LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA  
Briuselis, 26.2.2009 
SEC(2009) 207 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie 
Pasiūlymo 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
 
iš dalies kei čianti Tarybos direktyvos 78/660/EEB d ėl tam tikr ų tipų bendrovi ų metinių 
atskaitomybi ų nuostatas d ėl mikrosubjekt ų 
 
 
Poveikio vertinimo santrauka  
 
 
{COM (2009) 83} 
{SEC (2009) 206} 
LT 2   LT SANTRAUKA 
1. ĮŽANGA  
Šiame poveikio vertinimo dokumente supaži ndinama su Komisijos iniciatyvomis, 
kuriomis siekiama supaprastinti verslo aplink ą, pirmiausia – mikrosubjekt ų 
finansinės atskaitomyb ės reikalavimus. Šiame dokumente aprašomos problemos, 
susijusios su dabartin ėmis atskaitomyb ės direktyvomis1, pateikiamos kelios politikos 
galimybės, nagrinėjamas jų tinkamumas ir, jei reikia, numatomas j ų poveikis.  
1.1. Europos ekonomikos atk ūrimo planas  
Atsižvelgdama į Lisabonos darbotvark ės tikslus, Komisija įsipareigojo išnaudoti 
mažųjų ir vidutini ų įmonių augimo potencial ą, sumažindama j ų administracin ę naštą. 
Prasidėjus finansinei krizei, Komis ija, siekdama atkurti vartotoj ų ir verslinink ų 
pasitikėjimą, paskelb ė Europos ekonomikos atk ūrimo plan ą. Europos ekonomikos 
atkūrimo plane įsipareigojama mažinti MV Į ir labai maž ų įmonių naštą; viena iš šios 
naštos mažinimo priemoni ų yra „labai mažoms įmonėms taikomo reikalavimo rengti 
metines ataskaitas panaikinimas“.  
1.2. Politikos aplinkyb ės 
Šiame dokumente nagrin ėjamų Komisijos pasi ūlymų tikslas – mažinti nereikalingus 
administracinius įpareigojimus ir pad ėti derinti atskaitomyb ės reikalavimus su 
tikraisiais naudotoj ų ir rengėjų poreikiais.  
1.3. ES acquis  bendrovi ų teisės, atskaitomyb ės ir audito srityse  
Atskaitomyb ės srityje galioja Ketvirtoji bendrovi ų teisės direktyva, kuria nustatomi 
būtinieji ribotos atsakomyb ės bendrovi ų metinės atskaitomyb ės reikalavimai. Kai 
buvo rengiamos atskaitomyb ės direktyvos, vyravo id ėja, kad MV Į iš esmės nesiskiria 
nuo dideli ų bendrovi ų ir turėtų laikytis panaši ų atskaitomyb ės reikalavim ų. Vėliau šis 
požiūris pasikeit ė ir pripažinta, kad MV Į grupės poreikiai skiriasi – taip nustatytas 
principas „vis ų pirma galvokime apie mažuosius“. Svarbu nuspr ęsti, kokie 
reikalavimai tur ėtų būti panaikinti arba pakeisti, siekiant supaprastinti finansin ę 
mikrosubjekt ų atskaitomyb ę2. 
1.4. Mikrosubjekt ų apibrėžtis 
Komisija mikrosubjekt ų kategorijai priskiria mažiausias įmones, atitinkan čias šią 
apibrėžtį: 
– įmonėje dirba mažiau kaip dešimt darbuotoj ų; 
– bendra balanso vert ė mažesnė kaip 500 000 EUR;  
                                            
1 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtoji Tarybos direktyva (78/660/EEB);  
1983 m. birželio 13 d. Septintoji Tarybos direktyva (83/349/EEB).  
2 Septintosios bendrovi ų teisės direktyvos iš dalies keisti neb ūtina, nes dabartiniame šios direktyvos 
tekste valstyb ėms narėms jau suteikta galimyb ė įpareigojimo rengti konsoliduotas finansines ataskaitas 
netaikyti bendrov ėms, kurios kartu neviršija vidutin ės įmonės ribų, nustatyt ų Ketvirtojoje bendrovi ų 
teisės direktyvoje (Septintosios bendrovi ų teisės direktyvos 6 straipsnio 1 dalis).  
LT 3   LT – apyvarta mažesn ė kaip 1 000 000 EUR.  
1.5. Pagrindini ų Europos S ąjungos prekybos partneri ų patirtis  
Pagal kitas ekonominiu poži ūriu panašias jurisdikcijas ir šalyse, kurios yra 
pagrindin ės Europos S ąjungos prekybos partner ės, mažosioms bendrov ėms paprastai 
taikomi mažesni finansin ės atskaitomyb ės reikalavimai nei nustatytieji atskaitomyb ės 
direktyvose.  
Pavyzdžiui, JAV teisinis reikalavimas rengti ar skelbti finansines ataskaitas paprastai 
netaikomas į akcijų biržos sąrašus neįtrauktoms bendrov ėms. Nėra duomen ų, kad dėl 
šių švelnesni ų reikalavim ų JAV bendrov ėms būtų sunkiau gauti išorin į finansavim ą. 
1.6. Komisijos poveikio vertinimo valdybos nuomon ė 
Atliekant š į poveikio vertinim ą, atsižvelgta į Komisijos poveikio vertinimo valdybos 
2009 m. vasario 2 d. pateiktas pastabas.  
2. PROCEDŪRINIAI KLAUSIMAI , KONSULTACIJOS SU SUINTE RESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR 
SUBSIDIARUMAS  
Komisija jau yra prad ėjusi įgyvendinti įvairias paprastinimo iniciatyvas, kuriomis 
siekiama mažinti maž ųjų ir vidutini ų įmonių (MVĮ) administracin ę naštą. 
2.1. 2007 m. liepos 10 d. Komisijos ko munikatas ir konsultacijos su 
suinteresuotosiomis šalimis  
2005 m. Komisija prad ėjo įgyvendinti administracini ų išlaidų vertinimo ir labiausiai 
apsunkinan čių reikalavim ų nustatymo program ą, kuria siekta mažinti ES bendrovi ų 
administracin ę naštą. 2007 m. liepos m ėn. Komisija paskelb ė komunikat ą, kuriame 
nurodyti galimi atskaitomyb ės direktyv ų pakeitimai. 
Šiame komunikate Komisija pasi ūlė Ketvirtojoje direktyvoje nustatyti nauj ą 
vadinamųjų mikrosubjekt ų kategorij ą, prie kurios priskiriamas įmones valstyb ės 
narės turėtų teisę atleisti nuo atskaitomyb ės direktyv ų taikymo.  
Iš viso į šį komunikat ą atsiliepė 18 valstybi ų narių vyriausybi ų, vienos EEE valstyb ės 
vyriausyb ė ir 110 suinteresuot ųjų šalių, įskaitant Europos institucijas ir asociacijas. 
Šie atsiliepimai gauti iš 23 valstybi ų, įskaitant 22 valstybes nares. 
80 proc. suinteresuot ųjų šalių, kurios dalyvavo viešose konsultacijose, išreišk ė 
teigiamą arba neigiam ą požiūrį į šią priemon ę. Dauguma pritar ė, kad 
mikrosubjektams b ūtų netaikomi atskaitomyb ės direktyv ų reikalavimai. Tam pritar ė 
daugelis apklausoje dalyvavusi ų bendrovi ų, valdžios institucij ų, bankų ir draudimo 
bendrovių. Didžiausi ą nepritarim ą išreiškė apskaitininkai ir auditoriai. 
2.2. Mikrosubjekt ų išlaidų ir mikrosubjektams taikom ų ribų vertinimas  
Įgyvendindamas pirmiau min ėtą paprastinimo iniciatyv ą, konsorciumas 
Capgemini/Ramboll  atlikto vertinim ą, kuriuo buvo siekiama nustatyti išlaidas, 
patiriamas vykdant ES bendrovi ų teisės acquis  nustatytus įpareigojimus teikti 
informacij ą. Susiję preliminar ūs vertinimo rezultatai pateikiami šiame poveikio 
vertinimo dokumente. 
LT 4   LT 2.3. Aukšto lygio grup ė administracinei naštai mažinti  
Aukšto lygio nepriklausom ų suinteresuot ųjų šalių grupės administracinei naštai 
mažinti (ALG) ataskaitoje, kurioje nurodytos pagrindin ės kliūtys, su kuriomis 
susiduria mažosios įmonės, raginama skubiai suteikti valstyb ėms narėms teisę 
mikrosubjektams netaikyti atskaitomyb ės direktyv ų ir iš esm ės jas persvarstyti 
laikantis principo „vis ų pirma galvokime apie mažuosius“.  
2.4. Europos Parlamentas 
2008 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento re zoliucijoje Komisija raginama pateikti 
teisės akto pasi ūlymą, kuriuo valstyb ėms narėms būtų suteikta teis ė labai mažoms 
įmonėms (mikrosubjektams) netaikyti atskaitomyb ės direktyv ų. 
2.5. Kiti susij ę Komisijos pasi ūlymai  
2007 m. pabaigoje Komisija ėmėsi paspartint ų teisėkūros veiksm ų, kuriais buvo 
siekiama padaryti du techninius atskaitomyb ės direktyv ų pakeitimus. Tikimasi, kad 
juos pavyks priimti 2009 m. pradžioje. 
2.6. Subsidiariumas  
Laikantis subsidiarumo principo, re ikia apsvarstyti, ar tikrai b ūtina ES lygmeniu 
suderinti mikrosubjekt ų reglamentavim ą. Daugelis įpareigojim ų, kuriais užkraunama 
administracin ė našta, yra nustatyti ES direktyvomis, tod ėl šiai naštai sumažinti b ūtina 
imtis ES lygmens veiksm ų. 
3. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Atskaitomyb ės direktyv ų reikalavimai taikomi visoms ribotos atsakomyb ės 
bendrovėms, neatsižvelgiant į kitus aspektus (pvz., dyd į, finansavimo b ūdą ar veiklos 
rūšį). Daugeliui maž ųjų bendrovi ų taikomos tokios pa čios taisykl ės, kaip ir 
didesnėms bendrov ėms. Labai dažnai tam tikra informacija turi b ūti rengiama tik 
tam, kad b ūtų laikomasi teisini ų įpareigojim ų, nors verslo poži ūriu to iš ties ų 
nereikia. Tai atiti nka administracin ės naštos apibr ėžtį. Galima išsamiau panagrin ėti 
du tokios administracin ės naštos aspektus: 
• administracines išlaidas, kur ios nepriklauso nuo bendrov ės dydžio, tod ėl 
mažiausios įmonės patiria neproporcingai dideli ų išlaidų, palyginti su didesn ėmis 
įmonėmis; 
• direktyvų reikalavim ų ir mikrosubjekt ų bei jų finansini ų ataskaitų naudotoj ų 
poreikių neatitiktį. 
3.1. Neproporcingai didel ės administracin ės (reikalavim ų laikymosi) išlaidos, 
kaip ekonomin ė našta  
Pradedančioms veikl ą įmonėms ir mažosioms įmonėms, turinčioms nedaug ištekli ų, 
pernelyg dideli administraciniai įpareigojimai daro didel į poveikį, nes šiems 
įpareigojimams vykdyti jo s turi skirti dal į išteklių, kuriuos b ūtų galima panaudoti 
pagrindinei veiklai.  
LT 5   LT Pagrindin ė administracini ų išlaidų dalis yra pastovi, tod ėl reguliavimo prievol ėms 
vykdyti mikrosubjektams tenka aukoti gerokai didesn ę išteklių dalį nei didesn ėms 
bendrovėms. Be to, teis ės aktais nustatytos mikrosubjekt ų finansin ės ataskaitos 
paprastai n ėra labai naudingos suinteresuotosioms šalims. 
3.2. Atskaitomyb ės direktyv ų reikalavim ų ir mikrosubjekt ų bei jų finansini ų 
ataskaitų naudotoj ų poreikių neatitiktis  
Paprastai labai mažoms bendrov ėms vadovauja j ų savininkai, o teis ės aktais 
nustatytos finansin ės ataskaitos jiems n ėra labai naudingos bendrov ės veiklai vertinti. 
Be to, į mikrosubjektus investuojan čių asmenų yra nedaug, jie dažnai patys dalyvauja 
bendrovės veikloje ir gali ties iogiai naudotis bendrov ės apskaitos dokumentais arba 
susidaryti apie juos nuomon ę. Finansavimo šaltinis yra ne kapitalo rinka, o nuosavi 
ištekliai, bank ų arba kit ų finansini ų institucij ų paskolos. Pagrindiniai finansin ės 
informacijos naudotojai (bankai ir mokes čių institucijos) gali pareikalauti daugiau 
informacijos, nei turi b ūti teikiama pagal teis ės aktais nustatytus reikalavimus. 
Kitoms suinteresuotosioms šalims reikalinga informacija paprastai ne įtraukiama į 
teisės aktais nustatyt ą finansinę informacij ą. Taip yra tod ėl, kad jų santykiai su 
mažomis bendrov ėmis dažnai grindžiami savitarpio pasitik ėjimu, o ne finansine 
informacija (ar galimybe gauti tokios informacijos); be to, dabar naudojamos sudėtingos buhalterin ės ataskaitos daugeliui suinteresuot ųjų šalių dažnai yra 
nenaudingos arba nesuprantamos. 
3.3. Problemos dydis  
Ataskaitų teikimo taisykli ų, parengtų pagal atskaitomyb ės direktyvas, pr ivalo laikytis 
apie 7,2 mln. ES bendrovi ų. Iš jų apie 5,4 mln. (apie 75 proc.) yra mikrosubjektai. 
Ramboll Management  parengtoje tyrimo ataskaitoje daroma išvada, kad vidutin ės 
vienos bendrov ės direktyv ų reikalavim ų laikymosi išlaidos yra 1 558 EUR. Iš šios 
sumos administracin ė našta (t. y. informacijos, reikalingos tik teisini ų įpareigojim ų 
vykdymo, bet ne tikrosioms verslo reikm ėms, kaupimas ir tvarkymas) yra 
1 169 EUR.  
Remiantis pirmiau pateiktais duom enimis, galima apytikriai apskai čiuoti, kad bendra 
administracin ė našta ES mastu yra apie 6,3 mlrd. EUR. 
4. T
IKSLAI  
Siekiant padidinti mikrosubjekt ų konkurencingum ą ir išnaudoti j ų augimo potencial ą, 
turėtų būti kuo labiau sumažinta ši ų įmonių administracin ė našta. Siekiama: 
• sumažinti ES įmonių, pirmiausia MV Į ir mikrosubjekt ų, administracin ę naštą, 
kartu užtikrinant tinkam ą suinteresuot ųjų šalių apsaugą ir šioms šalims reikiamos 
informacijos teikim ą; 
• suderinti mikrosubjekt ų atskaitomyb ės reikalavimus su tikraisiais naudotoj ų ir 
rengėjų poreikiais. 
LT 6   LT 5. POLITIKOS PASIRINKTYS IR NUMATOMAS J Ų POVEIKIS  
5.1. Politikos pasirink čių apibūdinimas  
Komisijos tarnybos numato šias galimas politikos pasirinktis:  
„Nulinė“ pasirinktis. Nedaryti direktyv ų pakeitimų. 
1 pasirinktis. Skatinti vi siškai išnaudoti atskaitomyb ės direktyvose nustatytas 
galimybes.  
2 pasirinktis. Įpareigoti mikrosubjektams direktyv ų netaikyti.  
3 pasirinktis. Suteikti valstyb ėms narėms teisę mikrosubjektams direktyv ų netaikyti.  
4 pasirinktis. Nustatyti supaprastint ą privalom ą mikrosubjekt ų atskaitomyb ės tvarką. 
5 pasirinktis. Padaryti atskaitomyb ės direktyvos pakeitim ų neišskiriant 
mikrosubjekt ų kategorijos.  
5.2. „Nulinė“ pasirinktis. Nedaryti direktyv ų pakeitim ų 
Pagal pamatin į scenarijų nesiimama joki ų priemoni ų: visos 5,4 mln. labai maž ų 
įmonių toliau laikosi direktyvose nustatyt ų atskaitomyb ės taisykli ų ir informacijos 
teikimo įpareigojimams vykdyti kasmet išleidžia apie 6 mlrd. EUR. 
5.3. 1 pasirinktis. Skatinti visi škai išnaudoti atskaitomyb ės direktyvose 
nustatytas galimybes  
Jei teisės aktų pakeitim ų nebūtų daroma, Komisija vis tiek gal ėtų paraginti valstybes 
nares išnaudoti visas direktyvose nus tatytas paprastinimo galimybes. 
Jei būtų visiškai išnaudotos esamos ribos ir išimtys, labai maž ų įmonių sektoriuje 
būtų galima sutaupyti apie 1,8 mlrd. EUR. Ta čiau veikiausiai tokia suma neb ūtų 
sutaupyta. Dabartin ė direktyva pagr įsta bendraisiais reikalavimais, pagal kuriuos 
valstybės narės gali netaikyti tik kai kuri ų reikalavim ų ir tik iš dalies. N ėra galimyb ės 
taikyti platesnio pob ūdžio išim čių, todėl šiomis galimyb ėmis pasinaudoti sud ėtinga; 
dėl šių priežasčių minėtos galimyb ės valstybėms narėms tapo nelabai patrauklios. 
Be to, ši pasirinktis nepad ėtų sumažinti naštos tose valstyb ėse narėse, kurios šiomis 
galimybėmis jau naudojasi. Ši pasirinktis taip pat nepad ėtų išspręsti atskaitomyb ės 
direktyvų ir mažiausi ųjų bendrovi ų ataskait ų naudotoj ų poreikių neatitikties 
problemos ir sumažinti su ja susijusios administracin ės naštos. 
5.4. 2 pasirinktis. Įpareigoti mikrosubjektams direktyv ų netaikyti  
Jei mikrosubjektai b ūtų atleisti privaloma tvarka, b ūtų panaikinti visi šios grup ės 
įmonėms ES lygmeniu taikomi atskaitomyb ės reikalavimai, t. y. b ūtų užtikrinta 
didžiausia galima darna. Šios pasirinkti es poveikis toks pats, kaip didžiausias 
galimas 3 pasirinkties poveikis , aptartas kitame skirsnyje. 
Tačiau atsižvelgiant į tai, kad ES valstyb ėse narėse taikomi skirtingi atskaitomyb ės 
principai ir susiform avo skirtingos ataskait ų teikimo tradicijos, mažai tik ėtina, kad 
toks pasi ūlymas politiniu poži ūriu būtų priimtinas kai kurioms ES valstyb ėms 
narėms. 
LT 7   LT 5.5. 3 pasirinktis. Suteikti valstyb ėms narėms teisę mikrosubjektams direktyv ų 
netaikyti  
Valstybės narės turėtų galimyb ę nustatyti svarbiausias taisykles, kuri ų 
mikrosubjektams b ūtų privalu laikytis, ir, pavyzdžiui, sujungti įvairius atskaitomyb ės 
reikalavimus  
Toliau nurodytas numatomas mikrosubjekt ų atleidimo nuo atskaitomyb ės direktyvos 
taikymo poveikis.  
Administracin ės naštos sumaž ėjimas.  Geriausiu atveju, jei visos valstyb ės narės 
labai mažoms įmonėms netaikyt ų šių direktyv ų ir nenustatyt ų papildom ų 
reikalavim ų, dėl šio pasi ūlymo labai mažos įmonės galėtų sutaupyti apie 
6,3 mlrd. EUR (5,9–6,9 mlrd. EUR). Ta čiau tikėtina, kad daugelis valstybi ų narių, 
atleidusios mikrosubjektus nuo Ketvirtosios direktyvos įpareigojim ų, nustatytų kitus 
atskaitomyb ės reikalavimus, pvz., suderinti mokestin ę ir finansin ę atskaitomyb ę. 
Tikėtina, kad taikant šiuos altern atyvius reikalavimus, bendrovi ų našta sumaž ėtų. 
Tačiau šiuo metu ne įmanoma apskai čiuoti, koks poveikis gal ėtų būti padarytas ES 
mastu.  
Pagrindiniams naudotojams, įskaitant mokes čių institucijas, kreditorius ir 
vadovus, b ūtų teikiama tinkamesn ė ir aiškesn ė informacija.  Atsižvelgiant į 
aiškumo kriterij ų, galėtų būti rengiamos labai maž ų įmonių veikla suinteresuot ų šalių 
ir šių įmonių vadovų poreikius labiau atitinkan čios ataskaitos. 
Informacijos teikimas išor ės suinteresuotosioms šalims ir kreditori ų apsauga iš 
esmės nepablog ėtų. Pagrindiniai mikrosubjekt ų ataskaitų naudotojai yra bankai ir 
mokesčių institucijos. Bank ų paprastai nedomina sud ėtinga apskaitos informacija, 
pateikiama pagal direktyv ų reikalavimus. Bankai ir pramon ės atstovai, teikdami 
atsakymus per 2007 m. Komisijos su rengtas konsultacijas, iš esm ės pritarė, kad 
mikrosubjektams atskaitomyb ės direktyv ų reikalavimai b ūtų netaikomi. 
Poveikis bendrajai rinkai ir  vienodoms konkurencijos s ąlygoms.  Manoma, kad 
poveikis bendrajai rinkai bus nedidelis, nes mikrosubjekt ų finansinės atskaitomyb ės 
poreikiai gana nedideli, o teis ės aktais nustatytos ataskaitos paprastai n ėra svarbus 
informacijos šaltinis. Be to, tarpvalstybin ėje veikloje dalyvauja nedaug 
mikrosubjekt ų. 
Kai kuriose valstyb ėse narėse būtų padarytas šioks toks neigiamas poveikis 
statistinių duomen ų rinkimui  ir dėl to galbūt reikėtų keisti statistini ų duomenų 
rinkimo metodik ą. 
Neigiamo poveikio mokestin ės informacijos rinkimui neb ūtų padaryta. 
Mokesčių institucijos turi teis ę reikalauti pateikti j ų atskaitomyb ės reikalavimus 
atitinkančią informacij ą ir atlikti finansin ės informacijos patikr ą (auditą). 
Sumažėtų apskaitinink ų paslaugų poreikis , susijęs su teisės aktais reikalaujam ų 
ataskaitų rengimu ir auditu. Numatoma, kad š į poveikį iš dalies kompensuot ų 
profesionali ų apskaitinink ų panaudojimas kitais naudingesniais tikslais.  
Socialiniai aspektai.  Šiek tiek sumaž ėtų viešai skelbiamos informacijos, kurios gali 
gauti mikrosubjekt ų darbuotojai. Ta čiau darbuotojai paprastai yra užmezg ę 
tiesioginius ryšius su mikrosubjekt ų vadovais ir savininku (-ais), tod ėl skelbiamos 
finansinės ataskaitos, kaip informacijos šaltin is, yra ne tokios svarbios. Panaši 
padėtis yra tokio paties d ydžio neribotos atsakomyb ės bendrov ėse. 
LT 8   LT Aplinkosaugos aspektai.  Būtų padarytas nedidelis teigiamas poveikis, nes b ūtų 
teikiama mažiau ataskait ų ir saugoma mažiau dokument ų. 
Visuomen ės informavimas.  Šiek tiek sumaž ėtų viešai skelbiamos informacijos, 
kurios gali gauti išor ės subjektai. Ta čiau šis interesas paprastai labai menkas. 
5.6. 4 pasirinktis. Nustatyti supaprastint ą mikrosubjekt ų atskaitomyb ės tvarką 
Į atskaitomyb ės direktyvas galima įtraukti labai mažoms įmonėms pritaikyt ą 
atskaitomyb ės tvarką. Palyginti su „netaikymo pasiri nktimi“, šiai naujai tvarkai 
įgyvendinti reik ėtų ilgesnio parengiamojo ir vykdomojo laikotarpio. Tod ėl ši 
pasirinktis n ėra tinkama spar čiai sumažinti našt ą pagal nustatyt ą grafiką. 
5.7. 5 pasirinktis. Padaryti dabartin ės direktyvos pakeitim ų neišskiriant 
mikrosubjekt ų kategorijos  
Galima padaryti kelet ą skubių atskaitomyb ės direktyv ų pakeitim ų. Padarius šiuos 
pakeitimus, per trump ą laiką būtų galima sutaupyti šiek tiek l ėšų. Tačiau taip neb ūtų 
išspręsta pagrindin ė problema – atskaitomyb ės direktyv ų ir naudotoj ų poreikių 
neatitiktis. 
Didesniems pakeitimams padaryti reik ėtų ilgesnio parengiamojo laikotarpio, tod ėl šis 
variantas n ėra tinkamas siekiant spar čiai sumažinti našt ą pagal nustatyt ą grafiką. 
6. PASIRINK ČIŲ PALYGINIMAS IR KOMISIJOS PASI ŪLYMO PAGR ĮSTUMAS  
Pasirinktis, pagal kuri ą našta sumažinama labiausiai, yra mikrosubjekt ų atleidimas 
nuo direktyv ų taikymo. Be to, ši ą pasirinkt į galima įgyvendinti grei čiausiai. Tod ėl, 
Komisijos nuomone, ši pasirinktis yra tin kamiausia siekiant gerokai sumažinti 
mažųjų įmonių administracin ę naštą ir suderinti atskaitomyb ės reikalavimus su 
naudotojų ir rengėjų poreikiais. 
7. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Šis pasiūlymas glaudžiai susij ęs su bendruoju Ketvirtosios ir Septintosios 
atskaitomyb ės direktyv ų atnaujinimu ir paprastin imu. Kadangi šios priemon ės 
tarpusavyje glaudžiai susiju sios, jos bus stebimos ir vertinamos kartu. Išsamus 
stebėjimo planas bus įtrauktas į bendrąją stebėjimo strategij ą, susijusią su bendruoju 
atskaitomyb ės direktyv ų persvarstymu. 
Vertinant mikrosubjekt ų atleidimo nuo direktyv ų taikymo įgyvendinim ą ir 
padarinius, bus vertinami pagrindini ai tikslai – geresnis atskaitomyb ės taisykli ų 
derinimas su finansini ų ataskait ų naudotoj ų ir reng ėjų poreikiais ir bendras 
administracin ės naštos mažinimas. Be to, bus vertinama suinteresuot ųjų šalių 
galimybė gauti reikiamos finansin ės informacijos ir šios informacijos kokyb ė.