Iš dalies pakeistas pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas dėl kvapiųjų medžiagų ir tam tikrų kitų aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1576/89, Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1601/91, Reglamentą (EB) Nr. 2232/96 ir Direktyvą 2000/13/EB (pateikta Komisijos pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį) /* KOM/2007/0671 galutinis - COD 2006/0147 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 24.10.2007 KOM(2007) 671 galutinis 2006/0147 (COD) Iš dalies pakeistas pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl kvapiųjų medžiagų ir tam tikrų kitų aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1576/89, Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1601/91, Reglamentą (EB) Nr. 2232/96 ir Direktyvą 2000/13/EB (pateikta Komisijos pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS I. PROCEDŪRA 1. 2006 m. liepos 28 d. Komisija priėmė Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kvapiųjų medžiagų ir tam tikrų kitų aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų ir iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1576/89, Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1601/91, Reglamentą (EB) Nr. 2232/96 ir Direktyvą 2000/13/EB [Dokumentas (COM(2006)427 galutinis] pasiūlymą, kuris yra keturių pasiūlymų dėl maistą gerinančių medžiagų paketo dalis. Tarybai ir Europos Parlamentui pasiūlymas pateiktas 2006 m. liepos 28 d. 2. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė nuomonę 2007 m. balandžio 25 d. 3. 2007 m. gegužės 31 d. Tarybos EPSCO (Užimtumas, socialinė politika, sveikatos ir vartotojų reikalai) posėdyje pasiektas bendras požiūris, susijęs su kitu paketo tekstu, netaikomas kvapiųjų medžiagų tekstui. 4. Europos Parlamentas palankią nuomonę dėl pasiūlymo pareiškė per pirmąjį svarstymą 2007 m. liepos 9 d. 5. Dabartiniu pasiūlymu iš dalies keičiamas pradinis pasiūlymas [COM(2006)427 – 2006/0147(COD)] siekiant atsižvelgti į Europos Parlamento pakeitimus, kuriems pritarė Komisija. 6. Europos Parlamentas priėmė 43 pradinio pasiūlymo pakeitimus. 2007 m. liepos 9 d. plenariniame posėdyje Komisijos narys p. Kyprianou nurodė, kad Komisija daugeliui pakeitimų galėtų visiškai ar iš dalies pritarti ir su sąlyga, kad bus pakeistos formuluotės. Komisija negali pritarti šiems priimtiems pakeitimams: 2, 11, 13, 16, 17, 19, 20, 21, 23, 26, 31 (antra dalis), 32, 37, 40, 43, 44, 46, 49, 52. 7. Pakeistame pasiūlyme pakeitimai yra paryškinti ir pabraukti . Keletas pakeitimų buvo iš naujo suformuluoti siekiant užtikrinti visame pasiūlyme ir kituose paketo pasiūlymuose naudojamos terminologijos nuoseklumą arba suderinti tekstą su Tarybos požiūriu, kai buvo pasiūlyti panašūs pakeitimai. 8. Atsižvelgiant į keletą pakeitimų buvo pakeista straipsnių numeracija. II. PASIŪLYMO TIKSLAI 9. Siūlomu reglamentu siekiama pakeisti dabartinę Tarybos direktyvą 88/388/EB, siekiant atsižvelgti į technologijų ir mokslo raidą kvapiųjų medžiagų srityje ir Europos bendrijos maisto teisės aktų pasikeitimus. Pagrindiniai tikslai: ( patikslinti kvapiąsias medžiagas reglamentuojančių teisės aktų taikymo sritį; ( atnaujinti ir pritaikyti galiojančius kvapiąsias medžiagas reglamentuojančius teisės aktus atsižvelgiant į technologijų ir mokslo raidą; ( nustatyti aiškias vertinimo ir leidimų suteikimo procedūras; ( geriau informuoti vartotojus apie natūralių kvapiųjų medžiagų naudojimą; ( pritaikyti atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių, reikalavimus. III. EUROPOS PARLAMENTO PAKEITIMŲ APŽVALGA 10. Techniniai ir (arba) redakciniai pakeitimai Pakeitimais 4, 5, 6, 7, 8, 9, 12, 15, 27, 28, 29, 30, 31 (pirma dalis), 35, 36, 39, 41, 42, 45 siekiama pagerinti pasiūlymą techniniu ir redakciniu požiūriu, ir juos Komisija priėmė, kai kuriais atvejais atlikus kai kuriuos redakcinius pakeitimus. 11. Teisinis pagrindas 37 straipsnis kaip teisinis reglamento pagrindas išbraukiamas. Taikomi tie patys argumentai kaip ir fermentams, dėl kurių Parlamentas balsavo už tai, kad šis straipsnis būtų išbrauktas, nes pasiūlyme žemės ūkio aspektai (vertikaliųjų žemės ūkio teisės aktų pakeitimai) tėra tik antraeiliai siūlomo reglamento tikslai. 12. Komitologija Kadangi paketas buvo priimtas maždaug tuo metu, kai buvo priimtas Sprendimas 2006/512/EB iš dalies keičiantis Sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, Komisijos pasiūlyme buvo nurodyta įprasta reguliavimo procedūra. Todėl Komisija iš esmės pritarė iš dalies pakeisto pasiūlymo derinimui su Sprendimu 2006/512/EB. 11, 23 ir 32 pakeitimai yra susiję su reguliavimo procedūros su tikrinimu taikymu. Šiuose pakeitimuose nurodytais sprendimais reglamentas nebus papildytas naujomis nuostatomis, todėl tikrinimas nereikalingas. 16 pakeitimu panaikinama galimybė spręsti (padedant nuolatiniam komitetui), kuriai kategorijai priklauso kvapioji medžiaga, todėl šis pakeitimas nepriimtinas, nes Komisija mano, jog tokius sprendimus gali tekti priimti. 24, 33 ir 34 pakeitimai iš dalies priimtini, tačiau skubos procedūrą reikėtų leisti taikyti tuo atveju, jei gresia pavojus vartotojų saugai. 13. Sąvokų apibrėžtys (3 straipsnis) 14 pakeitime apibrėžiama, kad dėl aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų gerokai padidėja III priedo B dalyje nurodytų medžiagų kiekis. Praktiškai taip gali būti, tačiau tokia koncepcija nėra teisinio teksto dalis ir tai jau yra paminėta 5 konstatuojamojoje dalyje. 13 pakeitimu sąvoka „ kita kvapioji medžiaga “ pakeičiama sąvoka „ kitur nenurodytos kvapiosios medžiagos “. Nors abi sąvokos reiškia tą patį, pirmenybė teikiama pirmajai. 49 pakeitimu „kvapiųjų medžiagų” gamyba apribojama atitinkamais „natūraliais“ procesais arba chemine sinteze. Vis dėl to gali būti ir kitų kvapiųjų medžiagų gamybos būdų, pvz., ekstrahavimas iš dūmų kondensatų arba iš termiškai apdorotų kvapiųjų medžiagų. Todėl šis pakeitimas nepriimtinas. 14. Reikalavimų neatitinkančių kvapiųjų medžiagų draudimas Pakeitimu siekiama suderinti dokumentą su iš dalies pakeistais pasiūlymais dėl maisto priedų ir maisto fermentų. Siūlomame tekste paaiškinama, kad kvapioji medžiaga arba maistas, kuriame naudojama kvapioji medžiaga, neturėtų būti teikiami į rinką, jeigu kvapioji medžiaga arba jos naudojimas neatitinka siūlomo reglamento. Šis paaiškinimas pateikiamas į iš dalies pakeistą pasiūlymą įtraukus 5 straipsnį. 15. Bendrosios naudojimo sąlygos Komisijos pasiūlyme nustatomos bendrosios kvapiųjų medžiagų ar aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų naudojimo sąlygos. Jie turi būtų saugūs ir jų naudojimas neturi klaidinti vartotojų. 6 konstatuojamojoje dalyje pateikiamas paaiškinimas, ką reiškia vartotojų klaidinimas ( 1 pakeitimas). 19 pakeitimu reikalaujama, kad kvapiųjų medžiagų naudojimas turi suteikti privalumų ir naudos vartotojui, o 20 pakeitimu reikalaujama, kad turėtų būti technologinis poreikis. Šie pakeitimai nereikalingi, nes kvapiųjų medžiagų apibrėžtyje yra numanomi technologinis poreikis ir nauda vartotojui. 2 ir 17 pakeitimais reikalaujama, kad kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimas būtų grindžiamas atsargumo principu. Atsargumo principas ir jo taikymo sąlygos jau yra išdėstyti bendruosiuose maistui skirtuose teisės aktuose (Reglamentas (EB) Nr. 178/2002) ir todėl neturėtų būti kartojami siūlomame kvapiųjų medžiagų reglamente. 16. Tam tikrų medžiagų buvimas 46 pakeitimas susijęs su III priedo B dalyje nurodytais didžiausiais leistinais potencialiai toksiškų medžiagų kiekiais. Šie didžiausi leistini kiekiai nebus taikomi sudėtiniams maisto produktams, į kuriuos nedėta kvapiųjų medžiagų, o vieninteliai dėti aromatinių savybių turintys maisto ingredientai yra prieskoniai ir prieskoniniai augalai. Tai nepriimtina, nes išlieka su sauga susijęs pavojus. 21 ir 40 pakeitimais III priedo B dalis paliekama neužpildyta, ir tik kilus pagrįstam mokslininkų susirūpinimui didžiausius leistinus kiekius būtų galima įtraukti naudojant komitologijos procedūrą. Šis pakeitimas neatitinka mokslininkų pastarųjų nuomonių, patvirtinančių, jog reikia nurodyti didžiausius leistinus kiekius, kaip siūloma III priedo B dalyje. 17. Ryšys su Reglamentu 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (12 straipsnis). Kvapiosioms medžiagoms arba žaliavoms, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, bus taikomos šio reglamento genetinio modifikavimo saugos vertinimo nuostatos, o kiti saugos aspektai, kitų kriterijų svarba ir galutinis leidimų suteikimas, prireikus, bus reglamentuoti kvapiųjų medžiagų reglamente. Du vertinimus ir leidimų suteikimą galima atlikti lygiagrečiai. 41 ir 42 pakeitimais paaiškinama, kad abi procedūros gali vykti tuo pačiu metu vadovaujantis gerąja administravimo patirtimi. Komisija pritaria siūlomam paaiškinimui su sąlyga, kad bus padaryta keletas redakcinio pobūdžio pakeitimų siekiant, kad ši nuostata atitiktų Reglamentą 1829/2003. 52 pakeitimu pateikiama sąvokos „pagaminta iš GMO“ apibrėžtis. Jei tokia apibrėžtis reikalinga, ji turėtų būti pateikta Reglamente (EB) Nr. 1829/2003. 18. Ženklinimas 29 pakeitimas susijęs su natūralių kvapiųjų medžiagų ženklinimu, kai nurodant natūralią žaliavą 90 % taisyklė pakeičiama 95 % taisykle. Siūlomas pakeitimas yra priimtinas, nes jis geriau atitinka vartotojų lūkesčius ir turės nedidelį poveikį dabartinei praktikai. 26 pakeitimu reikalaujama prekiaujant tarp maisto verslo subjektų pateikti adresą ES. Tai nepriimtina, nes dėl to galėtų atsirasti kliūčių prekybai su trečiosiomis šalimis. Kvapiųjų rūkymo medžiagų apibūdinimas kaip „rūkytos lašišos aromato“ ( 37 pakeitimas) nepriimtinas, nes tai galėtų klaidinti vartotoją; praktiškai kvapioji medžiaga galėtų būti kvapiosios rūkymo medžiagos ir kvapiosios lašišos aromato medžiagos mišinys. Iš GMO gautų kvapiųjų medžiagų ženklinimas turėtų būti reglamentuotas ne šiuo reglamentu, o Reglamentu 1829/2003 ( 38 pakeitimas). Komisija negali sutikti su 43 pakeitimu, nes svarbiausias pasiūlymo principas – įvardyti natūralių kvapiųjų medžiagų žaliavas siekiant užtikrinti teisingą vartotojų informavimą. Pradiniame pasiūlyme Komisija dar labiau suderino kvapiųjų medžiagų ir priedų bei fermentų ženklinimo nuostatas. Europos Parlamentas atliko keletą pastarųjų pasiūlymų dėl priedų ir fermentų pakeitimų, kad užtikrintų, jog įmonės įmonei arba galutiniam vartotojui parduodamų priedų ir fermentų ženklinimo nuostatos būtų iš naujo pateiktos ir supaprastintos. Todėl ir šiame iš dalies pakeistame pasiūlyme dėl kvapiųjų medžiagų Komisija šiems pakeitimams iš esmės pritarė. 19. Maisto verslo subjektų teikiamos ataskaitos 31 pakeitimas priimtas iš dalies, nes kvapiųjų medžiagų gamintojai ar naudotojai turėtų nedelsdami pateikti Komisijai visą naują mokslinę ir techninę informaciją, kuri gali turėti įtakos kvapiosios medžiagos saugos vertinimui. Papildymas, kad tai informacija, kuri jiems yra žinoma arba kurią jie gali gauti , nėra priimtinas, nes taip ribojama gamintojo atsakomybė. 31 pakeitimo antroji dalis , kurioje nustatoma, kokios informacijos reikėtų prašyti, yra nepriimtina, nes taip ribojamas Komisijos pasiūlymas ir įgyvendinimo priemonė tampa neveiksminga. 20. Pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį Komisija iš dalies keičia savo pasiūlymus pagal tai, kas išdėstyta pirmiau . 2006/0147 (COD) Iš dalies pakeistas pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl kvapiųjų medžiagų ir tam tikrų kitų aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1576/89, Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1601/91, Reglamentą (EB) Nr. 2232/96 ir Direktyvą 2000/13/EB (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 37 ir 95 straipsnį ius , atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[1], atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[2], laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, kadangi: 1. 1988 m. birželio 22 d. Tarybos direktyvą 88/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto produktuose naudojamomis kvapiosiomis medžiagomis ir jų gamybos žaliavomis, suderinimo[3] reikia atnaujinti atsižvelgiant į technikos ir mokslo pasiekimus. Siekiant aiškumo ir veiksmingumo, Direktyva 88/388/EEB turėtų būti pakeista šiuo reglamentu. 2. 1988 m. birželio 22 d. Tarybos sprendime 88/389/EEB dėl Komisijos sudarytino kvapiosioms medžiagoms gaminti naudojamų žaliavų ir medžiagų aprašo[4] nustatyta, kad toks aprašas turi būti sudarytas per 24 mėn. nuo teisės akto priėmimo. Minėtas sprendimas jau yra pasenęs ir turėtų būti panaikintas. 3. 1991 m. sausio 16 d. Komisijos direktyvoje 91/71/EEB, papildančioje Tarybos direktyvą 88/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto produktuose naudojamomis kvapiosiomis medžiagomis ir jų gamybos žaliavomis, suderinimo[5], nustatytos kvapiųjų medžiagų ženklinimo taisyklės. Dabar minėtos taisyklės keičiamos šiuo reglamentu, todėl direktyvą reikėtų panaikinti. 4. Laisvas saugių ir sveikų maisto produktų judėjimas yra vienas pagrindinių vidaus rinkos aspektų, labai svarbus gyventojų sveikatai bei gerovei ir jų socialiniams bei ekonominiams interesams. 5. Siekiant apsaugoti gyventojų sveikatą šis reglamentas turėtų būti taikomas kvapiosioms medžiagoms, kvapiųjų medžiagų žaliavoms ir maisto produktams, kuriuose yra kvapiųjų medžiagų. Jis taip pat turėtų būti taikomas tam tikriems aromatinių savybių turintiems maisto ingredientams, kurie dedami į maistą visų pirma siekiant sustiprinti jo kvapą ir kurie labai padidina tam tikrų natūraliai maiste esančių nepageidaujamų medžiagų kiekį („aromatinių savybių turintys maisto ingredientai“), jų žaliavai ir maisto produktams, kuriuose yra tokių maisto ingredientų. 6. Kvapiosios medžiagos ir aromatinių savybių turintys maisto ingredientai gali būti naudojami tik tuomet, jei jie atitinka šiame reglamente nustatytus kriterijus. Jie turėtų būti saugūs naudoti, todėl prieš leidžiant maiste naudoti tam tikras kvapiąsias medžiagas, reikia įvertinti jų riziką. Jie neturėtų klaidinti vartotojo, todėl visuomet etiketėje turi būti tinkamai pateikiama informacija apie jų buvimą maisto produkte. Vartotojų klaidinimas apima klaidinimą dėl naudojamų ingredientų pobūdžio, šviežumo ir kokybės, produkto arba gamybos proceso natūralumo arba produkto maistinių savybių, tačiau tuo neapsiriboja. 7. Nuo 1999 m. Maisto produktų mokslinis komitetas, o vėliau Europos maisto saugos tarnyba, yra pateikę savo nuomones apie daugelį kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų žaliavose natūraliai esančių medžiagų[6], kurios, Europos Tarybos Kvapiųjų medžiagų ekspertų komiteto nuomone, gali būti toksiškos. Medžiagos, kurios, Maisto produktų mokslinio komiteto nuomone, gali būti toksiškos, turėtų būti laikomomis nepageidautinomis medžiagomis ir neturėtų būti dedamos į maistą. 8. Kadangi nepageidautinos medžiagos gali natūraliai būti augalų sudėtinės dalys, jos gali patekti į kvapiąsias medžiagas arba į aromatinių savybių turinčius maisto ingredientus. Tradiciškai augalai naudojami maistui arba kaip maisto sudėtinė dalis. Reikėtų nustatyti atitinkamus didžiausius leistinus nepageidautinų medžiagų kiekius tuose maisto produktuose, iš kurių žmonės daugiausiai gauna nepageidautinų medžiagų. Nustatant reikėtų atsižvelgti į poreikį apsaugoti žmonių sveikatą ir į neišvengiamą šių medžiagų buvimą tradiciniuose maisto produktuose. 9. Reikėtų priimti nuostatas Bendrijos lygmeniu siekiant uždrausti arba apriboti tam tikrų augalinių arba gyvūninių medžiagų, kurių poveikis žmonių sveikatai kelia susirūpinimą, naudojimą gaminant kvapiąsias medžiagas bei aromatinių savybių turinčius maisto ingredientus ir pastarųjų naudojimą gaminant maisto produktus. 10. Rizikos vertinimą turėtų atlikti 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 178/2002, nustatančiu maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančiu Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančiu su maisto saugos klausimais susijusias procedūras[7], įkurta Europos maisto saugos tarnyba (toliau – „Tarnyba“). 11. Siekiant užtikrinti suderinimą, rizikos vertinimas ir kvapiųjų medžiagų bei jų žaliavų, kurių riziką reikia įvertinti, tvirtinimas turi būti atliekamas laikantis Reglamente (EB) Nr. […], nustatančiame bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą[8], nustatytos tvarkos. 12. Kvapiųjų medžiagų pagrindai – tai chemiškai apibūdintos medžiagos, turinčios aromatinių savybių. Kvapiųjų medžiagų vertinimo programa vykdoma vadovaujantis 1996 m. spalio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2232/96, nustatančiu Bendrijos tvarką, taikomą kvapiosioms medžiagoms, naudojamoms arba skirtoms naudoti maisto produktuose ar ant jų[9]. Tame reglamente numatyta, kad kvapiųjų medžiagų sąrašas turi būti priimtas per penkerius metus nuo minėtos programos priėmimo. Sąrašo priėmimui reikia nustatyti naują terminą. Bus siūloma tą sąrašą įtraukti į Reglamento (EB) Nr. [...] 2 straipsnio 1 dalyje nurodytą sąrašą. 13. Kvapiųjų medžiagų preparatai – tai augalinės, gyvūninės arba mineralinės kilmės kvapiosios medžiagos, išskyrus chemiškai apibūdintas medžiagas, gautos atitinkamais fiziniais, fermentavimo arba mikrobiologiniais procesais ir esančios kaip žaliava arba apdorotos, kad būtų tinkamos vartoti žmonėms. Kvapiųjų medžiagų preparatų, pagamintų iš maistinių medžiagų, rizikos nereikia vertinti ar gauti leidimo prieš juos naudojant maiste arba ant jo, nebent kiltų abejonių dėl jų saugos. Tačiau kvapiųjų medžiagų preparatų, pagamintų iš nemaistinių medžiagų, sauga turėtų būti įvertinta prieš leidžiant juos naudoti. 14. Reglamente (EB) Nr. 178/2002 maistas apibrėžiamas kaip medžiaga arba produktas, perdirbtas, iš dalies perdirbtas arba neperdirbtas, kurį žmogus nuris arba pagrįstai tikimasi, kad nuris. Augalinės, gyvūninės ar mikrobiologinės kilmės medžiagos, kurios iki šiol buvo naudojamos kvapiųjų medžiagų gamyboje ir turima svarių to įrodymų, gamybos tikslais yra laikomos maistinėmis medžiagomis, net jei kai kurios šios medžiagos, pavyzdžiui, dalbergija, ąžuolo skiedros ar braškių lapai, pačios savaime nebuvo naudojamos maistui. Jų vertinti nereikia. 15. Patvirtintomis sąlygomis termiškai apdorojant maistines medžiagas gautų kvapiųjų medžiagų taip pat nereikia vertinti ar gauti leidimą prieš jas naudojant maiste arba ant jo, nebent kiltų abejonių dėl jų saugos. Tačiau kvapiųjų medžiagų, gautų termiškai apdorojant nemaistines medžiagas arba apdorojant nepatvirtintomis sąlygomis, sauga turėtų būti įvertinta prieš leidžiant jas naudoti. 16. 2003 m. lapkričio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2065/2003 dėl kvapiųjų rūkymo medžiagų, naudojamų arba skirtų naudoti maisto produktuose arba jų paviršiuje[10] nustatoma kvapiųjų rūkymo medžiagų saugos vertinimo ir patvirtinimo tvarka bei siekiama sudaryti pirminių dūmų kondensatų ir pirminių dervos dalių, kurias išskirtinai leidžiama naudoti, sąrašą. 17. Kvapiųjų medžiagų pirmtakai suteikia maistui aromatą cheminių reakcijų, kurios kyla maisto gamybos procese, metu. Kvapiųjų medžiagų pirmtakų, pagamintų iš maistinių medžiagų, nereikia vertinti ar gauti leidimą prieš juos naudojant maiste arba ant jo, nebent kiltų abejonių dėl jų saugos. Tačiau kvapiųjų medžiagų pirmtakų, pagamintų iš nemaistinių medžiagų, sauga turėtų būti įvertinta prieš leidžiant juos naudoti. 18. Kitos kvapiosios medžiagos, kurioms netaikytinos pirmiau minėtų kvapiųjų medžiagų apibrėžtys, gali būti naudojamos maiste ir ant jo po to, kai jos įvertinamos ir patvirtinamos. 19. Augalinės, gyvūninės, mikrobiologinės ar mineralinės kilmės medžiagos, kurios nėra maistinės medžiagos, gali būti naudojamos kvapiųjų medžiagų gamyboje po to, kai moksliškai įvertinama jų sauga. Gali būti, kad bus leistos naudoti tik tam tikros medžiagos dalys arba kad bus nustatytos jų naudojimo sąlygos. 20. Kvapiajai medžiagai arba jos žaliavai, kuriai taikytinas 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų[11], turėtų būti taikoma tame reglamente nustatyta leidimų suteikimo procedūra atsižvelgiant į genetinio modifikavimo saugos vertinimą, o galutinis leidimas turėtų būti išduodamas pagal šį reglamentą turėtų pirmiau būti leista naudoti pagal tą reglamentą, o po to – pagal šį reglamentą . 21. Žodis „natūralus“ turėtų būti vartojamas ženklinant kvapiųjų medžiagų pagrindus arba kvapiųjų medžiagų preparatus tik tuomet, jei jie atitinka tam tikrus kriterijus, kuriais užtikrinama, kad vartotojai nebus klaidinami. 22. Specialiais informavimo reikalavimais turėtų būti užtikrinama, kad vartotojai nebūtų klaidinami, iš kokios žaliavos yra pagamintos natūralios kvapiosios medžiagos. Pavyzdžiui, turėtų būti paminėta, kad vanilinas yra pagamintas iš medienos. 23. Kvapiosioms medžiagoms toliau turėtų būti taikomi bendrieji ženklinimo reikalavimai, numatyti Direktyvoje 2000/13/EB, o atskirais atvejais – numatyti Reglamente (EB) Nr. 1829/2003. Be to, šiame reglamente turėtų būti pateikiamos specifinės nuostatos dėl atskirai gamintojams arba galutiniam vartotojui parduodamų kvapiųjų medžiagų ženklinimo. 24. Vartotojai turėtų būti informuojami, jei maisto produktas turi rūkytą skonį dėl to, kad į jį įdėta kvapiųjų rūkymo medžiagų. Kaip numatyta 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Europos Tarybos direktyvos 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą etiketėmis, pateikimą ir reklamavimą, suderinimo[12], 5 straipsnyje, produkto pavadinimas, kuriuo jis parduodamas, neturėtų klaidinti vartotojo dėl to, ar produktas buvo rūkytas tradiciškai šviežiuose dūmuose, ar apdorotas rūkymo kvapiosiomis medžiagomis. Minėtą direktyvą reikėtų iš dalies pakeisti siekiant suderinti joje pateikiamas kvapiųjų medžiagų, kvapiųjų rūkymo medžiagų ir termino „natūralus“ apibrėžtis su šiame reglamente pateikiamais kvapiųjų medžiagų apibūdinimais. 25. Vertinant, ar kvapiosios medžiagos yra saugios žmonių sveikatai, būtina turėti informacijos apie kvapiųjų medžiagų naudojimą ir suvartojimą. Todėl reikia reguliariai tikrinti, kokie kvapiųjų medžiagų kiekiai dedami į maisto produktus. 26. Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[13]. 27. Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai iš dalies pakeisti šio reglamento priedus ir patvirtinti atitinkamas pereinamojo laikotarpio priemones, susijusias su Bendrijos sąrašo sukūrimu. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas ar papildyti jį naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu, numatytą Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje. 28. Šio reglamento II–V priedai turėtų būti derinami su mokslo ir technikos pažanga. 29. Siekiant proporcingai ir veiksmingai tobulinti ir atnaujinti kvapiąsias medžiagas reglamentuojančius Bendrijos teisės aktus, reikia rinkti duomenis, dalytis informacija ir koordinuoti valstybių narių darbą. Tuo tikslu gali būti naudinga atlikti tyrimus specifiniais klausimais, taip siekiant palengvinti sprendimų priėmimų tvarką. Todėl būtų tinkama, kad į biudžeto procedūros dalį būtų įtrauktas Komisijos vykdomas tokių tyrimų finansavimas. Tokių priemonių finansavimas reglamentuojamas 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių[14]. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 882/2004 bus pirmiau minėtų priemonių finansavimo teisinis pagrindas. 30. Kol bus parengtas Bendrijos sąrašas, reikėtų priimti nuostatas dėl kvapiųjų medžiagų, kurioms netaikoma Reglamente (EB) Nr. 2232/96 nustatyta vertinimo programa, vertinimo ir patvirtinimo. Todėl reikėtų nustatyti pereinamojo laikotarpio tvarką. Vadovaujantis ta tvarka, tokios kvapiosios medžiagos turėtų būti vertinamos ir tvirtinamos Reglamente (EB) Nr. [procedūrinis reglamentas] nustatyta tvarka. Tačiau neturėtų būti laikomasi tame reglamente nustatytų terminų, per kuriuos Tarnyba turi priimti savo nuomonę, o Komisija turi pateikti reglamento, atnaujinančio Bendrijos sąrašą, projektą Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui, nes pirmenybę reikėtų teikti nuolatinei vertinimo programai. 31. Kadangi valstybės narės negali pakankamai gerai įgyvendinti šios siūlomos priemonės tikslo, t. y. nustatyti Bendrijos kvapiųjų medžiagų ir tam tikrų aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų naudojimo maiste ir ant jo taisykles, ir siekiant rinkos bendrumo bei aukšto lygio vartotojų apsaugos, tai būtų galima geriau padaryti Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali imtis priemonių pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nesiimama jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant šių tikslų. 32. 1989 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1576/89, nustatantį bendrąsias spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo ir pateikimo taisykles[15], ir 1991 m. birželio 10 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1601/91, nustatantį bendrąsias aromatintų vynų, aromatintų vyno gėrimų ir aromatintų vyno kokteilių apibrėžimo, aprašymo ir pateikimo taisykles[16], reikia iš dalies pakeisti siekiant jų apibrėžtis suderinti su tam tikromis naujomis šiame reglamente pateikiamomis apibrėžtimis. 33. Reglamentus (EEB) Nr. 1576/89, (EEB) Nr. 1601/91 ir (EB) Nr. 2232/96 bei Direktyvą 2000/13/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu, siekiant užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos ir vartotojų apsaugą ir veiksmingą vidaus rinkos veikimą ir aukšto lygio žmonių sveikatos ir vartotojų apsaugą , yra nustatomos kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų taisyklės. Tokiu tikslu reglamente pateikiama: a) I priede pateikiamas kvapiųjų medžiagų ir žaliavų, leidžiamų naudoti maiste ir ant jo, Bendrijos sąrašas („Bendrijos sąrašas“). b) kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų reikalavimai; c) kvapiųjų medžiagų ženklinimo taisyklės. 2 straipsnis Taikymo sritis 1. Šis reglamentas taikomas: a) kvapiosioms medžiagoms, kurios naudojamos arba ketinamos naudoti maiste arba ant jo, nepažeidžiant konkretesnių nuostatų, išdėstytų išskyrus rūkymo kvapiąsias medžiagas, kurioms yra taikomas Reglamente (EB) Nr. 2065/2003; b) aromatinių savybių turintiems maisto ingredientams; c) maisto produktams, kurių sudėtyje yra kvapiųjų medžiagų arba aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų; d) kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų žaliavoms. 2. Šis reglamentas netaikomas: a) medžiagoms, kurių skonis yra tik saldus, rūgštus arba sūrus; b) žaliems maisto produktams; c) nesudėtiniams maisto produktams ir prieskonių ir (arba) prieskoninių augalų mišiniams, arbatos mišiniams ir mišiniams užpilams, jei jie nebuvo naudoti kaip maisto ingredientai. b) žaliems arba nesudėtiniams maisto produktams. 3. Prireikus remiantis 18 20 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka gali būti nusprendžiama, ar konkreti medžiaga ar jų mišinys arba maisto rūšis įeina į šio reglamento taikymo sritį. 3 straipsnis Apibrėžtys 1. Šiame reglamente taikomos reglamentuose (EEB) Nr. 178/2002 ir Nr. 1829/2003 nustatytos apibrėžtys. 2. Taip pat taikomos šios apibrėžtys: a) „kvapiosios medžiagos“ – tai produktai: i) patys savaime neskirti vartoti ir dedami į maistą siekiant suteikti jam kvapą ir (arba) skonį; ii) kurie padaryti iš tokių kategorijų medžiagų arba šių medžiagų yra jų sudėtyje: kvapiųjų medžiagų pagrindų, kvapiųjų medžiagų preparatų, termiškai apdorotų kvapiųjų medžiagų, kvapiųjų rūkymo medžiagų, kvapiųjų medžiagų pirmtakų (prekursorių) arba kitų kvapiųjų medžiagų ar jų mišinių; iii) kurių sudėtyje gali būti maisto produktų, įskaitant priedus, kaip leidžiama …. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. XXX/2007[17] dėl maisto priedų b) „kvapiosios medžiagos pagrindas“ – tai chemiškai apibūdinta medžiaga, turinti aromatinių savybių; c) „natūralus kvapiosios medžiagos pagrindas“ – tai augalinės, gyvūninės arba mikrobiologinės kilmės kvapiosios medžiagos pagrindas, gautas tinkamais fizinio, fermentavimo arba mikrobiologinio apdorojimo būdais ir naudojamas kaip žaliava arba apdorotas vienu ar daugiau II priede nurodytų tradicinių maisto gamybos būdų, kad būtų tinkamas vartoti žmonėms; d) „kvapiosios medžiagos preparatas“ – tai produktas, kuris nėra kvapiosios medžiagos pagrindas, gautas iš: i) maistinių medžiagų tinkamais fizinio, fermentavimo arba mikrobiologinio apdorojimo būdais ir naudojamas kaip žaliava arba apdorotas vienu ar daugiau II priede nurodytų tradicinių maisto gamybos būdų ir (arba) tinkamu fizinio apdorojimo būdu, kad būtų tinkamas vartoti žmonėms; ir (arba) ii) augalinės, gyvūninės ar mikrobiologinės kilmės nemaistinės medžiagos, gautos vienu ar keliais iš II priede išvardytų tradicinių maisto gamybos būdų, ir (arba) apdorotos tinkamais fizinio, fermentavimo ar mikrobiologinio apdorojimo būdais; e) „termiškai apdorota kvapioji medžiaga“ – tai produktas, gautas termiškai apdorojus ingredientų, savaime nebūtinai turinčių aromatinių savybių, mišinį; vieno iš ingredientų sudėtyje turi būti azoto (amino), o kitas turi būti redukuojantysis cukrus; termiškai apdorotos kvapiosios medžiagos gali būti gaminamos iš tokių ingredientų: i) maistinės medžiagos; ir (arba) ii) nemaistinės žaliavos; f) „rūkymo kvapioji medžiaga“ – tai produktas, gautas frakcionuojant ir gryninant kondensuotus dūmus, iš kurių gaunamas pirminis dūmų kondensatas, pirminės dervos dalys ir (arba) pagamintos kvapiosios rūkymo medžiagos, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2065/2003 3 straipsnio 1, 2 ir 4 dalyse; g) „kvapiosios medžiagos pirmtakas“ – tai produktas, savaime nebūtinai turintis aromatinių savybių, dedamas į maistą tik tam, kad skaidydamasis arba reaguodamas su kitais komponentais gaminant maistą išskirtų aromatą; jis gali būti gaunamas iš: i) maistinių medžiagų; ir (arba) ii) nemaistinės žaliavos; h) „kita kvapioji medžiaga“ – tai kvapioji medžiaga, kuri dedama arba skirta dėti į maistą siekiant sustiprinti jo aromatą ir (arba) skonį ir kuriai netinka b–g punktų apibrėžtys; i) „aromatinių savybių turintis maisto ingredientas“ – tai maisto ingredientas, kuris nėra kvapioji medžiaga ir kuris gali būti dedamas į maistą visų pirma siekiant suteikti jam aromatą arba pakeisti jo aromatą; j) „žaliava“ – tai augalinės, gyvūninės, mikrobiologinės ar mineralinės kilmės medžiaga, iš kurios gaminamos kvapiosios medžiagos arba aromatinių savybių turintys maisto ingredientai; ji gali būti: i) maistinė medžiaga; arba ii) nemaistinė žaliava; k) „tinkamas fizinis procesas“ – tai fizinis procesas, kuriuo tikslingai nekeičiama kvapiųjų medžiagų komponentų cheminis pobūdis, nepažeidžiant II priede pateikiamo tradicinių maisto gamybos būdų sąrašo, ir kuriam nenaudojami singletinis deguonis, ozonas, neorganiniai katalizatoriai, metalo katalizatoriai, organometaliniai reagentai ir (arba) UV spinduliuotė. 3. Žaliavos, kurios iki šiol buvo naudojamos kvapiųjų medžiagų gamyboje ir turima svarių to įrodymų, 2 dalies d, e, g ir j punktų apibrėžtyse laikomos maistinėmis medžiagomis. 4. Prireikus, 18 20 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka gali būti svarstoma, ar konkreti medžiaga priklauso kuriai nors 2 dalies b–j punktuose nurodytai kategorijai. II SKYRIUS KVAPIŲJŲ MEDŽIAGŲ, AROMATINIŲ SAVYBIŲ TURINČIŲ MAISTO INGREDIENTŲ IR ŽALIAVŲ NAUDOJIMO SĄLYGOS 4 straipsnis Bendrosios kvapiųjų medžiagų ar aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų naudojimo sąlygos Maisto produktuose arba ant jų gali būti naudojami tik šias sąlygas atitinkantys kvapiosios medžiagos ir aromatinių savybių turintys maisto ingredientai: a) remiantis turimais moksliniais įrodymais, jie nekelia pavojaus vartotojų sveikatai; b) jų naudojimas neklaidina vartotojo. 5 straipsnis Reikalavimų neatitinkančių kvapiųjų medžiagų ir (arba) reikalavimų neatitinkančių maisto produktų draudimas Į rinką negalima pateikti kvapiosios medžiagos ir (arba) maisto produkto, kuriame buvo panaudota tokia kvapioji medžiaga, jei ši kvapioji medžiaga arba jos naudojimas neatitinka šio reglamento ir jo įgyvendinimo priemonių. 5 6 straipsnis Tam tikrų medžiagų buvimas 1. III priedo A dalyje išvardytos medžiagos tiesiogiai į maistą nededamos. 2. Kvapiąsias medžiagas ir aromatinių savybių turinčius maisto ingredientus naudojant III priedo B dalyje išvardytuose sudėtiniuose maisto produktuose ir ant jų, negalima viršyti didžiausio leistino tam tikrų medžiagų, natūraliai esančių kvapiosiose medžiagose ir aromatinių savybių turinčiuose maisto ingredientuose, kiekio. Didžiausių leistinų kiekių negali viršyti vartojimui gatavai paruošti arba pagal gamintojo instrukcijas paruošiami sudėtiniai produktai. 3. Išsamios 2 dalies įgyvendinimo taisyklės gali būti priimtos 18 20 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 6 7 straipsnis Tam tikrų žaliavų naudojimas 1. IV priedo A dalyje išvardytos žaliavos nenaudojamos kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turintiems maisto ingredientams gaminti. 2. Iš IV priedo B dalyje išvardytų žaliavų pagaminti kvapiosios medžiagos ir aromatinių savybių turintys maisto ingredientai gali būti naudojami tik tame priede nurodytomis sąlygomis. 7 8 straipsnis Kvapiosios medžiagos, kurių nereikia vertinti ir tvirtinti 1. Nepatvirtinti pagal šį reglamentą gali būti naudojami tokios kvapiosios medžiagos ir tokie aromatinių savybių turintys maisto ingredientai, jeigu jie atitinka 4 straipsnio sąlygas: a) 3 straipsnio 2 dalies d punkto i papunktyje minimos kvapiosios medžiagos; b) 3 straipsnio 2 dalies e punkto i papunktyje minimos termiškai apdorotos kvapiosios medžiagos, atitinkančios termiškai apdorotų kvapiųjų medžiagų gamybos reikalavimus ir kuriose neviršijami didžiausių leistinų tam tikrų medžiagų kiekiai, nustatyti V priede; c) 3 straipsnio 2 dalies g punkto i papunktyje minimi kvapiųjų medžiagų pirmtakai; d) aromatinių savybių turintys maisto ingredientai. 2. Nepaisant 1 dalies nuostatų, jei Komisija, valstybė narė arba Europos maisto saugos tarnyba (Tarnyba) išreiškia abejonę dėl 1 dalyje minimų kvapiosios medžiagos arba aromatinių savybių turinčio maisto ingrediento saugos, Tarnyba įvertina tokios kvapiosios medžiagos arba tokio aromatinių savybių turinčio maisto ingrediento riziką. Tokiu atveju mutatis mutandis taikomi Reglamento (EB) Nr. [procedūrinio reglamento] 4–6 straipsniai. Jei būtina, Komisija, vadovaudamasi Tarnybos nuomone, priima priemones, kurios yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia jį papildant , laikantis 20 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu 18 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka . Tokios priemonės nustatomos atitinkamai III, IV ir (arba) V priede. Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali taikyti 20 straipsnio 4 dalyje nurodytą skubos procedūrą. III SKYRIUS KVAPIŲJŲ MEDŽIAGŲ IR ŽALIAVŲ, LEISTINŲ NAUDOTI MAISTO PRODUKTUOSE IR ANT JŲ, BENDRIJOS SĄRAŠAS 8 9 straipsnis Kvapiosios medžiagos ir žaliavos, kurias reikia įvertinti ir patvirtinti Šis skyrius taikomas: a) kvapiųjų medžiagų pagrindams; b) 3 straipsnio 2 dalies d punkto ii papunktyje minimiems kvapiųjų medžiagų preparatams; c) termiškai apdorotoms kvapiosioms medžiagoms, gautoms kaitinant ingredientus, kurie visiškai arba iš dalies atitinka 3 straipsnio 2 dalies e punkto ii papunkčio nuostatą arba kurie neatitinka V priede nustatytų termiškai apdorojamų kvapiųjų medžiagų gamybos reikalavimų ir kuriuose viršijami tam tikrų nepageidautinų medžiagų didžiausi leistini kiekiai; d) 3 straipsnio 2 dalies g punkto ii papunktyje minimiems kvapiųjų medžiagų pirmtakams; e) 3 straipsnio 2 dalies h punkte minimoms kitoms kvapiosioms medžiagoms; f) 3 straipsnio 2 dalies j punkto ii papunktyje minimai nemaistinei žaliavai. 9 10 straipsnis Bendrijoje leistinų kvapiųjų medžiagų ir žaliavų sąrašas Iš visų 8 9 straipsnyje minimų kvapiųjų medžiagų ir žaliavų į rinką galima pateikti ir naudoti maisto produktuose bei ant jų tik tas, kurios yra įtrauktos į Bendrijos sąrašą. 10 11 straipsnis Kvapiųjų medžiagų ir žaliavų įtraukimas į Bendrijos sąrašą 1. Kvapioji medžiaga arba žaliava gali būti Reglamente (EB) Nr. [bendros procedūros] nustatyta tvarka įtraukiama į Bendrijos leistinų kvapiųjų medžiagų ir žaliavų sąrašą tik tuomet, jeigu ji atitinka 4 straipsnyje nustatytus reikalavimus. 2. Įtraukiant kvapiąją medžiagą arba žaliavą į Bendrijos sąrašą nurodoma: a) patvirtintos kvapiosios medžiagos arba žaliavos identifikavimas; b) prireikus, sąlygos, kuriomis kvapioji medžiaga gali būti naudojama. 3. Bendrijos sąrašas iš dalies keičiamas laikantis tvarkos, numatytos Reglamente (EB) Nr. […], nustatančiame bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą. 11 12 straipsnis Kvapiosios medžiagos ar žaliavos, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 Kvapioji medžiaga arba žaliava, kuriai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, gali būti įtraukta į I priede pateiktą Bendrijos sąrašą pagal šį reglamentą tik tuomet, jei yra suteiktas leidimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003. tik tuomet, jei yra išduotas jos leidimas to reglamento 7 straipsnyje nustatyta tvarka.. IV SKYRIUS ŽENKLINIMAS 1 SKIRSNIS GALUTINIAM VARTOTOJUI NESKIRTŲ PARDUOTI KVAPIŲJŲ MEDŽIAGŲ ŽENKLINIMAS 12 13 straipsnis Galutiniam vartotojui neskirtų parduoti kvapiųjų medžiagų ženklinimas 1. Galutiniam vartotojui neskirtos parduoti kvapiosios medžiagos gali būti pateikiamos į rinką tik tuomet, jei jos atitinka 1 3 4 1 4 5 straipsniuose nurodytą ženklinimą , aiškiai matomoje vietoje ant jų pakuotės bei talpų ir lydimuosiuose dokumentuose yra pateikta, kuris turi būti aiškiai matomoje vietoje, lengvai įskaitomas ir neištrinamas. 14 straipsnyje nurodyta informacija pateikiama pirkėjams lengvai suprantama kalba. 2. Valstybė narė, vadovaudamasi Sutartyje nustatytomis taisyklėmis gali reikalauti, kad jos teritorijoje parduodamų produktų etiketėje tokia informacija būtų nurodoma viena ar daugiau oficialių Bendrijos kalbų, kurias nustato ta valstybė narė. Tai nekliudo tokią informaciją nurodyti keliomis kalbomis. 13 14 straipsnis Bendrieji galutiniam vartotojui neskirtų parduoti kvapiųjų medžiagų ženklinimo informacijos reikalavimai 1. Jei galutiniam vartotojui neskirtos parduoti kvapiosios medžiagos yra parduodamos atskirai arba sumaišytos viena su kita ir (arba) su kitais maisto ingredientais, ir (arba) kurios papildomos kitomis medžiagomis pagal 3 straipsnio 2 dalies a punkto iii papunktį, ant jų galutiniam vartotojui neskirtų parduoti kvapiųjų medžiagų pakuočių ar talpų pateikiama tokia informacija: a) prekės aprašymas: arba žodis „kvapioji medžiaga“, arba konkretesnis kvapiosios medžiagos pavadinimas ar apibūdinimas; c b ) užrašas „naudoti maisto produktuose“ arba užrašas „ribotai naudoti maisto produktuose“, arba dar konkretesnė nuoroda dėl numatomo naudojimo maiste; f c ) jei reikia, specialios laikymo ir vartojimo sąlygos; h d ) partiją arba siuntą nurodantis ženklas; d e ) išvardijama pagal svorį mažėjančia tvarka: i) produkto sudėtyje esančių kvapiųjų medžiagų kategorijos; ir ii) kiekvienos kitos produkto sudėtyje esančios medžiagos pavadinimas, arba, jei taikytina, E numeris, ir nuoroda pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003; b f ) gamintojo, pakuotojo arba pardavėjo pavardė arba įmonės pavadinimas ir adresas; e g ) jei komponentui ar jų grupei yra taikomi kiekybiniai apribojimai maisto produktuose, nurodomas didžiausias leistinas kiekvieno komponento ar jų grupės kiekis ir (arba) aiškiai ir lengvai suprantamais terminais atitinkama informacija, leidžianti pirkėjui laikytis šio reglamento ar kitų susijusių Bendrijos teisės aktų, įskaitant Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, nuostatų; i h ) grynasis (neto) kiekis. g i ) minimali tinkamumo vartoti trukmė; j) prireikus, informacija apie kvapiąją medžiagą arba apie kitas šiame straipsnyje nurodytas medžiagas ir Direktyvos 2000/13/EB IIIa priede dėl maisto produktuose esančių ingredientų nurodymo išvardytas medžiagas. 2. Nukrypstant nuo 1 dalies, tos dalies c e –g ir j punktuose nurodyta informacija gali būti nurodyta tik su siunta susijusiuose dokumentuose, kurie turi būti pateikiami atvežus arba prieš atvežant prekes, tačiau tokiu atveju ant aptariamų produktų pakuotės arba talpos matomoje vietoje yra užrašas, kad tokie produktai „skirti maisto produktų gamybai, o ne mažmeninei prekybai“. 3. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, jeigu kvapiosios medžiagos tiekiamos cisternose, visa informacija gali būti pateikta tik su siunta susijusiuose dokumentuose, kurie turi būti pateikiami pristačius prekes. 14 15 straipsnis Specialieji kvapiųjų medžiagų prekės pavadinimo informacijos reikalavimai 1. Žodis „natūralus“ gali būti vartojamas kvapiajai medžiagai apibūdinti prekės aprašyme, minimame 13 14 straipsnio 1 dalies a punkte, tik sąlygomis, nustatytomis šio straipsnio 2–6 dalyse. 2. Žodis „natūralus“ gali būti vartojamas kvapiajai medžiagai apibūdinti tik tuomet, jei kvapiosios medžiagos komponento sudėtyje yra tik kvapiųjų medžiagų preparatų ir (arba) natūralių kvapiųjų medžiagų pagrindų. 3. Žodžių junginys „natūralus (-ūs) kvapiosios medžiagos pagrindas (-ai)“ gali būti vartojamas tik toms kvapiosioms medžiagoms apibūdinti, kurių kvapiosios medžiagos komponento sudėtyje yra išskirtinai tik natūralių kvapiųjų medžiagų pagrindų. 4. Žodis „natūralus“ gali būti vartojamas teikiant nuorodą į maistą, maisto kategoriją arba augalinę ar gyvūninę kvapiosios medžiagos žaliavą tik tuomet, jei ne mažiau kaip 90 95 % [m/m] kvapiosios medžiagos komponento yra gauta iš minimos žaliavos. Kvapiosios medžiagos komponentas gali būti sudarytas iš kvapiųjų medžiagų preparatų ir (arba) natūralių kvapiųjų medžiagų pagrindų. Apibūdinimas turi būti toks: „natūrali <<maisto produkto (-ų) arba maisto produktų kategorijos, arba žaliavos (-ų)>> kvapioji medžiaga. 5. Užrašas „natūrali <<maisto produkto (-ų) arba maisto produktų kategorijos, arba žaliavos (-ų)>> kvapioji medžiaga su kitomis natūraliomis kvapiosiomis medžiagomis“ gali būti naudojamas tik tuomet, jei kvapiosios medžiagos komponentas yra iš dalies gautas iš minimos žaliavos ir yra lengvai atpažįstamas. Kvapiosios medžiagos komponentas gali būti sudarytas iš kvapiųjų medžiagų preparatų ir (arba) natūralių kvapiųjų medžiagų pagrindų. 6. Apibūdinimas „natūrali kvapioji medžiaga“ gali būti vartojamas tik tuomet, jei kvapiosios medžiagos komponentas yra gautas iš skirtingų žaliavų, ir nurodžius tas žaliavas nebūtų atspindėtas jo kvapas ar skonis. Kvapiosios medžiagos komponentas gali būti sudarytas iš kvapiųjų medžiagų preparatų ir (arba) natūralių kvapiųjų medžiagų pagrindų. 2 SKIRSNIS GALUTINIAM VARTOTOJUI SKIRTŲ PARDUOTI KVAPIŲJŲ MEDŽIAGŲ ŽENKLINIMAS 15 16 straipsnis Galutiniam vartotojui skirtų parduoti kvapiųjų medžiagų ženklinimas 1. Nepažeidžiant Direktyvos 2000/13/EB, Direktyvos 89/396/EEB ir, jei taikytina, Reglamento (EB) Nr. 1829/2003, galutiniams vartotojams skirtos parduoti kvapiosios medžiagos, parduodamos atskirai arba sumaišytos viena su kita, ir (arba) kurios buvo papildytos kitomis medžiagomis, gali būti teikiamos į rinką tik tuo atveju, jei ant jų pakuočių aiškiai matomoje vietoje yra aiškiai įskaitomas ir neištrinamas užrašas „naudoti maisto produktuose“ arba „ribotai naudoti maisto produktuose“, arba nurodyta konkretesnė jų naudojimo maiste paskirtis. 2. Žodis „natūralus“ vartojamas kvapiajai medžiagai apibūdinti prekės aprašyme, minimame 1 3 4 straipsnio 1 dalies a punkte, tik tokiomis sąlygomis, kaip nustatyta 1 4 5 straipsnyje. 17 straipsnis Kiti ženklinimo reikalavimai 13 ir 16 straipsniai taikomi nepažeidžiant išsamesnių ar plačiau apibūdinančių įstatymų, reglamentų arba administracinių nuostatų dėl svorio ir matmenų ar dėl pavojingų medžiagų ir preparatų pateikimo, klasifikavimo, pakavimo ir ženklinimo arba dėl tokių medžiagų gabenimo. V SKYRIUS PROCEDŪRINĖS NUOSTATOS IR ĮGYVENDINIMAS 16 18 straipsnis Maisto verslo subjektų teikiamos ataskaitos 1. Kvapiųjų medžiagų gamintojai ar naudotojai nedelsdami perduoda Komisijai visą naują mokslinę ir techninę informaciją, kuri gali turėti įtakos kvapiosios medžiagos saugos vertinimui. 1 2 . Maisto verslo subjektai arba jų atstovai praneša Komisijai, kokį kvapiųjų medžiagų pagrindų kiekį jie per metus sudėjo į maisto produktus Bendrijoje, ir koks yra kiekvienos maisto produktų kategorijos suvartojimo lygis Bendrijoje. 2 3 . Išsamios 1 2 dalies įgyvendinimo taisyklės priimamos 18 20 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 17 19 straipsnis Valstybių narių vykdomas stebėjimas ir teikiamos ataskaitos 1. Valstybės narės sukuria į Bendrijos sąrašą įtrauktų kvapiųjų medžiagų sunaudojimo ir suvartojimo ir III priede išvardytų medžiagų suvartojimo stebėjimo sistemas, o šio stebėjimo rezultatus kasmet pateikia Komisijai ir Tarnybai. 2. Pasikonsultavus su Tarnyba galima 18 20 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka sukurti visoms valstybėms narėms bendrą informacijos rinkimo apie į Bendrijos sąrašą įtrauktų kvapiųjų medžiagų sunaudojimą ir suvartojimą ir III priede išvardytų medžiagų suvartojimą metodiką. 18 20 straipsnis Komitetas 1. Komisijai padeda Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas (toliau − Komitetas). 2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje numatytas laikotarpis yra trys mėnesiai. 3. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. 4. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1, 2, 4 ir 6 dalys bei 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. 5. Komitetas tvirtina darbo tvarkos taisykles. 19 21 straipsnis Dalinis II–V priedų keitimas Šio reglamento II–V priedų pakeitimai, daromi atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą ir skirti iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, priimami laikantis 20 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. priimami 18 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali taikyti 20 straipsnio 4 dalyje nurodytą skubos procedūrą. 20 22 straipsnis Bendrijos suderintos politikos finansavimas Šiame reglamente numatytų priemonių finansavimo teisinis pagrindas yra Reglamento (EB) Nr. 882/2004 66 straipsnio 1 dalies c punktas. VI SKYRIUS PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 21 23 straipsnis Panaikinimas 1. Direktyva 88/388/EEB, Sprendimas 88/389EEB ir Direktyva 91/71/EEB panaikinami. Reglamentas (EB) Nr. 2232/96 panaikinamas nuo tos datos, kada pradedamas taikyti to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje minimas sąrašas. 2. Nuorodos į panaikintus teisės aktus yra laikomos nuorodomis į šį reglamentą. 22 24 straipsnis Bendrijos kvapiųjų medžiagų ir žaliavų sąrašo sukūrimas ir pereinamojo laikotarpio tvarka 1. Bendrijos sąrašas sukuriamas Reglamento (EB) Nr. 2232/96 2 straipsnio 2 dalyje minimą kvapiųjų medžiagų sąrašą įtraukiant į šio reglamento I priedą jo priėmimo metu. 2. Kol bus sukurtas Bendrijos sąrašas, vertinant ir tvirtinant kvapiųjų medžiagų pagrindus, kuriems netaikoma Reglamento (EB) Nr. 2232/96 4 straipsnyje numatyta vertinimo programa, taikomos Reglamento (EB) Nr. [...] [bendrosios procedūros] nuostatos. Nukrypstant nuo tos procedūros, tokiam vertinimui ir tvirtinimui negalioja šešių ir devynių mėnesių laikotarpiai, nustatyti Reglamento (EB) Nr. [...] [bendroji procedūra] 5 straipsnio 1 dalyje ir 7 straipsnyje. 3. 18 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gali būti priimtos Bet kokios tinkamos pereinamojo laikotarpio priemonės, kurios yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas , inter alia jį papildant, priimamos laikantis 20 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu . 23 25 straipsnis Reglamento (EEB) Nr. 1576/89 pakeitimas Reglamentas (EEB) Nr. 1576/89 iš dalies keičiamas taip: 1. 1 straipsnio 4 dalies m punktas iš dalies keičiamas taip: a) 1a papunkčio antra pastraipa pakeičiama šiuo tekstu: „Kiti kvapiųjų medžiagų pagrindai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. [...] 3 straipsnio 2 dalies b punkte, ir (arba) aromatiniai augalai arba jų dalys taip pat gali būti naudojami, tačiau turi jaustis kadagio juslinės savybės, net jei jos kartais yra silpnos.“ b) 2a papunktis pakeičiamas šiuo tekstu: „Gėrimas gali būti vadinamas gin , jei jis gaminamas aromatinant tinkamų juslinių savybių žemės ūkio kilmės etilo alkoholį kvapiųjų medžiagų pagrindais, apibrėžtais Reglamento (EB) Nr. [...] 3 straipsnio 2 dalies b punkte, ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatais, apibrėžtais minėtos reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte, kad kadagio skonis būtų vyraujantis.“ c) 2b papunkčio pirma pastraipa pakeičiama šiuo tekstu: „Gėrimas gali būti vadinamas „distiliuotu gin “, jei jis yra pagamintas vien tik perdistiliuojant tinkamų juslinių savybių atitinkamos kokybės žemės ūkio kilmės etilo alkoholį, kurio pirminė etilo alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 96 tūrio proc., tradiciškai džino gamybai naudojamuose distiliatoriuose, įdėjus kadagio uogų ir kitų natūralių augalų, tačiau turi vyrauti kadagių skonis. Terminas „distiliuotas gin “ gali būti taikomas ir čia aprašytam distiliavimo produkto mišiniui su tokios pat sudėties, grynumo ir etilo alkoholio koncentracijos žemės ūkio kilmės etilo alkoholiui. Reglamento (EB) Nr. [...] 3 straipsnio 2 dalies b punkte apibrėžti kvapiųjų medžiagų pagrindai ir (arba) a punkte apibrėžti kvapiųjų medžiagų preparatai taip pat gali būti naudojami distiliuotam gin aromatinti. London gin yra distiliuoto gin rūšis.“ 2. 1 straipsnio 4 dalies n punkto 1 papunkčio antra pastraipa pakeičiama šiuo tekstu: „Gali būti papildomai naudojami ir kiti kvapiųjų medžiagų pagrindai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. [...] 3 straipsnio 2 dalies b punkte, ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatai, apibrėžti minėto reglamento 2 straipsnio 2 dalies d punkte, tačiau kmynų skonis turi vyrauti.“ 3. 1 straipsnio 4 dalies p punkto pirma pastraipa pakeičiama šiuo tekstu: „Spiritiniai gėrimai, kuriuose vyrauja kartus skonis, susidarantis aromatinant žemės ūkio kilmės etilo alkoholį kvapiųjų medžiagų pagrindais, apibrėžtais Reglamento (EB) Nr. [...] 3 straipsnio 2 dalies b punkte, ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatais, apibrėžtais minėto reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte.“ 4. 1 straipsnio 4 dalies u punkto pirma pastraipa pakeičiama šiuo tekstu: „Tai spiritinis gėrimas, pagamintas žemės ūkio kilmės etilo alkoholį pagardinant gvazdikėlių ir (arba) cinamono kvapiosiomis medžiagomis, naudojant vieną iš šių procesų: alkoholio su pridėtomis nurodytų augalų dalimis maceravimas ir (arba) distiliavimas, pakartotinis distiliavimas, gvazdikėlių arba cinamono kvapiųjų medžiagų pagrindų, apibrėžtų Reglamento (EB) Nr. [...] 3 straipsnio 2 dalies b punkte, pridėjimas arba šių metodų kombinacija.“ 5. 4 straipsnio 5 dalies pirma ir antra pastraipa, išskyrus a ir b punktuose pateikiamus sąrašus, pakeičiama tokiu tekstu: „Tik natūralūs kvapiųjų medžiagų pagrindai ir preparatai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. [...] 3 straipsnio 2 dalies b c ir d punktuose gali būti naudojami gaminant spiritinius gėrimus, apibrėžtus 1 straipsnio 4 dalyje, išskyrus tuos gėrimus, kurie apibrėžti 1 straipsnio 4 dalies m, n ir p punktuose. Tačiau Reglamento (EB) Nr. [...] 3 straipsnio 2 dalies b punkte apibrėžtus kvapiųjų medžiagų pagrindus ir to reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte apibrėžtus kvapiųjų medžiagų preparatus naudoti likeriuose yra leidžiama, išskyrus toliau nurodytus likerius:“ 24 26 straipsnis Reglamento (EEB) Nr. 1601/91 pakeitimas 2 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip: 1. a punkto trečios įtraukos pirma antrinė įtrauka pakeičiama šiuo tekstu: „− Reglamento (EB) Nr. [...] 3 straipsnio 2 dalies b ir d punktuose apibrėžti kvapiųjų medžiagų pagrindai ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatai, ir (arba)“ 2. b punkto antros įtraukos pirma antrinė įtrauka pakeičiama šiuo tekstu: „− Reglamento (EB) Nr. [...] 3 straipsnio 2 dalies b ir d punktuose apibrėžti kvapiųjų medžiagų pagrindai ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatai, ir (arba)“ 3. c punkto antros įtraukos pirma antrinė įtrauka pakeičiama šiuo tekstu: „− Reglamento (EB) Nr. [...] 3 straipsnio 2 dalies b ir d punktuose apibrėžti kvapiųjų medžiagų pagrindai ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatai, ir (arba)“ 25 27 straipsnis Dalinis Reglamento (EB) Nr. 2232/96 keitimas Reglamento (EB) Nr. 2232/96 5 straipsnio 1 dalis pakeičiama šiuo tekstu: „1. 2 straipsnio 2 dalyje minimas kvapiųjų medžiagų pagrindų sąrašas priimamas 7 straipsnyje nurodyta tvarka ne vėliau kaip 2008 m. gruodžio 31 d.“ 26 28 straipsnis Dalinis Direktyvos 2000/13/EB keitimas Direktyvos 2000/13/EB III priedas pakeičiamas šiuo tekstu: „III priedas KVAPIŲJŲ MEDŽIAGŲ PAVADINIMAI INGREDIENTŲ SĄRAŠE 1. Nepažeidžiant 2 dalies nuostatų, kvapiosios medžiagos vadinamos - žodžių junginiu „kvapiosios medžiagos“ arba konkretesniu kvapiosios medžiagos pavadinimu ar apibūdinimu, jei kvapiosios medžiagos komponento sudėtyje yra Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. [...]* [Kvapiųjų medžiagų reglamento] 3 straipsnio 2 dalies b, c, d, e, f, g ir h punktuose apibrėžtų kvapiųjų medžiagų; - žodžių junginiu „rūkymo kvapioji (-sios) medžiaga (-os)“, jei kvapiosios medžiagos komponento sudėtyje yra Reglamento (EB) Nr. [...] [Kvapiųjų medžiagų reglamento] 3 straipsnio 2 dalies f punkte apibrėžtų kvapiųjų medžiagų ir jos suteikia maistui rūkytą skonį. 2. Žodis „natūralus“ naudojamas kvapiajai medžiagai apibūdinti pagal Reglamento (EB) Nr. [...] [Kvapiųjų medžiagų reglamento] 14 15 straipsnio nuostatas.“ * OL L […], […], p.[…]. 27 29 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Jis taikomas nuo [įrašyti datą] [ praėjus 24 mėnesiams nuo įsigaliojimo datos ]. Tačiau 9 10 , 23 25 ir 24 26 straipsniai taikomi nuo Bendrijos sąrašo taikymo dienos. Iki [24 mėn. nuo šio reglamento įsigaliojimo] į rinką teisėtai pateikti arba paženklinti etiketėmis šio reglamento neatitinkantys maisto produktai gali būti parduodami iki tinkamumo vartoti trumpiausio termino pabaigos. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas I PRIEDAS Kvapiųjų medžiagų ir žaliavų, leistinų naudoti maisto produktuose ir ant jų, Bendrijos sąrašas II PRIEDAS Tradicinių maisto gamybos būdų, kuriais gaunami natūralių kvapiųjų medžiagų pagrindai ir natūralių kvapiųjų medžiagų preparatai, sąrašas Smulkinimas | Padengimas | Virimas, kepimas (orkaitėje), kepinimas (keptuvėje) (iki 240°C) | Atvėsinimas | Pjaustymas | Distiliavimas arba rektifikavimas | Džiovinimas | Emulsavimas | Išgarinimas | Ekstrahavimas, įsk. ekstrahavimą tirpikliu | Rauginimas | Filtravimas | Malimas | Kaitinimas | Užpylimas | Maceravimas | Mikrobiologiniai procesai | Maišymas | Lupimas | Košimas | Slėgimas | Šaldymas arba užšaldymas | Skrudinimas arba kepimas ant grotelių | Spaudimas | Mirkymas | III PRIEDAS Tam tikrų medžiagų buvimas A dalis: Medžiagos, kurių negalima dėti į maistą Agaro rūgštis, Kapsicinas Hipericinas Beta azaronas 1-alil-4-metoksibenzenas Cianido rūgštis Mentofuranas 4-alil-1,2-dimetoksibenzenas Pulegonas Kvasinas 1-alil-3,4-metilen dioksibenzenas, safrolis A teukrinas Tujonas (alfa ir beta) B dalis: Tam tikrų medžiagų, natūraliai esančių kvapiosiose medžiagose ir aromatinių savybių turinčiuose maisto ingredientuose, didžiausi leistini kiekiai tam tikruose sudėtiniuose maisto produktuose, į kuriuos buvo įdėta kvapiųjų medžiagų ir (arba) aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų Medžiagos pavadinimas | Sudėtinis maisto produktas, kuriame ribojamas medžiagos kiekis | Didžiausias leistinas kiekis [mg/kg], | Beta azaronas | Alkoholiniai gėrimai | 1.0 | 1-alil-4-metoksibenzenas | Pieno produktai Apdoroti vaisiai, daržovės (įsk. grybus, šaknis, šakniagumbius, ankštis ir ankštinius augalus), riešutus ir sėklas Žuvies produktai Nealkoholiniai gėrimai | 50 50 50 10 | Cianido rūgštis | Nuga, marcipanai ar jų pakaitalai arba panašūs produktai Konservuoti kaulavaisiai Alkoholiniai gėrimai | 50 5 35 | Mentofuranas | Saldumynai, kurių sudėtyje yra mėtų arba pipirmėčių, išskyrus labai mažus burnos kvapą gaivinančius saldumynus Labai maži burnos kvapą gaivinantys saldumynai[18] Kramtomoji guma Alkoholiniai gėrimai, kurių sudėtyje yra mėtų arba pipirmėčių | 500 3000 1000 200 | 4-alil-1,2-dimetoksibenzenas | Pieno produktai Mėsa ir mėsos produktai, įskaitant naminių paukščių ir medžiojamųjų paukščių bei žvėrių mėsą Žuvis ir žuvies produktai Sriubos ir padažai Gatavi pikantiški užkandžiai Nealkoholiniai gėrimai | 20 15 10 60 20 1 | Pulegonas | Saldumynai, kurių sudėtyje yra mėtų arba pipirmėčių, išskyrus labai mažus burnos kvapą gaivinančius saldumynus Labai maži burnos kvapą gaivinantys saldumynai Kramtomoji guma Nealkoholiniai gėrimai, kurių sudėtyje yra mėtų arba pipirmėčių Alkoholiniai gėrimai, kurių sudėtyje yra mėtų arba pipirmėčių | 250 2000 350 20 100 | Kvasinas | Nealkoholiniai gėrimai Kepiniai Alkoholiniai gėrimai | 0,5 1 1.5 | 1-alil-3,4-metilen dioksibenzenas, safrolis | Mėsa ir mėsos produktai, įskaitant naminių paukščių ir medžiojamųjų paukščių bei žvėrių mėsą Žuvis ir žuvies produktai Sriubos ir padažai Nealkoholiniai gėrimai | 15 15 25 1 | A teukrinas | Alkoholiniai gėrimai | 2 | Tujonas (alfa ir beta) | Alkoholiniai gėrimai, išskyrus pagamintuosius iš Artemisia rūšies augalų Alkoholiniai gėrimai pagaminti iš Artemisia rūšies augalų | 10 35 | IV PRIEDAS Žaliavų, kurių naudojimas kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų gamyboje yra ribojamas, sąrašas A dalis: Žaliavos, kurios nenaudojamos kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų gamybai Žaliava | Lotyniškas pavadinimas | Bendrinis pavadinimas | Tetraploidinė Acorus calamus forma | Tetraploidinė ajero forma | B dalis: Kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų, pagamintų iš tam tikrų žaliavų, naudojimo sąlygos Žaliava | Naudojimo sąlygos | Lotyniškas pavadinimas | Bendrinis pavadinimas | Quassia amara L. ir Picrasma excelsa (Sw) | Kartusis musmedis | Iš šių žaliavų pagaminti kvapiosios medžiagos ir aromatinių savybių turintys maisto ingredientai gali būti naudojami tik gėrimų ir kepinių gamyboje. | Laricifomes officinales (Vill.: Fr) Kotl. et Pouz arba Fomes officinalis | Vaistingoji maumpintė | Iš šių žaliavų pagaminti kvapiosios medžiagos ir aromatinių savybių turintys maisto ingredientai gali būti naudojami tik alkoholinių gėrimų gamyboje. | Hypericum perforatum | Jonažolė | Teucrium chamaedrys | Vaistinis bėrutis | V PRIEDAS Termiškai apdorotų kvapiųjų medžiagų gamyba ir didžiausi leistini tam tikrų medžiagų kiekiai termiškai apdorotose kvapiosiose medžiagose A dalis: Gamybos sąlygos: a) Apdorojimo metu produktų temperatūra turi būti ne didesnė kaip 180°C. b) Terminis apdorojimas 180°C temperatūroje turi būti ne ilgesnis kaip 15 min. Mažesnėje temperatūroje trukmę galima ilginti, t. y. kaskart sumažinant temperatūrą 10°C, trukmę galima padvigubinti. Didžiausia leistina trukmė – 12 valandų. c) Apdorojimo metu pH vertė turi būti ne didesnė kaip 8,0. B dalis: Didžiausi leistini tam tikrų medžiagų kiekiai Medžiaga | Didžiausias leistinas kiekis µg / kg | 2-amino-3,4,8-trimetilimidazo [4,5-f] chinoksalinas (4,8-DiMeIQx) | 50 | 2-amino-1-metil-6-fenilimidazolas [4,5-b]piridinas (PhIP) | 50 | [1] OL C […],[…], p. […]. [2] OL C 168, 2007 7 20, p 34 . [3] OL L 184, 1988 7 15, p. 61. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1). [4] OL L 184, 1988 7 15, p. 67. [5] OL L 42, 1991 2 15, p. 25. [6] http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety/flavouring/scientificadvice_en.htm [7] OL L 31, 2002 2 1, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1642/2003 (OL L 245, 2003 9 29, p. 4). [8] OL L […], […], p.[…]. [9] OL L 299, 1996 11 23, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1). [10] OL L 309, 2003 11 26, p. 1. [11] OJ L 268, 2003 10 18, p. 1. [12] OL L 109, 2000 5 6, p. 29. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2003/89/EB (OL L 308, 2003 11 25, p. 15). [13] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11). [14] OL L 165, 2004 4 30, p. 1. Pataisyta versija (OL L 191, 2004 5 28, p. 1). [15] OL L 160, 1989 6 12, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu. [16] OL L 149, 1991 6 14, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003. [17] OL C […],[…], p. […]. [18] Intensyvaus skonio ledinukai; vieno ledinuko svoris ne didesnis kaip 1 g.