LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Briuselis, 2013 05 29  
COM(2013) 378 final 
  
Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
dėl 2013 m. Jungtin ės Karalyst ės nacionalin ės reformų programos  
 
su Tarybos nuomone d ėl 2012–2017 m. Jungtin ės Karalyst ės konvergencijos programos
 
{SWD(2013) 378 final}  
LT 2   LT   
 
Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
dėl 2013 m. Jungtin ės Karalyst ės nacionalin ės reformų programos  
 
su Tarybos nuomone d ėl 2012–2017 m. Jungtin ės Karalyst ės konvergencijos programos 
 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos S ąjungos veikimo, ypa č į jos 121 straipsnio 2 dal į ir 148 
straipsnio 4 dal į, 
atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 1466/97 d ėl biudžeto b ūklės 
priežiūros stiprinimo ir ekonomin ės politikos prieži ūros bei koordinavimo1, ypač į jo 9 
straipsnio 2 dal į, 
atsižvelgdama į 2011 m. lapkri čio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglament ą (ES) Nr. 
1176/2011 d ėl makroekonomini ų disbalans ų prevencijos ir naikinimo2, ypač į jo 6 straipsnio 1 
dalį, 
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendacij ą3, 
atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas4, 
atsižvelgdama į Europos Vadov ų Tarybos išvadas, 
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomon ę, 
pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finans ų komitetu, 
kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadov ų Taryba pritar ė Komisijos pasi ūlymui įgyvendinti 
naują augimo ir darbo viet ų kūrimo strategij ą „Europa 2020“, grindžiam ą geresniu 
ekonomin ės politikos koordinavimu, ir daugiausia d ėmesio skirti toms svarbioms 
sritims, kuriose reikia imtis veiksm ų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir 
konkurencingumo potencialas; 
(2) 2010 m. liepos 13 d. Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymais, pri ėmė 
rekomendacij ą dėl valstybi ų narių ir Sąjungos bendr ųjų ekonomin ės politikos gairi ų 
(2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendim ą dėl valstybi ų narių užimtumo 
politikos gairi ų
5, kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires 
valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalin ę ekonomin ę ir užimtumo 
politiką; 
                                                 
1 OL L 209, 1997 8 2, p. 1. 
2 OL L 306, 2011 11 23, p. 25. 
3 COM(2013) 378 final. 
4 P7_TA(2013)0052 ir P7_TA(2013)0053. 
5 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimas 2013/208/ES. 
LT 3   LT (3) 2012 m. birželio 29 d. valstybi ų ar vyriausybi ų vadovai nusprend ė priimti Susitarim ą 
dėl ekonomikos augimo ir darbo viet ų kūrimo, kuriuo nustat ė nuoseklią nacionalini ų, 
ES ir euro zonos veiksm ų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos 
strategijas, sistem ą. Jie nutar ė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybi ų narių lygmeniu, 
visų pirma išreikšdami tvirt ą įsipareigojim ą siekti strategijos „Europa 2020“ tiksl ų ir 
įgyvendinti konkre čioms šalims skirtas rekomendacijas; 
(4) 2012 m. liepos 6 d. Taryba pri ėmė rekomendacij ą dėl 2012 m. Jungtin ės Karalyst ės 
nacionalin ės reformų programos ir nuomon ę dėl 2012 m. atnaujintos 2012–2017 m. 
Jungtinės Karalyst ės konvergencijos programos; 
(5) 2012 m. lapkri čio 28 d. Komisija pri ėmė metinę augimo apžvalg ą6, kuria pradedamas 
2013 m Europos ekonomin ės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. 
lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglament ą (ES) Nr. 1176/2011 pri ėmė Įspėjimo 
mechanizmo ataskait ą7, kurioje nurod ė, kad Jungtin ė Karalystė yra viena iš valstybi ų 
narių, dėl kurios reik ės parengti nuodugni ą apžvalgą; 
(6) 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadov ų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi b ūti 
užtikrintas finansinis stabilumas, fiska linis konsolidavimas ir  ekonomikos augimo 
skatinimo veiksmai. Ji pabr ėžė, kad reikia vykdyti diferencijuot ą, ekonomikos augim ą 
skatinantį fiskalinį konsolidavim ą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai s ąlygas, 
skatinti ekonomikos augim ą ir konkurencingum ą, spręsti nedarbo problem ą, šalinti 
socialines kriz ės pasekmes ir modernizuoti vieš ąjį administravim ą; 
(7) 2013 m. balandžio 10 d. Komisija paga l Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsn į 
paskelbė Jungtinei Karalystei skirt ą nuodugni ą apžvalgą8. Komisijai atlikus analiz ę, 
galima daryti išvad ą, kad Jungtin ėje Karalyst ėje yra susidar ęs makroekonominis 
disbalansas, kur į reikia steb ėti ir dėl kurio reik ėtų imtis politikos veiksm ų. Visų pirma 
reikia toliau skirti d ėmesį makroekonominiams poky čiams nam ų ūkių skolos, 
susijusios su didele hipotekos skola ir b ūsto rinkos ypatumais, srityje, taip pat 
nepalankiems išor ės konkurencingumo poky čiams, pirmiausia susijusiems su preki ų 
eksportu ir l ėtu našumo augimu;  
(8) 2013 m. balandžio 30 d. Jungtin ė Karalystė pateikė 2013 m. atnaujint ą 2012–2017 m. 
konvergencijos program ą ir 2013 m. nacionalin ę reformų program ą. Siekiant 
atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; 
(9) pagal Protokolo Nr. 15 d ėl tam tikr ų su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės 
Airijos Karalyste susijusi ų nuostatų 4 punktą Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
126 straipsnio 1 dalyje nustatyt a pareiga vengti perviršinio va ldžios sektoriaus deficito 
JK netaikoma. Protokolo 5 punkte nustatyta, kad Jungtin ė Karalyst ė turi stengtis 
vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito. 2008 m. liepos 8 d. pagal Europos 
bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dal į Taryba nusprend ė, kad JK susidar ęs 
perviršinis deficitas;  
(10) remdamasi 2012 m. konvergencijos progr amos vertinimu pagal Tarybos reglament ą 
(EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekono minis scenarijus, kuriuo grindžiamos 
programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tik ėtinas. Konvergencijos programoje 
nustatytas biudžeto strate gijos tikslas – penkeri ų metų tęstinio laikotarpio pabaigoje 
pasiekti beveik subalansuot ą pagal cikl ą pakoreguot ą biudžetą. Valdžios sektoriaus 
                                                 
6 COM(2012) 750 final. 
7 COM(2012) 751 final. 
8 SWD(2013) 125 final. 
LT 4   LT deficitas pasiek ė aukščiausią 11,5 % BVP lyg į 2009–2010 m.9 ir dėl vienkartini ų 
priemonių, 2012–2013 m. dirbtinai sumažinusi ų deficitą 2 procentiniais punktais, jis 
2012–2013 m. buvo sumažintas iki 5,6 % BVP. Vis d ėlto pagal konvergencijos 
programą prognozuojama, kad vyriausyb ė nepanaikins perviršini o deficito iki Tarybos 
nustatyto 2014–2015 m. termino, nes numatoma, kad tais metais deficitas sieks 6,0 % 
BVP. Remiantis programos projekcijomis, perviršinis deficitas bus panaikintas tik 
2017–2018 m., kuomet jis sieks 2,3 % BVP, pra ėjus trejiems metams po Tarybos 
2009 m. gruodžio m ėn. nustatyto termino . Programoje numatoma, kad Komisijos 
perskaičiuotas strukt ūrinis valdžios sektoriaus deficitas šiek tiek sumaž ės nuo 5,6 % 
BVP 2013–2014 m. iki 5,1 % BVP 2014–2015 m. Laikotarpiu nuo 2010–2011 m. iki 2012–2013 m. apskai čiuotas patikslintas fiskalini ų priemoni ų dydis vidutiniškai siekia 
1,0 % BVP, gerokai mažiau už 1¾ % BVP Tarybos rekomenduot ą dydį. Pagrindin ė 
biudžeto projekcij ų rizika kyla d ėl mažesnio, nei tik ėtasi, augimo, kur į lemia nuolat 
aukšta infliacija, ribojanti privat ų vartojim ą, ir galimo tarptautin ės aplinkos 
pablogėjimo, galin čios paveikti prekyb ą ir investicijas. Į konvergencijos program ą 
neįtraukiamas vidutin ės trukmės laikotarpio tikslas, kaip numatyta Stabilumo ir 
augimo pakte. Vyriausyb ė toliau vykd ė fiskalinio konsolidavimo strategij ą, tačiau dėl 
didesni
ų, nei tikėtasi, išlaid ų, kurias l ėmė savaimini ų stabilizatori ų veikimas, ir 
mažesnių, nei tikėtasi, mokestini ų pajamų, deficitas yra dide snis, nei prognozuota. 
Konsolidavimo priemon ės, kurių iki šiol buvo imtasi, nebuvo pakankamos, kad 
reikiamomis fiskalin ėmis priemon ėmis būtų panaikintas perviršinis deficitas. Be to, 
galimybės gauti pajam ų vykdant strukt ūrines reformas, pvz., siekiant padidinti 
mokesčių sistemos veiksmingum ą pertvarkant PVM tarif ų struktūrą, lieka palyginti 
neišnaudotos. Valdžios sektor iaus skola kaip BVP procentin ė dalis padid ėjo nuo 
56,1 % 2008–2009 m. iki 90,7 % 2012–2013 m. Remiantis programa, prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis padid ės iki 100,8 % 2015–2016 m. ir 2016–
2017 m., prieš nukrentant iki 99,4 % 2017–2018 m.; 
(11) 2012 m. toliau mažintas nam ų ūkių finansinis įsiskolinimas, ta čiau JK nam ų ūkių 
skola, kuri siekia 96 % BVP, ger okai tebeviršija eu ro zonos vidurk į ir namų ūkių 
finansinio įsiskolinimo mažinimas gali nutr ūkti, kai tik pager
ės ekonomikos b ūklė ir 
vėl bus sudaroma tiek b ūsto sandori ų, kaip labiau įprasta. B ūsto kainos d ėl būsto 
stygiaus teb ėra didelės ir svyruojan čios. Kai vienu metu yra aukštos b ūsto kainos ir 
plačiai naudojamos kintam ų palūkanų normų hipotekos paskolos, nam ų ūkiai ypač 
jautriai reaguoja į palūkanų normų pokyčius ir nedarbo lygio padid ėjimą. Vyriausyb ė 
ėmėsi veiksm ų reformuoti erdv ės planavimo teis ės aktus, ta čiau gyvenam ųjų namų 
statybos lygis lieka mažas ir b ūsto pasiūlą toliau smarkiai riboja planavimo sistemos 
suvaržymai, be kita ko, susij ę su žaliosios juostos apribojimais. Vyriausyb ės 
intervencin ės priemon ės, kuriomis labiau skatinama b ūsto paklausa nei pasi ūla, 
įskaitant neseniai paskelbt ą paramos pirkimui schem ą, gali pabloginti pad ėtį 
padidinant b ūsto kainas ir nam ų ūkių skolą. JK turto apmokestinimo sistema apima 
regresinį periodinį mokestį (savivaldyb ės mokestį (angl. Council Tax )) ir progresin į 
sandorio mokest į (žyminį žemės mokestį (angl. Stamp Duty Land Tax )). Aukštos b ūsto 
kainos, įtempta nam ų ūkių finansin ė padėtis ir atsargesni skolinimo kriterijai 
greičiausiai ir toliau kliudys da ug vidutines pajamas gaunan čių namų ūkių tapti būsto 
savininkais. Tokiomis aplinkyb ėmis privati nuoma gal ėtų būti padaryta patrauklesne ir 
perspektyvesne ilgal aike alternatyva b ūsto nuosavybei; 
(12) JK susiduria su nedar bo ir nepakankamo užimtumo, ypa č jaunimo, problema. 2013 m. 
pradžioje nedarbo lygis siek ė 7,8 % ir numatoma, kad 2013 ir 2014 m. jis nesikeis. 
                                                 
9 2009–2010 m. finansiniai metai prasideda balandžio 1 d. ir baigiasi kovo 31 d. 
LT 5   LT Jaunimo nedarbas gerokai didesnis: 2007 m. siek ęs 14,3 % jis stabiliai did ėjo ir šiuo 
metu siekia 20,7 %. Nedirban čio ir nesimokan čio švietimo įstaigose ar profesinio 
rengimo mokyklose jaunimo dalis siekia 14,0 %. Atsižvelgiant į tai, kad BVP did ėjo 
lėtai, per pra ėjusius metus užimtumas priva čiajame sektoriuje smarkiai išaugo, ta čiau 
našumas ir darbo užmokestis augo menkai. JK yra perteklin ė žemos kvalifikacijos 
darbuotoj ų pasiūla ir jų paklausa maž ėja, o trūksta aukštos kvalifikacijos profesini ų ir 
techninių gebėjimų turinčių darbuotoj ų – tai iš dalies lemia nepakankam ą išorės 
konkurencingum ą. Nepaisant pastaraisiais metais  padarytos tam tikros pažangos, 
didelė jaunimo dalis neturi reikiam ų gebėjimų ir kvalifikacij ų, kad galėtų sėkmingai 
konkuruoti darbo rinkoje. 15–25 met ų amžiaus žemos kvalifikacijos jaunimo nedarbo 
lygis yra 37,2 % – gerokai didesnis už ES vidurk į. Per daug d ėmesio esamoje 
profesinio rengimo ir mokymo polit ikoje skiriama pagrindiniams geb ėjimams ir 2 
lygio kvalifikacijai, o rinkoje did ėja aukštesn ės kvalifikacijos paklausa. Nors imtasi 
veiksmų pagerinti gamybin ės praktikos program ų kokybę, reikia d ėti daugiau 
pastangų. Visų pirma kvalifikacij ų sistema teb ėra labai sud ėtinga, o tai gali neigiamai 
veikti įmonių dalyvavim ą gamybin ės praktikos programose. Pasiremdama esamu 
susitarimu d ėl jaunųjų darbuotoj ų JK galėtų įgyvendinti jaunimo garantij ų programą ir 
spręsti jaunimo nedarbo ir nesimokan čio švietimo įstaigose ar profesinio rengimo 
mokyklose jaunimo problem ą; 
(13) nuolatin ė JK problema – mažos paskatos dirbti. Valdžios institucijos planuoja spr ęsti 
šią problemą įvesdamos universal ųjį kreditą, kuris leis prad ėjusiems dirbti asmenims 
išlaikyti didesnes išmok ų pajamas. Nors universalusis kreditas gal ėtų teigiamai 
paveikti užimtum ą, daug priklausys nuo to, kaip veiksmingai jis bus įgyvendintas, ir 
paramos paslaug ų, be kita ko, s ąveikos su kitomis išmokomis. Kita vertus, daug 
darbingo amžiaus žmon ėms teikiam ų išmokų ir mokes čių lengvatų iki 2016 m. did ės 
po 1 % per metus – mažiau už projektuojam ą infliacijos lyg į. 2013 m. balandžio m ėn. 
taip pat prad ėta pertvarkyti kitas socialin ės paramos išmok ų sistemas. Kyla didesnio 
skurdo, įskaitant vaik ų skurdo nam ų ūkiuose, kuriuose t ėvai neranda darbo, rizika. 
Kita vertus, bendr ųjų ir materialine pad ėtimi grindžiam ų išmokų pensininkams mastas, 
dydis ir did ėjimo tempas iš esm ės nesumaž ėjo. Remiantis ankstyvaisiais darbo 
programos rezultatais, matyti, kad dar yra galimybi ų pagerinti jos vykdym ą ir 
rezultatus.  JK taip pat tenka spr ęsti ilgalaik į uždavinį padidinti t ėvų užimtum ą ir 
pagerinti galimybes pasinaudoti kokybiškomis ir įperkamomis vaik ų priežiūros 
paslaugomis. JK vaik ų, gyvenan čių namų ūkiuose, kuriuose n ė vienas iš t ėvų nedirba, 
dalis yra antra pagal dyd į ES (17,3 %). Šiuo metu JK vaiko prieži ūros kaina yra viena 
aukščiausių ES – tai kelia dideli ų problemų antrajam šeimoje uždirban čiam asmeniui 
porų atveju ir vienišiems t ėvams. 2010 m. tik 4 % vaik ų iki trejų metų amžiaus 
naudojosi oficialiomis visos dienos vaik ų priežiūros paslaugomis – tai gerokai mažiau 
už 14 % ES vidurk į;  
(14) bendra JK įmonių skola yra gana didel ė, tačiau kai kurios įmonės patiria sunkum ų 
siekdamos gauti kredit ų ir įmonių investicij ų lygis teb ėra labai žemas.  Precedento 
neturintis įmonių investicij ų sumažėjimas po 2007 m. l ėmė tai, kad bendrojo 
pagrindinio kapitalo formavimas nu krito iki 14,2 % BVP 2012 m. Tai tre čias pagal 
prastumą rodiklis ES. JK mažas įmonių MTTP išlaid ų lygis, sumaž ėjęs nuo 1,17 % 
BVP 2001 m. iki 1,09 % 2011 m. Įmonių investicijos prad ėjo šiek tiek did ėti (2012 m. 
jos padidėjo 4,9 % per metus), ta čiau investicij ų lygis teb ėra žemas. 2012 m. grynasis 
skolinimas įmonių sektoriui išliko neigiamas. Didel ės įmonės, kurių balansas stiprus, 
gali skolintis istoriškai žemomis normomis, ta čiau daug kit ų įmonių, ypač MVĮ, patiria 
sunkumų siekdamos gauti kredit ų. Padėtį dar blogina nedidel ė konkurencija bank ų 
sektoriuje. Jeigu b ūtų tinkamai įgyvendintos finansin ės politikos komiteto 
LT 6   LT rekomendacijos d ėl atsargaus bank ų kapitalo reikalavim ų vertinimo ir nustatyt ų 
kapitalo tr ūkumų šalinimo, netrukdant skolin imo ekonomikai, tai tur ėtų padėti 
sustiprinti JK bank ų sistemos finansin į stabilumą; 
(15) JK turi atnaujinti ir patobulinti  energetikos ir transporto infrastrukt ūrą. JK iki 2020 m. 
turi daug investuoti į naujus elektros energijos gamybos paj ėgumus tiek tam, kad 
pakeistų senas elektrines, kurios turi b ūti uždarytos, tiek tam, kad įvykdytų 
įsipareigojimus d ėl atsinaujinan čiosios energijos ir laikyt ųsi griežtesni ų standartų dėl 
išmetamo anglies dioksid o kiekio. Atsinaujinan čių išteklių energijos dalis, palyginti su 
bendru galutiniu energijos suvartojimu, siekia 3,8 % ir pagal š į rodiklį JK yra 25-oje 
vietoje iš 27 (ES vi durkis 13,0 %). Adekva čioms ir laiku vykdomo ms investicijoms 
paskatinti b ūtinas reguliavimo tikrumas.  JK transporto tinklams b ūdingi pajėgumo ir 
kokybės trūkumai yra strukt ūrinė ekonomikos problema, vis ų pirma preki ų 
gamintojams, platintojams ir eksport uotojams. Šiuo metu yra didelis skirt ų viešųjų bei 
privačiųjų lėšų ir numatom ų transporto investicij ų poreikių, kuriuos vyriausyb ė siekia 
patenkinti pirmenyb ę teikdama viešosioms išlaidoms į infrastrukt ūrą ir pritraukdama 
papildom ą privatųjį investavim ą, atotrūkis. Transporto infrastrukt ūros statybos ir 
priežiūros vieneto s ąnaudos JK taip pat išlieka aukštos; 
(16) atsižvelgdama į Europos semestr ą, Komisija atliko išsami ą Jungtinės Karalyst ės 
ekonomin ės politikos analiz ę. Ji įvertino konvergencijos program ą ir nacionalin ę 
reformų program ą ir pateik ė nuodugni ą apžvalgą. Komisija įvertino ne tik j ų svarbą 
tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Jungtin ės Karalyst ės politikai, bet ir tai, 
kaip laikomasi ES taisykli ų ir gairių, nes ES priemon ėmis prisidedant prie b ūsimų 
nacionalini ų sprendim ų būtina stiprinti bendr ą Europos S ąjungos ekonomikos 
valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestr ą pateiktos toliau 
išdėstytose 1–6 rekomendacijose; 
(17) atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrin ėjo Jungtin ės Karalyst ės konvergencijos 
programą ir savo nuomon ę10 visų pirma pateik ė 1 rekomendacijoje; 
(18) atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba 
išnagrinėjo Jungtin ės Karalyst ės nacionalin ę reformų program ą ir konvergencijos 
programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsn į 
pateiktos toliau išd ėstytose 2, 3, 5 ir 6 rekomendacijose, 
REKOMENDUOJA Jungtinei Karalystei 2013–2014 m. imtis ši ų veiksmų: 
1. 2013–2014 m. ir v ėliau įgyvendinti sustiprint ą biudžeto strategij ą, paremt ą 
pakankamai tiksliai nustatytomis priemon ėmis. Laiku ir tvariai panaikinti perviršin į 
deficitą iki 2014/2015 m. ir įgyvendinti fiskalinius veiksmus, nurodytus Tarybos 
rekomendacijose pagal perv iršinio deficito proced ūrą, bei tvariai sumažinti didel į 
viešojo sektoriaus skolos santyk į. Siekiant tvariai panaikinti fiskalin į disbalans ą 
būtina patikimai įgyvendinti plataus užmojo koregavimo paj ėgumą didinančias ir 
augimą skatinan čias strukt ūrines reformas. T ęsti diferencijuot ą, augimą skatinant į 
fiskalinių sąlygų griežtinim ą, be kita ko, pirmenyb ę teikiant reikiamu laiku 
atliekamoms didel ę ekonomin ę naudą teikiančioms kapitalo išlaidoms, ir laikantis 
subalansuoto poži ūrio į  konsolidavimo priemoni ų sudėtį bei skatinant vidutin ės 
trukmės ir ilgalaik į fiskalinį tvarumą. Siekiant padidinti pajamas reikia daugiau 
taikyti standartin į PVM tarif ą. 
2. Imtis tolesni ų priemoni ų būsto pasiūlai padidinti, be kita ko, toliau liberalizuojant 
erdvės planavimo teis ės aktus ir užtikrinant veiksming ą planavimo sistemos veikim ą. 
                                                 
10 Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dal į. 
LT 7   LT Užtikrinti, kad b ūsto politika, be kita ko, paramo s pirkimui schema, neskatint ų per 
didelio skolinimosi, lemian čio būsto kainų didėjimą. Vykdyti žem ės ir turto 
mokesčių reformas siekiant sumažinti iškraipymus ir skatinti savalaik ę gyvenam ųjų 
namų statybą. Imtis priemoni ų pagerinti nuomos rink ų teisinį reguliavim ą, visų 
pirma ilgalaik ės nuomos s ąlygas padarant patraukles nes tiek nuomininkas, tiek 
savininkams. 
3. Pagal susitarim ą dėl jaunųjų darbuotoj ų stiprinti priemones jaunimo nedarbo 
problemai spr ęsti, pavyzdžiui, vykda nt jaunimo garantij ų program ą. Padidinti 
gamybinės praktikos kokyb ę ir trukm ę, supaprastinti kvalifikacij ų sistemą ir 
sustiprinti darbdavi ų įsipareigojim ą, visų pirma susijus į su aukštesnio ir vidutinio 
lygio technini ų gebėjimų ugdymu. Sumažinti 18–24 met ų amžiaus asmen ų, turinčių 
labai prastus bendruosius geb ėjimus, skai čių, be kita ko, veiksmingai įgyvendinant 
stažuočių programą. 
4. Padidinti pastangas remti mažas pajamas gaunan čius namų ūkius ir sumažinti vaik ų 
skurdą užtikrinant, kad uni versaliuoju kreditu ir kitomis socialin ės gerovės 
reformomis b ūtų sukurta teisinga mokes čių ir išmok ų sistema, apimanti aiškesnes 
paskatas dirbti ir paramos paslaugas. Paspartinti planuojam ų priemoni ų sumažinti 
vaikų priežiūros išlaidas įgyvendinim ą ir pagerinti vaik ų priežiūros paslaug ų kokybę 
bei galimybes jas gauti. 
5. Imtis tolesni ų veiksmų siekiant padidinti bank ų ir ne bank ų teikiamą finansavim ą 
įmonių sektoriui, kartu užtikrinant, kad priemon ės pirmiausia b ūtų skiriamos 
perspektyvioms įmonėms, visų pirma MV Į. Sumažinti kli ūtis patekti į bankų 
sektorių, sumažinti per ėjimo sąnaudas ir pagerinti s ąlygas atsirasti bankams 
varžovams parduodant bank ų turtą. Veiksmingai įgyvendinti finansin ės politikos 
komiteto rekomendacijas d ėl atsargaus bank ų kapitalo reikalavim ų vertinimo ir d ėl 
nustatytų kapitalo tr ūkumų šalinimo. 
6. Imtis priemoni ų, kuriomis b ūtų siekiama pad ėti laiku padidinti investicijas į tinklų 
infrastrukt ūrą, visų pirma skatinant veiksmingesnius ir patikimesnius planavimo ir 
sprendimų priėmimo procesus. Užtikrinti stabili ą investicijoms į naujus energijos 
gamybos paj ėgumus, įskaitant į atsinaujinan čiųjų išteklių energiją, skirtą reguliavimo 
sistemą. Pagerinti transporto tinkl ų pajėgumus ir kokyb ę, užtikrinant didesn į 
nuspėjamumą ir tikrum ą dėl planavimo bei finansavimo ir pasitelkiant 
veiksmingiausi ą viešųjų ir privačiųjų kapitalo šaltini ų derinį. 
Priimta Briuselyje 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas