LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 299/148

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Itin našus skaičiavimas. Europa pasaulinėse lenktynėse“

(COM(2012) 45 final)

2012/C 299/27

Pranešėja Isabel CAÑO AGUILAR

2012 m. balandžio 18 d. Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Itin našus skaičiavimas. Europa pasaulinėse lenktynėse“

COM(2012) 45 final.

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. birželio 25 d. priėmė savo nuomonę.

482-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. liepos 11–12 d. (liepos 11 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 143 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 3 susilaikius.

1. Santrauka ir rekomendacijos

1.1 Komitetas iš esmės pritaria Komisijos komunikatui ir tvirtai remia jos tikslus. Itin našus skaičiavimas (INS, angl. High Performance Computing) reikalingas siekiant įgyti naujų žinių ir kuriant daugelį novatoriškų produktų, procesų ir paslaugų.

1.2 INS yra skaitmeninės darbotvarkės dalis ir tapo gyvybiškai svarbi šiuolaikinių mokslinių tyrimų ir nacionalinės ekonomikos priemonė, įskaitant energetikos, klimato, sveikatos, ekonomikos, socialinę ir gynybos politiką. INS yra strategiškai svarbus strategijai „Europa 2020“.

1.3 Komitetas remia tolesnį Europos INS aplinkos plėtojimą ir šiuo tikslu jau sukurtą Europos pažangiųjų skaičiavimų srities partnerystės (PRACE) mokslinių tyrimų infrastruktūrą, kuria siekiama visiems galimiems naudotojams ir subjektams ES, visų pirma universitetuose ir MVĮ, užtikrinti plačias galimybes vienodomis sąlygomis naudotis INS ištekliais.

1.4 Svarbūs yra ne tik sutartinės teisės ir finansiniai efektyvios INS aplinkos aspektai; plėtojant INS vienodai svarbu, pirma, kurti naujos kartos kompiuterių techninę įrangą, vadinamuosius eksalygmens kompiuterius (angl. exascale computer), antra, kurti ir platinti jų naudojimui reikalingą, labai pažangią priemonę, t. y., programinę įrangą. Abiejų šių uždavinių sprendimui reikėtų skirti tiek pat dėmesio.

1.5 Todėl Komitetas remia pasiūlymą – dabartinį ES investicijų į INS sritį lygį padvigubinti iki 1,2 mlrd. eurų per metus. Šiam tikslui papildomai reikėtų 600 mln. eurų per metus, kuriuos pirmiausia turėtų skirti ES, valstybės narės ir pramonės naudotojai. Taip būtų pasiektas kitų pasaulio regionų lygį atitinkantis investicijų lygis. Maždaug pusę šių papildomų išteklių reikėtų skirti INS sistemoms ir bandymų įrenginiams įsigyti, kitą pusę vienodomis dalimis skirti profesiniam mokymui ir INS programinei įrangai kurti ir tobulinti.

1.6 Tam reikalingas mokslinių tyrimų institutų arba universitetų ir pramonės bendradarbiavimas. Komiteto nuomone, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė yra jau sėkmingai išbandyta ir šiam tikslui ypač tinkama priemonė. Pavieniais atvejais būtų galima naudoti ir ikiprekybinius viešuosius pirkimus, tačiau Komisija jokiu būdu jų neturėtų nustatyti kaip vienintelės galimybės.

1.7 Šiam tikslui valstybės narės ir ES turi skirti daug lėšų. Šios lėšos reikalingos tiek tiesiogiai – pirmiau minėtiems uždaviniams spręsti, kad būtų toliau kuriama efektyvi INS sistema, tiek ir netiesiogiai – reikalingiems aukštos ir vidutinės kvalifikacijos specialistams rengti, taigi, universitetams ir jų darbuotojams.

1.8 Komitetas ragina Tarybą ir valstybes nares, nepaisant ekonomikos ir finansų krizės, jokiu būdu nepamiršti pirmiau minėtų INS būtinųjų priemonių, kurios būtent ir reikalingos ekonominei galiai ir konkurencingumui stiprinti. Kitaip rizikuojame paskatinti pavojingą judėjimą spirale žemyn.

1.9 Komiteto nuomone, aukščiausias prioritetas – Europoje ir Europai turėti konkurencingą INS sistemą. Šis tikslas nereiškia protekcionistinės pramonės politikos. Veikiau reikėtų dėti pastangas Europoje išsaugoti ir plėtoti INS kūrimui ir naudojimui būtiną praktinę patirtį, atitinkamas darbo vietas ir atitinkamus sprendimų priėmimo lygmenis. Būtų galima tęsti bendradarbiavimą su iki šiol technologiniu požiūriu pirmaujančiais ir Europoje veiklą vykdančiais arba mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje aktyviais pasaulinio masto veikėjais ir su Europos įmonėmis, turinčiomis naujausių profesinių žinių tam tikrose INS srityse, kartu sukurti kritinę masę, reikalingą ateityje konkuruoti su tikėtinu Kinijos dominavimu rinkoje.

2. Svarbiausios Komisijos komunikato nuostatos

2.1 Komunikate nagrinėjamas strategiškai labai svarbus itin našus skaičiavimas (INS, Itin našus skaičiavimas (INS) šiame komunikate reiškia aukščiausios klasės skaičiavimo įrangą, itin spartų skaičiavimą, pasaulinės klasės skaičiavimą ir kita, kas nėra paskirstytasis skaičiavimas, nuotolinių kompiuterinių išteklių paslaugos (angl. cloud computing) ar skaičiavimo serveriai). Jis remiasi komunikatu dėl e. mokslui skirtos IRT infrastruktūros ir Tarybos išvadų, kuriose raginama „toliau plėtoti kompiuterių infrastruktūras, pavyzdžiui, PRACE“ (Europos pažangiųjų skaičiavimų srities partnerystę, www.prace-ri.eu) ir „kartu investuoti į itin našią kompiuteriją pagal PRACE“.

2.2 Komunikate raginama, kad valstybės narės, pramonė ir mokslo bendruomenės, bendradarbiaudamos su Komisija, dėtų daugiau bendrų pastangų, kad iki 2020 m. Europa taptų INS sistemų ir paslaugų teikimo ir naudojimo lydere.

2.3 Kurti INS sistemas skatina poreikis efektyviau nei iki šiol spręsti didžiuosius visuomenės ir mokslo uždavinius, kaip antai, ankstesnio ligų nustatymo ir gydymo, žmogaus smegenų veiklos suvokimo, klimato kaitos prognozavimo, didelio masto katastrofų prevencijos ir valdymo, taip pat pramonės poreikio kurti naujoviškus produktus ir paslaugas.

2.4 Dar efektyvesnių INS sistemų kūrimo uždavinių neįmanoma išspręsti vien ekstrapoliuojant, nes reikia iš esmės atnaujinti daugelį skaičiavimo technologijų. ES pramonės ir mokslinių tyrimų srities veikėjams tai suteikia galimybę šioje srityje užimti naują poziciją.

2.5 Aukščiausios klasės skaičiavimo sistemoms įsigyti Europos Sąjungoje išleidžiama gerokai mažiau negu kituose regionuose (pusė to, ką skiria JAV skaičiuojant pagal panašų BVP lygį). Todėl Europos Sąjungoje turimų skaičiavimo sistemų kiekis ir pajėgumas yra tiesiog per maži palyginti su kitais pasaulio regionais; maži ir INS skiriami mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros asignavimai.

2.6 Kiti komunikate nagrinėjami aspektai:

— Europos pažangiųjų skaičiavimų srities partnerystė (PRACE),

— Europos žinios apie visą tiekimo grandinę,

— atsigręžimo į INS nauda Europai,

— būsimi uždaviniai,

— INS veiksmų planas Europai,

— valdymas ES lygmeniu,

— ikiprekybinių viešųjų pirkimų mechanizmai ir išteklių sujungimas,

— tolesnė Europos INS aplinkos raida.

3. Bendrosios Komiteto pastabos

3.1 Bendras pritarimas

3.1.1 Komitetas iš esmės pritaria Komisijos komunikatui ir tvirtai remia jos tikslus. Itin našus skaičiavimas yra daugelio naujų produktų, procesų ir paslaugų kūrimo pagrindas. Jis ne tik priklauso svarbiausioms didelio poveikio technologijoms, bet ir yra būtinas tiriant sudėtingas sistemas. Taigi INS yra esminė strategijos „Europa 2020“ dalis.

3.1.2 Kuriant ir naudojant vis efektyvesnius kompiuterius per paskutiniuosius dešimtmečius INS susiformavo kaip svarbus trečiasis mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros ramstis, kuris ne tik papildo tradicinius eksperimentavimo (įskaitant demonstracinę veiklą ir bandymus) ir teorijos ramsčius, bet kartu ir pats tampa labai svarbus. Taip atsirado nauja mokslo šaka „modeliavimas“. Be to, INS yra svarbi duomenų rinkimo, analizės ir prognozės sistemų priemonė. INS šiuo metu yra skaitmeninės darbotvarkės dalis ir tapo gyvybiškai svarbi šiuolaikinių mokslinių tyrimų ir nacionalinės ekonomikos priemonė, įskaitant, pavyzdžiui, energetikos, klimato, sveikatos, ekonomikos, socialinę ir gynybos politiką.

3.2 Superkompiuteriai

Svarbiausios INS techninės įrangos priemonės yra vadinamieji superkompiuteriai, kuriems būdingos šios dvi ypatybės:

— Visą savo pajėgumą jie gali pasiekti tik vienu metu, t. y. paraleliai veikiant milžiniškam skaičiui pavienių kompiuterių (procesorių). Šiuo metu kuriami superkompiuteriai, kuriuos sudaro iki milijono tokių atskirų procesorių. Kad būtų galima optimaliai naudoti šias labai sudėtingas skaičiavimo programas, reikia sukurti ir naudotojams sudaryti galimybes naudoti labai pažangias ir sudėtingas skaičiavimo programas (programinę įrangą). Tai yra iki šiol beveik visiškai neįvertintas, ypač siauros srities technologijų vystymo uždavinys.

— Norint eksploatuoti dar pajėgesnius kompiuterius reikalinga ypač didelė elektrinė galia, kurios, kaip šiuo metu manoma, negalima užtikrinti. Jei nebus sukurtos visiškai naujos rūšies detalės, kurioms reikėtų 99 proc. (!) mažiau elektrinės galios, kad veiktų toks naujos kartos superkompiuteris (eksalygmens kompiuteris) mažiausiai reikės atskiros 1 000 MW galios jėgainės. Šį elektrinės galios poreikį sumažinti iki realistinio lygio yra didžiulis ir ne taip lengvai įveikiamas technologinis iššūkis.

3.3 Europos paramos politikos aspektai

Komitetas pažymi, kad šiame komunikate nagrinėjami ne tiek mokslinio-techninio pobūdžio iššūkiai, kiek (Komisijos nuomone) jiems įveikti reikalingos Europos paramos ir vystymo politikos aspektai ir pateikiami pasiūlymai dėl naudotinų priemonių. Šiuo požiūriu Komitetas dar turi abejonių ir ragina surengti papildomas konsultacijas (žr. 4.4 punktą).

3.4 Techninės ir programinės įrangos pusiausvyra

Viena iš svarbiausių Komiteto rekomendacijų – intensyviau išnagrinėti programinės įrangos klausimą, kuris taip pat yra itin svarbus problemos aspektas, ir ieškoti sprendimų, ypač susijusių su programinės įrangos kūrimu, testavimu ir platinimu. Reikia labai daug nuveikti mokslinių tyrimų, technologijų vystymo, mokymo ir gebėjimų ugdymo įvairiais profesinio mokymo ir naudotojų sistemos lygmenimis. Šiuo tikslu reikia deramai remti atitinkamas priemones universitetuose, mokslinių tyrimų institutuose ir pramonės sektoriuje. Komitetas rekomenduoja Komisijai pašalinti šį trūkumą.

3.5 Kvalifikuoti darbuotojai. Universitetai ir įranga

Didžiausias trūkumas šioje srityje – pakankamos kvalifikacijos darbuotojų rengimas ir jų turėjimas (pavyzdžiui, http://www.hpcwire.com/hpcwire/2012-04-04/supercomputing_education_in_russia.html), ne tik tam, kad būtų galima vykdyti būtinus mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, bet ir būtų efektyviai naudojamos INS sistemos. Į tai taip pat reikėtų atsižvelgti numatant paramos priemones. Labai svarbi išankstinė sąlyga – universitetai turi turėti pakankamai lėšų ir darbuotojų, juose turi dėstyti ir mokslinius tyrimus atlikti pakankamai tarptautiniu lygmeniu pripažintų programinės įrangos ekspertų ir technologijų vystymo inžinierių ir juose turi būti galima įgyti aukštą kvalifikaciją remiantis patirtimi mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityse.

3.6 Europos INS aplinka. PRACE

3.6.1 Kas yra PRACE?

2005 m. nacionalinių INS centrų operatoriai ir naudotojai pripažino, kad būtina sukurti visiems partneriams tinkamą naudoti Europos INS infrastruktūrą, ir tai skatino. Pradžioje 14 Europos valstybių atstovai sukūrė Europos pažangiųjų skaičiavimų srities partnerystę (PRACE), siekdami Europoje remti INS, jį naudoti ir toliau vystyti.

Tai lėmė, kad INS buvo atrinkta kaip viena iš pirmojo EMTISF sąrašo mokslinių tyrimų infrastruktūrų (1). Kai vėliau buvo sukurtos ir teisinės, finansinės, organizacinės ir techninės sąlygos, 2010 m. buvo įsteigta PRACE AISBL (Tarptautinė ne pelno organizacija (pranc. Association Internationale Sans But Lucratif) su būstine Briuselyje, kad visų partnerių naudotojams būtų suteikta prieiga prie penkių efektyviausių, nacionaliniu lygmeniu sukurtų INS sistemų. PRACE šiuo metu priklauso 24 nariai, tarp jų iš Izraelio ir Turkijos. Pagal 7-ąją bendrąją programą PRACE finansiškai remiama trijuose projektuose, visų pirma remiamas su taikomųjų programų perkėlimu, optimizavimu ir tobulinimu susijęs darbas, taip pat intensyvus naudotojų ugdymas ir profesinis mokymas. Iki šiol keturios valstybės partnerės (Vokietija, Prancūzija, Italija ir Ispanija) sutiko skaičiavimo galiai skirti po 100 mln. eurų. Nepriklausomas mokslo iniciatyvinis komitetas Europos tarpusavio vertinimo procese priims sprendimą dėl naudotojų kvotų skyrimo.

3.6.2 Komiteto pozicija PRACE atžvilgiu

Komitetas remia tolesnį Europos INS aplinkos plėtojimą ir tam jau sukurtą mokslinių tyrimų infrastruktūrą, kuri užtikrina arba turi užtikrinti, kad būtų galima plačiai ir vienodomis sąlygomis naudotis INS ištekliais. Būtina užtikrinti, kad visiems potencialiems naudotojams ar dalyviams Europos Sąjungoje, visų pirma universitetuose ir MVĮ, kurie nėra tiesiogiai susiję su PRACE organizavimu, būtų sudarytos sąlygos bendradarbiauti technologinės plėtros srityje ir lygiomis teisėmis su kitais dalyviais naudotis ištekliais. Iš esmės kalbama ne apie lengvesnę ir išsprendžiamą problemą – sudaryti vienodas galimybes naudotis esamais INS ištekliais, o apie visiškai naujos, daug kartų efektyvesnės būsimos INS aplinkos su eksalygmens kompiuteriais, kaip pagrindinės priemonės, sukūrimą (žr. 4.1 punktą) ir apie tam tinkamos pažangios programinės įrangos kūrimą. Šiuo požiūriu Komitetas rekomenduoja vengti išankstinių koncentracinių procesų ir skubotų sprendimų dėl tam tikros bendros sistemos, kad būtų galima užtikrinti konkurenciją ir galimų metodų ir idėjų įvairovę, kuri būtina norint sukurti sėkmingą aplinką ir siekiant šio labai aukšto tikslo. Pastabos šiuo subtiliu pusiausvyros tarp mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir konkurencijos politikos klausimu pateikiamos kitame skyriuje. Komiteto nuomone, dar reikia papildomai diskutuoti su potencialiais dalyviais.

3.7 Kreipimasis į Tarybą ir valstybes nares

3.7.1 Daugelio ES valstybių narių ekonomiką ištikus krizei ryškėja sunkiai padėčiai susidarius netgi suprantama tendencija taupyti būtent profesinio mokymo, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityse. Tačiau tai gali paskatinti pavojingą judėjimą spirale žemyn, nes būtent naujosios technologijos, inovacijos ir su tuo susiję gebėjimai reikalingi ekonomikos augimui ir konkurencingumui skatinti.

3.7.2 Todėl Komitetas primygtinai ragina Tarybą ir visas valstybes nares nesusivilioti lengvesniu keliu, bet investuoti būtent į naujoves ir joms reikalingas sąlygas, taigi, šioje srityje finansavimą reikėtų ne mažinti, o netgi didinti. Negalima lengvabūdiškai elgtis su ateitimi!

4. Konkrečios Komiteto pastabos

4.1 Eksalygmens projektas

Naujos kartos superkompiuterių kūrimas vadinamas eksalygmens projektu. Tam reikia iš esmės patobulinti – greičiausiai netgi iš naujo sukurti – atskiras detales, kurios nulemtų elektros galios suvartojimą kiekvienu bendros sistemos lygmeniu. Tai sunkus mokslinių tyrimų ir pramonės bendradarbiavimo, srities, kurioje įtampa neišvengiama, uždavinys.

4.2 Mokslinių tyrimų institutų ir pramonės bendradarbiavimas

Komitetas yra ne kartą išsakęs savo nuomonę šiomis sudėtingomis bendromis temomis (pavyzdžiui, CESE 330/2009). Savo neseniai priimtoje nuomonėje dėl „Horizonto 2020“ (CESE 806/2012) Komitetas rekomendavo „apsvarstyti galimybes susijusioje pramonės ir konkurencijos politikoje taikyti naują požiūrį. Tačiau kyla klausimas, ar ikiprekybiniai viešieji pirkimai yra tinkama mokslinių tyrimų centrų ir įmonių bendradarbiavimo priemonė. <…> Todėl Komitetas rekomenduoja nustatyti ir su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais aptarti bei išsiaiškinti įvairius, iš dalies vienas kitam prieštaraujančius mokslinių tyrimų politikos, inovacijų politikos ir pramonės politikos tikslus ir joms keliamus reikalavimus – galbūt atskirais atvejais netgi prireiks taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas.“ (Žr. šio nuomonės projekto 4.4 punktą).

4.3 Eksalygmens kūrimas

Konkrečiai kalbant apie eksalygmens projektą reikia, remiantis šiuolaikiniais moksliniais tyrimais ir technologine plėtra, į mokslinių tyrimų centrų ir pramonės partnerystes įtraukti tiek dideles, tiek ir mažas įmones, įskaitant įvairių sričių (pavyzdžiui, procesorių ir įvairių kitų detalių) pasaulinio masto veikėjus (žr. 4.5 punktą), ir kartu siekti išvengti pernelyg skubotų sprendimų. Galiausiai optimalų bendros sistemos projektą galima sukurti tik tada, kai yra žinoma, kokias (ir kokio pajėgumo) detales buvo galima arba galima sukurti. Deja, praeityje būta pavyzdžių, kai į tai nebuvo atsižvelgta, todėl viskas baigėsi nesėkmingai.

4.4 Parama per viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę

Atsižvelgdamas į efektyvios INS sistemos svarbą Europoje ir Europai, Komitetas rekomenduoja kartu su įvairiais potencialiais dalyviais, visų pirma PRACE platformos dalyviais, sukurti pageidaujamą Komisijos paramos koncepciją ir pateikti ją bendru pasiūlymu, kol dar nesiimta įgyvendinti metodų, kurie aprašyti šiame nuomonės projekte aptariamame komunikate. Komiteto nuomone, visų pirma viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė yra jau sėkmingai išbandyta ir INS kūrimo tikslams siekti tinkama priemonė. Todėl „ikiprekybiniai viešieji pirkimai“, kuriems Komisijos pasiūlyme teikiama pirmenybė, pavieniais atvejais taip pat gali būti tinkami, tačiau neturėtų būti verčiama, kad visi juos taikytų.

4.5 Pasaulinio masto veikėjai

Šiuo atveju taip pat reikėtų aiškiai nurodyti, kad aukščiausias prioritetas – Europoje turėti efektyvią ir konkurencingą Europai skirtą INS sistemą. Atsižvelgiant į ligšiolinius šio sektoriaus „pasaulinio masto veikėjus“ (IBM, CRAY arba INTEL) ir jų nuosavybę, gamybos įrenginius ir mokslinių tyrimų laboratorijas visame pasaulyje, Komitetui svarbu, kad ir Europoje būtų išsaugota arba plėtojama INS kūrimui ir naudojimui reikalinga praktinė patirtis, atitinkamos darbo vietos ir atitinkami sprendimų priėmimo lygmenys. Pavyzdžiui, būtų galima toliau bendradarbiauti su šiuo metu pirmaujančiomis arba sparčiai augančiomis įmonėmis, kurios jau rytoj gali tapti lyderės, taip kuriant kritinę masę, reikalingą atremti ateityje tikėtiną Kinijos dominavimą rinkoje.

4.6 Didesnis finansavimas

Komitetas remia pasiūlymą – dabartinį ES investicijų į INS sritį lygį padvigubinti iki 1,2 mlrd. eurų per metus. Tam kasmet papildomai reikėtų 600 mln. eurų, kuriuos pirmiausia turėtų skirti ES, valstybės narės ir pramonės naudotojai. Taip būtų pasiektas kitų pasaulio regionų lygį atitinkantis investicijų lygis. Siūloma apie pusę šių papildomų išteklių skirti INS sistemoms ir bandymų įrenginiams įsigyti, vieną ketvirtadalį – profesiniam mokymui ir likusį ketvirtadalį – INS programinei įrangai kurti ir tobulinti.

Aukšti finansiniai reikalavimai yra susiję su aukštomis INS sąnaudomis. Įsigyti itin našų kompiuterį kainuoja daugiau kaip 100 mln. eurų, o jo priežiūrai ir eksploatavimui kasmet reikia dar mažiausiai 20 mln. eurų. Todėl reikalingos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, kurių pavyzdžių galima rasti INS srityje pirmaujančiose šalyse.

4.7 Vienodos galimybės ir intelektinės nuosavybės teisės

Komunikate nurodoma, kad Europos INS gamintojams labai sunku parduoti savo produktus viešojo sektoriaus įstaigoms ne ES šalyse, kuriose yra nacionalinių INS gamintojų. Norint INS naudoti strategiškai svarbiose srityse, pavyzdžiui, branduolinė energetika, karinė pramonė, naftos ir gamtinių dujų pramonė, taikomi saugumo reikalavimai, kurie yra praktiškai neįveikiami. Nepaisant to, pagal bendrąją programą parengti Europos mokslinių tyrimų projektai gali būti netiesiogiai naudingi trečiųjų šalių įmonėms.

Atsižvelgdamas į tai, kad visos PPO viešųjų pirkimų susitarimo šalys turi laikytis nacionalinio režimo ir nediskriminavimo principų (III straipsnis), Komitetas remia Komisijos pasiūlymą prekybos santykiuose su trečiosiomis šalimis iškelti prieigos prie INS rinkos vienodomis sąlygomis klausimą.

Todėl Komitetas remia pasiūlyme dėl „Horizonto 2020“ išdėstytą Komisijos ketinimą patikslinti intelektinės nuosavybės teises ir jas ginti (COM (2011) 809 final, 2011 11 30).

4.8 INS ir energijos suvartojimas

Vienas iš ateityje laukiančių iššūkių – energijos suvartojimas, kuris riboja INS plėtrą (The Greening of HPC - Will Power Consumption Become the Limiting Factor for Future Growth in HPC?2008 m. spalio 10 d., Miunchenas. http://www.hpcuserforum.com/presentations/Germany/EnergyandComputing_Stgt.pdf) (taip pat žr. 3.2 punktą). Naudojant šiuo metu turimas technologijas eksalygmens sistemos suvartotų ypač daug energijos, dėl to labai išaugtų eksploatacinės sąnaudos (prognozuojama, kad 50 proc. eksploatacinių sąnaudų sudarytų energijos sąnaudos) ir padidėtų aplinkos tarša.

Buvo pateikta įvairių su efektyvaus energijos vartojimo technologijomis susijusių pasiūlymų, pavyzdžiui, hibridiniai kompiuteriai, tačiau tai kelia kitų problemų („Progress in lower-power devices may make it feasible to build future systems with Exascale performance <…> However <…> how do we exploit <…> this disruptive technology?“ A Strategy for Research and Innovation Trough High Performance Computing. 2011 m., Edinburgo universitetas). Kalbant apie struktūrą, buvo parengta nemažai energijos taupymo strategijų, pavyzdžiui, siūlyta apibrėžti skirtingos įtampos (kurią netgi būtų galima atjungti) saleles (angl. voltage island), naudoti energiją tausojančią atmintį (angl. drowsy cache) ir selektyviai atjungti atskirus vienetus. Procesorių sektoriuje keleto branduolių, daugiagijės (angl. multi-treading) ir blokinės (angl. clusters) struktūros gali padėti suderinti apkrovą su energijos suvartojimo ir šilumos susidarymo mažinimo tikslu (Green IT: Tecnologías para la Eficiencia Energética en los Sistemas TI. 2008 m., Madrido politechnikos universitetas).

Todėl Komitetas siūlo, kad parama energiją taupančių technologijų kūrimui taptų vienu svarbiausių Europos Sąjungos INS projekto aspektų.

2012 m. liepos 11 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Staffan NILSSON

(1) Žr. OL C 182, 2009 08 4, p. 40.