13.Nuostatomis dėl sutuoktinių turto teisinio režimo ir dėl registruotos partnerystės turtinių pasekmių siekiama tų pačių tikslų. Tačiau šios nuostatos negali būti formuluojamos vienodai, nes abu šie institutai turi savą specifiką, o ypač dėl to, kad registruotos partnerystės institutas taikomas ne visose valstybėse narėse. Prie 2011 m. Komisijos pasiūlymų pridėtame poveikio vertinime šiuo klausimu padaryta išvada, kad partnerystę įregistravusios tarptautinės poros patiria ypač daug sunkumų, nes šis institutas taikomas ne visose valstybėse narėse. Taigi tiek santuokos, tiek registruotos partnerystės srityse reikia nustatyti atskiras taisykles, todėl aptarti abu teisės institutus viename teisės akte sudėtinga. Siekiant palengvinti valstybių narių institucijoms reglamentų skaitymą ir taikymą, šie du institutai aptarti dviejuose pasiūlymuose, kuriais įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas tarptautinių porų turto teisiniam režimui (sutuoktinių turto teisiniam režimui ir registruotos partnerystės turtinėms pasekmėms) taikytinos jurisdikcijos, teisės ir teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo srityje. Šis požiūris valstybių narių prašymą tenkina ir ta prasme, kad iš esmės tvirtesnis bendradarbiavimas atitinka du kompromisinius tekstus, pateiktus Tarybai 2015 m. gruodžio 3 d., taip užtikrinant, kad bendradarbiavime dalyvautų kuo daugiau valstybių narių.

6.2015 m., ypač Liuksemburgo pirmininkavimo Tarybai laikotarpiu, vyko intensyvios konsultacijos. Kad pasiūlymai būtų priimtini visoms valstybėms narėms, juose buvo padaryta pakeitimų. Tačiau, išnagrinėjusi peržiūrėtus kompromisinius tekstus, 2015 m. gruodžio 3 d. posėdyje Taryba padarė išvadą, kad per pagrįstą laiką nepavyks pasiekti ES lygmens sutarimo priimti abu reglamentus. Vis dėlto daug delegacijų nurodė, kad yra pasirengusios svarstyti galimybę užmegzti tvirtesnį bendradarbiavimą šių reglamentų taikymo srityse.

5.Iki 2014 m. gruodžio mėn. daugelis techninių klausimų buvo išspręsti ir dokumentas buvo parengtas politiniam susitarimui. Tuo metu didžioji dauguma valstybių narių buvo nusiteikusios pasiūlymus priimti. Tačiau kai kurioms valstybėms narėms kilo sunkumų dėl politinio pasiūlymų pobūdžio. Tarybai pirmininkavusi Italija pateikė šį klausimą svarstyti Teisingumo ir vidaus reikalų tarybai, ir ši nusprendė sunkumų vis dar patiriančioms valstybėms narėms iki 2015 m. gruodžio mėn. suteikti svarstymo laikotarpį. Daugelis šių sunkumų kilo dėl to, kad tam tikrose valstybėse narėse nebuvo taikomas tos pačios lyties asmenų santuokos ir (arba) registruotos partnerystės institutas. Kai kurių valstybių narių nuomone, Tarybai pateiktame kompromisiniame tekste numatyta pakankamai apsaugos priemonių, kuriomis užtikrinama, kad jų teismams nereikėtų remtis užsienio šalių teisės institutais, kurie jų teisinėje sistemoje netaikomi. Tačiau kitos valstybės narės išreiškė susirūpinimą, kad net jei numatytuose teisės aktuose iš jų nereikalaujama nacionalinėje teisėje nustatyti naujų institutų, atitinkamų užsienio šalių institutų turtinių pasekmių pripažinimas turėtų netiesioginį poveikį šių šalių nacionalinei šeimos teisei ir politikai. Daugumai valstybių narių buvo svarbu abu pasiūlymus priimti kaip teisės aktų rinkinį, nes tai užtikrintų poroms vienodas sąlygas visoje Sąjungoje.

17.Kaip jau minėta, 2015 m. gruodžio 3 d. posėdyje Taryba nutarė, kad per pagrįstą laiką nepavyks pasiekti ES lygmens sutarimo priimti abu reglamentus. Todėl Taryba pažymėjo, kad Sąjunga kaip visuma neturi kitos išeities ir kad kaip paskutinė išeitis galėtų būti taikomas tvirtesnis bendradarbiavimas.

16.ES sutarties 20 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad sprendimą, kuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti, Taryba priima tik kaip paskutinę išeitį, nustačiusi, kad tokio bendradarbiavimo tikslų per pagrįstą laiką Sąjunga kaip visuma negali pasiekti, ir su sąlyga, kad jame dalyvauja bent devynios valstybės narės.

29.2007 m. Europos Sąjungoje sudaryta apie 300 000 tarptautinių santuokų, o apie 500 000 tarptautinių santuokų nutrūko (dėl skyrybų arba vieno iš sutuoktinių mirties). Kasmet dėl tarptautinių santuokų nutraukimo padalijama daugiau kaip 460 mln. EUR turto. 2007 m. daugiau kaip 41 000 ES įregistruotų partnerysčių turėjo tarptautinį turtinį aspektą. Dėl išsiskyrimo ar mirties kasmet nutrūksta maždaug 10 000 registruotų partnerysčių. Be to, registruotų partnerysčių skaičius nuolat didėja, visų pirma dėl to, kad registruotos partnerystės institutą taikančių valstybių narių padaugėjo nuo 17 2011 m. iki 20 šiuo metu. Todėl vis daugėja atvejų, kai nutraukus partnerystę arba mirus vienam iš partnerių reikia padalyti turtą.

4.3.2.Dabartinė padėtis tarptautinių porų turto teisiniam režimui (sutuoktinių turto teisiniam režimui ir registruotos partnerystės turtinėms pasekmėms) taikytinos jurisdikcijos, teisės ir teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo srityje

30.Piliečiai, sudarę tarptautinę santuoką ar partnerystę, šiuo metu patiria įvairių praktinių turto planavimo problemų. Sąjungos piliečiai vis dažniau išvyksta iš savo valstybės narės, o dėl to daugėja tarptautinių porų arba porų, turinčių tarptautinių aspektų: skirtingų šalių piliečių porų; porų, gyvenančių valstybėje narėje, kurios pilietybės neturi; porų, turinčių turto kitose valstybėse narėse; ne savo valstybėje narėje dėl skyrybų ar mirties išyrančių porų. Problemų kelia tai, kad žmonėms labai sunku išsiaiškinti, kurie teismai turi jurisdikciją ir kokios šalies teisė taikytina konkrečiai jų turtinei padėčiai. Taigi jie gali patirti nenumatytų nepalankių pasekmių ne tik kasdien tvarkydami savo turtą, bet ir tuomet, kai pora išsiskiria ar vienas iš jos narių miršta.

31.Nors Sąjungoje galioja taisyklės dėl jurisdikcijos ir taikytinos teisės civilinėse ir komercinėse bylose bei kai kuriose šeimos teisės srityse, tokių pat taisyklių, kurios būtų taikomos tarptautinių porų turto teisiniam režimui, šiuo metu nėra. Todėl šie klausimai sprendžiami vadovaujantis nacionaline teise ir – labai retais atvejais – valstybių narių tarptautiniais susitarimais.

32.Priežastys, šiuo metu keliančios problemų partnerystę įregistravusioms poroms, yra tos pačios kaip ir susituokusių porų atveju. Tačiau partnerystę įregistravusios poros patiria ir daugiau didelių sunkumų, nes registruotos partnerystės sąvoka taikoma tik 20 valstybių narių, ne visose valstybėse narėse priimti materialinės teisės aktai dėl jų turto teisinio režimo, o nuostatas dėl jurisdikcijos ir kolizines normas yra priėmusios dar mažiau valstybių narių.

33.Siūlomi reglamentai taikytini poroms, oficialiai įtvirtinusioms šeimos institutą, kaip antai santuoką ar registruotą partnerystę. De facto sąjungoms jie netaikomi.

34.Šio tvirtesnio bendradarbiavimo tikslas – jame dalyvaujančiose valstybėse narėse sukurti aiškias teisės nuostatas, pagal kurias būtų nustatoma jurisdikcija ir teisė, taikytina tarptautinių porų turto teisiniam režimui (sutuoktinių turto teisiniam režimui ir registruotos partnerystės turtinėms pasekmėms), ir palengvinti atitinkamų teismo sprendimų ir autentiškų dokumentų judėjimą tarp valstybių narių.

4.3.3.Tvirtesnio bendradarbiavimo nauda tarptautinių porų turto teisiniam režimui (sutuoktinių turto teisiniam režimui ir registruotos partnerystės turtinėms pasekmėms) taikytinos jurisdikcijos, teisės ir teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo srityje

35.Prašymus tvirčiau bendradarbiauti tarptautinių porų turto teisinio režimo (sutuoktinių turto teisinio režimo ir registruotos partnerystės turtinių pasekmių) srityje paprašė septyniolika valstybių narių: Švedija, Belgija, Graikija, Kroatija, Slovėnija, Ispanija, Prancūzija, Portugalija, Italija, Malta, Liuksemburgas, Vokietija, Čekija, Nyderlandai, Austrija, Bulgarija ir Suomija. Šių septyniolikos prašančiųjų valstybių narių bendras gyventojų skaičius – 340 mln. Tai 67 proc. Sąjungos gyventojų. Tai reiškia, kad tvirtesnis bendradarbiavimas bus naudingas daugybei tarptautines santuokas sudariusių žmonių – tokių santuokų ES yra apie 16 milijonų. Kuo daugiau valstybių narių įsitrauks į tvirtesnį bendradarbiavimą, tuo daugiau piliečių patirs jo naudą.

36.Tvirtesnio bendradarbiavimo tarptautinių porų turto teisiniam režimui (sutuoktinių turto teisiniam režimui ir registruotos partnerystės turtinėms pasekmėms) taikytinos jurisdikcijos, teisės ir teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo srityje nauda piliečiams:

(a)nuoseklumas, porų turto teisiniam režimui taikant vieną teisės sistemą vienoje įstaigoje;

(b)galimybė tarptautinėms poroms pasirinkti jų turtui taikytiną teisę;

(c)didesnis tarptautinių porų teisinis tikrumas dėl to, kad paprastai taikytina teisė bus tos valstybės, su kuria pora turi glaudžiausią ryšį;

(d)piliečių galimybė įvairias procedūras atlikti tame pačiame teisme ir taip išvengti lygiagrečių teismo procesų ir prieštaringų teismo sprendimų ir

(e)didesnis numatomumas dėl supaprastintų teismo sprendimų pripažinimo bei vykdymo procedūrų ir autentiškų dokumentų judėjimo Europos Sąjungoje.

4.3.4.ES sutarties 20 straipsnio 1 dalies reikalavimų vykdymas

37.ES sutarties 20 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad tvirtesniu bendradarbiavimu siekiama prisidėti prie Sąjungos tikslų įgyvendinimo, apsaugoti jos interesus ir stiprinti jos integracijos procesą.

38.Vienas iš Sąjungos uždavinių – pasiūlyti savo piliečiams vidaus sienų neturinčią laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas (ES sutarties 3 straipsnio 2 dalis). Teisingumo erdvė apima teisminio bendradarbiavimo plėtojimą tarpvalstybinio pobūdžio civilinėse bylose, kuris grindžiamas teisminių ir neteisminių sprendimų tarpusavio pripažinimo principu (SESV 81 straipsnio 1 dalis). Šiuo tikslu Sąjunga gali priimti priemones, kuriomis siekiama užtikrinti, pirma, teisminių ir neteisminių sprendimų tarpusavio pripažinimą ir vykdymą valstybėse narėse, antra, valstybėse narėse taikomų įstatymų ir jurisdikcijos kolizijos taisyklių suderinamumą (SESV 81 straipsnio 2 dalies a ir c punktai).

39.Kolizinių normų ir jurisdikcijos taisyklių suderinimas palengvina teismo sprendimų tarpusavio pripažinimą. Tai, kad skirtingų valstybių narių teismai jurisdikcijos ar teisės nuostatų kolizijų atvejais taiko tas pačias taisykles, pagal kurias nustatomas nagrinėti bylą kompetentingas teismas ir taikytina teisė, iš tiesų sustiprina savitarpio pasitikėjimą kitose valstybėse narėse priimtais teismo sprendimais.

40.Tvirtesnis prašančiųjų valstybių narių bendradarbiavimas tarptautinių porų turto teisiniam režimui (sutuoktinių turto teisiniam režimui ir registruotos partnerystės turtinėms pasekmėms) taikytinos jurisdikcijos, teisės ir teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo srityje padėtų įgyvendinti Sąjungos tikslą užtikrinti valstybėse narėse taikomų nuostatų dėl teisės normų ir jurisdikcijos kolizijų tarpusavio suderinamumą. Tvirtesnis bendradarbiavimas šioje srityje padėtų labiau suderinti valstybių narių teisės taisykles, pagal kurias nustatomas teismas, kompetentingas nagrinėti bylą dėl tarptautinių porų turto teisinio režimo, ir teisė, kurią šis teismas turėtų taikyti, taip pat nuostatas dėl šiuo klausimu vienoje valstybėje narėje priimto teismo sprendimo pripažinimo ir vykdymo kitoje valstybėje narėje – šiuo metu tarptautinių porų turto teisinio režimo srityje nėra suderintų taisyklių dėl teisės normų ir jurisdikcijos kolizijų ir dėl teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo.