Be to, MNVD yra priemonė siekiant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų, ypač 6-ojo DVT, kuriuo siekiama visiems užtikrinti galimybę gauti vandens ir sanitarines paslaugas. 2,4 milijardo žmonių visame pasaulyje (iš jų maždaug 10 milijonų gyvena ES) neturi galimybės naudotis geresnėmis sanitarijos priemonėmis. ES yra viso pasaulio vandens paslaugų sektoriaus žaliųjų technologijų ir inovatyvių sprendimų šaltinis; 8 iš 15 didžiausių pasaulio vandens bendrovių yra įsikūrusios ES.

Pagal ją valstybių narių reikalaujama užtikrinti, kad aglomeracijos (miestai, miesteliai, gyvenvietės) tinkamai surinktų ir valytų nuotekas, kurios priešingu atveju užterštų upes, ežerus ir jūras. Taip MNVD atlieka esminį vaidmenį apsaugant žmonių sveikatą ir išlaikant bendrą vandens ekosistemų atsparumą. Be to, ji labai svarbi žiedinei ekonomikai dėl pakartotinio išvalytų nuotekų ir nuotekų dumblo naudojimo, atsinaujinančiosios energijos gamybos ir maisto medžiagų perdirbimo.

Apskaičiuojant atotrūkio nuo normos rodiklį nebuvo įtraukta 300 000 g. e., nes šiai apkrovai vis dar buvo taikomi pereinamojo laikotarpio terminai 2016 m. Be to, nesurinktos nuotekos nebuvo valomos ir į jas nebuvo atsižvelgta skaičiuojant atotrūkį nuo normos antrinio valymo srityje.

3.3Valymas pagal griežtesnius reikalavimus arba tretinis valymas

·Pagal MNVD reikalavimus 8 proc. surinktų nuotekų apkrovos (beveik 32 milijonai g. e.) turi būti taikomas valymas pagal griežtesnius reikalavimus.

Valstybės narės turi bendrai užtikrinti valymą pagal griežtesnius reikalavimus aglomeracijoms, turinčioms daugiau nei 10 000 g. e., kurios išleidžia nuotekas į nustatytas jautrias zonas ir jų baseinus. 2016 m. beveik 31 780 000 g. e. nuotekų apkrovos, kurią surinko visos ES aglomeracijos, nebuvo taikomas valymas pagal griežtesnius reikalavimus ir (arba) jos neatitiko MNVD nustatytų reikalavimų, taikomų išleidžiamoms nuotekoms.

7 pav. Atotrūkis nuo normos valymo pagal griežtesnius reikalavimus srityje ES, 2012–2016 m. [nuotekų apkrovos visose aglomeracijose procentinė dalis. Ši apkrova atitinkamais metais nepatenkino atitikties kriterijų.]

Atotrūkio nuo normos rodiklis neatskleidžia bendro vaizdo, nes beveik 6 300 000 g. e. nebuvo įtraukta į skaičiavimus, nes jiems vis dar buvo taikomi pereinamojo laikotarpio terminai. Be to, nesurinktos nuotekos nebuvo valomos ir į jas nebuvo atsižvelgta skaičiuojant atotrūkį nuo normos valymo pagal griežtesnius reikalavimus srityje.

3.3.1Valstybių narių nustatytos jautrios zonos

Ketvirtadalyje ES teritorijos (24 proc.) nereikalaujama atlikti valymo pagal griežtesnius reikalavimus. Tai, ar reikia atlikti valymą pagal griežtesnius reikalavimus (t. y. ar zona yra jautri), nustatoma nacionaliniu lygmeniu. MNVD nustatyta, kad reikiamas valymo lygis priklauso nuo vandens telkinio, į kurį išleidžiamos nuotekos, jautrumo. Kaip matyti iš toliau pateikto žemėlapio, kai kurios šalys nustato, kad visa jų teritorija yra jautri (žalia, mėlyna ir violetinė), o kitos nustatė tik kelias jautrias zonas (žemėlapyje parodytos žalios dėmės geltonose vietose).

8 pav. Jautrių zonų ir jautrių zonų baseinų ES 2016 m. apžvalga.

5 straipsnio 2–3 dalys: valymas pagal griežtesnius reikalavimus aglomeracijose, turinčiose daugiau nei 10 000 g. e.

5 straipsnio 4 dalis: azoto ir fosforo kiekio sumažinimas 75 proc.

5 straipsnio 8 dalis: valymas pagal griežtesnius reikalavimus taikomas visoje šalyje

4Nacionalinės įgyvendinimo programos

Šiame skirsnyje apibendrinama pagal MNVD 17 straipsnį valstybių narių pateikta informacija apie numatomas investicines sąnaudas siekiant atitikties MNVD ir numatomas investicines sąnaudas įrengiant ir atnaujinant nuotekų surinkimo ir valymo infrastruktūrą.

Kaip apskaičiavo nacionalinės institucijos ir kaip nurodyta jų nacionaliniuose planuose, bendrų investicijų poreikiai siekiant užtikrinti atitiktį MNVD sudaro beveik 229 mlrd. EUR. Jos skirtos darbams, susijusiems su valymo įrenginiais (numatoma daugiau nei 166 mlrd. EUR) ir rinkimo sistemomis (numatoma beveik 63 mlrd. EUR). Atlikdama palyginimą EBPO skaičiuoja, kad ES šalys 2020–2030 m. turės papildomai išleisti 253 mlrd. EUR, kad pasiektų visišką atitiktį MNVD ir ją išlaikytų.

Iš esmės investicijų poreikiai apima tik reikalavimų neatitinkančias aglomeracijas ir juos vertinant neatsižvelgiama nei į veiklos sąnaudas, nei į geros infrastruktūros būklės išlaikymo sąnaudas siekiant išlaikyti atitiktį MNVD. Metai, kuriems taikoma ši prognozė, kiekvienoje šalyje skiriasi.

Priešingai nei pirmiau aprašyti investicijų poreikiai, numatomos investicinės sąnaudos iš esmės yra ateities investicijų įvertis ir į jį įeina numatomos geros infrastruktūros būklės išlaikymo sąnaudos, tam, kad ji išlaikytų atitiktį. Metai, kuriems taikoma ši prognozė, kiekvienoje šalyje skiriasi. Iš 7 paveikslo matyti, kad tik dvi šalys tikisi investuoti daugiau nei 100 EUR vienam gyventojui per metus. Dauguma šalių praneša, kad tikisi investuoti mažiau nei 40 EUR vienam gyventojui per metus. Reikėtų apdairiai vertinti 7 paveikslą, nes ne visos valstybės narės į ataskaitas pagal 17 straipsnį įtraukia visas investicijas ir priežiūros sąnaudas. Be to, laikotarpis, dėl kurio pranešamos prognozės, kiekvienoje šalyje skiriasi: Belgija pranešė apie 2009–2017 m., o Čekijos ataskaita apima 2016–2017 m. Šalies dydis taip pat gali daryti įtaką 7 paveiksle pateiktiems duomenims: Liuksemburgo investicijos jame atrodo didžiausios, bet tai gali būti dėl vienos didelės planuojamos investicijos mažoje šalyje.