Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2022/C 134/14)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį (1) per tris mėnesius nuo šio paskelbimo.

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO PAKEITIMO PATVIRTINIMO PARAIŠKA

Pakeitimo patvirtinimo paraiška pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą

„Valašský frgál“

ES Nr.: PGI-CZ-0805-AM01-2020 8 28

SKVN ( ) SGN (X)

1. Pareiškėjų grupė ir teisėtas interesas

Sdružení Valašské lidové tradice (Valachijos asociacijos liaudies tradicijos)

Pavla Stoklasová, Velké Karlovice 326 756 06 Velké Karlovice

Tel. + 420 736136364

El. paštas stoklasova.pavla@seznam.cz

Teisėtas interesas grindžiamas tuo, kad ši asociacija (pareiškėjas) yra „Valašský frgál“ teisėta gamintoja ir šio pavadinimo vartotoja, jos nariai veikia nustatytoje teritorijoje.

2. Valstybė narė arba trečioji šalis

Čekijos Respublika

3. Keičiama (-os) produkto specifikacijos dalis (-ys)

☐ Produkto pavadinimas

☒ Produkto aprašymas

☐ Geografinė vietovė

☐ Kilmės įrodymas

☒ Gamybos būdas

☐ Ryšys su geografine vietove

☐ Ženklinimas etiketėmis

☐ Kita (turi būti nurodyta)

4. Pakeitimo (-ų) rūšis

☒ Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

☐ Produkto su registruota SKVN arba SGN pakeitimas, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

5. Pakeitimas (-ai)

I. Produkto aprašymo pakeitimai:

1. pakeitimas

i. Specifikacijų 4.2 punkto 1 dalis a. Po 1 dalies septinto sakinio turėtų būti įterpti šie du sakiniai: „Kai pyragai platinami parduoti suvartoti iš karto, jie taip pat gali būti vežami nesupakuoti tinkamose talpyklose, kad būtų išlaikyta kokybė ir higiena, laikantis galiojančiuose teisės aktuose nustatytų ženklinimo etiketėmis reikalavimų. Jų negalima perpakuoti; atvežus juos galima tik tiesiogiai parduoti.“ b. Priežastys: šiuo pakeitimu reaguojama į vartotojų paklausą (turguose ir mugėse), kad nesupakuoti produktai būtų parduodami vartoti iš karto, taip pat sudarant galimybę surinkti visą pyragą „Valašský frgál“ iš atskirų dalių su skirtingais viršutiniais sluoksniais.

ii. Bendrojo dokumento 3.2 punkto šešta pastraipa a. Pirmasis šeštos pastraipos sakinys turi būti pakeičiama įterpiant „platinami parduoti vartoti iš karto“, taip pat po pakeisto pirmos pastraipos pirmo sakinio turėtų būti įrašyti du nauji sakiniai: „Nesupakuoti pyragai turi būti vežami tinkamose talpyklose, siekiant išlaikyti kokybės ir higienos reikalavimus, taip pat laikantis galiojančiuose teisės aktuose nustatytų ženklinimo etiketėmis reikalavimų. Jų negalima perpakuoti; atvežus juos galima tik tiesiogiai parduoti.“ b. Nauja šeštos pastraipos formuluotė: „Gamybos vietoje ir vežami parduoti pyragai, kai yra platinami parduoti vartoti iš karto, gali būti parduodami nesupakuoti. Nesupakuoti pyragai turi būti vežami tinkamose talpyklose, siekiant išlaikyti kokybės ir higienos reikalavimus, taip pat laikantis galiojančiuose teisės aktuose nustatytų ženklinimo etiketėmis reikalavimų. Jų negalima perpakuoti; atvežus juos galima tik tiesiogiai parduoti.“ c. Priežastys: Žr. I dalies pirmą pakeitimą ir i punkto b papunkčio antrą pakeitimą

2. pakeitimas

i. Specifikacijos 4.2 punkto „Savybės“ šešta įtrauka ir atitinkamai specifikacijos 4.5 punkto „Įvairių viršutinių sluoksnių gaminimo metodai“ šešta dalis (susijusi su iš mėlynių gaminamais viršutiniais sluoksniais) a. Šešta įtrauka turėtų būti iš dalies keičiama įterpiant „tai taip pat taikoma iš braškių, spanguolių ir miško uogų gaminamiems viršutiniams sluoksniams“; „savybės atitinka naudojamų vaisių rūšį“ ir „tai taip pat taikoma iš braškių, spanguolių ir miško uogų gaminamiems viršutiniams sluoksniams.“ turėtų būti papildoma 6 dalies pabaigoje (susijusioje su iš mėlynių gaminamiems viršutiniams sluoksniams). b. Priežastys: Viršutiniams sluoksniams naudojamų vaisių asortimentas turi būti išplėstas dėl naujovėmis grindžiamos vartotojų paklausos ir geresnių galimybių gauti žaliavų.

ii. Bendrojo dokumento 3.2 punkto trečia pastraipa, taip pat atitinkamai Bendrojo dokumento 3.3 punkto dešimta pastraipa a. 3.2 punkto trečios pastraipos pirmame sakinyje skliausteliuose vaisių sąrašas turi būti papildytas žodžiais: „braškės, spanguolės, miško uogos“. b. 3.3 punkto dešimtos pastraipos pirmas sakinys turi būti iš dalies pakeistas papildant šiais žodžiais: „tai taip pat taikoma iš braškių, spanguolių ir miško uogų gaminamiems viršutiniams sluoksniams“. c. Priežastys: žr. I dalies antro pakeitimo i punkto b papunktį.

3. pakeitimas

i. 4.2 punktas „Sudėtis“, pirmasis specifikacijos sakinys a. Žodžiai „pusiau rupūs“ ir „arba smulkaus malimo, pusiau rupių ir rupių miltų“ turėtų būti išbraukti. b. Priežastys: paprastai gamintojai naudoja skirtingas kvietinių miltų rūšis, nedarydami įtakos galutinio produkto savybėms, todėl siekiant aiškumo informacija apie kvietinių miltų rūšis turėtų būti išbraukta.

ii. Bendrojo dokumento 3.3 punkto pirma pastraipa a. Žodžių junginys „pusiau rupūs kvietiniai miltai ir (arba) trijų rūšių miltų (smulkaus malimo, pusiau rupių ir rupių)“ turėtų būti išbraukti. b. Priežastys: žr. I dalies trečią pakeitimo i punkto b dalį.

4. pakeitimas

i. Specifikacijų 4.2 ir kiti punktai a. Todėl visame dokumente žodis „saldiklis“ pakeičiamas žodžių junginiu „natūralus saldiklis (fruktozė). b. Priežastys: dėl terminologijos tikslumo ir aiškumo viena iš žaliavų (saldiklio rūšis) turi būti suvienodinta visame dokumente.

ii. Bendrojo dokumento 3.3 ir kiti punktai a. Todėl visame dokumente žodis „saldiklis“ pakeičiamas žodžių junginiu „natūralus saldiklis (fruktozė). b. Priežastys: žr. I dalies ketvirto pakeitimo i punkto b papunktį.

5. pakeitimas

i. Specifikacijų 4.2 ir kiti punktai a. Visame dokumente po termino „kiaušinio tryniai“ turėtų būti rašoma „arba visi kiaušiniai“. b. Priežastys: atsižvelgiant į dėl dabartinių specifikacijų atsirandančius atskirų gamintojų šeimos receptų skirtumus, negalima atmesti, kad gali būti naudojamas visas kiaušinis, nors tai daroma gana retai, nes juos naudojant galutinės produkto savybės nepakeičiamos

ii. Bendrojo dokumento 3.3 ir kiti punktai a. Visame dokumente po termino „kiaušinio tryniai“ turėtų būti rašoma „arba visi kiaušiniai“. b. Priežastys: žr. I dalies penkto pakeitimo i punkto b papunktį.

6. pakeitimas

i. 4.2 punkto „Sudėtis“ pirmasis specifikacijos sakinys a. Žodžiai „vaisių sultys (citrinų, obuolių, kriaušių)“ turėtų būti perkelti ir įterpti po pirmo sakinio kaip antras sakinys, laikantis tokios formuluotės: „Galima pridėti vaisių sulčių (citrinų, obuolių, kriaušių).“ b. Priežastys: Siekiant užtikrinti nuoseklumą su punkto „Sudėtis“ pirmuoju sakiniu, sudedamųjų dalių sąrašą reikia iš dalies pakeisti. Be to, atsižvelgiant į dėl dabartinių specifikacijų atsirandančius atskirų gamintojų šeimos receptų skirtumus, vaisių sulčių naudojimo taisykles reikia iš dalies pakeisti. Skirtumai atsiranda dėl 4.2 punkto „Sudėtis“ paskutinio sakinio dabartinės formuluotės.

ii. Bendrojo dokumento 3.3 punkto pirma pastraipa a. Žodžiai „vaisių sultys (citrinų, obuolių, kriaušių)“ turėtų būti perkelti ir įterpti po pirmo sakinio kaip antras sakinys, laikantis tokios formuluotės: „Galima pridėti vaisių sulčių (citrinų, obuolių, kriaušių).“ b. Priežastys: Žr. I dalies šešto pakeitimo i punkto b papunktį.

7. pakeitimas

i. Specifikacijos 4.2 punktas „Sudėtis“ a. Žodžiai „visas tešlos svoris“ visoje pastraipoje turėtų būti keičiami žodžiais „visas miltų svoris“. b. Priežastys: įregistravus geografinę nuorodą, griežtų tešlai pagaminti naudojamų žaliavų proporcijų patikrinimų metu nustatyta formali klaida – atsižvelgiant į galutinį tešlos svorį, tešlos gamybai naudojamų atskirų žaliavų proporcijos nurodomos klaidingai. Iš tikrųjų jos turėtų būti nurodomos atsižvelgiant į miltų svorį. Žaliavų proporcijos turi atitikti miltų proporcijas, kitaip tešla būtų netinkama naudoti.

ii. Bendrojo dokumento 3.3 punkto antra pastraipa a. Žodžiai „visas tešlos svoris“ visoje pastraipoje turėtų būti keičiami žodžiais „visas miltų svoris“. b. Priežastys: žr. I dalies septinto pakeitimo i punkto b papunktį.

II. Su „Gamybos būdu“ susiję pakeitimai

1. pakeitimas

i. Specifikacijų 4.5 punkto 1 dalies paskutinis sakinys a. Po 1 dalies paskutinio sakinio turėtų būti įterpti šie du sakiniai: „Kai pyragai platinami parduoti vartoti iš karto, jie taip pat gali būti vežami nesupakuoti tinkamose talpyklose, kad būtų išlaikyta kokybė ir higiena, laikantis galiojančiuose teisės aktuose nustatytų ženklinimo etiketėmis reikalavimų. Jų negalima perpakuoti; atvežus juos galima tik tiesiogiai parduoti.“ b. Priežastys: žr. I dalies penkto pakeitimo i punkto b papunktį.

2. pakeitimas

i. Specifikacijos 4.5 punkto „Įvairių viršutinių sluoksnių gamybos metodas“ trečia pastraipa (susijusi su iš morkų gaminamu viršutiniu sluoksniu) a. Antras sakinys turi būti papildytas šiuo tekstu: „arba priklausomai nuo vietos papročių, tiktai geriamojo vandens“. b. Dabar antro sakinio formuluotė turėtų būti tokia: „Įpilama cukraus arba natūralaus saldiklio ir pieno arba, priklausomai nuo vietos papročių, tiktai geriamojo vandens ir mišinys užverdamas.“ c. Priežastys: atsižvelgiant į dėl dabartinių specifikacijų atsirandančius atskirų gamintojų šeimos receptų skirtumus, taisyklės dėl tam tikrų viršutinio sluoksnio sudedamųjų dalių naudojimo turi būti pakeistos.

3. pakeitimas

i. Specifikacijos 4.5 punkto „Įvairių viršutinių sluoksnių gamybos metodas“ šešta pastraipa (susijusi su iš mėlynių gaminamu viršutiniu sluoksniu) a. Visa pastraipos formuluotė turėtų būti pakeista. b. Ankstesnis tekstas: „Iš mėlynių gaminamas viršutinis sluoksnis – kepimui tinkamo mėlynių džemo ir šviežių, troškintų arba užšaldytų mėlynių derinys, kuris tepamas ant mėlynių džemo.“ c. Nauja formuluotė (kartu su šios paraiškos antru pakeitimu, pateiktu skiltyje „Produkto aprašymo pakeitimai“): „Mėlynių viršutinis sluoksnis gaminamas iš šviežių, troškintų arba užšaldytų mėlynių, kurios gali būti užtepamos ant kepti tinkamo džemo, taip pat tai galima taikyti iš braškių, spanguolių ir miško uogų gaminamiems viršutiniams sluoksniams.“ d. Priežastys: viršutiniams sluoksniams naudojamų vaisių asortimentas turi būti išplėstas dėl naujovėmis grindžiamos vartotojų paklausos ir geresnių galimybių gauti žaliavų. Be to, atsižvelgiant į dabartinių specifikacijų lemiamus atskirų gamintojų šeimos receptų skirtumus, atsirandančius dėl šeimos ir vietos tradicijų ir kintančio kepėjų bei jų pirkėjų socialinio statuso, šios rūšies viršutinio sluoksnio sudedamųjų dalių naudojimo taisyklės turi būti pakeistos.

4. pakeitimas

i. Specifikacijos 4.5 punkto „Įvairių viršutinių sluoksnių gamybos metodas“ septinta pastraipa (susijusi su iš abrikosų gaminamu viršutiniu sluoksniu) a. Visa pastraipos formuluotė turėtų būti pakeista. b. Nauja formuluotė: „Abrikosų viršutinis sluoksnis gaminamas iš šviežių, troškintų arba užšaldytų abrikosų, supjaustytų į mažesnius gabalėlius, kuris gali būti užtepamas ant kepti tinkamo džemo.“ c. Priežastys: žr. II dalies trečio pakeitimo i punkto d papunktį.

5. pakeitimas

i. Specifikacijos 4.5 punkto „Įvairių viršutinių sluoksnių gamybos metodas“ vienuolikta pastraipa (susijusi su iš morkų gaminamu viršutiniu sluoksniu) a. Antrame sakinyje žodis „pridedama“ turi būti pakeistas žodžių junginiu „gali būti pridedama“. b. Priežastys: atsižvelgiant į dėl dabartinių specifikacijų atsirandančius atskirų gamintojų šeimos receptų skirtumus, šiam viršutiniam sluoksniui taikomas taisykles reikia pakeisti. Skirtumai atsiranda dėl 4.2 punkto „Sudėtis“ paskutinio sakinio dabartinės formuluotės.

ii. Bendrojo dokumento 3.3 punkto penkiolikta pastraipa a. Žodis „aguonų“ turėtų būti perkeltas ir įterptas penkioliktos pastraipos pabaigoje laikantis tokios formuluotės: „galima įdėti aguonų.“ b. Nauja formuluotė: Iš morkų gaminamas viršutinis sluoksnis: šviežios morkos, cukrinių runkelių cukrus arba natūralus saldiklis, vanilinis cukrus, sviestas, augaliniai riebalai, augalinis aliejus, smulkaus malimo kvietiniai miltai, geriamasis vanduo, maltas cinamonas, druska; galima įdėti aguonų. c. Priežastys: žr. I dalies penkto pakeitimo i punkto b papunktį.

III. Redakciniai pakeitimai

1. pakeitimas

Atsižvelgiant į naują Bendrojo dokumento formą, Bendrojo dokumento 5 punktas buvo pertvarkytas išbraukiant pasikartojančią informaciją ir patikslinant visą tekstą pagal naują formą. Tai visiškai formalus pakeitimas; Specifikacija niekaip nekeičiama.

2. pakeitimas

Atsižvelgiant į teisės akto pakeitimus, Bendrojo dokumento numeraciją reikia suderinti su dabartine forma.

3. pakeitimas

Specifikacijos 2 punkte „Grupė“ reikia pakeisti grupės pavadinimą, kontaktinį adresą ir kontaktinę informaciją.

IV. Pakeitimai, susiję tik su Bendruoju dokumentu

1. pakeitimas

Bendrojo dokumento 3 punktas „Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje“

a. Pirmame sakinyje turėtų būti įterptas žodis „pjaustymas“ .

b. Nauja formuluotė: „Visi etapai, nuo tešlos ruošimo (dėl naudojamo metodo (tešlai naudojamos mielės) tarp atskirų gamybos etapų negali būti jokio uždelsimo) ir viršutinio sluoksnio užtepimo iki pyrago kepimo ir jo pjaustymo bei pakavimo, privalo vykti nustatytoje geografinėje vietovėje, siekiant užtikrinti kokybę ir laikytis higienos reikalavimų.“

c. Priežastys: šis patikslinimas reikalingas siekiant pašalinti reikšmingus neaiškumus, nes dėl loginės pyragų apdorojimo sekos informacija apie pjaustymą yra labai svarbi apibrėžiant visą pyragų gamybos procesą, o tai atitinka 4.5 punkto 1 dalies keturioliktą sakinį.

2. pakeitimas

Bendrojo dokumento 3 punktas „Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės“

a. Turėtų būti pridedamas šis sakinys: „Iš karto vartoti skirtus pyragus galima parduoti nesupakuotus.“

b. Priežastys: šį pakeitimą būtina atlikti dėl specifikacijos 4.2 punkto 1 dalies septinto sakinio formuluotės ir pirmo pakeitimo, susijusio su šios paraiškos I dalimi.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„VALAŠSKÝ FRGÁL“

ES Nr.: PGI-CZ-0805-AM01 – 2020 08 28

SKVN ( ) SGN (X)

1. SKVN arba SGN pavadinimas (-ai)

„Valašský frgál“

2. Valstybė narė arba trečioji šalis

Čekijos Respublika

3. Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1. Produkto rūšis (kaip nurodyta XI priede)

2.3 klasė. Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai, sausainiai ir kiti kepiniai

3.2. Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Tai apvalus 30–32 cm skersmens pyragas, šnekamojoje kalboje dar vadinamas „vdolek“, „pecák“ arba „lopaťák“. Šis pyragas gaminamas iš aukštos kokybės mielinės tešlos, kuri padengiama viršutiniu sluoksniu.

Iškeptas pyragas yra aukso spalvos, o viršutinio sluoksnio spalva priklauso nuo jo rūšies. Viršutinio sluoksnio paviršius gali būti padengtas šviesiais trupiniais, kuriuos galima apibarstyti meduolių trupiniais ar maltu cinamonu arba apšlakstyti sviestu ir pabarstyti cukrumi.

Viršutiniam sluoksniui naudojamos kriaušės, varškės sūris, aguonos, povidla (džemas), vaisiai (slyvos, obuoliai, mėlynės, abrikosai, braškės, spanguolės, miško uogos), riešutai, kopūstai (švieži arba rauginti), morkos ir kaliaropės. Viršutinis sluoksnis sudaro 42–48 proc. viso produkto.

Pyragas dedamas ant apskrito popierinio pagrindo ir dažniausiai pakuojamas į nuo šilumos susitraukiančią pakuotę arba kitokią rinkoje naudojamą maisto produktams skirtą pakuotę. Jį galima pakuoti ir į kartonines, plastikines ar medines dėžutes arba riebalų nepraleidžiančio popieriaus pakuotes.

Pakavimo rūšys: visas pyragas – 600–700 g; pusė pyrago – 300–350 g; ketvirtis pyrago – 150–175 g.

Gamybos vietoje ir platinami parduoti vartoti iš karto pyragai gali būti parduodami nesupakuoti. Nesupakuoti pyragai turi būti vežami tinkamose talpyklose, siekiant išlaikyti kokybės ir higienos reikalavimus, taip pat laikantis galiojančiuose teisės aktuose nustatytų ženklinimo etiketėmis reikalavimų. Jų negalima perpakuoti, atvežus juos galima tik tiesiogiai parduoti.

Pyragas „Valašský frgál“ gali būti parduodamas ir užšaldytas. Užšaldymo procesas nekeičia produkto savybių. Į šaldiklį dedamas jau supakuotas pyragas. Užšaldytą produktą galima laikyti – 18 °C ar mažesnėje temperatūroje devynis mėnesius. Atšildžius produktą rekomenduojama suvartoti per 24 val. Reikiama su galiojimo laiku ir laikymo sąlygomis susijusi informacija nurodoma ant pakuotės.

3.3. Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Tešlai gaminti naudojamos šios žaliavos: kvietiniai miltai, cukrinių runkelių cukrus arba natūralus saldiklis (fruktozė), augaliniai riebalai ar augalinis aliejus arba lydyti kiaulių taukai, arba sviestas, pasterizuoti arba švieži kiaušinių tryniai arba pasterizuoti arba švieži visi kiaušiniai, pieno milteliai, šviežias pienas arba geriamasis vanduo, kepimo mielės ir druska. Šiais laikais leidžiama pridėti tešlai purumo suteikiančios medžiagos, kad produktas išliktų šviežias. Galima pridėti vaisių sulčių (citrinų, obuolių, kriaušių).

Pagrindinė sudedamoji dalis – miltai. Kitų sudedamųjų dalių svorio proporcijos privalo būti tokios: riebalų (augalinių riebalų ar aliejaus arba lydytų kiaulės taukų, arba sviesto) – ne mažiau nei 20 proc. viso miltų svorio, cukraus arba natūralaus saldiklio (fruktozės) – ne mažiau kaip 10 proc. viso miltų svorio (jei naudojamas natūralus saldiklis, kiekis priklauso nuo jo saldumo), kiaušinių trynių arba visų kiaušinių – ne mažiau kaip 5 proc. viso miltų svorio. Vaisių sulčių, mielių, druskos ir kitų skonio suteikiančių žaliavų kiekis priklauso nuo atskirų gamintojų naudojamo recepto.

Prieš kepant viršutinis sluoksnis privalo sudaryti maždaug 42–48 proc. viso „Valašský frgál“ svorio.

Įdarui pagaminti naudojamos šios žaliavos:

iš kriaušių gaminamas viršutinis sluoksnis: kriaušių džemas, pagamintas iš džiovintų kriaušių, slyvų džemas arba vaisių džemas, džiovinti obuoliai, tarkuoti meduoliai, etiloksihidrato pagrindo kvapioji medžiaga (toliau – kvapioji medžiaga), malti tikrieji anyžiai, vanilinis cukrus, geriamasis vanduo;

iš varškės sūrio gaminamas viršutinis sluoksnis: minkštas varškės sūris, cukrinių runkelių cukrus arba natūralus saldiklis, pasterizuoti arba švieži kiaušinių tryniai arba pasterizuoti ar švieži visi kiaušiniai, geriamasis vanduo, razinos, vanilinis cukrus arba vanilinis pudingas, vaisių sultys (pasirinktinai), augalinis aliejus, kvapioji medžiaga, muskato kevalo milteliai, varškės sūrio stabilizatorius, miško uogos;

iš aguonų gaminamas viršutinis sluoksnis: maltos aguonos, cukrinių runkelių cukrus arba natūralus saldiklis, pieno milteliai arba šviežias pienas, geriamasis vanduo, augaliniai riebalai, smulkaus malimo kvietiniai miltai, vanilinis cukrus, razinos, džiūvėsėliai, maltas cinamonas, kvapioji medžiaga;

iš povidla (džemo) gaminamas viršutinis sluoksnis: slyvų povidla (džemas), vanilinis cukrus arba natūralus saldiklis, geriamasis vanduo, kvapioji medžiaga;

iš obuolių gaminamas viršutinis sluoksnis: tarkuoti arba troškinti obuoliai, cukrinių runkelių cukrus arba natūralus saldiklis, vanilinis cukrus, maltas cinamonas, smulkinti riešutai, razinos, geriamasis vanduo;

iš riešutų gaminamas viršutinis sluoksnis: malti riešutai (graikiniai, lazdyno riešutai arba jų mišinys), cukrinių runkelių cukrus arba natūralus saldiklis, smulkaus malimo kvietiniai miltai, pienas, sviestas, augaliniai riebalai arba augalinis aliejus, džiūvėsėliai, abrikosų džemas, geriamasis vanduo, razinos, vanilinis cukrus, kvapioji medžiaga;

iš morkų gaminamas viršutinis sluoksnis: šviežios morkos, cukrinių runkelių cukrus arba natūralus saldiklis, vanilinis cukrus, sviestas, augaliniai riebalai, augalinis aliejus, smulkaus malimo kvietiniai miltai, geriamasis vanduo, maltas cinamonas, druska; galima įdėti aguonų.

iš mėlynių gaminamas viršutinis sluoksnis: šviežios, troškintos ar užšaldytos mėlynės, mėlynių džemas; Tai taip pat taikoma iš braškių, spanguolių ir miško uogų gaminamiems viršutiniams sluoksniams.

iš abrikosų gaminamas viršutinis sluoksnis: švieži, troškinti ar užšaldyti abrikosai, abrikosų džemas;

iš slyvų gaminamas viršutinis sluoksnis: šviežios, troškintos arba užšaldytos slyvos, slyvų džemas (povidla), maltos aguonos, cukrinių runkelių cukrus arba natūralus saldiklis;

iš kopūstų gaminamas viršutinis sluoksnis: supjaustyti švieži arba gerai nuskalauti rauginti kopūstai, cukrinių runkelių cukrus arba natūralus saldiklis, sviestas arba augaliniai riebalai ar augalinis aliejus, smulkaus malimo kvietiniai miltai, geriamasis vanduo, malti juodieji pipirai, druska;

iš kaliaropių gaminamas viršutinis sluoksnis: šviežios kaliaropės, cukrinių runkelių cukrus arba natūralus saldiklis, sviestas arba augaliniai riebalai ar augalinis aliejus, smulkaus malimo kvietiniai miltai, citrinų arba obuolių sultys, geriamasis vanduo, malti juodieji pipirai, šviežios arba džiovintos petražolės, druska.

3.4. Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visi etapai, nuo tešlos ruošimo (dėl naudojamo metodo (tešlai naudojamos mielės) tarp atskirų gamybos etapų negali būti jokio uždelsimo) ir viršutinio sluoksnio užtepimo iki pyrago kepimo ir jo pjaustymo bei pakavimo, privalo vykti nustatytoje geografinėje vietovėje, siekiant užtikrinti kokybę ir laikytis higienos reikalavimų. Viršutinis sluoksnis gali būti gaminamas ne tik nustatytoje vietovėje.

3.5. Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Pjaustyti ir pakuoti gamintojo patalpose būtina dėl produkto, kuris skirtas suvartoti per trumpą laiką, pobūdžio ir siekiant išlaikyti kokybę. Jei pagamintas produktas būtų vežamas nesupakuotas, jo kokybė suprastėtų dėl įtrūkimų ar formos pakitimų arba dėl higienos reikalavimų pažeidimo. Be to, prie produkto pakuotės reikia priklijuoti etiketę, kurioje nurodoma su gamintoju susijusi informacija, produkto sudėtis ir visa kita privaloma informacija, kuria užtikrinama, kad produktas pagamintas nustatytoje vietovėje, ir kuria remiamasi per bet kokį galimą patikrinimą. Pyragus, skirtus suvartoti iš karto, galima parduoti nesupakuotus.

3.6. Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Pyrago „Valašský frgál“ gamintojai ant produkto pakuotės privalo aiškiai nurodyti pavadinimą „Valašský frgál“. Vartotojų informavimo, tikrinimo įstaigų atliekamų patikrų ir produkto atsekamumo tikslais ant pakuotės taip pat bus nurodomas saugomos geografinės nuorodos logotipas. Jei šis produktas parduodamas nesupakuotas, pardavimo vietoje turi būti aiškiai nurodyta, kad pyragas „Valašský frgál“ parduodamas ten ir turi atitikti galiojančiuose teisės aktuose nustatytus ženklinimo etiketėmis reikalavimus.

4. Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Valachija – Čekijos Respublikos pietryčiuose esantis geografinis regionas. Ją sudaro šios savivaldybės (iš rytų į vakarus): Velké Karlovice, Horní Bečva, Čeladná, Kunčice pod Ondřejníkem, Kozlovice, Měrkovice, Tichá, Vlčovice, Kopřivnice, Štramberk, Lichnov, Veřovice, Mořkov, Hodslavice, Straník, Kojetín, Loučka, Bernartice, Hůrka, Starojická Lhota, Vysoká, Hustopeče, Milotice, Špičky, Skalička, Horní Tešice, Rouské, Všechovice, Provodovice, Komárno, Podhradní Lhota, Rajnochovice, Držková, Rusava, Lukoveček, Fryšták, Mladcová, Zlín-Prštné, Zlín-Jaroslavice, Březnice, Želechovice, Lípa, Zádveřice, Vizovice, Slopné, Haluzice, Vlachovice, Vrbětice, Popov, Jestřábí, Štítná nad Vláří, Bylnice, Brumov, Nedašov, Nedašova Lhota, Študlov, Střelná, Francova Lhota, Valašská Senice, Hovězí, Halenkov and Nový Hrozenkov.

5. Ryšys su geografine vietove

Ši paraiška grindžiama ir produkto ypatumais, ir geru jo vardu visoje Valachijoje ir už jos ribų. Pirmieji rašytiniai šaltiniai apie didelius pyragus, vadinamus „vdolek“ arba „frgál“, randami nuo 1826 m. leistame J. H. A. Gallašo metraštyje „Bromatologia moravo-rustica“ . Jame pateikiama informacijos apie kvietinių ar ruginių miltų pyragus, padengtus varškės sūriu, vaisių džemu (povidla) arba užtepu, gaminamu iš šiam regionui būdingų troškintų ir sutrintų džiovintų kriaušių, kurie gaminami tik nustatytoje Valachijos geografinėje vietovėje.

„Valašský frgál“ gaminamas pagal tradicinius nustatytos geografinės vietovės receptus, rastus rašytiniuose šaltiniuose nuo 1826 m. Šio išskirtinio pyrago kepimo tradicija ypač susijusi su Valachijoje vykstančiais šventiniais renginiais, pvz., vestuvėmis, krikštynomis, Kalėdomis, Velykomis ir derliaus nuėmimu. Neturtingos šeimos jį valgydavo tik per Kalėdas. Turtingesnės šeimos jį valgydavo ir sekmadieniais. Toks pyrago dydis (30–32 cm skersmens) nusistovėjo todėl, kad buvo naudojamas visas ližės, skirtos duonai į krosnį pašauti, paviršius. Šie pyragai dažniausiai buvo kepami iš namuose gaminamų žaliavų, ypač džiovintų vaisių, varškės sūrio, namie maltų miltų, sviesto, lydytų kiaulių taukų, sėmenų aliejaus, kiaušinių ir pieno.

Populiariausia rūšis – „Valašský frgál“, kurio viršutinis sluoksnis gaminamas iš džiovintų kriaušių. Paprastai prie kiekvieno Valachijoje esančio pastato augdavo kriaušė. Labiausiai paplitusi kriaušių rūšis buvo ovesňanka, kurios vaisiai, nors ir maži, buvo sultingi ir labai saldūs. Kitos kriaušių rūšys, ypač tos, kurios sunoksta rudens mėnesiais, taip pat buvo tinkamos džiovinti. Jas visada reikėdavo palikti nokti iki pirmųjų šalnų. Tada nesmulkintos kriaušės būdavo lėtai džiovinamos džiovinimo kameroje, kaitinamoje malkomis (geriausia vaismedžių). Būdavo labai svarbu kriaušes visiškai išdžiovinti ir tada laikyti pastogėse pakabintuose pintuose krepšiuose. Receptai, kaip iš džiovintų kriaušių gaminti džemą ir kaip daryti šiuos didelius pyragus su įvairiais viršutiniais sluoksniais, buvo perduodami iš kartos į kartą keletą amžių.

„Valašský frgál“ skiriasi nuo kitų pyragų visų pirma dėl šių savybių:

– dėl tešlos ruošimo metodo ir jos sudėties: pirmiausia visos skystos sudedamosios dalys išplakamos iki vientisos masės. Po to pilami išlydyti riebalai ir viskas vėl suplakama iki vientisos masės. Tik tada dedamas paruoštas raugas, o paskui pamažu dedama miltų, taip formuojant vientisą tešlą, kuri maišoma tol, kol pasirodo burbulai (joje yra daug oro). Tešla turi būti nelipni,

— dėl apvalios formos, išgaunamos tešlą kočiojant viena ranka ritinamu kočėlu, kuris taip pat kilęs iš Valachijos. Tolygiai kočiojant nuo vidurio link kraštų, tešla ne tik tampa plona, bet iškepta būna tanki, minkšta ir smulkios tekstūros,

— dėl to, kad Valachijoje „frgál“ viršutinis sluoksnis gaminamas tik iš vienos rūšies užtepo. Tai yra tradicinis šio pyrago gamybos būdas. Istoriniuose šaltiniuose taip pat teigiama, kad ant „frgál“ niekada nebūna daugiau nei vienos rūšies viršutinio sluoksnio. Būdingiausias viršutinis sluoksnis gaminamas iš džiovintų kriaušių.

— dėl kito būdingo pyrago „Valašský frgál“ bruožo – viršutinis sluoksnis sudaro didelę pyrago dalį – apie 42–48 proc. jo svorio prieš kepant.

19-ajame amžiuje šių pyragų geras vardas pasklido iki pat sostinės Prahos. 19-ojo amžiaus pabaigoje Holešovicėse, Prahoje, buvo surengta nacionalinė paroda, į kurią su daugybe kitų produktų iš Valachijos buvo atvežti ir šie pyragai – ten jie sulaukė didelio pasisekimo. „Valašský frgál“ išlaikė savo gerą vardą iki šių dienų (daug informacijos galima rasti internete, regioninėje ir nacionalinėje spaudoje, taip pat turistų vadovuose) ir parodose bei mugėse laimėjo įvairių apdovanojimų (2006 ir 2008 m. – „Zlatá Salima“, 2006, 2007 ir 2008 m. – „Perla Zlínska“, 2006 m. – „Trendy“, 2006 m. – „HIT 2006 Moderní obchod“, 2007 m. – „Značka kvality KLASA“).

Nuoroda į produkto specifikacijos paskelbimą

https://isdv.upv.cz/doc/vestnik/2021/vestnik_UPV_202108.pdf#page=187

„Věstník“ Nr. 8, 2021 02 24, 187 p., et seq.

(1) OL L 343, 2012 12 14, p. 1.