos 121 straipsnio 2 dal į ir 
148 straipsnio 4 dal į, 
atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 1466/97 d ėl biudžeto b ūklės 
priežiūros stiprinimo ir ekonomin ės politikos prieži ūros bei koordinavimo1, ypač į jo 9 
straipsnio 2 dal į, 
atsižvelgdama į 2011 m. lapkri čio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglament ą (ES) 
Nr. 1176/2011 d ėl makroekonomini ų disbalans ų prevencijos ir naikinimo2, ypač į jo 6 
straipsnio 1 dal į, 
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendacij ą3, 
atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas4, 
atsižvelgdama į Europos Vadov ų Tarybos išvadas, 
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomon ę, 
atsižvelgdama į Ekonomikos ir finans ų komiteto nuomon ę, 
atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomon ę, 
atsižvelgdama į Ekonomin ės politikos komiteto nuomon ę, 
kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadov ų Taryba pritar ė Komisijos pasi ūlymui 
įgyvendinti nauj ą augimo ir darbo viet ų kūrimo strategij ą „Europa 2020“, grindžiam ą 
geresniu ekonomin ės politikos koordinavimu. St rategija yra orientuota į tas svarbias 
sritis, kuriose reikia imtis veiksm ų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir 
konkurencingumo potencialas; 
(2) remdamasi Komisijos pasi ūlymais, 2010 m. liepos 13 d. Taryba pri ėmė 
rekomendacij ą dėl valstybi ų narių ir Sąjungos ekonomin ės politikos bendr ų gairių 
(2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendim ą dėl valstybi ų narių
 užimtumo 
                                                 
1 OL L 209, 1997 8 2, p. 1. 
2 OL L 306, 2011 11 23, p. 25. 
3 COM(2015) 276. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
LT 3   LT politikos gairi ų. Abejos gair ės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybi ų narių 
buvo paprašyta atsižvelg ti formuojant nacionalin ę ekonomin ę ir užimtumo politik ą; 
(3) 2014 m. liepos 8 d. Taryba pri ėmė rekomendacij ą dėl 2014 m. Švedijos nacionalin ės 
reformų programos ir pateik ė nuomon ę dėl atnaujintos 2014 m. Švedijos 
konvergencijos programos; 
(4) 2014 m. lapkri čio 28 d. Komisija pri ėmė metinę augimo apžvalg ą5, kuria pradedamas 
2015 m. Europos ekonomin ės politikos koordinavimo semestras. T ą pačią dieną 
Komisija pagal Reglament ą (ES) Nr. 1176/2011 pri ėmė Įspėjimo mechanizmo 
ataskaitą6, kurioje nurod ė, kad Švedija yra viena iš valstybi ų narių, dėl kurios reik ės 
parengti nuodugni ą apžvalgą; 
(5) 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Vadov ų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos 
reikia skatinti investuoti, spartinti strukt ūrines reformas ir vykdyti atsaking ą 
ekonomikos augimui palank ų fiskalinį konsolidavim ą; 
(6) 2015 m. vasario 26 d. Komisija paskelb ė 2015 m. Švedijos ataskait ą7. Joje įvertinta 
Švedijos pažanga įgyvendinant 2014 m. liepos 8 d.  priimtas šaliai skirtas 
rekomendacijas. Į šalies ataskait ą įtraukti ir nuodugnios apžv algos pagal Reglamento 
(ES) Nr. 1176/2011 5 straipsn į rezultatai. Komisijos analiz ė leidžia daryti išvad ą, kad 
Švedijoje yra susidar ęs makroekonominis disbalansas, d ėl kurio reikia imtis politikos 
veiksmų ir kurį reikia steb ėti. Visų pirma, nam ų ūkių skola išlieka labai didel ė ir 
toliau did ėja dėl augančių būstų kainų, vis dar maž ų palūkanų normų ir dideli ų 
mokestini ų paskatų, taip pat d ėl ribotos b ūstų pasiūlos. Toliau turi b ūti stebima 
makroekonomin ė raida, susijusi su priva čiojo sektoriaus skola; 
(7) 2015 m. balandžio 23 d. Švedija pateik ė 2015 m. nacionalin ę reformų program ą, o 
2015 m. balandžio 24 d. – 2015 m. konvergencijos program ą. Siekiant atsižvelgti į 
tarpusavio s ąsajas, abi programos vertintos vienu metu; 
(8) šiuo metu Švedijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencin ė dalis. 2015 m. 
konvergencijos programoje vyriausyb ė planuoja nominal ų deficitą laipsniškai 
mažinti iki 1,4 % BVP 2015 m. ir 2018 m. pasiekti balans ą, taip pat programos 
laikotarpiu toliau laikytis vidutinio lai kotarpio tikslo – užtikrinti 1 % BVP strukt ūrinį 
deficitą. 2015 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP, manoma, pašoks iki 
44,2 % BVP, tada laipsniškai sumaž ės iki maždaug 40,0 % BVP 2018 m. 
Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindž iamos šios biudžeto projekcijos, yra 
tikėtinas. Tačiau reikės išsamiai nurodyti priemones, kurias taikant b ūtų pasiekti 
planuojami deficito tikslai nuo 2016 m. Remiantis Komisijos 2015 m. pavasario prognoze numatoma, kad strukt ūrinis balansas 2015 m. bus -1 % BVP, kaip ir 
vidutinio laikotarpio tikslas, o 2016 m. sumaž ės iki -0,9 % BVP. Remdamasi 
konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015 m. pavasario 
prognozę, Taryba mano, kad, kaip tikimasi, Švedija laikysis Stabilumo ir augimo 
pakto nuostat ų; 
(9) priešingai nei daugelyje kit ų valstybių narių, būstų kainos Švedijoje nebuvo smarkiai 
koreguojamos ir nuo 2013 m. vidurio v ėl smarkiai auga. Komisijos atlikta nuodugni 
apžvalga leidžia daryti išvad ą, kad Švedijoje b ūstų kainos yra didesn ės nei jų 
pagrindin ė vertė. Tai iš dalies lemia palank ūs esminiai veiksniai, pavyzdžiui, 
                                                
 
5 COM(2014) 902. 
6 COM(2014) 904. 
7 SWD(2015) 46 final. 
 
LT 4   LT didesnės disponuojamosios pajamos, mažos pal ūkanų normos ir stipri demografin ė 
padėtis. Vis dėlto šalies ataskaitoje įvardyti ir su paklausa, ir su pasi ūla susiję būstų 
kainas lemiantys veiksniai. Paklaus ą didina itin palankios kreditavimo paskatos. Be 
to, būstų kainos did ėja ir dėl Švedijos mokes čių sistemos, kuri teikia bene didžiausias 
Sąjungoje mokes čių paskatas b ūsto nuosavybei įgyti. Tai savo ruožtu taip pat 
paskatino nam ų ūkių skolos did ėjimą; ji yra didel ė ir didėja sparčiau nei kitose ES 
šalyse. Nors nam ų ūkių bendras turtas yra didelis , o disponuojamosios pajamos 
pastaraisiais metais did ėjo, namų ūkių sektorius yra pažeidžiamesnis nei anks čiau, o 
didelis nam ų ūkių įsiskolinimas kelia rizik ą makroekonominiam stabilumui. 
Įsiskolinimui palankaus mokestinio  iškraipymo, susijusio su gyventoj ų pajamų 
apmokestinimu, poveik į reikėtų mažinti laipsniškai ribojant hipotekos paskol ų 
palūkanų atskaitym ą iš mokėtinų mokesčių arba didinant periodinius nekilnojamojo 
turto mokes čius. Be to, reikia priemoni ų siekiant paspartinti l ėtą hipotekos paskol ų 
amortizacijos temp ą, kad būtų sumažintas nam ų ūkių įsiskolinimo did ėjimas; 
(10) kalbant apie pasi ūlą, struktūrinis neveiksmingumas lemia b ūstų trūkumą ir skatina 
būstų kainų didėjimą. Šie ribojantys veiksniai varžo darbo j ėgos judum ą ir sukuria 
socialines problemas pažeidžiamoms grup ėms. Pasiūla nedidėja dėl neveiksmingo 
esamo būstų fondo naudojimo, taip pat d ėl nepakankam ų struktūrinių investicij ų į 
naują statybą. Visų pirma reik ėtų sustiprinti pask atas savivaldyb ėms aktyviai skatinti 
investuoti į statybą ir spręsti pažeidžiam ų grupių aprūpinimo būstu problem ą. Reikia 
skatinti konkurencij ą statybų sektoriuje ir tam turi b ūti užtikrintos visiškai skaidrios 
viešųjų pirkimų procedūros. Planavimo ir skund ų nagrinėjimo procesai yra ilgi ir 
sudėtingi ir juos reik ėtų supaprastinti. Nepanašu, kad d ėl nelankstumo, kur į 
daugiausia lemia griežta nuomos kontrol ė, nuomos rinka atlikt ų savo funkcij ą 
mažinant b ūstų kainų spaudim ą ar patenkinant judumo poreikius. Nelankstumo 
problemą reikėtų spręsti palaipsniui pertvarkant nuomos mokes čio nustatymo 
sistemą. Tai sudaryt ų sąlygas nustatyti įvairesnių lygių nuomos kainas, tod ėl būtų 
galima veiksmingiau panaudoti esam ą būstų fondą, ir suteikti daugiau laisv ės 
atskiriems nuomininkams ir nuomotojams sudarant sutartis; 
(11) vyriausyb ė imasi priemoni ų, kad pagerint ų moksleivi ų mokymosi rezultatus, kurie 
per pastar ąjį dešimtmet į labai suprast ėjo ir iš dalies lemia santykinai didel į jaunimo 
nedarbą. Vyriausyb ė taip pat imasi priemoni ų, kad palengvint ų perėjimą iš švietimo 
sistemos į darbo rink ą ir pagerint ų menkai išsilavinusi ų jaunuolių ir migrant ų kilmės 
asmenų integracij ą į darbo rink ą. Reikės stebėti pažangą šioje srityje; 
(12) atsižvelgdama į Europos semestr ą, Komisija atliko išsami ą Švedijos ekonomin ės 
politikos analiz ę ir ją paskelbė 2015 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 
konvergencijos program ą ir nacionalin ę reformų program ą, taip pat įvertino 
veiksmus, kuri ų Švedija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas 
rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik j ų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei 
ekonominei Švedijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisykli ų ir gairių, nes ES 
priemonėmis prisidedant prie b ūsimų nacionalini ų sprendim ų būtina stiprinti bendr ą 
Europos S ąjungos ekonomikos valdym ą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos 
semestrą pateiktos toliau išd ėstytoje 1 rekomendacijoje; 
(13) atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrin ėjo Švedijos konvergencijos program ą 
ir mano8, kad Švedija laikosi Stabilumo ir augimo pakto; 
                                                 
8 Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dal į. 
 
LT 5   LT (14) atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba 
išnagrinėjo nacionalin ę reformų program ą ir konvergencijos program ą. Jos 
rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsn į pateiktos toliau 
išdėstytoje 1 rekomendacijoje, 
REKOMENDUOJA Švedijai 2015–2016 m. imtis ši ų veiksmų: 
1. Spr ęsti namų ūkių skolos did ėjimo problem ą: pakoreguoti fiskalin es paskatas, vis ų 
pirma laipsniškai ribojant hipotekos paskol ų palūkanų atskaitym ą iš mokėtinų 
mokesčių arba didinant periodinius  nekilnojamojo turto mokes čius ir spartinant 
hipotekos paskol ų amortizacijos temp ą. Spręsti struktūrinės nepakankamos b ūstų 
pasiūlos problem ą, skatinti konkurencij ą statybų sektoriuje, supaprastinti statyb ų 
planavimo ir skund ų nagrinėjimo proced ūras ir perži ūrėti nuomos mokes čio 
nustatymo sistem ą, kad būtų sudarytos s ąlygos nustatyti labiau į rinką orientuotas 
nuomos kainas. 
Priimta Briuselyje 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas