Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui apie Europos Bendriju skolinimasi ir skolinima 2006 m. {SEC(2007)1079} /* KOM/2007/0486 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 30.8.2007 KOM(2007) 486 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI APIE EUROPOS BENDRIJŲ SKOLINIMĄSI IR SKOLINIMĄ 2006 M. {SEC(2007)1079} TURINYS Įvadas .............. 3 1. SKOLINIMASIS 2006 M. 3 2. SKOLINIMAS ES NEPRIKLAUSANČIOSE VALSTYBĖSE 4 2.1. Apžvalga 4 2.2. Bendrijos makrofinansinė pagalba 4 2.3. EIB skolinimas Pietryčių kaimyninėse šalyse, Viduržemio jūros regione, Azijoje bei Lotynų Amerikoje ir Pietų Afrikos Respublikoje 2006 m. 5 2.3.1. EIB tikslai ir prioritetai 5 2.3.2. Skolinimas 6 2.3.3. Taikomos garantijos 6 2.3.3.1. Bendroji garantija 6 2.3.3.2. Rizikos pasidalijimas 6 2.3.4. EIB bendradarbiavimas su Komisija ir kitomis institucijomis 9 2.4. Skolinimas Lomės ir Kotonu konvencijų valstybėms signatarėms 9 3. SKOLINIMO POVEIKIS BIUDŽETUI 10 3.1. Biudžeto garantijos 10 3.2. Palūkanų subsidijos 11 3.3. EIB finansavimas iš EPF išteklių 12 Įvadas Tarybos sprendimuose, kuriuose nustatomos įvairios Europos Bendrijų skolinimo priemonės, reikalaujama, kad Komisija kiekvienais metais informuotų Tarybą ir Europos Parlamentą apie tokių priemonių panaudojimą. Sprendimuose dėl skolinimo ne Bendrijoje[1] reikalaujama, kad Komisija kasmet informuotų Tarybą ir Parlamentą apie padėtį, susijusią su Europos investicijų banko (EIB) paskolomis su Europos Sąjungos biudžeto garantija Pietryčių kaimyninėse šalyse, Viduržemio jūros regiono šalyse, Azijoje ir Lotynų Amerikoje bei Pietų Afrikos Respublikoje. Laikantis šių informacijos pateikimo reikalavimų, šioje ataskaitoje aprašomos skolinimo operacijos kiekviename konkrečiame regione. Siekiant išsamiai aprašyti skolinimo veiklą, ataskaitoje taip pat apibendrinama skolinimo veiklai finansuoti vykdyta skolinimosi veikla, trečiosioms šalims Bendrijos suteikta makrofinansinė pagalba ir palūkanų subsidijos bei garantijos, susijusios su Bendrijos paskolomis. Be to, ataskaitoje pateikiama informacija apie Euratomo skolinimą. Su šia ataskaita susijusios lentelės skelbiamos Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. Tekste pateikiamos nuorodos į lenteles yra nuorodos į tarnybų darbinį dokumentą (toliau – priedas)[2]. 1. SKOLINIMASIS 2006 M. Tam, kad galėtų finansuoti Tarybos sprendimais patvirtintą skolinimo veiklą, Komisijai suteikti įgaliojimai atitinkamos Bendrijos (EB, Euratomo) vardu skolintis lėšų kapitalo rinkoje[3]. Bendras Europos Bendrijų ir EIB skolinimasis 2006 m. sumažėjo 3,8 % iki 48,1 mlrd. EUR, palyginti su 50,0 mlrd. EUR praėjusiais metais (žr. lentelę ir diagramą priedo 1.1 skirsnyje). Daugiau kaip 99 % šios sumos pasiskolino EIB. Šį skolinimosi veiklos sumažėjimą galima paaiškinti tuo, kad EIB skolinimosi veikla nežymiai sumažėjo šiek tiek sulėtėjus paskolų išmokėjimui ir atsižvelgus į turto likvidumą, taip pat tuo, kad nepriimta naujų sprendimų dėl Euratomo, makrofinansinės pagalbos ir mokėjimų balanso paskolų. Atsižvelgiant į grąžinamas lėšas, panaikintas sumas ir valiutos kurso svyravimus, bendra negrąžinta pasiskolinta suma 2006 m. gruodžio 31 d. buvo 248,4 mlrd. EUR, t. y. 0,7 % mažiau nei 2005 m. (žr. 1.2 lentelę priede). Pasiskolintų lėšų suskirstymas pagal valiutą (žr. 1.3 lentelę priede) rodo, kad 2006 m. skolinimasis eurais išlieka toks pat – 37,9 % bendro kiekio. Lėšų kitomis Bendrijos valiutomis kiekis sumažėjo nuo 23,0 % iki 16,6 %. Skolinimosi ne Bendrijos valiutomis dalis padidėjo nuo 39,5 % iki 45,4 % bendro skolinimosi. Pasiskolintų lėšų JAV doleriais dalis padidėjo nuo 27,9 % iki 30,4 %. 2006 m. po apsikeitimo sandorių 94,5 % paskolų palūkanų norma buvo kintama, palyginti su 97,3 % 2005 m. (rodiklius prieš apsikeitimo sandorius žr. priedo 1.3 lentelėje). 2. SKOLINIMAS ES NEPRIKLAUSANČIOSE VALSTYBĖSE [4] 2.1. Apžvalga ES nepriklausančioms valstybėms, sudariusioms bendradarbiavimo sutartis su Bendrija, teikiama įvairių pavidalų finansinė parama, atsižvelgiant į šių šalių geografiją ir užsibrėžtus tikslus. Paprastai tai būna dvišalės paskolos (makrofinansinė parama arba parama mokėjimų balansui užtikrinti), kuriomis Bendrija padeda atkurti šalies makroekonominę pusiausvyrą. Komisija administruoja šias finansines operacijas pagal Tarybos sprendimus. Kitais atvejais paskolas iš savo išteklių EIB suteikia kaip tiesioginį atskirų projektų finansavimą arba kaip paskolas bankams, kurie savo ruožtu skiria lėšas mažesniems vietos projektams. Kai kurioms iš šių paskolų suteikiama ES biudžeto garantija. Euratomo paskolų priemonė[5] gali būti naudojama operacijoms valstybėse narėse ir tam tikrose valstybėse ne narėse (Armėnijoje, Bulgarijoje[6], Čekijoje, Vengrijoje, Lietuvoje, Rumunijoje[7], Rusijoje, Slovakijoje, Slovėnijoje ir Ukrainoje) finansuoti. Geografiniai regionai, kuriuose Bendrija vykdo skolinimo veiklą, yra išvardyti priede (žr. 2.1 lentelę). 2.2. Bendrijos makrofinansinė pagalba Paskolų pavidalu teikiama makrofinansinė pagalba vien dėl savo pobūdžio yra išskirtinė priemonė – tai yra vienas iš būdų tarptautinei bendruomenei kartu su Bretton Woods įstaigomis tam tikroms šalims, patiriančioms pereinamojo laikotarpio makroekonominių sunkumų, suteikti paramą mokėjimų balansui užtikrinti. Bendrijos parama daugiausia teikiama kaimyniniams regionams, pvz., Vakarų Balkanų ir Kaukazo šalims. Lėšos išmokamos su sąlyga, kad pagalbą gaunančios šalys laikytųsi makroekonominio stabilizavimo ir struktūrinių reformų tikslų. Esant tokioms aplinkybėms, kiekvienais metais vykdomų operacijų skaičius yra ribotas, todėl sunku tinkamai palyginti skirtingais metais suteikiamą pagalbą. Pagal šią priemonę išmokėtos dotacijos ir paskolos išvardytos priede (žr. 2.2 lentelę), kur nurodyta, kad 2006 m. pagal galiojančius makrofinansinės pagalbos sprendimus išmokėta 19 mln. EUR. 2006 m. naujų sprendimų dėl makrofinansinės pagalbos nepriimta. Be to, informacija pateikiama ir metinėje Komisijos ataskaitoje apie makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims įgyvendinimą. 2.3. EIB skolinimas Pietryčių kaimyninėse šalyse, Viduržemio jūros regione, Azijoje bei Lotynų Amerikoje ir Pietų Afrikos Respublikoje 2006 m. Šį skirsnį sudaro 2006 m. metinė ataskaita, kurią reikia pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai pagal Tarybos sprendimo 2000/24/EB 2 straipsnį. 2.3.1. EIB tikslai ir prioritetai 2006 m. buvo paskutiniai visi operacijų pagal įgaliojimus, kuriais EIB leidžiama finansuoti projektus ne ES nuo 2000 m. vasario 1 d. iki 2007 m. sausio 31 d.[8], metai. Per šiuos metus Komisija ir EIB dalyvavo derybose, įskaitant derybas Taryboje, kad išorės įgaliojimai būtų atnaujinti 2007–2013 m. laikotarpiui – šios derybos užbaigtos ir įformintos 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimu 2006/1016/EB[9]. Pagrindinis EIB skolinimo prioritetas regionuose ne ES – remti Bendrijos politinius tikslus. Užsibrėžiant regioninius tikslus atsižvelgiama į ypatingas kiekvieno regiono charakteristikas ir prioritetus. 2006 m. Bankas veiklą vykdė Pietryčių kaimyninėse šalyse (PKŠ) – tiek stojančiose šalyse, tiek šalyse kandidatėse (Bulgarijoje, Rumunijoje, Kroatijoje, Turkijoje ir Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje), siekiant padėti toms šalims pasirengti stojimui į ES, visų pirma finansuojant investicijas į tų šalių ir ES infrastruktūros integraciją bei teikiant pagalbą MVĮ. Prieš Bulgarijai ir Rumunijai įstojant į ES, pasirašyti susitarimo memorandumai, kuriuose aptariamos bendrosios EIB teikiamos paramos abiejų šalių atitinkamoms investicijų programoms visuose pagrindiniuose ekonomikos sektoriuose sąlygos. EIB ir toliau rėmė investicijas kitose Vakarų Balkanų šalyse (Albanijoje, Bosnijoje ir Hercegovinoje, Juodkalnijoje[10] ir Serbijoje), kad palengvintų vykstantį jų ir ES integracijos procesą. Apskritai ES ir EIB paramos tikslas – skatinti politinę ir ekonominę reformą bei socialinę darną regione. EIB teikia pirmenybę ryšių ir energetikos sektorių atnaujinimui, modernizavimui ir plėtrai, ypatingą dėmesį skiriant transeuropiniams tinklams, pirmiausia kelių ir geležinkelių koridoriams, kuriuos Europos susisiekimo ministrų konferencija pasirinko viduriniojo laikotarpio plėtros prioritetais. Siekiant palaipsniui suderinti susijusių šalių teisės aktus su ES teisės aktais, pirmenybė teikiama tiek su EIB projektais susijusiems aplinkosaugos aspektams, tiek aplinkosaugos projektams per se . Be to, EIB tiesiogiai arba panaudodamas bendrąją paskolų priemonę remia privačiojo sektoriaus plėtrą (MVĮ ir kitas pramonės iniciatyvas), visų pirma tiesiogines užsienio investicijas, ir ypač tas iniciatyvas, kuriose dalyvauja partneriai iš ES. Viduržemio jūros regione Banko skolinimas vykdomas pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programą (EVJRVIPP) ir daugiausia Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės pagrindu, siekiant remti ekonominę ir socialinę modernizaciją ir artimesnę regioninę integraciją. EVJRVIPP pagrindinė veikla skirta remti privatųjį sektorių ir kurti investicijoms palankią aplinką, daugiausia finansuojant ekonominei plėtrai reikiamą infrastruktūrą. Be to, vadovaujantis ES prioritetais, pagal EVJRVIPP remiama tvarios energetikos plėtra, konkurencingumas ir tiekimo saugumas. 2006 m. lapkričio mėn. Ecofin Taryba nusprendė sustiprinti EVJRVIPP ir išskyrė dvi specifines prioritetines sritis: privačiojo sektoriaus plėtra ir partnerystės stiprinimas siekiant padidinti šalių partnerių aktyvumą. Azijoje ir Lotynų Amerikoje Bankas finansuoja projektus, kurie svarbūs tiek Bendrijai, tiek šių regionų šalims, įskaitant bendrą finansavimą su projektų vykdytojais iš ES, technologijų perdavimą, bendradarbiavimą energetikos ir aplinkosaugos srityse. EIB taip pat parėmė nuo cunamio katastrofos 2004 m. gruodžio mėn. nukentėjusių sričių atstatymą. Dėl to su Azija ir Lotynų Amerika susijusio įgaliojimo geografinis taikymas išplėstas, kad apimtų Maldyvus. Pietų Afrikos Respublikoje Bankas įgaliotas pagrindinį dėmesį skirti visuomeninės svarbos infrastruktūros projektams ir privačiojo sektoriaus, įskaitant MVĮ, paramai. Be to, Banko operacijos turi papildyti Bendrijos pagalbos politikos sritis, programas ir priemones Pietų Afrikoje, kurių svarbiausias tikslas – mažinti skurdą ir nelygybę. EIB veiklos susijusiuose regionuose nuo 2002 m. apžvalga pateikiama priedo 2.3.1 lentelėje. 2.3.2. Skolinimas Suskirstymą pagal šalis ir sektorius galima rasti priede (žr. 2.3.2 skirsnio a–e punktus). 2.3.3. Taikomos garantijos 2.3.3.1. Bendroji garantija Tarybos sprendime 2000/24/EB su pakeitimais viso įgaliojimo atžvilgiu teikiama 65 % Bendrijos garantija. Tai reiškia, kad Bendrijos garantija neviršija 65 % visos pasirašytų paskolų sumos, bet neviršijant šios bendros ribos pagal atskiras paskolas nevykdomi įsipareigojimai de facto dengiami iki 100 %. 2.3.3.2. Rizikos pasidalijimas Bendrijos garantija pagal bendruosius įgaliojimus teikiama visai kredito rizikai, nebent taikomi rizikos pasidalijimo mechanizmai, o pastaruoju atveju Bendrija teikia garantiją tik specifinei politinei rizikai, o nepolitinę riziką prisiima ir mažina Bankas. Sprendime 2000/24/EB su pakeitimais EIB raginamas rizikos pasidalijimo procedūras taikyti 30 % savo paskolų pagal šį sprendimą (o pagal pirmąjį bendrąjį įgaliojimą buvo nustatyta 25 %)[11]. 2006 m. pabaigoje rizikos pasidalijimo procedūras Bankas taikė 18 % visų paskolų pagal įgaliojimą, kai siekiama proporcija yra 30 %. Tačiau reikia atkreipti dėmesį, kad galutinai analizuojant faktinį rizikos pasidalijimą tarp ES biudžeto ir EIB reikėtų taip pat atsižvelgti į operacijas iš EIB nuosavų išteklių, dėl kurių pasirašytos sutartys netaikant Bendrijos garantijos pagal pasirengimo narystei ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės priemones, bei į atskiras operacijas, kurioms gaunamas specialus Banko valdytojų tarybos leidimas pagal 18 straipsnį. Nors šios operacijos šioje ataskaitoje neturi būti apžvelgiamos, pažymėtina, kad daugelis skolinimo operacijų naujosiose valstybėse narėse prieš joms įstojant į ES iš tikrųjų buvo vykdomos pagal pasirengimo narystei priemonę. Į bendrą rizikos pasidalijimo proporciją įskaitant paskolas, dėl kurių sutartys pasirašytos pagal tokias pasirengimo narystei priemones, šis santykis nuo 18 % padidėtų iki maždaug 50 %. Kiek tai susiję su regionais, rizikos pasidalijimo tikslas pasiektas ir viršytas Azijoje ir Lotynų Amerikoje (ALA) , kur 72 % paskolų sutarčių pasirašyta pagal rizikos pasidalijimo tvarką. Tokį rizikos pasidalijimo lygį sąlygojo specifinis Azijai ir Lotynų Amerikai taikomo įgaliojimo pobūdis bei strateginiai EIB skolinimo šiame regione, kuriuo daugiausia remiamos privačios europinės iniciatyvos (tiesioginės užsienio investicijos, technologijų ir techninių žinių perdavimas), tikslai. Tiek Pietryčių Europoje , tiek Viduržemio jūros regione rizikos pasidalijimo operacijos taikomos 11 % pagal įgaliojimą suteiktų paskolų. Vadovaujantis susijusių šalių programavimo procedūromis, daugelis projektų, kuriuos pagal įgaliojimą finansuoja EIB, vykdomi viešajame sektoriuje, todėl jiems rizikos pasidalijimas netaikomas. Be to, Viduržemio jūros regione privačiojo sektoriaus projektų vykdytojams nelengva pasinaudoti išorės (įskaitant Europos) bankų, kurie norėtų teikti garantijas, kurios pagal galiojančias EIB gaires būtų jam priimtinos, lėšomis. Pietų Afrikos Respublikoje (PAR) 10 % paskolų suteikta taikant rizikos pasidalijimą. Rizikos pasidalijimo operacijų pagal įgaliojimą suskirstymo pagal regionus santrauką žr. toliau pateikiamoje lentelėje, o priedo 2.3.6–2.3.9 lentelėse nurodytos atskiros rizikos pasidalijimo paskolos, dėl kurių sutartys pasirašytos 2006 m. Antrasis bendrasis įgaliojimas (Tarybos sprendimas 2000/24/EB, kuriuo apimamas laikotarpis nuo 2000 m. vasario 1 d. iki 2007 m. sausio 31 d.) mln. EUR Viršutinės ribos pagal antrąjį bendrąjį mandatą | Paskolų, pasirašytų iki 2006 m. gruodžio 31 d., suma | Paskolų, pasirašytų pagal rizikos pasidalijimą, skaičius | Paskolų, pasirašytų pagal rizikos pasidalijimą, suma | Galutinė rizikos pasidalijimo procentinė dalis (pagal viršutinę įgaliojimo ribą) | Galutinė rizikos pasidalijimo procentinė dalis (pagal pasirašytas paskolas) | PKŠ | 9 185 | 9 142 | 33 | 1 003 | 11 % | 11 % | Viduržemio jūros regionas | 6 520 | 7 177([12]) | 13 | 807 | 12 % | 11 % | ALA | 2 480 | 2 425 | 38 | 1 756 | 71 % | 72 % | PAR | 825 | 837([13]) | 2 | 80 | 10 % | 10 % | IŠ VISO | 19 010 | 19 581([14]) | 86 | 3 646 | 19 % | 18 % | Pagal pirmąjį bendrąjį įgaliojimą rizikos pasidalijimas taikytas 24 % visų paskolų, o siekiama dalis yra 25 %. Kiek tai susiję su skolinimu pagal regionams nustatytas viršutines ribas, pasiekti tokie lygiai: 81 % ALA, 26 % Vidurio ir Rytų Europos šalyse (VREŠ) ir 3 % Viduržemio jūros regione (VJR). Pirmasis bendrasis įgaliojimas (Tarybos sprendimas 97/256/EB, kuriuo apimamas laikotarpis nuo 1997 m. sausio 31 d. iki 2000 m. sausio 31 d.) mln. EUR Viršutinės ribos pagal pirmąjį bendrąjį mandatą | Bendra paskolų, pasirašytų iki 2006 m. gruodžio 31 d., suma | Paskolų, pasirašytų pagal rizikos pasidalijimą, skaičius | Paskolų, pasirašytų pagal rizikos pasidalijimą, suma | Galutinė rizikos pasidalijimo procentinė dalis (pagal viršutinę įgaliojimo ribą) | Galutinė rizikos pasidalijimo procentinė dalis (pagal pasirašytas paskolas) | VREŠ | 3 520 | 3 446 | 21 | 896 | 25 % | 26 % | VJR | 2 310 | 2 310 | 5 | 71 | 3 % | 3 % | ALA | 900 | 900 | 17 | 730 | 81 % | 81 % | PAR | 375 | 375 | 0 | 0 | 0 % | 0 % | BJRM | 150 | 150 | 0 | 0 | 0 % | 0 % | IŠ VISO | 7 255 | 7 180 | 43 | 1 697 | 24 % | 24 % | 2.3.4. EIB bendradarbiavimas su Komisija ir kitomis institucijomis Bankas ir Komisija glaudžiai bendradarbiauja, siekdami parengti ir iš dalies finansuoti EIB projektus įnašu iš ES biudžeto. 2006 m. kartu su EIB teikiamomis paskolomis ir toliau naudojamos šios priemonės: palūkanų subsidijos (4 naujos paskolos aplinkos sektoriuje Viduržemio jūros regione), techninė pagalba (12,3 mln. EUR dotacijų, daugiausia galimybių studijoms, gebėjimų stiprinimui, projektų administravimui ar vertinimui finansuoti) bei struktūriniai ir Sanglaudos fondai (visų pirma PHARE ir ISPA). Neskaitant tradicinių bendradarbiavimo formų, Europos Komisija EIB paprašė teikti konsultacines paslaugas jai remiant rizikos kapitalo priemonę Pietų Afrikoje. EIB vaidmuo – konsultuoti Komisiją kuriant ir nustatant priemonę, o vėliau dalyvauti techniškai įvertinant ir patvirtinant investicijų pasiūlymus, pačiam tiesiogiai nedalyvaujant finansiniame lėšų valdyme. Viduržemio jūros regione, per EVJRVIPP ne tik teikiamos EIB paskolos iš nuosavų išteklių, bet ir įsigyjama įmonių akcijų, finansuojant iš ES biudžeto. 2006 m. Europos Komisija, Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB) ir EIB pasirašė susitarimo memorandumą, siekdami stiprinti šių trijų institucijų bendradarbiavimą Rytų Europoje ir Pietų Kaukaze, Rusijoje ir Vidurio Azijoje. Šio glaudesnio bendradarbiavimo tikslas – sujungti visų dalyvių kompetenciją, gebėjimus ir santykinius pranašumus siekiant sėkmingai įgyvendinti Europos kaimynystės politiką, strateginę ES ir Rusijos partnerystę ir EIB bei ERPB įgaliojimus ir atnešti naudos susijusioms šalims partnerėms. Apskritai EIB ir ES biudžeto finansavimas, kai įmanoma, koordinuojamas su Europos dvišalėmis agentūromis (susitarimai su Agence Française de Développement , KfW vystymosi banku ir Europos vystymosi finansų įstaigomis) ir kitomis tarptautinėmis finansų įstaigomis. Projektai dažniausiai finansuojami iš dalies – tai tapo įprastu EIB remiamų projektų požymiu. Bendrais veiksmais su įstaigomis, kurios specializuojasi platesniais sektorių ir politikos sričių aspektais, daugeliu atvejų užtikrinamas sektorių reformų veiksmingumas ir padidinamas investicinių projektų gyvybingumas (juos užbaigus tikėtina, kad jie veiks geriau reguliuojamoje aplinkoje). 2006 m. 80 % EIB paskolų pagal PKŠ taikomą įgaliojimą bendrai finansuotos su daugiašalėmis, dvišalėmis ir nacionalinėmis įstaigomis. Viduržemio jūros regione bendrai finansuota 60 % EIB regione suteiktų paskolų. Projektų, kuriuos EIB finansavo Pietryčių Europoje ir Viduržemio jūros regione, bendro finansavimo įnašai pateikiami priedo 2.3.3 ir 2.3.4 lentelėse. Azijoje ir Lotynų Amerikoje Bankas toliau finansavo projektus, kurie svarbūs tiek Bendrijai, tiek tai šaliai, kurioje projektas įgyvendinamas. Bendras finansavimas su tarptautinėmis finansų įstaigomis pateiktas priedo 2.3.5 lentelėje, o abipusė atskirų paskolų, dėl kurių sutartys pasirašytos 2006 m., svarba nurodyta priedo 2.3.5a lentelėje. 2.4. Skolinimas Lomės ir Kotonu konvencijų valstybėms signatarėms Bendras EIB skolinimas AKR ir UŠT[15] 2006 m. sudarė 745 mln. EUR, iš kurių 167 mln. EUR buvo iš Banko nuosavų išteklių, o 578 mln. EUR – iš Europos plėtros fondo (EPF)[16]. Nors šios operacijos neturi būti aptariamos šioje ataskaitoje[17], jų suskirstymas pagal regionus ir sektorius pateikiamas priedo 2.4 lentelėje. 3. SKOLINIMO POVEIKIS BIUDŽETUI Skolinimas daro įtaką ES biudžetui, kai tokiam skolinimui teikiamos Bendrijos garantijos, teikiamos palūkanų subsidijos arba yra specialių sąlygų, kurios skolintojui prilygsta rizikingoms operacijoms. 3.1. Biudžeto garantijos 2004 m. gruodžio 22 d. Taryba nusprendė iš dalies pakeisti Sprendimą 2000/24/EB, atsižvelgdama į Europos Sąjungos plėtrą ir Europos kaimynystės politiką (Tarybos sprendimas 2005/47/EB[18]). Viršutinės ribos kiekvienam regionui yra tokios (mln. EUR): Pietryčių kaimyninės šalys | 9 185 | Viduržemio jūros regiono šalys | 6 520 | Lotynų Amerika ir Azija | 2 480 | Pietų Afrikos Respublika | 825 | Turkija (Muitų sąjungos specialioji veiksmų programa) Bendra viršutinė riba | 450 19 460 | Bendrijos garantija negali viršyti 65 % visos suteiktų kreditų sumos kartu su visomis susijusiomis sumomis (palyginti su 70 % pagal pirmąjį bendrąjį įgaliojimą). Be to, 2004 m. gruodžio 22 d. Taryba nusprendė suteikti Europos investicijų bankui Bendrijos garantiją nuostoliams, susijusiems su paskolomis, suteiktomis tam tikrų rūšių projektams Rusijoje, Ukrainoje, Moldovoje ir Baltarusijoje, padengti (Tarybos sprendimas 2005/48/EB[19]). Suteiktų kreditų bendra viršutinė riba yra 500 mln. EUR, o EIB suteikiama išskirtinė 100 % Bendrijos garantija. Garantija taikoma paskoloms, dėl kurių sutartys pasirašytos iki 2007 m. sausio 31 d., bet šis laikotarpis bus automatiškai pratęstas šešiems mėnesiams, jei paskolų viršutinės ribos iki tos datos nebus pasiektos. Numatoma, kad Bankas iki įgaliojimo galiojimo pabaigos pasirašys sutartis dėl 2 projektų, kurių bendra suma bus apie 230 mln. EUR. 2006 m. (septintaisiais antrojo bendrojo įgaliojimo metais) EIB pasirašė paskolų susitarimų, kurių bendra suma yra 2 805 mln. EUR – taigi bendra pagal šį įgaliojimą suteiktų paskolų suma yra 18 280 mln. EUR, arba 96 % nustatytos viršutinės ribos sumos. Su garantijomis susijusi padėtis išsamiai apibūdinta Komisijos šešių mėnesių ataskaitoje apie bendrajame biudžete numatytų garantijų padėtį[20]. 2006 m. gruodžio 19 d. Taryba nusprendė EIB suteikti Bendrijos garantiją paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Bendrijoje, nuostoliams atlyginti (Tarybos sprendimas 2006/1016/EB[21]). Bendrijos garantija negali viršyti 65 % visos išmokėtų kreditų ir suteiktų garantijų sumos, atėmus sugrąžintas sumas ir įskaitant visas susijusias sumas. EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį įgaliojimą, aukščiausia viršutinė riba per visą 2007–2013 m. laikotarpį yra 27 800 mln. EUR, šią sumą sudaro 25 800 mln. EUR pagrindinė viršutinė riba ir 2 000 mln. EUR neprivalomas įsipareigojimas, dėl kurio panaudojimo Taryba priims sprendimą 2010 m. remdamasi tarpinės peržiūros rezultatais. Skirtingos regionams nustatytos viršutinės ribos (orientacinės tarpinės ribos nurodytos kursyvu ) yra tokios (mln. EUR): Narystės siekiančios šalys | 8 700 | Kaimynystės ir partnerystės šalys | 12 400 | Viduržemio jūros regionas | 8 700 | Rytų Europa, Pietų Kaukazas ir Rusija | 3 700 | Azija ir Lotynų Amerika | 3 800 | Lotynų Amerika | 2 800 | Azija | 1 000 | Pietų Afrikos Respublika | 900 | Pagrindinė viršutinė riba | 25 800 | Neprivalomas įgaliojimas | 2 000 | 3.2. Palūkanų subsidijos Palūkanų subsidijos suteiktos pagal kelias Bendrijos programas tiek Europos Sąjungoje, tiek už jos ribų. Dauguma iš šių programų baigtos ir nebeturi įtakos biudžeto išlaidoms. Priedo 2.5 lentelėje išvardijamos programos, kurios vis dar įgyvendinamos, taip pat nurodyta palūkanų subsidijų, sumokėtų per vertinamus metus, suma. 3.3. EIB finansavimas iš EPF išteklių Pagal Lomės konvencijas ir Kotonu susitarimą AKR regione EIB vykdo finansavimo operacijas, kurios finansuojamos iš EPF biudžeto[22]. Šių operacijų suskirstymas pateiktas priede (žr. 2.4 skirsnį). [1] Tarybos sprendimas 97/256/EB su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimais 98/348/EB ir 98/729/EB, kuriuose apimamas laikotarpis nuo 1997 m. vasario 1 d. iki 2000 m. sausio 31 d. (toliau – pirmasis bendrasis įgaliojimas), ir Tarybos sprendimas 2000/24/EB su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimais 2000/688/EB, 2000/788/EB, 2001/778/EB, 2005/47/EB ir 2006/174/EB, kuriuose apimamas laikotarpis nuo 2000 m. vasario 1 d. iki 2007 m. sausio 31 d. (toliau – antrasis bendrasis įgaliojimas). Tarybos sprendimu 1999/786/EB (Priemonė dėl Turkijos atkūrimo ir atstatymo darbų po žemės drebėjimo, TERRA) bendrieji įgaliojimai išplečiami. Be to, Tarybos sprendime 2001/777/EB nustatyta speciali paskolų programa atrinktiems aplinkosaugos projektams Rusijos Baltijos jūros baseine pagal Šiaurės dimensijos iniciatyvą. Galiausiai Tarybos sprendime 2005/48/EB nustatytas atskiras įgaliojimas tam tikrų rūšių projektams Rusijoje ir Vakarų naujosiose nepriklausomose valstybėse (Ukrainoje, Moldovoje ir Baltarusijoje). [2] SEC(2007)1079. [3] Kadangi EAPB sutarties galiojimas baigėsi 2002 m., EAPB vardu naujų lėšų nepasiskolinta. [4] 2006 m. Bendrijos neteikė paskolų valstybėms narėms. Bulgarijai ir Rumunijai įstojus į ES 2007 m. sausio 1 d., nuo šios dienos paskolos su garantija šioms šalims nebelaikomos išorės veiksmais. [5] Tarybos sprendimas 77/270/Euratomas su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 94/179/Euratomas. Viršutinė skolinimosi Euratomo teikiamoms paskoloms finansuoti riba pirmiausia nustatyta Tarybos sprendime 77/271/Euratomas. Vėliau ji pakelta įvairiais pastarojo sprendimo pakeitimais, paskutiniajame iš jų (Tarybos sprendimas 90/212/Euratomas) ši riba padidinta 1 000 mln. ekiu iki 4 000 mln. ekiu. [6] Valstybė narė nuo 2007 m. sausio 1 d. [7] Valstybė narė nuo 2007 m. sausio 1 d. [8] EIB operacijos Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno regionuose šioje ataskaitoje neaptariamos, nes jos vykdomos pagal Kotonu partnerystės susitarimą, kuris 2000 m. pasirašytas 20 metų laikotarpiui. [9] OL L 414, 2006 12 30, p. 95. [10] Šioje ataskaitoje pateikiami duomenys yra susiję su paskolomis, pasirašytomis su Serbija ir Juodkalnija, kaip valstybių sąjunga, t. y. prieš įsigaliojant naujai teisinei sistemai, nustatytai Juodkalnijos Respublikai tapus nepriklausoma. [11] Tarybos sprendime 2000/24/EB Bankas raginamas „siekti ne Vyriausybės garantijomis apdrausti nuo komercinės rizikos 30 % savo paskolų pagal šį sprendimą, kiek įmanoma pagal įsipareigojimą kiekvienam regionui atskirai. Kai tik bus įmanoma, šis procentas bus padidintas tiek, kiek leis rinka“. [12] Iš viso pasirašytų paskolų, atskaičius panaikintas sumas, Viduržemio jūros regione – 6 427 mln. EUR. [13] Iš viso pasirašytų paskolų, atskaičius panaikintas sumas, PAR – 764 mln. EUR. [14] Iš viso pasirašytų paskolų, prieš atskaitant panaikintas sumas – 19,58 mlrd. EUR Iš viso pasirašytų paskolų, atskaičius panaikintas sumas – 18,28 mlrd. EUR. [15] Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalys bei užjūrio šalys ir teritorijos. [16] Investicijų priemonės ištekliai gali būti panaudoti, inter alia , paprastosioms paskoloms, sąlyginėms, subordinuotosioms arba dalyvavimo paskoloms, konvertuojamosioms obligacijoms, garantijoms ir dalyvavimui nuosavo kapitalo valdyme. [17] EIB metinę 2006 m. ataskaitą apie investicijų priemonę pagal Kotonu pasirašytą AKR ir ES partnerystės susitarimą galima rasti http://www.eib.org. [18] OL L 21, 2005 1 25, p. 9. [19] OL L 21, 2005 1 25, p. 11. [20] COM(2007) 66 ir SEC(2007) 241. [21] OL L 414, 2006 12 30, p. 95. [22] Šios operacijos šioje ataskaitoje neturi būti aptartos.