Komisijos ataskaita biudžeto valdymo institucijai apie bendrajame biudžete numatytų garantijų padėtį 2006 m. birželio 30 d. {SEC(2007) 241} /* KOM/2007/0066 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 23.2.2007 KOM(2007) 66 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA biudžeto valdymo institucijai apie bendrajame biudžete numatytų garantijų padėtį 2006 m. birželio 30 d. {SEC(2007) 241} TURINYS Pirma dalis: Pokyčiai nuo 2005 m. gruodžio 31 d. ataskaitos, rizika ir biudžeto garantijose numatytų įsipareigojimų vykdymas 3 1. Įvadas: Operacijų rūšys 3 2. Pokyčiai nuo 2005 m. gruodžio 31 d. ataskaitos 3 3. Rizika 4 3.1. Neįvykdyti skoliniai kapitaliniai įsipareigojimai 2006 m. birželio 30 d. 4 3.2. Europos Sąjungos biudžeto didžiausia metinė rizika: 2006 m. birželio 30 d. atliktos operacijos (žr. priedo A2 lentelę) 5 3.3. Europos Sąjungos biudžeto didžiausia teorinė metinė rizika: atliktos operacijos ir dėl jų 2006 m. birželio 30 d. priimti sprendimai (žr. priedo A3 lentelę) 5 4. Biudžeto garantijose numatytų įsipareigojimų vykdymas 5 4.1. Mokėjimai iš grynųjų pinigų išteklių 5 4.2. Garantijų fonde numatytų įsipareigojimų vykdymas 5 5. Bendrijos teorinio skolinimo ir garantijų suteikimo pajėgumų valstybėms ne narėms analizė 6 6. Garantijų fondo padėtis 2006 m. birželio 30 d. 6 7. Santykinis vientisumas 7 Antroji dalis: Rizikos analizė. Ekonominė ir finansinė valstybių ne narių, kurios gauna naudos iš svarbiausių skolinimo operacijų, padėtis 8 1. Įvadas 8 2. Stojančiosios šalys 8 3. Šalys kandidatės 8 4. Potencialios šalys kandidatės 9 5. Naujos nepriklausomos valstybės 10 6. Kitos valstybės ne narės 10 Pirma dalis: Pokyčiai nuo 2005 m. gruodžio 31 d. ataskaitos, rizika ir biudžeto garantijose numatytų įsipareigojimų vykdymas [1] 1. Įvadas: Operacijų rūšys Europos Sąjungos biudžetu mažinama rizika atsiranda dėl įvairių skolinimo ir garantijų operacijų, kurias galima suskirstyti į dvi kategorijas: Europos Bendrijų suteiktos paskolos siekiant makroekonominių tikslų, pvz., makrofinansinės pagalbos paskolos valstybėms ne narėms ir paskolos siekiant mikroekonominių tikslų (Euratomo ir Europos investicijų banko (EIB) paskolos[2] valstybėms ne narėms). Dabartinė su valstybėmis narėmis susijusi rizika kyla dėl prieš įstojimą išmokėtų paskolų. 2. Pokyčiai nuo 2005 m. gruodžio 31 d. ataskaitos Dėl paskolomis išmokamos makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims nebuvo priimta jokio naujo Tarybos sprendimo. Remiantis galiojančiais sprendimais, Bosnijai ir Hercegovinai buvo išmokėta 10 mln. EUR paskola, o Albanijai – 9 mln. EUR paskola. 2006 m. pirmąjį pusmetį dotacijos nebuvo išmokamos. Remiantis galiojančiais sprendimais, Bulgarijai (Kozloduy) buvo išmokėta 17,5 mln. eurų paskola, o Rumunijai (Cernavodă) – 33,5 mln. EUR paskola, susijusi su Euratomo sritimi. Dėl dabartinių EIB įgaliojimų 2006 m. vasario 27 d. Taryba nusprendė[3] iš dalies pakeisti Sprendimą 2000/24/EB siekiant įtraukti Maldyvus į šalių, kurioms taikomas šis sprendimas, sąrašą po 2004 m. gruodžio mėn. Indijos vandenyne kilusių cunamių. Be to, 2006 m. birželio 22 d. Komisija pateikė pasiūlymą[4] dėl naujo EIB skolinimo užsienyje įgaliojimo 2007–2013 metams. Pagal naują Finansinę struktūrą Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija priėmė 2007 m. sausio 1 d. įsigaliojantį Tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir patikimo finansų valdymo[5]. Todėl ateityje finansavimo iš Garantijų fondo suma nebus aiškiai ribojama, nes finansavimas iš Garantijų fondo bus vykdomas pagal 4 antraštinės dalies (ES – pasaulinė partnerė) biudžeto eilutę, o ne kaip šiuo metu – iš paskirto rezervo. Tačiau net jei nebūtų šio rezervo, pagrindiniai biudžeto vykdymo tvarkos elementai išliktų savo vietoje: EIB skolinimo užsienyje įgaliojimas 2007–2013 m. laikotarpiu bus apribotas (šis Tarybos sprendimas yra taikytinas maždaug 90 % visų paskolų), makrofinansinės pagalbos paskolos skiriamos kiekvienu konkrečiu atveju Tarybai priėmus sprendimą, o aukščiausia Euratomo paskolų riba yra 4 mlrd. EUR, kurių didžioji dalis jau yra panaudota. 3. Rizika Toliau pateikiama rizikos analizė grindžiama nustatytomis priemonėmis dėl neįvykdytų skolinių kapitalinių įsipareigojimų, Bendrijos biudžeto didžiausios metinės rizikos ir didžiausios teorinės metinės rizikos (metodika paaiškinta Komisijos tarnybų darbiniame dokumente). Patikslinti skaičiai pateikiami atitinkamose priedo A1, A2 ir A3 lentelėse. 3.1. Neįvykdyti skoliniai kapitaliniai įsipareigojimai 2006 m. birželio 30 d. 2006 m. birželio 30 d. bendra rizika siekė 16 089 mln. EUR, palyginti su 16 521 mln. EUR 2005 m. gruodžio 31 d. Toliau pateikiamoje lentelėje nurodomos operacijos, kurios po paskutinės ataskaitos pateikimo turėjo poveikio neįvykdytų skolinių kapitalinių įsipareigojimų sumoms. 1 lentelė: neįvykdyti skoliniai kapitaliniai įsipareigojimai 2006 m. birželio 30 d.* | mln. EUR (suapvalinta) | Neįvykdytų įsipareigojimų suma 2005 m. gruodžio 31 d. | 16 521 | Paskolų grąžinimas | Euratomas | 0 | Makrofinansinė pagalba | -31 | EIB | -1 051 | Išmokėtos paskolos | Euratomas | 51 | Makrofinansinė pagalba | 19 | EIB | 1 017 | Euro ir kitų valiutų kursų skirtumai | -437 | Neįvykdytų įsipareigojimų suma 2006 m. birželio 30 d. | 16 089 | * Visos paskolos su garantija (valstybės narės ir valstybės ne narės), išskyrus nesumokėtas palūkanas ir neatliktus mokėjimus. | Su valstybių narių operacijomis susiję neįvykdyti skoliniai kapitaliniai įsipareigojimai 2006 m. birželio 30 d. buvo 2 801 mln. EUR, palyginti su 2 966 mln. EUR 2005 m. gruodžio 31 d. Su valstybių ne narių operacijomis susiję neįvykdyti skoliniai kapitaliai įsipareigojimai 2006 m. birželio 30 d. buvo 13 288 mln. EUR, palyginti su 13 554 mln. EUR 2005 m. gruodžio 31 d. 3.2. Europos Sąjungos biudžeto didžiausia metinė rizika [6]: 2006 m. birželio 30 d. atliktos operacijos (žr. priedo A2 lentelę) - 2006 m. antrąjį pusmetį bendra didžiausia metinė rizika siekia 1 258 mln. EUR. - Su valstybėmis narėmis susijusi rizika siekia 397 mln. EUR. - Su valstybėmis ne narėmis susijusi rizika siekia 861 mln. EUR. 3.3. Europos Sąjungos biudžeto didžiausia teorinė metinė rizika[7]: atliktos operacijos ir dėl jų 2006 m. birželio 30 d. priimti sprendimai (žr. priedo A3 lentelę)[8] - 2006 m. antrąjį pusmetį didžiausia teorinė rizika siekia 1 323 mln. EUR, o pagal apskaičiavimus pagal tam tikras prielaidas 2014 m. ji sieks 2 664 mln. EUR. - Didžiausia teorinė su valstybėmis narėmis susijusi rizika 2006 m. antrąjį pusmetį sudaro 397 mln. EUR. Apskaičiuota, kad rizika 2014 m. sumažės iki 168 mln. EUR. - Su valstybėmis ne narėmis susijusi rizika 2006 m. antrąjį pusmetį siekia 926 mln. EUR. Apskaičiuota, kad rizika 2014 m. pasieks 2 496 mln. EUR. 4. BIUDžETO GARANTIJOSE NUMATYTų įSIPAREIGOJIMų VYKDYMAS 4.1. Mokėjimai iš grynųjų pinigų išteklių Komisija naudojasi savo grynųjų pinigų ištekliais[9] , siekdama išvengti vėlavimų ir dėl to susidarančių išlaidų aptarnaujant savo skolinimo operacijas, kai skolininkas vėluoja sumokėti Komisijai. 4.2. Garantijų fonde numatytų įsipareigojimų vykdymas 1994 m. spalio 31 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2728/94 su pakeitimais įsteigtas Išorės veiksmų garantijų fondas. Jei gavėjas (trečiosios šalys) vėluoja grąžinti paskolą, kurią suteikė arba kuriai garantiją suteikė Bendrija, kreipiamasi į Garantijų fondą su prašymu padengti neįvykdytus įsipareigojimus per tris mėnesius nuo tos dienos, kada skola turėjo būti grąžinta[10]. Per pirmąjį 2006 m. pusmetį į Garantijų fondą nebuvo kreiptasi, nes nebuvo negrąžintų paskolų atvejų. 5. Bendrijos teorinio skolinimo ir garantijų suteikimo pajėgumų valstybėms ne narėms analizė Iš tikrųjų Garantijų fondo mechanizmas riboja Bendrijos skolinimo ir garantijų suteikimo valstybėms ne narėms pajėgumus, nes asignavimus, kurie gali būti skirti fondo atidėjiniams, riboja suma, kuri garantiniam rezervui numatyta dabartinėje Finansinėje perspektyvoje[11]. Priedo A4 lentelėje pateikiama 2006 m. Bendrijos skolinimo valstybėms ne narėms pajėgumų sąmata, kuri yra suderinta su dabartinėmis Garantijų fondo taisyklėmis. Priede išsamiau paaiškinamas apskaičiavimo metodas ir pateikiamos nuorodos į teisinius dokumentus. 2 lentelėje pateikiamos neįvykdytos skolinimo ir paskolų garantijų valstybėms ne narėms operacijos, kurių bendra suma 2006 m. birželio 30 d. siekė 13 421 mln. EUR. 2 lentelė: neįvykdytos skolinimo ir paskolų garantijų operacijos valstybėms ne narėms, mln. EUR (suapvalinta) | 1. Neįvykdyti skoliniai kapitaliniai įsipareigojimai, EB (MFP), Euratomas | 1 504 | 2. Neįvykdyti skoliniai kapitaliniai įsipareigojimai, EIB | 11 784 | 3. Nesumokėtos palūkanos1 | 133 | Neįvykdytų įsipareigojimų suma2 2006 m. birželio 30 d. | 13 421 | 1 Nesumokėtos palūkanos pagal Garantijų fondą įsteigiantį reglamentą. 2 Neatlikti mokėjimai ir nesumokėtos palūkanos neįskaičiuojami į neįvykdytus skolinius įsipareigojimus, kuriuos turi sumokėti Fondas, – apie juos kalbama atskirai 6 skirsnyje. | Fondo išteklių ir neįvykdytų skolinių kapitalo įsipareigojimų santykis pagal reglamentą, įsteigiantį Fondą, buvo 9,85 % ir viršija 9 % santykį, nustatytą Reglamente Nr. 1149/1999, iš dalies keičiančiame Reglamentą Nr. 2728/94, įsteigiantį Fondą. Taisyklėse nurodoma, kad metų pabaigoje perteklius grąžinamas į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įplaukų suvestinės specialiąją antraštinę dalį. 6. Garantijų fondo padėtis 2006 m. birželio 30 d. 2006 m. birželio 30 d. Garantijų fondą sudarė 1 321,33 mln. EUR. 2006 m. pirmąjį pusmetį buvo nustatyti šie srautai: - Grynosios 24,8 mln. EUR įplaukos iš fondo turto investicijų 2006 m. birželio 30 d. Pirmąjį 2006 m. pusmetį nesusigrąžinta jokių sumų. 2006 m. birželio 30 d. bendrieji įsiskolinimai, t. y. Argentinos Respublikos delspinigiai, sudaro 1 718 493,12 USD, iš jų 1 448 433,44 USD (1 139 332,53 EUR) Fondas dar turi susigrąžinti. Likutis bus sumokėtas EIB. 7. Santykinis vientisumas Apskaičiuota, kad sumos, esančios Fonde 2006 m. birželio 30 d. (1 321,33 mln. EUR) ir didžiausios teorinės metinės paskolų valstybėms ne narėms rizikos 2006 m. (926 mln. EUR) santykis yra 71 % (žr. priedo A3 lentelę)[12]. Antroji dalis: Rizikos analizė. Ekonominė ir finansinė valstybių ne narių, kurios gauna naudos iš svarbiausių skolinimo operacijų, padėtis 1. ĮVADAS Pirmoje dalyje pateikti skaičiai suteikia informacijos apie bendrajam biudžetui tenkančios rizikos kiekybinius aspektus. Tačiau taip pat reikėtų įvertinti rizikos, kuri priklauso nuo operacijos pobūdžio ir skolininko padėties, pobūdį. Lentelės su šalių rizikos įvertinimu pateikiamos atskirai Komisijos tarnybų darbiniame dokumente[13]. Toliau pateikiama glausta šios analizės santrauka. 2. STOJANčIOSIOS šALYS Pirmąjį 2006 m. pusmetį realusis BVP augimas Bulgarijoje paspartėjo iki 6,1 % (nuo 5,5 % 2005 m.). Visų pirma tokį augimą lėmė labai stiprus bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas, kuris išaugo daugiau kaip 20 %, bei didelis privataus vartojimo augimas. Einamosios sąskaitos deficitas padidėjo iki 13,9 % BVP visų pirma dėl mažesnio paslaugų balanso pertekliaus ir mažesnių dabartinių pervedimų iš užsienio. Pirmąjį 2006 m. pusmetį prekių eksporto augimas viršijo importo augimą, tačiau to nepakako, kad būtų sustabdytas toliau šiek tiek didėjantis prekybos deficitas. 2005 m. einamosios sąskaitos deficitą beveik visiškai padengė grynosios tiesioginių užsienio investicijų (TUI) įplaukos. Pirmąjį 2006 m. pusmetį Rumunijoje realusis BVP augimas pašoko iki 7,4 %, nors prieš tai 2005 m. buvo sumažėjęs iki 4,1 %, pirmiausiai dėl neigiamo didžiulių potvynių ir struktūrinių permainų poveikio pramonės veiklai. Pirmąjį 2006 m. pusmetį ekonomikos augimas buvo gana subalansuotas dėl 11,8 % išaugusio namų ūkio vartojimo ir 11,9 % padidėjusių investicijų. 2006 m. infliacijos mažėjimo procesas buvo greitesnis nei tikėtasi, o kasmet didėjantis vartotojų kainų indeksas (VKI) rugsėjo mėn. sumažėjo iki 5,5 % (nuo 8,6 % 2005 m. pabaigoje). Per 2006 m. einamosios sąskaitos deficitas toliau didėjo nuo 8,7 % BVP 2005 m. iki maždaug 9,6 % 2006 m. liepos mėn., didžia dalimi tai lėmė didelės tiesioginių užsienio investicijų įplaukos (padengusios daugiau kaip 70 % deficito), privataus sektoriaus skolinimasis ir netiesioginės investicijos. Pirmąjį 2006 m. pusmetį valstybės užsienio skola išaugo maždaug 5 mlrd. EUR ypač dėl greitai augančios trumpalaikės privačios užsienio skolos, kuri vis tik šiek tiek sumažėjo iki maždaug 37 % BVP. 3. ŠALYS KANDIDATėS Per pirmąjį 2006 m. pusmetį realusis BVP augimas Turkijoje pasiekė 7 % (palyginti su 7,4 % 2005 m.). Numatoma, kad 2006 m. augimas svyruos tarp 5–6 %. 2005 m. einamosios sąskaitos deficitas siekė 6,2 % BVP ir numatoma, kad 2006 m. jis stabilizuosis iš esmės dėl po 2006 m. gegužės–birželio mėn. lyros nuvertėjimo pagerėjusio kainų ir sąnaudų konkurencingumo. 2005 m. ir pirmąjį 2006 m. pusmetį bendrosios tiesioginių užsienio investicijų įplaukos siekė 3 % BVP ir taip padengė beveik pusę einamosios sąskaitos deficito. Valstybės užsienio skola 2005 m. pabaigoje siekė maždaug 40 % BVP. Per pirmąjį 2006 m. pusmetį buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje per BVP augimas sumažėjo iki 2,6 % (realiai vertinant), palyginti su 3,8 % ankstesnių metų tuo pačiu laikotarpiu. Pagrindiniai šio sulėtėjimo veiksniai buvo susilpnėjusi pramonės gamyba ir statyba. Tačiau pagrindiniai rodikliai rodo, kad per trečiąjį 2006 m. ketvirtį stipriai išaugo pramonės produkcija, dėl kurios bendras BVP augimas 2006 m. gali siekti beveik 4 %. Einamosios sąskaitos deficitas 2005 m. pastebimai sumažėjo, nes pagerėję rezultatai prekybos sektoriuje ir didesnės įplaukos iš darbuotojų siunčiamų perlaidų sumažino deficitą nuo 7,7 % BVP 2004 m. iki 1,4 % BVP 2005 m. 2006 m. tikimasi, kad BVP padidės 2–3 %. 2005 m. bendrosios tiesioginių užsienio investicijų įplaukos siekė 1,7 % BVP, tačiau pirmąjį 2006 m. pusmetį jos smarkiai šoktelėjo iki 6 % BVP dėl tiesioginių užsienio investicijų įplaukų, susijusių su dideliu privatizavimo mastu. Valstybės užsienio skola 2005 m. pabaigoje siekė 47 % BVP. 4. POTENCIALIOS šALYS KANDIDATėS 2005 m. metinis BVP augimas Albanijoje pasiekė 5,5 % (realiai vertinant). 2005 m. einamosios sąskaitos deficitas (įskaitant oficialius pervedimus) pasiekė 6,9 % BVP. 2005 m. ir per penkis pirmuosius 2006 m. mėnesius prekybos deficitas pasiekė 24,1 % BVP, jis ir toliau kasmet didėja 18 %. 2005 m. bendrosios tiesioginių užsienio investicijų įplaukos siekė 3,1 % BVP, o valstybės užsienio skola padidėjo iki 17,6 % 2005 m. pabaigoje. 2005 m. bendroji valstybės skola sumažėjo iki 55,3 % BVP. 2005 m. metinis BVP augimas Bosnijoje ir Hercegovinoje išaugo maždaug iki 5,5 % (realiai vertinant). Tikimasi, kad 2006 m. augimas išliks maždaug 5 %. 2005 m. einamosios sąskaitos deficitas padidėjo iki 22,5 % BVP, iš dalies dėl importo srautams įvesto PVM. Pirmąjį 2006 m. pusmetį jis vėl sumažėjo ir tikimasi, kad metų pabaigoje jis sudarys maždaug 20 %. 2005 m. bendrosios tiesioginių užsienio investicijų įplaukos sudarė 3,2 % BVP. Valstybės užsienio skola 2005 m. pabaigoje siekė 30 % BVP, o privati užsienio skola taip pat turėjo pasiekti 30 % BVP. 2005 m. metinis BVP augimas Serbijoje pasiekė 6,3 % (realiai vertinant). Pirmąjį 2006 m. ketvirtį augimas ir toliau sudarė 6,3 %. 2005 m. einamosios sąskaitos deficitas pasiekė 9,8 % BVP. 2006 m. jis toliau didėjo. 2005 m. bendrosios tiesioginių užsienio investicijų įplaukos siekė 6,1 % BVP, o valstybės užsienio skola 2006 m. liepos mėn. pabaigoje pasiekė 66 % BVP. Valstybės skola sumažėjo po to, kai Paryžiaus klubas nurašė 600 mln. EUR skolą, kuri buvo susijusi su 2006 m. vasario mėnesį sėkmingai užbaigta TVF programa. 2005 m. metinis BVP augimas Juodkalnijoje pasiekė 4,1 % (realiai vertinant). Pirmąjį 2006 m. pusmetį augimas paspartėjo iki 6,5 %. 2005 m. einamosios sąskaitos deficitas buvo 12,2 % BVP. 2006 m. jis toliau didėjo. 2005 m. bendrosios tiesioginių užsienio investicijų įplaukos siekė 22,8 % BVP, o valstybės užsienio skola padidėjo iki 42,6 % 2005 m. pabaigoje. 2006 m. liepos mėn. Juodkalnija sudarė susitarimą su Serbija dėl finansinių teisių ir įsipareigojimų pasidalijimo po buvusios valstybių sąjungos likvidavimo. Tuo susitarimu buvo patvirtintas anksčiau paskaičiuotas skolos lygis. 5. NAUJOS NEPRIKLAUSOMOS VALSTYBėS Nepaisant išorės sukrėtimų Gruzijoje ekonomikos augimas ir toliau atrodo gebantis greitai atsigauti po labai stipraus 9,3 % augimo 2005 m., infliacija aukščiausią 14,5 % tašką pasiekė 2006 m. viduryje ir svarbiausias ekonomikos politikos uždavinys yra sumažinti infliaciją iki vienaženklio skaičiaus. Prekybos balansas suprastėjo ir galima numatyti, kad jis sieks 19 % BVP (2005 m. – 14,6 %). Didėjančios lėšų perlaidos ir oficialūs pervedimai sušvelnina einamąjai sąskaitai daromą poveikį, tačiau vis tiek manoma, kad deficitas šiais metais sieks 10 % BVP (2005 m. – 5,4 % ). Dėl gerų ekonominės veiklos rezultatų Gruzijos valstybės užsienio skola greitai sumažinta iki maždaug 23 % BVP (2005 m. – 27 %). Atrodo, kad Ukrainoje ekonomika greitai prisitaikė prie padidėjusių naftos ir dujų importo kainų ir pirmoje 2006 m. pusėje augimas šoktelėjo (5,5 % per visus metus, palyginti su 2,6 % per 2005 m.). Einamosios sąskaitos balansas pasidarė neigiamas taip pat ir dėl plieno (pagrindinio Ukrainos eksportuojamo produkto) rinkos raidos. Ukrainos valstybės užsienio skola sumažėjo iki 12,5 % BVP (2005 m. – 15,3 %), o dėl pagerėjusios privataus sektoriaus galimybės veikti užsienio kapitalo rinkose, bendrą užsienio skolą išlieka maždaug 45 % BVP. Didesnės gamintojo kainos dar nepaveikė vartotojo kainų, kurių augimas 2006 m. viduryje vėl nukrito iki vienaženklių skaičių. Tačiau rugpjūčio mėnesį Standard & Poor's patvirtino Ukrainai ilgalaikio skolinimosi reitingą BB-, pagrįsdama tai žemu įsiskolinimo lygiu. Tikimasi, kad Moldovos BVP augimas, 2005 m. viršijęs 7 %, 2006 m. sumažės iki 3 %. Šį sumažėjimą lėmė stiprūs išorės sukrėtimai, kuriuos patyrė Moldovos ekonomika – iš Rusijos importuojamų gamtinių dujų kaina padvigubėjo, o Moldovos vyno eksportas buvo uždraustas. Numatoma, kad 2006 m. prekybos ir einamosios sąskaitos deficitas viršys atitinkamai 50 % ir 10 % BVP. Be to tikimasi, kad infliacija šiais metais viršys 12 %. Moldovos išorės ekonominė aplinka blogėja tuo metu, kai šaliai pagaliau pavyko restruktūrizuoti jos skolą Paryžiaus klubui, ir ji yra pasiruošusi palaipsniui mažinti įsiskolinimą užsieniui. Tadžikistano ekonomika 2005–2006 m. toliau sparčiai augo 7–8 %. Valdžios sektoriaus biudžetas buvo perteklinis trejus metus iš eilės (2003–2005 m.), o 2006 m. tikimasi registruoti nedidelį deficitą. Dėl sėkmingo dvišalio skolos susitarimo su Rusija, didžiausia Tadžikistano kreditore, 2005 m. užsienio skola sumažėjo iki mažiau kaip 40 % BVP. Didėjantį prekybos deficitą (nuo 7 % BVP 2004 m. ir 12 % 2005 m. iki numatytų daugiau kaip 16 % 2006 m.) didele dalimi atsvers greitai didėjančios užsienio perlaidos. Todėl 2006 m. einamosios sąskaitos deficitas turėtų šiek tiek padidėti (nuo 3,6 % 2005 m. iki 4,5 %). Importo padengimas bendrosiomis oficialiomis atsargomis išlieka palyginti silpnas, šiek tiek mažesnis už du importo mėnesius. 2006 m. pradžioje buvo sėkmingai užbaigta TVF Skurdo mažinimo ir ekonomikos augimo (SMEA) programa. Valdžios institucijos pradėjo rengti tolesnį susitarimą. 6. KITOS VALSTYBėS NE NARėS 2005 m. Alžyras patyrė didelį politinį lūžį, kai Prezidentas Bouteflika nusprendė užbaigti dešimto dešimtmečio „nacionalinę tragediją“, pabrėždamas ekonomikos plėtros svarbą. Rekordinės naftos kainos Alžyro ekonomikai reiškė negirdėtą stabilumą ir klestėjimą bei puikią galimybę pradėti reformą. Vyriausybės planuojama 60 mlrd. USD išlaidų programa, skirta infrastruktūrai, aprūpinimui būstu, švietimui ir profesiniam mokymui, turėtų užtikrinti tvarų ilgalaikį augimą. Tačiau nepaisant bankų sektoriaus liberalizavimo dešimtajame dešimtmetyje, Alžyro finansų rinka lieka neišsivysčiusi. Be to, esant tik trims akcijomis prekiaujančioms biržoms, o rinkos kapitalizacijai siekiant 1,4 mlrd. USD, Alžyro vertybinių popierių birža lieka neišsivysčiusia rinka. Numatytu stojimu į Pasaulio prekybos organizaciją (PPO) ir jau įsigaliojusiu ES Asociacijos susitarimu, Alžyras aiškiai parodė einąs laisvosios rinkos ir laisvos prekybos kryptimi. Atrodo, kad dabar didžiausias šalies uždavinys – tai konsoliduoti ir pagreitinti pastaraisiais metais pradėtą reformos procesą. Jordano ekonomika 2006 m. ir toliau tvirtai augo, pirmąjį 2006 m. ketvirtį realusis BVP augimas siekė 6,7 %. Nedarbo lygis lieka aukštas (2005 m. pasiekė 15,7 % ). Tikimasi, kad infliacijos lygis pasieks 6,3 % (2005 m. – 3,8 %). 2005 m. ir 2006 m. valdžios institucijos suintensyvino fiskalinį koregavimą, siekdamos sumažinti biudžeto deficitą (išskyrus dotacijas) iki 6,6 % BVP (nuo 10,1 % 2005 m.). 2006 m. einamosios užsienio sąskaitos išorės deficitas (įskaitant dotacijas) turėtų padidėti nuo 18,2 % BVP 2005 m. iki 20,7 % BVP (palyginti su 2003 m. 11,6 % pertekliumi). Nors prekių eksportas ir toliau smarkiai augo, 2005 m. prekybos deficitas išaugo iki 38,8 % BVP (2004 m. – 29,6 %) dėl sparčiai didėjančio importo, kuris atspindi smarkų vidaus paklausos augimą, išaugusių naftos kainų ir didelio importuotų žaliavų kiekio eksportuojamuose produktuose. Einamosios sąskaitos deficitas ir toliau buvo finansuojamas kapitalo srautais, įskaitant tiesiogines užsienio investicijas, perlaidas ir netiesioginių investicijų įplaukas, ypač iš regiono. Tuo pačiu metu realusis galiojantis valiutos keitimo kursas po daugelio metų devalvacijos turėtų pakilti. Manoma, kad 2006 m. Brazilijos ekonomikos augimas sieks 3,5 %, o infliacija pasiekė žemiausią lygį nuo infliacijos pažabojimo režimo įvedimo. Spartus ekonomikos augimas ir kylančios pagrindinių produktų kainos leido šaliai pasiekti didelį einamosios sąskaitos perteklių (2006 m. planuojamas 1,1 % BVP). Užsienio skolos ir BVP santykis sumažėjo ir planuojama, kad iki 2006 m. pabaigos toliau mažės iki 21,1 %. Pastangos mažinti valstybės įsiskolinimą užsieniui pasiteisina: nuo 2006 m. vasario mėnesio Brazilijos skolinimosi reitingą padidino dvi svarbiausios kredito reitingo agentūros, o palūkanų įmokos yra nepaprastai žemos. Tačiau nepaisant neseniai valstybės skolos valdyme pasiektos pažangos šalis ir toliau lieka pažeidžiama iš išorės. Valstybės skola ir toliau viršija 50 % ir jai didelę įtaką daro santykinai trumpalaikių palūkanų normų pasikeitimai. Tikimasi, kad Argentinos ekonomikos augimas 2005 m. padidės 9,2 %. Numatoma, kad 2007 m. infliacija pasieks 12 %. Sustiprėjusi šios šalies ekonomika leido gerokai pagerinti valstybės finansų būklę ir tikimasi, kad pirminis perteklius 2005 m. turėtų pasiekti 4,5 % BVP. Bankų sektorius pamažu atsigauna, tačiau vis dar yra silpnas. Netikrumas dėl komunalines paslaugas reglamentuojančios teisinės sistemos ir vyriausybės politikos tęsiasi ir toliau žalingai veikia užsienio investitorių pasitikėjimą. Be to, tai, jog ši šaliai nebereikia kreiptis į TVF, nes 2005 m. gruodžio mėn. baigė grąžinti visą TVF skolą, atrodo nepaskatino tęsti struktūrinių reformų ir stiprinti per ilgą laiką nusilpusias sritis. Argentina ir toliau yra įsiskolinusi EIB, nes nesumokėjo įsipareigojimų nevykdymo palūkanų (1,7 mln. USD), atsiradusių dėl Argentinos finansinės krizės susidariusių skolų. [1] Atkreipkite dėmesį, kad priede patekiamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas ir išsamios lentelės bei šios ataskaitos aiškinamosios pastabos. [2] Išsami informacija apie EIB įgaliojimus pateikiama priedo A1 lentelėje. [3] OL L 62, 2006 3 3, p. 26. [4] COM(2006) 324 galutinis, 2006 6 22. [5] OL C 139, 2006 6 14, p. 1. [6] Techninis terminas „didžiausia metinė rizika“ paaiškinamas priedo 1 punkte. [7] Techninis terminas „didžiausia teorinė metinė rizika“ paaiškinamas priedo 1 punkte. [8] Did˛iausia metinė rizika nustatoma atsižvelgiant į paskolų, kurios dar bus išmokėtos pagal dabartinę Finansinę perspektyvą sumas, kol dar nepatvirtinti naujieji EIB įgaliojimai 2007–2013 m. [9] Pagal 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 su pakeitimais, įgyvendinančio Sprendimą 94/728/EB, Euratomas, dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, 12 straipsnį. [10] Išsamesnės informacijos galima rasti priedo 2.5 skirsnyje. [11] Metinė suma, įtraukta į 2000–2006 m. finansinę perspektyvą, yra 200 mln. EUR 1999 m. kainomis; 2006 m. suma sudarė 229 mln. EUR. [12] Prašome atkreipti dėmesį, kad A3 lentelėje pateikiamas tik 2006 m. antrojo pusmečio 2006 m. didžiausios teorinės metinės rizikos įvertis. Siekiant palyginamumo, ši suma minėtajam palyginimui buvo padalyta į 12 mėnesių laikotarpius. [13] SEC(2007) 241