Specialioji ataskaita Nr. 12/2012 „Ar Komisija ir Eurostatas pagerino patikimos ir įtikimos Europos statistikos rengimo procesą?“





SANTRUMPŲ SĄRAŠAS AAI : Aukščiausioji audito institucija BNP : Bendrosios nacionalinės pajamos EĮPSM : Europos įmonių ir prekybos statistikos modernizavimas ELPA : Europos laisvos prekybos asociacija ESPK : Europos statistikos patariamasis komitetas ESS : Europos statistikos sistema ESSK : Europos statistikos sistemos komitetas (ESS komitetas) ESVPT : Europos statistikos valdymo patariamoji taryba Eurostatas : Europos Sąjungos statistikos tarnyba KUS : Kokybės užtikrinimo sistema MSDP : Metinė statistikos darbo programa MVA : Metinė veiklos ataskaita NSI : Nacionalinė statistikos institucija OLAF : Europos kovos su sukčiavimu tarnyba PDP : Perviršinio deficito procedūra Praktikos kodeksas : Europos statistikos praktikos kodeksas VAS : Vidaus audito skyrius SANTRAUKA I. Nepaprastai svarbu užtikrinti visuomenės pasitikėjimą Europos statistika Sąjungoje, kurioje politiniai sprendimai turi būti pagrįsti įrodymais ir kurioje vis daugiau sprendimų priimama tiesiogiai pasitelkiant statistinius duomenis arba rodiklius, kurie yra nustatomi remiantis šiais duomenimis. II. Audito Rūmai vertino, ar Komisija ir Eurostatas pagerino patikimos ir įtikimos Europos statistikos rengimo procesą. Tai priklauso nuo to, ar laikomasi Europos statistikos praktikos kodekso, kuriame pateikti statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos standartai, ir ar yra įgyvendinta Europos statistikos programa. III. Audito Rūmų audito metu nustatyta, kad Europos statistikos praktikos kodeksas yra tik iš dalies įgyvendintas, ir kad visapusiškas jo įgyvendinimas vis dar yra problemiškas visiems šiame procese tiek Europos, tiek valstybių narių lygmeniu dalyvaujantiems subjektams. Kodekse nustatyti griežti standartai, tačiau jame nenumatytos patikimos tikrinimo ir nuostatų vykdymo užtikrinimo priemonės. IV. Nėra pakankamai patikimos informacijos apie dabartinę Kodekso nuostatų įgyvendinimo visos Europos statistikos sistemos (ESS) mastu būklę. Naujausios Komisijos iniciatyvos suteikti naują postūmį visapusiškam Kodekso nuostatų laikymosi užtikrinimui yra nukreiptos tinkama linkme, tačiau jų nepakanka, kad būtų atsižvelgta į visus rūpimus aspektus. Vis dar yra su prievolės laikytis Kodekso pobūdžiu susijusių neaiškumų ir dar nėra pasiūlyta įdiegti tinkamo patikrinimų mechanizmo galimiems klaidingų duomenų pateikimo atvejams nagrinėti. Nebuvo pasiūlyta sukurti nepriklausomos priežiūros funkcijos. V. Dėl 2008–2012 m. statistikos programos koncepcijos trūkumų iškyla kliūčių ja pasinaudoti kaip veiksminga planavimo, stebėjimo ir atskaitomybės priemone. Statistinės veiklos prioritetų performulavimo atsižvelgiant į naujus iššūkius procesas vyko lėčiau nei buvo tikėtasi. 2013–2017 m. programos projektas suteikia galimybę pertvarkyti ESS, kad ji būtų efektyvesnė ir lankstesnė, su sąlyga, kad metiniuose planuose taip pat bus nustatyti aiškūs tikslai ir riboženkliai, o jų įgyvendinimas bus tikrinamas sistemingai teikiant metines ataskaitas. VI. Audito Rūmai rekomenduoja pereiti prie tokios Europos statistikos sistemos, kuri užtikrintų profesinį nepriklausomumą, pakankamus išteklius ir griežtą priežiūrą, apimančią sankcijas tais atvejais, kai nesilaikoma kokybės standartų. ĮVADAS VISUOMENĖS PASITIKĖJIMAS EUROPOS STATISTIKA 1. Patikima ir įtikima statistika yra nepaprastai svarbi vykdant Europos Sąjungai patikėtas užduotis. Beveik visose srityse statistika yra būtina formuojant, taikant, stebint ir vertinant Sutartyse nustatytas politikos kryptis bei renkant ir skirstant ES lėšas. Vis daugiau Europos politikos krypčių yra tiesiogiai paremtos statistika, o priimant politinius sprendimus ar nustatant sankcijas vis dažniau remiamasi statistiniais rodikliais. 2. Visuomenės pasitikėjimo Europos statistika negalima laikyti savaime suprantamu. Dar prieš prasidedant neseniai kilusiai sumaiščiai pasaulio ekonomikoje, 2008 m. balandžio mėn. Komisijos paskelbta ataskaita [1] parodė, kad piliečių, pareiškusių, kad jie nepasitiki ekonomine statistika, procentinis dydis (45 %) buvo beveik lygiavertis piliečių, teigiančių, kad jie šia statistika pasitiki, procentiniam dydžiui (46 %). 3. 2005 m., o po to ir 2010 m. Europos Vadovų Taryba, siekdama sustiprinti ES ekonominį valdymą, pritarė raginimams pagerinti Europos statistikos kokybę [2]. 2005 m. Taryba, be kita ko, nusprendė, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas Eurostato veiklos pajėgumų, teisės atlikti kontrolę, nepriklausomumo ir atskaitomybės didinimui. EUROPOS STATISTIKOS RENGIMO REGLAMENTAVIMO SISTEMA 4. SESV 338 straipsnyje nustatyta, kad statistinė informacija rengiama laikantis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, išlaidų efektyvumo ir statistinio konfidencialumo principų. Be to, ji neturi tapti pernelyg sunkia našta ūkio subjektams. 5. Reglamente dėl Europos statistikos [3] pateiktos Sutartyje nustatytų principų apibrėžtys. Jame nagrinėjami statistikos valdymo bei Europos statistikos rengimo ir sklaidos klausimai. 6. 2005 m. vasario 24 d. buvusysis Statistikos programų komitetas [4] patvirtino Europos statistikos praktikos kodeksą [5] (toliau – Praktikos kodeksas arba Kodeksas). Kodekse plačiau išdėstyta, kaip Europos statistika turi būti plėtojama, rengiama ir skleidžiama laikantis Reglamente dėl Europos statistikos nustatytų statistikos principų. 7. Penkerių metų trukmės Europos statistikos programoje apibrėžti prioritetai bei nustatytos Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos pagrindinės sritys ir tikslai. Dabartinėje 2008–2012 m. programoje [6] suplanuotos išlaidos siekia 274 milijonus eurų. EUROPOS STATISTIKOS SISTEMA 8. Europos statistika plėtojama, rengiama ir skleidžiama remiantis Europos statistikos sistema (ESS). Reglamente dėl Europos statistikos ESS apibrėžta kaip Sąjungos statistikos institucijos ir nacionalinių statistikos institucijų (NSI) partnerystė. 9. NSI yra atsakingos už visos veiklos, susijusios su Europos statistikos plėtojimu, rengimu ir sklaida, koordinavimą nacionaliniu lygmeniu. NSI ir kitos už Europos statistiką atsakingos nacionalinės institucijos gali gauti dotacijas iš ES biudžeto prieš tai nepaskelbus kvietimo teikti pasiūlymus. 10. Europos statistikos sistemos komitetas (toliau – ESS komitetas) teikia ESS skirtas profesines gaires. Komitetas, kurį sudaro NSI atstovai, be kita ko, yra atsakingas už Eurostato siūlomų statistikos teisės aktų nagrinėjimą. EUROSTATAS: EUROPOS SĄJUNGOS STATISTIKOS TARNYBA 11. Europos Sąjungos statistikos tarnyba (toliau – Eurostatas) yra Sąjungos statistikos institucija. Eurostatas yra įsikūręs Liuksemburge. Tai Komisijos generalinis direktoratas, kuriam suteiktas "techninis savarankiškumas" [7] mokslinių metodų, sąvokų ir metodologijų pasirinkimo klausimais. Teisiniuose dokumentuose Sąjungos statistikos institucija yra vadinama "Komisija (Eurostatu)" [8]. Šis terminas yra skirtas patikslinti, kad nepaisant to, kad Eurostatas yra Komisijos dalis, jis vykdo atskirą funkciją. 12. Pagrindinis Eurostato vaidmuo – tvarkyti ir skelbti Europos lygmeniu palyginamą statistinę informaciją. Paprastai pačių duomenų Eurostatas nerenka. Duomenis renka valstybių narių statistikos institucijos. Jos tikrina ir analizuoja nacionalinius duomenis ir siunčia juos Eurostatui, kuris juos konsoliduoja siekdamas užtikrinti, kad jie būtų palyginami. 13. Eurostato darbuotojų skaičius pastaraisiais metais nekito. 2012 m. sausio 1 d. bendras darbuotojų skaičius buvo 794. Eurostato skaičiavimais, šalių lygmeniu taikant ESS, kaip visumą, su Europos statistikos rengimu yra susiję mažiausiai 50000 darbuotojų. 14. 2011 m. Eurostatui skirti įsipareigojimų asignavimai [9] sudarė 92,9 milijono eurų. 2003–2010 m. laikotarpiu vidutinė metinė asignavimų suma siekė 89,5 milijono eurų, o daugiausia jų buvo skirta 2005 m. – 107,2 mili- jono eurų. AUDITO APIMTIS IR METODAS 15. Bendrasis audito tikslas buvo įvertinti, ar Komisija ir Eurostatas pagerino patikimos ir įtikimos Europos statistikos rengimo procesą. Tai priklauso nuo to, ar yra įgyvendintas Praktikos kodeksas, ir nuo to, kaip yra valdoma Europos statistikos programa. Audito metu buvo keliami šie du klausimai: a) Ar Komisija ir Eurostatas ėmėsi visų priemonių, reikalingų tam, kad galėtų vykdyti su visos Europos statistikos sistemos mastu taikomo Praktikos kodekso įgyvendinimu susijusį vaidmenį? b) Ar Eurostatas tinkamai valdo daugiametę statistikos programą, kaip priemonę Europos statistikos rengimui gerinti? 16. Audito metu taip pat buvo nagrinėjamas Europos statistikos valdymo patariamosios tarybos (ESVPT) [10] ir Europos statistikos patariamojo komiteto (ESPK) [11] indėlis rengiant patikimą ir įtikimą Europos statistiką. 17. Audito metu daugiausia dėmesio buvo skirta su Europos statistikos rengimu susijusiam Praktikos kodekso įgyvendinimui ir Europos statistikos programos valdymui. Jo metu nebuvo vertinamas konkrečių statistinių rezultatų patikimumas. Didžioji dalis audito darbų buvo atlikta 2011 m. gegužės–gruodžio mėn., o kai kurie darbai, kurių metu buvo atnaujinami duomenys, buvo vykdomi iki 2012 m. birželio mėn. 18. Audito metu buvo rengiami interviu su Eurostato darbuotojais, nagrinėjami Eurostato turimi dokumentai ir jo atsakymai į išsamų klausimyną, organizuojami informaciniai vizitai su Eurostato veikla suinteresuotais subjektais, įsikūrusiais tiek pačioje Komisijoje, tiek už jos ribų, stebimi ESS komiteto posėdžiai bei tikrinamos Eurostato padalinio, atsakingo už finansų, susijusių su dotacijų išmokomis, valdymą, atliktų ex ante ir ex post patikrų imtys ir viešųjų pirkimų procedūrų imtis. PASTABOS EUROPOS STATISTIKOS PRAKTIKOS KODEKSO ĮGYVENDINIMAS 19. Audito metu nustatyta, kad Praktikos kodeksas yra tik iš dalies įgyvendintas ir kad visapusiškas jo įgyvendinimas vis dar yra problemiškas visiems šiame procese tiek Europos, tiek valstybių narių lygmeniu dalyvaujantiems subjektams. Audito Rūmai nagrinėjo: a) priemones, kurių buvo imtasi nuo 2005 m., ir jų vykdymo delsimo ir kliūčių priežastis, b) buvo stengiamasi nustatyti, ar esamos priemonės, skirtos Kodekso įgyvendinimui vertinti, yra tinkamos c) ir ar iniciatyvos, kurių pastaruoju metu ėmėsi Komisija, yra pakankamos. VEIKSMAI, KURIUOS NUO 2005 M. VYKDĖ KOMISIJA IR EUROSTATAS, NEBUVO PAKANKAMI VISAPUSIŠKAM KODEKSO ĮGYVENDINIMUI UŽTIKRINTI PRAKTIKOS KODEKSE NUSTATYTI GRIEŽTI STANDARTAI 20. Praktikos kodekse [12] nustatyti Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos standartai. Kodeksas Tarybos prašymu buvo parengtas 2004 m. birželio mėn. [13], iškilus su Graikijos valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenimis [14] susijusioms problemoms. 21. Praktikos kodekso paskirtis – užtikrinti, kad Europos statistika atitiktų vartotojų poreikius veiksmingai rengiant duomenis patikimoje institucinėje aplinkoje, užtikrinančioje profesinį nepriklausomumą. Jis susideda iš 15 principų, apimančių ne tik institucinę aplinką, bet ir statistinius procesus bei statistinius rezultatus (žr. 1 langelį). Kiekvieną principą iliustruoja nuo trijų iki devynių gerosios praktikos rodiklių, skirtų nustatyti, kokiu mastu jo yra laikomasi. 1 LANGELIS PRAKTIKOS KODEKSO PRINCIPŲ SANTRAUKA Šaltinis: Europos Audito Rūmai. Praktikos kodeksas – 15 principų | Institucinė aplinka | 1. Profesinis nepriklausomumas Profesinis nepriklausomumas užtikrina patikimumą | 2 .Duomenų rinkimo įgaliojimai Teisės aktuose nustatyti aiškūs įgaliojimai, leidžiantys rinkti informaciją | 3. Išteklių tinkamumas Pakankami ištekliai statistiniams reikalavimams patenkinti | 4. Rūpinimasis kokybe Nuolatinis procesų ir produktų kokybės gerinimas | 5. Statistikos konfidencialumas Duomenų teikėjų privatumo užtikrinimas | 6. Nešališkumas ir objektyvumasMokslinio nepriklausomumo ir vienodo vartotojų traktavimo principų laikymasis | Statistiniai procesai | 7. Patikima metodika Tinkamos priemonės ir patirtis | 8. Tinkamos statistinės procedūros Tinkamos procedūros, taikomos nuo duomenų rinkimo iki duomenų patvirtinimo | 9. Per didelės naštos respondentams vengimas Naštos respondentams stebėjimas ir mažinimas | 10. Ekonominis efektyvumas Išteklių naudojimo stebėjimas ir patobulinimai | Statistiniai rezultatai | 11. Aktualumas Vartotojų poreikių patenkinimas ir stebėjimas, ar vartotojai yra patenkinti | 12. Tikslumas ir patikimumas Tikslus ir patikimas tikrovės atspindėjimas | 13. Savalaikiškumas ir punktualumas Standartų, susijusių su statistikos paskelbimu laiku, laikymasis | 14. Darnumas ir palyginamumas Užtikrinimas, kad statistika būtų darni savo sistemos mastu, laikui bėgant ir palyginama lyginant regionus ir šalis | 15. Prieinamumas ir aiškumas Aiškus duomenų pateikimas, tinkama sklaida ir nešališkos galimybės jais pasinaudoti | 22. Europos statistikos valdymo patariamoji taryba (ESVPT) – tai aukšto lygio ekspertų organas, kuriam pavesta parengti nepriklausomą Eurostato ir visos ESS apžvagą įvertinant, kaip yra įgyvendinamas Praktikos kodeksas (žr. 2 langelį). Iki šiol ESVPT daugiausia dėmesio skyrė trims [15] iš 15 Kodekso principų ir pranešė [16], kad nors įgyvendinant Kodeksą yra padaryta pažanga, pažangos tempas neatitiko jos lūkesčių. 2 LANGELIS EUROPOS STATISTIKOS VALDYMO PATARIAMOJI TARYBA (ESVPT) PRAKTIKOS KODEKSO ĮGYVENDINIMO ĮVERTINIMAS 2009 m. įsteigtos ESVPT pagrindinis uždavinys – rengti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Praktikos kodekso įgyvendinimo, "kiek tai susiję su Komisija (Eurostatu)", įskaitant "Praktikos kodekso įgyvendinimo įvertinimą visoje Europos statistikos sistemoje" (žr. Sprendimo, įsteigiančio ESVPT, 2 straipsnį). ESVPT atlieka patariamąjį vaidmenį; jai nėra suteikti priežiūros įgaliojimai. Septyni Patariamosios tarybos nariai renkami iš kompetentingiausių statistikos srities ekspertų. Jie asmeniškai vykdo savo pareigas ir veikia nepriklausomai. ESVPT nariai negauna atlyginimo. Daugelis jų vis dar užsiima profesine veikla. Eurostatas skiria visą darbo dieną dirbantį sekretorių, kuris dirba pagal Patariamosios tarybos nurodymus ir veikia nepriklausomai nuo Komisijos. Eurostatui suteiktas stebėtojo statusas. Jam posėdžiuose paprastai atstovauja generalinis direktorius ir generalinio direktoriaus pavaduotojas. ESVPT pirmą kartą susitiko 2009 m. kovo mėn. Per metus ji surengė šešis septynis visą dieną trukusius posėdžius, o savo paskutinę metinę ataskaitą paskelbė 2011 m. gruodžio mėn. Šaltinis: Europos Audito Rūmai. 23. 2011 m. rugsėjo mėn. ESS komitetas [17] patvirtino nedidelius Praktikos kodekso pakeitimus. 1 diagramoje apibendrinta Praktikos kodekso istorija. 1 DIAGRAMA PRAKTIKOS KODEKSO ISTORIJA +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmai. KOMISIJA PER VĖLAI ĖMĖSI VEIKSMŲ, KAD ĮTIKINTŲ VYRIAUSYBES LAIKYTIS KODEKSO 24. 2005 m. gegužės mėn. Komisija rekomendavo [18] valstybėms narėms užtikrinti, kad jų statistikos institucijos laikytųsi Kodekse įtvirtintų principų ir kad jos būtų profesionaliai organizuotos ir turėtų šaltinių, leidžiančių joms rengti Europos statistinius duomenis užtikrinant nepriklausomumą, vientisumą ir atskaitomybę. Be to, valstybės narės buvo paragintos teikti informaciją, būtiną tam, kad Komisijai būtų sudarytos galimybės stebėti, kaip yra laikomasi Kodekso principų [19]. 25. Komisija tik 2011 m. pareiškė [20] siūlanti, kad valstybės narės turėtų oficialiai įsipareigoti, vadovaudamosi Praktikos kodeksu, imtis visų reikiamų priemonių siekdamos išsaugoti pasitikėjimą savo statistiniais duomenimis ir stebėti Kodekso įgyvendinimą prisiimdamos vadinamuosius "įsipareigojimus dėl pasitikėjimo statistika" (žr. 60–64 dalis). 2008 M. KOMISIJOS ATASKAITOJE NEBUVO ĮVARDYTA, KAD PROFESINIS NEPRIKLAUSOMUMAS VISOS ESS MASTU NEBUVO UŽTIKRINTAS 26. Paskelbus Praktikos kodeksą, Komisija ir Eurostatas daugiausia dėmesio skyrė jo įgyvendinimo skatinimui bendradarbiaujant su nacionalinėmis statistikos tarnybomis (NSI) ir teikiant joms paramą. Šiuo tikslu Eurostatas surengė tarpusavio peržiūras, kurios buvo vykdomos nuo 2006 m. iki 2008 m. pradžios 31-oje ES valstybių narių ir ELPA [21] šalių nacionalinėje statistikos institucijoje bei Eurostate. 27. Atliekant šias tarpusavio peržiūras buvo nagrinėjamos tik NSI ir jų koordinavimo vaidmuo nacionalinių statistikos sistemų lygmeniu. Daugiausia dėmesio buvo skiriama su institucine aplinka susijusiems Kodekso rodikliams. 1 lentelėje pateikti šių vertinimų rezultatai. Tarpusavio peržiūrų metu nebuvo vertinama, ar NSI laikėsi su statistiniais procesais susijusių Kodekso rodiklių. Į peržiūras taip pat nebuvo įtraukta dauguma su statistiniais rezultatais susijusių rodiklių. Tačiau šių peržiūrų ataskaitose pateiktame padėties gerinimo veiksmų sąraše buvo atsižvelgta į visus Kodekso principus. Su statistiniais procesais ir rezultatais susiję veiksmai buvo grindžiami tik NSI atliktų savo veiklos įvertinimų rezultatais. 1 LENTELĖ NUO 2006 M. IKI 2008 M. PRADŽIOS VYKDYTOS TARPUSAVIO PERŽIŪROS REZULTATAI [221] Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis tarpusavio peržiūros ataskaitomis. NSI | Rodikliai "didžia dalimi įgyvendinti" arba "visapusiškai įgyvendinti" | Rodikliai "iš dalies įgyvendinti" | Rodikliai "neįgyvendinti" | NSI, kurių atveju buvo įgyvendinti visi rodikliai Austrija | 35 | 0 | 0 | Suomija | 35 | 0 | 0 | Norvegija | 35 | 0 | 0 | Švedija | 35 | 0 | 0 | Jungtinė Karalystė | 35 | 0 | 0 | NSI, kurių atveju kai kurie rodikliai buvo įgyvendinti iš dalies Čekija | 33 | 2 | 0 | Danija | 33 | 2 | 0 | Prancūzija | 33 | 2 | 0 | Italija | 33 | 2 | 0 | Lietuva | 33 | 2 | 0 | Portugalija | 33 | 2 | 0 | Slovakija | 33 | 2 | 0 | Ispanija | 33 | 2 | 0 | Nyderlandai | 32 | 3 | 0 | Lenkija | 32 | 3 | 0 | Slovėnija | 32 | 3 | 0 | Šveicarija | 32 | 3 | 0 | Vokietija | 31 | 4 | 0 | Airija | 31 | 4 | 0 | Vengrija | 29 | 6 | 0 | Latvija | 29 | 6 | 0 | Rumunija | 29 | 6 | 0 | Estija | 26 | 9 | 0 | Graikija | 26 | 9 | 0 | Liuksemburgas | 24 | 11 | 0 | NSI, kurių atveju kai kurie rodikliai nebuvo įgyvendinti Bulgarija | 27 | 7 | 1 | Lichtenšteinas | 27 | 7 | 1 | Malta | 23 | 11 | 1 | Islandija | 28 | 5 | 2 | Kipras | 25 | 8 | 2 | Belgija | 24 | 9 | 2 | 28. Komisija, remdamasi ESS narių atliktų tarpusavio peržiūrų rezultatais, 2008 m. spalio mėn. pateikė ataskaitą dėl Kodekso [22] įgyvendinimo ir padarė išvadą, kad "savireguliacijos metodas veikia labai gerai". Ataskaitoje buvo pabrėžta, kad būtina imtis tolesnių veiksmų, tačiau dėl profesinio nepriklausomumo ir objektyvumo joje buvo pažymėta, kad: "panašu, kad nepriklausomumas nuo politinio ir kitokio kišimosi iš išorės rengiant ir platinant Europos statistiką ir objektyviai renkantis metodus, šaltinius ir būdus faktiškai yra užtikrintas visos ESS mastu." Tačiau tolesni įvykiai, apie kuriuos Komisija pranešė 2010 m. sausio mėn. [23], parodė, kad taip iš tikrųjų nėra. 29. Dėl profesinio nepriklausomumo principo 2011 m. ESVPT savo metinėje ataskaitoje pažymėjo, kad "daugelyje šalių statistikos įstatymai buvo modernizuoti, o skaidrumas nuo 2009 m. padidėjo, tačiau profesinis nepriklausomumas visos ESS mastu nėra užtikrintas". Išsamūs ataskaitos, pagrindžiančios šį įvertinimą, duomenys yra pateikti 3 langelyje. 3 LANGELIS ESVPT NUSTATYTI FAKTAI, SUSIJĘ SU PROFESINIU NEPRIKLAUSOMUMU "Pusė Europos statistikos sistemos narių mano, kad jų institucinė sandara nelemia profesinio nepriklausomumo principo suvaržymų". "Keturiose šalyse – Vokietijoje, Graikijoje, Latvijoje ir Šveicarijoje – buvo nustatyta sunkumų modernizuojant statistikos įstatymą ar jį įgyvendinant." "ESVPT pažymi, kad trys šalys – Danija, Lenkija ir Rumunija – neturi konkrečių savo statistikos įstatymo modernizavimo planų, nepaisant to, kad šiuo metu galiojantys teisės aktai negali būti laikomi visapusiškai atitinkančiais Kodekso nuostatas". "Aštuoniose šalyse manoma, kad su išteklių paskirstymu susijęs sprendimų priėmimo procesas kelia riziką profesiniam nepriklausomumui". "ESVPT pažymi, kad pastaruoju metu buvo keletas atvejų, kai po rinkimų pasikeitė NSI vadovas". "Vienuolikoje šalių aukščiausiosios grandies vadovų skyrimo ir atleidimo taisyklės buvo laikomos tinkamomis. Tačiau aštuoniose šalyse buvo nustatyta neaiškumų arba praktinis nuostatų įgyvendinimas yra laikomas nepakankamu". Šaltinis: 2011 m. ESVPT metinė ataskaita, 7–8 p. EUROSTATAS ŠIUO METU PRIŽIŪRI NSI ATASKAITŲ APIE PADĖTIES GERINIMO VEIKSMUS TEIKIMĄ NETIKRINDAMAS, KAIP ŠIE VEIKSMAI YRA VYKDOMI 30. Pasibaigus 2006–2008 m. tarpusavio peržiūrų etapui, Eurostatas prižiūrėjo, kaip vykdomi padėties gerinimo veiksmai, dėl kurių, kaip tolesnių tarpusavio peržiūros priemonių, susitarė NSI [24]. Eurostatas savo vykdomą priežiūrą grindžia NSI atsakymais į metinius klausimynus. 2008 m. pradėjus vykdyti priežiūrą 191 veiksmas jau buvo užbaigtas, o 677 veiksmai dar nebuvo atlikti. 2011 m. kovo mėn. [25] dar nebuvo užbaigti 273 veiksmai [26]. 2 diagramoje parodyta pažanga, kurią padarė NSI, siekdamos užbaigti padėties gerinimo veiksmus. Užbaigtumo laipsnis išsamiau nurodytas Priede. 31. Kai kurių veiksmų, kurie, kaip pranešė NSI, yra "užbaigti", faktiniai galutiniai rezultatai Eurostatui nėra žinomi, kadangi nebuvo pateikta papildomos išsamios informacijos ar paaiškinimų. Be to, NSI pranešė, kad 116 veiksmų "vis dar yra vykdomi nenustačius konkretaus jų užbaigimo termino", o dėl to yra sudėtinga įvertinti pasiektą pažangą. 32. Daugelio NSI atveju nuo tarpusavio peržiūros atlikimo praėjo penkeri ar daugiau metų. Išvados dėl dabartinės Praktikos kodekso įgyvendinimo būklės remiantis tik ataskaitų apie pažangą, padarytą vykdant padėties gerinimo veiksmus, dėl kurių buvo susitarta tarpusavio peržiūrų metu, yra nepatikimos. 2 DIAGRAMA PADĖTIES GERINIMO VEIKSMŲ, APIE KURIUOS BUVO PRANEŠAMA NUO 2008 M., UŽBAIGIMAS +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Eurostatas; į bendrą likusių veiksmų skaičių nėra įtraukti du nauji 2011 m. nustatyti veiksmai. PATI KOMISIJA DAR NEVISIŠKAI LAIKOSI PRAKTIKOS KODEKSO NUOSTATŲ 33. Savo 2005 m. gegužės 25 d. rekomendacijoje Komisija įsipareigojo užtikrinti, kad Eurostatas laikytųsi Kodekse įtvirtintų principų ir kad jis būtų profesionaliai organizuotas ir turėtų šaltinių, leidžiančių jam rengti Europos statistinius duomenis užtikrinant nepriklausomumą, vientisumą ir atskaitomybę. 1997 M. KOMISIJOS SPRENDIMAS DĖL EUROSTATO VAIDMENS NEATITINKA NEI KODEKSO NUOSTATŲ, NEI REGLAMENTO DĖL EUROPOS STATISTIKOS 34. 2011 m. balandžio mėn. Komisija paskelbė apie savo ketinimą iš dalies pakeisti savo 1997 m. Sprendimą dėl Eurostato vaidmens [27]. Šis 1997 m. sprendimas nevisiškai atitinka 2005 m. Praktikos kodekse nustatytus principus. Visų pirma nėra jokios nuorodos į profesinio nepriklausomumo principą (1 Kodekso principas). Komisijos sprendimu Eurostatui suteikiamas tik "techninis savarankiškumas". Jame neminimas Eurostato generalinio direktoriaus vaidmuo ir neapibrėžta, ką reiškia pastaraisiais metais jam suteikto "Europos Sąjungos vyriausiojo statistikos pareigūno" statuso sąvoka. 35. Be to, 1997 m. Sprendimas nebuvo suderintas su 2009 m. Reglamentu dėl Europos statistikos. 2009 m. Reglamento 6 straipsnyje Eurostatui patikėta išimtinė Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos kompetencija. Tačiau Komisijos sprendimo 6 straipsnyje nustatyta, kad Komisija gali nuspręsti, kad ir kitos nei Eurostatas tarnybos turi dalyvauti statistinių duomenų rengimo procese, ir nurodo jų veiklos sritis bei apimtį. Šios nuostatos pasekmė yra ta, kad nors Eurostatui patikėta išimtinė statistikos rengimo kompetencija, kiti generaliniai direktoratai šiuo metu taip pat ją rengia. EUROSTATO NEPRIKLAUSOMUMAS NE TAIP AIŠKIAI APIBRĖŽTAS KAIP OLAF 36. Audito metu buvo lyginamas Eurostatui Komisijos skirtas statusas su Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) skirtu statusu. Kaip ir Eurostatas, OLAF yra Komisijos generalinis direktoratas, tačiau iš jos yra tikimasi, kad ji, vykdydama savo užduotis, veiks visiškai nepriklausomai. 37. Priešingai nei 1997 m. Komisijos sprendime dėl Eurostato, 1999 m. Komisijos sprendime dėl OLAF [28] išdėstytos išsamios nuostatos, skirtos Tarnybos ir jos generalinio direktoriaus veiklos nepriklausomumui apsaugoti, visų pirma: a) generaliniam direktoriui nustatyta aiški prievolė nesiekti gauti ir neklausyti Komisijos, kurios nors vyriausybės arba bet kurios kitos institucijos ar įstaigos nurodymų; b) įsteigiamas priežiūros komitetas, skirtas Tarnybai apsaugoti nuo neleistino kišimosi į jos veiklą; c) generaliniam direktoriui nustatytam laikotarpiui suteikiami įgaliojimai, kuriuos galima pratęsti; d) numatytas atrankos procesas, kurį vykdant būtina palanki priežiūros komiteto nuomonė dėl atranką praėjusių kandidatų į generalinio direktoriaus pareigas kvalifikacijos; e) prieš Komisijai paskiriant generalinį direktorių būtina gauti Europos Parlamento ir Tarybos patvirtinimą. BUVO IMTASI PRAKTINIŲ PRIEMONIŲ, SKIRTŲ EUROSTATO PROFESINIAM NEPRIKLAUSOMUMUI UŽTIKRINTI, TAČIAU NAUJASIS KOMISIJOS SPRENDIMAS DĖL EUROSTATO VAIDMENS, KURĮ KETINAMA PRIIMTI, TURĖTŲ ĮTVIRTINTI PADARYTĄ PAŽANGĄ 38. Komisija ėmėsi praktinių priemonių, kad būtų geriau užtikrintas Eurostato profesinis nepriklausomumas. Dabartinis generalinis direktorius buvo įdarbintas 2008 m. pritaikius procedūrą, kurioje galėjo dalyvauti išorės kandidatai. Taipogi Komisija, pastaruoju metu vykdydama Eurostato direktorių įdarbinimo procedūras, sudarė galimybes jose dalyvauti išorės kandidatams. 39. Tačiau tokia pažanga išliks trapi minėtos praktikos aiškiai neįtvirtinus atitinkamose teisinėse nuostatose. Komisija pasilieka galimybę užpildyti Eurostato aukščiausiosios grandies vadovų (generalinių direktorių ir direktorių) pozicijas perkeldama Komisijoje kitas pareigas einančius vyresniuosius pareigūnus iš anksto nepaskelbusi pranešimo apie laisvą darbo vietą, nebent jos būsimajame sprendime dėl Eurostato vaidmens būtų numatyta kitaip. 40. Be to, tai, kad nemažą Eurostato veiklos asignavimų dalį skiria kiti Komisijos generaliniai direktoratai [29] atlikdami perįgaliojimą, prieštarauja pirmam (Profesinis nepriklausomumas) ir trečiam (Išteklių tinkamumas) Praktikos kodekso principams, kadangi tokiu būdu Eurostatas iš dalies tampa finansiškai priklausomas nuo kitų Komisijos tarnybų. 41. 2012 m. birželio mėn. vis dar nebuvo priimtas sprendimas, ar Eurostatui ir (arba) kitiems generaliniams direktoratams yra pavedama atlikti tyrimus, būtinus nustatyti, ar esama klaidingų duomenų apie deficitą ir skolą pateikimo atvejų siekiant paskirti baudą [30]. EUROSTATAS DAR NEIŠSPRENDĖ PROBLEMŲ, SU KURIOMIS PATS SUSIDURIA ĮGYVENDINDAMAS KODEKSĄ 42. Išnagrinėjus Eurostato ESVPT pateiktas vidaus ataskaitas, paaiškėjo, kad 2011 m. kovo mėn. 27 iš 69 padėties gerinimo veiksmų, dėl kurių buvo susitarta 2007 m. tarpusavio peržiūros ataskaitoje [31], vis dar nebuvo atlikti. Išsamesnė informacija išdėstyta 2 lentelėje, kurioje taip pat pateikta rekomendacijų, kurias ESVPT teikė nuo 2009 m., įgyvendinimo apžvalga. 2 LENTELĖ EUROSTATO VYKDOMAS PADĖTIES GERINIMO VEIKSMŲ ĮGYVENDINIMAS (2011 M. KOVO MĖN.) Šaltinis: Eurostato ESVPT pateikta informacija. Įgyvendinimo būklė remiantis Eurostato ataskaitomis | Veiksmų, dėl kurių buvo susitarta 2007 m. atlikus tarpusavio peržiūrą, skaičius | ESVTP rekomendacijų, paskelbtų jos 2009 ir 2010 m. ataskaitose, skaičius | Įgyvendinimo būklė iki 2009 m. kovo mėn. (1)Užbaigti veiksmai | 35 | | Įgyvendinimo būklė nuo 2009 m. balandžio mėn. Užbaigti veiksmai Šis veiksmas buvo užbaigtas | 3 | 5 | Šiuo klausimu neplanuojama atlikti papildomų darbų | 3 | 0 | Nebeaktualu | 1 | 0 | (2)Bendras užbaigtų veiksmų skaičius | 7 | 5 | Dar neatlikti veiksmai Šie darbai laikomi tebesitęsiančiais nenustačius konkretaus jų užbaigimo termino | 10 | 15 | Darbai vyksta taip, kaip suplanuota, ir dar nėra baigti | 10 | 4 | Buvo vėlavimo atvejų Eurostate | 3 | 0 | Tolesnė pažanga dabar priklauso nuo kitų nei Eurostatas institucijų | 2 | 0 | Darbai buvo įtraukti į naujo veiksmo taikymo sritį | 1 | 0 | Nepateiktas aiškus pareiškimas dėl įgyvendinimo būklės | 1 | 0 | (3)Bendras dar neatliktų veiksmų skaičius | 27 | 19 | BENDRA SUMA (1+2+3) | 69 | 24 | 43. Audito metu buvo nustatyta, kad Eurostatas susiduria su sunkumais visapusiškai įgyvendinant 6-ąjį Kodekso principą (Nešališkumas ir objektyvumas), kiek tai susiję su nešališkų galimybių vartotojams pasinaudoti duomenimis užtikrinimu. Yra Kodekso ir nešališkumo principo taikymo išimčių, visų pirma susijusių su perviršinio deficito procedūra (PDP) [32], kurią vykdant keitimosi informacija pačioje Komisijoje kalendorinis planas neatitinka Eurostato "Protokolo dėl nešališkų galimybių vartotojams pasinaudoti Eurostato duomenimis užtikrinimo" nuostatų [33]. 44. Dėl kitų Komisijos generalinių direktoratų Eurostatas dar neišsprendė 2007 m. tarpusavio peržiūros ataskaitoje [34] apibūdintos šių tarnybų savarankiško duomenų rinkimo, kurį jos vykdo tais atvejais, kai mano, jog Eurostatas gali neatsiliepti į jų prašymus, problemos. Eurostatas pranešė apie "darbo statistikos srityje koordinavimo tarp politinių GD ir Eurostato trūkumą", o 2010 m. Komisijos centrinės tarnybos šią riziką pripažino kaip daugelį sričių apimančią kritinę riziką. 2011 m. buvo pradėta vykdyti nemažai priemonių, skirtų šiai rizikai sumažinti. TAM, KAD BŪTŲ GALIMA ĮVERTINTI PRAKTIKOS KODEKSO ĮGYVENDINIMO VISOS ESS MASTU BŪKLĘ, BŪTINA GAUTI GERESNĖS KOKYBĖS INFORMACIJOS REGLAMENTE DĖL EUROPOS STATISTIKOS NENUMATYTOS PROCEDŪROS, SKIRTOS PATIKRINTI, AR LAIKOMASI PRAKTIKOS KODEKSO 45. Tikimasi, kad ESS partneriai bendradarbiaus geros valios dvasia. Reglamente dėl Europos statistikos nenumatytos procedūros, skirtos patikrinti, ar laikomasi Praktikos kodekso principų. Perviršinio deficito procedūra (PDP) – tai vienintelė statistikos sritis, kurioje Sąjungos teisės aktų leidėjas įgaliojo ir įpareigojo Eurostatą valstybėse narėse vykdyti patikras vietoje [35]. ATLIEKANT TARPUSAVIO PERŽIŪRAS BŪTINA VADOVAUTIS VISAPUSIŠKU POŽIŪRIU 46. Tarpusavio peržiūros vis dar yra svarbiausia priemonė, skirta nepriklausomai įvertinti Eurostato ir NSI vykdomo Kodekso įgyvendinimo būklę. Kitas tarpusavio peržiūrų etapas yra numatytas 2013 m., tačiau 2012 m. birželio mėn. dar nebuvo priimti sprendimai kokiose srityse ir kaip jos turi būti vykdomos. Šių peržiūrų metu turės būti išnagrinėti tie principai, kurie iki šiol buvo nagrinėjami tik labai ribotai (žr. 3 lentelę). 47. 2006–2008 m. atliekant tarpusavio peržiūras buvo vadovaujamasi bendra metodika daugiausia dėmesio skiriant su institucine aplinka susijusiai Kodekso daliai. Kiti principai buvo nagrinėjami tik savo veiklos įvertinimų metu. 2011 m. specialiosios paskirties grupė "Kokybės laidavimas" baigė rengti kokybės užtikrinimo sistemą (KUS), susijusią su statistiniais procesais ir rezultatais. Joje nustatytos galimos veiklos sritys/metodai/priemonės, kurie gali pasitarnauti kaip pagrindas rekomendacijoms dėl Kodekso rodiklių įgyvendinimo ir šį įgyvendinimą patvirtinantiems įrodymams teikti. ESS komitetas dar nenusprendė, kaip panaudos KUS. 3 LENTELĖ 15 KODEKSO PRINCIPŲ APRĖPTIS Šaltinis: Europos Audito Rūmai. 2005 m. patvirtinti Praktikos kodekso principai | 2005–2006 m. savo veiklos įvertinimai | 2006–2008 m. tarpusavio peržiūros | 2007–2008 m. veiksmų planai | Nuo 2008 m. vykdomas veiksmų planų stebėjimas | Nuo 2009 m. rengiami metiniai ESVPT vertinimai | Institucinė aplinka | 1.Profesinis nepriklausomumas | √ | √ | √ | √ | √ | 2.Duomenų rinkimo įgaliojimai | √ | √ | √ | √ | X | 3.Išteklių tinkamumas | √ | √ | √ | √ | √ | 4.Rūpinimasis kokybe | √ | √ | √ | √ | √ | 5.Statistinių duomenų konfidencialumas | √ | √ | √ | √ | X | 6.Nešališkumas ir objektyvumas | √ | √ | √ | √ | X | Statistiniai procesai | 7.Patikima metodika | √ | X | √ | √ | X | 8.Tinkamos statistinės procedūros | √ | X | √ | √ | X | 9.Per didelės naštos respondentams vengimas | √ | X | √ | √ | X | 10.Ekonominis efektyvumas | √ | X | √ | √ | X | Statistiniai rezultatai | 11.Aktualumas | √ | X | √ | √ | X | 12.Tikslumas ir patikimumas | √ | X | √ | √ | X | 13.Savalaikiškumas ir punktualumas | √ | X | √ | √ | X | 14.Darnumas ir palyginamumas | √ | X | √ | √ | X | 15.Prieinamumas ir aiškumas | √ | √ | √ | √ | X | 48. Kiti statistikos rengėjai (pvz., regioninės statistikos tarnybos) arba administracinių duomenų, naudojamų statistinėms ataskaitoms rengti, teikėjai (pvz., finansų ministerijos) į pirmąjį tarpusavio peržiūrų etapą nebuvo įtraukti (žr. 3 diagramą). Juos ketinama įtraukti į būsimas tarpusavio peržiūras. 49. Peržiūrų, vykdomų tik horizontaliu visos organizacijos lygmeniu, nepakanka, kad būtų galima nustatyti, ar sistemos visose NSI statistikos srityse veikia vienodai. Kadangi yra per 100 statistikos sričių, nebus įmanoma jų visų vienu kartu išnagrinėti. Vienas galimų sprendimų būtų rengti tęstines tarpusavio peržiūras, kurių metu kiekvienais metais būtų nagrinėjamas tam tikras konkrečių statistikos sričių skaičius. Nepaisant to, kad šios peržiūros savo apimtimi ir taikomu metodu nėra tiesiogiai palyginamos, Eurostatas jau turi tam tikros tęstinių peržiūrų, kurios yra vykdomos vertinant jo veiklą, rengimo patirties. 3 DIAGRAMA 2006–2008 M. ATLIKTŲ TARPUSAVIO PERŽIŪRŲ APRĖPTIS +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmai. 50. Pirmajame etape tarpusavio peržiūros grupes sudarė trys nariai, kurių du narius paprastai paskirdavo NSI, o vieną – Eurostatas. ESVPT rekomendavo [36], kad tarpusavio peržiūras turėtų vykdyti "savarankiška tarpusavio peržiūros grupė" ir kad "naujosios tarpusavio peržiūros turėtų būti labiau supaprastintos ir standartizuotos nei anksčiau vykdytos peržiūros". Įtraukus ESS nepriklausančius tarpusavio vertintojus būtų padidintas peržiūrų nepriklausomumas ir patikimumas. ESVPT IŠ VALSTYBIŲ NARIŲ GAUNA TĄ INFORMACIJĄ, KURIĄ JOS TEIKIA SAVANORIŠKAI 51. Sprendime, įsteigiančiame ESVPT, nenustatyta, kaip ji turi gauti faktinius duomenis, pagrindžiančius metinius Kodekso įgyvendinimo būklės įvertinimus. Atsižvelgdama į Eurostato metines priežiūros ataskaitas, ESVPT sukūrė savo priemones, skirtas papildomai informacijai rinkti. Ji išsiuntė klausimynus NSI ir suinteresuotosioms šalims, pakvietė NSI aukščiausiosios vadovybės atstovus trumpai apsikeisti nuomonėmis (surengė "šalių dialogus") ir parašė laiškus nacionalinėms vyriausybėms, kuriuose buvo paprašyta pateikti paaiškinimus dėl Kodekso laikymosi. 52. Savo 2011 m. ataskaitoje ESVPT pabrėžė, kad "yra sudėtinga gauti faktinės informacijos apie tai, kaip Kodeksas yra įgyvendinamas praktikoje". Esant dabartinei tvarkai ir turint omeny ribotus išteklius (žr. 2 langelį), akivaizdu, kad ESVPT priežiūros apimtis išliks ribota. KOMISIJOS PASTARUOJU METU VYKDYTOS INICIATYVOS YRA TINKAMOS KRYPTIES, TAČIAU JOMIS NESPRENDŽIAMI VISI RŪPIMI KLAUSIMAI 53. 2011 m. balandžio mėn. Komisija paskelbė komunikatą "Patikimesnis Europos statistinių duomenų kokybės valdymas" [37]. Komunikato paskirtis – pasinaudoti po finansų krizės įgyta patirtimi. Komisija paskelbė apie savo ketinimą įgyvendinti "prevencinį požiūrį į valdžios sektoriaus finansų statistikos tikrinimą" ir toliau stiprinti ESS valdymą teikiant keletą pasiūlymų. PREVENCINIS POŽIŪRIS Į VALDŽIOS SEKTORIAUS FINANSŲ (PDP) STATISTIKOS TIKRINIMĄ BUVO PRADĖTAS TAIKYTI 2011 M. 54. Reglamente dėl Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo reikalaujama, kad Eurostatas rengtų reguliarius "dialogo vizitus", taip pat galimus "vizitus metodologijos tikslais" į visas valstybes nares. Nustačius su Graikijos valdžios sektoriaus deficito ir skolos statistika [38] susijusių trūkumų, 2010 m. liepos mėn. Eurostato įgaliojimai buvo pratęsti [39]. 55. Vykdant vizitus metodologijos tikslais Eurostatui buvo suteikti į auditą panašūs įgaliojimai tikrinti valstybių narių pateiktus duomenis pagrindžiančias sąskaitas. Tačiau šiais įgaliojimais galima pasinaudoti tik išimtiniais atvejais, nustačius akivaizdžią valstybės narės pateiktų duomenų kokybei iškilusią reikšmingą riziką arba su šia kokybe susijusių problemų. Iki šiol šiais įgaliojimais buvo naudojamasi tik vertinant Graikijos valdžios sektoriaus deficito ir skolos statistikos kokybę. 56. Eurostatas, siekdamas įveikti ribotumus, sąlygojamus išimtinio vizitų metodologijos tikslais pobūdžio, 2011 m. pradėjo vykdyti naujo tipo vadinamuosius "institucijų dialogo vizitus", papildančius "standartinius dialogo vizitus". Institucijų dialogo vizitai yra konkrečiai skirti subjektams, teikiantiems valstybių narių pateiktus duomenis pagrindžiančias sąskaitas. 57. Eurostatas susiduria su dvejopu uždaviniu: padidinti savo vykdomų dialogo vizitų skaičių ir pagerinti jų kokybę. Tam, kad būtų galima pagerinti kokybę, bus būtina rengti ilgesnius vizitus. 4 lentelėje parodyta, kad 2011 m. dialogo vizitų skaičius žymiai padidėjo. Tačiau audito metu buvo neįmanoma įvertinti institucijų dialogo vizitų kokybės ir atitinkamų valstybių narių įstaigų bendradarbiavimo, kadangi dar nebuvo parengtos šių vizitų ataskaitos. 58. Nuo 2012 m. sausio 1 d., atlikus vidinę reorganizaciją, Eurostato direktoratui, kuriame dirba apie 50 darbuotojų ir kurių pareigybės buvo perskirstytos struktūros viduje, pavesta nagrinėti tik valdžios sektoriaus finansų statistiką. Iš valstybių narių tikimasi, kad jos savanoriškai suteiks nacionalinių apskaitos ekspertų pagalbą [40]. 2011 m. spalio mėn. Eurostatas buvo sudaręs 30 ekspertų iš 12 valstybių narių sąrašą. 4 LENTELĖ EUROSTATO VYKDOMI PDP VIZITAI Į VALSTYBES NARES Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Eurostato pateikta informacija. "Dialogo vizitų" skaičius | | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Belgija | 1 (1 diena) | | 1 (1 diena) | | 1 (1 diena) | | Bulgarija | | | 1 (2 dienos) | | 1 (2 dienos) | 1 (4 dienos) [7777] | Čekija | | 1 (2 dienos) | | 1 (3 dienos) | | 1 (2 dienos) | Danija | 1 (1 diena) | | 1 (2 dienos) | | | 1 (2 dienos) | Vokietija | | 1 (1 diena) | | 1 (1 diena) | | 1 (2 dienos) [6666] | Estija | | 1 (2 dienos) | | 1 (2 dienos) | | 1 (2 dienos) | Airija | 1 (2 dienos) | | 1 (2 dienos) | | 1 (2 dienos) | | Graikija | 1 (1 diena) [9999] | | | | | 1 (3 dienos) [7777] ir 2 (3 ir 2 dienos) | Ispanija | | 1 (2 dienos) | | 1 (2 dienos) | | 1 (2 dienos) | Prancūzija | 1 (1 diena) | | 1 (1 diena) | | 1 (1 diena) | | Italija | | 1 (2 dienos) | | 1 (2 dienos) | | 1 (2 dienos) | Kipras | 1 (1 diena) | | 1 (2 dienos) | | 1 (1 diena) | | Latvija | 1 (2 dienos) | | | 1 (2 dienos) | | 1 (3 dienos) | Lietuva | 1 (2 dienos) | | 1 (2 dienos) | | 1 (2 dienos) | | Liuksemburgas | 1 (1 diena) | | | 1 (1 diena) | | 1 (1 diena) | Vengrija | 1 (2 dienos) | | 1 (2 dienos) | | 1 (2 dienos) | | Malta | 1 (1 diena) | | 1 (1 diena) | | 1 (2 dienos) | | Nyderlandai | | 1 (2 dienos) | | | 1 (1 diena) | 1 (1 diena) | Austrija | | 1 (2 dienos) | | 1 (2 dienos) | | | Lenkija | | 1 (2 dienos) | | 1 (2 dienos) | | 1 (2 dienos) | Portugalija | 1 (2 dienos) | | 1 (2 dienos) | | | 3 (2, 2 ir 2 dienos) | Rumunija | | 1 (2 dienos) | 1 (2 dienos) | | 1 (2 dienos) | 1 (3 dienos) [7777] ir 1 (3 dienos) | Slovėnija | 1 (2 dienos) | | 1 (2 dienos) | | | 1 (2 dienos) | Slovakija | | 1 (2 dienos) | 1 (2 dienos) | | | 1 (2 dienos) | Suomija | | 1 (2 dienos) | | | 1 (2 dienos) | 1 (2 dienos) | Švedija | | 1 (1 diena) | | 1 (2 dienos) | | 1 (2 dienos) | Jungtinė Karalystė | | 1 (2 dienos) [8888] | | 1 (2 dienos) | | 1 (3 dienos) | Iš viso | 13 (19 dienų) | 13 (24 dienos) | 13 (23 dienos) | 11 (21 diena) | 11 (18 dienų) | 21 (44 dienos) ir 3 (10 dienų) [7777] | "Vizitų metodologijos tikslais" skaičius | Graikija | 2 (3 ir 3 dienos) | | 2 (2 ir 5 dienos) | 1 (3 dienos) | 4 (3, 2, 3 ir 22 dienos) | | Bendra suma | 15 (25 dienos) | 13 (24 dienos) | 15 (30 dienų) | 12 (24 dienos) | 15 (48 dienos) | 24 (54 dienos) | 59. Metodo, kuriuo šiuo metu vadovaujasi Eurostatas, pagrindas – stiprinti bendradarbiavimą ne tik su NSI, bet ir su valstybių narių aukščiausiosiomis audito institucijomis (AAI) siekiant gauti patikinimą, kad aukštesnio lygio viešųjų finansų duomenys (įskaitant finansines ataskaitas) yra tinkamai patikrinami prieš juos panaudojant PDP ataskaitų rengimo tikslais. AAI Ryšių palaikymo komitetas subūrė specialiosios paskirties grupę, kad ši išnagrinėtų AAI, Eurostato ir NSI bendradarbiavimo galimybes. KOMISIJA PRANEŠĖ, KAD STIPRINS EUROPOS STATISTIKOS SISTEMOS VALDYMĄ 60. 2011 m. balandžio mėn. [41] Komisija paskelbė dvi svarbias ESS valdymo sistemos stiprinimo iniciatyvas: pasiūlymą dėl tikslinių Reglamento dėl Europos statistikos pakeitimų ir vadinamuosius "įsipareigojimus dėl pasitikėjimo statistika" – naują veiksmingo Praktikos kodekso įgyvendinimo priemonę. 2012 m. balandžio mėn. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikė pasiūlymą dėl teisės akto [42]. 61. Savo komunikate Komisija pareiškė, kad pasiūlyme dėl tikslinių Reglamento dėl Europos statistikos pakeitimų "bus aiškiai išdėstyta, kad nacionalinių statistikos institucijų profesinio nepriklausomumo principas taikomas besąlygiškai". Be to, statistikos institucijų įgaliojimai rinkti duomenis, kai duomenys gaunami iš turimų administracinių įrašų, bus sustiprinti. 62. Paskelbtoji Reglamento dėl Europos statistikos peržiūra taip pat bus teisinis pagrindas naujiems "įsipareigojimams dėl pasitikėjimo statistika", pagal kuriuos "valstybės narės turėtų oficialiai įsipareigoti, vadovaudamosi Praktikos kodeksu, imtis visų reikiamų priemonių siekdamos išsaugoti pasitikėjimą jų statistiniais duomenimis ir stebėti Kodekso įgyvendinimą". Šiuo tikslu Komisija ketino parengti "pagrindinių principų projektą", kad jį būtų galima įtraukti į Reglamentą dėl Europos statistikos. 63. Pasak Komisijos, išsamus kiekvieno įsipareigojimo turinys bus parengtas kartu su atitinkamomis valstybėmis narėmis. Kiekviena valstybė narė nustatytų savo kokybės užtikrinimo ir tobulinimo programą, atsižvelgdama į pažangą įgyvendinant Praktikos kodeksą ir nustatydama svarbiausius veiksmus, būtinus tinkamam minimalių standartų įgyvendinimui. 64. Kol kas "įsipareigojimai dėl pasitikėjimo statistika" susilaukė apdairaus Tarybos patvirtinimo. Ji tik "iš esmės" palankiai vertina šį pasiūlymą "pirmajame būsimų "įsipareigojimų dėl pasitikėjimo statistika" įgyvendinimo etape pradedant vykdyti bandomuosius projektus" [43]. TOLIAU STIPRINAMAS TEISINIS PAGRINDAS PRISIDĖTŲ PRIE VISAPUSIŠKO KODEKSO ĮGYVENDINIMO 65. 2005 m. Praktikos kodeksas buvo sukurtas kaip savireguliacijos priemonė. Nuo to laiko statistikos teisės aktuose į Kodeksą buvo padaryta daug nuorodų. 2009 m. Reglamente dėl Europos statistikos nustatyta, kad Europos statistika plėtojama, rengiama ir skleidžiama "laikantis" Sutartyje išdėstytų statistikos principų ir Praktikos kodekse "plačiau nustatytų principų" [44]. Tačiau esama neaiškumų dėl prievolių, kylančių iš šiuo metu galiojančio reglamento ir susijusių su Kodekso laikymusi, pobūdžio. Tai, pavyzdžiui, atsispindi Ekonomikos valdymo Europos Sąjungoje stiprinimo specialiosios paskirties grupės rekomendacijoje, kad "reikėtų stiprinti "Europos elgesio kodekso statistikos srityje" privalomąjį pobūdį" [45]. 2012 m. balandžio mėn. Komisijos pasiūlyti Reglamento dėl Europos statistikos pakeitimai nepašalins su prievolės laikytis Kodekso pobūdžiu susijusių neaiškumų. Nors Komisija teigia, kad Kodeksas yra savireguliacijos priemonė, ji siūlo įvesti nuostatą, pagal kurią reikalaujama, kad valstybės narės "imtųsi visų reikiamų priemonių Praktikos kodeksui įgyvendinti" [46]. 66. Be to, Reglamente dėl Europos statistikos nenumatyta procedūra, leidžianti atlikti statistikos rengimo procesų patikrinimus, kurie būtų vykdomi nuo pradinių duomenų šaltinių iki galutinio rezultato etapo galimo klaidingų duomenų pateikimo atvejais. Nenustačius tokio mechanizmo [47] tokiais atvejais neįmanoma veikti greitai. Taikant patikrinimų mechanizmą taip pat būtina užtikrinti nepriklausomą priežiūrą tam, kad šis mechanizmas būtų patikimas. 67. Savo 2011 m. balandžio mėn. komunikate Komisija nenagrinėjo pagrindinio ESVPT iškelto klausimo, susijusio su jos įgaliojimais ir turimais ištekliais. Savo 2010 m. ataskaitoje [48] ESVPT pabrėžė, kad jos teisinis pagrindas turėtų būti sustiprintas siekiant numatyti galimybę tinkamai veikti, jei iškyla rizika visos ESS patikimumui. 2011 m. ataskaitoje ši pozicija buvo pakartota [49], be to, ESVPT pareiškė, kad stiprinant jos teisinį pagrindą būtų pravartu aiškiau nurodyti jos steigėjų įvardytus lūkesčius ir priemones jiems įgyvendinti [50]. Ateityje ESVPT vaidmuo turėtų apimti nepriklausomą tarpusavio peržiūrų ir statistikos rengimo procesų patikrinimų priežiūrą. DAUGIAMETĖS EUROPOS STATISTIKOS PROGRAMOS VALDYMAS 68. Statistikos patikimumas ir įtikimumas priklauso tiek nuo to, kaip yra laikomasi Praktikos kodekso ir kaip jis yra įgyvendinamas, tiek nuo to, kaip yra valdoma Europos statistikos programa [51]. 69. Europos statistikos programa sudaro Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos pagrindą. Sprendimas dėl 2008–2012 m. programos buvo priimtas 2007 m. gruodžio mėn. [52]. Jame nustatytas 131 "tikslas" ir "pagrindinė iniciatyva", kurių dauguma turi būti nuolat įgyvendinami visą programos laikotarpį rengiant metines statistikos darbo programas. 4 diagramoje pateikta Europos statistikos rengimo programavimo struktūra. 4 DIAGRAMA EUROPOS STATISTIKOS RENGIMO PROGRAMAVIMO STRUKTŪRA +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmai. 70. 2008–2012 m. programai penkerių metų laikotarpiui skirtas 274,2 milijono eurų finansinis paketas. Didžioji finansavimo dalis skirta su naujomis valstybėse narėse vykdomomis iniciatyvomis susijusioms investicijoms remti ir gebėjimams stiprinti. Kituose teisiniuose dokumentuose numatytas papildomas veiksmų finansavimas, pavyzdžiui, reglamente dėl ūkių struktūros tyrimų [53] 2008–2013 m. laikotarpiui nustatytas 58,85 mili- jono eurų finansinis paketas, o Europos įmonių ir prekybos statistikos modernizavimo (EĮPSM) programai [54] įgyvendinti 2009–2013 m. laikotarpiui nustatytas 42,5 milijono eurų finansinis paketas. Tačiau didžiąją statistinės informacijos rengimo išlaidų dalį turi padengti valstybės narės [55]. VYKDANT 2008–2012 M. PROGRAMĄ FINANSINIAME REGLAMENTE NUSTATYTI KOKYBĖS ĮVERTINIMAMS TAIKOMI REIKALAVIMAI NEBUVO ĮVYKDYTI TAI, KAD NEBUVO ATLIKTAS 2008–2012 M. PROGRAMOS EX ANTE ĮVERTINIMAS, TURĖJO NEIGIAMOS ĮTAKOS JOS KONCEPCIJAI IR DĖL TO SUDĖTINGA STEBĖTI JOS ĮGYVENDINIMĄ 71. Būsimi ("ex ante") įvertinimai yra itin svarbūs rengiant ir veiksmingai valdant Sąjungos programas. Ex ante įvertinimai padeda užtikrinti, kad politikos tikslai bus sėkmingai įgyvendinti, naudojamos priemonės bus efektyvios ir kad vėliau bus galima atlikti patikimą rezultatų įvertinimą, grindžiamą tinkamais rodikliais [56]. 72. Eurostatas, prieš patvirtindamas 2008–2012 m. programą, neatliko ex ante įvertinimo. Tai turėjo neigiamos įtakos programos koncepcijai ir jos įgyvendinimo stebėjimui, kadangi nebuvo nustatyti jokie rodikliai. 73. 2010 m. birželio mėn. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikė ataskaitą dėl 2008–2012 m. programos laikotarpio vidurio vertinimo [57]. Ataskaitoje išdėstyta, kad "daugelis (...) tikslų (apie 90 proc.) šiuo metu yra įgyvendinami ir greičiausiai bus pasiekti iki 2012 m. pabaigos, nors dėl ribotų Europos statistikos sistemos (toliau – ESS) išteklių tai padaryti gali būti sunkiau nei tikėtasi". Ataskaitoje išsamiai neapibūdinama pažanga, padaryta įgyvendinant 131 programos tikslą. 74. Audito Rūmai, remdamiesi Eurostato atsakymais į klausimyną, siekė įvertinti programos įgyvendinimo būklę 2011 m. liepos mėn. 68 tikslų iš 131 atveju buvo sudėtinga atlikti įvertinimą, kadangi nebuvo nustatyti tinkami rodikliai. Be to, daugeliu atvejų tikslai yra neaiškiai suformuluoti (žr. 4 langelį), todėl pakanka vykdyti nedidelio masto veiklą, kad galima būtų teigti, jog šie tikslai yra pasiekti arba jų yra siekiama. Audito metu buvo nustatyta, kad net ir esant šioms palankioms prielaidoms, mažiausiai 20 % 131 tikslo greičiausiai nepavyks pasiekti laiku. 4 LANGELIS NEAIŠKIAI SUFORMULUOTŲ TIKSLŲ PAVYZDŽIAI ištraukos iš 2008–2012 m. programos i priedo ("Kompleksiniai klausimai") ir ii priedo ("Tikslai ir veiksmai") "mažinti atstumą tarp vartotojų ir rengėjų gerinant bendravimą su įvairiomis vartotojų grupėmis ir jų tinklais" (13 tikslas), "konkrečiais atvejais išplėsti ad hoc modulių naudojimą Bendrijos tyrimuose, pagerinant naujų poreikių tenkinimą" (24 tikslas), "bus tobulinama esamos mokymosi visą gyvenimą statistikos sistema kokybės atžvilgiu" (85 tikslas), "bus rengiami statistiniai duomenys reikalingi maisto saugos stebėsenai" (98 tikslas), "bus didinama statistikos svarba nacionaliniuose ir regioniniuose vystymosi planuose" (127 tikslas). Šaltinis: Sprendimas dėl 2008–2012 m. programos. LAIKOTARPIO VIDURIO VERTINIMO METU NENUSTATYTAS POREIKIS PERŽIŪRĖTI 2008–2012 M. PROGRAMĄ 75. Komisijos laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitoje nebuvo apsvarstyta, ar nereikėtų peržiūrėti programos atsižvelgiant į šiuos konkrečius pokyčius, įvykusius po programos patvirtinimo 2007 m. gruodžio mėn.: a) finansų krizę ir būtinybę pakeisti prioritetinius tikslus pirmumą teikiant statistikai, susijusiai su ekonomine ir pinigų politika, atsižvelgiant į poveikį NSI ištekliams; b) Graikijos statistikos sistemos gerinimo uždavinį ir prevencinio metodo įdiegimo poreikį siekiant išvengti panašių atvejų kitose ESS narėse; c) naujas Komisijos vykdomas politines iniciatyvas, kaip antai strategiją "Europa 2020" siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo [58]; d) naują teisinį bendradarbiavimo ESS pagrindą, numatytą 2009 m. reglamente dėl Europos statistikos; e) Komisijos komunikatą dėl naujo Europos statistikos rengimo metodo ("ateinančio dešimtmečio vizijos") [59]. 76. Kadangi programa nebuvo peržiūrėta siekiant atsižvelgti į šiuos naujus pokyčius, kai kurios jos dalys tapo nebeaktualios. Yra neatitikimų tarp faktinės veiklos ir Sąjungos teisės aktų leidėjo numatytų nuostatų. NEPAKANKAMAI TEIKIAMA ATASKAITŲ APIE PROGRAMOS ĮGYVENDINIMĄ IR PASIEKIMUS IKI 2013 M. PABAIGOS NENUMATYTA TEIKTI TOLESNIŲ 2008–2012 M. PROGRAMOS ĮGYVENDINIMO ATASKAITŲ 77. Eurostatas patvirtino, kad išskyrus 2010 m. laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitą, nėra jokių kitų programos įgyvendinimo ataskaitų ir kad jos nei vidaus, nei išorės tikslais nebus rengiamos iki 2013 m. pabaigos, kuomet turi būti paskelbta galutinė įvertinimo ataskaita. NETEIKIAMOS KONSOLIDUOTOS METINIŲ STATISTIKOS DARBO PROGRAMŲ ĮGYVENDINIMO ATASKAITOS 78. Atsižvelgiant į daugiametės programos ypatybes, pagrindinė Eurostato taikoma ESS statistinės veiklos valdymo priemonė yra Komisijos metinė statistikos darbo programa. Į šią programą įtrauktas išsamus per metus atliktinų su politika ir (arba) išlaidomis susijusių veiksmų ("išdirbių") sąrašas [60]. Nėra susistemintos informacijos, kuri leistų patikrinti, ar šie išdirbiai yra gaunami. 79. Ataskaitų teikimo trūkumai taip pat trukdo ESPK visapusiškai atlikti patariamąjį vaidmenį. ESPK yra statistikos vartotojų, respondentų ir rengėjų patarimų dėl Sąjungos statistinės informacijos politikos tikslų ir prioritetų perdavimo kanalas (žr. 5 langelį). Audito metu buvo nustatyta, kad ESPK vis dar visapusiškai neatlieka savo patariamojo vaidmens, o tą iš dalies lėmė plataus masto trumpai trukęs visų statistikos sričių nagrinėjimas, jo nevienalytė sudėtis ir ribotos kai kurių jo narių dalyvavimo posėdžiuose galimybės. Eurostatas galėtų pagerinti ESPK veikimui teikiamą paramą rengiant išsamesnę ir geriau poreikiams pritaikytą informaciją apie statistinio programavimo sprendimų biudžetines ir finansines pasekmes ir statistikos programų įgyvendinimą. 5 LANGELIS EUROPOS STATISTIKOS PATARIAMASIS KOMITETAS (ESPK) STATISTIKOS VARTOTOJŲ, RESPONDENTŲ IR RENGĖJŲ SUBŪRIMAS Europos statistikos patariamasis komitetas (ESPK) buvo įsteigtas 2009 m. birželio mėn. ir turi 24 narius: dvylika savarankiškai veikiančių narių, atstovaujančių Sąjungos statistikos vartotojams, respondentams ar kitiems suinteresuotiesiems asmenims (įskaitant mokslo bendruomenę, socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę), vienuolika narių, kuriuos tiesiogiai skiria institucijos ir įstaigos, kurioms jie priklauso, ir balsavimo teisės neturintis Eurostato generalinis direktorius kaip ex officio narys. ESPK tris kartus per metus susirenka į Briuselyje vykstančius vienos dienos posėdžius. Eurostatas teikia ESPK sekretoriato paslaugas. Per pirmuosius trejus savo gyvavimo metus ESPK prisidėjo prie verslo struktūros statistikos modernizavimo aptarimo, parengęs vieno puslapio pranešimą "Geros kokybės statistikai parengti būtini kokybiški duomenys, o kokybiškiems duomenims surinkti būtina turėti pakankamai statistinių išteklių", ir Eurostato prašymu parengė keturias su statistikos programų projektais susijusias nuomones. Iki šiol nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepasinaudojo galimybe paprašyti ESPK parengti nuomonę. 2011 m. birželio mėn. ESPK sutarė, kad kiekvienas narys turėtų užmegzti ryšius su vienos ar dviejų valstybių narių vartotojais siekiant sukurti nacionalinių vartotojų atstovų tinklą. Šaltinis: Europos Audito Rūmai. EUROSTATAS PAGERINO IŠ PROGRAMOS FINANSINIO PAKETO TEIKIAMŲ DOTACIJŲ VALDYMĄ IR PRADĖJO NAGRINĖTI SU VIEŠAISIAIS PIRKIMAIS SUSIJUSIUS TRŪKUMUS 80. Spendime dėl 2008–2012 m. programos [61] reikalaujama, kad nacionalinės institucijos ir Eurostatas siektų įgyti gero valdymo bei veiksmingumo reputaciją, kad sustiprintų statistikos patikimumą. 81. Eurostatas taiko dvi pagrindines pagal 2008–2012 m. programą ir kitas programas suteiktų finansinių paketų įgyvendinimo priemones: susitarimus dėl dotacijų ir viešųjų pirkimų sutartis. 5 diagramoje parodytos abiems priemonėms tenkančios atitinkamos 2007–2011 m. visų įsipareigotų išmokėti sumų dalys [62]. 5 DIAGRAMA DOTACIJOMS IR SUTARTIMS TENKANTI VISŲ ĮSIPAREIGOTŲ IŠMOKĖTI SUMŲ DALIS DOTACIJŲ IR SUTARČIŲ PASISKIRSTYMAS +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Eurostato duomenimis. DOTACIJŲ VALDYMAS 82. Eurostatas teikia daugiau kaip 90 % jam skirtų dotacijų NSI ir kitoms valstybių narių paskirtoms nacionalinėms institucijoms. 83. Finansinio reglamento 109 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad dotacijomis negali būti siekiama pelno gavėjui; jos taip pat negali turėti tokio poveikio. Todėl Eurostatas, siekdamas nustatyti tinkamą galutinę dotacijos sumą, negali apsiriboti patikrinimu, ar buvo pasiektas susitarimo dėl dotacijos tikslas, bet taip pat turi patikrinti faktinius išteklius, kuriuos naudos gavėjai panaudojo tikslui pasiekti. Dėl šios prievolės dotacijų valdymas yra sudėtingesnis nei viešųjų pirkimų sutarčių valdymas. Nuo 2011 m. suinteresuotiesiems naudos gavėjams suteikiama galimybė pasinaudoti standartinėmis vieneto sąnaudų skalėmis pagal darbuotojų kategoriją siekiant supaprastinti dotacijų valdymą. Alternatyvus svarstytinas metodas būtų įdiegti rezultatais grindžiamą sistemą, paremtą sutartais rodikliais ir tikslais (išdirbiu ir rezultatais) [63], nesusiejant mokėjimų su patirtomis išlaidomis. TURĖJO BŪTI IŠNAGRINĖTA IR VALDOMA REIKŠMINGA PERMOKŲ RIZIKA 84. 2001–2004 ir 2006 m. Eurostato generalinio direktoriaus metinėse veiklos ataskaitose (MVA) turėjo būti pateiktos išlygos dėl Eurostato vykdomo dotacijų valdymo. Jos buvo susijusios su netinkama tinkamų finansuoti išlaidų apibrėžtimi ir apskaičiavimu bei nepakankamu atliktų patikrų skaičiumi, dėl kurių iškilo reikšminga permokų rizika. Dažnai ex post patikrų metu nebuvo galima pasinaudoti patvirtinamaisiais dokumentais, susijusiais su išlaidomis darbuotojams, išlaidomis įrangai, vartojimo reikmenų ir aprūpinimo bei kitomis tiesioginėmis išlaidomis [64]. PASTANGOS PAGERINTI FINANSINĮ DOTACIJŲ VALDYMĄ DUODA REZULTATŲ 85. 2009 m. balandžio mėn. Eurostatas iš naujo apibrėžė savo kontrolės strategiją. Šio metodo esmė – didžiausią dėmesį skirti ne ex post patikroms (atliekamoms įvykdžius galutinius mokėjimus), o ex ante patikroms (atliekamoms dar neįvykdžius galutinių mokėjimų). Tokiu būdu buvo siekiama nustatyti klaidas ir pažeidimus ir užkirsti jiems kelią dar neatlikus galutinių mokėjimų, sudarant galimybę nedelsiant daryti pataisymus ir išvengti daug laiko reikalaujančių išieškojimo veiksmų. 86. Vykdant griežtesnes ex ante patikras prašoma, kad naudos gavėjai Eurostatui pateiktų deklaruotų tinkamų finansuoti išlaidų imtį patvirtinančius dokumentus. 87. Eurostato pastangos pagerinti finansinį dotacijų valdymą, be kita ko, naudos gavėjams rengiant daug aiškesnes gaires, duoda rezultatų. Vis dėlto kai kurie naudos gavėjai [65] nuolat patirdavo sunkumų Eurostatui teikdami reikiamus dokumentus, pagal kuriuos nustatomos tinkamos finansuoti išlaidos. 88. Audito metu buvo nagrinėjama Eurostato atliktų griežtesnių ex ante patikrų imtis ir nustatyta, kad dauguma jų buvo tinkamos. Tačiau Eurostatas dar neištaisė šių trūkumų: a) imtys, sudarytos siekiant patikrinti deklaruotas išlaidas darbuotojams, dažnai neatitiko minimalių paties Eurostato gairėse nustatytų reikalavimų; b) tik vienu atveju patikrinimai buvo atlikti vietoje kartu su naudos gavėju siekiant įvertinti jo taikomą laiko registravimo sistemą ir išlaidas darbuotojams patvirtinančius dokumentus; c) patikros nebuvo pagrįstos kontroliniu sąrašu, o dėl to buvo sudėtinga vertinti jų pobūdį ir tinkamumą; d) dėl labai nedidelio Eurostato atsitiktiniu būdu patikroms atlikti atrinktų mokėjimo prašymų skaičiaus [66] sudėtinga įvertinti bendrą klaidų riziką. VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ PROCEDŪRŲ VALDYMAS 89. Eurostatas kvietimus teikti pasiūlymus daugiausia rengia IT įrangai ir statistikos paslaugoms pirkti [67]. Eurostato viešųjų pirkimų procedūros yra didžia dalimi decentralizuotos, jų vykdymo įgaliojimus perduodant vykdomiesiems direktoratams. 90. Audito Rūmų audito metu buvo patvirtintos pagrindinės rizikos rūšys, apie kurias Eurostato vidaus audito skyrius (VAS) 2011 m. vasario mėn. pranešė vadovybei. Savo rizikos analizėje VAS buvo nustatęs potencialiai pernelyg didelio kliovimosi trečiosiomis šalimis atvejus, kvazimonopolines situacijas ir vertinimo proceso trūkumus, įskaitant galimą favoritizmą. RINKOS KONCENTRACIJA IR SU ATRANKOS IR SUTARČIŲ SUDARYMO KRITERIJAIS SUSIJĘ SUNKUMAI 91. Rinkos koncentracijos srityje Audito Rūmams išnagrinėjus Eurostato tolesnių veiksmų lenteles, susijusias su 2009–2011 m. sudarytomis sutartimis, paaiškėjo, kad trims svarbiausiems rangovams teko 30 % visos pagal viešųjų pirkimų procedūrą skirtos sumos. Rinkos koncentracijos problemą paaštrino tai, kad kai kurie Eurostato padaliniai daugiausia pasikliovė šiais trimis svarbiausiais rangovais. Viešųjų pirkimų vykdymo srityje Audito Rūmų audito metu buvo nustatyta netinkamo derybų procedūros taikymo atvejų ir nuolat kylančių su atrankos ir sutarčių sudarymo kriterijų nustatymu ir taikymu susijusių sunkumų. 92. Audito Rūmų audito metu dar buvo per anksti vertinti 2011 m. kovo mėn. Eurostato veiksmų plano, parengto tam, kad būtų atsižvelgta į VAS ataskaitoje pateiktas rekomendacijas, poveikį. Kai kurios šio veiksmų plano pagrindinės priemonės buvo pradėtos įgyvendinti tik 2012 m. sausio mėn. KONKURENCIJOS TAIKANT GERIAUSIO EKONOMINIO PASIŪLYMO PROCEDŪRĄ SKATINIMAS 93. Eurostatas, siekdamas paskatinti konkurenciją, nusprendė, kad konkurso specifikacijose daugiau įprasta tvarka neskelbs maksimalaus biudžeto. Buvo leista šią praktiką taikyti nuo 2012 m., bet tik kaip išimtį, kurią reikia tinkamai pagrįsti. Tačiau Eurostatas, vykdydamas geriausio ekonominio pasiūlymo procedūrą, ir toliau taiko sutarčių sudarymo kriterijų kokybės komponento minimalias ribas. Šios minimalios ribos susilpnina kainų konkurenciją, ypač kai kokybės ir kainos kriterijų lyginamasis svoris paskirstomas santykiu 70:30, o taip dažniausiai ir yra Eurostatui vykdant viešųjų pirkimų procedūras. VĖLUOJAMA PERFORMULUOTI ESS PRIORITETUS; ŠĮ PROCESĄ APSUNKINA PATIKIMOS INFORMACIJOS APIE IŠLAIDAS STYGIUS FINANSŲ IR SKOLŲ KRIZĖS PASEKMĖS LEMIA DAR DIDESNĘ PRIORITETŲ PERFORMULAVIMO SVARBĄ 94. NSI ir visa ESS turi įveikti finansų krizės pasekmes, dėl kurių kartais būtina smarkiai sumažinti biudžetą. O tai savo ruožtu dažnai lemia būtinybę keisti prioritetus. Reikės surasti sudėtingą kompromisą tarp esamų statistikos produktų kokybės išlaikymo ar gerinimo, prašymų teikti statistikos duomenis naujose srityse patenkinimo ir poreikio investuoti į priemones siekiant ilgainiui padidinti našumą. Priimti sprendimai gali turėti įtakos naujovėms statistikos srityje, dėl kurių gali sulėtėti jų kūrimas. BENDROS EUROPOS STATISTIKOS RENGIMO SĄNAUDOS NĖRA ŽINOMOS 95. Sprendimo dėl 2008–2012 m. programos 6 straipsnio 1 dalyje buvo reikalaujama, kad Komisija pateiktų preliminarią Sąjungos ir valstybių narių biudžeto finansinės naštos pasidalijimo analizę. Dėl tinkamų duomenų trūkumo ši analizė apsiribojo bendra išvada, kad iš ES biudžeto skiriamos dotacijos yra santykinai nedidelės, palyginti su bendromis metinėmis su Europos statistikos rengimu susijusiomis valstybių narių išlaidomis [68]. BUVO VĖLUOJAMA PERFORMULUOTI PRIORITETUS 96. Audito metu nustatyta, kad Eurostato vykdomas prioritetų performulavimas atsilieka nuo grafiko [69]. Nors to reikalaujama pagal Sprendimo 6 straipsnio 3 dalį, Komisija savo laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitoje nepranešė apie prioritetų performulavimo rezultatus. Į šią ataskaitą turėjo būti įtrauktas į 2008–2012 m. programos taikymo sritį patenkantiems statistiniams projektams ir sritims tenkančių sąnaudų ir naštos įvertinimas bei iškilusių statistikos poreikių, ypač naujoms Sąjungos politikos kryptims, įvertinimas. VADOVAUJANTIS STRATEGINIU 2010 M. METODU PASIEKTI REZULTATAI KOL KAS YRA NEDIDELI 97. Eurostatas, atsižvelgdamas į pažangos stoką nustatant sistemingo sąnaudų vertinimo procedūrą ir dėl biudžeto sumažinimų susiklosčiusią sudėtingą ESS narių padėtį, 2010 m. lapkričio mėn. ESS komitetui pasiūlė naują strateginį prioritetų performulavimo metodą. Jį įgyvendinant (o jis iš esmės yra grindžiamas metiniu "neigiamų prioritetų" [70] nustatymu) kol kas pasiekta tik nedidelių rezultatų. 98. Į 2011 m. neigiamų prioritetų sąrašą buvo įtraukti beveik vien tik atidėtini nauji veiksmai. Remiantis 2011 m. gegužės mėn. ESS komitetui pateikta ataskaita, naujojo metodo praktinės pasekmės 2012 m. darbo programai buvo įvertintos kaip "nedidelės". Tai rodo, kad reikia dėti papildomas pastangas siekiant paskatinti naujoves statistikos srityje, pavyzdžiui, vartotojams siūlant palaipsniui nutraukti statistikos, kuri tapo mažiau aktuali, rengimą ir rengti naują statistiką. 99. Eurostato paragintas pateikti nuomonę dėl 2012 m. programos projekto, ESPK pareiškė [71], kad nustatydamas prioritetus jis susiduria su tam tikrais sunkumais dėl to, kad sudėtinga įvertinti įvairių sprendimų poveikį biudžetui, kadangi valstybės narės taiko skirtingas sąnaudų apskaičiavimo metodikas, taip pat dėl to, kad trūksta finansinės informacijos ir kad tam tikrais atvejais susiduriama su Europos ir nacionaliniu lygmenimis patiriamų statistikos rengimo sąnaudų atskyrimo problemomis. Visi jie yra svarbūs Eurostato strategijai parengti būtini elementai. 2013–2017 M. PROGRAMOS PROJEKTO KONCEPCIJA BUVO PATOBULINTA, TAČIAU AR ŠI PROGRAMA BUS SĖKMINGAI ĮGYVENDINTA, PRIKLAUSYS NUO TO, AR BUS UŽTIKRINTAS GERESNIS METINIS PLANAVIMAS IR ATASKAITŲ TEIKIMAS 100. 2011 m. pabaigoje Komisija patvirtino 2013–2017 m. statistikos programos projektą kaip pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento [72]. 101. Palyginti su šiuo metu galiojančia programa, pasiūlyme numatyta aiškesnė prioritetų hierarchija ir lankstesnė struktūra. Programos projekte nustatyta plataus užmojo statistinės informacijos infrastruktūra. Jame daug dėmesio skiriama naujų Europos statistikos rengimo metodų įgyvendinimui. 102. Programos priede ("Statistikos infrastruktūra ir tikslai pagal 2013–2017 m. Europos statistikos programą") pateikti tikslai kartu su įgyvendinimo veiksmais, kuriuos galima panaudoti kaip rodiklius. Dauguma šių 104 rodiklių yra naudingi siekiant akivaizdžios pažangos su sąlyga, kad metiniuose planuose taip pat bus nustatyti aiškūs tikslai ir riboženkliai, o jų taikymas bus tikrinamas sistemingai teikiant metines ataskaitas. 103. Nuo 2014 m. į programą bus įtraukti su įmonių ir prekybos statistika susiję tikslai, ir atskira Europos įmonių ir prekybos statistikos modernizavimo programa nebebus reikalinga [73]. 104. Programa, kuriai iš viso skirta 299,4 milijono eurų, bus įgyvendinama pasitelkus dvi skirtingas (2007–2013 m. ir 2014–2020 m.) daugiametes finansines programas. Galimybės, kaip būtų galima geriau suderinti daugiametę statistikos programą su daugiamečiais finansiniais planais, nebuvo apsvarstytos atliekant programos ex ante įvertinimą ir poveikio įvertinimą. 105. 146,6 milijono eurų yra skirta tikslui "taikyti naują Europos statistikos rengimo metodą". Išsamiau nepaaiškinta, kaip ši suma yra paskirstoma, ar koks yra dotacijomis finansuoti tinkamų "ne pelno organizacijų" [74], kurių pagrindiniai tikslai ir veikla yra susiję su Praktikos kodekso taikymo skatinimu ir rėmimu ir naujų Europos statistikos rengimo metodų įgyvendinimu, siekiant didinti našumą ir gerinti kokybę Europos lygmeniu, vaidmuo. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS 106. Statistika yra būtina Europos demokratinių procesų ir gero valdymo sąlyga. Nepaprastai svarbu užtikrinti visuomenės pasitikėjimą Europos statistika Sąjungoje, kurioje politiniai sprendimai turi būti pagrįsti įrodymais ir kurioje vis daugiau sprendimų priimama tiesiogiai pasitelkiant statistinius duomenis arba rodiklius, kurie yra nustatomi remiantis šiais duomenimis. 107. Europos Sąjunga, jos valstybės narės ir pastarųjų statistikos institucijos privalo laikytis SESV 338 straipsnyje nustatytų įsipareigojimų dėl statistinės informacijos rengimo vadovaujantis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, išlaidų efektyvumo ir statistinio konfidencialumo principais. Nuo 2005 m. dedamos didelės pastangos siekiant sustiprinti Europos statistikos sistemą. Tačiau perėjimas prie geresnės kokybės Europos statistikos sistemos yra vangus, dar neužbaigtas ir vis dar yra problemiškas visiems šiame procese dalyvaujantiems subjektams. 1 REKOMENDACIJA Europos Sąjunga, jos valstybės narės ir pastarųjų statistikos institucijos dalijasi bendra atsakomybe už pasitikėjimo Europos demokratiniais procesais išlaikymą. Jos turėtų sustiprinti Europos statistikos sistemą, kad būtų užtikrintas profesinis nepriklausomumas, pakankamas išteklių kiekis ir veiksminga priežiūra, taikydamos sankcijas ir skubias padėties gerinimo priemones tais atvejais, kai nesilaikoma kokybės standartų. 108. Audito metu nustatyta, kad Europos statistikos praktikos kodeksas yra tik iš dalies įgyvendintas ir kad visapusiškas jo įgyvendinimas vis dar yra problemiškas visiems šiame procese tiek Europos, tiek valstybių narių lygmeniu dalyvaujantiems subjektams. Kodekse nustatyti griežti standartai, tačiau jame nenumatytos patikimos tikrinimo ir nuostatų vykdymo užtikrinimo priemonės. Komisija neužtikrino, kad ir nacionalinės vyriausybės būtų atsakingos už Kodekso laikymąsi ir taikymą. Ji dar nesiėmė visų veiksmų, būtinų užtikrinti, kad ir ji pati visapusiškai laikytųsi Kodekso. Būtina teikti geresnės kokybės informaciją apie dabartinę Kodekso įgyvendinimo visos Europos statistikos sistemos (ESS) mastu būklę. Naujausios Komisijos iniciatyvos suteikti naują postūmį visapusiškam Kodekso nuostatų laikymosi užtikrinimui yra nukreiptos tinkama linkme, tačiau jų nepakanka, kad būtų atsižvelgta į visus rūpimus aspektus. Vis dar yra su prievolės laikytis Kodekso pobūdžiu susijusių neaiškumų, nėra pasiūlyta įdiegti patikrinimų mechanizmo galimiems klaidingų duomenų pateikimo atvejams nagrinėti ir nepasiūlyta sukurti nepriklausomos priežiūros funkcijos. 2 REKOMENDACIJA Siekdama užtikrinti visapusišką Europos statistikos praktikos kodekso įgyvendinimą, Komisija turėtų: a) siūlyti Europos statistikos rengimo reglamentavimo sistemos pakeitimus, kurie sudarytų patikimą peržiūros, nuostatų vykdymo užtikrinimo, o atitinkamais atvejais ir tikrinimo bei inspektavimo pagrindą ir kurie apimtų statistikos rengimo institucinę aplinką, statistinius procesus bei statistinius rezultatus ES ir nacionaliniu lygmenimis; b) imtis veiksmų, būtinų užtikrinti prievolės laikytis Praktikos kodekso teisinį tikrumą; c) siūlyti, atsižvelgiant į a ir b punktus, kad būtų sukurta priežiūros funkcija, siekiant prižiūrėti, kaip vykdomos peržiūros, patikrinimai ir inspektavimai, pavyzdžiui, išplečiant dabartinę Europos statistikos valdymo patariamosios tarybos (ESVPT) kompetencijos sritį; d) padidinti Europos Sąjungos vyriausiojo statistikos pareigūno profesinį nepriklausomumą, jam nustatytam laikotarpiui suteikiant įgaliojimus, gavus palankią ESVPT nuomonę ir Europos Parlamento ir Tarybos patvirtinimą; e) savo vidaus sprendimo dėl Eurostato vaidmens nuostatas suderinti su Praktikos kodekso reikalavimais, sudaryti galimybes Eurostatui be apribojimų taikyti savo protokolą dėl nešališkų galimybių pasinaudoti duomenimis užtikrinimo bei palaipsniui nutraukti pagal perįgaliojimą suteiktų statistikos rengimui skirtų veiklos asignavimų mechanizmo, dėl kurio Eurostatas iš dalies tampa finansiškai priklausomas nuo kitų Komisijos tarnybų, taikymą; f) pradėti naują 2013 metams Komisijos numatytą Europos statistikos sistemoje vykdomų tarpusavio peržiūrų etapą, kuris apimtų atitiktį visiems Praktikos kodekso principams ir į kurį būtų įtrauktas svarbus išorės elementas, leidžiantis atlikti nepriklausomus vertinimus ir lyginti rezultatus; g) apsvarstyti galimybę taikyti svarbiausioms statistikos sritims skirtas tęstines tarpusavio peržiūras, apimančias visą duomenų rengimo grandinę, įskaitant administracinių duomenų teikėjus. 109. Dėl 2008–2012 m. statistikos programos koncepcijos trūkumų iškyla kliūčių ja pasinaudoti kaip veiksminga planavimo, stebėjimo ir atskaitomybės priemone, skirta Europos statistikos rengimui gerinti. Eurostato vykdomas dotacijų valdymas pagerėjo, tačiau trūkumai viešųjų pirkimų srityje išlieka. Statistinės veiklos prioritetų performulavimo atsižvelgiant į naujus iššūkius procesas vyko lėčiau nei buvo tikėtasi. 2013–2017 m. programos projektas suteikia galimybę pertvarkyti ESS, kad ji būtų efektyvesnė ir lankstesnė. 3 REKOMENDACIJA Tam, kad galėtų visapusiškai išnaudoti būsimos 2013–2017 m. Europos statistikos programos potencialą, Eurostatas turėtų: a) papildyti į Europos statistikos programą įtrauktus įgyvendinimo veiksmus kiekvienais metais metinėse statistikos programose nustatomais (tikslinamais) aiškiais tikslais ir riboženkliais, kurių įgyvendinimas būtų prižiūrimas Europos Parlamentui ir Tarybai sistemingai teikiant konsoliduotas metines ataskaitas; b) esant dideliems pokyčiams pasinaudoti galimybe tikslinti programą prasidėjus jos įgyvendinimui, taipogi apsvarstant, ar nevertėtų programos pratęsti siekiant ją suderinti su 2014–2020 m. daugiamete finansine programa; c) užtikrinti sistemingą statistikos prioritetų peržiūrą, visų pirma atliekant reguliarius statistinių rezultatų aktualumo bei ESS, jos nariams ir respondentams tenkančių sąnaudų ir naštos įvertinimus; d) kai tai yra tikslinga, performuluojant prioritetus skatinti naujoves statistikos srityje, pavyzdžiui, palaipsniui nutraukiant esamų statistikos produktų naudojimą juos pakeičiant naujais; e) pagerinti ESPK veikimui teikiamą paramą rengiant išsamesnę ir geriau poreikiams pritaikytą informaciją apie statistinio programavimo sprendimų biudžetines ir finansines pasekmes ir statistikos programų įgyvendinimą; f) supaprastinti finansinį dotacijų valdymą ir pagerinti jo efektyvumą darbuotojams taikant standartines vieneto sąnaudų skales, o duomenų, pateiktų tyrimų metu, rinkiniams – vienkartines išmokas. Šiame kontekste ji turėtų išnagrinėti galimybę įdiegti rezultatais grindžiamą dotacijų valdymo sistemą, paremtą sutartais rodikliais ir tikslais; g) padidinti konkurencingumą vykdant viešųjų pirkimų procedūras, visų pirma geriausio ekonominio pasiūlymo procedūrų metu daugiau svarbos suteikiant kainos kriterijui ir vengiant taikyti kainų konkurenciją mažinančias minimalias ribas. Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Louis GALEA, 2012 m. birželio 26 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Pirmininkas Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Specialaus Eurobarometro tyrimo Europeans’ knowledge of economic indicators, ("Ką europiečiai žino apie ekonomikos rodiklius") 37 p. [2] Žr. 2005 m. kovo 22– 23 d. Europos Vadovų Tarybai pirmininkavusios valstybės narės išvadas ir 2010 m. spalio 28– 29 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas. [3] 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos, panaikinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą (Tekstas svarbus EEE ir Šveicarijai) (OL L 87, 2009 3 31, p. 164). [4] Statistikos programų komitetas padėjo Komisijai vykdant bendro pobūdžio statistikos programų koordinavimą ES ir nacionaliniu lygmenimis. Jo veikla buvo nutraukta 2009 m. priėmus Reglamentą dėl Europos statistikos. [5] Praktikos kodeksas Oficialiajame leidinyje taip ir nebuvo paskelbtas. Jo naujausia redakcija pateikta Eurostato interneto svetainėje http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-32-11-955/EN/KS-32-11-955-EN.PDF [6] 2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1578/2007/EB dėl 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programos (Tekstas svarbus EEE) (OL L 344, 2007 12 28, p. 15). [7] 1997 m. balandžio 21 d. Komisijos sprendimo 97/281/EB dėl Eurostato vaidmens rengiant Bendrijos statistinius duomenis 5 straipsnis (OL L 112, 1997 4 29, p. 56). [8] "Komisijos (Eurostato)" apibrėžtį žr. Reglamento dėl Europos statistikos 6 straipsnyje. [9] Toliau – asignavimai veiklai. Skaičiavimai neapima administracinių išlaidų. [10] 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 235/2008/EB, įsteigiantis Europos statistikos valdymo patariamąją tarybą (Tekstas svarbus EEE) (OL L 73, 2008 3 15, p. 17). [11] 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 234/2008/EB, įsteigiantis Europos patariamąjį statistikos komitetą ir panaikinantis Tarybos sprendimą 91/116/EEB (Tekstas svarbus EEE) (OL L 73, 2008 3 15, p. 13). [12] 2005 m. gegužės 25 d. Komisijos rekomendacijoje dėl "nacionalinių ir Bendrijos statistikos institucijų nepriklausomumo, vientisumo ir atskaitomybės" Kodeksas buvo paskelbtas kaip savireguliacijos priemonė (COM(2005) 217 final, 2005 m. gegužės 25 d.). 2011 m. rugsėjo mėn. Kodeksą peržiūrėjo ESS komitetas. Patikslinta jo redakcija paskelbta Eurostato interneto svetainėje, tačiau Komisija neatnaujino savo 2005 m. gegužės 25 d. rekomendacijos. [13] "Taryba atkreipia dėmesį, kad pasitaiko atvejų, kai į valdžią atėjusi nauja vyriausybė peržiūri fiskalinę statistiką. Taryba mano, kad politinių ir rinkimų procesai neturi paveikti statistinių Europos perviršinio deficito procedūrai skirtų duomenų kaupimo ir pranešimo. (…) Taryba mano, kad duomenų kaupėjų sąžiningumas, nepriklausomumas ir atskaitomybė bei tinkamomis institucinėmis nuostatomis pagrįstas kaupimo metodų skaidrumas yra nepaprastai svarbūs užtikrinant (…) aukštos kokybės statistiką." ( 2004 m. birželio 2 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvados, Dok. 9779/04 (Presse 172), p. 11). [14] 2004 m. balandžio mėn. į valdžią atėjusi naujoji Graikijos vyriausybė užsakė atlikti "fiskalinį auditą", po kurio buvo reikšmingai pataisyti 1997 m. siekiantys Graikijos valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenys. Šių pataisymų duomenimis, 1999 m. Graikija buvo viršijusi 3 % viršutinę deficito ribą. [15] 1, 3 ir 4 principams. [16] 2011 m. gruodžio 1 d. paskelbta Europos Parlamentui ir Tarybai skirta Europos statistikos valdymo patariamosios tarybos trečioji metinė ataskaita dėl Eurostato ir visos Europos statistikos sistemos vykdomo Europos statistikos praktikos kodekso įgyvendinimo. [17] Remdamasis savo specialiosios paskirties grupės "Kokybės laidavimas", kuriai bendrai pirmininkauja Eurostatas ir Norvegijos statistikos tarnyba, ataskaita. [18] COM(2005) 217 final. [19] B, C ir G rekomendacijos. [20] COM(2011) 211 final, 2011 m. balandžio 15 d. "Patikimesnis Europos statistinių duomenų kokybės valdymas". [21] Europos laisvosios prekybos asociacija (ELPA) – tai tarpvyriausybinė organizacija, įsteigta jos keturių valstybių narių (Islandijos, Lichtenšteino, Norvegijos ir Šveicarijos) laisvajai prekybai ir ekonominei integracijai skatinti. [221] Nuo 2008 m. tolesnės tarpusavio peržiūros nebuvo rengiamos. Visi tarpusavio peržiūros metu nagrinėti 35 rodikliai buvo susiję su Kodekso 1–6 ir 15 principais (jų metu nebuvo nagrinėjama, kaip laikomasi Kodekso 7–14 principų). [22] COM(2008) 621 final, 2008 m. spalio 7 d. "2008 m. Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Praktikos kodekso įgyvendinimo". [23] COM(2010) 1 final, 2010 m. sausio 8 d. "Ataskaita dėl Graikijos valdžios sektoriaus deficito ir skolos statistikos". [24] Eurostato vykdyta priežiūra neapėmė sričių, kuriose tarpusavio peržiūrų metu buvo nustatyta trūkumų, tačiau dėl kurių nebuvo imtasi padėties gerinimo veiksmų. [25] Žr. 2011 m. Eurostato priežiūros ataskaitą dėl NSI atitikties Praktikos kodekso nuostatoms. [26] Neįtraukiant dviejų naujų 2011 m. nustatytų veiksmų. [27] OL L 112, 1997 4 29, p. 56. [28] 1999 m. balandžio 28 d. Komisijos sprendimas 1999/352/EB, EAPB, Euratomas dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) įsteigimo (OL L 136, 1999 5 31, p. 20). [29] Pagal perįgaliojimą kitų Komisijos generalinių direktoratų skirtų asignavimų dalis 2011 m. sudarė 24 % visos priisiimtų įsipareigojimų sumos (2010 m. ji sudarė 27 %, o 2009 m. – 33 %). Daugiau kaip du trečdalius šių pagal perįgaliojimą skirtų asignavimų sudarė Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD skirti asignavimai. [30] 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1173/2011 dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje 8 straipsnis (OL L 306, 2011 11 23, p. 1). Baudos gali siekti iki 0,2 % atitinkamos valstybės narės BVP. [31] 2007 m. spalio 24–26 d. Europos statistikos praktikos kodekso įgyvendinimo Eurostate tarpusavio peržiūros ataskaita. [32] 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (OL L 145, 2009 6 10, p. 1). [33] Paskelbta Eurostato svetainėje http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Impartiality_protocol_REV2_FINAL_EN.pdf. [34] Žr. 2007 m. spalio 24–26 d. Europos statistikos praktikos kodekso įgyvendinimo Eurostate tarpusavio peržiūros ataskaitos p. 20. [35] Kiek tai susiję su bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) duomenų kokybe, 2003 m. liepos 15 d.Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis suderinimo (BNP Reglamento) (OL L 181, 2003 7 19, p. 1) 6 straipsnyje numatyta galimybė Komisijai valstybėse narėse vykdyti "informacinius vizitus", sudarančius jos atliekamų patikrinimų dalį; žr. 2010 m. Audito Rūmų metinės ataskaitos 2.28 ir 2.30 dalis. [36] Žr. 2011 m. metinės ataskaitos 4 rekomendaciją. [37] COM(2011) 211 final. [38] COM(2010) 1 final. [39] 2010 m. liepos 26 d. Tarybos Reglamentas (ES) Nr. 679/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 479/2009 nuostatos dėl statistinių duomenų kokybės taikant perviršinio deficito procedūrą (OL L 198, 2010 7 30, p. 1). [40] Reglamento (EB) Nr. 479/2009 12 straipsnio 1 dalis. [9999] Dialogo vizitas įvyko tą pačią dieną kaip ir vizitas metodologijos tikslais. [8888] Šio vizito metu buvo surengtas bendras posėdis su Airijos NSI. [7777] Institucijų dialogo vizitas. [6666] Standartinis dialogo vizitas, turintis institucijų dialogo vizito elementų. [41] COM(2011) 211 final. [42] COM(2012) 167 final, 2012 m. balandžio 17 d. "Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos". [43] Žr. 2011 m. birželio 20 d. Tarybos išvadas dėl Komisijos komunikato "Patikimesnis Europos statistinių duomenų kokybės valdymas"; http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/122932.pdf. [44] 1 straipsnis ir 11 straipsnio 1 dalis. [45] 2010 m. spalio 21 d. ataskaitos, kurią patvirtino 2010 m. spalio 28–29 d. posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba, 2.1.4 skirsnis. [46] Žr. siūlomą naują 11 straipsnio 3 dalį. [47] Perviršinio deficito procedūra (PDP) šiuo metu yra vienintelė sritis, kurioje toks mechanizmas yra taikomas. [48] 2010 m. ESVPT metinės ataskaitos 10 rekomendacija. [49] 2011 m. ESVPT metinės ataskaitos 8 rekomendacija. [50] Savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliucijoje (P7_TA(2010)0230) dėl statistinių duomenų kokybės Sąjungoje ir Komisijai (Eurostatui) suteikiamų didesnių audito įgaliojimų Europos Parlamentas paragino Komisiją ir Tarybą "labiau įtraukti Europos statistikos valdymo patariamąją tarybą, kaip nepriklausomą patarėją; Patariamoji taryba gali padėti Komisijai (Eurostatui) vizitų į valstybes nares metu" (OL C 236E, 2011 8 12, p. 76). [51] Sąjungos teisės aktuose ši programa taip pat vadinama "Bendrijos statistikos programa" arba "Sąjungos statistikos programa". [52] Sprendimas Nr. 1578/2007/EB (toliau – sprendimas dėl 2008–2012 m. programos). [53] 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1166/2008 dėl ūkių struktūros tyrimų bei žemės ūkio gamybos metodų tyrimo, panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 571/88 (Tekstas svarbus EEE) (OL L 321, 2008 12 1, p. 14). [54] 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1297/2008/EB dėl Europos įmonių ir prekybos statistikos modernizavimo (EĮPSM) programos (Tekstas svarbus EEE) (OL L 340, 2008 12 19, p. 76). [55] Bendros Europos statistikos rengimo sąnaudos nėra žinomos (žr. 95 dalį). [56] Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklių 21 straipsnio 1 dalis. [57] COM(2010) 346 final, 2010 m. birželio 30 d. [58] COM(2010) 2020 final, 2010 m. kovo 3 d. [59] COM(2009) 404 final, 2009 m. rugpjūčio 10 d. [60] Nuoroda į daugiametę programą kiekvieno išdirbio atveju pirmą kartą buvo pateikta 2011 m. statistikos darbo programoje. Tačiau, kadangi 2008–2012 m. programa nebuvo iš dalies pakeista siekiant atsižvelgti į naujausius pokyčius, tokias sąsajas sunku sukurti. Todėl daugelyje vietų nuorodos daromos į daugiametės programos "bendruosius tikslus" arba į daugiametės programos priedą, kuriame "geresnis reglamentavimas" yra apibūdintas tik labai bendrais bruožais. [61] 3 straipsnio b punktas. [62] 2011 m. buvo pasirašyti 172 susitarimai dėl dotacijų ir 312 sutarčių (2010 m. buvo pasirašyti 283 susitarimai dėl dotacijų ir 320 sutarčių). [63] Žr. COM(2012) 42 final, 2012 m. vasario 8 d., "2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) paprastinimo darbotvarkė", 4.2 skirsnį. [64] 2008 m. už Eurostatą atsakingas Komisijos narys informavo Komisiją apie 2005 ir 2006 m. Eurostato atliktų keturiolikos ex post patikrų, susijusių su vienuolikos NSI ir trijų kitų dotacijų gavėjų pateiktomis išlaidų deklaracijomis, rezultatus. Tikrinant bendrą 14 milijonų sumą Eurostatui iškilo abejonių dėl tinkamumo finansuoti 6,6 milijonų eurų sumą (47,14 %). Galiausiai siekiant išspręsti šias problemas ir atsižvelgiant į gautus išdirbius ir rezultatus, buvo atliktos 1,3 milijono eurų nustatyto dydžio korekcijos. [65] Nuo 2009 m. aštuoniems naudos gavėjams buvo laikinai taikomos rizika grindžiamos griežtesnės ex ante patikros, kurių metu buvo tikrinama dauguma jų pateiktų mokėjimo prašymų. [66] 2009–2011 m. buvo griežčiau tikrinami 11 prašymų. Visi šie prašymai buvo parengti 2009 m. [67] Kalbant apie statistikos paslaugas, 2003 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimas, kuriame buvo nustatyta, kad kiek įmanoma daugiau užduočių turėtų būti atlikta pasitelkiant savo darbuotojus, nebuvo visapusiškai įgyvendintas. Kai kurie Eurostato padaliniai ir toliau kliaujasi išorės paslaugų teikėjais duomenų valdymo ir rinkimo užduotims atlikti. [68] Paprastai NSI indėliai rengiant Europos statistiką negali būti bendrai finansuojami iš Sąjungos biudžeto, kai šiuos indėlius pateikti yra būtina pagal Europos statistikos teisės aktus. [69] Išsamiau išdėstyta 2008–2012 m. programos I priedo 3.7 skirsnyje ("Sąnaudų ir naudos balansas"). [70] "Neigiami prioritetai" apima esamų teisinių statistikos rengimo reikalavimų panaikinimą, savanoriško duomenų rinkimo nutraukimą remiantis žodiniu Eurostato ir NSI susitarimu ir sričių, kuriose būtina imtis paprastinimo veiksmų, peržiūrą. [71] 2011 m. kovo 28 d. nuomonė dėl 2012 m. Komisijos metinės statistikos programos projekto. [72] COM(2011) 928 final, 2011 m. gruodžio 21 d. "Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl 2013–2017 m. Europos statistikos programos". Nepaaiškinta, kodėl siūlomas reglamentas, o ne sprendimas. [73] Dabartinė EĮPSM programa bus baigta vykdyti 2013 m. gruodžio 31 d. [74] Pasiūlymo dėl reglamento 11 straipsnio 3 dalis. -------------------------------------------------- PRIEDAS TARPUSAVIO PERŽIŪRŲ METU REKOMENDUOTŲ PADĖTIES GERINIMO VEIKSMŲ ĮGYVENDINIMO BŪKLĖ (2011 M. KOVO MĖN.) Šaltinis: 2011 m. ESVPT metinė ataskaita. Principas | Tarpusavio peržiūrų metu rekomenduotų padėties gerinimo veiksmų skaičius | | Tarpusavio peržiūrų metu rekomenduotų dar neatliktų padėties gerinimo veiksmų skaičius (2011 m. kovo mėn.) | | | | Iš viso | Užbaigta | | Tolesnė pažanga priklauso ne nuo NSI | Tolesni darbai neplanuojami | Darbai vyksta toliau ir dar nėra baigti | Vėlavimo atvejai NSI | Darbai tebesitęsia nenustačius konkretaus jų užbaigimo termino | Įtraukta į naują veiksmą | Iš viso | | Nauji veiks-mai (nusta-tyti 2011 m.) | Bendras likusių veiksmų skaičius | | 2008 m. vasaris | 2009 m. gegužė | 2010 m. kovas | 2011 m. kovas | | | | | | | (a) | (b) | | (c) | (b–a+c) | 1 | Profesinis nepriklausomumas | 34 | 1 | 9 | 4 | 7 | | 6 | 1 | 1 | 2 | 3 | 0 | 13 | | 0 | 13 | 2 | Duomenų rinkimo įgaliojimai | 25 | 1 | 8 | 2 | 3 | | 3 | 0 | 2 | 0 | 6 | 0 | 11 | | 0 | 11 | 3 | Išteklių tinkamumas | 48 | 1 | 18 | 12 | 2 | | 4 | 0 | 4 | 1 | 6 | 0 | 15 | | 0 | 15 | 4 | Rūpinimasis kokybe | 103 | 1 | 28 | 8 | 13 | | 3 | 1 | 22 | 12 | 12 | 3 | 53 | | 4 | 54 | 5 | Statistikos konfidencialumas | 43 | 2 | 19 | 4 | 6 | | 0 | 1 | 2 | 1 | 8 | 0 | 12 | | 0 | 12 | 6 | Nešališkumas ir objektyvumas | 46 | 2 | 16 | 9 | 6 | | 1 | 0 | 2 | 3 | 7 | 0 | 13 | | 0 | 13 | 7 | Patikima metodika | 46 | 3 | 15 | 6 | 5 | | 1 | 0 | 4 | 2 | 9 | 1 | 17 | | 1 | 17 | 8 | Tinkamos statistinės procedūros | 40 | 2 | 10 | 6 | 4 | | 0 | 0 | 11 | 1 | 6 | 0 | 18 | | 0 | 18 | 9 | Per didelės naštos respondentams vengimas | 54 | 0 | 16 | 6 | 3 | | 3 | 0 | 7 | 1 | 17 | 1 | 29 | | 1 | 29 | 10 | Ekonominis efektyvumas | 48 | 0 | 16 | 7 | 6 | | 3 | 0 | 7 | 3 | 6 | 0 | 19 | | 1 | 20 | 11 | Aktualumas | 27 | 1 | 11 | 7 | 4 | | 0 | 0 | 2 | 0 | 2 | 0 | 4 | | 0 | 4 | 12 | Tikslumas ir patikimumas | 35 | 1 | 7 | 7 | 4 | | 0 | 0 | 4 | 3 | 7 | 2 | 16 | | 1 | 15 | 13 | Savalaikiškumas ir punktualumas | 14 | 0 | 5 | 2 | 3 | | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 4 | | 1 | 5 | 14 | Darnumas ir palyginamumas | 33 | 1 | 9 | 4 | 4 | | 1 | 1 | 3 | 2 | 7 | 1 | 15 | | 2 | 16 | 15 | Prieinamumas ir aiškumas | 81 | 2 | 29 | 10 | 6 | | 1 | 0 | 9 | 4 | 17 | 3 | 34 | | 2 | 33 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | IŠ VISO | 677 | 18 | 216 | 94 | 76 | | 27 | 4 | 80 | 35 | 116 | 11 | 273 | | 13 | 275 | | % | 100 % | 3 % | 32 % | 14 % | 11 % | | 4 % | 1 % | 12 % | 5 % | 17 % | 2 % | 40 % | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | --------------------------------------------------