Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Bendrijos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių (nauja redakcija) (tekstas svarbus EEE) /* KOM/2009/0391 galutinis - COD 2009/0110 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis 2009 7.27 COM(2009) 391 galutinis 2009/0110 (COD)VI dalis Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Bendrijos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių (nauja redakcija) (tekstas svarbus EEE) ê 1692/96/EB (pritaikytas) II PRIEDAS BENDRO INTERESO PROJEKTŲ KRITERIJAI IR SPECIFIKACIJOS[1] 2 skirsnis | : | Kelių tinklas | 3 skirsnis | : | Geležinkelių tinklas | 4 skirsnis | : | Vidaus vandenųs kelių tinklas ir vidaus uostai | 5 skirsnis | : | Jūrų uostai | 6 skirsnis | : | Oro uostai | 7 skirsnis | : | Kombinuotojo transporto tinklas | 8 skirsnis | : | Laivybos informacijos ir valdymo tinklas | 9 skirsnis | : | Oro eismo valdymo tinklas | 10 skirsnis | : | Padėties nustatymo ir navigacijos tinklas | 2 skirsnis Kelių tinklas Ö Greta Õ Daroma prielaida, kad, be projektų, susijusių su I priede nurodytomis susisiekimo linijomis, į bendro intereso projektaisų laikomi sudėtį įeina su šiomis linijomis susiję infrastruktūros projektai, kuriais sprendžiamisprendžiantys šieuos klausimaius: A. Tinklo plėtra, ypač: - greitkelių platinimas arba kelių modernizavimas, - aplinkkelių arba žiedinių kelių statyba arba gerinimas, - galimybės bendrai eksploatuoti nacionalinius tinklus didinimas. B. Eismo valdymo ir vartotojų informacijos sistemų plėtra, ypač: - telematikos infrastruktūrosų, skirtosų eismo duomenims rinkti, suįkūrimas, - eismo informacijos centrų ir eismo valdymo centrų plėtra bei skirtingose šalyse esančių eismo informacijos centrų keitimasis duomenimis, - kelių informacijos paslaugų, ypač RDS-TMC sistemos, sukūrimas[2], - bendra techninė telematikos infrastruktūrosų eksploatacija. 3 skirsnis Geležinkelių tinklas Ö Greta Õ Daroma prielaida, kad, be projektų, susijusių su I priede nurodytomis susisiekimo linijomis, į bendro intereso projektais laikomių sudėtį įeina su šiomis linijomis susiję infrastruktūros projektai, kuriais sprendžiamintys šieuos klausimaius: - transeuropinių geležinkelių sistemų sąveika, - tarpusavio ryšys su kitų transporto rūšių priemonių tinklais. 4 skirsnis Vidaus vanden ųs kelių tinklas ir vidaus vandenųs uostai ê 1346/2001/EB 1 str. 6 p. a pap. (pritaikytas) Vidaus uostai Bendro intereso projektai turi būti susiję tik su infrastruktūra, kuria nediskriminuojamas gali naudotis kiekvienas naudotojas. GretaDaroma prielaida, kad be projektų, susijusių su I priede nurodytomis jungtimis ir vidaus uostais, į bendro intereso projektais laikomių sudėtį įeina ir infrastruktūros projektai, pateatitinkantys į vieną arba daugiau šių kategorijų: 1. galimybė patekti į uostą galima patekti vidaus vandenųs keliais; 2. uosto infrastruktūra yra uosto teritorijoje; 3. kitaos transporto infrastruktūraos yra uosto teritorijoje; 4. kitaos transporto infrastruktūraos, jungianti uostą su kitais transeuropinio tinklo elementais. Projektas laikomas bendro intereso projektu, kai atliekami šie darbai: visų transporto sistemos elementų, kuriais paprastai gali naudotis visi uosto transporto naudotojai arba sąsajų su nacionaliniu arba tarptautiniu transporto tinklu statyba ir priežiūra Ö. Visų Õ pirma šiems darbams priskiriamas komerciniams bei su uostu susijusiems tikslams skirtos žemės parengimas ir priežiūra; sausumos kelių ir geležinkelių jungčių statyba ir priežiūra, įskaitant Ö uosto dugno Õ vandens telkinių valymą ir gilinimą, privažiavimo kelių ir kitų uosto akvatorijų statyba ir priežiūra, navigacijos įrangos ir eismo valdymo, ryšių ir informacinių sistemų kūrimas ir priežiūra uoste ir privažiavimo keliuose. ê 1692/96/EB Eismo valdymas BDaroma prielaida, kad į bendro intereso projektais laikomi projektai, susiję suų sudėtį įeina: - signalizacijos ir valdymo sistema, Lskirta laivųams, ypač vežančiųtiems pavojingus arba aplinką teršiančius krovinius, signalizacijos ir valdymo sistema; - ryšių sistemomis, naudojamomis avarinėse situacijose ir užtikrinančiomis vidaus vandens kelių saugumą. ê 1346/2001/EB 1 str. 6 p. b pap. (pritaikytas) 5 skirsnis Jūrų uostai 1. Bendro intereso projektams, susijusiems su tinklui priklausančiais jūrų uostais, keliamos bendrosios sąlygos Bendro intereso projektai turi būti susiję tik su infrastruktūra, kuria nediskriminuojamas gali naudotis kiekvienas naudotojas. Projektas laikomas bendro intereso projektu, kai atliekami šie darbai: visų transporto sistemos elementų, kuriais paprastai gali naudotis visi uosto transporto naudotojai arba sąsajų su nacionaliniu arba tarptautiniu transporto tinklu statyba ir priežiūra Ö. Visų Õ pirma šiems darbams priskiriamas komerciniams bei su uostu susijusiems tikslams skirtos teritorijos žemės parengimas ir priežiūra; sausumos kelių ir geležinkelių jungčių statyba ir priežiūra, įskaitant Ö uosto dugno Õ vandens telkinių valymą ir gilinimą, privažiavimo kelių ir kitų uosto akvatorijų statyba ir priežiūra, navigacijos įrangos ir eismo valdymo, ryšių ir informacinių sistemų kūrimas ir priežiūra uoste ir privažiavimo keliuose. 2. Su jūrų uostų tinklu susijusių bendro intereso projektų specifikacijos Bendro intereso projektu laikomas Ö infrastruktūros Õ projektas, kuris atitinka šias specifikacijas: Projekto specifikacijos | Uosto kategorija | I. Artimojo susisiekimo jūrų laivybos skatinimas | Infrastruktūra, būtina siekiant plėtoti artimojo susisiekimo jūrų bei jūrų ir upių laivybą | Projektai, susiję su A kategorijos uostais | II. Prieiga prie uostų | Į uostą patenkama iš jūros arba vidaus vandenųs keliais | Projektai, susiję su A ir B kategorijos uostais | Nuolatinė prieiga prie Baltijos jūros uostų, esančių apytikriai 60 º šiaurės platumoje ir toliau, įskaitant kapitalo Ö įrenginių Õ sąnaudas, susijusias su ledo pralaužimo darbais žiemą | Projektai, susiję su A, B ir C kategorijos uostais | Prieigos prie atokių rajonų kūrimas arba gerinimas geležinkelių, kelių ir vidaus vandenų kelių susisiekimo linijomis susiejant uostą su kitomiais transeuropinio transporto tinklo sudedamosiomis dalimiselementais geležinkelių, kelių ir vidaus vandens kelių jungtimis | Projektai, susiję su A kategorijos uostais | Esamų prieigų prie atokių rajonų modernizavimas geležinkelių, kelių ir vidaus vandens kelių susieikimo linijomis susiejant uostą su kitomais transeuropinio transporto tinklo sudedamosiomis dalimis elementais geležinkelių, kelių ir vidaus vandenų kelių jungtimis | Projektai, susiję su A ir B kategorijos uostais | III. Uosto infrastruktūra uosto teritorijoje | Uosto infrastruktūros pertvarkymasplėtojimas siekiant pagerinti intermodalųiojo transporto našumą | Projektai, susiję su A ir B kategorijos uostais | Uosto infrastruktūros modernizavimas, ypač salose ir periferiniuose bei atokiausiuose regionuose | Projektai, susiję su C kategorijos uostais | Valdymo ir tokių informacinių sistemų kaip EDI (elektroninių duomenų mainai) arba kitų protingų sumanaus krovinių ir keleivių transporto valdymo sistemų, naudojant integruotas technologijas, modernizavimas ir diegimas | Projektai, susiję su A, B ir C kategorijos uostais | Atliekų surinkimo įrenginių uostuoseAtliekas priimančios uosto įrangos modernizavimas | Projektai, susiję su A, B ir C kategorijos uostais. | ê 1692/96/EB (pritaikytas) 6 skirsnis Oro uostai I. Bendro intereso oro uostams taikomi tinkamumo kriterijai Bendro intereso oro uostai privalo atitikti vieną šių susisiekimo taškųsujungimo vietų kriterijų: 1. TĮ tarptautiniais susisiekimo taškais gali būties sujungimo vietas įeina: - visi oro uostai arba oro uostų sistemos[3], kuriaisų naudojantis bendras metinis eismo pajėgumas yra ne mažesnis kaip: - per metus pervežama ne mažiau kaip 5 000 000 keleivių judėjimas, atėmus 10 %, arba - per metus atliekama ne mažiau kaip 100 000 komercinių skrydžiųorlaivių judėjimas, arba - per metus pervežama ne mažiau kaip 150 000 metrinių tonų krovinių pralaidumas, arba - per metus į Bendriją arba iš jos pervežama ne mažiau kaip 1 000 000 keleivių judėjimas iš Bendrijos, arba - visi naujai pastatyti oro uostai, pakeičiantys esamunčias tarptautinius susisiekimo taškuses sujungimo vietas, kurių toliau plėsti nebegalima. 2. Į Bendrijos susisiekimo taškais gali būtisujungimo vietas įeina: - visi oro uostai arba oro uostų sistemos, kuriaisų naudojantis metinis eismo pajėgumas yra: - per metus pervežama nuo 1 000 000, atėmus 10 %, iki 4 499 999 keleivių judėjimas, arba - per metus pervežama 50 000 – 149 999 metrinių tonų krovinių pralaidumas, arba - per metus pervežama 500 000 – 899 999 keleivių judėjimas, iš kurių kai ne mažiau kaip 30 % tarptautiniais skrydžiais judėjimų yra nenacionaliniai, arba - per metus 300 000 – 899 999 keleivių pervežama iš nekontinentinės Europos ir į ją judėjimas nekontinentinėje Europoje, nuo artimiausios tarptautinio susisiekimo taškosujungimo vietos nutolstant daugiau kaip 500 km, arba - visi naujai pastatyti oro uostai, pakeičiantys esamunčias Bendrijos susisiekimo taškussujungimo vietas, kurių toliau plėsti nebegalima. 3. RĮ regioniniaises susisiekimosujungimo ir prieigos taškaisvietas gali būtiįeina visi tie oro uostai, kuriais naudojantis: - kurių per metus pervežamametinis eismo pajėgumas yra 500 000 – 899 999 keleivių judėjimas, iš kuriųkai mažiau kaip 30 % pervežama tarptautiniais skrydžiais judėjimų yra nenacionaliniai, arba - kurių per metus pervežama metinis eismo pajėgumas yra nuo 250 000, atėmus 10 %, iki 499 999 keleivių judėjimas, arba - kuriuose per metus pervežamakurių metinis eismo pajėgumas yra 10 000 – 49 999 metrinių tonų krovinių pralaidumas, arba - kurie yra valstybės narės saloje, arba - kurie yra Bendrijos teritorijoje, neturinčioje prieigos prie jūros, ir kuriuose komercinės paslaugos teikiamos tokiais orlaiviais, kurių didžiausia pakilimo masė viršija 10 metrinių tonų. Oro uostas yra laikomas esančiu neturinčioje prieigos prie jūros teritorijoje, jei jis nuo artimiausios tarptautinioės arba Bendrijos susisiekimo taškosujungimo vietos yra nutolęs didesniu kaip 100 km spinduliu. Šis atstumas išimties tvarka gali būti sumažintas iki 75 km, siekiant atsižvelgiantti į sunkią prieigą dėl geografinės padėties arba prastą vidaus Ö sausumos Õ transporto infrastruktūros kokybę. II. Bendro intereso projektų, susijusių su oro uostų tinklais, specifikacijos BVisi projektai bus vertinami kaip bendro intereso projektais laikomi projektai, jei jie atitinkantys šias specifikacijas: Projekto specifikacijos | Labiausiai susijusios susisiekimo taškosujungimo vietos tipas[4] | I. Esamų oro uosto pajėgumų optimizavimas | Priemonė Nr. 1 — Esamų oro uosto pajėgumų optimizavimas Ö , geriau išnaudojant Õ orlaivių Ö skrydžių Õ , keleivių ar krovinių Ö pervežimo galimybes Õ judėjimo, įskaitant oro uosto oro navigacijos įrangą., atžvilgiu | Tarptautinis susisiekimo taškasė Bendrijos susisiekimo taškas Regioninisė susisiekimosujungimo ir prieigos taškasvieta | Priemonė Nr. 2 — Oro uosto saugumo ir saugos stiprinimas | Tarptautinis susisiekimo taškasė Bendrijos susisiekimo taškas Regioninisė susisiekimosujungimo ir prieigos taškasvieta | Priemonė Nr. 3 — Esamos infrastruktūros pritaikymas, būtinasdėl užbaigtos vidaus rinkaios kurti, pirmiausia ją pritaikant priedėl priemonių, reglamentuojančių laisvą asmenų judėjimą Ö Bendrijoje Õ Sąjungoje | Tarptautinis susisiekimo taškasė Bendrijos susisiekimo taškas Regioninisė susisiekimosujungimo ir prieigos taškasvieta | II. Naujų oro uosto pajėgumų kūrimas | Priemonė Nr. 4 — Infrastruktūros ir įrangos, nuo kurios priklauso oro uosto pajėgumai (orlaivių Ö skrydžių Õ, keleivių Ö skaičius Õ ir krovinių Ö kiekis Õ judėjimo atžvilgiu, įskaitant oro uosto oro navigacijos įrangą), tobulinimas | Tarptautinis susisiekimo taškasė Bendrijos susisiekimo taškas | Priemonė Nr. 5 — Naujo oro uosto statyba, norint pakeičiantsti esamąturimą oro uostą arba oro uosto sistemą, kurios toje vietoje toliau plėsti nebegalima | Tarptautinis susisiekimo taškasė Bendrijos susisiekimo taškas | III. Apsaugos nuo nepatogumų, susijusių su oro uosto veiklos keliamo žalingo poveikioa, stiprinimas | Priemonė Nr. 6 — Gerinti aplinkos apsaugos reikalavimų laikymąsiAplinkosauginio suderinamumo stiprinimas triukšmo ir oro uosto Ö nuotekų Õ išmetalų tvarkymoapdorojimo srityje | Tarptautinėis susisiekimo taškas Bendrijos susisiekimo taškas | IV. Prieigos prie oOro uosto prieinamumo gerinimas ar plėtimas | Priemonė Nr. 7 — Sąsajų tarp oro uosto ir prieigos infrastruktūros gerinimas arba plėtimas | Tarptautinėis susisiekimo taškas Bendrijos susisiekimo taškas | Priemonė Nr. 8 — Tarpusavio ryšių su kitais transporto tinklais, ypač su geležinkelių tinklu, gerinimas ir plėtimas | Tarptautinėis susisiekimo taškas Bendrijos susisiekimo taškas | 7 skirsnis Kombinuotojo transporto tinklas GretaDaroma prielaida, kad, be projektų, susijusių su I priede nurodytomis susisiekimo linijomis, į bendro intereso projektaisų laikomisudėtį įeina visi projektai, susiję su: - geležinkelių arba vidaus vandens kelių infrastruktūros statyba arba modernizavimu, kad Ö krovinių vienetų vežimas Õ intermodaliuojuaus krovimo sektorių transportuas taptų techniškai įmanomas ir ekonomiškai perspektyvus, ê 1346/2001/EB 1 str. 6 p. c pap. (pritaikytas) - centrų, kuriuose kroviniai iš vienosa Ö sausumos Õ vidaus transporto rūšies yra perkraunami į kitą pakeičiama kita, statyba arba modernizavimu, įskaitant atitinkamos infrastruktūros perkrovimo įrangos montavimą terminale, - uosto teritorijų tvarkymu pritaikymu, sudarančiu sąlygas plėtoti arba gerinti kombinuotąjį jūrų ir geležinkelių, vidaus vandens kelių arba sausumos kelių transportą, ê 1692/96/EB (pritaikytas) - geležinkeliųo transporto įranga, konkrečiai pritaikyta prie kombinuotojo transporto, kai tai būtina dėl to reikalauja infrastruktūros pobūdžiois, ypač atsižvelgiant į galimo šios infrastruktūros pritaikymo sąnaudas ir atsižvelgiant į tai, ar šios įrangos naudojimas yra susijęs su infrastruktūra ir ar suinteresuoti Ö veiklos vykdytojai Õ operatoriai sugebės tuo pasinaudoti be jokios diskriminacijos. 8 skirsnis Laivybos informacijos ir valdymo tinklas Daroma prielaida, kad į Bbendro intereso projektųais laikomi sudėtį įeina visi projektai: - susiję su Bendrijos saugios laivybos politikos tikslais arba - skirti įgyvendinti įgyvendinantys tarptautines konvencijas ir Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) rezoliucijas saugios laivybos srityjeklausimais ir susiję su: - Bendrijos laivų, plaukiančių į arba iš Bendrijos uostų arba praplaukiančių netoli Bendrijos krantų, Bendrijos perspėjimo sistemos įgyvendinimu, naudojant elektroninę pasikeitimo duomenimis sistemą, įskaitant atsakikliais perduodamus duomenis tarp laivų ir sausumoje esančios įrangos, ypatingą dėmesį skiriant EDI (elektroninių duomenų mainai) elektroninėms duomenų perdavimo pasikeitimo duomenimis sistemoms, taip pat suderinamiems sietuvams, - LORAN-C antžeminių sausumoje esančių radijo radionavigacijos kanalų vystymu ir tobulinimu, - pakrantės ir uosto laivybos valdymo ir informacijos sistemų (angl. VTS) ir jų tarpusavio ryšių vystymu ir tobulinimu, siekiant saugesnės ir veiksmingesnės efektyvesnės laivybos kontrolės ir valdymo, ypač susieinančiose susikertančiose, judriose arba padidintos aplinkosaugosinės požiūriu labiau pažeidžiamose rizikos teritorijose, - šių priemonių, padedančių geriau suprasti eismą, kūrimu vystymu: eismo srautų ir laivybos avarijų duomenų bazės, Ö Nuolatinės Õ Europos nuolatinio eismo observatorijos (angl. EPTO) priemonės, skirtos eismo srautų analizavimui, vystymas, - infrastruktūros ir įrangos vystymu, siekiant prisidėti prie globalinės jūrų avarinio ryšio ir saugumo sistemos (angl. GMDSS) įgyvendinimo, - telematikos duomenų mainų sistemų tobulinimu vykdant valstybinę uosto priežiūrą. 9 skirsnis Oro eismo valdymo tinklas Daroma prielaida, kad į bBendro intereso projektaisų laikomi sudėtį įeina visi projektai, prisidedantys prie sistemos pajėgumo didinimo ir jos naudojimo optimizavimo, kurie sudaro įvairių nacionalinių susisiekimo taškų sujungimo vietų įrengimų ir procedūrų suderinimo ir integravimo dalį bei atitinka Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (angl. ICAO) ir kompetentingų Europos organų nustatytus tarptautinius standartus; ypač atsižvelgiama į Europos oro navigacijos saugumo organizaciją (angl. Eurocontrol). Šie projektai yra susiję su: - geresnio įvairių dalyvių atliekamo oro erdvės panaudojimo tyrimais ir nuoseklios bei efektyvios maršrutų Ö kelių Õ sistemos sukūrimu, - oro eismo planavimu ir valdymu, kurie padeda pasiūlai atitikti paklausą bei optimaliai panaudoti esamus valdymo pajėgumus, - tyrimais ir darbu, kurio reikia įrenginiųmų ir procedūrų suderinimui, siekiant integruoti įvairius paslaugų tiekėjus, ypač atsižvelgiant į Europos civilinės aviacijos konferencijos (angl. ECAC) nustatytas gaires, - sistemos produktyvumo gerinimu, ypač automatizuoto valdymo pagalbos ir galimų konfliktų nustatymo ir sprendimo sistemomis, - indėliu į ryšių, navigacijos ir kontrolės priemonių, reikalingų oro eismo valdymui, įrengimą, įskaitant naujų technologijų, ypač palydovinių ir skaitmeninių duomenų tinklų, skatinimą, kai tai atitinka Europos bendrąsias specifikacijas. 10 skirsnis Padėties nustatymo ir navigacijos tinklas Daroma prielaida, kad į bBendro intereso projektaisų laikomi sudėtį įeina visi projektai, susiję su bet kurios būsimo Europos radijo navigacijos plano arba pasaulinės palydovinio padėties nustatymo ir navigacijos sistemos, sudarančios toliau nurodytos struktūros dalį, sudėtinės dalies sukūrimu: - valdymo centras, susidedantis iš apdorojimo ir valdymo sistemos, - žemės navigacijos stočių tinklas, - erdvinis segmentas, susidedantis iš palydovų, Ö kuriais perduodami Õ įgalinančių navigaciniaių signalaių perdavimą, - kontrolės stočių tinklas. _____________ ê 884/2004/EB 1 str. 15 p. 2 pap. ir II priedas (pritaikytas) III PRIEDAS PRIORITETINIAI PROJEKTAI, KURIUOS NUMATYTA PRADĖTI IKI 2010 M. 1. Geležinkelio linija ašis Berlynas — Verona/Milanas — Bolonija — Neapolis — Mesina — Palermas - Halė/Leipcigas — Niurnbergas (2015 m.) - Niurnbergas — Miunchenas (2006 m.) - Miunchenas — Kufšteinasstein (2015 m.) - Kufšteinasstein — Insbrukas (2009 m.) - Brenerioner tunelis (2015 m.), tarpvalstybinė atkarpa - Verona — Neapolis (2007 m.) - Milanas — Bolonija (2006 m.) - geležinkelio ir kelio tiltas per virš Mesinos — Palermo sąsiaurįio (2015 m.) 2. Greitojoinio geležinkelio linija ašis Paryžius — Briuselis/Briuselis — Kelnas- Amsterdamas — Londonas - Lamanšo tunelis — Londonas (2007 m.) - Briuselis — Lježas — Kelnas (2007 m.) - Briuselis — Roterdamas — Amsterdamas (2007 m.)[5] 3. Pietvakarių Europos greitojoinio geležinkelio linija ašis - Lisabona/Portaso — Madridas (2011 m.)[6] - Madridas — Barselona (2005 m.) - Barselona — Figeresasueras — Perpinjanas (2008 m.) - Perpinjanas — Monpeljėe (2015 m.) - Monpeljėe — Nimasîmes (2010 m.) - Madridas — Vitorijaa-Irūnasún/Haendajusye (2010 m.); - Irūnasún/Handajusendaye-Daksasx, tarpvalstybinė atkarpa (2010 m.) - Daksasx-Bordoeaux (2020 m.) - Bordoeaux-Turasours (2015 m.). 4. Greitojoinio geležinkelio linija ašis, rytai - Paryžius — Baudrecourt (2007 m.) - Mecastz — Liuksemburgas (2007 m.) - Sarbriukenasarbrücken—Mannheimas (2007 m.). 5. Betuwe linija (2007 m.). 6. Geležinkelio linija ašis Lionas — Triestas — Divača/Koperis — Divača — Liublijana — Budapeštas — Ukrainos siena[7] - Lionas — Sent ŽanJean de Morjenasaurienne (2015 m.) - Mont-Cenis tunelis (2015-2017 m.), tarpvalstybinė atkarpa - Bussolenaso — Turinas (2011 m.) - Turinas — Venecija (2010 m.) - Venecija — Ronchi Sud — Triestas — Divača (2015 m.) - Koperis — Divača — Liublijana (2015 m.) - Liublijana — Budapeštas (2015 m.). 7. Greitkelio linija ašis Igoumenictsa/Patrai — Atėnai — Sofija — Budapeštas - Via Egnatia (2006 m.) - Pathe (2008 m.) - Sofija — Kulata — Graikijos/Bulgarijos sienos greitkelis (2010 m.) su Promahon — Kulata, kaip tarpvalstybineė atkarpa - Nedlakasadlac — Sibiu (atšaka link Bukarešto ir Konstancos Constanţa) (2007 m.). 8. Multimodaliojoinio transporto linija ašis Portugalija/Ispanija ir likusi Europos dalis[8] - geležinkelis La Korunja Coruña — Lisabona — Sinesas (2010 m.) - geležinkelis Lisabona — Valjadolidas (2010 m.) - geležinkelis Lisabona — Faraso (2004 m.) - greitkelis Lisabona — Valjadolidas (2010 m.) - greitkelis La Korunja Coruña — Lisabona (2003 m.) - greitkelis Sevilija — Lisabona (užbaigtas 2001 m.) - naujasis Lisabonos oro uostas (2015 m.). 9. Geležinkelio linija ašis Korkas — Dublinas — Belfastas — Stranraras Stranraer[9] (2001 m.) 10. Malpensa (užbaigta 2001 m.)[10] 11. Nustatyta Ö Nuolatinė Õ Zundo Öresund susisiekimo linijajungtis (užbaigta 2000 m.)[11] 12. Geležinkeliųo/keliųo susisiekimo linija ašis Šiaurės trikampis - kelių ir geležinkelių projektai Švedijoje (2010 m.)[12] - greitkelis Helsinkis — Turku (2010 m.) - geležinkelis Kerava — Lahti (2006 m.) - greitkelis Helsinkis — Vaalimaa (2015 m.) - geležinkelis Helsinkis — Vaalimaa Ö Vainikkala Õ (Rusijos siena) (2014 m.). 13. Jungtinė Karalystė/Airija/Beneiliuksas keliųo susisiekimo linija ašis (2010 m.) 14. Vakarų pakrantės pagrindinė linija (2007 m.) 15. Galileo (2008 m.) 16. Krovininio geležinkelio linija ašis Sinesas/Alchesirasas Algeciras — Madridas — Paryžius - nauja didelio pajėgumo geležinkelio linija ašis per Pirėnus - geležinkelis Sinesas — Badachosas Badajoz (2010 m.) - geležinkelio linija Alchesirasas Algeciras — Bobadilla (2010 m.). 17. Geležinkelio linija ašis Paryžius — Strasbūras — ŠStutgartas — Viena — Bratislava - Baudrecourt — Strasbūras — ŠStutgartas (2015 m.) su Kėlio Kehl tiltu kaip tarptautine atkarpa - Štutgartas — Ulmas (2012 m.) - Miunchenas — Zalcburgas (2015 m.), tarpvalstybinė atkarpa - Zalcburgas — Viena (2012 m.) - Viena — Bratislava (2010 m.), tarpvalstybinė atkarpa 18. Reinas/Masas Meuse — Mainas — Dunojus vidaus vandenųs keliųo susisiekimo linija ašis[13] - Reinas — Masas Meuse (2019 m.) ir Lanaye šliuzas, kaip tarpvalstybinė atkarpa - Filshofenas Vilshofen — Štraubingas Straubing (2013 m.) - Viena — Bratislava (2015 m.), tarpvalstybinė atkarpa - Pálkovičovo — Mohačas Mohács (2014 m.) - kelių susiaurėjimai Rumunijoje ir Bulgarijoje (2011 m.). 19. Greitojoinio geležinkelio linijų sąveika Iberijos pusiasalyje - Madridas — Andalūzija (2010 m.) - šiaurės rytai (2010 m.) - Madridas — Levante ir Viduržemio jūra (2010 m.) - šiaurės/šiaurės rytų koridorius, įskaitant Vigąo-Portąo (2010 m.) - Ekstremadūura (2010 m.). 20. Femerio sąsiaurio Fehmarn Belt geležinkelio ašis - Femerio sąsiaurio Fehmarno Belt nustatyta Ö nuolatinė Õ geležinkelio/kelių susisiekimo linija jungtis (2014 m.) - prieiga geležinkeliu Danijoje iš Zundo Öresund (2015 m.) - prieiga geležinkeliu Vokietijoje iš Hamburgo (2015 m.) - geležinkelis Hanoveris — Hamburgas/Brėemenas (2015 m.). 21. „Jūrų greitkeliai“ Pagal 13 straipsnį nurodyti bendro intereso projektai dėl tokių „jūrų greitkelių“: - Baltijos jūros „jūros greitkelis“, (jungiantis Ö prie Õ Baltijos jūros Ö esančias Õ ES valstybes nares Ö su valstybėmis narėmis Õ Vidurio ir Rytų Europoje, įskaitant maršrutą per Šiaurės jūrosą-(Baltijos jūros kanalą (Kylio kanalas) (2010 m.)) - Vakarų Europos „jūros greitkelis“ (nuo Portugalijos ir Ispanijos per Atlanto lanką ir Ö iki Õ Šiaurės jūros ir Airijos jūros) (2010 m.) - Pietryčių Europos „jūros greitkelis“, (jungiantis Adrijos jūrą su Jonijos jūra ir rytine Viduržemio jūros pakrante, įskaitant Kiprą (2010 m.) - Pietvakarių Europos „jūros greitkelis“ (vakarinė Viduržemio jūros pakrantė), jungiantis Ispaniją, Prancūziją, Italiją, įskaitant Maltą, ir susijungiantis su Pietryčių Europos „jūros greitkeliu“[14] (2010 m.) 22. Geležinkelio linija ašis Atėnai — Sofija — Budapeštas — Viena — Praha — Niurnbergas/Drezdenas[15] - geležinkelis Graikijos ir Bulgarijos siena-Kulata-Sofija-Vidinas/Kalafatas Calafat (2015 m.) - geležinkelis Kurtičis Curtici — Brašovas Brasov (link Bukurešto ir Konstanca Constanta) (2010 m.) - geležinkelis Budapeštas — Viena (2010 m.), tarpvalstybinė atkarpa - geležinkelis Bržeclavas Břeclav — Praha — Niurnbergas (2010), Niurnbergas — Praha kaip tarpvalstybinė atkarpa - Geležinkelio linija ašis Praha — Lincas (2016 m.). 23. Geležinkelio linija ašis Gdanskas — Varšuva — Brno/Bratislava — Viena[16] - geležinkelis Gdanskas — Varšuva — Katovicai (2015 m.) - geležinkelis Katovicai — Bržeclavas Břeclav (2010 m.) - geležinkelis Katovicai — Žilina — Nové Mesto n.V. (2010 m.). 24. Geležinkelio linija ašis Lionas/Genuja — Bazelis — Duisburgas — Roterdamas/Antverpenas - Lionas — Miulūzas Mulhouse-Miūlheimas Mülheim[17], Miulūzas Mulhouse- Miūlheimas Mülheim kaip tarpvalstybinė atkarpa (2018 m.) - Genuja — Milanas/Novara —Šveicarijos siena (2013 m.) - Bazelis — Karlsrūhė (2015 m.) - Frankfurtas — Manheimas (2012 m.) - Duisburgas — Emmerichas (2009 m.)[18] - „Geležinio Reino“ Rheidt — Antverpenas, tarpvalstybinė atkarpa (2010 m.). 25. Greitkelio linija ašis Gdanskas — Brno/Bratislava — Viena[19] - greitkelis Gdanskas — Katovicai (2010 m.) - Katovicai — Brno/Žilina greitkelis (2010 m.), tarpvalstybinė atkarpa - greitkelis Brno — Viena (2009 m.), tarpvalstybinė atkarpa. 26. Geležinkelio/keliųo susisiekimo linija ašis Airija/Jungtinė Karalystė/kontinentinė Europa - geležinkelio/keliųo susisiekimo linija ašis, jungianti Dubliną su šiaure (Belfastas —Larnase) ir pietumis (Korkas) (2010 m.)[20] - geležinkelio/keliųo susisiekimo linija ašis Halas Hull — Liverpulis (2015 m.) - geležinkelis Filikstou Felixstowe— Nanitonas Nuneaton (2011 m.) - geležinkelis KruCrewe — Holihedas Holyhead (2008 m.). 27. Geležinkelio linijos „Baltica“ atkarpa ašis Varšuva — Kaunas — Ryga — Talinas — Helsinkis - Varšuva — Kaunas (2010 m.) - Kaunas — Ryga (2014 m.) - Ryga — Talinas (2016 m.). 28. Geležinkelio linijos ašies Briuselis — Liuksemburgas — Strasbūras „Eurocaprail“ geležinkelio atkarpa linija - Briuselis — Liuksemburgas — Strasbūras (2012 m.). 29. Jonijos jūros/Adrijos jūros intermodaliojonio koridoriaus geležinkelio atkarpa ašis - Kozanėi — Kalambaka — Igoumenictsa (2012 m.) - Janina Ioannina — Antirijas Antirrio — Rio-Kalamata (2014 m.). 30. Vidaus vandens kelias Sena Seine — Šeldė Scheldt. Navigacijos patobulinimas Deulemont — Ö Gentas Õ Ženeva (2012—2014—2016 m.) Kompjenė Compiègne — Kambrė Cambrai (2012—2014—2016 m.). Skliaustuose nurodytos iš anksto sutartos darbų užbaigimo datos. Projektų nuo 1 iki 20 ir 30 projekto darbų užbaigimo datos ir informacija apie atkarpasų detalės, jeigu jos faktiškai buvo nustatytos, nurodytos aukšto lygio pareigūnų grupės ataskaitoje. _____________ é IV PRIEDAS Panaikinamas sprendimas ir jo vėlesni pakeitimai Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas 1692/96/EB (OL L 228, 1996 9 9, p. 1) | Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas 1346/2001/EB (OL L 185, 2001 7 6, p. 1) 2003 m. Stojimo akto II priedo 8.F punktas (OL L 236, 2003 9 23, p. 447) | Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas 884/2004/EB (OL L 167, 2004 4 30, p. 1) | Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1791/2006 (OL L 363, 2006 12 20, p. 1) | Tik Priedo 6 skyriaus D dalis | _____________ V PRIEDAS Atitikmenų lentelė Sprendimas 1692/96/EB | Šis sprendimas | 1 straipsnio 1 dalis | 1 straipsnio 1 dalis | 1 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys | 1 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys | 1 straipsnio 2 dalies antras sakinys | 7 straipsnio 1 dalis | 1 straipsnio 2 dalies trečias sakinys | 1 straipsnio 2 dalies antras sakinys | 1 straipsnio 3 dalis | 1 straipsnio 3 dalis | 2-6 straipsniai | 2-6 straipsniai | 7 straipsnio 1 dalies įžanginis sakinys | 7 straipsnio 2 dalies įžanginis sakinys | 7 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka | 7 straipsnio 2 dalies a punktas | 7 straipsnio 1 dalies antra įtrauka | 7 straipsnio 2 dalies b punktas | 7 straipsnio 1 dalies trečia įtrauka | 7 straipsnio 2 dalies c punktas | 7 straipsnio 1 dalies ketvirta įtrauka | 7 straipsnio 2 dalies d punktas | 7 straipsnio 2 dalies įžanginis sakinys | 7 straipsnio 3 dalies įžanginis sakinys | 7 straipsnio 2 dalies pirma įtrauka | 7 straipsnio 3 dalies a punktas | 7 straipsnio 2 dalies antra įtrauka | 7 straipsnio 3 dalies b punktas | 7 straipsnio 3 dalis | 7 straipsnio 4 dalis | 8 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa 8 straipsnio 1 dalies antros pastraipos pirmas sakinys 8 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa antras sakinys 8 straipsnio 2 dalis | 8 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa 8 straipsnio 1 dalies antra pastraipa . 8 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa . 8 straipsnio 2 dalis | 9 straipsnio 1 dalies įžanginis sakinys | 9 straipsnio 1 dalies įžanginis sakinys | 9 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka | 9 straipsnio 1 dalies a punktas | 9 straipsnio 1 dalies antra įtrauka | 9 straipsnio 1 dalies b punktas | 9 straipsnio 1 dalies trečia įtrauka | 9 straipsnio 1 dalies c punktas | 9 straipsnio 1 dalies ketvirta įtrauka | 9 straipsnio 1 dalies d punktas | 9 straipsnio 2 ir 3 dalys | 9 straipsnio 2 ir 3 dalys | 10 straipsnio 1 dalis 10 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa 10 straipsnio 2 dalies antros pastraipos pirmas sakinys 10 straipsnio 2 dalies antros pastraipos antras sakinys 10 straipsnio 3-6 dalys | 10 straipsnio 1 dalis 10 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa 10 straipsnio 2 dalies antra pastraipa 10 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa 10 straipsnio 3-6 dalys | 11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys | 11 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys | 11 straipsnio 3a dalis | 11 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa | 11 straipsnio 3b dalis | 11 straipsnio 4 dalies antra pastraipa | 11 straipsnio 4 dalis | 11 straipsnio 5 dalis | 12 straipsnis | 12 straipsnis | 12a straipsnio 1–4 dalys | 13 straipsnio 1–4 dalys | 12a straipsnio 5 dalies įžanginiai žodžiai | 13 straipsnio 5 dalies įžanginiai žodžiai | 12a straipsnio 5 dalies pirma įtrauka | 13 straipsnio 5 dalies a punktas | 12a straipsnio 5 dalies antra įtrauka | 13 straipsnio 5 dalies b punktas | 12a straipsnio 5 dalies trečia įtrauka | 13 straipsnio 5 dalies c punktas | 12a straipsnio 6 dalies pirmas ir antras sakiniai 12a straipsnio 6 dalies trečias sakinys | 13 straipsnio 7 dalies pirma pastraipa 13 straipsnio 7 dalies antra pastraipa | 12a straipsnio 7 dalis | 13 straipsnio 6 dalis | 13 straipsnis | 14 straipsnis | 14 straipsnio įžanginis sakinys | 15 straipsnio įžanginis sakinys | 14 straipsnio pirma įtrauka | 15 straipsnio a punktas | 14 straipsnio antra įtrauka | 15 straipsnio b punktas | 14 straipsnio trečia įtrauka | 15 straipsnio c punktas | 15 straipsnio įžanginis ir baigiamasis sakiniai | 16 straipsnio įžanginis sakinys | 15 straipsnio pirma įtrauka | 16 straipsnio a punktas | 15 straipsnio antra įtrauka | 16 straipsnio b punktas | 15 straipsnio trečia įtrauka | 16 straipsnio c punktas | 15 straipsnio ketvirta įtrauka | 16 straipsnio d punktas | 16 straipsnis | 17 straipsnis | 17 straipsnis | 18 straipsnis | 17a straipsnio 1 dalis pirmas sakinys | 19 straipsnio 1 dalis | 17a straipsnio 1 dalies antras, trečias ir ketvirtas sakiniai | 19 straipsnio 4 dalis | 17a straipsnio 2 ir 3 dalys | 19 straipsnio 2 ir 3 dalys | 17a straipsnio 4 dalis | 19 straipsnio 6 dalis | 17a straipsnio 5 dalis | 19 straipsnio 5 dalis | 17a straipsnio 6 dalis | 19 straipsnio 7 dalis | 18 straipsnio 1 dalis | 20 straipsnis | 18 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys | 21 straipsnio 1 dalis | 18 straipsnio 2 dalies antras sakinys | 21 straipsnio 2 dalis | 18 straipsnio 3 dalies pirmas sakinys | 22 straipsnio pirma pastraipa | 18 straipsnio 3 dalies antras sakinys | 22 straipsnio antra pastraipa | 18 straipsnio 3 dalies trečias ir ketvirtas sakiniai | 22 straipsnio trečia pastraipa | 19 straipsnis | 23 straipsnis | 19a straipsnio 1 dalis | 24 straipsnis | 19a straipsnio 2 dalies įžanginiai žodžiai | 25 straipsnio 1 dalies įžanginiai žodžiai | 19a straipsnio 2 dalies a ir b punktai | 25 straipsnio 1 dalies a ir b punktai | ________ | 25 straipsnio 2 dalies įžanginiai žodžiai | 19a straipsnio 2 dalies c ir d punktai | 25 straipsnio 2 dalies a ir b punktai | 19a straipsnio 3 dalis | 25 straipsnio 3 dalis | 19a straipsnio 4 dalis | 26 straipsnio 1 dalis | 19a straipsnio 5 dalies pirmas sakinys 19a straipsnio 5 dalies antras sakinys | 26 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa 26 straipsnio 2 dalies antra pastraipa | 19a straipsnio 6 dalis | 27 straipsnio 1 dalis | 19a straipsnio 7 dalis | 27 straipsnio 2 dalis | 19a straipsnio 8 dalis | 27 straipsnio 3 dalis | 19a straipsnio 9 dalis | 27 straipsnio 4 dalis | 19b straipsnio pirmas sakinys 19b straipsnio antras sakinys | 28 straipsnio pirma pastraipa 28 straipsnio antra pastraipa | 22 straipsnis | 29 straipsnio pirma pastraipa | ________ | 29 straipsnio antra pastraipa | 23 straipsnis | 30 straipsnis | 24 straipsnis | 31 straipsnis | I priedas | I priedas | II priedas | II priedas | III priedas | III priedas | ______ | IV priedas | ______ | V priedas | _____________ ê 1692/96/EB (pritaikytas) BENDRAS PAREIŠKIMAS Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pabrėžia svarbą, kurią jie suteikia transeuropinio transporto tinklo įkūrimui ir nuosekliai jo plėtrai. Jie pritaria šio sprendimo, įkuriančio tinklą ir nustatančio bendro intereso projektus, priėmimui, kuris padės užbaigti transeuropinio transporto tinklo teisės aktų parengimą. Jie atkreipia dėmesį, kad šie projektai padeda įvykdyti 2 straipsnyje išdėstytas užduotis, jie gali ypač padėti konkurencingumui, darbo vietų kūrimui ir sanglaudai Europos Sąjungoje, taip pat patenkina poreikį sujungti salas, regionus, neturinčius prieigos prie jūros, ir periferinius Bendrijos regionus. Apie tai kalbėdami jie pabrėžia, kad šių projektų įvardijimas šio sprendimo I ir II prieduose ir dėstyme suteikia jiems teisę į finansinius Bendrijos įnašus, kurie gali padėti atitinkamoms valstybėms narėms ir pagreitinti efektyvų šių projektų įgyvendinimą. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija ragina visas valstybes nares teikti didžiausią svarbą šių projektų, kuriems jie skiria ypatingą dėmesį, įgyvendinimui. Komisija įsipareigoja reguliariai informuoti apie šių projektų įgyvendinimą, inter alia , pateikdama pranešimus, numatytus Ö 22 straipsnyje nurodytoje ataskaitoje Õ. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija atkreipia dėmesį į projektus, kuriuos Europos Parlamentas patvirtino antruoju svarstymu, atsižvelgdamas į transeuropinio transporto tinklo plėtrą. KOMISIJOS PAREIŠKIMAI - Dėl aplinkosaugos standartų ir vamzdyno tinklo: Komisija: a) toliau nagrinės aplinkosaugos standartus, taikomus kiekvienai transporto rūšiai; b) tirs galimybę įrengti vamzdyną, kuriam netaikomos transeuropinių energijos tinklų taisyklės, ir galimybę įjungti šį vamzdyną į transeuropinį tinklą; ir prireikus teiks visus atitinkamus pasiūlymus. - Dėl Ö 23 straipsnio Õ ir III priedo: Komisija tvirtina, kad tai, kas pateikta šiame sprendime, nėra išankstinis sprendimas dėl valstybių narių arba Bendrijos finansinio įsipareigojimo. [1] Šie kriterijai ir specifikacijos yra susijusios su atitinkamais skirsniais, paminėtais dėstyme ir (arba) I priede. [2] Skaitmeninė per radiją perduodamų pranešimų apie kelių eismą sistema, kurioje pagrindinis pranešimų srautas gali būti pritaikomas pagal individualius eismo dalyvio poreikius. [3] Oro uostų sistemos (OL L 240, 1992 8 24, p. 14). [4] Tam tikrais, tinkamai pagrįstais atvejais šioje lentelėje nurodytos atitinkamos priemonės gali būti taikomos ir kitiems susisiekimo taškamsoms sujungimo vietoms. [5] Įskaitant dvi greitųjų traukinių stotis Roterdame ir Amsterdame, kurios nebuvo įtrauktos į 1994 m. Eseno Europos Vadovų Tarybos numatytą projektą. [6] Įskaitant jungtis Lisabona — Portas (2013 m.), Lisabona — Madridas (2010 m.) ir Aveiro — Salamanka (2015 m.). [7] Dalis šio maršruto atitinka visos Europos koridorių V. [8] Įskaitant jūrų ir oro uostų atnaujinimą (2015 m.), atliekamą pagal Eseno ar Dublino Europos Vadovų Tarybos patvirtintus projektus. [9] 2003 m. buvo nuspręsta toliau didinti šios linijos pajėgumus, įtraukiant šį darbą į atskirą projektą. [10] Projektas užbaigtas. [11] Projektas užbaigtas. [12] Kelios trumpos kelio ir geležinkelio atkarpos bus užbaigtos tarp 2010 m. – ir 2015 m. [13] Dalis šio kelio sutampa su visos Europos koridoriaus VII sąvoka. [14] Įskaitant Juodąją jūrą. [15] Didžioji maršruto dalis sutampa su visos Europos koridoriaus IV sąvoka. [16] Didžioji maršruto dalis didele dalimi sutampa su visos Europos koridoriaus VI sąvoka. [17] Įskaitant TGV Rhin- Rhône, bet neįeina vakarinė atkarpa. [18] Projektas Nr. 5 (Betuwe linija) sujungia Roterdamą ir Emmerick. [19] Didžioji maršruto dalis didele dalimi sutampa su visos Europos koridoriaus VI sąvoka. [20] Įskaitant Eseno projektą Nr.13: kelio ašis Airija/Jungtinė Karalystė/Beneliuksas.