Komisijos komunikatas Europos parlamentui ir Tarybai - Pažangos ataskaita apie Komisijos reformą - Padėtis po reformos /* KOM/2005/0668 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 21.12.2005 KOM(2005) 668 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI PAŽANGOS ATASKAITA APIE KOMISIJOS REFORMĄ − PADĖTIS PO REFORMOS KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI PAŽANGOS ATASKAITA APIE KOMISIJOS REFORMĄ − PADĖTIS PO REFORMOS 1. ĮŽANGA 2000 m. Komisija pradėjo beprecedentį administracinės reformos projektą, pagrįstą ankstesnėmis modernizavimo iniciatyvomis. Savo kadencijos metu Komisija padėjo pamatus radikaliausiai administracinei permainai nuo institucijos įsteigimo, kuria siekiama peržiūrėti darbo metodus, finansų valdymo sistemas ir personalo politiką. Priemonių buvo imtasi keturiose veiklos srityse, reformos „ramsčiais“: paslaugomis ir veiksmingumu pagrįstas darbo kultūros kūrimas; strateginis planavimas ir programavimas, personalo politika; ir auditas, finansų valdymas bei kontrolė. Šios priemonės buvo pagrįstos penkiais pagrindiniais principais: nepriklausomybe, atsakomybe, atskaitomybe, veiksmingumu ir skaidrumu. Reforma buvo parengta siekiant suteikti Komisijai naujų administracinių ir valdymo priemonių, atsižvelgiant į padidėjusį jos vaidmenį bei platesnę kompetenciją Europos Sąjungoje, ir prisitaikyti prie besikeičiančios tarptautinės aplinkos. Reforma buvo siekiama spręsti įsisenėjusias Komisijos problemas ir pašalinti trūkumus, kurie buvo nurodyti vidaus ir išorės ataskaitose bei tyrimuose. Komisijos patikimumu rimtai abejojo išorės suinteresuotosios šalys ir visuomenė apskritai. Todėl Komisija privalėjo iš naujo sutelkti dėmesį į pagrindinę veiklą ir politinius tikslus. Siekiant pašalinti nustatytas silpnybes, iškilo būtinybė kurti naują patikimą finansinio valdymo, kontrolės ir audito sistemą. Siekiant visapusiškai išnaudoti darbuotojų kompetenciją, prieikė modernios personalo politikos, o siekiant patenkinti išorės suinteresuotųjų šalių ir darbuotojų poreikius, buvo reikalinga kurti labiau į paslaugas orientuotą darbo kultūrą. Tokios buvo pagrindinės reformos sritys, iš esmės pakeitusios Komisijos darbo pobūdį, pereinant nuo labiau tradicinės centralizuotos biurokratijos, kurios pagalba buvo sprendžiamos problemos ir paskirstoma atsakomybė praeityje, prie labiau rezultatais grindžiamos valdymo organizacijos, skirtos spręsti šiandienos ir ateities problemas. Dabar Komisija sieks konsoliduoti, suderinti ir supaprastinti parengtas reformų priemones, stengdamasi laikytis į paslaugas orientuoto požiūrio bei lankstumo, būtino siekiant pagerinti jų veiksmingumą ir efektyvumą. Šia ataskaita, apimančia laikotarpį nuo 2004 m. vasario mėn. iki dabar, atsakoma į konkretų Europos Parlamento rezoliucijoje dėl Komisijos 2005 m. teisėkūros ir darbo programos[1] išreikštą poreikį gauti informaciją apie reformos įgyvendinimo eigą. Savo kadencijos metu Komisija naudojasi proga įvertinti pasiektą pažangą ir pateikti ateities perspektyvas strateginio planavimo, finansų ir žmogiškųjų išteklių valdymo bei darbo metodų srityse. 2. PASIEKTOS PAŽANGOS APŽVALGA Ši ataskaita apima laikotarpį, kurio metu buvo įgyvendintos visos su reforma susijusios priemonės, numatytos Komisijos Baltojoje knygoje dėl reformos. Pagrindinis reformos tikslas − sukurti naują į paslaugas orientuotą darbo kultūrą, kuri padėtų Komisijai sutelkti dėmesį į pagrindinę veiklą bei politinius tikslus ir tokiu būdu veiksmingiau bei efektyviau vykdyti savo politiką. Siekiant didinti Komisijos veiklos skaidrumą ir veiksmingumą, buvo parengtas strateginio planavimo bei programavimo (SPP) ciklas, apimantis planavimo ir biudžeto rengimo procesus. Šis ciklas paremtas veiklos grindžiamu valdymu (VGV), kuris yra Komisijos integruotos veiklos valdymo sistemos pagrindas. Priėmus naujus Tarnybos nuostatus, kuriuose, be kitų dalykų, buvo nustatyta linijinė karjeros sistema, skirta didinti darbuotojų motyvaciją ir tobulinti nuopelnais pagrįstą paaukštinimo tarnyboje sistemą, buvo padaryta pažanga žmogiškųjų išteklių valdymo srityje. Plėtros metu Komisijai pavyko užtikrinti stabilumą ir sklandų perėjimą prie naujų Tarnybos nuostatų, įsigaliojusių 2004 m. gegužės 1 d. Finansų valdymo sistema buvo modernizuota, išplečiant įgaliojimus suteikiančių pareigūnų atsakomybę ir padidinant jų atskaitomybę. 2005 m. sausio mėn. įvesta apskaitos kaupimo pagrindu sistema buvo svarbi šio modernizavimo proceso dalis. Be to, siekiant veiksmingiau ir efektyviau naudoti Bendrijos išteklius, buvo patobulinta vidaus kontrolė ir auditas. Integravusi šias priemones į kasdienį departamentų valdymą, Komisija pereina į tolesnio konsolidavimo etapą. Paslaugomis ir veiksmingumu pagrįstos kultūros kūrimas Skaidrumas ir bendravimas su visuomene Po reformos žymiai padidėjo Komisijos skaidrumas ir efektyvumas bendraujant su visuomene. Tarnybinės etikos kodekse nustatytomis taisyklėmis siekiama užtikrinti aukštos kokybės paslaugas visuomenei. Į šias taisykles įeina kiekvieno asmens teisė į tai, kad jo/jos reikalai būtų tvarkomi nešališkai, teisingai ir per kiek įmanoma trumpesnį laiką. Komisijos darbo skaidrumas buvo tobulinamas įvairiomis priemonėmis, įskaitant interneto svetainę, kurioje teikiama informacija apie Komisijos strateginį planavimą, kasdienę veiklą ir pasiektus rezultatus.[2] Toliau smarkiai augo prašymų suteikti prieigą prie Komisijos dokumentų skaičius (nuo 2003 m. iki 2004 m. šis skaičius padidėjo 70 %); teigiamų atsakymų skaičius išliko stabilus − apie du trečdalius. Lyginant su ankstesniais metais, 2004 m. tris kartus padidėjo apsilankymų interneto svetainėje „Skaidrumas ir prieiga prie dokumentų“ skaičius. 2004 m. sausio 30 d. Komisija priėmė ataskaitą apie Reglamento dėl viešos prieigos prie dokumentų[3] principų įgyvendinimą. Šioje ataskaitoje pateikiama išvada, kad reglamento tikslai buvo įvykdyti. Valdymas ir geresnis reglamentavimas Administracinė reforma taip pat prisidėjo prie tikslo tobulinti Europos valdymą. Visų pirma, 2002 m. birželio mėn. Komisijos veiksmų plane dėl geresnio reglamentavimo numatytos permainos, t. y. nustatyti konsultavimosi su visuomene minimalūs standartai ir gairės dėl ekspertų patarimų rinkimo ir naudojimo, dabar yra visiškai parengti ir palaipsniui integruojami į Komisijos darbo metodus[4]. Pavyzdžiui, interneto svetainėje „Tavo balsas Europoje“[5] visuomenė gali įsitraukti į interaktyvų politikos kūrimą, dalyvaudama diskusijose aktualiais politikos klausimais ir atsakydama į viešas konsultacijas. Be to, R. Prodi vadovaujama Komisija įvedė priemones, skirtas patobulinti pažeidimų procedūrų dėl Bendrijos teisės nesilaikymo valdymą. Šios priemonės savo ruožtu padės Komisijai vykdyti savo įsipareigojimus pagal tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros, pasirašyto 2003 m. gruodžio mėn. Siekiant užtikrinti, kad šie pasiūlymai atitinka aukščiausius kokybės standartus ir yra parengti remiantis tikslia jų potencialaus poveikio analize, J. M. Barroso vadovaujama Komisija iš naujo sutelkė dėmesį į Komisijos metinėje darbo programoje pateiktų pagrindinių teisinių ir politikos kūrimo projektų poveikio vertinimą , ypač susijusį su didžiausio ekonominio poveikio vertinimu. Atliekant poveikio vertinima ir vykdant viešas konsultacijas toliau gerės pasiūlymų kokybė ir spartės jų priėmimas Taryboje ir Europos Parlamente[6]. Labai pagerėjo darbo programos tikslų įgyvendinimas − nuo 50 %, pradėjus darbą ankstesniajai Komisijai, − iki 70 % 2004 m. 2005 m. Komisija sieks įgyvendinti 90 % savo darbo programos tikslų. 2004 m. spalio mėn. paregtame Komisijos tarnybų darbo dokumente „Poveikio vertinimas: Kiti etapai − konkurencingumui ir tvariam vystymuisi remti“[7]buvo nustatyta peržiūrėta poveikio vertinimo procedūra , vėliau konsoliduota 2005 m. kovo mėn. Komunikate „Geresnis reglamentavimas augimui ir užimtumui Europos Sąjungoje skatinti“[8] . 2005 m. birželio mėn. Komisija taip pat atnaujino ir patvirtino Komisijos vidaus poveikio vertinimo gaires[9], tiksliau paaiškindama, pavyzdžiui, kaip laikytis subsidiarumo ir proporcingumo principų ir vertinti ekonominį poveikį bei poveikį konkurencingumui. Jose taip pat pabrėžiamas poreikis išnagrinėti įvairias politikos galimybes, siekiant tobulinti ne tik įmonių, bet ir privačių asmenų veiklos sąlygas. Kaip buvo paskelbta kovo mėn. Komunikate dėl geresnio reglamentavimo augimui ir užimtumui skatinti, rugsėjo mėn. Komisija pateikė patikros rezultatus dėl dar nepriimtų teisės aktų pasiūlymų ir paskelbė ketinanti atšaukti 68. 2005 m. spalio mėn. buvo pristatytas naujas teisės aktų supaprastinimo programos etapas, paremtas konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis rezultatais ir labiau į sektorius orientuotu metodu. 2005 m. birželio 1 d. buvo pradėta vieša konsultacija internete. Išsiųsti specialūs kvietimai valstybėms narėms ir pagrindinėms suinteresuotosioms šalims, kuriuose jos raginamos prisidėti prie šios patikros ir teikti pasiūlymus siekiant supaprastinti ir patobulinti verslo aplinką bei konkurencingumą. 2005 m. kovo mėn. pristačius Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl administracinių išlaidų ir pasibaigus bandomajam etapui 2005 m. balandžio−rugsėjo mėn., Komisija pateikė savo nuomonę dėl administracinės naštos vertinimo bendros metodikos, kurią taiko ES institucijos ir valstybės narės, vertindamos ES teisės aktų leidimo iniciatyvų poveikį. Procedūrų ir darbo metodų supaprastinimas Procedūrų ir darbo metodų supaprastinimas yra nuolatinis reformos elementas, šioje srityje pažengta pirmyn toliau nei buvo numatyta Baltojoje knygoje. Sėkmingai pabaigta rengti laikinąjį veiksmų planą[10], į kurį įeina veiksmai, skirti supaprastinti sprendimų priėmimo procesą. 2003 m. buvo užbaigta Komisijos operatyvinės tvarkos vadovo esminė peržiūra. Komisijos darbuotojai turi galimybę susipažinti su visa su supaprastinimu susijusia dokumentacija, pateikta vidiniame tinklapyje, kuris taip pat yra priemonė darbuotojams pareikšti savo nuomonę bei pasiūlymus. Laikantis Europos Sąjungos e. Europos veiksmų plano, 2001 m. buvo pradėtas įgyvendinti e. Komisijos veiksmų planas, kuriuo siekiama modernizuoti Komisijos vidaus administracines procedūras, tobulinti bendravimą tarp Komisijos ir išorės partnerių ir plėtoti paslaugas, kurias Komisija teikia visuomenei ir įmonėms. Jau pradėta vykdyti keletas iniciatyvų, kuriomis siekiama įgyvendinti moderniausius internetinius sprendimus žmogiškųjų išteklių ir finansų valdymo srityse. Komisijos dokumentų tvarkybos politika yra reformuojama pagal vieną svarbiausių iniciatyvų − e. DOMEC[11] Skaitmeninės technologijos leidžia Komisijai veiksmingiau keistis informacija, tai radikaliai keičia Komisijos bendravimo su įvairiomis pilietinėmis visuomenėmis, grupėmis ir institucijomis−partnerėmis pobūdį. 2004 m. spalio mėn. Komisija papildė e. Komisijos veiksmų planą memorandumais dėl naujo IT valdymo ir sąveikos. Komisijos narių darbo metodai 2004 m. gruodžio mėn. Komisijos nariai sutarė dėl keleto naujų vidinių darbo metodų, skirtų tobulinti Komisijos darbo koordinavimą ir rengimą[12]. Šios priemonės numato dažniau pasitelkti Komisijos narių grupes geresniam vidaus koordinavimui. Nauji darbo metodai yra pateikti atnaujintose Komisijos vidaus taisyklėse. Eksternalizacija ir Komisijos administraciniai biurai Atsižvelgdama į Baltąją knygą dėl reformos, Komisija parengė tam tikrų programų įgyvendinimo užduočių eksternalizavimo vykdomosioms agentūroms politiką. Ja siekiama sutelkti Komisijos darbuotojų išteklius į pagrindines institucijos užduotis ir veiksmingiau siekti Bendrijos programų tikslų. Įsteigtos trys vykdomosios agentūros, turinčios pradėti veikti 2005 m. pabaigoje arba 2006 m. pradžioje[13]. Pažengta į priekį rengiantis įsteigti kitas dvi vykdomąsias agentūras[14]. 2004 m. trys administraciniai biurai (PMO, OIB ir OIL) baigė antrus savo veiklos metus ir perėjo iš pereinamojo laikotarpio į konsolidavimo etapą. Jų administracinių valdybų nuomone, pagrindinės šių biurų įsteigimo priežastys dar yra gana aktualios. Biurai sėkmingai įgyvendino valdymo planus; jų veiklos rezultatų rodiklių naudojimas 2005 m. padės susidaryti išsamesnį vaizdą apie jų veiklą. Būtina išsamiau paaiškinti atsakomybių konkrečiose srityse paskirstymą tarp biurų ir GD ADMIN. Strateginis planavimas ir programavimas Kaip ir kitos veiklos valdymo sistemos, Komisijos strateginio planavimo ir programavimo (SPP) ciklas pradedamas nustatant strategiją ir aukšto lygio tikslus, po to skiriamos lėšos ir planuojami veiksmai, toliau numatomas įgyvendinimo ir stebėsenos etapas, ex post ataskaitos ir tolesnis tobulinimas, t. y. įvertinimas ir auditas. SPP cikle politikos prioritetai yra laikomi sprendimų priėmimo proceso ir lėšų skyrimo šerdimi. Metinėje politikos strategijoje (MPS) apibrėžiami politikos prioritetai ir atitinkami reikalingi ištekliai, o preliminariame biudžeto projekte, remiantis kiekvienos veiklos valdymo informacija, išsamiau pateikiama, kokios lėšos bus reikalingos. Veikla grindžiamo valdymo priemonės yra integruotos į Komisijos darbo metodus ir yra naudojamos bendraujant su kitomis institucijomis. Vadovai turi sutelkti dėmesį į prioritetinių tikslų įgyvendinimą, nustatyti reikalingus veiksmus, prižiūrėti ir pateikti veiklos ataskaitą. Siekiant tobulinti kasdienį veiklos valdymą, vis dėlto dar reikia didinti priemonių įtaką politikai, įskaitant sistemingesnį informacijos apie veiklą naudojimą (tikslus vertinti pagal rodiklius). Aktyvesnė politinė veikla šioje srityje leistų Komisijai labiau išnaudoti savo veiklos valdymo sistemą. Ankstyvą 2004 m. rudenį Biudžeto valdymo institucija pateikė Komisijai atsiliepimus apie informaciją apie veiklą , naudotą preliminariam biudžeto projektui pagrįsti ataskaitoje apie pirmininkavimą Taryboje[15] ir Europos Parlamento darbinį dokumentą[16]. Nepaisant Komisijos pastangų remtis rekomendacijomis, Biudžeto valdymo institucija ribotai naudojasi informacija apie veiklą, todėl reforma turėjo ribotą poveikį pačiai biudžeto procedūrai. 2004 m. apibendrinančioji ataskaita [17], priimta 2005 m. birželio mėn., leido Komisijai įvertinti departamentų vidaus valdymą. Nors reikalinga informacija iš esmės yra prieinama metinės veiklos ataskaitose, ex post vertinimuose ir kitose privalomose ataskaitose, išorės atskaitomybė apie politikos rezultatus bus patobulinta, kad skaitytojai galėtų susipažinti su prioritetinių iniciatyvų pasiekimais. 2005−2009 m. strateginiai tikslai 2005 m. sausio mėn. Komisija pristatė 2005−2009 m. strateginius tikslus[18] ir 2005 m. darbo programą[19]. Trumpai tariant, strateginiai tikslai orientuojami į gerovę, ypač, atsižvelgiant į ryšį su Lisabonos strategijos „augimo ir užimtumo“ darbotvarke, į solidarumą išsiplėtusioje Europos Sąjungoje ir saugumą, taip pat šių tikslų puoselėjimą už Europos Sąjungos ribų. Pristatydamas daugiamečius strateginius tikslus ir darbo programą, pirmininkas J. M. Barroso išreiškė šios Komisijos siekį dirbti dar glaudžiau su Parlamentu ir Taryba bendrų tikslų labui. Šiuo siekiu buvo remiamasi vėliau peržiūrint Komisijos ir Parlamento Pagrindų susitarimą , pabrėžiant nuolatinio dvišalio aukščiausio lygio dialogo svarbą. Pirmininkas J. M. Barroso taip pat pabrėžė bendravimo, įsiklausymo į piliečių nuomonę ir darbo piliečiams ir kartu su piliečiais svarbą. Personalo politika Paskutinis svarbus reformos teisinis elementas − naujieji Tarnybos nuostatai − oficialiai buvo patvirtinti 2004 m. kovo 22 d. ir įsigaliojo 2004 m. gegužės 1 d. Tuo buvo užbaigtas ilgas ir sudėtingas peržiūros etapas, kurio metu buvo parengta vidaus reformai reikalinga reglamentavimo sistema. Tarnybos nuostatus papildė priimtos įgyvendinimo taisyklės dėl asmeninės darbuotojų atsakomybės, profesinio nekompetentingumo ir taisyklės dėl pagal sutartis dirbančių darbuotojų bei laikinųjų darbuotojų. 2004 m. pradėta laipsniškai mažinti pagalbinių darbuotojų skaičių, o 2005 m. birželio mėn. EPSO paskelbė konkursą pagal sutartis dirbančių darbuotojų duomenų bazei sudaryti. Be to, parengus tarnybos pabaigimui skirtą vienkartinę sistemą ir pabaigus pasirengimą plėtrai, buvo atliktas perskirstymas, kuriuo buvo siekiama perskirstyti žmogiškuosius išteklius tiems departamentams, kuriems jų labiausiai trūksta. 2005 m. buvo užbaigtas trečiasis naujos darbuotojų vertinimo sistemos etapas. Tačiau kadangi šis klausimas išlieka darbuotojams jautriu, 2004 m. kovo mėn. buvo pradėtas išsamus išorinis sistemos vertinimas. Šis vertinimas buvo atliktas pirmiausia siekiant patobulinti sąsają tarp nuopelnų ir paaukštinimo tarnyboje bei karjeros pažangos diferencijavimą, taip pat siekiant spręsti skaidrumo klausimus. „Mobilumo gairės“ padėjo patobulinti mobilumo valdymą Komisijoje, o gera praktika yra skleidžiama siekiant įvesti tokią karjeros valdymo sistemą, kuria Komisija galėtų užtikrinti, kad „tinkamas žmogus dirba tinkamą darbą tinkamu metu“, − tokiu būdu bus pasiekta veiksmingumo ir efektyvumo. Nors apskritai mobilumo patirtis buvo teigiama, kai kurių jautrių postų atveju buvo nustatytas neigiamas priverstinio mobilumo poveikis, pvz., patirties ir institucinių žinių praradimas, todėl šią problemą reikia spręsti. Mokymas ir toliau vaidino pagrindinį vaidmenį Komisijos žmogiškųjų išteklių valdymo politikoje. Iš viso vieno tarnautojo mokymui skirtų dienų skaičius 2004 m. vidutiniškai siekė 9,1 dienos, tai yra žymus padidėjimas lyginant su 2001 m. − 6,9. Bendras mokymo biudžetas, 2001 m. smarkiai padidėjęs iki 63,6 %, toliau augęs 2002 m. ir 2003 m., 2004 m. dar padidėjo − iki 37 %. 2005 m. sausio mėn. įsteigta Europos administravimo mokykla turėtų dar labiau sustiprinti mokymą ES institucijose. Atlikus vadybos mokymo ir vystymo Komisijoje vertinimą, paaiškėjo, kad vadybos mokymai, kuriuos teikia Komisijos centrinis mokymų skyrius, yra išsamūs ir labai teigiamai vertinami jų dalyvių. 2004 m. pabaigoje apie 800 vadovų buvo pabaigę vidurinės grandies vadovų mokymų programą. 2004 m. pabaigoje buvo parengta ir pradėta naudoti tęstinė programa, kurioje didžiausias dėmesys buvo skiriamas mokymui imtis veiksmų. 2004 m. pradėta rengti vyresniosios vadovybės programa ir lyderystės programa, skirta vyresniesiems vadovams. 2004 m. ir 2005 m. Komisija priėmė tris Komunikatus, susijusius su darbuotojų iš naujųjų valstybių narių įdarbinimu visuose lygiuose.[20] Juose buvo nustatyti metodai ir procedūros, taikytinos įdarbinant vyresniąją vadovybę, bei bendrieji principai, taikytini pereinamuoju laikotarpiu. Be to, juose taip pat buvo nustatyti bendrieji tikslai ir viduriniosios grandies vadovų įdarbinimui Komisijos departamentuose 2004 m. ir 2005 m. iškelti tikslai. Nors darbuotojų įdarbinimui iškelti tikslai buvo iš esmės pasiekti, vadovų įdarbinimas, ypač viduriniosios grandies vadovų, vėlavo, todėl padėtis yra įdėmiai stebima. Komisija priėmė „Ketvirtąją moterų ir vyrų lygių galimybių Europos Komisijoje veiksmų programą“ , kuria siekiama remti Komisijos moterų ir vyrų lygių galimybių politiką ir siūloma keletas priemonių, pagrįstų 2003 m. pabaigto išorinio vertinimo pagrindinėmis išvadomis. Šie veiksmai prisidėjo prie 2005 m. numatytų Komisijos tikslų dėl moterų priėmimo dirbti ir paskyrimo. Auditas, finansų valdymas ir kontrolė Pagrindinės vidaus kontrolės iniciatyvos 2004 m. Komisijos departamentų metinės veiklos ataskaitos (MVA) parodė bendrai patenkinamą valdymo ir kontrolės padėtį. Į veiklos ataskaitas įtrauktos „išlygos“[21] rodo, kad pagrindinės problemos kartojasi ir yra sprendžiamos vidutinės trukmės laikotarpiu. 2004 m. apibendrinančioje ataskaitoje[22], kurią Komisija priėmė 2005 m. birželio mėn., ši padėtis buvo įvertinta ir nustatytos priemonės, kuriomis bus siekiama didinti Komisijos atsakomybės, stebėsenos ir atskaitomybės pajėgumus, pvz., „Integruotos kontrolės sistemos planas“ ir Komisijos masto rizikos valdymo metodika (žr. toliau). Po įvykių, susijusių su Eurostatu, į 2004 m. komisarų elgesio kodeksą[23] buvo įtraukta dabar galiojanti sąlyga, pagal kurią visi Komisijos nariai mažiausiai kas šešis mėnesius turi būti informuojami apie sunkumus ir pavojus, susijusius su finansų valdymu, vidaus kontrolės ir audito efektyvumu, bei kontroliuojančių įstaigų ar patvirtinimo įstaigos iškeltas problemas. Nuo 2004 m. daugiau dėmesio skiriama ne reglamentų ir procedūrų atitikimo vertinimui, o vidaus kontrolės[24] efektyvumo analizei, atsižvelgiant į pagrindinius kontrolės tikslus. Be to, siekiant didinti atsakomybę už vidaus kontrolę ir rizikos valdymą, buvo surengti mokymai. 2004 m. rizikos valdymo srityje žengti pirmieji žingsniai siekiant priimti bendrą požiūrį visoje Komisijoje: septyniems Komisijos departamentams buvo pasiūlytas bandomosios sistemos projektas, kuris būtų pagrindinių pavojų vertinimo ir susijusių veiksmų planų rengimo pagrindas, rengiant savo metinius valdymo planus 2005 m. Tarnybų iniciatyvinis komitetas toliau kūrė bendrą požiūrį, kurį Komisija patvirtino 2005 m. spalio mėn. Apibendrinus 2002 m. metinės veiklos ataskaitas, buvo parengtas naujas ex post kontrolės tinklas, skirtas nustatyti gaires ir skleisti gerą praktiką tarp Komisijos departamentų[25]. Vienas jo tikslų − susitarti dėl bendros terminologijos ir klaidų tipologijos. Kaip minima bendrai teigiamame Komisijos vertinimo sistemos įvertinime, kurį 2005 m. rugsėjo mėn. atliko Audito Rūmai, Komisijos departamentai toliau plėtė ir tobulino savo vertinimo veiklą, ypač sutelkdami dėmesį į veiklą, neįeinančią į tradicinę išlaidų programų sritį (pvz. politikos kryptis ir horizontalias temas). Didelė pažanga padaryta atliekant ex-ante vertinimus, ypač tose srityse, kuriose tokie vertinimai buvo derinami su poveikio vertinimu. Centriniu lygiu didesnė svarba pradėta teikti tikslui parengti labai glaustus dokumentus dėl vertinimo gairių, skatinant naudoti vertinimo duomenis aukštesniu lygiu. 2005 m. Komisija priėmė integruotos vidaus kontrolės sistemos planą[26] ir parengė susijusią ataskaitą apie skirtumų tarp vidaus kontrolės sistemos Komisijoje ir kontrolės principų, nustatytų Audito Rūmų pasiūlyme dėl Bendrijos vidaus kontrolės sistemos (nuomonė Nr. 2/2004), įvertinimą[27]. Šiais dokumentais pirmiausia siekiama sukurti aiškesnę atskaitomybės tvarką ir geriau užtikrinti Bendrijos biudžeto vykdymą; antra − aiškiau parodyti patvirtinimo institucijai ir Europos Audito Rūmams, kad šie procesai vyksta patikimai, atsižvelgiant į metinį patikinimo pareiškimą (PP) dėl pagrindinių sandorių teisėtumo ir tvarkingumo. Pasidalijamojo valdymo srityje tam reikės aktyvaus valstybių narių dalyvavimo. Pagrindinės finansų valdymo ir apskaitos iniciatyvos 2004 m. buvo pradėta rengtis nuo 2005 m. sausio 1 d. pereiti prie apskaitos kaupimo pagrindu. Nauja apskaitos sistema atitinka tarptautinius apskaitos standartus viešajam sektoriui, nustatytus Tarptautinės apskaitininkų federacijos (TAF) ir galėtų padėti Komisijai tapti šios srities lydere. Tam pasiekti reikia didelių visos Komisijos pastangų, ypač informacijos sistemų ir mokymo, juridinių asmenų, sąskaitų faktūrų ir ilgalaikio turto registravimo, išankstinio finansavimo ir garantijų galiojančioms ar anksčiau galiojusioms sutartims srityse. Nepaisant įvairių praktinių sunkumų, kurie dar sprendžiami, tikimasi didelės naudos iš apskaitos sistemos modernizavimo ir susijusių pokyčių. Tikimasi turėti galimybę stebėti Bendrijos lėšų koncentravimą konkretiems rangovams, nustatyti su garantijomis susijusią riziką, valdyti išankstinį finansavimą ir geriau stebėti mokėjimų terminus bei rengti patikimesnes finansines ataskaitas. Visos projekto eigos metu didelis dėmesys buvo skiriamas duomenų saugumui bei prieigos taisyklėms. Vienas didžiausių pasiekimų bus galimybė nuo 2005 m. susipažinti su apskaitos duomenimis integruotoje sistemoje, ypač turto ir įsipareigojimų srityje. Visi šie veiksmai rodo didelę pažangą siekiant spręsti problemas, kurias jau kurį laiką nurodo Europos Audito Rūmai. 2005 m. gegužės 3 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Finansinio reglamento (FR) persvarstymo. Šiuo pasiūlymu pirmiausia siekiama nuodugniau paaiškinti valdymo būdus ir suderinti kontrolės sąnaudas bei naudą. Jame pabrėžiama, kad įgaliojimus suteikiantys pareigūnai yra atsakingi, kad būtų įvesta atitinkama vidaus kontrolė, kuri atspindėtų riziką, ypač susijusią su viešaisiais pirkimais ar dotacijomis. Pasiūlyme taip pat nustatyta, kad įgaliojimus suteikiantis pareigūnas pasirašo galutines sąskaitas, patvirtindamas, kad jos buvo parengtos laikantis sąskaitų pateikimo nuostatų ir apskaitos principų, taisyklių bei metodų. 2005 m. liepos mėn.[28] Komisija priėmė pirmąjį Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklių pakeitimą. Juo iš esmės siekiama perkelti naują direktyvą dėl viešųjų pirkimų ir parengti pirmą sprendimą dėl valdymo problemų, kurias dėl mažos vertės sutarčių ir dotacijų iškėlė finansų skyriai. Jame taip pat aiškinamos išvados dėl vienkartinių sumų, padarytos apibendrinus 2002 m. metinių veiklos ataskaitas. Tokiu būdu siekiama didesnės pusiausvyros tarp kontrolės sąnaudų ir naudos. Pagrindinės vidaus audito iniciatyvos Remdamasi Reformos baltojoje knygoje nustatyta konkrečia priemone, 2004 m. Vidaus audito tarnyba (VAT) atliko daug išsamių auditų, rizikos vertinimų ir informacijos patikrinimų Komisijos departamentuose. Be tiesioginio tikslo atlikti nepriklausomus šių Komisijos departamentų audito vertinimus ir pačiai Komisijai pateikti išsamius atsiliepimus nuo pat reformos pradžios, šie auditai VAT suteikė jai pačiai reikalingą pagrindą, siekiant pagal profesinius standartus ir praktiką parengti rizika pagrįstą audito programą. VAT pažymėjo, kad įgyvendinus naują Finansinį reglamentą, patobulėjo vidaus kontrolės standartų įgyvendinimas, finansinės grandinės tapo patikimesnės, pagerėjo planavimo ir veiklos stebėsenos priemonės (ABM − veikla grindžiamas valdymas) ir buvo įvesta moderni apskaita bei Tarptautiniais apskaitos standartais pagrįsta finansinė atskaitomybė. VAT taip pat pažymėjo, kad didesnį dėmesį reikėtų skirti siekiant efektyviau įgyvendinti vidaus kontrolės standartus ir metinius valdymo planus (MVP), Komisijos mastu įvesti rizikos valdymą ir tobulinti vidaus procedūrų ir finansų valdymo taikymo kontrolę, priežiūrą ir stebėseną. 2004 m. pabaigoje savo veiklą pradėjo naujasis Audito pažangos komitetas, vadovaujamas vicepirmininko S. Kallas. Į Komiteto veiklą buvo įtrauktas vidaus audito skyrių (Vidaus audito grupė − VAG) veiklos nagrinėjimas. Audito pažangos komitetas taip pat spręs su patvirtinimo procedūra susijusius klausimus. 2004 m. sausio mėn. Reformos pažangos ataskaitoje Komisija paprašė VAT du kartus per metus teikti ataskaitas apie pagrindines VAT audito išvadas. Buvo parengtos dvi tokios ataskaitos, kuriose Komisijos prašoma atkreipti dėmesį į kelias pagrindines rizikos sritis Komisijos departamentuose ir tarp jų. Labai pagerėjo darbo santykiai tarp VAT ir Komisijos departamentų vidaus audito skyrių. Vidaus auditorius pirmininkauja Komisijos vidaus auditorių tinklui, kuris palengvina informacijus mainus, įskaitant audito programavimą, ir siekia suderinti metodiką bei ataskaitų formas. Buvo supaprastinta vidaus audito skyrių kokybės vertinimo tvarka ir jų ataskaitoms, teikiamoms VAT, keliami reikalavimai. Dabar Vidaus audito tarnyba ir Vidaus audito grupės taiko vienodus minimalius standartus audito ataskaitoms, ypač audito pastabų vertinimui. 3. TOLESNĖ POLITIKOS PLĖTRA Bendras šios Komisijos tikslas yra supaprastinti procedūras ir darbo metodus. Tai atspindi bendrą nuomonę organizacijos viduje, kad reformos buvo būtinos ir, kad reikia didesnio griežtumo tokiose srityse kaip finansų valdymas, tačiau reikėtų supaprastinti kai kurias įvestas priemones, atsižvelgiant į patirtį ir siekiant didesnio našumo vykdant pagrindines užduotis, pvz., kuriant ir įgyvendinant visai Europos visuomenei tarnaujančias politikos kryptis. Bendravimas − vienas iš Komisijos strateginių tikslų. Siekdama aiškaus, įvairiapusio ir laiku vykstančio bendravimo su visuomene, 2005 m. liepos mėn. Komisija priėmė „Europos Komisijos veiksmų planą bendravimui su Europa gerinti“. Neseniai pradėtas vykdyti „D planas: demokratija, dialogas, diskusijos“ , kuris padėjo pamatus išsamioms diskusijoms apie Europos ateitį, yra pavyzdys kaip Komisija siekia įgyvendinti savo įsipareigojimą dėl geresnio bendravimo. Buvo nustatyta, kad kai kuriose srityse Komisijoje reikės toliau plėtoti strateginio planavimo procesą, taigi, veiksmingiau didinti skaidrumą, tobulinti veiklą bei lėšų skyrimą, ir užtikrinti politinių prioritetų įgyvendinimą. Žmogiškųjų išteklių valdymo srityje toliau siekiama nustatyti, įtvirtinti ir suderinti Tarnybų nuostatus bei kitas reformos priemones ir užtikrinti tolesnį į paslaugas orientuotos administracinės kultūros kūrimą. Supaprastinimo tikslas − skatinti didesnį veiksmingumą ir darbuotojų pasitenkinimą, stengiantis labiau atsižvelgti bei atitikti klientų poreikius ir, jei įmanoma, laikytis lankstesnio požiūrio. Taip pat bus imtasi priemonių siekiant didesnio skaidrumo ir geresnio bendravimo bei dialogo tarp darbuotojų ir administracijos, užtikrinant, kad žmogiškųjų išteklių politika ir jos priežastys būtų aiškiai suprantamos. Komisija siekia įgyvendinti savo politinius tikslus ir prioritetus, didindama savo atsakomybę dėl patikimo finansų valdymo ir pagrindinių sandorių teisėtumo ir tvarkingumo. Tai reiškia tinkamą rizikos valdymą, būdingą kiekvienai politinei organizacijai ir integruotos vidaus kontrolės sistemos sukūrimą valstybėse narėse, valdančiose apie 80 % Bendrijos biudžeto. Komisijos politikos poveikis turėtų būti nuodugniai įvertintas, jos veiklos ataskaitos ir finansų duomenys turėtų būti skaidrūs ir tikslūs. Visa tai palengvins paprastesnės ir aiškesnės taisyklės, ypač nustatytos Finansiniame reglamente, ir geresnė pusiausvyra tarp kontrolės sąnaudų ir naudos. Paslaugomis ir veiksmingumu pagrįstos darbo kultūros kūrimas Skaidrumas ir bendravimas su visuomene Remdamasi įsipareigojimu, prisiimtu Komunikate dėl strateginių tikslų 2005−2009 m. ir papildydama D planą: demokratija, dialogas ir diskusijos, 2005 m. lapkričio mėn. Komisija nusprendė pradėti Europos skaidrumo iniciatyvos vykdymą. Pagrindinis šio pasiūlymo tikslas − didinti visuomenės pasitikėjimą Europos institucijomis, siekiant, kad jos būtų labiau atskaitingos ir prieinamos visuomenės kontrolei. Pasiūlyme numatyta 2006 m. pradžioje paskelbti Žaliąją knygą, skatinant pradėti viešas diskusijas kaip patobulinti Bendrijos lėšų naudojimo skaidrumą, konsultavimąsi su pilietine visuomene ir lobistų vaidmenį sprendimų priėmimo procese. Komisija toliau imsis veiksmų, siekdama didinti savo skaidrumą Europos piliečių atžvilgiu, įskaitant modernias informavimo ir komunikacijos priemones, palengvinančias prieigą prie informacijos. Dėl šios priežasties bus peržiūrėtas Reglamentas dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais. Valdymas ir geresnis reglamentavimas Toliau bus tęsiamas ir stiprinamas Komisijos darbas dėl geresnio reglamentavimo ir teisės aktų supaprastinimo. Poveikio vertinimo srityje bus tęsiamas darbas dėl stebėsenos ir požiūrio kūrimo, atsižvelgiant į vartotojų ir kitų suinteresuotųjų šalių nuomonę. 2006 m. pradžioje bus pradėtas išorinis ir išsamus Komisijos poveikio vertinimo sistemos vertinimas. Tai padės nustatyti stipriąsias ir silpnąsias bendrojo požiūrio puses. Be to, yra kuriamas išorės ekspertų tinklas, padėsiantis įvertinti poveikio vertinimo metodiką. Pagal galiojantį tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros Komisija toliau skatina Tarybą ir Europos Parlamentą bei valstybes nares daryti esminę ir greitą pažangą siekiant paprastesnės ir geresnės reglamentavimo aplinkos. Remiantis nauju Komisijos požiūriu į teisės aktų supaprastinimą, numatoma tęstinė programa ateinantiems 3 metams. Joje numatomas tikslinis ES teisės aktų vertinimas įvairiuose sektoriuose. Tokiu būdu Komisija pabaigs 15 Tarybos nustatytų prioritetų dėl supaprastinimo, kuriuos 2004 m. lapkričio mėn. patvirtino Konkurencingumo taryba, įgyvendinimą. Procedūrų ir darbo metodų supaprastinimas Jau pradėtas darbas siekiant supaprastinti finansų valdymą ir administracines procedūras, žvelgiant į problemas iš vartotojo perspektyvos. Kitos sritys, kuriose būtų reikalingas supaprastinimas, yra auditas ir kontrolė. Tikimasi, kad centrinės paslaugos ir pagalbos paslaugos sieks įtraukti supaprastinimą į savo įprastinę veiklą (integravimas) ir daugiau dėmesio skirs naujų ar pakeistų procedūrų bei darbo metodų administracinės naštos poveikiui Komisijos departamentams, atsižvelgdamos į tai, kaip Komisija laikosi geresnio reglamentavimo darbotvarkės. Šiuo tikslu galima būtų parengti tinkamus vidaus procedūrų poveikio vertinimo metodus. Darbuotojų nuomonės apklausos ir elektroninės konsultacijos intranete bus svarbūs informacijos šaltiniai, kuriais galėsbūti grindžiamos korekcinės priemonės. Neseniai Komisija priėmė Komunikatą[29] kaip e. Komisija prisidės prie Komisijos darbo metodų modernizavimo ir paslaugų, teikiamų darbuotojams, nacionalinėms administracijoms, partneriams, verslui ir piliečiams, tobulinimo, tokiu būdu atnaujindama savo įsipareigojimą dėl e. Komisijos ir ketinimų naudoti technologiją, siekiant didesnio efektyvumo ir skaidrumo. Taip Komisija prisideda prie e. vyriausybės, siekdama bendresnio tikslo kurti žinių visuomenę, kuri skatintų augimą ir užimtumą. Ateityje e. Komisija savo veikla sieks, inter alia , gerinti politikos ir administracinių paslaugų, prieinamų vartotojams elektroniniu būdu tiek Komisijoje, tiek už jos ribų, lygį, įgyvendinti sąveikias informacijos sistemas, kurios didintų efektyvumą ir mažintų dubliavimą, bei kelti IT saugumo lygį. Eksternalizacija ir Komisijos administraciniai biurai Pirmame Komunikate dėl finansinių perspektyvų 2007−2013 m. Komisija pabrėžė poreikį sutelkti savo veiklą į Sutartyje numatytų politikos sričių plėtotę ir stebėseną. Komisija nustatė „administracinio valdymo principus“ (mažiau tiesioginio valdymo, geresnė įgyvendinimo kontrolė ir didesnis ekonominis išlaidų efektyvumas) bei sritis, kuriose būtų galima numatyti programų valdymą pavesti vykdomajai agentūrai. Šiuo metu kai kurie Komisijos departamentai svarsto galimybę patikėti veiklą tokioms vykdomosioms agentūroms. Tačiau kadangi nei viena vykdomoji agentūra dar nepradėjo visiškai veikti, nėra aišku, ar ši galimybė yra ekonomiškiausia. 2005 m. apibendrinančiojoje ataskaitoje Komisija pateiks pradinį padėties įvertinimą. Praėjus trims metams nuo veiklos pradžios, vykdomosios agentūros bus įvertintos atliekant išorinį vertinimą. Taip pat bus apsvarstytos eksternalizacijos galimybės tais atvejais, kai ekonomiškumas yra akivaizdus, ir kai valdymo ir kontrolės problemos gali būti išsprendžiamos patenkinamai. Be to, Biurų veiklos įvertinimo, kuris buvo pradėtas 2005 m. spalio mėn., rezultatai bus naudojami siekiant tobulinti jų veiklą, jei reikia, apibrėžti kompetencijas ir apsvarstyti galimybes toliau plėtoti jų tarpinstitucinį aspektą. Strateginis planavimas ir programavimas Pagrindinius su SPP ciklu susijusius tikslus galima apibendrinti taip: Plėtoti strateginio planavimo daugiametę perspektyvą Reikėtų pabrėžti daugiametį strateginio planavimo ciklo aspektą. MPS bus įtraukta į daugiametę perspektyvą. Rengiant MPS praeities pasiekimai bus vertinami atsižvelgiant į daugiamečius tikslus. Komisijos narių diskusija dėl MPS veiksmų krypčių yra ciklo politinio vadovavimo pamatas, ji toliau bus stiprinama, skatinant koordinavimą tarp Komisijos departamentų ir jų inciatyvas ruošiantis diskusijai bei diskutuojant dėl pagrindinių politikos galimybių. Kurti tikslų nustatymo kultūrą Komisija dės daugiau pastangų siekdama tobulinti tikslų ir rodiklių kokybę ir nustatymą, bei kurs daugiamečių tikslų nustatymo kultūrą. Būtinybė įgyvendinti prioritetinius tikslus ir teikti ataskaitas už veiklos rezultatus toliau bus svarbi administracinės kultūros dalis. Ypatingas dėmesys bus skiriamas siekiant pašalinti sunkumus, su kuriais susidūrė Komisijos departamentai, kurdami visuomenei reikšmingus rodiklius, ir didinti aukščiausio lygio vadovybės ir pačios Komisijos atsakomybę už rodiklius. Toliau tobulinti išteklių skyrimo procesą Informacinis pagrindas ir sprendimų priėmimo dėl išteklių skyrimo procesas pastaraisiais metais smarkiai pagerėjo ir yra derinamas su biudžeto ciklu. Šis procesas dar labiau pasistūmės į priekį, kadangi neseniai buvo numatyta persvarstyti objektyvius kriterijus ir rodiklius, taikomus vertinant išteklių poreikius, darbo krūvį ir veiklos rezultatus. Be to, kai kurios numatytos pareigybės departamentams gali būti skiriamos laikinai, siekiant geriau atspindėti Komisijos prioritetus, o pasiekus numatytus tikslus jas perskirstyti kitoms prioritetinėms sritims. Todėl rengiant preliminarų biudžeto projektą ir vykdant tolesnę biudžeto procedūrą reikėtų rimtai atsižvelgti į informaciją apie veiklos rezultatus. Gerinti ataskaitų ir informacijos apie politikos rezultatus teikimą Piliečių ir kitų suinteresuotųjų šalių informavimas apie ES veiksmų naudą yra pagrindinis Komisijos prioritetas, todėl ji ketina sistemingiau naudoti kiekybinę ir kokybinę informaciją apie veiklos rezultatus, siekdama stiprinti savo gebėjimus efektyviai bendrauti. Todėl reikia tinkamai ir suprantamai apibrėžti tikslus bei rodiklius. Atsižvelgdami į SPP ciklą, Komisijos departamentai turės aiškia politine kalba apibrėžti pagrindinius kiekvienos politikos srities tikslus, paaiškinant pagrindinius politikos iššūkius ir pasiekimus, kad visuomenė suprastų, kokie jie reikšmingi. Siekiant geresnės pusiausvyros tarp ataskaitų teikimo apie veiklos rezultatus ir vidaus kontrolės bei valdymo klausimų, ataskaitos apie pažangą, padarytą, siekiant strateginių politikos tikslų, kiekvienais metais bus teikiamos Europos Parlamentui, Tarybai ir kitoms suinteresuotosioms šalims. Dabartinėje apibendrinančioje ataskaitoje ir toliau dėmesys bus skiriamas valdymo ir kontrolės klausimams. Personalo politika Komisijos darbuotojai neabejotinai yra pagrindinis Komisijos turtas, suteikiantis jai gebėjimus vystyti ir įgyvendinti politikos priemones. Todėl Komisijos sėkmė siekiant strateginių tikslų yra glaudžiai susijusi su žmogiškųjų išteklių valdymo (HRM) kokybe ir naujovėmis. Nors žmogiškųjų išteklių valdymas Komisijoje ilgainiui žymiai pagerėjo, dauguma darbuotojų, netgi dirbančių šioje srityje, žmogiškųjų išteklių valdymui vis dar priskiria kontrolės ir priežiūros funkciją. Vidutinės trukmės laikotarpiu Komisija vystys žmogiškųjų išteklių valdymą kaip savo strategijos dalį, siekdama užtikrinti, kad žmogiškieji ištekliai būtų valdomi taip, kad padėtų Komisijai įgyvendinti savo darbotvarkę ir siekti savo tikslų. Todėl didesnis IT priemonių naudojimas, pvz., e. CV įvedimas ir Komisijos darbuotojų profesinių duomenų bazė, turėtų vaidinti svarbų vaidmenį. Komisija ir toliau kels žmogiškųjų išteklių specialistų profesinę kvalifikaciją, siekdama, kad žmogiškųjų išteklių funkcijos ir procesai būtų profesionalesni tiek departamentuose, tiek visoje institucijoje mastu. Svarbiausia − siekti labiau orientuotis į paslaugas, nuolat siekiant supaprastinimo, kurti į veiklos rezultatus orientuotą kultūrą ir pripažinti individualius veiklos rezultatus. Smarkiai pasistūmėta į priekį rengiant konkretų veiksmų planą, kuriuo siekiama didesnio žmogiškųjų išteklių valdymo profesionalumo vidutinės trukmės laikotarpiu. Toliau bus siekiama, kad žmogiškųjų išteklių valdymas taptų strateginiu partneriu, stengiantis strategiškai naudoti žmogiškuosius išteklius. Žmogiškųjų išteklių valdymas bus vystomas toliau, įtraukiant strateginius šio valdymo procesus, tokius kaip, pvz., kompetencijos valdymas, organizacijos plėtra, pareigų perėmimo valdymas, strateginis išteklių valdymas ir t.t. 2004 m. liepos mėn. pateiktas veiksmų planas, kuriuo siekiama įdarbinti ekspertus ir tobulinti jau dirbančių darbuotojų specializuotus mokymus, bus vykdomas toliau. Komisija taip pat prisidės prie tarpinstitucinės Europos Bendrijų personalo atrankos tarnybos darbo programos, siekiant, kad konkursų tvarka būtų užtikrinamas reikalingas sėkmingai atranką praėjusių kandidatų skaičius laisvoms pareigybėms užimti. Komisija sieks pusiausvyros deentralizuojant žmogiškųjų išteklių valdymo funkcijas ir užtikrinant nuoseklų Tarnybų nuostatų taikymą bei žmogiškųjų išteklių valdymo politikos krypčių laikymąsi. Siekiant šio tikslo GD ADMIN aktyviai skatins, rems ir gerins įprastinę žmogiškųjų išteklių valdymo veiklą, tačiau taip pat sieks didesnio lankstumo vietos lygiu tais atvejais, kai toks lankstumas galėtų sustiprinti veiklą. Padaryta pažanga vystant geros savijautos darbo vietoje politiką, kuri turėtų būti užbaigta artimoje ateityje. Lygių galimybių srityje bus nustatyti tikroviški tikslai ir bus imtasi priemonių geresnei lyčių pusiausvyrai užtikrinti. Toliau bus tęsiamas darbas rengiant perspektyvius sprendimus dėl lanksčių darbo valandų ir nuotolinio darbo projektų, kuriais siekiama labiau suderinti asmeninį ir profesinį gyvenimą. Be to, Komisija šiuo metu svarsto būdus kaip dar labiau patobulinti ir, jei reikia, supaprastinti, dabartinių darbuotojų veiklos rezultatų, vertinimo ir paaukštinimo tarnyboje sistemą. Auditas, finansų valdymas ir kontrolė Pagrindinės vidaus kontrolės iniciatyvos Pirmasis 2004 m. apibendrinančiosios ataskaitos daugiametis tikslas buvo veiksmingas vidaus kontrolės sistemos veikimas ir atsakomybė už atitinkamas sąvokas bei procesus visuose Komisijos departamentuose. Tai galima pasiekti pirmiausia vidaus kontrolės koordinatoriams atliekant nuolatines vidaus kontrolės peržiūras. Gairės šiam tikslui pasiekti toliau bus rengiamos centriniu lygiu, diskutuojant vidaus kontrolės koordinatorių tinkle. Rizikos valdymo srityje 2005−2006 m. nustatyti tikslai yra susiję su struktūrų ir procesų tobulinimu kiekvieno atskiro GD lygiu. Rizikos valdymas bus įtrauktas kaip MVP 2006 m. proceso dalis, o nuo 2006 m. toliau bus palaipsniui tobulinamas centrinis koordinavimas bei priemonės, skirtos įvairioms veiklos, projektų ir procesų rūšims, su kuriais susiduria Komisija. 2007 m. numatyta parengti metodiką kaip kovoti su rizika „vietos lygiu“ ir įtraukti pagrindinius išorės partnerius. Pagal integruotos vidaus kontrolės sistemos planą Komisija ketina pradėti dabartinės vidaus kontrolės sistemos tobulinimo procesą, siekdama Audito Rūmams pateikti pagrįstą patvirtinimą dėl pagrindinių sandorių teisėtumo ir tvarkingumo. Diskutuodama su valstybėmis narėmis, Parlamentu ir Audito Rūmais, Komisija vykdys vidines konsultacijas, skirtas 2006 m. pradžioje parengti veiksmų planą, kuris bus tokios integruotos sistemos pagrindas. Šie veiksmai turės būti įgyvendinti artimiausiais mėnesiais ir metais. 2004 m. apibendrinančioje ataskaitoje buvo dar kartą pabrėžta ex-post kontrolės svarba. Tikslas − didesnis efektyvumas ir atskaitomybė, vietos lygu nustatytų strategijų pagalba toliau derinant ir koncentruojant ex-post kontrolę. Apskritai, svarstant trūkumų įvertinimą ir planą dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos, turėtų būti siekiama parengti departamentams tokias kontrolės strategijas, kurios apimtų tiek ex-ante, tiek ex-post kontrolės sąnaudas ir naudą. Šiuo metu Komisija rengia naują Komunikatą dėl vertinimo, kurio pagrindinis tikslas − skatinti pateikti vertinimo įrodymus, kurie gali būti naudojami priimant strateginius ir biudžeto sprendimus. Juo taip pat siekiama konsoliduoti, išaiškinti ir supaprastinti dabartinę vertinimo praktiką ir reikalavimus, siekiant padidinti pridėtinę vertinimo vertę bei atsižvelgti į prioritetinius Komisijos informacijos poreikius. Pagrindinės finansų valdymo ir apskaitos iniciatyvos Pataisytas Finansinis reglamentas, kuris šiuo metu yra aptariamas su kitomis institucijomis, ir atitinkamos įgyvendinimo taisyklės turėtų įsigalioti iki 2007 m. sausio 1 d., kartu su naujai parengtais pagrindiniais aktais, numatytais 2007−2013 m. programavimo laikotarpiui. 2005 m. spalio mėn. Komisija priėmė pasiūlymą pradėti atskirą etapą, kurio metu įgyvendinimo taisyklės būtų dar labiau supaprastintos. Pasiūlymu siekiama dar labiau supaprastinti Komisijos departamentų, ekonominės veiklos vykdytojų ir dotacijų gavėjų finansines procedūras, ypač susijusias su mažos vertės sutartimis ir susitarimais bei išorės veiksmais. Pagrindiniai pritaikymai, reikalingi pereiti prie naujos apskaitos aplinkos, buvo užbaigti 2004 m. pabaigoje, sklandžiai vyksta pirmųjų kaupimo principu pagrįstos apskaitos metų užbaigimas. Siekiant įtvirtinti šiuos pokyčius ir norint naudotis šia sistema neapsiribojant vien tik Komisijos sąskaitomis, reikės atlikti derinimo darbą. Pavyzdžiui, 2005 m. į apskaitos sistemą siekiama įtraukti finansinę veiklą (paskolas ir skolinimąsi), Europos plėtros fondą ir delegacijų valdomus administracinius asignavimus bei pradedamos diskusijos siekiant Komisijos sistemą padaryti prieinamą agentūroms ir kitoms institucijoms. Be to, pasirašant sutartis 2005 m. privaloma naudotis Komisijos sutarčių duomenų baze, generaliniai direktoratai jau pradėjo tvirtinti pradinius apskaitos kaupimo pagrindu balansus. Taip pat imamasi priemonių gerinti IT sistemų veiklos rezultatus ir didinti saugumą. Pagrindinės vidaus kontrolės iniciatyvos Komisijos vidaus auditoriai ketina dėti daugiau pastangų siekiant labiau išnaudoti galimą sąveiką tarp įvairių suinteresuotųjų šalių; tobulinti darbo programų koordinavimą; toliau vystyti metodus ir derinti vidaus audito funkcijas, ir išplėsti IT paremtos audito valdymo sistemos naudojimą. Neseniai pradėtas Komisijos departamentų vidaus audito skyrių kokybės vertinimo ciklas, kurį vykdo VAT, bus pabaigtas 2006 m. Šiuo išsamiu, profesinius standartus atitinkančiu kokybės ciklu bus siekiama užtikrinti kokybiškas vidaus audito paslaugas Komisijos departamentams ir sukurti objektyvų pagrindą, kuris leistų auditoriams pasitikėti kitų vidaus auditų rezultatais. Audito pažangos komitetas plečia savo paskirtį ir stiprina savo gebėjimą veiksmingai stebėti, kaip laikomasi audito rekomendacijų. Kalbant apie VAT audito veiklos mastą ir pobūdį, be finansų valdymo ir apskaitos, VAT toliau sieks apimti ir kitas sritis, pvz., planavimą ir politikos kūrimą, politikos įgyvendinimą ir stebėsenos veiklą. Šios sritys atitinka profesinę praktiką, ypač vertinimą, geresnį rizikos valdymą, kontrolę ir valdymo procesus[30]. VAT taip pat sieks supaprastinimo ir proporcingumo, siekdama ne didesnės kontrolės, bet stengdamasi tobulėti pati, o ne tik formaliai atitikti vidaus kontrolės standartus, bet ir veiksmingai juos įgyvendinti. Pagrindinės iniciatyvos dėl OLAF 2004 m. vasario mėn. Komisija priėmė pirmus pasiūlymus, iš dalies keičiančius Reglamentus Nr. 1073/1999 ir Nr. 1074/1999[31]. Po specialios Audito Rūmų ataskaitos[32](Nr. 1/2005) dėl OLAF valdymo ir po 2005 m. liepos mėn. viešo svarstymo Europos Parlamente (Biudžeto kontrolės komitete) dėl OLAF stiprinimo, Komisija šiuo metu planuoja teikti naują įstatymo projektą, remdamasi ankstesne pažanga ir atsižvelgdama į valdymą, ypač į kontrolę. Pastaraisiais metais OLAF iš esmės patobulino savo paslaugas, įskaitant paslaugas Komisijos tarnyboms, jau ankstyvoje stadijoje stengdamasi suteikti teisės aktų pasiūlymams „atsparumą“ sukčiavimui. 4. IŠVADOS Vidaus reformos, kurių Komisija ėmėsi 2000 m., išaugo į reikšmingą modernizavimo procesą, apimantį jos darbo metodų, procedūrų ir reglamentų peržiūrą. To buvo pasiekta tiek vidaus darbuotojų ir vadovybės, tiek išorės − kitų institucijų − suinteresuotųjų šalių bendromis pastangomis. J. M. Barroso pirmininkaujama Komisija mano, kad pagrindiniai principai, pagrindžiantys reformų priemones, išlieka aktualūs. Dabar, kai reforma per se yra įgyvendinta, Komisija yra apsisprendusi remtis savo pasiekimais ir užtikrinti, kad jos finansiniai ir žmogiškieji ištekliai būtų naudojami veiksmingai ir efektyviai bei atvirai ir skaidriai , kad būtų palengvinama kontrolė ir kuriamas Europos piliečių pasitikėjimas . Komisija yra įsipareigojusi įgyvendinti savo strateginius tikslus gerovės, solidarumo, socialinės teisybės ir saugumo srityse bei tapti stipriu Europos balsu tarptautinėje arenoje, sutelkdama dėmesį į politikos krypčių formulavimą bei veiksmingą įgyvendinimą. Siekdama palengvinti šių tikslų įgyvendinimą savo kadencijos metu Komisija planuoja: - toliau konsoliduoti ir supaprastinti vidaus procedūras ir darbo metodus, siekiant efektyvumo ir veiksmingumo, bei sukurti geresnę pusiausvyrą tarp rizikos lygio ir kontrolės sąnaudų; - užtikrinti, kad šis procesas būtų įtrauktas į tęstinį mokymą ir organizacijos tobulinimą kaip įprastinė šio proceso dalis; - gerinti skaidrumą , atskaitomybę ir bendravimą su Europos visuomene, kitomis ES institucijomis ir kitais partneriais; ir - tiek politiniu, tiek darbuotojų lygiu stiprinti Komisijos atsakomybę už naują valdymo kultūrą , pagrįstą atsakomybe, atskaitomybe, dalyvavimu sprendimų priėmime, geresniu bendravimu ir dialogu. [1] (P6_TA(2005)0053). [2] http://europa.eu.int/comm/atwork/index_en.htm. [3] KOM(2004) 45. [4] KOM(2002) 275 ir KOM(2002) 278. [5] http://europa.eu.int/comm/atwork/index_en.htm. [6] 2003 m. įvedus poveikio vertinimą, Komisija atliko daugiau nei 100 tokių vertinimų. [7] SEC(2004) 1377. [8] KOM(2005) 97. [9] SEC(2005) 791. [10] SEC(2000) 1757/6. [11] e-DOMEC − „Elektroninis archyvavimas ir dokumentų tvarkyba Europos Komisijoje“. [12] SEC(2004) 1617/4. [13] Pažangios energetikos vykdomoji agentūra, Visuomenės sveikatos programos vykdomoji agentūra ir Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji agentūra. [14] T. y. Transeuropinių transporto tinklų vykdomąją agentūrą ir Septintosios pagrindų mokslinių tyrimų programos vykdomąją agentūrą, kurios yra nurodytos KOM(2005) 119. [15] 2004 m. rugsėjo mėn. COMBUD 140/04. [16] 2004 m. rugpjūčio mėn. DT/539456. [17] KOM(2005) 256. [18] 2005 m. sausio 26 d. KOM(2005) 12. [19] 2005 m. sausio 26 d. KOM(2005) 15. [20] SEK(2005) 811, SEK(2004) 253, SEK(2004) 1602. [21] Rimti trūkumai, pvz., susiję su patikimu finansų valdymu, pagrindinių sandorių, dėl kurių buvo imtasi korekcinių priemonių, teisėtumu ir tvarkingumu. [22] KOM(2005) 256. [23] KOM(2004) 93, 4 priedas. [24] Komisijoje įgyvendinti vidaus kontrolės standartai didžiąja dalimi yra pagrįsti COSO pagrindu (the Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission). [25] SEK(2004) 986, 2004.7.12, su bendru finansavimu susijusi priemonė. [26] KOM(2005) 252, 2005.6.15. [27] Komisijos tarnybų darbo dokumentas, 2005.8.2. [28] Reglamentas (EB) Nr. 1261/2005, 2005.7.20 (OL L 201, 2005.8.2). [29] „e. Komisija 2006−2010: sudarant sąlygas efektyvumui ir skaidrumui“ K(2005) 4473. [30] Vidaus auditorių instituto (IIA) 2100 veiklos standartas, http://www.theiia.org/?doc_id=1499. [31] (KOM(2004) 103 ir 104). [32] OL C 202, 2005.8.18, p. 1.