Pasiūlymas TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 12225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikram importuojamam Indijos, Taivano ir Tailando kilmės polietileno tereftalatui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir baigiamas su tam tikru importuojamu Indonezijos ir Malaizijos kilmės polietileno tereftalatu susijęs priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimas /* COM/2013/0234 final - 2013/0122 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas), ir ypač jo 9 straipsnio 2 ir 4 dalių ir 11 straipsnio 2 dalies taikymu atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą, susijusią su tam tikram importuojamam Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando kilmės polietileno tereftalatui taikomu antidempingo muitu. Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu laikantis pagrindiniame reglamente nustatytų esminių ir procedūrinių reikalavimų. Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2604/2000 nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikram importuojamam, inter alia, Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando kilmės polietileno tereftalatui (toliau – PET). Atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą Taryba Reglamentu (EB) Nr. 192/2007 galutinį antidempingo muitą nustatė dar penkeriems metams. Vėliau, vadovaujantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis antisubsidijų reglamentas) 19 straipsniu, antidempingo priemonės i dalies keistos Tarybos reglamentu 1286/2008. Galiojančios priemonės po pastarosios pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį atliktos peržiūros iš dalies pakeistos Tarybos įgyvendinimo reglamentu Nr. 906/2011. Komisija Sprendimu 2000/745/EB, su pakeitimais kas tam tikrą laikotarpį, priėmė trijų eksportuojančių Indijos gamintojų pasiūlytus įsipareigojimus, kuriuose nustatyta minimali importo kaina. Be nagrinėjamosioms šalims taikomų priemonių iš Kinijos importuojamam PET taikomi antidempingo muitai (jų taikymas pratęstas 2010 m. lapkričio mėn.), o importuojamam Irano, Pakistano ir Jungtinių Arabų Emyratų kilmės PET nuo 2010 m. rugsėjo mėn. taikomos kompensacinės priemonės. 2011 m. nutraukti su Omanu ir Saudo Arabija susiję antidempingo ir antisubsidijų tyrimai, nes buvo atsiimtas skundas. Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Atliekant tyrimą, su juo susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus pagal pagrindinio reglamento nuostatas. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Nepriklausomo tyrimo neprireikė. Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenustatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Siūlomų veiksmų santrauka 2012 m. vasario 24 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Komisija paskelbė apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikram importuojamam Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando kilmės polietileno tereftalatui, galiojimo termino peržiūros inicijavimą. Peržiūra inicijuota gavus Europos polietileno tereftalato gamintojų komiteto (CPME) Sąjungos gamintojų, kurie pagamina apytikriai 95 proc. tam tikro polietileno tereftalato Sąjungoje, vardu pateiktą prašymą. Atliekant peržiūros tyrimą nustatyta, kad Indija, Taivanas ir Tailandas nagrinėjamąjį produktą toliau parduoda dempingo kaina ir, jeigu būtų panaikintos antidempingo priemonės, Sąjungos pramonei būtų vėl daroma žala. Be to, nustatyta, kad toliau taikant priemones nebūtų neprieštaraujama Sąjungos interesams. Dėl Indonezijos ir Malaizijos padaryta išvada, kad, jei priemonės toliau bebūtų taikomos, produktas per trumpą ar vidutinį laikotarpį iš šių šalių į Sąjungos rinką veikiausiai nebūtų importuojamas dempingo kainomis ir žalingu kiekiu. Todėl siūloma, kad Taryba priimtų pridedamą reglamento pasiūlymą toliau taikyti galiojančias priemones Indijai, Taivanui ir Tailandui ir nebetaikyti priemonių Indonezijai ir Malaizijai. Teisinis pagrindas Šis pasiūlymas susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių taikymu. Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. Nuoroda apie Sąjungai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ekonominės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – reglamentas. Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties. Pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui. 2013/0122 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 12225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikram importuojamam Indijos, Taivano ir Tailando kilmės polietileno tereftalatui nustatomas galutinis antidempingo muitas ir baigiamas su tam tikru importuojamu Indonezijos ir Malaizijos kilmės polietileno tereftalatu susijęs priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimas EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 2 bei 4 dalis ir 11 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. PROCEDŪRA 1. Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės (1) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2604/2000[2] (toliau – pradinis tyrimas) nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikram importuojamam, inter alia, Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės polietileno tereftalatui (toliau – PET). Vėliau Reglamentas (EB) Nr. 2604/2000 iš dalies pakeistas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 496/2002[3], Tarybos reglamentu (EB) Nr. 823/2004[4], Tarybos reglamentu (EB) Nr. 83/2005[5] ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1646/2005[6]. (2) Po priemonių galiojimo termino peržiūros ir dalinės tarpinės peržiūros Taryba Reglamentu (EB) Nr. 192/2007[7] (toliau – galiojančios priemonės) tam tikram importuojamam, inter alia, Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando kilmės polietileno tereftalatui galutinį antidempingo muitą nustatė dar penkeriems metams. Vėliau Reglamentas (EB) Nr. 192/2007 iš dalies pakeistas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1286/2008[8], Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 906/2011[9] ir Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 295/2013[10]. (3) Komisija Sprendimu 2000/745/EB[11] su vėlesniais pakeitimais priėmė eksportuojančių Indijos ir Indonezijos gamintojų įsipareigojimus, kuriuose nustatyta minimali importo kaina. 2. Galiojančios kompensacinės priemonės (4) Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2603/2000[12] nustatė galutinį kompensacinį muitą importuojamam Indijos, Malaizijos ir Tailando kilmės PET. Pasibaigus priemonių galiojimo termino peržiūrai Taryba Reglamentu (EB) Nr. 193/2007[13] galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės importui nustatė dar penkeriems metams (toliau – galiojančios kompensacinės priemonės). 3. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą (5) Paskelbusi pranešimą apie artėjantį galiojančių antidempingo priemonių galiojimo terminą[14] 2011 m. lapkričio 25 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Prašymą Sąjungos gamintojų, kurie pagamina apytikriai 95 proc. tam tikro polietileno tereftalato Sąjungoje, vardu pateikė Europos polietileno tereftalato gamintojų komitetas (toliau – pareiškėjas). (6) Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęsis arba pasikartos. 4. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas (7) Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2012 m. vasario 24 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje[15] paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau – pranešimas apie inicijavimą). 5. Lygiagretus tyrimas (8) 2012 m. vasario 24 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje[16] Komisija taip pat paskelbė pagal 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009[17] 18 straipsnį inicijuojanti tam tikram importuojamam Indijos kilmės PET taikomų galiojančių kompensacinių priemonių galiojimo termino peržiūrą. 6. Tyrimas 6.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis (9) Atliekant tyrimą dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės nagrinėtas 2011 m. sausio 1 d. – 2011 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). 6.2. Su tyrimu susijusios šalys (10) Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, nagrinėjamųjų šalių eksportuojantiems gamintojams, nesusijusiems importuotojams, žinomiems susijusiems naudotojams ir nagrinėjamųjų šalių atstovams. (11) Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. (12) Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando gamintojų ir nesusijusių importuotojų skaičių, laikyta tikslinga remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsniu nagrinėti, ar reikėtų atlikti atranką. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo peržiūros inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją. (13) Siekiant atrinkti eksportuojančius gamintojus susisiekta su septyniais žinomais eksportuojančiais Indijos gamintojais. Septyni eksportuojantys gamintojai atsakė ir pareiškė pageidavimą būtų atrinkti. Remiantis jų eksporto į Sąjungą apimtimi atrinkti trys eksportuojantys Indijos gamintojai. (14) Buvo susisiekta su penkiais žinomais eksportuojančiais Indonezijos gamintojais. Tačiau tyrime bendradarbiauti nepageidavo nė vienas eksportuojantis Indonezijos gamintojas. Atitinkamai visiems žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir Indonezijos valdžios institucijoms pranešta, kad su Indonezija susijusios išvados pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį bus padarytos remiantis turimais faktais. (15) Buvo susisiekta su dviem žinomais eksportuojančiais Malaizijos gamintojais. Tik vienas eksportuojantis gamintojas atsakė ir pareiškė pageidavimą būtų atrinktas. Todėl nuspręsta, kad eksportuojančių Malaizijos gamintojų atranka nereikalinga. Visiems kitiems žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir Malaizijos valdžios institucijoms pranešta, kad išvados, susijusios su nebendradarbiaujančiais eksportuojančiais gamintojais, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį bus padarytos remiantis turimais faktais. (16) Susisiekta su šešiais žinomais eksportuojančiais Taivano gamintojais ir viena eksportuojančių gamintojų asociacija. Nė vienas eksportuojantis Taivano gamintojas nepanoro būti atrinktas. Visiems žinomiems gamintojams, įskaitant jiems atstovaujančią asociaciją, ir Taivano valdžios institucijoms pranešta, kad su Taivanu susijusios išvados pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį bus padarytos remiantis turimais faktais. (17) Buvo susisiekta su devyniais žinomais eksportuojančiais Tailando gamintojais. Tik vienas eksportuojantis gamintojas atsakė ir pareiškė pageidavimą būtų atrinktas. Todėl nuspręsta, kad eksportuojančių Tailando gamintojų atranka nereikalinga. Visiems kitiems žinomiems eksportuojantiems gamintojams ir Tailando valdžios institucijoms pranešta, kad išvados, susijusios su nebendradarbiaujančiais eksportuojančiais gamintojais, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį bus padarytos remiantis turimais faktais. (18) Pranešime apie inicijavimą Komisija paskelbė preliminariai atlikusi Sąjungos gamintojų atranką. Remiantis didžiausia tipine gamybos ir pardavimo apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį, iš trylikos iki tyrimo inicijavimo žinomų Sąjungos gamintojų atrinktos keturios bendrovės. Atrinktoms bendrovėms teko daugiau nei 50 proc. bendros apskaičiuotos Sąjungos gamybos ir pardavimo apimties per PTL. Suinteresuotųjų šalių paprašyta susipažinti su dokumentu ir per 15 dienų nuo pranešimo apie inicijavimą paskelbimo dienos pateikti pastabų dėl šio pasirinkimo tinkamumo. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. (19) Kai kurios suinteresuotosios šalys pateikė pastabų dėl atrinktų Sąjungos gamintojų. Jos teigė, kad: i) Komisija neturėjo vykdyti atrankos, ypač dėl to, kad per ankstesnį tyrimą atranka nevykdyta; ii) naudotam atrankos metodui prieštarauta remiantis tuo, kad pagal tą metodą „sumaišomi trys skirtingi etapai“, tiksliau, pritarimas priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimui, Sąjungos pramonės apibrėžtis ir atranka; iii) bendrovės buvo preliminariai atrinktos remiantis neteisinga ir neišsamia informacija; iv) preliminariai atrinktos bendrovės nebuvo tipiškos, nes atrinkti subjektai, o ne grupės; be to, tvirtinta, kad atrinkus bendrovę, kuri mažino kapitalinius įdėjimus, ar kitą bendrovę, kuri vykdė susijusį pardavimą, sumažėjo atrinktų bendrovių tipiškumas. (20) Toliau pateikti atsakymai į šalių pateiktus argumentus. – Sprendimas vykdyti atranką kiekvieno tyrimo atveju priimamas atskirai, atsižvelgiant į konkrečias kiekvieno atvejo aplinkybes, o pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalis netaikoma tokios atrankos vykdymui per priemonių galiojimo termino peržiūrą siekiant nustatyti žalą. Priešingai nei per ankstesnius tyrimus, kai manyta, kad galima ištirti visas bendroves, kurios apie save pranešė ir bendradarbiavo, Komisija šios peržiūros atveju mano, kad atsižvelgiant į didelį Sąjungos gamintojų skaičių per turimą laikotarpį neįmanoma jų visų pagrįstai ištirti, taigi 17 straipsnio sąlygos buvo įvykdytos. – Komisija „nesumaišė“ pritarimo priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimui nustatymo, Sąjungos pramonės apibrėžties ir preliminarių bendrovių atrinkimo, nes šie etapai nepriklausė vienas nuo kito ir dėl kiekvieno iš jų buvo sprendžiama atskirai. Neįrodyta, kokį poveikį atrinktų bendrovių tipiškumui turėjo per pritarimo priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimui nagrinėjimą Sąjungos gamintojų pateiktų gamybos ir pardavimo duomenų naudojimas. – Bendrovės pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atrinktos remiantis atrankos metu turėta informacija. Atrinktų bendrovių tipiškumas peržiūrėtas gavus šalių pastabų dėl su konkrečiomis bendrovėmis susijusių duomenų. Nustatyta, kad nė viena pastaba nebuvo pagrįsta. – Kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį, atrinktos tokios bendrovės, kurių gamybos ir pardavimo apimtis, kurią galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį, yra didžiausia tipiška apimtis. Didesnėms grupėms priklausantys subjektai, kurie, kaip nustatyta, veikė nepriklausomai nuo kitų tos pačios grupės patronuojamųjų bendrovių, laikytos tipiškomis Sąjungos pramonės įmonėmis, todėl visos grupės tirti bendrai nereikėjo. Tuo pačiu metu bendrovės atrinktos kaip ekonominiai subjektai užtikrinant, kad visus susijusius duomenis būtų galima patikrinti. Be to, kapitalinių įdėjimų mažinimas ir susijęs pardavimas nagrinėjamuoju laikotarpiu yra sektoriui būdinga savybė, todėl nemanyta, kad kuris nors iš šių veiksnių mažintų atrinktų bendrovių tipiškumą. (21) Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes (toliau – atskleidimas) šalys pakartojo minėtus argumentus, į kuriuos jau buvo atsakyta. (22) Trys atrinkti eksportuojantys Indijos gamintojai, vienintelis eksportuojantis Malaizijos gamintojas ir vienintelis eksportuojantis Tailando gamintojas, kurie pageidavo būti atrinkti, pateikė klausimyno atsakymus. Tačiau remiantis vieno atrinkto Indijos gamintojo klausimyno atsakymais nustatyta, kad jis per PTL eksportavo tik nežymų nagrinėjamojo produkto kiekį, todėl tikrinamieji vizitai galiausiai surengti dviejų kitų eksportuojančių gamintojų, kuriems kartu teko 99 proc. visos importo iš Indijos į Sąjungą per PTL apimties, patalpose. (23) Po atskleidimo vienas bendradarbiaujantis Indijos gamintojas paprašė apskaičiuoti jo dempingo skirtumą. Dėl to dar kartą patvirtinama, kad šios bendrovės eksportuotas kiekis buvo nežymus, todėl jis neturėjo jokio poveikio per šią priemonių galiojimo termino peržiūrą nustatant dempingo tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę. Todėl šis prašymas buvo atmestas. (24) Pranešime apie inicijavimą numatyta nesusijusių importuotojų atranka. Šiame tyrime nebendradarbiavo nė vienas iš dvidešimt keturių nesusijusių importuotojų, su kuriais susisiekta. (25) Inicijuojant peržiūrą susisiekta su visais penkiais žinomais žaliavos tiekėjais, jiems pateiktas susijęs klausimynas. Klausimyno atsakymus pateikė du tiekėjai. (26) Inicijuojant peržiūrą susisiekta su visais žinomais naudotojais ir naudotojų asociacijomis. Klausimyno atsakymus pateikė septyniolika naudotojų. Apie save pranešė ir pastabų pateikė 16 valstybių narių dvidešimt naudotojų asociacijų. (27) Gautos informacijos tikrinimas (28) Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti toliau išvardytų suinteresuotųjų šalių patalpose. (a) Sąjungos gamintojai: – Indorama Polymers Europe, UAB, Nyderlandai; – Equipolymers, Italija, Vokietija; – Neo Group, UAB, Lietuva; – Novapet SA, Ispanija. (b) Eksportuojantys Indijos gamintojai: – Dhunseri Petrochem & Tea Ltd, Kolkata; – Reliance Industries Ltd, Navi Mumbai. (c) Malaizijos gamintojas: – MPI Polyester Industries Sdn Bhd, Shah Alam, Selangor. (d) Tailando gamintojas: – Indorama Polymers Pcl, Bangkok. (e) Sąjungos naudotojai: – Coca-Cola Europe, Belgija; – Nestle Waters France, Prancūzija. B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS 1. Nagrinėjamasis produktas (29) Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas – toks pat kaip 2007 m. baigtos 2 konstatuojamojoje dalyje minėtos paskutinės priemonių galiojimo termino peržiūros produktas, t. y. Indijos, Indonezijos, Malaizijos, Taivano ir Tailando kilmės polietileno tereftalatas, kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628-5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20. 2. Panašus produktas (30) Kaip ir per pradinį bei peržiūros tyrimus, buvo nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas ir nagrinėjamosiose šalyse gaminamas bei vidaus rinkoje parduodamas PET, taip pat Sąjungos gamintojų gaminamas bei Sąjungoje parduodamas PET pasižymėjo tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis bei cheminėmis savybėmis ir buvo naudojamas tiems patiems tikslams. Todėl jie laikomi panašiais produktais pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį. C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ 3. Pirminės pastabos (31) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi nagrinėta, ar yra tikimybė, kad pasibaigus priemonių galiojimo terminui dempingas tęsis arba pasikartos. (32) Nebendradarbiavimo atveju, kaip antai Indonezijos ir Taivano atveju, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį teko naudotis turimais faktais. Malaizijos ir Tailando atveju naudotasi bendradarbiaujančių bendrovių pateikta informacija ir turimais faktais. (33) Per PTL bendra nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtis Eurostato duomenimis buvo 126 500 t, t. y. 4,5 proc. Sąjungos rinkos dalies. (34) Nustatant nagrinėjamųjų šalių gamybos pajėgumų ir suvartojimo vidaus rinkoje raidą naudotasi prie prašymo pridėta privačia rinkos tyrimų ataskaita ir vieša informacija, kaip antai bendrovių interneto svetainėmis ir patikrintais bendradarbiaujančių bendrovių klausimyno atsakymais. 4. Indija 4.1. Pirminės pastabos (35) Kaip minėta pirmiau, bendradarbiavo septyni eksportuojantys Indijos gamintojai, iš jų atrinktos trys bendrovės. Kadangi nustatyta, kad viena atrinktų bendrovių per PTL eksportavo tik nežymų nagrinėjamojo produkto kiekį, tikrinamieji vizitai galiausiai surengti dviejų kitų eksportuojančių gamintojų, kuriems kartu teko 99 proc. visos importo iš Indijos į Sąjungą per PTL apimties, patalpose. (36) Per PTL iš viso iš Indijos importuota 97 000 t produkto, o tai yra 76 proc. visos importo iš nagrinėjamųjų šalių, susijusių su šia peržiūra, apimties ir 3,4 proc. Sąjungos rinkos dalies. Du atrinkti eksportuojantys Indijos gamintojai buvo pasiūlę įsipareigojimą dėl kainos, ir nustatyta, kad per PTL jie laikėsi minimalios importo kainos, dėl kurios buvo įsipareigoję. Kadangi jų eksporto apimtis sudarė beveik visą produkto eksporto iš Indijos apimtį, jų rinkos dalis beveik tiksliai atitiko visai Indijai tenkančią rinkos dalį. 4.2. Importas dempingo kaina per PTL 4.2.1. Normalioji vertė (37) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nustatyta, ar kiekvieno atrinkto eksportuojančio Indijos gamintojo visas panašaus produkto pardavimas nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. visos atitinkamo pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. (38) Vėliau nustatyti tie eksportuojančių gamintojų, kurių bendras pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodami tam tikrų rūšių panašūs produktai, kurie buvo identiški arba kuriuos galima tiesiogiai palyginti su eksportui į Sąjungą parduodamais tam tikrų rūšių produktais. (39) Toliau nagrinėta, ar kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 proc. tos pačios rūšies produkto pardavimo Sąjungai apimties. Toliau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį nagrinėta, ar tipiškais kiekiais parduotų tam tikrų rūšių produktų pardavimas vykdytas įprastinėmis prekybos sąlygomis. Tai atlikta nustatant, kokia per PTL kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis buvo pelninga. (40) Kadangi nustatyta, kad vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis parduotas pakankamas visų rūšių produkto kiekis, normalioji vertė buvo grindžiama faktinėmis vidaus rinkos kainomis, apskaičiuotomis kaip svertinis viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidurkis. 4.2.2. Eksporto kaina (41) Kadangi visas eksportui skirtas nagrinėjamojo produkto kiekis buvo tiesiogiai parduotas nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, eksporto kaina nustatyta pagal faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi. 4.2.3. Palyginimas (42) Vidutinė svertinė normalioji vertė tuo pačiu prekybos lygmeniu buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. (43) Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, skirtumus. Todėl koreguojant deramai atsižvelgta į vežimo, draudimo, tvarkymo, krovos, finansinių ir pakavimo sąnaudų, taip pat komisinių ir lengvatų skirtumus, jei buvo įrodyta, kad jie turi poveikio kainų palyginamumui. (44) Vienas eksportuojantis gamintojas prašė atlikti koregavimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą remdamasis tuo, kad importo mokesčiai tariamai buvo mokėti už panašų produktą, skirtą vartojimui eksportuojančioje šalyje, tačiau buvo grąžinti taikant sąlyginio apmokestinimo muitu sistemą, kai produktas buvo parduodamas eksportui į Sąjungą. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad nebuvo sąsajos tarp sąlyginio apmokestinimo muitu sumos, apskaičiuotos kaip fiksuota eksportuotų produktų FOB vertės procentinė dalis, ir faktiškai sumokėtų muitų už importuotas žaliavas, panaudotas gaminant eksportuojamus produktus. Iš tiesų nustatyta, kad net vietoje visas žaliavas įsigyjantys ir dėl to jokių žaliavų neimportuojantys eksportuotojai turi teisę pasinaudoti sąlyginio apmokestinimo muitu sistema. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. 4.2.4. Dempingo skirtumas (45) Kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Iš palyginimo matyti, kad vykdytas dempingas, kurio dydis atitinkamai buvo 4,8 ir 6,6 proc. dviem atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, kurie per PTL vykdė eksportą į ES, nors abi bendrovės buvo pateikusios įsipareigojimą dėl kainos. (46) Po atskleidimo eksportuojantis gamintojas teigė, kad dempingo skirtumo skaičiavimas remiantis keturių mėnesių pardavimu vidaus rinkoje, o ne visų PTL mėnesių pardavimu vidaus rinkoje, buvo nepateisinamas ir tvirtino, kad dėl to buvo dirbtinai padidintas jo dempingo skirtumas. Reikia pažymėti, kad atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą priemonės paliekamos galioti arba panaikinamos, tačiau jos iš dalies nekeičiamos. Be to, dėl minėtų keturių mėnesių, t. y. po vieną kiekvieno ketvirčio mėnesį, buvo palyginta tų pačių mėnesių normalioji vertė ir eksporto kainos. Vadinasi buvo užtikrintas sąžiningas palyginimas. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. 4.3. Importo raida, jei priemonės būtų panaikintos (47) Nustačius, kad PTL vykdytas dempingas, taip pat nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos. (48) Išnagrinėti šie veiksniai: importo dempingo kaina iš Indijos apimtis ir kainos, Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų rinkų patrauklumas, Indijos gamintojų gamybos pajėgumai ir eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai. (49) Toliau pateikta analizė iš esmės pagrįsta patikrintais klausimyno atsakymais ir rinkos tyrimų ataskaita, kuri buvo patikrinta ją lyginant su vieša informacija. 4.3.1. Importo iš Indijos dempingo kaina apimtis ir kainos (50) Importo iš Indijos į Sąjungą apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padvigubėjo ir per PTL sudarė 97 000 t, o tai yra 3,5 proc. viso ES suvartojimo per PTL. (51) Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo kainos svyravo ir keitėsi panašiai kaip Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos. Apskritai importo kainos nuo 2008 m. iki PTL padidėjo 29 proc. Per PTL priverstinio kainų mažinimo nenustatyta. 4.3.2. Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų rinkų patrauklumas (52) Per PTL Indijos eksporto į trečiąsias šalis kainos apskritai buvo mažesnės nei kainos jos vidaus rinkoje. Kainų skirtumas siekė iki 7,5 proc. eksporto kainos lygio. (53) Indijos eksporto į trečiąsias šalis kainos apskritai buvo mažesnės už Indijos eksporto į Sąjungą kainas, o tai patvirtina išvadą, kad Sąjungos rinka yra patraukli, nes joje galima gauti didesnį pelną. Tačiau dėl šio kainodaros politikos skirtumo negalima atmesti to, kad Sąjungai taikomos kainos gali dar labiau sumažėti, jei priemonės būtų panaikintos. (54) Po atskleidimo eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad Sąjungos rinkos patrauklumo vertinimui poveikio turėjo tai, kad buvo priimtas įsipareigojimas, nes tai reiškė, kad jis galėjo eksportuoti tik jei kainos buvo didelės. Tačiau palyginus minimalią importo kainą, kuri buvo nustatyta įsipareigojime, su eksporto į Sąjungą kaina EXW sąlygomis per aštuonis mėnesius, per kuriuos, kaip nustatyta, gamintojas eksportavo į Sąjungą, nustatyta, kad eksporto į Sąjungą kaina buvo vidutiniškai gerokai didesnė nei minimali importo kaina, o tai rodo, kad kainodaros politikai įsipareigojimas turėjo labai nedidelį poveikį, jei jo apskritai turėjo. Vadinasi pats įsipareigojimo taikymas nepakeitė išvados dėl Sąjungos rinkos patrauklumo. Todėl šis teiginys buvo atmestas. (55) Indijos gamintojų gamybos pajėgumai ir eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai (56) Per PTL Indijos gamybos pajėgumai sudarė 700 000–900 000 t, o eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai sudarė 200 000–300 000 t. (57) Remiantis per tyrimą surinkta informacija, numatoma, kad Indijos pajėgumai didės ir iki 2014 m. sudarys apie 1 600 000–1 800 000 t. Manoma, kad šis padidėjimas bus daug ženklesnis už suvartojimo vidaus rinkoje padidėjimą. Dėl to apskaičiuota, kad 2014 m. bus apie 600 000–700 000 perteklinių pajėgumų, palyginti su vidaus paklausa, o tai sudaro 21–25 proc. viso Sąjungos suvartojimo per PTL. Be to, pažymėtina, kad Turkija ir Pietų Afrika taiko prekybos apsaugos priemones Indijai, taigi taip potencialiai sumažėja rinkų Indijos eksportui. (58) Yra tikimybė, kad eksporto į Sąjungą apimtis padidės, jei priemonės nebebus taikomos, ypač atsižvelgiant į aukštesnes kainas Sąjungos rinkoje ir rinkos, kuri pasižymi dideliu suvartojimu, dydį. Kita vertus, negalima atmesti to, kad eksportuojantys gamintojai dar labiau sumažins eksporto į Sąjungą kainas ir kad per PTL nustatytas dempingas dar labiau padidės. (59) Eksportuojantis gamintojas teigė, kad eksportui tinkamų perteklinių pajėgumų Indijoje po 2014 m. sumažės, todėl susiklosčiusi padėtis yra laikina. Pažymėtina, kad nustatyta, jog tariamas eksportui tinkamų perteklinių pajėgumų sumažėjimas po 2014 m. atitiko rinkos tyrimų ataskaitoje pateiktas prognozes. Todėl padaryta išvada, kad dėl šio tvirtinimo nepasikeičia eksportui tinkamų perteklinių pajėgumų raidos analizės pobūdis. Po atskleidimo eksportuojantis gamintojas teigė, kad dideli laikini eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai buvo neišvengiami dėl to, kad apskritai gamybos pajėgumai gali padidėti tik labai augant gamybai dėl mažo modernių PET gamyklų dydžio. Atsakant reikėtų pažymėti, kad laikotarpiu nuo PTL iki sekančių metų gamybos pajėgumai padidinti bent 150 000–200 000 t. Vadinasi vien pateiktu paaiškinimu negalima pagrįsti 55 konstatuojamojoje dalyje nurodytų eksportui tinkamų perteklinių pajėgumų. Bet kuriuo atveju šiomis aplinkybėmis eksportui tinkamų perteklinių pajėgumų priežastis yra nesusijusi. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. (60) Kai kurios šalys teigė, kad Indijoje didėjančius eksportui tinkamus perteklinius pajėgumus galėtų sunaudoti ir kitos trečiosios šalys ir kad todėl Komisijos apskaičiuoti eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai nebuvo tinkamai įvertinti. Bet kokiu atveju nebuvo manoma, kad visi eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai būtų nukreipti į Sąjungą. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. (61) Eksportuojantis gamintojas nurodė, kad Turkija ir Pietų Afrika nebuvo svarbios eksporto rinkos, ir nesutiko su tuo, kad šiose šalyse Indijai taikomas prekybos apsaugos priemones Komisija įvertino kaip požymį, kad Indija nagrinėjamąjį produktą Sąjungos rinkoje parduotų dempingo kaina. Komisijos vertinimu Turkijos ir Pietų Afrikos taikomos prekybos apsaugos priemonės Indijai gali potencialiai sumažinti rinkų Indijos eksportui. Be to, jei tvirtinimas, kad Turkija ir Pietų Afrika nėra svarbios eksporto rinkos, pasiteisintų, didėjantys pertekliniai pajėgumai Indijoje reikštų, kad eksporto į Sąjungą kiekis tikėtinai padidėtų net ir tuo atveju, jei Turkija ir Pietų Afrika netaikytų prekybos apsaugos priemonių. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. 4.3.3. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės (62) Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir ypač atsižvelgiant į tęsiamą dempingą ir didelius turimus perteklinius pajėgumus, galima daryti išvadą, kad, jei priemonės nustos galioti, didelė importo iš Indijos dalis bus veikiausiai nukreipta į Sąjungos rinką dempingo kainomis ir dėl to esama dempingo tęsimosi tikimybės. 5. Indonezija 5.1. Pirminės pastabos (63) Tyrime nebendradarbiavo nė vienas iš penkių žinomų eksportuojančių Indonezijos gamintojų, todėl dempingo tęsimosi tikimybė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį analizuota remiantis turimais faktais. (64) Eurostato duomenimis importo iš Indonezijos apimtis per PTL sudarė 253 t, t. y. beveik 0 proc. viso importo iš nagrinėjamųjų šalių, susijusių su šia peržiūra, ir beveik 0 proc. Sąjungos rinkos dalies. 5.2. Importas dempingo kaina per PTL (65) Kadangi nebendradarbiauta, remiantis prašyme atlikti peržiūra pateiktais duomenimis iš Indonezijos importuota dempingo kainomis, o dempingo skirtumas siekė 10,8 proc. 5.3. Importo raida, jei priemonės būtų panaikintos (66) Nustačius, kad PTL vykdytas dempingas, taip pat nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos. (67) Išnagrinėti šie veiksniai: importo dempingo kaina iš Indonezijos apimtis ir kainos, Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų rinkų patrauklumas, Indonezijos gamintojų gamybos pajėgumai ir eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai. 5.3.1. Importo iš Indonezijos dempingo kaina apimtis ir kainos (68) Importo iš Indonezijos į Sąjungą apimtis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo labai nedidelė. 2008 m. neimportuota. 2009 m. importuota apytiksliai 400 t., 2010 m. – apie 1 000 t., o per PTL vėl tik 253 t. Šiam importui tenkanti viso Sąjungos suvartojimo atitinkama rinkos dalis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo beveik 0 proc. (69) 2009 ir 2010 m. importo iš Indonezijos kainos buvo vidutiniškai didesnės už Sąjungos pramonės kainas Sąjungos rinkoje. Per PTL vidutinė importo iš Indonezijos kaina buvo šiek tiek mažesnė už vidutinę Sąjungos pramonės kainą Sąjungos rinkoje, tačiau šias kainas buvo galima laikyti panašiomis. Per PTL priverstinio kainų mažinimo nenustatyta. 5.3.2. Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų rinkų patrauklumas (70) Tiek prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija, tiek oficialioje Indonezijos prekybos statistinių duomenų svetainėje pateikti duomenys buvo susiję su platesne produkto apibrėžtąja sritimi nei nagrinėjamojo produkto. Todėl nebuvo galima nustatyti patikimų kainų trečiųjų šalių eksporto rinkoms. (71) Kadangi nebendradarbiauta, nebuvo įmanoma nustatyti vidaus rinkos kainos. 5.3.3. Gamybos pajėgumai ir eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai (72) Kadangi Indonezijos bendrovės nebendradarbiavo, gamybos pajėgumų ir paklausos vidaus rinkoje raida nustatyta remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis, kurie buvo iš dalies pakeisti atliekant tyrimą gavus pareiškėjo pastabų, kad tik viena prašyme atlikti peržiūrą pateikta plano išplėsti pajėgumus prognozė nepasitvirtino. Iš dalies pakeisti duomenys buvo patikrinti juos lyginant su vieša informacija, pvz., viešose bendrovių interneto svetainėse pateikta informacija. Remiantis tuo, kas išdėstyta, Indonezijos gamybos pajėgumai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo 400 000–600 000 t. Eksportui tinkamų perteklinių pajėgumų per nagrinėjamąjį laikotarpį nuosekliai mažėjo ir per PTL jie sudarė 65–70 proc. visų šalies pajėgumų, t. y. 9–11 proc. viso ES suvartojimo. Pajėgumų didinti bent iki 2014 m. nenumatoma. Tuo pačiu metu tikimasi, kad suvartojimas Indonezijoje didės. Taigi manoma, kad gamybos pajėgumų dalis, skirta eksportui, sumažės ir sudarys tik labai nedidelę viso Sąjungos suvartojimo per PTL dalį. 5.3.4. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės (73) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ypač į išvadas dėl numatomos pajėgumų raidos, manyta, jog nėra tikimybės, kad, jei priemonės būtų panaikintos, eksportuojantys Indonezijos gamintojai per trumpą ar vidutinį laikotarpį vėl imtų eksportuoti žalingą produkto kiekį dempingo kaina į Sąjungos rinką. 6. Malaizija 6.1. Pirminės pastabos (74) Tyrime bendradarbiavo tik vienas iš dviejų žinomų eksportuojančių gamintojų, tačiau buvo nustatyta, kad jis per PTL į Sąjungą neeksportavo. Šiam gamintojui per PTL teko apie 20 proc. visų gamybos pajėgumų Malaizijoje. Bendradarbiaujančio Malaizijos gamintojo pateikta informacija naudota analizuojant kainodaros politiką Malaizijos vidaus rinkoje ir kitų trečiųjų šalių rinkoms. (75) Išvados taip pat pagrįstos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, t. y. prašymu atlikti peržiūrą ir vieša informacija, pvz., viešomis bendrovių interneto svetainėmis. (76) Per PTL iš Malaizijos į Sąjungą importuota 17 000 t, o tai yra 13 proc. visos importo iš nagrinėjamųjų šalių, susijusių su šia peržiūra, apimties ir beveik 0,6 proc. Sąjungos rinkos dalies. 6.2. Importas dempingo kaina per PTL (77) Remiantis prašymu atlikti peržiūrą iš Malaizijos importuota dempingo kainomis, o dempingo skirtumas siekė 6,7 proc. (78) Kadangi bendradarbiaujantis gamintojas per PTL į Sąjungą neeksportavo, tai bendrovei nebuvo įmanoma apskaičiuoti dempingo skirtumo. Tačiau normalioji vertė apskaičiuota remiantis šio gamintojo pardavimu vidaus rinkoje, o taip apskaičiuotą normaliąją vertą palyginimus su importo iš Malaizijos į Sąjungą kaina, kurią pateikia Eurostatas, gautas 75 konstatuojamojoje dalyje nurodytą dempingo skirtumą atitinkantis skaičius. 6.3. Importo raida, jei priemonės būtų panaikintos (79) Nustačius, kad PTL vykdytas dempingas, taip pat nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos. (80) Išnagrinėti šie veiksniai: importo dempingo kaina iš Malaizijos apimtis ir kainos, Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų rinkų patrauklumas, Malaizijos gamintojų gamybos pajėgumai ir eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai. 6.3.1. Importo iš Malaizijos dempingo kaina apimtis ir kainos (81) Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Malaizijos į Sąjungą apimtis po staigaus sumažėjimo 2009 ir 2010 m. padidėjo nuo apytikriai 8 000 t iki 17 000 t. Nepaisant bendro importo iš Malaizijos padidėjimo rinkos dalys sudarė beveik 0 proc., išskyrus PTL, kai jos sudarė 0,6 proc. (82) Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo kainos svyravo ir keitėsi panašiai kaip Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos. Apskritai importo kainos nuo 2008 m. iki PTL padidėjo 25 proc. Per PTL priverstinio kainų mažinimo nenustatyta. 6.3.2. Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų rinkų patrauklumas (83) Per PTL bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas į kitas trečiąsias šalis eksportavo 300–500 t panašaus produkto. Išanalizavus šį pardavimą nustatyta, kad per PTL Malaizijos eksporto į trečiąsias šalis kainos apskritai buvo didesnės nei jos vidaus rinkos kainos. Kainų skirtumas buvo 5–10 proc. 6.3.3. Gamybos pajėgumai ir eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai (84) Remiantis prašymo atlikti peržiūrą duomenimis, kurie buvo patikrinti juos lyginant su vieša informacija, pvz., viešomis bendrovių interneto svetainėmis, per PTL visi Malaizijos gamybos pajėgumai buvo apie 100 000–300 000 t. Eksportui tinkamų perteklinių pajėgumų per nagrinėjamąjį laikotarpį nuosekliai mažėjo ir per PTL jie sudarė apie 52–55 proc. visų šalies pajėgumų, t. y. 3–4 proc. viso ES suvartojimo. Remiantis tais pačiais šaltiniais numatyta, kad gamybos pajėgumai bent iki 2014 m. nesikeis, o suvartojimas vidaus rinkoje turėtų padidėti. Taigi manoma, kad eksportui skirta gamybos pajėgumų dalis sumažės ir sudarys tik 2–3 proc. viso Sąjungos suvartojimo per PTL. Todėl nesitikima, kad importo iš Malaizijos apimtis labai padidėtų, jei priemonės būtų panaikintos. 6.3.4. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės (85) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, ypač į išvadas dėl numatomos pajėgumų raidos, manyta, jog nėra tikimybės, kad, jei priemonės būtų panaikintos, eksportuojantys Malaizijos gamintojai per trumpą ar vidutinį laikotarpį vėl imtų eksportuoti žalingą produkto kiekį dempingo kaina į Sąjungos rinką. 7. Taivanas 7.1. Pirminės pastabos (86) Tyrime nebendradarbiavo nė vienas iš keturių žinomų eksportuojančių Taivano gamintojų, todėl dempingo tęsimosi tikimybė pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį analizuota remiantis turimais faktais. (87) Per PTL iš Taivano į Sąjungą importuota 12 000 t, o tai yra 9,7 proc. visos importo iš nagrinėjamųjų šalių, susijusių su šia peržiūra, apimties ir apie 0,4 proc. Sąjungos rinkos dalies. 7.2. Importas dempingo kaina per PTL (88) Kadangi nebendradarbiauta, remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis iš Taivano importuota dempingo kainomis, o dempingo skirtumas siekė 12 proc. (89) Po atskleidimo kai kurios šalys teigė, kad norėdama apskaičiuoti dempingo skirtumą Komisija turėjo naudoti Taivano PET gamintojo, kuris buvo naujojo eksportuotojo peržiūros[18] pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį, kurios tiriamasis laikotarpis iš dalies sutapo su šio tyrimo PTL, pareiškėjas, vidaus rinkos ir eksporto kainas. Tačiau pažymėtina, kad aptariamas PET gamintojas šioje priemonių galiojimo termino peržiūroje nebendradarbiavo. Atliekant tyrimą pateikta informacija gali būti naudojama tiktai tiems tikslams, kuriems jos buvo prašyta. Todėl atliekant šią priemonių galiojimo termino peržiūrą negalima naudoti per minėtą naujojo eksportuotojo peržiūrą gautos informacijos. Be to, tai mažiausias Taivano PET gamintojas, jo eksporto į Sąjungą pardavimo apimtis sudarė tik nežymią viso Taivano eksporto per PTL dalį. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. Teigta, kad apskritai per PTL iš Taivano importuota ne dempingo kainomis. Tačiau primenama, kad nė vienas eksportuojantis Taivano gamintojas nebendradarbiavo, todėl dempingo nebuvo galima apskaičiuoti remiantis šių eksportuojančių gamintojų pateiktais duomenimis. Todėl teiginys, kad dempingas nebuvo vykdomas, buvo nepagrįstas įrodymais ir atmestas. 7.3. Importo raida, jei priemonės būtų panaikintos (90) Nustačius, kad PTL vykdytas dempingas, taip pat nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos. (91) Išnagrinėti šie veiksniai: importo dempingo kaina iš Taivano apimtis ir kainos, Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų rinkų patrauklumas, Taivano gamintojų gamybos pajėgumai ir eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai. 7.3.1. Importo iš Taivano dempingo kaina apimtis ir kainos (92) Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Taivano į Sąjungą apimtis po sumažėjimo 2009 ir 2010 m. padidėjo nuo apytikriai 10 000 t iki 12 000 t. Nors apskritai importo iš Taivano apimtis padidėjo, rinkos dalys buvo beveik 0 proc., o per PTL – 0,4 proc. viso Sąjungos suvartojimo. (93) Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo kainos svyravo ir keitėsi panašiai kaip Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje kainos. Apskritai importo kainos nuo 2008 m. iki PTL padidėjo 27 proc. Per PTL priverstinio kainų mažinimo nenustatyta. 7.3.2. Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų rinkų patrauklumas (94) Taivano užsienio prekybos biuro statistiniais duomenimis didelis produkto kiekis parduotas į trečiąsias šalis, t. y. apie 60 proc. visų šalies gamybos pajėgumų per PTL. (95) Palyginus to paties šaltinio vidutinę eksporto kainą su prašyme atlikti peržiūrą nurodyta normaliąja verte nustatyta, kad eksporto kainos į trečiąsias šalis apskritai buvo mažesnės už kainas vidaus rinkoje. Kainų skirtumas sudarė apie 12 proc. eksporto kainų lygio. (96) Taivano užsienio prekybos biuro statistiniais duomenimis vidutinė eksporto į trečiąsias šalis kaina buvo mažesnė už Sąjungos pramonės kainą Sąjungoje. Kainų skirtumas sudarė apie 7 proc. eksporto kainos. Nustatyta, kad per PTL vidutinė eksporto į Sąjungą kaina taip pat buvo didesnė už vidutinę eksporto į kitas trečiąsias šalis kainą. Skirtumas sudarė iki 5,5 proc. eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos. Todėl patrauklu eksportuoti į Sąjungą, kur Sąjungos pramonės vyraujanti kaina yra didesnė. Iš to matyti, kad panaikinus priemones ir dėl didelių eksportui tinkamų perteklinių pajėgumų (žr. 97 ir 98 konstatuojamąsias dalis) Taivano eksportuotojai PET veikiausiai eksportuotų dempingo kainomis ir gerokai didesniu kiekiu už tą, kuris veikiausiai darytų žalą Sąjungai. (97) Po atskleidimo viena suinteresuotoji šalis nesutiko su tuo, kad Komisija naudojosi statistiniais Taivano užsienio prekybos biuro duomenimis, remdamasi tuo, kad produkto kodas tariamai neatitiko nagrinėjamojo produkto. Taivane ir Sąjungoje iš tiesų naudojamos skirtingos skalės klampai nustatyti, tiksliau Taivane naudojamas vadinamasis tikrasis klampumas, o Sąjungoje – klampos skaičius. Tačiau abiem skalėms pritaikius matematinį santykį galima daryti išvadą, kad Taivano naudotas produkto kodas atitinka nagrinėjamąjį produktą. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. 7.3.3. Gamybos pajėgumai ir eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai (98) Kadangi Taivano bendrovės nebendradarbiavo, pajėgumų ir paklausos vidaus rinkoje raida nustatyta remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis, kurie buvo patikrinti juos lyginant su vieša informacija, pvz., viešose bendrovių interneto svetainėse pateikta informacija. (99) Per PTL visi Taivano gamybos pajėgumai sudarė apie 1 000 000–1 200 000 t. Eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai per pirmuosius trejus nagrinėjamojo laikotarpio metus nesikeitė, o per PTL perteklinių pajėgumų padaugėjo – jie sudarė apie 80 proc. visų šalies pajėgumų per PTL ir 28–33 proc. viso Sąjungos suvartojimo per PTL. Remiantis tais pačiais šaltiniais numatyta, kad gamybos pajėgumai bent iki 2014 m. turėtų gerokai padidėti, o suvartojimas vidaus rinkoje turėtų tik šiek tiek padidėti. Taigi manoma, kad eksportui skirta gamybos pajėgumų dalis padidės iki 1 200 000–1 300 000 t ir sudarys 42–47 proc. viso Sąjungos suvartojimo per PTL. (100) Tai rodo, kad eksportuojantys Taivano nagrinėjamojo produkto gamintojai labai priklauso nuo pardavimo eksportui ir kad yra tikimybė, kad eksporto į Sąjungą apimtis didės, jei priemonės bus panaikintos. Tiksliau Sąjungos pramonės kainos Sąjungos rinkoje yra didesnės nei Taivano eksporto į trečiųjų šalių eksporto rinkas kainos, dėl to Sąjungos rinka yra patrauklesnė už kitų trečiųjų šalių rinkas. Kita vertus, negalima atmesti to, kad norėdami padidinti rinkos dalį kai kurie eksportuotojai gali sumažinti eksporto į Sąjungą kainas. Be to, Turkija ir Pietų Afrika taiko prekybos apsaugos priemones Taivanui. Taigi Taivano eksportui sumažėja galimų kitų rinkų, kuriose netaikomos priemonės. (101) Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Taivanas neturi nepanaudotų pajėgumų, kurie leistų gerokai padidinti eksporto į Sąjungą apimtį. Be to, tvirtinta, kad pagrindinės Taivano PET produkcijos eksporto rinkos yra Azijos ir Ramiojo vandenyno regionas ir Šiaurės bei Pietų Amerikos. PET importo iš Taivano CIF kainos yra didesnės už visų kitų importo į Sąjungą šaltinių kainas, o Taivano kilmės PET taikomos galiojančios priemonės yra labai nedidelės ir joms baigus galioti nebūtų didelio kainų skirtumo. (102) Pažymėtina, kad šioje peržiūroje nebendradarbiavo nė vienas eksportuojantis Taivano gamintojas. Be to, 97 ir 98 konstatuojamosiose dalyse aprašytos išvados yra priešingos minėtiems teiginiams. Tuo remiantis reikia atmesti aptariamų šalių pateiktus teiginius. (103) Po atskleidimo šios šalys pakartojo, kad Azijos ir Ramiojo vandenyno ir Pietų Amerikos regionai yra svarbios eksporto rinkos ir teigė, kad šios rinkos pritrauktų didelę dalį prognozuojamų Taivano padidintų eksportui tinkamų perteklinių pajėgumų. Teiginiui patvirtinti šalys pateikė santykines gamybos pajėgumų ir paklausos vidaus rinkoje vertes 2012 ir 2020 m. abiem regionams. Pažymėtina, kad padėtis 2020 m. yra nesusijusi su šia priemonių galiojimo termino peržiūra ir kad 2012 m. naudojant kaip vieną palyginimo terminą būtų neatsižvelgta į didelius pajėgumų išplėtimus, padarytus per PTL iki 2012 m. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. (104) Be to, kai kurios šalys teigė, kad Taivano didėjančius eksportui tinkamus perteklinius pajėgumus reikėtų vertinti atsižvelgiant į didėjančią paklausą kitose trečiosiose rinkose. Dėl to jos teigė, kad eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai buvo netinkamai įvertinti. Kaip minėta 58 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nepadaryta išvados, kad visi eksportui tinkami pajėgumai būtų nukreipti į Sąjungą. Bet kokiu atveju nebuvo manoma, kad visi eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai būtų nukreipti į Sąjungą. Remiantis turimais duomenimis pagrįstai manoma, kad atsižvelgiant į Sąjungos rinkos patrauklumą dėl kainų ir jos dydžio ir į didelę eksportui tinkamų perteklinių pajėgumų apimtį, produkto kiekis, kuris gali būti nukreiptas į Sąjungos rinką, veikiausiai viršys produkto kiekį, kuris gali daryti žalą. Be to, primenama, kad tyrime nebendradarbiavo nė vienas Taivano PET gamintojas, todėl neturėta tikslių faktinės gamybos ir pajėgumų, taip pat pardavimo vidaus rinkoje ir eksportui apimties duomenų. Todėl išvadas dėl dempingo tęsimosi teko pagrįsti turimais faktais, kaip nurodyta 84 konstatuojamojoje dalyje. Dėl to, atsižvelgiant į didelį eksportui tinkamą produkto kiekį ir eksporto kainų į kitas trečiąsias šalis lygio analizę, taip pat į 93–95 konstatuojamosiose dalyse pateiktą Sąjungos kainų lygio analizę, pagrįstai manoma, kad panaikinus priemones eksportas iš Taivano būtų nukreiptas į Sąjungą dempingo kainomis ir tokiu kiekiu, kuris viršytų žalą galintį daryti kiekį. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. (105) Kita šalis teigė, kad Taivanui per PTL taikytas ad valorem muitas yra labai mažas, dėl to negalima daryti išvados, kad iš Taivano būtų importuojama dempingo kaina, jei priemonės būtų panaikintos. Dabartinis dempingo skirtumas – 12,4 proc. ad valorem muitu grįsta minimali kaina. Tai, kad per PTL kainos buvo didesnės ir dėl to hipotetinis ad valorem muitas buvo mažesnis, yra nesusiję dalykai, nes neatsižvelgiama į galimus kainų pokyčius po PTL, jei priemonės būtų panaikintos, kaip aprašyta 94 ir 98 konstatuojamosiose dalyse. Todėl teiginys buvo atmestas. 7.3.4. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės (106) Atsižvelgiant į didelius ir didėjančius pajėgumus, Sąjungos rinkos patrauklumą ir kitose trečiosiose šalyse galiojančias priemones padaryta išvada, jog tikėtina, kad, jei priemonės nustotų galioti, Taivano dempingo kainomis eksportuojamo produkto kiekis, kuris veikiausiai darytų žalą, būtų nukreiptas į Sąjungą. (107) Po atskleidimo viena šalis teigė, kad analizuojant dempingo pasikartojimo ar tęsimosi tikimybę reikėjo atsižvelgti į tariamai žemą antidempingo muito lygį per PTL. Tačiau pažymėtina, kad nė vienas eksportuojantis Taivano gamintojas nebendradarbiavo, todėl teiginys, kad dempingo skirtumai per PTL buvo maži, buvo nepagrįstas ir atmestas. Primenama, kad remiantis turimais faktais nustatyti 12 proc. dempingo skirtumai per PTL. Kaip minėta 104 konstatuojamojoje dalyje, išanalizavus galimus Taivano eksporto kainų pokyčius, jei priemonės nustotų galioti, nustatyta, kad labai tikėtina, jog dempingas būtų tęsiamas. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. 8. Tailandas 8.1. Pirminės pastabos (108) Bendradarbiavo tik vienas eksportuojantis gamintojas, kuris per PTL neeksportavo PET į Sąjungą. Šiam bendradarbiaujančiam gamintojui per PTL teko apie 25 proc. visų gamybos pajėgumų Tailande. Tailande yra trys kiti gamintojai, kurie nebendradarbiavo. Todėl išvados pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį taip pat pagrįstos turimais faktais. (109) Per PTL į Sąjungą eksportuota 727 t, o tai yra 0,6 proc. visos importo iš nagrinėjamųjų šalių, susijusių su šia peržiūra, apimties ir beveik 0 proc. Sąjungos rinkos dalies. 8.2. Importas dempingo kaina per PTL (110) Remiantis prašymu atlikti peržiūrą į Sąjungą importuota dempingo kainomis, o dempingo skirtumas buvo 14,1 proc. (111) Kadangi bendradarbiaujanti bendrovė per PTL į Sąjungą neeksportavo, jai nebuvo įmanoma apskaičiuoti dempingo skirtumo. Tačiau normalioji vertė apskaičiuota remiantis šio gamintojo pardavimu vidaus rinkoje, o taip apskaičiuotą normaliąją vertę palyginus su importo iš Tailando į Sąjungą kaina, kurią pateikia Eurostatas, gautas 108 konstatuojamojoje dalyje nurodytą dempingo skirtumą atitinkantis skaičius. 8.3. Importo raida, jei priemonės būtų panaikintos (112) Nustačius, kad PTL vykdytas dempingas, taip pat nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos. (113) Išnagrinėti šie veiksniai: importo dempingo kaina iš Tailando apimtis ir kainos, Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų rinkų patrauklumas, Tailando gamintojų gamybos pajėgumai ir eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai. 8.3.1. Importo iš Tailando dempingo kaina apimtis ir kainos (114) Importo iš Tailando į Sąjungą apimtis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo nežymi, o 2009 ir 2010 m. neimportuota iš viso. Per PTL importo apimtis padidėjo nuo apytikriai 500 t iki apytikriai 700 t 2008 m., o tai buvo beveik 0 proc. viso Sąjungos suvartojimo per PTL. (115) Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo kainos padidėjo nuo apytikriai 980 EUR/t 2008 m. iki apytikriai 1 300 EUR/t per PTL, t. y. 32 proc. Per PTL priverstinio kainų mažinimo nenustatyta. 8.3.2. Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų rinkų patrauklumas (116) Nustatyta, kad per PTL vidutinė vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkos kaina buvo mažesnė už vidutinę Sąjungos pramonės kainą Sąjungoje. Kainų skirtumas buvo 9 proc. (117) Nustatyta, kad bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportavo į kitų trečiųjų šalių rinkas, išskyrus Sąjungą. Jo vidutinė eksporto į tas rinkas kaina gamintojo kainomis EXW sąlygomis buvo mažesnė už normaliąją vertę. Kainų skirtumas sudarė 10,8 proc. vidutinės eksporto kainos. (118) Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto į kitas trečiąsias šalis kaina buvo mažesnė už Sąjungos pramonės kainas Sąjungoje. Kainų skirtumas sudarė 6,6 proc. eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainų. 8.3.3. Gamybos pajėgumai ir eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai (119) Tailando gamybos pajėgumai nustatyti remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija, vieša informacija, pvz., viešos bendrovių interneto svetainės, ir bendradarbiaujančios bendrovės klausimyno atsakymais. (120) Tailando gamybos pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį gerokai padidėjo ir per PTL daugiau nei tris kartus viršijo vidaus suvartojimą Tailande. Per PTL visi Tailando gamybos pajėgumai sudarė 700 000–900 000 t. Eksportui tinkamų perteklinių gamybos pajėgumų per nagrinėjamąjį laikotarpį nuosekliai mažėjo ir per PTL jie sudarė 70–75 proc. visų šalies pajėgumų, t. y. 17–22 proc. viso ES suvartojimo. Tai rodo, kad Tailandas orientuojasi į eksportą ir kad Tailando nagrinėjamojo produkto gamintojai labai priklauso nuo pardavimo eksportui. Atlikus tyrimą nustatyta, kad pajėgumai iki 2014 m. didės iki 800 000–1 000 000 t. Tuo pačiu metu, remiantis tais pačiais šaltiniais, paklausa vidaus rinkoje didės lėčiau ir bus palyginti nedidelė. Taigi apskaičiuota, kad netrukus perteklinių pajėgumų gerokai padidės ir jie 700 000–800 000 t viršys paklausą vidaus rinkoje, o tai sudaro 25–30 proc. viso Sąjungos suvartojimo per PTL. Be to, Turkija ir Malaizija taiko prekybos apsaugos priemones Tailandui, todėl eksportui sumažėja galimų kitų rinkų, kuriose netaikomos priemonės. Atsižvelgiant į didelį eksportui tinkamą produkto kiekį ir eksporto kainų į kitas trečiąsias šalis lygio analizę, taip pat į 114–116 konstatuojamosiose dalyse pateiktą Sąjungos kainų lygio analizę, pagrįstai manoma, kad panaikinus priemones eksportas iš Tailando bus nukreiptas į Sąjungą dempingo kainomis ir tokiu kiekiu, kuris viršys žalą galintį daryti kiekį. (121) Po atskleidimo Tailando užsienio prekybos departamentas tvirtino, kad gamybos pajėgumų ir paklausos vidaus rinkoje palyginimą reikėjo atlikti ASEAN regiono lygmeniu. Pažymėtina, kad Tailando vyriausybė šio tvirtinimo nepagrindė, todėl nėra pagrindo keisti išvadų, padarytų remiantis eksportui tinkamais pertekliniais pajėgumais Tailande. 8.3.4. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės (122) Atsižvelgiant į didelius ir didėjančius pajėgumus, Sąjungos rinkos patrauklumą ir kitose trečiosiose šalyse galiojančias priemones padaryta išvada, jog tikėtina, kad, jei priemonės nustotų galioti, Tailando dempingo kainomis eksportuojamo produkto kiekis, kuris veikiausiai darytų žalą, būtų nukreiptas į Sąjungą. D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS 1. Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė (123) Panašų produktą Sąjungoje gamina 13 žinomų gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje, ir toliau bus vadinami Sąjungos pramone. (124) Tyrime bendradarbiavo ir jam pritarė dvylika žinomų Sąjungos gamintojų, kuriems šiuo atveju atstovavo skundo pateikėjas. Vienas žinomas Sąjungos gamintojas šiame tyrime nebendradarbiavo. (125) Norint apskaičiuoti bendrą Sąjungos gamybos apimtį per PTL naudotasi visa turima su Sąjungos pramone susijusia informacija, kaip antai klausimyno atsakymais, Eurostato duomenimis ir prašymu atlikti peržiūrą. (126) Sąjungos PET rinkoje yra pakankamai daug gamintojų, paprastai priklausančių didesnėms grupėms, kurių pagrindinė buveinė yra ne Sąjungoje. 2000–2012 m. Sąjungos PET pramonėje vyko tam tikrų pokyčių. Rinkoje vyksta konsolidacijos procesas – neseniai būta susiliejimų ir uždarymų. Toliau kuriami nauji produktai, kaip antai perdirbtas PET ir bio PET, panaudojant pakankamai naują perdirbimo pramonės šalutinį produktą. (127) Po atskleidimo kai kurios šalys tvirtino, kad Sąjungos pramonės padėtis netiksliai apibūdinta, nes iš tiesų penki gamintojai priklauso didelei tarpvalstybinei grupei, o kiti trys gamintojai buvo susiję su PET pakavimo bendrovėmis. Nė vienas šių faktų neprieštarauja 124 konstatuojamojoje dalyje pateiktam apibūdinimui, kuris buvo atskleistas ir kuriame aiškiai nurodoma, kad Sąjungos gamintojai paprastai priklauso didesnėms grupėms. Šios koncentracijos poveikis nagrinėjamas 209 konstatuojamojoje dalyje. Uždarosios rinkos poveikio vertinimas analizuojamas 203–205 konstatuojamosiose dalyse. (128) Kaip nurodyta pirmiau, atsižvelgiant į pakankamai didelį bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų skaičių, atrinkti keturi Sąjungos gamintojai, kuriems tenka daugiau nei 50 proc. visos panašaus produkto Sąjungos gamybos ir pardavimo apimties per PTL. E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE 1. Sąjungos suvartojimas (129) Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtimi, iš Eurostato gautais importo apimties duomenimis ir, nebendradarbiaujančio Sąjungos gamintojo atveju, prašymu atlikti peržiūrą pagrįstais skaičiavimais. (130) 2009 ir 2010 m. suvartojimas padidėjo, tačiau per PTL sumažėjo 2 proc., palyginti su 2008 m., ir per PTL iš viso sudarė 2 802 mln. tonų. 1 lentelė Suvartojimas || 2008 || 2009 || 2010 || PTL Apimtis (tonomis) || || || || Suvartojimas || 2 868 775 || 2 934 283 || 2 919 404 || 2 802 066 Indeksas || 100 || 102 || 102 || 98 Šaltinis: klausimyno atsakymai, Eurostatas ir prašymas atlikti peržiūrą || 2. Importas iš nagrinėjamųjų šalių 2.1. Bendras vertinimas (131) Per priemonių galiojimo termino peržiūrą, kuri buvo baigta 2007 m., Indijos, Taivano, Tailando, Malaizijos ir Indonezijos kilmės importas pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį vertintas bendrai. Buvo tiriama, ar ir šiame tyrime buvo tikslinga taikyti bendrą vertinimą. (132) Dėl to buvo nustatyta, kad importo iš Indijos, Taivano, Tailando, Indonezijos ir Malaizijos dempingo skirtumai buvo didesni nei de minimis. Dėl importo į Sąjungos rinką apimties nustatyta, kad tik importo iš Indijos apimtis buvo didesnė nei nežymi. Taivano, Tailando, Indonezijos ir Malaizijos atveju nustatyta, kad importo apimtis buvo mažesnė nei de minimis. Tuomet analizuota galima kiekvienos šalies eksporto apimtis, jei būtų panaikintos priemonės. Nustatyta, kad panaikinus priemones importo iš Taivano ir Tailando, priešingai nei iš Indonezijos ir Malaizijos, apimtis greičiausiai padidėtų ir būtų didesnė nei per PTL ir veikiausiai viršytų nereikšmingumo ribą (žr. 102 ir 118 konstatuojamąsias dalis). Dėl Indonezijos ir Malaizijos nustatyta, kad importo į Sąjungą apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nežymi, o galimi eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai įvertinti kaip labai nedideli. Todėl nėra labai tikėtina, kad artimiausiu metu ši padėtis pasikeistų. (133) Atsižvelgiant į tai, kad importo iš Indonezijos ir Malaizijos dempingo kainomis apimtis per PTL buvo nereikšminga, ir į tai, kad nėra tikėtina, kad ji padidėtų dėl 130 konstatuojamojoje dalyje paaiškintų priežasčių, manyta, kad importas iš Malaizijos ir Indonezijos neatitinka reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytų kriterijų. (134) Dėl importo iš Indijos, Taivano ir Tailando pažymėtina, kad PET yra prekinės gamybos produktas, kurio cheminės ir techninės savybės nepaisant kilmės yra tokios pačios. Todėl manoma, kad importuojamą PET buvo galima pakeisti Sąjungoje gaminamų rūšių PET. Be to, Sąjungoje jis parduotas tuo pačiu laikotarpiu. Todėl manoma, kad importuojamas Indijos, Taivano ir Tailando kilmės PET konkuravo su Sąjungoje pagamintu PET. (135) Remiantis tuo, kas išdėstyta, manyta, kad Indija, Taivanas ir Tailandas atitinka pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išvardytus kriterijus. Todėl importas iš šių trijų šalių buvo vertinamas bendrai. Kadangi Malaizija ir Indonezija neatitinka pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytų kriterijų, šių dviejų šalių kilmės importas nagrinėtas individualiai. (136) Po atskleidimo viena šalis nesutiko su importo iš Tailando bendru vertinimu kartu su importu iš Indijos ir Taivano, kai kartu nevertinamas importas iš Malaizijos ir Indonezijos. Tvirtinta, kad Tailando padėtis buvo tokia pati kaip Malaizijos ir Indonezijos, todėl šias šalis reikėjo vertinti vienodai. Primenama, kad atsižvelgiant į Tailande nustatytus eksportui tinkamus perteklinius pajėgumus (žr. 118 konstatuojamąją dalį) pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies kriterijai buvo įvykdyti. Tarp Tailando ir Malaizijos bei Indonezijos panašumų nenustatyta, nes pastarosios dvi šalys neturėjo eksportui tinkamų perteklinių pajėgumų, kurie būtų panašūs į nustatytuosius Tailande. Todėl šios šalies pastabos buvo atmestos. 3. Importas iš Indijos, Taivano ir Tailando 3.1. Importo apimtis, rinkos dalis ir kainos (137) Nepaisant taikomų priemonių importo iš Indijos, Taivano ir Tailando apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį beveik padvigubėjo. Taip yra iš esmės dėl importo iš Indijos padidėjimo – importo iš Indijos apimtis padidėjo nuo 46 313 t 2008 m. iki 96 678 t per PTL, palyginti su visu aptariamų trijų šalių kiekiu, t. y. 109 633 t. (138) Importo iš Indijos, Taivano ir Tailando rinkos dalis atitinkamai padidėjo nuo 2 proc. 2008 m. iki 3,9 proc. per PTL. Importui iš Indijos per PTL teko 3,5 proc. rinkos dalies, o tai yra gerokai daugiau, nei per paskutinę priemonių galiojimo termino peržiūrą nustatyta rinkos dalis (0,3 proc.). (139) Vidutinė kaina per PTL buvo 1 290 EUR/t. Matyti, kad kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 23 proc., tai buvo padidėjimas po pirminio 20 proc. sumažėjimo 2009 m. 2 lentelė Importas iš Indijos, Taivano ir Tailando || 2008 || 2009 || 2010 || PTL Importo iš Indijos, Taivano ir Tailando apimtis (tonomis) || 57 178 || 54 173 || 90 154 || 109 633 Indeksas (2008 m. = 100) || 100 || 95 || 158 || 192 Importo iš Indijos, Taivano ir Tailando rinkos dalis || 2,0 % || 1,8 % || 3,1 % || 3,9 % Indeksas (2008 m. = 100) || 100 || 93 || 155 || 196 Importo kaina (EUR/t) || 1 049 || 838 || 1 031 || 1 290 Indeksas (2008 m. = 100) || 100 || 80 || 98 || 123 Šaltinis: Eurostatas 3.2. Priverstinis kainų mažinimas (140) Kadangi eksportuojantys Taivano gamintojai nebendradarbiavo, priverstinį kainų mažinimą dėl importo iš Taivano teko nustatyti remiantis importo statistiniais duomenimis (Eurostatas). Kadangi bendradarbiaujantis Tailando eksportuotojas per PTL eksporto į Sąjungą nevykdė, šiuo atveju priverstinį kainų mažinimą dėl importo iš Tailando taip pat teko nustatyti remiantis importo statistiniais duomenimis (Eurostatas). Indijos atveju skaičiuota remiantis surinktais ir vietoje patikrintais duomenimis. Atitinkamomis Sąjungos pramonės pardavimo kainomis buvo pasirinktos pardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainos, prireikus pakoreguotos iki gamintojo kainų EXW sąlygomis lygio. Nustatyta, kad per PTL nė viena iš nagrinėjamųjų šalių nevykdė priverstinio kainų mažinimo. 4. Importas iš Malaizijos ir Indonezijos 4.1. Importo apimtis, rinkos dalis ir kainos (141) Nepaisant 70 proc. sumažėjimo 2010 m., importo iš Malaizijos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padvigubėjo. Importo iš Indonezijos apimtis buvo nežymi. Importo iš abiejų šalių apimtis buvo mažesnė nei de minimis. (142) Malaizijos rikos dalis padidėjo nuo 0,3 iki 0,6 proc. Indonezijos rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo arti 0 proc. (143) Vidutinė Malaizijos vieneto kaina per PTL buvo 1 299 EUR/t. Tai rodo 25 proc. padidėjimą per paskutinius dvejus nagrinėjamojo laikotarpio metus po pirminio 28 proc. sumažėjimo 2008–2009 m. Vidutinė Indonezijos vieneto kaina per PTL buvo 1 304 EUR/t. Tai rodo, kad nuo 2009 m. iki PTL ji padidėjo 34 proc. 2008 m. Indonezija eksporto į ES nevykdė. 3 lentelė || Importas iš Malaizijos || || 2008 || 2009 || 2010 || PTL || Importo apimtis (tonomis) || 8 213 || 2 028 || 308 || 16 628 || Indeksas (2008 m. = 100) || 100 || 25 || 4 || 202 || Importo kaina (EUR/t) || 1 038 || 751 || 942 || 1 299 || Indeksas (2008 m. = 100) || 100 || 72 || 91 || 125 || Importo rinkos dalis || 0,3 % || 0,1 % || 0,0 % || 0,6 % || Šaltinis: Eurostato duomenys || || || || || || || || 4 lentelė || Importas iš Indonezijos || || 2008 || 2009 || 2010 || PTL || Importo apimtis (tonomis) || - || 408 || 991 || 253 || Indeksas (2009 m. = 100) || - || 100 || 243 || 62 || Importo kaina (EUR/t) || - || 973 || 1 222 || 1 304 || Indeksas (2009 m. = 100) || - || 100 || 126 || 134 || Importo rinkos dalis || - || 0,01 % || 0,03 % || 0,01 % || Šaltinis: Eurostato duomenys || || || || || 4.2. Priverstinis kainų mažinimas (144) Kadangi eksportuojantys Indonezijos gamintojai nebendradarbiavo, priverstinį kainų mažinimą dėl importo iš Indonezijos teko nustatyti remiantis importo statistiniais duomenimis (Eurostatas). Kadangi bendradarbiaujantys Malaizijos eksportuotojai eksporto į Sąjungą nevykdė, šiuo atveju priverstinį kainų mažinimą dėl importo iš Malaizijos taip pat teko nustatyti remiantis importo statistiniais duomenimis (Eurostatas). Atitinkamomis Sąjungos pramonės pardavimo kainomis buvo pasirinktos pardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainos, prireikus pakoreguotos iki gamintojo kainų EXW sąlygomis lygio. Nustatyta, kad per PTL nė viena iš dviejų šalių nevykdė priverstinio kainų mažinimo. 5. Importas iš kitų trečiųjų šalių 5.1. Importas iš Kinijos, Jungtinių Arabų Emyratų (JAE), Irano ir Pakistano (145) Nepaisant 49 proc. padidėjimo 2009 m., importo iš kitų trečiųjų šalių, kurioms taikomos antidempingo priemonės, apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 69 proc. Tik importo iš Kinijos apimtis nesikeitė. (146) Aptariamų šalių rinkos dalis sumažėjo nuo 8,2 proc. 2008 m. iki 2,6 proc. per PTL, įskaitant daugiausia JAE (1,7 proc. per PTL) ir Kiniją (0,6 proc. per PTL). (147) Vidutinė kaina per PTL buvo 1 258 EUR/t, t. y. 5,5 proc. mažesnė už Sąjungos pramonės vieneto kainą. Matyti, kad kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 24 proc., tai buvo PTL padidėjimas po pirminio 22 proc. sumažėjimo 2009 m. 5 lentelė Importas iš Kinijos, JAE, Irano ir Pakistano || 2008 || 2009 || 2010 || PTL Importo iš Kinijos, JAE, Irano ir Pakistano apimtis (tonomis) || 235 913 || 351 798 || 188 776 || 72 054 Indeksas (2008 m. = 100) || 100 || 149 || 80 || 31 Importo iš Kinijos, JAE, Irano ir Pakistano rinkos dalis || 8,2 % || 12,0 % || 6,5 % || 2,6 % Indeksas (2008 m. = 100) || 100 || 146 || 79 || 31 Importo kaina (EUR/t) || 1 016 || 789 || 949 || 1 258 Indeksas (2008 m. = 100) || 100 || 78 || 93 || 124 Šaltinis: Eurostato duomenys || || || || 5.2. Importas iš kitų trečiųjų šalių, kurioms netaikomos jokios priemonės (148) Po padidėjimo 71 proc. 2009 m., importo iš kitų trečiųjų šalių, kurioms netaikomos jokios priemonės, įskaitant Omaną, Pietų Korėją, Rusiją, Meksiką ir Saudo Arabiją, apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 59 proc. Nuo 2009 m. iki PTL Omanas tapo didžiausia į Sąjungą eksportuojančia šalimi. (149) Aptariamų šalių rinkos dalis padidėjo nuo 9,7 proc. 2008 m. iki 15,8 proc. per PTL, daugiausia dėl to, kad 4,3 proc. padidėjo importo iš Omano apimtis. Pietų Korėjos rinkos dalis per PTL buvo 4 proc., t. y. 5 proc. mažesnė nei 2009 m. didžiausias pasiektas lygis. (150) Vidutinė kaina buvo 1 273 EUR/t, t. y. 4,3 proc. mažesnė už vidutinę Sąjungos pramonės vieneto kainą. Matyti, kad kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 10 proc., tai buvo 2010 m. ir PTL padidėjimas po pirminio 24 proc. sumažėjimo 2009 m. Vidutinė importo iš Omano kaina per PTL buvo 1 310 EUR/t – 1,5 proc. mažesnė už Sąjungos pramonės vieneto kainą. Vidutinė importo iš Pietų Korėjos kaina buvo 1 294 EUR/t – 2,7 proc. mažesnė už Sąjungos pramonės vieneto kainą. 6 lentelė Importas iš kitų trečiųjų šalių || 2008 || 2009 || 2010 || PTL Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis (tonomis) || 279 188 || 478 570 || 469 753 || 442 692 Indeksas (2008 m. = 100) || 100 || 171 || 168 || 159 Importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis || 9,7 % || 16,3 % || 16,1 % || 15,8 % Indeksas (2008 m. = 100) || 100 || 168 || 165 || 162 Importo kaina (EUR/t) || 1 156 || 879 || 997 || 1 273 Indeksas (2008 m. = 100) || 100 || 76 || 86 || 110 Pagrindiniai eksportuotojai (tonomis) Omanas || 0 || 52 632 || 95 646 || 120 286 Pietų Korėja || 177 341 || 254 451 || 183 801 || 114 346 Rusija || 546 || 546 || 3 || 50 427 Meksika || 2 650 || 1 879 || 29 039 || 29 409 Saudo Arabija || 230 || 20 454 || 50 108 || 24 756 Kitos || 98 422 || 148 609 || 111 156 || 103 468 Šaltinis: Eurostato duomenys (151) Po atskleidimo kai kurios šalys tvirtino, kad Komisija neįvertino importo iš Pietų Korėjos poveikio. Primenama, kad priemonės Pietų Korėjai nustojo galioti 2012 m. Prieš muitams baigiant galioti daugiau nei 99 proc. produkto iš šios šalies buvo importuojama taikant 0 proc. muito normą. Dėl to importas iš Pietų Korėjos analizėje priskiriamas importui iš kitų šalių, kurioms netaikomos priemonės (žr. 202 ir 212 konstatuojamąsias dalis). Todėl tvirtinimas atmestas kaip nepagrįstas. 6. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis (152) Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, kurie nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjo įtakos Sąjungos pramonės būklei. (153) Žalai analizuoti žalos rodikliai nustatyti šiais dviem lygmenimis: – visų Sąjungos gamintojų makroekonominiai rodikliai (gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumų dydis ir atsigavimas nuo buvusio dempingo poveikio) įvertinti visos Sąjungos gamybos lygiu, remiantis iš Sąjungos pramonės gauta informacija, prašymu atlikti peržiūrą ir viešais statistiniais duomenimis; – atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (atsargos, vidutinės vieneto kainos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos) įvertinti atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu remiantis jų pateikta informacija. (154) Vienas atrinktas Sąjungos gamintojas 2010 m. birželio mėn. atsisakė vienos gamybos įmonės. Ją įsigijo kitas Sąjungos gamintojas. Kadangi makroekonominių rodiklių analizė pagrįsta iš visų Sąjungos gamintojų gautais duomenimis, gamybos įmonės atsisakymas neturėjo poveikio žalos analizės apimčiai ar atskiriems rodikliams. (155) Preliminari pastaba dėl analizės: reikėtų paaiškinti, kad tam tikri 2010 m. pabaigos ir 2011 m. pradžios pasauliniai įvykiai ekonomikos srityje turėjo poveikio padėčiai Sąjungos rinkoje, ypač panašaus produkto kainoms ir pardavimo apimčiai. Šiuo laikotarpiu medvilnės pasiūla sumažėjo, dėl to Azijos rinkoje padidėjo poliesterių pluošto paklausa. PET ir poliesterių pluoštas yra labai glaudžiai susiję su ta pačia žaliava, t. y. gryninta tereftalato rūgštimi (PTA). Padidėjus poliesterių pluošto paklausai pritrūko PTA, dėl to padidėjo PET kainos. Artimųjų Rytų PET gamintojai taip pat priklauso nuo PTA iš Azijos, todėl staiga sumažėjo PET importas į Sąjungą. Tuo pačiu metu pagrindiniai PTA tiekėjai Sąjungoje paskelbė apie force majeure aplinkybes, taip sudarydami papildomų šalies vidaus PET gamybos apribojimų. 7. Šalių pastabos (156) Kai kurios šalys nesutiko su žalos analizės pagrįstumu teigdamos, kad ji buvo paremta nepakankama informacija, o tai savo ruožtu turėjo poveikio suinteresuotųjų šalių teisėms į gynybą. Tiksliau pateikti toliau aptarti argumentai. (157) Kai kurios šalys teigė, kad iš Sąjungos gamintojų gauta informacija neatitiko klausimyno pildymo reikalavimų, pagal kuriuos nereikia bendrai vertinti skirtingų bendrovių duomenų. Todėl teigta, kad surinkta informacija buvo netiksli ir neišsami, nes nurodyti skaičiai buvo apibendrinti kiekvienai atrinktai bendrovei. Pažymima, kad informacija surinkta tinkamai ir patikrinta vietoje. Nustatyta, kad iš surinktos informacijos galima susidaryti pakankamai tikslų Sąjungos pramonės vaizdą, todėl pirmiau minėtą teiginį teko atmesti. Po atskleidimo šalys pakartojo savo tvirtinimą. Naujų argumentų ar įrodymų nebuvo pateikta. Tos pačios šalys pakartojo tvirtinimą, kad vienos atrinktos bendrovės pateikti duomenys buvo neišsamūs, nes jie buvo susiję ne su visa grupe, o su pasirinktu grupės subjektu. Į šią pastabą atsakyta vykdant atranką, kaip paaiškinta 20 konstatuojamojoje dalyje. (158) Tos pačios šalys tvirtino, kad Komisija bandė ištaisyti nurodytus surinktos informacijos trūkumus, siųsdama papildomus klausimynus. Dėl to reikėtų paaiškinti, kad Komisija iš tiesų siuntė papildomus klausimynus, tačiau jie buvo skirti tik neatrinktiems Sąjungos gamintojams, norint surinkti informacijos apie žalos vertinimui svarbius makroekonominius rodiklius, todėl klausimynai siųsti norint papildyti atrinktų Sąjungos gamintojų pateiktą informaciją. Po atskleidimo kai kurios šalys pakartojo tvirtinimą, tačiau nepateikė jokių naujų argumentų ar įrodymų. Todėl šių šalių pastabos buvo atmestos. (159) Be to, tos pačios šalys teigė, kad atrinktų gamintojų pateikta informacija taip pat neatitiko pagrindinio reglamento 19 straipsnio reikalavimų, nes nekonfidencialaus pobūdžio informacija buvo pateikta kaip konfidenciali informacija, dėl to su ja nebuvo galima susipažinti suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje. Dėl to reikia pažymėti, kad informaciją teikiančios šalies prašymu informacija laikyta riboto naudojimo. Suinteresuotųjų šalių prašymu pateiktos informacijos konfidencialumo statusas peržiūrėtas ir prireikus informacija, pasikonsultavus su susijusiomis bendrovėmis ir gavus jų patvirtinimą, pripažinta nekonfidencialia suinteresuotosioms šalims susipažinti. Todėl šis teiginys taip pat buvo atmestas. (160) Kai kurios šalys tvirtino, kad metodika žalai įvertinti naudota pažeidžiant pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalį, nes per pirminį tyrimą, kuris buvo baigtas 1999 m., nustatant žalą remtasi bendru importo iš šešių šalių vertinimu, o šiame vertinime neatsižvelgta į importą iš Pietų Korėjos, kuri laikyta didžiausia tiekėja į Sąjungą ir didžiausių eksporto pajėgumų bei mažiausių eksporto kainų šalimi, palyginti su kitomis šalimis, susijusiomis su šia peržiūra. (161) Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad jau per 2007 m. baigtą priemonių galiojimo termino peržiūrą importas iš Pietų Korėjos ne dempingo kainomis nebuvo bendrai vertinamas, nes buvo nustatyta, kad šis importas atitinka ne visas pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatytas sąlygas. Be to, pažymima, kad į šią peržiūrą importas iš Pietų Korėjos neįtrauktas, nes priemonės Pietų Korėjai jau baigė galioti. Pagaliau manoma, kad metodika nepasikeitė, nes per šią peržiūrą bendras vertinimas taikomas importui iš visų šalių, kurios atitinka tokio vertinimo kriterijus, nustatytus pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje. Todėl šalių argumentas turėjo būti atmestas. 8. Makroekonominiai rodikliai 8.1. Gamyba (162) Sąjungos pramonei praradus rinkos dalį (aptariama 164 konstatuojamojoje dalyje) Sąjungos gamybos apimtis nuo 2008 m. iki PTL sumažėjo 11 proc. Sąjungos gamybos apimtis nemažėjo 2010 m. – tada ji padidėjo, palyginti su 2009 m., tačiau vis dėlto buvo 4 proc. mažesnė nei 2008 m. Per PTL ji toliau mažėjo. 7 lentelė Bendra Sąjungos gamyba || 2008 || 2009 || 2010 || PTL Gamyba (tonomis) || 2 327 169 || 2 107 792 || 2 239 313 || 2 068 717 Indeksas (2008 m. = 100) || 100 || 91 || 96 || 89 Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą || || 8.2. Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas (163) Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai nuo 2008 m. iki PTL sumažėjo 23 proc. Ši tendencija susijusi su kelių gamybos įmonių uždarymu, kurį iš dalies kompensavo naujų gamyklų atidarymas. (164) Pajėgumų naudojimas padidėjo nuo 75 proc. 2008 m. iki 86 proc. per PTL. Pajėgumų naudojimo didėjimą reikia vertinti atsižvelgiant į Sąjungos pramonės restruktūrizaciją, apie kurią paaiškinta 124 konstatuojamojoje dalyje. 8 lentelė Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas || 2008 || 2009 || 2010 || PTL Gamybos pajėgumai (tonomis) || 3 118 060 || 2 720 326 || 2 625 244 || 2 393 516 Indeksas || 100 || 87 || 84 || 77 Pajėgumų naudojimas || 75 % || 77 % || 85 % || 86 % Indeksas || 100 || 104 || 114 || 116 Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą 8.3. Pardavimo apimtis (165) Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis keitėsi kaip ir gamybos apimtis – per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 6 proc. 9 lentelė Bendra Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtis || 2008 || 2009 || 2010 || PTL Pardavimas (tonomis) || 2 288 283 || 2 047 305 || 2 169 423 || 2 160 807 Indeksas || 100 || 89 || 95 || 94 Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą 8.4. Rinkos dalis (166) Po 13 proc. sumažėjimo 2009 m. Sąjungos pramonės rinkos dalis padidėjo, nes sumažėjo JAE, Pietų Korėjos, Irano ir Pakistano rinkos dalys, nors importo iš Indijos, Omano ir kitų trečiųjų šalių (Rusija, Meksika ir Saudo Arabija) apimtis tuo pačiu laikotarpiu didėjo. Apskritai Sąjungos pramonės rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 3 proc. 10 lentelė Sąjungos pramonės rinkos dalis || 2008 || 2009 || 2010 || PTL Sąjungos pramonės rinkos dalis || 80 % || 70 % || 74 % || 77 % Indeksas || 100 || 87 || 93 || 97 Šaltinis: klausimyno atsakymai, prašymas atlikti peržiūrą ir Eurostatas 8.5. Augimas (167) Nagrinėjamuoju laikotarpiu rinka buvo apmirusi. Nebuvo augimo, kuriuo Sąjungos pramonė galėtų pasinaudoti, priešingai – nepaisant restruktūrizacijos Sąjungos pramonė rinkos dalį prarado dėl didėjančios importo, ypač iš šalių, kurioms netaikomos jokios priemonės, apimties. Nedidelį suvartojimo sumažėjimą per PTL reikėtų vertinti atsižvelgiant į laikiną žaliavų (PTA) Sąjungoje ir pasaulinėje rinkoje trūkumą. 8.6. Užimtumas ir našumas (168) Sąjungos pramonės užimtumo lygis nuo 2008 m. iki PTL sumažėjo 41 proc. Užimtumas mažėjo nuosekliai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį, įskaitant 2010 m., kai padidėjo gamybos apimtis (žr. 161 konstatuojamąją dalį). Užimtumo lygio mažėjimas didėjant našumui rodo, kad kai kurie Sąjungos gamintojai ėmėsi restruktūrizacijos. (169) Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, vertinamas pagal darbuotojo išdirbį (tonomis) per metus, padidėjo 50 proc. Iš to matyti, kad gamybos apimtis mažėjo lėčiau nei užimtumo lygis ir kad Sąjungos pramonės veiksmingumas padidėjo. Tai ypač akivaizdu 2010 m., kai gamybos apimtis didėjo, nors užimtumo lygis mažėjo, o našumas buvo 37 proc. didesnis nei 2008 m. 11 lentelė Užimtumas ir našumas || 2008 || 2009 || 2010 || PTL Darbuotojų skaičius || 2 060 || 1 629 || 1 449 || 1 218 Indeksas || 100 || 79 || 70 || 59 Našumas (t/darbuotojui) || 1 130 || 1 294 || 1 545 || 1 698 Indeksas || 100 || 115 || 137 || 150 Šaltinis: klausimyno atsakymai ir prašymas atlikti peržiūrą || || 8.7. Faktinio dempingo skirtumo dydis (170) Importo iš nagrinėjamųjų šalių faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio Sąjungos pramonei, atsižvelgiant į šio produkto rinkos jautrumą kainoms, negalima laikyti nereikšmingu. Reikėtų pažymėti, kad šis rodiklis yra svarbesnis atliekant žalos pasikartojimo tikimybės analizę. Jei priemonės nustotų galioti, tikėtina, kad importas dempingo kaina vėl būtų tęsiamas tokia apimtimi ir kainomis, dėl kurių dempingo skirtumo dydžio poveikis būtų reikšmingas. 8.8. Atsigavimas po ankstesnio dempingo (171) Iš pirmiau nagrinėtų rodiklių matyti, kad 2000 m. nustačius galutines antidempingo priemones tam tikri Sąjungos pramonės ekonominiai rodikliai pagerėjo, tačiau matyti ir tai, kad Sąjungos pramonė dar yra pažeidžiama. 9. Mikroekonominiai rodikliai 9.1. Atsargos (172) Atsargų lygis per PTL buvo 24 proc. didesnis nei 2008 m. Tačiau atsargų lygis, palyginti su produkcijos kiekiu, buvo toks, kaip nustatyta anksčiau, t. y. 5–6 proc. 12 lentelė Atsargos || 2008 || 2009 || 2010 || PTL Ataskaitinio laikotarpio pabaigos atsargos || 51 495 || 54 808 || 54 314 || 64 069 Indeksas || 100 || 106 || 105 || 124 Šaltinis: klausimyno atsakymai 9.2. Kainų kaita (173) Dėl kainų kaitos, kainos 2009 m. daugiausia dėl ekonomikos krizės pirmiausia sumažėjo (-16 proc.), o 2010 m. praktiškai pasiekė 2008 m. lygį. Tada per PTL vidutinė vieneto kaina labai padidėjo, tad per visą nagrinėjamąjį laikotarpį kaina padidėjo 25 proc. (174) Staigų kainos padidėjimą per PTL reikėtų vertinti atsižvelgiant į netikėtus medvilnės rinkos pokyčius 2010 m. pabaigoje ir per pirmą 2011 m. ketvirtį. Kaip minėta 153 konstatuojamojoje dalyje, rekordiškai padidėjus medvilnės kainoms pereita prie poliesterių pluošto, kuriam reikia tų pačių žaliavų, kaip ir PET. Padidėjus žaliavų, ypač PTA, paklausai, Azijoje ir Artimuosiuose Rytuose padidėjo PET kainos, o šie pokyčiai padarė poveikį PET kainoms Sąjungoje. Kainos padidėjimui Sąjungoje tuo metu dar didesnį poveikį padarė trumpalaikis PTA trūkumas Sąjungoje dėl vieno iš Sąjungos PTA gamintojų paskelbtų force majeure aplinkybių. 13 lentelė Vieneto pardavimo kaina Sąjungoje || 2008 || 2009 || 2010 || PTL Vieneto pardavimo kaina ES (EUR/t) || 1 066 || 891 || 1 045 || 1 330 Indeksas (2008 m. = 100) || 100 || 84 || 98 || 125 Šaltinis: klausimyno atsakymai || || || || 9.3. Pardavimo kainoms poveikio turintys veiksniai (175) PET pardavimo kainos paprastai susijusios su pagrindinės žaliavos (daugiausia PTA ir monoetileno glikolio (MEG)) kainų tendencijomis, nes šios žaliavos sudaro iki 90 proc. visų PET sąnaudų. PTA yra naftos produktas, kurio kaina svyruoja priklausomai nuo žalios naftos kainų. Dėl to PET kainos yra labai nepastovios. (176) Be to, PET dėl tos pačios žaliavos konkuruoja su poliesterių pluoštu, kurio gamyba priklauso nuo PTA tiek pat, kiek PET gamyba. Kadangi poliesterių pluoštas tekstilės pramonėje yra medvilnės alternatyva, PET kaina taip pat labai priklauso nuo medvilnės rinkos pokyčių. 9.4. Darbo užmokestis (177) Per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinis darbo užmokestis sumažėjo 7 proc. Dėl per PTL sumažėjusio darbo užmokesčio padidėjo našumas, kaip pastebėta pirmiau (žr. 167 konstatuojamąją dalį). 14 lentelė Darbo užmokestis || 2008 || 2009 || 2010 || PTL Darbo užmokestis (vidutiniškai vienam darbuotojui) || 54 512 || 56 014 || 54 876 || 50 784 Indeksas || 100 || 103 || 101 || 93 Šaltinis: klausimyno atsakymai 9.5. Pelningumas ir investicijų grąža (178) Nuo 2008 m. iki PTL gerokai padidėjo pelningumas ir investicijų grąža. Pardavimo Sąjungos rinkoje pelningumas padidėjo nuo -7,9 proc. 2008 m. iki 5,3 proc. per PTL, o investicijų grąža – nuo -9,6 proc. iki 10,6 proc. 2008 m. duomenims poveikio turėjo ypač blogi vieno Sąjungos gamintojo veiklos rezultatai. Vis dėlto Sąjungos pramonės finansinės padėties pagerėjimas 2009 ir 2010 m., kai kainos buvo mažesnės nei 2008 m., rodo, kad kainos ir pelningumas yra pakankamai nesusiję. Priešingai, pelningumo pagerėjimas atrodo glaudžiai susijęs su pajėgumų naudojimo didėjimu ir pirmiau aprašytu našumo pagerėjimu. (179) Dėl pasaulinės rinkos pokyčių 2010 m. pabaigoje ir 2011 m. pradžioje ir dėl pirmiau aprašytos restruktūrizacijos bei našumo padidėjimo Sąjungos pramonė 2010 m. galėjo pagerinti pelningumą, kuris per PTL buvo 5,3 proc. (180) Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad ši raida buvo netikėta ir išskirtinė, todėl jos nereikėtų vertinti kaip tipinės visos Sąjungos pramonės padėties. (181) Dėl to reikėtų pažymėti, kad Sąjungos pramonė sugebėjo pasinaudoti PET kainos padidėjimu 2011 m. pabaigoje ir 2012 m. pradžioje, nes PTA kainą ji nustatė prieš minėtus rinkos įvykius. Remiantis šalių pateiktais statistiniais duomenimis apie pokyčius po PTL, PET gamintojų pelno dydis 2012 m. gerokai sumažėjo. Taip patvirtinama, kad pelningumui 2011 m. (PTL) iš tiesų didelio poveikio turėjo netikėti ir laikini pasauliniai ekonominiai įvykiai (153 konstatuojamoji dalis), kurie veikiausiai nepasikartos ir kurių negalima laikyti pastoviais ir tipiniais Sąjungos pramonės padėties veiksniais. 15 lentelė Pelningumas ir investicijų grąža || 2008 || 2009 || 2010 || PTL Sąjungos pardavimo pelningumas || -7,9 % || 1,6 % || 4,8 % || 5,3 % Indeksas || 100 || 221 || 261 || 267 Investicijų grąža || -9,6 % || 2,3 % || 8,9 % || 10,6 % Indeksas || 100 || 224 || 292 || 310 Šaltinis: klausimyno atsakymai 9.6. Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą (182) Per laikotarpį gerokai padidėjo grynųjų pinigų srautai, o tai rodo, kad pastaruoju metu didėjo Sąjungos pramonės pelningumas. 16 lentelė Grynųjų pinigų srautas || 2008 || 2009 || 2010 || PTL Grynųjų pinigų srautas (EUR) || - 59 419 394 || 40 940 883 || 96 614 649 || 103 761 169 Indeksas (2008 m. = 100) || 100 || 269 || 363 || 375 Apyvartos proc. || -5,9 % || 4,5 % || 8,3 % || 7,5 % Indeksas (2008 m. = 100) || 100 || 176 || 242 || 229 Šaltinis: klausimyno atsakymai (183) Nepastebėta, kad Sąjungos pramonei būtų kilę sunkumų padidinti kapitalą, ypač dėl to, kad Sąjungos gamintojai yra susibūrę į didesnes grupes. 9.7. Investicijos (184) Per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijų apskritai sumažėjo 35 proc. 2008 m. pradėtos investicijos 2009 m. buvo sustabdytos ir vėliau nebuvo visiškai atnaujintos. 17 lentelė Investicijos || 2008 || 2009 || 2010 || PTL Investicijos (tūkst. EUR) || 72 341 598 || 5 404 705 || 15 994 659 || 47 217 003 Indeksas || 100 || 7 || 22 || 65 Šaltinis: klausimyno atsakymai 10. Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties (185) Iš makroekonominių duomenų analizės matyti, kad Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo. Sąjungos pramonė visos rinkos dalies, kurią prarado 2009 m., taip ir neatgavo, rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį iš viso sumažėjo 3 procentiniais punktais (iki 77 proc. per PTL). Užimtumas ir pajėgumai sumažėjo dėl tęsiamos restruktūrizacijos, šį sumažėjimą reikia vertinti atsižvelgiant į didėjantį pajėgumų naudojimą ir našumą. (186) Tuo pačiu metu dauguma susijusių mikroekonominių rodiklių gerėjo. Pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas gerokai padidėjo, ypač 2010 m. ir per PTL. Kita vertus, investicijos 2009 m. staiga sumažėjo ir nuo to laiko nepasiekė buvusio lygio. (187) Apskritai pramonės ekonominė padėtis pagerėjo. Tačiau padėtis pagerėjo visai neseniai ir iš dalies dėl nenumatytų ir laikinų rinkos pokyčių 2010 m. pabaigoje ir 2011 m. pradžioje (žr. 153 konstatuojamąją dalį). Šie nustatytieji faktai grindžiami turima informacija apie Sąjungos pramonės pelno dydžio pokyčius 2012 m. (žr. 179 konstatuojamąją dalį), iš kurių matyti, kad pelnas, palyginti su PTL, sumažėjo. (188) Atsižvelgiant į atliktą analizę, Sąjungos pramonės padėtis pagerėjo ir panašu, kad materialinė žala nedaroma. Vis dėlto, nepaisant akivaizdžių teigiamų tendencijų ir didelių restruktūrizacijos pastangų, Sąjungos pramonė vis dar nestabili. (189) Po atskleidimo kai kurios šalys nesutiko su išvada, kad Sąjungos pramonė vis dar nestabili, ir teigė, kad Sąjungos pramonė nuo 1999 m. buvo normalios būklės ir iš esmės persitvarkė. Pažymima, kad kaip paaiškinta pirmiau (185 konstatuojamoji dalis), nepaisant bendro pagerėjimo ir padėties sutvirtėjimo, ne visi ekonominiai rodikliai per nagrinėjamąjį laikotarpį gerėjo. Pavyzdžiui, gamybos ir pardavimo apimtis bei rinkos dalis mažėjo. Be to, padėtis pagerėjo palyginti neseniai, o 2012 m. sumažėjus pelningumui šis pagerėjimas buvo trumpalaikis. Tuo remiantis manoma, kad neįrodyta, kad per PTL buvo daryta materialinė žala, tačiau Sąjungos pramonė vis dar buvo nestabili. Todėl šis argumentas atmestas. (190) Po atskleidimo kai kurios šalys nesutiko su tuo, kad Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai analizuoti naudoti duomenys, susiję su laikotarpiu po PTL. Dėl to patvirtinama, kad įvertinta Sąjungos pramonės padėtis nagrinėjamuoju laikotarpiu ir nenustatyta, kad jai būtų daryta materialinė žala. Tačiau Sąjungos pramonės pelningumo raida po PTL šiuo atveju yra aktuali tik tiek, kiek ji susijusi tik su neįprastais pasaulinės rinkos pokyčiais 2010 m. pabaigoje ir 2011 m. pradžioje. Be to, tokia raida parodoma, kad šiam sektoriui būdingas pelno lygio nestabilumas (žr. 260 konstatuojamąją dalį). Todėl pateiktas argumentas atmestas. F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ 1. Numatomos importo apimties ir kainų poveikis panaikinus priemones (191) Atlikus tyrimą nustatyta, kad iš Indijos, Taivano ir Tailando toliau importuota dempingo kainomis ir nėra požymių, kad ateityje dempingas sumažėtų ar jo visai nebeliktų. (192) Išanalizavus galimas šių trijų šalių eksporto apimties prognozes nustatyta, kad atsižvelgiant į turimus eksportui tinkamus perteklinius pajėgumus (žr. 55, 97 ir 118 konstatuojamąsias dalis), vidaus rinkos kainas ir kainų lygius trečiųjų šalių rinkose ir Sąjungoje, taip pat Sąjungos rinkos patrauklumą, panaikinus priemones importo iš Indijos, Taivano ir Tailando apimtis veikiausiai padidėtų iki tokio lygio, kuris veikiausiai darytų žalą ir kuris viršytų per PTL pasiektą lygį. Apskaičiuota, kad netolimoje ateityje padidinus pajėgumus šiose trijose šalyse bendri eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai sudarytų apie 2,3–2,8 mln. tonų, t. y. daugiau nei 83–87 proc. Sąjungos suvartojimo (per PTL). (193) Dėl numatomų importo iš trijų šalių kainų pokyčių prognozuojama, kad iš šių šalių būtų importuojama dempingo kaina, jei priemonės Indijai, Taivanui ir Tailandui būtų panaikintos. Be to, šių šalių eksportuotojai turės konkuruoti su importu mažomis kainomis iš kitų trečiųjų šalių, todėl negalima atmesti to, kad jie veikiausiai kainas dar labiau mažins, kad padidintų Sąjungos rinkoje jiems tenkančią rinkos dalį. (194) Tuo remiantis Sąjungos pramonė veikiausiai susidurs su didele importo iš Indijos, Taivano ir Tailando dempingo kainomis, kurios yra gerokai mažesnės už jos vidutines kainas, apimtimi, dėl to neseniai pagerėjusi Sąjungos pramonės ekonominė padėtis vėl pablogėtų. Taigi, jei Indijai, Taivanui ir Tailandui taikomos priemonės būtų panaikintos, materialinė žala veikiausiai pasikartotų. 2. Nagrinėjamųjų šalių gamybos pajėgumai ir eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai (195) Kaip nurodyta pirmiau, eksportuojantys Indijos, Taivano ir Tailando gamintojai gali padidinti eksporto į Sąjungos rinką apimtį. Per nagrinėjamąjį laikotarpį visų trijų šalių gamybos pajėgumai gerokai padidėjo. Pagal rinkos prognozes manoma, kad skirtumas tarp suvartojimo vidaus rinkoje ir gamybos pajėgumų artimoje ateityje padidės iki 2,3–2,8 mln. tonų. Šie eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai netolimoje ateityje turi būti laikomi reikšmingais, nes jie sudaro daugiau nei 83–87 proc. Sąjungos suvartojimo (per PTL). (196) Taigi, nors importo iš trijų šalių į Sąjungą apimtis buvo pakankamai nedidelė, yra pavojaus, kad, jei priemonės būtų panaikintos, didelė eksporto dalis gali būti nukreipta į Sąjungos rinką. (197) Po atskleidimo kai kurios šalys teigė, kad nustatant žalos pasikartojimo tikimybę remiantis eksportui tinkamais pertekliniais pajėgumais turi būti atsižvelgta į paklausos Indijos ir Taivano eksporto rinkose augimo vertinimą. Tos pačios šalys teigė, kad Tailandas buvo nesusijęs, nes jį kontroliuoja viena Sąjungos rinkoje dalyvaujanti grupė. Tvirtinimas dėl eksportui tinkamų perteklinių pajėgumų vertinimo atmetamas dėl 58, 59, 101 ir 102 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių. Teiginio dėl padėties Tailando rinkoje aktualumas nebuvo pagrįstas. Dėl to tvirtinimai buvo atmesti. 3. Prarastos eksporto rinkos (198) Turkija šiuo metu taiko prekybos apsaugos priemones iš Indijos, Taivano ir Tailando importuojamam PET. Be to, Pietų Afrika taiko priemones importui iš Indijos ir Taivano, o Malaizija taiko priemones Tailandui. (199) Po atskleidimo kai kurios šalys nesutiko su išvadomis dėl Indijos ir Taivano prarastų eksporto rinkų. Tvirtinta, kad abi rinkos buvo nedidelės eksporto rinkos, todėl panaikinus priemones iš šių rinkų į Sąjungos rinką nebūtų nukreiptas didelis eksportui skirtas produkto kiekis. Pažymima, kad vien dėl taikomų prekybos apsaugos priemonių kai kuriose rinkose negalima prasmingai palyginti rinkų su priemonėmis ir be priemonių susijusios svarbos tam tikrai šaliai. Be to, priešingai nei teigta, nemanyta, kad šioms rinkoms skirtas eksportuojamas kiekis būtų nukreiptas į Sąjungos rinką. Priešingai, Komisijos vertinimu Turkijos ir Pietų Afrikos taikomos prekybos apsaugos priemonės importui iš Indijos ir Taivano gali potencialiai sumažinti rinkų Indijos ir Taivano eksportui. Be to, jei tvirtinimas, kad Turkija ir Pietų Afrika nėra svarbios eksporto rinkos, pasiteisintų, didėjantys eksportui tinkami pertekliniai pajėgumai Indijoje ir Taivane reikštų, kad eksporto į Sąjungą kiekis tikėtinai padidėtų net ir tuo atveju, jei Turkija ir Pietų Afrika netaikytų prekybos apsaugos priemonių (žr. 59 konstatuojamąją dalį). Todėl teiginys buvo atmestas. (200) Kitų trečiųjų šalių taikomos prekybos apsaugos priemonės – taip pat rodiklis, kad Indijos, Taivano ir Tailando kainodaros politika veikiausiai bus kartojama Sąjungos rinkoje. 4. Sąjungos rinkos patrauklumas (201) Sąjungos PET rinka yra patraukli dėl dydžio ir kainų, tai trečia pagal dydį rinka pasaulyje, jai būdingas struktūrinis importo poreikis ir didesnės kainos, palyginti su kitomis rinkomis. Indijos, Taivano ir Tailando atveju importo į Sąjungą kainos yra didesnės nei kainos į kitas trečiąsias šalis, o tai rodo, kad Sąjungos rinka yra patraukli šių trijų šalių eksportui. (202) Sąjungos rinkos patrauklumą rodo ir tai, kad Sąjungos rinka prarado rinkos dalį dėl didėjančios importo iš šalių, kurioms netaikomos priemonės, apimties. Tai ypač pasakytina apie Pietų Korėją, kuri gerokai padidino eksporto į Sąjungos rinką apimtį 2012 m., kai nustojo galioti šiai šaliai taikytos priemonės. 5. Kiti veiksniai (203) Importo iš kitų trečiųjų šalių, kurioms taikytos priemonės, poveikis Sąjungos pramonės padėčiai laikytas nedideliu, nes importo apimtis buvo nedidelė, o jų rinkos dalis per PTL gerokai sumažėjo. (204) Importo iš kitų trečiųjų šalių, kurioms netaikomos priemonės, apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo, tačiau atitinkama vidutinė importo kaina buvo panaši į Sąjungos pramonės vidutinę kainą. Todėl laikoma, kad importo iš šių šalių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai yra nedidelis. 6. Uždaroji rinka (205) Po atskleidimo kai kurios šalys tvirtino, kad dėl vertikalios PET gamintojų ir perdirbėjų integracijos didelė dalis PET buvo parduodama uždarajam naudojimui ir nekonkuravo su importuojamu produktu. Taip pat teigta, kad uždarosios rinkos dalis yra didelė ir ji turi poveikio analizės rezultatams. (206) Remiantis atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu surinkta informacija nustatyta, kad uždarasis pardavimas buvo nežymus (mažiau 10 proc.). Pabrėžiama, kad aptariamos šalys apie PET gamintojų dalyvavimą pakavimo versle kalbėjo įrengtų PET gamybos pajėgumų prasme, o ne jų pakavimo rinkos dalies prasme. Todėl laikyta, kad tvirtinimas apie didelę uždarojo naudojimo dalį buvo nepagrįstas. Dėl kainų lygio – nustatyta, kad susijusio ir nesusijusio pardavimo kainos buvo panašios. (207) Tuo remiantis padaryta išvada, kad nereikia atskirai analizuoti uždarojo pardavimo poveikio, ir šalių tvirtinimai buvo atmesti. 7. Šalių pastabos (208) Kai kurios šalys tvirtino, kad, kaip matyti iš susijusios Sąjungos pramonės ekonominės būklės ir pelno, per PTL žalos dėl importo iš Indijos nebuvo. Reikia pažymėti, kad iš tiesų šiuo atveju nustatyta, kad žala nebuvo toliau daroma, todėl šalių tvirtinimas atitinka tyrimo išvadas. (209) Kai kurios šalys teigė, kad Sąjungos pramonės padėčiai poveikio galėjo turėti kiti veiksniai, kaip antai struktūrinis Sąjungos pramonės neveiksmingumas ir investicijų stoka, taip pat sezoniniai ir supuolę veiksniai (pvz., blogas oras, ekonomikos krizės). Dėl pirmo punkto pažymėtina, kad Sąjungos pramonė jau restruktūrizuojama, ir iš padidėjusio veiksmingumo matyti, kad šalių tvirtinimas yra nepagrįstas. Dėl supuolusių veiksnių, nors, kaip minėta pirmiau, ekonomikos krizės iš tiesų turėjo poveikio Sąjungos pramonės padėčiai 2009 m., panašu, kad šio poveikio dabar nebėra. Dėl blogo oro poveikio, šiuo veiksniu būtų galima iš dalies paaiškinti sumažėjusį suvartojimą per PTL, tačiau, viena vertus, šis tariamas poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nebuvo pagrįstas, kita vertus, nedidelis sumažėjimas 2011 m. gali būti greičiau susijęs su laikinu žaliavų trūkumu dėl pasaulinių rinkos pokyčių 2011 m. Taigi, atsižvelgiant į tyrimo išvadas, nė vienas iš minėtų tvirtinimų nėra pagrįstas. (210) Be to, kai kurios šalys tvirtino, kad nustojus galioti priemonėms žala nepasikartos, nes dėl Sąjungos pramonės struktūros (koncentracija ir vertikali integracija) ji yra apsaugota nuo importo poveikio. Taip pat tvirtinta, kad netolimoje ateityje nei pageidaujama, nei įmanoma pereiti prie importuojamo PET, ypač dėl to, kad keisti PET tiekėjus yra sudėtinga dėl pirkimo sutarčių ir politikos, taip pat didelių prekių ženklų savininkų (tolesni naudotojai) pripažinimo proceso. Pažymėtina, kad remiantis tyrimo nustatytaisiais faktais Sąjungos pramonė dėl importo per nagrinėjamąjį laikotarpį dar prarado rinkos dalį. Viena vertus, tai rodo, kad Sąjungos pramonė nėra apsaugota nuo importo poveikio, kita vertus, perėjimas prie importuoto produkto nėra hipotetinis – jis jau vyksta. Todėl šie argumentai turėjo būti atmesti. (211) Po atskleidimo kai kurios šalys pakartojo tvirtinimą, kad Sąjungos pramonė buvo apsaugota nuo galimos konkurencijos su importu dėl savo struktūros. Pirma, dėl tvirtinimo apie dominuojančią vienos gamintojų grupės, kuri kontroliuoja penkis gamintojus, padėtį Sąjungos rinkoje pažymima, kad Sąjungos rinka yra atvira, joje veikia kiti aštuoni gamintojai, kurie šiai grupei nepriklauso, šioje rinkoje taip pat didėja konkurencija su importu iš trečiųjų šalių – šalių, kurioms taikomos priemonės ir kurioms nėra nustatyta priemonių. Antra, koncentracija yra būdingas šio tipo verslo bruožas, nes šis verslas pagrįstas plataus vartojimo produktu, kuris dėl konkurencijos priklauso nuo masto ekonomijos. Trečia, nenustatyta, kad Sąjungos rinkoje būtų vadinamoji kaina lyderė. Pagaliau šalys pakartojo, kad neanalizuotas importo iš trijų nagrinėjamųjų šalių poveikis atsižvelgiant į vertikalią kai kurių Sąjungos gamintojų integraciją su pakavimo pramone ar PTA gamintojais. Kaip nustatyta 207 konstatuojamojoje dalyje, šie aspektai iš tiesų analizuoti