Teisingumo sistemos žmogiškųjų išteklių trūkumas tebėra susirūpinimą keliantis klausimas. 2020 m. gruodžio mėn. beveik 10 proc. teisėjų pareigybių ir beveik 16 proc. prokurorų pareigybių vis dar buvo laisvos, o tai taip pat daro poveikį teisingumo sistemos veiksmingumui. Nors 2018 m. pradėtą taikyti teisėjų ankstyvojo išėjimo į pensiją sistemą, pagal kurią buvo galima išeiti į pensiją po 20 tarnybos metų, parlamentas vadovaudamasis Venecijos komisijos ir GRECO rekomendacijomis panaikino 2021 m. kovo mėn., 2020 m. į pensiją išėjo beveik 300 magistratų, o per 2021 m. pirmą ketvirtį – beveik 150 magistratų, taip dar labiau padidinant šį trūkumą. Savo sprendimu Konstitucinis Teismas paskelbė, kad nuostata, pagal kurią Aukščiausioji magistratų taryba turi tvirtinti reglamentą dėl darbuotojų priėmimo į teismus konkurso rengimo ir vykdymo, yra nekonstitucinė, o tai sukūrė teisinį vakuumą ir dėl šios priežasties nebuvo rengiamas naujų magistratų įdarbinimo konkursas 2020 m. Siekdama panaikinti šią teisės aktų spragą Teisingumo ministerija 2020 m. birželio 22 d. pateikė viešiems debatams įstatymo dėl priėmimo į Nacionalinį magistratų institutą projektą, kurį Senatas patvirtino 2021 m. vasario 3 d. Vis dėlto Konstitucinis Teismas, atsakydamas į parlamento narių grupės ex ante prašymą pateikti nuomonę, paskelbė, kad atitinkamas įstatymas yra nekonstitucinis. Dėl šios priežasties pagal galiojančius teisės aktus nesudarytos sąlygos rengti darbuotojų priėmimo į teismus konkursus, o dėl to dar labiau vėluota priimti naujus darbuotojus, didėjo darbo krūvis ir spaudimas teisėjams bei prokurorams, taip pat tai turėjo padarinių teisingumo kokybei ir veiksmingumui. 2021 m. birželio 28 d. Parlamento priimtu nauju įstatymu buvo pašalinta pirmiau minėta teisinė spraga ir sudarytos sąlygos 2021 m. ir 2022 m. surengti darbuotojų priėmimo į teismus konkursus. 2021 m. liepos 14 d. sprendimu Konstitucinis Teismas paskelbė prieštaraujančiomis Konstitucijai to įstatymo nuostatas, kurios nuo dešimties iki septynerių metų būtų sutrumpinusios darbo stažą, reikalingą norint dalyvauti konkursuose DNA ir DIICOT prokurorų darbo vietoms užimti.

Teisingumo įstatymų projektais, be kita ko, numatyti Teismų inspekcijos vadovybės skyrimo ir atskaitomybės taisyklių pakeitimai. Teisingumo Teismas išnagrinėjo vyriausybės įgaliojimų skirti pareigūnus laikinai eiti vadovaujamas pareigas Teisėjų inspekcijoje, kuri yra atsakinga už drausminių procedūrų taikymą teisėjams ir prokurorams, suderinamumą su ES sutarties 2 straipsniu ir 19 straipsnio 1 dalimi. 2021 m. gegužės 18 d. sprendimu Teismas nustatė, kad atsižvelgiant į tai, jog vadovaujamas pareigas Teisėjų inspekcijoje einantys asmenys, tikėtina, darys lemiamą poveikį inspekcijos veiklai, jų skyrimą nustatančios taisyklės turi būti parengtos taip, kad nekiltų jokių pagrįstų abejonių dėl to, ar to subjekto prerogatyvomis ir funkcijomis nėra naudojamasi kaip priemone daryti spaudimą teismų veiklai arba vykdyti tos veiklos politinę kontrolę. Pastaraisiais metais teisminės institucijos, įskaitant pačią Aukščiausiąją magistratų tarybą, atkreipė dėmesį į susirūpinimą, kurį kelia Teismų inspekcijos atskaitomybės trūkumas, nurodydamos, jog didelė dalis inspekcijos pradėtų bylų galiausiai buvo atmesta teisme, visus sprendimų priėmimo įgaliojimus turi vyriausiasis inspektorius , o Aukščiausiosios magistratų tarybos priežiūros įgaliojimai yra riboti . 2021 m. kovo mėn. naujais teisingumo įstatymų projektais, dėl kurių teisingumo ministras paprašė Aukščiausiosios magistratų tarybos nuomonės, iš dalies keičiamos nuostatos dėl vyriausiojo inspektoriaus ir jo pavaduotojo skyrimo, taip pat dėl Teismų inspekcijos veiklos kontrolės mechanizmų.

2017–2019 m. priimti teisingumo įstatymų daliniai pakeitimai yra peržiūrimi. Teisingumo įstatymais, kurie buvo iš dalies pakeisti 2017 m. ir 2019 m., apibrėžiamas magistratų statusas ir nustatoma teismų sistemos bei Aukščiausiosios magistratų tarybos struktūra. Šie įstatymai yra ypač svarbūs teisėjų nepriklausomumui ir tinkamam teismų veikimui užtikrinti. Tebegaliojantys teisingumo įstatymų daliniai pakeitimai turėjo didelį poveikį teisingumo sistemos nepriklausomumui, kokybei ir veiksmingumui. Pagrindinės problemos buvo nustatytos visų pirma šiose srityse: Pažeidimų teismuose tyrimo skyriaus (SIIJ) kūrimas, teisėjų ir prokurorų civilinės atsakomybės sistema, ankstyvojo išėjimo į pensiją sistemos, leidimai verstis profesija, taip pat aukšto rango prokurorų statusas ir skyrimas. Kaip nurodyta 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje ir 2021 m. BTM ataskaitoje, įgyvendinant iš dalies pakeistus įstatymus susirūpinimas greitai pasitvirtino ir per keletą metų kilo naujų problemų. Tebegaliojantys iš dalies pakeisti įstatymai ir toliau kelia susirūpinimą, susijusį su neigiamu poveikiu teisingumo sistemos veikimui. Visų pirma SIIJ vis dar tęsia veiklą, o jo veikimas toliau kelia didelį susirūpinimą, nors praėjusiais metais SIIJ aktyvumas sumažėjo. 2020 m. rugsėjo 30 d. tuometinis teisingumo ministras šešių mėnesių viešosioms konsultacijoms pateikė teisingumo įstatymų visapusiškų dalinių pakeitimų projektus. Kaip nurodė teisingumo ministras, įstatymų projektai buvo parengti išanalizavus reikalavimus, nustatytus Europos Komisijos BTM ataskaitoje, GRECO ataskaitose ir Venecijos komisijos nuomonėse. Kaip numatyta, įstatymų projektais siekiama atitaisyti neigiamą 2017–2019 m. įstatymų dalinių pakeitimų poveikį ir pateikti sprendimus daugeliui BTM ataskaitose nurodytų problemų, visų pirma susijusių su SIIJ panaikinimu, prokurorų profesinio nepriklausomumo lygio didinimu, panaikinant 2018 m. pakeistas teisės aktų nuostatas, magistratų civiline atsakomybe, magistratų saviraiškos laisvės apribojimais ir vadovaujamąsias pareigas einančių prokurorų atšaukimo bei skyrimo procedūromis. 2021 m. sausio mėn. vyriausybė priėmė memorandumą, kuriuo atsižvelgia į politinį įsipareigojimą įgyvendinti visas dar neįgyvendintas BTM rekomendacijas. Memorandume išdėstyti planai apima įstatymo, kuriuo panaikinamas Teisminių institucijų padarytų nusikalstamų veikų tyrimo skyrius (SIIJ), projektą ir teisingumo srities įstatymų pakeitimus, kurie abu yra tiesiogiai susiję su BTM rekomendacijomis. 2021 m. kovo 29 d., baigiantis viešosioms konsultacijoms ir po kelių diskusijų su teismais, pareigas einantis teisingumo ministras tris iš dalies pakeistų įstatymų projektus pateikė Aukščiausiajai magistratų tarybai, kad ji pateiktų savo nuomonę. Teisingumo ministras įsipareigojo įstatymų projektus tuo pat metu nusiųsti parlamentui ir Venecijos komisijai, kad ši pateiktų savo nuomonę. Svarbu, kad šiais teisės aktų pakeitimais būtų užtikrintas teismų nepriklausomumas pagal ES teisę ir atsižvelgiant į Europos Tarybos rekomendacijas. Vienas reikšmingų pokyčių – tai 2021 m. gegužės 18 d. ES Teisingumo Teismo sprendimas, kuriame kelios teisingumo įstatymų nuostatos nagrinėtos atsižvelgiant į ES sutarties 2 straipsnį bei 19 straipsnio 1 dalį ir BTM sprendimą, visų pirma kiek tai susiję su SIIJ ir ad interim skyrimu į vadovaujamas pareigas Teismų inspekcijoje, taip pat su asmenine teisėjų atsakomybe dėl teismo klaidos . Be to, ES Teisingumo Teismas priminė, kad valstybė narė negali daryti savo teisės aktų pakeitimų, visų pirma susijusių su teisingumo sistemos organizavimu, taip, kad sumažėtų teisinės valstybės vertybės apsauga .

2007 m. Rumunijai įstojus į Europos Sąjungą buvo sukurtas Bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmas (BTM) kaip pereinamojo laikotarpio priemonė, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas Rumunijai nuolat reformuoti savo teismines institucijas ir suintensyvinti kovą su korupcija . Atsižvelgiant į sprendimą, kuriuo nustatomas mechanizmas, ir, kaip pabrėžė Taryba, BTM bus baigtas taikyti, kai bus tinkamai pasiekti visi Rumunijai taikomi orientaciniai tikslai. Savo 2017 m. sausio mėn. ataskaitose Komisija išsamiai įvertino per dešimt BTM taikymo metų Rumunijos padarytą pažangą. Komisija taip pat nustatė planą, pagal kurį turi būti siekiama užbaigti taikyti BTM, grindžiamą 12 pagrindinių rekomendacijų, kurių pakaktų BTM tikslams pasiekti, jei jos būtų įgyvendintos ir jei pokyčiai nebūtų tokie, kad lemtų priešingą rezultatą. 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje padaryta išvada, kad dėl pokyčių sumažėjo daroma pažanga arba kilo abejonių dėl jos negrįžtamumo ir kad reikia pateikti aštuonias papildomas rekomendacijas. Naujausioje 2021 m. birželio mėn. Komisijos priimtoje BTM ataskaitoje įvertinta pažanga, padaryta įgyvendinant dvylika 2017 m. sausio mėn. rekomendacijų ir aštuonias papildomas 2018 m. lapkričio mėn. rekomendacijas. Toje ataskaitoje padaryta išvada, kad nuo to laiko, kai 2019 m. buvo pateikta paskutinė BTM ataskaita, padėtis, susijusi su BTM orientacinių tikslų rodikliais, akivaizdžiai pagerėjo, ir palankiai įvertinta tai, kad 2021 m. buvo suteiktas stiprus naujas postūmis vykdyti reformas ir atitaisyti padėtį, susidariusią dėl to, kad 2017–2019 m. buvo nukrypta nuo orientacinių tikslų. Taigi matyti, kad padaryta pažanga įgyvendinant visas likusias BTM rekomendacijas ir, jei pažanga išliks stabili, daugelis jų turėtų būti įgyvendinta.

Vyriausybė siūlo reformas siekdama atsakyti į susirūpinimą keliančius klausimus, kilusius 2017–2019 m. priėmus teisingumo įstatymų dalinius pakeitimus, kurie sulaukė kritikos dėl neigiamo poveikio teisingumo nepriklausomumui, kokybei ir veiksmingumui. 2021 m. gegužės 18 d. priimtame prejudiciniame sprendime Europos Sąjungos Teisingumo Teismas išnagrinėjo keletą šių reformų aspektų ir nurodė, kad pasitvirtino susirūpinimas, visų pirma susijęs su Pažeidimų teismuose tyrimo skyriumi. Parlamentas nagrinėja įstatymo, kuriuo būtų panaikintas šis skyrius, projektą. Inicijuota teisėkūros procedūra siekiant iš dalies pakeisti teisingumo srities įstatymus. Žmogiškųjų išteklių trūkumas tapo dar didesnis, nes nebuvo įdarbinta pakankamai naujų magistratų, be to, daug magistratų išėjo į pensiją. Esant tokiam trūkumui didėjo spaudimas magistratams, o tai turi padarinių teisingumo kokybei ir veiksmingumui.

Elektroninė sistema PREVENT, kurią naudojant siekiama išvengti interesų konfliktų vykdant viešuosius pirkimus, yra efektyvi, nes reikšmingai sumažėjo nustatytų interesų konfliktų atvejų skaičius. Siekdama nustatyti galimus interesų konflikto atvejus, 2020 m. sistema PREVENT išanalizavo 19 140 viešųjų pirkimų procedūrų. 2020 m. tarnybinės etikos inspektoriai pareiškė dešimt įspėjimų dėl tarnybinės etikos – bendra vertė sudaro apie 11,1 mln. EUR. Taikant nepaprastąją padėtį, kuri buvo paskelbta per COVID-19 pandemiją, valdžios institucijoms ir juridiniams subjektams, kurių pagrindinė akcininkė yra valstybė, buvo leista tiesiogiai pirkti kovai su pandemija skirtas medžiagas ir įrangą neskelbiant informacijos apie tai viešųjų pirkimų elektroninėje sistemoje ir nepaisant ribos (apie 27 000 EUR), kurią viršijus privaloma informaciją skelbti elektroninėje sistemoje. Tai reiškia, kad tiesioginiai pirkimai nebuvo vykdomi per elektroninę sistemą ir todėl jų negalėjo patikrinti sistema PREVENT. Siekdama išspręsti problemą, susijusią su vykdant tiesioginius pirkimus atliekamų procedūrų patikrinimu, ANI sukūrė mechanizmą, kuriuo naudojantis ir remiantis iš viešųjų šaltinių gauta informacija galima analizuoti tokių procedūrų duomenų rinkinius. Naudojant šį mechanizmą siekiama nustatyti per šias viešųjų pirkimų procedūras kilusius interesų konfliktus, kurie nebuvo nustatyti tikrinant sistema PREVENT. Iki 2021 m. sausio mėn. pabaigos ANI naudodama rizikos matricą patvirtino 580 tiesioginių pirkimų procedūrų, įvykdytų per 2020 m. pirmąjį pusmetį, ir nustatė 64 galimus tarnybinės etikos incidentus (11 proc. procedūrų), kurie bus papildomai analizuojami ir kurių ex officio vertinimo procedūra galėtų būti pradėta.

2020 m. vietos ir nacionaliniuose rinkimuose ANI aktyviau vykdė informuotumo apie kandidatams taikomas sąžiningumo taisykles didinimo veiksmus ir su atitinkamomis valdžios institucijomis dalijosi informacija apie kandidatus, kuriems draudžiama eiti viešąsias pareigas. Prieš 2020 m. rugsėjo 20 d. vietos rinkimus ANI kreipėsi į centrinę ir vietos rinkimų institucijas siekdama pranešti apie kandidatus, kuriems galėtų būti uždrausta eiti viešąsias pareigas, nes per ankstesnį mandatą jų atžvilgiu buvo priimta sankcija dėl nesuderinamumo ar interesų konflikto . Be to, po rinkimų ANI nusiuntė teismams, kurie yra kompetentingi patvirtinti naujai išrinktų pareigūnų mandatą, vardinį kandidatų, kuriems draudžiama eiti viešąsias pareigas trejus metus, sąrašą. Nors keliems kandidatams nebuvo leista kandidatuoti į pareigas, o keliems kitiems nebuvo leista eiti pareigas, svarstydami beveik pusę atvejų, kai kandidatams buvo taikomas draudimas, teismai nusprendė, kad jiems leidžiama eiti pareigas, į kurias buvo išrinkti . Kalbant apie nacionalinius rinkimus, vykdydamas rinkimų rezultatų patvirtinimo procedūrą, Rumunijos Senato komitetas rinkimų rezultatams tvirtinti paprašė ANI pateikti galutinius ir neatšaukiamus teismų priimtus sprendimus dėl išrinktų Senato narių nesuderinamumo ar interesų konflikto atvejų. ANI nustatė, kad nė vienam iš išrinktųjų senatorių nebuvo uždrausta eiti pareigų. Atstovų Rūmai paprašė ANI pateikti nuomonę, ar dėl kai kurių deputatų deklaracijose pateiktos informacijos gali kilti nesuderinamumo atvejų .

Teisinė tarnybinės etikos sistema tebėra suskaidyta. 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje pabrėžiama, kad tebėra problemų dėl teisinės tarnybinės etikos sistemos ir kad reikia stabilumo, aiškumo ir patikimos sistemos. Dėl pakeitimų, kuriais iš dalies keičiami tarnybinės etikos srities įstatymai ir kurie visų pirma buvo priimti 2017–2019 m., poveikio sumažėjo ANI gebėjimas atlikti savo darbą, taip pat buvo dar labiau padidintas teisinės padėties suskaidymas. Visų pirma dviem 2019 m. įsigaliojusiais pasiūlymais buvo dar labiau padidintas teisinis netikrumas, susijęs su taikomu tarnybinės etikos režimu ir sankcijų taikymu. 2020 m. ir 2021 m. Aukštasis Kasacinis ir Teisingumo Teismas patikslino teisės aiškinimą. Teismas nusprendė, kad sankcija taikoma net tuo atveju, jei nesuderinamumas yra susijęs su ankstesniu mandatu, ir kad trejų metų senaties terminas turėtų reikšti tai, kad ANI turi užbaigti tyrimą per trejus metus nuo faktų, iš kurių galima spręsti apie interesų konflikto ar nesuderinamumo buvimą (o ne tai, kad praėjus trejiems metams netaikoma sankcija) . ANI palankiai įvertino šiuos sprendimus, kuriais atkuriamas galimybės taikyti sankcijas po to, kai priimtas galutinis teismo sprendimas, aiškumas ir tikrumas. Konsoliduojant tarnybinės etikos, nesuderinamumo ir interesų konflikto srities įstatymus būtų sudarytos sąlygos atsižvelgti į teismų praktiką ir korupcijos prevencijos politiką, taip pat būtų suteiktas tvirtas pagrindas ateičiai.

Nacionalinė tarnybinės etikos agentūra (ANI) toliau atlieka nesuderinamumo, interesų konflikto ir nepagrįsto praturtėjimo atvejų tyrimą . Be to, 2020 m. liepos mėn. priėmus iš dalies pakeistą įstatymą, palankesnes sąlygas ANI darbui turėtų sudaryti elektroninė turto ir interesų deklaravimo sistema , kuri pradėjo veikti 2021 m. gegužės mėn. ANI praneša, kad jos 2020 m. biudžeto pakako funkcijoms vykdyti, nes pirmiau sumažintas biudžetas vėliau tais metais buvo papildytas . Esama netikrumo dėl ANI vadovybės postų. Nuo 2019 m. gruodžio mėn. tebėra laisvas pirmininko postas, o vėliau šiais metais baigiasi pirmininko pavaduotojo kadencija. Atrankos procedūros galiausiai buvo pradėtos 2021 m. balandžio mėn.

2017–2019 m. teisingumo srities įstatymų pakeitimai sukėlė kliūčių geram DNA veikimui, ir tokia padėtis tęsis tol, kol tie pakeitimai galios. Bendrosios problemos, su kuriomis susidūrė teismų sistema, DNA buvo ypač sudėtingos . DNA susidūrė su žmogiškųjų išteklių trūkumu ir dėl to padidėjo spaudimas prokurorams, nes tuo pačiu metu jam kilo dar viena problema, susijusi su jo techninių pajėgumų vykdyti teismo nutartis naudojant specialius tyrimo metodus plėtojimu . Be to, Pažeidimų teismuose tyrimų skyrius (SIIJ), kuris toliau kišasi į dar nebaigtas DNA tiriamas aukšto lygio korupcijos bylas, toliau neigiamai veikia efektyvų kai kurių aukšto lygio korupcijos bylų nagrinėjimą. 2020 m. liepos mėn. Konstituciniam Teismui nusprendus, kad skundų perdavimas SIIJ prieštarauja Konstitucijai, probleminė skundų aukšto lygio korupcijos bylose atsiėmimo praktika buvo sustabdyta . Su aukšto lygio korupcijos bylomis, kurias nagrinėja SIIJ, taip pat susijusi padidėjusi nebaudžiamumo rizika, visų pirma dėl to, kad nagrinėjimas trunka ilgai. Be to, manoma, jog spaudimą DNA prokurorams daro tai, kad SIIJ nagrinėja dėl korupcijos nuteistų asmenų skundus dėl prokurorų. Vykstantis teisingumo įstatymų dalinio keitimo procesas, įskaitant SIIJ panaikinimą, bus svarbus siekiant užtikrinti, kad geras DNA veikimas būtų tvarus.

Pagerėjo vidutinio ir aukšto lygio korupcijos atvejų tyrimas ir taikomų sankcijų efektyvumas. 2020 m. buvo paskirtas naujas Nacionalinio kovos su korupcija direktorato vyriausiasis prokuroras ir kiti vadovai – tai lėmė naują postūmį ir institucinį stabilumą. Dėl to pagerėjo tyrimų ir teisme keliamų bylų kokybė. 2020 m. DNA pasiekė geresnius rezultatus nei 2019 m. – padaugėjo bylų, kuriose pateikta aukšto lygio kaltinimų, ir sumažėjo susikaupusių bylų . Teismų lygmeniu taip pat padaryta pažanga – išaugo teismų sprendimų skaičius . 2020 m. padaugėjo piliečių skundų ir ex officio skundų dėl įtariamų korupcijos nusikaltimų – tai rodo, kad nuo 2015 m. vyravusi mažėjimo tendencija pasikeitė. DNA mano, kad tai yra atkurto visuomenės pasitikėjimo, kurį 2017–2019 m. stipriai paveikė išpuoliai prieš šią instituciją ir jos atliekamą vaidmenį, požymis. 2020 m. taip pat pakeista DNA komunikacijos politika – pradėjus tyrimą įtariamųjų vardai ir pavardės nebeminimi pranešimuose spaudai ir taip ribojamas įtariamųjų tapatybės viešinimas.

Naujos 2021–2025 m. nacionalinės kovos su korupcija strategijos priėmimas – vyriausybės prioritetas. Pažanga, susijusi su Nacionaline kovos su korupcija strategija, yra vienas pagrindinių vyriausybės politinės darbotvarkės nacionalinių prioritetų. 2016–2020 m. nacionalinė kovos su korupcija strategija baigė galioti 2020 m. Siekdama surinkti informacijos rengiantis naujos 2021–2025 m. nacionalinės kovos su korupcija strategijos priėmimui, šiuo metu EBPO atlieka vidaus vertinimą ir išorės auditą. Teisingumo ministerija, kuri koordinuoja strategijos įgyvendinimą, praneša, kad įgyvendindama 2016–2020 m. strategiją pasiekė pažangos daugelyje dalyvaujančiųjų administracijų ir viešojo sektoriaus institucijų, nors padaryta pažanga buvo netolygi, visų pirma didelės rizikos srityse, pvz., sveikatos, švietimo ar viešųjų pirkimų. Pasiekta pažanga, be kita ko, tobulinant procedūras, kuriomis siekiama spręsti jautrias problemas, reikšmingai sumažinant tarnybinės etikos pažeidimų skaičių, didinant skaidrumą ir pagerinant piliečiams teikiamas paslaugas, įskaitant perėjimą prie skaitmeninių technologijų. Laikoma, kad pagrindiniai šios strategijos elementai, visų pirma tarpusavio vertinimo stebėsenos mechanizmas ir dalyvaujamasis sprendimų priėmimo procesas pasitelkiant penkias kovos su korupcija platformas, vienijančias suinteresuotuosius subjektus, yra dalyvaujančiųjų institucijų geriausios patirties pavyzdžiai ir jie bus perkelti į kito laikotarpio strategiją. Vis dėlto Teisingumo ministerija pažymėjo, kad strategijos efektyvumas priklauso ne tik nuo specializuoto tikslinio įgyvendinimo, bet visų pirma nuo politinės valios suteikti postūmį įgyvendinti priemones visose dalyvaujančiosiose administracijose ir viešojo sektoriaus institucijose, be kita ko, vietos lygmeniu. Šiuo metu baigiamas vertinimas, o Teisingumo ministerija surengė viešas konsultacijas su penkiomis kovos su korupcija platformomis (vienijančiomis suinteresuotuosius subjektus) dėl naujosios strategijos ir tikisi iki 2021 m. pabaigos pasiūlyti priimti naują nacionalinę kovos su korupcija strategiją.

Rumunija iš esmės turi sukurtą kovos su korupcija teisės aktų sistemą ir institucinę struktūrą. Nacionalinė kovos su korupcija strategija priimta 2016 m., o jos įgyvendinimo koordinavimą užtikrina Teisingumo ministerija. Institucinė kovos su korupcija sistema nebuvo keičiama. Specializuota kovos su korupcija baudžiamojo persekiojimo įstaiga – Nacionalinis kovos su korupcija direktoratas (DNA) – turi kompetenciją tirti vidutinio ir aukšto lygio korupcijos bylas, o visas kitas korupcijos bylas tiria Generalinė prokuratūra. Be to, DNA tiria Europos Sąjungos finansinių interesų pažeidimus ir tam tikras sunkių ekonominių-finansinių nusikaltimų kategorijas. Vidaus reikalų ministerijoje veikia specializuotas kovos su korupcija direktoratas (DGA), kompetentingas spręsti klausimus, susijusius su ministerijos samdomų darbuotojų, įskaitant policiją, tarnybinės etikos pažeidimais ir korupcija. Nacionalinė tarnybinės etikos agentūra (toliau – ANI) atlieka administracinius tyrimus, susijusiu su interesų konfliktais, nesuderinamomis pareigomis ir nepagrįstu praturtėjimu, taip pat ji yra atsakinga už turto deklaracijų, kurias, be kita ko, pateikia visi renkamieji pareigūnai, stebėseną ir tikrinimą. Nacionalinė areštuoto turto valdymo agentūra (ANABI) užtikrina areštuoto ir konfiskuoto nusikalstamu būdu įgyto turto valdymą ir sudaro palankesnes sąlygas atsekti ir nustatyti nusikalstamu būdu įgytą turtą.

Teisingumo sistemoje dėl COVID-19 pandemijos buvo dažniau naudojamos skaitmeninės priemonės. 2020 m. padidėjo teismų turimų vaizdo konferencijų sistemų skaičius, todėl daugiau teismų posėdžių vyko rengiant vaizdo konferencijas. Vis dėlto suinteresuotieji subjektai praneša, kad nuotoliniai posėdžiai rengiami retai, nes teisėjai vis dar pirmenybę teikia fiziniam dalyvavimui posėdžiuose, o ne vaizdo konferencijoms. 2020 m. rugsėjo mėn. Teisingumo ministerija paskelbė įstatymo projektą dėl nuotolinio teisingumo vykdymo per COVID-19 pandemiją, kuriuo būtų padidintos galimybės rengti teismo posėdžius vaizdo konferencijos būdu. Kalbant apie baudžiamąsias bylas, įstatymo projektu numatyta galimybė, kad asmenys, kurių laisvė apribota, būtų išklausyti per vaizdo konferenciją sulaikymo vietoje be jų sutikimo, jei teismas nusprendžia, jog tokiomis priemonėmis nedaromas poveikis tinkamai proceso eigai ir šalių teisėms bei interesams. Be to, įstatymo projektu numatyta galimybė per vaizdo konferenciją išklausyti ne tik asmenis, kurių laisvė apribota, bet tik gavus jų sutikimą. Parlamentas įstatymo projektą priėmė 2021 m. balandžio 28 d.

Iš turimų duomenų matyti, kad yra pasiektas geras bendras teisingumo sistemos skaitmeninimo lygis. 2020 m. plačiajai visuomenei internetu pateikiama daug informacijos apie teismų sistemą. Teismai plačiai naudoja skaitmenines technologijas, pvz., elektroninę bylų valdymo sistemą, elektroninę bylų paskirstymo ir nuotolinio ryšio technologiją. Be to, įdiegta tvarka, pagal kurią rengiami kompiuterio skaitomi teismų sprendimai civilinėse, komercinėse ir administracinėse bylose. Tačiau suinteresuotieji subjektai praneša, kad vis dar reikia gerinti esamą padėtį.

Konstitucinis Teismas paskelbė, kad nuosprendžių faktiniai ir teisiniai motyvai turi būti pateikiami jų paskelbimo metu. Pagal baudžiamojo proceso kodekso nuostatas tokius nuosprendžius buvo galima surašyti ne vėliau kaip per 30 dienų po jų paskelbimo, todėl susidarydavo situacijos, kada turėdavo būti vykdomas galutinis nuosprendis, nors nuteistasis vis dar nežinojo nuosprendžio motyvų. 2021 m. balandžio 7 d. Konstitucinis Teismas nusprendė, kad tais atvejais, kai nuosprendis surašomas po jo paskelbimo, nuteistasis netenka teisės kreiptis į teismą ir teisės į teisingą bylos nagrinėjimą. Jau ilgą laiką buvo atkreipiamas dėmesys į problemą, kad sprendimas priimamas ir motyvai surašomi ne tuo pačiu metu. 2021 m. gegužės 12 d. įsigaliojo naujas įstatymas, pagal kurį reikalaujama, kad tiek nuosprendžiai baudžiamosiose bylose, tiek jų motyvai turėtų būtų paskelbti tuo pačiu metu per nustatytą terminą po teisminio nagrinėjimo pabaigos.

Toliau kyla sunkumų įgyvendinant elgesio kodeksą ir tebėra problema tai, kad nėra taisyklių, taikomų su parlamento nariais susijusiai lobistinei veiklai. Kalbant apie parlamento narių elgesio kodeksą, GRECO neseniai atkreipė dėmesį į tai, kad nėra pakankamai užtikrinamas taisyklių vykdymas, taip pat nėra taisyklių, kuriomis būtų reglamentuojamas parlamento narių bendravimas su lobistais, ir aiškiai apibrėžtų apribojimų, susijusių su dovanomis, apgyvendinimu bei maitinimu, paslaugomis ir kita nauda. Įgyvendinant ES finansuojamą projektą buvo parengta pavyzdinė procedūra, kuria siekiama kompensuoti tai, kad yra atskiros teisinės sistemos, susijusios su „sukamųjų durų“ reiškiniu, ir kurią galės taikyti visos atitinkamos viešojo sektoriaus institucijos.

Nuo 2004 m. Rumunijoje galioja įstatymas dėl asmenų, pranešančių apie pažeidimus, apsaugos, tačiau praktiškai jis taikomas santykinai retai. 2020 m. pabaigoje Teisingumo ministerija pranešė, kad rengiamas įstatymo, kuriuo į nacionalinę teisę perkeliama Pranešėjų apsaugos direktyva, projektas. 2021 m. kovo 5 d. įstatymo projektas ir aiškinamasis memorandumas paskelbti Teisingumo ministerijos svetainėje, siekiant pradėti viešas konsultacijas.

Nepaisant COVID-19 pandemijos, baudžiamasis persekiojimas už korupciją tebevykdytas efektyviai. Generalinės prokuratūros ir DNA itin didelį dėmesį skyrė su korupcija susijusioms problemoms, galimai kylančioms vykdant viešuosius pirkimus per COVID-19 pandemiją. DNA nustatė modelius, susijusius su viešųjų pirkimų procedūrų taisyklių pažeidimais, kyšiais, kurie siūlomi viešųjų pirkimų procedūrose dalyvaujantiems valstybės pareigūnams, ir suklastotų prekių pirkimu.

III.Žiniasklaidos pliuralizmas ir žiniasklaidos laisvė

Saviraiškos laisvė ir teisė susipažinti su bet kokia viešojo intereso informacija yra įtvirtinta Konstitucijoje. Audiovizualinės žiniasklaidos įstatymu nustatyta žiniasklaidos paslaugų reguliavimo institucijos misija ir sudėtis. Atsižvelgdamos į Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę, valdžios institucijos svarsto apie šio įstatymo pakeitimus.

Toliau kelia susirūpinimą Nacionalinės audiovizualinio sektoriaus tarybos veikimas ir biudžetas. Nacionalinė audiovizualinio sektoriaus taryba (CNA) – institucija, kurios užduotis yra viešojo intereso audiovizualinių ryšių srityje apsauga, ji įsteigta įstatymu kaip parlamento kontroliuojama savarankiška valdžios institucija. CNA nevykdė veiklos nuo 2021 m. vasario mėn., kai baigėsi keturių iš 11 jos narių įgaliojimai, iki gegužės 11 d., kai parlamentas balsavimu patvirtino naujus narius. Atrodo, kad su biudžetu susijusios problemos, nurodytos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, nebuvo išspręstos. Siekiant pradėti viešas konsultacijas, 2021 m. kovo mėn. buvo paskelbtas įstatymo, kuriuo į nacionalinę teisę perkeliama Direktyva (ES) 2018/1808 dėl audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų, projektas, o jis susijęs su tinkamo finansavimo ir biudžeto išteklių poreikiu. Įstatymo projektu numatyta, kad CNA turėtų būti skiriamas reikiamas biudžetas.

Susirūpinimą toliau kelia tai, kad trūksta konkrečių redakcinio nepriklausomumo apsaugos priemonių ir redaktorių veiklos normų. Kalbant apie spaudos sektoriaus savireguliaciją, nėra pokyčių, palyginti su 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita, kurioje nurodyta, jog susirūpinimą kelia tai, kad trūksta teisės aktais arba savireguliacijos praktika nustatytų konkrečių redakcinio nepriklausomumo apsaugos priemonių ir profesinių normų. Per COVID-19 pandemiją dar labiau pablogėjo su problemomis susiduriančios spaudos ir vietos žiniasklaidos priemonių ekonominė padėtis, todėl kokybės standartų užtikrinimui buvo skiriama mažiau dėmesio. 2021 m. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos ataskaitoje nurodoma, kad didelė esama problema yra „nesaugumas ir prastos žurnalistų darbo sąlygos“, ir įvertinama, jog komercinių interesų ir savininko įtaka redakciniam turiniui – didelės rizikos sritis.

Žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumas tebėra nepakankamas. Kaip nurodyta 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, Audiovizualinio sektoriaus įstatyme reikalaujama, kad Nacionalinė audiovizualinio sektoriaus taryba užtikrintų žiniasklaidos priemonių audiovizualiniame sektoriuje organizavimo, veikimo ir finansavimo skaidrumą. Spaudos ir skaitmeninės žiniasklaidos priemonėms nėra taikomos konkrečios taisyklės, tačiau joms taikomos žiniasklaidos nuosavybės skaidrumo bendros taisyklės yra įtrauktos į įmonių įstatymą. Be to, Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos ataskaitoje pranešama, kad jame yra spragų. Duomenų apsaugos taisyklėmis taip pat dažnai remiamasi siekiant išvengti, kad būtų viešai paskelbta tam tikra anksčiau CNA atskleista informacija apie žiniasklaidos priemonių nuosavybę. 2021 m. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos ataskaitoje pranešama, kad naujienų žiniasklaidos priemonių koncentracija yra didelė, visų pirma naujienų spaudos rinkos sektoriuje, kuris yra labai mažas ir kuriame veikia nedaug žiniasklaidos priemonių.

Valstybės reklama tebėra svarbus žiniasklaidos sektoriaus finansavimo šaltinis. Sumažėjus komercinės reklamos mastui, žiniasklaidos priemonės negavo pajamų, kartu kyla susirūpinimas dėl redakcijos autonomijos, susijęs su valstybės reklamos sklaidos sutartimis. Suinteresuotieji subjektai praneša apie kitus susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su lėšų paskirstymu, ir atkreipia dėmesį į, pvz., renginių reklamos sutartis per COVID-19 pandemiją, kai, tikėtina, tokie renginiai negalėjo vykti.

Per COVID-19 pandemiją valstybinės informacijos kampanijos lėšos yra svarbi paramos žiniasklaidai priemonė. 2020 m. gegužės 7 d. Skubiu potvarkiu Nr. 63 buvo skirta apytiksliai 50 mln. EUR valdžios sektoriaus finansuojamoms žiniasklaidos kampanijoms, kuriomis siekiama užkirsti kelią COVID-19 plisti. Daugiau nei pusė biudžeto (53 proc.) įstatymu buvo numatyta kampanijoms televizijoje finansuoti. Lėšas pagal šią sistemą iš viso gavo 364 pareiškėjai. Kai kurios žiniasklaidos priemonės ir kiti suinteresuotieji subjektai kritikavo sistemą, nes, jų nuomone, paraiškų teikimo kriterijais pirmenybė teikiama didelėms žiniasklaidos priemonėms ir skatinamas antraštinis masalas. Jie taip pat atkreipė dėmesį į riziką, susijusią su mažėjančiu piliečių pasitikėjimu žiniasklaida, politiniu spaudimu ir savicenzūra.

Vis dar kelia susirūpinimą tai, kaip įgyvendinama teisinė galimybės susipažinti su informacija sistema. Galimybė žiniasklaidos priemonėms susipažinti su viešojo intereso informacija užtikrinama įstatymu, be kita ko, dalyvaujant spaudos konferencijose, kurias viešojo sektoriaus institucijoms turi organizuoti reguliariai. Vis dėlto nepakankama galimybė susipažinti su informacija tebėra nurodoma kaip didelė problema žurnalistams. Problemos, apie kurias vis dar pranešama ir per COVID-19 pandemiją, be kita ko, susijusios su tuo, kad vėluojama ar atsisakoma pateikti informaciją, nerengiamos spaudos konferencijos ir naudojamasi duomenų apsaugos taisyklėmis siekiant apriboti galimybę susipažinti su informacija. Be to, kai valdžios institucijų sprendimai atsisakyti suteikti informaciją apskundžiami teisme, panašios situacijos aiškinamos skirtingai. Nuo 2021 m. kovo mėn. valdžios institucijos skelbia ne tik bendrąją statistiką, bet ir su COVID-19 pandemija susijusius neapdorotus duomenis, taip pat kasdien juos atnaujina. Nepaisant šių pastangų atrodo, kad per COVID-19 pandemiją susipažinti su informacija vis tiek yra sudėtingiau, o tai paskatino pilietinę visuomenę ir žurnalistus raginti didinti skaidrumą. Iš Rumunijos valdžios institucijų vykdomos reguliarios stebėsenos matyti, kad administracija skirtingai taiko teisinę sistemą, taip pat viešojo sektoriaus institucijos neskiria pakankamo dėmesio skaidrumo priemonėms, o reikalavimų laikymosi lygis žemiausias vietos valdžios institucijose. 2021 m. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos ataskaitoje nurodoma, kad rizikos veiksniai yra valdžios institucijų reagavimo lygis, kuris tebėra nenuoseklus, ir tai, kad galimybė ginti teises teisme yra ribota. 2020 m. rugpjūčio mėn. buvo pasiūlyta iš dalies keisti teisinės sistemos įgyvendinimo taisykles, siekiant išspręsti kai kurias problemas. Vis dėlto kai kurios siūlomos nuostatos kritikuojamos kaip galimai apsunkinančios galimybę gauti tam tikrą informaciją. 2021 m. kovo mėn. buvo pradėtas įgyvendinti valdžios sektoriaus komunikacijos valdymo strategijos projektas.

Vis dar pranešama apie ieškinius dėl šmeižto, kurie pateikiami prieš tiriančiuosius žurnalistus. Europos Tarybos platforma žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti neseniai paskelbė du perspėjimus, susijusius su priekabiavimu prie žurnalistų ir jų bauginimu. 2021 m. pradžioje atitinkamas Rumunijos teismas atmetė kitą prieš tiriančiuosius žurnalistus iškeltą ieškinį dėl šmeižto, kuris susijęs su straipsniais apie pasaulinį futbolo sektorių. Neseniai priimtu sprendimu byloje, susijusioje su Bukarešto apygardos mero iškeltu ieškiniu dėl šmeižto prieš didelį laikraštį, pirmosios instancijos teismas nurodė, kad turi būti pašalinta keletas to laikraščio paskelbtų straipsnių. Pranešama, kad meras taip pat padavė skundą dėl nusikalstamos veikos prieš kelių leidinių žurnalistus, kad jie veikia kaip organizuota nusikalstama grupė, ir dėl turto prievartavimo, o jį tiria Kovos su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu direktoratas. Be to, pilietinė visuomenė pranešė apie viešojo sektoriaus institucijų arba verslininkų iškeltus strateginius ieškinius dėl visuomenės dalyvavimo (SLAPP) prieš žurnalistus, žiniasklaidos priemones ar pilietinę visuomenę .

IV.Kiti instituciniai klausimai, susiję su stabdžių ir atsvarų sistema

Rumunija yra pusiau prezidentinė atstovaujamosios demokratijos principais grįsta respublika. Rumunijos parlamentą sudaro dveji rūmai: Senatas (aukštieji rūmai) ir Atstovų Rūmai (žemieji rūmai). Teisėkūros iniciatyvos teisę turi vyriausybė, deputatai, senatoriai arba ne mažesnė kaip 100 000 piliečių grupė. Konstitucinis Teismas užtikrina Konstitucijos viršenybę ir peržiūri įstatymus.

Toliau kelia susirūpinimą teisės aktų stabilumas ir prognozuojamumas. Įprastas įstatymų rengimo ir priėmimo procesas yra tinkamai reglamentuotas, be kita ko, yra išplėsta stabdžių ir atsvarų sistemos institucinė struktūra. Vis dėlto, kaip nustatyta 2020 m. teisinės valstybės principo ataskaitoje, teisės aktai per dažnai keičiami, o jų dalinių pakeitimų tikslas dažnai nėra aiškus, tad pakeisti įstatymai gali būti prieštaringi. Įvairiose politikos srityse parlamentas inicijavo ir priėmė daugybę teisėkūros procedūra priimamų tų pačių įstatymų dalinių pakeitimų, įskaitant prieštaringus pakeitimus. Teisėkūros taryba praneša, kad nenuosekliais, pakartotinai priimamais daliniais pakeitimais ir įstatymų, kurie buvo daug kartų pakeisti iš dalies, nepakankamu kodifikavimu net praktikuojantiems teisininkams apsunkinamas pozityviosios teisės žinojimas. Bendrovės nurodo, kad nepakankamai stabilūs ir prognozuojami teisės aktai yra problema. Todėl šiuo metu Teisėkūros taryba reikalauja, kad būtų nustatytas įpareigojimas paskelbti konsoliduotą įstatymo redakciją kiekvieną kartą, kai įstatymas iš dalies pakeičiamas. Įstatymu Nr. 24 dėl teisinio metodo įstatymo iniciatoriui leidžiama nuspręsti įstatymą pakartotinai paskelbti konsoliduotąja forma, bet šia galimybe naudojamasi retai. Teisėkūros taryba taip pat pradėjo įgyvendinti projektą, kuriuo siekiama kodifikuoti teisės aktus. Vis dėlto tai, kad taikoma parlamentinė procedūra, pagal kurią pakeitimai laikomi pateiktais tol, kol konkrečiai jie nėra atsiimami, reiškia, kad yra seniai pateiktų pakeitimų ir procedūrų, dėl kurių vis dar nepriimtas sprendimas. Tai, kad parlamentas pirmais naujos kadencijos mėnesiais galutinai atmetė pagrindinių sričių probleminius pakeitimus, dėl kurių sprendimo nepriėmė ankstesnės kadencijos parlamentas, laikoma teigiamu žingsniu.

Po to, kai buvo paskelbta ankstesnė ataskaita, teisingumo srityje nebuvo priimta jokių reikšmingų skubių vyriausybės potvarkių. 2019 m. gegužės mėn. vykusiame konsultaciniame referendume dauguma piliečių balsavo už tai, kad būtų uždrausta taikyti skubius vyriausybės potvarkius (SVP) teisingumo srityje. Iš to matyti, jog kilo susirūpinimas, kad šioje srityje pernelyg dažnai taikomi SVP, bet nuo 2019 m. lapkričio mėn. jų buvo priimta nedaug . Be teisingumo srityje priimtų SVP, didžioji dauguma 2020 m. paskelbtų SVP buvo susiję su COVID-19 pandemija. Kalbant apie procedūras parlamente, 2020 m. reikšmingai sumažėjo skubių procedūrų, susijusių su pagrindiniais teisingumo ir kovos su korupcija klausimais. 2021 m. vasario mėn. parlamentas atmetė pasiūlymą nagrinėti įstatymo dėl SIIJ panaikinimo projektą taikant skubią parlamentinę procedūrą.

Poveikio vertinimų ir viešų konsultacijų, kurie rengiami prieš priimant teisės aktus, skaičius tebėra nedidelis. Nors vyriausybės generalinis sekretoriatas dėjo pastangas siekdamas padidinti centrinių ir vietos valdžios institucijų gebėjimus pagrįsti viešuosius sprendimus, įrodymais grindžiamų politikos formavimo priemonių naudojimas tebėra netolygus, o reguliavimo srityje daugiausia rengiami neesminiai poveikio vertinimai. Pilietinė visuomenė pranešė, kad nėra įvertinamas daugelio aktų projektų, dėl kurių turi vykti viešos konsultacijos, poveikis biudžetui. 2020 m. vyriausybės generalinio sekretoriato lygmeniu buvo priimti 65 norminiai aktai, tačiau viešai buvo pranešta tik apie 12. Iš 47 gautų rekomendacijų buvo pritarta tik vienai. 11 iš 12 paskelbtų norminių aktų nebuvo padaryta pakeitimų. Nevyriausybinio sektoriaus ir žiniasklaidos atstovai retai dalyvauja politikos formavimo procese , nors internetinė infrastruktūra yra įdiegta. Konsultacijų internetu platformos naudotojų skaičius tebėra nedidelis. Vyriausybės generalinis sekretoriatas rengia NVO, kurios norėtų dalyvauti sprendimų priėmimo procese, katalogą.

Per COVID-19 pandemiją paskelbta nepaprastoji padėtis buvo pakeista pavojaus padėtimi, taip pat buvo atlikta neatidėliotinų priemonių teisminė peržiūra. Dėl COVID-19 pandemijos paskelbta nepaprastoji padėtis buvo atšaukta 2020 m. gegužės 14 d. Baigus galioti nepaprastajai padėčiai, gegužės 15 d. pradiniam 30 dienų laikotarpiui buvo paskelbta pavojaus padėtis, kurią vyriausybė patvirtino gegužės 18 d. Paeiliui priimamais vyriausybės sprendimais jos galiojimas buvo pratęstas, kaskart nustatant 30 dienų laikotarpį. Pavojaus padėtis vis dar galioja. Konstituciniam Teismui priėmus sprendimus, kuriais ginčijamas nepaprastosios padėties teisinis pagrindas, parlamentas patvirtino vyriausybės paskelbtą pavojaus padėtį. 2020 m. ir 2021 m. Aukštojo Kasacinio ir Teisingumo Teismo administracinių ir mokestinių ginčų kolegija kaip paskutinės instancijos teismas priėmė galutinį sprendimą 12 bylų, susijusių su administraciniais aktais, kurie buvo paskelbti remiantis Įstatymo Nr. 136/2020, kuriuo nustatomos per COVID-19 pandemiją taikomos visuomenės sveikatos priemonės, galiojančios epidemiologinio ir biologinio pavojaus situacijose, 15 straipsniu. Dviejose bylose teismas nurodė panaikinti administracinius aktus.

Priemonės, kuriomis siekiama išspręsti klausimą dėl teismų sprendimų vykdymo ir teismų jurisdikcijos taikymo viešojo administravimo įstaigose, vis dar nėra įgyvendintos. Nustačius, kad Rumunija pažeidė Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnio 1 dalį dėl to, kad valstybė arba juridiniai subjektai, už kuriuos ji atsakinga, nesilaikė arba labai pavėluotai laikėsi galutinių nacionalinių teismų sprendimų, Rumuniją ir toliau griežčiau prižiūri Europos Tarybos Ministrų Komitetas siekdamas, kad šis Teismo sprendimas būtų įvykdytas. Atsižvelgdama į tai, Rumunija 2019 m. pasiūlė Europos Tarybos Ministrų Komitetui veiksmų planą ir patvirtino priemonių, kuriomis siekiama įgyvendinti veiksmų planą, sąrašą. Vis dėlto šios priemonės nėra įgyvendintos. 2020 m. lapkričio 27 d. memorandumu vyriausybė nusprendė pavesti darbo grupei pasiūlyti naujų teisinių sprendimų, kad būtų įvykdyti visi veiksmų plano reikalavimai, be kita ko, susiję su teismo sprendimų, kuriais valstybei arba juridiniams subjektams, už kuriuos ji atsakinga, nustatomas įpareigojimas atlikti konkretų veiksmą (nepiniginį įpareigojimą), įgyvendinimu.

2021 m. birželio 8 d. Konstitucinio Teismo priimtas sprendimas kelia didelį susirūpinimą, nes juo kvestionuojamas ES teisės viršenybės principas. Šiuo sprendimu Konstitucinis Teismas nesutiko su 2021 m. gegužės 18 d. ES Teisingumo Teismo prejudiciniu sprendimu nustatytais faktais, taip pat iškėlė bendro pobūdžio abejonių dėl ES teisės viršenybės principo . Konstitucinis Teismas nustatė, kad nacionaliniai teismai neturi įgaliojimų nagrinėti, ar ES teisę atitinka nacionalinės teisės aktai, kuriuos Konstitucinis Teismas paskelbė atitinkančiais Konstituciją, ir kad įpareigojimai, kylantys iš BTM sprendimo, nėra privalomi nacionaliniams teismams . Tai gali būti reikšminga kliūtis teismams, kuriems reikės taikyti ES teisės reikalavimus, nustatytus minėtu prejudiciniu sprendimu, sprendžiant bylas, visų pirma susijusias su SIIJ.